Arutelu:Täisarv

# Täisarvude hulk on kinnine liitmise, lahutamise ja korrutamise suhtes.
# Täisarvude hulk on järjestatud hulk.
Võtsin selle osa praegu välja. Kinnisus on nimetatud sellega, et need tehted on defineeritud, järjestus on samuti nimetatud. Andres 07:02, 27 Jan 2005 (UTC)

Õige kah, aga minu meelest peaks ütlema, et "täisarv on arv, mis esitatav naturaalarvude vahena", kust need vastandarvud äkki platsi kargavad...

: Jah, see on hea definitsioon, võid selle sisse panna.

: Selles suhtes on Sul võib-olla õigus, et vastandarvud kargavad äkki platsi. Igatahes mainitakse vastandarve päris alguses. Esitus vajab korrastamist. Andres 07:48, 27 Jan 2005 (UTC)
huvitav, mis ajast on null naturaalarvude hulka sattunud? --Lulu 07:25, 27 Jan 2005 (UTC)

Naturaalarvu mõistel on kaks versiooni: ühe järgi 0 on naturaalarv, teise järgi mitte. Minu kogemuste järgi on matemaatikute seas levinum esimene. Andres 07:48, 27 Jan 2005 (UTC)

Täisarve saab defineerida kahest eri vaatepunktist:
#konstrueerida naturaalarvudest
#piirates arvu (või näiteks reaalarvu) mõistet
Esimesel juhul tuleb põhjendada konstruktsiooni ühesust.
Teisel juhul tuleb eeldada mingit arvuhulka, mille pärisalamhulga täisarvude hulk moodustab.

Midagi sellist?
  Def. Arvu n nimetame täisarvuks parajasti siis kui kehtib üks järgnevaist:
  1) n=0;
  2) mingi täisarvu m korral, n=m+1;
  3) mingi täisarvu k korral, n=k-1.

--k.13:55, 27 Jan 2005 (UTC)

: Jah, ka seda laadi definitsiooni võiks artiklis kuskil ära tuua. Sõnastus peab aga olema selline, et oleks selge, et tegemist on rekurrentse definitsiooniga. Andres 19:44, 27 Jan 2005 (UTC)

Arvan, et täielikkuse huvides tuleks siin rakendada mõlemat lähenemist.
Praeguses definitsioonis tuleks minu arvates täpsustada, mida (millist arvuhulka) me mõistame arvude all. Tõsi küll, tulemus on sama, aga arvu mõiste on ehk liiga ebamäärane. Andres 12:14, 27 Jan 2005 (UTC)

Z=(0)UZ+UZ-=(...;-3;-2;-1;0;1;2:3...).
Täisarvude hulka tähistame arvu 0 ja kõigi positiivsete ning negatiivsete ühendite kujul

Välja tõstetud: osalt dubleeriv, osalt segane. Andres 24. september 2006, kell 07:12 (UTC)

Mul juba pikemat aega erinevaid füüsika raamatuid lugedes meeles mõlkunud see täisarvu nime kasutamise segadus.. kui pidada ainuõigeks antud artikli (rangelt (üksnes) matemaatilist) määratlust...siis tavakeeles ja ka tihtilugu nii-öelda füüsikakeeles kasutatakse täisarvu mõistet hoopis teises tähenduses..(siis matemaatilises kontekstis ilma nullita naturaalarvu tähenduses.) Hetkel sirvin füüsika põhikursuse õpikut kõrgkoolidele  https://www.kriso.ee/fuusika-pohikursus-opik-korgkoolile-teine-koide-db-9789985907894.html
Sealt lk 1054 loen footoni, valguskvandi kohta: mikromaailmas esinevad paljud suurused üksnes teatavate (elementaarsete) hulkadena või siis nende TÄISARVULISTE kordsetena. ...Artiklis võiks olla viide ka sellele teisele, laialtkasutatavale sõna täisarv tähendusele  nimelik 24. märts 2019, kell 02:02

Ma ei saa sellest lausest aru: mis mõttes hulkadena?

:No hulk kui mõõdetav füüsikaline suurus. Minimaalne energia hulk kui Plancki konstandi suurus. Ja selle täisarvulised kordsed on näiteks valguslaine energia, või elektroni diskreetsed võimalikud energiad aatomis. Sel juhul räägitakse täisarvulistest suurustest, aga ei mõelda neid siinse definitsiooni järgi. Siin täisarv on naturaalarvude vahe. Võib olla ka negatiivne arv. Selles füüsikakeele mõttes ei saa Plancki konstandist (number 1) kunagi allapoole minna. Näiteks elektron ei saa oma põhioleku energiast madalamale kukkuda. Seda tähistab kvantarv n, mis saab olla üksnes täisarvuliste väärtustega 1, 2, 3 jne. See tähendab, et füüsikas öeldakse täisarv aga mõeldakse nö naturaalarvu. nimelik 25. märts 2019, kell 00:59

:::: Hästi, sain aru. Mõnikord ei saa need täisarvud olla alla 1, aga mõnikord saavad, näiteks elektrilaengu puhul. See on üldistus. Ja teistest juhtumitest on allpool juttu.

:::: Sellega olen nõus, et tavakeeles peetakse enamasti silmas ainult positiivseid arve, aga seda ju sellepärast, et negatiivsetest arvudest ja nullist tavaliselt ei räägita, sest neid läheb tavaelus harva tarvis. Jah, nõus, et tavaelus räägitakse naturaalarvude asemel täisarvudest ja seda võib siin mainida.

:::: Füüsikast ma allpool rääkisin. Võimalik, et füüsikud kasutavad mõnikord tavakeelseid väljendeid, aga seda nad saavad teha ainult nendes kontekstides, kui eristusel ei ole tähtsust.  Andres (arutelu) 26. märts 2019, kell 18:05 (EET)

:: Millest Sa järeldad, et siin ei mõelda täisarve matemaatilises mõttes? Igatahes ka naturaalarvud on täisarvud.   Andres (arutelu) 24. märts 2019, kell 22:42 (EET)

:Naturaalarvud on ka täisarvud aga kõik täisarvud (need negatiivsed) pole naturaalarvud. Füüsikas antud juhul öeldakse täisarv kordne aga täpses matemaatilises mõttes mõeldakse positiivset täisarvkordset või naturaalarvkordset. Viimast nö täpset terminit pole ma kuskil õppematerjalides kohanud. Aga kui googeldada täisarv kordsed füüsika, siis mõned iseloomustavad näited asja kohta ikka leiab. nimelik 25. märts 2019, kell 02:09

:: Ma ei usu, et füüsikas on teistsugune täisarvumõiste. Ma arvan, et 1) mõnikord väljendutakse matemaatiliselt ebatäpselt ja 2) mõnikord pole konteksti tõttu tähtis, kas rääkida täisarvust või naturaalarvust. Andres (arutelu) 25. märts 2019, kell 08:27 (EET)

:::Ennem kui arvata ja öelda, on (usuküsimusest) parem tegelike materjalidega täpselt tutvuda, või siis pole vaja täisarvul ja naturaalarvul..vahet teha. Tühje sõnu pole mõtet igatahes loopida. nimelik 26. märts 2019, kell 01:20

::::: Sa ise ju esita konkreetseid arusaadavaid näiteid. Kui Sa väidad, et füüsikas on teistsugune täisarvumõiste, siis tõenda seda.

::::::Näide kõrgkooli õpikust ei ole konkreetne näide? See pole minu väide, palun tutvu tekstiga. Ja nagu ütlesin, googli otsing (täisarv kordsed füüsika) peaks mitmeid samasuguseid näiteid andma. nimelik 26. märts 2019, kell 01:20

::::::Elementaarlaeng...Iga keha elektrilaeng on elementaarlaengu täisarvkordne. nimelik 28. märts 2019, kell 18:57

::::: Mõnikord ju inimesed kasutavad kogemata vale sõna, seda peab vaevalt tõendama.

::::: Ja mõnikord on konkreetsed laused tõesed sõltumatult sellest, kumba sõna kasutatakse. Kui näiteks võrrandi lahendid on 2 ja 4, siis võib öelda, et kõik lahendid on täisarvud.

::::: Mõne suuruse negatiivsed väärtused on füüsikalise mõtteta. Näiteks sageduste täisarvkordsed ei saa olla negatiivsed, seega ei saa kordaja olla negatiivne.   Andres (arutelu) 26. märts 2019, kell 13:24 (EET)

::::::: Näide keemiast, kus täisarvu all mõistetakse naturaalarvu..Kordsete suhete seadus (nimetatakse ka Daltoni seadus) on oluline keemiaseadus. See väidab, et kui kaks keemilist elementi moodustavad teineteisega mitu keemilist ühendit, siis ühe elemendi mingi kindla massiga ühinenud teise elemendi massid suhtuvad omavahel kui lihtsad täisarvud. Nimelik (arutelu) 4. detsember 2019, kell 20:58 (EET)

::::::: Ja veel 1 näide füüsikast: Bosonid ehk väljaosakesed on osakesed, mille spinn on täisarvuline. Minu teada ei saa elementaarosakese spinn olla negatiivne arv. See tähendab, et siin selles kontekstis mõeldakse täisarvu all naturaalarvu. See on siis mõnikord ja kogemata? Kui palju neid näiteid peab tooma? Nimelik (arutelu) 9. detsember 2019, kell 02:06 (EET)

:::::::: Mõlemas näites vastandatakse täisarve murdarvudele, sellepärast seda sõna kasutataksegi. Täisarv võib olla ka naturaalarv. Mina ei näe, et siin mõeldaks täisarvu all naturaalarvu.

:::::::: Ma toon uuesti ülaltoodud näite ning kõrvale mõned paralleelid.

:::::::: Selle võrrandi lahendid on 2 ja 4. Kõik lahendid on naturaalarvud. Kõik lahendid on täisarvud. Kõik lahendid on ratsionaalarvud. Kõik lahendid on reaalarvud. Kõik need neli väidet on siis tõesed. See ei tähenda, nagu "reaalarv", "ratsionaalarv", "täisarv" ja "naturaalarv" oleks sama tähendusega.

:::::::::Just! Ja peaks ju nii olema, et loodusseaduse definitsioonis kasutatakse just seda kõige täpsemalt piiritlevat määratlust (see ongi ju definitsioon). Peaks ju saama öelda näiteks, et..kui kaks keemilist elementi moodustavad teineteisega mitu keemilist ühendit, siis ühe elemendi mingi kindla massiga ühinenud teise elemendi massid suhtuvad omavahel kui (lihtsad (tautoloogia)) naturaalarvud? Huvitav, miks seda täpsemat väljendit siis ei (üldse) kasutata? Sellega saaks ju ühtlasi tühistada negatiivsed arvud. Miks kasutab täppisteadus nii ebatäpset, kahetimõistetavat terminit nagu lihtne täisarv? Saan aru, et mõeldud on Täisarv kui vastand murdarvule, ometi kannab täisarv (matemaatikas) kindlalt negatiivse arvu võimalust ja vastandub nii selgelt naturaalarvuhulgast. Kaldun siiski arvama, et täisarv täppisteadustes, loodusteadustes omab pisut teist, kitsamat tähendust, kui range matemaatiline mõiste täisarvu kohta. Vastasel juhul oleks kummaline, et fundamentaalne loodusseadus keemias näiteks oleks esitatud nii kahetimõistetavate sõnadega. Ja küsimus pole ainult keemias, vaid ka füüsikas (nagu eelpoolsed näited). Kui bosoni spinn ei saa olla negatiivne arv, siis peaks ju olema definitsioonis Bosonid ehk väljaosakesed on osakesed, mille spinn on naturaalarvuline. Bosonid ehk väljaosakesed on osakesed, mille spinn on reaalarvuline-see oleks ju ka (osaliset, peaaegu) õige väide, aga kõlaks definitsioonina õige kentsakalt. Erinevalt tavakeelest soovib (täppis)teadus määratleda oma mõisteid võimalikult täpselt. Nimelik (arutelu) 17. detsember 2019, kell 00:04 (EET)

::::::::: Vaata seda, mis on allpool. Kas siin on mingi ebatäpsus?

::::::::: Selle Sa mõtlesid ise välja, et definitsioonis peab olema kõige täpsemalt piiritlev mõiste.

::::::::: Kordsete suhete seaduses on jutt väikestest täisarvudest, mitte lihtsatest täisarvudest. Ma arvan küll, et sõnastus ei ole seal korrektne, sest on kasutatud sõna "väike". Mis puutub "täisarvudesse", siis jutt saab üldjuhul olla ainult positiivsetest täisarvudest, sest teiste täisarvude suhetel pole siin üldjuhul mõtet (sobiksid ka negatiivsed täisarvud, kui ühendis on kaks elementi). Samasugune olukord tekiks, kui jutt oleks naturaalarvudest, sest ka null siia ei sobiks. Seda, et täisarvu mõistetakse keemias teistmoodi kui matemaatikas, nii ikkagi tõendada ei saa, kuigi võib-olla siiski kujutatakse ette, et tegu on positiivse täisarvuga (sellest siis ka sõna "väike" kasutamine).

:::::::::: Kes ütles, kus on öeldud, kes on kasutanud "väike" seoses kordsete seadusega? Miks sõnastus ei ole korrektne? Ühesõnaga täisarvu lk-l peaks olema/võiks olla lahti räägitud see olukord täisarvu mõiste sees ja taga, mis nagu näha küllalt tihti (loodusteadustes, täppisteadustes) esile kerkib, et täisarvu all mõeldakse just iseäranis positiivset täisarvu. Naturaalarvu, milles nulli pole ..vms. Huvitav, kas eesti keeles täisarv on varasem mõiste kui naturaalarv (hilisem laen)? Kui mõelda arvude ajaloole üldse, siis areng on vist nii üldiselt ka olnud, et kõigepealt lihtsad positiivsed täisarvud, siis null, siis alla selle negatiivsed arvud (või miinusarvud enne nulli?)..millagi murrud (või 2-na kohe pärast esimesi-algseid?) ja siis need keerulised irratsionaalarvud, imaginaar ja kompleks ja... vms. Just vaatasin soome keeles on arv ju luku. Nagu arvude lugu (kaldusin nüüd pisut teemast kõrvale). Vanas Kreekas olid ju numbrid tähed:) Nimelik (arutelu) 20. detsember 2019, kell 18:26 (EET)

:::::::::: Mida "lihtsad täisarvud" peaks tähendama? "Väiksed" leidsin inglise vikist, see ei pruugi ka õige olla.

:::::::::: See, et täisarvu all mõeldakse positiivset täisarvu, pole tõendatud.

:::::::::: Mida tähendab "lihtsad positiivsed täisarvud"?

:::::::::: Positiivsed arvud olid kasutusel enne negatiivseid, ja siis võib-olla küll nimetati positiivseid või mittenegatiivseid täisarve lihtsalt täisarvudeks. Andres (arutelu) 21. detsember 2019, kell 18:40 (EET)

::::::::: Kui me asendaksime bosoni definitsioonis "täisarvu" "reaalarvuga", siis definitsioon muutuks; kui asendaksime selle "naturaalarvuga", siis definitsioon ei muutuks. Sellepärast on ükskõik, kas seal öelda "täisarv" või "naturaalarv", aga pole ükskõik, kas öelda "täisarv" või "reaalarv". Sellepärast ei ole alust öelda, et täisarvu all mõistetakse naturaalarvu. Andres (arutelu) 18. detsember 2019, kell 00:54 (EET)

:::::::: Või siis: Meeli ja Rita on lapsed. Kas siis sõna "laps" kasutatakse siin siis 'tüdruku' tähenduses?  Andres (arutelu) 9. detsember 2019, kell 17:05

:::::::::: Kui need Meeli ja Rita ja kõik muud toredad mõttemõlgutused kõrvale jätta, ja tegelikke tekste lugeda... siis ilmselt see, et tihti täisarvude all õppematerjalides, aimekirjanduses (jne) mõeldakse ikkagi täisarvude all neid kõige lihtsamaid.. siis naturaalarve (tihti ilma nullita), tuleb ingliskeelsest traditsioonist, kus nii on tavaks saanud täisarve kasutada. Vaata: (EET)https://en.wikipedia.org/wiki/Whole_number  Loen just raamatut Teaduse ajalugu (J. Gribbin), kus järjekordselt sama asi esile tuleb. Näiteks (lk 296) ..kuid igaüks neist eraldi on kaalult vesiniku täisarvkordne. https://www.rahvaraamat.ee/p/teaduse-ajalugu/1425533/et?isbn=9789949597833. On täisarvu range matemaatiline tähendus ja õppematerjalides tihti kohatav ähmasem tähendus lihtsaimate arvude kohta. --Nimelik (arutelu) 12. mai 2021, kell 21:18 (EEST)
Võtsin need teised näited appi, et Sulle oma mõtet selgeks teha. Ma ei oska enam teisiti. Ma ju räägingi tegelikust kasutusest. Mõtle kaasa. Kui kõik minu lapsed on tütred, siis teeb sama välja, kas ma ütlen "kõik minu lapsed" või "kõik minu tütred". See ei tähenda, et ma kasutan sõna "laps" 'tütre' tähenduses. Sama moodi, teeb sama välja, kas ma räägin naturaalarvkordsetest või täisarvkordsetest. Nii või teisiti, siin saab juttu olla ainult positiivsetest täisarvudest. See ei tähenda, et sõna "täisarv" kasutatakse 'naturaalarvu' tähenduses. Sama hästi Sa võiks öelda, et siin on kasutatud sõna "täisarv" 'väikese naturaalarvu' tähenduses, sest ei ole ju jutt näiteks 2000-kordsest. Andres (arutelu) 12. mai 2021, kell 21:54 (EEST)

: Mõte mõtteks. Ma räägin tegelikest aimeraamatutest, õppematerjalide tegelikust kaasaegsest keelekasutusest ja inglise viki täpsustusleheküljest, kus tõdetakse, et mõiste täisarv võib olla erineva kasutusega. Rangelt matemaatilise ja lihtsa tähendusega (naturaalarv). Kui jutt naturaalarvkordsest oleks ok, siis võiks sellist väljendit raamatutest, õppematerjalidest ka lugeda aga ma pole sellist sõnakasutust kohanud. Me teeme siin vikipeedias tõsiasjadele, faktidele tuginevat entsüklopeediat, mitte ei arutle kuidas asjad võiksid olla/peaksid olema või mitte olema miski (õige, puhta) loogika järgi. --Nimelik (arutelu) 13. mai 2021, kell 12:33 (EEST)

: Ilmselt on taoline olukord tulnud osalt tõlkimisest. Inglise keeles on whole number ja integer aga eesti keeles ainult täisarv. Samuti võib arvata, et täisarv on eesti keeles varasem ja algsem mõiste kui naturaalarv. Küllap seetõttu ongi praegune olukord, kus täisarv kirjanduses, laiemas tähenduses kui kitsalt range matemaatiline tähendab tegelikkuses väikest naturaalarvu. Ma ei taha tühja vaidlust pidada vaidluse enese pärast, vaid kajastan tegelikku olukorda, nö konstanteerin fakti. Minu meelest ei tohiks vikipeedia luua mingit tegelikkusest eraldiseisvat nö steriilset infot, vaid vastama täpselt ja ausalt olemasolevale, ei muud. --Nimelik (arutelu) 14. mai 2021, kell 11:50 (EEST)

:: Ma olen Andresega nõus, et sõna mõnest juhuslikust kasutusest ei saa kitsast tähendust tuletada nii nagu sina seda teed. Et otsustada, kas terminil "täisarv" on teine (kitsam) tähendus, tuleks leida definitsioon autoriteetsest eestikeelsest allikast. Ingliskeelse väljendi "whole number" tähendused pole seejuures tingimata samad. Kui mõnes aimeraamatus leidub kitsam definitsioon, siis võib olla tegu ka lihtsalt viletsa tõlkega. Pikne 14. mai 2021, kell 16:22 (EEST)

::: Pikne, kui teemasse rohkem süvened, eelpoolseid postitusi läbi loed, siis langeb väide nagu oleks tegemist mõne juhusliku kasutuse või lihtsalt viletsa tõlkega ära. Olen paljudest akadeemilistest õppematerjalidest taolist sõnakasutust nagu see vesiniku täisarvkordne leidnud, kus lause tähendus, kontekst on piiratud ainuvõimalikult numbritega 1, 2, 3, 4 jne. (Ülalpool leiab viiteid neile materjalidele.) --Nimelik (arutelu) 16. mai 2021, kell 10:45 (EEST)

:::Küsin, mida EKI sellest arvab.--Nimelik (arutelu) 16. mai 2021, kell 10:57 (EEST)

:::: Juhuslik või pooljuhuslik või tõlgitud või mitte, sellgipoolest sa tuletad sõna tähenduse teatud kasutustest ja teed seda viisil, mis on võrreldav just ülaltoodud näitega, kus sõna "laps" justkui tähendaks tüdrukut, kui seda sõna kasutades peetakse parasjagu silmas ainult tüdrukuid. Pikne 17. mai 2021, kell 16:42 (EEST)

::::: Helistasin ja küsisin EKI keelenõust järele. Vastus oli, et selline täpsustus, mis räägib täisarvu võimalikust kitsamalt piiritletud tähendusest aimekirjanduses, füüsika ja keemia õpikutes (nagu täisarv sõnas täisarvkordne = 1,2,3,4.., mis on võrreldav ingliskeelse whole number tähendusega) võiks ka meie vikipeedias olla. Kus ja kuidas sellest kirjutada, seda ma ei tea. --Nimelik (arutelu) 18. mai 2021, kell 21:17 (EEST)

:::::: See ei ole ju keelenõu. Andres (arutelu) 19. mai 2021, kell 00:16 (EEST)

::::::: Kelle poole siis keelekasutuse küsimustes pöörduma peaks? Kes on siis parem autoriteet, spetsialist sellist sõnakasutuse küsimust otsustama ja tõlgendama? Lihtne on väita, et tõlge on halb ja kõik või et tegemist on lihtsalt mingi juhusliku kasutusega..keskkooli ja kõrgkooli õpikutes.--Nimelik (arutelu) 19. mai 2021, kell 20:59 (EEST)

::::::::: See, mida Vikipeedias kirjutada, ei ole keelenõu. Keelenõu ei ole pädev matemaatika, füüsika ega Vikipeedia küsimustes.

::::::::: Kui tahad nõu, siis pöördu matemaatikute ja füüsikute poole. Andres (arutelu) 22. mai 2021, kell 12:59 (EEST)
Vaata :en:Whole number. Seal on öeldud, et see sõna tähendab kas täisarvu, naturaalarvu laiemas mõttes või naturaalarvu kitsamas mõttes ehk positiivset täisarvu. Aga sellest ei järeldu, nagu sõnal "täisarv" oleksid need tähendused. Andres (arutelu) 19. mai 2021, kell 00:16 (EEST)

Lugedes eestikeelseid õppematerjale ja aimekirjandust (millest ülalpool kirjutasin) olen küll niimoodi aru saanud, et sõna täisarvu ei kasutata üksnes range matemaatika definitsiooni kontekstis. Seda tahangi esile tuua. Kui ikkagi proovida vastavatesse kontekstidesse täpset vikipeedia definitsiooni paigutada, siis on tulemuseks absurd. Vaevalt eestikeelsetes keemia- ja füüsikaõpikutes keskkoolile ja kõrgkoolile ja teaduse ajalugu kirjeldavates tekstides püütakse lugejale absurdset infot pakkuda. Imelik, et eesti keeles pole kohanud sõna naturaalarvkordne. See oleks selge ja täpne.  Paraku sellist kasutust pole olemasolevates tekstides leidnud. --Nimelik (arutelu) 19. mai 2021, kell 20:42 (EEST)

:: Pole nõus, et tuleb absurd. Andres (arutelu) 22. mai 2021, kell 13:05 (EEST)

Näide vikipeediast. Kordsete suhete seadus. Vt päise teksti. Siin on definitsioon oluline, peab olema üheselt mõistetav, ikkagi täppisteaduse definitsioon. Täisarv on naturaalarvu tähenduses, sest mass ei saa olla negatiivne. --Nimelik (arutelu) 20. mai 2021, kell 11:44 (EEST)

:: See definitsioon ei ole ju üldse kuidagi mõistetav. Mis tähendab "lihtsad täisarvud"? Andres (arutelu) 22. mai 2021, kell 13:05 (EEST)

:::Siis kordsete suhete artikli definitsioon ei vasta tõele, pole üldse kuidagi mõistetav? Palun kirjuta siis sellest selle artikli arutelulehel, vaidlusta selle sisu. --Nimelik (arutelu) 22. mai 2021, kell 21:07 (EEST)

:::: Toimetamismärkuse ma juba panin, aga kuidas ma saan vaidlustada seda, millest ma aru ei saa. Inglise vikis on small, viide on ka olemas. Ma panen sinna siis teise sõna. Andres (arutelu) 24. mai 2021, kell 00:20 (EEST)

:Ma ei ole nõus. Aga meil ei ole kummalgi uusi argumente, nii et edasi vaielda pole mõtet. Las teised ütlevad oma sõna. Andres (arutelu) 22. mai 2021, kell 12:59 (EEST)

::Selge pilt. Uusi argumente polegi vaja, kehtivad olemasolevad. Kui teeksin näiteks artiklis Bosonid päises sõna täisarv nurksulgudega aktiivseks, siis oleks tähendused siinse artikli matemaatilise määratlusega osalises vastuolus...sest bosoni spinn ei saa olla negatiivne arv aga täisarv ranges matemaatilises mõttes on hulk, mis sisaldab just negatiivseid arve. See ei ole mitte täisarvude mingi väike kõrvaline omadus, vaid vist ikka päris oluline omadus, sest nii eristuvad täisarvud naturaalarvudest, kuigi omavad ka ühisosa nendega nö kasvavad neist välja suuremaks arvuhulgaks. Aga selles bosoni artiklis (nagu paljudes eelnevates näideteski) on boson määratletud kui täisarvulise spinniga osake, mille tegelik tähendus on naturaalarvulise spinniga osake, mis vastandub poolarvulisele (üks ratsionaalarvudest). Sellest täisarvu tähendusest üldkasutatavas keeleruumis peaks artiklis juttu olema. Muidu loome ja hoiame emakeelset vikipeediat, kus mõistetel on vastuolulised tähendused. Seda ju keegi ei taha? --Nimelik (arutelu) 24. juuni 2021, kell 22:36 (EEST)
Täisarv on arv, mis on esitatav naturaalarvude vahena, ütleb artikli definitsioon. Olukord, millest mina räägin seab kontekstiga piiri, olukorra või tingimuse, et sobivat arvu saades ei tohi väiksemast naturaalarvust suuremat kunagi lahutada..nö võimatu olukord, nurjatu probleem. Bosoni spinn või aatomituumas olev laeng ei saa olla negatiivne arv. Selline olukord ongi nagu vahetu või lahutamatu.. ja ka jagamatu (st antud arvväärtus ei saa olla ka ratsionaalarv).. (On see kaasaega kandunud vaade Demokritose atomismist, jagamatutest osakestest?) Füüsikalised ja keemilised terminid reaalsest materjaalsest maailmast määratlevad piiri täpselt... ja miks peaks ranged, täppisteaduse tekstid kasutama sellist ilmset tähenduse vastuolu sisaldavat mõistet kui täisarv, kui tahetakse tegelikult öelda naturaalarv? Ainuke võimalus on mõelda nii, et sõnal täisarv on olenevalt teksti kontekstist teistsugune tähendus kui siinse artikli kitsalt matemaatiline. Nagu ideaalset sümmeetriat väljendav matemaatik näeb täisarvudes naturaalarve ja nagu keskpaigast, nullist peegeldusena neile vastavate vastandarvude hulka. Füüsika ja keemia tugisammas on matemaatika, aga siiski ainult kindlates reaalse maailma faktide piirides. Füüsikas ja keemias, vähemalt kaasaegsele parimale teadmisele tuginedes.. selline ideaalne supersümmeetria puudub, minuteada puudub universumit kirjeldavas füüsikas ka lõpmatus. Ses mõttes võib siin näha otsekui abstraktse idealismi ja asise materjalismi kokkupõrget. Andres esindab siin matemaatikat tundva idealistliku filosoofina oma arvamust, mina kui diletant, kodukootud füsikalismi kalduv iseõppija.. õppematerjalide tekste ja ka vikipeedia enda definitsioonide nö materjaalset, kehalist poolt. Huvitav, et kedagi teist see täisarvu tähenduse teema sisuliselt ja tõsiselt ei huvita? Või keegi teine, nagu ka Andres hästi märgib (füüsik või keemik) ei taha väga sõna võtta? Mõne mittematemaatikust keeleuurija, tõlkija või õpikute toimetaja arvamus kuluks ka siin muidugi marjaks ära. --Nimelik (arutelu) 30. juuni 2021, kell 20:19 (EEST)
Vahekokkuvõtteks: Täisarvu kasutatakse tihtilugu vastandusena murdarvule. Ja selles kontekstis esineb ta tihtilugu, mitteharva sisuliselt naturaalarvu mõistena. Järjekordne näide artiklist magnetmonopool, osast magnetmonopooli magnetlaeng võib lugeda -.. kus n on täisarvuline suurus (n = 1, 2, ...). Kui teeks sealt lingi siia artiklisse, siis tulemus oleks eksitav ja vastuoluline. --Nimelik (arutelu) 3. juuli 2021, kell 13:01 (EEST)

Juhuks, kui see minu eelmisest kommentaarist piisavalt selgelt välja ei tule: ka mina ei ole eeltoodud põhjusel nõus, et "täisarv" või "täisarvuline" on absurdne, kui parasjagu peetakse silmas ainult positiivseid täisarve ega et neil juhtudel siia artiklisse linkimisel tekiks vastuolu. Igas kontekstis, kus on oluline öelda, et silmas peetakse täisarve, pole tingimata oluline samaaegselt täpsustada, et tegu on positiivsete arvudega või siis viimane võib olla muu konteksti põhjal niigi selge. Kui teises kontekstis on eesmärk just öelda, millised on kõik võimalikud väärtused (näiteks positiivsed täisarvud, aga mitte tingimata kõik positiivsed täisarvud kuni lõpmatuseni), siis lihtsalt väljendatagu vastavalt.

Atomismi, materialismi, abstraktset idealismi ja mida kõike veel siduv heietus tõenäoliselt ei tee sinu seisukohta teistele arusaadavamaks, pigem vastupidi. Pikne 4. juuli 2021, kell 20:02 (EEST)

:Pikne, siin olen sinuga tõesti nõus. Filosoofia, idealismi ja materjalismi lisamine arutlusse on minu poolt ilmne liialdus. --Nimelik (arutelu) 5. juuli 2021, kell 10:24 (EEST)

:See niigi selge... täppisteaduste definitsioonides kõlab pehmelt öeldes ebaveenvalt.. Et pole tarvis täpsustada, on niigi selge..? Samuti milleks siis entsüklopeediad üldse, milleks täpne ja selge sõnastus, kui kõik on lugejale, õppijale niigi selge? --Nimelik (arutelu) 7. juuli 2021, kell 11:16 (EEST)

:: Kui ka pole selge, siis sellegipoolest pole tingimata igas kontekstis oluline täpsustada, et tegu on positiivsete arvudega. Ma soovitaksin veelkord seda laste näidet mõttega üle lugeda. Pikne 7. juuli 2021, kell 18:10 (EEST)
Kui on soov näiteks artiklis Bosonid avalauses olev sõna täisarvuline linkida, siis tuleks seda teha artiklisse Täisarv. Seejuures võib artikli "Täisarv" sisu alati täiendada.  Näiteks võib seal eraldi lõigus defineerida "täisarvukordsus" ja tuua selle juurde mõned näited. See lahendus peaks minu meelest kõiki rahuldama.--Hirvelaid (arutelu) 6. juuli 2021, kell 12:31 (EEST)

Artikli täisarv sisu peaks täiendama, seda arvan minagi. Huvitav, kas täisarvkordne tähendab alati positiivset täisarvu? Kordsete suhete seadus näiteks räägib üksnes olukorrast, kus kordaja on vaid positiivne täisarv. --Nimelik (arutelu) 7. juuli 2021, kell 11:16 (EEST)

:Minu meelest jah, täisarvkordne tähendab alati positiivset täisarvu. --Hirvelaid (arutelu) 7. juuli 2021, kell 12:35 (EEST)

::See kõlab positiivselt. Ma olen ka isegi lugedes tihti kohanud sellist tähendust. --Nimelik (arutelu) 7. juuli 2021, kell 19:39 (EEST)
Kvanfüüsikas kasutatakse terminit diskreetsus. Näiteks energiakvante saab vaadata kui diskreetseid osakesi, mis alati on Plancki konstandi täisarvkordsed. Ja siin on ainuvõimalikud vaid positiivne pool täisarvudest. --Nimelik (arutelu) 8. juuli 2021, kell 10:43 (EEST)

Järjekordne näide vikipeediast, kus sõna täisarv on selgelt ja ühemõtteliselt naturaalarvu tähenduses (1,2,3 jne). XRD, alapealkiri Braggi seadus. Vaata osa lõppu, kus kirjeldatakse Braggi seaduse valemit. ..n on suvaline täisarv.. ehk n on lainepikkuse täisarvkordne, selles tähenduses, et täisarv tähendab naturaalarvu. Lainepikkuse kordne ei saa olla negatiivne täisarv minu meelest või ma eksin? --Nimelik (arutelu) 4. august 2021, kell 21:14 (EEST)
Vt ka Arutelu:Kordsete suhete seadus. Pikne 19. september 2021, kell 18:28 (EEST)
Siin järjekordne näide kuidas täisarv võib olla füüsikas naturaalrvu tähendusega, kui inglise keelest tõlkida. Kui teeksime artikli enwiki Whole number law (https://en.wikipedia.org/wiki/Whole_number_rule) teemal, tõlgiksime selle tõenäoliselt kui Täisarvu seaduse vms. Kui aga inglisekeelses artiklis vaadata, et millega whole number on lingitud, mida selle all täpselt mõeldakse, siis on üksnes see positiivne täisarv ehk naturaalarv. Vaata enwiki teksti päises: whole number. Kas ka meie peaks siis kunagi tulevas artiklis kirjutama sarnaselt täisarv ja link oleks naturaalarvule? --Nimelik (arutelu) 4. detsember 2021, kell 19:19 (EET)
Esimest korda leidsin reaalteaduste (keemia) õpikust koha, kus mõeldes arvudele 1, 2, 3... jne (siis sisuliselt naturaalarvudele) kasutatakse täpsustavat terminit positiivsed täisarvud. Tegemist on Martin Saare keemiaõpikuga gümnaasiumile - Orgaanilised ained. ISBN 9789949641390; 2019. (lk 85, osas sahhariidid) Kui Martin Saar kirjutaks kuskil viidatavas materjalis sama sõnastust kasutades kordsete suhete seaduse definitsiooni, siis saaks ka Vikipeedias seda avaldada ja nö langeks ära sealne lohisev arutelu arutelulehel. Mul pole positiivsuse vastu midagi, sest see on ju sisuliselt õige täpsustus. Ma lihtsalt ei poolda seda, kui Vikipeedias hakkame tarvitama termineid, mida akadeemilises kirjanduses kasutatakse pigem vähe (või üldse mitte), kui me ei leia ühtegi viidet termini konkreetsest kasutamisest. --Nimelik (arutelu) 15. august 2022, kell 13:17 (EEST)


Arutelu:Leo Luks

Mis tähendab "praktiseeriv nitšeaan"? Andres 07:34, 27 Jan 2005 (UTC)

Võibolla ainuke, kellel on loengukursus Nietzschest? --Lulu 07:41, 27 Jan 2005 (UTC)

See, et ma Nietzsche filosoofiast räägin, ei tee mind veel nitšeaaniks. Nitšeaan on see, kes Nietzsche õpetust pooldab. Aga kuidas Nietzsche õpetust praktiseeritakse? Andres 07:44, 27 Jan 2005 (UTC)

:Selle asemel võiks siis kirjutada, millest tegi BA ja MA ning kus ja millised artiklid konkreetselt ilmunud on. Märksa informatiivsem. --Oop 09:04, 29 Jan 2005 (UTC)

''Alustas tegevust kultuurilehe "Sitatorn" väljaandmisega.''
Ei saa aru, mida see tähendab. Mis tegevust ta alustas?  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:13, 2 Feb 2005 (UTC)

Kas Sitatorni väljaandmine on praktiline nitšeaanlus? Andres 21:36, 2 Feb 2005 (UTC)

Tundsin isand Luksi ülikooli ajal põgusalt. "Sitatorn" oli mitte kultuuriajakiri, vaid pigem huumoriajakiri, sisuks peamiselt humanitaarteadusi parodeerivad artiklid "sitafilosoofia" vaimus. Antud ajakirja andis Leo koos paari sõbraga välja koopiamasinal paljundatuna ja see levis peamiselt Tartus Narva maantee ühiselamutes 1990-ndate keskpaiku (täpseid aastaidei mäleta). Nitšeaanlusega polnud sel üllitisel küll miskit pistmist. KS 22:18, 2 Feb 2005 (UTC)

Jutt pornograafilisest seminarist ei ole piisavalt tõendatav. Andres 26. mai 2008, kell 13:17 (UTC)
Tõstsin välja:
Aastast 2004 on kas enda üüripindadel või kodus organiseerunud mitte-formaalset, algselt esteetika diskursuslikku "Pornograafilist seminari", mis on mõeldud täiendama koolkondlikke seminare (Analüütilise filosoofia seminar, "Fenomenoloogiline seminar") ja  feministlikke ürituste rida, mis leiavad  Margit Sutropi eestvedamisel aset Tartu Ülikooli Eetikakeskuses.
Andres 26. mai 2008, kell 13:18 (UTC)
Millist tõendit te vajate?
Ma saan aru, see on täiesti arutu, ent see on tõene.
See ei ole enam vabaentsüklopeedia, kui ei lubata entsüklopeediliselt valgustada tõiku, mida varasemad põlvkonnad, kas oskasid häbeneda või lihtsalt ei teinud, ent mida kaasajal teatud ringides peetakse nn akadeemilise vabaduse äärmiseks võimaluseks, mis tuleb ära proovida.

Ma usun küll, et see on tõene, ega näe selles ka midagi äärmuslikku. Aga Vikipeedias üldjuhul ei avaldata esmaallika infot. Andres 27. mai 2008, kell 07:52 (UTC)

Ma ei ole uurinud, kas Ringvaate saated on onlainis kättesaadavad aga tänases ta rääkis oma kollektsioonist. Ave Maria 22. oktoober 2009, kell 17:25 (UTC)

Siis seda tulebki viites öelda. Taivo 22. oktoober 2009, kell 19:06 (UTC)

Mis on Jaan Kägu nime all tõlgitud? Andres 18. mai 2010, kell 22:13 (EEST)

Theodor Adorno "Minima moralia: Katkendeid" (2004).--Kk 18. mai 2010, kell 22:27 (EEST)

Hetk tagasi L. Luks mõmises Tõnu Luigele pühendatud ettekandepäeval kahtlevalt, kuigi mitte ka eitavalt, "kellegi anonüümse inimese" suhtes, kes teda Vikipeedias T.L. õpilaseks on nimetanud. Torkab tõepoolest silma, et Luks on ainuke, keda nõnda tituleeritakse. Veider.

Võtsin selle välja. 194.150.65.157 2. detsember 2016, kell 23:21 (EET)


Arutelu:Ga

Sama mis Ma-ga: täpsustuseks. Olen kindel, et märksa enamate inimeste jaoks tähendab Ga galliumi (või hanehäälitsusi vms). --Oop 08:05, 29 Jan 2005 (UTC)

Selliseid artikleid on palju, mis peaksid olema täpsustusleheks. Selleks tuleb nad teha siis kui on reaalne vajadus. Kui on soov kirjutada hanehäälitsustest, aga palun. Siim 12:46, 30 Jan 2005 (UTC)

: Samas artiklis võib kirjutada ka sellest, et "Ga" on galliumi sümbol. Selleks polegi tarvis täpsustuslehekülge. Muus osas olen Siimuga nõus. Andres 13:26, 30 Jan 2005 (UTC)

:: Minu jaoks on hetkeseis umbes selline, nagu oleks ma kirjutanud artikli Kosmos all marmelaadist (Category:Kulinaaria) ja siis teataks, et kõik muud kosmosed võib ka möödaminnes ära mainida, täpsustuslehte pole vaja.  Aga nagu mujalgi selgunud, on inimeste arusaamad sõnade põhi- ja kaastähendustest erinevad, nii et olgu siis pealegi. --Oop 14:03, 30 Jan 2005 (UTC)

::: Ma mõtlesin õigupoolest seda, et ei ole tarvis täpsustuslehte ainult lühendite jaoks. Kui on muudki peale lühendite, siis muidugi on tarvis täpsustuslehte. Aga lühenditele pole tarvis viidata, vaid ikkagi sellele, mille lühendiga on tegemist. (Kui lühend on "Ga.", siis peaks olema ka eraldi ümbersuunamisleht.) Selles mõttes ei ole tegemist puhtakujulise täpsustusleheküljega. Arvan, et ka esimene lühend tuleb tuua teiste hulka. Andres 14:19, 30 Jan 2005 (UTC)

"Ga" on ju ikkagi [[giga-aasta]] (''gigayear'', lühend Ga või Gy) lühend. Arvan, et nii tulebki asja võtta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17:18, 30 Jan 2005 (UTC)

Kas täpsustusleheküljed tuleks vormistada nii:
*Ga on ...
*Ga on ...
jne
Või on lubatav ka selline variant:
*Galliumi sümbol on Ga
*hõim Ghanas kannab nime Ga
jne
Siim 19:58, 30 Jan 2005 (UTC)

Põhimõtteliselt kõlbab ka teine variant, aga esimene tundub loomulikum. On ka muid võimalusi, mis mulle praegu pähe ei tule. Andres 20:20, 30 Jan 2005 (UTC)

:Teine ei ole ju ka otseselt vigane, aga esimene on selgem. --Oop 08:22, 1 Feb 2005 (UTC)

*Ga on rahvas Ghanas
*Ga keelt kõnelevad gad
Mulle tundub, et selliseid asju pole siia vaja. Esiteks ei saa ma aru, mis asi on rahvas. Geograafias sellist mõistet minu teada ei kasutata. Sellist rahvust nagu "Ga" kindlasti ei ole. Paremal juhul on tegemist hõimuga. Nad saab siia artiklisse alati tagasi panna kui tulevad vastavad artiklid, kuid praegu pole vaja. Siim 20:43, 30 Jan 2005 (UTC)

Urmas kasutab küll seda sõna. Aga see selleks. "Ga keel" ja "gad", kui nii saab öelda, ei kuulu minu meelest pealkirja "Ga" alla, nii et neid siia tarvis ei ole. Andres 20:47, 30 Jan 2005 (UTC)

:Tõlkisin inglise "people" rahvaks. Geograafias võib seda ju mitte kasutada, eesti keeles on see sõna igatahes olemas ning humanitaarteadustes olen kohanud kyll. Geograafias ei kasutata ka sõnu labialisatsioon ja vokaalharmoonia, geograafia lihtsalt ei kirjeldagi kogu maailma. Keele ja rahva puhul peaks rangelt võttes tõesti olema teisekujuliste nimedega artiklid, samas on inimlik panna sarnaste ja kergesti segiaetavate artiklite kohta lingid ka sinna, kuhu nad rangelt võttes ei käi - ka siis, kui mingil lehel on koos nii lyhendid kui lihtsalt lyhikesed sõnad. --Oop 08:22, 1 Feb 2005 (UTC)

Georgia lühend on tegelikult "Ga.". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 00:26, 31 Jan 2005 (UTC)

Kas eesti keeles saab öelda "alpha-2 standard"? Andres 09:54, 16 Jun 2005 (UTC)

alpha-2 standard vist ikka öelda ei tohiks (see ISO + number ju ise tähistabki standardit), tundub, et võiks vb öelda ISO 3166 kahetäheline kood (alpha-2) ja ISO 639 kahetäheline kood (alpha-2) jne. - Ahsoous

Praegusel kujul ei ole jutt täpne, sest Georgia osariigi lühend ei ole "Ga", vaid "GA" või Ga." ning iiri keele keelekood on "ga". Andres 09:58, 16 Jun 2005 (UTC)

::siin on selline väike probla, et wiki ei tunnista ju väikeste tähtedega algavaid asju ja ga on georgia (teise tasandi) domeen (Gaboni domeenist rääkimatagi) - Ahsoous

::: Seda küll, aga kui lühend algab väikese tähega, siis peab see tekstist selgelt näha olema. Domeenid võib ka teksti lisada. Andres 13:45, 17 Jun 2005 (UTC)

Ehk peaks neile omad alajaotused tegema, paari sõnalise sissejuhatusega ... ja ehk äkki GA artikkel ka siia tõsta ja suunamine teha(?) siis on kõik ühes kohas erinevad kirjutamis moodused on omaette alajaotustes --TarmoK 10:31, 16 Jun 2005 (UTC)

Arvan küll, et "ga" peaks olema eraldi alajaotuses. "Ga." ja "GA" paneksin eraldi lehekülgedele, kuid siia lingid "Vaata ka" alt. Asi on selles, et neid ei hakataks selle pealkirja alt otsima. Või ehk siiski? Igatahes peaksid nad olema ka eraldi lehekülgedel.

Tegelikult ma täpselt ei tea seda keelekoodi asja. Tavaliselt on väiksed tähed, aga võib-olla on ka muud variandid kasutusel. Andres 19:22, 16 Jun 2005 (UTC)

:mina paneks kõik need variandid ühte artiklisse kokku... - Ahsoous 19:55, 16 Jun 2005 (UTC)

:: Kas oleksid nõus sellise kompromissiga, et nad on ühel leheküljel koos (eraldi alajaotuses), kuid iga variandi jaoks on ka eraldi lehekülg? See, et nad on ühel leheküljel koos, on minu jaoks rohkem iluviga, aga kui neid eraldi ei oleks, siis see oleks minu meelest juba tõsine viga. Andres 04:21, 17 Jun 2005 (UTC)

:::: meil on ju olemas ümbersuunamine (REDIRECT). Teeb ühe lehe ja kõik muud variandid suunata sellele lehele (nii nagu Ahsoous välja tõi prantslased on teinud :fr:GA) ... või ei saa ma nüüd pihta mida sa Andres silmas pead(?) --TarmoK 06:45, 17 Jun 2005 (UTC)

::::: Allpool on minu argumendid selle kasuks, et mitte teha ümbersuunamist ega koondada kõike kokku. Lisaks veel see, mida pidasin enesestmõistetavaks: Ga ja GA on ju erinevad lühendid, sest neid kirjutatakse erinevalt. Andres 13:45, 17 Jun 2005 (UTC)

::: kas üldse on võimalik tekitada lehekülge 'Ga.' ? (tundub, et vist mitte, aga ma pole päris 100% kindel) nii, et võimalikke lehekülgi jääb tegelikult üksnes kaks - Ga (milles on sees ka ga ning Ga.) ja GA (gA) kusjuures mõningaidki lühendeid kirjutatakse nii läbiva suurtähe kui ka väikeste tähtedega. Alajaotused otse loomulikult, aga kas on ikka mõtet kahe suures osas sisuliselt kattuva lehekülje järele (mis küll üksteisele viitavad)? (Ma isegi ei viitsi mõtlema hakata kuidas interviki linkide kirjutamisega lood on) (muide minu jaoks meeldivaim lahendus on prantsusekeelsel lehel ja saksa variant /kus pole isegi üksteisele viidatud/ ei kõlba kuskile)- Ahsoous 06:31, 17 Jun 2005 (UTC)

:::: Arvan, et vist on tõesti mõistlik mitte teha eraldi punktiga artiklit Ga. (aga ümbersunamine peaks sealt ikkagi olema), ent see on tehniliselt võimalik, nagu ma järele proovisin.

:::: Mina eelistan niisugust varianti, et oleks kaks lehekülge, milles kummaski oleks loetletud lühendid (ja muu) vastavalt kirjutamisviisile. Muidugi oleksid vastastikused lingid. Selle poolt räägib see, et nii oleks võimalik teha adekvaatsed vastastikused lingid vikisõnaraamatuga (kus oleksid ka need lühendid ja sõnad, mida eesti keeles kindlasti ei tarvitata). Vikisõnaraamatus on kõne all koguni võimalik suure ja väikese algustähe lahkulöömine. Ka välislinke saaks siis paindlikumalt panna (kõige lihtsam lahendus pealkirja järgi, olenemata selle sisust). Sellest ma taganeda ei tahaks.

::::: Kui meil on üks artikkel (ükskõik mis selle nimi siis on) ja seal on iga kirjutus vorm omaette alalõigus (oma pealkirja all) siis igasse sellisesse alalõiku saab lihtsalt otse linkida vikisõnaraamatust, piisab vaid lisada artikli nime järele #alalõigu_nimi --TarmoK 10:00, 17 Jun 2005 (UTC)

:::::: See on tõsi küll, aga leian, et alalõiku linkimine ei ole üldse hea praktika. Ja kindlasti ei tohiks seda teha keeltevaheliste linkide puhul.

::::::Ja kordan veel, et põhiline argument seisneb selles, et tegu on erinevate ja selgelt eristatavate lühenditega. Näiteks galliumi sümbol ei ole mitte kunagi GA jne. Eesti keeles ei ole lühendite variatiivsus suur, erinevalt näiteks inglise keelest. Ma ei näe põhjust, miks me peaksime erinevad lühendid ühele leheküljele koondama, peale selle, et me ei saa pealkirjas eristada surt ja väikest algustähte. Möönan ka seda, et lugeja ei prugi alati aru saada, kas lühendi järel on punkt (näiteks kui lühend on lause punktis). Täpselt samuti nagu lause alguses oleva lühendi puhul ei pruugi lugeja aru saada, kas kühend algab suure tähega. Andres 13:45, 17 Jun 2005 (UTC)

:::: Küll aga nõustuksin sellise kompromissiga, et leheküljel Ga (mitte aga leheküljel GA, nii et dubleerimist oleks sedajagu vähem) oleks toodud ka lühendi GA tähendused. Ma ei pea seda küll järjekindlaks, kuid saan aru, et see säästaks lugejale, kes on sisestanud "Ga" või "ga" või "aG", vaeva klikkida lingile GA (kuigi ma ei näe selles mingit erilist vaeva). Teisest küljest, kui lugeja on juba sisestanud "GA", küllap ta siis teab, mida ta otsib. Kui ta otsis "Ga" või "ga", siis ta leiab vastava lingi. Andres 08:00, 17 Jun 2005 (UTC)

:::::: kui kõigilt variantidelt on redirect ühele lehele ja seal on iga variant omas alalõigus siis on kohe lehe alguses sisukord kust näeb erinevad kirjutamis variandid ja lugeja saab minna otse lõiku mis teda huvitab või lugeda läbi ka muud et näha kas ta otsis "õieti". (kui on "vaata ka" stiilis link siis uue lehe laadimine=ootamine, sisukorra puhul seda ei ole)

:::::: ainuke "negatiivne omadus" ühele lehele koondamisel on et osadele teistele vikidele linkimisega tekib küsimusi, kui neil on eraldi artiklid tehtud.

:::::: Need lehed võiks ju ka eraldi jääda aga minu arust on ühel lehe eelis suurem kui mitu lehekülge. Sedasi kui osasi lühendeid võib kirjutada mitut moodi, on parajalt vaevaline saada ülevaadet kui peab vaatama 3-4 erinevat artiklit ja siis leidma sealt seda infot mida algselt otsimas sai oldud. ühel lehel on ainuke "vaev" skrollida lehekülge --TarmoK 10:00, 17 Jun 2005 (UTC)

::::::: Ma ei vaidle vastu, et lugejal on võimalik teda huvitav info üles leida. Aga ma ei saa aru, miks peaks erinevatest lühenditest rääkima ühel leheküljel. Mis ülevaadet on tarvis saada? Tullakse ju otsima infot, mida konkreetne lühend tähendab. Miks peaks samalt leheküljelt lugema teiste lühendite kohta ja veel otsima kohta, kus täpselt mind huvitavast lühendist juttu on? Andres 13:45, 17 Jun 2005 (UTC)

::::: väiketähe esitähena lubamiseks pole muud vaja kui miskis installifailis üks reake ära muuta..., kui enda arvutisse selle tarkvara installisn, mõtlesin pikalt, kas teen seda või mitte (lõpuks loobusin ;) ) - Ahsoous 08:28, 17 Jun 2005 (UTC)

:::::: See on konkreetse viki kasutajate kokkuleppe küsimus. Aga praegu loen ma sinu ja Tarmo seisukohtadest välja, et te ei taha suurte ja väikeste tähtede vahel vahet teha. Mina saan asjast nii aru, et suur ja väike algustäht mingis sõnas on alati situatiivne, sest lause alguses kirjutatakse kõik sõnad suure tähega. Seetõttu ei pruugi lugeja, kes otsib mingit märksõna, teada, kas see kirjutatakse sure või väikese algustähega. See kehtib eriti vikisõnaraamatu puhul. Vikipeedias oleksin ma nõus sellega, et hakata väikest ja suurt algustähte eristama. Andres 13:45, 17 Jun 2005 (UTC)

:::::: ei see pole kaugeltki nii - mina eelistaks küll kirjutada näiteks s'Gravenhage - muide sattusin paar päeva tagasi üht konstruktsiooni katsetades olukorrale, kus ma tahaks kangesti eristada üksikuid tähti o ja O :)... tahaks linkida nimelt selliste nimedega faile, aga siin tekkis mul nii ehk naa jama (põhjuseks Windowsi suutmatus eristada suuri ja väikeseid tähti ;) - Ahsoous 14:03, 17 Jun 2005 (UTC)
----
Pakun kompromissi, mis minu meelest peaks kõiki rahuldama ja kõik probleemid lahendama. Teeme ühtse lehekülje pealkirja "Ga" alla, kuid jätame alles eraldi lehekülje "GA". Kui keegi lööb sisse "GA", siis ta ju teab, mida ta otsib. Ja kui juhtub, et ei tea, siis ta saab linki kasutada. Siis on kokkuvõttev ja ülevaadet andev lehekülg olemas seal, kus on niikuinii juttu mitmest lühendist, samas on vähemalt "GA2 tähenduse otsijad rahule jäetud. Andres 13:57, 17 Jun 2005 (UTC)


Arutelu:Tagavibursed

Eestikeelne nimi on olemas, siis võiks artikli pealkiri olla "Tagaviburilised"? Andres 16:12, 29 Jan 2005 (UTC)

Ma arvan kah, et võiks. Tagaviburseente kohta tuleks võib-olla algusesse täpsustus panna, neid on ka selle nime all käsitletud ühe protistide rühmana. KS 17:18, 30 Jan 2005 (UTC)

: Jah. Andres 17:19, 30 Jan 2005 (UTC)
Eestikeelset nime pole. Selles asi ongi. Teadusliku nimi tõlkes seda igatahes tähendab: opistho - taga, kont - vibur (kreeka keeles vist). Ma tahtsin tutvustada uuemaid saavutasid eukarüootide fülogeneesi kindlaks tegemisel, et kus hulkraksed taimed, loomad ja seened paiknevad. Selle ja artkli Plantae võib ära ka kustuda ja siis lihtsalt eukarüootide artiklis pisut pikemalt kirjutada.
Eks ma õpin ja püüan artiklite kirjutamisel edaspidi ettevaatlikum olema.
--Mprous 20:49, 30 Jan 2005 (UTC)

Jah, tegelikult võiks ta ka "Opisthokonta'ks" jääda. Mulle tundub, et olen küll kuulnud kasutatavat ka "tagaviburilised", aga see võis olla ka näiteks mõnes seminaris, kinnistunud eestikeelseks nimeks seda lugeda vist ei saa. KS 20:57, 30 Jan 2005 (UTC)

Iseenesest pole sellest midagi, et artikli pealkiri ladinakeelne on, paljudel taksonitel pole ju eestikeelset nime, see ei tähenda et neist vikipeedias eraldi artikleid olla ei võiks. KS 21:00, 30 Jan 2005 (UTC)

: Minu meelest on sellised artiklid küll asjakohased, sest vastavad mõisted on ju olemas, kuid pealkirjade panemisel tuleb arvestada kahte asja. Esiteks tuleb võimaluse korral artikli pealkirjaks panna eestikeelne nimi. Teiseks ei saa eristada kaht mõistet eestikeelse ja ladinakeelse nimega, kui need on omavahel vastavuses.  Kui ühe ja sama nimega taksoni "maht" muutub, siis on minu meelest otstarbekas käsitleda erinevaid versioone ühes ja samas artiklis. Andres 21:02, 30 Jan 2005 (UTC)

"Plantae'lt" tuleks minu meelest ümbersuunamine teha artiklile "Taimed" ja vastav jutt kah sinna üle viia. KS 21:25, 30 Jan 2005 (UTC)

Järgnevalt on toodud taksonid, mis praeguste teadmiste kohaselt kuuluvad tagaviburiliste hulka (Ruiz-Trillo et al., 2004):
Fungi (seened)
Nucleariidae
Animalia (loomad)
- Mesomycetozoea (=Ichthyosporea)
- Capsaspora
- Corallochytrea
- Choanoflagellatea (kaelusviburlased)
- Metazoa (hulkraksed loomad)

Ruiz-Trillo, I., Inagaki, Y., Davis, L. A., Sperstad, S., Landfald, B. & Roger, A. J. 2004. Capsaspora owczarzaki is an independent opisthokont lineage. Current Biology 14: R946–R947. Abstract
--Dj Capricorn 1. detsember 2007, kell 14:10 (UTC)

Kust need nimed pärinevad ja mis see ing. k tähendab ?
    Capsosporid ing.k
    Kaelusviburlased
    Korallohütriidid
    Ihtüospoorid Mesomycetozoea
    Ministeriid ing.k
    Nukleariidid
--Dj Capricorn 11. jaanuar 2008, kell 13:11 (UTC)

Nimed on võetud inglise vikist ja ing. k (inglise keel) on nendel nimedel millele ma eesti keelset vastet ei leidnud. Need ei ole ladinakeelsed nimed.--Tiuks 11. jaanuar 2008, kell 13:16 (UTC)
mis tähendus sellel kärbseseene pildil on?--Hendrix 11. jaanuar 2008, kell 17:42 (UTC)

ju inglise viki mehed seda paremini teavad, aga ilmselt on mõte selles, et siia kuulub 2 riiki, loomad ja seened, pildil siis seen --Dj Capricorn 11. jaanuar 2008, kell 17:46 (UTC)

:siis võib ju näiteks elevandi pildi ka panna...Või suitsupääsukese oma--Hendrix 11. jaanuar 2008, kell 17:48 (UTC)

:nagu aru saan, tegemist ainuraksetega?--Hendrix 11. jaanuar 2008, kell 17:50 (UTC)

::Choanazoa on üks osa protistidest (mitte kõik protistid), kui aga sinna lisada protistide riik võib see olla eksitav. Enamik protiste on küll ainuraksed aga kaks teist rühma, mida ennem mainisin mitte, seega on pilt igati asjakohane, ehkki vaielda võib lõpmatult  --Dj Capricorn 11. jaanuar 2008, kell 18:04 (UTC)

:::"Iseloomulikeks tunnusteks on üks raku tagaosas asetsev vibur" - mida see lause tähendab? Minu mõistus teeb järelduse, et kõnealune elusolend on ainurakne.--Hendrix 11. jaanuar 2008, kell 18:10 (UTC)

:::nüüd peaks ka asjaoskamatule selge olema ? --Dj Capricorn 11. jaanuar 2008, kell 18:23 (UTC)

::::niipalju on selge, et tegemist ainuraksega...Küsin lausa - kas on tegemist ainuraksega või ei ole?--Hendrix 11. jaanuar 2008, kell 18:31 (UTC)

::::mida sa ainurakse all siin silmas pead, seda ühte viburiga rakku või, see on ju üks iseloomulik tunnus, mitte kogu organism ??? --Dj Capricorn 11. jaanuar 2008, kell 18:32 (UTC)

:::::mina oma teadmiste tasemel pean ainurakse all silmas rakumembraaniga ümbritsetud elusaine kogumikku. Vibur on minu arusaamade järgi organell. Võimalik, et olen lootusetult ajast maha jäänud.--Hendrix 11. jaanuar 2008, kell 18:36 (UTC)

:::::tegelikult ei ole maha jäänud. Mõiste ainurakne on olemas. Aga mitte Vikis--Hendrix 11. jaanuar 2008, kell 18:42 (UTC)

:::::inglise vikis räägitakse ainurakse all artiklis Mikroorganismid ehk mikroobid. Võib-olla pole artikli Opisthokonta sõnastus kõige parem, kuid inglise vikis on see näiteks sama, või mis Sa arvad ? --Dj Capricorn 11. jaanuar 2008, kell 18:47 (UTC)
ma ei oska midagi arvata. Lihtsalt tundus kummaline, et ühe ainurakse organismi kirjelduse puhul on välja pandud hulkrakse organismi pilt - kärbseseen. Küsimus on ikka üsna spetsiifiliste teadmistega seotud ja mul neid ei ole--Hendrix 11. jaanuar 2008, kell 18:53 (UTC)
Opisthokontide iseloomulikeks tunnusteks on lamedad mitokondri kristad ning viburiga rakkude liikumine raku tagaosas (siit ka rühma teaduslik termin) asuva viburi abil (nt enamiku loomade spermatosoidid ja hütriitide eosed) erinevalt teistest eukarüootide rühmadest, kellel üks või mitu viburit on raku eesosas.
järsku mõni on veel on nii juhm, kui mina, et ei taba ära, millega tegemist, siis neile arusaamiseks hea skeem Elupuu--Hendrix 12. jaanuar 2008, kell 10:42 (UTC)
----
IP all esinev kasutaja on teinud minu meelest üsna üheselt arusaadava ja väga heade parandustega artikli. Küsitavaks võiks ehk pidada veel "ujuvaid rakke", ehkki põhimõtteliselt on see arusaadav --Dj Capricorn 12. jaanuar 2008, kell 13:31 (UTC)
----
Minu meelest võiks panna pealkirjaks opistokondid või tagaviburilised. Andres (arutelu) 20. september 2019, kell 14:56 (EEST)


Arutelu:Kirik

Kas luterlased polegi protestandid? Siim 21:28, 29 Jan 2005 (UTC)

Punktidega loetelus on toodud protestantismi voole. On küll ehk vaieldav, kas valdeslased sinna kuuluvad. Andres 06:12, 30 Jan 2005 (UTC)

Minu meelest see nii ei lähe. Tundub, et Kirikute ja koguduste seadus kajastab adekvaatselt kiriku ja koguduste liidu mõiste erinevust:
*Kirik on episkopaalse struktuuriga kolme üldkirikliku usutunnistusega õpetuslikult seotud kogudus või koguduste ühendus.
*Koguduste liit on vabatahtlikult liitunud ja ühte usku tunnistavate koguduste ühendus.
Siit tuleb välja kaks erinevust. Kirik kui organisatsioon on episkopaalne, organiseerunud ülalt alla. Peale selle peab ta olema traditsioonilises mõttes kristlik. Koguduste liit on organiseerunud alt üles ega pruugi olla kristlik. Muidugi ei ole siin kõik nüansid fikseeritud, aga kiriku kui organisatsiooni ja koguduste liidu samastamine on ekslik. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:32, 2 Feb 2005 (UTC)

Kristlikus (oikumeenilises) teoloogias on kirik interkonfessionaalne koguduste liit, mille liikmeks saadakse läbi ristimise, koguduste vaimsus (spirituaalsus) on erinev

Mida see tähendab, millest siin on jutt? Andres 21. august 2005, kell 13.49 (UTC)

Dogmaatilis-juriidiliselt on korrektne rääkida katolikest, õigeusu-, protestantlikest jne kogudustest, mitte kirikutest

Palun selgita seda. Andres 21. august 2005, kell 13.50 (UTC)
Tere!
Kas kreeka keeles pole kirik mitte eklesia? Kürion peaks olema Issand?

Jah, 'kirik' on ekklesía, kýrios on 'isand'.  Esimeses lauses on juttu eesti ja saksa sõna päritolust. Kas see on õige, ma ei tea. Andres 18. august 2008, kell 09:50 (UTC)

Siin on vist mitu tähendust kokku pandud. Siia suunab märksõna kristlik kirik ja seega suunasin siia vist ka sünonüümse ristiusu kirik--Bioneer1 (arutelu) 10. detsember 2013, kell 09:35 (EET)
----
See ei ole ju täpsustusleht, sest kõigi tähenduste juures ei ole täpsustuslinke. Andres (arutelu) 18. detsember 2013, kell 11:11 (EET)
----
Ma ei saa neist parandustest hästi aru. Kristuse ihu on võetud 1Kr 12:27, ja see teooogiline kirikumõiste, millest juttu, on kindlasti Kristuse ihuga seotud. Pühakoda või hoone: ei, kirikuks nimetatakse ainult pühakoda: kui pole pühakoda, siis pole ka kirikut, mina saan asjast nii aru. Siin oli vanasti jaotus Vanad oriendikirikud, siin on juba enne viga tekkinud, igatahes need (nagu Armeenia kirik ja kopti kirik) ei ole õigeusu kirikud, isegi kui mõni neist nimetab end ortodoksseks. Üldisemas mõistes on need osa idakirikuks. Muide, pole ka õige, et kirik jagunes kogudusteliitudeks, see on hilisem mõiste, mis sinna ei sobi. Arusaamatu on, miks lingi all ja peal on erinevalt kirjutatud. Andres (arutelu) 10. september 2014, kell 17:00 (EEST)
Mida on mõeldud idakiriku (lingi all) ja ida õigeusu kiriku (lingi peal) all?
Kas siis koguduste liit ei ole organisatsioon? Andres (arutelu) 11. september 2014, kell 04:15 (EEST)
Õigeusu kirikute esitus on eksitav.
Kõigil kristlastel, kas või näiteks presbüterlastel ja baptistidel, ei ole kirikuid kui organisatsioone. Andres (arutelu) 25. september 2014, kell 10:57 (EEST)

Enamik linke peab vist silmas kirikut kui püha ehitist. Reserveerida ehitisele?--Estopedist1 (arutelu) 14. mai 2015, kell 20:27 (EEST)

Minu meelest seda ei tohiks teha, sest see ei ole kristluses selle sõna esmane tähendus. Andres (arutelu) 3. aprill 2016, kell 00:04 (EEST)

:Kuidas kristlus Vikipeediasse puutub? --Pelmeen10 30. mai 2018, kell 14:21 (EEST)


Arutelu:Must auk

Must auk on ruumipiirkond, mille gravitatsiooniline potentsiaal on nii madal
Huvitaval kombel on see lause algusest peale sees olnud. Keegi pole vist julgenud parandada. Ma siiski küsiks, et kas keegi teab, mida see lause tähendab ja kas kuidagi teistmoodi ei oleks parem ütelda? Siim 21:57, 29 Jan 2005 (UTC)

Peaks ehk olema: milles gravitatsioon on nii tugev? Andres 06:07, 30 Jan 2005 (UTC)

: tegelt lause on õige - iga asi mis kukub musta auku kaotab oma potentsiaalse energia - iseasi on vb sõnastus.... - Ahsoous 07:39, 30 Jan 2005 (UTC)

:: Sellisel kujul tundub asi siiski segane. Igal juhul tuleks siis öelda "väike", mitte "madal". Selgem oleks minu meelest öelda, et selles piirkonnas on nii suur massikontsentratsioon, et tekib nii tugev kinnihoidev gravitatsiooniväli. Andres 07:53, 30 Jan 2005 (UTC)

::: imho potentsiaali kohta saab öelda justnimelt madal aga mitte mingil juhul väike... aga see sinu pakutud fraas on ilmselt rahvale arusaadavam küll - Ahsoous 08:05, 30 Jan 2005 (UTC)

:::: Küllap Sul on "madala" suhtes õigus. Veel: kõige parem oleks vist öelda "gravitatsioonivälja potentsiaal". Andres 08:20, 30 Jan 2005 (UTC)

:::: ilmselt jah ... muide kõige selgem definitsioon tundub olema inglisekeelsel täpsustuslehel :en:Black hole (disambiguation) - Ahsoous 14:28, 30 Jan 2005 (UTC)
nii madal, et miski, isegi valgus, ei pääse välja.
See kah ei ole päris õige, et miski ei pääse välja. Kui see oleks nii, siis oleks universumi saatus selge ja midagi poleks vaielda. Universumist saaks sel juhul varem või hiljem üks suur must auk. Stephen Hawking on sest asjast kirjutanud, aga ma pole sellesse süvenenud ega oska täpsemalt öelda, aga minu arvates kasutatakse sellist väljendit, et mustad augud auravad. Mida iganes see siis ka ei tähendaks. Siim 14:42, 30 Jan 2005 (UTC)

Et nende lähedal tugevas gravitatsiooniväljas tekib aeg-ajalt osakeste paare, millest mõni kukub muidugi auku tagasi, mõni aga ei kuku ka. Kvantaurumiseks nimetatakse. Peaks olema vist ainumas mustadest aukudest infot jagav efekt peale kolme karva. Tegelikult oleks see pikemas perspektiivis omaette artiklit väärt, Mustade aukude kvantaurumine vms. Vikis on kuidagi vähe fyysikuid (arvestades sellega, kui palju neid igal pool mujal vedeleb). --Oop 08:46, 1 Feb 2005 (UTC)

:Täpsemalt - iseeneslikult tekkivad osakeste paarid üldiselt annihileeruvad. Musta augu lähedal võib aga üks neist auku kukkudes takistada teise annihilatsiooni ja teine osake võib vabaneda. Samuti võib vabaneda osa annihilatsioonil tekkinud energiast. - Melilac (arutelu) 20. detsember 2014, kell 14:57 (EET)

kuni muutub lõpmata tugevaks

See on teoreetiline mudel, eks ole?
mitte mingi rõhk

Mis see tähendab?

: Kuigi see on halvasti sõnastanud, ei hakanud ma seda kustutama/muutma. Tegelikult tähendab see seda, et termotuumareaktsiooni käigus vabaneb tähe tuumas väga suur hulk energiat, mis kiirgub tsentrist eemale. See sisemine rõhk tasakaalustabki täheaine gravitatsioonilise kokkutõmbumise.

: Tähe elu lõpufaasis sisemised reaktsioonid aegamööda lakkavad, rõhk väheneb ning täht "vajub kokku". Sõltuvalt tähe massist muutub täht kas pruuniks või valgeks kääbuseks, neutrontäheks või mustaks auguks.

: ratatosk 24. jaanuar 2006, kell 14.41 (UTC)
selle tihedus on lõpmatu, sest tegu on punktmassiga.

Kas punktmassi mõiste ei kuulu mitte matemaatilise mudelisse? Andres 22. oktoober 2005, kell 08.48 (UTC)
Tema tihedus on ka siis lõpmatu, sest ringjoonel, nagu üldse joontel, puudub [[ruumala] nagu punktilgi.

Tundub, et siin on matemaatiliselöe mudelile omistatud füüsikaline reaalsus.
On avaldatud ka arvamust, et must auk on värav, mille kaudu on võimalik saada mõnda teise dimensiooni. See hüpotees on ilmselt tingitud sellest, et mustade aukude kohta on tänapäevalgi vähe teada.

Siin peaks midagi konkreetsemat kirjutama. Selge see, et mustade aukude kohta on vähe teada, aga tegemist ei ole ju lihtsalt spekulatsiooniga, vaid mingite teoreetiliste kaalutlustega. Andres 22. oktoober 2005, kell 08.48 (UTC)

Mis siin täpselt vaidlustatud on? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. oktoober 2005, kell 09.57 (UTC)
Ilmselt see, et tegu on punkt- (või joon-) massiga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. oktoober 2005, kell 09.59 (UTC)

Must auk koosneb kahest osas, milleks on singulaarsus ja sündmuste horisont.

Mis see tähendab? Andres 22. jaanuar 2006, kell 14.19 (UTC)

: Seda see tähendabki. Sündmuste horisont ise on see piir, kus aegruumi kõverus muutub lõpmata suureks. Seda piiri nimetatakse sündmuste horisondiks, kuna sellest piirist "seestpoolt" ei ole võimalik otseselt informatsiooni saada. Sündmuste horisondist alates hakkab aine langema singulaarsuse poole kiirusega c. Singulaarsus ise on teoreetiline olek, kuhu gravitatsiooniliselt kollabeeruv aine langeb. Singulaarsusel ei ole mõõtmeid. Mõningate hüpoteeside kohaselt oli ka enne Suurt Pauku aine/energia singulaarses olekus.

: Illustreerimiseks katsun ka mingi graafiku leida või joonistada.

: See sai siis nüüd tehtud ja asi peaks selgemaks saama ratatosk 10. veebruar 2006, kell 13.27 (UTC)

:: Vaata pildi arutelulehekülge. Andres 10. veebruar 2006, kell 13.41 (UTC)

: ratatosk 24. jaanuar 2006, kell 14.33 (UTC)
See artikkel on vaidlustatud, kuid vaidlustaja Boy pole selgitanud, miks ta seda tegi. Minu meelst võiks malli maha võtta. Siim 12. jaanuar 2009, kell 12:10 (UTC)

:Pilt:Singulaarsus.jpg on inglise keeles ja seda ei tohiks kasutada. Selle asemel tuleks ise teha analoogiline pilt eestikeelsete kirjadega ja vikipeediasse üles laadida. Isetehtud pildil peaks olema litsents {{AO-sobimatu}}. Taivo 8. november 2011, kell 15:44 (EET)
Ma arvan, et "sündmuste horisont ehk Schwarzschildi raadius" ei saa öelda. Ja osa juttu, sealhulgas siselinke, võeti välja --Epp 8. november 2011, kell 17:55 (EET)

Ma arvan, et nii siiski saab öelda, sest minu meelest on sündmuste horisont ja Schwarzschildi raadius täpselt üks ja sama. Taivo 8. november 2011, kell 19:05 (EET)

1. Vikipeedias on kirjutatud, et Must auk on ruumipiirkond (objekt), mille gravitatsioon on nii suur, et igasugune mateeria, sealhulgas valgus, ei pääse sellest välja. See ei ole Must auk! See on hoopis Sündmuste Horisont!
Must auk on väiksemõõtmeline, kuid väga suure massiga kokkutõmbunud Täht, (mida nimetatakse singulaarsuseks), mida ümbritseb nii tugev gravitatsiooniväli, et isegi valgus ei pääse sellest välja, mistõttu Must auk on nähtamatu.
2. Vikipeedias on kirjutatud, et Musta augu tekkel Täht kollapseerub, vajudes oma enese raskuse all lõkspinna taha, kogunedes ruumipiirkonda, mis jääb sissepoole niinimetatud Sündmuste horisonti ehk Scharzshildi raadiust. See viide on vale! Täht ei saa vajuda sissepoole Sündmuste horisonti, sest sündmuste horisont tekib alles siis, kui Täht on muutunud Singulaarsuseks.
Kui Täht muutub Mustaks auguks, siis plasmalises olekus ülikuum Täht tõmbub oma enese raskuse all valguse kiirusele lähedase kiirusega kokku Tähe keskpunkti. Moodustub väga väikese läbimõõduga ja väga väikese ruumalaga kera, mille mass on peaaegu sama suur, kui oli Tähe mass. Seda väga suure massiga ja ülisuure tihedusega väikest Kera nimetatakse Singulaarsuseks.
Singulaarsuse ümber, kus alles mõned sekundid enne Singulaarsuse teket asus Tähe südamik, on tekkinud hiiglaslik õhutühi ruum.
Kuna Singulaarsusel on väga suur mass ja ülisuur tihedus, siis tekib Singulaarsuse ümber piiratud mõõtmetega õhutühi ruumiosa, kus gravitatsiooniväli on niivõrd tugev, et sellest ei pääse isegi valgus välja.
Selles õhutühjas ruumiosas on aegruum kõverdunud ja seda õhutühja ruumniosa nimetatakse Sündmuste horisondiks. Ongi tekkinud Must auk. Musta augu keskel on Singulaarsus ehk väga suure massiga väike kera ning Singulaarsuse ümber on Sündmuste horisont ehk õhutühi ruumiosa, kus aegruum on kõverdunud.
Kuna Sündmuste horisondist ei pääse valgus välja, siis ei pääse valgus välja ka Singulaarsuse pinnalt, sest Singulaarsus asub Sündmuste horisondi sees. Seetõttu on kõik Mustad augud nähtamatud, teleskoobiga ei ole neid näha.
3. Vikipeedias on toodud Musta augu skemaatiline joonis, kuid see on vigane. Joonisel on näidatud, et Musta augu läbimõõt on 11,5 korda suurem Singulaarsuse läbimõõdust, kuid reaalselt Mustade aukude puhul on Musta augu läbimõõt ainult umbes 3 korda suurem Singulaarsuse läbimõõdust (v.t. käesoleva arutelu punkt 10-t).
4. Vikipeedias on kirjutatud, et Musta augu tekkimiseks peab Tähe mass olema umbes 2 kuni 3 korda suurem Päikese massist. Need on aegunud andmed. USA Kosmoseagentuuri NASAS uurijad leidsid meie kodugalaktika Linnutee lõunaosas Altari tähtkujus väga väikese Musta augu, mille mass on 3,8 kordna väiksem Päikese massist ja läbimõõt on 24 km. Selle Musta augu nimeks on J1650 ja see on teadaolevalt kõige väiksem Must auk.
Sellest võib järeldada, et Täht mille mass on võrdne Päikese massiga või isegi 3,8 korda väiksem Päikese massist, kuid tuumakütus (vesinik) on lõppenud, võib muutuda Mustaks auguks. Päikese näitel saab teha arvutusi Musta augu Singulaarsuse raadiuse, läbimõõdu, Singulaarsuse kera ruumala ja tiheduse määramiseks, sest Päikese kohta on olemas kõik olulised andmed (eelkõige mass, aga ka koostis, läbimõõt, tihedus ja temperatuur).
5. Päikesel jätkub tuumakütust (vesinikku) veel viieks miljardiks aastaks, kuid Vikipeedias võiks olla hinnang selle kohta, kas viie miljardi aasta pärast võib Päike muutuda Mustaks auguks.
See oleneb sellest, kas viie miljardi aasta pärast on Päikese mass suurem või väiksem Musta augu J1650 massist. Seda saab hinnata heeliumi massi järgi Päikese koostises. Päikese koostises on 24,85% ehk ligikaudu 25% heeliumit, mis asub Päikese keskel ja on tekkinud vesiniku põlemisel ilma hapnikuta, tuumareaktsioonide käigus väga kõrgel temperatuuril ja väga kõrgel rõhul. Heelium on rõhu all 340 miljardit atmosfääri ja heeliumi temperatuur on 16 miljardit kraadi. Plasmalises olekus heeliumi tihedus on 160 tonni ühe kuupmeetri kohta. Heelium moodustab äikese keskel kera, mille raadius on 90 tuhat kilomeetrit. Vesiniku põlemisel toimub 90 tuhande kilomeetri kaugusel Päikese keskkohast. Päikese raadius on 700 tuhat kilomeetrit.
Selle heeliumi kogus on Maa massist 83 tuhat korda suurem.
Päikese vanus on 4,57 miljardit aastat ning järgneva viie miljardi aasta jooksul tekib sama palju heeliumit juurde. Vesinik saab otsa, kuid heeliumi mass moodustab siis praegusest Päikese massist 50% ehk pool Päikese massist. See on aga ligi kaks korda suurem Musta augu J 1650 massist.
Järelikult teoreetiliselt on võimalik, kuigi selle tõenäosus on väike, et Päike muutub viie miljardi aasta pärast Mustaks auguks.
6. Vikipeedias on kirjutatud, et Sündmuste horisont on Musta augu välimine piir, mille ümber aegruum on lõpmatult kõverdunud. Edasi on Vikipeedias kirjutatud, et seda välimist piiri tuntakse ka Schwarzshildi Musta auguna, kuna tema arvutas välja Sündmuste horisondi suuruse.
See on väga segane jutt, pealegi ka vale. Sündmuste horisont ei ole Musta augu välimine piir, vaid asub Singulaarsuse ja Musta augu välimise piiri vahel. Scharzshild ei arvutanud välja Sündmuste horisondi suuruse, vaid hoopis Singulaarsuse suuruse ehk konkreetsemalt Singilaaruse raadiuse.
Teades Singulaarsuse raadiust, saab arvutada välja Singulaarsuse läbimõõdu, ruumala ja tiheduse.
Singulaarsuse raadius on samaaegselt ka Sündmuste horisondi sisemiseks raadiuseks, kuid Sündmuste horisondi suuruse (laiuse ja ruumala) määramiseks peaks olema ka valem Sündmuste horisondi välimise raadiuse ehk Musta augu raadiuse arvutamiskes, kuid niisugust valemit ei ole. Seega, Scwarzshildi Mustaks auguks nimetatakse Singulaarsust, mitte aga Sündmuste horisonti.
7. Vikipeedias ei ole midagi kirjutatud Mustaks auguks temperatuurist. Kosmoses on väga külm (miinus 270 C), kuid Mustad augud peaksid olema ülikuumad. Must auk asub endise Tähe südamikus, kus oli niigi ülisuur kuumus, ning lisaks koguneb Musta augu Singulaarsusse ülisuur kogus (massi järgi) ülikuuma heeliumit. Kui Päike muutuks viie miljardi aasta pärast Mustaks auguks, siis koguneks 1,5 km raadiusega Singulaarsusse 16 miljoni kraadiga heeliumit nii suures koguses, nagu on pool Päikese praegusest massist.
Sel ajal on Päikese raadius vähem, kui 200 tuhat kilomeetrit, ning Must auk tekiks ühe sekundi jooksul. Selle ühe sekundi jooksul ei saa see ülisuur kuumus Kosmosesse lenduda, edaspidi ei saa see aga ülisuure gravitatsioonivälja tõttu väljuda Sündmuste horisondist. Heelium muutub arvatavasti kas süsinikuks või mingiks metalliks, kuid selle temperatuur peaks olema ülisuur. Kui Mustas augus ei ole ülisuurt kuumust, sel juhul on ülisuur kuumus muutunud senitundmatuks energiaväljaks.
8. Vikipeedias on toodud Scharzshildi raadiuse valem, kuid tuleks kirjutada, et see raadius on Singulaarsuse raadius. Võiks anda ka gravitatsioonikonstandi väärtuse ja Päikese massi, et näitlikult saaks arvutada Singulaarsuse raadiust ja läbimõõtu ning Singulaarsuse kera ruumala aj tihedust. Vikipeedias on kirjutatud, et Singulaarsuse tiheduse lähenemisel lõpmatusele, kuid seda on võimalik välja arvutada. Mida väiksem on Singulaarsuse raadius, seda suurem on Singulaarsuse tihedus. Ja vastupidi, mida suurem on Singulaarsuse raadius, seda väiksem on Singulaarsuse tihedus.
rS = 2G*m / c (ruudus), või r=(2G*m)iC (ruudus). R – on Singulaarsuse raadius, kus G on gravitatsioonikonstant G=6,67*10 astmes (-11) * m (kuubis) / kg*sek (ruudus).
m – Tähe mass, samuti ka Singulaarsuse mass. Näiteks Päikese mass on 1,989 * 10 astmes 30 kg ehk ligilähedaselt 2*10 astems 27 tr ning sama suur on ka Päikese massiga Tähe muutumisel Mustaks auguks Singulaarsuse mass.
C = 300 000 km/sek.
Selle valemi järgi arvutades saame tulemuse, et kui Päikese massiga Täht muutuks Mustaks auguks, oleks Musta augu Singulaarsuse raadius 3 kilomeetrit. Singulaarsuse läbimõõt oleks 6 km. Singulaarsuse Kera ruumala oleks Vs= 4/3 Pii * rS kuubis on ligikaudu 4,19*rS kuubis on ligikaudu 4,19 *3 astmes 3 on ligikaudu 113 kuupkilomeetrit.
Kui Singulaarsuse mass (ligikaudu 2*10 astmes 27 tr) jagada Singulaarsuse ruumalaga (113 km kuubis) saame Singulaarsuse tiheduseks ligikaudu 18 miljardit tonni ühe kuupsentimeetri kohta.
Väga suurtel tähtedel on mass ligikaudu 100 korda suurem Päikese massist, mistõttu ka Singulaarsuse raadius on 100 korda suurem Päikese massiga Singulaarsuse raadiusest, Singulaarsuse ruumala on miljon korda suurem Päikese massiga Singulaarsuse ruumalast. Seetõttu on väga suurte Singulaarsute ruumala on miljon korda suurem Päikese massiga Singulaarsuse ruumalast. Seetõttu on väga suurte Singulaarsuste tihedus kümme tuhat korda väiksem kui Päikese massiga Singulaarsuse tihedus ehk ligikaudu ainult 2 miljonit tonni ühe kuupsentimeetri kohta.
Teadaolevalt kõige väiksem Musta augu J1650 Singulaarsuse mass on 3,8 korda väiksem Päikese massiga Singulaarsusest. Järelikult on ka Singulaarsuse raadius 3,8 korda väiksem ehk 0,8 km. Kõige väiksema Singulaarsuse läbimõõt on seega 1,6m. Selle Singulaarsuse ruumala on aga 55 korda väiksem Päikese massiga Singulaarsuse ruumaalast, mistõttu selle Singulaarsuse tiheduseks on 14 korda suurem kui Päikese massiga Singulaarsuse tihedus.
Seega on Musta augu J1650 Singulaarsuse tihedus ligikaudu 250 miljardit tonni ühe kuupsentimeetri kohta, ning seda tihedust tuleks lugeda maksimaalseks tiheduseks, mille Musta augu Singulaarsus võib saavutada.
9. Vikipeedias on kirjutatud, et Maa massiga Tähe puhul oleks Schwarzshildi raadius 9 millimeetrit, niisiis nööpnõela suurune. Väga segane jutt. Õige oleks kirjutada, et Musta Singulaarsuse raadius oleks 9 mm ja Singulaarsuse Kera läbimõõt oleks 18 mm ning selle kirsisuuruse kera ruumala oleks 3 kuupsentimeetrit, kuid selle kera mass oleks sama suur kui planeedil Maa ning tihedus läheneks lõpmatusele. See näide on igatipidi jabur, sest Maa mass on ca 330 tuhat korda väiksem Päikese massist ja nii väike Kääbustäht ei saa kunagi muutuda Mustaks auguks. Seega niisugune näide tuleks Vikipeediast kustutada.
10. Vikipeedias puuduvad andmed, mitu korda on Musta augu raadius suurem Singulaarsuse raadiusest. Skemaatilisel joonisel on Musta augu raadius 11,5 korda suurem Singulaarsuse raadiusest. Väga väikeste Mustade aukude puhul niisugune suhe arvatavasti ongi. Näiteks, teadaolevalt kõige väiksema Musta augu J1650 Singulaarsuse arvutuslik raadius on 0,8 km ning kuna teadaolevalt on selle Musta augu raadius 12 km, siis on Musta augu raadius koguni 15 korda suurem Singulaarsuse raadiusest. Seda 1,6 km läbimõõduga Singulaarsset Kera ümbritseb ca 11 kilomeetri laiune Sündmuste horisont.
Kui lähtuda Vikipeedias toodud joonisest, mille kohaselt Musta augu raadius on 11,5 korda suurem Singulaarsuse raadiusest, siis peaks väga suurte Singulaarsuste, mille raadius on 300 kilomeetrit, kuid tihedus on ainult 2 miljonit tonni ühe kuupsentimeetri kohta, puhul olema Musta augu läbimõõt 3450 kilomeetrit. Singulaarsuse ümber peaks olema 3150 kilomeetri laiune Sündmuste horisont. See ei ole vist reaalne. Arvatavasti on Singulaarsuse ümber maksimaalselt 300 kilomeetri laiune Sündmuste horisont ning sel juhul oleks Musta augu raadius ainult 600 kilomeetrit, ehk oleks ainult kaks korda suurem Singulaarsuse raadiusest. Väga väikseid Musti auke on väga vähe. Seetõttu võiks Musta augu skemaatilisel joonisel olla Musta augu läbimõõt ainult ligikaudu kolm korda suurem Singulaarsuse läbimõõdust.
11. Vikipeedias võiks kirjutada, kuidas Mustasid aukusid avastatakse. Arvatavasti selgub gravitatsiooniliste arvutustega, et mingis kohas peaks asuma suure massiga Täht, mida aga ei ole näha. Gravitatsiooni jõududest lähtudes saab arvatavasti määrata ka Singulaarsuse massi. Singulaarsuse raadiust saab määrata Scharzshildi valemiga. Kuidas saab aga määrata nähtamatu Musta augu läbimõõtu? Kuidas suutsid USA täheteadlased kindlaks teha, et meist 16 tuhande valgusaasta kaugusel asuva Musta augu J1650 läbimõõt on 24 kilomeetrit?
12. Vikipeedias on kirjutatud, et kuigi Must auk ei ole nähtav, siis valguse kiirusel Musta auku langev aine tekitab elektromagnetkiirguse voo Musta augu piirkonnast ja muudab ta nähtavaks. Kui Musta augu piirkond on nähtav, miks siis teleskoobiga vaadatav Must auk ei ole nähtav? Mida on siis õhutühjas Sündmuste horisondis näha? Singulaarsus asub Musta augu välispiirkonnast niivõrd kaugel, et seda ilmselt näha ei ole.
13. Vikipeedias puuduvad andmed avastatud Mustade aukude kohta. Näiteks meist kahe miljoni valgusaasta kaugusel asuva Cassiopeia tähtkujus asub Must auk, mille Singulaarsuse mass on 24 kuni 33 korda suurem Päikese massist.
Meie kodugalaktika Linnutee keskmes, meist 27 tuhande valgusaasta kaugusel asub hiiglaslik Must auk, mille Singulaarsuse mass on neli miljonit korda suurem Päikese massist. Arvutuse kohaselt peaks selle Musta augu Singulaarsuse raadius olema 12 miljonit kilomeetrit ja läbimõõt 24 miljonit kilomeetrit. See Must auk ei saanud tekkida ühest Tähest, sest suurte Tähtede mass ei ole suurem kui 300 Päikese massi, vastasel korral Täht laguneb oma algstaadiumis. Ilmselt tekkis See Must auk vahetult pärast Suurt Pauku, Universiumi paisumise algstaadiumis, ülisuure koguse vesiniku väga kiire kokkutõmbumise tulemusena.
Vello

: Vikipeedia artiklites võib vabalt olla vigu, rääkimata sellest, et nad ei ole ammendavad. Selleks et vigu vältida, püüame artiklid varustada viidetega autoriteetsetele allikatele. Kui varustad oma parandused ja täiendused niisuguste viidetega, siis võib need sisse panna. Andres (arutelu) 20. juuli 2014, kell 15:07 (EEST)

: 1. punkti juures on küsimus selles, kas must auk on sündmuste horisondi taha jääv piirkond või singulaarsus. Andres (arutelu) 20. juuli 2014, kell 15:14 (EEST)

: Mina saan küll nii aru, et tavaliselt nimetatakse mustast auguks kogu piirkonda seespool sündmuste horisonti. Andres (arutelu) 20. juuli 2014, kell 15:28 (EEST)

: Artikli algvariant pärineb ingliskeelsest Vikipeediast. Andres (arutelu) 20. juuli 2014, kell 15:28 (EEST)

:: Ma olen ka aru saanud, et põhjusel, kuna puuduvad mudelid/matemaatilised valemid, millega teha vahet erinevatel piirkondadel sündmuste horisondi sees nimetatakse mustaks auguks kogu ala, mitte üksnes massi, mis oma gravitatsiooniga sündmuste horisondi loob.

1.Minul ei ole oma ettepanekutele viiteid autoriteetsetele allikatele kusagilt võtta, sest viimane eesti keelne Astronoomia õpik pärineb 1980ndast aastast ning selles on kirjutatud, et mustade aukude olemasolu ei ole tõestatud. Internetis on Postimehe/Elu24 toimetaja Inna-Katrin Hein artikkel, et seniavastatud Mustadest aukudest väikseima Musta augu J1650 mass on 3,8 korda väiksem Päikese massist ja läbimõõt on 24 kilomeetrit. See ei ole kahjuks autoriteetne allikas. Pealegi, Internetis on ka niisuguseid artikleid, et Must auk J1650 on peaaegu neli korda suurema massiga kui Päike. Mina ei hakka Vikipeediat muutma. Märkasin, et Sina, Andres, juba alustasid Vikipeedia muutmisega. Tee see asi lõpuni!
2.Küllap Sina, Andres, saad aru, et minu ettepanekutes on ka niisuguseid ettepanekuid, mis on arusaadavad ilma viideteta konkreetsetele allikatele. Isegi sel juhul, kui Päike ei saa mitte kunagi muutuda Mustaks auguks võib ju minu ettepanekute p.8-s toodud näide Vikipeedias ära tuua selle kohta, et kui Päikese massiga Täht muutuks Mustaks auguks, oleks Singulaarsuse raadius 3 kilomeetrit. Singulaarsuse läbimõõt oleks 6 kilomeetrit, Singulaarsuse ruumala oleks 113 kuupkilomeetrit ja Singulaarsuse tihedus oleks 18 miljardit tonni ühe kuupsentimeetri kohta. See näide on ju igal juhul parem Vikipeedias toodud näitest, et kui Maa massiga objekt (niisiis isegi Planeet?) muutuks Mustaks auguks, oleks Sündmuste horisondi suurus nõõpnõelapea suurune.
3.Lõpetuseks on mul ka kaks märkust Sinu poolt kirjutatud Vikipeedia uue algusosa kohta. Esiteks, kirjutasid, et Musta augu temperatuur on suurusjärgus miljardikud Kelvinid, seega null kraadi Celsiuse järgi. Saan aru, et Sa tahtsid kirjutada miljarditest Kelvinitest ehk sadadest miljarditest kraaditest Celsiuse järgi. Väikeste Mustade aukude temperatuur on vist isegi mitukümmend triljonit kraadi Celsiuse järgi. Teiseks, kirjutasid, et kui Mustad augud neelavad Tähti ja omavahel ühinevad, võivad tekkida ülimassiivsed Mustad augud, nagu meie kodugalaktika Linnutee keskmes olev ülimassiivne Must auk, mille mass on umbes 4,3 miljonit Päikese massi. Seega peaks Galaktika keskel olema Tähtede surnuaed.Mina ei pea seda teooriat reaalseks. Esimese, väga suurest Tähest tekkiva Musta augu mass on ainult 100 Päikese massi. See Must auk peaks neelama umbes kaheksakümmend tuhat suurt Tähte massiga umbes 50 Päikese massi. See ei ole ju võimalik. Arvan, et mingil põhjusel tõmbus Mustaks auguks kokku mingi väga suur Udukogu, kus peale vesiniku oli ka suur kogus kõikvõimalikke muid elemente. See Must auk võis enda külge tõmmata järgmise Udukogu.
Vello

: 1. Kasutada võib ka võõrkeelseid allikaid.

: 2. Viide võiks ikkagi olla. Asi pole arusaadavuses, vaid tõendatavuses.

: 3. Jutt ei ole musta augu temperatuurist, vaid sellest, millise temperatuuriga absoluutselt musta keha temperatuurile musta augu spekter vastab. Teises punktis ma ei saa argumendist aru.  Andres (arutelu) 30. juuli 2014, kell 00:27 (EEST)

Minu soovid Andresele "Must Auk" artikli muutmiseks

Lugesin kadunud S. Hawkingi raamatut "Lühikesed vastused suurtele küsimustele" ja avastasin enda jaoks uue huvitava (arvatava) tõsiasja..fakti? Mida raskem must auk, seda "külmem" ta on. Mustade aukude pinnatemperatuur on absoluutsele nullile väga lähedal. Siis on nad kõige külmemad objektid universumis? Siin ka seda külmuse-asja arutatakse.
https://astronomy.stackexchange.com/questions/26427/why-black-holes-are-extremely-cold ja YouTube-ist https://www.youtube.com/watch?v=J2BaK8Pt2iU nimelik 27. detsember 2018, kell 17:56


Arutelu:Ui

''Uid on olnud 10...20 cm.''
Mida see lause võiks tähendada? [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 22:00, 29 Jan 2005 (UTC)

Nii "kombelistel põhjustel" kui ka "lingvistilistel põhjustel" ei ütle tegelikult midagi, aga "viimane" on minu meelest täiesti kõlbmatu". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. oktoober 2007, kell 15:55 (UTC)

* käba ehk käbi ehk võrgukäbi - Käpy -  - pärit soome keelest.
Kui fi-vikis saab valmis :fi:Käpy (verkonkudontaväline), siis saab iw-sse lisada.
* inglise vaste peaks olema :en:netting-needle või :en:netting needle, mida hetkel pole
suwa 12. juuni 2009, kell 06:50 (UTC)
----
"Väikese murdesõnastiku" järgi on h(ui) vähelevinud (pigem Lääne-Eestis) ja piirits Lõuna-Eesti sõna. Enamvähem üle Eesti paistab olevat selles tähenduses levinud käbi. Pealkirjaks võiks olla viimane (kuna tal on ka tuntum tähendus, siis võrgukäbi) või kirjakeelne (samas saksapärane) võrgunõel. Ja käba on vist üldse midagi muud. 90.190.114.172 21. märts 2012, kell 14:16 (EET)

: mh, Läänemaal on meie peres kasutatud ui-d ja Virumaal piiritsat, sõnastikku pole kodutöödel vaja. suwa 21. märts 2012, kell 15:20 (EET)

:: Kodutöödel pole sõnastikku tarvis, aga selgitamaks, milline sõna paremini entsüklopeediaartikliti pealkirjaks sobib, on tast minu meelest abi. Pealkiri võiks võimalikult paljude inimeste jaoks antud nähtusega seostuda. 90.190.114.172 21. märts 2012, kell 15:34 (EET)

: Minule näiteks ei ütle ui midagi, kuigi ma väga hästi tean, mis asjaga on tegu. Kas pealkirjaks võiks olla murdesõnadest "Väikese murdesõnastiku" järgi antud tähenduses levinuim, (võrgu)käbi? 90.190.114.172 10. aprill 2012, kell 19:53 (EEST)

::Inimesi on erinevaid. Sõna "ui" on mulle ristsõnade lahendamisest tuttav, aga "võrgukäbist" kuulen esimest korda. See sõna mulle ei meeldi, see tundub eksitavana, sest ta pole ju mingi käbi ega isegi käbi moodi. Sõna "ui" ei ole eksitav. Taivo 10. aprill 2012, kell 19:56 (EEST)

::: Erinevaid jah, aga võiks valida eeldatavalt levinuima nimetuse. Miks käbi erinevaid tähendusi seostada tahad? Pealkirjaks passiks minu meelest ka võrgunõel. Aga ui on murdesõnastiku järgi kasutusel olnud vaid Muhus, Pärnu ümbruses ja veel paaris üksikus kihelkonnas. Ka teised variandid hui ja piirits on viimasest laiemalt levinud. 90.190.114.172 10. aprill 2012, kell 20:06 (EEST)

::::On arusaadav, et tundmatut käbi-sõna kohates tahad seda teiste käbidega seostada. Aga võrgunõel meeldiks mulle veelgi rohkem kui ui, sest on kõige täpsem. Taivo 10. aprill 2012, kell 21:30 (EEST)

::::: aitan siis natuke kaasa,mida minu jaoks käba -- võrgukäba tähendab ja google otsing ka aitab,palun vaadake pilte:

::::: http://www.google.com/search?tbm=isch&hl=et&q="võrgukäba"+site%3A.ee&

::::: MediaWiki omaduste tõttu tuleb terve URL kopida ...

::::: suwa 11. aprill 2012, kell 10:17 (EEST)

:::::: Käbi, mitte käba. Käba on siia arvatavasti sattunud kogemata, nagu ülapool mainitud. 90.190.114.172 11. aprill 2012, kell 10:22 (EEST)


Arutelu:Anakronism

Ei osanud linkida Ameerika kodusõda. Ei viitsi praegu otsida ka. Samuti ei tunne ma piisavalt psyhholoogiat (psyhhiaatriat), et hakata midagi peale inglisviki lõiguga: ''Some people suffer from a psychological condition called anachronistic displacement, referring to an obsessive or dysfunctional belief or claim that a person "belongs" or should properly exist in another time period, and are thus unable to deal with ordinary factors in the everyday world.'' Kui keegi oskab, aidaku. Inglisvikis on materjali veelgi, kõike ei viitsinud praegu tõlkida. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 10:25, 30 Jan 2005 (UTC)

miks on anakronism harrastuste kategooria all?--Hendrix 29. mai 2007, kell 11:01 (UTC)

Võtsin selle kategooria ära, aga nüüd ma saan aru, et see oli tingitud viimase lõigu sisust. Panen selle tagasi. Andres 29. mai 2007, kell 16:38 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.younghistorians.com/reenact/
** In Anakronism on 2012-11-16 10:01:29, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Anakronism on 2013-05-25 13:55:10, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Anakronism on 2013-06-24 00:43:19, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:43 (EEST)


Arutelu:Islami kalender

Kas mitte ajaarvamine ja kalender pole erinevad asjad? Andres 11:53, 30 Jan 2005 (UTC)
Pole päris õige väljendus vist jah. Kas "Islami kalender kajastab (või järgib vms) moslemitel kasutusel olevat ajaarvamist." oleks parem? Ulla 13:14, 30 Jan 2005 (UTC)

Arvan, et sobiks "lähtub islami ajaarvamisest". Andres 13:29, 30 Jan 2005 (UTC)
Kusjuures kogu seda kalendriasjandust on nyydseks nii palju, et selgi võiks olla omaette kategooria. Kysimus selles, kas teha "Kalender" ("Kalendrid" - osa kategooriaid on mitmuses, osa ainsuses) või laiem "Ajaarvamine". --Oop 13:41, 30 Jan 2005 (UTC)

"Kronoloogia"? Andres 13:47, 30 Jan 2005 (UTC)

: Kas geoloogiline ajaarvamine ka sellise kategooria alla kuuluma hakkab? Ilmselt pole mõtet. Siim 13:50, 30 Jan 2005 (UTC)

::Kui g.a.-st on mingi yks põhiartikkel, siis see võiks ehk olla kyll. St: mitte "Kalender", aga "Ajaarvamine" või "Kronoloogia". On ikkagi inimese ajataju oluline vorm, pealegi korralik ja systemaatiline (märksa selgem kui mõni kalender). G.a. yksikmõisteid pole ehk mõtet jah. --Oop 14:06, 30 Jan 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://wwwcgi.umr.edu/cgi-bin/cgiwrap/msaumr/hijri
** In Islami kalender on 2013-06-24 11:19:24, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Islami kalender on 2013-07-06 03:18:04, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:18 (EEST)


Arutelu:Merevaik

Tsarskoje Selos
Ma ei saa hästi sellest lingist aru. Miks peaks Tsarskoje Selo olema suunatud Puškinile. Siim 12:43, 30 Jan 2005 (UTC)

Merevaigutuba asus linnas nimega Tsarskoje Selo (välja arvatud oma eksisteerimise viimased ~15 aastat). 1937. aastast on see linn nimega Puškin (seega tuleb kõik Tsarskoje Selo alla kuuluv rääkida artiklis Puškin). Samas kasutatakse Peterburi ümbruse paleede puhul loomulikult nende algseid nimesid, eriti kunstiloolises kontekstis. (Näiteks on Petrodvoretsis (endine Peterhof) asuv palee alati olnud Petehof.) Seega on merevaigutuba seoud Tsarskoje Seloga, kuid asus linnas, mis täna kannab Puškini nime. - Urmas 13:04, 30 Jan 2005 (UTC)

: Sellist linki nagu Puškin ei saa siiski teha, sest selle nime alt otsitakse kindlasti üht teatud inimest. Peaks olema Puškin (...). Puškin peab ilmselt olema kas täpsustusleht või suunamisleheks Aleksandr Sergejevitšile. Siim 13:12, 30 Jan 2005 (UTC)

::Puškini linna artikli päisesse saab panna lingi Aleksandr Puškinile või täpsustusleheküljele. - Urmas 13:26, 30 Jan 2005 (UTC)

::: Minu arvates nii ei lähe. Ma olen kindel, et Puškini nimelisi linnu on veel ja kui ka linnu ei ole, siis igasugu muud pudipadi on kindlasti. Minu arust oleks kõige õigem kui "Puškin" oleks suunamisleheks Aleksandr Puškinile ning selle artikli päises oleks link artiklile "Puškin (täpsustus)". Siim 13:35, 30 Jan 2005 (UTC)
Ära peaks muutma väljendi "natsid". Natsid on mingi rahvuse paremäärmuslased. Kõik saksa armees sõdurid polnud sakslased ega isegi parteilased, samamoodi nagu punaarmees polnud kõik bolševikud. Selguse mõttes tuleks neid äraviijaid nimetada lihtsalt saksa armeeks. Kurikessu

Lause "Natsid on mingi rahvuse paremäärmuslased" ei ole korrektne, sest paljud paremäärmuslased ei ole natsid. Need Saksa armee sõdurid, kes polnud sakslased ega parteilased, tegutsesid ikkagi sakslaste ja parteilaste käsul, nii et ka see on nõrk argument. Siiski võib leiduda paremaid väljendeid, ainult ma pole kindel, kas "Saksa armee" parem on. Taivo 2. august 2011, kell 15:33 (EEST)

: Ehk siis Wehrmacht? Niisugune artikkelgi ju Vikis olemas. 193.40.5.245 2. august 2011, kell 16:25 (EEST)

::Kui teaks, et see oli Wehrmacht ja mitte Saksamaa tsivilistid, siis küll. Taivo 2. august 2011, kell 16:57 (EEST)

Ilmselt tuleks eri kohtades nimetatud merevaigu nimetused siia artiklisse suunata. Suktsiniidi kohta on küll mitmes vikis eraldi artikkel--Bioneer1 11. jaanuar 2012, kell 23:44 (EET)


Arutelu:Christoph Kolumbus

Mis on Kolumbuse "õige" eesnimi eesti keeles? Artikli nimes on Christoph kuid tekst algab Christopher -iga. natuke teistes vikides vaadates võib aru saada et Christopher on inglise pärane ja Christoph saksa pärane nime vorm. --TarmoK 18:28, 30 Jan 2005 (UTC)

Me oleme nii kokku leppinud, et EE-d järgides kasutame nime "Christoph". See "Christopher" oli võib-olla näpuviga. Andres 18:35, 30 Jan 2005 (UTC)
Sünniaasta osas (1451) ei ole kindel, täpsete andmete leidmisel on hõlbus muuta !Dj Capricorn 4. veebruar 2006, kell 11.32 (UTC)
legendi järgi oli kolumbus erakordselt jõhker mees.

Legende on kaks, kuldne ja must. Nendeni tuleb veel jõuda. - Melilac (arutelu) 2. august 2020, kell 09:46 (EEST)
Kui mälu ei peta siis ROGER OBSBORNE raamatus (eesti keelses)       TSIVILISATSIOON on juba juttu sellest, et Kolumbuse Ameerika avastamine oli vaid Ibeeria maade lavastus et avalikuse silmis pidulikult alustada koloniaalekspansiooni. Euroopa mereretki alustanud Portugali laevad olevat sinna varemgi tormidest aetud olnut.--Ivo Vahur 8. november 2010, kell 01:51 (EET)

Avastaja ta niikuinii olla ei saa, kuid Kolumbus oli kindlasti suur uurija + kindlasti ei saanud kellelgi Euroopas veel olla ettekujutust, mis teisel pool on. Ka see on suur tõde, et saarte koloniseerimine oli eesmärk omaette, kuigi ekspansiooni alustamisest ei saa taas juttu olla, sest jällegi - saarte (Madeira, Kanaarid, Assoorid, Roheneeme saared) koloniseerimine oli juba alanud. Suure khaani valduste koloniseerimisest ei võinud eurooplased muidugi unistadagi, nende retked Euroopasse olid liiga hiljutised, aga tõde on ka see, et hispaanlased asusid Kolumbuse leitud saari kohe koloniseerima, nii et lavastusega on paljude autorite arvates kindlasti tegemist.  - Melilac (arutelu) 2. august 2020, kell 09:46 (EEST)

Võiks ehk kaaluda Christopheri kasutamist, kuivõrd see on võrdlemisi kindlasti levinum nimekuju (arvan, et seejuures ka Eestis). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 26. mai 2021, kell 23:07 (EEST)

TEA entsüklopeedias on ka "Christoph". Kui keegi teeks ülevaate sellest, kuidas on mujal uuemates ja soliidsemates eestikeelsetes allikates, siis võiks selle põhjal vaadata. Pikne 27. mai 2021, kell 18:11 (EEST)

Suur maailma atlas -- Christoph. --WikedKentaur (arutelu) 27. mai 2021, kell 19:06 (EEST)