Arutelu:Tingimusteta põhisissetulek

Tingimusteta põhisissetulek on sissetulek, mida igale kodanikule makstakse ning selle saamine ei olene sellest, kas inimene käib tööl või mitte. Tingimusteta põhisissetulekut maksab kodanikule riik ning riigi makstav tulu on nii suur, et see kataks sundkulud. Riigilt saavad põhisissetuleku nii pensionärid, töötud, töötegijad, ettevõtjad kui ka lapsed. Eestis on tingimusteta põhisissetuleku maksmine alles teostamisel.

Tingimusteta põhisissetuleku eesmärk on lõpetada hirm vaesuse ees. Põhisissetulek peaks tagama igaühele kindluse ja võimaluse omada kõike eluks vajalikku.  Samuti on eesmärk asendada enamik sotsiaaltoetustest põhisissetulekuga. Kui peaks juhtuma, et inimene kaotab töökoha, siis jääb talle alles põhisissetulek ning ei teki automaatselt liiga suurt rahalist kaotust ja probleeme, mis töökoha kadumisega võivad kaasneda.

Tingimusteta põhisissetuleku ajalugu ulatub 16. sajandi algusesse, kui tekkis miinimumsissetuleku idee. Seejärel arenes 18. sajandil idee tingimusteta ühekordsest toetusest ning alles 19. sajandil põimiti omavahel kaks algset ideed ning saadi tingimusteta põhisissetuleku idee.  Miinimumsissetuleku idee loojad olid humanistid Thomas More ja Juan Luis Vives. Tingimusteta ühekordse toetuse töötasid välja vabariiklased Marquis de Condorcet ja Thomas Paine. Põhisissetuleku ideeni jõudsid utoopilised sotsialistid Joseph Charlier ja John Stuart Mill.  20. sajandil oli põhisissetuleku osas kolm perioodi. Esimese perioodi ajal nimetati põhisissetulekut erinevate nimetustega: sotsiaalne dividend, riiklik dividend ja riigipreemia. 1960. ja 70. aastatel taasavastati põhisissetuleku idee ning USAs sai see aruteludes taas populaarseks teemaks. Kolmas periood oli 70ndate lõpust 80ndate alguseni, kui arutati põhisissetuleku kehtestamist paljudes Loode-Euroopa riikides. 21. sajandil kehtestati Alaskal maailmas kõige esimene põhisissetuleku skeem. Selle tulemusena anti kõigile Alaska elanikele dividende. Ka tänapäeval maksab Alaska Püsifond kodanikele aastas korra dividende.

Alaska on maailmas hetkel teadaolevalt ainus riik läänemaailmas, kus jagatakse tingimusteta põhisissetulekule sarnast tulu. Alaskal viidi 1976. aastal ellu Püsifond ehk riiklik ettevõte, mis võtab vähemalt 25% naftatransiidist saadavatest tuludest. Sealt saab iga Alaska kodanik taotleda endale aastadividendi, mis nt 2015 aastal oli 2072,20 dollarit

Tingimusteta põhisissetuleku ideed on testitud nt USAs, Kanadas, Namiibias ja teistes riikides. 1968–1980   tehti USAs negatiivse tulumaksu uuring. Uuringusse kaasati perekondi ning jälgiti aastate jooksul nende töökäitumist.
Uuringu lõpus selgus, et 5–7 protsenti uuringus osalenutest vähendas oma tööaega. 1974–1979  testiti Kanada Manitoba provintsi linnas Dauphinis garanteeritud aastamiinimumi. Üheks eesmärgiks oli analüüsida garanteeritud aastamiinimumi mõju töökäitumisele. Selgus, et miinimumtulu saades töötasid vähem esmasünnitajad ja teismelised. Täistööajaga töötajate puhul muutusi ei toimunud. Uuringu analüüsis selgus ka see, et inimesed vajasid vähem haiglaravi ning suurenes keskkooli lõpetajate osakaal 16–18-aastaste noormeeste hulgas. Suurem hulk programmis osalejaid tõusis oma sissetulekute poolest vaesuspiirist ülespoole.
Aastail 2008–2009 toimus Namiibias põhisissetulekueksperiment. Tulemused näitasid, et põhisissetulek suurendas ettevõtlust ning majapidamiste ostuvõimet. Põhisissetuleku saamine vähendas naiste sõltuvust meestest ning alakaalus olevate laste osakaal langes 42 protsendilt 10-le.
Põhisissetulekuga on eksperimente tehtud ka Soomes, Saksamaal, Prantsusmaal, Hollandis ja Šveitsis. Hetkeseisuga pole põhisissetuleku maksmine neis riikides veel jõustunud. 2016. aasta juunis toimus Šveitsis rahvahääletus, kus lükati tagasi põhiseadusemuudatus, millega taheti kehtestada tingimusteta põhisissetulek, mis oleks pidanud tagama elanikele korralikud elutingimused.

Tingimusteta põhisissetuleku testimine riikides

Põhisissetuleku loomisel Euroopa Liidus on arutatud mitme variandi üle. Esimene variant on see, et põhisissetulek on mõeldud kõigile, kes elavad seaduslikult Euroopa Liidus. Teise variandina on välja pakutud see, et põhisissetulekut peaks saama vaid Euroopa Liidu kodanikud. Kolmanda mõttena on arutatud seda, et põhisissetulek peaks kättesaadav olema vaid riigi kodanikele. Väljaspool Euroopa Liitu asuvates riikides, kus põhisissetulekut makstakse või on selle maksma hakkamise idee, on põhisissetulek mõeldud riigi kodanikele.

Tingimusteta põhisissetulek tähendaks seda, et ühiskonna avalik sektor panustaks rahaliselt majandusse. Ettevõtted, mis saavad sellest kasu, panustavad omakorda kodanikele hädavajalike esemete ja teenuste pakkumisse. Mõju ühiskonnale võib väljenduda ka negatiivselt. Üheks negatiivseks pooleks võib olla see, et inimesed hakkavad põhisissetulekut saades tegema vähem tööd, kuna sõltuvus oma palgast pole enam nii suur.

Põhisissetuleku suurus peaks olema umbes 60% riigi elanike netosissetuleku mediaanist. On välja pakutud ka teine variant, et põhisissetuleku suurus peaks olema teatud protsent riigi sisemajanduse kogutoodangust ühe elaniku kohta. Kolmanda variandina on mõeldud, et põhisissetulek peaks olema elatusmiinimumipõhine, kuid kuna elatusmiinimum on välja arvutatud mitteaktiivse täiskasvanu käitumise põhjal, siis on jõutud järelduseni, et põhisissetulek peaks olema sama suur kui korrutada elatusmiinimum 2,5ga.

Põhisissetuleku eeldatav mõju palkadele on see, et võib tekkida põhjus nii palgatõusuks kui ka palgakärpeks. Võib juhtuda, et säilib ka senine palgahierarhia, netosissetulekud säilitatakse samal tasemel, tööandjate kulud kaovad või vähenevad, keskmisest madalamad palgad ja miinimumpalk püsivad konkurentsis.

Kriitikud väidavad, et põhisissetuleku kehtestamine on riigile liialt kallis, sest selle rahastamine oleks võimalik vaid maksude tõstmisel või sotsiaaltoetuste vähendamisel. Maksude tõstmine aga tähendaks turul kõrgemaid hindu ning see oleks omakorda halb tarbija jaoks. Samuti oleks põhisissetuleku kasutusele võtmisel vaja teha ümberkorraldusi maksu-, sotsiaalse kaitse- ja pensionisüsteemis. Eelkõige kardetakse seda, et tingimusteta põhisissetuleku saamisel väheneb kodanikel soov töötada. Samuti kardetakse, et põhisissetuleku maksmise korral suureneb liialt suur  sisseränne.

Tingimusteta põhisissetuleku makstakse paika pandud kindlatel ajavahemikel.
Sissetulek makstakse rahas, kuna siis saab sissetuleku saanud isik ise otsustada, mida saadud tulu eest soetab. Seda ei saaks teha siis, kui põhisissetulekut makstaks näiteks toidu näol.
Põhisissetulekut makstakse igale inimesele individuaalselt, mitte ei anta kindlat summat terve pere peale.
Tingimusteta põhisissetulekut makstakse ilma, et isik peaks tõestama enda töökoha olemasolu või töötahet.
Põhisissetulekut makstakse ilma majandusliku seisundi testi tegemiseta.
Kasutatud kirjandus:

5 tingimusteta põhisissetuleku maksmise korda


Arutelu:29. detsember

*1857 – algas Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi ja Prantsusmaa okupatsioon Kantonis (hiina keeles Guangzhou) Hiinas.
 *1891 – Thomas Alva Edison patenteeris raadio.
--WikedKentaur (arutelu) 29. detsember 2019, kell 16:40 (EET)


Arutelu:Paldiski tuulepark

"Üheksa tuulikut kuuluvad Eesti Energiale ja üheksa – Nelja Energiale."
"Praegu kuulub Paldiski tuulepark Enefit Greenile."
Kuidagi skisofreeniline tekst tundub mulle! --90.191.197.228 29. detsember 2019, kell 17:40 (EET)


Kasutaja arutelu:KHeidemann

Ei käi see asi nii, et kui poliitiku artiklist info kustutamine mainekujunduslikel eesmärkidel ei õnnestu, siis regame uue kasutaja ning haarame pesukäsna ja valgendipurgi. Muudatused peavad olema põhjendatud ja kui teised kaastöölised nendega nõus pole, tuleb enne teksti muutmist arutelulehel eriarvamused läbi arutada ja konsensusele jõuda. Kui konsensusele ei jõua, siis jääb mainekujundus ära. Soovitan rohkem mitte nii teha, vastasel juhul ei jää administraatoritel muud üle kui kasutaja blokeerida. --Ehitaja (arutelu) 30. detsember 2019, kell 14:47 (EET)

Justnimelt ei käi asjad nii, et suvalist meediajama esitatakse faktide pähe. Info peab sisaldama tegelikkust ja tõde. Mingi Postimees, Õhtuleht, Delfi vms tegeleb “ajakirjaniku” subjektiivse arvamuse avaldamisega, mitte alati faktidega.
Kui soovite Wikipedias mõne isiku kohta infot kajastada ja tõsiseltvõetav olla, siis:
1) tuleb osata eristada olulist ebaolulisest. See ei ole mingi kollane ajaleht, kus erineva kvaliteediga infot kajastatakse/levitatakse.
2) info peab olema konkreetne ja vajalik. Kuulujutud ja lauluringides osalemine ei kuulu selle alla, poliitiku puhul eriti.
3) oluline on välja tuua faktilised tegevused, tulemused, saavutused mis puudutavad meie riiki ja ühiskonda.
4) oma isikliku kõmuiharuse ja antipaatia jaoks siin kohta olla ei tohiks. Selle väljendamiseks on muid kohti (nt FB või meedia).
5) Ministri tagasiastumise põhjust teab minister ise, eriti kui ta omal soovil seda on teinud. Kert Kingo tagasiastumiseks EI teinud ettepanekut valitsus. Seega levitate te wikipedias valeinfot.
Veelkord, ajakirjanduses avaldatu on ajakirjaniku arvamus, mitte fakt.
Kui oma mürgi pritsimiseks ei piisa enam meediast ja asutakse wikipediat risustama pelgalt kollases ajakirjanduses avaldatuga, siis ei vasta see leht oma eesmärgile ja  levitab teadlikult valet! KHeidemann (arutelu) 30. detsember 2019, kell 15:12 (EET)

Eesti Vikipeedia kogukond otsustab oma allikate valikul ise, mida peetakse piisavalt usaldusväärseks ja mida mitte. Postimees jts on eestikeelses Vikipeedias üldiselt usaldusväärseks tunnistatud ajalehed ning kui seal avaldatu on kellegi arvates vale, saab tuua arutelulehel vastuargumente ja viidata soliidsematele allikatele. (Näiteks teadusartiklid on paremad allikad kui üldajakirjandus, parteide häälekandjad ei ole.) Mida keegi ise teab või ei tea, ei ole Vikipeedias arvestatav allikas, sest allikad peavad olema avalikud ja soovitavalt ka sõltumatud. Seega: kui küsimus on faktiveas (taevas ise teab, et Eesti lehtedes on kvaliteedikontroll pehmelt öeldes keskpärane), palun tuua tõendid ja kui teised on nendega nõus, siis pole teksti muutmiseks mingit takistust. Kui aga probleem seisneb selles, et keegi lihtsalt vihkab Eesti ajakirjandust ning usub, et hüüumärgid on piisav argument ja tema ainuisikuliselt kehtestab Vikipeedias reeglid, millele terve kogukond alluma peab, siis peab ta paraku pettuma. Viidatud teksti kustutamine pelgalt selle alusel, et see ühele inimesele ei meeldi, ei lähe mitte.

Mis puutub lauluringidesse, siis info tähelepanuväärsus sõltub kontekstist. Näiteks poliitikute perekonnaseis võiks olla üldiselt kajastatud (see võib olla oluline nende perepoliitiliste sõnavõttude kontekstis, nt kui traditsioonilisest perekonnast seletab keegi, kes sest eraelus suurt ei pea), spordiharrastused ehk juhul, kui nad ise selles vallas organisatoorseid rolle võtavad, lauluring vast ehk endise dirigendi ja kultuuriministri puhul - aga vikipedistid on ses suhtes eri seisukohtadel. Mõne arvates on oluline kõik, mis aitab isiksust paremini mõista. --Ehitaja (arutelu) 30. detsember 2019, kell 15:29 (EET)
Ei maksa koheselt asuda sildistama. Mille põhjal te väidate, et ma vihkan ajakirjandust? Juhtisin teie tähelepanu, et ajakirjandus ei kajasta tõeseid fakte.
Kuna teie leht sisaldab märkust "Entsüklopeedias kirjutatu peab olema tõendatav", siis lisage viitena heli- või videosalvestis, kust nähtuks, et Kingo on öelnud, et ta kavatseb Kanadas (välismaal) rääkida ainult Eesti keeles või on kasutanud tõlgi teenuseid. Postimehe artikkel ei tõenda seda, kuna seal on kajastatud ajakirjaniku enda reastatud sõnad. Samuti lisage viide tõendatud väite kohta, et Kingo astus tagasi valetamise pärast. Olgu see siis Kingo suusõnaline avaldus või peaministri selline avaldus või mõne teise valitsuse liikme avaldus, millest nähtub, et tagasiastumise põhjuseks on teie väidetud valetamine. Palun siis ühtlasi ka selgelt ja arusaadavalt lisada, mis oli see konkreetne nn vale, mida Kingo valetas? Ka siin ei ole mõne ajalehe artikkel tõendiks, sest see on ajakirjaniku kajastus, mis on kujundatud nende enda soovi järgi.
Samuti olete te usinalt muutnud parandust Kingo kohta - EKRE Tartu- ja Jõgevamaa esimees. Mille põhjal?
https://www.vooremaa.ee/ekre-jogeva-ja-tartumaa-ringkonda-juhib-kert-kingo/?
Miks ei ole kajastatud wikipedias järgnevaid artikleid/fakte:
https://poliitika.postimees.ee/6701995/minister-kingo-votab-e-haaletuse-luubi-alla?
https://www.mkm.ee/et/uudised/valiskaubandus-ja-it-minister-kutsub-kokku-elektroonilise-valimissusteemi-ja-elektroonilise?
https://www.err.ee/954872/kingo-kinnitas-e-valimisi-uuriva-tooruhma-koosseisu
https://mkm.ee/et/uudised/kingo-sonul-peab-kojukanne-joudma-iga-inimeseni?
https://digi.geenius.ee/rubriik/uudis/minister-kingo-esimene-suur-toovoit-asutused-saavad-x-teed-tasuta-kasutada/
Nagu näha, kajastate/viitate artikleid valikuliselt ja antud juhul millegipärast just selliseid, mis heidavad halba varju ja kahjustavad isiku mainet?
Tõite ju välja, et "Eesti Vikipeedia kogukond otsustab oma allikate valikul ise". Seega on selle kogukonna tegevuseks endale mittesobivate vaadetega või inimeste osas laimu ja valet kajastada ehk siis neid diskrimineerida? Saan ma õigesti aru?

Kahtlemata on iga Vikipeedia artikli teemal võimalik koguda massiliselt faktikesi, mis võimaldavad kurta, et neid pole kajastatud. Näiteks pole artiklis Kuu räägitud popkultuuris levinud humoristlikust teooriast, et Kuu koosneb juustust. Sel juhul on alati võimalik need faktid lisada, kuid tuleb ka silmas pidada, et nagu eespool osutatud, peaks entsüklopeediaartikkel andma üldpildi, mitte kajastama iga pisiasja. Kui mõne tõiga asjakohasuse suhtes on Vikipeedia kaastöölistel eriarvamusi, tuleb need läbi arutada arutelulehel. Tähelepanuväärsel kombel (ja sedasorti juhtumitele mõneti sümptomaatiliselt) koosnesid minu tühistatud muudatused üksnes kustutustest, viidatud linkide taga peituvat materjali lisatud ei olnud. Artiklis on tõepoolest olulisi puudujääke, näiteks pole seal mainitud politseiametiga kohtus käimist. Samuti torkab silma pildinappus. Üksikute seikade olulisust ma siin siiski analüüsima ei hakkaks, selle jaoks on artikli aruteluleht. Üldiselt suhtutakse eesti Vikipeedias siiski sisu lisamisse märksa positiivsemalt kui kustutamisse.

"Tõite ju välja, et "Eesti Vikipeedia kogukond otsustab oma allikate valikul ise". Seega on selle kogukonna tegevuseks endale mittesobivate vaadetega või inimeste osas laimu ja valet kajastada ehk siis neid diskrimineerida? Saan ma õigesti aru?" Kui see järeldus peegeldab teie funktsionaalset lugemisoskust adekvaatselt, siis on ilmselt tõepoolest parem, kui harjutate seda kõigepealt kuskil mujal, mitte Vikipeedias. Aga kui suudate oma tulist loomust talitseda, järele mõelda ja hakata tegema päriselt kasulikku kaastööd, siis see on muidugi alati teretulnud. Võib-olla peaks alustama küll mõnel muul teemal, kuna antud artikli teema paistab olevat liialt isiklik, et seda kõrvaltvaataja pilguga näha. Eesti Vikipeedias pole üheselt üle võetud inglise viki reeglit, mis keelab enda kohta käivate või ennast otseselt puudutavate artiklite toimetamise, kuna siinne kogukond on leidnud, et enamik eestikeelseid kaasautoreid suudab ka autobiograafiast mitte liialt erutuda - võib-olla seetõttu, et eestlased ongi rahulikud ja igavad inimesed. Aga inimeste puhul, kes on (vähemalt enda ja fännide arvates) põnevamad, muutub muidugi ilmseks, miks inglise vikis säherdune reegel kehtestati. --Ehitaja (arutelu) 30. detsember 2019, kell 18:07 (EET)


Arutelu:Litaania

Väljavõte: "Luterliku kiriku litaaniate näited: Kiriku Laulu-ja Palveraamatust (KLPR) nr.474 "Litaania Issand halasta" , nr.475 "Litania-Oremus Universalis", nr.478 vanale testile "Sind, Jumal kiidame" ehk Te Deum.  4.sajandi ladinakeelne tekst. Tõlkinud ladina keelest algul Martin Luther (1529). Viis on samuti väga vana: Niketas Remesianast (335-414). Kristliku kiriku algsajandeist ilmunud evangeelseks koraaliks 1545 aastal Valentin Babsti kogumikus "Geystliche Lieder"." Segane jutt, tahaks kontrollimist ja selgeteks lauseteks sõnastamist. --Ehitaja (arutelu) 30. detsember 2019, kell 19:27 (EET)

Eesti kultuuriloo kontekstis peaks mainima ka Ain Kaalepi/Veljo Tormise Pikse litaaniat. Aga kuidas ta siia leheküljele sobituks? 91.129.115.238 26. oktoober 2023, kell 08:36 (EEST)


Arutelu:18. august

* 1201 – asutati Riia.
--WikedKentaur (arutelu) 1. jaanuar 2020, kell 11:35 (EET)
 * 1937 – Tallinna Konservatooriumi juures avati Lavakunstikool.
--WikedKentaur (arutelu) 11. jaanuar 2020, kell 15:10 (EET)


Arutelu:Szentendre

Can you please add more sources in Finnish or English? Kapeter77 (arutelu) 1. jaanuar 2020, kell 17:47 (EET)


Arutelu:Margiti saar

Can you add sources to the page in your language or English?


Arutelu:Várkert Bazár

Can you please add sources to the page in your language or English? Kapeter77 (arutelu) 4. jaanuar 2020, kell 03:05 (EET)


Arutelu:Propaganda

Ajaloo koha pealt tasuks kindlasti mainida ka Demosthenest ja seda rooma kõnemeest, kes iga kõne lõpus kutsus üles Kartaagot hävitama. - Melilac (arutelu) 4. jaanuar 2020, kell 09:07 (EET)

Valge propaganda pärineb avalikest ja kindlaks tehtavatest allikatest. Selles sisalduv teave on tavaliselt tõene, positiivne ning selle eesmärk on teada. Ma kujutan ette, et seal lõpus on inglise keeles it's goal is knowledge. Eesti keeles sobiks sinna eesmärk on informeerida või eesmärk on midagi teadvustada, mis oleks samuti selle tõlkevasted, aga õiged. Propaganda eesmärk ei saa olla teada, sest see, kes propagandat teeb, juba teab, tema eesmärk on viia oma teadmised teisteni. - Melilac (arutelu) 4. jaanuar 2020, kell 09:44 (EET)

"Nur für deutsche Fahrgäste. "Ainult sakslastele" oli populaarne loosung Saksamaa okupeeritud alade parkides, kinodes ja mujalgi"

Mis mõttes ja kelle hulgas populaarne? Kohalikele sakslastele meeldis seda näha? --Minnekon (arutelu) 31. oktoober 2022, kell 12:51 (EET)

:Ma arvan, et mõeldud on "levinud". Ja mitte loosung, vaid silt. --Andres (arutelu) 31. oktoober 2022, kell 21:07 (EET)


Kasutaja arutelu:Priitlahemaa

Tere tulemast Vikipeediasse, Priitlahemaa! Lisateave on alati tarvilik, aga enne kui hakata olemasolevates artiklites midagi muutma, oleks kasulik lugeda juhendit. Laevade andmed tuleb lisada mallis olevasse tabelisse, selleks on Mall:Infokast laev. Laevu viivad edasi peamasinad ning BRT-d ega NRT-d ei kasutata juba üle 20 aasta. Kõrvaldasin artiklist Vohilaid (laev) teie viite, sest Eesti Laevaregister on merenduslikult usaldusväärsem kui kohtu juures olev laevakinnistusraamat. Palun lugege malli juhendit ja kandke nii foto kui ka laeva parandatud andmed malli. Ssgreporter (arutelu) 5. jaanuar 2020, kell 01:21 (EET)

Teksti kopeerimine rikub autoriõigusi. Tarvilik oleks ümbersõnastamine. Fakte ei saa autoriõiguslikult kaitsta. Ivo (arutelu) 5. aprill 2020, kell 21:10 (EEST)

Tere! Vikipeedia artiklites on tavaks linkida teksti sees sõnad ainult teistele Vikipeedia artiklitele. Link ettevõtte kodulehele sobib kas allikaviitesse või selle ettevõtte artikli lõppu alaossa pealkirjaga "Välislingid". Samuti, harilikult lingitakse sõna (nt kohanimi) artiklis ainult esimesel mainimisel. [[Kasutaja arutelu:Pikne|Pikne]] 31. mai 2020, kell 21:52 (EEST)

Hello ,
Really sorry for the inconvenience. This is a gentle note to request that you check your email. We sent you a message titled "The Community Insights survey is coming!". If you have questions, email surveys@wikimedia.org.
You can see my explanation here.
MediaWiki message delivery (arutelu) 25. september 2020, kell 21:49 (EEST)


Ma pole päris kindel, kas hinnang "Iraani esindajad püüdsid lennuki allatulistamist algselt eitada" on niivõrd POV. Refereeritud allikad näiteks just nõnda ytlevad.- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. jaanuar 2020, kell 22:08 (EET)

* https://www.nytimes.com/2020/01/14/world/iran-plane-crash-video.html?
* https://www.youtube.com/watch?v=tcFn6KsxOgo&

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Ukraine International Airlinesi lend 752


Kasutaja arutelu:Helle-Mai

Kas nende kahe pildi ([[:Fail:P vs h.png|pilt 1]] ja [[:Fail:Sink-in.png|pilt 2]]) autor olete teie ise? Võimaluse korral panna ka sobiv litsents, ent sobib ka {{tl|AO-sobimatu}}--[[Kasutaja:Estopedist1|Estopedist1]] ([[Kasutaja arutelu:Estopedist1|arutelu]]) 20. jaanuar 2020, kell 09:16 (EET)

Tere! Palun redigeeri lehekülge [[:Fail:TI980.jpg]] ja lisa sinna [[Vikipeedia:Piltide autoriõiguse märgendid|vaba litsents]], mille all oled nõus foto avaldama. Tavalisim litsents, mida valida, on {{tl|Cc-by-sa-3.0}}. [[Kasutaja arutelu:Pikne|Pikne]] 24. jaanuar 2020, kell 17:35 (EET)

Tavaline pilt laadi alati Commonsisse (), mitte eesti- või muukeelsesse Vikipeediasse. Eriline pilt on näiteks Eesti ehitisest, mille arhitekt on elus või tema surmast pole möödunud 70 aastat. Kui pildid on Commonsis, siis saab neid kategoriseerida ja neid saab kasutada ka muukeelsetes Vikipeediates. --Estopedist1 (arutelu) 27. jaanuar 2020, kell 08:44 (EET)

Siit (:Fail:TI980.jpg) on puudu allikas. Kui allikat ei tule, siis pilt kustutatakse.--Estopedist1 (arutelu) 27. jaanuar 2020, kell 08:54 (EET)
Eeldan, et see on teie foto, siis on allikas olemas. Aga litsents (näiteks  ) märkige kindlasti, muidu pilt kustutatakse--Estopedist1 (arutelu) 27. jaanuar 2020, kell 16:30 (EET)


Kasutaja arutelu:Georgros/Väle tarkvaraarendus

Olulised parandused, mis tuleks esmajärjekorras sisse viia:
* Kõik erialased mõisted tuleks teha siselinkideks. Näiteks: tarkvaraarendus, nõuded, ristfunktsionaalne, sprint, bugi, ...
* Igale väitele ja definitsioonile juurde selle allikas. Kust sa selle info said, millise kirjutise põhjal seda võib öelda.
* Kasuta veebilehitseja või tekstiredaktori (nt Word) grammatikakontrolli ja paranda vead.
Mõned lihtsamad märkused, mis võiksid teha artikli loetavust paremaks:
* Tee esimene lause lühemaks. Nii, et see ütleks otse, mis laadi asjaga on tegemist. Ja alles siis hakka seda täpsemalt iseloomustama.
* "Väärtused ja printsiibid mida selles manifestis pooldatakse tuletati ja toetavad paljusid tarkvaraarenduse raamistikke." - puuduvad komad. Üldiselt tuleta endale komareeglid meelde, abiks võiks olla see dokument: https://keeleabi.eki.ee/viki/Koma.html
* Ma arvan, et väärtuste ja printsiipide loetelud võivad olla samas kirjastiilis nagu ülejäänud artikkel. Pole põhjust neid teises kirjas esile tuua.
--Mirjam.paales (arutelu) 20. jaanuar 2020, kell 12:58 (EET)

Väiksed grammatilised parandused:
1. Esimene lause on vaja ümber kirjutada nii, et see ei sisalda kolme "ja"-d
2. Teises lauses on "propageeri" valesti kasutatud
3. Teises lõigus on "tuletati" valesti kasutatud
4. Ülevaade - Põhilised omadused, viimane lause sisaldab väga palju sõnakordusi ja leidub ka näiteks ebavajalik "aga" lauses "Sprint üksi ei taga aga toote väljalaskmist, aga eesmärgiks on..."
Sisulsed parandused:
1. Terves sissejuhatuses puudub viide. Mille põhjal väidad, et "Väledad meetodid on rohkem ennustatavamad ja rohkem inimestele orienteeritud, mis on parem ka arendajatele selles valdkonnas."
2. Puuduvad viited teistele artiklitele, tundub, et lingi asemel on hoopis paksem kaldkiri
Puudused:
1. Puudub pilt
2. Täiesti puuduvad viited
Üldiselt tekib selline tunne, nagu artikkel oleks otse inglise keelest tõlgitud. See artikkel vajab veel tööd.


Kasutaja arutelu:Georgros/Füüsiline mälu

* Mõisted siselinkideks. Näiteks: protsessor, programm, vooluring, ..
* Kõikidele väidetele, tarkustele, definitsoonidele juurde viide.
* Kasuta õigekeelekontrolli ja paranda komavead.
--Mirjam.paales (arutelu) 20. jaanuar 2020, kell 13:02 (EET)

Kirjavead:
1. "multipleksimis vooluringe" - mis see on?
2. koma "mis"-ide, "mille"-de ja teiste sidesõnade eest puudu
3. "ehk mälu mille info ei vaja perioodilist värskendamist, kui toimib ikka ainult toitepinge olemasolul." - "kui toimib ikka" on kehv stiil ning kehva stiiliga kohti leidub veel väga palju
Puudused:
1. Puuduvad tekstisisesed viited
2. Puuduvad kõik viited üldiselt, mille põhjal artikkel kirjutatud on?
3. Oleks hea, kui kolmandal pildil oleksid lühendit lahti kirjutatud eesti keeles
Ülesehitus on üldiselt hea aga kirjasisene stiil rikub artikli lugemise suures osas ära. Kuna allikad puuduvad siis tekib tunne, et tekst on inglise keelest otse tõlgitud.


Kustkohast on pärit Conrad von Sengbuschi surma-aasta? Praegu on andmed vaid Genist pärit, aga on kahtlus, et keegi lisas siia aasta 1929 ja selle alusel siis keegi teine toppis selle Genisse ka. -Mardus /arutelu 21. jaanuar 2020, kell 16:01 (EET)

Iga lõik ei pea tingimata algama nimega, iseäranis siis kui on tegemist isikuartikliga, sest loogiliselt võttes ei tohiks tekkida segadust, kellest on jutt.--The Prince of Tartu (arutelu) 21. jaanuar 2020, kell 17:22 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Conrad von Sengbusch (1849−1929)


Arutelu:Bernie Sanders

Issand jumal, mis ajast ei tohi valimiskampaania seisukohast üliolulisi skandaale mainida, kui need leiavad kajastust sellistes USA üleriiklikes ajalehtedes nagu Washington Times või neil on (esmapilgul nii näib) üle 2 miljoni asjakohase Google'i vaste?! Esimene intsident leidis tohutut kajastust meedias, see oli lihtsalt vapustav. Zeitgeistkritiker (arutelu) 27. jaanuar 2020, kell 15:53 (EET)

Kui märksõna päriselt guugeldada, siis on näha, millise kvaliteediga enamik sellest kajastusest on. Ja antud juhul on tegu Sandersi isikuartikliga (kuhu kirjutatakse lyhike ja tabav yldkokkuvõte, mitte ei loobita suvalisi kõikuva olulisusega fakte), mitte artikliga tema valimiskampaaniast. Viimasel juhul oleks mainimine rohkem aktuaalne. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. jaanuar 2020, kell 16:08 (EET)

Ja mis puutub Jaak Madissoni, siis tema artiklis kajastatakse otseselt temaga seotud asju, mitte tema kolmanda või neljanda astme sugulaste tegevust, seega selline võrdlus ei päde absoluutselt. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. jaanuar 2020, kell 16:14 (EET)

:Mis ajast Washington Times on kahtlase kvaliteediga allikas? Või mis on nt RealClearPolitics'il viga? Su argument 2,5 miljoni Ghiti in toto kõrvalejätmiseks on absoluutselt ebapädev.

:Alajaotuse pealkiri on 2020. aasta valimiskampaania. Valimiskampaaniast ma ju kirjutangi! Mis ajast ei tohi valimiskampaaniat kui tervikut käsitleda, vaid ainult Sandersi enda tegemiste ja arvamistega piirduda? Lõpeta omaenda reeglite väljamõtlemine!

:Artikkel sotsialist Sandersist on siin piisavalt pikk, seega ei näe ka otseselt proportsionaalsuse probleemi.Zeitgeistkritiker (arutelu) 27. jaanuar 2020, kell 16:26 (EET)

:: Soovitan omale selgeks teha, kuidas Ghits toimib (konkreetne märksõna "Bernie Sanders gulags" annab nt 143 hitti, suur enamik neist pole- viidatavad allikad). "Martin Weissgerber", too kloun su esimeselt lingilt, annab Google'i uudisteotsingus(!) 88 vastust, enamik neist kaheldava kvaliteediga (me ei refereeri allikaid stiilis Church Militant). Ja mis puutub 'kallutatatusse', siis ma olen samal seisukohal nt Trumpi artikli osas: ei ole vaja sinna kirjutada mingite nullväärtusega vabatahtlike lolle väljaütlemisi.

:: Ootaks yldiselt kolmandat arvamust, kui konsensus jääb kajastamise poole - saagu nõnda. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. jaanuar 2020, kell 16:33 (EET)

:::Jerusalem Post (orientatsioon: tsenter kuni konservatism); Washington Times (konservatiivne); RealClearPolitics - kõik need on tõsisemad allikad kui Southern Poverty Law Center. Guugeldamisega leiaks neid veel, aga ma ei viitsi aega raisata, sa ei muuda oma seisukohta seetõttu nagunii. Lisan vaid, et küüniline oleks ka provokatiivselt konservatiivsete Daily Calleri (2 artiklit antud teemal) ja FrontPageMagi () demonstratiivne välistamine siit või üleüldse igaltpoolt, kui SPLC sopaloopjad meile kõlbavad.Zeitgeistkritiker (arutelu) 27. jaanuar 2020, kell 17:02 (EET)

Esitus ei ole tasakaalus ega neutraalne, kui presidendikampaania lühikokkuvõttes tuuakse kogu võimaliku materjali seast välja eelkõige üks kurioosne seik. Sellisel kujul võiks küll tühistada. Pikne 27. jaanuar 2020, kell 19:20 (EET)

:See, et alajaotus on lühike, ei ole tõsiseltvõetav vastuargument. See ei ole minu süü, et see enne mu redigeerimisi liiga lühike oli. See ei saa olla argument usaldusväärselt viidatud teabe äratsenseerimiseks/mahavaikimiseks.Nõus, et kogu artikkel kellegi kohta peaks reeglina nö tasakaalus olema, nagu sa ütled. Kuid me ei saa eeldada, et kellegi kohta skandaali puhkemisel tohib infot selle kohta vastavasse alajaotusse lisada siis ja ainult siis, kui antud kasutaja ühtlasi viivitamatult "tasakaalustamiseks" subjekti kohta positiivset ka kokku guugeldab. Nii ei saaks ju Vikipeediat üldse arendada! Teiseks on kõik kõnealuse intsidendi kajastamises viimseni neutraalne. Kui keegi kiidab Stalini repressiivpoliitikat ja see leiab ulatuslikku meediakajastust, siis seda ka refereeritakse. Zeitgeistkritiker (arutelu) 27. jaanuar 2020, kell 19:45 (EET)

:: Siin ei ole erilist kahtlust, et sa oled presidendikampaania kajastamiseks valinud teadlikult just sellise seiga, mis võiks jätta kampaaniast või kandidaadist kurioossema või äärmuslikuma mulje kui valdav osa kampaania kajastusest seda võimaldaks. See on küll viga, kuna on vastuolus neutraalsuse põhimõttega.

:: Neutraalsus ei eeldagi, et n-ö positiivseid ja varjuheitvaid asju peab olema sama palju. Lihtsalt need asjad, mis ei ole esiplaanil kajastustes usaldusväärsetes allikates, ei peaks seda olema ka Vikipeedia artiklis. Pikne 27. jaanuar 2020, kell 20:31 (EET)

:::Selliseid vandenõuteooriaid kolleegi motivatsiooni kohta (Siin ei ole erilist kahtlust, et sa oled presidendikampaania kajastamiseks valinud teadlikult just sellise seiga) võib tõlgendada isikliku rünnakuna. Vrdl Wikipedia:No personal attacks. Mõni kasutaja kirjutab nt EKREst kirjutades 100% negatiivsetest asjadest - niikaua, kui ta redigeerimised formaalsetele reeglitele vastavad, tulebki neist reeglitest lähtuda. Näide ja võrdlus käesoleva kaasusega: EKRE artikli SISSEJUHATUSSE topitakse järjekindlalt max 3 autori kirjutistele tuginevat teesi, et EKRE kasutavat " [o]ma seisukohtade mõtestamiseks sageli vandenõuteooriaid." Mina lisasin siin artikli asjakohasesse alajaotusesse informatsiooni Sandersi kampaania stalinistidest aktivistidest. See kõik on seda šokeerivam, et seni teadaolevatel andmetel (ühest allikast) Sandersi kampaania selgesõnaliselt keeldus midagi ette võtmast, vaid vastusena järelepärimistele jahus midagi vajadusest parandada USA sotsiaal- ja tervishoiusüsteemi. Ka sinu "esiplaani" argument minu meelest ei ole siin relevantne. Artikkel ei koosne a la 5 reast, kus minu versioonis 3 oleks nendest Sandersi stalinistidest kaasvõitlejatest. Artikkel on eesti viki kohta pikk, detailne, Hitlergi on lõpus ära mainitud, mis moraalset õigustust saab olla reas tohutu lugejaarvuga lehtedes mainitud šokeerivate Staliniga seotud asjade kustutamisele? Zeitgeistkritiker (arutelu) 27. jaanuar 2020, kell 20:57 (EET)

::::EKRE vandenõuteooriatega toodud võrdlus ei ole antud juhul kohane, kuna ühel juhul on tegu kõrgema taseme (akadeemilise) allikaga ja need 3 on märgatav osa kokku kümnekonnast (või veel vähemast, kui vaid põhjalikke käsitlusi arvestada) autorist. Siinsel juhul on tegu aga mõnede uudislugudega ajakirjanduses, mis pealegi moodustavad marginaalse osa kogu kampaaniat puudutvast meediakajastusest. --Minnekon (arutelu) 7. veebruar 2020, kell 10:38 (EET)

::::Artiklit järk-järgult täiendades pole küll realistlik alati nõuda, et see oleks igal hetkel neutraalsuse mõttes täpses balansis, aga see ei tähenda, et neutraalsuse nõudest võib täielikult mööda minna. Ma oleks mõistvam, kui nt artiklis oleks üks keskne ja üks teisejärguline aspekt võrdse osakaaluga välja toodud, aga pakutud lisanduste puhul paistab see rohkem nii, et keskseid aspekte ei mainita üldse ja välja on toodud vaid üks kolmandajärguline aspekt. --Minnekon (arutelu) 7. veebruar 2020, kell 10:38 (EET)

See meil just puuduski: järjekordne göringike, kes tuleb ja hakkab pika staažiga vikipediste õpetama, kuidas Vikipeediat kirjutada, põhireegliks: "Minu geniaalset propagandat ei tohi keegi puutuda!" (Vt "kaastöö" teemasid ja sisu, üldpilt selgub väga kiiresti.) Aga noh, eks ole siit neid aastate jooksul omajagu läbi voorinud. Enamik ei õpigi ära, mis on entsüklopeedia ja mida siinsed reeglid sisuliselt tähendavad. Antud juhul on küll ilmselge, et tähelepanuväärsusest ja ülevaatlikkusest pole kirjutajal mingit aimu, mistõttu on muudatuse tagasipööramine igati mõistlik. --Ehitaja (arutelu) 28. jaanuar 2020, kell 00:50 (EET)

:Sellisel pahatahtlikul sõimul ei ole kohta entsüklopeedia arutelulehtedele. Argumentatsiooni pole seejuures ollagi! Alustan su vastu ASAP thread'i alatu laimu tõttu, viidates seejuures ka muudele sinu "kangelastegudele" poliitikategelaste vastu siin saidil, mis sind väga vabalt oleks võinud kohtukulli ette viia.Zeitgeistkritiker (arutelu) 28. jaanuar 2020, kell 09:56 (EET)

::Jah, see on teine läbivoorijatele tüüpiline joon: kujutlus, et tunnevad mitte üksnes Vikipeediat vikipedistidest paremini, vaid on ka suurepärased juristid, kes võivad sundida kõiki oma tahtmist tegema, ähvardades imaginaarsete sanktsioonidega. Vt ka Mart "Ma helistan Ameerikasse ja lasen teid kõiki vallandada!" Ummelas (päriselt, kuulutaski nii). No ja kus on see Ummelas nüüd? Pole. --Ehitaja (arutelu) 28. jaanuar 2020, kell 16:22 (EET)

:::Ei no ma tänan lahkelt mulle nii toredat konti hambusse ulatamast! Näib, et oli kunagi tõesti konto "Mart Ummelas", mis pahandas selle üle, et selgelt üle 50% (!?) artiklist Tallinna Televisioon hõlmas ainuüksi alajaotus "Kriitika". Ja siis keegi tuleb mulle ette heitma, et ma üsnagi pikka artiklisse ühe Ameerika tippsotsialisti kohta lisan 3 lauset (!) šokeeriva skandaali kohta! Kui küüniline peab olema, et siin silmakirjalikkust mitte märgata ja söandada mulle reeglite rikkumist ette heita!Zeitgeistkritiker (arutelu) 28. jaanuar 2020, kell 20:09 (EET)
===Mõned vahemärkused===
*Sanders on tõepoolest sotsialist, kes nimetab ennast avalikkuses / avalikkusele "demokraatlikuks sotsialistiks" (oksümooron, IMO). Sellest hoolimata on ta sotsialist edasi, mis siis, et enda väitel "demokraatlik". Viisakalt väljendudes on pähkel ikka pähkel, isegi kui see šokolaadiga üle katta. Kuid selleks, et mainida 'staliniste Sandersi ridades', peab olema vajalik korralike allikate loetelu, või vähemalt ühte korralikku allikat, mis seda tõika ka kinnitab. Anne Applebaumi tasemel või sarnase korraliku eksperdi arvamuslugu ei ole mingil viisil halb.
*Jaak Madisoni nimi kirjutatakse ühe s-tähega ja tuleks vastavalt ka "Madison" hääldada, mitte nagu "Madisson", mis paljudes inimestes jätkuvalt ja pidevalt segadust tekitab.
*Washington Times ei ole Washington Post. Väike tabel sarnaste nimedega kuulsatest lehtedest:
Korralik ajaleht   	Kollane ajaleht
The Washington Post	The Washington Times
The New York Times 	The New York Post

Küll tuleb mainida, et ehkki nad on kollased, oskavad nii The Washington Times ja The New York Post oma andmeid verifitseerida. Nad on suhteliselt hea tasemega refereeritavad allikad, kuid nende infot peab kinnitama kõrge tasemega allikas.
*Southern Poverty Law Center (SPLC) on korralik allikas.
*The Washington Examiner on parempoolne/konservatiivne, kuid mitte väga ekstreemselt kui kaks alumist.
*The Daily Caller, FrontPage Mag ja Uued Uudised on mõlemad ekstreemparempoolsed lehed ja nende informatsiooni ei tohiks puhta kullana võtta.
*Inimeste arvamustega on nii, et kõigepealt tuleb ära mainida inimese taust (à la ekspert vms) ja siis ka seda, et tema ütles midagi, kui isik annab juurde uut informatsiooni kuskil lehes refereeritud andmetele. Minnekoniga osaliselt nõus Lockharti osas, aga mitte täielikult nõus: Lockhart justkui ei annaks midagi juurde, kui ta refereerib artiklit The Washington Examineris, kuid see, et ta mainib Sandersi sotsialismi ka tänapäeval, ei ole patt. Asja teeb kaalukamaks olukord, kus Sanders või tema kampaania sellistele väidetele ei reageeri, ega ka eita Sandersi tookordseid poliitilisi vaateid. Seda, et Lockart tunneb muret äärmusvasakpoolsete võimalikust infiltreerumisest Demokraatlikku Parteisse, võib ju ära mainida, aga ehk äkki artiklis suurearvulise Demokraatliku Partei ja selle hulga liikmete poliitilistest suundumustest kaasajal.
* See, et Sanders Sotsialistlikku Töölisparteid toetas, on tõenäoliselt fakt. Sandersi sotsialismi on võimalik ka korralikest allikatest välja tuua, seega ei tohiks Sandersi kui sotsialisti mainimine probleem olla.
-Mardus /arutelu 7. aprill 2020, kell 21:54 (EEST)

Mis kuradi asi "ekstreemparempoolne"? Google'is saab sellelel terminile täpselt ühe vaste. Või on sotsiaal"teadused" tormilist arengut teinud ja google pole veel sotti saanud? "*The Daily Caller, FrontPage Mag ja Uued Uudised on mõlemad ekstreemparempoolsed lehed ja nende informatsiooni ei tohiks puhta kullana võtta." Kes neid nii lahterdab? Nimeta üks objektiivne kolmas osapool, kes Daily Callerit kuidagi "ekstreemseks" peab. Wikipedia ei põhine isehakanud politoloogide nagu Mardus ja too kommu minnekon isiklikel hinnangutel, vaid teadustöö konsensusel. Sellest ei ole su paskvillis haisugi, sm. Mardus!2001:7D0:4380:1D88:3537:FBBF:9E00:8B01 16. november 2020, kell 13:53 (EET)

Sandersi kampaaniorganisaatorite hulka poetunud ustavad stalinistid

Burlingtoni aastatel toetas Sanders trotskistlikku Sotsialistlikku Töölisparteid, toetas selle kampaaniaid ja hoidis alal sidemeid selle oluliste liikmetega. Samuti toetas ta Sotsialistliku Töölispartei presidendikandidaate USA 1980. ja 1984. aasta presidendivalimistelBernie Sanders campaigned for Marxist party in Reagan era by Joseph Simonson - Washington Examiner, May 30, 2019Bernie Sanders isn't facing enough scrutiny - Joe Lockharti kommentaar CNNile, 15. jaanuar 2020.
Sandersi ja Sotsialistliku Töölispartei seostest võiks kirjutada nt selle ja selle allika alusel. Praegu on kaks viidet: üks Washington Examinerile, mida peetakse kallutatud väljaandeks (vt en:Washington Examiner, en:Wikipedia:Reliable sources/Perennial sources), teine viide lihtsalt kordab, mida Washington Examineris avaldati. Trotskismi esiletoomise põhjendatus on küsitav, eriti kuna väidetavalt 1982. a saati polnud en:Socialist Workers Party (United States) enam trotskistlik. --Minnekon (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 20:44 (EET)

Infokastis ei ole esile toodud aastale 1982 viidet. Artiklis endas kirjutatakse pikalt SWP-sisesest võimuvõitlusest. Need on üpris tüüpilised kommunistlike sektantide omavahelised jagelemised. SWP erines minu teada nö pesuehtsast trotskismist selle poolest, et toetas vähemalt mõnda reaalselt eksisteerinud marksistlikku resp. marksistlik-leninlikku režiimi, sellal kui trotskistid üldiselt jäid truuks oma liikumise rajaja, massimõrvar Lev Trotski teesile, et reaalne kommunism "degenereerus".Zeitgeistkritiker (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 21:09 (EET)

:Meil pole ka viidet, et kõnealune partei oli trotskistlik sel ajal, kui Sanders seda toetas (1980-ndad). Examineri artikkel ütleb, et erakond kutsus end trotskistlikuks 1970. aastal. --Minnekon (arutelu) 29. veebruar 2020, kell 00:28 (EET)

Mis puutub Washington Examineri, siis see en.wiki lehekülg tõesti ütleb, et konsensust kasutamise osas pole, aga konsesus on olemas, et erakordsete väidete tõendamiseks ei sobi. Mis puutub Joe Lockharti kommentaari CNNile, siis minu meelest on see kõigiti relevantne, kui on selgelt näidatud, et see on tema arvamus (see on tema oma asi, kui ta ühe lõigu ulatuses tsiteerib Examineri). Iseenesest relevantne kuju, ilmselt siis mõõdukas demokraat, kes tunneb muret teatavate tegelaste (vt ülal) infiltreerumise pärast oma parteisse.Zeitgeistkritiker (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 21:18 (EET)

:Asi on selles, et Joe Lockharti jutt CNN-is ei anna midagi juurde väitele, et Sanders toetas Töölisparteid. Tema jutu ainus selle väitega seotud osa on see, kus ta tsiteerib ja refereerib Examineri artiklit, ilma midagi omalt poolt lisamata. Kuna meil on seesama Examineri artikkel juba olemas, siis on Lockharti jutu lisamine mõtetu kordus. --Minnekon (arutelu) 29. veebruar 2020, kell 00:28 (EET)
----
Ma leian, et rahvus peaks olema mainitud esimeses lauses. See on meil ju üldine reegel. --Andres (arutelu) 30. märts 2024, kell 14:00 (EET)

Rääkisime sellest enne siin: Arutelu:Volodõmõr Zelenskõi#Juut. Minu meelest siin samamoodi ei ole juudi päritolu esile tõstmine põhjendatud. Esimeses lauses on küll harilikult mingil kujul päritolu, siin on "Ameerika Ühendriikide". Reeglit selle kohta, et seal peab olema tingimata just rahvus, minu teada ei ole. Eriti ameeriklaste artiklites üldjuhul ei ole avalauses rahvust. Pikne 30. märts 2024, kell 18:33 (EET)

: Jah, see ei ole kirjapandud reegel, vaid tava, kuidas artiklid on üles ehitatud. Kui rahvus ei ole teada või ei ole üheselt kirjeldatav, siis seda muidugi märkida pole tarvis. Aga kui on teada, et tegu on näiteks juudiga, siis tuleb minu meelest nii ka  kohe öelda.

: Seisukohad on siin väga lahknevad, viidatud arutelus olevad argumendid mind ei veena. Tekitasin arutamiseks rubriigi üldises arutelus. --Andres (arutelu) 30. märts 2024, kell 20:04 (EET)
Üks asi Sandersi kohta: ta on öelnud, et ta on juut ja on selle üle uhke. --Andres (arutelu) 8. aprill 2024, kell 10:39 (EEST)

Pead vist silmas seda, mida ta kuskil intervjuus identiteedi kohta käivale küsimusele on vastanud. Sellest võib artiklis kirjutada, aga see minu meelest ei tee seda identiteeti muu materjali taustal vähem kõrvalisemaks. Kirjutasin selle kohta muu hulgas viimases üldise arutelu postitutes. Pikne 8. aprill 2024, kell 23:16 (EEST)

: Minu meelest keegi ütles, et ta võib-olla ise ei pea seda tähtsaks, et ta juut on. --Andres (arutelu) 9. aprill 2024, kell 00:56 (EEST)

Sandersi toetus Sotsialistlikule Töölisparteile


Arutelu:Element of Crime

Teoste pealkirjad kirjutatakse eesti keeles püstkirjas ja jutumärkides. Ursus scribens (arutelu) 29. jaanuar 2020, kell 03:20 (EET)


Arutelu:TAWS

TAWS ametlikud eestikeelsed vasted on siin: http://termin.eki.ee/esterm/concept.php?id=83634&term=TAWS
TAWS süsteem on võimalik kõikidel õhusõidukitel, mitte ainult lennukitel.
Sarnased ehk haakuvad mõisted on ka
GPWS vt http://termin.eki.ee/esterm/concept.php?id=82588&term=GPWS
ja EGPWS vt http://termin.eki.ee/esterm/concept.php?id=83198&term=EGPWS

Miks ei lähe artikli sisu kokku ametliku nimetusega / definitsiooniga?
http://termin.eki.ee/esterm/concept.php?id=83634&term=TAWS
LauriKreen (arutelu) 25. september 2021, kell 11:41 (EEST)


Kasutaja arutelu:82.131.38.233

Eemalda block ma olen inimene ja mulle meeldivad õnne kypsised :)


Kasutaja arutelu:Kartul22

Markus Oliver Annuk

Sündinud 24. veebruaril 2005. aastal Stockholmis, Rootsis. Kartul22 (arutelu) 4. veebruar 2020, kell 22:12 (EET)


Kasutaja arutelu:82.131.31.81


Arutelu:Mihkel Neps

Sots Mihkel Neps oli koos tööerakondlase Timotheos Grünthaliga 1919.a Saaremaa mässu korraldaja, olles ise Saaremaa maavalitsuse liikmed, tegelesid nad aktiivselt Eesti Vabariigi seaduste ja määruste rikkumisega. Kui Eesti valitsuse komissar Victor Neggo alustas kohalikus ajalehes pahempoolsete võimu all tegutseva Saaremaa maavalitsuse seaduserikkumiste kritiseerimist,algatasid sots Mihkel Neps ja tööerakondlane Timotheos Grünthal samas ajalehes avalikult Saaremaal elavaid inimesi Eesti Vabariigi vastaseks mässuks üles-õhutama, kuulutades Eesti Vabariigi vastu sõdivaid punaarmeelasi tõeliste vabadusvõitlejatena ja halvustades igati Eesti Vabariigi nimel sõdivaid Eesti rahvaväelasi . Selle kuritahtliku kihutustöö tulemusena hakkasid mässama  16.02.1919.a. Kuivastusse kogunenud kutsealused, kes pidid mandrile Vabadussõtta minema ja tapsid hoopis Eesti Vabariigi valitsuse esindaja Arseni Jefimovi ning asusid tapma ümbruskonna mõisnikke koos naiste ja lastega. Soovides Kuressaares kehtestada bolshevistlikku võimu, liikusid sotsidest juhitud mässajad Kuressaare suunas ja  avaldasid  korraldusi ümbruskaudsetele elanikele Saaremaa sotsialistliku töörahva partei nimel,mis oli kohalike sotsiaaldemokraatide partei ametlik nimetus. 18.02.1019. jõudis Kuivastusse bolshevistliku mässu lõpetamiseks Eesti Vabariigi sõjaväeüksus, mis lõpetas bolshevistlike mässajate korraldatud Kuressaare sõjalise piiramise, asudes lahingusse sotside juhitud bolshevislike mässajate vastu. Mässus osalenud kurjategijad said enamuses surma lahingu käigus,mõned ellujäänud kurjategijad lasti maha Eesti Vabariigi välikohtu otsusel. Kokku oli sellest kuritegelikust bolshevistlikust mässust osavõtjaid,163,kes ise olid tapnud koos laste ja naistega 23 inimest. Mässu õhutajad Mihkel Neps ja Timotheos Grünthal pääsesid karistusest ja said Asutava Kogu liikmeteks.Mässuõhutaja sots Mihkel Neps oli hiljem tegev Saaremaa maavalitsuse juhina ja ja sotside partei liikmena Riigikogu liige.Teine kuritegelik mässuõhutaja tööerakondlane Timotheos Grünthal pääses samuti Jaan Tõnissoni juhitud tööpartei liikmena Riigikokku.
Kaniivel (arutelu) 9. veebruar 2020, kell 14:10 (EET)


Arutelu:28. juuli

* 1934 – Vabariigi Valitsus vabastas ametist Kuressaare linnapea Aleksander LepikuKuressaare linnapea tagandati. Vaba Sõna, 28. juuli 1934, nr. 168, lk. 1..
 vt. 27. juuli --WikedKentaur (arutelu) 11. veebruar 2020, kell 17:32 (EET)


Kasutaja arutelu:Aqnzl

Tere tulemast Vikipeediasse, Aqnzl!
Igaks juhuks mainin ära, et värgendused nagu  on lisatud põhjusega. Malli ei tohiks eemaldada, kui viidet pole lisatud. Ivo (arutelu) 13. veebruar 2020, kell 13:08 (EET)

Lisan, et ka toimetamismalle ei tohiks eemaldada, kui osa vigu jääb parandamata või kui õiged asjad on valeks parandatud. Kuriuss (arutelu) 13. veebruar 2020, kell 14:28 (EET)

Selge, ei teadnud seda. Kas peaksin toimetamismallid neile artiklitele tagasi panema, mida toimetanud olen või siis püüan edaspidi neid mitte ära võtta?

Kui sa ei ole päris kindel, et artikkel korda sai, siis ära malli eemalda.

Oma kommentaare saad allkirjastada kui kirjutad ~~~~. Ivo (arutelu) 15. veebruar 2020, kell 20:18 (EET)


Arutelu:Koroonapandeemia

Sisukorra all olev lõik vajaks eesti keelde kirjutamist, IMHO. ✅ Pietadè (arutelu) 14. veebruar 2020, kell 20:21 (EET)
Koroonaviiruse taga on tegelikult infosõjaline käik Hiina sisepoliitilises võitluses?
https://www.mke.ee/mnenie/rossijskij-uchenyj-paniku-vokrug-koronavirusa-razduvayut-chtoby-ustroit-globalnuyu-revolyutsiyu
https://www.youtube.com/watch?v=228tlT0TjuI
--Talguarbuja (arutelu) 18. veebruar 2020, kell 19:48 (EET)

Inglisvikis on "Severe acute respiratory syndrome coronavirus 2 (SARS-CoV-2), previously known by the provisional name 2019-nCoV".
Terviseameti kodulehel on "Koroonaviiruse haigus COVID-19 (vana nimega 2019-nCoV). Kuna COVID-19 haigust põhjustav koroonaviirus on geneetiliselt sarnane SARS koroonaviirusele (Severe Acute Respiratory Syndrome Coronavirus), siis kasutatakse edaspidi selle nimetamisel ametlikku terminit SARS-CoV-2." Adeliine 28. veebruar 2020, kell 09:52 (EET)
----
* Report of the WHO-China Joint Mission on Coronavirus Disease 2019 (COVID-19)  16-24 February 2020, WHO✅ Pietadè (arutelu) 28. veebruar 2020, kell 18:58 (EET)
----
Selgitus:  "SARS-CoV-2" on viiruse nimetus, "COVID-19" on viiruse põhjustatud haiguse nimetus, sarnaselt nagu "HIV" viirus põhjustab haigust nimega "AIDS".

Minule näitab ülalolev graafik küll ühtlast nulli. Naljaks võiks lisada artiklisse viite  Felipe Hoffa Coronavirus in Wikipedia by language — visualized towardsdatascience.com, 29.02.2020, aga kui palju see sisuliselt juurde annaks... No ikka rohkem kui ülalviidatud vandenõuteooriad maailmarevolutsioonist jms. --Ehitaja (arutelu) 1. märts 2020, kell 15:11 (EET)

Artikli pealkiri on muutunud.✅ Pietadè (arutelu) 1. märts 2020, kell 16:39 (EET)

Varasemal lehel (praegune ümbersuunamisleht) toimib, siin peaks homme näitama hakkama.✅ Pietadè (arutelu) 1. märts 2020, kell 20:13 (EET)

Kas poleks loogilisem võtta see artikkel (ja kaks ebolat) viirushaiguste kategooriast välja ning jätta üksnes epideemiate alla? Viirushaiguste all peaks olema (seni olematu) artikkel COVID-19, aga mitte haiguse konkreetne puhang. Puhang on sama palju haigus kui üks füüsiline eksemplar on kogu "Tõde ja õigus". Vt ka Kategooria arutelu:Viirushaigused. --Ehitaja (arutelu) 1. märts 2020, kell 23:17 (EET)

Artiklist on ebaselge, kas koroonaviirus nakkab edasi inimeselt inimesele juba peiteperioodil või nakkab ta nakkama alles pärast peiteperioodi lõppu (esimeste haiguse ilmingute saabumisel). Internetist on raske leida tõepärast ühest lõplikku infot,  5. märtsi 2020 seisuga.

Vikipedia EI ole meditsiinialane häda-abi-teenistus, ja EI anna hinnanguid/arvamusi; artikli arvandmete lisajana (peamiselt art-s märgitud allikatest, aga ka, nt FTA allikatest, ligi tuhandest) ei anna mina arvamusi, pelgaks veel soovitusi (keegi ütles kunagi, et u 96% inimesest on arstiteadusele tundmata maa, nõustun).✅ Pietadè (arutelu) 7. märts 2020, kell 21:32 (EET)

:Noh, Vikipeedia saab öelda, et Terviseameti hinnangul selle-ja-selle kuupäeva seisuga oli nii ning Harvardi ülikooli teadlaste A., B. ja C. Smithi artiklis (viide) väideti naa. Selliste väidete kogumine ühte kohta võib olla isegi vajalik, võõrkeelsete allikate menetlemine võib käia paljudel eestikeelsetel lugejatel üle jõua. Aga siin peaks need väited olema väga hoolikalt valitud ja väga korrektselt viidatud muidugi. --Ehitaja (arutelu) 13. märts 2020, kell 02:34 (EET)

:: Praeguse seisuga (21. märts 2020, kell 15:45 (EET)) ei ole nt ei WHO ega ECDC avaldanud midagi kindlaltvõetavat, pigem vastupidi, kõikjal märge à la "ei ole andmeid, veel";katsed nt "püha lehma" uriini tarbimise, etanoolitoodete manustamisega jms on andnud pigem vastupidise efekti; täna apteegis maskis apteekrit nähes oli esimene mõte: kas ta on haige? (PS! harilikud riidest maskid kaitsevad (osaliselt) lähedalasuvaid piisknakkuse eest; nn kirurgilised maskid, tihedamast materjalist, võivad kaitsta ka maski kandjat; suuremat kaitset kandjale pakuvad nt filtritega maskid ())✅ Pietadè (arutelu) 21. märts 2020, kell 15:45 (EET)Sesseoses viitaksin/soovitaksin nt WHO avaldatud lugemisvara: Coronavirus disease (COVID-19) advice for the public: Myth busters.✅ Pietadè (arutelu) 21. märts 2020, kell 16:03 (EET)

"...riiki sisenejad pidid hakkama täitma ankeete, et tuvastada nende viibimise päritolu." Mida sellega öelda taheti? Tuvastada nende riiki saabumise põhjus; nende päritolu; riigis viibimise põhjus?Astromaailm (arutelu) 21. märts 2020, kell 23:42 (EET)

See on Eesti osa all, mille mina lühendaksin mõne kokkuvõtva lauseni; sest Eesti kohta on artikkel olemas, ja mitmes kohas ühte sama teema käsitlemine, kooskõlaline, ehk ei ole vajalik.✅ Pietadè (arutelu) 21. märts 2020, kell 23:51 (EET)

: Tjah, allikaviide ütleb samuti "viibimise päritolu". Las mõni targem lühendab, muidu saab ehk liiga lühike.Astromaailm (arutelu) 22. märts 2020, kell 00:09 (EET)

Tabelis on "hõlmatud territoriumide loend" - mina seda kohta mallist või mujalt üles ei leia, et näpukas parandada. Muukisin igalt poolt. Astromaailm (arutelu) 22. märts 2020, kell 00:37 (EET)

See on mallis, parandasin.✅ Pietadè (arutelu) 22. märts 2020, kell 08:29 (EET)

Kaitsemeetmete lõigus pole riskipiirkondadega seotud info (ehk terviseameti kuu aega vana nimekiri) enam adekvaatne. Praeguseks on juba terve maailm riskipiirkond. Umbisik (arutelu) 27. märts 2020, kell 08:47 (EET)
Kas see pürst kitsama sõnavaraga lugejale üle jõu ei käi? Tavaline põrandahari.--Astromaailm (arutelu) 30. märts 2020, kell 16:37 (EEST)
üleilmse leviga briti telekanali BBC klipi asjakohases soovituses on selgituseks lisatud klipp, kus 2 m vahemaa määratlemiseks kasutatakse keskmise varrepikkusega põrandaharja, mille käepidemest hoidmisel ümber enda liigutamisel ei tohiks tabamisulatuses olla ühtegi inimest.

Võtsin välja, pole tõsiseltvõetav. Ursus scribens (arutelu) 30. märts 2020, kell 20:15 (EEST)

:Põrandaharja abil nad (BBC) seda vahemaad näitlikustavad, mina ei tea, miks. ✅ Pietadè (arutelu) 30. märts 2020, kell 21:44 (EEST)

Tegelikult vajaks see artikkel rängalt toimetamist ja sisu lisamist. Lihtsalt mingite haigusjuhtumite numbrite uuendamine on ebapiisav. Ivo (arutelu) 16. aprill 2020, kell 16:30 (EEST)

Nõus. See käib ka suurema osa artiklite kohta, mis «loodud või oluliselt täienenud võistluse "Kesk- ja Ida-Euroopa kevad 2020" raames.» (enwi-st leidsin praegu kronoloogia...) Minul on kuhjaga muid lepingulisi kohustusi..., millest ei saa mööda vaadata; lisaks on järjekorras ka enwi Donbassi sõja kronoloogiate täiendamine, mida on palutud—Pietadè 16. aprill 2020, kell 18:28 (EEST)

:Mul on endalgi tekkinud hulk küsimusi nende CEE kevade raames loodud artiklite osas, sest ma ei näe, et me suudaksime neid ajakohastada ning neile mingit asjalikku sisu tekitada. On riike, mille puhul meil võiks olla hea katvus (olgu see Hiina, Itaalia, USA või Läti kohta), aga miks peaks üks eestlane lugema siit nt pandeemia kulgemisest Põhja-Makedoonias? Tuvastatud nakatunute graafikut võib samahästi vaadata ingliskeelsest Vikipeediast või mõnelt teiselt saidilt. Ivo (arutelu) 17. aprill 2020, kell 12:19 (EEST)

* US alerted Israel, NATO to disease outbreak in China in November — TV report, The Times of Israel, 17. aprill 2020
* Veronica Stracqualursi, ABC News: US intelligence warned of China's spreading contagion in November, CNN, 9. aprill 2020

Emily Tsang ja Zoe Low, Coronavirus: Hong Kong expert warns each infected person can now spread Covid-19 to four people, Published: 12:04pm, 12 Jul, 2020* Professor Gabriel Leung, dean of HKU medical school, says a strain of the virus has increased its infection rate by 30 per cent due to a DNA mutation* Microbiologist Yuen Kwok-yung says the current wave of new infections is almost certainly due to the lifting of social-distancing measures

infokastis on 10 korda suurem tegelikust arvust...—Pietadè (arutelu) 3. august 2020, kell 22:55 (EEST)

huvitav, kes selle andmeüksuses 600+ tuh pealt 6+ miljoni peale muutis...—Pietadè (arutelu) 3. august 2020, kell 23:02 (EEST)

Meil on suurem kogus neid artikleid koroonapandeemia kulgemise kohta eri riikides. Nt CEE kevade raames treiti massiliselt neid nupukesi. Mis nendega nüüd teha? Reeglina on need päris halvas seisus (s.t ei anna teemast mingit asjalikku ülevaadet ning on kevadest saati uuendamata). Minimaalselt võiks need olla nii põhjalikud kui on "Koroonapandeemia Eestis" sissejuhatus. On aga loota, et keegi nendega tegeleb ja mingi sisu ka kirjutab? Ivo (arutelu) 8. veebruar 2021, kell 20:47 (EET)

Eks need inimelude suhtes mõnitavad ole, pehmelt väljendudes; küsi siis otse, biovend treialilt; kuid tagasi, vist indoneeslased, kinnitasid, et võtavad andmed keskbaasist; mõne aja eest ruwi-sse Iisraeli andmeid sisestades nägi see välja nii, et lisad -le malli , ehk siis, andmed on olemas, esitusviis on käideldav, imho. — Pietadè Kaastöö 9. veebruar 2021, kell 01:33 (EET)

: Minule on miskipärast külge jäänud enwi, ruwi ja itwi kv-tabelite igapäevane värskendamine...— Pietadè Kaastöö 9. veebruar 2021, kell 01:59 (EET)

Mis tähendab "Vaktsineerituid (100)"? --Andres (arutelu) 21. juuni 2022, kell 09:27 (EEST)

Peatükk "Haigus" on minu meelest liigne. --Andres (arutelu) 21. juuni 2022, kell 09:27 (EEST)


Kasutaja arutelu:.Toon/liivakast

Kühvel on külgedelt kõrgemate äärtega käsitööriist, mida põhiliselt kasutatakse pinnase kaevamiseks ja teisaldamiseks [1]. Kühvleid kasutatakse põhiliselt aiandus- ja ehitustöödeks.
Tüübid
Kühvleid valmistatakse enamasti puidust, plastikust ja metallist.
Pilt 	Nimetus                                  	Kirjeldus
150px	Kühvel aiatöödeks                        	Tööriist aiatöödeks
     	Neljakandiline kühvel                    	Tööriist pinnase ja muu materjali teisaldamiseks
     	Ümara otsaga kühvel                      	Tööriist pinnase ja muu materjali teisaldamiseks
     	Kamina kühvel  (keskmine tööriist pildil)	Tööriist kaminas söe liigutamiseks ja tuha eemaldamiseks
150px	Mängukühvel                              	Laste mänguasi liivaga mängimiseks


Kasutaja arutelu:Vibeebeats/liivakast

Hammastatud lõugadega libisemisühendusega tangid, mis asuvad tavaliselt käepidemest 45–60 kraadi, kusjuures alumist lõualuu saab ülemise lõualuu all mööda jälgimissektsiooni libistada mitmesse asendisse, et luua erinev lõualuu.


#suuna Arutelu:Koroonapandeemia

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2019.–2020. aasta Wuhani koroonaviiruse puhang