Arutelu:60-aastane kliimatsükkel

Arvestused näitavad, et minu poolt tehtu on minu osas piisav. Kes oskab toimetada tehku oma osa. Kes tahab ja aega leiab tehku sellest korralik artikkel, viited leiab esimesest viidatud tööst ja välislingist. Välislingis on ka graafikud.  --[[Kasutaja:Ivo Vahur|Ivo Vahur]] 13. aprill 2011, kell 09:37 (EEST)

Arvan, et isekirjastatud raamatule (Eesti ajaloo rütmid) ei sobi viidata. (Võib-olla siis kui sellele ka mitmel pool mujal on viidatud ja on ilmunud positiivseid arvustusi.) Sellistest enam hüpoteetilistest ja mitte kuigi laialt tunnustatud teooriatest võiks ehk teatud juhtudel rääkida, aga nad pole minu meelest eraldi artiklite teemad. See teine viide (Smolyanitsky et al.) on avaldamata esitlusele ja esitluses viidatud artiklis ei mainita antud teemat. 193.40.10.181 13. aprill 2011, kell 17:47 (EEST)
Artikli põhiline allikas mainib kahel korral 60-aastast kalendritsüklit, rääkides lihtsalt võimalikust seosest 60-aastase kliimatsükliga. See on esitatud kõrvalise märkusena, mingeid väiteid ega argumente pole. Võib-olla on mõtet mainida, et autor neid asju seostab. Aga ülejäänu, mis viimases artiklis on, on minu meelest ülearune. See artikkel räägib ikkagi kliimatsüklist. Andres 13. aprill 2011, kell 21:24 (EEST)
en:Wikipedia:Notability/fail. Ma saan aru, et maailmas leidub mitmesuguseid huvitavaid ja omapäraseid vaateid, mille hulka kuulub ka klimaatiline determinism, ent kui kellelegi tõepoolest reaalsus vähimatki huvi ei paku, võiks kõigepealt alustada näiteks David Icke kelmikate teooriate yksikasjalikust kirjeldamisest ja alles siis jõuda nii obskuursete parajuhtumiteni, et isegi fänn ei leia nende kohta ainsatki tõsiseltvõetavat sõltumatut allikat. Yldises arutelus oli juttu, et artikli autor väidetavalt õppivat kogemustest; see hypotees on käesoleva artikliga siiski ymber lykatud. --Oop 14. aprill 2011, kell 20:26 (EEST)

Mulle tundub, et ta siiski on õppinud ja õpib edasi.

60-aastane kliimatsükkel on kirjeldatud soliidses teadusajakirjas avaldatud artiklis. Selles artiklis on seda seostatud ka kalendritsüklitega, kuigi vaid oletuslikult ja konkreetsete väideteta. Nii et artikli seda osa ei saa pidada Vikipeedia reeglitele mittevastavaks. Tuleb küll kontrollida, kas allikartiklit on õigesti refereeritud, ning teksti toimetada.

Ülejäänud osa tekstist võtsin välja, sest sel puudub piisav seos artikli teemaga või siis on tegu originaaluurimusega.

Klimaatilist determinismi selles artiklis minu meelest otseselt pole. Andres 14. aprill 2011, kell 20:41 (EEST)

Võtsin järgneva välja.

60 aastane ajaarvamistsükkel on kasutusel alates 14s eKr Hiinas. Seda kasutatakse ka Tiibetis ja Tamilis. Samuti on Samvatsara nime all olemas ka selle pikkune India astroloogia peamine tsükkel.  (Sõna samvatsara tähendab aastat. 60 aastases tsüklis on igal aastal oma nimi. Tsükkel koosneb kolmest 20 aastasest osast: Brahma, Vishnu ja Shiva omast.)  Kas Sumeris kasutusel olnud kuuekümnendsüsteemi kasutati ka 60 aastase tsükli jaoks pole teada.
Eesti ajaloos on 60 aastase kliimatsükliga otseselt kattuvat kuuekümne aastase ja selle kordsete perioodika rütmikat täheldatud alates aastast 1160. Ivo Vahur Eesti ajaloo rütmid. Tallinn 2004
----
Nentisin arutelu alguses, et artikkel pole korralik. Lootsin asjalikku toimetamist.
Arutelu leht on jälle risustatud nii toimetamisest kõrvalehoidmisega, kui asjasse mittepuutuvaga.

See teine viide (Smolyanitsky et al.) on avaldamata esitlusele… Oli raske see Googlest välja otsida ja täpsustada?
Eelpooltoodud loogikat (otsene seos kliimaga) järgidest tuleks ju artiklist kõrvaldada ka meteoorisajud, Maa nurkkiirus ja geomagneetiline väli. Muidugi Jupiteri, Maa ja Saturni ühisrütm seada küsitavuse alla. Sest minu teada vist sellest mõjust Päikese kujule ja –tuulele viidatavas artiklis võibolla juttu polegi. Nagu oleks see ainus kättesaadav materjal. Poleks olnud äratoodud teisi allikaid koondavat artiklit poleks selle asjaga aega kulutanudki.
See, et ajaarvamistsüklid pole kliimatsüklid on iseenesest mõistetav.  Nagu eelpooltoodugi – need pole ju ka otseselt kliimarütmid. See lõik oleks vajanud teistmoodi sõnastamist, täpsustamist ja see on toimetamise asi.
Märkus viimase viite, kui mittetunnustatud allika kohta on asjakohane. Lubasin endale selle mainimist ainult seetõttu, et ajaliselt on kattuvus üks-ühene. Põhjuslikkusest pole siin mingit juttugi. Ka artikli märksõna algmääratluses – üks paljudes kliimale mõjuvatest kliimatsüklitest (PS mitte rütmidest – siselink tuleb ära parandada) ja -teguritest.

Härrased, ma võtan möödaminnes aega, et Teile ülespanna oma käe all muu hulgas töös olev materjal, mida pole minu teada veel üheski Vikis ja kohtan taas sellist “toimetamise” asendamist pedagoogitsemisega (võimalik et see on Teie põhikutsumus) ning püüdu töist arutelu viia lausa isikliku (?!) arveteõiendamise ja vaimutsemise tasemele.
Kasutan Vikit kui töövahendit ja vaheastet teistes keeltes olevatesse Vikidesse sisenemiseks kus saab korralikku materjali, viiteid ja linke. Seoses möödaminnes silmatorkavaga olen lubanud taas endale viimastel nädalatel lisada mõningaid märkuseid ja selle artikli. Kuna aga tulemused pole eriti asjalikud, on eksitavad ja aegavõtvad, tuleb siiski ka neist loobuda. Edu Teile! --Ivo Vahur 14. aprill 2011, kell 23:23 (EEST)

Ma olen artiklit toimetanud, kuid ajapuudusel pole seda lõpule viinud.

Neid asju, mida allikas olevas artiklis (või mõnes muus soliidses allikas) kliimatsükliga seostatud pole, pole põhjust ka siin mainida, sest muidu on tegu originaaluurimusega. Ma ei ole jõudnud kontrollida, kas nimetatud asjad on artiklis mainitud.

Asi pole mitte selles, et meile ei meeldi originaaluurimused, vaid selles, et need ei sobi Vikipeediasse. Mitte sellepärast, et need on meelevaldselt ära keelatud, vaid sellepärast, et muidu Vikipeedia ei saa toimida.

Nii nagu Sina ei tee autorina täiuslikku tööd, nii ka toimetajad ei tee täiuslikku tööd. Leian, et seda pole kelleltki õiglane nõuda. Vikipeedia saab sündida ainult koostöös.

Teiseks, aruteluleht on kõigile avatud, ja kui siin leidub juttu, millest pole abi, siis on parem seda ignoreerida. Andres 15. aprill 2011, kell 08:40 (EEST)


Kogu see artikkel vajaks ülekäimist.
Esmalt - nüüd on tegu Politsei-ja piirivalveameti lennusalgaga.
Pildil on siiski Agusta-Westland, mitte Agusta-Bell 139.
Lennusalga poolt opereeritavate õhusõidukite nimekiri võiks siin olla:
Let L-410UVP Turbolet - ES-PLW
Let L-410UVP Turbolet - ES-PLY
Cessna 172R Skyhawk - ES-PCO
Agusta-Westland 139 - ES-PWA
Agusta-Westland 139 - ES-PWB
Agusta-Westland 139 - ES-PWC
Enström 480B - ES-PEG
Link:
http://www.valitsus.ee/et/uudised/pressiteated/siseministeerium/27342/politsei-ja-piirivalveamet-vottis-teenistusse-kolmanda-kopteri
Pardanumbrid on võetud www-airliners.net fotodelt

Lennusalga praeguseks juhiks on Kalmer Sütt.
See on vale. Kalmer oli üle-eelmine juht.

lahkelt võib parandusi teha, ideaalis koos viitega. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. jaanuar 2020, kell 13:15 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Politsei- ja Piirivalveameti lennusalk


Arutelu:Ühisvara

Arvan, et võiks olla eraldi artikkel Abikaasade ühisvara. Andres 13. aprill 2011, kell 21:18 (EEST)

Kui keegi aega saab, siis võiks tõesti teha ka eraldi artikli. Teilolondon 16. aprill 2011, kell 14:05 (EEST)
Kui asja nimi on ühisvarad või inimkonna ühisvarad, siis ta peakski olema vastava pealkirja all. Andres 17. aprill 2011, kell 06:01 (EEST)

Olen nõus, et võiks olla ka detailsemad artiklid, aga mul endal pole aega sellesga tegeleda. Teilolondon 17. aprill 2011, kell 23:13 (EEST)

: Ei, ma mõtlen, et need selle pealkirja alla üldse ei kuulu. Andres 17. aprill 2011, kell 23:21 (EEST)

::Et mõlema väljendi kohta öeldakse lühemalt ühisvara ja tähendus sõltub kontekstist, siis minu arvates kuuluvad. Teilolondon 18. aprill 2011, kell 08:52 (EEST)

::: Ei ole nõus. Kui tähendused on erinevad, siis peaksid olema ka eraldi artiklid. Andres 14. mai 2011, kell 18:58 (EEST)

märksõna ühisvarad suunab siia, ent eksisteerib veel liitmata arutelu:ühisvarad--Estopedist1 (arutelu) 8. august 2019, kell 17:14 (EEST)


Kasutaja arutelu:Flying Saucer/Arhiiv1

Tere tulemast Vikipeediasse, Flying Saucer! Andres 3. aprill 2006, kell 16.31 (UTC)
Ole hea tutvu järgmise lehega: Vikipeedia:Vikiprojekt kalender - Ahsoous 11. mai 2006, kell 10.44 (UTC)

Kategooriat "Vana-Vene" ei tohiks panna automaatselt kõikidele piirkondadele, mille nimes on 'vene'. Vana-Vene periood lõppes mongolite vallutustega 13. sajandi alguses. Enne kategooria lisamist tuleks (soovitavalt allikatest, mis asjaga kursis - vene, valgevene, ukraina ja ka eesti nõukogude) üle kontrollida, kas üht või teist regiooni ka Vana-Vene perioodil eristati või kujunes-kinnistus nimi piirkonnale hiljem. - Urmas 30. mai 2006, kell 14.34 (UTC)

Tere! Oled aktiivselt kategoriseerimas, ehk viitsid teinepäev käe külge panna Kategooriate vikiprojektile ja kirjutada näiteks sinna millest lähtudes kategoriseerid artikleid ja kategooriad, sedasi on teistel ka lihtsam ülevaadet saada kategooriatest ja järgida samu põhimõtteid Jõudu! --TarmoK 30. juuni 2006, kell 12.19 (UTC)

Ole nüüd hea inimene ja selgitad ehk ka teistele seda kategoriseerimist, mis mõttega lood kategoriaid kus on vaid üks artikkel? Kategooriaid ei maksa tekkitada kategooriate pärast vaid selleks et nende abil oleks lihtsam artikleid leida, mitte klikkida 10 korda et artiklini jõuda ... eeldades et seda teab kuhu alla see artikkel võib kuuluda. --TarmoK 26. juuli 2006, kell 21.06 (UTC)

:Tähelepanek. Kui lood kategooria nt Narva, siis tuleb kustutada kategooria Eesti linnad, sest Narvast on saanud Eesti linnade alamkategooria. Sel juhul on tegu topeltkategoriseerimisega. --Mona 27. juuli 2006, kell 10.27 (UTC)
----
Kategooria "Pihkvamaa" oli selleks, et sinna alla saaks panna asju, mis mahuvad vene keeles mõista Псковщина raamesse ega oleks kuivalt seotud Pihkva oblasti praeguste halduspiiridega. Pihkva oblast  kui selline on loomulikult ka osa Pihkvamaast. - Urmas 12. november 2006, kell 09:54 (UTC)

ma linkisin märksõna Pihkvamaa, et see vana sisukas arutelu üles leida--Estopedist1 (arutelu) 28. detsember 2015, kell 00:19 (EET)
----
Eesti külade artikli kirjutamisel mõjub minu meelest visuaalselt paremini, kui peale üldandmete tabelit seda reavahet ei jäta, muidu on see teksti algus nagu imelikult "keskel" (nt parandasin Naissaare artiklis, et näha)--Dj Capricorn 19. detsember 2006, kell 17:05 (UTC)

Vastupidi. Justnimelt tuleb reavahe jätta, et oleks lihtsam üles leida kus algab tekst ja lõpeb mall. Sama ka kategooriate, intervikilinkide jms. Siim 19. detsember 2006, kell 17:21 (UTC)

: Seda küll, et reavahe jättes on lihtsam üles leida ja enamasti tulekski niiviisi talitada. Kuid praegusel juhul kas mitte artikli väljanägemine pole tähtsam redigeerimisakna väljanägemisest. Flying Saucer 20. detsember 2006, kell 11:43 (UTC)

:: Ma ei arvestanud antud juhul sellega. Kui artikli väljanägemine muutub selliseks, et tekst algab madalamalt kui mall, siis on vast tõesti parem tühja rida mitte jätta. Siim 20. detsember 2006, kell 12:34 (UTC)


Arutelu:Aiolos

Panen ette jätta see pealkiri tuultejumalale.
Lingid tuleb korda teha. Andres 17. aprill 2011, kell 09:52 (EEST)

* http://www.kalapeedia.ee/aiolos.html


See ei ole sobiv pealkiri. --Metsavend 18. aprill 2011, kell 21:40 (EEST)
Varem viisid need pildi lisamisega tekkinud galerii lingid kategooriale (mida nagu tegelikult polnud olemas?), enam ei vii. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 6. september 2011, kell 06:05 (EEST)

Kui pilt on laaditud üles 1.oktoobril või hiljem, kas on vaja seda sinna panna? [[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 2. oktoober 2011, kell 12:03 (EEST)

Praegusel pildil on hoopis silmakliiniku hoone, hilisem ehitis (hetkel täpset valmimisaastat ei tea). Kirurgiaosakond on selle kõrval. --Kyesiilike (arutelu) 9. september 2014, kell 17:44 (EEST)

Aitäh märkamast. Parandasin. Pikne 12. september 2014, kell 22:03 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Kultuuripärand/Tallinna ajaloomälestised ja ehitismälestised


Kasutaja arutelu:Tönu Eevere

Kasutaja arutelu leht on suhtlemiseks teiste kasutajatega. Vaata [[Vikipeedia:Arutelulehekülg]]. Kui soovid teha endale liivakasti, siis tee kasutaja alamlehekülg näiteks "Kasutaja:Tönu Eevere/Liivakast" või [[Vikipeedia:Liivakast]]i vastavast lingist. --[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] ([[Kasutaja arutelu:Tiuks|arutelu]]) 31. jaanuar 2013, kell 20:26 (EET)

Hulgateoreetilise Valikuaksioomi rakendamine
LIIKUMISTEISENDUSTELE.
Viited:
1. VALIKUAKSIOOM.
Allikas: Vikipeedia; Kategooria: hulgateooria. (*)
2. N. BOURBAKI
"Esimene raamat. HULGATEOORIA" (vene k.) (**)
3. Paul Kard
"Relatiivsusteooria peajooned" Tallinn "Valgus" 1980(***)                                           4. O.Silde
"Relatiivsusteooria pöhiküsimusi geomeetria valguses", "Valgus", Tallinn, 1974 , lk. 60. joonis 15, valem (11.19) (****)
SISSEJUHATUS.
Mis asi on liikumine?
Algselt tuleb vaatluse alla vötta olemasolu küsimus.
VALIKU AKSIOOMI SISU
1) Niinimetatud elemendi "valikul" hulgas(t) - ei ole tegelikkuses mitte midagi ühist VALIKUAKSIOOMIGA! (***, lk.339.)
Hulga elemendi "valik" - on vaid könemaneer, ja köikjal, kus seda järgitakse, kasutatakse tegelikult abikonstandi meetodit,mis tugineb köige elementaarsematele loogilistele reeglitele (kuhu ei kuulu märk "tau").
Göedel töendas, et hulgateooria - ei ole ammenduv - kuid näitas ka ühemötteliselt, et hulgateoreetilised mudelid (ZF vöi ZFC), ilma vöi koos Valikuaksioomiga - on vastuoludeta.
Intuitiivselt avaldub Valiku aksioom MITTE VABADUSES "VALIDA" mingi element hulgast, KUIVÖRD JA AINULT - NÖUDES: ANTUD SIDEME-SEOSEGA ELEMENDI ja seosefunktsiooni enda OLEMASOLUS!
Loeme (***, lk.377):
10. Olgu R{x,y}- vastavate üldiste elementide (x - E-st ja y - F-st) mingi vastavus.
Kehtib kahe järgneva lause vaheline ekvivalentsus:
   "milline ka poleks x, eksisteerib selline y, et R{X,Y}"
ja
   "eksisteerib selline hulga E teisendus f hulka F, et
                               mistahes x jaöks on R{x,y}".
Valiku aksioom on lause, mis on ekvivalentne lausele:
"Kui igale indeksile i hulgast I vastav X(i) erineb nullist, siis erineb nullist ka nende ristkorrutis pr(i)."
Eestikeelsena (vabas köneviisis) vöib rääkida:
"kui hulgad E ja F on mittetühjad, siis on vöimalik näidata mingi vastavus-seos nende hulkade vahel". Keeleliselt on sobiv ka: eksisteerima = olemasolu.
INERTSIAALSÜSTEEMID - AEGRUUMILISTE HULKADENA.
Olgu meil mingi ruum "aktuaalses löpmatuses": "ulatuvuses, mis on meile möödetav" mingil kindlal kiirusel c, mida nimetame Signaaliks.
"Vahemaad" selles ruumis avalduvad niisiis suurustena (ct).
Sellises ruumis olgu mistahes liikumisolekus kehad.
Eristame määratud seosesidemega (intuitiivselt: valime!) köigist neist kehadest (vähemalt) kaks keha, mis omavahel ei liigu (liikumisena vaatleme köige lihtsamat: ühtlast sirgjoonelit liikumist). Füüsikaline relatiivsusprintsiip väidab, et me vöime "paigutuda" (kujutleda end asumas) Vaatlejana ühel neist kehadest, koos "vöimega edastada ja saada tagasisidet signaaliga c". Kui me nüüd vaatleme neid, omavahel liikumatuid, kehi hulgana E, siis koos Vaatlejaga, kes määratleb enda ja teise keha asukoha kui ct, ning esitab selle Cartesiuse ristkoordinaadistikus - saame inertsiaalsüsteemi, selle harjumuspärases möttes.
Selles inertsiaalsüsteemis vöime vaadelda teisi kehi (vähemalt kaht, omavahel liikumatut), mida vöime samuti seostada (teisese) inertsiaalsüsteemiga F, milles oleksid samuti ruumilised vahemaad möödetud signaaliga c.
On kerge näha, et nüüd saame määratleda ka inertsiaalsüsteemide E ja F omavahelise kiiruse v: kui mistahes kahe olemasoleva keha A ja B omavahelist kiirust v (A kuulugu hulka E, B - vastavalt hulka F), kasutamaks Galilei teisendusi, sihil v.
Eelnev, inertsiaalsüsteemide, määratlus oli vajalik nii reaalsete (mittetühjade) in.-süsteemide kui ka valiku aksioomi rakendamiseks.
Tösi, see eitab kategooriliselt nn. ER (erirelatiivsusteooria) I. pöhipostulaati - tühjade inertsiaalsüsteemidega opereerimist, kuid on alljärnevas hädavajalik, "möötmaks" töepoolest liikuva F dimensioone, vörreldes paigaloleva E-ga. Ainus autorile kättesaadav "mötteline katse" ongi tehtud O.Silde poolt. "Kahjuks" on O.Silde juba "teisenduse ära teinud" - ja sobitab sellist "möötmist" eelnevalt leitud "aja relatiivsusse". //Trükitehnilistel kaalutlustel: tähistame Lorentz-faktorit kui L, selle pöördteisendust kui k = 1/L.//
Siis töepoolest "liikuva rongi" ristmööde avaldub kujul (11.19):
ct`= k(ct). Kuid möistetuna "ainult ruumiliselt, mitte ajaliselt!".
SIGNAALI KIIRUSE ABSOLUUTSUSEST ERI INERTSIAALSÜSTEEMIDES.
 (ER II. pöhipostulaat).
Mistahes kindla kiirusega signaal, millega on möödistatud üks inertsiaalsüsteem - säilitab oma kiiruse ka mistahes teises inertsiaalsüsteemis.
See lihtsalt on nii, nagu ikka matemaatilise objektidega, millega me ei oska ega tahagi midagi ette vötta. Näiteks kehtib see ju ka relatiivse kiiruse v enda kohta ( E ja F vaheline kiirus).
Siinjuures vaatlemegi, näitena, kaht raudteejaama A ja B, mille vahemaa on möödistanud kiirrong, kiirusel c, kui (ct).
Väljugu alghetkel A-st kiirrong ja B-st kaubarong, mingil kiirusel v. Galilei teisendused kiiruse v (ja telje x) sihil avalduvad: x = ct; x`= ct - vt;
1. küsimus: mis on selle teisenduse funktsioon? f(ct) = ct(1 - v/c).
2. küsimus: millal saab kiirrong kaubarongi kätte? kui g = 1/f, ssis vastus on: g(ct) = ct/(1 - v/c).
Samane arutlus, kui Achilleuse ja kilpkonnaga!
GALILEI LIIKUMISTEISENDUSTE ÜLDKUJU.
Ühtlase sirgjoonelise liikumise trajektoori all me möistame möttelist sirget, millele iga liikuv objekt "jätab igal ajahetkel sellele sirgele mingi "jälje"".
Vörrelda saaksime möttelist katset, mil kaks keha (A ja B) asuvad nö. raadiusvektoril AB, r = ct, ning mingil alghetkel B (näiteks piljardikuul) saab pörkel liikumis-kiiruse v. On selge, et esialgne "jälg" (liikunud piljardikuul) jäi samasse kohta; kus aga asub sel alghetkel liikuma hakanud kuul? Selleks tulebki meil anda nii liikumisteisenduse funktsioon f kui ka selle pöördfunktsioon g. Esitame need:
r = ct; x = ctcosa; y = ctsina;
r`= ct - vtcosa; x`= ctcosa - vt; y`= y/L = ky;
Selle üle vöib vaielda, vöib diskuteerida (PEAB DISKUTEERIMA!), kuid eitada seda ei olegi nii lihtne.
JÄRELDUSED.
Kahjatsusega peab nentima, et austatud Paul Kard - ei läinud oma arutlusis kaugemele kui oma raamatu köige löpus vaid valemeile: (33.3); (33.6); ja (33.9); viidates samas ühemötteliselt seose (33.3) muutumist, pärast teatud piirkiirust (nurka) (33.9) Doppleri ristefekti määravusest (kui teist järku suurus!) - andmaks Hubble`i nn. punanihke.

KAKS ASJAKOHAST TEESI.
ZENONI APOORIA.
Achilleus, joostes kiirusel c - ei saa kunagi kätte kilpkonna, kes ronib samas suunas kiirusel v, v < c.
VALIKU AKSIOOM.
Kahel mittetühjal hulgal saab alati esitada vastavusseose, mis on oma olemuselt seosed nende hulkade liikmete vahel. (Kui "seoseks" on kahe inertsiaalsüsteemi vahelise relatiivse liikumise kiirus, siis see kiirus määrab ka IS-de omavahelise kiiruse. Näiteks kui see kiirus on 0, siis on seoseks nn. automorfism - ühe ja sama hulga elementide "ümberpaigutus".)
GALILEI TEISENDUSED.
Nimelt Zenoni apooriate vastu andis Galilei oma teisendused, kaasaegsel kujul: x`= x - vt; y`= y;
Siit on otseselt näha: Galilei jaoks OLI RUUM MÖÖDETUD, KIIRUSE v SIHIL, mille järgi oli orienteeritud ka sellesse ruumi "kujuteldav" Cartesiuse ristkoordinaadistik ja mille dimensioonid määras KIIRUSEGA v LIIKUV VAATLEJA. (Kui v avaldus km/sek, siis oli ka x dimensiooniks - kilomeeter.)
GALILEI TEISENDUSED AEGRUUMIS.
Lihtne on vaadelda "aegruumi", mis on eelnevalt juba "ära möödistatud" (samades möötühikuis kui v ):
x = ct; x`= ct - vt;
Funktsionaalselt: f(ct) = ct(1 - v/c).
Selline kirjutusviis määrab üheselt relatiivse kiiruse v, aegruumis {ct}.
KÜSIMUS "JÄRELEJÖUDMISEST" - TAANDUB PÖÖRDFUNKTSIOONI g = 1/f OTSINGUKS: g(ct)=ct/(1-v/c).
JÄRELDUS: AEGRUUMI MÄÄRAB ÜHESELT KIIRUS c, MIDA NIMETAME SIGNAALIKS. (Pole oluline, kas c on Achilleuse, kiirrongi vöi valguse levikiirus!)
AEGRUUMI "VALIKU AKSIOOMI" - eestikeelne tähendus:
Bourbac`i "Hulgateooria" (vene k.) HOIATAB: Valiku aksioomi tõlgendamise eest, justnagu me saaksime alati mingist hulgast "välja valida mistahes selle hulga elemendi"?! SEE EI OLE NII!
KUID Valiku aksioom väidab ühemõtteliselt:
NIIPEA KUI MEIL ON ESITATUD (OLEMASOLEV) SEOS VAADELDAVAS HULGAS - ON MEIL VÕIMALUS NÄIDATA NIMELT NEED ELEMENDID, MIS "ALLUVAD" SELLELE SEOSELE; kusjuures seose olemasolust järeldub ka selliste elementide olemasolu, mis on sellises seoses.
NII ET: Valiku" aksioomi nimetusel ON mõte, sest me saame "teha valiku" nö. "mingi kindla seosega seotud - võrreldavate elementide" - ja "võrreldamatute" vahel (mis ei ole asjassepuutuvad sellises seoses).
Selline tõlgendus lubab meil arutleda näiteks struktuurides, milles osa elemente on võrreldavad, osa mitte - ja arutleda juba selle seosega määratletud OSAHULGAS.
Существование как соотношение двух элементов в движении .
Два определения , основные для интуитивного обсуждения движения , которые интерпретируем из книги H. БУРБАКИ , “ТЕОРИЯ МНОЖЕСТВ “, изд .”МИР “,Москва  1965., Сводка  результатов :
1.)*  Если f  _ взаимно однозначное отображение множества  Е  на  F , соотношение
y = f (x ) не только функционально  по  y , но также функционально по  x . Как функциональное по  х  соотношение, оно определяет взаимно однозначное отображение множества  F  на  Е , назõваемое отображением , обратнõм к  f .
   Заметим, šто распространение отображения, обратного  к  f , совпадает c обратнõм распространением отображения  f .
Пусть  g  - отображение, обратное к  f ; соотношения  “у =f (x )”  и  “x =g (y )” эквивалентно; отображение, обратное к  g , есть  f . )* (Стр. 362.)*
2.)*  Пусть  R {x, y } _ соотношение между обстсим элементом  с множества  E  и обстсим элементом  y  множества  F . Имеет место эквивалентность между следующими двумя предложениями :
      “каково бõ ни бõло  x , существует такое  y , что  R {x, y }”
и
      “существует такое отображение  f  множества  E  в  F ,
                 цто для всякого  x  R {x, f (x )}”.
Утверждение об этой эквивалентности назõвается аксиомой вõбора (или аксиомой Цермело ).
)* (Стр. 377.)

Viid:
"Füüsika entsüklopeetiline sönaraamat" (vene k.)Moskva, "Sovetskaja entsüklopedija", 1984, lk. 869.joonis 1., seosed (7) ja (8). (*****)
EKSTREEMSUSE VÖLUD.
Eelnevalt juba könelesin "teisenduste mugandamisest" O.Silde poolt, risti liikumiskiirusega v. Samas kui viitasin Paul Kardi pöhjapanevale postulaadile: Doppleri ristefekti, kui Hubble`i punanihke - ainumääravusele - PÄRAST TEATUD PIIRKIIRUSI vöi -NURKI.
O. Silde vaid "kujutleb "tühje peegleid" - höljuvaina nn. Einsteini Rongis" - kuid hädavajalik on meenutada: elektronide ("aeglaste"!) kinemaatikateooria oli loodud juba 1905-ndal aastal!
Sönaraamatuist on näha, et nimelt Einstein mölgutas "möttelises katses" 1905 - erinevate keskkondade peegeldusseaduste üle: piirkiirustest lähtuvalt.(******)
Vastavate SEOSTE "LÄHEDUS" - SUNNIB MEID ARUTLEMA ÜHTSUSTEOORIA VÖIMALIKKUSEST.
LEPPIGEM "ARUSAAMATUGA": ELEKTRON TEAB TÄPSELT, MIDA ON VAJA "NÄIDATA", ET KAOKSID TEMA LIIKUMISEST TEKKIDA VÖIVAD EFEKTID!
Lisame:
1) "Paul Kardi kriteeriumi" kas siis kujul: f(ct) = ky; või w' = kw;
See näitab et "teatud kiirustest alates" - saab Doppleri ristefekt ainumääravaks "pärast kriteeriumi" - ja seda võib vaadelda kui Punanihet, võrdelist kaugusega ct.
2) "Terrell pööre" näitab tasapindade xy ja xz "efemeerset homoteetsust, teguriga k" (Hamilton Carteri sõnastuses).
See näitab, et tegur k - määrab koheselt "pöörlemise orientatsiooni "k või (-k)" kuid näitab ühtlasi osakese nii "ruumilis-trajektoorilist tllrlemist kui ka Spinnina pöörlemist - samuti kinmdlas orientatsioonis.
Seega: "Tõenäosuslik e asukoht" - on tema "mitteasumine sirgel".

Viide: "Ürgveidrus: kas varajasel..." DELFI, Forte.
Teadlased püüavad ikka ja jälle "tölgitseda" seda "veidrust", et relatiivses liikumises osake (ka ja nimelt see kurikuulus "aeglane elektron e)"käitub" selliselt, et "kaoksid liikumisest tekkida vöivad efektid" (Lorentz-Poincare`1905.a.). Loodi suisa terve teadusharu: kvantfüüsika, kuid ikka ja jälle takerdutakse ER pöhipostulaatidesse, kui heuristilisusse (teisi arusaamu keelavasse!?).
Aastal 1905.loodud e kinemaatika - eirab "ettemääratust" - ja väidab: kiirusest v tekkiv ruumi risthomoteetsus ONGI sellepärast (+,-) -märgiline, et näidata osakese enda "kokkusurutust" - ja samas "hajutatust" - "ÜMBRUSELE".
Kuid mitte ainult: samaselt muutub ka e trajektoor - töenäosuslikult "lähemale Vaatlejale", olgu siis y- ja z-telgede positiivses vöi negatiivses ruumis. Näiteks "torus" (vrdl. nn. kiirendeid!) "hajub e trajektoor ühtlaselt", sest Vaatleja asub kustahes kohas "toruseinal".
Siinjuures tulebki tunnistada Einsteini ettenägelikkust, kes andis (koos ER loomisega!) ka möttelise katse "piirkiirusest/-nurgast" - pärast mida peegelpind peegeldab signaali ainult piki peegli normaali. Selle abil ON kindlakstehtud nö. "signaali energia-vöimendus", kuid seni pole olnud vastavat "peeglit". Nüüd aga on ju osakeste pörgutid, milles liikuvate osakeste-kimpude esifronti SAAB vaadelda kui peegelpinda. Kasutagem seda! Olgu kas siis "torust" kiiratava "signaali" vöi osakeste-kimbu enda vöimsuse suurendamiseks.
RUUMILISTE LIIKUMISTEISENDUSTE OTSTARBEKUSEST.
Galilei teisendused (kiiruse v sihil) ja üldisemad Liikumisteisendused,
kujul f(ct) = ct(1 - (v/c)cosa), niikui selle pöördteisenduski g(ct) - on RUUMILISED TEISENDUSED! NEED EI SISALDA AEGA, KUIVÖRD NÄITAVAD VAADELDAVA RUUMIVAHEMIKU SIGNAALIGA c LÄBIMISE AEGA.
Näiteks vaatleme signaali c = 30km/s ja kiirust v = 10km/s, siis ju Galilei teisendused saavad kuju: f(30km) = 30(1 - 1/3)(km/s)s = 20km.
Samas saab küsida SÜNDMUST (Minkowski maailma möttes): millal saab signaal c kätte kiirusega v liikuva objekti, kui nende alghetkeline vahemaa on ct? Näitame:
g(ct) = 30/(1 - (v/c)cosa) = 45km.
SELLINE "VIGA" [ r = ct; r`= ct`;] - ON ARUTLUSE VIGA, MILLEGA "TEISENDATAKSE" MEILE ETTEANTUD SIGNAALI ENNAST!? MITTE AGA RUUMILIST VAHEMIKKU.
Matemaatiline OTSTARBEKUSE PRINTSIIP - EI LUBA "KEERULISEMAT LAHENDIT". Mudel, mis kirjeldab vaid kahe (tasapinnal ühe!) dimensiooni ruumilist homoteetsust - on "lihtsam", möistuspärasem - ja seega ainuvöimalik, selline mis säilitab ABSOLUUTSE AJA JA EUKLEIDILISE RUUMI.
----
Vikipeedia lugegu antud mudelit: kui juba 1905.ndal aastal Teadlaste LORENTZ-FITZGERALDI ja POINCARE`esitatut! "Elektroni kinemaatikateooriat".
Esitatud järelmid - ON suvalised, aidates lugejat vaid seostuda maailmavaateliselt vaadeldavaga.

Relatiivse liikumise ühilduvusest osake/laine vaatlusel.

Alljärgnevas kasutan 2 allikat:
1. "Füüsikaline entsüklopeediline sõnaraamat", Moskva, "Nõukogude entsüklopeedia", 1984, lk.869-870., "Peegeldus ja valguse murdumine liikuvate keskkondade piiril". /Minu tõlkes/
  - Eralduspiiri lähenemisel valguskiirele-signaalile peegeldub valgus piki eralduspiiri normaali - protsessis, milles kiirus v läheneb valguse kiirusele, isegi kui saadetud signaali ja peegelpinna vaheline nurk läheneb nullile (nn. libisev kiir). -
  - Kui keskkondade kiirused mõlemal pool piiri on paralleelsed eralduspiiri tasapinnaga, kaasneb peegeldunud laine-tasapinna polarisatsiooni pöördega, kusjuures pöördenurk on võrdeline liikuvate keskkondade relatiivse kiirusega. -
  - Taustsüsteemis, milles eralduspiir paigal on, on piirtingimused samad kui liikumatute kehade elektrodünaamikas. -
  - Liikuvalt piirilt peegeldunud lainesageduse muudu järgi saab määrata eralduspiiri liikumise kiiruse. On tehtud ettepanek selle efekti ärakasutamiseks elektromagnetlainete sageduse suurendamiseks, kasutades selleks, näiteks, kiirendatud plasma-kogumit. Eksperiment on kinnitanud seda võimalust, kuid esialgul on saavutatud efekt väike. -
2. Paul Kard "relatiivsusteooria peajooned", Tallinn "valgus" 1980, § 33 Doppleri efekt, lk.141-142, Joonis 32.
Paul Kard`i järgi, Joonis 32, lk. 141, saame teada:
Valgussignaali (laine)sagedus on signaali nö. seisusüsteemis w(0) - kui "omasagedus" (mis igas inertsiaalsüsteemis eraldi - on konstantne. Mingil kiirusel v liikuvas süsteemis on aga see sagedus üldiselt sõltuv valemi (33.3)kohaselt; "lähenemisel" niisiis valemiga (33.4), "eemaldumisel" (33.5) ja kui valgusallikas ei lähene ega kaugene, siis kehtib valem (33.6). Viimast nimetatakse Doppleri ristefektiks, eelnevaid - pikiefektiks.
  - Valemitest (33.4) ja (33.5) nähtub, et pikiefekt on kas positiivne (w > w(0)) või negatiivne (w < w(0) olenevalt sellest, kas valgusallikas läheneb või eemaldub temast. Ristefekt on aga, nagu nähtub valemist (33.6), alati negatiivne. ... Siit näeme, et pikiefekt on lineaarne ehk esimest järku efekt v/c suhtes, kuna ristefekt on teist järku efekt. Et v<<c puhul on ka vv/cc << v/c, järeldubki siit, et ristefekt on palju väiksem. Kui aga v on võrreldav valguse kiirusega, swiis on ristefekt võrreldav pikiefektiga.   Tänu ristyefektile on üldjuhul võimalik negatiivne efekt mitte ainult valgusallika eemaldumise, vaid ka lähenemise puhul, kui kiirus on küllalt suur ja nurk a ei ole liiga väike. Igale kiiruse v väärtusele vastab teatud piirnurk, s.o. niisugune nurga a väärtus, millest väiksemate nurkade puhul on efekt positiivne ja suuremate puhul negatiivne. Tähistame piirnurga a(0).Selle leidmiseks võtame w = w(0), nii et: ruutjuur(hulkliikmest 1 - vv/cc) = 1 - (v/c)cos[a(0)]. Vastav valem on (33.9). -
Einsteini peegelduskatse kaasaegne interpretatsioon Liikumisteisendustega.
Tähistame: /*/{hulkliige} - kui "ruutjuur avaldisest" ja kirjutame välja nn. Lorentz-faktori L.
k = 1/L = /*/{1 - vv/cc}. Nüüd saame esitada võrreldavalt üldised nii Lorentz- kui ka Liikumisteisendused.
Relatiivne kiirus v aegruumis: r = ct; x = ct cosa; y = ct sina;
Lorentz-teisendused:  r`= ct[(1 - (v/c)cosa)L]; x`= ct(cosa - v/c)L]; y`= y; z`= z.       (1)
Liikumisteisendused:  r*=  ct[1 - (v/c)cosa] ; x* = ct(cosa - v/c);   y*= ky; z*= kz;     (2)
Funktsionaalselt: Olgu f(ct) = ct[1 - (v/c)cosa]; siis r* = f(ct); r`= L f(ct).           (3)
Järelduste samasus.
Valguse aberratsioon:
cosa`= cosa* = cosa`/ r` = cosa`/ r` = (cosa - v/c)/[1 - (v/c)cosa];                      (4)
sina`= sina* = sina`/ r` = sina`/ r` =  k sina / [1 - (v/c)cosa];                         (5)
Doppleri efekt:
Doppleri efekti üldvalem avaldub omasageduse w(0) ja relatiivse signaali sageduse kaudu analoogselt sina teisenemisega, seosest (5): w = k w(0)/ [1 - (v/c)cosa];                 (6)
Doppleri ristefekti seos on samane kui y ja z teisendused: w = k w(0).                    (7)
Intuitiivne järelmite sarnastamine
Keeleliselt arutledes võime vaadelda aeglase elektroni "trajektoori sõltuvust Vaatlejast", tema "olulisusest" ja kaugusest e trajektoorile - kui e trajektoori "tõenäosuslikkust". See, et e "ületab" tema ette asetatud mehaanilisi või elektromagnetilisi tõkkeid, "esinedes" pärast tõket justkui "leidlainetusena" - saab seletada e "tõenäosusliku trajektoorikimbu" suurema hajutatusega mingist talle "loomuomasest trajektoorist" (mille tõenäosus antud Vaatleja suhtes on kõige suurem). Kui praegu sõnastataksegi ju seda leidlainet, kui "e tõkkest läbimise tõenäosuslainena" - siis "Meie Mudelis" - on see kui lihtsalt "trajektoori tõenäosuskimbu" hõredus, selle välisäärtel.
Keelelise mudelina saab ju seletada sedasi ka elektrivoolu (elektronide liikumise) "soovimatust" püsida juhtme keskmes (otstarbekaim ongi ju nö. torujuhe, sest e niikuinii ei taha püsida selle sees). Lisaks võib ju vaadelda ka elektrivoolu poolt tekitatavat elektromagnetvälja levikut ümber juhtme: kui e "vastuhakku" - tema suletusele juhtmes!?
Ise olen, omavahelistes diskussioonides, kasutanud Lorentz-teisenduste kritiseerimiseks nimelt seda, et Lorentz mõõtis elektrivoolu kiiruseks c - juhis (kulgliikumisega võrreldes ülimalt piiratud ristlõikega trajektooril) - mis ei andnud talle võimalustki kaaluda e liikumise ristkomponente.
Lorentz-teisenduste ja Galilei liikumisteisenduse funktsioonide f ja g intuitiivsed erinevused.
Olgu meil mingi Vaatleja Aktuaalses lõpmatuses (ruumis, mis meid huvitab - milles me saame signaale või mida me saame mõõdistada, valguse kiirusel c).
Erirelatiivsusteooria Lorentz-teisendused vaatlevad selle vaatleja V jaoks kaht relatiivses kiiruses olevat inertsiaalsüsteemi E ja F,kusjuures: E ={x;y;z}> F ={x`={[x-vtcosa]L;y`=y}}.
Galilei ruumiteisendused avalduvad aga: E > F*; F*= {(x-vtcosa); y*= ky;}.
On ilmne, et kuna k = 1/L, siis kF = F*; või siis LF* = F. Teisenenud ruumid on võrdelised. (Tehtaval joonisel oleksid teisenenud koordinaadid nö. sarnaste kolmnurkade tipud.)
Intuitiivselt tähendab Lorentz-teisenduste mudel kaht relatiivset ruumi, mis nihkuvad teineteise suhtes piki kiiruse v sihti, ristkaugus Vaatlejast V pole oluline. Galilei ruumiteisendused eristavad ristsihilist kaugust Vaatlejast V, andes seose y`= ky, mis vastab täpselt Doppleri ristefektile - ja Hubble`i punanihkele, pärast teatud relativistlikke kiirusi v (või pärast teatud kaugusi y.

Peegelduskatse (Einstein, 1905) ühildamine Erirelatiivsusteooria Doppleri ristefektile.

Galilei relatiivsusprintsiip.
Ühtlasel sirgjoonelisel translatoorsel liikumisel väidab Galilei relatiivsusprintsiip: kahest olemasolevast kehast A ja B, omavahelisel relatiivsel kiirusel v, võime "valida" ükskõik kumma keha Vaatlejaks, paigutades sellesse (mõttelise) Cartesiuse ristkoordinaadistiku, alguspunktiga O(A) ja x-telje piki kiiruse v sihti. Kui me oleme selliselt "sidunud" oma taustsüsteemidega mõlemad kehad - määratleme sellega 2 inertsiaalsüsteemi O(A) ja O(B), mis erinevad teineteisest ainult vastandlike orientatsioonidega - Absoluutses Ruumis AR.
Selline liikumise mudel eeldab, et kehadel A ja B - on "võime mõõdistada loodud inertsiaalsüsteeme mingi signaaliga kiirusel c>v ".
Inertsiaalsüsteemide O(A) ja O(B) samaväärsusest tuleneb: signaali c ja relatiivse liikumise v kiirused (niikui mistahes meile etteantud kiirused u) - on muutumatud (mõõtmisel) oma suuruselt eraldi inertsiaalsüsteemides (endis).
Eelnevast järeldub: kõigi mehhaanika-seaduste samasus - eraldi kõigis inertsiaalsüsteemides.
Absoluutse Ruumi olemasolust kehade ja signaali levikul.
(*)"Füüsikaline entsüklopeediline sõnaraamat" (vene k.) Moskva, "Nõukogude entsüklopeedia" 1984, lk. 509:
"Ebaõnnestumiste [liikumise tuvastamise katseil "eetri" suhtes] seletust otsiti, alates prantsuse füüsikust O.Ž.Frenellist, dünaamikas: kasutades konkreetseid dünaamikaseadusi, mis on formuleeritud eetri paigaloleku-süsteemis, näidati, et antud kehade süsteemis efektid, mis on seotud  liikumisega eetri suhtes, kompenseeruvad. See programm leidis tyuntud lõpetatuse hollandi füüsiku Lorentz`i ja prantsuse matemaatiku Poincare`töödes (1904-05), kus oli näidatud, et kui võtta omaks lorentz-variant elektronide elektrodünaamikast ja Poincare` poolt pakutud elektroni mudel, milles elektron "surutakse kokku" eetri poolt tekitatavast alalisest survest/rõhust, siis kompensatsioon saab olema täpne ja relatiivsusprintsiip, mõistetav kui võimatus leida/näidata liikumist eetri suhtes, täidetakse." /Minu tõlge/
Lühemalt: "aeglased elektronid" (mitterelativistlikud) liiguvad täpselt niiviisi, et ei oleks täheldatavad nende liikumisest tekkida võivad kinemaatilised/elektronünaamilised efektid.
Kaasaegne Stringiteooria - annab sellisele liikumisele ülimalt piltliku mudeli: milles on "kokkusurutud" elektron ise, ja tema trajektoor (aberratsiooninurgana) - "kaldub Vaatlejale lähemale".
Hilisemas (Liikumisteisendustes) näitangi, et kuigi liikumist AR-i suhtes ei ole võimalik näidata elektroni enda liikumisena, on seda võimalik tuvastada Vaatleja poolt Ruumi mõõtmiseks kasutatava Signaali c enda muundumise kaudu: signaali energiataseme ja lainesageduse muuduna kui ka peegeldusteisendustena (Einsteini nn. peeglikatses, 1905). (*)lk.869, ja joon.1.
Järeldus:
See, et me ei saa "näidata" elektroni liikumist "eetri" suhtes (kinemaatiliselt) - ei tõenda "eetri olematust"!? (Näiteks fotomeetrilise efekti olematus Maal - tõendab, et Maal on nn. omaliikumine "eetri" suhtes; seda suuremal kiirusel, mida enam me "haarame kaasa" Maa koosliikumisi teiste Süsteemidega (Galaktika + nende kooslused). Loogiline on, et see "kaasahaaratus" suureneb vastavalt (võrdeliselt/hüppeliselt) Kaugusega Maast, niikui seda on ju ka Hubble`i punanihe.)
12.08.2012
 6 AKTUAALSEST AEGRUUMIST.
Aktuaalsest Aegruumist (AAR).
Signaali u/c "absoluutsusest" igas inertsiaalsüsteemis, eraldi.
Joon.1.
O...........x`...........................B(x).......................................B*(x*)
Galilei vaatles ruumilisi teisendusi - ja ainult neid. Esitame joon. 1 kohase klassikalise ülesande (9.klassi õpikust).
Olgu meil kaks kaubarongi mingil ühtsel kiirusel v = 50km/h, Vaatleja O taustsüsteemis, nii et nad liiguvad raudteetammil x-telje positiivses suunas, mingil alghetkel (t=0) olgu Rong A "kohas O", rong B aga "kaugusel ut = 100 km" koordinaadistiku algpunktist O.
Väljugu sel alghetkel "kohast O" kiirrong U, kiirusel u = 100 km/h.
Küsime: kui kaugel ja mis ajal (alghetkest) "kohtuvad" kaubarong B ja kiirrong U?
Lahenduskäik.
Galilei esitab relatiivse kiiruse v jaoks teisenduse: x`= x - vt.
Meil on x mõõdetud kui x = ut = 100 km, nii et x`= ut - vt = (u - v)t; x`= 50 km.
//Üldiselt saab seda esitada funktsionaalselt: f(ut) = ut(1 - v/u)                             ..... (1) //
Funktsiooni f nimetame "Galilei teisendus-funktsiooniks".
Ülesanne nõuab meilt "sündmuse" toimumisaega ja -kohta (rongide B ja U kohtumist - aegruumis, Vaatleja O jaoks).
On kerge näha (või arvutada), et "koht-vastus" avaldub funktsiooni f pöördfunktsiooniga g, nii et g(f) = 1; g(ut) = ut/(1 - v/u);
g(ut) = 100/(1 - 1/2)km = 200km. Seda vahemaad läbib kiirrong U: 2 tundi, alghetkest t = 0.
On ilmne, et g[f(ut)] = (ut - vt)/(1 - v/u) = ut. //Vastavalt g[f(ct)] = ct.//
Võime valida mistahes kiirused nii Signaalile U kui ka relatiivsele kiirusele v, tingimusel, et u>v. See kehtib ka ja nimelt valgussignaali C kohta, kiirusel c. Oluline on: millise kiirusega signaaliga on mõõdistatud Aktuaalne Aegruum!13.08.2012
Fakt, et valgussignaal - on eelnevalt esitatud Signaal, mille jaoks c>v, võimaldab meil väita, et selline konstant on vaakuumi omadus, ja mida ei ületa ükski "interakteeruv keha", keha mis omab massi ja seega liikumishulka mv. Samas me ei absolutiseeri kiirust c ennast, kui ületamatut, "lubades Vaatlejat", kelle kasutuses on signaal, nö. mittemateriaalne, millega saab vaakuumis edastada teavet või koguni "korrastada-orienteerida" Ruumi ennast. Sellisele vaatlejale - on valgussignaali trajektoor (ristsihis kiirusega c) imaginaarne, mille puhul on "loomulikud" kvantefektid (näit. tõkete läbimine tõenäosuslainetena või koguni "kvantpõimitus.
Valgussignaali "jälgimisest" Vaakuum-Mudelis
Lähtume eelnevast: Galilei Liikumisteisendustest, mis teisendavad ainult ruumi (!) teisendusfunktsiooniga f(ct) = ct(1 - (v/c)cosa); milles nö. "sündmuste seoseruumi" määrab teisenduse f pöördfunktsioon g = 1/f; f(g(ct)) = ct; g(ct) = ct/[1 - (v/c)cosa]; ning faktist, et valguse kiirus c on "absoluutne" igas inertsiaalsüsteemis.
Niisiis "leppisime kokku", et me saame "jälgida/mõõta" (ka) nn. valgussignaali ennast, selle liikumisest (kui relatiivsest kiirusest c) tekkivaid ruumiefekte, teisendusfunktsiooniga f(ct). On kerge näha, et sellisel vaatlusel k = 0; (risthomoteetsus ja dimensioonid y,z on nullid); ja Vaatleja peab asuma kiiruse v (antud juhul c) sihil, teljel x. [Kas selleks on vajadust? On küll, näiteks laseritest väljuvate hiidvälgete trajektoori ja ruumiteisenduste mõõtmiseks.]
Meenutame siinjuures "vahetegemist" ruumil ja mittetühjal inertsiaalsüsteemil, mida saab Valiku aksioomi põhjal vaadelda kui "mingis liikuvas ruumis asuvat hulka, mis on määratud mingi seosefunktsiooniga f". Valiku (Zermelo) aksioomiga saame väita liikuva hulga elementide olemasolu, niipea kui on antud see teisendusfunktsioon f. Üldistades me näeme, et Newton "igatses" justnimelt sellist Vaatlejat, keda saame kujutleda asuvat Absoluutses Ruumis - ja sellise vaatleja poolt mõõdetavaid (või talle antud!) kiirusi (näit.) u ja v, koos teisendusfunktsioonidega f(u) ja f(v). Vastavate kehade (liikuvatena kiirustel u ja v 'Absoluutses ruumis) relatiivse kiiruse V saame, kui arvutame: V = {u(x)`; u(y)`}
u(x)`= (u(x) - v)/(1 - u(x)v/cc); ja u(y)`= ku(y)/(1 - u(x)v/cc); .........................(A)
Need seosed on samased Erirelatiivsusteoorias arvutatavate seostega! Vt. või näiteks Paul Kard, lk.64, seosed (16.13).''
On kerge näha, et Erirelatiivsusteooria arutlus "lihtsustab" siinjuures, vaadeldes nö. teise Signaalina u, u = {u(x); u(y); u(z)}, nii et u(x)/c = cosa. ...........................(A*)'''
On iseloomulik, et SELLISEL KUJUL on teisendused (Lorentz- ja Galilei- teisendused) - ÜHTSED.
Vaakuum-mudelist.
Tähelepanelikul minu poolt selle nö. Absoluutse Ruumi ülesehitamise jälgimisel me näeme, et "proovin matematiseerida" AR-i, lubades seda "hõlmama" mitte üksi erinevaid mittetühje inertsiaalsüsteeme, kuivõrd (ja eriti!) mingit substantsi, nö. seda "olematut eetrit", mida mõõta ei anna.
Mis võiks olla selle substantsi olemus? Teame, et KUI see koosneb osistest, siis peavad need osised, selle hulga elementidena, omama mingit ühtset seost (selle funktsionaalsus võib olla näiteks triviaalne).
Vaatleme keskkonda/ruumi, mis sisaldab lõpmatu hulga Inertsita osakesi.
Esmalt võime vaadelda näiteks Z-kujulisi inertsita (ja seega ilma vastasmõjuta ja mõjutamatuid) osakesi, mis olgu kaootilises liikumisolekus. Proovigem vaadelda seda kaootilist liikumist - kui nö. kvanthägu või siis tumeainet (bosonite kogumit), mis annab kogu Maailmale "materiaalsuse ilmingu".

Z-osake.
Olgu meil osake Z, mille kulg- ja pöördliikumised olgu suvalised (kuid mitte relativistlikud - see oleks mõttetu). Määratleme selle Z otste nö. "konksude" otstarbe: olgu selleks "püüdeomadus" - võime "haarata enda külge (kleepuda)" kõige elementaarsemaid osakesi (n), millel on ainult kulgliikumine. Kui sel elementaarseimal osakesel on kiirus c, siis ja ainult siis - saab seos jäävuse (kuni kunstliku lõhkumiseni). On ilmne, et selline paar {n; z} liigub n liikumise sihis kiirusel c, mida (MEIE MUDELIS!) nimetame neutriinoks.
Mis juhtub aga selle osakesega, kui temaga "kleepub veel üks (n)? Eeldame, et teine osake säilitab oma liikumishulga, muutes oma kulgliikumise, kiirusel c, - tiirlemiskiiruseks (joonkiirusel c/2, sest tiirlema hakkab ka esimene osake, liikumishulk aga jääb samaks).
Tekib osake {n;z;n}=f, milles osakesed n on eristamatud. Nimetame osakese f - footoniks.
Sarnaselt võime määratleda edaspidiseidki "suuremaid" osakesi, vaadeldes Z-osakesi võimelistena omavahel "liituma" pööreldes nö. erinevais tasandeis.
Siinjuures peab meeles pidama nö. valguskiiruse c absoluutsust osakese nii kulgliikumisel kui ka tema pöördliikumisel (selle ülekande-arvutuse jätan huvilistele). Mispärast siiski on valgusfootonil (ja teistel el.magnetosakestel) erinevad energeetilised tasandid?
On selge, et need saadakse osakese "tekkepõhise inertsiaalsüsteemi" relatiivsest kiirusest v, mis võib olla milline tahes. Näiteks mingi elemendi aatomist väljuvate footonite joonspektrit võib vaadelda sellele elemendile iseloomuliku kiirgustasandite olemasoluga, ühtlane spekter aga näitab selle aatomi "kaasaliikumist" selle kehaga, milles aatom asub.
Selliselt võib "esitada" ju kogu elementaarosakeste loetelu, andes voli vaid oma kujutlusvõimele: "lubada siduda" Z-osakesel vastavaid neutriinosid ja footoneid - valik on lai.

Relatiivsusprintsiibist ja Absoluutsest Ruumist.

Formaliseerimata viide:
Matemaatika alused
N. Bourbaki
Esimene osa
Struktuurse analüüsi alused
Esimene raamat
HULGATEOORIA
Resultatiivosa § 2. Funktsioonid, 1.; 4.; 11., lk. 358 - 363.
0. Oleks vajalik ühtlustada 5 eestikeelset 'Rasvane kiri'sõna: "seos"-seostamine";"vastavus-vastandamine"; "kujutis-kujutamine"; "teisendus-teisendamine"; "funktsioon-funktsionaalne esitus":
1) "seos" = svjäz (vene k.); kasutatakse hulga elemendi (ühe - Vaatleja korral; kahe - vahelisena, üldisemalt) olemasolu näitamiseks Valiku e. Zermelo aksioomis /seda saab näidata ka teises aksiomaatikas - kas siis koos Zermelo aksioomiga või ilma/.
2) "vastavus" = "sootnoschenije" (vene k.); kasutatakse kahe hulga (kehade; hulkade; indeksite; vastavuste; funktsioonide; vm.) elemendi seoseiseloomu määratlemisel (defineerimisel).
3) "kujutis" = "obraz, otobrazenie", "kujutama" = "otobrazat";
"Kuju" = "Obraz" (vene k.) - kui "kindlate kujutiste hulk";
"Eelkuju" = "Proobraz" - kui "kuju moodustumine mingis vastavuses mingist hulgast".
4) "teisendus" kui "vastavuse väärtus" ka: "transformaat" =  "preobrazovanie"; "znatsenie sootnoschenia"; "transformat";
"teisendamine" - "teisenduse väärtuse leidmine" = "preobrazovanie-znatsenie preobrazovania";
5) kasutatakse (mistahes) vastavuste väärtuste kirjeldamisel: sõnavaralist vabadust, kõneldes "hulga E teisenamisest hulka F, mõeldes selle all hulga E "üldelemendile x" vastava "teisenenud hukga F elemendi y väärtusi".
NB! Eelnev on vajalik nimelt intuitiivses arutluses, keelelistes "vabadustes" - mitmetähenduslikkuse (osaliseks!) lahtiseletamiseks teaduskirjanduses!
1. Olgu E ja F - kaks hulka, mitte kindlalt erinevat teineteisest.
Vastavust kahe elemendi vahel neis hulkades (x - hulgast E) ja (y - hulgast F) nimetatakse funktsionaalseks vastavuseks y järgi,kui mistahes x-i jaoks E-st eksisteerib ja on ainus element y hulgast F, mis on x-iga vaadeldavas vastavuses.'Kaldkiri
4. Kui f(E) = F, s.t. kui mistahes y(F) jaoks eksisteerib x(E), selline et y = f(x), räägitakse, et f on hulga E kujutis hulgaks F.  Räägitakse samuti, et f on sürjektiivne kujutamine või sürjektsioon.
Kasutades väljendusvabadust, eriti juhtudel, kui kujutis f(E) on F , et f on hulga E teisendus hulka F.aldkiri
9. Kui f - on üks-ühene hulga E kujutis hulgaks F, siis vastavus y = f(x) pole vaid funktsionaalne y järgi, vaid on funktsionaalne ka x järgi Niikui funktsionaalne x järgi, on sellega määratletud ka üks-ühene hulga F kujutis hulgaks E, nimetatav kujutiseks, kujutise f pöördkujutiseks.
 Olgu g - kujutise f pöördkujutis; vastavused " y = f(x)" ja "x = g(y)" on ekvivalentsed; kujutise  g pöördkujutiseks on f.'''''


Arutelu:WordPress

Mumeelest ei peaks säherduse tarkvara sikutamiste arv üldisest veebist näitama suur miskit,
sest nt kui võtta veebiprauser ja paigaldada see pc-sse saab seda ka mõne minuti jooksul kasutama hakata,
ning selle kasutus protsentides on mõõdetav. Kuid kui miski cms oma pc-sse sikutada, ei pruugi seda
veel kuude kaupa kasutada ... samas võib ühe sikutamisega saadud tarkvaraportsu kasutada
tuhandete veebipäevikute taustarkvara/protsesside käimashoidmiseks. Kokkuvõtvalt, mumeelest
ei näita säherduse tarkvara sikutamise arv miskit peale selle numbri enese.
Seega ei peaks säherdustel viidetel olema kohta kirjutises.
suwa 23. aprill 2011, kell 14:35 (EEST)
Tekst on kirjutatud reklaamina. --Oop 27. aprill 2011, kell 09:43 (EEST)

Tekst ei ole kirjutatud reklaamina, statistika väljatoomine ei tee sellest veel reklaami. Hetkel on Wordpress üks populaarsematest sisuhaldussüsteemidest, mis on kirjas ka ingliskeelses Vikipeedias. Postituvi 28. juuni 2015, kell 22:25 (EEST)
Vikiõpiku link läheb tühjusse. --Epp 3. juuli 2015, kell 05:41 (EEST)

Enam mitte. Postituvi 3. juuli 2015, kell 21:20 (EEST)

Viimati muudetud lause ("2015. aasta juulis oli WP kasutatavus tõusnud juba üle 60% statistikat tegevale ettevõttele teadaolevatest veebilehtede sisuhaldusprogrammisest kokku, mis tähandab ligikaudu 24% teadaolevatest veebilehtedest") on nüüd täiesti arusaamatu.

mis virised?, võta viidatud tekst ja tõlgi paremini ...
 WordPress is used by 60.2% of all the websites
 whose content management system we know.
 This is 24.1% of all websites.

suwa 4. juuli 2015, kell 12:08 (EEST)


Kasutaja arutelu:90.191.119.98

Oled teinud palju artikleid kohalikest nõukogude ajalehtedest. Kas sul nende kohta mõni viide ka on?--Kyng 24. aprill 2011, kell 18:40 (EEST)
Olen võtnud andmed elektronkataloogist helios.nlib.ee 90.191.119.98 29. aprill 2011, kell 19:45 (EEST)
Tere! Kui Sa viitsid, siis võiksid kõik need ajalehed kanda loendisse Eesti ajalehtede loend#Endised Eesti ajalehed. Siis on nad lihtsamini leitavad. --Epp 30. aprill 2011, kell 16:44 (EEST)
Tere! Palun kontrolli võimalusel, kas näitlejad on Eesti näitlejate loendis ja lavastajad Teatrilavastajate loendis. Ave Maria 7. oktoober 2011, kell 21:06 (EEST)

Korrektne on teha viide
1. juunil 2011 oli Rahvastikuregistri andmetel Õismäe asumis 982 elanikku.
sellisel viisil
1. juunil 2011 oli Rahvastikuregistri andmetel Õismäe asumis 982 elanikku.Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011

Tere! Oled loonud õige mitu artiklit tänavate kohta. Palun märgi viitamisel ära ka lehekülg. Kuigi tegu ei ole paksu raamatuga, aitab täpne lehekülg hõlpsalt esitatud info üle kontrollida. --kanakukk (arutelu) 17. juuni 2012, kell 14:45 (EEST).

Oled nt linnade artiklites rahvusliku koosseisu andmeid lisanud ja parandanud. Ilma usaldusväärsele allikale viitamata on Su töö väärtus kahtlane, sest viitamata andmeid ei saa ju keegi usaldada--Bioneer1 (arutelu) 5. mai 2013, kell 10:21 (EEST)

Õige tähelepanek. Püüan viited lisada. 90.191.119.98 5. mai 2013, kell 10:30 (EEST)

:pean kordama: palun lisa viited ka ajaloosündmustele! Vastasel korral pole väited tõsiselt võetavad--Bioneer1 (arutelu) 5. juuli 2013, kell 12:26 (EEST)

::Enamuse infost olen võtnud leheküljelt http://my.tele2.ee/kaidoko/tabeleaj.htm Ja kui vaadata vikipeediast kuupäevade artikleid, siis seal ei ole peaaegu üldse viiteid. Mõned üksikud ainult on. 90.191.119.98 5. juuli 2013, kell 13:00 (EEST)

:::viidatud allikast pärinevad väited on omakorda ilmselt võetud raamatust Eesti ajalugu: kronoloogia, 2 trükk (2007), sest sõnastus on enamasti üksühele--Bioneer1 (arutelu) 5. juuli 2013, kell 17:57 (EEST)

: Viited on minu meelest mõistlik jätta kuupäevaartiklites viidatud artiklitesse. 88.196.241.249 5. juuli 2013, kell 13:11 (EEST)

::pole nõus, sest paljude sündmuste kohta ei pruugi tulla eraldi artikleid või kajastusi artiklites või tulevad nt 10 aasta pärast--Bioneer1 (arutelu) 5. juuli 2013, kell 17:57 (EEST)

::: Arvan, et sündmusi, mis ei vääri seda, et neist mõnes artiklis juttu tehtaks, ei ole põhjust ka kuupäevaartiklitesse panna. --Epp 5. juuli 2013, kell 18:26 (EEST)

:::: Kuupäevaartiklid peaksid olema ikka võimalikult täielikud. 90.191.119.98 5. juuli 2013, kell 18:46 (EEST)
----
Palun kasuta sõnade vahel sidekriipsu, mitte mõttekriipsu, nt enam-vähem ja põhja-lõunasuunaline. Adeliine 15. veebruar 2014, kell 15:37 (EET)


Mina esimest pilti ei näe. --Epp 25. aprill 2011, kell 16:45 (EEST)

Mina ka mitte. Jätsin välja, sest sellenimeline fail tundub olevat ainult vene vikis. (:ru:Файл:Voskresenskiy_sobor_2.jpg) --Jaan513 25. aprill 2011, kell 16:50 (EEST)

Miks pealkirja muudeti? Andres 26. aprill 2011, kell 00:13 (EEST)

sobori vasteks on pigem katedraal kui peakirik(kunstlik mõiste). --Juhan121 26. aprill 2011, kell 00:18 (EEST)

: Mis tähendab "kunstlik mõiste"?. Selle sõna vaste ongi "peakirik". Ja kirik kasutab ka seda sõna. Andres 26. aprill 2011, kell 00:46 (EEST)

:: OK, muudan tagasi. Ei vaadanud kiriku eestikeelset kodulehekülge. --Juhan121 26. aprill 2011, kell 01:05 (EEST)

::: Narva piiskopkonna katedraal on ta muidugi ka. P.S Juhan, siin peaks olema materjali vana vikaarpiiskopkonna artikli loomiseks, üks pühak nende seast (Kazatkin) on väga huvitav ja artiklivääriline isik. - Melilac (arutelu) 8. september 2018, kell 08:59 (EEST)

Kas see kirik on sama mis Narva Issanda Muutmise katedraal ja sama mis Kreenholmi Ülestõusmise kirik? Need mõlemad kaks linki tulevad ühest artiklist--Estopedist1 (arutelu) 2. september 2015, kell 15:46 (EEST)

Esimene ta kindlasti ei ole. Andres (arutelu) 9. september 2018, kell 02:06 (EEST)
--------
"Sellel sündmusel osalesid keisrid Aleksander III ja Wilhelm II, kellel toimus samal ajal Narvas ametlik kohtumine." – lausest jääb mulje, et keisrid viilisid SAMAL AJAL toimuvalt kohtumiselt, sest eelistasid kirikut sisse õnnistama minna. Kuriuss (arutelu) 20. märts 2020, kell 21:53 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Narva Issanda Ülestõusmise peakirik


Vikipeedia arutelu:Tõlketalgud 2011

Siin võiks olla viit, et tõlgitav artikkel (lähtetekst) peab olema võetud sellest loendist - Vikipeedia:Oluliste_artiklite_eeskujud. (Kui ma õigesti toodud reeglitest aru saan). --Kk 26. aprill 2011, kell 06:54 (EEST)

Aitäh, nii see oligi mõeldud. Parandasin vea. Andres 26. aprill 2011, kell 08:03 (EEST)
Kuna enamikul neist artiklitest on mingi variant juba siin vikis olemas, vajaks juhendamist, mida teha senise tekstiga - lihtsalt kustutada, või võib ka kombineerida tõlgitavaga? --Kk 26. aprill 2011, kell 06:58 (EEST)

Just. Siin on  link põhjalikumale juhendile, seal tuleb sellest juttu. Üldine juhis on säilitada olemasolev niipalju kui võimalik, ja selleks muidugi kombineerida tõlgitavaga. Andres 26. aprill 2011, kell 08:02 (EEST)

: Ikkagi, lõigule 'Artiklite loomine ja vormindamine' lisaks, nt kohe selle ees või järel, võiks olla lõik 'Artiklite täiendamine'. Sest täiendamist läheb antud võistluses ca 70 korda sagedamini vaja kui uute artiklite loomist. --Kk 27. aprill 2011, kell 18:36 (EEST)

:: Nojah. Võtsin selle siit üldse välja. Jutt täiendamisest läheb eraldi leheküljele, kuhu tuleb põhjalik juhend. Andres 27. aprill 2011, kell 20:25 (EEST)

Saan aru, et 3. mai ürituse kellaaeg ei ole veel selge? Ave Maria 28. aprill 2011, kell 22:34 (EEST)

Ei ole jah. Andres 28. aprill 2011, kell 22:45 (EEST)

Kas on lubatud kasutada lähteartiklile lisaks ka teisi allikaid? --Iifar 30. aprill 2011, kell 18:36 (EEST)

Jah. Andres 30. aprill 2011, kell 18:44 (EEST)

Palun aidake seda logot nii sisse panna, et ta normaalne välja näeks. See on Kirjaliku Tõlke Peadirektoraadi logo, mille kasutamine on nõutav. Andres 4. mai 2011, kell 17:01 (EEST)
See tuleks panna tõlketalgutega seotud lehekülgedele ja võimaluse korral ka bänneritele. Andres 4. mai 2011, kell 17:02 (EEST)

Huvitav küll, aga mina seda logopilti ei näegi. --Iifar 4. mai 2011, kell 17:14 (EEST)

: Mina näen, aga malli ei oska allapoole ajada. --Epp 4. mai 2011, kell 17:18 (EEST)

: Kas bännerile saab ka panna? Ma katsetan. --Epp 4. mai 2011, kell 17:18 (EEST)
Mina näen pisipilti hoopis teistsugusena kui suurt (halli osa pole ja keskel on horisontaalne hall triip). Kas see on kõigil nii? Mitme brauseriga. Safariga näen hoopis musta kasti ja IEga näen katkist linki. --Epp 4. mai 2011, kell 17:53 (EEST)

Jah, sama siin (Safariga ei proovinud). Võib-olla aitab ümbersalvestamine või näiteks PNG-ks salvestamine?

Aga niivõrd, kuivõrd on mõistetav, et logo ei taheta vaba litsentsi all avaldada, peaks olema ka mõistetav, et logo Vikipeedias kasutamist ei saa nõuda. 193.40.10.181 4. mai 2011, kell 18:01 (EEST)

:Laadisin üles faili :Pilt:DGT logo.png. Värvid on mingil määral muutunud, kuid kõik on vähemalt nähtav.--WooteleF 4. mai 2011, kell 18:02 (EEST)

:: Laadisin uue. Kas nüüd on värvid õiged? --Epp 4. mai 2011, kell 18:09 (EEST)

::: Nüüd on ok pilt ka minul. --Iifar 4. mai 2011, kell 18:19 (EEST)
Aitäh abi eest. Tänud Ritalt operatiivse tegutsemise eest. Andres 4. mai 2011, kell 19:11 (EEST)

Soovitan dgt-tallinn(at)ec.europa.eu asemel kasutada avalikus inforuumis kuju dgt-tallinn ätt ec punkt europa punkt eu
.suwa 10. mai 2011, kell 12:15 (EEST)

Ma jätsin selle siiski endisele kujule. Andres 10. mai 2011, kell 21:37 (EEST)

Leidsin et minu sama nimega vennapoeg Arno Arrak (Jüri Arraku poeg) on Vikipeedia sees aga minust endast ei ole haisugi. Kui tahate minu CV saada saatke mulle epost aadressil: Arno.Arrak@verizon.net. Minu kõige viimase raamatu nimi on "What Warming?" mida Amazon.com praegu müüb. Arno Arrak
----
Palun aidake bänneritelt tõlketalgud välja võtta. Andres 11. juuni 2011, kell 10:12 (EEST)

Õnnestus vist? Ave Maria 11. juuni 2011, kell 10:24 (EEST)
----
Kui tõlketalguid soovitakse korraldada ka edaspidi, kas poleks õigem teisaldada siinne lehekylg kujule Vikipeedia:Tõlketalgud 2011? --Oop 21. jaanuar 2012, kell 19:50 (EET)
Jah, soovitakse ka edaspidi. --Rita 22. jaanuar 2012, kell 05:31 (EET)

Teeme seda siis, kui uued tõlketalgud välja kuulutatakse. Andres 28. jaanuar 2012, kell 02:23 (EET)
----
Minu meelest läks tekst imelikuks, kui kõik mineviku vormi pandi. Andres 28. jaanuar 2012, kell 02:23 (EET)


Kasutaja arutelu:Yloka

Tere tulemast Vikipeediasse, Yloka! Taivo 26. aprill 2011, kell 14:13 (EEST)

Piltide lisamise kohta uuri palun Juhend:Sisukordja sellest siis eriti
* Vikipeedia:Piltide_kasutamine ja Vikipeedia:Piltide autoriõiguse märgendid.
Kas sa soovid neid pilte, mis on juba picasas (http://picasaweb.google.com/ylo.kangur/Pamiiris1984Aastal) siia riputada?
Võib viidata ka ju alpinistide enda wikile? http://ajalugu.alpinism.ee/index.php?title=1980-1989
Ja ka enda veebipäevikule http://yloka.edicypages.com/blog/article-1
suwa 27. aprill 2011, kell 09:08 (EEST)
Tere! Ole hea ja vaata Vikipeedia:Vormistusreeglid. Eesti Matkaliidu vormistus ei ole sellisel kujul päris õige. Oleks hea, kui viitaksid ka allikatele (Vikipeedia:Viitamine). Rohkem infot uuele toimetajale leiad siit: Vikipeedia:Uuele kaastöölisele. Geonarva 29. aprill 2011, kell 22:37 (EEST)
Palun tutvu juhenditega ja korralikult vormistatud artiklitega.--WooteleF 30. aprill 2011, kell 16:54 (EEST)


Arutelu:Mägimatkamine

Esitus on küll asjalik, aga ta peaks olema entsüklopeedia stiilis. Andres 27. aprill 2011, kell 20:28 (EEST)

Siit jääb mulje, justkui väljaspool Tallinna yhtki matkaklubi polnukski. Kahtlustan, et selline ajalugu on Tallinna poole kaldu. --Oop 24. mai 2011, kell 08:50 (EEST)

See artikkel räägib sport-mägimatkamisest, mitte mägimatkamisest üldiselt. Tekst on Matkaliidu materjal ja sisult Nõukogude-aegne (ehkki kurude kategooriad jne on endise NL aladel endiselt kasutusel). See kõik ei otseselt vale, kuid kehtib sellisena vaid väga kitsa valdkonna kohta. Kaasajal on mägimatkamine palju leebem, palju laiem ja suuresti äriline tegevus. Kurinurm (arutelu) 24. veebruar 2022, kell 02:32 (EET)

Sõjalis-sportliku kompleksi kirjutatud artiklike


Arutelu:Põhjamaade Põllumajandusuuringute Ühiskomitee

Kas kellelgi tuleb pähe mõni parem pealkiri? --Epp 28. aprill 2011, kell 08:09 (EEST)
Eesti esinduse lehel on "Põhjamaade Põllumajandusuuringute Ühiskomitee"; teisaldan siis selle nime alla. --Epp 29. aprill 2011, kell 00:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nkj.nu/sivu/se/NKJ_Info/action_plan/
** In Põhjamaade Põllumajandusuuringute Ühiskomitee on 2013-06-24 13:02:19, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Põhjamaade Põllumajandusuuringute Ühiskomitee on 2013-07-06 20:44:45, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nkj.nu/tiedostot/Aarsrapport%202010.pdf
** In Põhjamaade Põllumajandusuuringute Ühiskomitee on 2013-06-24 13:02:19, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Põhjamaade Põllumajandusuuringute Ühiskomitee on 2013-07-06 20:45:06, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:45 (EEST)


Arutelu:Tarmo Lausing

Olen praegu liiga laisk, et kirjandus viideteks vormistada. Oldagu head ja tehtagu, kõik on olemas. Just selsamal põhjusel palun siiski allikaid mitte lihtsalt välja visata, vaid kui kellelegi miski närvidele käib, tõsta see arutelulehele. --Oop 28. aprill 2011, kell 16:02 (EEST)

Õnnitlen laiskuse hiljutise kümnenda aastapäeva puhul! :) Kuriuss (arutelu) 10. jaanuar 2022, kell 18:25 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.reseo.org/UserFiles/File/events_en/documents/SpeakersBiographies.doc
** In Tarmo Lausing on 2013-06-24 13:43:02, 404 Not Found
** In Tarmo Lausing on 2013-07-07 03:10:15, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:10 (EEST)


Arutelu:Köögivili

Enne algas artikkel nii:
Köögiviljad ehk aedviljad on üldkeelne nimetus söödavate taimede ja taimeosade kohta, mis ei ole puuvili ega teravili. Köögiviljad ei ole üldiselt magusa maitsega. Köögivilju võidakse kasvatada köögiviljaaias. Need köögiviljad, millel tarvitatakse toiduks juuri, on juurviljad.
Praegune esimene lause ei ole definitsiooniks hea. Adeliine 28. aprill 2011, kell 21:12 (EEST)

Muidugi ei ole, see on ju täitsa vale. Ja miks pealkirjas on ainsus ja artikli alguses mitmus? Andres 28. aprill 2011, kell 21:31 (EEST)

: Kas köögivili ei ole siis taim, mille osi kasutatakse toiduks? Ulrika 28. aprill 2011, kell 22:12 (EEST)

::Köögiviljad on taimed või taimede osad (kogu tomatitaim ei ole köögivili). Ja puuviljad ei ole köögiviljad, kuigi on taimede söögiks kasutatavad osad. Ja inimesed söövad puulehti , -okkaid ja kastaneid ka näiteks. Adeliine 28. aprill 2011, kell 22:21 (EEST)
Kahjuks ei ole siin teiskeelsetest definitsioonidest kah suuremat abi. Võib ainult nende eeskujul nentida, et termin ei ole teaduslik ja on seepärast ebamäärane. ("The noun vegetable usually means an edible plant or part of a plant other than a sweet fruit or seed. This typically means the leaf, stem, or root of a plant. However, the word is not scientific, and its meaning is largely based on culinary and cultural tradition. Therefore, the application of the word is somewhat arbitrary and subjective. For example, some people consider mushrooms to be vegetables, while others consider them a separate food category."; "О́вощ — кулинарный термин, обозначающий съедобную часть (например, плод или клубень) растения. С точки зрения ботаники, овощи — это съедобные части травянистых растений. Кулинарный термин «овощ» может применяться к съедобным плодам, которые с точки зрения ботаники являются ягодами (например, огурец) и фруктами.") Võib-olla siis umbes nii? "Köögiviljaks nimetatakse tavaliselt kultuurrohttaime söödavat osa. Kuna köögivili on eelkõige kokanduslik ja kultuuriline, mitte teaduslik termin, ei ole köögiviljad botaaniliselt selgelt määratletud ning mõne liigi kuulumine või mittekuulumine nende hulka sõltub kultuurilisest ja keelelisest kontekstist." No ja järgmises lõigus näited paarist kategooriast, mil on köögiviljadega hägus piir, samuti mõni taim või muu olevus (kuidas iganes me "mushrooms" selles kontekstis ei tõlgiks, kui ta ilmselt vastandub terminile "toadstools"), mis võib köögiviljade hulka kuuluda või mitte kuuluda. --Oop 28. aprill 2011, kell 23:30 (EEST)

[http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=aedvili&F=M EKSS-i] järgi on aedvili üldkeeles köögivilja sünonüüm, aga aiandusterminoloogias on aedviljad köögiviljad, puuviljad ja aiamarjad. Adeliine 18. veebruar 2013, kell 12:40 (EET)

märksõna köögiviljataim suunab siia, ent on ka termin köögiviljakultuur (köögiviljana kasvatatav kultuurtaim). Selle märksõna võib vast siia suunata, ehkki vaid ruwikis on küll vist eraldi artikkel (:ru:овощная культура)--Estopedist1 (arutelu) 24. veebruar 2017, kell 12:59 (EET)

Arvan, et taim ja kultuut peaksid olema koos teises artiklis. Andres (arutelu) 24. veebruar 2017, kell 13:57 (EET)

Köögiviljade liigituse lõigus on kohe väite "Üldiselt liigitatakse köögivilju söödava osa järgi" järel kirjas, et murulauk ja porrulauk on sibulköögiviljad. Ma ei tea, kas ma olen murulauku elu aeg valesti tarvitanud, kuid murulaugu sibulaid ma reeglina ei söö, vaid eelistam murulaugu pealseid, ehk lehti. Porrulaugu puhul olen sageli tarvitanud ka suurema osa sibulast, kuid peamiselt kasutan toiduks siiski porrulaugu ebavart ja õrnemaid lehti. Tsiteeritud sissejuhatav väide vajaks kindlasti täiendamist sõnaga "peamise", sest paljude köögiviljade puhul on söödavad ja ka reaalselt toiduks tarvitatavad mitmed osad või ka lausa terve taim.


Kasutaja arutelu:Aleksius~etwiki

Tere! Ole hea ja vaata Vikipeedia:Vormistusreeglid. XYZ afääri vormistus ei ole sellisel kujul päris õige. Oleks hea, kui viitaksid ka allikatele (Vikipeedia:Viitamine). Rohkem infot uuele toimetajale leiad siit: Vikipeedia:Uuele kaastöölisele.--Kyng 29. aprill 2011, kell 17:46 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Aleksius~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:2011. aasta Vormel 1 hooaeg

Artikli lõpus on juba üks navigeerimismall. Ma võtan need uued ära. --Epp 29. aprill 2011, kell 20:11 (EEST)

Daniel Ricciardo=car #22 in all rounds he participated except India= #23.
Karun Chandhok=car #20 not #25.
Needs correcting in the table at the bottom!
Editadam= English not Eesti --Editadam 17. veebruar 2012, kell 15:39 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2011. aasta Vormel 1 hooaeg


Arutelu:Ülo Kiple

Kindel, et ta grafitikunstnik oli?--WooteleF 1. mai 2011, kell 15:56 (EEST)

Just tahtsin sama küsida. --Epp 1. mai 2011, kell 15:57 (EEST)

grafitikirjanik siis ehk? 62.65.192.85 1. mai 2011, kell 16:15 (EEST)

Nojah, see on vaieldav. Näiteks andmebaasis ise.nlib.ee nimetatakse teda niimoodi. Mõnel poole muajl ka. 90.191.119.98 1. mai 2011, kell 16:28 (EEST)

Ülo Kiple ei ole sündinud 1969. aastal. See info on võetud ühest blogist http://lassie.wordpress.com/2010/07/07/rahutu-hing-ulo-kiple/ ja pole üldse usaldusväärne. Ma olen kunagi kohtunud ühe Ülo Kiple koolivennega Kaarepere Sovhoostehnikumi ajast. Ta väitis, et Ü. Kiple võis olla sündinud 1962. aastal. Samuti oli Ülo Kiple Margo Vainoga (sünd. 1960) ühel kursusel. Pole kuigi tõenäoline, et kursusekaaslaste vanusevahe on 9. aastat.
Kui kellegi viitsimist on, võiks raamatukogust üles otsida 1988. aasta septembri esimese poole "Edasid". Seal oli Ülo Kiple kinnivõtmisest kirjutatud. Vanus oli ka ära mainitud. Vist 26 aastat, kui ma õigesti mäletan. 90.191.119.98 6. mai 2011, kell 23:11 (EEST)

Vello Halling. "UFO-d käskisid". Edasi, 7. september 1988, nr. 205, lk. 4. Seal nimetatakse, et ta tabati 1. septembril 1988. Minu arust ei ole ta graffitikunstnik. --Õli 24. mai 2011, kell 12:11 (EEST)

: No kui ta on raamatus "Haiguste ravi. Kontrollitud: raamat tänavakunstist", siis ilmselt mõne inimese arust on. --Oop 25. mai 2011, kell 11:40 (EEST)

:: jah, igasugu arvamused tahavad Vikipeedias yldjuhul täpseid viiteid, et kelle arvamus ja mispärast ta nii arvab. mõni grafitikunsti uurija peaks Eestis ju olema, kes sellest on midagi kirjutanud? seda lisalugemisena nimetatud raamatut pole ma kahjuks käes hoidnud ega lähemalt näinud, et veenduda, kuidas Ülo Kiplet seal nimetatakse. võiks olla kohane allikas, sealt võiks lehekyljenumbritega viidata ja refereerida juttu Ülo Kiplest. Ohpuu 25. mai 2011, kell 12:19 (EEST)

Ülo Kiple kirjutas grafitit ka soome keeles: sairauksen hoito... --Juhan121 26. juuni 2011, kell 18:52 (EEST)

"Teda on nimetatud ka eesti esimeseks graffitikunstnikuks, mis ei ole õige, sest tema eesmärgiks ei olnud keskkonna kujundamine, vaid tal lihtsalt ei olnud muid vahendeid oma sõnumite levitamiseks"
Ma ei ole selle väitega nõus. Graffitikunstniku jaoks võib sõnum väga oluline olla ja keskkonna kujundamine teisejärguline. 90.191.119.98 12. veebruar 2012, kell 12:08 (EET)

Pealegi me tegelikult ei tea, mis oli ta eesmärk. Vähemalt pole ma näinud yhtki ta intervjuud, kus ta oleks oma eesmärki otseselt kirjeldanud. (Võib-olla oli duchamp lihtsalt vihane, et näituseruumi tualett oli juba pikka aega remondis?) --Oop 12. veebruar 2012, kell 12:27 (EET)

Ülo Kiple sõnumist oli inspireeritud ka DOS operatsioonisüsteemi arvutiviirus RAADIOGA. http://www.securelist.com/en/descriptions/old8897

Yks Kiple osaline tsitaat oli ka Merca luuletuses ("Prii tuba, yksindus ja selts"), mille nime ega avaldamiskohta ma kahjuks ei mäleta. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 26. märts 2013, kell 13:30 (EET)

Ingliskeelses vikipeedias võiks ka temast artikkel olla. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 3. juuni 2015, kell 14:47 (EEST)

Üks anonüümne kasutaja kunagi lisas selle: "Idioodid maailma võimu tõega on võimatu võidelda." Ma ei mäleta, et selliseid Ülo Kiple graafiteid oleks olnud. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 3. mai 2016, kell 10:15 (EEST)
Tänases Postimehes lasi Villu Päärt Kiple sõnumi lõpuks ära trükkida, koos "au ja rikkusega" ajalehes avaldajale, mis artikli sisusse ei puutunud. Muuhulgas soovitas Päärt uuel TÜ rektoril Asseril Kiple juhistest lähtuda. Võiks artiklisse lisada, kui leiaks hea sõnastuse, see on tähelepanuväärne lähenemisnurk küll. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 28. aprill 2018, kell 14:25 (EEST)

"Vaimuhaige" asendati "visionääriga" põhjendusel, et "vaimuhaige" on halvustav sõna. Minu meelest pole see teguviis koos sellise põhjendusega adekvaatne. Andres (arutelu) 17. detsember 2019, kell 23:57 (EET)

Nõus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. detsember 2019, kell 00:21 (EET)

:Pöörasin tagasi, kuid ega selline haiguse järgi defineerimine ka õige ei ole. Võibolla sobiks "grafitikirjutaja"? Ursus scribens (arutelu) 18. detsember 2019, kell 12:07 (EET)

:: Kui Haiguste ravi. Kontrollitud: raamat tänavakunstist või Millenniumi Eestlased Kalevipojast Kenderini nimetab teda esimeseks grafitikunstnikuks, siis on vaja selle vaidlustamiseks teist sama autoriteetset viidet. Kui küsimus on selles, kas seintele sodimine on kunst, siis seda ei lahenda me ära Ülo Kiplet kangekaelselt kunstniku tiitlist ilma jättes. Muide, igasugune kunst ei pea pea kõigile meeldima, hoopiski ei pea meeldima kunstniku isik, mh mõnikord on just kellelegi mitte-meeldimine kunstiks olemise tunnus. Vaidlustan artiklis fraasi "on vaieldav", kuni pole viidata mõnda kunstiteadlast, kes on mõnes oma avaldatud kirjutises seda vaidlustanud. --Märt Põder (arutelu) 11. aprill 2020, kell 19:43 (EEST)

::: Kas see ja see on ka kunstnikud? Küsimuse mõte ei ole selles, kas nad mulle meeldivad või mitte. --37.157.99.12 11. aprill 2020, kell 20:00 (EEST)

:::: Ülo Kiple teeb grafitikunstnikuks arvatavasti tema vandaalsuse järjekindlus, vist ka "oma ajast ees" olemine ja isemõtlejalikkus (pole vist teada, kas ta kopeeris lääne grafitikunstnikke), tema sõnumi lai levik ja suhteline omapära, ning fakt, et grafitikunstnikud näevad tema tegevuses jooni sellest, mis neile nende tegevuses oluline on. Kas Kiple oli hull või mitte, kas ta ise pidas oma tegevust kunstiks või millekski muuks, see pole oluline, kui tänapäeva kunstnikud ise temas oma eelkäijat näevad. Kui on dokumenteeritud, et nad näevad, siis minu arvates pole maailma dokumenteeriva entsüklopedisti asi seda vaidlustama hakata. Üksikute sodijate kunstnikuks olemise või mitte olemise kohta mul seisukoht puudub, aga see vist pole ka otseselt arutelu all oleva küsimusega seotud. --Märt Põder (arutelu) 12. aprill 2020, kell 16:07 (EEST)

Rõhutan, et entsüklopeedia defineeri ka nt [[Sokrates]]t sellena, kelleks teda eluajal peeti ja kellena ta surma mõisteti (tänaval inimesi tülitav tüütu vanamees, noorsoo hukutaja, jumalasalgaja), vaid seda, kellena on ta ajalukku kirja läinud (filosoof). On lugematu hulk poeete ja kunstnikke, kelle talent on avastatud postuumselt ja nendega me ei püüa definitsioonis arveid õiendada, vaid nendime seda artikli tekstiosas. Pean õigeks sama menetlust rakendada ka Ülo Kiple puhul ning nimetada teda defintsioonis grafitikunstnikuks või kui on vaja reservatsiooni markeerida, siis grafitikunsti esimeseks pääsukeseks, pioneeriks, innovaatoriks, katsetajaks vmt. --[[Kasutaja:Märt Põder|Märt Põder]] ([[Kasutaja arutelu:Märt Põder|arutelu]]) 13. aprill 2020, kell 18:15 (EEST)

https://www.vaal.ee/uudised/haiguste-ravi-kontrollitud-18-01-26-02-2022 [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 15. veebruar 2022, kell 13:54 (EET)

Minu meelest me ei saa väita, et ta oli kontaktler, ainult selle põhjal, kelleks ta end ise pidas. Kriipar oli ta vaieldamatult ja kriiparina ta oli ka tuntud.  See, et ta oli kunstnik, on hilisem tõlgendus. Me võime küll seda seisukohta tutvustada (refereerida-tsiteerida koos atribueerimisega), aga minu meelest me ei saa faktina esitada, et ta oli kunstnik. --Andres (arutelu) 7. august 2022, kell 23:10 (EEST)


Arutelu:Mu‘ammar al-Qadhdhāfī

Ma ütleksin, et Saif al-Arabi hukkumine ei ole veel kinnitust leidnud, väited hukkumisest võivad olla sõjakavalus. --[[Kasutaja:Ker|Ker]] 1. mai 2011, kell 22:45 (EEST)

:Võtsin ära surmapäeva, sellepärast et siin ei olnud allikat. 85.76.147.125 20. oktoober 2011, kell 17:41 (EEST)

: surma äramärkimisega võiks oodata veidi, kuni asjaolud selguvad. Ohpuu 20. oktoober 2011, kell 17:43 (EEST)

:: miks? Muammar on kahtlemata surnud. Minu ülalpool toodud märkus käib Saif-alArabi kohta ja pärineb maist. Ma ei kahtle enam ka selles, et Saif al-Arab on surnud. --Ker 20. oktoober 2011, kell 17:46 (EEST)

::: jah, nyyd näen Reutersi lindist, et al-Jazeera, NTC ja David Cameron kinnitavad, et Muammar on surnud. minu meelest pole ka see päris seesama kui "kahtlemata". aga autoriteetsed allikad juba kinnitavad ja nyyd on vaevata võimalik leida usaldusväärne allikas (mis võib ka ekslik olla, muidugi). Ohpuu 20. oktoober 2011, kell 17:54 (EEST)

::: ja kl 17.43 ei olnud ma neid mainitud kinnitusi veel näinud, selles oli asi. Ohpuu 20. oktoober 2011, kell 17:55 (EEST)

Delfi.ee-s (link) nimetab ta end nõnda: Mina, Muammar bin Mohammad bin Abdussalam bin Humayd bin Abu Manyar bin Humayd bin Nayil al-Fuhsi Gaddafi. Mulle isiklikult ei meeldi, kui avalause on täidetud mingite pikkade nimedega, nii et lõpuks ei saa midagi aru, aga kuskile peaks tema täisnime üles tähendama. --kanakukk 25. oktoober 2011, kell 20:15 (EEST).

Ega see pole kõik tema ametlik nimi, kuigi ta võib ise end sedasi kutsuda. See tõlgitakse umbes nii: mina, Muammar, Mohammadi poeg, kes on Abdussalami poeg, kes on Humaydi poeg, kes on Abu Manyari poeg, kes on Humaydi poeg, kes on Nayili poeg ... Ta lihtsalt luges oma isaisasid kuue põlvkonna jagu üles, see ei ole ta ametlik nimi. Taivo 25. oktoober 2011, kell 20:22 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nytimes.com/2011/10/21/world/africa/brutalized-libyan-city-rejoices-with-gruesome-trophies-of-war.htm
** In Mu‘ammar al-Qadhdhāfī on 2013-06-24 12:28:57, 404 Not Found
** In Mu‘ammar al-Qadhdhāfī on 2013-07-06 15:16:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:16 (EEST)


Arutelu:Põhjamaade majandus

Kas selline kokkukleepimine pole natuke kunstlik? --Epp 2. mai 2011, kell 04:36 (EEST)

Mulle tundub ka. Siin räägitakse ju ikkagi iga riigi majandusest eraldi, ja üldine jutt sobiks artiklisse Põhjamaad. Intervikisid ka ei ole. Andres (arutelu) 16. september 2017, kell 21:57 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.norden.org/en/publications/publications/2010-773/at_download/publicationfile
** In Põhjamaade majandus on 2013-06-24 13:02:36, 404 Not Found
** In Põhjamaade majandus on 2013-07-06 20:46:55, 503 Service Unavailable
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:47 (EEST)


Arutelu:Taimeökoloogia

Teistes Vikides on see märksõna siirdatud Ökoloogia alla. Amherst99 2. mai 2011, kell 12:39 (EEST)

Arvan, et ümbersuunamiseks pole põhjust. Andres 2. mai 2011, kell 13:44 (EEST)

Teine lause viitamata.
“Üks taimi määratlev omadus on fotosüntees“ – üldjuhul me ei räägi fotosünteesist kui omadusest.
“Bioomides võib olla palju ökoloogilisi kooslusi, mida ei mõjuta mitte ainult kliima ja mitmesugused väiksema ulatusega omadused, nagu näiteks pinnas ja hüdroloogia.“ – lause jääks nagu pooleli vms, lugejal juba tekkis uudishimu, mis veel mõjutab, aga see jääb ütlemata.
“Taimed, nagu enamik eluvorme, vajavad suhteliselt vähe põhielemente: süsinikku, vesinikku, hapnikku, lämmastikku, fosforit ja väävlit; seetõttu tuntakse neid CHNOPSi eluvormidena“ – jääb lahtiseks, kas mõeldakse, et nad vajavad CHNOPS elemente vähe (sellisel juhul ei sobitu lause viimane pool hästi) või nad midagi muud ei vaja (pole õige).
„Muudel juhtudel võib maa all olla konkurents vee, lämmastiku või fosfori pärast.“ Jääb mulje, et muud konkurentsi võimalust pole, kuid tegelikult on.
„Sentega koostöös…“ – kirjaviga.
„Mõned varasemal teadaoleval fossiilsel taimel on isegi fossiilsed mükoriisad nende ribosoomidel.“ - ???
„Paljud parasiittaimed on üldised ja suudavad korraga rünnata mitut peremeest, mõjutades suuresti kogukonna struktuure.“ – mis kogukonna???
„Samuti on nad võimelised muutma võõrustajate vahelist konkurentsi ja kaudselt mõjutada konkurentsi kogukonnas.“ – võõrustajad ja kogukond???
Mis on „domineeriva taime tüüp“?
Millist allikat tõlkeversioonis polnud? (oli vaja, et vähemalt 1 oleks) E.Rj23 (arutelu) 10. jaanuar 2024, kell 17:40 (EET)
----
Miks see artikkel on ära nuditud? "Vaata ka" ja kategooriad on ära võetud. --Andres (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 22:56 (EET)


Kasutaja arutelu:Vanamees

Tere tulemast Vikipeediasse, Vanamees! Adeliine 2. mai 2011, kell 12:42 (EEST)

Tere!
Suur tänu tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 14. juunil kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele. Samuti on see talgulistele ja žüriiliikmetele heaks võimaluseks omavahel tuttavaks saada ja väikse veini saatel natuke juttu puhuda.
Euroopa Maja asub Tallinnas aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate meie koosviibimisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu


Kasutaja arutelu:Mirei~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mirei! Adeliine 2. mai 2011, kell 12:45 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mirei~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Adastra~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Adastra! [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 2. mai 2011, kell 12:46 (EEST)

Adastra, Sinu panus Põhjamaade koostöö teemaliste artiklite võistlusel jäi žüriile silma. Palun saada oma täisnimi ja telefoninumber aadressile teele.vaalma@gmail.com. Siis saadame Sulle meiliga kutse auhinnatseremooniale.
Lugupidamisega žürii nimel
[[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 11. mai 2011, kell 20:59 (EEST)
Tere! Mina olen Teele. Ilusat päeva jätku!

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Adastra~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Navigeerimise lihtsustamiseks võiks siin ka eestikeelsete artiklite lingid olla. --Iifar 2. mai 2011, kell 17:22 (EEST)

Võib-olla küll. Mulle kui žürii liikmele tundus niiviisi kõige otstarbekam, aga teistele võib-olla mitte. Andres 2. mai 2011, kell 23:31 (EEST)
Kas ma lisan info artikli kohta siia alles siis kui ma selle täiesti valmis saan või lisan ma selle juba siis kui mul mõned lõigud kirjutatud on? Entu95 8. mai 2011, kell 00:49 (EEST)

Lisa ikka kohe. --Epp 8. mai 2011, kell 00:53 (EEST)

Ma loodan, et [[Vabadussammas]] tuleb arvesse, sest ta on [[Vikipeedia:Oluliste artiklite loend|oluliste artiklite loendis]]. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 9. mai 2011, kell 17:23 (EEST)

Tekitasin Malli Tõlketalgud, et toimetamisel segadusi vältida
Kas keski saaks korda teha, et kasutajanimi sinna õigesti tekiks?
suwa 13. mai 2011, kell 09:14 (EEST)

Minu meelest pole seda malli tarvis. Andres 13. mai 2011, kell 09:31 (EEST)
----
Eeeemmmm.... Mulle tekitas esimene rida küsimuse.... Iifar oleks nagu võtnud ingliskeelse artikli Antarctica eeskujuks ja täiendanud artiklit Antarktis? Kas üks pole mitte lõuna- ja teine põhjapoolus? Ave Maria 21. mai 2011, kell 15:39 (EEST)

Põhjapoolusel asub Arktika. --Iifar 21. mai 2011, kell 15:45 (EEST)
----
Siin oli varem artikkel El Greco. Selle alustaja võttis ta siit välja, aga kui selle kallal tegutsetakse, võiks ju ikka kirja panna. --Epp 26. mai 2011, kell 01:39 (EEST)
----
panin ka väiksed toimetamised kirja omale, kas läks valesti? Ave Maria 10. juuni 2011, kell 20:59 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Tõlketalgutest osavõtjad ja tõlgitavad artiklid 2011


Arutelu:Mai 2011

Mida selle Usāmah ibn Lādini uudise kuupäevaga teha? Naljakas olukord, Obama teatas ju kohaliku aja järgi 1. mail, aga tapmiskoha aja järgi oli 2. mai. --Epp 2. mai 2011, kell 21:09 (EEST)
Ameerika Ühendriikide president Barack Obama teatas, et USA väed tapsid homme Pakistanis Abbottabadi lähedal asuvas majas Usāmah ibn Lādini ja tema surnukeha on USA ametiisikute valduses.

Just. --Epp 2. mai 2011, kell 21:14 (EEST)

:Nagu see omaaegne anekdoot, et ajavahe tõttu teatas Moskva raadio paavstile tehtud atentaadist kaks tundi enne selle toimumist. Mis teha, syndmus tuleb dateerida ikka toimumiskohas olnud aja järgi. --Oop 3. mai 2011, kell 12:57 (EEST)

6. mai all on juttu Keskerakonna Pärnu piirkonnast. Arvan, et tuleb ette näha artikkel piirkonnast ning Pärnu link on eksitav. Andres 9. mai 2011, kell 07:38 (EEST)

Pärnu link on eksitav tõesti, võtan ära. kahtlane, et keegi kunagi Keskerakonna piirkondadest kirjutama hakkab, aga eks võib panna lingi ka. Aga seda sündmust käiakse pidevalt kohitsemas; panen vana asja tagasi, sest mu arust on tähelepanuväärne see, et ta kritiseeris, mitte see, et ta kohast ilma jäi. --Epp 9. mai 2011, kell 15:13 (EEST)

* Muinsuskaitsekuu 2011 - MUINSUSKAITSEKUU mais: http://www.muinsuskaitse.ee/index.php?page=5&id=250&uudis=261
kuidas need sündmused ühtselt kalendrisse lisada, mumeelest väärib fikseerimist? suwa 9. mai 2011, kell 08:48 (EEST)

Kui iga aasta maikuus on muinsuskaitsekuu, siis ei vääri fikseerimist, aga muidu käivad sellised asjad minu meelest kõige alguses eraldi pealkirja all. Taivo 9. mai 2011, kell 14:57 (EEST)

Sellest võib teha eraldi artikli. Ja siia panna teate, et algas muinsuskaitsekuu vms. --Epp 9. mai 2011, kell 15:13 (EEST)
----
Laulud ju võistlevad, mitte riigid? Igatahes tuli kummaline lause. --Epp 16. mai 2011, kell 04:05 (EEST)

Riigid võistlevad ikka. 12 points go to Azerbaijan, mitte 12 points go to "Running Scared". Alts 17. mai 2011, kell 03:45 (EEST)
Pane siis laulude nimed juba. Sellised lingid ei kõlba. --Epp 16. mai 2011, kell 04:06 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jj92

Tere tulemast Vikipeediasse, Jj92! --Epp 4. mai 2011, kell 18:01 (EEST)
Kas soovid osaleda tõlkevõistlusel? Andres 5. mai 2011, kell 16:00 (EEST)
Miks ka mitte! Jj92 5. mai 2011, kell 20:05 (EEST)

Siis registreeru leheküljel Vikipeedia:Tõlketalgutest osavõtjad ja tõlgitavad artiklid. Kui soovid, võin ka ise Sind registreerida. Andres 5. mai 2011, kell 22:10 (EEST)

Tere!
Tõlketalgud on nüüd läbi. Kutsume Teid 17. juunil kell 16 Euroopa Liidu majja, kus pakutakse talgute lõpetamise puhul jooke ja suupisteid. Seal selgub ka, milliste talguliste panus seekord kõige väärtuslikumaks osutus ja antakse kätte kingitused: 1000-eurone reisitšekk, Rahva Raamatu kinkekaardid ning Tallinna Ülikooli kirjastuse raamatud.
Euroopa Liidu maja asub Tallinnas aadressil Rävala pst 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt, Kaubamaja vastast). Üritusel osalemiseks ja kingituse vastuvõtmiseks saatke palun meile oma pärisnimi, mida ei avalikustata. Palun vastake kindlasti, kas saate üritusel osaleda.
Lugupidamisega
Rita Niineste
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu


Kasutaja arutelu:Avetoelpt

Tere tulemast Vikipeediasse, Avetoelpt! --Epp 5. mai 2011, kell 01:55 (EEST)

Tere! Saan aru, et sul on õigus lubada selle pildi kasutamist. Palun saada ka aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles kinnitad varaliste autoriõiguste valdajana, et pilti tohib kasutada valitud vaba litsentsi (CC BY-SA 3.0) tingimustel (Vikipeedias ja ka mujal). Pikne 1. mai 2015, kell 21:47 (EEST)

Tere!
Täname Teid osalemise eest tänavustel Vikipeedia tõlketalgutel. Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 18. juunil kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele.
Euroopa Maja asub Tallinnas, aadressil Rävala 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt). Pakutakse veini ja suupisteid. Võimaluse korral andke palun oma tulekust teada aadressil rita.niineste@ec.europa.eu.
Kohtumiseni!
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
E-post: rita.niineste@ec.europa.eu

Oled üles laadinud seitse pilti: Eri:Failide loend/Avetoelpt. Aitäh, et oled ühtlasi selgelt välja toonud, milline on nende piltide autoriõiguslik staatus. Wikimedia projektides on tavaks kinnitada sellised andmed e-kirja teel (täpsemalt inglise keeles siin: :c:COM:OTRS). Sellepärast oleks hea, kui saadad raamatukogu aadressilt kirja aadressile permissions-etwikimedia.org. Kirjas tuleks samamoodi öelda, et nimetatud piltide varalised autoriõigused kuuluvad raamatukogule ning raamatukogu esindajana kinnitad, et neid tohib kasutada litsentsi CC BY-SA 3.0 tingimustel. Pikne 29. juuli 2018, kell 13:06 (EEST)


Arutelu:Tööühistu

Kas see on siis senises eesti keeles kooperatiiv? Kas nende yks haru on kolhoosid? Misasi on "töölis-omanik" ja kas see tähendab, et juhte ei ole, või et juhid ei saa olla omanikud? --Oop 5. mai 2011, kell 11:27 (EEST)

Esimesele küsimusele leiab vastuse artiklist Ühistu. Kolhoos pole ühistu. Ma pole päris kindel, kas Kibuts on ühistu. Töölis-omanikud on samaaegselt juhid ja omanikud, kui on tegemist väiksema tööühistuga. Suurema ühistu puhul valitakse töötajate seast demokraatlikult inimesed, kes ettevõtet esindavad ja juhivad. Teilolondon 5. mai 2011, kell 16:58 (EEST)

: Kolhoos: "Ametliku versiooni järgi oli tegemist vabatahtlikkusel põhineva ühendusega, kus tootmisvahendid ja töö olid formaalselt ühiselt kolhoosnike omand ja ainult maa kuulus riigile." Seega teoorias igatahes ühistu; praktika oli muidugi teine tera. Aga jah, artikli esimese lause praegune formuleering on selgem ja parem. --Oop 5. mai 2011, kell 17:43 (EEST)

::Kolhoose kontrollis aga ikkagi riik, seda kasvõi tulenevalt plaanimajandusest. Ühistuidentiteedi deklaratsiooni neljandas punktis on kirjas, et ühistu peab olema iseseisev ja sõltumatu organisatsioon. Seega pole ühistute funktsioneerimine sellise plaanimajanduse korral võimalik. Teilolondon 6. mai 2011, kell 01:46 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cicopa.coop/World-Declaration-on-Worker,92.html
** In Tööühistu on 2013-06-24 13:58:24, 404 Not Found"); ?><?php Header("cache-Control: no-store, no-cache, must-revalidate
** In Tööühistu on 2013-07-07 05:46:30, 404 Not Found"); ?><?php Header("cache-Control: no-store, no-cache, must-revalidate
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:46 (EEST)


Kasutaja arutelu:Sorter~etwiki

Vikipeedia ei ole mõeldud reklaami edastamiseks.--WooteleF 5. mai 2011, kell 12:12 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Sorter~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)