Arutelu:Moskva

Rahvaarv: 11 755 500 (2004) Andres 26. detsember 2005, kell 21.26 (UTC)

:elanikke = 10 509 000 (2009) Taivo 22. jaanuar 2010, kell 23:16 (UTC)

Kas me peame seda spämmiks lugema? Andres 7. jaanuar 2006, kell 19.20 (UTC)

:Asi ise muidugi on suht' hea. Kuid. Sellisel kujul on asjal mitmeid puudusi, mida Andres juba maininud. Lisaks on suurlinnade puhul oluline, kas elanike arv on eeslinnadega või mitte. Tagatipuks pole võimalik esitada linnanimesid korrektselt käänatuna.

:Ühesõnaga: vajalik, kuid vähesobiv vorm. - Urmas 7. jaanuar 2006, kell 19.30 (UTC)

:: Jutt käib sellest demograafia tabelist(?) Nõus Urmasega. See värk paistab olevat ühe innuka tegelase töö, kes püüab oma ideed igale poole panna, kuid minule jääb küsitavaks selle idee kasulikus. Need numbrid ei muutu, et oleks vajadust tihti ja kergesti kopeerida, kui kord on kirjutatud siis need ka püsivad (eeldades et need on korrektsed) ja teiseks on selliseid andmeid suht keeruline sellise malli loogikaga parandada (aastaarv ja elanike arv ei ole kõrvuti malli koodis) Ja mis kõige suurem miinus, minu silmis, on et arve on lihtsam võrrelda (see on ju sellise tabeli õte) kui need on teineteise peal, mitte kõrval.

:: Pariisi lehel muutsin selle malli tavaliseks tabeliks ja (ennast kiita ei ole tark) aga isiklikult leian et tavalises tabelis esitatuna saab neid samu numbreid paremini esitleda ja selle kopeerimine teise vikisse on sama lihtne kui mitte lihtsamgi. Hea oleks kuulda arvamusi, isiklikult oleksin valmis sellele tegelase ütlema et tal ei ole mõtet sellega rohkem vaeva näha (sellisel kujul) vähemalt eestikeelses vikis, sama tulemust (ja parematki (kes koera saba tõstab kui ta mitte ise, vabandused :o)) saab muul moel --TarmoK 7. jaanuar 2006, kell 22.23 (UTC)

:::"Sabakergitus" on põhjendatud. - Urmas 7. jaanuar 2006, kell 22.46 (UTC)

::: Tarmo lahendus on parem. Siiski on tarvis ette näha ka võimalus märkuste tegemiseks (kuupäev, andmete päritolu, territooriumi täpsustus). Andres 7. jaanuar 2006, kell 22.57 (UTC)

:::: ühelt poolt saab tavalist tabelit kasutades teha neid märkusi nii palju kui süda lustib, teisalt oleks nende märkuste koht tekstis. Tabeli mõte oleks peamiselt selles et näha kuidas on muutunud aastate jooksul elanikke arv, mitte nii väga olla ainuke info koht. (samuti visuaalselt võib olla tabelit raske "lugeda" kui seal on liigselt ekstra infot) Ehk panna mingi väike pealkiri sellele tabelile ja sellele juurde tärnike, mille seletus oleks tabeli all a la "vaata täpsemalt tekstist"(?) --TarmoK 8. jaanuar 2006, kell 00.43 (UTC)

::::: Niisuguse tabeli saab teha tekstis ilma tabeli formaadita, nii et see on samuti hästi jälgitav:
*1887: 54 000
*2000:171 000
Sulgudes saab lisada märkused. Andres 8. jaanuar 2006, kell 01.31 (UTC)

ei ole väga nõus, numbrid ei ole kohakuti juba selles näites ja kui veel lisada number üle miljoni ...
*1887: 54 000
*2000:171 000
* 2002: 1 345 987

...numbrid ei "püsi" õigetel kohtadel. --TarmoK 8. jaanuar 2006, kell 17.20 (UTC)

: See on tõsi küll. Aga kuidas lisada märkused? Probleemiks on veel see, et tabeli koostamine on tavakasutajale väga keeruline. Andres 8. jaanuar 2006, kell 19.43 (UTC)

Aasta                    	Elanikke
1801                     	47 756
1911                     	509 926
2001                     	1 137 756
*vaata täpsemalt tekstist	*vaata täpsemalt tekstist

:: Kirjutasin eespool mismoodi märkused saaks lisada kui on vajadust.

:: tabeli koostamine on tavakasutajale väga keeruline - on see arvamus või kogemus?

:: Näited on juhendis olemas (ausalt öeldes ei teeks paha sinna lisada ka kõige lihtsama tabeli kood, kuid see selleks) ja kui juba natukenegi siin ringi on liikunud siis tabeleid leidub mitmes artiklis, kust kopeerida ja kui isegi see on ületamatu raskus siis võib ju kirjutada need numbrid samamoodi nagu eespool välja pakkusid ja keegi "oskajam" paneb selle tabelisse.

:: siin näide lihtsast tabelist, võtab ehk hetke harjumist, kuid väita seda väga keeruliseks!? --TarmoK 8. jaanuar 2006, kell 21.32 (UTC)
 {|
|-
| sfsd
| dfg
|}

::: Mina ei viitsi tabeleid ise koostada, sest märgendus ei jää meelde. Pealegi ei ole minu teada eestikeelset juhendit uue märgenduse kohta (pole küll ammu kiiganud, võib-olla nüüd on). Aga jah, las teised teevad.

::: Saan asjast nii aru, et need tabelid on mõeldud tekstist põhilist välja tooma. Aga tekstis endas tuleb siis ju ikka märkida vanaviisi, st nii, nagu ma eespool näiteks tõin. Andres 8. jaanuar 2006, kell 22.56 (UTC)

:::: Jah tabelis väljatoomise eesmärk ongi et tuua välja põhiline; et saab kiirelt ja lihtsalt need numbrid "kätte" (ilma teksti pikemalt lugemata), tekstis endas on need numbrid lahti seletatud, a la "1945 aasta septembri loendamise tulemus oli XXX ja see oli YYY võrra suurem kui 1923 aasta loendus, mil tulemus oli ZZZ. Hüppelise kasvu põhjus oli ..." jne.. Mul on raske mõista mispärast tekstis endas oleks vaja teha loetelu, nii nagu näitena tõid --TarmoK 9. jaanuar 2006, kell 08.23 (UTC)

: Ma peangi silmas lihtsat loetelu, kus lisaks aastaarvudele ja elanike arvudele võib olla ka märkusi allika, kuupäeva ja territooriumi kohta, olgu see siis tekstis või mujal. Andres 9. jaanuar 2006, kell 11.32 (UTC)
nu tagasi tulles siin selle miski tabeli juurde, siis kunagi võtsin ma kuupäevaartiklites miskiks selliseks eesmärgiks ühe malli /tühik/ kasutusele...
*1887:54000
*2000:171000
*2002:1345987
Nii et, kui tahta saab nad ka sedasi ära joondada iseasi on muidugi, et ega see malli lisamine iga väikese maa takka just väga kena välja ei näe, aga vähemalt töötab... - Ahsoous 8. jaanuar 2006, kell 22.52 (UTC)

Keda häirib see, et numbrid pole kohakuti, saab siis seda malli kasutada. Andres 8. jaanuar 2006, kell 22.56 (UTC)

demograafia tabel artiklist --[[Kasutaja:TarmoK|TarmoK]] 16. märts 2006, kell 16.01 (UTC)
{{Demography 12col|830px|[[1400]]|[[1638]]|[[1710]]|[[1725]]|[[1738]]|[[1775]]|[[1785]]|[[1811]]|[[1813]]|[[1825]]|[[1840]]|[[1856]]
|40 000|200 000|160 000|145 000|138 400|161 000|188 700|270 200|215 000|241 500|349 100|368 800}}
{{Demography 12col|830px|[[1868]]|[[1871]]|[[1888]]|[[1897]]|[[1912]]|[[1920]]|[[1926]]|[[1939]]|[[1959]]|[[1979]]|[[1989]]|[[2002]]
|416 400|601 969|753 459|1 038 600|1 617 157|1 027 300|2 101 200|4 609 200|6 133 100|8 142 200|8 972 300|10 383 000}}

kuigi rekordiliselt soe oli 1936. aasta augustis, mil oli +36,7° C).

Välja võetud. Andres 30. juuli 2010, kell 00:12 (EEST)
Kas asulast tuleb teha artikkel Moskva (linn)? --Metsavend 5. august 2010, kell 12:15 (EEST)

Moskva haldusala ja Moskva linna kohta peaksid olema eraldi artiklid. Arvan, et pigem tuleks teha artikkel Moskva haldusala. Samuti Peterburi puhul. Andres 5. august 2010, kell 12:28 (EEST)

| elanikke = 10 562 100<ref>[http://www.gks.ru/free_doc/2010/popul10-Pr.xls Venemaa Statistikaamet]</ref> (2010)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. aprill 2011, kell 16:58 (EEST)
{{viited}}

Näib, et Moskva on Euroopa suurim linn ka İstanbuli arvestades. Fiu-Vro 13. aprill 2011, kell 11:00 (EEST)
Kuid ilmselt siiski ei ole, kuna Türgi Statistikaameti andmetel elab Istanbulis üle 13 miljonit inimest. http://report.tuik.gov.tr/reports/rwservlet?adnksdb2=&ENVID=adnksdb2Env&report=turkiye_il_koy_sehir.RDF&p_kod=1&p_yil=2010&p_dil=1&desformat=html Fiu-Vro 13. aprill 2011, kell 11:14 (EEST)
----
Moskva oblasti keskus (ei kuulu oblasti koosseisu)

Minu meelest ei sobi see esimesse lausesse, sest tekitab küsimuse. Kuidas saab olla asula millegi keskus, millesse ta ise ei kuulu? Jätsin praegu välja. --Jaan513 (arutelu) 14. august 2015, kell 14:03 (EEST)

:See on ju sageli nii. Andres (arutelu) 8. juuni 2019, kell 04:00 (EEST)

Teiseks, Moskva jõge mainiti ajaloo peatükis, aga kui peaks huvitama, mis jõe ääres Moskva ikkagi on, võiks seda artikli algusest lugeda. --Jaan513 (arutelu) 14. august 2015, kell 14:03 (EEST)
----
Ma arvan endiselt, et tuleks eristada asulat ja haldusüksust, nagu ka Peterburi puhul. Andres (arutelu) 8. juuni 2019, kell 04:00 (EEST)
----
Sissejuhatuses lükati materjal kokku, aga viide käib viimase lause kohta (muide, viide peaks olema tõsisemale allikale). Andres (arutelu) 8. juuni 2019, kell 04:00 (EEST)
----
"Idamaine vaksal" Kas Восточный вокзал (Москва) ikka tõlgitakse niimoodi? Minu meelest peaks olema Idavaksal. Velirand (arutelu) 27. oktoober 2023, kell 15:22 (EEST)

Muidugi. --Andres (arutelu) 27. oktoober 2023, kell 17:49 (EEST)


Arutelu:Prantsusmaa haldusjaotus

Prantsusmaa on jagatud 22 regiooniks (région), millest enamus põhineb ajaloolistel regioonidel.
Tõstan siia algse lause, sest KNAB-is ja Prantsusmaa pea artiklis räägitakse "piirkonnast". See peaks vit õigem olema(?) --TarmoK 26. detsember 2005, kell 21.35 (UTC)
----
ajutiselt siia departemangude tabel seniks kuni need andmed saab "suurde" tabelisse --TarmoK 4. jaanuar 2006, kell 22.45 (UTC)
{| class="wikitable"
Number	Departemang            	Kantoneid	Kommuune
01    	Ain                    	43       	419
02    	Aisne                  	42       	816
03    	Allier                 	35       	320
04    	Alpes de Haute-Provence	30       	200
05    	Alpes (Hautes-)        	30       	177
06    	Alpes Maritimes        	52       	163
07    	Ardèche                	33       	339
08    	Ardennes               	37       	463
09    	Ariège                 	22       	332
10    	Aube                   	33       	431
11    	Aude                   	35       	438
12    	Aveyron                	46       	304
13    	Bouches-du-Rhône       	53       	119
14    	Calvados               	48       	705
15    	Cantal                 	27       	260
16    	Charente               	35       	404
17    	Charente-Maritime      	51       	472
18    	Cher                   	35       	290
19    	Corrèze                	37       	296
2A    	Corse-du-Sud           	22       	124
2B    	Corse (Haute-)         	30       	236
21    	Côte d'Or              	43       	707
22    	Côtes-d'Armor          	52       	372
23    	Creuse                 	27       	260
24    	Dordogne               	50       	557
25    	Doubs                  	35       	594
26    	Drôme                  	35       	594
27    	Eure                   	43       	676
28    	Eure-et-Loir           	29       	403
29    	Finistère              	54       	283
30    	Gard                   	46       	353
31    	Garonne (Haute-)       	53       	588
32    	Gers                   	31       	463
33    	Gironde                	63       	542
34    	Hérault                	49       	343
35    	Ille-et-Vilaine        	53       	352
36    	Indre                  	26       	247
37    	Indre-et-Loire         	37       	277
38    	Isère                  	58       	533
39    	Jura                   	34       	545
40    	Landes                 	30       	331
41    	Loir-et-Cher           	30       	291
42    	Loire                  	40       	327
43    	Loire (Haute-)         	35       	260
44    	Loire-Atlantique       	59       	221
45    	Loiret                 	41       	334
----
et ära ei ununeks: Prantsusmaa haldusjaotusesse kuuluvad veel:

* departemangu õigustes ühendused (collectivité départementale) või on see meretagune territoorium (collectivités d'outre-mer)

* Collectivités d'outre-mer : Mayotte · Prantsuse Polüneesia · Saint-Pierre et Miquelon · Wallis et Futuna (:fr:Collectivités d'outre-mer)

** numbritega : 975 Saint-Pierre et Miquelon ... 984 Terres australes et antarctiques françaises ... 985 Mayotte ... 986 Wallis-et-Futuna ... 987 Polynésie française ... 988 Nouvelle-Calédonie

* Statuts spécifiques : Nouvelle-Calédonie (pays d'outre-mer) · Terres australes et antarctiques françaises (îles Saint-Paul et Amsterdam, îles Crozet, îles Kerguelen, Terre Adélie, îles Éparses) ... erilised saared jm.
--TarmoK 4. jaanuar 2006, kell 23.05 (UTC)

: Larousse 2006 aasta aastaraamat kirjutab, at Prantsusmaa on jagatud 21-ks regiooniks ja Korsika kollektiivterritooriumiks. Ehk tuleks seda ka siin mainida? Egon 13. september 2006, kell 11:32 (UTC)

Prantsusmaa on jagatud 22 piirkonnaks, sealhulgas Korsika, mis on eristaatusega piirkond. Peale selle on veel 4 ülemerepiirkonda. Collectivité territoriale on üldmõiste, mis hõlmab valdu, departemange ja piirkondi. Andres 13. september 2006, kell 11:48 (UTC)

Artikli lõigus ülevaade räägitakse regioonidest, mujal aga piirkondadest. Kumba siis kasutada? Egon 13. september 2006, kell 11:37 (UTC)

"Piirkonnad". Andres 13. september 2006, kell 11:48 (UTC)

Siin on üks usaldusväärsemaid allikaid netist haldusjaotuse statistika kohta:
----
Enamik departemange on nimetatud geograafiliste paikade järgi. Peamiselt on nad tuntud kahekohalise numbrilise tähisega.

Kas tõesti? Andres 12. oktoober 2007, kell 20:35 (UTC)
----

Minu arvamist mööda saaks ja võiks tõlkida järgmised departemangud:
Number departemangu ees on departemangu ametlik number.
 04 Ülem-Provance Alpi(de) departemang
 05 Ülem-Alpi(de) departemang
 06 Mereäärne Alpi(de) departemang
 08 Ardennide departemang
 13 Rhône Suudmete departemang (suudmed mitmuses sest suubub kaks Rhône jõge)
 17 Mereäärse Charente departemang
 2A Lõuna-Korsika departemang
 2B Ülem-Korsika departemang
 21 Côte-d'Or/ Kuldväljade (Kuldsete väljade) departemang või jätta see tõlkimata
 22 Armori Rannikute departemang (rannikud mitmuses)
 28 Eure ja Loiri departemang (kõik departemangud sõnaga et saab tõlkida /ja eesti k./ )
 31 Ülem-Garonne departemang
 35 Ille ja Vilaine departemang
 37 Indre ja Loire departemang
 41 Loiri ja Cheri departemang
 43 Ülem-Loire departemang
 44 Atlandiäärse Loire departemang
 47 Loti ja Garonne departemang
 49 Maine ja Loire departemang
 50 jätta tõlkimata... kuigi Manche tähendab väina
 52 Ülem-Marne departemang
 54 Meurthe ja Moseli departemang (Moselle on eesti keeles Moseli jõgi)
 59 Põhja departemang
 62 Calaisi Käigu departemang (Pas de Calais Calaisi käik)
 63 Dôme Tipu departemang
 64 Atlandiäärse Püreneede departemang
 65 Ülem-Püreneede departemang
 66 Ida-Püreneede departemang
 67 Alam-Reini departemang
 68 Ülem-Reini departemang
 70 Ülem-Saône departemang
 71 Saône ja Loire departemang
 73 Savoia departemang
 74 Ülem-Savoia departemang
 76 Mereäärse Seine departemang
 77 Seine ja Marne departemang
 79 Kahe Sèvresi departemang
 82 Tarni ja Garonne departemang
 87 Ülem-Vienne departemang
 90 Belforti Territooriumi departemang
 92 Seine Kõrgendike departemang
 94 Marne Oru departemang
 95 Oise Oru departemang
Tegu on mustandi-ettepanekuga. Seda nimistut saab veel kohendada.

Ma tean, et KNAB-is on departemangud tõlkimata; kuid elades Hispaanias olen tähele pannud, et siin ja ka Prantsusmaal tõlgitakse ja kohandatakse kõiki võõrkohanimesid. Hea näide on Tallinn, hispaania keeles Tallin (ühe n-iga). Vanasti kasutati eesti keeles ka Kolumbia mitte Colombia. Miks me ei võiks ka oma keelt hoida? Egon 22. juuli 2009, kell 13:41 (UTC)

: Kirjuta sellest Peeter Pällile. Meie ei võta siin omal käel midagi ette. Andres 22. juuli 2009, kell 14:51 (UTC)

Miks on valitud selline mõiste? Inglis- või prantsusvikist (või ka venevikist) tuletaks hoopis ringkonna.--85.253.74.60 21. september 2013, kell 19:36 (EEST)

See on võetud eestikeelsest teatmekirjandusest, praegu ei mäleta, kust täpselt. Andres (arutelu) 22. september 2013, kell 18:52 (EEST)

KNAB-is on ülemereterritooriumide puhul arrondissement tõlgitud "ringkonnaks", küllap see kehtib ka põhialal. Asendame siis. Andres (arutelu) 29. oktoober 2013, kell 09:35 (EET)

* "five overseas regions (régions d'outre-mer, or ROM): Guadeloupe, French Guiana, Martinique, Mayotte and Réunion, which have the same status as metropolitan regions"
* "five overseas collectivities (collectivités d'outre-mer, or COM): French Polynesia, Saint-Barthélemy, Saint-Martin, Saint-Pierre and Miquelon and Wallis and Futuna"
* "1 sui generis collectivity (collectivité sui generis): New Caledonia, whose status is unique in the French Republic: it is the only French local government which is not a territorial collectivity (although its subdivisions are territorial collectivities). A self-determination referendum is scheduled for 2014 to decide the future status of the New Caledonia."
* "1 overseas territory (territoire d'outre-mer, or TOM): the French Southern and Antarctic Lands, which have no permanent population and no communes." (1. Kerguelen Islands 2. Crozet Islands 3. Amsterdam Island and Saint Paul Island 4. Adelie Land. 5. the Scattered Islands (îles Éparses)
* "Uninhabited island which belongs directly to the central State public land: Clipperton Island"


Arutelu:Møllehøj

Kas peaks selle panema maailma mägede loendisse? Andres 29. detsember 2005, kell 01.43 (UTC)

Vist mitte. Mäeks on seda raske pidada. Kas küngaste loendit pole? --Metsavend 29. detsember 2005, kell 01.50 (UTC)

Ei ole. Ehk võiks need loendid ühendada.  Andres 29. detsember 2005, kell 16.13 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ydingskovhoj.dk/mollehoj/mollehoj.html
** In Møllehøj on 2013-06-24 12:30:38, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Møllehøj on 2013-07-06 15:31:30, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:31 (EEST)


Arutelu:Mare Puusepp (arhitekt)

Tegemist näib olevat sisearhitektiga, peaks vist pealkirja ära parandama(?) --TarmoK 30. detsember 2005, kell 16.19 (UTC)

Oleneb sellest, kas sisearhitekt on arhitekt. Andres 30. detsember 2005, kell 16.24 (UTC)
On imelik, et tuntumad tööd ei ole üldse seotud tema preemiatega (tunnustustega) --Dj Capricorn 2. detsember 2006, kell 09:22 (UTC)
algne artikkel;
10.01.1939 - 01.01.2005
Olulisemad tööd
1991
1993
1995
1995
1995
1997
1998
1998
2000
2000
Harju Kek spordihoone
Spordikompleks-profülaktoorium Kundas
Restoran-baar Emilio & Hidalgo
TeleMedia (tehniline projekt)
Ingerisoomlaste Liidu Päevakodu INKERI
Krediidipank Viljandis
Viljandi Kultuurimaja saal
Halliste Põhikool
Muhu Põhikool
E-Betoonelemendi kontorihoone
arh. A. Padrik
arh. A. Padrik
arh. J. Laks
E. ja A. Mänd
A.Kotli/A.Aasmaa
arh. A. Vinkel
(tehniline projekt)
Muinsuskaitse objekt
Muinsuskaitse objekt
Muinsuskaitse objekt
Muinsuskaitse objekt
Artikkel
Äramärkimised, tunnustused
1977
1981
1981
1985
1991
Valga KEK adminhoone
Jõgeva KEK kaubanduskeskus
Pärivere sovhoosi kontor-klubi
Valgu sohvoosi kontor ja klubi
Väike-Maarja kolhoosi kontor
arh. A. Aasmaa
arh. A. Aasmaa
arh. E. Väärtnõu
arh. V. Künnapu
arh. M. Truu
1. preemia
3. preemia
Ergutuspreemia
ajaleht Sirp aastapreemia
1. preemia

Bürood Tallinnas
Mujal Eestis
Lennuamet,
ESTAIR Gargo,
Isoreal,
Meoni & Parsek,
Neste Cemikals,
jne.
Põlva haigla,
Laekvere Klubi,
Viljandi ARK, 1998.a.
Jõgeva Linnavalitsuse tööruumid, 1998.a.
Jõgeva Linnaraamatukogu lugemissaal 1998.a
Kuremaa ujula vestibüül ja saunakompleks. 1999.a.
Laiuse Põhikooli sisekujundus (interjііrid) 1998.a.

Viimane töökoht:		MUST-WALGE  Sisustuse  AS   (sisearhitekt)

Loomingulised liidud :      Eesti Sisearhitektide Liit (ESL)   - liige alates 1992.a.

1963  -  1968
1968  -  1974
21.03  -  25.04.1997
Tartu Kunstikool
Eesti Riiklik Kunstiinstituut
Eesti Kunstiakadeemia "Ajalooline hoone ning selle restaureerimise ja saneerimise põhimõtted"
--Dj Capricorn 2. detsember 2006, kell 08:47 (UTC)
----
Vabandust, aga 1) tekstist ei selgu tsitaatide (luuletuste?) seos Mare Puusepaga 2) puuduvad viited 3) nii üldist juttu võiks kirjutada ükskõik kelle artiklis, see ei lisa teavet konkreetse inimese kohta. Tõstan siia.
„Olen eluaeg läinud tööle rõõmuga –
Olen alati õhtul koju tulnud rõõmuga –
See on minu elu olnud.”
„On nagu kogu aeg midagi veel vaja – miski ajab nagu tagant.”
------------------
Määratlust "Tegeles ka sportvõimlemise, kergejõustiku ja suusatamisega." tuleks tõendada silmapaistvate tulemustega. Kui tegeles nende aladega hobi korras, siis tuleks see lause paigutada tahapoole ja vastavalt sõnastada. Kuriuss 3. august 2017, kell 10:52 (EEST)


Arutelu:President

Valitud riigipea ei pea olema president. Andres 30. detsember 2005, kell 17.36 (UTC)
kuid presitenti valitakse järelikult on president valitud riigipea --Nipi 30. detsember 2005, kell 21.14 (UTC)

Ka näiteks valitav kuningas võib olla valitud riigipea. Andres 30. detsember 2005, kell 21.26 (UTC)
aga minu meelest on teema kes on president mitte kes on riigipea. ma isiklikult olen harjunud lugema lauset esimeset sõnast. vabandan. --Nipi 30. detsember 2005, kell 21.47 (UTC)

Minu meelest on loomulik eeldada, et esimeses lauses on definitsioon. Andres 30. detsember 2005, kell 21.58 (UTC)

Just. Defineeritud on sõna president. Kes on president? President on riigipea. Õige. Kuidas ta presidendiks sai? vastus valiti. Teeme lihtsa tehte 1+1= (valimine+riigipea=valitud riigipea).
Ma loodan et suutsin ennast arusaadavaks teha ja ära seletada miks ma nii kirja panin. Riigipea kohta leiab ligikaudese definitsiooni riigipea alt. Ma loodan et ei vihasta kedagi välja.

Vihastamist ei ole, aga vaata. Kui ma tahan teada, mis tähendab "president", siis ma vaatan seda definitsiooni ja leian, et president on defineeritud kui valitud riigipea. Kui näiteks Malaisia kuningas on valitud riigipea, siis selle definitsiooni järgi on ta president. Andres 30. detsember 2005, kell 23.17 (UTC)

Teeme katse:
Eesti presidenton Rüütel.
Malaisia riigipea on kuningas.
Klõpsuta neid linke ja ütle palun kas riigipeal klõpsates saad definitsiooniks president.

Ei saa aru. Andres 30. detsember 2005, kell 23.37 (UTC)

Sinu definitsioon on umbes samasugune nagu "Ruut on täisnurkne nelinurk" või "Naturaalarv on täisarv". Need väited ise peavad paika, aga definitsiooniks nad ei kõlba, sest ei kirjelda ammendavalt ruudu ja naturaalarvu omapära. Iseasi muidugi, kas presidenti saabki täpselt defineerida. Andres 30. detsember 2005, kell 23.42 (UTC)

Kui sa vajutad lingile president, on sul ju küsimus kes on president ja saad vastuseks valitav riigipea. Kui sa vajutad lingile riigipea siis kummitab sind juba küsimus kes se riigipea siis on ja saad vastuse et kõrgeim riigivõimu esindaja (koos varjantidega:president, kuningas või muu monarh).
Minu jaoks suht loogiline. NB riigipea definitsioon pole minu kirjutatud. Selgituseks veel niipalju:
kartul on juurvili, ma ei usu et sulon selles kahtlusi ja sa ei tule ju väitma et ei ole. olgugi et porgand on samuti juurvili. Kui hakata definitsiooni lugema nagu sina tegid, ehk siis juurvili on kartul (sinu loetu valitud riigipea on president) siis loomulikult on definitsioon vale ja kuulub vaidlustamisele. Seda ma ka enne ütlesin, et ma alustan lause lugemist esimesest sõnast ja siis kõik ülejäänud sõnad järge mööda. (proovi ka usu lause mõte on kohe selge, nali). Vabandan grammatika vigade pärast ei viitsind näpuga järge ajada.
Loodan et said mõttest aru kui ei siis anna teada olen väsimattu selgitaja.

: "Kartul on juurvili" ei defineeri kartuli mõistet ammendavalt - toodud ainult sootunnus ("juurvili"). Vaja on kas eristavat liigitunnust või kui sellist leida ei õnnestu, tuleb öelda, et "ajalooliselt on meil maal niimoodi välja kujunenud, et kutsume osasid juurvilju kartuliteks, ega siin mingit seaduspära olegi."

: Selles artiklis võiks näiteks püüda määratleda järgmiselt: "President on riigipea nimetus mõningates riikides. Sageli kasutatakse presidendi nimetust valitavate riigipeade puhul."

: Võimisiganes.--Heiki e 31. detsember 2005, kell 00.52 (UTC)
ei olnudki kavas siinkohal kartulit konkreetselt defineerima hakata vaid oli näiteks toodud ja iga eesti keelt valdav inimene on nõus et kartul on juurvili. Selle pärast valisin võimalikult lühikese definitsiooni et vältida segaduse suurenemist ja arutelu kartuli liikide või täpse kuuluvuse kohta selleks jäägu ikkagi kartuli arutelu koht. Loodetavasti oli minu mõte vähemalt aru saadav. --Nipi 31. detsember 2005, kell 01.04 (UTC)

:Sageli kasutatakse presidendi nimetust valitavate riigipeade puhul. Siin tekib küsimus, et millistel juhtudel kasutatakse presidendi nimetust ja millistel puhkudel mõnda muud nimetust (kuningas).
Minu teada sõltub see konkreetse riigi ajaloost.--Heiki e 31. detsember 2005, kell 01.30 (UTC)

Ma loodan et te teete selle asja selgeks veel enne varsti algavat Türkmenbaşy kuud ;)

::minu meelest on kogu segadus selles et teksti ei loeta loogiliselt.

:President on valitud riigipea; rahvusvahelise või muu organisatsiooni valitav juht (see on minu poolt kirjutatud rida) aga kui seda lugeda valitud riigipea on president siis lause mõte ju muutub koheselt. minu lause puhul on rõhk sõnal president ja seejärel järgneb seletus kes või mis ta on. Minu lause ei välista küll kuidagi varjanti et ka kuningas võib olla valitud riigipea. Selline varjant tuleb lihtsalt ära märkida kas siis kuninga olemuse lahti selgitamisel või siis monarhi defineerimisel. Või peaks hoopis märkima nii. President on valitud riigipea, aga valitud riigipea võib olla ka monarh või mõni muu riigipea liik. Või tegema "valitud riigipea" jaoks eraldi lingi? Muidugi on varjant et asendada sinu poolt pakutuge minu definitsioon äkki on selgem kuigi minu enda jaoks pole ta nagu lennult haaratav. --Nipi 31. detsember 2005, kell 01.51 (UTC)

:: Aga üleüldse - kas President on alati valitud ? - Ahsoous 31. detsember 2005, kell 07.14 (UTC)
----
Nipi, asi ei ole selles, kas "president on valitud riigipea" on tõene. See võib olla tõene, kuid see ei sobi artikli algusesse, sest lugeja eeldab presidendi mõiste avamist artikli alguses.
Nähtavasti tuleb see Vikipeedia reeglitesse sisse kirjutada. Andres 31. detsember 2005, kell 09.30 (UTC)
----
(ladina keelest u prae- "ees-" ja sedere "istuja")

Ebatäpne etümoloogia välja. Andres 8. august 2006, kell 15:50 (UTC)


Arutelu:Soome-ugri keeled

võru ja setu "keel" on vastavalt murre ja murrak kui ma ei eksi aga kohe kindlasti mitte soome-ugri keeled. --Nipi 30. detsember 2005, kell 20.54 (UTC)

Selles asjas on erinevaid arvamusi. Vastavad reservatsioonid tuleks teha küll. Andres 30. detsember 2005, kell 21.25 (UTC)

Mulle on arusaamatu selle küsimuse mõte. Minu vanaema ütles aastal 1975 võru keele kohta "murrak" - seda, siis kui rääkis võru keeles, aga pärast seda kui oli läinud kirjakeele peale üle, ütles võru keele kohta murre. Kaldun arvama, et traditsioonilise konseptsiooni kasutajad on sõna "murrak" laenanud võru keelelt (ei vaidle vastu, ilus sõna).  Küsiks, mis murret või murrakut räägitakse Novosibirski oblastis olevates eesti külades. Vastus: räägivad enne 1910da aasta Eestis käibel olnud kirjakeelt, mida täna võib konseptsioonimeeste rõõmuks murrakuks nimetada, sest keel pole edasi arenenud ja seega murdest piiratum allkeel. Siin kohas on sünnis teha ettepanek tulevastele võru keele sõnaraamatu koostajatele: "Pange oma sõnaraamatuse  uudissõna "murre" (muide, ka ilus sõna)ja seletusse kirjutage "murrakist är' tsurgitu kiil"". [külaline:Gunnar]

kuulsin just täna või eile kuidas P.-E. Rummo ristis setu keele lõuna-eesti murrakuks. Samas tekkis küsimus kas eesti kirjakeeles on setu või seto "keel"? --Nipi 30. detsember 2005, kell 21.53 (UTC)

Setu. Jah, traditsioonilise kontseptsiooni järgi on setu "keel" murrak. Andres 30. detsember 2005, kell 22.00 (UTC)

muuseas, võru keeles öeldakse ka ""setu" kiil". külaline: Gunnar
muuseas öeldakse setu keeles seto kiil ja võro kiil. ma lihtsalt leidsin et võru ja setu keel ei peaks nagu soome-ugri keelte jaotuses olema, suhteliselt eksitav, et mitte öelda valeinformatsioon üldjoontes muidu nagu tean kuidas nendes keeltes räägitakse. Siiski tänud info eest  --Nipi 31. detsember 2005, kell 00.22 (UTC)

Olen nõus, et siin peaks midagi ette võtta. Tuleb kuidagi märkida, et võru ja setu keele olemasolu ei ole üldtunnustatud. Andres 31. detsember 2005, kell 09.23 (UTC)
Ma arvan et tuleks luua eraldi artikkel esti keele murded ja murrakud, sest võru keel ja setu keel on oma olemuselt juba väärad väited ja kasutusel rahvapäraselt. Kahjuks ei tea ma eesti keele jagunemisest küll suurt midagi ehk leidub keegi kes suudab asja korrektselt ära lahendada.

Võru ja setu keele olemasolu ja staatus on vaieldavad, seetõttu ei saa öelda, et tegemist on väärade väidetega. Need nimetused ei ole kasutusel ainult rahvapäraselt. On olemas ka näiteks võrukeelne vikipeedia. Vaata Võru keel.

Eesti keele murretest ja murrakutest tuleb loomulikult kirjutada.

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 31. detsember 2005, kell 11.30 (UTC)
jah see on kuidagi pahasti et on kasutuses kaks käsitlust ja see teeb liigitamise raskemaks ja segasemaks. Kas on äkki kuidagi riiklikul tasandil paika pandud et kumb käsitlus on nagu põhiline ja niinimetatud õigem käsitlus? --Nipi 31. detsember 2005, kell 11.48 (UTC)

Riik ei ole võru keelele seni regionaalkeele ega muud staatust andnud. Aga riigil ei ole võimu otsustada, mis on õigem käsitlus. Andres 31. detsember 2005, kell 11.56 (UTC)
----
csango keel, meä keel, kveeni keel. Võtsin need välja. Millisest allikast on need võetud? Andres 20. märts 2006, kell 09.00 (UTC)
Need on võtud suurest maailma atlasest(LK 177) ja kinnitatud Harri 20. märts 2006, kell 16.34 (UTC)
Kveenid ja meäd – nende keelekuju on seni peetud soome keele murreteks, kuid tänapäeval tunnistab Rootsi riik meä keele iseseisvaks vähemuskeeleks ning Norra riik kveenid eraldi rahvuseks. Nii meäd kui kveenid osalesid Helsingi kongressil (2000) vaatlejatena.
Bessermanid – kõnelevad põhjaudmurtidele lähedast keelekuju. On seni kongressil esindamata, kuna omaette rahvana on neid tunnustatud alles viimasel Venemaa rahvaloendusel (2000).  LK annan ka kohe Harri 20. märts 2006, kell 16.38 (UTC)
http://kongress.ugri.info/est/cat-251/cat-303
kinnituge ise Harri 20. märts 2006, kell 16.39 (UTC)

Panin teised sisse, aga csango keelest pole mingeid andmeid. Nii ei saa ka keele nime kirjutada. Samuti ei saa aru, mis Sa tegid võru ja setu keelega. Andres 20. märts 2006, kell 16.55 (UTC)
Oi minu kompromiss on püsinud peaaegu päeva Harri 22. märts 2006, kell 16.58 (UTC)

Võtsin selle välja. Ei pannud seda enne tähele. Andres 22. märts 2006, kell 18.17 (UTC)
Miks sa ära võtsid selle Harri 23. märts 2006, kell 08.59 (UTC)

Esiteks, csango keele kohta pole Sa esitanud mingeid allikaid. Samuti ei saa eesti keeles säärast keelenimetust olla, sest keelte nimed tuleb kirjutada häälduspäraselt.

Teiseks, võru ja setu keel on praegu nimetatud korrektsemalt kui Sinu esituses.  Setu keelt peetakse murrakuks, mitte murdeks.

Kolmandaks, kui tuua vaieldavad keeled eraldi välja, siis kaob nende koht klassifikatsioonis. Vaieldavust tuleks markeerida just selliste vahenditega nagu setu ja võru keele puhul. Andres 23. märts 2006, kell 09.37 (UTC)
----
Kirjutasin mõni aeg tagasi komi keelest pisut – kuna üldiselt öeldakse enamikus allikaist, et sürja- ja permi-komi keeled on väga sarnased ja põhimõtteliselt ühe keele kaks murret ning enamik ühe keele kõnelejaid mõistavad ka teist, panin nad ühe mõiste alla ühte artiklisse. Siin artiklis on loetelus antud sürja-komi ja permi-komi keeled eraldi. Kas parem on nii või siis, kui nad on ühes artiklis? Myriwe 17. oktoober 2008, kell 21:48 (UTC)

Permi-komi keele kohta tuleks teha eraldi artikkel. Andres 17. oktoober 2008, kell 21:51 (UTC)

Õige on permikomi keel ja sürjakomi keel.

Soovitan muuta praegune artikkel komi keel artikliks komi keeled ning kirjutada peale selle ka eraldi. Võib ju kirjutada, et komi keelt ja sürjakomi keelt vaadeldakse ka ühe keele murderühmadena. Andres 17. oktoober 2008, kell 21:56 (UTC)
----
Miks bessermani keel on välja võetud? Andres 17. oktoober 2008, kell 22:28 (UTC)

See on udmurdi keele murre. --Metsavend 17. oktoober 2008, kell 22:32 (UTC)

: Kui see juba sisse on pandud, ju siis on põhjust seda keeleks pidada. Võiks siis vähemalt üks järk allapoole ta sisse panna. Andres 17. oktoober 2008, kell 23:34 (UTC)

:: Ma ei saa sellest argumendist aru. Siia oli sisse pandud ka csango keel, mille sa välja võtsid. --Metsavend 18. oktoober 2008, kell 07:49 (UTC)

::: Ei mäleta, miks ma tookord välja võtsin ja bessermani keele sisse jätsin. Praegu pole mahti teemasse süveneda, lihtsalt püüdsin vältida info kaotamist. Andres 18. oktoober 2008, kell 08:04 (UTC)

: Panin niimoodi sisse, sest siin on teisigi, mille keeleks pidamine pole üldtunnustatud. Andres 17. oktoober 2008, kell 23:36 (UTC)

:: Siit on puudu palju murdeid, mida on vahest keeleks nimetatud. Selliste keelte lisamisel, mis pole üldtunnustatud, tuleks viidata allikatele. --Metsavend 18. oktoober 2008, kell 07:49 (UTC)

::: Aga võiks ju panna sisse. Mul pole allikate panemise vastu, aga ma ei taha sellesse teemasse praegu süveneda. Andres 18. oktoober 2008, kell 08:04 (UTC)

millisest allikast sõnanäited on võetud? Ja eesmärk pole ilmselt mitte välja tuua sarnaseid sõnu, vaid soomeugri ühissõnu, st tänapäeva soomeugri keeltes leiduvaid soomeugri algkeelest pärit sõnu. Minnekon (arutelu) 1. september 2023, kell 17:24 (EEST)

"vaid soomeugri ühissõnu, st tänapäeva soomeugri keeltes leiduvaid soomeugri algkeelest pärit sõnu." Need sõnad tabelis on tõesti soomeugri ühissõnad. Velirand (arutelu) 1. september 2023, kell 17:43 (EEST)

Tabeli keelte järjestus võiks olla keeleharude kaupa, praegu tundub juhuslik. Tekib ka küsimus, mida mõeldakse mordva keele all kui ersa ja mokša (mordva keelerühma 2 keelt) on juba tabelis olemas. Ja miks on puudu saami, vadja ja isuri? --Minnekon (arutelu) 1. september 2023, kell 18:59 (EEST)


Arutelu:Präänik

Selles vaimus võib kirjutada küll. jutt taignast võiks olla omaette alajaotus:

Alguses peaks olema prääniku definitsioon. Selle võib lisada ka keegi teine. Andres 31. detsember 2005, kell 15.18 (UTC)
<P>Mõtlesin sellele aga ei leidnud head sõnastust, jätsin selle esialgu lahtiseks. Aga kas sellises stiilis on mõtet jätkata. artikkel tuleb iseenesest suhteliselt pikk ja põhjalik (õppematerjal). Sarnaselt saaksin kirjutada enamvähem kõikite taignate kohta. Nipi 31. detsember 2005, kell 15.19 (UTC)

See ei ole sugugi liiga pikk. Vikipeedia peab olema põhjalik.

Võib-olla aga peaks olema eraldi artiklid "Präänikutaigen" jne.Andres 31. detsember 2005, kell 16.13 (UTC)
See on alles artikli algus jätkan redigeerimist peale aasta vahetust. Siinkohal head aastavahetust. Eks pärast arutame kuidas jagada ja liigitada teen baasmaterjali vast kogenenumad aitavad jagada ja liigitada kogenenumad. Tänud andresele koostöö eest. Nipi 31. detsember 2005, kell 16.26 (UTC)
Aga mis on piparkoogi ja prääniku vahe? --Metsavend 31. detsember 2005, kell 17.38 (UTC)

Nii palju kui mina aru sain, on piparkook üks präänikute liik. Andres 31. detsember 2005, kell 17.54 (UTC)

Sattusin artikli otsa ja tundus, et sissejuhatav osa vajab veidi kulturoloogilist juttu. Hakkasin uurima, kuid esialgu leidsin vaid venekeelset materjali. Sellest ka praegune sisu. Kas oskate öelda kuidas nimetakase Präänikut inglise keeles? Kui on teadjaid, siis saab edasi uurida... Wikitomcat 14. märts 2006, kell 23.32 (UTC)

Präänikut üldiselt nimetatakse spice cake, siirupipräänikut treacle cake, meepräänikut (meilgi tuntud vene präänikut) honey cake. Võimalik ka, et sõna cake asendatakse sõnaga cookie. Mõnikord kasutatakse vene präänikute kohta ka sõna pryanik või prynak. Andres 15. märts 2006, kell 06.39 (UTC)
Praegu on vikilingid valed, seal räägitakse peamiselt piparkookidest. --Metsavend 9. mai 2007, kell 16:32 (UTC)

Inglise vikis on ka märksõna :en:Spice cake, mis peaks präänikule või  prääniku liigile vastama. Aga paistab, et teistes keeltes prääniku ja piparkoogi vahel vahet ei tehta ning eesti keeleski on vist sellel sõnal kokanduses selline tähendus, mis hõlmab ka piparkooki: ka piparkoogitainas on vist präänikutainas. Asja tuleks põhjalikumalt uurida. Andres 10. mai 2007, kell 06:04 (UTC)
-----
Minu arvates võiks siin mainida ka seda, mille poolest prääniku- ja piparkoogitainas erinevad. Sest sarnasusi tundub neil olevat. Kuriuss 8. september 2019, kell 18:31 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.hleb.net/prjanik/index-r.html
** In Präänik on 2013-06-24 12:59:00, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Präänik on 2013-07-06 20:02:58, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:03 (EEST)


Kasutaja arutelu:Bigbadwolf

Tere tulemast Vikipeediasse, Bigbadwolf! Andres 31. detsember 2005, kell 19.43 (UTC)

Tere tulemast minugi poolt! Taivo 31. detsember 2005, kell 20.36 (UTC)

Ole hea ja loe korralikult läbi Faili üleslaadimine lehekülg, see ehk ei ole küll igas osas kõikse selgem, kuid juhtnöörid piltide kasutusõiguse ja failide nimede ning allika ära toomise kohta peaks selguma sellestki tekstistki. ... praegu on enamus, kui mitte kõik sinu poolt laetud pildid peatsed kustutamise kandidaadid --TarmoK 3. jaanuar 2006, kell 10.00 (UTC)
Eemaldasin pildi artiklist Erki Nool, kuna pildile ei ole siiani lisatud märget autori ning kasutusõiguse kohta. --WikedKentaur 7. jaanuar 2006, kell 20.05 (UTC)


Arutelu:Klaipėda

Klaipėda on Leedu ainuke meresadam.
Mis siin valesti on? Palangas ei ole reisi- ja kaubasadamat.
The Lithunian transport network is composed of 21,121 kilometres of modern roads, and 1,996 kilometres of railtrack. The country is served by airports for international passenger and goods transport in Vilnius, Kaunas and Palanga, while Klaipeda sea port offers international freight and passenger transportation by sea.
--Metsavend 31. detsember 2005, kell 20.53 (UTC)

Leedulastel on vastu Läti piiri Būtingė naftasadam. Ja juba aastaid. Ingliskeelsetele allikatele lisaks tuleb Euroopa selles piirkonnas uurida ka teiskeelseid. - Urmas 31. detsember 2005, kell 21.05 (UTC)

:Lisaks on veel sadamad, mis pole ei reisi- ega kaubasadamad. Meil on ju ka Lohusalu sadam. Neringas on meresadamad Nidas, Juodkrantes, preilas ja Pervalkas, lisaks on sadamad veel ventes,Šturmais, Kintais, Drevernas. Viimasest lähevad suviti väikesed merelaevad Kura säärele,, ja kuigi tegemist pole rahvusvaheliste reisisadamatega, kvalifitseerib sealne parvlaevaühendus nad kindlasti reisisadamateks.Palangas on lisaks Butingele veel Šventojis väikelaevade sadam. - Melilac (arutelu) 28. september 2017, kell 13:47 (EEST)
22. märtsil 1939. aastal andis Leedu Klaipeda piirkonna Saksamaale, lootes Saksamaa toetusele Poola vastu, kes okupeeris Vilniust.
Võiks arvata, et see andmine toimus vabatahtlikult ja Leedu algatusel.
. Kuidas soovitaksid sõnastada? Andres 25. jaanuar 2007, kell 17:33 (UTC)

:"okupeeris Vilniust" pole kõige õigem. 1939. aasta kevadeks olid Leedu ja Poola (kuigi küll Poola-poolse sõjaähvarduse toel) oma suhted vähemalt paberil korda saanud (see oli vist aastal 1935). 1939. aastaks oli Leedu tunnistanud Vilniuse kuulumist Poolale. Seega ei saa rääkida Vilniuse okupeerimisest. - Urmas 25. jaanuar 2007, kell 17:53 (UTC)
Väite, nagu oleks linna nimi olnud 1945. aastani olnud Memel, ma vaidlustaksin. Õigemini: Memel oli autonoomne Leedu piirkond, aga Leedu keskvalitsus nimetas teda tõenäoliselt ikka Klaipedaks.

Jutt on ajavahemikust alates 1939. aastast, mil linn oli Saksamaa koosseisus. Andres 21. aprill 2008, kell 18:42 (UTC)

: Siis küll. Jäi mul enne kahe silma vahele.

Edgar V. Saks. Memel – Muinas-Eesti asustusala. Võitleja, mai 1959, nr. 5, lk. 4–5.''
Võtsin välja, sest Saks ei ole üldse usaldusväärne autor. Taivo 17. detsember 2010, kell 16:40 (EET)

Olen nõus, et ta pole usaldusväärne, aga minu meelest ei tohiks Vikipeedia selle üle otsustada. Andres 17. detsember 2010, kell 21:22 (EET)
----
1323. aasta kevadel ja suvel tuli Leedu suurvürst Mindaugas suure sõjaväega Memeli alla, piiras seda, vallutas ta ja laastas Sambijat, sundides ordut oktoobris rahu otsima.
Kas siin ei ole mitte midagi segi aetud? Mindaugas mõrvati kusagil 1260 v 1261. a. Kas mitte ei olnud see suurvürst hoopis Gediminas? Aga võib - olla oli hoopis ikkagi Mindaugas e eelnimetatu hilisem nimekaim. Vaadake ise. Siiski tundub, et pidi olema Gediminas.

Jah, see oli tõesti Gediminas. - Melilac (arutelu) 28. september 2017, kell 14:13 (EEST)
----
"elanikke = 160 361 (2012)"90.191.119.98 24. märts 2013, kell 14:22 (EET)


Arutelu:Robert Jordan

Taivo, miks Sa kuupäevad eemaldasid? Andres 1. jaanuar 2006, kell 16.11 (UTC)

Üheski teises artiklis pole raamatu ilmumise aega, samuti rekordi püstitamise aega või autasu määramise päeva märgitud kuupäeva täpsusega. Nii et ühtluse saavutamiseks teiset artiklitega. Kas oleks parem kuupäevad tagasi panna? Taivo 1. jaanuar 2006, kell 16.24 (UTC)

Arvan, et mida täpsem, seda parem. Kui ilmumise aeg on võimalik kuupäevaliselt määratleda, siis tuleb seda teha. Rekordi püstitamise ajad ongitavaliselt antud kuupäevalise täpsusega. Andres 1. jaanuar 2006, kell 16.36 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tor.com/jordan/
** In Robert Jordan on 2013-06-24 13:14:46, 404 Not Found
** In Robert Jordan on 2013-07-06 22:37:13, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://193.40.240.76/sfbooks/teosed.asp?Autor=81&krit=Vorm
** In Robert Jordan on 2013-06-24 13:14:50, Socket Error: 'No route to host'
** In Robert Jordan on 2013-07-06 22:37:33, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:37 (EEST)


Arutelu:Antifa

Peale natsi-skinnide on fašistlike vaadetega veel ka näiteks Margus Lepa juhtivad Nõmmme Raadio

See on hinnang. Andres 1. jaanuar 2006, kell 21.43 (UTC)
Jajah, tuleb ka tasandada. --Lulu 1. jaanuar 2006, kell 21.49 (UTC)
Üks siia lisatud välislink ei puutunud üldse siia, samuti pidasin vajalikuks rõhutada seda, et antifad ei ole kommunistid ega paranoilised kurjategijad, see kui korrektselt ma seda tegin ei ole minu otsutada. Redigeerimisel paluks mõtte samaks jätta.
Kuigi paljud arvavad, et "antifa"-de eesmärk on oma riiki vihata, pole see tõsi.

See sõnastus tundub mulle imelik. Kuidas saab vihkamine olla millegi või kellegi eesmärk?
Antifa liikumine pole ka seotud Eesti Antifašistliku Komiteega.

See märkus peaks õigupoolest olema tagapool, sest see puudutab Eestit.

Kui palju pooldajaid või liikmeid sellel liikumisel Eestis on? Kas mõnda saab ka nimepidi nimetada?
Andres 9. jaanuar 2006, kell 15.29 (UTC)

Välja võetud:
''Antifad keelduvad austamast esivanemaid, kes sõdisid Eesti vabaduse eest.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. jaanuar 2007, kell 19:07 (UTC)
Viimasele lausele oli see lisatud:
''peale (nõukogude) vene patriotismi.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. veebruar 2007, kell 14:01 (UTC)

Siinne jutt ei lähe vähimalgi määral tegelikkusega kokku, siiani olen "antifa" nimega lehvitamas näinud ultranatsionalistlikke, rahvuslikku vägivalda õhutavaid vene fashiste.
Aga ega kusagil pole ju öeldud, et valetada ei tohi. 80.235.39.28 26. veebruar 2007, kell 20:52 (UTC)

Miks valetada? Mine siis natuke Lääne poole, kas või Saksamaale, ja leiad väga ulatusliku Antifa liikumise. Mis ei tähenda muidugi seda, et tegu poleks vasakäärmuslastega, aga kindlasti mitte fašistide, natsionalistide ega kaugelt mitte venelastega :)

Ja Eesti kohta on ju öeldud, et meie Antifa liikumine pole veel eriti arenenud. Seda enam, et eesti antifašistid ei ole traditsiooniliselt siiani Antifa sildi all meelt avaldamas käinud. Avalõikudes on ka selge märge erinevusele nendest vene natsionalistlikest antifašistidest esitatud.

Aga muidugi saaks ja tuleks artiklit tugevalt tõhustada ja täiendada. -- Toomas 26. veebruar 2007, kell 21:14 (UTC)

Ma ei tea, kes see tark oli, kes ansambli Shitflowers parem äärmuslikuks bändiks nimetas aga sellise hinnagu andmisega pani ta igatahes täiesti  võssa. Ansambel Shitflowers on antifaśistliku sõnumit levitav kollektiiv, kelle muusikas puudvad rassismile, homofoobiale ja faśismile õhutavad loosungid. Küll on aga lugusi mis otseselt faśismi vastu suunatud.

Artiklis oli väidetud ainult seda, et Antifa arvates on ansambli liikmete seas paremäärmuslasi, kellele nemad vastanduvad. Kas see tõsi on, seda ei oska ütelda. Kogu info selles artiklis nõuab kontrollimist. Andres 4. märts 2007, kell 13:19 (UTC)

Väga õige, et artikli neutraalsus vaidlustatud on. Antud hetkel on see kõik muud, kui neutraalne. Hetke seisuga on see väikese grupi isiklik arvamus, kuigi Wikipedia on just võimalikult laiale hulgale kasutajatele, et luua objektiivne ja seega informatiivne leht. Pole head ilma halvata ja halba ilma heata.

Erapooletu artikli saamiseks oleks tarvis, et erineva hoiakuga inimesed, kes asja tunnevad, selle artikli kallal töötaksid. Andres 8. juuni 2007, kell 10:27 (UTC)
23. märts 2007, kell 11:55 62.65.237.101 (arutelu) (→Antifa liikumine Eestis) versioon tundub hetkel
kõige neutraalsem.
Redigeeritud vahepealseks, ehk natukenegi neutraalsemaks. Siiski on vaja selle artikli kallal veel tublisti töödata, et see oleks informatiivne ja objektiivne.
Varasem redaktsioon:
Eesti Antifa liikumise eestvedajateks on peamiselt punkarid (nii nooremad kui vanemad {näiteks siinkirjutaja, endine J. M. K. E. liige}; et ümber lükata väärarusaamu, siis punkiga ei ole seotud natsi-punk, mida Eestis esindab Kojamees ja veel paar isikut). Peamisteks vaenlasteks on neonatslike vaadetega noored, näiteks natsi-skinheadid ja natsionaalsotsialistliku black metal'i austajad. Eesti Antifa liikumine peab neonatslikuks ka näiteks Margus Lepa juhitavat Nõmme Raadiot, erakondi Eestimaalaste Radikaalset Erakonda ja Eesti Iseseisvusparteid, organisatsiooni Eesti Patriootlik Organisatsioon (E.P.O). Neonatse, kellele Antifa vastandub, leiduvat ka erakonnas Isamaaliit, MTÜ Jalgpallihaiglas ning ansamblites Kulo, Loits ja P. W. A. (Preserve White Aryans) jt.
Andres 6. juuli 2007, kell 10:32 (UTC)

Neutraalsust tuleb muidugi taotleda, aga viimatine neofašismi prarandamine rahvusluseks moonutab mõtet. Jutt ei ole sellest, kes on neofašistid, vaid sellest, keda Antifa neofašisrideks peab. Andres 6. juuli 2007, kell 10:35 (UTC)
Tõsi ta on. Probleem on pigem selles, et paljud inimesed pole endale selgeks teinud fašismi mõistet ja lihtsalt tembeldavad valimatult erineva parempoolse maailmavaatega inimesi fašistideks.
Tegemist on tulise alaga mida erinevad huvigrupid suuresti erinevalt tõlgendavad, ja neutraalsust siin ei olegi ilmselt võimalik saavutada. Vikipeedia artikkel on muidugi lühike, sest meil ei ole antifa veel teemaks. Wikipedia oma on massiiivne, aga sellegi neutraalsus on kahtluse all (kuigi telje teises suunas, sest seal on toimetajate jäme ots vasakpoolsete käes).

Kas ei ole nii, et Antifa on üldse vastu rahvuslusele? Andres 8. november 2007, kell 11:20 (UTC)
----
Isamaaliitu erakonnana enam ei ole. Andres 8. november 2007, kell 11:20 (UTC)
----
Tõstan ära lõigu, mis käib antifašismi, mitte Antifa kohta. Antifa ei jagune liberaalseks ja militaarseks.--62.65.227.42 20. veebruar 2008, kell 10:40 (UTC)
----
"spontaanne antifašistlik liikumine" Kas on ikka igal maal nii väga spontaanne? Velirand (arutelu) 2. veebruar 2018, kell 16:22 (EET)

Võtsin välja. Tänapäeval pole tänavarahutusedki enam tingimata spontaansed. 2001:7D0:87CA:9180:2439:BE32:6950:CE9D 2. veebruar 2018, kell 20:05 (EET)
Artiklisse lisati mittetöötava lingiga viide (Burschenschaftliche Blätter, Ausgabe 2/2010. Schwerpunktthema: Extremismus von links: Antifaschismus). Ilmselt pole lisaja seda allikat ise siis lugenud, aga kust see siis kopeeritud on? Ja kust pärineb info, et fotol kujutatud demonstratsiooni nimi oli "Maha Saksamaa!"? Ma saan aru, et see väljend on osa ühest loosungist, aga kas ka terve meeleavalduse nimi? --Minnekon (arutelu) 4. veebruar 2020, kell 09:04 (EET)

Mis puutub fotosse, siis see on saksa wikist, all kirjas: Demonstration „Nieder mit Deutschland“ in Frankfurt am Main 2006. Lingiga on keerulisem. Olen kunagi lugenud küll. Aga tõesti, enam ei leia netist. Kuivõrd soovi korral saab nagunii sama autori muid kirjutisi kasutada, siis võib kustutada ka.--Zeitgeistkritiker (arutelu) 5. veebruar 2020, kell 01:32 (EET)

:Foto Commonsi lehel toodud allikas ütleb, et esmajoones oli see antisemitismi vastane ja seejärel Saksamaa vastane. Me peaks pigem seda järgima või siis fotol oleva loosungi teksti tsiteerima. Ehk sa mäletad, kas Claus Wolfschlagi hinnang põhineb mingil psühholoogilisel uuringul, argumentatsioonil või on see lihtsalt möödaminnes esitatud väide? Ainult tema refereerimine teeb artikli hetkel ilmselt mitteneutraalseks. --Minnekon (arutelu) 5. veebruar 2020, kell 18:04 (EET)

::Claus Wolfschlagi hinnang põhineb tema enda kui teatavaid vasakäärmuslikke liikumisi põhjalikult uurinud autori analüüsil. Iseenesest on ta hea autor antifa küsimustes, mitte kehvem kui Kasekamp Eesti paremäärmusluse vallas.Nüüd, mis puudutab fotot, siis mina ei näe praegusel kujul mingit probleemi. Ega ei ole ju meie ülesanne rahvapedagoogikat teha ja igal sammul vasakäärmuslaste kõige napakamatele loosungitele, tegudele jne õigustusi otsida. Võib ju tõlkida terve plakati saksa keelest: "Maha Saksamaa! Solidaarsus Iisraeliga! Kommunismi eest!" Kuidagi pikk vast siiski ja pigem läheks juba siis täiendavat selgitust vaja, sest "Maha Saksamaa!" on asi, millega enam-vähem iga antifa löömamees nõus on, Iisraeli pooldamine on hoopis polariseerivam küsimus nende seltsimeeste jaoks.PS. Kui tugined ainult Commonsile, võis sul ehk mõni asi kahe silma vahele jääda. Demonstratsiooni moto oli "Solidarität mit Israel! Deutschland das Existenzrecht entziehen." - ehk siis ikka 2 asja. ("Solidaarsus Iisraeliga! Saksamaalt eksisteerimisõigus ära võtta!") http://de.indymedia.org/2006/06/150265.shtmlZeitgeistkritiker (arutelu) 5. veebruar 2020, kell 19:29 (EET)

:::See, kas "iga antifa löömamees" selle sõnumiga nõustub, on eraldi teema. Foto allkiri annab hetkel siiski tõendamata infot, et fotol oleva demonstratsiooni nimi oli "Maha Saksamaa!" See väide tuleb millegi tõendatuga asendada.--Minnekon (arutelu) 6. veebruar 2020, kell 15:18 (EET)

:::Commonsis oli jah mitu asja esile toodud, aga esmajoones oli teemaks antisemitism (niipalju kui ma Google tõlke abil aru sain).--Minnekon (arutelu) 6. veebruar 2020, kell 15:22 (EET)

:::Claus Wolfschlagist. Kui võtta ette kõik autorid, keda võib Vikipeedia mõttes usaldusväärseteks pidada ja kes on Antifast kirjutanud, kas Wolfschlagi hinnang ühtib domineeriva seisukohaga või esindab ta harvaesinevat / teistega vastuolus olevat arusaama? --Minnekon (arutelu) 6. veebruar 2020, kell 15:26 (EET)


Kasutaja arutelu:Leino

Tere tulemast Vikipeediasse, Leino! Andres 2. jaanuar 2006, kell 05.58 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Betti Alveri mälestusmärk.jpg juurde lisaks skulptori õigusi puudutavale märgisele ka enda kui fotograafi õigusi puudutava sobiva vaba litsentsi märgis (selleks regideeri pildi lehekülge). Pikne 10. november 2010, kell 10:13 (EET)


Arutelu:Alo Mattiisen

copy-paste http://www.hot.ee/alomattiisen/elulugu.htm ? --TarmoK 2. jaanuar 2006, kell 17.22 (UTC)

Osaliselt langeb tekst kokku. Andres 2. jaanuar 2006, kell 17.31 (UTC)

: Ei ole tehtud copy-paste aasdressilt http://www.hot.ee/alomattiisen/elulugu.htm Lihtsalt kasutatud on samu algmaterjale. Pealegi töö selle artikkliga on pooleli Leino 3. jaanuar 2006

:: Mis materjalid need on? Kes nende autor on?

:: Kes on foto autor? Andres 3. jaanuar 2006, kell 17.55 (UTC)
Mattiiseni kohta võiks omaette mall olla. Viis isamaalist ja kõik muu. --82.131.109.135 15. juuli 2017, kell 22:29 (EEST)

Mall    --Tiia (arutelu) 15. juuli 2017, kell 23:04 (EEST)

:Tubli Tiuks! --82.131.109.135 16. juuli 2017, kell 04:22 (EEST)

:Minu arust võiks "Roheline muna" ka küllalt tähelepanuväärne olla, et seda mallis esile tõsta, aga kas veel miski, ei oska praegu öelda. Ei ole nii hea mälu. --82.131.109.135 16. juuli 2017, kell 04:24 (EEST)

:: Mõtlesin, et panen teatrimuusika loendisse aga selles poleks ühtegi loodud artiklit. Kõik oleksid punased lingid. Ainuke sinine link on Charlotte koob võrku aga see on raamat, mitte Alo teos. Hetkel on loendis "muu" ainult loodud artiklid ja ma arvan, et polegi sinna mõtet punaseid linke panna. Kui Rohelisest munast artikkel kirjutatakse, siis võib ka sellesse lisada. --Tiia (arutelu) 16. juuli 2017, kell 04:58 (EEST)

Alo Mattiisen sündis päiksepaistelisel laupäevasel kevadhommikul kell kolmveerand üheksa. - Kas entsüklopeediasse sobib selline stiil? Kõhutunne ütleb, et mitte. --kanakukk 22. veebruar 2009, kell 23:11 (UTC).

Samas on siin ainult faktid. Välja võib jätta "kevade", mis on liiane.  Andres 22. veebruar 2009, kell 23:20 (UTC)

: Siin on niipalju kopipeisti ja selle peaks hoopis ümbersõnastama foorum.ruja.ee. --Tiuks 23. veebruar 2009, kell 00:27 (UTC)

:: Me ju ei tea, kes siia on kirjutanud. Andres 23. veebruar 2009, kell 00:43 (UTC)

::: Aa, eespool mainib Leino, et ei ole kopipeist ja arvatavasti vikist on kopitud Ruja foorumi lehele. --Tiuks 23. veebruar 2009, kell 00:49 (UTC)

:::: Vähemalt artikli algupool tundub olevad kusagilt kopeeritud: on viideteta ja üsna emotsionaalselt ning hinnanguliselt kirjutatud (viimast üritasin pisut parandada). Artiklit saaks minu arvates täiendada, paljudes kohtades on infoaugud. Aastal 2016 tuli välja Mattiiseni eluloofilm, kust saaks kindlasti infot. Ei leidnud mingit teavet filmi "Supper-COMADOS" kohta. --Kairijan (arutelu) 10. märts 2018, kell 23:49 (EET)


Kasutaja arutelu:213.35.241.14

Tere, Kaido!
Palun vabandust, et Sinu autoriõigust rikutud on.
Palun selgita, kas oled nõus oma pildi(d) vabaks kasutamiseks andma. Kui mitte, siis me lihtsalt kustutame need. Andres 2. jaanuar 2006, kell 19.58 (UTC)

Tere!
Kui viited on autorile ja/või Reisijutud.com-ile, siis pole probleemi. Nii nagu Soontagana pildi alla lisasin.
tervitab
Kaido


Kasutaja arutelu:Sacerdos79

Tere tulemast Vikipeediasse, Sacerdos79! Andres 2. jaanuar 2006, kell 20.00 (UTC)

Tere!

Haldusüksuste artiklite reeglid on kirjas siin: Vikipeedia:Haldusüksuste artiklite reeglid. Tahad midagi muuta, kirjuta sellest enne lehel Vikipeedia arutelu:Haldusüksuste artiklite reeglid. - Urmas 15. jaanuar 2006, kell 22.52 (UTC)

:Vabandan! Kuna olen enam kui aastapikkuse ingliskeelse Wikipedia toimetamisel ära harjunud sealsete reeglite ja struktuuridega, siis kipun neid töötuhinas aeg-ajalt ka siia eesti Vikisse üle kandma. Mis pole muidugi vabandus, aga selline vabandav selgitus vähemalt! :) Samas oleks vist föderaalsete üksuste puhul veidi põhjalikum, riigi tabelit meenutav tabel asjakohane küll, aga tõepoolest - see vajab laiemat diskussiooni ja üldist konsensust. -- Sacerdos79 15. jaanuar 2006, kell 23.13 (UTC)

::Vajadusel võib neile teha nt lisatabeli esimesele otsa või teksti sisse. - Urmas 15. jaanuar 2006, kell 23.46 (UTC)

Seadsin Sind üles administraatorikandidaadiks. Palun teata leheküljel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus. Andres 10. veebruar 2006, kell 17.15 (UTC)
Oled nüüd administraator. Andres 20. veebruar 2006, kell 07.31 (UTC)

kle see et Miri stardiaeg oli 19. veebruar 1986 - 21:28 GMT - Ahsoous 20. veebruar 2006, kell 09.16 (UTC)

Sul pole vaja current events iga kuu uuendada, seda lehte ei kasutata enam. Selle asemel on sündmused maailmas. Peep 23. mai 2006, kell 16.14 (UTC)
Hello! I invite you to my site with word "sugar" in more than 300 languages (http://www.zucker.prv.pl). If you want, please register me to my guestbook (http://ksiegi.emix.net.pl/wpisz.php?user=zucker&lang=en). Have you word "sugar" in language, which is not available on my site? Please write me it! Thank you very much! Vector (talk)

Põhimõtteliselt on tunnustuse olemasolu ainus kriteerium. [Riikide puhul on küll tabel, kuid pole malli, ehkki kuluks vast ära.]
Tunnustatud riikidel on tunnustamata riikidega võrreldes see erinevus, et nende staatus (hetkel Hiinasid arvestamata) on selgeks vaieldud ja mingi muu riik ei pea neid oma provintsiks. Tunnustamata riikide osas on reeglina vähemalt kaks kardinaalselt vastandlikku seisukohta maa/ala riiklikust kuuluvusest; mõlemat tuleks arvestada - kellele haldusprovints, ehkki mässuline, kellele oma riik. Mitmel juhul on üldse küsitav, kas tunnustamata riik kujutab endast riiki või ajutist marionetti, mis endisest riigist eraldudes kohe uuega liitub, - kas näiliselt iseseisev riik (naaberriigi toel) on ikka riik? jne. Kumma poole asuda? Kui ikka mässuline provints teeb, mida naaberriigi kindralid ette ütlevad, siis millega üldse tegemist on? Võib-olla on Šveitsi kantonitel sellistest riikidest rohkem suveräänsust. Takkapihta on poliitviisakas meeles pidada, et tunnustatud riigid peavad kinni territoriaalse terviklikkuse põhimõttest; ka Eesti (meile on see olnud mõne aja eest äärmiselt oluline).
Ehk tuleks asjale läheneda mõeldes, kumb variant on vähem vale - iseseisvaks riigiks või haldusprovintsiks pidamine. - Urmas 28. mai 2006, kell 15.10 (UTC)

PS Vaatasin Transnistria artiklit: vene, inglise viki kasutavad riigi tabelit, saksa oma Transnistria artiklis riigi tabelit ei kasuta, poola ja prantsuse oma esitavad erineva andmevaliku (nagu sisuliselt meiegi). Seega ei kasuta mitte kõik riigi tabelit. - Urmas 28. mai 2006, kell 15.19 (UTC)

: Minu meelest on küsimuse asetus kunstlik. Tekstis on ju asi ära seletatud. Kas siis lugeja hakkab malli vormistuse põhjal otsustama, kas on tegemist riigi või haldusüksusega? Malli vormistusest ei tule see ju kuidagi välja. Mis siis sellest on, kui riigi malli kasutatakse? Andres 28. mai 2006, kell 15.21 (UTC)

::Riigi malli kui sellist meil ei ole. - Urmas 28. mai 2006, kell 15.24 (UTC)

::: Mis siis sellest on, kui riigi tabeli mustrit kasutatakse? Andres 28. mai 2006, kell 15.28 (UTC)

Vabandust jah, riigi malli tõesti ei ole, on tabel. Mina vaatasin ükskord üle Põhja-Küprose kajastamise teistes Vikides. 25 vikipeediast ainult saksa, kreeka ja slovaki omad ei ole kasutanud riigi tabelit (kui kreeklased seda teeks, siis vist oleks maailma lõpp lähedal...). Andmete täielikkus on tõesti keeleti veidi erinev. Aga see ei ole muidugi mingi näitaja – statistiliselt sage lähenemisviis ei pruugi veel olla õige.

Keeruline küsimus. Mulle endale tundub, et kui valdav osa riigi tunnuseid on olemas, siis võiks kasutada riigi tabelit. Samas tunnistan, et ka Urmase püstitatud probleemidest ei saa lihtsalt üle vaadata. Äkki peaks tegema mingi kolmanda variandi (tabeli/malli) tunnustamata riikide jaoks... mingisuguse kompromissvariandi? Aga tõenäoliselt ei ole see küsimus nii aktuaalne, et sellega vaeva nägema hakata.

Muideks, teemast veidi kõrvale kaldudes – praegu mulle meenub, et inglise Wikis on vähemalt USA osariikidel ka sama täielikud tabelid kui riikidel... Šveitsi kantoneid pole vaadanud.

-- Sacerdos79 28. mai 2006, kell 16.14 (UTC)

:Ilmselt oleks neile vaja täiesti oma tabelit. Neil maadel pole omi rahvusvahelisi koode, doomeneid jms, on tihti kaks administratsiooni (nt nagu Abhaasias - üks abhaaside endi, teine Gruusia oma). Päris kahes tulbas võrdlevat tabelit teha ... - segadust tekitavad tunnustamata riigid, mille territoorium on ühe osapoole poolt halduslikult jagatud (nt Mägi-Karabahh, Osseetia või ka tagatipuks kasvõi Tiibet). Kui riiki kontrollib mõne muu riigi sõjavägi, peaks sellele ka koht leiduma. Mida teha Somaalia omadega? Ja milliseid neist riikideks lugeda? - Urmas 28. mai 2006, kell 16.28 (UTC)

:: Kui teha riigi tabel, tuleb lähtuda sellest, kuidas kõnealune riik ise ennast määratleb. Kui mõni ribriik ei ole rakendatav, tuleb see lihtsalt välja jätta. Nii toimime ju ka tunnustatud riikide puhul.

:: Riik ei saa olla võrdne haldusüksusega, ja muidugi võib ta vastata mitmele haldusüksusele või haldusüksuse osale. Juba sellepärast on haldusüksuse tabeli kasutamine eksitav.

:: Võib-olla tuleks tunnustamata riigist rääkivas artiklis kirjutada ainult otseselt  riigiga seonduvast. Haldusüksuste kohta peaksid olema eraldi artiklid. Andres 28. mai 2006, kell 17.23 (UTC)

: Olles mõelnud üle öö kõigi variantide peale, kaldun ma ikkagi toetama Andrest ja leian, et kui territoorium ennast ise riigina määratleb, de facto riigina eksisteerib ja omab valdavat osa riigi tunnuseid, siis tuleks seda ka riigina käsitleda. Puuduvad andmed saab tabelist välja jätta nagu Andres mainis, kõiki muid eripärasid kajastada aga artikli sisus, alustades kas või tutvustust juba lausega, milles on öeldud, et tegu tunnustamata riigiga. Probleemsed on tõesti ehk alad, kus on paralleelsed reaalset võimu evivad administratsioonid, aga mõned juhtumid on küll väga ilmsed – näiteks Põhja-Küpros ja Transnistria. See ei tähenda, et nüüd tuleks hakata neid haldusüksuse malle kohe paaniliselt riigi tabelite vastu vahetama, aga ideaalis võiks minu meelest selleni jõuda küll. Või siis jääda ikka selle juurde, et tekitada neile hoopis eraldi tabel. Haldusüksuse mall on aga neist kolmest minu meelest halvim lahendus.

: Võib-olla oleks hoopiski tark veel teiste arvamusi koguda, et mingi üldise konsensuseni selles küsimuses jõuda.

: -- Sacerdos79 29. mai 2006, kell 17.50 (UTC)
Küsimus:Miks raamat"Kuldne kroon eesti lipul"Kus on ka hea interv.Einar Laignaga,ei kõlvanud teiste Kirjutiste juurde??Samuti teised kustutstud viited?Inimene saaks ju vaid rohkem temast teada ja mida rohkem allikaid,seda vähem on info ühekülgne.On vist nii?Või ma eksin?--Krizz 4. september 2006, kell 10:31 (UTC)
RE_Selge,selge!Ja jõudu!Vastus ammendav !Lihtsalt tekkis küsimus-miks?Sai ju ise ka veidi seda artiklit torgitud :)
Tere Sacerdos79 ja aitäh abi eest. Sattusin Vikisse täiesti juhuslikult ja leidsin sealt üllatuseks eest omanimelise tühja koha koos sünniaastaga. Ootasin mõne aja ja mõtlesin, et kirjutan midagi enda kohta konkreetset - millega ma olen eluaeg tegelenud st meresõiduga ja kõige sinna juurde kuuluvaga. Esialgu ei ole veel kõik selge aga eks ma pisitasa õpi - kuigi vanus on juba küllaltki suur. Tervitades K. Aare (skype: kaarela

Olen JeeJee suomenkielisestä Wikistä. Olen mukana projektissa Elintarvikkeet. Projektiin kuuluu myös artikkeli Makkara, johon haluan lisää tietoa muiden maiden makkaroista, artikkeli kun nyt on melko suppea ja käsittelee makkaraa vain Suomen osalta (vähän Ruotsinkin). Olisiko Sinulla tahota, aikaa, taitoa, tietoa, uskallusta tai viitseliäisyyttä täydentää artikkelia eestiläisten makkaroiden osalta?. Ei haittaa, vaikka et osaisi kirjoittaa hyvää suomea, voin muokata tekstiäsi. Jos haluat asiasta keskustella, tervetuloa keskustelusivuilleni, ole hyvä ja laita joka tapauksessa viesti, että tiedän sitten etsiä muita. Toki, jos osaat ehdottaa et-Wikistä jonkun taitavamman (suomea osaava), niin kirjoita siitäkin viesti. Kiitos jo etukäteen. -- JeeJee 80.221.56.130 5. detsember 2006, kell 17:07 (UTC)

Sorry for not writing in Estonian but I don't speak the language. On your English user page you write, "I do not promise anything", but I figure it won't hurt to ask. What I'd very much like is if you could translate two et.wiki articles into English: 149 protsess into "Trial of the 149" and 1. detsembri ülestõus into "Estonian insurrection of 1924" (and maybe also Viktor Kingissepp, but I shouldn't ask for too much!). This isn't urgent, but I'd very much like to see something on these subjects in en.wiki. Do you think you might be able to try? I have more material on the subject in English, and will be able to fix any grammatical mistakes. Thank you for your consideration. -- Biruitorul

Thank you very much for doing that first article - beautiful work! If you also feel like writing about the insurrection, that would be great, but I certainly appreciate what you've done so far. -- Biruitorul
----
Toomas, ära pahanda, aga uudis on sellises sõnastuses tõesti arusaamatu.  Püüdsin seda uudist leida, aga see mul ei õnnestunud. Kui Sa annad mulle lingi, katsun ise leida parema sõnastuse. Andres 1. mai 2007, kell 14:42 (UTC)
Leidsin selle uudise nüüd siit. Minu meelest  on seal mõeldud, et pärast seda sündmust suurenes nende riikide arv, mjillel on Taiwaniga diplomaatilised suhted, 25-le. Kahjuks ei ole selles uudises mainitud kuupäeva, millal sündmus toimus. Võib ainult oletada, et 1. mail. Andres 1. mai 2007, kell 14:47 (UTC)

In English: Hi. I work for Polish version of Wikipedia.
I have a really problem with a boy-band, named Steklovata, which are singing in Russian language but are living in Estland.
You can see and hear it there:
Steklovata from 2002 on YouTube.
But somebody downloaded a song as from Steklovta:
Probaly Steklovata 5 years later-in 2007. Is it this same group?! Now I have problem with them. I created for Polish Wikipedia notice about younger "version" of Steklovata. But what about new version? Is it realy Steklovata from 2007? Can you help to explaint it?
In Deutsch: Ich gruess Dich! Ich schreibe fuer polnische Ausgabe der Wikipedia. Ich habe jetzt ein echtes Problem mit der Jungen-Gruppe, die heisst "Steklovata" und welche sing in Russischer Sprache, aber lebt in Estland. Du kannst sie hier sehen und hoeren:
Steklovata von 2002 auf YouTube.
Jemand hat ein Lied runtergeladen, welches als von Steklovata gemelded wurde: Wahrscheinlich Steklovata 5 Jahren spaeter, in 2007. Ist es wirklich auch Steklovata?! Jetzt habe ich ein Problem. Ich schrieb Notitz ueber juengere Ausgabe von Steklovata. Aber was mit der neuer Version? Ist das wirklich Steklovata in Jahr 2007? Kannst Du mir helfen es zu klaeren? pl:Wikipedysta:Zboralski 3. november 2007, kell 00:04 (UTC)

Greating from Polish Wikipedia - Gruesse von polnische Wikipedia

Thank you for your explain! I changed allready this error on Wikipedia in file about Steklovta and "Chelsea" is not more presented as "Steklovata". Do you have any information, what happend actaully with Steklovata? Now I have to explain, why in Poland is Steklovta famous: a boy from this group, Александр Гуляев, is unbelivebal similar to one Polish Politician, noe-nazi: Roman Giertych. All people, who see both of they may to think, they are Family! Thank you for your help. Best wishes! Zboralski, 7. november 2007, kell 21:55 (UTC)

Kalevilinn on ajalooline fakt. See tuleks lisada artiklisse Petseri.
----
Palun vaata Arutelu:2008. Andres 24. jaanuar 2008, kell 20:43 (UTC)
----
Vaata, Toomas.
Ma ei usu, et minu eluvaade Sinu omast oluliselt erineb. Aga mina leian küll, et
Hale on vaadata kuidas keskealine naine ennast lolliks tegemast ei väsi.
on isiklik rünnak. See on väga solvav ja nii ei tohiks mitte kellelegi öelda. Ja minu meelest ei ole mingit lootust, et see kellelegi mõistust pähe paneb. Samuti ei aita see kaasa läbirääkimistele. Minul õnnestus AL  -ile asi selgeks teha isiklikus kirjas.
Ka mina ei tahaks, et meile kitsendusi tehtaks, aga ma tõesti ei leia, et   me peaksime ütlema, et rikume jah seadust, aga sinu hammas meie peale ei hakka. Meil ei ole ju selleks õigustust.
Ma ei tahaks, et Sa Vikipeediast lahkuksid.
Andres 11. veebruar 2008, kell 18:48 (UTC)
Kuidas tuleks Vikipeediat reformida? Andres 11. veebruar 2008, kell 18:59 (UTC)
Tere tulemast tagasi! Andres 17. veebruar 2008, kell 09:11 (UTC)
----
*Moskva Suurvürstiriik ei ole Moskva Tsaaririik.
----
Palun vaata Arutelu:Moskva tsaaririik. Andres 4. märts 2008, kell 16:14 (UTC)
----
Ma annan Sulle nüüd Su töö tagasi, eks. :-) --Epp 23. jaanuar 2009, kell 22:42 (UTC)

Hello! Thanks for your help and for quick reaction. I'm planning to expand articles on Estonian politicians in Polish wiki in the future, so I'm looking forward to cooperate with Estonian wiki users on this subject. Regards, Kimodin 10. september 2009, kell 09:02 (UTC)

Vabandust, et kustutatud jutu aluseks võtan, aga see on hea hakatus: "Kui ma tellin fotograafilt teenustööna enda foto, siis kuuluvad selle õigused igal juhul mulle, mitte fotograafile. Seega suure osa portree- ja dokumendifotode puhul saab küll pildil olev isik lubada või keelata oma foto kasutamise." Oled sa päris, päris kindel? Kas sa väidaksid sama ka teise tehnika abil valmistatud kujutise, näiteks tellitud portreemaali korral? Millel selline eristus juriidiliselt põhineb? Niivõrd, kui mina oma napi aruga mõistan, on võõrandatavad kyll varalised autoriõigused (õigus tehtud tööga raha teenida), kuid mitte muud, mittevaralised. See tähendab, et kui me avaldame foto inimesest, maalist või hoonest, on ikkagi vaja pildi autori nõusolekut, sõltumata maali või hoone omaniku või kujutatud inimese arvamusest; foto varaliste õiguste omaniku luba on meil kyll ka vaja. See on muidugi mu puhtisiklik tõlgendus; kui oskad veenvalt vastu vaielda, ole hea ja lase käia. --Oop 9. september 2011, kell 15:42 (EEST)

Oop, õigus, mõtlesin järgi ja seepärast kustutasingi. Siis lugesin veel, et selliseid debatte on meil siin ennegi olnud. Tõesti, autoriõigus ei saa üle minna, see jääb alati autorile. Üle saavad minna ainult varalised õigused. Aga mis teha siis kui foto on tehtud kunagi kuskil suvalises ateljees, kui selle autorit pole enam võimalik kindlaks teha – minu arvukate fotode puhul just nii ongi. Ükski fotograaf ei mäleta ju ka ise, et ta sellest või teisest inimesest on sadade ja tuhandete klientide seas pildi teinud. Sel juhul tuleks seda ilmselt käsitleda orbteosena ja rakendada viimasele kehtivaid sätteid. Nii nagu digiteerimisel tehakse teostega, mille autorit pole võimalik kindlaks teha. Ja isiklikel eesmärkidel on ju õigus endast tehtud fotot kasutada ka siis kui autor on teada. Enda tutvustamine entsüklopeedias võiks ju ka kuuluda isikliku eesmärgi alla. Vikipeedias on muidugi see häda, et foto peab olema kasutatav ka ärilistel eesmärkidel ja siin tekib juba probleem. Muidugi limiteeritud kasutust on meil siin ka varem lubatud, aga nüüd seda vist enam ei soosita.

Ma tahan lihtsalt öelda, et peaksime mingi mõistuspärase viisi nende tellimustööna tehtud portree- ja dokumendifotode kasutamiseks leidma, sest muidu ei saa me neist lõpuks ühtegi siin avaldada. Lõpuks keerame me oma kruvid nii kinni, et meil ongi siin ainult 70 aasta tagused fotod inimestest. Kui kujutatud isik ei suuda fotograafi identifitseerida, siis ütleme, et oleme teinud parima, et autoriõiguste omanikku leida ja kui keegi kunagi protesteerima hakkab, võtame lihtsalt maha. Kõige praktilisem lähenemine. Aga jah, portreteeritult peaks vähemalt küsima. -- Toomas 9. september 2011, kell 15:54 (EEST)

: Mõnes mõttes on kõige hullem häda see, et meie tegevus peab olema kooskõlas nii Eesti kui ka Ameerika seadustega. Ole korraga kits ja kala, uhh. - Aga jah, yhe foto kohta, mida sel kujutatu senise asemele pakkus, sain ma just teada, et selle varalised õigused oli ostnud yks organisatsioon, nii et põhimõtteliselt oleks vaja nii kujutatava, fotograafi kui ka õiguste omaniku nõusolekut - mõnd neist võib-olla mitte juriidiliselt (ehkki keegi ei oska praegu mulle seda väga veenvalt kinnitada), ent noh, ilus oleks ju. Lõpuks on lihtsam teha ise uus pilt. Ainult et... alati ei saa. Seepärast ma tahangi need vaidlused lõpuks väga konkreetse ja kindla juriidilise seisukohani viia ning, khm, selle seisukoha võimaluse korral seadusse suruda. Ausalt öeldes võiks ka seadus mõistuspärane ja yheselt tõlgendatav olla. --Oop 9. september 2011, kell 17:49 (EEST)
Tühistasin Vargase muudatuse... põhjuse panin sinna kirja, aga muidugi iseenesest oli su muudatus faktiliselt õige, samas aga juriidiliselt vale. Lause tuleb ilmselt tunduvalt pikemaks venitada või see jutt tsipa hilem kirjutada. -- Ahsoous 21. jaanuar 2012, kell 00:37 (EET)

Tere!
Suur tänu tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 14. juunil kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele. Samuti on see talgulistele ja žüriiliikmetele heaks võimaluseks omavahel tuttavaks saada ja väikse veini saatel natuke juttu puhuda.
Euroopa Maja asub Tallinnas aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate meie koosviibimisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu

vabandust kui teen midagi valesti, kuid ma ei saa aru kuidas siin teiste inimestega suheldatakse. Olen wikis kasutajana uus kuid lugejana väga kaua aegne olija. Teatud artiklid mis mind huvitavad ja tundub et mingil määral kattuvad meie huvid. Isiku autobiograaf Henn Rooneem on mu vanaisa ning tahaksin lisada sinna huvitavat teksti nagu ka inglis keelsetel saitidel on. Kuid tundub, et reeglid on siin veidikene teistsugune, näit. sugupuu jne. Ega erilist küsimust ei olegi, lihtsalt kui ma midagi lisan ja muudan, siis vaatan, et kohe on teistmoodi muudetud. Et kas ma teen midagi valesti või ma pean koguaeg kooskõlastama isikuga kes algul kirjutas selle? Sooviks nõu ja abi, et edaspidi saaksin käituda õigesti.
Kuidas võiks eesti keeles olla Благовещенская церковь) - Melilac (arutelu) 5. aprill 2016, kell 21:31 (EEST)

Царква ўзьвіжаньня Сьвятога Крыжа, vene keeles Церковь Воздвижения Святого Креста: Kuidas võiks sellel eestikeelne nimetus olla? - Melilac (arutelu) 20. august 2015, kell 18:07 (EEST)

Tln 1975 (vene-eesti) ütleb: ...воздвижение kirik.  (креста господня) ristiülendamis-päev (14. sept.); воздвиженский kirik. ristiülendamis- (церков);...  —Pietadè (arutelu) 20. august 2015, kell 18:47 (EEST)

Küsiti peremehe käest, aga ma siis vastan ka: kui järgida seda sõnastikku, siis tuleb välja: Püha Risti Ülestõstmise kirik. EAÕK-s nimetatakse seda püha ristiülendamise pühaks või kalli ja elavakstegeva risti ülendamise pühaks. Andres (arutelu) 20. august 2015, kell 19:52 (EEST)

: Tuhka pähe raputades (kustutasin/teisaldasin enda poolt kirjutatust üleliigsed "a"-d välja), tahtsin alustada "sissetungi peremehe territooriumile" vabandusega, aga, jäin jänni sõnastamisega...Воздвигать, ilmalikumalt, on ka "püstitama; taga kiusama"Pietadè (arutelu) 20. august 2015, kell 20:18 (EEST)

:: Noh, mina olin mõned päevad eemal ega vaadanud siia. Midagi targemat ma ka lisada ei oska. Kuna ühtlustatud terminoloogiat meil kahe õigeusu kiriku vahel ei ole, siis saab lähtuda vastavalt soovile ühe või teise sõnakasutusest. MPEÕK eeliseks on see, et olulisemad terminid on vähemalt andmebaasiks koondatud ja vajadusel saab sellele viidata. -- Toomas (arutelu) 22. august 2015, kell 18:22 (EEST)

Kui Vana Testament on Piibli osa, siis ei peaks mõlema kategooriat artiklitel olema. Adeliine 30. juuni 2013, kell 21:37 (EEST)

Jah, ma tean, et üks artikkel ei tohiks kuuluda samaaegselt kõrgemasse ja madalamasse kategooriasse. Ma olen raamatukoguhoidja, nii et märksõnastamine ja kataloogide ehitamine on mulle hästi tuttav tegevus. ;)

Ma kaalusin seda asja põhjalikult, aga minu jaoks kaalus selle printsiibi eiramise siin üles info leitavus. Oma kogemusest usuteadlasena oskan nimelt öelda, et keskmine inimene väga sageli ei tea, kas mingi tegelane kuulub Vanasse või Uude Testamenti. Seetõttu peaks kokku viima kaks vajadust: ühelt poolt eristada Vana ja Uue Testamendi tegelasi ning teiselt poolt omada terviklikku loendit kõigist Piibli tegelastest.

Kompromissvariant võiks olla see, et me tekitame artiklina Piibli tegelaste loendi ega püüa neid kahte kategoriseerimise seisukohast vastandlikku vajadust ühendada kategooriate tasandil. Võime seda veel arutada, kategoriseerimise ühtluse säilitamise seisukohast on see ehk kõige mõistlikum lahendus. -- Toomas (arutelu) 30. juuni 2013, kell 21:50 (EEST)

:Vot, minu arvates on see väga hea, et meil on nii kategooriad kui loendid, mis üksteist täiendavad. Piibli tegelaste loend on muideks olemas. :) Adeliine 30. juuni 2013, kell 22:08 (EEST)

:: Näed siis, ma ei olnudki tähele pannud. Ma arvan, et siis koristame tasapisi selle Piiblitegelaste kategooria artiklitest üldse ära ja jätame selle n.ö ülemkategooriaks. -- Toomas (arutelu) 30. juuni 2013, kell 23:40 (EEST)

Kui võimalik, tahtmist ja aega leiad, siis palun aita kaasa mõelda: Vikipeedia:Üldine_arutelu#B_teema. --kanakukk (arutelu) 19. september 2013, kell 19:04 (EEST).
----
Aitäh Krimmi kriisi paranduste eest! Andres (arutelu) 12. märts 2014, kell 10:34 (EET)
----
Siis on ju hästi, kui mul õnnestus sind lühipuhkuselt tagasi meelitada. Vikipeedia võidab sellest. Aga mis puudutab arusaama, et arutelud säilitatakse, siis see pole otseselt seotud minu vaimse seisundiga. Eestikeelses Vikipeedias küll on aruteludega mõnikord pisut hoolimatult ümber käidud, aga mujalpool on tavaline, et arutelu kui redigeerimisloo oluline osa säilib. Miks sa peaksid laskma ennast vanast kommentaarist eksitada? Kommentaarid on aruteludes ilusti dateeritud ja hõlpsasti kokku viidavad artikli vastava redaktsiooniga. Ja see on üleüldine, et arutelud sisaldavad asju, mis pole enam (päris) aktuaalsed, seda isegi eesti Vikipeedias, nii et intuitsioon samuti ei peaks käskima vanast arutelust tingimata valesti aru saada. Küsimus, mis antud arutelus esitati, pealgi võib artikli redaktsioonilugu uurides kergesti jälle tekkida. Pikne 21. mai 2014, kell 13:01 (EEST)

Asi polnud Sinus. Vabandust kui nii tundus. Mind tõi tagasi hoopis midagi muud. Aga arutelude osas ma ei nõustu Sinuga endiselt. Diskussioonide säilitamine, mis ei ole ajakohased ega sisalda artikli kujunemise seisukohalt vajalikku teavet, ei oma mitte mingisugust väärtust. Ma ei ole kunagi kustutanud arutelusid, mis sisaldavad vaidlusi-vestlusi mingi sündmuse tõlgendamise, artikli struktureerimise vms suhtes. Kui aga kommentaar osutab mingile ammu likvideeritud puudusele, mille üle ei ole isegi vaieldud, siis on selle säilitamine täiesti tarbetu. Antud juhtum oli ilmekas näide, sest sisuliselt ei osutatud seal ühelegi puudusele ega ebakõlale ja ma ei näe mingit põhjust ega võimalust, et taoline küsimus saaks tagantjärele uuesti tekkida. Me oleme sellel teemal Sinuga ennegi vaielnud ja ilmselt ei saavuta ühist seisukohta. -- Toomas (arutelu) 21. mai 2014, kell 13:09 (EEST)

et mõnikord kirjutan märksa pikemalt en wi-sse, kui siia; ja seal eriti nagu ua allikaid ei ei taheta, kui just "puust ja punaselt" ära ei tõlgi; eriala säänte, ja sugulased ka sääl (üts küll Premis paos), nii et siis huvitun, sõelun, ja kirjutan... — Pietadè (arutelu) 16. september 2014, kell 01:43 (EEST)

Ses seoses: appreciate your kind words, and, en et et w-s are completely different worlds, almost, every appreciation means a lot for me, yours especially, and io would like to deliver this hereby, io hope we can make difference (see page looks of ours), yet this brings along responsibility, not tiny, so, let's keep trying to follow the path. Thank you! (by the way, io=mina)—Pietadè (arutelu) 24. jaanuar 2015, kell 01:22 (EET)

Panin küll tähele, aga ei jaksa-jõua. Andres (arutelu) 1. märts 2015, kell 01:03 (EET)

Eh, ma tean, et Sina näed kõike. Ega ma mõelnudki, et Sina pead see ainus rabeleja siin olema, aga jah, nüüd, kus Eppu pole, oled Sa vist ainus, kellele saaks loota, aga tööd on Sul ka ilma kroonikata nii et tapab. Vanasti oli hea, Epp võttis üle, kui ma eemal pidin olema. Aga noh, eks püüan nüüd jälle jõudumööda edasi teha. Sa ju tead, et olen vana viriseja ja toriseja. -- Toomas (arutelu) 1. märts 2015, kell 01:13 (EET)

On Sul mingi isiklik probleem minuga? Muul viisil ma ei oska selgitada käitumist, et anonüümne kasutaja käib ainult ühe kasutaja artiklitele 10 minutit peale nende loomist viidete puudumise märkusi külge toppimas. -- Toomas (arutelu) 19. märts 2015, kell 14:26 (EET)

Ära võta isiklikult, mul ei ole probleemi ühegi konkreetse kasutajaga, küll aga viidete puudumisega. See, et juhuslikult on just Sinu artiklid kõige rohkem "ohvriteks" langenud, tuleneb ilmselt Su aktiivsusest ja tihedast pildilolekust viimaste muudatuste lehel. Aga muidu soovitaks küll hakata oma artikleid viidetega varustama, sest põhimõtteliselt need märked vastavad ju otseselt artikli olukorrale.

: Lihtsalt Sa jõuad need märkused nii kiiresti külge panna, et see tundus üllatav. :) Ükski minu viimasel ajal koostatud artikkel pole jäänud viitamata, nii et Sul ei pruugi nii väga tormata nendega. Ainult viidete puudumise tõttu pole ma tahtnud "pooleli" silti külge jätta, kuigi vast peaks. -- Toomas (arutelu) 19. märts 2015, kell 14:48 (EET)

Tere,
Oled osalenud arutelus uue esilehe tegemise kohta. Palun avalda oma arvamust uue esilehe kasutuselevõtu kohta siin.
Postituvi (arutelu) 18. aprill 2015, kell 18:44 (EEST)

Palun lisa leheküljele Ivo Kruusamägi kaitse. Postituvi 15. jaanuar 2016, kell 21:57 (EET)

Ma tegelikult aiman, kes selle vandalismiga seal tegelevad. See on see Tommi Grilli lasteaed. Aga jah, Vikipeedia sünnipäeval ei saa lasta sel jamal edasi kesta. Vaatan, mis teha annab. -- Toomas (arutelu) 15. jaanuar 2016, kell 22:05 (EET)

Palun muuda lehekülgede kaitset. Leheküljed on uuesti olemas. Postituvi 15. jaanuar 2016, kell 22:11 (EET)

Aitäh! Postituvi 15. jaanuar 2016, kell 22:14 (EET)
Palun kaitse lehekülge Harilik Kruusamägi. Postituvi 15. jaanuar 2016, kell 22:23 (EET)

Ei, rohkem ma sellega jamama ei hakka. See on Tartu ja Tallinna vikipedistide ühine ettevõtmine, las siis lõbustavad ennast niiviisi. Arvasin üldiselt, et ikka täiskasvanud inimestega on tegemist, aga ilmselt eksisin. Vähemalt ei ole konkreetne inimene enam naljade objektiks. -- Toomas (arutelu) 15. jaanuar 2016, kell 22:29 (EET)

Tere! Liivi Lõhmus pole huvitatud enda kohta käivast artiklist. Kas saaksid selle artikli ära kustutada? Või annaks keegi olulise põhjenduse, miks artikkel alles jätta? Kalev Kask 3. märts 2016, kell 15:56 (EET)

Tere Toomas! Vaatasin, et oled ilusti artiklisse Samasooliste abielu lisanud kaardi koos legendiga. Inglisekeelses Vikis asuvas artiklis en: Homosexuality alajaotuses "Law and politics" asuvat esimest kaarti (Worldwide laws regarding same-sex intercourse and freedom of expression and association) ei suutnud ma kuidagi ühes tükis liigutada. Ehk oskad nõu anda või selle ise artiklisse homoseksuaalsus alajaotusesse "Seadused ja poliitika" lisada. Kaardiga "Decriminalization of same-sex sexual activity by country or territory" õnnestub mul praegu ilusti koostööd teha.--Taavik27 (arutelu) 15. juuli 2017, kell 00:47 (EEST)

Sai vist tehtud. :) -- Toomas (arutelu) 15. juuli 2017, kell 16:53 (EEST)

Tere! Palun blokeeri IP 2001:BB8:2002:F00:7977:7AA2:B050:B1D1, kes vandaalitseb artiklites Homoseksuaalsus ja Pederastia.--Taavik27 (arutelu) 8. september 2017, kell 10:53 (EEST)
Ümbersuunamise oleks äkki võinud alles jätta, sest seda on varmgi juhtunud et inimesed kirjutavad jo ilmselt teadmata, et see alati nii ei ole.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. oktoober 2017, kell 15:57 (EEST)

Aa, sa mõtled Tkatšovi. No kirjutas Juhan, ta on vilunud kasutaja, leiab üles. Oleks keegi teine kirjutaja olnud, siis oleksin alles jätnud, aga tema puhul ei pidanud vajalikuks. -- Toomas (arutelu) 18. oktoober 2017, kell 16:06 (EEST)

Palun vaata artiklit Transsubstantsiatsioon ja arutelu. Andres (arutelu) 13. detsember 2017, kell 09:35 (EET)

Järgmiste piltide kohta tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et pilti tohib kasutada nimetatud litsentsi tingimustel.
* :Fail:Schvak.JPG
* :Fail:Tiiu Valm 2008.jpg
* :Fail:Janne Andresoo 2008.jpg
--Pikne 22. oktoober 2018, kell 20:50 (EEST)

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:11 (EEST)


Kasutaja arutelu:Taavi~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Taavi! Andres 3. jaanuar 2006, kell 08.33 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Taavi~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:17 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)