Arutelu:Hispaania haldusjaotus

praegune sisu oleks vist parem viia "Hispaania ajalooline haldusjaotus" nimelisse artiklisse ja jätta see artikkel praeguse olukorra selgitamiseks. --TarmoK 8. jaanuar 2006, kell 20.44 (UTC)

Võiks ka nii, et kirjutada alguses praegusest haldusjaotusest ja lõpus Hispaania haldusjaotuse ajaloost. Kui artikli maht kannatab, siis nii on parem, sest teise pealkirja alt ei oskaks naljalt otsida. Andres 8. jaanuar 2006, kell 22.38 (UTC)

: Kui mitu artiklit me otsime ja kui mitmele läheme linkide kaudu(?) Kas oskad otsida selliseid pealkirju: Mehhiko valitsejad 1813–1824 või San Marino kaptenregendid 1501–1700? Neile on lingid ja neid leiab linkide kaudu, samamoodi saab leida ka seda ajaloolist haldusjaotust. Panna vaid siinse artikli algusesse lisa tekst et pikemalt ajaloolisest haldusjaotusest loe xxx-lehel. ning siinsel lehel paari lausega mainida et ajalooliselt on haldusjaotuses toiminud palju muutusi jne. ... sellised "artikli maht kannatab" lähenemised tekitavad rohkem segadust, ühelt poolt on see mõiste erineva tähendusega eri inimestele ja teisalt kui on võimalik selgelt eraldada asju siis on selgem neid käsitleda erinevates artiklites.  --TarmoK 9. jaanuar 2006, kell 08.54 (UTC)

:: Kui juba, siis oleks parem pealkiri "Hispaania haldusjaotuse ajalugu". Sisuliselt on juttu ju sellest. Pole olemas mingit ühte ajaloolist haldusjaotust.

::: jah see pealkiri on täpsem ja kajastab paremini sisu --TarmoK 9. jaanuar 2006, kell 13.39 (UTC)

:: Mitteaimatavaid pealkirju kasutataksegi ju ainult juhtudel, kui asju pole mahu- või muudel põhjustel paigutada aimatava pealkirjaga artiklisse.

:: Niikaua kui artikkel liiga pikaks ei lähe, pole minu meelest mingit põhjust kirjutada haldusjaotuse ajaloost eraldi artiklis. Andres 9. jaanuar 2006, kell 11.36 (UTC)

::: nähtavasti jääme vist igavesti eri arvamusele selle osas et "artikkel liiga pikaks ei lähe" on ebamäärane määratlus ja ei peaks olema argument artiklite koondamisel/eraldi artiklite tegemisel; ja et eraldi käsitletavaid asju kirjutada ühte artiklisse ei ole mõtekas juba tuleviku silmas pidades (linkide ümber tegemine jne) ja ka selguse mõttes (näiteks kas kategooria lehel lugedes "Hispaania haldusjaotus" alt võin leida ka ajaloo või ei(?))

::: Samamoodi kui saab Hispaania autonoomsetest ringkondadest (provintsidest, munitsipaliteetidest) "objekti" mõistes rohkem materjali tuleks teha igaühe jaoks eraldi artikkel ja siinsesse artiklisse jääks ülevaade ja sissejuhatus neisse + viide pikemale/põhjalikumale tekstile --TarmoK 9. jaanuar 2006, kell 13.39 (UTC)

:::: Minagi lähtun sellest, et üldjuhul  tuleb ühest asjast või mõistest kirjutada ühes artiklis ja eri asjadest või mõistetest eraldi artiklites. Nii käib iga asja ajalugu selle asja enese juurde.

:::: Teatud juhtudel tundub aga olevat otstarbekas sellest reeglist praktilisuse huvides hälbida. Näiteks oleks õigustatud kirjutada Hispaania haldusjaotusest artiklis Hispaania. Seal aga ei saa sellest põhjalikult kirjutada, sest muidu läheks artikkel "Hispaania" hõlmamatult pikaks. Sellepärast on meil eraldi artikkel "Hispaania haldusjaotus".

:::: Linkide ümbertegemise järele minu meelest tungivat vajadust ei ole, sest ka vana lingi alt leitakse sama asja kohta materjali ning lõpuks jõutakse ikka uue lingini.

:::: Pole võimalik ette näha, millise artiklite spetsialiseerituse astmeni tulevikus jõutakse. Andres 9. jaanuar 2006, kell 14.11 (UTC)

''kirjutan hetkel siia selle artikli alguse''
[[Hispaania]] on halduslikult jaotatud autonoomseteks piirkondadeks, provintsideks ja munitsipaliteetideks.

Hispaania on jaotatud 17-ks autonoomseks piirkonnaks (comunidades autónomas) ja 50 provintsiks. Provintsid omakorda kooosnevad munitsipaliteetidest. ...
Ciudades autónomas ... Plazas de soberanía menores .. comarca
Autonoomsed piirkonnad – comunidades autónomas	Autonoomsed piirkonnad – comunidades autónomas	Autonoomsed piirkonnad – comunidades autónomas
Nimi                                          	Provintsid                                    	Munitsipaliteete
Andaluusia                                    	Almería                                       	102
Andaluusia                                    	Cádiz                                         	44
Andaluusia                                    	Córdoba                                       	76
Andaluusia                                    	Granada                                       	171
Andaluusia                                    	Huelva                                        	80
Andaluusia                                    	Jaén                                          	97
Andaluusia                                    	Málaga                                        	100
Andaluusia                                    	Sevilla                                       	104
Aragón                                        	Huesca                                        	202
Aragón                                        	Teruel                                        	236
Aragón                                        	Zaragoza                                      	292
Astuuria                                      	Astuuria                                      	78
Baleaarid                                     	Baleaaride provints                           	67
Baski                                         	Araba                                         	51
Baski                                         	Gipuzkoa                                      	88
Baski                                         	Biskaia                                       	112
Castilla–La Mancha                            	Albacete                                      	?
Castilla–La Mancha                            	Ciudad Real                                   	?
Castilla–La Mancha                            	Cuenca                                        	?
Castilla–La Mancha                            	Guadalajara                                   	?
Castilla–La Mancha                            	Toledo                                        	?
Castilla-León                                 	Ávila                                         	?
Castilla-León                                 	Burgos                                        	?
Castilla-León                                 	León                                          	?
Castilla-León                                 	Palencia                                      	?
Castilla-León                                 	Salamanca                                     	?
Castilla-León                                 	Segovia                                       	?
Castilla-León                                 	Soria                                         	?
Castilla-León                                 	Valladolid                                    	?
Castilla-León                                 	Zamora                                        	?
Extremadura                                   	Badajoz                                       	?
Extremadura                                   	Cáceres                                       	?
Galicia                                       	A Coruña                                      	94
Galicia                                       	Lugo                                          	67
Galicia                                       	Orense                                        	92
Galicia                                       	Pontevedra                                    	62
Kanaari saared                                	Santa Cruz de Tenerife                        	?
Kanaari saared                                	Las Palmas                                    	?
Kantaabria                                    	Kantaabria                                    	?
Kataloonia                                    	Barcelona                                     	?
Kataloonia                                    	Girona                                        	?
Kataloonia                                    	Lleida                                        	?
Kataloonia                                    	Tarragona                                     	?
La Rioja                                      	La Rioja                                      	?
Madriid                                       	Madriid                                       	?
Murcia                                        	Murcia                                        	?
Navarra                                       	Navarra                                       	?
Valencia                                      	Alicante                                      	?
Valencia                                      	Castellón                                     	?
Valencia                                      	Valencia                                      	?
Autonoomsed  – Ciudades autónomas             	Autonoomsed  – Ciudades autónomas             	Autonoomsed  – Ciudades autónomas
                                              	Ceuta                                         	-
                                              	Melilla                                       	-

lühiülevaade autonoomsetest piirkondadest
{| class="wikitable"
Nimi              	Pealinn
Andaluusia        	Seville
Aragón            	Zaragoza
Astuuria          	Oviedo
Baleaarid         	Palma de Mallorca
Baski             	Gasteiz
Castilla–La Mancha	Toledo
Castilla-León     	Valladolid
Extremadura       	Mérida
Galicia           	Santiago de Compostela
Kanaari saared    	Santa Cruz de Tenerife / Las Palmas de Gran Canaria
Kantaabria        	Santander
Kataloonia        	Barcelona
La Rioja          	Logroño
Madriid           	Madrid
Murcia            	Murcia
Navarra           	Pamplona
Valencia          	Valencia

lühiülevaade provintsidest
tabel provintside nimedega tähestiku järjekorras ja pealinnadega + kaart
----
11. sajandil ei olnud mitte haldusjaotus, vaid poliitiline jaotus. Andres 23. märts 2006, kell 16.43 (UTC)
----
Kui mingi territoorium on jagatud mitme riigi vahel, siis ei ole ju tegemist haldusjaotusega. Andres 11. mai 2006, kell 19.38 (UTC)
----
Minu arvates on see niinimetatud ajaloo osa üleliigne, eriti kui sellel puudub mingi ühtne süsteem ja seda on raske mõista. Pealegi, mis väited siin vaidlustatud on? Alts 21. jaanuar 2011, kell 20:58 (EET)

Miks ajaloo osa on üleliigne? Haldusjaotus ei ole ju kogu aeg ühesugune olnud. Sellega olen nõus, et see osa ei ole praegu hästi kirjutatud. Mis siin vaidlustatud on, see ei selgu, nii et selle märkuse võib vabalt ära jätta. Andres 21. jaanuar 2011, kell 21:24 (EET)
----
Mul on uduselt meeles, et comarcal on eestikeelne vaste ka. Munitsipaliteete võib nimetada valdadeks, tavaliselt nii tehakse. Kui provintsid on 3. järku haldusüksused, siis comarcad peaks olema 4. järku. --Andres (arutelu) 23. juuni 2023, kell 22:21 (EEST)


Arutelu:Eestimaa

Kuidas on saksakeelne Landesfarben maakeeli? - Urmas 8. jaanuar 2006, kell 23.59 (UTC)
Landesfarben ongi maavärvid (nüüdsel liberalismi ajalstul vist ükskõik, kas kokku või lahti kirjutatuna. Täpselt samamoodi nagu Landessprache=maakeel.
Muide, taastasin Sinu poolt kustutatud osa 1917.-1918. a. Eestimaa piiride kohta. See, et Saksa okupatsioonivõimud Venemaa Ajutise Valitsuse poolt teostatud administratiivseid muudatusi tunnustada ei tahtnud, ei muuda Eesti Vabariigile aluseks saanud Eestimaad olematuks.
Eesti riiklik kontinuiteet lähtub ju ka tänapäeval teadupärast Venemaa riiklikust järjepidevusest, Saksa aadel soovis muidugi lähtumist seisuslikust kontinuiteedist. Aga see on juba omaette jutt.
Wildgans 9. jaanuar 2006, kell 00.08 (UTC)

Kui artikkel on Eesti põhjaosas asuvast ajaloolisest piirkonnast, Eestimaast, siis pole lõunaosa siia vaja lisada. Liivimaa jaoks tuleb teha eraldi artikkel. Eraldi artikkel on ka Eestimaa kubemangu jaoks, mida laiendati 1917 aastal lõunasse. Kuid see viimane on haldusüksus. Neid kahte ei tasu kokku segada. Ka ei maksa artiklist "Eestimaa" teha artiklit "Eesti". - Urmas 9. jaanuar 2006, kell 00.12 (UTC)

Kas "maavärvid" on liputeaduslikult korrektne. - Urmas 9. jaanuar 2006, kell 00.12 (UTC)
Eestimaa kui ajaloolise territooriumi piirid on korduvalt muutnud. Algselt ei mahtunud Eestimaa mõiste alla ka Järva- ja Läänemaa. Kui Venemaa mitteseisuslik riigivõim arvas heaks, eestlastele vastu tulla ja Eestimaa mõistet avardada, siis võiks seda kui meile ülimalt soodsat muudatust ka aktsepteerida. Eesti kui mõiste tuli käibele alles iseseisvuse ja rippumatuse deklaratsiooniga, mis kujutas endas manifesti Eestimaa rahvastele.
Wildgans 9. jaanuar 2006, kell 00.19 (UTC)

Kas Eestimaa või Eesti? Üks artikkel puudutab seda ala, mis Rootsi-Poola piirist pärast Liivi sõda põhja poole jäi (see piir püsis 1917. aastani). Teine on eestlaste maa ja riigi kohta käiv. Need asjad tuleb lahus hoida. Mitte Eestimaa ei laienenud lõunasse, vaid Eestimaa kubermangu ühendati eestlaste asualad (seoses autonoomia andmisega). Liivimaa põhjaalad olid Eesti, st eestlaste maa ka enne 1917. aastat. Eesti riik ei ole Eesti põhjaosas (st Eestimaal) tekkinud ega sealt lõunasse laienenud. - Urmas 9. jaanuar 2006, kell 00.31 (UTC)

St mõtle läbi, millest artiklit kirjutada tahad. Kui Eestimaa kubermangust, siis tee seda vastavas artiklis. - Urmas 9. jaanuar 2006, kell 00.32 (UTC)
sorry - Liivimaa kubermang pole nüüd küll mitte igipõline eestlaste ala. Liivi sõja aegsed rahvastikukaod tõid kaasa eestlaste (põhjaeesti murdes kõnelejate) asuala laienemise lõuna poole ning balti hõimude asuala laienemise põhja poole. Liivlaste, kelle keel ei erinenud põhimõtteliselt tänasest lõunaeesti murrakust, hävingule rahvusena pani krooni Liivimaa jagamine Eesti ja Läti distriktiks. Tänapäeva eesti ja läti rahvuse väljakujunemine on seega riigipiiride ning usutunnistusega ära määratud suundumustega poliitilise protsessi tulemus.

Kas Sa tahad öelda, et praegusesse Lõuna-Eestisse asusid eestlased alles pärast Liivi sõda? Andres 9. jaanuar 2006, kell 02.19 (UTC)
Kui eestlaste all mõista Põhjaeesti mure kõnelejaid, siis suures osas jah. Nii mõnelgi pool formeerus uus asurkond ju üpriski omapärase etnilise taustaga inimeste sulamist (Kodavere, Kolga-Jaani).
Sry, põhjaeesti murde.
Wildgans 9. jaanuar 2006, kell 07.11 (UTC)

Hea küll, aga lõunaeesti murrete (või ka lõunaeesti keele) kõnelejad on/olid ju samuti eestlased. Sakalas ja Ugandis ei elanud ju liivlased. Eestlaste ja liivlaste vahel oli selge vahe.   Andres 9. jaanuar 2006, kell 10.36 (UTC)

[[Pilt:Eestimaa lipp.svg|thumb|Eestimaa lipuvärvid]]
Võtsin pildi välja, kuniks seda ei ole. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. jaanuar 2006, kell 10.38 (UTC)

12. aprillist (vkj. 30. märts) 1917 kuni 24. veebruarini 1918 kuulusid Eestimaa kubermangu ka toonastes piirides Pärnumaa, Saaremaa, Tartumaa, Viljandimaa ja Võrumaa.

Minu meelest ei puuduta see lõik artikli teemat. Andres 9. jaanuar 2006, kell 10.43 (UTC)

Siiski vist puudutab. Andres 9. jaanuar 2006, kell 11.14 (UTC)

Püüdsin täpsustada ja täiendada, aga vajab veel täpsustamist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. jaanuar 2006, kell 11.14 (UTC)

Need lingid kuuluvad ilmselt artiklisse Eesti ajalugu. Eesti ühest osast rääkivas artiklis on nad selgelt vales kohas (tahaks vägisi kirjutada "lõhnab põhjaeesti šovinismi järele"):
Eesti Vabariik
*Eestimaa Päästmise Komitee
*Eestimaa Töölisühingute Keskliit
*Eestimaa Õlikonsortsium
*Eestimaa Kommunistlik Partei
*Eestimaa Leninlik Kommunistlik Noorsooühing (Eestimaa Kommunistlik Noorsooühing)
Eesti NSV
*Eestimaa Rahvuste Ühendus
*Eestimaa Talupidajate Keskliit
Eesti Vabariik
*Eestimaa Looduse Fond
*Eestimaa Rahvaliit

Urmas 9. jaanuar 2006, kell 12.11 (UTC)
Lause "Eestimaa kubermang lakkas olemast 24. veebruaril 1918" on Venemaa riiklikust kontinuiteedist lähtva Eesti Vabariigi poolt vaadatuna õige. Problemaatilisem on asi Balti aadli ja Saksamaa poolt vaadatuna. Kuna Balti aadel lähtus seisuslikust kontinuiteedist (keisritruudus versus riigitruudus), ei tunnustanud Saksa okupatsioonivõimud ka 1917. aasta kevadel toimunud Eestimaa (kubermangu) piiride muutmist. Saksa okupatsiooni aegne haldussõsteem põhines ju taas tsaariaegsel haldusjaotusel. Venemaa riigiõiguslikust kontinuiteedist lähtuvale Eesti Ajutisele Valitsusele anti võim koos de facto tunnustamisega üle alles 1918. aasta novembris. Aga las jääda parem nii nagu on.
Wildgans 9. jaanuar 2006, kell 12.15 (UTC)

Arvan, et seda tasuks tekstis mainida, kuigi vahest mitte selles artiklis. Palun kirjuta sellest lähemalt artiklis Eestimaa kubermang. Siia võiks ehk siiski panna mingi lühikese täpsustuse. Andres 9. jaanuar 2006, kell 12.41 (UTC)
Urmas, need lingid sobivad nii Eesti ajaloo kui ka Eestimaa alla. Ära otsi tonti sealt, kus seda pole. Soovitasin Sul juba korra lugeda läbi 24. veebruari manifest Eestimaa rahvastele. Sõnade "Eestimaa" ja "Eesti" kasutamine just sellisel kujul ja nendes kohtades pole sugugi juhuslik.
http://www.estonica.org/est/pilt_portree_index.html?pilt_id=587&nimi=manifest_eestimaa_rahvastele&peal=Manifest%20kõigile%20Eestimaa%20rahvastele&tekstid=676
Wildgans 9. jaanuar 2006, kell 12.26 (UTC)

Lähtusin sellest, et lugeja ei pruugi teada, millises tähenduses sõna "Eestimaa" ühes või teises nimes kasutusel on.

Wildgans, palun kirjuta artikli teksti selgitus sõna "Eestimaa" kasutamise kohta. Andres 9. jaanuar 2006, kell 12.41 (UTC)

:Artikli alguses on lause: "See artikkel räägib ajaloolisest piirkonnast Põhja-Eesti alal". Sellega on asja sisu ka ära määratud. Tegemist on PIIRKONNAGA. "Manifest Eestimaa rahvastele" kautab sõna 'Eestimaa' kogu Eesti tähenduses ega ole seotud kitsalt Põhja-Eestis asuva piirkonnaga. Manifestis on öeldud "ajaloolistes ja etnograafilistes piires". 'Ajaloolised piirid' tähendab, et ka rannarootsi alad (Naissaar, Pakri jt) kuuluvad uue riigi alla. 'Etnograafilised piirid' tähendab, et eestlaste asuala väljaspool ajaloolisi piire (nt Setumaa) võetakse uue riigi alla. Asja mõttest tuleb lähtuda. Asjad tuleb lihtsalt õigesse artiklisse kirjutada. Kõigest korraga ja ühes artiklis kirjutada ei saa.

:: Jah. Aga kus rääkida sõna "Eestimaa" kasutamisest? See ei sobi ka artiklisse "Eestimaa kubermang". Aga entsüklopeedilist tähtsust see minu meelest omab. Andres 9. jaanuar 2006, kell 13.32 (UTC)

:::Vikisõnaraamat näiteks? - Urmas 9. jaanuar 2006, kell 13.57 (UTC)

:::: Sealgi tuleb eri tähendusi loetleda. Aga minu meelest on siin tarvis entsüklopeedilist laadi põhjalikke selgitusi, mis ei mahu sõnaraamatu raamidesse: tegu ei ole lihtsalt keeleküsimusega.

:::: Mul on ettepanek korraldada see artikkel niiviisi ümber, et siin oleks juttu sõna "Eestimaa" kõigist tähendustest ning selgitataks selle sõna  kasutamise tagamaid. Andres 9. jaanuar 2006, kell 14.25 (UTC)

::::: Millised on need tähendused? 1. piirkond Eesti põhjaosas; 2. Eesti paralleelnimi. Kas on veel? Nende kahe jaoks on täiesti piisav praegu artikli ees olev märkus. Kui on tarvis pikemalt kirjutada, tuleks teha uus artikkel, nt "Sõna 'Eestimaa' tähendustest". Sellesse artiklisse asja sisse kirjutada tähendab artikli laialivalguvaks muutmist. Ei saa ühte artiklisse sisse panna ajaloolist piirkonda, selles piirkonnas eksisteerinud haldusüksust, eesti rahvusriikluse kujunemist ning selle õiguslikke aspekte ja lisaks ka põhjalikku seletust, mida kõik veel sõna 'Eestimaa' tähendada võib/võiks. Tuleks tajuda ka artikli piire, mida kuhu kirjutada. Nt on olemas artikkel Eestimaa kubermang, kuhu suur osa sellesse artiklisse pandud tekstist kuulub, kuid mida järjepidevalt siia pannakse. - Urmas 9. jaanuar 2006, kell 14.40 (UTC)

:::::: Jah, küllap võiks osa materjali Eestimaa kubermangu kohta siit välja jätta, kui piirduda ajaloolise piirkonnaga.

:::::: Selgitada tuleks näiteks, miks Eestimaa Kommunistlik Partei ei kandnud nime "Eesti Kommunistlik Partei", kuigi ta tegutses Eesti Vabariigis, mitte Eestimaa Vabariigis. Miks "Eestimaa Looduse Fond" jne. Kui öeldakse "Eestimaa", siis sellel kipub olema mingi tagamõte. Võib tõesti teha eraldi artikli. Pakuksin pealkirjaks Eestimaa (nimi). Andres 9. jaanuar 2006, kell 15.10 (UTC)

::::::: Jah, sellised asjad tuleks selgitada eraldi artiklis. - Urmas 9. jaanuar 2006, kell 15.23 (UTC)

:See, millal Eestimaa kubermang olemast lakkas, on vaieldav. Kuupäev 24. veebr. 1918 lähtub Eesti Vabariigi seisukohast. Novembrini 1918 kestis Eestis sakslaste võim, kes teatavasti Eesti Vabariiki ei tunnustanud. Kõik sellekohase võib aga rahulikult kirjutada artiklisse Eestimaa kubermang. Siin pole tal kohta, kuna see, millal keegi Eestit tunnustas ja kas kellegi otsused olid õiguslikud või mitte, ei puuduta Põhja-Eestit piirkonnana, vaid kogu Eestit. - Urmas 9. jaanuar 2006, kell 12.57 (UTC)

Naastes teema "lõunaeestlased" juurde: XIII sajandil ei söandanud küll keegi sakalasi ja ugalasi eestlasteks pidada. Toonased riikluse alged (muistsed maakonnad) polnud ju rahvus- vaid valitsejakesksed. Keelelises mõttes oli toona eriti Saaremaa ilmselt üpriski kirev. Tänapäeva Eesti piiresse jäävaid soomeugrilasi hakati lõplikult üheks rahvaks lugema alles pärast seda kui ilmselt materiaalse kokkuhoiu huvides, võimalik, et ka muudel poliitilistel põhjustel loobuti Vana Testamendi tõlkimisest lõunaeesti keelde (samastatav Liivimaa liivlaste keelega).
Wildgans 9. jaanuar 2006, kell 12.38 (UTC)

Kas siis kõiki Eesti hõime ei peetud 13. sajandi alguses üheks rahvaks? Andres 9. jaanuar 2006, kell 12.43 (UTC)

: Hea kysimus. Henrik oma Liivimaa Kroonikas kasutab tõepoolest väljendit ehsten, vist.

:: Ta kirjutas ladina keeles, aga mullegi tundub, et ta kasutas sellist koondnimetust. Andres 9. jaanuar 2006, kell 14.25 (UTC)
---
Eestimaa oli

Mulle tundub, et "on" on õigem, sest praegu ta on olemas just ajaloolise piirkonnana. Andres 9. jaanuar 2006, kell 13.35 (UTC)

: Kuna jutt käib (definitsiooni kohaselt) ajaloolisest piirkonnast, siis ajalooline piirkond ju oli selle nimega. Praegu (tegelt alates 1918.a.) teda sellises tähenduses ei kasutata ju. --Lulu 9. jaanuar 2006, kell 13.45 (UTC)

:: Kas meil on artikkel Ajalooline piirkond? Minu meelest on ajalooline piirkond praegune piirkond, mis eristub endise poliitilise või muu  jaotuse alusel. Andres 9. jaanuar 2006, kell 14.25 (UTC)
Mingi perioodi ajaloolise piirkonna piire ei maksa fetišeerida. Eestimaa tähendus maa-alana on korduvalt muutunud. Väga vähe on muutunudnud üksnes Saaremaa tähendus (kui muhulaste emotsioonid kõrvale jätta, siis puudutavad need muudatused ainult Ruhnu saart). Samas on Järvamaal kui ajaloolisel piirkonnal hoopistükkis ujuvaks osutunud piirid. Mulle tundub, et mõni härrasmees kütab end siin pisiasjadest liialt üles.
Wildgans 9. jaanuar 2006, kell 15.26 (UTC)

Kui piirid on muutunud, siis minu arvates tuleks seda muutumist kirjeldada nii detailselt kui võimalik. Seda, et piirid on muutunud, tuleks arusaamatuste vältimiseks kohe alguses öelda.

Arvan, et ka pisiasjad peaksid leidma tee Vikipeediasse. Andres 9. jaanuar 2006, kell 15.40 (UTC)

Mis tähendab "Eestimaa värvid"? Praegu see ei selgu. Seda tuleks tekstis selgitada ning küllap teha ka spetsiaalne artikkel. Andres 9. jaanuar 2006, kell 15.40 (UTC)

Saksa keeles on nad Landesfarben. Saksamaa liidumaade puhul on osal neist 'värvid' liidumaa lipust erinevad (värvikombinatsioon on küll sama). 'Värvid' on meil olemas ka üliõpilaskorporatsioonidel. Konkreetsel juhul on tegu Eestimaa rüütelkonna poolt kasutusele võetutega. Hea oleks selgitada nende (ametlikku) staatust - olid nad ainult rüütelkonnaga seotud või ka kubermanguga? (Kindlasti ei tohi Eestimaa värvideks panna Eesti sini-must-valget.) - Urmas 9. jaanuar 2006, kell 16.20 (UTC)

Alates Liivi sõja algusest (1561; Läänemaa 1581. aastast) oli piirkond... Mida nende aastaarvudega öelda tahetakse: juunis 1561 virumaa rüütelkond võimalik, et ka teised r'nnad ansid vande rootsi kuningale; 6 nov. 1581, oli rootslate käes juba NarvaAkra 16. veebruar 2006, kell 15.41 (UTC)

Hiljemalt alates 1271. aastast kuni 1346. aastani kuulus Taani kuningate titulatuuri tiitel "Eestimaa hertsog". Viimane Eestimaa hertsog oli Nikolai II.

Siin on midagi valesti. Jääb mulje, nagu Nikolai II oleks olnud Taani kuningas. Andres 28. märts 2006, kell 16.51 (UTC)

Toetudes 1) Vene valitsuse avaldusele rahvaste enesemääramisõigusest kuni Venemaast lahkulöömiseni ja 2) 29. sept. 1710 kapitulatsiooni ning uusikaupunki rahu sätetele, mille kohaselt rüütel- ja maiskond esindavad Eestimaa hertsogiriiki, otsustas rüütelkonna komitee maapäeva seadusliku esindajana (provintsiaalõigus, seisuslik õigus) järgmist:
I. Eestimaa rüütel- ja maiskond kuulutab Eestimaa Venemaast sõltumatuks.
II. Eestimaa rüütel- ja maiskond palub:
1. Saksa riigilt kaitset ja usaldab Eestimaa saatuse Tema Majesteedi Saksa Keisri kätesse;
2. Maa kohest okupeerimist Saksa vägede poolt, sest sellega viivitamine tooks kaasa saksa kultuuri täieliku hävimise meie kodumaal.
Eduard von Dellingshausen. Kodumaa teenistuses. Tallinn 1994, lk 222.
Asehalduriks määras legaat oma kaplani Johannes Giovanni. Kas selline ladina-itaalia kombineeritud nimekuju on võimalik? Minu teada oli see mees lihtsalt Johannes. --Improvisaator 20. veebruar 2009, kell 15:23 (UTC)
----
Välja võetud:
Neljas Lateraani kirikukogu 1215. aastal Roomas tunnistas Liivimaa ja Eestimaa alad Jumalaema Maarja maaks (Ema maa ehk Maarjamaa) ning sinna minevate ristisõdijate indulgentsid võrdsustati Pühale Maale (Palestiinasse) minejatega. 1222 ründas saarlaste malev taanlaste käes olevat Varbola linnust ning vallutas selle. Ülestõusu käigus vabastati kogu Eestimaa ala peale Tallinna, mida küll 1223. aastal ühisjõududega edutult piirati. Pärast ülestõusu mahasurumist  1224 Mõõgavendade ordu poolt alustas ordu sõjategevust Taani vastu ning 1227. aastaks oli kõik taanlaste valdused  ordu valdusse.
1226. aasta alguses pärast 6. jaanuari alustas Maarjamaal ringsõitu paavst Honorius III legaat Modena Wilhelm. Ta moodustas vallutajate vahel tekkinud maatüli lahendamiseks Viru-, Järva- ja Läänemaast otse paavstile alluva Eestimaa piiskopkonna. Asehalduriks määras legaat oma kaplani Johannes Giovanni. Kuid 1226. aasta mais rüüstasid taanlased uuesti Läänemaad ja tapsid Johannese sõjasulased.
1228 moodustas Riia piiskop Albert Saaremaast, Hiiumaast, Läänemaast ning väiksematest saartest Saare-Lääne piiskopkonna keskusega Lihulas.
Modena Wilhelm  osavõttul sõlmitud Stensby lepingu kohaselt tagastas Liivi ordu 1238. aastal Taanile Tallinna–, Rakvere ja Narva linnused Revala, Harju ja Viru (umbes 12000 km²).
Hiljemalt aastast 1271 kuni 1346. aastani kuulus Taani kuningate ja hilisemate Eestimaa valitsejate titulatuuri tiitel "Eestimaa hertsog".  Aastatel 1346–1561 kuulusid Liivi ordule ka seni taanlaste valduses olnud alad.
Alates Põhjasõjast kehtis Eestimaa kubermangus niinimetatud Balti erikord.
Seda üritati korduvalt muuta, kuid ei soovitud konfliti kohaliku aadelkonnaga. Eestimaa kubermangu halduskorraldust proovis muuta ka tsaarinna Katariina II oma ukaasiga.
Eestimaa kubermangu asemele moodustati 1783. aastal vastavalt Venemaal 1775. aastast sisse seatud uue halduskorralduse seaduse alusel Tallinna asehaldurkond. Seda ajajärku Baltimaade ajaloos nimetatakse asehaldurkorra perioodiks. Rahvusvahelise õiguse vastane asehalduskord kaotati uue keisri Paul I poolt 1796. aastal, muudatus jõustus 1797. aastal.
Kogu see jutt oli kohati liialt detailne ja Eestimaa kui piirkonna ajaloo seisukohalt pigem tähtsusetu. Lisaks on selles ka mitmeid faktivigu, kuid tugevalt toimetatuna annks seda vahest mõnedes muudes artiklites (juppidena) kasutada.
Artikli püüdsin toimetada nõnda, et näidata mõiste ajaloolist muutumist: ei olnud asi ju ometi nõnda, et 13. sajandist peale mõisteti Eestimaana jäigalt Rootsi-aegset haldusjaotust, vaid Eestimaa kui piirkonna tähendus muutus ajaloos korduvalt. Ja ka meil ole minu arust mõtet jäigalt Rootsi ajal väljakujunenu juurde jääda. Athanasius Soter 14. august 2011, kell 15:16 (EEST)

Portaali mois.ee võtsin välja seetõttu, kuna seal eraldi alajaotusena Eestimaa kui piirkonna ajalugu pole, on vaid kogu Eesti ala mõisate lühiajalugu. Athanasius Soter 14. august 2011, kell 15:18 (EEST)
----
Tuleks kuidagi selgeks teha, et siin räägitakse maakondadest vanades piirides. Lingid on eksitavad. Andres (arutelu) 5. jaanuar 2014, kell 20:00 (EET)
----
Täna lisatud lõik sobiks vist rohkem artiklisse Eestimaa kubermang. Velirand (arutelu) 28. veebruar 2021, kell 17:15 (EET)

Selline kontekstita ja ebatäpselt kokku võetud tsitaat ei sobi pigem ühessegi ariklisse. Pikne 28. veebruar 2021, kell 18:27 (EET)

: Eemaldasin selle tsitaadi. Velirand (arutelu) 1. märts 2021, kell 11:31 (EET)

Rüütelkonna komitee otsus 30. novembrist (13. detsembrist) 1917


Arutelu:Elmar Ilp

Langes 1941. aasta suvel koos tuhandete teiste Punaarmee 22. eesti territoriaalse laskurkorpuse võitlejatega Saksa vägede kätte sõjavangi,... siin on kyll midagi valesti läinud: 1941. aastal ei saanud olla mingit eesti territoriaalset laskurkorpust... --Lulu 9. jaanuar 2006, kell 14.38 (UTC)

Sai vahest ikka - Eestisõjaväest tehti nõuk armees kaks laskurkorpust, mis peaaegu täies koosseisus sakslaste kätte "vangi langesid".
Ei, kindlasti mitte. --Lulu 10. jaanuar 2006, kell 07.52 (UTC)
Eesti Entsüklopeedia 11, Tallinn 2002, lk 49 (kirjeldab okupatsiooni algust ja Eesti relvajõudude likvideerimist):
"NSV Liidu kaitserahvakomissari 17. aug. käskkirja ja ENSV Rahvakomissaride Nõukogu 29. aug. otsusega reorganiseeriti maavägi eesti territoriaalkorpuseks (22. territoriaallaskurkorpuseks), mis kuulus NSVL Balti erisõjaväeringkonna koosseisu." ...
"28. IX 1941 eemaldati Punaarmee 22. territoriaalaskurkorpuses teeninud eestlased rindelt. Suurem osa kaadrisõjaväelastest hukkus NSV Liidu vangilaagrites. NSVL Riikliku Kaitsekomitee 18. XII 1941. a. otsusega alustati Uuralis Punaarmee 7. eesti laskurdiviisi ja veebr. 1942 249. eesti laskurdiviisi formeerimist. Sept. 1942 moodustati 8. eesti laskurkorpus (komandör kindralleitnant Lembit Pärn), mille väeosades oli 1942. a. lõpul 27 300 meest."
M. o. t. t.

No näed siis. Saimegi targemaks: 22. laskurkorpus 1940.a. ning 8. laskurkorpus 1942.a. Olin ise valesti informeeritud. Tänud. --Lulu 24. jaanuar 2006, kell 09.40 (UTC)

Vaidlustan artikli neutraalsuse. Kasutatakse ebausaldusväärseid allikaid, 26.11.1945 "isiklikel motiividel" tapmise kohta puudub viide üldse. Martin S. Kulli raamatu kohta vt.: http://www.maaleht.ee/news/uudised/kultuur/veri-mu-katel-kes-te-olete-seltsimees-kull.d?id=47879985 --Kriku 19. juuni 2011, kell 11:36 (EEST)

Millised allikad on "ebausaldusväärsed"? Vikipeedia:Usaldusväärsuse tagamine on kirjutatud, et tuleb ära näidata, kust kirjutatud info pärineb, et igaüks saaks ise "otsustada selle usaldatavuse üle". Kas Viktor Suvorov on ebausaldusväärne? Aga Trofim Lõssenko? Žukovi meenutused-mõtisklused? Milliste tunnuste järgi seda kindlaks teha, et nad on või ei ole usaldatavad?

Mina isiklikult ei jätaks ühtegi seisukohta kirja panemata – leian igasuguse infokillu kasulikuna olevat. Võib-olla sel seisukohal, sel infokillul pole piisavalt häält, et end kuuldavaks teha; võib-olla leidub inimesi, kes ei taha üht või teist teooriat kuuldavaks teha. Isiklikult olen arvamisel, et kõik, mis trükis ilmunud, kõlbab Vikipeediasse üles tähendada (kusjuures, pean oluliseks rõhutada seda, et justnimelt trükis mitte veebis avaldatud – paljugi just seetõttu, et veeb on dünaamiline ja muutuv, raamat aga püsivam infokandja). Meie suurim probleem on sõnameisterlikkus, mitte see, kas konkreetne nähtus on tegelikult ka nii või mitte. On tarvilik seisukohti tutvustada nii, et me ei suru neid peale, et lugejal jääb ise võimalus otsustada, ise jõuda selgusele, kas esitatu on tõde, pooltõde või midagi muud. --kanakukk (arutelu) 21. september 2012, kell 17:39 (EEST).

: Sellest on ju ajakirjanduses juttu olnud, et Martin S. Kull on pseudonüüm. Selle nime all avaldatakse venemeelset propagandakirjandust. Artiklis ei peaks tema raamatut tsiteerima. 90.191.119.98 21. september 2012, kell 18:49 (EEST)

Kas venemeelsus (EKSS järgi on liide meelne "teatud loomu, meele‑, hinge‑, vaimulaadi v. psüühikaga; teatud veendumuste v. vaadetega, teatud meelsusega" ning meelsus "poliitilised jm. tõekspidamised, veendumused ning nendest johtuv eluhoiak") on tingimata halb? Kas kõigil venemeelstel on ühtsed poliitilised vaated? Võib-olla kõik eestimeelsed söövad hapukapsast ja verivorsti, aga kahtlen, kas neil kõigil on samasugused arusaamad ühiskonnaelu korraldamisest. On neid, kes pooldavad rohelist maailmavaadet, aga leidub neidki, kellede arvates on sotsiaalseid garantiisid liiga vähe jne.

Edasi. Mida peab IP-aadressi alt kirjutatav silmas propagandakirjanduse all? Linnar Priimägi ütles kunagi (ETV saates "Tähelaev", kui ma ei eksi), et propaganda ongi kogu meie kultuuri funktsioneerimise skeem, s.t keegi paneb kellelegi mõtteid pähe. Kui Solženitsõn kirjutas Gulagist, siis ta ju ei teinud seda lihtsalt niisama, paberile tindi trükkimiseks, vaid teatud vaadete ja idee levitamise eesmärgil, kusjuures seda kõike tegi ta ju sihikindlalt. Aga niisugune tegevus vastab ju otseselt EKSS-i arusaamale propagandast – "poolehoidjaid taotlev ideede, õpetuste, vaadete vms. sihikindel levitamine, selgitustöö". Kas siis Nobeli kirjanduspreemia laureaadist ei tohiks kah rääkida? Ta ju tegeleb propagandaga? Ja see on ju halb...? --kanakukk (arutelu) 21. september 2012, kell 19:52 (EEST).

: Jah, aga see on siin eestikeelne vikipeedia ja vene propagandakirjanduse tsiteerimine ei ole kohane ja sobilik. 90.191.119.98 21. september 2012, kell 19:59 (EEST)

:: See on ikkagi eestikeelne, mitte eesti entsüklopeedia. Seda pole ka lihtsalt võimalik nii kirjutada, et eestlaste enamikule mitte meeldivaid seisukohti ei kajastata, rääkimata sellest, et see oleks kasulik. Andres (arutelu) 22. september 2012, kell 11:29 (EEST)

::: Mingi allikakriitiline suhtumine peab ikka olema. Esmajoones puudutab see lähiajalugu. Me ju ei tsiteeri näiteks Johan Bäckmani ja Leena Hietaneni raamatuid. Martin S. Kull kuulub peaaegu samasse kategooriasse. 90.191.119.98 22. september 2012, kell 11:34 (EEST)

:::: Peab konkreetsetel juhtudel vaatama. Tsitaadid ei pruugi vajalikud olla, kuid ikkagi peab ütlema, mis neis raamatutes on. Peale selle, hinnangud ühe või teise autori tõsiseltvõetavusele lähevad lahku.  Andres (arutelu) 22. september 2012, kell 11:44 (EEST)
----
Artiklil tuleb silma peal hoida, siia on topitud huilahtusi nagu "küüditaja!" ja "koputajad-agendid". NPOV ja viideteta, seda kohe kindlasti. --Oop (arutelu) 19. veebruar 2013, kell 10:33 (EET)
----
Mõned järeldused ja üldistused artikli põhjal:
Metsavennad ongi algusest peale rahutud ja huligaansed. Seepärast nad metsa läksidki. Mõned on ka Nõukogude Armee desertöörid (häbi neile, tabagu neid Nõukogude rahva põlgus ja hukkamõist!) või lähevad lihtsalt töölt minema, et rahulikke talupoegi terroriseerida (mis põhjus sellel veel olla saab).
Kui metsavend tapab küüditaja, on see mõrv. Kui keegi küüditajatele või hävituspataljonile ette jääb, on see isikukultus.
Kollaborandid on ohustatud (ohustatud liik, vajab kaitse alla võtmist).
Metsavendadel on bande.
Metsavendade tegevuse motiive on raske tagantjärele tuvastada (aga äkki neile lihtsalt ei meeldinud nõukogude võim?). Nende eesmärk on külvata rahva seas ebakindlust ja aukartust tema ees.
Metsavennad paistavad silma erilise jõhkrusega, kasutades oma õnnetute ohvrite mõrvamiseks piinarikkaid meetodeid. NKVD-lased seevastu on sügavalt humaansed.
Metsavendade laibad pandi rahva rõõmuks avalikult välja. Nüüd võis Kingissepamaal julgelt elada, õnn tuli meie õuele, au kolhoosikorrale.
Väike osa vaenulikest raadiohäältest pimestatud, natsionalistlikult meelestatud uurijaid peab millegipärast metsavendi vabadusvõitlejateks.
Alfred Käärmann pöörab vist hauas ringi. --IFrank (arutelu) 26. juuli 2013, kell 08:54 (EEST)

Kas osa materjalist on ka välja võetud? Andres (arutelu) 26. juuli 2013, kell 10:31 (EEST)
Kas on mõeldud seda Juhan Saart või kedagi teist? Andres (arutelu) 25. aprill 2015, kell 15:39 (EEST)
----
Siin oli enne kaks versiooni tabamise kohta, nüüd on need asendatud kolmanda versiooniga. Ühelgi pole viidet. Andres (arutelu) 17. august 2015, kell 12:15 (EEST)

Võtsin välja kogu järgneva jutu. Amatöörajaloolasest Kulli väidete eraldiseisev esitamine (abitu lause "Teine osa uurijaist..." ei muuda siin midagi paremaks) moonutab kogu artikli sisu ja tõsiseltvõetavust. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. august 2022, kell 01:12 (EEST)
==Hinnang Elmar Ilbi tegevusele==
Püsib võimalus, et algselt aatelist vastupanu osutanud metsavenna jaoks ähmastusid ajapikku moraali ja eetika piirid. Ilbi ja tema salga ohvrite seas leidub isikuid, kellel puudus teadaolev selge seos Nõukogude võimuorganitega, s.o Nõukogude korraga kaasajooksikute lähisugulased, pereliikmed. Ka on mitmete väljaastumiste puhul põhjust oletada, et Ilpi võidi kogukonnas ära kasutada isiklike suhete klaarimisel, kuna vihje näiteks NKVD agendiks olemise vmt kohta võis osutuda piisavaks, et salk viis läbi karmi karistusaktsiooni.
Martin S. Kulli (vastuolulise raamatu "Elmar Ilp. Veri minu kätel" autori pseudonüüm) hinnangul annavad Ilbi lugematud roimad tunnistust, et Ilp oli "kõige kohutavam bandiit, sadist ja sarimõrvar, kes Eestimaa pinnal iial kõndinud". Teine osa uurijaist aga näeb Elmar Ilbis ja tema kaaslastes vankumatuid vabadusvõitlejaid või Nõukogude korra kõige abitumaid ohvreid. Keeruline on ajaloolise hinnangu andmine ka Elmar Ilbi dokumenteeritud kriminaalse mineviku tõttu juba enne metsas varjama asumist.
2020. aastal avati Luulupe külas mälestuskivi Elmar Ilbi ja tema salga mälestuseks."Saaremaal avati mälestuskivi vastuolulisele metsavennale" ERR, 15. august 2020 2022. aastal püstitati tema langemiskohta tammepuust rist ja mälestustahvel."Saaremaal pandi vastuolulise metsavenna hukkumiskohta rist" ERR, 13. august 2022
Kahjuks näib, et ka mitmed lõigud ylejäänud tekstist (vt nt Väidetavalt oli just Redeese Tomsonil kui Ilbi lähimal liitlasel peamine sõnaõigus, mil moel ohvritelt elu võetakse, või kas üldse võetakse.) pole eriti paremad. Viidete puudumine ei võimalda tagant järgi eristada, kus on kasutatud Kulli ning kus adekvaatsemaid allikaid. Õigupoolest oleks vaja kogu artikkel usaldusväärsete allikate põhjal ymber kirjutada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. august 2022, kell 11:44 (EEST)
Tõstsin laimu või propaganda välja--Vaher (arutelu) 14. august 2022, kell 11:56 (EEST):

Seda peaks ikkagi mainima, et mingi selline raamat on ilmunud. Hea oleks küll juurde tuua ka hinnangud sellele teosele. Ega pahaaimamatu lugeja pruugi muidu teada, et millega tegu. Ivo (arutelu) 14. august 2022, kell 22:26 (EEST)

: Nõus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. august 2022, kell 00:03 (EEST)

Metsavend Kalev Kööp(1931-1951) on ülekuulamisel tunnistanud, et Redese Toomson (sünniregister nr 26 / väljastatud 05.10.1928.a, sündinud 10.09.1928.a.) olevat otsustanud, et okupatsiooni mereväelane n-srs Feodor Lapõgin (19.04.1950.a.) tuleb likvideerida. Ilmselt on sellest sündmusest saanud alguse väide/legend, et Redese oli nn eluvõtmise otsustaja. Ülekuulamisel ei räägi Kalev alguses sellest sündmusest mitte midagi, hiljem tunnistab, et osales selles tapmises, kuid tapja oli Redese. Paljudes protokollides ajavad vangistatud metsavennad oma kätetöö teiste, kuid tabamata, metsavendade "süüks". Nagu näiteks ajas Harald Algpeus  Osvald Laasi (kommunistliku partei poliitharidus instruktor) likvideerimise Elmar Ilpi süüks. Tihti lisatakse repressiivorganite poolt olematuid fakte juurde.

23.10.1949.a. likvideeris Elmar Ilpi grupp kolm (Poopu, Au, Siiner) aktiivset kollaboranti, milles osales ka Redese Toomson. Selles sündmuses ei olnud otsustajaid, see toimus spontaanselt, kokku leppimata.

Ei ole ka teada (fikseeritud), et Redese oleks kusagil külmrelva kasutanud. Tuleb ka mõista seda ajastut ja eelkõige repressiivorganite erilist julmust. Vägivald tekitas vägivalda. Kogu see teema on väga tundlik ja seda käsitledes ei tohiks muuseas või oletades midagi kirjutada-praegune tekst tuleb täies mahus uus kirjutada.  Saaremaa metsavend (arutelu) 19. detsember 2022, kell 13:39 (EET)

Kahju nagu kuidagi seda ytelda, sest artikkel on kyll nähtavasti varasemaga võrreldes paremaks ja põhjalikumaks muudetud, kuid allikaid vaadates näib, et uusversioon on pea täielikult autori originaaluurimus, mis Vikipeediasse ei sobi, vaid tuleks esmalt avaldada kusagil mujal. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 12. jaanuar 2024, kell 18:34 (EET)

Miks mitte keegi ei muutnud eelnevat teksti, mis oli oma sisu poolest alla igasugust arvestust ja seda mitukümmend aastat. Seda enam-oli vaja selgitada kogu Saaremaa metsavendade tegevusega seonduvat, et inimesed saaksid tegeliku ülevaate tolleaegsetest sündmustest. Võrdluseks Saaremaa mässu kirjeldus vikipeedias. Praeguseks tehtud töö on väga mahukas ja nõuab veel paljude juurdlustoimikute läbitöötamist. Loomulikult on ka palju oskamatust, seda enam, et selles keskkonnas. Samas ei saa ka jääda liiga neutraalseks, okupatsiooni aeg on oma negatiivse jälje jätnud meie ühiskonna arusaamadesse. Pidev rõhuasetus Nõukogude-pole ime, et varsti läheb ka terminitesse hellitav sõna nõuka aeg. Väga harva esineb väljend-okupatsioon või okupatsiooni julgeolek, mis kokkuvõttes oli ikkagi Vene okupatsioon jne. Me peame ikkagi Meie võitlejate eest seisma, nagu seda teevad kõik endast lugupidavad rahvad ja riigid. Abi ja toetus on teretulnud.  Saaremaa metsavend (arutelu) 13. jaanuar 2024, kell 08:17 (EET)

: Nõustun jätkuvalt, et vana versioon oli paras jura (olen seda yleval ka osutanud) ning olen artiklit sestap ka hädapäraselt toimetada pyydnud. Mis puutub kysimusse "miks keegi ei kirjutanud artiklist paremat versiooni" – ju siis polnud kirjutajaid, neil aega või tahtmist. Saaremaa ajaloo ja metsavendade pärandi tutvustamine on ka kindlasti oluline ja tänuväärne tegevus, aga Vikipeedia ei ole olemuslikult originaaluurimuste avaldamise koht, vaid siin refereeritakse juba mujal avaldatud teavet. Tekst, mille olete siia kirjutanud, tuleks saata avaldamiseks mõnda väljaandesse või leida publitseerimiseks mingi muu võimalus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. jaanuar 2024, kell 12:46 (EET)


Arutelu:Aa mõis

Vanema lajal ei kasutatud selliseid nimesid. Ei ole ju olema Ugandimaa, Sakalamaa, Soontagamaa. Olemas olid Ugandi maakond, Sakala maakond Soontaga maakond nagu ka muinas Viru maakond.Akra 9. jaanuar 2006, kell 17.43 (UTC)  (lingid lisas Bioneer1)

Kas Viru maakonnal oli Lüganuse kihelkond? Selles lauses ei ole mõeldud nii vana aega. Andres 9. jaanuar 2006, kell 17.48 (UTC)

Kas mõisa kabel on tähelepanuväärne? On nt link Aa mõisa kabel--Estopedist1 (arutelu) 13. aprill 2016, kell 11:58 (EEST)


Arutelu:Jaan Kross

neil on kaks järeltulijat - poeg Eerik-Niiles Kross on poliitik ning tütar Kristiina Ross on keeleteadlane.

See on vale. Järeltulijaid on neil rohkem kui kaks, aga Kristiina Ross ei ole Ellen Niidu tütar. Andres 9. jaanuar 2006, kell 18.22 (UTC)
Elleniga on Jaanil 2 ühist poega Märten ja Eerik-Niiles - lugege läbi enne info ülesriputamist nt "Kallid kaasteelised II"
Lisaks on varasematest kooseludest mõlemil lapsed.

Vikipeedias on kõigil võimalik parandusi teha.--WooteleF 3. august 2009, kell 13:03 (UTC)

: Tegin täienduse, ja praegugi vajab täiendamist. Aga ei olnud ju enne ka vale. Andres 3. august 2009, kell 13:07 (UTC)

Kaks teost on ära võetud: "Klio silma all" ja "Kahe kaotsiläinud paberi lugu". Esimest neist ma olen isegi lugenud. Taivo 18. veebruar 2006, kell 15.53 (UTC)

"Klio silma all" on novellikogu, mis ilmus 1972. "Kahe kaotsiläinud paberi lugu" on novell (1966). Ma ei tea, kus ta esimest korda ilmus, aga igatahes on ta ilmunud kogumikus "Klio silma all" ja 1999 kogutud teoste 4. köites "Taevakivi. Kolmandad mäed. Kahe kaotsiläinud paberi lugu. Pöördtoolitund". Andres 18. veebruar 2006, kell 16.20 (UTC)
Eesti Rahvusraamatukogu väljaandel ilmus trükist «Jaan Kross. Bibliograafia 1997-2005».  avjoska 10. august 2006, kell 08:36 (UTC)

oli tänapäeva Eesti teenekaim kirjanik -Kogu austuse juures Jaan Krossi vastu - kas pole see siiski liiga hinnanguline lause?--WooteleF 1. märts 2009, kell 00:14 (UTC)

Sõnastuselt küll, sisuliselt minu meelest vaieldamatu. Andres 1. märts 2009, kell 08:34 (UTC)

:Ehk võiks kasutada "teda peetakse kaasaja Eesti teenekaimaks kirjanikuks." vms.--WooteleF 1. märts 2009, kell 10:13 (UTC)

:: Jah, muidugi. Seegi aga nõuaks viiteid. Andres 1. märts 2009, kell 10:40 (UTC)

::: Ta on suure hulga oma teoseid kirjutanud ju ka nõuka ajal. Üleüldse ei pea ju tingimata kohe esimeses lauses kirjutama, et oli tuntud ja tunnustatud kirjanik. Alguses lihtsalt mainida, et on nii nõukogude kui ka taasiseseisvunud eesti kirjanik ning teises lauses lisada, et teda peetakse tunnustatud kirjanikuks sellel ja sellel põhjusel. --kanakukk 30. november 2009, kell 17:32 (UTC).

J. Salokanneli monograafia pealkiri erineb originaali omast. --Vikker 10. juuni 2009, kell 09:02 (UTC)
Vaja on lisada Jaan Krossi teised lähisugulased. --Vikker 10. juuni 2009, kell 09:05 (UTC)
----
Üks Jaan Krossi abikaasadest on tõlkija Helga Kross, aga ma ei tea, kumb. Andres 30. detsember 2009, kell 11:22 (UTC)
Repressiivpoliitika uurimise komisjoni daatumeid (Krossi lahkumine esimehe kohalt ja Salo tulek sellele kohale) tuleks veel kontrollida. Komisjon ja selle töö tulemusel sündinud "Valge raamat" vääriksid ilmselt omaette artiklit? --Brita 16. märts 2010, kell 10:13 (EET)

Jah, vääriksid küll. Andres 16. märts 2010, kell 11:29 (EET)
----
"Kallid kaasteelised" ei ole romaan. Praegu ta figureerib ta nii romaanide kui ka mälestuste nimekirjas.
"Silmade avamise päev" on välja võetud. Kuhu see tuleks panna? Andres 19. aprill 2011, kell 20:23 (EEST)
Võtsin "Kallid kaasteelised" romaanide alt ära, seal oli tal ka vale ilmumisaasta. Võtsin ka välja "Kallite kaasteeliste" kohta lisatud info: oli Eesti 2004. aasta kõige müüdumate teoste edetabelis 6590 eksemplariga 15. kohal. Sealhulgas oli ta Hando Runneli luulekogu „Suureks saamine” järel läbimüügilt teine eesti ilukirjandusteos. „Kes? Mis? Kus?” 2006, lk. 348. See ei ütle mu meelest eriti midagi. --Morel (arutelu) 16. august 2012, kell 18:22 (EEST)

Artiklis selle raamatu kohta võiks need asjad sees olla küll. Andres (arutelu) 19. august 2012, kell 07:28 (EEST)
Jaan Kross on avaldanud humoristlike olukirjeldusi hoorade elust, ta romaanid jutlustavad

vigases keeles üliinimest, kujundid harvad ja triviaalsed, keskmine realisthttp://www.kirikiri.ee/IMG/txt/kivisildnik.txt

Kivisildnik võis ju seda öelda, aga niisugusel kujul see ei sobi. Andres (arutelu) 12. jaanuar 2015, kell 20:34 (EET)


Arutelu:Hjalmar Mäe

22. juunil 1941 oli ta Eesti peaminister eksiilis (asukohaga Berliinis), kuid Saksa valitsuse nõudel ta loobus sellest ametikohast.

Kuidas ta sai olla peaminister eksiilis, kui selleks oli juba nõukogude okupatsiooni ajal Jüri Uluots (17.06.1940-09.01.1945) ??? --kanakukk 12. juuli 2008, kell 12:31 (UTC)

Sellest tulenevalt tõstsin selle välja: ",  ." --kanakukk 12. juuli 2008, kell 14:06 (UTC)

: Ta oli võib-olla isehakanud või midagi taolist? Andres 12. juuli 2008, kell 14:50 (UTC)
Kas ta oli päriselt arst (dr.) või pilgati teda nii?

Kas tal mitte polnud doktorikraad riigiteaduse alal? Andres 11. juuni 2007, kell 16:00 (UTC)

Või hoopis meteoroloogia alal? Andres 12. juuni 2007, kell 05:14 (UTC)
oru.ee:
Eesti poliitik Hjalmar Mäe ( 1901 - 1978 ) on sündinud Tuhala mõisa jahilossis, mida tänapäeval ametlikult Tondi lossiks kutsutakse. Tema isa oli mõisa metsaülem ehk metsasaks. 1910. a paiku asus perekond elama Tallinna. Keskkoolis õppimise ajal võttis Hjalmar Mäe osa Vabadussõjast ning Johan Pitka organiseeritud Kaitseliidu tegevusest. 1927. a promoveeriti Hjalmar Mäe Innsburgis filosoofiadoktoriks kosmilise füüsika alal, 1930. a Grazis riigiteaduste doktoriks põhiseaduse alal. Oli füüsikaõpetaja ja ringhäälingutegelane.
Poliitikasse astudes osales vapside 1935. a riigipöördekatses. Mõisteti seejärel 20 aastaks sunnitööle, kuid vabanes 1938. a amnestiaseduste alusel. Elas kuni 1941. aastani Saksamaal. 1941 - 1945 oli Hjalmar Mäe Eesti Omavalitsuse juht. Pärast Teist maailmasõda elas põhiliselt Austrias, kus tegutses ajakirjanikuna. Oma poliitikakarjääri lõpetas Austria liidukantsleri Josef Klausi ja Saksamaa liidukantsleri Kanrad Adenaueri nõunikuna. Hjalmar Mäe suri Austrias Grazis 1978. a.
--84.50.163.3 12. juuni 2007, kell 06:11 (UTC)
'Lendneri tütarlaste gümnaasiumi' pole olemas. On ametliku nimega Elfriede Lenderi Gümnaasium. Lihtsamalt võib ju panna Lenderi tütarlastegümnaasium (igal juhul üks sõna). Viisin paranduse sisse.
Esimese lõike allikas peaks olema tema raamat.

Kui me komisjoni hinnangus asendame sõna "tegid" sõnaga "olevat teinud", siis minu meelest ei tee see juttu neutraalsemaks, vaid segasemaks, võib-olla isegi just mitteneutraalsemaks. Andres 5. august 2009, kell 20:39 (UTC)

Politseipataljonide süüdistamine sõjakuritegudes ei ole tõestust leidnud (vaata 36. Kaitse Rindepataljon). Enamik süüdistusi ka Omakaitse kohta põhineb üldjuhul ebausaldusväärsetel Nõukogude allikatel. Väidet, et Eesti politseistruktuurid osalesid haarangutel juutide ja mustlaste vastu (kas üldse on teada mõni selline haarang?) ning eriti, et nad osalesid hukkamistel, ei saa faktina esitada. Djreichsfuhrer 5. august 2009, kell 21:43 (UTC)

: Võiks kirjutada "komisjoni väitel tegid". Andres 5. august 2009, kell 22:35 (UTC)
ehk nüüd on selgem, et tegemist on komisjoni hinnangu/väitega. --WikedKentaur 9. august 2009, kell 18:41 (UTC)

*All paremas nurgas: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.3   |    mai 1978   |   lk 6. --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 22:09 (UTC).
"Eesti Omavalitsuse juht" on nimetus, mida kasutati näiteks Ametlikus Teatajas avaldatud dokumentides.
Minu teada nimetati Kuivajõe vald Kose kihelkonnas 1899 Vladimiri vallaks ja 1917 tagasi Kuivajõe vallaks. Kas teha Vladimiri vallast iseseisev artikkel? --IFrank (arutelu) 22. märts 2014, kell 22:19 (EET)

Ei, lihtsalt mainida, mis nime millal kandis, ja teha ümbersuunamine. Andres (arutelu) 24. märts 2014, kell 10:44 (EET)
----
Komisjoni väitel:"Autonoomia võimaldas direktooriumil eelkõige säilitada need politseistruktuurid, kes tegid koostööd sakslastega Eesti juutide ja mustlaste vastu haarangute korraldamisel ja nende tapmisel ning nende eestlaste jälitamisel ja tapmisel, keda peeti okupeerijate vastasteks. Nimetatud politseistruktuurid liideti lõpuks Julgeolekupolitseiks. Samuti hõlmas direktooriumi tegevus eestlaste ebaseaduslikku värbamist sunnitööle või sõjaväeteenistusse Saksa armeesse."

Välja võetud. 88.196.28.229 28. juuni 2014, kell 20:13 (EEST)

Mäe poolt või kohta kirjutatust annab arvatavasti tuhandeid tsitaate võtta - mille alusel just need kaks siin on esitatud? Tsitaatide juures peaks olema ka kontekst, et mõista, millega seoses need öeldud on. --Minnekon (arutelu) 5. mai 2019, kell 19:30 (EEST)

Tsitaadil nr 2 on minu meelest siin mõte sees: Mäe justkui selgitaks, miks ta tegi valiku Saksa poole kasuks.Miacek (arutelu) 5. mai 2019, kell 19:34 (EEST)

:Küllap on paljudel teistelgi tema lausetel mõte sees. Ma tahtsin osutada sellele, et vikipedistidel pole õigust oma parema äranägemise järgi algupärastest allikatest "parimaid" tsitaate välja otsima hakata. Pealegi tekib nii küsimus neutraalsuses - üksikute valitud tsitaatide abil võib isikut mis iganes soovitud valguses näidata. Minu meelest on tsitaatide eraldi väljatoomine õigustatud vaid juhul, kui on mingi teisane neutraalne ja autoriteetne allikas (nt ajaloolane), mis just seda vastava isiku tsitaati esile tõstab ja ühtlasi selgitab selle konteksti. Samasugune olukord on mitmetes teisteski artiklites, kus äratrükitud tsitaadid on pealtnäha meelevaldselt välja valitud. --Minnekon (arutelu) 5. mai 2019, kell 19:57 (EEST)

::Üldse pole nõus. Ka nt artiklites Moskva protsesside ja A. Võšinski kohta noppisin ise mõned tsitaadid välja, võõrkeeletes wikides toimitakse täpselt samuti.Miacek (arutelu) 5. mai 2019, kell 20:02 (EEST)

:::Milliste argumentidega ja miks pole nõus? Isiku kõne või mälestused pole iseenesest usaldusväärne allikas isiku kohta, seega tohib neid kasutada vaid juhul, kui neid vahendab mõni usaldusväärne sekundaarne allikas (nt ajaloolane). Neutraalsuse probleemi ma juba mainisin.

:::Tulles sinu toodud näite juurde: Vikipeedia peab kajastama autoriteetsete allikate hinnanguid selle kohta, miks Mäe valis Saksa poole, mitte Mäe enda mitteneutraalset versiooni sellest. Kui ajaloolased toovad Mäe poolevaliku motiividest rääkides esile just selle tsitaadi, siis on selle artiklisse lisamine igati ok, vastasel juhul võtame me siin edale ise ajaloolase rolli, andes mõista, et see tsitaat selgitab Mäe motiive. Kas antud tsitaat tõesti seda selgitab või on esitatud ilma hädavaliku kontekstita või Mäe valetab/ei mäleta või on kahtlusi kõne/mälestuste autentsuses või mis iganes muud - see hinnang tuleb jätta asjatundjatele. --Minnekon (arutelu) 5. mai 2019, kell 21:02 (EEST)

:::::Artiklisse Mäe, Vares-Barbaruse või Bruno Sauli kohta sobib kenasti vastavate subjektide enda selgitus ka, miks nad mingi poole valisid. Ja mis puudutab ajaloolasi: ma ei näe siin erilist loogikat. Me teeme ju paratamatult Wiki artikleid kirjutades ise valikuid, võib-olla lausa öelda, et "subjektiivseid valikuid", millist ajaloolast just tsiteerida ja millist mitte. Ka see on Wikipedia autori poolne enda otsustus. Miacek (arutelu) 5. mai 2019, kell 21:15 (EEST)

::::::Nõus, et paratamatu subjektiivsus eksisteerib (nt sõnastuse tasandil või kas mingi seisukohta tutvustamine 3 lausega on vähe või palju), aga see ei õigusta mitteparatamatut subjektiivsust ega anna alust otsustada, et ühe ajaloolase vaadet tutvustame, teise oma mitte, või et primaarsest allikast ise välja otsitud teatud tsitaat toob millessegi selgust. Primaarsete allikate Vikipeedias vältimise reegel on olemas põhjusega: nagu ma ülal põhjendasin, me pole kvalifitseeritud hindama, kas tsitaat ikka annab pildi Mäe motiividest või mitte, ja nende abil saab kergesti luua kallutatud kuvandi. Nt artiklisse Lenin on praegu valitud tsitaadid, mis näitavad teda julma psühhopaadina, aga mingi teise tsitaatide valikuga võiks teda vabalt näidata hoopis heasüdamliku humanistina. --Minnekon (arutelu) 6. mai 2019, kell 11:02 (EEST)

:::::::Kui artiklisse Lenini kohta on valitud tsitaadid, mis näitavad teda julma psühhopaadina, aga mitte heasüdamliku humanistina, on minu meelest tehtud õige valik tsitaatide osas, sest just sellise pildi Leninist on ajaloolased loonud.Miacek (arutelu) 6. mai 2019, kell 15:57 (EEST)

See alajaotus peaks nagunii kuuluma hoopis Vikitsitaatidesse. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. mai 2019, kell 21:18 (EEST)

: Kas Vikitsitaatide puhul seda probleemi ei teki? Andres (arutelu) 7. mai 2019, kell 07:54 (EEST)


Kasutaja arutelu:Agur~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Agur! Andres 11. jaanuar 2006, kell 08.28 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Agur~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Biron (Kuramaa suguvõsa)

Ernst Johann Bühren omistas endale Prantsuse aadliperekonna Bironi nime.

Mis tähendab "dünastia pead"? Dünastiat ju 1795. aastast ei ole. Andres 11. jaanuar 2006, kell 14.26 (UTC)
On ju ikka, kuigi nad enam Kuramaad ei valitse.

Mida tähendab sõna "dünastia"? Minu teada tähendab see samast soost põlvnevate valitsejate järgnevust mingis riigis. Andres 11. jaanuar 2006, kell 17.41 (UTC)
Kui "dünastia" ei sobi, siis "perekond" peaks korda minema.

Minu meelest ei ole tegemist perekonnaga, vaid suguvõsaga. Perekonna pea ei ole ju sama mis suguvõsa pea. "Dünastia" ei sobi juhul, kui see sõna tähendab seda, mida ma ülalpool mainisin. Andres 12. jaanuar 2006, kell 15.40 (UTC)

Meil on (aadli)suguvõsad ainsuses, seetõttu peaks pealkiri olema Biron--Estopedist1 (arutelu) 11. märts 2017, kell 10:55 (EET)


Arutelu:Stuartid

Tegelikult oli Shotimaa iseseisev kuningriik kuni 1707, kuigi personaalunioonis Inglismaaga. 1707 asutati Suurbritannia

Kas peaks kirjutama "Šotimaad 1371–1707", Inglismaad 1603–1707 ja Suurbritanniat 1707–1714"? Andres 11. jaanuar 2006, kell 14.42 (UTC)
Arvan, et jah.
Jakobiitliku traditsiooni järgi kestab Stuartite järglus tänaseni: http://www.jacobite.ca/gentree.htm

Stuartite nõudlused lõppesid kardinal Yorkiga. Hilisemad nõudlejad pole enam Stuartid.--WooteleF 1. november 2009, kell 09:51 (UTC)

*1807–1819 Charles IV (Sardiinia kuningas)
*1819–1824 Victor I (Sardiinia kuningas)
*1824–1840 Mary III ja II (Modena hertsoginna)
*1840–1875 Francis I (Modena hertsog)
*1875–1919 Mary IV ja III (Baieri kuninganna)
*1919–1955 Robert I ja IV (Baieri kroonprints)
*1955–1996 Albert I (Baieri hertsog)
*1996– Francis II (Baieri hertsog)
Nad ei olnud Stuartid.--WooteleF 1. november 2009, kell 09:50 (UTC)
----
Kas siin artiklis peaks rääkima ka mittevalitsevatest Stewartite harudest, keda Šotimaal oli palju ja mõjukatel positsioonidel?--WooteleF 1. november 2009, kell 09:53 (UTC)

Tuleb vahet teha dünastia(te)l ja suguvõsal. Andres 1. november 2009, kell 11:18 (UTC)


Arutelu:Hohenzollernid

Lisaks nad valitsesid veel kuni 1849 Hohenzollern-Hechingeni ja Hohenzollern-Sigmaringeni vürstiriike Lõuna-Saksamaal

House of Hohenzollern--188.194.59.27 00:07, 14 November 2014 (UTC)


Arutelu:Sõjaväeline auaste

kui tuelvikus keegi juhtub auastmetest lähemalt kirjutama siis siit: :commons:Estonian military insignia, leiab mõningaid paguneid --TarmoK 11. jaanuar 2006, kell 11.04 (UTC)
----
Auaste on süsteem? Nalja teete? Andres 6. november 2010, kell 14:40 (EET)
-----
Võiks mingi ühtse süsteemi luua kus kõik auastmed on selsamal lehel ühe joonise peal. Praegu ei saa küll mitte essugi aru, kõik siin-seal ja eri kujul laiali nagu oleks miskit ventilaatorisse lennanud.
-----
Avalause vajab korrigeerimist, sest "auaste" on laiema tähendusega kui "sõjaväeline auaste" ja "ehk" sinna ei sobi. --Hirvelaid (arutelu) 19. veebruar 2021, kell 13:06 (EET)


Arutelu:Isamaaliit (1935–1940)

Kommunistlik jutt, vist Naani ENEst maha kirjutatud. Ja muide, Isamaaliit ei olnud erakond, see oli ühing.
Võib-olla ka tiblalik jutt? Võib-olla ka vabamüürlik jutt? Arvatavasti sa ei tea, mida sõna "kommunism" tähendab. Või kui tead, siis selgita.--Kärnkonn 11. jaanuar 2006, kell 12.00 (UTC)
Isamaaliit oli rahvuslik-konservatiivne Eesti erakond, fašistlikku diktatuurivõimu toetav ainupartei (juhtivad tegelased August Jürima, Ants Oidermaa, Jüri Uluots jt.). Isamaaliit loodi 1935. aastal. Isamaaliidu põhikirja registreerimisele järgnes erakondade sulgemine; uue partei tuumiku moodustasid nende liikmeskonna tagurlikum osa ja valitsuse poole ületulnud vapsid. Isamaaliidu keskkomiteele (täiskogu ja keskjuhatus) allusid Tallinna ja Tartu linnakomitee ja 11 maakonnakomiteed, nendele omakorda osakonnad (1935. aasta lõpul ca 400). Koos riigivõimuorganitega juhtis Isamaaliit diktatuurirežiimi poliitilisi kampaaniaid (Rahvuskogu valimised 1936, Riigivolikogu valimised 1938 jm.).
Fashistlik diktatuurivõim, töörahva õiglane viha, verekoerad, tagurlikum osa, diktatuurirezhiim, klassivõitlus, vapsid, ... lahe sõnavara... Lugupeetud Kärnkonn on liiga palju Naani üheköitelist ENSV ajalugu lugenud. Paraku on seal kasutatud reaalselt eksisteerivate maade ja tegelikult elanud isikute nimesid. See raamat ei ole mingi huumoriraamat ega fiktsioon. See (nagu ka muu ENSV propagandakirjandus) on tehtud spetsiaalselt mustamiseks ja ajaloovõltsimiseks.

Põikasid Delfist vahepeal siia või?--Kärnkonn 11. jaanuar 2006, kell 12.26 (UTC)
Millega see delfi siia puutub? Lihtsalt lugupeetud Kärnkonn (kellega ma ei ole sinasõprust joonud) kasutab allikaid (või on tema enda sõnavara selline?), mis ei ole objektiivsed ja mis võisid olla teaduse viimane sõna Eesti NSV-s, vähemalt XX aastat tagasi.

Sõnavara on maitse asi (seega ei ole artikkel ebaneutraalne). Ja ma leian, et mul on hea maitse! Eriti arvestades praegust natsibuumi Eestis. Eriti arvestades üüratut paremäärmusluse vohamist. Vabandust sinatamise pärast, tunnistan, et see oli vääratus. Kas Vaikiv Ajastu on ajaloovõltsimine?--Kärnkonn 11. jaanuar 2006, kell 14.00 (UTC)

Isamaaliit ei olnud fašistlik, nagu seda polnud ka Pätsu režiim. Mõlemad olid fašistlike joontega, ent tervikuna mitte fašistlikud. Vaikiv ajastu on kõnekeelne, mitteametlik väljend, umbes nagu stagnatsioon. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 11. jaanuar 2006, kell 14.17 (UTC)
Üldiselt Vikipeedias sinatatakse inimesi. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 11. jaanuar 2006, kell 14.17 (UTC)

Vaidlustan selle, et Isamaaliit oli erakond. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. jaanuar 2006, kell 17.13 (UTC)
Loomulikult on Vaikiv ajastu mitteametlik väljend. Loomulikult ei kuulutanud Päts pidulikult Vabaduse väljakul, et: "Kallid kaasmaalased,  nüüd algab Vaikiv Ajastu!"--[[Kasutaja:Kärnkonn|Kärnkonn]] 14. jaanuar 2006, kell 01.24 (UTC)

Las see "riigireform" olla, aga ka "vaikiv ajastu" peab olema. Muidu on tegemist erapooletuse nõude rikkumisega. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. märts 2006, kell 12.40 (UTC)

Isamaaliit ei olnud formaalselt partei. Teda on tõlgendatud parteina, ja tõlgendustest võib ka rääkida, aga ei saa alustada tõlgendusest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. oktoober 2006, kell 13:32 (UTC)

Kas siis Isamaaliit ei olnud poliitiline organisatsioon? Andres 18. märts 2007, kell 06:07 (UTC)

Kui ta oleks seda olnud, oleks ta pidanud kuuluma tegevuse peatamisele ja likvideerimisele koos teiste erakondade ja teiste poliitiliste organisatsioonidega. Paraku ei antud Isamaaliidule seaduslikku eristaatust. Ametlikult oli näiteks Põllutöökoja staatus kõrgem kui Isamaaliidul, kuna tal oli õigus valida oma esindajaid Riiginõukogusse, millist õigust Isamaaliidul ei olnud. Ta (Isamaaliit) oli registreeritud samal alusel kõigi teiste (apoliitiliste) ühingute ja nende liitudega. Üleüldse, arvan, et Isamaaliit ja tema mõju on ületähtsustatud. Palju suurem tähtsus ja mõju oli kutsekodadel ja apoliitilisel riigiaparaadil. Näiteks kutsekojad ja nende valimised on täielikult maha vaikitud.

Isamaaliit ei olnud erakond, seega on kategooria vale. Andres 25. august 2008, kell 17:36 (UTC)

kategooria on ära parandatud; on kat: "Eesti organisatsioonid"--Bioneer1 (arutelu) 22. juuli 2014, kell 11:13 (EEST)

Neil päevil on siseministeeriumis registreeeritud uus organisatsioon nimega "Isamaaliit". Asutajatena on selle organisatsiooni põhikirjale alla kirjutanud Hans Oidermaa, Hugo Kukke ja Edgar Kigaste. Nagu uue organisatsiooni põhikirjast nähtub, seab ta omale ülesandeks võidelda kõige selle eest, mis teeb Eesti rahva tugevaks sisemiselt ja väliselt, s. o. ta tahab arendada rahva keskel üksmeelt, rahvuslikku ja riiklikku mõtlemist ning ühtekuuluvuse tunnet kõikide kihtide vahel.
Põhikirja § 1, mis käsitleb "Isamaaliidu" sihte, käib järgmiselt:
"Isamaaliit" on ühing, mille sihiks on sisemiselt kui ka väliselt tugev Eesti riik ja Eesti isamaa.
"Isamaaliit sihi saavutamiseks arendab kogu Eesti rahva kooskõlalist edenemist ja ühtekuuluvuse vaimu, kõikide rahvakihtide kindlat koostööd, üksmeelsust ja riiklikku mõtlemisviisi, et ühendada Eesti rahvast Eesti isamaa eesmärkide teenimisele, oma riikliku võimu kaitsel ning juhtimisel."
Vaba Maa, 7. märts 1935, nr. 57, lk. 1.
Põhikiri peaks olema avaldatud Riigi Teataja Lisas. --Kontra 9. veebruar 2010, kell 10:53 (UTC)

Kõik õige, ja see peaks ka artiklis kirjas olema.

Samas on ju arusaadav, et selle organisatsiooniga liitusid Pätsi vaateid jagavad inimesed (või kaasajooksikud): need sihid väljendavad ju Pätsi  ideoloogiat ning tähendavad ka selle propageerimist. Ka see peab artiklist kuidagi selgeks saama. Andres 9. veebruar 2010, kell 14:36 (UTC)

: Pätsi pooldajad olid pigem kodades. Isamaaliit oli Eenpalu kroonupatriootide rahvakoosolek. Ei tegelikus elus ega põhiseaduses ei sõltunud sellest midagi. Naan minu teada ei olnud vabamüürlane, aga ei hakka vastu vaidlema. --Kontra 10. veebruar 2010, kell 09:26 (UTC)

:: Sa tead kindlasti paremini, ju nad siis olid Eenpalu ideoloogia pooldajad. Igatahes peaks artiklist kuidagi selguma selle organisatsiooni olemus. Andres 10. veebruar 2010, kell 12:01 (UTC)


Arutelu:Bourbonid

Miks kadusid Hispaania karlistlikud kuningad?

* 1830-1830 Louis XIX (Charles X poeg, suri 1844)
* 1830-1830 Henri V (Charles X pojapoeg, suri 1883)
* 1830-1848 Louis-Philippe (Orleans'i dünastiast, suri 1851)
* 1833–1839 Carlos V (karlistide dünastiast, suri 1855)
* 1860 Carlos VI (karlistide dünastiast, suri 1861)
* 1872–1876 Carlos VII (karlistide dünastiast, suri 1917)
Louis-Philippe polnud Bourboni, vaid Orleans'i dünastiast. Ülejäänud polnud kuningad. Ise enda kuningaks pidamisest ei piisa. Reaalselt ei valitsenud nad hetkekski. Taivo 11. jaanuar 2006, kell 12.42 (UTC)
Orleans'id olid (ja on) Bourbonide noorem liin, mis peaks olema piisva põhjus nende siin esitamiseks (või teha iseseisev artikkel). Ja hispaania karlistidest on toodud just need, kes valitsesid mingil ajal mingi Hispaania osa üle.

Orleans'i dünastiast tuleks teha iseseisev artikkel. Taivo 11. jaanuar 2006, kell 13.16 (UTC)

Mõtlesin järele. Dünastiast kirjutades ei pea piirduma pelgalt kuningatega. Võib vabalt üles lugeda ka need, kes ei valitsenud, ja märkida valitsejad rasvases kirjas ära. Aga seda tuleks teha kompleksselt, 10. sajandist või kustmaalt on nad jälgitavad. Lihtsalt valitsejate loetelus pole neid ei inglise ega hispaania vikis ning prantsuse oma on üldse kummaline. Taivo 11. jaanuar 2006, kell 13.16 (UTC)

Inglise viki ütleb kõigi kolme Carlose kohta, et nad kordagi võimule ei saanud. Taivo 11. jaanuar 2006, kell 13.16 (UTC)
Seda küll, kuid nad valitsesid karlistide sõdade ajal osa Hispaania üle. Ilmselt tuleks teha tõesti mingi alaväärtuslikum nimekiri.

Selle artikli alguses on öeldud, et tegu on dünastiaga. Kui võtta juurde need, kes ei olnud valitsejad, on tegu pigem valitsejasuguvõsa või valitsejasooga. Peale selle, et dünastia on igas riigis eraldi. Andres 11. jaanuar 2006, kell 16.08 (UTC)


Arutelu:Valge vesiroos

Langeb sõna-sõnalt kokku [ http://www.vonnu.ee/vallast/ktaimed.html selle tekstiga]. Andres 11. jaanuar 2006, kell 18.05 (UTC)

See on nüüd korras. Andres 26. mai 2006, kell 06.33 (UTC)

Prantsuse ja poola vikis on veel pilte. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. mai 2006, kell 06.33 (UTC)

Eelpooltoodud väited võivad olla seotud vesiroosi mürgisusega.

Minu meelest ei lisa see oletus midagi juurde. Andres 26. mai 2006, kell 17.14 (UTC)

:Minu meelest lisavad, aga eks sa sõnasta ümber või võta välja. Taivo 26. mai 2006, kell 17.34 (UTC)

: Oletusi võib olla igasuguseid, aga neid võib lugejas ise teha. Sinu loal ma võtan selle siis välja. Andres 26. mai 2006, kell 18.15 (UTC)

Artiklis on 5 pilti, kuid ikka veel olemas mall "lisa pilte". avjoska 1. mai 2007, kell 13:58 (UTC)

::: Tundub, et prantsuse ja poola vikis on pilte, mida Commonsis ei ole. Sellepärast on see mall algselt pandud. Andres 2. mai 2007, kell 12:38 (UTC)

:::: Mall "Lisapildid" ei ole otseselt seotud piltide arvuga. Andres 6. mai 2007, kell 22:29 (UTC)

Mitte et ma siin midagi kahtluse alla seaks, aga niisugune alajaotus võiks ju hea artikli puhul eksisteerida. --kanakukk 28. september 2010, kell 23:15 (EEST).

Viidete lisamine on kahtlemata vajalik. Lihtsalt siis, kui see artikkel heaks valiti, ei olnud veel viitamine Vikipeedias eriti levinud nähtus ja hiljem pole keegi siia viiteid lisada püüdnud. Ivo 28. september 2010, kell 23:48 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kuleuven-kortrijk.be/facult/wet/biologie/pb/kulakbiocampus/images/buiten-kulak/lage_planten/Nymphaea%20alba%20-%20Witte%20waterlelie/index.htm
** In Valge vesiroos on 2013-06-24 14:06:11, 404 Not Found
** In Valge vesiroos on 2013-07-07 21:01:25, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:01 (EEST)


Arutelu:Zog I

"2. jaanuaril 1946 loobus Zog ametlikult troonist, kuigi ta tegelikult trooninõudlusest ei loobunud."
Arusaamatu tähendusega lause. Minu arust oli see mingi kommunistide ühepoolne akt, millest kuningas osa ei võtnud.

Jah, see on tõesti arusaamatu. See võis küll olla ühepoolne akt. Andmed selle kohta on vastuolulised. Mõnes kohas on öeldud, et ta ise loobus troonist, mõnes kohas on öeldud, et see toimus tagantselja. Tema formaalse troonilt kõrvaldamise päevana on nimetatud ka 1. jaanuari ning 11. jaanuari, Albaania Vabariigi väljakuulutamise päeva. Kõige arusaadavam oleks eeldada, et 11. jaanuaril lakkas Zogu formaalselt olemast albaanlaste kuningas ning et see otsus tehti tema osavõtuta. Aga võib-olla on mingeid nüansse, mida pole õnnestunud välja uurida. Andres 12. jaanuar 2006, kell 16.05 (UTC)
Kas ei peaks selle artikli pealkiri olema lihtsalt Zog? Praegune pealkiri tähendab, et tema kuningaksolemist ei tunnustata.

Nii see pole mõeldud. Võib-olla siis "Zog I"? Andres 16. august 2006, kell 13:56 (UTC)

:Kuna mulle teadaolevalt pole seni rohkem Zog'i nimelisi kuningaid olnud, pole number vajalik.

:: Niipalju kui mina aru saan, nimetati teda ametlikult Zog I-ks. Pealegi tundub "Zog" üksinda kuidagi ebamäärane. Andres 16. august 2006, kell 14:28 (UTC)

:: Ja see on tavaline asi, et esimest valitsejat nimetatakse kohe järjekorranumbriga. Näiteks Peeter I. Andres 16. august 2006, kell 14:31 (UTC)
Geoffrey Hindley, Euroopa kuninglikud perekonnad, inglise keelest tõlkinud Jaanus Õunpuu, Tallinn, olion 2002.

25. märtsil 1939 esitas Rooma Tiranale ultimaatumi, - linnadele linkimine ei ole minu arvates selle lause puhul õige.--WooteleF 30. september 2009, kell 12:22 (UTC)

Nõus. Andres 30. september 2009, kell 15:30 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://galeria.albasoul.com/album43/image2
** In Zog I on 2013-06-24 14:29:46, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-07-07 23:44:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:44 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://galeria.albasoul.com/album43/shqiponja
** In Zog I on 2013-06-24 14:29:46, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-07-07 23:44:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:44 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://pub76.ezboard.com/falbasoulhistoriaeshqiperise.showMessage?topicID=305.topic
** In Zog I on 2013-06-24 14:29:46, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-07-07 23:44:30, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:44 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://galeria.albasoul.com/album43/image0022
** In Zog I on 2013-06-24 14:29:46, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-07-07 23:44:40, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:44 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://galeria.albasoul.com/album43/attachment
** In Zog I on 2013-06-24 14:29:46, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-07-07 23:44:50, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://galeria.albasoul.com/album43/motrat
** In Zog I on 2013-06-24 14:29:46, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-07-07 23:45:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://galeria.albasoul.com/album43/image006
** In Zog I on 2013-06-24 14:29:46, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-07-07 23:45:10, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://galeria.albasoul.com/album43/image_1
** In Zog I on 2013-06-24 14:29:46, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-07-07 23:45:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://galeria.albasoul.com/album43/image04
** In Geraldine Apponyi on 2013-06-24 10:57:53, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-06-24 14:29:46, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-07-07 23:45:30, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://galeria.albasoul.com/album43/image004
** In Geraldine Apponyi on 2013-06-24 10:57:53, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-06-24 14:29:46, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-07-07 23:45:40, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://galeria.albasoul.com/album43/image11
** In Geraldine Apponyi on 2013-06-24 10:57:53, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-06-24 14:29:46, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-07-07 23:45:50, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:46 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://galeria.albasoul.com/album43/image005
** In Zog I on 2013-06-24 14:29:46, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-07-07 23:46:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:46 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://galeria.albasoul.com/album43/zogu_ciano
** In Zog I on 2013-06-24 14:29:46, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-07-07 23:46:10, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:46 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://galeria.albasoul.com/album43/image010
** In Geraldine Apponyi on 2013-06-24 10:57:53, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-06-24 14:29:46, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-07-07 23:46:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:46 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.french-market.com/albania/
** In Zog I on 2013-06-24 14:29:47, 404 Not Found
** In Zog I on 2013-07-07 23:46:50, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:47 (EEST)


Arutelu:13. jaanuar

** [[1717]] sai [[Portugal]]i India kuberneriks Sebastião de Andrade Pessanha
** [[1771]] sai [[Transilvaania]] kuberneriks Maria Joseph Graf Auersperg (suri [[1806]])
** [[1799]] sai [[Šveits]]i valitsusjuhiks ja riigipeaks teistkordselt Pierre Maurice Glayre
** [[1820]] sai Kapimaa provintsi kuberneriks Sir Rufane Shawe Donkin ([[1772]] - [[1841]])
** [[1822]] sai [[Costa Rica]] presidendiks Rafael Barroeta ([[1766]] - [[1826]])
** [[1850]] sai teist korda [[Ghana]] kuberneriks Sir William Winniett
** [[1852]] sai [[Montenegro]] kuningaks [[Danilo II]] Petrovic-Njegos ([[1826]] - [[1860]])
** [[1874]] sai [[Honduras]]e presidendiks Ponciano Leiva ([[1821]] - [[1896]])
** [[1896]] sai Kapimaa provintsi peaministriks kolmandat korda Sir John Gordon Sprigg''
''Sündinud:
*[[1865]] Jonkheer Schelto van Citters, heer van Gapinge (s.[[Haag]] - suri [[1942]], [[Brummen]]is), kuninganna komissar Gelderlandis ([[1909]]-[[1925]])
*[[1919]] Sheikh Ali Muhsin al-Barwani, [[Sansibar]]i välisminister ([[1963]]-[[1964]])
*[[1927]] Adams, Brockman, Ameerika Ühendriikide transpordiminister ([[1977]]-[[1979]])
*[[1929]] Antônio Aureliano Chaves de Mendonça, (s.Três Pontas, Minas Gerais, Brasiilia - suri [[2003]], Belo Horizonte, Minas Gerais), Minas Gerais provintsi kuberner ([[1975]]-[[1978]]) ja Brasiilia ajutine president ([[1981]], [[1983]])''

Avezzano maavärina kohta ütleb inglisviki hukkunute arvuks vähemalt 30000.  • • • [[Kasutaja:Ahsoous]] • [[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]] • 10. jaanuar 2016, kell 21:53 (EET)

* 532 – Konstantinoopolis puhkes Nika ülestõus.
vt 15. jaanuar --WikedKentaur (arutelu) 14. jaanuar 2020, kell 18:06 (EET)


Arutelu:Jogentagana

Jõgeval loetakse eelkäijaks minu teada ikka Vaigat. Nagunii pole kumbki neist otsene eellane (liiga pikk ajavahemik).

Palun ärge muutke ega kirjutage tekste, kui Te ei ole Eestit läbi käinud, ei tunne Eestit põhjalikult ning ei kujuta ette, kus mingi kihelkonna keskus täpselt  asus ja kus ei asunud!
Likvideerisin just jämeda vea, kus oli öeldud, et Maarja-Magdaleena kirikukihelkonna keskus asus Äksis. Äksis asus ikka Äksi (saksa k Ecks) kirikukihelkonna keskus, Maarja-Magdaleena kirikukihelkonna (Kirchspiel St. Marien-Magdalenen) keskus asus kaasaegses Maarja alevikus. -- Valdopraust, 17.8.2006 1.08 UTC

*Igavere (ka Igeteveri)
*Kavastu
*Kärkna
*Maarja-Magdaleena
*Äksi
Võtsin selle välja. Mille põhjal see nimekiri on koostatud? --Minnekon (arutelu) 10. veebruar 2016, kell 19:50 (EET)


Arutelu:Ostland

Küsitav on, kas Ostland oli Saksa Riigi haldusüksus. Tegu oli siiski okupatsioonialaga (mis allub ühele ministrile), mitte Saksa riigi osaga. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 13. jaanuar 2006, kell 16.16 (UTC)

Eesti keeles on kasutatud vastet "Idaprovints". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. jaanuar 2006, kell 16.31 (UTC)

Oot-oot! Nimed peavad ikka eesti keeles olema. Kadaklus on minu arvamist mööda selgelt vastuvõetamatu. - Urmas 13. jaanuar 2006, kell 17.04 (UTC)

Arvan, et tuleb ära tuua ka saksakeelne nimi. Andres 13. jaanuar 2006, kell 17.08 (UTC)

:Jah, sulgudes. Kuid nimetada nt Ostlandi kindralkomissaride asukohalinnu saksakeelsetena, sh ja eriti Reval, on lubamatu. - Urmas 13. jaanuar 2006, kell 17.12 (UTC)

Valgevene ja Leedu omavaheline piir muutus mingil hetkel. Soliidne on seda märkida. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 13. jaanuar 2006, kell 17.04 (UTC)

Ringkondi-maakondi EI TOHI linkida linnade artiklitele. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 13. jaanuar 2006, kell 17.04 (UTC)

Tõlkisin saksa keelest, osa kohanimesid jäi segaseks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. jaanuar 2006, kell 09.20 (UTC)
Ülekontrollimis vajavad nimed

Saksa Riigi Siseministeeriumi Julgeolekupolitsei ja SD ning Saksa korrapolitsei Ida maa-alade Riigikomissariaadis:

Kõrgem SS-i ja politseijuht Ida-alade riigikomissariaadis ja Põhja-Venemaal (Höherer der SS und Polizeiführer (HSSPF) Ostland und Rußland-Nord)
*26. juuni 1941 – 31. oktoober 1941, SS-Gruppenführer ja politsei kindralleitnant Hans-Adolf Prützmann,
*11. detsember 1941 – 1945, SS-Gruppenführer ja Relva-SS-i ja politsei kindralleitnant Friedrich Jeckeln.

Ida-alade Riigikomissariaadi Saksa Korrapolitsei ülemad:
*22. juuni 1941 – märts 1944,  Georg Jedicke;
*märts 1944 –, politsei kindralleitnant Otto Giesecke.

Ida-alade Riigikomissariaadi Julgeolekupolitsei ja SD ülemad (Befehlshaber der Sicherheitspolizei und des SD Ostland/Ukraine):
*8. november 1941 – 22. märts 1942, SS-Brigadeführer ja politsei kindralmajor Dr. Walter Stahlecker,
*22. märts – 18. aprill 1942, Walter Potzelt,
*29. märts – 8. september 1942, SS-Brigadeführer ja politsei kindralmajor Dr. Heinz Jost,
*7. september 1942 – august 1943, SS-Staf. Dr. Erich Ehrlinger,
*26. september 1942 – 18. september 1943, SS-Oberführer Dr. Humbert Achamer-Pifrader,
*18. september 1943 – 20. mai 1944, Friedrich Panzinger,
*20. mai – oktoober 1944, SS-Oberführer Dr. Wilhelm Fuchs.

Ida-alade Riigikomissariaadi Relva-SS vägede komandör (Befehlshaber der Waffen-SS Ostland):
*15. märts – 25. juuli 1944 SS-Ogruf. Walter Krüger;
*25. juuli – 8. august 1944 SS-Oberf. Gustav Krukenberg

Eestimaa kindralkomissariaadi SS-i ja politseiülem:
*SS-Oberführer Hinrich Möller 4. august 1941 – 1. aprill 1944;
*1. aprill – 19. oktoober 1944 SS-Brif. Walter Schröder

Läti kindralkomissariaadi SS-i ja politseiülem:
*4. august 1941 – 19. oktoober 1944 SS-Oberführer Walter Schröder
*juuli – 26. aprill 1942 SS-Oberführer Karl Schäfer;
*juuni 1942 SS-Oberführer Dr. Wilhelm Fuchs

Leedu kindralkomissariaadi SS-i ja politseiülem:
*11. august 1941 – 2. juuli 1943 SS-Brigadeführer Lucian Wysocki;
*25. aprill – 22. mai 1942 SS-Oberführer Karl Schäfer;
*2. juuli 1943 – 8. aprill 1944 SS-Brigadeführer Hermann Harm;
*4. aprill – 15. september 1944 SS-Brigadeführer Kurt Hintze;

Valgevene  kindralkomissariaadi SS-i ja politseiülem:
*21. juuli – 14. august 1941 SS-Gruppenführer Jakob Sporrenberg;
*14. august 1941 – 22. mai 1942 SS-Brigadeführer Carl Zenner;
*22. mai – 21. juuli 1942 SS-Oberführer Karl Schäfer;
*21. aprill 1942 – 22. september 1943 SS-Brigadeführer ja politsei kindralleitnant Curt von Gottberg;
*21. juuli 1942 – 15. juuli 1943 SS-Oberführer Walter Schimana;
*6. september 1943 – 1. aprill 1944 SS-Staf. Dr. Erich Ehrlinger
----
Artikkel koosneb ainult ülevaatest Ostlandi territooriumi kujunemisest ja loenditest. Tuleks aga kirjutada ka Saksa poliitikast Ostlandis ja selle muutumisest. 90.191.119.98 3. veebruar 2013, kell 13:05 (EET)

Kui oskad, siis lisa.--Morel (arutelu) 3. veebruar 2013, kell 15:12 (EET)
----
"Saksa vägede poolt okupeeritud NSV Liidu territooriumi maa-alade haldusüksus." Võib-olla tuleks kuidagi teisiti sõnastada? Me ei saa ju ometi Eestist, Lätit ja Leedut käsitleda Nõukogude Liidu legitiimse osana. 90.191.119.98 24. veebruar 2013, kell 15:22 (EET)
----
"Teise maailmasõja käigus Saksa vägede poolt okupeeritud NSV Liidu territooriumi maa-alade haldusüksus" Kordan veel kord, kas ei peaks kuidagi teisiti sõnastama. Eesti, Läti ja Leedu nimetamine Nõukogude Liidu territooriumiks on problemaatiline. Velirand (arutelu) 3. detsember 2014, kell 10:31 (EET)

Noh, katsu siis ise ka nuputada :) Andres (arutelu) 5. detsember 2014, kell 22:20 (EET)

Saksa Riigi Siseministeeriumi sisejulgeolekuasutused


Arutelu:Veeb

Veeb (World Wide Web) on:
1) hajus infosüsteemide võrk
2) Hypertekstis(HTML / XHTML / XML) märgistatud dokumentide süsteem
3) Interneti rakendus

"kui Interneti hüpertekst toodi väikearvutitele Windows-keskkonda" - windowsi hüpertekst ei ole midagi spetsiifilist. Loodi vist ikka windowsi põhine GDI translaator... Või kuidas neid veebi lehitsejaid peaks kutsuma?--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 19. mai 2007, kell 20:45 (UTC)

"suuresti aitas kaasa MS monopoliseisund tarkvaraturul, mis võimaldas oma brauseri jõuga läbi suruda" - Mis tähendab jõuga läbi suruda? On ju tegemist tasuta tarkvaraga ja kes tahab, see kasutab. Lõhnab kuidagi "I hate Windows järele".--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 7. mai 2009, kell 15:48 (UTC)

*http://www.bundestag.de/aktuell/archiv/2009/24799792_kw25_kinderpornografie/namabst.html (Diese Statistik ist falsch, es wurde vergessen, dass 74 Bundestagsabgeordnete nicht anwesend waren --389+128+18+74=609--) 87.194.122.68 19. juuni 2009, kell 17:32 (UTC)

suwa 19. juuni 2009, kell 17:45 (UTC)

Deutschland sperrt die Deutsche Internettechnik