Malli arutelu:Tõlgitud leht

On ka olemas , mida kasutatakse viidete alajaotuses. Inglise keele kohta on veel eraldi . Adeliine 1. november 2011, kell 15:01 (EET)

Kas meil on vaja kolme sama otstarbega malli?--Bioneer1 (arutelu) 7. august 2012, kell 20:03 (EEST)

See mall ei tohiks olla arutelulehel, sest sealt on teda raske märgata--Bioneer1 (arutelu) 7. august 2012, kell 20:03 (EEST)

Noh, artikli ajaloo kõrval on aruteluleht konkreetse artikliga kõige paremini seotud ja seetõttu peaks märkus olema sealt üsna lihtsasti leitav (eeldusel, et seda ei tõsteta lehekülje algusest minema nagu siin). Mis artiklisse endasse puutub, siis seda toimetamist (mitte artikli sisulist poolt) puudutavat märkust ei peagi sisusse süübinuna kohe artikli peale vaadates märkama, nii nagu näiteks toimetajate nimesidki, mis on leitavad ajaloolehelt. Ja nagu dokumentatsioonis välja toodud, ei sobi ta artiklisse endasse, kuna selles viidatakse iseendale (Vikipeediale teises keeles).

Kaks ülalviidatud malli tuleks minu meelest maha kanda. Need paistavad arutelulehel tõsti kehvemini silma ja neid on artiklites kasutatud valdavalt justkui päris viiteid asendavana või viidates teises keeles Vikipeediale kui allikale (taas iseendale viidates).  Pikne 7. august 2012, kell 23:07 (EEST)

:Kuigi ma alguses olin selle vastu, hakkab ka mulle tunduma, et märkus tõlkimise kohta võiks olla pigem artikli arutelulehel kui artikli lõpus. Samas malli ennast peaks natuke kohendama, ma ei arva, et me peaks siin neid prantsuspäraseid jutumärke näiteks kasutama (milleks üldse jutumärgid?). Samuti ei ole selge, mida teha siis, kui artikli koostamisel on materjali tõlgitud kahest või enamast vikipeedia keeleversioonist, igaühe jaoks ju pole eraldi malli mõistlik panna. Ma arvan, et tõlkimise ja selle tähistamise küsimust võiks veel arutada üldise arutelu lehel. --Morel (arutelu) 8. august 2012, kell 01:07 (EEST)

Sellega seotud arutelu vt Vikipeedia arutelu:Tõlketalgute juhend 2015--Bioneer1 (arutelu) 26. veebruar 2015, kell 14:59 (EET)

Tõlkemärkuse koht artiklis või arutelus?


Juhend on siin: :mw:Extension:Cite/Cite.php#Set references to use ^ and letters like Wikipedia. -Mardus 1. november 2011, kell 19:46 (EET)

Viidetes peenikeste ja poolnähtamatute noolekeste asemele katus

https://et.wikipedia.org/wiki/MediaWiki arutelu:Cite references link one


Arutelu:Tsütotoksilised T-rakud

Ok, teksti parandamist ei soovita enne tähtaega. Aga kui tähtaeg saab ümber, kas selleks ajaks on vead artiklis parandatud?--Rünno 1. november 2011, kell 20:04 (EET)

*Antud artiklil on tähemärke on veidi alla 10 000, kuid teema on piisavalt kaetud ja põhjalik. Kahjuks pole mitte ühtegi pilti, kindlasti ei teeks paha mõne seletavama pildi lisamine, nt T-raku kinnitumise kohta MHC-le vms. Artiklis võiks mainida ka teisi T-rakke, või vähemalt öelda, et T-tapjarakud pole ainukesed T-rakud ja ka B-lümfotsüüdid on olemas.
*Väga huvitavad ja kasulikud välislingid. Viited on asjalikud ja korrektsed, kuid neid võiks olla rohkem. Praegu on ainult 2 viidet ja need ka kahel viimasel lausel. Mille põhjal on kogu ülejäänud tekst kirjutatud? Tundub, et on kasutatud inglisekeelset vikit, sel puhul pane tõlgitud lehe mall.
*Esimeses lauses/lõigus võiks kuidagi täpsemalt kirjas olla, et nad tapavad teisi rakke, mitte ennast, väheteadlikum inimene võib valesti aru saada. Esimeses lauses paranda korrektseks: programmeerimine, tsütotoksilised. Allpool paiknev alapealkiri võiks olla: Roll imuunvastuses.
Paranda järgmised vead:
Aktiveerunud T-tapjarakud läbivad klonaalse (mujal ka sama viga) ekspansiooni seoses tsütokiini IL-2 vabanemise tõttu.
Apoptoosile peab eelnema Tc aktivatsioon ja püsiv seondumine MHC klass I retseptorile.
Tsentrifuugitavas rakukultuuris toimub kaspaaside… .
Seondumise tulemusel aktiveeritakse samuti kaspaasne kaskaad, mis viib lõpuks apoptoosini.
HBV genoom esineb kaheahelalise DNA kujul ning replikatsioon toimub üle RNA vaheprodukti.
Immuunsussüsteemi vastureaktsioon on CD4+ ja CD8+ T-rakkude süntees.
Peamine immuunvastus oleneb CD8+ rakkudest, mis kutsuvad esile nakatunud rakkude apoptoosi.
Eristumata on ka γδT alagruppi kuuluvad rakud, mis osalevad maos mittevalguliste patogeenide äratundmises.
T-rakud, mis on omandanud nii CD4 kui ka CD8 koretseptorid ning stabiilse TCRi nimetatakse topeltpositiivseteks – nii…kui ka puhul ei ole kunagi koma.
Topeltpositiivsed eellasrakud(pidevalt korduv viga) jaotatakse omakorda järgnevalt:… .
Positiivse selektsiooni eesmärk on elimineerida ebaefektiivsed ja negatiivse selektsiooni eesmärk on elimineerida autoimmuunsust põhjustavad T-rakud – Positiivse selektsiooniga elimineeritakse ebaefektiivsed ja negatiivsega autoimmuunsust põhjustavad T-rakud.
Rakud, mis elavad selektsiooni üle, diferentseeruvad üksik-positiivseteks. – Pärast selektsiooni alles jäänud rakud diferentseeruvad üksikpositiivseteks.
Järgnevates lausetes – sellele; peale → pärast; TCR-vahendatud (nimes olev TCR on juba retseptor, ei ole ju retseptor retseptorvahendatud, sama viga on sul korduvalt mujal ka (nt 4. lause). TCR retseptorit ei ole olemas, TCR on ise retseptor ehk nagu sul kolmandas lauses kirjas, et TCR on T-raku retseptor; sama näide on HIV-ga, on HIV ja on HI-viirus); antigeenile – Ja õigekirja vigu on veel kümneid.
...seega saab Tc peale aktiveerumist indutseerida kõigi tuumaga rakkude apoptoosi – seega saab aktiveeritud Tc indutseerida kõigi tuumaga rakkude apoptoosi;
MHC retseptorile seonduvad T-rakud(koma pole vaja) enamasti mõneks sekundiks, kuid võõrvalgu äratundmisel isegi mitmeks tunniks. Korduvalt käib läbi MHC (membraanseoseline) retseptor (mina ei ole küll sellist asja kuskilt lugenud), MHC ei ole ju retseptor, retseptor ei seondu ju retseptoriga! Ei leidnud viidatud allikatest ka ühtegi lauset, kus oleks MHC-le viidatud kui retseptorile.
Aktiveerunud T-tapjarakud läbivad klonaarse ekspansiooni seoses tsütokiini IL-2 vabanemise tõttu – Tsütokiin IL-2 vabanedes läbivad aktiveerunud T-tapjarakud klonaalse ekspansiooni.
VDJ rekombinatsioon võimaldab piiratud geenide kombineerimisega saada väga suur antigeenide varieeruvus, mis omakorda on oluline võimalikult suure hulga antigeenide äratundmisel – nagu ma sissejuhatava teksti järgi aru saan, siis T-rakul on retseptor ja rakul antigeen, kuidas saab olla antigeenide varieeruvus seaotud antigeenide äratundmisega? Siinkohal on siis vast mõeldud retseptorite varieeruvust? Igatahes kindlasti paranda see retseptorite ja antigeenide teema terves artiklis selgemaks ja üheseltmõistetavamaks.
Kuigi mõlemad T-rakkude grupid eritavad tsütokiine ja kemokiine, mis aktiveerivad täiendavalt immuunsüsteemi, mistõttu suureneb nakkusohus olevate rakkude vastupanuvõime ja toimub range virioni partiklite eemaldamine ringlusest – ei ole lause, kuna kõik komadega eraldatud osad on kõrvallaused, kuid terviklikku pealauset ei olegi.
Artikkel on üldjuhul arusaadavalt kirjutatud, kuid esineb palju sisulisi ja õigekirja vigu. Lauseehitus ei ole eesti keelele kohane, tundub, etinglisekeelsest tekstist tehtud tõlge pole just kõige kvaliteetsem. Vaata kindlasti üle kõikide lausete lauseehitus (nt alapeatükis apoptoosi indutseerimine on ikka väga koledad laused).
*Artikli ülesehitus ja vormistus vastavad Vikipeedia tavale. Järgnevatele mõistele võiks teha siselingid: hematopoeetilised tüvirakud, diferentseerumine, presistentne infektsioon, antigeen, tsütotoksiline, glükoproteiin, membraanseoseline, kasvufaktor. Võiks olla ka „Vaata ka“ lõik, kus oleks viited tütotoksiliste T-rakkudega seotud teemadele.
Artikkel tervikuna on üsna kvaliteetne. Paranda vead ära ja saad juba väga asjaliku kirjutise. Vabandan, kui parandasin midagi valesti või sain ise valesti aru. Geen 9. november 2011, kell 19:18 (EET)
Väga hea retsensioon, sain enamus vigu parandatud. Vanamees 11. november 2011, kell 11:31 (EET)
----
Mõiste sünonüümidelt võiks teha ümbersuunamised.
*MHC klass I antigeen → MHC I klassi antigeen
*mis on eelasrakud?
*Eelasrakud, mis on jõudnud tüümusesse (tümotsüüdid), jätkavad jagunemist. ("tüümuses" võib vast ära jätta)
*T-rakud, mis on omandanud ... → T-rakke, mis ..., samas lauses puudu koma.
*naiivsete T-tapjarakkudega – nad pole
*glükoproteiin, millel on koretseptori roll
*väldi lausekontstruktsiooni "midagi on tehtud millegi poolt"
*mida leidub kõigi veres ringlevate
*enamasti piirdub → piirdub enamasti
*seoses tsütokiini IL-2 vabanemise tõttu vigane
*vabastab Tc perforiine vesiikulitest, mis tekitavad raku membraani auke kas vesiikulid tekitavad auke?
*seriin proteaasid ei ole õige
*Gransüümid sisenevad perforiinide tekitatud avavuste kaudu membraanis. → Gransüümid sisenevad perforiinide tekitatud avauste kaudu rakku.
*enamik imikuid
*persistentne
*T Peamine imuunvastus mingi viga?
*vähi- ja viirusvastases
Adeliine 20. november 2011, kell 17:37 (EET)
Vead on enamuses parandatud ja kui teile artikkel ei meeldi, siis Vikipeedias on võimalik see alati ümber kirjutada.
Vanamees 16. detsember 2011, kell 12:36 (EET)
----
Ma ei ole öelnud, et mulle artikkel ei meeldi. Ja sellel, kas see mulle meeldib või mitte, pole mingit tähtsust. Muidugi saab Vikipeedias seda hiljem lõpmatuseni parandada. Tähtis on see, et Sina praegu sellest õpid :).
*T-rakud, mis on omandanud → T-rakke, mis, samas lauses puudu koma.
*glükoproteiin, millel on koretseptori roll
*väldi lausekonstruktsiooni "midagi on tehtud millegi poolt"
*kõigi veres ringlevate
*raku poolt eritatavaid ei olnud hea mõte lisada, "poolt"-konstruktsioon ei ole eesti keelele loomulik. Adeliine 23. detsember 2011, kell 03:29 (EET)
*T-rakud, mis on omandanud → T-rakke, mis, samas lauses puudu koma. Kuskohas ja mis reegli järgi, siis võimalik midagi õppida.
*glükoproteiin, millel on koretseptori roll, kuidas selle tulemusena lause arusaadavus paranes?
*kõigi veres ringlevate Miks?
Mõnigad küsimused tekkisid, aga nüüd peaks küll parandatud olema.
Vanamees 2. jaanuar 2012, kell 20:51 (EET)
*Pealause: T-rakke nimetatakse topeltpositiivseteks. Selle sees kiiluna (käib sihitise ehk T-rakkude kohta) on kõrvallause "mis on omandanud nii CD4 kui ka CD8 koretseptorid ning stabiilse TCRi". Kõrvallause eraldatakse komadega. Kogu lauset nimetatakse põimlauseks.
*"rolli omama": arusaadavus ilmselt jäi samaks, aga ilusat eesti keelt tuli juurde. "Armastus kolme apelsini vastu" oled näinud? "Oman mõtet!" Vaata ÕS.
*"kõigi rakkude pinnal": sõna "kõik" ühildub siin sõnaga "rakkude" → "kõigi rakkude" (proovi öelda kõigil rakkude pinnal, ei lähe mitte)
*loodan, et sain kasulik olla :)
Adeliine 3. jaanuar 2012, kell 04:46 (EET)
---Tänan Vanameest ja püüan artiklit mitte ümber kirjutada, see on oluline (kellele, milleks ja kui palju see jäägu ära)
aga püüan koos Vanamehega avada pisut tsütotoksiliste rakkudega seonduvat. Huvitav, et kellelgi pole tekkinud küsimust selle kohta kellel ja kus nad asuvad?
Enamikel inimetajatel on kaasasündinud kaitse keskne organ- inimestel kutsutakse teda tüümuseks- lindudel Fabriciuse paun---jne
aga märkasin, et näiteks on toodud apoptoosi teel t-rakkude ringlemine, neid ringlusteid ja molekulaarseid tasandeid on hulgem;
aga veel märkasin, et tüümuse koor signaliseerib (Vanamehel tõmbab) luuüdis tümotsüütide eel ehk prekursoreid (eelrakk) (koos hulga teiste molekulidega loomulikult)---need nimetatud prekursorid lähenevad tüümusele ning tüümuse koore pinna kaudu hakkab toimumine, osa ka siin kirjeldatud;
Tümotsüüdid on :
T- tüvirakud (inglise stemm cell) -paljunemisvõimeline, osaliselt diferentseerunud rakk ka eelrakk, mille jagunemisel tekivad lümfisüsteemi tarvis diferentseerunud rakud;
Pre T- rakud
Immature T-rakud .....
enne juba kui tüümuse koor signaliseeruma asub, vajaks sissetõmmet transcription factor Foxn1, tüümuse koore ning tüümuse säsi rakkude diferenetseerumise reguleerija, Foxn1 töötab enne kui hakkab tööle pre-tümotsüütide ringlus luuüdi kaudu.
seda kõike ei pea olema aga on, kuna lisasin juba tsipa ka lümfotüütide kaudu siis pakun ka edasi:
Mature T-rakkudeks loetakse:
CD4 pluss helper T cells
CD4 pluss või CD8 pluss supressor T cells
CD 8 pluss tsütotokslised T-rakud ...
....ei maksa nördimust tunda, ka mulle isiklikult on seda küike vaja sama palju kui Jänesele STOPP!TULD!
aga
tsütotoksiline T-rakk (inglise cytotoxic T-cell) – rakke hävitav T- lümfotsüüt,luuüdis tüverakust arenev lümfotsüüt , mis küpseb tüümuses (harkelundis (-näärmes) ning reageerib antigeeni pinnal asuvate molekulrühmade kaudu--- see on Meditsiinisõnastikust....
aga
tsütotoksiliste T-rakkude üheks oluliseks ülesandeks on makrofaagide aktiveerimine
http://et.wikipedia.org/wiki/Makrofaagid
Kõik Mature T-cells kaasa arvatud tsütotoksilised T-rakud migrate to the paracortex (thymic-dependent zone) of all lymph nodes, peri-arterial lymphatic sheath (PALS) in the spleen, and gut-associated lymphatic tissue (GALT) to await antigen exposure...
IL-2 lisaks IL-3,-4,-5 ja -6  oleks tore vast...
tore viki avardumise kaudu, et nende töö püüab tagada kaasasündinud kaitset (immuunsust) , omandatud ning ka mittespetsiifilist immuunsust.....
Tsütotoksilised rakud eritavad veel perforins, cytolysins, lymphotoxins and serine esterases jne
http://www.copewithcytokines.org/cope.cgi?lex_c
http://www.copewithcytokines.org/cope.cgi?key=T-cells
ja abi
http://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:L%C3%BCmfots%C3%BC%C3%BCt
15.dets ka, 18:15 Mariina
----
Püüan sisse segada ka meditsiini kaudu inglise keelse termini ja olemasolul ka meditsiinilise termini lühendi, miks:
a) meditsiiniasutused kasutavad (ei tea miks küll???) ametlikes dokumentides (arhiveerimistähtajaga 75 aastat peale dokumneidle trükitud nime ja isikukoodiga inimese surma) ikka hoogsalt ingliskeelseid termineid ja lühendeid jne...nii näiteks on Tartu Ülikooli Kliinikumi dokumentidel lühendid
AKG- angiograafia
WBC- white blood cell count  - leukotsüüdid
LYMPHO- lümfotsüütide arv
BASO- basofiilide arv jne jne.
Pluss- kui lisan lühendi lühendite loetellu siis üsna ruttu see sopeeritakse...
Meditsiini termineid loen alustuseks elektrooniliselt ja siis tõlgin mõtte kaudu, kuna inglise-eesti bioloogia-immunoloogia-mikrobioloogia-histoloogia-matemaatika-personaalmeditsiini sõnaraamatut ega entsüklopeediat ei oma) küll aga ligipääs osadele Oxfordi Meditsiini raamatutele elektroonilisel teel ja siis kasutan nii Meditsiinisõnastikku aga ka Meditsiiniterminite lühendite raamatut... kui vikila(p)sed vajavad veel tõendavaid asjaolusid siis tuleb neil need vast ise fabritseerida, paremat minul pakkuda pole eesti kaudu-----16.dets ka 2012, Mariina ---- Saksa kanaldab uudiseid RTLis, et vaata kurja maailmalõpu eelgi on poelettidele laetud kaupade üleküllus.... Eile samas: Stuttgart 21 kulusid (2012 seisuga 4,33 miljardit eurot eelarves) tuleb tõsta üle veel üle 1 miljardi euro võrra : http://de.wikipedia.org/wiki/Stuttgart_21#Kosten_und_Finanzierung- meie riigi 1 aasta eelarve....mõtleks eile, kui suure huviga punnisime Soome kanaleid 30 aastat tagasi, teadsime sedagi kui head porgandisalait Soome presidendiproua valmistab aga kuhu on kadunud maailmahuvi või pole?..... Mariina


Arutelu:Twm

Reparenting window manager — "ümberülenev aknahaldur" või "taasülenev aknahaldur"? Praegu on kirjas viimane, aga alguses oli esimene. -Mardus 1. november 2011, kell 23:14 (EET)
Siia ei viita miski. --Epp 24. november 2011, kell 15:37 (EET)

Pole veel piisavalt artikleid, mis viitaksid. Ühe kirjavea parandasin ära, kuid muid ma küll ei märka. Millised need stiilivead artiklis on? -Mardus 2. detsember 2011, kell 13:29 (EET)


Arutelu:Wolframi sündroom

Siin artiklis on väga palju võõrsõnu, mis muudab mittekompetentsele lugejale temast arusaamise raskeks. --Numbriga kärumees 2. november 2011, kell 11:53 (EET)

Minu meelest pole siin võimalik võõrsõnadest lahti saada. Aidata saavad siselingid ning ka üldarusaadav lühikokkuvõte. Andres 2. november 2011, kell 12:19 (EET)

:Inglise vikis on hea lihtne avalause - Wolfram syndrome...is a rare genetic disorder, causing diabetes mellitus, optic atrophy, and deafness as well as various other possible disorders--WooteleF 2. november 2011, kell 12:22 (EET)

Haiguse kirjeldamisel kasutatavaid sümptomitel pole arstiteadus välja mõelnud triviaalnimetusi, mistõttu mõistete asendamine on raskendatud. Wikipedia's avaldatud inglise artikkel on juba väga vana. Praeguseks on avaldatud sümptomid täpsemalt teada. --TudengTriin

: Asendada pole midagi vaja. Lihtsalt kuskil alguses peab olema ka vähem detailne üldarusaadav esitus. Andres 2. november 2011, kell 23:17 (EET)

:Selge, katsun sellega tegeleda- TudengTriin

Sellised lingid nagu väikeaju juurest peaaju alla on halvad. Andres 6. november 2011, kell 06:08 (EET)
On üsna kindel, et wolframiini asemel tuleks öelda volframiin. Taivo 7. november 2011, kell 23:20 (EET)

Kahjuks te eksite, valgu õige nimetus on wolframiin eesti keeles, uurige palun wolframiinist kirjutatud lõputöid, üks link asub siin http://www.ebc.ee/kaitsmised/2011/baka/Maarja_Loomets.pdf      TudengTriin

:Selle väitega ma ei saa nõusse jääda. Selle lingi järgi kasutavad volframiini "Horisont", "Eesti Arst", "Eesti Ekspress" ja Tartu Ülikool, kokku üle 1000 kasutamise, aga wolframiinil on ainult 232 kasutajat ja nende seas ei ole nii prominentseid allikaid. Taivo 8. november 2011, kell 18:24 (EET)

::Eesti keeles ei tohi ju minu andmetel muuta inimese nime kaudu tuletatud termineid. Kui valk on nimetatud avastaja nime järgi, siis ei saa eesti keeles muuta selle tüve. TudengTriin

:::Mis jama see veel on? Kulon, amper, henri, grei, darvin, oom, farad ... kõik inimesest tuletatud ja muudetud! Taivo 8. november 2011, kell 22:37 (EET)

:::: See käib vist tõesti uute võõrnimetuletuse reeglite alla . Nimetatud on erandid. Iseenesest jah väga kaheldava väärtusega reegel – tegu pole tsitaatsõnadega, aga neis esinevad võõrtähed ning nende hääldus ja kirjapilt ei lange kokku. Ja seda kõike justkui sellepärast, et ei suudeta sõnu konteksti panna ja siis tuleb kirjutada erinevalt "bohrlik" ja "boorlik".

:::: Aga kui tegu on just nimelt termini, mitte juhutuletisega, siis võib-olla pole patt kirjutada ka võõrsõnana "volframiin" ja järgida levinumat sõnakuju. Võib muidugi keelenõust üle küsida. Pikne 9. november 2011, kell 10:00 (EET)

::::: Mina sain asjast just nii aru, et vähem levinud tuletusliidete puhul (nagu -iin) soovitatakse kasutatada häälduspärast kirjapilti. Andres 9. november 2011, kell 11:39 (EET)

Sisu: tekst on süstematiseeritud, põhjalik, kohati liiga palju võõrsõnu
Pikkus: piisavalt pikk
Illustreeritus: kasutatud on teemakohaseid pilte
Allikad, viitamine: allikaid on piisavalt, viitamine on korrektne
Vikipeedia tavad: tavasid on järgitud, vormistus vastab nõuetele, siselinke on piisavalt
Keeleline kvaliteet: leidsin vigu, mis vajaksid parandamist:
"1938.aastal", "11.eluaastal", "14.aastastel" jne. Punkti järel peaks olema tühik.
"Antud juhtum on esimene kirjend Wolframi sündroomist. [2]." Üks punkt on üleliigne.
"Alates algsest haiguse kirjeldamisest on antud sündroomi tuvastatud rohkem kui 200 korral, lisades sümptomite loendile juurde diabetes insipitus, neeruhäired, neuroloogilised ning endokriinsed ebanormaalsused." Kohmakas keelekasutus.
"Mitte-autoimmuunne ja mitte-HLA-seov (HLA-inimese leukotsüüdi antigeen) diabetes mellitus  avaldub keskmiselt kuueaastastel (vanus varieerub kolmenädalastest 16. eluaastani) ning on äratuntav haruldaste mikrovaskulaarsete komplikatsioonide avaldumisel." Võib-olla sobiksid paremini mitte-HLAd siduv ja tuvastatav?
"Magnetresonantstomograafia (MRT) skaneeringud näitasid üldist aju atroofiat, eriti mõjutatud olid piirkonnad: väikeaju, piklikaju (medulla) ja sild (pons)." Eriti mõjutatud olid järgmised piirkonnad:
"Keskmine eluiga on 30 aastat (varieerub 25.-49.aastates)." Varieerub 25. ja 49. eluaasta vahel.
"See on palju väiksem, kui sagedus Põhja-Ameerikas 1/100000, mille aluseks on optilise atroofia esinemine noorte-diabeedikliinikus." Kui ees ei ole koma. Kohmakas tõlge, pole arusaadav.
"Wolframi sündroomiga patsientide sümptomitele lisaks avaldunud mitmed glükoosi lagunemiraja etapi,hingamisahela, häireid andsid aluse uurimistööks, mille ülesandeks oli ära kirjeldada mitokondriaalse DNA (mtDNA) mutatsioone WS patsientidel. Ebaselge lause. Sõna ära on üleliigne.
"...kolm peamist kliinilist Wolframi sündroomi sümptomit." Kolm peamist Wolframi sündroomi kliinilist sümptomit sobib paremini.
8. ja 9. viida juures puuduvad punktid.
"Hiljutised uuringud näitavad volframiini, kui kalmoduliini siduvat valku." Kui ees ei ole koma.
"See valk võib aidata kokku pakkida insuliini prekursorit(proinsuliin) saades terviklik hormoon, mis kontrollib vere glükoosi sisaldust." Sulu eest on tühik puudu. Võib-olla peaks olema "saades nii tervikliku hormooni" Glükoosisisaldus on üks sõna.
"Hiirtes viib volframiini puudulikkus progressiivsele β-rakkude hävimisele(mängib olulist rolli antud rakkude normaalses funktsioonis), häiritud glükoosi tolerantsusele ja rakutsükli ebakorrapärasele kulgemisele." Sulu eest on tühik puudu. Kohmakas sõnastus.
"Wolframi sündroomi esmaseks diagnoosiks on vajalikuks sümptomiks nägemisnärvi (optilise) atroofia esinemine." Toortõlge
"Ühtegi volframiini agregaate ei leitud..." Peaks olema agregaati.
"mentaalne retardatsioon" Paremini sobib vaimne alaareng.
Üle kontrollida kõik määruslikud des-lühendiga laused.
Kummik 11. november 2011, kell 01:38 (EET)
Tänan märkuste eest! Tahaksin ka ära mainida, et kõik muudatutused IP-aadressilt 193.40.10.214 on minu tehtud TudengTriin 11. november 2011, kell 16:04 (EET)
----
*Wolfram ja Wagener eesnimed juurde ja linkida
*arvude vahel kasuta "kuni" tähenduses mõttekriipsu (võta redigeerimiskasti alt)
*antud juhtum, antud sündroom "antud" on jubedalt kantseliitlik sõna
*14-aastastel või 14aastastel
*intranasaalsele ning oraalsele desmopressiinile eesti keeles, palun?
*Eriti mõjutatud piirkonnad olid väikeaju,
*varieerub 25 ja 49 eluaasta vahel
*kurtust, mis on kolm peamist
*Lauses "Ühe teooria kohaselt aitab..." koma puudu
*Zatyka et al eesnimi ja linkida, mina ei kasutaks väljendit et al
*Lauses "See valk võib aidata..." koma puudu
*"Vaata ka" alajaotusesse pannakse ainult siselinke, välislingid pannakse "Välislingid" alajaotusesse, ingliskeelse viki artikli linki ei panda välislingiks, see on intervikina olemas
*otsi sellele artiklile sobiv kategooria ka. Adeliine 27. november 2011, kell 04:22 (EET)
----
*suu kaudu
*Eriti mõjutatud piirkonnad olid väikeaju,
*Zatyka eesnime leidmine ei peaks olema ületamatu raskus
*võiksid sobiva kategooria ka lisada. Adeliine 4. detsember 2011, kell 14:44 (EET)


Arutelu:MODIS

Ei ole vaja intervikipeedia linke kustutada. --[[Kasutaja:KungFuDuck|KungFuDuck]] 2. november 2011, kell 13:32 (EET)

Jutt radiomeetrilisest lahutusest on probleemidega. Radiomeetrilist lahutust limiteerivad/võimaldavad lisaks tundlikkusele signaal-müra suhe, kogu signaaliahela dünaamiline diapasoon, kasutatav analoog-digitaal-muundi.
Tabelis on mitmeid soovidajätmisi. Ekvaatori ületamise aeg - mis aeg? Kas UT või selle orbiidi vööndiaeg või tõeline päikeseaeg või veel mingi neljas või viies?
Skaneerimismäär - ehk pigem skaneerimisulatus.
Mida tähendab katvus maapinnal 10 km nadiiri suunas?
Mille võimsus on 162.5 W?
Orbiit on mõtteline joon ruumis, selle laius ei saa kuidagi olla 2330 km.
Osad tulemid -> Osa tulemeist.
Natuke veider on rääkida andmetöötluse asemel produktide valmistamisest. <br>
"MODISe produktid on saadaval mitmetes allikates." - viited? [[Eri:Kaastöö/193.40.5.245|193.40.5.245]] 2. november 2011, kell 20:39 (EET)
Kasutatavad terminid tuleb esimesel kasutusel linkida, näiteks lahutusvõime ja spektroradiomeeter. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 7. november 2011, kell 19:55 (EET)

Artikkel on väga põhjalik ja sisukas. Minule tundub, et puudu ei ole justkui midagi. Korralikult on lahti seletatud, mis on MODIS, milleks seda kasutatakse, missuguseid andmeid saadakse ja lühidalt on ka selle ajaloost kirjutatud. Kui teemaga kursis ei ole, siis puuduseid leida on väga raske. Üleliigset pole samuti justkui midagi. Tavalugejale võib MODISe kanalite tabel tunduda üleliigne, aga kindlasti on see vajalik ja annab põhjalikku informatsiooni neile, kes seda otsivad. Pilte oli piisavalt ja need aitasid mõista, milleks on võimalik MODISega saadud tulemusi kasutada. Artikli pikkus on piisav.
Allikaid on kasutatud piisaval hulgal ja viitamine on korrektne. Kasutatud allikad on arvatavasti autoriteetsed, sest nendeks on nii MODISe kui ka NASA ametlikud kodulehed.
Tekst oli arusaadavalt kirjutatud ja kasutati ühtset stiili. Igasugune släng puudus. Näpuvigasid ei esinenud. Õigekiri oli hea ja vigu peaaegu ei olnud.
Paar õigekeelsusviga ja soovitust:
„... pilvetüüpide, päikese kiirguse ja troposfääri...“ Päikesekiirguse peaks olema kokku kirjutatud.
„Tulekahju avastamine põhineb kas absoluutsele detekteerimisele...“ Siin oleks parem: „...põhineb kas absoluutsel detekteerimisel..“.
„...metsa tulekahjude, põudade ja üleujutuste..“. Metsatulekahjude peaks olema kokku kirjutatud.
Artikli ülesehitus ja vormistus sarnaneb headele artiklitele. Siselinke on piisavalt. Sellegipoolest soovitaksin mõned mõisted veel ära linkida (atmosfäär, ookean, geofüüsika, biokeemia, albeedo, evapotranspiratsioon ja netoprimaarproduktsioon)
Kokkuvõttes oli artikkel teemakohane, informatiivne, hästi vormistatud ja Vikipeediasse igati sobilik.
--Smith 10. november 2011, kell 23:47 (EET)
----
Arvu ja ühiku vahel peab olema tühik. ühe- kuni kahepäevase intervalliga'. Mõttekriips on natuke pikem kui sidekriips (redigeerimiskasti alt saab võtta). Arvude vahel on "kuni" tähenduses mõttekriips. Ajaloo alajaotuses kaks tühikuviga. Võõrkeelsed sõnad kaldkirja. Lauses "Kõik valesignaalid, mis ..." koma puudu. Pilvkatte produkt näitab, kas. summeeritud ühe päeva, kaheksa päeva või kuu pikkuste perioodide.
Teksti sisse ei panda välislinke. Küll peavad teksti sees olema allikaviited, vaata Vikipeedia:Viitamine. Adeliine 15. november 2011, kell 20:25 (EET)
*Pilvkatte produkt näitab, kas
*summeeritud ühe päeva, kaheksa päeva või kuu pikkuste perioodide
*allikaviited on ikka puudu. Adeliine 2. detsember 2011, kell 15:47 (EET)
Massiliselt õigekirjavigu. Tuhandelisi ja sajalisi ei eraldata punktiga, vaid tühikuga. Ühelisi ja kümnendikke eraldatakse komaga. Korrutusmärgiks ei ole x-täht, vaid ×. Sõna "level" ei ole eesti keeles olemas. Taivo 5. detsember 2011, kell 14:02 (EET)

Seadmetel ei ole eluiga, sest nad ju ei ela. On kasutuskestus. Ja võib-olla peaks ütlema nominaalne ehk nimikasutuskestus, sest on võimalik, et ta töötab veel tükk aega pärast esialgu ette nähtud kasutuskestuse lõppu edasi. Taivo 5. detsember 2011, kell 14:05 (EET)

: ÕS soovitab seadme eluea asemel seadme tööiga. () Anthrax11 9. detsember 2011, kell 01:45 (EET)


Arutelu:Teod

ma ei tea kas üldse ja kui siis kuidas siit viidata Judson Laipply youtube'i videole The Evolution of Dance ehk TEOD http://www.youtube.com/watch?feature=player_profilepage&v=dMH0bHeiRNg -- Ahsoous 2. november 2011, kell 17:53 (EET)

Tänan idee eest, kuid isiklikult ei pea ma selle mainimist küll vajalikuks. Tegemist on ju väga vähe tuntud nähtusega ning veel vähem levinud lühendiga, vaevalt et eestikeelsel lugejal seostub sõnaga "teod" eelkõige see mainitud video.--Auli 10. november 2011, kell 23:13 (EET)

: Ei seda et see sellega seostub ma ei arvagi, küsimus on täpsustusmärkuses. Sellega, et see väga vähe tuntud nähtus on ma muide ei nõustu, tegu peaks olema youtube'is kõige enim kordi vaadatud videoga üldse -- Ahsoous 10. november 2011, kell 23:22 (EET)

Meeldiv, et artikkel on peamiselt koostatud raamatu põhjal ning lisaks sellele ise materjali erinevatest allikatest juurde otsitud ega pole tegemist toortõlkega. Artikkel on piisavalt põhjalik: kaetud on enamik teemaga seonduvatest valdkondadest ning välja on toodud erinevad alajaotused, mis muudavad artikli liigendatuks ja hästi jälgitavaks. Kuid alateemasid peaks kindlasti täiendama, kuna artikli pikkus jääb alla 10 000 tähemärgi (koos tühikutega). Täiendatavaks alateemaks võiks olla näiteks „Eesti teod“, kuna sellele saaks kindlasti midagi veel juurde kirjutada (levik).
Keeleliselt üsnagi kvaliteetne: laused eesti keele grammatikareeglitest lähtuvalt korrektse struktuuri ja stiiliga, mistõttu kergesti ja üheselt mõistetavad. Komade ning kokku- ja lahkukirjutamise poolest enam-vähem laitmatu, samuti struktuuri ja stiili poolest. Kuigi esines mõningaid eksimusi:
*Lause „Eestis on kirjeldatud 80 liiki maismaatigusid ja 60 vee-elulist liiki“ esineb nii sissejuhatavas osas kui alateema „Eesti teod“ all. Kas seda on kaks korda vaja rõhutada?
*Alateema „Ehitus“ 5. rida – „/.../ elundite täielikus redutseerumiseni /.../“ – „täielikus“ „s“ ülearune.
*Alateema „Toitumine“ esimeses lauses – „/.../ toituvad taimede erinevatest osadest, nagu lehed, viljad ja puukoor, kõdunevad taimeosad /.../“ – „nagu“ ees ei ole koma, kuna tegemist on võrdlusega. Ning „kõdunevad taimeosad“ peaks ümber nimetama, kuna lahti seletava osa sees on juba „/.../ taimede erinevatest osadest /.../“.
*Alateema „Sigimine ja areng“ viimases lauses – „/.../ eristatakse erinevaid vastsetüüpe /.../“ – pole vajadust sõnale „erinevaid“.
*Alateema „Seedimine“ 2. rida – „/.../ maosisu põhjal võimalik määrata tema dieeti /.../“ – „dieet“ pole eesti keeles laialdaselt kasutatav termin toitumise väljendamiseks.
*Alateema „Hingamine“ esimese lause –  „Hingamine toimub lõpuste või kopsudega, selle tunnuse alusel /.../“ – koma pole kõige sobivam, ehk oleks parem mõttekriips ning sellele lisaks täpsustus, et mis tunnuse alusel.
*Alateema „Süstemaatika“ 5. rea „mõnedel rühmadel“ võiks asendada ainsusega ehk siis „mõnel rühmal“.
Artikkel on hästi illustreeritud: piltide ja teksti vahekord on paigas. Samuti on heaks abivahendiks joonis tigude morfoloogia ja siseehituse kohta. Tekst on korrektselt vormistatud viidetega, mis pärinevad autoriteetsetest allikatest. Samuti toimivad kõik lisatud lingid. Esimese viite puhul puuduvad viidatava materjali autor, kirjastus, väljaandmiskoht, kuupäev. Siselinke võiks palju rohkem olla, nii et kõik tähtsamad mõisted viidatud saaksid. Artikkel on vormistatud lähtuvalt Vikipeedia reeglitest: struktuur ja artikliosade järjekord on paigas. Üldjoontes on tegu sobiva sisu ja korrektselt vormistatud artikliga, kuigi teksti võiks olla rohkem.
Trühvliotsing 11. november 2011, kell 01:26 (EET)

Minu meelest on Eesti tigude liikide arvu kordamine õigustatud. Andres 11. november 2011, kell 02:01 (EET)

: Aitäh täienduste eest, viisin vastavad parandused sisse. Õigustan siiski koma kasutamist lauses "„/.../ toituvad taimede erinevatest osadest, nagu lehed, viljad ja puukoor, kõdunevad taimeosad /.../“, kuna tegemist ei ole võrdlusega, vaid "nagu" kasutatakse tähenduses "näiteks", mistõttu näeb reegel ette koma kasutust. "Eesti tigude" lõigu kohta võiks kindlasti veidi pikemalt kirjutada, kuid ilmselt oleks otstarbekam täiendada artikleid iga liigi kohta eraldi, kuna kõikide Eesti tigude kohta üldistavaid järeldusi teha ei ole lihtne. Parandasin sõnastust nimetatud lausetes. --Auli 11. november 2011, kell 14:14 (EET)
----
Leidsin ühe näpuvea (Elupaiga alajaotuses).
*seedimise alajaotuses paneksin mõttekriipsu (võta redigeerimiskasti alt): "kitiinne lõugplaadike – hõõrel ehk raadula".
*hingamise alajaotuses peaks sidekriipsu asemel olema mõttekriips
*Kontrolli üle punased lingid, kas lingivad algvormile. Omadussõnu algvormile ei lingita, link moodustatakse nt monofüleetiline.
*Süstemaatika alajaotuses mõttekriipsud.
*Eelnevalt kasutusel olevad → Varem kasutusel olnud
Muidu väga tubli! Adeliine 19. november 2011, kell 22:48 (EET)
Palun kontrolli üle kõik punased lingid. Nimisõnade korral peab link viima nimetavas käändes vormile (nt aorte), omadussõna korral nimisõnalisele mõistele (nt monofüleetilised). Adeliine 3. detsember 2011, kell 16:53 (EET)
----
Eesti liikide arv on lisatud ebasidusalt. Andres (arutelu) 10. september 2016, kell 00:52 (EEST)


Arutelu:Must lesk

===Pildid ja viitamine===
Pildimaterjale on vähe, kuid selle teema illustreerimiseks oli arvatavasti vähe pilte.
Mitmekesine välisviidete valik, samuti on allikaid väljaspool internetti. Viited on lisatud korrektselt vajalike viitamisparameetritega. Siselinke on palju.
===Vormistus===
Vormistus vastab Vikipeedia nõuetele.
===Sisu===
Mina leian, et sisu on informatiivne, artikkel annab minule kui tavalugejale selle liigi kohta piisavat  teavet.  Sellest artiklist leiab teavet süstemaatika, paljunemise, leviku ja toitumise kohta. Minu jaoks olid huvitavad lõigud looduslikest vaenlastest ja toksikoloogiast.

Vormistus vastab Vikipeedia nõuetele.

Artiklis oli sõnastusvigu, eksimusi sõnade kokku- ja lahkukirjutamisel. Puudu olid mõned komad ning sõnades esines pisut hooletusvigu. Tajun toortõlget.
*"Must lesk (Latrodectus mactans) ehk must leskämblik (Lõuna must lesk) on väga mürgine ämblike esindaja perekonnast Latrodectus."- Ehk sobiks paremini ämblikuliik?
*" Lisaks on emastel isenditel aeg-ajalt kombeks süüa ära oma kosilane vahetult peale sigimisakti, millest on tulenenud ka ämbliku nimetus."- Arvan, et selles lauses saaks sõnade järjekorda korrektsemaks muuta.
*"Hammustus ise kategoriseerub suhteliselt mürgiseks või surmvaks."- Sõna "ise" ma ei kasutaks. Surmavaks.
*"Esmakordselt, 1775. aastal kirjaldas musta leske Johan Christian Fabricius paigutades ta Aranea perekonda." Selles lauses on puudu koma. Sõnastaksin selle lause pisut teisiti. Oskuslikul sõnade ümberpaigutamisel on võimalik saada lause, kus koma ei ole vajalik.
*"Must lesk on lähedalt suguluses Latrodectus hesperus’e (Lääne must lesk) ja Latrodectus variolus’ega (Põhja must lesk)."- mina arvan, et "lähedases suguluses" kõlab paremini.
*Nimetatud kolm liiki lähevad sageli segamini perekonnaga Steatoda"- Tean, mida öelda tahad, kuid sõnastus võiks olla parem.
*Enne 1970. aastat, aega mil Kaston kehtestas taksonoomilise rühmitamise Põhja-Ameerika mustade leskede jaoks, loeti kõik kolm variatsiooni üheks liigiks" - Arvan, et sõna "aega" on seal üleliigne. "Rühmitamise Põhja-Ameerika mustade leskede jaoks" kõlab minu jaoks kummaliselt.
*" läikiv must"- läikivmust; "liivakella kujulist"- liivakellakujulist.
*"Ta on läikiv must ja kannab punast liivakella kujulist värvilaiku oma hästi ümardunud tagakeha ventraalsel küljel."- Arvan, et siin saab samuti sõnade järjekorda muuta .
*"Emaste seas on suuruses ulatuslik varieeruvus, seda eriti mune kandvate (graviidsete) emasete hulgas."- lause esimene pool vajab veidi lihvimist. Emaste.
*"Isane must lesk võib olla must või värvunud juveniilsetele isenditele sarnaselt." - Sõnastust võiks üle vaadata.
*"Lisaks leidub valgeid triipe tervel keha pinnal, kaasarvatud jalgadel."- Kehapinnal, kaasa arvatud.
*"Täiskasvanuks saanud isane koob spermavõrgu. Sellesse ta asetab oma seemnerakud ja paigutab need oma lõugkobijatesse." - Need laused on võimalik omavahel ühendada.
*"Musta lese suguline paljunemine võtab aset siis"- toimub, leiab aset.
*" Seda tänu kannibalismile, toidu nappusele või sobiliku varjualuse puudumisele."- Sellises kontekstis ei kasutata sõna "tänu".
*"Selleks, et must lesk saaks suguküpususe saavutatud on' tal vaja kahte kuni nelja kuud."- Autor saab korrigeerida sõnastust, samuti on puudu koma.
*"Emased võivad elada kuni viie aasta vanuseks ent isaste elutsükkel on hulka lühem."- Palju lühem?
*"Emasel on vahel kombeks oma kosilane peale paaritumist ära süüa."- Selles lauses muudaksin sõnade järjekorda.
*" Ämblike eluiga sõltub kõige enam asutatavast keskkonnast, kus varjualune on kõige enam piiravalt mõjuv ja sellele järgneb toidu kättesaadavus"- Seda lauset oleks ka vaja arusaadavamaks teha.
*"Isastel, kel õnnestub emase ohvriks langemisest põgeneda, saavad minna teisi emaseid viljastama."- Korrigeeriksin seda lauset
*" Arusaam, et emased söövad pärast paaritumist alati oma kaaslase ära on laialt levinud vääriti mõistmine."- Koma on puudu.
*"Musta lese saakloomadeks on suur hulk putukaid"- Minu arvan, et paremini kõlab selline lause: "Musta lese toiduks on paljud putukaliigid" aeg ajalt- aeg-ajalt.
*"Kui saagi liikumine on lõppenud, sisestab ämblik eelnevalt tekitatud haava pidi oma ohvrisse seedeensüümid."- "haava kaudu"       *"Mustal lesel on mitmeid parasiite ja kiskjaid, kes temast toituvad (Põhja-Ameerikas)." - Parasiit ei toitu peremeesobjektist, ta toitub tema kehavedelikest või koerakkudest. Selle lause sõnastust saab ka korrigeerida
*"Sellele vaatamata pole nende arvukuse tõstmist mitte ühegi puhul kunagi rakendatud tõhusama biokontrolli meetmena."- Ma ei saanud sellest lausest aru.
*"Mustale lesele ohtlikuks olevateks loomadeks on mõned herilased,"- Kõlaks paremini selline lause: "Musta leske ohustavad mõned herilaseliigid,"
*"Võrreldes mitmete teiste ämbliku liikidega"- Ämblikuliikidega.
*"Täiskasvanud emase ämbliku lõugtundla otsas paikenev õõnes nõela kujuline osa lõugtundlast"- Nõelakujuline.
*"See pikkus on piisav, et mürk jõuaks piisavalt sügavale, et avalduks selle kahjulik toime"- Sõna "piisav" kordub selles lauses.
*"Isased, kes on hulka väiksemad, suudavad oma väiksemamõõduliste lõugtundlatega eritada palju vähem mürki ."- Esineb taas sõna "hulka". Too punkt viimasele sõnale lähemale.
*"Reaalne kogus, mille üks ämblik suudab hammustuse korral eritada on väga väike isegi emase isendi korral."- Selles ja järgmises lauses on puudu koma.
*"Sellegipoolest võib see tekitada väga ebameeldiva latrodektismi sümptomite ilmenmise.- põhjustada, ilmnemise. Ei kasutaks sõna "väga".
*"Juhtumid, mille korral hammustada saanud terve inimene oleks hammustuse tagajärjel hukkunud, on suhteliselt haruldased."- Mida need inimesed hammustada said? Muudaksin sõnastust.
*"See tekitab paratamatult sellise olukorra, et terve maailma mastaabis on väga paljud inimesed avatud musta leskämbliku sugukonna teiste esindajate hammustustele." - Muudaksin sõnastust. Sellest lausest võib aru saada, nagu inimene ootaks võimalust, et must lesk teda hammustaks.
*Arendustööd kanalisatiooni vallas on viinud õnnetusjuhtumite arvu kõvasti alla neis piirkondades, kus välikäimlad on asendatud vesikäimlatega."- Lause vajab korrigeerimist.
*Mürk võib põhjustada kuni 15 sentimeetrise paistetuse.- 15-sentimeetrise.
* Vaata üle kohad, kuhu paigutasid kooloni. Arvan, et mõnes lauses pole need vajaliikud. Koolonit saab kasutada siis, kui selle ees asub kokkuvõtev sõna.
KHein 11. november 2011, kell 04:15 (EET)
----
Kui on kõrvuti toodud mingi taksoni eestikeelne ja ladinakeelne nimetus, siis mõlemat pole vaja linkida.
*Lauses "Enne 1970. aastat..." on sõna "aega" liigne
*Kaston Tal oli ju eesnimi ka.
*Tavaliselt ei eristata "mustast lesest" rääkides neid kolme liiki.'
*Lauses "Lisaks on ta suuruselt.." peab -des-vrmi ees olema koma
*New Yorgini
*Lauses "Emased võivad elada..." pane sõna "ent" asemele koma
*Lause "Siis kui saakloom on..." oleks parem Siis, kui saakloom... või Kui saakloom...
*Jälgi, et kõik ladinakeelsed nimetused oleksid kaldkirjas
*Lauses "Arendustööd kanalisatsiooni vallas..." koma puudu
*Lauses "Hulk väiksemat sorti polüpeptiide..." koma puudu
Adeliine 25. november 2011, kell 22:13 (EET)
----
Tänan täiendavate parandamist vajavate kohtade välja toomise eest. Katsun need otsemaid üle vaadata.
Garzima 3. detsember 2011, kell 22:30 (EET)
Sünonüümid tuleb ümber suunata. Andres 12. detsember 2011, kell 00:16 (EET)


Arutelu:Turingi test

Seni pole ükski olemasolevatest arvutitest testi läbimisele lähenenud.

See minu meelest tõsi pole. Andres 2. november 2011, kell 22:46 (EET)

--Maksiml 15. november 2011, kell 14:55 (EET) Lisasin lingi ja seletasin eraldi teemas lahti ka

Minu arust väga hea artikkel. Leidsin ainult mõne kirjavea:
Kogenud psühhoterapeutide analüüsis gruppi - siin on sõnade järjekord imelik
küsimus-vastus meetod tundub sobilik, et arutada inimese pea-aegu iga huvisfääri üle. - siis ei pea peaagu vahel kriipsu olema.
10. detsember 2011, kell 15:58 (EET)
Vastavus teemale: Kogu tekst on teemakohane.
Sisukus: Piisavalt lahti seletatud, kirjutatud on väga huvitavalt.
Allikatele viitamine: Viitamistehnika on selge.
Vikivormistus: Piisavalt siselinke ning õige tasemega pealkirjad, kõik on väga hästi.
Keeleline kvaliteet: Järgmistes lauseosades kirjavead:PARRY juhtumise aal olevatest arvutitest(kasutati teletype'i). Teisele terapeutide grupile näidati hiljem vestluse logi. Mõlemat gruppi küsiti, kes patsientidest on inimene ja kes arvuti.Tuleks märkida, et need Testid polnud täiuslikud Turingi testid, sest Turingi test nõuab interaktiivsust logi lugemise asemel.
Arusaadavus: Tekst on lihtsati loetav ning arusaadav.
Kokkuvõte: Väga hea artikkel, kiidan autorit, kui mõned keelelised vead ära parandada, siis on kõik korras.
Tamme55 30. detsember 2011, kell 10:58 (EET)

===Vastavus teemale===
Väga mõnusalt teemas. Räägib põgusalt, kes Turing ise oli, räägib tema filosoofia võimalikest mõjutustest ja samas jääb teaduslike faktide juurde.
===Sisukus===
Räägitakse ilusti lahi, mis asi see Turing'u test on ja milleks tead kasutatakse. Minujaoks on natuke palju alapeatükke. Isiklikult oleks alapeatükkide info integreerinud  põhipeatükkidega. Samuti on sisus natuke vasturääkivusi. ELIZA ja PARRY peatükkis on öeldud "Selle alusel väidetakse, et ELIZA on üks programmidest (võimalik, et esimene), mis läbis Turingi testi." ja järgmine peatükk algab kohe lausega "Seni pole ükski programm lähenenud Turingi testi läbimisele."
===Allikatele viitamine===
Allikatele viidatud väga korrektselt. Meeldib, et on kasutatud ka eesti keelseid materiale ja raamatuid.
===Vikivormistus===
Vormistus tundub üldjoontes korras. Pildid on paigutatud ilusti ja ei sega teksti lugemist. Silma segab eelmainitud alapeatükkide rohkus, aga eks see ole maitse asi.
===Arusaadavus===
Teksti arusaadavus on hea. Filosoofilisest tekstis on küll natuke keeruline läbi närida, aga eks see ole juba minu mure. Vahepeal esinev vasturääkivus natuke häirib, aga kui väga teksti süveneda siis saab aru, et ka see on vaieldav.
===Kokkuvõte===
Üleüldiselt hea artikkel. Pildid ei sega lugemist vaid illustreerivad teksti hästi ja samuti on oli see tekst meeldiv segu filosoofiast ja infotehnoloogiast.

1)Vastavus teemale: Täiesti teemakohane.
2)Sisukus: Sisukas. Kõik vajalik on öeldud ja lahti selgitatud.
3)Allikatele viitamine: Korras.
4)Vikivormistus: Hea.
5)Keeleline kvaliteet: Ei leidnud ühtegi viga.
6)Arusaadavus: Kõik korras.
7)Kokkuvõte: Väga hästi koostatud artikkel. Ei ole millegi kallal norida.
--Rainaa 11. detsember 2011, kell 22:09 (EET)
----
*ei läbi ühte empiirilistest(kogemuslikku) testidest, mille alusel sulgudes sõna kääne on veider, sulu eest tühik puudu
*mis näis Turingi testi läbinud keeleliselt halb
*petta inimesi, kes arvasid, et räägivad päris inimesega prgrammiga ju ei räägitud, suheldi ikka kirjutades?
*See püüdis modelleerida paranoilise skisofreeniku käitumist äkki pole "modelleerima" siin kõige parem sõna, see tähendab voolima-vormima või mudelit koostama. Siin on mõeldud, et ta "püüdis töötada skisofreeniku käitumise modelli ehk esitajana", äkki siis püüdis imiteerida? Selles lauses on koma puudu
*teletype on eesti keeles teletaip (artikkel on küll praegu teleprinter)
*Mõlemalt grupilt küsiti
*Konkursis võtavad osa programmid, mis läbivad Turingi testi. Lausest jääb mulje, et programmid peavad testi läbima, et konkursile pääseda
*antakse kätte programmile programmi autorile ikka?
*"Standardse tõlgenduse" üle vaieldakse sama viga ka veidi hiljem. "Selle koha pealt" võiks üldse ära jätta, las olla "Käivad vaidlused, kas..."
*sõnade mõistmisest pole piisav tähelepanuviga?
*Enamikus tehisintellektiga seotud valdkondades
Muidu keeleliselt hea tekst (lauseehituse ja sõnastuse poolest), ei ole eriti tõlkimise tõttu tekkinud veidrusi. Arusaadav ja huvitav. Tubli! Adeliine 19. detsember 2011, kell 08:51 (EET)
----
Parandasin kõik nimetatud vead, v.a antakse kätte programmile. Mulle tundus ka veider, et programmile, kuid nii on kirjas Loebneri auhinna koduleheküljel (okei, seal on kirjas, et auhind antakse arvutile, aga see ei muuda eriti asja: http://www.loebner.net/Prizef/loebner-prize.html "Dr. Loebner pledged a Grand Prize of $100,000 and a Gold Medal (pictured above) for the first computer whose responses were indistinguishable from a human's"). Samas on see ka loogiline, sest programmil võib olla ju mitu autorit... Kui siiski tundub vale, andke teada, kohe ei julgenud parandada.--Maksiml 3. jaanuar 2012, kell 06:26 (EET)
----
Vikipeedia teistes keeltes artiklitele ei viidata.--Andrus Kallastu (arutelu) 12. oktoober 2016, kell 12:07 (EEST)

Kuidas siis seda mõista: Mall:Tõlkimine/Ref (kasuta seda malli muukeelsest Vikipeediast tõlgitud artiklite "Välislingid" alajaotuses, et viidata tõlgitud teksti allikale)? 2001:7D0:87FF:6480:1CBC:5C3E:44BB:A511 12. oktoober 2016, kell 12:27 (EEST)

See ei ole viitamine, vaid teksti päritolule osutamine. Muidu ei austata inglise vikis kirjutajate autoriõigusi. Andres (arutelu) 12. oktoober 2016, kell 12:39 (EEST)

:Siis tuleks väljavõetud mall "See artikkel on täielikult või osaliselt tõlgitud artikli(te)st Turing_Test sellest versioonist" välislinkidesse tagasi panna. 2001:7D0:87FF:6480:1CBC:5C3E:44BB:A511 12. oktoober 2016, kell 14:02 (EEST)

::Lihtsalt täpsustan, et lehel Vikipeedia:Viitamine on öeldud järgmist: "Kui artikli kirjutamisel kasutakse muukeelsete Vikipeediate artikleid, pole vaja nendele viidata, vaid tuleb lisada viited, mis on nendes muukeelsetes artiklites." --Andrus Kallastu (arutelu) 13. oktoober 2016, kell 01:29 (EEST)

::: See on tõsi. Aga see märkus seal all ei ole mitte selleks, et väidete õigsust tõendada, vaid selleks, et tunnustada nende tööd, kes inglise vikis kirjutasid. Sellepärast ongi see teisiti vormistatud. Ametlike reeglite järgi tuleb teisest vikist tõlkimisel vastav märkus lisada, ainult meil järgitakse seda harva. Andres (arutelu) 13. oktoober 2016, kell 08:46 (EEST)

::::Tunnustamise vastu ei ole mul loomulikult mitte midagi, kuid see võiks toimuda pigem arutelulehel lokaalse infona teistele kaastöölistele, et see või see tekstijupp on tõlgitud sealt või sealt võõrkeelse vikipeedia artiklist. Kuna Vikipeedia olemus on olla ajas muutuv, võib lihtsalt tekkida olukord, kus muutunud on nii mainitud võõrkeelne vikipeedia lehekülg kui ka eestikeelne lehekülg. Ja kui siis artikli lehel ilutseb igavesti selline tänumall, on artikli sisu seisukohast tegu infomüraga.--Andrus Kallastu (arutelu) 13. oktoober 2016, kell 14:44 (EEST)


Arutelu:RS-232

Artikli pealkiri võiks olla artikli esimene sõna (st see soovituslik standard võiks olla tagapool). -- Irve 2. november 2011, kell 23:39 (EET)
Parandasin nii nagu sain aru. Loodan, et sain õigesti aru=) --Jegor57 3. november 2011, kell 22:41 (EET)

====Eessõna====
Tean, et tehnilise sisuga eesti keelset artiklit on väga raske koostada. Ise seda vabatahtlikult ei soovi teha. Juhul, kui emakeeleks ei ole eesti keel, siis saan täiesti aru, et ühtset ning loetavat teksti on esimese korraga raske luua. Kõik keelelised parandused on soovituslikud ning ei pretendeeri mingil juhul 100% korrektsusele.
====Sisukus, põhjalikkus====
Teema on koostatud väga põhjalikult. Artikli pikkus on antud teemale kohane ning kvalifitseerub koolitööna. Tabelid ja pildid antud töös on asjakohased ja informatiivsed. Küllaldane piltide arv aitab kaasa teema mõistmisele ning ei sega teksti lugemist. Üldmulje artiklist on hea.
====Allikad ja viitamine====
Allikad ja viited on olemas ning tekstis kajastatud. Viitamine on korrektne.
====Keeleline kvaliteet====
Hetkeseisuga on artikkel keeleliselt raskesti loetav ning kohati tekib küsimus, mida antud lausega on mõeldud. Grammatiliselt vigu on märksa vähem, kuid tekstis leidub nii koma kui ka kokku- lahkukirjutamise vigu. Lisaks sisaldab tekst hulgaliselt ühildumise ja rektsiooni valesti kasutamist, mis viitab otsesele toortõlkele.
====Vikipeedia tavad====
On järgitud Vikipeedia tavasid.
====Soovitused====
Esimese lõigu soovitus.
RS-232 (Recommended Standard 232) ehk soovituslik standard 232 on normide kogum, mis defineerib binaarsete andmete ja kontrollbittide edastuse lõppseadmete DTE ja andmesideseadmete DCE vahel. Standardis RS-232 määratakse andmevoo elektrilised omadused, signaalide ajastused, nende tähendused ja ühenduspesade füüsilised suurused. Uusim RS-232 versioon kannab nimetust TIA-232-F, mis võeti kasutusele 1997. aastal. Kuigi see standard kasutab teist nime kutsutakse seda tavakeeles ikkagi RS-232 standardiks. ...
Soovitan autoril oma töö kellegagi ülevaadata ning teha vastavad parandused, et tekst muutuks keeleliselt loetavaks. Eesti keelseid väljendeid saab kontrollida Eesti õigekeelsussõnaraamatust.
====Esinenud vead====
vigane lause - soovitus või parandus
*modemide - modemite;
*pingete kalduvused - ebaselge mõiste;
*standardis määratleti - keeleliselt tundub, et järgnevas loetelus peaks vastama küsimusele "mis?" aga loetelus vastab küsimusele "mida?" (standardi käsitlusala all);
*kaasaaegsed - kaasaegsed;
*standardi - lauses sobiks paremini standardit(ajaloo all);
*nii kui ka - koma tavaliselt ei ole;
*Seda kasutati laiuti kuni... - ei saa antud lausest aru;
*, nagu USB - koma on üleliigne vist;
*Muutused võrreldes C versiooniga käsitlevad signaalide ajastust ja omadusi, mis katsuvad läheneda CCITT standardiga V.24, standardi riistvara aga jäi tagasiühilduvana vana versioonidega. - väga keeruline ja arusaamatu lause;
*ühe otsaga signaalid - antud lause ei anna edasi, mida autor on mõelnud;
*kahe otsa asümmeetrilised definitsioonid keerutavad uue välja töötatud seadme ühendust - antud lausest on raske arusaada;
*Natuke elektrit võib kasutada DTR ja RTS signaalidest, - natuke?? Elektrit ei sobi antud lauses;
*ise on - vältida selliseid lauseid;
*et, - koma;
*Jadaväratid on mõnikord ka kasutatud mõnede seadmete juhendamiseks - juhtimiseks, aktiviseerimiseks;
*mingit - ei soovita kasutada teaduslikus tekstis;
*Vahemik ±3 volti ei ole kehtiv RS-232 standardis. - Vahemikus ±3 volti on loogilised 1 ja 0 väärtused määramata;
*kuitahes - kui tahes;
*Kokkutulekud - autori poolt pakutud pealkiri ei ole kõige sobilikum antud lõigule.
*parameetritel vaja kokku tulla - ?? ;
Lisaks palju teisi vigu.
SiimA 11. november 2011, kell 12:04 (EET)

On järgitud Vikipeedia tavasid.

Tänan paranduste eest. Katsun parandada kõik mainitud ja mainimata vead. Kahjuks ma ei oska nii formaalselt nagu teie eesti keeles kirjutada, aga proovin.
--Jegor57 14. november 2011, kell 21:59 (EET)
----
Esimeses lauses "on" kaks korda.
*Uusim versioon TIA-232-F võeti kasutusele; järgmises lausese koma puudu
*Varem kasutati S-232 porti laialdaselt – peaaegu igas personaalarvutis.
*motiveerisid välja töötama
*teksti sees välislinke ei kasutata
*Mida standard ei määratle
*Tavaliselt muundab integraallülitus UART
*Kui hakati kasutama arvutiterminale, mis olid ümbervahetatavad teletaipiega, seega nad toetasid RS-232 ühendust. Ei saa aru.
*töötati 1969. aastal välja
*1990. aastate lõpuni
*selle pärast et → sest
*Standardit nimetati mitu korda ümber
*Standard oli ümbertöötatud Electronic Industries Association-ga kuni 1988. aastani ja hiljem Telecommunications Industry Association-ga Ei saa aru.
*töötati standardi järgmised versioonid välja nii,
*keerutavad toiteallika ehitamist → muudavad toiteallika ehitamise keeruliseks
Edasi praegu ei süvene. Palun leia mõni sõber, kes oskab eesti keelt emakeelena, ja palu ennast selle artikli juures aidata. Adeliine 26. november 2011, kell 18:24 (EET)
Katsusin parandada nii mainitud kui ka teisi vigu. --Jegor57 3. detsember 2011, kell 02:16 (EET)
*motiveerisid välja töötama
*Kui hakati kasutama arvutiterminale, nad olid ümbervahetatavad teletaipiega. Ikka ei saa aru.
*1988. aastal müüdi see
*järglased standardid töötletati välja nii, → töötati standardi järgmised versioonid välja nii,
*kuna signaalide võrreldakse maaga, mis on sama mõlema seadmete jaoks, mürakindlus ja kindla ühenduse võimalik kaugus kannatab; Ei saa aru
*Kätluse Mis see on?
Sellest artiklist ei ole võimalik aru saada. Mul ei ole kahjuks aega, et seda ise uuesti kirjutada, selle kirjutamine on sinu ülesanne. Palun-palun võta keegi appi. Adeliine 3. detsember 2011, kell 10:24 (EET)
Olen andnud artikli lugeda ja parandada inimesele, kelle emakeel on eesti keel. Ta on väga kaugel arvutiteadusest. Rohkem ma midagi teha ei saa.
"Kätluse" kohta - kui huvitab, http://www.vallaste.ee siit saab IT termeneid, mida tõenäoliselt ei kasutata --Jegor57 6. detsember 2011, kell 22:50 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.national.com/an/AN/AN-1031.pdf
** In RS-232 on 2013-06-24 13:04:13, 404 Not Found
** In RS-232 on 2013-07-06 21:03:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tiaonline.org/about/
** In RS-232 on 2013-06-24 13:04:12, 403 Forbidden
** In RS-232 on 2013-07-06 21:03:29, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.hardwarebook.info/Serial_(PC_9
** In Jadavärat on 2013-06-24 11:22:13, 404 Not Found
** In RS-232 on 2013-06-24 13:04:12, 404 Not Found
** In RS-232 on 2013-07-06 21:03:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ecaus.org/eia/site/index.html
** In RS-232 on 2013-06-24 13:04:12, 404 Not Found
** In RS-232 on 2013-07-06 21:03:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:04 (EEST)


Arutelu:Koerlaste hübriidid

Ehk oleks parem pealkiri "Koerlaste hübriidid" või midagi sarnast? --Vihelik 2. november 2011, kell 23:48 (EET)

jah, "Koerlaste hübriidid" oleks parem--Bioneer1 3. november 2011, kell 00:28 (EET)

Praegune pealkiri pole keeleliselt korrektne ega vasta artikli sisule. Või siis ei vasta definitsioon artikli sisule. Andres 3. november 2011, kell 08:30 (EET)
Artikkel vajab hädasti keeletoimetamist. Andres 3. november 2011, kell 08:32 (EET)

Vist oleks viisakas keeletoimetamisega oodata selle projekti lõppemiseni? Minu arusaamist mööda on ju projekti üks eesmärke just keelekasutuse hindamine ja autoril on veel aega kõpitseda. --Vihelik 3. november 2011, kell 21:09 (EET)

: Oleks muidugi viisakas, aga mitte lugejate vastu. Andres 3. november 2011, kell 21:14 (EET)

'''Retsensioon'''
Artikli pealkirjaks sobiks paremini 'Koerlaste hübriidid'. Artikkel on tõlgitud ingliskeelsest Vikipeedia artiklist ning selles esineb palju toortõlget ja näpuvigu, mis teevad lugemise raskeks. Muidu on artikkel sisukas ja katab kogu teema. Viited on ilusti olemas ning illustreeriv pildimaterjal samuti. Hea  on artikli lõpus kokkuvõttev hübridiseerumist näitav tabel. Pildiallkirjad võiks kõik olla eestikeelsed. Artiklis on piisavalt hulgal siselinke, kuid suur osa neist on valesti tehtud. Kui sõna on lauses käändes, tuleks nurksulgude vahele panna nii nimetav kui käändes olev sõna või lisada nurksulgudele käändelõpp. Seda on Vikipeedia retsenseerimisjuhendi all näidatud ka. Samuti võiks teha lingid isikute nimedele ja linnade/riikide nimedele (Moskva, Venemaa).
Artiklis on palju näpuvigasid, esmapilgul jääb kohe silma, et sisukorras on erinevalt teistest pealkirjadest šaakali hübriidid kirjutatud väikese tähega ning sõnast hübridiseerumise r täht puudu. Tekst on kenasti jaotatud alamteemadeks, kuid arvan, et oleks kergem lugeda, kui alapealkiri oleks kirjas boldiga ning ala-alapealkiri tavalises kirjas, hetkel on vastupidi. Viimases lõigus on sõna šaakal vahepeal kirjutatud saakal.
Artiklis silma jäänud näpuvead : kulden šaakal, hübriidie, inult, USAS's, KOerad, ritatakse, Tallinna loomaaiasning, engliskeeles, feriilseid, Aastatid.
Komavigadest näiteks :
* Hübriididel puudub geneetiline vahe, ei ole oluline kes on ema või isa, (kes ees koma).
* Põhjus tuleneb sellest et 2 paari kromosoome on kaks korda pikemad, (et ees koma).
Toon välja veel mõned vigased laused. Nende parandamine muudaks artikli lugemise kindlasti kergemaks.
* kõigide sugukond ''Canidae'' esindajatega  - kõikide sugukonna ''Canidae'' esindajatega.
* Perekond ''Canis'''e esindajad - Perekond ''Canis'' esindajad (ladinakeelseid nimetusi ei käänata).
* Välimuselt on keskmist kasvu (43-61 cm kõrge), lai pea, kõrvad kikkis ja tipust ümarad ja rõngasse keerduv saba. -  Välimuselt on keskmist kasvu ( 43-61 cm kõrge ), laia pea, tipust ümarate kikkis kõrvade ja rõngasse keerduva sabaga.
* hübriididel olid kollased või kuldsed silmad, püstine karvastik ja musta, punase või halli värvinguga. -  hübriididel olid kollased või kuldsed silmad ning musta, punast või halli värvi püstine karvastik.
* Isa on koiott ja emane kodukoer  -  ja ema on kodukoer.
* Ainuke erinevus tuleneb järglase saamise asukohas  -  järglaste ilmaletoomise kohast.
* Koiottkoer (vanemad: isa koiott ja ema kodukoer) arvati olevat suures arvus Pennsylvanias -  Koiottkoera, arvati esinevat suurearvuliselt.
* Suurem osa väidetavatest hübriididel esines punane/oranž või valge karvastiku värvus või oli metsikukoera värving. -  Suuremal osal väidetavatest hübriididest esines punast/oranži või valget karvastiku värvust või ilmnes metsikkoera värv.
* Koiotid ise on üksiku eluviisiga ja see tunnus kandub edasi ka hübriididele. See iseloom ilmneb nende käitumises, mis teeb hübriidide kasvatamise lemmikloomadena ebasobivaks. – ühendaks need kaks lauset jättes ära fraasi 'see iseloom ilmneb'.
* Kuid kui sa võtad kasvatada /.../ Pead arvestama  - Ei kasutaks siinkohal asesõna sa.
* Näiteks võib tuua 1971 aastal -  1971. aastal.
* Hiljem ei olnud emasel vastuväiteid , kui isane uuris uustulnukaid . – Kas vastuväide on parim sõna ?
* Isane on kodukoer ja emane on koiott. – isa/ema.
* Arvatakse , et punane hunt on hall hundi ja koiotti hübriid. – hallhundi, koioti.
* "tänu" inimesele, kes nende elupaiku hävitavad  – Inimeste tõttu, kes hävitavad nende elupaiku.
* See on tekitanud probleeme Canis’e taksonoomias -  ''Canis'' kaldkirjas ja ilma käändelõputa.
* Paljud loomad, keda reeglite kohaselt kutsutakse ida- koiotid või kagu- koiotid, neil on hundi ja koera geenid, võimas keha ja hundi sarnane kolb nagu teistel koiotidel. - lause mõte ei ole selge.
* On arvatud, et Pharoanic egiptlased ristasid kodukoera ja kuldse šaakali, saades hübriidi šaakalkoer, kes oli sarnane nende jumalale Anubis. – Võiks terminit Pharoanic linkida või lahti seletada;  saades hübriidiks šaakalkoera, kes sarnanes nende jumala Anubisega. ( Ka Anubist võiks linkida).
* Kuldsel šaakalil on erinev kromosoomi arv -  kromosoomide. --[[Kasutaja:Ttiina|Ttiina]] 10. november 2011, kell 20:54 (EET)

Nagu siin arutelulehel mainitud, vajab see artikkel hädasti keeletoimetamist. Palun võta mõni hea keelevaistuga sõber appi. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 16. november 2011, kell 23:52 (EET)

Koerlaste hübriidid on koerlaste sugukonna järglased, kes alati ei ole viljakad.

See definitsioon ei ole sobiv. Andres 18. november 2011, kell 21:24 (EET)
Kui järglased on viljatud, kas siis ristuda ei saa?
Perekonna esindajad saavad omavahel vabalt ristuda, kuid 2 šaakali liiki ei ole selleks võimelised.

Mis see tähendab? Andres 18. november 2011, kell 21:26 (EET)
Neid klassifitseeritakse kui metsikuid loomi ja peab majandama looduslike esindajatena

Mis see tähendab? Andres 18. november 2011, kell 21:29 (EET)
Vabandan, et ei ole suutnud artikli õigekeelsust parandada, see ei ole minu jaoks lihtne.
Oleks mõned küsimused:
* kuidas oleks õige definitsioon. Kas ma võin kirjutada Koerlaste hübriidid on koerlaste sugukonna järglased ja linkida hübriidid või pean kuidagi täpsemalt lahti kirjutama? Milline on korrektne definitsioon , et kõik aru saaksid?
* lause Perekonna esindajad omavahel vabalt ristuda..... -  ma mõtlesin: perekonnas saavad isendid omavahel ristuda, aga 2 liiki šaakale ei saa perekonna esindajatega hübridiseeruda, saavad ainult omavahel ristuda. Kuidas oleks õige lause, et selline mõtte lugejal tekiks?
* lause ......klassifitseeritakse kui metsikuid loomi..... - mõtlesin: hübriidid ei ole lemmikloomad, neid tuleb kohelda kui metsloomi. Kas oleks parem lause ära jäta või kohandada?
Vabandan veel korra.  Saan aru, et vigast teksti on halb lugeda ja palun teie abi parandamisel.

1. "Koerlaste hübriidid on koerlaste eri liikide ristumisel saadud järglased" vms.

2. Umbes nii: kui perekonna Canis liigid saavad omavahel ristuda, välja arvatud punašaakal ja vöötšaakal, kes saavad ristuda omavahel, kuid perekonna teiste liikidega mitte.

3. Koerlaste hübriidid on metsloomad. Aga see pole kindel, sest koera ja mõne metsiku koerlase hübriid võib olla lemmikloom. Andres 26. november 2011, kell 22:18 (EET)

*'''igal pool'''
*'''Näiteks Siberi husky ja Alaska malamuut saadakse'''
*''Kritiseerijad leiavad, et hunti ja koera ei tohiks omavahel ristata, sest ei teata, kuidas'''
*Lauses "Kui isane püüdis uustulnukaid..." koma puudu
*''On olnud üks dokument'' → '''On teatatud'''
*'''Hübriidid leiti, kui'''
*''Organisatsioon arvab punahundi hallhundi alamliiki, siin ei mainita koiottide taksonit Canis latrans.'' Mis organisatsioon ja siin kus?
*'''enamik eksperte arvab'''
*'''ei tea, millist'''
*eesti keeles pole nimetust "huskalid"
*'''iga kord tagasi ristatud'''
*''Lapponian herder'' → '''lapi porokoer'''
*'''foksterjer'''
*'''Kui loom on väsinud, laseb'''
[[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 23. detsember 2011, kell 07:06 (EET)
Tabelis on dhole hübriidid, mille ristumise kohta ei ole midagi teada. Miks ta siis tabelis on, kui tema kohta midagi teada ei ole? Dhole tuleb tabelist välja visata ja võib-olla lisada teksti märkus, et shole hübridiseerumise võime on teadmata. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 2. jaanuar 2012, kell 19:12 (EET)
Lause "Nad on metsloomad, aga see ei ole kindel" on arusaamatu. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 2. jaanuar 2012, kell 19:12 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gutenberg.org/files/19550/19550-h/19550-h.htm#245
** In Koerlaste hübriidid on 2013-06-24 11:44:20, 403 Forbidden
** In Koerlaste hübriidid on 2013-07-06 08:21:25, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:21 (EEST)


Kasutaja arutelu:Rasmus88

Tere tulemast Vikipeediasse, Rasmus88! Palun vaata Arutelu:Süüria lõppu. Adeliine 3. november 2011, kell 11:55 (EET)

Praegusel kujul ei vasta Sinu poolt täiendatav Süüria artikkel Vikipeedia vormistusnõuetele. Vaata palun artiklit Indoneesia, kuidas peaks üldse artiklit vormistama. --Iifar 9. november 2011, kell 17:37 (EET)
Miks sa tühjendad Süüria artiklit? Ave Maria 1. veebruar 2012, kell 20:15 (EET)


Arutelu:Ülepüük

Kuidas oleks mõiste ecosystem overfishing eesti keeles? Kas ta võiks olla tõlgitud kui ökosüsteemi ülepüük?--(o.O)Eh...username? 3. november 2011, kell 21:53 (EET)

lohisev, kuid täpsem tõlge terminile võiks olla: "ökosüsteemi oluliselt mõjutav ülepüük" (ecosystem overfishing). Kindlasti jäta sulgudesse ingliskeelne termin! --Bioneer1 4. november 2011, kell 01:15 (EET)
Artikkel on piisavalt põhjalik, pikk ning on täiendatud ka illustreerivate piltidega.
Tõlketöö on olnud mahukas ning laused on üldjoontes arusaadavad. Natuke arusaamatuks jäi tõlge "täiendi ülepüük" (Recruit overfishing). Leian, et sõna täiendi asemel võiks olla midagi muud. "Peaaegu kollapsini ülepüütud" kollapsi siselink ei sobi selles kontekstis ning minu arust peaks sõna kollaps üldse millegi muuga asendama. Pealkiri "Alakalastamise kasulikkus" oleks parem ehk "alapüügi kasulikkus" (underfishing)?
Keelelised vead "2008nda aasta", "1970datel", samuti võiks asendada sõna biljon miljardiga "igal aastal 5 biljonit USA dollarit". Sõnale "subsidy" eksisteerib eesti keeles paremaid vasteid kui "subsiidium" (liiga võõrapärane), sellega seoses ei ole minu arust sobiv lisada siselinke artikli pealkirjadesse. "152 miljoni USA dollariga", "50 miljonit USA dollarit" võiks lühemalt $ märgiga asendada lihtsalt (liiga lohisev). Organisatsioon "Friend of the sea" peaks "Sea" ka suure tähega olema.
Viidatud on korrektselt, kuid ehk oleksite võinud ise ka midagi täiendavalt leida, et ei oleks viited ainult inglisekeelsest Vikipeedia artiklist. Nt. lisapeatükk "Ülepüük Eestis"?.
Võiksite artiklisse lisada ka "vaata ka", "kirjanduse" ning "välislinkide" osad, mis on kajastatud Vikipeedia vormistusreeglite all.
Leevendamise osas on teil kaldkirjas lause "Hiljutiste Briti Columbia hiidlesta püügipiirkondade...". Kas kogemata või tahtlikult? Miks?
"Artikkel 61" ja "Artikkel 62" ei tohiks olla paksus kirjas. Sarnane viga "individuaalsed kvoodid" ning "jätkusuutlik meretoit".
Üldiselt on näha, et olete palju vaeva näinud ning artikkel vastab vormistusreeglitele.--Markusr 4. november 2011, kell 17:44 (EET)

Tänan heade ja asjakohaste tähelepanekute eest. Üritan kiiremas korras parandused teha.--(o.O)Eh...username? 6. november 2011, kell 18:09 (EET)
Mõned pisemad, peamiselt keelelised märkused.
* "Rahvusvahelisel tasandil on ülepüüki püütud reguleerida paljude kehtestatud püügikvootidega." - püü-püü-püü? "püütud" asemel võiks olla mõni muu sõna. "paljude kehtestatud" on ylearu.
* Ehk võiks linkida kvoodi asemel püügikvoodile või suisa kalapüügikvoodile - kvoot on liiga yldine mõiste, kalapyygikvootidest aga saab eraldi artikli jagu materjali kyll.
* 3. lõigus "Halvematel juhtudel häirub aga oluliselt veeökosüsteemi talitlus või see muutub oluliselt lihtsamaks..." - võhikule pole ehk kohe ilmne, miks lihtsam talitlus halvem on. Võiks kaaluda ymbersõnastust, nt "vaesustub"/"muutub vaesemaks" vms.
* Populatsioonile võiks linkida (ehkki tol artiklil on praegu, khm, arenguruumi).
* "Täiendi ylepyygi" asemel kirjutaks ma oma napi aruga pigem nt "taastootmise ylepyygist". Võiks kontrollida, ehk on selle kohta erialakirjanduses termin olemas, et ei peaks jalgratast leiutama.
* "ohutatud" p.o "ohustatud".
* Võiks linkida toiduahelale.
* Grand Banks ei ole Eestis kuigi tuntud, võiks kirjutada nt "Grand Banksi platoodelt Newfoundlandi saare juures Põhja-Ameerikas".
* "1970ndatel" võiks olla "1970. aastatel" - ei ole otseselt viga, aga Vikipeedias kaldutakse pigem seda vormi kasutama.
* "anšoovisevarud" võiks kokku kirjutada.
* "10.2" p.o "10,2".
* "BAP- Biodiversity Action Plan" kriipsu eel võiks kah tyhik olla.
* "La Manche väina" p.o "La Manche'i väina"
* "kokku kukkumiseni ülepüütud" jätab mulje, et tööväsimusest kukuvad kokku kas kalurid või merikeel. Ehk on mõeldud nt "taastumatult/taastumatuseni ülepüütud"?
* Merikeelte kohta tahaks viidet.
* "toitainetevaene" võiks olla "toitainevaene", mitmus ei anna siin midagi.
* "2008nda" p.o "2008."
* Vastupidiselt eelmisele retsensendile soovitan ma USA dollarid rahule jätta. Parem on säilitada selgus - on ju ka Kanada dollarid ja mis kõik veel.
* "Maailma kalavarude biomass on kahanenud piirini, kus pole enam võimalik saaki optimaalses koguses püüda." Ma ei saa aru, mida tähendab selles kontekstis "optimaalne kogus": kas optimaalset pyygitaset pole olemas või takistab mingi tehniline probleem sel määral pyydmast? Mis mõttes "optimaalne" - kas kalavarude või tarbijate nõudluse seisukohalt?
* Mis on skistosomiaas? Ma aiman sõnastusest, et see on midagi paha. Aga kas nii paha, et seda sõna või kahega selgitada ei võiks?
* Kaks ka-d yhes lauses ei ole kõige elegantsem lahendus. V.o "Samuti on püügivarudele kurnavalt mõjunud..."
* "Ülepüügi tõttu kaovad meduuside suurimad konkurendid ja nende arvukus kasvab veelgi." Konkurendid kaovad, aga nende arvukus kasvab kadumisest hoolimata? "Nende" jääb segaseks, võiks olla pigem "meduuside".
* Meduuside juhtumi kohta võiks olla viide.
* Bioökonoomikale võiks linkida. See on märksa vähem tuntud mõiste kui kõrval lingitud bioloogia.
* "Marginaalne kasv" tundub olevat konkreetne mõiste, mille sisu jääb paraku segaseks (mitte marginaalne=tähtsusetu kasv). Võiks selgitada.
* Bioloogilise ylepyygi punkti järgse märkuse ymber pole sulge tarvis.
* "Laevastiku iga laeva" lause kuulub sisuliselt justkui bioökonoomilise ylepyygi lõiku?
* Ylepyygi vastuse lauses on koma ylearu.
* "Artikkel 61" on segane. Ilmselt toetub tõenditele mitte artikkel, vaid seda peavad tegema riigid.
* Artiklile Ühisomandi tragöödia võiks viidata.
* Benjamini artikli pealkirja ei kuulunud ilmselt selle eestikeelne tõlge, nii et tolle võiks jätta väljapoole jutumärke.
* "Kalade ja kalameeste...": p.o "isegi kui", komata.
* Lyhendi ITQ ja kriipsu vahel p.o tyhik.
* Misasi on Magnuson-Stevens Act? Praegu jääb jutust mulje, justkui see oleks rahvusvaheline kokkulepe, ehkki tegelikult on see USA siseregulatsioon. Seda peaks lugejale selgitama.
* "2008nda aasta" p.o "2008. aasta".
* Kas Hiina on tõesti pyygikeeldude ainus näide kogu maailmas?
* "Tahtlikult suurimast lubatud saagist vähem püüdmine" v.o "Suurimast lubatud saagist tahtlikult vähem püüdmine", oleks selgem.
* "Ülepüütud veekogudes kogunevad kalade" p.o "kalad".
* "avatud ligipääsuga kalastuspiirkondadele" p.o "kalastuspiirkondades".
* "ITQ-sarnase"
* "Ühisomanditragöödia provotseerib kapitalisatsiooni protsessi, mille tulemusena kalurid suurendavad oma kulusid, kuni need on tuludega võrdsed." Lause esimene pool on segane ja teine niisamuti. Kas kuskil on mingi kapitalisatsiooniprotses,, mis muidu kulgeb rahumeeli, kuni tragöödia seda provotseerib? Ja kuidas see ajendab kalureid yha rohkem kulutama?
* "Mitmed teadlased" - kes? Nagu Katuse-Karlsson Majasokule teatas: "Nimi ja aadress, palun!" Kui neid on mitu, siis mõne nime ju ikka leiab.
* "See ettevõtmine ühendab meretoitu, mis on püütud või kasvatatud kohtades, kus suudetakse tootlikust, kas säilitada või tulevikus suurendada, ilma ökosüsteeme kahjustamata." Milline ettevõtmine? Eelmine lause räägib, et inimesed on teadlikud, see pole ju "ettevõtmine". Ja vaevalt meretoit mingiks ettevõtmiseks yhineb. Lause on tõlgitud sisule mõtlemata, ilmselt tõlkija lihtsalt väsis. "Tootlikkus" on muidugi kahe k-ga ning selle järgnevas lauseosas pole komasid tarvis.
* Lause "Ülepüügile tundlikumate" (pigem "ylepyygi suhtes tundlikumate") kalade kohta ei seostu ylejäänud lõiguga.
* "jätkusuutlikke". Kogu lõik lõpeb kuidagi järsku.
Aga muidu tubli. --Oop 23. november 2011, kell 11:33 (EET)

Tänan abi eest ja üritan vead kiiresti parandada. "Recruitment overfishing" on "täiendi ülepüügiks" tõlgitud Markus Vetemaa õppeslaididel. Kahjuks ei ei luba vikipeedia sinna linkida.--(o.O)Eh...username 27. november 2011, kell 18:19 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.american.edu/TED/anchovy.htm
** In Ülepüük on 2013-06-24 14:33:16, 404 File not found
** In Ülepüük on 2013-07-08 00:10:26, 404 File not found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.flmnh.ufl.edu/fish/InNews/riverslakes2005.html
** In Ülepüük on 2013-06-24 14:33:16, 410 Gone
** In Ülepüük on 2013-07-08 00:10:36, 410 Gone
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:10 (EEST)


Arutelu:Mikro-RNA

{{tõlgitud leht|en|MicroRNA|versioon=458234430|kohalik_versioon=2744429|alajaotus=nimi}}
Siin on siis minupoolne retsentsioon Vikipeedia artiklile miRNA. Olen sisuga väga rahul,see on väga mahukas, teema on hästi mitmekülgselt kaetud.
Küll aga viimastele lõikudele võiks ka viiteid lisada. Vikipeedia siselinke võiks veidi rohkem olla, artiklis on väga palju märksõnu, mida võiks edasi viidata ja millel on ka Vikipeedia artikkel juba olemas. Samas tekstisiseselt leidub välislinke võõrkeelsetele lehekülgedele. Siinkohal ma soovitan need kirjutada eraldi ettenähtud pealkirja alla "Välised lingid" nagu sul juba olemas on ja tekstist eemaldada(olgugi ,et need esinesid ka inglise keeleses artiklis).
Järgmisena ma loetlen õigekeelusvead. Ära väga ehmu, asi ei olnud nii hull kui paistab.
Ma lihtsalt võtsin asja väga põhjalikult lähtudes oma õigekeelsustunnetusest. Üritasin anda ka minupoolseid "õigeid" variante või vihjeid nende suunas liikumiseks.
Osa töö kvaliteedist langeb ka minu õlale, seega ma üritasin vältida altvedaja rolli.
Ja kuna ma pole mingi keeleekspert, siis ma luban ignoreerida neid ettepanekuid, mille puhul sa oled täiesti kindel, et sinu kirjutatu on ka täiesti kõlbulik, ehk sellised stiilitunnetuslikud eriarusaamad.
Küll aga peaksid ära parandama kõik trüki-, tõlke- ja punktuatsioonivead. Lõppkokkuvõttes jääb töö väljanägemine, siiski sinu otsustada.

Õigekeelsuse alased parandamisettepanekud (vead on antud alapealkirjade kaupa, vastavas järjekorras nagu nad töös esinesid):

'''Sissejuhatav osa''' –
* esimeses lauses  „(RNA)“ ja sõna „mis“ vahel peaks koma olema.
* „messenger RNA“-s messenger võiks olla kaldkirjas ning järgnev „mRNA“ võiks olla sulgudes.
* „Märklaud mRNA“ on olemuselt üks liitsõna, kas ühendada need sidekriipsuga või kirjutada „märklauaks olev mRNA“.  Ja nii ka edaspidi teistes  lõikudes.
* Parandada sõna „märkaluaks“.
* „on on“ üks on üleliia.
* Parandada sõna „mittsobiva“.
* Lause „Teisest küljest, loomades miRNA komplementaarsus märklauale hõlmab miRNA 5` otsa 2-7 aluspaari, mikroRNA alusjärjestust (inglise k. seed region).“ vajab ümberkirjutamist.
* „eri“ asemel peaks olema erinevate. (eri = special, erinev = different)
* Lause osas „kuid sagedamini paiknevad kodeerivas alas“  võiks asesõna „need“ või „nad“ sees olla .
* Võiks paremini sõnastada „ning arvatakse olevat elutähtis“.
* „enamustes“ peaks olemas „enamikes“.
'''Ajalugu''' –
* parandada „Rosalind Lee ja[Rhonda Feinbaumi“
* Sõnasta lause paremini, muutes selle liitlauseks.  „MikroRNAd avastati 1993.aastal Victor Ambrose, Rosalind Lee ja[Rhonda Feinbaumi poolt uurimuse käigus geen lin-14 rollist varbussi (Caenorhabditis elegans) arengus“ . Näiteks Victor Ambrose, Rosalind Lee ja Rhonda Feinbaum avastasid 1993. aastal mikroRNAd uuringu käigus, milles nad uurisid geeni lin-14 rolli varbussi (Caenorhabditis elegans) arengus.
* Levinum või laiahaardelisem fenomen kõlab paremini kui „laiem fenomen“, kuigi muutust ei nõua.
* Eemalda inglisekeelne lausejupp lõigu lõpust. „indicating the existence of a wider phenomenon“
'''Biogenees'''-
* Lauses „Kuni 40% miRNA geenidest võivad paikneda valke kodeerivate ja mittekodeerivate geenide intronites või isegi mittekodeerivate pikkade trasnskriptide eksonites.“ Võiks kirjutada „valke mittekodeeriv“ igakord, et vältida valesti arusaamisest, et mõni geen võib olla täiesti mittekodeeriv(ehk mitte mingit tulemit sellest ei saa). Ning parandada ka  „trasnskriptide“.
* „42-48% kõikidest miRNAdest mis pärinevad polütsistroonsetest“  koma „mis“ eest puudu.
* „diskreetseid (eraldiseisvaid) linge millest küpsed miRNAd protsessitakse,“  „millest“ ees koma puudu ja lause peaks lõppema punktiga.
* Kahte viimast lauset võiks parandada, millest esimesel esineb kaks koolonit ühes lauses ja üks koma puudu ja teisel võiks sõnastus parem olla. Näiteks „See suurendab miRNA tegevuse mitmekesisust ja haaret rohkem kui genoomis määratud on. „.
'''Transkriptsioon'''-
* „cap“ võiks olla kaldkirjas.
* „ mitmekordsete adenosiinidega“, tekib küsimus, mis on mitmekordne adenosiin. Kasutada kas „mitme adenosiiniga“ või „rea adenosiinidega“.
* „Stem loop“ võiks olla kaldkirjas.
* „See struktuur moodustab pöördel osa mitmesaja nukleotiidi“ mitte „pöördel“ ,vaid „omakorda“ (stem-loop on osa pri-miRNA-st).
* "upstream (ülesvoolu) Alu järjestused“  upstream kaldkirjas ja võiks kirjelda sulgused paari sõnaga, mis on Alu järjestus või lisada suunav link.
* Mitte „promooter ühikuid“, vaid „promooteri üksusi“.
'''Tuumasisene protsessimine''' –
* parandada  „ ajalikud järjestused“.
* „seotusega“ võiks lihtsalt olla „seoses“.
* „DGCR8 seostub ensüüm Droshaga, valguga, mis lõikab RNAd.“ Kuna ensüüm ongi valk, siis võiks sõna „valguga“ sealt eemaldada.
* Parandada „mooduatavad“.
* „juuksenõela põhjast (kaks helikaalse RNA pööret tüvesse)“ juuksenõela põhjast kõlab imelikult, sulgused olev osa vajab ümbersõnastamist või see hoopis kirjutamata jätta.
* „mööduvad ringiga“ asemel võiks olla „hoiduvad“ vms.
* „mirton“ peaks olema „mirtron“.
* „46“ viitenumbrite vahel on üleliia.
* „downstream“ võiks olla kaldkirjas.
* „märklaud spetsiifilisust“ võiks olla „märklaua spetsiifilisust“ või „spetsiifilisust märklaua suhtes“.
'''Eksport tuumast''' –
* „RNaasi III ensüüm Drosha“, kuna sul on „Rnaasi“ omastavas käändes, jääb mulje, et ensüüm Dorsha on Rnaas III oma, kuid iva peitub selles, et Dorsha omab RNaasset aktiivsust (Rnaas III-set aktiivsust), sisuliselt tuleks see parandada või RNaas III jätta kirjutamata(eelnevalt sai sul see juba Dorsha puhul  kirjeldatud) VÕI võtta ära lihtsalt sõna ensüüm.
'''Tsütoplasmaatiline protsessimine''' –
* „miRNA:miRNA* dupleksi“ ma saan aru, mida siin mõeldud on, kuid õigekeelsuse koha pealt on see ebakorrektne,  võiks olla „bi-miRNA dupleksi“, samas kui hiljem artiklis selgub sellise kirjutamisviisi tähendus, ei sunni ma seda muutma.
* „Kuigi potentsiaalselt võivad funktsionaalse miRNAna tegutseda mõlemad dupleksi ahelad, kaasatakse RNA-indutseeritud vaigistamise kompleksi (RISC- RNA-induced silencing complex), kus toimub miRNA ja tema märklaud mRNA interakteerumine, harilikult ainult üks.“ Lause on pisut pikaks läinud, põhilause lõpp „harilikult ainult üks“ läheb seetõttu kaduma, võiks veidi paremaks muuta. Ja „märklaud mRNA“ peaks olema liitsõna, kas sidekriipsuga või hoopis „ märklauaks olev mRNA“.
'''Biogenees taimedes'''-
* taaskord „eri“ asemele „erineva“.
'''RISC kompleks'''-
* lause „RISCile koos seostunud miRNAga viidatakse mõnikord ka kui 'miRISC'le.“  Võiks olla paremini sõnastatud, näiteks „ miRNAga seostunud RISC-i nimetatakse mõnikord ka miRISC-iks.“.
* „nõrgema aluspaardumisega võrreldes“ võiks olla „nõrgema aluspaardumise poolest võrreldes“(valitud millegi poolest).
* Parandada „translasiooniline“.
'''miRNAde ringlus'''- tekkis küsimus, et milles seisneb see ringlus? Võib-olla peaksid pealkirja muutma vastavalt sisule. Näiteks miRNAde stabiliseerimine.
* Nagu ma näen, oled sa tõlkinud „guide strand“ kui „juhtiv ahel“. Ma algul ise ka mõtlesin, et võiks samuti niiviisi tõlkida(RISC kompleks on ka minu teemas oluline osa), kuid otsustasin siiski lihtsalt kaldkirjas „guide“ ahela kasuks. Seda seetõttu, et vältida segadust,sest juhtiv ahel DNA replikatsioonis on juba olemas ning see erineb olemuselt ja funktsioonilt täiesti miRNA ahelast, mida kasutakse RISC kompleksis.
* „Passanger“  kaldkirja panna.
* „või üldse mitte märklaudu.“ Võiks olla „või polegi märklaudu“ või „märklauad puuduvad üldse“.
* „maksa-rikastatud miRNA“ (kui ka inglise keelne liver-enriched) jäi sisu poolest minujaoks pisut kahtlaseks, kas see tähendab, et see miRNA on maksas kõrgelt lokaliseeritud?
* „Adeniini jäägiga“ peaks olema üks sõna
'''Rakulised funktsioonid'''-
* „Selleks eesmärgiks on miRNAd komplementaarsed osaga ühest või mitmest informatsiooni-RNAst“ Liialt sõna-sõnalt tõlgitud lause, muuda paremaks.
* „primaarne töörežiim.“ Võiks olla pigem“ esmane talitusviis“ vms.
* Ma ei ole kindel, kui õige on moodustada fraasi „osaliselt aluspaarduvad“(iseenesest on see mõistetav väljend), isiklikult eelistaksin „ainult osad alused paarduvad“ ja sätiksin lause sellega sobivaks või kirjutaks lihtsalt „osaliselt paarduvad“.
* „mikroRNAd mis on märklaua“ „mikroRNA“ taha läheb koma.
* „mRNA 'seed järjestuses'“  „seed“  kaldkirja.
* „inglise k. saRNAs“ ei ole ju „small RNA-induced gene activation“.
* Lõigu lõpus on inglise keelne lauselõpp „but has also been demonstrated for endogenous microRNA.“.
* Viimane kahest lausest koosnev lõik(„Rakuliste funktsioonide“ osas) kirjuta palun ümber, liiga sõna-sõnalt tõlgitud. Lauseehitus vajab eestikeelsemaks muutmist. Ja tõlge „tagasi kanal“ võiks ka parem olla(sisult on see rohkem kui tugikanal või taustkanal, mitte kui „tagasi liikuv“, back kui backbone või background)
'''Evolutsioon'''-
* Parandada „evoltsioneerumisastme“.
* Parandada „võmaldanud“.
* Kui kirjutad „juuksenõel struktuuride“, siis see peaks olema üks sõna. Sidekriips vahele.
* „hiljuti tekkinud miRNAdes“ võiks täpsustada mingil moel, et need on evolutsiooniliselt hiljuti tekkinud, vältimaks arusaamist, et need on lihtsalt värskelt sünteesitud.
* „Siiski avalduvad vanemad miRNAd“ on valesti tõlgitud, asjaolu ei seisne miRNAde avaldumises ,vaid nende järjestuste muutusastmes.
* „ülisuure puhastava valiku“ võiks ka paremini sõnastada, siin pole valik ülisuur, vaid see on äärmuslik, see on väga range.
* „miRNAd, ning seega ilmselt mittefunktsionaalsed“ ma kasutaks „ning“ asemel „mis on“.
* Parandada „vaadataksse“.
* „probleemidele, näiteks“ tavaliselt pannakse „näiteks“ ja „nagu“ ette koma siis kui sellele järgneb loetelu.
'''miRNAde eksperimentaalne avastamine ja manipulatisoon'''
* Tõlke viga kahes esimeses lauses. Ma kirjutaks esimese lause niimoodi: „miRNA ekspressioone saab '''loendada''' kaheetapilises polümeraasi ahela reaktsiooni protsessis, mis koosneb modifitseeritud RT-PCR-st (inglise k. real-time polymerase chain reaction)  ja sellele järgnevast kvantitatiivsest RT-PCR-st.“
* „(RT-PCR; inglise k“ punkt jäi puudu“ k“ järel sul.
* Teine lause võiks olla „Selle meetodi variatsioonid annavad absoluutse või suhtelise arvu.“
* Kirjeldada, mis on „oligo“ või kasutada õiget eestikeelset vastet.
* „2`-O-metüül RNA“ peaks olema üks sõna, sidekriips vahele.
* „antagomiR“ miks on viimane täht suurelt kirjutatud?
'''miRNAd ja haigused'''
* „Manuaalselt hallatud avaliku andmebaasi miR2Disease dokumendid“ võiks olla aga „ Käsitsi läbitöödeldavas avalikus andmebaasis miR2Disease '''dokumenteeritakse'''“(kuid ei pea muutma lause algust)
miRNAd ja vähk
* „ Katse hiirtega, keda oli muudetud tootma ülehulgas c-Myc-d, muteerunud vormidega valk, mis oli seotud mitmete vähitüüpidega, näitab, et miRNAdel on roll vähi arengus.“ Võiks kirjutada vähemalt kahe lausena.
* „üleliiga“ kirjutada lihtsalt „liiga“
* Parandada „Ühes teised uurimuses näidati“.
* „tekkida valgu, mis lülitavad“ peaks olema „valgud“.
* „alguse saanud ning määrata ravi“ „ning“ ees peaks olema koma, sest lõppeb kõrvallause.
* „vähi aeglase arenguga või agressiivne vorm.“ Võiks selgemalt sõnastada, näiteks „vähi aeglane või agressiivne vorm“.
'''miRNAd ja südamehaigused'''
* Esimene lause paremini kirjutada, sisu pole arusaadav.
* Võiks kirjeldada paari sõnaga (kasvõi sulgudes) südame juhtivust.
'''miRNAd ja närvisüteem'''
* Viimase lauses võiks sõnadejärjekorda muuta või teha see kaheosaliseks, „leidnud muutunud“ ei kõla kuigi hästi koosolles.
'''miRNAd ja mittekodeerivad RNAd'''
* Viimase lause võiks teha kaheks lauseks.
'''2. pildi''' kirjeldus
* Parandada „argounatuvalgu“.
Kui tekkis küsimusi,siis küsi julgesti siin samas kommenteerides. Tean, et sa, Mydrik, oled määratud minu artikkli retsenseerijaks, ootan sult samapõhjalikku retsentsiooni :D

--[[Kasutaja:Olavi113|Olavi113]] 10. november 2011, kell 20:59 (EET)
Aitäh põhjaliku retsensiooni eest! Püüan vead parandada nii ruttu kui võimalik.
Just ajahätta jäämine on põhjuseks ka viimaste lõikude viidete ja linkide  puudumisele.
[[Kasutaja:Mydrik|Mydrik]] 11. november 2011, kell 01:22 (EET)

*märklaud-mRNA
*Taimedes on miRNAde komplementaarsus oma märklaud-mRNAle täiuslik
*Loomades (Metazoa) hõlmab miRNA komplementaarsus
*arvude vahel kasuta "kuni" tähenduses mõttekriipsu
*kolm primm Ei kirjutata ju nii? Ikka 3'?
*Siiski ei tunnistatud miRNAsid
*väldi konstruktsiooni "midagi tehti/oli tehtud kellegi poolt"
*2000. aastal
*standardse
*võõrkeelsed sõnad nt sense ja antisense kaldkirja
*Lauses "Teised miRNAde geenid..." koma puudu ja lause lõpus koma üle.
*Lauses "See suurendab miRNAde..." koma puudu
See on nii pikk ja keeruline artikkel, et ma ei jaksa seda praegu edasi lugeda. Adeliine 25. november 2011, kell 07:11 (EET)
*Esimeses lauses koma puudu
*kas messenger RNA (kogu komplekt kaldkirjas) või informatsiooni-RNA
*teises lõigus näpuviga
*jälgida, kus peab olema mRNA, kus miRNA
*'Loomades (Metazoa) hõlmab
*märklaud-mRNA
*1990. aastatel
*1993. aastal
*väldi konstruktsiooni "midagi tehti/oli tehtud kellegi poolt", kasuta "keegi tegi midagi" või "midagi tegi keegi"
*Tagasivaatavalt, lin-14 väike RNA oli  jäta "tagasivaatavalt" üldse ära, misasi on "lin-14 väike RNA"?
*2000. aastal
*võõrkeelsed sõnad kaldkirja
*Lause "Kui suhtelised ekspressioonitasemed..." on täiesti arusaamatu. Järgmises lauses koma liigne.
*Lauses "See suurendab miRNAde..." koma puudu
*jne
Palun võta mõni sõber appi, et sellest artiklist oleks üldse võimalik aru saada. Adeliine 2. detsember 2011, kell 15:36 (EET)
Jälgida, kus on kasutatud termineid miRNA või mRNA? On need kuskil segamini läinud? Ma ei mõista, mis mõttes pole võimalik artiklist praegu aru saada. Sisuliselt või keeleliselt?
Mydrik 5. detsember 2011, kell 20:46 (EET)

No mina olen selles teemas väga võhik, pool mittearusaamist läheb selle arvele. Aga siiski. Vähemalt artikli algusosast peaks iga keskharidusega inimene aru saama.

Näiteks üsna alguses laused Inimese genoom võib kodeerida üle 1000 mRNA ning nende märklauaks võib olla kuni 60% imetajate geenidest. mRNAsid leidub inimesel rohkelt väga erinevates koetüüpides. mRNAd erinevad oma omadustelt taimedes ja loomades. Mulle tundub kummaline, et artikli teemaks on miRNA, aga alguses räägitakse nii pikalt mRNA-st. Adeliine 5. detsember 2011, kell 20:59 (EET)

Ma kahtlustan, et artikli pealkiri on vale ja et õige pealkiri oleks "MikroRNA". Probleemiks on siin asjaolu, et pole tarvitatud ainsatki eestikeelset allikat, mis kinnitaks, et nimekuju "MiRNA" eesti keeles üldse kasutatakse ja et see ka korrektne nimekuju on. Artiklisse oleks vaja viidet mingile eestikeelsele allikale, mis kinnitaks, et "MiRNA" on õigem kui "MikroRNA". Taivo 6. detsember 2011, kell 00:05 (EET)

tegin nii--Bioneer1 6. detsember 2011, kell 16:48 (EET)
----
*Lause "Kui on teada suhtelised..." on ikka segane
*võõrkeelsed sõnad ja väljendid kaldkirja
*6% inimese miRNAdel on näidatud RNA toimetamist (RNA editing): järjestuste kohtspetsiifilisi modifikatsioone, millede eesmärk on toota teistsuguseid produkte kui algselt kodeeritud nende DNA poolt. kes on mida näidanud? Koma puudu, järgmises lauses samuti.
*väldi konstruktsiooni "midagi tehti/oli tehtud millegi poolt"
*nime saanud DiGeorge sündroomi järgi
*Mikroprotsessor kompleksi ei ole õige
*Selles kompleksis DGCR8 suunistab Drosha katalüütilist RNaas III domääni Ei saa aru
*Kõige tavalisemal juhul katalüüsib ensüüm
Ausõna, ma tahaks aidata sõnastust parandada, aga ma lihtsalt ei suuda. Ma ei saa tekstist aru. Võiksid oma juhendaja abi paluda. Adeliine 8. detsember 2011, kell 20:31 (EET)
Ma tean, et mul on väga palju toortõlget, sellest ka palju segaseid lauseid. Kuna ma pole ka kuigi kaua antud teemaga tegelenud, siis ei ole ma ilmselt piisavalt pädev spetsialist kõikide nüannside koha pealt sõna võtma, kohati olen lihtsalt eeldanud, et tõlgitavas inglisekeelses artiklis on kõik õigesti. Arvestades antud ajalisi piiranguid ja artikli mahtu, olen püüdnud anda oma parima, ilmselgelt pole tulemus täiuslik. Paraku on mul ka praegu vaja väga paljudeks eksamiteks õppida ning püüan kõigest väest teha head tööd (paremat kui siin) lõputöö sisuülevaate kallal. Seega pole mul kahjuks lihtsalt aega, et piisavalt Vikipeedia töösse süveneda ja vigu parandada. Ka mu juhendajal on väga palju tööd ja ma ei tahaks teda oma tegemistega veelgi koormata.
Kõike head soovides
Mydrik 10. detsember 2011, kell 20:23 (EET)
Ma olen üritanud oma sõnastust parandada kohtadest, mis mu enda meelest võisid segased olla. Saan aru, et 6. jaanuariks peab kõik  parandatud olema ja grammatikavead tuuakse arutelus välja, aga mul siin pole ühtki, nii et kuidas ma selle valmis saan õigeks tähtajaks nii?  Mydrik 2. jaanuar 2012, kell 11:46 (EET)

Nüüd jõudsin selle artiklini.
*esimeses lauses koma puudu
*"enamik" alati ainult ainsuses
*väldi konstruktsiooni "midagi tehti/oli tehtud millegi poolt"
*Kui on teada miRNAde suhtelised ekspressioonitasemed rakus, tähistab tärn (*) nimetuse järel vastava miRNA avaldumist madalatel tasemetel kui juuksenõelastruktuuri vastasõlas olev miRNA. Äkki nii on parem
*võõrkeelsed sõnad ja väljendid kaldkirja (sense, antisense, RNA editing jne)
*imetajate laia mitmekesistatud kordustega see on vigane, kas kuskil eestikeelses kirjanduses pole seda terminit?
*mis on pri-miRNA, mis pre-miRNA?
*juuksenõelastruktuur
*Mikroprotsessor kompleks ei ole õige
*Kõige tavalisemal juhul katalüüsib
*guide-ahel ja passenger-ahel
*metüleerib Hua-Enhancer1
*Seejärel transpordib valk Hasty (HST, Eksportiin-5 homoloog) dupleksi tuumast välja tsütoplasmasse.
*Jõudsin praegu pealkirjani "RISC kompleks". Ka Sina oleksid võinud selle koha peal tõlkimise lõpetada, sest nõutud tähemärkide arv sai täis. Teema ja tekst on niigi keeruline, miks teha endale (ja mulle) elu raskemaks ja hambad ristis inglise viki artikkel lõpuni ära tõlkida. Parem õige pikkusega ja keeleliselt korrektne kui liiga pikk ja vigane. Väga kahju, et ma seda alles nüüd märkasin. Kui ma oleks novembri alguses õigel ajal Sul pidurit tõmmanud, poleks seda ehk juhtunud. Adeliine 2. jaanuar 2012, kell 17:51 (EET)
Parandasin nüüd jälle neid esiletoodud vigu. Homme on tähaeg, kas ma saan oma töö arvestatud või mitte? Töö tuli sellepärast nii pikk, et mulle tundus kummaline jätta suvalise koha pealt pooleli, arvasin, et nii ei tohi. Samas sobis see artikkel kõige paremini minu lõputöö teemaga. Mydrik 5. jaanuar 2012, kell 13:50 (EET)

Mikro-RNA-d ehk miRNA-d (inglise keeles mircro RNAs, miRNAs)...Ain Heinaru, "Geneetika" õpik kõrgkoolile, Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 265, 2012, ISBN 978-9949-32-171-1
Mariina 10. aprill 2014, kell 19:20 (EEST) alias Простота


Kasutaja arutelu:Geen~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Geen! --Vihelik 3. november 2011, kell 22:57 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Geen~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Analoogelektroonika

Sisukus:
Informatsiooni on keskmisele lugejale piisavalt ja informatsioon on pädev. Artikli subjekti (analoogelektroonika) enda lahti seletamine võiks olla mahukam: näiteks üldistada, millega tegeleb vastav tööstusharu, milline on üks tüüpiline analoogelektroonika seade. Minu arvates selline üldistav lõik võiks olla just neile lugejaile, kes tahavad kiiresti ja lühidalt saada ammendavat aimu, millega tegemist on. Iseenesest on edasises artiklis küll mõiste analoogelektroonika läbi kõiksugu rakenduste ja muude seoste põhjaikult läbi arutatud.
Mõiste  analoogsignaal lahtiseletamine on veidi keerukas, kuid vajalik antud artiklist aru saamiseks ja võib mõnele lugejale arusaamatuks jääda praeguse seletuse järgi. Seda võiks saada parandada seletuse pikendamisega. Kahjuks pole ka mõistet analoogsignaal ka siselingilt avanevas artiklis ammendavalt seletatud.
Sisulise osa viimase paragraafi viimane punkt Täpsus on kuidagi segadust tekitavalt kirjutatud. Minu arvates võiks seletada kuidagi sedasi: Digitaalelektroonikas signaali edastuse täpsuse määravad, kui suure
resolutisooniga(lahutus) esitatakse signaali ja kui täpselt määratud ajavahemike tagant saadetakse infot välja (sisemine kell). Analoogelektroonikas määravad signaali edastuse täpsuse vastavate modulatsioonide võimalikult täpne kontrollimine, näiteks FM-i puhul sagedusesituse kontrollimine, kui vähe on sagedusmoonutust ja müra. Kindlasti saab selle punkti antud paragraafis panna paremini kirja, kui mina siin üritasin seda teha.
Allikad ja viitamine:
Allikaid on piisavalt ja need on asjakohased. Viidatud on piisavalt.
Keeleline kvaliteet:
Ei leidnud esialgu grammatikavigu. Lausete ülesehitus on valdavalt hea.
Artikli ülesehitus:
Siselinke on üpris palju ja see on hea. Ülesehitus on intuitiivne ja usun, et enamus lugejaid leiab, mida ta otsib. Pildimaterjal artiklis on abiks arusaamisel ja on asjakohane.
Artikkel on minu arvates kooskõlas vikipeedia heade tavadega ja pigem heas mõttes väljapaistev, eriti kui mõned eelpool mainitud täiendused teha.
--Csound 11. november 2011, kell 21:46 (EET)

Mõttekam on ilmselt täiendada artiklit analoogsignaal (tegin mõnevõrra), sest see ikkagi on eraldi artikkel, mistõttu seda pole mõtet siin lõpmatuseni lahti kirjutada.--Kyng 14. november 2011, kell 22:26 (EET)
----
Minu meelest ei tohiks neid silte kohe ära võtta. Neid artikleid ei leia nii üles. Või siis tuleks need millegagi asendada. --Epp 15. november 2011, kell 10:37 (EET)

Pakun, et sildi võiks siis maha võtta, kui artikkel on toimetatud. Andres 15. november 2011, kell 12:20 (EET)
----
*Lauses "Informatsioon muundatakse..." puudu koma
*enamus asju → enamik asju, kuigi "asju" tundub siin ebamäärane
*muude üksikute näpuvigade (mis võiks ka üles leida) seas nt helikassetide
*Kõik televisiooni- ja raadioülekanded algavad mikrofonide ja kaamerate salvestatud analoogsignaalidest. Natuke arusaamatu. Kas telesaate alguses on analoogsignaalid?
*Enamus elektroonikat → nt põhiosa elektroonikat vms
*Lauses "Teised seadmed peavad..." koma puudu
*Lauses "Kõiki analoogelektroonikaga.." koma puudu
*Lauses "Informatsiooni kodeerimisviisi..." koma puudu
*analoog-digitaalmuundur (mitmes kohas erinevalt kirjutatud)
*Lauses "Analoog-digitaalmuundureid leidub.." võiks lisada "näiteks" ette ,nagu
Adeliine 21. november 2011, kell 21:55 (EET)

Siin nimetatud probleemid võiks nüüd parandatud olla. Kas midagi veel?--Kyng 22. november 2011, kell 19:24 (EET)

:kõrgsageduslike (kõrgsageduslike lainetena) parandasid valeks. analoog-digitaalmuundur (kokku). Adeliine 28. november 2011, kell 20:24 (EET)

:: mis mõttes kokku, kas analoogdigitaalmuundur?--Kyng 28. november 2011, kell 23:17 (EET) Sain.--Kyng 28. november 2011, kell 23:45 (EET)