Arutelu:Eestlased

Tegin otsa lahti. --Lulu 09:36, 18 Jan 2005 (UTC)

Kust saada statistikad välismaal elavate eestlaste kohta? Et siin on nagu mingi nr ka ära toodud, et kust see nagu võetud on?--Hiraanitiger 30. juuni 2007, kell 18:09 (UTC)

2006. aasta 1. jaanuari seisuga elas Eestis 921 908 eestlast
Andres 28. september 2007, kell 08:13 (UTC)
Eestlase definitsiooni tuleks laiendada. Nt välismaal elavat inimest, kelle vanematest üks või mõlemad on/olid eestlased ja kes eesti keelt ei oska kuid ennast eestlaseks peab, tuleks mu meelest ka eestlaseks lugeda. Peab respekteerima ta enda arvamust. Xerxes 26. november 2008, kell 16:56 (UTC)

Praegu ei olegi eestlase definitsiooni, vaid ainult eestlaste kui rahva definitsioon. Andres 26. november 2008, kell 17:57 (UTC)

Eesti keelt emakeelena kõnelev rahvas? Xerxes 26. november 2008, kell 19:18 (UTC)

Mõte on selles küll. Sõnastust tuleks küll täpsustada. Andres 26. november 2008, kell 19:30 (UTC)
Lisasin täpsustava lause. Ootan kommentaare. Xerxes 26. november 2008, kell 20:42 (UTC)
Rahvusse kuuluvuse aluste määramise seadus (SK I 1938, 3, 2) --Improvisaator 31. jaanuar 2009, kell 12:41 (UTC)

Ei ole soome-ugri keelkonda, soome-ugri keeled kuuluvad uurali keelkonda.
Rahvas ei saa kuuluda keelkonda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. juuni 2009, kell 02:09 (UTC)

Kas ladinakeelne nimi polnud mitte aestii? Andres 11. juuni 2009, kell 02:09 (UTC)

Oli. Parandasin.--WooteleF 11. juuni 2009, kell 08:28 (UTC)

3. sajandil eKr rändasid soome-ugri hõimud Läänemere äärsele territooriumile, kus nad aja jooksul seal elanud balti hõimude, põhjagermaani (skandinaavia) hõimude ja lääneslaavlastega segunedes kujunesid rahvuseks nimetusega eestlased.
Läänemere põhjaossa rändasid soomlaste ja Liivi lahe piirkonda Kurzemesse liivlaste, Soome lahe idaossa jäid aga vadjalaste ja isurite esivanemad.

Jätsin selle kõik välja. Soomeugri hõimud rändasid Läänemere äärsele territooriumile 3. sajandil eKr? Miks me peaks sellist juttu siin hoidma? Andres 12. juuni 2009, kell 02:53 (UTC)
Slaavlastega asustatud alade (Novgorodi vabariik ja Pihkva vürstiriik) ajalookirjeldustes kasutati antud alade elanike nimetusena terminit tšuudid (чудь).
Lõunasuunal elanud latgalid (lätlased), kasutasid elanike nimetusena terminit igauni, mis on tuletatud muistse Ugandi maakonna järgi, põhjasuunas elanud soome-ugri sugulasrahvas soomlased aga kasutavad nimetust virolaiset, mis on tuletatud Põhja-Eesti piirkonna Virumaa nimetusest.
Võtsin ka selle välja, sest see vajab täpsustamist.
Artiklis ei ole ühtegi konkreetset viidet. Andres 12. juuni 2009, kell 03:00 (UTC)

Eestlased kujunesid omaette rahvaks 19.–20. sajandil.
Siin ei tehta nüüd vahet rahval ja rahvusel. Rahvas oli ju ometi varem olemas? Või kes need moodsa käsitluse järgi olid, kes siin 18. sajandil ja varem elasid? See tuleks lahti kirjutada, ainult rahvuseks kujunemise mainimine paistab poolik. 193.40.10.181 9. november 2009, kell 11:06 (UTC)

Palun aita täiendada. Andres 9. november 2009, kell 14:17 (UTC)
Rahvusse kuuluvuse aluste määramise seadus: § 1. Kodanikud, kes ise või kelle isa või isaisa on seisnud vallakogukonna hingekirjas, loetakse kuuluvaks eesti rahvusse seni, kui ei ole esitatud vastupidiseid tõendusi. Erandi moodustavad Siseministri vastavas määruses loendatud vähemusrahvuse enamusega vallakogukondade hingekirjades seisnud kodanikud. --Improvisaator 9. november 2009, kell 11:11 (UTC)

''oli Eestimaal ainult'' - kas on mõeldud kogu Eestit või ainult Eestimaad?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 9. november 2009, kell 11:11 (UTC)

Kas Rasmusseni vaarisa oli eestlane või Eestis tegutsenud aga muust rahvusest isik?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 29. august 2011, kell 12:35 (EEST)

"Meesliini pidi on veidi üle kolmandiku eestlaste esiisasid pärit ..." Väga huvitav, aga peaks ikka olema viide allikale. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 2. september 2011, kell 22:37 (EEST)

"Eestlaste kriitilisim madalseis oli 18. sajandil pärast Põhjasõda, kui mõningatel andmetel oli Eestimaal ainult 150 000 – 170 000 elanikku" Kas see madalseis oli ikka kõige kriitilisem? Aga madalseis Liivi sõja ja Poola-Rootsi sõja värel 1620ndatel aastatel? Siis oli Eestis 100000-120000 elanikku. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 3. september 2011, kell 11:12 (EEST)

Ostiatoi (Pytheas, 320 eKr), Aestyi (Diodorus, 20 eKr) - ma ei leia neilt selliseid mõisteid; kui tõesti on, siis tuleks anda täpsed kohad. Diodorus peaks olema Diodoros.--Morel 19. detsember 2011, kell 19:16 (EET)

Kahtlased muudatused võib ka tagasi pöörata. Andres 21. detsember 2011, kell 07:41 (EET)

ma pole kindel, kas IQ ehk intelligentsuskvoodi numbrid väljendavad otse vaimset võimekust. IQ numbritel on tugev prognostiline mõju paljude sotsiaalsete nähtuste suhtes, aga tõsikindlalt võib öelda, et kõrge IQ number näitab otseselt võimekust yhes standardiseeritud testis häid tulemusi saada. peaks olema ka kyllalt uuringuid, mis näitavad kõrgema IQ korrelatsiooni vanemate sotsiaalse staatusega. parandasin alljaotuse "Vaimne võimekus" sõnastust neist kaalutlustest lähtuvalt. viiteid igatseb see alljaotus ikka veel. -- Ohpuu 21. detsember 2011, kell 10:51 (EET)

vaatasin artiklile veel kord otsa ja näen, et ilmselt kuuluvad kirjaoskuse ja haridustaseme alajaotuse juurde (end "Vaimne võimekus") need viited kirjanduse alljaotusest: Eesti Nõukogude Entsüklopeedia, 2. köide, Eesti Nõukogude Sotsialistlik Vabariik, Haridus, Valgus, Tallinn, 1970.; Eesti Entsüklopeedia XI köide, Eesti Üld, haridus, teadus, Tallinn, 2002.; Lynn, R. and Vanhanen, T. (2002). IQ and the wealth of nations.; Richard Lynn and Tatu Vanhanen (2006). IQ and Global Inequality.

lisan vastavalt oma parimate oletuste järgi, kuigi ei ole allikaid näinud. -- Ohpuu 21. detsember 2011, kell 10:55 (EET)

viidatud allikad ei pruugi väljendada teaduslikku konsensust ega pruugi olla Eesti koha pealt kõige täpsemad ega parimad allikad. vaata ka: :en:IQ and the Wealth of Nations ja :en:IQ and Global Inequality. asi tahab parandamist, aga ma ei oska õieti parandada. mõne TÜ psyhholoogia osakonna inimese abi oleks teretulnud, nad tegelevad seal muu hulgas ka selliste asjadega vist. -- Ohpuu 21. detsember 2011, kell 11:03 (EET)

enne oli:
Eestlaste kriitilisim madalseis oli 18. sajandil pärast Põhjasõda, kui mõningatel andmetel oli Eestimaal ainult 150 000 – 170 000 elanikku.
nyyd, viimase paranduse järel, on jäänud 70 000 elanikku. täpset viidet ei ole, kuigi see 150 000–170 000 võib põhineda näiteks Hill Kulu teosel, mis on kirjanduse alljaotuses märgitud. ja "mõningatel andmetel" võib tähendada ykskõik mida. selliseid formulatsioone tuleks vältida ning eelistada konkreetsemaid. kes, millal, kus nii on arvanud? mille põhjal? -- Ohpuu 22. detsember 2011, kell 11:50 (EET)
___
Jumal tänatud, leidsin antropoloogiaraamatu lõpuks üles. Hinnake ise.
Kirill 4.märts 2012
----
"Eestlasi sageli kutsutakse soomeugrilasteks, mis ei ole korrektne"
Väga imelik väide. 90.191.119.98 20. aprill 2012, kell 22:28 (EEST)

Tõstsin välja lõigu: Eestlasi sageli kutsutakse soomeugrilasteks, mis ei ole korrektne. Eesti keel kuulub küll uurali keelkonna soomeugri haru läänemeresoome rühma keelte hulka, kuid eestlaste eneseteadvus, hoiakud, hinnangud, tavad, samuti geneetika, antropoloogia jms on kokkuvõttes algupärane omaette nähtus, mis eristab eestlasi teistest rahvastest.

See on nimelt jura. Millise rahva "eneseteadvus, hoiakud...jms" ei ole "kokkuvõttes algupärane omaette nähtus", mis eristab seda rahvast teistest rahvastest? See, et yhel rahval on eneseteadvus ja hoiakud, ei välista, et seda rahvast ei võiks teaduses või ideoloogias kuidagi systematiseerida, ammugi aga, et see rahvas võiks ennast ise kellegagi seostada. Et eestlased on harjunud end tavapäraselt soomeugrilasteks nimetama, tuleneb eesti rahvusliku ideoloogia ajaloost, kus rahvast määratleti, nagu artiklis ka nimetatud on, Kulturnation'ina - keele (ja kultuuri) kandjana. Kirjutan uue lõigu. --Oop (arutelu) 20. aprill 2012, kell 23:42 (EEST)
----
"Rahvaarv Eesti pinnal (koos vähemusrahvustega)"
Artikkel on ju eestlastest. Ära tuleks ikka tuua eesti rahvusest elanike arv. 90.191.119.98 20. aprill 2012, kell 22:50 (EEST)

Suuremalt jaolt pole seda võimalik eristada. Näiteks 13. sajandi rahvaloendused olid harvad ja ebausaldusväärse metoodikaga, õigupoolest võiks ytelda, et neid polnudki. Isegi eestlaste kui rahva olemasolu tollal on vaieldav. --Oop (arutelu) 21. aprill 2012, kell 00:06 (EEST)

:Ma pidasin silmas perioodi 1881-2000. Need andmed on ju olemas. 90.191.119.98 21. aprill 2012, kell 11:48 (EEST)
----
Yldse on siin palju Vigala Sassi tyypi soga. Alates sellest, et "tšuudid" ei ole teaduslik mõiste, ning lõpetades sellega, et vaeseid setusid olevat kimbutanud "sloveenid". Brr. --Oop (arutelu) 21. aprill 2012, kell 00:06 (EEST)
----
"liigitavad eestlased end sageli ka rahvusena soomeugrilaste sekka. Samas on see enesemääratlus vaieldav."
Sõnastust võiks natukene muuta. Eestlaste kuulumine soome-ugri rahvaste hulka ei ole vaieldav. 90.191.119.98 21. aprill 2012, kell 15:59 (EEST)

On ikka. Täpsemalt on vaieldav, kas soome-ugri rahvad kui ryhm pole mitte kunstlik ja reaalse sisuta rahvusromantiline mõiste - st, just nimelt rahvastena, mitte soome-ugri keelte kõnelejatena. Seisukoht, mille järgi eestlastel pole enamiku ugrimugrilastega muud pistmist peale keele (ning seegi side on ysna õbluke), on täiesti kaitstav. See arvamus on muidugi ka rynnatav niihästi traditsioonilise hõimusuguluse kui ka - kuidas seda nyyd nimetadagi - etnofuturistlikelt positsioonidelt, ent igal juhul olemas ja kasutusel. --Oop (arutelu) 21. aprill 2012, kell 16:10 (EEST)

:Aga vikipeedia peaks siiski sisaldama üldaktsepteerituid seisukohti. 90.191.119.98 21. aprill 2012, kell 17:26 (EEST)

::Vikipeedia artikkel peaks sisaldama kõiki olulisi levinud seisukohti, esitatuna proportsionaalselt nende esindatusele usaldusväärsetes, sõltumatutes ja neutraalsetes allikates. Mõnikord on teema mõistmiseks oluline kajastada isegi ysna vähelevinud seisukohti, kui need on tähtsad mingil muul põhjusel (nt teooria, et kuu on tehtud juustust, on entsyklopeedilise väärtusega sedavõrd, kuivõrd sellele on meie kultuuris massiliselt viiteid - aga mitte astronoomia kontekstis alternatiivina ning igatahes mitte yle mõistliku mahu). Eestlaste puhul on olulised nii ugri hõimusugulust toetavad kui ka seda vaidlustavad seisukohad, muud variandid mõnevõra vähem (nt Hermanni teooria eestlaste ja sumerite sugulusest pigem ajaloolise kurioosumina). --Oop (arutelu) 22. aprill 2012, kell 00:23 (EEST)
----
Pilt, et jutt "kuiv" poleks --Toivo (arutelu) 21. aprill 2012, kell 19:05 (EEST)
pisi|"Läänemaa", lk 112/113 vaheleht
----
"Samas on see enesemääratlus vaieldav, kuna kultuuriliselt ja geneetiliselt sarnanevad eestlased pigem naaberrahvastele (nagu lätlased, venelased ja sakslased)."
Ja soomlaste ning teiste läänemeresoome rahvastega kohe midagi ühist ei olegi? 90.191.119.98 22. aprill 2012, kell 11:21 (EEST)

Kindlasti on. Aga on tegelasi, kes väidavad, et kultuuri ja geenide poolest on meil lätlastega märksa rohkem pistmist, soomlastega yhendab peamiselt keel. Ma ei ytle, et ma nende seisukohta tingimata jagaks, ent kindlasti on see oluline argument. --Oop (arutelu) 23. aprill 2012, kell 00:50 (EEST)

:"liigitavad eestlased end sageli ka rahvusena soomeugrilaste sekka. Samas on see enesemääratlus vaieldav". Soome-ugri-keeli rääkivad rahvad ongi soome-ugri rahvad ehk soomeugrilased. Artikli põhiosas ei saa siiski eestlaste kuulumist soome-ugri rahvuste hulka vaidlustada. Artiklis peaks olema eraldi peatükk alternatiivteooriate kohta. Seal võiks siis selliseid teooriad tutvustada. 90.191.119.98 30. aprill 2012, kell 13:32 (EEST)

::No see ongi see kysimus, kas soomeugri rahvastel on ka mingit muud pistmist peale keele. Ysna paljud usuvad (ja mõni väidab ka otsesõnu), et on. Nende arvates ei kehti väide "Soome-ugri keeli rääkivad rahvad ongi soome-ugri rahvad ehk soomeugrilased", soomeugrilasi seob ka kultuur, yhine mõttelaad jms. Vt nt Uku Masing ja Lennart Meri. Kui eestlasi ja hante seob vaid tykike keeletypoloogiat, miks teevad eestlased filme hantidest ja mitte jakuutidest? Miks saadetakse kunstitudengite ekspeditsioone järjekindlalt just soomeugri rahvaste juurde? Ilmselt mitte keelte sarnasuse tõttu, mis meil omavahel vabalt suhelda võimaldaks. Selles tähenduses on eestlaste kuulumine soomeugrilaste hulka ka märksa kergemini vaidlustatav kui keeleliselt. --Oop (arutelu) 30. aprill 2012, kell 23:39 (EEST)

::: Wer sagt A, muss auch B sagen. Kui eestlased ei ole soomeugrilased, kes nad siis on, kas indoeurooplased või? Vaat see oleks tõesti kõva sõna. 90.191.119.98 30. aprill 2012, kell 23:42 (EEST)

:::: Nojah, see on see arusaam, et rahvuseid tohib ryhmitada yksnes keele järgi, kõik muu on ebaoluline. Ma olen märganud jah, et selle pooldajate arvates pole teisiti mõelda lihtsalt võimalik. Siit tuleneb palju vahvaid veidrusi - näiteks see, et nime poolest "soomeugrilased=soomeugri keeli rääkivad rahvad", samas kui veidi värvi maha kraapides selgub, et ugrilus on midagi palju sygavamat ja pyha (ning "indoeurooplane" on sõimusõna alama rassi kohta). Eks mulle endale meeldiks ka vahel nii arvata, samas saan ma aru, et on teisigi metodoloogilisi lähtekohti (nt arvamus, et pikka aega lähestikku ja/või sarnastes poliitilistes oludes elanud rahvail on rohkem yhist kui pelgalt keelesugulastel). Aga ma mõistan kyll, miks on hea tunda, et kuulud eliiti. --Oop (arutelu) 1. mai 2012, kell 00:57 (EEST)

::::: Tundub, et kahetsusväärsel kombel me räägime teineteisest mööda. Mõned väljendid teevad ikka täiesti nõutuks (alam rass, eliit). Ei saa tõsiselt võtta väidet, et osa soomeugri keeli rääkivaid rahvaid on soomeugrilased ja osa pole. Just nagu idapoolsed soomeugrilased oleksid need "õiged ja autentsed" soomeugrilased, aga näiteks eestlased ei ole. Mingit "soomeugri kultuuri" ei ole tänapäeval olemas. Nagu ei ole olemas ka "indoeuroopa kultuuri". Mis näiteks on norralastel ühist puštude ja hindustanlastega? Kuigi palju just ei ole. Kuid keegi ei sea kahtluse alla fakti, et kõik need rahvad kuuluvad indoeuroopa rahvaste hulka. 90.191.119.98 1. mai 2012, kell 12:32 (EEST)
Vaata ka:
Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона (Brockhaus and Efron Encyclopedic Dictionary) — Estõ
----
Mis on viimaste muudatuste mõte? Andres (arutelu) 5. mai 2012, kell 01:27 (EEST)
----
Aga mulle tundub, et armsad kolleegid elavad ikka veel möödunud sajandi udus, näiteks toosama soomeugrilaste-indoeurooplaste jaotus jms. Kullakesed, see on puhtkeeleline värk ja ehk natuke ka maailmataju. Kuigi ka siin võib küsida, äkki on eelpool mainitud ja meie poolt uurimata jakuutide  ilmavaade hoopis lähedasem kui Lennarti handi-mansi oma.
Soomeugrilastest keelesugulased, kaasa arvatud soomlased erinevad meist nii geneetiliselt kui antropoloogiliselt, erinevast ajalookogemusest rääkimata. Mõistan, kunagi ka mind lõi pahviks austet Richard Villemsi avaldus, et eestlastele bioloogiliselt kõige lähedasemad on mitte soomeugrilased, vaid hoopis lätlased (loe või varbad üle), aga nii see on ja punkt. Keel on vaid üks kolmest-neljast-viiest põhitunnusest ning iga tunnuse osas on meil kuskil omad poisid (keele osas soomlased, geenide osas lätlased, sõrmejälgede osas vist Dnepriäärsed ukrainlased jms). Kuna aga meiega enam-vähem identset rahvast lihtsalt pole olemas (kui keegi teab, öelgu valjusti), siis siit tulenebki, et oleme üks ainulaadne kombinatsioon (ehk meil on see, mis meid isekeskis ühendab ning samas need tahud, mis meid mõne näitaja kaudu ühe või teise või kolmandaga seovad). Nõnda on ka teiste rahvastega.
Tšuudidest: tšuudid on täitsa reaalne ajalooline rahvas, mitte Vigala Sassi väljamõeldis. Elasid I aastatuhande lõpus Peipsi ja Valgjärve vahel. Nagu ka Ilmeni sloveenid (tulid Põhja-Saksast Ilmjärvele, Ilmenile, siit ka nimi). Sloveenid paiskasid tšuudid laili, osa tšuude
hakkas karjalasteks, osa vepslasteks, osa vadjalasteks, osa lõuna-eestlasteks. Äänisjärve taga on praegugi tuhatkond täitsa elusat ehtsat tšuudid, paraku on nad täitsa venestunud. Kirill, 21.mai.

1911. aastal on Encyclopedia Britannicas öeldud eestlaste kohta muuseas: Nende lühike kasv, puuduv habe, viltused silmad, lai nägu, madal otsmik ja väike suu on nende Uurali-Altai ja mongoliidse päritolu selged rassitunnused. Peale selle on neil kängunud kasv, pikad käed ja peened lühikesed jalad. (Norman Davies, Kadunud riigid, lk. 760.). Ken Kallingu loengutest on mul meelde jäänud, et eestlasi peeti pilusilmadeks 1940. aastateni. Seda teemat tuleks artiklis käsitleda. --IFrank (arutelu) 20. september 2013, kell 21:34 (EEST)

Paar aastat tagasi sai see lugu keeleliselt enam-vähem lihvitud. Nüüd aga sattusin juhtumisi lugema ja õud tuli kallale: konarlikud laused, tarbetud võõrsõnad, lüngad ja kordused.
Armsad inimesed, kui tahate lugu täiendada ja parandada, tehke seda viisakalt.
Kui oskate, muidugi.
K.T. 10.12.13.
----
Välja võetud:
Et Eesti talunikkond püsis sajandite jooksul homogeensena selles oli kahtlematult oluline osa valitsvatel traditsioonidel, mis silmatorkav ka Põhjasõja aegsetes kirikuraamatutes. Näiteks perepoeg abiellus ainult peretütrega. Nende rangete nõuete talupojaskond püsis läbi sajandite puhtana ja oli ning on seega puhastverd eestlased. Talunikkonda hakkas tekkima uustulnukaid, eriti maata rahva hulgast 19. sajandil, mil riigilaenu abil võimaldati talude päriseks ostmist. Talunikud polnud kunagi eriti raharikkad. See olukord võimaldas muudes elukutsetes edukalt tegutsenud maatameestel kui raharikkamail asuda põlistalude ostmisele, mis esines üsna paljudel juhtudel.Edgar V. Saks. Sinu Eest, Isamaa, 1982, nr. 15.
Andres (arutelu) 11. detsember 2013, kell 19:54 (EET)

Miks Baer võib sees olla (pikalt, esimene lõik kursiivis), aga Saks mitte? --IFrank (arutelu) 11. detsember 2013, kell 20:14 (EET)

: Ma kordan, et Baeri tsitaadi esimene lõik on kursiivis, mis ei ole õige (sama viga on ka teiste artiklite mitmelõigulistes tsitaatides) ja üldse on see ebaproportsionaalselt pikk. --IFrank (arutelu) 16. detsember 2013, kell 19:47 (EET)
Pöörasin Encyclopedia Britannica tagasi, kuna see on väga oluline teadusajaloo fakt. Eestlastel pole mingit põhjust valge rassi süükompleksi viljeleda. Korduse võtsin välja. Saks peaks ka kusagil kirjas olema, otsin õiget kohta. --IFrank (arutelu) 16. detsember 2013, kell 19:13 (EET)
Kulla Frank, sama tekst, mida oluliseks pead, on esitatud kaks korda, nii Kujunemise kui Antropoloogia all.
Kirill, kell 19.20

Korduse võtsin juba välja. --IFrank (arutelu) 16. detsember 2013, kell 19:38 (EET)
Sõbrad, julgesin veidi lühendada von Baeri juttu ja lisada Feyerabendi. Need noorhärrad elasid enam-vähem ühel ajal, kuid muljed pärismaalastest on väheke erinevad. Aga üks tähelepanek on kummalgi väga vinge: et eestlased jagunesid tollal heleblondideks ja mustajuukselisteks. 200 aastaga on pilt hoopis teine, mustalokiliste tõug on peaaegu välja surnud.
Kirill, 19.12.13.

Miks pidi lühendama? Las olla mõlemad täies pikkuses. Andres (arutelu) 19. detsember 2013, kell 15:19 (EET)
Head Uut Aastat, Andres.
Kui tahad, võib taastada kui ka üht-teist juurde panna.
Ma vaid kartsin, et Viki on ikkagi teatmik, aga meil kisub lugemikuks.
Kui ma inglise Wikit vaatan, siis parimad lood on paraja suurusega, mitte liiga lühikesed, aga ka mitte pikad-lohisevad, nagu meil kipub kujunema.
Ega ma võõraid lõike ei puuduta, ainult seda, mida olen isiklikult üles riputanud.
Kirill, 8.1.14.
Baer, Feyarabend ja Russow on kronoloogiliselt tagurpidises järjekorras, ma ei tea, kas see peabki nii olema või on juhuslikult. --IFrank (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 19:51 (EET)
----
"... ning eesti keel kuulub soomeugri keelte hulka, liigitavad eestlased end sageli ka rahvusena soomeugrilaste sekka. See enesemääratlus on siiski vaieldav." Kas varsti jõuame ka nii kaugele nagu Ungaris, et pseuduteadused ruulivad ja teadlased vaatavad abitult pealt? Velirand (arutelu) 14. august 2015, kell 19:08 (EEST)

See tundub sisutu heietus, aga rahvaste liigituse alus ei pea olema keel. Keel kui niisugune ei ütle ju rahva kohta kuigi palju, eriti kui võetakse terved keelkonnad. Kultuuriliselt ja füüsiliselt võivad nad olla lähedasemad teise  keelkonna keelt kõnelevatele rahvastele. Näiteks lätlased on lähedasemad eestlastele kui leedulastele, kas pole? Andres (arutelu) 14. august 2015, kell 20:50 (EEST)

Sellest on ju ülalpool mitut puhku juttu. Andres (arutelu) 14. august 2015, kell 21:07 (EEST)

: Liigitusi võib ju mitu olla, üks ei välista teist. Velirand (arutelu) 14. august 2015, kell 21:19 (EEST)

:: Jah, just. Selle koha võib kustutada. Andres (arutelu) 14. august 2015, kell 22:50 (EEST)
----
Antroloogiline kirjeldus ja DNA-genealoogia on viitamata. Velirand (arutelu) 9. november 2015, kell 14:42 (EET)
----
Kustutatu oli põhimõtteliselt õige. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2016, kell 11:04 (EET)
----
"2016. aasta augustis ennustas Eesti poliitikauuringute keskus Praxis 2116. aastaks Eesti rahvaarvuks 600 000" See käib ju Eesti, mitte eestlaste kohta. Pealegi on 100 aastat tõsiseltvõetavate prognooside tegemiseks liiga pikk aeg. Velirand (arutelu) 24. september 2016, kell 09:30 (EEST)
----
*Theodore A.Wiel -( Fjodor Viil) - USA, Massachisets, ajaloo ka õigusteaduse professor

Kui see on õige, siis tuleb keeleliselt korda teha. 194.150.65.153 12. jaanuar 2017, kell 11:46 (EET)
----
Esimese öö õigus jäeti välja, jäi vigane lause. Andres (arutelu) 16. juuli 2017, kell 09:55 (EEST)
----
Tänaste arusaamade järgi kuuluvad lääne-eestlased põhja ehk lääne-balti ja idapoolsed ida-balti europiidsesse rassitüüpi

Tänaste arusaamade järgi inimrasse pole olemas, kas pole? Andres (arutelu) 20. jaanuar 2018, kell 09:11 (EET)

2002. aastal oli eestlaste keskmine intelligentsuskvoot (IQ) 97 ja 2006. aastal 99.Richard Lynn, Tatu Vanhanen. IQ and the wealth of nations. Praeger/Greenwood 2002; Richard Lynn, Tatu Vanhanen. IQ and Global Inequality. Washington Summit Publishers 2006.
Maailma lõikes jääb eestlaste keskmine IQ maha Hongkongi, Singapuri, Lõuna-Korea, Põhja-Korea, Jaapani, Taiwani, Hiina ja Mongoolia elanike keskmistest, Euroopas itaallaste, islandlaste, šveitslaste, austerlaste, bosnialaste, Luksemburgi elanike, hollandlaste, norralaste ja Suurbritannia elanike keskmisest.
Eestlaste keskmine IQ on ühel tasemel sakslaste, belglaste, kanadalaste, uusmeremaalaste, poolakate, rootslaste ja soomlaste keskmisega. Kokkuvõttes on eestlaste ja teiste 99 punktini küündiva keskmise IQ-ga rahvaste keskmine IQ maailmas 18. kohal ja 10. kohal Euroopas.
Väga kõrge IQ-ga (üle 140) esindajaid on intelligentsuskvoodi definitsiooni järgi u 0,4% rahvastikust. Eestlaste seas oleks selliseid isikuid seega u 4000.

Ülalolev jutt käib minu teada siiski Eesti elanike, mitte etniliste eestlaste kohta.--Minnekon (arutelu) 19. märts 2019, kell 23:44 (EET)

Et Eesti talunikkond püsis sajandite jooksul homogeensena, selles oli kahtlematult oluline osa valitsevatel traditsioonidel, mis silmatorkav ka Põhjasõja aegsetes kirikuraamatutes. Näiteks perepoeg abiellus ainult peretütrega. Nende rangete nõuete tõttu talupojaskond püsis läbi sajandite puhtana ja oli ning on seega puhastverd eestlased. Talunikkonda hakkas tekkima uustulnukaid, eriti maata rahva hulgast 19. sajandil, mil riigilaenu abil võimaldati talude päriseks ostmist. Talunikud polnud kunagi eriti raharikkad. See olukord võimaldas muudes elukutsetes edukalt tegutsenud maatameestel kui raharikkamail asuda põlistalude ostmisele, mis esines üsna paljudel juhtudel.Edgar V. Saks. Sinu Eest, Isamaa, 1982, nr. 15.

Edgar V. Saks ei ole eestlaste kujunemise teemas autoriteet. Võtsin selle tsitaadi välja. --Minnekon (arutelu) 19. märts 2019, kell 23:59 (EET)

Kust enamik eestlaste kujunemise, rasside ja antropoloogia kohta käivast tekstist võetud on? Karin Marki raamatust "Eestlaste antropoloogia seoses etnogeneesi küsimustega"? --Minnekon (arutelu) 20. märts 2019, kell 00:07 (EET)
----
Rahvanimede mall on ära võetud. Kas meil on kokkulepe, et seda ei kasutata enam? Andres (arutelu) 20. märts 2019, kell 11:13 (EET)
----
Nõukogude okupatsioonivõimude loal välja antud teatmeteostes ning "rassiteadlaste" töödes

See ei ole erapoolik esitus.

Ma ei näe põhjust, miks peaks rasside uurijaid halvustama. --Andres (arutelu) 14. mai 2024, kell 11:30 (EEST)
----
Täpsustusmärkust ei tohi ära võtta. --Andres (arutelu) 14. mai 2024, kell 11:31 (EEST)
----
Kaks Mikita tsitaati võeti välja. Minu arvates sobivad kõik need tsitaadid, nagu ka teised välja võetud ja sees olevad tsitaadid Vikitsitaatidesse.
Ja üldse, ei maksa midagi lihtsalt kustutada, pigem kanda arutelulehele. --Andres (arutelu) 14. mai 2024, kell 11:52 (EEST)
----
(17.–19. sajandil ka omanimetusega maarahvas)

Siin öeldut ei saa selle allika järgi väita. Allikas on öeldud, et sõna "eestlased" eestlaste kohta esineb mõnes 17. sajandi eestikeelses tekstis. See ei käi "maarahva" kohta. Kindlasti ei ole seal öeldud, et omanimetus "maarahvas" oli kasutusel 17. sajandist 19. sajandini. Meil ei ole alguse kohta andmeid ja me teame ka, et seda nimetust kasutatakse rööpnimetusena tänapäevani. --Andres (arutelu) 14. mai 2024, kell 12:09 (EEST)

Nüüd on parem, aga ikkagi viiteallikas ei ole juttu sagedusest ühel või teisel ajal, vaid ainult varasemast ajast. See
on imelik sõnastus. Võtsin viiteallika ära. Andres (arutelu) 14. mai 2024, kell 15:23 (EEST)
----
osakaalu langus Nõukogude Liidu okupatsiooni tagajärjel

Ei ole täpne. Põhiline vahetu põhjus on ikkagi muulaste sisseränd. Muidugi Eestil ei olnud selle üle kontrolli. --Andres (arutelu) 14. mai 2024, kell 12:28 (EEST)
----
ENEs on eestlaste füüsilisest antropoloogiast ja rassitüüpidest pikalt-laialt kirjutatud. --Andres (arutelu) 18. mai 2024, kell 19:30 (EEST)


Arutelu:Dao

Nu... vast koguneb siia leheküljele veel midagi... --Lulu 18:42, 18 Jan 2005 (UTC)
Tao tõlkevaste Daodejingis on kulg üksnes Linnart Mällil. Kaplinskil on Tao ikka Tao. (See on ATSi täienduse kommentaariks)... --Lulu 13:37, 21 Jan 2005 (UTC)
Tao fyysikasse "yhendväljaks" tarimine on mingi new age'i laadis leiutis, mitte yldtunnustatud fakt. Sellise puhul võiks viidata allikale. Tao tõlgendamine "kõikjalviibiva jumalana" on taoismi suhteliselt monoteistlik tõlgendus. Eetiliselt "õige käitumine" on vaieldav, samahästi võib väita, et tao juhib pigem loomuliku käitumiseni, ent taoistlikus tähenduses loomulik käitumine ei ole näiteks konfutsianismi seisukohalt alati sugugi õige käitumine. Lihtsustav universaliseerimine sobib paremini synkretistlikku uuspaganlusse kui teatmeteosesse. --Oop 16:17, 22 Jan 2005 (UTC)

ok ok... siiski, tsiteerides... Tao tõlgendamine "kõikjalviibiva jumalana" on taoismi suhteliselt monoteistlik tõlgendus ... panteistlik vist siiski... aga muidu jah, nõus, ega liiale ka ei maksa minna, eriti kui ei põhjenda ega allikatele ei viita... (mis oli plaanis muidugi) ... aga päris tühjaks seda artiklit ju ka jätta ei saa...? inglise wikis on selle tao ümber jahutud kohe päris pikalt... --Lulu 16:30, 22 Jan 2005 (UTC)

ja veel: keegi pole yritanud uuspaganlust vms siin propageerida, sry, kui selline mulje võib jääda... tsiteerin artiklit ennast: ...üldmõiste, mida kasutatakse mitmeti. ... loomulikult võib veelgi distantseeruda, et artikkel veel objektiivsema ilme võtaks.. no kasvõi nii, et ...on kasutatud väga erinevates tähendustes... vms --Lulu 16:40, 22 Jan 2005 (UTC)

: Siin on termini eri tähendustel pisuke vahe. "Tao on filosoofiline ja religioosne mõiste... kulg... loomulik tramtaram..." - keegi ei vaidle. "Fyysikaterminina on tao yhendväli" - ilmub terve rida fyysikuid, kellele seda millegipärast koolis ei õpetatud. Vaieldava kasutuse korral on kena ytelda, kelle arvates või millise allika järgi nii on. Sama käib tao kui jumala/jumaluse kohta - suures osas filosoofilis-usulistest tekstidest on tao pigem abstraktne termin kui suuremal või vähemal määral isikustamist eeldav jumal(us). Kõikjalviibimine on muidugi mitmetimõistetav, seda võib tegelikult tõesti ka panteistlikult vaadelda, mina tõlgendasin seda väljendust ubiquitas corporis Christi laadis. Ehk siis: "siga on pudulojus" - viide pole oluline. "Fyysikas on siga fyysikateaduskonna dekaan" - paluks allikat. --Oop 23:56, 22 Jan 2005 (UTC)

: väike vahe, kas fyysikaterminina või füüsikaliselt ... mõeldud on muidugi viimast, ehkki yhendväli on ka (teoreetilise) füüsika termin... aga kui see käsitlus-võimalus tõesti yllatavana tundus, siis viiteid saab alati juurde panna, iseasi, kas seda vikipeediasse tingimata vaja on... läheks nagu liiga spetsiifiliseks... aga mõned viited siis kohe...
http://www.people.cornell.edu/pages/jag8/symtalk.html#table üks üsna värske töö
http://fraktali.849pm.com/taolinks.html muid viiteid huvilistele
http://www.yakrider.com/Tao/Taoism_Daoism.htm samuti linkide kogu
http://www.yakrider.com/Poetry_n_Essays/Essays/unified_field_of_behavior.htm esseistlik käsitlus
--Lulu 09:24, 23 Jan 2005 (UTC)

: http://www.amazon.com/exec/obidos/tg/detail/-/1570625190/002-7628184-9280823?v=glance
võibolla sobiks siis see viiteks, kui just viide peab olema... hea, klassikaline, tuntud teos, mõnevõrra küll vananenud (1975.a. esimene trükk), aga hea sellegipoolest... (mai tea, ehk isegi eesti keelde tõlgitud...?)
The Tao of Physics: An Exploration of the Parallels Between Modern Physics and Eastern Mysticism 4th Ed Updated
Fritjof Capra; ISBN: 1570625190; Ilmumisaeg: 01-Jan-2000; Kirjastus: Shambhala
--Lulu 09:45, 23 Jan 2005 (UTC)
Kirjutasin ka paar rida, äkki sobib siia:
Taoismi eesmärk, nagu ka paljudel muudel idamaistel vooludel, on vabastada mõte mürast, pettekujutlustest ja klammerduvast rabelemisest, kompleksidest ja enesepildi ehitamisest/edastamisest, jättes järgi tegevuse, mis lähtub puhtast teadvusest. Sellise tegevuse allikat nimetatakse taoks. Kuna puhast teadvust peetakse eksimatuks, kõigega kokkusobivaks ja kõigele avatuks, siis märgib see, et tegevuses on tao, tihti ka tegevuse tulemuslikkust või eetilisust. Kuna selline tegevus lähtub erinevate uskumuste järgi Jumalast, ühendväljast või muust analoogsest, märgib sõna "Tao" tihti ka mõnda neist.--Tvali 20:49, 31 Mar 2005 (UTC)
Seda võiks ka kuskilt viidata: http://www.uwsg.iu.edu/usail/library/humor/tao.of.programming.html :) --Tvali 21:02, 31 Mar 2005 (UTC)

Minu meelest pole tegu autoriteetse allikaga. Andres 07:13, 1 Apr 2005 (UTC)

: Seda teksti leidub võrgus väga paljudes kohtades. Kui mitte autoriteetne, siis vähemalt populaarne (vähemalt paljude programmeerijate hulgas). Seda võib ka naljana võtta, aga ühtteist on seal väga õiget :)
Paneksin selle lõigu sisestamisel mõned muudatused pisut kahtluse alla ja mainiksin alternatiive. Esiteks see tegevus/tegevusetus -- see näeb välja väga nagu eristus, ent kulgemisel ei tohiks nende kahe vahel mingit kindlat piiri olla (st. tegevusetus on lihtsalt üks osa tegevusest või vastupidi). Teiseks võib jätta "on", mitte seostub, sest kui A on defineeritud kui see, millest lähtub C ja B on defineeritud kui see, millest lähtub C, siis A=B. Samuti võiks siiski olla 'märgib tao sisaldumine tegevuses', mitte 'märgib "tao"', sest muidu jääb sõna tähendus pisut hägusaks. Samuti võiks jätta "tegevuse või sündmusteahela", mitte "tegevuse, seisundi või protsessi", sest seisund peaks olema 'tao järgimine' või 'tao nägemine'.--Tvali 10:02, 1 Apr 2005 (UTC)
jajah, või "tao tunnetamine"? ... see on ysna keeruline, selliseid asju entsyklopeedia tasemel selgitada, kuna tegemist on sygavalt sisemise, subjektiivse kaemusega... võibolla oleks parem põhjalikuma käsitluse jaoks kasutada Vikipeedia teisi võimalusi?--Lulu 10:14, 1 Apr 2005 (UTC)
Ei, muidugi mitte põhjalikumat selgitust, lihtsalt see lõik võiks täpne olla. Samas ei ole seal praegu ka iseenesest midagi otseselt valet. Lihtsalt, võiks väga selgelt öeldud olla, et tao on see, mis on teatavate asjade läte või allikas.--Tvali 10:24, 1 Apr 2005 (UTC)
Irw ...see on küll vist pisut kontekstiväline, aga kargas pähe, et me elame mingis päris naljakas maailmas, kus inimene peab läbima põhjaliku koolituse ja õppima pika rea kummalisi võõrsõnu, et saada aru, kuidas käib loodusesse värskesse õhku pikali viskamine ja ilma mingi eesmärgita pilvede vaatlemine :) On muidugi asju, mida õppida ka jne., selles mõttes see lõik siin ei tähendagi midagi..., aga lihtsalt selline seos oli väga lõbus, kus mingi aastaid põhjalikult raamatuid uurinud õpetlane selgitab õpilastele, kuidas mugavalt murul lesida ja kuidas mitte mõelda tööasjadele ja viitab selle selgituse käigus kümnetele budismitraditsioonidele ja -koolkondadele ja teiste õpetlaste töödele ja selgitab selle murul lesimise mõtte ajalugu ja joonistab tahvlile skeeme, mis peavad näitama, et kui sedasi murul lesida, ei ole üldse halb olla ja puhkab päris hästi :D--Tvali 11:56, 1 Apr 2005 (UTC) Ja mille poolest lääne teadus erineb lääne taoismist/budismist (niisama väljamõeldis järgneb): võeti kaks katsealuste gruppi, katsegrupp A ja kontrollgrupp B. Mõlemad sisaldasid 100 inimest erinevatest vanusegruppidest ja ühiskonnakihtidest. Kontrollgrupp B elas normaalset elu (8h päevas tööl, 3h päevas telekat). Katsegrupp A elas samuti normaalset elu (8h päevas tööl, 3h päevas telekat), ent lesis sellele lisaks kaks korda nädalas 3h telekavaatamise asemel murul ja vaatas pilvesid. Katse eesmärk oli saada aru, kas katsealused tunnevad ennast hästi, nende vererõhu, hingamisrütmi ja aju alfa-, beeta- ja gammakiirguse mõõtmise teel ning võrrelda katsegrupi ja kontrollgrupi enesetunnet aasta möödudes, samuti kolme aasta möödudes, et tuvastada murul lesimise võimalikke kõrvalnähtusid. Lisaks selgitati välja, et murul lesiva inimese aju väljundab rohkem gammakiirgust, kui telekat vaatava inimese aju, mis annab esmakordselt teaduslikku alust arvata, et telekavaatamise ja murul lesimise puhul on tegemist tõepoolest erinevate tegevustega. Katse tulemusi ma ei viitsi välja mõelda :)--Tvali 12:35, 1 Apr 2005 (UTC)

: Lisatud lõik minu meelest ei sobi tõsise ajaloolise käsitluse sisse, sest ta esitab lihtsalt tao tõlgenduse, mis lähtub lääne argiteadvusest. Kuskile tahapoole võib ju märkida, et taost on saanud lääne massikultuuri mõiste. Tvali on ju isegi nõus, et see jutt päris tõsiseltvõetav ei ole. Teen ettepaneku see lõik vähemalt esialgu välja jätta. Andres 13:10, 1 Apr 2005 (UTC)

:: Tao on defineeritud kui "teadmise" läte või allikas täiesti ajaloolistes allikates :). See viimane lõik, millele Sa praegu vastad, on niisama nali jah, aga lõik seal tekstis ei lähtub otseselt sellest, mida taoks kutsutakse. Ja sõna tähendus ei olegi sõna ajalooline käsitlus :) Aga muidugi, kõik võib alati ka maha võtta, nii on kõige selgem ja arusaadavam küll. Kogu ida mõtteviisi võiks tegelikult vikipeedias läbi vaikimise ära seletada.--Tvali 13:25, 1 Apr 2005 (UTC)
Noh, ega see lõik ei sega ka kedagi vist... tõstsin ta vähemalt lõppu praegu... --Lulu 13:35, 1 Apr 2005 (UTC)

Ee ..ma ei mõelnud, et peaks sõna-sõnalt kirjutama, et tao on teatavate asjade läte või allikas, sest see ongi teine lause seal lõigus & mainisin selle eraldi ära ainult sellepärast, et Andres seadis kogu lõigu kahtluse alla. Sisuliselt kirjutasin selle lõigu ainult selleks, et oleks olemas mingi lahendus sellele vaidlusele, mis sinn arutelus eespool on.--Tvali 14:40, 1 Apr 2005 (UTC)

Kummaline on see, mida siit temaatikast leidsin, et miks nähakse konfutsiaanluse ja taoismi vahel vastuolu?--Tvali 14:40, 1 Apr 2005 (UTC)

Sinna võiks lisada:
Iga otsija jaoks on tao erinev, iga leidja jaoks sama – nagu ka paljud võitluskunstide õpikud rõhutavad, et erinevate võitluskunstide algajad võitlevad täiesti erinevalt, aga kahe masteri puhul ei saa enam öelda, kumb on kumb. Hoolimata sellest, et tao on üks asi, peab iga inimene järgnema just endale sobivale illusoorsele taole, et leida tegelik tao. Tee on taoni on lõputu, selletõttu tuleb see läbida hetkega, kui aeg käes, et natuke hiljem uuesti avastada, et tegu on illusiooniga (osaga). Legendid räägivad, et teel on ka lõpp, ent praktikas seda ei tunnistata.--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 16:53, 27 Apr 2005 (UTC)

Minu arvates peaks artikli teisaldama Linnart Mälli loodud tõlkevaste kulg alla, mis on eesti keeles täiesti kodunenud. Äärmisel juhul võiks artikli nimeks olla ka dao. Praegune nimi tao on täiesti sobimatu, sest Wade-Gilesi transkriptsiooni ju praktiliselt enam ei kasutada (välja arvatud Taiwanil).--Vihelik 16. oktoober 2010, kell 13:15 (EEST)

Ma ei ole kindel. "Kulg" on Mälli koolkonna tõlkevaste. Kaplinski tõlkevaste on "Tao". Arvan, et parem oleks ehk Dao. Andres 16. oktoober 2010, kell 13:37 (EEST)

:Tegemist on tõesti komplitseeritud mõistega, millel Hiinaski erinevatel ajastutel, filosoofilistes koolkondades ja kultuurinähtuste juures erinev tähendus on. Kulg on kindlasti parim tõlge eesti keelde daoismi puhul, mujal võib vaielda. Mälli ja Kaplinski vahe ongi see, et Mällil professionaalina on arvestatav oma koolkond sinoloogias, Kaplinski aga on asjaarmastaja, kel vähemalt hiina keelest tõlkimise alal akadeemilistes ringkondades jüngreid pole (mis muidugi ei vähenda tema teiste tõletööde väärtust, nt hiina luule; Mällil on Dadejingi tõlge lihsalt paremini välja kukkunud: süstemaatiline, jälgib teksti struktuuri). Teisaldan siis dao alla.--Vihelik 16. oktoober 2010, kell 20:06 (EEST)

:: Ma pooldan üldjuhul küll Mälli koolkonna terminite kasutamist, eriti sellepärast, et neil on ka leksikon välja antud, mitte et need üldkasutatavad oleksid. Praegu on Eestis olemas ka Mällist sõltumatult tekkinud Ida-Aasia uurimise koolkond Tallinnas, ja mul on mulje, et seal jäetakse hiina sõnad pigem tõlkimata (ma võin eksida).

:: Mälli tõlkel on muidugi need head küljed, mis Sa välja tõid, aga Kaplinski tegi oma tõlke just selleks, et tuua välja midagi, mis Mälli tõlkest välja ei tule. Ma ei taha ise seisukohta võtta, aga Kaplinski meelest väljendab dao väljendamatust paremini võõras sõna, mida ei ole seostatud konkreetse meelelise tähendusega, vaid mille tähendus selgub kontekstidest.  Andres 17. oktoober 2010, kell 05:55 (EEST)
----
Puudub lehekülg Kulg. Andres 17. oktoober 2010, kell 05:58 (EEST)
Pean vabandama, et Kobzjevi materjali kasutades olen seda natuke silunud. Materiaalse asemel toonud esile sõna reaalne, mida ta vaid paar korda kasutab. (Läänelik materialismi-idealismi opositsioon pole Hiina ülekantav, kuid samas on reaalidel läänes ka ajaloos teisigi  tähendusi. Seoses vastandusega nominaalidele? ) Karakteriseerimise, karakteerse väljatoomise juurest olen liikunud sõnavormile karakterism. Asendanud sõna sarnasus hiinalikule vahetusele omase viitava taolisusega, kuid jätnud sulgudes alles ka Aristoteles-Platonliku mõistetega seotud sarnasuse.  Ning toonud sisse kahe üldiseima sõnaliigendusega nimetamine-viitamine opositsiooni, mida vist Kobzjevil otseselt rõhuasetuse ja keeleliselt määratletuna polegi. Aga nii sai ta mõtet ladusamalt, selgemalt ja väiksemas mahus väljendada.--Ivo Vahur 10. veebruar 2011, kell 15:01 (EET)
----
Mis on artikli teema? Tegu on üldkeele sõnaga ja morfeemiga, ja kui teemaks on taoismi mõiste, siis osa juttu on teemakohatu. Andres (arutelu) 17. august 2019, kell 08:31 (EEST)

Hea märkus. Peaks tegema kaks suuremat alajaotust, üks religioossete, kultuuriliste jmt aspektide kohta ning teine lingvistiliste, morfoloogiliste jmt asjaolude kohta. Katsun sellega tegeleda. --Lulu (arutelu) 17. august 2019, kell 08:44 (EEST)


Arutelu:Geograafilised koordinaadid

Artiklisse on lisatud Tartu ja Tallinna koordinaadid. Selle artikli seisukohalt nad olemuslikku tähtsust just ei oma, kuid minu pärast võivad ka olla. Probleem on selles, et pikkuskraad pole esitatud kraadides. Minu arvates sellist astronoomide poolt kasutatavat nurgamõõtmise süsteemi, kus 15° vastab 1 tund ei tohiks siin kasutada. Siim 23:20, 18 Jan 2005 (UTC)

Nõus. - Urmas 07:11, 19 Jan 2005 (UTC)

: Eesti tähtsamate asulate geograafilised koordinaadid võiksid ehk olla loetletud eraldi leheküljel. Andres 07:25, 19 Jan 2005 (UTC)

Linnade geograafilised koordinaadid

Linn
Põhjalaius
Idapikkus

Tallinn
59°26'
1t39m

Tartu
58°23'
1t46.9m

Võtsin Tallinna ja Tartu koordinaadid välja, sest antud artiklisse nad ei sobi. Võib-olla võiks olla eraldi leht Eesti linnade koordinaatidega, ehkki ma ei näe sellel suurt mõtet. Siim 17:17, 19 Jan 2005 (UTC)

Minu meelest sobiksid Tallinna ja Tartu koordinaadid näidetena siia küll. Eesti linnade koordinaatide tabelil pole võib-olla tõesti mõtet, sest kõikide Eesti asulate koordinaadid on leitavad asulaartiklitest. Samas võib info koondamisel siiski olla mingi lisaväärtus. Võib-olla saaks (ja tasuks) teha sellise kaardi, millel on Eesti linnad koos koordinaatidega. Andres 24. september 2007, kell 10:04 (UTC)

Vaata ka [[Arutelu:Żywiec]].
Kirjutasin sektsiooni "Kraad, minut, sekund". Mida arvate, kas sobib? [[User:Andres.Kuusk|andresk]] 17. november 2007, kell 15:06 (UTC)

Meie päikesesüstemi teis planete uuritakse ka hoolega,
kas ka nendel on koorinaadistik kokkulepitud?
Kas need siis kannavad ka sellekohast nime,
nt kuu-pinna-asukoha-koordinaadid?
suwa 18. november 2008, kell 15:40 (UTC)

Messasi to "Geograafiline koordinaat" veel on? Kuidas saab sellest üldse ainsuses rääkida? Miks on see sellise nime alla teisaldatud? Ivo (arutelu) 1. september 2012, kell 19:13 (EEST)


Arutelu:19. aprill

imho siin nimekirjas võiksid olla ikka tuntud isikud - nii et keegi Kristi Rummel (s1989) vähemalt praegu veel siia küll kuuluma ei peaks, nii et koristasin ta artiklist endast ära - Ahsoous

* 1989 – Simunas asutati Eesti kodanike komitee – kuues omataoline Eestis.
--WikedKentaur (arutelu) 19. aprill 2017, kell 18:05 (EEST)


Arutelu:Folkloristika

tõstsin välja lõigu
''[[rahvalaul]]ud, [[rahvajutt|rahvajutud]], [[vanasõna|vanasõnad]], [[kõnekäänd|kõnekäänud]], [[mõistatus|mõistatused]] jne, ning sellega seostuvad kombed, uskumused, mängud, muusika ja tantsud. Teatud mõttes kuulub folkloristika huviorbiiti ka kirjalik pärimus (näiteks meieni kirjalikus vormis jõudnud [[eepos]]ed nagu "[[Beowulf]]", samuti [[kaasaegne folkloor]]). Osati jäävad folkloristika valdkonda ka [[mütoloogia]] ja [[rahvausund]].''
põhjendus: see jutt kordab seda, mis [[folkloor]]i all juba on seletatud
folkloristikast ja folkloristidest võiks siin muidugi pikemalt juttu olla... vaatan, mis teha annab
  --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 08:53, 22 Jan 2005 (UTC)

Jätsin välja lingi [[:de:Erzählforschung]], sest too on  kitsam mõiste. Tegelikult on seal kõik lingid valed, aga ma ei viitsinud praegu neid välja kitkuda. Seda aga tuleb teha, muidu tuleb see meile tagasi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. oktoober 2006, kell 11:38 (UTC)

meil suunab folklorist siia, ent mitmetes vikides on eraldi art, vt keelekomplekti :wikidata:Q3075052--Estopedist1 (arutelu) 20. juuni 2019, kell 14:16 (EEST)

:jah, "folklorist" peaks olema eraldi art, nagu "füüsik", "keemik", "kunstnik" vm--Lulu (arutelu) 20. juuni 2019, kell 14:42 (EEST)


Arutelu:Virmalised

Minu arust kuuluvad virmalised siiski astronoomia alla. Märkasin artiklit meteoroloogia kategoorias --Tarmo Tanilsoo 15:03, 23 Jan 2005 (UTC)

See sõltub sellest, kuhu me tõmbame atosfääri ülemise piiri. Kui me peaksime atmosfääriks vaid troposfääri, mille kõrgus ulatub 10-11 kilomeetrini ei kuuluks ka virmalised meteoroloogia alla, aga nii atmosfääri tavaliselt ei käsitleta. Atmosfäär jagatakse temperatuurigradiendi alusel mitmeks sfääriks. Need on troposfäär, stratosfäär, mesosfäär ja termosfäär. Termosfääri ülemist piiri on raske defineerida, kuid see tõmmatakse kokkuleppeliselt umbes 500 km kõrgusele. Sellest edasi on veel eksosfäär, mida võib põhimõtteliselt pidada avakosmoseks ehkki sinna mõned molekulid Maa atmosfäärist ikka eksivad. Virmalised esinevad aga keskmiselt 100 km kõrgusel. Seega mahuvad nad lahedasti atmosfääri piiridesse ning kategooria "meteoroloogia" on igati asjakohane. Siim 15:17, 23 Jan 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://helios.swpc.noaa.gov/ovation/Europe.html
** In Virmalised on 2013-06-24 14:16:43, 404 Not Found
** In Virmalised on 2013-07-07 22:17:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:18 (EEST)


Arutelu:DNA

Mulle tundub, et see artikkel tuleks teisaldada pealkirja "Desoksüribonukleiinhape" alla. Siis oleks suunamine DNA alt ka olemas. Siim 16:23, 24 Jan 2005 (UTC)

Jah, miks mitte. KS 16:26, 24 Jan 2005 (UTC)

Pildi alla võiks märkida, et see on mudel. Muidu mõni veel arvabki, et molekul on selline ilus ja värviline. Siim 17:11, 24 Jan 2005 (UTC)

Pagan, mulle hakkab ikka enam tunduma, et ta peaks siiski DNA nime alla jääma.  "Desoksüribonukleiinhape" oleks eesti keele seisukohalt küll vist korrektsem, aga enamik inimesi ei oska seda sealt alt otsida, (link kategooria all näiteks on ju ainult selles vormis), pealegi on DNA eesti keeles siiski väga kodunenud vorm, enamik inimesi seda vist enam inglisekeelseks lühendiks ei pea (?). KS 17:22, 24 Jan 2005 (UTC)

: Ma arvan, et otsimise pärast ei pea muretsema, sest otsitakse ju lehe vasakus servas olevat otsingumootorit kasutades ning õigele lehele jõutakse ka siis kui kirjutatakse näiteks "dna". Vikipeedia ülesanne on ka inimesi harida, seega me peaksime niipalju kui võimalik vältima nn. reakodaniku teadmiste tasemele langemist. Siim 17:29, 24 Jan 2005 (UTC)

Jah, aga kui noor lugeja teeb lahti näiteks :Category:Molekulaarbioloogia, vaatab ja vangutab pead: mingitest keerulistest hapetest kirjutavad siin, aga sellise tähtsa asja nagu DNA kohta artiklit pole? KS 17:36, 24 Jan 2005 (UTC)

: Ma arvan, et selline inimene, kes ei tea, mis on desoksüribonukleiinhape ei oska molekulaarbioloogiat ja DNA-d seostadagi. Siim 18:51, 24 Jan 2005 (UTC)

Väga meeldiv, et keegi viitsib ühe artikli kallal vaeva näha ja sellest ka tõesti artikli teha. Jutt on siiski üsna keeruline ning siselinke tuleb veel oluliselt juurde lisada. Kindlasti ei tea paljud inimesed, mis pikkusühik on "Å". Samuti vajab selgitamist 0,01 M kontsentratsioon ja paljud bioloogilised ja biokeemilised mõisted millele linke ei ole. Siin artiklis on peaaegu iga teine sõna linki väärt. Kui midagi sellele artiklile ette heita, siis ehk seda, et tast on ilmselt raske aru saada kui teadmised bioloogiast eriti head ei ole, aga see on vist paratamatu. Siim 00:05, 26 Jan 2005 (UTC)

Jutt on keeruline jah, ja ega ma seda just artikli vooruseks ei pea. Püüdsin kõige olulisemat ära rääkida, midagi on veel kindlasti puudu. Kui keegi oskab kuskil ladusamalt/arusaadavamalt sõnastada, siis oleks see väga kena. Ongström peaks vist jah link olema, molaarne kontsentratsioon on aga SI ühik, ma arvasin et siin linki pole vaja (aga ega ta muidugi paha tee). Ma üritan vahepeal veidi ka meie keemia artikleid täiendada, et mõned lingid tööle hakkaks, muidu on keemiakaugematel lugejatel kohati ilmselt asi väga segane. Püüdsin üldarusaadavama osa alguse poole panna... KS 00:18, 26 Jan 2005 (UTC)

DNA struktuuri bioloogiline tähtsus on nati hägune. Peaks välja tooma, kui see on teada, miks DNA, erinevalt valgust, on just geneetilise infi kandja.--Hendrix 8. veebruar 2008, kell 15:14 (UTC)
ja pealegi, osadele viirustele kõlbab ka RNA väga hästi geneetilise info kandjaks--Hendrix 8. veebruar 2008, kell 15:23 (UTC)
"elektrostaatilised jõud (nn stacking efekt)" - see stacking efekt jääb arusaamatuks. Võiks kuidagi klammerdada, kui on tegemist mõistega--Hendrix 8. veebruar 2008, kell 15:47 (UTC)
"paremakäeline heeliks" - kas see tähendab D-stereoisomeeri?--Hendrix 8. veebruar 2008, kell 15:57 (UTC)
"Suhkur-fosfaat selgroog" - kas see on kindel mõiste? Ülal on kirjutatud, et nn. suhkur-fosfaat selgroo--Hendrix 8. veebruar 2008, kell 16:00 (UTC)

See väljend tundub olevat keeleliselt vigane. Andres 8. veebruar 2008, kell 19:51 (UTC)

DNA ahelad pöörduvad nende vahelise pikitelje ümber kaksikheeliksiks, nii et lämmastikaluste paarid jäävad heeliksi sisemusse

See ei ole hästi arusaadav. Andres 8. veebruar 2008, kell 19:51 (UTC)

mingil kummalisel kombel on eestikeelses terminoloogias võrdsustatud nukleotiid lämmastikalusega... Üks asi on lämmastikalus (adeniin, guaniin (puriinid), tümiin, tsütosiin (pürimidiinid)) ja teine asi nukleotiid, mis koosneb lämmastikalusest, suhkrust ja fosfaadist. Imelik, miks selline võrdsustamine?--Hendrix 9. veebruar 2008, kell 09:06 (UTC)

Sellist võrdsustamist eestikeelses terminoloogias ei ole. Geenivaramu sõnastikus on viga. Andres 9. veebruar 2008, kell 10:00 (UTC)

Mina annaksin sellele artiklile ikkagi nimeks "DNA". [[Kasutaja:Iffcool|Ivo]] 12. jaanuar 2010, kell 01:35 (UTC)
Kusagile peaks ilmselt kirjutama ka selle strukturi avastamisest (Crick, Watson). praegu on kummaline, et artiklis neid mainitud pole -[[Eri:Kaastöö/84.50.165.35|84.50.165.35]] 19. juuli 2015, kell 21:46 (EEST)

Kui DNA on suurim makromolekul, siis kromosoom ei ole makromolekul: kromosoom on ju DNA-st suurem. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 10. november 2015, kell 10:28 (EET)

* https://www.youtube.com/watch?v=Isa5c1p6aC0&


Arutelu:Linnud

Linnud aitavad kaasa looduse mitmekesistumisele, kandes laiali taimede seemneid. Inimesele on kasulik merelindude väljaheide guaano, mida kasutatakse väetisena.
Ma saan asjast nii aru, et see lõik peab iseloomustama lindude tähtsust. Aga sellisena on ta väga naljakas. Peale selle, mida mõeldakse looduse mitmekesistumise all? Andres 06:09, 25 Jan 2005 (UTC)

Jah, eks selle artikli kallal annaks norida veelgi... Ma kavatsen taga lähemal ajal tegelema hakata. KS 19:24, 28 Jan 2005 (UTC)
Selles artiklis on minu arust liiga suur rõhk anatoomial ja füsioloogial - tuleks rääkida rohkem rändamisest, levikust, käitumisest jne. --Karlakas 1. jaanuar 2012, kell 16:53 (EET)
Küsimus inimestele, kes terminite tähendust rohkem tunnevad: kuidas peaks suhtuma lausesse "Linnud siginevad kõva (kaltsiumkarbonaadist) koorega munade abil"? Artikli alguses on kohe ka väike jupike "paljunemine toimub koorega munade abil". Mulle tundub see imelik, sest jääb mulje, et muna on lindudel tarvis paaritumiseks. Või käib sigimise alla ka järelkasvu areng (sel juhul oleks kõik õige)?

"... kellele on iseloomulik võime aktiivselt lennata" – lennuvõime kas on või ei ole, mis see "aktiivselt lendamise võime" veel on? Kuriuss 17. november 2019, kell 20:06 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.harrisonsbirdfoods.com/avmed/ampa/con1.pdf
** In Linnud on 2013-06-24 12:05:54, 404 Not Found
** In Linnud on 2013-07-06 11:10:13, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:10 (EEST)
----
Cladogram of modern bird relationships based on Braun & Kimball (2021)


Arutelu:Veebruar

Kui nimetus "naistekuu" tuleb naistepäevast, siis see ei saa just vana olla. Kas veebruari on Eestis nimetatud kassikuuks? Kui nii, siis mis seos on sellel Saksamaaga? Andres 06:12, 25 Jan 2005 (UTC)
Tähtpäevadesse tuleks lisada äkki siis: küünla-, vastla- ja naistepäev
Inglisekeelses wikis on artikkel ka 30. veebruari (kurioosum) kohta.
Naistekuu ja veebruar? Minu teada oli vanasti naistepäev 8. märtsil. Kas ma tõesti eksin... Kui vaatate Googliga naistekuu levikut, siis on mõni vist vikipeedia autoriteedi tõttu selle veebruari paigutanud, kuid normaalsed oma peaga mõtlejad peavad naistekuuks ikka märtsi. Riho

Märtsikuud on tõesti nimetatud naistekuuks. Selle artikli juures ei ole viiteid. Vahest on tegemist mingi vanema nimetusega? Andres 2. veebruar 2008, kell 06:47 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.parnumaa.ee/tostamaa/tt/02_02/02_02_art04.html
** In Veebruar on 2013-06-24 14:10:11, 404 Not Found
** In Veebruar on 2013-07-07 21:24:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:25 (EEST)


Arutelu:Muslim

ma paneks vastupidi - pealkiri moslem ehk muslim. Ats 14:34, 25 Jan 2005 (UTC)

"moslem" on eesti keeles vist parem jah - "muslim" kah ju õige aga kasutatakse vähem ja tänu inglise keelele - "muhameedlane" oli varem kõige tihedamalt kasutuses, kuid see termin on eksitav. Ulla 16:26, 25 Jan 2005 (UTC)
Jah, olen kah pigem harjumuspärase vormi poolt. --Oop 08:26, 29 Jan 2005 (UTC)
----
Kas on õige õelda "sunnamuslimid"? Andres 10. detsember 2005, kell 10.39 (UTC)
Ja kas on õige öelda "šiiad"? Andres 10. detsember 2005, kell 10.41 (UTC)
----
Kas teha teisaldamine? Muslim ---> Moslem? --Lulu 1. märts 2006, kell 21.00 (UTC)

Eesti keeles on mõlemad sõnad võrdselt õiged. Erinevus nende vahel tuleb sellest, et sõnas "muslim" on täishäälikud nii nagu klassikalises araabia keeles, sõnas "moslem" nii nagu tänapäeva araabia kõnekeeles ja näiteks pärsia keeles. On inimesi (näiteks Peet Lepik), kes peavad korrektsemaks sõna "muslim". Ka mina eelistan sõna "muslim", kuid nagu öeldud, mõlemad on õiged. Andres 1. märts 2006, kell 22.23 (UTC)
Kui kaasaegses araabia keeles on hääldus pigem "moslem", siis võikski ju sellest juhenduda. Araabia keele dialekte on muidugi palju. Pärsia keel, muide, ei ole araabia keel. --Lulu 1. märts 2006, kell 22.45 (UTC)

Tänapäeva araabia kõnekeel on eri maades erinev, nii et põhimõtteliselt võiks neid dialekte nimetada eri keelteks. Nendes on see häälikumuutus toimunud, kuigi ma ei tea kindlalt, kas kõigis. Kirjakeel on põhimõtteliselt ühine. Kirjakeelse teksti ettelugemisel kasutatakse vähemalt pidulikel, formaalsetel puhkudel klassikalist vokalisatsiooni. Seega on mõlemad vokalisatsioonid kaasaegsed.

Pärsia keel ei ole araabia keel, ja seda ma ei väitnudki. Igatahes hääldatakse tänapäeva pärsia keeles [m'oslem]. Seal ei olegi lühikest u-d ega i-d. Sama käib tänapäeva araabia kõnekeele kohta. Andres 1. märts 2006, kell 23.02 (UTC)
ETV-s oli saade kus kõik kasutasid sõna muslim. --Ats 20. jaanuar 2007, kell 09:27 (UTC)


Arutelu:Algarv

sry aga arvud 11, 13, 17 jne. pole numbrid - Ahsoous 16:18, 25 Jan 2005 (UTC)

Õige märkus. Mis oleks parim lahendus? Numbri asemele arv? Lingid kaotada (nagunii neid artikleid ei ole ja mida neisse kirjutada saakski)? Taivo 16:27, 25 Jan 2005 (UTC)

: ausalt öeldes mina isiklikult valiksin teise variandi... - Ahsoous 16:34, 25 Jan 2005 (UTC)

:: Mina pooldaksin esimest varianti. Arvude kohta on midagi kirjutada küll, vaadake inglise vikit. Õigupoolest oli algul plaan artiklid arvude kohta pealkirjastada null, üks jne, aga see teine variant on vist parem. Andres 17:16, 25 Jan 2005 (UTC)
Võtsin definitsioonist ära jäägita sest naturaalarvude korral on jagumine defineeritud nii, et tulemus on ka naturaalarv. Kui tekiks jääk, siis on tegu juba ratsionaalarvuga?
Asendasin ka linkides "number" "arv"-uga. Nii vist tehakse ingliskeelses vikis ja IMO on see hea süsteem sest samatähenduslikke mõisteid on teisigi...
Keerukust tähistatakse suure O-ga.
Ja siis on seal kirjas et "Sellel põhineb hulk krüpteerimisalgoritme" - minuteada ainult avaliku võtme algod?
Kes idioot on selle artikli kirjutanud?
* see, kas kaksikuid algarve on lõpmatult on hetkel lahtine probleem. -- nüüd korras
* naiivse algarvulisuse kontrolli algo on O(sqrt(2^N)), saab tunduvalt paremini. -- nüüd korras
* polünomiaalse keerukusega algoritm algarvulisuse kontrolliks nimelt tõepoolest leidub. -- nüüd korras

"Lainé Jean Lhermite" on artusaamatu pealkiri ning selle all olev vajaB KOMMENTAARI. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. august 2007, kell 08:31 (UTC)

Välja võetud. Andres 28. august 2007, kell 04:00 (UTC)


Arutelu:Riigikogu

Mulle tundub, et alajaotus "Eesti esinduskogud läbi aegade" ei sobi siia.
Artikkel vajab hädasti toimetajakätt. Andres 19:34, 25 Jan 2005 (UTC)
Mida teeb esinduskogude nimekirjas Eesti Vabariigi Rahvuskomitee? Millal toimusid selle üldrahvalikud valimised? Miks Eesti Kongress on taasiseseisvumise all, aga Eesti Komiteed okupatsiooni all?
14.09.92 EV Ülemnõukogu kuulutas oma tegevuse lõppenuks. Aastail 1990-1992 võeti vastu 152 seadust, 483 otsust ja 23 deklaratsiooni. kopitud päevalehest. Harri 16. mai 2006, kell 16.09 (UTC)
Ma vaidleksin vastu põhiseaduse assamblee nimetamist Parlamendiks. Ülemnõukogu otsuse 1.punkt:
"Eesti Vabariigi Põhiseaduslik Assamblee on normiloova õiguseta organ,kelle ülesanne on välja töötada Eesti Vabariigi Põhiseaduse Eelnõu."

Õige, põhiseaduse assamblee ei ole parlament. Andres 17. mai 2006, kell 07.10 (UTC)

Esinduskogude loend ei kuulu siia, peaks olema kuskil mujal.
Riigikogu esimehe kohta peaks olema omaette alajaotus. Andres (arutelu) 22. märts 2014, kell 20:10 (EET)

Aga esinduskoguks võib teda minu meelest nimetada. Kas esinduskogul on mingit definitsiooni? Andres 17. mai 2006, kell 07.11 (UTC)

Ma mõtlesin,et ehk jätaks sinna ainult Eesti parlamendid(ehk eemaldaks eesti komitee ja põhiseaduse assamblee). Harri 17. mai 2006, kell 12.52 (UTC)
Ja eemaldaks ka Eesti Vabariigi Rahvuskomitee? Harri 17. mai 2006, kell 12.54 (UTC)

Jah. Aga minu meelest ei ole  seda nimekirja siia üldse tarvis, sest see pole teemakohane. Andres 17. mai 2006, kell 17.21 (UTC)
See nimekiri peaks olema kuskil mujal, selle artikli teema alla ta ei kuulu.
Peale selle, "ENSV I Ülemnõukogu" ei ole õige stiil. Tuleb kirjutada "Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseis" jne.
Nimetused "I Riigivolikogu" ja "II Riigivolikogu" on vaieldavad, sest II Riigivolikogu ei tunnustata Riigivolikoguna. Andres 19. september 2007, kell 06:13 (UTC)
Tabelis on mainitud II Riiginõukogu, kuid mitte I Riiginõukogu. Andres 19. september 2007, kell 06:15 (UTC)

"Esinduskogud läbi aegade" ei kuulu siia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. veebruar 2009, kell 07:06 (UTC)

Ma ei tea milline Jüri Põld siinses artiklis nimetatud on -- [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 30. juuli 2011, kell 13:19 (EEST)
Kus on näha riigikogu esimeeste loend? --[[Kasutaja:Karlakas|Karlakas]] ([[Kasutaja arutelu:Karlakas|arutelu]]) 22. märts 2012, kell 22:30 (EET)

Для раздела истории Парламента Эстонии, как приемника Верховного Совета Эстонской ССР, существуют фото документа народного депутата: -- Nilon1981 23 октября 2012 (UTC)

Нет, Верховный Совет ЭССР не предшественник парлфмента Эстонии. Taivo 14. jaanuar 2013, kell 23:11 (EET)

Верховный Совет Эстонской ССР

"Sisuliselt jagatakse valimisõiguslike kodanike arv ringkonnas kogu valimisealiste kodanike arvuga ja korrutatakse 101-ga". See on kindlasti vale. --Märt Põder (arutelu) 14. jaanuar 2013, kell 22:42 (EET)

See pole täiesti täpne, aga enam-vähem sinnakanti ta on. Taivo 14. jaanuar 2013, kell 23:11 (EET)

: Riigikogu valimise seaduses on sama asi lihtsalt teisiti sõnastatud:
(1) Vabariigi Valimiskomisjon jaotab oma otsusega mandaadid valimisringkondade vahel järgmiselt:

1) valijate koguarv jagatakse arvuga 101;

2) valimisringkonna valijate arv jagatakse käesoleva lõike punktis 1 nimetatud tehte tulemusena saadud arvuga;

3) valimisringkond saab mandaate vastavalt käesoleva lõike punkti 2 kohase tehte tulemusena saadud arvu täisosale;

4) käesoleva lõike punkti 3 alusel jaotamata jäänud mandaadid jaotatakse suurimate jääkide põhimõttel, lähtudes käesoleva lõike punktis 2 nimetatud tehete tulemusena saadud arvude murdosadest.

: Punktid 1 ja 2 teevad kokku sama välja. Ehk siis päris loogiline ju, et ringkond saab samasuguse osa mandaatidest, nagu tema valijad moodustavad kõigist valijatest. --Epp 15. jaanuar 2013, kell 04:06 (EET)
----
Selline kast siia ei kõlba. Peakorter, piirkond, juhtkond? --Epp 8. august 2013, kell 20:25 (EEST)
----
Ikka veel aktuaalne: esinduskogude loend ei kuulu siia. Andres (arutelu) 29. november 2013, kell 06:08 (EET)

Kuhu selle võiks panna: Eesti esinduskogud? Andres (arutelu) 7. detsember 2013, kell 17:26 (EET)

Ikka veel aktuaalne. Andres (arutelu) 1. juuni 2014, kell 23:11 (EEST)
----
Siin ei ole praegu üldse juttu Riigikogu korralistest ja erakorralistest valimistest. Andres (arutelu) 29. november 2013, kell 06:08 (EET)
----
Saksa vikis on artikkel :de:Riigikogu (1919–1934). Kas too on kunstliku pealkirjaga artikkel, millele meie vikis pole vastet?--Bioneer1 (arutelu) 1. juuni 2014, kell 21:38 (EEST)

Seal räägitakse 1920. aasta põhiseaduse järgsest Riigikogust. Minu meelest see ei ole  kunstlik teema. Andres (arutelu) 1. juuni 2014, kell 23:11 (EEST)

: "Ma võin ju oma lemmikfraase korrata", aga see saksa artikkel on mingite arusaamatute ajapiiridega kunstlik teema ja iseloomustab "teaduslikku taset". 1919. aastal ei olnud mingit Riigikogu olemas, ka mitte teoreetiliselt. Ja pärast 1934. aastat, kuni 1937. aasta lõpuni oli Riigikogu täiesti olemas, ainult istungjärke ei toimunud. Riigikogu liikmed said palka edasi (või oli mõni, kes seda vastu ei võtnud?) ja väljalangenud asendati uutega, Riigikogu juhatus tegutses pidevalt ja talle esitati põhiseaduses ettenähtud korras kõik Riigivanema dekreedid, Riigikogu esimees elas oma ametikorteris edasi ja iga aasta 1. jaanuaril tegi visiidi Riigivanemale (siis talle meelde ei tulnud, et Riigikogu ei ole olemas). Rääkimata otsesest ja sihilikust valest, nagu oleks Riigikogu keeldunud kaitseseisukorda pikendamast. Rahvahääletus muidugi ei vääri märkimist. Ja muidugi peab Riigikogu ka saksa keeles nii nimetama, kuna "kollane" Revalsche Zeitung ei vääri tähelepanu. Aga mis selle hävitatud riigi alistatud ja alandatud rahvarämpsust ikka tahta. Tänan lugemast, enam ma siia torkima ei tule. --IFrank (arutelu) 10. juuni 2014, kell 01:24 (EEST)

: Saksakeelses artiklis on muidugi ilmselgeid vigu, aga küllap see tuleb asjatundmatusest.

: Minu mõte on see, et võiks olla tarvis eraldi artiklit 1920. aasta põhiseaduse järgse Riigikogu kohta. Andres (arutelu) 10. juuni 2014, kell 16:29 (EEST)
----
"Sotsialismiaja esinduskogud" See on nagu eufemism. Küsimus ei olnud ju sotsialismis kui ühiskonnakorras, vaid võõrvõimus ja omariikluse puudumises. Tuleks vist kuidagi teisti sõnastada. Velirand (arutelu) 19. august 2014, kell 21:26 (EEST)
----

Eesti iseseisvuse ajal valitud esinduskogud
Alates                       	Kuni                         	Esinduskogu
1917, 14. juuli              	1919, 23. aprill             	Eesti Ajutine Maanõukogu (Maapäev)
1919, 23. aprill             	1920, 20. detsember          	Eesti Asutav Kogu
1920, 20. detsember          	1923, 30. mai                	I Riigikogu
1923, 31. mai                	1926, 14. juuni              	II Riigikogu
1926, 15. juuni              	1929, 14. juuni              	III Riigikogu
1929, 15. juuni              	1932, 14. juuni              	IV Riigikogu
1932, 15. juuni              	1937, 31. detsember          	V Riigikogu (ei kutsutud enam kokku pärast 2. oktoobrit 1934)
1937, 18. veebruar           	1937, 17. august             	Rahvuskogu
1938, 7. aprill              	1940, 5. juuli               	I Riigivolikogu
1938, 7. aprill              	1940, 5. juuli               	I Riiginõukogu
Pärast iseseisvuse taastamist	Pärast iseseisvuse taastamist	Pärast iseseisvuse taastamist
1990, 1. märts               	1992, 26. september          	Eesti Kongress
1991, 13. september          	1992, 10. aprill             	Eesti Põhiseaduse Assamblee
1992, 30. september          	1995, 10. märts              	VII Riigikogu
1995, 11. märts              	1999, 14. märts              	VIII Riigikogu
1999, 15. märts              	2003, 19. märts              	IX Riigikogu
2003, 20. märts              	2007, 1. aprill              	X Riigikogu
2007, 2. aprill              	2011, 3. aprill              	XI Riigikogu
2011, 4. aprill              	                             	XII Riigikogu
Sotsialismiaja esinduskogud
Alates            	Kuni               	Esinduskogu                	Juhataja        	Alates             	Kuni
1940, 25. august  	1947, 16. veebruar 	ENSV I Ülemnõukogu         	Voldemar Sassi  	1940, 25. august   	1941, Juuli
1947, 19. veebruar	1951, 19. veebruar 	ENSV II Ülemnõukogu        	August Kründel  	1947, 5. märts     	1951
1951, 25. veebruar	1955, 27. veebruar 	ENSV III Ülemnõukogu       	August Kründel  	1951, 27. märts    	1953, 14. jaanuar
                  	                   	                           	Otto Merimaa    	1953, 14. jaanuar  	1955, 5. aprill
1955, 4. märts    	1959, 4. märts     	ENSV IV Ülemnõukogu        	Joosep Saat     	1955, 5. aprill    	1959, 23. aprill
1959, 15. märts   	1963, 17. märts    	ENSV V Ülemnõukogu         	Harald Ilves    	1959, 23. aprill   	1963, 18. aprill
1963, 17. märts   	1967, 19. märts    	ENSV VI Ülemnõukogu        	Vaino Väljas    	1963, 18. aprill   	1967, 20. aprill
1967, 19. märts   	1971, 13. juuni    	ENSV VII Ülemnõukogu       	Arnold Koop     	1967, 20. aprill   	1968, 18. detsember
                  	                   	                           	Ilmar Vahe      	1968, 18. detsember	1971
1971, 13. juuni   	1975, 15. juuni    	ENSV VIII Ülemnõukogu      	Ilmar Vahe      	1971, 13. juuli    	1975, 4. juuli
1975, 15. juuni   	1980, 24. veebruar 	ENSV IX Ülemnõukogu        	Johannes Lott   	1975, 4. juuli     	1978, 14. detsember
                  	                   	                           	Jüri Suurhans   	1978, 14. detsember	1980
1980, 24. veebruar	1985, 24. veebruar 	ENSV X Ülemnõukogu         	Jüri Suurhans   	1980, 28. märts    	1982, 5. juuli
                  	                   	                           	Matti Pedak     	1982, 5. juuli     	1985, 27. märts
1985, 24. veebruar	1990, 18. märts    	ENSV XI Ülemnõukogu        	Valde Roosmaa   	1985, 27. märts    	1989, 18. mai
                  	                   	                           	Enn-Arno Sillari	1989, 18. mai      	1990, 29. märts
1990, 11. märts   	1990, 12. märts    	I Eesti Komitee
1990, 26. oktoober	1990, 27. oktoober 	II Eesti Komitee
1990, 23. märts   	1992, 29. september	Eesti Vabariigi Ülemnõukogu	Arnold Rüütel   	1990, 29. märts    	1992, 5. oktoober
                  	                   	                           	Ülo Nugis       	1990, 29. märts    	1992, 5. oktoober
Eesti esinduskogud läbi aegade

Välja võetud. Niimoodi võrdsustada ja ühte patta panna ühe suveräänse riigi parlamenti ja NSV Liidu ühe haldusüksuse võimuorganit ei tohi! Isegi mitte formaalsel alusel (esinduskogu). Need on kvalitatiivselt, olemuslikult erinevad nähtused. Rääkimata tõsiasjast, et Eesti oli õigusvastaselt okupeeritud ja annekteeritud, Eesti NSV ei olnud Eesti Vabariigi õigusjärglane ja taastatud Eesti Vabariik ei ole Eesti NSV õigusjärglane. 88.196.28.229 7. detsember 2014, kell 17:17 (EET)
----
"Vaata ka" all on suur segadus. --Epp 19. mai 2016, kell 09:05 (EEST)

Langvinis (arutelu) 12. märts 2017, kell 21:50 (EET)
----
Pildi (XIV Riigikogu koosseis) legend on muutunud. Riigikogu koosseis on muutunud: 7. novembril 2019 liitus Raimond Kaljulaid Sotsiaaldemokraatliku erakonnaga. Ursus scribens (arutelu) 14. november 2019, kell 18:16 (EET)

Siin on üks nüanss: Kaljulaid on endiselt fraktsioonitu, sest ta ei saa sotside fraktsiooni astuda. Andres (arutelu) 16. november 2019, kell 11:58 (EET)

Kas poleks ikkagi mõistlik kuskil ka jooksvat Rigiikogu liikmete nimekirja pidada? Praegu ei paista seda kuskil olevat, XIV Riigikogu all on valitud ja siis muudatused, nii et ülevaadet ei teki. RK enda kodukal muidugi on, aga meil on väga palju asju, mis kuskil mujal ka on ja see ei ole üldiselt argument, meil võiks siiski ka olla. Seda loendit läheb inimestel üsna palju vaja. Eriti tore oleks tabel, mis oleks mitme tulba järgi reastatav, nt perekonnanimi, erakond, viimase mandaadi algus, vanus jms. Võib-olla ka valimistel saadud häälte arv, seda võetakse sageli jutuks ja ma ei tea kohta, kus seda hetkel Riigikogus olijate kohta lihtsalt ja mugavalt näeks. Meil oleks lihtne korraldada. --Ehitaja (arutelu) 12. jaanuar 2021, kell 21:45 (EET)

Loogika võiks siis olla selline, et on vahepealkiri koosseis, mille all koos kuupäevaga järjekordne kooseisumuudatuse ühe-kolmelauseline kirjeldus ja viide loe-pikemalt sellest hetkest kehtivale liikmete loendile, see tundub üks võimalikke vormistamise viise ... kümneid tabeleid koosseisu artiklisse tuua pole mõtet, minu arvates ...  suwa 12. jaanuar 2021, kell 22:04 (EET)

Viimaste anonüümse kasutaja muudatuste päritolu (teksti on lisatud ja sõnastust muudetud) on vaja üle kontrollida. Osa muudatusi-lisandusi on tehtud varasemalt viidatud lõigu sisse, jättes mulje, et ka uus versioon on sama viitega kinnitatud. Ma pole kindel, et see ka päriselt nii on. Minnekon (arutelu) 9. juuli 2022, kell 10:59 (EEST)

Nõus. Võtan mõned viimased muudatused välja, kuna need pole minu toodud viidetega kinnitatud ja anonüümne kasutaja enda viiteid ei lisanud.

Panen siia ka põgusad selgitused, miks järgnevad laused välja võtan või tagasi muudan.

1. Hääleõigus Riigikogu valimistel oli nii mees- kui ka naissoost kodanikel, mis polnud 1920. aastail maailmas veel enesestmõistetav (sel ajal polnud naistel valimisõigust veel näiteks Šveitsis, Itaalias, Prantsusmaal, Portugalis ja Hispaanias) – ei näe vajadust seda eraldi siin mainida, kuna Eesti ei erinenud teistest samal ajal iseseisvunud Kesk- ja Ida-Euroopa riikidest, kus samuti anti naistele valimisõigus. Mitmetes vanemates demokraatlikes riikides (Rootsi, Suurbritannia, USA) said naised ka sellel ajal valmisiõiguse. Tegelikult oli Eesti naistel valimisõigus juba Ülevenemaalise Asutava Kogu valimistel 1917. aastal ja hiljem ka Asutava Kogu valimistel.

2. Aastail 1924–1931 rahvahääletusi ei korraldatud, vältimaks Riigikogu volituste ennetähtaegset lõppemist – seda väidet oleks vaja mingi viitega kinnitada.

3. 12. märtsil 1934 kehtestas Riigivanema ülesannetes tegutsev peaminister Konstantin Päts üleriigilise kaitseseisukorra – kaitseseisu väljakuulutamine ei tähendanud veel riigipööret. Jaan Tõnissoni neljas valitsus kuulutas ka terves riigis kaitseseisukorra välja. Pätsi tegevust nimetame riigipöördena, kuna selle käigus toimus ka poliitiliste vastaste arreteerimine ja sõnavabaduse piiramine, mis kõik tähendas demokraatliku riigikorra lõppu.

4. Kuna puudus seaduslik alus Riigikogu volituste lõpetamiseks ilma viivitamatult Riigikogu uue koosseisu valimisi korraldamata, jäi V Riigikogu tähtajatult ametisse edasi kuni 1937. aasta lõpuni, riigieelarvetega kaeti tema seaduslikud kulutused ja Riigikogu juhatus töötas pidevalt edasi – väited vajaksid täiendavaid viiteid.

5. Rahvalt volituse saamise eesmärgil otsustas Konstantin Päts korraldada rahvahääletuse Rahvuskogu kokku kutsumiseks – sellise sõnastusega jääb mulje nagu oleks Pätsi tegevus olnud demokraatlik, kuid Rahvuskogu ei olnud demokraatlik institutsioon. Rahvuskogu loomisega soovis Päts võtta vastu endale sobiva põhiseaduse ja näidata, et tema režiimil oli rahva toetus. Karljohan29 (arutelu) 9. juuli 2022, kell 16:54 (EEST)

Mis puudutab naiste valimisõigust, siis võiks küll kuskil mainida, et naistel oli algusest peale valimisõigus, koos lingiga artiklile Naiste valimisõigus. --Andres (arutelu) 9. juuli 2022, kell 17:28 (EEST)

Peatükk varasemate kogude kohta ei ole sellisel kujul teemakohane. --Andres (arutelu) 9. juuli 2022, kell 17:28 (EEST)

Miks ei ole teemakohane? Riigikogu ei tekkinud tühjale kohale. Maanõukogul ja Asutaval Kogul oli esimeste seadusandlike kogudena Eesti riigi loomise juures oluline roll ning nende tegevus on väärt mainimist. Karljohan29 (arutelu) 9. juuli 2022, kell 18:02 (EEST)

: Ma olen nõus, et väärib mainimist, küsimus on selles, kus ja kuidas seda teha. Artikli teema tuleneb pealkirjast, see ei ole "Eesti riigi loomine" ega "Eesti Vabariigi seadusandlikud kogud". Sobivas sõnastuses saaks teisi lühidalt mainida, aga praegu on neist minu meelest liiga palju juttu. Seda pikemat materjali ei ole loomulik siit otsida. --Andres (arutelu) 9. juuli 2022, kell 18:43 (EEST)

::Eks jutu pikkus tuleneb sellest, kui palju on märkimist väärivaid sündmuseid. Eesti iseseisvumise ajal oli selliseid sündmuseid lihtsalt rohkem kui 1920. aastatel või peale 1990. aastaid. Samas on nii Maanõukogu kui ka Asutav Kogu Riigikogule selgeteks eelkäijateks ning nende tegevustest oleks ka ülevaadet vaja, et mõista Riigikogu ja üldisemalt Eesti riigi kujunemist. Karljohan29 (arutelu) 9. juuli 2022, kell 19:34 (EEST)

::: Maanõukogu jt kohta on eraldi artiklid. Siin on hulk üksikasju, mis Riigikogusse ega selle kujunemisse ei puutu.  Riigikogu kujunemise kohta käib ainult see, et eelmine kogu võttis vastu põhiseaduse, mis nägi ette Riigikogu. Kui tahta rääkida Riigikogu kujunemisest, siis tuleks rääkida, kuidas ja miks ja ning kelle algatusel otsustati ette näha just niisugune organ. Eesti riigi kujunemisest tuleks ka rääkida mõnes teises artiklis. --Andres (arutelu) 12. juuli 2022, kell 11:22 (EEST)

:::: Riigikogu sai oma esialgse kuju kui ka nime Asutavas Kogus toimunud arutelude käigus. Asutava Kogu kokkukutsumise aga otsustas Maanõukogu, mis mängis tähtsat osa ka Eesti iseseisvumisel. Paljud hiljem Riigikogus esindatud parteid tekkisid juba Maanõukogus ja olid esindatud ka Asutavas Kogus. Seetõttu näen, et mõlemad Riigikogule eelnenud kogud on Riigikogu ajaloo seisukohast tähtsad ja vajad pikemalt mainimist. Kui palju ühest või teisest teemast kirjutada on siiski igaühe subjektiivne arvamus ja kindlasti võib esimeste kogude peatükki ka natukene kärpida.  --Karljohan29 (arutelu) 12. juuli 2022, kell 16:14 (EEST)

::::::: Minu arvamus on muidugi subjektiivne, aga ma ju püüan seda põhjendada ja Sinu argumentidele vastu väita. Need seosed, millest Sa räägid, ei tule tekstist praegu välja. Kui niiviisi sõnastada, et need välja tulevad ja rõhk on nendel, siis on hoopis teine asi. --Andres (arutelu) 12. juuli 2022, kell 21:34 (EEST)

Kas kellegi arvates vajab artikkel endiselt märkimisväärselt toimetamist ja keeletoimetamist? Mulle paistab, et need mallid võib emaldada. --Minnekon (arutelu) 12. juuli 2022, kell 10:48 (EEST)

Artiklis on mõne peatüki juurde märgitud "mittetäielik sisu" või "osaline". Enne, kui need pole üle vaadatud, ei peaks malle eemaldama. --Karljohan29 (arutelu) 12. juuli 2022, kell 16:14 (EEST)

Riigikogu eelkäijate peatükk on nii kirjutatud, et pole näha, kuidas see teemakohane on. --Andres (arutelu) 12. juuli 2022, kell 21:38 (EEST)

Praegune diagramm on ilmselt originaaluurimus selles osas, kuidas ta parteisid vasak-parem teljel jaotab. Ma arvan, et selline jaotus jääb alati vähemalt vaieldavaks, sest esiteks on jaotuse kriteeriumeid erinevaid (2 põhilist majanduse ja kultuuri teemad) ja teiseks on politoloogid rääkinud, et Eesti parteide ideoloogiad on ähmased ja omavahel sarnased. Ainus variant vasak-parem skaala kasutamiseks oleks selline, kus diagrammi all on kirjas, kelle hinnang see on ja millist kriteeriumit ta kasutas. Muidu on korrektne selle asemel kasutada diagrammi, kus parteid on lihtsalt suuruse järjekorras. Kahjuks ma ei tea, kuidas taolist diagrammi ise teha. Minnekon (arutelu) 12. juuli 2022, kell 11:11 (EEST)

Ei nõustu, yldised baasjooned on kõigi parteide puhul siiski selged (samuti infokastides tihti väljendet) ning teiseks on need illustratsioonidena väga olulised (vaevalt, et muidu leiaks see formaat yle kõigi vikide laia kasutust). Minu meelest pole ka kuskil spetsiifiliselt öeldud, et seda peaks tingimata lugema parem-vasak teljena. Vastava tööriista leiab aga nt siit https://parliamentdiagram.toolforge.org/parlitest.php - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 12. juuli 2022, kell 15:10 (EEST)

: Erakonnad on diagrammil paigutatud nii, nagu nad Riigikogus istuvad. Riigikogu saali plaani on võimalik vaadata siit. Seetõttu on näiteks fraktsioonitud saadikud diagrammil paigutatud vasakule, kuna nad istuvadki kõige vasemas reas, kuigi ma paigutaks meelsamini fraktsioonitud saadikud diagrammil kõige parempoolseks saadikutegrupiks. --Karljohan29 (arutelu) 12. juuli 2022, kell 16:14 (EEST)

::Lugeja võib muu info puudumisel kergesti siinset diagrammi pidada parem-vasak telge näitavaks, see on levinud viis parem- ja vasakpoolsust näidata. Ja seda tehes saab ta ilmselt petta (vt nt politoloogide arutelu Eesti erakondade ideoloogia üle). Joonise all võiks olla selgitus, et paigutus vastab istekohtadele parlamendisaalis. Sel juhul on see sobiv jaotus, parem kui suuruse järgi reastada nagu ma alguses pakkusin. Tänud parlamendidiagrammide tegemise lingi eest. --Minnekon (arutelu) 12. juuli 2022, kell 16:42 (EEST)

jääb arusaamatuks miks peab palk olema infokastis. WikedKentaur (arutelu) 7. mai 2023, kell 17:12 (EEST)

Arvan ka, et see pole tähtsaimate asjade seas, mida Riigikogu kohta peaks teadma. --Minnekon (arutelu) 7. mai 2023, kell 18:26 (EEST)