Arutelu:Eesti keskaeg

Urmas, territooriumit valises Liivi Ordu, kuid Liivi ordu ei ole riiklik moodustis. Äkki oli Liivi orduriik?Akra 4. märts 2006, kell 21.22 (UTC)

Mille poolest erineb "Liivi Ordu" "Liivi ordust" ? - Urmas 4. märts 2006, kell 21.35 (UTC)
Liivi Ordu ei ole riiklik moodustis. Liivi orduriik oli enne Liivi ordut loodud Mõõgavendade Ordu pooolt. Seega ei saa kirjutada nii nagu sa parandasid. Liivi ordule liivimaal kuulunud maavadus ja Liivi ordu ei ole üks ja seesama asi. Akra 4. märts 2006, kell 22.17 (UTC)

EE nimetab seda riiklikku moodustist Liivimaa orduriigiks. Andres 4. märts 2006, kell 22.25 (UTC)

:Liivi orduriiki kui sellist ei saanud enne Liivi ordu loomist olla, olid Mõõgavendade ordu valdused. Küll aga võib olla lihtsalt "orduriik".

:Kas saan õigesti aru, et pead "Ordut" suure algustähega kirjutatuna organisatsiooniks ja mitte ei mõista selle all organisatsioonile kuulunud maavaldusi?

Just nii organisatsiooni.

Sellise nimae all võibolla mitte, kuid millise me ka ei tea samas Liivimaa oli olemas enne igasuguseid ordusi ja kuna ta kuulus Mõõgavendade Ordule Siis miks mitte Liivi orduriik. Akra 4. märts 2006, kell 23.20 (UTC)

:Olen vaadanud paari kaarti, kus Vana-Liivimaa peal, täpsemalt Eesti ala piiskopkonnad ja nende piiskoppide diötseeside ulatus - ordule kirikuvõimu vallas küll midagi ei kuulu. Ordu alal on ordul seega ainult poliitiline võim (just see nö riigi osa).

Vaata Tartu piiskopkonna puhul vaimuliku ja ilmaliku võimu piirid olid erinevad. Ordu alal oli ordul nii ilalik kui kiriklik võim ainult, et Liivi orusrrigis ordul olnud kiriklik võimm ei vastaud orduriigi piiridele vaid oli väiksemal territooriumil. Akra 4. märts 2006, kell 23.20 (UTC)

:Viimane eesti ajalooatlas ja EE 5 köite artikkel "Liivimaa Ordu" räägivad "ordu valdustest" ja "ordu maadest". Sõna "orduriik" vastviidatud EE artiklis ei ole. - Urmas 4. märts 2006, kell 22.42 (UTC)

:: See sõna on 12. köites artiklis "Liivimaa". Seal on öeldud nii: "Põhja-Eesti hakkas Liivimaasse kuuluma pärast selle ühendamist Liivimaa Ordu valdustega (1347).  1347–1561 hõlmas Liivimaa (...) kogu Liivimaa orduriigi, Riia peapiiskopkonna ning Tartu, Saare-Lääne ja Kuramaa piiskopkonna konföderatsiooni ..." Artiklis "Liivimaa Ordu" eristatakse järjekindlalt Liivimaa Ordut, millel oli oma liikmeskond, ja sõjavägi, ja Liivimaa Ordu valdusi, mis olid "tegelikult iseseisev feodaalriik". Andres 4. märts 2006, kell 23.09 (UTC)

EE 5 lk.558 ...1347-1561 hõlmas L.(tollastes piiresnime.ka Vanaks-L-ks,vn....)kogu L.orduriigi, Riia peapiiskopkonna ning.... niie et EE annab ka orduriigi.Kõik kokku oli Vana-Liivimaa, Ordu valdus Liivi või Liivimaa orduriik. Akra 4. märts 2006, kell 23.20 (UTC)
Urmas, Liivi ordu ei ole riik ega riiklik moodustis. Andres 4. märts 2006, kell 23.51 (UTC)
Ka 11. köites räägitakse Liivimaa orduriigist, seda juba 13. sajandi kohta. Siiski on seal ka niisugune lause, millega võib-olla samastatakse ordut ja orduriiki: "Saksa orduriigi sekulariseerimine (1525) muutis Liivimaa orduriigi iseseisvaks." Andres 5. märts 2006, kell 00.06 (UTC)

:Tühistasin viimase muutuse, kuni lõpliku selguseni.

:"Pärast 1347. aastat eksisteerisid Eestis järgmised riiklikud moodustised: Liivi ordu, Saare-Lääne piiskopkond ja Tartu piiskopkond." - Kas see on vale? Kas Eesti alal ei eksisteerinud sel ajal Liivi ordut kui riiklikku moodustist (st sisuliselt iseseisvat riiki)?

:: Ordu oli organisatsioon, millel oli oma liikmeskond. Riigil peab olema ka maa-ala, sõjavägi ja alamad. Ordu sõjavägi oli erinev ordu liikmeskonnast. Enamik inimesi, kes ordu aladel elasid, ei olnud ordu liikmed. Riigi võimukandjad olid tõesti ordu liikmed ja riik oli ordu kui organisatsiooni võimu all, aga see ju ei tähenda, et ordu ja riik oli üks ja seesama. Seega, jah, oli riiklik moodustis, kuid seda ei saa samastada orduga. Andres 5. märts 2006, kell 01.00 (UTC)

:Mul pole praegu kahjuks 12. kd käepärast, kuid kummaline on, kui ordu valdused olid riik (EE) kuid ordu polnud riiklik moodustis (praegu artiklis). Ordu omas Eesti ja Läti alal riiki (ise ta seda ju ei olnud)? Eriti mõttetu on linkida artiklile "Liivi ordu", kuid ilmtingimata kirjutada tekstiks, millelt lingitakse "Liivimaa orduriik". Siis tulebki linkida artiklile "Liivimaa orduriik" (minu arvates on see aga ordu kahest olemust arvestades absurdne). Praegu artiklis antud jaotus oleks vale, kui kaks nimetatud piiskopkonda oleks kuulunud ordule. Või kuulusid? Samuti käib praegu vaidlus ordu üle, samas kui kogu Eesti ala oli keskajal jaotatud Tartu ja Saare-Lääne (mis on mainitud) ning Tallinna piiskopkonna vahel. Ei mingit ordut. - Urmas 5. märts 2006, kell 00.11 (UTC)

:: Ordu ja orduriigi erinevust selgitasin ülalpool, nii nagu mina sellest aru sain. Saare-Lääne piiskopkond ja Tartu piiskopkond olid eraldi riigid. Arvan küll, et tuleb orduriigist eraldi kirjutada.

:: Tuleb eristada kiriklikku ja ilmalikku võimu. Kolme piiskopkonna vahel oli jaotatud kiriklik võim, mitte ilmalik võim. Ordul ei olnud kiriklikku võimu.

::Kas ordule kuulus muid maid, kui need, mis nimetatud "ordu valdused"?

::Kui ei saa rääkida ordust kui riigist, siis kelle käes oli võim ordule kuulunud aladel? Kes oli siis riik? - Urmas 5. märts 2006, kell 00.12 (UTC)

::: Võim ordule kuulunud aladel oli ordu käes, aga ordu ei olnud sama mis riik. Vähemalt mina saan asjast nii aru. Aga Sa parem küsi mõne asjatundja käest. Mina ju ainult räägin, kuidas mina asjast aru saan.  Andres 5. märts 2006, kell 01.00 (UTC)

:::: Paljudel riikidel (eriti tol ajal) oli palgaarmee, mille liikmed ei pruukinud olla riigi elanikud (šveitslased palgasõduritena nt). Elanikkond ei pea samuti valitsejate hulka kuuluma - kõik ei saagi/saanudki kuuluda valitsejate kasti/seisusesse/suguvõsasse. Ordul oli kaks külge - vaimulik (siin on eraldi küsimus sellest, kas ordu vaimulik liige võis saada/olla nt Tartu piiskopiks) ja sõjaline/poliitiline. Sellisena teostas ordu riigivõimu talle kuuluvatel aladel.

:::: Tegelikult on üks seda tüüpi ordudest säilinud seniajani, ta on rahvusvahelise õiguse subjekt, tema valdused (niipalju kui neid jäänud on) ei kuulu teistele riikidele ning tal on mh nt saatkonnad välisriikides. See on Malta ordu.

:::: Ausalt öeldes ei saa ma hästi aru, miks on nurin ordu osas (kuhu vaimulikele lisaks kuulusid ka tavalised rüütlid (ehk siis feodaalid)), kuid ei tekita mingeid küsimusi piiskopkonnad - puht' kirikliku organisatsiooni üksused. Pole mingit küsimust sellest, et kas peaks eraldama omaette artikliteks või rääkima eraldi Tartu ja Saare-Lääne piiskopi diötseesist (kiriklikust ja piiskopkondade puhul "normaalsest") ja stiftist (erandlikust; vähemalt tänapäeva mõistes). Siinne arutelu on põhjustatud kallutatud lähenemisest (see pole aga sobilik vikipeediasse). - Urmas 5. märts 2006, kell 09.44 (UTC)

::::: Ma ei püüa mingit lähenemist läbi viia, vaid vältida leiutisi, mis pole ajaloolaste poolt tunnustatud. Ma lähtun sellest, et piiskopkondade puhul kasutavad ajaloolased nimetust "piiskopkond" ka riigi kohta (kuigi ka seal oli kaks ise asja), ordu puhul aga mitte. Ilma pädevate ajaloolaste sanksioonita ei saa vikipeedia seda kasutust muuta. Andres 5. märts 2006, kell 09.56 (UTC)

:::::: Arvan, et asi on selles, et "piiskopkond" tähendab nii diötseesi kui ka piiskopiriiki.

:::::: Ka "Liivi ordu" vajab põhjendamist. Pole selge, miks see on õigem kui "Liivi Ordu", "Liivimaa Ordu" (nagu on EE-s) ja "Liivimaa ordu".

:::::: Malta Ordu ei ole päriselt riik, vaid riigisarnane rahvusvahelise õiguse subjekt. Andres 5. märts 2006, kell 14.01 (UTC)

Me kõik kirjutame ja mõtleme sisuliselt ühtemoodi vähemalt nii tundub. Mina näen probleemi hoopis linkimises, mis siin ka protesti tõstab. Nonsens on linkida Liivimaa orduriigile ja sttuda Liivi Ordu artiklile. Seega puudu on üks lüli, artikel Liivi või Liivimaa orduriik, mis seoks need teemad kokku. Nime kujus peame kokku lepima ja artikli ära kirjutama.Akra 5. märts 2006, kell 09.58 (UTC)

See oli kirjutatud Urmasega samal ajal.

Ma ei protesteeri mitte ordu vastu vaid igale asja (organisatsiooni) õieti nimetamise kohapealt. Malta Ordu ja Malta ordule kuuluvad Malta ordu maavaldused ei ole samuti üks ja see sama.Akra 5. märts 2006, kell 09.58 (UTC)

:Fakt on see, et Malta ordut sisuliselt tunnustatakse kui riiki. Sellisena on tekst Liivi ordu kohta ka praegu artiklis.

:Üks asi millele on vastust vaja - miks nimetatakse teinekord (mitte alati ja igalpool) ordule kuulunud maa-alasid "orduriik". Kas sellepärast orduriik oli orduväline ja orduga mitte seotud (eelkirjutatud küsimus sellest, kes oli siis riik) või sellepärast, et eesti keeles pole paraku (Vana-Liivmaa aeg sai enne otsa) kujunenud nime, mis märgiks ja eristaks teistest aladest (maakondadest) ordule kuulunud alasid? - Urmas 5. märts 2006, kell 10.08 (UTC)

:: Minu meelest nimetatakse orduriigiks ordu võimu all olnud riiklikku moodustist. Kahtlemata oli orduriik orduga seotud. Analoogiline olukord oli ka Saksa orduga, mille võimu all oli samuti orduriik. Ordut võib pidada selle riigi kollektiivseks isandaks.

:: Rõhutan veel kord, et meil pole mõtet püüda iseseisva uurimistööga neid asju välja selgitada või paika panna, vaid tuleb küsida asjatundjatelt. Andres 5. märts 2006, kell 14.10 (UTC)

Malta ordust:1. Malta ordut (ehk juhanniidid ehk hospitaliiidid ) ei tunnustata, kui riiki vaid, kui ordut tema heategevuse järgi. Kui teda tuunustataks, kui riiki oleks ta ÜRO liige mitte ÜRO vaatlejastaatuses. Samas on ordu mite riigi  diplommatilised esinused 40 riigis.

2. Malta ordul puuduvad maavaldused va.Roomas oleva kahe hoone alune maa.
Malta ordul puuduvad riigi moodustamiseks vajalikud tunnused.  Samas Liivi Ordul need olid ja seepärast nimetatigi seda maavaldust orduriigiks.Akra 5. märts 2006, kell 11.00 (UTC)

:"Piiskopkond" on "diötsees", st kirikliku, mitte ilmaliku võimu ala; see, et keskajal osadel ka piiskoppidel oli ka "stift", on erand. Seega tuleks riikliku jagunemise juures rääkida mitte Tartu piiskopkonnast, vaid piiskopi stiftist (ja alles seejärel hakata arutama ordu küsimust).

:: Ma ei näe mingit põhjust nende kahe küsimuse sidumiseks. Me ei tohiks ei ühel ega teisel juhul kasutusele võtta mingit uut keelepruuki, mis erineb eesti ajaloolaste poolt kasutatavast. Tuleb hoopis täpselt välja selgitada ja ka lugejatele teatada, miks see keelepruuk on selline. Andres 5. märts 2006, kell 16.11 (UTC)

:::Need ongi need küsimused, mis ma sellel lehel küsinud olen ja mis vastuseta on. St mis on see põhjus, miks ühes või teises kohas üht või teist moodi kirjutatud on? - Urmas 5. märts 2006, kell 16.32 (UTC)

:::: Nähtavasti keegi meist vastust kindlalt ei tea. Tuleb küsida pädevatelt ajaloolastelt.  Andres 5. märts 2006, kell 16.51 (UTC)

:Mis riik oli Maltal enne Napoleoni sõdasid, kui Malta ordu sealt välja aeti? (ausalt öeldes samale küsimusele puudu vastus ka Eesti ala kohta, mida eelnevalt juba küsisin)

::Sitsiilia kuningriik (saar oli antud Malta ordule lääniks).

:"Malta ordul puuduvad riigi moodustamiseks vajalikud tunnused." Mis need on, mis tal puudu?

:: Malta ordut tuleb arutada vastava artikli juures. Ühelgi analoogial sellega pole Liivi ordu suhtes mingit tõestavat jõudu. Andres 5. märts 2006, kell 16.13 (UTC)

:Kas artiklis on öeldud, et ordu ja piiskopkondade puhul on tegemist riikidega?

:: On öeldud, et need olid riiklikud moodustised. Andres 5. märts 2006, kell 16.18 (UTC)

:Ma soovitan uurida sissejuhatavalt poola ja saksa viki Saksa ordu artikleid. Seal on tegemist analoogilise olukorraga. Läti vikist võib ka üht-teist leida. - Urmas 5. märts 2006, kell 14.25 (UTC)

:: Ma olen saksa viki artiklit mitu korda lugenud. Seal igatahes tehakse ordu ja orduriigi vahel vahet, kuid seal mainitakse orduriiki ainult paar korda. Poola vikis ma ei leidnud kohta, kus orduriiki oleks mainitud, kuigi räägitakse ordu valdustest.  Mis nime all on läti viki artikkel? Andres 5. märts 2006, kell 16.31 (UTC)
Kui on lause riiklik moodustis, siis ei saa olla ordu. Ei saa Teist aru see, mis ühes artiklis Liivimaa on paigas juba pikkemat aega ja kusjuures õietti.  Vaadake igaksjuhuks autoreid, millegipärast siia ei kõlba ja vaidlete nii, et maa on must. Akra 11. märts 2006, kell 12.09 (UTC)
Muide veel kui keegi ei tea Saksa ordu eksisteerib ka tänapäeval ta ei lakanud olemast 1525, Ordu ei tegutsenud vaid Napolioni sõdade ajal.Akra 11. märts 2006, kell 12.22 (UTC)
*1227 - Suvel novgorodlaste rüüsteretk Karjalasse, 1228 - Hämelaste ulatuslik vasturetk Novgorodi aladele.
Need pole seotud Eesti ajalooga. Üldse tundub see kronoloogia olevat väga tendentslik, ainult Vene-Liivi konflikte rõhutav. Isegi Jüriöö ülestõusu ei ole! Athanasius Soter 3. juuni 2008, kell 11:23 (UTC)

:Selle võiks aluseks võtta ja siia teise poolega (lääne, lõuna) seotud sündmused lisaks kirjutada.  See kes selle siia lisas on selle alusesks võtnud ilmselt pr. Uluotsa poolt koostatud ida kronoloogia, kuid ka see mitte täielikult.Akra 3. juuni 2008, kell 12:03 (UTC)

:Siit tulek minuarust välja tõsta kõik see, mis Eestimaad otseselt ei puuduta. see millega juba alustasid.Akra 3. juuni 2008, kell 12:06 (UTC)
1278 Novgorodi suurvürst Dimitri röövretk Karjalasse. 1296 Novgorod vallutab Käkisalmi ja nimetab selle Korelaks.
Välja võetud. Kronoloogia tahab aga kindlasti veel kõvasti täiendamist ja toimetamist. Athanasius Soter 4. juuni 2008, kell 11:10 (UTC)

Yhes sarnasel teemal seminaris pakutud kirjandus:
#. Eesti ajalugu I. Esiajalugu ja Muistne vabadusvõitlus, Tartu 1936, lk. 370-376.
#. Eesti ajalugu II. Eesti keskaeg, Tartu 1937, lk. 498-504.
#. Eesti ajaloolised kõned, Tallinn 2013, lk. 133-137.
#. Hans Kruus: Jutt „700 orjaaastast“, in: Postimees nr. 301 06.11.1938, lk. 4.
#. Oskar Loorits: Meie, eestlased, Tartu 2000, lk. 208-259.
#. M. Ojamaa, A. ja T. Varmas [Harri Moora, August ja Linda Annist]: Eesti ajalugu, Stockholm 1946, lk. 46-47, 54-56, 97-103, 113-116.
#. Oskar Loorits: Eesti ajaloo põhiprobleemid, s.l. 1955, lk. 27-56.
#. Viktor Maamägi: Hääl ajaloo prügikastist, in: Eesti Kommunist nr. 6 1953, lk. 58-63.
#. Lõpuni paljastada kodanlikud natsionalistid, eesti rahva kõige kurjemad vaenlased, in: Eesti Bolševik nr. 7 1950, lk. 2-14.
#. „Eesti NSV ajaloo“ uue trüki maketi arutlus, in: Sirp ja Vasar nr. 43 26.10.1956, lk. 7.
#. Uku Masing: 1343. Vaskuks ja vikaaria Lohult, Tartu 2002, lk. 99-109, 221-237.
#. Sulev Vahtre: Muinasaja loojang Eestis. Vabadusvõitlus 1208-1227, Tallinn 1990, lk.172-173.
#. Linda Kaljundi: Muinasmaa sünd, in: Vikerkaar nr. 7-8 2008, lk. 98-112.
#. Tõnno Jonuks: Rahvuslus ja muinasusund: religioon eestlase loojana, in: Ajalooline Ajakiri 2012, nr. 3/4, lk. 269-285.
Vast annab midagi artiklisse tõsta. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 20. märts 2013, kell 16:19 (EET)

"Valdav osa, üle 90% elanikest Eesti alal olid eestlased, kes keskajal kaasaegses mõttes rahvast ei moodustanud, jagunedes kultuurilt ja keelelt või murretelt mitmeks erinevaks hõimuks." Olgu pealegi, võib ju väita, et nad kaasaagses mõttes rahvus ei olnud, aga rahvas ikka teatavas mõttes ju oli. Keegi ju ei söandaks väita, et tol ajal näiteks liivlasi olemas ei olnud. Ja hõimujaotust ei maksa üle tähtsustada. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 23. märts 2013, kell 11:01 (EET)

Ka siit on palju välja võetud. Muid muudatusi tehti ka, ma ei hakanud praegu tühistama. --Epp 14. aprill 2013, kell 19:54 (EEST)

Arvan, et siin tehtud muudatused on OK, sest kustutati materjal, mis oli olemas juba allpool olevas kronoloogias. Ise olin ka juba paar korda kaalunud, et peaks selle sealt teksti keskelt ära kaotama. Athanasius Soter (arutelu) 14. aprill 2013, kell 21:18 (EEST)

Siin kaardil: Vana-Liivimaa haldusjaotus keskaja lõpus (1534)
vt ka https://et.wikipedia.org/wiki/Fail:Vana-Liivimaa_(Eesti_keeles).PNG
On palju alasid tähistatud numbritega
Kus need on lahti kirjutatud? Milline on allikas kust need leiab?


Arutelu:Vietnami sõda

Vietnami sõda ei alanud 1964, kui ameeriklased sõtta sekusid vaid 1946 vaata EE10 lk.384-385.Akra 5. märts 2006, kell 13.12 (UTC)

ja mina mõtlesin siiani, et seda mis 1946-54 toimus, nimetatakse Indo-Hiina sõda aga tegelt vist on ka miskiks algusajaka loetud 1957. aastat... ilmselt vajaks artikli algus tsipa pikemalt lahtikirjutamist - Ahsoous 5. märts 2006, kell 13.37 (UTC)
Kust kogu see tekst pärineb? See on nagu nõukogude okupatsiooni vägede propaganda lehelt maha loetud --junos 29. märts 2009, kell 19:37 (UTC)

Tee ümber. Andres 29. märts 2009, kell 20:27 (UTC)

: Mõtlen sellele, kuid adekvaatset infot on üsna raske hankida. Inglise keelses wikipeedia artikkel pole piisavalt usaldusväärne, et seda otse tõlkida võiks. --junos 29. märts 2009, kell 21:26 (UTC)

Artikkel on seesmiselt vastuoluline, sest selle kohta, mis on Vietnami sõda, on siin vastuolulised kontseptsioonid. Vikilingid igatahes viitavad sõjale, mis toimus 1964– 1973. Igatahes on varem ka meil Vietnami sõda nii mõistetud. EE 10. köidet mul käepärast pole. Tuleks vähemalt selgelt välja tuua, et väljend "Vietnami sõda" on kahemõtteline. Andres 5. märts 2006, kell 15.37 (UTC)

Vaatasin EE 10. kõidet. Seal öeldakse 1945-1975 ja jagatakse etappideks. 1945 on Vietnami DV iseseisvumine; 1946-54 Vietnami sõja Prantsuse järk ehk Indo-Hiina sõda, mis lõppes Prantuse väe alistumisega Dien Bien Phu lahingus 1945 - just see aastaarv EEs on, õige peaks olema ikka 1954 - ja Genfi nõupidamise kokkulepetega; Ameerika järk toimus 1964-73, lõppes Pariisi kokkulepetega; kodusõja järk 1974-75; Vietnam ühendati 1976.

Millist käsitlust oleks õige siin esitada, ei oska pakkuda, tõin lihtsalt EEst mõned faktid.--ML 21. veebruar 2007, kell 10:39 (UTC)

Endine kirjeldus intsidendi kohta oli nii kahtlustäratav, et lugesin selle kohta inglise wikist. Jätsin sisse varasema kirjutaja väite, et USA president käskis oma laevu ise tulistada (sõnastasin ta küll ümber). Inglise artiklist pärinevad need eelmised väited, mille lisasin. Seda, et Johnson oleks ise käskinud oma laevu rünnata, pole seal näiteks üldse mainitud. Paremaid allikaid mul käepärast ei ole, aga vähemalt peaks selline kuju olema neutraalsem.ML 24. veebruar 2007, kell 11:16 (UTC)

Viimane muudatus (et Prantsuse koloniaalvõimust vabanemise asemele kirjutati USA koloniaalvõimust vabanemine) on vähemalt kahtlane. USA ei olnud Vietnamis koloniaalvõim, küll aga oli selleks seal varem Prantsusmaa. Teisest küljest - ega varasem avalause ka kogu perioodi Vietnami ajaloos eriti edukalt kokku ei võtnud.ML 13. märts 2008, kell 19:51 (UTC)
----
Vietnami sõda oli Ronald Reagani arvates ainult üks sündmus vabaduse ja totalitaarse riigikorra vahelisest järjepidevast võitlusest. Vietnami sõja tragöödia ei seisnenud Reagani meelest mitte ameeriklaste osalemises, vaid faktis, et USA lasi kommunistidel võita.

Välja. Andres 5. detsember 2011, kell 00:36 (EET)
----
Minu meelest Hiina ja Vietnami konflikt ei kuulu siia. Pealegi oli varem olnud sõjaline kokkupõrge Nõukogude Liidu ja Hiina vahel, kuigi see päris sõda ei olnud. Andres (arutelu) 28. jaanuar 2018, kell 15:02 (EET)


Arutelu:Vambola (miiniristleja)

Puudub lehekülg "Vambola". Andres 5. märts 2006, kell 19.21 (UTC)

Kas nii tehakse ümber suunamisa rtikleid, kui mitte siis kuidas?
*artikel: "Vambola"
*tekst: #REDIRECT Vambola (miiniristleja)Akra 5. märts 2006, kell 20.17 (UTC)

: Selle artikli nimi, millele ümber suunatakse, tuleb panna topeltnurksulgudesse, muidu on õige. Aga praegusel juhul tuleb pealkirja "Vambola" alla teha mitte ümbersuunamislehekülg (muidu poleks sulgudel siinse artikli pealkirjas mõtet), vaid täpsustuslehekülg või mingile konkreetsele asjale põhendatud artikkel.  Andres 5. märts 2006, kell 20.40 (UTC)
Peruus oli tema nimi "Almirante Villar".

Mati Õun on kasutanud oma raamatutes "Wambola" ja laeva enda peale on samuti maalitud nimi "Wambola"! Jürka 6. mai 2007, kell 11:25 (UTC)

See küll rohkem uue miinijahtija "Wambola" jutt. Vastasin kunagi sellele küsimusele Arutelu:Lennuk (miiniristleja) artiklis. Ja kõigil tegijatel juhtub näpukaid.Akra 7. mai 2007, kell 11:51 (UTC)
Veel üks väljavõtte:Postimees 1926 Pealkiri:
Kaitselaevastiku laskevõistlused. "Vambola" protesteerib. Neil päevil lõppesid meie kaitselaevastiku laskevõistlused. Võistlustest võttis osa kogu kaitselaevastik. Võistluslaskmistel 4-tollilistest suurtükkidest tuli esikohale miiniristleja "Lennuk", kuna teise ja kolmanda koha miiiniristleja "Vambola" päris. Selle otsusega aga ei jäänud "Vambola"rahule, vaid esines protestiga. Küsimuse otsustab merejõudude juhataja. Laskevõistlustel 75-millimeetristest suurtükkidest sai esimese ja kolmanda auhinna "Lembit" ja teise auh. kahurlaev "Mardus".

Zhanr
Sõnum

Väljaanne
Postimees

Kuupäev
04.10.1926

Kõige enam juhiks tähelepanu sellele, et fotolt on näha, et laeva enda peale on "Wambola" maalitud... See, mis nad Postimehes avaldavad... kes seda teab... ajakirjanikud võisid ise kah seda "tänapäevastada"... 82.131.22.15 7. mai 2007, kell 12:02 (UTC)

:See oli täiendav info. Alus on Pitka memuaarides, mis on sõnasõnalt kirja pandud eelpool mainitud artiklis. Seda pilti sooviks küll näha.Akra 7. mai 2007, kell 12:31 (UTC)
1926. aastal trükiti Postimees gooti kirjas ja gooti kirjas kasutataksegi eesti keeles v asemel w-d! W kasutamine eesti keeles on germanism (eesti keeles ei hääldata v-d ja w-d erinevalt, nagu saksa keeles) ja v on antigermanism (algatatud Jakob Hurdi poolt. Inertsist kasutati w-d eesti keeles veel Eesti ajal edasi (ja vastupidise tendentsina, paralleelselt, kirjutati v ka igal pool kus varem oli w, aga nii v kui w tähendavad sama häälikut.

Jürka 7. mai 2007, kell 14:21 (UTC)
?

:Sa panid ühe? min paneks veel kaks juurde??. Asi muutub juba sellepärast huvitavaks, et ükski militaarne internetileht ega ka vana Eesti Entsüklopeedia 8 köide ei anna kaksis W'ga nimevarjanti, nemad ometi pidid õiget nimekuju teadma . Sellel pildil on nime osa kõvasti ja kehvasti parandatud. (Suurenda pilti arvutis, näed ka) Aga miks ja milleks see vajalik oli. Ise olen näinud pilti (teine vaade laevast kahjuks endal ei ole), kus laeval on kirjutatud V ga nimi.Akra 7. mai 2007, kell 18:05 (UTC)
Mõned leheküljed, kus on "Wambola" mainitud...
http://users.tkk.fi/~andres/models_lembit.html (kohe täitsa alguses)
http://www.kool.ee/?5756
http://www.mil.ee/merevagi/miinijahtijad.pdf (suuremas jaos küll sellest uuemast laevast juttu, aga "ajaloo" all on ka tollest meie otsitust paar sõna)
http://www.virumaa.ee/discuss/msgReader$2333
http://www.hot.ee/vabadussoda/ajalugu_4.htm (pildi all "Vambola", jutus "Wambola")
Sa räägid, et pildil on "nime osa kõvasti ja kehvasti parandatud"? Mul on siin see Õuna raamat "Lennuk ja Wambola", kus on selgesti näha, et tõesti on "W" kahel erineval pildil loetav. See, et ta sulle sel .jpg pildil kahtlane tundub, see on vaid vilets pildikvaliteet... Kuna .tif pole vikis võimalik üles laadida, siis panin ta mujale üles...
http://www.hot.ee/jurgenkahrik/wambola.tif
Mis puudutab militaarseid internetilehekülgi ja Eesti Entsüklopeedia... ka nemad võivad eksida... nagu on näha www.mil.ee leheküljel, on ka seal vähemalt ühes kohas "Wambola"... Jürka 7. mai 2007, kell 20:44 (UTC)
Sellel .tif varjandil on küll asi korras. Nüüd ei aita enam muud et tõde teada saada, kui tungida dokumentatsiooni. Räägin P.Sammalsoo'ga sellel teemal.Akra 8. mai 2007, kell 06:29 (UTC)

Jään uudiseid ootama... Jürka 9. mai 2007, kell 15:19 (UTC)

: Minu meelest tuleb kirjutada "Vambola" sõltumata selles, mis oli laeva peale kirjutatud. W-täht kuulub vana kirjaviisi juurde. Ka EE 12. köites on "Vambola". Andres 13. mai 2007, kell 19:29 (UTC)

Siis Eesti kirjanik Eduard Ludvig Wöhrmann (1863–1934) peaks meil olema hoopis Eduard Ludvig Vöhrmann? ...või isegi Vöörmann?

:Nii on 1930. astail kirjutatud küll (konkreetse isiku kohta küll ei tea). Ja muuseas, eesnimi kirjutati vist isegi Eeduard (ametliku perekonnaseisuametnike käsiraamatu järgi).

Noh, ajaloos on nende nimedega igasugu nalja tehtud... eriti nõukogude ajal... aga meil siin Vikis? Kui on Vambola, peaks olema ka Eeduard Vöörman vm...

:: Kui nimi on saksakeelne, siis jääb w. Peab vaatama ka traditsiooni. Andres 14. mai 2007, kell 17:11 (UTC)

::Asja sisuks on ikkagi saksa keelest ülevõetud w-täht (v kaotati eesti alfabeedist koos x, ch, ck ja muude eksootikatega Forseliuse poolt) mis asendati Jakob Hurdi eestvõtmisel v-ga (põhjendusel, et teistes keeltes, peale saksa keele, on sama hääliku märkimisel kasutatav v; Hurt oli ka see mees, kes algatas, ikka samal põhjusel, ülemineku fraktuurilt antiikvale).

:Point on selles, et olgu see inimese või laeva nimi... kohelda tuleks neid võrdväärselt... Nii inimene oli eestlane kui ka laev oli eesti laev... ja nii ühel kui teisel juhul on tegemist nimega, mitte pealkirja või millegi muuga (isegi pealkirju ei eestistata)... Jürka 14. mai 2007, kell 17:22 (UTC)

::Ma vaatan, et see teema on ikka lahtiseks jäänud... Kuidas siis meie eesti keeles õige on? Kas Eeduard Vöörman ja Vambola või Eduard Ludvig Wöhrmann ja Wambola? Nigu Andres mainis, et kui nimi on saksakeelne, siis jääb "W", nii et ka mina toetan seda teist versiooni. Jürka 16. september 2007, kell 12:08 (UTC)

::: Millist teist versiooni? Andres 16. september 2007, kell 12:10 (UTC)

::::Eduard Ludvig Wöhrmann ja Wambola... Jürka 16. september 2007, kell 12:16 (UTC)

::::: Wöhrmann on saksakeelne nimi ja seda ei saa muuta. Aga "Vambolat" pole mingit põhjust W-tähega kirjutada. Ka EE kirjutab V-ga. Andres 16. september 2007, kell 12:38 (UTC)

::::::Kuidas pole põhjust? Selline nimi laevale pandi, täpselt nagu Eduard Wöhrmann andi Eduard Wöhrmannile... Mis EE's on... ei tasu eriti eeskuju võtta, küllap leidub ka tarkades raamatutes igasugu' omaloomingut... Jürka 16. september 2007, kell 12:46 (UTC)

::::::: Nojah, aga kõigis eestikeelsetes sõnades, kus w oli, muudeti see v-ks. Andres 16. september 2007, kell 12:56 (UTC)

::::::::Aga see pole sõna, see on nimi... ja kui sa ütled, et nimi on ka sõna, siis ka "Wöhrmann" on sõna... Jürka 16. september 2007, kell 13:02 (UTC)

::::::::: Jah, aga see on saksakeelne sõna. Andres 16. september 2007, kell 13:38 (UTC)

::::::::::Kreutzwaldi võiks siis Kreutsvaldiks teha? Too oli küll eestlane... Jürka 16. september 2007, kell 13:41 (UTC)

::::::::::: See ei puutu asjasse. Nimi on saksakeelne. Andres 16. september 2007, kell 14:07 (UTC)

No Wambola nimi on ka saksakeelne... See on ju täiesti analoogiline olukord... Jürka 16. september 2007, kell 14:14 (UTC)

::::::::::::No ise ütled ka, et saksakeelne, siis peab ju "Wambola" olema, kui saksakeelne... Jürka 16. september 2007, kell 14:36 (UTC)

: Mul läks redigeerimiskonfliktiga järg käest ära. Pean silmas, et "Kreutzwald" on saksakeelne nimi, "Wambola"/"Vambola" eestikeelne. Andres 16. september 2007, kell 14:40 (UTC)

:Akra pildi kohta... See jääb juba raamatu kirjutajate südametunnistusele, kuidas seal kirjas on... Mati Õuna raamatutes on alati ja igalpool "Wambola", nii et see ei ütle midagi... Ma olen üles pannud pildi, kus on näha, et laeva enda peal oli "Wambola"... Jürka 16. september 2007, kell 14:27 (UTC)

Ristiisa peaks ju teadma kuidas nime kirjutatakse tema lõppetas käsikirja 23. aprillil 1921.Akra 16. september 2007, kell 14:28 (UTC)

::Akra, kas pilt on originaalraamatust või mõnest järeltrükist? Jürka 16. september 2007, kell 14:32 (UTC)
Väljavõtte on orginaalraamatust. Trükitud "Eesti Kirjastuse ühisuse kirjastuses"  Trükikoda Dunkri tn 2. Aastaarvu pole Raamatu lõppus on: Käsikiri lõpetatud Tallinnas 23.aprillil 1921.Akra 16. september 2007, kell 14:46 (UTC)
Küsige keelenõust, kuidas tuleb kirjutada.
Teie loogika järgi peaks sellest ajast rääkides kirjutama "Eesti Wabariik". Andres 16. september 2007, kell 14:35 (UTC)
Aga kui ametlikult selline riigi nimi kunagi oli, siis tollest ajast rääkides oleks muidugi õige "Wabariik" öelda, kuid... Vaat', selline asi nagu "vabariik"... see pole ainult nimi, see on ka riigi vorm vm... Et siis... Eesti Vabariik oli tol ajal olemas, aga Eesti Wabariigi nime all... Et siis... Sel põhjusel võib Wabariiki nimetada Vabariigiks, sest riik on sama... varem oli nimi Wabariik, nüüd Vabariik, riik on sama, aga nimi muutunud... Meil on vikis kombeks kasutada (näiteks ka inimeste puhul, ja laevade) viimast nime (siis tuleb eraldi sulgudesse vm sünninimi ja eelmised nimed)... Jürka 16. september 2007, kell 14:45 (UTC)

Ei muudetud mitte riigi nime, vaid kirjaviisi.

Kui näiteks antakse välja tolleaegsete kirjanike teoseid, siis kindlasti asendatakse w v-ga, seda ka raamatute pealkirjades. Andres 16. september 2007, kell 14:55 (UTC)

Nimede ortograafilisi variante võib sellegipooolest märkida. Viimast nimevarianti kasutatakse ainult pealkirjades, ja seda kindlasti mitte alati. Sellist reeglit meil pole. Andres 16. september 2007, kell 14:57 (UTC)

:Sellega olen nõus, et see ei ole reegel ja kasutatakse vaid pealkirjades ja definitsioonis... Kui see oleks reegel, siis selle laeva artikkel peaks kandma hoopis pealkirja "Almirante Villar"... Aga too mulle mõni näide mõnest inimese nimest, kellel "W" on "V'ga" asendatud... Nimede eestistamine on teine teema... Oma suguvõsast toon näiteks, et "Neevingust" sai "Neevits"... aga see on eestistamine, mitte kirjapildi muutmine... Ja kui leiad mulle mõne näite, siis kes seda ütleb, milline nimi on saksa nimi, mille "W" jäetakse "W'ks" ja teine on... on küll samasugune, aga eesti nimi, mille "W'st" tehakse "V"? On ju eesti keeles igasugu -valdisid... Kindlasti on ka Kreutsvalde meil ringi lippamas, aga miks siis vana Reinhold ikka veel Kreutzwald on? Jürka 16. september 2007, kell 15:03 (UTC)

:: Ma ei tea konkreetseid näiteid, aga kui näiteks inimese nimi oli vanas kirjaviisis Wambola Wana, siis uues kirjaviisis on ta Vambola Vana. Saksa ja eesti nimede eristamine ilmselt päris range ei ole. Mina ei ole keelemees ega oska kõigile küsimustele vastata. Palun pöördu keelenõu poole, sealt saad autoriteetse seisukoha.  Andres 16. september 2007, kell 15:12 (UTC)

Kas Kõrgesaare all mõeldakse Kõrksaart või mõnda teist saart? Andres 6. august 2007, kell 18:04 (UTC)

Ei, kindlasti mitte Kõrgsaart, tegemist on Soome lahes oleva saarega Lavansaare lähistel. Millisega täpselt ma ei tea. Akra 7. august 2007, kell 08:48 (UTC)

thumb|300px|EW mereväe madrusemütside lintide originaalid
Võib-olla toob see natuke minu väidetele argumente juurde, et Vambola kirjutati niimodi. Kusjuures juhin tähelepanu sellele et W ei ole sõnadest Merewägi kuhugi kadunud. See pilt on tehtud täna Narva Hermanni linnuses Eesti mereväevormide näitusel.Akra 21. oktoober 2007, kell 16:32 (UTC)


Kasutaja arutelu:Suursaadik

----
Tere tulemast Vikipeediasse! aga üks soovitus sulle... ole hea loe läbi [[Vikipeedia:Kuidas lehte redigeerida|redigeerimisjuhend]] ja katseta redigeerimist [[Vikipeedia:Liivakast|seal]], muidu võid veel kogemata miski käki kokku keerata. - [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 6. märts 2006, kell 00.35 (UTC)
Tere tulemast ka minu poolt! Artikli pealkirja algusesse ei ole tarvis kirjutata "Vikipeedia:". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. märts 2006, kell 05.36 (UTC)
"Vikipeedia:" lisatakse pealkirja ette juhul, kui tegemist on abileheküljega, kus arutatakse Vikipeedia sisemisi asju. Lehekülgedel,  mis kuuluvad Vikipeedia sisusse, seda ees ei käi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. märts 2006, kell 05.17 (UTC)

Praegu on sul kõik parandused märgitud pisiparandusteks. Palun võta see maha (Minu eelistused -> redigeerimisseaded). Taivo 7. märts 2006, kell 14.47 (UTC)

Praegu on sul kõik parandused märgitud pisiparandusteks. Palun võta see maha (Minu eelistused -> redigeerimisseaded). Taivo 9. märts 2006, kell 21.26 (UTC)
Sellele on juba eelnevalt su tahelepanu juhitud... ole inimene võta ükskord ka midagi kuulda - Ahsoous 21. august 2006, kell 16:08 (UTC)
----
Palun ära tee lehekülge "Vikipeedia:Fidel Castro". Meil on lehekülg Fidel Castro ja sellele tulebki linkida. Andres 7. märts 2006, kell 18.30 (UTC)
----
Minu meelest tuleb küll tõstada küsimus, mida teha inimesega, kes ei tee väljagi redigeerimisjuhendist, ei valda eesti kirjakeelt isegi kesktasemel, ei loe enda kirjutatut ilmselt üle, on aga meeletult usin ja produktiivne (kohati üsnagi asjaliku) sisu loomisel. Antud hetkel tekitab ta siin meeletult segadust ja tööd administraatoritele... Kui ta samas vaimus jätkab, siis läheb enne Issanda päike looja kui administraatorid jõuavad selle hulga materjali ära parandada... -- Sacerdos79 8. märts 2006, kell 07.43 (UTC)

On hullematki nähtud. Suursaadik on igatahes õppimisvõimeline. Tuleb kannatlikult vead kätte näidata. Andres 8. märts 2006, kell 08.48 (UTC)

Kui ta õppust ei võta ei jää vist muud üle kui ta blokeerida. Aga ootaks ära, mis ta ise asjast arvab. Kiirustada ei tasu. --Metsavend 8. märts 2006, kell 08.53 (UTC)

: Kui me Suursaadikut hakkaksime blokeerima, siis meil tuleks üsna mitu kasutajat blokeerida. Arvan, et pole põhjust. Andres 8. märts 2006, kell 08.59 (UTC)
Ole kena ja hakka jälgima seda, mis öeldud on! - Ahsoous 8. märts 2006, kell 17.01 (UTC)

:Kuule, meil on muud ka teha kui sinu järelt artiklitest mõttetusi koristada.... kui see veel kordub hakkan ka blokeerimist toetama! - Ahsoous 8. märts 2006, kell 18.08 (UTC)

::Palun kirjuta artiklitesse ainult järelekontrollitud infot. Mõnda aega jõuab valesid asju parandada, kuid hiljem on lihtsam Sinu tehtud muudatused lihtsalt kustutada. Nii läheb paraku ka asjalik tekst kaduma, kuid ... :( - Urmas 8. märts 2006, kell 20.28 (UTC)

Interwikid, (need, mis juhivad teiste riikide vikisse) jäta alati kõige viimaseks, ja kui kopeerid eelnev või järgnev riigipea, siis muuda ka valitsemisaastad ära --Dj Capricorn 8. märts 2006, kell 18.29 (UTC)

ja palun ära lingi kolme punkti ega sidekriipse - Ahsoous 8. märts 2006, kell 19.40 (UTC)

kuupäevad jäta ikka üheks, nt 20. jaanuar tee ikka üheks lingiks. näide: 20. jaanuar

: tõesti ära tee ka selliseid linke nagu - ja ? - Ahsoous 10. märts 2006, kell 08.58 (UTC)
-
Vabandust, kuid kas on märke, et inimene ise siinsel lehel olevaid asju loeb (taipab lugeda)?
Vastuseid ju siia ei laeku.
--Suwa 9. märts 2006, kell 19.30 (UTC)
----
Kui ma päris algul vikipeedias alustasin, siis kategooriliselt keelustati lühikeste artiklite massiline vorpimine, samas aga siinne kasutaja - Suursaadik kirjutab lühiartikleid üpris edukalt, üldiselt on iga isiku kohta sünniaastad ja peamine eluvaldkond küll entsüklopeedia jaoks vajalik, kuid ei täida tähtsaimat ülesannet: saada täpsemat infot isiku (artikli) kohta, samas kui säärasele obskuursele kasutajale üritad midagi selgeks teha, siis mõnel kaasusel on see üpriski komplitseeritud. Kui vikipeedia administraatorid on pisikeste artiklite loomisega nõus, siis las jäägu asi nagu on! Ise arvan, et vikipeedia renomeele ei mõju see nii nagu tahetaks --Dj Capricorn 11. märts 2006, kell 22.31 (UTC)

Pisikeste artiklite kirjutamine ei ole keelatud. Andres 11. märts 2006, kell 22.48 (UTC)

Kui Sa jätkad mahakirjutamist, siis me blokeerime Sinu võimaluse Vikipeediat kirjutada. Andres 11. märts 2006, kell 18.29 (UTC)
Artiklid nendel teemadel, millest Sa kirjutad, on vajalikud. Aga Vikipeedia artiklid ei tohi rikkuda kellegi teise autoriõigusi. Iga kord, kui Sa midagi kirjutad, ilmub sinises kastis teade: "Te kinnitate ka, et kirjutasite selle ise või võtsite selle kopeerimiskitsenduseta allikast. ÄRGE SAATKE AUTORIÕIGUSEGA KAITSTUD MATERJALI ILMA LOATA!" Kui Sa seda ignoreerides kirjutad sõna-sõnalt raamatust maha, siis Sa oled Vikipeediat petnud. Vikipeedia ei saa aktsepteerida autoriõiguste rikkumisi, sest muidu ta ei saa olla vaba.
Vikipeedias on osale kasutajatest antud administraatoristaatus, mis võimaldab blokeerida kirjutamise võimaluse nendel, kes Vikipeediat kahjustavad. Autoriõiguste rikkumine hoolimata hoiatusest oleks teadlik Vikipeedia kahjustamine. Seetõttu võib juhtuda, et ei jää muud üle kui Sind blokeerida. See oleks olnud hädavajalik eriti siis, kui Sa ei oleks üldse vastanud. Palun ära edaspidi raamatust maha kirjuta. Andres 11. märts 2006, kell 19.03 (UTC)

Raamatu autoriõigused kuuluvad neile, kelle kohta raamatus on vastav märge, igal juhul aga raamatu autoritele.

Võid Vikipeediasse kirjutada küll, aga ära raamatust maha kirjuta. Mahakirjutatud materjali me ei saa kasutada. Sul võib olla küll raske raamatust maha kirjutada, aga meil on tarvis ise kirjutatud teksti. Võid küll raamatust andmeid võtta, kuid pead materjali esitama oma sõnadega. Andres 11. märts 2006, kell 20.25 (UTC)

: Me saaksime Sinu artiklid ümber teha ja teemegi senised artiklid ümber, aga me ei jõua seda teha kuigi kiiresti. Sa ei tohi poliitikute leksikonist maha kirjutada, sest Vikipeedia reeglid keelavad seda. Andres 11. märts 2006, kell 21.06 (UTC)
Biograafiate loendisse võib panna ka selliseid biograafiaid, mida pole veel kirjutatud. Kui aga kas või natuke on kirjutatud, siis ma panen alati loendisse sisse. Artiklit on ju võimalik täiendada. Ka juhul, kui artikkel on maha kirjutatud, panen biograafiate loendisse sisse. Aga maha kirjutada ei tohi. Andres 11. märts 2006, kell 22.04 (UTC)
sehuke asi, et surnud inimese kohta kirjuta artklis igal juhul avalausesse oli, je veel sehuke asi, et kui sa neid miskeid ametisoleku aegu tabelisse paned, siis soovitan tutvuda selle malli Eelnev-järgnev kasutamisega, ja kasutada hoopis seda, käsitsi tabeli tegemise asemel. - Ahsoous 11. märts 2006, kell 22.55 (UTC)
Palun kirjuta surnud inimeste puhul ON asemel OLI. --Metsavend 11. märts 2006, kell 22.59 (UTC)
Teinekord võiksid kontrollida, kas artikkel antud isikust on juba olemas või mitte, eriti kui tegu on mitteeestipärase nimekujuga. Athanasius Soter 12. märts 2006, kell 00.06 (UTC)
----
Liivimaa värvid ja liivi (liivlaste) lipp on kaks ise asja. Andres 20. märts 2006, kell 20.43 (UTC)

Mallide tegemise juhendeid meil kuskil ei ole. Ka mina ei oska neid teha. Võtsin Sinu malli artiklist Eesti välja, sest see ei toimi. Andres 27. märts 2006, kell 17.41 (UTC)
----
Ma ei saa aru, mida Sa mulle ütled. Tõstsin kahes artiklis alajaotuse "Perekond" arutelulehele, kuni see toimetatakse. Seal oli palju vigu, ja mina ei jäksanud seda toimetada.
Kui tahad, et Sinusse hästi suhtutaks, siis ole viisakas. Andres 28. märts 2006, kell 19.20 (UTC)

See link, mille kohta Sa küsisid, on artiklis Eesti lipp alajaotuses "Vaata ka" kõige viimane. Ma ei kustutanud seda ära, vaid ainult vormistasin pisut teistmoodi. Andres 29. märts 2006, kell 20.10 (UTC)

Kui praegu valitseb esimene Bahreini kuningas, siis ei saa olla eelnevat Bahreini kuningat. Andres 4. aprill 2006, kell 19.07 (UTC)

Miks sa tahad panna Edward VII artiklisse George V perekonda? --Metsavend 4. aprill 2006, kell 19.19 (UTC)
----
Mõtle järele, kes on igavene president. Andres 26. november 2006, kell 23:32 (UTC)

Hakkab juba tulema. Need pisiartiklid olid päris head, kuid siiski vajasid toimetamist. Edaspidiseks jäta meelde, et kui isik on mingi organisatsiooni liige siis ei õelda, et ta on organisatsioon. Näiteks Edgar Savisaar pole Eesti valitsus, küll aga Eesti valitsuse liige. Mart Laar pole Eesti Riigikogu küll aga Riigikogu liige.--Animagi 17. detsember 2006, kell 19:05 (UTC)

Vaatasin viimaseid muudatusi, mida teed riigipeade artiklitesse "eelmise-järgneva" tabelisse. Kunagi oli selle üle diskussioon ja minu mäletamist mööda jäi, et link tuleb panna artiklile "Togo kuningas" (nt), mitte "Togo riigipeade loend". Kas seda diskussiooni uuest peetud ja lingid tuleb panna riigipeade loenditele? - Urmas 23. detsember 2006, kell 09:34 (UTC)

Mingit uut diskussiooni pole olnud. Andres 23. detsember 2006, kell 09:40 (UTC)

:Suursaadik! Kui uut diskussiooni pole olnud, siis tuleb linkida ametitele, mitte riigijuhtide loenditele. Seega on link "Haiti riigipeade loend" vale. Palun ära neid enam tagasi muuda. - Urmas 23. detsember 2006, kell 21:24 (UTC)

::See, mida tehakse inglise vikis, ei puuduta eesti vikit. Igas vikis on omad kokkulepped. Eesti vikis tuleb sellele ameti reale kirjutada ameti nimi - näiteks "Läti president", "Taibei linnapea", "NLKP peasekretär". - Urmas 23. detsember 2006, kell 21:51 (UTC)

Kui näiteks pole eelnevat või järgnevat presidenti, siis minu arvates oleks kõige selgem kui tühja kohta märgiks pikk kriips, aga mitte mõni sõna: pole, ei ole. Sellist sõna kui võimuolev ei ole eesti keeles üldse. Valju 26. detsember 2006, kell 20:32 (UTC)
Mis mõttes sellist sõna, nagu võimulolev pole ? See kriips on muidugi parem lahendus --Dj Capricorn 26. detsember 2006, kell 20:47 (UTC)

Artiklist artiklisse kordus kahjuks vigane sõna (võimuolev), õige on ju võimulolev. Valju 26. detsember 2006, kell 20:52 (UTC)

Kui eelnevat või järeltulevat ametiisikut pole

Ma arvan, et oleks parem kui sa selliseid märkeid iseenda loodud tekstidele juurde ei paneks. Esimese sellise märkuse puhul tekib koheselt küsimus, et mida kuradit sa seda üldse kirjutad, kui kohe ise vaidlustad ja pealegi kui sa artikli vaidlustad, siis PEAD lisama vaidlustamise põhjuse artikli arutelusse. Ja teise märkuse lisamise aseme võiksid äkki ise nati vaaata kas commonsis on olemas sobilik pilt ja selle olemasolul pildi siis ka artiklisse linkida. Ahsoous 5. jaanuar 2007, kell 21:57 (UTC)
Soovitan sulle soojalt, et kuluta nati raha ja muretse endale ÕS, nii mõningi kord on sealt tõesti abi leida ka sõnade käänamise koha pealt ning samuti soovitan lugeda kirjakeele käsiraamatut vaata http://www.eki.ee/books/ekkr/  Kõike head. - Ahsoous 24. juuni 2007, kell 20:55 (UTC)
Oleks ÄÄRMISELT ÜLIVÄGA TORE, kui sa vaevuksid arvestama parandusi, mida teised on artiklites teinud. Neid uuesti valeks pöörata pole mõistlik. Nii peame sinu produtseeritut korduvalt ja pidevalt parandama. Samuti oleks kuldaväärt tähele panna, milliseid parandusi on teised sinu kirjutatusse teinud. - Urmas 3. juuli 2007, kell 21:02 (UTC)
Palun ära tee uusi artikleid. Need ei ole loetavad. --Metsavend 8. juuni 2009, kell 18:10 (UTC)
Tere! On äärmiselt tore, et viitsid Vikipeedia heaks kaastööd teha, paraku on asi nii, et sinu loodud artiklid on teistele loetamatud ja arusaamatud. Nende parandamine on võimalik ainult kogu teksti ära kustutades ja uut asemele kirjutades. Ma ei ütle, et sa ei või uusi artikleid kirjutada, kuid sinu artiklid tekitavad teistele palju tööd ja vaeva juurde.--WooteleF 19. juuni 2010, kell 11:12 (EEST)
----
Ingliskeelne sõna "seasonal" ei tähenda alati konkreetselt "suvehooaega". Seda tuleks tõlkida "hooajaline". alts 23. juuni 2010, kell 15:31 (EEST)

Ma vabandan, aga minu taluvuse piir sai nüüd täis. On näha, et keegi ei jõua jälgida sinu tegevust ja sinu teksti pidevalt parandada/ümber tõlkida. --Metsavend 6. juuni 2011, kell 10:59 (EEST)

Suursaadik on igaveseks blokeeritud grammatiliselt vigaste täienduste tegemise eest. Suursaadiku tegevus on küll tülikas, aga minu meelest ei ole see blokeerimiseks piisav põhjus. Grammatiline vigasus on Vikipeedias tavaline asi. Andres 6. juuni 2011, kell 22:32 (EEST)

: Minu meelest pole ta viimasel ajal midagi eriti hullu teinud. Sama probleem on kõigi teiste halvas keeles lisandustega, et me ei jõua neid läbi vaadata. Aga me ei saa ju kõiki neid blokeerida. --Epp 6. juuni 2011, kell 22:46 (EEST)

::Ma vaatasin ekstra järele, mida siis Suursaadik on viimasel ajal nii hullu teinud, ja eks ta oli vigane muidugi, aga mitte üle minu taluvuse piiri. Ja viimastel kuudel polegi ta väga palju kaastööd teinud. Alguses oli Suursaadik märksa hullem. Taivo 6. juuni 2011, kell 23:03 (EEST)

:::Mina oleks ta kohe alguses blokeerinud. Ta ei ole tõesti viimasel ajal kuigi aktiivne olnud, aga keegi ei kontrolli tema tegemisi. Mul ajas kopsu üle maksa see, et artiklis Toomas Hendrik Ilves oli ta teinud täiesti vigaseid täiendusi ning mitme kuu jooksul polnud keegi seda ära parandanud. Niivõrd olulistes artiklites ei saa lubada sellist keelekasutust. Isegi Google Translate tõlgiks paremini. --Metsavend 15. juuni 2011, kell 17:51 (EEST)

::::Ausalt öeldes ei leia ka mina, mis seal nii kohutavat on. Jääb mulje, et Suursaadik lisas peamiselt pisikesi faktipudinaid - aga võib-olla ma lihtsalt ei näe kiiruga lapates õigeid asju. Saad sa oma otsuse põhjenduseks mõned ajaloolingid anda, millistest muudatustest konkreetselt on jutt? Viimasel ajal pole ta kaastöö nimekirja järgi justkui yldse midagi teinud. (Mulle kutselise keeletoimetajana jääbki muidugi vahel arusaamatuks, millest täpselt inimesed keeleliselt leili lähevad ja mis neid ykskõikseks jätab. Kui ma mõne artikli ära toimetan ja keeletoimetamise malli ära võtan, on alati platsis keegi, kes selle kohe tagasi topib. Ju ma siis ei tunne ametit, millega viimased kymmekond aastat leiba teenin.) --Oop 16. juuni 2011, kell 10:42 (EEST)


Arutelu:Toe Tag

Rookisin välja olematu malli "Toe Tag Biograafia". Kohe lähen tagasi ja roogin ka dysfunktsionaalse pildilingi. --Oop 6. märts 2006, kell 12.32 (UTC)

Niimoodi pilte ei lingita:  --Oop 6. märts 2006, kell 12.33 (UTC)
Nii, seleta nüüdset olukorda, lisasin bändi pildi siia, aga pilt ei ilmu bändi lehel, kuigi kõik on nii nagu olema peaks.
"Ametlik kodulehekülg" link ei tööta

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.melu.ee/index.php?id=5868&class=article&action=view_article
** In Toe Tag on 2013-06-24 13:50:58, 404 Not Found
** In Toe Tag on 2013-07-07 04:31:56, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:32 (EEST)


Arutelu:Vigevano

Arvan, et võiks piirduda hääldusega tekstis, sest seal on eestikeelse sõna hääldus.  Tabelis peaks hääldus olema väga täpne, aga seda me ei saa teha. Andres 6. märts 2006, kell 15.24 (UTC)

Kui täpne on täpne hääldus? Kas see, mis on toodud EE/ENE-s on piisavalt täpne? Praegu just selline siin artiklis on. Tabelis toodud hääldus on eesti keeles kasutatava nime all, mitte muude kohalike nimede järel (nende hääldus ei ole ju ära toodud). - Urmas 6. märts 2006, kell 15.41 (UTC)

: Praegu ju ei selgu tabelist, kas tegu on eesti- või itaaliakeelse nimega. Kui tuua ära ka itaaliakeelne nimi ilma häälduseta, siis on teine asi. Aga eelistaksin häälduse ka sellepärast tabelist välja jätta, et ta minu meelest lihtsalt puhtesteetiliselt ei sobi sinna.

: Eestikeelse häälduse jaoks on EE/ENE-s toodu piisavalt täpne, sest eesti keele puhul tuleb ju lähtuda eesti fonoloogiast. Võõrkeelsete nimede hääldused jäägu Vikisõnaraamatusse. Andres 6. märts 2006, kell 16.04 (UTC)

::Väljanägemist saab muuta. - Urmas 6. märts 2006, kell 16.12 (UTC)
59 964 (2004) Andres 4. detsember 2010, kell 13:47 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.comune.vigevano.pv.it/turismo/turismo_eng.html
** In Vigevano on 2013-06-24 14:13:39, 404 Not Found
** In Vigevano on 2013-07-07 21:53:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:53 (EEST)


Arutelu:Speedcore

Olen unustanud, kuidas kursiivi järele normaalsed ylekomad sai. Pangu keegi paika, kes mäletab. --Oop 6. märts 2006, kell 22.18 (UTC)

Panin. Andres 7. märts 2006, kell 05.09 (UTC)

Siia ei viita ükski lehekülg. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. märts 2006, kell 05.09 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ishkur.com/music/
** In Speedcore on 2013-06-24 13:31:11, 404 Not Found
** In Speedcore on 2013-07-07 01:19:27, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://nl.wikipedia.org/wiki/Extratone
** In Speedcore on 2013-06-24 13:31:11, 404 Not Found
** In Speedcore on 2013-07-07 01:19:37, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.noistorm.com/forum/index.php
** In Speedcore on 2013-06-24 13:31:11, 404 OK
** In Speedcore on 2013-07-07 01:19:47, 404 OK
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:20 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tomz~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Tomz! Andres 7. märts 2006, kell 05.02 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Tomz~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Tartu piiskopkond

Teen ettepaneku nimetada artikkel ümber Tartu stift.
Tartu stifti asutamise dokument, 6. november 1225 [aasta 1224, mis esineb tekstis on hiljem parandatud] (Heinrich, Römischer König, belehnt dem Bischof Hermann von Dorpat mit seinem Bisthum, d. 6. Novbr. 1224):
Henricus, Dei gratia Romanorum rex, et semper augustus, universis imperii fidelibus, ad quos hae litterae pervenerint, gratiam suam et omne bonum. Accedentem ad praesentiam nostram Hermannum, venerabilem Torpantensem episcopum, benigne, et quo decuit honiore, recepimus, investientes eum de regalibus Torpatensis episcopatus, cui tales attinent provinciae, videlicet: Ugenois cum Waigel, Sobolitz, Saccala cum Moicke, Alumbus et Nurmegunde, recipientes ab ipso fidelitatis iuramentum. Statuimus igitur, et sub interminatione gratiae nostrae praecipimus firmiter, quatenus episcopo praenominato de omnibus iustitiis et rationibus ad regalem iurisdictionem pertinentibus plene respondeatis, et per omnia intendatis, scituri, quod ipsum tamquam dilectum imperii principem sincere diligimus, et cum per ipsum imperiales terini dilatentur, et barbarorum infidelitas, annuente Domino, Christianae culturae subiugatur, nihil eorum omittere volumus, quae suo commodo conduci poterunt et honori. Datum apud Wimpiam IIX idus Nov. anno 1224.
Ja nb! Ülalpool on antud stifti täielik koosseis, kaasa arvatud maakonnad, mis läänistati edasi Liivi ordule: Ugenois cum Waigel, Sobolitz, Saccala cum Moicke, Alumbus et Nurmegunde.

Ehk oleks parem rääkida   diötseesist ja stiftist ühe artikli eri alajaotustes. Põhjuseks see, et eesti ajalookirjutuses on mõlema kohta kasutatud nimetust "Tartu piiskopkond". Andres 7. märts 2006, kell 13.15 (UTC)

Pean õigeks "Tartu piiskopkonna" nime all asjad lahti kirjutada kuna see on ajaloos üldtunnustatud nimi.Akra 7. märts 2006, kell 17.37 (UTC)

: Just seda mõtlen minagi. Andres 7. märts 2006, kell 17.45 (UTC)

:: Kaart on ebatäpne, kuna piiskopile anti kogu Lõuna-Eesti, ka lääne poolt Võrtsjärve (Ugenois cum Waigel, Sobolitz, Saccala cum Moicke, Alumbus et Nurmegund). Läänepoolse osa läänistas piiskop edasi ordule.
Tartu stiftifoogtide nimekiri (Stiftsvögte von Dorpat, Leonid Arbusowi järgi - ehk keegi teab, kuhu see sobiks):
*1248 Hinricus
*1338 Woghen
*1363 Nikolaus de Brakele
*1374 Eilard von Wrangel
*1397 Tideman Malchouw
*1439 Klaus Holstever
*1457-1458 Hinrik Kosskul
*1480-1482 Roleff von Depenbrock
*1489-1501 Hermann Wulff
*1508-1516 Kersten Soie
*1522-märts 1532 Peter Stackelberg
*märts 1532-märts 1535 Jürgen Kurssel
*1537-juuni 1540 Fromhold von Tiesenhausen
*juuni 1542 - 1545 Peter Stackelberg
*detsember 1545 - jaanuar 1549 Jürgen Kurssel
*jaanuar 1550 - aprill 1560 Eilart Kruse

Mida kujutas stiftifoogti amet, kas see oli ilmalik või vaimuliku lisaamet millega juhtis ilmaliku elu.  Kas ameti, võimupiirkond oli kogu tartu piikopkond. Selle vastuse järgi leiame artiklis koha.Akra 9. märts 2006, kell 12.15 (UTC)

...IIX idus Nov. anno 1224.

Väljavõtte Teie eelpool kirjutatud tekstist. 1224 ei olnud Liivi ordut veel olemas.Akra 9. märts 2006, kell 12.15 (UTC)
Ei olnud küll, siis oli selle eellane Mõõgavendade ordu. Nagu aru olen saanud, oli stiftifoogt stifti ilmaliku administratsiooni juht.

Mõõgavendade ordu kohta on eraldi artikkel, siis peaks nende maade läänistamine kuuluma ilselt sinna.Akra 9. märts 2006, kell 13.59 (UTC)

Ametnike loend, Arbusowi järgi:
Verwaltung des Stifts:
*Stiftsvögte zu Dorpat
*Bischöfl. Droste zu Dorpat
*Hausbeamte des Bischofs
*Amtmann zu Eistfer
*Burggrafen zu Kirrempäh
*Burggrafen zu Neuhausen (urspr. Frauenburg)
*Landknecht zu Rujen
*Amtmann zu Sagnitz
*Burggrafen zu Werbeck
*Drost zu Werbeck
*Landknechte zu Odempäh
*Burgsasse auf Odenpäh
Aga artikli tekstis nimetatud lossifoogte Arbusow ei maini!
Moskvasse tsaar Ivan IV juurde vangi viidi Tartu stiftifoogt Elert Kruse ja endine Tartumaa meeskohtunik ja stiftinõunik Johann Taube, kelle kohta tehti pealekaebus, et nad olevat omastanud 500 000 väärtuses piiskopi varakassa Mis ühikutes? --Kaali 6. oktoober 2010, kell 16:30 (EEST)
See on Tartu linna, mitte piiskopkonna vapp!
Kordan, see on Tartu linna, mitte piiskopkonna vapp!

Kordan, Toompead rynnatakse! Aga mis on selle erutuse kontekst? --Oop (arutelu) 21. august 2012, kell 18:35 (EEST)
Kas tõesti ei ole korralikku värvilist pilti piiskopkonna vapist. Genealoogia aastraamatust tuleks skaneerida, seal on üks selline olemas.
----
"Tartu piiskopkond loodi pärast Tartu alistamist Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu poolt 1224. Aastatel 1223–1224 oli piiskop resideerinud Otepääl." Et siis...enne piiskopkonna loomist (sedagi Lihula p-konna nime all) resideeris olematu piiskopkonna piiskop Otepääl? Mis mõttes ta siis piiskop oli? --Oop (arutelu) 21. september 2012, kell 15:14 (EEST)

Kas laused "Piiskopi ametinimetus loodi 6. novembril 1235, kuni selle ajani oli ta ametlikult Lihula piiskop." ja "Paavst kinnitas uue nimetuse alles kümme aastat hiljem, kui Lihulas oli end sisse seadnud Saare-Lääne piiskop." kirjeldavad sama syndmust või peetakse "ametinimetuse loomise" ja "uue nimetuse kinnitamise" all silmas eri asju? Kinnitatakse ju enamjaolt asju, mis on varem olemas. --Oop (arutelu) 21. september 2012, kell 15:21 (EEST)

:See väide ei pruugi täpne olla, 1225. aasta läänistamiskirjas on juba Tartu (mitte Lihula) piiskop. Näiteks Saaremaa piiskoppi nimetati 13. sajandil mingil ajal Pärnu piiskopiks. --IFrank (arutelu) 25. september 2013, kell 20:54 (EEST)


Arutelu:Edgar Valter

* autori või kaasautorina 42 teost;
* illustreerijana 385 teost;
* kujundajana 11 teost;
* kunstnikuna 5 teost.
Need andmed peaks üle vaatama.
----
Edgar Valter on illustreerinud selliseid tegelaskujusid  nagu Krõll, Naksitrallid, Sipsik ja Kunksmoor.

"Tegelaskujude illustreerimine" kõlab minu meelest naljakalt. Ja kui naksitrallid on tegelaskujud, siis tuleks see sõna kirjutada väikese tähega. Andres 30. aprill 2006, kell 04.15 (UTC)
------------
Miks kustutati Edgar Valteri (ja paljude teiste artiklite) fotod, viidates, autoriõigusel. Kui just selle pildi juures on link - Täiendav info: http://muis.ee/et/help/Autorioigused
- Andmed tehakse üldsusele kättesaadavaks järgneva litsentsi alusel: The Creative Commons Universal Public Domain Dedication (CC0 1.0) (http://www.creativecommons.ee/). Museaalide digitaalseid kujutisi ja metaandmeid kasutatakse Europeana (www.europeana.eu) andmebaasis.--Kopo25 8. märts 2017, kell 22:54 (EET)
----
"edasiõppimise asemel töötas lukksepaõpilasena, madrusena, maalrina ..." Minu meelest natuke imelikult sõnastatud. Velirand (arutelu) 23. jaanuar 2021, kell 19:16 (EET)


Arutelu:Eesti Ingeri

Siia ei viita ükski lehekülg.
Kasutatakse ka "Viru Ingeri", ma ei tea, kuidas õige on. Aga kõige levinum nimi on Narva-tagused alad (Narva tagused alad, Narvatagused alad). Andres 8. märts 2006, kell 09.33 (UTC)

Enam kasutatakse "Eesti Ingeri". - Urmas 8. märts 2006, kell 09.43 (UTC)
Välja:
Generalplan Ost nägi ette Ingerimaa asustamist sakslastega. Suur osa senistest elanikest pidi tapetama või ümber asustatama.
Andres 22. juuni 2008, kell 21:16 (UTC)
Pealkirja ja teksti vahel on praegu vastuolu: kas õige(m) on Viru-Ingeri v Viru Ingeri? --Amherst99 8. jaanuar 2012, kell 20:03 (EET)
Kas ikka tõesti jaanuaris 1919, mite hiljem? --Õli (arutelu) 29. november 2012, kell 16:03 (EET)
Mitutuhat ingerlast viidi karantiinilaagritesse Eestis ja mujal, kus üle 3000 inimese suri epideemiatesse ja nälga. Välja võetud - puudutab Leningradi oblasti ingerisoomlaste evakueerimist ja ei ole Viru Ingeri artikli teema. 88.196.28.229 1. september 2013, kell 13:07 (EEST)

Mida on loetletud alajaotuses "Külad ja linn"? Asulate täielik loetelu see ei ole. Andres (arutelu) 17. juuni 2016, kell 13:25 (EEST)

Selles artiklis on Narva jõe tagused vallad koos Jaanilinnaga Eesti Ingeriga ühte potti pandud, aga tegelikult asus Eesti Ingeri ligilähedaselt endise Narva valla piirides. (Jaanilinn kuulus aga hoopis Narva linna koosseisu). --Ivar (arutelu) 17. juuni 2016, kell 16:26 (EEST)

Kui oskad, siis palun paranda. Andres (arutelu) 17. juuni 2016, kell 16:34 (EEST)

Eesti Ingeri ja Narva jõe tagused vallad

Kihelkondade kaardil ei ole Vaivara kihelkonda. Seos artikli teemaga on ebaselge. Andres (arutelu) 19. juuni 2016, kell 16:04 (EEST)

see kaart on artiklist üldse eemaldatud--Estopedist1 (arutelu) 22. juuni 2016, kell 11:04 (EEST)

Mulle jääb segaseks, millist väidet see Priit Rohtmetsa viide kinnitab. --Minnekon (arutelu) 21. juuni 2016, kell 12:12 (EEST)

see allikas on artiklist üldse eemaldatud--Estopedist1 (arutelu) 22. juuni 2016, kell 11:04 (EEST)

(alljärgnev arutelu, mis seotud selle aruteluga: Arutelu:Perevolok (Slantsõ rajoon))
Mitmete Eesti Ingeri külade artiklites on vigased laused:

Ajalooliselt jäi küla Eesti-Ingeri territooriumile Vaivara kihelkonda. Tartu rahulepingu järgi jäi küla Eesti territooriumile.
Panen ette need laused asendada nii:

Pärast 1920. aasta Tartu rahulepingut läks küla Eesti Vabariigi Vaivara kihelkonna koosseisu. Kihelkonna idaservas olevana asus küla ühtlasi 1920. aastast eristatud Eesti Ingeri alal.
Siin on küll kihelkonna mainimine v-o liigne lihtsustamine, sest alates 1925. a kihelkondadel halduslikku tähtsust polnud. Enamik Eesti Ingeri külad olid vist Skarjatina valla koosseisus--Estopedist1 (arutelu) 22. juuni 2016, kell 11:12 (EEST)

Mulle tundub see igati mõistlik muudatus, palju täpsem. --Minnekon (arutelu) 22. juuni 2016, kell 11:38 (EEST)

: Parem kui enne. Panen ette niisuguse sõnastuse:

: 1920. aasta Tartu rahulepinguga läks küla Eesti Vabariigile, kus see moodustas osa Eesti Ingerist ja kuulus Vaivara kihelkonda.

: Oleks tarvis ka valda, aga seda peab siis teadma. Andres (arutelu) 22. juuni 2016, kell 19:12 (EEST)

::jah, valla saab alati lisada. Parandasin vist kõikides artiklites selle vigase konstruktsiooni ära. Admin võiks need vananenud seda märkust nimetavad arutelud kustutada--Estopedist1 (arutelu) 24. juuni 2016, kell 21:28 (EEST)

Esimeses lõigus on öeldud, et 1940. aastal okupeeris ja annekteeris Nõukogude Liit Eesti. Hiljem teatatakse Eesti kolmandast okupeerimisest Punaarmee poolt 1944. aastal. Kuidas seda mõista? 2001:7D0:87FF:6480:28B4:991F:D6AC:92AD 13. november 2016, kell 00:59 (EET)

Siit on Viru Ingeri / Viru-Ingeri täiesti välja võetud, aga ümbersuunamised on alles ja kategooria on selle nimega. Kuidas sellega on? Kas see on sünonüüm? Siis peaks artiklis mainima ikka. Adeliine 18. oktoober 2020, kell 00:30 (EEST)


Arutelu:Nahk

Kõigil loomadel nahka ei ole. Tuleb täpsustada. --Metsavend 8. märts 2006, kell 12.39 (UTC)
Täpsustuse vastu pole midagi, aga millisel loomal näiteks nahka pole??
Põmst tuleks lisada ka midagi selle kohta, kuidas nahast rahakotte tehakse ja loomanahku kanti... --Ken 8. märts 2006, kell 12.44 (UTC)

: Näiteks soomusloom --Dj Capricorn 8. märts 2006, kell 12.47 (UTC)

Loomad ei ole ainult imetajad või keelikloomad. --Metsavend 8. märts 2006, kell 12.52 (UTC)

: Soomusloomal (kui see on see soomusloom, mida mina mõtlen) on soomuste all suure tõenäosusega ikka nahk ka.

Aga välisskeletiga loomadel (vähid ja ilmselt putukad ka) tõesti nahka pole. Ootan põnevusega paremat definitsiooni, mis ei ütleks "osade loomade keha kattev..." :) --Ken 8. märts 2006, kell 12.59 (UTC)

:: Eks meil tule see definitsioon koos välja mõelda. Aga algatuseks tuleks tõepoolest uurida, millistel loomadel on nahk. Mõnel loomal moodustab naha ainult üks rakukiht. (Võib-olla ka mitte, ma ei tea täpselt. Aga igal juhul ei ole kõikidel loomadel, kellel nahk on, ta sellise kolmekihilise ehitusega, nagu siin räägitakse.) Teiseks tuleb eelnevast jutust välja, et kui nahk on, võib miski ikkagi olla nahast väljaspool. Ka karvad ja suled ei ole ju otseselt nahk, pealegi võib selle definitsiooni järgi arvata, et karvad või suled ongi nahk. Kolmandaks, teatud raskusi tekib ka naha ja limaskesta eristamisel. Pole päris selge, kust lõpeb "väljas" ja algab "sees". Andres 8. märts 2006, kell 13.17 (UTC)

::: seda mis vähkidel on nimetatakse vist nahkskelett... aga ainuraksetel loomadel nüüd nahka küll kindlasti ei ole ;) - Ahsoous 8. märts 2006, kell 16.48 (UTC)

'Nahk' on ka mõiste, mida kasutatakse seoses veebilehtede kujundamisega. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. märts 2006, kell 13.17 (UTC)

''Mõnel juhul ei loeta hüpodermist naha osaks.'' Jätsine selle esialgu välja, kuna ma ei ole selle väite õigsuses päris kindel. Aga mine tea, juhul kui ma eksin, pange see tegasi ja lisage viide allikale/autorile kes nii arvab, saan ka nac targemaks;)
Asendasin ka hüpodermise mõiste alusnaha ehk subkuutise omaga. [[Kasutaja:Joel|Joel]] 21. september 2006, kell 17:33 (UTC)

kuskilt ma ei leia stratum germinativum eestikeelset vastet. Kas sobiks idukiht?--Hendrix 15. september 2007, kell 08:14 (UTC)

Epidermise kihid on sarvkiht (stratum corneum), läikekiht (stratum lucidum), sõmerkiht (stratum granulosum), ogakiht (stratum spinosum) ja põhjakiht (stratum basale) (vt näit ). Alumiste kihtide (Ogakiht ja põhjakiht) kohta kasutatakse ka väljendit "kasvukiht", mis tõlkides peaks germinativumiga kokku minema. Minule tundub, et inglise keelsel joonisel on viga, ja seal, kus on kirjas germinativum peaks olema granulosum.--Ken 15. september 2007, kell 10:43 (UTC)
sama lugu on ka dermal papilla-ga. Kas nahanääps sobiks?--Hendrix 15. september 2007, kell 08:14 (UTC)

Dermise pealmine kiht on eesti keeles papillaarkiht ehk näsakiht, nii et dermal papilla oleks siis nahapapillid või nahanäsad (sel sõnal on ka teine tähendus!), kuigi pole sellist kasutust kuulnud.--Ken 15. september 2007, kell 10:43 (UTC)

:igatahes seisab antud artikli pildi tõlkimise lõpetamine kahe problemaatilise termini taga. Kuidas siis tõlgiks? Nii stratum germinativum kui dermal papilla...--Hendrix 15. september 2007, kell 11:04 (UTC)

::Stratum germinativum on eesti keeles kasvukiht. Nii tulebki tõlkida. Vaatasin need joonekesed-noolekesed veel hoolega üle, tundub, et ennist eksisin. Stratum germinativum ongi selle all toodud oga- ja põhjakihi koondnimetus ka pildil. Dermal papilla juurde sobiks kirjutada kas papillaarkiht või näsakiht, kumb endale rohkem meeldib.--Ken 15. september 2007, kell 11:56 (UTC)

:::OK--Hendrix 15. september 2007, kell 12:01 (UTC)
----
Kas tõesti nahk on elund?--Rünno 24. aprill 2010, kell 19:54 (EEST)

Jah. Üks meie suurimaid elundeid. --Kk 24. aprill 2010, kell 20:44 (EEST)
----
Selgroogsed ja keelikloomad pole sama. Kellel siis ikkagi nahk on? Andres 24. aprill 2010, kell 22:02 (EEST)
----
Siin armide tekkimisest nahas, mis seletab ka naha siseelu
https://www.youtube.com/watch?v=gRXTcFKHBUY nimelik 12. veebruar 2019, kell 23:34
----
Kas sellise dokumendi võib välislinkide all artiklile lisada? https://core.ac.uk/download/pdf/237084497.pdf --Nimelik (arutelu) 26. jaanuar 2022, kell 11:32 (EET)


Arutelu:Suhhumi

ENE 1. väljaande järgi on hääldus [s'uhhumi], 1960. aasta ÕS-i järgi on rõhk teisel silbil. Viimasel juhul peaks hääldus minu meelest olema [suhh'uumi], sest eesti keeles tuleb valida lühikese ja pika vahel, vahepealset võimalust ei ole. Vaevalt aga hääldatakse seda nagu sõna "lumi". Gruusiakeelsest hääldusest lähtudes on kindlasti [s'uhhumi] õigem. Andres 8. märts 2006, kell 14.09 (UTC)

Kasutasin "Maailma kohanimedes" toodut. - Urmas 8. märts 2006, kell 14.44 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://sukhum.abkh.eu/portal/index.php/index.php?Utria_Dessant
** In Suhhumi on 2013-06-24 13:33:22, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Suhhumi on 2013-07-07 01:33:39, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:33 (EEST)
-----
Kaardi järgi asub ta praegu suhteliselt sügavas meres.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. detsember 2013, kell 04:22 (EET)


Arutelu:Heydər Əliyev

Kuidas me ta loenditesse paneme, Ä või E alla? Andres 9. märts 2006, kell 07.57 (UTC)

Arvan, et Ä alla, st selle tähe alla, millega teda asendada on lubatud. Sama lugu on vist ka paari islandi tähega. - Urmas 9. märts 2006, kell 16.17 (UTC)

: Paningi Ä alla. Probleem on aga selles, et see meenutab rohkem E-tähte ja Ä-tähe alt ei osata seda otsida. Andres 9. märts 2006, kell 21.26 (UTC)

::Väiketäht kohe kindlasti. Suur meenutab tont-teab-mida. Kui üldse. :) - Urmas 9. märts 2006, kell 21.30 (UTC)
Nagu Eltšibäigi puhul sai Älijevit käsitlevas artiklis mõned väited hoopis teistpidi pööratud (tihendas suhteid venemaaga -- ei tihendanud kuigivõrd), ehk mõnel on põhjendatud vastuargumente. --Ker 28. märts 2009, kell 00:02 (UTC)

Nimi tuleks minu meelest anda ka niisugusel kujul, et koolijüts mõistaks teda oma kladesse üles märkida. Edasises tekstis võiks nimi niisamuti olla ladina tähestikus: me ei kirjuta ju Gorbatšoviga seotud artiklites "Горбачёв pani aluse sellele ja tollele, Горбачёв tegi seda või midagi muud". --kanakukk (arutelu) 9. oktoober 2012, kell 23:09 (EEST).

Kuidas me vietnami nimesid siis peaksime kirjutama? Andres (arutelu) 10. oktoober 2012, kell 09:21 (EEST)

: Tead, minu arvates tuleks siin artikli pealkirjana kasutada kuju Heydar Aliyev. Muide Aserbaidžaani passides on nimi toodud ära kahel kujul: üks nende oma keeles ja teine rahvusvahelisel kujul. Ahsoous (arutelu) 10. oktoober 2012, kell 10:39 (EEST)
Əliyev määrati 1986. aastal Ministrite Nõukogu aseesimeheks.

Välja võetud. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2015, kell 18:16 (EET)
Maris Jõks. Miks me Alijevi asemel Əliyev kirjutame? Postimees, 28. september 2016
Mida tähendab 'isehakanud kolonel Suret Hüseynov'? Peale selle on Aserbaidžaanis auastmeks polkovnik.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 24. märts 2017, kell 18:04 (EET)


Arutelu:Mart Niineste

Millegipärast on välja jäetud järgnev:

* Panic Street Creatures: kitarr (1997–1999)
* Migreen: kitarr (2000–2002)
* Lost In The Supermarket: kitarr (2002–2004)
* Puuk: kitarr (2003–2004)
* Rawones: kitarr (2004)
* Mammut: kitarr (alates 2004)
* Les Diamants: kitarr (alates 2004)
* Chungin & The Strap-On Faggots: trummid (alates 2004)
* Vennaskond: bass (2005)
Andres 9. märts 2006, kell 08.30 (UTC)
Välja jäetud:
Alates 2005. aasta veebruarist on Mart Niineste nädalalehe Eesti Ekspress kultuurilisa Areen kaasautor.
Andres 18. juuni 2006, kell 10.13 (UTC)

Otsing Eesti Ekspressis andis viimaseks artikliks "Algupärased rokenrollarid" 25.01.2007

Kas artiklit kustutab Mart ise? --Tiuks 12. aprill 2009, kell 20:13 (UTC)
Varasem redaktsioon:
Mart Niineste (sündis 15. detsembril 1983 Tallinnas) on punk- ja rock-muusik, helilooja, ansambli Les Diamants kitarrist, mänginud ka teistes kollektiivides (Mammut, Migreen etc). Lisaks bändile on ta tegev ka vabakutselise (muusika)ajakirjanikuna, tehes regulaarseid kaastöid Eesti Ekspressi kultuurilisale Areen ning Eesti Päevalehele ning scene-aktivistina, olles tegev nii mõnegi ettevõtmise korraldamise juures. Lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli 2002. aastal. On õppinud Tallinna Ülikoolis ajalugu. Rock-muusika juurde jõudis varateismelisena läbi pungi 1990. aastate teisel poolel.
Andres 6. juuli 2008, kell 13:28 (UTC)
Miks siit teksti kustutati? Andres 10. juuni 2011, kell 13:34 (EEST)
Tere Wikipedia tegijad!
Olen teile tänulik, kui mu koolipõlvebändid ja muu isklik informatsioon siin ei oleks. Või oleks ainult sellises mahus nagu ma ta siia nüüd jätan. Aitäh!
Mart Niineste
----
Nüüd ei jäänud üldse suurt midagi alles. Mis teeme? --Epp 26. juuni 2011, kell 01:18 (EEST)

Las ta olla siis nii. Andres 26. juuni 2011, kell 08:53 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tajo

Tere tulemast Vikipeediasse, Tajo! Andres 10. märts 2006, kell 15.16 (UTC)
Artikkel ei tohi koosneda ainult lingist. Palun vaata Vikipeedia reegleid ja lehekülge Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole. Andres 11. märts 2006, kell 05.38 (UTC)

Tere ka minu poolt.

Palun tutvu teiste Vikipeedia artiklitega ja sellega, kuidas need vormistatud on. iffcool 16. juuli 2008, kell 13:12 (UTC)

Tegin endaga seotud artiklis muudatusi just ülevaatlikuse ja selguse huvides. Lisasin alapealkirju. Lähtusin Vikipeedia reeglite sellest osast, kuidas kajastada elulugusid. Arvan, et toimisin korrektselt.
Tajo Kadajas


Arutelu:Solvang

Kas peaks eristama suulist solvangut ja tegu, mida võetakse solvanguna ehk mille peale solvutakse? Adeliine 25. veebruar 2015, kell 18:55 (EET)

Suuline solvang on ka tegu.

Selles artiklis võib minu meelest rääkida nii tegudest, mis on mõeldud solvanguna, kui ka tegudest, mida tajutakse solvanguna. Andres (arutelu) 25. veebruar 2015, kell 19:15 (EET)

:Jah, selles mõttes eristama, et kirjeldama mõlemat. Suuline solvang on tegu küll jah, aga sõna ja tegu ikka teatud juhtudel võetakse eraldi (nt verbaalne ja füüsiline vägivald). Adeliine 25. veebruar 2015, kell 19:47 (EET)

:: Jah, kirjeldama mõlemat.

:: Jah, võib ka nii võtta, et sõna ei ole tegu. Siis peaks definitsiooni täpsustama, sest muidu võidakse valesti mõista. Andres (arutelu) 25. veebruar 2015, kell 22:11 (EET)
Solvumine või ehk ka solvumistunne on teine teema. Andres (arutelu) 4. veebruar 2019, kell 09:26 (EET)

Muutsin "madala" ära "kõrgeks", sest esitatud väide ei vasta tänapäeva psühholoogia poolt leitud seisukohale. Madala enesehinnanguga inimesed aktepteerivad korrektsetena teiste antud negatiivseid väärtushinnanguid endi kohta, sest need kinnitavad juba omaksvõetud seiukohta ning nõnda neid tajutakse tõestena. Kõrge enesehinnanguga inimesed tajuvad aga sõlvanguid kui rünnakuid nende arusaamale eneseväärtusest, sest ei kattu nende poolt omaksvõetud seisukohtadega. Näiteks on siiani arvatud, et koolitulistamise ükspõhjustest on madal enesehinnang kuid uuringute käigus on selgunud, et asi on vastupidine. Tegu on põhjendamatult kõrge enesehinnanguga, mida ohustab igasugune kriitika.– Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas 2001:7D0:8516:2C80:946:311E:4AD8:5752 (arutelu • kaastöö).

Selline asi läks välja. Eemaldamine ise oleks nagu põhjendatud, kuid teemat ise võiks kajastada küll kuidagi. Kasvõi, et aastatel x...y käsitleti Eestis seda nii. Ivo (arutelu) 6. oktoober 2020, kell 21:35 (EEST)


Arutelu:Vald

Minu poolest võib Eesti olla ka alguses. Sõna on ju ikkagi eestikeelne ja teiste riikide puhul on tegemist tõlkevastega. Andres 11. märts 2006, kell 21.46 (UTC)

Ilmselt ta kõige loogilisem nii oleks jah. Athanasius Soter 11. märts 2006, kell 21.56 (UTC)
Kas skandinaavia laensõna 'vald' esineb ikka teistel soome-ugri aladel? Hantide ja manside juures? -- 195.80.96.209 13. detsember 2006, kell 11:59 (UTC)

Jätsin välja "ja teistel soome-ugri aladel". Andres 13. detsember 2006, kell 13:28 (UTC)
Miks on siin eraldi välja toodud Bhutani haldusjaotus? Samuti peaks sel juhul välja tooma väga paljude teiste riikide vallad samuti (kasvõi Soome vallad - kunta). Muuga Muuga 29. jaanuar 2007, kell 13:10 (UTC)

Peabki. Nii ongi mõeldud. Andres 29. jaanuar 2007, kell 13:12 (UTC)
Osade 1939 asutatud uute valdade piirid langesid kokku seniste valdade piiridega (Petserimaal ja väikestel saartel, kus oligi kogu saare peale üksainus vald ja piire polnud kuskile nihutada.
Neid oli ainult seitse 248sast: Irboska>Linnuse, Karjati>Raja, Kose>Piiri, Kulje>Kalda, Prangli saarte>Prangli, Puurmanni>Kursi ja Satseri>Saatse ja nende nimed muudeti 1. aprillist 1939.Akra 29. jaanuar 2007, kell 15:26 (UTC)

Neid oli rohkem. Näiteks Ruhnu, või Naissaare.

:Ilmselt on neid veel, kus oluliselt midagi ei muutunud, kuid neil ei muudetud ka nime. Ilmselt need seitse on need, kus muudeti ainul valla nimi aga pindalat mitte. Need nimed (7) sain vanast VE.Akra 30. jaanuar 2007, kell 12:06 (UTC)
Väljavõtted Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 7. oktoobril 1938 (RT 1938, 87, 776). Otsuse teksti on kokku 31 raamatulehekülge, oleks vajalik see üles riputada täies pikkuses, kasvõi punktide kaupa iga valla kohta käiva artikli juures.
Sisuliselt on see sama, aga peaks olema täpsem, kui see mida alustasin VE alusel Eestis 1939 moodustatud valdade loendis. Äkki jätkaks seda seal ja sealt saab seda juba vallaartiklitesse kasutada. Kui seal senitehtul mõni ebatäpsus välja tuleb, siis parandage ära.Akra 31. jaanuar 2007, kell 19:11 (UTC)

*18. Naissaare vald – maa-alaga senise Naissaare valla piirides.
*22. Pakri vald – maa-alaga senise Pakri valla piires.
*24. Prangli vald – maa-alaga senise Pranglisaarte valla piires.

*14. Pühalepa vald – maa-alaga senise Pühalepa valla piires.
*21. Vormsi vald – maa-alaga senise Vormsi valla piires.

*1. Järvesuu vald – maa-alaga senise Järvesuu valla piires.
*2. Kalda vald – maa-alaga senise Kulje valla piires.
*3. Linnuse vald – maa-alaga senise Irboska valla piires.
*5. Meremäe vald – maa-alaga senise Meremäe valla piires.
*6. Mäe vald – maa-alaga senise Mäe valla piires.
*7. Petseri vald – maa-alaga senise Petseri valla piires.
*9. Saatse vald – maa-alaga senise Satserinna valla piires.
*10. Senno vald – maa-alaga senise Senno valla piires.
*11. Vilo vald – maa-alaga senise Vilo valla piires.

*4. Kärla vald – maa-alaga senise Kärla valla piires.
*13. Ruhnu vald – maa-alaga senise Ruhnu valla piires.

*15.Kursi vald – maa-alaga senise Puurmanni valla piires.
*19. Lohusuu vald – maa-alaga senise Lohusuu valla piires.
*36. Torma vald – maa-alaga senise Torma valla piires.

*16. Narva vald – maa-alaga senise Narva valla piires.
*19. Piiri vald – maa-alaga senise Kose valla piires.
*20. Raja vald – maa-alaga senise Skarjatina valla piires.
*26. Tudulinna vald – maa-alaga senise Tudulinna valla piires.
Kokku 23 valda seniste valdade piirides, neist 16 seniste valdadega sama nime all.
----
Valla ajaloolisest tähendusest

See on minu meelest halb pealkiri, aga ei oska paremat pakkuda. Andres 29. jaanuar 2007, kell 14:23 (UTC)
----
Vallaametnike hulka kuulus ka vallatalitaja, kes teostas vallaelanike registreerimist (sisse- ja väljakolimist).

Imelik, naljakas. Andres 19. märts 2011, kell 18:31 (EET)
----
Selle lehekülje võiks jätta Eesti haldusüksuse tüübile. Teised asjad täpsustuslehele ja vastavatesse artiklitesse. Pikne 6. aprill 2015, kell 23:09 (EEST)

Põhimõtteliselt nõus, aga kuidas seda teist artiklit (teiste maade valdadest rääkiv koondartikkel) pealkirjastada? Minumeelest ei sobi "Vald (täpsustus)" ega "Vald (haldusüksus)". Kas on veel midagi, mille nimi/nimetus on "Vald"? Adeliine 5. mai 2018, kell 16:59 (EEST)

: Milleks koondartikkel? Kuna eri maade valdadel pole ühist eriti rohkem kui neil on ühist muud moodi nimetatavate haldusüksustega, siis koos pole neist minu meelest põhjust rääkida.

: Mõnetine raskus tuleb siin sellest, et hulk linke on vaja parandada. Loodetavasti pole hullu, kui need hiljem ajapikku parandada. Välismaa valdade lingid, mis siia tulevad, ei viita ka praegu üldjuhul asjakohasele ega mõistlikult esitatud materjalile. Pikne 25. november 2018, kell 17:30 (EET)

Mis asi on eravald (etwikis 3 linki)? EKSSist sellist sõna ei leia. Eri mõiste on ilmselt mõisavald. Kas kõik 19. sajandil pärast 1866 Eesti alal olnud vallad olid eravallad. Kui mitte, siis mis oli vastandmõiste?--Estopedist1 (arutelu) 24. september 2016, kell 10:17 (EEST)


Arutelu:Voorus

tavakeele sõna ja ühtlasi filosoofiline mõiste

Üks ja seesama asi ei saa olla sõna ja mõiste. Andres 11. märts 2006, kell 22.33 (UTC)

: Kas Vana-Kreekas eristati sõna ja mõiste või on see meie tänapäevane väljamõeldis ja interpretatsioon ühe filosoofia-koolkonna või keelekäsitluse pinnalt? --Kamma 11. märts 2006, kell 22.39 (UTC)

:: Minu meelest pole sellel tähtsust, kas Vana-Kreekas eristati. Me ei ole ju muinaskreeklased. Me kirjutame tänapäeva lugejale, kes lähtub tänapäeva triviaalmõistestikust (millel mõistagi on oma filosoofiline allikas). Kõik sellest hälbiv tuleb spetsiaalselt lahti seletada. Andres 11. märts 2006, kell 23.00 (UTC)

:: Pealegi ei räägi me selles artiklis ju ainult sellest, kuidas Vana-Kreekas voorusi mõisteti. Andres 11. märts 2006, kell 23.01 (UTC)

eetiline mõtlemine

Kahemõtteline väljend. Andres 11. märts 2006, kell 22.36 (UTC)

: Jah. --Kamma 11. märts 2006, kell 22.39 (UTC)

justkui rollimudelid

Miks "justkui"? Andres 11. märts 2006, kell 22.37 (UTC)

: Sest tänapäevane mõiste. --Kamma 11. märts 2006, kell 22.39 (UTC)

:: Kui sellest midagi on, et me tänapäevast mõistet kasutame, siis võiks panna selle sõna jutumärkidesse. Andres 11. märts 2006, kell 23.00 (UTC)

Ma võin eksida, aga minu meelest nimetati vagadust tavaliselt "eusebeia". Ma ei ole sõnaraamatust otsinud seda sõna, mis Sul seal on, aga minu meelest peaks eetat ja oomegat epsilonist ja omikronist eristama. Andres 12. märts 2006, kell 11.36 (UTC)

See on siis Sokratese artikli all... Platoni "Euthuphronis" on mõlemad variandid kasutusel (hosios, eusebes), esimene on valdavam. Pikkade ja lühikeste o-de ja e-de eristamise kohta ei tea ma ütelda, kas peaks või mitte. Tegemist on ladina transkriptsiooniga, kus neid ei sugugi alati eristatud. Suur osa termineid on kasutusel ilma selle eristuseta, nt. psüühe vms. Minu poolest võiks see eristamine leida aset kas kreeka tähestikus või siis täiendavas transkriptsioonis, aga linkides võiks olla puhas ladina transkriptsioon. See vähendaks eksitusi. Paljud (sh mina) ei oska normaalsel viisil või ei viitsi neid pikendusi kuskilt tabelitest otsida. Muide, kas Platon tuleks ka siis "Platwn" vms kirjutada? --Kamma 12. märts 2006, kell 13.07 (UTC)

Vanakreeka pärisnimede kirjutamine eesti keeles ja tsitaatsõnade kirjutamine on ise asjad ("psüühe" ei ole tsitaatsõna, vaid eesti keeles kodunenud sõna). Pärisnimede kirjutamiseks on eesti keeles reeglid, millest tuleb kinni pidada. Nende reeglite järgi o ja e pikkust ei märgita. Tsitaatsõnade kirjutamiseks kindlaid reegleid ei ole. Mulle meeldiks, kui sõnad oleksid edasi antud võimalikult täpselt. Ma märgiksin ka rõhud ja kasutaksin ka kreeka tähti, kuid rõhke ei saa tehnilistel põhjustel täpselt märkida ja ka kreeka kirja korrektse kasutamisega on raskusi, kuid  põhimõtteliselt on see võimalik. Kui Sa ei ole oomega ja eeta markeerimisele põhimõtteliselt vastu, siis ma teen seda hea meelega ise. Andres 12. märts 2006, kell 13.16 (UTC)

Muide, kui kirjutada ladinapäraselt, siis ου oleks u ja  υ oleks y. Andres 13. märts 2006, kell 02.08 (UTC)
Kas see vooruste kompleks polnud kalokagathia--Ken 12. märts 2006, kell 22.00 (UTC)

Kas "Suurimaks vooruste kriitikuks filosoofias võib pidada saksa filosoofi Friedrich Nietzschet" on ikka õigustatud väide? Kahtlemata oli Nietzsche suur kristlike vooruste kriitik, aga sellise üldise määratluse osas oleks mina kahtlev - vt. nt. Z I:4, BGE 56, BGE 212, BGE 287 ja nii edasi, kus Nietzsche räägib väga selgelt vooruste kategooriates nende Aristotellikus mõistes.--Nuwanda 12. jaanuar 2011, kell 00:10 (EET)

Võtsin selle lause üldse välja. Kristlikest voorustest ja nende kriitikast tuleks vist rääkida eraldi artiklis või ehk eraldi alajaotuses. Vooruse mõiste ajaloo alla see igatahes ei kuulu.

Eelmises lauses on nimetatud patte vooruste vastandiks. Ka see pole minu meelest õige. Andres 12. jaanuar 2011, kell 09:51 (EET)

: Jah, ka see on kindlasti ka küsitav väide, kuivõrd Aristotelesel (ja sealtkaudu edasi Aquino Thomasel) oli voorus teatud tasakaal (nagu julgus on tasakaal arguse ja tormakuse vahel jne). --Nuwanda 12. jaanuar 2011, kell 13:31 (EET)

Leidsin mõned viited selle kohta, et sõna "voorus" on eesti keelde loonud Kreutzwald, samas teise viite, et loojaks oli Rudolf Kallas. Kas võiks selle eesti keeles sõna loomise teema ka selle artikli juurde kirja panna? --ele373 (arutelu) 17. märts 2018, kell 16:02 (EET)


Arutelu:Veterinaaria

Kui see kustutada, siis tuleb kuskilt linkida Loomaarstide loend. Andres 12. märts 2006, kell 17.29 (UTC)

Iseenesest oleks teema vajalik, kuna eestikeeles puudub kaasaegne veterinaariaalane entsüklopeedia Joel

: Teema on muidugi vajalik. Kustutada taheti lihtsalt sellepärast, et leht on sisuliselt tühi, kuid tekitab sinise lingi. Kui saad aidata, oled teretulnud. Andres 16. august 2006, kell 20:53 (UTC)

:: Püüan anda endast parima. Loomaarstide kogukonnas on viki teema ka päevakorras olnud - vajadus eestikeelsete materjalide järele, kuid tõenäoliselt ei ole kellegil eriti aega asjaga tegeleda. Joel
----

Kas on ka eraldi mõiste "Veterinaarmeditsiin"? Andres 16. august 2006, kell 21:35 (UTC)
----

Paljud veterinaaria mõisted langevad meditsiini mõistetega kokku. Nähtavasti tuleb siis ühes ja samas artiklis rääkida inimese kõrval ka teistest loomadest, vajaduse korral eraldi alajaotustes. Kui artiklid lähevad liiga pikaks, võib teha ka eraldi artiklid. Andres 16. august 2006, kell 21:41 (UTC)

Humaanmeditsiin ja veterinaarmeditsiin võiks minuarust olla eraldi, kuna tegemist on erinevate liikidega ja erinevate haigustega. Inimene, kes otsib infot oma koera tsüstiidi kohta ei huvitu vast inimese tsüstiididst. Kuid veterinaaria võiks haiguste kohapealt erialati lahti jagada Joel

: Kasutajalehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~.

: Mina ei ole asjatundja. Kas meil peaks olema eraldi artiklid Tsüstiit inimese tsüstiidi kohta ja Koera tsüstiit koera tsüstiidi kohta? Kas neil ei ole midagi ühist?

::Mõlemad on põiepõletikud, kuid mina hoiaksin need eraldi, vähem arusaamatusi. Ei ole hea kui inimesed kannavad inimeste haiguseid loomadele üks -ühele üle. Sellest tuleb ainult jama. Elusolendid on jagatud liikidesse, kuna nad on erinevad oma välimuselt, ainevahetuselt etc. Sellest tulenevalt on ka haiguspõhjused erinevad, kuigi mõlemal juhul võib põletiku põhjuseks olla sama bakter ja raviks kasutatakse näiteks sama antibiootikumi. Joel 18. august 2006, kell 06:49 (UTC)

: Kuidas oleks näiteks artiklitega Rakk, Süda Histoloogia? Artikkel Rakk ei räägi ainult inimese rakust? Kas artikkel Süda peaks rääkima ainult inimese südamest? Jne? See tuleks läbi mõelda.

::Raske öelda, sõltub kuidas teemat käsitleda: süda on kõigil imetajatel nelja kambriline (minu teada?), kuid koronaarveresoonte jagunemine on liigiti erinev. Joel 18. august 2006, kell 06:49 (UTC)

::: Süda ei ole ju ainult inimene. Põhimõtteliselt peaks rääkima kõigi nende südamest, kellel süda on. Andres 18. august 2006, kell 08:23 (UTC)

: Kuidas Sa mõtled seda erialati lahti jagamist? Andres 17. august 2006, kell 08:04 (UTC)

::Üks võimalik jaotus oleks selline (ja siis omakorda erialade kaupa, näiteks kardioloogia, dermatoloogia), kuid võib ka teisiti:

::# Lemmikloomad – koer, kass

::# Eksootikud – väikenärilised, reptiilid, kahepaiksed

::# Produktiivloomad – lehmad, hobused, seda, lambad

::# Laborloomad

::Alustuseks peaks midagi lihtsamat kasutama, näiteks tähestiku järjekorras ja kui on kirjutisi rohkem, neid siis vastavalt vajadusele süstematiseerida. Joel 18. august 2006, kell 06:49 (UTC)
----

Palun vaata artiklit Tsüstiit. See on praegu kirjutatud pastsienti, mitte arsti silmas pidades. Aga küsimus on niisugune. kui lugeja otsib infot koera tsüstiidi kohta, vaatab ta tõenäoliselt artiklit "Tsüstiit". kuidas paigutada info koera ja teiste liikide tsüstiidi kohta. Kas teha eraldi alajaotused kõigepealt inimeste ja siis teiste liikide kohta? Kas viidata täpsustuslehele, kus viidatakse eri liikide tsüstiiti käsitlevatele artiklitele? Kas teha üks lehekülg, kus räägitakse tsüstiidist üldiselt ning viidata sealt artiklitele "Inimese tsüstiit", "Koera tsüstiit" jne. Kas teha  alajaotus veterinaaria kohta ning rääkida seal loomade tsüstiidist üldse ning siis viidata spetsiaalsetele artiklitele eri liikide kohta? Andres 17. august 2006, kell 10:17 (UTC)

Inimese ja loomad hoiaksin ma eraldi. Muuljuhul toimiksin vastavalt vajadusele.

Minu nägemuse kohaselt peaks see olema kirjutatud patsiendile silmas pidades kaasaegseid meditsiini seisukohti, kuid peaks olema ka mõeldud arstile, näiteks oleks ära toodud tegevuste nimekiri mis on vaja mingi haiguse diagnoosi panekuks. Inimene saaks teada kas temaga on toimitud korrektselt ja arst saaks vaadata kas ta on toiminud korrektselt.

: Mulle tundub, et artikkel peaks olema kirjutatud nii, et ta ühitab nii patsiendile  kui ka arstile mõeldud info. Kui läheb liiga pikaks, siis tuleb spetsiifilisem info panna spetsiaalsema teemaga artiklitesse. Andres 18. august 2006, kell 08:21 (UTC)

# üks artikkel, kus alateemad nt etioloogia on jagatud ära liikide vahel: etioloogia koeral, etioloogia inimesel, etioloogia kassil, etc

# üks artikkel, kuid liikidevahelist alajaotust ei ole, on võrdlev üks tekst, nt etioloogia osas kirjeldatakse nii inimese , kui koduloomade haiguspõhjuseid võrdlevalt

# eraldi artiklid inimesele, koerale, kassile, etc

Kõige lihtsam on vast varianti 3 koostada ja kõige raskem võimalus 2. Kõige huvitavam oleks lugeda varianti 2, kuna eesti keeles ei ole midagi sellist varem kirjutatud.

Kui teema kokku kirjutada (1),  tuleks see väga pikk ja ülevaate saamine oleks raske.

Alustada võiks vast eraldi artiklitega ja need omavahel linkida ja edaspidi, kui kunagi peaks võimalus tekkima, siis vajadusel koostada näiteks võrdlev artikkel. Joel 18. august 2006, kell 06:49 (UTC)

: Minu meelest on nii, et tsüstiidi mõiste on ühine kõigile loomadele, kellel on kusepõis: tsüstiit on kusepõie põletik.  Muidugi võib öelda, et eri liikide haigused on erinevad, aga võib ka öelda, et näiteks bakteriaalne tsüstiit ja kiirgustsüstiit on erinevad haigused (nende etioloogia ja ravi on erinevad). Nii et järeldada saab seda, et  tsüstiit on koondmõiste, mis haarab enda alla erinevaid haigusi.

: Sellepärast pakun välja järgmise lahenduse. Kõigepealt käsitleda tsüstiiti üldiselt (ja võimaluse korral võrdlevalt). Seejärel samas artiklis teha alajaotus "Inimese tsüstiit" või "Meditsiin". Seejärel teha alajaotused eri liikide kohta. Kui näiteks üldist juttu esialgu ei oska kirjutada, siis jätta see esialgu vahele. Kui on niisugused eraldi alajaotused, siis  pole võimalik segi ajada ega üle kanda.   kui artikkel läheb liiga pikaks, siis viia  osa materjali eraldi artiklitesse. Arvan igatahes, et üldkäsitlus ja käsitlus inimese haiguse kohta peaksid kindlasti olema ühes artiklis koos.

: Seega oleks minu ettepanek teha alajaotusteks üldine (üldistav ja võrdlev, kuid liigispetsiifilisi detaile mitte esitav) ning eri liikide (või vajaduse korral liikide rühmade) kohta eraldi alajaotused. Sellisel juhul säiliks ülevaatlikus. Eraldi artikli võib teha iga liigi kohta, kuid mitte inimese kohta.

: Inimene ja muud loomad oleksid eraldi ju ka siis, kui nad on eraldi alajaotustes, eks ole? Andres 18. august 2006, kell 08:21 (UTC)

Kas oleks mõistlik tekitada sellised kategooriad nagu:
*veterinaarparasitoloogia: demodikoos, süüdiklest, sarkoptoos, vagellest
*veterinaardermatoloogia: eosinofiilne dermatiit ja turse, flegmoon, follikuliit, furunkul, karbunkul
*veterinaarpatoloogia: amüloidoos, anaplaasia, düstroofiad, hüaliintilgaline düstroofia, infarkt, metaplaasia, nekroos, põletik, sarvdüstroofia, tümoom, üldpatoloogia, vakuoolne düstroofia
*veterinaarnefroloogia: glomerulaarhaigused, hoburaudneer, membranoproliferatiivne glomerulonefriit, nefrootiline sündroom, neeru hüpoplaasia, neeruamüloidoos, neeru aplaasia, proliferatiivne glomerulonefriit, paranefriit
*veterinaaruroloogia: ketonuuria, põie-lootekusejuha sopis, proteinuuria
*veterinaardiagnostika: diagnoos, diagnostika, hüperkaleemia, haigus, kaaliumhüdroksiid, sümptom
*veterinaarimmunoloogia: antikehad, immuunsus, immuunsüsteem
*veterinaarkardioloogia: elektrokardiograafia, hüpertensioon, isheemia
*veterinaarbakterioloogia: botulism
*veterinaarviroloogia: adenoviirused, erüsipeloid, marutaud, suu- ja sõrataud, veiste katk
*toiduhügeen: botulism
*veterinaarkirurgia: abstsess, empüeem, fistul, haavand, kirurgia, ovariohüsterektoomia
*veterinaarhematoloogia: aneemia, erütropoees, immuunvahendatud hemolüütiline aneemia, tüümuse hüpoplaasia
*veterinaartoksikoloogia: etüleenglükool
*veterinaargeünekoloogia: endometriit, hüdromeetra, mädaemakas koeral, mädaemakas, mukomeetra
*veterinaarendokrinoloogia: insuliin
*veterinaaroftalmoloogia: krooniline pindmine keratiit
*veterinaarfarmakoloogia: LD50, ravim
*veterinaaranatoomia: söögitoru, söögitorulahi, tüümus
*veterinaarfüsioloogia: veri
jne?
Nimekiri ei ole täielik ja jaotus tuleks ka natuke korrastada. Joel 28. juuli 2007, kell 16:51 (UTC)

organite loend on loombioloogias enamvähem sarnane ja ei näe põhjust, miks peaks veterinaarkategoriseerimine oluliselt erinema humaankategoriseerimisest.--Hendrix 28. juuli 2007, kell 16:57 (UTC)

:Kui inimesel on mingi loom ja ta tahab teada millised hädad temma lemmukud võivad tabandada, on tal väga raske ülevaadet saada kui kõik loomadel esinevad haigused on näiteks ühes loetelus või kategoorias. Sammuti on keeruline aru saada millised haigused on veel loomadel, kui kategooria on haigused või nefroloogia (sisaldades inimesel ja loomadel esinevaid neeruhaiguseid). Teine võimalik lahendus oleks loendite koostamine: ortopeedilised haigused koertel, inimesel oleks lihtsam üles leida miks tema 7 aastane taks järsku voodihaigeks jäi. Lahendus võiks olla näiteks kategooriad: koerte haigused, kasside haigused, ... Ma ei usu, et inimene, kes tutvub (inimese)anatoomiaga, soovib loetelust leida artikleid veise vatsa papillidest või hobuse kabjanahast, seetõttu päris kokku neid panna ei ole hea. Tekitab segadust. Joel 29. juuli 2007, kell 06:59 (UTC)

::see on küll väga hea mõte - tuua välja haigused erinevatel loomadel. Aga kas veterinaarias ei ole  haiguste klassifikatsiooni - too oleks päris hea alus kategooriate loomisel.--Hendrix 29. juuli 2007, kell 07:17 (UTC)

:::Kui sa mõtled RHK-10 vms analoogi siis ei ole. Joel 29. juuli 2007, kell 09:01 (UTC)