Arutelu:Eesti

{{arhiiv|lingid=
[[Arutelu:Eesti/Arhiiv|2004–2013]]

Teemad: Puuduvad alaosad, ülesehitus, eemaldatud osad, artikli kaitse alla võtmine, jms.
}}
Palun lisage link artiklile Eesti pangandus. 194.150.65.247 23. aprill 2017, kell 00:44 (EEST)

Tehtud. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. aprill 2017, kell 01:05 (EEST)

Artikli sissejuhatuses on mitmeid problemaatilisi (ekslikke, vastuolulisi, poolikuid ja liigseid) laused.
# Kaugemas ajaloos oli nüüdne Eesti Vabariigi territoorium üks osa Liivimaa territooriumist ning kuulus osaliselt või täielikult Taani, Rootsi, Saksa ja Vene riikide koosseisu. Ka Poola, Liivi ordu, Mõõgavendade ordu, Lääne-Saare piiskopkonna, Tartu piiskopkonna, Novgorodi ja Kiievi riikide koosseisu.
#  Eesti territooriumi põlisrahvas on eestlased (lause kordub ka allpool tekstis). Eestlased ei mahu kuidagi selle (ingl k https://en.wikipedia.org/wiki/Indigenous_peoples) termini alla. Mööndustega võib hetkel põlisrahvasteks pidada ehk vaid setusid ja võib-olla vanausulisi. Venemaa setudel on selline riiklik staatus juba saadud, Eesti setudel on tunnustuse saamine alles idee vormis.
# Eesti rahvastikust moodustavad enamiku eestlased, enamasti eesti keelt emakeelena kõnelev läänemeresoome rahvas. Kuna 'läänemeresoome rahvas' defineerub läänemeresoome keelte kõnelejatena, siis väidab see lause, et enamasti on eestlaste emakeel eesti keel ja neil eestlastel, kel pole, on emakeeleks mõni muu läänemeresoome keel.
#  Eesti keelel on palju sarnasusi soome keelega. Esiteks tuleks ainult sarnasusest rääkides kõigepealt mainida vadja ja liivi keeli. Teiseks, kui pidada oluliseks mainida sarnaseid keeli ja keeleperekonda kuulumist (eelmine lause), siis loogika järgi tuleks seda teha ka järgmises, vene keelt puudutavas lauses (a la vene keel on idaslaavi keel, mis on lähedane ukraina keelele). Kolmandaks, tegelikult ma arvan, et eesti (ja vene) keeltele sarnaste keelte, keeleperekondade jms mainimine Eesti Vabariigist rääkiva artikli sissejuhatavas osas pole põhjendatud. See sobib 'Eesti keele' artiklisse, aga mitte siia.
# Märkimisväärne osa Eesti elanikkonnast (peaaegu 30%) räägib Nõukogude okupatsiooni aegse venestamise ja ümberrahvastamise tulemusena emakeelena vene keelt. Esiteks kui pidada oluliseks keele päritolu väljatoomist, siis tuleks seda ka eesti keele juures teha. Teiseks, täpsem ja selgem on öelda: 'suurem osa vene keele kõnelejaid on Nõukogude ajal Eestisse sisserännanud venelased ja nende järeltulijad' vms. Millised NL-i poliitilised kaalutlused sellega seotud võisid olla, on juba vaieldav ja detailsem küsimus ja seda peaks arutama Eesti ja NL ajaloo ning venestamise artiklites. Kolmandaks, üldse on keelte päritolu jutt EV artikli sissejuhatavas osas juba detaili minek ja võiks olla vastavas alapeatükis.
Ehk siis kokkuvõttes ma arvan, lause nr 1 tuleks täiendada või põhjendada, miks just teatud riigid välja on toodud, ja lause nr 2 kustutada. Ülejäänud rahvusi ja keeli puudutavast osast tuleks liigne tekst eemaldada ning piirduda mainimisega, et Eesti rahvastikust moodustavad u 70% eestlased ja 25% venelased või et 70% Eesti elanike emakeel on eesti keel ja 30% vene keel vms. Minnekon (arutelu) 5. jaanuar 2014, kell 16:00 (EET)

Üldiselt nõus, ainult et "põlisrahvas" tähendab ka muud (; ebamäärasuse tõttu on siiski parem seda sõna mitte kasutada). Tee julgelt parandused. Kui kellelgi on vastuväiteid, jõuab ka hiljem arutada. Andres (arutelu) 5. jaanuar 2014, kell 17:35 (EET)

:Põlisrahva ekvivalent inglise keeles pole vaid indigenous people. On ju veel ka native peoples, first nations jmt. Eesti keeles ei kattu selle mõiste tähendus üks ühele ingliskeelsega. Minu arvates tuleb see tagasi panna. --Vihelik (arutelu) 5. jaanuar 2014, kell 23:39 (EET)

:: Arvan, et peaks kõigepealt tegema artikli Põlisrahvas. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2014, kell 00:04 (EET)

:'Native people' ja 'first nations' on minu andmetel sisuliselt sama, mis 'indigenous people'. Kui Eesti valitsus Põlisrahvaste deklaratsioonist või setud oma staatusest räägivad, siis on nad mõelnud seda just 'indigenous people' tähenduses.

:Mõned põhjused, miks põlisrahva mõistet siin mitte kasutada. Esiteks ühe definitsiooniga (indigenous people) on see vastuolus ja teise (Andrese toodud link) spetsiifilisuse aste piirdub nii häguste mõistetega nagu põline, rahvas ja ala, mille abil ei saa adekvaatselt hinnata, kas eestlased selle alla mahuvad või ei. Teiseks olen ma täheldanud selle termini kasutamist eestlaste iseloomustamiseks eriti palju nt maausuliste ja marurahvuslaste juures oma agendade toetamiseks, mis teeb tast nö laetud sõna. Kolmandaks ja peamiseks, kui mõistel pole ühte ja selget tähendust, siis toob ta lisainfo asemel artiklisse segadust. See kõik ei välista muidugi mõnes alapeatükis tänase Eesti rahvastiku päritoluküsimuste lahtirääkimist, kus seda saab teha ilma taolistele probleemsetele mõistetele toetumata. Minnekon (arutelu) 6. jaanuar 2014, kell 02:14 (EET)

::Ei ole samatähenduslikud. Nt Kanada dakootad on "first nation," kuid nad ei ole oma praegusel asualal "indigenous". Terminoogiat kasutades tuleb selliseid kohalikust pruugist tulenevaid eripärasid arvesse võtta. Jään oma seisukoha juurde, et eestlased on Eestis põlisrahvas. --Vihelik (arutelu) 6. jaanuar 2014, kell 03:31 (EET)

:::Märkasin, et Statistikaameti järgi on 'Eesti põliselanikud on need, kelle vanemad või üks vanem ja vähemalt üks vanavanem on Eestis sündinud'. See tundub mulle kõige selgem ja ametlikum definitsioon.Minnekon (arutelu) 6. jaanuar 2014, kell 13:12 (EET)

:::Ma küsin siis nii, et mis on see 3. või 4. põliselanike definitsioon, mille järgi eestlased vaieldamatult sinna kategooriasse mahuvad? Ja siis kuidas on see definitsioon nii palju domineerivam ja olulisem teistest kasutatavatest definitsioonidest?

::::Eestlaste nimetamine põlisrahvaks oleks võinud artiklisse alles jääda. 90.191.119.98 10. jaanuar 2014, kell 19:06 (EET)

::::: Ma arvan, et me peaksime tegema põlisrahva kohta ühe või mitu artiklit, siis juba näeb, kuidas seda sisse panna. Iseenesest seda sõna ei ole minu meelest tingimata tarvis. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2014, kell 21:34 (EET)

::::::Keegi on ilma selgitusteta eestlased jälle põlisrahvaks tituleerinud. Selleks oleks esmalt tarvis näidata, et on olemas "põlisrahva" definitsioon, mille alla eestlased mahuvad, ja teiseks avada pikemalt selle tähendus ka artiklis, sest "põlisrahval" (nagu ülalpool mainitud) on mitu teistsugust definitsiooni, mille alla eestlased ei mahu või mis on liiga ebamäärase sisuga, et siin kasutada. --Minnekon (arutelu) 22. oktoober 2016, kell 12:55 (EEST)
Mille poolest venelased vähemusrahvuste seas erilised on, et ainult nende osakaal tabelisse lisati? --Vihelik (arutelu) 6. jaanuar 2014, kell 00:42 (EET)

::: Ikkagi ju suurim ja tähtsaim vähemusrahvus. Muidugi, eestlaste osakaal on iseenesest ka juba piisavalt kõnekas. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2014, kell 01:04 (EET)

Jah, ja tabel, mis mainib mõne linna puhul vaid 5% selle rahvustest, on ikkagi puudulik. Rahvuseid saab vajadusel muidugi veel juurde lisada. Minnekon (arutelu) 6. jaanuar 2014, kell 02:14 (EET)
Selle osas, mis riikide koosseeisu on Eesti alad kuulunud, võiks tegelikult keegi teadjam öelda, kas kõik need keskaegsed moodustised kvalifitseeruvad ikkagi iseseisvate riikide alla (nt Tartu piiskopkond).Minnekon (arutelu) 6. jaanuar 2014, kell 02:14 (EET)

:"Liivi ordu, Mõõgavendade ordu, Lääne-Saare piiskopkonna, Tartu piiskopkonna" Vana-Liivimaa oli formaalselt Saksa-Rooma riigi koosseisus. Nii et antud kontekstis ei ole neid keskaegseid moodustisi vaja mainida. 193.40.142.254 6. jaanuar 2014, kell 09:17 (EET)

::Neil "keskaegsetel moodustistel" oli muuhulgas sõjapidamise ja raha vermimise õigus, Eesti ajalugu ei pea niimoodi vaesestama. Samamoodi võiks väita, et Eesti ei ole pärast Euroopa Liitu astumist kõneväärt. --IFrank (arutelu) 6. jaanuar 2014, kell 19:31 (EET)

Artiklis on lause: "Eesti on alla kirjutanud keskkonnakaitsealasele Kyōto protokollile."
Tegelikult on neid tähtsaid rahvusvahelisi keskkonnakaitse konventsioone/lepinguid/protokolle, millele Eesti on alla kirjutanud, kindlasti üle 30. Kui keegi on arvanud, et neist kõige tähtsam on Kyōto protokoll, siis on see subjektiivne arvamus. Teisalt jätab see mulje, et Eesti ongi vaid ühele keskkonnakonventsioonile alla kirjutanud. Pisut aegunud andmetega, kuid päris hea ülevaade selle teema kohta on näiteks siin:
http://entsyklopeedia.ee/artikkel/eestiga_seotud_rahvusvahelised_keskkonnaalased_kokkulepped
Kuriuss (arutelu) 26. juuli 2014, kell 15:04 (EEST)

Looduse, majanduse ja kultuuri alajaotusi tuleks tõsiselt arendada. "Teised Eestist" osa võtaksin täiega välja - liiga juhuslik. "Vaata ka" all olevat linginimekirja tuleks kõvasti kärpida. Tuleks tekitada kirjanduse osa. Kas keegi tahaks mingi nimetatud osaga tegeleda?
Hetkel ei jaksanud ma igatahes ise rohkem parandada ja täiendada.
Siinse arutelu 2004–2013 kommentaaride hoiustamiseks tekitasin arhiivi. Kui siin vähegi artikli sisu üle arutlema hakata, siis hakkab seda mahtu siia alles tekkima. Parem juba arutelu puhtamana hoida. Ivo (arutelu) 23. november 2014, kell 07:55 (EET)

Siia artiklisse peaks ilmselt kuhugi panema ka peatüki Eesti õigus. Mõtteid võib mh saada võõrvikidest--Bioneer1 (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 17:55 (EET)

On artikkel Eesti kohtusüsteem. Millest see Eesti õigus räägiks? Ivo (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 20:18 (EET)

: Minu meelest on see arusaamatu pealkiri. Andres (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 22:33 (EET)

Tartu rahulepingu järgsest pindalast pole kuskil juttu. Andres (arutelu) 7. veebruar 2015, kell 17:35 (EET)

See on allmärkusena viite nr 5 all. --WikedKentaur (arutelu) 7. veebruar 2015, kell 17:54 (EET)

: Leidsin nüüd, see on sissejuhatuses. Alajaotuses "Asend" võiks kirjutada ka suurusest ning pealkirja vastavalt muuta. Seal saaks sellest põhjalikumalt rääkida. Ka infokastis võiks olla vastav allmärkus. Andres (arutelu) 7. veebruar 2015, kell 23:55 (EET). Arvutatud on, et Eesti ümber mööt on umbes 1000km või midagi taolist aga me pole veel kindel.
----
Need sobiks spetsiaalartiklisse:
Autorite kollektiiv, Tervisesüsteemid muutustes, © Tartu Ülikool, Tervishoiu Instituut 2008

−
* Agnes Kuus, WHO hoiatab: Eesti tervishoid võib uppi lennata, 6. märts 2010
Andres (arutelu) 23. aprill 2015, kell 15:46 (EEST)
Pindala muudeti, viide jäi samaks. --Epp 17. juuli 2015, kell 01:43 (EEST)

Kas nüüd on korras? Sama allikas ütleb, et kakskümmend aastat tagasi fikseeriti pindalaks 45 227. Minu meelest peaks allmärkuses mainima ka seda ja varasemaid arve. Andres (arutelu) 17. juuli 2015, kell 09:56 (EEST)
----
Pindala viide on aegunud ja ma ei oska seda muuta - uus link on https://maaamet.ee/uudised/maa-amet-tapsustanud-eesti-haldusuksuste-piire-ja-pindala --Andreas003 6. november 2021, kell 22:48 (EEST)

Esimesed inimesed liikusid Eestisse kagu poolt.
Võtsin selle välja. Kas see peaks tähendama, et tuldi Kuramaalt? Või merelt? Kuidas seda üldse võimalik teada on?--Minnekon (arutelu) 13. detsember 2015, kell 12:59 (EET)

Kuramaa on Eestist edelas. 90.190.71.25 13. detsember 2015, kell 13:08 (EET)

:Õige jah. Kagu suund tundub siiski kahtlane, Kriiska ja Tvauri räägivad Kunda kultuuri oletatava päritolupiirkonnana lõunapoolsest Baltikumist, Poolast ja Valgevenest. Ehk kui ilmakaari mainida, siis juba lõunat. --Minnekon (arutelu) 13. detsember 2015, kell 13:54 (EET)
Välja: Eestlased on Euroopa rahvaste seas üks kõige kauem oma praegusel asualal elanud rahvaid. Eestlaste esivanemaid seostatakse kammkeraamikakultuuriga, mille kandjad elasid Eesti alal juba üle 5000 aasta tagasi. Kammkeraamika kultuuri ja tegelikult juba varasemate kultuuride esindajate seas leidus võib-olla eestlaste esivanemaid, aga nad ise ei olnud eestlased. --Minnekon (arutelu) 13. detsember 2015, kell 14:42 (EET)

Välja: "Eesti nimi (etnonüümina) esineb Pytheasel (320 eKr), tema reisikirjeldus Läänemerelt teatab rahvast nimega Ostiatoi. Diodorusel (20 eKr) esineb see nimekuju Aestyi." Ma ei suuda kusagilt kirjandusest taolisi väiteid leida, kõik alustavad "Eesti" ajalugu Tacitusest. Siin esitatule oleks kindlasti viidet vaja. --Minnekon (arutelu) 20. detsember 2015, kell 16:44 (EET)

Äkki see on Lennart Meri jutt? Andres (arutelu) 21. detsember 2015, kell 16:17 (EET)
Vanadel kaartidel esinevad nimekujud Estonia, Esthonia, Estonie, Esthonie, Estlandia või lihtsalt Esten ("eestlased"). Millistel, mis keelsetel ja kui vanadel kaartidel? --Minnekon (arutelu) 20. detsember 2015, kell 20:44 (EET)
----
Võiks ka kõige uuemast ajaloost (2012–2016) midagi olla. Velirand (arutelu) 15. september 2016, kell 10:16 (EEST)
----
Miks ei ole, ja kas on võimalik lisada, Eesti nime alajaotuse all viidet esimese vabariigi aegsele kirjakeeles kasutatud kaksisveega nimetusele Eesti Wabariik? 26. november 2016, kell 23:03 (EEST)
----
Viimases paranduses on liigne koma, mis moonutab suurusjärku. 194.150.65.36 6. detsember 2016, kell 02:04 (EET)
----
Leian endiselt, et põhjendatult mainimist väärt on viide algsele põhjamaiselt õigekirjelisele nimekujule Eesti Wabariik, mis tähistab esimest NSV Liidu okupatsiooni eelset vabariiki. Seda võib siis teha kas artikli abstraktis (kohe alguses) või nime alajaotuse all lahtiseletatult. Tänan! Sest, artikli redigeerimine on tavakasutajatele suletud. 31. jaanuar 2017, kell 14:07 (EET)

See protsentuaalne rahvastik võeti välja? Inglise vikis ka. Pelmeen10 (arutelu) 8. aprill 2017, kell 22:38 (EEST)

Ja kas võrokad jms läheb tõesti eestlase alla? :) Pelmeen10 (arutelu) 8. aprill 2017, kell 22:42 (EEST)

: Jah, nn. võrolased on samuti eestlased. Velirand (arutelu) 8. aprill 2017, kell 22:52 (EEST)

::Või Eesti riiklased? Tegelikult Sardiinias, Kataloonias, Korsikal jms kohtades ei meeldi inimestele, kui neid üldistatakse. Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 03:05 (EEST)

::: Korsika ja Kataloonia on ikka hoopis midagi muud. Seda ei saa võrrelda. Velirand (arutelu) 9. aprill 2017, kell 10:48 (EEST)
----
"Eesti on kõrge sissetulekuga turumajanduslik riik." Vist ikka keskmise sissetulekuga. Velirand (arutelu) 14. aprill 2017, kell 20:16 (EEST)

Kõrgus on suhteline. Pelmeen10 14. aprill 2017, kell 22:13 (EEST)

Kes või mis on sooid?
Mis on soodel või rabadel pistmist veestikuga?--90.191.199.140 3. mai 2017, kell 09:53 (EEST)

Parandasin vea.

Kuivõrd sood ja rabad ei ole veekogud, siis nad veestiku alla ei kuulu. See info tuleb siis mujale paigutada, aga kuhu? Andres (arutelu) 3. mai 2017, kell 11:40 (EEST)

:Soodest on kohane rääkida samas rubriigis, kus räägitakse kas maastikutüüpidest, elupaigatüüpidest või lihtsalt territooriumi jagunemisest kõlvikutüüpideks (palju metsa, palju põldu, palju rohumaid, palju siseveekogusid. palju asustusalasid jne).--90.191.199.140 3. mai 2017, kell 11:50 (EEST)

:: Tõsta siis ümber. Andres (arutelu) 3. mai 2017, kell 11:52 (EEST)

::: Nalja teed? Minusugustele on see artikkel lukus, muidu poleks ma sooidega tülitanud.--90.191.199.140 3. mai 2017, kell 12:56 (EEST)

:::: Tegin lahti, nüüd saad muuta. Kaalu ka konto tegemist. Andres (arutelu) 3. mai 2017, kell 13:42 (EEST)
Võtsin looduse alt ära pealkirja "geograafia", mis pole sisuliselt sobiv. Kõlvikute jaotusest võiks rääkida eraldi alajaotuses, selle pealkiri võiks olla näiteks "maakasutus".  Andres (arutelu) 4. mai 2017, kell 00:20 (EEST)
----
Selleks et infokasti uus rida lisada, tuleb malli muuta. Andres (arutelu) 5. mai 2017, kell 14:24 (EEST)
----
Siia on pandud andmed 2017. aasta SKT kohta, aga kuidas see saab teada olla? Andres (arutelu) 19. november 2017, kell 10:02 (EET)
----
Enne nõukogude okupatsiooni kasutati vabariigi nime ülesmärkimisel kirjakuju Eesti Wabariik, mis on samaväärne tänasega.

Ei ole täpne ega selge. Andres (arutelu) 27. august 2018, kell 13:03 (EEST)

:Mulle tundub lause teine osa üleliigne. --Minnekon (arutelu) 27. august 2018, kell 16:51 (EEST)

:: On muidugi. Aga ei olnud ju nii, et kasutati alati w-tähte. Kas mitte seda ei kasutatud ainult fraktuurkirjas? Andres (arutelu) 27. august 2018, kell 17:46 (EEST)

::: Antiikvas kasutati nii v-d kui ka w-d. Minnekon lisas sõna ka, tundub, et nii sobib. Pikne 23. september 2018, kell 18:52 (EEST)
Haldusjaotuse peatükis oleval Eesti kaardil pole piirid korrektsed. Esiteks on seal reformieelsed maakonnapiirid. Teiseks legendi järgi on punane joon Tartu rahu piir, aga kaardil punaseks on joonistatud ka Eesti-Läti piir ja samas puudub piir Peipsi ja Pihkva järvel. Lisaks on kaardil ka helepunane joon, mille tähendus pole päris selge, aga seda võib pealiskaudsel vaatamisel punase joonega segi ajada/üheks lugeda. Tartu rahu piir ei puutu tegelikult üldse tänapäeva haldusjaotusse. Roheline kontrolljoon on suhteliselt halvasti eristatav, eriti Virumaa juures, mis on ise ka rohelist värvi. Kas see kaart poleks parem? Pole nii ilus ja nimed puuduvad, aga vähemalt on korrektne. --Minnekon (arutelu) 21. september 2018, kell 21:56 (EEST)

Jah, pakutud kaart on märksa parem, asendasin. Ma ütleks, et siin pakutud kaart on siiski ka ilusam, kuna eksitud pole nii paljude kartograafia reeglite vastu. :) Siin pakutud kaardil on haldusjaotusse puutuvalt siiski see puudus, et pole arusaadav, millised saared kuuluvad eraldi haldusüksustesse. Pikne 23. september 2018, kell 18:52 (EEST)

Eesti kultuur ühendab traditsioonilist pärandit Põhjamaade ja Euroopa kultuurivooluga. Ajaloo jooksul on kultuurilisi mõjusid siia levinud igast suunast. Eestit on sageli vaadeldud kui Lääne ääreala Ida vastas. Seda väljendab muu hulgas eriline ühendus protestandi ja õigeusu kiriku vahel.
Praeguseni säilinud traditsioonide hulgas on käimine saunas. Paljud eestlased on hingeliselt seotud maakohtade ja loodusega, linnastumine on alanud üsna hiljuti.
Eestlaste tähtsamad etnilised allrühmad on võrukesed, mulgid, saarlased, hiidlased ja setud, kes on siiani alal hoidnud oma põliseid traditsioone. Eesti territooriumi ja eesti kultuuriga on seotud ka baltisakslaste, rannarootslaste ja vene vanausuliste kultuur.

See oli Kultuuri peatüki sissejuhatus - viitamata väited ja sisutühi/segane sõnastus ei anna artiklile midagi juurde. --Minnekon (arutelu) 21. september 2018, kell 22:48 (EEST)

Hello! Is there correct official website of Estonia in Wikidata (see wikidata:Q191 property "official website")? I watch it, and seems it isn't official website of Estonia. This website seems more official :) --Treisijs (arutelu) 25. oktoober 2018, kell 17:11 (EEST)

What do you mean by "official"? The website linked in Wikidata is targeted towards people who want to know more about Estonia. The website you link is for Estonian residents to manage their affairs with the state. Adeliine 25. oktoober 2018, kell 17:39 (EEST)

: This property is URL of the official website of an item (that is English description of that property). If it is correct by your opinion in Wikidata, then ok, I accept it. I make attection of you, maybe there was mistake. PS: At this moment I work in project "Vikipeedia:Eesti–Läti 100" at Latvian Wikipedia. Try to improve article about Estonia. --Treisijs (arutelu) 26. oktoober 2018, kell 11:42 (EEST)

Lehekülje võiks pideva vandalismi tõttu panna tähtajatu kaitse alla. Teeksin seda ise, aga millegipärast ei saa. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. jaanuar 2019, kell 18:03 (EET)

* The National Archives, Search results for Estonia
* "Pingeridadest pingevabalt" Eesti Statistikaameti Statistikablogi, 21. veebruar 2017
--WikedKentaur (arutelu) 16. juuli 2019, kell 22:49 (EEST)

Selles alajaotuses olevate siselinkide arvu tuleks märkimisväärselt kärpida. Kindlasti on meil nüüdseks piisavalt sobivaid alaartikleid, kuhu need lingid mahutada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. juuli 2019, kell 23:38 (EEST)

Kas Eesti vabariigi president pole mitte juba muutunud, aga selles artikklis tunduvalt mitte. August MF (arutelu) 8. oktoober 2021, kell 10:33 (EEST)

Uus president asub ametikohustusi täitma 11. oktoobril. Velirand (arutelu) 8. oktoober 2021, kell 10:35 (EEST)

Rahvastiku enamuse (68,7%) moodustavad eestlased

Minu meelest tuleks siin öelda "enamiku". --Andres (arutelu) 5. juuni 2022, kell 21:42 (EEST)

Kas 70 177 oli vale? Artiklisse jäi ikkagi sisse: Eesti pindala on 45 339 km², koos merealaga 70 177 ruutkilomeetrit. Ursus scribens (arutelu) 28. oktoober 2022, kell 15:42 (EEST)

On õige. Lisasin viite. Ursus scribens (arutelu) 2. november 2022, kell 12:32 (EET)
Ma ei oska täpsustatud pindala infokasti sisse viia. Teksti viisin sisse. Ave Maria (arutelu) 22. veebruar 2024, kell 09:17 (EET)

Sain vist ikkagi ise korda. Ave Maria (arutelu) 22. veebruar 2024, kell 09:51 (EET)

Inglise keeles sai nimemuutus Esthonia > Estonia ametlikuks 1926. aastal, kui Suurbritannia ja USA valitsusasutused vastava otsuse kinnitasid

See võiks artiklis sees olla. --Andres (arutelu) 12. veebruar 2024, kell 10:05 (EET)

Maa-ameti värske kaardistuse tulemusel kasvas Eesti meresaarte arv 95 võrra, ent Eesti uus pindala on 45 335 ruutkilomeetrit ehk neli ruutkilomeetrit varasemast väiksem. Uue kaardistuse kohaselt kasvas meresaarte arv 2222 saarelt 2317 saareni. Allikas: https://www.err.ee/1609260570/uus-kaardistus-vahendas-eesti-pindala-nelja-ruutkilomeetri-vorra IamHannes (arutelu) 22. veebruar 2024, kell 09:37 (EET)
----
Kuijuba lippude mahavõtmiseks läks, Haapsalul ei ole ka lippu. --Andres (arutelu) 17. mai 2024, kell 20:31 (EEST)

Minu meelest kõik haldusüksuste lipud on siin artiklis ebavajalikud. Maakondade tabeli võiks ka vabalt ära jätta, on viidatud teisele artiklile, kus on sama tabel. Pikne 17. mai 2024, kell 20:38 (EEST)

:Ma leian, et vähemalt maakondade loetelu peaks selles artiklis olema, pigem võib muud juttu jätkuartiklisse panna. Praegu ei ole sedagi. --Andres (arutelu) 18. mai 2024, kell 00:22 (EEST)

::Igas riigiartiklis on elementaarne ära tuua suuremad haldusüksused (maakonnad, osariigid vms). Maakondade tabel koos pindala ja rahvaarvuga on kindlasti vajalik info, mis peab artiklis olema. (Kuigi lippe küll tabelisse vaja pole jah.) Ivo (arutelu) 18. mai 2024, kell 00:51 (EEST)

:: Seda küll, et võiks paremini läbi mõelda, millest siin ülevaatlikuma sisuga artiklis kirjutada. Kui 1. järgu haldusüksusi ei ole palju, siis küllap võib need kõik riigiartiklis loetleda, aga see loetelu võib siis iseenesest olla ka teksti sees.

:: Teistes keeltes mahukamates riigiartiklites sageli ei ole kõiki 1. järgu haldusüksusi loetletud, eriti kui neid on palju. See on ikkagi üsna spetsiifline info, eriti ei puutu otseselt riigisse nende haldusüksuste pindalad ja rahvaarvud. Ma ei näe eriti põhjust, miks see tuleks kindlasti siia lisada, kui sama loend on niikuinii olemas konkreetsema sisuga artiklis, millele saab viidata. Pikne 18. mai 2024, kell 15:11 (EEST)

:: Ma olen nõus, et numbrid ei pea nimekirjas olema. Jah, võib-olla küll, et kui haldusüksusi on väga palju, ei pea neid tingimata loetlema. Igatahes saab valida, millest riigiartiklis rääkida ja millest mitte, ja konkreetses jaotises ei ole minu meelest maakondade loetelu kõige vähem oluline info, pigem vastupidi. Asi oleneb ju ka artikli üldisest ülesehitusest: kas tahetakse seda teha mahukaks  või ülevaatlikuks. --Andres (arutelu) 18. mai 2024, kell 16:23 (EEST)

:::Mõne riigi puhul (nt Moldova haldusjaotus) läheb see jah tarbetult keeruliseks, et seda kõike lähemalt riigiartiklis lahkama hakata. Aga üldiselt pean seda oluliseks, et lugejal oleks kohe võimalik sellega tutvuda ja haldusüksuste loetelust kindlasti ei piisa. See tõesti eeldab, et 1. taseme haldusüksusi poleks mingi arutu arv, aga suure osa riikide puhul nii ei ole.

:::Ameerika Ühendriigid passib vast näiteks. Kas me võiks pidada piisavaks, kui selles riigiartiklis on lihtsalt osariikide loetelu ja asi sellega piirduks? (on need osariigid tõesti nii sarnased?) Kas see oleks usutav, et selline asi lugejatele meeldiks? Ei ole ok survestada kasutajat eraldi artiklisse minema, kui võiks põhiasjad ülevaatlikult tabeli kujul kohe kätte anda. Nõndasamuti on ka Eesti puhul ikka suur erinevus kas jutt käib Harju või Hiiu maakonnast. Aga see erinevus paistab välja ainult siis, kui esitatud on ka lisaiinfot.

:::Ehk lühidalt: idee sellest, et artiklis Eesti poleks vaja maakondade ülevaatliku tabelit kõlab mulle hullumeelsena.

:::Siin artiklis tekitab rohkem küsimusi sektsioonis "Rahvastik" olev tabel, mis võiks minu meelest olla hulga tagasihoidlikum. Ivo (arutelu) 19. mai 2024, kell 00:00 (EEST)

:::: Jah, pildid ja lipud võiks sealt välja jätta. --Andres (arutelu) 19. mai 2024, kell 01:17 (EEST)

:::: Hm, aga Moldova puhul ei ole hullumeelsus? Inglise viki USA artiklis iseenesest ka pole kõiki osariike loetletud.

:::: Minu meelest me otseselt ei survesta kasutajat teise artiklisse minema, vaid on lihtsalt tavaline, et konkreetsem või täielikum materjal on täpsema sisuga artiklites, millele on lingitud. Üldisema teemaga artiklist ma ootaksin üldisemat või kokkuvõtvamat sisu.

:::: Siin on küll praegu enamasti riigiartiklites kõik 1. järgu haldusüksused loetletud, aga see on minu meelest nii eeskätt sellepärast, et lühikestesse artiklitesse lihtsasti mingigi sisu tekitada. Mulle tundub loomulik, et kui artiklid saavad põhjalikumaks, siis selline sisu tõstetakse teistesse artiklitesse või jäetakse riigiartiklisse lühendatud kujul. Pikne 19. mai 2024, kell 22:27 (EEST)

1. järgu haldusüksuste kohta käiv põhiinformatsioon on vähemalt minu arvates palju olulisem, kui suurem osa muust teabest, mis riigiartiklitesse lisatakse ning samuti aitab see paremini mõista riigi ülesehitust ning edasi liikuda konkreetse huvipakkuva piirkonna juurde. Samuti on ikka natuke erinev, kas on kirjutaud mõni lõik haldusüksuste ajaloost või on selgelt välja toodud tänane seis. Kui vaatame aga seda konkreetset artiklit siin, siis isegi esimene alajaotus "Nimi" (c 2817 tm) on pikem kui "Haldusjaotus" (ca 1773 tm) ja ma ei pea seda sugugi mõistiklikuks olukorraks, sest no see võiks ometi olla teema, kus inimene läheb loeb eraldi artiklist rohkem juurde, kui just see nime teema enam huvi pakub.

Ma ei saa väita, et minu arvamus on mingi absoluutne tõde, aga mulle endale tunnetuslikult näib haldusjaotuse osa nii oluline, et see vajab mistahes riigiartiklis (v.a Vatikan jts) põhjalikumat käsitlust. Panin tabeli tagasi. Lippude osa võtasin küll välja, sest see pole oluline.

Nüüd siinse artikli tabeleid vaadates märkasin küll, et "SKT ja tööjõu jaotumine sektoritesse" all annab see 2009. aasta % üle saja kokku. Seal on mingi kala sees. (Muidu aga võiks ju ka väita, et maakondade tabel on olulisem kui nt "Eesti maismaa pindala kõlvikuline jaotus".)

Samuti on meil vast Andrese eelistuste pärast sageli seda Ajaloo osa artiklite lõppu topitud. Minu arvates peaks see olema alati kohe alguses. See on natuke tüütu kui seda alajaotust aina artiklites ringi tõstetakse. Lepiks äkki kokku, et see kuulub alati artiklite algusse? Ivo (arutelu) 20. mai 2024, kell 00:35 (EEST)

: Nojah, keegi ei vaidle selle üle, et kogu infot ei tule riigi põhiartiklis esitada, küsimus on ainult selles, milline info on olulisem riigiartiklis esitada ja ka selles, kui pikk peaks riigiartikkel olema. Ma arvan, et need on eelistuste küsimused ja eelistused ongi erinevad.

: Ka "ajaloo" osa paiknemise suhtes on eelistused erinevad, ja ma ei tõsta ka "ajaloo" osa ümber, aga ise ma seda ette ei paiguta.  Sa esitad asja nii, nagu minul oleks kiiks. Minu meelest on imelik hakata lugema millegi ajaloost, kui ei tea veel õieti midagi selle tänapäevast. Siis on ajalugu eriti raskesti arusaadav. Ma mäletan küll: Sinu argument oli see, et iga teema all tuleb kirjutada ka vastavast ajaloost, ja see ei ole arusaadav, kui ei tunne üldist ajalugu. --Andres (arutelu) 20. mai 2024, kell 02:26 (EEST)

::Nagu olen maininud, siis minu arvates on see keskmisest olulisem teave ja seepärast näib selle väljatoomine hädavajalik.

::Antud hetkel lihtsalt selle artikli ajalugu vaadates nägin, et sektsiooni "ajalugu" on jälle kord ümber tõstetud. Ma ise olen üldiselt selle osa ümbertõstmist artiklites vältinud, kuigi mul selge eelistus on ja sel on mitmeid põhjendusi (alates üldisest tavast kuni selleni välja, et sisukord võiks olla mõneti alfabeetilises järekorras, rääkimata sellest, et mingi riigi tänase seisu kirjeldamine ei aita kuidagi ajaloo osa juurde minnes). Ivo (arutelu) 20. mai 2024, kell 11:47 (EEST)
Ma leian, et tuleks püüda üksteist mõista ja koos lahendust otsida. Siin ei ole minu meelest hea koht seda arutada. Viime selle näiteks üldisesse arutelusse. --Andres (arutelu) 20. mai 2024, kell 12:50 (EEST)
Igatahes alaosade järjekord on minu meelest praegu täiesti kaootiline. --Andres (arutelu) 22. mai 2024, kell 19:10 (EEST)

kas heaks valitud artiklis Itaalia pole kasutusel üldsoovitatav peatükkide järjestus riigiartiklis? Wkentaur (arutelu) 22. mai 2024, kell 23:28 (EEST)

:Riikide juures pole me seda ju kunagi kokku leppinud. Ivo (arutelu) 23. mai 2024, kell 20:28 (EEST)

::Minu meelest algul (võib-olla vaikiv) kokkulepe oli, aga see kadus hiljem ära, küllap sellepärast, et tegijaid tuli juurde.

::Igal juhul mina pooldan sellist järjekorda  nagu artiklis Itaalia, ainult relvajõud võiksid ka "Riigi" all olla. Andres (arutelu) 23. mai 2024, kell 22:41 (EEST)

:::Riigiartiklitena on tunnustust pälvinud ka Indoneesia, Rwanda ning Trinidad ja Tobago (ajalooliselt ka Briti impeerium ja Bütsants). Samas pole minu mäletamist pidi kuskil artikliosade järjekorda läbi vaieldud või isegi lähemalt vaadatud. Ivo (arutelu) 26. mai 2024, kell 23:58 (EEST)

::::Alguses oli artiklite järjekorra eeskujuks Albaania, ja sellele keegi vastu ei vaielnud. Siis tegi Iifar pika artikli Indoneesiast, ja siis ma arvasin, et ta lihtsalt ei pannud tähele, et järjekord on teine. Minu meelest tekkis vaidlus järjekorra üle seoses Keila artikliga. Andres (arutelu) 27. mai 2024, kell 00:23 (EEST)

:Iifar kirjutas artikli "Indoneesia" pikaks ja põhjalikuks muidugi juba 2011...

:Artikli "Keila" osade järjekord peaks meil olema vist kõige põhjalikumalt läbi vaieldud ja võiks sellisena ka teistele eeskujuks olla. Iseasi küll, et riigiartiklite ja linnaartiklite puhul on vähe erinevad vajadused. Ning riigiartiklite puhul on meil artikliosade valik ja järjekord olnud omajagu erinev ehk tegelikult oleks vajadus mingiks kokkuleppeks küll. Ja vast oleks siin hea ka olemasolevaid artikleid võrrelda. Ivo (arutelu) 27. mai 2024, kell 01:03 (EEST)
----
See satelliidipilt on minu meelest väga hea pilt. Ma saan aru, et see ei sobi otseselt asendi juurde, aga kuskil võiks see olla. --Andres (arutelu) 22. mai 2024, kell 19:10 (EEST)

Samasse äärmuspunktide jutu juurde sobib ju suurepäraselt. Ivo (arutelu) 23. mai 2024, kell 20:28 (EEST)

:Nojah, argument oli see, et Labradori poolsaarest on kõrval juttu, aga pildil Labradori poolsaart. Ega sellel heal pildil nüüd just äärmuspunkte näidatud ei ole ja asendit ka ei näita. Sobiks vast looduse alla paremini. Andres (arutelu) 23. mai 2024, kell 22:46 (EEST)

::Kuju näitab. Ega äärmuspunkte endid see peagi markeerima. Ivo (arutelu) 23. mai 2024, kell 23:07 (EEST)

::: Minu poolest võib ta ka asendi all olla. --Andres (arutelu) 24. mai 2024, kell 07:55 (EEST)

:::Kuigi noh, kuju ei ole asend. Andres (arutelu) 26. mai 2024, kell 07:47 (EEST)

Panin foto tagasi.

Samuti pean täiesti sobimatuks seda, kus pildimaterjali peetakse nii ebaoluliseks, et see võib ainult teksti peegeldada ja ei tohi ise midagi uut juurde tuua ega täiendavat kvaliteeti lisada. Ivo (arutelu) 26. mai 2024, kell 23:58 (EEST)


Arutelu:Natsagijn Bagabandi

Kumb on suurem, aimakk või som? Andres 10:44, 24 Feb 2004 (UTC)

Aimakk. Urmas

: Küsisin sellepärast, et pean sobivaks asukoha määratlemisel liikuda suuremalt väiksemale.

: Kas eesti keeles saab kirjutada "som" ilma kursiivita? Me hääldame ju [somm], [sommi]. Andres 16:10, 24 Feb 2004 (UTC)

:: Mida ütlevad selle kohta keelereeglid? Ise vastust otsida pole mahti, kuid aadressilt www.eki.ee peaks need leidma. - Urmas 18:37, 24 Feb 2004 (UTC) PS Kena Vabariigi aastapäeva!

::: Hääd aastapäeva Sullegi!

::: Eesti keele käsiraamatus selle kohta reeglid puuduvad, kuid mulle tundub ilmsena, et sõna "som" saab eesti keeles kasutada üksnes tsitaatsõnana ja  seda tuleb kirjutada kursiivis. Kõige parem, kui seda saaks kasutada tõlkevastet.

::: Kuidas see sõna slaavi tähtedega kirjutatakse? Mongoli-saksa sõnaraamatust ma seda sõna ei leidnud. Ahhaa, nüüd leidsin, see on сум. у on kinnine o nagu saksa sõnas oben. Tõlkevasteks on Somon! Andres 20:49, 24 Feb 2004 (UTC)

:: Leidsin ühest USA valitsusasutustega seotud andmebaasist samuti variandi "somon". Urmas 21:51, 24 Feb 2004 (UTC)

:: Huvitav küll, kust see sõna on võetud. Andres 23:00, 24 Feb 2004 (UTC)
Tõstan järgneva lause siia, sest see aadress ilmselt ei kuulu enam talle:
Presidendi ametlik meiliaadress on president@presi.pmis.gov.mn
--Metsavend 15. märts 2006, kell 13.41 (UTC)

Teoste pealkirjad on ilmaasjata eesti keelde tõlgitud: autor pole neid teoseid eesti keeles kirjutanud ja neid pole ka eesti keelde tõlgitud. [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 15. detsember 2022, kell 01:00 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nikkolom.ru/article/15_10_03_4s_article.htm
** In Natsagijn Bagabandi on 2013-06-24 12:32:21, 404 Not Found
** In Natsagijn Bagabandi on 2013-07-06 15:53:42, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:53 (EEST)


Arutelu:Koeru

EE-s olevaid fakte võib kasutada, aga tuleks hoiduda otsesest mahakirjutamisest. Kui vähegi võimalik, tuleks kasutada teistsugust sõnastust. Soovitan enne EE poole pöördumist koguda andmeid mujalt. Kui muud materjali peale EE pole, siis pole mõtet kirjutama hakata. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16:07, 24 Feb 2004 (UTC)
Materjalis orienteerumiseks on EE kasutamine muidugi soovitatav. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16:50, 24 Feb 2004 (UTC)

Koeru vallast tuleb eraldi artikkel. Vapp ja lipp tuleb sinna panna. Andres 22:37, 24 Feb 2004 (UTC)

. Ma tahaks veel lisada, et Mongoolia presidendi nimekuju mongoolia keeles võtsin Mongoolia presidendi kodulehelt, tema biograafiast.

: Väga hea. (Aga alati ei pruugi seda leida.) Andres 22:52, 24 Feb 2004 (UTC)

Indegrupp OÜ (ehitamine, plekitöökoda).

Välja tõstetud. Andres 13. aprill 2006, kell 12.58 (UTC)

masti kõrgus 348 m, tegelikult 349,70 m

Mis see tähendab? Andres 12. juuli 2006, kell 18.00 (UTC)
ma miskipärast arvan, et avalauses pole vaja öelda et asub Koeru kihelkonnas, äkki võiks see olla nati hiljem - Ahsoous 14. aprill 2007, kell 19:50 (UTC)

Nõus. Andres 14. aprill 2007, kell 20:19 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.jarvamv.ee/index.php?show=arhiiv&ala=koeru_vallavolikogu_seisukoht_14_09_200020010804101439
** In Koeru on 2013-06-24 11:44:20, 403 forbidden
** In Koeru on 2013-07-06 08:22:26, 403 forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:22 (EEST)
----
Artikli alguses mainitakse maanteid. Need tuleb linkida maanteede artiklitele. Andres (arutelu) 18. juuli 2013, kell 20:15 (EEST)


Arutelu:Lämmastikhape

Vikipeedia stiil nõuab täislauseid.
Arvab, et "tugev hape" nõuab mingit linki. Võib-olla peaks olema eraldi artikkel "tugev hape", võib-olla saab viidata artiklile "hape", kus seletatakse ära, mis see tugev hape on.
Füüsikaliste omaduste juures peaks nähtavasti alati mainima, et tegemist on normaaltingimustega.
Oleks vist otstarbekas teha ainete puhul samasugused tabelid nagu inglise vikipeedias.
Praeguses artiklis nõuab suurem osa asju lähemat selgitust, et nad üldse midagi ütleksid.
Arvan, et tuleb teha nii, et alguses on kergesti arusaadav osa, ja edasi tuleb jutt neile, kes rohkem asja tunnevad. Võib-olla võiks teist osa koguni otsast peale alustada. Andres 22:02, 24 Feb 2004 (UTC)

Proovisin tõlkida ingliskeelse variandi. Seda tuleb aga päris palju kohendada.Jaan513 17:24, 25 Feb 2004 (UTC)

: Sa tõlgid hästi. Püüdsin omakorda toimetada ja üht-teist lisada.

: Minu teada standard conditions on "normaaltingimused". Termokeemiliste näitajate eestikeelseid vasteid ma ei tea. Arvan, et tabelis olevaid andmeid tuleb tekstis dubleerida. Kahtlen, kas ohutust puudutavat teavet tasub tabelisse panna. Pigem ehk tuleks ohu puhul paigutada teksti sisse mingid punased hoiatused.

: Ma võtsin lingid inglisekeelsele materjalile välja. Ma arvan üldse, et üldjuhul tuleks viidata ainult eestikeelsele materjalile. Võõrkeeltes saada olev info tuleks teksti paigutada.

::Standard conditions peaks jah olema normaaltingimused; mul ei tulnud kohe õige vaste sellele meelde. Kas paberkujul olev viidatav kirjandus võib olla ingliskeelne? Näiteks on mul termistori alla pandud Thomas H. Jonesi ingliskeelne raamat. Seda saab muide TPÜ Akadeemilisest Raamatukogust, võib-olla ka mujalt laenutada. Või tuleks seda kirjandust mõnel muul moel mainida? Jaan513 12:18, 26 Feb 2004 (UTC)

::: Viidatav kirjandus võib igal juhul olla ingliskeelne, ka juhul kui see on Internetis. Ma mõtlen lihtsalt seda, et eesmärgiks on saada Vikipeedia enda sisse võimalikult palju materjali. Viidata (lugejat Vikipeediast välja saata) on mõtet siis, kui info ületoomine Vikipeediasse on võimatu või esialgu võimatu, viimasel juhul selleks, et juhtida teiste kasutajate tähelepanu allikale. Oma allikatele on alati mõtet viidata, kui mõnd allikat on oluliselt kasutatud.
Mingi programmivea tõttu ei õnnestu tabelit ja artikli algust taastada. Andres 18:18, 26 Feb 2004 (UTC)

Andres, milles seisnes sinu paranduse mõte? Minu meelest ei muutunud midagi, ainult minu variant oli lühem. Taivo 25. oktoober 2005, kell 17.24 (UTC)

Vikisõnaraamat läheb tulevikus üle väikese ja suure algustähe eristamisele. Tahaks, et linki ei peaks hiljem ümber tegema. Andres 25. oktoober 2005, kell 23.03 (UTC)

Kas mitte eesti keele reeglite kohaselt ei peaks esilauses olema omadussõnad komadeta: söövitav värvuseta...--Dj Capricorn 20. mai 2009, kell 18:09 (UTC)

Esilause kohta ei käi mingeid erilisi reegleid. Need komad võib ära võtta, aga ei pea, sest nad pole ka valed. Taivo 20. mai 2009, kell 21:03 (UTC)

: Reeglite järgi on omadussõnaliste täiendite vahel koma juhul, kui tegu on sünonüümidega. Andres 20. mai 2009, kell 21:18 (UTC)

::jah, peaks täpselt nii olema--Dj Capricorn 20. mai 2009, kell 21:22 (UTC)

: Eesti keele käsiraamatust ma seda reeglit ei leidnud. Aga komad võtsin ära.

: Muide, see reegel käib ainult põhisõnale eelnevate täiendite kohta. Andres 20. mai 2009, kell 21:24 (UTC)

Kui tegu pole täpsustavate täienditega (pole sünonüümid) ja tähendus komadest ei sõltu, siis on koma / sidesõna kasutus vaba. SÜ80 20. mai 2009, kell 22:02 (UTC)

: Jah, tuleb nii välja. Seal on küll öeldud, et eelistatud on komade ärajätmine, sest see on neutraalsem. Küllap entsüklopeedias peaks neutraalsemat stiili kasutama. Andres 21. mai 2009, kell 06:15 (UTC)

Artiklil on 6 poolthäält ja vastuhääled on tagasi võetud. --Iifar 2. detsember 2010, kell 15:19 (EET)

: Kyng, kes nõuab viitamist, loobus heade artiklitega tegelemisest. Imelik, kui nüüd viitamist enam ei nõutagi. Andres 2. detsember 2010, kell 18:09 (EET)
----
Pakun, et suitsev lämmastikhape võiks olla ka eraldi artikkel. Andres 2. detsember 2010, kell 18:09 (EET)
----
Reaktsioonivalemite kirjutusviis tuleks ühtlustada. Ma ei tea, milline stiil on kõige sobivam. Andres 2. detsember 2010, kell 18:11 (EET)
----
See artikkel vajab redigeerimist. Siin on valesid kriipse ja mingi "Bomarc rakett". Andres 15. märts 2011, kell 21:51 (EET)

Mis sellel raketil viga on? --Iifar 15. märts 2011, kell 22:07 (EET)

: Niimoodi ei saa ju sõnu kokku panna. Andres 15. märts 2011, kell 22:35 (EET)
CIM-10 Bomarc-tüüpi

Minu meelest nii ka ei saa, sest "CIM-10 Bomarc" on üks tervik, aga sidekriips seob ainult viimase sõnaga. Andres 16. märts 2011, kell 08:04 (EET)
----
Sellist sõna nagu "söövituks" pole olemas. On "sööbituks", "söövitiks", "sööbiks". – Kas seda väidetakse spelleri soovituse põhjal? ÕSis on sõna söövitama, mille tüvi ei muutu. Eeldan, et ka vastava enesekohase tegusõna tüvi ei muutu. 193.40.10.181 23. märts 2011, kell 19:25 (EET)

Minu meelest ka. Andres 23. märts 2011, kell 20:52 (EET)
----
HNO3

Miks nii ei või kirjutada?

"Suitsev (inglise keeles fuming) lämmastikhape on kasutusel. Siin on see asendatud "aurustuva" või "auruvaga" ning suits gaasiga. Mille põhjal? Mulle tundub, et "aurustuv" ja "auruv" ei ole sisuliselt õige.  Andres (arutelu) 16. juuni 2014, kell 09:23 (EEST)

"0,1M" nõuab selgitust, "~90%" tuleks välja kirjutada, et oleks arusaadav.

Minu teada peab oksüdatsiooniaste olema märgiga, "+5" oli õige. Andres (arutelu) 16. juuni 2014, kell 09:29 (EEST)

"limaskesta ja söövitused" on halvad lingid.

"araabia" juures on mõeldud, et tegu on araablasega (araabia kultuuri kuuluva inimesega), mitte Araabiast pärit inimesega.

Jutt lämmastikushappest küll otseselt teema alla ei kuulu, aga kui see välja jätta, siis võiks olla link "vaata ka" all. Andres (arutelu) 16. juuni 2014, kell 09:35 (EEST)
Siis veel niisugune asi. Kui muuta viidatud asja, siis peab lisama ka uue viite. Andres (arutelu) 16. juuni 2014, kell 09:45 (EEST)
Minu teada suitsev pole korrektne. Vaatleme lämmastikhapet mingis anumas, kui ta on suletud anum, siis lämmastikhape aurustub siiski (seintele tekivad igasugused tilgad jne). Pead küll ei anna, aga minu arust on aurustuv korrektsem.
Tõepoolest mõtlesin ise ka seda, et aur on kuidagi veega seonduv.
Kariku raamatust loen, et lenduv on vist see kõige täpsem sõna?
Kontsentreeritud lämmastikhapet nimetatakse lenduvaks lämmastikhappeks.
Nii oleks vast korrektsem?
Samas, siia lausesse sobib minu arust kõige paremini aurude...
Aurude sissehingamine ärritab limaskesta ja võib seda tõsiselt kahjustada.
"0,1M" - 0,1 molaarne (mol/l) ehk M(HNO3)=2+14+16*3=64g/mol, kust siis 0,1mooli on 0,1*64=6,4g. 1 liiter lahust, sisaldab 6,4g lämmastikhapet.
Oksüdatsiooniastmest rääkides on roomanumber minu teada plussita, miinus märgitakse tõepoolest ette. HClO4 - vesinik I, kloor VII, hapnik -II. [Võib-olla araabia numbrites märkides on tõepoolst pluss ees.]
On veel mõni viide puudu?
Lämmastikushappe panin eraldi "Vaata ka" alla, Kariku "Üldine keemia" viite panin juurde (lk249). --Aksu851 (arutelu) 17. juuni 2014, kell 19:37 (EEST)

Küsi need asjad õpetajalt üle.

Viide tuleks alati juurde panna, kui midagi lisad, aga eriti siis, kui muudad teksti, mis on juba viidatud. Andres (arutelu) 17. juuni 2014, kell 19:49 (EEST)
0,1M on üsna kindel. (Samuti on ka Kariku raamatus kirjas.)
Küsin homme üle.
HNO3 nimetusest rääkides. See häiris mind, kuna teiste ainete puhul ei kirjuta tavaliselt igat elementi eraldi välja.--Aksu851 (arutelu) 17. juuni 2014, kell 19:54 (EEST)
Reageerimisest metallidega rääkides. Ühes raamatus on üks hea tabel lämmastikhappe reageerimisest erinevate metallidega (mis esinevad metallide aktiivsuse reas). Kas selle tabeli kopeerimine (ala Paint'is ümber joonistamine) ja siis artiklisse pildina lisamine on lubatud?--Aksu851 (arutelu) 17. juuni 2014, kell 20:00 (EEST)
0,1M kirjuta lihtsalt nii, et see oleks arusaadav. Näiteks mina ei tunne seda tähistusviisi.
Küsi suitseva või lenduva lämmastikhappe kohta, aurude kohta ja oksüdatsiooniastme märkimise kohta.  (Mis puutub "aurustumisse" või "aurumine", siis minu meelest need pole õiged, kui eraldub hoopis teine aine.)
Võib-olla oleks hea, kui keemilises valemis oleksid elementide sümbolid lingiga varustatud. Mis Sa arvad, kas see ei hõlbustaks algajal arusaamist? Ja kui kirjutada keemilise valemi juurde "keemiline valem", kas see ei hõlbusta arusaamist? Andres (arutelu) 17. juuni 2014, kell 20:28 (EEST)
Eks see tee algaja elu tõesti lihtsamaks, seda võiks isegi teostada. Mis vahe on molekulvalemil ja keemilisel valemil?
(Metallid) Selle järgi veidi lihtsam orienteeruda ka.
http://www.upload.ee/image/4111571/HNO3reageerimine.png --Aksu851 (arutelu) 17. juuni 2014, kell 20:42 (EEST)
Ehk võiks siis juba nii teha, et tekitaks absoluutselt iga aine juurde tabeli, mis kirjeldab keemilisi ja füüsikalisi omadusi. Tabelis märgiks soolade ja hapete (ka. hüdroksiidide puhul) happe jäägi eraldi (aluste puhul hüdroksiidiooni). Artiklis mainiks aga uuesti valemit ning seal jaotaks valemi tükkideks? (iga element eraldi)
Nagu siin on. --Aksu851 (arutelu) 17. juuni 2014, kell 20:48 (EEST)

Selline tabel, millele Sa viitad, ei ole autoriõigustega kaitstud. Otstarbekas on teha see viki süntaksi abil (vaata juhendeid), mitte pildina. Kui Sa ise ei oska, siis palu.

Omaduste tabelid iga aine kohta on otstarbekas teha küll. Tahaks ainult, et kõik oleks tekstis dubleeritud. Andres (arutelu) 17. juuni 2014, kell 20:56 (EEST)
Kui ma õigesti aru saan, siis keemiline valem on üldisem mõiste kui molekulivalem. Andres (arutelu) 17. juuni 2014, kell 20:58 (EEST)
Selline tabel peaks sobima? Kas metallide reageerimisest lämmastikhappega tasuks rohkem näiteid tuua?--Aksu851 (arutelu) 17. juuni 2014, kell 21:24 (EEST)

Tabel on OK, aga peaks olema ka selgitus. Miks Sa selle maha tõmbasid, et tekib saaduste segu, aga teatud saadused on põhisaadused? Tasub küll rohkem näiteid tuua. Andres (arutelu) 18. juuni 2014, kell 03:11 (EEST)
Alla panin veidi selgitust "Tekib saaduste segu, nimelt metalli reageerimisel lämmastikhappega tekib reageerinud metalli sool (nitraat), vesi ning vastav ülaltoodud gaas." - sellest ei piisa?
Suits on siiski .. gaas? .. mis sisaldab endas tahke aine osakesi (nagu tahm jne). Seega suitsev ta siiski ei ole. (Sellisele järeldusele jõudsime.)
Alguses sobiks tõepoolest "Kontsentreeritud lämmastikhapet nimetatakse aurustuvaks lämmastikhappeks." asemel "Kontsentreeritud lämmastikhapet nimetatakse lenduvaks lämmastikhappeks."
Mujal peaksime siiski lämmastikhappe aurudest rääkima. (mitte suitsust ning sõnast lenduv ei leidnud ka sobivat käänet kirjeldamaks lämmastikhappe aure) - aur peaks ka täiesti korrektne olema.--Aksu851 (arutelu) 18. juuni 2014, kell 12:23 (EEST)
Oksüdatsiooniastmest rääkides. Kui kirjutame roomanumbriga oa, siis tuleks miinus ette panna vajadusel, plussi aga mitte. Rääkides araabia numbritest, tuleb märk tõepoolest, aga mitte ette, vaid taha. (5+) - jätan araabia numbriga praegu. [Usun, et oled näinud sellist kirjapilti mõnes lahustuvuse tabelis vms.]
Lisaks molekulvalemi ja keemilise valemi erinevus... see sõltub sellest, kas molekuli ioonide vahel on kovalentne või iooniline side.
Kui on tegu ioonilise sidemega, peaks olema "keemiline valem" ja kui on kovalentne, peaks olema "molekulvalem". [Nende parandustega peaks ka tegelema, kui mõni ette satub.]
Ioonilist/Kovalentset sidet eristab einete elektronegatiivsuse vahe, kui see ütleb midagi.--Aksu851 (arutelu) 18. juuni 2014, kell 12:23 (EEST)
PS: Kui lämmastikhape lendub, siis ta ei lagune kohe. (Juba sellepärast, et tegu on tugeva happega.) Tee konts. lämmastikhappe pudel akna juures lahti, võid näha auru, mis on läbipaistev või veidi kollakas. (nagu tean) Hiljem lagunedes, tekib NO2 mis on juba pruunikas. (Seda võib näha metallide reageerimisel lämmastikhappega. Lahjendatud hapet on targem kasutada. Üks kord üritasime hõbenitraati saada, jätsime konts. lämmastikhappe ja hõbesõrmuse reageerima - 24h hiljem ei olnud suurt erinevust märgata. Sai villand, lisasin veidi vett ning hakkas vahutama. NO2 eraldumist oli näha nii konts. kui lahjendatud happe reageerimisel. [konts. puhul tuli muidugi segada/loksutada segu, siis oli gaasi eraldumine intensiivsem])--Aksu851 (arutelu) 18. juuni 2014, kell 12:27 (EEST)

Hästi, tee siis vajalikud parandused. Andres (arutelu) 18. juuni 2014, kell 18:19 (EEST)
----
"0,1M vesilahus" pole arusaadav. Keeleliselt peaks ka üle vaatama. --Epp 9. juuli 2014, kell 17:49 (EEST)

0,1M = 0,1 molaarne ehk 1 liitris lahuses on 0,1 mooli mingit ainet. Aksu851 (arutelu) 13. juuli 2014, kell 13:25 (EEST)

: Võiks siis kirjutada nii: 0,1-molaarne. Andres (arutelu) 15. juuli 2014, kell 05:43 (EEST)

:: Kui see on grammatiliselt korrektne, siis võib ikka.


Arutelu:Poliitika

Əbülfez Elçibəy, (tegelik nimi: Əbülfez Qadirqulu oglu Əliyev) (sündis 7. juunil 1938, Nahhitševanis – 22. august 2000, Ankara, Türgi) oli Aserbaidžaani president 1992-1993.
Kuidas sellise inimese kuhta artikkel kirjutada? -- Egon 02:30, 25 Feb 2004 (UTC)

Oleks nagu kuulnud seda nime. Əbülfez on eesnimi, nii et E-tähe alla. Andres 03:24, 25 Feb 2004 (UTC)
Laias laastus kasutatakse nimevarianti Abulfaz Elcibey. Kuid ma hakkasin motlema, et kas artikkel saab sellise tahega alata - Ə . -- Egon 03:29, 25 Feb 2004 (UTC)

Saab küll. Andres 03:33, 25 Feb 2004 (UTC)

Kas siia kategooria alla käivad ka rahvusvahelised organisatsioonid (NATO, ÜRO, OPEC, SRÜ, G-7, jpt), mõisted "allianss", "liit", "okupatsioon", "sõda", "diplomaatia" jne? ideed mul endal otsas. J 21:02, 21 May 2004 (UTC)

Jah, käivad küll. Mõistete rida käib ka lehekülje Poliitilisi termineid (see tuleks küll ümber nimetada "Politoloogia mõisted") alla. Andres 21:08, 21 May 2004 (UTC)

Praegune tekst on maha kirjutatud [http://www.riik.ee/riigikantselei/atp/Koolitus/oppematerjal/polinst.htm siit], autor Jüri Ruus. Autoriõigus piirab selle kasutamist. Me võime selle ideid kasutada, kuid sõnastust mitte. Muide, tekst on üsnagi puine. Katsun vaadata, mida saab teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 02:18, 4 Sep 2004 (UTC)

Säherduste sõnade puhul võiks mumeelest olla ka kohustuslik viidata sõna algupärale, selles kirjatükis siin siis kreekakeelsele.

suwa 27. jaanuar 2006. a. 03:53

: Meil ei ole see praegu kohustuslik, sest sõna algupära üksikasjaline avamine on ette mähtud Vikisõnaraamatus. Andres 27. jaanuar 2006, kell 08.08 (UTC)

Kas peatükk "Poliitikateemalisi artikleid" on vajalik?--Bioneer1 (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 17:23 (EET)

Ei ole. Andres (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 21:29 (EET)

:võtsin välja. Seda näeb huviline siit Eri:Diff/4100135--Bioneer1 (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 17:10 (EET)

Leian, et selles artiklis ei peaks olema peatükki: "Eesti poliitika". Andres (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 21:28 (EET)

panin peatükki Vaata ka--Bioneer1 (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 17:10 (EET)

EKI ei soovita mitmuse vormi "poliitikad". Samuti kasutatakse mitmuse vormi tihti ka hoopis muu tähenduse asemel.
Vaata Helika Mäekivi artiklit Mõttetu mitmus, lk.58-60.
Viki artiklis Poliitika on kõik korrektne, aga mujal eestikeelses vikipeedias on mitmuse vormi kasutatud ja seda sadu kordi.
Kas seda saab kuidagi parandada? Automaatselt vist mitte?

Paranda igal pool, kus viga näed. Aga automaatselt ei saa, sest peab ikka mõtlema, mida asemele kirjutada. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2017, kell 17:23 (EET)

PDFi allalaetavat linki ei saa lisada. Hetkel on pealkiri ja lingi nupp eraldi. --Tiia (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 03:10 (EET)

Ee.. khm.. kas sa oled seesama kasutaja Tiuks, kes tegi Vikipeediasse pooled mallid? Cumbril 15. jaanuar 2017, kell 06:28 (EET)

:: Just nii, olen see sama Tiuks. No ei taibanud linki ja pealkirja ära vahetada. VisualEditor oleks pidanud ju aitama. Tegelikult kasutasin seda esimest korda, sest mulle meeldib siiski lähtetekstiga töötada. Kodulehe redigeerimisel on visuaalredaktor lihtsam. --Tiia (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 22:36 (EET)

::: Kui nii, siis nii. Hakkasin juba kahtlustama, et keegi on sinu Vikipeedia konto ära kaaperdanud ja esineb nüüd sinuna. :) Cumbril 16. jaanuar 2017, kell 23:59 (EET)

„“ — kas see on pre- või post-brežnevistlik jaburus?Ehk oleks aeg suunduda nt kaasaega, või siis vähemalt nt XXI sajandi kolmandasse kümnendisse... ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 25. veebruar 2023, kell 00:32 (EET)Nt nõuka-aal sai TRÜs marksismi-leninismi ainete punkte nt tutvuste jm nänni eest (konkreetsemalt: «veen»dunud marksistist palgaline õppejõud võttis hindamisel arvesse eelnevaid martrikli kirjeid, tegi statistilise kalkulatsiooni ja kirjas tulemuse), ma ei tea, kuidas see MRÜs käis, sm/hr Andres, artikli ajalugu kaedes, ehk valgustad!!!?Samas, nt 1984. aasta alul Krimmis elades sattusin nägema sm Juri suurt pilti, kaunid lillekesed ees, ja ei mingit leinamärki — kas see oli krimlaste (välja arvatud Sevastoopol) ‘poliitika’ väljend/väljund?... Alles hiljem, järglase lilledeta portreed nähes jõudis aim minuni...;-) ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 25. veebruar 2023, kell 01:27 (EET)


Arutelu:Lauljate loendid

Peaks olema "Julio Iglesias". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:13, 25 Feb 2004 (UTC)

Võtsin "Maarja" välja, sest seda nime kasutavad nii Maarja-Liis Ilus kui ka Maarja Kivi, kes on mõlemad sees ja kelle kummagi kohta ei tule artiklit "Maarja". Pealegi on selle pealkirja all juttu Jeesuse emast. Andres 27. jaanuar 2006, kell 17.43 (UTC)

Jeesuse ema ei olnudki laulja?

Kas peaks olema "B. B. King" või "B.B. King"? "B.B.King" on kindlasti vale... Jürka

Panin "B. B. King", mis on ka inglise viki artikli pealkiri. Andres 6. august 2007, kell 06:52 (UTC)

Siin on sünniaastad kriipsudega. Aga ma kardan, et kui keegi sureb, siis me siin ei paranda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. märts 2009, kell 08:20 (UTC)

Vello Jürna järel on kiri "Numberloendi liige". Miks nii? Kuriuss (arutelu) 1. juuni 2023, kell 16:29 (EEST)

Äkki keegi sodis? Viskasin pilgu peale (mõtlesin, et äkki tegutses too laulja ansamblis nimega "Numberloend" (on veidramagi nimega bände olnud)), aga paistab et mitte. Metzziga (arutelu) 1. juuni 2023, kell 17:10 (EEST)
Lisajat mul leida ei õnnestunud (tervet artikli ajalugu läbi lapata ausalt ei viitsi) ning olen vikist leidnud varasemalt sodimisi, mis on olnud rõõmsalt üleval vähemalt 2-3 aastat. Metzziga (arutelu) 1. juuni 2023, kell 17:14 (EEST)

Leida aitab tööriist, millele viitab link "Otsing lehekülje ajaloost" ajaloolehe päises. Selline tekst lisatakse, kui klõpsata tööriistaribal loendi nuppu. Siin on seda tehtud nähtavasti kogemata (Eri:Erin/3967227). Pikne 1. juuni 2023, kell 19:04 (EEST)

:Tänud. Sain targemaks :) Metzziga (arutelu) 1. juuni 2023, kell 19:29 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kalle

Palun pane kõik jalgpallurid lehekülgedele [[Biograafiad]] ja [[Sportlaste loend]]. Kui tahad, võid teha ka eraldi Jalgpallurite loendi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 05:31, 29 Jun 2004 (UTC)

Kui jutt statistilistest andmetest mingi kuupäeva seisuga, siis vastavat kuupäeva ja aastat ei ole mõtet nurksulgudesse panna, sest jutt ei ole mingist sündmusest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:50, 29 Jun 2004 (UTC)

Teisaldasin artikli [[Ratsutamine]] pealkirja [[Ratsasport]] alla, kuna jutt oli mitte ratsutamisest kui hobuse otsast mitte maha kukkumisest yldse, vaid ikkagi ainult spordialast ja selle ajaloost. Samuti tõstsin artikli [[Ratsustamise takistussõit]] nime alla [[Takistussõit]], kuna keegi seda nii pikalt ei kutsu ja ilma ratsutamiseta takistussõitu ma eriti ei tunne. Sama tuleks samal põhjusel teha artikliga [[Ratsutamise koolisõit]], mille sisu tuleks liita juba olemasoleva artikliga [[Koolisõit]]. Lihtsam, selgem, puhtam, kuivem ja muretum. Tekstil endal polnud häda midagi. Jõudu. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 02:06, 9 Jan 2005 (UTC)

Paistab et oled tegemas neid korvpalli meeskondade lehkülgi (Korvpalli 2004. aasta suveolümpiamängude meeskondade kooseisud, Argentina korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel, Leedu korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel).
Küsimus: kas on plaanis lisada sinna veel muud infot ka peale meeskonna nimekirja? Kui ei siis oleks, minu meelst, parem need jätta kõik ühte artiklisse (siis näiteks sinna Korvpalli 2004. aasta suveolümpiamängude meeskondade kooseisud). Lihtsam leida ja lihtsam lugeda/võrrelda. --TarmoK 08:08, 22 Mar 2005 (UTC)

Nendesse artiklitesse saab lisada muudki. Kuidas meeskond komplekteeriti, kuidas nad esinesid jne. Pealegi on hea neile artiklitele viidata, kui jutt on olümpiaturniiri käigust. Andres 08:22, 22 Mar 2005 (UTC)

Korvpallimeeskonnad 2004. aasta olümpiamängudel

Kena näha kuidas sul jätkub jaksu neid jalgpalli teemalisi artileid kirjutada/valmistada, kuid mulle tundub üks asi väheke kummaline: niipalju kui ma neid koondiste artikleid olen vaadanud, loen sealt Koondise varuvorm: valge särk, valged püksid, valged põlvikud ja samas kui lähen vaatama inglise vikist näiteks siis on seal teised värvid toodud. et huvitab, mis allikast nende artiklite materjal tuleb.
Ja veel tundub et need jalgpallikoondiste artiklites on juttu nii koondisest kui ka riigi jalgpalli föderatsioonist segamini, või ma eksin? Jõudu! --TarmoK 20:42, 1 Apr 2005 (UTC)
----
mehhiko ralli järjekorranumber peaks olema tegelt 19. sest üpriski kindlalt oli aastal 2003 17. ralli ja 2004 18. aga jah eesti internetilehtedelt leidsin praeguse ralli järjekorranumbrina üeldud olema ka arvu 20. - Ahsoous 07:08, 11 Apr 2005 (UTC)
----
ot ot miks sa sellise teisalduse tegid Edwin van der Sar --> Edwin Van Der Sar? hollandi tiitlid(?) (van, van der, van den, den, s) nime juures kirjutatakse siiski väikeste tähtedega - Ahsoous 09:12, 11 May 2005 (UTC)

Tabelites saab nüüd riigi pisilippu ja linki riigile lisada järgmise malli abil:
{{PisiLipp|Kamerun}}
vt ka Malli arutelu:Riigi lipp
--WikedKentaur 17. oktoober 2005, kell 19.24 (UTC)
----
Head tööd teed Kalle olümpia- ja sporditeemal. Kategoriseerima ei pea, selle võin enda peale võtta ! --Dj Capricorn 11. veebruar 2006, kell 12.19 (UTC)
----
Nimede õigekiri.Ole hea ja vaata nimede õigekirja ametlikelt kodulehtedelt. Või ära vähemalt valeks tagasi paranda. --Mona 12. veebruar 2006, kell 15.11 (UTC)
Siit näed kuidas kirjutada Bajcicak http://www.olympic.sk/
----
Esitasin su administraatorikandidaadiks. Palun teata leheküljel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus kandideerima. -- Ahsoous 14. märts 2006, kell 08.04 (UTC)
----
Palun ära märgi pisiparanduseks pika artikli lisamist. Andres 3. veebruar 2008, kell 19:30 (UTC)
Palun ära märgi sisulisi parandusi pisiparandusteks. Andres 23. august 2008, kell 15:48 (UTC)
Kui paned mõne lingi juurde, ära märgi seda pisiparanduseks. Andres 15. september 2008, kell 14:59 (UTC)

Arvan, et olümpamängude medalistide puhul oleks mõistlikum kasutada medalite ikoonikestena pilte kategooriast :commons:Category:Olympic medal icons -- Ahsoous 2. jaanuar 2009, kell 18:00 (UTC)

Ma ei tea, kas sa ise avastad, sellepärast ma igaks juhuks ütlen, et teisaldasin artikli Mäesuusatamise maailmakarikavõistlused -> Maailma karikavõistlused mäesuusatamises, sest vanas pealkirjas oli viga. "Maailma karikas" kirjutastakse lahku. Neid teisaldamist vajavaid maailma karikaid võib olla teisigi. Taivo 11. mai 2009, kell 11:41 (UTC)
Kalle, miks sa artiklist Põhja suusaalad 1994. aasta taliolümpiamängudel teavet välja võtad? Ma panin sinna ligi 30 esimest, sina jätad alles ainult 8 esimest pluss eestlased. Minu meelest on oluline, et sealt võiks leida paarkümmend esimest. Taivo 19. mai 2009, kell 22:08 (UTC)
Mis erinevus on Maailma karikavõistlused ja Maailma karikasari ? --Pelmeen10 11. detsember 2010, kell 15:11 (EET)
Sorry, kui sul minu muudatuste pärast redigeerimiskonflikt tuli, aga tegin 2 malli juurde. Mis arvad, kas on veel mõnda malli vaja? Pelmeen10 4. jaanuar 2011, kell 22:20 (EET)
Head uut aastat sullegi! Mall on olemas. Pelmeen10 4. jaanuar 2011, kell 23:55 (EET)
== Navigeerimismall ==võimaldab.
Hei! Proovisid mäesuusa maailmameistrivõistluste jaoks malli teha. Selleks tuleb nimeruumi Mall: uus lehekülg teha ja kui tabeli käsitsi tegemise asemel mõnda teist malli kasutada, tuleb näiteks Mall:Navigeerimismalli varal välja midagi sellist: Mall:Mäesuusatamise-MM. Selle lisamiseks tuleb artiklisse kirjutada . Niisamuti saab navigeerimismalle teha ka muude spordiürituste jaoks. Jõudu! 24. mai 2009, kell 16:20 (UTC)
----
Ma siin juhuslikult märkasin, et väga paljud sinu loodud sportlaste artiklitest ei ole lisatud Portaal:Sport/Päev spordiajaloos/... loenditesse. Et kui aega on siis võiks selle ka ette võtta. Vahepeal siin üritasin täiendada neid, aga ei jõua lihtsalt. Pelmeen10 28. jaanuar 2011, kell 00:52 (EET)

Pelmeen, palun tee siis ise. --Epp 28. jaanuar 2011, kell 01:05 (EET)

:See ei olnud mõeldud mingi kamandamisena, lihtsalt mainisin. Päikest :) Pelmeen10 28. jaanuar 2011, kell 01:23 (EET)

:: Mina jälle tegelikult mõtlen, et vähemalt need portaalide asjad on üleliigsed. Meil ei jätku inimesi, et neid portaale jne käigus hoida. Aga kui keegi leiab, et need on vajalikud, siis muidugi täitku neid lehti. Mina jälle leian, et loendid on kõige tähtsamad, sellepärast püüan neid täita. Andres 28. jaanuar 2011, kell 02:28 (EET)

::: Jah, mina ka portaalide omi ei täida. Need käivad meil selgelt üle jõu. Algul tundus vist olevat iga portaali jaoks üks huviline, kes asjaga tegeles, aga nüüd on need samasse seisu jäänud. --Epp 28. jaanuar 2011, kell 02:32 (EET)

:::: Ei oska nagu midagi siia lisada. Teen seda mida suudan ja kuidas aeg võimaldab. --kalle 28. jaanuar 2011, kell 22:19 (EET)
----
Tõstsin Georgia ülikooli Georgia Ülikooli all. Oleksin vist pidanud jätma ümbersuunamislehe. --Vihelik (arutelu) 11. aprill 2021, kell 16:07 (EEST)

Ümbertõstmisega tekkis kaks artiklit, kuna samal ajal redigeerisin oma algatatud lehte. Kustutasin teise samasisulise artikli. --Kalle 11. aprill 2021, kell 16:25 (EEST)

:Vabandan! Tegin ümbersuunamislehe. --Vihelik (arutelu) 11. aprill 2021, kell 16:27 (EEST)

::Suured tänud! Kalle 11. aprill 2021, kell 16:35 (EEST)Kalle
Hei, vaatan et oled korduvalt M. Kleemeieri nime valesti kirjutanud. Pelmeen10 (arutelu) 26. juuni 2022, kell 17:50 (EEST)

Ikka juhtub. Püüan edaspidi hoolikam olla. Tänan. Kalle (arutelu) 26. juuni 2022, kell 18:43 (EEST)
Kõrgeim alapeatükk on ikkagi teine, ehk siis "==tekst==", mitte "=tekst=". Esimesena jäi silma artikkel Võrkpall 2020. aasta suveolümpiamängudel. Pelmeen10 (arutelu) 29. juuli 2022, kell 18:33 (EEST)

Olete kirjutanud: "Märtsi keskel saavutas Rettenegger Prantsusmaal Prémanonis kaks Alpi karika võitu." Mul on palve, et väljenduksite karikatega seoses selgemalt, nii et ka iga spordivõhik saaks tausta tundmata aru, kas sportlane võitis kaks karikat (st auhinda) või võitis karikasarjas kaks etappi. Samas aga tänan kogu hea töö eest, mida olete teinud! Kuriuss (arutelu) 9. jaanuar 2024, kell 16:33 (EET)
Nii ta on. Suured tänud tähelepaneku eest!--Kalle (arutelu) 9. jaanuar 2024, kell 22:40 (EET)


Arutelu:Erakond Res Publica

resp'uublika - ma pole sellist hääldust veel kuulnud. res publika on ju.? -- [[Kasutaja:Egon|Egon]] 11:49, 25 Feb 2004 (UTC)
Sul on vist õigus, ma parandan ära. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12:50, 25 Feb 2004 (UTC)

Kas parem poleks, kui artikli nimi oleks Res Publica (erakond)? Peep 2. mai 2006, kell 15.36 (UTC)

Erakonna nimi on "erakond Res Publica". Andres 2. mai 2006, kell 16.37 (UTC)

Res Publica sai alguse 17. augustil 1989. aastal toona koos käinud noorte parempoolsete poliitikahuviliste klubist.

Mis see tähendab? Kas sel kuupäeval hakkas klubi koos käima? Või sai ta sel päeval selle nime? Või muutus ta sel päeval millekski muuks kui klubiks? Andres 17. august 2006, kell 13:16 (UTC)

: Saan aru, et sõnastus on kehv. Kuidas oleks "Ühendus Res Publica asutati 17. augustil 1989. aastal" ? avjoska 17. august 2006, kell 13:21 (UTC)

:: Kui asi ise peab paika, siis see kõlbab. Tuleb ainult selgitada, mida see ühendus endast kujutas. Andres 17. august 2006, kell 13:24 (UTC)

siuke asi tuli mulle postkasti. panen ta siia kah. [[Kasutaja:Ohpuu|Ohpuu]] 17. august 2006, kell 18:12 (UTC)
17 aastat Ühenduse Res Publica asutamisest
SI-240
17.08.2006
Täna 17 aastat tagasi loodi Tallinnas Ühendus Res Publica. Toonane Res Publica oli noorte aktiivsete inimeste ühendus, kes valutasid südant Eesti saatuse ja arengu pärast. Res Publica asus populariseerima parempoolset isiksusekeskset maailmavaadet.

Ühenduse asutajaliikmete hulgas oli hulganisti täna tuntud poliitikuid, ajakirjanikke, diplomaate ja kultuuriinimesi: Vootele Hansen, Andres Herkel (esimene esimees aastail 1989-1991), Toomas Hendrik Ilves, Valeri Kalabugin, Indrek Kannik, Rein Kilk, Toomas Kümmel, Jüri Leesment, Jüri Luik, Tiit Matsulevitš; Mart Nutt, Mait Raun, Indrek Teder, Sulev Valner ja paljud teised.
Ühendus Res Publica on andnud palju liikmeid erinevatele Eesti erakondadele, ise vältides erakonna staatust. Ajaloo jooksul on need erakonnad ühinenud ja lõhenenud ja siis jälle ühinenud. Asutajaliikmete hulgas nii Reformierakonna, Sotsiaaldemokraatliku Erakonna, Isamaaliidu kui ka Erakond Res Publica liikmeid. Eesti tänastest parteidest pole Ühendusest Res Publica välja kasvanud liikmeid Keskerakonnale ja Rahvaliidule.

Ühenduse Res Publica algatajad käivad koos siiani, hetkel on selle koosluse oldermann Valeri Kalabugin.
Allikas: Valeri Kalabugin, Andres Herkel
Kontakt: valkalab@gmail.com, 5268454; andres.herkel@riigikogu.ee, 5056540
SI portaal www.si.kongress.ee

Siin tuleks rääkida erakonna valimiskampaaniast ja suurest populaarsusest, valitsusse minekust, valitsuse kukkumisest ja populaarse langusest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. märts 2007, kell 07:26 (UTC)

Äriregistri teabesüsteemi (https://ar.eer.ee/erakonnad.py) järgi on erakonna esmakande aeg registrisse
30. juuni 2000, samas koosolek olevat toimunud 08. detsembril 2001, seega on pooleteistaastane auk vahepeal?
Või oli tegemist ennetava kandega, et nimekuju mõni teine ei saaks kasutada?
Sest Ühendus Res Publica kanti arhiivi alles 14. jaanuar 2002.a.
suwa 16. mai 2007, kell 12:33 (UTC)

* Does anyone know Erakond Res Publica official website? 218.167.87.102 16. aprill 2008, kell 13:47 (UTC)

:Res Publica doesn't have official website any more. They merged two parties and now there is en:Union of Pro Patria and Res Publica, which website is www.irl.ee. Adeliine 16. aprill 2008, kell 14:28 (UTC)
* Thanks for your kind reply. 61.230.78.156 17. aprill 2008, kell 09:08 (UTC)

About Erakond Res Publica official website

Kas erakonnaga oli seotud Res Publica Sihtasutus (oli Äriregistris 2002-2016). Veebis selle kohta nagu olulist infot pole. Tähelepanuväärsus?--Estopedist1 (arutelu) 20. märts 2019, kell 10:59 (EET)


Arutelu:Baškortostan

{{CEE Spring 2023|teema=maa|maa=Baškortostan}}
Vapp ja lipp on minu meelest liiga kribud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:49, 25 Feb 2004 (UTC)

Kaardil on minu meelest ainult siis mõte, kui ta on täissuuruses. Andres 1. veebruar 2006, kell 09.37 (UTC)

See kaart võiks jääda thumb-aknasse - see legendi pool ei ole kõige õnnestunum saanud, sisaldab artikli teksti segavat tühja ruumi ja legendi osas liiga suurt teksti, mis tõmbab artikli tekstilt tähelepanu ära.

Küll aga võib praegusele aknale määrata mingi laiuse, mis oleks praegusest suurem. - Urmas 1. veebruar 2006, kell 09.47 (UTC)

: Lahendus oleks kaardi ümbertegemine. Näiteks võiks legendi teha eraldi pildiks. Vajadus klõpsata kahandab tunduvalt kaardi kasutatavust. Kui lugeda ei näe, siis pole ka suuremast laiusest kasu. Andres 1. veebruar 2006, kell 09.53 (UTC)

Mis autonoomsetest piirkondadest siin igal pool räägitakse? Andres 17. detsember 2008, kell 22:13 (UTC)

Ei tea, sisuga pole üldiselt tegelenud.Akra 17. detsember 2008, kell 23:57 (UTC)

"Rahvuslik koosseis Baškortostanis peale 2002. a rahvaloendust" See pealkiri ei ole nagu õiges eesti keeles. Õigem oleks: "2002. a. rahvaloenduse andmetel" 90.191.119.98 18. juuni 2011, kell 11:23 (EEST)

Paranda julgelt. Andres 18. juuni 2011, kell 13:31 (EEST)

Vana elanike arv: Elanikke: 4 061 500 (2013) [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 20. jaanuar 2018, kell 13:21 (EET)

Vana elanike arv: Elanikke: 4 066 972 (2017) [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 26. märts 2018, kell 14:32 (EEST)

Esitasin A-klassi artikli kandidaadiks.--Raamaturott (arutelu) 17. veebruar 2024, kell 19:14 (EET)


Arutelu:Aruküla mõis (Koeru)

On olemas ka teine Aruküla mõis Harjumaal. -- [[Kasutaja:Egon|Egon]] 00:09, 26 Feb 2004 (UTC)
*Kaasaegse jaotuse järgi: Harjumaal Raasiku vallas.
*Ajaloolise jaotuse järgi: Harjumaal Harju-Jaani kihelkonnas (Harrien, kirchspiel Johannis)
*Teedevõrgus: Aruküla aleviku lõunaosas, aleviku sissesõidutee ääres.

Artikkel kirjutab, et oli Knorringite käes üle saja aasta, aga mõisnike tabelis on kirjas, et 67 aastat. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 1. november 2005, kell 20.37 (UTC)

Selle 1820.a. Tolliga on segane lugu:
=== 1. variant ===
Carl Friedrich von Toll
*http://www.mois.ee/jarva/arukyla.shtml
*http://www.jarva.ee/?action=article&CatID=1599&ArtID=20674
=== 2. variant ===
Karl Wilhelm von Toll
*http://www.jarva.ee/?action=article&CatID=1339&ArtID=8321
=== 3. variant ===
K.G. von Toll
*EE, Koeru
--WikedKentaur 14. oktoober 2006, kell 10:12 (UTC)


Arutelu:Leningradi oblast

Maavärinate põhjus ei ole tekstist selge. Kas Balti kilp ja Ida-Euroopa platvorm liiguvad teineteise suunas? Andres 13:29, 28 Feb 2004 (UTC)

Nad ei liigu teineteise suunas, vaid üks üles, teine alla. Põhimõtteliselt võib maavärinate lause ära jätta. Urmas 14:24, 28 Feb 2004 (UTC)

: Kahju on midagi ära jätta. Niikuinii tuleks ju teksti laiendada, nii et selgitusi võib julgelt lisada. Andres 21:30, 28 Feb 2004 (UTC)

Haldusjaostusega on kuskil mingi segadus. Oblastivalitsuse lehel on selline jaotus: http://www.lenobl.ru/gov/municipal. KNAB näitab sellist. Venemaal on muidugi kohaliku omavalitsuse reform ette võetud, kuid ... Kipuks arvama, et oblastivalitsuses ikka teavad, kes neil seal on. - Urmas 2. jaanuar 2006, kell 14.59 (UTC)
----
2 679 400 (2004)
Andres 25. oktoober 2007, kell 11:03 (UTC)

Mis see on? --Metsavend 25. oktoober 2007, kell 11:04 (UTC)

: Ma ei tea, kust see tuli. Varem oli siin elanike arv:
elanikke = 1 643 900 (2006)

: Aga tee parem nii, et ma ei peaks neid märkusi tegema. Andres 25. oktoober 2007, kell 13:08 (UTC)
elanikke = 1 633 300 (2008)
----
Toimetamismärkus on pandud sellepärast, et siin on loetletud ka linna parteijuhte. Loodan, et see ei peleta toimetajaid. Andres 16. märts 2010, kell 14:22 (EET)
----
| elanikke = 1 629 500 (2010) Andres 13. aprill 2011, kell 20:31 (EEST)
Kaks pilti RUS Wiki lehe "Ajaloo" alajaotusest (saksa poole langenuid kavas umbes 80 000, hõlmab ka Pihkva aladel langenuid):
image:За_Родину._Памятник_финским_солдатам_в_войнах_с_СССР_1918-1945.jpg|Soome ("«За Родину». Памятник финским солдатам в войнах с СССР 1918—1945 в Мельниково.")
image:Памятная_доска_на_военном_кладбище.jpg|Saksa ("Памятная доска на крупнейшем немецком военном кладбище Второй мировой войны")
----
Elanike arvu vahendamine kujul, kus järgneb (sulgudes) käesoleva aasta arv, pealegi viiteta, ei tundu just õigena; statistika tavaliselt ikka aasta kohta, mitte nii, et täna, aprillis 2012, on niipalju... (kusjuures, see arv, mis ametlikult saadav on, ei ole Ru "Kriminaalse pealinna" kohta kindlasti õige) --Toivo (arutelu) 25. aprill 2012, kell 14:37 (EEST)


Arutelu:Tartu maakond

Need kaardid tuleb ümber teha. Need on nii heledad, et Eestimaad pole näha. Ma näen ainult Tartumaad (maakondi). -- Egon 01:58, 29 Feb 2004 (UTC)

: Heledus (hallil) on nendel kaartidel sama, mis Austraalia osariikide kaartidel. Ainsaks erinevuseks on, et haldusüksus, millele tähelepanu juhitakse on Austraalia puhul tumedamalt esile toodud. Kuid tundub, et Eesti puhul eristub tähelepanualune maakond piisavalt. Kartograafiliselt kasutasin samu võtteid, mida on kasutatud inglise vikist võetud riikide asendikaartide tegemisel.

: Eesti territooriumi silmatorkavust vähendab kindlasti tabeli hall taustavärv, mille lisasin maakonnalipu pärast. Mõni erksam tabeli taustavärv teeks kaardi veel vähem märgatavaks.

: Probleemist saab lahti kui keegi viitsib maakonnalippudega tegelda (nende helehalli raami lisada). Urmas 09:52, 29 Feb 2004 (UTC)

Mina ei näe kaarte üldse. Andres 02:01, 29 Feb 2004 (UTC)

: Jah, IE ei näita millegipärast. Teen kaardid ümber jpg-failideks. Urmas 09:52, 29 Feb 2004 (UTC)

:: jpg-faili ka ei näe. Andres 09:59, 29 Feb 2004 (UTC)
See uus vapp ei ole õige. Samuti ma kahtlen, kas sõna "maakonnalinn" ikka kasutatakse Eestis praegu ametlikult. 62.65.237.110 2. september 2005, kell 18.36 (UTC)
Kuidas nende maakonnalinnadega ikkagi on? Üheski seaduses sellist mõistet ei ole. Tegelikult pole vist seadustes ka mõistet maakonnakeskus, maakonna halduskeskus, maakonna keskasula jne. Lihtsalt faktiliselt maakonnas riiklikku haldust teostavad maavalitsused asuvad reeglina maakonna suurimas/keskses asulas (linnas). Aga maakonnalinna mõiste jätab mulje, nagu oleks see mingi eriline staatus teiste linnade hulgas. Teatud mitteametlikus mõttes on ju ka, aga mul püsib ikka kahtlusekübe.

EKSS-i järgi on maakonnalinn "maakonna halduskeskuseks olev linn". See pole üldse tähtis, kas sellist sõna seadustes on. Tavaliselt langeb maakonna halduskeskus kokku maakonna majandus-, kultuuri- haridus- jm keskusega, kuid ei pruugi. Andres 6. september 2005, kell 12.57 (UTC)

[[Rahvaarv]]: 149 402 (1. jaanuar 2005)<br/> [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. aprill 2006, kell 22.10 (UTC)

[[Kõnnu]], [[Läti]], [[Nigula]], [[Räni]] viitavad valesse kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. juuli 2006, kell 18.55 (UTC)
Samuti [[Sava]], [[Äksi]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. juuli 2006, kell 18.56 (UTC)

Arvestuslikult seisuga 1. jaanuar 2006 Tartu maakonnas oli 148 886 elanikku. Neist 45,6% oli mehed ning 54,4% oli naised. Sündimuse üldkordaja oli 11,9‰, suremuse üldkordaja 11,4‰ ja loomulik iive 0,5‰. 82,7% elanikest oli eestlased, 13,7% venelased, 1,0% ukrainlased ja 1,0% soomlased. Alaealisi (vanuses 0-14) oli 16,3%, tööealisi (vanuses 15-64) 67,7% ja pensioniealisi (65 ja vanemad) 15,9%. Töötuse määr oli 4,5%. Elanike tihedus oli 20,1 in/km².
--WikedKentaur 20. august 2006, kell 06:47 (UTC)
----
Tartumaal on esindatud peaaegu kõik maastikutüübid, mida Eestis leida: Peipsi-äärsed ja Võrtsjärve nõo soised madalikud, Kagu-Eesti lavamaa tasandikud ja ürgorud.

Siin minu meelest midagi lonkab. Maastikutüübid on siin põhiliselt lokaliseeritud. Ma ei ole kindel, kui laialt maastikutüüpe tuleb võtta, sellepärast ma ei oska ümber sõnastada. Ja kas soised madalikud, tasandikud ja ürgorud on peaaegu kõik maastikutüübid. Millised veel on olemas? Võib-olla oleks parem algus ära jätta ja lihtsalt kirjeldada  Tartumaa maastikutüüpe? Ma ei ole kindel, kuidas sõnastada. Andres 29. september 2006, kell 17:48 (UTC)

Lugesin nüüd edasi ja leidsin, et nähtavasti on osa maastikutüüpe mainitud järgmises lauses, kuigi esimese lause loomulik tõlgendus on, et kõik ongi kooloni taga loetletud. Palun aidake ümber sõnastada. Andres 29. september 2006, kell 17:52 (UTC)
Ma juba toimetasin seda looduse osa, mis osutus kopipeistiks. Arvan, et nüüd võiks seda ümber sõnastada, mitte välja visata. Andres 1. oktoober 2006, kell 07:10 (UTC)

viitamata kontrollimatud arvandmed artiklist

http://www.tartumaa.ee/?op=body&id=149
Tartumaal on esindatud peaaegu kõik maastikutüübid, mida Eestis leida: Peipsi-äärsed ja Võrtsjärve nõo soised madalikud, Kagu-Eesti lavamaa tasandikud ja ürgorud. Maakonna lõunaosa ulatub Otepää kõrgustikuni ning põhjaosa Vooremaa voorte ja järvedeni.
Umbes kolmandikku maakonnast katab mets, kolmandik on põllumaa, ligi veerandi moodustavad sood.
Lisaks Peipsi järvele ja Võrtsjärvele on Tartumaal veel ligi 100 looduslikku ja tehisjärve.
Eesti tuntuim jõgi Emajõgi voolab läbi Tartu linna ja poolitab maakonna. Ajalooliselt on ta olnud tähtis kaubatee kui ainus täies pikkuses laevatatav jõgi Eestis. Tartumaa suuremate jõgede langus on väike, kevadiste suurvete ajal leiavad seal aset ulatuslikud üleujutused.
Olulisim maavara on turvas, mis annab märkimisväärse osa ekspordist. Teisi maavarasid on vähe, peamiselt liiv  ja kruus kohalikeks vajadusteks.
Vaatamata intensiivsele inimtegevusele on Tartumaal säilinud palju puutumatut loodust ja kaitsealad võtavad enda alla üle kümnendiku maakonna territooriumist.
See "kopipeist" oli artiklisse pandud allika nõusolekul. -- 195.80.96.209 9. oktoober 2006, kell 10:36 (UTC)

Siis võib selle tagasi panna. Sõnastus vajab veel lihvimist. Andres 9. oktoober 2006, kell 11:15 (UTC)
----
elanikke = 148 112 (1.01.2006)
Andres 7. jaanuar 2008, kell 14:47 (UTC)
----
Tartumaa on Eesti üks tihedamini asustatud piirkondi - maakonnas kokku on 2006. a seisuga asustustihedus keskmiselt 49,8 inimest km²-l, maapiirkondades 13,9. Ligi 90% maakonna elanikest on koondunud Tartusse, Tartu lähiümbrusse ja Tartust edela poole Riia maantee äärde. Maakonna ida- ja loodeosas on inimesi väga vähe, sest seal paiknevad suured metsad ja sood.
72% maakonna elanikke elab linnades, 28% maa-asulates. Maarahvastik hakkas Tartumaal kahanema alates 1960. aastatest. Alates 1990. aastast on maakonna rahvaarv olnud üsna stabiilne, kuid kasvanud on Tartu linna elanike ja üldse linnarahva osatähtsus maakonna rahvaarvus. 2005. aastal sündis Tartumaal linnaperedesse 1 386 (78% sündidest) ja maaperedesse 386 (22%) last.
Loomulik iive oli negatiivne aastatel 1993-2004.
Rahvustest elas 2000. a seisuga Tartumaal kõige rohkem eestlasi - 82,7% (Tartu linnas 80%). Teisel kohal olid venelased (13,8%), seejärel soomlased (1%) ja ukrainlased (1%).
Võib-olla saab seda kasutada. Geonarva 17. juuli 2010, kell 22:55 (EEST)
 Maakonna idapiir Peipsi järvel on ühtlasi riigipiiriks Venemaaga.
--WikedKentaur (arutelu) 21. juuli 2021, kell 06:57 (EEST)

:Mõte oli nähtaval kohal tuua viide maakonna - haldusüksuse ametlikule nimetusele. Erinev ja paralleelne Tartu maakond vs Tartumaa nimetuse kasutamine on segadusse ajav. 2) 1918-1940 oli haldusüksuse nimetus ju sama, sellest ka esimese etapi kajastus alaosas Ajalugu NOSSER (arutelu) 2. august 2022, kell 22:09 (EEST)
----
NOSSER, sellel viitel Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusele pole selles kohas artikli alguses minu meelest mõtet. Viite ees on vaid nimi, pole selge, mis väidet viide tõendab. Mulle pole ka selge, mida selles allikas silmas peetakse, kui öeldakse "kehtestada ametlikuks kasutamiseks" (kas enne oli ametlik nimi teine?). Veel, siin ei tuleks loetleda Eestimaa kubermangu kõiki maakondi, mis pole selle artikli teema. Tuleks ka vältida läbipaistmauid ja muidu arusaamatuid linke nagu Pärnu maakond (pole ju isegi mitte viidatud otsesõnu teise maakonna ajaloole). Muidu ka, kui varasema haldusüksuse kohta on eraldi artikkel, siis peaks ka põhjalikum sisu selle kohta olema teises artiklis, näiteks kõigi 1939. aasta valdade loetelu. Sama teiste maakondade artiklite kohta, kus teed samasuguseid muudatusi. Pikne 2. august 2022, kell 19:43 (EEST)

@Pikne, Ülemnõukogu Presiidiumi seadluse viide ilma viiteta polnud minu panus (nii palju kui mäletan ;) ) kuna artikel on ametlikust haldusüksusest, mite ajaloolisest Tartumaast, siis oli mõte anda viide korrektsele haldusüksuse nimetusele Tartu maakond, mitte Tartumaa. Autonoomse kubermangu loomise juures kõigi maakondade loetelu lisamine oli eesmärgiga anda suurema perspektiivi mõistmine, et muudatused toimusid kõigi maakondadega, mitte ainult Tartuga. Varasemate haldusüksuste nimedega on asi komplitseeritud, kas lähtuda et Tartu kreis (saksapäraselt), ujezd (venepäraselt) ja 1917 moodustatud uue valitsemisstruktuuriga Tartu maakond on sama institutsiooni jätk... NOSSER (arutelu) 24. august 2022, kell 10:15 (EEST)

: Ma pidasin silmas viite lisamist siin: Eri:Erin/6166078. Ma tõenäoliselt pole siis ainus, kes ei tulnud selle peale, et püüdsid viite lisamisega vihjata teise nimevariandi ebakorrektsusele. Tegelikult on seejuures mõlemad nimevariandid iseenesest korrektsed, näiteks ÕS-is ja KNAB-is on needed toodud rööpnimedena.

: Olgu, saaks kokkuvõtvalt välja tuua, et toimus haldusreform või teiste seas ka Tartumaa viidi teise kubermangu, aga see ikkagi ei eelda, et tuleb loetleda kõik teised maakonnad. Tartumaa artiklis peaks esitus olema selle maakonna keskne, mitte Tartumaad ei tuleks mainida muuseas.

: See on iseasi, mis pealkirjaga artiklid teha, aga praegu on meil varasema Tartumaa kohta igatahes eraldi artikkel. Pikne 24. august 2022, kell 19:43 (EEST)


Arutelu:Ida-Viru maakond

Kaarti ei näe. Andres 10:29, 29 Feb 2004 (UTC)

jpg-kaart oli veel üles laadimata. Urmas

: Nüüd on see hall kaart, ja seda on küll kergem vaadata. Aga esteetiliselt on sinine kaart parem. Ma talun selle Tartumaa kaardi ära küll. Andres 10:49, 29 Feb 2004 (UTC)

:: EE 12. köite järgi oli rahvaarv 2003. aastal 176 181. Arvan, et need on rahvastikuregistri andmed. Kuupäeva seal küll ei ole. Ma ei tea, milliseid andmeid usaldada, lahknevused on nii suured. Ma parandasin Jõgeva ja Järva maakonna andmeid, aga ei tea, kas tegin õigesti. Teiste maakondade puhul on samasugused probleemid. Andres 20:43, 28 May 2004 (UTC)

: Rahvastikuregistrit võib usaldada. Erinevused eri allikate vahel võivad aga tulla sellest, et rahvaloenduste vahelisel ajal (~10 aastat) ei toiminud enam kohustuslik elukoha registreerimise nõue ning lisaks muutus rahvaarv kiiresti madala iibe ja väljarände läbi. Sellise "kohvipaksu" pealt täpset rahvaarvu prognoosi esitada on vägagi raske. Osad allikad (rahvastikuregister) parandasid ja korrigeerisid pärast rahvaloendust oma prognoose, osad ilmselt mitte. -- Urmas 21:22, 28 May 2004 (UTC)

::: Tähendab siis, osa andmeid on hinnangulised. Arvan, et meil on tarvis põhimõtteliselt ära tuua nii rahvaloenduse andmed (mis on küll mitu aastat vanad), rahvastikuregistri andmed, statistikaameti andmed kui ka hinnangud. Rahvastikuregistri andmed ei vasta tegelikkusele, sest inimesed ei pruugi ju elada seal, kus nad on registreeritud. Teisest küljest, tegelikke täpseid andmeid pole võimalik saada. Rahvaloendus on küll selle jaoks mõeldud, aga rahvaloenduse andmete viga on vist ühe protsendi kandis. Peale selle, rahvastikuregister annab arvu mingil kindlal kuupäeval (näiteks 1. jaanuar, 1. mai), aga statistikaamet arvutab ka aastakeskmised. Rahvastiku alajaotuse all saab esitada põhjalikumad andmed, aga tuleb kokku leppida, milline arv panna tabelisse. Andres 05:53, 29 May 2004 (UTC)

::Eesti puhul saab märkida näiteks kaks arvu - rahvaloeduse tulemused (sulgudesse aasataarvu järele 'loendus' või 'rahvaloendus', kumb mahub) ning jooksva hinnangulise seisu koos vastava aastaarvu ning märkega allikale. Kommentaari korras - olen ise üks neist, kes rahvastikuregistri andmed ebatäpseks muudab :-)

::Teiste riikide puhul pole sellise täpsuse saavutamine vast vajalik (kui anda rahvaarv 1000 või 100 000 elaniku täpsusega) või võimalikki (paljude kiiresti muutuva rahvaarvuga arengumaade puhul). -- Urmas 08:44, 29 May 2004 (UTC)

: Mul on niisugune tunne, et tabelisse ei saa panna mitut arvu ega isegi mitte allikat. Küll aga võib teksti sees sellest pikalt-laialt kirjutada. Arvan, et tabelis võib ka Eesti maakondade puhul piirduda 1000 elaniku täpsusega. Andres 08:48, 29 May 2004 (UTC)

::Täpsusastme koha pealt täiesti nõus. Tekstis ja tabelis andmete kordamisega võib tekkida segadus, kui hilisem andmete parandaja ei märka muuta mõlemat - tekstiosa ja tabelit. Teksti võiks panna vanemad andmed - viimased ja kõik muud rahvaloendused (seda on rahvastiku muutumise kirjeldamiseks kindlasti ka vaja teha). Tabelisse aga viimase hetkeseisu, mida jooksvalt muuta. - Urmas 09:18, 29 May 2004 (UTC)

: Mina paneks teksti, vastavasse alajaotusse kogu teabe, mis mul on. Kui andmete parandaja midagi unustab, pole hullu. Eks järgmine parandaja siis täiendab.

: Minu meelest ei ole tabelisse lingi panemine hea mõte. Esiteks peaks Vikipeedia andmed olema võimalikult sõltumatuv muust võrgust. Teiseks oleks loomulik koht täiendavat teavet otsida sama artikli vastav alajaotus. Andres 09:25, 29 May 2004 (UTC)

:: Ega ta hea ei ole, kui välislinke artikli sisse tekib. Rahvastikuandmete link tabelis oleks sellisena selgelt erand. Positiivsena näen ma võimalust kontrollida andmete õigsust ja allikat, millest andmed pärit on. Selline kontrollimisvõimalus suurendaks ehk ka Vikipeedia usaldusväärsust. -- Urmas 09:40, 29 May 2004 (UTC)

: Nii et Sa leiad, et välislink sobib tabelisse paremini kui teksti sisse? Mulle tundub vastupidi. Minu meelest on tabelil mõte ainult siis, kui see on ülevaatlik. Andres 09:45, 29 May 2004 (UTC)

::Tabelis tohiks välislink võtta ruumi ainult niipalju, kui praegu Ida-Viru artiklis. Mitte rohkem. Tekstis pole tal aga mõtet - mahub ju (sulgudesse) kirjutama "rahvaloenduse andmed". Kui on vaja näidata allikat, saab lingi näitkes rahvaloenduse tulemusi kokkuvõtvale lehele paigutada välislinkide alla, nagu seni.

::Kui tabelis on nt 2004. aasta seisuga antud rahvaarvu juures link, saab kohe kontrollida, kust see number pärit ja kas ta ka õige on. Seda linki pole välisriikide puhul mõtet tekitada.

::Ühesõnaga - ainult Eesti haldusüksuste puhul, ainult hetkeseisu näitamiseks, ainult infona allika kohta (statistikaamet, vallavalitsus, maavalitsus, rahvastikuregister vms). - Urmas 10:00, 29 May 2004 (UTC)

: Hea küll. Andres 10:07, 29 May 2004 (UTC)

: See link viib hoopis Google'i juurde. Võib-olla on keegi selle ära vahetanud, tuleb ajaloost vaadata. Andres 19:13, 28 juuni 2005 (UTC)

Ida-Virumaa sünonüümiks oli pandud "Alutaguse". Võtsin selle maha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:46, 28 juuni 2005 (UTC)

[[Rahvaarv]]: 178 311 (seisuga 3. jaanuar 2005)<br/> [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. aprill 2006, kell 22.06 (UTC)

[[Aruküla]], [[Aruküla]], [[Jõhvi]], [[Kopli]], [[Moldova]], [[Ojamaa]], [[Võhma]]: need suunavad külade all valesti. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. juuli 2006, kell 17.53 (UTC)

Jällegi tuleb küsida: kust on saadud arv, mis elanike tihedust näitab? [[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 19. juuli 2006, kell 15.54 (UTC)

Kas on olemas ajalooline maakond Ida-Virumaa? Minu teada mitte. Andres 22. juuli 2006, kell 08.12 (UTC)

Ei ole sellenimelist maakonda kunagi olnud. Vale on ka lause Hõlmab endise Jõhvi rajooni ala. Ida-Viru maakond on ainult osa Jõhvi rajoonist. Parem oleks Jõhvi maakond, kuid ka see ei ole täpne.Akra 22. juuli 2006, kell 18.58 (UTC)

: Ida-Viru maakonnaks nimetati ümber Kohtla-Järve rajoon. Andres 22. juuli 2006, kell 22.32 (UTC)

See kirjutis seal lõpus tundub kopeeritud olevat. Ning kas sellise kirjutise koht pole mitte Vikitekstides ?
Kristjans 23. juuni 2007, kell 01:08 (UTC)

Kui see on loata kopeeritud, tuleb see kustutada või siis seal leiduv info ümber sõnastada ja jaotada alajaotuste vahel. Vikitekstidesse sobiks see juhul, kui see oleks vabalt kasutatav. Ka sellisel juhul puudub tekstil minu meelest väärtus, mis õigustaks selle paigutamist Vikitekstidesse. Andres 23. juuni 2007, kell 10:04 (UTC)

Mida silmas peetakse, et Sillamäe on vaatamisväärsuseks kuulutatud?--Hendrix 27. juuli 2007, kell 15:58 (UTC)

Küllap seda, et seda linna on huvitav külastada. Andres 27. juuli 2007, kell 16:01 (UTC)
eks ta ole, radioaktiivset järve pole ju igas linnas... Või on see ära likvideeritud?--Hendrix 27. juuli 2007, kell 16:09 (UTC)
Seda ei ole enam isegi SillamäelAkra 29. juuli 2007, kell 21:10 (UTC)
Kohtla-Järvel on ka kesklinn puha 50-ndate stiilis, välja arvatud see "Au tööle" ja endisaegne täitevkomitee hoone--Hendrix 30. juuli 2007, kell 04:27 (UTC)

Kohtla-Järvel on see asi ära rikkutud, kuna esimesed korrused paljudel majadel (Kalevi ja Võidu tänaval, kui kino ümbruses) on nii akende, kui sissepääsude osas ebaprofessionaalselt ümber ehitatud (tehtud väiksed poed). Kino "Pobeda" (selle ansambli keskus) on aga nii ümber ehitatud et ilmselt ei oma enam üldse arhidektuurilist väärtust.  Akra 2. august 2007, kell 19:55 (UTC)

:siis küll jah. Pole enam ammu K-Järvele sattunud... Aga täna lähen ja kaen ära.--Hendrix 3. august 2007, kell 02:15 (UTC)
----
Kuidas panna lipp raami sisse? Andres 9. jaanuar 2009, kell 12:31 (UTC)
----
Miks minu parandus tühistati? Rahvastiku tihedus oli artiklis vale, ma parandasin selle õigeks.

Palun vabandust, ma eksisin. Andres 9. jaanuar 2009, kell 14:54 (UTC)
----
Mis kuupäeva seisuga need 1938. aasta vallajuhid antud on, kust nimed pärinevad ja miks nad kahekaupa on? Mis amet on yldse "vallajuht"? --Oop (arutelu) 4. november 2012, kell 11:31 (EET)
----
Ma ei leia siit Avinurme valla lahkumist. Ka kaardil on Avinurme. Andres (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 23:12 (EET)


Kasutaja arutelu:Ester~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Ester! Andres 11:48, 29 Feb 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ester~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Normaalsus

Võimaluse korral tuleks ära näidata ka allikas.
Esituses on praegusel kujul sisemisi ebakõlasid.
Inimese või käitumise normaalsust vaadeldakse eeskätt sotsiaalpsühholoogiliselt või sotsioloogiliselt, kuid ei tematiseerita selle meditsiinilist või psühhiaatrilist aspekti, millele artikkel [[Psühholoogia]] viitab.
Peale selle on normaalsusel ka laiemaid tähendusi.

Kas normile vastav võib olla ainult käitumine? Muidu ei ole inglise vikilink õige. Ka teised ei paista olevat. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. mai 2008, kell 08:51 (UTC)

Siis toores ja mittemidagiütlev segav tekst. Liiga palju viiteid sõnale "ebanormaalne". Normaalsust ei pea defineerima vastandi st. ebanormaalsuse kaudu. Tervitusi!

Kuidas siis tuleks normaalsust defineerida? Andres (arutelu) 2. august 2017, kell 23:09 (EEST)

Kui me defineerime normaalsust, ei pea samas rääkima ebanormaalsusest, see on ju eri definitsioon ja teine teema.


Arutelu:Lääne-Viru maakond

Selline kaardi värvilahendus tundub senistest kõige parem. Andres 13:32, 29 Feb 2004 (UTC)

Laen siis ka teised maakonnad üles. Urmas 14:05, 29 Feb 2004 (UTC)

Kas viimane parandus on õige? Andres 21. märts 2006, kell 07.40 (UTC)

Jah, viimaste kohalike valimiste järel on juures Tapa vald ja Avanduse vald Väike-Maarja valla all. - Urmas 21. märts 2006, kell 08.56 (UTC)

[[Alavere]] ja [[Aruküla]] viitavad valesse kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuli 2006, kell 13.50 (UTC)
Samuti [[Kunda]], [[Kurtna]] ja [[Loksa]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuli 2006, kell 13.51 (UTC)
Ka [[Võhma]] läheb mõlemal korral valesse kohta. Ka tähestikjärjekorrast pole kinni peetud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuli 2006, kell 13.56 (UTC)

Hõlmab endise Rakvere rajooni ala.

Võtsin selle välja. Vaata Arutelu:Järva maakond. Andres 23. juuli 2006, kell 18.27 (UTC)

Tapa on ka linn

Tapa on linn küll, aga ta pole kohaliku omavalitsuse üksus. Asustuse kohta tuleb teha eraldi alajaotus. Andres 31. august 2009, kell 13:20 (UTC)

Kas Vironia jne pole mitte Virumaa? Andres 27. oktoober 2009, kell 09:26 (UTC)

Vironia on Virumaa ladinakeelne nimi. Selles artiklis enam sõna "Vironia" pole--Bioneer1 (arutelu) 11. juuli 2014, kell 10:16 (EEST)

See artikkel pole enam artikkel, vaid kuhi erinevaid loendeid. Pikemad loendid tuleks minu meelest tõsta eraldi ja maakonda ikkagi tekstiga kirjeldada.--Kyng 18. juuli 2010, kell 18:47 (EEST)

pikemad loendid on eraldi tõstetud. Artikkel on ülesehituslikult ok--Bioneer1 (arutelu) 11. juuli 2014, kell 10:16 (EEST)


Arutelu:Rakvere

''Rakvere linn paikneb Eesti tingimustes kontinentaalse ja merelise kliima mõjupiirkonnas.''
See lause on minu meelest segane. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13:55, 29 Feb 2004 (UTC)

Rakverest on veel üks pilt [[:nl:Estland|siin]]. [[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 10:29, 2 May 2004 (UTC +3)

Kas kaugus Tartust 126 km on õige? Andres 10. märts 2006, kell 15.40 (UTC)

Jah, on. Enamus viitu näitab küll 125 km. - Urmas 10. märts 2006, kell 18.38 (UTC)

: Peab vist mainima, et see on maanteeviitade järgi. Andres 10. märts 2006, kell 18.41 (UTC)

::Ei pea. Pikem teeb on Tartust Rakverre ka - kui lühem läheb üle Jõgeva, siis pikem üle Mustvee (ei ole mõõtnud, kas seda on 135 km). Muidugi võib valida veelgi pikemaid marsruute. - Urmas 10. märts 2006, kell 22.47 (UTC)

::: Arvan, et tuleb selgitada, et jutt on lühimast teest mööda maanteid. Võiks ju rääkida ka linnulennulisest kaugusest. Andres 11. märts 2006, kell 04.23 (UTC)

::: Näiteks kaugus Helsingisse ei ole kindlasti antud mööda maanteid. Andres 11. märts 2006, kell 04.29 (UTC)

::::Kirjutaja on need numbrid võtnud linna kodulehelt. Kaugust Helsingisse on põhimõtteliselt võimalik arvestada ka mööda maanteed - kaugus Stockholmi on Narva-Tallinna tee ääres Kuusalus ja Jõelähtmel (neis kohtades olen silmanud) kenasti olemas. Viimasest oli Stockholmi minu mäletamist mööda 400 km. (Kui nii, siis peaks Rakverest Stockholmi olema alla 500 km) Igatahes tuleks jah üle kontrollida, kuidas iga number möödetud on. - Urmas 11. märts 2006, kell 09.23 (UTC)

:::::: Jah, kui seda pole, siis on nendel andmetel vähe väärtust. Andres 11. märts 2006, kell 16.29 (UTC)

::::::: Võtsin Helsingi ja Stockholmi välja, sellisel infol võib olla mõtet Rakvere kodulehel, kus tehakse linnale reklaami, kuid siin entsüklopeedias on see küll suht mõtetu, järgmiseks paneks kauguse Rio-st ja Adelaides-st(?) ... lähemad (suur)linnad, kuhu vastavast linnast ka tõesti otse pääseb, on piisavad --TarmoK 23. juuni 2006, kell 19.22 (UTC)
----

Oleg Grossi firma OG Elektra ketti kuuluvaid kauplusi leiab üle Eesti, lisaks sellele toodetakse firmasiseselt ka palju kulinaaria- ning pagaritooteid.
välja tõstetud, ebaoluline/reklaam/kopipeist/erapooletu jne vali sobiv põhjus --TarmoK 23. juuni 2006, kell 19.22 (UTC)

"ajalooline nimi Tarwanpe" - inglise vikis on kirjas, et "Tarvanpea". Ja veel on olemas "Rakovor".--Hendrix 3. juuni 2008, kell 11:36 (UTC)

See peaks eesti keeles Otepääga samaliigiliselt Tarvanpää olema. P. Päll kuskil kirjutas nii, ei mäleta kus. 88.196.241.249 29. detsember 2009, kell 18:30 (UTC)

Mis ajajärgust on venekeelne nimi Rakovor, on ta mainimisväärne? Vene vikis on hetkel Раквере ja KNAB pakub nime Везенбергъ. 88.196.241.249 31. detsember 2009, kell 08:57 (UTC)

:Aeg-ajalt seda vene keeles kasutatakse. Rakvere lahing on näiteks "Раковорская битва".--WooteleF 31. detsember 2009, kell 09:55 (UTC)
----
Mul jookseb sisukord esimese pildiga kokku. Andres 5. november 2008, kell 20:38 (UTC)
----
elanikke = 17 328 (10.04.2006) Andres 3. detsember 2008, kell 19:31 (UTC)
----
Kirjandus. Mis selles Rakvere "õudsemates" päevades õudset oli? Mingi tulekahju või tuulispask? Taivo 17. juuni 2009, kell 13:20 (UTC)

Ajalehe nimi on ära jäänud, muidu saaks ise järele vaadata. Andres 17. juuni 2009, kell 13:25 (UTC)
----
Miks on sisukorras esimesel kohal sport? Tundub kuidagi imelik. Ikka loodusega võiks alata. Viu 20. jaanuar 2011, kell 14:46 (EET)

Loomulikult :-)) Tõstsin ära. --Kk 20. jaanuar 2011, kell 14:53 (EET)

Miks kustutati hariduse alajaotuse alt ära Rakvere Vene Gümnaasium ja Rakvere Õhtukeskkool? Kas neid enam pole? --Vihelik (arutelu) 3. aprill 2012, kell 22:52 (EEST)
Vana volikogu esimees Marko Torm. Andres (arutelu) 10. november 2014, kell 21:57 (EET)
Kui ei taha "Vaata ka" alla panna, siis tuleb panna teksti. Pildiallkirjade all ei pruugi tähele panna. Ühesõnaga, kõik, mis on "vaata ka" all, peaks olema artikli tekstis. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 18:41 (EET)

Kas sealsed elanikud mitte Tiesenhausenitega teopäevade pärast isegi kohut ei käinud? - Melilac (arutelu) 18. mai 2015, kell 18:04 (EEST)
----
"Rakvere linn paikneb Eesti tingimustes kontinentaalse ja merelise kliima mõjupiirkonnas." Natuke imelik lause minu meelest. Velirand (arutelu) 3. juuni 2015, kell 13:05 (EEST)

Jah, see ei tähenda midagi. Andres (arutelu) 3. juuni 2015, kell 13:10 (EEST)
----
Siia suunab märksõna " Tarvanpää", mis võib tähendada ka mõistet artiklis Tarvanpää Selts

Kas keegi saab aru, mida see märkus tähendab? Pakun, et sellist märkust pole tarvis. Andres (arutelu) 20. september 2016, kell 16:00 (EEST)
----
Mis see "suurem osapool" tähendab? Andres (arutelu) 20. september 2016, kell 16:08 (EEST)
See on problemaatiline, kui Rakvere suurim ettevõte asub hoopis Roodevälja külas, ja veel need alevikud. Võib-olla peaks see jutt olema hoopis artiklis Rakvere tööstussõlm? Andres (arutelu) 20. september 2016, kell 16:08 (EEST)
Rakvere tööstussõlm hõlmab lisaks linna territooriumile ka Näpi ja Sõmeru alevikku.
Töötleva tööstuse ettevõtete müügitulu oli 2011 umbes 220 miljonit euro. Tähtsaimad on kohalikul toormel baseeruvad tööstusharud (osatähtsus müügitulus):
*Toiduainetetööstus umbes 50% (Rakvere Lihakombinaat
*Puidutööstus umbes 40%; suuremad ettevõtted on JELD-WEN ja Stora Enso Näpi saeveski
Rakvere külje all Roodevälja külas asub Eesti suurim lihatööstus, Rakvere Lihakombinaat, Skandinaavia päritolu ettevõtte HKScan Estonia suurem osapool.
Andres (arutelu) 22. september 2016, kell 18:42 (EEST)
Ülevaade ei ole mitte Rakverest, vaid Rakvere tööstussõlmest.  Selle kohta peaks eraldi artikli tegema, siin aga tuleks kirjutada ikkagi Rakverest. Andres (arutelu) 29. september 2016, kell 10:00 (EEST)

The 1922 percentages in the table amount to 98,5 percent. 1,5 percent is missing = 115 inhabitants
¿Is there another category (soomlased, ukrainlased, valgevenelased) that should be filled in?
Googlish: 1922 protsenti tabelis on 98,5 protsenti. 1,5 protsenti on puudu = 115 elanikku
¿Kas on veel üks kategooria (soomlased, ukrainlased, valgevenelased), mis tuleks täita?
Miks 1934. aasta rahvaloendus on välja jäetud? --37.157.98.210 15. juuni 2019, kell 16:48 (EEST)
----
Ma tegin kunagi siia tabeli Rakvere elanikkonna rahvusliku koosseisu kohta aastatel 1970-2011, kuid keegi liitis selle varasemate rahvaloenduse andmete tabeliga. Niimoodi ei ole õige teha. Kaks tabelit peaks olema, üks perioodi 1881-1934 kohta ja teine perioodi 1970-2011 kohta. Velirand (arutelu) 8. november 2019, kell 23:19 (EET)

1922 : Rakvere elanikkonna rahvuslik koosseis rahvaloenduste andmetel