Kasutaja arutelu:Loodus~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Loodus! Andres 10. veebruar 2007, kell 10:20 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Loodus~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Eestlaste muistne vabadusvõitlus

Ma ei ole päris kindel, kas XIII sajandi "eestlased" teadsid, et nad sõdivad Muistse Vabaduse eest ja käimasolevat sõda niimoodi nimetasid.

Olen päris kindel, et ei teadnud. Andres 10. veebruar 2007, kell 11:38 (UTC)
demagoogia. Meie esivanemad ei teadnud ka seda, et  nad on "eestlased". Sinu loogikat järgides ei tohiks üldse kasutada sõna "eestlane". Need kes räägivad maakatest ja maarahvast võiks see isegi meeltmööda olla ;)--Hallsilm 10. veebruar 2007, kell 18:30 (UTC)

Kindlasti ei teadnud, et nad on eestlased. Kas aga keegi on öelnud, et seda (või mõnda muud) sõna ei tohi kasutada? Andres 10. veebruar 2007, kell 18:34 (UTC)
Ära jonni. :) Kui ajaloolased, teatmeteosed ning kooliõpikud nimetavad seda ajalooperioodi eestlaste muistne vabadusvõitlus siis las ta olla.
antud perioodi käsitlus on siin  otsast lõpuni täis faktivigu, valejäreldusi, valesid rõhuasetusi, ütlematajätmisi. (praeguse ajalooteaduse seisukohast). Tasemelt on see praegu, noh...ütleme keskmise gümnasisti referaadi oma.
Ah jaa, hoiatan ette, mul on väga kurikaval ja tagurlik  plaan järgmine nädal see Augeiase tall fekaalidest puhtaks rookida. Kavatsen kasutada selleks tuttavate ajaloolaste teoseid, nende loal loomulikult. --Hallsilm 10. veebruar 2007, kell 18:47 (UTC)

Pooldan nimetust "eestlaste muistne vabadusvõitlus" samal põhjusel nagu Sinagi.

Mina ei tea, kes selle artikli kirjutanud on, võib-olla ongi mõni gümnasist, siin pole midagi imestada. Mina ennast sel alal asjatundjaks ei pea. Igatahes palun varusta kõik uuemad seisukohad viidetega. Andres 10. veebruar 2007, kell 18:54 (UTC)
Nähtavasti on lihtsam täiesti ümber kirjutada kui hakata parandama ja proovin võimalikult panna viiteid. --Hallsilm 10. veebruar 2007, kell 18:56 (UTC)

Kindlasti on lihtsam ümber kirjutada, aga sel juhul võib juhtuda, et keegi teine kirjutab omakorda ümber. Vikipeedias tuleb koostööd teha. Viited on vajalikud ainult juhul, kui tegu pole üldtunnustatud seisukohtadega. Andres 10. veebruar 2007, kell 19:33 (UTC)

Esimene lõik on ilmselt mitteneutraalne. Andres 24. veebruar 2007, kell 13:13 (UTC)

Seega pole õige väita, et muistne vabadusvõitlus oli eraldiseisev ja omaette võitlus.

Kui mõtled seda lauset sii mina võtaks selle üldse välja. Akra 24. veebruar 2007, kell 13:19 (UTC)

: Võtsin välja. Andres 24. veebruar 2007, kell 13:20 (UTC)
Kust on pärit sellised andmed:
1208. aastal ründasid latgalite soost kristlased Sakalat. "...tungides Sakala maakonda sisse, leidsid nad mehed ja naised ja lapsed oma kodudes kõigis külades ja paikades ja tapsid, keda nad leidsid, hommikust õhtuni nii nende naisi kui lapsi ja kolmsada Sakala maakonna parematest meestest ja vanemaist, peale selle veel lugematuid teisi kuni tapjate käed juba jõuetuks jäid rahva suurest mõrvamisest".
????--Krizz 12. august 2008, kell 17:39 (UTC)

tsitaat on pärit Läti Hendriku kroonikast.--Wabariigi parm. 20. veebruar 2009, kell 15:32 (UTC)

Uue keskaja ajaloo yldkäsitluse põhjal tuleks seda artiklit ilmselt tublisti täiendada. (1, 2) --Oop (arutelu) 11. jaanuar 2013, kell 11:24 (EET)

Uue käsitluse järgi tuleks sellest nimetusest üldse loobuda. Häda muidugi selles, et sellele tõesti nüüd ülimalt head alternatiivi ei ole. Ristisõda Eestis ei ole ju sugugi nii tore mõiste. Athanasius Soter (arutelu) 12. jaanuar 2013, kell 01:33 (EET)

: artikkel võiks selle nimega ikka olla ja jääda, sest see mõiste on Eesti ajaloos ja kultuuriloos ysna oluline. kuidas kirjutada ja millest juttu teha, on iseasi. -- Ohpuu (arutelu) 14. jaanuar 2013, kell 16:00 (EET)

See problemaatika alalõik võiks muidugi veelgi esinduslikum olla: lisaks Vahtrele võiksid olla näiteks Marek Tamme ja Mart Helme ning veel mõne tegelase tsitaadid, kes selle kohta midagi arvanud on. Peale selle võiks muidugi olla ka nõuka-aegsed terminid (Saksa-Taani feodaalagressioon ja kõik need teised) ning ka baltisakslaste terminite täpsed sedastused. Paraku jääb see vähemalt minu poolt hetkel ajapuuduse taha. Athanasius Soter (arutelu) 17. jaanuar 2013, kell 22:16 (EET)
Ära sa Põdrakest siis ka unusta, muinasaja võitlemisest on tema kõige pädevam rääkima peale Jaak Mälli. Mart Helme aga jäta heaga välja, tema on lähiajaloo spets ning fänn ja muinasajast ei jaga ööd ega mütsi. Kuidas sinu endaga on, kas võib ka tsiteerida?  --Hallsilm (arutelu) 18. jaanuar 2013, kell 00:45 (EET):)

Mingi seltskonna ideoloogia ning avaliku arutelu suhtes on Helme ehk isegi oluline. Ehkki, jah, teadusest rääkides teda yle tähtsustada ei maksa. --Oop (arutelu) 18. jaanuar 2013, kell 12:47 (EET)

Tehniline küsimus: Kas ei võiks eelistada SVG vektorgraafikas Eesti kaarti JPG pildi asemel. See annaks täiendavaid võimalusi piirkondade nagu Revala, Virumaa, Vaiga, Mõhu, Nurmekund, Alempois jne. esiletoomiseks. SVG on pealegi JPG'st kompaktsem, amdmemaht väiksem ja seetõttu kasutajale mugavam (eriti kui leotakse mobiilsete seadmetega). Edasi võiks arendada järgmist kaarti: . Kas peaks olema eraldi ära näidatud ka Ugandi põhjaosa nagu mõnel kaardil on olnud. Linnuseid ehk ei peaks vast kaardil igal lehel näitama sest nimekiri pole täielik ja kaitserajatisi oli teisigi. SVG's võiks linnused siiski valikuvõimalusega sees olla.

Igasuguste kaartide, jooniste jms puhul ongi eelistatud svg kui võimalik--Kyng (arutelu) 18. jaanuar 2013, kell 11:01 (EET).

"Termin eestlaste muistne vabadusvõitlus tuli kasutusele 1920. aastate Eesti Vabariigis." Termin tuli kasutusele 1920. aastatel, kui paradigma on pärit märksa varasemast ajast, 1870. aastatest. Kuigi kasutati teisi termineid (Suur Eesti sõda jne.). 90.191.119.98 19. jaanuar 2013, kell 14:37 (EET)
______
Vaat, linnuste osas võiks küll uue kaardi siia siiski panna. Linnused olid ikkagi oluline osa muistsest vabadusvõitlusest, see pole nii tähtis, et meil pole 100 protsenti teamist kõikidest linnustest olemas ja pole kindel milline neist just oli tähtsam, kõrgema torni ja kullast nupuga. Tähtis on et nad olid ja arheoloogiale/kroonikatele tuginedes võib ju tähtsamad välja ise sõeluda kui varasemate uurijate töö tundub jama. Aga seniks kuni seda pole võiks panna praegu olemasolevad andmed üles ikkagi. Miks mitte siduda seda mõne google map kaardiga? Siis saab iga vikipeedia külaline, kes otsib oma kodukoha lähedal või ka mujal mõnd linnust, seda täpselt leida.   Võib ka täiendada olemasolevat kaarti linnustega. Või siis mõni pildifail.  Maalinnades on need malmist (pronksist) tahvlid kivide peal ja seal on tähtsamad maalinnad/linnused ära tähistatud (iseenesest hea ettevõtmine mis kunagi tehti), võibolla panna kasvõi pilt neist siia? Ma paneks, aga vaid siis kui seda ei hakataks maha kiskuma. (19.01.13 kell 14:50; Hallsilm)

Vikipeedias ei saa kasutada kaarte, mis ei ole vaba litsentsi all avaldatud. See oleks autoriõiguse rikkumine ning autor võiks su kohtusse anda. Pole midagi parata, kaardid tuleb ise joonistada. --Oop (arutelu) 20. jaanuar 2013, kell 11:57 (EET)
http://arvamus.postimees.ee/1120050/kalle-kroon-tanaste-eesti-ajaloolaste-rahvuslikust-nihilismist-voora-pilgu-labi/
Välismaa ajaloolase seisukoht mõnede Eesti "ajaloolaste" tegevuse kohta.--Hallsilm (arutelu) 30. jaanuar 2013, kell 21:25 (EET)

Tahad sa kõiki tema seisukohti yleyldiseks eeskujuks tuua või valid need välja, mis sulle isiklikult meeldivad? --Oop (arutelu) 31. jaanuar 2013, kell 00:20 (EET)

Vaajadusel võin tõlkida [[Vikipeedia_arutelu:Põhimõtted#Sisu|Vikipeedia_arutelu:Põhimõtted-Sisu]] alla inglises kirja pandu --[[Kasutaja:Pietade|Pietadè]] ([[Kasutaja arutelu:Pietade|arutelu]]) 31. jaanuar 2013, kell 20:42 (EET)
Pudub artikkel [[Võitlus]] --[[Kasutaja:Pietade|Pietadè]] ([[Kasutaja arutelu:Pietade|arutelu]]) 31. jaanuar 2013, kell 20:45 (EET)
Kes ilma süüta, visaku esimene kivi, eks. --[[Kasutaja:Hallsilm|Hallsilm]] ([[Kasutaja arutelu:Hallsilm|arutelu]]) 1. veebruar 2013, kell 17:10 (EET)
Noored Eesti mehed olivad nagu tammed tugevad ja nagu jalakad sirged. Rõõm oli neid näha. Võim läikis nende nägudest, jõud nende kangetest käevartest. Kalev oli oma vaimu nendele südamesse pannud, oma vaprust nendele järele jätnud.
Niisamate olivad neiud nägusad ja hellad. Nende paled punetasivad nagu kõige ilusamad lilled. Nende silmad olivad armast ilu täis. Nende juuksed lehvisivad õhus. Nende neitsilised rinnad vaosivad ja tõusivad laulu lõõritades. Nende huuled naeratasivad lahkesti peiude poole. --[[Kasutaja:Õli|Õli]] ([[Kasutaja arutelu:Õli|arutelu]]) 1. veebruar 2013, kell 17:38 (EET)

Kui keegi teeb alapealkirja mille all eitatakse et polnud sellist nähtust nagu eestlaste muistne vabadusvõitlus, siis tekib küsimus kas on üldse vaja sellenimelist artiklit. Nimetame kõik selle parem Põjala Ristisõja lahinguks ja mõistmata paganate-märsilohistajate tapmiseks Püha Maarjamaa eest Jeesuse nimel, käsitleme seda ristisõdade all ja korras.   Tõstke see jura -nimetuste ja hinnangute problemantika- siia, mis artikli päist risustas. Vaidlused, hinnangud ja arutelud tuleb lahti rääkida arutelu all, mitte risustada artiklit. Seda on Oop aka Raul Veede ise öelnud ja kes julgeb temas kahelda?!  Kasutaja Suva näiteks võttis kätte ja tõstis vikipeedia artiklisse infot Marika Mäe kirjutisest, mille ta "Postimehest" leidis. Kas hakkame siis kõikjalt ajakirjandusest panema tekste esilehele? Pole vahest mõtet.--Hallsilm (arutelu) 2. veebruar 2013, kell 06:14 (EET)

Mõistet mitte ei eitata, vaid tuuakse välja kontekst, milles see kujunes ning viidatakse sellele, et "EA II"-s pole seda mõistet kasutatud. On ju välja toodud ka see, et MVV tekkis vastukaaluks baltisakslaste ideoloogilisele kontseptsioonile, kas pole? Mõistagi võib seda veel rohkem lahti kirjutada ning erinevaid arvamusi lisada, nagu eelpool ka viitasin. Kustutamine ei ole lahendus. Athanasius Soter (arutelu) 2. veebruar 2013, kell 14:27 (EET)
Mõistet eitatakse konteksti välja tuues. Sama loogika järgi mida sina kasutad,  võiksin ma luua kristlaste artikli all alapealkirja RISTIKOERAD, ja tuua välja kontekst milles see kujunes eks? Seni kuni maavillased bäckmanid, kamp lollajaloolastest nihiliste ja siinsed baltisaksa histograafid, kes odava kuulsuse ja oma maailmavaate nimel on otsustanud asuda ajalooteaduses purki sittuma, pole seda lõppakti veel sooritanud (leiutanud oma nimetuse), eemaldasin vaidluse-arutelu, milles tegeletakse hinnangute andmisega.
Selles sttumise aktis puuduvad isegi viited et tuli siis kasutusele, et tekkis vastukaaluks (kas ikka tekkis või on mõned baltisakslased seda ise ESIMESENA nii nimetanud ;)? ) et tekkis seoses Vabadussõjaga, et suhtuti modernistlikult ja lugeja ei teagi, kas see on kellegi luulu või on ka faktiline tõestusmaterjal olemas. Samuti on vähemalt 4/5 alapealkirja all olevast tekstist pühendatud mõiste "Eestlaste muistne vabadusvõitlus", mahategemisele. Nähtavasti lootuses et kui palju karjuda siis ongi vale eks. --Hallsilm (arutelu) 2. veebruar 2013, kell 20:03 (EET)

Mulle on jäänud mulje, et oled tark inimene, seega miks sulle ei jõua kohale, et niimoodi lauskustutada lihtsalt ei saa?--Morel (arutelu) 2. veebruar 2013, kell 22:30 (EET)

: Kas siin ruumis punast või kollast kaarti ka kasutatakse, kui jahedast välisõhust maharahunemiseks ei aita, lihtsalt küsin...--Pietadè (arutelu) 2. veebruar 2013, kell 22:50 (EET)

:: Kui Hall ei rahune, võib tõstatada kysimuse rahustamisest bännimise teel ja lemmikartiklid lukustada. Praegune jauramine raiskab tõepoolest juba märkimisväärselt teiste inimeste aega. --Oop (arutelu) 3. veebruar 2013, kell 00:07 (EET)
Bännige ära pole mul aega siin iga päev muutmas käia, on minul lihtsam ja ristisõja nimetust fännavatel seltsimeestel lihtsam. Ma pole üheski inglise vikipeedia artiklis näinud sellist hulka sodi mis selle maakeelse artikli etteotsa üles topitud. Selline kange võitlus käib artikli nime ja mõiste muutmiseks, et minnakse suisa Vikipeedia enda põhireeglite vastu ja lausa adminide tasemel. Mina oma seisukohast - vaidlused, hinnangud ja arutelud olgu artikli arutelu all mitte artiklis endas - ei tagane muistse vabadusvõitluse artikli all. --Hallsilm (arutelu) 3. veebruar 2013, kell 09:35 (EET)

Sinu tahtmine syndigu. --Oop (arutelu) 3. veebruar 2013, kell 12:14 (EET)
----
Kas viimati kustutatud suur hulk teksti sai kusagile mujale lisatud või on see nüüd lihtsalt maha kustutatud? Kui MVV-järgne jutt võiks tõesti pigem mujal olla, siis siia võiks siiski alles jääda rubriik "vallutajate omavahelised suhted", kuna see käis just MVV ajal toimunu kohta. Athanasius Soter (arutelu) 14. aprill 2013, kell 16:43 (EEST)

Pane tagasi. Andres (arutelu) 14. aprill 2013, kell 19:23 (EEST)

: Sama probleem on ka mujal. Ma olen mõnikord neid tagasi pannud ja sellele ka tähelepanu juhtinud, aga seda tuleb jälgida. --Epp 14. aprill 2013, kell 19:48 (EEST)

Teema sai tõstetud artiklisse 13. sajand Eestis, mis visiooni kohaselt pidi olema ülevaatlikum kui ainult MMV ajal toimunu. Vallutajate omavahelistes suhtes toimunu ei kaasanud ju enam otsuste tasemel kohalike elanikke --NOSSER (arutelu) 14. aprill 2013, kell 19:57 (EEST)

:: MVV võiks ikkagi kajastada ka vallutajate omavahelisi suhteid, kui need leidsid aset selle ajal; muidu võib asjast jääda vähe vildakas pilt, et oligi ainult võitlus kahe poole vahel: põliselanikud ja vallutajad. Tegelikult aga rivaalitsesid vallutajad omavahel päris ägedalt ning see mõjutas kogu sündmustiku käiku. Eraldi küsimus on tõesti see, mida teha selle jutuga, mis räägib MVV järgsest ajast ehk 1230. aastatest. Ent kuna need sündmused on üpris orgaaniliselt seotud eelnevatega ning pealegi leidis toona aset ka soovi korral MVV jätkuna tõlgendatav sündmus, saarlaste vastuhakk ning ristisõdijate võimu alt vabanemine (1236–41), siis võiks pigemini ikkagi kogu lõik siia jääda. Athanasius Soter (arutelu) 14. aprill 2013, kell 21:48 (EEST)
Praegune osaliste tabel on ebaselge, pole arusaadav kes kelle vastu sõdis (see muutus ka). Ja kas Lundi peapiiskopkond väärib sõja osalisena eraldi märkimist? --IFrank (arutelu) 10. november 2013, kell 20:22 (EET)
----
Tühistasin Hallsilma muudatuse info kustutamise pärast, kuigi see sisaldas ka asjalikke parandusi. Andres (arutelu) 10. november 2013, kell 08:54 (EET)
Ma ei pööranud tagasi, sest mõned parandused on võib-olla asjalikud. Aga igatahes lisandus erapoolikust ja originaaluurimust (ka eelmises redaktsioonis oli seda pisut). Kellel on aega ja kannatust, palun vaadake üle. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 08:09 (EET)

Arvan, et parem on siiski tühistada, sest üldjoontes muutus pilt halvemaks ja võib arvata, et lähemal ajal pole kellelgi mahti teksti toimetada. Minu meelest võiks Hallsilma uuesti blokeerida, sest ta käib siin eeskätt artikleid rikkumas. Või tuleks mõne muuseas tehtud võib-olla asjaliku paranduse tõttu blokeerimist siiski vältida? Pikne 15. november 2013, kell 13:55 (EET)

: Kui keegi ei toimeta, siis tühistada. Blokeerida ei ole minu meelest tarvis. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 16:31 (EET)
Küsin midagi väga naiivset: mis keeles need Taani-Rootsi kroonikad on? Minu teada oli selleks ajaks ja hiljem Skandinaaviamaades kroonikate kirjutamine juba samas ladina keeles, milles Henriku kroonika. Mul endal on mingid Taani annaalid kodus ja need on küll ladina keeles. --IFrank (arutelu) 15. november 2013, kell 20:10 (EET)
Tegin mõned väiksemad parandused, loodan, et kaasvõitleja Hallsilm ei võta isiklikult ja kohe tagasi pöörama ei asu. Võtsin Lundi peapiiskopkonna sõdivate poolte hulgast välja. Võtsin välja allutada püüdnud vallutajad, kuna see kõlab nagu väikese aruga karu. Võtsin välja kitsa grupi ajaloolased (tarbetu kordus, kui nende arvamus pole niikuinii üldine seisukoht). Võtsin sõja positiivsed mõjud välja, ei usu, et keegi konkreetselt neid mingiks saavutuseks peab. --IFrank (arutelu) 15. november 2013, kell 20:21 (EET)

Ma kordan oma varasemaid küsimusi ja seisukohti, millele kaasvõitleja Hallsilm pole vastanud. Kas Lundi peapiiskop ikka kvalifitseerub Taani kuningast sõltumatuks sõdivaks pooleks? --IFrank (arutelu) 16. jaanuar 2014, kell 21:02 (EET)

:See on nüüd keeruline küsimus. Lundi peapiiskopkonnale allusid toona (kuni aastani 1278) ka Rootsi alad, nii et see ei olnud Taani riigi osa, kuigi sisuliselt ta muidugi Taani kuningast sõltus. Ilmselt sõltub vastus sellest, mida sõltumatuse kriteeriumiks võtta. - Melilac (arutelu) 30. detsember 2017, kell 17:53 (EET)
Artikli lõpus näen hämmastusega, et 1238. aastal oli maa arvestusühikuks aaker (kas Cheshire', Cunninghami, iiri või šoti aaker?). Siin peab olema midagi muud, tõenäoliselt adramaa. --IFrank (arutelu) 17. november 2013, kell 23:49 (EET)
----
Siin peaks mainima, et see oli osa Liivimaa ristisõjast. Andres (arutelu) 22. jaanuar 2014, kell 00:34 (EET)
----
Hallsilm on siin teinud parandusi, mis taotlevad neutraalsuse suurendamist. Võib-olla tõesti, kuigi mul on raske Hallsilma selles asjas usaldada. Andres (arutelu) 9. detsember 2014, kell 23:13 (EET)

Ma olen nõus, et mõned pikad tsitaadid on artiklis ülearused (ka see, mis sisse jäi - see pole kõige esimese sõjakäigu kohta) ja kui neid kasutada, siis ainult kõige tähtsamate sündmuste kohta.

Ma ei ole nõus, et 1206. a Taani sõjakäigu tõlgendamine kättemaksuna 3 aastat varasema saarlaste sõjakäigu eest välja võeti, kroonika osutab sellele üsna ilmselt ja Sulev Vahtre näeb seda just nii. Panin selle sisse tagasi.

Küsimus, kas kasutada "ilmselt oli" või "võis olla" on üsna subjektiivne ja tolle aja kirjeldamisel jääb alati kahtlus, kui kindel millegi toimumine oli. Aga ma ei näe, et see õigustaks igale poole ebakindlama variandi "võis olla" lisamist. Kui ajaloolased räägivad millestki kui faktist, siis peaks ka siin nii olema. Kui nad peavad midagi pigem tõenäoliseks või kasutavad ise sõna "ilmselt", siis tuleks ka siin nii teha. Kui on tegemist ebakindlama oletusega, siis sobib "võis olla". Praeguses, suuresti ilma viideteta artiklis, on muidugi raskevõitu otsustada, miks ja kus teatud väljendit kasutada. Kavatsen lähiajal siia täiendusi teha ja viited juurde panna. Minnekon (arutelu) 10. detsember 2014, kell 14:22 (EET)

:Vaatasin uuesti muudatusi. Väljavõetud tsitaat (paistab keelekasutuse järgi väga vanast ajast pärit, parem oleks tänapäeval tunnustatud tõlkeid kasutada) 1219. a Virumaa rüüstamisest sõja käigu mõttes eriline pole, aga ta võiks sobida artikli sellesse ossa, mis käsitleb erinevaid hinnanguid toimunule ja küsimust, kas Läti Henriku eestlastel oli ühtekuuluvustunne ja poliitiline ühtsus. Minnekon (arutelu) 11. detsember 2014, kell 15:42 (EET)
Kas leedulaste rüüsteretke koht on ikka selles artiklis? Reaalselt nemad ju eestlaste vabadust ei ohustanud. Leedu vürstidel ja Mindaugasel olid küll ekspansionistlikud plaanid, aga vaevalt et Eesti aladele.

Otseselt vast jah mitte, aga konteksti huvides (Eestimaa valitsejate suhted kolmandate osapooltega, löök rüüstatud piirkondade sõjalisele võimekusele jmt) väärib minu arvates äramärkimist, samamoodi nagu nt Novgorodi sõjakäik Varbola alla, mis otseselt "eestlaste vabaduse" vastu ilmselt ei olnud suunatud. Ka Sulev Vahtre on oma vabadusvõitluse käsitluses leedulaste retke põhjalikult tutvustanud. Minnekon (arutelu) 15. veebruar 2015, kell 22:18 (EET)

:Siis peaks selle kuidagi ilmselt ka nii defineerima artiklis. Novgorodi retk on muidugi iseasi, Novgorod tegeles sel ajal ristisõjaga üsna aktiivselt - karjalaste alistamine oli nende töö. Sealsed valitsejad - erinevalt Polotski omadest, kes ristisõdijatega kohe alguses konflikti sattusid ja Tartut kaitsesid - tegid Läänest tulnutega alguses koostööd. - Melilac (arutelu) 18. veebruar 2015, kell 14:19 (EET)
______________________________________________________________________________________________________________________________________
Võtan lõigu oma tuttava, Raivo Irdi (Eesti ajaloolise mõõgavõitluse liidu juhi) artiklist:
"Üks raamatu kriitikutest, ajaloo emeriitprofessor Enn Tarvel, on veendunud, et 13. sajandi Eestimaal võitlus vabaduse eest siiski toimus. Autorite väite peale, vabaduse mõiste puudumise kohta keskajal, õnnitleb Tarvel neid „elegantse sõnadega mänglemise” puhul ja lisab: „Oleks ju mõistlik eeldada, et tolle aja inimene lähtus siiski ka tavaarusaamast, et vabadus on välise sunni puudumine. On ju pikemata selge, et on vahe sellel oraval, kes on puuris ja sellel, kes on puu otsas. Samuti – mispärast peab tingimata nõudma, et pidi olema riiklus, et muidu ei saagi võidelda.” Samuti ei leia Tarvel, et nimetuse „eestlaste muistne vabadusvõitlus” puudumine suuremates keeltes muudab selle ebateaduslikuks. „Soomlased näiteks kasutavad omakeelset terminit „isoviha”, see on Põhjasõda Soomes ja ei teki niisugust küsimust soomlastel, et see oma termin oleks kuidagi ebateaduslikum.” (Vikerraadio „Eesti Lugu” 16.02.13).
Ajaloolane Lauri Vahtre leiab samuti, et väike ebatäpsus ei ole piisav põhjus kinnistunud nimetuse muutmiseks: „Põhjasõda on ikka Põhjasõda, ehkki see toimus nii põhjas kui ka lõunas. Saja-aastane sõda on ikka Saja-aastane sõda, mis siis, et kestis kauem. Muistne vabadusvõitlus oli ühe poole jaoks ikkagi võitlus maa ja isikliku vabaduse eest.” (Postimees 11.01.13). Eestlaste olemasolust muinasajal arvab Vahtre aga nii: „Läti Henrik kirjutab: „Siis tegid eestlased vandenõu ja liidutõotuse, et nad kõik saavad olema üks süda ja üks meel Kristuse nime vastu, ja läkitasid käskjalgu kõigisse Eestimaa maakondadesse.” Ühtse rahvuse ja ühtse maa manifest par excellence.” (Postimees, 31.01.13). „Olukordi, kus on olemas ühtne maa ja rahvas, aga pole ühtset riiki, on ajaloos palju ette tulnud – võtame muistsed kreeklased. Aga kas me räägime Kreeka-Pärsia sõdadest? Ei ole põhjust jagada neid (kreeklasi) eraldi rahvasteks, spartalasteks, ateenlasteks jne.” (Postimees, 05.02.13)."
--Hallsilm (arutelu) 19. veebruar 2015, kell 11:36 (EET)
----
Minu meelest need parandused ei ole eriti põhjendatud. Seal, kus on jutt oletustest, tuleks lihtsalt viited panna. "Ka juba ristitud" ei ole ju vale. Andres (arutelu) 12. juuni 2015, kell 10:02 (EEST)

Ära oli võetud Vahtre väited ja hinnangud. Lisatud oli, et eestlased lõpetasid aastaks sõjategevuse, et valmistuda suureks ühisaktsiooniks, ja et selle kindlad osalised olid ugalased, sakalased ja läänemaalased. Milliselt autorilt need seisukohad pärinevad? Kroonika ise nii pikast ja põhjalikust ettevalmistusest ei räägi ning osalejad olid selle järgi üldiselt "eestlased" (täpsem määratlus saab seega ainult oletus olla). Muutsin tagasi. Kui lisanduste kinnituseks viited leitakse, võib need juurde panna. Minnekon (arutelu) 13. juuni 2015, kell 05:06 (EEST)
----
Jutt muistse vabadusvõitluse  mõistest tundub olevat proportsioonist väljas. Kas üldkäsitluse autoritel ei ole mingeid argumente, mida kas või refereerida? Andres (arutelu) 18. juuni 2015, kell 03:08 (EEST)

On argumente. Hinnangute osas peaks need siis selgelt välja tooma: 1. argument vs vastuargument, 2. argument vs ... jne. Ja tsitaate võiks minu arvates palju vähem kasutada, refereeringutest üldjuhul piisab mõtte väljendamiseks.--Minnekon (arutelu) 18. juuni 2015, kell 11:55 (EEST)

: Kui on selliseid argumentide ja vastuargumentide ahelad, siis küll. Kui argumente on vähe, siis võib ka ilma ahelateta esitada.

: Tsitaatide kohta öelduga nõus. Refereerides saaks mõtte palju kompaktsemalt ja ka selgemalt väljendada. Andres (arutelu) 19. juuni 2015, kell 11:52 (EEST)
Kisma jälle käimas, mis?
Kuid artikli sõnastust peaks neutraalsemaks tuunima, et see ei meenutaks liialt eelk pühapäevakooli lugemikku. Ja artiklis veel ebatäpsused ja suisa faktivead. Sestap palun, et hulgaliselt infot lisanud vikipedistid kontrolliksid oma tehtu veelkord üle.  http://arvamus.postimees.ee/1128036/lauri-vahtre-13-sajandil-olid-rahvused-olemas-ka-eestlased
--Hallsilm (arutelu) 4. august 2015, kell 15:53 (EEST)
Teine lõik tundub silmatorkavalt mitteneutraalne. Andres (arutelu) 5. august 2015, kell 13:39 (EEST)
____
Kõige mõistlikum oleks teine lõik täies ulatuses välja võtta ja paigutada siia arutelu alla. Äärmisel juhul jätta mõlema - baltisaksa ja eesti - ajalookoolkonna seisukohast lühike lakooniline lause.
"Ma ei ole päris kindel, kas XIII sajandi "eestlased" teadsid, et nad sõdivad Muistse Vabaduse eest ja käimasolevat sõda niimoodi nimetasid."  - kirjutasid sa aastal 2007. Nüüd on aasta 2015 ja ikka pole selgust maas eks.
Peeter I ja Karl XII ei teadnud ka, et nad Põhjasõjas sõdivad. Ja kindlasti ei teadnud eestlased, et oma vabaduse eest sõdimine on ristisõda. Isovihaks nimetavad Soome ajaloolased Põhjasõja aegset vene okupatsiooni aastatel 1713–1721, aga kaasaegsed seda kindlasti nii ei nimetanud. Mis nüüd teeme, muudame Põhjasõja ja Isoviha ära? Või lepime et on TÜ-s ja koolides ja ühiskonnas väljakujunenud nimetus ühele ajalooperioodile, mis leiab käsitlemist L.H. kroonikas?  --------- ehk siis tõstame teise lõigu või enamuse sellest silmatorkavast mitteneutraalsusest arutelu alla (kus see tegelikult peakski olema)
--Hallsilm (arutelu) 5. august 2015, kell 13:59 (EEST)
Lisatud viiteid ja mõiste muudetud selgemaks  (mõistes mõistet selgitada: tuntumaid vigu näiteks bakalaureusetöödes) ja täpsemaks kasutades teatmeteoseid. Ei ole mõistlik termini juures omakorda seletada kust ja kuidas on see ajalooperioodi nimetus tekkinud, kui on juba alapealkiri ja seal see kirjas. Nii tekkisis mõttekordused, mis on ka välja võetud.  Teine tähtis punkt: kui on kokku lepitud mõistes ja ajalooperioodis 1208-1227, siis kõik enne seda toimuv on eelllugu, ehk siis taanlaste vallutuskatse läheb eelloo alla. Kolmas tähtis mõte on see, et kui piiskop Meinhard rajab sõjalisi tugipunkte ja organiseerib sõda ning suisa võtab lahingutest osa, siis nimetada seda rahumeelseks tegevuseks on kas rumalus,  kretinism või katse ideoloogiliselt hämada. See sai ka ära muudetud. Neljas tähtis mõte on see, et kui kahe lausega osatakse öelda  üksteisele risti vastukäivat (et Vahtre nimetab perioodi ajaks 1208 - 1227 ja Vahtre ei nimeta perioodi ajaks) mõtet ning mõni tegelane selle jama lampi tagasi pöörab asjasse süvenemata - hoolimata sellest et on muudatuse põhjus seletatud - siis on see vandalism, isiklik vihavaen ja redigeerimissõda
----
Lausest 'Liivi ordu sai oma põhilise toetuse Põhja-Saksa linnadest (Lübeck, Vestfaal, Reinimaa, Hansa Liit) nii ristisõdijate kui ka sõjavarustusena' võib tekkida eksiarvamus, et näiteks Vestfaal oli linn.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. august 2015, kell 23:28 (EEST)
----
Fulco päritolu pole teada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. august 2015, kell 23:47 (EEST)
----
Siin olid ära toodud Tarveli ja Vahtre seisukohad, millest võis aru saada nii, et sõnu "eestlaste" ja "vabadus" ei tule nimetuses mõista tingimata nii nagu Seilart jt seda näitavad. See läks nüüd millegipärast kaduma. Pikne 26. august 2015, kell 00:19 (EEST)

Jah, neid vastuargumente võiks pisut pikemalt refereerida, eriti Vahtre puhul. Andres (arutelu) 26. august 2015, kell 09:23 (EEST)
----
Kohati on raske aru saada, millele viidatakse. Nimeviidetes peaks olema alati ka aastaarv. Ja parem, kui need allikad, mille kohta nimeviited käivad, on muust lisalugemise kirjandusest eraldi loetelus ja vastavalt vormistatud (aastaarv eespool). Pikne 26. august 2015, kell 00:19 (EEST)

Miks aastaarv vajalik on, kui autoril on vaid üks teos? --Minnekon (arutelu) 26. august 2015, kell 11:47 (EEST)

: Aa, ma ei saanud kohe aru, et selle järgi on aastaarv ära jäetud. Võib-olla siis võib nii olla, kuigi see on minu meelest ebatavaline. Aastaarvuga tundub nimeviide selgem (eriti kui leheküljenumbrit ka pole) ja artiklit on lihtsam täiendada, kui kasutusele võetakse teine sama autori teos. Pikne 26. august 2015, kell 12:21 (EEST)

::See on õige küll, et nii lihtsam sama autori uut teost lisada. Sa mõtlesid, et kõik täisviited allikatele panna "Kirjanduse" alapealkirja alla ja tekstis olevad viited (alapealkirja "Viited" all) anda ainult lühiviidetena "Autor+aasta"? Enne viimaseid muudatusi olin siin artiklis ise ka põhimõtteliselt nii teinud, aga nüüd tundus kuidagi loomulikum panna nt Lauri Vahtre artiklid täisviitega kohe teksti juurde, kui hakata neid tähistama 2013a, 2013b, jne (tal on neid sellest aastast palju) ja siis Kirjanduse alt neid uuesti otsima hakata. --Minnekon (arutelu) 26. august 2015, kell 13:24 (EEST)

::: Minu meelest on lugejal ka niiviisi lihtsam.

::: Pikne pidas nähtavasti silmas, et ainult nimega või nime ja aastaarvuga viidatud teosed peaksid olema eraldi nimekirjas. Minu meelest nii võib teha, aga praktilist vajadust selleks pole, ja igal juhul ei tohiks sel juhul teost lisalugemise nimekirjast välja jätta. Andres (arutelu) 26. august 2015, kell 13:35 (EEST)

::::Luua lisaks "Välislinkidele" ja "Kirjandusele" (muide, mis nende kahe sisuline erinevus peaks üldse olema - netist leitavad allikad ühte ja paberallikad teise?) veel üks uus peatükk? Seda tekstis mitteesinevat lisalugemist siin väga palju pole, ma jätaks kõik ühte.

::::Ma teen siis nii, et ühekordselt esinevad viited lähevad kohe "Viidete" alla täisviitena kirja ja "Kirjanduse" all enam ei kajastu ning mitu korda esinevad allikad lähevad täisviitena "Kirjanduse" alla ja tekstis jäävad lühiviideteks? Või oleks veel mingi mõistlikum variant? --Minnekon (arutelu) 26. august 2015, kell 17:33 (EEST)

:::::: Kirjanduse ja välislinkide all pole praegu mingit erinevust ja kõik võib vabalt ühte loendisse panna. Ainult Henriku kroonika ja teise kroonika kui allikad võiks eraldi välja tuua, teised peaksid olema kas tähestiku järjekorras või kronoloogilises järjekorras.

:::::: Minu meelest tuleks kirjanduse loetellu panna kõik olulised teemakohased kirjutised sõltumata sellest, kas või mitu korda nendele tekstid viidatakse.

:::::: Minu meelest võiks kaaluda teksti lühendamist, et artikkel oleks ülevaatlikum, ning vähem tähtsad üksikasjad panna haruartiklitesse. Siis saaks jätta kirjanduse loetellu ainult need kirjutised, mis käsitlevad vabadusvõitlust tervikuna, ja viiteid oleks ka vähem. Andres (arutelu) 26. august 2015, kell 22:26 (EEST)

::::::: Vaatan siiski, et kirjanduse all midagi kuigi spetsiifilist ei ole. Mis puutub kokkuvõtlikkusse, siis võib-olla tuleks praegusele üsna põhjalikule esitusele lisada kokkuvõte. Andres (arutelu) 26. august 2015, kell 22:30 (EEST)

: Peale Sulev Vahtre on ka Lauri Vahtre, kellele viidatakse. Andres (arutelu) 26. august 2015, kell 12:29 (EEST)
----
Puudub artikkel Vabadusvõitlus; muistne ehk muinasaegne on olemas. —Pietadè (arutelu) 26. august 2015, kell 17:20 (EEST)
----
erinevate eesti hõimude

Kas sõna "erinevate" on vajalik? Andres (arutelu) 26. august 2015, kell 22:46 (EEST)
Osa uurijaid loeb eestlaste muistset vabadusvõitlust Liivimaa ristisõdade (1180.–1290. aastad) ja laiemalt ka Põhjala ristisõdade osaks

Kas on kedagi, kes ei loe? Andres (arutelu) 26. august 2015, kell 22:46 (EEST)
Toetavat materjali leiab ka Vene letopissides ja Taani-Rootsi kroonikates, kuid keeleoskuse vähesuse tõttu ei suuda praegused Eesti ajaloolased neid materjale piisava tõhususega kasutada. Seetõttu seisneb muistse vabadusvõitluse historiograafia Eesti kultuuris peamiselt üheainsa allika hinnangulisel ("orjastamine" või "kultuuri ja kristluse toomine") ja tihti eelarvamuslikul ümberjutustamisel ja tõlgendamisel.

Kas see siis ei ole erapoolik mõtteavaldus? Andres (arutelu) 26. august 2015, kell 22:51 (EEST)
Ilma Henriku kroonikata ei tuntaks eestlaste muistset vabadusvõitlust tänapäeval teaduskäibes ja avalikus teadvuses tuntud kujul.

Tundub, et selles lauses ei ole kuigi palju sisu. Andres (arutelu) 26. august 2015, kell 22:52 (EEST)
Ma jätsin need laused välja. Enamus sellest on jah erapoolik kirjutaja isiklik hinnang või sisutühi. Allikatest on vastavas peatükis kirjutatud, ma arvan, et sissejuhatuses pole mõtet rohkemat kui Henriku kroonikat mainida. --Minnekon (arutelu) 31. august 2015, kell 14:23 (EEST)

Neutraalsusmalli viimane lisaja võiks siin pikemalt oma põhjendusi esitada. --Minnekon (arutelu) 31. august 2015, kell 15:20 (EEST)
Nii et pealkiri on mitteneutraalne? Aga alternatiivset terminit selle teema kohta ju pole. Või kui olekski, kuidas see teine siis neutraalsem oleks? Või on teema ise mitteneutraalne? Andres (arutelu) 31. august 2015, kell 15:28 (EEST)

Jah, termin ise on mitteneutraalne. Ja jah, alternatiivset terminit, mis poleks liialt lohisev, ei ole tõepoolest seni kasutusele võetud. Ja nii ongi, et see artikkel peabki seni neutraalsusmalliga olema, kuni on leitud parem termin. Alustuseks aitaks muidugi see, kui see termin artiklist endast välja roogitaks (v.a hinnangute osa, kus ongi juttu just terminist endast), sest teksti sees on rohkem võimalusi alternatiivset (ja neutraalsemat) väljendust kasutada. Ja vastuseks küsimusele, kuidas mõni teine termin neutraalsem oleks, siis ongi olemas neutraalsemad ja vähemneutraalsed või koguni üldse mitte neutraalsed terminid. See praegune kuulub sinna kolmandasse kategooriasse ja on täiesti tõenäoline, et on võimalik leida oluliselt neutraalsem termin nende sündmuste kirjeldamiseks.

: Kui asi oleks lohisevuses, siis poleks häda. Praeguse esituse järgi otsustades seda terminit lihtsalt pole, kui mitte arvestada pealkirja "Sõda Eestis".

: Termini ise väljamõtlemine oleks pigem originaaluurimus, kuigi see võib mõnel juhul olla aktsepteeritav. Terminite neutraalsusele Vikipeedia-poolse hinnangu andmine on minu meelest ise mitteneutraalne, eriti kui termini neutraalsus on vaieldav.   Andres (arutelu) 31. august 2015, kell 17:04 (EEST)

: Ainus kontekst, kus selle sõna saaks ära kaotada, on minu meelest teine lause. Ka alapealkirja "Muistne vabadusvõitlus" saaks asendada pealkirjaga "Sündmuste käik". Mujal on juttu mõistest või terminist endast või korratakse sündmuse nimetust. Andres (arutelu) 31. august 2015, kell 17:10 (EEST)

:: Vaatasin eelnevat arutelu. Athanasius Soter kirjutab, et "Ristisõda Eestis ei ole ju sugugi nii tore mõiste". Vastupidi, see on absoluutselt suurepärane termin ja ma ei saa aru, miks seda pole juba järjekindlamalt juurutama hakatud. Kui aastaarvud ka juures on, saavad kõik aru, millest jutt (tegelikult on see arusaadav ka ilma aastaarvudeta). Nii et alternatiive on küll, võetagu ainult kasutusse.

::: No see on tema isiklik arvamus, mis asjasse ei puutu. Kas mõni ajaloolane nimetab seda nii? Kui jah, siis minul selle vastu midagi pole. Kui Sa väidad, et see on iseenesest neutraalsem, siis Sa lähtud isiklikust hinnangust. Kui jutt on sellest, et me praegu võtame poole, siis seda ei saa kummalgi juhul vältida. Andres (arutelu) 31. august 2015, kell 17:43 (EEST)

::: Ma vaatasin nüüd, et artiklis Eesti ajalugu on kasutatud alapealkirja "Ristisõda Eestis", ka mõnel pool mujal on seda kasutatud. Üldkasutatavaks terminiks see pole saanud. Nimetust  "eestlaste muistne vabadusvõitlus" on kritiseeritud sisulise ebatäpsuse pärast, vaieldud on minu meelest põhiliselt selle üle, kas seda terminit võib hoolimata ebatäpsusest kasutada. On ka väidetud, et see termin pole neutraalne, vaid pigem loob kui kirjeldab ajalugu, samas on peetud ka sõna "ristisõda" problemaatiliseks, kuigi pole öeldud, miks.

:::: Mina ei ole ajaloo alal asjatundja ega taha otsustada nimetuste neutraalsuse üle, aga ma leian, et selle nimetuse kasutamine ei tee artiklit mitteneutraalseks, sest kellelgi siin pole praegu erapoolikuid taotlusi. Pigem tuleks asjalikult arutada, milline pealkiri on praeguses täbaras olukorras parem. Andres (arutelu) 31. august 2015, kell 18:06 (EEST)

::::: Esialgu kaks viidet: see ja see, lk 88. Nii et jah, "Ristisõda Eestis" mõistet on kasutatud, kuigi ilmselt mitte veel väga levinult. Ei ole see Athanasius Soteri väljamõeldis :) Ja võiks ju uuesti temalt küsida, mida ta arvab, ta peaks vikipedistidest sel teemal kõige pädevam olema.

::::::: Jah, see esineb mõnes kohas. Vahtrel on "Ristisõda Eestis 13. sajandi alguskümnenditel", see on tal minu meelest kirjeldusena, mitte nimetusena. Ja ka "Ristisõda Eestis" on oma ehituselt pigem kirjeldus.

::::::: Jah, Athanasius Soter on ajalooharidusega. Aga ma ei ole siiski kindel, et ta on sel teemal pädevam kui Minnekon. :)

:::::::: Pädevusest rääkides – ajaloolane on ajalooteemadel alati pädevam kui mitteajaloolane. Kas Minnekon on ajaloolane?

::::::::: Me ei küsi kelleltki kvalifikatsioonitunnistust, kaastöö räägib enda eest. Vikipeedias ei ole võimalik ega tohiks olla võimalik omandada autoriteeti viitega oma kvalifikatsioonile.

::::::::: Seda, et ajalugu õppinud inimene on alati igal ajalooteemal pädevam kui asjaarmastaja, ma ei usu. Minu meelest see pole ühelgi alal nii. Andres (arutelu) 31. august 2015, kell 20:56 (EEST)

:::::::::: Ajalugu õppinud inimene ja ajaloolane ei ole sünonüümid. Mina rääkisin ajaloolastest.

::::::::::: Ei nõustu ka sellega. Kust ajaloolane oma pädevuse väljaspool oma uurimisvaldkonda siis saab kui mitte ajaloo õppimisest? Andres (arutelu) 31. august 2015, kell 23:28 (EEST)

::::::: Minugi poolest võib küsida. Andres (arutelu) 31. august 2015, kell 20:34 (EEST)
Artikli saab mitteneutraalseks teha ikka sisu. Kongo Demokraatlik Vabariik, Mullutu-Suurlaht jms on ka oma nime pärast puudulikud artiklid? Vikipeedias tuleb kasutada kõige levinumat nimetust ja see on "muistne vabadusvõitlus". Ja minu arust sellele puuduvad isegi vähemlevinud alternatiivid. "Ristisõda Eestis", see väljend pole (veel) mõisteks kujunenud ja on ebamäärasema sisuga, sõna-sõnalt võttes kattub ainult osaliselt "muistse vabadusvõitluse" all kirjeldatuga (eestlased sõdisid ka väljaspool Eestit, aga samas ei osalenud iseseisva poolena kõigis Eestis aset leidnud ristisõja sündmustes). Ma võrdleks seda artiklit siin ka nt artikliga rass - selle nime ei saa lihtsalt "populatsiooniks" vms ära muuta, see poleks enam sama asi. Mis sest, et rassi peetakse tihti ideoloogiliste konnotatsioonidega sotsiaalseks konstruktsiooniks. --Minnekon (arutelu) 31. august 2015, kell 21:29 (EEST)

Tõepoolest, teema ei lange täpselt kokku. Siis võib tekkida küsimus, kas teema niisugune piiritlus, nagu meil siin on, on neutraalne. Andres (arutelu) 31. august 2015, kell 21:38 (EEST)

: Küsimus teema piiritluse neutraalsusest on väga kohane, sest kui järgi mõelda, siis tõepoolest pole see ju neutraalne. Mis oleks see objektiivne põhjus, mis annaks aluse rääkida "eestlastest", aga mitte Eesti alal toimunud sündmustest? Ja muidugi, kes need "eestlased" siis õigupoolest ikkagi olid?

:::: Võib ju ka selles asjas Athanasius Soteri arvamust küsida. Andres (arutelu) 31. august 2015, kell 23:41 (EEST)

:::Mõiste ise on laetud ja teema ajaloolaste jaoks vähe tundlik, aga mulle küll ei näi, et siinne esitlusviis oleks mingilgi määral mitteneutraalne. Öelda, et seda teemat me ei näpi või sellist piiritlemist ei luba, vot see oleks minu meelest mitteneutraalne lähenemine. Kõnealune nimetus on ikkagi ju ainuke üldtuntud nimetus sellele ning seesugune piiritlemine juba ise on olnud nii oluline, et seda tuleb käsitleda isegi juhul, kui ajaloolased peaks kunagi selle perioodi täiesti ümber mõtestama, uue korraga ühiselt nõustuma ja lisandub uus teist moodi piiritlev termin. Ivo (arutelu) 31. august 2015, kell 21:56 (EEST)

::::Minu arvates ei saa ka "muistsest vabadusvõitlusest" niisama loobuda, sest tõesti, mingit "moodsamat" vastet ei ole ning kahtlane, kas lähemal ajal ka tuleb. Selle asemel kasutatakse hulka eri mõisteid, mis MVV mõistet aga ükski täiesti ei kata, nagu eelmainit "Ristisõda Eestis" - peale väljatoodu ka nt seetõttu, et venelased Eesti alal küll ristisõda ei pidanud (õigeusklikel see mõiste ka puudub). Sestap kasutati ka Eesti ajalugu II-s hägusamaid alapealkirju: "ristisõjad ja vallutusretked Liivimaal" ning "sõda Eestis". Mõiste "Liivimaa ristisõda" on ajalookirjutuses tänaseks laialdaselt kasutusel ja kinnistunud, aga Eestis toimunule sarnast terminit ikkagi minu arust pole. Aga eks konkreetselt 13. sajandiga tegelevad ajaloolased teavad vast paremini. Igatahes, ainult artikli pealkirja pärast kogu asja mitteneutraalseks pidada tundub õigustamatu.

::::Omaette häda on veel käesoleva artikli lõpuga, kus räägitakse muuhulgas Vene-ristisõdade plaanidest. Anti Selart näitas juba 2002. aastal oma doktoritöös veenvalt, et mingist "paavsti vandenõust" ja suurest Vene-vastasest ristisõjaplaanist ei saa rääkida, vaid Vene-retkede puhul oli tegemist pigem kohalike initsiatiiviga. Vanemas ajalookirjutuses, eriti kuni 1960.-70. aastateni, on paraku aga seda väärarusaama väga tugevalt toetatud. Athanasius Soter (arutelu) 31. august 2015, kell 22:42 (EEST)

::::: Niisiis tuleb allikate hulka võtta Anti Selarti doktoritöö. Andres (arutelu) 31. august 2015, kell 23:32 (EEST)
----
1227. aasta alguses tungis riialaste vägi Saaremaale, kus vallutati Muhu linnus

Mida muhulased sellest arvaksid? 90.190.71.25 31. august 2015, kell 18:55 (EEST)

: See on nähtavasti lohakalt kirja pandud, kuigi siin võidi mõelda maakonda. Võid proovida paremini sõnastada. Andres (arutelu) 31. august 2015, kell 20:34 (EEST)

::Tolle aja kontekstis tähendab Saaremaa jah ennekõike maakonda, st ka Muhut. Kas Saaremaa asemel saarlastest rääkida oleks parem? Nt "1227. aasta alguses korraldasid riialased sõjakäigu saarlaste alistamiseks. Pärast Muhu linnuse vallutamist otsustasid saarlased alla anda ja lasid end ristida." --Minnekon (arutelu) 31. august 2015, kell 21:49 (EEST)

::: Jah, ja teine võimalus on kirjutada "Saaremaa maakonda", ainult et ma ei tea, kuidas seda linkida. Saaremaa (maakond) muinasmaakonnast ei räägi. Andres (arutelu) 31. august 2015, kell 23:17 (EEST)

::Saarlased on hea lahendus. 90.190.71.25 1. september 2015, kell 00:38 (EEST)
----
"Sõlmiti sõjaline liit Tālava latgalitega," - umbisikulist teguviisi tuleks sellistes lausetes vältida. Praegu jääb mulje (kuna artikkel on EESTLASTE muistsest vabadusvõitlusest, nagu oleks eestlased latgalitega sõjalise liidu sõlminud). --90.191.198.230 30. detsember 2017, kell 15:46 (EET)

Miks see märkus artiklis on? Sedavõrd tähtsa artikli puhul tuleks see konflikt võimalikult kiiresti lahendada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 31. detsember 2017, kell 15:36 (EET)

Natuke ülalpool on sellest juttu. Vaidlustatud on termini "eestlaste muistne vabadusvõitlus" neutraalsus (artiklis endas on ka sellest probleemist kirjutatud) ja kas sellise pealkirja all saab üldse neutraalset artiklit olla. Minu isiklik seisukoht on, et kuigi mõiste pole neutraalne (ja väga-väga paljud teisedki nimed pole), ei tähenda see, et artikkel neutraalne poleks, eriti kui seda neutraalsuse probleemi artiklis endas käsitletakse. Ma ei näe, et kuidagi rikutaks Vikipeedia neutraalsuse põhimõtet. Iseasi on, kas ühe vananenud termini kohta käivas artiklis on mõistlik nii põhjalik sündmuste kirjeldus anda, aga vist on vara kuulutada "muistset vabadusvõitlust" lõplikult marginaliseerunud ja aegunud mõisteks. Põhiartikkel peaks aga juba praegu olema Liivimaa ristisõda. Kuna eelmise arutelu ajal oli tegelikult ainult 1 kasutaja, kes neutraalsusmärke alleshoidmist pooldas, siis ehk võiks selle eemaldada. --Minnekon (arutelu) 31. detsember 2017, kell 20:20 (EET)

Infokastis oleks vaja neid täpsemalt määratleda, seda enam, et hetkel on nad märgitud nii eestlaste kui ka Taani ja Rootsi liitlastena. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 31. detsember 2017, kell 16:27 (EET)

Infokasti info pole selge, aga sellega ongi keeruline. Esiteks oli osapooli palju (väh 5-6), teiseks liitlas- ja alluvussuhted muutusid sõdade käigus, kolmandaks on kohati raske paika panna tegelaste omavahelisi suhteid - nt kes oli Novgorod Riiale ja eestlastele (toetaja, isand või ajutine võrdne liitlane) ja kas "eestlaste" osapool kui selline pole liigne lihtsustus. --Minnekon (arutelu) 31. detsember 2017, kell 20:41 (EET)

: Tänan sisuka vastuse eest (ka ülal). Muidu arvan, et alustuseks piisaks sellestki kui oleks väljatoodud, et milliste vürstiriikidega oli tegu. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 31. detsember 2017, kell 20:51 (EET)

::Täpsustasin infokasti. Tegelikult peaks Rootsi eraldi osapool olema. Ja Vene riigid ka, sest vähemalt lõpu poole ajasid nad pigem oma asja ja osad eestlased toetasid neid, mitte vastupidi. Ja eestlased olid ka riialaste alluvuses koos liivlaste ja latgalitega. Aga kogu kirju suhete räga väljatoomine ummistaks infokasti ära. --Minnekon (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 01:34 (EET)
----
Samal aastal oli Lübecki linn tülis tülis Taaniga ja pöördus kirja teel abipalvega saarlaste poole. “Kirja kasutamine iseloomustab saarlaste diplomaatilise suhtlemise taset. Saarlastel pidi olema mingi võimukeskus, millega välisriik sai suhelda. Ja see keskus pidi olema üleeuroopalisel kultuuritasemel, suhtlemisvõimeline: tundma kirja ja rahvusvahelise suhtlemise keeli,” (ajaloolane Enn Tarvel)Pekka Erelt: "Ümera lahing koolitunnis eile, täna ja homme" Eesti Ekspress, 8. veebruar 2013

Võtsin välja. Tsitaadiosa ei puutu otseselt teemasse. Lübecki ettepanek on ülalpool artiklis olemas. --Minnekon (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 22:36 (EET)
----
See lahingute ja väejuhtide loetelu peatükk (Eestlaste muistne vabadusvõitlus#Lahingud_ja_väejuhid) häiris mind juba enne ja nüüd kui on olemas mall, kuhu märksõnu saab koondada, siis on sel veel vähem mõtet. kas keegi on vastu selle kustutamisele? --Minnekon (arutelu) 2. jaanuar 2018, kell 00:12 (EET)

Mis mallist on jutt? Kas Sa mõtled, et samasse malli, kus juba on lahingud, võiks panna ka väejuhid? Andres (arutelu) 2. jaanuar 2018, kell 02:23 (EET)

:Võib sinna ka panna või eraldi malli teha või vähemalt tõsta praeguselt kohalt artikli lõppu. Ma pole vastu ka väejuhtide loetelu üldse ära kustutamisele. --Minnekon (arutelu) 2. jaanuar 2018, kell 20:08 (EET)

:: Väejuhid peaksid olema loetletud üleval infokastis. Eks näis, võibolla tasub hiljem teha veel eraldi navigatsiooni mall kõige teemaga seonduva jaoks.  peaks igaljuhul jääma ainult lahingute jaoks. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. jaanuar 2018, kell 20:11 (EET)

:::Ma esialgu viisin loetelu artikli lõppu, on loogilisem koht. --Minnekon (arutelu) 2. jaanuar 2018, kell 20:13 (EET)


Arutelu:Württemberg

Arvan, et Württemberg tuleks määratleda ajaloolise piirkonnana. Sellena on ta praegugi olemas, kuningriigina mitte. Ja muidu on ka välislingid valed. Andres 11. veebruar 2007, kell 09:19 (UTC)

Jah.--WooteleF 10. august 2009, kell 11:32 (UTC)

Württembergi kuningliku perekonna peade loend
*1921-1939 Albrecht
*1939-1975 Philipp
*1975–         Carl
Sellest võib rääkida dünastiaartiklis.--WooteleF 10. november 2009, kell 10:53 (UTC)


Arutelu:Endel Eero

Kust õnnestus saada surmakuupäev? Google pakkus surma teateks ainult ühe Õhtulehe artilki, mis aga surmakuupäeva ei anna.

Võtsin surmapäeva leheküljelt In memoriam 2006. Andres 11. veebruar 2007, kell 21:39 (UTC)

Seda saab välja lugeda ka Õhtulehe artiklist, kus on öeldud, et ta suri neljapäeval. Lehe kuupäev on laupäev, 9. september.  Andres 11. veebruar 2007, kell 21:42 (UTC)

Ta oli Riigikogu VII ja VII koosseisu liige. Mida? :) Jaan513 15. detsember 2007, kell 20:56 (UTC)

Ta kuulus VII ja VIII riigikokku. Parandasin. Djreichsfuhrer 15. detsember 2007, kell 21:09 (UTC)


Arutelu:Kaia Kanepi

Arvan, et vanemat edetabeliinformatsiooni ei tuleks kustutada. Pärast tuleb see ju niikuinii uuesti kokku koguda. Andres 12. veebruar 2007, kell 09:17 (UTC)

Kõiki edetabelikohti pole otstarbekas artiklisse panna, selline numbrijada oleks liiga mahukas ja ebaülevaatlik. Neist võiks pigem graafiku teha. Esialgu võib eelmised edetabelikohad arutelusse tõsta. --Metsavend 12. veebruar 2007, kell 09:22 (UTC)

: Jah, ma mõtlesingi, et esialgu võiks vana info arutelusse tõsta, et ta tallel oleks.

: Info esitamisel tuleks minu meelest arvestada nii nende vajadusi, kes tahavad infot ühe pilguga haarata, kui ka nende vajadusi, kellel on tarvis teada edetabelikohta mingil konkreetsel ajal. Kui numbrijada on liiga mahukas, võib sellest ka eraldi lehekülje teha. Andres 12. veebruar 2007, kell 09:27 (UTC)
Välja tõstetud: Tema senine parim koht on olnud 62 (12. juuni 2006). --Metsavend 12. veebruar 2007, kell 09:45 (UTC)
Kaia Kanepi ajaloolised edetabelikohad on siin (pdf). --Metsavend 12. veebruar 2007, kell 09:55 (UTC)

Sellised lingid tuleks artiklitesse panna. Andres 12. veebruar 2007, kell 10:00 (UTC)

Keda huvitab tennisisti büst? Feministid tulevad kallale kui seda loevad... Jürka 4. aprill 2007, kell 16:20 (UTC)

Ma siin vaikselt juba mõtlesin, kuidas seda kallaletulekut viisakalt teha:) avjoska 4. aprill 2007, kell 16:28 (UTC)

: Kui avalikud andmed rinnaümbermõõdu kohta on olemas, siis võib need minu meelest ka siia panna. Minu meelest on põhjus, miks neid enamikus artiklites ei ole, just see, et need pole avalikud, mitte see, et nad pole olulised. Teine asi, et see (nagu ka kaal ning teatud eani kasv) on muutuv, mistõttu peaks täpsustama, mis ajast on jutt.

: Minu meelest ei tule taga ajada poliitilist korrektsust ega ka muretsema selle pärast, keda mis huvitab. Andres 4. aprill 2007, kell 19:57 (UTC)

: Sain nüüd asjale pihta. Väljendit "loomulik büst" ma üldse ei poolda. Tabelis ei tohiks sellist asja olla. Ilulõikust võib mainida juhul, kui see on toimunud ning see on avalikult teada. Andres 5. aprill 2007, kell 04:34 (UTC)

Pikkus ja kaal tuleks ikka meetermõõdustikus anda.

Sünnikoht on tekstis Tallinn, aga tabelis Haapsalu. Kumb on siis õige? Valju 4. aprill 2007, kell 20:09 (UTC)

Arvan, et Tallinn on õige, kuigi mõnes kohas on sünnikohaks märgitud Haapsalu. Andres 5. aprill 2007, kell 04:37 (UTC)
Huvitav, kas sportlased ikka kontrollivad iga aasta, et nende juuste värv ning kaal vastaks Vikipeedia(te)s kirjutatule :) --84.50.161.52 4. aprill 2007, kell 20:16 (UTC)

Juuste puhul võib ju kirjutada loomuliku värvi ning vajaduse korral mainida värvimist. Kaalu puhul oleks tarvis ajalist täpsustust. Andres 5. aprill 2007, kell 04:34 (UTC)
KANEPI SÜNDIS HAAPSALUS! --AunapuuErik

Kust Sa tead? Andres 6. aprill 2007, kell 10:55 (UTC)

: Eesti Spordi Biograafiline Leksikon ütleb sünnikohaks olema Haapsalu - Ahsoous 6. aprill 2007, kell 11:05 (UTC)
Kas meil on mõõtühikuteks jalad ja tollid?? - Ahsoous 6. aprill 2007, kell 14:05 (UTC)
http://www.fedcup.com/teams/player.asp?player=35012186   Vaadake sealt. Place of Birth on Haapsalu, Estonia. Kasutaja: AunapuuErik

Place Of Birth Tallinn, Estonia ütleb ju. Lisaks WTA Touri lehel ka sünnikoht Tallinn märgitud! Pelmeen10 10. juuni 2010, kell 23:55 (EEST)
Seisuga 14. mai 2007 on Kaia Kanepi WTA edetabelis 61
Andres 24. mai 2007, kell 15:04 (UTC)
----
Kaal 74 kg on asendatud kaaluga 71 kg. Kaalu märkimine on lahendamata probleem. Andres 21. august 2008, kell 17:03 (UTC)
----
Samuti on tema teine serv väga tugev

Mis see tähendab? Andres 21. august 2008, kell 17:06 (UTC)
----
Seisuga 27. oktoober 2008 on Kaia Kanepi WTA edetabelis 27. kohal, mis on tema senine parim koht.
--Epp 5. jaanuar 2009, kell 11:31 (UTC)
4. oktoobril 2009 kaotas ta Pekingis toimunud turniiril Serena Williamsile 5:7, 4:6, kui mul nüüd õigesti meelde jäi. Kuhu see kirjutada? Andres 4. oktoober 2009, kell 11:07 (UTC)
Infokastis on märgitud andmete viimase muutmise  kuupäev, aga see on ilmselt vale.  Andres 4. oktoober 2009, kell 11:09 (UTC)
----
Minu meelest on artikkel valesti üles ehitatud. Keskendutud on võitudele, aga kust lugeda, et alates maist on ta 12 korda järjest kaotanud? Ja mitmendal kohal ta praegu edetabelis on? Andres 11. oktoober 2009, kell 06:27 (UTC)
----
Siin on üks valgevene tennisist. Tema nimi tuleks nii kirjutada, nagu meil teised valgevene nimed on. Andres 21. mai 2010, kell 19:31 (EEST)
----
Kas turniiridele ei oleks mõtet viiteid lisada? Pelmeen10 15. juuni 2010, kell 20:56 (EEST)

Ikka on mõtet.--WooteleF 15. juuni 2010, kell 20:58 (EEST)
----
"Saavutuste" all on peamiselt turniirid, seega pealkiri "turniirid" ei oleks mõtekam? Pelmeen10 19. juuli 2010, kell 03:09 (EEST)

Mina kirjeldaksin kõiki võistlusi ega piirduka "saavutustega". Andres 20. juuli 2010, kell 19:19 (EEST)
----
*Kaia Kanepi on valitud 12 korda ERR Spordi nädala tegijaks. http://sport.err.ee/index.php?06120763

Välja. Andres (arutelu) 5. juuni 2012, kell 01:49 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://vikerraadio.err.ee/helid?main_id=3109776
** In Kaia Kanepi on 2013-06-24 11:33:11, 404 Not Found
** In Kaia Kanepi on 2013-07-06 06:03:11, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:03 (EEST)
----
õnnestus turniiril osaleda tänu kaitstud rankingule

Mis see tähendab? Andres (arutelu) 2. juuli 2017, kell 00:28 (EEST)
Jooksvat edetabelikohta tabelis enam pole. Inglise vikis on viimatine 19. juuni oma. Andres (arutelu) 17. juuli 2017, kell 21:52 (EEST)


Arutelu:Fulda jõgi

I´m from Germany and I found a video. Please translate and build in the site
* Flight near Fulda Videoclip (10 MB, 1:20 min) from the german site http://www.osthessen-news.de
greetings from germany.


Arutelu:Elion

Elioni visioon on: Elion on Eesti eelistatuim teenindusettevõte kodu- ja ärikommunikatsiooni valdkonnas.
Elioni eesmärk on muutuda tootekesksest ettevõttest kliendivajadustest juhitud parimaks teenindusettevõtteks. Soovime, et Eesti inimene valiks esimesel võimalusel alati meie teenuse.

Võtsin selle välja, sest see pärineb sõna-sõnalt Elionĩ kodulehelt ega sisalda peaaegu mingit infot. Andres 13. veebruar 2007, kell 12:02 (UTC)

Tallinna börsi andmetel omab
Elion Ettevõtted AS:
* 100% AS Elion Esindus,
* 100% AS EsData
* 100% Viru Net OÜs
* 100%-st osalust AS-is MicroLink
* 25% osalust AS-is Sertifitseerimiskeskus.
Elioni grupis töötab ~2000 töötajat.
suwa 17. oktoober 2007, kell 06:02 (UTC)

ärinimi on Telia Eesti AS, registrikood 10234957 ja aktsiakapital on 88 169 013.08 eurot
 Õiguslik seisund
 27. kanne: Aktsiaselts Eesti Telekom (ühendav ühing),
 AS EMT (ühendatav ühing, registrikood 10096159, aadress Valge 16, Tallinn) ja
 Elion Ettevõtted Aktsiaselts (ühendatav ühing, registrikood 10283074, aadress Endla 16, Tallinn) ühinevad.
 Ühinemisleping on sõlmitud 30.05.2014.a. ja ühinemisotsus on vastu võetud 11.07.2014.a.
 Ühinemine on jõustunud.
suwa 21. jaanuar 2016, kell 00:39 (EET)
----
Varem:
Elion Ettevõtted AS kuulub aktsiaseltsile Eesti Telekom, millest enamus, 53,72%, kuulub firmale Baltic Tele AB, mis omakorda kuulub Rootsi firmale TeliaSonera AB. Ülejäänud 27,17% Eesti Telekomi aktsiatest kuulub Eesti Vabariigile ning 19,11% avalikele investoritele. Andres 16. mai 2010, kell 00:17 (EEST)
----
Minu arvates loetakse ka tekst logo hulka kuuluvaks või ei kuulu "Elion" ja "emt" logo hulka? Valju 19. august 2011, kell 11:32 (EEST)

Nojah, teksti võiks täpsustada. Aga lilla plärakas on kyll sama. Tegelikult oleks meil varasemaid logosid kah vaja. --Oop 19. august 2011, kell 11:38 (EEST)
Vene Elion :ru:Элион (компания) --Metsavend 20. november 2011, kell 00:38 (EET)

ma arvan, et see kirjutis võiks ajaloolisena olla, kuid alguses võiks selgusemõttes olla viide Telia Eesti AS-ile
vt ka Arutelu:EMT
suwa 21. jaanuar 2016, kell 00:48 (EET)


Arutelu:Samakõrgusjoon

Miks horisontaal sinna ei sobi ja mille poolt ta samakõrgusjoonist erineb? Geonarva 13. veebruar 2007, kell 17:49 (UTC)
Ma pole öelnud, et ei sobi. Võtsin lihtsalt välja anonüümse kasutaja lisatud alternatiivse definitsiooni, mis oli ilmselt kuskilt kopeeritud. Siim 13. veebruar 2007, kell 17:56 (UTC)

Aga kui "horisontaal" on õige sünonüüm, tuleks ta sisse kirjutada. Andres 14. veebruar 2007, kell 00:25 (UTC)
Pildid tuleb normaalselt paigutada. Siim 13. veebruar 2007, kell 17:56 (UTC)

Paiguta siis normaalselt. Piltide pärast ma panin toimetamismärke tagasi. Kas pildiallkirjad on korrektsed? Andres 14. veebruar 2007, kell 00:25 (UTC)

''suletud kõverjoon topograafilisel kaardil
No aga kui see joon kaardipildist välja läheb, siis ta pole ju suletud? [[Kasutaja:Siim|Siim]] 14. veebruar 2007, kell 11:15 (UTC)
''mis ühendab sama üle merepinna
Aga kui nullpunktiks pole mitte merepind, vaid referentsellipsoid? [[Kasutaja:Siim|Siim]] 14. veebruar 2007, kell 11:16 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mil.ee/reserv/reservdocs/materjalid/kk_297.pdf
** In Samakõrgusjoon on 2013-06-24 13:21:20, 404 Not Found
** In Samakõrgusjoon on 2013-07-06 23:48:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:49 (EEST)


Arutelu:Leningradi blokaad

Teadmiseks, et piiramisrõngas murti 1943. aasta jaanuaris, kuid see ei tähendanud veel blokaadi lõppu. 1943. aasta jaanuaris õnnestus punaarmeel taastada maismaaühendus Leningradi kaitsjatega kitsa koridorina mööda Laadoga järve lõunakallast, see aga ei toonud linna ellu suuri muutusi. Blokaad murti alles jaanuari lõpus 1944.--Animagi 13. veebruar 2007, kell 19:32 (UTC)

"Lenigradi blokaad" on traditsiooniline nimetus, sellepärast peaks see olema pealkirjaks.

Blokaad on traditsiooniline nimetus ainult Nõukogude ajalookirjanduses. Djreichsfuhrer 4. september 2008, kell 13:17 (UTC)

: Võib-olla küll, aga seda sõna kasutab ka saksa viki. Arvan, et me võime nime siis vahetada, kui teine nimetus meil valdavaks saab. Andres 5. september 2008, kell 12:33 (UTC)
Nälga surnute kohta on artiklis kaks erinevat arvu, kumb neist õige on? --Metsavend 27. jaanuar 2009, kell 22:09 (UTC)

Vene vikis on antud ametlik arv 632 253. Andres (arutelu) 18. detsember 2013, kell 19:15 (EET)

Finland did not take part in the siege of Leningrad. This is Russian PoV pushing. --82.181.32.65 13. august 2009, kell 11:38 (UTC)

Tundub küll, et Soome blokaadis otseselt ei osalenud, kuigi Soome positsioonid moodustasid osa piiramisrõngast. Andres 13. august 2009, kell 12:25 (UTC)

Taivo, kas Sul on asja kohta mingi arvamus? Andres 13. august 2009, kell 18:22 (UTC)

:Ah soo, kuna Soome positsioonid moodustasid osa piiramisrõngast, siis Soome ju osales blokaadis, kas pole? Blokaadis ei peagi aktiivselt osalema. Sellele anonüümsele kasutajale võiks öelda "This is Finnish PoV pushing." Küll tuleks artiklis põhjalikult selgitada, milline oli Soome roll. Taivo 13. august 2009, kell 18:46 (UTC)

:: Küllap see on vaieldav, aga nii palju kui mina aru saan, seisid soomlased lihtsalt oma kaitsepositsioonidel Nõukogude Liidu vastu ega tahtnud sakslastega linna piiramiseks koostööd teha. Andres 13. august 2009, kell 18:51 (UTC)

:::Jah, mul on ka sama mulje. Taivo 13. august 2009, kell 21:49 (UTC)

::::Ma arvan, et soomlasi ei saa selles süüdistada, et Peterburi neile nii lähedale oli ehitatud. Kui nad ei osalenud sõjategevuses aktiivselt, siis tulebki nii kirjutada (õigemini enamus Soome kohta käivast osast välja jätta). --IFrank (arutelu) 18. detsember 2013, kell 19:49 (EET)
"Kuna evakueerimine korraldati halvasti", on artiklisse kriitikat kirjutatud. Et korra olen seda parandanud  ja  keegi on  uuestu  "halvasti" sõna juurde tagasi tulnud, siis on teadjalt õigus küsida. Mis malli  järgi annab Vikipeedia hinnanguid? Kas Elu Tee oli  HALVASTI organiseeritud  ja Saksa lennukid  pommitasid jäätrassi HÄSTI jne.Leningradi blokaadi artikkel ei ole neutraalne, kui artikli kirjutaja on asunud sõjategevusest oma arvamust kirjeldama. Ei hakka siin omapoolset sõnastust pakkuma, seda peaks seadma artikli kirjutaja, et ei tuleks   arvustamine päevavalgele praegu ja tulevikus.Aleksander Kaasik (arutelu) 18. detsember 2013, kell 12:29 (EET)

Need kommentaarid pane artikli arutelulehele.

Vikipeedias võib igaüks artikleid kirjutada ja muuta. Pole mõtet midagi kellelegi ülesandeks anda.

Jah, Vikipeedia ise ei tohiks hinnanguid anda. Küll aga võib teiste hinnanguid refereerida. Minu meelest siin ei tuleks mitte hinnangut lihtsakt eemaldada, vaid kirjutada asjast põhjalikumalt. Andres (arutelu) 18. detsember 2013, kell 13:16 (EET)
Tõsi, kui keegi väepealik oleks hinnanud, siis oleks mõistlik see nimeliselt edastada jne. Aga  Andres, sinu jutt ei muuda olematuks minu vihjet ja ma ei kavatse  antud hinnangut teistkordselt enam eemaldada - ka mitte süvitsi Leningradi  blokaadi sukelduda. Soovin vaid, et Vikipeedia oleks selle artikliga NEUTRAALNE  ja sellega saab ehk paremini  hakkama autor või kes siis veel.Aleksander Kaasik (arutelu) 18. detsember 2013, kell 15:04 (EET)
Ma ei leidnud põgusal uurimisel alust väitele, et evakueerimine oli korraldatud halvasti. Arvan ka, et me võiksime sellest väitest vähemalt esialgu loobuda. Andres (arutelu) 18. detsember 2013, kell 19:24 (EET)
Andres.See on teema, kuhu  võib nädalateks uppuda.Kuna  olin hakanud artiklit torkima, ja teada saades, et blokaadi autor on  tundmatu, pidin  lõiku  ise pisut kohendama ja lisama viiteid.Aleksander Kaasik (arutelu) 19. detsember 2013, kell 13:52 (EET)


Arutelu:Johann Blankenfeld

1514 sai Johann Blankenfeld Tallinna piiskopiks (oli sellel kohal 1524. aastani), 1518-1527 oli ta Tartu piiskop, 1523 sai ta Riia peapiiskopi koadjuutoriks ning 1524 Riia peapiiskopiks.
Mingi aastaarvude viga samal ajal Tartu piiskopiks olemisega ka Riia piiskop. Või peabki olema nii.--Akra 14. veebruar 2007, kell 14:10 (UTC)

Ta oli samaaegselt Riia peapiiskop ja Tartu piiskop.

tegelikult pärineb pilt ühest 18. sajandi raamatust, kus on palju sarnaseid väljamõeldud gravüüre. On Rootsi riigiarhiivis avariiulil, aga olen unustanud, mis raamat nimelt.
Ivar Leimus 2001:7D0:81ED:2A00:F803:BAEC:42F6:FCEC 9. august 2023, kell 17:12 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ralfix~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Ralfix! Andres 14. veebruar 2007, kell 18:55 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ralfix~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Tsensuur

Niisugusel kujul oleks ehk parem kustutada. Andres 16. veebruar 2007, kell 13:25 (UTC)

Siin tuleks rääkida laiemalt ka konkreetselt. :en:Censorship. Osa kuulub hoopis artiklisse Glavlit. Siin tuleb teha korralik puhastustöö või kustutada. --Tiuks 9. aprill 2009, kell 19:14 (UTC)

: Palun selgita. Andres 10. aprill 2009, kell 13:37 (UTC)
Kommentaar. Tiuks tahab vist, et lugu oleks selline nagu http://wiki.zzz.ee/index.php/Tsensuur
Aga need erinevatel aadressidel olevad lood ei pea olema ühe malli järgi tehtud. Samas peaks olema kummalgi juhul kerge teist varianti üles leida.

Jah midagi sellist ootaks ka siit artiklist. --Tiuks 10. aprill 2009, kell 16:44 (UTC)
Mulle paistab wiki.zzz.ee pigem konspekti, mitte artiklina. wiki.zz-s on küll mõningaid kohti, mida võiks ka siin artiklis kasutada, kuid sealne asi on mõneti ähmane ja ka sealne vormistus paistab olevat pooleli. Vikker 10. aprill 2009, kell 19:22 (UTC)

Aga siin on jutt ju ühekülgne. Tsensuuri ja enesetsensuuri ettekandes on ju hõlmavad teksti ja professionaalse kunsti kõrval teiste tsensuuriliikide
ehk religioosse, korporatiivse, moraalse, poliitilise ja majandustsensuuri käsitlusi. Siit ma neid välja ei ole. --Tiuks 10. aprill 2009, kell 20:43 (UTC)
Jah. Eks materjali ole mujalgi ja mitte ainult eesti keeles. Vikipeedia on arendatav ja seda arendatakse, eks peab olema veidi kannatust, kuni asi täieneb ja areneb. Kogu Vikipeedia on täis muutuvaid ja arenevaid tekste. Asuda kohe kustutama ei tundu mõistlik. See peletab eemale ja peletamiseks ei ole antud juhul piisavat põhjendust. //(Siin tuleb teha korralik puhastustöö või kustutada.Tiuks 9. aprill 2009, kell 19:14 (UTC)).// Antagu aega atra seada. Vikker 11. aprill 2009, kell 07:42 (UTC)

Ära pane tähele. Andres 11. aprill 2009, kell 08:02 (UTC)

Linkida tuleb nimetavas käändes. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. aprill 2009, kell 19:12 (UTC)
http://www.hot.ee/seadustekogu/skv-1-9.html --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 27. juuli 2009, kell 09:06 (UTC)
Definitiivselt Eestis trükitoodete tsensuuri ei olnud ([http://www.hot.ee/seadustekogu/ski-1-1.html] § 15). Mis tahes "tsensuuriks" nimetada võidavad toimingud käsid minu teada Siseministeeriumi kaudu. Üritasin kronoloogiat parandada, aga see ei läinud päris korda. --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 27. juuli 2009, kell 10:02 (UTC)
Tundub, et oleks mõistlik luua artikkel "Kaadripoliitika", kus seletataks NLKP vastavat tegevust stalinismi, stagnatsiooni ja perestroika ajal. See aitaks seletada lugejatele tsensuuri ja muid kõnealuste aegade nähtusi. Küllap vist tuleks parallellselt luua ka artikkel praeguse personalipoliitika kohta. --[[Kasutaja:Brita|Brita]] 13. märts 2010, kell 19:06 (UTC)
Keskkomiteel, Glavlitl ja KGB-l oli aktiivseid toetajaid, kommunistliku ideoloogia puhtuse kaitsjaid ja eksperte ka teistes asutustes. Kaadripoliiitika määras oluliselt seda, kui tugev tsensuur oli. Vt näiteks Vikipeedia artiklit "Endel Sõgel". --[[Kasutaja:Brita|Brita]] 13. märts 2010, kell 19:23 (UTC)
Andmed Saksa okupatsiooni aegse tsensuuri kohta pärinevad: EE, 9.kd., lk. 544. --[[Kasutaja:Brita|Brita]] 19. märts 2010, kell 11:39 (EET)

Antud lõik on parajalt pikk, põhjalik ja samas ka suhteliselt spetsiifiline. Ehk oleks mõtekas see eraldi artikliks vormistada?--Kyng 14. aprill 2010, kell 13:17 (EEST)

See on asjalik mõte. Peab ainult vaatama, et
* oleks kindel seos üldartikliga "Tsensuur";
* need, kes klikivad sõnal tsensuur, leiaksid kergesti üles mitte ainult üldartikli, vaid ka artikli tsensuurist nõukogude okupatsiooni ajal;
* need, kes loevad artiklit tsensuurist nõukogude okupatsiooni ajal, leiaksid kergesti üles üledartikli;
* ei tekiks segadust kirjanduse loetelu ja viidetega;
* kuidas saab olema edasine järg, sest kõne alla võivad tulla ju siis ka omaette artiklid tsensuurist muudel ajajärkudel, näiteks "Tsensuur saksa okupatsiooni ajal". --Brita 14. aprill 2010, kell 13:29 (EEST)

: Artiklist tsnsuur saab edasi juhtida malliga . Kolmas punkt on kõige lihtsam, nõukogude okupatsiooni artiklis on lihtsalt teksti sees link tsensuuri juurde. Võimalik, et üleüldse on mõistlikum kirjutada artikkel "Tsensuur Eestis".--Kyng 14. aprill 2010, kell 13:45 (EEST)
Tasub kaaluda küll. Peab veidi mõtlema. Nii selle üle kui ka tsensorite üle. On olemas väike nimestik Eestis tegutsenud tsensoritest, aga osalt on andmed nende kohta raskesti kättesaadavad. --Brita 14. aprill 2010, kell 14:21 (EEST)
----
Esimene lõik oli enne niisugune:
Tsensuur on eneseväljenduse, sealhulgas sõnavabaduse piiramine, mis toob kaasa selle, et avalikkus saab osalist, mittetäielikku informatsiooni. Nii saab mõjutada avalikku arvamust. Tsensuur kehtestab järjekindla ja süsteemipärase kontrolli avaliku informatsiooni sisu, vormistuse ja levitamise üle. Tsensuuri liike on mitmeid, see võib olla seotud moraali, religiooni, mingi inimtegevuse alaga jne. Poliitiline võim (riik või sotsiaalne grupp) kehtestab tsensuuri  seadusandluse või teatava tava, "kirjutamata seaduste" ja nn telefoniõiguse kaudu. Viimasel juhul võib tsensuur kehtida ka siis, kui seda ei ole seadustega kehtestatud ja tsenseerimiskäske jagatakse nii, et nendest ei jääks jälgi. Tsensuuriga kaasneb tihti väärinformatsiooni levitamine, mis aitab varjata selle ebaseaduslikkust ja tsenseerimise tegelikke eesmärke.

Miks see on asendatud? Andres 10. september 2010, kell 19:10 (EEST)

: See jutt on alles, aga ma sõnastasin teda konkreetsemaks. Vaata alates teine lause. Antud sõnastus oli liiga umbmäärane ja käsitles tsensuuri kui isikut. --Oktav 10. september 2010, kell 19:57 (EEST)
Võtsin esimesest lõigust enesetsensuuri välja, sest eneseväljenduse piiramine ei ole iseenesest enesetsensuur. Andres 10. september 2010, kell 20:30 (EEST)

Tsensuur Eestis nõukogude okupatsiooni ajal

Mis on tsensuur? Tsensuur on oma sisu järgi sõna- ja trükivabaduse jne. kitsendamine. Kui põhiseadus lubab vabadusi kitsendada kõlbluse jne. kaitseks, siis lubab ta nende avalduste tsenseerimist, siis on meil ju tsensuur. Võib ju olla, et ta tsensuuri nime ei kanna, kuid sisu järgi on see instituut võimalik.
Asutavas Kogus, 28. mail 1920, protokoll nr. 134, veerg 605. --Numbriga kärumees 13. detsember 2011, kell 13:54 (EET)
Artiklisse on tehtud selline parandus, et tekst näeb pärast muutust praegu välja nii: Tsensuuri kehtestamiseks võidakse luua vastavad asutused. Nõukogude Liidus oli tsensuuriametiks Trükistes Riikliku Saladuse Kaitse Peavalitsus (ebaametliku lühendnimetusega Glavlit. Ametlik nimetus oli Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Trükistes Riiklike Saladuste Kaitse Peavalitsus, mis asus Tallinnas Pärnu maantee 10 hoones.)ENSV GLAVLIT-i ülem Arnold Adams, 1959–1983 ENSV GLAVLIT-i ülesandeks oli ---
Nõukogude tsensuuriametil oli aga eri aegadel mitmeid erinevaid nimetusi ja teiseks, Adams ei olnud ainus tsensuuri ülem, vaid neid oli eri aegadel palju rohkem. Ka siin Vikipeediaski omn näiteks artikkel Kurt Ingermanist jne. Asjakohane ulatuslik ja täpne ülevaade on K.-O. Veskimägi raamatus "Nõukogude unelaadne elu...".
Veel selline märkus, et artikli algusosa soodstab muljet, nagu käiks tsensuur trükiasjanduse kohta, aga see käib ka kujutava kunsti näituse, filmiasjanduse jm. kohta. --Brita 29. detsember 2011, kell 16:06 (EET)

Palun tee vajalikud parandused. Andres 29. detsember 2011, kell 17:35 (EET)

Juhuslikus ajaleheartiklist ilmneb, et filmitsensuur oli Eestis juba 1927. (mitte alles 1935.) aastal: "Soomuslaev Potjomkin Eestist tagasi tõrjutud. Vaba Maa, 8. oktoober 1927, nr. 236, lk. 5. --IFrank (arutelu) 25. veebruar 2013, kell 15:10 (EET)
Pole tõendatud, et enne 1935. aastat ei olnud filmitsensuuril seaduslikku alust või et ta oli "mitteametlik", tegutses filmide tsenseerimise komisjon. Oletan, et selleks aluseks oli mingi vene seadus. --IFrank (arutelu) 25. veebruar 2013, kell 15:27 (EET)

Kuid see ei tee olematuks 1935. aasta seadust, mis võib-olla ehk tõesti asendas/täiendas mõnda varasemat seadusandlikku akti, nii et kronoloogiast pole mingit põhjust seda kõrvaldada, pigem vastupidi. Ole kena ja pane see rida tagasi. --Vihelik (arutelu) 25. veebruar 2013, kell 16:33 (EET)
"Äsja avaldati Põhja-Ameerika Ühendriikide kaubandusministeeriumi kokkuvõte filmikaubandusest möödunud hooajal. Kokkuvõttes märgitakse, et Ühendriikide filmide-väljaveos kogu aasta jooksul "kõige kurvemaks faktiks" on eesti filmitsensuuri poolt rea ameerika filmide keelamine kõlblistel põhjustel.
Ameeriklaste arvates Eesti filmitsensuur on karm, karmim kui suuremas osas teistes rikides." Filmitäht käib läbi tsensorifiltri. Esmaspäev, 2. detsember 1939, nr. 48, lk. 5. --IFrank (arutelu) 28. märts 2013, kell 16:12 (EET)
Veel üks artikkel filmitsensuurist: Tsensor vaatab filmi. Esmaspäev, 21. oktoober 1934, nr. 43, lk. 4. --IFrank (arutelu) 18. mai 2013, kell 13:11 (EEST)
Ajaleht "Rigaer Tageblatti", kes avaldas sihiliku artikli meie maareformi kohta, sissetoomine Eestisse keelati 6-ks kuuks. = Eilsest tänaseni. Rahvaleht, 1. detsember 1925, nr. 113, lk. 2. --IFrank (arutelu) 18. oktoober 2013, kell 04:01 (EEST)


Kasutaja arutelu:Nrc~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Nrc! Andres 16. veebruar 2007, kell 14:23 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Nrc~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Malli arutelu:See artikkel

Mall on mõeldud artiklite algusesse paigutatavate täpsustavate tekstide jaoks.
Näide:

annab tulemuseks:

Minu meelest on see OK. Aga ma ei oska öelda, kui palju sellest uuendusest kasu oleks. Andres 17. veebruar 2007, kell 13:24 (UTC)

:Tõmbab paremini tähelepanu. avjoska 5. jaanuar 2008, kell 12:45 (UTC)
----
Sarnast malli oleks vaja ka vikipeedia-nimeruumi lehtedele, aga praeguse sõnastusega see sinna hästi ei sobi, kuna need ei ole artiklid. Adeliine 15. veebruar 2009, kell 17:21 (UTC)
----
Mis siin teha taheti? Kõigi infokastiga artiklite alguses on nüüd tühi rida, kui infokasti ees on see mall. Tuleks tühistada. Pikne 25. juuni 2014, kell 22:17 (EEST)

See tühi rida oli enne ka ja sellepärast ma selle malli kallale ka läksin. Aga nüüd on see läinud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 25. juuni 2014, kell 22:28 (EEST)

: Näiteks artiklis Keila polnud vahepeal võimalik tühjast reast lahti saada isegi siis, kui artikli koodist kõik tühjad read ära jätta. Seda enne polnud. Hästi, tundub, et nüüd töötab nii nagu enne. Pikne 25. juuni 2014, kell 22:59 (EEST)

Kas see joon malli all (----) on vajalik? Inglisekeelses vikis näiteks ei kasuta ja mul on tunne, et oleks piisavalt selge ilma selleta. Joon tuleb kaasa, kui keegi tahab artikli sisu kasutada väljaspool vikit. --Reosarevok (arutelu) 17. detsember 2018, kell 14:23 (EET)

Mulle isiklikult see joon seal meeldib. Samuti on selline lahendus alati siin vikis kasutusel olnud. Ivo (arutelu) 17. detsember 2018, kell 14:40 (EET)


Arutelu:Saladuslik saar

Sellisel kujul olev artikkel tuleks kustutada. --Lulu 18. veebruar 2007, kell 12:33 (UTC)
Nyyd on juba parem. --Lulu 18. veebruar 2007, kell 16:45 (UTC)
Kas Nab oli endine ori? Minu mäletamist järgi oli ta teener.

Romaanis oli ta Cyrus Smithi teener, kuid enne Ameerika kodusõda oli ori. Armus oma isandasse nii ära, et peale vabaks laskmist ei tihanud minema minna.--Animagi 19. veebruar 2007, kell 16:53 (UTC)

Teener on vist halvasti õeldud. Neil oli seal saarel minu mäletamist mõõda tööjaotus sisse seatud. Kes pidas aiamaalappi, kes sulatas terast ning Nab oli siis see kes valmistas teistele toitu ning hoidis majapidamise korras. Seda muidugi vabatahtlikult.--Animagi 19. veebruar 2007, kell 16:56 (UTC)

Kas Harbert oli pencroffi poeg?--Animagi 19. veebruar 2007, kell 17:01 (UTC)

: Ei olnud. Siim 19. veebruar 2007, kell 17:31 (UTC)

Kas võiks või peaks sisustama kõik kolm kirjutist, viidates, et raamatud on osa triloogiast?, 20 000 ljööd vee all ja Kapten Granti lapsed ja Saladuslik saar. suwa 21. detsember 2018, kell 09:32 (EET)


Arutelu:Etnos

Minu meelest ei pea etnosel olema ühist keelt ega ühist asuala. Samas aga on näiteks Burundis kolm etnost, mille keel ja asuala langevad kokku. Andres 18. veebruar 2007, kell 13:32 (UTC)

Eks ma töötan siis natuke selle mõiste kallal. Aga kõige arusaamatum on mulle nimelt see, et miks on sellele artiklile lisatud geo-toim märge. Äkki Sa seletad. iffcool 18. veebruar 2007, kell 17:32 (UTC)

: See on geograafia mõistete all. Ehk oleks hea, kui ka Siim pilgu peale heidaks. Urmas teaks vast kõige paremini. Andres 18. veebruar 2007, kell 18:38 (UTC)

:: No aga see mall on ju geoloogia artiklite märgistamiseks. Etnose mõiste ei kuulu mitte kuidagi geoloogia alla. Siim 18. veebruar 2007, kell 19:06 (UTC)

:Parandasin sõnastust. Asuala ja keel on küll väga sagedased etnose ühtsuse alused, kuid ridamisi on ka kindla asualata ja ühise keeleta etnoseid.

:Artikkel on praeugu selgelt poolik. Kui keegi täiendab, siis palun ärge tehke seda inglise viki alusel. - Urmas 25. veebruar 2007, kell 11:53 (UTC)

:: Praegu on jutt ebaselge. Kas näiteks filosoofid on etnos? Nad on ajalooliselt kujunenud püsiv inimrühm, kelle tunnuseks on filosofeerimine. Andres 25. veebruar 2007, kell 11:55 (UTC)
Tuues Burundi näite, mis alusel sa väidad, et tegu on kolme erineva "etnosega"? Või teistmoodi küsides, mis hetkest on miski inimgrupp eraldi "etnos"? Hutude ja tutside eristus on koloniaalajastu väljamõeldis, selgitamaks arenenud kultuuri olemasolu keset Aafrikat. Tegemist on seega täiesti "poliitilise" kategoriseerimisega, konstrueeritud kategooriaga (nagu etnilisus või etnos üldiselt). Ruanda ja Burundi teemal soovitaksin lugeda näiteks Mahmood Mamdani raamatut When Victims Become Killers: Colonialism, Nativism, and Genocide in Rwanda (Princeton University Press, 2001).
Artiklist üldiselt... Mida tasuks rõhutada on see, et "etnilisus" ei ole midagi nö objektiivset või reaalselt eksisteerivad, vaid tegu on konstruktsiooniga, "usuga". Nagu Max Weber seda on defineerinud: etniline grupp on subjektiivne veendumus oma ühisest põlvnemisest, olenemata kas see reaalselt eksisteerib (minu tõlge; Weberi tekst leitav näiteks Hutchinsoni ja Smithi kokkupandud raamatust Nationalism). Kaasaegsed sotsiaalteadlased on üldiselt järginud sama teed, näiteks Smith, Hobsbawm, Barth jt; ja ka antropoloogid, nt Taussig ja Comaroff'id; ja filosoofid (isegi kui ei ole tegeletud otseselt etnilisusega, vaid muude sotsiaalsete identiteetidega), nt Foucault. Nõukogude Liidu etnograafid (nt Bromlei, Gumiljov) kujutasid etnilisust aga millegi primordiaalsena, ajas püsiva ja staatilisena (a'la midagi geneetilist), st nii nagu kasutab seda ka kaasaegne Eesti natsionalistlik diskursus.
Igatahes, praegune artikli definitsioon ei ole üksi kindlasti piisav, et seda keerulist ja ajas muutuvat kontseptsiooni kokku võtta (ja ka näiteks selle seotust "rahvusega"). Kui vastuväiteid ei ole, võin ka ise artiklit täiendada.
Minff 13. detsember 2009, kell 05:04 (UTC)

Mina ei ole asjatundja. See, et Burundis on  kolm etnost, on üldkoht. Kas hutud, tutsid ja batvad ei ole igaüks veendunud oma ühises ja teiste erinevas põlvnemises? Ja kui etnilisus on üldse konstrueeritud, siis peavadki need kolm etnost konstrueeritud olema:-)

Loomulikult täienda. Aga palun pea silmas, et erapooletuse huvides tuleb artiklis kajastada ka lähenemiste erinevust, mitte mittekonstruktivistlikku etnosekontseptsiooni maha vaikida ega ilma pikemata ebaõigeks kuulutada. Andres 13. detsember 2009, kell 09:20 (UTC)

Heitsin pilgu ka raamatusse, millele Sa viitasid. Minu meelest selgub sealt, et ei saa üheselt vastata, kas hutud ja tutsid on üks rahvas, ja hutudel ja tutsidel on sellest erinev arusaam. Andres 13. detsember 2009, kell 09:34 (UTC)

:Sotsiaalkonstruktivistliku teooria kohaselt (hetkel prevaleeriv) on, nagu varem kirjutasin, etnilisus konstrueeritud. Ehk: kui miski grupp ütleb, et nemad on eraldi etnos ja need inimesed usuvad kindlaid loomismüüte jne, siis nad ongi subjektiivselt võttes üks etnos. Ehk see on "usk", mitte midagi reaalset, mis loob etnose (ja see usk ei sünni tühjalt kohalt, vaid selle taga on võimusuhted). Selle järgi on hutud ja tutsid tõepoolest eraldi subjektiivsed (!) etnosed. Kui ütlevad seda näiteks seto-keelt kõnelevad inimesed, siis samamoodi. Või kui Tartus hakkaks järsku keegi edasi andma diskursust, et tartlased on tegelikult hoopis eraldi etnos, a'la kuu pealt tulnud. See on üks pool. Teine pool on aga see, et inimkond ei jagune reaalselt (objektiivselt) erinevateks etnosteks (no sellele võiksin kohe hunnikute viisi viiteid taha panna). St, et nö on the ground etnilisust ei eksisteeri, see on inimeste loodud suhteliselt meelevaldne kategoriseering (nagu ka rahvus), mis on tekkinud võimusuhete tagajärjel (st inimesed ei ärka ühel hommikul teadmisega, et nad on nüüd hutud, kui magama minnes neil sellist identiteeti veel ei olnud). Ehk oluline on see subjektiivne-objektiivne eristus (lähtudes kas või Berger & Luckmanni raamatust Social Construction of Reality).

:Mamdani räägib päris pikalt sellest, kuidas koloniaalajal need kategooriad loodi (rassistati), pmst kiriku eestvedamisel. Vt peatükk 3.

:Erapooletusest. Kuivõrd wiki formaat käsib tõesti kõiki (?) pooli käsitleda, siis ma võin ka seda teha. Olen lugenud ka päris mitmeid primordialiste, näiteks Nõukogude omi (viidatud eespool). Võin seda teha niipea kui tekib vajalik ajaauk, et asi lühidalt kirja panna. Minff 13. detsember 2009, kell 16:21 (UTC)

:: Põhimõtteliselt tuleks käsitleda tuleb kõiki vähegi tõsiseltvõetavaid vaateid, kuigi mitte tingimata võrdses mahus.

:: Sinu kaastöö on teretulnud. Andres 13. detsember 2009, kell 18:50 (UTC)

::: Leian, et seda artiklit on vaja täiendada, kuid pakutud konstruktivistlik käsitlus hutude ja tutside kohta on vaid üks teooria paljude seas, nagu konstruktivism üldse, mis kerkis esile alles suhteliselt hiljuti. Pealegi Minff kirjeldab siin suhteliselt äärmuslikku vormi sellest. Nt Smithi ei saa üldse lugeda kindlalt konstruktivistiks, paljud on pidanud teda hoopis pehmemaks primordialistiks. Ka eestikeelne artikkel sellest: http://www.vikerkaar.ee/?page=arhiiv&a_act=article&a_number=4516

::: Samuti ei ole üks teooria võimaline adekvaatselt ära seletame erinevate etnoste teket, mis varieeruvad suuresti. Mida võiks üldjoontes mõista etnose all eesti keeles? Ühtse kultuuriga püsivat inimrühma. Tuleb arvestada, et etnosel on erinevad vormid: hõim, hõimuliit, rahvas, rahvus. Hõimud võivad ajapikku ühineda rahvaks, mis omakorda võib areneda rahvuseks- suure ühtsustunde, massikultuuri jms. rahvas. Näiteks muinasajal elasid Eestis hõimud saarlased, sakalased, harjulased jt. kes tänu keelelisele sarnasusele hakkasid kujunema muinasaja lõpul rahvaks ja 19. sajandil rahvuseks. Kusjuures etnose puhul ei ole tingimata oluline, et need inimesed ise end määratleksid kellegina (erinevalt rahvusest). Kelgukass

:::: Hea küll, aga kirjutage siia midagigi mõistlikku. Andres 25. mai 2011, kell 20:41 (EEST)

"Teatud kindlal maastikutüübil elunev inimkooslus". . --Tiuks 15. august 2008, kell 22:35 (UTC)

Seal ei ole viidet, ja tegu pole üldtunnustatud  definitsiooniga. Andres 16. august 2008, kell 19:10 (UTC)

Ma lähtusin venekeelsest kirjandusest, mis ei samasta etnilist rühma ega etnilisust etnosega. Kas keegi oskab öelda, kas ja kuidas neid tuleks eesti keeles eristada? Ilma selleta ei saa artiklit koostada. Andres (arutelu) 30. juuni 2018, kell 13:55 (EEST)

Mis nende sisuline erinevus on? Minu arust pole praeguses artiklis ühtegi neist mõistetest arusaadavalt defineeritud. --Minnekon (arutelu) 30. juuni 2018, kell 15:03 (EEST)

siin on link etnosfäär. Etnosfäär on ka Eesti ansambel. Ilmselt veel pole tähelepanuväärne, ent infot nt siit: --Estopedist1 (arutelu) 4. detsember 2018, kell 16:48 (EET)


Arutelu:Hüve

Tuleks määratleda, mille teoreetilisse raamistikku (filosoofia valdkondadest eetika?) hüvest või hüvedest rääkimine kuulub ja tuua välja selle mõiste ajaloolisi kasutusi ning püüda eristada neid tänapäevasest või moodsast kasutusest. Tuleks loetleda ka distsipliinide hulk, mis hüvedest kõnelemisel, nende määratlemisel osalevad. --Redõp Träm 19. veebruar 2007, kell 20:48 (UTC)

Oletan, et siin on püütud rääkida eetika mõistest. Piiritleksin esialgu selle artikli sisu eetika mõistega. Kas mujal on sellel sõnal kindel terminoloogiline tähendus? Kui oskad, siis palun tööta selle artikli kallal. Praegune tekst on allpool arvestust. Andres 19. veebruar 2007, kell 21:48 (UTC)

Kui eeldada, et sõna võeti terminina kasutusele kreekakeelsena filosoofias, siis võiks ehk võimalikud teised tähenduse esituse vahele põimida, nii et eraldi artikleid poleks tarvis. Andres 19. veebruar 2007, kell 21:50 (UTC)

Mulle tunduvad vikilingid liiga ebatäpsed. Andres 23. veebruar 2007, kell 04:58 (UTC)

Mis mõttes? Et inglise keeles on "Good and evil" kokku pandud? --Redõp Träm 23. veebruar 2007, kell 05:06 (UTC)

: Jah, näiteks selles mõttes. Ja pole kasu ka sellest, kui viidata märksõnale, mis on lihtsalt ümbersuunamine.

: Igatahes on "hea" vastandina kurjale üks teine asi ja headus on kolmas asi. Need tuleks lahus hoida. Peale selle veel omadus "hea" ("headus"), millest näiteks Moore räägib. Andres 23. veebruar 2007, kell 05:12 (UTC)

Rääkides sõnast "hüve" võiks sisse tuua ka religoosse tausta, mis antud mõistega seotud on ning selle siis kuidagi juba olemasolevasse teksti siduda.--193.40.58.14 20. aprill 2007, kell 09:43 (UTC)

:: Mis religioosset tausta Sa silma pead? Andres 20. aprill 2007, kell 11:59 (UTC)

Varasem tekst oli niisugune:
Hüve on see, mille poole kõik püüdlevad. Näiteks õnne ja heaolu poole. Samas ei pruugi hüve ainult tulemus olla, vaid võib ka protsess olla (näiteks eneseharimine).

Ka see ei olnud hea tekst, aga seal oli midagi niisugust, mida praeguses tekstis pole.

Praegune jutt on ebatäpne ning räägib pigem sellest, mis võib olla hüve, kui hüve mõistest. Andres 28. juuli 2009, kell 14:51 (UTC)

Hüveks nimetatakse ju kõigepealt seda väärtuslikku ennast. Andres 28. juuli 2009, kell 14:52 (UTC)

Hüve on ilmselt päris keeruline defineerida, aga artikli alguses võiks siiski olla üldine definitsioon. Vaatasin eri keelte vikipeediaid ja mulle tundub kõige intelligentsem ja mõistetavam saksakeelne definitsioon, kus a) öeldakse, et hüve on üldises keelekasutuses tavaliselt täpsemalt määratlemata tähistus kõigele sellele, mille kasuks heakskiitvalt argumenteeritakse või mis on üldiselt tunnustatult püüdlemist väärt -- ning selle taustal on ettekujutus hüvest eetilises tähenduses, mis on see, millest lähtuvad head teod või otsused, b) hüve on mänginud filosoofias ja eetikas aluspõhimõttena olulist rolli, kuid paljud tänapäevased filosoofid on vaidlustanud hüve mõiste relevantsuse lausete jaoks, mis midagi moraalselt heana märgitsevad. Mingi sedalaadi kõige üldisema definitsiooni võiks artikli algusse lisada ning sulgudesse ka hüve eri kultuurkeeltes (nt vanakreeka, ladina, saksa, inglise, prantsuse?). Edasises artiklis aga peaks siis kõikvõimalikud hüve ja hüvede eri käsitlused markeerima ja alustuseks võiks olla üldine kokkuvõttev jaotis "hüve defineerimine". Hetkel on artiklis enam-vähem ainult hüve käsitlustest antiigis, kindlasti võiks artiklis olla eraldi jaotised põhimõtteliselt erinevate teooriate koha hüvest, mis on kasutusel ka tänapäeval, hea eeskuju on siin inglise vikipeedia -- jaotised moraalsest hüvest, hüvest ja pahest, sisemistest ja välistest hüvedest, hüvest kui heaolust, heast tahtest, hüvest ühiskondlikus tähenduses vmt võiks siia artiklisse ülevaatlikkuse mõttes kuuluda. Alustuseks võiks valida neist mõned, mis väljendaks tänapäevaseid vaateid hüve(de) kohta. Platoni käsitlus ja väljavõte dialoogist võiks jääda hoopis hüve ajaloo alla. Kui artikkel hakkaks ilmutama sedalaadi liigendust, siis võiks seda pidada juba ülevaatlikuks -- ja kui selgub, et eri tüüpi hüvesid või teooriaid on mõistlik esitada põhjalikumalt eraldi artiklites, siis saab neid siit lahutama ja viitama hakata. --Märt Põder (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 06:21 (EET)


Arutelu:Johan Laidoner

''Viljandis asub Terje Ojaveri raiutud Johan Laidoneri ratsamonument.''
Minu arust see kuju on pronksist. Pronksi valatakse, mitte ei raiuta.
Artikkel tuleks ühtseks jutuks kirjutada.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 22. märts 2008, kell 15:34 (UTC)
Tuleks lisada imponeeriv loetelu Laidonerile antud Eesti ja väljamaa aumärkidest.

*1901 astus vabatahtlikuna Vene sõjaväkke, kus asus teenima 110. Kaama jalaväepolku Kaunases.

See on millegipärast välja jäetud. Andres 29. aprill 2009, kell 21:05 (UTC)

: See oli topelt. --Epp 29. aprill 2009, kell 21:11 (UTC)
Kui  pole teada, kas inimene laskis end maha meelega või kogemata, siis ei saa ju öelda, et ta sooritas enesetapu. Andres 29. aprill 2009, kell 21:05 (UTC)
Viimsi vabatahtliku tuletõrje ühingu auliige (valitud 13. veebruaril 1938; Kindral Laidoner Viimsi tuletõrje auliikmeks. Vaba Maa, 14. veebruar 1938, nr. 37, lk. 3. --Kontra 1. veebruar 2010, kell 12:22 (UTC)

Sõjavägede Ülemjuhataja kindralleitnant Johan Laidoner VR I/1, III/1 evib Eesti Vabariigi loomisel ja ülesehitamisel erakorraliselt silmapaistvaid teeneid. Suurte vaimuannetega väejuhina on ta meie Vabadussõja viinud võidurikka lõpuni ja Eesti Vabariigi iseseisvuse kindlustamiseks vajalised relvastatud jõud tõstnud ajanõuete kõrgusele. Ühtlasi on ta oma sihikindla, erapooletu ja suurest inimesetundmisest tunnistust andva tegevusega pidevalt ja mõjuvalt kaasa aidanud meie riigi sisemise julgeoleku ja rahva elu korraldamiseks ning naaberriikidega heade suhete loomiseks.
Hinnates kõrgelt kindralleitnant Johan Laidoner'i tööd Eesti riigi ja rahva kasuks, eriti aga tema väljapaistvat tööd riigikaitse korraldamises, avaldan temale teenistuse nimel sügavaimat tänu ja kõrgendan ta kindraliks arvates 24. veebruarist 1939, vanusega samast päevast.
K. Päts
Vabariigi President.
--Kaali 31. august 2010, kell 17:39 (EEST)
----
Viide "Из справки об ..." ei toimi. Ivo (arutelu) 3. august 2013, kell 11:48 (EEST)
----
Kui leiate, et lausel on midagi viga või tal pole piisavalt konteksti, siis parandage või  lisage konteksti. Lihtsalt mahatõmbamine pole konstruktiivne. Andres (arutelu) 28. september 2016, kell 13:20 (EEST)

Tegelikult peaks olema toetusallkirjade lõplik seis, vist 19. märtsil lõpetati allkirjade kogumine ära.
Palun kirjutage juurde, kelle kandidaat ta oli. Andres (arutelu) 28. september 2016, kell 13:27 (EEST)
Protseduur oli vist niisugune, et kõigepealt registreeriti kandidaat peakomitees ja siis hakati tema toetuseks hääli koguma. Nii et ta ikkagi oli kandidaat, aga hääletusel kandideerimine ei olnud kindel. Protseduurist tuleks rääkida eraldi artiklis.
Kustutatud osa kordab eelmises lauses öeldut. Andres (arutelu) 28. september 2016, kell 15:16 (EEST)
----
püüti teha kaitsevõime tõstmiseks kõik, mida väikeriigi ressursid võimaldasid.
Igaveseks vaidlusküsimuseks jääb sügisel 1939 valitud tee – soostuda baaside lepinguga – otstarbekus. Perspektiivikas või mitte, aga vastupanu osutamise võimalus oli tol ajal olemas ja otsuse langetamisel kuulus ülemjuhatajale kaalukas sõna.

Need on hinnangud ja kommentaarid, mida Vikipeedial pole voli anda. Andres (arutelu) 28. september 2016, kell 13:24 (EEST)

Vabariigi Presidendi käskkiri relvastatud jõududele nr. 13, 22. veebruar 1939


Arutelu:Kevadine pööripäev

Põhjapoolkeral on see iga aasta märtsis. Kas see tähendab, et lõunapoolkeral kevadine pööripäev on septembril? Geonarva 20. veebruar 2007, kell 13:30 (UTC)

Nii ja naa. Mõnikord kasuttatakse seda väljendit nii, et kevadine pööripäev on kõikjal samal ajal, mõnikord nii, et see lõunapoolkeral on septembris. Andres 20. veebruar 2007, kell 16:11 (UTC)

Kas Eesti ajavöönd käib tabeli juurde? See siis tähendab, et suveajal suveaega ei arvestata? Andres 20. märts 2008, kell 15:09 (UTC)

Täna kell 19.32 algas kevad. Need tabeli ajad peate küll tõsiselt üle vaatama vist. J 20. märts 2010, kell 21:06 (EET)

: Kellaaeg on antud maailmaaja järgi, nagu artikli päises ongi öeldud. Klapib ju.

: Aga tabelisse võiks lugeja mugavuse huvides lisama ka Eesti kellaaja. Praegu võib jääda märkamata, et tegu on maailmaajaga. Andres 20. märts 2010, kell 21:12 (EET)

Kevadine pööripäev ehk kevadine võrdpäevsus on ööpäev iga aasta 20. või 21. märtsil, millal on kogu Maal päev ja öö sama pikad - 12 tundi.
Tegelikult on nii, et kevade alguseks loetakse hetke, millal Päike liigub taeva lõunapoolkeralt taeva põhjapoolkerale, st. ületab taeva ekvaatori. Selle sündmuse kellaajad on kõrval tabelis antud. Võrdpäevsus saabub varem. Seega soovitaksin artikli esimese lause ümber sõnastada.

Kuidas see tuleks sõnastada? Andres 19. märts 2011, kell 23:03 (EET)


Kategooria arutelu:Vana-Kreeka

Enamik kategooriatest on Vana-Kreeka nimega aga mõned (inimesed, mütoloogia tegelaskuju ja filosoofid) kasutavad nimekuju Vanakreeka. Kas sellel erinevusel on mingi põhjus? Kalev 20. veebruar 2007

"Vanakreeka mütoloogia" ja "vanakreeka keel" ning "vanakreeka kirjandus" peaksid kindlasti olema niimoodi kirjutatud, sest need viitavad rahvale või keelele. Kui kirjutatakse "Vana-Kreeka", siis viidatakse kohale ja ajale. Praegune valik on osalt juhuslik. Andres 20. veebruar 2007, kell 17:35 (UTC)

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~. Nime Kalev kasutamine on problemaatiline, sest on olemas ka Kasutaja:Kalev (tõsi küll, ta ei kasuta enam seda nime). Andres 20. veebruar 2007, kell 17:35 (UTC)
Yhtlustaks need siis kuidagi ära? Praegune olukord on ju jabur. --Oop 16. aprill 2011, kell 01:20 (EEST)
----
(Ajalooliste) riikide kategooria minu meelest ei sobi. 88.196.241.249 3. veebruar 2014, kell 14:46 (EET)

Ei sobi jah. Andres (arutelu) 3. veebruar 2014, kell 16:18 (EET)


Arutelu:Katrin Siska

Palun jätta online viimane versioon (kohe võtan lühemaks, kui koduloomad jms ei sobi).
Katrini enda suurel palvel ei soovi, et oleks palju ebavajalikku ja liiga isiklikku infot.
Tervitustega, VN austaja.
laulja ja muusik

Nii ei saa öelda, sest laulja on muusik. Andres 20. veebruar 2007, kell 17:50 (UTC)

:aga tegelikult on see üsna levinud väljend. Ilmselt ei anta aru, mis tähendab laulja. Peaasi, et ilusasti kõlaks - laulja ja muusik...--Hendrix 24. mai 2007, kell 18:41 (UTC)
katrini ema Leena perekonnanimi ei ole Siska.
katrin oli "Nurgakivis" ka saate produtsent, helilooja ja laulja tunnusmuusikale.
katrin tegeleb aktiivselt joogaga (igal hommikul!:))
katrin armastab väga reisida.

kui keegi teab, siis mis majanduskooli Siska lõpetas?--Hendrix 6. detsember 2007, kell 17:22 (UTC)
Jutt on Tallinna Majanduskoolist. Andres 7. detsember 2007, kell 07:13 (UTC)

Lõpetamist pole siin üldse mainitud. Andres 7. detsember 2007, kell 07:11 (UTC)
"alaseljal draakon" - alaselg?

Noh, see on ilmselt see nõgus koht istmikust kõrgemal. Sinna ju tavaliselt tattoosid tehakse. Andres 7. detsember 2007, kell 07:10 (UTC)

Jänes Minnie on välja võetud. Andres 5. mai 2008, kell 14:53 (UTC)
Kasutaja LeopardS oli siia lisanud asju (), aga selle käigus kogu struktuuri segi paisanud. Taastasin esialgse versiooni, aga vahepealsetest saab ka infot võtta.--Morel 21. veebruar 2012, kell 16:34 (EET)
Kuidagi kahtlaselt Kroonika-hõnguline on see lugu. Koduloomad vahelduvad inimestel ysna sageli, kas need on tõesti vajalikud? Ja kas kodanik Siska tätoveeringutes ja reisilembuses on midagi entsyklopeediliselt olulist? Samal ajal napib fakte. --Oop 22. veebruar 2012, kell 11:26 (EET)

Ma välja ka ei jätaks. Andres 23. veebruar 2012, kell 06:56 (EET)

: No siis kirjutame kõigi kohta alates Aristotelesest ja Makedoonia Aleksandrist, et "armastas reisida". Järgmine liigutus samas suunas oleks hakata lisama artiklitesse olulist infot nagu "on nummi". --Oop 23. veebruar 2012, kell 08:32 (EET)

:: Pole jah kuigi informatiivne, aga kõik ikka ei armasta reisida. Andres 24. veebruar 2012, kell 00:06 (EET)
Sama kasutaja on teinud lisandusi ning ka väljavõtteid, sealhulgas on kadunud intervikid. Palun aidake artikkel korda teha ning parandusi kontrollida. Andres (arutelu) 4. märts 2012, kell 21:29 (EET)
Mul ei ole praegu aega sellega tegelda, aga viimases muudatuses on paari kasuliku detaili kõrval ka palju jama. Kes jaksab, palun koristagu ja vaadaku, et midagi olulist poleks kustutatud. --Oop (arutelu) 20. aprill 2012, kell 11:28 (EEST)

Hmh, lõpuks koristasin ikkagi ise. Kusjuures naljakal kombel praktiliselt puudub artiklist KS-i tegevus muusikuna. Isegi kodanik, kes teda väidetavalt fännab, ei hooli ta muusikast suuremat, pigem kirjutab Keskerakonnast. Nukker lugu. --Oop (arutelu) 20. aprill 2012, kell 12:07 (EEST)

Kuidas oleks palun võimalik Katrinist pilt välja vahetada ilusa ja viisaka vastu hiljutiselt raamatuesitluselt?
http://katrinsiska.com/tour/book-presentation-in-apollo/
Palun aidake.

Tuleb kasutada üleslaadimisviisardit. Seejuures on tähelepanuväärne asjaolu, et autoriõiguste omanik peab pildi Vikipeedia/Wikimedia Commonsi keskkonda laadimisel nõustuma sellega, et pilt avaldatakse tagasipöördumatult litsentsi all, mis lubab selle ärilist kasutust, tuletatud teoste tegemist ja hilisemat autori nõusolekuta taaslevitamist (vastavalt litsentsitingimustele). Üleslaadimise järel pildi artiklisse lisamise kohta vaata siit: Vikipeedia:Piltide kasutamine.  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 17. detsember 2017, kell 20:34 (EET)

Mina jätaks vana pildi ka alles, see ei ole kole ega ebaviisakas. Andres (arutelu) 18. detsember 2017, kell 12:21 (EET)

Soon vahetada Katrinist esilehel olevat pilt tema värske pildi vastu raamatuesitluselt