Arutelu:Hirv

See jutt peaks kuuluma artikli hirvlased alla, seepärast võtsin välja. --2001:7D0:87F6:7580:1890:A181:60A3:C675 7. märts 2020, kell 09:11 (EET)
Kõikidest liikidest ema- ja isahirv kasvatavad endale igal aastal uued sarved (välja arvatud hiina vesihirv). Selle poolest erinevadki hirved antiloopidest, kes sarvi ei vaheta, nad kuuluvad teise sugukonda (Bovidae), kuhu kuuluvad ka sõralised.Muskushirve ja vesihirvikut, kes on pärit Aafrika ja Aasia metsadest, ei peeta tavaliselt päris hivedeks, vaid jaotatakse vastavalt sugukondadesse Moschidae ja Tragulidae.
Esimesed maalingud hirvest on leitud Paleolithicumi koopast, nad on mänginud kogu ajaloo olulist rolli mütoloogias ning kirjanduses, neid kujutatakse palju ka vappidel. Majanduslikku tulu annab nende liha, pehme ja tugev nahk ja sarved, mida kasutatakse näiteks noa käepideme tegemisel. Põtrade küttimine on olnud üks populaarne tegevus keskajal ning jätkuvalt ka tänapäeval.

Karvastik on üldiselt varieeritud punase ja pruuni vahel, kuigi see võib olla nii tume, nagu šokolaadi-pruun või hallikas nagu põdral. Eri liikidest hirved võivad vastavalt karvkatte värvusele erineda hallist kuni punakaspruunini. Mitmed liigid, näiteks aksishirv, kabehirv ja tähnikhirv on välimuselt hoopis karvkattelt pruunid ja valgete laikudega. Hirv vahetab kaks korda aastas karva; näiteks suvel on punahirvedel punane, õhuke karvkate, mis järk-järgult asendub talveks tiheda hallikas-pruuni mantliga, mis omakorda vahetub järgmiseks kevadeks suve karvkattega.


Kasutaja arutelu:B1gd1ckb0b69

palujn

ära pulli peremees noh. davAZI


Arutelu:Valgehobusemäe rattamaraton

===Statistika===
Aasta	Distants	Võitja      	Aeg	Lõpetajaid	Poolmaraton	Võitja	Aeg	Lõpetajaid	Kokku Lõpetajaid
     	? km    	?           	?  	?         	?          	?     	?  	?         	?
     	? km
     	? km
2018 	? km    	Peeter Pruus
*allikas:http://www.racetecresults.com/results.aspx?CId=16573&RId=178 (vaadatud 19.04.2019)


Arutelu:Alutaguse rattamaraton

Aasta	Distants	Võitja     	Aeg	Lõpetajaid	Poolmaraton	Võitja	Aeg	Lõpetajaid	Kokku Lõpetajaid
     	? km    	?          	?  	?         	?          	?     	?  	?         	?
     	? km
2017 	? km    	Gert Jõeäär
*allikas:http://nelson.racetecresults.com/Results.aspx?CId=16267&RId=128 (vaadatud 19.04.2019)


Arutelu:Lähte rattamaraton

Aasta	Distants	Võitja    	Aeg	Lõpetajaid	Poolmaraton	Võitja	Aeg	Lõpetajaid	Kokku Lõpetajaid
     	? km    	?         	?  	?         	?          	?     	?  	?         	?
     	? km
2017 	? km    	Martin Loo
*allikas:http://www.racetecresults.com/results.aspx?CId=16573&RId=141 (vaadatud 18.04.2019)


Arutelu:10. märts

* 1910 – Hiinas kaotati orjus.http://www.onthisday.com/day/march/10
en.vikis  on hoopis:
Slavery abolished beginning in 31 January 1910. Adult slaves are converted into hired laborers and the minors freed upon reaching age 25.
--WikedKentaur (arutelu) 10. märts 2020, kell 16:02 (EET)


Arutelu:Koroonapandeemia Eestis

* 27 juhtumi teates on nimetatud ka Võrumaad. Ma ei ole kindel, kas on mõtet teha uus kaart - võib-olla nädala pärast, või siis ajas levikut näitav. Lõpuks katab see väga tõenäoliselt niikuinii kogu Eesti. Ehk on pikemas perspektiivis praktilisem lisada graafik juhtude arvu kasvu (ja lõpuks ka kahanemise) kohta.
* Mingis artiklis võiks anda ka ülevaate, mida praegune eriolukord tähendab - võib-olla on see siin asjakohasem kui eriolukorra üldartiklis (kus pole küll ka veel mainitud, et see on Eesti taasiseseisvumisest saati esimene ning selle kehtestamise suhtes oli erimeelsusi, nt õiguskantsler vastu). Kuskil võiks olla ka teated, millal millises riigis eriolukord kehtestati, aga vist pigem pandeemia artiklis, mitte siin.
* Ehk vääriksid mainimist ka spetsialiseerunud kiirabibrigaadid? Globaalpandeemia all on praegu öeldud, et Tallinnas loodi üks, aga nüüdseks on selline ka Tartus. Kas mujal on, ei tea. Samuti on väidetavalt järsult kasvanud testimisvõimekus, ent selle kohta on andmed segased, peaks olema täpne. --Ehitaja (arutelu) 13. märts 2020, kell 02:46 (EET)
Ehk saaks viite eriolukorra artiklile sõnastada natuke paremini kui "Pikemalt artiklis Eriolukord" - sellest võib jääda mulje, et seal on pikem jutt just praegusest eriolukorrast, samas kui viide läheb eriolukorra üldmõistele (millest on samuti jutt pigem lühemalt ja ega tõsist juriidilist analüüsi veel kuskilt väga võtta olegi). --Ehitaja (arutelu) 16. märts 2020, kell 09:30 (EET)

Ma tegin artikli koroonakriis eesmärgiga kirjutada pikemalt sellest, mis mõju viirushaigus avaldab muudele valdkondadele. Ma ei tea, kas meil on mahtu, et tekiks iga pandeemiaga seotud valdkonna kohta eraldi artikkel nagu suurtes vikides, mistõttu võiks seda ehk kõike koroonakriisi artikli alla avada ja jätta meditsiinilise/viroloogia, statistika ning otseste sammude teemad suuremas osas siia artiklisse. On ka olemas vikiprojekt Karantiin, mille eesmärk on koordineerida pandeemiaga veelgi õrnemalt seotud artikleid ja teemasid -- kui on huvi sellega haakida. --Kamma (arutelu) 2. aprill 2020, kell 18:11 (EEST)
Huvitav, kas see Kamma (arutelu) 2. aprill 2020, kell 18:11 (EEST) on viraloog? Minu arust mitte. Minu arust niisama hämab. Igal pool on jutt mingist haigusest. Mis haigus, kui räägitakse viiruspositiivsest testist? Haigus on COVID-19, ja vaata Kammake, seda just päris kindalt 1000 inimest Eestis ei põe! Igast 100 testitud inimesest (aga meil tesitakse enamuses sümptomitega inimesi) ainult 5 on viiruspositiivsed. Kus te võtate , et surnud on surnud seoses haigusega COVID-19, mitte midagi sellist Terviseamet ei teata, lugege pressiteateid. Seal on kirjas, et need inimesed andsid viiruspositiivse testi. Väidet , et nad surid haigusesse COVID-19, pole, sest enamik teateid on tulnud lausa enne kui pataloog oleks surnuid vaadanud. Selleks, et nendest arvudest üldse tolku saada on vaja tabelit, nii nagu seda teeb USA tervishoiuministeerium: Data as of 4/3/2020, Week ending date in which the death occurred, All COVID-19 Deaths, Deaths from All Causes,  Percent of Expected Deaths, All Pneumonia Deaths, Deaths with Pneumonia and COVID-19.  --Marbella112 (arutelu) 5. aprill 2020, kell 00.37 (EEST)

Sa oled viroloog? (mitte viraloog; oleme täpsed onju) Mulle jääb nagu mulje, et just sina hämad siin. Ivo (arutelu) 5. aprill 2020, kell 01:16 (EEST)

: Praegu viidatakse pandeemia Eesti artiklist koroonakriisile, mis on artikkel globaalse kriisi kohta. Ilmselt oleks vaja Eesti kohta eraldi artiklit. --Kamma (arutelu) 5. aprill 2020, kell 17:51 (EEST)

Võiks panna ikka peale haldusreformi tekkinud maakondade piirid
------------------------------------------------------------
^^WhosJacob^^ WhosJacob (arutelu) 13. märts 2020, kell 09:50 (EET)
Kaart on praegusel kujul mõneti eksitav. Selgitava tekst ütleb: «Kaardil on märgitud maakonnad, kus on kinnitatud koroonaviiruse juhtumeid». Samas ütleb Terviseamet, et nende statistikas kajastub proovi võtmise koht, mitte inimese elukoht. Teadaolevalt on vähemalt üks nakatunu Viljandimaal, mis aga kohapealse testimise võimekuse puudumise tõttu on registreeritud teises maakonnas. Umbisik (arutelu) 15. märts 2020, kell 13:08 (EET)

Just. Sama on öeldud ERRi uudises: "Tähtis on aga teada, et see statistika ei näita mitte haigestunute elukohta, vaid laboratoorset päritolu ehk millises laboris proov positiivse tulemuse andis. Ülejäänud maakondades koroonatestimise võimekusega laboreid pole. Seega lähevad ka näiteks Valga- või Jõgevamaa haigete andmed kirja hoopis Võru- ja Tartumaal. Seega ülejäänud maakondades võivad ka nakatunud elada, kuid nende statistika jaotub nende kuue maakonna vahel, kus laborid ja nende eristaabid asuvad. Koroonaviirust analüüsivad laborid asuvad Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Jõhvis ning eristaabid on Saaremaal ja Võrumaal. Terviseamet selgitas ERR-ile, et neil puudub võimekus inimeste elukohaandmete põhjal statistikat teha." --Ehitaja (arutelu) 16. märts 2020, kell 09:26 (EET)
----
Infokasti kaardi värvilahendust/legendi võiks jälle muuta. Kõige heledamat jaotust (0-15) enam ei ole ning Saaremaale oleks justkui juba järgmist suurusjärku tarvis. Adeliine 8. aprill 2020, kell 20:06 (EEST)

----
Siin on imelik algus: pandeemia on osa epideemiast. Peaks olema ümberpöördult. Andres (arutelu) 14. märts 2020, kell 10:34 (EET)
kas selle "artikli vaatamisi" tarvis peab olema mingi programm? Minul läbi Firefox74 ilmub ainult üks tühi kast... --Talguarbuja (arutelu) 1. aprill 2020, kell 09:49 (EEST)

minul jälle on Windows 10 all sama programmiga (FF74) korrektne.✅ Pietadè (arutelu) 1. aprill 2020, kell 10:41 (EEST)

:Kuna ka artiklinimi on muutunud, siis pigem vaadata statistikat siit Ivo (arutelu) 27. juuni 2020, kell 18:14 (EEST)

..."pani alates 14. märtsist ... saared lukku, saartele saavad ainult nende elanikud" — aga võtmed? - Vajaks ümbersõnastamist ✅ Pietadè (arutelu) 14. märts 2020, kell 17:41 (EET)

Ehk kasutaks siiski mineviku ajavormi, oleviku ajavormi asemel..., kohe praegusest (14. märts 2020, kell 18:31 (EET)) alates✅ Pietadè (arutelu) 14. märts 2020, kell 18:31 (EET)

Eesti kaardi alla peaks ikka selgituse ka lisama. Pelmeen10 (arutelu) 15. märts 2020, kell 01:49 (EET)
Kas maakonnad ja veebileht on samuti tagajärjed? Pelmeen10 (arutelu) 15. märts 2020, kell 01:53 (EET)
Väärtus "Testituid" on pigem vale, terviseameti statistika räägib testide arvust. Ühele inimesele võib teha mitu testi, tervenenute puhul peab olema tehtud vähemalt kolm testi: üks nakatumise tuvastamiseks ja kaks järjestikust (negatiivse tulemusega) testi terveks kuulutamiseks. Umbisik (arutelu) 29. märts 2020, kell 12:12 (EEST)
Terviseameti statistika ei kajasta enam haiglaravi vajavate patsientide arvu. Umbisik (arutelu) 2. aprill 2020, kell 11:48 (EEST)
Koroonaviiruse juhtumite sagedus

Mida siin on mõeldud, kas testimisega tuvastatud viirusega nakatumise juhtumeid või diagnoositud haigestumisjuhtumeid? Ursus scribens (arutelu) 21. aprill 2020, kell 17:47 (EEST)

:See on ju sama? Vaikimisi on kõik positiivse testitulemuse andnud inimesed (s.t. kellel on tuvastatud viirus) arvatud COVID-19 haigestunuteks. Ning need, kel testi tehtud ei ole, no need statistikas ka ei kajastu, sest ilma testita kellelegi vastavat haigust ei diagnoosita. Ivo (arutelu) 21. aprill 2020, kell 18:26 (EEST)

:: Haiguse tekitajal (patogeenil) ja sellest põhjustatud haigusel tuleb põhimõtteliselt vahet teha. Sõnastus "Koroonaviiruse juhtumite sagedus" on halb. Mis asi see on? Ei ole selge, mida on mõeldud, kas nakatumisjuhtumeid või haigestumisjuhtumeid. Kui on mõeldud nakatumisjuhtumeid, siis tuleks nii ka kirjutada. Näiteks: "Koroonaviirusega nakatumise sagedus", "Nakatumisjuhtumite sagedus" vms. Ursus scribens (arutelu) 21. aprill 2020, kell 20:18 (EEST)

:::Praktikas Terviseamet meil ju sel tasandil vahet ei tee. Või kuidas see erinevus meilgi siin välja nägema peaks? Selle viiruse puhul see kas on organismis või seda seal ei ole. Kui viiruse esinemine on tuvastatud, siis on isik ka haigestunuks arvatud. Kas tal mingeid nähtavaid sümptomeid on või ei ole, sellele siin olulist tähelepanu ei pöörata. Ehk SARS-CoV-2 olemasolu tuvastamine = COVID-19 tuvastamine. Teadupärast viirused ei saa iseseisvalt paljuneda. Ikka ainult kuskil elusas mateerias. Ivo (arutelu) 22. aprill 2020, kell 01:41 (EEST)

::::Igaks juhuks selgitan. Näiteks AIDS-ist räägime, kui HI-viirus on mitte ainult organismi nakatanud, vaid tekitanud juba pöördumatud kahjustused (immuunsüsteem on pm otsad andnud). Kui me räägime aga COVID-19 nakkusest, siis räägime viiruse olemasolust organismis ja siin ei ole nõuet, et isik peab seejuures olema juhitaval hingamisel vms. Tal ei pruugi isegi mingeid sümptomeid olla. Seega on kõnealuse viiruse tuvastamine organismis identne haiguse olemasolu tuvastamisega: mõlemal juhul on organismis miski võõrast päritolu RNA, mis seal edukalt või vähemedukalt ennast paljundada laseb.

::::Ehk sõnastust võib jah korrigeerida, aga antud juhul on nakatumisjuhtum siiski samatähenduslik haigestumisjuhtumiga. Ivo (arutelu) 22. aprill 2020, kell 01:56 (EEST)

:::::Haigusest saab siiski rääkida alles siis, kui sümptomid on ilmnenud. Test tuvastab nakatumist, mitte haigust, haiguse diagnoosib arst. SARS CoV-2-l ja COVID-19-l tuleb vahet teha. Sõnastust tuleb kindlasti parandada. Mis asi on "viiruse juhtumite sagedus"? Ursus scribens (arutelu) 22. aprill 2020, kell 20:49 (EEST)

:::::Kuidas oleks "Koroonaviirusega nakatumise juhtumite sagedus"? Ursus scribens (arutelu) 22. aprill 2020, kell 20:56 (EEST)

:::Me võime (ja saame!) siin juuksekarvu pooleks ajada küll. Jah need kaks asja on erinevad, aga see erinevus on nii väike, et praktikas mitte mingit tähtsust ei oma. Ka kättesaadava statistika osas ei ole mitte mingit vahet: numbrid oleks nö mõlemal juhul samad. Räägime ühest ja samast asjad hoolimata sellest, kuidas seda nimetame.

:::Viirus peab olema organismis juba piisavalt levinud, et test seda üldse näitaks. Umbes et mõista-mõista miks ei tahetud ilma sümptomiteta inimesi testida, sest inimene võis küll juba nakatunud olla (mõned viirusosakesed organismis leidusid), aga kuniks viirus polnud piisavalt paljuned jõudnud, siis ei oleks test seda tuvastanud; ehk tuvastatakse viiruse RNA olemasolu ja kui see on olemas, siis on diagnoos haiguse osas automaatne (antikehade test näitaks aga pigem seda, kas inimene on seda põdenud, sest antikehade tekke algab nakkuse lõppfaasis, kus organism juba aktiivselt võitleb sissetungija vastu ning antikehad jäävad ringlema ka siis, kui viirus on juba organismist kadunud – seepärast neid teste ei kasutatud, aga nende puhul oleks jah põhjust sõnastuse kallal nokkida, sest siis oleks vaja selgelt vahet teha, et mida tuvastati, kuid ka siin ei erineks need kõnealused kaks asja ning küsimus oleks ajamääruses). Ja no siis on muidugi see sama probleem, et arvestaval protsendil inimestest on antud haiguse puhul väga nõrgad sümptomid või ei ole üldse sümptomeid (mis aga ei tähenda, et neid ei liigitatataks nakatunuteks ehk viiruse kandjateks ehk COVID-19 haigeteks, kui saadaks positiivne testitulemus).

:::Oluline erinevus on siin eelkõige ja ainult see, et need numbrid näitavad "tuvastatud" juhtumeid, sest kõigi eelduste kohaselt on tuvastamata juhtumeid väga palju rohkem, kui tuvastatud juhtumeid. Viimastest me aga niikuinii täna midagi ei tea ja nende põhjal kaarte ega graafikuid ei joonista. Meenutan seda, et märtsis oli päris pikk periood, kui oli sisuliselt võimatu saada enda testimist, kui inimene polnud otsasid andmas või riskigrupis. Ivo (arutelu) 23. aprill 2020, kell 00:25 (EEST)

Kui ehk usaldaks viidete lisamisel enam neid, kellest vähemalt osa on vandunud seista inimeste tervise kaitsel (Terviseamet, ECDC, WHO), ja seejärel ERR-i allikaid, mille pädevus ei saa olla eel-loetletutega samaväärne.Viimane lisandus: "Ametlikult kinnitatud [306] nakatunutest viiskümmend..." — esiteks, "copy-paste", teiseks, samaväärne viide oleks nt "ligikaudu iga teine Eesti elanik on kas naine või mees"...✅ Pietadè (arutelu) 21. märts 2020, kell 16:55 (EET)

Kohati on numbrid antud suht erinevatel aegadel ehk ühel juhul on konkreetse päeva numbrid antud hommikuse seisuga ja mõnel juhul nagu järgmise hommiku seisuga. Sõltuvalt siis sellest, et kuidas Terviseamet parajasti arvepidamist tegi. Klapitasin hetkel eri graafikud. Artiklitekstis on numbrid märtsi keskosa kohta küll mõneti erinevad, sest lähtuvad iga päeva hommikustest numbritest. Ivo (arutelu) 25. märts 2020, kell 08:00 (EET)

Numbrimaagia kasvab iga päevaga, mõnel päeval tuleb mitu uuendust, mõnel päeval üks. Ehk oleks lollikindlam pidada "logiraamatut" tabeli kujul ja kasutada andmeallikana Terviseameti päevaülevaateid. Umbisik (arutelu) 25. märts 2020, kell 10:09 (EET)

:Antud juhul kohendasin ka graafikud vastavusse just Terviseameti graafikutega. Aga jääb mulje, et nad ise just muudavadki oma arvestuspõhimõtteid. Ivo (arutelu) 25. märts 2020, kell 10:12 (EET)

::See ka nagu selgitab, et miks avaldatud teated ja graafikud kokku ei jooksnud. Ivo (arutelu) 1. aprill 2020, kell 19:55 (EEST)

:::Seda graafikute osa peaks ehk põhjalikumalt ümber tegema. Ehk ka eksponeerima nö algseid numbreid ja parandatud numbreid. Terviseamet teeb rutiinselt on arvestusi ümber ja nii on suht võimatu midagi järjepidevalt kajastada. Ivo (arutelu) 2. aprill 2020, kell 18:49 (EEST)

::::Kuidas saab lisanduda 1108 tuvastatud juhtumile 42 uut ja lõpptulemus olla 1149? Ma ei saa aru, et kuidas neil need numbrid klapivad. Ivo (arutelu) 7. aprill 2020, kell 13:59 (EEST)
----
Nt Itaalia terviseamet kirjutab lahti:
«Tra i 93.187 positivi:
* 60.313 si trovano in isolamento domiciliare
* 28.976 ricoverati con sintomi
* 3.898 in terapia intensiva»
ehk siis osad on "taastunud hospitaliseeritud (ricoverare passato prossimo), sümptomitega"; tänasel keskpäevaistungil vaid nimetati, et EVs on kolmel erineval tasemel intensiivravi, arvandmeid täpsustamata...✅ Pietadè (arutelu) 7. aprill 2020, kell 14:12 (EEST)
----
Lisaks, mingist hiljutisest ajast alates on nt Itaalia hakanud eristama „Tehtud teste“ (Tamponi) ja „Testitud juhtumeid“ (Casi testati), tänase seisuga nt vastavalt 1 789 662 ja 1 237 317, ehk siis, mõte selles, et ühte inimest võib mitu korda testida.—Pietadè 27. aprill 2020, kell 21:52 (EEST)

Kui Saaremaal paar esimest juhtumist tuvastati, siis oli jah põhjust arvata, et ju ta vist selle võrkpalliklubi kaudu jõudis. Hiljem ja edasiste juhtumite valguses on aga ülimalt ebatõenäoline, et asi kuidagi muud moodi Saaremaale jõuda sai. Seda ei ole enam meedias eraldi rõhutatud ja seepärast ei ole ühte mugavat artiklit, millele siin artiklis viidata, aga laiemalt teadaolevaid fakte vaadates ei ole võimalik jõuda teistsugusele järeldusele. Nt võrkpalliklubi jättis koju ühe tõbise mängija, mõned päevad pärast Saaremaal käiku olid pooled mängijatest tõbised, mõned päevad hiljem tuvastati Saaremaal esimesed juhud ja nii riburadapidi järjest rohkem ja rohkem. Esimesed laiemalt teadaolevad neist juhtumitest olid kõik seotud nende võrkpallimängudega ja sümptomid avaldusid just täpselt tüüpiline arv päevi pärast mängu toimumist (s.t peitaeg klappis täpselt; va. võrkpalluritel, kelle puhul tuvastati haiguse esinemine varem). Samuti tuvastati nakkus hiljem mängu vilistanud kohtuniku juures. Jah, 12. märtsil oli asi veel mõneti oletuslik, aga juba nädal hiljem ei olnud vähimatki põhjust algses allikas kahelda. Ivo (arutelu) 2. aprill 2020, kell 18:15 (EEST)

siis peaks olema mõni viidatav autoriteet, kes seda kindlas kõneviisis on ka välja öelnud.  --WikedKentaur (arutelu) 2. aprill 2020, kell 18:33 (EEST)

:Selle narratiivi saab väga edukalt konstrueerida ka toimunut ajalises järjestuses pikemalt lahti seletades, mille tarbeks viitematerjali on täiesti piisavalt. Samuti ei välista ma seda, et mõni autoriteet on midagi sellist väitnud, aga ilmselgete asjade väitmine ei ole iseenesest tarvilik ja seda ka mingi hetk räägiti, et nö nüüd on hilja süüdlasi otsida ja peab keskenduma tagajärgedega tegelemisele. Ivo (arutelu) 2. aprill 2020, kell 18:39 (EEST)

::Kõige parem ülevaateartikkel on vist see. Ivo (arutelu) 2. aprill 2020, kell 19:12 (EEST)

:::Ilmselt tuleks sellest osalt kirjutada Saaremaa VK all, aga intsidendi põhjalikum käsitlus oleks loogiline panna kuhugi pandeemiaartiklitesse. Pikas perspektiivis Saaremaa matš vist eraldi artiklit ei vääri? Üldiselt oleks ka juba aeg mõelda, kuidas tulevikus siinset artiklit laiali jagada, et see üle pea ei kasvaks. --Ehitaja (arutelu) 3. aprill 2020, kell 18:38 (EEST)

::::Igatahes mitte nii: Pikemalt artiklis Koroonakriis (tegelikult on seal lühemalt). Haigusjuhtude kronoloogia võiks olla eraldi artiklis. --Metsavend 3. aprill 2020, kell 19:12 (EEST)

Praegu ei ole siin kirjas, milliste struktuuride kaudu käib kriisijuhtimine ja kes sellega tegeleb: et on valitsuse kriisikomisjon (millal loodi ja kes seal on), et ametisse on määratud hädaolukorra meditsiinijuht (millal ja kes, mis struktuuri juurde see ametikoht üldse kuulub ja milliseid uusi ametikohti veel loodud on?), kuidas täpselt puutub asjasse terviseamet ja kes seal kriisitegevusi juhib jne. Keeruline on muidugi praegu neid andmeid jooksvalt kajastada, aga pärast võib väljaotsimine veel vaevalisemaks muutuda ning mulle tundub, et hiljem suures plaanis tagasi vaadates on need faktid olulised. --Ehitaja (arutelu) 3. aprill 2020, kell 18:06 (EEST)

Popovi ametisseastumise teates on öeldud, et terviseameti kriisistaap tegutseb 28. jaanuarist. Seda infot tuleks kontrollida ja täpsustada. (Kas see loodi seoses COVIDiga või oli tegu varasema üksuse reformiga? Kes on selle üldjuht? Popov on alles 24. märtsist hädaolukorra medjuht - teda ei nimetata staabi juhiks. Kas varem meditsiinijuhti üldse polnud ja miks?) Samuti on seal juttu plaanist luua "kaks regionaalset staapi – põhja ja lõuna regionaalstaap, mille eestvedajateks peavad olema piirkondlikud haiglad" - artiklis peaks aga ütlema, millal regionaalstaabid tehti, kus need on (PERH ja TÜK ilmselt) ja kes neid juhivad. Selle info saab vist siit. --Ehitaja (arutelu) 3. aprill 2020, kell 19:28 (EEST)

Itaalias tehti kõigile mängijatele ja kaasas olnud personalile viirustest, mitte ühelgi mängijal ega personalil koroonaviiruse sümptomeid ei olnud, koroonaviirust ei avastatud.
Ma küll viidatud allikast välja ei loe, et Itaalia pallureid oleks testitud. --WikedKentaur (arutelu) 5. aprill 2020, kell 09:51 (EEST)

See anonüümne kohe kerjab blokeeringut. Ei ole kirjas, et kedagi testitud oleks ning väide, et "koroonaviiruse sümptomeid ei avastatud" on kah jura, kui kehatemperatuur on tõusnud (see on üks sümptome). Millegisse nad nakatunud olid ja samuti on teada, et arvestatav osa inimesi põeb haiguse läbi ilma oluliste sümptomiteta. Ivo (arutelu) 5. aprill 2020, kell 13:17 (EEST)

Minu meelest läheb see artikkel ülekäte, kui siin püüda dokumenteerida pandeemiat kui meditsiinilist nähtust ja kirjeldada põhjalikult sellest tulenevat muudes valdkondades. Suuremate keelte vikides on eraldi artiklid mõjude kohta eri valdkondadele, meil võiks olla vähemalt artikkel mõjude kohta Eestile. Ma arvan, et ka vastuolude, poliitiliste vaidluste jmt põhjalikum kirjeldamine sobiks just sellesse artiklisse ja siin võiks piirduda pigem olulisemate mõjude nimetamisega. --Kamma (arutelu) 5. aprill 2020, kell 17:57 (EEST)

Ma ei ole kindel, et hetkel oleks veel eraldi artikkel põhjendatud. Ivo (arutelu) 7. aprill 2020, kell 00:17 (EEST)

: See on minu arvates eelkõige selle taga, et kas keegi seda kirjutada tahab või jaksab, sest vajadus ja materjal on kindlasti olemas. Ma arvan, et kirjutamisele aitab lisaks muule kaasa ka see, kui on vähemalt esialgse struktuuriga tüügastik, kuhu kirjutada. Selline esialgne ja alles kujunemas struktuur aga pandeemia artikli alla päriselt ei mahuks, sinna lihtsalt ei sobi kõik sotsiaal-majanduslikud pisidetailid, ei praegu ega ka hiljem, mh muudaks sellised detailid selle artikli laialivalguvamaks ja avalikkuse jaoks vähem usaldustäratavaks? Kriisi artikli all aga on nad esialgu aktsepteeritavad, üldistustase tuleb tagada hilisema toimetamise ja ümberstruktureerimisega. --Kamma (arutelu) 7. aprill 2020, kell 21:55 (EEST)

Kriisi mõjud ja sellega seotud poliitilised, ühiskondlikud jmt sündmused, vastuolud

Mida see "Esmajuhtum : Kuressaare" tähendama peaks? Minu arvates ei ole see arusaadav. Esimene haigusjuhtum kinnitati siiski ju Tallinnas. Esimene surmajuhtum oli tõesti Saaremaal, aga see ei ole siin kohal nagu ilmne ja ma ei ole kindel, et selle väljatoomine infokastis üldse vajalik oleks. Ivo (arutelu) 21. aprill 2020, kell 14:51 (EEST)

Saaremaa siis? selles mõttes, et esimene haigusjuht oli pärit sealt, mitmes "sõsarkastis" on välja toodud (tõsi, alul oli küllaltki räigelt mitmes kohas, et HRV).—Pietadè 21. aprill 2020, kell 15:46 (EEST)

:Mul oli valesti meeles. Vaatasin nüüd andmetest järgi (ma tekitasin endale selleks varem exceli tabeli, et surnute vanuselist jaotust tuvastada) ja esimene oli 83-aastane Hiiumaalt pärit naine, kes lahkus meie seast 25. märtsil Lääne-Tallinna keskhaiglas. 29. märtsil olid järgmised kaks surma ja neist üks oli Saaremaal (hooldekodus; see asub küll ka Kuressaares).

:Aga väide on siiski see, et esimene teadaolev nakatunu Eestis oli siiski too iraanlasest Eesti alaline elanik, kes mõni nädal hiljem haiglast koju lasti ning tal ei ole Saaremaaga mingit kokkupuudet. Esimene surnu oli aga see Hiiumaalt pärit naine. Ei ole arusaadav, et millele see "esimene" viitab. Esimesele tuvastatud juhtumile või esimesele surmale?

:Samuti näib see "Asukoht : Eesti" tarbetuna. Ning mingi hetk varem viskasin ma infokastist välja selle "Aktiivseid", sest olukorras, kus teada antakse ainult haiglast väljalastutest ja ülejäänute kohta statistika puudub, siis ei näidanud see midagi sisulist (sest haiglatesse jõuab ainult väike % tuvastatud nakatunutest). Nimetatu jätaks aga mulje, et üle tuhande inimese on hetkel haigusega tõvevoodis, mis on aga ilmne liialdus. Ivo (arutelu) 21. aprill 2020, kell 16:13 (EEST)

:: Võtsin välja esmajuhu (iraanlane, läbi Riia...) ja asukoha, mis pealkirjas olemas; ITA loetleb tavaliselt "tra i 108.237 attualmente positivi (- 20): // 80.758 si trovano in isolamento domiciliare (+ 169) //  24.906 ricoverati con sintomi (- 127) //  2.573 in terapia intensiva (- 62)", ehk siis võrdlus eelneva päevaga, kodukarantiinis, hospitaliseeritud (sümptomitega) ja intensiivravil. Lisaks on veel iga päev esitatud guariti (tänase seisuga 51 600),ehk siis need, kelle analüüs on min 2× negatiivne.—Pietadè 21. aprill 2020, kell 16:39 (EEST)

Kaugõpe on midagi muud, sellepärast kasutataksegi sõna "distantsõpe". Andres (arutelu) 3. juuni 2020, kell 02:37 (EEST)

Meil on siin vikis "distantsõpe" ümbersuunamine artiklile "kaugõppele". Kui need on kaks eri asja, siis peaks see ka sealt artiklist välja tulema. Ivo (arutelu) 5. juuni 2020, kell 23:52 (EEST)

: Sõnaveebis on kaugõpe/distantsõpe sünonüümidena kirjas. (Samas: „E-õpet loetakse kaugõppe üheks osaks“)—Pietadè (arutelu) 6. juuni 2020, kell 11:54 (EEST)

...on kasvanud 5–10 testilt nakkusjuhtumi kohta 1000–5000 testini juhtumi kohta (Our World in Data)—Pietadè (arutelu) 27. juuni 2020, kell 14:04 (EEST)

Kas surmavusmäära esitamine on mõistlik, kui on teada, et tegelik nakatunute arv on vähemalt mingi 5x kõrgem, kui tuvastatud nakatunute arv (st surevusmäära on oluliselt üle hinnatud). Ilma täiendava selgituseta võib see olla eksitav. Ivo (arutelu) 19. august 2020, kell 18:42 (EEST)

Vähemalt enwi on selle kasutusele võtnud; selgitusi arvude ebamäärasuse kohta tuleks veelgi lisada, ehk; konkreetne esitus tugineb ametlikult registreeritud/kinnitatud/avaldatud andmetele.Pietadè 19. august 2020, kell 19:04 (EEST)

: Tänase päeva seisuga: Venemaa kohta viimasena lisatud viitest, k.a 11 kuu surmajuhtumite arv on ca 220 000 juhtumiga plussis, eelmise aasta sama ajavahemikuga võrreldes, millest u 80% on seotud koroonaga: ehk oleks mõttekas lisada nt hauakaevajate töised tegemised, aastate võrdluses (BBC World News "ketrab" viimaste kuude jooksul sageli klippi, milles öeldakse, et hauakaevajate töökoormus kasvanud 3× (Brasiilias)); ja, võib-olla siis u 25 aasta pärast loob keegi vastava algoritmi, söödab selle u 10-kordse valguskiirusega toimivasse „arvutisse³“, ja saamegi peaaegu täpse tulemuse..., kui saame...— Pietadè Kaastöö 31. detsember 2020, kell 12:36 (EET)

Koroonaviirusega nakatumiste sagedus 26. septembri seisuga
kaart on eksitav, septembri seisuga pole Saaremaa enam peamiseks koldeks. --WikedKentaur (arutelu) 27. september 2020, kell 14:38 (EEST)

graafikas on näidatud üks surmajuhtum vanusevahemikus 45-49. Kas oleks võimalik viidet? Minule teadaolevat kahtlustati covid surma 46 aastase naise puhul, aga hiljem selgus, et surma põhjus oli siiski teine. Nüüdseks on surnud 44 aastane mees, seega võiks vanusevahemik olla ehk 40-49, või siis uus juhtum 40-44?

Allikas

Tarvilik oleks küll ka mainida, et antud graafik on antud 12. detsembri seisuga ja seda igapäevaselt ei uuendata. Ivo (arutelu) 21. detsember 2020, kell 14:04 (EET)
LGP. Kruusamägi võiks siis selle paik sättida, tema siin põhiline istutaja ja kustutaja, hetkel on see vale. Mitte ainult aegunud vaid VALE! Suri 44 aastane, ja minu teada pole surnud ühtegi teist alla 50 aastast.
Viidet ei ole endiselt. Kust pärineb see 45-50 aastane covid surnu?

:Ma siis kirjutan otse Terviseameti pressiteatest vastava lause välja: "Ööpäeva jooksul lisandus kolm surmajuhtumit – 89-aastane naine, 67-aastane mees ning 46-aastane naine." Kui sul on mingi teave, mis seda ümber lükkab, siis käi see välja. Mingid arvamised siin arvesse ei lähe. Ivo (arutelu) 25. detsember 2020, kell 13:34 (EET)
Vahemärkuse korras: meditsiinisüsteem tegeleb esmajoones inimestega, statistika arvudega, mis neile antakse; ligi 40 riigi andmeid täiendades on usaldatavamatena tundunud need, kes täiendavad tagasiulatuvalt (nt Soome jpt); samas, kui nt FRA leidis 2019. XII kopsupõletikku põdenu vereproovist C-19 viiruse 2020. a maikuus, on ta (Co-patsiendina) siis "kirjas"? "pandeemilised" kiljatused nt kagu-UK-s muteerunud Co-19 variandi kohta, märkimata samas, nt, samaaegset LAV-i «mutanti»; inimene on kuningas, poliitika ent alati kõrgemal...Lisaks, juba on olemas u 0,1 mm jämedused raaljuhitavad ajusondid, nii mõnedki riigijuhid olevat (ikka alamate õnne nimel) juba tellinud tuhandeid; samas, mix tellitakse nt vaktsiinivarusid nt riigi 5-kordse elanikkonna tarbeks? Hetkel on vist ~5 vaktsiini, Pfizeri/BioNTechi esindaja, kellel on vabrik Peterburis, ütluse vaba refereering: kuidas nad kujutavad ette, et saame nii kiiresti ühendada nende Sputnik-V meie (kenakese, -70 °C säilitustemperatuuri nõudva asjaga) jne; — Pietadè Kaastöö 25. detsember 2020, kell 16:26 (EET)

Mitme riigi puhul on mõnda aega juba kasutusel väljend "3. laine" (vt nt Googl'i otsingut)...— Pietadè Kaastöö 25. veebruar 2021, kell 00:19 (EET)

Tuleb välja et Eestit on mainitud („From 12 March, the virus was spreading locally. The number of infected grew fast reaching 109 on 14 March.“) ka mujal, iseasi, kes seda ajakohastab...— Pietadè Kaastöö 25. veebruar 2021, kell 18:22 (EET)

1. aprillil oli esmaseid positiivseid koroonateste kokku olnud 107 253 ning 2. aprillil tõusis see 108 418-ni. Kuidagi arvutab Terviseamet muutuseks 901?!? Samuti oli 1. aprilli hommikuks surnud 907 inimest ning 2. aprilli hommikuks 922 ning ERR jõudis hommikul juba raporteerida, et ööpäevaga suri 14 (mis küll hiljem 15 peale ringi muudeti). Uhh. Ivo (arutelu) 2. aprill 2021, kell 11:16 (EEST)

: Mõne teise riigi andmestutega võrreldes, mida sageli muudetakse (peaaegu) kogu andmekogumi lõikes, on see ehk isegi usaldusväärsem.— Pietadè Kaastöö 2. aprill 2021, kell 11:51 (EEST)

Korra varem võeti see kast ära. Nüüd on kast tagasi. Mis edasi? Ivo (arutelu) 8. aprill 2021, kell 19:57 (EEST)

"Korra varem" oli viiteid (märksa) vähem ja arvata on, et, vähemalt esialgu, tuleb neid juurde. Mingi piir peaks olema, artikli rõhtsuunalisest pikkusest/kõrgusest, nt lugemise hõlbustamiseks (nt Viidete järel olevate lõikudeni jõudmiseks).Mida see "A" täht artikli paremas ülanurgas tähendab, mil teel ta sinna jõudis?— Pietadè Kaastöö 8. aprill 2021, kell 20:13 (EEST)

:Vikipeedia:A-klassi artiklite kandidaadid/Arhiiv#Koroonapandeemia Eestis Ivo (arutelu) 8. aprill 2021, kell 20:26 (EEST)

Keritavaid elemente ei soovitata kasutada, vt :en:WP:SCROLL. See teeb viidete loendi enda lugemise raskemaks ja viidete vormistuse ebaühtlasemaks. Pika artikli huvipakkuva osani jõudmiseks saab kasutada sisukorda, sõltumata viidete olemasolust või rohkusest. Pikne 11. aprill 2021, kell 16:19 (EEST)

: Mnjah, esimese ettejuhtuvana sattusin vaatama analoogset artiklit USA kohta, seal on hetkel silma järgi mahust u 1/3 täidetud viidetega; aastas on (tavaliselt) 365 päeva..., sajandis 100 aastat...Samas, Vikiartikkel (A klassi) ei ole mõeldud päevasündmuste kajastajana, ega saagi, sh/mh rakenduva/rakendatava inimressursi/ajupotentsiaali piiratud olemuse tõttu; kui viidete all on ruumiliselt nt üle poole artiklist, siis ei ole see enam artikkel (üle poole mahust on viited), pigem "komplott" (ja ega teadmata külastusaja pikkusega väisaja, COVID-19, ei saagi ehk tavanorme järgida?) artikli algatusest ja sadadest viidetest meedias avaldatud artiklitele.— Pietadè Kaastöö 11. aprill 2021, kell 16:35 (EEST)

: Ehk alustada nt 28×, delfi.ee 22× postimees.ee jms (kasumlikud mitte-arstiteaduslikud majandusüksused) viidete elimineerimisest... artikli usaldusvääruse tõstmiseks— Pietadè Kaastöö 11. aprill 2021, kell 19:40 (EEST)

::Ma ei leia, et hetkel viiteid häirivalt palju oleks. Pigem näen lahendusena alamaartiklite arendamist, sest seda siin ei saa enam eriti paisutada. Nt hetkel oleks puudu artikkel "Koroonavastane vaktsineerimine Eestis". Mis puudutab aga viidete allikaid, siis ei ole see koroonavärgendus puhtalt meditsiiniline nähtus. Sellisena pean tarvilikuks näidata, et mis ikkagi ajakirjanduses kirjutatakse. Ivo (arutelu) 11. aprill 2021, kell 20:27 (EEST)

Lehel COVID-19 vaccine doses administered per 100 people [vaktsineerituid 100 elaniku kohta] ja siin (aegunud viitelingiga) avaldatu ei lange kokku.— Pietadè Kaastöö 18. aprill 2021, kell 19:39 (EEST)

See on tegelikult jama. Siin ei loetleta ju inimesi ehk väärtused võivad olla nt 300,57864... (s.t inimesi ei saa poolitada, ongi nt 300 ja 301, aga mitte kunagi 300,5 vms -- siin on aga just need komadega arvud). Kuni 300 tähendab, et ongi kuni 300,000... ja 300+ märgib, et 300,001... Muudan selle tagasi. Ivo (arutelu) 10. mai 2021, kell 00:24 (EEST)
BBC tänases artiklis (umbes keskel) on põhjalik tabel vaktsineerimise kohta (100 inimese kohta ja doose kokku) maailmas.☆☆☆—Pietadè Kaastöö 16. oktoober 2021, kell 19:36 (EEST)

tuleks järgida andmestiku lehe allosas poolpaksus kirjas esitatud numbrit ja selle muudatusi/muutumisi, mis võib toimuda viivitusega. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 29. detsember 2021, kell 20:59 (EET)

Eestis ei saa olla pandeemiat. Artikli pealkiri ei kõla mulle adekvaatselt.
--Andres (arutelu) 3. aprill 2022, kell 23:53 (EEST)

Ja milline pealkiri siis kõlaks? Ivo (arutelu) 4. aprill 2022, kell 01:20 (EEST)

::: Kui ma teaks, oleksin ammu muutnud. --Andres (arutelu) 4. aprill 2022, kell 19:18 (EEST)

: selliseid artikleid ei tohiks ilma pikema aruteluta teisaldada. Seejuures on see seotud ju hulga teiste artiklitega. Nt kui meil on "Koroonapandeemia Lätis", siis miks peaks selle kõrval olema "Koroonaviirushaigus Eestis". Ehk mistahes muudatus nimes mõjutaks väga paljusid artikleid ja selliseid ümbertõstmisi ei tohi teha kergekäeliselt. "Asi x Eestis" on pealegi väga levinud pealkirjavariant. Ivo (arutelu) 4. aprill 2022, kell 17:22 (EEST)

::Arutelu võib võtta kuid... (nt ka ELi keelteruumis on nimetus/esitus arenemas, viidatud otsing (covid-19) annab hetkel 37 tulemust/võimalust...),samas, nt Sõda Donbassis (samuti seotud paljude artiklitega, nii etwi-s kui mujal) "tõlgiti" ümber Vene-Ukraina sõjaks, ja, ei mingit mokakobinat... (nt Butšas olevat (mees)kodanikelt otsitud Donbassi sõja tätoveeringuid) ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 4. aprill 2022, kell 17:34 (EEST)

::Või siis, nt „X orkaan/katkupandeemia vms Y riigis“...; (pandeemia ehk 'hulgaline haigestumine' on möödas) ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 4. aprill 2022, kell 17:40 (EEST)

::: Orkaani puhul on minu meelest OK, sest saab öelda, et Eestis oli orkaan. Aga ei saa öelda, et Eestis oli pandeemia. --Andres (arutelu) 13. aprill 2022, kell 04:55 (EEST)

::Lisaks, arvuti programmid/programmeerijad on tänase päeva seisuga suutelised viima muu(da)tused sisse sekundi murdosa ja ?? ühiku vati keskkonnareostusega, inimeste omavahelisele kooskõlalisele leppele jõudmisega teised lood... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 4. aprill 2022, kell 19:03 (EEST)

Miks Eestis ei saa olla pandeemiat? See ju ulatub ka Eestisse.

Teisaldamise põhjendus on arusaamatu. Pole tarvis tõendada, et sõna "koroonaviirushaigus" või "koroonapandeemia" on olemas. Nende tähendused on erinevad. Tuleks põhjendada, kuidas üks või teine sõna artikli senise teemaga paremini kokku läheb. Nõus, et selliseid eksprompt teisaldamisi tuleks vältida. Pikne 4. aprill 2022, kell 19:24 (EEST)
Nojah, ulatub Eestisse. Saan aru, see on õige, aga parem oleks selliseid kahemõttelisusi vältida. Arvan, et see mitte ainult mulle lõikab kõrva, vaid ka lugejale, kes pole meie konventsioonidega harjunud.
Praegune pealkiri on liiga lai, sest koroonaviirushaigused on Eestis juba ammu olnud. Pakun, et võiks olla "COVID-19 Eestis" või "koroonaviirushaigus 19 Eestis". --Andres (arutelu) 4. aprill 2022, kell 19:37 (EEST)

Teistes keeltes on ka pealkirjas "pandeemia". Kas seal riivab see vähem kõrva? Mulle tundub, et mitmemõttelisust pole just seetõttu, et pandeemia ei saa olla ühes riigis.

"COVID-19 Eestis" on ka laiem kui keelelinkide all viidatud artiklite teema. Kui hakata ka teiste pandeemiaartiklite pealkirju siinse eeskujul muutma, siis võiks ehk olla "COVID-19 pandeemia Eestis", mis on täpsem kui "Koroonapandeemia Eestis". Pikne 4. aprill 2022, kell 20:01 (EEST)

: Las teiste keelte kasutajad otsustavad ise.

: Asi on pigem selles, et minu arvates inimene väljaspool Vikipeediat ei tule sellise kahemõttelisuse peale ning peab pealkirja absurdseks. Juhul kui ta üldse teab, mida "pandeemia" tähendab. Siin võiks öelda nii, et et ei piisa sellest, kui pealkiri on õige, ta peab ka näima õigena. --Andres (arutelu) 13. aprill 2022, kell 04:55 (EEST)

: "COVID-19 pandeemia Eestis" oleks minu meelest samade puudustega nagu praegune pealkiri. Täpsem ta esialgu ei oleks, sest see on seni ainuke koroonapandeemia.

: Selle pealkirjaga on veel see probleem, et me ei tea, millal pandeemia algas ja millal ta lõpeb. Ma arvan, et artikli teema sellega ei alga ega lõpe. --Andres (arutelu) 13. aprill 2022, kell 04:55 (EEST)

::: Ja siis nt, ptüi, ptüi, ptüi, "2035. a COVID-19 puhang/epideemia X-s"? ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 4. aprill 2022, kell 20:30 (EEST)

::::: Minu meelest "epideemia" oleks küll parem. --Andres (arutelu) 13. aprill 2022, kell 04:55 (EEST)

Kusjuures kuju „COVID-19“ (vt IATE eespool, mille taga on ilmselt eesti keele toimkond/töörühm või mis iganes) näikse ainsana olevat kinnistumas/kinnistuvat (u 24-kuise klahvitoksimise vahekokkuvõttena tõden), samuti enamik tulemustest (5318) otsingule "covid-19"Mina pooldan kuju „COVID-19 Eestis“, võttes ühtlasi arvesse et „COVID-19“ sisu on pidevalt täienemas/mitmekesistumas. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 4. aprill 2022, kell 20:15 (EEST)

:On siiski natuke erinev, et kas meil on nt "Gripp Eestis" või "Grippi x pandeemia Eestis". Antud juhul räägib artikkel ikkagi sellest, kuidas üks ülemaailmne pandeemia on Eestit mõjutanud. Kui koroonast kujuneb midagi tavalise gripiviiruse laadset, mis endeemilisena levib, siis see on midagi sellist, mida võiks ja peaks käsitlema juba mõne teise artikli all.

:Mis puutub sellesse, et koroonaviirusi on teisigi, siis on siiski üsna ilmne, et mida inimesed koroonaks nimetavad ning samuti pole meil mitte ükski teine koroonaviirus Eestis sellisel kujul levinud ja isegi mitte ligilähedases mahus mõju avaldanud. Siin pole lihtsalt midagi segi ajada. Ivo (arutelu) 5. aprill 2022, kell 19:17 (EEST)

:: Kui pandeemia on lõppenud ja me saame selle üle otsustada, millal ta algas ja lõppes, siis see teema on osa artikli COVID-19 Eestis teemast ning me saame otsustada, kas on tarvis eraldi artiklit või mis pealkiri sellele panna.

:: Minu meelest praegune pealkiri ei eelda, et siin peaks rääkima pandeemia mõjudest Eestis. Pandeemia mõju on näiteks see, et ei saanud vabalt välismaale sõita. --Andres (arutelu) 13. aprill 2022, kell 04:55 (EEST)

::Ehk siis: "Koroonaviirushaigus Eestis" on minu hinnangul selgelt vähemsobilik pealkiri kui "Koroonapandeemia Eestis", sest on viimasenanimetatust laiem ja umbmäärasem. Samuti on ainult üks koroonaviirus [seni] pandeemiliselt levinud ja seega ei ole vähimatki põhjust asja ka kuidagi rohkem täpsustada. Ehk mina paneks artikli vana nime alla tagasi ja ei hakkaks kogu seda nimetamise loogikat kümnetes artiklites ümber tegema. Ivo (arutelu) 5. aprill 2022, kell 22:45 (EEST)

::: "Koroonaviirushaigus Eestis" on ka halb pealkiri. Mina soovitaksin "COVID-19 Eestis". Sobiks võib-olla ka "Koroonaepideemia Eestis". --Andres (arutelu) 13. aprill 2022, kell 04:55 (EEST)

:::Kuna Vikipeediat loevad nii mõnedki, siis kinnistab liitsõna teine osa (pandeemia) seda (konkreetse haiguse) pandeemia aspekti põhjendamatult, IMHO; COVID-19 on neutraalsem, laialt kasutusel jne ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 5. aprill 2022, kell 23:38 (EEST)

::::"COVID-19 pandeemia Eestis" sisaldaks täpselt samamoodi seda "pandeemia"-liidet. "COVID-19 Eestis", nagu juba mainitud, oleks aga laiem teema. Ivo (arutelu) 6. aprill 2022, kell 01:48 (EEST)
Ja kui nt anno 2022+10 võtab haigus epideemia mõõdud...+ nt COVID digitõend (COVID digitõend) jms on juba juurdunud/juurdumas, mitmetimõistmist ei tohiks olla... COVID Eestis  ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 6. aprill 2022, kell 08:24 (EEST)

Panin tagasi praegusele sisule vastava pealkirja "Koroonapandeemia Eestis". Haiguse pandeemiajärgne levik võib jääda ka mingi teise artikli teemaks.

Seda küll, et "koroonapandeemia" ilmselt pole nii ebatäpne, et arusaadavus sellest kannataks ja katki ilmselt midagi pole, kui jätta praegu pealkirjas sedasi. Lihtsalt mina poleks sellist pealkirja alul pannud, kuna on ka täpsem nimetus "COVID-19 pandeemia" ja tulevikus võib olla ka muude koroonaviirushaiguste pandeemiaid. Pikne 6. aprill 2022, kell 20:47 (EEST)

: Nuh, nüüd sa vähemalt valasid/heitsid valgust oma tegevusele, tänud; samas, COVID digitõend, COVID mis iganes (hahahahaa, just proovisin kuugli otsingut stringile "covid-19 testimine" (97 tulemust), olles eelnevalt "testinud" stringi «covid testimine» (116 000 tulemust); Google'i algoritmide ja selle taga olev AI (ning selle loojate) jääb ilmselt artikli kui sellise arutelu teemaväliseks); ilmselt ei olene (ainult) meist, mis nt viisaastaku pärast silma kuvab... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 6. aprill 2022, kell 21:31 (EEST)
----------
"Terviseamet vallandas Saare 22. detsembril usalduse kaotamise pärast ja talle allunud meedianõunik Eike Kingsepp, kuna viimane olevat suhelnud oma endise ülemusega." – vigase grammatilise seose ja veidra loogikaga lause. Pole kindel, mida sellega on öelda tahetud. Kuriuss (arutelu) 2. juuni 2024, kell 12:55 (EEST)


Kasutaja arutelu:GeorgSillat

Hiidpanda
Panda karu ehk Ailuropoda melanoleuca, on tuntud ka kui hiiglaslik panda. Ta on kõigesööja imetaja, kellele on iseloomulik must ja valge värvus ning kiindumus bambusesse.
Elukoht
Hiiglaslik panda elab Kesk-Hiina ja Tiibeti kaugetes mägipiirkondades 1200–4,100 meetri kõrgusel merepinnast .Hiiglaslikud pandad elavad laialehelistes- ja okasmetsades, kus on tihe bambus. Neid metsi iseloomustavad Aastaringsed paduvihmad ja tihe udu, mis on sageli varjatud tugevate pilvedega.
Välimus
Hiiglaslikel pandadel on omapärane mustvalge karvkate.Nende silmade ümber ja kõrvade, koonu, jalgade ning õlgade kohal on must karusnahk. Nende paks, villane karvkate aitab jahedatel mägistel aladel sooja hoida.Umbes ameerika musta karu suurused hiiglaslike pandade kõrgus on kõigil neljal jalal seistes vahemikus 60–90 sentimeetrit  ja ulatuvad püsti seistes pikkuseni 1,2–1,8 meetrit. Isased on emastest suuremad, kaaludes looduses kuni 113 kilogrammi. Emased jõuavad harva 104 kilogrammini.Need karud on suurepärased puu ronijad hoolimata nende massist. Vastsündinud panda on väike - umbes 1/900 tema ema suurusest.
Toitumine
Pandad ei söö peaaegu midagi muud kui vaid bambusevõrseid ja lehti. Vahel harva söövad nad muud taimestikku, kalu või väikeloomi, kuid bambus moodustab nende menüüst  99 protsenti. Pandad söövad kiiresti, nad söövad palju ja veedavad süües umbes 12 tundi päevas. Panda kasutab ka oma võimsaid lõualuusid ja tugevaid hambaid, et purustada sitke kiuline bambus tükkideks.
Nad võivad katki hammustada kuni pooleteist tolliseid bambuseid.Bambuse vähesus ohustab niigi piiratud pandade populatsiooni.
Järglaste saamine
Hiiglaslikud pandad saavad suguküpsuse vanuses neli kuni kaheksa aastat.Emased hiiglaspandad sünnitavad 90–180 päeva pärast paaritumist. Kuigi emased võivad sünnitada kaks noort, jääb ellu vaid üks. Hiiglaslikud pandapojad võivad emaga jääda kuni kolmeks aastaks, enne kui nad iseseisvat elu alustavad. See tähendab, et metsik emane suudab parimal juhul noorloomi toota vaid igal teisel aastal. Elu jooksul võib hiiglaslik panda edukalt üles kasvatada vaid viis kuni kaheksa poega.Vastsündinud pandapoeg kaalub 85–140 grammi ja on umbes 8-10 cm pikkkune.


Kasutaja arutelu:Simon Tammelht

1. Füüsiline kirjeldus
Gorillad on suured ahvilised, kes elavad Aafrikas. Nad on tavaliselt jaotatud kahte gruppi: lääne gorillad ja mägi gorillad. Kuigi need kaks grupp on sarnased, siis neil on ka mõningad erinevused.
Lääne gorillad on erakordselt suured ja võimsad primaadid. Nad on süsimustad ja neil puudub saba. Neil on lühike koon, silmapaistev kulmuhari, suured ninasõõrmed ja väikesed kõrvad ja nina. Lääne gorilladel on suured lõualihased ja tugevad hambad. Tihe tume karv katab nende tervet keha, välja arvatud nägu, kõrvu, käsi ja jalgu. Üldiselt nende selja karv läheb vananedes halliks ja hakkab välja langema. Selline värvivahetus on andnud vanematele isastele  hüüdnime “hõbeselg”. Lääne gorillad on väiksemad ja hallikama värvusega, kui mägi gorillad (ADW, Csomos 23.01.20).
Gorilla käed sarnanevad väga inimese kätega. Võimsamad ja laiad pöidlad on ülejäänud sõrmedest jämedamad. See kergendab puudel ronimist ning toidu haaramist, näiteks lehtede murdmist. Eriliseks tunnuseks gorilla labajalal on see, et suur varvas pole teistest varvastest nii eraldi kui teistel inimahvlastel.
2. ÜHISELULINE KÄITUMINE
Gorillad elavad gruppides. Gorillakarjas võib olla kuni 50 looma, võib juhtuda ka, et ühes grupis on ainult paar looma.
Gorillakarja juhib alati kõige tugevam isagorilla. Kui ta vanaks jääb, asendab teda noorem loom. See toimub rahulikul viisil. Vahetus ei too endaga kaasa lahinguid isasloomade vahel.
Kuigi iga perekond elab üsna tillukesel territooriumil, ei ole nad seal mitte üksi vaid karjade territooriumid kattuvad sageli. Ühel territooriumil elavate karjade vahel ei leia aset mingeid konflikte. Väga tähtsat rolli gorillade koosluses etendab karva puhastamine. Loomad kammivad üksteist, puudutades teineteist seejuures käte ja jalgadega. Selle toimingu eesmärgiks pole ainult karva puhastamine parasiitidest, vaid see on sügavama ühiselulise tähendusega. Igal õhtul ehitavad gorillad puude latva pesa, kus nad seejärel öö veedavad.
Pojad jagavad varjualust emaga kolm aastat. Seejärel tekib neis tugev tahtmine ehitada oma pesakoht.
3. HOIATUSKÄITUMINE
Juhtiv hõbeselg on vastutav oma karja ohutuse eest.
Kui karja ilmub ootamatult võõras isasloom, võib see hõbeselgsel juhtgorillal esile kutsuda muljetavaldva reaktsiooni. Kõigepealt võib kuulda üha valjemaks muutuvaid karjeid, sellele järgnevad erineva tugevusega hääled, kogu “ülesastumine” lõpeb aga kõrvulukustava mõirgega. “Etendus” kulmineerub hetkel, mil isagorilla kogu oma suurusega tagajalgadele püsti tõuseb, oksi närib ning kätege vastu rinda taguma hakkab. Seejärel läheneb ta porisedes ning hambaid krigistades sissetungijale. Kui kogu see “teater” kutsumata külalist  minema ei peleta, tähendab see juhtgorillale väljakutset rünnakule asumiseks. Ta hakkab meeletult kätega vehkima ja hullumeelse hooga võistleja ümber tiirlema. Rünnak lõpeb siiski harilikult ilma tõelise lahinguta.  Mõlemad isasloomad seisavad üksteise vastas, näod teineteise lähedal ja vaatavad üksteisele silma, kuni üks neist, tavaliselt sissetungija, eemaldub.


Arutelu:Jaan Kurvits

Vabandust, et kirjutasin vene keeles. Kuid tema surm oli kangelaslik.
Был обвинен в том, что совместно с бывшим военным министром Эстонии генерал Соотцом, бывшим начальником генерального штаба эстонской армии генералом Реэком, и немцем Зигертом фон Коолем руководил разветвленной повстанческой организацией. По этому делу, кроме Яана Курвица, было осуждено ещё 148 человекДоклад начальника ГУЛАГа В. Г. Наседкина наркому внутренних дел Л. П. Берия «О работе ГУЛАГа за годы войны (1941–1944)». 28 октября заключенные эстонцы Хараки и Каулио, по версии следствия члены данной повстанческой группы, разоружили стрелка и объявили бригаде о начале восстания. Оба погибли в перестрелке. См: История Сталинского ГУЛАГа. Восстания, бунты и забастовки заключенных. Т. 6. — М.: РОССПЭН. 2004. — С. 140.
Hunu (arutelu) 17. märts 2020, kell 18:14 (EET)
--------------
Lauseosast ("vanusega 28. juunil 1919" puudub auaste. Kuriuss (arutelu) 23. november 2022, kell 15:14 (EET)


Arutelu:Nikolai Reek

Vabandust, et kirjutasin vene keeles. Kuid tema surm oli kangelaslik.
Был обвинен в том, что совместно с бывшим военным министром Эстонии генерал Соотцом, полковником генерального штаба эстонской армии Курвицем, и немцем Зигертом фон Коолем руководил разветвленной повстанческой организацией. По этому делу, кроме Николая Реэка, было осуждено ещё 148 человекДоклад начальника ГУЛАГа В. Г. Наседкина наркому внутренних дел Л. П. Берия «О работе ГУЛАГа за годы войны (1941–1944)». 28 октября заключенные эстонцы Хараки и Каулио, по версии следствия члены данной повстанческой группы, разоружили стрелка и объявили бригаде о начале восстания. Оба погибли в перестрелке. См: История Сталинского ГУЛАГа. Восстания, бунты и забастовки заключенных. Т. 6. — М.: РОССПЭН. 2004. — С. 140.
Hunu (arutelu) 17. märts 2020, kell 18:20 (EET)


Kasutaja arutelu:TekFly

ma v2ga v2ga vabandan ma enam ei tee ma luban palun unbanige


Kas Malta ja Kosovo osalevad ka? --Metsavend 22. märts 2020, kell 14:49 (EET)

Ootan ikka vastust. --Metsavend 29. märts 2020, kell 20:01 (EEST)
 Jah, sellel aastal osalevad ka! Lisasin, aitäh --Reosarevok (arutelu) 30. märts 2020, kell 16:57 (EEST)

Good day! I'm sorry for writing in English in your encyclopedia. The list of regions is not contain "Tatarstan" and "Bashkortostan", although the pages of other member languages do. If it is mistake, I hope you can correct it. --Фәрһад (arutelu) 25. aprill 2020, kell 09:48 (EEST)
----
Võitjate väljakuulutamine toimub juulis Vikipeedia suvepäevade raames. - tõenäoliselt ei ole veel otsustatud, kus suvepäevad toimuvad. aga kas on otsustatud vähemalt, millal toimuvad? --Ave Maria (arutelu) 16. mai 2020, kell 01:20 (EEST)
----
Kas žüriiliikmeid selgitatakse siiani välja või on nüüd žürii koosseis selgunud ehk? Ave Maria (arutelu) 6. juuni 2020, kell 09:31 (EEST)

Jah, see on imelik küll. Ilmselt selguvad žürii liikmed suvepäevadel. --Metsavend 22. juuni 2020, kell 11:52 (EEST)

Võitjate väljakuulutamine toimub juulis Vikipeedia suvepäevade raames. Äkki võiks siia ka võitjad kirja panna ja üldse – kus ja millal suvepäevad toimusid? --Metsavend 31. juuli 2020, kell 10:59 (EEST)

: Kas on žürii koosseisu kohta mingit infot? Velirand (arutelu) 10. august 2020, kell 11:40 (EEST)

: Tundub, et seekordne võistlus suri välja... --Morel (arutelu) 19. august 2020, kell 00:34 (EEST)

:: , , mis juhtus? Kas koroonaviirus on mängus? --Metsavend 25. august 2020, kell 15:22 (EEST)

::: Surnud ei ole. Ainult kergelt koomas ;) Kindlasti ei ole aga see teema unustatud.

::: Algne plaan oli (sarnaselt eelmisele korrale) kuulutada võitjad välja suvepäevade raames. Pikalt sai oodatud ja vaadatud, et kas me üldse tohime suvepäevi pidada. WMF seal kaugel ameerikamaal on meile aga nüüd kinnitanud, et enne septembri keskpaika ei tule mingi vikipedistide kogunemise korraldamine kõne allagi (ei pruugi ka hiljem tulla... aga vähemalt selle ajani on kindlasti keeld peal ja edasise osas nad pole veel plaane teinud).

::: Kuna see tulemuste väljakuulutamine oli kogu aeg kuskil umbmäärases tulevikus ja keegi väga sinna žüriisse kuuluda ei soovi, siis on ka žürii kokkupanek veninud, sest pole olnud teravat vajadust tulemusi paika saada. Ivo (arutelu) 28. august 2020, kell 18:50 (EEST)

:::: Nüüd on oktoobrikuu juba käes. Kas on žürii osas midagi selgunud? Ei saa ju olla niimoodi, et selline suur ja oluline artiklivõistlus lihtsalt vaikselt ära vajub. Velirand (arutelu) 2. oktoober 2020, kell 14:06 (EEST)

:::::Ei taha keegi žüriisse kuuluda. Selles osas ei ole küll midagi muutunud. Selline aasta-aastalt süvenev probleem.

:::::Enne aasta lõppu peame niikuinii võitjad välja valima ja ära autasustama. See on nagu fakt. Praegu sihikski ehk jõulukokkusaamisi. Samas on hetkel ka mitmeid pakilisi teemasid ja nii see venib.

:::::Arvestades üldiselt üsna lahjat osavõttu, mis aastate möödudes mitte ei parane, ei ole ma ise päris kindel, et seda suureks ja oluliseks võistluseks nimetada saab. Pigem ongi selleteemaline huvi (ka üldiselt artiklivõistluste vastu) üsna leige. Ja ega siin keegi ka enam ette ei kujuta, et kuidas saaks seda võistlust rohkem reklaamida. Kui see konkreetne võistlus ei oleks osalt just Eestist algatatud, siis oleksime vast juba mitu aastat tagasi selle maha matnud. Ivo (arutelu) 3. oktoober 2020, kell 14:15 (EEST)

:::::: Kui artiklivõistluse tulemusel kirjutati eestikeelses Vikipeedias 567 artiklit, siis minu meelest on küll tegemist suure ja olulise võistlusega. Velirand (arutelu) 19. november 2020, kell 10:43 (EET)

:::::Enamus neist artiklitest oleks niikuinii kirjutatud. See võistlus pakub lihtsalt võimalust mõnele kasutajale oma kirjutatud artiklid kuskile kirja panna. Ei ole üldse näha, et see aitaks Ida-Euroopa esindatuse tõstmisele kaasa või intensiivistaks artikliloomet. Samuti ei tunne keegi väljaspool juba aktiivseid kaastöölisi selle vastu huvi. Ma ei tea, et mida selle võistlusega teha. Ivo (arutelu) 19. november 2020, kell 10:59 (EET)

:::::: Ma ei ole selle hinnanguga nõus. Vaatasin üle alates 2015. a. artiklivõistlusel loodud artiklid ja minu meelest on see võistlus Kesk-Ida-Euroopa temaatikat käsitlevate artiklite loomist tublisti edendanud. Samuti ei saa nõustuda väitega, et enamus neist artiklitest oleks niikuinii kirjutatud. Näiteks mina ei oleks ilma selle artiklivõistluseta Ukraina linnade artikleid üldse kirjutama asunudki. Velirand (arutelu) 20. veebruar 2021, kell 15:02 (EET)

::::::: Kurb. Minu meelest üks toredamaid võistlusi, kohe kindlasti mitte mõttetu ja tekitab päris paljudes hasarti ;). Täna hommikul just hakkasin vaatama, et millal see nüüd tuleb ja mis eelmisel aastal toimus ): Auhinnasaajad peaks ikka selgeks tegema!!!!! --Mona 20. veebruar 2021, kell 16:54 (EET)

:::Sa osalesid viimati 2018. Nii ei ole ma päris kindel, kas sa pead selle "tekitab päris paljudes hasarti" all silmas ka ennast :P Ivo (arutelu) 15. märts 2021, kell 20:11 (EET)

::::Kas see oli küsimus? Viimasel kahel aastal pole ma tõesti siin aktiivselt tegutsenud. --Mona 16. märts 2021, kell 14:34 (EET)
Tulemused võiks nüüd avaldada, no hiljemalt enne uue võistluse algust võiks ju... Ave Maria (arutelu) 15. märts 2021, kell 13:41 (EET)

Kas sel aastal üldse artiklivõistlus tuleb? Siin tundub kirjas olevat, et eestikeelses Vikipeedias ei tulegi: https://meta.wikimedia.org/wiki/Wikimedia_CEE_Spring_2021/Participants Velirand (arutelu) 15. märts 2021, kell 14:16 (EET)

: Eksisin vist. Tundub, et sel aasta siiski vist artiklivõistlus tuleb. Velirand (arutelu) 15. märts 2021, kell 15:17 (EET)

::Võistluse üheks oluliseks eesmärgiks on olnud tuua Vikipeediasse juurde uusi kaastöölisi. Vähemalt Eestis ei ole CEE kevad mitte kunagi seda saavutanud. Isegi mitte natuke. Siin võib küll küsida, et ehk on asja ülesehitus seda mitte toetav. Nt kui osalejate looming ei oleks kohe kõigile näha, siis kas see julgustaks uusi tulijaid enam (muidu paistab hästi silma, et keegi on juba 50 artiklit kirjutanud ja seega saab potentsiaalne tulija kohe aru, et mingit võidulootust tal niikuinii pole). Tõsi, sellise muudatuse puhul võiks küll ka oodata, et olemasolevad osalejad pingutavad vähem, sest ilma Viimaseid muudatusi aktiivselt jälgimata ei paistaks nii üldse, et mingitki konkurentsi on. Samas ei pruugi siiski neid uusi tulijaid välja ilmuda.

::Kuna paljud inimesed kirjutavad aasta ringi neil teemadel (meil nt Melilac, aga tegelikult kirjutavad kõik osalejad omale meelepärastel teemadel artikleid ka teistel aastaaegadel), siis on üsnagi küsitav, kas antud artiklivõistlus on tõesti kaasa aidanud CEE teemadel esindatuse paranemisse või oleks see tulemus üsna sarnane, kui seda võistlust poleks (teadupärast kasvab meie keeleversioon niigi ligi 40 artikliga päevas). Jah, lühiartikleid mõningatel tüüpteemadel on võistluse tulemusel küll natuke enam, aga kas seda mõju on rohkem? Mõnes keeleversioonis oleks nagu selgelt näha suurt osavõtuhuvi, kuid julgen sügavalt kahelda, et eestikeelne nende sekka kuulub. Kui ikka andmeid lähemalt analüüsida, siis no ei paista see mõju eriti. Samuti on osalejate väike arv selgeks takistuseks mõju saavutamisel.

::Kui vaadata aga nt seda, et mil määral CEE kevade tulemusel teistes keelversioonides Eestist rohkem kirjutatakse, siis selles osas annab natuke aimu see (ja vaadata just seda growth tulpa, mis iseloomustab muutust perioodil 21. märtsist kuni 11. juunini aastal 2020 (0.01 = u üks uus artiklinupp). Ehk siis mõningate keeleversioonide puhul on isegi natuke neid artikleid puudutatud, mis on eeskujuks antud (silma jäävad poola, türgi ja makedoonia, kuigi neist viimase puhul tekitab see küsimusi, sest võistluse enda lehele on nad üles loetlenud 0 Eestiga seotud artiklit), samas on paljude CEE riikide puhul muutus olematu või lausa negatiivne. Nii näib olevat projektidel nagu Woman in Red hulga suurem mõju ehk paremat tulemust võib anda vähe spetsiifilisematele teemadele keskendumine. Seejuures võivad need spetsiifilisemad kampaaniad kesta ka 365 päeva aastas.

::Jah, lihtne on varasema aasta põhjal kopipaste meetodil uus võistlus käima tõmmata (v.a žüriisse liikmeid leida... see läheb iga aastaga raskemaks). Kui aga osalemas on ainult samad inimesed, kes sageli juba niigi neil teemadel kirjutavad, siis on vägagi põhjendatud küsimus, et kas asi on ennast äkki ammendanud või kas peaks seda kuidagi hoopis teisiti tegema. Võime neid võistlusi teha küll, aga tahaks olla ikka päris kindel, et tõesti on seda osavõtutusoovi. Vähemalt 2021 veel siis proovime. Aga jätkuvalt peaks mõtlema, et kas saab kuidagi paremini. Ivo (arutelu) 15. märts 2021, kell 20:11 (EET)

:::Ütlen enda seisukohast, et olen just selle võistluse tõttu teatud riikidega seotud artiklitele tähelepanu pööranud, lähtudes oma huvidest. Neid artiklikesi ma ei oleks muidu ilmselt teinud. Pigem võiks mõelda võistluse laiemale/teistsugusele reklaamile, aga hea asi igal juhul.--Morel (arutelu) 17. märts 2021, kell 17:00 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Wikimedia CEE Spring 2020


Arutelu:Koroonapandeemia Itaalias

"31. jaanuaril peatas Itaalia valitsus lennuühenduse Hiinaga.." Kas see kuupäev on õige? 31. jaanuaril tulid alles paar esimest nakatunut Hiinast. Astromaailm (arutelu) 23. märts 2020, kell 13:06 (EET)

Esimesed nakatunud Hiina turistid saabusid Rooma Milano kaudu... (kuhu saabusid 23. I (Erano in Italia da otto giorni: arrivati a Milano il 23 gennaio e dopo alcune tappe a Roma.)).✅ Pietadè (arutelu) 23. märts 2020, kell 15:07 (EET)

Terviseameti lehel  on kirjas, et need kaks turisti hospitaliseeriti Roomas Spallanzani instituuti 29. jaanuaril, diagnoos leidis kinnitust 30. jaanuaril, 26. veebruaril tunnistati tervenenuiks.✅ Pietadè (arutelu) 29. märts 2020, kell 15:32 (EEST)


Arutelu:Leida Laius

Kommentaariks sünnikoha täpsustamisele: Eesti Filmi Andmebaasi biograafia: "Leida Laius sündis 26. märtsil 1923 Kingissepa (endise Jamburgi) linna lähedal Horoševo külas." Venekeelse Wikipedia artikkel :ru:Большая Пустомержа mainib sellenimelist küla 1933. aastal asustatud punktina Pustomerža külanõukogus (По данным 1933 года, деревня Большая Пустомержа являлась административным центром Пустомержского сельсовета Кингисеппского района, в который входили 10 населённых пунктов: деревни Большая Пустомержа, Брюмбель, Выбеги, Корпово, Малая Пустомержа, Мануйлово, Онстопель, Проложки, Торма, Хорошево, общей численностью населения 1388 человека. Ülejäänu on sellest tuletatud. Ei ole kindel, kas linkisin õigele Venemaale (Vene SFNV vs. Vene NFSV). --91.129.110.52 26. märts 2020, kell 12:45 (EET)

"Laius jäi pärast ema nõudmisel tehtud aborti viljatuks." Kas see ei kisu Kroonikaks siinkohal?--Astromaailm (arutelu) 24. märts 2023, kell 19:36 (EET)

Ma tõesti ei tea, kas on mõtet niisuguseid asju välja jätta. Kuulsuste puhul räägitakse kõigest. Muide, Kroonika on minu meelest päris mõistlik ajakiri. Lugesin eelmise numbri läbi. Seal oli väga hea intervjuu Kristiina Ehinaga. Viimases numbris on intervjuu Siiri Sisaskiga. Mul ei ole see lõpuni loetud. Ta ei ole küll võib-olla sama hea, aga häbeneda ka midagi pole. --Andres (arutelu) 24. märts 2023, kell 19:56 (EET)

:Kui see fakt on juba sees, siis tuleks selle ümber ehitada tasakaalus artikkel. Viidatud artiklis on selleks materjali küll.--Astromaailm (arutelu) 24. märts 2023, kell 20:05 (EET)

:: Jaa, muidugi. --Andres (arutelu) 24. märts 2023, kell 20:33 (EET)

::: Tasakaalustamine on muidugi oluline, seda tuleb kindlasti teha. Kuid täpsustaksin, et minu arvates pole Vikipeedia kontekstis asi mitte selles, et "kuulsuste puhul räägitakse kõigest", vaid Leida Laiuse puhul tuleb teatud erandlikkusega mängu konkreetse režissööri suhestumine oma loominguga (enda tehtud filmide teemade ja tegelaskujudega). Kui on mainitud seda valusat seika tema enda elukäigust, annab see üsnagi olulist lisainfot, mida kõike võis Leida Laius osata oma kogemustest arvesse võtta paljude oma filmide nais- ja lapstegelaskujude loomisel ning lapsesaamise ja eluhoidmise teemadel (olgu "Ukuarus" või "Varastatud kohtumises" või "Naerata ometis"). Kuriuss (arutelu) 24. märts 2023, kell 20:53 (EET)

:::: Siin saakski keegi asjatundlik vikipedist kirjutada, et seda fakti on Laiuse loomingu tõlgendamisel peetud väga oluliseks, aga et ajakirjanduses on ette heidetud ka abordikogemuse ja lastetuse ületõlgendamist.--Astromaailm (arutelu) 24. märts 2023, kell 21:48 (EET)

Kõik viimased täiendused on minu meelest liiga juhuslikku laadi. Viljatust on niisama muuseas imelik mainida, eriti kui muud materjali on eluloo juures nii vähe. Kui see välja tuua, siis mingis kontekstis (kas ehk allikate järgi mõjutas see tema loomingut vmt?). Ulfsaki ja Petersoni komplimendid sellisel kujul on väheütlevad. "Libahundi" tagasiside kohta tuleks lahti kirjutada, mis oli selles muserdavat (aga pigem siis juba filmi artiklis). Pikne 24. märts 2023, kell 22:17 (EET)


Arutelu:Vesilestad

Liik, perekond, jne on siin kokku segatud. Ivo (arutelu) 28. märts 2020, kell 09:33 (EET)

Püüdsin nii palju korrastada, et päris eksitavat infot enam sees ei oleks. Ivo (arutelu) 29. märts 2020, kell 00:22 (EET)

Antud artikkel on vormistatud vastavalt Vikipeedia nõuetele. Tekst algab määratlusega („Vesilestad (Hydrachnidia) on…”). Põhitekst on varustatud siselinkidega. Pikem teema „morfoloogia“ on paremaks loetavuseks eraldatud alampeatükki. Põhitekst sisaldab veel korrektselt vormistatud viiteid ning on loodud eraldi alampeatükk „Viited“, kus on kasutatud materjalide nimekiri. Viidatud netiallikatele on juurdepääs olemas.
Tekst on selgelt kirjutatud ning lihtsasti arusaadav. Vesilestade morfoloogiast annavad hea ülevaate lisaks tekstile veel illustreerivad fotod, mis on arusaadavalt lahti seletatud.
Teemat on käsitletud põhjalikult ning on keskendutud olulistele aspektidele. Anti ülevaade vesilestade bioloogiast: nende välimus, elupaik, elutsükkel, eluviis ja mitmekesisus. Samuti on positiivne see, et on toodud seoseid ka Eestiga: vesilestade liigirikkus ja levik Eestis.
Paremaks arusaamiseks võiks teist tekstilõiku liigendada väiksemateks osalõikudeks. Seega, võiks eraldi lõikudena käsitleda vesilestade elupaikasid, elutsüklit, eluviisi ja süstemaatikat.
Kohati esines võõrtermineid, nagu „tsefalotoraaksis“, mille kohta võiks eraldi välja tuua definitsiooni.
Esines üksikuid tähevigasid. Näiteks sõna „tiirutavaid“ peaks lauses olema „tiirutavad“.
Viidete nimekirjas esines üksikuid punktivigasid.
Kokkuvõttes on antud artikkel informatiivne ja põhjalikult koostatud. Artikli kvaliteet paraneb veelgi, kui pidada kinni ülalmainitud nõuannetest.


Arutelu:COVID-19

Et meelest ei läheks: hetkel (4. aprill 2020, kell 16:50 (EEST)) arvatakse algusaega vahemikku 2019. a novembri keskpaik kuni 2019. a detsembri keskpaik; „null-patsiendi“ (st, kellest alguse sai) otsingud on käimas, mitmendat kuud. ✅ Pietadè (arutelu) 4. aprill 2020, kell 16:50 (EEST)
Kas nugilisussid on seesama mis soolenugilised? Nugilisusside terminit ei leia kuskilt. Astromaailm (arutelu) 6. aprill 2020, kell 11:45 (EEST)

Ivermektiini infolehel on kirjas: Toimeaine ivermektiin kuulub parasiidivastaste ainete hulka. Suukaudselt manustatav ivermektiin on näidustatud pedikuloosi, akariaasi ja muude nugilisnakkuste ja helmintiaaside e nugiusshaiguste raviks. Ehk aitab ka Terviseameti leht Helmintiaasid ehk nugiusshaigused. Järeleaitamist paistab vajavat ka artikkel Helmintoosid (arutelulehel on ka vastav teema juba tõstatatud). Umbisik (arutelu) 6. aprill 2020, kell 14:24 (EEST)

COVID-19 [kovid-üheksateist]lühendEKI ühendsõnastik 2020koroonaviiruse SARS-CoV-2 põhjustatud haigus, mille sümptomid on köha, palavik ja hingamisraskusedsünonüümid: koroonahaigus, koroonaAllikas: Sõnaveeb, (vaadatud 21. mai 2020, kell 19:16 (EEST)) —Pietadè (arutelu) 21. mai 2020, kell 19:16 (EEST)

: Et siis nagu gripihaigus, astmahaigus, migreenihaigus ja silmapõletikuhaigus? Uskumatu uuendus keelerindel. Kuriuss (arutelu) 19. veebruar 2021, kell 17:52 (EET)

:Inglise, Hispaania, Soome, Vene, Rootsi, Itaalia, Saksa, jne. keeltes on pealkirjaks "COVID-19", aga Eesti vikis tõlgime ta "Koroona (haigus)".. Miks? --LeeMarx (arutelu) 25. märts 2021, kell 20:53 (EET)

(Pardon'o je skrib'i tiu'n ĉi en Esperanto, mi ne kon'as la Eest'a'n. Se iu pov'as traduk'i ĝi'n por la ne'Esperanto'kon'ant'o'j, tio est'us tre ŝat'at'a.)
Ĉu vi sci'as se oni dev'as far'i artikol'o'n pri vari'ant'o'j de la COVID-19, bon'vol'u ? Mi ŝat'us ke est'u tia artikol'o por ĉiu'j en la mond'o...2A01:CB0C:38C:9F00:A8E0:2C18:D408:779C 13. veebruar 2021, kell 03:22 (EET)

artikol'o pri vari'ant'o'j de la COVID-19

Viimane lisandus "Koronaviirused on nahkhiirtel arenenud tuhandeid või miljoneid aastaid.  Nad on inimestesse kolinud väga hiljuti - võib-olla nii hiljuti kui SARS-CoV-2, COVID-19 eest vastutava viiruse puhul." jätab mulje, et nahkhiirte viirused on inimestes kindlasti olemas, aga pole teada, millal tulid, võib-olla SARS-CoV-2 oli esimene. Mis pole aga tõsi (en:Coronavirus). Tsitaati kopeerides tuleks tähelepanu pöörata nii allika kui siinse artikli kontekstile, et lõpptulemus Vikipeedia lugejale selge ja korrektne oleks. --Minnekon (arutelu) 13. juuli 2021, kell 22:51 (EEST)

BBC World Newsi kanalil on nt tunnustatud teadlased avaldanud laboripõhise tekke toetuseks/põhjenduseks arvamust, et kui 10 a tagasi leiti põhjusahel õige pea üles, siis kümme aastat edasi arenenult ei ole seose leidmine õnnestunud...— Pietadè Kaastöö 14. juuli 2021, kell 08:47 (EEST)


Arutelu:Nahkkilpkonn

Artikkel vastab Vikipeedia nõuetele. Isendi määratlus on korrektselt vormistatud "Nahkkilpkonn"(Dermochelys coriacea). Määratlusele järgneb lühiülevaade artikli sisust. Tekst sisaldab siselinke ja on hästi liigendatud alapealkirjadega. Kõikide alapealkirjade all on väga täpsed ja üksikasjalikud kirjeldused. Artikkel on loogiliselt ülesehitatud, ülevaatlik ning lihtsasti loetav. Keeleline kasutus korrektne.
Alapealkiri „Viited“ on olemas, kus näeb viidete korrektset vormistamist ning juurdepääsu netiallikatele.
Autor võiks juurde lisada rohkem illustratiivset materjali, mis aitaks esmasel liigiga tutvumisel anda parema ülevaate nahkkilpkonnast.
Kokkuvõttes on artikkel sisuliselt põhjalik ja konkreetne.
Et liigi taksonoomiatest oleks lihtne ülevaade, võiks autor koostada taksonoomiatabeli.
Artikkel konkreetne, lühike ja lihtsasti arusaadav. Toetaksin teksti rohkemate piltidega.


Arutelu:Marmorvähk

Artikkel vastab osaliselt Vikipeedia nõuetele. Isendi määratlus on korrektselt vormistatud "Marmorvähk" (Procambarus virginalis). Määratlusele järgneb lühiülevaade artikli sisust. Keeleline kasutus on lihtne ja arusaadav, kuid tekstis puuduvad siselingid.
Levikukohad ja riigid on välja toodud, kuid paremaks leviku mõistmiseks võiks lisada levikukaardi. Autor võiks juurde lisada rohkem illustratiivset materjali, mis aitaks esmasel liigiga tutvumisel anda parema ülevaate marmorvähist.
Tekstilõike võiks liigendada väiksemateks osalõikudeks. Eraldi lõikudena saaks välja tuua info marmorvähi toitumise ja paljunemise kohta, mis hetkel artiklist puuduvad.
Alapealkiri „Viited“ on olemas, kus näeb viidete korrektset vormistamist ning juurdepääsu netiallikatele. Samas ei ole põhjendatud levikumaade viitamine.
Antud artikkel on informatiivne, kuid lähtuvalt ülaltoodud nõuannetest saaks seda veel parendada.
Artiklile võiks juurde lisada taksonoomiatabeli, kus saab näha, mis sugukonda, perekonda jne antud organism kuulub.


Arutelu:Koroonakriis

Mis asi see on?
Räigelt neutraalsuse vastu igatahes, muud lisamata.à la "X-kriis: Mannile ei meeldi Mikk"Mulle ka ei meeldi, paljud asjad, mittemeeldimiste naaberriigi suundamisele ent ei lähe; inetu. ✅ Pietadè (arutelu) 4. aprill 2020, kell 21:33 (EEST)
Üks mis kindel, Google'i algoritmid tõstavad / on tõstnud selle artikli nii mitmeski loendis esiritta... ✅ Pietadè (arutelu) 4. aprill 2020, kell 21:41 (EEST)

Kusjuures see on asjatundlik märkus. Kui tahta, et neid artikleid vaadataks ja toimetataks, siis on mõistlik esialgu hoida sellise nimega artikleid ja teha ka artikkel Koroonakriis Eestis ning kui pärast vaja, siis saab ümber nimetada. See tagab loetavuse ja loodetavasti ka motiveerib kaastööle. --Kamma (arutelu) 5. aprill 2020, kell 19:22 (EEST)

Saksa vikis on Wirtschaftskrise 2020 ja inglise vikis on Coronavirus recession. Saksa vikis viib Coronakrise täpsustuslehele, inglise vikis viib Coronacrisis üldisele pandeemia artiklile. Pandeemiale ümbersuunamine on loogiline, sest see on kriisi allikas, samas koroonakriisi piiramine majandusega on ilmselt ekslik. Kuidas oleks mõistlik toimida? --Kamma (arutelu) 5. aprill 2020, kell 18:38 (EEST)

Muidu saksa ja inglise vikides on üldise artikli staatuses just "mõjude" artiklid eri raamistustega, nt Socio-economic impact of the 2019–20 coronavirus pandemic ja Auswirkungen_der_COVID-19-Pandemie. Inglise artikli kohta on küll liitmisettepnek "koroonaviiruse majanduslanguse" artikliga, seega eeskuju otseselt võtta ei saa (ega ilmselt maksagi, sest me ei kopeeri neid vikisid). --Kamma (arutelu) 5. aprill 2020, kell 18:55 (EEST)

Teisaldada majandusartikliks või jätta esialgu üldine koroonakriisi artikkel?


Arutelu:Narval

Antud artikkel on vormistatud vastavalt Vikipeedia nõuetele. Teksti alguses on olemas määratlus („Narval (Monodon monoceros) on…“). Põhitekst on varustatud siselinkidega. Põhitekst on hõlpsamaks lugemiseks liigendatud erinevateks alapeatükkideks. Tekstile on veel korrektselt viidatud ning loodud on eraldi peatükk „Viited“ kasutatud materjalide nimekirjaga. Kasutatud kirjanduses olevad netiviited on ligipääsetavad.
Tekst on kirjutatud arusaadavalt ja selgelt. Teemast parema ülevaate annavad veel illustreerivad joonised.
Teemat on käsitletud põhjalikult, sealjuures keskenduti olulistele aspektidele. Anti ülevaade narvali välimusest, levikust, bioloogiast ja käitumisest ning rahvapärimusest.
Esines üksikuid õigekirja (nt. krupp) ja kirjavahemärgi vigu.
Kasutatud materjalide nimekirjas on lisaks netiallikatele lisatud kasutamiskuupäevad ka raamatutele. Kasutamiskuupäevad on vajalikud vaid netiallikate puhul.
Kokkuvõttes on antud artikkel informatiivne ja põhjalikult koostatud. Artikli kvaliteet paraneb veelgi, kui pidada kinni ülalmainitud nõuannetest.
Liigi kohta võiks olla taksonoomiatabel!
Artiklil on loogiline struktuur ning see annab hea ülevaate antud teemast. Kõik, mis tavapärase Vikipeedia artikli juurest leiaks on olemas. Kirjutatud on toitumisest, paljunemisest, levikust ning on toodud ka põhjalik kirjeldus. Artiklis on mõni väike kirjaviga, näiteks kirjelduse all on ühes lauses sõnakordus (See omapärane isastel esinev võhk, mida kutsutakse ka „mõõgaks“ on loomariigis ainulaadne ja moodustub tegelikult lõuast ja mokast läbikasvanud lõikehammastest, mis keerlevad ümber üksteise moodustades seega kuni 2,5–3 meetrise „mõõga“– antud lauses tähistab 2,5 ja 3 vahel olev kriips sõna kuni, seega pole vajalik numbrite ees olev kuni). Kuna tegu on Eesti keelse artikliga, siis soovitaks osade viidete lõpus olevad „Last accessed in March 2020“ tõlkida eesti keelde, nii nagu enamike viidete lõpus juba tehtud on. Eesti keelde tuleks tõlkida ka „Available at“.


Arutelu:Tofu

On kasutatud illustreerivaid pilte,mis lisab parema ülevaate  Tofu välimusest.Samas on hea see,et on toodud välja Tofu toiteväärtus,mis on kasulik  teada,kes soovivad näiteks  seda toitu tarbida.Minu arvates oleks võinud olla rohkem kirjutatud ajaloost,mis tooks pikema ülevaate,kus ja kuidas sai alguse Tofu kasutamisest ja tarbimisest Anksuka (arutelu) 5. aprill 2020, kell 14:37 (EEST)

Põhjalikult kirjutatud tofu kohta, lisanud oleks veel ehk tofu ajaloo kohta. Üleüldiselt hästi viidatud, õigekiri korrektne, ei ole liiga palju teemasid ja on palju informatsiooni. Väga hea artikkel. --Sventaim (arutelu) 7. aprill 2020, kell 11:54 (EEST)

Artikkel on loogiliselt üles ehitatud (toiteväärtus võiks olla eespool), lisatud pildid annavad parema ülevaate. Tekst on seotud teiste vikipeedia artiklitega ning tekstis on olemas vajalikud viited vastavatele allikatele. Välja on toodud valmistamise ning kasutamise viisid. Artiklit saaks näiteks tulevikus laiendada erinevate retseptidega. (LangR2000, 07.04.2020)


Arutelu:Kookospiim

--Keele poolest on hästi mõistetav ja arusaadav.Minu arvates oleks võinud ka tuua välja kookospiima kahjulikkuse punktid,kuidas inimestele kahjulik on ja mis tagajärjed võivad olla tervisele.See oleks siis võib olla  parema ülevaate toonud,sellesmõttes,et milliseid nõudeid tuleks  järgida,et ei  tarbiks kookospiima üleliia.Anksuka (arutelu) 5. aprill 2020, kell 15:00 (EEST)

Artikkel annab hea ja lihtsa ülevaate kookospiimast ja selle valmistamisest. Artiklile on õigesti viidatud ning õigekiri on korrektne. Hea mõte oli kirjutada sellest, kuidas kookospiim inimesele kasulik on. (Liisbethonno 28.04.2020).

See artikkel tuleb nähtavasti ümber nimetada. Ma küll ei tea, et mille alla täpselt. Ivo (arutelu) 3. november 2021, kell 18:37 (EET)

Ma arvan, et ümber nimetada pole tarvis. --Andres (arutelu) 4. november 2021, kell 04:20 (EET)


Arutelu:Toiduohutus

* Artikkel on põhjalik ning loogiliselt osadeks jaotatud. Oleksin soovinud näha veidi rohkem linke teistele Vikipeedia artiklitele või "Vaata ka" osa. Samuti lisaksin ise võibolla rohkem fakte teadustöödest või välismaistest allikatest. Viidete märkimisel sooviksin näha ka kasutamise kuupäeva ja dokumetide jms autoreid ehk üleüldiselt rohkem infot allika kohta.


Arutelu:Külmkuivatamine

* Artiklis võiksid olla numberviited ehk [] viited lõikude/lausete järel. Samuti saaks vormistus olla pisut loogilisem, lisades suuremaid pealkirju jms. Lisada võiks ka linke, mis viitavad järgmistele artiklitele. Sooviksin näha rohkem infot külmkuivatamise ajaloo kohta ja näiteks ka mõnd illustreerivat pilti selle tehnoloogia kohta.
Sõnad, mis on punasega, need võiks lühidalt ära seletada, kuna kõik ei pruugi nendest sõnadest aru saada. Tundub olevat tegemist teemaga, millest oleks võimalik kirjutada veidikene rohkem. Illustreerimiseks võiks olla ka mõni pilt. Üldiselt on korrektne artikkel ning vormistuse ja õigekirja poolest väga hea.
(Kuus6, 06.04.2020)


Arutelu:Šiitake

Artikkel on korrektselt vormistatud, sisaldab palju kasulikku informatsiooni, kasutatud on illustreerivat materjali. Märkimisväärselt palju on kasutatud erinevaid allikaid, mis on väga hea. --Daisysikk (arutelu) 7. aprill 2020, kell 09:14 (EEST)

Artikkel on väga hea ülesehitusega - kirjutatud on piisavalt ajaloost ja kasvukeskkonnast, lisaks on välja toodud ka šiitake seene meditsiiniline tähtsus. Artikkel on piisavalt illustratiivne (pildid ja tabel) ning lisaks on taksonoomia kohta koostatud ka eraldi infobox. Viited on korrektsed ja teksis on kenasti välja toodud märksõnad, mis juhatavad teiste vikipeedia artikliteni. (EmrKo 07.04.2020).


Arutelu:Sojaõli

Artikkel on vormistatud korrektselt, kasutatud on palju allikaid ning on reeglite järgi viidatud. Artiklis on välja toodud mitu erinevat alapealkirja, mis on hästi lahti seletatud. Kasutatud on illustreerivat materjali (pilt, tabel). Õigekiri on korrektne. --Daisysikk (arutelu) 7. aprill 2020, kell 09:26 (EEST)

Mõned mõisted veel oleks võinud Vikipeedia-siseselt viidata, näiteks ekstraheerimine, siis on tavalisel lugejal ehk kergem mõista. Oli palju tabeleid, mis annab hea ülevaate eri omadustest, võib-olla mõnel teemal oleks saanud pikemalt kirjutada, õigekiri on hea ja üleüldiselt väga hästi tehtud artikkel. --Sventaim (arutelu) 7. aprill 2020, kell 11:51 (EEST)

Artikkel on loogiliselt üles ehitatud, sellele on õigesti viidatud ning õigekiri on korrektne. On kasutatud illustreerivat materjali (tabelid, pilt). Artikkel annab hea ülevaate sojaõlist, selle kasutamisest ja tootmisest. Lisaks on artiklis kirjas, kuidas/miks on sojaõli kasulik. (Liisbethonno 28.04.2020).
---
Temperatuuritabelis piisaks, kui oleksid esitatud ainult Celsiuse kraadid. Kuriuss (arutelu) 13. märts 2021, kell 19:26 (EET)


Arutelu:Asorubiin

Artikkel sisaldab väga spetsiifilist informatsiooni, on olemas aine omadused (keemilised, füüsikalised ja organoleptilised), välja on toodud erinevad kasutusmeetodid vastavalt tööstusvaldkonnale. Tekstil on olemas viited ning tekst on seotud teiste vikipeedia lehtedega, et anda terviklikum ülevaade.
Tulevikus saaks soovi korra artiklit täiendada näiteks erinevate reaktsioondega, mida saab selle ainega läbi viia. Saaks lisada ka pildi pulbrist, mis tekitaks parema ettekujutuse asorubiinist. (LangR2000, 07.04.2020)

Artikkel on põhjalikult koostatud, informatiivne ning laskub kohati konkreetsuseni. Viited ja lingid on korralikult ja sobilikult lisatud.
Sissejuhatus annab molekuli kohta palju infot ning võib isegi tunduda, et kohati on seda lisatud liiga palju. Kirjutatud teemadele, kui need on liiga pikad, võiks lisada sobilikud alateemad kokkusobivate faktide põimimiseks ja kiiremaks info otsinguks.


Arutelu:Mozzarella

Artikkel on loogiliselt üles ehitatud ning õigekiri on korrektne. On antud hea ja lihtsasti arusaadav ülevaade mozzarella valmistamisest ja säilitamisest. Tekst on seotud teiste Vikipeedia artiklitega, kuid teksti sees ei ole viiteid. Võiks olla ka illustreerivaid pilte. (susannahelto, 07.04.2020)
Tekst on seotud teiste Vikipeedia artiklitega, kuid teksti sees ei ole viiteid.

Välislinke teksti sees ei kasutata, üksnes siselinke. Märksõnade linkimist Vikipeedias vt Juhend:Sisukord Lingid ja viited. Ursus scribens (arutelu) 7. aprill 2020, kell 17:13 (EEST)
Mozarella kirjutatakse väikese algustähega: https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/dsall/mozzarella/1 --Amherst99 (arutelu) 7. oktoober 2022, kell 21:32 (EEST)


Arutelu:Kosmosetoit

Artikkel on väga põhjalikult kirjutatud ning annab antud termini kohta hea ülevaate ja arusaamise. Artikkel on loogilise ülesehitusega, on olemas viitamised ning tekstis on välja toodud märksõnad, mis juhatavad teiste vikipeedia artikliteni. Mõni lause oli natuke keerukalt ülesehitatud ja seetõttu oli kohati raske lugeda. Oleks võinud olla ka terminit illustreerivat materjali.  :)
(EmrKo 07.04.2020)
* Artikkel "Kosmosetoit" on põhjalikult kirjutatud ja annab nelja peatükiga hea ülevaate teemast. Ülesehitus on loogiline, viitamised on korrektsed ja märksõnad, mis viivad teiste artikliteni on piisavalt. Miinuseks on see, et kohati on raske lugeda välja, mida tahetakse öelda.
-----------
Mis oli "võikoogipuding" inglise keeles? Eesti keeles vist pole isegi mitte sellist konkreetset kooki nagu võikook (või teeb väga paljud kondiitritooted paremaks), rääkimata sellise koogi pudingust. Kuriuss (arutelu) 23. november 2020, kell 22:13 (EET)
Teksti on "tõlkinud" keegi, kes ei oska ei inglise ega eesti keelt. Käkerdis on keeleliselt nii õudne, et kohati tuleb arusaamiseks minna inglise vikisse ja seal vastav lõik välja otsida. Kuidas niisugune koolitöö läbi lastakse, jääbki saladuseks. --Ehitaja (arutelu) 27. oktoober 2021, kell 00:34 (EEST)


Arutelu:Võit Narva all

Miks see välja vahetati? Eelmine oli ju parema kvaliteediga. Ursus scribens (arutelu) 10. aprill 2020, kell 22:50 (EEST)


Arutelu:Inge Rajasaar

Panin toimetusmärkuse tagasi, sest teoste loetelu valik ja kommentaarid vajaks ülevaatamist (nt keda on kommentaarides peetud silmas "toimetaja" all). Adeliine 11. aprill 2020, kell 16:12 (EEST)

Lõigu "Isiklikku" all selline tekst:
Tema abikaasa oli kultuuriajakirjanik ja publitsist Valentin Rajasaar (08.01.1927–14.01.1998), Eesti Ajakirjanike Liidu asutajaliige, 1960-ndatel ajakirja Noorus peatoimetaja, kes segastel aegadel ametist maha võeti.
Viimane vajaks täpsustamist (kes "maha võttis", mis asjaoludel, millal täpsemalt jne).
Metzziga (arutelu) 9. märts 2022, kell 14:31 (EET)
Inge Rajasaare foto puhul võiks ka juhul, kui on teada, märkida foto tegemise aasta.
Metzziga (arutelu) 9. märts 2022, kell 14:37 (EET)
-------
Abikaasa eluloo koht pole siinses artiklis. Ja millel põhineb fotoallkirja väide, et "Inge Rajasaar kirjastuse Valgus toimetuses"? Palju suurema tõenäosusega on see foto tehtud fotoateljees, mitte toimetuses. Kuriuss (arutelu) 13. mai 2023, kell 16:08 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Karantiin

Laadisin täna pilte commonsisse Tallinnast, Eesti vastava kategooria alla. [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] ([[Kasutaja arutelu:Avjoska|arutelu]]) 13. aprill 2020, kell 23:26 (EEST)

Võimalik, et [https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:COVID-19_guidelines_in_Estonian siin] on mingeid täpsustusi vaja, ma pole kindel, et kõik just sinna kategooriasse kuuluvad. Hetkel on minu pildid kategoorias ainukesed. --[[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] ([[Kasutaja arutelu:Avjoska|arutelu]]) 15. aprill 2020, kell 19:49 (EEST)
Olen selle pildimaterjali pärast natuke murelik, sest kui alguses vaatasin, oli minu mäletamist mööda Commonsi kategooria all rohkem pilte ja siis ühel hetkel jäi vähemaks. Mul pole aega kontrollida, kas see on mäluviga või ei, aga kui keegi juhtub seal nendega askeldama, äkki vaataks kustutuslogidest vms? Olen oma hädise kaameraga ka jõudumööda pandeemiat ja eriti sildindust dokumenteerinud (see on mitut pidi huvitav materjal, nt TÜ keeleteadlased juba analüüsivad), ent metaandmetega jamamine võtab nii palju tööd, et ei taha hästi üleslaadimist ette võtta, kui seal keegi ulja kustutamiskampaania on ette võtnud ja kogu vaev ajaraiskamiseks osutub. Kunstilist grafitit muidugi ei saagi Commonsisse panna, aga enamik silte võiks autoriõiguse poolest siiski jääda. --[[Kasutaja:Ehitaja|Ehitaja]] ([[Kasutaja arutelu:Ehitaja|arutelu]]) 22. aprill 2020, kell 23:26 (EEST)

eesti-, läti- ja leedukeelse Vikipeedia külastatavus 01.02-30.04.2020
--WikedKentaur (arutelu) 24. mai 2020, kell 09:46 (EEST)


Kasutaja arutelu:Raasuker


Kasutaja arutelu:Jekriisk

Tere tulemast Vikipeediasse, Jekriisk!
Palun kasuta mustandi kirjutamiseks enda kasutajalehe alamlehte (näiteks Kasutaja:Jekriisk/liivakast). Lehekülg Vikipeedia:Kasutajalehekülg on Vikipeedia abileht kasutajalehtede kohta. Pikne 15. aprill 2020, kell 15:48 (EEST)

Pilt, mille üles laadisid (:Fail:Jaanuswiki.jpg), on esitatud kustutamiseks. Põhjendus: siin on vaja OTRS-luba (vaata: :et:Vikipeedia:Kuidas küsida luba pildi üleslaadimiseks), sest on ebaselge, kas väidetav foto autor (Sille Annuk) ja üleslaadija on samad isikud?--Estopedist1 (arutelu) 27. aprill 2020, kell 08:38 (EEST)
----
Palun redigeeri pildi :Fail:Jaanuskriiskprofile.jpg lehekülge ja lisa sinna vaba litsents, mille tingimustel pilti kasutada lubad. Tavalisim vaba litsents, mida valida, on . Pikne 20. juuli 2020, kell 17:36 (EEST)
----
Samamoodi on probleemsed :File:Portrait Image of Jaanus Kriisk.jpg ja :Fail:Jaanus Kriisk - Tom Morrow karikas, ST. Andrews, Old - 2006a.jpg. Ivo (arutelu) 9. märts 2023, kell 05:00 (EET)


Arutelu:Aenne Burda

"Königin der Kleider" peaks tähendama kleitide kuningannat, "Königin der Kleidung" oleks riiete kuninganna. Saksa vikitekstis on esimene variant(Marrx (arutelu) 20. aprill 2020, kell 00:16 (EEST)).

Lõikelehed - Need asjad leiutati mitukümmend aastat enne Burdat. Isegi Eestis ilmusid mitmejoonega eri suuruste lõiked ühel lehel juba 1929 Eesti Naises. Kui sakslasi ka veerand usud oled poolega petta saanud. Lõikelehtede patent anti USAs välja juba 1863. Mina ei tea mida Burda seal veel leiutas või olid sakslased tõesti teistest 194x-195x mitukümmend aastat maas.


Arutelu:Linalool

Artikkel on ülesehitatud loogiliselt ning selgitab piisavalt hästi linalooli lahti. Tekstis on kasutatud arusaadavat keelt ning piisavalt linke.

Artikkel on hästi ülesehitatud. On seotud ka teiste Vikipeedia artiklitega. Samuti lisatud ka pilte, mis aitavad parema ülevaate luua. Võiks ka lisatud olla näiteks füüsikalised ja keemilised omadused.


Arutelu:USB4

Iifar, the correct name is USB4, can you rename the article? TechContribution (arutelu) 29. aprill 2020, kell 13:32 (EEST)


Arutelu:Ajaarvestus Eestis

Siia ei tule linke, artiklit on raske leida. Andres (arutelu) 30. aprill 2020, kell 18:28 (EEST)
Aja teemat on õige mitmes artiklis. Püüdsin siia koondada kokku kõik Eestis kellaajaga seotu. Võibolla võib kordamiste vältimisteks mujalt üht-teist asendada viitega siia. Jäid mõned küsitavused. Christian Ackermann oli puunikerdaja. Tema tegi Pühavaimu kirikule kella numbrilaua, aga vaevalt et puunikerdaja ka kellamehhanismi tegi. Ka ei tea ma, kas sealne kell on 1684. aastast või on aegade jooksul uuendatud.
Kas mingi suveaeg oli ka Maailmasõja ajal 1941-1944?

Jah. Vt. näiteks siit: http://www.obs.ee/enn/luup_uuend_komm.pdf --37.157.110.203 30. aprill 2020, kell 18:43 (EEST)

: Selles artiklis ei ole kuupäevasid 1917. kohta ega 1918 saksa okupatsioon ajal.

:: Ajutise valitsuse ettepanekul annab kubermangu-komissar teada, et täna öösel kell 12 kellad üks tund tuleb edasi lükata ja homsest päevast peale kõikides kroonu- ja omavalitsuse-ametikohtades tööga üks tund varem peale hakatakse kui senini. Päevaleht, 30. juuni [vana kalender!] 1917, nr. 142, lk. 3. Kui maailmasõja ajal Venemaal 1. juulist 1917 kuni 1. septembrist [!] 1917 seati sisse nn. "suve-aeg", siis lükati ka Eestis kaheks kuuks kellad ühe tunni võrra edasi. J. Wittlich. "Saksa aeg" ei sobi meile. Vaba Maa, 1. november 1917, nr. 251, lk. 7.

::: Miski ei klapi. 'Vaba Maa' hakkas ilmuma alles 1918 lõpus. Nii väidavad nii siinne Vikipeedia kui ka 1937. a. 'Eesti entsüklopeedia' 8. köide. Nii ei saanud kuidagi 1. novembril 1917 olla selle päevalehe 251. numbrit. Ka on arusaamatu, mis "Saksa ajast" võiks 1917 jutt olla, kui Eesti oli Vene keisririigi osa ja siin oli vene raudteeaeg. Kas saksa ajaks võis olla nimetatud Saksamaa eeskujul Vene keisririigis 1917 suveks tund aega edasi lükatud kellaaeg või on jutt 1918. aasta Saksa okupatsiooni ajast GMT+1?

::: Sama 'Vaba Maa' artiklit on viidatud ka artiklis Tallinna aeg, aga seal on J. Wittlichi artikli kuupäevaks märgitud 1937. Ka see on väheusutav. 1937 polnud Eestis põhjust arutleda mingi "saksa aja" üle, sest ligi 20 aastat oli püsinud kindlalt vööndiaeg. 193.40.12.10

:::: Kui konteksti järgi on võimalik aru saada, et on mõeldud 1937. aasta Vaba Maad, siis ei pea vikipeediast ega Eesti Entsüklopeediast oma oletustele tuge otsima. Kõnealune ajaleht on digiteeritud ja sealt saab igaüks vaadata, kas ja miks 1937. aastal kellaaja kohta ajalehes kirjutati. https://dea.digar.ee/page/wabamaa/1937/11/01/7 --37.157.110.175 5. mai 2020, kell 15:53 (EEST)

::::: 37.157.110.175, mingi kontekst ei viidanud 1937-le, kui jutt oli 1917. aastast. Teie viide oli, et Vaba Maa, 1. november 1917, aga seda ei leidnud, sest seda ei saagi leida. Tänan korrektse viite eest, lisan selle artiklisse. 193.40.12.10 5. mai 2020, kell 18:57 (EEST)

:: Kella-aeg seati 15. apr. üks tund hiljemaks, suve-aja järgi. Ristirahva Pühapäeva-leht, 18. aprill 1918, nr. 7, lk. 25. Samas tabelis on öeldud, et 15. aprillist kuni 16. septembrini 1918.

: MSII ajal 13.07.1941 lükati kell GMT+2-le, 2.11.1942 GMT+1-le, aga millal oli kahel järgmisel suvel sakslaste suveaeg? Selge, et 1944 sügisel võimuvahetusega, aga 1943 ja 1944 kevadel? Mu esimene tabel vajab parandamist.

:: Samas tabelis on öeldud, et 29. märtsist 4. oktoobrini 1943 ja alates 3. aprillist 1944. --37.157.110.203 30. aprill 2020, kell 19:26 (EEST)

::: Tänan täpsustuste eest ja katsun esimese tabeli uuesti teha, aga sellega läheb natuke aega. 193.40.12.10 30. aprill 2020, kell 19:31 (EEST)

: Siin on kirjas, et oktoobri lõppu lükatigi kellakeeramine järgmisel päeval pärast valitsuse määruse jõustumist, nii et see minu küsimus on vastatud. Eks 1998. aastal Luubi artiklis on niisugune jutt hiljutisest sündmusest, mitte mingi ähmane mälestus ammumöödunud aegadest. 193.40.12.10 30. aprill 2020, kell 19:05 (EEST)
Kellakeearmise õigusaktidest vaatab vastu õiguslikku praaki ja mõne asja kontrollimine vajaks tolleaegsete ajalehtede lappamist, mis on praegusel eriolukorra ajal probleemidega. 24.09.1996 valitsuse määrus suveaja lõpu oktoobrisse lükkamise kohta jõustus üks päev enne, kui pidi kella tund tagasi keerama. Kas suveaja lõpp lükati oktoobrisse 1996 või 1997 või hoopiski 1994, kui jõustus EL direktiiv, millele viitab 24.09.1996 määrus, ja see 1996. a. määrus tehti tagantjärele? 2002 algas jälle kellakeeramine. Ainukese õigusakti selle kohta leidisin 21.02.2002 valitsuse määruse mõõtühikute määruse muutmise kohta. Püsiva vööndiaja kehtestamise 1998. a. määrust see mõõtühikute muutmise määrus ei peata.193.40.12.10 30. aprill 2020, kell 18:30 (EEST)

Mulle tundub, et Minnekon on viidete küsimisega liiga hoogu läinud.

> Iga ajavööndi vööndiaeg erineb maailmaajast täisarv tunde.[viide?]

:: Siin lauses on link võõndiajale. Kas see ei ole piisav viide?

:::Esiteks on viitamata mitte vaid see üks lause, vaid enamus lõigust. Teiseks Vikipeedia siselink ei asenda viidet. Lugejal ei ole eriti mõnus hakata lõigus toodud siselinke läbi klõpsima ja teisi artikleid lugeda lootuses, et äkki seal kusagil leidub soovitud viide. Me ei saa lugejalt sellist käitumist oodata. Palju lihtsam on viide ikka siinsamas asjakohasesse paika lisada. Muide ka vööndiaja artiklis puudub sel väitel viide. --Minnekon (arutelu) 25. juuni 2020, kell 16:51 (EEST)

:::: Selles lõigus on link Vikipeedia artiklile ajavöönd, mida on tehtud viisteist aastat ja redigeeritud 150 korda. Sellest paremat viidet pole kuskilt võtta. Kui näiteks Tõravere astronoom Enn Kasak väidab oma siin viidatud artiklis, et "Elu sunnil lepiti 1884. a. kokku Maa jaotamises 24 ajavööndiks", siis ingliskeelne Vikipedia teab hoopiski, et "By 1929, most major countries had adopted hourly time zones." Selle kohta pole ühtegi viidet, on hoopiski viited kõigi nende kohta, kes hälbivad sellest reeglist, ja viited selle kohta, millal ükski maa rakendas maailmaajast täistundide võrra erinevat aega. 193.40.12.10 25. juuni 2020, kell 18:26 (EEST)

:::::Viitamata väide teises vikiartiklis (sõltumata sellest, kui vana see artikkel on ja mitme muudatusega) ei sobi ikkagi allikaks. Hetkel on ülaltsiteeritud lause ka ebakorrektne, sest mitte iga, vaid enamus vööndiaegu erineb täistunni võrra. Ma ise ka esimese hooga head viidet sellele ei leidnud, aga tegu on nii põhilise infoga, et kuskil allikas see ikka selgelt kirjas on (vb mõnes geograafiaõpikus), isegi kui me hetkel seda ei leia. Aga kust enne seda lauset olev tekst (alates: "Ajaarvamine toimus kohaliku päikeseaja järgi...") pärineb? Äkki mõnelt autorilt, kellele siin muudes kohtades juba viidatud on? --Minnekon (arutelu) 25. juuni 2020, kell 21:06 (EEST)

> Suveaeg algas ka 3. aprillil 1944 ning kestis kuni nõukogude vägede saabumiseni oktoobris 1944, mil Eestis kehtestati jälle Moskva aeg GMT+3.[viide?]

:: Eelmises lõigus on kirjas, kuidas ja millal NLiit kehtestas annekteeritud Eestis aja GMT+3. Mida siin peaks viitama, kas seda, millal kuskil Eestis asendus saksa võim vene võimuga? See on kirjas artikleis II Maailmasõda Eestis.

:::Eelmine lõik käib 1940. aastal toimunu kohta, siin aga räägitakse 1944. aastal toimunust. Lisaks on viiteta ka väide Saksa ajal kehtestatud suveaja kohta. --Minnekon (arutelu) 25. juuni 2020, kell 16:51 (EEST)

:::: Vene võim tuli tagasi ja koos sellega tulid tagasi ka vene võimu regulatsioonid. Kuupäevad on kirjas juba viidatud Enn Kasaku artiklis. Kordasin seda viidet. Kasaku artikli pealkiri on veider "Kelle kell - selle võim". Ikka vastupidi: kelle võim, selle kellaaeg. Kuivõrd võim kogu Eestis ei vahetunud korraga, vahetusid ka kellaajad sedamööda, kelle võim parajasti oli. 193.40.12.10 25. juuni 2020, kell 18:26 (EEST)

:::::Kui Kasak räägib oma kirjutises ka Saksa okupatsiooni aegsest suveajast ja 1944 taaskehtestatud Moskva ajast, siis on korras nüüd. --Minnekon (arutelu) 25. juuni 2020, kell 21:06 (EEST)

> Dekreediajale rakendatud suveaja tõttu oli kuuel kuul aastas tsiviilaeg Eestis vööndiajast kaks tundi ees: UTC+4.[viide?]

:: Kas siin peaks viitama algkooli matemaatikaõpikule, kus õpetatakse, et 3+1=4? Või on vaja viidet, et Nliit hakkas suveaega kasutama 1981? Selle kohta on kümneid ja kümneid või pigem sadu allikaid, kust saab kontrollida, et see oli nii. Isegi Kalvi jt. 1988. a. artiklite seerias "Vööndiaeg ja energeetika" "Edasis" on see nii üldteada fakt, et pole peetud vajalikuks kuhugi viidata.

:::Jällegi on viitamata kogu lõik, muuhulgas ka väide 1981. aasta kohta. Üldtuntud fakte pole tõepoolest vaja viidata (Vikipeedia:Viitamine), aga 1981 suveaeg ega muud lõigus esitatud väited minu meelest sellised pole. Võib-olla oli see 1988. a üldtuntud ja vanemale põlvkonnale, kes 1981. a mäletavad, tänini üldteada, aga nooremad inimesed nii spetsiifilisi fakte küll ei tea. Mõni neist sadadest allikatest (kasvõi seesama Edasi artikkel, kui sel usaldusväärsed autorid on) võikski siin 1981. a kohta viiteks olla. --Minnekon (arutelu) 25. juuni 2020, kell 16:51 (EEST)

:::: 1981 on kirjas kolmes viidatud allikas: Mati Laur (2009), Enn Kasak (1998), veebilehel 'Valori tähetarkus, Aeg ja kalender 14'. Kusjuures just Lauri artiklis on suveaja kuupäevades vigu. 193.40.12.10 25. juuni 2020, kell 18:26 (EEST)

:::::Väga hea, kui allikad leitud! --Minnekon (arutelu) 25. juuni 2020, kell 21:06 (EEST)

> Ülevaade sellest, mis aega on riigikell Eestis kunagi näidanud, on koondatud tabelisse.[viide?]

:: Tabel algab järgmisel real. Selles on näha, mis kellaaeg on kunagi Eestis olnud. 193.40.12.10 25. juuni 2020, kell 10:54 (EEST)

:::Jah ja see tabel on viitamata. Seda võib ehk pidada artiklit kokkuvõtvaks tabeliks mis põhineb eespool kirjutatul ja viidatul, aga tabelis on osa infot selline (nt täpsed kuupäevad), mida eespoolt ei leia. Lisaks on viitamata teised ses lõigus esitatud väited. Sõnastust tuleb ka seal selgemaks teha. Pole üheselt arusaadav, mida tähendab "oma maa aeg" või "poliitikute mängukanniks" olemine. --Minnekon (arutelu) 25. juuni 2020, kell 16:51 (EEST)

:::: See tabel pole kuskilt üle võetud, selle koostasin ise siin viidatud allikate põhjal. Kui niisugune tabel, mis pole kuskilt kopeeritud, Vikipeediasse ei kõlba, siis kustutage ära. 193.40.12.10 25. juuni 2020, kell 18:26 (EEST)

:::::Muidugi kõlbab ja väga hea, et võtsid vaevaks sellise ülevaatliku tabeli koostada :) Märgi lihtsalt seal enne tabelit uuesti need konkreetsed viited ära, et lugejal oleks teada, kust tabelis olev info pärineb. --Minnekon (arutelu) 25. juuni 2020, kell 21:06 (EEST)
----
Ajaarvestus on pigem haruldane sõna, pealegi on siin materjal ainult kellaaja kohta. Võib-olla võiks pealkirjaks olla Kellaaeg Eestis vms. --Andres (arutelu) 2. aprill 2024, kell 01:06 (EEST)
----
Kas mitte siin ei teki tähelepanuväärsuse küsimus, sest üheski allikas pole seda teemat ülevaatlikult käsitletud? --Andres (arutelu) 2. aprill 2024, kell 01:08 (EEST)


Arutelu:Anne Tootmaa

Võtsin välja konverentsid ja seminarid:

* 1991 Sollentuna tekstiilimess, Rootsi
* 1998 VII European Textile Network konverents Barcelonas ja Madridis, Hispaania
* 1999 Euroopa tekstiilimess ja konverents "Heimtextil 99”, Saksamaa
* 2000 Rahvusvaheline konverents "Professionaalne kunstnik kaasaegses ühiskonnas" Talsis Lätis
* 2002 Frankfurt Messe Euroopa tekstiilimess, Saksamaa
Kui ta esines seal ettekandega või olid seal väljas tema tööd, siis tuleb seda selgelt väljendada ja lisada seda tõendav viide. Niisama konverentsidel käimist pole artiklisse vaja. Kuriuss (arutelu) 2. mai 2020, kell 17:17 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mittekeegieriline

ma tahtsin lihtsalt igavust peletada >:(

Mul oli igav :(

Vikipeedias võib ka igavust peletada, aga ikka vastavuses siinsete põhimõtete ja vormistusreeglitega :) --Minnekon (arutelu) 5. mai 2020, kell 15:09 (EEST)


Arutelu:Moraavia karst

Tere. Palun, parandage infot, sest ma ei räägi eesti keelt nii hästi, et ma võisin paranduse ise teha. Ma elan selles karstis alates sünnist. :-)
1. Moraavia karstis on viis üldsusele avatud koobast, mitte neli.
2. „Pustý žleb“
3. Macocha Abbys… Ma küsisin kunagi Eesti geoloogiateenistusest, kuidas eesti keel nimetab Macocha geoloogiline kuju. Ma sain vastust, et see on „langatuslehter“.
4. Amatérská jeskyně ehk Amatööri koobas. Selle osad on Nová ja Stará amatérská jeskyně (Uus ja Vana Amatööri koobas), Punkevní koobas, Sloupsko-Šošůvská koobas ja mõned teised.
5. Catherine koobas on õigesti Kateřinská koobas.
6. „Hlavní dóm“.
7. Sloupsko-šošůvské koopad.
8. Výpustek koopas asub tuumavastane punker, kus asus reservne sõjaväe peakorter. Sõjavägi lahkus sealt 2001. aasta lõpul. Punker on peamine koopa vaatamisväärsus, sest koobas ise on väga hävitatud. Kolmas Riik seal ehitas Teise Maailmasõja lõpul maa-alust vabrikut.
9. Křtinský potok ehk Křtinský oja.

Pakun, et koobastest võiksid olla eraldi artiklid. Lihtsam leida ja linke suunata. Mona 25. november 2023, kell 14:01 (EET)


Kasutaja arutelu:Anni Irs

Tere tulemast Vikipeediasse, Anni Irs!
Kahju, et teie esimene kaastöö piirdus omaenda isikuartikli "kaunistamisega". Kui seal oli midagi valesti, siis pidanuksite selle kohta kirjutama artikli arutelusse, selle asemel et teiste vikipedistide tööd kustutada. Kuidas viiteid vormistada ja milliseid allikaid ei peeta viitamiseks sobivaks, selle kohta lugege palun juhendist. Ssgreporter (arutelu) 11. mai 2020, kell 01:33 (EEST)

Avastasin, et minu kohta on tehtud siia artikkel. Küsisin kõigepealt tuttavalt kirjanikult abi selle artikli toimetamiseks, tema soovitas ise parandada. Paraku ei ole mul siinsetest reeglitest aimugi ja kõike peensusteni selgeks saada ei ole hetkel mahti. Artikkel on kirjutatud arvatavasti kohalike kooliõpilaste poolt, kes sel aastal teevad Elva kunstnikest uurimustööd ning sisaldab kohati ebavajalikku infot, ka eksitavat infot ning vajaks ka hädasti keelelist toimetamist.

Ebavajaliku info väljavõtmist tuleks eraldi põhjendada (paranduse resümees või artikli arutelus). Võimalik, et mõni asi on ebavajalik või ebaoluline, kuna varem (väljaspool Vikipeediat) on seda muu infoga võrreldes kajastatud vähe või möödaminnes. Teiseks peaks Vikipeedia artiklis kirjutama vaid sellest, mida saab usaldusväärsete allikate abil tõendada. Välja tuleks jätta need asjad, millele viidet ei leidu. Teatud asjade täpsustamisel võib viidata ka isiku enda kodulehele, aga põhiosas peaks artikkel põhinema kajastusel sõltumatutes allikates. Pikne 11. mai 2020, kell 17:46 (EEST)