Arutelu:Veedad

Pealkirja panin "Eesti keele sõnaraamatu järgi, ülejäänud terminid ENE 1. välja ande järgi. Kui vahepeal on midagi muutunud, siis parandage.
Sisu ei ole kuigi täpne. Näiteks on upanišadid suurelt jaolt tekkinud hoopis hiljem kui siin on mainitud. Andres 31. mai 2006, kell 19.29 (UTC)

Jah, ja tegelikult peaks siin rääkima ainult veedadest. Brahma raamatud ja upanishadid peaksid olema eraldi artiklites käsitletud. Korrektne üldnimetus kõigile neile oleks jah vedistlik või vedantistlik kirjandus. --Lulu 10. jaanuar 2007, kell 12:54 (UTC)

: "Brahma raamatute" õige nimi eesti keeles on "brahmanad", "upanishadid" on upanišadid.

: Sõna "vedad" on kasutusel kitsamas tähenduses ja laiemas tähenduses, mis hõlmab ka brahmanad, aranjakad ja upanišadid. Väljendit "vedistlik kirjandus" tean esinevat ainult vikipeedias. "Vedantistlik"  ei ole kindlasti õige. Krišnaiidid kasutavad sõnu "vedakirjandus" (ma ei tea, kas see hõlmab vedasid laias mõttes) ja "vedalik" (viimast kasutavad vist ka teised). Arvan, et kui, siis tuleks kasutatada väljendit "vedalik kirjandus". Andres 10. jaanuar 2007, kell 17:59 (UTC)

Artiklite pealkirjad peaksid olema eestipärased, mitte inglisepärased. Andres 26. jaanuar 2007, kell 20:15 (UTC)

Jajah, sama mure siingi. Ootasin just sobivat arutelu kohta, et sellest rääkida. On olemas IAST ehk rahvusvaheline standard sanskriti translitereerimiseks ladina tähestikku. Olen ja oleme seda kasutanud, aga mitte artiklite pealkirjades, vaid enamasti sulgudes ja kursiivis, paralleelvariandina. Oleks korrektne seda alati esitada, kui vähegi võimalik. --- Mis aga on "eestipärane"? Siin tuleb suur hulk probleeme.

:: Me oleme sanskriti pärisnimede puhul kasutanud Linnart Mälli transkriptsiooni. Üldnimed tuleb kirjutada kas eestipäraselt või rahvusvahelises transliteratsioonis. Inglise transkriptsiooni kasutada ei tohi. Andres 27. jaanuar 2007, kell 09:32 (UTC)
*Näiteks seesama śikṣā. Translitereering näitab kahte erinevat š-häälikut. Olgu peale: inglispäraselt ja lihtsustatult tuleks shiksha, "eestipäraselt" tuleks siis šikša. Aga millistel juhtudel tuleb sh muuta š-ks? Kindlasti mitte kõigil juhtudel. Kui on tegemist nimega näiteks ja inimene ise kirjutab oma nime ladina tähtedega ja sh-ga, siis peab see kindlasti ka selliseks jääma. Sest see on tema nime ladinatähestikuline kirjapilt ja ykski reegel ei ytle, et pärisnime tuleks kuidagi "eestipäraseks" väänata. Niisiis ikka Shirvadakar, aga mitte Širvadakar jne. Sama on ka kohanimedega. Kui India kohanimi on ladina tähtedega kirjutatud ja seal on sh, siis peaks see ka eesti keeles samamoodi olema esitatud. Niisiis Bangladesh, aga mitte Bangladeš jne. Olgu peale. Aga kui on tegemist sellise nimega, mis sisaldab mingit üldmõistet? Maharishi näiteks on kasutusel pärisnimena ning "rishi" tähendab seal "õpetajat". Kas me siis kirjutame inimese nime ikka sh-ga, aga yldmõiste kirjutame š-ga? Mida teha näiteks jumalate nimedega? Kas me siis kirjutame Višnu ja Lakšmi, kui jutt on jumalatest, aga Vishnu ja Lakshmi siis, kui tegemist on isikunimedega? (Need nimed on isikunimedena Indias muideks väga levinud.) Aga miks ometi? Tegemist on ju yhe ja sama nimega. Mille alusel me vahet teeme? Lõpuks, ka jumalate nimed on ju pärisnimed. --- On olemas miski seisukoht, et kui tegemist on eesti keeles "mugandunud" mõistega, siis oleks eelistatav š, aga mitte sh. Aga kes otsustab, millal on kasvõi seesama shisksha "mugandunud"? Ja kelle jaoks "mugandunud"?

:: Kui on tegemist tänapäeva inimese nimega, siis me muidugi Mälli transkriptsiooni ei kasuta. Tänapäeva kohtade nimed sanskritikeelsed ei ole. Shirvadakar ei ole sanskritikeelne nimi. Tänapäeva India nimed isiku- ja kohanimed kirjutatakse inglisepäraselt. Sama kehtib Bangladeshi nimede kohta. Kui on tegemist nimega, siis me ei arvesta seda, et nimekoosseisus on sõnad, mis on eesti keeles kasutusel ka üldnimedena. Jumalate nimesid me võtame sanskritikeelsetena, tänapäeva eesnimesid mitte. Sellest vahe tulebki. Mugandunud sõnad on mõned üksikud, neid naljalt juurde ei tule. Mugandunud sõnad, nagu ka teised eestikeelsed sõnad, kirjutatakse eestipäraselt. Kui tegu ei ole eestikeelse sõnaga, siis tuleb kasutata transliteratsiooni kursiivis. Kindlalt alati öelda ei saa, kas tegu on eestikeelse sõnaga. Kahtluse korral võib alati kasutada transliteratsiooni. sh š asemel ei ole sanskriti päritolu üldnimede puhul kunagi õige. Andres 27. jaanuar 2007, kell 09:32 (UTC)
*Veelgi hullem on lugu y-ga. "Eestipärastatult" muutub y kohe j-ks: niisiis peaks nagu kirjutama "jooga", aga mitte "yoga" jne. No tore. Sama kysimus muidugi, millal on midagi "mugandunud", aga see selleks. Häda on hoopis selles, et j esineb selles rahvusvahelises transliteratsioonis samuti ning omandab sellise eestipärastuse tõttu kaks erinevat hääldust. Kui lugeja ei tea, kas sõna on "ära eestipärastatud" või mitte, ei oska ta ka arvata, kas j tuleb hääldada nagu [j] eesti keeles või nagu translitereering ette näeb, ehk siis [dž]. Kasvõi seesama "vyakarana" siin. Niipea kui see kirjutada "vjakarana", tuleb kohe segadus. Eriti tore on muidugi see "jyotisha". Kas "džjotiša" siis tõesti või??? No ei! Tavaline hääldus on hoopis [jootiš], pealegi.

:: Sõna "jooga" kuulub vist mugandunud sõnade hulka. Seda sõna võib põhimõtteliselt kirjutada ka yoga (kursiivis), kuigi seda tavaliselt ei tehta, sest eesti sõna on olemas. Mingit segiajamist ei saa olla, sest kui kirjutatakse püstkirjas, tuleb lugeda eesti moodi, ja kui kirjutatakse kursiivis, siis transliteratsiooni järgi. Mis puutub hääldusse, siis [jootiš] ei ole sanskritikeelne hääldus (tõsi küll, sanskriti hääldus on konventsiaalne ning sellel on variandid). Eestipäraselt tuleb kirjutada sanskriti hääldusnormi järgi (muidugi mugandatult). Andres 27. jaanuar 2007, kell 09:32 (UTC)

Võiks muidugi kysida asjatundjatelt, aga kus nad on? Need asjatundjad muudavad oma meelt ju ka kogu aeg. Ega näiteks Linnart Mäll pole kogu aeg yht ja sama soovitanud-kirjutanud. Samuti ka õigekeelsuse komisjonid, ÕS-id, keeleinstituudid jne. Täna nii, homme naa.

:: Mis puutub keele normeerijatesse, siis tuleb lähtuda nende viimasest seisukohast (otsusest). Kui nad ümber mõtlevad, siis keele norm muutub. Mis puutub Mälli transkriptsiooni, siis minu teada on see kaua samana püsinud. Ma ei ole kohanud ametlikku seisukohta sanskritikeelsete pärisnimede kirjutamise kohta. Andres 27. jaanuar 2007, kell 09:32 (UTC)

Kus saab vaadata Linnart Mälli transkriptsiooni-reegleid? --Lulu 27. jaanuar 2007, kell 09:52 (UTC)

: Ma ei tea, kust neid vaadata saab. Olen neid kuskilt lugenud, ja need on näha ka praktikas. On siiski üks asi, mille vastu ma olen võib-olla eksinud. Nimelt on võib-olla nii, et viimase silbi lõppvokaali pikkust ei märgita.

: Ah jaa, kas mitte ka EE ei järgi Mälli transkriptsiooni? Andres 27. jaanuar 2007, kell 11:58 (UTC)

Kahju, aga kui pole olemas kättesaadavat "Mälli transkriptsiooni-reegleid", siis pole ka millestki juhinduda. Võin muidugi Mälli käest ise järgi kysida, aga pole kindel, kas tal yldse midagi taolist olemas on. --- Need kaks asja (sh/š ja y/j) olid vaid mõned näited. Tegelikult on probleeme palju rohkem. Sa kirjutad, et jumalanimed olgu eestipärastatud, aga pärisnimed olgu nagu nad on. Sel juhul, mida teha näiteks Arjuna/Ardžuna nimega? Jne. Sa ytled, et Sa ei ole minu ettepanekuga nõus. Aga reegleid ju ikkagi ei ole. --Lulu 27. jaanuar 2007, kell 17:35 (UTC)

Mälli transkriptsioonis kirjutatakse konsonandid eestipäraselt, pikkade vokaalide puhul (välja arvatud o ja e ning võib-olla ka lõpp-positsioon) kasutatakse rõhtkriipsu pikendusmärgina. Punktiga m  antakse edasi n'-tähega, punktiga r antakse edasi ri-na, pikk punktiga r vist rī-ga. Sellest peaks piisama, aga muidugi võib ju koostada ka transkriptsioonireeglid. Segaseks jäi ainult lõpp-positsiooni pikk vokaal. Minu teada on Mälli transkriptsioon ainuke olemasolev sanskriti transkriptsioon, ja vist ka EE-s kasutatakse seda (mul pole seda käepärast) ning seda kasutavad ka Mälli õpilased. Seda võib ju küsida Mällilt, samuti võib selles asjas nõu küsida Pällilt.

Muidugi on Mällil transkriptsioonireeglid olemas.

Nende näidete puhul on asi täiesti ühene. Transkriptsioonis kirjutatakse mõlemad häälikud ühtviisi "š", ja y kirjutatakse "j", sest see on häälduspärane.
Sa kirjutad, et jumalanimed olgu eestipärastatud, aga pärisnimed olgu nagu nad on.

No kus ma seda kirjutasin? Ma räägin, et sanskritikeelsed pärisnimed tuleb transkribeerida. Sealhulgas "Ardžuna". Andres 27. jaanuar 2007, kell 18:04 (UTC)

Minu ettepanek on järgmine: olgu artiklite pealkirjad just sellises kirjaviisis, nagu artikli autoril (kes peaks ju pisut ise ka asjatundja olema, kuidas ta muidu saab artiklit alustada) need kirja on pannud. Hoolitseda tuleb ainult selle eest, et kohe artikli alguses oleksid sulgudes ära toodud ka alternatiivsed kirjapildid. Ning nende teistsuguste kirjapiltide pealt pealt olgu tehtud ymbersuunamislehekyljed. Vähemalt ei lähe alternatiivse kirjapildiga lingid kaduma. --- Juba VanemTao kaebas siin, et miks varem ei yteldud, et kirjapilt peab olema nii- või naasugune. Et suur töö tehtud, nyyd hakka kõike jälle ymber tegema. Praegu ise tegelen vaikselt hinduismi teemadega ega taha ka kunagi hiljem hakata selliste asjade pärast kõike ymber nikerdama. --- Saan väga hästi aru, et sellise ettepaneku rakendamise puhul (ytleme otse välja: minnalaskmise puhul) suureneb ebayhtlus kirjaviisides. Aga parem head artiklid kui lootusetu tähenärimine.  --Lulu 26. jaanuar 2007, kell 22:14 (UTC)

: Ei ole nõus. Andres 27. jaanuar 2007, kell 09:32 (UTC)

: Sellele küll ei saa loota, et see, kes kirjutab, asja tunneb. Pealkiri ei tohi olla keeleliselt vale. Ja peale järjekindluse ühe nime või sõna  kirjutamisel peab olema ka järjekindlus samalaadsete nimede või sõnade kirjutamisel. Alternatiivsete kirjapiltide pealt tuleks küll teha ümbersuunamised.

Pealkiri ei tohi olla keeleliselt vale. --- Palun seleta, mida Sa sellega mõtled. --Lulu 27. jaanuar 2007, kell 17:37 (UTC)

: Pean silmas näiteks olukorda, kus sanskritikeelne nimi või sõna on antud inglise transkriptsioonis. Andres 27. jaanuar 2007, kell 18:04 (UTC)

Vaata, Andres. Me ei räägi sanskriti keelest ja "teistest keeltest", vaid indiast lähtunud kirjadest ("brahmalikest kirjadest") ja nende translitereerimisest. Kirjutasin selle kohta pikema jutu. Vaata Kasutaja:Lulu/Kirjaviisid   --Lulu 27. jaanuar 2007, kell 22:58 (UTC)

: Sanskriti eesti transkriptsiooni  aluseks võibki võtta juba olemasoleva ladina transliteratsiooni (või transliteratsioonid, mis omavahel kuigi palju ei erine). Mäll ongi seda teinud. Võib ju vaielda selle üle, kui hea tema süsteem on, aga minu teada on see ainus, mis on olemas, ja see on eestikeelses erialakirjanduses kasutusel.   Minu meelest peaks Vikipeedia seda järgima.  Kui on kahtlusi selle autoriteetsuses, tuleks küsida Peeter Pälli arvamust. Minu meelest ei ole Vikipeedia asi uut normi välja töötada. Sama puudutab paali keelt.

"Mälli systeem" ei ole järjekindel. Ta toob sisse eesti kirjakeeles puuduva diakriitilise märgi, rõhtkriipsu vokaali kohal, pikendusmärgina. Põhjenduseks ytleb ta, et need pikendusega vokaalid ei ole "nii pikad" nagu eesti keeles. (Noh ja siis, tahaks kysida. Me kirjutame ju ka vene nimesid, kus on samuti poolpikad vokaalid, ikkagi yhekordselt: Lenin, mitte "Leenin" jne. Miks ei võiks siis kirjutada ka "nirvana", "sansara", ei saa aru.)

Niisiis toob Mäll sisse eesti kirjakeelele võõra diakriitilise märgi, samal ajal aga hoidub millegipärast "y" kasutamisest (mis on võõrkeelsete sõnade kirjutamisel ju eesti keeles ka kasutusel) ning muudab selle "j"-ks. Sellega aga põhjustab ta aga segaduse. Asi on selles, et IAST-is on "j" ja "jh" juba olemas, aga helilistena. Mäll muudab need IAST-i tähemärgid vastavalt "dž" ja "džh"-deks. See kõik võib ju tore ja loogiline olla yhes tema enda poolt toimetatud ja avaldatud terviktekstis, ja nende puhul ta seda systeemi ka kasutabki. Ta ei pööra aga tähelepanu sellele, et eesti keeleruumis ringleb veel väga palju tekste.

Kui Mäll oma õpilastega olid praktiliselt ainukesed ida-huvilised Eestis, siis võis ta ju oma tahtmist alati läbi suruda. Praegusel ajal on aga maailm palju laiemaks läinud ning yha rohkem kasutatakse ka selliseid kirjaviise, mis "Mälli systeemist" erinevad. Ka autoriteetsetes väljaannetes, teatmeteostes jm.

Yks kõige levinumaid "systeeme" on inglise keelest tehtud tõlgete kaudu tulnud lihtne moodus kirjutada kõik india-pärased sõnad nii nagu inglise keeles. Ega ka inglise keeles ole IAST või mõne teise systeemi kasutamise suhtes maailmas yksmeelt. Enamasti aga jäetakse ära kõik romanisatsiooni käigus tekkinud diakriitilised märgid (kuna inglise keeles diakriitikud praktiliselt puuduvad) ning täpi või kriipsukesega "s" tehakse "sh"-ks. Väga lihtne systeem.

Eesti kirjakeeles on see systeem tõepoolest laialdaselt kasutusel. Reeglid on lihtsad. Kõik nimed on yhtmoodi kirjutatud, sõltumata sellest, kas nad pärinevad muistsest ajast või tänapäevast. (Mälli systeemi järgi peab sellel alati vahet tegema, mis aga võib konteksti tundmata või ka tundes olla ysna võimatu.) Ei ole vaja seda tyytut pikenduskriipsukest vokaali kohal (mis ei pruugi igayhele kohe nagunii arusaadav ollagi) jne. Minu poolest võiks kirjutada ka "krishnaistid" ja "vishnuistid", aga kes tahab, võib taolistel puhkudel ka seda katusega "s"-i kasutada, oma asi. Rohkem nagu maitse asi, mitte midagi põhimõttelist või eksitavat.--Lulu 27. jaanuar 2007, kell 23:29 (UTC)

:: See, kas Mälli süsteem on järjekindel või mitte, pole minu meelest üldse oluline. iga süsteem on tinglik.

:: Sellega, et inglispärane süsteem eesti kirjakeeles sanskriti nimede puhul kasutusel on, ma küll nõus ei ole. Nõudlikumas kirjakeeles igatahes mitte. Pigem ütleksin, et kasutusel on Mälli süsteem.

:: Vikipeedias on igasuguse süsteemi kasutamine võimalik, sest varem või hiljem tehakse kindlaks, kuidas on õige.

:: Ma ei taha väita, et Mälli süsteem on ainuõige. Minu meelest ta lihtsalt on ainus, ja meil pole valikut. Andres 27. jaanuar 2007, kell 23:35 (UTC)

:  Tänapäeva India keelte puhul tuleb minu arusaama järgi kasutada ingliskeelseid nimekujusid, sest me kasutame ka India kohanimesid ingliskeelsetena.   Ka seda võib ju Peeter Pällilt üle küsida. Andres 27. jaanuar 2007, kell 23:18 (UTC)

: VanemTao artiklite pealkirjad on alati parandatud. Tema etteheide ei ole õiglane, sest ta ei suuda mitte ühestki kirjapildist kinni pidada.

: Keelelise õigsuse ja artiklite headuse nõue ei ole minu meelest kuidagi vastuolus. Mingit lootusetust ma ka ei näe. Andres 27. jaanuar 2007, kell 10:46 (UTC)
----
Õigekeelsussõnaraamatu järgi on "vedad", sellepärast see pealkiri siin selline oli. Leian, et me peaksime ÕS-i järgima. Teine asi, et võib teha ettepaneku normi muuta. Kirjuta keelekorraldajatele. Andres (arutelu) 6. märts 2013, kell 07:08 (EET)

"Eesti keele seletav sõnaraamat" (kd. 6, 2009) annab eelisterminiks "veedad". Kui ÕS ja EKSS on vastuolus, siis kumba eelistada? Erialases kirjanduses levinud kasutusele vaadates on nii "Ida mõtteloo leksikonis" kui ka Linnart Mälli raamatutes (nt. "Nulli ja lõpmatuse kohal") "veedad".  --Vihelik (arutelu) 7. märts 2013, kell 18:35 (EET)

: EKSS-il ei ole normivat jõudu, ÕS-il on. Ma tean, et erialases kirjanduses on "veedad" ja ise pooldan ka seda, aga kuidagi tuleks vältida Vikipeedia lahknemist keelenormiga. Võiks kirjutada keelekorraldajatele ja küsida, miks nad eelistavad "vedasid". Võib-olla on tegu lihtsalt inertsiga. Andres (arutelu) 7. märts 2013, kell 19:25 (EET)

:: Kui keelekorraldajatele kirjutada, siis kellele? Ja kas näiteks KKIst kellegilt üksikisikult e-kirjana saadud luba/soovitus on ÕSi suhtes ülimuslik? Minu arust on see probleem keerulisem, kui keele- või rahvanimedega, kus P.P. saab oma võrgus olevas andmebaasis kiire muudatuse teha. Uut ÕSi ilmselt niipea oodata ei ole. --Vihelik (arutelu) 7. märts 2013, kell 19:36 (EET)

::: Ma soovitaksin Peeter Pälli, kes on keelekorraldajate pealik. Mingi "luba" muidugi ei loe, aga võib-olla see aitab kaasa normi muutmisele. Või siis saame teada, miks keelekorraldajad eelistavad "vedasid". Andres (arutelu) 7. märts 2013, kell 19:45 (EET)

:::: Kirjutan talle siis selles küsimuses ka. Panen vastuse hiljem siia. --Vihelik (arutelu) 7. märts 2013, kell 19:48 (EET)
Ei ole nõus viimase ühepoolse muudatusega. Ida mõtteloo leksikonis kirjutatakse "veedad". Sõnaveebis on "vedad" ja "veedad" sünonüümid. Ursus scribens (arutelu) 7. aprill 2021, kell 15:33 (EEST)
UPANIŠADID, VANAINDIA KEELEST TÕLKINUD MAIT RAUN, ILMAMAA TARTU 2020, lk 564 veda~ tüvi on ühekordselt. Vrd ka soome viki.--Vaher (arutelu) 8. aprill 2021, kell 17:10 (EEST)

Viide soome vikile pole argument. Rauna tõlget onSirbis juba materdatud. Eestis kirjutatakse Mälli tõlketraditsiooni järgi veedad varsti juba pool sajandit. Ma arvan, et kuni pole uue kirjaviisi suhtes konsensust, tuleks jätkata pika eega kirjutamist. --Vihelik (arutelu) 8. aprill 2021, kell 17:29 (EEST)

:Jah, ma panen tagasi. Andres (arutelu) 10. aprill 2021, kell 02:09 (EEST)
Kui v66rrelda kuidas kasutavad EE, U. Masing, M. Kalda, M. Raun jt alapealkirju 1-4, siis need pole vastavuses. Panen vaidlustusmärgi.--Vaher (arutelu) 12. aprill 2021, kell 14:58 (EEST)

Rauna kohta tehtud kriitikat juba mainisin. Uku Masingu keelekasutus on kõike muud kui konventsionaalne, sama käib ka tema teemakäsitluse kohta. --Vihelik (arutelu) 12. aprill 2021, kell 18:24 (EEST)

:Võõrkeelte isiku-, koha- jm nimesid kirjutatakse nii nagu lähtekeeles: ladinakirjalisest keelest võetakse need üle muutmata kujul, säilitades diakriitilised märgid, muukirjalisest keelest kantakse reeglite järgi üle eesti kirja. Eespool nimetamata keelte puhul saaks järgida rahvusvaheliselt levinuimat kirjutusviisi. (P.Päll, Võõrnimekirjutus, 2017) M.Raun on selle probleemi lahendanud nii P.Pälli kui EE järgi igati eeskujulikult. (Mul pole viimast Ida mõtteloo leksikoni trükki käepärast aga minuteda peaks seal olema Mälli nimekujud parandatud ja  ka veda on ühekordselt.)--Vaher (arutelu) 13. aprill 2021, kell 11:59 (EEST)


Arutelu:Riia

Lipul peaksid olema kontuurid. Andres 1. juuni 2006, kell 21.34 (UTC)

väheke palju on neid numbreid, selline statistika võiks eraldi artiklis olla, praegu on artikkle üle kuhjatud numbritega ja ülevaatlikus kaob ära.
FYI: on olemas ka selline mall: Mall:ElanikeMuutus --TarmoK 17. august 2006, kell 22:17 (UTC)

: Minu meelest ei ole see tabel ülevaatlikkust vähendav. Keda see ei huvita, saab selle hõlpsalt vahele jätta. Eraldi artikkel on minu meelest mõte teha siis, kui materjali koguneb liiga palju. Andres 17. august 2006, kell 22:20 (UTC)
----
elanikke = 731 800 (2005) Andres 24. september 2006, kell 10:38 (UTC)

elanikke = 723 900 (2007) Andres 31. jaanuar 2010, kell 17:57 (UTC)

elanikke = 709 145 (2010) Taivo 25. juuli 2012, kell 00:04 (EEST)
Tabelis ei ole selgitatud elanike arvude päritolu ega kuupäev. Infomallis on teistsugune arv kui tabelis. Andres 27. jaanuar 2007, kell 11:04 (UTC)
----
Arvan, et "Daile Teater" ei ole õige. Andres 29. detsember 2009, kell 19:25 (UTC)

Jutt peaks olema Kunstiteatrist. Andres 31. jaanuar 2010, kell 17:57 (UTC)
----
Läti rahvuspoliitika tulemusena (näiteks ei antud inimestele, kes polnud õigusjärgsed Läti kodanikud, automaatselt Läti kodakondsust) olid juba 2008. aastal Riia elanikest lätlased 42,3% ja venelased 41,0%. 2010. aastal said lätlased taas Riia suurimaks rahvusrühmaks.

See ei klapi. Enne oli siin 2010. aasta  asemel 2006. aasta. Andres 15. veebruar 2010, kell 22:03 (UTC)
----
Kuhu linnapea panna? Andres 3. oktoober 2010, kell 14:01 (EEST)
----
Suzhou viib täpsustuslehele. --Epp 15. veebruar 2011, kell 17:28 (EET)

Ka läti vikist ei selgu, millisest linnast on jutt. Ja nähtavasti peaks see olema Suzhou Shi. Andres 16. veebruar 2011, kell 10:15 (EET)
----
Riia vanalinna kohta peaks olema eraldi artikkel. Andres 16. veebruar 2011, kell 10:11 (EET)
Riia linnaosade ja asumite kohta võiks ka eraldi artiklid olla. 90.191.119.98 16. september 2011, kell 22:17 (EEST)

Kindlasti. Andres 17. september 2011, kell 08:19 (EEST)
----
See artikkel räägib linnast; lehma kohta vaata ... – see on mingi nali või? Ivo (arutelu) 2. juuli 2012, kell 20:36 (EEST)

:Kahtlen tähelepanuväärsuses. --Oop (arutelu) 3. juuli 2012, kell 02:01 (EEST)

:: Loomulikult. Ma ei vaadand isegi seda, millal ja kes selle lausekese pani ja sa juba olid selle eemaldanud. Vastasel juhul oleksin ilmselt sellega ise hakkama saanud. -- Ahsoous 3. juuli 2012, kell 03:19 (EEST)
Metsavend pani. Meil on Eesti lehmade loend, ja Riia (lehm) on seal sees. See tuleks tagasi panna, kui me just ei otsusta, et artiklit ei tule. Andres (arutelu) 8. juuli 2012, kell 16:00 (EEST)

Meil on silmagi pilgutamata koristatud ära viiteid samanimelistele inimestele, keda võib tõepoolest segi ajada. Lehma ja linna segiajamiseks on, vabandage, idiooti tarvis. --Oop (arutelu) 25. juuli 2012, kell 01:46 (EEST)

: Küsimus pole mitte segiajamises, vaid selles, et tuleb leida tee lehma juurde. Meil ei olnud siin mitte segiajamismärkus, vaid täpsustusmärkus. Andres (arutelu) 25. juuli 2012, kell 05:39 (EEST)
----
Minu meelest infokast läks liiga kribuks. Andres (arutelu) 8. juuni 2019, kell 05:05 (EEST)
----
Kuriuss, minu meelest võinuks "Riia" neist pildiallkirjadest pigem lihtsalt välja vista. Linnanimi ei sisaldu ju nende sildade nimedes. Pikne 1. september 2021, kell 18:30 (EEST)

Muidugi võib välja visata (lihtsalt varasem koma oli seal vale, aga kui panna kohamäärus eeslisandina nime ette, ei teki enamasti kellelgi komapanekusoovi). Lause "Linnanimi ei sisaldu ju nende sildade nimedes." pole siiski sobiv argument, sest kohanimi/asukoht või vabalt olla eeslisandina silla nime ees, tegemata sellest silla ametlikku täielikku nimetust. Täisnime / täieliku nimetuse koht on Vikipeedia artiklites esilauses või -lõigus, pildiallkirjast ei peaks seda otsima. (Olgu öeldud, et näiteks "Riia Inglisild" ja "Tartu Inglisild" on keeleliselt paremad kui "Inglisild Riias" ja "Inglisild Tartus", sest viimased võivad jätta mulje, nagu oleks Inglisild mobiilne: käib teistes linnades gastroleerimas või kolab siia-sinna nagu polkovniku lese hulkuv neer.) Kuriuss (arutelu) 7. september 2021, kell 17:32 (EEST)

: Seda küll, et valesti tingimata polnud, aga sellegipoolest jäi minu meelest liiga kergesti mulje, et linnanimi on sillanime osa. Eriti kuna puudub kontekst, kus oleks tarvis täpsustada, millise linna sillast on jutt. Näiteks Tartu sildade ülevaates ju ka ei täpsustataks Inglisilla juures nii muuseas, et jutt on Tartu Inglisillast. Pikne 7. september 2021, kell 18:02 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kinnaz

Tere tulemast Vikipeediasse, Kinnaz! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. juuni 2006, kell 06.26 (UTC)

Tervist tervist :)
test

Selleks et asendada üks pealkiri teisega, tuleb kasutada nuppu "teisalda", mis asub pealkirja kohal paremal peaaeegu ääres.
Selleks et suunata lugeja ühe pealkirja juurest teise juurde, tuleb selle pealkirja alla, millelt suunad, kirjutada:
#redirect
ja topeltnurksulgudesse kirjutada selle lehekülje pealkiri, kuhu Sa lugejat suunad. Andres 5. juuni 2006, kell 18.17 (UTC)
okey tänud :)
Kinnaz 5. juuni 2006, kell 18.19 (UTC)


Arutelu:Henrik (Taani prints)

"Joachim" ei ole hea link. Andres 2. juuni 2006, kell 06.56 (UTC)
H. nimi on Henrik, mitte Prints Henrik! Artikli pealkiri peaks olema Henrik (Taani prints).

Taani keeles on ta tiitle greve de Laborde de Monpezat.  Kas ta on siis kahe krahvi tiitliga või ühe tiitliga Laborde de Monpezat? Ott 2. juuni 2006, kell 07.09 (UTC)

Niipalju kui mina aru saan perekonnanimi on (de) Laborde de Monpezat ja ta on Laborde de Monpezat' krahv.

Tema esivanemad on varem kandnud nime Laborde. Kuidas nimi on kahekordseks saanud, seda ei tea. Õigus krahvitiitlit kanda on kahtlane. Andres 2. juuni 2006, kell 07.16 (UTC)

: La famille de Laborde est une famille bourgeoise d'origine béarnaise, qui depuis le XVIIe siècle porte le nom de Laborde de Monpezat, suite au mariage le 16 août 1648 de Jean de Laborde avec Catherine d'Arricau, dame de Monpezat. Ehk siis seda kirjutab prantsuskeelne Wikipedia perekonna kohta. Lühidalt, Monpezat nimi tuleneb 1648. aastast, mil Jean de Laborde abiellus Catherine d'Arricau'ga, kes kandis Monpezat lisatiitlit (ei oska dame paremini eesti keelde panna). Edaspidi see nimi lihtsalt lisati de Laborde'ile. Krahvitiitli kasutamise õigsuse kohta juba lisasin biograafiasse märkuse. Kystilla 28. juuni 2007, kell 05:38 (UTC)

Kuna Margrethe II lehel puudus õige link siia, lõin kogemata uue lehekülje prints Henrikust. Kustutan? Lisan? Mida teen? Kystilla 27. juuni 2007, kell 08:19 (UTC)

Lisa uue lehekülje sisu siia ning seejärel tee ümbersuunamiseks. Andres 27. juuni 2007, kell 08:35 (UTC)

Lisasin sisu, aga ei saa ümbersuunamisega hakkama. Väidab, et sellise nimega lehekülg on juba olemas ja ma ei saa aru, mida ma valesti teen. Kystilla 27. juuni 2007, kell 09:27 (UTC)

: Ma ei tea, mul õnnestus. Andres 27. juuni 2007, kell 10:08 (UTC)

: Ma lihtsalt ei oska ümber suunata. Aga aitäh :) Kystilla 27. juuni 2007, kell 17:29 (UTC)


Kasutaja arutelu:Boris~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Boris! Andres 2. juuni 2006, kell 11.17 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Boris~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Karl Dönitz

Presidendina astus ta ametisse 1. mail. Andres 2. juuni 2006, kell 12.50 (UTC)
Nürnbergi protsessil mõisteti ta 11 aastaks ja 6 kuuks vangi. Sellest karistusest kandis ta reaalselt Spandau vanglas 10 aastat.
Pole hetkel täpsemat allikat käepärast, kuid en:Nuremberg Trials andmeil mõisteti ta just kümneks aastaks vangi.

Paistab, et nii ongi. --Metsavend 2. juuni 2006, kell 23.39 (UTC)

:Mulle tundub nii, et ta istus tegelikult 11 aastat ja 6 kuud (alates 23. maist 1945, koos enne protsessi istutud ajaga) ja mõisteti vangi 10 aastaks - mitte vastupidi!

Dönitzile määratud karistus oli kõige vastuolulisem.

See on hinnang. Andres 11. mai 2007, kell 09:37 (UTC)

: Võtsin välja. Taivo 16. mai 2011, kell 21:10 (EEST)

Auastmed vajavad toimetamist. Eestikeelsetes on arvatavasti miski mäda, sellepärast panin igale poole saksakeelse kõrvale. Taivo 16. mai 2011, kell 21:10 (EEST)

Eestikeelsed on ju maaväe auastmed. --Numbriga kärumees 17. mai 2011, kell 15:09 (EEST)
Selline lehekülg --Numbriga kärumees 20. september 2011, kell 17:31 (EEST)

Meie juht Adolf Hitler on langenud. Tema võitluse ja ta vankumatult sirge elutee lõpuks on ta kangelassurm riigi pealinnas. Kogu ta elu oli saksa rahva teenistuses. Ta võitlus bolshevistliku üleujutuse vastu oli kasuks mitte ainult Euroopale, vaid ka kogu maailmale. Juht on nimetanud minu oma järglaseks. Täiesti teadlikuna oma vastutusest võtan üle saksa rahva juhtimise sel saatuslikul hetkel. Mu esimene ülesanne on päästa saksa rahvas bolshevismi poolt hävitamisest ja ainult selle ülesande täitmiseks jatkatakse võitlust. Nii kaua kui inglased ja ameeriklased takistavad meid saavutamast seda eesmärki, võitleme ja kaitseme endid ka nende vastu. Inglased ja ameeriklased ei võitle siis oma rahvaste huvide eest, vaid bolshevismi levitamiseks.
Hitler langes Berliinis. Välis-Eesti, 6. mai 1945, nr. 18, lk. 3. --Numbriga kärumees 3. veebruar 2012, kell 14:39 (EET)
--------
"8. mail 1945 kirjutas ta alla Saksamaa allaandmisprotokollile ..." – teised kirjutasid umbes siis alla kapitulatsiooniaktile, aga tema allaandmisprotokollile? Kuriuss (arutelu) 16. juuli 2021, kell 21:42 (EEST)


Arutelu:Üleminekuperiood (1990–1992)

Mis see Üleminekuperiood on? Miks algab 1.1.1990? Miks rahvaarv on sama? Miks muutub pindala? jne, jne...
--Metsavend 2. juuni 2006, kell 13.29 (UTC)
Pealkiri ei ole minu meelest sobiv. Üleminekuperiood kuulutati 1990. aastal välja. Andres 2. juuni 2006, kell 13.30 (UTC)

Esitage küsimused ja ma vastankui on 10 küsimust koos.Harri 4. juuni 2006, kell 13.03 (UTC)

Siin ei ole midagi küsida. Artikkel tuleb korda teha. Andres 4. juuni 2006, kell 13.28 (UTC)

:meil on ka link Üleminekuperiood Eesti Vabariigi taastamiseks. V-o annab see mõtteid, kui artikli pealkiri osutab halvaks--Estopedist1 (arutelu) 16. veebruar 2018, kell 11:16 (EET)

Puudub lehekülg [[Üleminekuperiood]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. mai 2007, kell 08:24 (UTC)

"Riigi nimi:Eesti Nõukogude Sotsialistlik Vabariik" ENSV ei olnud ju tegelikult mingi riik, vaid NSV Liidu haldusüksus. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 7. juuli 2014, kell 16:21 (EEST)

Meil on ka artikkel Eesti taasiseseisvumine. V-o peaks toda artiklit laiendama, mitte piirduma vaid 1991. aastaga, ja siis saaks praeguse artikli sisu sinna viia. Nt võimalik protsessi paremini näitav pealkiri Eesti iseseisvuse taastamine. Mõtteid saab ka nt fiwiki artiklist :fi:Baltian maiden itsenäistyminen 1986–1991--Bioneer1 (arutelu) 8. august 2014, kell 14:36 (EEST)


Arutelu:Vasakpoolsus

Kas Rahvaerakond Mõõdukad oli konservatiivne? Andres 2. juuni 2006, kell 15.37 (UTC)
Võtsin "konservatiivne" ära.--Kinks 2. juuni 2006, kell 19.26 (UTC)
muutis Rahvaerakond Mõõdukad end ümbernimetamise tulemusel Sotsiaaldemokraatlikuks Erakonnaks

Kas poleks parem öelda "nimetas end ümber"? Ja kas mitte tolle partei Mõõdukate tiib polnud algusest peale sotsiaaldemokraadid, kuid häbenes end nii nimetada? Eriti vasakpoolsetel seisukohtadel oli Mõõdukate noortekogu.

Peale selle, arvan, et vasakpoolsust ei saa defineerida vasakpoolsete ideoloogiate loetlemise teel. Andres 2. juuni 2006, kell 21.34 (UTC)

Aga olgu, päris nii ei olegi tehtud. Andres 2. juuni 2006, kell 21.35 (UTC)
Võtsin maha lauseosa, mis väidab, et vasakpoolsed
"lükkavad tagasi tsentraalse planeerimise, mis lämmatab rikkuse suurendamise allikad".
Kommunistid on vasakpoolsed ja ei lükka seda tagasi. Vasakpoolusesse kuuluvate erinevate vaadete juurde võib kirjutada, mille poolest mingi vaade teisest erineb. Vasakpoolsus üldiselt tuleks ikka kõiki alamosi hõlmavalt defineerida. --Kirju 26. september 2006, kell 10:13 (UTC)

Kas meil peaks olema artikkel vasak? Kuhu koondada viited vasaku poolega seonduvatele mõistetele, nt vasakukäelisus, vasakpoolkaitsja, vasakpoolne liiklus, pakpoord jne? Adeliine 26. september 2012, kell 17:56 (EEST)

Siis pigem Vasak pool. Andres (arutelu) 26. september 2012, kell 21:18 (EEST)
" ....kuid ükski kriitiliselt mõtlev inimene ei ülista ka kapitalismi. " Kas sellised hinnangute andmised on Wikipedias lubatud? - Anonüümne

Aitäh märkuse eest! Leian, et kogu see lõik on problemaatiline. Võib-olla saab seda kasutada muus kontekstis kellelegi omistatuna. Kui see koht lihtsalt välja võtta, moondub mõte. Tõstan selle lõigu välja. Andres (arutelu) 1. märts 2015, kell 13:51 (EET)     Andres (arutelu) 1. märts 2015, kell 13:51 (EET)
21. sajand läheb tulevikule vastu mässumeelsena ja kodanlusevastasena. Kommunismis ei taha küll pea keegi elada, kuid ükski kriitiliselt mõtlev inimene ei ülista ka kapitalismi. Radikaalse tee otsingud viivad põlvkondi vastumõtlejaid üksteise järel vasakpoolsete ideoloogiate juurde, milles süütuim taktika revolutsioonilise situatsiooni esilekutsumiseks on kodanluse kritiseerimine. Euroopas ja Ameerikas on vähe kunstnikke, kes ei rõhutaks oma vasakpoolset hoiakut ja kirjanikud väljendavad sümpaatiat väikese inimese vastu. Kultuuriteoreetikud räägivad sellest, kuidas kunst peab väljendama tõde postkapitalistliku ühiskonna kahepalgelise moraali, rahajõu ja interkontinentaalsete korporatsioonide määratu mõjujõu kohta ning sugupoolte sotsiaalsest ebavõrdsusest.
Andres (arutelu) 1. märts 2015, kell 13:52 (EET)
----
"Enne 1940 aasta valimisi Eestis oli võimalus endised parteid taastada, kuid ainukesena jõudis seda enne valimisi – 4. juulil teha Eestimaa Kommunistlik Partei," Ei ole objektiivne jutt. Ainult Kompartei tuli põranda alt välja, teisi erakondi taastada ei lubatud. Velirand (arutelu) 13. oktoober 2015, kell 14:32 (EEST)
Enne 1940. aasta valimisi Eestis oli võimalus endised parteid taastada, kuid ainukesena jõudis seda enne valimisi 4. juulil teha Eestimaa Kommunistlik Partei, kes moodustas 21. juuni 1940 valitsuse, eesotsas Johannes Vares Barbarusega. 21. juuli 1940 võttis Tallinnas Toompeal Riigivolikogu oma korralisel istungjärgul vastu otsuse Eesti astumisest NSV Liidu koosseisu.

Seda niimoodi jätta ei saa, see lõik vajab kindlasti ümbersõnastamist. 2001:7D0:87CA:9180:8C8C:F9CF:F34:58A4 4. august 2017, kell 13:52 (EEST)

: Võtsin selle välja. Kes oskab, pangu midagi muud asemele. Andres (arutelu) 4. august 2017, kell 14:25 (EEST)


Arutelu:1987

* 6. juunil said Raekoja platsilt alguse öölaulupeod.

Võtsin selle välja, sest need on avaldamata andmed. Teadaolevad öölaulupeod said alguse 1988. Andres 2. juuni 2006, kell 23.55 (UTC)
Välja jäetud:

06juunil said Raekoja platsilt alguse,noorte muusikute eestvedamisel,hiljem traditsiooniks kujunenud öölaulupeod.Algasid need Raekoja platsilt peale vanalinna päevade ametliku osa lõppu ja päev hiljem kulges üritus pikas rongkäigus Lauluväljakule.Algul omas kogu lõbu stiihilist iseloomu.Kui aga tolleaegsed parteifunktsionärid nägid,et koos laulmas käivat rahvast ei saa enam vaigistada,otsustati anda "roheline tee" ja saadeti Lauluväljakule "ametlikud" bändid.Esimeseks neist osutus saatuse tahtel "Rodeo".1988 aastal oli ettevõtmine juba täies jõus ja alusepanijad unustati ning tsenseeriti.
Andres 3. juuni 2006, kell 08.38 (UTC)
Välja tõstetud:
04.06.1987 Pandi Raekoja platsil alus järjest kasvanud ja rahva meeli vallutanud sündmusteahel-öölaulupeod,mis päev hiljem Lauluväljakule kolinuna suureks Laulvaks revolutsiooniks arenesid.
Kuidas asjad arenesid,võib lugeda ka Kultuur ja Elu 4/2006 numbrist,kus Laulja Aarne Meensalu alias Korsten oma senitsenseeritud mälestused avaldatud sai.
http://kultuur.elu.ee/ke486_laulupidu.htm
Andres 10. mai 2007, kell 05:54 (UTC)

Teen paranduse.Tõesti viga sees.Algus oli 04.06.87.Isegi Soome Wikis on olemas tõesed andmed.Kontrollida saab sealmaal ka kergemini.Yleisradio arhiivis on olemas intrervjuu,mis seda väidet tõestab.Intevjueeriateks olid Veikko ja Erkki.Siin aga täidetakse ilmselt kõrgemalt poolt tulnud korraldust asi iga hinna eest saladuses hoida.Mina aga jonni ei jäta ja teen kõik,et ajalugu saaks lõpuks kirja nii nagu tegelikult oli. Tann.

PS! Kas tõesti usutakse,et inimesed,kes osalesid (tuhanded ) on nüüdseks nii seniilsed,et ei mäleta või hoopis surnud.
veel üks vihje,mille juhuslikult leidsin.
http://www.delfi.ee/news/1990/muud/article.php?id=13885403
af

Ma arvan, et Kultuur ja Elu artikli põhjal peaks neid "eellaulupidusid" mainima küll.--Boy 17. juuli 2007, kell 07:11 (UTC)

:Arvan,et nüüdseks oleks juba sobilik jonn jätta ja asi uuesti tagasi panna.Siit välja jäetud materjalid ON juba mujal avaldatud.Praegu käib niikuinii täie auruga materjalide kogumine(terve meeskond töötab(ka Soomes).Järgmise aasta Öölaulupidude lavastuse ajaks on tõenäoliselt kõik vajalik olemas ja siis oh seda häbi ajaloo võltsijaile! PS! halastust enam ei tunne!
----
Kuskil siin peaks olema link artiklile Muusika 1987. Andres 16. august 2008, kell 21:59 (UTC)

Jah, kohe aastate all. --Tiuks 16. august 2008, kell 22:10 (UTC)
Boy!
Mismoodi eellaulupidusid.Defineeri ära laulupidu ja eellaulupidu.Tegevus on ju üks.Kohal on hulk lauluhuvilist rahvast,kes ka koos laulavad.Kas siis see,et üks on stiihiliselt alanud ja teine võimude poolt heakskiidu saanud,teeb ühest ühe ja teisest teise.Pigem oli tegu lumepalliefektiga.Algul tasapisi ja võimude(k.a.Savisaare isiklikku)vastuseisu saanud üritus muudkui paisus ja paisus.Vahepeal lihtsalt anti asjale roheline tee kui nähti et asi manitsustest hoolimata ära ei lõpe ja saadeti peale ametlikud bändid.Pigem võiks nimetada 88 aasta omi ja hilisemaid enam mitte öölaulupeoks vaid öökonserditeks.Öölaulupidudeks nimetas muideks kogu üritust esimesena praegu Tabasalu konstaablina töötav Andrus Purje(purjekas),kes meiega igal ööl möllas.1987 aastal koos pilli mänginud poisid tegutsesid hiljem edasi ansambel "Sanitaarpäevana".Põhiline tuntus oli neil vanalinnas,kus nad ka tänavamuusikutena üles astusid.
 Isegi Mart Mikk,kes on ajaloos kirjas kui esimene esineja öölaulupidudel on tunnistanud(panen ka lingi),et ansambel Rodeo polnud sugugi see esimene.
 Mina isiklikult ei saa aru,kuidas on nii lihtsat tõde nii raske tunnistada.Kas tõesti aastatepikkune ajupesu ja kellegi ambitsioonidest(näit.Savisaar koos rahvarindega) lähtuv ajalootõlgendus... Või siis saame karistada tolleaegse sõnakuulmatuse eest.Käskis ju Savisaar isiklikult meil see jama ära lõpetada.
 Link:http://www.youtube.com/watch?v=VGUwfHN43t0
teine ka:http://www.youtube.com/watch?v=E9G92BetCSg

Savisaarel ei olnud 1987. aastal mitte mingit võimu. Andres 5. aprill 2010, kell 09:36 (EEST)
===Öölaulupeod? jätkub===
Tõin selle valest kohast (Kategooria arutelu:1987. aasta Eestis) siia: Sellest loetelust on puudu 87.aastal 6. juunil Raekoja platsil alanud ja 7. juunil üsna suurejoonelise rongkäiguna(231 inimest) Lauluväljakule kandunud esimesed, rahvaalgatusena alanud ja 14. juunini kestnud öölaulupeod.

see polnud ilmselt tähelepanuväärne üritus. Vt ülevalt poolt--Bioneer1 (arutelu) 2. veebruar 2015, kell 19:43 (EET)

: Miks see tähelepanuväärne ei olnud? Andres (arutelu) 3. veebruar 2015, kell 11:09 (EET)
----
Mina võtaks sündinute alt suurema osa välja. Andres (arutelu) 24. mai 2019, kell 10:01 (EEST)

Selle põhjal, et sina neid 1987. aastal sündinud välismaa kuulsuseid ei tunne?--Raamaturott (arutelu) 20. detsember 2022, kell 20:34 (EET)


Arutelu:Kyūdō

Muidugi tuleb siin üksjagu grammatilisi parandusi teha, ja võib olla ka rohkem detaile kyudo kohta. (Jah, mu Eesti keele grammatika ei ole see mis ennem.:)
Siiski, minu arvates ei peaks „Kyudo“ „Kyüdöga“ asendatama, mis puutub rubriiki. Nüüdne varjant on rõhkude väljenduseks hääldamise osas (romaji), kuid ei ole kasutatud tavalises textis.
Seda versiooni peaks nimetama teksti alguses, kuid mitte kasutama rubriigina.
Teine argument selle vastu on ka et kui inimesed otsivad sõna „kyudo“ siis ei kasuta keegi rõhumärke otsingus.
Sõna „kyudo“ ei ole mitte vähem kasutatud versioon, et sealt edasi peab „kyüdöni“ saatma.
Loodan et need argumendid on küllalt veenvad selleks et kyudo tagasi originaalkohale saata.
Kena päeva.

Ei, need argumendid ei ole veenvad.

Nimekuju "Kyudo" alt läheb ümbersuunamine sellele leheküljele siin, nii et seda sõna otsides jõutakse siia.

Kriipsud tähtede kohal ei märgi mitte rõhku, vaid täishääliku pikkust. Pikkust märkivad märgid jäetakse näiteks inglise keeles ära, sest inglise keeles kiputakse diakriitilisi märke eirama. Eesti keeles ei ole õige seda jäljendada.

Sõna "kyudo" ei ole eesti keele sõna,  vaid toorlaen (selles esineb võõrtäht y ning seda ei hääldata nii, nagu kirjutatakse). Kui juba kasutada toorlaenu, siis on korrektne laenata otse jaapani keelest. Tõsi küll, oleks võimalik kasutada ka Jaapanis kasutatava rōmaji (rômaji) varianti kyûdô, kuid me kasutame Vikipeedias rahvusvahelist latinisatsiooni, mistõttu tuleb kirjutada vormi kyūdō.

Sõna peab olema kursiivis.

Eesti vikipeedias ei juhinduta mitte  kasutamise sagedusest, vaid õigekeelsusest.

Arutelulehel allakirjutamisel vajuta neli korda ~ . Andres 3. juuni 2006, kell 10.55 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kyudo.jp/english/index.html
** In Kyūdō on 2013-06-24 11:54:30, 404 Not Found
** In Kyūdō on 2013-07-06 09:35:47, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:36 (EEST)


Arutelu:Marko Albert

Sõna ranking (artiklis kui rankingus) tuleks asendada sõnaga edetabelis vms.
-Mardus 3. juuni 2006, kell 23.13 (UTC)


Arutelu:Läänemaailm

Üldiselt peaks Eestigi Läänemaailma kuuluma. Nii juba mõned sajandid. - Urmas 4. juuni 2006, kell 13.52 (UTC)
Arvan, et tuleks vahet teha kultuurilise läänemaailma (kuhu kuulub ka Eesti) ja raudse eesriide taga asunud poliitilise läänemaailma vahel. Linke siia on mõlemas mõttes, aga sellistel linkidel pole mingit mõtet, kui siin räägitakse ainult sõnast. Peale selle, milleks tuua samasse artiklisse veel lääne kultuur? Andres 4. juuni 2006, kell 13.53 (UTC)
Artikli algus tuleb kaardiga täpsesse vastavusse viia, muidu pole kaardil mõtet.
Tegelikult on vaieldav, kas näiteks Venemaa kuulub Läänemaailma. Andres 4. juuni 2006, kell 14.04 (UTC)
Teine kaart vajab mingit legendi. Andres 4. juuni 2006, kell 14.27 (UTC)

: Jajah, ja aitäh jooksvate kommentaaride eest. Selles mõttes peaks nyyd korras olema: Eesti on alati Läänemaailma osa ja Venemaa võib kah olla mõnikord... ;). Artiklit tuleb muidugi täiendada. --Lulu 4. juuni 2006, kell 14.33 (UTC)

:: Ma näen põhilist probleemi selles, et ühes artiklis räägitakse mitmest mõistest, ja siis viidatakse sinna teistest artiklitest, kusjuures eri artiklis peetakse silmas erinevat mõistet. Andres 4. juuni 2006, kell 14.35 (UTC)

::: Tundub, et probleemid on alles. Andres (arutelu) 8. juuni 2019, kell 03:28 (EEST)

Hi guys. Would you please consider not avoiding links to both maps of Western cultures that are available at Wikimedia Commons?
It was decided in English Wikipedia that this file should be deleted, as it is unsourced, misleading and biased: http://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Files_for_deletion/2009_March_29#Westerncultures_map.png.
You know, some versions of these maps even include Japan, South Korea and Isreal to Western cultures!
They are not appropriate for this article. They don't indicate what exact definitions of WW they are following (as you probably know, there are different definitions). They do not refer any scientific works, so they can be easily identified as original research. They just use weasel words like "usualy considered to be" (how often? by whom?) and "sometimes considered to be" (how often? by whom?). They pretend to show the "true" map of a concept that has almost a dozen of different definitions, thus being biased (POV). They do not cite any sources. Some editors added countries of their choice to this map based on criteria as wierd as NATO or EU membership or High Human Development Index! So these map are doomed to be misleading. Maps include countries like Isreal and Japan? How on Earth can they belong to Western World?
Unfortunately, there's a copy of this file uploaded to Commons. We cannot delte this biased and misleading image until there are links to it in Wikimedia projects.
Thank you for your attention. Netrat 8. aprill 2009, kell 23:11 (UTC)

Arutelus on juttu olnud Eesti kuulumisest Läänemaailma, aga artiklisse pole seda ikka lisatud. Miks? --Amherst99 19. veebruar 2012, kell 13:17 (EET)
----
20. sajandil vastanduti selle mõistega Nõukogude Liidule ja teistele sotsialistlikele maadele.

Minu meelest läänemaailmast selles mõttes peaks rääkima eraldi artiklis. 146.255.183.204 19. aprill 2017, kell 03:11 (EEST)

: Arvan seda endiselt. Andres (arutelu) 8. juuni 2019, kell 03:28 (EEST)
Kaardi allkirjas on millegipärast räägitud päikeseloojangumaadest. Kas see on sünonüüm? 146.255.183.204 19. aprill 2017, kell 03:11 (EEST)
Arusaamatud väljendid:
Lääne samasus
kasutavad relatiivselt ladina kirjasüsteemi.
Andres (arutelu) 8. juuni 2019, kell 03:28 (EEST)


Kasutaja arutelu:Stgwltd

Tere tulemast Vikipeediasse, Stgwltd! Andres 4. juuni 2006, kell 15.31 (UTC)

Sõna-sõnalt ei saa inglise keelest artikleid tõlkida. Nii tekivad igasugu jaburused. Eesti keeles on oma terminoloogia. Vaata, kuidas on teised artiklid siin vormistatud ja püüa kasutada sama sõnavara. --Metsavend 6. juuni 2006, kell 08.51 (UTC)

: Sinu artiklid ei ole siiski väga halvad, nõuavad ainult pisut toimetamist. Lihtsalt vaata, milliseid parandusi teised Sinu artiklitele teevad, ja õpi nendest.  Andres 6. juuni 2006, kell 14.16 (UTC)

Eestikeelseid kohanimesid vaata KNABist --Metsavend 6. juuni 2006, kell 08.55 (UTC)

Kui paned vikilingid, ära unusta inglise keelt. Andres 21. juuli 2006, kell 06.20 (UTC)

Kui sa kirjutad nendest muinaspõhja mütoloogilistest tegelaskujudest edaspidigi, siis lisa artikleisse ka kategooria, praegu tegin natuke kategoriseerimist su eest ära --Dj Capricorn 31. august 2006, kell 08:01 (UTC)


Arutelu:Anne, kuninglik printsess

7. tiitli "kuninglik printsess" hoidja

Mis see tähendab? Andres 4. juuni 2006, kell 18.19 (UTC)

:Jajah, tuleb parandada. Taivo 4. juuni 2006, kell 18.26 (UTC)

Ikka ei saa aru. Kas ta on seitsmes inimene, kes selle tiitli on saanud? Andres 4. juuni 2006, kell 19.00 (UTC)

: Tundub nii. Taivo 4. juuni 2006, kell 19.13 (UTC)

''Kuninganna järel peetakse teda kuningakoja kõige väärtuslikumaks liikmeks.'' Võtsin selle lause välja, sest ei saanud aru, kuidas seda hinnatakse. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 4. juuni 2006, kell 18.26 (UTC)

Praegune pealkiri ei tundu õige. Kui õigesti aru saan, siis tiitli "kuninglik printsess" kasutus on umbes samasugune nagu muude aadlitiitlite kasutus. Nii et ülimussuurtäht ei tundu põhjendatud ja kui tiitlit pealkirjas kasutada, siis võiks see olla nime järel komaga: "Anne, kuninglik printsess". Võib-olla on lihtsam ikkagi tiitel ära jätta ja kasutada vajadusel mingit sulgudes täpsustust. Peale selle peaks veel arutama, kas lisada nime ette "printsess" (siin on sellest juttu olnud). Praegu on printside ja printsesside artiklipealkirjades see ebaühtlane. Pikne 21. oktoober 2018, kell 20:14 (EEST)

Suurtäht parandatud, sulgude kasutamist ei toeta. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. oktoober 2018, kell 20:31 (EEST)

: Tiitel jäi ikka nime ette. Miks? Ma igaks juhuks täpsustan, et rääkisin nime ette lisatavast sõnast "printsess", mis ei ole tiitel. Võib-olla see tekitas segadust. Kui see koos tiitliga lisada, siis oleks "printsess Anne, kuninglik printsess" (rootsi vikis on nii).

: Ta on minu meelest tuntud lihtsalt printsess Anne'ina ja eks sellepärast oli pealkiri seni ilma tiitlita. Pikne 21. oktoober 2018, kell 20:46 (EEST)


Arutelu:Ketserlus

Kas baptistid, adventistid ja nelipühilased on protestandid või ei ole? Andres 17:16, 31 Aug 2004 (UTC)
Üldiselt pannakse ühte patta aga kui lugeda meie (wiwki) protestantismi siis ei ole. Sobiv määratlus eesti k LAHKUSK! Leon 17:44, 31 Aug 2004 (UTC)

Aga miks meie artikkel siis protestantismi teisiti defineerib, kui seda üldiselt tehakse?

Protestantism on katoliku kiriku seisukohast ju ka lahkusk, või kuidas? Andres 18:49, 31 Aug 2004 (UTC)
Jätsin järgneva originaaluurimuse artiklis toodud tsitaadile lisamata.
"Püüdes juutidest lahti saada otsustati, et Poeg on Isast erinev. Riiki sissepugevatele barbaritele oli aga tähtsam, et Poeg on Isa sarnane. Alles enesekindlam uue keisririigi rajav ja seega Isaks saav Frankide riik võis algusest peale öelda, et Isa on Pojast erinev. Hoogusattunud bütsantslastel tuli pähe esitada omavahel isegi Vanaisaduse küsimus...  See rõõmustas keisrit ning järgmiseks suureks ja otsustavaks sammuks sai pealinna üleviimine kaubandusliku ja majandusliku elu keskmeks kujunenud juutide ja kristlaste rohkesse jõukasse itta." --Ivo Vahur 16. detsember 2010, kell 13:48 (EET)
Võtsin järgneva välja, sest sellel pole nähtavat seost artikli teemaga ja tsitaadi päritolu on teadmata. Andres 19. detsember 2010, kell 21:14 (EET)

* “Constantinus II leidis ristiusu olevat lapselikult lihtsa ja otsekohese, ning hakkas seda segi sasima vananaiste ebausuga. Ta rõõm keerulisest teoloogilisest juuksekarva lõhkiajamisest oli suurem vastutustundest harmoonia säilitamise eest. Sestap provotseeris ta lugematuid lahkarvamusi ja korraldas tigedaid depatte lisades kütust jõudsalt edenevatele leekidele. Tulemuseks oli, et terved prelaatide (piiskopid) jõugud kasutasid riigi teid ja postihobuseid kihutamaks edasi-tagasi ühelt nn “sinodilt” teisele. Prelaatide sihiks oli viia kõik usulised talitused kooskõlla oma tujudega.”  (Vana-Rooma mittekristlik autor. Kes?)
Otsinud siis ülesse. A.Toynbee toob selle ära (kas raamatu nimi oli "Tsivilisatsioon", ei mäleta). Mul pole seda kuskilt võtta. --Ivo Vahur 19. detsember 2010, kell 21:53 (EET)

Mis seos sellel on artikli teemaga? Andres 19. detsember 2010, kell 21:55 (EET)


Arutelu:Tubakas

Kas tubakas on perekond? Andres 5. juuni 2006, kell 12.20 (UTC)
Tuleks eristada taime ja ainet. Andres 5. juuni 2006, kell 12.20 (UTC)
Tõstsin välja: "Tänapäeval on selgunud hämmastavad uuringud, mis on teaduslikult kinnitatud, et tubakas
on kanepist ohtlikum." Esiteks väga teatraalne sõnastus, teiseks vajab viidet teadusuuringule.--Ken 13. mai 2007, kell 13:24 (UTC)
olgu tõstsid välja,aga ok püüan seletada,siis miks tubakas on minu arust ja mõnede teadlaste
arust ohtlikum kui kanep.Tubaka seest on leitud hästi palju kemikaale,kümneid kordi
rohkem kui kanepist.ning paljud vähemalt pooled neist on ohtlikud.Nikotiin on veel süütu
poiss nende kõrvalt(nagu me kõik teame on isegi tomatis natukene nikotiini)aga ohlikumad
on siis tõrv,vingugaas,ammoniaak,kaadmium ning mürgisem neist nn. "mürkide kuningas"
arseen,mis ongi põhiline mis inimesi hauda viib.ning isegi kanep ei sisalda arseeni.

Hästi palju kemikaale, kindlasti rohkem kui tubakast, on leitud šašlõkist. Kas see tähendab, et šašlõkk on veel ohtlikum? Arseeni leidub ka õunaseemnetes, kas see tähendab, et tubakas on süütu poiss õunte kõrval?--Ken 17. mai 2007, kell 21:44 (UTC)

Vikipeedias ei saa avaldada tõekspidamisi, kõiki esitatud väiteid peab saama kirjalikest allikatest kontrollida. Valju 17. mai 2007, kell 19:36 (UTC)

Kas tubakas (aine) sobiks täpsustuslingiks ? --Dj Capricorn 10. veebruar 2008, kell 10:55 (UTC)

Minu meelest sobib. Andres 10. veebruar 2008, kell 11:01 (UTC)

Tubakat saadakse Nicotiana tabacumi kuivatatud lehtedest. Ühe sigareti puhul on mõju peaaegu märkamatu, sellepärast peab keskmine suitsetaja järjest uusi sigarette tõmbama. Terviserisk on väga suur, kuna ükski muu narkootikum ei tekita nii tugevat sõltuvust --Dj Capricorn 21. mai 2008, kell 12:41 (UTC)
----
Osa linke siia peab silmas ainet. Andres 27. jaanuar 2011, kell 17:20 (EET)
----
Võib-olla on meil see asi valesti läinud ja me ei tohiks ümber suunata tubakalt vääristubakale. Andres 28. jaanuar 2011, kell 00:20 (EET)

Äkki suunaks Tubakas (aine) lehele Tubakas? Pelmeen10 28. jaanuar 2011, kell 00:22 (EET)

: Tundub, et taime mainitakse rohke, aga kui see pole tingimata vääristubakas, siis ma ei tea. Andres 28. jaanuar 2011, kell 02:10 (EET)

::Miks ei tohiks suunata? Nagu perekonna artiklist selgub, kasutatakse tubaka lehtede saamiseks küll mitmeid liike, kuid levinuim ja ainult selleks otstarbeks kasvatatav on vääristubakas (see, et nimi vääristubakas on harjumatu, ei tohiks olla takistuseks, lad. keelne Nicotiana tabacum on jälle tuttavam). Järelikult tubakas ikkagi sinna alla ja kasvatamisest seal rääkida. Sealt link tubakas (aine) juurde, nii nagu viljapuude juures on märge puuvilja juurde ja seal on artikkel tubaka lehtede töötlemisest, sortidest jms. Veel üldse olematu on artikkel tubakatooted, kuigi eraldi tubatatoodetest artikleid on (nuusktubakas jne). Eile linke korrastades panin tähele, et mitmetes geograafia artiklites oli kirjas, et toodetakse tubakat. Toodetakse tubakatooteid, tubakat saab kasvatada. Ja vaevalt, et kusagil Siberi linnas tubakat kasvatatakse Ulrika 28. jaanuar 2011, kell 09:07 (EET)

::: Kas Tubakas (aine) on tubakatoode? Kui ta on toode, siis teda ju toodetakse. Tubakas on tubaka lehtedest valmistatud mõnuaine, ja mõnuainet ju ei kasvatata.

::: EKSS-i järgi on: "Tubakatooted on sigarid, sigaretid, paberossid, piibu- ja närimistubakas jms". Piibu- ja närimistubakas on ise tubakas, sigarid jne sisaldavad tubakat. Aga piibu- ja närimistubakat ju toodetakse, mitte ei kasvatata. Samuti toodetakse sigarite jne sees olevat tubakat. Sellepärast võib ju ka olla, et toodetakse tubakat (ainet). Andres 28. jaanuar 2011, kell 10:20 (EET)

::::Tubakas on taim. Piibu- ja närmistubakas on töödeldud purustatud tubaka lehed ehk tubakatoode. Aga olgu minugi poolest tubakas. Ulrika 28. jaanuar 2011, kell 10:42 (EET)

::::: Kui Sa leiad, et purustatud tubakalehti ei nimetata tubakaks, milleks siis artikkel Tubakas (aine)? Andres 28. jaanuar 2011, kell 11:32 (EET)

Kas müügilt leiab toote nimega "tubakas"? Ikka on ju piibu-, närimis-, sigareti- jne tubakas. Tubakas (aine) peaks minu arust olema selleks, et seal saaks kirjutada ainetest, mida tubakas sisaldab. Ja muutusi nendes ainetes, mida töötlemine esile kutsub. Sellest nagu ei saaks kirjutada Vääristubaka artiklis, kuna tubakatooteid tehakse ka teistest tubaka liikidest ning tubakatoodete artiklis, kuna erinevad tooted on tehtud erinevat moodi töödeldud tubakalehtedest. Ulrika 28. jaanuar 2011, kell 12:01 (EET)


Arutelu:Visual Basic

Eemaldasin vahepeal lisatud teksti järgmistel põhjustel.
* Notepadiga VBS-faili loomise õpetus oli tore küll, kuid artiklisse selline juhuke ei sobi, sest Vikipeedia ei ole käsiraamat.
* VBS-failid on hoopis VBScript-keeles, mis ei ole päris Visual Basic, vaid hoopis lihtsam skriptikeel.
* Microsoft Office ei ole programm. See on terve tarkvarapakett, kuhu on koondatud mitu programmi (Word, Excel, Powerpoint, Access jt). Kust selline arusaam, et need on tehtud Visual Basicus? Palun viidet allikale. Minu teada on need kirjutatud hoopis C++ keeles.
* Office'is saab makrosid kirjutada küll, kuid keeleks on Visual Basic for Applications. Tõsi, see põhineb Visual Basicu versioonil 6, kuid ei ole päris sama asi.
Oranž tõru 27. oktoober 2011, kell 13:39 (EEST)

Programmi on võimalik koostada kasutades olemasolevaid komponente, mida Visual Basic pakub
Aga neid komponente, mida pole olemas ei saagi kasutada. --Valju 5. juuni 2006, kell 12.31 (UTC)


Arutelu:Jumpstyle

puudub jumpstyle'is lööv bass, vaid see on pigem hüppavamat laadi

See ei ole kuigi arusaadav. Andres 5. juuni 2006, kell 15.31 (UTC)

Millegipärast välja jäetud:
Algul tantsiti jumpstyle'i saatel Gabber-stiilis tantsu "hakken".
Andres 7. juuni 2006, kell 13.41 (UTC)
Tekst on suhteliselt segane, ei ytle midagi ilma hardstyle'i jts kohta käivate artikliteta ning siiani pole ka eesti keeles tantsude nimetusi suure tähega kirjutatud. Kontekst praktiliselt puudub, praeguse kirjelduse järgi võib jutt käia krakovjaki või reinlendri alamliikidest. Kas keegi mõistab sellega midagi peale hakata? --Oop 30. juuli 2008, kell 17:49 (UTC)

Ootame ja loodame, et tuleb pädev toimetaja. --Tiuks 30. juuli 2008, kell 17:51 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.jumpforce.nl/english/
** In Jumpstyle on 2013-06-24 11:29:19, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Jumpstyle on 2013-07-06 05:19:36, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.bootyjumpaz.com/
** In Jumpstyle on 2013-06-24 11:29:18, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Jumpstyle on 2013-07-06 05:19:47, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:20 (EEST)


Arutelu:Briti kuninglik perekond

Toimetamist vajab siin eelkõige see, kuidas artikleid perekonnaliikmetest nimetatakse. Taivo 6. juuni 2006, kell 15.52 (UTC)
Miljonid inimesed on ühendatud kuningliku perekonnaga kaugemalt, kui lihtsalt kuningliku päritolu tõttu.

See lause vajab toimetamist (kui keegi oskab). Andres 6. juuni 2006, kell 17.20 (UTC)

Ees on praegune nimekuju ja taga see, mida asemele pakun. Taivo 6. juuni 2006, kell 18.48 (UTC)
* Elizabeth II Elizabeth II
* Prints Philip, Edinburghi hertsog Philip Mountbatten-Windsor
* Charles Mountbatten-Windsor Charles Mountbatten-Windsor
* Camilla Parker Bowles Camilla Parker Bowles
** William Mountbatten-Windsor William Mountbatten-Windsor
** Henry Mountbatten-Windsor Henry Mountbatten-Windsor
* Prints Andrew Andrew Mountbatten-Windsor
** Printsess Beatrice Beatrice Mountbatten-Windsor
** Printsess Eugenie Eugenie Mountbatten-Windsor
* Prints Edward, Wessexi krahv Edward Mountbatten-Windsor
* Wessexi krahvinna Sophie Sophie Mountbatten-Windsor
** Wessexi printsess Louise Louise Mountbatten-Windsor
* Printsess Anne Anne Laurence (või Anne Mountbatten-Windsor?)
* Richard, Gloucesteri krahv Richard Windsor
** Davina Lewis Davina Lewis
** Rose Windsor Rose Windsor
* Birgitte, Gloucesteri krahvinna Brigitte Windsor (või Brigitte van Deurs?)
* Edward, Kenti krahv ja Katharine, Kenti krahvinna Windsorid
* Kenti prints Michael ja Kenti printsess Michael Windsorid
* Kenti printsess Alexandra Alexandra Ogilvy

Mida tähendab "Windsorid"? Andres 6. juuni 2006, kell 19.48 (UTC)

:No ikka Edward Windsor ja Katharine Windsor ja Michael Windsor ja mis ta naise nimi ongi, kõik eraldi. Taivo 6. juuni 2006, kell 20.28 (UTC)

::Kui kommentaare ei tule, siis lasen selle versiooni homme käiku. Taivo 9. juuni 2006, kell 14.42 (UTC)
Mina olen ka varem väljendanud, et ma eelistan tiitliga nime kasutamist, aga mingitel põhjustel eelistati (kui ma ei eksi, siis Pritns Charlesi juures) kasutada "tsiviilnime". PS. Kas kategooriale "Briti kuninglik perekond", selle asemel, et neid Suurbritannia inimeste alla panna, on vastuväiteid? --Ken 9. juuni 2006, kell 14.51 (UTC)

Kategooria "Briti kuninglik perekond" on väga õige! Taivo 9. juuni 2006, kell 15.34 (UTC)

:Prints Philip, Edinburghi hertsog pole vist Mountbatten-Windsor vaid ainult Mountbatten - ta ei võtnud ju naise perek. nime? Igaks juhuks võiks enne muutmist üle kontrollida.--Ken 9. juuni 2006, kell 15.53 (UTC)
Charles Mountbatten-Windsori nime all oli keegi alustanud juba artiklit, seetõttu jäi ka minu kirjutatud artiklisse sama kuju. Üldiselt eelistaksin tiitlit (nt. Kenti prints Michael), kuna need inimesed on pigem tuntud oma tiitli kui pika nime järgi.
Ja pigem ikka printsess Anne, kui Anne Laurence või Anne Mountbatten-Windsor - samal põhjusel, mis eelmises kommentaaris nimetatud. Ta on ikkagi printsess. Oleks tahtnud kasutada kuju 'Princess Royal', aga ei osanud eesti keelde seda korrektselt tõlkida. 'Kuninglik printsess' ei ole ikka päris õige. Kystilla.

Anne on väga levinud nimi ja printsess Anne'isid on läbi ajaloo palju olnud (üks oli Inglismaal 1709–1759 ja veel kuninglik printsess ka). Seetõttu lähevad printsess Anne, printsess Eugenie jne. täpsustuslehekülgedeks. Taivo 9. juuni 2006, kell 17.23 (UTC)
Mainiks veel, et Davina Lewis ja Rose Windsor ei kuulu sellesse ametlikku liikmete loetellu, kuna nad ei kanna kuninglikke tiitleid. Kõik, kes algses versioonis mainitud, kuuluvad sinna, mitte keegi teine. Kystilla

Kas neid ei tohiks kategoriseerida kuningliku pere liikmeteks? Taivo 9. juuni 2006, kell 17.23 (UTC)
Teine versioon asjast:
* Philip (Edinburghi hertsog)
* Charles (Walesi prints)
* William Mountbatten-Windsor
* Henry Mountbatten-Windsor
* Andrew (Yorki hertsog)
* Beatrice Mountbatten-Windsor
* Eugenie Mountbatten-Windsor
* Edward (Wessexi krahv)
* Sophie (Wessexi krahvinna)
* Louise (Wessexi printsess)
* Anne Laurence (praegu ei näe talle paremat nime)
* Richard (Gloucesteri krahv)
* Birgitte (Gloucesteri krahvinna)
* Edward (Kenti krahv)
* Katharine (Kenti krahvinna)
* Michael (Kenti prints)
* Alexandra (Kenti printsess)
Vaata palun http://en.wikipedia.org/wiki/British_royal_family - selle järgi kirjutasin mina eesti-keelse variandi, pikendatud loetelu pole jõudnud lisada. Tegelikult on kõik tõlgendamise küsimus :) Kystilla.

Seda ma näen. Pean seda pahaks stiiliks, et võtsid samad nimed mis seal. Taivo 9. juuni 2006, kell 19.15 (UTC)

: Pahaks stiiliks? Ma leian, et sellel nimekirjal on ka loogikat, kuna sees on ainult need, kes tõesti kannavad tiitlit Tema Kuninglik Kõrgus. Seetõttu ma selle aluseks võtsingi. Aga nähtavasti olen mina selle teema juures niigi juba vähemuses. kystilla 9. juuni 2006, kell 23:06 (UTC)

:: ma ei saa muidugist aru mida Taivo sellega mõtles (arvan et küsimus on sulgudes, aga täpselt aru ei saa)... muideks kui ma nati veel inglise keelest miskit aegade hämarusest mäletan siis duke tähendab hertsogit ja krahv on hoopistükkis comte... - Ahsoous 9. juuni 2006, kell 20.24 (UTC)

:::Nõus. Krahve tõesti siin ei ole, ainult hertsogid ja hertsoginnad. Taivo 10. juuni 2006, kell 17.17 (UTC)

::::Krahvid/krahvinnad on ümber muudetud hertsogiteks ja hertsoginnadeks. kystilla 12. juuni 2006, kell 20:33 (UTC)
Teine versioon, mille Taivo nüüd lisas, on parem kui esimene. Printsess Anne'i juures jään siiski endale kindlaks - äkki printsess Anne, Princess Royal? Kas keegi ei oska seda lisatiitlit korrektselt tõlkida?

Ei, seda ma räägingi, et "printsess Anne, princess Royal" ei saa olla artikli pealkiri, sest varemgi on olnud üks printsess Anne, princess Royal. Taivo 9. juuni 2006, kell 19.15 (UTC)

lihtsalt kommentaariks, et praegune on neljas charlesi nimeline walesi prints, teine richardi nimeline glouchesteri hertsog, teine edwardi nimeline kenti hertsog (varsti võib tulla ka kolmas) jne. - Ahsoous 9. juuni 2006, kell 19.33 (UTC)

:Tean. Charlese on varem olnud kaks, mõlemad said kuningaks (nagu ka eelmine Richard). Nende artikkel on kuninganime all; päisesse tuleb täpsustus. Edwardiga pole nii lihtne, õnneks oli eelmisel teine eesnimi veel. Taivo 9. juuni 2006, kell 19.40 (UTC)

::Charlesisid on olnud siiski rohkem... vt en:Charles Edward Stuart ehk mõningate jaoks ka kuningas Charles III ... - Ahsoous 9. juuni 2006, kell 19.51 (UTC)

:Artiklis en:Prince of Wales on ilusti näha, et Charles'e on olnud Walesi printsina tõesti kaks.
Muidu - teine nimekiri meeldib. Kas elavate ja surnud kuninglike tiitlite vahel ka kuidagi muudmoodi vahet saab teha, kui et "tema kuninglik kõrgus" vms kaob eest ära?

:: ei hakka siinkohal jakobiitidest rääkima...(iseenesest huvitav teema briti monarhiast rääkides)  vt alustuseks hoopis täpsustuslehte en:Charles, Prince of Wales (disambiguation)

:: Ja teine aga on muideks see, et ega kui keegi neist kunagi peaks kuningaks saama, ei pruugi nad valitsema hakata selle nime all, mille all me neid praegu tunnema... meenutuseks - prints Albertist sai kuningas George VI - Ahsoous 9. juuni 2006, kell 20.12 (UTC)

Miks ei ole õige tõlkida Princess Royal kui "kuninglik printsess"? See on ainus viis, kuidas seda üldse tõlkida saab, ja selline tõlge on ka Silveti sõnaraamatus. Nii või teisiti on see väljend tinglik. Andres 9. juuni 2006, kell 21.01 (UTC)

Nõus. Taivo 9. juuni 2006, kell 21.16 (UTC)


Kasutaja arutelu:ALI~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, ALI!
Palun vaata Vikipeedia reegleid. Andres 6. juuni 2006, kell 17.12 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema ALI~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Martin128

Tere tulemast Vikipeediasse, Martin128! Andres 6. juuni 2006, kell 18.49 (UTC)

Eesti traditsiooni järgi on inglisekeelse kirjanduse B noodi asemel H. Eesti Vikipeedias me ka kasutame seda konventsiooni (selle muudatuse kohta). Peep 11. juuni 2006, kell 11.40 (UTC)


Arutelu:John Stuart Mill (ansambel)

Välja jäetud:

*Aasta 2005
**21. märts – Pärnu – Raeküla. Mathew Dalmary ja Marty Syldeveri sünnipäev. Koosseis: Matt Berlioz – vokaal, Albmerty Marginal – kitarr, Holger „Volk“ Peterson – trummid.
**16. aprill – Pärnu – Nooruse maja. „Keep off there is nothing to listen to...“ kogumiku esitlustuuri esimene kontsert. Koosseis: Märt Niidassoo – vokaal, Ergo „Eros“ Maruste – kitarr, Holger „Volk“ Peterson – bass, Heiko Leesment – trummid. Fotod: Sergey Kuchinsky.
**12. mai – Tartu - klubi Rock´n´Roll. Eelpool mainitud kogumiku esitlustuuri teine kontsert. Koosseis: Matt Berlioz – vokaal, Ergo „Eros“ Maruste – kitarr, Holger „Volk“ Peterson – bass, Heiko Leesment – trummid. Fotod: Age Marazotty. Video: Sergey Kuchinsky.
**20. mai – London – Pentonville road. John Stuart Milli 199. sünnipäev. Kooseis: John Stuart Mill – ideed.
**21. juuni – Pärnu – „Munamägi“. Pärnu linna Noorte Aasta raames toimunud suve avamise vabaõhukontsert. Koosseis: Matt Berlioz – vokaal, Albmerty Marginal – kitarr, Holger „Volk“ Peterson – bass, Jan Stuart – trummid. Fotod: Ingram Art. Video: Dan Dendroyd.
**21. september – Tallinn – TTÜ staadion. Tudengite sügispäevad. Koosseis: Matt Berlioz – vokaal, Albmerty Marginal – kitarr, Holger „Volk“ Peterson –  kitarr, Olaf Le Coq – bass, Jan Stuart – trummid. Fotod: Oliver Schmeck.
**1. oktoober – Pärnu – Sütevaka Humanitaargümnaasium. Noorte poliitikute konverents. Koosseis: Matt Berlioz – vokaal, Albmerty Marginal – kitarr, Olaf Le Coq – bass, Jan Stuart – trummid. Fotod: Oliver Schmeck.
**6. oktoober – Tallinn – Glehni loss. Arbavere 2005. Koosseis: Matt Berlioz – vokaal, Albmerty Marginal – kitarr, Olaf Le Coq – bass, Jan Stuart – trummid. Heli: Ronnie Reason.
**17. november – Tartu – klubi Rock´n´Roll. Tartu Noorte Bändide fest. Koosseis: Matt Berlioz – vokaal, Albmerty Marginal – kitarr, Frank Costello – kitarr, Olaf Le Coq – bass, Jan Stuart – trummid. Management: Hugo Brown.
*Aasta 2006
**19. veebruar – Pärnu – teater Endla. Noortebändide konkurss „Proovikas“ finaal. Koosseis: Matt Berlioz – vokaal, Albmerty Marginal – kitarr, Frank Costello – kitarr, Olaf Le Coq – bass, Jan Stuart – trummid. Fotod: Hugo Brown, Belle Belle, AS Muusik PVX. Video: Heinrich Le Coq, AS Muusik PVX.
**11. märts – Pärnu – Pool 8. Excel party. Koosseis: Matt Berlioz – vokaal, Albmerty Marginal – kitarr, tekst, vokaal (unplugged).
**31. märts – Tallinn – kultuuritehas Polymer. „Koorugem munast“. Koosseis: Matt Berlioz – vokaal, Albmerty Marginal – kitarr, Frank Costello – kitarr, Olaf Le Coq – bass, Jan Stuart – trummid. Management: Hugo Brown. Fotod: Hugo Brown.
**6. aprill – Pärnu – Kadunud Lootus. Koosseis: Frank Costello – vokaal, kitarr, tekst, Matt  Berlioz – vokaal, Albmerty Marginal – tekst, kitarr, vokaal (unplugged).
**21. aprill – Pärnu – Raadio Pärnu (92,7 mHz). Saates „Bändiproov“. Koosseis: Matt Berlioz – vokaal, Albmerty Marginal – kitarr, Frank Costello – kitarr, Olaf Le Coq – bass, Jan Stuart. Fotod: Ingram Art.
**9. mai – Pärnu – Rüütli väljak (end. Lenini väljak). Euroopa päev (end. Võidupüha). Koosseis: Matt Berlioz – vokaal, Albmerty Marginal – kitarr, Frank Costello – kitarr, Olaf Le Coq – bass, Jan Stuart – trummid. Fotod: Jaak Visnap.
**20. mai – London – Pentonville road. John Stuart Mill 200. sünnipäev. Koosseis: John Stuart Mill –ideed.
**27. mai – Pärnu – Port Artur I Café „Treffpunkt“. Raadio Pärnu 6. sünnipäev (ülekanne otse-eetris sagedusel 92,7 mHz). Koosseis: Matt Berlioz – vokaal, Albmerty Marginal – kitarr, tekst. Fotod: Oliver Schmeck. Toetus: Hedy Tammeleht.
Andres 6. juuni 2006, kell 21.38 (UTC)
----
Meil ju ruumi on. Võib ju teha selle jaoks kas või eraldi lehekülje, kui see muidiu häirib. Andres 6. juuni 2006, kell 21.38 (UTC)
----
Minu meelest on imelik rääkida bändi biograafiast. Andres 7. juuni 2006, kell 14.31 (UTC)
Minu arvates pole, aga kui "masterid" nii arvavad siis sai muudetud ajalooks. On see sobivam?

Jaa, ajalugu on palju parem. Taivo 7. juuni 2006, kell 16.30 (UTC)
----
Mis on ansambel John Stuart Mill?
Ansambel John Stuart Mill on oma nime saanud tuntud Inglise vabadusteoreetiku ja utilitaristi järgi. JSM on mitmekesiseid maailmavaateid (mitte pelgalt utilitarism) esindav bänd, mille eesmärgiks on edendada DIY kultuuri ja tuletada inimestele meelde, et erinevalt üldlevinud kaanonitest, on kõige tähtsam teha alati seda mis indiviidile isiklikult kõige rohkem meeldib (pakub sulle suurimat rahuldust ja õnne). JSMil puhul on tegemist pigem alternatiivse projektiga, mis tegutseb sõltumatuna üle kogu Eesti ja ka Inglismaal (bändi liikmed on Tallinnast, Tartust, Pärnust ja Londonist). JSM kõneleb publikuga eesti keeles ja kannab endas paljude luuletajate sõnumit. Autorid kaotavad lugudes oma tähtsuse, esiplaanile seatakse sõnum, olenemata autori isiklikust taustast ( nt Nõukogude Liidu luulemeister Boris Slutsky ja tema tekst „Moskva Neegrid“). JSMiga teevad intensiivselt koostööd luuletajad Marie Arouet ja Herbert Roogmaa, lisaks sellele on tahtmatult oma panuse JSMi loomingusse andnud Milvi Seping, Jaan Paavle, Artur Alliksaar, Doris Kareva jpt.
JSMi kõlapilt on pigem üleeilse päeva kitarri-punkrokk. Seal on oma koha leidnud lampvõimude soundid ja muu nö „vanakoolile“ iseloomulik. Taotletud lohakus ja lihtsus suunavad JSMi loomingu alternatiivse (punk) muusika ridadesse. JSMi puhul bändi tegemine loomingu ja bändi enda pärast vastandub noorte bändide seas valitsevale keigarlusele, mis väljendub selles, et tehakse bändi sotsiaalse staatuse saavutamise nimel. Bänd on loonud endale tahtlikult „legendi“, mis hõlmab endas kõlavaid artistinimesid ja palju muud. See muudab JSMi projekt mõnes mõttes performance – iks, mis hõlmab endas butafoorilisi legende ja lugusid, mis loovad muusikutest ja kaastöölistest pseudonüümide taga tegutsevad kunstnikud.
Nagu eelnevalt mainitud, on JSM on vaadete mitmekesisus, sellest lähtuvalt on JSM loominguliselt autonoomne. Bänd on jätnud ennast tahtlikult sildistamata maailmavaateliselt ja loominguliselt. See tagab vabaduse luua loome enda pärast – et mitte takerduda valitud raja kammitsaisse. Seepärast, JSMi puhul ei ole tähtis, kes seda loomingut esitab, sest looming on sõltumatu ja idee selles eksisteerib muusikutest eraldi. Idee JSM-ist on aga eatu ja see võib olla kasutuses ka aastate pärast.
John Stuart Mill ja Albert Marginal 2006 Viljandi - Tartu

Kas see on autoritekst? Kui on, kas selle avaldamiseks on luba? Andres 28. september 2006, kell 08:05 (UTC)
Jah kõik load on olemas... Albert Marginal
----------
aga miks peavad bändi liikmete nimed olema esitatud kunstnikunimedena. Küll ma mõtlesin tükk aega, et mis seos on neil võõrnimedel Eestiga... Tegemist on siin siiski teatmeteosega. Inimesel on üks kodanikunimi, aga võib olla sada kunstnikunime. Kas meid huvitab, et bändis mängib mingi varjutegelane, või konkreetne inimene? --Hendrix
28. mai 2007, kell 15:30 (UTC)

Osa liikmete puhul on kodanikunimi teadmata. Kellel see on teada, nendel on artikkel kodanikunime all. Andres 28. mai 2007, kell 15:50 (UTC)

:artikkel on jah olemas, kuid see artikkel tuleb alles peale hiireklõpsu. Miks ei võiks nii olla nii:
*bass - Jaan Talv - ja selles Jaan Talve artiklis esitatakse need mustmiljon kunstnikunime.

--Hendrix 28. mai 2007, kell 15:56 (UTC)

: Ansambli imidž näeb ette selliste nimede all esinemise. Arvan, et pole põhjust neile seda keelata. Pealegi teevad neid artikleid ansambli enda liikmed, ja nendega on tülikas vaielda. Andres 28. mai 2007, kell 16:00 (UTC)

::OK--Hendrix 28. mai 2007, kell 16:09 (UTC)
----
endine:
*Rob Howard - bass/kitarr
Andres 10. juuli 2007, kell 18:27 (UTC)
----
Peaks vaatama üle, kas siinne info on kontrollitav. Andres 16. jaanuar 2008, kell 19:23 (UTC)
----
No üks koht, kust saate on meie kodulehekülg www.zone.ee/johnsmill, teine võimalus saatke meile meil johnsmill(ät)hot.ee . Muud midagi, edu ja jaksu! Albert Marginal

Noh, kui kodulehel on samad asjad kirjas, siis minu meelest see on OK. Andres 24. jaanuar 2008, kell 17:45 (UTC)

: Nüüd on mu seisukoht muutunud. Sellest üksi ei piisa, et kodulehel need asjad kirjas on. Enamik asju peab olema võetud mujalt. Andres 2. juuni 2008, kell 17:12 (UTC)
Andres, millele ma viitama siis peaksin? Ma saan aru, et viited on puudu... sest ma kirjutan siia niikuinii ise neid asju, samas kõike, mis sisaldub siin ei ole mujal. Albert Marginal.

Kui on võimalik millelegi viidata, siis viita. Eks me püüame ise ka seda teha. Andres 3. juuni 2008, kell 05:32 (UTC)

Asju, mida väljaspool Vikipeediat kirjas ei ole, ei tohiks siin üldse olla. Andres 4. juuni 2008, kell 10:12 (UTC)
Aga miks nüüd need ebavajalikud esinemised meie artikliga liidetud on? Albert Marginal

Nad on liidetud selleks, et kõik oleks ühes kohas. Andres 9. juuni 2008, kell 20:12 (UTC)

:Mind esinemiste alajaotus häirib, sest see peab olema ansambli kodulehel. Minu jaoks on see reklaam. Mis kasu on lugeda iga esinemise juures samu nimesid ja pille. Entsüklopeediast tahan teada saada bändi ajaloost, mitte esinemistest.--Tiuks 15. juuli 2008, kell 09:07 (UTC)

:: Tuleks alles jätta need, millest on kirjutatud mujal peale kodulehe. Andres 15. juuli 2008, kell 18:37 (UTC)

::: Kordan, esinemised peaksid olema ansambli kodulehel. Palun kõigi esinemiste kohta viide (ei ole?), järelikult pole mõtet vikisse seda kirjutada. --Tiuks 27. detsember 2008, kell 23:49 (UTC)

::: Kellele ma siin kirjutan? Palun LÕPETADA ESINEMISTE REKLAAMIMINE. Artiklis peab olema kirjutatud loomingust aga kus seda ette kantakse, sel pole tähtsust. Entsüklopeedia ei ole reklaamleht. --Tiuks 2. veebruar 2009, kell 20:11 (UTC)

::: Kuna artikleid esinemistest ei ole, see tähendab VIITED PUUDUVAD, siis viisin selle lehe Arutelu:John Stuart Mill (ansambel)/Esinemised. Sellel lehel võite jätkata.--Tiuks 2. veebruar 2009, kell 22:42 (UTC)
Kui Sul Tiuks igav ja arusaamatu neti-inimese elu on siis kirjuta meie bändile johnsmill@hot.ee ja mulle isiklikult albert112@hot.ee. Kas su pisikeses ajus leidub vähekenegi mõistust, et aru saada, möödunud esinemisi ei saa reklaamida. Tsiisas küll. See näitab koosseisude liikumist ja on taotluslik osa meie bändi infosüsteemist. See kui sinu kitsarinnalisus ei luba sul muud teha kui teiste tööd ja vaeva hävitada, siis ei ole sinu koht siin. Toonitan veelkorra see on möödunud esinemiste kronoloogia mitte tulevaste reklaam. Millisest osast on sul raske aru saada? Millistele esinemistele sa viiteid tahad? Artikleid? Otsi, jumal küll... mitte ära lahmi kustutada ja ümber tõsta!
Kõike head ja lootsin vähe normaalsemat suhtumist (koostööd)
Albert Marginal

:Äraolnud esinemiste esitamine on reklaam. Ainult et stiilis "meie oleme esinenud nii ja nii palju sellistes ja toosugustes kohtades", mitte aga "tulge meie järgmisele esinemisele see päwv ja see kell".

:See on kodulehe materjal ja ei kuulu Vikis eksponeerimisele.

:Tiuksi süüdistamine on põhjendamatu. Ivo 3. veebruar 2009, kell 15:47 (UTC)
Kuule Ivo, kui ma oleks tahtnud mingit reklaami sellele asjale teha oleks ma keevitanud sinna vaid kohtade nimed (ilma koosseisudeta, mis ongi nende kirjutamise point) ja südamerahuga saaks palju vingemaid kohtasid siia kirjutada kui need, mis siin kirjas on. Ma ei näe asjas mingit probleemi, pigem leidsite mille kallal norida... nagu tavaliselt.
Albert Marginal

Albert, Sa ei saa aru, et vikis peab olema refereeritud info. Ansambli kontsertidest ei ole ju kuskil kirjutatud, et sellele viidata saaks. Kõige suurem probleem ongi kontserdi toimumise fakt. Isegi ansambli koduleht poleks piisav allikas. Keegi teine peaks sellest kirjutama, näiteks ERR, Päevaleht, Melu, Publik... Laske endast kirjutada ja siis saaks ka viidata.  --Tiuks 3. veebruar 2009, kell 21:40 (UTC)

::"... ja südamerahuga saaks palju vingemaid kohtasid siia kirjutada kui need, mis siin kirjas on." – Sellega tabasidki naelapea pihta. Just see ongi peamiseks põhjuseks, miks me neid esinemisi siia ei soovi. Sest, kes kurat peale sinu ikka teaks, mis sealt tõele vastab ja mis mitte, sest ainuke koht, kus neid veel mainitud on – see on ansambli kodulehekülg – ja see ei ole just piisavalt usaldusväärne infoallikas, kuna sinna annab samuti mingi muinasjutu kirja panna. Ivo 3. veebruar 2009, kell 22:03 (UTC)
----
Jätsin järgi vaid sõltumatutest allikatest pärit info. Eelmine redaktsioon on siin. Diskograafia ja videograafia vajavad ka ülevaatamist.--WooteleF 4. mai 2010, kell 20:04 (EEST)

Kui ansambel on tähelepanuväärne, siis võib vajaduse korral kasutada ka kodulehel olevat infot. Andres 4. mai 2010, kell 22:43 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:John Stuart Mill (ansambel)


Kasutaja arutelu:Zim~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Zim!
Vaata Vikipeedia reegleid.
Võõraid veebilehti ei tohi siia kopeerida. Andres 7. juuni 2006, kell 06.58 (UTC)
Artiklis peab peale viidete veel midagi olema. Andres 26. veebruar 2007, kell 05:30 (UTC)

Tere! Mida on teada järgmiste piltide autoriõiguse kohta? Kas oled mõne pildi autor? Millal on need pildid tehtud? Kas mõne pildi autoriõiguse kehtivus võib olla lõppenud (s.t autori surmast või anonüümse autori teose avaldamisest on möödunud 70 aastat)? Palun redigeeri piltide lehekülgi ja selgita seda. Kui mõni pilt on kellegi teise tehtud ja autoriõigus kehtib veel, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor või autori pärija kinnitab, et on nõus piltide avaldamisega valitud vaba litsentsi tingimustel.
* :Pilt:Salutaguse p2rmi- ja 6litoostus 1.jpg
* :Pilt:Salutaguse p2rmi- ja 6litoostus 2.jpg
* :Pilt:Salutaguse mõisa härrastemaja.jpg
* :Pilt:Salutaguse inimesed ja m6isa Paviljon.jpg
--Pikne 25. mai 2014, kell 18:34 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Zim~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Kasutaja arutelu:M4rtin

Tere tulemast Vikipeediasse, M4rtin! Andres 7. juuni 2006, kell 06.58 (UTC)
Palun vaata Vikipeedia reegleid.
Pealkirja valikul pea silmas, et artikkel peaks olema kergesti leitav ka siis, kui pealkiri sisestatakse otsingusse või aadressiribale. Seepärast vali kõige lomulikum  pealkiri. Kui sobivaid pealkirju on mitu, siis  vali üks. Arvesta loomulikkust ja ühemõttelisust. Teiste variantide jaoks saab  kasutada ümbersuunamist või täpsustuslehte (kui pealkiri ei ole ühemõtteline).
Artikkel ehita üles arvestusega, et lugeja alustab Vikipeedia lugemist sellest artiklist. Andres 7. juuni 2006, kell 07.06 (UTC)

Tere! Selle pildi kohta tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et seda tohib kasutada vabalt mis tahes otstarbel, nagu pildi juures praegu kirjas, või mõne muu vaba litsentsi, näiteks , tingimustel. Pikne 14. juuli 2020, kell 17:35 (EEST)


Arutelu:California

Moi. Tämä kuva on todennäköisesti tekijänoikeusrikkomus, jonka johdosta se tullaan pian poistamaan Commonsista. Commons:User:Angr 7. juuni 2006, kell 20.56 (UTC)

I think more people understand English here instead of Suomi, actually. :) Peep 7. juuni 2006, kell 21.57 (UTC)

| elanikke = 36 961 700 (2009) Andres 13. jaanuar 2011, kell 01:30 (EET)


Arutelu:Ressursijaotus

viisin artikli küljenduses sisse moned parandused ning pyydsin seda pisut toimetada, kuid mida veel muuta voiks? Mulle endale tundub kuidagi väga palju linke tekstis olevat, kuid mis loogika järgi neid panna tuleks?m4rtin 7. juuni 2006, kell 23.50 (UTC)

Me paneme vikilingid igasse kohta, kus võiks olla artikli pealkiri. Ühte linki korrata pole tarvis, kui artikkel väga pikk ei ole. Panin mõne lingi juurde ja võtsin mõne ära. Samuti toimetasin pisut.

Sõna "plaanur" võtsin e-teatmikust. Võimalik, et erialainimesed seda ei kasuta, aga ingliskeelse sõna kasutamine on igatahes tüütu. Konks on veel selles, et sõnal scheduler on (e-teatmiku järgi) kaks tähendust.

Lisasin vikilingid. Saad ideid teistest vikipeediatest. Praegu on artiklite pealkirjad mujal läbisegi "ressursijaotus" ja "plaanur". Arvan, et parem on teha eraldi artiklid. Andres 8. juuni 2006, kell 07.40 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://gaia.ecs.csus.edu/~zhangd/oscal/pscheduling.html
** In Ressursijaotus on 2013-06-24 13:11:31, 401 Authorization Required
** In Ressursijaotus on 2013-07-06 22:13:09, 401 Authorization Required
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:13 (EEST)


Arutelu:Ložban

suurendades kättesaadavust

See ei ole õige tõlge. Mõeldud on vist omandamise hõlpsust. Andres 8. juuni 2006, kell 08.01 (UTC)
Loglani looja tuli välja avaldusega, et tema tegi Loglani sõnastiku, järelikult on kõik Loglanis kirjutatud tekstid tema autoriõigustega. See oli üks põhjusi, miks Lojban lahku lõi. Mismoodi seda paari sõnaga kokku võtta?
Aga aitäh märkimast. Ma arvasin, et olen ainuke inimene Maarjamaal, kes selle keelega kokku on puutunud.
Elmo 8. juuni 2006, kell 12.32 (UTC)
Tundub olema mitmes mõttes huvitav keel. Loeks sellest rohkem kui oleks. mats 8. aprill 2007, kell 10:14 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://sow.lcs.mit.edu/2004/proceedings/Speer.pdf
** In Lojban on 2013-06-24 12:06:58, 403 Forbidden
** In Lojban on 2013-07-06 11:20:53, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:21 (EEST)


Kasutaja arutelu:Eatsaq~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Eatsaq! Andres 8. juuni 2006, kell 07.59 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Eatsaq~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)


Arutelu:Kelme

nähes taolist pealkirja meenus mulle esmalt hoopis jalgrattasport - Ahsoous 8. juuni 2006, kell 20.43 (UTC)
Minule omakorda aju- ja kõhukelme.--Ken 8. juuni 2006, kell 20.54 (UTC)

see meenus mullegi... aga alles pärast seda kui tolle lause juba salvestand olin ;) - Ahsoous 8. juuni 2006, kell 21.09 (UTC)

rinnakelme on pleura ja kopsukelme on perikard.


Arutelu:Kaplinn

Moi. Tämä kuva on todennäköisesti tekijänoikeusrikkomus, jonka johdosta se tullaan pian poistamaan Commonsista. Commons:User:Angr 8. juuni 2006, kell 20.43 (UTC)
----
See on ka üks pealinnadest. Pelmeen10 13. juuni 2010, kell 00:46 (EEST)

Nii nad ütlevad. Andres 13. juuni 2010, kell 20:18 (EEST)
----
Mis siin koordinaatidega on? Velirand (arutelu) 23. juuli 2017, kell 09:16 (EEST)
----
"Lõuna-Aafrikas elab 2,860 495[4] immigranti, kellest enamik rändab sisse töövõimaluste pärast" Kas see peab olema Kaplinna artiklis? Velirand (arutelu) 4. aprill 2023, kell 09:29 (EEST)

Elanikkonnast ja muu hulgas sisserändest võiks ikka rääkida. Ainult et praegu oli siin riigi ja linna andmed segamini ning muudatus oli tehtud nähtavasti selleks, et lisada muuseas kõrvaline reklaamilink. Pikne 4. aprill 2023, kell 20:56 (EEST)


Arutelu:Nemo

äkki teha täpsustusleheks, sest nii pooljuhuslikult on veel vähemalt üks samanimeline punt olemas, muudest võimalikest tähenduskohtadest rääkimata ? - Ahsoous 10. juuni 2006, kell 16.44 (UTC)

: Arvan, et see on kõige tuntum asi, mis puhtalt seda nime kannab. Prantsuse progebänd ei ole vist küll Eestis nii tuntud. Kapten Nemo ja kalapoeg Nemo oleksid natuke teise nimega. Andres 10. juuni 2006, kell 17.21 (UTC)

Alles täna tuli Elmarist "Tähetund" Kersti Rosenbergiga. No kus seal sai alles bändi liikmeid üles loetud! Pooled on siit puudu. Taivo 10. juuni 2006, kell 17.02 (UTC)

: njah... meelde tulid Anne Veski, Priit Pihlap ja Leila Miller... (aga kas nad bändi liikmed olid seda ma küll ei tea ;) ) - Ahsoous 10. juuni 2006, kell 17.19 (UTC)

:: Välislingi all on täielikum loetelu. Andres 10. juuni 2006, kell 17.21 (UTC)

V "Petlik õnn" on siin ?... Mariina 22. märts 2017, kell 16:59 (EET) alias Простота


Arutelu:2 Quick Start

pealkirja lisas Bioneer1)
Minu meelest ei saa ansambli kohta öelda "eesti", sest ansamblil ei ole rahvust. Andres 10. juuni 2006, kell 21.57 (UTC)

a siis äkki kirjutada suure tähega... - Ahsoous 10. juuni 2006, kell 22.06 (UTC)

: Kirjutasin suure tähega, aga keegi tegi selle väikseks. Andres 10. juuni 2006, kell 22.43 (UTC)

::Ansamblitel nagu kõigil kultuurinähtustel on üldjuhul rahvus. Sellepärast eelistan kirjutada eesti ansambel (Eesti ansambel vihjab minu jaoks riiklikule või riiklikult toetatavale ansamblile). Taivo 11. juuni 2006, kell 14.03 (UTC)

:::vat siin ilmselt võimegi seda teemat arutama jääda... (kuidas sa kirjutaksid näiteks AC/DC kohta? rahvust selle puhul küll kirjutada ei saa ning riigiga on sama probleem... kuigi Austraalia võiks nagu mainitud olla...)... aga tundub, et entsüklopeediakirjastus kasutab viimasel ajal (pole küll selles päris kindel) riikide- rahvuste puhul üksnes suurtähega vorme... ja tegelt vat siin kuupäevade- aastaartiklites kipub mul ka kange tahtmine sellisele kirjaviisile üle minna... miks? nimelt mulle ei meeldi see variant et mõned riigid nagu USA, NSVL on kogu aeg suurte tähtedega ja miks need teised siis väikese tähega olema peaks? ... aga nu kui nii on nagu praegu, siis minugipoolest olgu ... - Ahsoous 11. juuni 2006, kell 17.14 (UTC)

::: Minu meelest märgib suure algustähega kirjutamine maad või riiki, väikese algustähega kirjutamine rahvust või ka keelt. Peale selle, arvan, et seal, kus on väikese tähega kirjutatud, tuleb taga linkida rahvale, keelele (või ka näiteks eesti kirjandusele), mitte maale. Andres 11. juuni 2006, kell 22.27 (UTC)

:::: ei vaidle vastu... ning põhjusmõtteliselt näen siin nendes artiklites kahte varianti, kas kirjutada välja sõna ameerika või siis kõikjal hakata suurtähte kasutama... ise pooldaks seda meerika välja kirjutamist... aga nu see on lihtsalt äkki üksnes mind häiriv nähtus ja teisi vb mitte... - Ahsoous 11. juuni 2006, kell 22.55 (UTC)

::: Ja kui ansambli nimi on ingliskeelne, siis on imelik kirjutada "eesti". Andres 11. juuni 2006, kell 22.27 (UTC)

::::Tohoo pele! Nime järgi rahvuse määramine on üsna veaaldis tegevus. Mõtle näiteks Kreutzwaldile, Dvinjaninovile ja Komissarovile, Ilon Wiklandile... Taivo 12. juuni 2006, kell 14.22 (UTC)

:::::: Inimeste nimed on teine asi. Ja ma ei ütle ka, et "eesti" oleks tingimata vale, aga see on minu meelest imelik. Andres 12. juuni 2006, kell 18.35 (UTC)

Ameerika saab väga üksikutel juhtudel väikese tähega olla - mis imeasi see ameerika rahvus või keel oleks? Ja Ameerika rahvas on juba suure tähega.

2QS võib olla nii eesti kui Eesti ansambel.--Ken 12. juuni 2006, kell 14.57 (UTC)

: Kirjutatakse küll  "ameerika kirjandus" tähenduses 'USA kirjandus', kusjuures "Ameerika kirjandus" on teise tähendusega. Ja ameeriklasi (st USA-lasi) võib ju ka pidada rahvuseks nagu austraallasi ja uusmeremaalasi.

: 2QS võib ehk olla eesti ansambel niivõrd, kui ta eesti keeles laulab. Inimeste rahvuse järgi ei saa seda minu meelest öelda. Andres 12. juuni 2006, kell 18.35 (UTC)
----
Artiklilehelt:
2 Quick Start'l ei ole laulu nimega "Jää mu juurde." See lause kordub laulu " Pole lootust mul pääseda su käest" refräänis. Mille järgi otsustati, et just väljatoodud kolm lugu on nende suurimad hitid? Andres 25. jaanuar 2007, kell 15:51 (UTC)
----
===Endised liikmed===
*Urmas Kahk (kitarr)
*Jüri Mazurchak (trummid)

Välja võetud. Andres 3. aprill 2011, kell 16:09 (EEST)

Kas Eesti või eesti ansambel jt analoogsed juhtumid?