Arutelu:Iso

ίσος

Võtsin selle välja, sest puudub spiritus lenis. Andres 27. jaanuar 2006, kell 08.28 (UTC)

Minu meelest pole mingit alust öelda, et tegu pole lühendiga. Andres 27. jaanuar 2006, kell 08.28 (UTC)

see ei ole lühend. See mille sa kirja panid on laialt levinud eksiarvamus - Ahsoous 27. jaanuar 2006, kell 10.06 (UTC)
organisatsiooni enda lehel  on öeldud:

What ISO's name means
Because "International Organization for Standardization" would have different abbreviations in different languages ("IOS" in English, "OIN" in French for Organisation internationale de normalisation), it was decided at the outset to use a word derived from the Greek isos, meaning "equal". Therefore, whatever the country, whatever the language, the short form of the organization's name is always ISO. - Ahsoous 27. jaanuar 2006, kell 10.21 (UTC)

Hästi, ma siis parandan. Praegugi juba on seda nimetatud lühivormiks, mitte lühendiks. Muidugi on see ametlik seisukoht silmakirjalik, aga olgu. Andres 27. jaanuar 2006, kell 17.04 (UTC)

Ma ei saa aru, milleks teha sellist täpsustuslehekülge. "ISO" ja "iso-" (mitte "iso") on ju eri asjad ja neid ei kirjutata ühtemoodi. Võib ju teha lingi ühelt teisele. Peale selle pole kindel, kas on tarvis artiklit "iso-", sest see on rohkem Vikisõnaraamatu teema. Aga vastu ka ei ole. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. jaanuar 2006, kell 08.28 (UTC)

iso või ISO võib tähendada:

See ei ole keeleliselt korrektne sõnastus. Andres 27. jaanuar 2006, kell 08.29 (UTC)

Minu meelest ei ole õige siia panna sõnaraamatumaterjali. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. jaanuar 2006, kell 17.04 (UTC)

----
*iso tähendab soome keeles 'suur'.
**Eesti slängis on iso luteri kiriku leerinoorte rühmajuht.
*iso on inglise keeles lühend sõnadest in search of (kasutatakse enamasti otsimiskuulutustes).
----
--TarmoK 27. september 2006, kell 15:35 (UTC)

Tähendus 'rühmajuht' peaks minu meelest jääma artiklisse, sest sõna "iso" on selles tähenduses kõnekeeles luteri kiriku ringkonnas laialt kasutusel ning seda otsitaks küll pigem siit kui "rühmajuhi" alt. Võib-olla peakski artikli pealkirjaks panema "iso". Andres 27. september 2006, kell 15:37 (UTC)
----
Tõstsin lisatud materjali artiklisse Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon. Andres 8. juuli 2007, kell 21:59 (UTC)
----
Siia ei ole mõtet panna kõiki standardeid. Andres (arutelu) 23. jaanuar 2018, kell 00:32 (EET)


Arutelu:Kurtna järvestik

02–136 hektarit

Mis see tähendab? Andres 27. jaanuar 2006, kell 18.13 (UTC)
See tähendab et kõige väiksem järv on 0,2 ha ja kõige suurem 136 ha ülejäänud järved mahuvad sinna vahele.Akra 27. jaanuar 2006, kell 18.21 (UTC)
Loetelu võiks olla mingis järjekorras....pindala järgi või tähestikulises järjekorras. Veelmaa
See on kaardi järgi Lõuna–Põhja suunaline. Siia peab saama juurde järvistu kaardi siis muutub asi loogilisemaks.   Akra 27. jaanuar 2006, kell 18.30 (UTC)
Ok. Mõistan. Veelmaa
Joonisel oleva järve 24 nimeks on märgitud "Niinsaare järv", samas on sellise nimega hoopis teine läheduses olev järv (joonisel nr 8). Ühelgi teisel kaardil selle väikese järve nime kahjuks pole ära toodud. Aasaru

See võib olla Väike-Niinsaare järv. Vaata, kas klapib. . Andres 26. jaanuar 2009, kell 00:06 (UTC)

Käisin eile kohapeal, (joonisel nr 24) järve kaldal on puittahvel sildiga "Väike Laugasjärv". Eesti järvede nimistus seda aga ei leidnud. Suuruse u 0,2 ha panin silma järgi võrreldes teiste järvedega. Aasaru 2. veebruar 2009, kell 08:22 (UTC)

Palun võrdle nimesid ka KNAB-is antutega.

Võib arvata, et nimede osas võib olla segadust. Siiski näiteks Eesti järvede loendi uusim raamat (2007 vist) eristab Väike-Niinsaare järve (0,6 ha) ja Niinsaare järve (6,5 ha). Laugasjärve nimetatakse seal Ahnejärveks (ka Kurtna Ahnejärv) (5 ha). Loomulikult võimalusena koha peal käies võiks asja selgeks teha.

Väike-Niinsaare ja Ahnejärv on joonisel ning nimekirjas täitsa olemas - vastavalt 9 ja 22.
Teiseks ei tohi ise panna järvedele suuruseid, Vikipeedia ei tohi olla esmamaining mingi fakti osas. Parem pane Keskkonnainfo lehel olevad järve suurused, mis on siis viitega (vaatamata sellele, et reaalselt see nii ei ole)--Dj Capricorn 2. veebruar 2009, kell 07:29 (UTC)

: Tee siis asi ise korda, niikaua kui see veel meeles on. Andres 4. veebruar 2009, kell 07:22 (UTC)

::jah, võtsin asja käsile, kuid nende kontroll võtab aega--Dj Capricorn 4. veebruar 2009, kell 08:34 (UTC)

:::Kontrollisin pindalad ära ja viisin vastavusse Eesti järvede nimestikuga (2006). Mõnede järvede nimi on vastavas raamatus puudu ning ma eeldan, et neid kas reaalselt enam ei eksisteeri (pole järved) või mõnel mul põhjusel. Seda võib saada kontrollida ka näiteks Maa-ameti kaardi ja vastava vikipeedias oleva järvestiku kaardi abil, kuid see on suur töö--Dj Capricorn 4. veebruar 2009, kell 09:12 (UTC)
----
Praegu 19 Eesti järvestiku artiklipealkirjas "järved" ja 12 korral on "järvestik". Võiks ühtlustada nii, et kõigil on "järved". Pikne 29. aprill 2015, kell 18:29 (EEST)

Kas need nimed ei ole KNAB-ist võetud? Andres (arutelu) 29. aprill 2015, kell 20:43 (EEST)

: Seal paistab olevat ainult "Koigi järvestik". Mulle tundub, et see on enamasti juhuslik, kas öeldakse "järved" või "järvestik". Pikne 29. aprill 2015, kell 21:00 (EEST)

:: Võimalik, aga võiks üle küsida. Võimalik, et järvestik on spetsiifiline mõiste. Andres (arutelu) 29. aprill 2015, kell 22:20 (EEST)

::: Eriti usu, aga olgu, muudan siis esialgu ainult need "järvestikud", mis on KNABis "järved". Pikne 29. aprill 2015, kell 22:45 (EEST)

:::: Kohe kuidagi ei usu, et muutmine õige tegevus oleks.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. aprill 2015, kell 22:48 (EEST)

::::: Miks? Kas ka KNABist lähtumine pole õige? Miks praegused (arvatavasti juhuslikud) nimevariandid on õiged? Näiteks Kurtna järvede kohta on "järved" ja "järvestik" internetis enamvähem sama levinud. Pikne 29. aprill 2015, kell 23:39 (EEST)


Arutelu:Sudoku

Pildiallkiri ütleb, et pildil klikkides võib näha lahendust, kuid minu meelest võib näha ainult suuremat pilti. Andres 28. jaanuar 2006, kell 20.55 (UTC)

vaata mis pildi järel tuleb, seal lehel --TarmoK 29. jaanuar 2006, kell 21.09 (UTC)

*Sudoku-uudised

Välja tõstetud. Andres 29. aprill 2006, kell 13.15 (UTC)
Pildile klikkides ei näe lahendust.

MediaWiever ei näita. Tuleb minna lisainfo lingi kaudu Commonsi pildilehele, seal on. Adeliine 31. juuli 2015, kell 22:55 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kuma.ee/index.php?lang=est&main_id=1735
** In Sudoku on 2013-06-24 13:33:21, 404 Not Found
** In Sudoku on 2013-07-07 01:33:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:33 (EEST)


Arutelu:Tarmo Soomere

...tõlkis inglise keelest teoloogilisi ja nõukogudevastaseid kirjutisi ning tegi muud kirikutööd. noh, see viimane just ei ole otseselt kirikutöö... aga see selleks. IMHO, tuleks vältida NL-aegset väljendit "nõukogudevastane". Sobilikum oleks näiteks "omakirjastuslikud väljaanded", vms. --Lulu 29. jaanuar 2006, kell 11.26 (UTC)

Jah, see märkus on õige küll. Ma ei tea, kuidas öelda. "Omakirjastuslik väljaanne" vaevalt sobib sellise asja kohta, mida kirjutatakse masinakirjas läbi mitme kopeeri.  Tegemist on ikkagi käsikirjadega, mida ei kirjastatud. Andres 29. jaanuar 2006, kell 11.33 (UTC)
Jah, nyyd sai parem kyll. Mõiste "omakirjastuslik väljaanne" oli tol ajal kõige levinum. Muidugi ei ole see "kirjastus" selle sõna tavalises tähenduses, sest tõepoolest paljundati materjale kirjutusmasinatega läbi kopeeri, mõnikord ka fotograafiliselt paljundades. Kasutusel oli ka väljend "käsikirjalised väljaanded", aga ka see pole päris see. Peaksin ilmselt tegema selleteemalise artikli. Vene keeles oli yldkäibiv termin Самиздат, mida mõnikord kasutati ka eestikeelsena, "Samizdat", kuid see ei sobi muidugi. Mis võiks olla artikli pealkiri, mis käsitleks seda laiaulatuslikku ja väga mahukat nähtust? --Lulu 29. jaanuar 2006, kell 14.14 (UTC)

Võib ju esialgu panna pealkirjaks "samizdat", kui leiab sobivama väljendi, siis võib ümber nimetada. Vähemalt Venemaa kohta peaks see hästi sobima. Andres 29. jaanuar 2006, kell 14.26 (UTC)

:1894 on ilmselt vale. 1984? Taivo 29. jaanuar 2006, kell 17.55 (UTC)

Tere, selle artikli autorid.
See on teist päris armas, et olete kirja pannud mõned mu noorusaja huvitavad detailid.
Paar kohta vajaksid aga täpsustamist.
(i) Mu mäletamist mööda jäin ma viimase klassi matemaatikaolümpiaadil 1974.a. teiseks, edestades Kalle Kulbokit väga napilt. Tollal esindas Eestit kaks võistkonda: üks Tallinnast ja teine mujalt Eestist pärit õpilastest. Kuna võitis üks Tallinna noormees, kelle nime ma hetkel ei suuda meenutada, pääsesin ma nii-öelda "muu Eesti" võiskonda. On aga tõsi, et püüti vältida Kalle pääsemist üleliidulisse vooru. Kuluaarides oli juttu, et Kalle tööd hinnati rangemalt kui teiste omi. Seetõttu oli minu seekordne pääs üleliidulisele olümpiaadile suurelt osalt zhürii 'teene', nii et artiklis öeldu on sisuliselt õige. Siiski näeksin meeleldi, et ka faktid saaksid täpseks. Ausas võitluses edestasin Kallet eelviimase klassi olümpiaadil, mil Eestis esindas Kishinjovis ka tollal 9. klassis olnud Kaido Kama.
(ii)  Piisab, kui aspirantuuri eriala kohta öelda "okeanoloogia". Kui juba kraadidest üldse juttu, siis ise pean olulisemaks 1992.a. Tartu Ülikoolis kaitstud matemaatikadoktori kraadi.
(iii) Ma käisin omal ajal päris palju plaadi- ja lindimuusikaga kirikutes ringi, aga ei mäleta, et oleksin Marju Kuudi lahkumisturnee korraldamisel osalenud. Sellele järgnenud väga keerukas aeg on mitmed asjad mälust kustutanud. Oleksin tänulik, kui seda fakti saaks kontrollida; samuti tänulik, kui seda mäletavad nooruspõlve sõbrad minuga ühendust võtaksid.
(iv) Viimases lõigus võiks "inglise keelest" ära jätta, sest suuremalt jaolt tõlkisin vene keelest.
Lugupidamisega - Tarmo Soomere

Aitäh kommentaaride eest. Püüame parandada. Marju Kuudi kontsertturnee organiseerimine võib olla kuulujutt, nii et jätame selle välja. Andres 9. veebruar 2006, kell 20.24 (UTC)
Kustutasin siin olnu ära, sest see ei saa artiklisse puutuda. Artiklis tuleb rääkida asjadest, mida saab avalike allikate järgi tõendada. Võimalik, et siinsestki tuleb midagi kustutada. Allikana saab kasutada saadet "Kukul külas". Andres (arutelu) 1. veebruar 2015, kell 11:38 (EET)

Tegelikult see puutub artiklisse, vägagi, sellepärast kirjutasingi —Pietadè (arutelu) 1. veebruar 2015, kell 12:29 (EET)

: Minu lapsest ei ole artiklis minu kohta juttu, ja ei saagi olla, sest selle kohta pole avalikke andmeid. Järelikult ei saa sellest artiklis kirjutada. Kui oleks, siis, jah, oleks see loomulik artiklisse panna. Andres (arutelu) 1. veebruar 2015, kell 18:27 (EET)
Artiklisse on pandud avalike allikatega mittetõendatavat eraelulist infot. See tuleks välja võtta. Andres (arutelu) 20. juuni 2021, kell 23:37 (EEST)
----
Need viited ei sobi siia, vaid peaksid olema vikilingid vastavates artiklites.

Carl-Gustav Arvid Rossby
Rossby wave
Rossby Welle
Üksiklaine ehk soliton
värd- ehk friiklained
Andres 10. veebruar 2006, kell 07.34 (UTC)
----
Arvan, et tegu oli ikkagi ennustusega. See oli selline ennustus, milleks tavalistel sünoptikutel puuduvad vahendid. Soomere lihtsalt edastas taanlaste ennustuse. Ennustuse täitumise tõenäosuseks nimetas ta 50%, mis tähendab "ei tea". Andres 21. aprill 2010, kell 12:09 (EEST)
----
Viidatud allikas on veelgi andmeid, mida meie artiklis ei ole. Andres 21. aprill 2010, kell 12:35 (EEST)
----
Kust see võetud on, et Soomere ametiaeg algas täna? Ma otsisin ka, aga ei leidnud. Andres (arutelu) 28. jaanuar 2015, kell 22:43 (EET)

Kõige "keerulisem" on tihtilugu kõige lihtsam:"Otseülekanne Eesti Teaduste Akadeemia presidendi Tarmo Soomere inauguratsioonist toimub 28. jaanuaril 2015 algusega kell 13 (vt SIIN)" — ütleb Eesti Teaduste Akadeemia avaleht. —Pietadè (arutelu) 28. jaanuar 2015, kell 22:53 (EET)

: Inauguratsioon võib vabalt toimuda tükk aega pärast ametisse astumist, nii nagu kroonimine võib toimuda (ja tavaliselt toimubki) pärast kuningaks saamist. Andres (arutelu) 1. veebruar 2015, kell 11:34 (EET)

:: Nojah, sul on õigus. Eeldasin automaatselt, et ametisse seadmise tseremoonia tähendas ka volituste algust, mis ei pruugi nii olla. Muide, kuskil ei ole kirjas, mis ajast ta siis ikkagi presidendi ametis on. Akadeemia enda kodulehel on juttu, et 3. detsembril 2014 valiti uus juhatus, aga ka seda pole öeldud, millal nende volitused jõustusid. -- Toomas (arutelu) 1. veebruar 2015, kell 12:34 (EET)

::: Seda ma räägingi, et me ei leidnud kuskilt ametiaja algust, aga tundub, et ta oli president juba eelmisel aastal. Andres (arutelu) 1. veebruar 2015, kell 18:27 (EET)
----
Kuna ETA presidendi vaated akadeemia olukorrale ja edasisele arengule on olulised ja pikaajalise mõjuga, võiks refereerida ka eilset Stockholmi Eesti Päevalehte, kus ilmus ETSRi juhatuse aseesimehe Evelin Tamme artikkel "Eesti Teaduslik Selts Rootsis külastas Eesti Teaduste Akadeemiat Tallinnas" (lk 8-9). Tsiteerin: "Kohtumisel ETA presidendiga kerkis üles küsimus ETA akadeemikute soolisest koosseisust. Täna on akadeemikuks nimetatud 79 teadlast, neist vaid kaks naist (Ene Ergma ja Eve Oja). Küsimusele, miks ainult kaks, vastas Soomere: "Aga millised naised!" Ta tõstis esile nende kahe erilist kompetentsi ja ühtlasi märkis, et tasakaaluks on ETA kontoris palgal pea ainult naised." Ma ütleksin, et see on oluline ja töössepuutuv fakt, kui Eesti Teaduste Akadeemia presidendi arvates tähendab sooline võrdsus seda, et naistel on lubatud akadeemikutele kohvi serveerida. --146.255.183.113 13. august 2015, kell 09:53 (EEST)

Minu meelest puudub siin oluline sisu. Küsimusele ei saa sisuliselt vastata, ta vastas naljaga. Võib ju öelda, et põhjuseks on sooline ebavõrdsus ühiskonnas, aga selle kõrvaldamine ei ole akadeemia presidendi pädevuses. Andres (arutelu) 13. august 2015, kell 10:10 (EEST)

: Selle loogika põhjal võib ükskõik mille kohta öelda, et küllap oli tegemist naljaga ja puudub oluline sisu. Kui Eesti tippteadlaste seas on naisi umbes viiendik ja Akadeemias 2/79, siis ei ole mittevastavuse põhjus abstraktses "ühiskonnas", vaid akadeemia enda poliitikas, millele presidendil on oluline mõju (või vähemalt võiks olla; kui ei ole, siis on ilmselt vale president). Aga muidugi võib öelda, et Ojulanna ja EKREkate sõnavõtud on naljad, lindiskandaal oli nali ja Anschluss oli kah nali ning seda ei pea mainima. --146.255.183.113 13. august 2015, kell 11:10 (EEST)

:: Kui Soomeret avalikult kritiseeritakse, siis on põhjust seda kriitikat siin refereerida. Kritiseerimine ei ole Vikipeedia asi.

:: Soomere tegi nalja, iseasi, kas see nali oli õnnestunud. Kui ta oleks kogenum, siis ta oleks poliitkorrektsemalt vastanud. Me võime küll teha järelduse, et tal ei piisa sotsiaalset pädevust, aga sellegipoolest ei ole see seik minu meelest oluline, kui tolles artiklis pole otsest kriitikat ja see pole tekitanud skandaali.

:: Akadeemikuks saadakse pärast pikki aastaid ja soolise ebavõrdsuse mõju on pika vinnaga. Kindlasti on ebavõrdsus leevenenud ja leeveneb edaspidigi, ja tulevikus annab see tunda ka akadeemia koosseisus.

:: Teoreetiliselt on võimalik ka sookvootide kehtestamine, aga akadeemia on minu meelest küll üks viimaseid kohti, kus seda teha saab või tasub. Seda ei saa president otsustada, see oleks kogu akadeemia otsus, ja algatada saaks seda iga akadeemik.  Praegu ei saa president mõjutada ei seda, kes kandidaadiks esitatakse, ega hääletustulemust. Ja ma ei usu, et ükski naine tahaks olla valitud akadeemiasse hinnaalandusega. Andres (arutelu) 13. august 2015, kell 11:40 (EEST)

:: Oot-oot, ma ei pannud tähele, et Sa ütlesid, et tippteadlaste seas on naisi umbes viiendik. Mida see täpselt tähendab ja kust need andmed on võetud? Et proportsioonide üle otsustada, tuleks näiteks vaadata, kui palju naisi on viimasel ajal üles seatud ja kui palju on valitud, ja peale selle vaadata, kui palju väärilisi naisi on nendele kohtadele esitamata jäänud (ja seda on raske päris objektiivselt öelda, aga põhimõtteliselt oleks see võimalik). Andres (arutelu) 13. august 2015, kell 11:47 (EEST)
Kas soolise võrdõiguslikkuse vaimus tuleks näiteks ka Karistusseadustikku sisse kirjutada see, et 50% süüdi mõistetuist ja vangi panduist peavad olema mehed ja teine 50% naised? —Pietadè (arutelu) 13. august 2015, kell 14:32 (EEST)
--------
Teadlase (akadeemiku!) tunnustamine lausega "Ta sai tuntuks sellega, et teavitas üldsust 2005. aasta jaanuaritormi võimalikkusest." ei kõla teadlasevääriliselt. Teavitamise fakti võiks paigutada artiklis tahapoole, aga väide, et ta just ja ainult sellega KUULSAKS SAI, kõlab umbes nii, nagu kollane ajakirjandus räägiks mõne suguharu pealikust. Kuriuss (arutelu) 16. mai 2020, kell 19:39 (EEST)

Minu meelest on vaieldamatu, et just see tegi ta laiemas avalikkuses tuntuks. Iseasi, et seda ei saa vist tõendada. Andres (arutelu) 20. juuni 2021, kell 23:29 (EEST)
----
"ja asus 1983. aastal tööle mereuurijana Tallinnas" Võiks täpsustada, et mis instituudis ta töötas. Velirand (arutelu) 24. juuli 2021, kell 22:08 (EEST)

Siinne artikkel väidab hetkel (ilma viiteta), et Soomere sündis 1957 Kohilas. Leht KesKus ütleb, et sündis Kohilas Harjumaal, aga Harjumaa oli juba 1950 likvideeritud ja Kohila valla kodukas ütleb, et Kohila asus sest saadik Rapla rajoonis. Seega ei sobi ka Harjumaa tõlgendamine Harju rajoonina. Soomere CV Teaduste Akadeemia kodulehel ütleb, et sündis Harjumaal. Eesti Entsüklopeedia kirje ütleb, et sündis Tallinnas. Segane lugu... --Minnekon (arutelu) 11. august 2021, kell 18:52 (EEST)

Segane jah. Akadeemia kodulehel olev CV on ju Soomere enda koostatud. "Harjumaa" jääb seal arusaamatuks. Selline allikas kui ETBL, mille koostamisel kasutati teadlastelt endilt saabunud eluloolisi andmeid, annab Soomere sünnikohaks Tallinn. --Hirvelaid (arutelu) 12. august 2021, kell 15:26 (EEST)


Arutelu:Germanomaania

Ka tänapäeva (2006) Eesti Vabariigis on luteriusu kiriku baasil jäänud püsima saksa tavad, saksa teoloogia ja saksameelsus. Krahv Hermann Keyserlingi sõnul uuele ajale traditsionalismi ja germanomaania tähe all vastu minnes "kaotatakse mäng".

See lõik on erapoolik. Andres 30. jaanuar 2006, kell 12.39 (UTC)

:Püüdsin neutraliseerida.--X 31. jaanuar 2006, kell 06.47 (UTC)

:: Tuleb konkreetselt öelda, kes seda arvab. Andres 31. jaanuar 2006, kell 07.02 (UTC)

:: Ei selgu ka, millega niisugust hinnangut põhjendatakse.

Mille poolest saksameelsus erineb kadaklusest.
Pole arusaadav, mille  ajaloost siin räägitakse. Kas saksameelsus on oma rahvuse ja keele unarusse jätmine või saksa kultuuri eeskujuks võtmine või mis? Andres 31. jaanuar 2006, kell 07.06 (UTC)
Kas ajalugu räägib sellest, millal keegi on midagi pidanud saksameelseks?
Kas saksameelsus on omane ainult eestlastele? Kas ka näiteks sakslased võivad olla saksameelsed? Andres 31. jaanuar 2006, kell 07.08 (UTC)
Arusaamatu artikkel. Seosetu õudusjuttude loetelu sakslaste kuritegudest läbi aegade. Samasuguse nimekirja võiks teha iga rahva kohta.

Tuleks ehk hoopis kustutada. On arusaamatu, millest siin räägitakse. Andres 31. jaanuar 2006, kell 08.28 (UTC)

: Pean eelkirjutajaga nõustuma ja nentima, et sellisel kujul puudub sellel artiklil küll igasugune eesmärk ja otstarve. Esiteks on tegu võrdlemisi seosetu jutuga, teiseks tekib kahtlus, et praegune artikkel kannab tugevat autoripoolset saksavastasuse pitserit. Kui jääda taolise saksameelsuse kajastamise juurde, peaks sama tegema ka venemeelsusega, mis pole ajaloolises kontekstis sugugi vähem tähtis,  kaasaega arvestades võiks ju rääkida ka ameerikameelsusest. Samas on need meelsused oma kõlalt juba negativistlikku hinnangut sisaldavad, kuigi sõna iseeneses on neutraalne. Pealegi ei tohiks meelsusi piirata ainult Eesti kontekstiga. Ka ei vahendata siin praegusel kujul olulist teavet. Kui keegi oskab pakkuda välja parema ülesehituse ja neutraalsema viisi nende "meelsuste" kajastamiseks, siis võiks see (need) siin ehk olla. Vastasel juhul toetan samuti kustutamist. -- Sacerdos79 31. jaanuar 2006, kell 09.24 (UTC)
Minu arvates võiksid sellised artiklid siin vabalt olla: saksameelsus, venemeelsus jne. Pakuks välja järgmise alguse:

'''Saksameelsus''' on [[saksa kultuur]]i austamine; selle kõrgemale seadmine oma [[rahvuskultuur]]ist.

Mida arvatakse? --Lulu 31. jaanuar 2006, kell 09.46 (UTC)

Kas sakslastel ei saa olla saksameelsust? Probleemiks on see, et sellel sõnal näib puuduvat üldtunnustatud tähendus. Peale selle, mis tähendab "kõrgemale seadmine"? Andres 31. jaanuar 2006, kell 09.50 (UTC)

: Mõned küsimused ja mõtted lihtsalt. Lulu ettepanek on tervitatav ja viib päris mitu sammu edasi, aga... Selle mõiste juures püsib ikka konteksti küsimus: kas me räägime ainult Eestist või vaatleme teemat laiemalt? Sest saksameelsed võivad ju olla mistahes rahvuse esindajad, kaasa arvatud sakslased ise. Eriti aktuaalne oleks Saksa kontekstis kõneleda sellest tänapäeval levinud vasakpoolse antideutsche liikumise vastandina. Ja veel, kas on saksameelsus ka meie kohalikus kontekstis alati seostatav ainult kultuuriga või peaks ka siin vaatama poliitilisi aspekte? Rääkimata sellest, et uuemast ajaloost lähtuvate inimeste jaoks võib saksameelsus Eesti kontekstis väljenduda eelkõige ühe osa eestlaste tegevuses ja sümpaatiates II maailmasõja tingimustes. Sel juhul tuleks väga hoolikalt sõnu seades ka see aspekt lahti kirjutada. Kuna Andres juba ütles, et üldtunnustatud tähendus puudub, siis tuleb meil artikli säilitamise korral kõikvõimalikud tähendused arvesse võtta... -- Sacerdos79 31. jaanuar 2006, kell 10.45 (UTC)

::Mina algatasin selle artikli. Kirjutasin: "Saksameelsus ehk germanomaania on kõige saksapärase pooldamine." Arvan, et see on väga täpne. Ma ei kirjutanud näiteks, et sakslased ei tohi olla saksameelsed, või et ainult eestlased saavad olla saksameelsed. Olen isiklikult russofoob, st. mulle isiklikult ei meeldi vene kultuur, poliitika jne. Ajaloolised näited, mis ma tõin, olid kõik Eesti kohta, see aga ei tähenda, et ei võiks tuua näiteid teistelt maadelt. Sellegipoolest paneb imestama, et mõned inimesed tunnevad end sellest artiklist isiklikult puudutatuna! Sacerdos79 on siinkirjutatu põhjal otsustades saksa natsionalist ja teeb sisuliselt ettepaneku kirjutada artikkel ümber saksa natsionalismi vaimus. Sacerdos79: "Kui jääda taolise saksameelsuse kajastamise juurde, peaks sama tegema ka venemeelsusega..." (!) Miks mitte näiteks bulgaariameelsusega? Kas sakslased ja venelased on mingid vastandrahvad?--X 31. jaanuar 2006, kell 13.02 (UTC)

::: X, sinu viimane kommentaar on ebakompetentne ja kantud ebaküpsest emotsionaalsusest. Mina ei tundnud ennast isiklikult puudutatud, vaid Eesti kontekstis (ja mingit muud konteksti ei ole X pidanud vajalikuks käsitleda) sellise teksti kirjutamine eeldab neutraalsemalt ja arusaadavamalt lahti kirjutatud selgitust, samuti tasakaalustamist teise olulise meelsusega, mis sajandite kestel on nn. saksameelsusele vastandiks kujunenud, meeldib see või mitte. -- Sacerdos79 31. jaanuar 2006, kell 13.09 (UTC)

:::: Ma ei mõista, mida siin arutada?? Artikkel koosneb kuskilt välja rebitud lõikudest, kus ainsaks ühenduspunktiks on korduv sõna "saksameelsus". Ei näe ühtki põhjust, miks selline artikkel peaks Vikis olema....--Veelmaa 31. jaanuar 2006, kell 13.26 (UTC)
Toetan Veelmaad ja kõiki teisi, kes pooldavad artikli viivitamatut kustutamist. Yhtlasi soovitan X-le oma seisukohtade avaldamiseks valida mõni teine foorum. Ka mulle hakkab tunduma, et X on siin Vikipeedias varemgi esinenud, teiste nimede all, ja mõned korrad siit tylika käitumise tõttu isegi blokeeritud. --Lulu 31. jaanuar 2006, kell 13.59 (UTC)
Noh nüüd on tekkinud ka Venemeelsus. Huvitav kas ka sinna tulevad analoogsed katkendid. Ja kas nüüd on oodata kõikide rahvaste meelsust....Võibolla olen ma veidi lühinägelik...aga loogiline oleks pärast "meelsuste" teemade lõppu oodata ka erinevate rahvuste "foobiate" teemasid....mis oleks ilmselgelt vastuolus neutraalse Vikipeedia põhimõtetega.
Mina hea meelega jätaks sellised teemat käsitlemata põhjusel, et seal pole midagi käsitleda.....
Kui leiaks mingi sobiva pealkirja, mille alla saaks kirjutada erinevaid "meelsusi" koos....loetleda levinumaid jne....loomulikult ei saa ignoreerida sellist teemat...aga selle käsitlus peab olema korrektne.--Veelmaa 31. jaanuar 2006, kell 14.15 (UTC)

Ma mõtlesin vahepeal töölt koju tulles rahulikult asjade üle järele ja jõudsin järeldusele, et see "saksameelsus" ei ole iseenesest siiski päris aia taha läinud artikkel kui mõned neist lõikudest kuidagi ära seostada loogilise tekstiga ja viia üle "kadakasaksluse" või mingi muu sobiva nimetusega teema alla, mis käsitlebki nähtust kitsalt Eesti kontekstis 19.-20. sajandil (ei pea ennast antud teemas kompetentseks, seetõttu ei oska paremat pealkirja pakkuda). Loomulikult eeldab see ikka korraliku artikli kirjutamist, milleks hetkel ei pruugi kellelgi aega ega soovi olla. Sest Veelmaal on õigus - muidu me jäämegi autorite "meelsusest" kantud meelsus- ja foobiaartikleid genereerima. Kardan, et valasin oma eelmise kiire kommentaariga õli tulle ja sünnitasin kaudselt "venemeelsuse", kuigi see polnud minu soov. -- Sacerdos79 31. jaanuar 2006, kell 15.49 (UTC)

: Minu meelest on igasugused -meelsused ja -foobiad iseenesest legitiimsed teemad. Tuleb aga hoolikalt läbi mõelda, millist mõistet ja nähtust ühel või teisel juhul käsitletakse. Näiteks võidakse saksameelsuse all mõelda nii kadakasakslust, kultuurilist orientatsiooni saksa kultuurile, entusiastlikku huvi saksa kultuuri vastu, poliitilist orientatsiooni Saksamaale, saksa rahvuslust... Andres 31. jaanuar 2006, kell 17.17 (UTC)
Nõus Andresega legitiimsuse mõttes. Hoolikas läbimõtlemine on äärmiselt vajalik, sest need -meelsused, -foobiad, -fiiliad jne väärivad käsitlemist, aga väga hoolival viisil, sest tuleb arvestada nendega suhetes olevate inimeste tunnetega. Mis veel: kindlasti on selliste artiklite puhul vaja ka artiklit Eestimeelsus. Muide, X nime all esinev tegelane (varasemate nimedega Leon ja Ats) tuleks blokeerida. Vaata vastavat aruelu tema kasutajalehel. --Lulu 31. jaanuar 2006, kell 20.51 (UTC)

X ei ole Leon/Ats. Blokeerimist ei poolda, kuigi tema tegevus on ebamugav. Kolm tagasipööramist annab inglise vikis õigustuse lühiajaliseks blokeerimiseks, kuid ma ei näe erilist põhjust ka selle rakendamist.

Mis puutub hoolivasse viisisse, siis see ongi NPOV mõte. Tuleb anda kõigile sõna, kuid mitte kellelegi õigust. Andres 31. jaanuar 2006, kell 21.10 (UTC)
*Arvan, et kadakasakslus, on rohkem see, kui keegi eestlane püüab näida sakslasena, on ümberrahvustunud, ametlikult sakslane aga päritolult eestlane. See tähendab, erinev mõiste kui saksameelsus.--X 31. jaanuar 2006, kell 23.50 (UTC)

Pole kindel, et "Gernanomaania" väldib mitmetimõistmist. Võrrelda fennomaaniaga. Andres 1. veebruar 2006, kell 08.10 (UTC)
Ok, tyhja sest X-ist, aga mida ikkagi selle artikliga teha? Praegune "Germanomaania" on veelgi kahtlasem pealkiri: "-maania" viitab juba maniakaalsusele, haiglaslikule kirele millegi suhtes ja on neutraalsusest väga kaugel. "Germanofiilia" oleks "saksameelsusele" kõige lähem vaste. Sobiks muide ka samasse ritta estofiilia ja estofiilidega, ehkki muidugi võõrsõnaline, aga enimkasutatud. Sarnases reas tuleksid siis näiteks ka anglofiilia, frankofiilia, russofiilia jne, kõik ammu kasutusel olevad mõisted. Ja nendest saaks NPOV mõttes pikalt rääkida, koos ajaloo, esindajatega, äärmustega (-maania) mõttes jne. Aga kui antud artiklit kohe mitte kustutada, siis peaks tegema talle normaalse alguse ja see segane ajaloo-näidete plokk lihtsalt eemaldama või siia arutlusse tõstma. --Lulu 1. veebruar 2006, kell 10.38 (UTC)

: Tuleks vaadata, kuidas sõnu Germanomanie, gernanomania jne on teistes keelters kasutatud, ja sellest lähtuda. Samamoodi toimida "germanofiiliaga". Germanomaania ei pruugi olema maniakaalne, artiklid peaksid olema eraldi. Andres 1. veebruar 2006, kell 10.52 (UTC)
Jah, vaatasin. Tegin uue alguse. Eelmise (vaieldava ja kustutamise malli kandnud) variandi sisu tõstsin praegu siia:

=== Eesti ja Läti ===
Järvalased on end maakeelselt harida saanud alates 18. sajandi algusest, ent maakonna pealinnas Paides on seda võimalust olnud alles aastast 1835, sest Paide oli väga saksameelne linn.
Haapsalu inteligentsi poolt 1866. aastal loodud seltskondlik klubi "Club Musse" liikmeks võis olla "... iga täieealine, ausa eluviisiga meesterahvas, elukutse, rahvuse ja usu pääle vaatamata". Klubi liikmeskond oli saksameelne ning luges saksakeelseid raamatuid.
1875. tegi Matthias Johann Eisen eksamid Pärnu gümnaasiumi. Pärnu gümnaasiumis valitsesid Eiseni ajal karm distsipliin, saksameelsus ja õllekultus. Kadaklus mängis esimest viiulit. Kõrgemates klassides oli organiseeritud oma "joomariik", kirjutas Eisen.
Korporatsioonis Fraternitas Estica kerkis saksameelsuse küsimus teravalt üles. Rühma liikmete arvates hakkasid korporatsiooni põhimõtetes olevad maarahva ja -keele küsimused jääma igapäevaelus tagaplaanile ning organisatsioonis levis liigne saksameelsus. Konflikti arenedes heideti 1912. aasta kevadel vilistlaste abiga koguni organisatsioonist välja kümmekond rahvuslikult meelestatud rahulolematut.
22. mail 1919 vallutas Landeswehr kindral Rüdiger von der Goltzi juhtimisel Riia. Võimule upitati saksameelne Andrievs Niedra valitsus.
1921. aastal määras metodisti piiskop John Luis Nuelsen Martin Prikase Eesti ringkonna superintendendiks asukohaga Tallinnas. Samal ajal kasvas Eesti metodistide hulk sakslaste arvel, kelle juurdevooluga kaasnesid vastuolud metodistide eri koolkondade vahel, mis kasvasid üle konfliktideks rahvuslikul pinnal. Lõhenes ka uue hingekarjase Hans Söte hoolde antud Kuressaare kogudus, mille saksameelne osa hakkas pidama omaette jumalateenistusi, kus eestlaste osalemist peeti ebasoovitavaks. Kujunenud olukorras kaotati 1922. aastal superintendendi amet ning Martin Prikask kutsuti tagasi oma senise koguduse juurde.
Eestis Teise maailmasõja aegu ilmunud saksameelne Eesti Pildileht (1943 - 1944) installeeris eesti lugejasse kinnisideed sõjategevuse katkematust monumentaalsusest, “sangarlikkusest” ja vabastavast rollist.
Peale EV okupeerimist punaarmee poolt 1939 ja kommunistide sooritatud kuritegude tõttu, toimus saksameelsuse tõus. Saksa armeed võeti vastu lilledega. Kui selgus, et üks okupant asendus teisega siis langes ka saksameelsus. Läbi 50 okupatsiooni aasta oli saksameelsus ja läänemeelsus üks komunismile vastandumise vorm, mille avalikul kuulutamisel võis gulag´i või vangi sattuda.
Mõningate eestlaste arvates on ka tänapäeva (2006) Eesti Vabariigis luteriusu kiriku baasil jäänud püsima saksa tavad, saksa teoloogia ja saksameelsus. Krahv Hermann Keyserlingi sõnul uuele ajale traditsionalismi ja germanomaania tähe all vastu minnes "kaotatakse mäng".
------------------
--Lulu 1. veebruar 2006, kell 11.29 (UTC)


Arutelu:Tarja Halonen

Eemaldatud alajaotus:

"Soome jaoks oleks õnnistuseks liituda rahumeelsel viisil Nõukogude Liiduga. Seeläbi pääseksime eemale kapitalismi ikkest, sest järgmise kahekümne aasta jooksul kapitalism ikkagi sureb. Soome võiks olla koos Nõukogude Liiduga teenäitaja kommunistliku ühiskonna suunas."
(1. mail 1976)
Andres 30. jaanuar 2006, kell 16.15 (UTC)
Ma ei näe eemaldamise põhjust. Kas ta pole seda öelnud või on asi selles, et tsitaadid ei kuulu Vikipeedia artiklitesse? Siim 30. jaanuar 2006, kell 17.26 (UTC)

Tsitaadid kuuluvad artiklisse küll. Kui ta on seda öelnud, siis pole tõesti eemaldamiseks põhjust. Iseasi, et tsitaat on siia pandud ja  ka eemaldatud nähtavasti poliitilisel ajendil. See tsitaat hakkaks adekvaatsemalt kõnelema, kui artikkel oleks palju pikem. Andres 30. jaanuar 2006, kell 20.38 (UTC)
Ta ei olnud sotsiaal- ja tervishoiumister. Seda ministeeriumit Holkeri valitsuses juhtisid Helena Pesola ja Mauri Miettinen, kuigi ta oli seal ministeeriumis ministriks... kas selle ametikoha nimetus on teine minister? - Ahsoous 9. märts 2006, kell 11.43 (UTC)

:Halonen nousi vuonna 1987 toiseksi sosiaali- ja terveysministeriksi, jota seurasi valinta Pohjoismaiden yhteistyöministeriksi kaudelle 1989–1991. Oikeusministerinä Halonen palveli vuosina 1990–1991 Harri Holkerin hallituksessa. Ehk siis ta oli teine sotsiaal- ja tervishoiuminister, ning hiljem jätkas HH valitsuses justiitsministrina. Ja vahepeal oli ka põhjamaade koostööminister. 84.250.187.190 4. mai 2006, kell 12.54 (UTC)
----
SETA ei olnud gayorganisatsioon, vaid seksuaalvähemuste õiguste eest võitlev organisatsioon. Andres 9. märts 2006, kell 19.58 (UTC)
Halonen ei ole lesbi. Võtsin selle lause välja, sest siin antakse seda mõista.

Aastail 1980-1981 oli Tarja Halonen Soome gayorganisatsiooni SETA (Seksuaalinen Tasavertaisuus RY) esiisik, kuid teadmata põhjusel abiellus ta hiljem, 26. augustil 2000 Pentti Arajärviga, kes oli vastassoost.
Andres 9. märts 2006, kell 20.05 (UTC)

kuid seda SETA-t ta juhtis, ning miskil kujul võiks see osa ka artiklis mainitud olla... - Ahsoous 9. märts 2006, kell 20.09 (UTC)

:Halonen oli SETA (puhemies) esimees 1980-1981 84.250.187.190 4. mai 2006, kell 12.54 (UTC)

:: Muidugi. Samuti abiellus ta Arajärviga, ja see on tal teine abielu. Mul ei olnud lihtsalt mahti hakata ümber tegema. Andres 9. märts 2006, kell 20.58 (UTC)

:: Täpsuse mõttes olgu öeldud: Halonen on ametlikult esimest korda abielus. Ja nii on ta ametlikus eluloos kirjas. Tütar on tal  kooselust või vabaabielust sündinud.
----
Haloneni nime kannab ka Soome kunstnik Pekka Halonen, kuid ilmselt on see vähetähtis isik --Dj Capricorn 4. mai 2006, kell 12.33 (UTC)

Pekka Halonen, on piisavalt tähtis isik, et temast artikkel kirjutada, kuid selles artiklis siin pole põhjust teda mainida. Andres 4. mai 2006, kell 14.47 (UTC)
----
Minu meelest pole siin tähtis mainida, kellega koos ta audoktoriks sai. Andres 29. september 2009, kell 13:25 (UTC)


Arutelu:Surnud 2006

Kas ei peaks loendi pikkust arvestades ka meil äkki ingliskeelse Wiki kombel kuud eraldi artikliteks lahutama? Kerimise käigus tuli selline mõte... -- Sacerdos79 4. veebruar 2006, kell 09.34 (UTC)

Ilmselt tuleb, aga selle võiks edasi lükata ütleme märtsini. Andres 4. veebruar 2006, kell 09.42 (UTC)
Tuntud on ikkagi nimi Nam June Paik. Seda ta kasutas ka ise. Koreapärane nimi ei järgi ühtki korea transkriptsiooni ega transliteratsiooni. Andres 30. jaanuar 2006, kell 21.15 (UTC)

Kuivõrd minu jaoks pole nimi ei ühel ega teisel kujul tuntud (aga eluloo kohaselt tundus siiski väärikas tegelane olevat), siis usaldan Sinu teadmisi ja nõustun. -- Sacerdos79 30. jaanuar 2006, kell 21.47 (UTC)

Sirje Pihti surmaaja kohta avaldati ajakirjanduses vastuolulisi andmeid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. mai 2006, kell 16.42 (UTC)

Minu meelest pole mõtet vanust üldse märkida, kui see teada pole. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. september 2006, kell 18:27 (UTC)

James Brown, inglise wikis ja Postimehes märgitakse surma põhjuseks südameprobleemi!

ilmselt miski sõnastuse küsimus... loe veel kord inglisviki artiklit, seal on ka selgelt kopsupõletikku mainitud, millega ta haiglasse saadeti - Ahsoous 28. detsember 2006, kell 07:18 (UTC)

: Vastuolu ei ole. Surma põhjus oli südamepuudulikkus, ja viimase põhjuseks oli kopsupõletik. Andres 28. detsember 2006, kell 07:53 (UTC)
26. märtsi juures on mainitud Kalju Leht - kas tegu on sama isikuga, kes sündis 1. jaanuar 1926? - Ahsoous 26. oktoober 2007, kell 21:04 (UTC)

Tuntud sellenimeline isik sündis tõesti 1926 ja suri 2006. Andres 27. oktoober 2007, kell 08:05 (UTC)

Siin on ka kuupäeva kinnitus. Andres 27. oktoober 2007, kell 08:06 (UTC)

Seal ei ole surmakuupäeva. Aga õige vanus on siis nähtavasti 80. Andres 27. oktoober 2007, kell 08:09 (UTC)

: jah ja kuupäeva saab vaadata järgi raamatust Kes?Mis?Kus? Tean, et seal on see sees - Ahsoous 30. oktoober 2007, kell 22:47 (UTC)
-------------
Kas surnute loetlemise artiklites on tõesti vaja kasutada epiteeti "endine"? Surnud ei saagi ju oma ametis "praegused" olla. Kuriuss (arutelu) 13. märts 2022, kell 16:57 (EET)

Igati nõus. Velirand (arutelu) 13. märts 2022, kell 17:01 (EET)


Arutelu:Saare-Lääne piiskopkond

Stiftifoogte oli kaks: üks Saaremaal ja üks Läänemaal.
Minu arust toompraost tegeles kiriklike küsimustega ja stifttifoogtid valitsesid ilmalikku riiki.
Teen ettepaneku nimetada artikkel ümber Saaremaa stift.  (lingi lisas Bioneer1)
Saaremaa stifti asutamine, 1. oktoober 1228 (Heinrich, Römischer König, belehnt den Bischof Gottfried mit dem neu errichteten Bisthum Oesel, den 1. Octbr. 1228).
H(enricus), Dei gratia Romanorum rex semper Augustus, universis imperii fidelibus, tam in Teutonia, quam in Livonia constitutis, gratiam suam et omne bonum. Quum rex regum et dominus dominantium, Deus, caput et principatum omnium regnorum Romanum elegit imperium, de gloria nominis Christiani et amplificatione imperii magnopere credimus esse gaudendum. Eapropter venientem ad nos venerabilem Gotfridum, primum Osiliensem episcopum, et episcopatum suum, cum universo populo suo, nuper baptizato, nobis offerentem, benigne suscepimus, atque ea, quae nostri iuris ratio postulare videbatur, regia eidem porreximus hilaritate; terminos quoque, ad praefatam diocesim pertinentes, videlicet quinque kelichontas in Osilia et septem in Maritima, cum quadam insula deserta, quae dicitur Dageida, et aliis quibusdam insulis adiacentibus, cum omnium iuris et honoris integritate, quam habent alii Livonenses episcopi, sibi suisquesuccessoribus auctoritate regali in perpetuum confirmanes. Datum apud Wilcenburch, kal. Octobris, indictione secunda.

Arvan, et mõlemast võiks rääkida samas artiklis. Põhjenduseks see, et eesti ajalookirjutuses on Saaremaa stifti nimetatud Saare-Lääne piiskokonnaks. Andres 7. märts 2006, kell 13.12 (UTC)

Läänemaa stiftifoogtide nimekiri (Stiftsvögte in der Wiek). Leonid Arbusowi järgi, ma ei oska öelda, mida tähendavad ametiaegade kattumised:
*c. 1280 Rusce
*1307 Johannes de Holsatia, Waldemarus de Wrangele
*1319 Johannes de Ruden
*1368 Hinne Witte
*1381 Henneke Meks
*1389 Wilhelm von Kniprode
*c. 1397-1420 Wilhelm Fahrensbach
*1430 Hans von Binol
*1449 Bruno Wetberg
*1471-1472 Heinrich Buxhovede
*1478-1489 Georg Wetberg
*1495-1499 Hans Lyve
*1503-17. juuli 1504 Heinrich Metstake
*juuni 1511 Hertowich Tisenhusen
*1517-1518 Georg von Ungern
*1521-1525 Hans Maydel
*1526-jaanuar 1527 Reinhold von Ungern
*september 1529 Dietrich Kalff (elekt Georgi foogt)
*1529-oktoober 1534 Klaus Hastver
*juuli 1530-märts 1532 Reinhold von Ungern
*1532 Reinhard von Rosen, Bernstorff (elekt Wilhelmi foogtid)
*1534 Reinhold von Ungern
*1535-1537 Johannes Szoie
*1541-1547 Wolmar Treyden
*1548-1552 Weddich Donhof
*1550-1560 Wolmar Treyden
*1557-1559 Christoph von Münchhausen
*august 1558-juuni 1560 Wolmar Treyden
*juuni 1560-1561 Christoph von Münchhausen
*1561-1570 Klaus Aderkas
Saaremaa stiftifoogtide nimekiri (Stiftsvögte auf Oesel), Leonid Arbusowi järgi:
*1228 Johannes de Lude (sündik)
*1452-1458 Bruno Wetberg
*1462-1469 Hinrich Buxhovede (elekt Johannes Vatelkanne foogt)
*c. 1466 Jurgen Wedtberch (piiskop Jodokus Hoensteini foogt)
*1485 Hans Schardenberg
*Jurgen Wrangel
*august 1518 Johannes von Tiesenhausen
*1521-1523 Berent Berge
*1527-1528, 1534 Johannes Buxhoveden
*1530-1534 Goddert von Gilsen
*1542-1548 Hermann von Dumstorpe
*1550-1561 Dietrich Behr (Taani administraator)
*1554 Johannes Wulff
*1560 Jürgen Vietinghof
{{allkirjata|217.159.199.242|09.03.2006}}

Stiftvögte in der Wiek
*Droste zu Hapsal
*Hofmeister, Hofdiener des Bischofs zu Hapsal
*Marschall des Bischofs zu Hapsal
*Kämmerer des Bischofs
*Küchenmeister u. s. w. des Bischofz zu Hapsal
*Hofrichter in der Wiek
*Landschreiber in der Wiek
*Vogt der Stallbrüder zu Hapsal
*Hauptleute und Droste zu Lode
*Amtleute und Droste zu Leal
*Amtleute und Landknechte zu Lovel
*Amtleute zu Audern
*Landknechte zu Audern
*Amtleute zu Cocheca (Kockenka)
Stiftsvögte auf Oesel (Arensburg)
*Statthalter zu Arensburg
*Burggrafen auf Arensburg
*Droste zu Arensburg
*Marschall zu Arensburg
*Küchenmeister des Bf. zu Arensburg
*Pfortmeister des Bf. zu Arensburg
*Hofrichter des Bf.
*Landschreiber zu Arensburg
*Amtmann zu Hanesch
*Amtmann zu Karges
*Amtmann zu Kergell und Karmel
*Landknecht zu Kandel
*Amtleute und Landknechte zu Kielkond
*Amtmann zu Sworbe
*Landknecht zu Zerell
*Hauptmann auf Soneburg
*Bischöfliche Beamte auf Dagö

ilmselt pole väärad ka nimekujud Lääne-Saare piiskopkond (Lääne-Saaremaa piiskopkond). Nõnda on kirjutatud 1930. a EE-s. Samas tänapäeval ilmselt ebasoovitavad, sest Lääne-Saaremaa on üldse muu asi--Estopedist1 (arutelu) 23. september 2016, kell 16:07 (EEST)


Kasutaja arutelu:The Prince of Tartu

Tere tulemast Vikipeediasse, The Prince of Tartu! Andres 31. jaanuar 2006, kell 17.04 (UTC)
Tervist. Kui teed loendeid siis pane artikli pealkirjaks Läänemaa stiftifoogtide loend, mitte Läänemaa stiftifoogtid. Ja vaata ega selliseid artikleid juba olemas pole. Näiteks Tartu stiftifoogtide loend oli olemas. Edu edaspidiseks. - WooteleF 3. jaanuar 2008, kell 14:36 (UTC)
Ära lingi selliseid sõnu nagu enne, ja, pärast, umbes jne. - WooteleF 4. jaanuar 2008, kell 14:05 (UTC)

Hästi.

Tere! Koostasin ühe [[Kasutaja:WooteleF/Wrangell|Wrangellide sugulustabeli]], ning mul tekkis hulk küsimusi. Ehk saad pilgu peale heita ja nõu anda. [[Kasutaja arutelu:WooteleF/Wrangell|Sealsel arutelulehel]] olen tekkinud küsimused ära toonud.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 24. november 2009, kell 11:06 (UTC)

Pole mõtet linkida konkreetseid kuupäevi, sest nende üksikute päevade kohta artikleid nagunii ei tule.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. detsember 2016, kell 11:44 (EET)

OK.

Palun tee auastmete originaalnimedelt ümbersuunamised. Muide, palun allkirjasta oma sõnumid nelja tildega (~). - [[Kasutaja:Neptuunium|Neptuunium]] ❯❯❯ [[Kasutaja arutelu:Neptuunium|arutelu]] 7. märts 2017, kell 20:09 (EET)

Allkirjastamiseks kasuta nelja tildet. - Melilac (arutelu) 16. november 2017, kell 19:13 (EET)

Selge.--The Prince 16. november 2017, kell 19:41 (EET)

Tavaline pilt laadi alati Commonsisse (), mitte Vikipeediasse. Eriline pilt on näiteks Eesti ehitisest, mille arhitekt on elus või tema surmast pole möödunud 70 aastat. Kui pildid on Commonsis, siis saab neid kategoriseerida ja neid saab kasutada ka teiste keelte Vikipeediates. --Estopedist1 (arutelu) 5. oktoober 2017, kell 09:59 (EEST)

Selge. Teen nii.--The Prince 5. oktoober 2017, kell 14:49 (EEST)

:Kas sa ka pilti :Fail:Lahmuse mõisa härrastemaja 2017. aastal.jpg ei tahaks Commonsisse panna? Adeliine 15. detsember 2017, kell 11:40 (EET)

::Võin panna küll.--The Prince of Tartu (arutelu) 15. detsember 2017, kell 17:21 (EET)

::Nüüd on see seal olemas.--The Prince of Tartu (arutelu) 15. detsember 2017, kell 17:26 (EET)

On Läti mõisate loend. Andres (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 08:49 (EET)

Kas peaksin seda täiendama? Või sellele linkima?--The Prince 31. oktoober 2017, kell 13:30 (EET)

:Ma olen püüdnud kõik uued artiklid ka sinna kanda, aga kui on palju korraga, siis ei jõua. Ma oleksin tänulik, kui Sa selle loendiga tegeleksid, aga Sa ei pea. Andres (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 17:52 (EET)

::Hästi, püüan jõudumööda sellega tegeleda.--The Prince 31. oktoober 2017, kell 22:03 (EET)

::: Aitäh! Andres (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 23:46 (EET)
----
Vanemad Läti raudteejaamad ja -peatused vääriks ilmselt enda kohta käivates artiklites kihelkonna jne. (endisaegse haldusjaotuse lisamist - just nagu mõisadki. Mul endal jäi see omal ajal selle taha, et administratiivpiire täpselt ei teadnud, kui sul andmed olemas on, siis saad äkki lisada või anda lingi. (Ka Eesti omade puhul peaks selle ära tegema, aga maa-ameti geoportaali kasutades on see palju lihtsam töö). - Melilac (arutelu) 23. detsember 2017, kell 19:18 (EET)

Neil XX sajandi alguse kaartidel, mida ma olen mõisate juurde lisanud, on raudteejaamad samuti peale märgitud (juhul muidugi kui need olid XX sajandi 1. kümnendil juba olemas), on ju need eelkõige teedekaardid. Võin anda kreisikaartide lingid. Näiteks Valga kreisi teedekaardi leiab siit: http://dom.lndb.lv/data/obj/34363.html.--The Prince of Tartu (arutelu) 23. detsember 2017, kell 20:10 (EET)

:: -  Ega hilisemate puhul see kihelkondlik asukoht enam ka oluline ei olegi. - Melilac (arutelu) 25. detsember 2017, kell 18:02 (EET)
----
Mõisade puhul tasub lisada ka nende kohta käivate artikliteni viivad lingid kas külade või valdade artiklitest. - Melilac (arutelu) 30. detsember 2017, kell 11:38 (EET)

OK.--The Prince of Tartu (arutelu) 2. jaanuar 2018, kell 03:21 (EET)
----
Ilmselt oleks kihelkondadele vaja ka kreisi kihelkondade malli, mis võimaldaks kreisi piires ühelt kihelkonnalt teisele liikuda. Praegu puudub näiteks Salatsi kihelkonna artiklil võimalus teiste kreisi kihelkondade juurde liikumiseks ja mall on selle võimaldamiseks parim. - Melilac (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 10:58 (EET)

Nõus. Tegin näitena malli Mall:Valga kreis. Neid kihelkondade malle on erinevaid, otsustasin sellise variandi kasuks.--The Prince of Tartu (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 12:18 (EET)

: See on ka minu meelest parim kuju. - 7. jaanuar 2018, kell 15:36 (EET)
----
Kas on mingi allikas, kust leiaks praegu infot Läti mõisade staatuse kohta? Võnnu kihelkonnas nimelt asub Rucka mõis, mille kohta veel artiklit pole, aga peaks tegema (kui eelmine aasta pätte poleks kohanud, oleks juba ka olemas). Lätri keeles on ka artikkel lv:Ruckas muiža olemas. Tundub olevat olnud poolmõisa saatuses, nagu ka Brunenhof, aga sel juhul peaks need kihelkondade artiklites sees olema. (Otsus põhineb sellel, et mõisakompleksis olid lisaks häärberile veel moonakamaja ja mõisavalitseja maja). -  Melilac (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 18:25 (EET)

Ah jaa, siin on mõisade kohta üsna hea link, kui läti keelt mõistad. - Melilac (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 18:37 (EET)

:Rucka mõisa artikkel on tegelikult olemas, see asub Āraiši kihelkonna mõisate loetelus. Kuigi selle mõisasüda asus Võnnu lähedal (ka 1904. aasta kaardil asub see Võnnu kihelkonnas), loeti seda kuuluvaks Āraiši kihelkonda. Kontrollisin üle, selline traditsioon on valitsev (Stryk, Baltisches Ortslexikon, XIX ja XX sajandi aadressraamatud). Ilmselt on küsimus selles, et mõisate piirid ei kattunud sagedasti kihelkonna piiridega; mõis võis üheaegselt asuda kahes kihelkonnas.--The Prince of Tartu (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 19:25 (EET)

:Mõisate õigusliku seisundi kohta pakuvad kõige paremat teavet Baltisches Ortslexikon ja aadressraamatud.--The Prince of Tartu (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 19:44 (EET)
----
Kaartide puhul püüa palun täpsustada mõisa asukohta kaartidel (värv, piirkond...). Vaata  näiteks Heinaste mõisa. - Melilac (arutelu) 20. jaanuar 2018, kell 10:17 (EET)

Kihelkonnaartiklite puhul on ilmselt kõige otstarbekam ära märkida, mis mõisale mis number kaardil vastab. Näiteks Āraiši kihelkonda jäävate Rucka mõisa maade puhul on see väga oluline, kuna mõisasüda jäi Võnnu kihelkonda ja kaardil üldse nähtav polegi. - Melilac (arutelu) 29. jaanuar 2018, kell 14:53 (EET)
----
Volmari kreisi puhul lisasin mõisadele Strykilt Ja Hagemeistrilt saadud info. Kui neile hilisem Strykist edasi jääv lugu ka lisada ja olulisemad isikud ära linkida, siis peaks see piirkond valmis saama. - Melilac (arutelu) 23. oktoober 2020, kell 22:10 (EEST)

Eramõis - kas see tuleks tekstis täpsustada? Nt Ahja eramõis, või sobib lihtsalt Ahja mõis? "Kirikumõis" ja "riigimõis" küll, aga era-? --.Toon (arutelu) 26. jaanuar 2018, kell 21:01 (EET)

Eestikeelses Vikipeedias on tavaks, et reeglina piisab artikli tekstis kirjaviisist a la Ahja mõis, tüüpi täpsustamata; mõisaartikli päises tuleks küll klassifikatsioon (riigi-, rüütli-, linna-, kirikumõis jt) selgelt märkida. Samas on olukordi, mil on tarvis mõisa tüüp selguse huvides eraldi välja tuua. Mõisted eramõis (saksa keeles Privatgut) ja pärusmõis (Erbgut) olid eravalduses mõisate kohta käibel XIX sajandi keskpaigani, 1840. aastatest hakati kasutama terminit rüütlimõis (Rittergut). Rüütlimõis on siiski mõnevõrra mitmetähenduslik, sest ka linna- ja riigimõisad võisid olla õiguslikult rüütlimõisad. Üldiselt küll võrdsustakse rüütlimõisad eramõisatega.--The Prince of Tartu (arutelu) 26. jaanuar 2018, kell 22:37 (EET)

:et see asjalik arutelu üles leida, siis lingistasin märksõnad eramõis, rüütlimõis, pärusmõis--Estopedist1 (arutelu) 29. jaanuar 2018, kell 10:42 (EET)
Metsaajalooline küsimus - kas mõisametsade kohta kirjutaksid? Üritan Toivo Meikari nõu toel kuskilt algust teha, praegu on metskondadest algmaterjal siin: töövariant. Kuidas mõisates oli? Metsaülemad ("härra metsahärra") olid, aga mis ajast? Täiendused/märkused liivakasti on ka lahkesti lubatud, Ivo aitab pärast materjali süsteemselt paigutada (metskond/metsaülem jms, näpunäited teretulnud!). --.Toon (arutelu) 14. veebruar 2018, kell 11:39 (EET)

Mõisates algas metsade sihtotstarbeline majandamine suhteliselt hilja, olulised arengud toimusid XIX sajandil. Varem võeti sealt peaasjalikult puitu mõisa või linnamaja kütmise tarbeks, alates XVIII sajandist vajasid palju küttematerjali ka mõisate viinaköögid. Mõisates asusid metsaülemad (saksa keeles Förster) või peametsaülemad (Oberförster). Ülevaatlike andmeid nende kohta leiab XIX sajandi lõpu ja XX sajandi alguse aadressraamatutest.--The Prince of Tartu (arutelu) 28. veebruar 2018, kell 15:28 (EET)

See kategooria on hetkel liiga suur, et kasutajale heaks abiks olla. Selles tuleks luua väiksemad alamkategooriad. Kuidas?
Variant A: endisaegse haldusjaotuse põhjal. Halb omadus: endisaegsed halduspiirid ei vasta praegusaegsetele, taoline kategoriseerimispuu tekitaks probleeme näiteks Põhja-Ruhja kihelkonnas. Lahenduseks oleks taoliste haldusüksuste puhul sealseid mõisasid riiki mõisakategooriatesse liigitada, kategooriat "taolise haldusüksuse mõis"  aga riikide mõisade kategooriasse mitte panna.
Variant B: Praeguse haldusjaotuse põhjal. Nii väldiks kihelkonna kategooriasse  mõisade alamkategooriate tekitamist, ka on  olemas juba kategooria Riia mõisad. Muide, : Ka Sinu arvamus oleks siin oluline. - Melilac (arutelu) 16. juuni 2018, kell 08:50 (EEST)

Üldiselt ma eelistaks kunagisi halduspiire, sest need on püsivad.--The Prince of Tartu (arutelu) 19. juuni 2018, kell 02:50 (EEST)

:Halduspiirid on ju kogu ajaloo jooksul muutunud ja pole nii absoluutselt püsivad midagi. Seda asja võiks mõelda koos Eesti mõisade küsimusega. Ühest küljest võiks kategoriseerida tänapäevase haldusjaotuse järgi, sest see oleks oluline tänapäeva inimese jaoks, et ta saaks aru, kus midagi asub. Teisest küljest on mõisa tähendus muutunud ja kuna artiklites keskendutakse rohkem ajaloolisele tähendusele, oleks õigustatud ajaloolise haldusjaotuse järgi kategoriseerida. Eriti, kuna osa mõisatest pole tänapäevaks mingit nähtavat märki järel. Samas ei sobi määratlused "Eesti mõisad" ja "Läti mõisad" väga hästi selle ajaloolise haldusjaotusega kokku, vaid on tänapäevased ning õigustaks tänapäevaseid alajaotusi. Kas siis teha nende asemel kategooriad "Eestimaa mõisad", "Liivimaa mõisad", mis ei saa ka eriti hästi siis tänapäeva riikide kategooriatesse kuuluda? Kas oleks lahendus topeltkategooriate kasutamine? Kõik mõisad ajalooliste kategooriate järgi ja need, millest tänapäevaks peahoone jms olulist säilinud (mis on nt külastusobjekt), lisaks ka tänapäeva haldusjaotuse järgi? Adeliine 19. juuni 2018, kell 10:17 (EEST)

::Ajalooline peaks niikuinii olema, aga sellele järeldusele, mis Adeliine (et Läti mõisadele alamkategooriate tegemine eeldab niikuinii tänapäevast haldusjaotust, kuna riigipiirid on mõisajärgsed) jõudsin ise ka. Arvan, et kui mõisale kompleksi järgi mingid koordinaadid saab panna (alati ei saa) siis tasub lisada ka tänapäevane kategooria. - Melilac (arutelu) 19. juuni 2018, kell 12:52 (EEST)

::Ma mõtlesin, et halduspiirid on püsivad selles mõttes, et need on tänapäevaks nö paigas, need ei muutu enam (tänapäevase haldusjaotuse juures on nõrgaks kohaks, et piiride muutudes tuleb kõik ümber kategoriseerida). Tõsi ta on, et halduspiirid on teinud läbi muutusi ja seepärast ongi tavaliselt tarvis lõpuks võtta vastu otsus, millist ajahetke kajastada. Eesti ja Läti mõisate puhul on reeglina aluseks võetud 20. sajandi alguse piirid, seda ilmselt põhjusel, et andmed halduspiiride kohta on aadressraamatutes kokkuvõtlikult olemas ja sellest seega hõlbus juhinduda. Seda praktikat on siiani järginud publitseeritud käsitlused. Mis puutub kategoriseerimisse, siis mulle tundub, et see oleneb puhtalt vaatekohast. Ajalooliselt on selline nimetus nagu nt Eesti mõisad - kuidagi veel sobiks ehk Eesti ala mõisad - kummaline, aga tänapäevasest vaatenurgast võttes mitte sugugi (on ju üllitatud hulk raamatuid selliste pealkirjadega nagu a la Eesti mõisad või Ida-Virumaa mõisad jne), kuna selle all mõeldakse endisi mõisaid, mis asuvad nüüd Eestis. Tänapäeva inimese seisukohast igati loogiline. Seega ei näeks ma suurt probleemi, kui kasutuses oleks selline nö hübriidvariant, nii tänapäevane kui endisaegne.
Siinkohal oleks vast paslik mainida mõiste mõis tähendust või õigemini, mida selle all üldiselt mõeldakse, kuidas seda mõistetakse. Tänapäeval seostub see paljudele inimestele eelkõige uhke hoonega, aga ajalooliselt oli mõis ikkagi eeskätt põllumajanduslik suurmaavaldus, Läänemereprovintsides seisuslikus ühiskonnas oluline mõiste ja baltisaksa maailmapildi nurgakivi, nende privileegide alus. Mulle meenub vähemalt kuus mõisa erinevat tähendust: 1) majandusüksus, 2) haldusüksus, 3) hoonetekompleks, 4) maastikukujunduslik element, 5) esinduslik elamu ja  6) piirkondlik keskus.--The Prince of Tartu (arutelu) 19. juuni 2018, kell 13:12 (EEST)

Just. Kuna majandus/haldusüksusi enam ei eksisteeri, siis Läti mõisadest saame rääkida häärberi/mõisakompleksi raames, mille puhul saame anda nii koordinaadid kui tänapäevase asukoha. - Melilac (arutelu) 19. juuni 2018, kell 17:57 (EEST)

Selline palve, et palun ära kasuta viitamisel sõna ibid, vaid kirjuta allika nimi lühidalt välja (nt autori perenime ja väljaandmise aastat kasutades), sest kui artiklit hiljem muudetakse, teksti ja viiteid lisatakse, eemaldatakse, ümber tõstetakse, võib tekkida segadus, millisele allikale ibid viitab. Adeliine 9. august 2018, kell 14:32 (EEST)

Selge, võtan arvesse.--The Prince of Tartu (arutelu) 9. august 2018, kell 15:37 (EEST)

Suuremas osas kehtis kihelkondades patronaadiõigus. Minu meelest oleks see info, kes seal pastoreid määras, oluline. Paraku piirdub Busch vaid sellega, et nendib patronaadiõiguse kehtivust. - Melilac (arutelu) 5. september 2018, kell 09:47 (EEST)

Täiesti nõus. Ma olen seda jõudumööda märkinud, aga väga intensiivselt ei ole tegelenud. Minu teada ei ole olemas sellist koondnimekirja patronaažiõiguse kohta, küll aga vist Hupel markeeris neid oma teoses Topographische.... Üldine põhimõte muidu on sellest, et patronaažiõigus kuulus selllele, kes oli kõige enam kiriku ehitamisse panustanud või maad eraldanud. Tõsi, sellest ei ole alati kasu, sest patronaažiõigus võis olla jagatud mitme isiku või institutsiooni vahel. Ka teoses Baltisches Ortslexikon peaks artiklites olema patronaažiõigust nimetatud.--The Prince of Tartu (arutelu) 5. september 2018, kell 12:57 (EEST)
----
Sa oled lisanud Lõuna-Ruhja kihelkonnale Mišleri mõisa, mis hiljem jäi Eriņi mõisa osaks. Kusagile peaks lisama veel Streida mõisa (Hessenhof), mis samamoodi hiljem Eriņi mõisa alla jäi. Kas peaks see samuti Lõuna-Ruhja kihelkonna alla minema? - Melilac (arutelu) 22. oktoober 2020, kell 20:42 (EEST)

Jah, Eriņi ja Streida(se) mõisad jäid kindlasti Lõuna-Ruhja kihelkonda.--The Prince of Tartu (arutelu) 22. oktoober 2020, kell 21:41 (EEST)
----
Smiltene kihelkonna all on mainitud mõisasid Grothusen/Abel ja Jurckenhof/Koltu. Tea kas neist ka artiklid kokku saab? - Melilac (arutelu) 30. mai 2021, kell 10:18 (EEST)

Esimene neist on vist hilisem karjamõis Grothus? Teine peaks olema Jurkina pusmuiža.- Melilac (arutelu) 30. mai 2021, kell 10:20 (EEST)

:Tänapäevased kohanimelised vasted oleks siis Grotūzis ja Jurkini. 1752. aasta kaart näitab kattumist.- Melilac (arutelu) 30. mai 2021, kell 14:38 (EEST)
----
Stryki raamat pole enam kättesaadav, DSpace nõuab parooli... - Melilac (arutelu) 29. jaanuar 2024, kell 11:12 (EET)

Kasutasin Wetbergi puhul äsjailmunud Urkundenbuchi 13. köidet. Kui võimalik, kas saaksid üle kontrollida ja täpsustada Riia peapiiskopi  teate 6. mail 1473 ja kas Jacob Kypvicki puhul 7. veeb 1475 on juttu ikka haakrikust (Treibgut). Siis loen välja, et Herbert von Dellwig on Maasilinna foogt septembris 1474, või on ta alles kandidaat? Kalev Kask 20. oktoober 2018, kell 23:02 (EEST)

Kas saaksid ehk vastava artikli ja sealse arutelu üle vaadata ning täpsustada olukorda mõisades juures, mis ei olnud rüütlimõisad? - Melilac (arutelu) 6. jaanuar 2019, kell 08:17 (EET)

Selge, vaatan, mis teha saan.--The Prince of Tartu (arutelu) 8. jaanuar 2019, kell 06:00 (EET)

Tervitused teile, Prince of Tartu! Olen Aleksander. Tore kohtuda! Enne muudatuste tegemist soovisin küsida, kas seda tuleks teha. Täiendus Knabenau kohta (saksakeelsetest variantidest):"Parunite von Knabenau on Švaablane krahvide Dillingen-Cyburgi (Cyburg) kõrvalosa, kelle esivanem oli hertsog Gottfried dünastiast Agilulfingi dünastiast ja kuulub muistsesse aadlisse (Uradel)." Öelge mulle, mida arvate. Aitäh!Tervitustega, Aleksander

Üldjuhul tuleb sedalaadi informatsiooni suhtes olla ettevaatlik. Tihti on põlvnemise kohta käiv teave perekonnatraditsioon, millel ei pruugi faktilist alust olla. Nagu paljude baltisaksa suguvõsade puhul ikka, on nende päritolu sageli lahtine või suisa teadmata ja käibel võib olla mitmeid versioone. Sellisel juhul võiks perekonnatraditsiooni vähemalt mainida, aga ma ei kasutaks kindlat kõneviisi. Mis puutub Knabenau suguvõsa ajalugu, siis nende kohta on üldse vähe kirjandust ilmunud. Uuemad kokkuvõtted − niipalju kui neid üldse on − mainivad lihtsalt, et tegemist on Kuramaa või baltisaksa suguvõsaga ja ei süüvi väga varasesse põlvnemisliini. Ilmselt on põhjus selles, et puuduvad ürikulised tõendid. Mul on see Knabenau artikkel veel pooleli, seepärast pole kogu teavet seal veel kirjas. Geni.com-is on nende sugupuu, ma pole veel suutnud tuvastada, millisel allikal see põhineb.--The Prince of Tartu (arutelu) 24. aprill 2020, kell 18:31 (EEST)
Suur tänu vastuse eest. Arvasin, et see teave võib olla tõene, kuna see on märgitud Vikipeedia saksakeelses versioonis ja arvasid, et sakslased oleksid pidanud kontrollima selle teabe õigsust ja võltsimist allikates. Ma ei sisesta seda teavet. Olete autor ja kui peate seda võimalikuks, kirjutage see teave ise. Mul oli hea meel sinuga rääkida. Tervitustega, Aleksander

Saksa vikipeedias on üldiselt korralik kontroll, sealne teave ei ole äärmiselt tõenäoliselt vale. Lihtsalt küsimus on selles, kuidas seda esitada saab. Toon näite nö. oma perekonnatraditsioonist. Minu vanavanemad ja ema olid määratud oma rahvuse tõttu surema. Ühel selle otsuse täideviijatest hakkas mu emast kahju ja ta korraldas vahetuse, ema sattus tema naabrite surnud lapse asemele ja ametlikus dokumentatsioonis suri ära. Ma usaldan seda lugu, aga seda ametlike paberitega tõendada on otse loomulikult võimatu. - Melilac (arutelu) 25. aprill 2020, kell 10:01 (EEST)

:Täiesti nõus, küsimus on selles, kuidas teavet esitada. Mind muutis ettevaatlikuks see, et Genealogisches Handbuch des Adels, mis on üsna autoriteetne allikas, ei maini seda varasemat põlvnemisliini. Saksakeelses vikipeedias puudub kahjuks täpne viide, millisel allikal see põhineb.--The Prince of Tartu (arutelu) 25. aprill 2020, kell 14:18 (EEST)

Meil on kaks kustutamiseks esitatud vapijoonist (:Fail:Essen.gif ja :Fail:Rammidevapp.jpg). Autoriõiguse kehtivus võib olla lõppenud, juhul kui vapijoonise autori surmast on möödas üle 70 aasta või kui see on väga ammu avaldatud. Mul pole õnnestunud nende allikat leida. Tead ehk sa nende allika või autori kohta midagi öelda? Pikne 13. juuli 2020, kell 16:47 (EEST)

Essenite vapp on ilmselt pärit siit. Rammide vapp pärineb Paul Eduard Damieri Wappenbuchist.--The Prince of Tartu (arutelu) 13. juuli 2020, kell 17:32 (EEST)

: Tänan! Rammide vapijoonise autoriõiguse kehtivus on siis lõppenud. Essenite vapp selles vikis paistab üsna sarnane küll, aga oletatavasti pole tegu algallikaga? Pikne 13. juuli 2020, kell 17:53 (EEST)

::Ma pole päris kindel, kust need vapid seal Adelsvapeni võrguküljel pärinevad. Tekst on küll suures osas võetud Gustaf Elgenstierna aastatel 1929−1936 ilmunud üheksaköitelisest Rootsi introdutseeritud aadlit käsitlevast genealoogilisest teosest ja seda alusmaterjali on sellel veebilehel täiendatud uuemate andmetega. Elgenstierna originaalteos on Tartu ülikooli raamatukogus olemas, selles sisalduvad ka suguvõsade vapid, kuid need ei ole värvilised. Seega ei ole need ilmselt sealt raamatust otse võetud.--The Prince of Tartu (arutelu) 13. juuli 2020, kell 18:16 (EEST)

Oled toimetanud siin päris pikalt. Tegime ju mõlemad oma esimesed muudatused juba 2006. aastal. Tõsi küll, et esimesed kümmekond aastat olid sul vähe rahulikumad, kuid nüüd viimastel aastatel oled olnud üsna tegus. Nii tekkis mõte, et oleks paras aeg seada sind üles administraatorikandidaadiks. Oled nõus kandideerima?  Ivo (arutelu) 15. aprill 2021, kell 22:41 (EEST)

Hi, sorry for not writing in Estonian but I believe you know English. I saw your comment that you made about Karl Friedrich Hemmelmann on the Russian WP and am quite interested to get more into contact as he is my great-great-great-grandfather and I do not know much about him. I relied on the Armburger file for genealogy but your input makes sense and implies access to other sources I do not have. Maybe we could find a secure way to exchange emails and go on about the subject (otherwise your a most likely to find me active on the French WP). Täname teie aja eest, Charlik (arutelu) 26. juuli 2021, kell 20:32 (EEST)

Suur aitäh! --Charlik (arutelu) 29. juuli 2021, kell 22:22 (EEST)

Kuni isikute kohta isikuartikkleid ei ole ja vb ei tulegi, oleks kahju väärt infol kaduma minna lasta--NOSSER (arutelu) 23. november 2023, kell 19:45 (EET)

Ma aimasingi, et olete sellest põhimõttest lähtunud. Täiesti nõus, et suure tõenäosusega enamikke isikuartikleid kunagi ei ilmugi. Samas on oht, et kui lisada loetellu liiga palju teavet, muutub loend omamoodi elulugude kogumiks (mida see oma taotluselt ju ei ole). Ka teiskeelseid wikisid vaadates olen täheldanud üsna lihtsaid loetelusid. See ju peakski olema nende loendite eesmärk: anda isiku kohta lühidalt teada vaid oluline, mida saab siis eraldi artiklis laiendada. Kui üldse mõnda daatumit lisada, siis võiks seda teha ehk võrdlemisi ettevaatlikult ja lisada vaid kõige olulisema. The Prince of Tartu (arutelu) 23. november 2023, kell 20:35 (EET)

Tervitused, nägin parandusi ja imestusin, kas viitejuhis on muutunud?.. Viite teksti sees saab moodustada sise- ja välislinke (lisades välislingi ja viite pealkirja samasse viitesse) nagu tavalises vikitekstis. Näiteks koodiga
Vanasadam. Sadamaregister. Vaadatud 7. juulil 2016. või Viited
↑ Vene raha sissevool ohustab julgeolekut. Postimees, 24. juuli 2007. LÜOSis viide kujul  EAA, f. 1578. Liivimaa Naistöö Edendamise Selts [2].. Samuti mäletan ähmaselt, et viidete lisamine alapealkirjajuurde ei olnud hea komme, kas on midagi muutunud? Vikipeedia:Viitamine NOSSER (arutelu) 16. detsember 2023, kell 22:29 (EET)

Eks viitamise viise ole mitmeid, ma ei oleks selles küsimuses dogmaatiline. Püüan tavaliselt järgida põhimõtet, et artikli ulatuses oleks süsteem ühetaoline. Samuti püüan viidata algallikale (raamat, perioodika jms), lisades võimalusel netiviite (kui allikas on juhtumisi digiteeritud). See on selline maitse asi: mõni armastab viidata ainult elektroonilisele allikale.

Mis puutub alapealkirjade juurde viidete lisamist, siis olen nõus, et alapealkirjad ei ole selleks hea koht. Ma tegelikult neid hea meelega ei lisaks, sest tavaliselt on viidatud materjal niikunii kirjanduse loetelus esindatud.--The Prince of Tartu (arutelu) 16. detsember 2023, kell 23:19 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:The Prince of Tartu


Kasutaja arutelu:Lisandra

Tere tulemast Vikipeediasse, Lisandra! Andres 31. jaanuar 2006, kell 18.12 (UTC)
---
Tere! Vikipeedias kasutatakse rasvast kirja vaid vähestel puhkudel. Kui eesmärgiks on teha sõnu linkideks siis ümbritse sõna nurksulgudega [[ ]]. Jõudu ja jaksu! --TarmoK 1. veebruar 2006, kell 14.01 (UTC)

Olen siin teist päeva ja see on minu panus.Ei saa veel mõnedele asjadele pihta, andeks:)

Teed head tööd. Küll Sul varsti on asjad selged. Andres 1. veebruar 2006, kell 18.17 (UTC)
Artikkel peaks natuke pikem olema kui ainult välislink. --Metsavend 2. veebruar 2006, kell 08.55 (UTC)
Ma tean ise ka, et peab olema aga ma teen seda järk-järgult...olen siin kolmas päev ja teen seda hobikorras-nii et kannatust veidi või jätan kõik pooleli?:)

Tööta aga julgelt edasi! Andres 2. veebruar 2006, kell 09.00 (UTC)

Lihtsalt katsu alguses kirjutada kas või üks lause, mis ütleks, millega on tegemist. Andres 2. veebruar 2006, kell 09.01 (UTC)

Väike probleem tekkis-avastasin, et Trollveggen on ikka 2 g-ga ja kui parandasin selle õigeks algallikas, ei toiminud link enam ning kustutasin selle praegu ära.Mis teha?Tänan:)
----
Linkide lisamisel vaata, et nurksulgudesse jääks (tulevase) artikli pealkiri. Vaata näiteks, kuidas siin on tähistatud kõik lingid:

Storfjord on Tromsø maakonna keskus Norras, mis asub Lyngenfjordi ümbruses. Sealne etniline kooslus on esindatud nii saamide kui ka soome kultuuri näol. Signaldaleni orus räägitakse Norra lõunapiirkondadest pärit murrakut, mis meenutab aega 19. sajandi alguses, mil asuti lõuna poolt orgu elama. Storfjord piirneb Soome ja Rootsiga ning kolme riigi piirid kohtuvad Rootsi põhjapoolseima punkti, Treriksrøysa tuletorni juures.
Ja veel: kirjavahemärgi järel käib üldiselt tühik. Loe näiteks Vikipeedia:Tühiku ja diakriitiliste märkide kasutamine. Aga sisu on sul hea. Taivo 2. veebruar 2006, kell 13.08 (UTC)

Selleks, et sinu pilte saaks kasutada ka muukeelsete Vikipeediate ja vikiprojektide illustreerimisel, täpsusta palun millistel tingimustel sa lubad enda tehtud pilte kasutada.
Kas, sa avaldad oma pildid sama litsentsi alusel nagu tekstki Vikipeedias GFDL
või soovid kasutada mõnda muud vaba-litsentsi (vt ka commons:Copyright_tags)
või avaldad oma pildid :en:Public_domain'i.
--WikedKentaur 20. veebruar 2006, kell 07.52 (UTC)

Tere,
Palun abi-ingliskeelses vikipeedias ei näita, et see artikkel oleks ka eestikeelsena olemas?
Tänud

Nüüd peaks näitama. Ave Maria 1. märts 2010, kell 11:03 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide GeirangeFfjordjuuni2004.jpg, Bergen juuni 2004.jpg ja Trollstigen2004juuni.jpg juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 23. aprill 2010, kell 11:01 (EEST)


Arutelu:Vaba tarkvara

vabandust, kuid kas R. Stallmann ise on viidand libertaansusele,
kui jah, palun viidata, muidu on nii, nagu suvalise poliitilise
liikumisega -- "meie kaaaa"
suwa 19:10 02. veebruar 2006. a.

Mul jäi tõlkimine mõneks ajaks pooleli, seepärast ongi praegu nii, nagu on. Peale selle on tegemist tõlkega ingliskeelsest artiklist, mis tähendab seda, et see tuleb hiljem ümber kohandada Eesti keskkonna jaoks.

Samuti pole kuskil kirjas, nagu Richard Stallman oleks kusagil ise viidanud libertaarsusele seoses vaba tarkvaraga. Poliitiline iseloomustus ongi iseloomustus eri poliitliste nurkade alt. Hiljem oleks võimalik materjali hankida ka teiste keelte lehekülgedelt, võrrelda ja täiendada.

-Mardus 6. veebruar 2006, kell 03.43 (UTC)

Software package/product maintainer — "haldaja" kõlab paremini kui "hooldaja", viimasega tekib rohkem seos põetaja-ametiga. -Mardus 26. juuni 2006, kell 03.24 (UTC)

vallaste.ee e-teatmik pakub proprietary vasteks firmaomane, mis ka mulle parem tundub. Või on see millegi poolest vale?ML 11. juuni 2007, kell 20:14 (UTC)

Pakkusin seda vabavara arutelulehel ka, et segaduste vältimiseks oleks kasulik vältida termineid vabavara ja vaba tarkvara. Siin käsitletava nähtuse nimetuseks oleks siis pigem avatud tarkvara (ja vabavara asemel tasuta tarkvara).
OK, Vikipeedia ülesanne ei ole keelekasutust paremaks teha, ja olemasolevat kasutust tuleks kajastada, aga ütleksin, et praegu annavad nende artiklite pealkirjad ja artiklites peamiselt kasutatavad terminid segastele terminitele ülemäärase usaldusväärsuse ja seda oleks meie võimuses muuta. Ei saa ju ka öelda, et tasuta tarkvara või avatud tarkvara on minu tänaõhtune väljamõeldis - need on kasutusel, ja meil on võimalus anda neile eelis.
Kui minu pakutavas terminikasutuses sisulisi vigu ei ole, kas võiks ehk nende pealkirjade teemal hääletuse teha?ML 11. juuni 2007, kell 20:14 (UTC)

Selleks et vastata, on tarvis süveneda. Hääletust on mõtet korraldada ainult juhul, kui kõigepealt tehakse asjaoludest kokkuvõte, millega kõik nõus on. Andres 12. juuni 2007, kell 05:45 (UTC)

Olen nõus, et sõna vabavara asemel tasuks eelistada väljendit tasuta tarkvara (on veel olemas sõna priivara, aga see ei ole nii hea, sest erinevalt sõnast tasuta ei ole priivara iseenesestmõistetav ning võib vist ikkagi väljendiga vaba tarkvara sassi minna).

Avatud tarkvara osas ma ei oska seisukohta võtta. Sõna avatud tundub viitavat avatud lähtekoodile, aga nt. Richard Stallman teeb vahet väljenditel open source software ja free software: http://www.gnu.org/philosophy/open-source-misses-the-point.html. Stallman toob välja ideoloogiate erinevuse (avatud lähtekoodi eelisena kiidetavat avatud lähtekoodist saadavat majanduslikku kasu, vaba tarkvara liikumise eesmärgiks olevat ühiskonna paremaks tegemine). Võib aga ju ka kujutella ettevõtet, mis küll avalikustab lähtekoodi, kuid küsib oma tarkvara kasutamise eest raha (Microsofti Shared Source litsentsid vist on sellised). Erinevalt inglise keelest pole eesti keeles sõnal vaba õnneks kõrvaltähendust tasuta (vähemalt polnud enne sõna vabavara kasutuselevõtmist sõna freeware otsevastena).

Teisest küljest, ega väljendil avatud tarkvara väga viga ka pole: ta ei ole siiski päris sama, mis avatud lähtekood; avatud lähtekoodi, mis pole vaba tarkvara, on vähe; väljend avatud tarkvara eristub selgelt sõnast freeware.--Jaan Vajakas 27. märts 2009, kell 09:55 (UTC)

: Lugesin allpool olevat enne. Ei saa siiski öelda, et sõnadel "vaba" ja "prii" tähendust 'tasuta' üldse poleks olnud ("vaba sissepääs", "priipilet"). Andres 27. märts 2009, kell 10:50 (UTC)

Inglise keeles on vaba ja tasuta sama sõna, ning seega kasutatakse sõnasid libre ja gratis. Mis mõte nendel näidetel Eesti Vikis on?

Eesti keeles tuleks see kuidagi teisiti sõnastada, seda enam, et "vaba" ei tähendagi eesti keeles 'tasuta' või õigemini tähendab harva ("vaba sissepääs"). Andres 27. märts 2009, kell 10:50 (UTC)

Ei ole vajadust kulutada nii palju ruumi ja teksti selgitamaks, et sõnadel "vaba" ja "tasuta" on kaks eri tähendust. Inglise keeles on see põhjendatav, sest sõnal 'free' on kaks tähendust ('free beer' ja 'free speech'), aga eestikeelses artiklis on sellele erinevusele nii suure tähelepanu pööramine väga totakas.

Mis sunnib kirjutama eesti keeles "vaba tarkvara" lahku? Tegemist on ju tarkvara liigiga (nagu samas artiklis olev "kommertstarkvara" või mistahes muu tarkvara liik). Ma pakun, et tegemist on lihtsalt fraasi inglise keelest ülevõtmise kõrvalnähuga: inglise keeles peab selle lahku kirjutama. Eesti keeles aga on vaba-liitelised sõnad "vabariigist" kuni "vabaturuni" tavaks kokku kirjutada. See tuleks artiklis minu arvates keelereeglitega kooskõlaliseks korrigeerida. --114.166.223.238 18. november 2010, kell 12:38 (EET)

Kus selline reegel kirjas on?

On ka teistsuguseid näiteid, näiteks "vaba tahe", "vaba ajakirjandus", "vaba raha", "vaba energia", "vaba vesi". Piiri on raske tõmmata. Andres 19. november 2010, kell 08:57 (EET)

Võib ju küsida keelenõust. Andres 19. november 2010, kell 08:58 (EET)

:Kui 'vaba' on täiend (täiendab põhisõna, kuid ei moodusta uut mõistet), siis kirjutatakse lahku. Kokku kirjutatakse siis, kui tekib uus mõiste: "vaba riik" ja "vabariik" on erineva tähendusega, veel näiteks sõnad "vanapoiss", "suurvesi" jne. Tuleb mõelda, kas mõistesüsteemis on selline mõiste, mida tähistatakse sõnaga "vabatarkvara" ja mis tähenduselt erineb "vabast tarkvarast". On ju ka sõna "vabavara". Adeliine 19. november 2010, kell 12:23 (EET)

:: Selle üle ongi raske otsustada, kas tekib uus mõiste. Kriteerium on võib-olla see, et tähendus ei ole mõistetav ainult sõna "vaba" tähenduse põhjal (ja sel sõnal on muidugi palju tähendusi). Palju termineid on ju omadussõnalise täiendiga. Need, mida ma ülalpool mainisin, käivad minu meelest kõik kindlate mõistete kohta. Andres 19. november 2010, kell 14:44 (EET)

::: Kindel mõiste ja uus mõiste pole ju samad asjad. Kõne all oleva tarkvaratüübi puhul on kindlasti tegemist uue mõistega, sest sellel rõhutatakse olevat oma erisugune genees/elutsükkel ja selle loomisel oma sotsiaalsed/eetilised põhjused/eesmärgid, st teatud olemuslik erisus. Siin pole tegemist lihtsalt juhuslike piirangutega tarkvarale (nagu ei nõua lisatud "vaba" raha/vee kui sellise rolli/eesmärgi ümbermõtestamist, vaid lihtsalt seab arbitraarseid kitsendusi sellele, missugust vett/raha mõeldud on ja esitab niimoodi küll kindlat mõistet, aga mitte uut mõistet; üldiselt, mida rohkem termini staatuses n-ö sõnapaar, seda suurema tõenäosusega on ta kirjutatud kokku, nt "vabavesi" merenduses kirjutatakse tihti kokku; üks põhjus on selles, et liitsõna lubab endaga teha grammatiliselt märksa rohkem kui täiendiga nimisõna).

::: Samas ei saa olla tarkvara minu arvates vaba selles mõttes nagu on vabad "vaba tahe" ja "vaba ajakirjandus", mille puhul vabadus omistatakse piiranguteta kogu mõistele endale (olgu siis deskriptiivselt või normatiivselt, osutatakse, et nii tahe kui ajakirjandus peavad oma nime väärimiseks olema ühtlasi vabad, ei tunnistata/kiideta heaks olukorda, kus "vabatahe" või "vabaajakirjandus" on lihtsalt üks tahte või ajakirjanduse eriliik). Niimoodi vabadust mõistele endale omistades peaks see olema mingi tegevuse/toimingu/eluala mõiste, sest ainult see saab ise selles tähenduses "vaba" olla. Tarkvara puhul saaks samas mõttes vaba olla ehk nt "tarkvaraloome", aga mitte tarkvara ise. Tegemist on ikka ühe olemuslikult erilise tarkvara liigiga teiste hulgas ja sellisel puhul kirjutatakse minu arvates sõnad kokku. Lisaks ei näi väitvat ka kõne all oleva tarkvaratüübi eestkostjad, et tarkvara kui selline on (või peaks olema) olemuslikult vaba. Siin võiks muidugi olla tegu ülekantud tähendusega, kus "tarkvara" all peetakse tegelikult silmas ka tarkvara loomist ja kõike muud sinna juurde kuuluvat, aga mulle tundub, et see viimane eeldus on juba natuke liialdatud. Kui see jäi praegu arusaamatuks, siis võin püüda oma seisukoha natuke rohkem skemaatiliselt kokku võtta. --114.166.223.238 19. november 2010, kell 17:07 (EET)

:::: Su argumentatsioon on tõesti raskesti jälgitav. Sinu põhimõtted tunduvad olevat meelevaldsed.

:::: Ma toon ainult mõned vastuväited ja vastunäited, nii palju kui ma Su jutust aru saan.

:::: Sõnaühendil "vaba vesi" on mitu tähendust. 'Avavee' tähenduses kirjutatakse teda nii kokku kui ka lahku, aga mineraalis leiduva sidumata vee tähenduses kirjutatakse see ainult lahku. Mulle ei tundu veenev, et esimesel juhul on olemuslik erisus, teisel juhul mitte.  Andres 20. november 2010, kell 06:33 (EET)

:::: Sa ju tunnistad ka ise, et (sõna "vaba") kokku- ja lahkukirjutamisel ei lähtuta ainult ühest kriteeriumist. Alati ei kirjutata "uued mõisted" kokku. Vaba tarkvara ongi defineeritud kui vaba, st piiranguteta, tarkvara. Kui vabavara mõista kui tasuta tarkvara, siis on kokkukirjutamine vajalik sellepärast, et sõna tähendus ei tulene selle komponentide tähendusest. Kui sõnaühendi tähendus enam-vähem (ma ei väida, et täielikult) tuleneb sõnade tähendusest, siis ei ole kokkukirjutamine vajalik. Lahkukirjutamist mõjutab nähtavasti ka see, et põhisõna on liitsõna, ja inglise keele eeskuju. Samas võib ka kokku kirjutada, nähtavasti neil kaalutlustel, mida Sa mainid. Tegelikult kasutatakse mõlemat kirjutusviisi, kuigi lahkukirjutamine on ülekaalus. Analoogne näide on "tühi hulk" ja "tühihulk". Mulle tundub, et keelereeglid ei määra neil juhtudel üheselt, kas tuleb kirjutada kokku või lahku.

:::: Olgu sellega kuidas on, me saame lähtuda 1) autoriteetsetest eeskujudest, 2) keelereeglitest ja 3) keelekorraldajate nõuandest, kuid mitte ise välja mõeldud põhimõtetest, sest need ei pruugi eri inimestel kokku langeda. ÕS-is seda terminit ei ole. Eesti keele käsiraamat ütleb: "Omadus-, arv- ja asesõna kirjutatakse järgneva nimisõnaga kokku, kui ta koos sellega väljendab kindlat omaette mõistet: vanaema (vrd vana ema), uusaasta (= 1. jaanuar, aga: head uut aastat!), elavnurk, enesekriitika, heategevus, julgeolek, kaheksandiknoot, kalliskivi, kergetööstus, kitsasfilm, kolmnurk, koresööt, kõrgepinge, kümmepäevak, mustmuld, noormees, omakasu, raskejõustik, sügavkünd, vaenelaps, vanemteadur, veerandaasta, üksmeel." Jutt on kindlast omaette mõistest, olemuslikku erisust ega uudsust pole mainitud. Jääb muidugi ebamääraseks, mis see "kindel omaette mõiste" on (ma tõlgendan seda koos näidetega nii, et see tähendab, et tähendus ei selgu, kui lugeda sõna-sõnalt, kuid näiteks "kõrgepinge" ja "omakasu" sellist tõlgendust vist ei kinnita). Seepärast teen ettepaneku küsida nõu keelekorraldajatelt. Andres 20. november 2010, kell 07:01 (EET)

::::: Saatsin EKI Keelenõule küsimuse koos viitega siinsele arutlusele. Lihtsalt taustaks, ma olen nõus, et keelereeglid ei määra universaalselt seda, et kuidas antud juhul tuleb kirjutada, aga minu meelest pole kaheldav see, et lahku kirjutatuna on fraasis rõhutatud objekti partikulaarsus (~ minu "vaba tahe", see "vaba vesi", see "tühi hulk" vms), aga kokku kirjutatuna on pigem tegemist univeraaalse liiginimega, mis on tavaline terminoloogiline kasutusele (~ "vabavesi" peab olema 5% laeva süvisest). Loomulikult leidub alati ka mingil tasemel erandeid, mõnede puhul on võimalik erandlikkust ka põhjendada, aga see peaks tegelikult jääma asjatundjate ülesandeks. "Tühi hulk" võib olla kirjutatud lahku, kuna eeldatakse, et ta on üksainus partikulaarne hulk universumis. "Vaba vesi" võib olla eelkõige konkreetses mineraalis leiduv sidumata vesi. "Vaba tahe" ja "vaba ajakirjandus" on kumbki see ja ainus õige tahe ja ajakirjandus. Aga eks inimeste keeletaju ole ka mõnevõrra erinev ja seda kõike päris reeglistada ei saagi.

::::: Oleks mõistlik küsida, et mis tähenduses see "vaba" tarkvara puhul täpselt on. Näib olevat nii, et selline tarkvara pole "vaba" mitte sellele seatavate piirangute puudumise mõttes, vaid selles suhtes, et seatakse spetsiifilised piirangud seoses selle levitamisega. Muus osas on see tarkvara nagu tarkvara ikka, ainult levitamise tingimuseks/piiranguks on see, et selle tarkvara levitamisel peab säilima igavesti nõue, et tarkvara võib levitada ainult kasutajale tasuta kasutamiseks mistahes eesmärgil ja koos õigusega muuta lisatud lähtekoodi kuidas tahes. Lihtsalt öeldes, levitamistingimused ei tohi levitamisel kitseneda. Sellega üritatakse tagada kasutajatele võimaluste piires "vaba" kasutamist ja tarkvarale võimaluste piires "vaba" levimist, st "vabadust" omistatakse mitmetele tahkudele selle tarkvaratüübi ja sellega seonduvate asjade, toimingute jms juures. Suur osa sõna "vaba" funktsioonidest selles fraasis on ilmselt aga manipuleerimine sõna "vabadus" erinevate tähendustega alates inimlikust endamääramise vabadusest kuni vabaduse kui tasuta olemise (eesti keeles vist eriti mõjule ei pääse), tarkvara väljatöötajate kogukonna avatuse ja tarkvara enda piiramatuseni mistahes mõttes. Aga võimalik, et manipulatsioon ja propaganda on selle termini pärisosa, mistõttu peaks lahkukirjutamisega säilitama nt seosed üksikisiku endamääramise vabadusega (paralleeliks "vaba inimene", "vaba tahe", "vaba ajakirjandus", mida kokku ei saa kirjutada) ja mitte sundima peale terminoloogilist universaalsust. --114.166.223.238 22. november 2010, kell 07:54 (EET)

:::::: Kui keelereeglitest otseselt ei tulene, kas kirjutada kokku või lahku, siis peab selle reeglistama terminoloogiakomisjon. Keelekorraldajate üldpõhimõte on, et kaheldavatel juhtudel kirjutatakse lahku. Ootame siis keelenõustajate vastust. Andres 22. november 2010, kell 09:55 (EET)

:::::: "Vaba tahet" ma mõtlesin "tahtevabaduse" sünonüümina. Andres 22. november 2010, kell 10:07 (EET)

::::::: Keelenõu vastus oli, et kuigi keeleliselt oleks loomulikum kokku kirjutada, siiski on soovitav terminoloogilistel põhjustel "vaba tarkvara" kirjutada lahku, nimelt, et see eristuks selgemalt "vabavarast" (millega õigupoolest keelenõustaja oma esimeses vastuses "vaba tarkvara" lihtsalt samastas). Kuna mitmest sõnast liidetud terminid kaotavad keeles ajapikku keskmise väheolulise liikme (nt "nädalaajakiri" -> "nädalakiri"), siis "vaba tarkvara" --- eriti aga kokku kirjutatud "vabatarkvara" --- ei eristu "vabavarast" pikemas perspektiivis "õieti mitte kuidagi". Lisatekse, et "tegu on läbipaistmatu terminiga, mille sisuerinevus on lihtsalt kokku lepitud" ja soovitatakse selle tõlke juurde jäämise asemel luua ning võtta kasutusele uus läbipaistvam termin.

::::::: Seda pole aga ilmselt Vikipeedia ülesanne. Jääb vist üle lihtsalt dokumenteerida ka paralleelne kokku kirjutatud vorm "vabatarkvara". --114.166.223.238 23. november 2010, kell 15:49 (EET)

::::::::: Jah. Andres 23. november 2010, kell 19:06 (EET)
----
See äpardunud toortõlge kubiseb kantseliidist ja keelevigadest. Vajab hädasti toimetamist. --Oop (arutelu) 13. märts 2013, kell 15:17 (EET)
== Vabavara on nüüd eelistermin vaba tarkvara ees ==
Lähtuvalt kogukonnas selgeks vaieldud soovitustest ja ÕSi selgest eristusest, mis määralteb priivara kui "tasuta tarkvara" ja vabavara kui "tarkvara, mida kasutajal on õigus muuta ja levitada" peaks nüüd muutma põhiartikliks "vabavara" ja ümbersuunamiseks "vaba tarkvara" ja jätma "priivara" täiesti eraldi artikliks. Kes tõstab ümber? --Märt Põder (arutelu) 22. september 2017, kell 08:34 (EEST)

Tee palun ise. Andres (arutelu) 22. september 2017, kell 08:36 (EEST)
* Kuna tasuta omanduslikku tarkvara nimetatakse tihtipeale ja eksklikult vabavaraks (Microsofti või sellega seotud organisatsioonide materjalid), või kuna on võimalik terminite segunemine à la tasuta = vaba — mõlemad just freeware vaste tõttu, siis ma seda ümbernimetamist ei poolda. Sest vaba tarkvara mõiste viitab vabadusele, samas kui vabavara viitab, et miski on justkui vabalt kättesaadav. Priivara kui freeware vaste on vabavara asemel muidugi parem. -Mardus /arutelu 27. detsember 2017, kell 02:01 (EET)


Kasutaja arutelu:Kendall

Tere tulemast Vikipeediasse, Kendall! Andres 2. veebruar 2006, kell 23.04 (UTC)

Toimetamiskast lisatakse artikli ette, soovitav on ise oma tekst ära redigeerida, kui aga pole kursis, mida lingistada, siis asetada toimeta -kast. --Dj Capricorn 9. veebruar 2006, kell 11.08 (UTC)

Esitasin Sind administraatorikandidaadiks. Palun teata leheküljel [[Vikipeedia:Administraatorikandidaadid]], kas oled nõus kandideerima. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. mai 2006, kell 20.28 (UTC)

Tegid Ula täpsustuslehekülje. eelistan ise ka alati täpsustusleheküljena kohanime ennast mitte nii: kohanimi (täpsustuslehekülg). aga salme valla ula küla teksti pole nüüd õiges kohas. ma tean, et mul olid kõik saaremaa külad sisse pandud. ehk saad selle ka jälle tagasi? avjoska 11. august 2006, kell 08:56 (UTC)

Ei saa praegu aru, milles asi... vaatan kõik lingid üle, et nad õigesse kohta viitaks, aga minu arust pole küll praegu probleemi. --Ken 11. august 2006, kell 08:59 (UTC)

Minuarust pole artiklit Ula küla kohta Salme vallas küll olnud, vähemalt mina ei suuda sellele ühtegi viidet leida. Kui vaatad Saare maakond, siis on veel saare maakonna külasid, mida pole sisestatud. --Ken 11. august 2006, kell 09:04 (UTC)

:Mul olid kõik külad peale Muhu külade Saare maakonnas korras. nüüd võibki ainult linkides probleem olla. Enamik puuduolevaid külasid peaks jääma Muhusse, teised on lihtsalt hetkel valesti lingitud. avjoska 11. august 2006, kell 09:08 (UTC)

Olen alati pärast tõstmist kõik viidad üle vaadanud, ei usu, et artikkel saaks litsalt "ära kaduda" Kui Salme Ulast rääkiva artikli pealkiri ei olnud "Ula" ega "Ula (Salme)", siis mis ta oli?--Ken 11. august 2006, kell 09:11 (UTC)

MInd huvitab miks sa minu mitme aastase töö ja vaeva mille  yles riputasin siia Wikipediasse   parun Roman  Ungern von Sternbergi kohta  ära kustutasid?

Mitte ei kustutanud Sinu tööd vaid soovitasin kustutada trükiveaga pealkirja (mille all tühi artikkel, sisu on tõstetud korrektse pealkirja alla (artikkel Roman Ungern von Sternberg)--Ken 1. november 2006, kell 13:48 (UTC)
Vabandust , siis ei saanud ma lihtsalt pihta, mul vähe oskusi linke ymber sättida .Igasugune abi mis puutub siin struktuuri loomist ja artiklite kujundamist on teretulnud.

Kas Sa nüüd oleksid nõus administraatoriks kandideerima? Andres 27. juuni 2007, kell 19:24 (UTC)

Aitäh pakkumise eest, aga tunnen jätkuvalt, et praegune seis minu võimaliku panuse ja kasutamisõiguste vahel on minu jaoks sobiv. Tühjade artiklite kustutamine on asi, mida vahel teha tahaks, aga arvan, et see ei ole põhjus administraatoriks kandideerida. Ehk nii aastakese pärast on tekkind muu tunne. :)--Ken 27. juuni 2007, kell 19:39 (UTC)
sehuke värk, et sa lisasid mõnedesse mallidesse kasutamisjuhendeid... aga siinkohal üks väike soovitus... lisa <noinclude> kohe viimase mallis vajaliku märgi järele, kui aga seal vahel juhtub mõni tühi rida olema, võib artiklis asi paigast nihkuda... nii näiteks suutsid kogemata kombel ära rikkuda malli Mall:eelnev-järgnev, nii ma tükk aega jõllitasin, et miks artiklites tulemus vigane on, enne kui taipasin... -- Ahsoous 13. juuli 2007, kell 15:06 (UTC)

Õpin paraku, aga vähemalt vigadest. Aitäh, et tähelepanu juhtisid!--Ken 13. juuli 2007, kell 15:50 (UTC)

Sul on ikka nii head infoallikad kogu aeg käepärast, et lausa kadedaks võtab. Ja siit küsimus - miks Sa administraatoriks ei soovi hakata. Ma pole küll miski soovitaja, aga Sa võiksid siiski Andrese ettepanekut tõsiselt kaaluda.--Hendrix 31. juuli 2007, kell 14:41 (UTC)
----
Palun vaata Arutelu:Claire Rambeau. Andres 27. september 2007, kell 12:40 (UTC)
Panathinakose suunamise muutmisega muutsid sa sihkoha valeks... ole hea ja muuda tagasi... sinna vahepealsele lehele on vaja hoopis midagi kirjutada.- Ahsoous 4. detsember 2008, kell 09:32 (UTC)


Arutelu:3. veebruar

Eesti keeles on ikka öeldud lihtsalt "Iseseisvussõda". Andres 3. veebruar 2006, kell 08.16 (UTC)

Ei ole selle väitega päris nõus...  ja nii ehk naa on see parem juba kohe liitega ära kirjutada muidu hakka veel Mehhiko, Angoola ja mille kohta iganes leiutama ja miks peaks ühte riiki eelistama teistele ?? (vabadussõja kohta on vist sehuke arutelu juba käind) - Ahsoous 3. veebruar 2006, kell 08.39 (UTC)

: Millega Sa siis nõus ei ole? Minu mure on see, et me hakkame uusi nimesid leiutama. Kui mitmel sõjal on sama nimi, siis saab kasutada märkust sulgudes. Igatahes on kõnealune kõige tuntum sellenimeline sõda, ja just tuntuse pärast võiks eelistada. Ka Vabadussõja kohta on mul sarnane märkus. Tolle puhul on kasutatud ka "Eesti Vabadussõda", kuid valdavalt siiski "Vabadussõda". Arutelu on käinud küll, aga konsensust ega hääletust pole olnud. Andres 3. veebruar 2006, kell 08.50 (UTC)

:: Ma ei ole nõus sellega, et seda sõda eesti keeles nimetatakse iseseisvusõda. Eesti keeles on selle sõja nimetus olnud kas Ameerika iseseisvussõda, Põhja-Ameerika iseseisvussõda või USA  (või ka Ameerika Ühendriikide) iseseisvussõda. - Ahsoous 3. veebruar 2006, kell 09.14 (UTC)~

::: Mul on piiratud arv allikaid. Olen leidnud "Iseseisvussõda" ning nüüd leidsin ühes kohas ka "Ameerika iseseisvussõda", nii et ma veendusin, et tegu pole väljamõeldud nimega. Andres 3. veebruar 2006, kell 09.44 (UTC)

:::: Nu see sõda on tegelt jah 4 või 5 erineva nimetusega... usun, et miskitmoodi on ka see variant American Revolutionary War otse eesti keelde pandud... aga jah põhimõtteliselt panin selle liite sinna igaks juhuks kohe ette, sest a) nii ehk naa on vaja kuidagi asja täpsustada ja b) lihtsalt leidsin et ehk on arusaadavam lugeda. - Ahsoous 3. veebruar 2006, kell 09.57 (UTC)

:: Ja muide kui sa ütled, et üks on miskitest teistest tuntum siis ma ei tea, mis siis saab kui jõuda kodusõja juurde...? nii et minu jaoks pole see paraku antud juhul argument - Ahsoous 3. veebruar 2006, kell 09.22 (UTC)

::: Kodusõja puhul mul ma ei ütle, et toda kodusõda peaks nimetama lihtsalt Kodusõjaks, sest sellist traditsiooni ei ole. Tuntus võib tulla kõne alla siis, kui mitut asja nimetatakse ühtemoodi. Andres 3. veebruar 2006, kell 09.44 (UTC)

:::: Selle kohta kommentaariks niipalju, et kui ameeriklased ütlevad kodusõda siis on ilmselt selge millega tegu on, venelaste puhul ka, usun et sama kehtib ka inglaste ja soomlaste puhul aga mida eestis mõeldakse on juba omaette päris tõsine probleem... - Ahsoous 3. veebruar 2006, kell 09.57 (UTC)

::::: Minu meelest võib "kodusõja" eesti keeles lugeda üldmõistet tähistavaks sõnaks. Andres 3. veebruar 2006, kell 09.59 (UTC)

* 1995 – Karula rahvuspargis Lüllemäel peeti seminar "Looduskaitse ja riiklik regionaalpoliitika".
--WikedKentaur (arutelu) 2. veebruar 2018, kell 16:34 (EET)


Arutelu:Grigori Rasputin

See lause Rasputini tapmise kohta on välja jäetud kui vaieldav.
Kuidas see täpselt juhtus, on segane ja ümbritsetud legendidest.
Minu meelest pole siin midagi vaieldavat. Andres 3. veebruar 2006, kell 13.41 (UTC)

Tegelikuses on legendidest juba välja jõutud. Rasputini tapmisega oli seotud ka Inglise luure. Operatsioon "Tume jõud".  Rasputin  püüdis mõjutada tsarinnat ja tsaariperekonda Saksamaaga rahu sõlmima, kuid see olek olnud krahh Inglismaale ja Pransusmaale kuna Vene rindelt oleks vabanenud 350000 sõjaväälast keda oleks saanud paisata läänerindele. Juhtiv vene anatomobatalog on tõestanud, et mängus oli ka kolmas teise kaliibriga püstol, millest lasti otsaette väljas värava juures. Ehki tapnud oleks ka kaks esimest lasku. On teada ka, kes selle lasu tegi.
Sellest kõigest koos dokumentide ja fotodega on dokumetaalfilm. Akra 20. märts 2006, kell 18.03 (UTC)

Ta ei olnud munk. Andres 24. veebruar 2010, kell 18:09 (UTC)
"oli vene munk"
Selle võiks ära parandada. Ta ei olnud munk, ta oli abielus ja tal oli kolm last

Parandasin selle ära. Andres 1. oktoober 2010, kell 22:16 (EEST)

"Grigori Rasputin elas Peterburi kesklinnas Gorohhovaja tänaval majs nr. 69"
Ta elas vaheldumisi Pokrovskojes Tobolski kubermangus ja Peterburis

Kas mul on õigus, et ta alates 1914. aasta detsembrist enam Pokrovskojesse ei läinud? Ma ei tea, kas ta elas näidatud aadressil alates detsembrist või asus sinna elama juba varem. Igatahes ma lisasin, et ta elas sellel aadressil 1914. aastast.

Aitäh tähelepanu juhtimast! Kui näed vigu, võid ka ise parandada. Andres 1. oktoober 2010, kell 22:16 (EEST)
* Mees, kes otsis Rasputinit Neeva jõest. Rahvaleht, 18. veebruar 1939, nr. 42, lk. 4. --IFrank (arutelu) 1. jaanuar 2014, kell 21:00 (EET)

1916. aastal olevat Rasputin kirjas keiser Nikolai II-le teinud kurjakuulutava ettekuulutuse:
Ma ei usu, et selline ennustus eksisteeris. Viitamata ei tohi tagasi panna. Taivo 6. jaanuar 2019, kell 22:36 (EET)

Enam-vähem selline tekst on päris mitmes kohas kirjas. Näiteks sehuke link https://skeptoid.com/blog/2014/09/25/rasputins-prophetic-death-letter/ Aga kiri ise peaks vististi välja nägem~a selline  https://cdn.hinative.com/attached_images/244016/4c72657f2e9c98005c12cba0aba04d9932f2fcad/large.jpg?1518540718  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 6. jaanuar 2019, kell 23:12 (EET)


Arutelu:Athanasios

{{Endine hea artikkel}}
Ta oli kreeklane, parem pealkiri oleks "Athanasios". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. veebruar 2006, kell 17.30 (UTC)

Seetõttu on Athanasiust nimetatud ka katoliikluse loojaks.

See ei kõla minu meelest loogiliselt pärast lauset, kus öeldakse, et temalt pärineb nii õigeusu kui ka katoliku kiriku dogmade alus. Andres 4. veebruar 2006, kell 07.52 (UTC)

Saksa ja inglise vikis on kummaski vabalt kasutatav ikoon. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. veebruar 2006, kell 08.00 (UTC)

Seda võib seletada nii selgema eristumise tahtega judaismist, kus valitseb range monoteism (ariaanlik kristluski rõhutas vaid Jumala tähtsust ning degradeeris Kristluse peaaegu teiste prohvetite tasemele) kui ka sellega, et religiooni püüti teha inimlähedasemaks, tõstes abstraktse Jumal-Isa kõrvale  inimlikuma ja lihtrahvale mõistetavama Jumal-Poja.

Siin on toodud ainult religioonivälised (nii-öelda ajaloolised) seletused. Nii kipub jääma mulje, et muud laadi seletusi olla ei saa. Kristluses seletatakse dogmade sõnastamist ikkagi tõe säilitamise vajadusega ketserluste vahel noateral kõndides ja Pühast Vaimust juhindudes. Ketserlust peetakse usuelu laostavaks, sest kõrvalekalded õigest õpetusest toovad kaasa ka ebaõige usuelu, mis ei võimalda lunastuse vastuvõtmist. Seetõttu on praegusel kujul tegemist vähemalt implitsiitselt erapooliku esitusega. Andres 4. veebruar 2006, kell 08.26 (UTC)

Ariaanlus väitis, et Jeesus polnud jumalikku päritolu, vaid oli lihtsalt inimene, kel oli täita jumalik missioon.

Vist ikka päris nii ei olnud, sest ariaanlusegi järgi polnud Jeesus tavaline inimene. Oluline on see, et Jeesus ei ole Jumal. Andres 4. veebruar 2006, kell 08.53 (UTC)

Athanasiose usutunnistus, mis on aluseks katoliiklusele

Aluseks katoliiklusele? Mis see tähendab? Tegemist on ühega kolmest oikumeenilisest usutunnistusest. Katoliku kirik võrdsustas selle apostelliku usutunnistusega ja Nikaia usutunnistuserga palju hiljem.  Andres 4. veebruar 2006, kell 10.39 (UTC)

Athanasiose sünniaasta pole teada, seepärast ei ole vast vaja teda panna mingil kindlal aastal sündinute kategooriasse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. veebruar 2006, kell 13.03 (UTC)

Osa materjalist tuleb nähtavasti üle viia artiklisse "Arianismitüli". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. veebruar 2006, kell 02.46 (UTC)

lahti peaks olema seletatud ka origeneslik (keskpartei) ja kapadooklased. need peaks linkima ja neist peaks ehk eraldi artiklid tegema. avjoska 20. september 2008, kell 14:04 (UTC)

Tema maised jäänused on ühes kopti kiriku katedraalis.
Katedraalil on nimi, vt :en:Saint Mark's Coptic Orthodox Cathedral, Cairo,
kas võiks tõlkida kui Püha Markuse kopti katedraal Kairos?
suwa 13. juuni 2009, kell 05:26 (UTC)

Paneme esialgu Markuse katedraal, vajaduse korral võib hiljem täpsustada. Andres 13. juuni 2009, kell 09:42 (UTC)

kas keski teab, kas veebis on tekst nimega: Oratio de incarnatione Verbi ?, ma hetkel ei leidnud suwa 20. juuli 2009, kell 07:15 (UTC)

Originaaltekst on siin (pdf). Ingliskeelne tõlge on siin. Andres 20. juuli 2009, kell 09:59 (UTC)

: Välislinkide osa pole korras. Tegu on ju ainult ühe tema teosega. Selle asemel peaks lingi panema tekstide kogumitele. Ka vormistus on puudulik. Andres 21. juuli 2009, kell 06:30 (UTC)
Millist Teebat on artiklis mõeldud? --WikedKentaur 25. jaanuar 2011, kell 20:12 (EET)

Egiptuse oma. Aga praegu oleks küll hea, kui oleks viited. Ülem-Egiptuses ta igatahes tuli. Andres 25. jaanuar 2011, kell 20:20 (EET)
----
"Homoiousiaanid" on minu meelest küll vale sõna. Andres 25. jaanuar 2011, kell 20:23 (EET)
----
Seda võib seletada selgema eristumise tahtega judaismist, kus valitseb range monoteism (ariaanlik kristluski rõhutas vaid Jumala tähtsust ning nad pidasid Jeesust algkristlaste kombel teiste prohvetitega samasuguseks). Selline käsitlus võeti üle uusplatonismist ja Aleksandria teoloogia koolkonnast. Abstraktse jumala kõrvale lisati lihtrahvale mõistetavam "jumalapoeg". Lisaks tõstis Athanasios esile ka Püha Vaimu.

Seesugune "seletus" siin on eksitav ja täiesti tarbetu ja, nagu Andres on eespool tähelepanu juhtinud, usuväline: artiklis on juba selgitatud, et Athanasios püüdis kristoloogiat seostada lunastusõpetusega. Loodu ega pooljumal ei saa inimesi lunastada. Sellepärast võitles ta ka arianismi vastu. Võtan välja. 88.196.28.229 14. aprill 2015, kell 16:07 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.heiligenlexikon.de/index.htm?BiographienA/Athanasios_von_Alexandria.html
** In Athanasios on 2012-11-16 10:10:09, 404 Not Found
** In Athanasios on 2013-05-25 14:11:15, 404 Not Found
** In Athanasios on 2013-06-24 02:21:15, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 05:21 (EEST)


Arutelu:Vangla

Vangla ei pea tingimata olema valitsusasutus. --Metsavend 3. veebruar 2006, kell 20.58

==Eesti vanglad==
Siin arutelus peaks kuidagi mainima, et peaaegu kõik eelnevad kommentaarid käivad artikli Eesti vanglad kohta, mille sisu ma sellest artiklist välja lõikasin. --Bioneer1 (arutelu) 27. juuli 2014, kell 14:41 (EEST)
----
Selline sisu ümbertõstmine minu meelest pole hea lahendus. Kui sisu on liialt Eesti või Eesti seaduse keskne, siis võiks ennemini kaaluda muud maailma puudutava osa lisamist ja Eestit puudutava osa kontsentreerimist. Paljud asjad, mis on tõstetud Eesti artiklisse, käivad ka muu maailma kohta ja tulnuks sellega seostada. Või kui suur osa tekstist oli pühendatud konkreetselt Eesti vanglaseadusele, võiks praeguse lahenduse asemel kaaluda pigem mingi osa ümbertõstmist vastavasse artiklisse. Pikne 28. juuli 2014, kell 09:50 (EEST)

nõus, see oli hädapärane lahendus. Artikli Eesti vanglad arutelu ei oskaks lihtsalt otsida siit põhiartiklist--Bioneer1 (arutelu) 29. juuli 2014, kell 15:37 (EEST)

: Ma pean silmas artikli sisu ümbertõstmist, mitte arutelu sisu ümbertõstmist. Pikne 29. juuli 2014, kell 15:57 (EEST)