Arutelu:Andres Ehin

Eerik, kas Sul on sellist Andres Ehina pilti, mille tohiks artiklisse sisse panna? Andres

Kahjuks ei ole. Võrgus on paar pilti, aga tundub, et neid ei tohi kasutada. Eerik

Ma ei ole tegelikult kindel Ehina nime käänamises, kuid tundub, et ta ise eelistab a-tüvelist käänamist. Andres

Teatmeteostes on igal juhul "i". Kõnekad on ka Google'i arvud: "Ehina": 6 eestikeelset lehekülge; "Ehini": 102! Eerik
Ma arvan, et kolmandas lingis olevat pilti saab kasutada. Esimeses olevat saab kohe kindlasti, kuid see pole eriti hea.

Sellel leheküljel on Antoine Chalvini aadress. Ta ei maini piltide kohta midagi, aga peaks vist ikka küsima. Talle võib eesti keeles kirjutada. Teine võimalus on küsida Andres Ehinilt endalt mõni pilt. Nii võiks ehk saada kõige parema pildi. Andres 14:50, 14 Jan 2004 (UTC)

Ma ei tea, kas on võimalik korraga olla kooliõpetaja sölkuppide juures ja Eesti ajakirja toimetada. Peaks kontrollima, kas aastaarvud ikka on õiged. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 18:15, 26 Mar 2005 (UTC)

Minu arusaamise järgi ajalehtede ja ajakirjade nimed ei käi jutumärkides. Ainult teoste pealkirjad peavad jutumärkides olema. Andres 18:39, 26 Mar 2005 (UTC)
Tema luuletõlkemeetodiks on "hingemaastiku" edasiandmine. --- Mida see võiks tähendada? Iga luuletus ja iga luuletuse tõlge annab edasi hingemaastikku või siis k a hingemaastikku. Kui see "hingemaastik" midagi tähendab, siis tuleks seletada ning kui on võetud kusagilt, siis öelda, kust võetud.

Jah, see on tsitaat, tuleb allikas üles otsida. Andres 17. aprill 2009, kell 09:55 (UTC)
Nad valdasid vene ja saksa keelt sama hästi kui eesti keelt. Kodus valitses kosmopoliitlik õhkkond -- Kust need andmed? Eeldaks viidet.--Brita 17. aprill 2009, kell 08:40 (UTC)

Need andmed on vist ühest võõrkeelsest eesti kirjandust tutvustavast väljaandest, see tekst on ka veebis väljas. Tuleb pisut otsida. Andres 17. aprill 2009, kell 09:55 (UTC)
Väike tähelepanujuhtimine. "Esimesest abielust komiga" on Ehinil lapsed. Mõjub kuidagi imelikult. Sellistel juhtudel peaks inimesel ikka nimi olema. --Vikker 18. mai 2009, kell 06:29 (UTC)

Kui see nimi teada oleks, tuleks seda kahtlemata kasutada. Andres 18. mai 2009, kell 07:29 (UTC)
Kas eksin, kui ütlen, et siin ariklis on tunda autoriteksti? "...Jaan Kaplinski. Sõprus viimasega avardas tunduvalt Ehini silmaringi." "...elab Ly Seppeli isalt päritud majas". See võib kõik õige olla, aga eriti viimane lause on kuicdagi piinlik. Viiteid ka ei ole. --Vikker 18. mai 2009, kell 06:38 (UTC)

Suur osa siinsest materjalist refereerib Ehini intervjuud . Seal räägib ta ka sellest, kuidas Kaplinski teda mõjutas. Tegu on refereeringuga, mis võiks olla ka detailsem.

Minu meelest on oluline märkida, miks Ehin Raplas elab.

Viited tuleb tagantjärele otsida, kättesaadavat materjali uuesti läbi vaadates. Selle artikli kirjutamisel viitamisnõuet ega õieti -võimalust veel ei olnud. Andres 18. mai 2009, kell 07:29 (UTC)
Viidete asi on selge. Aga. Minu meelest on oluline märkida, miks Ehin Raplas elab, ütled Sa. Kas oluline on see, et tema ise või Ly Seppel on pärinud maja (muide artiklist ei selgu, kumb on pärija) või see, miks Ehin ei ela Tallinnas, Jenissei ääras või kus tahes mujal, vaid just Raplas? Saan aru, et kui inimene elab koos sölkuppidega, siis on see oluline detail, mis mõjutab tema loomingut (vähemalt võib mõjutada), aga Rapla ja naiseisa maja...? Kas see detail kuidagi kollaselt ei lõhna? Toon ühe näite veel, et küsida, mis vastab Vikipeedia olemusele ja mis mitte. Oletame, et tuntud isikul on raske, aga natuke piinlikuks loetav haigus, näiteks vaimuhaigus või suguhaigus. See mõjutab tema elu, suhteid avalikkusega, loomingut. Kas seda peaks siis mainima, et see või teine isik on diagnoosiga või on olnud mingis haiglas? Selliseid asju on. Aga kuidas jääb delikaatsete isikuandmetega? Inimliku, delikaatse suhtumisega? --Vikker 18. mai 2009, kell 08:02 (UTC)

Delikaatseid isikuandmeid muidugi ei avalda, ja üldjuhul ei saagi avaldada, sest need pole avalikustatud.

See, mis siin on maja kohta öeldud, on saadud usaldatavast avalikust allikast, mitte kuulujutust ega siseinfost. Tõsi küll, praegu mul ei õnnestunud allikast leida. Arvan, et seda on kas Andres Ehin või Ly Seppel mõnes intervjuus öelnud. Igatahes ei ole tegu delikaatsete andmetega või millegi sellisega, mida asjaosalised häbenevad.

Öeldu ei ammenda muidugi põhjusi, miks Andres Ehin Raplas elab, kuid minu arvates võimaldab olukorda paremini mõista. Kui me kirjeldame inimese elulugu, siis on elukoht (ja ka näiteks õppimis- ja töökohad, abielud ja lapsed) minu arvates olulised olenemata sellest, kas need tema loomingut on mõjutanud. Andres 18. mai 2009, kell 08:17 (UTC)
1. Jah, saan aru. Samas aga ei ole entsüklopeediaartikkel siiski monograafia, vaid virtuaalruumi lõpmatusest hoolimata siiski küllaltki kokkusurutud kirjutis. Lühikeses loos omandab värvikas detail suurema kaalu kui tal oleks pikas põhjalikus ja paljude eludetailidega monograafias. Lühikeses loos tekitab detail, et keegi elab Raplas naiseisa majas küsimuse, misk seda nii väga rõhutatakse, mida sellega tahetakse öelda ja üks assotsiatsioon oleks kurjema lugeja puhul, et tahetakse öelda: Ehin ei ole suuteline endale korteritki hankima vms. 2. Kas asi ei ole ka taustas, kontekstis, milles millestki räägitakse? Viisakas inimene teab, kus ja  mida sobib ütelda, jne. Praegune meeedia on loonud aga kujutluse, et kõik peab olema totaalselt avalik ja seda on hakatud rakendama ka mujal kui meedias. Kas totaalse avalikustamise põhimõte aitab kaasa entsüklopeedia tõetaotlusele? --Vikker 18. mai 2009, kell 08:57 (UTC)

1. Vikipeedia on ikkagi mõeldud olema põhjalik, mitte võrreldav kokkusurutud esitusega entsüklopeediatega. Arvan, et Vikipeedia artikkel peakski olema võrreldav monograafiaga (muidugi ei mahu kogu monograafia ühte artiklisse). Olukorra parandamiseks sobib üldjuhul kogu artikli detailsuse suurendamine. See konkreetne fakt tundub mulle siiski tähtsana. Võib-olla asjaosalised on sellest põhjalikumalt rääkinud, aga see on täitsa võimalik, et 1974. aastal oli see korteriprobleemi lahendus, hiljem aga teadlik eelistus. Ega siis korteri hankimine 1974. aastal lihtne polnud ega pole seda ka praegu, kui tegutsed humanitaaralal.

2. Totaalsest avalikustamisest pole siin juttu. Vikipeedia avaldab ikkagi seda, mis on juba avalikustatud, ja eelkõige seda, mis on avalikustatud asjaosaliste endi poolt või nende nõusolekul. Andres 18. mai 2009, kell 10:10 (UTC)
Kas Ehini romaanidena märgitud teosed on ikka romaanid? Oleks vist hea, kui selguks, mis osakonnas ja mis ametikohal ta ENE-s töötas. --Brita 22. mai 2009, kell 17:21 (UTC)
"Roheliste ja Kuningriiklaste nimekirjas" – see on ebamäärane ja ei ole ka keeleliselt õige (milleks suurtähed?). --Brita 14. aprill 2010, kell 12:16 (EEST)

täpsustasin [vvk.ee valimiskomisjoni] lehe abiga, lisasin viite. mulle tundub ebamäärane lause: "Taasiseseisvumise ajal oli ta poliitiline aktivist." selle võiks kuidagi lahti kirjutada, ise paraku paugupealt ei oska. Ohpuu 14. aprill 2010, kell 12:31 (EEST)
Hea parandus ja õige märkus. Sellel ebamäärasel lausel vist ei olegi erilist sisu, arvatavalt on see üksnes üleminekulause. Võiks seniks ära võtta, kuni midagi asisemat asemele on panna. --Brita 14. aprill 2010, kell 12:45 (EEST)

olla olnud Raplamaa Rahvarinde esimees. panen asemele.  Ohpuu 14. aprill 2010, kell 13:15 (EEST)

[[Kalev Ehin]]i kohta peaks olema eraldi artikkel. Miks peaks temast siin rääkima? Sugulust võib muidugi mainida, aga parem oleks, kui sugulusvahekord oleks selgitatud. Võib-olla ta on kauge sugulane. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. aprill 2011, kell 21:50 (EEST)

Infokastis on tekst: "Žanr sürrealism" Sürrealismi ei saa žanriks nimetada. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 18. aprill 2020, kell 22:08 (EEST)

Palun kontrollige üle, mis rahvusest oli Ehini esimene abikaasa - komi ilmselt pole õige, peaks olema sölkup või neenets. 2001:7D0:82DC:780:AD26:677:808D:A968 23. detsember 2021, kell 12:52 (EET)


Arutelu:Albaania

{{Hea artikkel mittevalitud}}
<small>Artikkel esitati 24. juunil 2007 [[Vikipeedia:Heade artiklite kandidaadid|hea artikli kandidaadiks]] aga kanditatuur ei leidnud toetust ja võeti 30. mail 2009 maha. Kui artikli seisukord on paranenud, võib selle uuesti esitada.<br />[[Kasutaja:Iffcool|Ivo]] 18. oktoober 2009, kell 14:45 (UTC) </small>

Aga ma leidsin ka veel need: 12 maakonda (qarqe, ainsuses - qark); Qarku i Beratit, Qarku i Dibres, Qarku i Durresit, Qarku i Elbasanit, Qarku i Fierit, Qarku i Gjirokastres, Qarku i Korces, Qarku i Kukesit, Qarku i Lezhes, Qarku i Shkodres, Qarku i Tiranes, Qarku i Vlores

Albaanias on jaotus "prefektuurideks" ja "distriktideks" (ma ei tea, kuidas oleks õige neid eesti keeles nimetada).
http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_Albanian_prefectures

Mõlemad jaotused tuleb eestikeelsesse Vikipeediasse panna. Ma ei tea veel, kuidas seda materjali jaotada põhiartikli ja detailsemate artiklite vahel. Igatahes ei saa põhiartikli mahtu liiga suureks ajada, muidu muutub see ebaülevaatlikuks.

Peale selle, albaania keeles tuleb märkida ka tähed ç ja ë, näiteks Qarku i Korçës. Andres

:: Ma leidsin selle juhuslikult, kuid pole andmeid milline neist on uusim. Ma arvan, et see viimane.--Egon

::: Ei, mõlemad jaotused käibivad korraga. Vaata linki ülalpool. Andres

Teen ettepaneku töötada üldine vorm riikide tutvustamiseks välja selle artikli peal. Andres 18:17, 19 Dec 2003 (UTC)

See on vaga hea artikkel, kuid ka pohjalik, ja sellise artikli tegemine iga riigi kohta votab kaua aega. Loodan et tulevikus tulevad koik artiklid riikide kohta sellised, kuid seniks ma proovin tabel-algused teha ja ka vapid-lipud yles laadida inglisekeelsest wikipediast.
Iga riigi kohta annab unikaalse ja sygava artikli kirjutada ja see Albaania on hea eeskuju. Ma sooviksin sygava artikli kirjutada Poola, Põhja ja Lõuna Korea kohta ning oma synnimaa Gruusia kohta. --Egon 18:25, 19 Dec 2003 (UTC)

: Suurepärane!

: Loomulikult tuleb kirjutada nii detailselt kui võimalik, ja teatud sügavuse saavutamisel tuleb juba üle minna kitsamatele teemadele pühendatud artiklite juurde.

: Arvan lihtsalt, et materjali paigutus tuleks läbi arutada ja paika panna selle artikli põhjal, sest siin on kõige rohkem materjali, ja siingi ei ole veel kaugeltki kõik läbi mõeldud. Ühtlustamise mõttes saab siis sellelt artiklilt eeskuju võtta. Andres 18:34, 19 Dec 2003 (UTC)

Ingliskeelses vikis on uus vapp. Mul ei ole andmeid vapi muutmise kohta.[[Kasutaja:Andres|Andres]] 05:18, 18 Jan 2004 (UTC)
Vapi muutmine ei ole kinnitust leidnud. Ingliskeelsesse vikisse pandi vana vapp tagasi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:15, 18 Jan 2004 (UTC)

Kas alapeatükis "Rahvad" olev välislink on kogemata valesse kohta sattunud? avjoska 1. juuli 2007, kell 22:47 (UTC)

Arvan, et mitte. Igatahes see sinna ei sobi ja ka link ei tööta, mistõttu võtsin selle sealt välja. Andres 1. juuli 2007, kell 23:28 (UTC)

Torujuhe viib Qytet Stalini naftaväljadelt Vlorë sadamasse
Mis põhjusel link siit Stalini juurde viib? Siim 22. september 2007, kell 07:30 (UTC)

Ma ei tea, kuidas see link siia sattus. Qytet Stalin on Kuçova endine nimi. Asendasin nime. Andres 22. september 2007, kell 08:46 (UTC)
Ekspordi ja impordi all on kenasti igasuguseid numbreid ära toodud, kuid kusagilt ei leia viidet sellele, mis aja kohta need käivad ja kelle andmetel. CIA World Factbooki järgi tunduvad nad oluliselt vananenud olevat. Siim 22. september 2007, kell 07:35 (UTC)
1000 elaniku kohta on 243 raadiot, 123 televiisorit, 49,7 telefoniühendust, 88,2 mobiiltelefoni ja 7,6 personaalarvutit.
Selliste andmetega on kaks varianti: panna viide juurde või visata artiklist välja. Siim 22. september 2007, kell 07:37 (UTC)

Ilmselt tuleb kas leida õige aastaarv või jätta need välja. Andres 22. september 2007, kell 08:46 (UTC)
(2001. Neid on massiliselt tekkinud alates 1990. aastate.
Siin tuleks prandada, aga ma täpselt ei saa aru, mida on tahetud öelda. Siim 22. september 2007, kell 07:39 (UTC)
Kas Albaanial peale Saksamaa mujal saatkondi polegi? Siim 22. september 2007, kell 07:41 (UTC)

Kindlasti on. Andmed ei ole ammendavad. Kogu artikkel tuleb üle käia ja kaasajastada. Andres 22. september 2007, kell 08:46 (UTC)

Selle peaks toimetajapilguga üle käima ja vajaduse korral kaasajastama. Andres 24. juuni 2007, kell 06:55 (UTC)

Kas alapeatükis "Rahvad" olev välislink on kogemata valesse kohta sattunud? avjoska 1. juuli 2007, kell 18:40 (UTC)

: Kogemata küll mitte, aga ta ei sobi sinna küll. Tundub, et see ei tööta, ja ma võtsin ta välja. Andres 1. juuli 2007, kell 22:55 (UTC)
. avjoska 1. juuli 2007, kell 22:57 (UTC)

. hästi kirjutatud --Dj Capricorn 16. september 2007, kell 18:35 (UTC)
. Majandust puudutav osa tuleb kaasajastada ja viidetega varustada. Siim 22. september 2007, kell 07:46 (UTC)
. Kindlasti tasub püüda see heaks artikliks teha, sest see on kõige põhjalikum riigiartikkel, aga siin tuleb kaasajastamiseks ja kompositsiooni tasakaalustamiseks tublisti vaeva näha. Andres 22. september 2007, kell 08:49 (UTC)
. Artikkel on küll mahukas, aga andmed on vananenud. Paljude arvandmete juures puudub nende aeg, seega jääb mulje nagu oleks see praegune seis. --Metsavend 19. november 2007, kell 11:34 (UTC)
----
Vana elanike arv: rahvaarv = 3 782 960 (2005) Taivo 1. september 2010, kell 16:38 (EEST)
----
"Albaanias on ka palju mustlasi (Sinti). Nende täpne arv pole teada, kuid neid arvatakse olevat 10% rahvaarvust." Natuke kahtlane? Kas tõesti nii palju? Ingliskeelses vikipeedias kirjutatakse: Romani 8,301 (0.3%) 90.191.119.98 6. juuli 2013, kell 17:00 (EEST)
----
Miks "riigikeele" juures ei või linki olla? Ma pole kindel, kas on arusaadav, et kilomeetrite arv näitab piiri pikkust. Iseseisvuspäeva kohta peaks artikkel olema. Andres (arutelu) 26. november 2014, kell 23:50 (EET)
Viimases muudatuses ma pole peaaegu ühegi parandusega nõus, sellepärast pöörasi tagasi. Andres (arutelu) 30. november 2014, kell 12:40 (EET)
Lausa imelik, et mõned aastad tagasi oli see hea artikli kandidaat. Praeguseks on info siin nii vanaenud, et ei tea mida sellega peale hakata. Vist ei jää muud üle kui kustutada. Siin on hulk arve ilma aastaarvuta ja viiteta. Nt Suurim sõltumatu päevaleht on Koha Jonë, mille tiraaž on 400 000 eksemplari. Millal? Mis on allikas? Praeguseks on see üks väike ajaleht paarituhandese trükiarvuga. --Metsavend 29. detsember 2014, kell 22:50 (EET)
----
Võib need alapealkirjad ka ära jätta. Norra ja vist veel mõne artikli puhul on alapealkiri "Asend, piir ja suurus", sinna kuuluvad ka äärmuspunktid ja ajavöönd, aga asendist räägitakse kindlasti ka artikli alguses. Andres (arutelu) 20. märts 2015, kell 18:05 (EET)
----
Kõrgeim täitevvõimuorgan oli kuni põhiseadusreformini presidendi nõukogu. Kas praegu ei ole? Mis praegu on? Adeliine 18. veebruar 2016, kell 23:57 (EET)
Asukoha tõttu Aadria mere rannikul on Albaania pikka aega olnud vallutuste sillapeaks. See vajab selgitamist. Adeliine 18. veebruar 2016, kell 23:57 (EET)


Arutelu:Baski keel

{{Hea artikkel mittevalitud}}
<small>Artikkel esitati 23. oktoobril 2008 [[Vikipeedia:Heade artiklite kandidaadid|hea artikli kandidaadiks]] aga kanditatuur ei leidnud toetust ja võeti 31. mail 2009 maha. Kui artikli seisukord on paranenud, võib selle uuesti esitada.<br />[[Kasutaja:Iffcool|Ivo]] 18. oktoober 2009, kell 14:40 (UTC) </small>

Väga huvitav artikkel. Üks väide siiski tundub küsitav. Prantsuse keele suure etümoloogilise sõnaraamatu järgi (''Le Robert historique de la langue française'') ei ole sõna ''bizarre'' baski keelest laenatud. See tuleb hoopis itaalia sõnast ''bizzaro'', mille päritolu ei ole tuvastatud; sõnaraamatu autorid väidavad igal juhul, et see ei ole hispaania ega baski keelest laenatud. Sarnasus baski sõnaga ''bizar'' "habe" tundub juhuslik olevat.
[[Eerik]]
Lisan siis sõna "võib-olla". Arvan, et tuttava sõna kas või võimalik päritolu mõnest vähetuntud keelest on märkimist väärt seik.
Andres

on baskide emakeel

See on minu meelest eksitav. Ta ei pruugi olla kõikide baskide emakeel ja ta võib olla mõne mittebaski emakeel. Andres 21. juuli 2008, kell 10:53 (UTC)
ega ole (kellele?) teadaolevas ajaloos kunagi suurem olnud.

Jätsin selle hoopis välja, sest niisugusel kujul ta ei sobi.

Vastuolu siin minu meelest ei pruugi olla, sest kuigi baskide leviala oli varem suurem, oli rahvastikutihedus nähtavasti väiksem. Andres 21. juuli 2008, kell 11:00 (UTC)

Levila kaardi juures võiks täpsustada, kas on mõeldud kogu Baskimaad või autonoomset piirkonda, samuti seda, milline piir kaardil jookseb. Võiks   ka lahti seletada, mis on kaardil kujutatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. november 2008, kell 13:11 (UTC)

Baski-eesti sõnastiku link on katki. --Oop 8. november 2008, kell 20:16 (UTC)
"Sõnavara on väga rikas" on veider lause. Millises keeles see siis vaene on? --Oop 19. november 2008, kell 13:59 (UTC)

Võimalik, et seda enam veebis pole. Andres 8. november 2008, kell 23:24 (UTC)

Märkus selle kohta, et murdeerinevused on väikesed, puudutas murdeerinevusi üldse. Võib-olla nad häälduses ongi kõige suuremad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. november 2008, kell 23:28 (UTC)

Ei leidnud praegu õiget kohta sellise lause jaoks: "5.–9. novembrini 2007 oli Tartu Ülikooli keeleteaduse ja -tehnoloogia doktorikooli külaliseks Zaragosa Ülikooli lektor Iraide Ibarretxe Antuñano, kes pidas nädala jooksul loengusarja baski keelest." Võiks iseenesest ju mainida. Lause on kyll otse K&Kst ning tuleb ymber sõnastada. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 19. november 2008, kell 13:55 (UTC)

Moodustab ta üksinda rühma (keelkonna) või on lihtsalt väljaspool keelkondi? Ma pakuks teist varianti. 195.50.205.87 18. juuni 2009, kell 20:31 (UTC)

Selle kohta öeldakse, et tegu on isoleeritud keelega. Öeldakse mõlemat: tegu on üheliikmelise keelkonnaga ja et ta ei kuulu ühessegi keelkonda. Kuidas on õige öelda, see sõltub keelkonna definitsioonis, mis võib olla erinev. Andres 18. juuni 2009, kell 21:56 (UTC)

Artiklis leiduv fakt, et hoolimata väikesest levialast on baski keelel palju murdeid. Peaaegu igas asulas on oma murrak on otsapidi esilehele jõudnud ja nüüd tekkis kahtlus selle paikapidavuses. Kas keegi palun otsiks selle kinnituseks viite või eemaldan ma selle esilehelt. Ivo 5. oktoober 2009, kell 17:56 (UTC)

Ei oska leida. Esimene lause on hinnanguline, teise kohta on raske andmeid leida. Parem eemalda. Andres 6. oktoober 2009, kell 05:53 (UTC)
----
"Baskikeelset kirjandust on ilmunud tohutult" "Tohutult" kõlab natuke imelikult. 90.191.119.98 22. juuni 2013, kell 12:11 (EEST)

"Tohutult" asemel võib öelda ka "väga palju", aga selle lause võib ka eemaldada, sest ta on üldsõnaline. Andres (arutelu) 22. juuni 2013, kell 16:49 (EEST)
----
Viimane link ei tööta Egon (arutelu) 14. november 2015, kell 18:05 (EET)


Arutelu:Babylon 5

Inglise- ja saksakeelses Vikipeedias on sellest sarjast pikad artiklid. Andres
Inglasi (ameeriklasi) ja sakslasi on rohkem ka kui meid ;-)))
küssa, et see pilt DVDdest on mõne kaasmaalse oma või leitud kuskilt ? --makruss 14. detsember 2005, kell 15.19 (UTC)
eelmisele lisaks : et kas pilt mõne kaasmaalase kogust ) vaatan praegust retros seeria läbi siis ehk lisan siia midagi ka- tuleb pikem ehk - saagu sinu tahtmine Andres - tulgu sinu wikipeedia ;)  ja head aasta vahetust kõigile ;-) '''--makruss 28. detsember 2005, kell 04.51 (UTC)'''
Too pilt on minu tehtud, nagu ka pildi enda selgituse/litsentsi juures kirjas.
Mõte on viia Babylon 5 alased artiklid mingisse mõistlikku seisu, kuna endal just hiljuti sai kõik ära vaadatud ja seega asjad suht värskelt meeles. Vähemalt peamiste tegelaste kohta peaks artiklid olema ja ilmselt ka rasside, organisatsioonide vms kohta. Mulle endale tundub, et kõige suurem abi oleks hetkel tegelaste kohta artiklite lisamisest, kuigi ka põhiartiklit saab muidugi täiendada.
Samas tekkis vahepeal tunne, et võibolla see rasse kirjeldav osa peaks olema eraldi artikkel v lausa neist kõigist eraldi artiklid. Põhiartiklisse jätta ainult igaühest paar lauset. Siis saaks neid ka linkida.
Paar mõtet on veel tekkinud. Ehk peaks tegema ühe malli, mis lisab umbes sellise teate, nagu inglise wikis on spoileri mall:

Hoiatus: Artikkel sisaldab sündmustiku üksikasju.

Mille mõte on see, et mitte ära rikkuda mõne huvilise vaatamisrõõmu. Seda tuleks ka filmide, raamatute vms puhul kasutada.
Ning ehk peaks ka lisama kategooria a la Telesarjad/Babylon 5, kuhu panna kõik selle maailma artiklid. Ma küll ei tea üldse, kuidas kategooriat tehakse. Kas selleks peab olema admin?
Väga segane lugu on piltidega. Tehniliselt poleks screenshotide lisamine mingi probleem (võtta inglise wikist või ka ise teha uued), need annaksid artiklitele märgatavalt juurde, Kuid küsimus, nagu aru saan, on litsentsis. Inglise wiki lahendab selle fair use kontseptsiooniga. Minu meelest võiks siiski üritada leiutada juriidiline konstruktsioon, mis kirjeldaks screenshotide kasutamist mittekommertslikul eesmärgil eestikeelses wikis vastavalt autoriõiguse seaduse vaba kasutamise kontseptsioonile. Kohalik ajakirjandus, TV jne (kommertskasutajad!) teevad seda oma artiklite ja saadete illustreerimisel iga päev, erilistest probleemidest pole nagu kuulnud. Saan aru, et Wikipedia üldiselt seda ei soosi, kuna kogu pildimaterjal peaks olema vabaks pruukimiseks ka kommertseesmärgil. Sel juhul aga muutuks filmi-, tele- ja muude sarnaste artiklite illustreerimine praktikas üldse võimatuks. --Archie 28. detsember 2005, kell 13.19 (UTC)

Selline mall võiks olla küll. Olen seni kasutanud  teksti "Ettevaatust, järgneb süžee" või midagi taolist.

Piltide kasutamine on takerdunud autoriõigusi reguleerivate seaduste vähese tundmise taha.

Arvan, et parem on teha rassidest eraldi artiklid. Andres 28. detsember 2005, kell 13.46 (UTC)
Piltide kasutamise kohta et miks peaksime uusi seadusi/reegleid välja mõtlema kui need juba olemas on ! see sama "fair use" mida wiki kasutab - oops aga ka siin wiki ! või ma eksin ???
siis, et omal ajal oli siin paari kodanikuga pisike mõtte vahetust kui sai kirjutatud artikleid StarTrekist ja Stargate'ist - nüüd on järgmine isik selle asja ülesse tõstnud - äkki oleks aeg see ära teha ehk Telesaadete alla katid Stargate StarTrek Babylon5 ja kas või Vaprad ja Ilusad (kui leiab mõne seda sarja vaatava isiku kes on suuteline ka sellest kirjutama pikemalt), mis puutub hoiatusse siis see võiks/peaks olema tootmises oleva asja kohta aga Babylon5 on ju juba läbi !
to Archie tore, et siin veel mõni scifi fänn on ;-)) - ehk peaks siia ka (Babyloni alla) jutu ka spin-offist nimega Crusade kirjutama ?
 --makruss 29. detsember 2005, kell 15.51 (UTC)
to makruss: Crusade'i kohta on mul mingi põhi isegi tehtud juba. Arvan, et see peaks jääma eraldi, mitte liitma Babylon 5 artikli külge. --Archie 13. jaanuar 2006, kell 18.32 (UTC)

vat selle fair use~'iga on kõigest hoolimata probleemid... see nimelt kehtib meerikamaal aga päris selge nende kasutamine siinses kontekstis pole... loe ise mis nad seal inglise keeles selle kohta ütlevad... (nii näiteks saksa ja poola vikis mittevabasid pilte ei kasutatagi) ... arvan, et meilgi tuleks siin see vastav arutelu läbu teha ning miskilmoel kokku leppida... Ahsoous 29. detsember 2005, kell 16.06 (UTC)

:kas keegi on küsinud mida eesti "autori kaitse" maffia selle kohta  ütleb ?  --makruss 29. detsember 2005, kell 16.25 (UTC)

:: vaata :Kasutaja:Boy/Autorikaitse - Ahsoous 29. detsember 2005, kell 20.01 (UTC)
tundub et seis on selline et tuleb teha ISE pilt plakatist, plaadiümbrisest TV ekraanilt siis  võib siia vabalt panna ...  või tundus kellegile teistmoodi ??  --makruss 31. detsember 2005, kell 03.20 (UTC)
Minule jäi ka sarnane mulje, kuigi olemuslikult ma ei suuda näha vahet, kas teha screenshot või kasutada selleks digifotokat (muidugi kehvem kvaliteet tuleb).
--Archie 13. jaanuar 2006, kell 18.34 (UTC)
mul kõik Babyloni osad DVDl olemas - võin ju teha paar screenshotti kukimuki - kui väga vaja on samas jälle arvestades asju ja muid kuna siin lingid lehtedele kus pilte rohkem kui rubla eest kas on siis siia neid pilte NII VÄGA vaja ???  --makruss 14. jaanuar 2006, kell 10.31 (UTC)

Kas ei oleks parem seda nimetada Neutraalsete Maailmade Liiduks? "League of Natons" on eesti keeles näiteks Rahvasteliit ning Non-aligned on sünonüümiks neutraalsusele. Kõlab sutsu paremini minu arust. Unigolyn 12. juuli 2006, kell 23.12 (UTC)

Arvan, et adekvaatsem tõlge on "Mitteühinenud Maailmade Liit", sest siin on vihje kunagisele "mitteühinemisliikumisele". "Liidu" suhtes on Sul õigus.  Tuleb aga arvestada ka tõlget, mida kasutati sarja eestikeelsetes subtiitrites. Ja mis see oli, seda ma ei tea. Põhimõtteliselt on asi lahendatav, kui me teeme ümbersuunamised ingliskeelselt variandilt ja võimalikelt eestikeelsetelt variantidelt.

: Kanal 2 tõlgete kvaliteet on niivõrd üle jala, et seda kanoonilise allikana küll kasutada ei taha. Al Bundy artikkel sisaldaks Kanal 2 tõlkeid järgides infot, et ta saavutas keskkoolis pesapalli mängides 4 touchdowni. Unigolyn 13. juuli 2006, kell 18.48 (UTC)

:: Jah, aga arvan, et kui me tõlgime teisiti kui seal, siis peaks olema ümbersuunamine (või kui artiklit ei ole, siis peaks sealset tõlget vähemalt mainima), muidu kaotavad mõned Kanal 2 vaatajad orientatsiooni. Andres 13. juuli 2006, kell 19.20 (UTC)

Kui alustad uut teemat, siis palun tee seda lehekülje lõpus. Andres 13. juuli 2006, kell 07.06 (UTC)

: Kolisin lõppu, vabandused. Unigolyn 13. juuli 2006, kell 18.48 (UTC)
Võtsin paar linki vähemaks. Väljamõeldiste, ehk siis fictioni puhul võiks lingitavate sõnadega olla tagasihoidlikum. Tõeväärtus, entsyklopeedia mõttes, on neil ju olematu. --Lulu 13. juuli 2006, kell 21.32 (UTC)

Minu meelest saab tõeväärtusest rääkida ka fiktsionaalses universumis. Küsimus on ainult detailsuse astmes. Andres 13. juuli 2006, kell 21.54 (UTC)
----
Peaks vist täpsustama, et K2 ei ole näidanud kõiki 5 hooaega (või olen ma midagi olulist maha maganud). Joel 29. september 2006, kell 20:55 (UTC)


Arutelu:Dünaamika

See on hea tekst. Hea mõte on esitada kõrvuti rangem ja vabam sõnastus.
Loodan, et minu väikesed kohendused mõtet ei moonutanud.
Meil on kombeks panna märksõna rasvasesse kirja.
Ma püüdsin ette näha nii palju siselinke kui võimalik. Kui on kohe näha, et mõnel sõnal või väljendil on mitu tähendust, siis on otstarbekas ette näha artikli pealkiri, kus sulgudes on valdkonnale viitav täpsustus. Sõna "mass" puhul ma eeldasin, et see tähendus, milles me teda siin artiklis kasutame, on põhitähendus.
Arvan, et meil tuleb ka artiklid "Mehhaanika" ja "Dünaamika" ümber nimetada, sest "mehhaanika" võib tähendada ka seda mehhaanikat, mida Tehnikaülikoolis õpetatakse, ja dünaamika võib tähendada ka vaikse ja valju vaheldumist muusikas. Andres

Andsin Vikipeediale iseloomuliku definitsiooni.--[[Kasutaja:Animagi|Animagi]] 11. juuni 2006, kell 03.23 (UTC)

Dünaamika (vastandina staatikale) tegeleb ka protsesside ajalise kuluga.  Otseselt ei ole siin midagi pistmist mehhaanikaga. Ott 11. juuni 2006, kell 09.30 (UTC)
Tegin dünaamikale täpsustuslehekülje.--Animagi 11. juuni 2006, kell 09.39 (UTC)


Arutelu:Filosoofia

Filosoofiat jagati kuni uuema ajani:
1) loogika (ehk õpetuseks mõtlemise korrektsetest vormidest);
2) füüsika ehk õpetuseks meid ümbritsevast maailmast (mille hulka kuulub metafüüsika kui õpetus algprintsiipidest);
3) eetika, mis on õpetus inimese kohast ja sellest, mida ta tegema peab. Sellega seoses kutsutakse eetikat praktiliseks filosoofiaks.
See materjal põhimõtteliselt kõlbab, kuid esiteks tuleb seda täpsustada ja teiseks tuleb sellele leida õige koht. ALGUSES ONGI JU SÜSTEEMNE ÜLEVAADE! ENNE UUT AEGA OLIGI ÜLIKOOLIS 4 TEADUSKONDA!!!

Teaduskonnad ei puutu asjasse. Olid filosoofia, usu-, õigus- ja arstiteaduskond.

Alguses tuleb selgitada, mida filosoofia all mõeldakse. Selline ajalooline jaotus on eksitav, kui ta ei ole õiges kontekstis. See koht ei sobi, sest ta katkestab mõtteterviku. Aga ma ei vaidle vastu, et see jutt võiks täpsustatud kujul selles artiklis olla. Artikkel on praegu poolik, see peaks olema tunduvalt pikem, siis leiaks ka õige koha.  Andres 16:06, 28 Aug 2004 (UTC)
Seda ei saa paigutada päris algusesse, sissejuhatussse, sest tegemist on ajaloolise, stoikutelt põhineva jaotusega ning sõnu "füüsika",  "loogika" ja "eetika" kasutatakse siin teistmoodi kui praegu.

Mis puutub lääne filosoofiasse, siis jutt ei ole ainult Euroopast, vaid ka näiteks Ameerikast ja Austraaliast. Andres 15:19, 28 Aug 2004 (UTC) mINGIT AMEERIKA V AUSTRAALIA FILOSOOFIAT EI OLE.

Mida tähendab, et Ameerika või Austraalia filosoofiat ei ole? Ameerika ja Austraalia kuuluvad ju samuti läänemaailma (või mis iganes sõna siin kasutada9 ja ka seal tegeldakse filosoofiaga, põhiliselt lääne filosoofiaga. Andres 16:06, 28 Aug 2004 (UTC)
** ja kAs need laused kõlbavad entsüklopeedia algusesse: Selliste küsimuste üle on mõtiskletud üle maailma ning mõneski kohas on kujunenud filosoofilised traditsioonid. Lääne akadeemilistes ringkondades mõeldakse filosoofia all tavaliselt läänemaailma filosoofilisi traditsioone, mille kogumit nimetatakse ka lääne filosoofiaks. MINGI ESSEE...

Kuidas Sina seda siis sõnastaksid? See on ju filosoofia mõistest arusaamiseks oluline seik.

Mis mõttes on see essee? Kas see on vaieldav, mis siin on öeldud?  Olen nõus küll, et on lahkarvamused selles asjas, kas ida filosoofia on filosoofia või piirdub filosoofia lääne filosoofiaga. Siin on püütud asja nii esitada, et küsimust ei ole ära otsustatud. Tuleb muidugi sellest pilemalt kirjutada kas siin või mõnes teises artiklis. Pakun, et võiks olla artikkel Filosoofia mõiste. Andres 16:06, 28 Aug 2004 (UTC)

:: Järgneva ma kirjutasin enne Sinu järgmise kommentaari lugemist.

:: Selliste küsimuste üle on mõtiskletud üle maailma ning mõneski kohas on kujunenud filosoofilised traditsioonid.

:: Palun selgita, miks Sa selle lause välja jätsid ja asendasid sõna "Lääne" sõnaga "Euroopa". Esimene lause kuulub ju eelmisega mõtteliselt kokku. Kui leiad, et eelmises formuleeringus  on midagi valesti, siis arutame. Palun ära jäta asju ilma põhjendusteta välja. Kui leiad, et midagi tingimata tuleb välja jätta, siis paiguta see aruteluleheküljele, et asja üle saaks arutada. Andres 16:30, 28 Aug 2004 (UTC)
TEE LÄÄNE-FILOSOOFIA JAOKS ERALDI SISELINK siin pikemalt seletada ei sobi. See portaal on praegusel kujul euroopa filosoofa. Ameerika filosoofiat ei ole olemas...(peale pommide) võibolla tekib sellel sajandil... SISSEJUHATUSES E ALGUSES TULEB KASUTADA NAPPI TEDUSE KEELT - KÕIK SELETUSED HILJEM VÕI SISELINGIGA!!

Mis mõttes see portaal on euroopa filosoofia?

Mida siin ei sobi pikemalt seletada?

Kuidas Sinu meelest tuleks sissejuhatus sõnastada?

Mis teaduse keelt filosoofia puhul peaks kasutama? Kas filosoofia on teadus?

Miks ei võiks artikli alguses kirjutada ükdarusaadavalt? Mina arvan küll, et just tehniline jutt peaks olema kuskil tagapool või spetsiaalsetes artiklites.

Miks peab jutt olema napp?

Kui Sa ütled, et Ameerika filosoofiat ei ole olemas, siis sa väljendad oma subjektiivset hinnangut? Või tuleb seda kuidagi teisiti mõista? Andres 16:30, 28 Aug 2004 (UTC)

:SORRY, KUI SA SELLISEID ELEMENTAARSEID ASJU EI TEA/OSKA SIIS SA EI SAA JU KEELATA TEISTEL WIKIT PAREMAKS TEHA!! vabandust, asi pole isiklik aga kegi ei tea kõiki valdkondi ma ei lähe füüsikutele seal midagi seletama. TEAD EHK MIS ON TEADUSLIK TEKST JA ENTSÜKLOPEEDIA ning MIS ON KOOLIKIRJAND?

:: Mis see elementaarne asi siis on, mida ma ei tea? Palun diskuteeri konstruktiivselt.

:: Palun arvesta seda, et entsüklopeedia kokkusurutud stiil tuleb põhiliselt ruumipuudusest. Aga ruumipuudust Vikipeedias ju ei ole. Andres 17:11, 28 Aug 2004 (UTC)
mis siin ikka diskuteerida - MA PANEN FILOSOOFIA JA RELIGIOONI VALLAS ÕLA ALLA!

Mis siin viga on?

Filosoofia defineerimine on ise filosoofiline küsimus. Esialgse määratlusena võib öelda, et filosoofia uurib kõige üldisemaid küsimusi.

Ma ei ütle üldse, et peab tingimata nii olema, nagu enne oli. Aga nii ka ei sobi, nagu Sina panid. Esiteks, "tarkusearmastus" on lihtsalt etümoloogia, mitte definitsioon. Etümoloogiat võib muidugi avada, aga seda ei tohi esitada definitsiooniga. Võrdusmärki ära kasuta, kirjuta laused välja. See on Vikipeedia stiil. Ja kui kirjutad etümoloogiat, siis kontrolli sõnu.

Diskuteerida on tarvis sellepärast, et Vikipeedia on kollektiivne looming ja tegevust on tarvis koordineerida. Eriti on tarvis diskuteerida juhul, kui tekivad ilmsed lahkarvamused. Muidu tekib lihtsalt redigeerimissõda.

Palun ära muuda artiklit enne, kui oleme kokku leppinud. Andres 17:29, 28 Aug 2004 (UTC)

See, et mingi sõna kohta ei ole eraldi artiklit, ei tähenda, et see sõna ei saa seletust. Seletus antakse artiklis, millele ümber suunatakse. Kui ühe ''mõiste'' jaoks on mitu ''sõna'', siis on artikleid ikkagi üks. Vikipeedia on mõistekeskne, mitte sõnakeskne. Sõnade jaols on Vikisõnaraamat. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17:33, 28 Aug 2004 (UTC)

Palun ära diskuteeri artikli sees.
Kuidas siis filosoofia on defineeritud? Selle kohta, mis on filosoofia, on ju filosoofide seas palju erinevaid arusaamu ja nad ei lepi selles naljalt kokku. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17:38, 28 Aug 2004 (UTC)

Enam-vähem kõik see, mis praegu artiklis seisab, on filosoofide seas vaieldav. Seetõttu see minu meelest ei sobi niisugusel kujul siia.
Teiseks ma avaldan protesti selle vastu, et varasem jutt on lihtsalt välja visatud. See ei ole hea tava. Kui keegi midagi välja viskab, siis ta peab seda põhjendama ning panema väljavisatu arutelulehele. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:43, 30 Aug 2004 (UTC)
Toimetamist vajab loetelude osa, aga jutu, mis sellele eelneb, ma vaidlustan peaaegu tervenisti.
'''''Filosoofia''' tuleb kreeka keele sõnast ''philosophia'' (<''phileo'' armastan + ''sophia'' tarkus).''
See on tõsi, et sõna filosoofia tuleb nimetatud kreeka sõnast, kuid pole kindel, kas ta on kokku pandud neist kahest sõnast või on selle lähtekohaks sõna ''philosophos''.
'''''Filosoofia on mõtteteadus''', maailma ja mõtlemise kõige üldisema toime uurimine. Sõna tähistab kellegi filosoofilist õpetust, ellusuhtumist, elutarkus.''
Esimene ja teine lause räägivad teineteisele vastu. Esimene kuulutab filosoofia teaduseks, teine tühistab selle väite. "Mõtteteadus" on filosoofia sünonüüm, kuid see ei tähenda, et filosoofia oleks sõna otseses mõttes teadus. Arvan, et vähemalt pooled filosoofid filosoofiat teaduseks ei pea, kõige vähem muidugi teadusfilosoofid. Sõna võib tähistada kellegi filosoofilistõpetust küll, ja ta tähistab ka ellusuhtumist või elutarkus, aga seda juba tavakeeles, mitte "teaduskeeles".
Arvan, et on mõeldud "maailma ja mõtlemise kõige ldisema ''toimimise''", mitte "''toime''". See on pisut ebamäärane. Kui selle asemele panna "seaduspärasuste", siis me saame midagi lähedast sellele, kuidas marksistlik-leninlik filosoofia filosoofiat mõistab. Aga näiteks Wittgenstein ja tema järgijad küll sellise definitsiooniga nõus ei oleks.
'''''Filosoofia eesmärk''' on õppida tundma filosoofilise mõtte kujunemist ja '''filosoofia põhimõisteid'''. Arendada kriitilist suhtumist mitmesugustesse elukäsitlustesse. Kujundada iseseisvat mõtlemist.''
Kõik need kolm eesmärki on minu meelest sekundaarsed või isegi tertsiaarsed. Kõlab usutavamalt, kui öelda, et need on filosoofia ''õpetamise'' eesmärgid. Aga öelda, mis on primaarselt filosoofia eesmärk, on väga raske. See on pigem filosoofiline küsimus, ja kohe kindlasti ei ole filosoofid selles ühel meelel.
'''''Filosoofia definitsioon''': Filosoofia on selgus mõtlemises, mõtlemise vormide tundmine ja arusaadav eneseväljendus (nii suuliselt kui kirjalikult).''
See "definitsioon" on minu meelest lausa absurdne.
Sellepärast ma vaidlustan artiklis öeldu paikapidavuse ja lisan sellekohase märkuse artikli algusesse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 02:10, 31 Aug 2004 (UTC)

Ümberkorraldused materjali paigutuses, mis Leon tegi, on minu meelest põhiliselt mõistlikud. Ma ei saa ainult aru, miks loogika, eetika ja teadusfilosoofia on filosoofia valdkondade alt välja jäetud. Kui on nii mõeldud, et metafüüsika, epistemoloogia ja aksioloogia on filosoofia põhivaldkonnad, siis see on mõnes mõttes tõsi küll, aga "aksioloogia" ei ole laialt kasutatav sõna. Võib-olla võiks teha rubriigi "filosoofia harud"?
Idamaade filosoofia alla tooduga ma olen nõus (panin ainult "budhismi" asemel "budism", sest kasutatakse kirjakujusid "budism" ja "buddhism") aga minu meelest lääne filosoofia alajaotused ei sobi.
''[[Kreeka filosoofia]] - [[keskaja filosoofia]] - [[renessans]] - [[baroki filosoofia]], [[valgustusfilosoofia]] - [[XIX ja XX sajandi filosoofia]] - [[Teadusteooria uued arengud]]''
Pakuksin sellised alajaotused:
[[Antiikfilosoofia]] - [[Keskaja filosoofia]] - [[Renessansifilosoofia]] - [[Uusaja filosoofia]] - [[20. sajandi filosoofia]]
Uusaja filosoofiat on raske jaotada, raske on vahet teha ka barokil ja valgustusel. "Teadusteooria uued arengud" on minu meelest üldse sobimatu pealkiri. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 02:30, 31 Aug 2004 (UTC)

Leon, Sa ei saa eitada, et artikli paikapidavus on vaidlustatud. Panin selle märkuse tagasi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 00:41, 3 Sep 2004 (UTC)

Mida see "Uued suunad filosoofias" võiks sisaldada? Minu meelest on see liiga ebanäärane pealkiri. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 01:39, 3 Sep 2004 (UTC)

Mõned seisukohad, märkused ja arvamused Andrese ja Leoni vaidluse küsimuses.
# Inglise vikis on filosoofia defineeritud, mis tähendab, et öeldakse, et filosoofia on... Seega võib seda saada defineerida, mida Leon vist püüdnud ongi. Aga
# minu filosoofia õppejõud Margus Mägi ütleb, et seda ei ole võimalik defineerida. See räägib omakorda selle kasuks, et võiks ära märkida, et filosoofia defineerimine on ise filosoofiline küsimus.
# Andrese põhjendused on üpris selged, miks ta soovib eelmist versiooni tagasi (ka siin arutelus)
# Leon tegutseb tihti veidi kiirustades, kasutades ohtralt lühendeid ja mitte-vikipeedia stiili, kuid
# samas proovib ta kõike selgesti ja lühidalt kirja panna, lihtsustades kohati liialt (minu arvates)
# Oma eemaldamisi Leon hästi ei põhjenda, kasutades stiili, et "kui sa aru ei saa, siis pole mõtet sinuga diskuteerida". Veidi arusaamatu.
# Andrese versiooni vorm on tõesti veidi esseelik, aga sisu minu arvates mitte.
# Vikipeedia on ennekõike lugejatele, mitte kirjutajatele. Sellest järeldub, et teaduslikkus ei ole eesmärk omaette. Inimesed loevad vikipeediat selleks, et millestki aru saada, mida nad ei valda.
# Mõnda asja võin üle küsida filosoofia õppejõult.
Mida teha võiks?
*Kummaski versioonis on osa tõde. Äkki keegi kolmas isik integreeriks need kokku, kumbki (Andres ja Leon) parandaks osa (põhjendustega!!!). Ma ei tea, kas mul endal seda aega jätkub. Ja kas üldse minu arvamust kuulda võetakse:) Jaan513 18:45, 7 Sep 2004 (UTC)

Aitäh arvamuse eest! Aga kes see kolmas isik võiks olla? Andres 19:00, 7 Sep 2004 (UTC)
Võib-olla tuleb hakata erinevaid allikaid kokku kraapima. TÜ sissejuhatavad loengud. Introduction to Philosophy. Indrek Meos: Mis on filosoofia?. Neid võib vist välislinkideks ka panna. Jaan513 19:57, 7 Sep 2004 (UTC)

Andrus Tooli filosoofia ajaloo konspekt. Minu mäletamist mõõda oli seal üsna mõistlik filosoofia definitsioon (filosoofia kui üks teoreetilise maailmamõistmise vorme).

Filosoofia defineerimise juures on häda selles, et eri aegadel on sõna 'filosoofia' tähistanud eri asju ja ka filosoofia ainest on nähtud erinevalt, nii et mingit ühist nimetajat leida on väga raske. Rääkimata juba sellest, et väide stiilis 'filosoofia on teadus, mille eesmärgiks on...' implitseerib üht teatud filosoofilist seisukohta, leksikon võiks aga jääda filosoofide kakluste suhtes neutraalseks. Priitp 20:40, 7 Sep 2004 (UTC)
Mina kolmandaks hakata ei taha, aga paar kommentaari ja märkust toon. Esiteks võiks olla siiski sõna päritolu sisse toodud, aga selle juures võiks olla ka märge teiste võimaluste kohta. Näiteks: Sõna Filosoofia tuleb kreeka keele sõnast philosophia (<phileo armastan + sophia tarkus). Teise teooria järgi on selle lähtekohaks sõna philosophos. Ja kunagi kauges tulevikus saab seda pikendada eraldi osaks, kus on sõna taust ja sellega kaasnevad probleemid täpsemalt selgitatud. Teine märge on mul definitsiooni kohta. Hetkel näha olev (vist Leoni kirjutatud) definitsioon on tõtt-öelda üsna segane ja eeldades, et jutt käib ikka teadusest, siis on ka ta õigsus küsitav. Vaatasin ENEst. Seal on kirjas "õpetus looduse, ühiskonna ja mõtlemise kõige üldisematest seadustest" Ma ei tea Viki sisereegleid veel piisavalt hästi, aga võib-olla saaks just seda fraasi kasutada. Kokku võiks osa teksti olla selline:
Filosoofiat võib pidada õpetuseks looduse, ühiskonna ja mõtlemise kõige üldisematest seadustest. Samas tuleb tunnistada, et see on vaid üks defineerimise võimalustest ja filosoofia definitsioon on ka ise filosoofiline probleem.
Kas midagi sellist või sarnast.
Ma ise midagi muutma ei hakka, aga kui teile meeldib, kasutage!
Lugupidamisega, --Mari 20:11, 7 Sep 2004 (UTC)

Leon, miks Sa jätsid loogikafilosoofia filosoofia valdkondade hulgast välja? Kas Sa leiad, et seda pole olemas, või pole see sinu meelest mainimisväärne? Andres 20:43, 8 Sep 2004 (UTC)
Topid oma esseed sinna tagasi ja ei näe, et osad vajalikud mõisted läksid kaduma!! Vaata ka mida teed --212.7.9.35 14:25, 24 Sep 2004 (UTC) kirjuta ise omale siia artikleid kui tahad. mina hakkan streikima

Kui ütled, mis kaduma läks, siis saad tagasi. Andres 18:54, 24 Sep 2004 (UTC)

Kuna ise ma lisada ei saa, siis pakun välja, et mõiste päritolu võiks siiski sees olla. Sõna Filosoofia tuleb kreeka keele sõnast philosophia (<phileo armastan + sophia tarkus). Teise teooria järgi on selle lähtekohaks sõna philosophos. Või midagi sellist. Lugupidamisega, --Mari 18:58, 4 Oct 2004 (UTC)

Lisasin etümoloogia. Täpsemalt tuleks sellest rääkida eraldi alajaotuses või koguni eraldi artiklis. Püüan hakata selle artikli kallal tööle: see nõuab veel palju täiendamist. Andres 21:53, 4 Oct 2004 (UTC)

"Kuulsate lääne filosoofide hulka kuuluvad X, Y ja Z" on sedavõrd vaieldava loetelu jaoks vale vorm. Kui on tõesti siiras soov seda loetelu millegipärast siin hoida (mitte lististada, mis oleks normaalsem), võiks kasutada fraase a la "...kuuluvad teiste hulgas..." vms, vältimaks lõpetatuse muljet.
Mari ettepanek etymoloogia kohta on ysna ontlik. Toetan igati.
"Filosoofia valdkondade" loetelu on ebapiisav; selle alla kuulub rida "Filosoofia teemadeks" nimetatuist. Kindlasti ei ole "teemad" ajaloofilosoofia jms ning jääk ei õigusta pealkirja olemasolu nii või teisiti.
Kui eespool on rõhutatud ida filosoofia vaieldavust, võiks sellele artiklina hiljem ka link järgneda. Samuti n-ö "rahvusfilosoofiate" loetelu (saksa filosoofia, inglise, prantsuse, hiina etc).
Yldse võiks eesti artiklite koostamisel võtta julgemalt eeskuju muukeelsetest; enamik ingliskeelseid artikleid on kyllalt hästi paigas, sest nad on ratsionaalsed. --Oop 02:38, 8 Oct 2004 (UTC)

Toetan kõiki Su ettepanekuid, ainult et etümoloogia täpsem käsitlus sobiks minu meelest paremini eraldi alajaotusse. Artikli algus ongi kirjutatud põhiliselt inglise viki põhjal, lihtsalt selleks, et see ei jääks tühjaks. Alajaotuse "Filosoofia terminoloogia" kirjutasin ise. Pean seal sisalduvat algajale vajalikuks teabeks, milles vaevalt on midagi vaieldavat. Mul ei oleks midagi selle vastu, kui Sa tõlgiksid siia materjali inglise vikist.  Kui on midagi vaieldavat, siis võib ju teksti muuta. Tõenäoliselt on artikkel kirjutatud analüütilise filosoofia traditsioonis. Kui tahad artikli kallal töötada, võtan selle kirjutuskaitse alt ära. Andres 20:39, 8 Oct 2004 (UTC)

Pyyan midagi kodus visandada ja tulen sellega lagedale, kui parem tundub. Eks siis saab otsustada. Kirjutuskaitse eemaldamisele järgneb tõenäoliselt toimetussõja uus voor, mis lisaks aja- ja närvikulule kaotab ka tööisu; sellega võiks ehk oodata. --Oop 01:58, 10 Oct 2004 (UTC)

:Et mind surnuks ei peetaks, riputasin toortõlke yles kui Kasutaja:Oop/Filosoofia. Palun arvustada ja karvustada, parem, kui paremaks teha. Kommenteerisin omaenese lehel (Kasutaja:Oop), siin korrata pole mõtet. --Oop 02:14, 21 Oct 2004 (UTC)

Tundub ypris kummaline jaotus: esiteks on ontoloogia ju metafüüsika osa, teiseks on gnoseoloogia vananenud (et mitte ytelda nõuk.aegne) termin, peaks kasutama epistemoloogiat. Mina pakuksin yldjaotusena: metafüüsika, epistemoloogia, keelefilosoofia, vaimufilosoofia, eetika, esteetika, ühiskonna- ja poliitikafilosoofia, teadusfilosoofia. Loomulikult on veel mitmeid filosoofiaharusid (nt loogikafilosoofia), mis siin reas olla võiksid, aga kusagil tuleb piir ka tõmmata. Jaan

Olen nõus, et selline jaotus ei kõlba. Minu meelest ei ole üldse võimalik esitada vaieldamatut jaotust ning sellisel kujul pole  seda alajaotust vaja. Selle asemel võib ehk rääkida võimalikest jaotustest, võib-olla näiteks rääkida, kuidas filosoofiat jaotatakse mõne ülikooli õppekavas või Blackwelli raamatupoes Oxfordis. Kas "gnoseoloogia" on vananenud, see on jällegi vaieldav (mina küll seda sõna ei kasuta, aga märksõnana peaks ta Vikipeedias leiduma). Jätan praegu selle jaotuse ära ning lisan need sõnad järgmisse alajaotusse, nimetades selle "Filosoofia valdkonnad". Loodetavasti võtame varsti artikli lukust lahti, siis saad ise toimetada. Andres 08:35, 13 Oct 2004 (UTC)

Jaan räägib õiget juttu. 'Gnoseoloogia' ja 'tunnetusteooria' võiks mõlemad epistemoloogiale suunata, ruumi ju jätkub (ja hea tahtmise korral saab sõnakasutuse spetsiifikat artiklis endas iseloomustada). Jaotus on piisavalt yldine, et töötaks ja piisavalt klassikaline, et enamik parandusettepanekuid taanduks täpsustusteks (mis võivad jääda eriartiklitesse). Suuremale osale peenjaotustest (sh loogikafilosoofiale) võib rahulikult viidata teadusfilosoofia all (tjah, ingliskeelse "teaduse" mõjul kaldub see praktikas kyll loodusteaduse poole, aga asi ei piirdu õnneks siiski sellega; isegi ajaloofilosoofia elab teadusfilosoofiaks nimetamise rahulikult yle). --
Oop 02:24, 16 Oct 2004 (UTC)

: Teen nüüd artikli lukust lahti. Mina isiklikult arvan, et valdkondade loendis võiksid olla kõik valdkondade nimetused (olenemata nende omavahelistest sisalduvussuhetest): neid on niikuinii vähe. Seda loendit tuleks hoida eraldi küsimusest filosoofia jaotamisest: toda küsimust tuleb käsitleda eraldi.

: Ülejäänud asju tuleks siis õiendada spetsiaalartiklites. Mis puutub teadusfilosoofiasse, siis nähtavasti tuleks eristada teadusfilosoofiat kitsamas mõttes (philosophy of science) ja laiemas mõttes. Sellest eristusest tuleks artiklis Teadusfilosoofia ka rääkida. Ajaloofilosoofia ja loogikafilosoofia problemaatika on kitsamas mõttes teadusfilosoofia problemaatikast nii erinevad, et need moodustavad kindlasti omaette valdkonnad, kuigi neid võib laiemas mõttes teadusfilosoofia alla paigutada.

: Sellega olen nõus, et "Gnoseoloogia" ja "Tunnetusteooria" võiks "Epistemoloogiale" suunata (vajaduse korral võib hiljem ümber mõelda), aga valdkondade loendis võiksid nad ehk märksõnadena sees olla, või siis pigem nii: Epistemoloogia (gnoseoloogia, tunnetusteooria). Andres 07:28, 16 Oct 2004 (UTC)

: Arvan, et "idamaade filosoofia" tuleks valdkondade seast välja võtta. Andres 07:35, 16 Oct 2004 (UTC)

: Kõige kuulsamate filosoofide loetelu on minu meelest üleliigne, sest see on tahes-tahtmata subjektiivne. Andres 07:37, 16 Oct 2004 (UTC)

:"Idamaade filosoofia" asemel on minu meelest eesti f-kirjanduses rohkem levinud "Ida filosoofia" (vrdl. "Lääne filosoofia", mitte "läänemaade filosoofia"). Aga ses suhtes on inglisViki liigitus kyll arukas, et Lääne ja Ida f. on "traditsioonid", f. valdkonnad/harud/jms on ikka sisu järgi. (Ja nende "traditsioonide" alla saab ajapikku ehitada ykshaaval "rahvusfilosoofiad" - mõiste, mis - vähemalt sisuliselt - on eesti kasutuses marksismi viljakal mõjul nähtavasti enam levinud kui inglises. Lokaaltraditsioonide kirjeldamisel on siiski mõte sees; samamoodi kyll, tegelikult, nagu ka nt "dominikaani" või "frantsiskaani" filosoofial. See pole puhtobjektiivne või baasliigitus, kuid oma eripära on olemas.) --Oop 01:29, 21 Oct 2004 (UTC)
Võtsin ja toppisin enda tehtud inglisviki tõlke ja siinse artikli kokku ja kõpitsesin natuke tulemust. See on praegu veel Väga Toores, aga võiks ehk olla hakatus. Ehkki tekst paisus juba yle iga mõistliku määra ja materjali peaks aina juurde tulema, võiks teha seal kallal töö kõigepealt lõpuni ja siis vaadata, mida saab istikuteks lõigata. --Oop 16:17, 19 Nov 2004 (UTC)

Esitades endale selle küsimuse kui võhik, kes tahab saada ühest vastust aga ei ole saanud. Tahaks kasvõi endale selle selgeks teha, mida teised, kogu maailmas - nii ajas ja kui ruumis, ei ole suutnud (ühest definitsiooni) luua ega kokkuleppida, siis nii see mulle tundubki kui lõputu tegevusena.
Aga vastust tahaks ja siis ma arutlen endamisi, ma mõtlen ja mõtlen-mõtlen, mõtetes jõuan ma ikka aina ja aina ühte ainumasse ja kindlamasse punkti - see on lõpmatus. Kui mõelda, et see on ka ainus küsimus (mis on lõpmatus?), millele mitte kunagi keegi vastust ei saa, siis seda võiks lugeda nullpunktiks. Järeldan, et kuskil see nullpunkt minu või mõtleva inimese jaoks peaks olema, et edasi minna oma mõtetega. Edasi mõeldes järeldan - see ongi minu jaoks NULLPUNKT. Nii nüüd tundub juba kõik lihtsam. Mõtlen edasi, mõtlen-mõtlen, et nullpunktist juba esimest sammu astuda saan vaid juhul kui TEADVUSTAN enda jaoks lõpmatuse kui võimatu lahenduse. Mõtlen-mõtlen, et kuidas defineerida siis seda esimest sammu, ehk nii:
*see ongi minu jaoks filosoofia - järelikult filosoofia on lõpmatuse teadvustamine, millele järgneb minu mõttetegevuse areng kõiksuses olevates ja olematutes küsimusestes kuni vastuseni, mida saab üheselt defineerida.
*Edasi endamisi arutledes (loetud-kuuldud põhjal) mõistan, et arengut ja protsesse uuriv filosoofiline mõttetegevus on mõtteteadus ja see eeldab, et see tegevus oleks meeldiv. Arutlen edasi - mida kaugemale jõuatakse meeldiva mõttetegevuse arenedes, seda armastatum see tundub, kaasneb emotsioon ja samas järeldan, et mingist nullpunktist edasiareng - ongi tarkus. Kokkuvõtlikult mõttetarkus, mida saadab tunne. Niiet see kreekast pärinev sõna "philosophia" seda teadvustabki - tarkusearmastus.
Eelnevat kokkuvõttes võiksin nüüd vastata endale, enda poolt endale esitatud küsimusele (Mis on filosoofia?), siis nii:
*"Filosoofia on tarkusearmastus, mis teadvustab lõpmatust ja sealt kõik edasine on mõttetegevuseareng kõiksuse üle kuni jõudes tulemuseni, mis on üheselt defineeritav".
*Kõik edasine on mõttetegevus ehk filosoofiline tegevus, mida uurib juba filosoofia kui teadus. Ja ikka nii edasi - mõtlevalt-uurivalt-arenevalt kuni kõikide erinevate valdkondadeni ja teaduslike vastusteni.
*NB! See on isiklikult minu seisukoht, mis mulle kõige enam meeldib - võib olla hakkab see ka teistele meeldima! Paul Lepp 16:06, 28 Nov 2004 (UTC)

Nii on mõnus mõtiskella kyll, aga teatmeteosesse ei saa seda kahjuks panna, enamikule lugejatest jääb segaseks. --Oop 16:51, 28 Nov 2004 (UTC)

:Mõnus jah, sellepärast ma siin arutelus oma mõtte avaldasingi ja jäägu ikka filosoofide kirjutada see artikkel, kes sellega igapäevaselt tegelevad. Paul 17:17, 28 Nov 2004 (UTC)

Mida teha nendega, kes on ühtlasi nii kirjanikud, poliitikud, filosoofid. Kas panna neid kõiki igasse valdkonda, või tähtsama järgi? Igor Habal 18:46, 28 Nov 2004 (UTC)

Igas kategooria tuleks ära mainida. Soovitavalt madalaima nimetaja järgi - st, kui kodanik on korea korvpallur, pole vaja teda veel eraldi korvpalluriks ja korea inimeseks kategoriseerida, see toimub allkategooriate kaudu niigi. --Oop 16:49, 28 Nov 2004 (UTC)

Sama lugu on loenditega: tuleks panna igasse loendisse, kuhu ta sobib. Andres 08:42, 29 Nov 2004 (UTC)
----
Jätan selle välja, sest pole mõtet hakata kuulsuse üle vaidlema.
== Kuulsamaid filosoofe ==
*Sokrates
*Platon
*Aristoteles
*Aquino Thomas
*René Descartes
*David Hume
*Immanuel Kant
*Georg Wilhelm Friedrich Hegel
*Friedrich Nietzsche
*Ludwig Wittgenstein~
Andres 16:19, 6 Mar 2005 (UTC)
----
Miks siit viitab inglisvikisse en:Philosophy peale, aga sealt toob siia ka en:Western philosophy? Peaks tooma Lääne filosoofiasse (mida meil lihtsalt veel pole, aga kyll ta tuleb). --Oop 27. august 2005, kell 16.57 (UTC)

Selle jama on nad  seal ise kokku keeranud. Võtsin eesti lingi sealt välja, aga niikuinii nad panevad tagasi. Andres 27. august 2005, kell 17.09 (UTC)
----
Oop, äkki paneme siia Sinu tõlgitud alajaotused ka sisse, eks saab ka siin toimetada. Andres 27. august 2005, kell 17.09 (UTC)

Jjjjah, eks ta toores ole, aga praegu pole mul vist jaksu seda lihvida ka. Mingi hakatus ikka ju. --Oop 28. august 2005, kell 17.54 (UTC)

: Ma panin siia Sinu versiooni põhjal ümbertöötatud käsitluse sõna "filosoofia" tähendusest. Edasised osad kipuvad olema õige ümmargused. Sedavõrd, kuidas jõudu on, püüan edasi töötada. Alajaotuses "Filosoofia terminoloogia" saaks tõesti sõnastust lihvida, aga parem las teeb seda keegi teine.

: Mis Sa arvad, kas "Filosoofia mõiste" sobib artiklipealkirjaks? Andres 2. september 2005, kell 07.14 (UTC)
----
Väga hea! Andres 2. aprill 2006, kell 08.29 (UTC)
----
Pärast viimast parandust on suur osa varasemast materjalist kadunud. Panen siia tallele põhiosa eelmisest redaktsioonist.
Filosoofia (vanakreeka keeles philosophia, sõnasõnaliselt ligikaudu 'tarkuse-armastus') all peetakse enamasti silmas inimese vaimse tegevuse ala, mis on suunatud kõige üldisemate ja põhilisemate inimesse puutuvate küsimuste selgitamisele.
Kuna filosoofia määratlemine on ise üks filosoofilistest probleemidest, millega filosoofid koolkonniti eri viisil tegelevad, siis ei peeta võimalikuks anda ühtainsat üldkehtivat filosoofia määratlust. Kui tahetakse jääda filosoofia määratlemise probleemi lahenduse suhtes neutraalseks, siis võetakse enamasti filosoofia määratlemisel aluseks midagi faktilist ja vaieldamatut, mis on filosoofia suhtes omakorda formaalne ja väheütlev.
Vastavalt määratletakse filosoofiat näiteks (1) selle faktilise ajaloolise päritolu kaudu Vana-Kreekast, (2) selle faktilise tänapäevase esinemise kaudu läbi üldtunnustatult filosoofideks peetavate isikute ning nende tegevuse, (3) tänapäevaselt valdavate ning ajalooliste faktiliselt tuvastatavate filosoofia uurimisvaldkondade liigendatud esituse kaudu.
==Filosoofia sisu==
Filosoofia püüab selgitada näiteks tõe, hüve ja ilu loomust, teadmise saavutamise võimalikkust või välismaailma olemasolu. Filosoofilisele mõtlemisele on omane toetumine mõistusele või ka mõistuse kriitika. Filosoofiale on tüüpiline ratsionaalsete argumentide esitamine ja nende kritiseerimine ning  refleksioon oma meetodi üle.
Lääne akadeemilistes ringkondades mõeldakse filosoofia all tavaliselt läänemaailma filosoofilisi traditsioone, mille kogumit nimetatakse ka lääne filosoofiaks. Sõna "filosoofia" ilma täiendita tähendabki tavaliselt lääne filosoofiat. Lääne filosoofia on alguse saanud Vana-Kreekas ning selle traditsioon on kandunud tänase päevani. Kuulsate lääne filosoofide hulgas on Sokrates, Platon, Aristoteles, Aquino Thomas, René Descartes, David Hume, Immanuel Kant, Georg  Wilhelm Friedrich Hegel, Friedrich Nietzsche ja Ludwig Wittgenstein.
==Sõna "filosoofia" tähendused==
===Tähendused filosoofide keelepruugis===
Filosoofid ja filosoofia uurijad kasutavad sõna "filosoofia" kolmes akadeemilises tähenduses.
Esiteks tähendab filosoofia ülalpool visandlikult piirjoonistatud uurimisvaldkonda. Eri filosoofid piiritlevad selle vastavalt oma tõekspidamistele, millel enamasti on filosoofiline põhjendus. Käesolevas artikli teistes alajaotustes mõistetakse sõna "filosoofia" ainult selles tähenduses.
Teiseks tähendab filosoofia mõne inimese filosoofilisi vaateid või ka tema filosoofiliste tekstide korpust (näiteks "Kanti filosoofia"). Isiku filosoofiast rääkides tuleb arvestada, et inimese filosoofilised vaated võivad elu jooksul muutuda.

Kolmandaks tähendab filosoofia mõnd filosoofia ruumiliselt, ajaliselt või sisuliselt piiritletud osa või ka vastavate filosoofiliste tekstide korpust. Näiteks räägitakse saksa filosoofiast, 20. sajandi filosoofiast, analüütilisest filosoofiast ja keelefilosoofiast.
===Tähendused üldkeeles===
Lisaks eelmainitud tähendustele on sõnal "filosoofia" üldkeeles ka teisi tähendusi.
Konkreetse inimese filosoofiaks ehk elufilosoofiaks nimetatakse mõnikord tema sõnastatud või ka sõnastamata vaateid elule, maailmavaadet või elutarkuse eripärast sisu.
Filosoofia all mõistetakse ka millegi saavutamise alusprintsiipe või meetodeid (näiteks "minu kiirteedel sõitmise filosoofia"). Niiviisi mõistetakse filosoofiat ka siis, kui räägitakse näiteks ärifilosoofiast.
Peale selle räägitakse filosoofilisest eluhoiakust, mis avaldub hoidumisest kirglikest reaktsioonidest (eeskätt traagilistele) elusündmustele ning oma elu rahulikus intellektuaalses mõtestamises. Sellise sõnatarvituse puhul on filosoofi prototüübiks Sokrates, kes Platoni dialoogis "Phaidon" arutles rahulikult oma õpilastega hinge olemuse üle, püüdes filosoofiliselt lahendada hinge surematuse probleemi, kuigi tal samal päeval tuli juua mürkputkeleotist, mida kasutati Ateena kohtu otsusel tema hukkamiseks.  Stoikud järgisid Sokratest, otsides vabadust oma kirgedest; sellest lähtub sõna stoiline kasutamine sõna "filosoofiline" sünonüümina näiteks fraasis "stoiline rahu" ('rahulik meelekindlus').
Andres 2. november 2006, kell 12:45 (UTC)
----
Minu meelest link eetikakoodeksile "vaata ka" alt siia ei sobi. Andres 19. november 2006, kell 15:36 (UTC)
----
Minule jääb arusaamatuks, milles on praeguse artikli-alge eelised kõikvõimalike seniste alternatiivsete artikli-algete ees. Ma ei näe ühtegi. Alustuses puudub igasugune süsteemsus, tegeldakse juhuslike omaduste loetlemisega. Nii ei saa! See pole entsüklopeediline.
Artikkel tuleks süsteemselt osadeks jaotada.
FILOSOOFIA
Sissejuhatav jaotis peab sisaldama üldist ja väheütlevat määratlust, mille alla saaks väikeste reservatsioonidega mahutada kõik filosoofia mõiste/sõna kasutused.
AJALUGU
Kus tekkinud, kus sõna kasutatud ja mismoodi seda kasutust periodiseeritakse.
MÄÄRATLEMINE
Esialgsele väheütlevusele võiks kohe järgneda selgitus selle kohta, miks on esmane määratlus väheütlev, st võiks esitada läbilõikelise valiku käibivatest ning põhimõtteliselt üksteisest erinevatest filosoofia määratlemise viisidest.
VALDKONNAD
Seejärel tuleks mingil viisil filosoofia uurimisala piiritleda või liigendada. See tähendaks taas traditsiooniliste filosoofia valdkondade eristamist, olgu need mis nimega tahes, aga pakun ikkagi metafüüsikat/ontoloogiat, tunnetusteooriat/gnoseoloogiat/epistemoloogiat ja aksioloogiat/eetikat/esteetikat/antropoloogiat.
TRADITSIOONID
Seejärel saaks asuda sisu kallale. Sisu ei saa olla õpiku-laadne ülevaade filosoofilistest teemadest või küsimustest. Tuleks taas esitada filosoofia käibivad ja põhimõtteliselt erinevad traditsioonid või käsitlussuunad, aga mitte seoses filosoofia määratlusega, vaid sellega, et millega ja mis alustel selles traditsioonis tegeldakse, st mis on sellise filosoofia sisu.
Pakun, et sellised jaotised saaks olla nt analüütiline filosoofia ja kontinentaalne filosoofia.
KOOLKONNAD (kummagi traditsiooni alampeatükkidena)
Oleks kohane märkida ära nende traditsoonide seondumine eri valdkondadega 20. sajandil, st kuidas ühe või teise valdkonnaga traditsiooni raames tegeldakse või ei tegelda ja kuidas/kuna selline asi tekkinud on. Selline tehe peaks andma tulemuseks suurema jao filosoofia liike või uurimisalasid ajaloolises seotuses eri koolkondade raames (matemaatika-, loogika-, füüsika-, keele-, aja, teadus- jms filosoofiad, fenomenoloogiad, hermeneutikad, dekonstruktivismid, eksistentsialismid, pragmatismid, igasugused bio-, keskkonna-, äri- jms eetikad, esteetikad, ühiskonna-, poliitilised, moraali jms filosoofiad jne).
MUUD TRADITSIOONID
Siia alla läheks pärsia, hiina, india, jaapani jms filosoofia traditsioonid, mis ülaloleva valdkondade jaotusega otseselt ei saa haakuda.
EESTI FILOSOOFIA
Lõppu sobiks veel midagi nt eesti filosoofia kohta eelneva kaardistuse taustal. Lisaks muidugi loendid, vaata ka jms. --Kamma 20. november 2006, kell 10:25 (UTC)

Jah, see väljatõstmine ja asendamine oli arusaamatu. Ma olen Sinu plaaniga üldjoontes nõus. Detaile saab hiljem arutada. Ma jätaksin sisse ka alajaotuse "Filosoofia terminoloogia" ning kõik, mida muust osast saab säilitada. Väljaviskamisega pole mõtet kiirustada. Andres 20. november 2006, kell 15:36 (UTC)
----
Mul on ettepanek lisada siia filosoofia ajaloo lühiülevaade, et vabastada artikkel Filosoofia ajalugu uurimisvaldkonnale. Andres 9. november 2010, kell 10:32 (EET)
----
Minu meelest "üle maailma" ei tähenda sama mis "kogu maailmas".
Kui "üle maailma" ei tohi öelda, siis jätame selle koha parem üldse välja. Andres (arutelu) 8. detsember 2015, kell 23:13 (EET)

See artikkel peaks algama ühese definitsiooniga, nt enwiki eeskujul (seal on ka piisavalt viiteid). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. detsember 2017, kell 17:37 (EET)

Minu meelest pole siinne definitsioon vähem ühene kui inglise vikis. Viiteid võib ju ikka otsida; inglise vikis on definitsiooni kohta ainult kaks viidet tõenäoliselt analüütilises traditsioonis kirjutatud algõpikutele. Varju jääb see, et filosoofias on filosoofia definitsioon ja olemus vaidlusalune. Andres (arutelu) 28. detsember 2017, kell 07:44 (EET)

Allikates on niisugused definitsioonid: "Philosophy is a study of problems which are ultimate, abstract and very general. These problems are concerned with the nature of existence, knowledge, morality, reason and human purpose." "The aim of philosophical inquiry is to gain insight into questions about knowledge, truth, reason, reality, meaning, mind, and value." (Selle autor on Grayling, kes on tuntud analüütiline filosoof.) Inglise viki ütleb nii: "is the study of general and fundamental problems concerning matters such as existence, knowledge, values, reason, mind, and language". Allikates antud definitsioonid ise on juba erinevad, kuidas siis nendele viidates saab kolmandat definitsiooni tõendada? Esimene definitsioon jätab näiteks esteetika välja ning jätab välja ka näiteks piinlikkuse mõiste määratluse, teine ei tõmba piiri filosoofia ja teaduse vahele. Vikis antud definitsioon on allikatest parem (adelvaatsem), kuid pole allikatega tõendatud. Ja ei saa öelda, et see oleks kuigi ühene ja selge definitsioon, sest teemade loetelu on lahtine ning pole selge, mis tähendab "üldine" ja "fundamentaalne". Kas näiteks piinlikkuse mõiste määratlemine kuulub siia? Andres (arutelu) 28. detsember 2017, kell 08:22 (EET)

Ja ükski neist definitsioonidest ei ütle, kuidas filosoofia neid küsimusi uurib. Nii ei saa filosoofiat piiritleda religioonist. Andres (arutelu) 28. detsember 2017, kell 09:57 (EET)
Ka siinsel definitsioonil on see puudus, et rõhutatakse fundamentaalsust. Andres (arutelu) 28. detsember 2017, kell 21:52 (EET)
----
Algus on ilma selgitusteta ümber tehtud. Panen vana redaktsiooni siia:
Filosoofia (kreeka sõnast φιλοσοφία, mille ligikaudne tähendus on 'tarkusearmastus') defineerimine on ise filosoofiline küsimus. Filosoofia uurib sääraseid fundamentaalseid küsimusi (filosoofilisi küsimusi), nagu tõe, hüve ja ilu loomus, teadmise saavutamise võimalikkus või välismaailma olemasolu. Ta püüab neile küsimustele põhiliselt mõistusele toetudes vastata või ka kritiseerib seda ettevõtmist. Filosoofiale on tüüpiline ratsionaalsete argumentide esitamine ja nende kritiseerimine ning reflektsioon oma meetodi üle.
Selliste küsimuste üle on mõtiskletud üle maailma ning mõneski kohas on kujunenud filosoofilised traditsioonid. Lääne akadeemilistes ringkondades mõeldakse filosoofia all tavaliselt läänemaailma filosoofilisi traditsioone, mille kogumit nimetatakse ka lääne filosoofiaks. Sõna "filosoofia" ilma täiendita tähendabki tavaliselt lääne filosoofiat. Lääne filosoofia on alguse saanud Vana-Kreekas ning selle traditsioon on kandunud ka tänapäeva. Kuulsate lääne filosoofide hulka kuuluvad näiteks Sokrates, Platon, Aristoteles, Aquino Thomas, 'René Descartes, David Hume, Immanuel Kant, Georg Hegel, Friedrich Nietzsche ja Ludwig Wittgenstein.
Rangemalt, filosoofilises kasutuses tähistab "filosoofia" ülaltoodud, tavapäraseimas tähenduses teatud mõtteloolise traditsiooniga seotud distsipliini, mis tegeleb üldküsimustega. Sellise traditsiooni piirid ei ole rangelt kindlaks määratud. Eri mõtlejate ja ajalooliste mõtteliinide kuulumine või mittekuulumine filosoofiasse on tihtipeale vaieldav ning selleteemalised otsustused tähendavad filosoofilist seisukohavõttu.
Fraasides nagu "Kanti filosoofia" tähistab "filosoofia" mõne tuntud filosoofi vaateid, samuti tekstikogu, milles need ilmnevad. Selline sõnakasutus jääb mõnevõrra ähmaseks, kuna enamiku filosoofide vaated jõuavad elu jooksul muutuda.
Sama tähenduse laienduses tähistab "filosoofia" tuntud filosoofide töödekogu; see võib tähendada mitmesuguste filosoofide poolt tõstatatud küsimuste akadeemilist uurimist; samuti võib see tähendada teatud kriitilist, loovat mõtteviisi. Ühtki neist tähendustest ei saa käsitleda teistest sõltumatuna või absoluutsena. Lühidalt üteldes on filosoofial igapäevases keelekasutuses erinevaid (kaas)tähendusi, kuid käesoleva artikkel keskendub filosoofiale kui uurimisvaldkonnale.
--Andres (arutelu) 26. aprill 2023, kell 21:09 (EEST)
Esimese lõigu kohta on mul kaks märkust, ülejäänu on OK. Põhiline küsimus on see, miks väljajäetu ei kõlvanud. Vaev, mis enne on nähtud, on läinud tühja.
Etümoloogiat ei saa tavaliselt esitada lühidalt ja korrektselt. Igatahes leian, et varem oli etümoloogiamärkus korrektne, nüüd enam mitte. Kõigepealt on siin juttu ainult sellest, kuidas on "filosoofia" vanakreeka keeles, mitte sõna "filosoofia" päritolust. Teiseks, kreeka sõna tähendus oli laiem kui "filosoofia" tänapäevane põhitähendus. Kolmandaks,
'tarkusearmastus' on sõna ligikaudne etümoloogiline tähendus.
Filosoofia õpikudefinitsioone on väga palju. Millegipärast on valitud niisugune määratlus, mis tugineb filosoofilise probleemi mõistele, mis ei ole tuntum kui filosoofia mõiste, ja sisaldab ebatäielikku näidete kogu, mis jätab ebaselgeks, kus on piirid. Mitte et teised määratlused oluliselt paremad oleksid. --Andres (arutelu) 26. aprill 2023, kell 23:33 (EEST)
Soovitan ka tutvuda varasema aruteluga. --Andres (arutelu) 27. aprill 2023, kell 10:34 (EEST)

Tänan märkuste eest. Parandasin ja täiendasin. --Lulu (arutelu) 27. aprill 2023, kell 14:58 (EEST)


Arutelu:Futurism

Mis tähendab "avas poliitilise partei"? Andres
Tõenäoliselt on siin silmas peetud,et "asutas poliitilise partei".Jukko

Igatahes 1919 astus ta fašistlikku parteisse. Andres

Minu poolest peaks olema "Krutšonõhh". ENE 1. väljaandes on millegipärast "Krutšjonõhh". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:12, 23 Mar 2005 (UTC)

Artikli lõpupoole on segi aetud futurism ja futuroloogia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 06:49, 8 Apr 2005 (UTC)

Vajab panekut artiklisse [[futuroloogia]]:

* The Age of Spiritual Machines: When Computers Exceed Human Intelligence
* Future Shock
* Limits to Growth
* Macroshift
* Martin Rees, Our Final Hour
* The Population Bomb
* Visions

pigem futuroloogid:
* Jean Fourastié
* Bertrand de Jouvenel
* Herman Kahn
* Vasili Kamenski
* Werner Jungk
* Edgar Jantsch
* Dennis Gabor
* Buckminster Fuller
* Freeman Dyson
* George Gilder
* B. Lifšic
* Marshall McLuhan
* Nicholas Negroponte
* Peter Russell
* Ray Kurzweil
* Robert Anton Wilson
* Thierry Gaudin
* Alvin Toffler
* Stanisław Lem

* Welcome to the World Future Society
* A Futurist's Toolbox
* Foresight Exchange
* Future 25
* Humanity's Future
* Links to the Future
* Long Bets
* Political Futurists and Radical & Utopian SF Authors
* Principia Cybernetica
* Progress and its Sustainability
* The projected future of media?
* Shaping Tomorrow
* Future Wiki
* Futures Wiki
* Articles by BT's Futurologist
* 2013 Taivo 14. november 2005, kell 19.57 (UTC)
Võtsin need kõik välja, sest tegu pole futurismiga vähemalt mitte selles mõttes, millest artiklis juttu on. Andres 9. jaanuar 2009, kell 16:18 (UTC)


Arutelu:Füüsika

Kuskile tuleks siia sissepookida ka SI süsteem koos oma ühikute, nende etalonide ja tuletatud ühikutega, kui keegi oskaks soovitada, kuidas see välja nägema peaks, siis võiksin seda teha. --Tõnis 18:51, 9 Apr 2004 (UTC)

Olen SI-süsteemile viidanud nii: "SI-süsteem", nii et artikli pealkiri peaks siis olema "SI". Artiklist "Füüsika" võiks sinna olla link alajaotuse "mõõtühikud" alt.  Artikli koostamisel võiks olla eeskujuks inglise viki artikkel SI (põhiühikute suhtes). Tuletatud ühikutele ja ka põhiühikutele võiks olla ka link mõnest artiklist, mis inventeeriks füüsikalisi suurusi kas tähestiku järjekorras või kuidagi temaatiliselt. Andres 21:57, 9 Apr 2004 (UTC)

Artikli alumine osa tundub väga segane olevat. Mõisteid, mõõtühikuid, füüsikuid, füüsikalisi suurusi - kas on mõtet neid hoida selles artiklis? Tuleks vist liiga pikk nimekiri kõikidest asjadest. Tuleks kuidagi ratsionaalsemalt asja kategoriseerida. Kas luua uued artiklid nende jaoks ning artiklitesse veel füüsika harud, millesse viidetavad kuuluvad? J 09:57, 29 May 2004 (UTC)

Ma arvan ka, et nii tuleks teha. Siiski peaks olema ka niisugune lehekülg, kus on kõik füüsika mõisted tähestiku järjekorras koos. Andres 16:19, 29 May 2004 (UTC)

:Füüsikalised_suurused on juba olemas, ma kopeerin Füüsika alt kõik sinna, ja vaatan kuhu ma lingi teen sellele. J 16:21, 29 May 2004 (UTC)

:: "Vaata ka" on standardne ja traditsiooniline väljend, ja minu meelest täiesti arusaadav.

:: Samas on teistes artiklites enamasti "Vaata ka" all linke artiklitele, mis ei kuulu täielikult käesoleva artikli valdkonda. Kuid "füüsikalised suurused", "füüsikud" jne käivad täielikult ja otseselt "füüsika" alla. Ma lihtsalt mõtlen, et äkki oleks mingi parem sõna selle jaoks. J 16:31, 29 May 2004 (UTC)

Miks pindala füüsika mõistete nimekirja on pandud. Siim 20:13, 13 Oct 2004 (UTC)~

Sest ta on füüsikaline suurus. Või ei ole? Andres 06:45, 14 Oct 2004 (UTC)

See täpsustusmärkus oli siin sellepärast, et sellest artiklist võidakse otsida füüsika enda esitust. Andres 14. september 2010, kell 15:00 (EEST)

See ei läinud ju kaduma. Link füüsika mõistete loendile on ilusasti nähtaval kohal olemas. Taivo 14. september 2010, kell 15:14 (EEST)

'''
Tõnu Eevere • NB!
HOIATUS õpilastele/õpetajatele "lineaarses arutluses"!
Õpikus: "Füüsika üldkursus" 3, Tallinn, Valgus, 1979, lk.152 - 154, on eksitav viga, läbimaks kogu (Eri)relatiivsusteooria (mõttelist) katset:
1. Arutlus Galilei teisenduse kohta (lk.152):
a) Tõene: Ruumi homogeensusest tuleneb lineaarselt teisenenud ruumi/hulga F, risthomoteetsus sihil v, kujul: y´= ky; (analoogselt: z´= kz). ..(1)
b) VÄÄR on apooriline kinnitus:
"Süsteemide K ja K´ täieliku võrdväärsuse tõttu" /homogeensuses? - T.E./ peab olema samuti rahuldatud seos:
y´= ky, kusjuures k väärtus on sama, mis esimesel juhul. (?)
Selline "kommutatiivsuse ülekanne - homogeensusele" - ei ole mitte millegagi põhjendatud.
On kerge näha, et "üldkujul" me kõneleme teisendusfunktsioonist f(ct) = ct(1 - (v/v)cosA), milles "efemeerne!) risthomoteetsus k on positiivne - ja "vaatluse üleviimine teisele monaadile" - on Orientatsioonimuut, teguri k "negatiivsuses".
Hulgateoreetilises arutluses:
f(E) = F(x'; y'); f(g(F)) = F.
Funktsiooni f kommutatiivsus ei ole üldjuhul toimiv.

2. Lehekülg 153: Arutlus toimub vaatleja V(x, y) "Sündmuste-ruumis"("Asume otsima x ja t teisendusvalemeid.").
Algsündmuse (kui meile antud lähte) - mõõteaja - ja mõõtmis-sündmuste KOHA mõttelised asukohad Vaatlejale V: avalduvad funktsiooniga g(ct), "nii et järjestrakendus "ei muudaks": meile antud matemaatilisi suurusi v ja c, ning "säiliks sündmustevaheline intervall": g(f(ct) = ct ja g(f(vt)) = vt.
3. PEAB:
E = {[x; y; z]; d = ct;};
f(E) = F = { (x´= x - vt; y´= ky; z´= kz); d´= ct(1 - (v/c)cosA) }... (2)
Saadud MUDEL võimaldab hinnata VEA MÄÄRA:
Selleks "rakendame ruumile/hulgale F Lorentz-teisendused":
L(fE)) = F*( x* = L(x - vt); y* = y; z* = z) ... (3)
NÄEME:
Sellal kui tegur k tuleneb loogilis-intuitiivsest arutlusest )mõttelise mudelina) - on Lorentz-tegur "popstuleeritud" (oletatavalt signaali c mõõtmisest kinnises juhis?).
----
Antiikajal võidi nimetada füüsikaks kogu loodusteadust (vanakreeka sõna physis tähendab 'loodust'), iseseisvaks teaduseks sai ta alles 16.–17. sajandil.

See tundub olevat kadunud. Andres (arutelu) 30. juuli 2019, kell 21:15 (EEST)
----

Väärast arutlusest Lorentz-teisenduste modelleerimisel.

Ontoloogia on füüsika, aga mitte matemaatika aluseks. See tähendab, et kõige üldisemalt tegeleb füüsika reaalse maailma kirjeldamisega, kui matemaatika võib kirjeldada ka väljaspool reaalsust eksisteerivaid abstraktseid seaduspärasusi. Seega on füüsikas väited sünteetilised ja matemaatikas analüütilised. Matemaatika sisaldab hüpoteese ja füüsika teooriaid. Väited matemaatikas peavad olema ainult loogika mõistes tõesed, aga füüsikas peavad väited vastama vaatlustele ja katseandmetele.

Leian, et see ei ole korrektne. See, et matemaatilised objektid ei ole reaalsed, on vaieldav. Ka see, et füüsikalised objektid on reaalsed, on vaieldav. Erinevad ontoloogiad näevad asja erinevalt. Mis tähendab "abstraktsed seaduspärasused"? Kas seaduspärasused, millest füüsika räägib, ei ole abstraktsed? See, et matemaatikas on kõik väited analüütilised, on vaieldav. Ka füüsikas on analüütilisi väited. Mis mõttes matemaatika sisaldab hüpoteese? Matemaatika teoreemid on tõestatud, aga füüsika väited on hüpoteesid (vähemalt Popper väidab seda), igatahes on nad halvemini tõendatud kui matemaatika teoreemid.        Loogika ei saa otsustada matemaatiliste väidete tõesust. Mis on füüsikas väited, kas hüpoteesid on väited?  Ka tunnustatud füüsikateooriad võivad vaatluste või katseandmetega vastuolus olla, kui on tegu näiteks anomaaliaga Kuhni mõttes. Andres (arutelu) 12. august 2019, kell 18:49 (EEST)

:Tänan aktiivse mõttega lugemise eest. Kõik täpsustused ja parandused on väga teretulnud. Proovin kommentaaridele vastata ja paar parandust sisse viia. Füüsikaliste objektide reaalsust ei ole minu hinnangul antud lõigus väidetud (oli füüsika tegeleb reaalse maailma kirjeldamisega). Ka ei ole matemaatiliste objektide mittereaalsust väidetud. Matemaatika ja füüsika abstraktsioonidel on põhimõtteline erinevus, füüsikalised abstraktsioonid peavad olema vaatlustega kontrollitavad. Nagu mina aru saan, siis väide mis on füüsikas kasulik võimaldab ennustada midagi väljaspool senini vaadeldud loodusnähtuse piire ehk olema sünteetiline. Vikipeedia väidab, et teoreem on matemaatikas tõestatud hüpotees ja ilma tõestuseta pole hüpotees teoreem (tõestuseta väited mõlemas distsipliinis, siin kõrvuti). Füüsika väidete paremat või halvemat tõestatust ei ole siin tekstis minu hinnangul käsitletud. Ehk selgitaksid või viitaksid mis asi on anomaalia Kuhni mõttes?--MirkoM (arutelu) 12. august 2019, kell 20:07 (EEST)

:Anomaalia kohta vaata Teadusrevolutsioonide_struktuur#VI._Anomaalia_ja_teaduslike_avastuste_ilmumine, aga veel parem, loe algusest peale. Andres (arutelu) 13. august 2019, kell 09:54 (EEST)

: Aga lihtsustatult öeldes on anomaalia fakt, mis räägib üldtunnustatud teooriale vastu. Andres (arutelu) 13. august 2019, kell 10:13 (EEST)

: Siis reaalset maailma kirjeldatakse, kirjeldades mittereaalseid objekte? See on võimalik. Igatahes füüsika ja matemaatika niisugune vastandamine on vaieldav.

: Reaalsete matemaatiliste objektide vahel on väljaspool reaalsust eksisteerivad (st mittereaalsed, või mida see tähendab?) seaduspärasused?

: Ma arvasin, et Sa räägid analüütilisest ja sünteetilisest Kanti mõttes. Siis tuleb selgitada, millest jutt on. Aga matemaatika on ju füüsikas kasulik ning võimaldab ennustada.

: Pärast tõestamist ei ole tegu enam lihtsalt hüpoteesiga. Hüpotees on oletus.

: Hüpoteese ja teooriaid vastandatakse minu meelest just selle järgi, et teooriad on paremini tõendatud. Praegu jääb mulje, nagu oleks füüsika paremini tõendatud kui matemaatika, kuigi võib ju väita, et asi on just ümberpöördult. Andres (arutelu) 13. august 2019, kell 10:29 (EEST)

: Ma ei leidnud, et artiklis Teoreem oleks midagi hüpoteesist räägitud. Andres (arutelu) 13. august 2019, kell 10:33 (EEST)

: Artiklis Hüpotees on sellest juttu. Kuidas nimetatakse tõendamata väiteid matemaatikas?--MirkoM (arutelu) 13. august 2019, kell 11:02 (EEST)

:: Tõendamata väited matemaatikas on aksioomid või definitsioonid (mis ei vaja tõendamist) või oletused ehk hüpoteesid. Andres (arutelu) 28. august 2019, kell 10:47 (EEST)

:: Matemaatilisi hüpoteese siiski vist väideteks ei saa nimetada. Kusjuures hüpoteesid võivad küll olla tõendatud (kinnitatud), kuid ei ole tõestatud. Andres (arutelu) 28. august 2019, kell 10:50 (EEST)
=== Matemaatiline füüsika ===
Kas matemaatilise füüsika puhul saab matemaatikat ja füüsikat eristada? Kas tegu on ühtaegu matemaatika ja füüsikaga? Praegusest esitusest jääb arusaamatuks, mille poolest matemaatiline füüsika erineb teoreetilisest füüsikast. Kõik füüsikateooriad rakendavad matemaatikat ja kasutavad matemaatilisi mudeleid ning sisaldavad matemaatilisi arutluskäike. Andres (arutelu) 28. august 2019, kell 10:55 (EEST)

Matemaatilist füüsikat loetakse rakendusmatemaatika haruks. Seega ei liigitata seda piiripealseks, vaid selgelt matemaatika haruks.--MirkoM (arutelu) 28. august 2019, kell 11:24 (EEST)

: Minu meelest ei ole ükski neist väidetest üldtunnustatud. Andres (arutelu) 28. august 2019, kell 11:35 (EEST)

:
* Üks selgitusː https://physics.stackexchange.com/questions/56293/difference-between-theoretical-physics-and-mathematical-physics
* Teine selgitusː Quote: " ... a negative definition of the theorist refers to his inability to make physical experiments, while a positive one.. implies his encyclopaedic knowledge of physics combined with possessing enough mathematical armament. Depending on the ratio of these two components, the theorist may be nearer either to the experimentalist or to the mathematician. In the latter case, he is usually considered as a specialist in mathematical physics.", Ya. Frenkel, as related in A.T. Filippov, The Versatile Soliton, pg 131. Birkhauser, 2000. --MirkoM (arutelu) 28. august 2019, kell 11:46 (EEST)

:: Esimene selgitus kinnitab, et matemaatilist füüsikat võidakse lugeda ka füüsika osaks või piirialaks, teine lihtsalt ütleb, et t. füüsika on e-füüsika ja m. füüsika vahepeal. Andres (arutelu) 28. august 2019, kell 13:24 (EEST)

:: Tundub, et sama teksti lugedes võib vastupidistele järeldustele jõuda. Matemaatiline füüsika on piirialale lähedal, aga mitte piirialal. Esimese lingi juures on selgelt öeldud, et ".....Mathematical physics, on the other hand, is a branch of mathematics." Matemaatilise füüsika vikipeedia lehekülg ütleb sama.--MirkoM (arutelu) 28. august 2019, kell 13:36 (EEST)

::: Seal on mitme kirjutaja erinevad ütlused. Andres (arutelu) 29. august 2019, kell 11:22 (EEST)

::: Kasutajate poolt kõige õigemateks hääletatud vastustes on siiski öeldud, et matemaatiline füüsika on matemaatika osa. Teadusartiklid matemaatilises füüsikas on üldiselt sarnased ülesehituselt matemaatika teadusartiklitele ning avaldatavad ka matemaatika teadusajakirjades. Matemaatilise füüsika vikipeedia lehekülg liigitab matemaatilise füüsika samuti matemaatika haruks, mitte piiripealseks teaduseks.--MirkoM (arutelu) 29. august 2019, kell 11:33 (EEST)
=== Füüsika ja keemia ===
Üks asi veel, mis silma hakkas. Pole veenvalt näidatud, miks keemia on eraldi teadusharu. Nähtuste mitmekesisus? Füüsika nähtused on ka mitmekesised. Andres (arutelu) 28. august 2019, kell 11:38 (EEST)

Kõik täiendused on teretulnud --MirkoM (arutelu) 28. august 2019, kell 11:54 (EEST)

:Peab erialakirjanduse appi võtma, aga pakun, et keemial on teistsugused meetodid (seda on ka võib-olla raske põhjendada) ja füüsikateooriad ei ole näiteks ainete omaduste tuletamiseks praktiliselt rakendatavad, sest arvutused on väga keerulised. Andres (arutelu) 28. august 2019, kell 13:37 (EEST)

Füüsika, ontoloogia, matemaatika ja keemia seosed ja erinevused