Arutelu:DesktopBSD

pilt kadunud -  --Hendrix 14. märts 2008, kell 09:29 (UTC)

Selge see, Commons ju ei aktsepteeri sääraseid pilte. Andres 14. märts 2008, kell 10:05 (UTC)
Missuguseid? --Mihkel Põder 31. detsember 2009, kell 21:13 (UTC)

Jutt on vist ekraanivaadetest. Andres 1. jaanuar 2010, kell 08:07 (UTC)

: Maakeeli kuvatõmmis, ingliskeelne vaste on screenshot. suwa 1. jaanuar 2010, kell 10:34 (UTC)

Kustkohast on pärit info, et arendamine on lõpetatud? suwa 1. märts 2010, kell 16:51 (UTC)

siin on nt kirjas, et Discontinued + --Kyng 1. märts 2010, kell 18:22 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://desktopbsd.net/wiki/doku.php
** In DesktopBSD on 2013-06-24 08:17:47, 404 Not Found
** In DesktopBSD on 2013-07-05 10:36:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 13:36 (EEST)


Arutelu:Aleksander Warma

Ma küsin midagi elementaarselt lihtsat. Kas soome keeles on kirjutusviisidel Varma ja Warma põhimõtteline vahe?

Saaga EAA.1216.1.285:153 on kirjas, et Aleksander Warma sündis 10. juuni 1890, ukj oleks see 23. juuni, mitte 22. juuni, nagu artiklis (ja mitmetes temaga seotud dokumentides) kirjas on. --kanakukk 24. detsember 2009, kell 16:17 (UTC).

Vabandan, enne aastat 1900 arvestati 12 päeva juurde. --kanakukk 15. august 2010, kell 21:27 (EEST).

varmas (varma) --kanakukk 24. detsember 2009, kell 16:21 (UTC).
Koos millise naisega? Minu arust oli ta mitu korda abielus.
Minu arust on Warma pildil liiga vana, et foto saaks pärineda 1920. aastatest. Järelikult peaks see olema tema teine abikaasa Marta Warma (sündinud Alep, 1906–1995), kui ma teda nägupidi ei oska identifitseerida. --Õli (arutelu) 23. jaanuar 2013, kell 14:02 (EET)


Malli arutelu:Infokast muusik

Associated acts ei ole ju Seotud esinemised vaid pigem seotud artistid või midagi sellist.--WooteleF 15. märts 2008, kell 22:09 (UTC)

Võtsin selle vist tõlkest näitlema. Ma ei ole ju inglise keelt õppinud. Mul käib tõlkimine sõnaraamatu abil. Sellele reale kirjutatakse bändid kellega on koos esinetud või aristid kellega lauldud. Artist käiks rohkem lauljate kohta.--Tiuks 15. märts 2008, kell 22:23 (UTC)

:Tegelikult mõeldakse pigem selliseid bände ja/või muusikuid kellega on tõsisemalt koostööd tehtud.--WooteleF 15. märts 2008, kell 23:21 (UTC)

:: Panen siis seotud artistid.--Tiuks 15. märts 2008, kell 23:26 (UTC)

::: Artist peaks eesti keeles tähendama üksikesinejat (muusikut). Seotud artisti väljal on aga sageli (ja juhendi järgi) toodud just bänd. Võib-olla oleks paremaks vasteks näiteks "Kaasesinejad" või "Kaasesitajad"? 90.190.114.172 13. jaanuar 2013, kell 11:47 (EET)

:::: Sõnast "seotud" ei tahaks loobuda. Võib olla siis "seotud esitajad"? Kuna sellele väljale lisatakse nii üksikesinejad kui ansamblid, siis ei saa välja nimeks panna "seotud ansamblid". --Tiuks (arutelu) 13. jaanuar 2013, kell 14:50 (EET)

Lisasin artiklisse Natasha Bedingfield. Kas ta ei peagi nime värvilisel taustal näitama? Adeliine 3. mai 2008, kell 16:58 (UTC)

Puudub taust = soolo_laulja. Mall:Muusikute info/doc#Taust (Background). --Tiuks 3. mai 2008, kell 17:37 (UTC)
Mallis Mylene Farmer on kirjas "soolo_laulja", aga värv on ikka sinine. Alts 11. juuli 2010, kell 22:47 (EEST)

See on küll imelik. Mall  ju pole värvi muutnud. --Tiuks 13. juuli 2010, kell 10:42 (EEST)

: Navmalli on kõpitsetud. Parandasin vastavalt muusikute navmalli. Pikne 13. juuli 2010, kell 10:54 (EEST)

See mall tuleks nii ümber teha, et poleks mitte "sündinud 27. märts Huntington", vaid "27. märtsil Huntingtonis". Või siis "sündinud" asemele "sünniaeg ja -koht". --Epp 2. august 2010, kell 07:58 (EEST)

Põhjusmõtteliselt tabli lahtreid lugedes ei pea moodustuma lause (osa sellest). Mina jätaks säärastes kohtades pigem käänamata. Pikne 2. august 2010, kell 22:39 (EEST)

: Ka mind häirib niisugune kokkusobimatus. Kui käänamata jätta, siis tuleks ka lahter vastavalt pealkirjastada. Andres 3. august 2010, kell 00:20 (EEST)

:: Kuidas kokkusobimine- või sobimatus lahtri pealkirjast sõltub? Pikne 3. august 2010, kell 00:37 (EEST)

::: Kui pealkiri on "Sünniaeg ja -koht", siis sobib nimetav; kui "Sündinud", siis mitte. Andres 3. august 2010, kell 01:04 (EEST)

:::: Miks "Sündinud" korral sünniajale sobib nimetav ja kohale ei sobi? Pikne 3. august 2010, kell 09:30 (EEST) Pikne 3. august 2010, kell 09:30 (EEST)

::::: Ei sobi ju kummalegi. --Epp 4. august 2010, kell 14:44 (EEST)

:::: Ma ei mõista siiski miks lauselise ühilduvuse puudumine siinkohal häirib. "Sünniaeg- ja koht" sobib ka sama hästi, kui sünnikoht ja- aeg alati mõlemad teada oleks – siis oleks parem juba kummagile eraldi lahtrid teha, mis nõuaks artiklites ümbertegemist, aga ma pole kindel, kas on mõtet. Pikne 5. august 2010, kell 09:57 (EEST)

::::: Lihtsalt nendime, et häirib. Miks, ei tea. Andres 5. august 2010, kell 11:03 (EEST)
----
Ja aktiivne on ikka ka imelik. --Epp 30. september 2010, kell 22:08 (EEST)

Nõus. Andres 30. september 2010, kell 22:55 (EEST)

:V-o tegev?--Morel (arutelu) 27. oktoober 2012, kell 14:56 (EEST)

:: Jah, "tegev" oleks parem. Andres (arutelu) 24. detsember 2017, kell 00:18 (EET)

Pealkiri "Informatsioon" tundub mulle üleliigne ja häiriv. Andres (arutelu) 24. detsember 2017, kell 00:18 (EET)

Algselt oligi vist info ja sai pikemalt väljendatud. Nüüd on lihtsalt info. Kas sobib? --Tiia (arutelu) 24. detsember 2017, kell 06:49 (EET)

:Ei sobi. See pealkiri on ülearune. Andres (arutelu) 24. detsember 2017, kell 11:05 (EET)

:: See on värviline riba ja igal pool on sellel üldpealkiri. Allpool on Kooseis ja endised liikmed. Kui pilti pole, siis pole ka seda riba, näiteks Big L, Marilyn Manson. Pildi allkirja (Ringo Starr) on ka parem lugeda kui see jääb enne värvilist riba. Mina ei julge seda lihtsalt ära kustutada, sest kood võib katki minna. --Tiia (arutelu) 25. detsember 2017, kell 04:10 (EET)

::: Võtsin ära. Riba läks kitsamaks. Kui tahate, tehke laiemaks. Mina jätaksin ka riba ära. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 16:15 (EET)

:::: Ma ei meeldi see teksti kaotamine. Võimalik, et tuleks otsida muud sõna (kasvõi taustainfo), aga ära jätta seda pildiallkirja olemasolul ei saa.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. detsember 2017, kell 16:42 (EET)

::::: Tegelikult infost ju piisaks. Mina ka riba kaotamist ei poolda. Minu jaoks on jällegi mallil  midagi puudu ja see on just see sama riba, mis siin on olemas. --Tiia (arutelu) 26. detsember 2017, kell 19:03 (EET)

::::: Siis võiks panna sõna asemel näiteks kolm tärni. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 12:01 (EET)

:::::: Äkki siis juba mingi noodimärk?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. detsember 2017, kell 13:59 (EET)

::::::: Minugipoolest. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 17:28 (EET)

Võiks olla "Info". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 28. detsember 2017, kell 18:43 (EET)

: Andresele ei sobinud ja Ahsoous leidis juba noodivõtme. --Tiia (arutelu) 29. detsember 2017, kell 00:03 (EET)

: "Info" ei sobi minu meelest esiteks sellepärast, et see ei anna mingit infot (niigi on selge, et info) ja paneb mõtlema, mis sellega mõeldud on, ja teiseks sellepärast, et ka tabelis ülalpool ning väljaspool tabelit on info. Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 15:18 (EET)

Mis selle noodimärgi (või kolme tärni) mõte peaks olema? Ennem olgu ilma ribata, neid infokaste, kus ribasid või vahepealkirju pole, on hulgem, ka pildiga infokaste. Riba puudumine või selle olemasolu minu meelest ei mõjuta arusaamist, et pildi all olev ja teisiti joondatud tekst käib pildi kohta. Või kui nii on parem, siis saaks pildiallkirja järele lihtsalt paari piksli võrra rohkem tühja ruumi lisada. "Taustainfo" võiks ehk olla, seal oleks "info" juures täpsustus, kuigi selline pealkiri ei tundu ka kuigi vajalik. 2001:7D0:88DD:F880:2016:2ED3:CF20:D98 12. veebruar 2018, kell 12:02 (EET)

: Ilma ribata mallid on meie oma toodang. See siin on inglise viki koopia ja lisaks sellele on ribaga mallid silmale parem lugeda. --Tiia (arutelu) 12. veebruar 2018, kell 12:03 (EET)

:: Ilma ribata malle jagub ka inglise vikis. Milles see "silmale parem" täpsemalt väljendub? Sisuliselt on riba mõte üsna arusaamatu, vähemasti praegusel kujul. 2001:7D0:88DD:F880:C98F:A34C:7C5B:321F 12. veebruar 2018, kell 13:03 (EET)

::: Riba mõte on liigendamises ja seetõttu ongi silmale parem lugeda. --Tiia (arutelu) 12. veebruar 2018, kell 13:05 (EET)

:::: Kui on seotud väljad, mida liigendada, siis muidugi võib vahepealkirju kasutada. Aga noodimärk ei liigenda selles mõttes midagi. Silmale ehk ei ole hea, kui asjad on liiga üksteise otsas. Juhul, kui on liiga üksteise otsas, siis saaks, nagu pakutud, lisada pildiallkirja järele lihtsalt veidi rohkem tühja ruumi.

:::: Noodimärk oleks justkui kohatäide, aga ei tea millele. 2001:7D0:88DD:F880:C98F:A34C:7C5B:321F

::::: Meil pole ju siin tehnilist osakonda, et pöördun kuhugi ja tehakse ära. Omal ajal kui malle tegin, siis kiusasin Ahsoousi, sest oli asju, mida ma ei julgenud puutuda. Õppimine käis mul katse-eksitus meetodil. Mina siia mingit tühja ruumi tekitama ei hakka. --Tiia (arutelu) 12. veebruar 2018, kell 13:26 (EET)
  palun ära võta värvilist riba ära. --Tiia (arutelu) 12. veebruar 2018, kell 15:06 (EET)

Hüva, võtsin muudatuse tagasi. Tundub, et selles osas oleks ikkagi mingit suuremat konsensust vaja. Minu meelest näiteks on sellisel kujul see riba mõttetu ja too kriips töötab poolitajana väga edukalt (vaata näiteks ). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 12. veebruar 2018, kell 15:09 (EET)

: Minu jaoks on seal tühjus aga see on vist maitse asi. :) --Tiia (arutelu) 12. veebruar 2018, kell 15:11 (EET)

:: Tühja ruumi oli ikka märgatavalt vähem kui praegu ümber noodimärgi. See kriips oli parem küll kui praegu. Kuigi, muidu lahtrite vahel jooni ju pole ja arusaadavus minu meelest sellest ei kannata. 2001:7D0:88DD:F880:C98F:A34C:7C5B:321F 12. veebruar 2018, kell 15:16 (EET)

::: Tühja ruumi ehk riba ongi selleks vaja, et asjad (tekst) poleks üksteise kukil. Sõjaväelase mallis on värv puudu, minu jaoks. --Tiia (arutelu) 12. veebruar 2018, kell 15:26 (EET)
----
Neptuunium, sünniaeg ja -koht olid enne sedasi koos, aga see muudeti ära, vt ülal: #Sündinud. Pikne 1. september 2018, kell 08:54 (EEST)

Kõigis teistes tähtsamates infokastides on koos (ka nt enwikis) ja pealegi on see mingi kaheksa aasta tagune 2:1 tulemusega arutelu, mitte laiem konsensus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 1. september 2018, kell 12:30 (EEST)

: Küllap muudatuse tegija on ka eraldi väljade poolt. Ma ei ole ka vastu, kui kord juba on eraldi parameetrid kasutusele võetud. Pikne 1. september 2018, kell 12:45 (EEST)

Me kogume Commonsisse ja Wikidatasse ka tähelepanuväärsete isikute allkirju. Teistes vikides saab need sageli isikumalli lisada, aga meil mitte. Nt on meil olemas Kerli Kõivu allkiri, kuid tema artiklisse saaks selle panna vaid eraldi pildina. Äkki võiks ikkagi needki väljad tekitada? --Ehitaja (arutelu) 14. juuni 2019, kell 16:09 (EEST)

ma ei julge katsetama hakata. Saad aidata? --Tiia (arutelu) 14. juuni 2019, kell 16:57 (EEST)

: Kasutasin Kõivu artiklis muusiku malli koos teise malliga, kus on allkirja väli. Nii nagu on tehtud ka inglise vikis. Pikne 14. juuni 2019, kell 17:42 (EEST)

:: Kirjutasin allkirjalahtri koodi sisse, niimoodi on kujunduslikult veidi kenam. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. juuni 2019, kell 19:36 (EEST)

::: Kas sa pead silmas, et ilma vahepealkirjata "Muusikakarjäär" on parem? Selle võib manustamisel ära ka jätta. Või kas on parem, kui allkirjapilt on paremas lahtris, mitte üle kasti ulatuva lahtri keskel? Seda saaks siis ka vajadusel teises mallis muuta. Aga ehk on ikkagi parem, kui kõik pildid on kastis ühtviisi keskel.

::: Mulle tundub mõistlik järgida sama joont, mis inglise vikis: muusiku infokastis on eelkõige need asjad, mis puutuvad tegevusse muusikuna ning teisteks asjadeks, mis ei puutu ja mida läheb harva tarvis (nt allkiri), saab väljade dubleerimise asemel appi võtta teise malli. Pikne 14. juuni 2019, kell 20:40 (EEST)

:::: Ma ei näe väga põhjust, et miks muusiku infokast peaks olema teistsugune nt kirjaniku, teadlase või sõjaväelase omast. Nendesse on ka enwikis allkirja jaoks spetsiaalne koht jäetud. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. juuni 2019, kell 22:10 (EEST)
----
 ma pole kindel, kas "Sündinud" ja "Surnud" märksõnade eemaldamine vastavate parameetrite alt on hea idee. Mälu järgi ytleks, et hulk vanemaid lehti kasutasid just seda varianti. Aga võib-olla sa juba kontrollisid yle. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. aprill 2024, kell 11:53 (EEST)

kultuurikihistusi on siin erisuguseid: lisaks rohketele parameetri nimede sünonüümidele on parameetri 'Sündinud' alla mitmel pool lisatud nii sünniaeg kui sünnikoht. Wkentaur (arutelu) 15. aprill 2024, kell 15:12 (EEST)


Arutelu:Vahelduvvool

Siin on nüüd mingi põhimõtteline loogikaviga.
Misasi siis on vool ja selle alaliik vahelduvvool?
Kas pinge on ikka voolu iseloomustav põhisuurus?
Rahvasuu muidugi kasutab mõistet vool igasuguse elektrienergia kohta, kuid entsüklopeedias kannataks mõistetel pinge ja vool selgelt vahet teha. Marting 17. märts 2008, kell 19:53 (UTC)

Ärme unusta, et vool on ka vee vool ja tähendab ka voolamist mitte ainult elektrivoolu. See artikel vajab korraliku ülekäimist, sellega igati nõus. Ära unusta oma kommentaaridele alkirja panna - 2 x ~~. Akra 17. märts 2008, kell 19:17 (UTC)

Miks on välja jäetud lõik vahelduvvoolu sageduste kohta? Minu meelest on see asjakohane. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 10. juuni 2013, kell 09:53 (EEST)

Muudatused, mis on tehtud 24. oktoobril 2019, väljuvad artikli raamidest. Aluseks olev en:Alternating current on äärmiselt laialivalguv, hõlmates paljusid elektrotehnika ja elektroenergeetika  valdkondi. Ühes artiklis pole vaja (ega võimalik) käsitleda
*elektrienergia ülekandmise üksikküsimusi (elektrivõrk, elektriliin, alajaam, kolmefaasiline toitesüsteem, elektrigeneraator);
*vahelduvvooluga seotud nähtusi (pinnaefekt, vahelduvvoolu võimsus, modulatsioon) ja rakendusi kitarrivõimendist kaabeltelevisioonini;
*elektrisignaalide edastamist (väändunud paarid, lainejuhe, koaksiaalkaabel, kiudoptika).
Pealegi on artikli sõnasõnaline ümberpanek ja terminoloogiline küündimatus muutnud teksti kohati päris arusaamatuks. Artikli sisu ja tõlke taset arvestades on kohane pöörduda tagasi 31.03.2019 juurde; praeguse versiooni võiks  tuua arutelulehele (?) – LAviki (arutelu) 3. mai 2021, kell 09:09 (EEST)

Sa võid seda teha. Andres (arutelu) 3. mai 2021, kell 11:36 (EEST)

Siin LAviki redaktsioon: 10. mai 2021, kell 08:20

'''Vahelduvvool''' on [[elektrivool]], mille suund perioodiliselt muutub. Iga [[periood]]i kestel suureneb vahelduvvoolu hetkväärtus (s.t muutuva suuruse väärtus mingil hetkel) nullist tippväärtuseni ja väheneb uuesti nullini (see on voolu positiivne poolperiood); seejärel väheneb vool negatiivse tippväärtuseni ja suureneb uuesti nullini (negatiivne poolperiood). Kõige laiemalt on kasutusel [[siinusfunktsioon]]i kohaselt muutuv vahelduvvool ‒ siinusvool.
[[Pilt:Sine wave 2.svg|pisi|Siinussuuruse periood (katkendjoonega on tasemel 0,707 näidatud ruutkeskmine väärtus)]]
Vahelduvvoolu rahvusvaheliselt kasutatav tähis on AC (inglise k sõnadest ''alternating current'').
Vahelduvvoolu iseloomustavad tähtsamad suurused on järgmised:
* [[periood]] ''T'' ‒ ajavahemik, mille jooksul vool läbib ühekordselt kõik väärtused;
* [[sagedus]] ''f'' ‒ perioodide arv sekundis, mõõtühik [[herts]];
* tippväärtus ''I''m ‒ kummagi poolperioodi [[amplituudiväärtus]];
* [[efektiivväärtus]] ''I'' ‒ vool, mis on efektiivsuselt, nt soojustoimelt samaväärne niisama tugeva alalisvooluga; rahvusvaheliselt kasutatav tähis on RMS (inglise keele sõnadest ''root mean square'', voolu ruutkeskmine väärtus perioodi kestel).
Elektrienergia tootmise, jaotamise ja tarbimise seisukohalt on vahelduvvoolul alalisvoolu ees mitmeid eeliseid:
*vahelduvvoolu korral on trafo abil lihtne muundada energiat ülekandekadude vähendamiseks kõrgepingeliseks ja tarbija juures tagasi vajaliku madalama väärtuseni;
*vahelduvvoolugeneraatorite jõuahelad on kontaktivabad, seega puudub vajadus kanda voolu üle pöörlevalt rootorilt;
*vahelduvvoolumootorid on lihtsamad, odavamad ja töökindlamad kui alalisvoolumootorid.
Vahelduvvooluenergia olulisteks puudusteks on [[võimsustegur]]i korrigeerimise ja [[reaktiivvõimsus]]e kompenseerimise vajadus ülekandekadude vähendamiseks. [[Jõuelektroonika]] kiire arengu tõttu on alates 20. sajandi lõpust hakatud tööstus- ja transpordirakendustes (kraanad, tööstusrobotid jm) üha enam kasutama alalisvoolu.

* Alalisvool
* Kolmefaasiline toitesüsteem

*  Vahelduvvool
LAviki (arutelu) 8. aprill 2024, kell 10:38 (EEST)
----
Vahepealne redaktsioon:
Vahelduvvool (rahvusvaheline tähis AC – alternating current) on elektrivool, mille suund muutub ajas perioodiliselt. Ajas konstantse suuna ja tugevusega elektrivool on aga alalisvool (rahvusvaheline tähis DC – direct current).
Vahelduvvool on see vooluliik, mida kasutatakse elektrienergia transpordiks elektrijaamast tarbijateni, seega on just vahelduvvool see vooluliik, mida tarbitakse, kui lülitatakse näiteks televiisor või köögiseade seinakontakti abil vooluvõrku. Tüüpilise alalisvooluallikana võib välja tuua patarei ja aku. Lühendeid AC ja DC kasutatakse sageli nii voolu kui ka pinge tähistamiseks.
Kõige laiemalt on kasutusel siinusfunktsiooni kohaselt muutuv vahelduvvool ‒ siinusvool. Iga perioodi kestel suureneb vahelduvvoolu hetkväärtus (s.t muutuva suuruse väärtus mingil hetkel) nullist tippväärtuseni ja väheneb uuesti nullini (see on voolu positiivne poolperiood); seejärel väheneb vool negatiivse tippväärtuseni ja suureneb uuest nullini (negatiivne poolperiood). Teatud rakendustes, näiteks kitarrivõimendites, on kasutusel teistsugused laineliigid, näiteks kolmnurklained või nelinurklained. Heli- ja raadiosagedustel ülekantavad signaalid elektrijuhtmetes on samuti näited vahelduvvoolust. Sellised voolud kannavad ühes informatsiooni, näiteks heli (helisagedused) või pilte, mis on üldiselt ka modulatsioonide kujul AC kandelaine peal. Selliste voolude sagedus on reeglina märksa kõrgema sagedusega kui elektrienergia transpordil.

Elektrienergia transport ja jaotus toimub vahelduvvoolu kasutades, sest vahelduvpinget on võimalik transformaatori ehk trafo abil muuta kõrgemaks või madalamaks. See võimaldab energiat mööda ülekandeliine efektiivselt edasi kanda, kasutades kõrget pinget. Nii on energia transportimisel juhtmete takistusest tekkiv soojuskadu väiksem. Selleks, et kõrge pingega elektrivool ohutult tarbijani viia, tuleb vahetult enne tarbijat pinge trafo abil madalamale, ohutumale tasemele viia. Kõrgepingeliinide kasutamine võimaldab oluliselt efektiivsemat elektrienergia ülekannet. Võimsuskadu (P_{\rm w}) juhtmes on voolutugevuse (I) ruudu ja takistuse (R) korrutis, mida kirjeldab valem:

P_{\rm w} = I^2 R \, .
See tähendab, et teatud kindla võimsuse ülekandel voolutugevuse kahekordsel vähendamisel (st pinge kahekordistatakse) langetatakse võimsuskadu ühe neljandikuni algsest.
Ülekantav võimsus on võrdne voolutugevuse ja pinge korrutisega (faasivahe puudumisel); see tähendab,

P_{\rm t} = IV \, .
Järelikult kõrgemal pingel ülekantud võimsus nõuab vähem kadusid põhjustavat voolutugevust kui sama võimsuse saavutamisel madalama pingega. Elektrienergiat transporditakse sageli sadade kilovoltide suuruse pingega ning see langetatakse kodumajapidamiste tarbeks väärtuseni 100 V – 240 V.
Kõrgepingel on ka puudusi, näiteks suurem isoleerimisvajadus ning suuremad väljakutsed ohutuks käsitlemiseks. Elektrijaamas toodetakse elektrienergiat sobiva pingega elektrigeneraatorite jaoks ning seejärel pinget tõstetakse ülekande jaoks trafo abil. Tarbijate lähedal langetatakse ülekandepinge sobivaks tarbijatele. Need pingeväärtused sõltuvad riigist ja koormuse suurusest, kuid üldiselt on mootorid ja valgustus disainitud kasutama mõnesajavoldist elektripinget. Tarbijateni toodav elektrivool on standardiseeritud parameetritega. Eestis on standardne faasi ja maanduse vaheline faasipinge 230 V ja liini/faaside vaheline pinge 400 V, sagedus 50 Hz (ühe sekundi jooksul vahetuvad + ja – poolused 50 korda). Kõrgepinge alalisvooluga (HVDC – high-voltage direct-current) elektrienergia ülekandesüsteemid on muutunud kasutatavaks, kuna tehnoloogia areng on võimaldanud leida efektiivse viisi alalispinge langetamiseks. Elektrienergia algusaegadel ei olnud ülekanne alalispingega mõeldav, sest ei olnud välja töötatud majanduslikult ratsionaalset lahendust alalispinge tõstmiseks suurte võimsuste tuhandete kilomeetrite taha edastamise jaoks või langetamiseks lõpptarbijale sobiva väärtuseni, näiteks hõõglampide, elektroonika kasutamiseks.
Kolmefaasilise vahelduvvoolu tootmiseks on lihtsaim viis seda teha kasutades ühe generaatori staatori peal kolme eraldi mähist, mis on omavahel füüsiliselt 120° nurkade all (kolmandik tervest 360° faasist). Nii tekitatakse kolm voolusignaali, millel on võrdsed amplituudid ja sagedused, kuid faasivahe 120°. Kui lisada eeltoodud mähistele veel kolm tükki neile vastu (60° vahedega), tekitavad nad samad faasid, kuid pööratud polaarsusega ning seega saab nad lihtsalt kokku ühendada. Praktikas kasutatakse rohkemgi mähiseid, näiteks 36 mähist 10° vahedega. Selle eeliseks on, et sama sagedusega voolu tootmiseks saab kasutada aeglasemat pöörlemiskiirust. Näiteks 6 mähisega generaator, mis teeb 3600 pööret minutis, annab välja sama sagedusega signaali mis 36 mähisega generaator, mis teeb 600 pööret minutis. Mida suurem seade, seda eelistatum on väiksem pöörlemiskiirus. Kui kolmefaasilise süsteemi koormus on faaside vahel ühtlaselt jaotunud, siis läbi neutraali pinge maa suhtes on ~ 0 ja märkimisväärset elektrivoolu neutraaljuhti ei teki.
Kolmefaasilises süsteemis kasutatakse sageli nelja juhtmega süsteemi L1, L2, L3 ja maandus (PE). Kui kolmefaasilist pinget trafo abil langetatakse, kasutatakse sageli Delta (kolme juhtmega) primaarmähist ja tähekujulist (nelja juhtmega) sekundaarmähist, nii ei ole neutraali järele tarbija poolel vajadust. Väiksematele klientidele (kui väike on väike, sõltub jällegi riigist ja jaotussüsteemi vanusest) viiakse vahel vaid ühefaasiline vool ja neutraal, või kaks faasi ja neutraal. Suuremate installatsioonide jaoks viiakse kõik kolm faasi ja neutraal jaotuspaneeli. Kolmefaasilisest juhtpaneelist võivad edasi minna nii ühe- kui ka kolmefaasilised vooluringid.
Maandusjuhe (PE – maa potentsiaal) ühendatakse tavaliselt voolu mitte kandva metallist kesta ja maapinna vahele. Selline elektrijuht pakub kaitset elektrišoki eest, mis võiks ilma maanduseta toimuda, kui voolu all olev ahela osa puutub rikke või hooletuse tõttu vastu seadme metallkesta. Kõiki mitte voolu all olevate metallosade ühte süsteemi ühendamine ja maandamine tagab, et alati on olemas väikese impedantsiga ühendus maaga, mis võimaldab mistahes voolu maasse juhtida ja liigvoolukaitse(sulari või automaatkaitse) kohese rakendumise jaoks piisava (lühis)voolu tekkimist. Puuduliku maanduse (maandustakistuse) või vale nimivooluga kaitse kasutamisel korral rakendub lühiühenduse tekkimisel liigvoolukaitse kas liiga aeglaselt või ei rakendu üldse, mis koormab juhistikku kõrge temperatuurini – isolatsiooni hävinemiseni – tulekahju puhkemiseni või tuhandete ampritega mõõdetavate lühisvoolude tekkimise korral tekitab lühisega kaasnev magnetväli juhtide vahel kümnetes kilonjuutonites mõõdetavaid tõmbe- ja tõukejõude, mis lammutavad kilpe ja juhistikke, millele lisandub väga järsu termopaisumisega kaasnevad survejõud.

Jaotusvõrgusagedus varieerub riigiti ning mõnikord isegi riigisiseselt; suurem osa elektrienergiast toodetakse sagedusel 50 või 60 hertsi (Hz). Mõnes riigis on kasutusel nii 50 Hz kui ka 60 Hz võrgud, näiteks Jaapanis. Madal töösagedus lihtsustab elektrimootorite ehitust. Samas põhjustab madal sagedus ka tuntavat värelust kaarlampides ja hõõglampides. Plusspoolelt jällegi põhjustab madalam sagedus väiksemat impedantsikadu, mis on võrdeline sagedusega. Algsed Niagara joa generaatorid olid ette nähtud tootma 25 Hz sagedusega elektrivoolu, kompromiss madala ja kõrge sageduse vahel – piisavalt madal tõmbemootorite ja raskete induktsioonmootorite jaoks, samas piisavalt kõrge, et hõõglambid võiksid töötada (kuigi nähtava värelusega). Suurem osa jae- ja tööstustarbijatele toodetud võimsusest muudeti 1950. aastatel 60 Hz sagedusele, siiski jäid mõned 25 Hz peal olevad tööstuslikud tarbijad kuni 21. sajandi alguseni. Mõnes Euroopa raudteesüsteemis kasutatakse siiani 16,7 Hz (varem 16 2/3 Hz) sagedusega elektrivoolu, näiteks Austrias, Saksamaal, Norras, Rootsis ja Šveitsis. Mere-, militaar-, õhusõiduki-, kosmose- ja tekstiilitöötlustehnoloogiates kasutatakse vahel ka 400 Hz elektrivoolu, mis pakub eeliseid kergemate seadmete ja suuremate mootorikiiruste saavutamisega ja ka parema elektriohutuse saavutamiseks, seda viimast näiteks kasutati kaevanduste käsiseadmete elektritoite trafodes. Keskarvuteid varustati sageli 400 Hz või 415 Hz vooluga virvendusdefekti (ingl k ripple effect) vähendamiseks.

Alalisvool liigub ühtlaselt läbi kogu homogeense juhtme ristlõike. Mistahes sagedusel vahelduvvool aga suunatakse juhtme keskmest eemale, selle välispinna suunas. See juhtub, kuna vahelduvvoolu puhul liikuva elektrilaengu kiirendus tekitab elektromagnetlaineid, mis indutseerivad pöörisvoolusid, mis töötavad algsele elektrivoolule vastupidises suunas, kusjuures need nn vastuvoolud tugevnevad juhtme kesktelje suunas. Sellist nähtust nimetataksegi pinnaefektiks (ingl k skin effect). Väga kõrgete sageduste puhul liigubki kogu elektrivool ainult juhi pindmistes kihtides. Isegi nii madalatel sagedustel nagu 50 Hz ja 60 Hz on siiski võimalik pinnefekti täheldada piisavalt jämedates elektrijuhtides. Näiteks sügavus, mille puhul on voolutihedus vaskjuhtmes vähenenud 63% 60 Hz sagedusega vahelduvvoolu korral, on 8,57 mm. Seetõttu on suure voolutugevuse jaoks mõeldud juhid vahel seest õõnsad, et vähendada nende massi ja hinda. Kuivõrd vahelduvvool liigub juhi servades, tähendab see, et juhi efektiivne ristlõige väheneb ja näivtakistus suureneb, kuna takistus on pöördvõrdeline juhi ristlõikepindalaga. Vahelduvvoolu takistus on sageli märksa suurem kui alalisvoolu takistus, põhjustades palju suurema energiakao oomilise soojenemise tõttu.
=== Meetodeid vahelduvvoolu takistuse vähendamiseks ===
Madalate kuni keskmiste sageduste jaoks võib jaotada juhid üksikuteks juhtmeteks, igaüks teineteisest isoleeritud, juhtmete suhtelised positsioonid teineteise suhtes spetsiifiliselt paigutatud. Sedasi konstrueeritud juhe kannab nime Litzi juhe. See meetod aitab osaliselt pinnaefekti tasalülitada, sundides rohkem võrdset voolutugevust läbi kogu juhtmekimbu ristlõike. Litzi juhet kasutatakse kõrgekvaliteediliste juhtmepoolide valmistamiseks, vähendades kadusid painduvates juhtmetes, mis kannavad väga suure voolutugevuse ja madala sagedusega voolusid, ja ka seadmete keerdudes, mis kannavad kõrgemaid raadiosageduslikke voolusid (kuni sadade kilohertsideni), näiteks raadiosageduslikud trafod.
=== Meetodeid kiirguskadude vähendamiseks ===
Nagu ülal kirjutatud, vahelduvvool koosneb laetud osakestest, mis liiguvad perioodiliselt muutuva kiirusega ehk kiirendusega, mis põhjustab elektromagnetkiirgust. Kiiratav energia läheb kaduma, st ta ei tee süsteemis kasulikku tööd. Sõltuvalt sagedusest kasutatakse erinevaid meetodeid, et minimeerida kiirguskadusid.
==== Väändunud paarid (ka keerdpaarid) ====
Sagedustel kuni 1 GHz väänatakse juhtmed paarikaupa kaabliks, moodustades väändunud paare. See vähendab kiirguskadusid ja kadusid induktiivsest seotusest. Väändunud paare tuleb kasutada tasakaalus signaalsüsteemida, et paaris olevad juhtmed kannaksid väärtuselt võrdseid, kuid vastassuunalisi voolusid. Iga juhe väändunud paaris kiirgab signaale, kuid need on destruktiivses interferentsis teise juhtme poolt kiiratavate signaalidega ning seetõttu n-ö kustutavad teineteist, tulemuseks peaaegu olematu kiirguskadu.
==== Koaksiaalkaablid ====
Koaksiaalkaableid kasutatakse audiosagedustel ja üle selle mugavuse tõttu. Minevikku jäänud TV võrgu ja TV antennikaablid olid koaksiaalkaablid. Koaksiaalkaablis on elektrit juhtiv juhe ümbritsetud juhtiva toruga ja neid eraldab dielektrikukiht. Elektrivool sisemise juhi välispinnal on võrdne ja vastupidine välimise juhi sisepinnal liikuva elektrivooluga. Elektromagnetväli on seega suletud kaablisse ning ideaaljuhul ei lähe üldse energiat kaotsi kiirgamise või induktiivse seotuse tõttu väliste objektidega. Koaksiaalkaablitel on aktsepteeritavalt väikesed kaod kuni 5 GHz sagedusteni. Mikrolainesageduste jaoks, mis on üle 5 GHz, muutuvad kaod (mis on peamiselt tingitud keskmise juhi elektritakistusest) liiga suureks, muutes efektiivsemaks energia edastuse viisiks lainejuhid. Eelistatud on koaksiaalkaablid, kus dielektrikuks on õhk, kuna kaod on väiksemad, kui tahkete dielektrike puhul.
==== Lainejuhid ====
Lainejuhid sarnanevad koaksiaalkaablitega, kuivõrd mõlemad koosnevad torudest, suurim erinevus seisneb selles, et lainejuhil ei ole sisemist elektrijuhti. Lainejuhil võib olla suvaline ristlõige, aga ristkülikukujuline on enamlevinud. Kuna lainejuhtidel ei ole sisemist elektrijuhti, mis kannaks vastupidist voolu, siis lainejuht ei saagi kanda elektrienergiat elektrivoolu kaudu, vaid juhitud elektromagnetlainete abil. Kuigi pinnavoolud tõepoolest esinevad lainejuhtide siseseintel, ei kanna nad edasi energiat. Energiat kantakse edasi juhitud elektromagnetväljadega. Pinnavoolusid tekitavad elektromagnetväljad ning nende otstarve on hoida elektromagnetvälju lainejuhi sees ning mitte lekkida neid lainejuhist välja. Lainejuhi mõõtmed on võrreldavas suurusjärgus edastatava vahelduvvoolu lainepikkusega, seega on lainejuhid mõistlikult kasutatavad vaid mikrolainete sagedusalas. Lisaks sellele mehaanilisele mõttekusele põhjustavad mitteideaalsetest metallidest valmistatud lainejuhtide seinad oma elektritakistusega võimsuse hajumist. Kõrgematel sagedustel muutuvad sellest hajumisest tingitud kaod vastuvõetamatult suureks.
==== Kiudoptika ====
Suurematel sagedustel kui 200 GHz muutuvad lainejuhi mõõtmed ebapraktiliselt väikeseks ja oomilised kaod lainejuhi seintes liiga suurteks. Selle asemel saab kasutada kiudoptikat, mis on teatud tüüpi dielektriline lainejuht. Selliste sageduste puhul ei kasutata enam pinge ja voolutugevuse mõisteid.

Vahelduvvoolusid põhjustavad vahelduvpinged. Vahelduvpinget v saab kirjeldada matemaatiliselt kui funktsiooni ajast järgmise võrrandi kaudu:

v(t) = V_\text{peak}\sin(\omega t),
kus
* V_\text{peak} on maksimaalne pinge (ühik: volt),
* \omega on nurksagedus (ühik: radiaani sekundis). Nurksagedus on seotud füüsilise sagedusega, f (ühik: herts), mis tähistab tsüklite arvu sekundis, valemiga \omega = 2\pi f.
* t on aeg (ühik: sekund).
Tipust tipuni vahelduvpinge väärtus on positiivse tipu ja negatiivse tipu vahe. Kuna \sin(x) maksimaalne väärtus on +1 ja minimaalne väärtus on −1, siis vahelduvpinge kõigub +V_\text{peak} ja -V_\text{peak} vahel. Tipust tipuni pinge, sageli tähistatud V_\text{pp} või V_\text{P-P}, on seega V_\text{peak} - (-V_\text{peak}) = 2 V_\text{peak}.
=== Võimsus ===
Seos pinge ja edasikantud võimsuse vahel on:

p(t) = \frac{v^2(t)}{R}
kus R tähistab koormuse takistust.
Selle asemel, et kasutada hetkvõimsust, p(t), on praktilisem kasutada ajas keskmistatud võimsust (kus keskmistamine on tehtud üle mingi täisarvu tsüklite). Seetõttu on vahelduvpinge esitatud sageli ruutkeskmistatud väärtusena, mis on kirja pandud kui V_\text{rms}, sest: P_\text{time averaged} = \frac{{V_\text{rms}}^2}{R}.
;Võimsuse võnkumine: \begin{align}
  v(t) &= V_\text{peak}\sin(\omega t) \\
  i(t) &= \frac{v(t)}{R} = \frac{V_\text{peak}}{R}\sin(\omega t) \\
  P(t) &= v(t)i(t) = \frac{(V_\text{peak})^2}{R}\sin^2(\omega t)
\end{align}
=== Ruutkeskmine pinge ===
Allpool on eeldatud vahelduvvoolu signaalikuju (ilma alaliskomponendita).
Ruutkeskmine pinge on ruutjuur hetkpingete ruutude aritmeetilisest keskmisest üle ühe tsükli. Seda nimetatakse efektiivpingeks ehk pinge efektiivväärtuseks.
Suvalise perioodilise signaali v(t) perioodiga T jaoks:

V_\text{rms} = \sqrt{\frac{1}{T} \int_0^{T}{[v(t)]^2 dt}}.
Sinusoidaalse pinge jaoks:

\begin{align}
  V_\text{rms} &= \sqrt{\frac{1}{T} \int_0^{T}[{V_{pk}\sin(\omega t + \phi)]^2 dt}}\\
               &= V_\text{pk}\sqrt{\frac{1}{2T} \int_0^{T}[{1 - \cos(2\omega t + 2\phi)] dt}}\\
               &= V_\text{pk}\sqrt{\frac{1}{2T} \int_0^{T}{dt}}\\
               &= \frac{V_\text{pk}}{\sqrt {2}}
\end{align}
kus on kasutatud trigonomeetrilist samasust \sin^2(x) = \frac {1 - \cos(2x)}{2} ja tegur \sqrt{2} varieerub erisignaalide korral.
Kolmnurklainekuju jaoks, mis algab nullist:

V_\text{rms} = \frac{V_\text{peak}}{\sqrt{3}}.
Nelinurklainekuju jaoks, mis algab nullist:

V_\text{rms} = V_\text{peak}.
=== Näide ===
Eeltoodud mõistete piltlikustamiseks kujutlegem 230 V jaotusvõrku, mis on kasutusel paljudes riikides, sh Eestis. 230 V tähendab siinkohal vahelduvpinge ruutkeskmist väärtust ehk efektiivväärtust. See tähendab omakorda, et ajas keskmistatud võimsus, mida välja antakse, on sama, mis oleks 230 V alalispinge korral. Selleks, et välja selgitada vahelduvpinge maksimaalne väärtus (amplituud), tuleb see avaldada ülaltoodud võrrandist:

V_\text{peak} = \sqrt{2}\ V_\text{rms}.
230 V vahelduvpinge jaoks on pinge amplituud V_\text{peak} seega 230\text{ V}\times\sqrt{2}, mis on ligikaudu 325 V. Ühe tsükli jooksul tõuseb pinge nullist kuni väärtuseni 325 V, langeb uuesti läbi nulli väärtuseni –325 V ning naaseb nulli.

V_\text{rms} = V_\text{peak}.

Vahelduvvoolu kasutatakse informatsiooni edasikandmiseks, näiteks telefoni ja kaabeltelevisiooni korral. Informatsiooni kandvaid signaale edastatakse üle laia vahelduvvoolu sageduste vahemiku. Traditsiooniliste telefonisignaalide sagedus on u 3 kHz, lähedane baassageduslikule helisagedusele. Kaabeltelevisioon ja teised kaabli kaudu edastatavad infokanalid võivad kasutada sagedusi kümnetest kuni tuhandete megahertsideni. Need sagedused sarnanevad elektromagnetlainete sagedustega, mis sama tüüpi infot juhtmeta edastavad.

Esimene generaator vahelduvvoolu tekitamiseks oli dünamo elektrigeneraator, mis põhines Michael Faraday printsiipidel ja mille ehitas prantslane Hippolyte Pixii aastal 1832. Pixii lisas hiljem oma seadmele kommutaatori, et tekitada (toona) enamkasutatavat alalisvoolu. Esimene teadaolev praktiline rakendus vahelduvvoolule tuli Guillaume Duchenne'i poolt, kes oli leiutaja ja elektroteraapia väljatöötaja. 1855. aastal teatas ta, et vahelduvvool on alalisvoolust parem elektroterapeutiliste lihaskokkutõmmete saavutamiseks. Licht, Sidney Herman., "History of Electrotherapy", in Therapeutic Electricity and Ultraviolet Radiation, 2nd ed., ed. Sidney Licht, New Haven: E. Licht, 1967, Pp. 1-70. Vahelduvvoolu tehnoloogiat arendas edasi ungarlase Ganz Worksi firma (1870-ndad), ja 1880-ndatel: Sebastian Ziani de Ferranti, Lucien Gaulard ja Galileo Ferraris.
Vene insener Pavel Jablotškov leiutas 1876. aastal valgustussüsteemi, kus hulk induktsioonmähiseid oli tööle seadistatud piki kõrgepinge vahelduvvooluliini. Selle asemel, et muuta pinget, kandsid primaarmähised võimsuse edasi sekundaarmähistele, mis olid ühendatud ühe või mitme "elektriküünlaga", mida nimetatakse ka Jablotškovi küünlaks (sisuliselt kaarlamp) see pidi tagama, et ühe lambi kasutuskõlbmatuks muutumisel ei katkeks kogu ahel. 1878. aastal hakkas Ganzi tehas Budapestis tootma seadmeid elektrilise valgustuse jaoks, ning 1883. aastaks olid nad paika seadnud üle 50 süsteemi kogu Austria-Ungaris. Nende vahelduvvoolusüsteem kasutas nii kaar- kui ka hõõglampe, generaatoreid ja muid seadmeid.
=== Transformaatorid ===
Vahelduvvoolusüsteemides saab kasutada transformaatoreid, et muuta pinget soovi korral kõrgemast madalamaks ja vastupidi, lubades tootmist ja tarbimist madalatel pingetel, kuid ülekannet – vahel ka väga pika maa taha – kõrge pinge abil, säästes elektrijuhtide maksumuse ja energiakadude pealt. Bipolaarne avatud südamikuga trafo, mille töötasid välja Lucien Gaulard ja John Dixon Gibbs, toodi esmakordselt avalikkuse ette 1881. aastal Londonis, ja see pälvis kohe George Westinghouse'i tähelepanu. Nad näitasid oma leiutist ka 1884. aastal Torinos. Sellegipoolest olid need algsed mähised avatud magnetahelatega elektrienergia koormusteni ülekandeks ebaefektiivsed. Kuni 1880-ndateni oli elektrienergia kõrge pingega tootja juurest madala pingega tarbija juurde toomise paradigma jadaühendus. Avatud südamikuga trafode, mille mähiste suhe on lähedal 1:1-le, primaarid ühendati jadamisi, et lubada kõrge pinge ülekande jaoks, samas madal pinge lampide jaoks. Sellise ühenduse põhimõtteline viga seisneb selles, et ühe lambi või mistahes seadme ahelas väljalülitamine mõjutab pinget, mille all on kõik teised seadmed ahelas. Mõeldi välja mitmeid trafode tehnilisi lahendusi ja meetodeid, kuidas seda jadaühenduse probleemi kompenseerida, sh näiteks trafosüdamike nihutamine. Alalisvoolusüsteemidel selliseid probleeme ei olnud, mis andis neile suure eelise varajaste vahelduvvoolusüsteemide ees.
=== Pioneerid ===
1884. sügisel leidsid Ganzi tehase insenerid Károly Zipernowsky, Ottó Bláthy ja Miksa Déri (ZBD), et avatud südamikuga seadmed on ebapraktilised, kuna nendega ei saadud töökindlalt pinget reguleerida.Hughes, Thomas P. (1993). lk 95. Ühises 1885. aastal esitatud patenditaotluses uudsete trafode peale (hiljem nimetatud kui ZBD trafod) kirjeldasid nad kahte suletud magnetahelatega tehnilist lahendust, kus vaskjuhtmed olid keritud ümber raudjuhtmetest südamiku või neid ümbritses raudjuhtmetest südamik. Mõlema lahenduse korral liikus magnetvoog, mis seob primaari ja sekundaari, tervenisti raudsüdamiku sees, ilma teadlikult tehtud õhuvahe piirkonnata. Uued seadmed olid 3–4 korda efektiivsemad, kui avatud südamikuga Gaulardi ja Gibbsi seadmed. 1884. aastal müüs Ganzi tehas esimesed viis suure efektiivsusega vahelduvvoolutrafot. Esimene seade toodeti järgmiste parameetritega: 1400 W, 40 Hz, 120:72 V, 11.6:19.4 A, suhe 1.67:1, ühefaasiline.
ZBD patendid sisaldasid kahte omavahel seotud uuendust: üks puudutas rööpühenduse kasutamist senise jadaühenduse asemel koormuste ühendamisel, teine puudutas võimekust teha suuremate mähiste suhtega trafosid, mis võimaldasid palju suuremaid võrgupingeid (algselt 1400 V kuni 2000 V) enne lõppkasutajani (algselt plaanitud 100 V) jõudmist. Kasutades rööbiti ühendatud jaotussüsteemides suletud südamikega trafosid, muutus viimaks tehniliselt ja majanduslikult mõttekaks pakkuda elektriliselt töötavaid valgusteid eluruumidesse, ettevõtetesse ja avalikku ruumi. Ottó Bláthy leiutas ka esimese vahelduvvoolu elektriarvesti. Student paper read on January 24, 1896, at the Students' Meeting.The Electrician, Volume 50. 1923Official gazette of the United States Patent Office: Volume 50. (1890)
Vahelduvvoolu elektrisüsteemid töötati välja ja võeti kasutusele väga kiiresti, pärast 1886. aastat, kuna saadi aru võimekusest elektrivoolu liigutada efektiivselt üle pikkade vahemaade, saades nii üle alalisvoolusüsteemide piiratusest. 1886. aastal töötasid ZBD insenerid välja maailma esimese elektrijaama, mis kasutas vahelduvvoolugeneraatoreid, et toita rööbiti ühendatud tarbijate võrku, täpsemalt auruelektrijaama Rome-Cerchi. Vahelduvvoolu tehnoloogia töökindlus suurenes märgatavalt pärast seda, kui Ganzi tehas elektrifitseeris suure Euroopa metropoli Rooma aastal 1886.

Ühendkuningriigis disainis Sebastian de Ferranti, kes töötas välja vahelduvvoolugeneraatoreid ja trafosid Londonis aastast 1882, vahelduvvoolusüsteemi Grosvenor Gallery elektrijaamas 1886. aastal. Ta tegi tööd London Electric Supply Corporationile (LESCo) ning töötas sealgi välja vahelduvvoolugeneraatoreid ja trafosid, mis sarnanesid üsnagi Gaulardi ja Gibbsi omadega.Hughes, Thomas P. (1993). lk 98. Aastal 1890 projekteeris ta Deptfordi elektrijaamaFerranti Timeline – Museum of Science and Industry ning muutis Grosvenor Gallery elektrijaama teisel pool Thamesi jõge elektriliseks alajaamaks, näidates, kuidas saab vanemaid elektrijaamu ühendada uuemasse universaalsemasse vahelduvvooluvõrku.
Ameerika Ühendriikides töötas William Stanley välja ühe esimestest praktilistest seadmetest, mille abil kanda üle vahelduvvoolu efektiivselt ühest isoleeritud ahelast teise. Ta kasutas mähiste paari, kumbki keritud ümber ühise raudsüdamiku, tema leiutis, mida ta nimetas induktiivpooliks, oli algeline trafo. Stanley tegi palju ka selle heaks, et Euroopa seadmed, näiteks Gaulardi ja Gibbsi trafo, võetaks kasutusele Ameerika Ühendriikides, seda George Westinghouse'i juures, kes hakkas vahelduvvoolusüsteeme ehitama 1886. aastal. Westinghouse'i ja teiste vahelduvvoolusüsteemide levik leidis ka vastuseisjaid, eeskätt 1887. aastal, kui Edison (alalisvoolu apologeet) hakkas vahelduvvoolu diskrediteerima kui liiga ohtlikku. Võitlust eri süsteemide eestkõnelejate vahel teatakse ka kui "voolude sõda" (ingl k War of Currents). 1888. aastal, kui avalikkusele tutvustati töötavat vahelduvvoolumootorit, mis oli senini süsteemidest puudu olnud, said vahelduvvoolusüsteemid selle abil töökindlamaks. Induktsioonmootori leiutasid teineteisest sõltumatult Galileo Ferraris ja Nikola Tesla (Tesla tehniline lahendus sai patendi Ameerika Ühendriikides Westinghouse'i firmale). Selle arendasid edasi moodsaks kolmefaasiliseks seadmeks Mihhail Dolivo-Dobrovolski ja Charles Eugene Lancelot Brown.Arnold Heertje, Mark Perlman Evolving Technology and Market Structure: Studies in Schumpeterian Economics, page 138
Amesi hüdroelektrijaam ja algne Niagara Joa Adamsi elektrijaam olid esimeste hüdroelektri vahelduvvoolujaamade hulgas. Esimene pikamaa ühefaasilise elektrisignaali ülekanne toimus hüdroelektrijaamast Oregoni osariigis Willamette Fallsis, mis saatis 1890. aastal elektrienergiat 14 miili kaugusele Portlandi kesklinna tänavavalgustuse jaoks. 1891. aastal paigaldati teine süsteem Telluride'i Colorado osariigis.
San Antonio Canyoni elektrigeneraator oli kolmas kommertsiaalne ühefaasiline vahelduvvoolu hüdroelektrijaam Ameerika Ühendriikides, mis transportis ka elektrienergiat kaugete vahemaade taha. See valmis 1892. aasta 31. detsembril. Jaama töötas välja Almarian Decker ning see varustas elektriga Pomona linna California osariigis, mis oli 14 miili kaugusel. 1893. aastal projekteeris sama mees USA esimese tööstusliku kolmefaasilise vahelduvvoolu hüdroelektrijaama – Mill Creek No. 1, mis asus Redlandsis California osariigis. Deckeri tehniline lahendus hõlmas 10 kV kolmefaasilist ülekannet ning sätestas standardi, mille järgi terviklikke tootmise, ülekande ja mootorite süsteeme ehitati. Jaruga hüdroelektrijaam Horvaatias sai töökorda 28. augustil 1895. Kaks generaatorit (kumbki 42 Hz, 550 kW) ja trafod valmistas ja seadis üles Ungari firma Ganz. Ülekandeliin elektrijaamast Šibeniki linna oli 11,5 km pikk, liine kandsid puidust tornid. Munitsipaaljaotusvõrk 3000 V/110 V hõlmas kuut trafode alajaama. Vahelduvvooluahelate teooria arenes 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses väga kiiresti. Märkimisväärsed panustajad vahelduvvoolu teoreetilisse baasi oli näiteks Charles Steinmetz, Oliver Heaviside jpt. Arvutusi mittetasakaaluliste kolmefaasiliste süsteemide kohta aitas lihtsustada Charles LeGeyt Fortescue sümmeetriliste komponentide meetod aastast 1918.

* Willam A. Meyers, History and Reflections on the Way Things Were: Mill Creek Power Plant – Making History with AC, IEEE Power Engineering Review, veebruar 1997, lk 22–24

* "AC/DC: What's the Difference?". Edison's Miracle of Light, American Experience. (PBS)
* "AC/DC: Inside the AC Generator". Edison's Miracle of Light, American Experience. (PBS)
* Kuphaldt, Tony R., "Lessons In Electric Circuits : Volume II – AC". March 8, 2003. (Design Science License)
* Nave, C. R., "Alternating Current Circuits Concepts". HyperPhysics.
* "Alternating Current (AC)". Magnetic Particle Inspection, Nondestructive Testing Encyclopedia.
* "Alternating current". Analog Process Control Services.
* Hiob, Eric, "An Application of Trigonometry and Vectors to Alternating Current". British Columbia Institute of Technology, 2004.
* "Introduction to alternating current and transformers". Integrated Publishing.
* Chan. Keelin, "Alternating current Tools". JC Physics, 2002.
* Williams, Trip "Kingpin", "Understanding Alternating Current, Some more power concepts".
* "Table of Voltage, Frequency, TV Broadcasting system, Radio Broadcasting, by Country".
* Professor Mark Csele's tour of the 25 Hz Rankine generating station
* 50/60 hertz information
* AC circuits Animations and explanations of vector (phasor) representation of RLC circuits
* Blalock, Thomas J., "The Frequency Changer Era: Interconnecting Systems of Varying Cycles". The history of various frequencies and interconversion schemes in the US at the beginning of the 20th century
* Generating an AC voltage. Interactive.
* AC Power History and Timeline
--Andres (arutelu) 8. aprill 2024, kell 10:47 (EEST)


Kasutaja arutelu:Assar Estland

Medical Translation Project
	Invitation to the Medical Translation Project – a joint Wikimedia project started by the English language WikiProject Medicine!
Thank you for being one of the top Medical editors! I want to use this opportunity to introduce you to our most ambitious project.
We want to use Wikipedia to spread knowledge where it will be used. Studies have shown that Wikipedia is the most common resource of medical knowledge, and used by more people than any other source! We want high quality articles, available to everyone, regardless of language ability. It isn't right that you would need to know a major language to get hold of quality content!
That is why in the recent Ebola crisis (which is still ongoing) we translated information into over 70 languages, many of them small African languages. This was important, as Wikipedia was also shown to be the biggest resource used in Africa for information on Ebola! We see tremendous potential, but also great risks as our information needs to be accurate and well-researched. We only translate articles that have been reviewed by medical doctors and experts, so that what we translate is correct. Many of our translators are professionals, but many are also volunteers, and we need more of you guys – both to translate, but also to import finished translations, and fix grammatical or other style issues that are introduced by the translation process.
Our articles are not only translated into small languages, but also to larger ones, but as of 2015 this requires users to apply for an article to be translated, which can be done here (full articles, short articles) with an easy to manage google document.
So regardless of your background head over to our main page for more information, or to our talk page and ask us questions. Feel free to respond in any language, we will do our best to find some way to communicate. No task is too small, and we need everyone to help out!

I hope you will forgive me for sending this message in English – we also need translators for messages like this, and above all local language community managers, which act as a link between us and you. Also I can not reply on your talk page, so please go to our talk page!
Thank you for helping medical information on Wikipedia grow! -- CFCF 🍌 (email) 15:37, 28 January 2015 (UTC)

:Google Translation of this message

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Assar~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Alumiinium

2,70 kg/m³ ???

See tuleks üle kontrollida igal pool, kus seda kasti kasutatakse, sest redigeerimisaknas pole näha, millist ühikut artiklis kuvatakse. --Epp 18. veebruar 2014, kell 03:02 (EET)


Arutelu:Otto Tiefi valitsus

Kas samasugused artiklid tuleks teha ka teiste Eesti valitsuste kohta alates 1918. aastast?

Võib. Iseasi, kuidas artikleid nimetada. "Konstantin Pätsi viies valitsus" jne peaks kõlbama küll. Jaan513 18. märts 2008, kell 14:31 (UTC)

Minu meelest tuleks teha, ja just nii tuleks nimetada. Andres 18. märts 2008, kell 15:47 (UTC)

: Nagu ma aru saan, on probleem ajutiste valitsustega, mida numeratsiooni traditsiooniliselt ei kaasata. Andres 18. märts 2008, kell 23:22 (UTC)
Siin on üks välislink, mis paraku sisaldab põhjendamatuid ja ebareaalseid väiteid: http://www.nommevalitsus.org/?p=48

Tegmist pole väidete vaid faktidega! Segusetuks jääb, milles seisneb põhjendamatus ja ebareaalsus. Et okupant ei saa taastada 1918. aastal loodud Eesti vabariigi järjepidevust? Näidake vastupidist kui suudate.
Esiteks, see ei ole Jüri Uluotsa valitsus, vaid Otto Tiefi valitsus.
Astunud Vabariigi Peaministrina Presidendi ülesandeisse [21. juunil 1940!] moodustas Jüri Uluots ka koheselt Vabariigi Valitsuse koosseisus:

Otto Tief – Peaministri asetäitja
Johan Holberg – Sõjaminister
Johannes Klesment – Minister
August Rei – Minister

Tõsi, dokumente ja protokolle selle kohta ei koostatud ning kogu tegevus peeti salajas.
Veel on teada, et 6.juunil 1942.a. toimus põhiseaduspärase Valimiskogu salajane kokkutulek, kus olevat loodud ka põrandaalune valitsus. Kuid selle valitsuse liikmed polnud oma liikmelisusest teadlikudki. Ka ei koostatud mingeid protokolle ega akte.
Kohe järgmisel päeval, s.o. 21.aprillil 1944.a. moodustas Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Jüri Uluots Vabariigi Valitsuse, millest on säilinud ka protokoll:

Alfred Maurer - Peaministri asetäitja
Otto Tief – Peaministri asetäitja
Johannes Holberg – minister
millega Jüri Uluots kindlustas riigivõimu järjepidevust. Valitsuse moodustamisest kodanikkonnale ei teatatud, selle olemasolust oli teadlik vaid kitsas ringkond.
Vastukaaluks vaikiva ajastu Riigikogu enamuserakonna [!] Isamaaliidule pani aluse grupp noori, kes olid organiseerunud 1940.a. rahvusliku vastukandideerimise käigus.
Kõik tsitaadid siit: http://www.nommevalitsus.org/index.php?option=com_content&view=article&id=48&Itemid=3&lang=et --IFrank (arutelu) 17. mai 2013, kell 14:34 (EEST)
Kui Venemaal treenitud miilits pidas jahti H. Pärtelpojale ja rahale. Eesti Päevaleht, 25. august 1971, nr. 67, lk. 7.
Valitsus formeeriti Eesti poliitilisi erakondi ühendanud Eesti Vabariigi Rahvuskomitee liikmetest. Ma ei ole nõus selle väitega, mis eitab 1940. aastaks väljakujunenud Eesti poliitilist organisatsiooni. Valitsuses oli küllalt Pätsi-aegse poliitilise eliidi liikmeid. Näiteks Kaarel Liidak oli endine Agronoomide Koja esimees, Juhan Kaarlimäe endine Järva maavanem, August Rei saadik Moskvas, riigisekretär Helmut Maandi oli endine Maatööliste ja Väikemaapidajate Koja esimees jne. Enamus valitsuse liikmeid (ka Rudolf Penno kuulus mõnesse kutsealasesse omavalitsusse.  --Improvisaator 5. detsember 2009, kell 10:28 (UTC)

Kuidas seda mõista: nimetati ministriks oktoobris 1945, kuid määramine tühistati 24. juunil 1949, arvates 1. detsembrist 1949.? --kanakukk 10. september 2010, kell 23:58 (EEST).

Nii on käskkirjas kirjutatud. 1. detsembri 1949 asemel peaks vist olema 1. detsember 1945. --Kaali 11. september 2010, kell 12:10 (EEST)
----
Minu meelest need ei olnud head parandused. Vaata Arutelu:Otto Tief. Kui Sa, Oktav, leiad, et siinne jutt on erapoolik, siis palun aruta asi enne parandama asumist läbi. Nüüd ei ole neutraalsust, vaid kaks erapoolikust on kokku kuhjatud ja segamini aetud. Andres 26. september 2010, kell 19:43 (EEST)

Valitsus.ee lehel märgitakse, et Tiefi valitsus oli ametis 18. septembrist 25. septembrini. --kanakukk 27. märts 2011, kell 14:05 (EEST).

Otto Tiefi valitsus (18. september 1944 - 22. september 1944) oli ajalookäsitluse õigusliku järjepidevuse teooria järgi viimane seaduslik Eesti Vabariigi valitsus Eestis enne taasiseseisvumist.
Mida see tähendab? Kas mingisuguse teooria järgi oli Otto Tiefi valitsuse moodustamine ebaseaduslik? Kui jah, siis millise? Mil moel puutub Otto Tiefi valitsuse õiguspärasus selle ametissenimetamise alusel J. Uluotsa poolt ajalookäsitluse õigusliku järjepidevuse teooriasse? Kas ja mis juhtudel saab üleüldse otsustada mingi nähtuse seaduslikkuse üle ajalookäsitluste järgi - äkki on selleks vaja ikkagi juriidilist argumentatsiooni? Kuidas sõltub Eesti okupeerimise, annekteerimise ja ENSV valitsuse seaduslikkus sellest, kas Eesti Vabariik taastati õigusliku järjepidevuse alusel või ei?
Kas inimene, kes selle lause kirja pani, suudab ülaltoodud küsimustele vastata? --Kriku 11. juuni 2011, kell 17:21 (EEST)

: Ilmselt mitte. Likvideerin selle lause. --Kriku 19. juuni 2011, kell 14:03 (EEST)

: Kas sa kirjutasid Oktavile (tema arutelulehel)? Kaastööline võib ju olla spetsialiseerunud paljudel aladel ja ehk ei jõudnud lihtsalt sellel artiklil silma peal hoida? Teisalt on tema viimasest kaastööst möödas õige mitu kuud, ja vastus selle väite õigsusesse võib jääda venima.

:Mina isiklikult ei oska muudatuse kohta mingit seisukohta võtta. --kanakukk 19. juuni 2011, kell 14:14 (EEST).

:: Ei kirjutanud. Aga igal juhul vajas see lõik ümbersõnastamist. Minu poolt eeltoodud küsimused peaks demonstreerima selle vastuolulisust. Pole midagi katki, kui ta selle täpsustatuna tagasi paneb, kui jälle siiakanti satub. --Kriku 22. juuni 2011, kell 14:21 (EEST)
----
Võtsin välja venelaste infosõda puudutava lõigu, mille koht on mõnes teises artiklis - näiteks Sõjategevus Eestis (1944):
20. septembril 1944 teatas üks nõukogude raadiosaatja, mille asukoht eetris oli otse Tallinna saatja kõrval:
Mõni päev hiljem aga teatas üks teine raadiojaam:
Saladuslik raadiojaam teatas:
88.196.28.229 19. oktoober 2012, kell 17:20 (EEST)
----
Võtsin välja ka Valitsuse koosseisu peatüki, sest ta kordab juba eespool olevat nimekirja, sisaldades lisaks nimesid, kes Tiefi valitsusse ei kuulunud (Johannes Sikkar, Artur Terras) ja märkuseid, mis puudutavad Vabariigi Valitsust eksiilis:
Valitsuse koosseis
* Otto Tief – Peaministri asetäitja ja Siseminister
* Arnold Susi – Haridusminister
* Johannes Klesment (astus ametisse 13. jaanuaril 1945) – Kohtuminister
* Kaarel Liidak (suri 16. jaanuaril 1945) – Põllutööminister
* Hugo Pärtelpoeg (suri 29. aprillil 1951) – Rahaminister (!)
* Voldemar Sumberg – Sotsiaalminister
* Juhan Pikkov (suri 3. septembril 1947) – Teedeminister
* August Rei (astus ametisse 31. detsembril 1944, kuni 9. jaanuarini 1945) – Välisminister
* Juhan Kaarlimäe – minister
* Johannes Sikkar (alates 20. aprillist 1952) – minister
* Artur Terras (alates 20. aprillist 1952) – minister
# Valitsuse algkoossseis nimetati ametisse 18. septembril 1944 ja astus ametisse (välja arvatud August Rei, Johannes Klesment ja Rudolf Penno, kes ei viibinud Eestis) 20. septembril 1944, kuid vastav Riigisekretäri teadaanne on dateeritud 18. septembril 1944.
# Johan Holberg oli algul määratud Sõjaministriks, kuid ta keeldus ametit vastu võtmast ja tema nimi kaotati käskkirja tekstist.
# Rudolf Penno oli määratud Kaubandus-tööstusministriks (!), kuid ta ei astunud Vabariigi Valitsuse liikmena ametisse ja suri 25. novembril 1951.
# Hans Rebane nimetati ministriks August Rei poolt 15. jaanuaril 1945, kuid määramine tühistati 24. juunil 1949.
# Artur Ekbaum ja Johannes Nyman nimetati ministriks oktoobris 1945, kuid määramine tühistati 24. juunil 1949, arvates 1. detsembrist 1945.
88.196.28.229 19. oktoober 2012, kell 17:20 (EEST)
Kui Sikkar ja Terras ei kuulunud Otto Tiefi valitsusse, kuhu siis? --Õli (arutelu) 19. oktoober 2012, kell 17:20 (EEST)
Valitsuse lõpu aeg oli siin varem teine. Andres (arutelu) 22. september 2014, kell 11:59 (EEST)

Põhiseaduse § 51 alusel vabaneb Vabariigi Valitsus uue valitsuse ametisseastumisega, mitte Põgari külast lahkumisega. Uus valitsus astus ametisse 12. jaanuaril 1953, mitte 25. septembril 1944 ega 1945. Vastasel korral tekiks küsimus, millise valitsuse liikmena August Rei (kes tõenäoliselt pole kunagi Põgari külas viibinud) ametisse astus või mis alusel ta Peaministriks Vabariigi Presidendi ülesandeis sai. See Taavi Rõivase koduleht on üldse vigu täis (nii olevat valitsusse kuulunud põllumajandus- ja justiitsminister), mitte ainult Tiefi valitsuse kohta.

: Küllap siin on tõlgendamisruumi. De jure võis valitsus 1953. aastani ametis olla, aga ma ei usu, et ka valitsuse kodulehel olev kuupäev laest on võetud. Tuleks uurida, millised kuupäevad autoriteetsetes allikates tavaliselt on toodud ja asi vajadusel lahti kirjutada. Varem oli siin toodud kolmaski kuupäev. Ei ole mõtet neid kuupäevi ilma viideteta edasi tagasi keerata. Pikne 23. september 2014, kell 13:28 (EEST)


Kasutaja arutelu:Karit

Tere tulemast Vikipeediasse, Karit!
Palun vaata järele, kuidas sõna "konkurss" käänatakse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. märts 2008, kell 16:03 (UTC)

Milles asi on? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. veebruar 2010, kell 17:06 (UTC)

Tere! Selle pildi juures on küll kirjas "autoriõigused olemas", aga pole selge, mida selega mõeldakse. Kirjuta palun pildi juurde, kas oled ise autor või kes teine on autor. Kui autor on keegi teine, siis edasta aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et on nõus antud pildi avaldamisega valitud litsentsi all. Pikne 24. mai 2014, kell 22:22 (EEST)


Arutelu:Haiglad Eestis

Neid kahte lehekülge kokku liites, jääb segaseks, milline on riigi nägemus haiglavõrgu arengust. Seega neid ei saa liita.

Siis võiks pealkirjaks panna "Haiglavõrgu arengukava". Andres 19. märts 2008, kell 15:50 (UTC)

Liitumiseks pakutud artiklis on nii hulgaliselt valeandmeid (iganenud nimed haiglatest, mida isegi ei eksisteeri, jne). Lisaks on "Haiglad Eestis" kajastatud nii haiglavõrgu arengukava puudutavaid haiglaid kui ka loendit sellest, mis selle alla ei kuulu

Liitmisel võib ju mõlemad artiklid ümber teha. Aga haiglate loendis peaksidki olema ka need haiglad, mida enam ei eksisteeri.

Loendis võib ju lisaks tähdestikulisele loendile loetleda ka muul alusel. Aga sellise kahe artikli olemasolu ei ole minu meelest õigustatud, sest mõlemas on Eesti haiglate loendiga. Andres 19. märts 2008, kell 16:20 (UTC)
Okeih. kui lisan "Haiglad Eesstis"'le juurde ka vananenud nimed taandreana uue põhihaigla alla (kuna teises loendis on kõik haiglad kadunud liitumise teel). on see siis sobilik?
* mdx liitua ma artikleid siiski ei oska. Selleks olen liialt uus ja verivärske kasutaja
Lehekülg Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole ütleb, et Vikipeedia ei ole linkide kogu. Praegu aga mulle tundub, et just sellega artikli puhul tegemist on. Muus osas ei oska sõna võtta :) Jaan513 19. märts 2008, kell 16:36 (UTC)

Kui seda nii võtta, siis hästi süstematiseeritud ja pigem siiski haiglate loend, mis toob välja haiglatevõrgu edasise arengu Eestis. Kuigi plaan oli hiljem igast suuremast haiglast min 4 lauset kirjutada.

aga liita ma artikleid ikkagi ei oska.

:Artiklite liitmine tähendab lihtsalt nende tekstide/sisu põimimist või kokkupanemist ühte ja samasse artiklisse.

:Linkide kogu tähendab välislinkide kogu ehk seda, et siin lehel on lingid erinevate haiglate kodulehtedele, aga näiteks artiklis Eesti haiglate loend on Vikipeedia siselingid, mille taha saab igaüks uue artikli sellest haiglast kirjutada. Jaan513 19. märts 2008, kell 16:54 (UTC)
Linkide kogu mõiste on mulle tuttav. Kuid tegemist on vaheetapi ja juba süstematiseeritud hetkel veel linkide koguga.
Artiklite liitmise võib tehniliselt teostada ka keegi teine. Kõigepealt tuleb kokku leppida, mida me teeme. Andres 19. märts 2008, kell 17:13 (UTC)

See artikkel (Haiglad Eestis) võiks laienedes sisaldada lühiülevaate nii haiglate ajaloost Eestis kui haiglate tüüpidest jne. Eesti haiglate loend on ikkagi loend ja sellist ülesannet ei täida. Seega pole mu meelest liitmine mõistlik. Kk 19. märts 2008, kell 18:10 (UTC)

: Jah, kui selline sisu tuleb, siis küll. Loendiosa peaks ikkagi teisel lehel olema. Andres 19. märts 2008, kell 18:27 (UTC)

Tegin ebaõnnestunud ümbersuunamise, võib-olla mõni moderaator aitab lõpuni viia:
#redirect Eesti haiglate loend
Ettetänades,
Haiglate ülevaade või ajalugu peaks olema pigem pealkirja "Eesti haiglad" all. Andres 22. märts 2008, kell 19:01 (UTC)

Nimelt seda ajalugu oleks vaja. Minu meelest ei suuda keegi ikka veel orienteeruda neis ilmakaarte järgi nimetatud haiglakogumites. (Püüdsin nimelt praegu leida, mille alla endine Keskhaigla võiks kuuluda). Äkki võiks keegi teadja nende endiste nimede pealt teha ümbersuunamised õigetesse kohtadesse? Ega ju neist vana nime all keegi artikleid niikuinii tegema ei hakka? --Epp 22. märts 2008, kell 20:16 (UTC)

: Ma mõtlen küll, et varasem ajalugu võiks olla vanade nimede all või siis ka praeguste allüksuste nimede all. Andres 22. märts 2008, kell 22:58 (UTC)

: Tallinna Keskhaigla on nüüd Ida-Tallinna Keskhaigla all. Andres 22. märts 2008, kell 22:59 (UTC)

:: Aitäh! --Epp 22. märts 2008, kell 23:04 (UTC)

Tegin ümbersuunamise, kuna mina haiglate ajalugu pealkirja all "Haiglad Eestis" kirjutama ei hakka


Arutelu:Haljand Udam

Udami käest on pärit ka Buddha Šākjamuni kuju, millest koopiaid  tegi Eestimaa Budistlik Vennaskond ja mis on levinud  budistide hulgas Eestis. Tõstsin selle viiteta väite välja. --Metsavend 19. märts 2008, kell 22:35 (UTC)

Ei oska arvata, millised indiviidid peituvad nende nimede taga - poolharitlased, "lõpetamata kõrgema" haridusega kõiketeadjad - mõnikord tahaks teile kere peale anda, sest väljapaistvaid keeleinimesi-lingviste võiks austada keeleliselt eeskujulike sissekannetega. Antud puhul see nõue täidetud ei ole ja parandusi ei ole võimalik läbi viia. Kellele seda pasateatmikku on vaja?

Kahjuks küll ei oska kõik kirjutajad õigesti kirjutada ning nende kirjutatut tuleb toimetada. Meil on toimetajatest puudus ning abi on teretulnud.

Miks ei saa parandusi teha? Andres 13. november 2009, kell 18:46 (UTC)
----
Lisatud artiklile oleks siis hea ka link juurde panna. Andres (arutelu) 18. veebruar 2017, kell 01:18 (EET)
----
Haljand Udam oli vist Tallinna Toompea Kaarli koguduse liige. Minu teada saadeti ta ära Kaarli kirikust. --Juhan121 (arutelu) 13. november 2023, kell 22:59 (EET)


Arutelu:Trummikomplekt

artikel peaks algama lausega Trummikomplekt on... ja edasi selgitus~, mis asi see on kes ja millal kasutusele võetis jne edasi juba see, mis olemas.Akra 20. märts 2008, kell 08:18 (UTC)
Seda artiklit peab jah kõvasti ravima. Eeskujuks võiks olla inglise vikipeedia artikkel en:Drum kit.--WooteleF 20. märts 2008, kell 18:50 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://forksdrumcloset.com/zc/images/Field-Corps-Bass-Drums.jpg
** In Trummikomplekt on 2013-06-24 13:54:45, 404 Not Found
** In Trummikomplekt on 2013-07-07 05:10:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cmeabaysection.org/percussion/images/hihat.jpg
** In Trummikomplekt on 2013-06-24 13:54:45, 404 Not Found
** In Trummikomplekt on 2013-07-07 05:10:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://f3c.yahoofs.com/shopping/mcid9_203525/simg_t_t4726447264jpg110?rm_____DcDJDY3Ic.jpg
** In Trummikomplekt on 2013-06-24 13:54:45, Socket Error: 'No address associated with hostname'
** In Trummikomplekt on 2013-07-07 05:10:49, Socket Error: 'No address associated with hostname'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ocie.com/images_products/tama_mcb30en_cymbal_boom_arm_s10863.gif
** In Trummikomplekt on 2013-06-24 13:54:46, 404 Not Found
** In Trummikomplekt on 2013-07-07 05:10:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:11 (EEST)


Arutelu:Revalsche Zeitung

Misasi on balti ajaleht?--WooteleF 20. märts 2008, kell 15:52 (UTC)

Aga mis tähendab "Tallinna ajaleht"? Andres 11. juuli 2008, kell 10:57 (UTC)

: Kas ta siis ei ilmunud Tallinnas?

:: Nii on küll arusaadav. Enne oli "Tallinna ajaleht". Andres 11. juuli 2008, kell 11:49 (UTC)

Kas on kindel, et Ostsee-Zeitung on sama ajaleht? Kas keegi on seda näinud: päises peaks olema antud aastakäik. Siin on öeldud, et Revalsche Zeitung jäi 31. maist 1940 seisma ja selle asemel hakkas Balti riikidesse jäänud sakslastele ilmuma uus ajaleht: "Revalsche Zeitung" jääb seisma. Rahvaleht, 1. juuni 1940, nr. 127, lk. 7.

Kui Vikipeedias on viiteta fakt, siis ei saagi seda tõsiselt võtta. Praegu Sa panid viite ja nüüd on usaldatavus suurem--Bioneer1 (arutelu) 30. august 2013, kell 18:40 (EEST)

Kas toimetaja J. W. Lackner on sama mees, kelle tapmisest ilmus kunagi Loomingu Raamatukogus üks raamat http://tartu.ester.ee/record=b1396256~S1*est? Seal saaks tema eesnime ja eluloo kätte. Saksakeelsets allikates ma praegu ei orienteeru --[[Kasutaja:IFrank|IFrank]] ([[Kasutaja arutelu:IFrank|arutelu]]) 29. august 2013, kell 22:27 (EEST)

Siin on väljaande eri aegadel kasutatud nimedele ümbersuunamised osaliselt tegemata--Bioneer1 (arutelu) 10. detsember 2014, kell 14:56 (EET)
(vt ka arutelu ülal) pole kindel, kas Ostsee-Zeitung peab olema ikka eraldi artikkel? ESTER mainib siin () ajalehe jätkumist Ostsee-Zeitungina. Väärib ka mainimist, et Saksamaal ilmub samanimeline kohalik ajakiri, vt :de:Ostsee-Zeitung--Estopedist1 (arutelu) 14. aprill 2017, kell 14:16 (EEST)

* 1878–1914 Christoph Mickwitz - 1914. aastani ei saanud ta toimetaja olla, sest ta suri juba 1898. Siin mingi viga. --Amherst99 (arutelu) 8. detsember 2018, kell 21:49 (EET)
**Christoph von Mickwitz. --37.157.105.143 8. detsember 2018, kell 21:59 (EET)

Teise maailmasõja ajal saksa okupatsiooni ajal ilmus ka Revaler Zeitung (ümbersuunamine siia).Miacek (arutelu) 22. juuli 2019, kell 21:15 (EEST)


Arutelu:Pottpaat

Siia ei viita midagi. Andres 20. märts 2008, kell 16:33 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://historyhuntersinternational.org/index.php?page=153
** In Pottpaat on 2013-06-24 12:57:11, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Pottpaat on 2013-07-06 19:43:52, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:44 (EEST)


Kasutaja arutelu:87.119.163.1

Selliseid ühelauselisi artikleid teha pole mõtet. On väga tõenäoline, et enamust neist kustutatakse ära.--WooteleF 20. märts 2008, kell 21:52 (UTC)

Kuna need inimesed kuuluvad erinevate Eesti haiglate Nõukogusse või Juhatusse, siis Haiglate liigsest politiseeritusest ülevaate saamiseks on sellised leheküljed pigem vajalikud.
Loomulikult on neil ka teisi teeneid, mida saavad ka teised kasutajad lisada.
Ettetänades,
Sellised artiklid ei sisalda piisavalt infot. Eelnimetatud eesmärgil tuleks lisada erakonna nimi iga nõukogu liikme nime järele. --Metsavend 20. märts 2008, kell 22:33 (UTC)

Neid artikleid tuleb lihtsalt täiendada. Loodan, et anonüümne kasutaja tegeleb sellega ise ennem uute ühelauseliste artiklite kallale asumist. avjoska 20. märts 2008, kell 22:38 (UTC)

Milleks teha selliseid ühelauselisi lehekülgi?


Arutelu:Männiriisikas

Kas see on nüüd õige mall, mida ma kasutasin? Ma ei saanud sealt mallide arutelust just eriti täpselt aru, mida peaks kasutama. --Epp 20. märts 2008, kell 22:56 (UTC)

Taxobox on õige mall. Kõik seened on ühe värviga. --Tiuks 20. märts 2008, kell 22:59 (UTC)

Kuidas tal kaks esmakirjeldajat oli? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. november 2009, kell 22:37 (UTC)

Jäin kimbatusse - võrdlesin võõrkeelsetes wikides männiriisika pilte ja eesti wiki pilt ei tundu olema samast seenest mis mujal. Kuna pole seenespetsialist, kas keegi kogenenum kinnitaks vüi lükkaks kahtlused ümber?--Nosser 4. september 2010, kell 21:07 (EEST)

Kustutasin viimase paranduse, sest pole mõtet esitada vasturääkivaid andmeid. Lugesin selle kohta paarist allikast, jutt ei kattu täielikult ja pole selge, milline allikas on üldse viitamisväärne.
Üldiselt jäi mulle meelde nii. Kõigepealt tuleb 24 tundi külmas vees leotada. Siis tuleb kupatada umbes poole tunni jooksul kaks või kolm korda, ühel korral 10 kuni 20 minutit. Kupatamine on rohke veega keetmine. Peale selle oli veel midagi soola kohta. Seened on valmis siis, kui nad alla vajuvad. Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 13:45 (EEST)


Kategooria arutelu:Arstid

Alamkategooriate nimetused peaksid järgima ühte põhimõtet. Peab kokku leppima, kas kasutada oma- (naistearst) või võõrsõnalisi (günekolooog) termineid.  --Metsavend 21. märts 2008, kell 11:11 (UTC)

kasutusel on peamiselt võõrkeelsed sõnad, nt ornitoloogid jne --Dj Capricorn 21. märts 2008, kell 11:23 (UTC)
Mis puudub siia ornitoloog?
NB!
Tegemist on meditsiiniloendiga. Siin peaks olema võimalusel paraleelselt kasutusel mõlemad. Eestlased saavad aga paremini aru eestikeelsetest nimedest. Võõrkeelsed (välja toodud günekoloog) võiks otselingi vms kaudu viia naistearstide loendi juurde. Kui Wiki seda muidugi võimaldab - paralleelset kasutamist.
PS
Ornitoloog - linnuteadlane !!!, seega bioloogiaalane mõiste.

kategooriate loendis on juba lisaks Naistearstidele (GÜNEKOLOOG) ka Lastearstidegi loend. Võõrapäraselt peaks siis neid nimetama pediaatriteks (PEDIAATER) ja Nahaarste hoopis dermatoloogideks (DERMATOLOOG).
Pooldan eestikeelses Vikipeedias eestikeelseid ja lihtsasti mõistetavaid mõisteid, ka kategooriatena.

vaata sellele ettepanekule kommentaari :Kategooria arutelu:Naistearstid--Bioneer1 (arutelu) 11. september 2013, kell 15:24 (EEST)


Kategooria arutelu:Naistearstid

Daaaaa!!!!
Kui Te moded tahate ainult kustutada, siis KUSTUTAGE WIKI üldse ära
Keegi ei jõua sellise 1/2 tunnise tempoga kustutamiste eest rütmi pidada. Iga asja arendamine võtab aega.
Jään Wikipedia kustutamist ootama või?

Ei taha kustutada, tahame süsteemi selgena hoida, palun avalda arvamust: Kategooria arutelu:Arstid. --Metsavend 21. märts 2008, kell 11:46 (UTC)
Mis sellel Kategoorial siis viga on hetkeseisuga?

(vt ka :Kategooria arutelu:Arstid)
Alamkategooriate nimetused peaksid järgima ühte põhimõtet. Peab kokku leppima, kas kasutada oma- (naistearst) või võõrsõnalisi (günekolooog) termineid.  --Metsavend 21. märts 2008, kell 11:11 (UTC)

Ornitoloogiga taheti tähelepanu pöörata sellele, et kindla eriala spetsialistide puhul oleme senini kasutanud võõrsõnalisi nimesid.--WooteleF 21. märts 2008, kell 16:43 (UTC)
=== Võõrsõnadega nimetamisest ===
kategooriate loendis on juba lisaks Naistearstidele (GÜNEKOLOOG) ka Lastearstidegi loend. Võõrapäraselt peaks siis neid nimetama pediaatriteks (PEDIAATER) ja Nahaarste hoopis dermatoloogideks (DERMATOLOOG).
Pooldan eestikeelses Vikipeedias eestikeelseid ja lihtsasti mõistetavaid mõisteid, ka kategooriatena.

ilmselt võiks meil olla eestikeelsed nimetused seal, kus need pole naljakad või vähe kasutatavad (nt traumatoloogid ehk vigastuste arstid(?)). Eesti märksõnastikus (EMS) on enamasti eelistatud omasõnasid, kuid mitte alati. Universaalne detsimaalklassifikatsioon (UDK), mis tõlgitud eesti keelde, eelistab selgelt võõrsõnalisi nimetusi--Bioneer1 (arutelu) 11. september 2013, kell 15:23 (EEST)


Arutelu:Margarita Tšernogorova

Ma leian, et sellisel kujul pole neid artikleid vaja. Anonüümne kasutaja lõi eile hulga isikuartikleid kus ainsaks infoks on sünniaeg ja erakondlik kuuluvus. Samuti ütles ta, et jätab nende artiklite täiendamise teistele kasutajatele. Mina pooldan nende artiklite kustutamist.--WooteleF 21. märts 2008, kell 20:22 (UTC)

Jah, kui keegi kohe täiendama ei hakka, siis tuleb kustutada. --Metsavend 21. märts 2008, kell 20:51 (UTC)

Me ju ei kirjuta kellestki artiklit ainult selle pärast, et ta erakonna liige on. Andres 22. märts 2008, kell 15:09 (UTC)
Ei, loomulikult mitte. See oli/on ainult algus. --Evian 23. märts 2008, kell 11:30 (UTC)
--Evian 23. märts 2008, kell 11:37 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tallinnlv.ee/aktalav/main?action=muuda_isik_vaikimisi&isik_id=949
** In Margarita Tšernogorova on 2013-06-24 12:15:35, 403 Forbidden
** In Margarita Tšernogorova on 2013-07-06 12:55:56, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:56 (EEST)
----
Rahvakaasistuja ning turismigrupi juht ei ole töö. Andres (arutelu) 12. oktoober 2017, kell 10:32 (EEST)
----
"Eesti vene päritolu poliitik" Ta mõlemad vanemad olid Venemaa eestlased. Kuidas saab tema kohta öelda, et ta on vene päritolu? Velirand (arutelu) 21. august 2020, kell 21:31 (EEST)

Kordan seda, mida olen varem öelnud. Velirand (arutelu) 18. september 2023, kell 12:04 (EEST)


Arutelu:Tartu Ülikooli Kliinikum

dubleeriv info tekstis ja teabekastis. On sel mõtet?--Hendrix 22. märts 2008, kell 06:24 (UTC)
*Nii ja naa.
**Hetkel arvan, et vaja on aega. Seda seepärast, et nn teabekastis on hetkel kehtiv inf, tekstis aga ajalugu, kuid ma päris täpselt ei tea mis ajavahemikul see kehtis. Kui aga teha juba alapealkiri ajaloost. Peaks uurima hakkama, mis ja kuna täpselt muutunud on. Vähemalt ma ise nii mõtlesin.
**Ajaloolist osa veel hetkel ära ei kustutaks. Ehk läheb õnneks leida infot nt kõikide eelnevate juhatuse esimeeste ja liikmete või millegi osas oluliselt täiendada. Ka seda on hea Vikipeediast lugedaju. Seniks aga "dubleering", ma arvan.
**Tegelen veel lisaks info otsimisele ka artikli parema ülesehtiuse (sh teabekast) ja sisuga. See artikkel ei ole mul meelest läinud.
***Tegelikult kehtib see kõigi regionaal- ja keskhaiglate kohta Haiglavõrgu arengukavas, millest kahe kohta käivat artiklitki pole hetkel Vikipeedias veel alustatudki.--Kasutaja:Evian 22. märts 2008, kell 13:56 (UTC)

Minu meelest peabki teabekastis olema dubleeriv info. Andres 22. märts 2008, kell 20:13 (UTC)

: Jaotis "Missioon" on infokastis mõttetu, selle asemel võiks olla faktidel põhinev "Spetsialiseerumine" vms. Kuriuss 30. märts 2019, kell 19:13 (EET)

Hetkel on SA TÜK all ka Valga haigla hemodialüüs, ja tervikuna Lõuna Eesti Haigla.

Ilmselt on eksisteerinud ka Tartu ülikooli kliinik (Tartu Ülikooli kliinik) ja seda tuleks siin kuidagi ilmselt mainida--Estopedist1 (arutelu) 23. august 2015, kell 12:04 (EEST)

Millist daatumit pidada TÜK-i asutamiseks? Ise pakun, et 01.05.1804. Sama kuupäeva peab ka asutus asutamise kuupäevaks. 1. mail 1804 asutas ja avas arstiteadlane Daniel Georg Balk Tartus Riia mäel bürger Dahlströmi majas Tartu Ülikooli Kliinikumi - Clinicum Universitatis Dorpatensis. Hiljem, kui sellest eraldus naistekliinik, kadus kliinikumi sõna käibelt. Kliinikute arv aina kasvas kuni alles 1993. seoti nad üheks juriidiliseks kehaks, mis nimetati uuesti kliinikumiks. Tartu Ülikooli Kliinikut pole ilmselt kunagi eksisteerinud - olid valdkondade kliinikud. --Risto.rytte (arutelu) 13. juuli 2016, kell 11:34 (EEST)

: Me ei pea seda üheselt ütlema. Võime ju öelda, et praegune asutus asutati siis ja siis ning algne kliinikum, mille asutamise kuupäeva asutus peab enda asutamise kuupäevaks, asutati siis ja siis. Tolle algse kliinikumi kohta võiks siiski olla eraldi artikkel. Ja kui me räägime ajaloost, siis üldiselt me räägime Tartu ülikooli kliinikute ajaloost, mitte kliinikumi ajaloost. Andres (arutelu) 13. juuli 2016, kell 12:14 (EEST)
----
Siin on arusaamatut kantseliiti. Kliinikum on kliinikume ühendav sihtasutus, mille suurim haiglakompleks ühendab kliinikume.  Andres (arutelu) 28. juuni 2016, kell 13:58 (EEST)

Pigem ikka viga, mitte kantseliit. Kliinikume oli kirjaviga, õige on kliinikuid. Sihtasutus ühendab juriidiliselt kliinikuid, haiglakompleks ühendab füüsiliselt suurema osa kliinikutest ühte hoonekompleksi. Kuidas sõnastaksid? Varem anti artikliga mulje, et TÜK = Maarjamõisa haigla, mis on äärmiselt vale teave. --Risto.rytte (arutelu) 1. juuli 2016, kell 10:38 (EEST)

:Praegu on OK. Andres (arutelu) 1. juuli 2016, kell 11:50 (EEST)
----
Vanad andmed tuleks säilitada. Andres (arutelu) 28. juuni 2016, kell 14:55 (EEST)
Jälle on siin tehtud ajakohastamist, aga vanad andmed tuleks säilitada. Andres (arutelu) 3. veebruar 2018, kell 20:02 (EET)

Vaatan, et osa kliinikute artikleid kasutavad nimekuju "Tartu Ülikooli Kliinikumi see ja teine kliinik", aga siinses üldartiklis on kasutusel läbivalt "Tartu Ülikooli Kliinikumi See Ja Teine Kliinik" või ka "Tartu Ülikooli Kliinikumi See ja teine kliinik" (vist pigem viimane, täpselt pole aru saada). Kas on allikas, millest lähtuvalt ühte nimekujudest eelistada? Ise eeldaksin, et TÜK on läbiva suure algustaähega ja alluv kliinik on juba läbivalt väikese tähega nagu muude TÜ instituutide ja asutuste puhul, sh sama näib kinnitavat ka kliinikute kodulehtede pisteline vaatlus. --Märt Põder (arutelu) 14. juuli 2022, kell 16:05 (EEST)

Parandasin lingid. Pikne 14. juuli 2022, kell 21:20 (EEST)


Arutelu:Maailma karikasari murdmaasuusatamises

Kas keegi oskab öelda, miks naiste 1984/1985 hooaja kolmanda koha pealt jääb tabel tühjaks, kuigi see on redigeerimisel täidetud. Ehk oskab keegi selle vea parandada. Minu mõistus sai siin otsa. Pliiiis --[[Kasutaja:Kalle|kalle]] 22. märts 2008, kell 08:19 (UTC)

1973/74 hooajal

See ei ole korrektne. Andres 21. november 2009, kell 19:59 (UTC)
Kuidas oleks õige?

: "Hooajal 1973/74" või "1973/74. aasta hooajal". Andres 21. november 2009, kell 21:16 (UTC)
Aitäh!

Vajab teisaldamist. Nagu [[maailma karikavõistlused kergejõustikus]], nii ka maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 30. november 2009, kell 11:33 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.fis-ski.com/uk/disciplines/cross-country/fisworldcup.html?cal_suchplace=&cal_suchseason=ALL&cal_oldsector=&cal_date=&cal_suchgender=&cal_suchcategory=WC&cal_codex=&cal_suchnation=&cal_search=Search
** In Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises on 2013-06-24 12:12:12, 404 Not Found
** In Maailma karikavõistlused murdmaasuusatamises on 2013-07-06 12:16:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:16 (EEST)


Kasutaja arutelu:Samurai

Tere tulemast Vikipeediasse, Samurai! [[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 22. märts 2008, kell 08:39 (UTC)

tänud "Mall:Järv" kordategemise eest --Dj Capricorn 31. august 2008, kell 16:27 (UTC)

Tänud malli  normaalseks tegemise eest! Nüüd saab tabeleid teha malliga . --Tiuks 31. august 2008, kell 16:45 (UTC)

Väga hea. Mis mind häirib on see, et kuu mallide abil ei saa liikuda järgmisesse kuusse, suunab lihtsalt järgmise ja eelneva kuu (kuunimetuse) lehele. Midagi peaks muutma, aga mida ma ei tea.
Äkki sina oskad seda parandada.
Ma arvan, et surmadega võib sama teha. Olgu siis kõik ühtemoodi. --[[Kasutaja:Mona|Mona]] 28. detsember 2008, kell 17:21 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Tauno Kangro motlik mees.jpg juurde lisaks AÕSi § 20-le viitavale hoiatusmärgisele ka sobiv fotograafia õigusi märkiv litsentsimärgis. Pikne 14. august 2010, kell 12:03 (EEST)


Kategooria arutelu:Eesti arstid

Küsimus on suunatud eelkõige kasutale Metsavend, kes need just hetk tagasi kõik kustutas. --Evian 22. märts 2008, kell 16.44 (UTC)

tundub, et kommentaar on aegunud. Praegu on Eesti arstid erialade kaupa, ehkki kategoriseerimata (s.o erialata, mõnel juhul seda ei saagi määrata) arste on loendis praegu 314--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2013, kell 22:03 (EEST)

Miks mitte alakategooriatena siia erialade kaupa Eesti arstid?


Kasutaja arutelu:Evian~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Evian, ja jõudu tööle! -- Toomas 22. märts 2008, kell 14:47 (UTC)
tänud  -- Evian 22. märts 2008, kell 14:48 (UTC)

Tänud Sulle suurepärase töö eest Vikis--Hendrix 23. märts 2008, kell 12:06 (UTC)
----
Tere, Evian!
Nii Merike Martinsoni, Andres Ellamaa kui ka Vahur Keldrima artiklit muutes tõstsin sõna arst esimesse lausesse, seega puudu ta artiklist ei ole. Ka minu meelest on eriala nimetamine artiklis hädavajalik, aga see peakski olema esimeses lauses. Ja saan täiesti aru tahtmisest parteilist kuuluvust rõhutada. --Epp 24. märts 2008, kell 18:32 (UTC)
----
Pisiparandusteks märgi ainult mittesisulised muudatused. Andres 29. märts 2008, kell 21:07 (UTC)

Ok, teeme nii -- Evian 30. märts 2008, kell 11:07 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Evian~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Neinar Seli

Kustutada pole põhjust. Tuleb täiendada. Andres 22. märts 2008, kell 15:34 (UTC)
Varem on Selile kuulunud holding-firma Rondam, ... Puudub viide sellele, et enam ei kuulu.--Metsavend 23. oktoober 2012, kell 14:14 (EEST)

Puudub jah. Ma korjasin kiiruga natuke materjali kokku, et oleks vähemalt midagi peale loendite. Korralik ylevaade Seli firmadest aastate vältel eeldab umbes aastast uurimistööd, inimeste intervjueerimist ja tõsiseid kulusid. --Oop (arutelu) 23. oktoober 2012, kell 14:39 (EEST)

:Muidugi. Aga siis tuleks sõnastada kuidagi nii, et ei jääks vale muljet. Ma arvasin, et kuskil on andmed, et Rondam ei kuulu enam Selile. --Metsavend 23. oktoober 2012, kell 14:51 (EEST)

::Mul pole aimugi, kas see yldse enam elus on. --Oop (arutelu) 23. oktoober 2012, kell 15:34 (EEST)

Siin artiklis on alust hakata välja tooma, kes õigupoolest tegutseb Elva tänava piirkonnas.
Samuti on asjakohane välja tuua, täpsemalt seos Estikoga ning Emajõe Ärikeskuse ning Tartu bussijaama ümbruse arendamisega. Samuti see, et elukohaks on Tammelinn, Tamme puiestee A. Ansipi naabrina.
----
Neptuunium, ma ei ütleks, et pilt on nüüd paremini lõigatud. Originaalis oli mingil määral järgitud kolmandiku reeglit ja pilt polnud pikkupidi nii välja venitatud. Kui lõigata, siis võib-olla pigem näopildiks. Pikne 2. mai 2021, kell 15:41 (EEST)

Algpildi osas jään jätkuvalt eriarvamusele, kuid pole vastu näiteks portreeks kohandamisele. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. mai 2021, kell 15:52 (EEST)


Arutelu:Puisniit

Minu meelest tuleks puisniitudele eraldi linkida. Andres 22. märts 2008, kell 16:37 (UTC)

Jah, kui need, või eeldusel et need eraldi artiklitena saavad tehtud. Kk 22. märts 2008, kell 19:01 (UTC)

: Jah, peaksid tulema eraldi artiklid. Andres 22. märts 2008, kell 22:35 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.pky.ee/puisniidud/puisniidud.htm
** In Puisniit on 2013-06-24 12:59:32, 404 Not Found
** In Puisniit on 2013-07-06 20:06:28, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:06 (EEST)


Arutelu:Lääne-Aasia

"Lääne-Aasia" on vist ainult ÜRO-s kasutatav nimetus. Tavaliselt räägitakse Ees-Aasiast. Andres 22. märts 2008, kell 17:59 (UTC)
Võiks liita ja ühes artiklis kirjutada, kuidas Ees-Aasiat mõnevõrra erinevalt võidakse mõista, nagu teiskeelsetes vikides. KNABi järgi on tegu rööpnimega. 88.196.241.249 5. juuli 2011, kell 15:33 (EEST)

Minu arvates on hea, kui kindlate mõistete kohta on eraldi artiklid. Lääne-Aasia kui ÜRO regiooni kohta võiks olla eraldi artikkel. Ees-Aasia erineb sellest kindlalt, seetõttu pooldan eraldi artikleid. Tuleb vaadata, et intervikid oleksid õiged. Andres 5. juuli 2011, kell 16:33 (EEST)

:Milline on eesti keeles selgelt defineeritud Lääne-Aasia ja Ees-Aasia erinevus? Vene, soome, saksa artiklid (nagu KNAB) kõik esitlevad ka Ees-Aasiat ja Lääne-Aasiat rööpnimedena.
Andreas003 (arutelu) 11. september 2023, kell 21:01 (EEST)

:: Afganistan ja Iraan kuuluvad ÜRO regiooni Lääne-Aasiasse, Ees-Aasiasse neid tavaliselt ei arvata. Lääne-Aasia kui ÜRO regioon on selgelt piiritletud, Ees-Aasia ei pruugi olla. --Andres (arutelu) 12. september 2023, kell 13:17 (EEST)

:::Kust tuleb sul see info, et neid Ees-Aasiasse ei arvata? Korralike viidete puhul tuleks artikleid korrastama hakata, sest:

:::1) Afganistani ei maini hetkel Lääne-Aasia artiklis ei loetelu ega kaart (ei eestikeelses ega tavaliselt ka mitte lingitud artiklides). Samas on Afganistan mainitud Ees-Aasia lehel loetelus.

:::2) Iraan on aga märgitud ka nii eestikeelsel Ees-Aasia artikli kaardil (ja tänu mu eilsele muudatusele ka listis) kui ka saksa, vene ja soome lehtedel, mis on hetkel artikliga lingitud.

:::Lisaks oleks loogilisem linkida võõrkeelsete artiklitega Ees-Aasia, sest sisuliselt kõik võõrkeelsed Viki lehed rõhutavad, et regiooni piirid ei ole selgelt määratletud.

:::Pakuksin alternatiivina välja siiski mõtte Ees- ja Lääne-Aasia artiklid ühendada. Meil ei ole ühtegi teist artiklit, mis eristaks geograafilist piirkonda tema ÜRO definitsioonist (näiteks sel juhul võiks ju Kesk-Aasia või Ida-Euroopa kohta olla ka mitu artiklit, sest mõnikord arvatakse Afganistan ka Kesk-Aasia hulka ning Ida-Euroopa piirid sõltuvad kindlasti defineerijast). Mõistlik oleks sarnaselt Ida-Euroopa artiklile rõhutada, et "piirkonna määratlusi on mitmeid, ÜRO liigituse järgi kuuluvad selle regiooni koosseisu..." Andreas003 (arutelu) 12. september 2023, kell 22:03 (EEST)
Vaatasin praegu TEA entsüklopeediat, seal on loodusgeograafiline kirjeldus. Ees-Aasiasse ehk Lääne-Aasiasse kuulub seal ka Iraani kiltmaa. Ma ei oska peast öelda, kas see ulatub Afganistanini. Iga tahes ei ole loodusgeograafiliste aladel ja riikidel täpseid vastavusi.
Muu info olen ma ammutanud meie artiklitest, ja need muidugi võivad eksida.
Sul on õigus, Afganistani ei ole Lääne-Aasia artiklis, minu viga. Lugesin riigid üle ning sain, et Lääne-Aasia artiklis on loetletud 18 riiki, siin 20. See võtab aega, et aru saada, millised riigid vahe sisse teevad.
Ma leian, et ka teistel juhtudel tuleks teha ÜRO piirkondade kohta eraldi artiklid. Pealkiri võib olla ka näiteks Lääne-Aasia (ÜRO regioon). Ülevaate saamist see ei sega, aga kui mingi piirkond on kindlalt piiritletud, siis on linkimisest sellele rohkem kasu. --Andres (arutelu) 13. september 2023, kell 10:33 (EEST)
Vabandust, ma arvasin, et olen Ees-Aasia lehel. Ma vaatan, et siin pole mainitud, et tegu on ÜRO regiooniga, ja ka seda pole mainitud, et "Lääne-Aasia" on ka "Ees-Aasia" sünonüüm. Intervikilingid tuleb ka muuta. --Andres (arutelu) 13. september 2023, kell 10:37 (EEST)
Lugesin praegu, et ÜRO statistikaosakond ei arva Iraani Lääne-Aasia alla. Siin on siis viga. --Andres (arutelu) 13. september 2023, kell 10:40 (EEST)
Pildiallkirjas siiski on "ÜRO liigitus", aga kaart on vale, sest ÜRO liigituse järgi Iraan Lääne-Aasiasse ei kuulu. Miks on ÜRO liigitus oluline? Kui me tahame esitada andmeid, mis pärinevad ÜRO statistikast, siis ei ole mõtet viidata artiklitele, kus piirkonnad ei ole üheselt piiritletud. --Andres (arutelu) 13. september 2023, kell 10:44 (EEST)

Selge, jätame siis artiklid eraldi. Igatahes said mõlemad artiklid selgemaks ja Ees-Aasia artikkel märgatavalt sisukamaks. Üritan ka ise teemaga pikemalt tegeleda, kui vaba aega tekib. Andreas003 (arutelu) 13. september 2023, kell 20:59 (EEST)
Vabandust, ma eksisin sisulistes üksikasjades, aga ma pean oluliseks, et ÜRO regioonidest oleks eraldi artiklid. --Andres (arutelu) 13. september 2023, kell 10:48 (EEST)
Muutsin intervikisid, lisasin Ees-Aasia artiklisse piiritluse TEA entsüklopeedia järgi ning materjali saksa vikist. Tuleb edasi töötada. --Andres (arutelu) 13. september 2023, kell 13:35 (EEST)

Kaart hõlmab Iraani, loend ei hõlma. 213.184.40.37 18. detsember 2022, kell 08:45 (EET)

Võtsin kaardi välja.
--Andres (arutelu) 13. september 2023, kell 13:37 (EEST)


Arutelu:Greifswaldi ülikool

Ma usun, et see Rootsis ja Preisimaal tuleks välja võtta. Tean küll, et linn kuulus nende riikide koosseisu, kuid ikkagi tundub selline jutt imelik.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 23. märts 2008, kell 13:18 (UTC)

Kuni 1526. aastani õppis seal 476 Skandinaaviast pärit tudengit, 22 õppejõudu ja 6 rektorit. Tollast isikkoosseisu arvestades oli see üsna suur osakaal.

Loetelu on arusaamatu (õppejõud õppisid? kas nad olid Skandinaaviast?) ega räägi osakaalust. Andres 2. jaanuar 2010, kell 00:23 (UTC)

Tuleb selgitada, mil moel algas õppetöö 20 aastat enne kooli asutamist.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 18. mai 2010, kell 00:37 (EEST)

Meil on osades artiklinimedes kirjutatud "ülikool" suure ja osades väikese tähega. Kus see loogika täpselt on? Ivo 15. august 2010, kell 21:57 (EEST)

Loogika on niisugune. Kui artikli pealkirjaks on ülikooli ametlik nimi, siis on suured tähed. Kui ametlik nimi on nii keeruline, et seda ei saa kasutada, siis on pealkirjaks mitteametlik nimi väikeste tähtedega.

Pikne leiab, et suuri tähti pole üldse tarvis kasutada, aga see vist pole kõigi nimede puhul võimalik. Andres 15. august 2010, kell 22:08 (EEST)


Arutelu:Werner Zoege von Manteuffel

Kui täpsustada, siis arst (kirurg) mitte kirurg (arst), sest täpsustatakse ikka laiemast mõistest kitsama suunas nagu sealsamas sõjaväelane (kindralmajor). Aga minu arvates pole kirurgi juurde vaja üldse lisada, et see on arst, see võiks kirurgi artiklis juba olla. Adeliine 23. märts 2008, kell 14:20 (UTC)
Paistab, et ta oli ka Venemaa poliitik. Tal oli tõelise riiginõuniku tiitel. Ja kellegi ihukirurg "Ehren-leibchirurg Sr. M." Paraku ei saanud ma lühendist aru, kelle ihukirurg. Huvitav on ka fakt, et tema vanaisa oli Tartu Ülikooli rektor Friedrich Parrot.--WooteleF 23. märts 2008, kell 15:18 (UTC)

Tema Majesteedi (Seiner Majestät, = Vene tsaar) au-ihukirurg. Tõeline riiginõunik oli tsiviilteenistuse auaste, ta oli riigiametnik. Eestis antigi talle just seepärast kindralmajori auaste, kuna siin tsiviilauastmeid ei olnud.

:See tuleks ka artiklisse lisada.--WooteleF 24. märts 2008, kell 10:12 (UTC)

Kõige vanem oli 61aastane arst Werner Zoege von Mangteuffel. Doktor, kes oli olnud ametis nii tsaar Nikolai II ihuarstina kui ka Loodearmee peakirurgina, teenis Vabadusristi välja vabatahtlikuna Tallinna sõjaväehaiglas kirurgitööd tehes. (link) --kanakukk 6. jaanuar 2010, kell 22:04 (UTC).

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Werner Zoege von Manteuffel


Arutelu:Tšingis-khaan

Kas keegi teab kinnitada või ümber lükata, et kas artikli kirjanduse all tõlkijana viidatud Martti Kalda on see sama Martti Kalda, kellest Vikis juba artikkle on?  --Kal 25. märts 2008, kell 12:28 (UTC)

Minu meelest pole põhjust selles kahelda. Andres 25. märts 2008, kell 22:01 (UTC)

Peaks vast tegema tähtsamate mongoli khaanide loendi ja/või kategooria, Tšingis-khaan, Batu-khaan, Hulagu, Timur ... lisada oleks vaja Kubilai ja veel mõned. Ja kas panna neile kõigile "-khaan" lõppu või mitte. Tšingis, Batu, Kubila - neile pannakse tavaliselt alati khaan lõppu. Hulagu puhul on asi segasem ja Timuril olid selle nimega formaalsed probleemid.
Kaido Kama väidab, et Tšingisi ema kuulus merkidi hõimu, kes olid arvatavalt soomeugrilased, siis oleme meie, eestlased Tšingis-khaani lähedased sugulased. - Selle lause võiks vist välja võtta. 800 aastat tagasi elanud mehega ei saa keegi enam lähisugulane olla.--WooteleF 11. mai 2008, kell 18:03 (UTC)
Mongolid peavad Tšingisi koos tema au ja hiilgusega vastuvaidlematult enda omaks.
Hiinlased ütlevad, et kuna Tšingis on surnud Gansu provintsis Hiinas ja tõenäoliselt maetud praeguse Hiina Rahvavabariigi territooriumile, kuulub ta neile.
Burjaadid kinnitavad, et kuna Tšingis sündis nende ajaloolistel aladel, on nemad tema vaimsed pärijad.
Jaapanlastel on teooria, et Tšingis on tegelikult üks nende rahvuskangelane, kes lahingu kaotuse järel ei sooritanud mitte harakirit, vaid põgenes Mongoolia steppidesse ning asus Aasia rahvaid ühendama.
Kaido Kama väidab, et Tšingisi ema kuulus merkidi hõimu, kes olid arvatavalt soomeugrilased, siis oleme meie, eestlased Tšingis-khaani lähedased sugulased.

Võtsin selle kõik välja. Mõne asja võib sisse panna, kui saab rääkida konkreetsemalt ja viidetega. Sel juhul pole tähtis, kas Kaido Kamal on õigus. Andres 11. mai 2008, kell 18:12 (UTC)
Märkus: suurem osa eelöeldust on keskaegne müüt, mida on võimendanud Tšingiskhaani-teemaline seikluskirjandus ning ka mongolite nüüdisaegne rahvuslus. Hõredalt asustatud rohtla rändkarjakasvatajail ei saanud olla suuremateks vallutusteks vajalikke inimesi ega hobuseid (arvestusega 3-4 hobust mehe kohta). Mongolite hinnanguline rahvaarv 500 tuhat hinge (praegu toidab sealne rohtla vaid 10 miljonit inimest) võimaldanuks välja panna ehk 10-20 tuhat karjasetööst vabastatud ratsanikku (2-4% elanikkonnast). Regulaararmee suurema arvu puhul oleks karjad ja perekonnad nälga jäänud ja mongolite rahvad hääbunud. Müütide lähteks võis seega olla Tšingisiga ühinenud noorte seiklejate kiired röövretked rikastele piirialadele Hiinas, Kesk-Aasias ja mujal, mis jätsid kaasaegsetele kustumatu mulje ning kajastusid kroonikates. Koloniaaladministratsiooni sisseseadmiseks polnud mongolitel ei inimesi ega kogemust.
Märkus: ei ole lõplikult selge, kas Temutšin oli mongolite või türkide pealik.

Võtsin välja kui originaaluurimuse. Andres (arutelu) 6. mai 2012, kell 08:23 (EEST)
----
"Burjaadid ja tuvalased on mongolitõugu rahvad Venemaal." Tuva (tõva) keel kuulub turgi keelte hulka. Tõvalasi ei loeta mongoli rahvaste hulka kuuluvaks. Pealegi väljend "mongolitõugu rahvad" on imelik. 90.191.119.98 19. august 2013, kell 19:58 (EEST)
----
Artikkel on põhiliselt Mongolite riigist, Tšingis-khaanist endast on vähe kirjutatud. Velirand (arutelu) 18. juuli 2021, kell 20:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Taniita~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Taniita! Andres 25. märts 2008, kell 23:49 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Taniita~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kuus~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Kuus! Andres 26. märts 2008, kell 00:30 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kuus~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)