Arutelu:Bosnia ja Hertsegoviina

EKI andmebaasi järgi peab nimi olema "Bosnia ja Hertsegoviina". Artikkel tuleks teisaldada, kasutades nuppu "Muuda pealkirja". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 08:13, 13 Feb 2004 (UTC)

Kas mitte "bosnialane" ei tähenda sedasama mis "bosnia moslem"? Andres 08:11, 1 Mar 2004 (UTC)

Aga on ka vähemus – bosnia kristlased (õigeusk). Peaministri kohta mul andmeid pole, kas ta on kristlane või moslem. -- Egon 08:13, 1 Mar 2004 (UTC)

: Ahhaa. Ma ei teadnud, et bosnialased ei ole kõik moslemid.

: Üks probleem veel. Sõna "bosnialane" on kahemõtteline. See võib tähendada bosniakke (või bošniakke?) kui rahvust või kõiki Bosnia ja Hertsegoviina  elanikke. Andres 08:28, 1 Mar 2004 (UTC)

:: Aga uudistes kasutatakse ka bosnia moslemite liider... ma ei tea kuidas siis toimida. Iseenesest siin on ta kui bosniakke (või bošniakke) (samas ka kui Bosnia ja Hertsegoviina elanikest bosnia moslem...) Ei ma enam aru saa:) -- Egon 08:56, 1 Mar 2004 (UTC)

::: Bosniakeelne wiki annab Bosnia rahvusteks Bosnjaci (bosnialased, ((~bosnjakid))), bosanski Srbi (Bosnia serblased) ja bosanski Hrvati (Bosnia horvaadid). Viimaste analoogiana ilmselt ongi meedia poolt tekitatud Bosnia moslemid. -- Urmas 10:15, 1 Mar 2004 (UTC)

:::: Bosnia serblaste ja Bosnia horvaatide puhul on asi selge. Kolmandat rahvust nimetatigi sotsialismiajal moslemiteks, niisugune rahvusemääratlus esines rahvaloendustel. Me saaksime ehk nimetada seda rahvust bosnjakkideks, et seda eristada bosnialastest ehk nendest, kelle kodumaa Bosnia ja Hertsegoviina. Bosnia moslemid ei ole sama mis bosnjakid, sest kõik Bosnia moslemid ei ole bosnjakid ja kõik bosnjakid ei ole moslemid. Andres 10:37, 1 Mar 2004 (UTC)

::: CIA World Factbook annab järgmise teksti: "Bosniak has replaced Muslim as an ethnic term in part to avoid confusion with the religious term Muslim - an adherent of Islam." Väisan raamatukogu ja lisan, kui midagi asjalikku leian. Ilmselt on siin see koht, kus PPälli käest nõu küsida - et saaks õigesti. - Urmas 10:59, 1 Mar 2004 (UTC)

::: Saksa wiki annab artikli nime all "Bosniaken" (ümbersuunatud artiklist "Bosnier" (bosnialased)). Meyersi viimane (?) taskuformaadis trükiväljaanne kasutab esimest nime, Brockhaus küll mõlemat korraga, kuid eelisaktsendiga esimesel. Seega siis - "bosnjakid" (kui selline kirjapilt on õige?) Bosnia moslemite tähenduses ja "bosnialased" kolme Bosnia rahva summana. - Urmas 14:18, 1 Mar 2004 (UTC)

:::: Mulle tundub see veenev.

:::: Ainuke asi: nad ise nimetavad ennast ikkagi "Bošnjaci". See bosnia vikipeedia tekst, mida sa vaatasid, on kirjutatud ilma diakriitiliste märkideta. Pole selge, kas peaks ütlema "bošnjak". Siin peaks keelemeeste käest nõu küsima. Andres 16:53, 1 Mar 2004 (UTC)
Andres 16:53, 1 Mar 2004 (UTC)
Kasutaja:Harri
kas siin mõeldakse bosnja keele all serbia bosnja varjanti.kui nii tõesti on siis siin samastatakse riigikeele serbja keele ja riigi keele bosnja varjant.minu tiada polegi neil nö. ,,bošnjakkidel`` oma keelt

"Bosnia keel" on bošnjakkide kirjakeel, mis Bosnias ja Hertsegoviinas on väljatöötamisel. See on Bosnias ja Hertsegoviinas üks riigikeeltest serbia ja horvaadi keele kõrval. On olemas ka bosniakeelne vikipeedia. Kõiki neid kolme keelt võib pidada serbohorvaadi keele variantideks. Andres 21:24, 17 mai 2005 (UTC)

:Ametlikult tekkisid nad alles pärast Jugoslaavia lagunemist. Enne seda olid serbia, horvaadi ja bosnia keel serbohorvaadi keel (Horvaatias nimetati teda küll horvaadiserbia keeleks). Horvaadid näiteks on veendunud, et horvaadi keel on serbia keelest ikka (selgelt) erinev keel. Eks nad ise tea... - Urmas 05:49, 18 mai 2005 (UTC)

'''The House of Representatives appoints Ivo Miro Jovic as the Croat member of the Presidency. He is approved by the House of Peoples on May 9, 2005'''. /Esindajatekoda nimetas.../ Riiki juhib presidentuur. [[Kasutaja:Egon|Egon]] 15:58, 30 mai 2005 (UTC)
Minu andmetega ei ole teada presidentuuri liikmed, kuid ma vöin eksida.
Andmed:
 Vabariigi Presidentuuri esimees: [[Ivo Miro Jović]]
 Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni president: [[Niko Lozancič]]
 Serbia Vabariigi president: [[Dragan Cavič]]
[[Kasutaja:Egon|Egon]] 4. jaanuar 2006, kell 17.56 (UTC)

Rahvaarv 4 359  800 (2004) Eesti Wikipeedia andmetel
[[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 27. mai 2007, kell 06:35 (UTC)
[[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 27. mai 2007, kell 06:35 (UTC)

Eesti keeles pole sõna "bosnjakk" vms. Ja ka artikli pealkiri on "bosnialased". Pole mingit põhjust, miks sõna "bosnialased" ei võiks tähistada rahvust. EKI soovitab seda sõna: . Bosnia ja Hertsegoviina elanikke või kodanikke võibki nimetada Bosnia ja Hertsegoviina elanikeks või kodanikeks. Kui Sul on vastuväiteid, kirjuta Peeter Pällile. Andres (arutelu) 18. juuni 2012, kell 08:38 (EEST)

Sellisel juhul tuleb artikkel bosnialased ümber sõnastada. Teen seda. Ühtlasi parandan ka siin artiklis ettetulevad "bosnjakid" "bosnialasteks". 88.196.28.229 18. juuni 2012, kell 17:48 (EEST)

Kas Brčko ringkond või Brčko piirkond? Siin artiklis on mõlemad. Google annab 298 tulemust otsingule: Brčko ringkond ja 766 tulemust otsingule Brčko piirkond. P.S. Kaart vajaks kaasajastamist - Montenegro on vahepeal iseseisvunud ja Serbiast eraldunud. 88.196.28.229 19. juuni 2012, kell 22:55 (EEST)

Peaks olema ringkond. Andres (arutelu) 19. juuni 2012, kell 23:05 (EEST)
Kaart vajab kaasajastamist - Montenegro on 2006. aastal iseseisvunud ja Serbiast eraldunud. 88.196.28.229 2. juuli 2014, kell 13:39 (EEST)

Enne Osmani impeeriumi vallutusi olid Bosia elanikud valdavalt bogomiilide ja Kreeka-Rooma kiriku usutunnistuse järgijad.

Küsimus: Kreeka-Rooma kirik ja Kreeka-Rooma kiriku usutunnistus - mis need on? 88.196.28.229 2. juuli 2014, kell 13:39 (EEST)

suunasin märksõna Bosnia-Hertsegoviina siia.--Estopedist1 (arutelu) 12. juuni 2016, kell 10:39 (EEST)


Kasutaja arutelu:193.40.239.25

Tere tulemast kasutaja, kelle IP on 193.40.239.25. !
Te olete siin juba teinud muudatusi, kuid ma soovitaksin teil ennast registreerida. See teeks Teie toimetamise siin Vikipeedias hõlpsamaks.
Samas sooviksin teada, millist webi brauserit Te kasutate. Peale Teie redaktsiooni on selline pisike probleem, et eritähed kaovad tekstist. Järele jäävad vaid küsimärgid. Kui Te ehk muudaksite oma IE või Netscape või Opera keeltevalikut selliseks, mis lubaks kasutada kõiki tähemärke. -- Egon 12:36, 13 Feb 2004 (UTC)

Egon, see olen mina. Täna jätsin end võõra arvuti taga registreerimata. Teinekord püüan nii vähe kahju teha kui võimalik. Andres 23:04, 13 Feb 2004 (UTC)

Ütle miks kuradi pärast sa oma artikleid ei viitsi toimetada. Mul on 100 tähtsamat asja teha kui sinu nupukestele nurksulgi sisse toppida. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 16:51, 18 Oct 2004 (UTC)

Vt. märkust ülalpool selles arutelus erimärkide kohta. Nende märkide seas, mis siin aadressil enamasti välja ei tule, on sihuke Wikipedia linkimiseks suuresti vajalik asi, nagu püstkriips. Kohti, kus püstkriipsuta läbi saab, on algusest peale vähemus.
Peale selle, huupi nurksulgude klõbistamine, ilma kontrollimata mis kujuga vastavasisulise artikli nimi tegelikult täpselt on, mis kujuga vastavale sisule juba viidatud on ja mis kujuga sinna veel võidakse viidata viib selleni, et samamõttelisele asjale tekib mitmeid erikujulisi linke ja edaspidi viib see omakorda selleni, et sarnast sisu kirjutatakse sõltumatult paljudes variantides. Huvitav, kas vikipeedias on mingeid programmilisi võtteid selle olukorra lahendamiseks ja mida vikipeedia filosoofia selle kohta ütleb?
----
Ole hea ja kontrolli oma artiklites kohanimede õigsust. Üks variant selleks on Eesti keele instituudi kohanimeandmebaas ning teine võimalus Vikipeedia selles keeles, mida räägitakse maal, kus jõgi või saar asub (Assooride puhul näiteks portugalikeelne Vikipeedia). Või jälgi, milliseid kohanimede parandusi on tehtud eesti Vikipeedias, st jälgi, mida teised teevad. Artiklit hiljem parandada-ringi teha on vägagi tüütu. - Urmas 11:26, 22 Dec 2004 (UTC)

Vastavas viites pole mainitud Rando Tuvikest, seega see viide pole korrektne, mainitud on üksnes TPÜ kolleegiumi. Miks Sa üritad seda viidet sinna sisse panna; ehk on teisi allikaid, kust saaks sellele kinnitust ?  --Dj Capricorn 12. oktoober 2008, kell 13:11 (UTC)
----
Tutvu vormistamisreeglitega.--WooteleF 23. mai 2009, kell 09:22 (UTC)
----
Tutvu vormistamisreeglitega.--WooteleF 30. mai 2009, kell 14:35 (UTC)


Arutelu:Austria

See on väga hea, Egon, et Sa kaarte eesti keelde tõlgid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 00:33, 14 Feb 2004 (UTC)
Netist pole vist jah kuskilt eesti keelseid kaarte saada... -- [[Kasutaja:Egon|Egon]] 07:22, 14 Feb 2004 (UTC)
Lisasin ka sellise kaardi korea keelsesse vikipeediasse [http://ko.wikipedia.org/upload/8/80/Austria_map_kr.PNG 1] -- [[Kasutaja:Egon|Egon]] 16:53, 15 Feb 2004 (UTC)

Ma arvan, et kõigi liidumaade puhul, välja arvatud Viin, võib kasutada artikli pealkirjana lühikest vormi. Peab küll kontrollima, kas ei ole kokkulangemist mõne teise kohanimega. Viin läheb segi joogiga, sellepärast olen ma linna puhul alati viidanud "Viin (linn)". Kui Viini liidumaa erineb piiridelt Viini linnast, siis peaks artikli pealkiri olema "Viini liidumaa", muidu tuleks viidata lihtsalt Viini linnale. Andres 18:22, 15 Feb 2004 (UTC)
Ma kohe kontrollin, mul on interneti kohaotsija, mis isegi näitas mitut Tapat Aafrikas. -- Egon 18:26, 15 Feb 2004 (UTC)
Viin (liidumaa)
Salzburg (liidumaa)
Need oleks minu ettepanekud -- Egon 19:45, 15 Feb 2004 (UTC)

Kuidas nende liidumaa artiklite nimedega nüüd on otsustatud? Austria artilis näen et on link näiteks Tirooli liidumaa kuid Austria template -is on link Tirool kust leiab Tirooli liidumaa artikli --TarmoK 19:20, 31 Jan 2005 (UTC)

:Põhimõtteliselt oleks parem, kui lisada lõppu "liidumaa". Osa Tiroolist asub ju hoopis Itaalias. Ja Tirool ei ole ainus selline. Seega tuleks mall parandada ja artiklid ümber nimetada. - Urmas 19:40, 31 Jan 2005 (UTC)
Sehuke arvamus, et riigi infotabelis võiks olla nähtaval ikka riigilipp, mitte rahvuslipp - Ahsoous 23. juuni 2006, kell 10.32 (UTC)

8 188 200 (2003)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. mai 2007, kell 05:43 (UTC)

Kas infokastis ei võiks "elaniku kohta" asemel olla "SKT elaniku kohta"? Ehkki see tuleks siis ilmselt juba mallis parandada.
Majandusjutt vajab kontrollimist. Et seal viidati Saksa LV-le, ei ärata just usaldust.
"Metsa- ja puiduveost." võtsin välja, praegu ei suuda seda lauseks vormistada. --Oop 30. juuli 2008, kell 19:57 (UTC)
On's see ikka kindel, et veel 2001 oli yks Austria põhilisi ekspordiartikleid helikassetid? --Oop 30. juuli 2008, kell 20:00 (UTC)

Pole kindel, et 7 aastat vanusega andmed annavad lugejale mingit ettekujutust Austria majanduse kohta. Pakun kirjutada üldiselt ja kasutada CIA andmeid või mingit teised värskemaid andmeid. Geonarva 30. juuli 2008, kell 20:09 (UTC)

:Need vanad võiks kuhugi Austria majanduse artiklisse uputada. Iseenesest on ju huvitav ajaloolist dynaamikat jälgida. --Oop 2. august 2008, kell 07:23 (UTC)

::Kui mingit ajaloolist dynaamikat jälgida, tuleb leida ja võrrelda palju andmeid, mitte ainult 2001. aasta seisuga. Võrrelda saab ainult sarnaste andmetega. Minu arvates, kui see ei ole Austria ekspordi ajalugu, pakub huvi ainult värskemaid andmeid. Geonarva 2. august 2008, kell 07:28 (UTC)

::: Majanduse osa tuleb ümber kirjutada. Kui mingi osa andmeid jääb kasutamata, tuleb need panna arutelulehele, et nad kaduma ei läheks.  Andres 2. august 2008, kell 10:35 (UTC)

::: Tegin täiendusi saksa viki järgi. Praegu on segane jutt ettevõtete riigistamise ja erastamise ning väliskapitali kohta, sest pole selge, millisest ajast varasem tekst räägib.

::: Jätsin kontrollimiseni välja väliskaubanduse osa, mis ei tundu usaldusväärne:

===Olulisemad impordiartiklid (2001)===
#Autod: 3,663 miljonit USA dollarit
#Autoosad ja automootorite osad: 2,674 miljonit USA dollarit
#Toornafta: 1,496 miljonit USA dollarit
#Täppismehhaanika ja optilised seadmed: 1,415 miljonit USA dollarit
#Kerge kütteõli (bensiin): 1,368 miljonit USA dollarit
===Olulisemad ekspordiartiklid (2001)===
#Autod: 2,832 miljonit USA dollarit
#Autovaruosad: 1,869 miljonit USA dollarit
#Mootoridetailid (kolvirõngad): 1,370 miljonit USA dollarit
#Ravimid: 1,074 miljonit USA dollarit
#Helikassetid: 1,061 miljonit USA dollarit
===Peamised väliskaubanduspartnerid===
#Ungari
#Tšehhi
#Slovakkia
#Hiina
#Sloveenia
Andres 2. august 2008, kell 12:23 (UTC)
----
Kas eesti keeles öeldakse "Idamark"? Andres 3. veebruar 2010, kell 10:10 (UTC)

Kõlab tuttavalt. Taivo 3. veebruar 2010, kell 12:39 (UTC)

:Google'i järgi ei oska kindlat seisukohta võtta. Paaris kohas on tõlgitud. Mina isiklikult pigem tõlgiks. Eriti ajaloolises kontekstis.--WooteleF 3. veebruar 2010, kell 12:57 (UTC)

::Mäletamisi tundub, et minu kooliajal võis kyll ajalooatlastes Idamark olla. Miks mitte, kõlab täitsa kenasti (kuni me Austria nime Idariigiks tõlkima ei hakka). --Oop 4. veebruar 2010, kell 13:42 (UTC)
----
Ma soovin viimased muudatused tagasi keerata. Need tabelid olid täitsa head ja kenasti viidatud, asemele ei pandud ju midagi. Taivo 16. november 2010, kell 20:29 (EET)

Vähemalt ei tohiks lasta neid tabeleid kaotsi minna. Kuidas nad saavad iganenud olla, ega Vikipeedia pole mingi almanahh. Andres 16. november 2010, kell 20:58 (EET)

Ka viidatud allikas ei väida Kurt Waldheimi kohta seda, mis siin tekstis kirjas. Wehrmaht vs. SS on igatpidi nii tundlik teema, et tasub olla täpne.
-----------------
Tabelis on veeru "Rahvaarv 01.04.201" päises aastaarv kolmekohaline. Kuriuss 20. märts 2019, kell 11:28 (EET)
----
Neptuunium, miks nii? See on nüüd ainus riik, mida pole kategoorias "Riigid". Pikne 19. september 2022, kell 15:30 (EEST)

Olgu jah, ilmset tulnuks see ennist läbi rääkida. Pööran siis praegu tagasi. Igal juhul minu meelest on selline kategoriseerimine kummastav. Me ei kategoriseeri ju kõiki linnuliike üldkategooriasse "Linnud". Kui on olemas nt kategooria "Euroopa riigid", siis miks ei piisa selle kasutamisest. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 19. september 2022, kell 15:36 (EEST)

: Riike on linnuliikidega võrreldes üsna vähe ja ilma alamkategooriateta on antud juhul asi ehk ülevaatlikum. Euroopa riikide kategooria ma kaotasin mõni aeg tagasi ära (vt Kategooria arutelu:Euroopa riigid). Alles jäi suures osas kattuva, aga mõnevõrra üldisema sisuga :Kategooria:Euroopa maad.

: Siin on küll veel Euroopa Liidu riikide kategooria, mis praegu pole kategooria "Riigid" all. Kui panna see kategooria "Riigid" alla ning jätta Euroopa Liidu riigid ainult sellesse alamkategooriasse, siis oleks need riigid kategoriseeritud teistmoodi kui teised riigid ja ülevaatlikus kanntaks. Vahest piisab sama sisuga navigeerimismallist ja võiks lihtsuse huvides ka Euroopa Liidu riikide kategooria ära kaotada. Pikne 19. september 2022, kell 16:20 (EEST)


Arutelu:Jean-Bertrand Aristide

Tegelikult on ta neljandat korda võimul... ma kohe toon artikli ''Haiti Riigipeade loend''... -- [[Kasutaja:Egon|Egon]] 13:40, 14 Feb 2004 (UTC)

Mille pärast on seda artiklit vaja toimetada? Andres 18:05, 20 Apr 2005 (UTC)

võiks ehk lõikudeks jaotada, vahepealkirjad lisada siis oleks loetavam --Boy 18:18, 20 Apr 2005 (UTC)

Proovisin seda (tulutult) toimetada. Kuigi ilmselt on see seotud ka Aristide'iga tuleks suur osa artiklist mumeelest viia üle Haiti alla. --Boy 17:37, 22 Apr 2005 (UTC)

Kui asja rohkem uurida, on võimalik kirjutada loetavam artikkel. Aga minu meelest on vältimatu, et riigijuhi elu esitatakse poliitiliste sündmuste taustal. Andres 18:06, 22 Apr 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.democracynow.org/articles/04/03/08/1529222.shtml?tid=25#transcript
** In Jean-Bertrand Aristide on 2013-06-24 11:23:51, 404 Not Found
** In Jean-Bertrand Aristide on 2013-07-06 04:25:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:26 (EEST)


Arutelu:Hobune

Selle esilausega ma sain nüüd alles aru mida Andres mõtles, kui ma [[Ilves|ilvese]] juurde liigid lisasin -- [[Kasutaja:Egon|Egon]] 03:28, 16 Feb 2004 (UTC)

Hobuse sugulasliikide, iga hobusetõu kohta, allüüride kohta, ratsaspordialade kohta, värvuste kohta tuleks kirjutada eraldi artiklid. Mõne asja kohta on juba praegugi nii palju materjali, et sellest saaks eraldi artikli. Andres 16:20, 16 Feb 2004 (UTC)
Hobustest võiks tohutult kirjutada kui AEGA oleks. Kindlasti võiks. Ratsaspordi kohta kindlasti oli plaanis nii üht kui teist lähemalt kribada.
naine 18:13, 16 Feb 2004 (UTC)

Jah, aga mõte on selles, et kõike ei pea ühte artiklisse panema. Selles artiklis tuleks kirjutada hobusest üldse, muud asjad (näiteks tori hobune) panna eraldi artiklitesse. Ma võiksin muidugi seda ise ka teha, aga ma ei jõua kõiki artikleid toimetada. Andres 20:17, 16 Feb 2004 (UTC)
Ok üritan, võtan 1 asja korraga.
naine 20:34, 16 Feb 2004 (UTC)
Palun ärge enam kirjutage, et kunstlikud allüürid on küljendamine, piruett, piaffe jne. Need on koolisõidu harjutused, mitte allüürid!

Kui oled asjatundja, paranda. Andres 24. veebruar 2011, kell 19:16 (EET)

Pooldan eraldi artikleid hobuste värvuste kohta. Andres 8. august 2011, kell 17:54 (EEST)

nt on siia suunatud kimmel (vt arutelu:kimmel) ja hiirjas (vt arutelu:hiirjas)--Estopedist1 (arutelu) 14. august 2019, kell 08:54 (EEST)
Ettepanek: Siin artiklis on "Tôugude jaotuse" all on hobused jagatud ainevahetuse järgi: kuumaverelised, soojaverelised ja külmaverelised. Esiteks ei jagata hobuseid sedasi mitte ainevahetuse järgi (külmaverelised hobused pole roomajad!) vaid temperamendi järgi.
Teiseks, kas ei oleks korralikum teha eraldi peatükki mis kirjeldab temperamenti(vôtan eeskuju inglise vikist) selle asemel, et eraldi kolm artiklit "Soojaverelised hobused" jne mis tundub üleliialine kuna on vaid tegu temperamentsuse järgi hobuste kirjeldamisega. Sel juhul oleks ka kergem üldiselt selgitada et tegu pole mitte ainevahetuse kiirusega vaid temperamendi poolest "kuumavereliste" ehk närviliste ja "külmavereliste" ehk rahulike hobustega. :) Winehorse 2. veebruar 2012, kell 01:40 (EET)

Miks mitte. --Oop 2. veebruar 2012, kell 07:32 (EET)

Inglisviki järgi pole koduhobune liik, vaid metshobuse alamliik (Equus ferus caballus). Adeliine 1. veebruar 2014, kell 16:48 (EET)

Jah, see on nähtavasti praegu valdav seisukoht. TEA-s on ka nii. Esitust tuleks muuta. Andres (arutelu) 1. veebruar 2014, kell 17:04 (EET)
----
Kas siin lehel mainitud Casanova on tori hobune. Oleks hea kui saaks lingi korda.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. jaanuar 2016, kell 18:32 (EET)

See alamjagu on üldse kummaline. Pealkirjaks on "Tuntumaid sporthobused Eestis", aga loetelus on sport- ja veohobused (Hetman). Mombol ei ole kindlasti ka nii tuntud, et temast artiklit teha...Kas seda peatükki/alamjagu on ikka vaja? Mulle tundub, et see ei anna midagi eriti juurde --Triibuline Zebra (arutelu) 12. märts 2018, kell 20:40 (EET)
----
Hobused on taimetoitlased, nad söövad vaid puhast toitu.Et hobuse seedimine toimiks korralikult,on talle vaja pidevalt kvaliteetset koresööta(heina).Jõusööta antakse hobusele individuaalselt vastavalt tema vanusele,kasutusele,töökoormusele,ainevahetusele ja muudele faktoritele,harilikult 2-3 korda päevas.Hobused saavad vajadusel ka söödalisandeid(vitamiinid,sool,mineraalisegud,õli jne).

Miks see välja võeti? Ursus scribens (arutelu) 18. mai 2020, kell 15:27 (EEST)


Arutelu:Jim Thorpe

Arvan, et artikli pealkiri võiks olla "Jim Thorpe", sest selle nime all teda kõige rohkem tuntakse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:59, 16 Feb 2004 (UTC)

Minu meelest oli see nii, et kaks linna ühinesid ja võtsid endale ühiseks nimeks "Jim Thorpe". Ei tekkinud ju kahte samanimelist linna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:57, 17 Feb 2004 (UTC)
1953. aastal Mauch Chunk ja East Mauch Chunk ühinesid ja võtsid nimeks "Jim Thorpe". Kui Thorpe 1953 suri, siis koduosariik Oklahoma oli tema mälestuse suhtes ükskõikne. Lesk sai teada, et Mauch Chunk ja East Mauch Chunk annetavad viis senti nädalas majandusliku arengu fondi. See julgustas teda ning ta läks sealt abi paluma. Rühm kohalikke elanikke leidis, et see on hea võimalus linnad ühendada Jim Thorpe'i nime all. Referendumitel kiideti see mõte heaks.  [http://www.visitjimthorpe.com/new/history.htm] [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:43, 17 Feb 2004 (UTC)

kuidas selle algonkiiniindiaanikeele nimi eesti keeles on: sac and fox aka Meskwakie aka Sauk-Fox iso-639-3 kood on sac ja nimetus Mesquakie ? - Ahsoous 15. aprill 2006, kell 02.21 (UTC)

ENE 1. väljaanne eristab sooki keelt (Sauk) ja foksi keelt ehk rebase keelt (Fox). Tõlge võiks selle järgi olla "sooki-foksi keel". Andres 15. aprill 2006, kell 07.43 (UTC)
Kas sünniaeg polnud mitte 28. mai 1888. aasta.

Aitäh tähelepanu juhtimast! 28. mai paistab olevat üldtunnustatud, kuid pole selge, kas ta sündis 1887 või 1888. Andres 9. juuni 2007, kell 10:56 (UTC)

linnad ühinevad ja võtavad nimeks Jim Thorpe'i-nimelisteks - minu jaoks ebaselge. avjoska 7. september 2008, kell 09:40 (UTC)

Linn (borough) on :en:Jim Thorpe, Pennsylvania. Linna nimi on Jim Thorpe. Teksti tuleb ajakohastada. Andres 7. september 2008, kell 10:45 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cmgww.com/sports/thorpe/thorpe.html
** In Jim Thorpe on 2013-06-24 11:24:52, 404 Not Found
** In Jim Thorpe on 2013-07-06 04:35:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:36 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://dentons.acun.com/thorpe.htm
** In Jim Thorpe on 2013-06-24 11:24:51, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Jim Thorpe on 2013-07-06 04:36:09, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:36 (EEST)


Arutelu:Abruka

Väga hea! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:21, 16 Feb 2004 (UTC)

Mida teeb EestiAsula -mall saarest rääkivas artiklis? --TarmoK 6. august 2006, kell 19:35 (UTC)

Mulle meeldis see kaardiga mall. aga mingi saare/rahu/jõe/järve jms kohta siukest malli ma ei tea. anna, kui sul on. avjoska 6. august 2006, kell 19:46 (UTC)

Miks õieti mitte? Pole ju malli tekstis kuskil öeldud, et tegu on asulaga. Andres 6. august 2006, kell 19:47 (UTC)

:: Sellepärast et midagi saab teha, ei tähenda et peaks seda tegema ja et midagi paistab sarnane ei ole piisav põhjus kasutada malli seal kuhu seda ei ole mõeldud. Eriti kui malli kasutamine ja ehitus ei paista pikemalt läbi mõeldud olevat. juhtum: Arutelu:Kihnu vald on värske näide kuhu asjad viia võivad ... anyway --TarmoK 7. august 2006, kell 19:13 (UTC)

Koos Vahase, Kasselaiu ja Linnusitamaa saartega on pindala 10,1 km².

Miks pindala on antud koos nende saartega? Pealegi pole selgitatud, kuidas need saared Abrukaga seotud on. Andres 6. august 2006, kell 19:47 (UTC)

Kaarma valda võib mainida kohe alguses. Siin ei puutu see minu meelest küll asjasse. Võib-olla on tegu hoopis Abruka küla territooriumiga. Andres 6. august 2006, kell 20:37 (UTC)

:ajah. se on ka võimalus. hm. uurin. avjoska 6. august 2006, kell 20:39 (UTC)

Kas te keegi ei tea, mis on Abruka kõrgeim tipp? Siit leidsin, et see olevat mingi Kukemägi, mida aga kustkilt ei saa leida. --Mmh 26. august 2009, kell 23:06 (UTC)

Abruka saarel oli 1. detsembril elanikke 140, neist mehi 54 ja naisi 86 (Meie Maa (Kuressaare : 1919-1944) nr.29   |   2. detsember 1941   |   lk 4). --kanakukk 7. september 2010, kell 15:43 (EEST).

Kask, nende erineva vanusega allikatest pärit pindalade põhjal minu meelest ei saa kirjeldada pindala muutumist. Nende pindalade erinevus tuleb tõenäoliselt kõige suuremal määral sellest, et kasutatud on erineva täpsusega kaardimaterjali ja mõõtmisi on tehtud erineva täpsusega. Et pindala pärast 1968. aastat kahanes, on ebatõenäoline. Kui tahta pindala muutumisest siia kirjutada, siis arvatavasti tuleb selleks leida sekundaarne allikas, mis käsitleb pindala muutumist. Praegu toodud arvudest ma jätaksin alles ainult viimase (EELIS-e oma), mis on eeldatavasti kõige täpsem. Pikne 15. juuni 2019, kell 15:49 (EEST)
Ma ei soovigi pindalade muutumist kirjeldada, vaid Eesti saarte loendi artikli arutelu alusel välja tuua allikad, mis erinevaid pindalasid pakuvad. Igaüks valiks ise, kas toetab EELISe, ENE vms andmeid. Abruka on köömes Hiiumaa kõrval, kus EELIS märgib Kassari liitumist. Võilaiu liitumine suurendas ka ühe saare pindala, Suur-Tulpega liitumine läks kõige valutumalt. --Kalev Kask 15. juuni 2019, kell 17:30 (EEST)

Sõnastusest "pindala muutused eri allikates" jääb minu meelest üsna kergesti mulje, et eri arvud on ära toodud eesmärgiga kirjeldada pindala muutumist. Kui me ei tea ja ei ütle, mille poolest need arvud erinevad ning kas või kuidas on nad tegelikult kõrvutatavad, siis tekitame minu meelest nende äratoomisega vaid segadust. Sellepärast piirduksingi selle arvuga, mis on eeldatavasti kõige adekvaatsem või täpsem ja ajakohasem. Pikne 16. juuni 2019, kell 11:14 (EEST)
Tore! Kuidas sa Hiiumaa ja Võilaiu küsimuse nüüd Abruka näitel lahendad? --Kalev Kask 16. juuni 2019, kell 12:36 (EEST)

Ma ei näe probleemi iseenesest selles, kui rääkida saarte liitumisest. Või mis seal veel lahendamist vajab? Ma soovin ainult seda, et kõrvutatavate pindalade korral oleks selge, mille kohta need täpselt käivad ja et neid pindalasid oleks ikka kohane kõrvutada. Pikne 16. juuni 2019, kell 15:25 (EEST)
Saan aru, et toetad Eesti Looduse Infosüsteemi andmeid. Need on sedavõrd uued, et pole ühiskonnas teadvustatud. Sel juhul võtan praegu tabeli maha, aga läheb kohe tagasi, kui edaspidi peaks Eesti Looduse Infosüsteemi baasil andmevaidlusi tekkima. --Kalev Kask 16. juuni 2019, kell 19:47 (EEST)

Kirjutasin enne EELIS-e andme kohta ka siia: Arutelu:Väike-Pakri. Kui siin või muude analoogsete arvandmete juures tekib vaidlus, siis tuleks lõpuks ikka otsustada, millised andmed on usaldusväärsemad või tuleks välja selgitada, kuidas üks või teine arv on saadud ning tuleks asju vastavalt esitada. Pikne 16. juuni 2019, kell 21:16 (EEST)


Vikipeedia stiili järgi peaksid sugukondade ja seltside nimed olema viited ning ladinakeelsed nimetused peaksid olema kursiivis. Andres 00:36, 18 Feb 2004 (UTC)

Kas on veel vaja kuidagi täiustada ? naine 16:38, 19 Feb 2004 (UTC)

: Aitäh vaeva eest. Tegin mõned pisiparandused. Tuleks veel ära näidata, kust see nimestik võetud on. Andres 17:32, 19 Feb 2004 (UTC)
Mul oleks nimestiku formaadi osas väike ettepanek: kas ei võiks seda jooksvat liikide numeratsiooni ära jätta? Häda on selles, et olen hakanud ka muude Eesti elukate analoogilisi nimestikke üles panema sama stiili järgides. Aga näiteks liblikate nimestikule lisandub igal aastal mitukümmend uut liiki. Siis peab iga uue nime lisamisel järgnevad numbrid muutma (halvemal juhul kuni 3000 numbrit), mis teeb nimestike uuendamise erakordselt töömahukaks... --KS 11:16, 30 Nov 2004 (UTC)

Jah, ma arvan küll, et liiginimede eest võib numbrid ära võtta. Siim 12:51, 30 Nov 2004 (UTC)

Minu meelest tulekski see asendada ajakohase nimestikuga. Andres 14. veebruar 2007, kell 07:26 (UTC)

Olen Sinuga nõus. Geonarva 14. veebruar 2007, kell 07:36 (UTC)

Asendasin vana nimestiku ajakohase nimestikuga, aga tekkis üks küsimus: mõnedel liigidel on allliik (ei ole kindel, et see sõna sobib), mille nimi eesti keeles on liigi nimega sarnane. Mida teha? Geonarva 18. veebruar 2007, kell 07:03 (UTC)

Eesti keeles öeldakse "alamliik". Andres 18. veebruar 2007, kell 09:33 (UTC)

Sel juhul tuleks linkida ladinakeelne nimetus. Andres 18. veebruar 2007, kell 09:35 (UTC)

Artikli vormistus tuleks vastavusse viia Vikipeedia artiklite tavalise kujundusega. Andres 18. veebruar 2007, kell 09:35 (UTC)

Missugune nimestik sobib nagu näidis? Geonarva 18. veebruar 2007, kell 11:54 (UTC)

: Arvan, et meil pole selliseid. Kui aega saan, püüan näidata, kuidas tuleks vormistada. Andres 18. veebruar 2007, kell 12:45 (UTC)

: Tegin alguse ära, sellest tuleks eeskuju võtta. Hea oleks ka näidata, millises staatuses mingi lind Eestis on. Andres 18. veebruar 2007, kell 17:38 (UTC)

:: Siin tuleks just kõik eestikeelsed nimed väikse tähega kirjutada. Andres 17. mai 2009, kell 10:40 (UTC)

Liikide ja alamliikide nimed langevad kohati kokku? Kuidas neid eristada. Ka sel juhul oleks tarvis eraldi artiklit alamliigist. Andres 21. mai 2009, kell 13:57 (UTC)

kindlasti tuleks alamliigi(-de)st rääkida liigi artiklis. Teatud juhtudeil võib ka alamliigist teha artikli, näiteks siis X (alamliik)--Dj Capricorn 21. mai 2009, kell 14:54 (UTC)

: Mõnest alamliigist ongi artikkel. Minu meelest võib selle alati teha; kui aga alamliigi ja liigi nimi langevad kokku, siis lausa peab tegema . Andres 21. mai 2009, kell 20:50 (UTC)

Eraldi kuluks väga ära Eesti haudelindude süstemaatiline nimestik. Eesti lindude üldnimestikus on väga suur osakaal äärmiselt haruldastel eksikülalistel, mistõttu tavalisemad linnud jäävad väga varju juba.  --Kk (arutelu) 9. juuni 2012, kell 18:55 (EEST)

Minu meelest võiks selle liita artiklisse Eesti linnud. Ivo (arutelu) 3. jaanuar 2023, kell 23:07 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti lindude süstemaatiline nimestik


Arutelu:Suusasport

Kuidas saab öelda, et suusaalad kuuluvad Föderatsiooni? Tuleb leida mingi muu väljend. Andres 10:24, 18 Feb 2004 (UTC)
Fédération Internationale de Ski FIS. Miks Sa arvad et see ei sobi, kui sellist tõlget võib ka EE 9 köites kohata ja paljudes trükistes.

Rahvusvahelisse Suusaföderatsioon kuuluvad järgmised suusaaladega:

Ja siis järgneb suusaalade loetelu.

Probleem ei ole Föderatsiooni nimes. Sellega on kõik korras. Selle lausega tahetakse piiritleda, millised suusaalad kuuluvad FIS-i kompetentsi, milliste suusaaladega FIS tegeleb, milliste suusaaladega tegelejaid FIS koondab vms. Sul oli algselt öeldud, et "Föderatsiooni kuuluvad" need ja need alad. Ma leidsin, et nii ei ole korrektne öelda, ja kirjutasin selle asemel, et FIS "tegeleb" nende ja nende aladega. Ma olen nõus, et see ei ole kõige parem väljend, aga paremat ma ei leidnud. Et Sa parandasid tagasi, siis ma leidsin, et asja tuleb arutada. Sa oled ju nõus, et praegune formuleering ei sobi? Mis võiks olla sobiv formuleering? Andres 17:44, 19 Feb 2004 (UTC)

Kui Sa leiad, et nii on suupärasem nagu Sina kirjutasid, siis miks ka mitte. Jäägu siis tõesti Sinu pakutu.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.fis-ski.com/index.php
** In Suusasport on 2013-06-24 13:35:38, 404 Not Found
** In Suusasport on 2013-07-07 01:57:16, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:57 (EEST)


Arutelu:Ulmekirjandus

Ma arvan, et me ei saa öelda, et ulmekirjandus on üks ulmekirjanduse žanr. Minu ettepanek on vaadelda teaduslikku fantastikat ulmekirjanduse žanrina või liigina. Sel juhul kuulub selles artiklis kirjeldatud ajalugu õigupoolest artiklisse "Teaduslik fantastika". Muidugi on võimslik ka eristada ulmekirjandust kitsamas ja laiemas mõttes. Algselt tuli sõna "ulme" käibele ju teadusliku fantastika kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:49, 19 Feb 2004 (UTC)

Raske on öelda, mis on ulmekirjandusele iseloomulik. Teatud fantastilisus on ju omane mis tahes ilukirjandusele. Ja teisest küljest, näiteks John Fowlesi ei saa minu meelest nimetada ulmekirjanikuks. Andres 23:07, 19 Feb 2004 (UTC)

Oli plaanis John Fowles (Maggot) koos Kurt Vonnegut (Tapamaja, korpus viis) panna eraldi kirjanike alla kellele meeldib aegajalt ulmelisi elemente lisada aga kes ei ole ulmekirjanikud.

Fowles on rohkem nagu postmodernismi viljeleda vist.

naine 16:52, 20 Feb 2004 (UTC)

Kui Vonnegutil on terve rida puhast žanriulmet (Titaani sireenid, Kassikangas jms), siis Fowlesi tuntakse rohkem muude väärtuste poolest. Ennem siis juba Balzac (Šagräännahk), eestlastest Teet Kallas (Heliseb-kõliseb) või ammugi Enn Vetemaa. Kui Fowlesi-suguseid ulmekirjanike alla paigutada, hakkavad inimesed neilt ulmet ootama ja pettuvad. Yldsegi pole sellistel loeteludel siin erilist mõtet - need peaks olema vormistatud listina, kuid sedagi alles siis, kui artiklites mingi sisu on. Praegu võiks tegelikult selle hetke ära oodata (ehk isegi uute nimede lisamisega). --Oop 01:21, 8 Oct 2004 (UTC)

: Mõnikord sisaldab sisuta artikkel loendi lihtsalt sellepärast, et on tahetud tekitada olukord, kus on võimalik esilehelt loomulikku teed pidi jõuda olemasoleva artiklini. Andres 20:12, 8 Oct 2004 (UTC)

:Seda muidugi. Eks nad võivad esialgu olla, see pole lihtsalt lõplik lahendus. Ja siinseid liste on mõtet edasi ehitada alles koos linkidetaguse sisu tekkega. --Oop 00:36, 10 Oct 2004 (UTC)

Jyrka on kindlasti meelitatud, aga ma kahtlustan, et terve rida tegelasi võiks siiski tulla "Eesti ulmekirjanikuna" tykk maad eespool Jyri Kallast (oli tal kolm või neli jutukest?). Marion Zimmer Bradley tõstan siiski nende seast yldossa, hoolimata ohjeldamatust rõõmust, mida tema esinemine ses nimekirjas mulle pakkus. --Oop 00:19, 8 Oct 2004 (UTC)
----
Kas Henn-Kaarel Hellat ja Boris Kabur ei olegi krjanikud? Priitp 16:26, 11 Apr 2005 (UTC)

Ega ei ole jah. Mõlemad on vähe kirjutanud ja häid teoseid pole kummalgi. Taivo 13:40, 12 Apr 2005 (UTC)

:Tore, nüüd oled sa oma arvamuse välja õelnud. Palun anna aga sõna ka neile, kelle seisukoht antud küsimuses on hoopis vastupidine. Priitp 14:08, 12 Apr 2005 (UTC)
Boris Kabur -- " Boris Kaburi algupärase kirjandusliku loomingu maht ei ole suur, kuid seda märkimisväärsem. Tema 1960. aastatel kirjutatud Ropsi-näidendeid on lavastatud korduvalt ja need on leidnud sõpru mitmel maal. Samuti noortele lugejatele orienteeritud jutustusel “Kosmose rannavetes” (1966) on teedrajav tähendus eesti ulmekirjanduses. Peaauhind 1973. aastal Poznanis toimunud ulmekirjanike kokkutulekul tõi Boris Kaburile sellel alal rahvusvahelise tunnustuse."
Kui on tõlgitud ja auhindu saanud, ehk ikka väärib märkimist? Kellegi jaoks see ta siis ikka on kirjanik ehk :)--Tvali 13:59, 12 Apr 2005 (UTC)

:: Kui alajaotuse pealkiri on "Eesti ulmekirjanikud", siis minu meelest tuleks sinna panna kõik eesti autorid, kes on  ulmežanris midagi kirjutanud. Andres 14:32, 12 Apr 2005 (UTC)
----
Kes ikkagi on ulmekirjanik? Kas aluseks võiks võtta autori esinemise Ulmekirjanduse baasis??? Kas näiteks Kivirähk kuulub ka ulmekirjanike hulka? Rehepapis ju üleloomulikku (fantasy-le vastavat) kratid jne;...Vetemaa....on kirjutanud nii näkkidest kui muudest üleloomulikest elukatest....baasi kohaselt on isegi Ehin ulmet kirjutanud. Ja miks toome ära ainult klassikalised kirjanikud - kas saab välja jätta Olimar Kallast, kes loonud joonistajana ulmelise kultussarja Ulmikust, Nooniusest, Krapsist jt. või Raivo Järvi oma Tulipoisi koomiksiga....Mingi põhimõttelise piiri võiks tõmmata nt. mingi hulk teoseid või romaan vms. --Boy 18:04, 12 Apr 2005 (UTC)

Minu arvates tuleks sisse panna žanriulmet kirjutanud autorid olenemata toodangu hulgast. Andres 19:20, 12 Apr 2005 (UTC)
----
Üks leid
http://www.obs.ee/cgi-bin/majordomo/get/sf2001/sf2001.041008
naine 23:49, 6 Jun 2005 (UTC)

Selgituseks: seal arutatakse seda artiklit siin ja üldse Vikipeediat. Andres 06:01, 7 Jun 2005 (UTC)
----
fantastilist ainestikku

See on ebamäärane. Andres 19. märts 2006, kell 22.47 (UTC)
----
Hmm. Praegu on üsna imelik seis, kus artikkel Ulme on seotud inglise speculative fictioniga ja artikkel Ulmekirjandus jälle omakorda History of science fictioniga. Mina arvan, et need 2 seost peaks omavahel ära vahetama. diaspar 1. mai 2006, kell 16.50 (UTC)

Äravahetamine oleks parem küll, kuigi täpseid seoseid ei tekiks ka sel juhul. Andres 1. mai 2006, kell 17.55 (UTC)

:Ulme link speculative fiction on just nimelt õige. Küll on ulmekirjanduse link mööda. Sobivat linki ulmekirjandusele inglise vikis polegi. Taivo 1. mai 2006, kell 18.02 (UTC)

:: Speculative fiction ei ole õige, sest see käib ainult kirjanduse kohta. Andres 1. mai 2006, kell 18.10 (UTC)

::: Tegelikult Speculative fiction ei hõlma ainult kirjandust (vt. ). Küll aga läheb artikli praegune sisu paremini kokku just nimelt ajalugu käsitleva artikliga, mitte televisiooni ja kino hõlmava kirjutisega. diaspar 1. mai 2006, kell 18.23 (UTC)

::::Vaatasin järele. speculative fiction lõpus on öeldud, et paralleelnimetus on speculative literature. See pole korrektne, aga muu jutt artiklis on küll sobilik. Poola ja saksa keelelingid on väga õiged. Siiski peaks jätma alles keelelingi ulme -> speculative fiction, sest inglise keeles on ulmeterminoloogias suurem jama kui eesti keeles. Taivo 1. mai 2006, kell 18.32 (UTC)
Kas ulmekirjanike loendid ei peaks eraldi olema? --Vikker 20. mai 2009, kell 09:00 (UTC)

Võiks küll, iseasi kas ühes või kahes loendis. Kuni artikkel lühike on, võivad ka siia jääda. Andres 20. mai 2009, kell 11:21 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://193.40.240.76/sfbooks/
** In Ulmekirjandus on 2013-06-24 14:01:32, Socket Error: 'No route to host'
** In Carl Sagan on 2013-07-04 19:09:49, Socket Error: 'No route to host'
** In Ulme on 2013-07-07 06:22:02, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 09:22 (EEST)

Ulmevaldkonna aruteludes on siin omajagu vaieldud sõnade tähenduse üle ja ilma et oleks välja toodud, millistele autoriteetsetele allikatele tuginetakse. Olgu mu arusaam mõnede ulmesõprade jaoks pealegi tagurlik, aga lähtekoht võiks olla see, et ulmekirjanduse sünonüüm on teaduslik-fantastiline kirjandus, nii nagu neid sõnu traditsiooniliselt on kasutatud. Võimalik, et sõnade ulme ja ulmekirjandus tähendus on hiljuti muutunud, ÕS justkui tunnistaks seda. Aga et lugejad, mõned ulemsõbrad ja need, kes siin tegutsenud on, välja arvata, ei peaks segadusse sattuma, võiks siin ja/või lehel ulme olla vahest täpsustuslehekülg. Kui pole tugineda muule kui ÕSile, siis segaduse vältimiseks võiks uuemas ja laimas tähendus ulme asemel artiklipealkirja(de)s kasutada sõnu fantastika ja fantastikakirjandus. (Kui ulmesõbard ka neile sõnadele just uusi tähendusi pole jõudnud leiutada.) Pikne 28. august 2013, kell 16:18 (EEST)


Arutelu:Ilves

{{Hea artikkel mittevalitud}}
Selles artiklis on juttu ilvese alamliikidest, mitte liikidest. Need on täiesti omal kohal. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23:57, 19 Feb 2004 (UTC)
Sa mõtled, et need Euroopa jne ilves on alamliigid ? Siis peaks vea parandama.
Ma ei saa pilti en vipikaast siia ;(
[[Kasutaja:Naine|naine]] 21:32, 20 Feb 2004 (UTC)

Mõtlesin, et teen täpsema tabeli Ilvestest, nagu teistel wikidel on teinekord kombeks

    Ilves

    Kanada ilves

     Taksonoomia Teaduslik klassifikatsioon

     Riik
     Regnum
     Loomariik
     Zoa
        Animalia

     Hõimkond
     Phylum
     Keelikloomad
     Chordata

     Alamhõimkond
     Subphylum
     Selgroogsed
     Vertebrata

     Klass
     Classis
     Imetajad
     Mammalia

     Alamklass
     Subclassis
     Eluspoegijad

     Theria

     Infraklass
     Infraclassis
     Pärisimetajad
     Eutheria

     Selts
     Ordo
     Kiskjalised
     Carnivora

     Sugukond
     Familia
     Kaslased
     Felidae

     Alamperekond
     Subfamily
     (Väike
        kass)
     Felinae

     Perekond
     Genus
     Ilves
     Lynx

     Kass
     Felis

        Alamperekond
     Subgenus
     Ilves
     Lynx
        Lynx
        Felis Lynx L.

     Liik

     Species

        Kanada ilves
        Euraasia ilves
        Hispaania,
        Ibeeria ilves
        Punailves

     L.
        canadensi
        L. lynx

        L. pardinus
        L. rufus

     Alamliik
     Subspecies

     Kanada
        ilves
     L.
        c. canadensis

     Euraasia
        ilves

     L.
        l. lynx
        L. l. asabellina
        L. l. dinniki
        L. l. kozlowi
        L. l. sardiniae
        L. l. stroganovi
        L. l. subsolanus
        L. l. wrangelli

     Hispaania,

        Ibeeria ilves

     L.
        p. pardinus
        Iberian lynx
        Spanish Lynx

    Punailves

     L.
        r. baileyi
        L. r. californicus
        L. r. escuinapae
        L. r. fasciatus
        L. r. floridanus
        L. r. gigas
        L. r. oaxacensis
        L. r. pallescens
        L. r. peninsularis
        L. r. rufus
        L. r. superiorensis
        L r. texensis

Võiks olla miski kindel tabeli kujundus edaspidi, selle tegin siin nii igavusest, et mis arvate ?
Ma pole nüüd 100% kindel kas kõik on õigesti sest igapool on natsa erinevalt...

Ja see Felinae osa (Väike kass) osa on kahtlane ? Esiteks ma pole kindel kas see tähendab väike kass, aga ing. keeles on small cats või soome keeles pienkissa aga ehk eesti keeles on teisiti ?
naine 21:01, 21 Feb 2004 (UTC)

Mina arvan, et nii keerulist tabelit pole mõtet teha. Vaata inglise, saksa ja hollandi vikit. Aitab, kui on riik, hõimkond, klass, selts, sugukond, perekond ja liik. Vahepealseid taksoneid ei ole vaja panna, muidu ei ole tabel ülevaatlik. Alamliike ega teisi ilveseliike pole siia samuti vaja, sest iga  liigi kohta tuleb teha eraldi artikkel ja eraldi tabel. Ka igast alamliigist võib põhimõtteliselt teha omaette artikli, sel juhul võib sellesse teha tabeli, millesse lisandub alamliigi rida. Ladinakeelseid taksonitüüpide nimetusi pole vaja. Igasse ritta võib panna taksoni tüübi eesti keeles pluss kooloni ja samasse tulpa või ka eraldi tulpa taksoni eestikeelse nime ning sulgudes ladinakeelse nime. Kui taksonil eestikeelset nime ei ole või see pole teada, siis võib märkida ladinakeelse nime ilma sulgudeta. Andres 22:21, 21 Feb 2004 (UTC)

Ma panin nüüd oma tabelivariandi artiklisse sisse. Mis te sellest arvate? Ehk oleks parem ladinakeelsed nimed ära jätta? Andres 23:32, 21 Feb 2004 (UTC)

Toitumise osas on vastuolud. Kord on öeldud, et ilvesed söövad kõuge rohkem valgejäneseid, siis jälle, et nende põhitoidus on valgejänesed. Kord on öeldud, et Skandinaavias ei ole metskitsi, siis jälle, et Soomes ei ole, aga Rootsis on. Andres 22:36, 21 Feb 2004 (UTC)

Kui nad söövad palju jäneseid kus ei ole palju kitsesid siis see ongi nende põhitoit. See ei tähenda, et metskitsed ei oleks põhitoit kui neid just leidub elupaigas. Lihtsalt talvel on ilvesel jänest raskem jahtida ja siis minnakse sõralistele rohkem üle kui ja olenevalt elupaigast võib muutuda ilvese toidulaud. Nagu ma peast hetkel mäletan. Toidulauas peaks kindlasti märkima ära metskitse või lihtsalt kitse sest seda nad peamiselt murravad. Linnud mh ma ei tea vist ei ole väga suur osa menyyst....
http://www.loodus.ee/el/vanaweb/0003/ilves.html
Ilves murrab toiduks peamiselt valgejäneseid ja metskitsi, sobivad ka närilised, linnud, aga ka teised kiskjad, näiteks kährikud ja rebased.
Näiteks Ibeeria ilves ongi hävimis ohus kuna kadusid küülikud. Jakuudi ilvese elupaigas on jälle palju jäneseid aga neid ta peaagu ei murra.
Lõik http://my.tele2.ee/ilvi/ilvestekodulugu.htm
Kanada ilves, punailves ja ibeeria ilves spetsialiseeruvad jänestele, sest suuremat saaki nad püüda ei saagi. Jänes võib aga ilvest kergesti alt vedada: jäneste arvukus vaheldub tihti ja ruttu, sõraliste puhul sellist nähtust ei esine. Euraasia ilvese toidusedelis moodustavad jänesed kolmandiku, metskitsed ligi poole. Suvel püütakse rohkem väikeloomi. Valgejänes maitseb halljänesest palju paremini, sõralisi eelistatakse erinevates maades sõltuvalt sõraliste liikide esinevusest. Saaklooma varitsetakse selle teeraja ääres, ka söögi- või joogikoha läheduses, harvemini aetakse neid mööda jälgi taga. Tabamispaigas ilves saaki ei söö, vaid lohistab selle varjulisse kohta, mõnikord üsna kaugele. Väiksemat saaki püütakse hammustades kuklast, tuiksoonest, suuremat – alt kurgust. Jäneste epideemiad jm arvukuse kõikumised toovad ilveseperre nälja. Nii võib ilveste arvukus samuti väheneda, koguni 10 korda, nagu tehti selgeks Uuralis. Kui metsised-tedred ja oravad-hiired kõhtu ei täida, tuleb proovida jõudu suuremate loomade, näiteks põtrade peal. Need loomad aga lasevad ilvesel kaasa „ratsutada“ nii kaugele, et merehaigeks jäänud ilves ei suuda kohe söömagi hakata. Läbikülmunud toitu ta aga süüa ei saa, nii et on alati võimalik lausa „sahvris“, „sügavkülmiku“ juures nälga surra. Uurijad arvavad, et meie ilves ei ole võimeline põtru murdma – ikkagi kolme hundi töö – kuid kasvult suuremad Rootsi ilvesed saavad sellega hakkama.
Metskitse elupaik on Skandinaavia põhjaosas, täpsemalt ei tea aga ma usin, et neid seal on aga vähe. Soomes on metskits kindlasti looduskaitse all, kuna on veel midagi siis neid seal kah veidike on. Rootsi
Tabel on OK ainult see roosa värv on kehva, helesinine pigem toonilt vms
naine 00:34, 22 Feb 2004 (UTC)

Katsu need selgitused siis artiklisse sisse panna. Praegu ei ole küllalt arusaadav.

Pane siis tabelisse mis tahes värv, mis Sulle meeldib.

Pilt tuleb tabelis välja vahetada näiteks selle pildi vastu, mis on selle artikli ingliskeelses vastes. Kanada ilves siia ei sobi, sest on vaidluse all, kas ta kuulub euraasia ilvesega samasse liiki. Kanada ilvese pilt sobiks küll artiklisse Ilves (perekond). Andres 01:07, 22 Feb 2004 (UTC)

Projektid "Eesti ilves" ja "Ilvestare" võtsin välja. Nagu näha esimesest välislingist, on need programmid praeguseks lõpetatud. Mulle tundub, et see oli peamiselt Valeria Räniku omaalgatus, mille käigus ta kirjutas raamatuid ja artikleid ning esines korduvalt avalikkusele. See kuulub pigem artiklisse [[Valeria Ränik]]. Kui võrrelda projektide suurejoonelisi eesmärke, mis käsitlesid peamiselt ilveste uurimist, lõpparuandega, mis käsitles peamiselt ilveste ja teiste metsloomade tutvustamist, siis on näha, et eesmärgid jäid enamjaolt saavutamata. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 3. oktoober 2005, kell 13.28 (UTC)

sellal kui nende suguvendi Põhja-Ameerikas hävitatakse ilma piiranguteta ligi 70 tuhat ilvest aastas.
Kas sellel lauselõpul on mingi tõepõhi ka all? Mis aastatel? Samuti Eestit puudutavad arvude juures on praegu kahtlane. Mustronk 20. märts 2008, kell 18:58 (UTC)

Lause "Nad on ikka veel laialt levinud, sellal kui nende suguvendi Põhja-Ameerikas hävitatakse ilma piiranguteta ligi 70 tuhat ilvest aastas." loogika on veidi segane. "Sellal kui" viitaks justkui vastandamisele, aga see, et Põhja-Ameerika ilveseid nii palju hävitatakse, näitab, et nemadki on laialt levinud. Ja allikas võiks arvul tõesti juures olla. --Jaan Vajakas 6. veebruar 2011, kell 18:03 (EET)
Perele kulub üks jänes või pool hirve päevas. Hirve asemel peaks vist ikka metskits olema? --Metsavend 22. juuli 2010, kell 17:00 (EEST)

Tühistasin küll muudatuse, aga tegelt toda lauset peaks ka täiendama, sest Siberis olevat ka 45 kg kaaluvaid isendeid.  • • • [[Kasutaja:Ahsoous]] • [[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]] • 19. jaanuar 2017, kell 14:29 (EET)
<pre>

* Ilvesel on väga hea kuulmine: 50 meetri kauguselt kuuleb ta, kuidas jänes puukoort närib.
* Ilvesed käivad tihti mööda teiste loomade radasid.
* Kui ilvesepere metsas liigub, astuvad tagumised loomad täpselt eeskäija jälgedesse. Selleks, et teada saada, kas sinu ees on ühe või mitme looma jäljed, tuleb ilvese rada põhjalikult uurida.
* Erinevalt kodukassist ujub ilves meelsasti, vette läheb isegi talvel.
* Kuigi ilvese esi- ja tagajalad jätavad sarnase neljavarbalise jälje, on tema esijalgadel tegelikult viis varvast. "Liigne" varvas paikneb aga nii kõrgel, et ei ulatu jälge jätma.
* Ilvese ainus looduslik vaenlane on hunt. Hunt võib ilvest rünnata siis, kui viimane parajasti einestab ja seetõttu ümbrust eriti pingsalt ei jälgi.
* Ilvese liha võib süüa inimenegi. Praad tuleb ainult korralikult läbi keeta: paljud ilvesed on nakatunud eluohtliku siseparasiidi keeritsussiga.
* Üks põnevamaid ilvese küttimise viise on tema metsast välja meelitamine haavatud jänese kisa järele aimates. Isegi täis kõhuga ilves tuleb uurima ega jänes ei saa talle kuidagi "kasulik" olla.
* Ilves nagu kiskjad üldse on värvipime.
</pre>
Võtsin välja. Varia alaosa ei peaks üheski artiklis olema ja kohati on stiil ebasobiv. Materjalile tuleks leida artikli struktuuris sobiv kohta. Pikne 12. märts 2023, kell 21:33 (EET)


Arutelu:Zelimhan Jandarbijev

Siin on vigu, ma parandan need õhtul ära. Andres 12:40, 20 Feb 2004 (UTC)
13. veebruaril 2004 hukkus Jandarbijev nähtavasti autopommiplahvatuses Katari pealinnas Dohas. Jandarbijev, kes koos pojaga sõitis autoga tagasi mošeest reedepalvuselt, suri teel haiglasse. Väidetavalt said surma ka kaks tema ihukaitsjat ning tema teismeline poeg olevat tõsiselt viga saanud. Pole selge, kes plahvatuse taga on, kuid kahtlus langes Vene luureteenistustele (kes eitasid mis tahes osalust selles asjas) ja tšetšeeni mässuliste juhtide vahelistele tülidele.

Selline oli varasem variant. Nagu ma aru saan, asjas täit selgust ei ole.   Andres 14. august 2007, kell 19:30 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://abcnews.go.com/wire/World/ap20040213_879.html
** In Zelimhan Jandarbijev on 2013-06-24 14:29:11, 404 Not Found
** In Zelimhan Jandarbijev on 2013-07-07 23:42:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:42 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nns.ru/persons/yandar.html
** In Zelimhan Jandarbijev on 2013-06-24 14:29:17, 404 Not Found
** In Zelimhan Jandarbijev on 2013-07-07 23:42:28, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:42 (EEST)


Arutelu:Aslan Mashadov

Siin on vigu, mis ma õhtul parandan. Andres 13:09, 20 Feb 2004 (UTC)

Eemaldasin need lingid kuna need on üldised lingid veebi site-idele mitte otseselt artikliga seotud. Igaks juhuks kopeerin need siia, kui keegi leiab et neist võiks kasu olla --TarmoK 12:42, 12 mai 2005 (UTC)
 Weblinks
 * http://www.watchdog.cz/
 * http://www.kafkas.org.tr/
 * http://www.memo.ru/
 * http://www.ichkeria.org/
 * http://www.russiatoday.com/
 * http://www.themoscowtimes.com/
 * http://www.hrw.org/
 * http://www.amnesty.org/
 * http://www.prima-news.ru/


Arutelu:Krimm

Ei tea, kas siia on vaja just suuri vappe-lippe. Ma teen nad pisikeseks. -- Egon 07:10, 21 Feb 2004 (UTC)

Ära tee pisikeseks, muidu vapp läheb kribuks. Andres 07:50, 21 Feb 2004 (UTC)
Seda kyll. Mulle isiklikult ei meeldi kui artiklit varjutavad suured pildid, kuid eks ma vist pean kompromissile minema. Vapist ja lipust saab ju eraldi artikli teha, kus voib see kujutis nii suur olla kui voimalik. Aga siin on ta paeris kena. Kui Taani vapi oleks kohe suurena pannud, siis oleks terve leht seda vappi taeis.
Ma tootan siin selle Mendelejevi tabeli kallal. -- Egon 08:00, 21 Feb 2004 (UTC)

Miks siin on alguses krimmitatarlaste lipp, kui jutt on Ukraina haldusüksusest? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. juuli 2006, kell 12.52 (UTC)

''elanikke = 1 965 400 (2007)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. märts 2008, kell 16:57 (UTC)

Kas poolsaar ja haldusüksus langevad kokku? Andres 23. august 2008, kell 06:19 (UTC)

Ei lange kokku. Fiu-Vro 16. märts 2011, kell 13:55 (EET)

Mis tähendab "Ukraina Seadus"?
Minu meelest on väljend "Natsi-Saksamaa" entsüklopeediasse sobimatu. Andres 16. märts 2011, kell 15:06 (EET)

Antud kontekstis on see Ukraina Ülemraada poolt väljatöötatud seadus Krimmi Vabariigi põhiseadusest. Aga ma juba muutsin teksti, et ei tekiks ebaselgust. Fiu-Vro 16. märts 2011, kell 15:16 (EET)
Kummaline on asjaolu, et Krimmi Vabariigi ja Krimmi poolsaare rahvastiku kohta antakse ühte ja sama informatsiooni: 2,0 miljonit inimest. Olen kontrollinud erinevaid viiteid, samuti ka Vikipeediat teistes keeltes. Igalpool kummitab üks ja sama rahvaarvu number, kuigi Sevastopol ei kuulu Krimmi Vabariiki. Fiu-Vro 16. märts 2011, kell 15:20 (EET)

Igatahes rahvaloenduse ametliku lehekülje http://stat6.stat.lviv.ua/MULT/Database/Census/databasetree_uk.asp kohaselt elab vabariigis 2 024 056 inimest. Fiu-Vro 16. märts 2011, kell 15:25 (EET)

Krimmi poolsaare elanike arv on tõenäoliselt ekslikult Krimmi omaga samastatud; võib-olla siiski on erinevus nii väike, et see ühe komakohaga välja ei tule. Seda peaks saama teada, kui natuke uurida. Andres 16. märts 2011, kell 16:32 (EET)

Liitsin Krimmi Vabariigi elanike arvu Sevastopoli elanike arvuga ja tuli välja 2,4 miljonit. Lisasin andmed ja viite artiklisse Krimmi poolsaar. Fiu-Vro 16. märts 2011, kell 17:31 (EET)

Sajandite ja aastatuhandete linkimisega on segadus. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 30. jaanuar 2014, kell 08:03 (EET)

Keelelingid suunavad näiteks vene viki poolsaare artikli juurde. Neid võib teisi ka olla. Ehk oskab keegi selle segapudru ära lahendada. --Mona 2. märts 2014, kell 14:26 (EET)

Nüüd peaks korras olema. Andres (arutelu) 11. märts 2014, kell 16:41 (EET)

Praegu on saksakeelne ukrainapäraste kohanimedega kaart, kusjuures sees on mitmeid vigu. Oleks vaja eestikeelset kaarti õigete kohanimedega. Põhinimi peaks olema vene keeles, kuna vene keel on vabariigis põhiline suhtluskeel, milles suhtleb 96% elanikke. Lisaks on nüüdsest vene keelele tagastatud riigikeele staatus.

Minu meelest tuleks lähtuda sellest, et Krimm on de jure Ukraina osa. Andres (arutelu) 11. märts 2014, kell 16:29 (EET)

: Seda küll, aga ukraina keel ei ole Krimmis kõige olulisem ja ei ole kõige levinum (levialalt on kolmandal kohal pärast vene ja krimmitatari keelt). Kaardil võiks olla krimmitatari- ja ukrainakeelseid rööpnimesid, aga põhilised on ikka venepärased kohanimed.

:: Olen nõus, et kaart peaks olema eestikeelne. Kohanimed peaksid olema KNAB-i esikohanimed (võib vaadata ka "Suurt maailma atlast"), need on peaaegu kõik ukrainakeelsed, kuigi need langevad enamasti venekeelsetega kokku.  Kui kaart liiga kribuks ei lähe, siis võib ka rööpnimed panna.
Nimed on niisugused:
*Armjansk (Ermeni Bazar)
*Krasnoperekopsk (Or qapu)
*Džankoi (Canköy)
*Tšornomorske (Tšernomorskoje, Aqmeçit ehk Aq-Meçet)
*Jevpatorija (Kezlev)
*Štšolkine (Štšolkino)
*Kertš (Keriç ehk Kerç)
*Feodossija (Kefe)
*Simferopol (ka Simferoopol; Aqmescit)
*Sevastopol (ka Sevastoopol; Aqyar)
*Jalta (Yalta)
*Alušta (Aluşta)
Andres (arutelu) 11. märts 2014, kell 23:18 (EET)

Yalta ja Aluşta ei ole ilmselt mõtet kaardile kirjutada, kuna krimmitatari ametlik kirjaviis on kirillitsa. Piisab ainult Jaltast ja Aluštast. Olen ikka ja jälle seisukohal, et põhinimi peab olema vene keeles, kuna just venepäraselt tutvustavad kohalikud teistele oma kodukanti, just venepäraseid kohanimesid kasutavad Krimmi eestlased (Aleksandrovka, Pervomaiskoje) ning välismaalased, kes satuvad Krimmi, just vene keeles on põhilised ja sageli ka ainukesed kohanimesildid, just venepärased kohanimed on kohalikel vappidel. KNAB-iga tuleks seda asja diskuteerida. Kujutage ette, et eestlased lähevad Štšolkinosse Kazantipi peole. Kõikjal Krimmis kuulevad "Štšolkino", ka linnasiltidel on Щёлкино. Järsku vaatavad eestikeelset kaarti, kus on ŠtšolkinE. Selline lähenemine, et Krimmi põhikohanimed on ukrainapärased, võib eestlasi segadusse viia. Fiu-Vro (arutelu) 12. märts 2014, kell 22:34 (EET)

: Aga kirjuta siis Peeter Pällile. Meil ei ole mõtet omavahel diskuteerida.

: Kui nüüd kaardile panna mõlemad nimed, siis ei tohiks segadust olla. Samuti saab igas artiklis  ära tuua nii ukraina- kui ka venekeelse nime. Ma ei usu, et eestlasel on raske taibata, et üks nimi on ukrainakeelne, teine venekeelne. Andres (arutelu) 12. märts 2014, kell 22:45 (EET)

:: Olen kunagi talle kirjutanud, aga saatsin talle nüüd ka uue kirja. Võib-olla segab ta siia poliitikat juurde, seepärast eelistabki ukrainapäraseid kohanimesid nendele, mida kasutatakse Krimmis ja eestlaste rahvasuus tegelikkuses. Tiibeti ja Uiguurimaa puhul ollakse küll seisukohal, et kohalikud nimekujud, millega ollakse välismaal harjunud, peavad olema põhilised. Hiinapäraseid kohanimesid loetakse rööpnimedeks või ei arvestata nendega üldse. Fiu-Vro (arutelu) 12. märts 2014, kell 23:12 (EET)

:: Jah, võimalik, et ta ei ole järjekindel. Andres (arutelu) 12. märts 2014, kell 23:28 (EET)

: Peeter Pälli vastus on selline:
Tervist!
Saan Teile vastata samuti nagu 2011. a, sest argumentatsioon on sama:
"Mis salata, lähemalt tutvudes on kohanimeandmebaasis veelgi
naeruväärsusi, nagu kirjutate, kus põhikuju ja koha peal tegelikult enam
kasutatav ei lange kokku; põhjuseid on väga mitmesuguseid; vahel on need
poliitilist laadi (kas me tunnustame kohapealset võimu, nagu nt
Abhaasias ja Põhja-Küprosel, või mitte), vahel keelelised (araabia
nimede mitmesugused kirjakujud näiteks).
Üldiselt otsustab nimede kirjutusviisi meil Emakeele Seltsi
keeletoimkond, mitte üksikisik; Krimmi küsimust pole seal eraldi
arutatud, aga seda saaks muidugi teha. Püüame juhinduda ka riigi enda
soovidest, praegusel juhul Ukraina ametlikust poliitikast. Mul ei ole
siin käepärast Ukrainas välja antud ladinatähelist kaarti, aga saan seda
kodus teha. Kontrollin selle üle. Saan ka küsida Ukraina
nimekorraldajate arvamust, sest meil on nendega töised kontaktid. (Saan
nendega loodetavasti kokku mais ühel üritusel.)
Hiina puhul on siiski olukord mõneti teistsugune, sest Hiina kasutab ise
oma ladinatähelistel kaartidel uiguurikeelseid nimesid ja seetõttu
kasutavad neid ka teised. Samas on Xinjiangis ka kohti, mille põhinimed
on hiinakeelsed. Ühe sõnaga, siingi lähtume eeskätt riigi enda
ametlikust nimepoliitikast. "
Nagu hiljem leidsin, on Ukraina ametlikul ladinatähelisel kaardil Krimmi
kohanimed esikohal esitatud ukrainapäraselt. Nii kaua, kui Krimm jääb de
iure Ukraina osaks, ei ole põhjust seda eelistust muuta, eriti oleks see
praegu kohatu. Ühe sõnaga, see on hetkel ka poliitiline küsimus.
KNAB ei ole ametlik allikas, vastavalt kontekstile ja soovile saab ju
kasutaja ise oma eelistusi seada.
Lugupidamisega
Peeter Päll Fiu-Vro (arutelu) 13. märts 2014, kell 14:25 (EET)
Lisan siia, et me lähtume KNAB-ist selleks, et vältida asjatuid vaidlusi. KNAB on kõige autoriteetsem allikas. Andres (arutelu) 14. märts 2014, kell 09:02 (EET)

Krimmi kaarti luues arvan, et peab ikka kasutama eestikeelseid nimetusi (nt Jalta, Alušta, Bahtšisarai - sellised on traditsioonilised eestikeelsed nimekujud, mis on ka KNAB-is kirjas). Rööpnimesid pakun kasutada juhul, kui eestipärased nimetused puuduvad ning KNABis on antud ukrainapärased Sakõ, Štšolkine jne, aga faktiliselt kasutatakse Krimmis nende asemel venepäraseid nimekujusid Saki, Štšolkino jne. Sellisel juhul ei lähe kaart kribuks.Fiu-Vro (arutelu)

: Jalta ja Alušta puhul lihtsalt langevad ukraina- ja venekeelse nime transkriptsioon kokku. Bahtšisarai puhul on huvitav küll, miks eelistatakse venekeelset nime ja miks ukraina transkriptsiooni polegi KNABis antud. 193.40.10.180 21. märts 2014, kell 09:59 (EET)

:: Võib-olla sellepärast, et eesti keeles on see linn just Bahtšisaraina tuntud. Nagu ka Kiiev on tuntud Kiievina, mitte Kõõivina.Fiu-Vro (arutelu) 21. märts 2014, kell 12:31 (EET)

::: Kiiev on endonüüm, see ei ole vene keelest transkribeeritud, sellepärast ta ongi säilitatud. Bahtšisarai kohta võiks Peeter Pällilt küsida.

::: Jah, kaardi võiks nii teha, nagu Sa ütlesid. Andres (arutelu) 21. märts 2014, kell 20:51 (EET)

No aga Bahtšisarai sai kuulsaks tänu Puškini "Bahtšisarai purskkaevule". Lisaks räägiti Bahtšisaraist kui krimmitatarlaste kultuurikeskusest. Nii et selline nimekuju on eesti keeles ammu kasutusel. "Bahtšõsarai" ei kõla eesti keeles tavapäraselt.Fiu-Vro (arutelu) 21. märts 2014, kell 21:04 (EET)

: Kõik Ukraina linnad (ka näiteks Lvov/Lviv) on tuntud venepäraste nimede all, alles hiljuti on keelekorraldajad hakanud soovitama ukrainapäraseid nimesid.  Andres (arutelu) 23. märts 2014, kell 15:00 (EET)

Soovitada saab küll, aga võiks arvestada ka linnanimede levikuga antud keeles ning nende kõlaga. Paljudes keeltes on osad Ukraina linnad ukrainapäraste nimedega, osad venepäraste nimedega, mõningate linnade nimed on hoopis mugandatud. Kui me vaatame Bahtšisaraid, siis selle linna nimi on teistes keeles väga mitmekesine: Bag/Bah/Bak/Bakh + tši/tšõ/tša + sarai/saraj/seraj.Fiu-Vro (arutelu) 24. märts 2014, kell 15:18 (EET)

Kuigi siin üks redigeerija keelab kirjutada, et de facto kuulub Krimm Venemaale, peab ikka info selle kohta olema. Vikipeediat kasutavad paljud inimesed, kes soovivad kuhugi reisida ning Vikipeedia peab andma nii juriidilist kui ka faktilist informatsiooni. Seda enam, et nüüdsest peavad eestlased Krimmi külastamiseks vene viisat taotlema. http://www.postimees.ee/2746474/krimmi-kulastamiseks-laheb-edaspidi-vaja-vene-viisat Fiu-Vro (arutelu) 1. aprill 2014, kell 11:39 (EEST)

Nõus, et peab olema. Andres (arutelu) 1. aprill 2014, kell 13:10 (EEST)

and is → andis ja $ → $ jne ~ Pietadè (arutelu) 12. aprill 2014, kell 20:52 (EEST)
----
"De facto on Krimmi ala Venemaa Föderatsiooni kontrolli all." Peaks olema: "De facto on Krimmi ala Venemaa Föderatsiooni kontrolli all ning rahvusvahelise õiguse vastselt Venemaa koosseisu annekteeritud". 90.191.119.98 1. mai 2014, kell 10:21 (EEST)

1954. aasta alguses, 25. jaanuaril eraldati Ukraina NSV koosseisust, NLKP KK protokollilise otsusega №49 Vene NSFV koosseisu Taganrogi piirkond. Taganrogi piirkond oli Ukraina NSV koosseisus aastail 1920-1924. Aastal 1924 viidi Taganrogi piirkond üle Vene NSFV-sse ning liideti Kagu oblastiga. Uurige järgi! Fiu-Vro (arutelu) 16. mai 2014, kell 00:38 (EEST)

Kas artiklis on tarvis midagi muuta? Andres (arutelu) 16. mai 2014, kell 11:20 (EEST)

: Artiklist tuleks eemaldada viide Taganrogi piirkonnale. Taganrog ja Taganrogi piirkond (https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D0%BD%D1%80%D0%BE%D0%B3%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BE%D0%BA%D1%80%D1%83%D0%B3_(%D0%A1%D0%B5%D0%B2%D0%B5%D1%80%D0%BE-%D0%9A%D0%B0%D0%B2%D0%BA%D0%B0%D0%B7%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D0%BA%D1%80%D0%B0%D0%B9), https://uk.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D0%B0%D0%B3%D0%B0%D0%BD%D1%80%D0%BE%D0%B7%D1%8C%D0%BA%D0%B0_%D0%BE%D0%BA%D1%80%D1%83%D0%B3%D0%B0) olid Ukraina NSV koosseisus aastail 1920-1924 ning Krimmi üleandmisega ei ole need järelikult seotud. Fiu-Vro (arutelu) 16. mai 2014, kell 12:48 (EEST)
Kusjuures Hruštšovi tütar teadis BBC-le antud intervjuus rääkida, et üleandmise taga olid tegelikult mingid majanduslikud kaalutlused (et gaasijuhe või mis see nüüd oligi, jääks ühe haldusüksuse territooriumile). ~ Pietadè (arutelu) 16. mai 2014, kell 13:19 (EEST)

Järjekindlalt on sees:
"26. veebruaril and is Vene president Vlad..." ~ Pietadè (arutelu) 16. mai 2014, kell 21:40 (EEST)

Välislingid on muutunud. Näiteks Riiginõukogu koduleht asub nüüd sellel aadressil: http://www.crimea.gov.ru/ Fiu-Vro (arutelu) 26. mai 2014, kell 01:18 (EEST)
Välislinkides vohab infosõda. Üksikud artiklid, millele lisavad oma arvamust kindlad ajakirjanikud, ei tohiks olla välislinkide nimekirjas. Niimoodi võib see nimekiri muutuda suureks prügikastiks. Tuletan samas ka meelde, et ukraina domeeniga Krimmi ametlikud leheküljed on aegunud. Fiu-Vro (arutelu) 9. detsember 2014, kell 20:00 (EET)
----
Esimene lause kajastab ainult olukorda de iure. Minu meelest peaks kohe esimeses lauses kajastama ka olukorda de facto, sest lugejal on loomulik eeldada, et jutt on olukorrast de facto. Andres (arutelu) 4. august 2014, kell 17:14 (EEST)
----
"Riigikeeleks on ukraina keel, kuid ametlikeks keelteks on ka enim kasutatav vene keel ning krimmitatari keel" Tuleks kirjutada ka sellest, milline seal praegu tegelik olukord on. Velirand (arutelu) 4. mai 2016, kell 09:46 (EEST)

Palun kirjuta. Kogu artikliga on probleeme. Andres (arutelu) 4. mai 2016, kell 11:15 (EEST)

: Probleeme on nii palju, et ma ei söanda selle artikliga tegelda. Velirand (arutelu) 4. mai 2016, kell 11:16 (EEST)
Proovin poolsaare, Ukraina haldusüksuse ja Vene haldusüksuse lahku lüüa. Kes julgeb, võib aidata. Metzziga (arutelu) 3. mai 2021, kell 19:44 (EEST)
Kuna Krimmist kui poolsaarest on artikkel olemas, palun nimetada artikkel ümber järgmiselt: "Krimmi autonoomne vabariik (Ukraina)". Metzziga (arutelu) 3. mai 2021, kell 19:50 (EEST)

Minu meelest peaks sel juhul pealkiri olema Krimmi Autonoomne Vabariik, sest Venemaa ei kasuta seda nime. Venemaa haldusüksusest ja varasemast tunnustamata riigist peaks rääkima Krimmi Vabariik. Me lähtusime enne sellest, et Krimm on haldusüksuse nimi, Krimmi poolsaar füüsilis-geograafilise piirkonna nimi. Tuleb kokku leppida, kuidas materjal artiklite vahel jaotada. See tundub keeruline. --Andres (arutelu) 8. juuli 2022, kell 11:12 (EEST)
Artiklis ei mainita Krimmi Rahvavabariiki. --Andres (arutelu) 2. mai 2024, kell 11:52 (EEST)


Arutelu:Laevandus

Võib-olla peaks laevade tüübid mõne muu mõiste alla panema, näiteks laev. Sest laevandus ei jagune laevadeks, vaid erinevateks valdkondadeks, nagu reisilaevandus. Aga seniks, kuni mingi selgelt parem artikkel laevatüüpide jaoks välja mõeldud on, jätan need mõisted siia. Ja võib-olla polegi vaja neid kuhugi tõsta.
Jaan513 17:50, 21 Feb 2004 (UTC)

Niikaua kui meil on laevandusest vähe artikleid, võib see nimekiri olla küll siin. Kui artikkel "Laev" on olemas, siis tuleks see nimekiri ka sinna panna. Aga kuskil peaks olema ülevaade sellest, millised artiklid laevandusest üldse olemas on. Esialgu on siin selleks kõige parem koht. Andres 18:42, 21 Feb 2004 (UTC)

http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=908666
§ 2. Mõisted
15) kohalik rannasõit – meresõit Eesti rannikulähedastes vetes kuni 20 meremiili kaugusel kaldast;
22) lähisõit – meresõit Läänemerel, sisenemiseta Kieli kanalisse ja jäädes Kattegati väinas Skageni neeme paralleelist lõuna poole;
21) rahvusvaheline meresõit – meresõit väljaspool kohalikku rannasõitu, mille ajal sisenetakse välisriigi sadamasse, ja meresõit väljaspool lähisõitu;
ja NB! selline jaotus on vanem kui Eesti riik!

laevanduse all mõistetakse laevade kasutamist inimeste ja lasti veol. Laevu kasutatakse siseveekogudel ja merel, sellest tulenevalt eristatakse sisevee- ja merelaevandust.
Laeva kasutamine oleneb tema kasutusvaldkonnast -väikelaev, reisilaev, kaubalaev, kalalaev, eriotstarbeline laev, päästetööde paat, õppelaev jne ja sõidupiirkonnast – laeva või väikelaeva lubatud kaugenemine sadamast, varjumispaigast või kaldast, mis piirangu korral määratakse meremiilides, sisevetel kilomeetrites ja mille määramisel arvestatakse laeva või väikelaeva konstruktsiooni, seadmeid, püstuvuse näitajaid, ohutusvarustust ning varusid;
Laevatatavad siseveed Eestis on Emajõgi ja Väike-Emajõgi Võrtsjärvest Pikasilla sillani ning Võrtsjärv, Peipsi järv, Pihkva järv ja Lämmijärv ning nimetatud järvedesse suubuvate jõgede laevatatavad suudmed ja alamjooksud ning Narva veehoidla ja Narva jõgi Peipsi järvest kuni Narva koseni;
Sõidupiirkonnad meresõidus on: kohalik rannasõit – meresõit Eesti rannikulähedastes vetes kuni 20 meremiili kaugusel kaldast; lähisõit – meresõit Läänemerel, sisenemiseta Kieli kanalisse ja jäädes Kattegati väinas Skageni neeme paralleelist lõuna poole ja rahvusvaheline meresõit (e. piiranguteta meresõit) – meresõit väljaspool kohalikku rannasõitu, mille ajal sisenetakse välisriigi sadamasse, ja meresõit väljaspool lähisõitu;
Eestis reguleerib Laevade ja väikelaevade ning muude veesõidukite meresõiduohutust ja laevatatavatel sisevetel sõidu ohutust ning laevade turvalisust ja laevaliikluse ohutuse tagamist veeteedel [Meresõiduohutuse seadus] .

:Narva jõgi Peipsi järvest kuni Narva koseni; Kas Narva jõgi kosest mereni ja Pärnu jõe alamjooks ei olegi laevatatavad?Akra 2. märts 2008, kell 10:10 (UTC)
laevatatavad siseveed on määratletud meresõiduohutuse seadusega §2 p.11

:Mille alla siis need veed kuuluvad?Akra 2. märts 2008, kell 13:59 (UTC)

:Need on siseveed, kuid mitte laevatatavad (s.o. riigil ei ole kohustust märgistada veeteedeed). --Vahur 3. märts 2008, kell 12:18 (UTC)

majandustegevuse järgi kasutatakse veesõidukeid (tegeletakse laevandusega) tulu saamise eesmärgil. Majandustegevusena ei käsitata veesõiduki kasutamist või rentimist sporditegevuseks ja vaba aja veetmiseks, samuti kasutamist väikelaevajuhtide koolituseks või esitlemist müügi eesmärgil. ([meresõiduohutuse seadus])
Majandustegevuse järgi tegeleb laevandusega Eesti riigis transpordisektor ning põllumajandus- ja jahindussektor

Transpordisektoris tegeletakse reisijate ja kaupade vedudega ning turistide teenindamisega laevadel (suurim veetranspordi ettevõte Eestis ja Läänemerel on AS Tallink Grupp);
Põllumajandus- ja jahindussektoris tegeletakse kalapüügiga veekogudel (nt. ranna- ja avamerekalapüük).
Majandustegevuse järgi ei kuulu laevanduse alla riigi poolt laevadega teostatavad ülesanded nagu veeteede korrasoleku tagamine (Veeteede Ameti halduses olevad laevad), riigi julgeoleku tagamine (piirivalve ja kaitseväe halduses olevad laevad), meresõidualase väljaõppe (laevapereliikmete koolitus) läbiviimine (õppelaevad) ja muud eriotstarbelised ülesanded (nt. teadusuuringud)
Sadamamajandus (laondus, ekspedeerimine, reisiterminalid, logistika) kuulub merendusvaldkonnas transpordi abitegevussektori alla.

See tuleks kuskile sisse panna. Andres 2. märts 2008, kell 12:11 (UTC)
redigeerige ja pange üles

Tasub kaaluda, kas laevaehitus ikka sobib kategooriana laevanduse alla.
Laevanduse kategooriatena sobivad sisevee- ja merelaevandus ning võib-olla laevapereliikmete koolitus (väljaõpe)
Pakun välja laevanduse sõnastuse ning kui vastu ei olda, siis riputaks allpool toodu üles.
Laevanduse all mõistetakse veesõidukite kasutamist majandustegevuseks (inimeste ja lasti vedu, kalapüük ), riigihaldusülesannete täitmiseks (veeteede korrashoidmine, riigikaitse tagamine), eriotstarbeks (teadusuuringud), kutsekoolituseks (laevapereliikmete koolitus),
Veesõidukeid kasutatakse sisevetel ja merel. Sellest tulenevalt eristatakse sisevee- ja merelaevandust.
Laevandus kuulub merendusklastrisse. --Rein0303 4. märts 2008, kell 07:08 (UTC)

Võiks tekkitada eraldi artikli Laevandus (majandusetegevuse mõistes) võiLaevandus (majanduses) või  midagi sarnast.Akra 4. märts 2008, kell 10:34 (UTC)

Selline sõnastus ei haara kogu laevandusega üldises mõites toimuvat vaid lähtub ainult majandustegevusest, seega välistab majndustegevusega mitteseotud laevadega seonduva. Ensüklopeedia ei saa ega tohi aluseks võtta ühe riigi seadust vaid seda mida see mõiste tähendab laiemalt. Seadusest tulenev käsitleb ainult neid vajadusi ja arusaamu mida riik antud hetkel arvab vaja minevat reguleerida selle seaduse alusel. Sedus võidakse muuta juba järgmisel seadusandja istungil ja kogu artikli sisu muutub või võib muutuda ebatäpseks. Analoogilisel teemal vaata Arutelu:Veesõiduk. Samas peab artiklis olema viide seadusele.Akra 4. märts 2008, kell 07:50 (UTC)

: Legaaldefinitsioonid võib panna eraldi alajaotusesse. Andres 4. märts 2008, kell 09:50 (UTC)

Sooviks ikkagi teada mllised veed on Narva ja Pärnu  jat laevatatavate jõgede alamjooksud. (Vaata eespool arutelus).Akra 4. märts 2008, kell 07:50 (UTC)
Inglise keeles on laevandusele vastavad mõisted shipping - kaupade ja reisijate vedu,s.t merenduses puudutab see reisi- ja kaubalaevastikku ning kuulub majandusliku tegevuse alla ja navigation - merenduses on see laeva juhtimine, meresõit jne.
Pärnu jõgi on sisevesi, aga mitte laevatatav seaduse mõistes.--Rein0303 4. märts 2008, kell 08:37 (UTC)

Vot siit hakkavadgi peale seaduse ja tegeliku elu erinevused. Seepärast ei saagi seda mõistena seadusest maha kirjutada ainult sellega piirdudes. Kas Narva jõgi on siis koseni (alamjooksul) laevatatva seaduse mõistes.Akra 4. märts 2008, kell 10:31 (UTC)
Kui rääkida sisevetest, siis need on jõed ja järved. kui rääkida Eesti laevatatavatest sisevetest, siis need on seadusega paigas ning seda omavoliga ei muuda. S.t. mõisted, mis on seadusaktidega (kas siis riiklikult või rahvusvaheliselt)lahti kirjutatud, tuleb ka nii välja öelda. vastasel juhul tekib olukord, kus üks räägib aiast ja teine aiaaugust
Pärnu jõgi ja Narva jõesuue / alamjooks on siseveed --Rein0303 4. märts 2008, kell 11:11 (UTC)

:See, et nad siseveed on on niigi ilma seaduseta selge. Aga kas seal laevaga sõita tohib? Seadus ju reguleerib seda. Aga kui nad ei ole laevatatavate jõgede, kirjas siis seal selle seaduse järgi laevad sõita ei tohiks. Aga tegelikult ju sõidavad. Mis alusel? Paluks asja selguse mõttes täpseid vastuseid. Akra 4. märts 2008, kell 17:45 (UTC)
Kindlasti tohib sõita, see ei ole keelatud. Ainult neid veekogude osasid veeteede amet ei pea märgistama. minu teada pärnu jõgi on märgistamata, samas kui emajõel on märgid üleval, see aga ei tähenda, et kui paadi süvis võimaldab, siis pärnu jõel ei tohi sõita --Rein0303 5. märts 2008, kell 06:23 (UTC)

:Narva jõe alamjooks on kindlalt märgistatud. Kes seda siis teeb, kui Veeteede Amet seda ei tee ja tegema ei pea.Akra 5. märts 2008, kell 08:30 (UTC)
--Rein0303 9. märts 2008, kell 08:19 (UTC)

:Kui teha artikel pealkirjaga Eesti laevatatavad siseveed siis millised siseveed sinna kuuluvad. Selline artikel oleks ka vajalik.Akra 5. märts 2008, kell 09:00 (UTC)
Muidugi võiks teha pealkiri siseveed või siseveekogu, kuid rahvusvahelises mõistes kuulub siia peale jõgede ja järvede veel sisemeri (inland sea) ja siseveeteed (inland waterways, inland route).
Eesti laevatatavad siseveed võiks ikka olema need, mis seadusega paigas. muidugi võib olla ka selgitus, mida tähendab seaduse mõistes laevatatav sisevesi. narva osas ei oska vastata. võib veeteede ametist küsida--Rein0303 5. märts 2008, kell 18:49 (UTC)

Nagu mina aru saan on see seaduse nimekiri vajalik ainult riigieelarvest raha saamiseks teatud tööde tegemiseks. Tegeliku sisevetel lavasõiduga pole sellel midagi pistmist. Sest see ei keela ega luba seda. Narr on nimekirjast välja jätta eesti suuremaid jõgesid (Narva jõgi). Akra 5. märts 2008, kell 19:05 (UTC)
Seaduse mõistes laevatatav tähendab seda, et riik tagab sellel veekogul laevasõidu ohutuse, s.t. märgistab laevateed. Narva jõesuudme osas arvan, et tegemist on narva-jõesuu sadama märgistusega, kes peab sadama faarvaatri seadusejärgeslt märgistama. --Rein0303 6. märts 2008, kell 06:59 (UTC)

Narva jõesuus olev sadama eri kaid asuvad Narva-Jõesuu linna piires aga on veel Narva sadam allpool  Narva maanteesilda. Kes tagab selle laevatatavuse ja veesõidu ohutuse. Riigi nimekirjas seda ei ole järelikult riik ei taga siin ohutusr. Tundub, et selles seduses on mittespetsialisti pilguga vaadates ainult augud.Akra 6. märts 2008, kell 11:47 (UTC)
sadamasse sõidu märgistuse tagab sadam

: Jutt ei ole sadamast vaid kahe sadama akvatoorjumi vahele jäävast umbes 12. kilomeetrist.Akra 6. märts 2008, kell 20:19 (UTC)
Siin võib vastuse anda sadamaseaduse §12, sadamavaldaja on kohustatud tagama navigatsioonimärkide paigaldamise ja korrashoiu sadamaalal ning väljaspool seda nende märkide osas, mis teenindavad ainult vastavat sadamat (p.2) --Rein0303 7. märts 2008, kell 11:33 (UTC)
See ei ole see. Jõge kasutavad ka laevad kellesse ei puutu kumbgi sadam. Piirivalve, Keskkonnaamet. Vene riigi laevad.Akra 7. märts 2008, kell 21:22 (UTC)
usun, et sisevetele annab ammendava vastuse prof. Heiki Lindpere raamat Kaasaegne Rahvusvaheline Mereõigus. Selles on peatükis Merealade ja merepõhja kaasaegne õiguslik režiim ära toodud siseveed, territoriaalmeri, erivöönd, väinad, saarestikuriigid, majandusvöönd, mandrilava, avameri, saared, suletud ja poolsuletud meredsüvamerepõhi. --Rein0303 9. märts 2008, kell 08:19 (UTC)

Sellest saabgi järeldada mida üritasin algusest peale, et seadused on liiga kitsad mingi üldtunnustatud mõiste käsitlemiseks, kuna seaduste eesmärk on hoopis teine, kui mõistete selgitamine.Akra 9. märts 2008, kell 18:47 (UTC)

Kas mõisted laevandus ja veetransport on sünoonimid? Arvan, et mõned intervikilingid siia ei sobi. Geonarva 21. juuni 2009, kell 08:01 (UTC)

minu arvates mitte, nt palkide parvetamine metsjõgedel on:
* sessoone tegevus, kuid sellega ei pruugi kaasneda liinide avamist
* tegevus, mis toimub siseveekogudel, s.t magevetel, nagu jõed ja järved
* majandustegevus, alusteks on primitiivsed veesõidukid nimega palgiparved

suwa 21. juuni 2009, kell 08:49 (UTC)


Arutelu:Hyundai Motor Company

Mina imestasin siiani, et miks siin nii palju Saudi Araabiast räägitakse ja Saudi Araabia lippe restoranides kasutatakse. Ka olen inimestelt küsides, et kus te ka käinud olete tihti vastuseks saanud Saudi Araabia. :) -- [[Kasutaja:Egon|Egon]]

Artiklist ei tule välja, mis on Hyunday Motor Company. Andres 16:41, 22 Feb 2004 (UTC)
Hyundai Motor Company peaks vist olema esimesel kohal ja siis alles Hyundai tähendus. -- Egon 16:43, 22 Feb 2004 (UTC)
See peabki nii olema, suunamisega Hyundai'lt, sest ametlikult on Hyundai Motor Company. -- Egon 16:47, 22 Feb 2004 (UTC)

Hyundai-nimelisi ettevõtteid on mitu. Osa neist moodustab Hunday grupi, kuhu kuulub ka Hyundai Motor Company. Sellest eraldi on ka Hyundai Heavy Industries. Arvan, et "Hyundai" nime all võiks rääkida Hyundaist üldse. Andres 16:55, 22 Feb 2004 (UTC)
현대 現代 the present age[day,generation]; our time; modern times; today
현대 present-day; modern; current; of our time; of today; contemporary; prese

Siin on toodud selle sõna tõlked nimisõnana ja omadussõnana. 현대 võib tähendada kas 'tänapäev' või 'tänapäevane'. Inglise keeles on ju kummalgi juhul antud erinevad tõlkevasted, mis on kõik omavahel sünonüümsed. Andres 17:10, 22 Feb 2004 (UTC)

*현대중공업(주) (現代重工業(株),Hyundai Heavy Industries Co., Ltd.)
*삼성중공업(주) (三星重工業(株),Samsung Heavy Industries Co., Ltd.)
*한진중공업(주) (韓進重工業(株),Hanjin Heavy Industries & Construction Co., Ltd.)
*대우중공업(주) (大宇重工業(株),Daewoo Heavy Industries & Machinery Ltd.)
*대우조선해양 : Daewoo Shipbuilding & Marine Engineering Co.,Ltd
*현대삼호중공업(주) (現代三湖重工業(株),Hyundai Samho Heavy Industries Co., Ltd.)
*현대미포조선(주) (現代尾浦造船(株),Hyundai Mipo Dockyard Co., Ltd.)
*STX조선(주) (STX Shipbuilding Co., Ltd.)
Sest Hyundai omab ka Daewood ja KIA't
'Shipbuilding' on hanjasse viimata, sest ka korealased ei kasuta seda selle sõna puhul.
----
Kas see "Al-waleed" on :en:Al-Waleed_bin_Talal?--WooteleF 1. november 2009, kell 16:11 (UTC)


Arutelu:Laevade loend

Kas käesoleva artikli nimi ei peaks olema laevade loend vms? Pealegi on olemas artikkel laev juba ainsuses. Jaan513 19:57, 22 Feb 2004 (UTC)

Jah. Muutsin pealkirja ära. Andres 20:02, 22 Feb 2004 (UTC)

:Suwa ei saa erinevaid kirjapilte kasutada sest need on artiklitega seotud.Akra 2. veebruar 2006, kell 14.52 (UTC)

''Kruiisiparvlaev ja kruiisilaev on valed terminid. Juba "Mereleksikonis" (1996) on kasutusel termin  matkelaev  -  laev turismireiside sooritamiseks. Samuti tuleks lugeda Galaxy matkeparvlaevaks, aga mitte matkelaevaks, kuna ta oli ehitatud põhimõttel kindlal, kahe sadama vahelisel liinil sõitmiseks, seega parvlaevaks, mitte reisilaevaks. Rol
''Harilaid on reisiparvlaev, mitte reisipraam.Samuti tuleks eelistada termineid lennukiemalaev,lennukilaev terminile lennukikandja.Carrier on laialt levinud ingliskeelses mereterminoloogias.Näiteks Crude oil carrier mida me ei tõlgi  terminiga
kandja, vaid toornaftatanker. Nii peaks see olema ka lennukiemalaevade puhul.
Artiklilehelt. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. märts 2008, kell 06:40 (UTC)

Laevade nimedega on suur segadus, mingit loogikat ei ole. Pakun süsteemi arutleda ja välja töötada. Geonarva 14. august 2009, kell 08:28 (UTC)

Raskus on selles, et meil ei ole üldjuhul võtta mingit nime kandvate laevade täielikku nimekirja.

Minu meelest käib ad hoc pealkirjastamine küll. Andres 14. august 2009, kell 08:35 (UTC)

:Võib olla sobib, aga näiteks ma ei saa aru, miks Taimõr (jäälõhkuja) on sobivam kui Taimõr (laev). Edasi, kas peaksid olema Taimõr (jäälõhkuja 1990) või Taimõr (tuumajäälõhkuja)? Geonarva 14. august 2009, kell 08:58 (UTC)

:: Ma üldse ei väida, et see on sobivam. Lihtsalt tuleb järgida neid pealkirju, mis on leheküljel Taimõr. Millised pealkirjad panna, on enam-vähem ükskõik, peaasi et vahe oleks tehtud. Andres 14. august 2009, kell 09:05 (UTC)

Adventure on mitme purjelaeva nimi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. september 2010, kell 10:08 (EEST)

Täpsustused tuleb panna sulgudes. Ja kui täpsustus panna, siis peab olema ka põhiartikkel sama lingiga. Andres 13. september 2010, kell 11:33 (EEST)
Palun aidake see korda teha. Andres 13. september 2010, kell 11:34 (EEST)
Palun tulge appi. Andres 15. september 2010, kell 09:53 (EEST)
Eesti laevade (ehitamise aeg ja koht, mõõtmed, omanikud jne) kohta saab andmeid sellisest raamatust: Eesti kaubalaevastik (List of Estonian merchant ships), 1923–1940. --Kaali 15. september 2010, kell 12:03 (EEST)
* Karl Marks - mis alusel "M"-laevade vahel?, aga Marco Polo, näiteks,  mitte, ette tänades vastuse eest minu lehel,
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 17:21 (EET)
*Nägin Arnold Veimerit nimekirjas. Kas tohib siis ühe laeva selle kõike nimede alt panna?
--PjotrMahh1 16. november 2011, kell 02:23 (EET)

Tundub, et kui tegu on laeva nende nimedega, mis olid Eesti lipu all või Eesti laeval NSV Liidu lipu all, siis oleks see otstarbekas. Nende nimede alt on ümbersuunamised ja ümbersuunamisi laeval Eestis olnud nimede alt on kindlasti tarvis. Ssgreporter 16. november 2011, kell 18:44 (EET)
*Tänan, ma lisan siis veel auriku Olevi oma nime all,
--PjotrMahh1 16. november 2011, kell 22:52 (EET)

Teisel Karl Marksil puudub oma pealkiri. Andres (arutelu) 6. mai 2015, kell 17:43 (EEST)


Arutelu:Elektroonikakomponentide loend

Kas see on OK, kui elektroonikakomponentide e. elektrooniliste "ehituskivide" leht on eraldi, see tähendab, ei ole elektroonika pealeheküljel, nagu inglise Vikipeedias? Saksa keeles on näiteks "Liste elektronischer bauteile" (elektrooniliste ehituskivide v. elektroonikakomponentide loend). Või tuleks siingi muuta nimi mõneks loendiks? Eesti keeles ei kõla eriti hästi 'elektrooniliste ehituskivide loend'. 'Elektroonikakomponentide loend' tundub ka millegipärast mõttetu. Jaan513 11:43, 23 Feb 2004 (UTC)

Jah, eraldi lehel ta võib olla küll ja õigupoolest peabki olema. See, ret ta on teiste asjadega koos, oleks ainult ajutine lahendus siis, kui materjali on veel vähe. Minu meelest on  "Elektroonikakomponentide loend" kõige parem pealkiri, sest   ta on ühemõtteline. Hädapärast kõlbab ka praegune pealkiri. Andres 12:45, 23 Feb 2004 (UTC)

Jaan, palun kirjuta siia mingi alguslause või -lõik. Andres 09:57, 24 Feb 2004 (UTC)

:Näiteks võib vooluring fotodioodi abil muuta valguse elektrisignaaliks, transistoride abil seda võimendada ning kui võimenduse tulemuseks on piisav elektrivoolu tugevus, siis seda rakendada kõlarite abil helisignaali tekitamiseks. Selline vooluring tekitab helisignaali, kui on piisavalt valgust, mis andurile (fotodioodile) langeb.

:Tõstsin lõigu artiklist välja, kuna ei pea siin oluliseks.Akra 9. jaanuar 2007, kell 18:53 (UTC)
Elektromehaanilised seadmed, kas pistikud (audio/video) SCART sobiks siia? Peaaru 26. veebruar 2007, kell 18:57 (UTC)

Minu arust SCART ei ole just päris see, mida siia panna. Selle standardi järgi tehakse ikkagi seadmeid (pistikuid, mis sisaldavad ise väikseid elektroonikakomponente).

:Kus oleks pistikute koht?--Peaaru 9. märts 2007, kell 22:19 (UTC)

::Muide, audio ja video kohta pole lehti loodud; SCART sobiks kusagile sinnakanti, ma arvan. Aga inglise vikis on näiteks elektroonikateemaliste artiklite loend, kus ka SCART on. Jaan513 9. märts 2007, kell 22:30 (UTC)
Ma pole midagi kuulnud biplanaartransistorist. Bipolaartransistori äkki? Jaan513 9. märts 2007, kell 18:56 (UTC)
Bipolaartransistor on kindlasti olemas. Akra 9. märts 2007, kell 19:11 (UTC)

Loend, kui see tingimata vajalik on, peaks olema vist lahus eraldi artiklist elektroonikakomponent; praegu on need kaks ühte patta pandud--Bioneer1 (arutelu) 7. august 2012, kell 16:40 (EEST)

Lisan artikli Elektroonikakomponent - LAviki (arutelu) 16. september 2012, kell 09:26 (EEST)

Millegipärast on loodud mall Elektroonika. Selles on komponendid liigitatud vääralt. Kas niisugust desorienteerivat malli on üldse vaja? (Sellist pole leidnud ka teiste keelte vastavate artiklite juures.) - LAviki (arutelu) 16. september 2012, kell 09:26 (EEST)

: Desorienteerivat malli pole tarvis. Selle võib asendada teistsuguse malliga (selleks piisab malli redigeerimisest) või siis ära jätta. Andres (arutelu) 16. september 2012, kell 10:46 (EEST)