Arutelu:Eesti SS-leegion

Eesti leegion kui väeosa eksisteeris mai kuuni 1943. Mais nimetati ta ümber Eesti Vabatahtlike SS-brigaadiks (Estnische SS-Freiwilligen-Brigade) seega peab leegioni, kui väeosa artikkkel lõppema maiga 1943. Muu ei puutu enam sellesse väeossa. Akra 27. aprill 2008, kell 15:08 (UTC)

Kui ainult nimi muutus, siis on tegu sama asjaga ja eraldi artikleid ei pea tegema. Andres 27. aprill 2008, kell 15:35 (UTC)
Siis ei pea ju olema ka seda leegioni artiklit kuna on 20. Eesti Diviisi artikel. Tegelikult muutub ka väeosa suurus. Brigaadis on juba kaks rinde rügementi ja tagavara rügement, mis saavad ka saksa süsteemsed numrid (42,43, 33).
Välja tõstetud kuna need sündmused ei kuulu Leegioni, kui väeosa ajalukku vaid 20. Eesti SS-diviisi ajalukku.Akra 27. aprill 2008, kell 15:57 (UTC)

=== jaanuar, 1944 ===
1944. a. 14. jaanuaril alustas Punaarmee Leningradi alt suurpealetungi Eesti suunas ning jõudis kiiresti Narva jõeni ja Peipsi äärde. Saksa 18. armeel oli 14 räsitud pataljoni Punaarmee 2. löögiarmee 4 armeekorpuse vastu. Eesti oli ohus, kuna Leningradi all asunud Saksa väed olid purustatud, ega suutnud peale väheste erandite (III SS Soomuskorpus) Punaarmeed enam peatada.
24. jaanuaril 1944 nimetati 3. Eesti SS Brigaad ümber 20. Eesti SS-diviisiks (20. Estnische SS Freiwilligen Division). Kuigi leegionit ei olnud enam olemas, oli diviis, siiski nimetati diviisi võitlejaid kuni sõja lõpuni leegionärideks või relvagrenaderideks.
=== veebruar, 1944 ===
Veebruaris ´44 tegutses 20. Eesti Diviis Volhovi rindel Ilmeni piirkonnas ning võeti peale eestlaste taotlust rindelt ära ja saadeti Eestisse.
Diviisi 45. rügemendi 1. pataljon jõudis SS-Haupsturmführer Harald Riipalu juhtimisel 9. veebruaril 1944 Tartu jaama ja paisati Peipsi äärde sealt ületulnud Punaarmee vastu. 14.-16. veebruarini hävitas 45. rügemendi 1. pataljon koos saksa üksustega ja omakaitsega Punaarmee sissetunginud väeosad Meerapalus. Hävitati 2000 venelast ning saadi ohtralt sõjasaaki. Eesti diviisi 46. rügement suunati ruttu Narva rindele.
22. veebruariks 1944 oli kogu diviis koondunud Narva rindelõiku ning allutatud III SS-soomuskorpusele. Alustati Punaarmee sillapeade likvideerimist lääne pool Narva jõge.
24. veebruaril ründasid 46. rügemendi 2. pataljoni osad SS-Haupsturmführer R. Bruusi juhtimisel  Riigiküla sillapead (1200 m pikk ja 300 m lai) põhjast, 1. pataljon lõunast. Lahing kestis üle kümne tunni, kuid 6. kompanii 20-meheline löögirühm SS-Oberscharführer R. Männiku juhtimisel rullis venelaste kaevikud üle ning sillapea likvideeriti. Vaenlasi langes üle 300, Eesti Diviis kaotas 2 ohvitseri, 11 sõdurit ning 32 sai haavata.
=== märts, 1944 ===
1. märtsil vallutasid 45. rügemendi 1. pataljon ja 46. rügemendi 1. pataljon raskes käsivõitluses Vepsaküla ja Vaasa sillapea. SS-Unterscharführer H. Nugiseks sai selle rünnaku eest Rüütliristi.
5. märtsil murdis SS-Obersturmführer Mägi rünnakgrupp lõpuks Siivertsi sillapea vastupanu. Sellega oli Narva läänekallas põhja pool Narva linna puhas.
Punaarmee koondas nüüd Narva alla 9 korpust, millele sakslastel oli vastu panna 7 diviisi ja üks brigaad.
1. märtsil ´44 algas Punaarmee uus suurrünnak Auvere suunas. Neile saadeti vastu Eesti 658. Idapataljon rüütliristikandja major A. Rebase ja 659. Idapataljon kapten G. Soodeni juhtimisel. Need üksused võitlesid Putki-Sirgala ruumis ümberpiiratuna, kuid suutsid rinnet pidada kuni täiendavate saksa üksuste saabumiseni. 17. märtsil ´44 ründas 20 Punaarmee diviisi 3 kaitsel olnud saksa diviisi, kuid läbi ei suudetud murda. 7. aprillil ´44 andis Punaarmee juhatus käsu peatada rünnakud Narva rindel. Aelleks ajaks oli langenud 70 000 venelast ja 20 000 sakslast ja eestlast.
=== aprill, 1944 ===
Aprillis ´44 tegi saksa pool mitu vasturünnakut. Auvere sillapeas asuvad vene väeosad purustati ja sunniti taganema Krivasoosse. Aprilli lahingutes kaotas Punaarmee 50 000 meest saksa 20 000 vastu. Kokku oli kolm kuud kestnud lahingutes Narva rindel langenud 120 000 punaarmeelast ja 40 000 sakslast.
20. märtsil ´44 saabus 20. eesti SS-diviisi koosseisu tagasi eliitpataljon “Narva”, mis peale ümberformeerimist nimetati 20. Füsilierpataljoniks (luurepataljoni nimetus jalaväediviisides). Mai keskel ´44 oli Eesti diviisi koosseisusu alles jäänud 5000 meest, kuid lahingute lõppemise perioodile järgnenud vaikuses algas diviisi reorganiseerimine ja täiendamine.
=== mai, 1944 ===
26. mail 1944, sai eesti diviis endale lõpliku nime – 20. Waffen-Grenadier Division der SS (estnische nr. 1). Diviisi komplekteerimine lõppes alles juunis. Suve algul 1944 loodi diviisi koosseisu senistele 45. ja 46. rügemendile juurde kolmandad pataljonid ning moodustati 47. rügement, samuti täiendati eriüksuseid. Senised Wehrmachti alluvuses olnud 658. ja 659. Idapataljon liideti eesti diviisiga. Loodi 20. tagavara-ja väljaõpperügement (Ersatz- und Ausbildungs Regiment Kloogal) ja 20. välitäienduspataljon (Feldersatz Batallion Kehras). Diivisiülem F. Augsberger soovis moodutada veel teise Eesti SS-diviisi, mis kuulus ka H. Himmler plaanide hulka (vt. lisa), ning saada siis Eesti SS-korpuse ülemaks. Sarnaselt oli toimunud kahe Läti SS-diviisiga, mis moodustasid Läti SS-korpuse. Kahjuks põrkusid omavahel SSi ja Wehrmachti ning eestlaste huvid (plaan oli kolme (2 lahing- ja 1 tagavaradiviisi moodustamiseks) Tulemuseks ei olnud mitte teine Eesti diviis, vaid kuus nõrka piirikaitserügementi.
Seoses saksa armee strateegiliste probleemidega teistel rinnetel, oli Narva rindele jäänud juuniks ´44 ainult 5 Saksa alakomplekteeritud diviisi ja 20. eesti SS-diviis, kokku 27 000 meest. Punaarmee kahes armees oli neile vastu panna 205 000 meest ning ülekaal tulejõus oli kaheksakordne, lennuväes üheksakordne ja tankiväes kolmekordne. Punaarmee alustas rünnakuid Auvere ruumis, et piirata sisse Armee Abteilung “Narwa”.
=== juuli, 1944 ===
24. juulil 1944 peatas 45. rügement koos pataljon “Narvaga” Punaarmee pealetungi Auveres. Riipalu rügemendil koos pataljon “Narvaga” oli kokku 2800 meest. Venelased koondasid üldpealetungiks kogu Narva rindel 130 000 meest. 24. Juuni hommikul kell viis algas venelaste suurtükiväe kanonaad (kokku tulistati 80 000 mürsku). Kuid vaenlane löödi tagasi, lahingud vaibusid alles õhtuks. Punaarmee kaotas u. 8000 meest, 17 tanki ja 12 lennukit. Riipalu võitlusgrupp kaotas surnutena 70-100 mehe vahel ning haavatutena 298 meest. Pataljon “Narva” 3. kompaniist oli alles 30 meest.
Kuid see oli alles algus!
25. juulil ´44 kell 7 alustas Punaarmee suurimat pealetungi Eestile. 80 minutiga lasti välja 200 000 mürsku. Kell 8.20 alustasid Punaarmee jalaväeüksused Narva jõe ületamist Kudruküla juurest. Eesti diviisi 46. rügemendi kaitse purustati ning algas taandumine Sinimägede positsioonile (Tannenbergi liin).
47. rügemendi 2. pataljon major Rebase juhtimisel toetas Vepsaküla maaninalt tiibtulega 46. rügementi. Kogu pika poolringi kaitses oli vaid Rebase pataljon, idas, läänes ja põhjas aga vaenlane. Kuid maantee oli vaja hoida Narvast tulevatele vägedele vaba ning hullumeelne lahing jätkus. Samasuguse kangelasteo sooritas ka 45. rügemendi 6. kompanii, kes võttis sisse ringkaitse ja pidurdas Punaarmee liikumist. Kuigi paari tunni pärast seda kompaniid enam ei olnud, aitas nende ohver kaasa tuhandetel meestel jõuda uutele positsioonidele. Õnnetult läks 4. SS-brigaadi “Nederland” 48. rügemendil, kes jäi taandumisega hiljaks ja eksis teelt ning piirati Repniku lähedal Punaarmee poolt sisse ja hävitati. Teistel üksustel õnnestus enam-vähem kaotusteta tõmbuda tagasi Tannenbergi positsioonile (Mummassaare-Sinimäed-Peipsi joonele).
26. juulist kuni 5. (10.) augustini 1944 peeti raskeid kaitselahinguid Sinimägedes.
Tannenbergi liini (9 km pikk) ründas terve Punaarmee 2. löögiarmee ja pool 8. armeed. Vaenlase ülekaal oli neljakordne.Vastas seisid neil Euroopa vabatahtlikest ja sakslastest koosnev III SS-soomuskorpus ja eestlased, kokku u.  40 000 mehega. Seal toimuv meenutas põrgut, mürsud lendasid mürsuaukudesse, toimusid pidevad käsivõitlused, rünnakud ja taganemised, vasturünnakud. Täiskoosseisulised 150-mehelised kompaniid kahanesid 15-30–mehelisteks gruppideks. Üksused läksid omavahel segamini, õlg õla kõrval võitlesid eestlased, sakslased norralased, hollandlased, flaamid ja teised Euroopa vabatahtlikud. Pataljonidest said rühmad, flaamide pataljoni 500-st mehest läks kodumaale tagasi 130! Iga saksa poole pataljoni vastu oli üks vene diviis. Siiski suudeti raskete kaotuste hinnaga Punaarmee pealetung peatada. Erinevatel andmetel kaotas Punaarmee Sinimägedes haavatute ja surnute näol 11 diviisi ja 2 brigaadi, 170 000-300 000 meest ning 120 tanki. Punaarmee 109. laskurkorpusest jäi ellu 255 meest. Ka Saksa poole kaotused olid kohutavad. Langenuid oli tuhandeid, kõik üksused olid verest tühjaks jooksnud. Eestlastest said rüütliristi Waffen-Obersturmbannführer H. Riipalu ja Waffen-Haupsturmführer P. Maitla.
Punaarmee juhatus nägi, et Sinimägede kaudu pole võimalik Eestit vallutada ning koondas oma jõud lõunasse ja alustas pealetungi Tartu suunal. Üksteise järel vallutati Petseri, Võru ning oldi Lõuna-Tartumaal. Läbimurdelõigus oli Punaarmeel ülekaal elavjõu osas 4,3, suurtükkide ja miinipildujate osas 14,8 ja soomustehnikas 4,1 korda. Kaitsel olnud saksa väed ja piirikaitserügemendid ning omakaitse lahingüksused ei suutnud vaenlast peatada.
=== august, 1944 ===
Alates 16. augustist saadeti Tartu alla Eesti diviisist kõik üksused, mis võimalik. Esimesena lahkus 46. rügement, millest moodustati Kampfgruppe “Rebane”. Selle üksuse staabiks toodi senise 46. rügemendi staap ja lahingüksuseks 47. rügemendi 2. pataljon Waffen-Haupsturmführer Sepa juhtimisel. Hiljem saigi sellest üksusest 46. rügement. Järgmisena lahkus 47. rügement, millest moodustati Kampfgruppe “Vent”. Selle üksuse staabiks jäi rügemendi staap ning võitlusüksusteks toodi 46. rügemendi 1. ja 2. pataljon, mis lahkusid Konju juurest 45. rügemendi võitlusgrupist. Nende pataljonide ülemaiks määrati 47. rügemendist Waffen-Sturmbannführer F. Kurg ja Waffen-Haupsturmführer H. Rannik. Võitlusgrupi koosseisu määrati kolme päeva pärast veel 45. rügemendi 1. pataljon Waffen-Haupsturmführer P. Maitla juhtimisel. Äraantud üksuste asemele sai 45. rügement Sillamäelt vabaks oma 2. pataljoni ning rügemendi käsutusse tulid pataljon “Narva” ja Kurtnas formeeritav “Sihveri pataljon”.
16. augustil 1944 võttis Tartu rindelõigu üle SS-Brigadefüher J. Wagner , kellele allutati kolm III SS-soomuskorpuse võitlusgruppi: 5. SS-Sturmbrigade “Wallonien” 300-meheline võitlusgrupp SS-Obersturmbannfüher L. Degrelle juhtimisel saadeti Vana-Kuustesse; Kampfgruppe “Vent” (major Kure, kapten Maitla ja kapten Ranniku pataljonidega) vastavalt Elva, Kambjasse ja Pangodi ning Kampfgruppe “Rebane” (kapten Sepa pataljoniga) Ahja jõe joonele.
23. augustil alustas Punaarmee uut pealetungi ning Nõo kaitsjad sattusid piiramisrõngasse, ent Venti võitlusgrupil õnnestus välja murda ja Tähtvere juures uutele positsioonidele asuda. Õnnetuseks jäi õhkimata Kärevere sild ning vaenlase soomusjõud ületasid selle takistamatult. Öösel sai Kampfgruppe “Wallonien” käsu õhkida sild. Vaatamata 200 mehe kaotusele oli valloone koos juurdeantud 150 mehega 250. Nad asusid rünnakule, kuid peale meeleheitlikku võitlust olid sunnitud taganema Kärknani.
25. augustil ´44 alustas Punaarmee pealetungi Tartule kolmes suunas. Venti võitlusgrupi kompaniid olid kokku sulanud paarikümnemehelisteks, sest alates võitlustest Elvas, ei olnud nad täiendust ega puhkust saanud. Tartu langes. Venelased püüdsid Emajõge ületada ka linnast ida pool, kuid seal lõi Rebase võitlusgrupp kõik rünnakud tagasi.
26. augustil tungis Punaarmee edasi, vallutades Maramaa ja püüdes ühineda üle Kärevere silla tulnud korpusega. Ida suunal tõrjus Rebase võitlusgrupp kõik rünnakud.
28. augustil asusid Eesti diviisi võitlusgrupid, “soomepoiste” pataljon (46. rügemendi 3. pataljon) Waffen-Haupsturmführer V. Pärlini juhtimisel, politseipataljonid ja saksa väed vastupealetungile ning 30. augustiks oli Emajõe põhjakallas Võrtsjärvest Jänese sillani venelastest vaba. Soomepoiste pataljon kaotas Pupatvere-Õvi all 34 meest langenutena ja 136 haavatutena, kuid täitis oma ülesande. Pataljoni autasustati korraga 44 Raudristiga. Vaatamata edukale rünnakule ning ka suurtele kaotustele, ei suudetud siiski Tartut tagasi võtta.
=== september, 1944 ===
15. septembri 1944. a. seisuga kuulus 20. eesti diviisi ilma 45. rügemendi 2. pataljoni ja 47. rügemendi 2. pataljonita 15 382 meest. Tegelikult oli diviisi tugevus koos tagavara- ja väljaõppeüksuste ning diviisile allutatud üksuste näol üle 20 000 mehe. Kuid diviisi üksused olid üle Eesti laiali paigutatud ning meeleolu sakslaste taganemise tõttu kehv. 2. augustil ´44 on saadetud Berliini  saksa luureohvitseri kiri, kus öeldakse, et juhtkonna vigade tõttu kandis 46. rügement raskeid kaotusi. Praktiliselt ümberpiiratuna, taandus segaduses ning jättis tiiva lahti, mille tõttu piirati ümber 4. SS-brigaadi “Nederland” 48. SS-rügement ja hävitati. Suuremast kaotusest päästis 47. rügemendi 2. pataljoni (Rebase pataljon) kangelaslik heitlus. Diviisis valitsev meeleolu oli peale rindeõgvendamist äärmiselt halb, sakslaste vastu lausa vaenulik. Seda demonstreeriti sageli ka avalikult, ähvardades sakslasi relvaga. Väejooksikute arv oli suur: juulis ´44 1571, kelledest 23 ohvitseri. Seetõttu III SS-soomuskorpuse juhtkond ei pidanud diviisi enam täielikult usaldusväärseks. Eesti diviisi arvuline koosseis juuli lõpus- augusti algul ´44 oli peale ränki lahinguid u. 6000 meest ning desertööre seega u 25% koosseisust. 20. tagavararügemendist, mis asus Kloogal, oli juulis-augustis ´44 desertööre samuti u 25 % u. 3000-mehelisest koosseisust. (Märtsis ´44 oli desertööre 65).  Nagu näha suudeti septembriks diviisi suurendada 20 000 meheni.
17. septembril 1944 alustas Punaarmee suurpealetungi Tartu rindel ning peale tunniajalist suurtükiväetuld alustasid Emajõe ületamist. Hävitati peaaegu täielikult kaitsvad eesti ja saksa väeosad, mille jäänused asusid käsivõitlust pidades taganema. 17. septembriks olid Eestist Lätisse lahkunud tugevamad saksa üksused (III SS-soomuskorpuse soomusüksused, 11. Ida-Preisi diviis jne), et hoida lahti maaühendus Saksamaaga.
18. septembril ´44 andis armeedegrupp “Nord” käsu plaani “Aster” elluviimiseks, et takistada armeegrupp “Narva” ümberpiiramist. Saksa väejuhatus oli otsustanud Eesti maha jätta, kuid taheti moodustada Tallinna sillapea ning taganemine pidi toimuma aeglaselt ja korrapäraselt vastupanu osutades. III SS-soomuskorpus pidi pimenedes välja murdma Pärnu suunas ning viimased üksused pidid lahkuma Viljandist järgmisel päeval.
Sinimägedes ja Krivasoos asusid 20. eesti SS-diviisi 46. rügement ja 45. rügemendi  2. pataljon, pataljon “Narva”, pataljon “Sihver” ja rünnakkahurite üksus. Lisaks veel 300. eriotstarbeline jalaväediviis, mis koosnes neljast eesti piirikaitserügemendist ja mõned politseipataljonid. Kokku 12 000 -15 000 meest.
18. septembril määrati taganevate eesti väeosade ülemaks Waffen-Obersturmbannführer H. Riipalu. Samal päeval said Sinimägedes asuvad üksused käsu asuda kaitseliinile Laekvere lähedal. 19. septembri varahommikul alustati taganemist Kurtnasse ja sealt edasi Jõugu suunas.
19. septembri varahommikul saabus 45. rügemendi 1. pataljon Kuremäele ning pealelõunal jõudis 46. rügemendi 1. pataljon Jõugu-Iisaku lähistele. 19. septembril saadeti 20. eesti SS-diviisi viimased allesjäänud motoriseeritud üksused Tallinna kaitsele ja allutati Kampfgruppe “Gerok” ile
Taganemine Tallinna algas 17. septembri ´44 õhtupoolikul. Saksa väejuhatus tegi aga suure vea, sest kõik need väeosad olid suunatud Tudulinna-Avinurme-Rakke teele, samal ajal oli Narva-Tallinna maantee peaaegu vaba. Avinurmes tekkis üldine segadus, sest väeosad kuhjusid kokku, liiklus venis. 18. septembril hommikul tegi diviisiülem SS-Brigadeführer F. Augsberger Rakkes korralduse välisandarmeeriale kõik autod kinni pidada, tühjendada ja Avinurme-Tudulinna saata, et lahinguüksused peale võtta. Umbes 90 masinat sõitiski Auvere poole, kus võeti peale taganev saksa 111. Julgestusrügement.
18. septembril 1944 tungis Punaarmee kiiresti edasi ning jõudis Kõverikuni. Kui sinna jõudis 19. septembri õhtul 111. rügement, võeti autokolonn tule alla ja rügement võeti peale väikest tulevahtust vangi. Sellega oli nüüd Eesti üksuste tee Tallinna ära lõigatud. Taanduvad  eesti diviisi üksused jäid Avinurme juures kotti ning mitmetes lahingutes hävitati ja sunniti alistuma.
21. septembril ´44 toimus Porkuni lahing, kus 20. SS-diviisi üksused ja piirikaitserügemendid kohtusid 8. Punase Eesti laskurkorpusega. 20. eesti diviisi jõud, peamiselt pataljon “Narva” tungis peale, et murda välja läände, kuid löödi peale mitmetunnist võitlust tagasi. Langenuid oli Eesti diviisis üle 300. Peale Auvere ja Porkuni lahinguid oli 20. eesti diviisi üksused Narva rindel muutunud lahingukõlbmatuks. Need vajusid laiali metsadesse ning alistusid üksikute gruppidena.
Rinne Eestis oli lagunenud, kuid enamusel sõduritel õnnestus siiski Eesti laskurkorpuse käest vabaneda. Rebase võitlusgrupp peatas Põltsamaa joonel pealetungivaid venelasi ning Riipalu koondas Avinurmest pääsenud mehi asudes kaitsele Edru-Salla joonele.
23. septembri ööl toimus äge lahing Põltsamaal “soomepoiste” pataljoni riismete ja Punaarmee vahel, Rebase võitlusgrupp kattis positsioone Uudeküla juures.
24. septembril said 20. SS-diviisi viimased võitlusvõimelised üksused (Rebane, Riipalu) käsu taanduda Eestist välja Lemsalu suunas ning 25. septembril ületati Eesti piir.
Lõuna-Eestis asunud üksused taganesid Kuramaale ning Tallinnas ja Pärnust lahkuti laevadel Saksamaale.

=== oktoober, 1944 ===
6. oktoobril 1944 andis Waffen-SS juhtkond käsu viia 20. diviis lühiajalisele puhkusele ja reorganiseerimisele Sileesiasse Neuhammeri õppelaagrisse. 10. oktoobril ´44 ületasid esimesed eesti üksused Saksa piiri Grottingeni piirkonnas ja jõudsid mõned päevad hiljem Neuhammeri, kuhu  koondunus 12 000 - 15 000 eesti sõdurit erinevatest üksustest. Peale meeste laialipaigutamist mitmesugustesse koolidesse ja tagavararügementi jäi diviisi koosseisu 9000 meest. Uuesti moodustati rügemendid, kuid võitlusvõimelised olid vaid 45. ja 46. rügement. Kava järgi pidi väljaõpe kestma 5 kuud: 1. novembrist ´44 1. aprillini ´45, tegelikult kestis see vaid kaks ja pool kuud.
=== detsember, 1944 ===
1. detsembril ´44 vannutati 20. SS-diviis uuesti. Sel ajal kuulus diviisi koosseisu u. 11 000 meest, neist 150 ohvitseri ja 750 allohvitseri. 20. detsembril 1944 anti kõik eestlastest abiteenistujad ja Wehrmachti alla kuuluvad sõdurid   üle SS-Reichsführeri alluvusse ja saadeti Neuhammeri. Neist taheti moodustada 20. SS-diviisi 47. rügement, kuid seda ei jõutud enam varustada ja relvastuda.
Kuna vajadus ohvitseride järele oli suur ning SS-Junkerschule Bad Tölz ja Braunschweig ei suutnud kõikide SS-diviiside vajadusi rahuldada, moodustati SS-peaameti poolt mitmeid uusi sõjakoole. Üheks oli Neveklau sõjakool Tshehhis. Ametlikult kandis see nimetust SS-Panzer-Grenadier Schule Kienschlag. Kooli tegevus algas juunis ´44 ja lõppes aprillis ´45. Neveklaus oli selle sõjakooli üks osakondadest, kus teiste rahvuste kõrval moodustati ka eestlaste inspektsioonid. I junkrute kursus koosnes umbes 50 junkrust, kes olid endised Eesti Vabariigi ohvitserid kapteni aukraadini. II junkrute kursus koosnes ohvitseride ettevalmistuskursused edukalt lõpetanud kadettidest. Ettevalmistuskursus algas 04.10.44, junkrute kursus algas 04.12.44 ja kestis kuni 03.04.45. Selle kursuse lõpetas 91 junkrut. Pärast esimese kursuse lõpetamist toimus sama sõjakooli juures ettevalmistuskursus III-ks inspektsiooniks (u. 100 rindekogemusega alljuhti) ja ohvitseride täienduskursus (u. 50 keskealist Eesti Vabariigi ja Soome sõjakooli lõpetanud ohvitseri). Natuke aega enne kooli lõppu algas II junkrute inspektsioon, kuid rinde lähenedes aprillis ´45 saadeti kursandid oma väeosadesse tagasi.
=== jaanuar, 1945 ===
12.-15. jaanuaril ´1945 murdis Punaarmee saksa rinde Balti merest kuni Karpaatideni läbi ning liikus läände. 23. jaanuariks ´44 olid Punaarmee üksused ületanud Oderi jõe ja seal sillapead moodustanud, neid ei suudetud likvideerida.  Oderi kaitsele suunati kõik väeosad, ka Eesti diviis pidi nüüd võitlusesse astuma. 21. veebruaril 1945 nõudis armeedegrupi “A” ülem Breslau ruumi ühte võitlusgruppi 20. SS-diviisist.
22. jaanuaril 1945 paisati diviis võitlusgruppidena Oppelni ja Breslau-Briege rindelõiku Punaarmee pealetungi pidurdama. Võitlusgrupp koosnes diviisi staabist, kahest jalaväerügemendist, tankitõrjeüksusest, kahest suurtükiväe divsjonist ja toitlustusrühmast. 22. jaanuari õhtul lahkus Neuhammerist 45. rügement Riipalu juhtimisel ja 26. jaanuaril 46. rügement Rebase juhtimisel. Neuhammerisse jäid ainult diviisi staabi osad ja 47. rügemendi koosseisus 20 eestlasest ohvitseri, 260 allohvitseri ja sõdurit ning 8 saksa ohvitseri ja 20 sõdurit. Samuti jäi Neuhammeri veel 20. SS-väljaõppe- ja tagavararügement u. 500 mehega.
23. jaanuaril ´45 löödi Briege linna saabunud 45. rügemendi võitlejate poolt linna tunginud punaarmeelased tagasi. 46. rügement saabus Briegi ja asus rindele Dambrau-Karbischau piirkonnas koos gruppidega “Hofmann” ja “Harko 312”, mis moodustasid Kampfgruppe “Jeckeln”i.
Võitlusgrupi saabumisel Oppelni alla, oli Punaarmee Oderi jõe juba ületanud ning Oppelni põhjatiiva kaitseks otsustas Augsberger, et on vaja rünnata väljaspool tema kaitseliini asuvaid Birkenthali, Hallendorfi ja Preisdorfi külasid. Järgmisel päeval tungis Punaarmee 3. tankiarmee Neisse suunas ja kohtus Kampfgruppe ”Jecklen”iga ning vallutas Grottgau. Saksa väed asusid kaitseliinile Oppelni-Grottgau-Wanseni joonele ning seda liini suudeti kaitsta kuni märtsi keskpaigani. 13. veebruaril ´45 allutati 20. SS-diviis Saksa 8. armeekorpusele ning üks eesti pataljon suunati Kampfgruppe “Friedrich” ja teine pataljon 615. diviisi staabi alluvusse.
=== veebruar, 1945 ===
18. veebruaril ´45 ründasid 46. rügemendi osad Mittenwalde küla ja vallutasid selle. Paari haavatu kõrval saadi suur sõjasaak.
6. veebruaril ´45 moodustati Neuhammeris Punaarmee sissetungi kaitseks Kampfgruppe “Rehfeldt”, mis koosnes 20. SS-tagavararügemendist kolme pataljoniga, pioneerpataljonist, sidepataljoni osadest ning suurtükipatareist.  Võitlusgrupp  saadeti koos ungarlaste Kampfgruppe “Peinlich”iga (2 pataljoni) rindele. 12. veebruaril ´45 saadeti see võitlusgrupp Tiefenfurti piirkonda, millele järgnesid rasked lahingud Naumburgi, Siegendorfi ja Sophienwaldi lähistel, Neissest läänes. “Rehfeldti” võitlusgrupp tõmmati rindelt tagasi Sprembergi ning 28. veebruaril saadeti ühe osana Taani Odenseesse, mis oli määratud tagavararügemendi uueks asukohaks. Teine osa saadeti Kampfgruppe “Breul”ina 20. SS-diviisi koosseisu Ziegenhalsi.
=== märts, 1945 ===
3. märtsil 1945 lahkus Taanis asuvast tagavararügemendist 500-meheline marsipataljon (II pataljon) Waffen-Haupsturmführer J. Made juhtimisel, et minna täienduseks Eesti diviisile. Made sai ürituse mõttetusest aru ning jäi pataljoniga aega venitama Neumünsterisse, kus 7. aprillil 1945 jäädi inglaste pommitamise jalgu. Surma sai 15 ja haavata 50 meest.
Märtsi algul muutus Eesti diviisi olukord rindelõigus raskeks, kuna diviis oli juba sügaval kotis, mille põhi oli 20 km ja suu laius 7 km. Punaarmee oli jõudnud Tillowitzi rajoonis 45. Ja 46. rügemendi selja taha, imbudes läbi nõrkade Volksturmi üksuste. Terve korpus oli sissepiiramisohus, kuid taandumiskäsku ei antud. 15. Märtsil ´45 asus Punaarmee pealetungile Ratiborist põhja pool eesmärgiga nihutada rinne Coselist Oppelnini. Ratiborist põhja pool murdis Punaarmee Grupi “Sileesia” kaitseliini läbi. Mõne päeva pärast sulgus kott 20 km rinde seljataga ning Oberglobau-Lääne-Oppelni-Falkenbergi-Freidlandi piirkonnas olid täielikult ümber piiratud osa 11. suurtükiväekorpusest ja Kampfgruppe “Sileesia”. 20. eesti SS-diviis oli veel sattunud kahekordsesse kotti.
16. märtsis 1945 anti  lõpuks käsk taandumiseks Oppelni kotist. Suurte kaotuste vältimiseks hakkas 20. diviis tegutsema väikeste gruppidena. 17. märtsil ´45 otsustas Sileesia võitlusgrupp kolmes osas piiramisrõngast välja murda. Esimest gruppi juhtis Augsberger isiklikult. Teine grupp ehk Kampfgruppe “Langhorst” koosnes 20. diviisi üksustest, töökojakompaniist, pioneeridest ja suurtükiväeüksustest. 19.-23. Märtsini võitles Langhorst Zügenhalsist kirdes ning päev hiljem vahetati nad välja suunati Schweidnik-Freiburgi piirkonda. Kolmandat gruppi juhtis Riipalu. Kadus side üksuste vahel. Langes diviisiülem Franz Augsberger, keda oli alles märtsi algul autasustatud diviisi hea võitlusvõime eest rüütliristiga.
20. SS-diviisi põhijõud väljusid kotist Ketzdorfi lähedal kus märtsi lõpuks oli u. 80% meestel õnnestunud välja murda. Eesmärk oli jõuda Ziegenhalsi. Läbi Waidenburgi jõutigi lõpuks Hirschbergi lähedal asuvasse Ketzdorfi, kus saadi puhkust ja täiendati varustust. Alates 19. märtsist 1945 oli 20. eesti SS-diviis võitlusvõimetu.
=== aprill, 1945 ===
17. aprillil 1945 saadeti 20. tagavararügement SS-Obersturmbannführer E. Rehfeldti juhtimisel Taanist täienduseks 20. eesti diviisile Hirschbergi piirkonda. Liikus kogu rügement, mille 1. pataljoni (35 ohvitseri, 120 allohvitseri ja 735 sõdurit) koosseisus olid lennuväe 16-18 aastased abiteenistuslased ning 2. pataljonis 25 ohvitseri, 100 allohvitseri ja 400 sõdurit. Kokku koos vooriüksustega oli rügemendis 1600 meest. Paari päeva pärast jõuti Bad-Oldesloesse, kus jäädi peatuma ning alistuti lääneliitlastele.
20. tagavararügemendi 1. pataljon Waffen-Haupsturmführer Triigi juhtimisel allutati III SS Germaani soomuskorpusele (103. brigaad). Pataljon jõudis 23. aprillil ´45 Zehdenicki ja hakati liikuma Prenzlau poole, kuid satuti vaenlasele ning taanduti Neustadt-Cleweni piirkonda, kus 3. mail ´45 alistuti USA üksustele. 30. aprillil ´45 lahkus Taanist Genesungskompanii (u. 800 meest). 3. mail ´45 ühineti Made pataljoniga ja alistuti inglastele.
20. diviis tõmmati tagasi ümberformeerimisele Balkenheini. Diviis sai täiendust tagavararügemendist, sinna toodi ka muid eesti üksusi ning 300 lennuväe poissi. Suurtükiväerügemendist likvideeriti kaks divisjoni ja liideti allesjäänud mehed I ja IV divisjoniga.
Uuesti paigutati diviis rindele 15. aprillil 1945 Riesenberge mäestiku jalale Schönau alla.  Sellel ajal kuulus diviisi 6000-7000 meest. 20. aprillist ´45 allutati diviisi üksused Saksa 17. armeele ja osaleti lahingutes Goldbergi-Hirschbergi piirkonnas. 20. diviisi riismed tõmbusid Melniku piirkonda.
=== mail, 1945; tšehhi põrgu ===
8. mail 1945. a. paiknes 20. eesti SS-diviis Prahast kirdes Turnau-Hirschbergi piirkonnas. Saksamaal ja Tshehhis langes lääneliitlaste kätte vangi 5000-6000 ja punaarmee kätte 2500 eestlast. Mais ´45 mõrvasid tsehhid enne Punaarmee tulekut 1300 leegionäri, kes olid relvad maha pannud ja alistunud.
------

Siin on avaldatud arvamust, nagu nõukogude ajal ilmunud kirjandus ei sobiks viitamiseks, kuna see olevat ebaneutraalne. Eestit ja eestlasi puudutavate teemade puhul on ju see hoopis vastupidi - just Eesti Vabariigi ajal ilmunud ja välis-Eesti teosed-artiklid on sellel teemal arusaadeavatel põhjustel alati ebaneutraalsed - kes see enda kohta ikka halba tahab kirjutada. Kas leidub mõni idioot, kes arvab, et näiteks Herbert Lindmäe "Suvesõda" või Mart Laari raamatud kujutavad sündmusi neutraalselt positsioonilt? Need on alati kirjutatud põhimõttel: kõik eestlaste kohta positiivne sisse, kõik negatiivne välja. Ja OK, hästi natuke on midagi negatiivset ka sisse pandud, mis on nagunii üldteada, et kogu jutt ei mõjuks täiesti ebausutavana. Seetõttu on need raamatud nii kallutatud, et kukuvad ümber. --82.131.107.187 31. märts 2009, kell 16:21 (UTC)


Kasutaja arutelu:Propaganda~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Propaganda! Andres 27. aprill 2008, kell 18:37 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Propaganda~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Punta Arenas

Nimeks peaks liitmisel siis jääma...
Punta Arenas on ka Peruus Zosma 29. aprill 2008, kell 11:12 (UTC)

See teine Punta Arenas on nähtavasti tähtsusetu kohake. Igatahes pole selle kohta artiklit ei inglise ega hispaania vikis. Andres 29. aprill 2008, kell 12:20 (UTC)

: Ära kiirusta - :en:Punta Arenas, Perú suwa 29. aprill 2008, kell 18:14 (UTC)

:: See on ju tähtsusetu koht. Artiklist :en:Punta Arenas sinna linki ei lähe. Me võime selle jaoks ette näha artikli Punta Arenas (Peruu), aga ma ei tea, kuidas seda kohta nimetada. Andres 1. mai 2008, kell 15:36 (UTC)

Kõik need välislingid räägivad vallast, nii et nad pole siis õige koha peal?
Mille alusel Sa linna vallast eristad? Andres 11. veebruar 2008, kell 20:31 (UTC)
----
Kust on võetud linna elanike arv? Andres 24. veebruar 2008, kell 04:53 (UTC)
-----
"Q5760514" on arusaamatu allikas, ei ole ka lingitav. Kuriuss 10. oktoober 2019, kell 13:52 (EEST)


Kasutaja arutelu:Eetvartti~etwiki

Tere tulemast minu arutelulehele!

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Eetvartti~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Siân Lloyd

Siingi on tarvis ajakohastamist. Andres 30. aprill 2008, kell 07:46 (UTC)
aga Öpik kaotas 2010 parlamendiliikme koha, sest teda ei valitud enam tagasi.' See ei ole ju siin artiklis üldse oluline. Ja miks ta peab ilmateadet lugedes kõike peast mäletama? Adeliine 4. november 2010, kell 20:57 (EET)

Ei ole küll oluline. Andres 5. november 2010, kell 00:18 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.robfrowen.plus.com/s4ccontinuity.html
** In Siân Lloyd on 2013-06-24 13:28:26, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Siân Lloyd on 2013-07-07 00:53:34, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:53 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.staroops.com/S/SianLloyd/
** In Siân Lloyd on 2013-06-24 13:28:27, 401 Unauthorized
** In Siân Lloyd on 2013-07-07 00:53:44, 401 Unauthorized
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:54 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://theinternetforum.co.uk/survivor/celebrity2sian1.html
** In Siân Lloyd on 2013-06-24 13:28:27, 404 Not Found
** In Siân Lloyd on 2013-07-07 00:53:54, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:54 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.celebrity-deluxe.com/sian_lloyd.php
** In Siân Lloyd on 2013-06-24 13:28:27, 404 Not Found
** In Siân Lloyd on 2013-07-07 00:54:04, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:54 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.survivor-online.co.uk/celeb/cel/sian.php
** In Siân Lloyd on 2013-06-24 13:28:27, 404 Not Found
** In Siân Lloyd on 2013-07-07 00:54:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:54 (EEST)


Arutelu:Uhkus ja eelarvamus

Siin peaks kirjutama, kas raamat on eesti keeles ilmunud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. mai 2008, kell 02:10 (UTC)

Kas see on ikka armastusromaan?
Mille põhjal saab öelda, et see on tema tuntuim lõpetatud teos? Ja milline teos siis on tuntum, kuid lõpetamata? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. mai 2008, kell 02:50 (UTC)

Aitäh, et eeti keelsete versioonide ilmumisaastad ise lisasid.
Kõik Jane Austeni kuus lõpetatud romaani on armastusromaanid, kus peategevusliiniks on kahe inimese kokkusaamine ning abielu, erandiks on vaid "Mõistus ja tunded", kus peategelasteks võib lugeda kahte õde ning nende teed abieluni. Austen pidas inimese suurimaks tasuks elus õnnelikku armastusabielu.
Austen jõudis enne oma surma lõpetada kuus teost, millest enne tema surma nägi trükivalgust neli. "Uhkus ja eelarvamus" on tavaliselt teos, mis inimsestel Jane Austenilt esimesena meelde tuleb ning mida selle autori nn fännid ka esimesena on lugenud. Tema teisi romaane teavad vaid asjasse süvenenud inimesed.(otsisin selle kohta Google'st küsitlusi)
Tema tuntuimat lõpetama teost on raske öelda, sest Austen'i kõiki lõpetamata teoseid on võimatu teada saada. Samuti ei ole kõik tema teada olevad lõpetamata teosed tõlgitud teistesse maailma keeltesse. Minu kogemuste põhjal teab enim inimesi "Watsoneid" ja "Inglismaa ajalugu".
-Helley

Allakirjutamiseks  vajuta neli korda ~ .

Jah, küllap ta on armastusromaan.

Ma jätan sõna "lõpetatud" ära, sest nii on jutt paremini arusaadav. Andres 1. mai 2008, kell 12:20 (UTC)


Arutelu:Mustlased

Siin  on kaks ilma kommentaarideta ja kribukirjas võõrkeelset kaarti. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. mai 2008, kell 03:43 (UTC)

On vaieldamatu, et peaaegu kõik Eesti mustlased Saksa okupatsiooni ajal hävitati. Sellest peaks artiklis ikkagi rääkima, mitte kõik maha kustutama. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. mai 2009, kell 18:10 (UTC)
Välja võetud:

1941 - 1943 mõrvati kõik Eesti mustlased, välja arvatud mõned üksikud, kellel õnnestus end varjata. 1934. aasta rahvaloenduse andmetel oli Eestis 776 mustlast. Pärast Eesti okupeerimist Saksamaa poolt arreteeriti nad kõik ja paigutati koonduslaagritesse. Igas maakonnas arreteeriti 50-70 mustlast, Tallinna ümbruses oli neid aga tunduvalt rohkem. Koondaruandest arreteeritute arvu kohta nähtub, et Tallinna Keskvanglas oli vahi all 252 mustlast. 1941. aasta 23. septembril oli Pärnu koonduslaagris 50 mustlast. Valga vanglas peeti kinni 35 mustlast.ERA, f. R-308, fol. 257, l. 165. . 1942. aasta 14. veebruari kirjas nr. 443/42 tegi Saksa Julgeolekupolitsei ja SD ülem politseiprefektidele veelkordse korralduse, et mustlastega tuleb ümber käia nagu juutidega. Eesti Riigiarhiivis hoitakse dokumenti selle kohta, et 27. oktoobril 1942 mõrvati 243 mustlast, keda hukkamise momendini peeti kinni Harku koonduslaagris. Selle nimekirja järgi oli mahalastute hulgas 154 naist, kellel olid lapsed. Kõik need 243 inimest tapeti julgeolekupolitsei eesti sektori IV osakonna ülema Ervin Viksi kirjaliku korralduse põhjal. Nimetatud vahialuste hävitamisest kandis Viks ette 1942. aasta 30. oktoobril dokumendiga nr. 871 julgeolekupolitsei ja SD saksa sektori IV osakonna ülemale SS-Obersturmführer Heinrich Bergmannile.ERA, f. R-64, nim. 1, s.-ü. 108-a. 1943. aasta märtsis mõrvas Eesti Julgeolekupolitsei Kalevi-Liival umbes 25 kolme kuni viie aasta vanust mustlaslast ja niisama palju täiskasvanuid. Selle mõrva panid toime Jägala koonduslaagri komandant Aleksander Laak, tema abi Ralf Gerrets ja laagri valvurid. Ohvrid viidi kahe autoga Kalevi-Liivale. Ühes autos olid täiskasvanud mustlased, teises lapsed. Algul lasti maha täiskasvanud. Gerrets, kes Laagi korraldusel mustlasi maha lasi, sundis täiskasvanuid ise auku minema. Kui see mahalaskmine oli lõpule viidud, võtsid Gerrets, Jaan Viik ja valvurid teise autoga kohaletoodud lastel käest kinni ja tirisid nad väevõimuga auku. Pärast seda, kui lapsed olid auku viidud, lasid Laak ja Viik nad maha. Gerrets ise rääkis selle kuriteo kohta järgmist: "Laak väljus autost automaat käes ja ütles: "Noh, kas hakkame peale?" Küsisin Laagilt, kas vangid tuleb alasti võtta. Laak avas autoukse. Kui ta nägi, millised kaltsud vangidel seljas olid, käskis nad riidesse jätta. Vangid kuulsid seda. Naised hakkasid hüsteeriliselt karjuma. Kui Aleksander Laak oli juba augus, hakkasin autobussist vange kahe-kolme inimese kaupa augu juurde saatma. Valvurid saatsid, õigemini konvoeerisid neid augu juurde, kus Laak nad automaadist maha laskis. Viimaseks jäi autobussi üks elatanud, ilma jalgadeta mustlanna. Kaks valvurit, üks neist, nagu ma mäletan, oli Purka, haarasid tal kätest kinni ja lohistasid augu juurde... Mina andsin sel ajal käega märku teise auto juhile, kes selle peale mahalaskmiskohale lähemale sõitis ning peatas masina augu juures. Autojuht avas autol presendi ja tegi lahti auto kasti tagaluugi. Auto pealt hüppasid maha umbes 3 - 5 aasta vanused lapsed. Lapsed karjusid ja nutsid külma pärast, sest nende riietuseks oli ainult midagi pidžaamataolist. Valvurid haarasid lastel käest kinni ja tirisid nad kahekaupa auku. Viimasel kahel lapsel võtsin ma käest kinni ja viisin nad augu juurde." Niisama moodi tapeti mustlasi kõigis teistes okupeeritud Eesti maakondades. 1942. aasta märtsis sai politsei teada, et grupp mustlasi põgenes Eestist Pihkva oblasti Oudova rajooni Tšernevski külanõukogu Filippovštšina külla. Sama aasta märtsis saadeti sinna eesti politsei karistussalk. Selle eesotsas oli Eesti Kaitseväe ohvitser Erik Meisner. Meisner sai korralduse sõita oma salgaga Filippovštšina külla ja lasta maha seal elavad mustlased. Kohapeal tegi Meisner kindlaks majad, kus mustlased elasid. Oma abile Liivile andis ta korralduse leida koht mahalaskmiseks. Pärast seda, kui koht oli välja valitud, andis Meisner korralduse kõik mustlased, sealhulgas lapsed, majadest välja tuua ja hukata. Neid, kes püüdsid end ära peita või ei tulnud majadest välja, peksti püssipäradega ja sunniti väevõimuga mahalaskmispaika minema. Surmale määratute üle irvitati ja neid sunniti enne surma tantsima. Timukad võtsid mustlastelt ära jalanõud ja riided, mistõttu neil tuli minna mahalaskmispaika paljajalu läbi lume. Mahalaskmine toimus automaatidest lõhkekuulidega. Nii tapeti Meisneri juhtimisel 26 mustlast. Sellised mõnitamised leidsid aset kõikidel muslaste mõrvamisjuhtudel.ERA, f. R-64, nim. 1, s.-ü. 108-a.
Andres 17. mai 2009, kell 18:12 (UTC)
Probleemiks on viitamine. Otse arhiividokumentidele Vikipeedias ei saa. Andres 19. mai 2009, kell 12:14 (UTC)
See osa on jälle välja võetud. Pole mainitud isegi seda, et peaaegu kõik Eestis elanud mustlased surid Saksa okupatsiooni ajal. Kas seda ei saa ühegi allikaga tõendada? Andres 18. august 2009, kell 06:44 (UTC)

Tekstis väidetakse, et  15. sajandi alguses aeti hulk madalamasse kasti kuuluvaid hindusid Indiast välja, kuid vasakul olevalt kaardilt saab aru, et juba 12. sajandil on mustlased jõudnud Türki ja liikunud sealt edasi. Valju 7. veebruar 2010, kell 22:41 (UTC)
----
Redigeerimissõda ma pidama ei hakka. --Kontra 10. veebruar 2010, kell 15:22 (UTC)

Artikli võiks panna kaitse alla (redigeerimine keelata vähemalt sisselogimata kasutajatel). ᛞᛃᚱᛖᛁᚳᚺᛋᚠᚢᚺᚱᛖᚱ 10. veebruar 2010, kell 15:38 (UTC)

: Kaitse alla võiks panna kui oleks tegemist sodimise või artikli täieliku rikkumisega. Praegusel juhul on vaidlus sisuline. Mina saan nii aru, et see vaidlusalune lõik ei saa olla artiklis, sest selles olevad väited ja arvud pole avalikult kättesaadavate allikatega tõendatavad. Kui ERA on Eesti Riigiarviiv, siis tegelikult saaks iga kahtleja minna ja tutvuda arhiivis olevate dokumentidega.

: Kas lahenduseks oleks kui väljatõstetav lõik avaldada internetis väljaspool Vikipeediat ja siis viidata? Valju 10. veebruar 2010, kell 16:04 (UTC)

:: Ma ei usu hästi, et need andmed on otse arhiivist võetud. Tuleb viidata tegelikule allikale.

:: Kui see jutt avaldatakse usaldusväärses (toimetatavas) allikas, siis saab muidugi sellele viidata.

:: Probleemiks on ka see, et selle lõigu tagasipanija kustutab olemasoleva korrektselt vormistatud esituse. Andres 10. veebruar 2010, kell 16:47 (UTC)
----
 Kõige esimesena oli siiski laul, tants tuli kõige viimasena. Ysna kaugeleulatuv väide, tahaks viidet näha. --Oop 22. mai 2011, kell 08:51 (EEST)
-----
"Koonduslaagrites hukkus umbes kaks miljonit mustlast" Kas oli ikka nii palju? Ingliskeelne vikipeedia pakub hukatute arvuks hinnaguliselt 220000-1500000. 90.191.119.98 12. juuni 2011, kell 16:03 (EEST)

Ma ei hakkaks diskuteerima holokausti teemal, aga leidsin sellise huvitava tsitaadi:
Pärides ebaühtlase kohaliku õiguse, mille alusel saadeti mustlasi sageli lihtsalt mujale, koondasid natsid tagakiusamisaparaadi Reich'i mustlasnuhtluse vastu võitlemise keskametiks, mis loodi 1936. aastal. Sellele ametile, millest sai 1938. aastal Reich'i kriminaalpolitseiameti osakond Berliinis, tehti kättesaadavaks Müncheni politsei ja lastepsühholoogist rassiteadlase Robert Ritteri kogutud materjalid. Ritteri riiklikult spondeeritud uurimistöö eesmärk olieristada käputäis puhastverd mustlased, segaverelised mustlased ja "mustlasliku" eluviisiga inimesed. Ritteri genealoogilised küsitlused ja uurimused mustlaste kohta andsid tulemuseks Saksa mustlaselanikkonna andmepanga. Osa selleks tehtud kulutustest kattis Riigi Julgeoleku Peaamet. Kavatsus oli muuta olemasolevat poliitikat: puhastverd mustlastel, kes olid justkui antropoloogiline vaatamisväärsus, pidi lubatama reisida kontrollitud piirides, sellal kui paiseid segaverelisi pidi steriliseerimise ja laagritesse sulgemise teel takistatama segunemast Saksa kaltsakproletariaadiga.
Michael Burleigh. Kolmas Reich. Uus ajalugu. Varrak, 2010, lk. 338–339. --Numbriga kärumees 20. jaanuar 2012, kell 11:46 (EET)

Anonyym lisas lause: "Eesti üks tuntuimaid mustlasi on Leonid Bragin." (Läänemaa jalgpallur.) Ilma viiteta on see jutt kahtlane, tõstsin siia. --Oop 28. veebruar 2012, kell 13:07 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://digar.nlib.ee/otsing/avaleht?pid=nlib-digar:14715
** In Mustlased on 2013-06-24 12:28:27, 404 Not Found
** In Mustlased on 2013-07-06 15:13:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://digar.nlib.ee/otsing/avaleht?pid=nlib-digar:14732
** In Mustlased on 2013-06-24 12:28:27, 404 Not Found
** In Mustlased on 2013-07-06 15:13:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:13 (EEST)
----
"India põhjapiirkondadest pärinev rändrahvas." Tänapäeval on paljud mustlased paiksed. Velirand (arutelu) 19. juuli 2014, kell 09:40 (EEST)
----
"15. sajandil jõudsid nad Euroopasse. Nad jaotusid peamiselt Venemaale, Hispaaniasse ja Ungarisse." Minu meelest Venemaale neid tol ajal nii väga palju ei läinud. Seetõttu on Venemaa esimesena äratoomine imelik. Velirand (arutelu) 19. juuli 2014, kell 09:43 (EEST)

Tekst on endiselt üsna auklik ja viitenapp. Väljaajamise juures pole kirjas, kes ajas. Pole üldse mainitud mustlaste romantilist kujutamist Lääne kultuuris. Jääb mulje, et enne ega pärast Teist maailmasõda pole ühtki mustlast kuskil taga kiusatud. Pole ka viidet mõneti analoogsele Briti saarte "travelleride" kultuurile.
Hobusekasvatuse võtsid mustlased üle araabia maade kultuurist.

Lisatud allikaviide sisaldab autori nime ja teose pealkirja, isegi ilmumisaega, -kohta ja kirjastajat, kuid millegipärast mitte lehekülge. Miks? 2001:7D0:87CD:2B80:F0D3:6E66:A097:F1FB 3. aprill 2017, kell 18:07 (EEST)

Lisan allika, mille põhjal saaks artiklit täiendada:
* Eesti roma (mustlaste) elanikkonnaolukord ja lõimumise vajadus (2013). TÜ. Autorid: Kati Arak, Kristina Avdonina, Eva Kuslap, Mairi Kruuts, Kerli Kõiv, Eve Miilits, Kadri-Ann Mänd, Karolin Tohv, Klarica Topper, Kristi Õunap. Link on siin.--Taavik27 (arutelu) 27. november 2017, kell 17:47 (EET)

"1934. aasta rahvaloenduse andmetel oli Eestis 776 mustlast". Kuna see lause oli viitamata kujul Vikipeedias varem kui nüüd lisatud viites toodud Vahur Laiapea artikkel (kus see on täpselt samas sõnastuses) avaldati, siis mul on kahtlus, et Laiapea allikas oli seesama viitamata Vikipeedia väide. Laiapea pole ka mustlaste ajaloo uurija, et teda võiks ses osas autoriteetseks allikaks pidada. Minnekon (arutelu) 24. oktoober 2022, kell 19:58 (EEST)
----
kes läksid maailma rändama ja keda hakati nimetama mustlasteks (tänapäeval romadeks).

See on imelik lause. --Andres (arutelu) 11. märts 2024, kell 20:37 (EET)
----
Mustlasi kui niisuguseid ei saa nimetada romadeks, kui osa neist nimetab end romadeks, osa sintideks ja osa kaledeks. Saksamaal öeldaksegi nende kohta "romad ja sintid". --Andres (arutelu) 11. märts 2024, kell 20:37 (EET)


Arutelu:NITRO FX

Nii vähe, kui ma ka andmeid kogusin, ei leidnud ma paarile küsimusele vastuseid:
* Millise seaduse kohaselt on Euroopa Liidus NITRO FX keelatud?
* Millist asjakohast haridust Katrin Kiisk omab?
Kristjans 1. mai 2008, kell 05:19 (UTC)

Tegelikult huvitab mind Katris Kiiski kohta pigem see, millistel andmetel tema väide põhineb ja mis see küsimus täpselt oli. Kristjans

:Kui loed artiklis viidatud 1. allikat (veterinaar- ja toiduameti lehel), siis seal on kirjas, et tegemist on uuendtoidu alla käiva ollusega ja uuendtoidu turule lubamiseks peab see läbima ohutushindamise (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97, 27. jaanuar 1997, uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta). Ravimiameti juhataja vastab ilmselt küsimusele, miks ei ole see ravimina registreeritud, kuigi esitab väiteid, mis teeksid sellest justkui ravimi. --Ken 2. mai 2008, kell 08:32 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.consumerlab.com/results/Athletic_Banned_Substance_Supplement_Tests_Approved.asp
** In NITRO FX on 2013-06-24 12:30:45, 404 Not Found
** In NITRO FX on 2013-07-06 15:37:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:37 (EEST)


Kasutaja arutelu:ErilineKonn

Tere tulemast Vikipeediasse, ErilineKonn! --Tiuks 1. mai 2008, kell 08:39 (UTC)
Entsüklopeediasse ei ole mõtet kirjutada ühelauselisi artikleid. Muusikute jaoks on meil Vikipeedia:Vikiprojekt Muusikud.  --Tiuks 1. mai 2008, kell 08:39 (UTC)
Aga ega midagi katki ka pole, kui artikkel esialgu ühelauseline on. Andres 1. mai 2008, kell 15:05 (UTC)

Vastan sulle siin. Muusikute ja bändide jaoks on meil . --Tiuks 1. mai 2008, kell 21:20 (UTC)

:inimesel, kes on Vikis uustulnuk, võtab veidi aega, et saada mallide värgindusest aru. Arvan, et esimese kuu jooksul tekib nii palju enesekindlust Viki võimalustega manipuleerisel, et võtta ette mallide kasutamine. Ja minu arust mall ei ole obligatoorne. Taebetahvel on kokkuvõtliku eesmärgiga. Põhiline on siiski tavatekst. Ära palun pahanda, Tiuks, kuid minu arust Sa pöörad liiga palju tähelepanu mallidele. Mallid võivad olla, aga nad ei pea olema.--Hendrix 2. mai 2008, kell 17:06 (UTC)

:: Küsimuse saatis mulle isiklikult e-posti teel ja küsimus oli kas bändide jaoks on olemas mall. Kogemus on näidanud, et mõni uustulnuk hakkab ise kohe malle tegema ja ei vaata, mis meil vikis tegelikult toimub. Näiteks kasutaja Withingirl. Tegelikult oleks hea meel kui artiklis oleks rohkem teksti aga seda kipub vahel nappima. Malli jõuab alati ka hiljem panna ja seda ei saagi nõuda algajalt. --Tiuks 2. mai 2008, kell 17:48 (UTC)

:::seda minagi, et malli jõuab hiljem ka panna. Alul las tekst kosub ja siis ... eks asjade kulgemine näitab, mis artiklist saab--Hendrix 2. mai 2008, kell 17:52 (UTC)
ma vist sain l6puks aru mismoodi siin see asi käib, no tore. artiklite kohta: ma arvan et yks lause on parem kui mitte midagi. kyll pärast jõuab juurde kirjutada.
ma ei saa momendil aru kas see on õige koht, kus seda k6ike kysida - pole j6udnud juhendit läbi tuulata... aga mismoodi näiteks viidata kahelt eri terminilt samale artiklile, näiteks bänd on sama, aga tal on lihtsalt mitu nime olnud? pole ju mõtet kahte erinevat artiklit sama sisuga tekitada, eks ole.

Täna vaidleme Andresega mitmuse pärast. Kas tarkvara on mitmuses või ei ole. Tegin kategooria mitmuses ja vaidlus on Kategooria arutelu:Muusikatarkvara. Mis sina kostad? --Tiuks 29. august 2008, kell 21:01 (UTC)
ja ma ei leia kuskilt KKK-d? ehk FAQ-i?
--ErilineKonn 1. mai 2008, kell 21:47 (UTC)

Ma tean, et uutel kasutajatel on raske siin orienteeruda. KKK on Vikipeedia:KKK. Ühe tähendusega artiklid teisaldatakse põhiartiklile või võtad redigeerimiskasti alt #REDIRECT  ja kirjutad nurksulgudesse põhiartikli nime. Loodan, et sellest oli abi. --Tiuks 1. mai 2008, kell 21:55 (UTC)

Üks võimalus viitamiseks on selline: vananimi. Vasakule poole püstkriipsu kirjutatakse lingitava artikli pealkiri, paremale see, mis näha jääb. See töötab ka juhul, kui ümbersuunamist ei saa teha. Andres 1. mai 2008, kell 22:29 (UTC)

seda, et kui hakkad lehekülge redigeerima siis akna alt leiad tegelikult viite redigeerimisjuhendile, nati kahjuks varjatud kohas küll ja vajaks ilmselt täiendamist, aga ühte-teist sealt isegi leiab -- Ahsoous 1. mai 2008, kell 23:12 (UTC)

Sa vist ei oska veel malle kasutada aga mallis  on olemas read välja antud ja koht tabelis. Värvid näitavad erinevaid albumeid. Kokkuvõtte sellest annab . Õpetusi ei ole ma veel jõudnud tõlkida aga tutvuda saad ikka. Sellisel juhul võid teha artiklisse alajaotuse Diskograafia. Inglise vikis :en:Frank Zappa discography ei ole neid malle kasutatud. Postuumsed albumid on peale surma välja antud albumid ja ma arvan, et neid ei ole vaja eraldi liigitada, piisab ühtsest loendist. --Tiuks 4. mai 2008, kell 21:18 (UTC)
selle peale peaks natuke m6tlema, tegelikult annavad niimoodi liigitatud albumid mingi ylevaate, mis plaadid on n6 autori käpa alt tulnud (mis reeglina annab mingi garantii artisti käekirjast). no mõtleks nati...--Täitsa Topitav Konn 4. mai 2008, kell 21:41 (UTC)

Kas sa tahad öelda, et Frank Zappa puhul ei tohiks ühte patta panna. Kui on tõesti mingi vahe, siis võib eraldi teha. Neid artiste peaks vähe olema, kelle albumeid on hiljem välja antud. --Tiuks 4. mai 2008, kell 21:48 (UTC) --Tiuks 4. mai 2008, kell 21:48 (UTC)
no jah, Zappa, Hendrix? kes veel? eeee, aga äkki teha lihtsalt tabelisse veel yks värv=postuumselt välja antud vöi midasgi ja asi ants?--Täitsa Topitav Konn 4. mai 2008, kell 21:51 (UTC)

: reaktsioonide järgi otsustades ongi ainult kaks muusikut (hendrix ja zappa) surnud, ylejäänd olid ilmselt vampiirid.--Täitsa Topitav Konn 6. mai 2008, kell 17:35 (UTC)

::Noh mõned surnud esitajad kellelt on ilmunud postuumseid albumeid: Otis Redding, 2Pac, Notorious B.I.G, Buddy Holly, Marvin Gaye jne.--WooteleF 6. mai 2008, kell 17:50 (UTC)
vaatsin neid malle, nati keerulised on esmapilgul. silma hakkas soundtrack, mis võiks olla ikka filmimuusika  eesti keeles

Võrdle meie ja inglise viki linke. Film score on ikkagi filmimuusika aga Soundtrack on omaette lugu. meie vikis ja inglise vikis. --Tiuks 6. mai 2008, kell 18:00 (UTC)
--------
mul tuli selline mõte - "filmimuusika" ja "filmi muusika". peaks nagu eristama? --Täitsa Topitav Konn 6. mai 2008, kell 16:36 (UTC)
--------

on väli valik, millega saab oma tahtmise järgi liigitada. Need mallid on nii värsked, et ega minagi veel täpselt ei tunne neid. Proovida ju võib. --Tiuks 4. mai 2008, kell 22:02 (UTC)

: Film score on ka veel eraldi vaja tõlkida. Meie filmimuusika on inglise vikis :en:Film score. Lingiks on muidugi soundtrack. :en:Soundtrack. See ei ole ainult filmimuusika. Pean hoopis film score ära tõlkima filmimuusikaks. --Tiuks 4. mai 2008, kell 22:33 (UTC)

tegelikult ma vist juba oskan, ma praegu tegelen rohkem elementaarse info tekitamise ja/või tõlkimisega ingliskeelsest vikist.
ma ikka ei saa aru sellest kuidas ma need pildid saan kuskile pandud. samas võiks kasutada vähemalt esialgu neid samu mis on ingliskeelses vikis, aga tundub et ei oska otse linkida, kas keegi ei teeks puust ja punaseks.--Täitsa Topitav Konn 4. mai 2008, kell 21:25 (UTC)

Vormindamise juhendis on välislingi õpetus. Tahab veel täiendamist. Üldiselt välislingi paned [...] vahele. Peale linki tee tühik ja kirjuta lingi nimi. Siselingid ... vahele ja kui tahad lingile teist teksti, siis tühiku asemel pane | ja kirjutad vastava teksti. Vaata veel redigeerimisjuhendit (siin on ka spikker). --Tiuks 4. mai 2008, kell 21:34 (UTC)
-----
Vaatasin artikli östrogeen algvesriooni. Teine lause ei sobinud entsüklopeediasse. Teised pidid seda artiklit toimetama ja selle sobimatu kustutama. Alati mõtle enne kui kirjutad, kas entsüklopeediasse sobib. Lollusi pole mõtet teha. --Tiuks 5. mai 2008, kell 17:56 (UTC)

ahh, peale vikipoiste väikseid murumänge tundus see sobilik. parandan ennast. söön ennast karvadest paljaks.--Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 18:02 (UTC)
----
Veel paar õpetussõna. "Vaata ka" alapealkirja alla pannakse seotud vikipeediaartiklid. Muud lingid lähevad "Välislinkide" alajaotusse. Kui kasutada DEFAULTSORT malli ei pea panema igale kategooriale eraldi nime juurde. Samuti ei panda üksteisele alluvaid kategooriad. Kui on eesti kitarristid, siis enam eesti inimesi ei panda.--WooteleF 6. mai 2008, kell 16:21 (UTC)
----
Ära nüüd solvu aga nii me väldimegi pooleli artikleid, mis kasutaja kavatseb unustada. Kustuta mall ei tähenda veel seda, et seda kohe kustutatakse. Kirjuta mõni kobedam lause ja kustutamise mall võetakse ära. --Tiuks 9. mai 2008, kell 22:49 (UTC)
----
Tänud kaastöö eest! Tundub, et tehtud või tegemisel artiklite nimekiri täieneb. Soovi korral võid selle panna oma kasutaja alamlehele nii Kasutaja:ErilineKonn/Lehe nimi ja lingi võid teha kasutaja põhilehele. Oma kaastöid näed ka päises (paremal, üleval) olevast lingist kaastööd (Eri:Contributions/ErilineKonn). --Tiuks 12. mai 2008, kell 17:46 (UTC)

mille ma võin panna? ei saa aru.

: Tehtud artiklite loendi.  --Tiuks 12. mai 2008, kell 18:03 (UTC)
===Kuidas lisada pilti===

a) pilte võiks laadida commonsisse - http://commons.wikipedia.org/

b) kui commonsis on selleteemalisi pilte mitu, siis võiks neile viidata commonsi malli kasutades

suwa 14. mai 2008, kell 16:53 (UTC)

: a) pilte võiks laadida commonsisse - http://commons.wikipedia.org/

suwa 14. mai 2008, kell 16:53 (UTC)

Miks just pilditöötlustarkvara, aga mitte pilditöötlusprogramm? Palun põhjenda? Valju 18. mai 2008, kell 13:24 (UTC)
kule, valju, palun põhjenda miks pilditöötlusprogramm mitte pilditöötlustarkvara?!
kirjuta adekvaatne artikkel, siis kobise ja kasutagem siis eestikeelseid vasteid.
niikaua hoiavad k6ik suu kinni, kes matsu ei jaga, ise ei kirjuta, aga kobisevad ja järgi ka ei uuri.--Täitsa Topitav Konn 18. mai 2008, kell 19:18 (UTC)

Esiteks, palun suhtlemisel jääda viisakakas!
* Heikki Vallaste e-teatmik väidab, et tarkvara on arvutile antavad käsud. Mingi tegumi sooritamiseks vajalikku käsujada nimetatakse programmiks. Tarkvara jaguneb kahte suurde kategaooriasse - süsteemitarkvaraks ja rakendustarkvaraks. Süsteemitarkvara koosneb juhtprogrammidest nagu operatsioonisüsteem ja andmebaasihaldurid (DBMS), rakendustarkvara hulka kuuluvad kõik programmid, mis töötlevad kasutaja poolt ette nähtud andmeid (tekstitöötlus, tabelarvutus, raamatupidamine jne)
* Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2006 väidab, et tarkvara on kõik see, mis on vajalik riistvara töölepanekuks, nt reeglid, programmid, juhendid (algselt andmetöötlussüsteemis, hiljem mujalgi).
* Ka näiteks Microsoft nimetab Wordi programmiks või rakenduseks.
* Ka Vikipeedia väidab, et tarkvara hõlmab endas kõiki mittefüüsilisi arvuti tööks vajalike komponente, eelkõige arvutiprogramme..., kuid seal pole öeldud, et tarkvara ehk  programm hõlmab...

Programmid on üks osa tarkvarast. Arvutis töötavad ikkagi programmid. Iseseisvalt töötavat ning täielikku programmi saab nimetada rakenduseks, aga programm ja tarkvara pole üksühesed vasted. Valju 18. mai 2008, kell 20:54 (UTC)

::minu arust sa vastasid ise endale. programmide nimetamine tarkvaraks pole väär.
tarkvara on yldjuhul yldnimetus, aga kasytatakse ka kitsendTUD tähenduses. mott.--Täitsa Topitav Konn 19. mai 2008, kell 12:35 (UTC)

:::Me ei tohi siin anda artiklitele nimesid, mis "pole väärad". Kui teeme entsüklopeediat, peavad ka artiklite nimed korrektsed olema.

:::Kusjuures su kommentaarides kasutatud kõnepruuk jätab ikka soovida küll. Ehk parandaksid ennast. Sellest tüli piisavalt, kui peab tegelema sinu loodud artiklite vikindamisega. Möla ei viitsi keegi taluda. iffcool 19. mai 2008, kell 12:43 (UTC)

::hakkab peale, kui keegi sõnastab täpsemalt, palun väga. siiani pole seda minu arvates tehtud.
pigem on tegeletud x asjadega. lugege nyyd yleval olev tarkvara kohta käiv jutt MÕTTEGA läbi.
mul pole aega, ega huvi kellelegi siin põhjendada, miks miski on nii nagu. tülikas?  jajah ;)--213.219.125.18 19. mai 2008, kell 15:16 (UTC)
----
Ümbersuunata saad nii #redirectArtikli nimi --WooteleF 22. mai 2008, kell 12:13 (UTC)

? ei saa aru miks? inimene peab leidma k6nealloleva yles "tarkvara" nimetuse alt ja leiab.... milleks pilli l6hki ajada?
minge magama, mu kallid vikindajad. :) --Täitsa Topitav Konn 29. august 2008, kell 21:29 (UTC)

: Kategooriad tehakse meil tavaliselt mitmuses ja nii minagi. Vaatasin, et ainsuses ei saa olla, sest muusikatarkvarasid on hulgim. Üllatuseks öeldakse, et mitmuses ei olegi. See ei ole ju võimalik. --Tiuks 29. august 2008, kell 21:32 (UTC)
-----... selgita palun kuidas mõiste "tarkavara" on selgem kui "tarkvarad" või vastupidi.
kardan et mitmuses nimetamine ei anna midagi juurde selgusele.
jah,
v6ib-olla ma olen natuke aeglane momendil. kui vaja siis võib ju minu r66muks teha artikli "käärid" v6i "käär" v6i "püks" ja "püksid"... vaielgem ;) --Täitsa Topitav Konn 29. august 2008, kell 21:45 (UTC)

:: Artikli pealkiri on Tarkvara. Jutt on aga kategooria pealkirjast. Mina väidan, et  seda sõna ei saa panna mitmusesse, nagu ka näiteks sõna "jahu". (On muidugi erilisi kontekste, kus mitmust siiski saab kasutada.) Andres 29. august 2008, kell 21:50 (UTC)
---
ok, ma saan aru, et on vaja yhtseid standardeid? siis peaks yle vaatama k6ik ENE-d ja EB-d, et saaks kuidagi otsa peale?k as siis siiani pole kokku lepitud kuidas m6isteid käsitleda? hmmmm. :/ --Täitsa Topitav Konn 29. august 2008, kell 21:57 (UTC)
---
minu teada on meil isegi infotelefon keeleliste kysimustega maadlejatele, kust saab alati üle küsida kuidas õige on eesti keeles, eksole?
--Täitsa Topitav Konn 22. märts 2009, kell 13:22 (UTC)

Jah. Muide, parem on meil saata, sest siis saab kirjaliku vastuse. Andres 22. märts 2009, kell 13:38 (UTC)
----
Palun ära märgi sisulisi täiendusi pisiparandusteks. Andres 25. september 2008, kell 05:48 (UTC)
----
Palun ära kirjuta sõna-sõnalt maha. --Epp 22. märts 2009, kell 20:23 (UTC)
---
olen neile teada andnud, et kasutan voldikute jms teksti.

Sellegipoolest on parem sõnastust muuta. Andres 23. märts 2009, kell 22:46 (UTC)

Lugupeetud ErilineKonn, palju õnne! Palun võta ühendust aadressil andrus.kallastu@eesti.ee ning saada mulle Eesti Kultuurkapitali lepingu sõlmimiseks oma kodanikunimi, isikukood ja postiaadress. Parimate soovidega uuel aastal, --Andrus Kallastu 2. jaanuar 2010, kell 14:10 (UTC)

Tere! Kas oled selle pildi autor? Kui autor on keegi teine, tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et on nõus pildi avaldamisega valitud litsentsi tingimustel. Pikne 25. mai 2014, kell 18:47 (EEST)
Tere! Sai kirjutatud et algse pildi tegi Piret Räni. Ta on teadlik ja nõus antud pildi kasutamisega Wikis. Igal juhul saadan talle teate. (ErilineKonn)

Iga mitme alaga tegelenud inimene ei ole polümaat. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. november 2017, kell 21:51 (EET)
--------
eks ma olen siin terve päeva sellega tegelenud, ma olen natuke ikka süvenenud ka teemasse. küsimus on selles kas nad on olnud nendel mitmel alal silmapaistvad. kes sinus küsimusi tekitab? Täitsa Topitav Konn (arutelu) 28. november 2017, kell 16:56 (EET)
--------
Minus tekitab küsimusi see sõna, mida väljaspool Vikipeediat peaaegu ei tarvitata. Andres (arutelu) 28. november 2017, kell 08:15 (EET)
----------
ma lõin googlisse sisse "polümaat" - tuli ikka küll vasteid. Täitsa Topitav Konn (arutelu) 28. november 2017, kell 16:56 (EET)
--------
Paistab küll, et kellegi polümaadiks pidamine on antud juhul eelkõige Vikipeedia kirjutaja hinnang, ehk tegu on originaaluurimusega, mida tuleks vältida. Kui selline hinnang autoriteetsetes allikates levinud pole, ja just autoriteetsets allikates, siis minu meelest pole ka põhjust isiku artiklis seda tuua, vähemasti mitte esimeses lauses. Kui nii on isiku kohta öeldud ühes või paaris autoriteetses allikas, siis võib-olla saaks seda artiklis kuskil tagapool mainida. Mis puutub artiklisse "Polümaat", siis selle ingliskeelses versioonis on näidete toomisest üldiselt hoidutud, arutelu järgi on sellega varasemalt omajagu probleeme olnud. Ka siin võiks näidete toomisest pigem hoiduda. Mis puutub sõnakasutusse, siis võimalik, et leidub sobivamaid ja levinumaid sõnu või väljendeid, mida vajadusel ingliskeelse sõna vasteks tuua. Aga ma ei oska praegu soovitada. Võimalik, et kontekstist sõltuvalt sobib vasteks erinev sõna. 207.154.248.105 28. november 2017, kell 11:28 (EET)
-------
mida lugeda autoriteetseks hinnanguks? inglisekeelne wiki ei kõlba? lugupeetud väljaandeid ei kõlba, mis siis kõlbab? WTF?
kui ikka tegelane saab auhindu ja kraade erinevatel aladel siis on põhjust teda erudiidiks pidada.Täitsa Topitav Konn (arutelu) 28. november 2017, kell 16:56 (EET)
-----
"polümaat" - no küll ma need imepärased viited ka sisse panen kus on härrasid, prouasid niimoodi nimetatud; ei jõua kõike korraga.Täitsa Topitav Konn (arutelu) 28. november 2017, kell 16:56 (EET)
---------
igal jul mida te siis soovitate? et panen polühistor või entsüklopedist? minul on savi missugust terminit kasutada, peaasi et inimesed aru saavad millest jutt on Täitsa Topitav Konn (arutelu) 28. november 2017, kell 16:56 (EET)

Soovitan panna juurde viite artiklile milles isikut on niimoodi nimetatud. Kuna tegu on ülistava hinnanguga, oleks eriti hea kasutada mitut erinevat viidet, et tagada neutraalsus. Muide, oma kommentaaride allkirjastamiseks lisa lõppu nelja tildet (~~~~). Jõudu! - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 28. november 2017, kell 16:50 (EET)
----------
igaljuhul, suurem osa nendest artiklidest on tõlgitud ja siis kokku pandud soome ja inglise ja vene wiki põhjal. ei jõua kõike üle kontrollida. Täitsa Topitav Konn (arutelu) 28. november 2017, kell 16:59 (EET)

Jah, ega sa üksi ei peagi. Lihtsalt üleüldine soovitus uute lisamisel. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 28. november 2017, kell 17:02 (EET)
-----------
terminit sai kasutatud ÕS seletusest lähtuvalt
polühistor <+ h`istor -i [null 2]e s> (< polü- + kr histōr teadja) • van rohkete ning mitmekülgsete teadmistega õpetlane, entsüklopedist
et siis kui inimene on kirjanik ja õppinud luulet, proosat, stsenaristikat, siis see kõik kuulub kirjanduse valdkonda ja siis ta nagu ma aru saan ei nimetata polühistoriks. kui aga inimene on õppinud ja tegev mitmes valdkonnas, näiteks insenerikunst, kirjandus, muusika, siis on tegemist polühistoriga. et selgituseks kus ja miks ma olen lisanud selle nimetuse. Täitsa Topitav Konn (arutelu) 28. november 2017, kell 17:06 (EET)

Palun parandada tõlkides viidetes kuupäevad ära (st meie formaadile vastavaks). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. november 2017, kell 16:12 (EET)
nii viita siis õigele vormingule, kuidas õige on.Täitsa Topitav Konn (arutelu) 30. november 2017, kell 18:35 (EET)
Mitte 27 September 2015 / September 27 2015, vaid 27. september 2015. Muuseas oma kommentaarid saad endiselt allkirjastada lisades teksti lõppu neli tildet (~~~~)

Parem siis juba kirjutada "vaadatud 27.9.2015". Aga veel parem oleks ise vaadata, kas allikas on olemas ja kas seal on see kirjas, mida artikli tekst ütleb, ning panna siis see kuupäev, millal ise allikat vaatasid. Andres (arutelu) 30. november 2017, kell 14:40 (EET)
ma ainult tõlgin, need kuupäevad, võiks olemata olla. Täitsa Topitav Konn (arutelu) 30. november 2017, kell 20:41 (EET)
ja veel... palun, ärge näppige minu tõlgitud artikleid enne kui ma olen oma osa lõpetand. tekivad konfliktid. ma annan teada kui ma olen enda poolt lõpetand, siis minge kallale. minu loogika artiklite tõlkimisel on, et kui kirjutan/tõlgin artikli ja vaatan, et viidata ei saa kuna pole  artikleid, siis ma proovin vähemalt alguse ära teha - edasi saab alati kirjutada. kui vaadata ENE-t siis osade teemade/mõistete kohta ongi üks rida seletust. ma arvan et vähem on rohkem. Täitsa Topitav Konn (arutelu) 30. november 2017, kell 20:46 (EET)

Kui aktiivselt mingi artikliga tööd teed, siis võid seniks algusesse lisada malli , et teistele sellest märku anda. Kuupäevadest veel nii palju, et kui sa viitemallides neid parandada ei taha, siis pane näiteks viiteks ainult link ilma mallita. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 30. november 2017, kell 20:52 (EET)
tänud soovituste ja paranduste eest! Täitsa Topitav Konn (arutelu) 30. november 2017, kell 21:02 (EET)

Palun vaata üle oma viimased parandused, näiteks artiklis Hieroglüüf. Võõrkeelsete teoste pealkirjad ei käi kursiivis ja jutumärkides, vaid ainult jutumärkides: "Eesti tekstis on võõrkeelne pealkiri vaja panna jutumärkidesse. Võõrkeelne pealkiri on samas kirjas mis muu tekstki." 2001:7D0:87CA:9180:4D08:CD90:94B0:75BC 30. november 2017, kell 21:30 (EET)
ok, ainult et seal on mingi mall, mis seda teeb, ma endiselt pole õppinud malle muutma. veel.

lisa lõppu neli tildet, mille alt need tulevad? ja ma pean klaviatuuri silmas... ma tean kuidas need mäki all tulevad, aga fakk, win 10 all?

See oleneb sellest, mis paigutusega klavituur sul on. Võid proovida, kas Shift + vasakul ülanurgas Tabi ja Escape'i vahel olevat nuppu koos vajutades tuleb. Mitu korda peab toksima. Kui sul on eraldi numbriosaga klaviatuur, võid hoida all Alt nuppu ja kirjutada samal ajal 126. Kui Alti lahti lased, tuleb tilde. Kui ükski eelnev ei toimi, saab kopida lehe allosast erimärkida hulgast, mis ilmuvad siis, kui mingit lehte muudad. Nefjool (arutelu) 7. detsember 2017, kell 04:55 (EET)

E(N)E-s on sidekriipsuga.
V2 on sisepõlemismootori silindrite asetuse tähistus!!!!
suunamislehekülg tuleks teha!!!!!

Vt Arutelu:Rooma-Katoliku Kirik. Tühistasin täiendused artiklis Katoliiklus, kuna need käivad pigem Rooma-Katoliku Kiriku kohta ning oled niikuinii lisanud sama teksti ka teise artiklisse.
Palun avalda muudatused siis, kui oled teinud juba mahukama täienduse või kui töö jääb parasjagu pooleli. Selle asemel, et salvestada lühikese aja jooksul palju pisimuudatusi. Siis on teistel artikli ajaloost lihtsam ülevaadet saada.
Ingliskeelsele Vikipeediale ei tuleks viidata. Selle asemel tuleks viidata otse neile allikatele, mida ingliskeelne Vikipeedia kasutab või tuleks leida muu allikas. Pikne 19. detsember 2021, kell 15:25 (EET)

ole nii kena ja tee korda, aega tundub sul olevat. Täitsa Topitav Konn (arutelu) 5. jaanuar 2022, kell 01:04 (EET)
----
Ma arvan, et on parem, kui pead siin vähemalt mõneks ajaks pausi. Sinu viimased postitused üldises arutelus ja administraatorikandidaatide lehel on provokatiivsed ning sa ei tegele praegu millegi muuga kui lihtsalt Vikipeedia häirimisega. Pikne 5. jaanuar 2022, kell 16:09 (EET)

minu arvates tegeled sina Vikipeedia häirimisega. sa lihtsalt tuled ja muudad ja otsustad enda tahtmise ja maitse jörgi. minu arusaamise kohaselt on wiki demokraatlik koht. nii et tee midagi kasulikku. Täitsa Topitav Konn (arutelu) 17. veebruar 2024, kell 10:22 (EET)

Palun vaata
* :Fail:Mitmelasuline vana-hiina amb seletusega tarvo-kaspar-toome.jpg
* :Fail:Mitmelasuline vana-hiina amb tarvo-kaspar-toome.jpg
* :Fail:Mitmelasuline vana-hiina automaatamb seletusega tarvo-kaspar-toome.jpg
Estopedist1 (arutelu) 18. jaanuar 2024, kell 14:59 (EET)
Jätsin neist eri pealkirjade alla laaditud failiversioonidest alles praegu viimase, mis on artiklis kasutusel. Faili kirjelduslehel tuleks täpsustada, kas sina kui üleslaadija oled ise autor. Kui autor on keegi teine, siis tuleks luba kinnitada (vt selgitust pildi lehel). Varasema versooni juurde märkisid lisaks, et allikas on History Channel. Kas see tähendab, et joonis on tehtud telesaates näidatud joonise põhjal? Kui nii ja tegu on tuletatud teosega, siis peaks tuletatud teose vaba litsentsi all avaldamiseks olema vaba litsentsi all ka algne teos. Pikne 10. veebruar 2024, kell 22:20 (EET)

mida sa jahud? ma olen kunstnik, see tähendab, et mul on kõik õigused iseenda loodud asjade üle. kui vaatan uudiseid ja otsustan ühest kaadrist ISE pildi teha, siis ei loe enam algmaterjali päritolu.

soovitan lugeda läbi autoriõiguse seadus. võin lisada siia minu loodud algse faili.

ma küll ei kujuta ette mida te sellega peale hakkate. Täitsa Topitav Konn (arutelu) 17. veebruar 2024, kell 10:18 (EET)

: Algse teose all ma pean silmas telesaate kaadris kasutatud teost. Õigus seda algset teost kohandada ja töödelda kuulub selle algse teose varaliste autoriõiguste valdajale. Seda just autoriõiguse seadusest tulenevalt. Kui selles ühes telesaate kaadris oli joonis ja oled seda joonist loata töödelnud (teinud tuletatud teose), siis on tegu autoriõiguse rikkumisega. Tuletatud teose autorile kuulub samuti autoriõigus tema loodud teosele, aga see autoriõigus on eraldi algse teose varalistest autoriõigustest. Tuletatud teoste kohta vt ka :c:COM:DW. Pikne 17. veebruar 2024, kell 17:02 (EET)

:: Ma mõtlesin selle peale, et kaitstud ei ole mitte informatsioon, vaid selle esituse viis. Kui skeem ümber joonistada, siis ei tohiks probleeme olla. --Andres (arutelu) 17. veebruar 2024, kell 22:21 (EET)

::: Ma ei tea, mida telesaates täpselt näidata ja mil määral see siia üles laaditud joonisega sarnaneb. Kui telesaates oli konkreetne joonis ja siia üles laaditud joonis on tehtud selle ühe teise joonise põhjal, siis võib arvata, et üks joonis on äratuntavalt teisest tuletatud. Kindlamini saaks öelda, et tegu pole tuletatud teosega sel juhul, kui joonis oleks tehtud tehnilise kirjelduse (teksti) põhjal.

::: Praeguse info põhjal ei saa mõistliku kahtluseta öelda, et tegu ei ole autoriõiguse rikkumisega ning üleslaadija asi on see kahtlus kummutada. Pikne 18. veebruar 2024, kell 20:48 (EET)

::::veelkord kui kunstnik teeb ükstapuha mis materjali põhjal ISE pildi, siis kõik õigused on kunstnikul, see on minu tõlgendus asjast.   Täitsa Topitav Konn (arutelu) 19. veebruar 2024, kell 12:44 (EET)

Minu meelest tähtajatu blokeerimine on ülepingutatud. --Andres (arutelu) 19. veebruar 2024, kell 22:40 (EET)

Minu jaoks on selline käitumine vastuvõetamatu ja need käitumisprobleemid on pikema aja jooksul korduvad. Pikne 19. veebruar 2024, kell 22:46 (EET)

Olen nõus, et see on üle pingutatud. Eemaldasin blokeeringu. Kaniivel (arutelu) 19. veebruar 2024, kell 23:38 (EET)

: Mis mõttes ülepingutatud??? Konkreetselt selline sõnum, peaks vähemalt vikis olema lubamatu. --Mona 20. veebruar 2024, kell 00:17 (EET)

::Panin blokeeringu tagasi, esialgu 1 kuuks. Blokeeringu pikkuse üle võib debateerida, aga isiklik labane rünnak oli ja seda ei tohiks eirata. Minnekon (arutelu) 20. veebruar 2024, kell 11:15 (EET)


Arutelu:Snuuker

Sel nädalavahetusel on snuukeri MM finaal.
18 freimi kestab mäng siis, kui üks mängija võidab kõik, aga 35 siis, kui seis jääb 18:17. Lisasin artiklisse ka viite ametlikule leheküljele. --[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 1. mai 2008, kell 18:47 (UTC)

Kui see on piljardist arenenud ja piljardisarnane, siis võib olla oleks mõtekas välja tuua ka peamised erinevused. [[Kasutaja:Valju|Valju]] 1. mai 2008, kell 18:37 (UTC)

Enamustes keeltest Piljard on termin mis yhendab piljardim2ngud -  Pool, snooker, karambol, pyramiid jne.
Ets34 10. september 2008, kell 12:09 (UTC)

:en:History of snooker algab sõnnadega "The game of snooker is a spin-off of billiards which dates back to the 16th century"

suwa 10. september 2008, kell 12:25 (UTC)

: Peaks vist piljardi sektsiooni tegema? V6i siis "Kii spordialad". vabandust, ma pole siin veel eriti kodus.

: Ets34 10. september 2008, kell 20:17 (UTC)
Tähtis on, mida tähendab eestikeelne sõna "piljard". Kui see on mitme mängu koondnimetus, siis tulebki sellest lähtuda. Teatmeteostest on mul käepärast ainult ENE 1. väljaanne, kus öeldakse, et piljardil on mitu liiki, millest kõige populaarsem on Karamboolpiljard. Andres 13. september 2008, kell 12:07 (UTC)
Jah, tuleb kirjutada artikkel Piljard. Andres 13. september 2008, kell 12:07 (UTC)
Avalauses olevad laua mõõtmed ... tegelikult muidugi mõõtmed peaksid olema jalgades ... teiseks need on täismõõtmetega laua mõõdud ... aga mängitakse ka väiksemate mõõtmetega laual -- Ahsoous 21. detsember 2010, kell 07:00 (EET)

Kas on ikka "snuukeri", mitte "snuukri"? Meedias kasutatakse snuukri, Eesti Snuukri Föderatsioon. --Pelmeen10 19. veebruar 2018, kell 12:10 (EET)

ekss-i järgi jääb 'e' alles, samas tundub küll, et peaks saama ka teisiti käänata.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. veebruar 2018, kell 12:27 (EET)

Vist on aeg juba küps, et Eesti meistrivõistluste kohta eraldi artikkel teha ja sinna uued tulemused lisada. Artifint1 (arutelu) 27. aprill 2024, kell 23:28 (EEST)


Arutelu:Saag

Minuteada elektrimootoriga kettsaagi nimetatakse kettsaeks, ja bensiinimootoriga kettsaagi mootorsaeks

Kettsaag on selline saag (õigemini saemasin), mis kasutab lõikeriistana ketti. Me ei saa kuidagi ainult üht neist kettsaeks nimetada. See ju ei loe, kuidas rahvasuus keegi nimetab, mõlemad töötavad sama põhimõttega, ainult jõuallikas on erinev. Ja mootorsaed on nad ka ju tegelikult mõlemad. Ma ise ütlen ka mootorsaag ja mõtlen bensiinimootoriga saagi (aga ilmselt tuleneb see eelkõige asjaolust, et see on levinum). Aga kui hakkame klassifitseerima, siis on ta ikkagi kettsaag. Mootorsaag on väga ebamäärane väljend, seda võiks teoreetiliselt kasutada igasuguste saemasinate puhul. Mina kasutaksin eristamiseks mõisteid "kettsaag" ja "elektriline kettsaag". Kui Sa tahad neid loetelusse eraldi panna, siis pead mõlemate kohta eraldi artiklid ka tegema (ja ära määratlema, mis on mis, ja miks), sest praegu lingivad mõlemad samale asjale. --Epp 2. mai 2008, kell 18:38 (UTC)
Ketassaag on nimetus lõikemehhanismi järgi ja neid on nii portatiivseid kui statsionaarseidZosma 9. august 2009, kell 05:03 (UTC)

Jah, just sellepärast olidki siin ju nende mõlema kohta artiklid ette nähtud. Nimetus on lõikeriista järgi, aga ka seda lõikeriista ennast võidakse nii nimetada. Kas sa tahad sellega öelda, et ketassaagpingist ei peaks artiklit tegema? Aga ma ei viitsi vaielda. Ma ei hakka sellega praegu tegelema. --Epp 9. august 2009, kell 05:23 (UTC)
Asi pole vaidlemises ja viitsimises, ketassaag on saekettaga ja on-(oli) olemas ka pedaalajamiga pisitöödeks, nagu käsiõmlusmasin...
Motorsaag suunatuna kettsae alla ja vastupidi on ilmselt sellest et üldisem kettsae artikkel puudubZosma 9. august 2009, kell 05:58 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.xylodom.com/shop/servlet/show_article?article=97
** In Saag on 2013-06-24 13:19:38, 404 Not found
** In Saag on 2013-07-06 23:27:31, 404 Not found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:27 (EEST)


See organ oli ka Saksa okupatsiooni ajal olemas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. mai 2008, kell 14:13 (UTC)

Hiljem oli esimees Arnold Veimer.
Vahest peaks selle ühendama artikliga Eesti NSV Ministrite Nõukogu. Muutus ainult nimi. Andres 2. mai 2008, kell 14:16 (UTC)

: Las ta olla eraldi ja see ministrite nõukogu eraldi. Teoreetiliselt peaks kirjutama eri koosseisude kohta ka eraldi jutud, aga selle materjali leidmine võtab aega. Ma parandaks selle sõna "valitsus" ka tagasi, kuna spetsiaalselt tolle aja ajalehed rõhutasid, et see ei ole valitsus. Muideks lehes ei ole Hendrik Allik, vaid on Indrek Allik, kas ta vahetas nime? --Oktav 2. mai 2008, kell 21:35 (UTC)

:: 25. märtsist 1946 kandis seesama organ Eesti NSV Ministrite Nõukogu nime. Midagi ei muutunud peale nime. Seetõttu ei ole tegu kahe eri asjaga, nii et eraldi artiklitel ei ole minu meelest õigustust.

:: Siin on öeldud ainult, mis ajast see  organ eksisteeris. Pole aga öeldud, mis ajani. Andres 3. mai 2008, kell 08:15 (UTC)

:: Edasi, kuni 1946. aastani oli sellel organil kaks esimeest, Lauristin ja Veimer. Kui muudatused koosseisus ei ole kajastatud, siis on jutt eksitav. Sõja ajal eksisteeris see organ (teoreetiliselt) tagalas. Uus esimees nimetati alles 1944, kuigi Lauristin suri 1941.

:: Mida selle kohta öeldi, et tegu pole valitsusega? Arvan, et küsimus oli semantiline. Minu meelest võib sõna "valitsus" sellegipoolest kasutada. Võib öelda ka "kõrgeim täidesaatva võimu organ" vms, aga linkida tuleks ikka "valitsus". Sõna "valitsus" oli nõukogude ajal kasutusel küll, kuid upravlenije, mitte pravitelstvo tähenduses.

:: Alliku nime ei oska kommenteerida. Andres 3. mai 2008, kell 08:25 (UTC)

:: Igatahes aga ütleb ENE, et Toompeal on valitsusasutus. Andres 3. mai 2008, kell 09:55 (UTC)

: Kuna see organ ja nimi põhinevad konstitutsioonil, siis selleks, et uus nimi panna, pidi ka konstitutsiooni muutma. Oskab keegi viidata või on kellelgi see konstitutsioon olemas? --Oktav 3. mai 2008, kell 22:25 (UTC)

:: Ilmselt küll. Konstitutsiooni muutmiseks oli tarvis lihtsalt ülemnõukogul kokku tulla. Istungjärgud toimusid vist kaks korda aastas. Konstitutsiooni muudeti iga kord, kui mõni ministeerium juurde tuli või nime muutis. Andres 3. mai 2008, kell 22:39 (UTC)
On Sul selle otsuse tekst, millega nime muudeti või ümber kujundati? Andres 5. mai 2008, kell 16:27 (UTC)

Jah, ma leidsin selle. Postimees 27. märts 1946. --Oktav 5. mai 2008, kell 16:44 (UTC)

: Kui viitsid, siis kirjuta siia ümber. Andres 5. mai 2008, kell 16:48 (UTC)

:: Ole lahke, Andres. http://dea.nlib.ee/index.php?lid=1&byea=1946&bmon=3 --kanakukk 31. mai 2008, kell 12:24 (UTC)

:: Vastavalt NSVL Ülemnõukogu 15. märtsi 1946. a. seadusele „NSVL Rahvakomissaride Nõukogu ümberkujundamise kohta NSVL Ministrite Nõukoguks ning liidu- ja autonoomsete vabariikide  rahvakomissaride nõukogu ümberkujundamise kohta liidu- ja autonoomsete vabariikide ministrite nõukogudeks“ Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium otsustab: Kujundada Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu ümber Eesti NSV Ministrite Nõukoguks ja Eesti NSV rahvakomissariaadid Eesti NSV ministeeruimideks. Vastavalt sellele nimetada Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu esimehe asetäitjaid ENSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitjaiks ja ENSV rahvakomissare ENSV ministreiks.

:: Tallinn, 25. märtsil 1946.

:: ENSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees J. Vares

:: ENSV Ülemnõukogu Presiidium sekretär V. Telling

:: --kanakukk 31. mai 2008, kell 12:36 (UTC)

Kirjas on: Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu Asjadevalitsus, Asjadevalitseja Aleksander Borkman (1945)
Tegelikult elas see mees 1906-1970 - https://www.geni.com/people/Aleksander-Borkman/6000000083903074064
17. november 2021, kell 12:31 (EET)

Minu meelest pole õige sellist ajutist ymberpaiknemist infokasti n.ö "uue peakorterina" vormistada. Seda enam, et praegu pole ka aru saada, millal RKN Leningradis, Moskvas jne tegutses. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. august 2022, kell 15:19 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu


Arutelu:Georgi Žukov

Miks ta "Žukov"-i otsides seda artiklit ei näita?

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ .

Ma kustutasin ümbersuunamise. Seal peaks olema artikkel asulast. Andres 2. mai 2008, kell 14:43 (UTC)

Linkida tuleks autasude nimed. Andres 20. oktoober 2009, kell 17:06 (UTC)

Jah. Ma ei tea väljakujunenud nimesid. Taivo 20. oktoober 2009, kell 18:28 (UTC)
Minu meelest on "Berliini võtmine" naljakas. "Merelaevastiku" asemel peaks vist olema "sõja-merelaevastik".

Медаль «За взятие Берлина» – kuidas käsid tõlkida? «30 лет Советской Армии и Флота» – kas see on tingimata sõjalaevastik? Sisuliselt muidugi, aga nime poolest? Taivo 20. oktoober 2009, kell 18:28 (UTC)

:"Berliini vallutamise eest". Laevastik ei pea ilmtingimata merel olema.--WooteleF 20. oktoober 2009, kell 18:48 (UTC)

::Jah, muidugi on ka jõelaevastik. Minu mäletamist mööda on Eestis traditsioon sel kohal kasutada sõna "merelaevastik", ehkki originaalis merd pole. Kas kusagil on vene autasude tõlked saada? Taivo 20. oktoober 2009, kell 19:26 (UTC)

:::Mõnes nõukogudeaegses teatmeteoses võib olla. Ilmselt ka tollases ajakirjanduses.--WooteleF 20. oktoober 2009, kell 19:34 (UTC)
Autasud tuleks minu meelest loeteluna esitada. Andres 20. oktoober 2009, kell 17:10 (UTC)

::: Kuskil kindlasti, aga võib-olla mitte veebis.

::: Jah, olengi kuulnud "Berliini vallutamise eest".

::: Pigem "sõjalaevastik", aga nimedes võib-olla mitte. Meil oli Laevastiku Ohvitseride Maja.  Andres 20. oktoober 2009, kell 19:36 (UTC)

::::Medalikogujad kasutavad nende medalite puhul alati sõna "vallutamise".--WooteleF 20. oktoober 2009, kell 19:50 (UTC)

:::::Kust sa võtad? Ma mõtlen, et medalikogujad on selle ala asjatundjad ja võib-olla teavad nad ka kõigi ülejäänud medalite õiget nime? Taivo 20. oktoober 2009, kell 20:16 (UTC)

::::::Kogun ise ka. Ja niipalju kui nende medalitega kokku olen puutunud, kasutatakse alati sõna "vallutamise". Mõned näited netist: , , , , , .--WooteleF 20. oktoober 2009, kell 20:25 (UTC)
Ja mina tõlgiks "Флота" lihtsalt "laevastikuks".--WooteleF 20. oktoober 2009, kell 20:39 (UTC)

Võib-olla. Ma mõtlen selle Laevastiku Ohvitseride Maja üle. Maja ise on märksa vanem kui Nõukogude laevastik, aga nimetus "Laevastiku Ohvitseride Maja" võib ka noorem olla, ei pruugi tsaari laevastikult pärineda. Taivo 20. oktoober 2009, kell 20:50 (UTC)

:Laevastiku Ohvitseride Maja valmis 1954.--WooteleF 21. oktoober 2009, kell 06:21 (UTC)

::Ah tehti ilmasõjas maatasa. No võib-olla. Ja maja välimust vaadates on usutav, et ei taastatud originaalkujul. Kuid see läheb sellest teemast juba liiga kaugele. Taivo 21. oktoober 2009, kell 10:37 (UTC)

:::Oma nime sai hoone Balti laevastiku järgi, mille peastaap asus peale sõda Tallinnas. Varem asus sel kohal kino ja kogudusehoone.--WooteleF 21. oktoober 2009, kell 10:46 (UTC)

::::Tänan! Hea meel, et õigesti kahtlustasin: esialgne hoone pärineb 19. sajandist, kuid ei kandnud siis laevastiku ohvitseride maja nime. Taivo 21. oktoober 2009, kell 11:46 (UTC)

"Seal tekkisid tal Nikita Hruštšoviga lahkarvamused armee rolli ja suuruse osas: Hruštšov nägi peamise relvaliigina tuumarelvi, mis vabastaksid suure osa armee isikkoosseisust ja materiaalsetest vahenditest tsiviilmajanduse tarbeks. Žukov astus selle plaani vastu välja." Hiljuti eesti keeles ilmunud raamatus "Murdumine" kirjutab Viktor Suvorov, et Žukov tahtis 1957. aastal võimu üle võtta. Seetõttu ta 1957. aasta oktoobri lõpus kaitseminstri ametist kõrvaldatigi. Velirand (arutelu) 11. mai 2015, kell 09:26 (EEST)

See Suvorovi versioon ei ole üldtunnustatud, aga mainida muidugi võib. Andres (arutelu) 11. mai 2015, kell 09:45 (EEST)

Karjerist, harimata (kolm klassi külakooli, kõrgem ratsaväekool (1924) ja kõrgemate komandöride ettevalmistuskursused (1929)); toores, pugeja, ropendaja, andetu, halastamatu kuid kaval intrigant, auahne, manipuleeriv. Kirjeldas end kui geniaalset väejuhti Kutuzovi, Suvorovi kõrvale.
Võtsin selle välja. Sellised väited võiks ehk iseenesest artiklis olla, aga siis peab olema ka teada ja mainitud, kes teda nii kirjeldas. Ja selle koht pole artikli esimeses lõigus. --Minnekon (arutelu) 30. august 2021, kell 11:16 (EEST)

Kaduma on läinud hulk parandusi. Põhjus on teada. Äpardus. Ikka juhtub. Sellisel juhul tulevad tavaliselt administraatorid appi ja taastavad segadust tekitanud redaktsioonile eelneva seisu. Seekord mitte. Miks? Vajalik oleks taastada Veliranna 31. augusti redaktsioon. Kui pärast taastamist minu tehtud paranduste osas küsimusi tekib, võib neid arutada arutelulehel. Meeleldi vastan. --Hirvelaid (arutelu) 6. september 2021, kell 12:23 (EEST)

ma arvan, et sa peaksid oma lisandused ja põhjendatud kustutamised tegema Veliranna redaktsioonile, mitte KesMisKusi redaktsioonile, sest esimene on parem. Praegu läks niimoodi hulk Hirvelaiu tööd kaotsi. --Minnekon (arutelu) 6. september 2021, kell 20:12 (EEST)
Palun administraatoreid taas appi. Kuid nüüd oleks vaja taastada Ursus scribensi 6. septembri redaktsioon. --Hirvelaid (arutelu) 8. september 2021, kell 14:15 (EEST)

Parem oleks kui Paremäärmuslane seda kõigepealt ise kommenteeriks ja muudatused teeks, aga kui ta ei reageeri, siis võib jah eelmise versiooni juurde lihtsalt tagasi minna. Iseenesest on kõik temapoolsed lisandused artikli ajaloost leitavad ja ta saab need sealt pärast uuesti üle tuua, seekord ilma vanemaid parandusi tühistamata. --Minnekon (arutelu) 8. september 2021, kell 14:28 (EEST)

:Minu meelest on selline tegevusjärjekord vale. Kõigepealt on vaja taastada redaktsioon ja siis kuulata arutelus, mida kellelgi öelda on. Sisuliselt algas 6. septembril redigeerimissõda. See oleks vaja administraatoritel kohe kõrvaldada. Kui mina seda teeksin, oleksin redigeerimisõjas osaline (sellist asja ma väldin); kui aga administraator, oleks see korra jalule seadmine. Uskuda, et Paremäärmuslane pööraks oma redaktsiooni ise tagasi, on ebausutav, lähtudes tema enda poolt resümees öeldust. --Hirvelaid (arutelu) 9. september 2021, kell 12:38 (EEST)

::Muutsin tagasi Ursus scribensi versioonile. Mulle ei paista, et Paremäärmuslase soov oli sinu muudatustest üle sõita, pigem ta soovis KesMisKusi muudatusi eemaldada, aga nendega koos läksid kaduma ka hilisemad täiendused. Sõnavõtt resümees oli emotsionaalne, aga oma eelmise eksituse eest ta vabandas ja parandas vea, seega vast on ikka tegu konstruktiivse vikipedistiga :)  --Minnekon (arutelu) 9. september 2021, kell 14:19 (EEST)

:Mind hämmastab silmakirjalik suhtumine mõne kogenud vikipedist poolt: kui eesmärk oli stabiilse versiooni juurde pöörduda, oleks tulnud seda teha KesKusMisi vandalismi-eelse lühikese versiooni juurde ja kopeerida vaieldamatult neutraalne ja viidatus kraam, mille ma vahepeal jõudsin lisada, aga mis on kuidagi nüüd haihtunud. Miks mida peaksin hakkama mingites ajaloolistes versioonides tuhrama, kui vastavalt Vikipeedia reeglile nr. 1 peab kõik olema viidatud ja ma vist olin esimene kasutaja iial, kes sellesse artiklisse viidatud infot lisas? Rohkem seda artiklit ei puuduta, sest üsna verised nõukogude sõjapealikud ei ole need, kellele ma hakkaks advocatus diabolit mängima. Iseasi et bulvarilehe tasemel брань'i lisamine ükskõik mis artiklisse vähendab vikipeedia usaldusväärsust.Paremäärmuslane (arutelu) 9. september 2021, kell 15:30 (EEST)

::Toimetajatel võib olla erinev arusaam, mis on vandalism (ja ilmselt KesMisKusi lisandused olid ikkagi heas usus tehtud) ja kas mingi muudatus tuleks jäägitult eemaldada või mitte ning toimetajad võivad tegeleda ka kitsalt keelepoole, kategooriatega vms (vastavalt huvile või pädevusele), ilma et neilt peaks eeldama enne iga artikli sisulise külje põhjalikku läbitöötamist. Praeguse arusaamatuse tekitas siiski see, et su parandused jätsid arvestamata vahepeal tehtud uued muudatused, tühistades ka nende toimetajate töö. Viidatud materjali lisamine võib olla tähtsam kui nt siselinkide lisamine, aga ka viimane on väärtuslik panus ja sellega tulnuks arvestada. Aga nagu ülal juba öeldi: ikka juhtub ja pole põhjust asjast suuremat probleemi tekitada. Samade paranduste 2 korda tegemine ei pruugi tunduda meeldiv, kuid oleks ebaõiglane küsida seda hoopis Hirvelaiult jt. --Minnekon (arutelu) 9. september 2021, kell 22:29 (EEST)

:Arvan samuti, et KesMisKusi lisandused olid ikkagi heas usus tehtud. Ainult vormistuslik külg (sõnastus ja halvustava kirjelduse viitamine) jättis tal soovida. Ja veel. Kes iganes seda artiklit nüüd edasi täiendada võtab, palun ärge visake artiklist välja üldtuntud eluloolisi andmeid, mida on juba eelnevalt jõutud lisada: kindralstaabi juhtimise 1941. aastal, kaitseministri esimese asetäitja ametisse määramist 1953. aastal ja keskkomitee presiidiumi liikmeks valimist 1957. aastal (muidu jääks arusaamatuks, mis kaalutlusel te seda olete teinud). --Hirvelaid (arutelu) 10. september 2021, kell 14:23 (EEST)

::Ei ole sellist reeglit, et "heas usus" tehtud viletsad muudatused tuleks aktsepteerida ainult sellepärast, et ringimöllamisel oli üllas eesmärk. Reeglid on ikkagi 1. verifitseeritavus ja 2. neutraalne vaatepunkt. Seepärast need muudatused ei sobinud, ja seepärast need tagasi pöörasingi. "Heausklikkusest" on vähe kasu, kui need objektiivselt võttes artiklit halvendavad. Paari typo kõrvaldamist või "Kaluuga oblasti" lisamine sünnikoha täpsustamiseks ei ole veel põhjus viletsamat versiooni aluseks võtta ja verifitseeritavuse ning neutraalsuse poolest paremaid versioone (minu oma) tagasi pöörata.Paremäärmuslane (arutelu) 10. september 2021, kell 17:00 (EEST)

:::Lisasin artiklisse Paremäärmuslase kaduma läinud teksti. Heausklik muudatus tõesti ei tähenda nagu seda ei tohiks tühistada, aga see tähendab, et muudatuse tegijasse tuleks suhtuda elementaarse lugupidamisega ja tema muudatuse eemaldamise põhjust tuleks selgitada. --Minnekon (arutelu) 10. september 2021, kell 21:55 (EEST)


Arutelu:Kvaalid

mina küll ei julgeks orgasmi kehaliste aistingute alla liigitada. Meestel küll, jah, orgasm kaasneb ejakulatsiooniga, aga naiste puhul on orgasmi bioloogiline tähendus üsna segane. Pigem ikka on orgasm tundeeluga seoses - nauding, mis produtseeritakse aju poolt.
Ja see kehaline aisting. Kas võib eeldada, et eksisteerib ka vaimne aisting? --Hendrix 3. mai 2008, kell 12:33 (UTC)

Kas "orgasmiaisting" sobiks? Või "orgasmitunne" või "orgasmielamus".

Mõeldud on aistinguid, mis signaliseerivad võib-olla keha seisundit, kuid ei ole lülitatavad tajusse. Andres 3. mai 2008, kell 12:55 (UTC)
Sõna "kvaal" (inglise keeles quale, mitmuses qualia; ladina sõna qualis ('milline') kesksoovormist) võttis kasutusele C. I. Lewis 1929. See lause oma kategoorilisuses on eksitav. Kvaali mõistet kasutati juba vähemalt 19. sajandil.--Andrus Kallastu (arutelu) 17. jaanuar 2021, kell 13:14 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://my.tele2.ee/indrme/dennet.pdf
** In Kvaalid on 2013-06-24 11:54:10, 404 Not Found
** In Kvaalid on 2013-07-06 09:33:37, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:33 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.as.ua.edu/philos/talter/know-how,%20ability,%20and%20the%20ability%20hypothesis.pdf
** In Kvaalid on 2013-06-24 11:54:11, 404 Not Found
** In Teadmiseargument on 2013-06-24 13:45:55, 404 Not Found
** In Kvaalid on 2013-07-06 09:33:47, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:34 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.as.ua.edu/philos/talter/qualia.pdf
** In Kvaalid on 2013-06-24 11:54:11, 404 Not Found
** In Kvaalid on 2013-07-06 09:33:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:34 (EEST)


Arutelu:Pärnu maantee

Pärnu mnt nime kannab asulas tee, mis kulgeb Pärnu linna suunas
aadressiotsin otsing Pärnu mnt @ http://kaart.otsing.delfi.ee/
* Pärnu mnt, Tallinn, Harju maakond
* Pärnu mnt, Jälgimäe, Saku vald, Harju maakond
* Pärnu mnt, Laagri, Saue vald, Harju maakond
* Pärnu mnt, Vanamõisa, Saue vald, Harju maakond
* Pärnu mnt, Roosna-Alliku, Roosna-Alliku vald, Järva maakond
* Pärnu mnt, Lihula, Lihula vald, Lääne maakond
* Pärnu mnt, Lelle, Kehtna vald, Rapla maakond
* Pärnu mnt, Märjamaa, Märjamaa vald, Rapla maakond
* Pärnu mnt, Are, Are vald, Pärnu maakond
* Pärnu mnt, Pärnu-Jaagupi, Halinga vald, Pärnu maakond
* Pärnu mnt, Häädemeeste, Häädemeeste vald, Pärnu maakond
* Pärnu mnt, Lavassaare, Lavassaare vald, Pärnu maakond
* Pärnu mnt, Sindi, Pärnu maakond
* Pärnu mnt, Tori, Tori vald, Pärnu maakond
* Pärnu mnt, Tõstamaa, Tõstamaa vald, Pärnu maakond
* Pärnu mnt, Abja-Paluoja, Abja vald, Viljandi maakond
* Pärnu mnt, Karksi-Nuia, Karksi vald, Viljandi maakond
* Pärnu mnt, Kõpu, Kõpu vald, Viljandi maakond
* Pärnu mnt, Viljandi, Viljandi maakond
Lisaks veel 5 Pärnu nimelist tänavat. suwa 4. mai 2008, kell 06:56 (UTC)

Mina paneksin need kõik täpsustuslehele ning jätaks siia Tallinna tänava. Kõik lingid siia peavad silmas Tallinna tänavat. Arvan, et see tänav on teistest palju pikem ja tähtsam. Kui teised nõus ei ole, siis tuleb pealkirjaks "Pärnu maantee (Tallinn)". Andres 4. mai 2008, kell 07:06 (UTC)

:Nõus; teen täpsustuslehe "Pärnu maantee (täpsustus)" ja panen "Pärnu maantee (Tallinn)" siia ümber suunama. --Jaan513 4. mai 2008, kell 07:23 (UTC)

Pärnu maantee ja Alevi nurga pealt lammutati maja, kellelgi on pilti selle kohta?--kanakukk 5. september 2008, kell 17:27 (UTC)

Pärnu maantee ja Tondi tänava nurga peal asunud "Osten Tori" kohta on kellelgi pilte? --kanakukk 5. september 2008, kell 18:02 (UTC)

Majad, ajalugu & lammutamine ---> pilte ajaloost.

http://forum.automoto.ee/showthread.php?tid=7806&pid=57210#pid57210 - nimetusest jms. --kanakukk 27. september 2008, kell 19:06 (UTC)
Järve pole ju linnaosa

Järve on asum. Andres 27. mai 2011, kell 09:30 (EEST)
Järvele on kaks linki: Järve (Tallinn) ja Järve asum. Andres 27. mai 2011, kell 09:32 (EEST)


Arutelu:Katrin Saks

Kas peaks kirjutama ka tema haigusest? Andres 16. november 2010, kell 10:05 (EET)

Ei pea, aga kui keegi viitsib, siis võib, sest ajakirjanduse uudisekünnise see ületas. Taivo 16. november 2010, kell 15:38 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.katrinsaks.ee
** In Katrin Saks on 2013-06-24 11:38:37, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Katrin Saks on 2013-07-06 06:58:11, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:58 (EEST)

Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (SDE) liige alates 1998 ja aseesimees alates 2005. - millise erakonnaga ta täpsemalt liitus 98. aastal? Mõõdukad, Talurahvaerakond, Rahvaerakond?--Fennomaani (arutelu) 26. detsember 2014, kell 22:18 (EET)

Mõõdukad. Andres (arutelu) 29. detsember 2014, kell 18:01 (EET)