Arutelu:Tiskre

Kas see ei peaks sellega koos olema - ? Tiskre on natukene keeruline juhtum, kuna see ei ole täielikult ei Tallinnas ega Harjumaal. Kristjans 22. juuni 2007, kell 07:08 (UTC)

Eks artiklite kirjutamise käigus paista. Igatahes ametlikult eristatakse Tiskre asumit ja Tiskre küla. Et tegu on kahe eri asja ja mõistega, peaksid eraldi artiklid igal juhul olema. Andres 22. juuni 2007, kell 07:53 (UTC)
See teeb asja keerukaks. Kui ma näiteks praegusest Tallinna osast kirjutaksin enne linnapiiride laienemist, siis peaksin asula alla kirjutama? Ja pärast linnapiiride laiendamist jätkan juttu teises osas?
Ma olen seal elanud ja mu esivanemad on seal sadu aastaid elanud.Kristjans 22. juuni 2007, kell 09:35 (UTC)

Pakun, et artiklis Tiskre võiks kirjutada külast ka endistes piirides, artiklis Tiskre asum eeskätt sellest, mis on saanud pärast küla poolitamist. Andres 22. juuni 2007, kell 12:16 (UTC)

Artiklis väidetakse, et Tiskre on eliitelamurajoon. Minu teada on Tiskre elamurajoon ainult üks osa Tiskrest. Kristjans 10. juuli 2008, kell 10:38 (UTC)

Ülejäänud osa kohta käib artikkel Tiskre küla. Või on asi kuidagi teisiti? Andres 10. juuli 2008, kell 10:52 (UTC)

: Tiskre elurajoon paikneb küll Tiskre asumis (linnaosa alamjaotis), ning on selle järgi ka oma nime saanud, kuid viimane hõlmab ka väljaspoolseid alasid (postitan uuelt, üldiselt Wikipedia kasutajalt) KSiimson 14. august 2008, kell 13:41 (UTC)

See on kahtlane väide: "asub Kakumäe lahe ääres Tiskre oja vasakul kaldal". Muudan vasaku lõunapoolseks. KSiimson 14. august 2008, kell 13:47 (UTC)


Arutelu:Antiikkirjandus

Selles artiklis on juttu ainult vanakreeka kirjandusest. Võib-olla pole tal sellisel kujul mõtet. Sisu võiks olla artiklis Vanakreeka kirjandus. Andres 22. juuni 2007, kell 16:59 (UTC)
Sellega on põhiline öeldud. Vanakreeka ja vanarooma kirjandusest tuleks täpsemalt ja faktitruumalt rääkida ikkagi eraldi artiklites. /printsess 8. jaanuar 2008, kell 15:40 (UTC)
Varasem redaktsioon:
Antiikkirjandus on kirjandus, mis  tekkis Vana-Kreeka ja Vana-Rooma ühiskonna tekke ja kujunemise perioodil ning see on Euroopa vanim kirjandus. Selle võib jaotada 4 perioodi:
* arhailine periood (8.–6. sajand eKr);
* atika ehk klassikaline periood (5.–4. sajand eKr);
* hellenistlik periood (3.–1. sajand eKr);
* Rooma ülemvõimu aegne kirjandus (1.–6. sajand pKr).
Sõna "antiik" tuleneb ladinakeelsest sõnast antiquus, mis tähendab vana või iidset.
Antiikkirjanduse esimesteks meie ajani säilinud mälestisteks on eeposed "Ilias" ja "Odüsseia". Üldse on eeposte puhul käsitletud kaht suurt teemat: teebaeeposed ja troojaeeposed.
Teebaeepostest on teada vaid pealkirjad, troojaeeposed kirjeldavad Trooja sõda. Viimaste hulka kuuluvad ka "Ilias" ja "Odüsseia".  Nende loojaks peetakse pimedat laulikut Homerost.  Kangelaslaule, millel eeposed põhinevad, laulsid vanakreeka rahvalaulikud aoidid ja rapsoodid sajandeid ning seetõttu olid eeposte sündmused ja nende eellood laialt teada. Seda asjaolu arvestas ka Homeros, kes kogus kokku üldtuntud rahvapärimusi ja arendas need üksikasjalikumateks sündmusteks, millest saidki eeposed.
Kangelaslaulude järel puhkes õitsele antiiklüürika (7.–6. sajand eKr). Lüürika eelkäijaks oli rahvalaul, mis oli väga liigirohke. Nimetus lüürika on tulnud keelpillist nimega lüüra, mille saatel esitati mitmesuguseid laule. Antiiklüürika tundis vältelist värsisüsteemi ehk pikkade ja lühikeste silpide vaheldumist, mis võimaldas luua erisuguseid rütme. Sisult on lüürika eelkõige ülistus elule: rõõmule, armastusele ja elutervele jõule, ent selles rõõmu- ja joobumuse luules leidub ruumi ja kurbusele ning selge mõistuse ülistusele.
Vastupidiselt eepostele on lüürikas kuulda ka luuletaja enese häält, kes tunnetab maailma ja selgitab oma suhteid sellega. Zanriliselt jaguneb lüürika kolmeks: eleegia, jambograafia ja meelika.
5. sajandil eKr elas Kreeka orjanduslik ühiskond läbi oma suurima õitsengu. Sel perioodil kujunes välja eraldiseisev Atika maakond, mille pealinnaks sai Ateena. Atika osatähtsus Kreeka kultuuris muutus kiiresti nii suureks, et 5.–6. sajandit eKr nimetatakse kirjanduses atika ajajärguks.
Sel perioodil muutub juhtivaks kirjandusliigiks draama. See nimetus on välja arenenud viljakusjumal Dionysosele pühendatud pidustustest ehk dionüüsiatest, kus korraldati suurejoonelisi rongkäike, joodi ohtralt veini, söödi ja lõbutseti.
Teise seletuse kohaselt tuletub sõna "draama" kreekakeelsest sõnast, mis tähendab tegevust. Draama eripäraks on see, et jutustamine sündmustest asendub nende näitliku esitamisega kuulajale-vaatajale, kus on kaastegevad nii näitlejad kui koor. Koorilaulu pidulikest ja ülevatest elementidest kujunes aja jooksul välja tragöödia, naljalugudest aga komöödia. Need kaks ongi atika kirjanduse põhizanrid.
Hellenismiajastul toimuvad olulised muutused Kreekas Makedoonia Aleksandri vallutuste tõttu ning Kreeka kultuur levib laialt kogu maailmas. Ateena kui oluline kultuurikeskus kaob, uueks keskuseks saab Aleksandria.
Erilise õitsengu saavutas helenismiajal luule, millest taandus senine ühiskonnakesksus ja poliitika. Rohkem hakati huvi tundma üksikisiku vastu ning eelistatuks said lühivormid, nagu eleegia ja epigramm.
Hellenismiaja tuntumateks luuletajateks olid Kallimachos ja Theokritos.
==Vaata ka==
*Vanakreeka kirjandus
*Vanarooma kirjandus
----
Termin "antiikne" ( ladina keeles antiquus – vana, muistne) kasutamine Kreeka-Rooma ühiskonna ja kultuuri kohta on tinglik ja õigustatud ainult Euroopa vaatekohalt.

Jätsin selle välja. Selle sisu on ebamäärane ja ta ei kuulu artikli temaatikasse. Andres 8. jaanuar 2008, kell 16:03 (UTC)
Kuidas palun? See on väga oluline antiikkirjanduse termini mõistmise seisukohalt! Antiikkirjandus ei ole kõige vanem kirjandus maailmas  (antiikkirjandusest vanemad on vana-egiptuse kirjandus, muistse mesopotaamia kirjandus, hetiidi kirjandus, ugariti-hoiniikia kirjandus, sama vanad antiikkirjandusega on vana-heebrea, vana-hiina, vana-india ja vana-iraani kirjandus). Nii et see on oluline ja ma paluks, et sa lisaksid selle tagasi.
Ja vanakreeka kirjanduse jutu võtsin ära, sest see on nagunii vanakreeka kirjanduse artikli all ja seda ma praegu korrigeerin.
/printsess 8. jaanuar 2008, kell 16:15 (UTC)
Ja kas ei oleks parem kasutada termini "eKr" asemel "e.m.a (enne meie ajaarvamise algust)", sest see on palju neutraalsem ja vikipeedia peakski olema võimalikult neutraalne?!
Kuidas sellega siis jääb?? /printsess 8. jaanuar 2008, kell 16:36 (UTC)
Ja kas ei oleks parem kasutada termini "eKr" asemel "e.m.a (enne meie ajaarvamise algust)", sest see on palju neutraalsem ja vikipeedia peakski olema võimalikult neutraalne?!

Mul võttis vastamine aega.

Miks "eKr" ei ole neutraalne? Eesti Vikipeedias kasutatakse praegu sellist stiili. Asja võib üles tõsta üldises arutelus.

Ma ei kahtle, et Sa jagad asja. Aga ma pean silmas, et selle lause sisu on praegu ebamäärane. Niisugune sõnastus pole kuigi arusaadav. *Kui tahad öelda, et antiikkirjandus pole kõige vanem maailmas, siis võib ju nii öeldagi.

ÕS-i järgi on sõnal  "antiikne" kolm tähendust: 'antiikaegne'; 'antiikaja vaimus'; 'vanaaegne'. Eesti keelest lähtudes ei saa öelda, et öelda "antiikne" on tinglik, sest eesti keeles kasutatakse seda sõna eeskätt Vana-Kreeka ja -Roomaga seoses. Sellepärast on mõtet asjast rääkida ainult teistele keeltele viidates. Eesti lugejale on asi hoopis vähem tähtis kui näiteks itaalia lugejale.

Teiseks, see mõte ei käi spetsiifiliselt kirjanduse, vaid kogu antiigi kohta. Kui öeldakse "antiikkirjandus", siis ei paigutata antiikkirjandust kirjandusajaloo taustale ajaliselt, vaid seostatakse teda antiigiga. Andres 8. jaanuar 2008, kell 16:47 (UTC)
   Jah, Sul on õigus, seda saab väljendada ka selgemalt. Ja võib-olla ma ei jagagi seda asja. /printsess 8. jaanuar 2008, kell 16:52 (UTC)

: Küll Sa jagad:-) Kui tahad, pane kuidagi tagasi, aga püüa öeldut arvesse võtta. Andres 8. jaanuar 2008, kell 16:55 (UTC)
----
Vanarooma kirjandus hakkas arenema 3. sajandil eKr, kasutades vanakreeka kirjanduse kogemusi ning saavutusi, kuid seades endale ka uusi eesmärke.

Selline sõnastus tekitab küsimuse, mis need uued eesmärgid olid, võib-olla ka mis need saavutused olid. Minu meelest ei ole mõtet nii abstraktselt rääkida. Kogu artikkel võiks olla  detailsem, kuigi see osalt tähendaks kordust. Andres 8. jaanuar 2008, kell 16:55 (UTC)

:Ahah. Üritan... /printsess 8. jaanuar 2008, kell 18:10 (UTC)

:: Nüüd on parem, aga ikkagi: kui juba rääkida eripäradest, tuleks neid ka mainida.

:: Kas mitte spetsiifilised jooned pole sama mis eripärad? Andres 8. jaanuar 2008, kell 19:36 (UTC)


Arutelu:Julius Caesar

njah... Julius Caesar võib tähendada mitutkümmet isikut... ka Gaius Julius Caesare oli vähemalt 9... nii et need nõuavad igatsuguseid täpsustuslehekülgi... - Ahsoous 22. juuni 2007, kell 22:52 (UTC)

Caesar abiellus 84 eKr Lucius Cornelius Cinna tütre Cornelia Cinna nooremaga. Caesar oli sel ajal 18-aastane ja Cornelia 13-aastane.
Kui Caesar sündis 100 eKr, ei saanud ta kuidagi olla aastal 84 eKr 18-aastane. Pigem ehk 16?

: Mitte ainult, ka Cornelia oli noorem, sest ta sündis 94. Samas abielu aastaks pakutakse mõnel pool 83. Segane värk nendega, v-o jätaks vanused üldse välja? --Morel 23. november 2011, kell 17:22 (EET)
----
Lause Caesar alustas 10. jaanuaril 49 eKr Rubicot ületades kodusõda, mille ta võitis ja kuulutas ennast eluaegseks Rooma diktaatoriks. on sisuliselt kõlbmatu, sest eluaegseks diktaatoriks sai ta veebruaris 44 e.m.a. ˇ • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu •

Tee ümber. Andres (arutelu) 2. oktoober 2013, kell 04:24 (EEST)
----
avalauses sulgudes olev osa tuleb kuidagi teisiti sõnastada, kuna perekonnanimeks selle sõna tavatähenduses on siiski Julius.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. juuli 2014, kell 03:35 (EEST)

Panin "lisanime".--Morel (arutelu) 5. juuli 2014, kell 05:49 (EEST)


Arutelu:Geograafiline vööde

Geograafiline vööde ei ole klliimavööde. Geonarva 23. juuni 2007, kell 06:46 (UTC)

kui sa sedasi ütled, siis kirjuta ka nende erinevused sisse - Ahsoous 23. juuni 2007, kell 08:37 (UTC)

:Kliimavöötmele on iseloomulikud ainult mõned kliimatingimused, geograafilisele vöötmele aga erinevate looduskomponendite ühendus. See on laiem mõiste, kuigi üdjoontes nad teineteisele vastavad. Geonarva 23. juuni 2007, kell 09:06 (UTC)

Võib-olla oleks otstarbekas rääkida geograafilist (maastikulisest) vöötmest ja vööndist ühes artiklis --Dj Capricorn 2. august 2008, kell 05:37 (UTC)

Ei ole nõus, nad on täiesti erinevad mõisted. Geograafilist vöötmest eristatakse geograafia asendi ja kliima järgi, geograafiline ehk loodusvönd on seotud taimestikuga. Ühe geograafilise vöötme sees võib olla mitu geograafilist vööndit. Geonarva 2. august 2008, kell 05:44 (UTC)

:teeme nii, ma lihtsalt toetusin ENE 1. köitele --Dj Capricorn 2. august 2008, kell 05:55 (UTC)

: Millistele allikatele Sa toetud? Andres 2. august 2008, kell 12:43 (UTC)

:: Ю.П.Пармузин, Г.В.Карпов. Словарь по физической географии. М.:Просвещение, 1994; Энциклопедический словарь географических терминов. М.: Изд-во Советская Энциклопедия, 1968; Глоссарий.ru  Физико-географический пояс ja Физико-географическая зона.Geonarva 2. august 2008, kell 17:25 (UTC)

::: Jutt on ju eestikeelsetest terminitest. Lähtuda tuleb eestikeelsetest allikatest. Andres 7. august 2008, kell 13:57 (UTC)

Kas [[it:Zona climatica]] on geograafiline vööde või kliimavöönd? --[[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 8. mai 2009, kell 18:32 (UTC)

võtsin siit lausest (Igal geograafilisel vöötmel on omapärane kiirgus- ja soojusbilanss, õhuringlus, aine- ja energiaringe kiirus, taimede vegetatsiooniperioodi rütm, pinnamoekujutuse) välja pinnamoekujutuse. Ei saa sisust aru, ja ilmselt on see ka väär.
Teine välja võetud (sisu ähmane ja ilmselt väär): Igale geograafilisele vöötmele on iseloomulik eripärane laiuskraadiliste ja pikkuskraadiliste loodusvööndite ning kõrgusvööndite kogu. --Dj Capricorn 19. juuli 2009, kell 16:11 (UTC)


Arutelu:Hermann Salza

Kahjuks teavad temast vähesed ja need, kes teavad kahjuks teda eriti ei maini. Kuigi H. Salza oli üks andekamaid sõjaväelasi Eesti Mereväes on ta siiski vajunud unustuse hõlma.

Selle võiks välja jätta. Andres 23. juuni 2007, kell 11:09 (UTC)
Kas teda nimetati ka Eesti sõjaväes nii? Ja Venemaal kasutasid von'id ainult tiitlita aadlikud. Tiitliga (Fürst [vene Knjaz], Graf või Baron) aadlikud olid ilma selleta.

Eesti sõjaväes nimetati teda Hermann Salza. Andres 3. juuli 2007, kell 14:25 (UTC)

: Just seda ma mõtlesin. Ja veel: ühes Mati Õuna raamatus on tema allkiri, kus perekonnanimi oleks kirjutatud nagu Saltza.
Saan vist aru, mida on mõeldud väljendiga Eesti I Vabariik, kuid ma ei loe seda perfektseks. Eesti Vabariik (1918–1940) oleks parem.

Ametliku versiooni järgi on ju tegemast sama riigiga. Andres 3. juuli 2007, kell 15:25 (UTC)

#Admiral
#Viitseadmiral (Tarmo Kõuts)
#Kontradmiral (J. Pitka ja H. Salza Eesti I Vabariigi ajal)
Tõstsin selle välja. - WooteleF 8. jaanuar 2008, kell 20:23 (UTC)
----
Tal isegi vedas, kuna enamus baltisakslastest, kes olid Vene sõjaväes lasti maha. - Viidet palun.--WooteleF 21. detsember 2009, kell 14:48 (UTC)
Selleks ajaks oli ta avalikus elus loobunud aadlitiitlist "von", pidades seda ebakohapäraseks vabariigis. - Improvisaator eemaldas selle lause, väites, et selleks ajaks olid aadlitiitlid niikuinii kaotatud. "Von" ei ole ju aadlitiitel.--WooteleF 21. detsember 2009, kell 14:48 (UTC)

Muidugi ei ole, aga nii artiklis seisis. --Improvisaator 21. detsember 2009, kell 15:13 (UTC)

:Jajah, lugesin valesti. See, et ta "von"-i kasutamisest loobus võiks siiski märgitud olla.--WooteleF 21. detsember 2009, kell 15:40 (UTC)

::Vaevalt et see temast endast sõltus. Kes ei loobunud, pandi loobuma (vähemalt ametlikul tasandil). II. Käesoleva seadusega kaotavad Eesti Vabariigis oma jõu kõik seadused ja määrused, mis sisaldavad seisuslikke õigusi, eesõigusi, kohustusi ja õiguste kitsendusi ehk üleüldse seisuslike iseäraldusi. Keelatud on igasuguste seisustest olenevate nimetuste, aunimede ja tiitlite ametlik tarvitamine. http://www.hot.ee/seadustekogu/skxiii-1-2.html --Improvisaator 21. detsember 2009, kell 15:47 (UTC)

:::Kui ta polnud von, siis miks tänapäeval avatakse talle ametlikult mälestustahvleid, kus ta on von? http://www.meredivisjon.ee/et/meresojaajaloo_symbo/admiral_salza_malest/

Kui nimes on märgitud parun, siis peab olema ka von. Kui von ära jätta, siis tuleb ära jätta ka paruni tiitel. Küsimus on, kas määrav on inimese sünni tiitel, EW vasakpoolsete tehtud seadustest tulenev tiitlitest ilma jätmine, või siis EW kadumise järel tekkinud olukorda, mil sisuliselt ju taastus varasem seis (vähemelt baltisakslaste jaoks). Tiitlist ilmajätmine kehtis siiski vaid EW territooriumil. Näiteks teine tuntud baltisakslasest EW sõjaväelane Arthur Buxhoeveden muutus kohe peale EW lõppu paguluses taas von tiitli kandjaks ja sellega ka suri. Vt: http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/5/52/Arthur_von_Buxhoeveden_death_notice.PNG --85.253.62.31 17. november 2013, kell 19:48 (EET)

Vene tiitliga aadlikud ei olnud vonid, näiteks Friedrich Berg. Meil on see korduvalt arutluse all olnud. --46.131.206.209 17. november 2013, kell 20:22 (EET)

:: Eks arutada muidugi võib, kuid loevad vaid argumenteeritud ja viidetega väited. Mul on viide, et v. Salza liideti pärast Saksamaale ümberasumist Saksa aadlinimekirja. Vaata ise http://www.adelskartei.de/160.htm Ja see, kas keegi oli von või mitte, ei ole praegu kellegi anonüümse wikipedisti suva järgi otsustada. Kui ta nimi sisaldas von'i, siis ta oli von. Punkt. Vähemalt on näha, et Saksamaa aktsepteeris Balti von'ne von'nidena. See ongi siin määrav. Von Salza sündis von'ina ja ka suri von'ina.--85.253.62.31 18. november 2013, kell 10:33 (EET)

::: Ma ei oska midagi teha aksiomaatilise arvamusega, nagu oleksid kõik aadlikud von'id. Ei ole. On veel igasugused kombinatsioonid, nagu von der, von und zu, aus, de ja üldse ilma partiklita nimed (ka tiitlita aadlikel). Samas ei tähenda von ega ükski eeltähendatud kombinatsioon iseenesest, et tegu on aadlikuga (ka enna 1919. aastat). Alates 1919. aastast ei ole Saksamaal aadlit ja von (nagu ka Reichsfreiherr, Fürst või Graf) on lihtsalt nime osad ja neid võib saada ka näiteks lapsendamise teel, aga see ei tee kedagi aadlikuks enne 1919. astat kehtinud seaduste alusel. Ainuüksi Saksamaale sõitmine ja seal naturaliseerumine ei tee kedagi von'iks.

::: Kui ta oli Vene parun, siis ta ei saanud olla von. Ja kui ta oli von, siis oli ta tiitlita aadlik, mitte parun. Siin tuleks leida mingi autoriteetne ametlik allikas.

::: Eriti lõbus on antud juhul see, et üks numeroloogiline vikipedist nimetab teist samasugust anonüümseks.

::: Pikem asjakohane arutelu on siin: Arutelu:Arthur Buxhoevden. Spiegeli artikli link 1961. aastast on ümber paiknenud ja asub siin: . --IFrank (arutelu) 18. november 2013, kell 19:15 (EET)

:::: Ei mingit reaktsiooni, jub 11 päeva. --IFrank (arutelu) 29. november 2013, kell 22:04 (EET)

:::: Kui ametlikel mälestustahvlitel on ta nimes VON, siis järelikult nii ongi õige. Mälestustahvleid ei panda niisama, selleks on ikka enne uurimistööd tehtud. Igatahes rohkem, kui siinsed "spetsialistid". http://www.meredivisjon.ee/et/meresojaajaloo_symbo/admiral_salza_malest/ --90.191.134.124 30. mai 2017, kell 09:31 (EEST)

::::: Alle untitulierten russischen Adelsgeschlechter sind mit dem Prädikat "v." gefügt, da laut Ukas des Heraldie-Departments der kaiserlich russischen Dirigierenden Senats vom 18. Januar 1910 verfügt worden ist, daß das Prädikat denjenigen Familien zugeeignet werden kann, die mit ihn in die Martikeln den baltischen Gouvernements eingetragen sind. Die titulierten russischen Adelsgeschlechter sind dagegen ohne dieses Prädikat angegeben. Die Baltischen Ritterschaften. Übersicht über die in den Matrikeln der Ritterschaften von Livland, Estland, Kurland und Oesel verzeichneten Geschlechter. Bearbeitet im Auftrage des Verbandes der Baltischen Ritterschaften von Ernst v. Mühlendahl und Baron Heiner v. Hoyningen gen. Huene. Limburg/Lahn, Starke, 1973, lk. 2.
----
"1918. aastal võttis Hermann Salza osa Balti laevastiku Jääretkest, kus ta juhtis oma laeva "Petropavlovsk" Helsingist Kroonlinna. Kuna Venemaal tulid võimule enamlased, vabastati Salza teenistusest." Balti laevastiku Jääretk toimus pärast enamlaste võimuletulekut. Velirand (arutelu) 30. september 2015, kell 15:14 (EEST)

Kuidas seda parandada? Andres (arutelu) 30. september 2015, kell 16:05 (EEST)

: Ma ei tea kuidas. Selleks oleks rohkem infot vaja. Velirand (arutelu) 30. september 2015, kell 16:13 (EEST)
Eestimaa rüütelkonna matriklikomisjoni kartoteegis on ta tiitliga aadlik, parun, ilma von'ita (Baron Salza, Hermann Alexander Eduard).https://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.854.3.674:968


Kasutaja arutelu:Skander~etwiki

Tere tulemast eesti Vikipeediasse, Skander! Andres 24. juuni 2007, kell 06:02 (UTC)

Tänan! Skander 26. juuni 2007, kell 17:52 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Skander~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Salaskan~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)