Kas enimkasutatavatel antidepressantidel on ikka nii pikk nimetus? Ave Maria 26. juuni 2010, kell 19:33 (EEST)

Kas just enimkasutatavad, aga lohisev üldnimi on küll.--Rünno 26. juuni 2010, kell 20:10 (EEST)

Vaidlustuse põhjustest vaata Kasutaja_arutelu:Metsavend#SSRI--Rünno 27. juuni 2010, kell 20:10 (EEST)

Tõstsin küsimused siia.

Miks peaks artikli arutelu käima kasutaja lehel? --Epp 27. juuni 2010, kell 20:54 (EEST)

:Sellepärast, et artikli sisuline arutelu ei läheks häguseks. Antud juhul Metsavend leidis kuskilt mingid viited, mis ei sobi mitte ja see on tema probleem.--Rünno 27. juuni 2010, kell 21:03 (EEST)

:: Tõlkisin soomekeelest Vikipeediast. Kas see on nende probleem? --Metsavend 1. juuli 2010, kell 11:46 (EEST)

:Võimalik, et kõige parem oleks olnud Metsavenna täiendused lihtsalt tühistada.--Rünno 27. juuni 2010, kell 21:05 (EEST)

:: Valed viited ei tähenda ju, et väited ilmtingimata sisult valed oleksid. --Metsavend 1. juuli 2010, kell 11:46 (EEST)

Esimeses viites toodud artiklis räägitakse risperidoonist, mis ei ole antidepressant, vaid neuroleptikum.--Rünno 27. juuni 2010, kell 19:37 (EEST)

Tundub nii, aga seal on ka ainult kokkuvõte. Kas lugesid täisartikli läbi? --Metsavend 1. juuli 2010, kell 11:46 (EEST)

:Kui Sa osutaksid, kust saaks lugeda artikli täisversiooni, siis loeksin. Ajakiri tahab täisversiooni lugemise eest dollareid, aga mul on ainult kroonid.--Rünno 1. juuli 2010, kell 14:14 (EEST)
Ja teisena viidatud artiklis ei räägita SSRI-dest.--Rünno 27. juuni 2010, kell 19:47 (EEST)

Tuleb lisada täpsem viide. --Metsavend 1. juuli 2010, kell 11:46 (EEST)

:Lisa siis palun.--Rünno 1. juuli 2010, kell 14:14 (EEST)
Kolmas viide võiks originaalartiklile viidata, mis peaks olema avaldatud "Archives of General Psychiatry". Paljukest meist valdavad soome keelt nii perfektselt, et suudaksid lugeda teaduslikku teksti.--Rünno 27. juuni 2010, kell 19:58 (EEST)

Kes on meie? Viidata võib ükskõik, miskeelsele artiklile. Vikipeedia lugeja ei pea oskama lugeda viidatud allikaid.  Keegi ei keela lisada viidet originaalartiklile. --Metsavend 1. juuli 2010, kell 11:46 (EEST)

:Parem on ikka viidata otsele allikale, sest otsene allikas ütleb, et "No substantial differences were observed in the risk of death or suicide between TCAs, SSRIs, or SNAs".. Seega jääb SSRI artiklis toodud väide mitmemõtteliseks.--Rünno 1. juuli 2010, kell 14:14 (EEST)
Üldiselt olen seda meelt, et las olgu artikkel ennem lühem, kui et sisaldaks vaieldavat infot.--Rünno 1. juuli 2010, kell 14:14 (EEST)

Tõstan vaidlusaluse teksti siia, kuniks selgub

SSRI-ravimite lagunemiskiirus organismis sõltub geenidest ja kõigub suurel määral indiviiditi. Aeglase ainevahetusega inimestel võib ravimit koguneda organismi nii palju, et kontsentratsioon võib ületada kuni 20-kordselt kiire ainevahetusega inimeste vastavat näitajat. http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/7690693?dopt=Abstract. Umbes 7-10 protsendil inimestest puudub SSRI-ravimeid lagundav ensüüm CYP2D6. Neil võib isegi väike kogus ravimit põhjustada tugeva üleannuse. Genetic test allows personalised drug therapy. 7.5.2005. DrugResearcher.com.  Üledoos võib põhjustada eluohtliku serotoniinisündroomi. Seetõttu peab SSRI-ravimite annustamine olema individuaalne.
Soomes tehtud uuringu kohaselt kasvas SSRI-ravimite kasutajatel enesetapukatsete hulk 40%. Samas vähenes enesetappude hulk kolmandiku võrra.
Masennuslääke lisää itsemurhayrityksiä. Maria Tojkander, 5.12.2006.

--Rünno 7. juuli 2010, kell 17:55 (EEST)
----
Tere! Lisasin täna ajakohastamis-malli, artikli esiseljas saaks kirjutada SSRI-pikemaajaliste tarbijate alanenud õnnestunud enesetappudest ja lisandunud ebaõnnestunud enesetappudest (enesetapukatsed) nii neid on käsitlenud ka endine ravimite müügiinimene John Virtanen (raamat: "Surm – ravimi kõrvaltoime") - see raamat tutvustab põgusalt ka ravimiuuringute läbi viimist ja andmete müügieelset töötlust ja pisut ka seda miks ei ole lubatud uuringu tulemustes kirja panna suuri ebaõnnestumisi (suvaline näide kui 200 katsealusest 10 sooritab enesetapu ja paralleelselt on käimas sarnane uuring 10 katseinimesega näituseks ja seal ei täheldatud enesetappude arvu tõusu siis 'heas usus' on inimestele meelepärasem ...) kuid SSRI-d ei avalda inimkehas, seni tundmatutel mehaanismidel toimet mitte üksnes tabletikuuri alustades vaid ka sinna juurde mansutatud alkoholi, ravimite jpm ning samuti võib lõpetamine inimesele ülejõukäivaks osutuda jne.
Siin on üks väga tähtis murekoht: kui täsikasvanud inimene pöördub psühhiaatri poole ja nad jõuavad ravimite tarvitamise osas kokkuleppele (üks osapool kirjutab retsepti ja jälgib ning paneb kirja) ja teine osapool saab vastutasuks psühhoanaleptikume siis me nimetame seda kuidas iganes, psühhoteraapia, inimese heaolu suurendamine tablettide abiga jne
aga kui need 2 osapoole täsikasvanud hakkavad neid teraapiaid alla 18-aastastele manustama siis on küll jah murekoht teadusliku meditsiini mõttes kohe terendamas küll ja küll - jah hetkel on paljud uurimised pooleli ja kõiki ka ei avaldata aga leian, et Metsavenna töö oleks võinud vabalt artikli esiseljas olla seni kuni saavad lisatud mitmete uuringute (kas 100-st katsealusest tappis end 1 või 2000 50 üritasid, uuringute kestus, mis toimus uuringute ajal nende inimeste eludes ja keskkonnas ja järel-uuringud mis on saanud inimestest kes on lõpetanud ja kuidas nende ravimite kasutamise).
Muidugi pole mina psühhoterapeut eha psühhiaater kuid arst peaks rääkima patsiendiga ravimi kõrvaltoimetest (näiteks nagu siin Olansapiin) kõiki turustamisjärgseid pole jõutud ju veel patsiendi infolehelegi trükkida.
* Prozac Lawsuit
* Eli Lilly & Co.
* Chronology of Psychotropic Drug Lawsuits
* Eli Lilly The Habitual Offender
* Lawsuits charge Eli Lilly with misleading consumers about Cymbalta withdrawal effects, 15. august 2014
* Eli Lilly Can't Shake Prozac Heart Birth Defect Suit
* Joseph Glenmullen, Prozac Backlash: Overcoming the Dangers of Prozac, Zoloft, Paxil, and Other ...
* Peter R. Breggin, Ginger Ross Breggin, Talking Back to Prozac: What Doctors Won't Tell You About Prozac and the ...

Mariina 3. august 2015, kell 06:35 (EEST) alias Простота

The Pharmacogenomics Knowledgebase (PharmGKB) :

* Pharmacodynamics: Genes involved in serotonin synthesis, release, reuptake, and in mediation of the antidepressant effect of selective serotonin reuptake inhibitors (SSRI) in human brain.

*Pharmacokinetics:  Representation of the candidate genes involved in the metabolism of fluoxetine.
* Fluoxetine-Resistant Mutants in C. elegans Define a Novel Family of Transmembrane Proteins

* Impact of CYP450 genetic testing on Impact of CYP450 genetic testing on the clinical use of SSRI the clinical use of SSRI

* Fluoxetine-Related Death in a Child with Cytochrome P-450 2D6 Genetic Deficiency

* Identification of Genetic Markers and Predictors of Antidepressant-induced Suicidality in Youth Depression

* [http://www.mayomedicallaboratories.com/test-catalog/Clinical+and+Interpretive/83302 Test ID: HTT
Serotonin Transporter Genotype, Blood]

* Vaughan Bell, Changing brains: why neuroscience is ending the Prozac era, 22. september 2013

Mariina 3. august 2015, kell 07:36 (EEST) alias Простота
----
Ma ei saa aru, mida kirjandusega tehti. Andres (arutelu) 27. juuni 2016, kell 12:43 (EEST)

Minu meelest see oli cherrypickitud kraam ja ma jätsin selle üldse välja. Ma ei usaldaks Daily Maili meditsiini osas ja muu oli ka lihtsalt kokku guugeldatud, et saaks aga lajatada.Miacek (arutelu) 23. juuni 2018, kell 20:15 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Selektiivsed serotoniini tagasihaarde inhibiitorid


Arutelu:Režii õppetool

kas artikli pealkiri on õigesti kirjutatud? vikindamist vajab artikkel. Ave Maria 26. juuni 2010, kell 20:14 (EEST)

Peaks teisaldama pealkirja alla Tallinna Pedagoogikaülikooli režii õppetool--Estopedist1 (arutelu) 21. november 2015, kell 11:17 (EET)

Lehekülg on raskesti leitav. Asjaga seotute artiklites pole linke sellele pealkirjale. Andres 28. juuni 2010, kell 16:13 (EEST)

Siit jäeti osa infot välja. Kui seda ei saa tõendada, võiks see vähemalt arutelulehel olla. Mulle pakub see küll huvi. Andres (arutelu) 20. november 2015, kell 00:05 (EET)

Tuleb ka mõelda, kas igast õppetoolist on mõttekas kirjutada. V-o koondada info õppetoolidest teaduskonna alla--Estopedist1 (arutelu) 21. november 2015, kell 11:17 (EET)


Arutelu:Alise Stein-Anvelt

Kas viidatud lehel mainitakse ainult tütart? Andres 2. juuli 2010, kell 01:07 (EEST)

Aga ega marksistlik filosoof Otto Stein tema hilisem mees olnud?

https://www.geni.com/people/Alice-Marie-Stein-Anvelt/6000000008779149451
Ilmselt on siin ikka õiged andmed, Varbola aga võis ju Nissi alla kuuluda millalgi - ka selles kahtlen, seega on sünnikoht Wikis vale, antud isik on maganud nii Anveltiga kui Kingissepaga  jne. , võimalik et siit segadused? Ühenimelisus ja ülejäänud elutee ei saa olla erinev ja samas ühesugune
Viimases jaos(artikklite , tähenduste osas) on üldse märgitud  mingi Vardi v.  Aga siingi on ilmselt mingi segadus, olemas oli nii Vardi vald- mis tegelikult 1900 aastal kujundati Heimtaliks ja on olemas ka teine Vardi vald, milline kujundati 1919.a. Varbolaks?  Tundub, et Nissi on pigem õige kod. Stein(Lewald, ....) Nii me saame ka teada - et Uno Laht  ja Viktor Kingissepp ja Jaan Anvelt on üks kogum. Viktor Kingisseppa pojapoeg on Andres Anvelt(siseminister oli)  ja teadmata jääb , kelle sugulane Andreas Anvelt(päästeameti asedirektor, EV ajal väga kiire tõusuga- lennuga märkamatult).
Mahtra muuseumis tuleks uurida dokumente, millisel Anveltil seal olevat olnud mitte oma laps, aga ka nimetati Anveltiks.
Seega sellistel juhtudel peaks ka kindlasti märkima Kihelkonna tolle aja kontekstis.
Samas on hulgim Anvelteid oma"tõetruus" ka maetud Mahtra-Juuru kanti, seega Wik panijad peaksid rohkem eeltööd tegema.
Nende vanemate Anveltite nimetamine kirjanikuks - on vale ja hämav, nad olid autorid. Kirjanik on Kirjanike Liidu liige nagu ajakirjanik Ajakirjanike Liidu liige. (jurist ei ole advokaat, vaid selleks saadakse ja ollakse vastava kolleegiumi liige). Samuti teaduslikud kraadid - ei tohi kasutada ametikoha kraadi, palganumbri alust kui pole selge - kas tegelikult on kaitstud kraad(gradueitid)- EKI ja ÕS lubab kirjutada häälduse järgi, milline on Wiki seisukoht selles naljas?(kas pärast üldse enam midagi leitakse arvutis?)
*** samas on tähelepanek, et  selgeid asju ajaloos mõnel juhul soovitakse varjata  ja korrektorid on kui Glavlit, kes viskavad ajaloolised dokumendid välja , arvestamata, et neid inimesi enam pole - kes neid uuesti lisaks! 2001:7D0:49C0:6580:44B:A17:520C:CC7A 17. aprill 2023, kell 00:33 (EEST)

Genis on Nissi kihelkond, mitte Nissi vald. Mis mõttes sünnikoht on vale? Võib-olla peaks olema siis Vardi vald, mis oli Varbola valla varasem nimi.  Jah, kihelkond oleks hea märkida küll.

Ei, kirjanik ei pea olema liidu liige, iseasi kas seda siin mainida, küll aga peab ta olema ilukirjanduse autor. Sõna "autor" üksinda pole kombeks kasutada.

Mis asi on ametikoha kraad? --Andres (arutelu) 17. aprill 2023, kell 11:24 (EEST)


Kasutaja arutelu:Merilyn~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Merilyn! Andres 2. juuli 2010, kell 01:08 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Merilyn~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Hermes11~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Hermes11! Andres 2. juuli 2010, kell 23:28 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Hermes11~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Juri Ustimenko

Mis aastal see tegevus toimus? --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 3. juuli 2010, kell 02:24 (EEST)

Medvedev viitab presidendile ja on seega väär siselink. --kanakukk 3. juuli 2010, kell 16:29 (EEST).
Pealegi, kas too linkimine on üldse vajalik? Ma arvan, et mitte. Eemaldasin. Õieti, jõuti minust juba ette. --kanakukk 3. juuli 2010, kell 16:34 (EEST).

Minu arust võiks link olla.--WooteleF 3. juuli 2010, kell 16:44 (EEST)

:Aga õige link. Tundub, et kui Medvedevit poleks maha lastud, oleks ta ka eluaegne --Rünno 3. juuli 2010, kell 16:53 (EEST)

:Medvedev ei ole ka venekeelses pressis tundmatu isik      jne.--Rünno 3. juuli 2010, kell 17:05 (EEST)

Ühes kohas on kirjutatud "Medvedjev". Kas õige on Medvedev? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. juuli 2010, kell 17:41 (EEST)

Aga mis aastatel Ustimenko (ja Medvedjev) sõja-merekoolis õppisid? --Juhan121 3. juuli 2010, kell 18:57 (EEST)

Nad tulid Eestisse sõja-merekooli kursantidena, vist II kursuse kevadel. SSGreporter 3. juuli 2010, kell 23:46 (EEST)

:Aga see võiks ka artiklis ära märkida, nagu ka see, et akvalangiga. --Juhan121 4. juuli 2010, kell 01:16 (EEST)

"on Eesti kõigi aegade ohtlikem sarimõrvar." Minu meelest tuleks teda nimetada Eestis tegutsenud Venemaa kurjategijaks. 90.191.119.98 10. mai 2013, kell 20:53 (EEST)

See pole otseselt vale, aga samas ka mitte päris õige. Ustimenko on siiski inimene, kes istub 5 inimese mõrva eest ja enamus kuritegusid sooritas ta Eestis. Kuuskinen 27. juuni 2013, kell 1:25 (EEST)

Puht huvi pärast tahaksin teada, milleks on vaja sellist asja: Ära viidi väidetavalt 50 000 krooni '''(3195.58 eurot)'''? Tol ajal kehtisid kroonid ja ma arvan, et kui inimest huvitab, siis ta oskab ise summad eurodesse teisendada. Hetkel eemaldan, aga piisavate põhjenduste korral võib tagasi panna. [[Kasutaja:Kuuskinen|Kuuskinen]] 27. juuni 2013, kell 18:34 (EEST)

Meil on kurjategijaid vanglates teisigi, ka vene omi. Milleks ühele vene mõrtsukale niisugune tunnustus, et temast on artikkel eesti Vikipeedias? 2001:BB8:2002:4800:52E5:49FF:FEC9:AF72 17. november 2021, kell 09:29 (EET)

kasvõi nende tegude rahvusvahelise ulatuse tõttu. Wkentaur (arutelu) 1. september 2023, kell 19:42 (EEST)

Võiks kaaluda, kas poleks otstarbekam mõlemast mehest kirjutada samas artiklis. Praegu on nende sisu ju suuresti identne. Niisamuti pole mõtet teha eraldi artikleid Bonniest ja Clyde'ist.  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. august 2023, kell 20:04 (EEST)

sel juhul peaks nende kuritegude kogum olema ühitatav mingi ühe pealkirja alla. Wkentaur (arutelu) 1. september 2023, kell 19:21 (EEST)


Arutelu:Eesti Mereakadeemia

Miks pildi all selline allkiri on? See on ikka Eesti Mereakadeemia, aga merekool on sinna lisaks kolinud... 62.65.219.52 5. juuli 2010, kell 01:22 (EEST)

Siinne praegune pilt oleks vaja teisaldada artiklisse Eesti Mereakadeemia Merekool ja siia panna Kopli peahoone pilt. SSGreporter 5. juuli 2010, kell 01:33 (EEST)

:Inglise vikis on sama viga. Oskab ehk keegi öelda, kuidas kõlab "Eesti Mereakadeemia Merekool" inglise keeles? --Quibik 5. juuli 2010, kell 20:27 (EEST)

:::enwiki vastavas artiklis (:en:Estonian Maritime Academy) pole enam üldse pilti--Bioneer1 (arutelu) 18. juuli 2014, kell 23:38 (EEST)

::Nautical College of Estonian Maritime Academy, võib-olla käib siin vahel ka määrav artikkel, aga seda akadeemia kodulehel pole. Pildid vahetasin ära. SSGreporter 5. juuli 2010, kell 23:41 (EEST)

:::Tänan abi eest! --Quibik 6. juuli 2010, kell 11:35 (EEST)

On kasutatud ka nime Tallinna Mereakadeemia, ent pole kindel, kus see siin artiklis ära mainida--Estopedist1 (arutelu) 23. oktoober 2015, kell 16:04 (EEST)

Kui keegi on seda kuskil kasutanud, siis ainult kirjaoskamatusest. Niisugust variantnime pole kunagi olnud ja pole mingit põhjust seda artiklis mainida. Ssgreporter (arutelu) 23. oktoober 2015, kell 23:57 (EEST)

:kirjaoskamatus on muu asi. Loogiliselt on see küll normaalne nimi, eeldusel, et kool asub(s) Tallinnas--Estopedist1 (arutelu) 24. oktoober 2015, kell 11:30 (EEST)

::Pole kordagi kohanud. Pole ka loogiline, sest Eesti Mereakadeemia oli enne kaua aega Eesti Merehariduskeskus, mitte Tallinna Merehariduskeskus. Ssgreporter (arutelu) 25. oktoober 2015, kell 01:01 (EEST)

Toetan ettepanekut eraldada siit artiklist materjal artikliks Roomet Leiger ja siia artiklisse panna ainult link. Ssgreporter (arutelu) 24. jaanuar 2018, kell 01:15 (EET)

Muidugi tuleb nii teha. Andres (arutelu) 24. jaanuar 2018, kell 05:33 (EET)


Kasutaja arutelu:Sillu12

Tere tulemast Vikipeediasse, Sillu12! Andres 5. juuli 2010, kell 10:07 (EEST)

Võiksid kasutada malli Taksonitabel.--Kyng 10. märts 2011, kell 09:07 (EET)

: Vikipeedia artiklis teiste vikipeediate artikleid viidetena kasutada ei sobi.--Kyng 21. märts 2011, kell 13:58 (EET)

:: Ok, esiteks aitäh eelmise soovituse eest. Ja teiseks aitäh tähelepanu juhtimise eest :) --Sillu12 21. märts 2011, kell 14:16 (EET)

Kui artikkel on märgitud toimetamist vajavaks või vaidlustatud, siis peab arutelulehel olema kirjas, mis vajab toimetamist või on vaidlustatud. Kui seda kirjas ei ole, siis võib vastava märkuse eemaldada igaüks, kelle meelest artikkel ei vaja toimetamist või vaidlustamist, ja selleks pole isegi vaja artiklit muuta. Üldjuhul ei kirjutata arutelulehele, et selline mall eemaldati, selle kohta reeglit ei ole, ma olen isegi paar korda arutelulehel teatanud, et võtsin malli maha, aga tavaliselt seda lihtsalt ei tehta. Taivo 9. mai 2011, kell 17:12 (EEST)
Seda, et artikkel vajab keeletoimetamist, ei pea arutelulehel põhjendama, sest kui hakata kirjavigu ükshaaval üles lugema, siis oleks juba hõlpsam ise parandada. Me oleme mõnel kasutajal palunud seda malli mitte eemaldada, kui on näha, et ta ei oska artikleid keeletoimetada, aga suuri probleeme pole selle malli kasutamisega olnud. Näib, et sina oled õigekeelne. Taivo 9. mai 2011, kell 17:12 (EEST)

Aitäh! Sillu12 9. mai 2011, kell 20:39 (EET)

Tere!
Suur tänu tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 14. juunil kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele. Samuti on see talgulistele ja žüriiliikmetele heaks võimaluseks omavahel tuttavaks saada ja väikse veini saatel natuke juttu puhuda.
Euroopa Maja asub Tallinnas aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate meie koosviibimisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu

Märkisin antud artiklid hetkel mahakirjutatuks, kuna sõnastus on üks-ühele Horisondi artiklist. Märkuse võib eemaldada pärast seda, kui sõnastust on muudetud. Vajadusel võin selle juures abiks olla. Ivo (arutelu) 4. veebruar 2017, kell 19:15 (EET)


Arutelu:B1-vitamiin

Millise pealkirja all see artikkel peaks olema: B1-vitamiin, vitamiin B1 või tiamiin? Adeliine 6. juuli 2010, kell 14:32 (EEST)
Tahaks jätta selle artikli nüüd vitamiin B1 alla. See oleks kõige kergem ja tiamiini alt võiks selle teksti maha võtta, sinna saaks edspidi siis spetsiifilised keemilised parameetrid panna. Kui keegi tahab. Ma vaatasin, et muidu läheb väga keeruliseks kui osa vitaniine hõlmab enda all kaht-kolme keemiliselt erinevat ühendit, siis läheb asi väga segaseks ja mul on raske neid artikleid niimoodi kirjutada. Ma panen need vesilahustuvad kõik ümber niimoodi.Katriko13siki 6. juuli 2010, kell 15:05 (EEST)
Või siis kaotab üldse selle teise lingi ära ja paneb selle niisama keemilise nimetusena teksti sisse. Ma ka ei tea kumb variant parem on.Katriko13siki 6. juuli 2010, kell 15:08 (EEST)

Nimedel Tiamiin ja B1-vitamiin ei ole omavahelist ebakõla. Lihtsalt erinevad nimetused ühele ainele.--Rünno 6. juuli 2010, kell 15:12 (EEST)

Mitme vitamiini puhul on ilmnenud, et keemiline nimetus on vähem spetsiifiline. Andres 6. juuli 2010, kell 20:38 (EEST)

Kui tõstad ümber, siis kasuta teisalda-nuppu, muidu läheb artikli ajalugu kaotsi. Andres 6. juuli 2010, kell 20:38 (EEST)

::::
Lisasin malli
kuna
sisu on väga sarnane järgmises allikas toodule:
*Arvatav allikas: M. Zilmer, E. Karelson,T.Vihalemm, A.Rehema, K. Zilmer. Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused , lk 152-153, Biokeemia Instituut, Tartu Ülikool 2010, ISBN 978-9985-2-1540-1.
Mariina 28. mai 2013, kell 15:35 (EEST)

Avitaminoosiks on beriberi, mille juhtsümptomiks on polüneuriit (kuiv beriberi) või südamepuudulikkus ja tursed (märg beriberi).
Polüneuriidi puhul ilmnevad koordinatsioonihäired, deliirium, mälu nõrgenemine, perifeerne neuropaatia (nt jalgade hõõgumine jne). Neuromuskulaarsed häired põhjustavad lihasnõrkuse, lihasväsimuse, lihaste valulisuse, müokardi kontrakstiilsuse languse, silmalihaste paralüüsi, perifeerse vasodilatatsiooni (tekivad tursed).
Arvatav allikas: Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused , lk 152-153.
Polüneuriit kui beriberi avitaminoosi põhjustav faktor ehk eksperimentaalse beriberi (kodulindudel polüneuriit ehk mitmiknärvipõletik) aga sisu räägib, hetkel , inimorganismi ja B1 vitamiiniga seonduvast.
Allikas:
*Casimir Funk, "Die Vitamine, ihre Bedeutung für die Physiologie und Pathologie : mit besonderer Berücksichtigung der Avitaminosen: (Beriberi, Skorbut, Pellagra, Rachitis): Anhang: Die Wachstumsubstanz und das Krebsproblem". Wiesbaden: J.F. Bergmann, (1914). Veebiversioon (vaadatud 25.05.2013) (saksakeelne)
Christiaan Eijkman
http://www.nobelprize.org/educational/medicine/vitamin_b1/eijkman.html
*1897-ndal aastal avaldas Christiaan Eijkman kodulindudega läbiviidud katsetuste tulemused, millede käigus ta söötis kanadele, partidele, hanedele ja tuvidele järjekindlalt valget riisi.Funk,lk 19, 1914 Kodulinnud haigestusid polüneuriit e mitmenärvipõletikku –(eksperimentaalne beriberi). Eijkman arvas, et riisiterade koorte vee-ekstrakt, sisaldab mingisugust “neutraliseerivat faktorit”, mis aitab ära hoida beriberisse haigestumist, sest lisades riisikliid kodulindude toidule nad tervenesid, selle kinnitas Grijns. Funk,lk 10,27-28, 1914
1929 Vitamiin B1 Christiaan Eijkman Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind (vitamiin B1 ja beriberi)

::::
Vitamiinide puhul jagavad vitaminoloogiat nii biokeemia kui ka  keemia: kumb peale ja/või alla jääb pole teada, täna
aga
kuna vitamiinid on orgaaniliste molekulide rühm siis lähtutakse vaikimisi, nii saan mina aru, "toimest" ja "lahustuvusest" mitte niivõrd STRUKTUURSETEST VORMIDEST...
seega B1 vitamiini tähis on B1 ja keemiline põhinimetus tiamiin. (Inimorganismi biomolekulid, lk 139)
Mariina 28. mai 2013, kell 15:42 (EEST)
-------------

:Vastavalt EKI keelenõu soovitustele peaks artikli pealkiri olema siiski kujul "B1-vitamiin". Kahjuks mul ei õnnestunud seda muuta. Need, kellel on õigus seda pealkirja muuta, palun aidake pealkiri õigeks sättida.
Väljavõtteid EKI keelenõuannetest:
* Kirjutage E-vitamiin (sidekriipsuga).
* Sõna vitamiinipreparaat on omastavalise liitumisega.
* Kas „A vitamiin“ või „A-vitamiin“? – A-vitamiin.
* Kas „vitamiiniderikas“ on kokku või lahku? – Soovitame kirjutada vitamiinirikas.
* Kirjutage C-vitamiin.
* Kirjutage C- ja B-rühma vitamiinid ~ C- ja B-vitamiinid.
* C-vitamiini poolest rikas on C-vitamiini-rikas (vt ÕS, artikkel C-vitamiin).

:Kuriuss 21. juuni 2015, kell 12:59 (EEST)


Arutelu:Estonian Cup

Rattamaraton või Jalgrattamaraton võiks olla eraldi artikkel. Andres 7. juuli 2010, kell 21:51 (EEST)

Tegemist oli siiski Estonian Cup'iga. Nimele liideti suursponsori (Kas siis Toyota, Elion, Samsung, Hawaii Express) nimi. Teen ettepaneku teisaldada leht "Estonian Cup" nime alla. Postituvi (arutelu) 20. aprill 2015, kell 15:31 (EEST)


Kasutaja arutelu:OneMember

Note.  I only speak english and finnish, so please leave your comments in my english or finnish chat pages.

Could anyone help me to add {{userpage}} box into my main page? (I don't know what that is in this language) --Nrautava 8. juuli 2010, kell 04:30 (EEST)


Arutelu:Päikesekiirgus

Kas "päikesekiirgus" ja "päikesevalgus" võiks olla sünonüümid?--Kyng 9. juuli 2010, kell 09:54 (EEST)

Kui lähtuda siin antud definitsioonist, siis päikesevalguse mõiste on kitsam. Andres 9. juuli 2010, kell 10:13 (EEST)

Arvan, et mitte, sest päikesevalguseks nimetatakse tavaliselt nähtavat valgust, aga kiirguse hulka kuuluvad ka nt infrapunane ja ultraviolettkiirgus. Geonarva 9. juuli 2010, kell 10:14 (EEST)

: Nojah. Nimetatuidki nimetatakse vahel valguseks, aga kogu elektromagnetkiirgust kindlasti mitte. Lisaks on definitsioonis mainitud ka aineosakeste kiirgust. Andres 9. juuli 2010, kell 10:16 (EEST)
"Maale langeb Päikese kiirgusenergiat 1.8•10^17 J sekundis.[viide?]"

Mis siin viidata? Solaarkonstant korda Maa ristlõike pindala. Pigem 1.8 kui 1.9.

: Kõik materjal vikipeedias tuleb viidata, sest info peab olema kontrollitav. Isegi, kui see Sulle tundub ilmselge, ei pruugi see teistele seda mitte olla.--Kyng 9. juuli 2010, kell 11:35 (EEST)

Minu meelest • ei ole korrutamismärk. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuli 2010, kell 11:54 (EEST)

"Enamus kiirgusenergiast on spektri nähtavas osas" - On see ikka tõesti nii? See kübeke, mida meie näeme, ei jõua ju kliimaprotsesse üleval pidada. Ja veel röntgenkiirgus...--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 9. juuli 2010, kell 14:00 (EEST)

"(Maa albeedo on 0,367[viide?])"

Maa albeedo on Maa artiklis. Maa raadius samuti. 193.40.5.245 14. juuli 2010, kell 21:08 (EEST)

Sealgi pole viidet. Andres 14. juuli 2010, kell 21:36 (EEST)

: Siim Sepp on selle tabeli tekitanud vist juba 2005. aastal. Eks need albeedo kolm tüvenumbrit kurjast ole, suur Wiki pakub 0.3. 193.40.5.245 15. juuli 2010, kell 00:59 (EEST)

Tahtsin panna Päikesekiirgus ehk insolatsioon ehk päikesekiiritus (endic), kuid jäin kahtlema, kas need ikka täielikult kattuvad, jätan targemate inimeste otsustada. Lisaks Rünno küsimusele, et maale jõudvast kogu kiirgushulgast (energiast) 50% olevat nähtav valgus. Kuid nähtav valgus kogu kiirgus spektrist on kaduvväike osa (kui seda mõeldi üldse).--MärgRätik (arutelu) 26. märts 2012, kell 14:06 (EEST)

Igasugust päikesekiirgust kindlasti insolatsiooniks ei nimetata ja viidatud sõnastik minu meelest neid sünonüümidena ka ei paku. Insolatsioon ehk kiiritus on õpiku "Üld- ja agrometeoroloogia" (1964) järgi ajaühiku jooksul pinnaühikule langev otsekiirgus. 193.40.10.180 26. märts 2012, kell 15:19 (EEST)

Päikese kiirguse maksimum on tõepoolest nähtavas spektrialas ja arvestatav osa kiirgusest jääb ka piirnevatesse spektrialadesse, ülejäänud spekter, milles Päike peaaegu üldse ei kiirga, ei puutu niivõrd asjasse. Küll jah, väga ligikaudselt pool päikesekiirgusest jääb spektri nähtavasse ossa, nii et väljendus on pisut ebatäpne. 193.40.10.180 26. märts 2012, kell 15:36 (EEST)

Intervikid on valed. :en:Sunlight on päikesevalgus. Andres (arutelu) 1. veebruar 2015, kell 15:13 (EET)

Nüüd sai vist korda. Ivo (arutelu) 28. oktoober 2018, kell 00:37 (EEST)

Sisu on üle kirjutatud. Kas kogu info on säilinud? Andres (arutelu) 1. detsember 2015, kell 16:32 (EET)

Endine sisu on säilinud, aga uue sisuga on suured probleemid. Ühte patta on pandud taevakeha Päike kiirgus, elektromagnetkiirguse spektri piirkondadeks jagamine ning päikesekiirgusega Maa atmosfääris toimuv ja selle mõõtmine. Jutt spektripiirkondadest võiks jääda elektromagnetkiirguse artiklisse. Maapinnani jõudvate päikesekiirguse komponentide kirjeldamine (summaarne kiirgus, otsekiirgus, hajuskiirgus) sobib ehk paremini artiklisse Aktinomeetria. Või siis selgemalt välja öelda, et see jutt on sellest Päikese kiirguse osast, mis jõuab maapinnale. Praegune jutt, et "Päikeselt lähtuv elektromagnetlainete ja aineosakeste voog [..] sõltub laiuskraadist, aastaajast ja kellaajast." on lihtsalt vale. 2001:BB8:0:3221:0:0:0:86 5. jaanuar 2016, kell 12:28 (EET)

: Palun aita ümber teha. Andres (arutelu) 5. jaanuar 2016, kell 12:50 (EET)

:: Tegin uuesti. Kogu eelmine versioon on väljakommenteerituna siin lõpus, selle võib vast ära kustutada. Jätsin välja solaarkonstandi ja EM-spektri piirkondadeks jaotamise, sest nende kohta on eraldi artiklid. 193.40.5.245 12. juuni 2016, kell 18:30 (EEST)

Päike katab kogu elektromagnetilise kiirguse spektri. Siiski ei kiirga ta võrdselt energiat kõigil lainepikkustel. Päikese kiirgusspektri saab lugeda võrdseks absoluutselt musta keha, mille temperatuur on 5800 K, kiirgusega.
Suurim osa kiirgusenergiast jääb nähtava valguse piirkonda (0,39–0,76 mikromeetrit). Maa kliimat mõjutab samuti just see vahemik.
Päikesekiirguse mõõtmisel oluline spektraalvahemik jaotatakse üldjuhul viieks:
* ultraviolettkiirgus (λ < 400 nm);
* nähtav valgus (390 > λ >760 nm);
* lähisinfrapuna (760 nm < λ < 1,4 µm);
* infrapunane (1,4 < λ < 3 µm);
* kauginfrapuna (λ > 3 µm).
Läbides atmosfääri kiirgus nõrgeneb ja spektraalne koostis muutub, kuna õhu molekulid, erinevad aerosoolid, pilved ja teised gaasilised ained neelavad/hajutavad kiirgust.   Russell, R. "The Multispectral Sun". 2007. (vaadatud: 09.11.2015)

Päikesekiirgus jaotatakse üldiselt neljaks: otsekiirguseks, hajuskiirguseks, summaarseks kiirguseks ja peegeldunud kiirguseks.
===Otsekiirgus===
Kiirgus jõuab Päikeselt Maani peaaegu paralleelsete kiirte kimbuna. Mõõdetakse kiirtega risti asetseval pinnal.
Päikesekiirguse voog sõltub paljudest faktoritest:
* solaarkonstandist;
* Maa ja Päikese vahelisest kaugusest;
* pilvede olemasolu, aerosoolide kontsentratsioon atmosfääris jne;
* Päikese kõrgusest.
Paljude tegurite tõttu ei ole otsekiirguse vood ajas ühtlased. Selgelt tulevad välja ööpäevane ja aastane käik. Väiksematel laiuskraadidel sisaldab atmosfäär rohkem veeauru ja lisandeid kui suurematel laiustel, seega on otsekiirguse maksimaalne voog suurematel laiuskraadidel suurem.
Eestis jäävad otsekiirguse kuusummad vahemikku 50 kuni 600 MJ/m2.
===Hajuskiirgus===
Kiirgus jõuab maapinnani peale korduvat hajumist atmosfääris (pilvedel, õhumolekulidel, aerosoolidel). Hajuskiirguse voog sõltub samadest faktoritest, mis otsekiirguse voogki. Kuid kui otsekiirguse puhul pilvisus vähendab kiirgusvoo hulka, siis hajunud kiirguse puhul on olukord vastupidine – mida rohkem pilvi, seda suurem hajumine. Hajuskiirgus on lühema lainepikkusega kui otsekiirgus. Hajuskiirguse puhul on oluline osa ka lumikattel. Viimase olemasolul suureneb otsekiirguse tagasipeegeldumine, mis omakorda suurendab ka hajuskiirguse hulka.
Hajuskiirguse kuusummad Eestis on vahemikus 20 kuni 300 MJ/m2.
===Summaarne kiirgus===
Summaarne kiirgus on otse- ja hajuskiirguse summa.
Sõltub see samadest teguritest kui ta komponendid. Osad sõltuvused ilmnevad aga summaarse kiirguse puhul nõrgemini. Kuna näiteks pilvisuse mõju on otse- ja hajuskiirguse puhul vastupidine, siis summaarses kiirguses nad kompenseeruvad. Summaarse kiirguse spektraalne koostis sõltub otse- ja hajusakiirguse spektraalsest koostisest ja ka nende suhtest.
Eestis on summaarse kiirguse keskmised kuusummad vahemikus 20 kuni 630 MJ/m2.
===Peegeldunud kiirgus===
Osa maapinnale langenud kiirgusest peegeldub tagasi atmosfääri. Päikesekiirguse puhul ei võrdu peegeldumisnurk langemisnurgaga, sest maapind pole tasane. Peegeldumist iseloomustatakse albeedoga.

Solaarkonstant on defineeritud kui Päikese kiirgusvoo võimsus, mis jõuab atmosfääri ülapiirile kiirtega ristiolevale ühikpinnale Maa ja Päikese keskmisel kaugusel. Mõõtühikuks on W/m2.
Solaarkonstant pole siiski pidevalt konstantne, sest päikesekiirguse intensiivsuses esinevad pika- ja lühemaajalised tõusud/mõõnad.  Täpset väärtust pole siiani leitud. Tõenäoliselt on see vahemikus 1,365–1,367 kW/m2. Jooniselt on selgelt näha 11-aastane tsükkel. See langeb kokku Päikese 11,1 aastase tsükliga, mille jooksul tekivad Päikesel külmemad alad ehk päikeseplekid.  National Oceanic and Atmospheric Administration. "Total Solar Irradiance". (vaadatud: 09.11.2015)

Kui suur hulk kiirgust pinnani jõuab, sõltub erinevatest kiirgusvoogudest. Saabuvad kiirgusvood loetakse positiivseteks, lahkuvad negatiivseteks. Aktinomeetrias käsitletakse enamasti kiirgustingimusi horisontaalsel pinnal. Sõltuvalt kiirguse lainepikkusest jaotatakse see lühi- ja pikalaineliseks kiirguseks. Kui kiirguse lainepikkus jääb vahemikku 0,2–4,0 µm, loetakse see lühilaineliseks. Pikalaineliseks piirkonnaks on  4–100 µm. Päikesekiirgus on 99% ulatuses lühilaineline. Kiirgust mõõdetakse aktinomeetriga.
===Ajalugu===
Päikesekiirguse olemusest hakati huvi tundma 17. sajandil, kui Galileo uuris Päikese plekke ja Newton avastas valguse spektraalse iseloomu. Esimese aktinomeetri valmistas aga 19. sajandil inglise astronoom John Herschel. See kujutas endast suurt ja tundlikku termomeetrit, millega sai määrata kindlal ajaperioodil termomeetri poolt neelatud soojushulga.
=== Mõõtmine Eestis ===
Eestis on päikesekiirgust mõõdetud juba ligi 80 aastat. Esialgu olid mõõtmised küll episoodilised ja puudulikud. Korrapäraste ja pidevate mõõtmiste algus jääb 20. sajandi keskpaika, mil kiirgust hakati mõõtma Tartu aktinomeetriajaamas (alates 01.10.1965 Tõraveres) ja pisut hiljem ka Tiirikoja järvejaamas. 1953–1964 toimusid mõõtmised ka Kuusiku meteoroloogiajaamas ja Tooma soojaamas.Mõõtmised maapinnal. Riigi ilmateenistus. (vaadatud: 09.11.2015)  Piisavalt usaldusväärse pikkusega mõõtmiste aegread on seega Tõravere ja Tiirikoja kohta. Need on ka ühed pikematest vaatlusridadest Põhja-Euroopas. Ülejäänud paikade kiirgusrežiimi leidmiseks tuleb kasutada empiirilisi valemeid. Hoolimata sellest, et Eesti on pindalalt väike, erinevad kiirgustingimused eri kohtades suuresti. Näiteks Tõravere jaam asub sisemaal, kus on kontinentaalne kliima. Tiirikoja jaam asub aga Peipsi järve lähedal, mis sealset kiirgusrežiimi tugevalt mõjutab.
Hetkel mõõdetakse Eestis päikesekiirgust üheksas jaamas: Tartu-Tõravere, Tiirikoja, Tallinn-Harku, Pärnu, Vilsandi, Pakri, Narva-Jõesuu, Roomassaare ja Haapsalu. 14 jaama mõõdavad ka veel päikesepaiste kestust. Kallis, A. "Miks me mõõdame päikesekiirgust?" Horisont 3/2008. Tallinn. Tõravere aktinomeetriajaam kuulub ülemaailmsesse päikesekiirguse mõõtmise baasjaamade võrku BSRN (Baseline Surface Radiation Network, http://www.gewex.org/bsrn.html).

Päikeselt saabuvatest kiirgusvahemikest mõjutab inimest enim ultraviolettkiirguse piirkond. UV-kiirgus on vajalik D-vitamiini tekkimiseks. D-vitamiinil on oluline roll organismi kaltsiumiringes. Kull,M. "D-vitamiinist". Tartu Ülikooli kliinikum. 2014. Tartu. Samas liiga suurtes doosides kahjustab see inimeste tervist. UV-kiirguse jõudmist maapinnale takistab osoonikiht, ilma milleta oleks elu Maal võimatu."Päike ja UV-kiirgus". Riigi Ilmateenistus. (vaadatud: 09.11.2015)
UV-kiirguse ohtlik mõju väljendub enim nahapõletuste tekkega. Mõju hindamiseks kasutatakse UV-indeksit. Indeksi väärtus sõltub kiirguse lainepikkusest, Päikese kõrgusest ja pilvisusest. Öösel on indeksi väärtus 0. Kui indeks on 6 või rohkem, tekib heleda nahaga inimestel (sh ka eestlastel) põletus 25 minutiga. Eestis on kõrgeim UV-indeksi väärtus olnud 8,6, mis mõõdeti Tõraveres 6. juulil 2008.  Kallis, A. "2008. aasta ilma meenutades". 2008. (lk 7)
-->


Arutelu:Gene Weltfish

Mis see näitlik grammatika on? Andres 12. juuli 2010, kell 21:55 (EEST)

Inglise keeli representative grammar. Ideaalis peaks igast keelkonnast vähemalt ühe esindaja kohta olema põhjalikum grammatika, mis seda keelkonda "esindaks", ja mille alusel nt tüpoloogid laiahaardelisemaid üldistusi saaksid teha.--Vihelik 12. juuli 2010, kell 22:00 (EEST)

: "Näitlik" ei anna seda edasi. Võib-olla "näidis-" või "tüüp-". Andres 12. juuli 2010, kell 22:16 (EEST)

Kas on artikli algusesse lisamiseks mingit malli, mis ütleks, et see artikkel on hetkel viimistlemisel või tegemisel? --Vihelik 12. juuli 2010, kell 22:01 (EEST)
"oodake". Seda võid kasutada siis, kui parajasti kirjutad. Andres 12. juuli 2010, kell 22:16 (EEST)

Tänan. --Vihelik 12. juuli 2010, kell 22:21 (EEST)

Eeldatavasti on tulemas hulk soovitusi-muudatusi keelte ja hõimude (poniid, arikkarad) maakeelsete nimetuste kohta, mis ei ole hetkel KNAB-is primaarsed. Olen Peeter Pälliga kirjavahetuses ja see probleem peaks saama peatselt lahendatud. Seniks kannatlikku meelt soovides --Vihelik 12. juuli 2010, kell 22:21 (EEST)


Kasutaja arutelu:Eerokangor

Tere tulemast Vikipeediasse, Eerokangor! Andres 12. juuli 2010, kell 22:20 (EEST)

Tere! Üles ei tuleks laadida pilte, mille autoriõigus pole veel lõppenud ehk mille autori surmast pole möödunud 70 aastat või mis pole avaldatud sobiva vaba litsentsi all või mille autoriõiguse staatus on ebaselge. Pikne 14. juuli 2010, kell 10:02 (EEST)

Palun lisa piltide Buckinghamipalee.JPG ja :Pilt:Seinamaal von Bocki majal.jpg juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 23. juuli 2010, kell 11:39 (EEST)
Kahjuks ei oska

Saad valida märgise  või autorile pisut rohkem õigusi jätvate märgiste ,  ja  vahel (viimased kolm nõuavad teistelt pildi kasutamisel autori nimetamist ja (v.a viimane) levitamist sarnase litsentsi all). Märgise lisamiseks tuleb pildi lehte redigeerida ja märgis koos looksulgudega sinna kopeerida. Märgise lisamisega kinnitad pildi avaldamist vastava litsentsi all. Pikne 24. juuli 2010, kell 10:13 (EEST)

Artikli allika(te) mainimine artikli lõpus pole viitamine, peaks panema ka tekstisisesed viited:Vikipeedia:Viitamine.--Kyng 15. juuli 2010, kell 20:52 (EEST)

Palun kirjuta 1919. aastal (mitte 1919.a). Kuupäevade vahel käib mõttekriips (see on kasti all pärast nooli). --Epp 15. juuli 2010, kell 21:11 (EEST)

Niisama lihtsalt artikli sisu ei tohi kustutada; võid küll lisada kustutusmärke, aga selles, kas artikkel ka tegelikult tuleks kustutada, peavad adminid kokku leppima, isegi kui see on Sinust endast rääkiv artikkel. --Morel (arutelu) 24. august 2012, kell 20:21 (EEST)
----
Artikkel peaks reeglina algama määratlusega (vt Vikipeedia:Vormistusreeglid#Määratlus). Palun ära kaota toimetamisel määratlusi ära.
Linkida tuleks terve nimi või väljend, mitte selle osi eraldi. Näiteks kui konkreetse tuletorni artiklis linkida sõna "tuletorn", siis peaks see link olema kuskil mujal, mitte konkreetse tuletorni nimes. Pikne 21. veebruar 2024, kell 17:42 (EET)

Tere

Mina ei leia, et see oleks põhjendatud. See on tautoloogia "auto on auto". Minu arvates tuleb lähtuda sellest, kuidas räägitakse eesti keeles, mitte sellest, kuidas Vikipeedia on vormistatud teistes keeltes. Elektroonilise entsüklopeedia koostamisel tuleb aluseks võtta paberentsüklopeediad. Mina küll ei ole sellist totrust, otsekoheselt väljendudes, näinud paberentsüklopeediates.

Eero Eerokangor (arutelu) 23. veebruar 2024, kell 11:23 (EET)

Aga kui on silmas peetud ainult linki, siis olen muidugi nõus. Eerokangor (arutelu) 23. veebruar 2024, kell 11:24 (EET)

: Tautoloogiaga siin päriselt tegu minu meelest ei ole. Konkreetne tuletorn (Keri tuletorn) ja üldmõiste (tuletorn) on ikkagi eri asjad. Tuletorni nimi võib olla milline tahes. Enamasti sisaldub selles sõna "tuletorn", aga alati ei pruugi. Seda, et mingi sõna esineb täpses ja loomulikus sõnastuses mitu korda lähestikku, tuleb niikuinii ette ka mujal teksti sees. Seda minu meelest ei ole vaja peljata.

: Häirivam tunduks see, kui esitame materjali igas artiklis isemoodi sõltuvalt sellest, kas pealkirjas esineb sõna, mida võiks kasutada ka definitsioonis. Lisaks oleks keeruline otsustada, millised nimedes sisalduvad sõnad justkui kirjeldavad artikli teemat nii hästi, et seda polegi vaja defineerida.

: Võimalik oleks veel kasutada definitsioonis mingit üldisemat sõna, antud juhul näiteks "navigatsioonimärk", ja kirjutada korduv sõna tahapoole sulgudesse, aga seda peaks siis eraldi arutama. Võimalik, et definitsioonid on siiski lihtsamini mõistetavad, kui kasutada tuletorniartiklite definitsioonides eespool ikkagi just sõna "tuletorn". Pikne 23. veebruar 2024, kell 18:20 (EET)

Lisasid Gert Koningki nime lausesse, mis puudutab Hans Pawelsi artiklis tema kenotaafi Maarja kabeli välisseinal. Kas kuskil allikas on selgesõnaline viide, et Gert Koningk töötas ka kenotaafi kallal? Kui ei, siis peaks tema nimi olema selles tekstis kuidagi teisiti asetatud. Evlper (arutelu) 4. märts 2024, kell 10:30 (EET)

Seda on väitnud Mai Lumiste Ajakirjas "Kunst" 1965 nr 2/3 lk 66. Kuna olen tegelenud selle kenotaafi konserveerimise järelevalvega mitu aastat ja töödanud koos konservaator Isabel Aaso-Zahradnikovaga, vaadelnud ja arutanud seda teemat kolleegide kunstiajaloolastega, siis võin seda kinnitada. Eerokangor (arutelu) 4. märts 2024, kell 12:33 (EET)

Hea keeletoimetamistalguline!
Žürii on oma otsuse teinud ja Te ei saanud seekord auhinnalist kohta.
17 talgulist toimetasid kokku 272 artiklit. Seitsme aastaga on toimetatud 3235 artiklit ja tänu talgutele on märkimisväärselt vähenenud Vikipeedia keeletoimetamist ootavate artiklite arv. Aitäh Teile sellele kaasa aitamast!
Sel aastal me kokkuvõtlikku tagasisidet ei anna, kuid vaatasime žüriiga toimetatud artikleid pisteliselt ja tegime neis omakorda parandusi, saate tagasisidet sealt.
Tervitades
Ann Siiman
keeletoimetamistalgute žürii esimees
Annn (arutelu) 3. mai 2024, kell 09:33 (EEST)


Arutelu:Beauforti skaala

Pealkiri peaks olema ilma ülakomata. Andres 13. juuli 2010, kell 19:49 (EEST)

Miks? Nt siin ja siin on ülakomaga. Geonarva 13. juuli 2010, kell 22:16 (EEST)

: Ülakoma võib kasutada, kuid ei pea kasutama. Varem oli selle kasutamine kohustuslik. Nii palju kui mina aru saan, propageerivad keelemehed selle ärajätmist. Andres 13. juuli 2010, kell 22:23 (EEST)

:: Siis kuidas selle artikli pealkirjaga olla? Geonarva 13. juuli 2010, kell 22:38 (EEST)

::: Mina jätaks ülakoma ära. Andres 13. juuli 2010, kell 23:41 (EEST)

:::: Palun siis teisaldada. Geonarva 13. juuli 2010, kell 23:57 (EEST)

"Vajab keelelist toimetamist." võib ehk ära võtta. 193.40.133.134 15. juuli 2010, kell 11:13 (EEST)

Selle lause sõnastus vajaks parandamist:
Tuule tugevuse hindamiseks kasutatakse tuule mõju esemetele (puud, ehitised või tuule poolt tekitatud purustused) või tuule tekitatud lainetust.
Andres 20. juuli 2010, kell 07:38 (EEST)
Tabelit ma üle ei vaadanud. Andres 20. juuli 2010, kell 07:40 (EEST)

Mõõtühiku nimetustelt tuleks ümbersuunamised teha. Andres 20. juuli 2010, kell 07:40 (EEST)

Tehtud. Andres 12. august 2010, kell 10:00 (EEST)
Puudub lehekülg Pall. Andres 12. august 2010, kell 10:00 (EEST)

Inglisekeelne skaala:
08: gale
09: strong gale
10: storm
Eestikeelne skaala:
08: väga kõva tuul
09: torm
10: tugev torm
Küsimus:
Miks meie torm nõrgem on kui brittidel?
----
khmm.... olid ju ja on vist ka veel praegu olemas pallid 13–17... (heakene küll, et mitte laialt kasutusel aga ikkagi) --- Ahsoous 28. november 2010, kell 18:22 (EET)


Arutelu:Izmenõ väin

Kumb on primaarne, kas jaapani või vene nimi? Oma ingliskeelsetelt kaartidelt leidsin Izmenõ väina kohta hoopis Notsuke väina, nii seda vist Jaapani sisemere osana kuni Teise maailmasõja lõpuni üldiselt nimetati. Sama küsimus Kunaširi väina kohta: võib-olla hoopis Nemuro väin? Viimane paistab muukeelsete vikipeediate järgi tavalisem olevat. --Vihelik 16. juuli 2010, kell 08:42 (EEST)

Ilnglise viki järgi nimetatakse Notsuke väinaks Nemuro väin (:en:Nemuro Strait). Aga Maailma atlases on nad erinevad väinad - Izmenõ ja Kunaširi väin. Geonarva 16. juuli 2010, kell 09:08 (EEST)

: Minu kaartidel on mõlemad, nii Nemuro (aka Kunaširi) kui Notsuke (aka Izmenõ) väinad. Notsuke näikse Nemuro ots olevat, kahe saare vaheline kitsus. --Vihelik 16. juuli 2010, kell 09:28 (EEST)
Kui jääda venekeelse nime juurde, siis tuleks minu arvates see tõlkida Pettuse väinaks. Mingi hiljutise ajaloolise või muu meeldejääva sündmuse auks nimetatud kohanimed sisulise tähendusega nimed tõlgitakse euroopa keeltest enamasti eesti keelde (nt. Hea Lootuse neem), kas pole nii? Izmenõ tähistab ju Golovnini jaapanlaste kätte kukkumise kohta. --Vihelik 16. juuli 2010, kell 09:28 (EEST)

Maailma atlases on "Izmenõ väin", see tähendab, et see kohanimi eesti keelde ei tõlketata. KNABis seda ei ole. Geonarva 16. juuli 2010, kell 09:34 (EEST)

Tõlgitakse need, millel tõlketraditsioon on olemas.

Muide, see nimi tähendab "reetmise" või "äraandmise". Andres 20. juuli 2010, kell 12:04 (EEST)


Malli arutelu:Infokast ametiisik

Malli võiks proovida siin kasutusel olevate parameetrite ulatuses pealkirja "Ametikoha täitja" all tõlkida.
Aga ehk pole mõtet – kui seda kasutatakse eelmise-järgmies ametikoha täitja äratoomiseks, siis ta kordab artikli alaosas olevaid malle (Konstantin Päts) ja sünniaja jms äratoomiseks saab soovi korral teisi olemasolevaid malle kasutada (Persoon). Kustutame selle malli siin? Pikne 16. juuli 2010, kell 10:13 (EEST)

Minu arvates on see väga hea mall. Pealkirja võiks tõesti ära muuta, kasvõi "Ametiisikuks". Alts 2. mai 2011, kell 03:13 (EEST)

Jätsin välja hunniku tõlkimata asju, mida nähtavasti tõlkida ei kavataseta. Kui mul midagi kahe silma vahele ei jäänud, polnud need tõlkimata parameetrid kasutuses. Kui midagi juurde vaja, siis tõlgitagu ja lisatagu tagasi. 90.190.114.172 15. märts 2014, kell 12:43 (EET)

Aitäh! Nüüd tundub päris hea. --Epp 15. märts 2014, kell 12:47 (EET)

Minu arvates ei ole ladina väljendi "alma mater" kasutamine infokastis hea valik. Pealegi on see seal grammatiliselt vigane, kuna peaks olema kursiivis, aga ei ole. Soovitan seal piirduda mõne lihtsama eestikeelse sõnaga ("ülikool" jääb ehk liiga kitsaks, võib-olla "kõrgkool"?). Kuriuss 30. september 2015, kell 13:57 (EEST)

Enne isikuandmeid võiks lisada vastava sildi selle kriipsu asemele. Näiteks nagu siin: en:Donald Trump - Neptuunium (arutelu) 20. jaanuar 2017, kell 22:17 (EET)
----
Malli nime tuleks muuta. --Pelmeen10 1. juuli 2017, kell 16:10 (EEST)
Miks on nii, et kui lisada uus amet, peab kõigi eelnevate numeratsiooni muutma? Väga halb lahendus. --Metsavend 8. detsember 2021, kell 15:08 (EET)

Vist peaks püüdma malli juhendis täpsustada, millised ametikohti täpsemalt esile tõsta. Need võiks olla sellised olulisemad juhtivad ametikohad, mida sobiks ära märkida ka artikli tekstis kohe alguses ning mille juures saab ära tuua ka ametikoha eeleva ja/või järgneva täitja. Need võiks olla presidendi, ministri, õiguskantsleri, peadirektori jmt ametikoht. Nõuniku, osakonna juhataja ja ka näiteks Riigikogu liikme ametikoht võiks pigem infokastist välja jääda. Vt ka Kasutaja arutelu:Kuriuss#Inimeste praegust töökohta ei peaks toonitama ei Vikipeedia artikli avalõigus ega infokastis ja Arutelu:Maive Rute. Pikne 13. september 2023, kell 21:01 (EEST)


Arutelu:Eesti-Saksa mittekallaletungileping

Arhiivi infosüsteemi (AIS) abil on leitavad mitmed arhivaalid, mis on selle lepinguga seotud. Kas oleks sobilik need siia artiklisse kirja panna (näiteks alajaotusena "Seotud arhivaale Eesti Riigiarhiivis")? --kanakukk 17. juuli 2010, kell 13:31 (EEST).

Arvan küll. Andres 20. juuli 2010, kell 14:15 (EEST)

: Viide Riigi Teatajale ei teeks paha.

Siia ei viita midagi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. juuli 2010, kell 14:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://untreaty.un.org/unts/60001_120000/19/34/00037660.pdf
** In Eesti-Saksa mittekallaletungileping on 2013-06-24 10:37:33, 404 Object Not Found
** In Eesti-Saksa mittekallaletungileping on 2013-07-05 19:51:20, 404 Object Not Found
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 22:51 (EEST)


Arutelu:Podporožje

elanikke = 19 000 (2008) --Mona 19. juuli 2010, kell 11:28 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.podinform.ru
** In Podporožje on 2013-06-24 12:55:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Podporožje on 2013-07-06 19:31:09, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:31 (EEST)


Minu teada Tartu ülikoolis  enam õppetoole ei ole. Andres 20. juuli 2010, kell 08:13 (EEST)

Kunstiajaloo õppetool on praegu olemas . Pikne 20. juuli 2010, kell 09:05 (EEST)

: Jah, Sul on õigus. Andres 20. juuli 2010, kell 12:55 (EEST)

Allasutuste nimed kirjutatakse väikese tähega. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. juuli 2010, kell 08:13 (EEST)
Sellepärast peaks olema "Tartu Ülikooli kunstiajaloo kabinet". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. juuli 2010, kell 12:55 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.teaduskogud.org/index.php?page=12&kollektsioon_id=110&title=Tartu%20Ülikooli%20Ajaloo-%20ja%20arheoloogia%20instituut,%20Kunstiajalooline%20fotokogu
** In Tartu Ülikooli Kunstiajalooline Fotokogu on 2013-06-24 13:44:45, 404 Not Found
** In Tartu Ülikooli Kunstiajalooline Fotokogu on 2013-07-07 03:23:28, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:25 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tartu Ülikooli kunstiajaloo kabinet


Arutelu:Juhan Maiste

Tsitaat on minu meelest üleliigne. Ta muidugi illustreerib autori plärabarokset stiili. Andres 20. juuli 2010, kell 08:28 (EEST)

"Plärabarokne" peaks terminina kasutusele võtma!--Morel (arutelu) 28. juuli 2012, kell 16:45 (EEST)

Võtsin presidendi infoboksi maha - see ei lisanud teavet, pealegi sisaldab väljendi "koht vastu võetud", mis põrmugi ei sobi kohale kuhu tuleb ise kandideerida.--[[Kasutaja:Dr Oldekop|Dr Oldekop]] 20. juuli 2010, kell 10:23 (EEST)

Sünniaasta 1898, saanud 21.02.1940 Kotkaristi kuldristi: http://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid.php?id=18453 --Morel (arutelu) 28. juuli 2012, kell 16:46 (EEST)

Juhan Maiste (kuni 1935 Johannes Maiste; 13. veebruar 1900 Konguta vald, Tartumaa – 16. jaanuar 1991 Owens, USA),
Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsandusosakond 1926–1934 (lõpetas 1938), Korporatsioon Fraternitas Estica liige.
Vabadussõja veteran, 1941–1944 Tihemetsa metsaülem, Saksamaale, hiljem USA-sse.
----
Minu meelest õppis ta aasta otsa ka lavakunstikateedris (kahjuks ei oska viidet leida). --Juhan121 (arutelu) 9. detsember 2023, kell 00:41 (EET)


Arutelu:Vennad Voitkad

Kas neid saab ikka päris metsavendadena defineerida? Nad kül algselt läksid pakku nõukogude sõjaväe eest, kuid nad röövisid minu mäletamist mööda mitmeid poode nii nõukogude, kui ka eesti ajal. Lisaks oli vendi metsas algselt 3, kui ma ei eksi, üks tuli juba oluliselt varem välja.--Kyng 20. juuli 2010, kell 10:49 (EEST)

Ühes kohas öeldakse, et pagesid metsa Afganistani eest, teisal aga, "Aivar ja Ülo suundusid koos vanema venna Aavoga metsa elama 1986. aasta 21. märtsil, sest vendi oli nende väitel töörügamine ära tüütanud ja nad tahtsid vabalt elada." --Rünno 20. juuli 2010, kell 12:09 (EEST)

:See väide on Aavo seletuskirjast miilitsale, kus tuli asja võimalikult apoliitilise ja süüdimatuna näidata. --Kaali 14. september 2010, kell 16:00 (EEST)
"Vennad tulistasid ka politseinike suunas"<-- tegelikult tegi seda vanem vend. Kui ma Eestisse satun, siis ehk leian aega raamatust vastav tsitaat otsida. Ilveste Impeeriumis vist oli sees.
Tonusamuel 9. veebruar 2012, kell 06:26 (EET)

Isikud Ülo Voitka ja Aivar Voitka võiks siia koondartiklisse suunata. Kategoriseerida saab ka ümbersuunamislehti--Estopedist1 (arutelu) 25. oktoober 2015, kell 14:08 (EET)

* https://www.ohtuleht.ee/108916/vabadus-ulo-voitka-paaseb-tanu-eeskujulikule-kaitumisele-vanglast-enne-tahtaega
* https://m.delfi.ee/eesti/article.php?id=3565852
* https://www.ohtuleht.ee/720349/ulevaade-vendade-voitkade-seiklused-punkri-ehitamisest-kuni-arreteerimiseni
* https://sakala.postimees.ee/2460501/kohus-vabastas-ulo-voitka-vanglast
* https://www.riigikohus.ee/sites/default/files/elfinder/%C3%B5igusalased%20materjalid/Riigikohtu%20tr%C3%BCkised/Kohtute_raamat_2016.pdf
* http://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/1359/sihvart.pdf


Arutelu:Pelgulinna asum

No see pilt küll pelgulinna olemust kõige paremini ei iseloomusta.

Panin ühe Heina tänava pildi juurde. Paremat pilti meil praegu ei ole, aga võiks teha näiteks Õle tänavast. Andres 20. juuli 2010, kell 14:46 (EEST)

:Praeguseks on Pelgulinnast pilte nii, et tapab. Võiks artikli korralikult läbi töötada, täiendada ja läbimõeldult illustreerida. --Oop 10. september 2011, kell 11:24 (EEST)

Mulle tundub, et Pelgulinna asum peaks piirnema ka Lilleküla asumiga, piiriks siis Paldiski maantee.

Jah, panin selle sisse. Ma ei ole kindel, kas võib öelda, et ta piirneb Kassisaba asumiga, minu meelest puutub ainult nurkapidi kokku. Andres (arutelu) 13. mai 2013, kell 10:06 (EEST)
Pelgulinn piirneb kirdes Kopli kaubajaamaga, kagus ja lõunas Paldiski maanteega, edelas ja idas Sõle tänavaga ning loodes Kaera tänava taga asuva raudteega.

Kas ilmakaared on ikka õigesti? Ja üks piiridest ei jookse mööda Sõle tänavat. Vt asumit kaardil. 2001:7D0:87FF:6480:EC91:DBC:9DFA:138 20. detsember 2016, kell 22:17 (EET)


Arvan, et a ja f ei peaks olema suured. Andres 20. juuli 2010, kell 17:37 (EEST)

Tundub jah, aga Kuugel leiab üksnes suurtähtedega nimekuju. Taivo 20. juuli 2010, kell 21:17 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.teaduskogud.org/index.php?page=12&kollektsioon_id=110&title=Tartu%20Ülikooli%20Ajaloo-%20ja%20arheoloogia%20instituut,%20Kunstiajalooline%20fotokogu
** In Tartu Ülikooli Kunstiajalooline Fotokogu on 2013-06-24 13:44:45, 404 Not Found
** In Tartu Ülikooli Kunstiajalooline Fotokogu on 2013-07-07 03:23:28, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:23 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tartu Ülikooli Kunstiajalooline Fotokogu


Arutelu:VÕTA

Kustutamise poolt. Alts 22. juuli 2010, kell 18:12 (EEST)

Miks? Andres 22. juuli 2010, kell 18:56 (EEST)

: Pole entsüklopeediaartikkel (lihtsam on algusest peale uuesti kirjutada, kui siit asja saada) Mulle võib jääda ekslik mulje, aga tundub, et tegu võib-olla copy-pastega mingist asja tutvustavast materjalist. -- Ahsoous 22. juuli 2010, kell 19:19 (EEST)

:: ilmsesti on algallikaid mitmeid. See link mille panin, sisaldab sõna-sõnalt antud lehekülje esimest lõiku Tegelikult ka edasine tekst on sealt veebilehelt pärit (näiteks http://vota.archimedes.ee/vota-eesmaergid.html jne)-- Ahsoous 22. juuli 2010, kell 19:25 (EEST)
Toimetame artikli entsüklopeediatekstile vastavaks. Teksti allikaks on tõesti Primus programmi VÕTA kodulehekülg, kes VÕTA arendamisega Eestis tegeleb.
Muuseas, siin on peotäis kasulikke definitsioone: http://vota.archimedes.ee/moisted.html --Oop 18. veebruar 2012, kell 02:49 (EET)

Tõstan ylearusest artiklist andmed surnud projekti kohta integreerimiseks siia. --Oop 18. veebruar 2012, kell 03:11 (EET)
LÜKKA ehk „ÜlikooliLõpetajate Konkurentsivõime tõstmine läbi õppetegevuse Kvaliteedi Arenduse“ projekt oli Euroopa Sotsiaalfondi poolt rahastatav projekt, mida viis ellu Tartu Ülikool koos partneritega. LÜKKA projekti eesmärk oli tõsta ülikoolilõpetajate konkurentsivõimet ja pädevuse töötamiseks teadmistepõhise ühiskonna tööturul.
1. Eesmärk
Projekti eesmärgiks oli tõsta ülikoolilõpetajate konkurentsivõimet ja pädevusi töötamiseks teadmistepõhise ühiskonna tööturul. Projekti märksõnadeks on ülikoolidevaheline koostöö, ülikoolilõpetajate konkurentsivõime tõstmine Euroopas ja õppetöö kvaliteet laiemas tähenduses. Muuhulgas  puudutab arendustegevus õppekavade ja õpetamismeetodite arendamist, õppuritele suunatud ja õppetegevust toetavate nõustamise ja praktika tugisüsteemide arendamist, mis seovad kõrghariduse ühiskonna ja tööturuga ja toetavad parima hariduse saamist.
2. Alaprojektid
LÜKKA projektil oli 7 alaprojekti:
* õppetöö üldise kvaliteedi parendamine
* õppekavade arendamine
* õpetamismeetodite arendamine
* õppuritele suunatud ja õppetegevust toetavate praktika tugisüsteemide arendamine
* õppuritele suunatud ja õppetegevust toetavate nõustamise tugisüsteemide arendamine
* üliõpilaste sotsiaal-majandusliku olukorra parandamisele kaasa aitamine
* varasemate õpingute ja töökogemuse arvestamise (VÕTA) süsteemi  ja põhimõtete väljaarendamine ja juurutamine
3. Muu
Lisaks ülikoolidesisesele arendustegevusele oli projekt oluliseks sisendiks ka riiklikul tasandil toimuvale kõrghariduse arendusele. Projekti vältel sõnasti õpitulemused kõrgharidusstandardis ja arendati välja üleriiklik VÕTA süsteem.
Välislingid
* LÜKKA projekti veebileht Tartu Ülikooli kodulehel.
* http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:RuM4qgE8aXQJ:portaal.e-uni.ee/uudiskiri/sisukord/uudiskiri04.pdf+Lisaks+%C3%BClikoolidesisesele+arendustegevusele+oli+projekt+oluliseks+sisendiks+ka+riiklikul+tasandil+toimuvale&cd=2&hl=et&ct=clnk&gl=ee&client=firefox-a''
"Artikkel on kirjutatud tänaseks lõppenud Euroopa Sotsiaalfondi poolt toetatud programmist. Tekst baseerub LÜKKA enda koduleheküljel esitatud infoga programmist. Programm andis olulise sisendi Eesti kõrgharidusüsteemi arenguks", kirjutas artikli arutelulehel keegi tundmatu. --Oop 18. veebruar 2012, kell 03:11 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eava.ee/uliopilasele/vota/
** In VÕTA on 2013-06-24 14:20:34, 404 Not Found
** In VÕTA on 2013-07-07 22:41:04, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:41 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sisekaitse.ee/ska/akadeemiast/oppetegevus/vota-2/
** In VÕTA on 2013-06-24 14:20:34, 404 Not found
** In VÕTA on 2013-07-07 22:41:06, 404 Not found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:41 (EEST)


Arutelu:Suure-Lähtru mõis

Ei ole olemas sellist asja nagu Krimmi-Tatar. Andres 23. juuli 2010, kell 11:59 (EEST)
Ma ei taha redigeerimissõda pidada. Anonüümne kirjutaja tahab kirjutada "krimmitatari" asemel "Krimmi-Tatari". Mis teha? Andres 23. juuli 2010, kell 12:04 (EEST)

Blokeeri anonüümne kasutaja ära.--WooteleF 23. juuli 2010, kell 21:21 (EEST)

''Rootsi kuninga Karl IX ajal, olid Suure-Lähtru peremeesteks mõnda aega ka Hans Richter ja Berendt Sharenberg. 1590. aastal sai Suure-Lähtru isandaks'' - Võimatu.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 23. juuli 2010, kell 21:24 (EEST)
Kas saab olla inimest nimega Richter Sharenberg? BHO-s on mõisa ajalugu antud detailides erinevalt, nii on selle järgi viimased mõisnikud 1913 Theodor Boustedt, 1916–1918 v. Mickwitz, 1918–1919 v. Müller. --[[Eri:Kaastöö/217.71.45.183|217.71.45.183]] 3. november 2013, kell 16:45 (EET)

Toodud viites () on arhitekt C. J. Jänichen, ent enwiki (:en:Suure-Lähtru) ja üksikutes veebilehtedes on arhitekt Johann Andreas Jaenichen--Estopedist1 (arutelu) 23. juuni 2016, kell 11:44 (EEST)


Arutelu:Gemmatimonas aurantiaca

Gram-negatiivne

See vist kirjutatakse teistmoodi. Andres 23. juuli 2010, kell 20:37 (EEST)

:Kuidas teistmoodi? Iseenesest võib võimalikuks pidada ka "gramnegatiivne" aga ma eelistaksin praegust. Kuidas õige on, ma ei tea. Ingliskeelne vaste on ka muidu :en:Gram-negative bacteria. Ivo 23. juuli 2010, kell 21:11 (EEST)

:: ÕS-is seda pole, aga EKSS-is on "gramnegatiivne". Eks seda tulebki järgida. Andres 23. juuli 2010, kell 21:44 (EEST)

:::Muutsin ringi. Ivo 23. juuli 2010, kell 22:21 (EEST)
----
Ainete nimedes on kirjutatud "oskillol" ja selle järel on sõnavahe. See tundub kahtlane. Andres 10. august 2011, kell 16:58 (EEST)

Viide nr. 2  järgi tundub, et nii on õige.--Kyng 11. august 2011, kell 21:57 (EEST)

: Seal ei ole ju eesti keel. Andres 11. august 2011, kell 22:02 (EEST)

: Pealegi, seal on ju oscillol. Andres 11. august 2011, kell 22:03 (EEST)

::Kuidas seda ainet siis eesti keeles nimetama peaks? Ja mina ei tea miks see sõnavahe seal on aga mina neid kahte sidekriipsuga ka liitma ei hakkaks, kui inglise keeles on sõnavahe jäetud. Ivo 20. august 2011, kell 16:57 (EEST)

::: Mina ei tea, seda tuleb võib-olla asjatundjate käest küsida. Aga nii kindlasti ei ole õige. Andres 20. august 2011, kell 18:15 (EEST)

::Kust selline asjatundja leida? Ivo 20. august 2011, kell 19:48 (EEST)

::: Otsi ülikoolist. Andres 20. august 2011, kell 19:53 (EEST)

Valdavad rasvhapped: iso-C15 : 0 (45%; tavaliselt omane grampositiivsetele bakteritele), C16 : 1 (27%), C14 : 0 (12%), C13 : 0 (9%), C16 : 0 (7%).

Võiks olla täislause. --Epp 12. august 2011, kell 05:53 (EEST)

:No mis vahet sellel veel olema peaks? Ivo 20. august 2011, kell 16:57 (EEST)

:: See on Vikipeedia üldine reegel. Andres 20. august 2011, kell 18:13 (EEST)

:Sellist "üldist reeglit" meil küll ei ole ja igati korrektne on ka kooloniga loetelu. Ivo 20. august 2011, kell 19:48 (EEST)

:: Eelkõige ei pruugi see arusaadav olla. Mida nad valdavad? Ja mina näiteks tõesti ei saa aru, mida need kooloniga eraldatud nullid ja ühed tähendavad. --Epp 20. august 2011, kell 20:08 (EEST)

::: Ka need rasvhapete tüübid pole arusaadavad. Ja kus nad valdavad? Andres 20. august 2011, kell 22:03 (EEST)
See lõik on endiselt arusaamatu. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 23:42 (EET)
"SEM pilt" pildiallkirjas on ebakorrektne. Andres 20. august 2011, kell 22:03 (EEST)
-----
Lause peptidoglükaanist segane... Mikrobioloogia loengust mäletaks nagu, et peptidoglükaanil oli standartne struktuur. Seega selle analüüs oleks mis? Võimalik, et asjad on ajaga muutunud... Seega oleks vaja peptidoglükaani kohta sinist linki, et asi selgem oleks. Melilac (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 00:02 (EET)

Võimalik, et seda tuleks jah tekstis täpsustada. DAP on muidu lüsiini derivaat, mis on iseloomulik teatud bakterite rakukestadele ning peptiidoglükaani koostisesse kuuluvad nii aminohapped kui ka suhkrud. DAP peaks siis esinema seal struktuuris ühe aminohappena. Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 00:48 (EET)

:No nii, nüüd saab minusugune kakskümmend aastat tagasi Mikrobio loengus käinud töll ka asjast aru. Melilac (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 21:09 (EET)
----
Siin on hulk pisiasju. Hakkame sellest pihta, et pulgakujulisus ja liikumisvõime ei peaks olema ühes lauses. Pigem siis võib liikumine olla koos viburitega, kui ta nende abil liigub.
"Iseloomustus" ei ole hea alapealkiri. Andres (arutelu) 2. august 2016, kell 02:44 (EEST)

Arvan, et see artikkel on igati asine ja siinse Vikipeedia parim bakteriartikkel. Seega esitan selle A-klassi artikli kandidaadiks (nö lahja versioon heast artiklist). Valituks osutumiseks oleks tarvis veel kahte poolthäält.
Kui kellelgi on midagi selle artikli valimise vastu, siis palun siin sõna võtta. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 22:22 (EET)

Lisaksin veel seda, et me võiksime tehe kategooria nende artiklite jaoks, mis on esitatud A-klassi artikli kandidaadiks. Siis on neid kergem leida ja saab parema ülevaate, mis on juba esitatud. Paljud praegused tugevad hea artikli kandidaadid võiks esitada A-klassi artikli kandidaadiks, see on üks neist.--Raamaturott (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 18:13 (EET)

:Mõtlesin ka, et seda võiks vaja olla. Täpsemalt seda, et võiks teha mingi malli, millel on 2 olekufunktsiooni (esitatud, oli esitatud). Esialgu tahtsin aga proovida lihtsalt mõne artikliga ja vaadata, et mis juhtub. Ivo (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 18:36 (EET)

Kas artikkel on nüüd kõlbulik A-klassi arvamiseks? Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2017, kell 23:13 (EET)

:Hinnata ei saa ilma et üksikasjadesse süvenemata. Siin ei saa läbi ilma sidusartikliteta. Artiklis Diaminopimeliinhape on kirjas, millist osa diaminopimeliinhape tavaliselt peptidoglükaanis etendab. Lõigus peptidoglükaani kohta kaks esimest lauset ei haaku kolmandaga. Lühendasin ka kolmandat lauset, et müra vältida. Peptidoglükaanide artiklit tuleb täiendada.
Kui meil on hõimkonna kohta eraldi artikkel, siis minu arust ei ole põhjust selle kõiki liike siin loetleda.
Ma püüan asja edasi uurida. Kui ma juba hindama hakkan, siis ma püüan nii teha, et saaks hea artikli. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 02:59 (EET)
Ühesõnaga siis, lõigu kaks esimest lauset kirjeldavad peptidoglükaanide üldist ehitust ja see peaks olema vastavad artiklis. Selle bakteri kohta tuleks öelda umbes nii, et tema peptidoglükaani suhkruid siduvate  aminohapete seas ei ole diaminopimeliinhapet. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 03:16 (EET)
Ma laiendasin peptidoglükaani artiklit ja kärpisin seda lõiku. Vaata palun too artikkel üle, ma ei tunne kõiki termineid. 194.150.65.177 15. jaanuar 2017, kell 12:41 (EET)

Võtsin järgneva maha kui liiga spetsiifilise. --Kk (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 19:07 (EET)  Neisseri järgi värvimine annab positiivse tulemuse ja DAPI-ga fluorestseeruvad rakud kollakalt, mis viitab rakkude suurele polüfosfaadisisaldusele.

Mis mõttes liiga spetsiifiline? Kuhu see siis panna? 146.255.183.171 11. jaanuar 2017, kell 20:39 (EET)

:See on teaduslikus artiklis esitatud ja seal vajalik metoodiline detail. Siin entsüklopeeriaartiklis pole seda üldse vaja. Peab ütlema, et kogu see artikkel kipub minema liigsetesse detailidesse. On küllalt loomulik eeldada (ma mõtlen, et koguni vajalik eeldada), et see kui bioloogiaalane artikkel oleks üleni arusaadav kõrgharidusega bioloogidele. see siin kisub sinna piirile – paljud kõrgharidusega bioloogid ei oleks võimelised selle sisu redigeerima, s.t. vigu märkama. Entsüklopeediaartikliks ei sobi teadusartikli detailne referaat ega tõlge.--Kk (arutelu) 12. jaanuar 2017, kell 18:17 (EET)

:: Ma ei oska öelda, kui vajalik see konkreetne üksikasi on, aga minu meelest ei saa nõuda, et bioloogiaalases artiklis oleks ainult need asjad, mida kõik bioloogid peast teavad. Inimeste huvi on ammendamatu. Ja ka bioloogidele võiks Vikipeedia abiks olla, ja ka mittebioloogidele võivad huvi pakkuda asjad, mida kõik bioloogid ei tea.

:: Selleks et artikli sisu kontrollida, tuleb lugeda allikaid.

:: Teine asi on see, et ideaalis peaks iga artikkel olema niimoodi üles ehitatud, et see arvestaks erineva ettevalmistusega lugejatega.  (Andres) 194.150.65.153 12. jaanuar 2017, kell 18:36 (EET)

::::EInoh, peast teadma muidugi mitte. Aga et bioloogia-alane artikkel saaks bioloogile abiks olla, peab see artikkel olema bioloogile arusaadav (seda ma mõtlesin, sest see on eelduseks, et saaks redigeerida). Ja kvaliteedilt usaldusväärne. Artiklite tõlkimisel, nagu see siin, tekib kergesti olukordi, kus tõlgitud lause on seotud spetsiifilise uuringu kontekstiga, mida siin kaasas pole - selle tulemusel on aga asjast pagana raske aru saada, seda parima positiivse suhtumise juures. Igatahes ma arvan et suuremad probleemid said nüüd siin ära redigeeritud ja lahendatud. Lahendamata on veel 'oskillol'.

::::: Jah, seda muidugi, artikkel peaks olema nii kirjutatud, et mitte ainult bioloogil, vaid ka mittebioloogil oleks põhimõtteliselt võimalik sellest aru saada. Mitte et kõik asjad peaksid olema artiklis kirjas, aga artiklis peaksid olema lingid teistele artiklitele, kust seda taustteadmist oleks võimalik saada.

::::: Ka originaalartikli lugemine nõuab taustteadmist, ja sedagi peaks Vikipeediast ideaalis olema võimalik saada. Sellest väljatõstetud lausest mina eelteadmiste puudumise tõttu aru ei saa, aga ma kujutan ette, et seda on võimalik arusaadavalt selgitada. Vähemalt siselingid on seal olemas. Siinse artikli kvaliteedi tagamiseks oleks hea nende alla nii palju kirjutada, et asi muutuks arusaadavaks.

::::: Mulle valmistab rohkem muret see lause, kus räägitakse rasvhapetest. Tundub, et bakterite rasvhapete analüüs on standardne, aga puuduvad siselingid selle protseduuri kohta ning ka rasvhapete tüüpide kohta, mistõttu see jääb kindlasti õhku rippuma, kui asjaga kursis ei ole.

::::: Originaalartiklis on väga palju asju, mis mulle ei tundu entsüklopeediasse panemiseks olulised, (need puudutavad eelkõige metoodikat ja keskkonna kirjeldust), aga faktilised üksikasjad bakteri enda kohta ning teoreetilised kaalutlused tunduvad huvipakkuvad. 194.150.65.153 13. jaanuar 2017, kell 00:36 (EET)

:Mulle ka tundub, et artikli põhiautor ise ei ole selle ala spetsialist. Näiteks siinolnud lause: "Tulenevalt geneetilisest koodist eeldatakse, et G. aurantiaca võib kasvada nii aeroobsetes kui ka anaeroobsetes tingimustes" - geneetilisest koodist ei saa seda järeldada. Geneetiline kood on vastavus nukleotiiditripletite ja aminohapete vahel, see on äärmiselt universaalne ega ole seotud füsioloogoiliste iseärasustega erinevatel liikidel. Parandasin selle koha. --Kk (arutelu) 12. jaanuar 2017, kell 18:28 (EET)

::Artikli põhiautor on mikrobioloogiat jms õpppinud küll. Koostatud on see artikkel küll aga juba 2010, mil need õpingud olid üsna alguses. Siit ka vastav terminoloogiline eksimus. Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2017, kell 00:42 (EET)
Üks väike õpetussõna ka, ladinakeelsete taksoninimetuste kasutamise reeglist. Kui tekstis esineb binaarne ladinakeelne nimetus, siis esmakordsel kasutamisel seda ei lühendata, järgnevatel kasutamistel samas võib aga lühendada, nii et perekonnanimest vaid esitäht. Näiteks esmakorselt Bacillus subtilis, järgnevalt B. subtilis. Tegin artiklis vastava paranduse. --Kk (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 19:14 (EET)

Aga võib ka lühendamata jätta, eks ole? 146.255.183.171 11. jaanuar 2017, kell 20:39 (EET)

:Jah, muidugi. Kui artiklis on ainult lühendvorm, siis see ei sobiks. --Kk (arutelu) 12. jaanuar 2017, kell 18:17 (EET)
Küsimus: kas siin kasutatud nimevorm 'oskillol' esineb kusagil varem eesti keeles (väljaspool vikisid)? --Kk (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 19:22 (EET)

:::Seda sõna pole kunagi eesti keelde tõlgitud. Pole kuskilt eeskuju võtta.

:::Sama hästi võiks selle lõigu välja võtta. See on ikka väga palju spetsiifilisem, kui see eelnevalt välja võetud lause (mille väljavõtmist ma sugugi põhjendatuks ei nimetaks). Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2017, kell 00:42 (EET)
Ei ole vast põhjendatud rubriigis Viited esinevat allikat Zhang jt. 2003 korrata veel ka rubriigis Kirjandus.--Kk (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 19:29 (EET)

See on pärand ajast, mil see artikkel põhines puhtalt sellel allikal. Kuna see on aga parim kirjeldus, siis oleks selle olemasolu mõistlik eraldi rõhutada, et see ikka lugejale silma jääks. Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2017, kell 00:42 (EET)
Nagu arutelu ajaloost on näha, on siin loos lahendamata asju – kasvõi seesama oskillol, millele varemgi on tähelepanu juhitud. Seetõttu ei sobi eeskujulikuks. --Kk (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 19:26 (EET)

See pole esitatud eeskujuliku, isegi mitte hea artikli kandidaadiks. Kui iga viimane kui detail on korras, tuleks anda sellele hoopis kõrgem kvaliteedihinnang, kui siin pakutu. Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2017, kell 00:42 (EET)
Ostsillooli asja ma lahendasin ära, siin ei ole minu meelest teist võimalust.
Rasvhapete tüübitähiste juures on siiski teatud selgitus olemas. Ma ei tea, kas vajalik jutt sobiks artiklisse Rasvhapped.
Jah, olen nõus, et jutt pigmentidest on spetsiifilisem  kui väljavõetud osa, aga ma jätaksin selle siiski sisse. 194.150.65.153 13. jaanuar 2017, kell 01:05 (EET)

Esitan selle B-klassi artikli kandidaadiks. Kui keegi vastu pole, siis nädala pärast võib vastava märke lisada. Ivo (arutelu) 6. juuni 2017, kell 21:07 (EEST)

Lisasin selle artikli B-klassi artiklite sekka. Ivo (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 22:05 (EET)


Arutelu:Sivers (Õisu)

Kas Heimatali mõisa all mõeldakse artiklis Viljandi lähedast Heimtali mõisa. On see viga või kokkulangevus?

See on ilmselt viga. Andres 17. september 2010, kell 22:58 (EEST)

*Ferdinand
**Rudolf Sivers (1892-1918)( ''СИВЕРС Рудольф Фердинандович'')  <ref>[http://funeral-spb.ru/necropols/marsovo/sivers/ СИВЕРС Рудольф Фердинандович (1892-1918)]</ref>, Punarmee ohvitser, Venemaa kodusõda
*Gustav von Sivers, [[Rabivere mõis]]a mõsinik
***[[Reinhold Heinrich von Sivers]] (1768–1820), Venemaa sõjaväe [[rittmeister]], advokaat [[Viljandi]]s, abiellus Magdalene von Sieversi (1755–1841), Carl Otto von Sieversi ja Catharina Hedwig von [[Anrep]]i tütrega
****Aurora Christina von Sivers (1791–1818),
****Friedrich Peter von Sivers (1799–1830 Riia)

----
Sivers (vene k. Сиверс, saksa keeles Sievers) - mis keeles see Sivers siis on?--WooteleF 27. juuli 2010, kell 12:18 (EEST)

Märke mõte oli vene stanskriptsioonis --Nosser 27. juuli 2010, kell 13:28 (EEST)
*Paul Georg von Sivers, Vara mõisa mõisnik
Kas Siversid ja Sieversid on üldse üks ja sama perekond? --Kaali 29. juuli 2010, kell 10:50 (EEST)

Nimesid kasutati läbisegi, kuid tõsi, tegu on kahe suguvõsaga. Võimalik, et nad siiski põlvnevad ühest Taani suguvõsast, kuid see vist pole tõestatud.--WooteleF 3. jaanuar 2012, kell 13:09 (EET)

interwikide on probleemid, dewiki :de:Sivers (Adelsgeschlecht) on üldse teiste interwikideta--Estopedist1 (arutelu) 4. märts 2017, kell 11:21 (EET)


Kasutaja arutelu:Maasikamammu

Tere! Palun lisa pildi Maarja.jpg juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 28. juuli 2010, kell 10:57 (EEST)


Arutelu:Juno (täpsustus)

Minu meelest peaks selle pealkirja all rääkima jumalannast. Andres 28. juuli 2010, kell 22:57 (EEST)

Seda ma arvasin, et sa nii arvad. Ja ütlen kohe ära, et minu arvates ei peaks  -- Ahsoous 28. juuli 2010, kell 22:59 (EEST)

: Leian, et peaks, sest 1) esiteks on jumalanna kõige tuntum ja 2) on kõik või peaaegu kõik teised tema järgi nime saanud. Andres 28. juuli 2010, kell 23:01 (EEST)

:: Tean su seisukohta, aga ei jaga seda (aga sa tead seda isegi). Ootame, mis teised asjast arvavad. Kui vaatad linke, mis siia tulevad, siis üllatus-üllatus enamus ei räägi jumalannast. EDIT: Teised muutsin praegu küll juba ära -- Ahsoous 28. juuli 2010, kell 23:04 (EEST)

:::Siin jätaksin ma pealkirja jumalannale, sama ka Jupiteri puhul.--WooteleF 28. juuli 2010, kell 23:20 (EEST)

:::Ka minu meelest tuleks siin jumalannast kirjutada. --Metsavend 28. juuli 2010, kell 23:21 (EEST)

::: Minu meelest ka. --Epp 28. juuli 2010, kell 23:51 (EEST)

:::: Minu isiklik arvamus on selline, et praktiliselt mitte ühegi mütoloogilise tegelase nimega artikkel ei peaks raudselt esimene olema, vaid pigem nimelt täpsustusleht (või Jupiteri ja Veenuse puhul ikkagi planeet jne). Ja põhjus on väga lihtne - valdav enamus ei otsi selle nime alt mitte mingil juhul mingit tegelast. - Ahsoous 28. juuli 2010, kell 23:29 (EEST)

::::: Jah, kindlasti tuleb paljudele üllatusena, et Mars tähendab peale šokolaadi veel midagi. Vikipeedia on üldentsüklopeedia, mitte popkultuuri leksikon ja artikli nimetamisel peaks eelistama algseid nime kandjaid, mis haritud inimesele on sageli ka "tuntumad". --Metsavend 28. juuli 2010, kell 23:38 (EEST)

:::::: Siis sa ilmselt tead ka, et antud jumalanna (ei hakka siinkohal meenutama ühte Vikipeedia ringkondades hästituntud tegelast, kes selle sõnaga ka nõus ei oleks) võiks nagu üldse nime Juno Moneta kanda. Aga küsimus ei ole mitte selles, kas popkultuur või mitte, vaid pigem kasutusmugavuses. Esimesel kohal peaks olema ikka see asi, mida otsitakse kõige enam ja kui see ikka nati vastukarva tundub siis täpsustusleht. Antud nime puhul on miskipärast ülekaalukalt populaarseim Kanada auhind (kusjuures too on tuletatud hoopis Juneau'st) ja jumalanna ei saa talle ligilähedalegi. -- Ahsoous 29. juuli 2010, kell 00:02 (EEST)

:::::::Moneta oli pigem tiitel või epiteet. Lisaks sellele olid veel nt. Juno Regina, Juno Sospita, Juno Lucina, Juno Lucetia, Juno Pomina, Juno Ossipagina mõni ehk lisaks.--WooteleF 29. juuli 2010, kell 00:12 (EEST)

:::::::: Jah, Moneta ei ole perenimi. :-) Kanada auhinna ametlik nimi on Juno Award / Prix Juno. --Metsavend 29. juuli 2010, kell 00:24 (EEST)

:::::::::: Ja nime sai ta Pierre Juneau' järgi (mis siis 1971 ära lühendati) -- Ahsoous 29. juuli 2010, kell 00:39 (EEST)

::::::::::: Hehhee, mina näiteks ei ole sest auhinnast kunagi kuulnudki. See muidugi pole mingi näitaja. 17-aastane, kellelt praegu küsisin, ka polnd kuulnud. --Epp 29. juuli 2010, kell 00:40 (EEST)

:::::::: Liignimed las jääda teiseks korraks. Sellega seoses vaatasin lehel Jumalate loend on kirjas selline link nagu  [[Juno|Moneta]], mis imho on päris lubamatu (enamasti mõeldakse Moneta asemel hoopis teist jumalannat) - Ahsoous 29. juuli 2010, kell 00:33 (EEST)

::::::::: See on tõsi, kuigi võib-olla seda nime kasutati kõige sagedamine Juno kohta. Jumalate loendiga on väga palju tööd. Andres 29. juuli 2010, kell 08:03 (EEST)

:::::: Minu arvates võiks ka Juno ikka jumalannale reserveerida, siis saavad ka "lihtsad inimesed" ehk aimu sõna etümoloogiast ja algsest tähendusest. Entsüklopeedia olgu ikka tõepoolest hariv. Athanasius Soter 28. juuli 2010, kell 23:53 (EEST)

:::::::: Eks te siis kirjutage jumalanna kohta artikkel valmis. Aga jah, mis ma ikka arvata oskan muud kui seda et pahatihti jääb mulje, et siin  eelistatakse kirjutada pigem kirjutajate, aga mitte lihtkasutajate huvidest lähtuvalt (näiteks ega niisama lihtsalt ei leia ka üles Cerese ja Pallase nimelist väikeplaneete, kusjuures hakkaks küsima, mis pagana pärast too viimane artikkel üldse kunstiühingust on?) -- Ahsoous 29. juuli 2010, kell 00:33 (EEST)

::::::::: Isegi kui teistele asjadele on rohkem linke, on jumalanna ikkagi tuntum kui iga muu asi üksikult.

::::::::: Kirjutajaid ja teisi ei ole tarvis vastandada, sest ka kirjutajad on lugejad. Aga minu meelest ei ole tarvis Junot selle järgi nimetatud asjadega võrdsustada: see on siis poliitiline korrektsus (harimatuid inimesi ei tohi solvata) või ameerikalik postmodernism (minevik on olevikuga samaaegne, sest seda näidatakse mängufilmidest).

::::::::: Ceres oli ju ka vanarooma jumalanna, kelle järgi väikeplaneet on nimetatud. Pallas on Athena lisanimi ja eraldi artiklit ei vaja, aga Eestis on kunstiühing kindlasti kõige tuntum. Andres 29. juuli 2010, kell 07:55 (EEST)

:::::::::: Nagu sa ise näed tolle jumalanna artiklit pole mitte küll aga on olemas taevakehast, nii et kasvõi ajutise lahendusena oleks seal täpsustusleht mõttekam kui tühi koht. Ja Pallase nimelisi jumalaid on vist vähemalt seitse -- Ahsoous 29. juuli 2010, kell 13:24 (EEST)

::::::::::: See on alati paha, kui jäetakse põhileht tegemata. Tegin Cerese artikli ära.

::::::::::: Pallase kohta tuleks minu arust teha leht Pallas (täpsustus), aga see vist ei põle. Andres 29. juuli 2010, kell 14:24 (EEST)

:::::::::: Aga ei, see on tehtud. Ma ei saa aru, mis siis, kui on seitse jumalat. Andres 29. juuli 2010, kell 14:26 (EEST)

Anna andeks Metsavend et tühistasin sinu tehtud muudatused, aga põhjuse kirjutamine läheks liialt pikaks -- Ahsoous 29. juuli 2010, kell 00:44 (EEST)

Palun siiski põhjendada, muidu pööran tagasi. Sama lugu on teiste auhindadega (Emmy, Oscar jt). Neid võib nimetada ilma põhinimeta kõnekeeles või siis, kui kontekst on selge. Ka lähtekeeles on artiklite pealkiri ... Award. --Metsavend 29. juuli 2010, kell 09:05 (EEST)

::: ma ei pööranud mitte tagasi auhinna nime pärast, vaid hoopis selle pärast, et sa võtsid kätte ja muutsid struktuuri (ehk siis temaatika) paigast ära -- Ahsoous 29. juuli 2010, kell 13:31 (EEST)

: Eesti keeles ei öelda kunagi "Emmy auhind" ja Oscar on inglise keeles hoopis Academy Award. Juno kohta ei tea. Andres 29. juuli 2010, kell 09:34 (EEST)

::Ma ei tea kuidas öeldakse, aga eesti ajakirjandusest leiab sadu artikleid, kus on juttu "Emmy auhinnast". --Metsavend 29. juuli 2010, kell 10:37 (EEST)

::: Tõepoolest. Ja usutavasti hulga rohkem artikleid, kus räägitakse lihtsalt Emmyst. Andres 29. juuli 2010, kell 11:28 (EEST)

:: Ja minu arust on nii, et igaüks saab aru, kui öeldakse "ta sai Oscari", või ka "ta sai Emmy", aga ma ei kujuta ette, et keegi võiks aru saada väljendist "ta sai Juno". --Epp 29. juuli 2010, kell 10:56 (EEST)

::: Kindlasti. Ja küllap sellepärast, et see auhind ei ole Eestis tuntud. Ma ei välistaks a priori pealkirja Juno (auhind). Andres 29. juuli 2010, kell 11:28 (EEST)

: Ainult Vikipeedia artikli pealkirja järgi ei saa otsustada. Logol igatahes niisugust kombinatsiooni ei ole. Andres 29. juuli 2010, kell 09:37 (EEST)

Mis teha Normandia dessandi (ja äkki veel mingite teistegi) artikliga, kus see nimi on linkimata? -- Ahsoous 29. juuli 2010, kell 00:53 (EEST)

Ei leidnud seda. Andres 29. juuli 2010, kell 13:03 (EEST)

: Seal on juttu Juno rannast (Juno Beach) -- Ahsoous 29. juuli 2010, kell 13:24 (EEST)

:: Võib siis niisugusel kujul linkida. Andres 29. juuli 2010, kell 14:24 (EEST)

Kas ladina nimedes j-i ei või kasutada? Andres 29. juuli 2010, kell 13:03 (EEST)

Üldiselt mitte. Aga vaatasin nüüd, et ladina-eesti sõnaraamatus on nimi Veii eesti vastena antud Veji. Ju seda kuju on siis eesti keeles kasutatud. Ma küll ei näe põhjust, miks eesti keeles Veji kirjutada. --Metsavend 30. juuli 2010, kell 09:54 (EEST)
Juno nimi on tõenäoliselt etruski päritolu. --Metsavend 30. juuli 2010, kell 09:54 (EEST)

Nähtavasti samal põhjusel, miks Juno.

On ka teisi versioone, mis võiks lisada. Sa võiksid lisada ka oma versiooni koos viitega.

See, mis ma alguses kirjutasin, tundub ebatõenäoline.  Andres 30. juuli 2010, kell 14:29 (EEST)

siinsel täpsustuselehel on viide kosmoselaevale, kuid err-i viimases nupus on juttu tehiskaaslasest, kumb on õige?
* http://novaator.err.ee/v/universum/0872cfc2-a5c7-49df-9f6c-d0016878d621/video-nasa-satelliit-juno-joudis-parast-viieaastast-reisi-jupiteri-orbiidile
suwa 5. juuli 2016, kell 14:39 (EEST)


Kasutaja arutelu:Madgangster

Kas oled selle teksti autor?--WooteleF 26. november 2010, kell 18:22 (EET)

tektsi all on ju kirjas kust on tekst pärit

:Ma nägin. Aga kui sa ei ole selle teksti autor, ei või sa seda siia üles laadida.--WooteleF 26. november 2010, kell 18:32 (EET)
kas nüüd sobib või  on veel midagi valesti

Kas te olete Ülle Kask?--WooteleF 26. november 2010, kell 20:29 (EET)
Ülle kask on minu ema
kuidas  ma saan selle info ja pildid nii ylesse et need sinna ka jääks
siinne info on liiga segane et millestki aru saada

Kui Sa kinnitad, et autor on nõus info avaldamisega Vikipeedia tingimustel, siis taastame Sinu redaktsiooni. Andres 27. november 2010, kell 00:18 (EET)

Piltide juurde tuleb ka lisada, kes on pildi autor (kui ise tehtud, võib kirjutada, et ise tehtud) ja võimaluse korral selgitus pildistamise aja kohta ning pildil kujutatu kohta. Kui kellegi teise kohta, siis kirjutada, et autor on litsentsiga nõus. Andres 27. november 2010, kell 00:21 (EET)
teksti  autor: Ülle Kask  on nõus selle info mis on pööravere mõisa ja pööravere kohta avaldamisega vikepeedia tingimustel

Tutvu juhendiga ja püüa artikkel teiste mõisaartiklite eeskujul korda teha.--WooteleF 27. november 2010, kell 00:51 (EET)

Palun kirjuta järgmiste piltide juurde, kas sina kui üleslaadija oled ise neist mõne autor või kes teine on autor ja kust on pildid saadud. Kui autor on keegi teine, siis edasta aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et nõus vastavate piltide avaldamisega valitud litsentsi tingimustel.
* :Pilt:Middendorffi mälestus kivi.JPG
* :Pilt:Pööravere viinavabriku varemed.jpg
* :Pilt:Pööravere mõisahoone aastal 2010.JPG
* :Pilt:Pööravere mõisahoone enne põlengut.jpg
* :Pilt:Pööravere mõisa hoone peale põlengut.jpg
--Pikne 27. mai 2014, kell 16:43 (EEST)