Arutelu:Tallinna kõrgeimad ehitised

"Tallinna ja Maardu kõrghoonestik ja tornistik" või "Tallinna ja Maardu kõrghoonete ning tornistiku loend" või "Tallinna ja Maardu vanalinna tornide ning kesklinna kõrghoonete loend".
# Tallinna linnavaate informaatiline maastik ning statistiline makett või mudel, nii kesk-, uus- kui ka nüüdisaegselt. Andes ülevaate ka möödunud aegadele.
# Tallinna tornide ja kõrghoonete parameetrid ning illustratsioonid
# Hübriidartikkel

Mul ei õnnestunud välislingi esilehest kaugemale jõuda.
Pildi kasutamine sellisel kujul ei ole hea. Kui pildi autoriõiguslik staatus lubab, tuleb see üles laadida.
Hoonete nimede nomenklatuur tuleb läbi mõelda, siis saab nimed varustada linkidega. Andres 08:44, 23 Jul 2004 (UTC)
Lehekülg kui ka foto kuuluvad mulle endale.
Võite pildi üles laadida.
Te ei jõudnud arvatavasti sellepärast edasi, et teie browser ei lubanud seda, proovin seda viga parandada ja varsti uue lehe teha.

Aitäh! Ma ei jõudnud esilehest igale poole, aga kuskile ikka jõudsin. Muuhulgas on seal lingikogu ajaleheartiklitele Tallinna kõrghoonete kohta. Seda materjali saab kasutada artikli koostamisel. Andres 14:10, 23 Jul 2004 (UTC)
----
Kuidas on loodud selliste hoonetega nagu Oleviste kirik ja teletorn? Oleviste kirik on kindlasti hoone, kas ta ei ole kõrghoone? Kas teletorn ei ole hoone? Andres 14:10, 23 Jul 2004 (UTC)

Ei tea, aga minu kitsam definitsioon käib XX sajandi majade kohta, mis asuvad Tallinnas ning Tallinna Teletorn on lihtsalt torn. -Mardus 20. september 2006, kell 21:56 (UTC)

: Seda tuleks artiklis selgitada. Andres 21. september 2006, kell 18:25 (UTC)

Tegu on hästi tehtud pildiga, aga vähemalt minu 1024x768 ekraani venitab ta välja. --kanakukk 16. november 2009, kell 12:39 (UTC).

Tegu on siiski enda koostatud illustratsioonidega, teen aja jooksul korrektuurid. --René Kedus 16. november 2009, kell 15:10 (UTC).

:Järgmisena valmib eeldatavalt 2011. aastal enda praegusele kohale, Viru Keskuse ja City Plaza vahele Laikmaa tänava äärde, uus 16-korruseline Eesti Kunstiakadeemia, hoonenimega Art Plaza. Samuti tegelevad hetkel arhitektid ning insenerid Tallinna Teletorni renoveerimisprojektiga, mis hõlmab väliterrassi, futuristlike näituste, uue kohviku ja teletorni ümber asuva ala rekonstrueerimise teostamisega. Uus turismimagnet peaks valmima koos uue EKAga 2011. aastal.

: Minu meelest pole siin tegu kuulujuttudega, vaid autoriteetsete allikatega tõendatava materjaliga. Andres 17. november 2009, kell 22:01 (UTC)

::Võib tagasi panna, kui on tõendatud. Taivo 17. november 2009, kell 22:45 (UTC)

Artiklis kasutusel olev fail :File:Tornimäe Buildings in Tallinn 10 August 2011.jpg on Commonsist kustutatud ja kopeeritud siia :File:Tornimäe Buildings in Tallinn 10 August 2011.jpg. Tuleb kontrollida, kas see pilt vastab mittevaba sisu kriteeriumitele. Commons fair use upload bot (arutelu) 12. august 2012, kell 12:46 (EEST)

Mittevaba pildi kandidaat Commonsist: [[:File:Tornimäe Buildings in Tallinn 10 August 2011.jpg]]

CSS ja tabelid on veel küllaltki paigast ära, vigased ning kattuvad; värvigamma on kirev - ülevaatamisele.
Tekst ja selle stiil on lünklik, vormistamata ja mitte-ladus, tükk siit ning tükk sealt - seega metamorfoosne ja agiilne - sisselülituva progressiga. Esinevad pidevad sõnakordused. Definitsiooni võib ümberkolida sissejuhatavaks abstraktsiooniks. Artikli valmimus on seega kuskil 65%.

Äkki peaks see olema hoopis Tallinna kõrghoonete loend vms? Inglise vikis on küllalt artikleid mida eeskujuks võtta.--WooteleF 16. november 2009, kell 19:01 (UTC)

:Vene vikis on ka nii. Võiks vist teha loendiks. Sissejuhatav sisu võib ju ka loendis olla--Bioneer1 (arutelu) 9. oktoober 2013, kell 11:30 (EEST)

Aga miks need asjad üldse peavad ühes artiklis koos olema? Artikli pealkiri eeldab, et räägitakse Tallinna kõige kõrgematest hoonetest.

Stiil peaks olema asjalik.

Jutt sellest, mida Tallinnas loetakse pilvelõhkujateks, on arusaamatu.

Definitsioonis ei ole tarvis arve mainida. Andres (arutelu) 28. detsember 2014, kell 09:56 (EET)
Tuletan meelde, et sisu ei vasta pealkirjale. Andres (arutelu) 15. aprill 2015, kell 08:16 (EEST)
Boreaalase parandused tuleks vist tagasi pöörata. Andres (arutelu) 10. september 2015, kell 03:08 (EEST)
Nüüd on üks vint veel peale keeratud, algus on asendatud. Andres (arutelu) 19. veebruar 2016, kell 00:40 (EET)

Mis sellega teha? Paremaks küll ei läinud. --Epp 19. veebruar 2016, kell 05:47 (EET)
Tekst on tõesti halb, aga tabelite värvilahendus lausa karjub.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. veebruar 2016, kell 08:09 (EET)

:Üks IP-aadress on suutnud siin paari tähemärgi kaupa kahe päevaga ligi 100 parandust tekitada, kusjuures juba algusest on näha, et on kantseliiti ja paatost juurde tekitanud. Käed langevad rüppe niisuguse tegevuse peale - neid parandusi ei saa lihtviisil tagasi pöörata, sest tõenäoliselt on nende hulgas ka asjakohaseid. Ssgreporter (arutelu) 20. veebruar 2016, kell 01:28 (EET)

::Huvitav, kas tegemist võib olla mingi tekstiga, mis on kunagi varem juba avaldatud. -Mardus /arutelu 15. märts 2016, kell 05:00 (EET)
----
Suurte tabelite peidetavus tõstab artikli teksti paremini esile.

Arusaamatu. Need kaks tabelit olidki peidetud. Lihtsalt ei tohiks olla põhjust kasutada nii kohmakat süntaksit. 90.190.59.46 21. märts 2016, kell 18:56 (EET)
----
On's võimalik artikli pealkiri ümber nimetada "Tallinna kõrgehitised", kuna sõna 'ehitised' on koondmääratlus nii hoonetele kui ka rajatistele?

See on tehniliselt võimalik. Küsimus on aga selles, kuidas tuleks artiklid temaatiliselt piiritleda. Andres (arutelu) 20. aprill 2016, kell 13:53 (EEST)

:"Tallinna kõrgehitised" sobib Wikipedia raamistikku ning hüperlingistikku enam, kuna sobistub lingvistiliselt ning definitsiooni järgi paremini süsteemi. Interneti võrgustikus nii mahukas ülevaade ja kokkuvõte antud teemal koos nimekirjadega puudub. Wikipedia võib olla see õige koht või punkt, kus huvilistele (isegi tulevikuarendajatele) on eestikeelselt kogu informatsioon hõlpsalt ja seletatult kättesaadav, mis saab vabalt kasuks tulla või lihtsalt olla. Seda kasvõi viitena asjaolule, et kogu teave on seostatavana alateemade lehekülgedel omakorda sisukamalt ja täiendatavalt lahti seletatud või seletatav, millega ongi teema piiritletud. Eesmärk oli anda tugi- või võrdkava, mis on olemas. Kõrgusmeetristiku järgi ei saa hoonete ja rajatiste ehk kokkuvõtvalt ehitiste liigitusel suuremat vahet teha. Meetrid jäävad meetriteks. See tingib ka artikli hübriidsuse ja mahulisuse kui ka ajalooseletusliku keerukuse. Reaalselt on kõik need hooned ühes linnas (Tallinnas) käesoleval hetkel enda positsioonidel esindatud, kuigi vanalinn on varasemalt elanud teises paradigmas või dimensioonis ehk enamasti nii-öelda “omas maailmas”. Fakt on see, et vanalinna Niguliste, südalinna Swissôtel ja äärelinna teletorn on igaüks täna üksteisest vaadeldavad, enda kõrguses palja silmaga nähtavad. Seda püüab ka siinne artikkel endas edasi anda.  Teisi niivõrd põnevaid rannikulinnasid leiame ehk vaid Horvaatias või Montenegros, väiksemal kujul, kuid kus omakorda kommertslik kõrghooneline city üldse puudub. Eesti pealinn ongi arhitektuurstruktuuriliselt huvitav kooslus — mida mõtiskledes öelduna: lahutab aegruum. Pigem oli see artikkel kompliment Wikipediale endale, ideaalsuses, mida siis kergesti lammutada, ümberkujundada ja tõepärasuse poole püüeldes edasi arendada saab, vähendades esinevate ja tulenevate vigade arvu. René Kedus (arutelu) 21. aprill 2016, kell 23:45 (EEST)
----
See ikka on liiga kole. --Epp 28. aprill 2016, kell 03:13 (EEST)

Ehk võib-olla nüüd sai parem? Edasi väljendub see nii-nimetatud koledus tõesti kas linna omapäras või siis Wikipedia-Vikipeedia enda viimistlemata olemuses. Olen pikka aega püüdnud siinsel infoedastusel anda maksimumi, kogu enda teadmiste juures. Kokkuvõte on nüüd olemas, küll vead ka paranduvad.  Seega — „igaühele oma...“ René Kedus (arutelu) 29. aprill 2016, kell 07:45 (EEST)

Päris palju on hakanud kerkima neid kõrghooneid. Millal seadusi muudeti? Varjavad päikese ära. Aga eks raha eest saab peaaegu kõike. Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 02:39 (EEST)

Aruteluleht on mõeldud aruteluks artikli üle, mitte poliitilisteks arvamuseavaldusteks. Andres (arutelu) 9. aprill 2017, kell 08:34 (EEST)

Palun muuta pealkirja — üldhoomatav on siiski “Tallinna kõrgehitised”. Täpsem pealkiri viitab kõikidele inimese poolt tarindatud kõrgematele ehitistele Eesti pealinnas, sealhulgas kirikutele, või ka muudele rajatistele, mitte vaid pelgalt hoonetele. Tallinna linnapilt on sümbioos nendest kõigist, ka koos mõne korstnaga.

Kas Sa paned ette muuta artikli teemat või teha see paremini vastavaks praeguse sisuga. Minu meelest pole kummalgi juhul pealkiri ja sisu vastavuses. Andres (arutelu) 16. september 2017, kell 20:02 (EEST)

Tallinna kõrgehitised on vertikaalselt kõrgusse projekteeritud ja konstrueeritud taasiseseisvunud Eesti Vabariigi kommertskeskuse ja pealinna urbanistliku ruumikeskkonna kinnisvaralised, enamjaolt paljukorruselised ning ehituskunstilised võrd- ja näidisvormid, või figuursemad hoonestuskogumid.

Nii ei lähe. Kogu artikkel vajab põhjalikku toimetamist. Ursus scribens (arutelu) 8. november 2018, kell 15:24 (EET)


Arutelu:Atmosfäär

Keeltevahelised lingid on praegu problemaatilised. Näiteks inglise keeles on eraldi artikkel Maa atmosfäärist ja eraldi teiste planeetide atmosfääridest. Mõned leheküljed on täpsustusleheküljed.
Ei tahaks teha artiklit pealkirjaga "Maa atmosfäär", sest see teeks viitamise tülikaks ja segadust tekitavaks. Võiks ehk teha nii: artiklis "Atmosfäär" rääkida Maa atmosfäärist, ja planeedi atmosfääärist üldiselt artiklis pealkirjaga "Planeedi atmosfäär". Andres 14:17, 23 Jul 2004 (UTC)

: Artikli "Planeedi atmosfäär" jaoks pakun viite: Goody, R.M., Walker, J.C.G., Atmospheres. Prentice-Hall, 1972. Tõlge vene keelde: Mir, Moskva, 1975. Eesti keelde Mosaiigi seeriasse kahjuks ei jõudnud. 193.40.5.245 2. november 2011, kell 20:55 (EET)

Jah, ma tahtsin siia just sama asja kirjutada. See artikkel peaks olema Maa atmosfäärist. Siim 15:16, 14 Feb 2005 (UTC)

: On juba olemas lingid hapnikule, argoonile jne allpool. Neid poleks sissejuhatavas lauses üldse vaja mainida, sest neist tuleb nagunii eraldi pikemalt kirjutada. Siim 16:20, 5 Apr 2005 (UTC)

:: Jah, täiendused on tehtud arvestamata olemasolevat. Andres 16:35, 5 Apr 2005 (UTC)

Kustutatud artiklist "Atmosfääris":
''Atmosfääriks ehk õhkkonnaks nimetatakse Maakera välimist gaasilist kesta, mis pöörleb ja tiirleb koos Maaga.
Termin atmosfäär pärineb kreeka keelest, kus ''atmis'' tähendab auru ja ''sphaire'' kera.
''Atmosfääri vertikaalne kihistumine:
''1.[[troposfäär]]
2.[[stratosfäär]]
3.[[mesosfäär]]
4.[[termosfäär]]
5.[[eksosfäär]]
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. jaanuar 2007, kell 10:42 (UTC)

Maa atmosfääri alumine piir on maa- ja merepind, ülemine piir aga ei ole täpselt määratletav. Hämarikunähtuste ja kõrgete virmaliste vaatluse põhjal arvatakse, et see on 1000...1200 km kõrgusel.

Kui ülemine piir ei ole täpselt määratletav, mida siin siis arvata on? Andres 5. aprill 2010, kell 01:54 (EEST)

: Selline piir on siiski põhjendatud - atmosfääri ulatus ei ole lõpmatu. Seetõttu tuleb ikkagi selline fakt jätta ka artiklisse.

Termin "atmosfäär" pärineb kreeka keelest (athmos 'aur' ja sphaira 'kera').

Võtsin selle välja, sest see pole täpne. Andres 5. aprill 2010, kell 09:19 (EEST)

:Kui etümoloogia pole täpne, tuleks minu meelest täpsustada. Nimelik (arutelu) 14. detsember 2022, kell 20:44 (EET)

Sellistest asjadest on parem rääkida Vikisõnaraamatus. Andres 5. aprill 2010, kell 09:20 (EEST)

:Pole nõus, et sõnade etümoloogia tuleb artiklist välja võtta ja tõrjuda Vikisõnastikku.  Minu meelest etümoloogia annab mõiste sisulisele mõistmisele ainult juurde ja on abiks sõna seostamisel ning oma keele sõnastuses meeldejätmisel. Saksa artiklis on etümoloogia suisa esimesel ja teisel real. Nimelik (arutelu) 14. detsember 2022, kell 20:42 (EET)

Optiliste omaduste peatükiga on lood kehvad. Atmosfääril on optilised omadused ka öösel, kui päike ei paista. Maa peegeldab nähtavat valgust väga edukalt tagasi. Soojuskiirguse korral, mis on ka nähtamatu, on tegemist pigem omakiirgusega. Lisaks lainepikkusele 500 nm kiirgab Päike ka lainepikkusel 400 nm ja 600 nm ja veel väga paljudel lainepikkustel, sellest on juttu Viki lehel [[Päikesekiirgus]]. Sama lugu Maa kiirgusega. [[Eri:Kaastöö/193.40.5.245|193.40.5.245]] 6. november 2011, kell 20:16 (EET)

" Kuna osakesed põrkuvad harva, siis selles ruumis atmosfäär ei käitu enam nagu vedelik." - inglisekeelses artiklis on kasutatud sõna fluid, mis tähendab nii gaase kui vedelikke. Siin tuleks kasutada sõna vedelik asemel uudissõna voolis (Korrovits ja Käämbre - Inglise-Eesti Füüsikasõnaraamat 2002, Hallyday ja Resnick - Füüsika põhikursus (tõlgitud eesti keelde 2011)).
"Ainuke teadaoleva sobiva õhu koostise ning – rõhuga õhk taimede ja loomade jaoks paikneb Maa troposfääris." - segaselt sõnastatud, mitmekordsel lugemisel, ja kohas "õhu koostise ning - rõhuga õhk" peatumisel, sain mõttest aru.
"Filtreerimata õhust võib leida ka mitmeid looduslikke lisasid nagu näiteks tolm, eosed/spoorid, vulkaaniline tuhk." - inglisekeelses artiklis on seal loetelus ka "sea spray", teades atmosfäärifüüsikute terminoloogiat soovitan eesti keelsesse loetellu lisada "meresoola".
"Kuivas atmosfääris mittesisalduv:
Veeaur (H2O)	~0.40% üle terve atmosfääri, 1-4% pinnal" - liiga sõna-sõnalt inglise keelest tõlgitud. Parem oleks näiteks "0.40% kogu atmosfääris, 1-4% maapinna kohal/lähedal" (vali ja muuda ise).
Riinuots 13. november 2011, kell 15:44 (EET)
----
*Lauses "Kihtideks jagatuna võib..." koma puudu
*Lauses "Atmosfäär muutub kõrguse..." koma puudu
*Vahemikku 10–12 km kõrgusel loetakse; samas lauses koma puudu
*"Õhk" öeldakse ... kuid see termin on kasutuses ka
*Ainuke teadaolev sobiva koostise ning rõhuga õhk
*kui lauses on sõnad "nagu näiteks" või samas tähenduses "nagu", siis pannakse nende ette koma
*22,4 L mis on L?
*murdarvus on eraldajaks koma, mitte punkt
*miks on tabelis sõna "to"?
*Temperatuuriprofiil on seevastu
*kokku põrkamata
*1500 °C
*Termosfääris saab üks molekul liikuda keskmiselt umbes ühe kilomeetri, ilma et teise molekuliga kokku põrkaks.
*Võrreldes alumiste kihtidega on õhk ülevalpool turbopausi harva kohtuvate molekulide tõttu küllaltki halvasti segunenud.
*Mesosfäär paikneb stratopausist kuni 80–85 km kõrguseni. Peaks täpsustama. Kas alates stratopausist 85 km edasi?
*enamik meteoriite
*Mõningal juhul ??
*Lauses "Ionosfäär ulatub..." koma liigne
Püüa sealt edasi ise parandada. Palu sõbral kriitiliselt üle vaadata. Adeliine 4. detsember 2011, kell 17:42 (EET)
----
*kuid see termin on kasutuses ka
*sobiva koostise ning rõhuga õhk
*liitri lühend on l
*Mesosfäär paikneb stratopausist kuni 80–85 km kõrguseni geoidist. Ei läinud paremaks. Kas on mõeldud Mesosfäär asub stratosfääri kohal ja ulatub 80–85 km kõrguseni maapinnast?
*gaasid on turbulentsi tõttu segunenud
*gaasid, nagu lämmastik ja hapnik,
*Seda kihti mõjutab otseselt õhu turbulentne liikumine ööpäeva jooksul.
*Õhu tihedus merepinnal on
*enamik kiirgust
*"nagu näiteks" ees on koma
*kiirgust, mis on inimsilmale nähtav
*Maa on silmale nähtamatu?
*kasvuhooneefekt on seotud võimest?
*Pärast seda, kui
*mis on osarõhk atmosfääris?
*enamik hapnikust
*'Kaasaegses atmosfääris seotakse lämmastik osaliselt tagasi
*jne
Adeliine 23. detsember 2011, kell 04:07 (EET)
----
*L (liitrit) → liitrit
*Mesosfäär asub stratopausi kohal ja ulatub 80–85 km kõrguseni geoidi pinnast.
*"nagu näiteks" ees käib koma
*Maa on silmale nähtamatu?
*mida tähendab "on otseselt seotud omadusest"?
*osarõhk on midagi muud, kui siin artiklis mõeldud
*kolm viimast alajaotust on kopipeist viidatud allikatest, see on autoriõiguste rikkumine ja ei ole lubatud. Vikipeedia tekst tuleb allikmaterjalide põhjal ise koostada, mitte kopeerida. Adeliine 31. jaanuar 2012, kell 16:50 (EET)
----
kloor (elementaarosakesena või ühendina), fluoriidi ühendid,

Arusaamatu. Andres (arutelu) 25. detsember 2015, kell 17:07 (EET)

Maakera ümbritseb gaasikiht õhk, mitte (NB!) kihiline atmosfäär. 27. dets. 2016, kell 17:24 (EEST)

:Kas kiht ei või omakorda kihtidest koosneda? Andres (arutelu) 27. detsember 2016, kell 17:42 (EET)
Atmosfäär ehk õhkkond on Maad ümbritsev gaasikiht

Artiklis Päikesetuul räägitakse ka Päikese atmosfäärist. 2001:7D0:87CA:9180:2423:CE50:79B0:832E 10. september 2017, kell 17:43 (EEST)

: Jah, on ka muid atmosfääre, aga
----
(vanakreeka keeles ἀτμός atmos, 'aur, õhk' ja σφαῖρα sphaira, 'kera')

Võtsin selle välja. Enne oli siin ingliskeelne termin, mis pole ka vajalik, aga see siin ebakorrektselt esitatud etümoloogia. Selle asemel võiks Vikisõnastikus asjast pikemalt kirjutada. Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 18:53 (EEST)

: Minu meelest võiks lühidalt mõistete etmüloogiast ka Vikipeedias kirjutada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. september 2017, kell 18:56 (EEST)

::Ka mulle meeldib termini päritolu kohe teada saada, ilma et oleks vaja mõne teise teatmeteose või sõnastiku poole pöörduda. Kui etümoloogia oli ebakorrektselt esitatud, siis tuleks parandada, mitte välja võtta. 2001:7D0:87CA:9180:2423:CE50:79B0:832E 10. september 2017, kell 19:17 (EEST)

::: Võib kirjutada lühidalt, aga mitte korrektsuse arvelt. Ma ei kustutanud ju päris ära, vaid tõstsin arutelusse. Korrektne ja üheselt mõistetav jutt oleks võib-olla liiga pikk, et seda esimesse lausesse ära mahutada. Kes iganes tahab kirjutada, süvenegu ja uurigu kõigepealt. Ega mina ka ilma uurimata ei oska kirjutada. Aga seda, mis oli, on valus lugeda. Esiteks, jutt on sõna päritolust, aga öeldud on hoopis, et 'atmosfäär' on vanakreeka keeles  ἀτμός ja σφαῖρα, mis on mõttetus. Teiseks, kust te võtate tähenduse 'õhk'? Sõnaraamatutest ma seda ei leia. Kolmandaks, sõna "atmosfäär" ei ole tekkinud nii, et eestlased võtsid kreeka keele sõnad ette ja otsustasid nende põhjal uue sõna luua. Pealegi, miks siis sellisel juhul "sfäär", kui sõna on sphaira? See sõna moodustati kõigepealt uusladina keeles (atmosphaera) tõepoolest nendest vanakreeka keele sõnadest, ja sealt see (võib-olla) laenati uutesse keeltesse. Aga edasi, see ladina sõna tähendas algselt hoopis midagi muud, nimelt maad ümbritsevat maast pärineva auru kihti, mis õhku rikub. Nüüd oleks tarvis teada, mis keeles see võeti kasutusse siinse artikli tähenduses (ja muidugi oleks ka huvitav, kes ja millal seda tegi). See oleks mingis mõttes eesti sõna algallikas. (Võib-olla see ei ole üldse ladina keelest laenatud, vaid uuesti  moodustatud). Eesti sõna tekkimist on nähtavasti kõige rohkem mõjutanud saksa keel, aga vist ei saa ka üheselt öelda, et see on saksa keelest laenatud, sest eesti keeles kujunes ka traditsioon (reeglistik) selle kohta, kuidas kreeka või ladina kujule tagasi viidud sõna eestikeelseks teisendada. Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 19:48 (EEST)

::: Ma uurisin natuke veel. Atmosphaera tähendas algselt vist seda osa Maa õhukihist, mis  sisaldab aure, mille tõttu taevakehadelt tulev valgus muudab suunda. Tähendus on 'aurusfäär'. Ka see on vale, et see on tuletatud sõnast tähenduses 'kera'. 'Kera' on küll kreeka sõna põhitähendust, aga siin on mõeldud sfääri (nagu taevasfäärid, millest Aristoteles rääkis ja mida ta tähistas selle sõnaga), mitte kera. Mis iganes see allikas ka poleks, see annab valeinfot. Mina räägin ainult põgusa lehitsemise põhjal ja võin mõnes asjas eksida; kui tahate sõna päritolust kirjutada, tehke kõigepealt endale asi korralikult selgeks. Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 20:10 (EEST)
----
Maa atmosfäär ei ole kunagi kuiv. 62.65.219.98 21. november 2020, kell 14:06 (EET)
----
Siinne teema on pealkirja järgi tegelikult laiem kui ainult Maa atmosfäär. Atmosfääriga taevakehasid on ju meiegi planeedisüsteemis veel. Õige oleks ehk teema pealkirjaks panna 'Maa atmosfäär'? 85.253.215.94 6. november 2021, kell 19:39 (EET)
Atmosfääri termodünaamikast pole siinses teemas vihjetki. Kas lisada selleteemaline alapunkt või tekitavad asjatundjad ja teadjamehed õhkkonna termodünaamikat käsitleva eraldi lehekülje? 85.253.215.94 6. november 2021, kell 19:39 (EET)
----
Nende gaaside suhteline hulk on muutumatu ja püsiv. Kahtlane väide artikli päises. Muutumatu/püsiv millise aja kontekstis? Ma ei näe midagi sellist ka enwiki artikli päises. Kui... oleks muutumatu ja püsiv ei oleks ju ka mingit kasvuhoonegaaside lisandumisega seotud inimtekkelist kliimamuutust, näiteks? --Nimelik (arutelu) 14. detsember 2022, kell 20:53 (EET)
See alguse lause tuleks kuidagi ümber sõnastada, täpsustada või täiendada. Et millise aja jooksul seda nö muutumatust (või väga aeglast muutumist) vaadeldakse. Allpool osas Atmosfääri areng ju räägitakse selle "muutumatu" arengust Maa ajaloos. --Nimelik (arutelu) 18. detsember 2022, kell 15:01 (EET)
Maa atmosfääri muutumatusest ja püsivusest nö jutumärkides. https://en.wikipedia.org/wiki/Prebiotic_atmosphere Kõik, mis on tekkinud ei saa olla muutumatu ja püsiv. --Nimelik (arutelu) 17. aprill 2023, kell 22:45 (EEST)
----
Enamik hapnikust tekkis CO2 sidumisel elusorganismide fotosünteesi käigus. Minu teada ei teki õhuhapniku molekulid (O2) mitte CO2 sidumisel nö pimereaktsioonide käigus, vaid vee (H2O) lagundamisel fotosünteesi valgusreaktsioonide käigus (valguse) footonite energia abil. --Nimelik (arutelu) 13. detsember 2023, kell 19:30 (EET)

Retsensioon kaastudengilt aine "Eesti keele väljendusõpetus" raames


Arutelu:Rudyard Kipling

Tõstsin välja väite 'Ta on noorim Nobeli preemia saanud inimene (41-aastaselt).' Kui ta selle sai siis võis see ju tõsi olla, aga vähemalt Mairead Corrigan sai Nobeli 32-aastaselt. Võib ju olla, et ta on tänaseni noorim Nobeli kirjandusauhinna saanu? -- Ahsoous 12. jaanuar 2008, kell 08:47 (UTC)
*Kirjandusauhinna saajatest on seni noorim ja saaks ka viidata: - inglise vikis viidati selle allikana sinna: http://nobelprize.org/contact/faq/index.html#3b.90.190.225.121 26. juuli 2009, kell 23:00 (UTC)

See peatykk on artikli praegusel kujul ebapropotsionaalselt esil. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. detsember 2023, kell 13:29 (EET)

Mahuliselt ebaproportsionaalne küll, kuid see ei häiri, sest on vormistatud omaette tervikuna. Seal ei pea midagi muutma ja asi paraneb ise, kui artikli muud osad täienevad. Mis aga häirib, on see, et lause maailma kõige vanema elukutse kohta on pandud teise lõiku. Kasutaja Maemees lisab sageli üksikuid lauseid kohtadesse, kus need üldse ei sobi. Kaniivel (arutelu) 2. detsember 2023, kell 14:14 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://193.40.240.76/sfbooks/teosed.asp?Autor=4022&krit=Vorm
** In Rudyard Kipling on 2013-06-24 13:17:16, Socket Error: 'No route to host'
** In Rudyard Kipling on 2013-07-06 23:05:15, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:05 (EEST)


Arutelu:Kristlus

Võtsin kristluse allharude nimekirjast välja Elu Sõna asendades selle mõistega Karismaatilised kristlased. Viimatimainituid on väga palju üle maailma (eriti USA-s). Elu Sõna puhul on tegemist ühe kindla kogudusega, kuid ka nemad mahuvad sama nimetuse alla Karismaatilised kristlased
Vikatimees
Kirikukogude puhul tuleb arvestada ka seda, kas oli tegemist oikumeenilise kirikukoguga või näiteks ainult katoliku kiriku poolt tunnustatava kirikukoguga. Ka oikumeenilised kirikukogud on nii-öelda erineva oikumeenilisuse astmega.
Põhimõtteliselt kuuluvad selle artikli juurde eeskätt oikumeenilised kirikukogud. Andres 12:03, 27 Jul 2004 (UTC)

Antud loendis on kõik kirikukogud oikumeenilised. Egon 12:10, 27 Jul 2004 (UTC)

: See on tõsi küll, et katoliku kirik nimetab kõiki neid oikumeenilisteks ning selles mõttes nad ongi oikumeenilised. Et aga õigeusu kirik, rääkimata protestantidest, paljusid nendest ei tunnusta, siis nad selles mõttes faktiliselt ei ole oikumeenilised.

: Aga küsimus polegi õigupoolest selles. Kui jääda nimetuse "oikumeeniline kirikukogu" juurde, siis ikkagi leian, et selle artikli juurde kuuluvad eeskätt need oikumeenilised kirikukogud, mis toimusid enne 1054. aasta kirikulõhet. Andres 12:20, 27 Jul 2004 (UTC)

: Seega viimane oleks IV Konstantinoopoli kirikukogu, mis toimus aastail 869 kuni 870. Viimane, II Vatikani kirikukogu toimus 1962 kuni 1965. Egon 08:24, 28 Jul 2004 (UTC)

:: IV Konstantinoopoli kirikukogu õigeusu kirik siiski ei tunnusta. Viimane kirikukogu, mida tunnustavad nii õigeusu kui ka katoliku kirik, oli II Nikaia kirikukogu (787).

:: Aga vahest oleks õige viia kogu see temaatika eraldi artikli alla, mille pealkiri võiks ehk olla "Kirikukogud". Andres 08:52, 28 Jul 2004 (UTC)
Ma arvan ka, et oleks ehk parem luua selleteemaline uus artikkel. Sirvisin ka inglise wikist artikleid selle teema kohta ja materjali on palju. Siis võiks ka siinse arutelu sinna üle kanda. Egon 09:16, 28 Jul 2004 (UTC)

Muidugi usuvad kristlased, et Jeesus Kristus oli kristluse rajaja, aga on ka neid, kes seda ei usu. Ajaloolised tõendid selle kohta ju puuduvad. Võib-olla võiks sõnastada nii, et kristlased usuvad, et Jeesus Kristus oli kristluse rajaja. Ka see, et jeesus Kristus sündis Naatsaretis, on ju säärane uskumus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:27, 31 Aug 2004 (UTC)

Distsipliini nimetus on kirikuajalugu ehk kirikulugu (teaduskeeles on mõlemad käibel), aga kiriku ajalugu on ajalugu ise, mitte selle uurimine ja jutustamine. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:04, 31 Aug 2004 (UTC)

''Kristliku usu lahtiseletamisega tegeleb [[kristlik teoloogia]] ehk usuteadus ning kristluse ajalooga [[Kiriku ajalugu]] (kirikulugu).''
Ma panin selle lõigu tagasi, kuid kordan veel, et kirikuajalugu ehk kirikulugu ei ole sama mis kiriku ajalugu.
Samuti panin tagasi lingid, sest arvan, et kuskil peaks olema ka tähestikuline lingikogu. Kui see siia ei sobi, võib ta mujale panna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 08:57, 9 Sep 2004 (UTC)

Ära pane Pomerantsi ja Vissarioni siia, nad ei sobi siia. Nad võivad siia ununeda! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16:41, 14 Sep 2004 (UTC)
ei unusa--[[Kasutaja:Leon|Leon]] 17:16, 14 Sep 2004 (UTC)

Mis tähendab "pühad tekstid"? Kas on võimalik seda mõistet piiritleda? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11:28, 20 Sep 2004 (UTC)

Jumala poolt surnuist üles äratatud

Jeesus Kristus ise oli/on ortodoksse kristliku õpetuse kohaselt ka Jumal (Jumal-Poeg), seetõttu tundub see sõnastus pisut problemaatiline. Andres 21. august 2005, kell 13.32 (UTC)
Veider jah. Usutunnistuses on selgesti öeldud: ...ning kolmandal päeval üles tõusnud.., ei mingit "äratamist" ega "Jumalat". Üldiselt muidugi, kui uskuda, et kõik on Jumala tehtud, siis jah, isegi sobiks. Aga antud juhul tuleks korrigeerida. Võibolla võiks keegi siia "kristluse sisuks on..." lõiku kirjutada kokkuvõtte usutunnistusest, mis ju ise võtabki kokku kristluse sisu. --Lulu 21. august 2005, kell 14.23 (UTC)
Tegin ära, apostliku usutunnistuse põhjal. Nikaia järgi oleks saanud ka, aga ilmselt oleks läinud siis liiga pikaks ja keeruliseks Vikipeedia artikli jaoks. --Lulu 21. august 2005, kell 15.19 (UTC)

Ümbersuunatud artiklist [[Ristiusk]]:
''[[Tavakeel]]e üldväljend mis tähendab [[kristlus]]. Eestikeelne sõnaühend koosneb kahest poolest, rist ja [[usk]], mis võtab kokku usu Jumala sünnist inimesena, tema ristisurma ja ülestõusmise. Tänapäevaselt öelduna inkarneerumine ja surmajärgne keha taastamine. Üldarusaamad fikseerib [[usutunnistus]] ja [[10 käsku]].
See tuleb siia integreerida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. september 2006, kell 03:21 (UTC)

kristluse aluseks loetakse usku KOLMAINU JUMALASSE (kolm isikut ühes isiksuses) mitte lihtsalt jumalasse

Võtsin selle tekstist välja, sest sellisel kujul ta sinna ei sobi. Aga märkus on tõepoolest õigustatud. Praegune esitus on ebapiisav, kuigi aluseks on võetud usutunnistus. Andres 15. oktoober 2006, kell 15:32 (UTC)

: Formuleering peab, jah, vettpidav olema. Ariaanidki on kristlased, olgu selle kolm-yhes-paketiga siis kuidas on. --Oop 15. oktoober 2006, kell 22:18 (UTC)

Kas on vaja eraldi artiklit 'kristlane'? Tegin praegu ümbersuunamise siia. Tiina357 17. oktoober 2006, kell 22:53 (UTC)

Kui keegi tahab eraldi artiklit teha, siis ta saab teha. Ei oska praegu öelda, kas on vaja. Andres 17. oktoober 2006, kell 22:56 (UTC)

Ehk võiks ära märkida, et nt. mormoone ja Jehoova tunnistajaid ei peeta üldiselt kristlasteks, sest nende uskumused Jumalast on liiga erinevad, s.t. nad ei usu kolmainsust.

Selles asjas lähevad arvamused lahku. Ka näiteks ariaane ja armeenia kirikut peetakse kristlasteks, kuigi ka nemad seda dogmat ei tunnista. Kindlasti osa kristlasi mormoone ja Jehoova tunnistajaid kristlasteks ei pea, kuid vist teistel põhjustel. Sellises sõnastuses võib seda mainida. Andres 9. märts 2007, kell 07:38 (UTC)
tõstsin välja usutunnistuse mutatsiooni: Kristluse aluseks on usk Jumalasse, kõikväelisse Isasse, taeva ja maa loojasse, kelle ainus poeg, Pühast Vaimust saadud ja neitsi Maarjast ilmale tulnud Jeesus Kristus kannatas Pontius Pilaatuse all, löödi risti, suri ja maeti maha. Usutakse, et Jeesus Kristus läks alla surmavalda, tõusis kolmandal päeval surnuist üles ja läks taeva, kus istub Jumala, oma kõikväelise Isa paremal käel. Kristlased usuvad, et sealt tuleb Jeesus Kristus kohut mõistma elavate ja surnute üle. Samuti usutakse Püha Vaimu, üht püha kristlikku Kirikut, pühade osadust, pattude andeksandmist, ihu ülestõusmist ja igavest elu.--Ats 9. märts 2007, kell 09:32 (UTC)

Nojah. Nyyd läks artikkel veel viletsamaks. Vähemalt mingisugunegi ylevaade ristiusu põhitõdedest kadus ka ära. --Lulu 8. aprill 2007, kell 13:01 (UTC)

:aga see mutatsioon ei ole ka uskumus. On lihtsalt usutunnistus ümberjutustus  ja kõik. Uskumused hakkavad pihta Vana Testamendi esimestest ridadest - kuidas loodi maailm. Usutunnistus ja uskumused on erinevad asjad. Põhilised asjad võiks ikka olla sõna-sõnalt kirja pandud: Meie Isa Palve, Usutunnistus ja Kümme Käsku. --Hendrix 8. juuni 2007, kell 19:10 (UTC)

: Nende jaoks on eraldi artiklid, kus seda võib teha. Meieisapalve, Apostlik usutunnistus, Nikaia usutunnistus (on veel teisi), Kümme käsku.

: Peab ka arvestama, et usutunnistusi ei tunnista kõik kristlased, ka kümmet käsku võib-olla mitte. Asju, mida kõik kristlased tunnistavad, ei ole vist kuigi palju. Andres 9. juuni 2007, kell 10:13 (UTC)
----
mille rajaja oli Naatsaretis sündinud ja 1. sajandil elanud Joosepi kasupoeg ja Maarja poeg Jeesus. Jeesus rajas koguduse ja pärast tema ristisurma

See on nii kristliku kiriku õpetuse järgi. Jeesuse elu, õpetuse ja tegevuse kohta ei ole kindlaid teadmisi. Andres 9. märts 2007, kell 09:56 (UTC)
----
Minu meelest ei saa üheselt öelda, kas mormoonlus kuulub kristlusse või mitte. See kehtib ka paljude teiste õpetuste kohta. Võib ju eraldi välja tuua need õpetused, mille kuulumine kristlusse on vaieldav.
Mormoonlusel puudub tõesti "maine" järjepidevus kristliku kirikuga, samas aga on nende väitel n.-ö. peavoolu kirikud ära langenud ning nemad on tõelise kristliku kiriku ilmutuse vahendusel taastanud. Nad ise peavad ennast kristlasteks. Andres 9. juuni 2007, kell 20:49 (UTC)
Me võime ju pidada nende õpetust valeõpetuseks, aga kes tegelikult teab, mis on õige õpetus? Andres 9. juuni 2007, kell 20:50 (UTC)

* siis kui prohvet räägib Issanda nimel, aga midagi ei sünni ega tule, siis on see sõna, mida Issand ei ole rääkinud. Prohvet on seda rääkinud ülemeelikusest, ära karda teda! 5. Moosese 18:22

* en:Prophecies of Joseph_Smith, Jr.

* The Book of Mormon and North American archeology

* Problems with the Book of Mormon

Üheks õige õpetuse tarvilikuks, kuid mitte piisavaks tunnuseks on minu arvates see, et ta pole otseses vastuolus reaalsusega. Loodetavasti need kiiruga googeldatud allikad aitavad minu seisukohti selgitada. J 9. juuni 2007, kell 21:28 (UTC)

: Ma saan Su seisukohast aru küll, ja ma ise kipun ka arvama, et mormoonid ei tule ots otsaga kokku. Aga see on lihtsalt minu arvamus.

: Juhin tähelepanu sellele, et palju oleneb tõlgendusest ja suhtumisest. Ka Vanas ja Uues Testamendis on kohti, sealhulgas ennustusi, mis paistavad olevat faktidega vastuolus, samuti vasturääkivusi. Andres 9. juuni 2007, kell 21:40 (UTC)

:: Kiiruga sirvides en:Internal consistency and the Bible vaatlesin 4 vasturääkivust, neist kahte ma oleks suutnud koheselt põhjendada, kahele leidsin vastused 15 min jooksul internetist. Selliseid faktidega vastuolus olevaid ennustusi hetkel ei leidnud. Head und :)

::: Mina ei väidagi, et Piiblis on vasturääkivusi, vaid et seal tundub olevat vasturääkivusi. Ja samas on võimalik Piiblit niiviisi tõlgendada, et seal vasturääkivusi pole.

::: Ja nüüd ma tahan öelda, et ka mormoonide prohvetlusi tõlgendavad nad   ise nii, et nendes vasturääkivusi ega faktivigu ei ole.

::: Minu meelest ei saa kindlalt väita, et nendes ja nendes tekstides on vasturääkivusi ja faktivigu. Meie ja tekstide vahel on tõlgendus.

::: Mis puutub faktidega vastuolus olevatesse ennustustesse, siis Uues Testamendis on ennustusi, mida on tõlgendatud nii, et Kristuse teine tulemine leiab aset vähem kui saja aasta pärast. Kui seda ei juhtunud, hakati neid teisiti tõlgendama. Ma ei hakka praegu otsima, küllap Sa tead isegi. Andres 10. juuni 2007, kell 06:20 (UTC)
----
Panin tagasi väljavõetud denominatsioonid. Kui on kahtlus, kas need kuuluvad kristluse või protestantismi alla, tuleks neid lihtsalt mainida. Andres 6. märts 2008, kell 20:25 (UTC)
----
Õhtusöömaaja pühitsemises  on konfessiooniti rohkemgi erisusi. Andres 19. august 2008, kell 16:37 (UTC)
----
Tänapäeval jaguneb kristlik kirik kolmeks tähtsamaks kirikuks: roomakatolikuks, protestantlikuks ning õigeusu kirikuks.

See ei ole korrektne. Andres 20. veebruar 2010, kell 16:56 (UTC)

See skeem ei ole loetav. Andres 9. märts 2010, kell 08:32 (UTC)

Thumbnailina vb mitte, aga muidu peaks küll olema. Vähemalt minu FF (ubuntu) peal on küll. Kui ei sobi, võib ka maha võtta. Tegelikult, eks ta muidugi rohkem väljaprintimiseks sai tehtud. 193.40.5.245 9. märts 2010, kell 08:58 (UTC)

: Mina võtaks selle välja. Tekst vajab toimetamist ka, ja vertikaalrida on raske lugeda. Andres 9. märts 2010, kell 09:31 (UTC)

:: Ok. Miks ka mitte, võib välja võtta. Millises suhtes tekst aga toimetamist nõuab? Viiksin parandused sisse, skeem võiks ju commonsisse ikkagi üles jääda? 90.190.216.152 10. märts 2010, kell 18:09 (UTC)

::: Tegin veidi ümber, kas nüüd sobib paremini? Suuruse suhtes ei osanud muud paremat teha, kui 640px panna. Ma tegelikutl ei tea, milline oleks sellise skeemi puhul adekvaatne suurus. Aga kui see ka ei sobi, palun siis oma käega ära kustutada. → Aethralis 10. märts 2010, kell 18:35 (UTC)

:::: Nüüd on parem, aga ikka veel halvasti loetav. Võib-olla aitaks fondi muutmine.

:::: Kas eesti keeles öeldakse "denominatsioonid"? Pakun, et peaks olema "uskkonnad". "Orientaalortodoksid"? On vist küll "vanad idakirikud". "Ortodokside" asemel oleks parem "õigeusulised". Sajandite vahemiku märkimine pole ka korrektne.  Andres 10. märts 2010, kell 19:28 (UTC)

::::: Ok, ma vaatan seda fondi asja, kuigi praegu on tegemist Arialiga ja ma usun, et see on kõige universaalsem. Paraku svg (inkscape) ei toeta fondi kaasapanemist ning hilisema muutmise huvides ei soovi ma seda ka kurvideks teha. Mis aga puutub nüüd nimetamisesse, siis "uskkond" ei ole minu aravates sobiv vaste. Denominatsioon tähendab ju nimetust, ning uskkond viitab justkui erinevale usule. Kasutatakse nimetust "usulised ühendused" (siseministeeriumis nt), aga see on kuidagi kohmakas ja lohisev. Samas ei leia ma, et ladina tüvega võõrsõna kasutamine siinkohal oleks kuidagi kahtlasem, kui nt kreeka tüvega matemaatika vms. "Vanad idakirikud" on võibolla jah parem, aga kuna inglise ja ka nt soome keeleruumis on orientaalortodoksid, siis ma tegelikult ei näe põhjust nii väga saksa traditsioonist kinni hoida. Aga eks selle üle võib muidugi vaielda. Ortodokse võib nimetada õigeusulisteks muidugi, aga mulle ei meeldi isiklikult siin eesti "usu" ambivalentsus. Doxa on siiski midagi muud kui pistis, aga seda ei anna "usuline" tegelikult edasi. Kui proovida adekvaatsemat vastet leida, siis võibolla usklik (õige veendumusega), aga see on ka kuidagi ebamugav ja ebaselge. Sajandite vahemiku märkimise ebakorrektsus seisneb aga milles? Palun täpsustada. → Aethralis 10. märts 2010, kell 21:25 (UTC)

Kui on päris erinevad usud, siis räägitakse usunditest. Kõigil nimetatutel on ju ka mingid õpetuslikud erinevused. Kasutatakse küll ka inglise keele eeskujul "denominatsiooni", samuti räägitakse "konfessioonidest". Ma ei väida, et mõni sõna neist vale on.

"Õigeusulised" on muidugi tinglik sõna, aga nii nad ise end nimetavad. Ja on doksa on selles kontekstis tõlgendatav nii õpetuse kui ka jumalateenistuse kohta. Ka siin ei ole valet.

: "Usund" on loomulikult erineva tunnetusliku sisuga religioon, aga ma ei rääkinudki usunditest vaid usulistest ühendustest (vt http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=13235594). Erinevad usulised ühendused on nt ka luterlased ja baptistid. Konfessioon on küll samuti kasutatav, aga kitsam, sest määrab ära erinevate usutunnistuste pooldajaid. Paraku need denominatsioonid sageli ei defineeri end mingisuguse kindla usutunnistuse järgi ning seega on "konfessioon" alati rangem kui denominatsioon. Võibolla oleks siiski kõige parem hoopiski kasutada sõna kirik, sest selle rõhk on koguduse[majal] (kyriakon).→ Aethralis 11. märts 2010, kell 06:51 (UTC)

:: Mulle tundub, et Eestis on näiteks mitu õigeusu usulist ühendust (kaks kirikut, mis on registreeritud), ja veel üks registreerimata vennaskond (usuline ühendus ei pea ju olema registreeritud, eks ole?), aga nad kuuluvad samasse uskkonda ja samasse konfessiooni. Ma ei tea, mida denominatsioon täpselt tähendab, kas tegu on eri denominatsioonidega või mitte? Kui rääkida näiteks katoliiklusest, siis on olemas mitu katoliiklikku kirikut mitme paavstiga (teisi peale Benedictus XVI võib nimetada vastupaavstideks). Nad moodustavad ühe uskkonna ja ühe konfessiooni, kuid mitte ühe usulise ühenduse.

:: Kirik ja kristlik usuline ühendus ei ole sama asi. Näiteks luterlastel ja metodistidel on kirik, baptistidel ei ole kirik, vaid koguduste liit. Sõnal "kirik" on kolm tähendust, ja teised kaks vastavad hoopis sõnale ekklesia (ka "kogudus"): kirik kui teatud tüüpi usuline ühendus ja  kirik kui kõigi kristlaste müstiline ühendus. Andres 11. märts 2010, kell 08:12 (UTC)

:: Skeemi võib teha usuliste ühenduste järgi, aga võib ju ka uskkondade järgi. Andres 11. märts 2010, kell 08:16 (UTC)

Tuleb kasutada numbrite järel punkte ja numbrite vahel mõttekriipsu. Andres 11. märts 2010, kell 00:33 (UTC)

: See puudutab vaid "4-8 saj" osa? Tegin muudatuse ära. → Aethralis 11. märts 2010, kell 06:51 (UTC)

:: Jah. Andres 11. märts 2010, kell 08:12 (UTC)

Jehoova tunnistajate puhul on vaieldav, kas tegu on kristlastega. Andres 11. märts 2010, kell 00:35 (UTC)

Ka mormoonide puhul pole asi selge. Andres 11. märts 2010, kell 00:36 (UTC)

: Mormoonide ja Jehoova tunnistajate koha pealt olen nõus, et formaalselt on neid väga keeruline kristlasteks tunnistada, aga samas on need liikumised üsna selgelt välja arenenud kristlikult pinnalt ning on vähemal (mormoonid) või rohkemal (jehoova tunnistajad) kristlike joontega. Skeemis on need sees selle tõttu, et mõlemad rühmitused on Eestis aktiivsed ja hea oleks kui inimesed oskaksid neid siiski mingisse konteksti panna. Muide, kas Eesti wiki annab, et mormoonid on "kristlik usulahk" ja Jehoova tunnistajad peavad end "algkristluse taastajaks". Piisavad põhjendused, et neid vähemalt skeemi peal mingil moel näidata, minu arvates, eksole. → Aethralis 11. märts 2010, kell 06:51 (UTC)

:: Eks ole, kristlikuks tunnistamine või mittetunnistamine on hinnang, sest ta sõltub arusaamast selle kohta, mis on kristlus. Nii Jehoova tunnistajad kui ka mormoonid ise peavad end kristlasteks, paljud kristlased aga ei pea. See on tabelite ja skeemide häda, et nüansse ei saa seal kajastada. Eesti viki esitus ei ole ka lõplik ja asjaga tuleb edasi töötada. Jehoova tunnistajate kohta pole otseselt öeldud, et nad on kristlased, vaid ainult seda, et nad ise end selleks peavad. "Kristlik usulahk" on leebem väljendus. Kust läheb piir usulahu ja usundist väljaspool olemise vahel, seda keegi täpselt ei tea.

:: Minu meelest on ka see, et mingit uskkonda ei peeta üheselt kristlikuks, ka väga tähtis info, ja on kahju, kui see kahe silma vahele jääb.

:: Võib ju ka näiteks öelda, et kristlus on judaismist (või kuidas iganes seda nimetada) välja arenenud ning on vähemal või rohkemal määral judaistlike joontega:-) Andres 11. märts 2010, kell 08:12 (UTC)
Mis puutub denominatsioonide ja uskkondade nimetustesse, siis on kõige parem, kui need vastavate Vikipeedia artiklite pealkirjadega kokku langevad. Kui ei lange, siis pole ka suurt midagi katki, sest tuleb vastavad ümbersuunamised teha. Olulisem on aga kokkulangemine eestikeelses kirjandusee esineva terminolooogiaga. Andres 11. märts 2010, kell 09:18 (UTC)

Muidugi, nõus. Tegelikult selle üle ka keegi ei vaidle. Võib tõesti teha mitut moodi. "Uskkond" ja "denominatsioon" pole selles tähenduses kumbki minu teada ÕSis sees. Siiski on võimalik usuteaduskonna lehelt leida kirjelduse "Tavaliselt on nähtud arengut sektilt denominatsioonile, denominatsioonilt kirikule [...] Tänasel päeval võib vaadelda kõiki endisi kirikuid pigem denominatsioonidena, vähemalt Lääne ühiskonnas." Ehk siis denominatsioon on kasutatav küll. → Aethralis 11. märts 2010, kell 10:20 (UTC)

: On muidugi kasutatav. Ma ei ole kirjandusega tuttav, aga peaks vaatama võimalikult autoriteetsetest allikatest (raamatutest), millist terminit on kasutatud ja kuidas mõiste on defineeritud. Mul ei ole praegu isegi selgust selles, kas "uskkond" ja "denominatsioon" väljendavad sama mõistet või erinevaid mõisteid. Kui asi saab selgeks, oleks hea teha artiklid või artikkel koos viidetega ning selle mõiste või need mõisted seal lahti seletama. Võib-olla Avjoska oskab aidata. Andres 11. märts 2010, kell 10:28 (UTC)

:: Mis siin salata, olen ise omal ajal TÜ usuteaduskonna lõpetanud, aga see ei tee mind tegelikult targemaks küsimuses, kas eelistada uskkonda või denominatsiooni (ega  Konfessionskunde pole kunagi ka minu huviala olnud). Kirjanduses on nii ühte kui teist. Nt Lea Altnurme kasutab neid praktiliselt sünonüümsetena. Vt http://hdl.handle.net/10062/11017 I. Kurg on kasutanud jälle uskkonnad (vt  http://tartu.ester.ee/record=b1005802~S1*est). → Aethralis 11. märts 2010, kell 13:13 (UTC)

::: Siin on kaks eraldi küsimust: 1) välja selgitada, kas neid termineid ka eri tähenduses kasutatakse ning nende täpne tähendus (kui tähendusi on mitu, siis ka need välja selgitada); 2) kui "denominatsioon" ja "uskkond" on sünonüümid, siis kumba eelistada.

::: Võin ainult öelda, et Eesti Entsüklopeedia teises köites (1933, veerg 249) öeldakse denominatsiooni kohta nii: "ühiseid vaateid, eriti usu alal, pooldava rühmkonna nimetus, esmakordselt tarvitusele võetud Inglismaal väljaspool riigikirikut seisvate usuühingute kohta, hiljemini üldiseks saanud; hakkab nüüd välja tõrjuma halvustavat "sekti" (usulahu) nimetust". Selle esituse põhjal alust denominatsiooni ja uskkonna eristamiseks ei näi olevat.

::: Uurimistöö peab keegi tegema, ükskõik siis kes. Võib-olla saab juhatust mõnelt asjatundjalt.

::: Juhul kui "denominatsiooni" ja "uskkonna" sünonüümsus on üldtunnustatud, siis mina eelistan öelda "uskkonnad" (vastavas artiklis tuleb muidugi ka sünonüüme mainida ja nendelt ümbersuunamised teha), aga ma ei taha oma eelistust teistele peale suruda. Andres 11. märts 2010, kell 21:36 (UTC)

::: Saksa vikis mainitakse, et "denominatsioon" on neutraalsem kui "konfessioon", sest denominatsioonil ei pruugi olla üldkohustuslikku usutunnistust. Andres 11. märts 2010, kell 21:40 (UTC)
----
Seda (üldkristlike) teemade loetelu siin pole ammu täiendatud. Arvan, et selle võib ära jätta. Andres 14. märts 2010, kell 20:50 (UTC)
----
Tõstan veidra jura välja ning kirjutan eestikeelse lausestatud teksti asemele. Kristlik Piibel sisaldab Heebrea Piiblit (Vana Testament) ning Kristuse elu ja õpetusi (Uus Testament). Olulisel kohal on keiser Constanuse ajal idamaade religiooseid arusaamu (nt: neitsistsünd peab olema ime, muidu ei ole usutav!) ja judaismi monoteismi segu usutunnistus: Apostellik usutunnistus - Nikaia usutunnistus --Oop 18. mai 2011, kell 17:57 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kimsoft.com/1997/xhist.htm
** In Kristlus on 2013-06-24 11:48:44, Socket Error: 'No route to host'
** In Kristlus on 2013-07-06 09:10:05, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:10 (EEST)
----
Uskumuste loetelu oli ühe traditsioonilise usutunnistuse järgi. Taastasin selle, kuigi tõesti nähtavasti kõik kristlased kõiki punkte ei usu. Nähtavasti peaks rohkemate reservatsioonidega kirjutama. Andres (arutelu) 13. september 2013, kell 07:17 (EEST)
----
Ma ei taha seda viimast välislinki maha teha, aga kas see ikka kuulub siia? Andres (arutelu) 7. mai 2015, kell 20:04 (EEST)
----
Lõuna-Euroopas levis õpetus Vana-Rooma impeeriumi pealinna Rooma ning sealt edasi impeeriumi aladele.

See lause on imelik. Ka Palestiina, Väike-Aasia ja Kreeka olid impeeriumi alad. Andres (arutelu) 8. detsember 2015, kell 23:19 (EET)
----
tsiteerin: Tõstes lõigu välja selle kontekstist ja pidades seda ajatuks tõeks, on kristlased väitnud, et pühakiri annab voli juute mõrvata (Mt 27,25).  Aga miks on vikipeedias vaja üldse rõhutada kontekstist välja tõstetud lõike? Nagu et Ave ja Andres ja Ivo ja Teele on sitapead, mis on kontekstist välja tõstetud lause? või mismõttes? Ave Maria (arutelu) 2. aprill 2017, kell 21:03 (EEST)

: Ma praegu ei otsinud ise seda probleemi välja. mulle räägiti, et peaaegu terve klass on kirjutanud, et pühakiri annab voli juute mõrvata. Kas Vikipeediat on võimalik kasutada infosõjas? kübersõjas? Ave Maria (arutelu) 2. aprill 2017, kell 21:06 (EEST)

:: Ma ei saa aru, kuidas seda niiviisi tõlgendada saab, aga ma tõstan selle lõigu välja, sest siin on kommentaarideta tsitaat. Andres (arutelu) 2. aprill 2017, kell 22:38 (EEST)
"Kristlikus ajaloos on olnud kohutavad tagajärjed pühakirja kohtlemisel viisil justkui ajalugu või isiksus ei tähendakski midagi pühakirja sõnade või sisu osas. Tõstes lõigu välja selle kontekstist ja pidades seda ajatuks tõeks, on kristlased väitnud, et pühakiri annab voli juute mõrvata (Mt 27,25). Lauset tekstis eraldi seisvana lugedes leidsid kristlased õigustuse nõiaks peetud naiste põletamiseks (2Ms 22,17). Lauset tekstist eraldades leidsid kristlased õigustuse orjapidamisele ja apartheidile (1Ms 9,25). Lauset tekstist eraldades leidsid kristlased õigustuse homoseksuaalide hukkamiseks (3Ms 20,13). Lauset tekstist eraldades leidsid kristlased õigustuse naiste allutamiseks meestele, nõnda et neid hakati pidama justkui alaealisteks (1Ms 3,16), kes on võimetud võtma vastutust omaenda keha, finantside või elu eest." (John Bowker)

Kas tõesti võeti kristluses rist sümbolina kasutusele alles alates 4. sajandist ja seda varem ei kasutatud? Antud väide vajab minu meelest vähemasti viidet. Metzziga (arutelu) 28. märts 2022, kell 17:43 (EEST)
Igatahes võtsin selle välja. Samuti võtsin välja väite, kus kirjeldati, et "Kristlastele on omane hospitalide ehitamine eesmärgiga aidata vaeseid ja väeteid" - viimaste aitamine ja vajadusel selle jaoks asutuste rajamine on omane enamikule tsivilisatsioonidele - haiglaid ja hoolekandeasutusi on ka nt hiinlastel, moslemitel ja isegi Põhja-Koreas. Metzziga (arutelu) 28. märts 2022, kell 17:53 (EEST)

Viidatud allikas ütleb nii: "ka mujal Euroopas oli leprosooriumi rajamine alates 11. sajandi lõpust iseenesestmõistetav nähtus. Osalt tekitas selle järgi vajaduse Siiditee kaudu Lähis-Idast Euroopasse jõudnud haiguse suur levik 1050.–1350. aastatel, teisalt oli hospidali ehitamine loomupärane osa kristliku kogukonna tegevusest vaeste ja väetite aitamisel, aga ka ühe kohana, kus leidsid peavarju kaugelt tulnud palverändurid." Siit ei anna päris sellist üldistust teha nagu artiklis oli, aga muidu mõte, et kristluses on vaeste ja väetite eest hoolitsemine olnud olulisel kohal (ka noil aegadel kui teised sellest vähem pidasid), võiks olla siin mainitud küll. Vast leiab mõne allika, kus sellest teemast selgemalt ja laiemalt kirjutatakse. Või kui praegust allikat ikkagi kasutada, siis peaks lause olema a la: "kristlikud kogukonnad rajasid alates 11. saj lõpust lepossooriumeid. Seda tehti haiguste suure leviku tõttu, väljundina kristlaste tegevusele vaeste ja väetite aitamisel ning palverändurite majutamiseks." --Minnekon (arutelu) 28. märts 2022, kell 18:41 (EEST)
Täiesti nõus :) Lihtsalt antud lõik mõjus selgelt sellisena, nagu oleks "vaeste ja väetite" eest hoolitsemine kristlusele kuidagi eriti ainuomane. Viimane on muidugi pullikaka - nt kasvõi islamis on väga range nõue zakaadi maksmiseks (annetus vaestele). Seda, et nt kristlikud kloostrid aitasid vaeseid jms peaks mainima muidugi, aga sõnastus võiks ja peaks olema parem - vähemasti mina ei pea väetite aitamist mitte kristluse eritunnuseks vaid seda on tunnistanud enamus tsivilisatsioone ja varasemast sõnastusest jäi mulle mulje, nagu oleks see midagi just ristiusule iseloomulikku. Metzziga (arutelu) 28. märts 2022, kell 18:55 (EEST)
----
Muudeti viidatud andmeid. Velirand (arutelu) 17. jaanuar 2024, kell 08:23 (EET)


Kasutaja arutelu:Ulla~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Ulla!
Püüdsin artiklit [[Antrekoot]] vikipeedia kombe kohaselt toimetada ja materjali lisada. Keelelised seigad kandsin üle [http://et.wiktionary.org/wiki/Antrekoot Vikisõnaraamatusse]. Ma ei ole asjatundja, sellepärast võis midagi ka valesti minna, nii et palun vaata üle. Panin [[Arutelu:Antrekoot|aruteluleheküljele]] ka küsimusi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:00, 30 Jul 2004 (UTC)

Sul on head artiklid. Ma ei ole jõudnud kõiki põhjalikult uurida, aga püüdsin toimetada artiklit [[Samovar]]. Võib-olla pingutasin linkidega üle. Pilt tuleks tegelikult üles laadida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 00:15, 1 Aug 2004 (UTC)

Sa oled siinsed kombed juba üsna hästi selgeks saanud. Ja Sul on ka võimalus neid kombeid muuta, kui leiad, et me midagi valesti teeme.
Mina olin siin seni ainuke, kes ei saa piltide üleslaadimisega hakkama, sellepärast ma selles asjas juhatusi jagada ei saa.
Kui me tahame mingile artiklile ümbersuunamise teha, siis tuleb kõigepealt jõuda leheküljele, millelt ümbersuunamine teha. Üks võimalus selleks on minna mõne artikli leheküljele ja vahetada aadressiribas artikli pealkiri selle pealkirjaga, mille alt tahad ümber suunata. Siis vajutad "Enter". Nüüd jõuad vajalikule leheküljele ja võid asuda seda redigeerima. Redigeerimisboksi kirjutad: #REDIRECT [[...]] (vaata redigeerimisboksi) kus topeltsulgudes on ... asemel selle artikli pealkiri, millele Sa ümber suunad. Kui selle käsu ära salvestad, siis ongi ümbersuunamine tehtud. Nüüd suunatakse otsitav pealkiri või link automaatselt teisele leheküljele.
Kui aruteluleheküljel kirjutad, siis allkirja tekitamiseks vajuta neli korda järjest ~
Jõudu edasiseks tööks! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 06:15, 4 Aug 2004 (UTC)

Kuna Sa oled osalenud bioloogia artikli kirjutamisel, vaata palun sealset arutelu, ja avalda arvamust, kui viitsid! Parimate soovidega --KS 21:04, 8 Nov 2004 (UTC)
----
Tere tulemast tagasi, Ulla! Andres 09:57, 23 Nov 2004 (UTC)
----
Mošee, mitte možee. Ja eesti keeles on usundinimed väikese tähega, mitte Islam, Kristlus ja Tulekummardamine; kui inglise reegleid järgida, peaks ka Kristlased yhekaupa suure tähega olema. ;) --Oop 08:23, 29 Jan 2005 (UTC)
----
Tore, et Sa jälle tagasi oled ja jõudsalt tegutsed.
Tahaksin tähelepanu juhtida mõnele vormistuse nüansile. Mõttekriipsu (sealhulgas aastaarvude vahel) ei saa asendada sidekriipsuga. See on olemas märkide varus, mis redaktoriboksi alla tuleb (vasakpoolne kriips). Minevikust rääkimisel tuleks kasutada minevikuvormi. Andres 8. oktoober 2005, kell 18.59 (UTC)

Palun vaata muutusi, mida tegin artiklis Emilia Romagna. Tabeli malli oled vast juba tähele pannud. Sõna ja nime sees peab sidekriips alles jääma (nt Vana-Rooma, uus- ja vanaaeg), ära nendesse kohtadesse mõttekriipsu pane.  - Urmas 10. veebruar 2006, kell 16.25 (UTC)
===Elanike ja rahvaarvud===
Linnade, provintside jms rahvaarvud tuleks tuua maksimaalselt 100 inimese täpsusega - selle arvu piires on elanike arvu muutumine ühe aasta jooksul täiesti reaalne. Täpsema elanike arvu/rahvaarvu võib kirja panna, kui tegemist on rahvaloenduse andmetega. Ent siis tuleb kindlasti lisada loenduse kuupäev ja märkus, et tegemist on rahvaloendusega.
Külad ja valdade puhul (ja nendega võrdsete haldusüksuste-asulate muust maailmast) on mõistlik ühe-inimeseline täpsus, kuid ka siis tuleb lisada kuupäev. Valdades-külades on kõik sealsed elanikud teada-loetud ja vallas kirjas, mistõttu saab sellist täpsust lubada. - Urmas 1. märts 2006, kell 09.03 (UTC)

Kui juures on kuupäev ja viis, kuidas arv on saadud, siis võib minu meelest ka täpse arvu sisse panna. Ja elanike arv võib ju muutuda ka rohkem kui saja võrra aastas. Andres 1. märts 2006, kell 15.35 (UTC)
----
Esitasin Su administraatorikandidaadiks. Palun teata oma nõusolekust kandideerida leheküljel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid. Andres 19. detsember 2005, kell 16.28 (UTC)

Ulla, palun teata leheküljel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus kandideerima Vikipeedia administraatoriks. Taivo 20. jaanuar 2006, kell 20.53 (UTC)
Oled nüüd administraator. Jaan513 20. jaanuar 2006, kell 22.31 (UTC)

Kui on tarvis loeteludes markeerida eraldiseisvaid liitsõnaosi, siis ei kasutata mõttekriipsu  – , vaid sidekriipsu - . Andres 21. märts 2006, kell 11.45 (UTC)

Vabandused, olen nende kriipsudega kogu aeg hädas. Kas nende puhul oleks võimalik kasutada koode? Olen kasutanud Alt-0150 aga see vist ei sobi, jah? --Ulla 21. märts 2006, kell 12.04 (UTC)

: Mõttekriipsu puhul on koodi võimalik kasutada küll, ja mõttekriips on Sul õigesti tehtud. Jutt on aga sellest, et Sa kasutad mõttekriipsu ka seal, kus peaks olema sidekriips. Näiteks peab olema "mõtte- või sidekriips", mitte "mõtte– või sidekriips"; "Põhja-Itaalia", mitte "Põhja–Itaalia". Andres 21. märts 2006, kell 12.11 (UTC)

Aitäh, olen nüüd hoolikam.  Ulla 21. märts 2006, kell 12.14 (UTC)
Oi, rõõm näha taas. Ehk tegutsed nüüd pikemat aega meil? Mulle väga meeldiks. Ave Maria 13. märts 2010, kell 09:49 (UTC)
Tere üle hulga aja! Andres 13. märts 2010, kell 16:07 (UTC)

Hello. I'm a steward. A new policy regarding the removal of "advanced rights" (administrator, bureaucrat, etc.) was adopted by community consensus recently. According to this policy, the stewards are reviewing administrators' activity on wikis with no inactivity policy.

You meet the inactivity criteria (no edits and no log actions for 2 years) on etwiki, where you are an administrator. Since that wiki does not have its own administrators' rights review process, the global one applies.

If you want to keep your rights, you should inform the community of the wiki about the fact that the stewards have sent you this information about your inactivity. If the community has a discussion about it and then wants you to keep your rights, please contact the stewards at :m:Stewards' noticeboard, and link to the discussion of the local community, where they express their wish to continue to maintain the rights, and demonstrate a continued requirement to maintain these rights.

We stewards will evaluate the responses. If there is no response at all after approximately one month, we will proceed to remove your administrative rights. In cases of doubt, we will evaluate the responses and will refer a decision back to the local community for their comment and review. If you have any questions, please contact us on :m:Stewards' noticeboard.

Best regards, Rschen7754 22. august 2014, kell 07:31 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ulla~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:18 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)