Arutelu:Oudekki Loone

Tema õige nimi on Kerstin-Oudekki Loone, samas ta ise kasutab ja üldlevinum on "Oudekki Loone". --kanakukk 28. juuni 2009, kell 16:42 (UTC).

telerežissöör on vast liiast tema kohta öelda? --kanakukk 28. juuni 2009, kell 20:40 (UTC).

: Pigem filmirežissöör? Andres 29. juuni 2009, kell 05:59 (UTC)

: Filmirežissöör olen ma veel vähem :) Ise määratlen seda valdkonda kõige enam "vabakutselise audiovisuaalkunstnikuna" (siis mahub fotograafia ka sinna alla).--Oudekki 6. juuli 2009, kell 16:30 (UTC)
----
Ta on ka Bologna ülikooli doktorant. Andres 29. juuni 2009, kell 05:59 (UTC)
----
Liikumistes osalemist too link ei tõenda. Andres 6. juuli 2009, kell 08:56 (UTC)
----
EÜL-i volikogu liige 1999-2001 --kanakukk 10. juuli 2009, kell 06:35 (UTC).
----
1997. aastal lõpetas Hugo Treffneri gümnaasiumi --kanakukk 10. juuli 2009, kell 06:55 (UTC).

Äkki võtaks lingi kodulehele maha, sest mul ei ole endal enam tollele serverile ligipääsu. Kui saan webmasteriga jutule, siis loodan tolle internetist ära kaotada - võib-olla võiks asemele panna lingi blogile: tatsutahime.diaryland.com, kus on reaalne, mitte vananenud info? --Oudekki 6. juuli 2009, kell 15:04 (UTC)

Pistsin ringi. Loodetavasti sobib.--WooteleF 6. juuli 2009, kell 15:09 (UTC)

: Kuidas me aru saame, et see on Oudekki Loone blogi? Andres 6. juuli 2009, kell 15:15 (UTC)

: Äkki ei ajaks juuksekarva lõhki ja usuks minu sõna? Ma võin selle oma Vikipeedia profiili juurde kirjutada, kui aitab? --Oudekki 6. juuli 2009, kell 16:10 (UTC)

:: Ma usun küll, ja blogi ise on iseloomulik.

:: Küsimus on üldistes põhimõtetes. Meil on ka teisi linke blogidele. Kuidas me teame, kelle blogiga on tegemist? Andres 6. juuli 2009, kell 16:15 (UTC)

:::Kuid Vikipeedia peab veidi siiski ka paranoiline olema, et ei hakataks lollitama või eksperimenteerima - .--Rünno 6. juuli 2009, kell 16:18 (UTC)

:: Kodulehe puhul on teoreetiliselt sama asi - kuidas teada, et autor ikka on autor?  Kui inimene Vikipeedia profiilis kinnitab, et see on tema oma, kui inimene kinnitab administraatorile, siis sellest võiks seni piisata, kuni proteste ei tule. (Minu juhtumil: ma olen siiski blogis pildi järgi äratuntav). Ühesõnaga: kuni ei ole vaidlusi, inimest sõnast ning vaidlusjuhtumeid saab lahendada ükshaaval vastavalt tervele mõistusele ja paindlikkusele. --Oudekki 6. juuli 2009, kell 16:25 (UTC)

::: Teeksin natuke kriitikat. Selle blogi puuduseks on see, et sellel puudub pealkiri. Lisaks sellele lisatakse blogile profiil või tutvustus. --Tiuks 6. juuli 2009, kell 16:37 (UTC)

::: Blogi pealkirja saab teada alles RSS-ist, see on "Armastusest ja Revolutsioonist". --Tiuks 6. juuli 2009, kell 16:41 (UTC)
Minul isiklikult ei ole kahtlust, et tegu on Oudekki Loone blogiga. Asi pole üldse selles, et ma Oudekkit ei usuks. Ja ma ei ütle kindlalt, et sellist linki ei tohiks olla, vaid tahan lihtsalt asja arutada.
Kas pole mitte nii, et Vikipeedia ei avalda esmaallika informatsiooni, st varem avaldamata fakte (välja arvatud kasutajalehtedel)? Praegusel juhul aga see nii on. Blogis pole öeldud, et see on Oudekki Loone blogi. Need, kes seda inimest tunnevad, tunnevad muidugi autori ära, aga see pole minu meelest piisav.
Kui Oudekki kui kasutaja oma kasutajalehel väidab, et ta on Oudekki Loone ning need ja need on tema blogid, siis on tõesti kõik korras, kuni keegi ei protesti. Aga kui me väidame artiklis Oudekki Loone kohta, et see ja see on tema blogi, siis oleks meil Vikipeedia üldiste reeglite järgi tarvis avalikku allikat. Minu arvates piisaks sellest, kui blogis oleks autori nimi ära toodud. Andres 7. juuli 2009, kell 08:06 (UTC)
Veel kord. Küsimus pole mitte selles, et mina isiklikult ei usu, vaid selles, et lugejad ei pruugi uskuda. Andres 7. juuli 2009, kell 08:09 (UTC)

Saan aru ja tahan ka arutada, see on hea küsimus. Mulle lihtsalt jäi mulje, et Vikipeedia kasutajaleht on ka avalik allikas. Kas blogi RSS on avalik allikas? Diarylandi platvorm on lihtsalt niisugune, mis eraldi profiili ei tekita ja seni ei ole mul ka seda vaja olnud, küll on RSS-s kirjas, et "Oudekki Loone emotsioonid ja mõtted (http://rss.icerocket.com/xmlfeed?id=10440) --Oudekki 7. juuli 2009, kell 13:10 (UTC)

: Vikipeedia kasutaja leht ei ilmu Google otsingusse ja seetöttu ei nimetaks ma teda avalikuks. RSS annab ju pealkirjaks "Armastusest ja Revolutsioonist" ja RSS-i tunneb brauser ära (tuleb vaid õigele nupule vajutada). Google otsing ei leia sinu pealkirjaga blogi (selle pead Googlele ja ka teistele otsingutele selgeks tegema). Profiili võid pildi alla kirjutada. Mis nimi ja millega tegeled. Siis oleks OK. --Tiuks 7. juuli 2009, kell 13:50 (UTC)
jätke nüüd jura, see on et tegemist Oudekki Loone blogiga ei ole miski saladus juba varemgi, rss-voos on see ka kenasti kirjas, algkood palun väga:
<?xml version="1.0" encoding="UTF-8" ?>
<?xml-stylesheet href="http://rss.icerocket.com/rss.css" type="text/css"?>
<rss version="2.0"><channel>
<title><![CDATA[Armastusest ja Revolutsioonist]]></title>
<link><![CDATA]></link>
<description><![CDATA[Oudekki Loone emotsioonid ja mõtted]]></description>
...
Või on kellelgi vaja digitaalallkirjastatud avaldust?

Küsimus ei ole selles, kas meie seda usume. Küsimus ei ole selle tõestamises meile. Küsimus on selles, kuidas tavaline inimene blogist seda näeb. Mina näiteks ei tea, mis asi see rss-voog on ja kust seda leida. Andres 7. juuli 2009, kell 17:21 (UTC)

: ma arvasin, et küsimus on selles, kas siin artiklis võib antud blogile viidata või mitte, mingeid vikipeediaväliseid küsimusi siin arutada on vähe veider. --Ker 7. juuli 2009, kell 17:26 (UTC)

::Aga kellele me seda siis tõestama peame? Kas igale lugejale individuaalselt? Blogi autorlus on avalikult tõestatav. See, et tõestamine nõuab mõningaid teadmisi, ei ole minu arust üldse oluline.--WooteleF 7. juuli 2009, kell 17:30 (UTC)

::: Nüüd ei nõua autorluse tõendamine enam erilisi teadmisi. Andres 7. juuli 2009, kell 20:11 (UTC)

::: HTML koodi ei ole meile vaja. Blogile on vaja pealkirja (hetkel ju seda ei näe, päis on tühi) ja nime, et tavainimene ka aru saaks. Eelnev jutt otsingutele söödavaks tegemisest käib juba turunduse valdkonda. Korralikul blogil on kirjas AUTOR. Hetkel seda ei ole. RSS on neile, kes seda blogi jälgida soovivad ja tahtjad õpivad selle ise selgeks, kuidas see käib. --Tiuks 7. juuli 2009, kell 18:05 (UTC)

::: Selles ülaltoodud XML-is on vist mingi viga aga mu poja ei viitsi süveneda. Miks hüüumärgid? --Tiuks 7. juuli 2009, kell 18:14 (UTC)

::::Tegelikult mulle jääb üldsegi arusaamatuks praegune vastumeelsus. Igasugu viitamata ja vormindamata paska tolereeritakse, aga ilma pealkirjata blogi mitte (seda pole tarvitatud isegi sisu viitamiseks vaid pelga välislingina). Me ju kõik usume, et blogi autor on Oudekki Loone, ning usume, et kasutaja Oudekki on samuti Oudekki Loone. Kasutaja Ker näitas ilusti ära Oudekki Loone ja blogi seosed, kuid mingil põhjusel see ei kõlvanud. Minuarust on tegu liigse paranoilisusega.--WooteleF 7. juuli 2009, kell 18:25 (UTC)

::::: Kui vormindamine ja viitamine on tegemata jäetud, aga seda on võimalik teha, siis tulebki seda teha. Kui aga selgub, et pole millelegi viidata, siis tuleb viitamata materjal eemaldada. Andres 7. juuli 2009, kell 20:13 (UTC)

::::: Seda teame meie aga võõras ei pruugi seda arutelu lugeda. Pealkirjata ja autorita teost ei mõisteta. Ma jälgin väga paljusid blogisid aga mitte ühtegi pole veel pealkirjata. Autorid leiab ka kõigist üles. Kas seda on palju tahetud? See link tuleb ikkagi entsüklopeediast. --Tiuks 7. juuli 2009, kell 18:33 (UTC)--Tiuks 7. juuli 2009, kell 18:33 (UTC)

::::::Sellest arutelust jäi mulle mulje, et kaastööliste ausõna on piisavalt tugev argument. Ja seal käib jutt sisulise külje üle, mitte pelga välislingi üle.--WooteleF 7. juuli 2009, kell 18:46 (UTC)

::::::: Tolles arutelus ei ole jutt mitte kaastööliste ausõnast, vaid vahetust kontrollitavusest. Andres 7. juuli 2009, kell 20:08 (UTC)

:::: mina ka veelkord: seda xmli (mitte htmli) on meil vaja sellepärast, et sinu rssilugeja näitas sulle pealkirja, aga alapealkirja nähtavasti ei suvatsenud näidata, kuigi too oli ka algmärgenduses kirjas. Seda juhul kui me üritame tuvastada blogi autorit. Kui me üritame siin arendada arutelu teemal, milline on korralik blogi, siis vaat sellist arutelu mu meelest ei siia tõesti üldse vaja. Sinu teadmishimu rahuldamiseks tuvastasin, et ülalviidatud xml on validaatori arvates korrektne (validator.w3.org). Pojale võid veel kõneleda, et CDATA (tekst mille parsimisest parseril palutakse hoiduda), just nõndamoodi (<![CDATA[) tulebki märgendada. Sellised lood siis selle Oudekki Loonega. --Ker 7. juuli 2009, kell 18:37 (UTC)

::::: Kui juba välja sai öeldud: "See link tuleb ikkagi entsüklopeediast", siis mina ei näe üldse vajadust ajaveebi linki välislinkide alla panna. Ajaveebi link olgu või ärgu olgu kasutaja leheküljel. Samas ei saa vist kellelegi öelda, kuidas õigesti ajaveebi teha, a la kas pealkirjata või pealkirjaga. 195.50.204.174 7. juuli 2009, kell 18:41 (UTC)

::::::Minuarust annab ajaveebidele linkimine isikuartiklites igati õigustatud.--WooteleF 7. juuli 2009, kell 18:46 (UTC)

Võib ju lõpmatuseni vaielda (ja siinsel juhul kipub nii ka minema), kuid on selge, et veebipäevik ei identifitseeri inimest. Päevik on päevik, seal sees on inimese muljed elust. Peab olema väga silmapaistvate nägemustega inimene, et tema päevikut refereerida. Vikipeedia peab tuginema ratsionaalsusele ja aga enamikel juhtudel on päevikud tundmuslikud. Kui see, mida tahetakse öelda, on nii oluline, et terve Eesti sellest peaks teadma, siis kirjutagu ajalehte artikkel ja küllap siis tehakse sellest ka juttu. Ei poolda Viki artiklites veebipäevikuid teabeallikana kasutada ja ka nendele viidata.--Rünno 7. juuli 2009, kell 19:03 (UTC)

:Blogi ei ole ju siin artiklis allikana kasutatud. Või jäi mul tõepoolest kahe silma vahele?--WooteleF 7. juuli 2009, kell 19:14 (UTC)

::Aga välislingi all on toodud. Ja ma kordan veel kord - isegi vanajumal taevas ei tõesta, et antud blogi on kõnealuse isiku loodud. Tõestab ainult digitaalne identifitseerimine. Ärgem muutugem subjektiivseks.--Rünno 7. juuli 2009, kell 19:19 (UTC)

::: Blogisid on igasuguseid. See siin on isiklik ja välislingi asemel võiks kasutada siselinki (alajaotuses "vaata ka" kasutaja lehekülg). Seda enam, et viitena teda ju kasutata. Siis olgu see blogi pealkirjaga või ilma. Autorit peab nagunii otsima tiku tulega. :) --Tiuks 7. juuli 2009, kell 19:21 (UTC)

:Leian, et kui isik on tähelepanuväärne, siis on lingid tema ajaveebidele (täpselt nagu tema kodulehtedele) omal kohal. Samuti võib kasutada andmeid tema isiku kohta, mida ta ajaveebis või kodulehel ise avaldab. Kuni pole põhjust arvata vastupidist, võib need tõendatuks lugeda. Igatahes inglise vikis on niisugune põhimõte.

: Viitamine muudele avaldustele ajaveebides ja kodulehtedel ja nende refereerimine on aga minugi meelest küsitav, sest need allikad ei ole usaldatavad: nad ei läbi mingit kontrolli. Samuti ei ole nad üldjuhul tähelepanuväärsed. Tähelepanuväärsed on nad juhul, kui neid refereeritakse mõnes tähelepanuväärses allikas. Kui aga on tegemist väga silmapaistvate inimestega (kust see piir läheb, ma ei tea, aga näiteks Jaan Kaplinski), siis on kõik kodulehel või ka ajaveebis avaldatu märkimisväärne.

Ma ei ole nõus sellega, et ajaveeb kui meedium iseenesest kallutab inimest ebaratsionaalsusele. Samuti ei pea minu meelest kõik tähelepanuväärne olema ratsionaalne. Andres 7. juuli 2009, kell 19:24 (UTC)

:Nõustun Andrese nende põhimõtetega.--WooteleF 7. juuli 2009, kell 19:26 (UTC)

::Kui inimesel on öelda midagi niivõrd olulist, siis käib see läbi ajalehtede. Kui ajalehed ei taha isiku arvamust avaldama, mis siis veel Viki.--Rünno 7. juuli 2009, kell 19:29 (UTC)

:::Me ei pane neid mõtteid ju artiklisse kirja, vaid anname ainult lingi. Blogi viitena kasutada mina ei lubaks.--WooteleF 7. juuli 2009, kell 19:35 (UTC)
----
Leidsin nüüd selle RSS-i, mis erinevalt blogist endast ei ole anonüümne. Lisasin blogi lingile RSS-i lingi, ja minu meelest on probleem sellega lahendatud.
Küsimus pole selles, et tõestada, et tegu on Oudekki Loone blogiga. Seda ei olegi võimalik tõestada. Ja digitaalse identifitseerimisega on seda küll võimalik tõendada, aga mitte ju avalikult? Kui miski ilmub kellegi nime all ja pole konkreetset põhjust autorluses kahelda, siis on minu meelest asi väljaspool mõistlikku kahtlust. Kahtluseks on põhjust näiteks siis, kui asjaosaline oma autorlust eitab. Ka ajaleheartiklite ja raamatute puhul pole ju võimalik autorlust tõestada.  Andres 7. juuli 2009, kell 19:36 (UTC)

No miks me peaksime pakkuma Viki külastajal lugeda sellist loba - "Kunagi ma mõtlesin teha foto Brandenburgi väravatest, aga siis mõtlesin jälle ümber, sest need on igast rakursist nii ära pildistatud, et sealt enam midagi uut eriti teha ei saa - kui just mingit väga spetsiifilist sündmust ei toimu".--Rünno 7. juuli 2009, kell 19:38 (UTC)

:Seda ei paku ju enam meie, vaid blogi. Meie anname vaid lingi blogile. Selle lugemine ei ole kohustuslik. Samas annab blogi võimaluse tutvuda artikli subjektiga teistsugusest vaatenurgast.--WooteleF 7. juuli 2009, kell 19:43 (UTC)

:: Nõus WooteleF-iga. Lingis on ju öeldud, et tegu on blogiga. Kes blogisid lugeda ei taha, see ei pea seda üldse avama. Ja see, et kõik blogis öeldu pole tähelepaneväärne, ei tähenda, et blogi tervikuna oleks väärtusetu. Kui nüüd rääkida lobast, siis näiteks poliitikute, kolumnistide ja ajakirjanike jutt on sageli palju lobam, ja seda avaldatakse ajalehtedes. Andres 7. juuli 2009, kell 19:55 (UTC)

:::Blogi, mille autor on selgusetu. Ja pakume meie, sest välislink on artiklis olemas--Rünno 7. juuli 2009, kell 19:53 (UTC)

:::: Me paneme ainult lingi ega refereeri seda.

:::: Nii nagu me ei otsusta selle üle, kas autori avaldatud artiklid on väärt lugemist, ei otsusta me ka selle üle, kas tema koduleht ja ajaveeb on väärt lugemist.

:::: Autor ei ole enam selgusetu. Andres 7. juuli 2009, kell 19:59 (UTC)

:::::Mis imenipiga sai blogi seostatud Loonega?--Rünno 7. juuli 2009, kell 20:06 (UTC)

:::::: Vaata minu repliiki arutelu lõpus kell 20.05 maailmaaja järgi. Andres 7. juuli 2009, kell 20:16 (UTC)

:: Huvitav, et RSS kadus tavalingist. Mina jään ikkagi selle juurde, et välislink peab viima leheni, kust leiab teose pealkirja ja autori. Kui seda ei ole, siis võib see kasutaja lehele jääda. RSS annab ainult pealkirja, mitte autori nime. Miks neid blogisse lisada ei taheta, jääb küsitavaks. --Tiuks 7. juuli 2009, kell 19:44 (UTC)

::: Ma leian ka seda, sellepärast ma lisasin RSS-i lingi. Andres 7. juuli 2009, kell 20:02 (UTC)

::: Seal on autori nimi kohe pealkirja all ning tekst langeb kokku blogi enda tekstiga. Miks autori nime blogis endas pole, see pole enam meie asi. Andres 7. juuli 2009, kell 20:05 (UTC)

:::: Alles nüüd vaatasin Firefoxiga ja nägin "Oudekki Loone emotsioonid ja mõtted". IE-8 näitab ainult pealkirja. --Tiuks 7. juuli 2009, kell 20:31 (UTC)
=== Identifitseerimisest ===
Mõni aeg tagasi kiitis Riigikogu heaks eelnõu, mille kohaselt muudeti Karistusseadustiku: ”§ 157^2. Teise isiku identiteedi ebaseaduslik kasutamine: Teist isikut tuvastavate või tuvastada võimaldavate isikuandmete tema nõusolekuta edastamise, nendele juurdepääsu võimaldamise või nende kasutamise eest eesmärgiga luua teise isikuna esinemise teel temast teadvalt ebaõige ettekujutus, kui sellega on tekitatud kahju teise isiku seadusega kaitstud õigustele või huvidele, või varjata kuritegu – karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.”
Äärmisel juhul võiks Oudekki Loone ju ka end digitaalselt autentida, panna üles digiallkirjaga dokument, mis kinnitaks, et lehekülg on tema oma, kui ta seda väga tahaks. --kanakukk 23. oktoober 2009, kell 03:05 (UTC).

Sattusin artiklile, mis on tehtud temast endast (õigemini tema arvamus Jeemeni külastusest), aga ei oska seda kuskile alajaotusse panna: link --kanakukk 10. juuli 2009, kell 05:43 (UTC).
-----
Alaosa pealkiri "Üllitised" oli väärt toimetus. 193.40.10.181 12. november 2009, kell 16:22 (UTC)
----
"omades nr. 2 asetust Harju-ja Raplamaal." Kohmakalt ja imelikult sõnastatud. Parem oleks: oli Harju ja Raplamaal valimisnimekirjas teisel kohal. Velirand (arutelu) 10. juuni 2015, kell 14:02 (EEST)
----
Tartu piirkonna esimeheks kandideerimisest tuleks kirjutada. Andres (arutelu) 13. märts 2016, kell 16:08 (EET)

Loone valiti peasekretäriks küll Savisaare algatusel, kuigi selle kohta praegu viidet ei ole. Aga Savisaare surve on asi, millest kindlasti ilma soliidse tõendita rääkida ei tohiks, sest see on muidu laim. Andres (arutelu) 26. september 2016, kell 07:48 (EEST)

Lõigus, kus räägitakse peasekretäriks olemisest, tuleks rääkida ka sellest, mis kontekstis tagasikutsumine toimus. Muidu jääb kogu lugu arusaamatuks. Sissejuhatuses on "usalduse kaotuse tõttu", aga 1) sellest on vähe, 2) minu meelest see ei peaks olema sissejuhatusest. Midagi peaks rääkima ka tema tegevusest peasekretärina. Mul on meeles, et ta lubas erakonna rahaasjad korda ajada. Hiljem pandi talle süüks, et ta garantiikirjade olemasolust juhatust ei teavitanud. Ise ta ütles, et tegutses erakonna huvides ning et juhatuse liikmed tegelikult teadsid garantiikirjadest.
Puudu on  endiselt tema kandideerimine Tartu piirkonna esimeheks.
Ajakirjandus peab teda Savisaari leeri kuuluvaks. Andres (arutelu) 26. september 2016, kell 08:10 (EEST)
----
Siin oli redigeerimissõda. Minu meelest oli anonüümse kasutaja redaktsioonil mõte sees. Sissejuhatust ei ole tarvis koormata. Aga samas, tekstiosa on selgelt puudulik. Sellest ma ülalpool rääkisin. Vormelit "usalduse kaotuse tõttu" allpool ei ole. Ja seda ei tohikski nii sisse panna, et asjaolusid üksikasjalikult ei selgitata, sest muidu see jätab vale mulje. Andres (arutelu) 15. oktoober 2016, kell 12:01 (EEST)
Pelmeen, ta pole enam peasekretär!
146.255.183.5 11. mai 2017, kell 12:09 (EEST)

Selge, kes on? Pelmeen10 11. mai 2017, kell 17:40 (EEST)

:Jaak Aab. Andres (arutelu) 11. mai 2017, kell 17:43 (EEST)
Ametist vabastamise asjaoludest tuleks pikemalt rääkida. Andres (arutelu) 11. mai 2017, kell 17:43 (EEST)
Samuti on absoluutselt möödapääsmatu valgustada sm. Oudekki Loone ennastsalgavat võitlust kommunismikuritegude hukkamõistmise vastu .Miacek (arutelu) 11. august 2018, kell 13:05 (EEST)

Oli ajaloolane või mitte?
"On ajaloolane" - kehtib siiani
"Oli ajaloolane" - enam pole Maemees 29. aprill 2023, kell 18:34 (EEST)


Kasutaja arutelu:Larts

Tere tulemast Vikipeediasse, Larts!
Parandasime vea artiklis Liivlased. Andres 30. juuni 2009, kell 06:54 (UTC)
Kui kirjutad arutelulehele kommentaari, siis palun lisa järele oma allkiri. Selleks vajuta redigeerimiskasti kohal allkirjanuppu  või trüki neli tildet ~~~~. Adeliine 10. aprill 2012, kell 21:05 (EEST)
Avastasin selle puudumise liiga hilja, aga tänud meeldetuletamast.

Kui unustad, siis saad ju uuesti vajutada "redigeeri" ja allkirja lisada. Adeliine 10. aprill 2012, kell 22:03 (EEST)
Tere ka minu poolt. Mind hetkel väga huvitab, mida sa teed praegu vikis. Mina aru ei saa. Ave Maria (arutelu) 25. juuli 2013, kell 23:10 (EEST)

Mina saan küll aru: parandab katkisi välislinke. Aitäh selle eest! Andres (arutelu) 26. juuli 2013, kell 01:21 (EEST)

: Ole hea ja pane tühjale arutelulehele mall . --Tiia (arutelu) 26. juuli 2013, kell 02:30 (EEST)
Väga lihtne, algselt tegin nii nagu "katkiste linkide lehel" oli õpetus, arutelulehele panin märke, et mida seal tegin. Kui avastasin, et neid märkeid järjest kustutati, siis ei hakanud enam lisama, et mitte kellegile lisatööd teha, vaid kustutasin peale lingi parandamist lihtsalt boti teksti. Eks edaspidi teen nüüd uue õpetuse järgi:) Larts (arutelu) 26. juuli 2013, kell 12:13 (EEST)

Kustutamismärkuse all mõtlesingi ma tegelikult malli ja seepärast nüüd kirjutasin konkreetsemalt. Muidu ei leia administraatorid tühje lehti üles, sest mall lisab nad kustutamiskategooriasse. Eks see (boti jutu kustutamine) tülikas ole aga bot on nii tööle pandud. Sellest probleemist kirjutasin ka üldises arutelus aga hetkel pole plaanis boti tegevust muuta. --Tiia (arutelu) 26. juuli 2013, kell 12:36 (EEST)
Selge. Saingi eelmisest sõnastusest siis valesti aru järelikult. Aga nüüd on õpetus kenasti puust ja punane. Larts (arutelu) 26. juuli 2013, kell 12:38 (EEST)

Katkiste linkide parandamisega teed kiiduväärset tööd, kuid ratsionaalsem oleks ühetüübiliste vigade korral seda teha mõne programmiga (nt AWB). Nõnda jääb üksluine töö masina kanda. Nt parandasid lingi: http://arhiiv2.postimees.ee:8080 --> http://www.postimees.ee.
Siit ka soovitus, et võiksid kasvõi oma arutelulehele kirjutada üles need korduvad võrguaadressid, mis on muutunud. Siis võib keegi need programmiga kiiresti korda teha--Bioneer1 (arutelu) 30. august 2013, kell 18:51 (EEST)
Tänud! Püüan kõrvataha panna:) Larts (arutelu) 30. august 2013, kell 22:18 (EEST)
----
Aruteluleheküljel oleks märkus katkiste linkide eemaldamise kohta artiklist vajalik, sest lingid sisaldavad olulist teavet - näiteks artiklite pealkirju, veebisaiti, millel allikas enne kustutamist oli jms. Lisasin praegu märkuse Hjalmar Mäe artikli arutelu leheküljele. 88.196.28.229 27. juuni 2014, kell 16:06 (EEST)
Panin Oru küla kodulehe sinna artiklisse tagasi, aga arutelu lehele kõiki eemaldamisi kirjeldama hakata, sellel küll mõtet ei näe. See on artikli ajaloost nähtav teave.Larts (arutelu) 27. juuni 2014, kell 18:52 (EEST)

Siis peaks küll ühe artikli ajalugu pidevalt jälgima. See on vaevaline... ja sa ei teagi, et artiklist on vahepeal olulist informatsiooni kaduma läinud. Aruteluleheküljel on põhimõtteliselt kõik tekstikärped talletatud. Katkiste linkide puhul on sageli nii, et neis sisalduva pealkirja järgi õnnestub uus link leida ja vana asendada. 88.196.28.229 27. juuni 2014, kell 20:52 (EEST)
Ma pole küll märganud, et arutelu lehel oleks varemalt linkide parandusi kirja pandud. Ja neid linke olen ma praeguseks palju parandanud.
Kuna ma olen seda omajagu teinud, siis ma tean väga hästi, kuidas on võimalik katkisest lingist infot kätte saada (kui on) ja oma muudatusi tehes olen ka alati lähtunud sellest, et kui midagi muudan, siis ainult selliselt, et minu leitud lingi kadudes oleks võimalik see info võimalikult lihtsalt üles leitav(vahel juhtub ka paha ja tuleb sisse näpukaid ning unustamisi). Ma olen vägagi veendunud, et arutelulehele ei hakka keegi oma muudatusi kopeerima, see on liialt tüütu tegevus, kui oled juba x aja kulutanud sellele, et lammutasid viiteks olnud lingi (ilma kommentaarideta) laiali ja leidsid x astmes 6 lehelt ülesse selle õige teksti, millele algne teksti kirjutaja viitas. Andesta, aga su jutt kõlab suht jalgratta leiutamisena, kui muidu rallitakse juba ammu autodega ringi. (no offence) Larts (arutelu) 27. juuni 2014, kell 21:19 (EEST)

Arutelulehele pole mõtet midagi enam jätta kui katkised lingid on parandatud. See on nüüd küll liigne soov. Kui rohkem infot arutelulehel ei ole, siis see kustutatakse. Mina lisan artikli parandamisel resümeesse tavaliselt, et katkised lingid parandatud või eemaldatud ja siis kustutan arutelulehelt katkised lingid. --Tiia (arutelu) 28. juuni 2014, kell 01:57 (EEST)

:Minu märkus oli katkiste linkide eemaldamise kohta artiklist. Katkiste linkide parandamise osas olen nõus nii Sinu kui Tiia seisukohaga: arutelulehele pole mõtet booti jäetud märkusi enam jätta kui katkised lingid on artiklis parandatud. 88.196.28.229 2. juuli 2014, kell 14:34 (EEST)

::P.S. Linkidest rääkides pidasin silmas kogu lingiks muudetud informatsiooni, mitte ainult veebiaadressi. 88.196.28.229 2. juuli 2014, kell 14:45 (EEST)
Kuna Sa tegeled katkiste linkidega, siis panen lihtsalt infoks, et leidub selline veebisait nagu webcitation.org, mis võimaldab veebimaterjale arhiveerida. Kui seal mõni veebimaterjal ära registreerida, siis jääb see kättesaadavaks ka siis, kui algasukohas materjal ära kaob. Ingliskeelse viki viited sageli kasutavad seda ja viitemallidesse on arhiivilingi koht sisse ehitatud. Taavi (arutelu) 27. juuni 2014, kell 22:46 (EEST)
See pole paha leht, aga pigem võiks seda kasutada inimene, kes lisab artiklisse viite (ja selle siis kohe arhiveerdia). Minusuguse sõber on pigem siiski http://archive.is/, kust leiab juba arhiveeritud lehed (sinna linkimist ma küll pigem püüan vältida ja parem "raiskan" kordades rohkem aega, et leida sama tekst mõnelt teiselt lehelt). Larts (arutelu) 29. juuni 2014, kell 19:02 (EEST)

See archive.today leiab ilmselt need lingid, mis on selle sama lehe kaudu arhiveeritud. Samamoodi saab muide otsida ka www.webcitation.org-i lehelt: http://www.webcitation.org/query

Taavi (arutelu) 30. juuni 2014, kell 00:47 (EEST)
Mkmm, neil lehtedel on põhimõtteline vahe, ühe töötamispõhimõtteks on see, et arhiveerib selle, mis kasutajate poolt ette antakse, teine käib ise mööda lehti ringi ja arhiveerib, lisaks on võimalik kasutajapoolne "sekkumine" ehksiis lased arhiveerida endale vajalikku lehte.
Head on mõlemad, tööpõhimõtted vähe erinevad archive lehega ma rohkem harjunud. Larts (arutelu) 30. juuni 2014, kell 21:35 (EEST)

Tere! Mul on Sulle üks küsimus. Kui Sa parandad linke (pean silmas neid linke, mis on osa viitest) ja leiad näiteks mittetöötava originaallingi asemele töötava arhiivilingi, siis kuidas Sa selle viite sisse märgid? Mind huvitavad just need viited, kus pole malli kasutatud. Sellised: Viite pealkiri. Kas Sa kirjutad sinna http:// kohale arhiivilingi? Või jätad algse lingi puutumata ja lisad uue arhiivilingi viite järele? Näiteks nii: Viite pealkiri (Arhiivikoopia).
Soovin luua ühe tööriista viidete kontrollimiseks ja viidetele arhiivilinkide automaatseks lisamiseks. Teadmine, kuidas arhiivilinke on kasutajate poolt lihtviidetele lisatud (kui üldse on), aitab võimalikke probleeme ennetada. Taavi (arutelu) 21. oktoober 2014, kell 23:21 (EEST)
Üldiselt ma püüan vältida "arhiivilingi" kasutamist. Õnneks on tihti võimalik leida sama "juttu" mõnelt teiselt lehelt, mis on jätkuvalt kättesaadav. Aga kui sellest ei pääse, ning on vaja kasutada arhiveeritud lehekülge, siis ma kustutan originaalviite ja panen arhiivi oma asemele. Miks? Seepärast, et archive.org, mida ma kasutan selleks tarbeks, jätab oma lingis originaalaadressi ka alles. Seetõttu ei näe ma mingit mõtet tekitada originaallingi(mitte töötava) allesjätmise läbi veel ühe rea katkiste linkide loetellu, neid on meil niigi jätkuvalt tuhandeid:) Larts (arutelu) 21. oktoober 2014, kell 23:46 (EEST)

Selge, tänan! Botiga kontrollimisel on võimalus, et just kontrollimise hetkel link ei töötanud, aga muidu töötab. Sellest ka mittetöötava  originaallingi alles jätmine. Taavi (arutelu) 22. oktoober 2014, kell 00:08 (EEST)
Boti puhul arusaadav ja õigustatud. Kui boti järel inimene seda kontrollib (seal on enamasti korralik ajavahe) ja põhilehte eelkõige (kas see üldse eksisteerib)ning seejärel orig lingi kustutab, siis ma ei näe probleemi. Larts (arutelu) 22. oktoober 2014, kell 00:16 (EEST)
----
Kui katkised lingid eemaldad ja arutelus muid märkusi pole, siis võid arutelu ka lihtsalt tühjaks jätta. Arutelu kustutamiseks pole otsest vajadust, lingi kohta käiva märkuse võib ajalukku alles jätta. Näiteks saksa vikis tehakse analoogsete märkustega üldiselt nii. Olemasoleva artikli arutelu kustutamine tekitab asjatuid küsimusi: mis seal kirjas oli, miks juurdepääsu sellele on piiratud. Pikne 17. detsember 2014, kell 20:34 (EET)

Mulle jälle tundub, et parem on kustutada, sest muidu lugejad vaatavad ilmaasjata arutelu. Andres (arutelu) 17. detsember 2014, kell 20:58 (EET)

: No isegi kui arutelus on midagi kirjas, pole see tavaliselt lugejale kasulik. Ka toimetaja jaoks pole arutelus sageli midagi aktuaalset. Pikne 17. detsember 2014, kell 21:21 (EET)

:: Mina tunnen sageli frustratsiooni, leides, et arutelus pole midagi sisulist, eriti teistes vikides, kus iga lehekülje arutelus on tempel, et artikkel kuulub nii- ja niisuguse portaali alla ja tal on nii- ja niisugune tähtsusaste.

:: Arutelulehe järgi näeb lugeja, kas artiklist on leitud midagi problemaatilist. Mina näiteks hindan arutelulehe järgi ka artikli usaldatavust. Andres (arutelu) 18. detsember 2014, kell 05:54 (EET)

Küsimusi tekib pigem just siis, kui arutelu lehe link on sinine ja lehel endal valitseb tühjus. Kui link on punane, ehk leht kustutatud, siis ei kipu seda ka klikkima, sest tead, et lingi taga on tühjus.
Asi, mis hoopis rohkem häirib on see, kui artiklis on mall, mis soovitab malli põhjust arutelulehelt vaadata, siis valitseb seal tühjus.
Mina olen igaljuhul selle poolt, et kui aruteluleht on tühi, siis parem on see ka kustutada. Larts (arutelu) 18. detsember 2014, kell 11:15 (EET)

Vaatan, et parandad agaralt katkiseid välislinke. Olen ise ka üksjagu parandanud, ent ette on tulnud mõned raskemad juhud. Ehk oskad nõu anda või mida sa ise nendega teeks? Ühegi alljärgneva juhu puhul ei leia neid töötavate arhiiviversioonina. Juhud:
*https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Aavo_Reinfeldt
*https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Aira_Kaal
*https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Andri_Kirsima
*https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tajo_Kadajas (YouTube katkised lingid)
--Bioneer1 (arutelu) 10. jaanuar 2015, kell 17:51 (EET)
Kahele neist olen ise ka juba peale sattunud varasemalt, jätsin tegelemiseks tulevikus. Sellist joont üldiselt püüangi praegu rohkem hoida, et mida esimese korraga läbi ei hammusta, jätan edaspidiseks ja liigun edasi. Ehksiis minu suhtumine on hetkel see, et püüaks selle katkiste linkide arvu alla saada ja siis
pureb raskeid rohkem aega nõudvaid pähkleid edasi.
Aga Sinu leitud asjad.. Reinfeldti puhul tekkis mul tunne, et selle lingi lisaja on kogemata äkki vale pealkirja artiklile pannud, sest sellise pealkirjaga artikkel on olemas, aga Reinfeldtist seal küll miskit polnud. Aira Kaala puhul tundub, et viidatakse sellele http://www.ester.ee/search*est/m?SEARCH=.b1912373 diplomitööle, millest kahjuks pole veebiversiooni enam olemas. Selle töö võiks vast kuidagi tekstiosas ära märkida ja välisviite alt ära võtta.
Arhidektuuribüroode kodulehtedega on mingil ajahetkel miskit juhtunud. Justkui oleks mingi kokkulepe, et paneme lehed kinni ja kes kinni ei pane, need vähemalt mitte mingisugust infot seal ei jaga. Ma ise jätsin arhitektide linke parandades need lingid puutumata, mis nende büroode kodukatele viitasid, mine tea, ehk tehakse lehed jälle "korda" siiski.
Youtubi videodele viidata pole vist väga hea tava wikis üldiselt? A kui link ei tööta ja lingikirjeldus puudulik või olematu on, siis mina olen need küll ilma südamepiinadeta viidete alt ära koristanud. Larts (arutelu) 10. jaanuar 2015, kell 20:26 (EET)
===Veel välislinkidest===
Vaatasin natuke su tehtud kaastööd välislinkide osas. Keskendusin Eestiga seotud linkidele. Mõned tähelepanekud:
*Korduvate välislinkide leidmiseks on erilehekülg: https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:V%C3%A4lislinkide_otsimine ja sealt näeb ka arutelusid, kus välislingid on katki.
**Kui tollelt erileheküljelt on näha, et seotud URLiga on palju katkisi välislinke ja neid välislinke saab parandada lihtsalt URLi midagi lisades või ära võttes (nt http://mdz10.bib-bvb.de , http://www.rk.ee/symb/ puhul), siis pole seda mõtet käsitsi teha, vaid nt ma ise kasutan poolautomaatset programmi :en:AutoWikiBrowser.
*mitmetele andmebaasidele on meil tehtud mallid, nt , , ; neid leiab veel kategooriast :Kategooria:Eesti välislinkide mallid
*kui ise lisad uue viite, siis kindlasti varusta see ka vaatamise kuupäevaga (nt siin jätsid panemata https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Aino_J%C3%A4rvesoo&diff=prev&oldid=4064043 )
*mu meelest analoogsetel  juhtudel võiks säilitada ka eelmise välisingi, eriti kui see on arhiividest kätte saada: https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ene-Margit_Tiit&diff=prev&oldid=4069347
*mu meelest võiks esimene valik olla arhiiviimisel http://web.archive.org ja kui siit hiigelandmebaasist ei leia, siis teised, nt http://archive.is/
*kui välislinkide parandamistööd tahaks natuke piiristada, siis mu meelest võiks algul keskenduda Eestiga seotud katkistele välislinkidele
*kui huvi on, siis raskemate (Eestiga seotud) välislinkide puhul võiks ka vahetumalt nõu pidada, nt Skype kaudu
--Bioneer1 (arutelu) 11. jaanuar 2015, kell 20:24 (EET)
Igasugu automaatika mulle ei istu, kuna ma enamasti käin kõik artikli lingid läbi, kui sinna juba satun.
*Mallide kasutamise pean endale veel külge harjutama. See jäi unarusse, kui algusaegadel tabasin mingeid malle, mis olid katki ja seetõttu otsustasin nendega aega mitte raisata.
*Ma ei ole aru saanud, miks see vaatamise kuupäev vajalik on ja tõepoolest, täiesti süstemaatiliselt jätan selle ka lisamata.
*Ene-Margit Tiit.. ma panin sinna sama ajakirja, sama artikli lingi, toimiva. Miks peaks säilitama vana ja mittetoimiva, sellest ma ei saa aru. Arhiivilehtede kasutamine peaks ikka olema äärmine abinõu, mitte esmane viis. Näide: kui kellegi nekroloogi postimehest enam kätte ei saa, archive.is lehel on koopia olemas, aga ntx õhtulehes on see nekroloog samuti olemas, siis mina eelistan õhtulehte arhiivilehele. Pole kõige parem näide, aga põhimõttest saab aru.
*Ehee, arhiivi pakkujatega panid vähe puusse;) need üks ja seesama:)
*Ma eriti ei vali, mis linke parandan, aga välja on vist kukkunud, et enamus on siiski eestiga seotud olnud. Suhtlemine tuleb ainult kasuks.Larts (arutelu) 11. jaanuar 2015, kell 20:44 (EET)

:viitesse vaatamise kuupäev on oluline, sest esiteks annab aimu, millal fakt viidati, ilma et peaks hakkama uurima viite allika sisu. Teiseks, kuna veebilehtedel on kalduvus kaduda, siis saab aimu, millal nt viidatav veebileht oli olemas (mõnikord ei saa ju ka arhiividest asja kätte). Kolmandaks võib sama URLi sisu muutuda ja viidatavat fakti ei pruugi seal nt kuu aja pärast enam olla. Kolmas punkt on küll aktuaalsem uudisteportaalides, seotud arutelu vt nt malli arutelu:Cite_web#Aadress ja artikli pealkiri/sisu.

:Ene-Margit Tiit.. selgitasin seal artiklis tehtud paranduses.

:Nekroloogi teemal nõus, ehkki SL Õhtuleht kui kollane on vikis kasutatuna ebasoovitatav :)--Bioneer1 (arutelu) 12. jaanuar 2015, kell 10:45 (EET)

:arhiivi pakkujate osas: jah, need on vist üks ja seesama, ehkki v-o on nad algul oli iseseisvad. Aga mu mõte jääb ikka samaks, sest on ka teisi arhiivi pakkujaid.--Bioneer1 (arutelu) 12. jaanuar 2015, kell 10:45 (EET)

::Endiselt ei veena.. mingit kasu pole sellest, et saad teada: 23. märts 2005 link töötas. Tore on, et töötas, mida ma selle infoga edasi teen? Eriti, kui ei vaata lingi sisu, mingi suvaline kuupäev ju. Muidugi ei võta tükki küljest selle vaatamise aja lisamine, aga see on täiesti mõttetu tegevus. Palju olulisem on korralikult vormistatud lingi allikas( täpne pealkiri, avaldamise kuupäev ja avaldaja).

::Tiit, lisasid archive.org lehe, ok. Ma püüan ise meeles pidada ja soovitaks kõigile teistele ka, et tegelikult võiks neid linke, mis tunduvad kergelt ära kaduma, võiks archive.org või sel teisel populaarsel lehel arhiveerida. Larts (arutelu) 12. jaanuar 2015, kell 21:10 (EET)

Tere,
Oled osalenud arutelus uue esilehe tegemise kohta. Palun avalda oma arvamust uue esilehe kasutuselevõtu kohta siin. Postituvi (arutelu) 19. aprill 2015, kell 00:53 (EEST)

Kuna, kus, ma seda teinud olen? Larts (arutelu) 30. aprill 2015, kell 22:33 (EEST)

:Vabandust, vaatasin valesti. Sa ei ole osalenud arutelus. Postituvi 30. aprill 2015, kell 23:20 (EEST)
Miks Sa arvad, et uus esileht oleks ebavajalik? Kuidas teha seda vajalikuks? Postituvi 9. mai 2015, kell 10:27 (EEST)

Põhjus: Kategooria:Tähelepanu ootavad artiklid. Pigem võiks aur sisuliste tegevuste peale kuluda. Larts (arutelu) 9. mai 2015, kell 12:20 (EEST)

Oleks selline plaan, et laseks botil artiklitest taas üles jalutada ja linkide järgi vahtida. Kas sul oleks ehk mingeid soovitusi, millele peaks eriti tähepanu pöörama? Kas mingites linkides saaks teha automaatseid asendusi, et neid parandada? Ivo (arutelu) 11. september 2015, kell 21:27 (EEST)

http://mdz10.bib-bvb.de/ link asendada http://www.digitale-sammlungen.de/ lingiga on suhteliselt veakindel.. päris 100% ei ole, aga 98% juhtudel see asendus toimib. estri jms asendusi ei soovita väga teha. Larts (arutelu) 11. september 2015, kell 22:12 (EEST)

:boti tegevusega seonduvat võiks täpsustuda. Peale selle mdz-lingi veel mõned:
*http://www.tallinn.ee/est/g2677 --> http://m.tallinn.ee/est/g2677s56143
*http://www.tlulib.ee/isik2 --> selleks tegin spetsiaalse Mall:Ericus
*http://www.rae.ee/index.php? --> http://www.rae.ee/rahvastik
*http://www.rk.ee/symb --> https://riigikantselei.ee/et/node/1132
Igaks juhuks neid eelmainitud veel ka kontrollida. Neid on muidugi veel, mida enne massparandamist kindlasti juurde otsida--Estopedist1 (arutelu) 14. september 2015, kell 17:44 (EEST)
Viimane link, valdade ja linnade sümbolid, käisin ma millaski kõik üle ja need peaks korras olema. Välja arvatud need, mida enam ei eksisteeri ja sellel lehel neid ka üles loetletud ei ole.
*http://lepo.it.da.ut.ee/~elasn/ TÜ lõpetanute andmebaas on ka turvaline asendada. (http://raud.ut.ee/~elasn/ on osa, mis tuleks siis asendada, lepo.it.da.ut.ee ga) Larts (arutelu) 14. september 2015, kell 20:46 (EEST)


Arutelu:Hiiukirik

Kas sellist nimetus on eesti keeles kasutatud?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 30. juuni 2009, kell 10:53 (UTC)

Siia ei viita miski. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 30. juuni 2009, kell 22:25 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://herkules,oulu.fi/isbn
** In Hiiukirik on 2013-06-24 11:09:37, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Hiiukirik on 2013-07-06 01:45:31, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 04:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nba.fi/NATMUS/MUSEUM/Opetus/kivikaus.htm#Jätinkirkot
** In Hiiukirik on 2013-06-24 11:09:37, 404 Not Found
** In Hiiukirik on 2013-07-06 01:45:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 04:46 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ursa.fi/blogit/ta/index.php?cat=67
** In Hiiukirik on 2013-06-24 11:09:37, 404 Not Found
** In Hiiukirik on 2013-07-06 01:46:01, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 04:46 (EEST)


Kasutaja arutelu:Hörrnörr~etwiki

Tere tulemast eesti Vikipeediasse, Hörrnörr! Adeliine 30. juuni 2009, kell 16:17 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Hörrnörr~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Isoviha

Isoviha ei ole muud kui Põhjasõda Soome aladel.--WooteleF 1. juuli 2009, kell 10:04 (UTC)

Eks "Eestlaste muistne vabadusvõitlus" on kah ainult osa Liivimaa ristisõjast, mis ei lõppenud sugugi Muhu linnusel.
The Greater Wrath (Finnish: Isoviha Swedish: Stora ofreden) is a term used in Finnish history for the Russian invasion and subsequent military occupation from 1714 until the treaty of Nystad 1721, which ended the Great Northern War, although sometimes the term is used to denote all of the Great Northern War.--Mutianpu 1. juuli 2009, kell 10:11 (UTC)

Ongi. --Improvisaator 1. juuli 2009, kell 10:15 (UTC)
Loogilisem oleks ikkagi kasutada eestikeelset terminit, nt sarnaselt Eesti ajaloo perioodidega, mille kohta meil endilgi lühikest ja löövat nime pole: Vene okupatsioon Soomes (1713-21) või Põhjasõda Soomes. --62.65.236.45 5. aprill 2018, kell 11:35 (EEST)


Kasutaja arutelu:Quibik

Tere tulemast Vikipeediasse, Quibik! --[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 4. juuli 2009, kell 08:41 (UTC)

Vt. [[Kasutaja arutelu:WooteleF#Autoriõigustest]].--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 21. mai 2010, kell 19:24 (EEST)

Juhtisite tähelepanu sellele, et Eesti asutuste-ettevõtete nimed inglise Wikipedias õiged oleksid. Avastasin sealt hiljuti mõttetu pealkirjaga artikli Saaremaa Laevakompanii. Kui artikli pealkiri oleks Saaremaa Shipping Company - selle nime all tuntakse seda firmat vähemasti Läänemere-riikides - oleks kohe võimalik aru saada, et tegu on laevafirmaga. Eestikeelne nimi võiks olla tekstis sulgudes. Kindlasti on ingliskeelses Wikipedias teisigi selliseid näiteid, kuigi ma pole neid spetsiaalselt otsinud. Paljudel asutustel ja ettevõtetel on rahvusvaheliseks tarbimiseks ingliskeelne nimetus, mis ei pruugi olla otsetõlge eestikeelsest, nt EAS=Enterprise Estonia. Sel juhul oleks Eesti tutvustamise mõttes kasulik need ingliskeelsed nimetused n.ö tarbimisse lasta. SSGreporter 6. juuli 2010, kell 01:39 (EEST)

Olen igati nõus ning olen ka ise parandanud asutuste inglisekeelset nimekuju, kus vaja. Tegin Saaremaa Laevakompanii artiklis soovitatud muudatused. --Quibik 6. juuli 2010, kell 17:13 (EEST)

:On kaunis korralik artikkel Veeteede Amet. Kas võtaksite kirjutada selle põhjal lühiartikli Estonian Maritime Administration inglise vikisse? Hiljaaegu hakkas silma näiteks Swedish Maritime Administration. Seda võiks vaja olla sellepärast, et Veeteede Ameti eestikeelne nimetus ei ole rahvusvahelise otsetõlge, ja seal juba on mõned punased lingid. SSGreporter 19. september 2010, kell 01:46 (EEST)

::Kahjuks olen lähiajal kõik Vikipeediaga seonduva asetanud muude kohustuste kõrval pigem tahaplaanile. Seega ma parema meelega praegu ei võtaks pakutud artikli kirjutamist käsile. Ehk leiate mõne muu huvilise? --Quibik 19. september 2010, kell 14:42 (EEST)

:::Ma ei tea praegu teisi, kes inglise vikis kirjutaksid, aga püüan uurida. SSGreporter 19. september 2010, kell 23:45 (EEST)

Palun vaata Vikipeedia arutelu:AWB. Adeliine 18. oktoober 2011, kell 14:18 (EEST)


Kategooria arutelu:Tallinna tänavad

Õppige ometi kategoriseerima. Valdeku tänav on Nõmme linnaosas, järelikult peab sellel olema allkategooria . Kas keegi vaidleb vastu? --Tiuks 5. juuli 2009, kell 20:54 (UTC)

Kas igast tänavast peab olema eraldi artikkel? Olen nõus, et Liivalaia tänavast või Sõpruse puiesteest artiklid on olulised, aga väiksed sisseasumite teed ei ole ülimalt tähtsad (neid kasutatakse parkla ja sissehoovi manöövrite eesmärkides), nendest artiklid koosnevad ainult 1 lausest ja rohkem ei saa nendest midagi teadusliku kirjutada. 90.191.190.76 9. märts 2014, kell 22:46 (EET)

Ma pooldan, et oleks. Andres (arutelu) 9. märts 2014, kell 23:29 (EET)

: No siis nende teaduslikumiseks ja entsüklopediaseerimiseks tuleb kirjutada sõiduosa teekattest ja seda kihi ristlõigest, teekatte alusest (koos geodeetiliste kihtidega), sõiduosa ja kõnniosa ruumikust, tänava kõrgusest merepinnapealse tasapinast, inseneerkommunikatsioonidest tänava all, liikluskorraldusest, tänava läbilaskevõimest ja nii edasi, aga praegu suur osa nendest koosnevad ühest primitiivsest lausest, mida ei saa pidada teaduslikuks. 90.191.190.76 10. märts 2014, kell 00:20 (EET)

::Mis alusel võiks osa tänavaid tähtsusetuks kuulutada? Mingi entsüklopeediline tähtsus võib olla isegi mõnel uuel tänaval. Näiteks vähem kui aasta tagasi nime saanud tänavad endise Tallinna Meretehase alal on saanud asukohale viitavad nimed, nii et isegi uue tänava artiklis võib olla ajalooga seotud aspekt. Mõni teine tänav on aga oluline mitte niivõrd "sisehoovi manöövrialana", vaid pigem huvitava ajalooga majade tõttu, mis selle tänava ääres asuvad. Või nende nimede tõttu, mis tänaval kasvõi viimase saja aasta jooksul on olnud. Ssgreporter (arutelu) 10. märts 2014, kell 00:23 (EET)

::: Praegu need artiklid on kirjutatud kodulugu raames, kuid aga XX sajandil ehitatud sisehoovi tänavadele seda on võimatu rakendama ja seetõttu artiklid kaasaegsest tänavadest on parem arutama urbanismi ja industrialismi raames, mis praegu puudub. 90.191.190.76 10. märts 2014, kell 01:21 (EET)

:::: Leian, et kõigi Tallinna tänavate kohta peaks siiski artikkel olema. 193.40.142.254 10. märts 2014, kell 10:03 (EET)

::::: Leian, et sisu nendest peab olema ka teaduslik, aga mitte 1 lause nagu lasteaias. 90.191.190.76 11. märts 2014, kell 23:38 (EET)
Minu meelest ei pea entsüklopeedias kogu info olema teaduslik. Peale selle pole selge, mis tähendab "teaduslik". Näiteks teadlastele vajalikud võivad olla igasugused faktid. Pole üldsegi ilmne, et andmed teekatte kohta on teaduslikumad (ja entsüklopeedia seisukohast olulisemad) kui andmed asendi kohta. Peale selle, kui põhimõtteliselt on võimalik infot lisada nii, et artikli olemasolu oleks õigustatud, siis ju see ei loe, et infot on artiklis praegu vähe.
Minu meelest peaks entsüklopeedia sisaldama ka koduloolist materjali. Andres (arutelu) 10. märts 2014, kell 11:03 (EET)

Ma ei vaidle sellega, et entsüklopeedia peaks sisaldama ka koduloolist materjali. Aga kui artikkel sisaldab ainult koduloolist materjali, siis ta on ühekülgne nagu paha telefooniraamat. Ja artiklid kaasaegsetest tänavatest on hea näide sellele - kuna nad oli ehitatud kiire tempoga, siis kodulooline informatsioon ka puudub.

Siin omadus selles, et enne II maailmasõda Eestis polnud märkimisväärtset tootmisvõimsust (Eesti 1 iseseivuse ajal 1920-1940 paljude ettevõttete suurus oli pisike, aga suurte ettevõttete arv oli väike) ja sellel tingimusel ühe tänava rajamiseks tuli liiga palju jõudu ja linnaplaneering tol ajal arvestas väiksega transpordiliiklusega ja kahetsetava majandusolukorraga. Pärast II maailmasõda Eestisse tulid tootmismonstrid ja linnaplaneering oli suunatud terve linnaosade ehitamiseks ja seetõttu keegi ei pani suurt tähelepanu tänavatele - nad oli ehitatud nagu antud terve linnaosaga. Erandiks sellest reeglist võiks pidada vaid Laagna teed. Tänapäeval prooblemil on majandulik iseloom: uuete tänavate ehitamine on nii kallis, et need on tihedalt kokkupressitud ja isegi teekate vananeb kiiresti. Väga hea näide sellele on Lõõtsa tänav - asumis on liiga palju hooneid ja parklad on alati autodega täis, aga asum koosneb ainult mitmest kitsast tänavatest.

Võite võrrelda 1920-1940 tänavaehitust Tallinnas seesama ajalõikuga Detroitis või Peterbuuris ja siis tuleb kohe vastus, miks Eestis on kogunenud nii palju koduloolist informatsiooni tänavate kohta. 90.191.190.76 11. märts 2014, kell 23:38 (EET)

: Materjali võib lisada, kui seda on võtta. Andres (arutelu) 11. märts 2014, kell 23:47 (EET)

:: No kahjuks pealinna munitsipaalvõimu ametnikud vastavad aeglaselt ja palju asju nad ise ei tea; selleks et saada lääbipääsu arhiividele on vaja kulutada liiga palju jõudu ja aega - sellised dokumendid keegi ei skaneeri järgnevaks avaliku juurdepääsu lugemiseks või info otsimiseks. Ainuke koht on Jaak Juske blog, aga seal on kirjutatud ainult Pelgulinna asumist. 90.191.190.76 16. märts 2014, kell 23:12 (EET)


Kasutaja arutelu:Veldis

Tere tulemast Vikipeediasse, Veldis! Andres 5. juuli 2009, kell 21:14 (UTC)
Tere, ma ei tea, kas leidsin õige koha vastamiseks ja ei tea, kas see kiri ka kuhugi jõuab, aga kirjutan siiski. Pole eriti kodus siinsete reeglitega ja ei oska veel siia pilte näiteks lisada artikli juurde. Äkki saaks kelleltki veidi personaalset juhendamist.

Tere, Veldis!

Esimest abi saad siit: Vikipeedia:Redigeerimisjuhend. Kõige tõhusam on minu meelest jälgida seda, mida teised teevad. Vaata vasakult ülemisest kastist "Viimased muudatused".

Pilte leiad Vikipeedia ühisest pildipangast Commonsist. Pildi lisamiseks artiklisse kirjuta .

Kõiki muudatusi saad enne salvestamist vaadata kasti alt nupust "Näita eelvaadet".

Arutelulehel oma allkirja kirjutamiseks kirjuta neli tildet (~) või klikka kasti kohal paremalt teist nuppu.

--Epp 14. juuli 2009, kell 17:03 (UTC)
Jah, saan autoriõigustest aru. Küsimus siis selline, et kui olen ise juhatuse liige ja sooviksin tutvustada oma seltsi logo ja lippu, siis kuhu selle peaks üles laadima. Üksiki pakutud võimalus pole päris see. Ma ei ole ei logo ega lipu autor, küll aga on selle omanik selts, kelle juhatuse liige olen mina. Kas siis peaks kirjutama logo autori nime, kui logo kasutusõigused on meie seltsile ju üle tulnud?
Ja veel, et kui on olemas foto autori luba kasutada tema tehtud fotot, siis kas piisab lihtsalt autori märkimisest?

Kui autor/omanik on nõus Vikis kehtiva näiteks Creative Commons Attribution ShareAlike litsentsiga, siis andku sellest teada. Eesti Vikis ilmselt tuleks selleks vastav meil saata bürokraadile. Ja kui autor on sellise litsentsiga nõus, siis pildi üleslaadimine on lihtsalt pisitehniline probleem.--Rünno 14. juuli 2009, kell 17:57 (UTC)
Nendest juhistest saan aru, et kui asutus on omandanud (ostnud) mingi logo või vapi, siis on tal ka täielikud õigused selle omale sobival viisil kasutamiseks. Keda sa, Rünno, bürokraadi all silmas pead? Kas Autorikaitset?

Viki puhul on autorikaitse pea olematu. Vikis avaldatud pilte võib igaüks (reeglina) kasutada oma äranägemise järgi. GFDL. Sinu loodud pilti võidakse kasutada nii ärilisel kui huligaansel eesmärgil (kui just ei teki vastuolu kohaliku seadusandlusega). Kui keegi avaldab oma pildi Vikis, siis tegelikult ta loobub autoriõigustest sellele pildile. See, et tuleb reprodutseerimisel lisada autori nimi, noh, see rohkem meeleolu säilitamiseks. Niiet - 7 korda mõõda, 1 kord lõika.--Rünno 14. juuli 2009, kell 19:14 (UTC)

Bürokraate on eesti Vikis minu teada 2. Andres ja Jaan. See on selline Viki hierarhia.--Rünno 14. juuli 2009, kell 19:19 (UTC)
No tasapisi hakkan süsteemile pihta saama. --sirts 14. juuli 2009, kell 19:41 (UTC)
Logode jaoks on ju ette nähtud spetsiaalne litsents. Logosid võib kasutada organisatsiooni kohta käiva jutu illustreerimiseks, mitte suvalisel moel. Andres 15. juuli 2009, kell 06:01 (UTC)
See litsents on . Andres 15. juuli 2009, kell 06:02 (UTC)
Tuleb pildilehele kirjutada . Andres 15. juuli 2009, kell 06:03 (UTC)

Tere! Selleks et seda fotot saaks Vikipeedias kasutada, tuleks lisada selle juurde mõne vaba litsentsi märgis. Kui lipu kujutise autoriõigus kuulub seltsile, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles seltsi esindaja kinnitab, et kujutist tohib kasutada nimetatud vaba litsentsi tingimustel. Samuti tuleks pildi kirjelduslehele märkida, kust on foto pärit. Kui üleslaadija pole ise pildistaja, siis tuleks ühtlasi edastada samale aadressile kiri, milles pildistaja kinnitab lubab nimetatud foto kasutust nimetatud vaba litsentsi tingimustel. Pikne 2. detsember 2019, kell 15:35 (EET)


Arutelu:Isikutunnistus

See ümbersuunamine pole õige. Isikutunnistus on laiem mõiste. Andres 6. juuli 2009, kell 08:49 (UTC)

niikaua on õigem, kui pole veel artiklit isikusamasuse dokumendist,

olgu see siis siseriiklik või riikid ühenduste poolt tunnustatud

+vt ka: 12. mai 2006, Lauri Vahtre, Isikutunnistus ja pass nagu Taavet ja Koljat @postimees.ee

suwa 6. juuli 2009, kell 18:36 (UTC)

: Vaadake pass.ee, kodanik.ee ja ESTERMi. Kõik räägivad ID-kaardist, pass on reisidokument. --Tiuks 6. juuli 2009, kell 18:38 (UTC)

:: Andres pidas silmas, et isikutunnistus kui selline on laiem mõiste.

:: Ma olen ta arvamusega 100% nõus, küsimus on, mis siinses artiklis peaks olema

:: ja kes selle kirjutab.suwa 6. juuli 2009, kell 18:58 (UTC)

::: Me teame hästi Eesti dokumente aga siin oleks vaja kirjutada teistest riikidest ka, kust siis lingid lähevad edasi konkreetsete kaartide juurde. Aga kes kirjutaks? :) Ühte lauset ma tean ... isikut tõendav dokument, millele on trükitud omaniku nimi, foto ja allkiri, isikukood, sugu, kodakondsus, väljaandmis- ja kehtivusaeg ning number. Keegi võiks jätkata. --Tiuks 6. juuli 2009, kell 19:17 (UTC)

Pigem nii:
Isikutunnistus on üks võimalikke dokumente, millega saaksid volitatud isikud üritada suure tõenäosusega tuvastada isikusamasust.
Küsimus on siis, millest kirjutada, eeldab kõigepealt artikli Isikusamasus olemasolu.
isikusamasus = identity inglise keeles
Vikipeedias on olemas kirjutisehakatis Identiteet - võõrkeelne vaste isikusamasusele,
kuid peaks lõpuni kirjutama ka nt e-id, m-id, i-id jne.
suwa 6. juuli 2009, kell 19:31 (UTC)

Definitsiooni võiks tuua isikutuvastuse ehk autentimise (http://209.85.135.132/search?q=cache:z550hBxiwh8J:www.reform.ee/dokumendid/id/Sonastik.doc+isikutuvastus&cd=22&hl=et&ct=clnk&lr=lang_et). ... isikutuvastuse dokument? --Tiuks 6. juuli 2009, kell 19:41 (UTC)

: isikutuvastamine on toiming, millega tuvastatakse isikusamasus suwa 6. juuli 2009, kell 19:42 (UTC)

:: Hakkab ju looma aga need on kõik erinevate artiklite definitsioonid. Siia võiks teha peale definitsiooni loendi dokumentidest (meil siis ka pass). Mõned :en:List of identity card policies by country lehelt. Artikkel ise oleks :en:Identity document ja ID-kaarti võiks jätta ainult meie kaardile. See tähendab, et muu võiks siis siia tuua või eraldi artiklid teha. --Tiuks 6. juuli 2009, kell 19:55 (UTC)

::: Kas sünnitunnistus on isikuttõendav tokustaat?

::: Mina pakuks pigem, et üks dokement, mis hõlbustab isikusamasuse tuvastamist lihtsustada.... suure tõenäosusega.

::: suwa 6. juuli 2009, kell 20:02 (UTC)

:::: Ei ole isikut tõendav dukument. Sünnitunnistus ja abielutunnistus peaks olema mingit akti tõendavad dokumendid ESTERMis birth certificate. --Tiuks 6. juuli 2009, kell 20:11 (UTC)

::::: sünnitunnistus:
 Isik loetakse registrisse kantuks, kui teda identifitseerivad andmed on registrisse kantud
 kas rahvastiku arvestuse andmebaasi, passi või sünnitunnistuse alusel ...

::::: selle sõnastuse järgi on mis mis ??

::::: suwa 7. juuli 2009, kell 05:49 (UTC)

:::::: See on pärit RIIKLIKU PENSIONIKINDLUSTUSE SEADUSest, kus kantakse isik riiklikku pensionikindlustuse registrisse. Identifitseerivad andmed on näiteks sünniaeg aga ainult sellega ei saa isikut tuvastada. Tuvastada peaks saama isikukoodiga. Vene ajal meil ju isikukoodi ei olnud aga nüüd saavad lapsed juba selle sünnitusmajast. Järelikult on isikut tõendav dokument. Füüsiliselt saab isikutuvastust teha pildi järgi, elektrooniliselt piisab koodist. Päris keeruline lugu. --Tiuks 7. juuli 2009, kell 11:49 (UTC)
----
Seda küll, et sõna ID-kaart on hiljutine ja varasemate isikutunnistuste kohta vist pole nii öeldud, aga isikutunnistus peaks olema ikkagi praegu ainult samune ID-kaart, mitte igasugune isikut tõendav dokument . Samuti, ID-kaardi asemel soovitavad keelekorraldajad sõna isikutunnistus või Eesti isikutunnistus. Minu meelest ID-kaart ei peaks olema eraldi artikkel. 193.40.10.181 20. jaanuar 2014, kell 20:22 (EET)

See artikkel siin on mõeldud rääkima isikutunnistusest üldse, mitte praegusest Eesti isikutunnistusest. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 23:22 (EET)

: Jah, isikutunnistusest üldse ja Eesti isikutunnistusest võivad olla eraldi artiklid. Aga Eesti isikutunnistusest üldse ja praegusest Eesti isikutunnistusest minu meelest pole tarvis eraldi artikleid. Artiklis saab siis täpsustada, et sõna ID-kaart käib vaid praeguse kiipkaardi kohta. Igatahes võiks ebasoovitatavat sõna artikli pealkirjas mitte eelistada. 193.40.10.181 20. jaanuar 2014, kell 23:28 (EET)
----
Kas kõik isikut tõendavad dokumendid on isikutunnistused?
Isikutunnustused olid olemas ka enne sõda. Andres (arutelu) 2. mai 2014, kell 14:59 (EEST)


Miks ei võiks kõik olla ühes loendis? Andres 6. juuli 2009, kell 09:37 (UTC)

Segaseks ja pikaks läheb ju. --Improvisaator 6. juuli 2009, kell 09:47 (UTC)

: Minu meelest on selline keeruliste pealkirjadega artiklite vahel jaotatud loend segane. Kas ei võiks panna kõik kronoloogilises järjekorras? Võib ju teha ka mingid alajaotused. Andres 6. juuli 2009, kell 10:08 (UTC)

:: Minu meelest ka peaksid koos olema. Pealkirjades on see "aegsete" mu arust eriti naljakas. --Epp 7. juuli 2009, kell 01:44 (UTC)
Kuidas sellega siis jääb? Kas teha üks või mitu loendit? Või teha nii, et on olemas üleüldine loend ja peale selle ka loend presidentite kaupa. Või teha tabelina, kus on märgitud presidendi nimi, kes annetas teenetemärgi? --kanakukk 12. juuni 2010, kell 19:43 (EEST).

Teha üks loend. Vajaduse korral alajaotused presidentide kaupa. Andres 12. juuni 2010, kell 19:59 (EEST)

Poola vikis on artikkel :pl:Adam Korwin-Sokołowski, millelt ma võtsin Kotkaristi teenetemärkide kavaleride kategooria ära, sest siin () teda pole. Siiski, mu poola vikis tehtud parandus muudeti tagasi, ent ma ei saa aru, mis seal põhjuseks toodi, vt --Bioneer1 (arutelu) 22. aprill 2015, kell 14:00 (EEST)

Ei toodud midagi põhjuseks, aga see on viidatud: . Andres (arutelu) 22. aprill 2015, kell 18:43 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Kotkaristi teenetemärgi kavaleride loend


Arutelu:Ahaste

Siin ja teiste külade puhul võiks vanad andmed kuidagi säilitada. Andres 6. juuli 2009, kell 11:31 (UTC)

Selleks kasutatakse malli . --Tiuks 6. juuli 2009, kell 13:12 (UTC)

: Minugipoolest, kasutatagu siis. Andres 6. juuli 2009, kell 13:30 (UTC)

: Tiuks, palun vaata Metsavenna logist, kus ta selle paranduse tegi. Seal tulevad veel mõned sarnased parandused. Andres 6. juuli 2009, kell 15:08 (UTC)
Mis tähendab, et täpsus on arvestuslik? Andres (arutelu) 22. mai 2014, kell 10:19 (EEST)

"Ahaste küla elanike arvu täpsus 2014. aasta kohta on arvestuslik ja põhineb kohalike inimeste tegelikul arvul." - aga ülejäänud arvud? --LeeMarx (arutelu) 13. veebruar 2024, kell 13:22 (EET)

Võtsin välja teksti, mis vormistamata ja ilmselt peaks vähemalt osaliselt mujale minema:
== Mis teeb selle piirkonna eriliseks? ==
== 1. Aruvälja külas asuvad kaks mõisaaegset kõrtsi, mille kaugus üksteisest on alla 180 meetri. See on ka ühtlasi Eesti rekord.
2. Soeva külas asub üks Eesti vanimaid postijaamu -  Raja postijaam.
3. Piirkonnas on tegutsenud 8 kolhoosi.
4. Soeva ja Aruvälja küla territooriumile jääb Eestis suuruselt 10nes soostik - Nätsi- Võlla raba. Pindala 108 ruutkilomeetrit.
5. Oleme rahvaarvult kõige suurem piirkond Nätsi- Võlla raba ääres.
6.  Ahaste uuem külaosa on ehitatud mõisaaegse suure tiigi asukohta.
7.  Soeva külas on sündinud ja kasvanud ülesse kirjanik Martin Sooberg (Sohberg).
8. Ahaste külas asub Rindali paisjärv.
9. Aruvälja külast on leitud Põhjamaade suurim Bütsantsi aegsetest müntidest koosnev aare.
10. Viie küla peale elab siin kokku 606 inimest. Inimeste arv kasvab pidevalt.
11. Külades tegutsevad Kool, lasteaed, rahvamaja ja kauplus. Ja lisaks sellele ka raamatukogu ja mõned eraettevõtted.
12. Soeva küla on valla põhja- ning ka lääne poolseim küla. ==
--Bioneer1 (arutelu) 5. september 2014, kell 11:47 (EEST)
----
Ahaste vald peaks olema eraldi artikkel. Andres (arutelu) 5. august 2016, kell 11:31 (EEST)


Arutelu:Mõttetalgud

See on välja töötatud 1980-datel aastatel Tartu koolkonna poolt, kuhu kuulusid Valdo Ruttas, Jüri Ginter, Ivar Dembovski, Toomas Hansson jt. Sellest on meil juba juttu artiklis Avatud Ruumi meetod, mis ei ole eestlaste välja mõeldud. --Tiuks 6. juuli 2009, kell 12:23 (UTC)
Minu Eesti 1. mai ürituses kasutati Avatud Ruumi meetodit. Üritust hakati ekslikult nimetama MÕTTETALGUD.
Mõttetalgud on Tartus 80-datel aastatel välja töötatud meetod. Sellel on sarnaseid jooni Avatud Ruumiga, aga paljus erinev. vt. http://talgujad.tartu.ee/ – Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas Talguarbuja (arutelu • kaastöö) .

Mõttetalgute meetodi (avatud ruumi meetodi) sõnastas ja rakendas ellu USA juhtimisnõustaja Harrison Owen 1985. aastal Riigikogu toimetised, Avatud Ruumi eestikeelsele kodulehekülg. Teda ei hakatud ekslikult nimetama mõttetalguteks. Mõttetalgute ülesehitus on avatud ruumi meetodil ja Minu Eesti mõttetalgute idee hakkas Teeme Ära meeskonna liikmete peades küpsema 2008 aasta suve lõpul. Igaüks võib teha mõttetalguid ja Tartu talgutajate lehel on ekslik info. Kuidas saab välja töötada meetodit, mis on juba olemas. 1. mai ürituse korraldas Kodanikualgatus Teeme Ära Minu Eesti (mitte MTÜ Minu Eesti, see on registreeritud Isamaa ja Res Publika Liidu (IRL) Pärnu piirkonna arendusjuhi, palgalise parteitöötaja Raul Sarandi nimele). Minu arust võiks selle jama kustutada.  --Tiuks 7. juuli 2009, kell 13:34 (UTC)
Austatud Tiuks! Sõna "mõttetalgud" ei olnud eesti keeles enne 1988. a. üldse kasutusel ja see sõna mõeldi välja ja võeti kasutusele siin leheküljel kirjeldatud meetodi märkimiseks. Seda sõna ei patenteeritud ja seetõttu läks see oma kena kõla tõttu laialdasse kasutusse igasuguse koos mõtlemise nimetusena. Minu Eesti kasutas juba laialt levinud ilusat sõna oma ettevõtmise nimetusena, aga ei omandanud seeläbi meetodit. Ruuta Küttim 10. juuli

Kas ei võiks siis öelda, et sellel sõnal või nimel on kaks tähendust? Andres 10. juuli 2009, kell 16:22 (UTC)

Tiuks on nähtavasti asjast valesti aru saanud. Andres 10. juuli 2009, kell 16:25 (UTC)

: Mind häirib see, et mõttetalgutel Minu Eesti kasutati avatud ruumi meetodit aga siin tahetakse rääkida sõna kujunemisloost. Seda peaks siis ka paremini selgitama. Iseenesest oli avatud ruumi meetod olemas, mida järgiti ka eelnevatel mõttetalgutel (täienduskoolitustel). --Tiuks 10. juuli 2009, kell 16:59 (UTC)

:: Ma arvan, et siin tahetakse rääkida Štšedrovitski koolkonna mängu põhjal Eestis välja töötatud mängust. See oleks sõna üks tähendus. Ja teine oleks laiem tähendus, mida "Minu Eesti" silmas pidas. Selle teise tähenduse puhul pole oluline, millist meetodit kasutatakse, vaid see, et püüakse koos mõeldes vabatahtlikkuse alusel mingile avalikule probleemile lahendusi leida. Andres 10. juuli 2009, kell 17:06 (UTC)

::: Sellega ma olen päri. --Tiuks 10. juuli 2009, kell 17:09 (UTC)

Tartu koolkonna - mis valdkonnas, see peaks olema väljakirjutatud. Kas arstide koolkonna? või hoopis füüsikute koolkonna ? suwa 10. juuli 2009, kell 17:10 (UTC)

Ühed esimestest organisatsioonilis-tegevuslikest mängudest Eestimaa pinnal korraldasime TRÜ kehakultuuriteaduskonna  juures tegutseva üleliidulise õppejõudude täiendusfakulteedi dekaani Arno Vaiksaare tellimisel Kääriku spordibaasis.TOSIN TALGUTERA. Kuna Talgujatel on oma koduleht, siis võiks selle artikli pealkiri olla "talgujad". Sellisel juhul saaks rääkida talgute ajaloost. Näiteks hetkel käib haridustalgute ettevalmistamine. --Tiuks 11. juuli 2009, kell 00:21 (UTC)

: Talgujate kohta võiks olla eraldi leht. See artikkel räägib ju mängust. Andres 11. juuli 2009, kell 05:41 (UTC)
Selle artikli juures on olulised ka viited. Andres 11. juuli 2009, kell 05:42 (UTC)

Kas oleks parem sõnastus ... on koostöövorm (mõtlemise talgud), mis põhines algul Štšedrovitski organisatioonilis-tegevuslikul mängul. --Tiuks 11. juuli 2009, kell 08:41 (UTC)

Põhineb ju siiamaani.

Tuleks mõelda, kuidas kaks mõistet lahku viia. Andres 12. juuli 2009, kell 10:20 (UTC)
Tegin redaktsiooni
Talgujate kommentaare arvestades--Talguarbuja 17. juuli 2009, kell 15:18 (UTC)--Talguarbuja 17. juuli 2009, kell 15:18 (UTC)

Kas üldmõisteks mõtlemise koostöövorm sobib?

Me peame siin rääkima ainult üldmõistest ja liigse eemaldama. Näiteks leidsin mõttetalgute dokumendi ka Otepää vallast "Otepää kuppelmaastik Lõuna - Eesti keskuseks". --Tiuks 25. juuli 2009, kell 10:53 (UTC)

Mõttetalgute meetodi praeguses definitsioonis kehtestub paras segadus sõna mõttetöö tõttu. Viimasest seletatakse Wikis, et toimub eestlastel selgelt ajus ja venelastel ka vist ajus - мышление. Aga mõttetalgutes sobib see, mille kohta juba Štšedrovitski nimetas мыследеятельность, мыследеятельность, see toimub ütleks - ajudes ja ajude vahel, ehk  intellektuaalsete ja kommunikatiivsete protsesside kompleks, sisuliselt eestlaste Mõttetalgud. --Talguarbuja 17. juuli 2009, kell 21:44 (UTC)

See mitme teema käsitlemine siin artiklis ei ole kohe kuidagi sobilik. Jätaks siia artiklisse selle "Mõttetalgud rahvakeelse üldmõistena"-osa ja liigutaks "Mõttetalgu meetod"-i osa eraldi samanimelisse artiklisse. Ivo 18. juuli 2009, kell 12:21 (UTC)

Mitme mõistega artikleid nimetatakse täpsustusleheks ja seetõttu oleks siia vaja ainult üldmõistet. Eraldi on vaja artikleid Štšedrovitski mäng ja Talgujad. Mõttetalgu meetoditest on (tulevad) eraldi artiklid ja siin selgitaks sõna kasutust Eestis. Hetkel on võimatu isegi interviki lingi lisamine (kui isegi oleks). Ja veel, välislinke artikli sees ei kasutata, selleks on alajaotus "välislingid". --Tiuks 18. juuli 2009, kell 14:52 (UTC)
Tublid inimesed! Ärge oma innukuses ajalugu päris olematuks muutke! Mõttetalgud ON 80-tel väljatöötatud meetod sõltumata sellest, kes ja kuidas seda sõna tänapäeval kasutab. Ega siis sõna "stsenaarium" sellepärast oma algset tähendust kaota, et seda on hakatud tuleviku-uuringutes teises tähenduses kasutama. Kuna ma tunnen seda algset ja tõelist mõttetalgute meetodit, siis mind häiris väga see, kui igasugu puldist kõnelemisega koosolekuid hakati mõttetalguteks nimetama. Selle vastu peaks siin võitlema, aga mitte ühte olemasolevat meetodit ära kustutada püüdma!
Ja veel üks märkus - Delfi meetod on tuleviku-uuringutes laialdaselt kasutatud meetod ja selle rangeks põhimõtteks on - vastupidiselt mõttetalgutele - kaasatud ekspertide täielik eraldatus ja anonüümsus. Seetõttu ei sobi Delfi meetod sulgudes toodud mõttetalgute meetodite näitena. Delfi meetodit on põhjalikult käsitlenud ja arendanud Osmo Kuusi Soomest.
Ruuta Küttim 2.august 2009
Plaanitsesin Ruuta ettepaneku kohaselt koostada märkus Delfi meetodi eristamiseks teiste meetodite reas, mida rahvas MÕTTETALGU sõna alla paneb. Jäin seejuures kimbatusse. Mingis aspektis tuleks siis kõigi teiste meetodite juurde kirjutada märkus, et mis mõttes miski erineb. Varem olime vaielnud Jüri ja Valdoga - olin ette pannud koostada üldtabel, et "rahvas" saaks hõlpsasti eristada, et mis on Mõttetalgud ja mis on muu. Sellest vaidlusest jäi mulle meelde seisukoht, et Talgutesse süveneda soovivat "rahvast" hakkab tabel oma kindlapiirilisusega ahistama. Ise olen seisukohal, et kusagil siiski oleks tarvis esitada mingi kompaktne võrdlusmaterjal erinevatest meetoditest.--Agu Vissel 21. oktoober 2009, kell 07:10 (UTC)
----
Kas siit on muist materjali välja visatud? Andres 5. oktoober 2009, kell 16:27 (UTC)

Viskasin välja välislinke ja Vaata-ka-osas olevaid asju, kirjutasin viiteid ruumisäästlikumalt. Taivo 5. oktoober 2009, kell 22:26 (UTC)

:Kronoloogiast viskasin välja mittemidagiütlevaid asju. Nüüd näen, et siit on veel tarvis materjali välja võtta, aga ma ei viitsi sellega tegeleda. Taivo 5. oktoober 2009, kell 22:31 (UTC)
----
Kas "Vaata ka" alla on mõistlik panna linke teistele vikidele?--WooteleF 7. oktoober 2009, kell 06:26 (UTC)

Ma ei tea, aga mina olen omaenese aruga käsitlenud seda kogu aeg mittemõistlikuna ja neid linke ära võtnud. Taivo 7. oktoober 2009, kell 10:41 (UTC)

: Vaata ka on ainult eestikeelse viki jaoks (vähemalt minu ettekujutus), sest need on siselingid. Teiste viki linke otsitakse vasakult alajaotusest "teistes keeltes".

:: Sellised lingid võib asendada eestikeelsetega. Andres 7. oktoober 2009, kell 18:48 (UTC)


Teenetemärgi klassAmetikoht
Valgetähe teenetemärgi kett
Riigivapi teenetemärgi erisuurpael; Valgetähe teenetemärgi erisuurpael
Riigivapi, Valgetähe, Kotkaristi, Eesti Punase Risti teenetemärgi I klassSõjavägede Juhataja, Sõjaminister
Riigivapi, Valgetähe, Kotkaristi, Eesti Punase Risti teenetemärgi II klasskoloneli ja kõrgemas auastmes olevad diviisiülema õigustega sõjaväelased
Riigivapi, Valgetähe, Kotkaristi, Eesti Punase Risti teenetemärgi III klasskoloneli ja kolonelleitnandi auastmes olevad sõjaväelased, kes teenivad üksiku võeosa ülema ja kõrgematel ametikohtadel ja kel ei ole diviisiülema õigusi
Riigivapi, Valgetähe, Kotkaristi, Eesti Punase Risti teenetemärgi IV klassväeosaülema õigustega sõjaväelased, kes on madalamas kui kolonelleitnandi auastmes; majorid ja kolonelleitnandid, kes teenivad pataljoniülema ja kõrgematel ametikohtadel ja kes ei oma väeosaülema õigusi
Riigivapi, Valgetähe, Kotkaristi, Eesti Punase Risti teenetemärgi V klasskompaniiülemate ja madalamatel ametikohtadel teenivad ohvitserid ja kõik majorid ja madalamas auastmes olevad ohvitserid, kel ei ole pataljoniülema õigusi
Riigivapi teenetemärgi I klassi medal
Riigivapi teenetemärgi II klassi medal
Riigivapi teenetemärgi III klassi medal, Valgetähe teenetemärgi I klassi medal, Kotkaristi kuldrist, Eesti Punase Risti teenetemärgi I klassi medalüleajateenijad vähemalt veltveebli auastmes ja komandovanema ametikohal
Riigivapi teenetemärgi IV klassi medal, Valgetähe teenetemärgi II klassi medal, Kotkaristi hõberist, Eesti Punase Risti teenetemärgi II klassi medalüleajateenijad vähemalt noorem-allohvitseri auastmes ja rühmavanema ametikohal
Riigivapi teenetemärgi V klassi medal, Valgetähe teenetemärgi III klassi medal, Kotkaristi raudrist, Eesti Punase Risti teenetemärgi III klassi medalüleajateenijad ja ajateenijad

Teenetemärgi klassi määramise tabel sõjaväelaste kohta

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Konstantin Pätsi aegsete Kotkaristi teenetemärgi kavaleride loend


Kasutaja arutelu:Talguarbuja

Tere tulemast Vikipeediasse, Talguarbuja!
Kas Sa oled artikli Mõttetalgud teksti autor? Andres 7. juuli 2009, kell 12:29 (UTC)

Palun tutvu vormistusreeglitega ja ära kopeeri teksti artiklisse. Mall  ei tohi enne eemaldada kui tekst on ümberkirjutatud. --Tiuks 7. juuli 2009, kell 12:59 (UTC)

Share your experience in this survey
Hi ,
The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey about your experience with  and Wikimedia. The purpose of this survey is to learn how well the Foundation is supporting your work on wiki and how we can change or improve things in the future. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 6. september 2019, kell 17:44 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
A couple of weeks ago, we invited you to take the Community Insights Survey. It is the Wikimedia Foundation’s annual survey of our global communities. We want to learn how well we support your work on wiki. We are 10% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal! Your voice matters to us.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 20. september 2019, kell 18:12 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
There are only a few weeks left to take the Community Insights Survey! We are 30% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal!
With this poll, the Wikimedia Foundation gathers feedback on how well we support your work on wiki. It only takes 15-25 minutes to complete, and it has a direct impact on the support we provide.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 3. oktoober 2019, kell 22:50 (EEST)


Arutelu:Vassili Riis

Kas ta elab? Andres 9. juuli 2009, kell 08:03 (UTC)

Peaks olema surnud aastal 1998. -- Toomas 9. juuli 2009, kell 08:04 (UTC)
Võtsin sünnikuupäeva siit. Ma ei tea, kas see on ikka uue kalendri järgi.
Sünnikohaks on seal märgitud Maasi vald, Suure-Pahila küla. Andres 9. juuli 2009, kell 08:13 (UTC)

Kas me ikka saame kirjutada, et isik pani toime inimsusevastaseid kuritegusid, kui süüdimõistvat kohtuotsust pole? Mulle teadaolevalt lõpetati menetlus tema surma tõttu. Lahendus oleks ehk, kui mõnes allikas nimetataks tema tegusid mitte kuritegudeks, vaid lihtsalt inimsusevastasteks tegudeks. Teine probleem on nende tegude sõnastuses. 340 Eesti kodaniku arreteerimine iseenesest ei ole ju inimsusevastane? Kas iga Eesti kodaniku arreteerimine on inimsusevastane tegu? Kas Herman Simmi arreteerimine oli inimsusevastane? Aga Nikolai Trankmanni? --kanakukk (arutelu) 6. juuli 2016, kell 16:40 (EEST).

Mulle tundub, et me ei saa seda väita. Andres (arutelu) 6. juuli 2016, kell 19:17 (EEST)


Arutelu:Pearl Harbor (film)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://video.movies.go.com/pearlharbor/
** In Pearl Harbor (film) on 2013-06-24 12:49:40, 404 Not Found
** In Pearl Harbor (film) on 2013-07-06 18:32:17, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:32 (EEST)


Arutelu:Suur-Holmi sadam

* Eeneti päring grandholmmarina.ee domeeni kohta:
 http://www.eenet.ee/info/ee-whois.html?otsi=grandholmmarina.ee&formaat=pikk
 grandholmmarina.ee - It Info OU
 Asutuse aadress: parnu mnt 232
 Asutuse telefon: 6710100
 Asutuse e-post: keith@ieg.ee
 administratiivne kontaktisik: Heikki Kernu heikki.kernu@infoauto.ee
 tehniline kontaktisik: Andres Puutsa andresp@gov.ee
* Sadama enda veebis on:
 http://www.grandholmmarina.ee/sadama_eeskiri#I
 1. Ettevõtluse vorm
 1.1 Suur-Holmi sadama valdaja on: AS Evore,
 1.2 Registri kood: 10078612
 1.3 Aadress: Pärnu mnt 232, 11314, Harjumaa, Tallinn
 1.4 Sadama operaator: Ankrupoi OÜ reg kood 10920402.
 Aadress: Pärnu mnt 232, 11314, Harjumaa, Tallinn
* Veeteede Ameti veebis on väljavõtted sadamaregistrist:
 http://www.vta.ee/atp/public/III_OSA_-_kontaktandmed_juuni_2009.pdf
 RIIKLIKU SADAMAREGISTRI ARUANNE
 III OSA
 KONTAKTANDMED
selles registris Grand Holm Marina nimelist sadamat pole
* muu ajaloolise kohta leiab info kipper.ee foorumi alaosast Akvatooriumid, sadamad ja slipid:
teemas Haapsalu Jahtklubi faarvaater kinni?
http://foorum.kipper.ee/viewtopic.php?t=2027
teen ka ülaltoodule kohased parandused artiklis.
suwa 9. juuli 2009, kell 19:25 (UTC)

Suur-Holmi 20.11.2009/EE SHL
 § 40. Sadama registreerimine sadamaregistris
 (3) Sadama registreerimise kuupäev sadamaregistris ja sadamakood
Ehk siis sadam on teise nime all kui käesolev kirjutis regitud 20. novembril 2009 sadamaregistrisse,
nüüd siis erinevad veebinimi-raadiokutsung ja ametlik sadamanimi, millist nime peaks kirjutis kandma?
suwa 7. aprill 2012, kell 20:21 (EEST)

sadamateregistris aastast 2009 teise nimega


Arutelu:Väike Laugasjärv

Eesti järvede nimestikus (2006) seda järvenimi ei leia. Ahnejärve paralleelnimi on Laugasjärv--Dj Capricorn 14. juuli 2009, kell 18:33 (UTC)

Ma usun, et Väike Laugasjärv on olemas. Aga et artikli autori poolt tehtud foto kvaliteet teabetahvilt on allapoole igasugust arvestust, siis jääb probleem püsima. Neid kirjutisi paneb objekti juurde RMK. Siiani on RMK jätnud tõsise teabelevitaja mulje.--Rünno 14. juuli 2009, kell 18:43 (UTC)

:jah, sealses nimestikus on vist mainitud üksnes üle 1 ha suurused veekogud. Nende laugasjärvede puhul pole see sageli täidetud; vaadeldaval järvel 0,2 ha--Dj Capricorn 15. juuli 2009, kell 05:58 (UTC)

Kaitseala kaitsekorralduskavas kasutatakse nime "Väike-Laugasjärv". Aga sidekriips on arvatavasti ekslik. Ma ei tea, kas leidub autoriteetset allikat, kus oleks nimi hargtäiendiga "Kurtna". Kuna teisi sellenimelisi pole, siis ei tohiks hargtäiend siin vajalik olla. Muudan pealkirja vastavalt. Pikne 2. august 2018, kell 18:02 (EEST)


Kasutaja arutelu:Julika~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Julika! Andres 10. juuli 2009, kell 08:40 (UTC)

Tere! Vaatan, et Sa oled Vikipeediasse üles laadinud Ahnejärve jt pildid. Kas need on Su enda tehtud, ja kas need on vabaltkasutatavad Vikipeedias (GDFL-litsentsi alusel) ehk teisiti öeldes, kas Sa lubad neid siin avaldada--Dj Capricorn 10. juuli 2009, kell 19:02 (UTC)

Et Vikipeedia salvestusmahud ei ole otsakorral, siis võiks üleslaetava faili maht jääda nii suureks, nagu fotoaparaat selle tegi. Näiteks Ahnejärve algmõõduline pilt on tunduvalt kvaliteetsem, kui vähendatud suurusega pilt. Eesti järvede koordinaate pakub lahkesti Delfi kaart thumb|700px|Delfi kaardi väljanägemine--Rünno 11. juuli 2009, kell 06:26 (UTC)

Need pildid on minu enda tehtud ja arvutil olen neid vähendanud. Ja ma luban neid siin kasutada. --Julika

Ei ole vaja vähendada. Ja et kõik formaalsused oleks täidetud, siis lisa, palun, oma piltidele mall GFDL.--Rünno 11. juuli 2009, kell 10:37 (UTC)

Tänan soovitamisest! --Julika
Piltide Vikipeedias kasutamise eeldus on, et pildid on vabad ehk et neid tohib vabalt kasutada ka väljaspool Vikipeediat ja mis tahes otstarbel. Kui lubad enda tehtud pilte vabalt kasutada, siis tuleks seda kinnitada kindla vaba litsentsi valimisega. Kas oled nõus, et sinu üles laaditud järvepildid avaldatakse Vikipeedias tavalisima litsentsi  tingimustel?
Et pilti Julika.JPG saaks Vikipeedias kasutada, peaks ka selle pildi juures olema vaba litsents ning ära tuleks märkida pildi autor. Pikne 3. detsember 2014, kell 14:40 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Julika~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Nõmmnelk

Sellel pildil ei ole Dianthus arenarius. Sama viga on kõigis neljas vikis mis seda kasutavad. Nõmmnelgist commons'is praegu pilti polegi. Dr Oldekop 11. juuli 2009, kell 19:38 (UTC)
Õigeid pilte vt nt . Dr Oldekop 11. juuli 2009, kell 19:57 (UTC)

Olin Saaremaal ekskursioonil, pildistasin seda. Ei tea, mis alamliik see on. --Geonarva 11. juuli 2009, kell 20:13 (UTC)

: See on nüüd õige liik, väga hea. Dr Oldekop 11. juuli 2009, kell 21:12 (UTC)

:: Sa anna neile teada, et pole see liik. Selle pildi võib ka mujale panna. Andres 12. juuli 2009, kell 10:42 (UTC)

allikates palju nimetatud ka kui nõmmenelk. Ilmselt võiks see lugeda ortograafiliseks variandiks. On nt nõmmelõoke--Estopedist1 (arutelu) 11. veebruar 2017, kell 13:05 (EET)

See ei ole ortograafiline variant, vaid nähtavasti kõnekeelne nimetus. Ka nõmm-liivateed hüütakse nõmmeliivateeks. Andres (arutelu) 11. veebruar 2017, kell 13:44 (EET)


Arutelu:Litviinid

Siin oli mingi arusaamatu lause: "Üldiselt sellel oli etnilise tähenduse (kuulus nüüdsete leedulaste esivanemad)." Kuna see eesti keeles mitte möhkugi ei tähenda, siis võtsin vabaduse selle kustutada. [[Kasutaja:Lebatsnok|Lebatsnok]] ([[Kasutaja arutelu:Lebatsnok|arutelu]]) 9. märts 2016, kell 10:45 (EET)
Siin on kaks mõistet, mis tuleb lahku viia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. juuli 2009, kell 10:21 (UTC)

Miks on pool artiklit võõras keeles?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 23. jaanuar 2010, kell 19:38 (UTC)

Tsitaadid võib tõlkida, aga minu meelest võivad nad ka algkeeles jääda. Andres 24. jaanuar 2010, kell 09:43 (UTC)

Nad võivad algkeeles jääda, kuid tõlge peab juures olema.--WooteleF 24. jaanuar 2010, kell 10:23 (UTC)

: Tõlge peaks olema, aga toimetamiseks tuleb see lisada, mitte võõrkeelset teksti ära võtta. Andres 24. jaanuar 2010, kell 11:17 (UTC)

Ja endine jutt on lihtsalt kustutatud. Enne oli siin see:
Litviinideks on nimetatud Leedu suurvürstiriigi (Litwa) katoliku usku slaavi elanikkonda.
Litviinidega asustatud Leedu suurvürstiriigi alad (Kiievi vürstiriik) liideti Moskva suurvürstiriigiga peale Aleksei I poolt alustatud Vene- sõda 17. sajandi keskel.
Alles keisrinna Katariina II valitsemisajal hakati neid ametlikult nimetama valgevenelasteks ja keiser Nikolai I ajal sunniti neid üle vastu võtma Vene ÕigeuskuТрехвековое противоборство.

Tänapäeval nimetab end litviinideks (lićviny, ліцьвіны) osa valgevenelasi Nemunase ülemjooksul ja Ščara jõe basseinis.

--Epp 24. jaanuar 2010, kell 02:08 (UTC)

See on oma seisukoha pealesurumine. Aga tundub, et seda sõna kasutatakse kahes tähenduses. Andres 24. jaanuar 2010, kell 09:46 (UTC)

Mitte et artiklis öeldu tingimata vale oleks. Andres 24. jaanuar 2010, kell 10:17 (UTC)

Isegi eestivenelased räägivad osavat'sia siuda mitte osavat'sia zdies'  nagu nende ajaloolisel kodumaal peaks ütlema.
Huvitav, mis riigi salaluure kehtestab oma tõdesid eestikeelses vikipeedias?
--62.65.219.163 17. veebruar 2010, kell 07:04 (UTC)

Olenevalt käändest on mõte erinev. Kui öelda "nad võivad algkeelde jääda", siis see tähendab, et nad võivad tõlkimata jääda. Andres 17. veebruar 2010, kell 08:08 (UTC)

: Pingutan, mida ma pingutan, aga ei õpi teie postsovjetiaegset keelt selgeks.
Mida see "nad võivad algkeeles jääda" siis peaks tähendama?
Et võivad tõlgitud saada või?
--82.131.21.205 17. veebruar 2010, kell 16:14 (UTC)

:: See tähendab, et algkeeles äratoodud tsitaate ei pea välja jätma, kui nad tõlkega varustatakse. Andres 17. veebruar 2010, kell 16:29 (UTC)

: Ehk lubjakate keeles öeldud: "Algkeelsed tsitaadid võivad jääda" vist?
--82.131.21.205 17. veebruar 2010, kell 16:39 (UTC)

:: Jah, see on tõesti parem sõnastus. Andres 17. veebruar 2010, kell 16:40 (UTC)

See lause pole informatiivne vaid on propagandistlik ja pole pealegi tõsi.
Seal on igasuguseid arvamusi oma rahvusliku identiteedi suhtes.
Mõned peavad end koguni slaavistunud baltideks.

Palun paranda teksti. Andres 8. mai 2010, kell 11:14 (EEST)

Kas žmudžiinid (kas selline sõna on tõesti eesti keeles olemas??) on leedulased (lietuviai)?
Kustutage need viis aastat vanad anarhismi, -Vene ja pungiteemalised Trubetsky vaimusünnitised ära ja tehke uued & paremad lihtsalt, äärmuslik inklusionism kisub VP taset ainult alla.

Inklusionism ei puutu siin asjasse. Meil on vähe toimetajaid, tule appi, hakka tegema. Andres 15. august 2010, kell 10:16 (EEST)

Selleks et nii spetsiifilisel teemal kirjutada, on tarvis asjatundmist. Andres 15. august 2010, kell 10:17 (EEST)
Seeeest VP "toimetamine" ei vaja mingit asjatundmist.

Vajab küll. Andres 22. detsember 2010, kell 22:35 (EET)

Pead vist silmas, et parem oleks hoopis kustutada? Pigem tuleks taastada üldtunnustatud mõistest lähtuv esitus. Andres 22. detsember 2010, kell 23:41 (EET)
----
"Üldiselt sellel oli etnilise tähenduse (kuulus nüüdsete leedulaste esivanemad)." Imelik lause. Velirand (arutelu) 23. veebruar 2016, kell 11:20 (EET)

Arusaamatu lause, tuleb vist kustutada. Andres (arutelu) 23. veebruar 2016, kell 13:12 (EET)
----
Varasem redaktsioon. Andres (arutelu) 11. aprill 2014, kell 09:00 (EEST)
Litviinid – valgevene rahvuse ajalooline nimetus. Litviinid on Leedu Suurvürstiriigi tiitelrahvus, nende keel (nn vanavalgevene keel) oli seal ainsaks riigikeeleks.
Leedu Suurvürstiriik (Вялікае княства Літоўскае, Рускае, Жамойцкае) koosnes enne Poolaga liitumist (1569) 3 põhilistest alast: Litwa, kus elasid litviinid (valgevenelased), Žemaitija, kus elasid žmudziinid (leedulased) ja Rus või Ruthenia, kus elasid rusiinid (ukrainlased). Kogu vürstiriigi kultuurikeskuseks oli alguses Navahrudak, seejärel Wilna (Vilnius).
Rus, Ruthenia, Русь on läbi aegade olnud õigeusu keskus.  Hiljem, kuulutades ennast Ida-Rooma keisririigi pärijaks ja jätkajaks, hakkas Moskva vürstiriik nimetama ennast ukraina nimetusega Rus, Русь, et koondada Moskva alluvusse kõik õigeusu jõud. Rus´ile aga mõeldi asemele välja uus nimetus – Malorossija (Väike–Vene). Sellest ajast alates nimetatakse rusiine malorossid´eks.
Termin Valgevene ja valgevenelane (Белоруссия, белорусец) oli loodud ja võetud kasutusse Vene okupatsioonirežiimi poolt XIX sajandi keskel eesmärgiga demonstreerida Litwa alade ja kultuuri nn lähedust Venemaale, üldeesmärgiks oli litviinide täielik venestamine.  Venemaa keiser Nikolai I välja korralduse, mille kinnitas 18. juulil 1840. aastal Venemaa Valitsev Senat, millega keelati Venemaa keisririigi ametlikes dokumentides kasutada nimetusi Valge-Vene (Белая Русь) ja Leedu (Литва)Игорь Литвин, Затерянный мир, или малоизвестные страницы белорусской истории. Paljud arvavad, et Litwa oli ainus Venemaa koloonia, kus venestamine õnnestus täielikult. Tulemusena on hetkel valgevenes valitsev rahvuslik nihilism.
Nimetuste, usu ja keele sunniviisiline vahetamine pidi eemaldama litviine oma uhkest ajaloost; nende sõjalised võidud, kõrge kultuur ja kuulsus läksid üle litviinide vendadele: žmudziinidele ja poolakatele. XX sajandi alguses Venemaal otsustati, et sõnaga Lithuania (Litwa) hakatakse tähistama ainult Žematija´t.
I maailmasõja ajal oli litviinide ja žmudziinide seas populaarne mõte luua venemaast sõltumatut föderatsiooni LITBEL. Ühe levinud versiooni kohaselt tegid nõukogude võimud oma režiimi esimestel aastatel žmudziinidele ettepaneku loobuda LITBEL´i loomisest, vastutasuks tunnistas nõukogude venemaa valgevene- ja poolakeelse Wilna (Vilnius) kuuluvust žmudziinidele. Seega said žmudziinid lisaks nimetusele ka Lithuania pealinna, kogu selle ajaloo, kultuuri ja kuulsuse.

Valgevene rahvalaul, mis pühendatud võidule Grünwaldi lahingus 1410. aastal:
    Так літвіны сьмела з крыкамі нясуцца
    А пад імі коні бакамі б’юцца
    Сьмела зь літвай Вітаўт рэй вядзе-трымае
    І натхняе крыкам, шэрагі раўняе
    Твар да твару сеча йдзе, немцы нас змагаюць
    А ж літва з татарамі з лукаў іх накрываюць
    Нашы моцна, сьмела гуф нямецкі білі
    Як ваўкі пад кустам, кнехты галасілі.
Suurvürst Kazimierz IV Jagiellończyk kirjutas 1440 aastal Venemaale: "...А што моих людзей, или Литвин, или Витблянин, или Полочанин, или Смолнянин, или с иных наших Руских земль, тым путь чыст изо всее моее отчыны (....) А мне великому князю Казимиру, королевичю, блюсти Новгородца, как и своего Литвина; також и Новгородцом блюсти Литвина, как и своего Новгородца..."
Valgevene Vürst Radziwill´i vägede sõjahüüd: «Гэй, ліцьвіны! Бог нам раіць!»
Üks kuulsamatest Valgevene vabadusvõitlejatest Tadeusz Kościuszka, pöördus 1794 a. ülestõusu ajal oma rahva poole: «Хіба я не ліцьвін, Ваш зямляк, Вамі абраны? Каму павінен дзякаваць, калі ня Вам? Каго павінен абараняць, калі ня Вас і сябе самога?»
Valgevene luuletaja Adam Mickiewicz (sündinud Navahrudak´i lähedal) nimetas oma Isamaad sõnaga Litwa:
 Litwo! Ojczyzno moja! ty jesteś jak zdrowie.
 Ile cię trzeba cenić, ten tylko się dowie,
 Kto cię stracił. Dziś piękność twą w całej ozdobie
 Widzę i opisuję, bo tęsknię po tobie.

*Valgevene ajalugu
*Valgevene
*Leedu Suurvürstiriik
*Rzeczpospolita
*Moskoviidid
*Leedu
*Venestamine
*Szlachta

* Адраджэнне Духу Вялікай Літвы
* Стаць Літвінам і быць ім!
* LITWINY―2009
* Lithuaniæ 1009―2009
* Liga Monarchicznaja WKL
* http://licviny.narod.ru/
* Litvania
* http://litvania.freeservers.com/
* http://www.litvania.org
* Як можна быць літвінам?


Arutelu:Shanghai metroo

Viimane parandus oli nähtavasti ajakohastus. Aga miks me kasutame siin inglise keelt? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. juuli 2009, kell 10:52 (UTC)

Inglise viki järgi on liine 11.
Varem oli kirjas, et 9. liin pole teistega ühendatud.
Skeemid ei ole mitte kuidagi loetavad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. veebruar 2010, kell 13:35 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.shtmetro.com/
** In Shanghai metroo on 2013-06-24 13:25:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Shanghai metroo on 2013-07-07 00:27:35, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:27 (EEST)


Arutelu:Ballstadi kalmeväli

" (koordinaatidega: 68.333363N, 16.183933E)." Kongsviki küla koordinaadid on 68.566406 ja 16.256332. Vaevalt et kivikalme sealt väga kaugel asub. Artiklis toodud koordinaadid osutavad igatahes merre Kongsviki külast 20-30 km kagusse.--Rünno 13. juuli 2009, kell 08:52 (UTC)

Just käisin seal.
Tegelikult on see hoopis Ballstadi küla juures. Kongsvikist vist kirde pool. Kongsvik on lihtsalt lähim keskus, kus on pood ja pensujaam.
--Mutianpu 20. juuli 2009, kell 05:40 (UTC)

Need koordinaadid asetavad selle paiga merre. Kalmeväli ei asu ju meres.--WooteleF 20. juuli 2009, kell 05:50 (UTC)
Ei aseta, aga koht on tõesti vale:
http://www.mapquest.com/maps/l=68.333363;g=16.183933
--Mutianpu 20. juuli 2009, kell 05:55 (UTC)
----
Puuduvad leheküljed Ballstad ja Kongsvik. Andres 31. juuli 2009, kell 08:01 (UTC)


Arutelu:Evelyn Sepp

See on välja võetud. Andres 13. juuli 2009, kell 11:58 (UTC)
Ando Lepsi artikkel ei lisa midagi uut. Andres 13. august 2009, kell 19:27 (UTC)
Miks seal välislinkide alla nii palju linke on? Paljud neist on lihtsalt kõmuajakirjanduse pisiartiklid, mis ei anna midagi juurde.
"2008. aasta eest sai Evelyn Sepp taksoga sõitmise eest 124 932 krooni kuluhüvitisi."  -  ei ole tema poliitilise tegevusega seotud, kui keegi tunneb, et see peab seal tõesti olema, siis võiks selle mõnda paremasse kohta panna.

Kuidas ei ole seotud, kui ta sai kuluhüvitisi parlamendiliikmena? Andres 10. aprill 2010, kell 19:22 (EEST)

Ainepunktide ülekandmist pole minu meelest tarvis mainida, sest see on tavaline protseduur ühest kõrgkoolist teise üleminekul. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. oktoober 2010, kell 12:03 (EEST)

Seda sekretärijuttu on siin juba varem ka käinud ajamas sama inimene, kes Galojani artiklit töötleb. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 7. märts 2011, kell 04:12 (EET)

Ma arvan, et ta ei ole endine poliitik. Andres 19. märts 2011, kell 20:29 (EET)

Minu arvates ka. --Epp 19. märts 2011, kell 20:53 (EET)

: Kas kodanikele, kes sedalaadi ilmselgelt poliitilisi muudatusi teevad, ei võiks pärast paari korda lihtsalt bänni panna? --Oop 19. märts 2011, kell 21:40 (EET)

:: Tundub sama kodanik küll, aga kasutab vist erinevaid ip-aadresse. --Epp 19. märts 2011, kell 21:43 (EET)

::: Ja nüüd on sama kodanik Londoni aadressidelt. Huvitav. --Epp 28. veebruar 2012, kell 04:41 (EET)

Seda, mis asi oli Tallinna Spordikolledž on tänapäeval netist pea võimatu üles leida. Kas tegu oli TSIK-i või Audentese mingi struktuuriüksusega ja mis seos on tal Tallinna Ülikooli või Audentese Spordigümnaasiumiga? --Ahsoous 14. juuli 2011, kell 14:31 (EEST)


Arutelu:Trollibuss

Tõstan vana osa siia, et edasi tegutseda.--[[Kasutaja:Lohusalu|Lohusalu]] 13. juuli 2009, kell 14:56 (UTC)

[[Pilt:Gdltrolleybus300.jpg|thumb|Vana troll]]
'''Troll''' ([[inglise keel|inglise]] ''trolleybus''; ''trolley'' on 'rollkontakt' ja ''bus'' on 'buss') on [[ühistransport|ühistranspordi]] liik, mille kasutamiseks on vaja [[Elekter|elektrit]].

Trollide toitmiseks kasutatakse alalisvoolu pingega 550-750V. See pingepillu selgetatakse alaldi voolugraafikuga. Juhid asuvad transporditee üles, kinnitamiseks on sobiv metallsamas.
=== Elektriahli komponendid ===
Kontaktvõrk võtab toite tööstusvõrgust, kahepooluliseks teeb veoalajaamas asuv alaldi. Pärast alaldamist vool tuleb kontaktvõrku. Trolli vooluvastuvõtjat, mida nimetatakse varraseks, rõhutatakse juhtidesse vedruga ja hoitakse trossidega.

* 1880 - Wiliam Siemens (1823-1883) rääkis oma mõte trollist ajakirile Society of Arts vol.XXIX
* 1882 - Werner Siemens (1816-1892) tegi elektrimootoriga tõldu, mida ta nimetas Electromote
* 1909 - Max Schiemann tegi vooluvõtja, mida kasutatakse tänapäeval
* 1914 - Troll ilmus Hiinas
* 1923 - Troll ilmas USA's Filadelfias.
* 1927 - Tschernjachowskis esimene reisijate vedu trolliga.
* 1933 - Esimene troll ilmus NSV liidu pealinnas. Masina nimi oli LK1.
* 1934 - Troll ilmus Prantusmaal
* 26.11.1936 - Mercedes hakkas tootma trolli ja hankis need Sprind - Wiesenweg liinile.
* 1936 - AEG rajas esimese trollikontaktvõrku.
* 1938 - Moskvas ilmus kahekorrulisene troll JTB-3 (ЯТБ-3). Samas aastas troll ilmus Šveitsis.
* 1953 - Troll ilmus paljudes Euroopa linnades
* 1960 - Troll oli NSVL esimeeste lemmik transport, suurtes linnades hakkati rajama trolliliine. Trollid ZIU-9 ja Škoda 9Tr vallutasid nõukogude reisijateveomis turu. Tallinas planeeritakse esimene trolliliin Viru - Merivälja, kuna projekt polnud kinnitatud.
* 1965 - Pärast kauemat vaidlust, troll ilmus Tallinnas. Esimene marsruut number 1 oli Kaubamaja - Hipodroom.
* 1990 - Tallinnas on 9 trolliliini. Kasutati Škoda ning Ikarus trolli.
* 2002-2003 - Tallinnas on 8 trolliliini ja Poolast saabusid Ganz-Solaris 9TR ja 14TR vahetamiseks.

=== Jõuahlid ===
* Elektrimootor
* Veomuundur
** Reostaat
** GTO (Türistor)
** IGBT
* Pidurid
* Kuumapuhur (ainult talvel)
=== Nõrkvooluahlid ===
* Klaaspuhasti ajamid
* Veomootori kontroll
* Uksete avamis- ning sulgemissüsteem
* Valgustus
* Raadio

Trollirööbas koosneb järgmisest põhiosadest: korpusest, sulust ja induktorist.
=== Otsene ===
Töötab gaaspedaali asendist. Kui pedaal on vajutatud, siis induktoris läbib vool ja induktor tõmbab juurde suluse. Kui pedaal pole vajutatud, siis sulg seisab omal kohal.
=== Raadiojuhtmine ===
Kuna otsene rööbaste kasutamine on probleemne ummikute korral, raadiojuhtmeline rööbas pöörab sulge puldil asuv nuppu vajutamise ajal.
=== Bluetooth ===

On distantsiooniline juhtiv rööbas.
* Kui trollijuhile põleb suunanäitaja vajalikus suunas indikaatoris, siis pole vaja saada puldist signaali.
* Kui trollijuhile ei põle suunanäitaja vajalikus suunas indikaatoris, siis on vaja saada puldist signaali.
----
"Parem manööverdatavus kui trammil." See on veidi kummaline lause - trammidel puudub ju  manööverdusvõime - sõidavad nii, nagu rööpad seatud.--Rünno 16. jaanuar 2010, kell 21:11 (UTC)

Hm, täisa õige :) Püüan seda lauset veidi parandada - JansaT 16. jaanuar 2010, kell 22:55 (UTC)
----
Kui rääkida puudustest, siis igale poole ei saa kontaktliine paigutada. Näiteks Õismäele ei saanud tükk aega trolliliine rajada, sest rongid ei oleks mahtunud kontaktliini alt läbi. Andres 16. jaanuar 2010, kell 23:35 (UTC)

Tänapäeval ei olegi vaja, kontaktliinist ja akust toituvad isendid saavad juhtmeteta ca 20 km liikuda.—Pietadè 22. juuli 2018, kell 21:10 (EEST)
ma esimese hooga vaatasin et artikkel on miskipärast arutelulehel... ja jäi silma pildiallkiri 'Trollijuhid on kinnistatud metallsamastele'. Kahemõttelisuse pärast ilmsesti peaks seda lauset kohendama kui see artiklisse panna -- Ahsoous 17. jaanuar 2010, kell 02:33 (UTC)


Kasutaja arutelu:Silja~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Silja!
 Palun tutvu vormistusreeglitega. Allkirjastamiseks vajuta redigeerimiskastis paremalt 2. nuppu. --Tiuks 14. juuli 2009, kell 09:43 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Silja~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Ken-Marti Vaher

Artikleid --kanakukk 14. juuli 2009, kell 12:20 (UTC).

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vaher.ee/
** In Ken-Marti Vaher on 2013-06-24 11:40:03, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Ken-Marti Vaher on 2013-07-06 07:16:11, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:16 (EEST)


Arutelu:Aadlisuguvõsa

Siin peaks rääkima mõistest. Andres 14. juuli 2009, kell 13:29 (UTC)

vananenenud kommentaar. Nüüd on mõistest--Estopedist1 (arutelu) 10. aprill 2019, kell 11:03 (EEST)

Kas kõik järglased sõltumata soost? Ehk kas levib ka piki naisliini?
Mis tingimustel saadakse aadlikuks (ja lisatakse aadlimatriklisse) ja mis tingimustel see aadliseisus lõpeb (ja eemaldatatakse aadlimatriklist)?
LauriKreen (arutelu) 26. mai 2024, kell 11:27 (EEST)