Kasutaja arutelu:Khollo/Väino Tamm

Väino Tamm (8.08.1930– 26.06.1986) oli eesti sisearhitekt, õppejõud, aastast 1968–1986 ERKI sisearhitektuuri kateedri juhataja, aastast 1970 dotsent ERKI sisearhitektuuri osakonnas.
== Väino Tamm ==
Väino Tamm (8.08.1930 Tallinn – 26.06.1986 Tallinn, maetud Metsakalmistule) oli eesti omaaja mõjukamaid sisearhitekte, aastast 1959 ERKIs dotsendi kohusetäitja, õppejõud, aastast 1968–1986 ERKI sisearhitektuuri kateedri juhataja, aastast 1970 dotsent ERKI sisearhitektuuri osakonnas. Oli üks praeguse aja sisearhitektuuri õppe ja eriala suunaandijaid. Muutes ruumikujunduse eriala sisearhitektuuri probleeme käsitlevaks ja dekoreerimise asemel interjööri arhitektuurse liigendamise, ruumi üldise mõju ja tervikliku lahendusega tegelevaks.
Alustas sisearhitektina 1950. aastate II poolel (Tartu hotelli "Park" interjöörid ja mööbel). 1960. aastail sai Väino Tammest üks väljapaistvamaid eesti modernistlikke ruumikujundajaid.Peatoimetaja Eller, Mart-Ivo 1996: Eesti Kunsti ja Arhitektuuri Biograafiline Leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn

== Elukäik ==
Väino Tamm on sündinud Tallinnas, kuid kodukoht oli Järvamaal. Ema Erna oli õpetaja, isa Gustav agronoom.
Alghariduse omandas Ambla, Alatskivi ja Reola algkoolides aastatel 1938–44. 1945–49 õppis Tapa Keskkoolis, kus tema klassivennaks oli hilisem arhitekt ja arhitektuuriajaloolane Teddy Böckler (1930–2005), kes samuti lõpetas 1955 sisearhitektuuri eriala.Jagodin, Karen 2007: Tamm ja Asi. Eesti Arhitektuurimuuseum, Tallinn. 6
1949–1955 õppis Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis (hiljem ERKI, praegune EKA) sisearhitektuuri, lõpetades erialal kiitusega.
1955–1958 Tartu Kujutava Kunsti Kooli (hilisem Tartu Kunstikool) õppejõud.
1958–1959 ökonomist mööblivabrikus "Puit".
1959–1970 dotsendi kohusetäitja ERKIs.
1968–1986 ERKI sisearhitektuuri kateedri juhataja.
1970–1986 dotsent ERKI sisearhitektuuri kateedris.
Aastast 1958 Arhitektide Liidu liige.
1967 Eesti NSV teeneline arhitekt.
Abikaasa Leelo-Helgi Tamm oli filoloogHaudi kalmistute register. Kultuuriloolised hauad., lapsed Pille Lausmäe (sündinud 23.04.1958, samuti sisearhitekt; sisearhitekt Ville Lausmäe ema) ja Kalevi Tamm.

1967–68, enne kateedri juhatajaks saamist, tekkis Väino Tammel erakordne võimalus stažeerida üheksa kuud Soomes Helsingi Tehnikaülikoolis.
Soome Haridusministeerium saatis Väino Tamme Helsingi Tööstuskunsti kooli, tema juhendajaks oli sisustuskunsti osakonna juhataja sisearhitekt Seppo Paatero.
Peamine eesmärk oli hankida materjali ülikooli õppetöö korraldusest. Stažeerimise lõppedes kirjutas Tamm üksikasjaliku aruande Soome sisearhitektuuri õppest, kirjeldades õppekavasid, vahendeid, ülesandeid ja õpitingimusi. Täpsemaks uurimisteemaks Soomes oli koolimööbel, koolide sisustamise ja projekteerimise lähtekohad ning sisustusdetailid. Lisaks ülikooli õppetöö jälgimisele ja märkmete tegemisele võttis Tamm aktiivselt osa ka õppetööst ning oli tudengite juhendajaks.
Liikudes arhitektide ja sisearhitektide ringis oli Tammel võimalik tutvuda ka arhitektuuribüroode tööpraktikaga. Kõige tihedam kontakt tekkis Kirsti ja Erkki Helamaa arhitektuuribürooga, kus ta töötas ja teenis lisaraha.
Eesti arhitektuuriajaloos erandlikuks jäänud võimalus töötada ja õppida Soomes omandas Eesti sisearhitektuuri edasises kujunemises suunava tähenduse. Sõjajärgne Põhjamaade arhitektuur, oli tollal kogu Euroopas tohutu tugev mõjutaja.
Vahetult enne Soome minekut valminud Kurtna Linnukasvatuse Katsejaama peahoone sisekujundus ja mööbel on üks olulisemaid moodsa arhitektuuri objekte. Tamme stažeerimine seega pigem kinnistas varasemaid tõekspidamisi, sünteesis ja arendas neid, kuna pärast Soomest tulekut ei ole näha tema loomingus kardinaalset muutust.
=== Panus õppejõuna ===
Oli hinnatud, nõudlik ja autoriteetne õppejõud, kes muutis eriala õpetamise põhimõtteid, tõstes esikohale funktsionaalsuse. Väino Tamme mõjul sai Eestis ruumikujundusest sisearhitektuur. Tema lähenemine ruumile nihkus detailidelt üldisemale ruumimõjule, samuti tõi sisearhitektuuri uudse projekteerimiskultuuri ja probleemipüstituse.
Seni projektide visualiseerimiseks käibel olnud akvarellitehnika asemel võttis kasutusele must-valge graafilise tušijoonise, mille abil näidata ruumi perspektiivvaateid. Ka käigus olnud formaadis tegi kardinaalse muutuse – seni kasutatud A1 asemel hakkas tarvitama postkaardi suuruseid jooniseid.
Tema viis sisse ka esimesel kursusel järi ja tooli kavandamise traditsiooni, mis kestis pea 50 aastat. Olles ka ise mööblikonstruktsioonidega seotud ainete juhendaja.Jagodin, Karen 2007: Tamm ja Asi. Eesti Arhitektuurimuuseum, Tallinn. 10
Pani ERKI-s aluse modernismi funktsionaalset suunda edendavale tugevale ruumi- ja mööblikujunduse koolkonnale, niinimetatud Tamme koolile.
== Looming ==
Väino Tamm oli 1960. aastatel üks tunnustatumaid sisearhitekte. Tema loomingus on tunda range ja minimalistliku Põhjamaade modrenismi mõjutusi, mis uute arhitektuurisuundadena tegeles funktsionaalsuse, vormi vaoshoituse ning ruumi üldise mõju ja sisearhitektuurse liigendusega.
Alustas sisearhhitektina 1950. aastate II poolel kui valmis tema esimene projekt, milleks oli Tartu hotelli "Park" interjöörid ja mööbel.
Askeetlikuna on kujundatud Tallinna Pegasuse kohviku interjööri (1963, koos L. Pärtelpoja ja A. Murdmaaga), selle mööbli kavandamisel on eeskujuks A. Aalto painutatud vineermööbel. Pegasuse  toolidel on väga oluline roll eesti moodsa mööbli ajaloos. Raske lattrauast konstruktsiooni peale on painutatud kaks tumedaks peitsitud vineertahvlit, mis on omavahel lahus ja teineteise suhtes väikese nurga all, seljatoe ülemise viiendiku peal on vineere siduv metallklamber. Kohvik asus kolmel korrusel, esimesel oli garderoob, teisel ja kolmandal kohviku söögisaalid. Korruseid ühendav avatud metallkonstruktsiooniga keerdtrepi lõpetas Eesti esimene abstraktne kohvikuskulptuur – poleeritud alumiiniumist Edgar Viiese "Pegasus". Interjööri lihtne ja avar mulje oli saavutatud ühe seina moodustanud suurest kardinateta aknast, millest avanes vaade Niguliste kirikule ja Harju tänava haljasalale. Ruum oli valge ja avar, ilma liigendatud ruumisoppide või vaheseinteta. Moodsana mõjusid ka hallid krohvitud seinad, millel olid geomeetrilise korrapäraga paigutatud koonilised seinavalgustid, millede valgus oli suunatud seinale ja sealt peegelduvana tekitas maheda ja lummava mulje. Pegasusest sai oluline kultuuri sünni- ja tegevuspaik, mille interjööri nooruslikkus oli tugevalt vastanduv tollastele teistele kohvikusisustustele.
Lakoonilised olid ka Tallinna restorani "Gloria" (1963, koos L. Pärtelpoja ja A. Murdmaaga), kohvik "Tallinn" (1967–69, kaasautor V. Asi) ja baar "Karoliina" (1968, kaasautor V. Asi). Vanalinna unikaaldisainiga kohvikutest kujunes 1960. aastatel tõeline sisustustrendide näitaja. Radikaalselt ümberkorraldatud said eelmistest aegadest säilinud funktsioonid kui ka ajaloole viitavad elemendid. Gloria kõige efektsemaks osaks sai elava muusikaga suur  saal, millele andis erilise ilme linaluuplaatidest ripplagi oma nurgeliste valgustitega. Kohvikus "Tallinn" kasutatid esialgsete eritellimusel valmistatavate toolide asemel hoopiski Tartu Ülikooli põlengust säilinud pöögist painutatud ehtsaid viini toole, mis oma ajaloolise kohvikutooli imago tõttu sobisid ideaalselt vanalinna interjööri. Toole komplimenteerisid kavandatud väikesed kandilised lauad oma ümarjoonieliste jalgadega. Modernse ilme lõi ühte seina kattev rõhtselt kinnitatud dekoratiivne laudis koos minimalistliku joonega nagidega. Muuseas kohvik "Tallinna" kringlid ja muud kondiitritooted olid ülelinna kuulsad. Nii kohviku "Tallinn" teisel korrusel asunud varietee lagi kui ka baari "Karoliina" veiniriiul oli moodustatud kalakombinaadi tühjade põhjata topside kokku keevitamisel. "Karoliina" interjöör oli kõige ajaloolisema hõnguga – eksponeeritud paesein ja võlvlagi sai iidsete puude suurtest pakkudest püstiseisulauad. Ruumi modernsus väljendus ühele seinale põranda lähedale paigaldatud kandilistes valgustites, mis seianle suunatud valgusega tekitas müstilist kuma.
Kurtna linnukasvatuse katsejaama (1967, Nõuk. Eesti preemia 1967; kõik koos V. Asiga) interjöör on kui sissepööratud eksterjöör, milles korduvad nii materjalid kui vormid. Saalis on rõhutatud  joonte vastassuunalist liikumist, mis tekib pinkide rivi, tellisseinte ja lae pikkisuunaliste puitfermide koosmõjul. Ka mööbel mõjub arhitektuurselt. Sarnaselt Tuljakule on lagi pikitud sirgetes ridades ümarate vasksete kuplitega valgustitega. Põhjamaise mõjuna on ka materjalid looduslähedased: puit, vask, tellis, klaas. Astmelise laega ruumi olulisim vormija on valgus, mis koos sisearhitektuuriga annab saalile sakraalse ilme. Saalis seisis Riho Kulla abstraktne metallskulptuur. Hoone pälvis aastal 1967 Nõukogude Eesti preemia ning sai suureks imetlusobjektiks ja ekskursioonide sihtpunktiks. Tänaseks on peahoonest saanud hotell, säilinud on saali ja fuajee interjööride algsed viimistlusmaterjalid ning taastatud on kaminaruumi mööbel.
"Vanemuise" teatri interjööride kavandamist alustas Väino Tamm koos Leila Pärterlpojaga, kuid viis lõpule koos Vello Asiga, kes liitus projekti lõpupoole, kui Tamm viibis Soomes stažeerimas. Projekti ametlikuks autoriks jäi Tamm üksi, kuigi mitmetes 1960.–70. aastatel ilmunud raamatutes on V.Asi siiski nimetatud kaasautoriks. Vanemuise 700 istekohaga teatrisaalis viimistlusmaterjalid olid valitud  lähtuvalt akustilistest arvutustest. Ruumi suur kontrast tekkis heleda põranda, kunstmarmoriga kaetud seinte ja musta mööbli vahel, mille kohale kaardus kumer raabitslagi.
Tallinnasse projekteeritud hotell "Viru" oli Eesti 20. sajandi arhitektuuri ajaloos üks enim poleemikat ja diskussioone tekitanud uusehitis. Väino Tamme kujundatud hotelli vestibüülid, restorani ja varietee (1970–72 koos V. Asi ja L. Raudsepaga; Nõukogude Eesti preemia 1972); hotelli kogu kavatis on Eesti 1970. aastate ilmekamaid inernatsionaalse stiili näiteid. Kaasaegse interjöörina oli seal tunda Jaapani traditsioonilise ruumikujunduse mõjusid lakoonilisuse suunas, mis väljendusid eelkõige tühjas ruumis, mis sisaldas vaid esmatarvilikku mööblit. Eeskujuks oli Arne Jacobseni Kopenhaageni Radisson SASi hotell, mis oma disainitud tuhatooside ja lauanõudega siin kahjuks ei teostunud, kuid sisearhitektuurne tervik suudeti sellegipoolest ühtlasel tasemel luua.
Olemasolevat kujundust pieteeditundega arvestades on lahendatud "Estonia" teatri rekonstruktsioon (1975).
Viimase tööna valmisid Pirita purjespordikeskuse interjöörid (1980 koos V. Asi, L. Leesaare, J. Lemberi ja A. Padariga).
Avaldanud ruumikujundusteooriaalaseid artikleid (peamiselt almanahhis "Kunst ja Kodu").Peatoimetaja Eller, Mart-Ivo 1996: Eesti Kunsti ja Arhitektuuri Biograafiline Leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn
Mainimata ei saa jätta ligi kolmkümmend aastat kestnud koostöö olulisust Vello Asiga, mille jooksul valmisid mitmedki märgilised objektid ning koos koolitati ka aastakümneid noori sisearhitekte.
=== Projektide nimekiri ===
* Hotell Park mööbel ja osaline sisekujundus, Tartu, 1955
* Mööblikavandid tehase Puit seeriatoodanguks, 1956
* Eramu Aegviidus (enda maja), 1957–69
* Fašismiohvrite monumendi arhitektuurne lahendus, Tartu, 1958 (valmis 1964, skulptor E. Rebane)
* Mööbel Balti vabariikide mööblinäitusel, 1959
* Tartu Riikliku Ülikooli klubi sisekujundus, Tartu, 1959
* ENSV Kunstifondi Tartu osakonna kaupluse sisekujundus ja mööbel, 1959
* Tartu Riikliku Ülikooli Kääriku spordibaasi peahoone ja ühiselamu sisekujundus ning mööbel, 1960
* Kohtla-Järve kohviku sisekujundus, 1962
* Loominguliste liitude klubi (Kunstiklubi ehk KUKU klubi) sisekujundus, 1963 (kaasautor A. Murdmaa)
* Kohvik International sisekujundus ja mööbel, Moskva, 1963 (teostamata)
* Hotell International sisekujundus ja mööbel, Moskva, 1963 (kaasautor A. Murdmaa) (teostamata)
* Kohvik Pegasus sisekujundus ja mööbel, Tallinn, 1963 (kaasautorid L. Pärtelpoeg, A. Murdmaa)
* Hotell Tallinn hotellitubade sisekujundus ja mööblikavandid, 1963 (kaasautor A. Murdmaa)
* Restoran Gloria sisekujundus, Tallinn, 1963 (kaasautorid L. Pärtelpoeg ja A. Murdmaa)
* TPI uue õppehoone sisekujundus ja auditooriumi mööbel, Tallinn, 1964 (kaasautor L. Pärtelpoeg)
* NSVL Kirjanike Klubi, Moskva, 1964 (kaasautor A. Murdmaa)
* Kohvik Moskva, Tallinn, 1965 (kaasautor H. Karro)
* Pärnu teatri saalimööbel, 1965–67 (kaasautor V. Asi)
* Teatri ja kontsertisaali Vanemuine sisekujundus ja mööbel, Tartu, 1965–67, 1970 (alustatud koos L. Pärtelpojaga, osaline kaasautor V. Asi)
* ENSV Ministrite Nõukogu vastuvõturuumide mööbel ja osaline sisekujundus, 1965
* ENSV Kultuuriministeeriumi ametiruumide sisekujundus ja mööbli eskiis, 1966
* ENSV Ehitusministeeriumi ametiruumide sisekujundus ja mööbli eskiisid, 1966
* ENSV Riikliku Kirjastuskomitee ametiruumide sisekujundus, 1966
* ENSV Riikliku Kunstiinstituudi uusehitise sisekujundus, 1966–67 (kaasautorid V. Asi, L. Pärtelpoeg)
* Kohvik Tuljak sisekujundus ja mööbel, Tallinn, 1966 (kaasautor V. Asi)
* Kurtna Linnukasvatuse Katsejaama peahoone sisekujundus ja mööbel, 1967 (kaasautor V. Asi)
* Kohvik Tallinn, Tallinn, 1967–69 (kaasautor V. Asi)
* Baar Karoliina, Tallinn, 1968 (kaasautor V. Asi)
* Hotell Viru interjöörid, Tallinn, 1968–72 (kaasautorid V. Asi, T. Gans, M. Summatavet ja L. Raudsepp)
* Eesti Raadio administratiivhoone sisekujundus, Tallinn, 1970 (põhiautor A.-H. Õun)
* Vabariikliku Kliinilise Haigla konverentsisaali sisekujundusprojekt ja mööbel, Tallinn, 1972
* Teater Estonia, 1973 (kaasautor V. Asi)
* NSVL Kunstifondi Eksportsalongi sisekujundusprojekt, 1975 (kaasautor V. Asi)
* Pirita purjespordikeskuse jahtklubi ja pressikeskuse sisekujundus, Tallinn, 1975–80 (kaasautorid V. Asi, L. Leesar, J. Lember ja A. Padar)
* Teater Vanemuine väikese maja sisekujundus, Tartu, 1975
* Jahimeeste Seltsi presiidiumi ruumide interjöör, Tallinn, 1981 (kaasautor V. Asi)
* ERKI ruumi- ja mööblikujunduse kateedri õppehoone, Nooruse 11 (praegune Suur-Kloostri), Tallinn, 1983–84 (kaasautorid V. Asi ja L. Leesaar)
==== Raamatukujundused ====
* A. Siig, Vaikuse tähtkuju, Eesti Raamat 1973
* A. Siig, Murdeajastu, Eesti Raamat 1976
* Almanahh Kunst ja Kodu kaanekujundused: 3/1960, 2/1963, 1/1966
=== Konkursid ja riiklikud preemiad ===
* 1954 Tüüpkorteri mööbli vabariikliku konkursi II preemia
* 1958 Üleliidulise mööblikonkursi II preemia
* 1960 ETKVL kohvikute ja restoranide tüüpmööbli konkursi I preemia
* 1967 Eesti NSV teeneline arhitekt
* 1967 Nõukogude Eesti preemia Kurtna Linnukasvatuse Katsejaama peahoone eest (kaasautor V. Asi)
* 1970 medal Eeskujuliku töö eest
* 1972 Nõukogude Eesti preemia hotell Viru projekteerijate kollektiivis
* 1980 Kunstnike Liidu kujundajate sektsiooni aastapreemia Pirita Purjespordikeskuse eest
== Viited ==
== Välislingid ==
* Kohvik Pegasuse tool. FOTO
* Lillepaviljon Tallinnas, saali sisevaade. FOTO
* Tallinna Olümpiapurjespordikeskus, pressikeskuse interjöör. FOTO
* Hotell Viru restoran, interjöörivaade. FOTO
* Kohvik Pegasus, sisevaade. FOTO


Arutelu:Kertši sild

Võiks vene viki eeskujul pealkirjaks panna Krimmi sild. --Hirvelaid (arutelu) 18. mai 2018, kell 14:09 (EEST)

Praegune pealkiri järgib ukraina eeskuju. :) 2001:7D0:87CA:9180:FCB3:170E:77F:5B88 18. mai 2018, kell 14:57 (EEST)

:Noh siis las ta olla. :) --Hirvelaid (arutelu) 18. mai 2018, kell 16:27 (EEST)

*valvekaamera video plahvatusest
*kütusetsisternide põleng
*sama, mis eelmine
*tulemus
*eesti ajakirjandus
**06.59 Plahvatused katkestasid liikluse Kertši sillal
**08:16 FOTOD ⟩ Kertši sillal toimus plahvatus
**08:39 OTSEBLOGI | Venemaad ja Krimmi poolsaart ühendaval sillal toimus plahvatus
**09:54 Palju õnne, Putin? Reinsalu: Eesti tervitab Kertši silla õhkimist
**09:58 Leo Kunnas Kertši silla plahvatusest: see on suur moraalne võit Ukrainale
suwa 8. oktoober 2022, kell 10:29 (EEST)

Lingitud BBC Live artiklis on kirjas: “Crimean parliamentary speaker Vladimir Kontantinov has blamed it on “Ukrainian vandals”.” [Krimmi parlamendi spiiker Vladimir Kontantinov süüdistas selles "Ukraina vandaale".] ☆☆☆— Yx iNdiviid Kaastöö 8. oktoober 2022, kell 12:39 (EEST)


Arutelu:Meghan, Sussexi hertsoginna

Kas tavaliselt pealkirjas ei panda koma asemel sulud? --Pelmeen10 20. mai 2018, kell 02:29 (EEST)

Antud puhkudel mitte. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. mai 2018, kell 21:49 (EEST)

: Kuninglikust soost isikutel ja nende abikaasadel, keda peamiselt eesnime kaudu teatakse, võiks ju sulud olla. Aga ma ei tea, kus see kindlaks määratud on. --193.40.110.66 17. jaanuar 2020, kell 12:04 (EET)

"Ameerika Ühendriikide näitlejanna ja modell." Võib-olla peaks määratlus esimeses lauses olema: "Briti kuningliku perekonna liige ja endine Ameerika Ühendriikide näitlejanna ning modell". [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 22. september 2019, kell 15:54 (EEST)

Kui keegi oskab, võiks artiklit ajakohastada. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 17. jaanuar 2020, kell 10:53 (EET)

[https://menu.err.ee/1608116893/harry-ja-meghan-loobuvad-loplikult-kuninglikest-tiitlitest-ja-kohustustest "Harry ja Meghan loobuvad lõplikult kuninglikest tiitlitest ja kohustustest"] – on ta siis nüüd tiitliga või tiitlita? [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 20. juuni 2023, kell 22:10 (EEST)

1)       Meghan ja Harry ei ole kunagi Windsori lossis elanud.’
2)        Heledanahalise beebiga ringi liikudes küsiti Doria käest tihti, kus lapse ema on, kuna arvati, et ta on kõigest lapsehoidja. -- Tihti?
3)       Hooldusõiguse osas lepiti kokku, et see jääb mõlemale vanemale, kuid enamiku ajast elas Meghan siiski koos emaga ning isa juures veetis ta mõne nädala ja suvevaheajad. --Imelik, kuidas Meghan sellega hakkama sai, arvestades, et vähemalt 7 aastat tema lapsepõlvest oli ema kadunud.
4)       Enne tuntust töötas ta Ameerika Ühendriikide suursaatkonnas Argentinas -- ta oli seal vaid  6 nädalat praktikandina.
5)       Näitlejakarjääris selgusele jõudmiseks osales Meghan ühes episoodilises rollis mängusaates "Deal or No Deal" (2007). -- imdb.com järgi osales ta 34 episoodis.
6)       11-aastaselt suutis ta edukalt veenda üht ettevõtet muutma oma telereklaami, kuna Meghani arvates oli reklaamis kasutatud keel liiga seksistlik. – See oli kogu klassile antud ülesanne. 46.131.86.253 29. aprill 2024, kell 14:45 (EEST)

Parandage siis ära. Velirand (arutelu) 29. aprill 2024, kell 14:52 (EEST)

:Ma olen üks nendest, kes ei oska. 46.131.86.253 29. aprill 2024, kell 15:30 (EEST)

:: "Heledanahalise beebiga ringi liikudes küsiti Doria käest tihti, kus lapse ema on, kuna arvati, et ta on kõigest lapsehoidja" See oli tõesti niimoodi. Ma olen mitmest allikast seda lugenud. Velirand (arutelu) 29. aprill 2024, kell 18:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Martinmaip/liivakast

Aitäh artikli eest!
# Palun paranda oma artikli vormistust. Esimese taseme pealkirjad peavad olema vormistatud topeltvõrdusmärkide vahel (nt: ==Välislingid==). Madalama taseme pealkirjad aga peaksid mõlemalt poolt ühe võrdusmärgiga piiratud olema.
# Sisukord peaks olema pärast sissejuhatavat lõiku, kusjuures sissejuhataval lõigul ei tohiks pealkirja olla. Võid eeskuju võtta teistest vikiartiklitest.
# Palun lisa võimalusel teksti viiteid. Mõistan, et ka ingliskeelsel artiklil ei ole kuigi palju viiteid, aga ehk leiaks artikli infot kinnitavaid allikaid mujaltki?
# Paranda lõpuviidete vormistust.
# Oled kasutanud palju otsetõlget. Palun loe tekst ise üle ja ürita mõelda, kuidas see eesti keeles mõistetavaks teha. Toon mõne näite. "see on üks kuuest sõjalisest fikseeritud õhusõidukist, millel on üle 50 aasta pikkune pidev teenindus". (Teenindus?; Fikseeritud?) "Kuna Boeingu ettepanek juba lendas, võis KC-135 toimetada juba kaks aastat varem ja õhujõudude sekretär Harold E. Talbott tellis 250 KC-135 tankerit, kuni Lockheedi disain oleks võimalik lõpule viia. Lõpuks kukkusid Lockheedi tankerite tellimused kahe tankeri kujunduse toetamiseks" (Ettepanek lendas?; võis toimetada?; tellis tankerid, kuni disain oleks võimalik lõpule viia?; tellimused kukkusid millekski?).
# Palun eemalda mõõtühikutest tühikud ( nt km / h -> km/h). Mõõtühikute ette peaksid tühikud siiski alles jääma.
Palun anna teada, kui oled need muutused teinud. Edu! --Kairijan (arutelu) 21. mai 2018, kell 15:11 (EEST)


Kasutaja arutelu:Miacek

Miks Poola (osaline) okupeerimine Venemaa poolt on anakronism? Kas sel ajal ei olnud okupeerimist veel leiutatud või oli tegu pelgalt sõbraliku naaberriigi piiratud väekontingendi ajutise külaskäiguga? Või käib jutt lihtsalt põlistest Venemaa aladest, mille poolakad olid (ja on tänapäeval jälle) alatult vallutanud? Segasevõitu. --Ehitaja (arutelu) 20. veebruar 2019, kell 00:33 (EET)

Juriidiliselt tuli termin "okupatsioon" kasutusele alles Haagi konventsiooniga 19. sajandi lõpul. Me ei räägi ju ka Liivimaa Ordu poolt okupeeritud Eestist keskajal. Lisaks juhin tähelepanu, et osa alasid, mida poolakad enda omaks pidasid, kuulusid samal ajal veel Preisimaale ja Austriale, aga mingi kolmikokupatsiooni üle pole mõtet arutleda artiklis "Keeled Eestis", seda tehtagu ikka kohasemates artiklites.Miacek (arutelu) 20. veebruar 2019, kell 12:28 (EET)

:Mittejuriidiliselt tuli termin "keskaeg" kah kasutusele pärast keskaega, aga ikka me kasutame. Ja mitmikokupatsiooni kohta on ka hilisemaid näiteid, milles tänapäeval väga ei kahelda. Võime muidugi väita, et "okupatsioon" on puhtjuriidiline mõiste ja me ei räägi üldjuhul nt intellektuaalomandi kaitsest keskajal. Aga kui võtta lähtekohaks, et antud juhul kirjeldab ka juriidiline termin mingit reaalset nähtust või protsessi, mis varem lihtsalt kandis teist nime või mida niimoodi eraldiseisvana ei nähtud, nagu näeme meie, siis on termini varasem kasutus põhjendatud. Ja intellektuaalomandi kaitset keskajal analüüsitakse küll, sest nähtus oli olemas ja isegi ebamäärane soov seda millegi omandilaadsena kaitsta. Ega iga ajastu käsitlemisel ei pea tingimata ainult toonaseid sõnu pruukima. --Ehitaja (arutelu) 1. märts 2019, kell 10:07 (EET)

::Ei leia, et see relevantne oleks. Esimese ja teise Poola jagamisega võttis Venemaa Poola riigilt ära peamiselt alad, kus oli idaslaavi õigeusklik enamus. Kas need olid siis enne Poola poolt okupeeritud alad?Miacek (arutelu) 1. märts 2019, kell 13:36 (EET)

:::Kui territooriumi hõivamine kvalifitseerub või ei kvalifitseeru okupatsiooniks vastavalt sellele, mis keelt ja usku on hõivamise ajal kohalik elanikkond, siis on meil Eesti ja Ukraina lähiajalooga mõned probleemid. Ühtlasi ei ole sel juhul oluline, millal termin juriidiliselt kasutusele tuli ja mitu riiki hõivamises osales. Ses mõttes oleks tore, kui meil õnnestuks alustuseks paika panna, milliseid okupatsiooni kriteeriumeid me kasutame. Teisalt: mul on kuri tunne, et ajaloolased ja juristid kasutavad sõna "okupatsioon" pisut erinevalt (tõsi, ka nende elukutsete sees on lahkarvamused sagedased) ning tavakeele kasutajad veel enam. Nii et meil, kes me võtame terminid üldjuhul Vikipeedia-välisest maailmast, pole terminite täpseks kokkuleppimiseks vist erilist lootust, kui seda kõigepealt mujal tehtud pole. (Ehkki unistada ju võiks.) --Ehitaja (arutelu) 2. märts 2019, kell 15:24 (EET)

Hello Miacek,
This week is a Holodomor (Golodomor) commemoration week. I noticed that in the past you edited articles related to events of that period, and this is why I writing you this message. If you are no longer interested in the topic, please ignore my message.
I am currently looking for people who could be willing to translate into Estonian articles about people who spread information about the famine in 1933, e.g. :en:Alexander Wienerberger or Ewald Ammende? The latter article already exists in Estonian, but it is extremely short, which is a bit surprising for me (he was born and lived in Estonia, and his family villa is still part of architectural heritage of Pärnu).
P.S. I am not active on the Estonian Wikipedia, but I created quite a lot of articles in the Russian, Ukrainian, English and German versions.
Thank you. --Dmitri Lytov (arutelu) 29. november 2019, kell 19:26 (EET)

Thanks for pointing my attention to this! I became interested in Ewald Ammende. I'm busy in real life but will try to help by translating the para "Голодомор" from the resp. ru wiki article at least. (The problem with other wikis is that the articles are unstructured, so it takes a lot of time to find something).Miacek (arutelu) 29. november 2019, kell 19:52 (EET)

: Thank you! Regarding the two biographic articles (Wienerberger and Ammende), perhaps the English versions are the best so far. Regarding Holodomor, unfortunately, neither the Russian nor the English articles are well structured, as you noticed; the English article is focused mostly on the ideological aspect of this event in modern historiography rather than the event itself. Anyway, we have what we have. --Dmitri Lytov (arutelu) 29. november 2019, kell 19:57 (EET)


Kasutaja arutelu:Mortimer Tooming

Tere tulemast Vikipeediasse, Mortimer Tooming! Soovitan vaadata ka artiklite arutelulehekülgi. Sealt selgub, miks mõnd asja tehakse just nii ja mitte teisiti. Paari aasta pärast oleks eksitav, kui artiklis Tallink oleksid 2017. a majandustulemused märgistatud tänavuse aastaga. Et varasemad andmed säiliksid, peeti vajalikuks andmeid uuendades eelmisi mitte kustutada, vaid tõsta need aruteluküljele. Ssgreporter (arutelu) 23. mai 2018, kell 01:12 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey about your experience with  and Wikimedia. The purpose of this survey is to learn how well the Foundation is supporting your work on wiki and how we can change or improve things in the future. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 6. september 2019, kell 17:43 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
A couple of weeks ago, we invited you to take the Community Insights Survey. It is the Wikimedia Foundation’s annual survey of our global communities. We want to learn how well we support your work on wiki. We are 10% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal! Your voice matters to us.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 20. september 2019, kell 18:11 (EEST)

Artiklit ajakohastades varasemaid arvulisi andmeid ei kustutata, need on kombeks tõsta arutelulehele. Vt nt Viking Line Ssgreporter (arutelu) 30. september 2019, kell 00:46 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
There are only a few weeks left to take the Community Insights Survey! We are 30% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal!
With this poll, the Wikimedia Foundation gathers feedback on how well we support your work on wiki. It only takes 15-25 minutes to complete, and it has a direct impact on the support we provide.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 3. oktoober 2019, kell 22:49 (EEST)

Tervist!Ministri ametiaja lõppemine on reguleeritud Vabariigi Valitsuse seadusega. Tagasiastumisest teatamine ei tähenda ministri volituste lõppu. Nimelt, alles Vabariigi Presidendi otsuse alusel vabastatakse minister ametist. Näiteks teatas Mihhail Korb 24.05.2017, et astub ametist tagasi. President allkirjastas otsuse 08.06.2017, kusjuures märkides, et otsus jõustub 12.06.2017. Seda silmas pidades, on ekslik väita, et Mailis Reps ei ole enam minister. --kanakukk (arutelu) 21. november 2020, kell 08:09 (EET).


Kasutaja arutelu:2001:7D0:841E:E980:CD29:8714:FD64:8064

Sorry
I dont speak estonian


Arutelu:IEEE 802.11n-2009

reziim > režiim. Kuriuss 26. mai 2018, kell 13:36 (EEST)

Pildiga rikutakse autoriõiguseid. Kustutati Commonsist.
[[Fail:Wifi speeds comparation.jpg|pisi|294x294px|Wi-Fi standardite kiiruste võrdlus]]
Paremal asuval pildil on võrreldud omavahel 11g, 11n ja 11ac kiirusi.
<ref>{{netiviide|URL=https://www.forbes.com/sites/gordonkelly/2014/12/30/802-11ac-vs-802-11n-wifi-whats-the-difference/#2cf1973e3957|Pealkiri=802.11ac vs 802.11n WiFi: What's The Difference||Keel= inglise|Kasutatud=01.05.2018}}</ref>
--Estopedist1 (arutelu) 10. mai 2019, kell 18:32 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt LGBT

Teen ettepaneku muuta juhendit selles, mis puudutab soovitusi , "homoseksuaal" [...] , parem: homoseksuaalne inimene; "Transseksuaal" , parem: transseksuaalne inimene,, aga ka sellest järelduv suunis, et "biseksuaal" ei ole OK, vaid tuleb öelda "biseksuaalne inimene". Esiteks, nii ei räägi keegi. Teiseks, selle suunise järgimine muudaks vastavad artiklid keeleliselt kohmakaks. Kolmandaks, isegi kui Eesti LGBT Ühing seda eelistaks (vrdl mu arutelulehte), siis meie oleme ikkagi sõltumatu organisatsioon oma reeglitega.Miacek (arutelu) 26. mai 2018, kell 18:48 (EEST)

Mind ka huvitab, millel see soovitus põhineb. Kas homoseksuaalil on halvustav varjund? --Minnekon (arutelu) 4. juuni 2018, kell 19:12 (EEST)

: Soovitused on mõeldud selleks, et LGBT-teemadest ja -inimestest rääkides kasutataks läbivalt samu mõisteid. Kõiki seksuaalsusest rääkivaid sõnu tuleks minu arvates kasutada ühte mooodi. See tähendab, et kui me ei kasuta sõna "homoseksuaal", siis me ei tohiks kasutada ka sõna "biseksuaal". Veelgi olulisemalt, et need oleksid entsüklopeediale omaselt neutraalsed ja kasutatavad teemaga tegelevate asutuste poolt ehk nö ametlikud. Juhised on koostatud inglisekeelse Viki eeskujul. Eesti LGBT Ühingu koduleheküljel on soovitused sõnakasutuseks. Selles soovitatakse kasutada mõisteid omadussõnadena: biseksuaalne, homoseksuaalne.. Viimases Eesti Inimõiguste Keskuse välja antavas Inimõiguste aruandes kasutatakse sõna "biseksuaalne inimene".. Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku 2014. aasta tegevuse aruanne on samuti LGBT lühendi lahti kirjutamisel kasutanud sõnastust "biseksuaalsed inimesed" (nt lk 8). Sama moodi on ka Eesti Seksuaaltervise Liit.. Natukene varasemast ajast pärit Sotsiaalministeeriumi toimetistes on küll kasutatud korra sõnu homoseksuaal, biseksuaal ja heteroseksuaal, aga valdavalt on kasutatud omadussõnu. Tegemist natukene aegunud tekstiga, kuna T-d on defineeritud kui transseksuaalsust mitte kui transsoolisust.. Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts kasutab biseksuaalsust omadussõnana. Selliselt on tegelikult teemaga tegelevate asutuste poolt selline sõnakasutus omaks võetud. Kõik esitatud sõnakasutuse soovitused on Eesti LGBT Ühingu poolt üle vaadatud ja heaks kiidetud. Suures osas on tegemist inglise keelest üle võetud sõnakasutusega.

: Sõna "bi" kohta: Eesti LGBT Ühing ei soovitanud seda Vikipeedias kasutada. Seda vaatamata sellele, et nad määratlevad end kui "Eesti LGBT (lesbi, gei, bi, trans) inimeste huvide esindaja". Tundub, et selle sõna kasutus ei ole veel ametlikult paika loksunud (B-d LGBT-s defineeritakse enamasti biseksuaalsete inimestena ehk ei lühendata). Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts kasutab sõna ka.. Mina isiklikult pooldan "bi" kasutamist, rääkides konkreetse inimese seksuaalsusest (kasutades sarnaselt sõnadele gei ja lesbi). Kui aga räägitakse bioloogiast või seksuaalsusest teaduslikus võtmes, siis biseksuaalsed- ja homoseksuaalsed inimesed.

:Ma ei ole leidnud eesti sõnakasutuse selgitust. Lähtudes analoogiast inglise keelega, kust see arvatavasti üle on võetud, siis aitavad seda selgitada lause lõpus olevad viited.--Taavik27 (arutelu) 4. juuni 2018, kell 22:39 (EEST)

::Noh, aga inglise wikis on ju ikka "bisexuals", mitte "bisexual humans/persons"?Miacek (arutelu) 4. juuni 2018, kell 23:37 (EEST)

::Saab ehk öelda, et "homoseksuaalne inimene" on erialakirjanduses levinum sünonüüm kui "homoseksuaal", aga selle alusel viimase paigutamine pealkirja "Väldi järgnevaid sõnu ja väljendeid!" alla tundub liigne. Ma ei lugenud kõiki linke sõna-sõnalt läbi, aga keegi vist pole öelnud, et "homoseksuaaliga" iseenesest mingi probleem on, et seda lausa vältima peaks. --Minnekon (arutelu) 5. juuni 2018, kell 14:12 (EEST)

:::Ma pole iialgi kohanud ühtegi homoseksuaali, kellele oleks solvav, kui teda "homoseksuaaliks" nimetatakse. Teine asi on "homoseksualist", seda aga meil enam mitte üheski artiklis ei kohta (vene wikis on vastav "гомосексуалист" küll sagedane, olgugi et seal olid päris tõsised diskussioonid sel teemal ...).Miacek (arutelu) 5. juuni 2018, kell 14:24 (EEST)

:::Värske näide, miks minu poolt vaidlustatud reegel tingimata ära tuleb muuta: .Miacek (arutelu) 12. august 2018, kell 21:52 (EEST)

Mida arvatakse sellest, kui ka eestikeelses vikipeedias oleks loend erinevate seksuaalsete eelistustega inimestest, nagu see on juba mitmetes wikides ?--Lulu (arutelu) 2. detsember 2020, kell 17:05 (EET)
Näide algusest:
Nimi                	Eluaastad	Päritolu     	Tuntud kui                                  	MärkusedKõik andmed tuginevad usaldusväärsetele  allikatele. Tähtedega on viidatud Lesbile, Geile või Biseksuaalsusele.
Saara Aalto         	s. 1987  	Soome        	Poplaulja                                   	L
Peter Ackroyd       	s. 1949  	Inglismaa    	Kirjanik                                    	GAnthony, Andrew, (4. september 2005), The Big Life, The Guardian. Retrieved Jaanuar 2006.
John Bodkin Adams   	1899–1983	Põhja-Iirimaa	Arst, kahtlustatud sarimõrvar               	GCullen, Pamela V., "A Stranger in Blood: The Case Files on Dr John Bodkin Adams", London, Elliott & Thompson, 2006, ISBN 1-904027-19-9.
Jane Addams         	1860–1935	USA          	Sotsiaalreformaator, Nobeli preemia laureaat	LProno, Luca (25 February 2004), Jane Addams Retrieved jaanuar 2006.
James Adomian       	s. 1980  	USA          	Näitleja, koomik                            	G
Chantal Akerman     	1950–2015	Belgia       	Filmirežissöör                              	LMorris, Gary (August 2002), Rare Docs on French Filmmakers, Bright Lights Film Journal. Retrieved 18. november 2006.
Edward Albee        	1928–2016	USA          	Näitekirjanik                               	GGussow, Mel (1999). Gussow Edward Albee: A Singular Journey : A Biography. ISBN 0-684-80278-3.
Lily Allen          	s. 1985  	Inglismaa    	Laulja, laulukirjutaja, televisiooniesineja 	B
Pedro Almodóvar     	s. 1949  	Hispaania    	Filmirežissöör                              	GZervigon, Andres Mario (8 June 2005), Pedro Almodóvar
Anja Andersen       	s. 1969  	Taani        	Käsipallimängija                            	L
Kwame Anthony Appiah	s. 1954  	Ghaana       	Filosoof, kirjanik                          	GBennett, Drake (6 February 2005), The trouble with identity, The Boston Globe. Retrieved 28. juuli 2007.
Louis Aragon        	1897–1982	Prantsusmaa  	Poeet, romaanikirjanik                      	BIvry, Benjamin (1996). Francis Poulenc, 20th-Century Composers series. Phaidon Press Limited. ISBN 0-7148-3503-X.
Giorgio Armani      	s. 1934  	Itaalia      	Moekunstnik                                 	B
Billie Joe Armstrong	s. 1972  	USA          	Rock-muusik (Green Day)                     	BWeider, Judy (24. jaanuar 1995), Coming Clean, The Advocate (LGBT magazine). Retrieved 6. november 2006.
Efva Attling        	s. 1952  	Rootsi       	Juveelikunstnik, laulja, modell, tantsija   	LWeigl, Kerstin (14. veebruar 1999), "Jag är så fruktansvärt lycklig", The Aftonbladet. Retrieved 28. juuli 2007.
W. H. Auden         	1907–1973	Inglismaa    	Poeet                                       	GMendelson, Edward, ed., W. H. Auden: Collected Poems (Modern Library, 2007), ISBN 0-679-64350-8.
John August         	s. 1970  	USA          	Näitekirjanik                               	GAugust, John (5. september 2005), Dear Governor Schwarzenegger: Marry Me, JohnAugust.com. Retrieved 6. november 2006.
=== Viited ===
------------------------------------------------------Lulu (arutelu) 2. detsember 2020, kell 17:05 (EET)

Väike algus selleks on tehtud lehel, kuhu olen lisanud inimesi, kes pakuvad huvi vikiprojektile. Küll aga identiteeti märkimata. Inimese identiteedi (L, G, B, T vms) määratlemine on natukene küsitav. Nt Eestis ei kasutatud enne 1990. aastaid laialdaselt meeste kohta sõna gei, st. identiteeti ei olnud. Enne 19. sajandit polnud mõistet homoseksuaalsus, st keegi ei saanud end homoseksuaalseks nimetada. Küll aga oli olemas seksuaalne- ja romantiline käitumine, külgetõmbed jne. Sageli on ajaloolastel, biograafidel jt kahtlus, et keegi võis olla tänaseid mõisteid kasutades LGBT+ kogukonnas. Vt. nt . Leian, et meil ei ole õige teda nt homoseksuaalseks lahteradada, küll aga võime edasi anda seda, et tänaseid mõisteid kasutades teadlased seda teevad. Projektile pakub huvi ka inimesed, kes ei ole ise enda sättumust või sooidentiteeti avalikkusega jaganud, aga selle üle on olnud arvestatav arutelu. Vt nt siia --Taavik27 (arutelu) 11. detsember 2020, kell 16:18 (EET)
Jah, selline loend peaks olema igas vikipeedias, kus hoolitakse LGBT-teemadest. Ajaloos on muidugi olnud kasutusel mitmesuguseid mõisteid. Entsüklopeedias aga kasutatakse ikka tänapäevaseid. See loend oleks siis (tavapärasest) erinevate eelistustega inimeste loend, kelle kohta on olemas kindlad ja usaldusväärsed andmed ja/või kes on ise oma eelistused ja/või sättumused avalikustanud. Sellesse loendisse ei tuleks aga lisada inimesi, kelle ühiskonnas ei olnud see tavapärasest erinev, vaid pigem just norm ja tavapärane (Aristoteles, Platon jpt). Omaette küsimus on eesti inimeste lisamine sellesse loendisse. See oleks kindlasti vajalik ja aitaks ka kaasa pingete leevendamisele LGBT-teemalistes aruteludes. Elavate inimeste puhul peaks kindlasti üle küsima nende nõusoleku; lahkunute puhul tuleks hoolikalt üle vaadata allikad. Kuulujuttude põhjal ei tohiks kedagi sinna lisada. --Lulu (arutelu) 13. detsember 2020, kell 13:58 (EET)

1) Elavate inimeste puhul võib Vikipeediasse kellegi seksuaalse sättumuse või sooidentiteedi lisada vaid juhul, kui inimene ise on selle meedias või muus avalikult kättesaadavas kohas (nt elulooraamatus) teadlikult avaldanud. Nõusolekut ei ole vaja, kuna inimene on ise enda nõusoleku selle meediasse avaldanud. Juhul, kui keegi on kapist välja tiritud ("outing" ehk keegi kolmas inimene räägib kellegi sättumusest või sooidentiteedist), siis ei tohiks seda Vikipeediasse panna. Vikipeediasse ei tohi kuulujutte lisada. St. alati peavad olema allikad. Elavate inimeste puhul peab viitama tema enda sõnadele. Tabelisse identiteedi määramisel tekib detailse lähenemise puhul probleem selles, et inimesed võivad erinevates kontekstides ja erinevatel aegadel oma sõnakasutust ja/või identiteeti muuuta. St. ma eelistaksin lahtisemaks jätmist.

2) Ajalooliste inimeste puhul on minu arvates anakronistlik tänapäevaste mõistete kasutamine. See, kui keegi omab seksuaalseid kontakte samast soost inimestega, ei tee teda homoseksuaalseks (ega isegi mitte tingimata biseksuaalseks). Me ei saagi rohkem midagi öelda, kui seda, et allikad väidavad et tal olid sellised suhted. Ja need on ka sageli küsitavad, kuna LGBT+ inimestele on läbi ajaloo olnud eluliselt oluline enda seksuaalkäitumise/seksuaalse sättumuse/sooidentiteedi varjamine. St. meil on enamasti kehvad allikad. Vt. nt Hertsog Magnuse juhtumit (Andres Adamson. Hertsog Magnus ja tema "Liivimaa kuningriik". Doktoritöö. Tallinna Ülikool. 2009. Lk 21, 46, 74. ). Ideaalis peaksime me laskma inimesel enda eest rääkida. Nt. mida kirjutas inimene ise enda suhte kohta. Kuna toona ei olnud tänast sõnavara, siis ei saanud olla 18. sajandil gei või homoseksuaalse identiteediga inimesi (vrd eestlaste rahvus ja identiteet enne 19. sajandit). Äärmiselt küsitav on tänapäevaste identiteetide kasutamine ajalooliste inimeste peal, kes a) pole neist mõistetest kuulnud b) ise ei ole neid enda kohta kasutanud (ega oleks saanudki). Tabelist ei paista see välja, kuna tänane identiteet on esitatud fakti kujul.

3) Vana-Kreeka eemale jätmine tabelist on küsitav juhul, kui ülejäänud ajaloolised perioodid on tabelis hõlmatud. Pederastia ei ole sama, mis homo- ega biseksuaalsus. Ja need ei olnud alati seotud seksuaalse läbikäimisega. Tänases mõistes homoseksuaalsus oli ka Vanas-Kreekas vähelevinud, millele ei vaadatud ühiskonnas soosivalt (tekkisid küsimused seoses sellega, kes oli "aktiivsem" ja "pasiivsem" pool ja kas see on vabadele meestele lubatud). Seksuaalsed läbikäimised vabade meeste vahel olid väga reglementeeritud ja lubatud vaid teatud eani.--Taavik27 (arutelu) 15. detsember 2020, kell 13:37 (EET)
Ilmselt tuleks piirduda vaid paaril viimasel sajandil elanud ning eelkõige läänemaailma inimestega. Üsna meelevaldne oleks tõesti märgistada LGBT..-ga kaugest minevikust või kaugetest kultuurikeskkondadest pärit inimesi, kus nagunii selliseid mõisteid ei kasutatud ja kus ka nende tähtsus, tähendus ja nendesse suhtumine oli teistsugune. Vaja oleks aga selgitada, miks sellist loendit üldse vaja on. Kindlasti tuleks eelnevalt selgemini määratleda vastavates artiklites erinevused seksuaalse eelistuse, sättumuse ja identiteedi vahel, pidades muuhulgas ka silmas, et näiteks eelistus võib inimese elu jooksul ka muutuda, sättumus ehk orientatsioon on aga püsivam ning identiteet ehk enesemääratlus on juba jäädav, ehkki leidub alati ka erandeid. --Lulu (arutelu) 21. detsember 2020, kell 07:25 (EET)
Tänan märkuste eest. Panen Homo- ja biseksuaalsete isikute loendi siis üles.--Lulu (arutelu) 23. detsember 2020, kell 15:02 (EET)

Tundub, et see vikiprojekt on soikunud. Viimased sisulised arutelud ja toimetamised jäävad juba mitme aasta tagusesse aega. Oleks hea, kui selle lahtised otsad siiski kokku tõmmataks. Nii näiteks võiks eemaldada malli  paljude artiklite arutelulehekülgedelt. Ei ole korrektne öelda, et "see artikkel pakub huvi vikiprojektile LGBT", kui see projekt ise on juba varjusurmas. Samal ajal tuleks hoolitseda selle eest, et seda projekti saaks taas kergesti elustada. Paljudes artiklites on väärtuslikku infot, viiteid jpm. Paraku vajavad need artiklid sageli ka korralikku toimetamist. Samuti võiks kriitilise pilguga üle vaadata malli . See sisaldab suure hulga punaseid linke, kuid ilmselt niipea seesuguseid artikleid looma veel ei hakata. Igal juhul oli see projekt vajalik ja õigeaegne. Suur tänu kasutajale Taavik27 selle algatamise ja vedamise eest. --Lulu (arutelu) 4. jaanuar 2021, kell 10:01 (EET)

See vikiprojekt ei ole kunagi eriti aktiivne olnud. Olen pikalt olnud ainukene, kes siin tegutsenud on. Ta on hetkel rohkem koht, kuhu saab LGBT+ teemasid koondada ja eriti anda soovitusi, kuidas LGBT+ teemadest (eriti inimestest, sõnakasutus jne) peaks rääkima. Millised sõnad on neutraalsed, millised mitte. Mis on minu arvates oluline. Selles mõttes ei saa aru, mida mõtled otsade kokku tõmbamise all.

LGBT artiklid on sisuliselt samad asjad, mida ise soovisid teha: koondada LGBT+ teemalisi inimesi mingisse ühtlasesse loendisse. Küll on mall parem, kuna koondab ka inimesi, kelle puhul ei saa me öelda, et kas ta kuuldus LGBT+ kogukonda või mitte, aga tema seksuaalsuse kohta on ajaloolastel palju arutelusid. St me ei ütle identiteeti, aga seda, et ta pakub huvi. Samuti nt pakub antud projektile huvi heteroseksuaalsed anti-LGBT+ tegevusega inimesed. Samuti artikleid nt LGBT+ teemadest rääkivatest filmidest, raamatutest , LGBT+ organisatsioonidest jne. Ehk ta on laiem. Sarnast malli kasutab inglisekeelne LGBT vikiprojekt.

Mall LGBT on tehtud inglisekeelse malli põhjal. Kui ma olin Vikipeedias aktiivsem, siis tõlkisin selle malli järgi mitmed artiklid. Eks see ole mõtte koht, et kas mallis tohib olla punaseid linke või mitte.--Taavik27 (arutelu) 5. jaanuar 2021, kell 18:53 (EET)
Tänan selgituste eest. Punased lingid on lubadused. Parem oleks vähem lubada, eriti mallides, mida palju kasutatakse. --Lulu (arutelu) 6. jaanuar 2021, kell 13:00 (EET)


Arutelu:Eestlased Titanicul

Siin on olnud kaks katset pealkirja võimalikult pikaks ja kohmakaks muuta. Pöörasin ümbersuunamise tagasi, sest ka viimasel katsel pealkirja lisatud sõna "pardal" on üleliigne. Ssgreporter (arutelu) 27. mai 2018, kell 01:03 (EEST)

Praegusel kujul ei selgu, et mis sellise isiku olemasolu üldse kinnitaks. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. mai 2018, kell 18:07 (EEST)

Mälu järgi seda kuskil väljaandes mainiti, mida ma ei suuda hetkel leida.

Eraldi artikli vajalikkus küsitav. Mu toodud kustutamis-/liitmispõhjendus oli järgmine:
"enamik sisust ei räägi asjast. Võõrvikides pole rahvuspõhiseid asjakohaseid loendeid. Kui vaid spekulatiivne artikkel, siis esialgu mainida põhiartiklis, mis veel puudub, vt :en:Passengers of the RMS Titanic"--Estopedist1 (arutelu) 5. juuni 2018, kell 16:46 (EEST)

vastuväide on artikli ajaloos leitav siit: Eri:Diff/5013915--Estopedist1 (arutelu) 5. juuni 2018, kell 16:46 (EEST)

:Artikkel võiks siiski olla. Näiteks Soomlased ja soomerootslased Titanicul on lingitud samasisulise soome viki artikliga. Teiste kodakondsuste ja teiste vikide kohta pole vaadanud. Ssgreporter (arutelu) 6. juuni 2018, kell 01:14 (EEST)
Võiks teisaldada mustandiks, niikaua kui viitsitakse viited kokkuotsida? suwa 6. juuni 2018, kell 01:20 (EEST)


Arutelu:Iguumen

Siin on kaks mõistet: 1) mungakloostri ülem, 2) auaste. 2001:7D0:87CA:9180:A40A:DE4E:65FF:2000 30. mai 2018, kell 02:03 (EEST)

Iguumen on kõrgem munkpreestrist ja madalam arhimandriidist.
--WikedKentaur (arutelu) 10. september 2018, kell 08:01 (EEST)

Paneme selle eraldi lehele. Andres (arutelu) 10. september 2018, kell 09:22 (EEST)


Arutelu:Boeing KC-135 Stratotanker

Masintõlge? Ursus scribens (arutelu) 7. juuni 2018, kell 15:16 (EEST)

Mitte 100%, seega kustutada ei tohiks. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 7. juuni 2018, kell 15:50 (EEST)

kui muu ajalugu kajastab lennuki ajalugu, siis miks peaks olema eraldi väljatoodud maandusmised ühes riigis? suwa 8. juuni 2018, kell 22:02 (EEST)

kusagile v6ix ikka ehk lisada, kas v6i sellex, et näidata: elus ja toimib, liigenda ümber, kui sul on hea mõte...välilingite alla ehk ? pealegi, õhust vaadates, ega see Lviv nii kaugel olegi—Pietadè 8. juuni 2018, kell 22:17 (EEST)

mnjah, lähemalt vaadates, kas on üldse viisakas eestikeelset teksti lisada...—Pietadè 8. juuni 2018, kell 22:52 (EEST)

• Lisax, hiljuti avaldatud uurimuses jõudsid UK  teadlased järeldusele, et "puhastustöötajate" (eesti keeles: koristaja) päevane "manustatav" annus võrdub 1 paki sigarettide suitsetamisega...—Pietadè 8. juuni 2018, kell 23:05 (EEST)

Otsisin sellele eestikeelset vastet Militermist ja Estermist, ei leidnud. Küll aga leidsin siit Lennunduse & lennukite blogist asjatundliku ülevaate KC-135-st, sh õhus tankimise üksikasjadest. Kasutan sealt leitud vastet "tankimisseadme (poomi) operaator". Inglise vikis on artikkel :en:Boom operator (US military). Ursus scribens (arutelu) 14. juuni 2018, kell 19:29 (EEST)

„poom“i kustutasin küll ära (ligilähedaselt on tähendusi nt boom³ all, 2. tähendus (u liigendõlg mikrofoni/kaamera liigutamiseks võtteplatsil)), "voolikujuht/torujuht" oleks kentsakas; kui "asjatundlik ülevaade" nimetab tankurit tankeriks...—Pietadè 14. juuni 2018, kell 19:43 (EEST)

:Varem või hiljem loksuvad terminid paika, ka Vikipeedias. Kaitseväes pigem lühikesed väljendid - kui mitte muidu, siis slängisõnadena. Ka sõna "tankur" võib esialgu olla kõrvale harjumatu. Ursus scribens (arutelu) 14. juuni 2018, kell 21:24 (EEST)

::tankurauto najal kaldun arvama, et on olemas nt ka tankurlaevad jms; lisaks, "voolikujuhi" kirjeldus osundatud allikas on ajast ja arust, kui praegusel ajal on nt snaiprikuul võimeline tänu sisseehitatud "ajule" liikumise/lennu ajal suunda muutma, et sihtmärki tabada; või siis need "asjakesed", mida UA militaarvideod demonstreerivad (punane täpike siksakitab õhus kuni sihtmärgini jõudmise ja selle õhkulaskmiseni, kaitse eesmärgil, sest tegemist  oli rajatavate tulepesadega...)...—Pietadè 14. juuni 2018, kell 22:04 (EEST)

Kirjas on:
Parameetrid
    Kasulik last: 37 600 kg
    ...
    Kasulik last: 90 700 kg
????? —Pietadè 21. oktoober 2018, kell 12:32 (EEST)
----
Kasutaja Ursus Scribens, oled küll järjekindel "paranduste" tegemisel mõistete 'teleskoopiline' ja 'last' puhul, kuid ... .
Enne taoliste paranduste tegemist mõelgem laiemalt ja leidkem tegelikke grammatilisi ja sisulisi vigu antud teemades! Kas tõesti ei jäänud midagi muud silma kui mõiste 'teleskoopiline', mis on tegelikult ikkagi õige termin. Vääriti kasutatavaid mõisteid võib eestikeelses netis leida kohutavalt palju ning selliste ekslike näidetega ei maksa end õigustada.
Kasutaja Pietade on just siin eespool juhtinud tähelepanu 'last'i mõiste kasutamise arusaamatule kasutamisele. Ja ikkagi ...? 29. oktoober 2018, kell 13:15

"Teleskooptoru" - vt http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=teleskoop&F=M. Õigekeelsuses lähtume ÕS-ist. "Kaup" on majandustermin. Lennukis olev last võib olla kaup, kuid võib ka mitte olla - näiteks sõjaväevarustus. Pietadè juhtis tähelepanu mitte lasti mõiste arusaamatule kasutamisele, vaid et parameetrites on kasulik last antud kahes erinevas väärtuses. Ursus scribens (arutelu) 29. oktoober 2018, kell 13:53 (EET)
----
Modereerijal on oluline lähtuda eesti keele loogikast, mitte kitsalt mingitest normdokumentides, mida antud juhul kasutaja Ursus Scribens visalt viljeleb. Kahe termini välkkiirelt enda arvates "õigeks" parandamine on selge ülereageering. Teema konteksti tuleb mõista kogu sisust, lasti puhul polnud arusaamatu mitte erinevad suurusnumbrid, vaid, et KC-135 kogulast ca. 135 tonni moodustub varustuse kaalust ca. 38 tonni, pluss ca. 91 tonnist kütuse kaalust. Peaks aru saama, et lennuki kogulast moodustub: varustuse kaal + kütuse kaal, numbrid on ise-enesest ju õiged.
Juttu on ka teleskoopiliset torust (mehhaanika), mitte teleskooptorust (optika) ehk pikksilmast ega kiikrist. Kitsarinnalise oponendiga üldiselt on mõttetu vaielda, kuid siiski, kas me räägime näiteks teleskoopsolgitoru või teleskoopiline solgitoru? 30. oktoober 2018, kell 15:00 (EEST)

Veelkord, õigekeelsuses lähtume Vikipeedias ÕS-ist. Teiseks, Pietadè juhtis tähelepanu mitte lasti mõiste arusaamatule kasutamisele, vaid sellele, et parameetrites on kasulik last antud kahes erinevas väärtuses - numbreid pole ju keegi vaidlustanud. P.S. Isiklikud rünnakud, mida siin "visalt viljeled", pole Vikipeedias lubatud. P.P.S. Oma kommentaaride allkirjastamiseks arutelulehel tipi neli tildet: ~~~~. Ursus scribens (arutelu) 30. oktoober 2018, kell 16:39 (EET)
Kasutaja Ursus scribens, ole kena ja selgita parem, mida tähenda tekstis tankuripilu. Tunned ennast puudutatuna, kuid sina oled ju see visa parandaja siin. Püüad kaastöötegijaid kasvatada, asjalikum oleks kui midagi ka ise lood. 85.253.227.73 2. november 2018, kell 18:02 (EET) 2. november 2018, kell 17:59  (EEST)

Sellised isiklikud rünnakud on talumatud. Andres (arutelu) 3. november 2018, kell 10:06 (EET)


Kasutaja arutelu:80.235.30.93

Palun teisalda artiklid selleks vastavat funktsiooni kasutades. Ülevalt paremalt "Veel" -> "Teisalda". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. juuni 2018, kell 17:40 (EEST)

:Palun teisalda artikkel Tallinna kõrghooned artiklinime alla Tallinna kõrgehitised. Nii kattub see teemaga, mis käsitleb mõlemaid: hooneid kui ka rajatisi. Anonüümse kasutajana ei ole mul teisaldamise funktsioon nähtaval. Lisamärkusena palun, et Sa ei oleks aruteludes kinni (ka registreeritud nn autoriteetsete kasutajate omades), sest arutajad ei ole tihti teemaga lõpuni kursis. Sellisel juhul võib teadmatusest tekkida arengupidurlus ehk stagnatsioon, mis ei ole Vikipeediale kohane. Tänan! 80.235.30.93 9. juuni 2018, kell 18:07 (EEST)

Ahsoous ja Neptuunium, palun tõendeid! Kus on argumendid ja reeglid, mille alusel te suunamisi kustutate? Te väidate, et ladina tähestikus võib allika trükikoha nime märkida, aga teistes tähestikes seda ei või mitte teha, kuigi asukoht on sama. Siis ei tohi linki olla?

Linki saab teha ka stiilis Юрьев, või kas teeme ümbersuunamised Tartule igast olemasolevast tähestikust (absurd)?. Kusjuures ka ladina tähestiku puhul pole vaja antud kontekstis seda trükikohta linkida. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. juuni 2018, kell 19:50 (EEST)
Ortsteil on pigem linnaosa, asum pigem on Ortslage.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. juuni 2018, kell 10:25 (EEST)
----
Palun ära tee ümbersuunamisi sõna tõlgetelt. See ei ole vajalik. Adeliine 28. juuli 2018, kell 10:09 (EEST)
Kordan. Adeliine 29. juuli 2018, kell 00:25 (EEST)

Blokeeringu 5777 eemaldamine (Nõuan selgitust!)

Idiootsust kritiseeriv käitumine on taunitav? Kas diktaatorluse kõrval on MEIL siin ka tsensuur? Kas ma ei või kasutaja Neptuuniumile samas vääringus vastata, et näidata kui absurdne on põhjendamatu käitumine, kus topitakse kustutamise silte mingi uhhuu-arutluse peale. Selle asemel, et teemat edasi arendada või konstruktiivseid lahendusi pakkuda, hävitame.
Palun blokeering kohe eemaldada. Kas Sa, Pikne, samuti süübisid sellese, mis toimus? Ma ei ole kedagi isiklikult rünnanud.

Varasemast tore stiilinäide:  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 17. august 2018, kell 03:40 (EEST)

Et mingi seisukoht sulle ei meeldi, ei tee seda iseenesest idiootsuseks. Ma ei arva, et sa Neptuuniumile samaga oleks vastanud. Kui sa isiklikuks minemises probleemi ei näe ning kavatsed samas vaimus jätkata, siis mulle ei tundu blokeeringu eemaldamine põhjendatud.

Mul on sulle üldine soovitus, mis ei puuduta praegust blokeeringut. Kui edaspidi kaastööd teed, siis püüa kirjutada täpselt allikate järgi (ja viita allikatele) ning kirjuta vähem peast. Üksjagu segadust oleks siis ehk olemata. Pikne 21. august 2018, kell 20:10 (EEST)

Vt Kategooria arutelu:Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklik Register. Nagu varem juba öeldud, palun ära tee kategooriates ulatuslikke muudatusi ilma eelneva aruteluta, kui ei ole selge, kuidas kategoriseerida või kui pole ühene, millised peaks olema kategooriate pealkirjad. Muu hulgas tundub, et oled varem siin arutelus kommenteerinud ja oled teadlik, et kategooriate pealkirjad ei lähe selle artikli pealkirjaga kokku. Pikne 6. oktoober 2018, kell 16:44 (EEST)

Ülekõrguja (parandus sõnast ülikõrguja) on täiesti loogiline eestikeelne tõlge ingliskeelsest sõnast Supertall, samuti nagu hiidkõrguja on täiesti loogiline tõlge sõnast Megatall. Samuti on kunagi nii talitatud sõna Skyscraper tõlkimisel sõnaks pilvelõhkuja. Antud teguviis tegi need kaks tundmatut sõna võimalikult samaväärseks juba teatud sõnale. Minu teada ei ole Vikipeedias tõlkimine keelatud, selleks on isegi talgusid korraldatud.
Palun blokeering eemaldada.

Vikipeedia ei tegele üldiselt tõlgete leiutamisega. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 7. oktoober 2018, kell 18:22 (EEST)

Tuleb kasutada neid tõlkeid, mida eestikeelses kirjanduses varem on kasutatud. Kui mõnel erandjuhul eesti keeles puuduv tõlge ise välja mõelda, siis peaks tõlge olema ühene ja arusaadav. Sellised lennukad tõlked ei ole arusaadavad. Ennem võiks jätta tõlkimata ja kasutada arusaadavat lühikirjeldust. Ja kui sõna pole eesti keeles juurdunud, siis seda vähem on põhjust definitsioonides ja kategooriates sellega asjatult segadust tekitada.

Varasematele sarnastele märkustele vaatamata tekitad sa järjekindlalt segadust ja rikud artikleid. Mul pole vähematki kindlust, et sa blokeeringu eemaldamise või aegumise järel kohe millegi samalaadsega ei jätka. Pikne 7. oktoober 2018, kell 18:56 (EEST)
----
Kinnituseks vaadake foorumit https://www.skyscrapercity.com. Seal on kohe alguses välja toodud, et: [(Hiidkõrguja ≠ Ülekõrguja) ≥ Pilvelõhkuja ≥ Kõrghoone]

Ingliskeelne foorum pole autoriteeetne allikas isegi ingliskeelse sõnakasutuse kohta, eestikeelsest sõnakasutusest rääkimata. Pikne 7. oktoober 2018, kell 18:56 (EEST)
----
Palun lõpeta see regioonide nimede leiutamine. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. oktoober 2018, kell 00:40 (EEST)

Palun, siis keera ka ammu tõlgitud Metsik Lääs tagasi Wild Westi peale. Vikipeedias samaväärsus ei kehti? 80.235.30.93 18. oktoober 2018, kell 00:44 (EEST)

: Metsik Lääs on reaalselt eesti keeles kasutatav tõlge. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. oktoober 2018, kell 00:51 (EEST)

::Seega on tänapäeval sõna-sõnalt ning loogiliselt ja kohaselt tõlkimine (nagu on ammu tõlgitud) hoopiski leiutamine? 80.235.30.93 18. oktoober 2018, kell 00:54 (EEST)
-----
Piltidele pikslites fikseeritud suuruse panemine pole üldiselt vajalik. See tähendab, et kasutaja poolt oma eelistustes paika pandud pisipildi suurust ei arvestata. Kui on soov näidata artiklis suuremaid pilte, siis see käib parameetriga püsti|upright. Selline süntaks, kus on parameeter pisi ja pildi suurus pikslites, on lisaks muule vigane. Cumbril (arutelu) 19. oktoober 2018, kell 17:18 (EEST)

Pean lugu selgituse eest, arvasin juba, et järgmine administraator trollib ning ei arvesta tavakasutajate nii-öelda võimaliku panusega ja parema äranägemisega. 80.235.30.93 19. oktoober 2018, kell 18:02 (EEST)

Selle upright'i mõte on eelkõige ikka see, et püstasendis pildid oleks vastupidi tavalaiusest kitsamad, s.t umbes sama suured nagu rõhtasendis pildid. (Tehniliselt on sellega küll võimalik ka pilte suuremaks teha, aga ma ei kujuta ette, mis puhul see Vikipeedas soovitav võiks olla.)

Lihtsalt infokast on fikseeritud laiusega ja pildid reeglina ei ole. Kui ainult vahetult infokasti järel pildi laius fikseerida, siis on piltide laius ebaühtlane. Peale selle võidakse infokasti laiust hiljem mallis vabalt muuta, pildi laius siis ei muutu. Nii et ei ole mõtet püüda neid asju omavahel ühitada. Pikne 19. oktoober 2018, kell 18:31 (EEST)

: Parameetril upright on kaks kasutusviisi. Kui kasutada ilma mingi väärtuseta , siis teeb ta pildi 75% suuruseks algsuurusest. Kas see on selleks, et teha püstised pildid kitsamaks? Võimalik, ma pole selle kohta kuskilt lugenud, aga parameetri nimi nagu viitaks sellele. Teine kasutusviis on . Sellega saab pilti kasutaja ekraanist ja eelistusest sõltuvalt skaleerida. Üks võimalus ongi kasutada selliselt juhul, kus tahad, et pildid oleks artiklis veidi suuremad. Ma kasutasin seda näiteks artiklis Corrida. Kui infokasti pilt on ka üles skaleeritud (nagu osades infokastides on), saab artikli tekstis olevad pildid infokasti pildiga suuruse osas sünkroonis hoida. Cumbril (arutelu) 19. oktoober 2018, kell 21:34 (EEST)

: Aga see on muidu õige, et infokasti pildi suurust võidakse mallist muuta, mis muudab selle kõigis artiklites, kus mall infokast sees on. Nurjates nii püüde neid omavahel samas laiuses hoida. Cumbril (arutelu) 19. oktoober 2018, kell 21:47 (EEST)

: Üks parandus, skaleerimine toimub siiski ainult kasutajaeelistustes määratud pildi suuruse suhtes, mitte ekraani suuruse suhtes. Cumbril (arutelu)

:: Ma pole eriti kohanud, et seda parameetrit kasutataks muuks kui pildi kitsamaks tegemiseks. Ma olen just parameetri nime järgi alati aru saanud, et see on eelkõige selleks. Umbes midagi sellist on kirjas näiteks siin ("When the height of an image in thumbnail is bigger than its width...").

:: Tõepoolest, teistsugune kasutus võib ka olla põhjendatud. Näiteks siin öeldakse, et sellega võib teha pilti suuremaks, selleks et kaart või joonis oleks paremini loetav. Kuigi, see konkreetne kasutus on küsitav, kuivõrd loetavus või mitteloetavus sõltub siis kasutaja sätetest.

:: Artiklis "Corrida" ma ei saa selle parameetri kasutamise mõttest praegu hästi aru. Kui kõik enamvähem tavapärase külgede suhtega pildid on tehtud veidike suuremaks, siis miks nad ei võiks samahästi olla vaikelaiusega? Mõnele püstasendis pildile saaks siis vastupidi määrata upright'iga kitsama laiuse. Pikne 20. oktoober 2018, kell 10:43 (EEST)

::: Ma olen kohanud korrutajaga pildi suuremaks tegemist infokasti pildi juures. Näiteks siin: Mall:Infokast seriaal (see on küll minu tehtud, kuid algselt üle võetud inglisvikist). Ei mäleta enam täpselt, mis põhjusel ma seda artiklis Corrida kasutasin. Vist seetõttu, et paremas ääres üksteise all asuvad pildid ei jäänud vaikesuurusega sama laiaks, mis oli häiriv. Või seepärast, et ülalt teine lai ja madal pilt oli 220px suuruseks surutuna inetu ja teised tuli teha suuremaks, et nad oleks sama laiad kui esimene. Cumbril (arutelu) 20. oktoober 2018, kell 13:33 (EEST)
----
Sulgudega ümbersuunamisi reeglina ei tehta. Nende järgi ei oska keegi otsida ega linkida. Teiseks täpsustusmärkus pannakse siis, kui sama märksõna alt on põhjust otsida teisi samanimelisi asju. Märksõna "Järvakandi Pauluse kirik" alt ei otsita teisi kirikuid ja sellepärast pole täpsustusmärkust infomüraks tarvis. Pikne 13. november 2018, kell 18:37 (EET)

Malli {{See artikkel}} kasutatakse reeglina ainult sulgudeta pealkirjade puhul. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. november 2018, kell 19:50 (EET)

Palun eemaldada taunitav blokeering.

Palun lugeda ülalpool olevaid märkusi ja neid arvesse võtta. Pikne 14. november 2018, kell 19:49 (EET)

:See on siis tänu kaastöö eest (aastate jooksul hinnanguliselt pooltuhat teemaalgatust)? 80.235.30.93 14. november 2018, kell 19:59 (EET)

::Kallis laps, sina ei ole halb, see tegu oli halb. Adeliine 14. november 2018, kell 20:51 (EET)

:::Selge, jääte isekeskis kõverpeeglitega mängima. Otsin arvutist Command Prompti ülesse. 80.235.30.93 14. november 2018, kell 21:17 (EET)

:::Ainult Adeliinele, kui inimesele, soovin jõudu ja jaksu kogu selle kakomaatika (korrumpeeritud skisofreenia) toimetamisel. 80.235.30.93 14. november 2018, kell 21:24 (EET)
----
Kirjutad, et artikkel Püha Ema Teresa katedraal on katedraalist, mitte rajatise arhitektuurilistest struktuuridest. Mis need "rajatise arhitektuurilised struktuurid" siis muud saavad olla kui katedraal ise? Selles artiklis sobib kirjutada Ema Teresaga seotud asjadest, mis puutuvad katedraalisse. Praegu oled sa suurema osa artiklist teemast mööda kirjutanud. Pikne 17. november 2018, kell 19:40 (EET)

Palun vaata pealkirja, seletasin kolm esimest sõna artiklis alateema all lahti. Palun, kui oled asjatundja, siis võid neljanda sõna ise artiklis lahti seletada, alateema all — Arhitektuur. Palun... 80.235.30.93 18. november 2018, kell 01:21 (EET)


Vikipeedia arutelu:Tööriistad/ProveIt

Kas keegi on proovinud kasutada tööriista reFill? Kumb parem on? --Pelmeen10 10. juuni 2018, kell 18:22 (EEST)

Olen kasutanud enwikis. See pole ProveIt-iga võrreldav tööriist. Refill teeb paljastest URL-idest korralikult vormistatud viited. Peab olema vastava viki jaoks konfitud. See kasutab viidete vormistamise jaoks Citoidi teenust ja Citoid omakorda eeldab definitsioonifaili loomist igale saidile, kust ta viite metainfo kätte saab. ProveIt-i lehel Phabricatoris oli ka aasta tagasi juttu, et võiks Citoidi võimaluse lisada, seni pole selleni vist jõutud. Cumbril 10. juuni 2018, kell 18:33 (EEST)

:  I saw your message about refill, and I checked refill page, I see that not all wikis have it enabled, etc., ltwiki or lvwiki is not on the list. Maybe you could tell me the process (or give some links) of onboarding a new wiki to refill to that you went over in etwiki? Thanks.--Zygimantus (arutelu) 10. veebruar 2023, kell 13:04 (EET)

::  reFill is not enabled in etwiki. From what I have read on the tool's user page, the original developer has abandoned the project and other developers (supposedly) have taken over. You should post a request on the tool's talk page, to make the tool support your local wiki. It's not possible to use it locally without changing the tool's code. I haven't made the request and don't know how successful these kinds of requests would be (i.e. is there any active support or not at this moment).

:: Also, there is an alternative tool, Citation bot. That tool seems to have very similar functionality and can be used as gadget or user script. It could be better option, as it seems to be actively maintained. Kaniivel (arutelu) 10. veebruar 2023, kell 15:57 (EET)

:::Ok, got you, I just saw refill page and it seemed like supported since it is deployed under toolforge infrastructure and I probably confused symbol `et` in reFill tool with `es` or `el`. Anyways, I will check Citation tool. Thanks. Zygimantus (arutelu) 10. veebruar 2023, kell 16:53 (EET)
Viite kasutamise ajaks pole võimalik lihtsasti valida tänast kuupäeva; enwiki kuvapildistuselt on näha, et enwikis on võimalik seda ühe klikiga teha. Kas on lahendust sellele? --Merryapples (arutelu) 14. jaanuar 2019, kell 22:02 (EET)

I just requested a rapid grant to enhance the gadget. Please feel free to add any comments, questions, ideas and endorsements, thanks! --Sophivorus (arutelu) 4. veebruar 2019, kell 19:06 (EET)

Hi! I just updated the gadget code. Please report any bugs at the Phabricator project, thanks! Sophivorus (arutelu) 13. september 2019, kell 20:34 (EEST)


Arutelu:12. juuni

* 1812 – Napoleon tungis Venemaale.
--WikedKentaur (arutelu) 11. juuni 2018, kell 06:50 (EEST)
 * 1683 – türklased alustasid Viini piiramist.
--WikedKentaur (arutelu) 11. juuni 2019, kell 20:10 (EEST)


Arutelu:Mootori juhtaju

Kas artikkel peaks kirjeldama asju laiemalt või siis peaks artikli pealkiri olema sisepõlemismootorite juhtaju? Sest ka teistsugused mootorid vajavad juhtimist, mida 21. saj alguses tehakse ikka arvutisarnaste toodetega. suwa 13. juuni 2018, kell 15:37 (EEST)


kas tõesti on Eestis kaks konkureerivat (?) ukrainlaste katusorganisatsiooni: Eesti Ukrainlaste Kongress ja Ukraina Organisatsioonide Assotsiatsioon Eestis?--Estopedist1 (arutelu) 14. juuni 2018, kell 09:55 (EEST)

on eksisteerinud või eksisteerivad veel järgmised organisatsioonid, mis v-o pole tähelepanuväärsed. Nt
*Ukrainlaste Liit Eestis (varasema nimega Ukraina Kodanike Liit Eestis), asutatud 1999
*Ukraina Naiste Liit Eestis
--Estopedist1 (arutelu) 14. juuni 2018, kell 10:15 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Ukraina Organisatsioonide Assotsiatsioon Eestis


Kasutaja arutelu:Oosorr

Hej, och tack för senast. Bra kämpat trots att kontoskapandet ställde till det. Den enklaste lösningen (efter att ha konfererat lite) är att du från en annan dator, som inte tvingar dig genom kommunens adress, loggar in och som inloggad klickar dig vidare till din svenska och engelska användarsida. Då kommer kontot att skapas på dom språken, och sen kommer du att kunna använda dom även när du ansluter genom kommunens IP. Lycka till, och säg till om det inte funkar. Glöm inte bort wikifika.se heller för att se när det är träffar framöver. /Axel Pettersson (WMSE) (arutelu) 14. juuni 2018, kell 13:23 (EEST)


Nagu eelmiselgi korral (2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste meeskonnad) võiks teha artikli koos kõigi meeskondade  ja mängijatega. Eelmisel korral kopeeris Metsavend artikli aluse vist Soome vikist. Praeguseks pole soomlased selle aasta kõigi meeskondadega lõpule jõudnud (:fi:Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2018 kokoonpanot). Kui kopeerida teistest vikidest, oleks vaja spetsiifilisi malle, mida meil praegu ei ole. Eraldi käsitsi kirjutama hakata pole mõtet. Ungari vikist saaks ka kopeerida (:hu:2018-as labdarúgó-világbajnokság (keretek)), seal on kõikide meeskondade täielikud koosseisud ära toodud ja pole vaja uusi keerukaid malle luua.--Raamaturott (arutelu) 14. juuni 2018, kell 14:44 (EEST)
Tegin artikli 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste meeskonnad. Sünnikuupäevadega on artikli lõpuosas probleeme.--Raamaturott (arutelu) 14. juuni 2018, kell 22:24 (EEST)

;AFC (5)
* (36)
* (37)
* Jaapan (61)
* (57)
* (67)
;CAF (5)
* (45)
* (41)
* (48)
* Senegal (27)
* Tuneesia (21)
;CONCACAF (3)
* (23)
* (15)
* Panama (55)
;CONMEBOL (5)
* (5)
* (2)
* (16)
* (11)
* (14)
;OFC (0)
*Ei kvalifitseerunud
;UEFA (14)
* Belgia (3)
* (10)
* Horvaatia (20)
* (=12)
* Island (22)
* Poola (8)
* (4)
* (7)
* Rootsi (24)
* (1)
* Serbia (34)
* Šveits (6)
* Taani (=12)
* (70) (korraldaja)
Tahaks selle pildi ka lisada, aga tekst jookseb pildi peale. Mida väiksem ekraan, seda hulllem. Annab seda kuidagi parandada? --Pelmeen10 27. juuni 2018, kell 01:59 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused


Kustutamismärkuse suhtes, vt nt Sportspeople by city or town in Estonia.—Pietadè 15. juuni 2018, kell 17:24 (EEST)
Lisaks, ingliskeelse skeemiga võrreldes, miks ei võiks nt üldkategooria E sportlased ülaosas olla alarubriik, sportlased päritolu järgi vms, nt enwi-s on kajastatud neis kategooriates ka neid E sportlasi, keda etwi-s lihtsalt pole...15. juuni 2018, kell 20:46 (EEST)
Lisaks²: spordialasid on palju ja need ei vähene, arvult; Eestis ei ole kohti nii palju, ja need ei kipu arvuliselt suurenema; enwi eeskujul päritolu/koha/linna järgi ülespoole tõsta ehk ei ole halb mõte, saab siduda ka enwi-ga ja lugeda sealt nende kohta, keda etwi-s veel ei ole.—Pietadè 15. juuni 2018, kell 20:58 (EEST)
Lisaks³, kustutamisettepaneku kirjapannule: ex aita siis teha anti-"läbimõtlematu"ks...—Pietadè 15. juuni 2018, kell 21:36 (EEST)
Veel ehk, ammu tekkinud võimalus/palve on lihtsalt paluda pr/hr "erudiit" (nii ta end nimetab), kes on eri k-nimede alt (W reeglite järgi keelatud käitumine, mis on ligipääsu keelamisena toiminud 10+ aastat) pahaaimatutele W lugejatele otseselt/kaudselt jne lihtsalt valetanud (ei ole minule teada, mitu rubla selle eest "maailmaturul" trollele makstakse), esineja juurdepääs etwi-le blokeerida igaveseks;lohutuseks: nt hr idanaabri 7. juuni dokumenteeritud ütlusest (see on see iga-aastane näidelus), kus sm/hr ütles otse: kui miskit on, hävitan riigi, arvan, et sepiku saab kohalik adapteerunud troll, aka DJ jne, ikka endale lubada, lenin levitas toetuse eest süüfilist, sepik märksa tervislikum, endale ja teistele? eksin ma?—Pietadè 16. juuni 2018, kell 00:07 (EEST)
Kategooria nimi ei ole minu meelest piisavalt täpne, pigem siis "Kuressaares sündinud sportlased". --Pelmeen10 16. juuni 2018, kell 00:20 (EEST)

Nujah, nt JK ei ole "rühm(a)sündimisega Kuressaares" hakkama saanud, aga, peaks olema sees; täpsem oleks ehk "sünnijärgselt seotud/kuuluv"; esialgne ajend tekkis sellest, et lugesin enwi artikleid EV inimeste kohta, keda etwi-s polegi (vahemärkusena: male näis olevat suurima esindatusega...).Kas "otse inna sünnitusmajas ilmaletulnu" jätab cat-st välja nt selle, kes sündis teel säärelt linna, haiglasse, auto tagaistmel; aga, mulle tänaseks aitab, 2 KIA+6WIA rindel jne...—Pietadè 16. juuni 2018, kell 00:40 (EEST)

:Minu teada ei ole kombeks panna haigla või sünnituse toimumise asukoha järgi rahvastikuregistrisse märge. Pigem vast ikka nö sünnikodu (elukoht peale sündi) või koht, kus sünd registreeritakse. --Pelmeen10 16. juuni 2018, kell 00:54 (EEST)

::::Ei ole hetkel mahti otsida, aga, isikukoodi viimased neli numbrit omavad konkreetset tähendust ja eesmärki.16. juuni 2018, kell 20:18 (EEST)

:Pakuks veel "Kuressaarest pärit sportlased". --Pelmeen10 16. juuni 2018, kell 20:01 (EEST)

::Kõlab paremini küll, ehk siis mõte ikka endine, kuna spordialasid palju, ja kohti Eestis arvuliselt vähem; nt 100, 200, 300 aasta pärast on sportlasi ilmselt veel rohkem, sellel esireal viidatud enwi kategoorial on 13 liiget.—Pietadè 16. juuni 2018, kell 20:18 (EEST)

440px|pisi|Kuvapilt---Leheküljed kategoorias Kuressaarest pärit sportlased
Millegipärast on E alla koondatud P, N, P, A  perenime algustähega sportlased, Nurme ka (oli järgmises veerus, ei jäänud kohe silma).—Pietadè 30. juuni 2018, kell 13:44 (EEST)

ei näe E-tähe alla koondamisel vajadust--Estopedist1 (arutelu) 3. juuli 2018, kell 16:41 (EEST)

:Lisasin kuvapildi (see ei ole ainus leht, kus "E" "mujalt juurde võtab")—Pietadè 3. juuli 2018, kell 18:12 (EEST)

Kui sorteerimisvõtit kasutada (Eesti sportlased piirkonniti), siis sorditaksegi selle võtme alla. Cumbril 3. juuli 2018, kell 18:25 (EEST)

: "Kategooria teisaldamine" on ses suhtes suht "pime" tööriist...—Pietadè 3. juuli 2018, kell 21:21 (EEST)

:: Mis mõttes? Kategooriate teisaldamise tööriist jätab teisaldamisel sortimisvõtme nii nagu see on, nagu peabki. Sortimisvõti oli lisatud käsitsi enne kategooria teisaldamist. Cumbril 3. juuli 2018, kell 21:33 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Kuressaarest pärit sportlased


Piirkonniti, kas see tähendab praegust elukohta? Sain aru, et kategooriad on sünnilinnade järgi. --Pelmeen10 16. juuni 2018, kell 00:12 (EEST)

Teisalda siis, à la Sportlased sünnikoha/päritolu järgi, kuigi, jätab välja nt klubid,algmõte oli siduda enwi-ga, ja siis tuleb see vahendamine, mis ei saa olla otsetõlge... veel üks võimalus on lasta 1-2-3 päeva "settida" ja siis jätkata—Pietadè 16. juuni 2018, kell 01:01 (EEST)
Ehk siis, kustutamise vastu muidugi, parem ("õige" on subjektiivne) mõelda koostöös välja parim ühendusviis ingliskeelse vastava artikliväljaga ühendamiseks, ja, see ei käi "käsu korras"...—Pietadè 16. juuni 2018, kell 01:08 (EEST)
kodukoha järgi?kodustaadion, kodukoht...—Pietadè 16. juuni 2018, kell 01:10 (EEST)

Pigem ikka sünnikoht/sünnikodu. Inimesed kolivad ju elu jooksul, "kodukoht" märgib minu meelest hetke elukohta. Eriti veider on see kategooria sportlaste puhul, keda enam elus ei ole. --Pelmeen10 16. juuni 2018, kell 19:58 (EEST)

:Eesti sportlased sünnikoha järgi?—Pietadè 16. juuni 2018, kell 20:22 (EEST)

::Või "...päritolu järgi"? --Pelmeen10 16. juuni 2018, kell 21:50 (EEST)

:::Veel võib tulla sisse tõik, et võis olla nt küüditatu ja sündida teab kus, päritolu ehk sobivam.—Pietadè 16. juuni 2018, kell 22:06 (EEST)

:::: Minu meelest ei kõlba kategoriseerimiseks ei sünnikoht (või mis sellest välja tuleb kui märkida Georg Ots Petrogradi ujujaks ja Ksenija Balta Minski kergejõustiklaseks) ega ka elukoht (suvaline välismaa klubis mänginud pallur). Kipun arvama, et segaduste vältimiseks on targem selliseid kategooriad mitte teha või siis tuleks asjad päriselt ja sisuliselt ka läbi arutada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 16. juuni 2018, kell 23:04 (EEST)
Millest see alguse sai, oli see, et sattusin kategooriale Sportspeople by city or town in Estonia ja selles omakorda mõnele sellisele artiklile, mida etwi-s pole; seega ei näe endiselt põhjust, miks ei või olla etwi-s samalaadset, seda enam, et inglise keeles kirjutajaid on maailmas "mõnevõrra" rohkem kui e.k. kirjutajaid.—Pietadè 16. juuni 2018, kell 23:53 (EEST)

Aga sportlased võivad ka maalt pärit olla. Mida nendega teha? --37.157.96.158 18. juuni 2018, kell 21:56 (EEST)
Nõus Ahsoousega. Esiteks ei ole arusaadav, mis on tegelikult siinse kategooria ja alamkategooriate kategoriseerimise alus. Teiseks ei ole elukohtade järgi kategoriseerimisel suurt mõtet, see on nii muutuv väärtus. Sünnikoha järgi justnagu võiks kategoriseerida, aga see tihti ei näita ka midagi, sünnikoht võib olla nö juhuslik (sündis ühes kohas, kasvas üles mujal) või siis nii väike asula, et selle asula järgi kategoriseerida pole mõtet. Kusjuures väikeste asulate puhul kiputakse tihti sünnikohaks/päritolukohaks märkima läheduses asuvat suuremat asulat, oli see siis tegelikult nii või mitte. Ja on võimalik ka vastupidine: sünnikohaks on märgitud vanemate elukoht väikses asulas, aga sünd toimus suurema linna haiglas. Siit siis ka sünnikoha definitsiooni küsimus. Adeliine 18. juuni 2018, kell 15:40 (EEST)

::Mõhh, Adeliine, kas Sul on kodu, ehk kodukoht? , voi e—Pietadè 18. juuni 2018, kell 21:59 (EEST)

:::Kui nüüd isiklikuks minna, siis minu kodu on juba pikemat aega Tartus. Sündisin Tallinnas ja sünnikodu, kus elasin pärast sündi, oli Nõmmel. Üles kasvasin Kristiines. Mis nendest on kodukoht? Adeliine 19. juuni 2018, kell 14:41 (EEST)

Praegune on "kodukoha järgi", enam-vähem enwi sarnane, üks pooltargument seega "sünergia" enwi-ga, teine pooltargument, mu meelest kohati toekam: enwi vastavates kategooriates on EV sportlasi (järelikult on peetud seal vajalikuks neid sportlasi kajastada), keda etwi-s (veel) pole, ilmselt ka vastupidi.—Pietadè 18. juuni 2018, kell 15:52 (EEST)

Samuti, nagu meenub, osaliselt sai minu jaoks asi alguse artiklist Getter Saar, mille enwi vers. oli vahepeal kustutamisohus, praegu ent tulemusi ja arengut vaadates, mis siia ei ole jõudnud, ei saa aru, mis "poliitika" (policy) järgi de-linkimimine teiskeelsetest wi-dest oleks hea, kasulik jne...—Pietadè 18. juuni 2018, kell 21:52 (EEST)

Lisaks, end korrates, Eesti sportlasi ja spordialasid tuleb juurde, sünni/kodu või mis iganes kohti ei tule, kui keegi peab vajalikuks (loomulikult kogukonna nõusolekul) nt dewi-, enwis neid ja nende saavutusi kajastada, mis hea põhjendus peaks olema sellise ühendava/siduva lingistamise väljajätmisel? Et kui meid on vähe ja mõnikord aega/tahtmist napib, siis...—Pietadè 18. juuni 2018, kell 22:09 (EEST)

: Kõik võib ju kena olla, aga probleemiks jäävad segadused – nii praegu kui ka hiljem tekkivad. Seepärast on vaja see kõik siin korralikult, selgelt ja arusaadavalt ära põhjendada ja kirja panna, muidu pole asjal mõtet.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. juuni 2018, kell 14:16 (EEST)

Nt [[Kaido Höövelson|Baruto]] {{värvi|hall|kodukoha järgi}} [[Väike-Maarja]] „lahtris“, mitte [[Jaapan]]i.—Pietadè 19. juuni 2018, kell 16:24 (EEST)

mitmetes vikides on analoogseid kategooriaid tehtud, vt mõtteid siit :wikidata:Q8804555. Kuna sportlaste puhul on sünni- ja surmakoht paljudes entsüklopeediates toodud, siis need on olulised tunnused. Ma pakuks välja kategooriad nimedega nt Tallinnas sündinud sportlased ja Tallinna sport (kuhu koondada muu peale isikute). Üksikud sportlased lähevadki siis imelikkudesse, ehkki faktiliselt õigetesse kategooriatesse, nt Georg Ots kategooriasse Peterburis sündinud sportlased--Estopedist1 (arutelu) 19. juuni 2018, kell 17:16 (EEST)
----
Tõusetub ka see küsimus, et kui nt enwi paneb nt Viimsis sündinu Tallinna spordiinimeste alla, siis etwi-s peaks siiski olema :Kategooria:Viimsi sportlased, lõpptulemusena on siiski sportlasi rohkem kui kohti...—Pietadè 29. juuni 2018, kell 22:38 (EEST)

Aga kas me peame käituma põhimõtte järele: mingis välisvikis on? Samas kui kategoriseerimise alus on segane. Mõistlikum oleks mitte sääraseid pseudokategooriaid teha. Ja kategooria kustutada.--Juhan121 (arutelu) 30. juuni 2018, kell 00:20 (EEST)

Loomulikult ei pea, samas, kui on olemas ekraanitäite viisi viidatud artikleid E sportlaste kohta (mõnikord tuleb "noorusaeg" meelde, 1910–1991 seega), siis nt selle cat alt (mistahes nime alt siis iganes) saab huviline pääsu nende andmete juurde, mis eesti keeles (veel) ei ole kajastatud, milleks seda keelata?"alus" — registreeritud ilmaletulekukoht?  —Pietadè 30. juuni 2018, kell 00:37 (EEST)

Kolmandal katsel, mõtiskledes cat:Tallinna sportlased peale, jõudsin 2.11 m pikkusele Tallinnas sündinud Maik-Kalev Kotsarile, miks teda meil ei v6iks olla; või siis teisiti küsides, "mis rada võiks "siit" "sinna" viia"? —Pietadè 30. juuni 2018, kell 00:53 (EEST)

::Aga mõistlikum oleks eesti vikisse kirjutada artikkel Maik-Kalev Kotsar.--Juhan121 (arutelu) 30. juuni 2018, kell 00:59 (EEST)

:Aga siis vaadata sealt eesti sportlasi, keda eesti wikis pole ja teha neist esialgu nupukesed ja nupukestest artiklid. Aga kategooriat eesti wikisse mitte panna, seda enam, et need kategooriad on eluvõõralt tehtud ja inglise viki autoritele sellele tähelepanu juhtimine on kui vasikaga võidujooksmine.--Juhan121 (arutelu) 30. juuni 2018, kell 00:59 (EEST)

:Jäin vahepeal red-conf-ti ja tegin 2 lauset, alustuseks;"Aga siis vaadata sealt eesti sportlasi" — kes selle peale üldse tuleb, et hakata "sealt-meid" otsima, DJBE1, tõsi, on katsetanud, aga, no comment on parem kui „komment“; mis minusse puutub, siis kohe kui sõda lõpeb, kui lõpeb (RU-UA sõja enwi kroonikad, vähemalt 3× päevas täiendused, enwi-s), "pühendun spordile", kui ma just 24/7 režiimis "toiduraha" pole teenimas... —Pietadè 30. juuni 2018, kell 01:25 (EEST)

:red-conf-st:Kas see väljend: „kui vasikaga võidujooksmine“, on sinnakanti kui „punamudilase“ (tõlgin: kui isik ei suutnud nõukogude ajal mudilasena elementaarseid käitumis-/suhtlemisreegleid omandada, ja tulemusena suurhullusoobistus, siis on indiviid vääriline oktoobri-punamudilas-lapse tähekest kandma) poolt hiljuti räusatu, midagi taolist, et "võiks lasteaialastele trükitähtedega ja illustreeritud variandi ka teha" aga, see ei puutunud sinusse, srryja, kui "neil" on praegu "meie" kohta N artiklit, siis minu arvamus on, et u 10 a pärast on "neil" artikleid ca 10×rohkem, me ei jõua sammu pidada, kui tahaksimegi. —Pietadè 30. juuni 2018, kell 01:42 (EEST)
----
Panin hääletusele. --Pelmeen10 30. juuni 2018, kell 01:31 (EEST)

Et "7-aastak 5 aastaga"; pigem vajab see rohkem mõtlemist, mis eeldab ka "sorimist" teiskeelsetes vikiprojektides, ja sport pole sugugi ainuke.—Pietadè 30. juuni 2018, kell 01:47 (EEST)

Lisaks, "hääletule" (mul läks mikrofon katki) hää-le-tamisele kuluva aja jooksul saaks tahtmise korral palju ära teha, etwi heaks, läheb juba jututoa kanti?—Pietadè 30. juuni 2018, kell 01:50 (EEST)

"Õhtu" lõpetuseks, "vasikatest": mingil aastal sai viidatud katsele: N miljonilinna keskväljakulu pandi läbipaistvast plastist valmistatud dražeedega täidetud sea kujutis ja paluti inimestel kirja panna, mitu dražeed sea sees on; tulemusena ei saadud miljonitest vastustest ühtki õiget, kõigi vastajate pakutud arvu kokkuliitmisel ja jagamisel vastajate arvuga saadi täpne vastus; seos wi-dega — vi ei ole "kõigile väljapandud" või "kõigile nähtav", seega, osa arutluskäiku vahele jättes, on "langev" otsus otsekui kutsa saba, kes ütleb oma sabale: lange!, teisisõnu, organisatsioonisisene otsus, millel puudub igasugune "organisatsioonivälise auditi" iva, imho.—Pietadè 30. juuni 2018, kell 02:30 (EEST)

Veelkord, lõpetuseks (hakkas uni tulema ja siis tuli meelde, et EE vajab mult veel mõnd senti, seega, arvuti sisse, ja) küsimus, jalapallilainetuse kandel: digipall on, kas järgmise sammuna otsustab publik, kes, mis, kus, neid ju ikkagi rohkem...—Pietadè 30. juuni 2018, kell 02:50 (EEST)

Nagu varem siinses arutelus ütlesin, siis tuleks kasutada keelekuju, nagu "Kuressaares sündinud sportlased". Keelekuju "pärit" pole me oma kategooriatesüsteemis kasutanud. Keelekuju "sündinud" aga 1000+ korda--Estopedist1 (arutelu) 3. mai 2019, kell 21:13 (EEST)

keel-e-kuju «pärit» kohta —, jne, mis minusse (ja paljudesse teistesse) puutub, ep lihtsalt viici terida seda asja°—° Pietadè 4. mai 2019, kell 03:46 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Eesti sportlased sünnikohati


Kasutaja arutelu:Llauralaumets

Tere tulemast Vikipeediasse, Llauralaumets! Ivo (arutelu) 22. juuni 2018, kell 22:16 (EEST)

Miks see tabel ei sobi? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. juuli 2018, kell 15:42 (EEST)


Kasutaja arutelu:Karlmt

Tere! Tuletan meelde, et tõstaksid oma selle artikli artiklinimeruumi nagu kasutaja alamlehe arutelus märgitud. Siis saab sinu töö alles päriselt artikliks ja teised kaastöölised saavad seda täiendada. Enne ei ole see Vikipeedia entsüklopeedilise materjali osa. Palun anna teada, kui vajad nõu ümbertõstmisel. Adeliine 28. juuni 2018, kell 13:21 (EEST)

Kust see pilt (:Fail:Lowk roadmap.PNG) täpselt võetud on? Siit allikast () teda ei leia--Estopedist1 (arutelu) 27. jaanuar 2020, kell 08:32 (EET)

Seda joonist on üksjagu stiliseeritud. See võib kergesti olla autoriõigusega kaitstud. Vikipeedias kasutamiseks peaks joonis olema avaldatud vaba litsentsi all, aga teadaolevalt see ei ole seda. Sama jooniste :Fail:SSQ ühikrakk.PNG ja :Fail:Sio2 ühikrakk.PNG kohta. Pikne 24. märts 2024, kell 17:40 (EET)


Arutelu:James D. Melville

U.S. Ambassador to Estonia Resigns in Disgust After Trump Anti-Europe Rants --Concord (arutelu) 30. juuni 2018, kell 01:46 (EEST)


Kasutaja arutelu:Joonas07

Tere tulemast Vikipeediasse, Joonas07! [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 30. juuni 2018, kell 22:18 (EEST)

Tere! [[:Fail:Eurovision Song Contest 2020 logo.svg]] ja teised [[õigustatud kasutus]]e (''fair use'') põhimõttel inglise Vikipeediasse laaditud pildid ei sobi eesti Vikipeedias kasutamiseks. [[Kasutaja arutelu:Pikne|Pikne]] 25. jaanuar 2020, kell 16:30 (EET)

Paluks artiklitest mitte eemaldada kategooriat "Eurovisioonil osalejad". Sealt oleks hea leida kõik Eurovisioonil osalenuid. Kategooriad riigiti on ebavajalikud, sest meil on olemas sellekohased artiklid ja kategooriad vaid dubleeriksid nende sisu.--Raamaturott (arutelu) 3. aprill 2021, kell 17:19 (EEST)

Kui kõik Eurovisiooni osalejad oleksid nii Eurovisiooni osalejate kategoorias, kui ka oma riigi esindajate kategoorias, siis just see dubleeriks sisu. Pealegi, on eraldi riikide kategoorias palju lihtsam mingit kindlat osalejat leida, kui suurest Eurovisiooni osalejate kategooriast. Joonas07 (arutelu) 3. aprill 2021, kell 17:31 (EEST)

: Eraldi riikide kategooriad võivad jääda (kui nende jaoks on selline suur vajadus on), aga peab jääma ka eraldi kategooria "Eurovisioonil osalejad". Selle sisu on väärtuslik, sest see koondab kõik Eurovisioonil osalejad sõltumata riigist.--Raamaturott (arutelu) 3. aprill 2021, kell 17:49 (EEST)

:: Siis oleks artist ju kahes kategoorias korraga ja sellel pole mõtet. Praegu jätsin sinna alles need artistid, kelle riigi kohta eraldi kategooriat veel pole, kui see aga kunagi tekkima peaks, siis tuleks ka nemad sealt suures kategooriast ära võtta. Ma ei näe nii suurt väärtust kategoorial, kus on kõik osalejad aegade algusest, riikide kaupa on palju lihtsam navigeerida. Joonas07 (arutelu) 3. aprill 2021, kell 17:54 (EEST)
Idee järgi võiks ka kõigist Eurovisiooni lauludest ka eraldi artiklid teha, nii et ära laulude pealkirjadelt linke ära võta.--Raamaturott (arutelu) 3. aprill 2021, kell 17:23 (EEST)

Praegu pole mõtet, kui kõik need artiklid on täis punaseid linke. Kui keegi kunagi neid laulude artikleid teha kavatseb, siis võib ta ise uuesti lingi lisada. Joonas07 (arutelu) 3. aprill 2021, kell 17:31 (EEST)

:Selline topelttöö tegemine ei oleks kuigi mõttekas. Punaste linkide rohkus ei tähendada, et lingid tuleb eemaldada.--Raamaturott (arutelu) 3. aprill 2021, kell 17:43 (EEST)


Kasutaja arutelu:Wkentaur/Arhiivid/2018

Kas oleks võimalik kõik EHAK viited roboti abiga viisakamaks vormistada (vt nt Aaspere). Samuti palun täienda malli EestiAsulad nii, et infokasti oleks võimalik ühte asulat iseloomustavat pilti lisada. Tänan juba ette! --Ivar (arutelu) 3. jaanuar 2018, kell 19:51 (EET)
Mall EestiAsula kutsub välja malli Linn. Seega pildi näitamisvõimalus tuleks lisada malli Linn ning seejärel mallis EestiAsula vastav parameeter mallile Linn üle anda.
EHAKi viite vormistust katsetan. --WikedKentaur (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 10:49 (EET)

:Moodul:Interaktiivne kaart – muudest vikidest üle võetud moodulite nimed võiks jätta tõlkimata. Kui kunagi keegi hakkab moodulit värskendama, on lähtekoodi lihtsam üles leida. Cumbril 20. märts 2018, kell 14:49 (EET)

Ingliskeele puhul, küll. Muude keelte diakriitikutega mooduli nimesid ikkagi ei tahaks. --WikedKentaur (arutelu) 20. märts 2018, kell 15:17 (EET)

: Ega jah hieroglüüfe samuti nimes ei tahaks. Võib-olla sel juhul panna allikas kuhugi lingina kommentaari sisse. Cumbril 20. märts 2018, kell 15:38 (EET)

Kui eemaldad vahemikubloki, blokeeri siis ise individuaalselt need IP-d ka, kust soditud on. Või blokeeri väiksemad vahemikud, mis ei blokeeri kõiki 256 aadressi. Cumbril 21. märts 2018, kell 14:35 (EET)

Hello! The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey. We want to know how well we are supporting your work on and off wiki, and how we can change or improve things in the future. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation. You have been randomly selected to take this survey as we would like to hear from your Wikimedia community. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.

Take the survey now!
You can find more information about this survey on the project page and see how your feedback helps the Wikimedia Foundation support editors like you. This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement (in English). Please visit our frequently asked questions page to find more information about this survey. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email through the EmailUser feature to WMF Surveys to remove you from the list.
Thank you!
 WMF Surveys, 29. märts 2018, kell 21:21 (EEST)

Share your experience and feedback as a Wikimedian in this global survey

Every response for this survey can help the Wikimedia Foundation improve your experience on the Wikimedia projects. So far, we have heard from just 29% of Wikimedia contributors. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes to be completed.  Take the survey now.
If you have already taken the survey, we are sorry you've received this reminder. We have design the survey to make it impossible to identify which users have taken the survey, so we have to send reminders to everyone.
If you wish to opt-out of the next reminder or any other survey, send an email through EmailUser feature to WMF Surveys.  You can also send any questions you have to this user email. Learn more about this survey on the project page. This survey is hosted by a third-party service and governed by this Wikimedia Foundation privacy statement.  Thanks!
 WMF Surveys, 13. aprill 2018, kell 04:19 (EEST)

Reminder: Share your feedback in this Wikimedia survey

Hello! This is a final reminder that the Wikimedia Foundation survey will close on 23 April, 2018 (07:00 UTC).   The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.  Take the survey now.
If you already took the survey - thank you! We will not bother you again. We have designed the survey to make it impossible to identify which users have taken the survey, so we have to send reminders to everyone. To opt-out of future surveys, send an email through EmailUser feature to WMF Surveys.  You can also send any questions you have to this user email.  Learn more about this survey on the project page.  This survey is hosted by a third-party service and governed by this Wikimedia Foundation privacy statement.
 WMF Surveys, 20. aprill 2018, kell 03:29 (EEST)

Your feedback matters: Final reminder to take the global Wikimedia survey

Kas parandaksid artikli päises olevas rubriigis "Näita ajalugu" näidatav tänamismärkus keelekujule "kiida". See eksitav keelekuju "täna" on nii häiriv seal. Kui hiljem vaidlus tekib, siis vähemalt on seal vaieldavaks sõnaks märksa parem sõna "kiida". Kui teema rohkem huvitab, siis arutatud siin--Estopedist1 (arutelu) 15. august 2018, kell 09:24 (EEST)

Viidatud arutelus on ju välja toodud, et "kiida" ei tähenda päris sama, see on tähenduselt ebatäpsem. Kui "täna" tõesti jätkuvalt harjumatu on, siis võiks pigem olla "avalda tänu". Sellele variandile on ka mõningast toetust avaldatud, ja paistab et sellele otseselt vastu poldud, mitte rohkem kui muudele pikematele variantidele. Pikne 16. august 2018, kell 09:44 (EEST)

:pange mistahes variant, aga mitte sõna täna, mis tolles kontekstis tekitab paljudel väärassotsiatsioone--Estopedist1 (arutelu) 16. august 2018, kell 15:14 (EEST)

::Siis võiks juba muuta ka kinnituse küsimisel (Kas saadad selle muudatuse eest avaliku tänuavalduse? Täna Loobu) -> "Jah Loobu" ? --Pelmeen10
----
Mainin, et lähemas tulevikus hakkab mapframe automaatse paigutusega loodetavasti lubama ka suumitasemest 13 suuremaid tasemeid. Pikne 12. detsember 2018, kell 19:56 (EET)

Pooleli-malli mõte on selles, et see osutaks kohale, kus artikli esitus on katki jäänud. Seda ei panda artikli etteotsa. Sest põhimõtteliselt on kogu viki artiklid pooleli – neid võib täiendada. Aga kui on soov lugejale-kaastöölisele öelda, et artikkel vajab täiendust-laiendamist, siis kasutame malli . Cumbril (arutelu) 14. detsember 2018, kell 22:40 (EET)


Tõlge on endiselt pooleli, tuleks lisada ka mõned kopeerimata osad ning refereerida Eesti allikaid. Ingliskeelne algtekst on tegelikult märkimisväärselt nudi ja ei hõlma mitmeid olulisi juriidilisi nüansse, mis on isegi eestikeelseis allikais kaetud. --Oop (arutelu) 4. juuli 2018, kell 05:39 (EEST)

Mmh, veel: tõlkisin teksti sees olnud tsitaadid ära, kontrollimata nende ametlikku tõlget, kuna: 1) mina ka praegu kõike ei jaksa, tahtsin kaks tundi tagasi juba magama minna; 2) ma pole kindel, kas kõik inglise artiklis jutumärkides esitatu on ikka tegelikult ka tsitaadid; 3) ametlik tõlge on kohati üsna vilets ja kuna originaaltekst on veel jäledamas keeles, on ümberjutustus tihti arusaadavam kui ametlik tõlge (eeldusel, et see siis võetakse jutumärkidest välja ja tehakse korralikuks kokkuvõtteks). Nagu eelnev, on seegi poolenisti märkus iseendale. --Oop (arutelu) 4. juuli 2018, kell 05:47 (EEST)

Ja: enamik viitamistõrkeid peaks saama korda, kui kogu tekst on ümber pandud. Paaris kohas on surnud lingid, mis tuleb Internet Archive'ist välja otsisda või asendada teiste viidetega. Selles võivad aidata ka eestikelsed allikad. --Oop (arutelu) 4. juuli 2018, kell 05:48 (EEST)

:Teksti algus tehti korda. Oleks kena seda mitte tuimalt üle kirjutada. Eriti kui salvestatud muudatusel pole midagi pistmist teksti esimese osaga.

:Ja palun õpi viiteid nii tegema, et terve viidete sektsioon poleks punaseid teateid täis. Eriti veel, kui soovid, et "keegi vahepeal teksti ei näpiks" vms. Ivo (arutelu) 4. juuli 2018, kell 05:51 (EEST)

COREPERi versioon direktiivikavandist hõlmab nii kohustuslikku kui ka valikulist laiendust.

See lause ei ole mulle arusaadav. Andres (arutelu) 29. september 2018, kell 08:54 (EEST)

naaberõiguse "nende ajakirjanduslike publikatsioonide veebikasutuse üle infoühiskonna teenusepakkujate poolt

Ei saa hästi aru. Minu meelest nii ei räägita, et mul on õigus millegi üle. Andres (arutelu) 29. september 2018, kell 08:58 (EEST)

'ELi senikehtiva regulatsiooni kohaselt sõltuvad ettevõtted autoritest

Mismoodi nad sõltuvad? Andres (arutelu) 29. september 2018, kell 09:00 (EEST)

erandid töö "ebaolulise" osa kopeerimisele

Olulisi osi võib kopeerida, ebaolulisi mitte? Kas on mõeldud väikeses mahus kopeerimist? Andres (arutelu) 29. september 2018, kell 09:02 (EEST)

Meediafirmasid, "mille eesmärk on informeerida avalikkust ja mida uuendatakse perioodiliselt või regulaarselt

Mis mõttes meediafirmasid uuendatakse? Andres (arutelu) 29. september 2018, kell 09:04 (EEST)

võitsid ajalehed laiemast levikust (saades veebiliiklusest reklaamitulu), mida uudisteagregaatorid nende veebiartiklite juurde suunasid

Ei saa aru. Levikut suunati artiklite juurde? Andres (arutelu) 29. september 2018, kell 09:08 (EEST)
See artikkel oleks asja sisu mõistmiseks oluline, aga sellisel kujul ei jaksa lõpuni lugeda. Andres (arutelu) 29. september 2018, kell 09:08 (EEST)

Artikkel võiks siiski rääkida eelkäige direktiivist endast, mitte peamiselt selle vastaste seisukohtadest. Muuhulgas rõhutatakse artiklis sellise vahepealse hääletuse tulemusi, kus vastuhäälte osakaal oli suurem, otsustava poolthääletamise tulemusi aga sama detailselt ei avaldata.--80.235.107.168 9. oktoober 2018, kell 14:26 (EEST)

Artikli sissejuhatuses on kolm lauset. Esimene lause annab definitsiooni, viidates pooldajatele. Teine võtab kokku pooldajate ja kolmas vastaste argumendid. Seega on tekstis ülekaalus pooldajate seisukohad. Ja sina leiad, et artikkel on kallutatud? Mis sisuossa puutub, siis palun ole lahke, tee tööd ja refereeri sama konkreetselt ja samamoodi konkreetsetele allikatele viidates pooldajate seisukohti. Kaastöö Vikipeedias on vabatahtlik, igaüks teeb nii palju ja seda, mida parasjagu tahab ja jaksab. --Ehitaja (arutelu) 9. oktoober 2018, kell 16:48 (EEST)

: See pole oluline, mitu lauset ühes või teises lõigus on. Oluline on sisu, ja see on piraatluse pooldajate poole tublisti kiivas. Juba see, et esimeses lauses (definitsioonis) peab pooldajatele viitama, näitab kallutatust, sest mõistlik definitsioon räägiks vaid asjast/nähtusest endast, mitte selle pooldamisest või vastuseisust. Selle asemel, et rääkida, millistel põhjustel eelnõu üldse algatati, keskendub debati osa vaid vastaliste ideedele. Miks ma seda artiklit ise ei paranda? Mul on lihtsalt rikkalikud varasemad kogemused, kuidas tehtud tööst lihtsalt üle sõidetakse.--80.235.107.168 9. oktoober 2018, kell 19:05 (EEST)

:: Artikli sissejuhatus ei pea koosnema eksklusiivselt mõiste definitsioonist. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. oktoober 2018, kell 19:10 (EEST)

::: Keegi pole seda väitnudki. Artikkel peaks siiski rääkima peamiselt asjast endast, mitte sellele tehtud kriitikast. Kriitika kohta võib ju väike lõik olla, või kui seda oluliseks peetakse, miks mitte ka eraldi pikem artikkel, aga praegu on järjekordselt sünnitatud mingi teatud seltskonna vaateid propageeriv möla, mitte pealkirjale vastav sisuline artikkel.--80.235.107.168 9. oktoober 2018, kell 19:25 (EEST)

:::: Siinset väljenduslaadi vaadates eriti ei üllata. --Ehitaja (arutelu) 9. oktoober 2018, kell 22:24 (EEST)

::::: Artikli väljenduslaad ei ole tõesti entsüklopeediale kohane. --80.235.107.168 9. oktoober 2018, kell 23:43 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Direktiiv autoriõiguste kohta digitaalsel ühtsel turul


Kasutaja arutelu:2001:7D0:84F8:F680:21B3:C715:7367:74F

Tegin vikipeediasse artikli piits, eelkõige seletamaks seletamaks mis vahe on stekil ja ratsapiitsal.
Sai juurde pandud ka misasi on nuut ja kuidas see ehitatud - pulli kürvaluu on sel varreks - , mis on nuudi alaliik arapnik, mis on loomade ajamiseks kasutatav elektripiits panin lingid ka juurde.
Mingi lollakas vikipedist-admin-lumehelbeke kustutas ära, kuna olevat julmuse propageerimine ja bännis arvuti IP kaheks nädalaks. Ja ise veel räägivad et vaba informatsiooni levitamine ning muu bla-bla.