Arutelu:Kolhoos

Mis vahe on sovhoosil ja kolhoosil? "Riiklik majand" ja "ühismajand" ei ütle tänapäeva noortele mitte midagi.--Ken 10. juuni 2006, kell 23.12 (UTC)

"Algul olid kolhoosid väikesed ja vaesed. Aegapidi väikesed kolhoosid ühinesid omavahel ja muutusid rikkamaks. Eestis elasid kolhoosnikud nõukogude perioodi lõpupoole tavaliselt jõukamalt kui töölised linnades."

Kust propagandaõpikust see lause välja on võetud? Esiteks - pigem vastupidi, talupidamisega harjunud majandamisele sarnased kolhoosid olid alguses mitte nüüd just edukad, aga ka mitte täielik läbikukkumine, kui aga kolhooside liitmine algas, muutus olukord esialgu märksa halvemaks. Alles 50. lõpus toimunud reformidega saadi asi pisut paremasse olukorda. Kui kolhoosniku all on mõeldud suvalist põllutöölist, siis ega ta linnainimesest eriti jõukamalt ei elanud - selle vahega, et oli põld või ladu, kust saaki kokku "varastada" ja ise turul müüa. Lausa VAIDLUSTAKS--Ken 11. juuni 2006, kell 07.59 (UTC)

: Võid vabalt välja jätta või asendada, vaidlustada pole mõtet. Kirjutasin selle põhjal, mida olen kuulnud, aga see ei pruugi paika pidada. Andres 11. juuni 2006, kell 10.21 (UTC)

: Kolhooside jõukus käib perioodi kohta 1970. aastatel, mitte 1950. aastatel. Olen ligenud selle kohta, kuidas kolhoosid olid algul nii vaesed, et nad olid pigem võlgades kui said mingeid sissetulekuid. Igatahes hilisemal ajal tuli kolhooside ühinemine küll jõukusele kasuks.

: Mulle tundub küll, et kolhoosnike sissetulekud olid lõpupoole kõrgemad kui linnatöölistel. "Abimajapidamistest" tuleb muidugi ka kirjutada, need olid tõesti oluline elatusallikas. Andres 11. juuni 2006, kell 10.27 (UTC)

Esimeses lauses peaks olema midagi, mille alusel saaks kolhoose sovhoosidest eristada. Praegu võiks definitsioon samahästi käia sovhoosi kohta.
Üksikuid kolhoose oli olemas ka juba enne kollektiviseerimise kampaaniat.
Minu meelest tuleks kirjutada ka sellest, et Eestis elati lõpupoole kolhoosides (või vähemalt osas neist) suhteliselt jõukalt.
Kas sunnismaisus on ka Eestis kehtinud? Andres 11. juuni 2006, kell 23.17 (UTC)

Mingil ajal viiekümnendatel kehtis Eestis tõesti sunnismaisus. Seda kirjeldatakse ka tänapäeva ajalooõpikutes. Asi oli selles, et kuna kolhoosidel olid peal suured riigimaksud siis endale nagu midagi eriti ei jäänudki. Kolhoosnike palgad olid viletsad või maksti seda hoopiski natuuras (näiteks viljaga). Et sellises olukorras elus püsida tehti kolhoosnikele takistusi mujale tööle minemast. Ma pole küll kindel kuid vist olid ka mingid seadused. Asi paranes alles peale Stalini surma ja Hruštsovi võimuletulekut, kui riigimaksud alanesid ning võimaldasid kolhoosidel normaalsemalt toimima hakata.--Animagi 11. juuni 2006, kell 23.24 (UTC)
Sunnismaisust sellisel kujul nagu Venemaal ja muudes NSV Liidu piirkondades, Eestis ei kehtinud tõesti. Eesti NSV ja teised piiriäärsed liiduvabariigid olid selles mõttes erandiks. Olid passid kõigil elanikel, ka kolhoosnikel. Venemaa kolhoosnikel ei olnud isegi passe. Ja ilma dokumentideta kodanikud nabis miilits esimeses raudteejaamas kinni. Passid kõigile NSV Liidu kodanikele tulid alles kuskil 70-ndatel, seoses uue konstitutsiooni kehtestamisega. Kuid sissekirjutuse nõue oli ju ka sisuliselt sunnismaisus. --- Mis puutub "suhtelisse" jõukusse kolhoosides, siis oleks vist õigem ytelda, et elati vähem vaeselt. Mingist jõukusest rääkida nõukogude ajal... no vabandage. --Lulu 11. juuni 2006, kell 23.43 (UTC)

Räägime siis jõukusest. Umbes aasta tagasi oli Eesti Ekspressis artikkel kus võrreldi keskmist palka aastal 2005 ja aastal 1985, seda just ostujõu poolest. Artiklist selgus, et kuigi keskmise palga ostujõud aastal 2005 Eesti Vabariigis võrrelduna kakskümmend aastat varasema perioodiga ENSV-s oli veidi suurem polnud vahed märkimisväärsed. Üheksakümnendate algul toimunud tagasiminek majanduses viis alla ka palkade ostujõu. Seega võib vist õelda küll, et veidi enne liidu kokkuvarisemist elati kolhoosides üsnagi hästi. Ma pole selles küll kindel, kuid minu arust oli kolhoosnike keskmine palk üle liiduvabariigi keskmise.--Animagi 11. juuni 2006, kell 23.52 (UTC)

Peale palga oli kolhoosnikel üldjuhul enda majapidamine koos maalapiga, mis sotsialismi tingimustes ei maksnud peaegu midagi. Ise olen pärit Viljandimaalt tollase Lembitu kolhoosi maadelt. Kuigi mul vanemad ei olnud kolhoosnikud oli meil kolhoosist saadud kasutamiseks maa (oli vist mingi seadus, et iga majapidamise ümber antakse 0,2 ha õue-, põllu- ja aiamaad). Sellel 0,2 hektaril oli meil ca 25 õunapuud, 30 mesipuud pluss veel aiamaa kus kasvatasime enda tarbeks kartult, porgandit jms.--Animagi 12. juuni 2006, kell 00.14 (UTC)

: Samadest kriteeriumidest lähtudes ei saa ju ka praeguse Eesti puhul jõukusest rääkida. Minu mõte oli võrelda kolhoosnikke teiste ühiskonnakihtidega, konkreetselt linnatöölistega.

: Võrdlema peaks muidugi ka töö hulga ja sissetulekute suuruse suhet (seda on muidugi keeruline teha). Siis peab vist ütlema, et kolhoosnikud tegid (Eestis) ka rohkem tööd kui suurem osa teisi inimesi. Andres 12. juuni 2006, kell 00.18 (UTC)
Üldjuhul ei elanud töökad kolhoosnikud sugugi halvasti. Ja viiekümnendate keskel  oli linnas elamine üpris kitsas. Igaljuhul minu mäletamist mööda mindi linna alati suurte kimpsude ja kompsudega. Järelikult oli linnasugulastelegi anda. Muidugi oli jõukaid ja vaeseid majandeid, see aga sõltus väga palju majandi juhtidest, kui palju nad riskida ja enda peale vastutust võtta julgesid. Selleaegne majandamine ei toimunud nende reeglite järgi mis täna kehtivad.
[[Kasutaja:Animagi|Animagi] täienduseks niipalju et sovoosnikel võis olla aiamaad 0,15 ha kolhoosnikel oli rohkem. Tegelikuses ei kontrollinud seda keegi, kui millegagi väga silma ei jäänud. Vähemalt meie kandis. Sovhoosid olid üldjuhul kehvemas seisus, kui kolhoosid, ehki ka nende hulgas oli jõukaid majandeid. Noorematele -ega kõik ei olnud siis paha ja kõik ei ole täna hea. Nii mõneski majandis said head töömehed rohkem palka, kui head kaevurid ehki kaevuri palka loeti tollel ajal väga heaks.Akra 12. juuni 2006, kell 21.19 (UTC)
Tjah, armas raffas. Hoidkem asju siiski omas kontekstis. Rublad olid siiski ju lepalehed, tegelt. Saab muidugi võtta nii, et keskmine palk oli 120 rbl ja õlu maksis 21 kopikat. Ning võrrelda praegusega. Aga see ei tööta. Sest nende rubladega polnud ju võimalik midagi muud teha kui yksnes tarbida ehk kaupa osta. Kusjuures, kaubadefitsiidi tingimustes polnud eriti midagi osta. Kinnisvara omandamine või muu investeerimine polnud ju võimalik. Pangandus oli olematu. Auto (paremal juhul, Žiguli) ostmiseks pidi olema ostuluba. Oma firma või äri tegemisest ei saanud unistadagi. Nii et see Ekspressi võrdlus ei tööta. On absurdne. Kui ytelda, et mõnedes kolhoosides elasid kolhoosnikud veidi lahedamalt kui linnainimesed, siis jah. Aga rääkida mingist reaalsest jõukusest, ...kordan veel kord: rublade ja kaubadefitsiidi tingimustes... ei saa rääkida. --Lulu 12. juuni 2006, kell 22.35 (UTC)

Katsuks neid Kasutaja:Lulu väiteid nüüd ümber lükata.
*Kasutaja:Lulu väidab, et rublad olid lepalehed- Lepalehed õeldakse siis raha kohta, kui selle eest midagi osta ei saa(näiteks Saksa Ostmargad aastal 1944), kui ka Kasutaja:Lulu enda postituses on mainitud, et Rublade eest sai ainult tarbida. Niipalju kui mina aru saan ei saa õelda raha kohta lepaleht kui selle raha eest saab kaupu osta.
*Kasutaja:Lulu Teine väide oli, et kaubadefitsiidi tingimustes polnud nagu eriti midagi poest saada. Eks see väide vastab mingis mõttes tõele, kuigi raha ju ikkagi kulutati ära. See tähendab, et tegelikult oli rahal siiski olemas kate kaupade näol. Tõsi poodides oli kaupu võrreldes tänapäevasega vähem ning tihti pikad järjekorrad, kuid eluks esmavajalikud tooted olid siiski olemas ning kättesaadavad kõigile.
*Kasutaja:LuluKinnisvara omandamine või muu investeerimine oli võimatu. Vene ajal elasid paljud inimesed nii, et linnas oli korter ning maal suvila. Kinnisvara ostmine seega oli võimalik. Tean ise inimest kes umbes 20 aastat tagasi ostis mingi kümnetuhande rublaga endale maja. Investeerimine oli muidugi raskendatud, kuid seda piiras tollane võim selleks, et hoida süsteemi töös. Sotsialismi aeg oli teatavasti plaanimajandus ning sellise asja toimimiseks oli vaja, et kõik inimesed töötaksid. Kui tollane süsteem oleks võimaldanud raha edukalt investeerida siis oleks tekkinud rahvakiht, kes oleks oma investeeringute arvelt ainult tarbinud. Nüüd aga jõuame tagasi eelmise punkti juurde. Kuna Plaanimajanduses valitses pidev alatootmine (See tähendab toodeti vähem, kui oli nõudlust) siis selline rahvakiht kes elab oma investeeringute arvelt oleks defitsiiti ainult süvendanud. Kuid mingil määral oli investeerimine siiski võimalik. Olid ju igasugu hoiukassad ning mingil perioodil müüs riik oma rahvale ka võlakirju.
*Kasutaja:Lulu väidab, et ei saanud teha oma firmat või äri. Nõukogude ajal polnud oma firmat ja äri vajagi kuna tollane süsteem tagas kõigile töö ja üsna normaalse elu. Tänapäeval on oma firma või äri paljudele inimestele sundkäik kuna varasemast töökohast on kinga antud või pole palk see, mis tagaks normaalse elu.
*Kasutaja:Luluväidab, et auto ostmiseks pidi olema eriluba. Auto ostmiseks ei pidanud olema eriluba. Luba pidi olema siis kui sa tahtsid uut autot osta. Vana auto puhul polnud aga mingit luba vaja ning neid müüdi täiesti avalikult.
*Kasutaja:Lulu väidab, et Ekspressi võrdlus ei tööta. Kõike eelnevat arvesse võttes väidan mina, et see võrdlus töötab.--Animagi 12. juuni 2006, kell 23.23 (UTC)

Imelik jah, kas on tõesti raske vahet teha orjuse ja vabaduse vahel. --Lulu 13. juuni 2006, kell 12.30 (UTC)

:Imelik jah, kas on tõesti raske vahet teha orjuse ja Nõukogude Liidu elu vahel. Taivo 13. juuni 2006, kell 12.45 (UTC)

::Mis puutub orjus või vabadus raha teenimise ja kulutamise küsimustesse.

:: Lepalehtede väärtusest 70 keskel sai 10 rublaga kahekesi heas restoranis kõhu täis süüa (praad makustoit vein) ja pudel viietärnilist konjakit juurde juua. Palju selleks tänapäeval kulub? Ei soovi poliitilist vaid majandusliku vastust.

::Animgi täienduseks Minul isiklikult oli nõukogude ajal maja Pääskülas ja Narva -Jõesuuu lähedal. Nii, et oli küll võimalik investeerida.

::Mis puutub vabadusse, siis tollel ajal oli paljude vabadustega tõesti nii nagu oli, kuid nende leppalehtede eest sai piisavalt asju teha peale poes käimise tõsi küll ida suunas. Täna on küll vabadus paljuski aga kogu sinu vabadus sõltub sinu rahakoti paksusest. Kui seda ei ole, siis on vabadusega ka nii nagu on.Akra 13. juuni 2006, kell 18.57 (UTC)

Plaani mittetäitmise puhul rakendati repressiivseid abinõusid.

Mida see tähendab?  Andres 13. juuni 2006, kell 21.50 (UTC)

:Mina ka sellest aru ei saanud seepäras kirjutasin sulgudes osa. Seda ariklit lugedes puudub artiklil erapooletus.  Majandite moodustamise algus on aluseks võetud kogu majandi ajaloole ja järeldused on tehtud mitte kogu perioodi arvesse võtte. Kirjutajad on segamini ajanud sovhoosi ja kolhoosi. Sovoosil olid vabad käed ülejäänud toodangu osas, kui riigiplaan oli
täis, see tähendab võisid müüa ülejäänud toodangu turuhinnaga. Sovhoos, kui riiklik omand seal käitus riik nii, et kõik mis toodeti selle pidid ka riigile andma. Seetõttu tihti puudusid majandi arendamiseks vahendid. Kuid kui juhtkond oskas asju ajada sai sovhoos palju lihtsamalt (jaotuskava alusel) tootmisvahendeid. Ehki ka kolhioosid said tehnikat ja materjale samuti jaotuskava alusel pidid nad oma vajadused sinna sisse pressida oskama. Kolhoosidel oli lubatud arendada abitootmisi, sovhoosidel mitte. Riik käitus selekteeriana oma asjadega mitte toimetulevad kolhoosid muudeti riiklikeks majanditeks st sovhoosideks. Enamusel juhtudest liideti kehv kolhoos mõne naabruses asuva tugeva sovhoosiga ja tagati riiklik finantseerimine, et majand annaks mõne aasta pärast normaalset toodangut.Akra 14. juuni 2006, kell 16.58 (UTC)

Mis siin on vaidlustatud? Andres 20. juuni 2006, kell 10.40 (UTC)

Ei saa ka aru. Juba kymme kuud pole keegi midagi põhjendanud. Eks siis võtame vaidlustuse praegu maha. --Lulu 7. aprill 2007, kell 14:15 (UTC)
Vaidlustada on siin lihtsalt nii palju ja teema on korraga ettevõtmiseks liiga lai, et kõiki korraga haarata. Ilmselt selle pärast ei olegi keegi midagi põhjendanud. Pealegi paljud ju kirjutavad oma konkreetseid mälestustest. Mälestused  aga on erinevad. Kuidas neid põhjendada? Olid näidissovhoosid ja kolhoosid kus rikkus oli kunstlikult juurde antud. Olid rikkad parteilased, kes elasid rikkalt. Mida teha? Ehk tulekski kõigi kirjutajate mälestused avaldada koos isiku andmetega  kes kirjutas ja kes arvas või väitis just nii! Arvamuse erapoolikus jääb siis arvaja ja mite Wiki kraesse!  Ilmselt tuleb väiksemateks osadeks jaotada.
Kolhoosi ja sovhoosi erinevusi paari lausega ei seleta, ikka artikkel vähemalt.
. Olgu minu poolt ka mõned faktid aastast umbes 1970 -73 Väikeses kolhoosi sai elektrik palka 150 rubla. Kõrval sovhoosis  70 või 80 rubla.
Kilo võid oli 3.50
kilo kondist sealiha 2.00
odav keeduvorst 2.00
värvitelekas umbes 400.
pruugitud mustvalge töötav telekas 100.
pesumasin "Riga" ilma tsentrifuugita 80.00
vanem maja maal metsas 200. rubla
samasugune maja külas kus elekter oli 1000- 2000 rubla
vana auto Moskvits-400  800 rubla
uus mootorratas Java 630 rubla
Kolhoos liideti selle kõrvaasuva sovhoosiga ja 150 rublase palga kaotanud  elektrik läks linna kergema töö peale. Kas on küsimusi?
mats 9. aprill 2007, kell 14:00 (UTC)

Artiklit on kärbitud. Arvan, et kõik kärped ei ole õigustatud. Andres 3. november 2011, kell 21:03 (EET)

Ma arvan, et enamik kärpeid ei olnud õigustatud, mõistlikku lisa aga praktiliselt polnud. Loomulikult on artikkel kohutavas stiilis ning tuleks praktiliselt uuesti läbi kirjutada, ent olulist infot ei tohiks selle käigus välja võtta ning muuta konkreetseid olusid kirjeldavaid lauseid absolutiseerivaiks. Tyhistasin. --Oop 4. november 2011, kell 02:01 (EET)

http://www.maaleht.ee/news/uudised/arvamus/kuidas-kolhoose-lohuti.d?id=64074249 --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 17. märts 2012, kell 01:36 (EET)

Millal Eestis viimane kolhoos ühistuks ümber nimetati? [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 6. juuni 2016, kell 10:27 (EEST)

Täna tehtud kolhoosiartiklites on kasutatud sõnaühendit "kolhoosi keskasula". Mis asi on "kolhoosi keskasula" või üldse "keskasula"? Varem on räägitud kolhoosi (sovhoosi) keskusest ja selle asukohast? 2001:7D0:87CA:9180:4DDB:649B:C756:7BE3 20. november 2017, kell 02:05 (EET)

Tõepoolest. Võib-olla kirjutaja arvas, et kolhoosi keskuseks on mitte asula, vaid hoone. Kuid niisugust hoonet nimetati kolhoosi kontoriks, keskus on ikkagi asula. Taivo 20. november 2017, kell 10:49 (EET)

:Kas minu tänane parandus artiklis Lehtse kolhoos on vigane? --Hirvelaid (arutelu) 20. november 2017, kell 13:04 (EET)

viidatud allikas ("Nõukogude Eesti") kasutatakse terminit keskasula. Olen nõus, et termin keskus on ilmselt parem--Estopedist1 (arutelu) 20. november 2017, kell 13:43 (EET)

: Parem ehk tänapäevases mõttes, kuna seletab asja lugejale lahti, ent kuna tol ajal kasutati just nimel seda sõna (ka ENE-des on just nimelt keskasulad), tuleks eelistada keskasulat. -Melilac (arutelu) 21. november 2017, kell 17:00 (EET)

:: Vabandust, aga see "keskasula" on ikka üks paras sõnavärd. Parem oleks "kolhoosi keskus asus Xs." Lihtne ja arusaadav. --Vihelik (arutelu) 21. november 2017, kell 17:33 (EET)

::: Jällegi nagu Taivo ütles - keskuseks oli mitte hoone, mis asus Xs, vaid asula. -Melilac (arutelu) 28. november 2017, kell 15:14 (EET)

:::P.S See arutelu kehtib muidugi hilisemate kolhooside ja sovhooside kohta. Esimesed kolhoosid, mis piirdusid ühe külaga, olid lihtsalt olemas ja mingit keskust või keskasulat ei olnud, isegi kontor ei olnud alati vajalik. Sellised kolhoosid muidugi kadusid peagi ja liideti suuremateks kokku, siis tekkis ka vajadus selle ja teise ja kolmanda järgi. -Melilac (arutelu) 10. detsember 2017, kell 09:36 (EET)

Artiklis on "Eestis loodi esimene kolhoos 22. septembril 1940. Pärast sõda ja Saksa okupatsiooni kolhoose kohe ei taastatud. Esimene kolhoos asutati 1947. aastal Saaremaal Sakla külas." No mitu korda seda esimest kolhoosi siis asutati? Ivo (arutelu) 23. jaanuar 2022, kell 17:39 (EET)

Paluks allikaid: "Eestis loodi esimene kolhoos 22. septembril 1940." kohta. Kus loodi? Kui kaua kestis? Miks 1940-41 ajalehtedest selle kohta midagi ei leia? Tegelikult vastan ise - https://dea.digar.ee/article/talurahvahaal/1940/09/25/2 2001:1530:1010:685:649B:76D8:6403:19BB 21. detsember 2023, kell 19:05 (EET)


Arutelu:Eesti sovhooside loend

Ei saa tekkida mingit kaksipidi mõtlemist, kuna iga sovhoosi järel on toodud ka keskuse nimi. Minu arvates väga hea.--Animagi 11. juuni 2006, kell 19.07 (UTC)

Väga hea! Taivo 11. juuni 2006, kell 19.16 (UTC)

keskus Tallinns, Keila külanõukogus

Mis see tähendab? Andres 11. juuni 2006, kell 22.48 (UTC)

:Nagu mina asjas aru saan oli kontor ja mingi kasvuhoonete kompleks Tallinnas ülejäänud maa Keila maadel Akra 12. juuni 2006, kell 17.20 (UTC)

:: Nojah, aga niimoodi ei ole see arusaadav. Andres 12. juuni 2006, kell 19.04 (UTC)

Ega ta kõige parem ei ole. Uurin natukeja pakkun midagi välja.Akra 12. juuni 2006, kell 20.53 (UTC)

Mis siis, kui pindala muutus? Andres 11. juuni 2006, kell 22.48 (UTC)
Mille kohta see käib?Akra 12. juuni 2006, kell 17.20 (UTC)

Siin on antud sovhooside pindalad, aga need võisid aja jooksul muutuda. Andres 12. juuni 2006, kell 19.04 (UTC)

:Need pindalad enam ei muutunud, need on 1978 aasta lõppu seis. Peale seda, minu teada enam ei muudetud (majandeid ei liidetud). Ja kui kusagil midagi peaks ilmsiks tulema, siis saab parandada , kuid see on üksikjuhus. Mis puutub aga liidetud majanditesse, siis seal  pindala ei märgi märgib ainult millisega liideti. Kolhooside ja sovhoosidega on ju sama lugu nagu valdadega, hakkab talust või külast peale ja liidetakse ja liidetakse ja  lõpetab selle nimekirjaga mida esialgu kirjutame. Kui palju neid kunagi on olnud kurat seda teab.Akra 12. juuni 2006, kell 20.51 (UTC)

:: Nojah, aga siin ju pole öeldud, et tegu on lõplike pindaladega. Varem võis samal sovhoosil olla teistsugune pindala. Ja miks mitte märkida teistega liidetud sovhooside pindala? Andres 13. juuni 2006, kell 04.43 (UTC)

:Hakan küsimuse lõpust Võib küll märkida ka liidetud majandite  pindalad, kui kusagil saadaval on.

: Varem oli pindala kindlasti teistsugune kõik need suurmajandid tekkisid väiksematega liitmise teel, piltlikult võib seda kujutada nagu tüvi ülespidi keeratud sugupuud. Aga kas me kõigi majandite põhja (pärisalguseni) jõuame ei oska öelda. Algmajand moodustati kas suurtalu või küla või külaosa paasil  Muidugi on need andmed kusagil olemas.Akra 13. juuni 2006, kell 19.18 (UTC)

:: Võib-olla jätta pindala märkimata. Või siis märkida algusesse, et pindala on 1978. aasta seisuga. Andres 13. juuni 2006, kell 20.05 (UTC)

:Võib olla nii.Akra 13. juuni 2006, kell 20.56 (UTC)
---
Mu teada moodustati esimesed sovhoosid Eestis juba 1940. Väga hea oleks, kui siinse loendi puhul oleks ka allikas märgitud. Kk 10. september 2008, kell 09:42 (UTC)

Moodustati küll. Allikas on raamat "Nõukogude Eesti". Kui raamatuni jõuan lisan kirjanduse nimekirja. Selloesse nimekirja oleks vaja veel palju sovhoose juurde panna. Kui kellelgi on vastavaid kontrollitud andmeid, siis tuleks lisada.Akra 11. september 2008, kell 17:57 (UTC)

Kas viimane parandus on õige? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 18. veebruar 2015, kell 08:49 (EET)

Kui see loend on mõeldud kõikse loendina nõukogude perioodil Eesti territooriumil tegutsenud sovhoosidest, siis mu meelest võiks see loend ideaalis olla tabeli kujul, kus on järgmised tulbad: sovhoosi täisnimi, keskuse asukoht, asutamise aasta, likvideerimise aasta, märkused (nt ... aastal liideti ... kolhoosiga). Pindala ja külanõukogude andmed (sh nende muutumine üle aja) peaks olema vastava majandi artiklis, mitte selles tabelis. Tabel võib olla rajoonide kaupa, kuid rajoonilise kuuluvuse esitamist muudab mõnevõrra keerulisemaks asjaolu, et 1950–1960ndatel rajooniline jaotus mitu korda muutus ning mitmed majandid tegutsesid oma nö eluajal sellistes rajoonides, mida nõukogude perioodi lõpus enam ei olnud. --VillaK (arutelu) 20. aprill 2015, kell 22:30 (EEST)

Pealkirja järgi peaks siin olema kõikne loend, aga esialgu pole selle jaoks allikat.

Võib lähtuda lõpuaja rajoonidest, võib ka teha tähestikulise loendi. Saab teha ka nii, et saab sorteerida mis tahes tulba järgi. Andres (arutelu) 20. aprill 2015, kell 23:25 (EEST)

Need andmed võib panna küll, mida Sa pakud. Liigsed andmed võib siis ära võtta, kui artikkel tuleb. Andres (arutelu) 20. aprill 2015, kell 23:27 (EEST)
Miks see töö nii lohakas peab olema? "pindala 00 ha 1978. aasta seisuga."

7. juulil 2004.a kogunesid üle hulga aja endised Võru rajooni majandijuhid. Edaspidi hakati kokkutulekuid iga aasta 7. juulil. Heino lehiste ettepanekul hakati koguma ja kirja panema mälestusi. Mälestuste põhjal anti välja raamat, kus sotsialismiaja põllumajanduses toimunu on esitatud tookordete valdade järgi süstematiseeritult.
Siia loendisse see tekst ei kuulu. Või kas see üldse Vikipeediasse kuulub?--Estopedist1 (arutelu) 28. veebruar 2019, kell 09:09 (EET)
----------
Artiklis on jäänud märkimata, mida on tahetud tähistada mõne asutusenime kursiivi panemisega. Teisisõnu: puudub legend. Kuriuss (arutelu) 27. november 2020, kell 21:16 (EET)


Arutelu:20. märts


Arutelu:30. märts

Kas see 1917. aasta sündmus toimus vana või uue kalendri järgi 30. märtsil? Andres 1. november 2006, kell 22:34 (UTC)


Arutelu:7. juuni

* 1935 – Riigivanem Konstantin Päts saabus Poolast tagasi Tallinna.
jääb arusaamatuks miks see on sündmus. --WikedKentaur (arutelu) 6. juuni 2016, kell 16:23 (EEST)
 * 1914 – avati Panama kanal.
artikli järgi augustis. --WikedKentaur (arutelu) 6. juuni 2016, kell 16:40 (EEST)
 * 2008 – Tallinnas asutati Muinasaegse ja Tunnustatud Riituse 33 Kraadi Eesti Kõrgem Nõukogu.Alexander Giese. Vabamüürlased : sissejuhatus vabamüürlusesse. Tartu, 2015, lk. 2015, lk. 124
jääb arusaamatuks, mis nõukogu see on. --WikedKentaur (arutelu) 6. juuni 2017, kell 18:06 (EEST)


Arutelu:9. juuni

* 1917 – asutati Eesti Õpetajate Liit.
asutati 27. mail. --WikedKentaur (arutelu) 26. mai 2016, kell 18:31 (EEST)
 *Rahvusvaheline sõbrapäev; International Friends Day.
allikas? --WikedKentaur (arutelu) 8. juuni 2017, kell 19:32 (EEST)
 *1940 – Teine maailmasõda: Norra kapituleerumine Saksamaale.June 9 www.on-this-day.com
Norra vallutamine 1940 järgi 10-l. --WikedKentaur (arutelu) 8. juuni 2017, kell 19:49 (EEST)


Arutelu:14. juuni


Arutelu:17. juuni

Võtsin selle välja, sest see ei ole täpne. Sel päeval arreteeriti seoses Watergate'iga viis inimest.
* 1972 - Ameerika Ühendriigides toimus ja avastati valimiseelses protsessis sissemurdmine vastaskandidaadi valimiskomisjoni staapi, nn. Watergate afäär.
Andres 13. juuni 2008, kell 16:39 (UTC)
 *1938 – Jaapan kuulutas sõja Hiinale
ei klapi artiklis Teine Hiina-Jaapani sõda tooduga. --WikedKentaur (arutelu) 8. aprill 2017, kell 22:39 (EEST)

* 1698 – Peeter I surus Moskvas maha streletside ülestõusu.
--WikedKentaur (arutelu) 16. juuni 2019, kell 08:12 (EEST)
 *1579 – toimus inglisvastane ülestõus Iirimaal.
--WikedKentaur (arutelu) 26. september 2019, kell 20:15 (EEST)


Arutelu:19. juuni

*1937 – Pärnus avati Rannahotell.
Lehtedes ikkagi 17. juuni. --WikedKentaur (arutelu) 16. juuni 2016, kell 22:42 (EEST)


Arutelu:Villarrobledo

Vapi kujutis võiks suurem olla. Andres 13. juuni 2006, kell 11.30 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.venavillarrobledo.com/espanol/enportad.php
** In Villarrobledo on 2013-06-24 14:15:40, 404 Not Found
** In Villarrobledo on 2013-07-07 22:08:50, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:09 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.carnavalvillarrobledo.com/
** In Villarrobledo on 2013-06-24 14:15:40, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Villarrobledo on 2013-07-07 22:08:53, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:09 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.semanasantavillarrobledo.org/
** In Villarrobledo on 2013-06-24 14:15:39, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Villarrobledo on 2013-07-07 22:09:01, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:09 (EEST)


Arutelu:Orjus

1926. aasta konventsioon '''ei saa''' ÜRO egiidi all vastu võetud olla, kuna siis polnudki ÜRO-d. --[[Kasutaja:193.40.5.245|193.40.5.245]] 13. juuni 2006, kell 16.05 (UTC)

Minu meelest pole mõtet kuhjata siia mõisteid ja definitsioone. Parem kasutada rubriiki "vaata ka". Andres 13. juuni 2006, kell 19.40 (UTC)

Jah, õige märkus. Tegin ymber. Vaja oleks veel lisada ajalugu jmt. --Lulu 13. juuni 2006, kell 20.08 (UTC)

Inglise vikist võetud definitsioon oli liiga lõtv, püüdis kinni ka muid suhteid. Selline ta oli:

 Orjus on olukord, miles üks isik (ori, orjastatu) on teise isiku, grupi, organisatsiooni või riigi (orjapidaja, orjastaja) kontrolli all. Enamasti on orjuse eesmärgiks orja töö kasutamine.
--193.40.5.245 14. juuni 2006, kell 20.15 (UTC)
Võtsin absoluutse orjuse kah välja, kuna minu arvates ongi see orjuse olemus. Inglise vikis toodud vallasorjuse eristus on küsitav.

 Absoluutse orjuse puhul on ori nagu mistahes muu omanikule kuuluv vallasvara: ta on müüdav, ostetav, vahetatav jne.
--193.40.5.245 14. juuni 2006, kell 20.22 (UTC)

: Jah, sai palju parem. Võtsin toimetamismärke praeguseks maha. Ajaloo osa oleks ikkagi vaja lisada. --Lulu 14. juuni 2006, kell 21.42 (UTC)

:: "Orjastamine" ja "orjandus" peaksid minu meelest kindlasti olema eraldi artiklid. Sellepärast peaks minu meelest toimetamismärge olema. Andres 14. juuni 2006, kell 21.56 (UTC)

: Ok, kui Sa nii arvad. Orjandus (orjanduslik kord) jah, kindlasti. Mida aga orjastamise all kirjutada? --Lulu 14. juuni 2006, kell 22.56 (UTC)

:: Kui orjastamine on kuritegu, siis peaks ju sellest küll kirjutada olema. Andres 14. juuni 2006, kell 22.57 (UTC)
Peale selle, ori ei ole siin defineeritud. Võib-olla peaks ka "ori" olema eraldi, aga selles ma pole kindel. Andres 14. juuni 2006, kell 22.59 (UTC)
Mõistet on kasutatud ka teises tähenduses, näiteks siin: Vallavalitsus teeorjusega hädas. Vaba Maa, 17. veebruar 1938, nr. 40, lk. 6. --Kontra 2. veebruar 2010, kell 14:59 (UTC)

Siia on ümber suunatud leheküljed Ori, Orjapidamine, Orjandus

Milleks seda on tarvis öelda? Andres 27. aprill 2010, kell 17:45 (EEST)

: Orjandus on siin samastatud orjandusliku korraga, mis peaks olema eraldi artikkel. Suunamine on eksitav. --Oop 11. juuli 2011, kell 15:04 (EEST)

§ 463. Süüdlast:
1) orjaks müümises või andmises;
2) neegritega kauplemises;
3) otsekoheses või muus osavõtmises sarnasest kauplemisest või laeva kordaseadmises või sõjariistu panemises sarnaseks kauplemiseks,
karistatakse:
käesoleva paragrahvi p.p. 1 või 2 ettenähtud juhtudel ―
sunnitööga mitte üle kaheksa aasta,
käesoleva paragrahvi p. 3 ettenähtud juhtudel ―
vangimajaga mitte üle kuue aasta.
Laev, mida tarvitati sarnaseks seadusvastaseks kauplemiseks või mis selleks otstarbeks oli seatud korda või pandud sõjariistu, võetakse ära.
--Numbriga kärumees 22. juuni 2011, kell 13:11 (EEST)


Arutelu:Lloyd Alexander

On üks asi, milles administraatorid võiksid ehk kirjutajaid rohkem usaldada ja see on algsete linkide paikajätmine ja uute tekitamine. Tavaliselt, ma arvan, plaanib kirjutaja punaste linkide alla artikleid kirjutada - või ei ole see nii? Praegu näiteks oleks ju võinud algsed viited tegelastele alles jätta. Ja kas tõesti on juba olemas keegi, kes kirjutaks Prydaini kroonikate alla artikli? --193.40.5.245 13. juuni 2006, kell 16.09 (UTC)

Palun tee endale kasutajanimi. Siis ma jätan meelde, et sinu punaseid linke võib usaldada. Taivo 13. juuni 2006, kell 16.15 (UTC)

Mina panin lingi Prydaini kroonikate juurde. See ei ole tähtis, kas praegu  on keegi, kes kirjutaks. Andres 13. juuni 2006, kell 19.32 (UTC)

Igatahes ei ole seda raske kirjutada, sest kolmes vikis on selline artikkel olemas. Kui see tuleb, siis võib osa materjali sinna üle viia. Andres 13. juuni 2006, kell 19.34 (UTC)

Veel kord, punane link ei tähenda, et kirjutaja plaanib kirjutada, vaid et kirjutaja meelest peaks selline artikkel olema (või võiks olla). Andres 13. juuni 2006, kell 19.38 (UTC)

Walesi mütoloogiast

Parem oleks linkida Walesi mütoloogia, aga ma ei tea, kas see on õige, kas tuleks ehk öelda "ueilsi" või "kõmri". Andres 13. juuni 2006, kell 19.32 (UTC)

Kas Mabinogion peab olema kursiivis? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. juuni 2006, kell 19.38 (UTC)

Fantaasiakirjanduse kaanonitest kaldub sari siiski puhuti kõrvale, näiteks selgub sarja lõpus, et seavardjas Taran ei ole kuninglikku päritolu.

Välja jäetud. Andres 12. november 2006, kell 19:47 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://193.40.240.76/sfbooks/teosed.asp?Autor=1525&krit=Vorm
** In Lloyd Alexander on 2013-06-24 12:06:33, Socket Error: 'No route to host'
** In Lloyd Alexander on 2013-07-06 11:14:43, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:15 (EEST)


REDIRECT Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut? Taivo 13. juuni 2006, kell 18.49 (UTC)
Jah, see artikkel tuleks teisaldada, sest Riigikogu on ratifitseerinud väikese algustähega. --193.40.5.245 13. juuni 2006, kell 18.54 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.npwj.org/?q=node/155
** In Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut on 2013-06-24 13:05:39, 404 Not Found
** In Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut on 2013-07-06 21:16:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:17 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut


Arutelu:Eesti Instituut

Lennart Meri oli selle esimene juht, aga kas saab öelda, et ta asutas selle? Andres 13. juuni 2006, kell 19.02 (UTC)

:Järelehõigetes kirjutati küll sedamoodi. Veelgi enam, viidati sellele, et ta asutas selle n.-ö. iseseisvumise ettevalmistamiseks, et EI-d toimiks diplomaatiliste esindustena. --193.40.5.245 13. juuni 2006, kell 19.06 (UTC)

:: Nojah, aga kas ta maksis ise endale palka? Andres 13. juuni 2006, kell 20.03 (UTC)

::: Miks mitte? Olen ise ka endale palka maksnud. Täiesti ametlikult. --Lulu 13. juuni 2006, kell 20.11 (UTC)

:::: Kas ta maksis endale palka enda taskust? Andres 13. juuni 2006, kell 20.25 (UTC)

::: Ei saa aru, milles on kysimus. Artiklis pole palgast juttugi. Taolisi organisatsioone juhiti tol ajal alguses ju päris ilma töötasuta. Palkasid hakati maksma siis, kui tulid finantseerijad-sponsorid vms. Ei saa aru, milles kysimus. --Lulu 13. juuni 2006, kell 20.31 (UTC)

:::: Sellepärast ma küsingi, et ma ei tea. Kui öeldakse, et Lennart Meri asutas Eesti Instituudi, kas see siis tähendab, et ta ise finantseeris seda? Või töötasid seal kõik tasuta? Aga kust saadi tööruumid? Andres 13. juuni 2006, kell 20.39 (UTC)

::: Oh... Tol ajal töötati selliste asjade puhul tihtipeale alguses ilma finantsideta, ilma palgata, ilma ruumideta, isegi ilma telefonita. Tean omast käest. Kui huvitab, siis kysi edasi. --Lulu 13. juuni 2006, kell 20.46 (UTC)

:::: Ma ei tea, mida küsida. Kas mitte Eesti Instituudil ei olnud infopunktid (või kuidas neid nimetatigi) Saksamaal (Tiit Matsulevitš), Rootsis (Margus Laidre)...? Kas need inimesed seal finantseerisid end  ise, sealhulgas ruume?

:::: Kui Sa tead Eesti instituudi kohta rohkem, kirjuta siis juurde. Andres 13. juuni 2006, kell 20.56 (UTC)

::: Mul ei ole midagi Eesti Instituudi kohta kirjutada. Aga kui Sind huvitab tolleaegne eesti asja ajamine ja finantseerimine, siis loe, kui kätte puutub, näiteks Mihkel Muti (vägagi tõsiasjadel põhinevat) romaani "Rahvusvaheline mees". --Lulu 13. juuni 2006, kell 21.08 (UTC)

::: Võib küll öelda, et Lennart Meri asutas EI. Asutuse ajaloo kohta leiab muide üht-teist ka kodukalt: http://www.einst.ee/est/estonian_institute.html . Seal küll nimesid ei mainita. Taust on tegelikult see, et asutamise hetkel vajas Eesti (tollal veel NSV) välisministeeriumi ning see loodigi siis Eesti Instituudi nime all. Paralleelselt ja jõudu mööda tegeleti ka kultuuritutvustamisega, peaülesandeks sai see 1991. a. alates, kui Eesti iseseisvus. Peeter

:::: Võib kindlasti öelda selles mõttes, et ta ehitas organisatsiooni üles. Kuid minu meelest vajab entsüklopeedia siiski täpsemat sõnastust. Sõna "asutas" on liiga ebamäärane.

:::: Viidatud kodukal ei ole selle asja kohta midagi täpsemat kirjas. Andres 14. juuni 2006, kell 13.38 (UTC)
Küsimus endiselt lahendamata. Eesti Instituudi staatus pole selge. Andres 6. jaanuar 2011, kell 13:34 (EET)

Mida tähendab "direktorid"? Kas kõik on korraga? Mis ajast keegi? Kodulehel on kirjas "juhatus".--[[Kasutaja:Morel|Morel]] 12. veebruar 2012, kell 21:34 (EET)

See artikkel vääriks küll tekitamist paljudes teistes vikipeediates. --[[Kasutaja:Kk|Kk]] ([[Kasutaja arutelu:Kk|arutelu]]) 16. aprill 2013, kell 22:33 (EEST)

Varasem vikindatud redaktsioon on üle kirjutatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 29. detsember 2017, kell 22:44 (EET)
'''Eesti Instituut''' on [[1989]]. aastal [[Lennart Meri]] algatusel asutatud organisatsioon, mille ülesanne on levitada teadmisi Eesti ühiskonna ja kultuuri kohta teistes maades, edendada kultuuri- ja haridussidemeid ning toetada eesti keele ja kultuuri õpetamist väljaspool Eestit.
Eesti Instituudil on kaks filiaali välismaal – [[Helsingi]]s ([[Eesti Instituut Soomes]], asutatud 1995) ja [[Budapest]]is (asutatud 1998). Varem on filiaalid tegutsenud ka [[Stockholm]]is (1999–2011) ja [[Pariis]]is (2001–2009)<ref>[http://www.vm.ee/sites/default/files/Eesti_esindatus_2015_ja_2015+.pdf EESTI VÄLISESINDUSED KUNI 2015 JA 2015+]</ref>. Lisaks kultuuriürituste korraldamisele välismaal annab Eesti Instituut välja Eestit tutvustavaid infotrükiseid ja perioodiliste väljaannetena kunstiajakirja [[Estonian Art]] ning kirjandusajakirja [[Estonian Literary Magazine]].
Instituut haldab ainsat toimetatud ja paralleelselt eesti-, vene- ja ingliskeelset Eesti kultuurisündmuste kalendrit ning eesti-, vene- ja ingliskeelset Eesti-teemalist veebientsüklopeediat [[Estonica]].

Eesti Instituudi juhtideks on olnud (selles järjekorras):
*Lennart Meri
*Henno Rajandi
*Kaja Tael
*Lore Listra
*Toomas Liivamägi
*Mart Meri
*Monika Larini
*Karlo Funk

----
Minu meelest Kultuur.info peaks olema eraldi artikkel. Andres (arutelu) 6. veebruar 2018, kell 09:24 (EET)
----
Siit võeti välja, et Eesti Instituut haldab Estonicat. On selles osas toimunud mingi muutus? Ivo (arutelu) 2. juuni 2021, kell 15:42 (EEST)


Arutelu:Sõjakuritegu

Kas saab öelda "sõja seaduste"? Andres 13. juuni 2006, kell 20.06 (UTC)

Jah, saab kyll. Ka sõjapidamine on reguleeritud paljude seaduste, konventsioonide jpm-ga. Ise kysimus, kas kirjutada "sõjaseadused" või "sõja seadused". --Lulu 13. juuni 2006, kell 20.14 (UTC)

: Seda ma peangi silmas. Ma ei tea, kumb on õige või pole kumbki õige. Andres 13. juuni 2006, kell 20.26 (UTC)

kutsuvad vastavalt rahvusvahelisele õigusele esile

Kas ei oleks parem öelda "toovad kaasa"? Andres 13. juuni 2006, kell 21.45 (UTC)
Jah, on küll. 193.40.5.245 13. juuni 2006, kell 21.48 (UTC)

Väljavõte 1929 aasta konvesioonist(inglise ja venekeelne tekst):
*REGULATIONS RESPECTING THE LAWS AND CUSTOMS OF WAR ON LAND
*Правила соблюдения законов и обычаев сухопутной войны.
*MILITARY AUTHORITY OVER THE TERRITORY OF THE HOSTILE STATE
**Art.Ст. 42.
*Territory is considered occupied when it is actually placed under the authority of the hostile army.
The occupation extends only to the territory where such authority has been established and can be exercised.
*Территория считается оккупированной, если она действительно находится во власти неприятельской армии.
Оккупация распространяется лишь на территории, где эта власть установлена и может осуществляться.
**Art. *Ст. 23
Кроме ограничений, установленных особыми соглашениями, воспрещается:
а) употреблять яд или отравленное оружие;
б) предательски убивать или ранить лиц, принадлежащих к населению или войскам неприятеля;
в) убивать или ранить неприятеля, который, положив оружие или не имея более средств защищаться, безусловно сдался;
г) объявлять, что никому не будет дано пощады;
д) употреблять оружие, снаряды или вещества, способные причинять излишние страдания;
е) незаконно пользоваться парламентерским или национальным флагом, военными знаками и форменной одеждой неприятеля, равно как и отличительными знаками, установленными Женевскою конвенциею;
ж) истреблять или захватывать неприятельскую собственность, кроме случаев, когда подобное истребление или захват настоятельно вызывается военною необходимостью;
з) объявлять потерявшими силу, приостановленными или лишенными судебной защиты права и требования подданных противной стороны.
**Art. Ст. 25
*Воспрещается атаковать или бомбардировать каким бы то ни было способом незащищенные города, селения, жилища или строения.
**Art. Ст. 43.
*The authority of the legitimate power having in fact passed into the hands of the occupant, the latter shall take all the measures in his power to restore, and ensure, as far as possible, public order and safety, while respecting, unless absolutely prevented, the laws in force in the country.
*Законные полномочия фактически переходят в руки к занявшему территорию, последний обязан принять все меры,кторые в его силах, чтобы восстановить и обеспечить, насколько это возможно, общественный порядок и безопасность при уважении законов, действующих в стране.
**Art. Ст. 44.
*A belligerent is forbidden to force the inhabitants of territory occupied by it to furnish information about the army of the other belligerent, or about its means of defense.
*Воюющим запрещено применять силу к жителям оккупированной территории,с целью представить им информацию об армии других воюющих, или о средствах их обороны.
**Art. Ст. 45.
It is forbidden to compel the inhabitants of occupied territory to swear allegiance to the hostile Power.
Запрещается заставлять жителей оккупированной территории давать присягу на верность враждебной державе.
**Art. Ст. 46.
*Family honour and rights, the lives of persons, and private property, as well as religious convictions and practice, must be respected.
Private property cannot be confiscated.
*Честь семьи и права, жизни людей, и частной собственности, а также религиозные убеждения и практики, должны соблюдаться.
Частная собственность не подлежит конфискации.
**Art. Ст. 47.
*Pillage is formally forbidden.
*Грабежи официально запрещены.
**Art. Ст. 56
*Собственность общин, учреждений церковных, благотворительных и образовательных, художественных и научных, хотя бы принадлежащих Государству, приравнивается к частной собственности.
Всякий преднамеренный захват, истребление или повреждение подобных учреждений, исторических памятников, произведений художественных и научных воспрещаются и должны подлежать преследованию.

Võtsin praegu artiklist välja järgmised lõigud pealkirjaga "Kronoloogia". Minu meelest oleks sobivam pealkiri "Näiteid sõjakuritegudest", aga valik on juhuslik, vaieldav ja arusaamatult esitatud. Nt ei ole Mladic, Karadžic ja Hadzic sõjakuriteod, vaid nendes kahtlustatavad isikud. Tuleks ka selgelt välja öelda, kas ühel või teisel juhul on tegemist süüdimõistva kohtuotsuse, kohtuliku süüdistuse või mõne huvipoole väidetega:

:*1940 NSV Liidus Ukraina NSVs Smolenski lähedal pandi NKVD poolt toime vahistatud ning NSV Liiduga sõjas olevate poola ohvitseride ::Katõni massimõrv.

:* Jugoslaavia sõjakuriteod: Ratko Mladić, Radovan Karadžić, Goran Hadzic

:** 1991. aasta novembris Horvaatia linna Vukovari lähedal Horvaatia iseseisvussõja ajal 200 horvaatia sõjavangi jagati

:7-8-liikmelisteks gruppideks ja tapeti kuulipildujavalangutega. Seejärel aeti surnukehad massihauda. Need, kes näitasid elumärke, tapeti püstolilasuga pähe

:13 serblast horvaatide tapmise pärast vangi 13. märts 2009 .

:* 19. detsembrist 2008 kuni 21. jaanuarini 2009 viis  Iisrael Palestiinas Gaza sektoris läbi väidetavalt rühmitus ::Hamas vastu suunatud sõjalist operatsiooni Operatsioon Sulatina. Selles hukkus 1300 inimest, kellest paljud olid naised-lapsed. Islamivabariik Iraan

:saatis Interpolile palve kuulutada 25 Iisraeli tippametnikku tagaotsitavateksInterpolil paluti 25 Iisraeli sõjakurjategijat vahistada 11. märts 2009.
--Ker 20. juuli 2011, kell 13:30 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://lex.andmevara.ee/estlex/kehtivad/AktTekst.jsp?id=14
** In Inimsusevastane kuritegu on 2013-06-24 11:17:36, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Sõjakuritegu on 2013-06-24 13:36:32, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Sõjakuritegu on 2013-07-07 02:05:56, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:06 (EEST)


Arutelu:Peeter Helme

Kas keegi, kes kirjutab ajalehtedele, on sellepärast kohe ajaloolane?

Võib-olla ei ole. Tundub, et ta ise nimetab end ajaloolaseks. Andres 13. juuni 2006, kell 21.51 (UTC)

Intervjuud võiks olla eraldi. Artiklid tuleks dateerida. Parem üldse esitada kronoloogilises järjekorras sõltumata väljaandest. Andres 17. juuni 2009, kell 18:12 (UTC)
Kas "igal kolmapäeval kõlanud uudiskirjanduse tutvustussaade" (millest kirjutatakse minevikus) jätkub? On (oli) sel pealkiri? --Ehitaja (arutelu) 25. jaanuar 2019, kell 13:54 (EET)

Üks raadiosaade oli "Loetud ja kirjutatud", teine "Tõlkes leitud". Kas need just igal kolmapäeval olid, ei mäleta. Arvan, et järelkuulamisajastul polegi enam eriti oluline, mis päeval mingi saade eetris on. Kuriuss (arutelu) 30. august 2020, kell 01:05 (EEST)

Väljatõstetud materjal: - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 25. jaanuar 2019, kell 14:00 (EET)
Valik artikleid ajalehes Tegelikkuse Keskus:
* Milline on meie aeg? Ring, joon, kera?
* Titaanide ajastu lõpp – Ernst Jüngerit üle lugedes
* Integreeritud demokraatia
Valik artikleid ajalehes Sirp:
* Eesti proosa 2007 – kultuuri ja tsivilisatsiooni vahel
* Gnostiline rahvas
* Diskursuseühiskond kui pulp
* Gottfried Benn – vastuoluline suurkuju
* Katkestus kirjanduses
Valik artikleid ajalehes Eesti Ekspress:
* Vabaduse ühiskonnast demokraatia ühiskonnaks
* Kaotatud rajad
* Vaikne haritlane
* Kuningariigita kuningas
* Parempoolsuse puuslikud
* Türkmenbaši õppetund
Valik artikleid ajalehes Eesti Päevaleht:
* Mõned märkused Franco kohta
* "Bel Canto" väljendab autori usku armastusse
* Kapitalismi säilitamise jäiselt kaalutlev hind
* Tarmo Teder kirjutas Tallinna (kultuuri)elust lööva romaani
Valik artikleid võrguajakirjast Kriteerium:
* Paar sõna Panajotis Kondylisest
* Lugemisest
* Martin Mosebach ja katoliikliku kirjanduse kvintessents
* Svastikiaadi tagamaa

Minu meelest ei olnud tarvis neid välja tõsta. Andres (arutelu) 26. jaanuar 2019, kell 13:08 (EET)

Mina lugejana tahaksin küll seda nimekirja, ja mitte ainult valikut. Veel parem,  kui artiklist saaks teada, mida autoril on öelda olnud. Andres (arutelu) 27. jaanuar 2019, kell 11:02 (EET)
----
Osad viited tõsteti välja. Ave Maria (arutelu) 5. juuli 2020, kell 00:26 (EEST)
----
Kommentaar (seoses vahepeal artiklisse lisatuga ja seejärel kustutatuga): Eelkirjutatu (no, ei saa netis sülitadagi, nii et süljetootja täpne netiaadress kirja ei saaks) lisaks: TULE ise, anna end üles, vaimupimeduse levitamise, 2-kuise tita mula väljamötlemise eest (kui sa seda ei kopeerinud), jne, anname Sulle tuusiku, ...nöhh, mötle ise, kuhu, ...— Pietadè 30. august 2020, kell 00:36 (EEST)

adminn, kui paned artikli lukku, siis tekita sinna ka sellekohane tabalukk, kui see miskipärast eestikeelses sinna automaagiliselt ei ilmu, siis tee ettepane teistele usaldatud isikutele see luua jne jne... suwa 30. august 2020, kell 09:35 (EEST)
---------------
Võeti välja: "1999. aastast üliõpilaskorporatsiooni Sakala liige".
Google'i otsing näib osutavat, et Helme on olnud Sakala liige. Kaniivel (arutelu) 21. september 2020, kell 16:23 (EEST)

Miks üritatakse meeleheitlikult jätta muljet, nagu pedo-Peeter oleks ohver? Tüüp rääkis enda teada 12-aastase tüdrukuga kellele tunnistas, et on seksinud 10-aastasega!! Eesti wikis adminid = pedolovers? --LeeMarx (arutelu) 7. jaanuar 2021, kell 20:40 (EET)

Mis siin teistmoodi peaks olema? Andres (arutelu) 9. jaanuar 2021, kell 18:34 (EET)

:Nt. rõhutakse sellele, et kuna ta kaebas otsuse edasi, siis justkui poleks süüdi. Lisaks tsiteeritakse AINULT tema sõnu, et tegu oli rollimänguga (mida see polnud), aga selle asemel võiks tema reaalseid vestlusi tsiteerida. Tüüp teadis, et räägib 12-aastasega, rollimängust oli asi ikka väga kaugel... Seda tõestati ka kohtus, mistõttu ta ka süüdi mõisteti. --LeeMarx (arutelu) 9. jaanuar 2021, kell 19:18 (EET)

LeeMarx, asjaolu, et kedagi ei tohi käsitada kuriteos süüdi olevana enne, kui tema kohta on jõustunud süüdimõistev kohtuotsus, tuleneb nii Eesti põhiseadusest (§ 22 lg 1), Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist (art 6 p 2), aga ka näiteks inimõiguste ülddeklaratsioonist (art 11 p 1). Kuna otsus ei ole jõustunud, siis teda ei saa käsitada kurjategijana.

Minu meelest ei leidu artiklis sellist tsitaati, kus ta väidab, et ta mängis rollimängu. Mingist rollimängust pole artiklis silpigi. Kindlasti saab tema suhtes toimuvat kriminaalasja põhjalikumalt kirjeldada, aga mulle ei nähtu, et selles osas oleks Teile takistusi tehtud. --kanakukk (arutelu) 15. jaanuar 2021, kell 01:12 (EET).


Kasutaja arutelu:Fwn~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse!

Ole hea ja lisa teksti vaid ühte artiklisse, siis Vanilla Ninja artiklisse. Vanilla ninja leht on vaid selleks et kui keegi kirjutab nime ekslikult otsingusse, siis suunatakse ta õigele, Vanilla Ninja lehele. --TarmoK 14. juuni 2006, kell 08.38 (UTC)
Tere tulemast ka minugi poolt! --Mona 14. juuni 2006, kell 08.34 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Fwn~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Astrid~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Astrid! Andres 14. juuni 2006, kell 13.26 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Astrid~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Avdy Andresson

Kuupäevad on ilmselgelt valed. --193.40.5.245 14. juuni 2006, kell 19.52 (UTC)

Mis on siin valesti?

: Parandatud. Andres 15. juuni 2006, kell 12.59 (UTC)
kolonel vanusega

Kas see on sõjaväes kasutatav väljendusviis? Sel juhul peaks olema link, mis seda väljendit selgitaks?

:§ 49. Igal auastmel on vanus, mis määratakse ohvitseri auastmes kõrgendamisel.

:Kõrgendamisel määratakse auastme vanuseks:

:1) nooremohvitseridele, välja arvatud kaptenid (vanemleitnandid) ja § 53 ettenähtud kõrgendamised, – auastme väljateenimise päev;

:2) kaptenitele (vanemleitnantidele), vanemohvitseridele ja kindralitele (admiralidele) – kõrgendamispäev.

:Ohvitseride teenistuskäigu seadlus (RT 1938, 100, 871).

:Iseeenesest poleks vaja siin kohe esimeses lauses auastme vanust märkida, aga kurioosseks muudab selle vanuse ligi kolme kuu pikkune vahe ülendamiskäskkirja andmise kuupäevaga.

:Oli E. V. sõjaväes kasutatav, kaasa arvatud tema ülendamiskäskkiri: 1. Eesti vabadusvõitlustes ülesnäidatud teenete ja Eesti sõjaväelaste, ning Kaitseliidu organiseerimise alal energiliselt tegevana on Ratsa ja kerge soomusväe kapten AVDY ANDRESSON ligi 30 aasta jooksul omal alal edukalt ja hoolega töötanud – selle töö tunnustuseks nimetan kapten Avdy Andresson'i koloneliks, teenistusvanusega 24. veebruar 1974.

: Siin on öeldud "teenistusvanusega". Kas teenistusvanus on kuupäev, millest alates auaste hakkab kehtima? Andres 15. juuni 2006, kell 12.59 (UTC)

::Jah. --Christopher Robin 15. juuni 2006, kell 13.03 (UTC)

Kas "sõjaminister" peab olema suure algustähega? Andres 14. juuni 2006, kell 20.00 (UTC)

:E. V. ajal oli.

: kogu see artikkel on imelik, ma kahtlen tõsiselt selle artikli tõesuses. Vähesed allikad internetis toetavad sellise isiku olemasolu ning tema Eesti Sõjaministriks olekut. EE elulugude lisaköide teda ei maini - Sõjaministrit eksiilis ju võiks? Lisaks - kas mitte Eesti eksiilvalitsus ei asunud mitte Rootsis? Inglise wiki ja enamik internetilinke annab tegelase elukohaks USA? Kui ma nüüd õigesti mäletan, kas mitte polnud nii, et USAs prooviti vahepeal moodustada alternatiiv eksiilvalitust??? Üldiselt on asi segane.--Boy 14. juuni 2006, kell 20.15 (UTC)

::Kas ametiisik peab tingimata elama oma töökohas?

:: Ma kirjutan kaitseministeeriumisse, nad ju ikka peaksid teadma sellest midagi.--Boy 14. juuni 2006, kell 20.18 (UTC)

::: Need ei tea asjast midagi ja nende ainus mõte on ta maha vaikida. Ta on piisavalt olemas (koos pikema elulooga) raamatus Tõotan ustavaks jääda...

:::: Noh, ma arvan, et kui keegi tituleerib ennast Eesti Vabariigi ministriks, siis peaks ju ka riik ise sellest teadlik olema või mis? Ja kui riik kaitseministrit ei tunnusta siis pole ju tegemist kaitseministriga. Kaitseminister on riigi töökoht.--Boy 15. juuni 2006, kell 12.44 (UTC)

:::::Siis (1970. aastail) ei olnud siin mingit Eesti Vabariiki, siin oli Eesti NSV. Ja Eesti NSV ei "tunnustanud" teda kindlasti mitte kunagi. Ja A. A. ei nimetanud end kunagi Eesti NSV kaitseministriks.

:::::: Ma ei pidanudki seda silmas. Praegune Vabariik ju tunnustab eksiilvalitsusi, kui EW kandjaid. Seega kui tegemist oli eksiilvalitsuse ministriga peaks ka teda tunnustatama. Kui mitte, siis tekib küsimus miks?--Boy 15. juuni 2006, kell 12.53 (UTC)

::::::: Kas kaitseministeerium on juba midagi vastanud? Mind huvitab, milliste sõnade ja ettekäänetega nad ta olematuks kuulutavad. --Christopher Robin 17. juuli 2006, kell 11.18 (UTC)

:::::::: Kaitseministeerium soovitas pöörduda Laidoneri muuseumi poole. Sealt pole vastust tulnud. Kui artikkel põhineb raamatul "Tõotan...." siis tuues viitena selle raamatu võib artikkel nii jääda. Kui Laidoneri muuseumist peaks tulema teistsuguseid arvamusi võib need artiklisse alati juurde kirjutada. Mis puutub Su alltoodud väitesse autasude ja tegevuse mittetunnustamise osas, siis kui selle kohta on samuti mingeid allikviiteid võiks needki ära tuua ja artiklis seda mainida.--Boy 18. juuli 2006, kell 21.23 (UTC)

::::::::: Q. E. D. Ei tea nad temast midagi – ja ei tahagi teada. Kas sellist teguviisi saab siis tunnustamiseks nimetada? Mida tähendab alltoodud väide?  --Christopher Robin 20. juuli 2006, kell 10.06 (UTC)

:::::::::: Alltoodud väite all pidasin silmas Üldiselt on praegune vabariik valinud mahavaikimise tee... arutelu.--Boy 20. juuli 2006, kell 12.53 (UTC)

::::::Üldiselt on praegune vabariik valinud mahavaikimise tee. Heinrich Margalt võeti volitused 1992 ära küll, kuid tema, nagu ka eelnenud Vabariigi Presidentide ja Vabariigi Valitsuste tegevus on maha vaikitud (nii on maha vaikitud annetatud teenetemärgid ja sõjaväelaste auastmed). Tõepoolest, miks? Surnud indiaanlane on hea indiaanlane...

:: Kahtlased on ka inglise Wikis esitatud faktid – sealse artikli sõnul teenis ta Esimeses maailmasõjas Vene keiserlikus ratsaväes kolonelina. Minu arvestuste kohaselt oleks ta pidanud 1918. aastal olema maksimaalselt 19-aastane! :) -- Sacerdos79 14. juuni 2006, kell 20.39 (UTC)

: Ja veel, inglise Wikis on pikk ja põhjalik diskussioon selle inimese elukäigu ja artiklis esitatud ekslike ja seosetute andmete kohta. Ei jõudnud praegu lõpuni lugeda, aga peaks seda tegema. Isiku olemasolu sealsete kommentaaride põhjal kahtluse alla ei seaks. -- Sacerdos79 14. juuni 2006, kell 20.42 (UTC)

Ta esineb ka Audy Andressoni nime all. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. juuni 2006, kell 20.52 (UTC)
[http://www.rk.ee/symb/2001_1.doc EESTI RIIKLIKE TEENETEMÄRKIDE KAVALERID] väidab järgmist:
<pre>
Kotkaristi teenetemärk
Hõberist
Avdi Andresson
Vorbuse hobusekasvatuse 1. jg veterinaarvelsker, veltv
24.02.1938
</pre>
--[[Kasutaja:WikedKentaur|WikedKentaur]] 14. juuni 2006, kell 20.58 (UTC)

Isik tundub reaalne olevat ilmselt ka informatsioon tema tegevuse kohta eesti armees ning hiljem Eesti Vabadusvõitlejate Ühenduse presidendina...kahtlust äratab just see "Eesti Vabariigi Sõjaminister Eksiilis" osa--Boy 14. juuni 2006, kell 21.29 (UTC)

Miks vaidlustus on ära võetud? Andres 31. juuli 2006, kell 07.01 (UTC)

: Ma kontrollisin viidetes toodud allikat. Kõik hetkel kirjutatu on selle alusel õige.--Boy 31. juuli 2006, kell 13.15 (UTC)
Temast on kirjutatud veel 1928. aasta Sõduris või Kaitse Kodus. --Christopher Robin 10. august 2006, kell 09:52 (UTC)

Christopher Robin, ole hea palun refereeri mõlemat allikat kui Sul need olemas on. Vast tasuks mäkida järgmisi fakte (panen neid praegu peast - kiire poes lugemise meenutuse põhjal, võimalik, et osad on valed): oli ratsaväelane, 40ndal emigreerus teise laine minejatega koos Saksamaale (kas tal oli baltisaksa juuri?), II MS sõdis saksa sõjaväes (ratsavägi); sai 2 raudristi; sõja lõpul langes küll vangi kuid suutis põgendeda Austriasse, kust edasi USAsse; andis välja Vilgatsi nimelist ajalehte.--Boy 10. august 2006, kell 10:21 (UTC)
Eesti Vabariigi eksiilvalitsuse
Ise nad ennast küll nii ei nimetanud.
Nimetamise käskkiri on avaldatud ajakirjas Sinule, Eesti nr. 6 (ilma aastata, kuid peaks olema 1976) lk 2:
Panen Sõjavägede Juhataja ülesanded ja kohustused Sõjaministri kolonel Avdy Andressoni peale ja nimetan tema Sõjavägede Juhatajaks.

Lahkus Eestist järelümberasumise korras.
Kas siin mõeldakse 1941. aasta Nachumsiedlungi?
suwa 20. august 2019, kell 11:34 (EEST)

Jah, Nachumsiedlung ongi järelümberasumine. Velirand (arutelu) 20. august 2019, kell 11:59 (EEST)


Arutelu:Macau

Tabel katab teksti ära. Andres 10:01, 29 Apr 2005 (UTC)

Kahjuks need tekstid (nimed) on nii pikad et suure fondiga (ja väiksema resolutsiooniga(?)) ekraanil, need hakkavad teksti katma. Variant on totaalselt teistmoodi hakata neid infotabeleid vormistama või leppida et on väike osa kasutajaid kellel tekib vahel probleeme(?) --TarmoK 10:09, 29 Apr 2005 (UTC)

: Arvan, et asi on praegu selles, et tabelis on pikk üleslaadimata vapi aadress. Pikad nimed saab kirjutada mitmele reale. Andres 10:31, 29 Apr 2005 (UTC)

:: see URL tegi seda tabelit ehk natuke laiemaks ... nüüd seda URL-i ei ole enam (panin selle puuduva pildi siis sedasi, et kui commonsisse tuleb siis tuleb ka siia) --TarmoK 11:23, 29 Apr 2005 (UTC)

I am a wikipedian from Macau and my ID is Macanese馬交人 in both Chinese and English wikipedia. Macau or Macao is the official name for 澳門 in the western language but not Aomen. Therefore, I redirect the articles to Macau.--140.122.188.135 15. juuni 2006, kell 11.55 (UTC)
. In Estonian, the official name is Aomen. Please don't move. Andres
----
| elanikke = 520 400 (2007) Andres 2. august 2010, kell 19:12 (EEST)
----
Keskuseks on märgitud Aomen (linn). Kas see on õige nimi? Tarvis on ka täpsustusmärkust. Andres (arutelu) 27. aprill 2014, kell 13:12 (EEST)

Kust see keskus üldse võetud on? 90.190.114.172 27. aprill 2014, kell 16:56 (EEST)

: Ei tea, aga mingi asula peab seal olema. Andres (arutelu) 27. aprill 2014, kell 17:20 (EEST)

Kui ei tea, võiks selle praegu välja jätta. 90.190.114.172 27. aprill 2014, kell 17:36 (EEST)
----
Kas ka Macau poolsaar? Andres (arutelu) 27. aprill 2014, kell 13:14 (EEST)
----
Hakkasin mujal parandama, aga see jäi pooleli. Andres (arutelu) 27. aprill 2014, kell 13:29 (EEST)
----
Miks ametlikest nimedest on "Hiina Rahvavabariigi" välja jäetud. Ma usun küll, et see võib seal olla, ka hiina vikis on niimoodi kirjutatud. Küllap selle nimega tahetakse Hiinale kuulumist rõhutada. Võib ju püüda seda kontrollida. KNAB-is seda küll pole, aga see on rohkem faktiküsimus kui eesti keele normi küsimus. Andres (arutelu) 27. aprill 2014, kell 16:37 (EEST)

Mitte et see vale oleks, aga arvan, et pole tarvis rõhutada, ka KNABis ei rõhutata. 90.190.114.172 27. aprill 2014, kell 16:56 (EEST)

: Kui küsimus on ametlikus nimes, siis arvatavasti on selle ärajätmine faktiviga. Seda peab uurima. Andres (arutelu) 27. aprill 2014, kell 17:20 (EEST)

:: Et koha nimetamine vormeli nimetuum + liigisõna järgi on viga? Tuleb küll tunnistada, et tavaliselt on selle koha peal ametliku nime tõlge ja selles mõttes pole see, mis ma tegin, päris järjekindel. (Kui ikka on kindel, et lühem nimi pole mingis mõttes ametlik.) 90.190.114.172 27. aprill 2014, kell 17:36 (EEST)
----
Macau pindala on muutuv. Märkisin sisse pindala märtsi 2014 seisuga. Ma ei saa sellest tabelist aru: kas sinna saab märkida aega ja allikat? Andres (arutelu) 14. august 2014, kell 18:01 (EEST)


Arutelu:Vanilla Ninja

Materjal leheküljelt "Vanilla ninja", integreerida artiklisse. Andres 16. juuni 2006, kell 07.01 (UTC)
Vanilla Ninja on 2002. aastal loodud eesti tüdrukutebänd. Algkoosseisus olid Maarja Kivi, Lenna Kuurmaa, Piret Järvis ja Katrin Siska.
Esimene singel oli "Nagu Rokkstaar", millele filmiti ka video.Singel ei saavutanud erilist edu.Samuti oli edutu järgmine lugu "Purunematu" 2003.aasta Eesti Eurolaulule mindi aga lauluga "Club Kung-Fu" ja saavutati suur publikuedu. Sama aasta kevadel ilmus nende 1.album "Vanilla Ninja" plaadifirma TOPTEN alt.

2003.aasta lõpus löödi aga käed Saksa plaadifirmaga Bros - Music ning väljastati esimene edukas singel "Tough Enough" koos videoga. 2004. aastal järgnesid edukad singlid ja videod nagu "Don't Go Too Fast" ja "Liar". Salvestati ka album "Traces Of Sadness".Peale Eestis antud edukat kontserti teatas bändi solist Maarja Kivi rasedusest ja bändist lahkumisest.

Maarja asemele tuli temaga sarnane 15-aastane Triinu Kivilaan, kellega salvestati singel ja video "When The Indians Cry"

2004.aasta lõpus ilmus uus singel "Blue Tattoo".2005. aastal ilmusid ka singlid "I Know" ja "I know"Unplugged Version. Vanilla Ninja 3.album kandis samuti pealkirja "Blue Tattoo"

2005. aastal valis šveits oma esindajaks Eesti bändi Vanilla Ninja. Pääseti poolfinaalist finaali ja saavutati Kiievis lõppvõistlusel looga "Cool Vibes" 8.koha.

"Cool Vibes"ile ei filmitud videot vaid miksiti see kokku. See tekitas suure segaduse. Puhkes ka skandaal - bändi produtsent ostis kokku bändi singleid ja albumeid.Tagajärjeks visati tüdrukud edetabelitest välja.
Vanilla Ninja lahkus Bros - Musicust ja läks uue plaadifirma EMI haru Capitol - Musicu alla.
Bros - Music aga jätkas Vanilla Ninja plaatide üllitamist ilma bändi loata.

2005. aasta lõpus anti Eestis kontsert.Tutvustati ka uue plaadi materjali. Peale kontserti teatati aga Triinu Kivilaane lahkumisest. Bänd jätkab kolmekesi.

Esimeks singliks 4.-lt plaadilt sai "Dangerzone".19.mai 2006 ilmus ka uus plaat "Love Is War".9.juulil antakse Tallinnas Õllesummeri raames kontsert.
Järgmine singel on 21.juulil 2006 ilmuv "Rockstarz"

Fännisait
Andres 16. juuni 2006, kell 07.01 (UTC)
----
Hiraanitiger, miks Sa albumite juurest lingid ära võtsid? Andres 23. oktoober 2006, kell 20:52 (UTC)
----
juba varem casting'i teel leitud lauljatele ning Tallinna 21. Kooli pinginaabritele Piretile ja Katrinile

Seda teksti tuleb lihtsustada. Praegu jääb mulje, nagu oleks casting'iga leitud lauljad ning peale nende veel Piret ja Katrin. Ja need pinginaabrite asjad ja koolid oleks vast parem kuidagi eraldi panna, et  lause liiga keeruline ei tuleks. Andres 25. oktoober 2006, kell 16:41 (UTC)
----
Osa teksti on kopeeritud lehelt http://www.freewebs.com/ninjazband/biograafia.htm. Kas iga bändiliikme detailsed elulooandmed peavad ikka olema sellel lehel? Valju 28. veebruar 2007, kell 16:48 (UTC)
Mitte ei pea, vaid ei tohigi olla --Dj Capricorn 28. veebruar 2007, kell 17:22 (UTC)

huvitav, kas esimest lauset oleks olnud võimalik kirjutada ilma sõna 'casting' kasutamata--Hendrix 24. mai 2007, kell 18:49 (UTC)

: Ei leia kuskilt selle sõna  eestikeelset vastet. Samuti ei oska mõtet väljendada ilma selle sõnata. Andres 24. mai 2007, kell 18:57 (UTC)

::kui tegevuse mõte on teada, siis vast leiab ka eestikeelse vaste. Sõnaraamat ütleb, et casting tähendab "to select the actors for a play, motion picture, or the like." Kas see mõte sobib siinses kontekstis?--Hendrix 24. mai 2007, kell 19:07 (UTC)
Casting on rollijaotus, aga ma arvan et sõna casting on nii laialt leivinud ning sellest peaks ikka kõik aru saama. Nii et pole nagu eriti mõtet mingit muud sõna selle asemele leiutada.--Hiraanitiger 24. mai 2007, kell 19:11 (UTC)

kui casting tähendab rollijaotust, siis jääb minule küll arusaamatuks selle sõna kasutamise eesmärk siinses artiklis--Hendrix 24. mai 2007, kell 19:15 (UTC)

: Casting ei ole rollijaotus. Filmi puhul tähendab see osatäitjate  valimist, mille puhul kuulutatakse osad välja ning valitakse kohaleilmunud kandidaatide seast sobiv osatäitja. Siin on mõeldud sellist olukorda, kus produtsendil on ansambli idee ning siis otsitakse sellele ideele vastavad muusikud. Andres 24. mai 2007, kell 19:39 (UTC)
see ongi rollijaotus...aind mitte sõna otses mõttes ;)--Hiraanitiger 24. mai 2007, kell 21:14 (UTC)
See on samamoodi nagu shoppamine on ostlemine, aga see ei tähenda et shoppamisel ka tegelikult midagi ostetakse. Rollijaotuse puhul ei tule seda ka sõna otses mõttes võtta. --Hiraanitiger 24. mai 2007, kell 21:21 (UTC)

Ei ole nõus. Sõna "ostlemine" on ju neologism, mis on uue mõiste jaoks välja mõeldud. Sõnal "rollijaotus" on juba tähendus olemas. Andres 24. mai 2007, kell 21:27 (UTC)

Fännisait kust saate täiendavat infot ja uudiseid

Kust pärineb info, et see on nende seni viimane singel?

See võib olla ka vananenud info. Andres 7. detsember 2007, kell 07:18 (UTC)
Siiski, minu arvates pole see info õige, kui just keegi ei paneks siia linki, kus on kirjas et Kingdom Burning Down on singlina välja antud, või siis raadiojaamadele mängimiseks välja jaotatud.
----
Japanes edition: kas see on osa albumi nimest? Andres 2. juuni 2008, kell 02:50 (UTC)

Selle peaks tõlkima ja see ei peaks olema plaadi nime osa. Kas peaks olema Jaapani väljaanne, väljalase? --Tiuks 2. juuni 2008, kell 11:31 (UTC)
----
Miks fännisaidid pidi eemaldama? Andres 28. september 2009, kell 21:29 (UTC)
Hello! Could somebody tell to me what does TOP 100 kõige kaunimat staari läbi aegade means in English? Thank you.--Edgars2007 21. jaanuar 2010, kell 14:21 (UTC)
----
Kuidas käänatakse sõna casting? Andres 1. jaanuar 2012, kell 06:22 (EET)

Tavaliselt öeldakse minu meelest küll casting'u. Kas selle jaoks midagi eestikeelset pole välja mõeldud? --Epp 1. jaanuar 2012, kell 06:36 (EET)
----
"Vanilla Ninja on 2002. aastal Sven Lõhmuse loodud eesti bänd." Minu meelest tuleks ansamblist rääkida minevikuvormis, kuna ansambel enam ei tegutse. Velirand (arutelu) 21. september 2015, kell 09:38 (EEST)


Kasutaja arutelu:Marco~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Marco! Andres 16. juuni 2006, kell 10.24 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Marco~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Kriteerium (ajakiri)

Minu meelest on lingid teistele kultuuriajakirjadele üleliigsed. Need võiks asendada lingiga artiklile Eesti kultuuriajakirjade loend, mis tuleks luua. Andres 16. juuni 2006, kell 13.20 (UTC)
Jah, kui selline Eesti ajakirjade või kitsamalt kultuuriajakirjade loend luua, siis see oleks mõistlik küll... Peeter, 18. juuni 2006, 21.02

Järgnev lõik ei sobi entsüklopeediasse, sest on reklaami iseloomuga. Selline abitu tekst võiks ilmuda hiljuti alustanud väljaande tutvustusena kusagil ajalehes. Sellel lõigul ei ole mõtet ka sellepärast, et tegemist on veebiajakirjaga, mille juurde Vikipeediast kergesti pääseb - ja siis on kohe näha, keda ajakiri avaldab. Kui tahetakse rõhutada ajakirja avarust ja eelarvamusetust, siis tuleks leida teine, üldisem sõnastus.
SOBIMATU LÕIK ON:
Ajakirjale on paljude teiste Eesti autorite seas kirjutanud Sirbi 2005. aasta kriitikapreemia laureaat Paavo Matsin, kirjandusteadlane Maarja Vaino, teoloog ja traditsionalistlik filosoof Raivo Joosep Raave, kirjanik Aarne Ruben, samuti on ilmunud intervjuu kirjandus- ja ühiskonnakriitik Andres Langemetsaga. Ei puudu ka välisautorid, kellest ilmselt kõige tunnustatum on Ameerika kirjandusteadlane Jonah F. Mitchell.

Ajakirjal on nii vähe autoreid, et need võiks vabalt üles lugeda. On püütud loetleda kõige tuntumaid autoreid. Siin on tõesti teatud reklaamielement, ja autorite iseloomustused võiksid jääda artiklitesse nende kohta. Andres 7. aprill 2009, kell 21:00 (UTC)
-----------
Ajakirja ilmumise algus ja lõpp on märkimata. Kuriuss 5. juuni 2018, kell 12:04 (EEST)


Kasutaja arutelu:Leilamiller~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Leilamiller! Andres 16. juuni 2006, kell 18.50 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Leilamiller~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Tartu piiskoppide loend

Osad allikad annavad esimeseks piiskopiks 1211-1219 veel Dietrich I (Theodoric). --Boy 16. juuni 2006, kell 21.19 (UTC)

1) Rajati piiskopkond, mida nimetati Lihula või Eesti piiskopkonnaks, selle piiskop oli Theoderich ja, nagu nimest näha, kavandatud keskus oli Lihula - tollal veel eestlaste käest vallutamata
2) Theoderich sai 1219 Tallinna all surma. Talle nimetasid järglase korraga nii Taani kuningas kui Riia piiskop Albert, viimane nimetas oma venna Hermanni
3) Kui 1224 Tartu vallutati, seadis Hermann sinna sisse oma residentsi, aga säilitas Lihula piiskopi nime
4) 1234 nimetati Lihula piiskopkond ümber Tartu piiskopkonnaks. Lihulast oli vahepeal saanud osa Saare-Lääne piiskopkonnast.
----
Välja võetud:
*1515-1516 Bernhard IV
*1529-1543 Johann VIII Gellingshausen
*1543-1545 Hermann II Bey
Selliseid piiskoppe pole Tartus väga tõenäoliselt kunagi olnud. Vähemalt 16. sajandit uurinud ajaloolased oma töödes neid ei maini. 193.40.12.44 4. november 2011, kell 18:02 (EET)


Arutelu:Ameerika Hääl

Kas see on tõsi, et Ameerika Hääle eestikeelsed saated kestsid 2004. aastani? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuni 2006, kell 15.07 (UTC)

Kas aastaarvud käivad venekeelsete saadete kohta?
Arvan, et "eesti kuulajate tähelepanust" pole mõtet rääkida. Selle asemel tuleks anda ülevaade, millistes keeltes ja millal saateid on edastatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. september 2008, kell 04:33 (UTC)

Pöörasin logo muutmise tagasi, kuna millegipärast too commonsi fail pilti vikides ei näita. Kui fail ära parandatakse võib taastada.  • • • [[Kasutaja:Ahsoous]] • [[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]] • 8. juuli 2017, kell 02:17 (EEST)

Siin väliseestlaste koostatud detailne ülevaade Eestikeelsete VOA saadete ajaloost 03.06.1951-27.01.2004:
https://www.eesti.ca/the-voice-of-america-and-its-estonian-service-a-concise-history-1951-2004/article32236
http://www.vabaeestisona.com/index.php/news-in-english/1070-the-voice-of-america-and-its-estonian-service-a-concise-history-1951-2004-sp-3631.html
NB! VOA alustas esimesena saksa keeles 24.02.1942
https://www.aripaev.ee/uudised/2004/02/03/ameerika-haal-jatab-huvasti
https://dea.digar.ee/page/vabaeestlane/1979/06/26/2 + järg https://dea.digar.ee/page/vabaeestlane/1979/06/26/7
https://static-pdf.aripaev.ee/3KLtqIHZzqP99VMBhnobfxghaQM.pdf lk 54
Saadete segamise kohta:
https://okupatsioon.ee/en/andmed-ja-nimekirjad/48-igor-hallas-1

"Ameerika Häälte" segamine võeti maha 1986 aastal või 1987 aasta päris alguses.  Igatahes 1987a kevadel oli "Ameerika Hääl" Tallinnas vabalt kuulatav ja mingeid häireid saadete vastuvõtmisel ei olnud.  Seega, väide, et "Ameerika Häält" segati 1988 aastani, on vale, sest 1987 aasta suvel toimus esimene MRP-AEG miiting. Inimesed tulid tänu "Ameerika Hääle" kuulamisele üldse sinna kohale.


Arutelu:Ioon

Molekul on tervikuna siiski neutraalne, elektrilaenguga molekule pole olemas. Curgny 17. juuni 2006, kell 16.57 (UTC)

Jah, praegune definitsioon ei ole õige. Peale selle, ioonis võib sisalduda ka mittu aatomituuma. Andres 17. juuni 2006, kell 17.32 (UTC)

Sain aru, aatom ei pea olema elektriliselt neutraalne. Aga kas üksikut prootonit võib nimetada aatomiks? Andres 17. juuni 2006, kell 17.35 (UTC)

: Üksik prooton ei ole aatom, aatom koosneb ikkagi tuumast ja elektronkihtidest (koos elektroniga). Prootonit koos ühe elektroniga võib nimetada aatomiks (Tegelikkuses ongi vesiniku aatomituumas ainult üks prooton). Ja aatom peab olema elektriliselt neutraalne. Curgny 17. juuni 2006, kell 17.40 (UTC)

:: Aga üksikut prootonit peetakse ju vesinikuiooniks. Järelikult tuleb definitsiooni modifitseerida, sest prooton on ioon, mis pole aatom ega aatomirühm.

:: Ja kui aatom peab olema elektriliselt neutraalne, siis tuleb definitsiooni veelgi modifitseerida, sest praegune definitsioon räägib elektrilaenguga aatomitest. Ennist vaatasin inglise vikit ja ENE 1. väljaannet. Mõlemad rääkisid elektrilaenguga aatomitest. Andres 17. juuni 2006, kell 17.51 (UTC)

::: Muutsin definitsiooni, peaks parem olema. Curgny 17. juuni 2006, kell 17.56 (UTC)

:::: Muutsin omakorda, nüüd peaks olema korras. RasmusBE (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 00:38 (EET)

Kas tõesti on mõtet kaasata neutroneid elektrilaengu arvutamiseks? Nad ei oma mingit laengut, ja mina veel ei ole ausalt öeldes näinud, et laengu arvutamisel keegi neutroneid alguses välja arvutaks või neid kasutaks. Curgny 13. jaanuar 2007, kell 12:49 (UTC)


Arutelu:Tutanhamon

Vaata [[Arutelu:Vaarao]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuni 2006, kell 18.35 (UTC)

Inglise ja saksa viki pakuvad valitsemisajaks umbes 1333–1323 eKr, ENE 1. väljaanne 1333–1325 eKr. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuni 2006, kell 18.44 (UTC)

ENE 1. väljaandes on nime põhikuju Tutanchamon. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuni 2006, kell 18.45 (UTC)

Miks "vanaegiptuse keel"? Andres (arutelu) 13. mai 2013, kell 10:28 (EEST)

Seda tuleks küsida vastava artikli arutelus. Võiks ju olla ka egiptuse keel, aga seda veel ei ole. --Metsavend 13. mai 2013, kell 11:15 (EEST)

: Mina olen nii aru saanud, et vanaegiptuse keel on egiptuse keele arengujärk. Aga Tutanhamoni ajal oli see juba läbi? Andres (arutelu) 13. mai 2013, kell 11:17 (EEST)

:: Jah, aga seda on ka kogu egiptuse keele kohta kasutatud. --Metsavend 13. mai 2013, kell 11:29 (EEST)

::: Pakun, et võiksime ikka kasutada "egiptuse keelt". ENE-s ja TEA entsüklopeedias on "egiptuse keel", LINGUAE-s on ainult "egiptuse keel". Mõlemas entsüklopeedias on vanema (nähtavasti Vana riigi aegse) kirjakeele kohta kasutatud "vanaegiptuse kirjakeel", TEA-s vist sidekriipsuga. Äkki siis "vanaegiptuse keel" ümbersuunamiseks "egiptuse keelele", ja täpsustusmärkus vanaegiptuse kirjakeele poole. Andres (arutelu) 13. mai 2013, kell 13:01 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.myfoxdc.com/dpps/news/parental-incest-may-be-cause-of-king-tut's-short-life-dpgonc-20100819-gc-_9258099
** In Tutanhamon on 2013-06-24 13:56:31, 404 Not Found
** In Tutanhamon on 2013-07-07 05:23:46, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:24 (EEST)


Arutelu:Ramses II

Arvan, et võiks jääda dünastiate numbrid ilma "Egiptuseta", sest kuskil mujal dünastiaid ei nummerdada. Samuti peaks olema eraldi artikkel  Uus Riik (ka see käib ju ainult Egiptuse kohta). Vaata ka Arutelu:Vaarao. Andres 17. juuni 2006, kell 20.29 (UTC)

Artiklis oli kirjas, et Nefertari oli pärit Hettist ja sealse valitseja tütar. Kuid inglise keelses wikipeedias oli kirjas,et hoopis Maathorneferure, oli pärit Hettist. Neferer (arutelu) 7. detsember 2016, kell 21:35 (EET)


Malli arutelu:Empty template

Mall on abimalliks teistele mallidele ja on meelega jäetud tühjaks.

Mall ei ole kasutusel. Adeliine 4. veebruar 2010, kell 17:34 (UTC)

Kas selle peaks ümber nimetama? Tühimall? Taivo 4. veebruar 2010, kell 20:04 (UTC)

Võiks. Pelmeen10 14. jaanuar 2011, kell 23:13 (EET)


Arutelu:Jonathan Rhys Meyers

Tekst sarnaneb väga sellega, mis inglise keeles näitleja IMDb bio-s on. Arvan, et artikkel tuleks ära kustutada ning uuesti alustada ning ingliskeelsest Vikipeediast eestikeelsesse üle tuua, sest IMDb sisu on autorikaitse all. -Mardus 18. juuni 2006, kell 11.18 (UTC)

Pisut radikaalsena tundub, kuid niisugustel juhtudel on parem karta... Ning kustutamise laiendi (tag-i) saab hiljem vajadusel eemaldada. -Mardus 18. juuni 2006, kell 11.25 (UTC)

: Jah, sõnastust tuleks muuta ning materjali lisada, võttes eeskujuks näiteks  inglise viki. Andres 18. juuni 2006, kell 12.08 (UTC)


Arutelu:Berliini metroo

Soovitan pealkirju stiilis U1 (Berliin). "Berliini U1" on kunstlik väljend. Andres 18. juuni 2006, kell 16.08 (UTC)
Kas S-Bahni võib ikka metrooks nimetada?  --Metsavend 19. juuni 2006, kell 07.54 (UTC)

Seda mõtlesin minagi. Metroo on põhimõtteliselt linna kiirraudtee. Metroo ei pea olema maa-alune (tavalised metrooliinidki ei kulge kogu ulatuses maa all). Teiselt poolt, ka S-Bahn on mõnes kohas maa all. ENE järgi on metroo kas maa all või estakaadidel.   Andres 19. juuni 2006, kell 08.10 (UTC)

S-Bahn võib mõnel juhul olla ka kiirtramm või lihtsalt tramm. Andres 19. juuni 2006, kell 08.10 (UTC)

: Igatahes tuleks eraldi artiklid teha S-Bahni ja U-bahni jaoks. --Metsavend 19. juuni 2006, kell 08.17 (UTC)

:: vat päris kindel ei ole, aga S-Bahni imho metrooks küll ei peeta... pigem võiks seda ikke linnarongiks või miskiks taoliseks nimetada... muidu äkki hakkame siit eeskuju võttes veel Balti jaama ja Nõmme vahel liikuvat asja ka metrooks pidama ;) - Ahsoous 19. juuni 2006, kell 08.48 (UTC)

::: Jah, nõus U-Bahn on metroo, S-Bahn mitte. Samuti olen nõus, et tuleb teha eraldi artiklid. Aga kuidas S-Bahn tõlkida? Andres 19. juuni 2006, kell 15.39 (UTC)

:::: Saksa vikipeedias on S-Bahn mainitud kui Stadtschnellbahn, ehk siis linnakiirrong? Joel 12. juuni 2007, kell 08:08 (UTC)

::::: Hea oleks, kui saaks mõnest eestikeelsest allikast eeskuju võtta. Andres 12. juuni 2007, kell 12:52 (UTC)

:::::: Erinevad raudteetemaatiliset Eesti veebilehed kasutavad S-Bahni kohta väljendit Berliini linnaraudtee (muuhulgas näiteks http://www.elektriraudtee.ee/ettevottest/missioon/ajalugu). Iseenesest kõlab see ju loogiliselt. bepe 24. jaanuar 2011, kell 10:07 (UCT)

Kuidas peaks tõlkima peatuste nimed, kas kasutada saksa keelset kirjapilti (S-Bahnhof Wannsee) või midagi muud (näiteks: Berlin Wannsee)? Berlin Wannsee viitab pigem kohale, kui seal asuvale S-Bahni peatusele. Rautejaam Berlin Wannsee võiks põhimõtteliselt sobida, kuna seal peatuvad ka rongid, kuid kuidas toimida muude jaamadega? Joel 30. november 2007, kell 23:30 (UTC)

Esialgu on vast parem tõlkimata jätta, sest puutub traditsiooniline vaste. Andres 1. detsember 2007, kell 20:24 (UTC)


Arutelu:Heinrich Mark

Panin nüüd üles HM valitsuse koosseisu. Errors excepted. Kõigil on antud ametisse nimetamise kuupäevad, kuna enamuse Vabariigi Valitsuse liikmete kohta ei suutnud ma ametisseastumise kuupäeva leida). Enno Pennot ei osanud mujale panna (muidu tuleks eeldada, et 1. märtsist kuni 20. juunini oli ametis kaks Vabariigi Valitsuse koosseisu: Heinrich Marga valitsuse ametissejäänud liikmed ja Enno Penno valitsus, kuhu kuni 20. juunini kuulus ainult tema (EP) üksinda.

Valitsuse koosseisust on näiteks puudu Aino Lepik von Wirén [http://www.riigikantselei.ee/?id=462]. Mis puutub  pagulasvalitsuste nimetamise loogikasse, siis on minumeelest siin viga. Nimelt pagulasvalitsuste loogika oli selline, et valitsusjuht oli peaministri abi, mitte peaminister, kuna peaminister oli presidendi ülesannetes ja ei saanud ta samaaegselt valitsusjuht olla. Seega peaks peale seda, kui Heinrich Margast sai peaminister presidendi ülesannetes ja ta nimetas ametisse uue valitsuse olema valitsus hoopis Enno Penno valitsus, mitte enam Heinrich Marga oma.
Ehk siis kokkuvõtlikult Eesti pagulasvalitsused:
{|border=1
|-
!Peaminister presidendi ülesannetes
(president)
!Peaministri abi
(valitsusjuht)
|-
|J.Uluots (19./21. juuni 1940)
|O.Tief (18. september 1944)
|-
|rowspan=2|A.Rei (9. jaanuar 1945)
|J.Sikkar (12. jaanuar 1953)
|-
|A.Warma (1. jaanuar 1962)
|-
|A.Warma (1. märts 1964)
|T.Kint (?. aprill 1964)
|-
|T.Kint (23. detsember 1970)
|H.Mark (8.mai 1971)
|-
|H.Mark (1. märts 1990)
|E.Penno (20. juuni 1990)
|}
--[[Kasutaja:Boy|Boy]] 24. juuni 2006, kell 20.52 (UTC)
Aino Lepik nimetati kohtuministriks Enno Penno valitsuse koosseisus 20. juunil 1990 (sse tähendab, järgmises valitsuse koosseisus).
Ja üks Heinrich Mark (28. jaanuar 1875 – 19. mai 1940) oli Pilistvere Ühispanga kassapidaja.
''Seega peaks peale seda, kui Heinrich Margast sai peaminister presidendi ülesannetes ja ta nimetas ametisse uue valitsuse olema valitsus hoopis Enno Penno valitsus, mitte enam Heinrich Marga oma.''
Enno Penno valitsuse täiskoosseis nimetati ametisse 20. juunil 1990 ja sellest päevast alates oli see Enno Penno valitsus. Sellest valitsusest ja tema koosseisust tuleks kirjutada artiklis [[Enno Penno]]. Ta oli kuni 20. juunini endise (Heinrich Marga) valitsuse uuena juurdenimetatud peaministri kohusetäitja (vastasel korral oleks selleks olnud Avdy Andresson, vanima liikmena, aga see ei muuda ju Heinrich Marga valitsust Avdy Andressoni valitsuseks?) Presidendi ja peaministri kohad peavad olema täidetud pidevalt, mitte kuude- ja aastatepikkuste lünkadega. Kaasaegses ajakirjanduses (näiteks Eesti Ekspressis 20. juulil 1990) on just 20. juuni 1990 antud uue valitsuse alguskuupäevana.

Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Heinrich Mark on vastavalt Peaministri asetäitja Enno Penno ettepanekule 20. juunil 1990 nimetanud uue Vabariigi Valitsuse eksiilis.
USA-st on uues Valitsuses välisministriks panga abipresident Olev Olesk ja sõjaministriks kolonel-leitnant Jüri Toomepuu. USA-st on valitsusliikmeks ka portfellita minister Ants Pallop. Kanadast kuulub Valitsusse teedeminister professor Jaan Timusk. Enamik Valitsuse liikmeid elab Rootsis. Need on: portfellita minister Arvo Horm, kohtuminister Aino Lepik von Wirén, finantsminister Peeter Luksep, siseminister Aksel Mark, majandusminister Mihkel Mathiesen, sotsiaalminister Ivar Paljak, põllutööminister Helmut Talts ja haridusminister Johan Ungerson.
Riigisekretäriks on Katrin Nyman-Metcalf. Valitsuse nõunikeks on Aleksander Terras välispoliitilistes küsimustes ja Jaan Vilval juriidilistes küsimustes.
Valitsuse isikuline koosseis on eelmise Valitsusega võrreldes tunduvalt noorenenud ja poliitiline kandepind on laienenud.
Avaldatud Edasis 7. juulil 1990 ja Eesti Ekspressis 20. juulil 1990.
----
Eesti Komitee link on vale. Kes oskab, tehke palun kas või nupuke selle organi kohta. Andres 26. september 2008, kell 08:29 (UTC)

Äsja Tartu linnavolinikuks valitud 15. algkooli õpetaja Heinrich Mark lahkus õpetajakohalt, kuna seni ei ole ikka veel selgunud, kas õpetajal on õigus olla volinikuks või mitte. Õpetaja H. Mark läks advokaadi-abiks Tartu advokaadi P. Sepa juure.
Rahvaleht, 3. jaanuar 1940, nr. 2, lk. 5. --Kontra 13. jaanuar 2010, kell 13:24 (UTC)
----
Eesti Posti pressiteade juubelimargi puhul väidab synnikuuks juuli. --Oop 4. oktoober 2011, kell 22:45 (EEST)
1938. aastal ei olnud ju Tartu Ülikoolis kandidaadikraadi. --IFrank (arutelu) 17. august 2013, kell 17:40 (EEST)
Kas Kõlleste oli Põlvamaal ka 1911. aastal? Ei olnud. Siis ei olnud mingit Põlvamaad olemas.