Arutelu:20. eesti diviis

"20. SS-diviis" ehk "20. SS-diviis (Eesti 1)" ei olnud enam vabatahtlik  vai mobiliseeritud üksus. Kuigi selle üks aluseks olnud väeosi "Eesti Leegion" oli vabatahtlik üksus. Kuid Eesti leegion kui üksus kaotati juba kui moodustati III. SS-brigaad, kuhu liideti ka Eesti Leegioni kuulunud väeosad. Rahvasuus kasutati muidugi Leegioni nime edasi, kuid see ei ole täpne.Akra 4. mai 2007, kell 08:12 (UTC)
põhimõtteliselt peaks alates peatükist 'Narwa lahingutes' kuni Visla-Oderini kõik ümber kirjutama. peatükid sisaldavad ikka räigeid faktivigu.--Wabariigi parm. 4. mai 2007, kell 11:57 (UTC)
Vead on sees jah. Mul tekkis nii mõnegi asjaga probleem, et mida ta tahtis öelda. Selle Luftwaffe lausega ei osanudki midagi peale hakkata, kuna ei viitsinud kohe raamatutesse süveneda. Samuti peaks väeüksuse nimed kõik eesti keeles olema sulgudes saksakeelne nimi. Hakka peale ehk saame sellest ka artikli.Akra 4. mai 2007, kell 12:21 (UTC)
Kas selle artikli pealkiri ei peaks olema 20. Eesti Relva-SS vabatahtlike diviis – arvestades põhimõttelist vahet SS ja relva-SS vahel?

See on väeosa viimane ja kõige kauem püsinud ametlik nimi (26. mai 1944 - 8. mai 1945) (20. Waffen Grenadier Division der SS (Estnische nr. 1)). Kuidas oleks selle selle eestikeelne vaste. Sest vabatahtlusega oli nii nagu oli ja selles nimes seda enam ei ole. Akra 7. mai 2007, kell 17:32 (UTC)

:SS Relvagrenaderide 20. (Eesti 1.) Diviis.

Muudaks selle pelakirja nüüd ära aga milleks. Kas sobiks 20. Relva-SS Diviis või Eesti Diviis või ... Akra 11. mai 2007, kell 18:41 (UTC)

:Ma hea meelega tükeldaks selle artikli vähemalt neljaks: Eesti Leegion,  Pataljon "Narva", 3. Brigaad ja 20. Relva-SS Diviis.Akra 11. mai 2007, kell 18:46 (UTC)

::: EE 11. ja 12. köites on nimed "3. Eesti SS-vabatahtlike brigaad" ja "20. SS-vabatahtlike diviis", kusjuures on öeldud, et tegu oli ümbernimetamisega. Seetõttu ei tohiks kahe viimase kohta minu meelest eraldi artikleid olla. Veel kord nimetati ümber 20. SS-relvagrenaderidiviisiks. Kirjutatud on: "20.(1. eesti) SS-relvagrenaderidiviis". Andres 13. mai 2007, kell 19:24 (UTC)

:Tegelikuses on nad kõik üksteisest välja kasvanud ja mingi hetk on  toimunud ümbernimetamine. Eesti Leegion esimeses väljaõppe partiis oli vabatahtlike pataljoni jagu  see viidi rindele pataljonina "Narva". Vahepeal kasvas Leegion mopi kaasabil Eesti Relva Vabatahtlike SS-brigaadiks (alates august 1943),  siis pandi selle ette 3. (oktoober 1943) kuna Waffen-SS brigaadid nummerdati. Umbes  kolm kuud  hiljem (24. jaanuar 1944) nimetati brigaad ümber Eesti Vabatahlike 20. SS-Diviisiks (20. Estnische SS-Freiwilligen-Division)  ja umbes kuu aja pärast (26. mai 1944) nimetati diviis veelkord ümber   20. Relva-SS  Grenaderide Diviis (Eesti nr.1) (20. Waffen Grenadier Division der SS (Estnische nr. 1)). Sellest nimest kadus ka sõna vabatahtlik ja selle nime all oldi 8. maini 1945. Pataljon "Narva" liideti eesti lahingute ajal samuti Diviisiga selle luurepataljoniks. See oleks lühikokkuvõtte ümbernimetamistest. Siit ka küsimus mida edasi teha, et need artiklid normaalsed ja loogilised oleks. Akra 13. mai 2007, kell 20:11 (UTC)

:: Noh, vähemalt pataljon "Narva" peaks eraldi olema. Andres 13. mai 2007, kell 22:28 (UTC)
Tegelikult oli see Eesti Leegioni I pataljon.Akra 14. mai 2007, kell 13:53 (UTC)

algus: Leidsin ka viite koolituse kohta, mida esivanemad on maininud:
Leegioni väljaõpe toimus Poolas Krakowi lähedal asuvas Debica väljaõppelaagris (SS-Truppenübungplatze “Heidelager”).
allikas: http://enatsionalistid.informe.com/eesti-leegion-dt5.html
suwa 12. mai 2007, kell 10:07 (UTC)

peaks kuuluma ka Saksamaa väeüksused kategooriasse. Parm.

Minu meelest peaks Waffen-SS või Relva-SS ikka eraldi artikkel olema. Andres 15. juuni 2007, kell 20:26 (UTC)
SS ja Waffen-SS on kaks erinevat asja ja järelikult ka kaks erinevat teemat. Keegi IP järjekindlalt parandab Waffen-SS lingid tagasi SSi linkideks. Ilmselt teadmatusest ja kuna SS' artikel on olemas, siis arvab... . Akra 15. juuni 2007, kell 21:18 (UTC)

Millistest Annabergi mägedest siin juttu on? Andres 23. juuli 2007, kell 12:08 (UTC)

Ilmselt on tegemist Annabergi mäega kuigi see allikas,
mis mulle kätte sattus nimetab mägedeks. Teen endale kõigepealt selgeks, siis parandan. Akra 25. juuli 2007, kell 09:37 (UTC)

Eesti Korpus on täpsustusleht. Mida siin silmas peetakse? Andres 14. juuni 2008, kell 10:24 (UTC)

Seos Eesti Korpuse ja 20. Waffen-SS diviisi vahel

Vabandust, aga artikli pealkiri peaks olema täpselt nagu sakslased seda kirjutavad: 20. Relvagrenaderide SS-diviis (eesti). Kui toon näite inglise keelest siis näete miks, see sarnaneb rohkem saksa tähendusele. 20th Combat SS Division (Estonian). See, et seda nii tihti Eesti Relvagreanderide diviisiks nimetatakse on karuteene Eestile ja eestlastele. Hitler ja tema käsilased - meie maa okupeerijad - moodustasid neid SS üksusi, stiilis Võõrleegion. Neid SS formeeringuid ei loonud ei Norra, ei Taani, ei Eesti riik. Suure E tähega. Eesti oli okupeeritud, meil ei olnud siin midagi kosta, et kas luuakse selline formeering või mitte. Sakslased lõid selle meiega konsulteerimata - meile iseseisvust mitte tagasi andes - ja sulgudes "estnisch" tähendab selgesti, et eestlastest moodustatud. Mitte Eesti riigi loodud, nagu suur E sõna alguses meile muidu öelda tahab.. Kusjuures tuleb silmas pidada, et tippjuhid olid ikkagi sakslased, ka madalama astme ohvitseride ja allohvitseride hulgas leidus palju sakslasi. Polnud see mingi "Eesti" üksus, vaid sakslaste moodustis, mis rajanes eesti elavjõule. See on suur vahe ning kardinaalne viga mis ikka ja jälle esile kergib meie sõjaajaloo käsitlustes. Paljud eestlased Leegionis ja Diviisis võisid soovida Eesti iseseisvuse tagasitulekut, aga see ei tee tollest üksusest veel EV või EW struktuuri.
--Keskminehermann 2. detsember 2008, kell 17:53 (UTC)

Väeosade nimede kirjutamisel on siiski omad reeglid ja antud juhul pole Eesti riigiga siin midagi pistmist. Inglis ja Saksa keeles on need reeglid teised. Muutsin tagasi.Akra 2. detsember 2008, kell 18:11 (UTC)

:Mida need eesti keele reeglid siis teisiti käsivad? Mina oma arunatukesega tõlgiks selle ka niimoodi nagu Keskminehermann välja pakkus.--WooteleF 2. detsember 2008, kell 18:14 (UTC)

Loe kasvõi seegi arutelu läbi ja veel, kus seda teemat on pikemalt lahatud.  Aga üks põhiküsimus on selles, et Eesti keeles kirjutatakse nimed läbiva suurähega. Vaata ÕS.Akra 2. detsember 2008, kell 18:18 (UTC)

:Minuarust 20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviis tähendab, et on vähemalt 20 Eesti diviisi.--WooteleF 2. detsember 2008, kell 20:49 (UTC)

:Igal inimesel on õigus oma arusdaamisele. Kuid siin pole midagi pistmist Eesti riigiga. Ja ei maksa seda ka siit otsida.Akra 3. detsember 2008, kell 17:46 (UTC)

: Kas on kuskil ÕS-is või mõnes muus usaldatavas allikas kirjas, kuidas Waffen-SS diviise eestipäraselt kirjutatakse? --kanakukk 21. detsember 2008, kell 16:21 (UTC).

::Ehki olen selle otsimisega tegelenud ei ole seda leidnud.Akra 22. detsember 2008, kell 18:54 (UTC)

:::"Probleem" ei ole sõnaga Eesti sellisel juhul mitte ainult Saksa vaid ka Nõukogude väeosade nimetustes, ühesugused okupandid mõlead. Siis tuleks nimed seal ka teisiti kirjutada.Akra 22. detsember 2008, kell 18:54 (UTC)

:::: Sain vastuse Eesti Keele Instituudist ning sealt öeldi, et kõige õigem on nii, nagu WooteleF ja nii mõnedki siin on arvanud. --kanakukk 6. jaanuar 2009, kell 14:20 (UTC)
Pidasin n?u EKI nimespetsialisti Peeter P?lliga, kes on seisukohal, et nimesid ja
nimetusi tuleb t?lkida v?imalikult t?pselt. Seega peaks k?nealuse diviisi
eestikeelne ametlik t?isnimetus olema 20. Relvagrenaderide SS-diviis (eesti 1.) v?i
(eesti I), nagu ka saksa ja inglise keeles. Teie toodud nimetust v?ib kasutada
mitteametliku nimetusena, aga siis peab kirjutama selle v?iket?htedega: 20. eesti
relvagrenaderide SS-diviis. Sellest kirjaviisist on ka selgemini n?ha, et 20. diviis
koosnes eestlastest.
Tuuli Rehemaa
EKI

Kõiki nimesid ei kirjutata läbiva suurtähega. Andres 2. detsember 2008, kell 21:05
(UTC)
Andresele. Me juba käisime selle samm sammult läbi. Millal ja millistel juhtudel kirjutatakse kuidas. Ja kõik see on vastavates aruteludes viidetega kirjas. Ei hakka uuesti üle kordama.Akra 3. detsember 2008, kell 17:46 (UTC)

Ära siis niimoodi ütle.

Ja oleks hea, kui leiaks need arutelud üles. Andres 3. detsember 2008, kell 17:50 (UTC)

:Tegelesingi nende otsingutega. Tõstan ka siia üle:Akra 3. detsember 2008, kell 18:10 (UTC)

Arutelu:15. Läti 1. Relvagrenaderide SS-diviis
"relvagrenaderide" ei peaks väikese algustähega olema? Andres 6. juuni 2008, kell 14:14 (UTC)
Ei ole küll kindel kuid vanasti kirjutati väeosade nimedes kõik sõnad suurte tähtedega.Akra 6. juuni 2008, kell 19:49 (UTC)
"Diviis" on ju väikse tähega. Andres 6. juuni 2008, kell 20:03 (UTC)
Üle side kriipsu seepärast. Aga võibolla peaks ka selle suurelt kirjutama. Tegelikult tuleks see mõne keeletarga käest järele uurida kuidas õige on. Nii sai kirjutama hakatud neid saksa väeosade nimetusi peale Eesti diviisi all tomunud nimearutelu.Akra 6. juuni 2008, kell 20:57 (UTC)
Lugesin Tiiu Erelti "Eesti Ortograafiast" välja järgmist lk 24. 2) läbiv suurtäht – asutusel, ettevõtetel, organisatsioonil, ühendusel– algussuurtäht, millega kirjutataks kõik nime, nimetuse või pealkirja sõnad peale abisõnade(ta võib hõlmata liigsõna või mitte)... edasi näited. Lk 38 täiendab läbivat suurtähte kasutatakse ...ametlikuse näitamisel...
Kui mõistame väeosa nime tüübinimena (lk 28) tuleks kirjutada kõik, peale esimese sõna, kui see ei ole kohanimi, väikeste tähtedega. Kui ametliku nimena, siis kõik sõnad suure tähega, väikese tähega ainult abisõna antud juhul diviis. Kui tegin õiged järeldused, siis peaks asi nii olema.Akra 7. juuni 2008, kell 08:14 (UTC)
Kas seal oli öeldud, et "diviis" on abisõna? Andres 7. juuni 2008, kell 20:36 (UTC)
Aga miks siis mujal on "SS-Soomusdiviis"? Kas "Soomusdiviis" ei ole abisõna? Andres 7. juuni 2008, kell 20:38 (UTC)
Abisõnad vastavalt näidetele eraldi kirjutades:ajakiri, neem, laht, veski, nimeline jne sõjalisi mõisteid selles raamatus ei ole. "SS-Soomusdiviis" nagu sina kontekstist välja võttad peaks olema kirjutatud SS-soomusdiviis või SS soomusdiviis, mis on tüübinimetus ja kirjutatakse alati väikse tähega. Aga kui tegemist on 5. SS Soomusdiviis "Wiking"iga, siis on nimi ja kirjutatakse läbiva suurtähega. Kuigi nagu ma aru saan võib ka abisõna kirjutada suure tähega teatud nimede puhul. 15. Läti 1. Relvagrenaderide SS-Diviis.Akra 7. juuni 2008, kell 21:07 (UTC)
Kas õige on siis "diviis" või "Diviis"? Andres 12. juuni 2008, kell 15:36 (UTC)
Minu arust ei ole kumbki vale. Aga kumb parem on või õigem ei tea. Ei pea ennast keeletargaks. Akra 14. juuni 2008, kell 15:14 (UTC)
----

Siin on avaldatud arvamust, nagu nõukogude ajal ilmunud kirjandus ei sobiks viitamiseks, kuna see olevat ebaneutraalne. Eestit ja eestlasi puudutavate teemade puhul on ju see hoopis vastupidi - just Eesti Vabariigi ajal ilmunud ja välis-Eesti teosed-artiklid on sellel teemal arusaadeavatel põhjustel alati ebaneutraalsed - kes see enda kohta ikka halba tahab kirjutada. Kas leidub mõni idioot, kes arvab, et näiteks Herbert Lindmäe "Suvesõda" või Mart Laari raamatud kujutavad sündmusi neutraalselt positsioonilt? Need on alati kirjutatud põhimõttel: kõik eestlaste kohta positiivne sisse, kõik negatiivne välja. Ja OK, hästi natuke on midagi negatiivset ka sisse pandud, mis on nagunii üldteada, et kogu jutt ei mõjuks täiesti ebausutavana. Seetõttu on need raamatud nii kallutatud, et kukuvad ümber. --82.131.107.187 31. märts 2009, kell 16:20 (UTC)

Täielikult neutraalsed on vast ainult arheoloogilised tõendid, salvestised, fotod ja salastatud dokumendid ja ka neis võib hea tahtmise korral kahelda. Ka tunnistajate ütlusi on võimalik vaidlustada. Neutraalset ajalookirjandust ilmselt ei olegi peaaegu olemas. Lihtsam on õppida olemasolevaid materjale lugema.Skis0 (arutelu) 21. september 2012, kell 18:45 (EEST)

Alajaotuses märts 1944 on mingit jama kokku kirjutatud (vt Neile saadeti ...). Mitte sisu poolest, vaid lause ülesehitus ei ole eesti kirjakeele normidele vastav. --kanakukk 14. september 2009, kell 23:41 (UTC).
----
Mis siin on vaidlustatud? On küll neid, kes leiavad, et Eestit ei annekteeritud või neid polnud palju, kes soovisid Eesti iseseisvuse taastamist, kuid see tundub olevat marginaalne arvamus, umbes nagu Holokausti eitamine. Kui tuua viited, siis võidakse ikka öelda, et see pole usaldatav allikas. Alternatiivsetest seisukohtadest tuleb rääkida küll, kuid mitte artiklis, kus neid asju mainitakse möödaminnes. Sõnastus võib ju olla ka teistsugune, vähem hinnanguline. Andres (arutelu) 29. juuli 2012, kell 07:16 (EEST)
----
Allikatest. Rolf Michaelis, niipalju kui ma saksa Vikist (de:Rolf Michaelis (Militärschriftsteller)) aru saan, pole ei ajaloolane ega neutraalsel positsioonil olev isik. Loodetavasti tema esitatud põhifaktid on õiged, aga tuleks väga ettevaatlikult suhtuda. Enamuses artiklis viited puuduvad, aga võrreldes olemasolevaid viiteid ma oletan, et ka seal on allikaks just Michaelis. Ma ei saa hästi aru, mida viide nr 4 (http://www.axishistory.com/index.php?id=1931) sellele eelnevas lauses täpsemalt kinnitab. --Minnekon (arutelu) 26. juuli 2017, kell 23:24 (EEST)

Youtubes on olemas kolm lühikest klippi Endel Liiberti, (hooldushompanii?) võitleja mälestustega sõja lõpuosast ja hilisemast.
https://www.youtube.com/watch?v=6eFgTxTQeNA&
Kusagil võiks olla viited sellistele materjalidele.

Artiklis on kirjas järgnev: Liide vabatahtlikud (Freiwilligen) väeosa nimetuses tähendas, et enamik väeosa isikkoosseisust ei olnud sakslased. Viites on tõesti nii kirjas, aga mu meelest koosnes 20. diviisi koosseis pea alati põhiliselt eestlastest. Seega, selline arusaam ei vasta tõele. Ma ei mäleta, kust ma seda lugesin või kuulsin, aga freiwilligen lisati mu teada seetõttu, et vastavalt 1899. aasta Haagi konventsioonile (art 42 jj) ei tohi okupeeriv riik värvata võõra riigi elanikke oma sõjaväkke, kuid vabatahtlikele selline keeld, iseenesest mõistetavaltki, ei kehti. --kanakukk (arutelu) 21. jaanuar 2021, kell 16:36 (EET).


Arutelu:Ötzi

Siia ei viita midagi. Andres 4. mai 2007, kell 09:56 (UTC)
Kuuldused välja:

Nagu ka Egiptuse muumiate puhul, levivad ka Ötzi puhul kuuldused muumia needusest.
Kohtuarst Guenter Henn, kes Ötzi paljakäsi lumest välja tõstis, hukkus aasta hiljem autoavariis, kui ta sõitis konverentsile, kus pidi esitlema sensatsioonilist leidu.
Veidi aega hiljem jäi laviini alla mägigiid Kurt Fritz, kes oli ühena esimestest nägi muumia nägu.
Kolmas ohver Rainer Hoelzl suri ajukasvajasse. Tema oli ainus ajakirjanik, kel omal ajal lubati filmida muumia äraviimist tolle lumisest peidupaigast.
Ötzi leidjale Helmut Simon külmus 2004. aastal Alpides surnuks. Simoni keha leidnud päästerühma juht Dieter Warnecke  suri südamerabandusse tund pärast Simoni matuseid.
Aprillis 2005 suri Ötzi uurijate rühma juht professor Konrad Spindler.
----
Kommentaarid/märkused tuleb tõlkida. --Epp 30. mai 2015, kell 06:05 (EEST)


Arutelu:Somaali poolsaar

Kaart tuleks tõlkida. Andres 4. mai 2007, kell 10:50 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://veimages.gsfc.nasa.gov/6563/EastAfrica.A2005003.0745.250m.jpg
** In Somaali poolsaar on 2013-06-24 13:29:39, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Somaali poolsaar on 2013-07-07 01:07:36, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:07 (EEST)


Arutelu:Tatari tänav

Välja tõstetud:
*  Tundmatu  linnaametniku arvamus linnavalitsuse kodulehel Süda-Tatari kvartal
* Stiilinäide restaureeritud arhidektuurilise kaitse all olevatest majadest Tatari-Rävala nurgal
--avjoska 4. mai 2007, kell 16:51 (UTC)

Need lingid võiksid ju iseenesest olla. Süda-Tatari kvartal võiks olla eraldi lehekülg. Andres 4. mai 2007, kell 19:48 (UTC)

[[Tallinn-Väike]] on jaam, agul on [[Kitseküla (Tallinn)|Kitseküla]], olen aru saanud. Tatari tänava nimi on kuidagi seotud tatari kogukonnaga, kellest esimesed sattusid siia keisri sõjaväega. [[Kasutaja:Ohpuu|Ohpuu]] 4. mai 2007, kell 20:15 (UTC)

Nagu liiga esseistlik, kas pole, on see järgmine lause:
*  Olles meie tänase varakapitalistliku kinnisvara-arendusbuumi jaoks liigagi südalinnas ja endiste omanike järglaste ülesleidmise osas palju lahtisi otsi pakkuva kujunemislooga, on ta ometi elamiseks piisavalt vaikne ja suutnud säilitada oma nauditava käänulise sajanditaguse tänavajoone.

Jah, on küll. Andres 10. mai 2007, kell 19:16 (UTC)

"mõneti ülereageeriv suhtumine" on POV. --Oop 3. mai 2011, kell 13:11 (EEST)

Võta siis ära, ma ei leia seda. Andres 4. mai 2011, kell 07:09 (EEST)

: Kui on kaks vastandlikku seisukohta, siis seda, et yks reageerib teisele liialdatult, ei saa esitada entsyklopeedia neutraalse seisukohana. Selline hinnang on subjektiivne. See peaks olema kas tsitaat või - äärmisel juhul - selgelt põhjendatud (nt kui üks kodanik ei vii raamatukokku raamatut õigeks ajaks tagasi ning raamatukoguhoidja ta selle eest mõrvab, võib seda ka neutraalsest vaatepunktist ylereageerimiseks nimetada; vt en:Conan the Librarian#UHF). --Oop 4. mai 2011, kell 10:24 (EEST)

Me oleme siin yldse usinasti valeinfot levitanud. Tsahknal pole sellega midagi tegemist, ettepaneku tegi Ivar Virkus (ja mu paranoia hakkab siinkohal tööle, äkki see polnudki näpukas). Tõstan siia kogutud materjali, ilmselt võiks sellest teha kunagi artikli [[Prostitutsiooni legaliseerimise ettepanekud Eestis]] või umbes nii. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 4. mai 2011, kell 11:33 (EEST)
Vastu: Tõnu Kõrda ja "Siiri Oviir, kes on ühtlasi Eesti Naisliidu esinaisena ürituse üks peakorraldajaid". - "Koos Eesti Naisliiduga osalesid piketil nii Eesti Kristliku Naiste Liidu, Eesti Õdede Liidu ning Tallinna kõrgkoolide üliõpilasorganisatsioonide esindajad." - "Mina tahtsin ainult prostitutsioonile kui probleemile tähelepanu pöörata, meil on kaks võimalust seda valdkonda korrastada: karmistada veelgi karistusi või leida sellele tegevusele seaduslikud raamid. Ja Tatari tänava valisin ainult näitena, andku sealsed elanikud mulle andeks," räägib Virkus. (Liis Arujärv [http://mobiil.sloleht.ee/75589 Tallinlased häbistasid abilinnapea Virkust] SL Õhtuleht, 18. mai 2000)
Ideed on ekslikult omistatud [[Ivi Eenmaa]]le ja [[Jüri Mõis]]ale ("Eksisid.See oli meie ivikene-kes Punaste laternate tänavaga välja tuli."; "Lõbumajadega, muuseas, Ivikene ei tegelenud, neid üritas Tatari tänavale rivistada tema järeltulija, kes endise kelnerine seda valdkonda paremini tundis.") [http://www.kesknadal.ee/g2/uudised_kommentaar?lk=2&id=9522&sess_admin=379b5bd8fe995eeb6962a507bfd73db6 1] ning Priit Vilbale [http://virgokruve.wordpress.com/2011/01/14/valimiste-eel-ohku-visatud-pseudoteemad-prostitutsioon/ 2].
"[[Eesti Naisliit|Eesti Naisliidu]], [[Eesti Kristlike Naiste Liit|Eesti Kristlike Naiste Liidu]], [[Eesti Õdede Liit|Eesti Õdede Liidu]], MTÜ [[Süda Koda]] ja Tallinna Tatari tänava elanikud korraldasid eile Tallinna linnavalitsuse ees protestimeeleavalduse, nõudes Tatari tänavale lõbumajade kvartali loomisest loobumist. Idee pakkus välja abilinnapea Ivar Virkus, kes kuulub Rahvaerakonda Mõõdukad." Vastuseisu avaldasid [[Sven Mikser]], [[Lagle Parek]], [[Esja Šur]]. (Rasmus Kagge [http://arhiiv2.postimees.ee:8080/leht/00/05/18/prost.htm "Eliitlõbumajad punalaternate tänava vastu"] Postimees 18.05.2000)
Vastu: valitsus ja [[Jüri Adams]]. ([http://epl.ekspress.ee/artikkel/107410 "Tallinna linnavalitsus legaliseerib lõbumajandust"] EPL, 4. mai 2000)
Süda Koja avaldusele kirjutasid alla Tanja Jalasto-Rodal, Krista Kampus, Liina Kulles, Tõnu Kõrda, Mikko Lagerspetz ja Andrus Roos ([http://www.ohtuleht.ee/74948 "Virkuse ja lõbumajade vastu"] Õhtuleht, 6. mai 2000). --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 4. mai 2011, kell 11:33 (EEST)

Läbi aegade on Tatari tänaval palju tuntud inimesi elanud (nad on üles loetud Robert Nermani raamatus "Süda-Tatari puitasum"). Miks on aga artiklis mainitud ainult Maksim Unti? 90.191.119.98 7. mai 2011, kell 18:17 (EEST)

Sest ykski Nermani lugeja pole neid siia kirjutanud. Mul näiteks seda raamatut polegi. Kus viga näed laita, seal tule ja aita! --Oop 7. mai 2011, kell 18:36 (EEST)

"ning endiste omanike järglaste ülesleidmiseks jätab tänava kujunemislugu palju lahtisi otsi" Kas see on ikka teatmeteosele sobiv stiil? 90.191.119.98 9. oktoober 2011, kell 16:12 (EEST)

See lause on arusaamatu. Tahtsin vaadata konteksti, aga ei leidnud seda. Andres 9. oktoober 2011, kell 21:20 (EEST)

Mõned laused selles artiklis on liiga hinnangulised. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. oktoober 2011, kell 21:20 (EEST)

Tatari tänav 32 elas pärast 1940. aasta juunipööret Eesti NSV esimene Siseasjade Rahvakomissariaadi rahvakomissar Maksim UntСПИСКИ ШЕРТВ.

See on välja võetud. Andres 9. oktoober 2011, kell 21:28 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ilmamaa.ee/files/pdfs/2004/tarand%20luh.pdf
** In Sloboda on 2013-06-24 13:28:58, 404 Not Found
** In Sloboda on 2013-07-07 00:59:27, 404 Not Found
** In Tatari tänav on 2013-07-07 03:32:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:32 (EEST)


Kasutaja arutelu:JaakKangro~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, JaakKangro! Andres 4. mai 2007, kell 19:34 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema JaakKangro~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Eesti Vabariigi meenemündid

Loetelu pole täielik. --Metsavend 5. mai 2007, kell 07:36 (UTC)

On veel näiteks 1974. aasta Konstantin Pätsi kuldtukat ja Johan Laidoneri hõbedast 10-kroonine (mõlemate valmimisel oli kaastegev, mingil mulle teadmata määral, Vabariigi Valitsus eksiilis).

: Hmm, huvitav inf, ma ei ole neist vist midagi kuulnud (vähemalt hetkel ei meenu)... sa ei mõtle ju mingeid mälestusmedaleid, vaid ikka münte (kujundatud rahana, isegi kui tegu vaid kollektsionääridele mõeldud meenemüntidega)? Mingeid viiteid neile müntidele?

:: Vist Jaan Niin on neist kirjutanud, mäletatavasti 1991. aasta Päevalehes (mitmeosaline järjejutt Eesti müntidest läbi aegade). Pildil olen näinud, neid oli vist rohkemgi ja teisteski nominaalides, kõigil väärtus peal.

::: Seda järjejuttu ma olen endameelest lugenud, aga ei mäleta, et seal sellistest müntidest juttu oleks olnud... vaja kontrollida. Vaatasin praegu epl kodulehele, seal on arhiiv ainult 1995 aastani.

:::: Konkreetne lugu võib ka järjejutust hiljem ilmunud olla, aga tõenäoliselt ikka 1991. aasta Päevalehes.
http://www.ecu.ee/modules/prod.php?id=3096
Hannes Walter, Eesti teenetemärgid, Tallinn 1998, lk 241:
Nõukogude okupatsiooni ajal vermiti eksiilis mitu mälestusmedalit. Selle seeria avas 1947. aastal Rootsis löödud Korjandusmärk raamatukingituste saatmiseks eesti põgenikele Lääne-Saksamaal. 27 mm diameetriga messingmedalit löödi 2000. Selle aversil on rahvusornamendiga ümbritsetud purjekas ja alghind 5 KR. Reversil on Eesti vapp, daatum 1947 ja ringtekst PAGULASPÄEVADE MÄLESTUSEKS ESTNISKA FLYKTINGSHJÄLPEN.
Ibidem, lk 242:
Sisuliselt on mälestusmedalid ka kolm sümboolset münti. 1974. aastal vermiti Rootsis 33 mm diameetriga KINDRAL JOHAN LAIDONERI MÄLESTUSRAHA . 10 KROONI Ernst Jõesaare kavandi järgi 950 eksemlparis. Selle aversil on Johan Laidoneri portree ja ringtekst KINDRAL JOHAN LAIDONER 1884 – 12. VEEBR. – 1974, revers nagu Eesti rahadel daatumiga 1974. Samas tiraažis, 21 mm diameetriga vermiti S. Androso kavandi järgi 1974. aastal KONSTANTIN PÄTS'i ja 1978. aastal JAAN TÕNISSON'i MÄLESTUSRAHAD. Mõlemal on aversil portree ja nimi ning EESTI VABARIIK . 1 TUKAT. Revers nagu eesti kroonil vastava aastaarvuga.

arumaisaa miks nt nimiväärtuse ja tiraazi järgi sorteerimine ei tööta õigesti? Või on see FireFox 1.0 bug?

tühikut ei tohi jätta. --Metsavend 6. juuni 2007, kell 15:34 (UTC)

:proovisin ka ilma tühikuta (tiraazis) ja hidden sort key-ga, aga ikka sortis valesti... :(

Küsisin Eesti Panga poolt, kas on võimalik meenemündide pilte kasutada. Vastus oli jah, aga "kui kujutate neid lameformaadis ega kasuta neid viisil, mis kahjustaks raha mainet". Ma ei saa natuke aru, mis see tähendab. Geonarva 9. juuni 2007, kell 06:59 (UTC)

Pildi kasutamise viis väljaspool Vikipeediat ei peaks olema Vikipeedia mure. Kui keegi neid teistmoodi kasutab, siis meie ei vastuta. usutavasti meie rahamainet ei kasuta.

Lameformaat tähendab vist, et pildistatud on täpselt ülaltpoolt, mitte nurga all. Andres 9. juuni 2007, kell 11:05 (UTC)

Kataloogi "Unusual World Coins" viimase (5.) väljaande järgi (ilmunud 2007), lk 142, on Vabariigi Valitsus eksiilis 1974. aastal välja andnud järgmised mündid:
*10 krooni, Johan Laidoner, kaal 18 g, hõbe 925, hõbeda puhaskaal 0,5353 untsi, tiraazh 950
*1 tukat, Konstantin Päts, kaal 3,5 g, kuld 900, kulla puhaskaal 0,1013, tiraazh 950, lisaks vermitud ka alumiiniumpronksist
*1 tukat, Jaan Tõnisson, tiraazh 950.
Kahtlemata leidub nende ja teistegi müntide kohta andmeid ka muus numismaatilises kirjanduses. --Pernow 14. veebruar 2008, kell 12:16 (UTC)

Ma arvan, et neid ei saa siiski lugeda Eest Vabariigi (meene)müntideks ja siin nimestikus neid seega mainima ei peaks. Nt Eesti Panga muuseumis ja nende poolt väljaantud kataloogis (ega ka üheski teises tuntumas kataloogis, nt Leimuse või Haljaku omas) neid minuteada mainitud ei ole. Tuleks teha eraldi teema(d) fantaasiarahadele ja medalitele mille alla need siis ka panna...

: Riigijuhtide mälestusrahad hõbedas ja kullas. Eesti Päevaleht, 4. september 1974, nr. 69, lk. 5. --Improvisaator 8. jaanuar 2009, kell 15:09 (UTC)


Tähe "A" all on keel lingina sulgudes eestikeelse nimetuse järel...
Alates tähest "B" on keel linkimata ja sulgudest väljas...
...ja mis kõige tähtsam... "inglisekeelne", "araabiakeelne", "bulgaariakeelne" jne jne jne on üks sõna! Jürka 5. mai 2007, kell 09:53 (UTC)

Artikkel vajab toimetamist, nagu alguses ongi öeldud. Kui viitsid, siis toimeta. Andres 5. mai 2007, kell 09:59 (UTC)
Kui aus olla, siis mitte ei viitsi, aga vaevalt, et keegi teinegi viitsiks, nii et tegin ta ära... Tähelepanu liitsõna lõpuga -ne juhtisin aga artikli eelmisele toimetajale tuleviku tarbeks... Jürka 5. mai 2007, kell 10:46 (UTC)

Aotäh vaevanägemise eest!

Muide, õige on "prantsuskeelne", "ingliskeelne".

Keelte nimetusi sab kontrollida Maailma keelte loendist. Teadmata eestikeelse nimega on aranese, krioulu, Šewa, bisaja ning pärismaine prantsuse keel.

Osa hiina nimesid on teadmata latinisatsioonis. Neid ei pruugiks siin olla. Andres 5. mai 2007, kell 11:14 (UTC)

Kõik keeled, mis siin esinevad, ei tundu olevat ametlikud keeled. Mõni on ametlik mõnes riigi osas. Andres 5. mai 2007, kell 11:15 (UTC)

See pealkiri tundub mulle keelevastane. Andres (arutelu) 3. mai 2019, kell 22:45 (EEST)

Jah. Adeliine 3. mai 2019, kell 23:52 (EEST)

:et siin on tegemist pretsedendiga, siis igaks juhuks küsisin üle Eesti Keele Instituudilt (vastas Tuuli Rehemaa). Järgnevalt minu küsimus ja nende vastus.
Minu küsimus
Eestikeelses Vikipeedias püüame me kõik loendartiklid teha ühtse nimekuju järgi, kasutades ti-sufiksit, näiteks "X loend riigiti", "Z loend kihelkonniti", "Y loend maakonniti". Kas aga keeleliselt on õige "Riikide loend omakeelsete nimeti"?
Nende vastus
Koos ti-tuletisega (nimeti) ei kasutata täiendit (omakeelsete). Keeleliselt korrektne oleks "omakeelsete nimede kaupa".
--Estopedist1 (arutelu) 6. mai 2019, kell 17:10 (EEST)

See viimane võib olla keeleliselt korrekte, aga vahepealne variant "omakeelsete nimede järjekorras" sobis siia minu meelest ikkagi paremini. Siin ei ole riigid niivõrd nimede kaupa jaotatud, kuivõrd ikka just nime järgi järjestatud. Pikne 16. mai 2019, kell 19:20 (EEST)

: Pakun "Riikide omakeelsete nimede loend". --Metsavend 16. mai 2019, kell 19:41 (EEST)

:: See sobiks küll siia. Aga kui veel edasi mõelda, siis meil on hulk riikide loendeid, mida eristab see, et nad eri alusel järjestatud. Kui nende loendite pealkirju kõrvutada, siis oleks hea, kui nad on ühe malli järgi. Ehk võiks olla "Riikide loend omakeelsete nimede järjestuses", "Riikide loend pindalade järjestuses", "Riikide loend rahvaarvude järjestuses" jne. Pikne 16. mai 2019, kell 20:25 (EEST)

::: Pooldan Metsavenna ettepanekut. Minu meelest on see juhtum on teistsugune, sest siin loetletakse pigem nimesid ja järjestus ei ole iseenesest oluline. Teiste puhul sobiks minu meelest "edetabel". Ja kui juba, siis "järjekorras" sobiks paremini. Andres (arutelu) 19. mai 2019, kell 11:59 (EEST)

:::: Kas "edetabeli" puhul ei ole nii, et eespool on paremad või tähtsamad riigid? Minu meelest on kõigil neil juhtudel riigid lihtsalt järjestatud, ilma mingi hinnanguta.

:::: Olgu siis siin nii nagu Metsavend pakub, teistel juhtudel võib olla ka "järjekorras". Pikne 19. mai 2019, kell 13:08 (EEST)

::::: Nojah, võib-olla pindala ja elanikkonna kohta "edetabel" ei sobi, aga on hulk näitajaid, mille puhul ongi tegu paremuse ja halvemusega.

::::: Ja veel. Öeldakse "pikkuse järjekorras", "suuruse järjekorras", aga minu meelest ei saa öelda "pindala järjekorras", "rahvaarvu järjekorras". Sellepärast ma "edetabelit", kuigi paremusega tegu ei ole. Mind see ei häiriks, et paremust ei ole. Andres (arutelu) 20. mai 2019, kell 10:19 (EEST)

:::::: Ma ei tea, isegi kui võib mõelda, et suurema inimarenguindeksiga riigid on paremad vmt, siis pealkirjas minu meelest pole tarvis sellele vihjata.

:::::: Jah, "pindala järjekorras" ei sobi, aga mitmuslik "pindalade järjekorras" on minu meelest sobiv. Pikne 20. mai 2019, kell 14:28 (EEST)

::::::: Mind see paremusele vihjamine ei häiri. Indeksid ju selleks ongi, et paremusjärjestust kindlaks teha.

::::::: Jah, "pindalade järjekorras" võiks sobida küll. Andres (arutelu) 21. mai 2019, kell 10:08 (EEST)
----
Siit on palju nimesid veel puudu. --Metsavend 16. mai 2019, kell 20:05 (EEST)
----
Ikkagi "kaupa" ei sobi siia, see sobiks sinna, kus on "-ti". See võiks olla hoopis "Riikide omakeelsete nimede loend". --Andres (arutelu) 29. oktoober 2022, kell 20:06 (EEST)

See oleks praegusest pealkirjast kindlasti parem. Samas, loendid on eeskätt selleks, et loetleda artikleid ja artiklid on siin riikidest. Sellepärast mulle tundub nüüd, et täpsem oleks ikkagi öelda, et tegu on riikide loendiga, mitte nimede loendiga. Pealkiri võiks siis olla "Riikide loend omakeelsete nimede järjekorras", nii nagu korraks juba oli. Pikne 30. oktoober 2022, kell 20:27 (EET)

: Ma ei tea, minu meelest ei loetleta siin mitte niivõrd riike  kui nimesid, nimed on ju esikohal. --Andres (arutelu) 31. oktoober 2022, kell 21:18 (EET)

:: Nojah, kuna järjestatud on nimede järgi, siis on nimed esikohal. Lihtsalt nimede loendit me arvatavasti ei teeks, kui poleks artikleid riikidest, millele viidata. Samas jätsin tähelepanuta, et riigid korduvad loendis ja seetõttu võib küll jääda mulje, et tegu on pigem nimede loendiga. Võib-olla peaks vormistama kuidagi teisti, nii et oleks selgem, et tegu on riikide loendiga, võib-olla umbes nii nagu inglise vikis. Pikne 2. november 2022, kell 17:20 (EET)

::: Minu meelest see, et riigid korduvad, mitte ainult ei jäta muljet, vaid ka tõendab, et loetletakse nimesid. --Andres (arutelu) 2. november 2022, kell 20:08 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Riikide omakeelsete nimede loend


Arutelu:Laine Roht

Sündinud 5. mail 2007, seega täna???--Animagi 5. mai 2007, kell 10:36 (UTC)
Täpsustasin andmeid..Kalev.

Laine Roht on kristlane ja termin nõd on teda ISIKLIKULT väga solvav. Paljud abiotsijad, kes Lainet külastades "nõida" küsivad, saadetakse lihtsalt minema. Seepärast teen ettepaneku, et kasutaksite lugupidavamat terminit milleks on  RAHVARAVITSEJA/RAHVATOHTRI.

Ta on ise raadiosaates nimetanud end nõiaks ja rääkinud, kuidas tema õpetaja tal kehalt nõiamärgi leidis. Kas ma eksin?

Kui on tõsi, et ta ennast ise nii ei nimeta, siis on teine asi. kuidas seda kindlaks teha. Andres 5. juuli 2007, kell 10:42 (UTC)

: õppides kasutama otsinguapastraate ja leides aja kuulamiseks:
* http://arhiiv.err.ee/vaata/kop-kop-kaika-noid
* https://arhiiv.err.ee/vaata/klassikaraadio-tuleb-kulla-i-valgamaa
* https://arhiiv.err.ee/vaata/tuled-akendes-kaika-laine
suwa 22. aprill 2013, kell 22:01 (EEST)

:Aga rahva hulgas tunti teda ju peamiselt kui Kaika nõida? Mina näiteks enne tänast ei teadnud, mis tema täielik pärisnimi oli. Meil on ravitsejaid-selgeltnägijaid rahvalikult ju ikka ilma mingi halvustava alatoonita nõidadeks nimetatud (ka nt Äksi nõid ja teised)? Minu arvates tuleks "Kaiki nõid" vähemalt korra ära mainida, muu jutu sees aga kasutada ristinime. --Vihelik (arutelu) 22. aprill 2013, kell 22:19 (EEST)
Millises Antsla vallas ta sündis? --IFrank (arutelu) 23. aprill 2013, kell 14:36 (EEST)


Arutelu:August Gailit

Mõni allikas annab nimeks August Georg gailit --Dj Capricorn 6. mai 2007, kell 11:11 (UTC)

Ta lihtsalt ei kasutanud oma teist eesnime. Andres 6. mai 2007, kell 11:16 (UTC)

: Mis ei tähenda ju automaatselt seda, et seda siinses artiklis mainima ei peaks. --kanakukk 7. jaanuar 2010, kell 15:47 (UTC).

:: Muidugi peaks mainima. Andres 7. jaanuar 2010, kell 17:53 (UTC)

On vaja järele uurida ta eesnimed kirjutatakse sidekriipsuga – August-Georg või August Georg. Internet ei too selgust. 88.196.241.249 7. jaanuar 2010, kell 18:04 (UTC)

Minu meelest ei ole mõtet teha tõlgetest eraldi artikleid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. september 2009, kell 05:49 (UTC)

Peaks vist jagama kolmeks artikliks. Adeliine 23. september 2009, kell 17:46 (UTC)

Kui seda võtta kolmeköitelise väljaandena,  siis vast mitte. Muide, ma pole üldse kindel, kas sellest on tarvis eraldi artiklit teha. Andres 24. september 2009, kell 08:21 (UTC)

: Arvan, et artiklid võiks olla kindlatest teostest ja antud väljaanne olgu mainitud kirjaniku artiklis. 88.196.241.249 19. jaanuar 2010, kell 20:36 (UTC)

:: Tundub mõistlik. Andres 27. oktoober 2010, kell 14:52 (EEST)
----
Linnakoolid olid venekeelsed, mis see läti linnakool oli? Andres 7. jaanuar 2011, kell 16:20 (EET)
----
kas tõlked peaksid olema mainitud (lingitud) vastavate raamatute artiklites? Ave Maria 16. september 2011, kell 19:35 (EEST)

Üle toodud Kogutud novellid I-III arutelust


Arutelu:Udu

udul on ka teine tähendus olemas - Ahsoous 6. mai 2007, kell 12:32 (UTC)

Kas Sa mõtled astronoomia mõistet? Andres 6. mai 2007, kell 12:51 (UTC)

ei, ma võtlen lihtsalt seda vedelikuosakesi sisaldavat gaasi ... ka ju kunstlikult tekitatakse udu - Ahsoous 6. mai 2007, kell 13:07 (UTC)

: Vedelate osakestega aerosool. Võib siis teha artikli Udu (aerosool).  Andres 6. mai 2007, kell 13:10 (UTC)

: aerosooliga pole siin suurt miskit pistmist... türgi saun... -Ahsoous 6. mai 2007, kell 13:14 (UTC)

:: ENE 1. väljaandes on öeldud, et vedelate osakestega aerosooli nimetatakse uduks. Imastikunähtus ja türgi sauna udu on selle erijuhud. Andres 6. mai 2007, kell 13:22 (UTC)

:: just - ilmastikunähtus on erijuht... aga tuntum... aga üldmõiste kuskile täpsustava liitega panna on imho nati jama... et äkki õnnestuks see siiasamasse artikli algusse kuidagi kirja panna. - Ahsoous 6. mai 2007, kell 13:30 (UTC)

::: Pilved on oma koostise poolest ju samasugused kui udu. Minu meelest ei saa kuidagi mööda üldisema kohta eraldi artikli kirjutamisest. Ja ka udukogusid nimetatakse ududeks, vähemalt fraasides, mis on nende nimed. Andres 6. mai 2007, kell 13:36 (UTC)

::: kui sa nii tahad, siis minu meelest tuleb hoopis siinne artikkel kuskile teisaldada - udu (geofüüsika) ? - Ahsoous 6. mai 2007, kell 13:39 (UTC)

:::: See artikkel siin räägib meteoroloogia mõistest. Mina ei taha midagi, kuid minu arvamus on, et selle pealkirja all tuleks rääkida just sellest. Meteoroloogias ja füüsikalises keemias on sõna kasutatav terminina, teised tähendused on ebamäärased. Andres 6. mai 2007, kell 13:44 (UTC)

Ametlikult peaks olemas olema ka sõna [[hämu]], mille korral on nähtavus peaks olema üle 1 km --[[User:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 27. november 2007, kell 10:40 (UTC)

Võtsin omaloodud lühidefinitsiooni (pilv, mis puutub vastu maapinda. Udust võime rääkida, kui nähtavus on vähenenud ühe kilomeetrini (veepiiskade tõttu) välja, asendasin EE omaga--Bioneer1 (arutelu) 7. märts 2012, kell 00:01 (EET)


Arutelu:Grafiti

See ei lähe kohe mitte...
"Graffiti maine rikuvad ära seinakritseldajad, kes kirjutavad tekste nagu: " Munn! ", " Mari on loll" jne. Graffiti on tegelikult ilus asi, ja inimesed peaksid seda mõistma"?
Grafiti teos on grafiti? Aga äkki grafiti ongi grafiti vm?
Jürka 6. mai 2007, kell 17:29 (UTC)

ÕS-i järgi on grafiito ehk grafiti hoone,. tunneli vm seinale (harilikult loata) tehtud kiri või pilt. Nii et ka ülalnimetatu läheb selle alla. Aga minu meelest nimetatakse grafitiks ka kunstiliiki, mille teoseks grafiito on. Andres 6. mai 2007, kell 17:55 (UTC)

: Minu meelest grafiti ei koosne ainult tekstist. Andres 6. mai 2007, kell 17:56 (UTC)
tekste kujutav kunst

Mis see üldse tähendab? Mis mõttes tekste kujutatakse? Andres 6. mai 2007, kell 18:27 (UTC)
Grafiti oli olemas juba Vanas-Egiptuses - Ahsoous 23. juuni 2007, kell 12:40 (UTC)
Grafiti kui vandalism on tulnud
Saksamaalt .

Välja. Andres 8. detsember 2008, kell 17:35 (UTC)

Eesti grafitist, tänavakunstnikest ja nende organiseerumisest peaks eraldi kirjutama. Allikaid:
* http://1.bp.blogspot.com/-qipwJcb28xQ/T-TYqvseGTI/AAAAAAAAALE/HFM3MgdhEMI/s1600/vabadradikaalid_v.jpg
* http://www.parnupostimees.ee/905036/rannas-naeb-hoiatavat-tanavakunsti/
* Edasisi linke leiab ehk Facebooki rühmadest "Stencibility" ja "Eesti tänavakunst".
* Muide, Lihulas olla (olnud?) yks Piet Mondriani teemaline tykk: http://www.facebook.com/photo.php?fbid=247726741997245&set=a.247726695330583.35891.240301789406407&type=1&relevant_count=3 --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 11. august 2012, kell 01:21 (EEST)
Lingiloend Stencibility lehelt:
* [https://www.dropbox.com/s/hhnqms9qqflqaf4/Kadri%20Lind_bakasaurus.pdf Tartu tänavakunstnikud] (Kadri Lind) Bakalaureusetöö, 18. juuni 2012
* [http://1.bp.blogspot.com/-qipwJcb28xQ/T-TYqvseGTI/AAAAAAAAALE/HFM3MgdhEMI/s1600/vabadradikaalid_v.jpg Vabad Radikaalid ülistavad paeluvat tänavakunsti] (Signe Ivask) Tartu Ekspress, 15. juuni 2012
* [http://www.tartupostimees.ee/?id=426735 Sodi asemel jõuab seintele kunsti] (Raimu Hanson) Tartu Postimees, 29. aprill 2011
* [http://www.ekspress.ee/news/arvamus/arvamus/article.php?id=33163887 Enamusele pakub seinte sodimine vaid adrenaliinilaksu] (Kelly Kipper) Eesti Ekspress, 15. september 2010
* [http://www.tartupostimees.ee/?id=374586 Tundmatud lisandused Reformierakonna valimisplakatitele] Tartu Postimees, 19. jaanuar 2010
* [http://www.tartupostimees.ee/?id=347617 Tänavakunstnikud jätavad hüvasti kroonidega] (Raimu Hanson) Tartu Postimees, 25. november 2010
* [http://www.kivilinn.tartu.ee/~sirla/blog2/sillagaleriiartikkel.jpg Sild meelitab värvi suhistama] (Raimu Hanson) Postimees, 8. september 2010
* [http://www.kivilinn.tartu.ee/~sirla/blog2/tekst/myyrileht.htm Tartu Betoonikunni manifest] (Marika Agu) Müürileht, suvi 2010
* [http://www.ohtuleht.ee/index.aspx?id=389385#1 Mart Sander: lööksin linnaruumi rüvetaja lihtsalt maha!] SL Õhtuleht, 5. august 2010
* [http://www.kivilinn.tartu.ee/~sirla/blog2/tekst/seletuskiri.htm Miks ma otsustasin hakata tänavakunstnikuks] (Edward von Lõngus), Cheese 27/2008
* [http://www.tartupostimees.ee/?id=261101 Poeetiline vandalism Tartu tänavatel] (Marju Uusen), Tartu Postimees 11.05.2010
* [http://etv.err.ee/arhiiv.php?id=86323 "öö varjus ja värvipurk käes"] Pealtnägija 08.10.2008 --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 11. august 2012, kell 01:30 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.graffiti.ee/
** In Grafiti on 2013-06-24 10:59:31, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Grafiti on 2013-07-06 00:00:41, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 03:01 (EEST)


Arutelu:Kranj

Wikilinkidega on segadus. Sloveeni vikipeedias on artikkel nii linnast kui omavalitsusest, aga wikilink sloveeni linnast rääkivalt artiklilt viib inglise keeles hoopis omavalitsusest rääkiva artiklini. Tänu sellele segadusele ajavad ka mitmed wikipeediad sassi omavalitsuse ja linna elanike arvu ja pindala. Valju 6. mai 2007, kell 17:31 (UTC)

Tee siis lingid ja elanike arvud korda. Andres 6. mai 2007, kell 18:05 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kranj.si/podrocje.aspx
** In Kranj on 2013-06-24 11:48:04, 404 Not Found
** In Kranj on 2013-07-06 08:58:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:58 (EEST)


Arutelu:Abakala

ma ei usu, et keegi alla cm kala püüda viitsib, seepärast arvan et seal Poolas alamõõdulisuse osas on mõõt nati vale - Ahsoous 6. mai 2007, kell 23:27 (UTC)

. Jah, see oli päris naljakas. Parandasin ära. Andres 7. mai 2007, kell 00:13 (UTC)

Taivo ja Dj Capricorn, palun pange oma lisandustele viited! Mina kasutasin teisi vikisid ja eestikeelseid veebimaterjale, aga lisandustele ma ei oska viiteid leida. Andres 13. mai 2009, kell 07:51 (UTC)

omast arust ma fakte juurde ei lisanud--Dj Capricorn 13. mai 2009, kell 07:53 (UTC)
Võrdlus latikaga võiks ehk olla eraldi alajaotus pärast välimust. Andres 13. mai 2009, kell 07:55 (UTC)
Taivo, palun märgi konkreetselt, millised faktid on võetud "Loomade elust", vormista need joonealuste märkustena. Andres 13. mai 2009, kell 12:57 (UTC)

Ma hästi ei mõista, miks on tingimata vajalik seltsi jt viidata--Dj Capricorn 15. mai 2009, kell 16:39 (UTC)

Võib-olla pole tarvis. Andres 15. mai 2009, kell 16:41 (UTC)

:Minu arvates on see samuti ebavajalik. Ivo 15. mai 2009, kell 16:43 (UTC)

:: Kuskilt peavad need asjad ju võetud olema. Muidugi võib need viited lükata perekonna, sugukonna jne artiklisse. Andres 15. mai 2009, kell 18:40 (UTC)

nende suu on ülaseisune. Ilmselt on õige otsseisune (lisasin ka vastava viite).--Dj Capricorn 15. mai 2009, kell 17:48 (UTC)

parandasin ka lauset: Küljejoonel on üle 60 suure soomuse. Ma pole kindel, kas need on suured soomused--Dj Capricorn 15. mai 2009, kell 17:49 (UTC)

: Kas neid asju "Loomade elus" pole? Andres 15. mai 2009, kell 18:40 (UTC)

::küljejoone soomuste kohta (ega nende arvu) pole kirjutatud, kuid vähemalt latikast on need väiksemad, seega suhteliselt suureks neid vist lugeda ei saa. Suu kohta on tõesti seal öeldud ülaseisune, see tuleks viidata--Dj Capricorn 15. mai 2009, kell 19:25 (UTC)

::: Viita siis. Andres 15. mai 2009, kell 19:48 (UTC)
----
Välimuse alajaotuse viimane lõik on vastuoluline. Kui saab rohkem viiteid, on võimalik see ümber kirjutada. Andres 28. mai 2009, kell 09:05 (UTC)
----
Kas kudetud või koetud? kas peaks siselingi tegema zooplanktilisusele? avjoska 9. juuni 2009, kell 14:21 (UTC)
----
Minu meelest pole mõtet viidata saksa viki andmetele. Andres 2. aprill 2011, kell 19:52 (EEST)


Arutelu:Sodiaak

Neitsi lingi taga on astronoomiline tähtkuju, skorpioni lingi taga astroloogiline. need peaksid eraldi artiklid olema küll, kuid kuidas need siia artiklisse õigesti linkida? peaks siis kahtemoodi linkima, eksole. tabelist, eeldan. kuid mis lahtritest siis? --avjoska 7. mai 2007, kell 05:30 (UTC)

Probleem jah. Pakun, et tabelist linkides peaks tulema ikka astronoomiline tähtkuju ette. Ja tolle astronoomilise tähtkuju artikli päises peaks olema täpsustusmärge: Neitsi märgi astroloogia kohta vaata artiklit Neitsi (astroloogia). Praegune Skorpioni artikkel tuleks teisaldada uuea pealkirja alla siis, Skorpion (astroloogia) ning sinna päisesse kirjutada täpsustusmärge: Skorpioni tähtkuju astronoomia kohta vaata artiklit Skorpion (tähtkuju). Ning edaspidi kõigi teistega samuti. See oleks vast kõige loomulikum. Astroloogias ju nagunii räägitakse pigem "märkidest" ("sodiaagimärkidest") ning astronoomias ikkagi "tähtkujudest". --Lulu 7. mai 2007, kell 06:19 (UTC)

: Õigupoolest on isegi kolm mõistet: tähtkuju, sodiaagimärk kui niisugune ja astroloogiline sodiaagimärk. Panin viimase praegu "märgi" alla, aga võib-olla tõesti peaks panema "astroloogia" alla. Siiski on ju tähtkuju mõiste põhimõtteliselt ka astroloogias olemas. (Ma ei räägi sellest, et märke eksitavalt nimetatakse tähtkujudeks.) Andres 7. mai 2007, kell 06:34 (UTC)

''Viimase kahe ja poole tuhande aasta jooksul on pööripäeva punkt nihkunud 36 kraadi, täpselt kümnendiku sodiaagiringist ehk tervelt kuu aja võrra. Seega on muutunud ka tähemärgid.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. detsember 2007, kell 16:22 (UTC)

Tuginedes vanale pakuksin aruteluks täiesti uue ja ülevaatlikuma lehekülje variandi: Tommy, 04.10.2009, UTC

ld. keeles zōdiacus; kr. keeles ζωδιακός κύκλος (zōdiakos kuklos) – loomaring
on kujuteldav vöö taevas, mis ulatub ligikaudu 8 kraadi mõlemale poole päikese teekonnast taevavõlvil
ehk ekliptikaadist .
Ajalugu
Sodiaagile põhimõtteliselt sarnast süsteemi tunti juba mõned tuhanded aastad e.m.a. nii Egiptuses kui ka Babüloonias.
Sodiaagis järgivad päikese teekonda ka teised päikesesüsteemi planeedid. Kreeka astronoomid arvestasid sodiaagirõngal
Päikese, Kuu, Merkuuri, Veenuse, Marsi, Jupiteri ning Saturni liikumist. Ekliptikas on tegelikult esindatud 13 tähtkuju,
kuid ka mitmete teiste tähtkujude (näiteks: Vaal) nurgad asetsevad ekliptika lähedal ja tihti just Kuu liigub läbi nende
tähtkujude.
Kreeka astronoom Hipparchos  (kr. keelesἽππαρχος, Hipparkhos, 190 - 120  e.m.a.) pidas varasemat sodiaagi käsitlust korrapäratuks ning otsustas selle jagada 12 võrdseks osaks. Kreeka astronoomide tähelepanekul viibis päike keskmiselt
30 päeva just peamiselt 12 sodiaagi tähtkujus. Sodiaagi iga osa – sodiaagimärke, asuti hellenistliku astronoomia tava
järgi nimetama loomade ja mütoloogiliste olendite nimedega. Sodiaagi laiemalt tuntuim tänapäevane kasutusvaldkond on
astroloogia, milles määratletakse sodiaagi järgi päikese ja teiste taevakehade asukoht sündmuse toimumise hetkel.
/'thumb'/'right'/'See 6. sajandist pärit mosaiik sünagoogi esisel kõnniteel sisaldab Kreeka-Bütsantsi elemente, Beit Alpha']
/'thumb'/'right'/'Maa oma orbiidil ümber Päikese põhjustab Päikese liikumise taevasfääril mööda ekliptilist trajektoori (punane joon), mis on ekvaatori suhtes kaldu (sinine joon)']
Lunisolaarse pretsessiooni mõju Sodiaagile
Maakera on mittekorrapärase sfäärilise kujuga (nn. „hammustatud õun“), mis pöörleb ümber oma kujuteldava telje. Päikese ja Kuu gravitatsioonijõu toimel Maa pöörlemistelje asend ajas muutub. Maa pöörlemistelg joonistab koonuse, mis teeb täisringi ligikaudu 26 000 aastaga. Pretsessiooni efekti toimel muutub aastate jooksul päikese ja planeetide asukoht sodiaagimärkides. Pretsessiooni esmaseks avastajaks peetakse Hipparchost, kuid troopiliste ja sideeriliste pööripäevade erinevust kirjeldas juba 280 e.ma. kreeka matemaatik ja astronoom Aristarchus  (kr. keeles Ἀρίσταρχος, Arístarchos).
Ca. 600 e.m.a. kevadisel pööripäeval asus astroloogide jaoks oluline null punkt Jäära tähtkujus ning seda tähistatakse nn. „esimene punkt Jääras“,   mille järgi asuti arvestama, et esimesed 30° pärast „esimest punkti“ asus Päike Sõnni tähtkujus, järgmisena Kaksikute tähtkujus, jne.
Viimase 2500 aasta jooksul on pretsessiooni mõjul see kevadise pööripäeva nn. „esimene punkt Jääras“ liikunud 36° võrra, mis tähendab, et tähtkujud on liikunud peaaegu terve kuu võrra edasi. Näiteks need inimesed kes on sündinud 21. Märtsi ja 19. Aprilli vahel ja loevad ennast Jäära tähtkujus sündinuks peaksid teadma, et Päike ei asu enam nende sünnihetkel selles tähtkujus vaid on vaadeldav Kalade tähtkuju taustal.
Sodiaagimärgid
Tegelikud astronoomilised kuupäevad, täpsustatud alates 2000. a
*Jäär

19. aprill - 13. mai
*Sõnn

14. mai - 19. juuni
*Kaksikud

20. juuni - 20. juuli
*Vähk

21. juuli - 9. august
*Lõvi

10. august - 15. september
*Neitsi

16. september - 30. oktoober
*Kaalud

31. oktoober - 22. november
*Skorpion

23. november - 29. november
*Maokandja
30. november - 17. detsember
*Ambur

18. detsember - 18. jaanuar
*Kaljukits

19. jaanuar - 15. veebruar
*Veevalaja

16. veebruar - 11. märts
*Kalad

12. märts - 18. aprill
 Viited
1.	Heino, Eelsalu. AJASTULT AJASTULE, 1985, ID: 10054552
2.	MUL.APIN. See also Lankford, John History of Astronomy Routledge 1996 ISBN 978-0815303220P.
3.      Hugh Thurston, Early Astronomy, (New York: Springer-Verlag, 1994), p. 135-137. Scientifically Dating the Constellations
4.      Richard Hinckley Allen, Star Names: Their Lore and Meaning (New York: Dover Publications, [1899] 1963), Vol. 1, pp 213-15
5.      David Chilton, 1987, 1990. Days of Vengeance: An Exposition of the Book of Revelation. Ft. Worth, TX: Dominion Press. ISBN 0-930462-09-2.
6.      MUL.APIN; Peter Whitfield, History of Astrology (2001); W. Muss-Arnolt, The Names of the Assyro-Babylonian Months and Their Regents, Journal of Biblical Literature (1892).
7.      B. L. van der Waerden, "History of the zodiac", Archiv für Orientforschung 16 (1953) 216–230.
8.      Powell, Robert, Influence of Babylonian Astronomy on the Subsequent Defining of the Zodiac (2004), PhD thesis.
9.	Pedro Braganca. http://www.livescience.com/strangenews/your-astronomical-sign.html; 23.10.2007, art. Your Astrological Sign May Not Be What You Think It Is

Kui see tekst on vana edasiarendus, siis miks mitte. Aga miks praegune sodiaagimärkide tabel ei kõlba? Andres 4. oktoober 2009, kell 11:00 (UTC)

Palun püüa ka aru saada meie siselinkide ja viitamise tehnikast. Andres 4. oktoober 2009, kell 11:01 (UTC)

Viidetes tuleb töö pealkiri anda originaalkeeles. Andres 4. oktoober 2009, kell 11:11 (UTC)

Vana tabel kõlbaks aga ei oska seda linkida. Samuti ei tule välja piltide sisetamine. Tommy, 4.10.2009, kell 14,18

: Tabel on juba olemas. Sul ei ole tarvis seda uuesti teha, jäta see lihtsalt alles. See kehtib ka kõige muu kohta, mis juba olemas on.

: Milliseid pilte Sa tahad kasutada? Andres 4. oktoober 2009, kell 11:25 (UTC)

Ingliskeelses wikis on Zodiac lk. need pildid olemas täpselt nende nimedega mis txtis kirjas, lisaks oleks informatiivne lisada ka kolm pilti, mis saadaval Livesciencse ajakirjast millise artikli link on viidetes 9-s. Tommy 4.10.2009, kell 14,41

: Kaks pilti hakkasid tööle, ma ei leidnud kolmandat.

: Mujalt võetud piltide kasutamiseks peab olema luba. Andres 4. oktoober 2009, kell 11:45 (UTC)
Selge siis neid ei lisa. Koostan esimest lehekülge ja oskused puuduvad. Kas muudate lehekülje ise ära? Kuidas lisada piltide allkirjad, neid praegu piltidel pole? Tommy 4.10.2009. kell 14.52

Me võime seda muidugi ise teha, aga katsetamine ei teeks paha, sest muidu ei saa asja selgeks. Andres 4. oktoober 2009, kell 11:57 (UTC)

Panen esimese lõigu sisse. Andres 4. oktoober 2009, kell 11:58 (UTC)
Varasem tekst:
Sodiaaki läbivad ka teised päikesesüsteemi planeedid. Algselt tehti kindlaks selle rõnga läbimõõt nii, et rõnga sisse jääksid Päikese, Kuu ja viie iidsetel aegadel teada olnud planeedi (Merkuuri, Veenuse, Marsi, Jupiteri ja Saturni) orbiidid. Ekliptikal on 13 tähtkuju, kuid kui Kreeka astronoom Hipparchos (190-120 a. eKr) nägi sodiaagi korrapäratust, otsustas ta sodiaag jagada 12. võrdseks osaks, mis said endale loomaringi sümboli - neid osasid nimetatakse tänapäevani sodiaagimärkideks. Sodiaagis on tähtkujusid rohkem, kuna mitme tähtkuju nurgad on ekliptika lähedal, seda ületamata. Neist ekliptikale lähim on Vaal.
Kuigi iga sodiaagimärk katab ekliptikast 30 kraadi, kulub Päikesel tähtkujude läbimiseks erinevalt palju aega. Näiteks Neitsi tähtkuju läbimiseks kulub Päikesel 45 ööpäeva, Skorpioni tähtkuju läbimiseks aga ainult 6 ööpäeva.
Andres 4. oktoober 2009, kell 15:06 (UTC)
Kas kirjandus on kasutatud kirjandus? Mis tähendab MUL.APIN ja milleks "see also"? Andres
----
Panin nagu viited täpsustuslehtede jaoks, uskudes, et ega Zodiaci kohta primaarset tähendust ei ole. Või on? -- Ahsoous 22. oktoober 2010, kell 00:26 (EEST)


Arutelu:Nauru (Tansaania)

What does Mtwara mean please? (I don't understand Estonian yet...) Belgian man 7. mai 2007, kell 19:53 (UTC)

It is said in Estonian, either it is city or town (no difference in Estonian language). --avjoska 7. mai 2007, kell 19:55 (UTC)

:Thank you very much Avjoska. I was deceived by the capital letter (so I thought it could be the name of one of the Ruvuma tributaries as it sounded a little bit Swahili-like to me), is that correct spelling? Belgian man 7. mai 2007, kell 20:07 (UTC)

::I'm not sure Mtwara is the correct spelling for the city/town. haven't been there yet :( But here is said that Mtwara is really a Swahili language word. avjoska 7. mai 2007, kell 20:12 (UTC)

:::Okay, now I understand it's not an Estonian word (as I was thinking :P). And Swahili... Most probably indeed, since it is one of Tanzania's major languages. Belgian man 7. mai 2007, kell 20:22 (UTC)


Arutelu:Teenistusastmete tabel

Kui viidatud Lotmani teoses on sellest tabelist juttu, siis oleks hea panna täpsed leheküljed. --Heiki e 8. mai 2007, kell 15:17 (UTC)

oleks jah hea. kellel käepärast, võiks tõesti olla nii kena ja vaadata ning panna. oli esimene peatykk, kui ma ei eksi, sellel peatykil on ka nimi, mida võiks viidata. Ohpuu 8. mai 2007, kell 15:39 (UTC)

Minu meelest tuleks kõik auastmed lingistada. Andres 8. mai 2007, kell 23:22 (UTC)
see on nyyd veneviki tabeli ysna must tõlge, mis peaks tarvitama kõiki EE 8. köites antud auastmenimesid (aga seegi maksab yle kontrollida); abiks oli inglisviki tabel ja sõjaväeliste auastmete tabel sealsamas. hulk asju on tõlgitud lambist ja hea õnne peale; mõni täiesti arusaamatu jäänud tõlkimata.
arusaadavuse huvides oleks ehk hea (i) teha yks lihtsustatum ja ylevaatlik või/ja (ii) lyya lahku (1) ajastuti – näiteks teha vähemalt eraldi tabel 20. sajandi alguse kohta (kaotamise aeg) ja eraldi 18. sajandi kohta (kehtestamise aeg) – või/ja siis (2) väeliigiti, nt kasakad ja merevägi yldse eraldi tabelisse. praegu jääb mulle ebaselgeks isegi, mitu väeliiki neil kokku on nende kolme aastasaja jooksul olnud ja kust jooksevad piirid (jalavägi, ratsavägi, kaardivägi, suurtykivägi, merevägi, insenerivägi, võib-olla merejalavägi (guarde-marine – mis see tähendab?), kasakavägi). ja kesloom see kaptenkomandör yldse on? mereväelane?

Jah, see kaptenkomandör (või kuidas teda iganes tõlkida) oli mereväe auaste. Nende alluvuses oli tavaliselt mitu laeva. Ka Vitus Bering kandis seda auastet. Andres 10. mai 2007, kell 18:15 (UTC)
tabelite vormistamise hingeelu on minu eest seni saladuseks jäänud, parasiteerin ainult teiste tehtud mallidel.
aga jah, täna ööseks aitab. Ohpuu 8. mai 2007, kell 23:40 (UTC)

Sõna "gardemariin" on eesti keeles täitsa olemas. See oli mereväes mitšmanist madalam auaste, mida tsaariaja lõpus kandsid mereväeõppeasutuste vanemate klasside kasvandikud. Varem oli sellel auastmel ka muid rakendusi. Andres 9. mai 2007, kell 17:04 (UTC)
eestikeelses traditsioonis on seda nimetatud ka Rangide tabeliks, tabel on olemas ka eesti keeles.

oskaks ehk keegi viidata mõnda allikat? või vähemalt jälje kätte anda, kustkandist otsida? Ohpuu 10. mai 2007, kell 12:18 (UTC)

: Eestiaegses Eesti Entsüklopeedias on mingil tasemel. Ja on päris põhjalikult näiteks kaasaegsetes 20. sajandi alguse eesti kalendrites (vist näiteks Sirvilaudades), koos põhjalike selgituste ja kommentaaridega (oli see tabel siis ju elulise tähtsusega igaühele, kes riigiteenistuses oli või sinna astuda tahtis) – kuidas vastava järgu isikut kõnetada, mitme teenistusaasta järel vastava järgu saab, teenistusjärkude vastavus teaduslikele kraadidele ja kiriklikele auastmetele jne. Mul endal on vanu kalendreid kodus, aga need tuleb enne üles leida.

: ENE 1. väljaandes on poolikul kujul, aga seal on ka XI tsiviilteenistuse auastmena märgitud senatisekretär. Andres 10. mai 2007, kell 12:32 (UTC)

: Gardemariiniga on nii, et ta oli vahepeal mereväe riviauaste, enne ja pärast aga mereväeõppeasutuste vanemate klasside õpilaste auaste.

: Vene viki tabelis on lihtsalt kommentaarid kohe auastme kõrval. Auastmed on lingitud. Andres 10. mai 2007, kell 12:36 (UTC)
----
ENE-s on ning praegu on käibel "tõeline", mitte tegelik. Andres 10. mai 2007, kell 13:13 (UTC)

No ja mis siis. Ärkusajal oli ka "tõsine".

Tegelik on parem. Seda kasutati ka Eesti aegses praktikas (tegelik aednik jne). "Tõeline" eeldab, et on ka "mittetõeline". Ma ei saa teid veenda. Kahju.

: Ma ei saa sellest argumendist aru. "Tegelik" ju eeldab, et on olemas "mittetegelik". Ja ongi ju olemas lihtsdalt salanõunik, mitte tegelik. Aga "tegelik aednik" tähendab ju "tegevaednik", see, kes tegelikult aedniku tööd teeb, erinevalt inimesest, kes on aiandusharidusega või õpetab aiandust, aga ei käibi aednikuna. Andres 10. mai 2007, kell 13:31 (UTC)

:: Paraku see vaidlus kipub minema tühjaks nääkluseks, kus kumbki osapool jääb endale kindlaks... Saan Andrese argumendist aru, kuid ma ei nõustu sellega, mida ta tõestada tahab.  Need auastmete nimetused on ju tinglikud, sama hästi võiks öelda, et on lihtsalt salanõunik ja tõeline salanõunik, kes salaja nõu annab. 20. sajandi alguse praktikas oli ka näiteks üliõpilane ja tegelik üliõpilane (nagu viimast nimetati pärast ülikooli lõpetamist).

::: Ma lihtsalt ütlen, et ma ei saa sellest argumendist aru, ja selgitan, miks. See ei ole argument "tõelise" kasuks.

::: Muidugi on nii "tõeline", "tegelik" kui ka "tõsine" tinglikud. Jutt käibn ainult sellest, millist tinglikku sõna eelistada. Ma leian, et tuleks eelistada seda, mida praeguses kirjanduses tarvitatakse (mitte näiteks eestiaegset sõnakasutust). Et seda välja selgitada, on tarvis natuke uurida. Mul oli lihtsalt mulje, et praegu tarvitatakse sõna "tõeline". Andres 10. mai 2007, kell 13:47 (UTC)

: Gogoli jms käibivad tõlked peaksid kah tarvitama tegelik – seega on kultuuris juurdunud, ning väljaspool toda sfääri põle teda ju tegelikult tarvis? (vabandust, lahmin niisama, aga igatahes on kysimus väärt pikemat kaalumist ning tegeliku käibe kaardistamist, enne kui suudan kaalutud veendumuse formuleerida.) Ohpuu 10. mai 2007, kell 13:24 (UTC)

:: Arvan, et tuleks lähtuda praegustest teatmeteostest, teised vormid teha ümbersuunamisteks. Peaasi aga, et mõlema järgi üles leiaks. Pole ka kategooriliselt "tegeliku" vastu, lihtsalt mulle tundub "tõeline" tuttavam. Andres 10. mai 2007, kell 13:28 (UTC)

::: nojah, olgu. vabalt :) Ohpuu 10. mai 2007, kell 13:47 (UTC)
----
Esimese klassi tõeline salanõunik

Võib-olla peaks olema "1. klassi"? Andres 10. mai 2007, kell 18:09 (UTC)
----
Minu meelest alumiste astmete tsiviilametnikud aadlikeks ei saanud. Andres 30. jaanuar 2009, kell 07:48 (UTC)
----
Palun aidake teksti toimetada. Andres 30. jaanuar 2009, kell 07:49 (UTC)
Esimeses lauses on venekeelsed vasted käändes. Andres 22. jaanuar 2011, kell 16:01 (EET)


Arutelu:Paul Cézanne

*Pildigalerii, ei lase seda salvestada (spam filter) --Dj Capricorn 8. mai 2007, kell 16:28 (UTC)
Lisasin viited ja vahepealkirjad. --Leibur (arutelu) 17. aprill 2012, kell 13:52 (EEST)

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
Võtsin kirjanduse välja, sest see on eesti keelde tõlkimata. Taivo 25. aprill 2012, kell 23:07 (EEST)

Tuleb tõlkida, mitte välja võtta. Andres (arutelu) 27. aprill 2012, kell 18:31 (EEST)

: Võõrkirjanduse loetelus ju ometi ei tõlgita ei väljaannete nimesid ega ka mitte artiklite pealkirju. Palun jätke need ikka originaalkeelde! Kuriuss (arutelu) 9. juuli 2020, kell 19:36 (EEST)
------
"muuseumilaadne ülevaatenäitus" kõlab imelikult, ehk teadjad oskaksid selle paremini sõnastada. Kuriuss (arutelu) 9. juuli 2020, kell 19:33 (EEST)


Arutelu:The Moody Blues

Diskograafia on väga kahtlane... Mul tekiks küll kohe küsimus, kas tegemist on singlite või albumite või hittide või millega... [[Kasutaja:82.131.20.91|82.131.20.91]] 8. mai 2007, kell 20:50 (UTC)
''*''[[Go Now!]]'' ([[1965]])
*''[[The Magnificent Moodies]]'' ([[1966]])
*''[[Days of Future Passed]]'' ([[1967]])
*''[[In Search of the Lost Chord]]'' ([[1968]])
*''[[On the Threshold of a Dream]]'' ([[1969]])
*''[[To Our Children's Children's Children]]'' ([[1969]])
*''[[A Question of Balance]]'' ([[1970]])
*''[[Every Good Boy Deserves Favour]]'' ([[1971]])
*''[[Seventh Sojourn]]'' ([[1972]])
*''[[This Is The Moody Blues]]'' ([[1974]]) – duubelkogumik
*''[[Caught Live + 5]]'' ([[1977]])
*''[[Octave]]'' ([[1978]])
*''[[Long Distance Voyager]]'' ([[1981]])
*''[[The Present]]'' ([[1983]])
*''[[The Other Side of Life]]'' ([[1986]])
*''[[Prelude]]'' ([[1987]]) – kogumik
*''[[Sur La Mer]]'' ([[1988]])
*''[[Keys Of The Kingdom]]'' ([[1991]])
*''[[A Night at Red Rocks]]'' ([[1993]])
*''[[Strange Times]]'' ([[1999]])
*''[[Hall Of Fame – Live at the Royal Albert Hall]]'' ([[2000]]) – live-album
*''[[Journey Into Amazing Caves]]'' ([[2001]]) – soundtrack
*''[[December]]'' ([[2003]])
*''[[Lovely To See You Again]]'' ([[2005]]) – live-duubel''

Kas mitte ansambli nimi pole "The Moody Blues"? Andres 9. mai 2007, kell 12:51 (UTC)
Inglisekeelsel lehel on tõesti "the" ees, aga ilma olen niivõrd palju kohanud, et endal on küll selline mulje jäänud, et tegelik nimi on ilma... Üleüldse on väga nigel värk nende "the'dega" bändide nimedes... Hakka nüüd igaühe jaoks eraldi leiutama, kas ta peab seal olema või mitte... Suurem jagu bändidest kasutavad "the'd"... Ma arvan, et peaks kas siis kõigi puhul kasutama seda või kõigilt ära võtma... Samas "Beatles" kõlaks kah kuidagi imelikult... või ei? Igaljuhul 100% pole ma kummaski variandis kindel... Jürka 9. mai 2007, kell 14:39 (UTC)

Jah, mine võta kinni. Las ta siis olla. Andres 9. mai 2007, kell 15:27 (UTC)

:Plaadiümbristelt on näha, et õige nimi on The Moody Blues. --Metsavend 20. mai 2007, kell 07:50 (UTC)

Dj Capricorn, ära viha pea, aga vaata artiklit rock.

vorm rokk võib kõlada küll jah teisitähenduslikult, kuid sõna rock peaks õigekirjanõuete kohaselt panema siis kaldkirja, mida tav ei viitsi nagu teha; sõna rokk pole ka vale --Dj Capricorn 20. mai 2007, kell 08:57 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.moodyblues.co.uk/index_main.html
** In The Moody Blues on 2013-06-24 13:48:14, 404 Not Found
** In The Moody Blues on 2013-07-07 04:02:08, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:02 (EEST)


Arutelu:Tunne Kelam

Siin on puudu vanemad ja abikaasad, samuti tegevus väliskommentaatorina, episood NLKP-sse astumisega ning UFO-huvi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. mai 2007, kell 22:14 (UTC)

Kui Mari-Ann Kelam ei ole enam Riigikogu liige, kas me siis taipame siin teksti muuta? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuli 2009, kell 16:23 (UTC)

Kas Mari-Anne nimi vahetult enne abiellumist oli Dotsenko? Arvan, et hoopis Rikken. Minu meelest tuleb neiupõlvenimi ära jätta või tuua ära kõik nimed. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. aprill 2010, kell 12:30 (EEST)

Aastatel 1959–1975 oli ta ENSV Riikliku Ajaloo Keskarhiivi vanemteadur

Arvan, et õige on 1965. Andres 24. oktoober 2011, kell 08:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.irl.ee/et/Meedia/Uudised/1211/daul-kommunismi-kuriteod-moisteti-hukka-tanu-kelami-visadusele
** In Tunne Kelam on 2013-06-24 13:56:13, 404 Not Found
** In Tunne Kelam on 2013-07-07 05:19:26, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:19 (EEST)
Tunne Kelam sink väidab ise siin videos, et on sündinud hoopis Tallinnas
http://www.etube.ee/videod/2590/tunne-kelam-haaletage-tallinnas-opositsiooni-ja-just-krossi-poolt/#.UnAUPcwihdi
Mis on siis õige ? Tänan
Millal ja miks ta ekskommunitseeriti? Artiklis sellest kirjutatud pole. --37.157.98.103 14. jaanuar 2019, kell 21:51 (EET)

Teistkordne abielu. Kui ta Mari-Ann'ega abuellus, siis Aili veel elas. --Juhan121 (arutelu) 1. juuli 2021, kell 23:36 (EEST)


Kategooria arutelu:Laevad

Ma arvan, et peaks tegema kaks eraldi kategooriat... Üks "laeva tüübid", teine laevad nime järgi ehk lihtsalt "laevad"... Jürka 8. mai 2007, kell 22:28 (UTC)

Sarnaselt Arctic Sea ümbernimetamisega võiks korrastada ka M/L Star ja M/S Sea Wind. suwa 26. august 2009, kell 06:55 (UTC)

Jah. Star (laev) peaks esialgu kõlbama küll, kusjuures artikli algusse tuleb panna märkus, et jahiklassi kohta vt Star (jahiklass). Teise nimi peab olema Sea Wind. Taivo 26. august 2009, kell 15:25 (UTC)


Arutelu:Elektriauto

Keelelingid ei ole õiged. Näiteks inglise ja prantsuse artiklis on jutt igasugustest elektrimootoriga sõidukitest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. mai 2007, kell 12:25 (UTC)

''Tänapäeva tehnoloogia puhul saab ühe laadimisega sõita keskmiselt umbes 100 kilomeetrit.
Selliste väidetega ei maksaks sellistes artiklites välja tulla. Elektriautod on kiirelt arenev valdkond ning kõige uuemad tänapäeva tehnoloogial põhinevad akud võimaldavad sõita kordades pikema maa. [[Kasutaja:Siim|Siim]] 23. veebruar 2009, kell 18:26 (UTC)
Näiteks sportauto Tesla Roadster sõidab ühe laadimisega 393 km. [[Kasutaja:Siim|Siim]] 23. veebruar 2009, kell 18:33 (UTC)

"Keskkonda ei saastata heitgaasidega"
See on huvitav väide ja 2011 seisuga üldist energiamajandust vaadates kahjuks pigem vale. 2009 seisuga toodeti 45% elektrienergiast FOSSIILSETE kütuste baasil. Eestis toodetakse valdav osa elektrist põlevkivi põletades, misläbi paiskub taevasse suures koguses kasvuhoonegaase. Nendel teemadel võib googeldada...

See väide võib olla huvitav või siis ebahuvitav, aga see on viidatud väide. Palun guugelda, otsi välja vastavad kontraväited ja täienda artiklit nende abil. Taivo 23. oktoober 2011, kell 20:38 (EEST)
Kirjeldan selle valguses elektriauto probleemi:
# Fossiilsetel kütustel töötavad võimsad masinad kaevavad maapõuest uut fossiilset kütust, seeläbi heitgaase ning soojusenergiat ümbritsevasse ruumi eritades.
# Fossiilset kütust tarbivad masinad transpordivad kütuse elektrijaama või ümbertöötlusesse, seeläbi soojust ja heitgaase eritades.
# Elektrijaamas pannakse fossiilne kütus ahju, kust suunatakse energia elektrigeneraatorile - elektrijaam paiskab suures koguses heitgaase välja, generaatorist ja ja küttekolletest eraldub soojust maailmaruumi..
# Elektrilaengud kulgevad läbi kaablite ja vahetransformaatorite akulaadija juurde. Arvestatav protsent kaob soojusena maailmaruumi.
# Elekter jõuab akulaadijasse, selle laadimisahelad raiskavad energiad ja kiirgavad maailmaruumi soojust. Laadija laeb elektriauto akut ning ka selle protsessi kasutegur ei ole paraku 100% - soojusena kiirgub energiat maailmaruumi.
# Akust võetakse energia elektrimootorile ning muundatakse mehhaaniliseks tööks.
Pööran tähelepanu punktidele 3 ja 6. Esimeses neist muudetakse fossiilses kütuses peituv keemiline energia generaatori mehhaaniliseks liikumiseks ning viimases muudetakse läbi energiakonvertimiste elektrienergiaks muundatud energia UUESTI mehhaaniliseks energiaks, et auto liiguks. Seega - fossiilsetest küststest tulnud elektrienergia valguses on suures plaanis elektriautod halvema kasuteguriga kui näiteks bensiini peal liikuvad masinad. Tehnika arenedes, loomulikult, kaugemas tulevikus läheb olukord kindlasti paremaks - päikesekiirguse otsene elektriks konvertimine, tuumakütuse jääkideta kasutamine.
See, et uued elektriautod on võib-olla tarbijale ja tema rahakotile parema kasuteguriga, on kunstlikult tekitatud olukord ja võib vastata tõele. Globaalsel energiamajanduse tasemel paraku, jah, käib elektri tootmine veel nii, nagu ta käib..
--Mihkel Väljaots 30.08.2011, kell 17:15 (EET)

ma pole kindel, kas siin on selle diskussiooni koht, aga nende Mitsubishi lepinguga Eestisse tulnud autode kasutajad peavad koguma sertifikaate, et on laadinud autot taastuvenergiaga ehk mittefossiilset päritolu elektriga. umbes nagu kodumajapidamisel on võimalik Eesti Energia käest praegu osta ainult "rohelist energiat". turu avamise järel on pakkujaid jaeturul rohkem, vast mõni myyb ainult taastuvatest allikatest toodetud elektrit. Ohpuu 23. oktoober 2011, kell 20:52 (EEST)

* 29.09.2021 pressikas
* 04.07.2023 pressikas
 1900 The Hon Charles Stewart Rolls
 “The electric car is perfectly noiseless and clean.
 There is no smell or vibration.
 They should become very useful when fixed charging stations can be arranged”
suwa 30. mai 2024, kell 12:38 (EEST)


Arutelu:1992. aasta Eesti rahareform

See on halb pealkiri. Võiks ehk olla "Eesti rahareform (1992)". Andres 9. mai 2007, kell 19:07 (UTC)

Miks halb? Reformi viis läbi Eesti Vabariik, ja kuna reforme on olnud rohkem kui üks, siis aasta konkreetne mainimine pealkirjas (sulgudes oleva täpsustuse asemel) tundub loogiline?

: Tuleb mõelda sellele, kuidas lugeja artikli üles leiab. Kas sellel rahareformil on mingi tavaline nimetus või ametlik nimetus? Kui ei ole spetsiifilist nimetust, siis võib kasutada üldisemat nimetust koos täpsustava märkusega sulgudes. Praegune pealkiri ei ole kindlasti ei tavaline ega ametlik nimetus, ja selle alt keegi ei teaks otsida. Tõenäolised kohad, kust võiks hakata otsima, oleksid Rahareform ja Eesti rahareform, muidugi ka Eesti kroon ja Kroon. eesti krooni alt lingi praegu leiab, aga mujalt mitte. Andres 10. mai 2007, kell 10:44 (UTC)

: Eesti on Eesti Vabariigi lühinimi. Andres 10. mai 2007, kell 10:45 (UTC)

: Aasta mainimine pealkirjas on asjakohane, kuid sõnastus on ebatavaline.  Loomulikum oleks kas paigutada aastaarv sulgudesse, või alustada "1992. aasta...". Andres 10. mai 2007, kell 10:46 (UTC)
See on halb pealkiri. Andres 30. mai 2007, kell 16:59 (UTC)

"Eesti residendid võisid vahetada kuni 1500 rubla kursiga 10 rubla = 1 kroon, summad üle selle sai vahetada kursiga 50 rubla = 1 kroon"
Aga see käis ju ainult sularaha kohta. Pankades olevad rublaarved vahetati ju samuti kroonideks kursiga 10 rubla = 1 kroon. Äkki peaks selle kuidagi ära mainima? Viimasel ajal on ajakirjanduses mitmetes artiklites ekslikult mainitud, nagu oleks kõik inimesed võrdselt 150 krooni vahetada saanud ja hoiuste vahetamist pole üldse mainitudki.

Jah, kindlasti peaks mainima. Andres 12. september 2010, kell 12:17 (EEST)
----
Artiklis võiks sellest ka kirjutada, et Rahvusvaheline Valuutafond oli algul Eesti rahareformi vastu ja soovitas rublatsooni edasi jääda. Nende meeles oleks pidanud kogu endise Nõukogude Liidu territooriumil korraldama ühise rahareformi. Ja sinna hulka lugesid nad ka Balti riigid. 90.191.119.98 24. juuni 2012, kell 12:05 (EEST)

Jah. Palun kirjuta. Andres (arutelu) 30. juuni 2012, kell 21:40 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:1992. aasta Eesti rahareform


Arutelu:Sinimägede lahing

pealkiri räägib aiast, artikkel aiaaugust??? jälle faktivigu täis: valloonid ei sõdinud Sinimägedel, Degrelle üksus võitles Tartu all, artiklis kirjeldatud tankilahing toimus 29. juulil, Tannenbergi liini oldi alates Narva lahingute algusest saadik kindlustatud jne... Artikli autor võiks süveneda M. Laari raamatusse "Sinimäed" parem ning seda refereerida, mitte tõlkida teksti kuskilt välismaa lambilehelt. Parm.

Palun paranda vead ära.

Aga kõigepealt peaks tõesti sotti saama, millest see artikkel räägib, ning paigutama selle õige pealkirja alla või jaotama mitme artikli vahel. Andres 10. mai 2007, kell 19:19 (UTC)
Artikli stiil ei ole neutraalne. --Heiki e 10. mai 2007, kell 18:59 (UTC)

sisue ei saagi neutraalne olla, sest Venemaa pole siiamaani oma arhiive avaldanud ning ajaloolastele on kätte saadavad vaid ühe poole dokumendid. Parm.
Autor pole endale selgeks teinud ka seda sõjaväelisi termineid. Sillapea= on mingi lähteterritoorjum edasirünnakuks, vaenlase kontrollitud alal teisel pool veetõkket. Seega ei saa rääkida Narva sillapeast pärast, seda kui likvideeriti sakslaste Jaanilinna sillapea. Edasi saab rääkida Narva lahingust või lahingutest Narva jõel. Narva lahing ja lahingud Tannembergi liinil on kaks eraldi sõjalist operatsiooni (lahingut). Akra 194.126.101.134 11. mai 2007, kell 09:44 (UTC)
Paranda siis need faktivead ära.Akra 6. juuni 2007, kell 10:01 (UTC)
Asi hakkab täiesti jamaks muutuma. Sellise pealkirja all on see artikkel liiga mahukas. Eraldi peaks olema nn Narva lahingud ja lahingud Tannembergi liinil, kuna mõlemad teemad on väga mahukad.Akra 6. juuni 2007, kell 10:46 (UTC)
Eesti väeosad paiknesid Narva-Tallinna maantee äärde Olgino mõisa-Peeterristi-Laagna-Repniku joonele ja Narva-Tallinna raudtee äärde Soldinost Auvereni.

Sellisel rindejoonel pole Eesti väeosad kunagi asunud. Pane need kohad kaardi peal paika, siis näed et seda ei saanud olla. Soldinost-Auvereni on paraleel Peeteristi-Laagna-Repnikuga. Narva ja sinimägede vahe on kaheksateis mitte  kaheksa km. Akra217.159.152.154 6. juuni 2007, kell 13:39 (UTC)
Sellise pealkirja all tuleb rääkida ka vene ja sakasa vägedest ke nendes lahingutes osa võtsid ei saa keskenduda ainult 20. Eesti diviisile.217.159.152.154 6. juuni 2007, kell 13:43 (UTC)

Huvitav on teada, et Inglise Viki andmetel kaotas punaarmee Sinimägede lahingute käigus 150000 meest ja 200 tanki. Saksa poole kaotusteks on seevastu märgitud 10000 meest. Kaotused seega 1/15 vastu punaarmee kahjuks.--Animagi 15. juuli 2007, kell 18:14 (UTC)
Seejuures oli Inglise Viki andmetel punaarmee jõudude suurus 200000 meest ja 450 tanki. Sakslastel seevastu vaid 45000 meest 60 tankiga. Elavjõus punaarmee ülekaal seega rohkem kui neljakordne. Tehnika osas veelgi suurem.--Animagi 15. juuli 2007, kell 18:23 (UTC)

Märtsis 1944 oli armegruppi narva käsutuses 75 soomusmasinat (tanki ja iseliikuvat suurtükki).  Kuu lõppuks toodi juurde 502 tankipolk, mis hiljem peale  märtsi aprilli Sakslaste vasturünnakuid ära viidi.

Tegelikud venelaste kaotused on ilmselt veel suuremad arvestuslikult 170000 tegelikuses olid kaotused venelastel väga suured. Maailma ajalookäsituses mis puudutab II maailmasõda on väga pealiskaudselt puudutatud Narva ja Sinimägede lahinguid. Vene poole pealt arusaadav  mats oli väga valus.  Nagu tolleaegne eesti rindemees seda on kommenteerinud. "Jah Sinimägedest tulime me lõpuks ära, aga teised mäed jäid meist maha langenud vastastest."   Mis puutub Saksa poolel langenutesse siis suurusjärk võib isegi ligilähedaselt õige olla.

Narva lahingute ja nende jätkuks olevate Sinimägede lahingute esimesel perioodil oli Põhja pool Peipsit suurim vastaste jõudude kontsentratsioon terve Vene-Saksa rinde ulatuses. See näitab, kui tähtsaks Stalin pidas siitkaudu läbimurret. Siit ka tohutud langenute arvud keda kuulipildujate ette aeti. Nagu tuttavad on rääkinud ei jõutud neid lihtsalt maha lasta mass oli nii tihe, mis peale tuli.Akra 16. juuli 2007, kell 08:46 (UTC)

Niipalju, kui ma lugenud ja kuulnud olen, siis marssal Govorovil ja Starikovil oli Leningradi alt Eesti peale tulles 760 000-meheline armee, kes kõik ka hukka said (neist ~170 000 siis kahe nädalaga Sinimägedes). Kahjuks ei oska kohe allikaid anda, parandan selle vea esimesel võimalusel, aga arvestades seda, et esimesed üksused jõudsid Narva jõe taha 1. veebruaril, siis võib see arv üsna tõetruu olla. --kanakukk 27. juuli 2008, kell 08:45 (UTC)

Muutsin nsvli kaotuste numbrid tõepärasemaks. Arvutuste alus - Krivošeejev: Rossija i SSSR v voinah XX veka, 2001, lk.315 annab 7 päeva 24.7. - 30.7. taastumatuteks kaotusteks 4685 ja sanitaarkaotusteks 18602. Arvestades, et hiljem lahingute intensiivsus langes, samas aga oli ilmselt nõukogude aruandlus ajaliselt nihkes, võib pidada üsna realistlikuks keskmise päevakaotuste arvu 3327 korrutamine päevade arvuga (18 päeva, 24.7. - 10.8., koguarv ca 60000). Et olla veelgi kindlam, ümardame seda numbrit igaks juhuks allapoole ja võtame nõukogude poole kaotuste arvuks 50000. Muuseas, operatsiooni alguses antakse vägede arvuks 136830, aga seda numbrit ma esialgu ei lisa, kuna ilmselt saabus ka täiendusi. N.N. 26. juuli 2009, kell 19:45 (UTC)

ootan viiteid 1) vene allikatele, mis nimetavad oma kaotusi vahemikus 50-100 tuhat 2) saksa allikatele, mis vene poole kaotusi hindavad 100-200 tuhande peale.N.N.

lisainformatsiooniks, et saksa poole kaotused langenute ja haavatutena on ca 2000 võrra üle pakutud. Küll aga tuleb see number kokku, kui arvame sisse ka teadmata kadunud.

Inglise vikis väidetakse, et lahingud kestsid kuni setembri keskpaigani.--Animagi 15. juuli 2007, kell 19:30 (UTC)

Punaarmee hõivas 19. septembril kaitsjate poolt tühjaksjäetud (taanduti öösel) kaitsejoone, tühjaks jäeti nad 18. septembril katteüksused tõmbusid tagasi 19. hommikul.

Ongi septembri keskpaigani. Tegelikult alates augusti teisest pooles seal erilisi sündmusi ei olnud, toimus ainult üksteise häirimine.Akra 16. juuli 2007, kell 08:18 (UTC)
Vägede paigutus 26. juulil ei ole õige. Narva pataljon võitles Sinimägede taga Vaivara kirikuküla juures.Akra 24. juuli 2007, kell 13:20 (UTC)

Kasvõi näiteks väljend: "Ida despootia" pole neutraalne. Kohti on veelgi.--Boy 24. juuli 2007, kell 15:42 (UTC)

Nõus Sinuga viimane var. mille  20.SS Diviis tegi on väga ebatäpne ja kohati pateetiline (mitte ensüklopeediline) Viimase paranduse käigus lendas välja ka artikli algus ja muud faktitäpsustused millised olin mina ja teised jõudnud artiklisse sisse viia. Akra 25. juuli 2007, kell 09:25 (UTC)
Panin osa asju tagasi, sest need ei olnud mitteneutraalsed. Andres 25. juuli 2007, kell 12:31 (UTC)
Artikkel lahingust peaks algama sõnadega "X lahing toimus XX kuupäeval XX aastal Teise Maailmasõja ajal nende vägede ja nende vägede vahel." Antud hetkel on arusaamatu, millest üldse räägitakse ja kes teineteist tapsid. Pole ju keeruline kirjutada, millised diviisid või mis iganes Punaarmee pool võitlesid jne. --Kinks 26. juuli 2007, kell 19:27 (UTC)
Vana artikli osa.
...Major Soodeni pataljoni 150 mehelistes kompaniides oli igaühes järele jäänud 20-30 meest. 12 miinipildujast oli järel vaid kaks. Öösel anti major Soodenile uus käsk rünnakut jätkata ja mägi vallutada.
Eriti vapralt võitles ja suure tunnustuse osaliseks sai Narwa pataljon. Selle pataljoni rünnakuhoog oli sedavõrd suur, et tungiti kiiluna vaenlase positsioonidesse, ja kõik vastase katsed seda kiilu hävitada jäid tagajärjetuiks. Pataljoni vastu saadeti ahelikkudena punaväeüksused suurte loosungitega, kuhu oli kirjutatud "Stalini suure asja ja vaba nõukogude Eesti eest!" Kõik need hävitati vihale aetud eesti sõjameeste poolt ja nende positsioonide ette jäid loogudena lamama punaväelaste ahelikud....
... jätkus võitlus raugemata hooga. Hommikul alustas rünnakut rügement "Norge", et vabastada Lastekodumäel surmaheitlust pidavad eestlased. Rügement jõudis peaaegu mäeni, kuid siis varises kokku. Ellujäänud taandusid Grenaderimäele, kus segunesid eestlaste, norralaste, taanlaste, flaamide ja sakslastega, et üheskoos vastu pidada.....

Siin on avaldatud arvamust, nagu nõukogude ajal ilmunud kirjandus ei sobiks viitamiseks, kuna see olevat ebaneutraalne. Eestit ja eestlasi puudutavate teemade puhul on ju see hoopis vastupidi - just Eesti Vabariigi ajal ilmunud ja välis-Eesti teosed-artiklid on sellel teemal arusaadeavatel põhjustel alati ebaneutraalsed - kes see enda kohta ikka halba tahab kirjutada. Kas leidub mõni idioot, kes arvab, et näiteks Herbert Lindmäe "Suvesõda" või Mart Laari raamatud kujutavad sündmusi neutraalselt positsioonilt? Need on alati kirjutatud põhimõttel: kõik eestlaste kohta positiivne sisse, kõik negatiivne välja. Ja OK, hästi natuke on midagi negatiivset ka sisse pandud, mis on nagunii üldteada, et kogu jutt ei mõjuks täiesti ebausutavana. Seetõttu on need raamatud nii kallutatud, et kukuvad ümber. --82.131.107.187 31. märts 2009, kell 16:18 (UTC)

mis tähendus on artiklis punktiirjoonega ümbritsetud lausetel?--Hendrix 19. september 2007, kell 17:31 (UTC)

Ei mingit Tühik rea alguses igasuguste kustutamiset ja ümbertõstmiste tagajärg. Jätkan täna faktide kokkukirjutamist alates 29.Akra 20. september 2007, kell 06:36 (UTC)
Välja tõstetud (enne 26. juuli alajaotust):
Kogu venelaste löögi teravik ja jõud oli suunatud neile kolmele mäele. Ööd ja päevad kestev suurtükituli ja pommitamine, lahing, kus rünnak järgnes rünnakule. Mürskude lõhkemisel polnud vahet. Kogu maa künti plahvatustega iga päev uuesti üles, ümbrust kattis plahvatustest tekkinud tolm. Palavus. Tappev laibalehk. Sageli läks võitlus kuni käsitsivõitluseni välja. Keegi ei otsinud oma üksust, võideldi seal kuhu sattuti kuni rünnaku lõppuni. Iga maalapp, kaevikujupp, mäenukk käis korduvalt käest kätte. Kuid Punaarmee ei pääsenud Sinimägedest läbi.
Ainuüksi esimese lahingupäeva jooksul sadas Sinimägede kaitsjatele kaela umbes 3000 tonni mürske.
Liiva jooksid ka kõik venelaste tankirünnakud. Väeosades kasutusele võetud tankirusikad kutsusid meestes esile jahimehehasardi ja kaitsjate positsioonide ette kuhjusid suured vene tankide kalmistud.
Andres 28. september 2007, kell 11:57 (UTC)
Arvan, et need lõigud võiksid sees olla kuna iseloomustavad, mis seal ikkagi toimus inimlikul tasemel. Vahepealse korrektuuri tegia (IP aadrssiga) kaotas need ära.Akra 28. september 2007, kell 17:50 (UTC)

Alustan käesoleva artikli põhjalikumat keelelist toimetamist, mille käigus püüan ühtlustada ka artikli eri osad, seega muuta käsitlus terviklikuks. Teataval määral saab kindlasti ka neutraalsust lisada. Näiteks oleks minu arvates mõistlik alalõik "Vastased" asendada pealkirjaga "Osapooled" ning selle käigus lisada ülevaated nii Sinimägedes võidelnud Saksa kui ka Nõukogude väeosadest.
Viimistletud kujul oleks käesolev eestikeelne artikkel põhjalikum ja detailsem kui praegune inglise variant. Kena oleks, kui pärast eestikeelse artikli lõplikku parandamist see just niisugusel kujul ka inglise keelde tõlgitaks, ning sealt edasi oleks lootust, et see jõuab ka teistesse suurematesse Euroopa keeltesse.

See on igati kena, kui keelelise toimetuse ära teed. Kuid lahingus ei ole ninu arvates osapooli osapooled on tsiviilkäibe väljend, mitte militaristlik.

Mis puutub aga vastaste väeosadesse ja nende kirjeldustesse ja tegevusse, siis on nii mõnegi kohta see olemas eraldi artiklina ja pigem tuleb siselingid korda teha jaülejäänud väeüksuste kohta need artiklid teha. Osa on mul veel plaanis kirjutada. Politseipataljonid, piirikaitserügemendid. See materjal on mul selle töö käigus kätte jooksnud ja on põhimõtteliselt laias laastus olemas. Kui sellesse artiklisse panna veel väeosade kirjeldused peale nimede, läheb see liiga pikkaks ja segaseks. Kaob nagu lahingu järjepidevus.

Et Sa kohati tühja tööd ei teeks luba mull artikli lõppupoolega veel paar päeva tegelda, kontrollin faktid ja väeosade numerarsioonid ja et ei oleks topelt lõike jne. Kui, üldise toimetamismalli maha võttan siis pole minul enam midagi lisada. Vajan üldiselt oma artiklitele keeletoimetamist. Oleks igati tore, kui see meil laabuks. Akra 5. oktoober 2007, kell 13:20 (UTC)
Hh,ja. Arutelus saad oma allkirja alla kirjutada 4 tildega ( ~ ).Akra 5. oktoober 2007, kell 13:20 (UTC)

Olgu, ma toimetan keeleliselt algul esimest poolt, ja kui oled lõpupoolega valmis, siis teata. Kuhu maani muidu on sul juba valmis see? 84.50.38.184 5. oktoober 2007, kell 14:33 (UTC)

:Arvan et kuni agusti lõppuni mul enam midagi olulist lisada ei ole. Septembri üle veel mõtlen. Annan teada kui edasi jõuan.Akra 5. oktoober 2007, kell 19:16 (UTC)

::Veel sõnast käsikähmlus ma ei tea, kas see on kõige parem sõna. Kähmlevad poisid või tänavakambad või naised defitsiidi järjekorras, siin aga tapetakse.Akra 5. oktoober 2007, kell 19:16 (UTC)

:::Asendasin käsikähmluse algse käsitsivõitlusega. 84.50.38.184 6. oktoober 2007, kell 08:37 (UTC)

Kust oleks võimalik saada Eesti ja maakondade kontuurkaarte lahingute kaartide valmistamiseks? Djreichsfuhrer 25. november 2007, kell 11:14 (UTC)

äkki mõni artiklis Eesti_maakonnad olev kaart sobib algmaterjaliks... --WikedKentaur 17. veebruar 2008, kell 18:05 (UTC)
----
link Ižjumi lahing viib valesse kohta Zosma 26. august 2008, kell 15:15 (UTC)
|aeg = 25. juuli 1944 – 12. august 1944  + |aeg = 1944. a. 25. juuli – 10. august
Miks niisugune parandus? Minu meelest oli teine parem. Andres 5. detsember 2010, kell 18:09 (EET)
Venekeelsed allikad tuleb märkida vene tähtedega. Andres 5. detsember 2010, kell 18:11 (EET)
----
"See võimaldas umbes 100 000 eestlasel põgeneda Läände." Õige arv on vist ikka 70 000. 90.191.119.98 28. juuli 2012, kell 9:25 (EEST)

Mõlemad arvud on praegu allikaviiteta, seega sisuliselt samaväärsed. Hinnanguid on mitmesuguseid, mõni rohkem ja mõni vähem põhjendatud, seega on äärmiselt oluline anda laest võetud arvude asemel konkreetsed faktid: milline ajaloolane millise numbri välja pakkus (soovitavalt koos lyhikese selgitusega, mis metoodikaga see leiti). --Oop (arutelu) 28. juuli 2012, kell 17:43 (EEST)
----
Haukka seos järgnevaga tekstist ei selgu. Tuleks selgitada või välja võtta. Sissejuhatuses on Sinimägede lahingule omistatud väga suur tähtsus, mis tal ka kahtlemata on, kuid seda enam tuleks seda põhjendada viidetega ning vastandades eri allikate argumente. Vaevalt nt soomlased nõustuvad täielikult siit jääva muljega, et Eestis toimunud lahing oli Soome iseseisvuse säilimisel olulisem tegur kui soomlaste endi tehtu. Või kas just nimelt selle lahingu vältel kõik 100 000 eestlast Läände pagesid, mitte eelnevail aastail - nii tugev väide vajaks selget tõestust. --146.255.183.220 6. juuli 2015, kell 20:05 (EEST)


Arutelu:René Guénon

René Guénon oli aktiivne metafüüsika pooldaja.

Mida see tähendab? Andres 10. mai 2007, kell 19:21 (UTC)

liitus mitmete põrandaaluste kultuuriliikumistega, nagu teosoofia, spiritualism, okultism, gnostitsism

Vaevalt need olid põrandaalused, teosoofia igatahes küll mitte.

Kas mõeldud on spiritismi?

Mis tähendab "kultuuriliikumised"? Andres 10. mai 2007, kell 19:23 (UTC)
asendatud: H.Udami artikkel: ...(Lääne uuem filosoofia kuulutab olematuks püsivuse ja igavikulisuse, reaalsus on pelk
arenev ja liikuv, ilma püsivuseta mateeria. See oleks tõepoolest nii, kui reaalsus
piirduks ainult mateeriaga, mille olemise vormid on ruum ja aeg. Tänapäeva
kultuuris tooni andev inimene polegi vist võimeline mõtlema reaalsuse vormidest,
mis pole materiaalsed ega eksisteeri ruumis ja ajas.
Kuid metafüüsika, nagu seda käsitab Guénon, tähendab just sellise reaalsuse
tunnetamist ja traditsioon elu niisuguses ülemaisuse poole avatud reaalsuses.
Ülemaisusest lähtuvad igavesed printsiibid läbistavad sel moel kogu reaalsuse, nii
selle vaimse nagu ka materiaalse poole. Eksistentsiaalselt kurtide nüüdisfilosoofide
meelehärmiks ei ole maisus ja inimese elu taandatav evolutsiooniks ja arenemiseks.
Näiteks ei ole suudetud leida arengut kunstis ja eetikas, reaalsuse nähtumuslikud
vormid teisenevad teatud tsükliliste seaduspärade taustal, kuid põhikvaliteedid).''

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.terramariana.ee/Ren%E9%20Gu%E9non.PDF
** In René Guénon on 2013-06-24 13:11:25, 404 Not Found
** In René Guénon on 2013-07-06 22:11:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:12 (EEST)


Arutelu:Kadunud 60 sekundiga

Kas 1974. aasta filmil oli sama pealkiri? Andres 10. mai 2007, kell 19:41 (UTC)

Inglise keeles erineb IMDB järgi ainult kirjapilt, 1974. aasta filmi pealkiri on "Gone in 60 Seconds", alternatiiv "Gone in Sixty Seconds". --avjoska 10. mai 2007, kell 19:58 (UTC)

Aga tegelikult sõitis filmi alguses Porschega ju ikkagi Kip Raines, mitte Randall.  WooteleF 16. oktoober 2007, kell 13:42 (UTC)


Arutelu:René Descartes

Descartesi auhind peaks minema omaette artiklisse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. mai 2007, kell 05:59 (UTC)

...sündisis 1596 aasta lääne -prantsusmaal väikeaadliku pojana.ta õppis jesuiitide gümnaasiumis, mille raamatulogus oli võimalik lugeda ka keelatud raamatuid.desartes viibiskorduvalt pariisis,kolmekümneaastase sõja ajal teenis ta ohvitesirana algul hollandis ,seejärel baieri sõjaväes ta elad 20 aastat hollandis , kus talle avaldas suur  mõju selle maa teadus. elu lõpul oli ta kuninganna kristiina õpetjaks rootsis , kus ta 1650 aastal ka suri
descater's põhiteos on 1637 aastal ilmunud ..arutlus meetodis astudes välja aristolesele loogika kui meetodi vastu , väitia descartes , et see võimaldab vaid sedata seda , mida teatakse ja rõhutas et teadmiste ainus allikas on mõstus

Välja, sest on väga halvasti kirjutatud. Andres

Antud tekst on internetis leiduva tõlketeksti ümberkleepimine.

Võtsin kopipeistitud osa välja. Andres 29. detsember 2008, kell 14:43 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tdl.ee/~biggie/descartes/
** In René Descartes on 2013-06-24 13:11:25, 404 Not Found
** In René Descartes on 2013-07-06 22:11:38, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:11 (EEST)
----
Descartesil on filosoofia ajaloos umbes sama tähtis koht kui matemaatika ajaloos. Sellisel kujul on esitus ebaproportsionaalne. Andres (arutelu) 15. märts 2014, kell 10:42 (EET)
----
Siit on välja võetud see, et ta oli 17. sajandi ratsionalismi isa.
oli esimene, kes seljatas aristotelliku skolastika

Mis tähendab "seljatas aristotelliku skolastika" ja mis mõttes tuli seda mitu korda seljatada?
pani ühtlasi aluse teaduse uuele suunale, hakates tegema vaatlusi ja eksperimente

Milliseid vaatlusi ja eksperimente Descartes tegi ja kas enne teda neid ei tehtud?  Andres (arutelu) 30. aprill 2017, kell 19:02 (EEST)
----
René Descartes oli esimene, kes kummutas platonlik-aristotelliku skolastika, sõnastas uusaja versiooni hinge ja keha dualismist ning pani aluse kogemusteadusele, hakates tegema vaatlusi ja katseid.

Ma tõstsin selle välja, sellisel kujul see ei sobi. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2018, kell 13:34 (EET)

:Kuni s6nani "ning" sobib. Paneks selle tagasi. (Praegune parandus vigane).--Vaher (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 21:29 (EET)

:: Mida see tähendab, et ta kummutas skolastika? Miks platonlik-aristotelliku? Andres (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 22:31 (EET)


Arutelu:François Villon

Tema tegelik nimi on olnud suurte vaidluste objektiks, arvatakse, et see võis olla François de Montcorbier või François Des Loges.

Välja jäetud. Andres 11. mai 2007, kell 09:54 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://digar.nlib.ee/otsing/avaleht?pid=nlib-digar:44386
** In François Villon on 2013-06-24 10:54:21, 404 Not Found
** In François Villon on 2013-07-05 22:44:42, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 01:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://globegate.utm.edu/french/globegate_mirror/villon.html
** In François Villon on 2013-06-24 10:54:24, Socket Error: 'No route to host'
** In François Villon on 2013-07-05 22:44:52, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 01:45 (EEST)


Kasutaja arutelu:Hannele~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Hannele! Andres 11. mai 2007, kell 09:55 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Hannele~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Sent

Sent võib olla ka kõnekeeles sentimeeter, kas sellejaoks on vaja täpsustuse lehte teha? muid tähendusi mul hetkel meelde ei tule...
Sent on ka vald Šveitsis. --Metsavend 11. mai 2007, kell 17:30 (UTC)

Kõnekeeles on ta ka sentiliiter. Andres 13. mai 2007, kell 18:41 (UTC)

Sent ei ole ju põhiühik, vaid 1/100 sellest. Küllap sellepärast ta [[rahaühikute loend]]ist puudubki.
Loend ei ole ammendav, sente on mujalgi. Igal pool, kus on dollarid, on ka sendid, ja eurol on sendid. Ka mujal, näiteks Arubal. Kui sõnastus on selline nagu siin, siis peaks loetelu olema ammendav. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. mai 2007, kell 18:41 (UTC)

Praegu jääb esimesest lausest mulje, et igast põhiühikust 1/100 on sent. Adeliine 17. veebruar 2013, kell 22:00 (EET)

Kas Eestis olnud sendis võiks teha eraldi artikli, nt plwiki's on nii tehtud: :pl:Sent--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2014, kell 16:31 (EEST)


Arutelu:Eesti mark

2 Peale 1928 aasta rahareformi jäeti 100-margaseid kassatähed (need varustati kirsipunase ületrükiga üks kroon) ja 25 margased vahetustähed ajutiselt vahetusrahadena ringlusse.

Kõik sel ajal kehtinud rahatähed jäid edasi käibele, kuni nende kehtivus lõppes.

1918. aastal Eestis käibelolnud rahade kursid marga suhtes (Ristirahva Pühapäeva-leht, 11. aprill 1918, nr. 5–6, lk. 5–6):
Ülem-Ida rahad: 20, 50 kopikat, 1, 3, 10, 25, 100 rubla (paberraha), 1, 2, 3 kopikat (raud).
* Vene kuldraha (5 ja 10 rubla) ja suur hõberaha (50 kopikat ja 1 rubla): 1 rubla = 3 marka = 1,5 Saksa Ülem-Ida (Ober-Ost) rubla
* Peenike hõberaha (5–20 kopikat): 1 rubla = 1,50 marka = 75 Saksa kopikat
* Duumarublad (250 ja 1000 rubla), Kerenski rublad (20 ja 40 rubla) ja paberkopikad: 1 rubla = 1 mark = 50 Saksa kopikat
* Teised paberrublad (1–500 rubla): 1 rubla = 1,25 marka = 62,5 Saksa kopikat
Hinnad määratakse Ülem-Ida rublades või Kerenski rublades (10 Kerenski rubla = 5 Ülem-Ida rubla = 8 tsaarirubla).
--Improvisaator 26. mai 2009, kell 14:14 (UTC)
Kas on ikka kindel, et riigimark (antud kontekstis mõeldud Saksamaal käibinud marka, kuna riigimark võeti kasutusele alles 1924. aastal) kehtis ka Eestis? See teeks okupeeritud ida-aladele oma marga emiteerimise ju ebaloogiliselt mõttetuks ja ülearuseks?

Kui vaadata  lehte https://muuseum.eestipank.ee/et/eesti-raha-ajalugu siis seal torkab silma, et sellel teemal on tööd tehtud ja detaile välja toodud.
Wiki artikel on selle kõrvalt kuidagi kahvatu.  Mis asja eriti "heaks" teeb on see, et üldiselt inglise keelsetel lehtedel keeratakse tagasi osa enda tehtud tööst kui midagi ei meeldi - ja neid põhjuseid on igasuguseid. Enda eriline lemmik on nõukogude liiduga seotud teemad kus seda showd näha võib. Kas oskab keegi ehk välja pakkuda kuidas me neid puudujääke klaarime ilma, et mõnel vabatahtlikul üle ei viska ja käega ei löö (ise tean ühte sellist)?--91.236.129.5 3. jaanuar 2021, kell 15:33 (EET)

Faktid, mida siin ei ole ja seal on, võib siia üle tuua. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2021, kell 17:32 (EET)

Wiki artikli vaesus võrreldes Eesti Panga veebilehega