Arutelu:Jumalus

Minu meelest ei vasta praegune tekst pealkirjale. Andres 10:27, 2 Sep 2004 (UTC)
Et ma pole veel kordagi "Tyhista"-nuppu pruukinud, ei kipu ma seda rasket otsust ka praegu tegema. Samas tunduvad Atsi muudatused mulle kyll mõttetud ja kohati suisa eksitavad olevat (välja arvatud ehk lisatud vikilingid). Kas ma olen ainus või teeb keegi karmima käega inime kirvetöö ära? --Oop 00:33, 4 Jan 2005 (UTC)

Mulle ka need muudatused ei meeldi, aga ma ei tühistanud, sest mind süüdistatakse pidevalt liigses karmuses ja muudes surmapattudes. Kuna see teema mind otseselt ei huvita siis ma ei hakka sekkuma. Siim 00:40, 4 Jan 2005 (UTC)

Panen Atsi variandi siia üles ja tühistan muudatused. Kes leiab siit midagi väärtuslikku, võib selle teksti sisse kanda.
'''''Jumalad''' ehk '''jumalused''' või [[vaim]]ud on [[müüt]]ilised olendid ja muinasjutu kangelased. Mõnikord on neile omistatud ka [[maailma loomine]] ja juhtimine.
''Sõna "jumal" või "jumalus" kirjutatakse väikese algustähega, kui mõeldakse [[polüteism|polüteistliku]]s usundis   esinevaid jumalusi/vaime, ning suure algustähega ([[Jumal]]) kui [[monoteism|monoteistliku]]s [[religioon]]is mõeldakse ühte (kõigi teiste jõudude ja jumaluste loojat) [[Jumal]]at).
''Mütoloogias jumalatele (jumalistele, vaimudele) on enamasti omistatud mõistust, soove ja tundeid, mis sarnanevad inimeste omadega. Tavaliselt on neid kujutletud ka väliselt inimesesarnastena ([[antropomorfism]]). Neid on peetud loodusnähtuste (näiteks [[äike]]se ja [[üleujutus]]te) põhjustajateks ning inimelu juhtijateks. [[Füüsika]]s nimetatakse neid [[loodusjõud]]udeks (maavärin, planeedid, jms nähtused).
''[[teoloogia|Teoloogiast]] välja kasvanud [[võrdlev usuteadus|võrdlevas usuteaduses]] peetakse usku jumalatesse tavaliselt madalama astme [[religioosne uskumus|religioosseks uskumuseks]] ([[paganlus|paganlikuks]]).
''Tänapäeval on levinud jumalate austamise tekke seletamine loodusjõudude ja psüühiliste jõudude isikustamisena ja/või [[jumalikustamine|jumalikustamisena]] (vt: [[budism]]).  Näiteks on hakatud jumalikustama võimsaid looduslikke objekte (kive, puid, mägesid), mida nimetatakse [[animism]]iks.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 05:48, 4 Jan 2005 (UTC)

Räägiti, et tuleks põhjendada. Põhjendan.
Olin kahevahel, kas vastata siin või autori arutelulehel. Kompromissina norin artikli teksti kallal siin ja teen yldised järeldused seal.
Eelmine kaastöö oli liiga pikk, pedagoogiline efekt võiks ilmneda ka praeguse, lyhema kaastöö arvustamisel; kui ei ilmne, las teeb keegi teine edasi, mul pole pedagoogika jaoks kunagi kannatust olnud.
# Andrese formuleering: "Jumalad /---/ on võimsad üleloomulikud olendid"; Ats: "Jumalad ehk jumalused on loodud maailma sisejõud".
## Enamasti kujutavad eri religioonid oma jumalaid suuremal või vähemal määral elusolevustena. "Jõud" on ebamäärane väljendus, mis vastab ehk teatud panteismi ja hylosoismi vormidele, kuid mitte enamiku usundite arusaamadele.
## Mida tähendab aga "sisejõud"? Kas on olemas maailma sisesed jõud ja välised jõud, millest sisemiste jumalikustamisel saame jumalad, välimiste jumalikustamisel aga ei saa? Kas jumal ei saa olla väljaspool maailma? Religioonifilosoofias on selline arusaam siiski esindatud, selle definitsiooniga välistamine tähendab seisukohavõttu, mis eeldaks Vikipeedialt tõestavat faktimaterjali (kodanik A. Peterson käis 1991 13. oktoobril väljaspool maailma ja teostas vastavad teoloogilised mõõtmised; lähemalt loe Peterson, A. "Minu reis ilma piiri taha ja mis ma nägin seal" Tallinn: TPedI, 1992).
## Algses definitsioonis on sõna "võimsad" omal kohal, eristades jumalaid vähem võimsatest yleloomulikest olevustest (tondid, vaimud, inglid, deemonid, pyhamehed, yleloomulikud pudulojused (vampiirid, merineitsid, greifid, ykssarvikud) jne). Praegune määratlus paneb need kõik yhte patta.
## Nagu muudatustest näha võib, ei ole jumalad teps mitte yleloomulikud.
# Andres: "kelle"; Ats: "mida "jumalikustati" ja kelle".
## Kummad need jumalad siis on, "kes" või "mis"? Yhe lause piires võiks siiski järjekindlust jätkuda.
## Miks on "jumalikustati" jutumärkides? See viitab sõna iroonilisele kasutamisele, mis tähendab, et antud lauses viidatakse ebakorrektsele või mittepäristisele jumalikustamisele, mis erineb oluliselt õigest ja korralikust jumalikustamisest. Mis vahe neil siis on?
## Kõigele lisaks pole sõna "jumal" defineerimisel verbi "jumalikustamine" kasutamine eriti informatiivne, taandudes loogilise ringini: jumal on see, keda/mida jumalikustatakse, jumalikustamine tähendab aga jumalaks pidamist.
# Andres: "kelle olemasolu inimesed ühe või teise usundi raames usuvad ning keda nad austavad, teenivad või kummardavad."; Ats: "kelle olemasolu inimesed ühe või teise usundi raames usukusid ning keda nad austasid, teenisid või kummardasid."
## Mida head andis sellele lausele "usuvad" asendamine sõnaga "usukusid"? Miks on austatud kaaskaastööline sedavõrd kindel, et mitte yksainumaski inimene maamuna peal neid "sisejõude" enam ei "usukuse"? Kas tänapäeval, teaduse tehnika revolutsiooni tingimustes, on "loodud maailma" "sisejõud" ilusasti välja selgitatud, yles loetud (näiteks artiklites Sisejõud ja en:Inner Forces) ja neid enam ei "jumalikustata", vaid jumalikustatakse (mis teeb neist siiski mitte jumalad, vaid mingi muu asja, mida antud artiklis ei käsitleta)? Et algajale ei ytle NPOV midagi (mis meenutab järjekordselt vastava artikli puudumist eesti Vikis), siis seda ma isegi ei kommenteeri.
# Last, but not least:
## Kui jumalaid enam ei asutatata, teenita ega kummardata, mis mõttes on nad siis "loodud maailma" "sisejõud"? Kui neid pole, kes selle siis lõi?
Kui see nyyd kellegi puperdavat sydant rahustab, siis olen kyll kuri ja paha inime. See ei põhjenda siiski teksti koostamisel pea kasutamata jätmist. Artikli koostamise alused pole meil, tõsi kyll, nii hästi lahti kirjutatud kui inglise Vikis, ent see ei tohiks raskendada mõtlemist. Et ma inimest esimese korraga veel maha ei kanna, olgu ka mõned näpunäited. --Oop 20:07, 4 Jan 2005 (UTC)

Minu meelest tahtis Ats asja esitada kristluse või mõne muu monoteistliku religiooni positsioonilt. Ta tahtis rõhutada, et jumalad erinevad Jumalast, kes nad on loonud. Samuti tahtis ta öelda, et jumalate austamine on jäänud minevikku. Viimane ei ole muidugi tõsi. See on nii ainult vaatepunktist, mis näeb polüteismi monoteismile eelnevana.

Arvan, et monoteistlike religioonide suhtumine tuleb välja tuua küll, kuid tagapool. Monoteistid nimetavad jumalaid näiteks ebajumalateks või pooljumalateks (krišnalased).

Tühistan Atsi muudatuse.
Andres 09:35, 5 Jan 2005 (UTC)
Kui artikkel Jumal nyyd uuel kujul yleval on, kas mitte see artikkel Jumalad hoopis kustutada (nagu arutelu alguses Oop juba mõtiskles)? Sisuliselt ei ole siin ju midagi sellist, mida Jumala artiklis ei ole... --Lulu 17:49, 16 Feb 2005 (UTC)

Leian, et on tarvis mõlemat artiklit. Küll nad ajapikku paika loksuvad ja teineteisest piisavalt erinevaks muutuvad. Kui aega saan, püüan asja ise käsile võtta. Minu arvamus on selline, et mõlemat teemat käsitlev artikkel on liiga laialivalguv ja ebamäärane. Selle artikli pealkiri võiks ehk olla ka Jumal (usundilugu). Andres 18:16, 16 Feb 2005 (UTC)

:Tjah, tegelikult - kui nyyd ausalt ja kriitiliselt mõlema artiklit vaadata - tundub olevad nii, et yks räägib Jumalast monoteismis ja teine jumalatest polyteismis. Või ligikaudu umbes nii. (Hakata ytlema, et yks neist on usundiloo objekt ja teine ei ole, on tegelikult ikka seesama suhtumine, mida olen kuulnud kord yhe usuteaduskonna õppejõu suust, kes semiootikutele loengut pidas - "meie, tänapäeva haritud kristlased, peame suhtuma paganlikesse usunditesse sallivalt". Ehk siis yldistatult: teoloogia tegeleb sellega, mis on päriselt (Jumal, 1 tk), usundilugu mingite metslaste liigutavate ja naljakate usukestega (jumalad, paljupalju tk).) Siis võiks ehk kas sellise infoliigitusalusega nõustuda ja nii yteldagi (et yks artikkel on monoteismi ja teine polyteismi kohta, ehkki kuskil peaks siis olema ka jutt sellest, miks neid asju sama sõnaga nimetatakse) või mõelda välja mingi muu liigitusaluse. Minu poolest võib mono ja poly vahet teha kyll, kysimus on vaid yldistava osa paigutamises (mida veel pole, nii et on aega). --Oop 14:22, 17 Feb 2005 (UTC)

:: See ei ole päris täpselt nii. Minu meelest on "jumal" lihtsalt üldisem mõiste kui "Jumal". Ma ei tea kindlalt, kumba see sõna eesti keeles algselt tähendas, aga näiteks kreeka θεός tähendas algselt jumalat ja hiljem on hakanud tähistama (ka) Jumalat. Vajadus Jumala ja jumala vahel vahet teha tuleneb muidugi monoteismist (võib-olla ka henoteismist). Minu meelest ei implitseeri see vahetegemine monoteistlikku hoiakut, kuid "Jumal" on minu meelest liiga tähtis mõiste, et lahustada see jumala mõistes. Kuidas artikleid nimetada, see on iseküsimus. Minu meelest ei implitseeri ka pealkiri "jumalad" iseenesest polüteismi, sest ka Jumal ja muud jumalad kokku on jumalad. Ka määratlus "usundilugu" ei implitseeri minu meelest monoteistlikku hoiakut, sest ka polüteist võib ju tegelda usundilooga ning uurida jumalaid eri usundites. Tõsi küll, ka Jumal kuulub usundiloo valdkonda, nii et see täpsustus ei ole ikkagi piisav. Võib-olla on kellelgi parem idee?

:: Mulle tundub, et üldistav osa tuleks paigutada just siia, sest siinne mõiste on üldisem. Tõsi küll, ma ei saa päriselt eitada, et sellel pealkirjal on polüteismile viitav konnotatsioon. Aga minu meelest ei saa jumala mõistele polüteistlikus mõistes pühendada eraldi artiklit, sest jumala mõiste ka eri polüteistlikes usundites on selleks liiga erinev. Jumala mõiste monoteismis on ühesem, kuigi ka mitte nii väga ühene, eriti kui veel juurde arvata filosoofilised tõlgendused. Andres 21:34, 17 Feb 2005 (UTC)

Jah, praegune tekst on lõpu poole tõesti polüteismist rääkiv (algus aga on üldistav). Arvan, et lõpu sisu tuleks kanda hoopis artiklisse Polüteism. Selle asemel tuleks rääkida rohkem jumalatest. Andres 21:38, 17 Feb 2005 (UTC)
*Ehk siis asi jääb kuidas? Et monoteistlik ainujumalus (no polyteismidest on ainujumalus ju ainult kiivakiskunud hinduismil) artiklisse "Jumal", "Jumalatesse" yleyldine jutt, sh võrdlus eri religioonide vahel (v.a. eri ainujumalate võrdlus) ja muu siinne spetsiifika "Polyteismi"? Hm. Kui polyteistlikest jumalatest rääkida peamiselt "Polyteismis", miks mitte rääkida monoteistlikest jumalatest peamiselt "Monoteismis"? Segane valdkond, raske tykeldada.
*"Jumal" ja "jumalad" on kõik kokku "jumalad" siiski ainult monoteismist väljaspool seisva isiku jaoks. Monoteisti jaoks ei mahu need tegelikult yhismõiste alla, kui mitte panna sõna "jumal" tähistama lihtsalt kõike, mille suunas inimene vastavaid liigutusi teeb. Aga see on sotsioloogilis-psyhholoogiline (suisa biheivioristlik), mitte teoloogiline või usundilooline määratlus, mil pole Jumalaga enam palju pistmist.
*Usundiloo koha pealt kirjeldasin asjade tegelikku seisu, umbes nagu antropoloog kaameraga ja helmekotiga. Teoreetiliselt võiks jah polyteist usundilooga tegeleda jne, aga praktikas on Euroopa ja Ameerika usundiloolased (ärme neid praegu antropoloogide ja mytoloogidega liidame) tihti teoloogilise tagapõhjaga ning praktiseerival paganal läheb vagade inimeste teaduskonnas enamasti raskeks. Mis tähendab, et polyteistide tehtav usundilugu ja universaalteoloogia jääb enamjaolt teaduskäibe perifeeriasse, tihti antropoloogia (need on need festivalidega olevused, päristeadlastel on konverentsid ja nad on selle yle uhked) või ajaloo valda (lähtuvalt tihti klassikalisest vms muinasfiloloogiast - enamiku inimeste, sh teadlaste jaoks on mytoloogia siiski ju igand ehk midagi muistset). Ja selline praktiline olukord mõjutab paratamatult terminoloogiat. --Oop 12:35, 18 Feb 2005 (UTC)

Kui ei tuleks arvestada monoteismi tohutut kultuurilisr mõju, siis ei pruugiks Jumalast eraldi artiklit kirjutada. Minu mõte on selline, et artiklis jumalad tuleks rääkida jumala(te)mõistetest ja -kujutlustest eri traditsioonides. Osalt kuuluks siis siia la materjal Jumala kohta, aga selle pikem käsitlus jääks artiklisse Jumal. Kui juhtub, et mõni mõiste või kujutlus nõuab väga pikka käsitlust, siis võib ka selle omaette artiklisse saata. Rangelt monoteismi ja polüteismi vahel jaotada selles artiklis minu meelest ei saa, seetõttu tuleks polüteismist kui niisugusest räälida eraldi artiklis. Rõhk ei oleks siin mitte polüteismi ja monoteismi vastandusel, vaid konkreetsetel arusaamadel jumalatest. Andres 12:53, 18 Feb 2005 (UTC)

: Ysna mõistlik lahendus. Vaatame, kuidas praktikas välja kukub. --Oop 14:23, 18 Feb 2005 (UTC)

Jumalused ehk jumalad on olendid, kelle olemasolu inimesed ühe või teise usundi raames usuvad ning keda nad austavad, teenivad või kummardavad.
Sõna "üleloomulikud" on ära jäetud. Minu meelest on selle definitsiooni järgi ka näiteks paavst jumalus. Andres 12:11, 20 Feb 2005 (UTC)

Nüüd on lisatud "müütiline". Kas see sõna mitte ei implitseeri (vähemalt ühes oma tähenduses), et jumalusi ei ole olemas? Andres 12:11, 20 Feb 2005 (UTC)
Teine parandus ütleb, et polüteismis on kõik jumalad võrdsed. Ega ikka ei ole. Näiteks kreeka mütoloogia järgi oli peajumal, teised Olümpose jumalad ja hulk teisi, vähemaid ja päris väikesi jumalaid. Andres 12:08, 20 Feb 2005 (UTC)
Parandused tuginevad Uku Masingule (Usundilugu, 2000). Kreeka henoteism on ikkagi polüteism Ats 12:34, 20 Feb 2005 (UTC) Kas ülemiste vana on olemas?

minu meelest võib "müütiline" olla küll, miks mitte... aga henoteism on muidugi polyteism, selle erikuju, loomulikult... Masingule viide, muideks, ehk saaks tsiteerida? --Lulu 12:55, 20 Feb 2005 (UTC)

: Ats, ma ei saa hästi aru. Sul on kirjas, et polüteismis on kõik jumalad võrdsed. Kui polüteismi niiviisi määratleda, siis kreeka usund tõepoolest ei olnud polüteistlik (laiemas tähenduses ta seda oli, sest tunnistati mitut jumalat), vaid henoteistlik. Aga miks Sa siis ütled, et see ikkagi oli polüteism? Andres 13:05, 20 Feb 2005 (UTC)

: Mina isiklikult ei usu, et Ülemiste vanake on olemas, ja arvan, et keegi polegi seda uskunud. Leian ka, et Ülemiste vanake võib-olla on müütiline olend, aga ei ole seotud mingi müüdiga. Edasi, kui me nimetame jumalusi müütilisteks, siis pole päris selge, mida see tähendab. Kui see tähendus implitseerib, et neid pole olemas, siis mida teha nendega, kes usuvad mingi mõne jumaluse olemasolu? Kui see tähendab, et jumalused on alati seotud müüdiga, siis tuleks seda minu meelest teisiti väljendada. Kas see nii on, seda ma ei tea. Andres 13:05, 20 Feb 2005 (UTC)

: Lulu, on kaks erinevat polüteismimõistet. Üks mahutab endasse henoteismi, teine mitte. Andres 13:05, 20 Feb 2005 (UTC)
Ei näe põhjendusi Atsi viimastel muudatustel. Definitsioon kadus hoopis ära. Eestikeelsed nimetused samuti. --Lulu 15:57, 20 Feb 2005 (UTC)

Tühistasin selle Atsi paranduse:
Jumaluse puhul on tegu millegiga mida jumalikustatakse aga see ei ole päris jumal.
Me peame kõigepealt jumaluse mõistes kokkuleppele jõudma. Andres 16:02, 20 Feb 2005 (UTC)
Tühistasin Atsi selle paranduse, sest me peame kõigepealt kokkuleppele jõudma.
Jumaluse puhul on tegu millegiga mida jumalikustatakse aga see ei ole päris jumal. Jumaluse mõiste võeti kasutusele eristamaks polüteistlike jumalaid minotyeismist.
Andres 16:43, 20 Feb 2005 (UTC)
jah aga miks panid jumalad sisu!? Ats 16:47, 20 Feb 2005 (UTC)

: arutelu selle yle toimus möödunud nädalal --Lulu 16:56, 20 Feb 2005 (UTC)

:: Tegelikult meil üksmeelt selles asjas veel ei ole. Oop oli vastu, mina ei olnud päris põhimõtteliselt vastu, kuigi see mulle ei meeldi. Andres 16:59, 20 Feb 2005 (UTC)
praegu on olukord nii, et Jumal on jumalad on eri nähtused ja kuna mitmuse vormi kasutatakse tihti siis varasem link on vikis vajalik. Meil ruumi on teeksin jumalus-est ka eraldi loo. Hääde soovidega Ats 17:04, 20 Feb 2005 (UTC)
jep, miks mitte?... kas Sa seda siia pealkirja alla kohe yldse ei taha teha? ... (yks põhjendus oli muideks, et artikli pealkiri mitmuses ei ole nagu eriti mugav... eeldaks nagu, et oleks seal räägitudki siis hästi paljudest erinevatest jumalatest, tõepoolest, mitmuses...) mõte oli see, et kui meil on jutt sellisest nähtusest nagu "jumal(ad) polyteismis ja yldse", siis on sobiv mõiste "jumalus" selle jaoks ju olemas? ... ja reserveeriks nimetuse "jumalad" selle artikli jaoks, kus kõikvõimalikke jumalaid loendatakse ja kirjeldatakse... mis arvad? --Lulu 17:30, 20 Feb 2005 (UTC)
Siin on erand - Jumal ja mitmuse vorm jumalad on täiesti eri õpetused (monoteism-polüteism). Seega ei soovi jumalad teise nime alla. Loetelu puhul on olemas Jumala nimi (monoteism), et jama ei tekiks siis Polüteistlike jumalate loetelu (monoteism ja polüteism tuleb ka loetelu puhul lahus hoida. Meile seda ju koolis ei õpetata! (austame ju ka judaismi)). Muide Jumaluse definitsiooni eesti keeles vist ei olegi. kui me tahame jumalate asemel jumalus panna mis siis jumalustega saab. Vot seda peaks hoopis Jumalus all seletama! Ats 17:51, 20 Feb 2005 (UTC)
hm... ei saanud kyll hästi aru, miks PEAB tingimata mono- ja polyteism alati lahus olema, nagu Sa korduvalt oled rääkinud? ... on ju ka monoteistlikel religioonidel polyteistlikke sugemeid, ja vastupidi... täiesti eri õpetused on nad muidugi, aga ka monoteistlikud õpetused on omavahel täiesti erinevad ju... ok, see selleks, kui suudad, siis selgita, oleks huvitav teada... teine asi, "jumaluse" definitsioonidest oli juttu... tavalised sõnaraamatud võrdustavad "jumala" ja "jumaluse"... A. Saareste Eesti keele mõisteline sõnaraamat, kust on pärit ka need eestikeelsed jumalatenime(tuse)d, on kõige autoriteetsem muidugi, ning seal on omaette mõistena just "jumalus"... huvitav, mida teoloogid sellest arvavad? või oled Sa ise teoloog? ... --Lulu 18:03, 20 Feb 2005 (UTC)

: Kas Saareste sõnaraamatus on antud jumala sünonüümid või hoopis valdkonda "Jumal" kuuluvad sõnad? Kas tõesti ingel on jumalanimetus ja Maarja on jumal(anna)nimi? Võib-olla kuskil rahvausundis ongi, aga kas on kindel, et Saareste seda väidab?

: Hea küll, meil ei jää vist muud üle kui ikkagi koondada nii Jumal kui ka jumalad ühte artiklisse "Jumal". Sel juhul langeb see lõputu vaidlus ära. Sinna tuleb siis hästi palju alajaotusi teha ja asi kipub üle pea kasvama. Aga saksa vikis niimoodi on (:de:Gott), tuleb siis sealt eeskuju võtta Lulul on õigus, et mingit järsku vahet Jumala ja jumala vahel ei ole.

: Aga sellist artiklit, kus loendatakse ja kirjeldatakse kõiki jumalaid, meil vaevalt tuleb, sest see oleks liiga pikk. Andres 18:21, 20 Feb 2005 (UTC)
Saareste koondab kokku kõik need nimetused ühe mõiste alla "jumalus"... muud midagi... mõiste "jumalus" on temal omaette mõiste ja meil pole vist põhjust nii autoriteetse allikaga vastuollu minna... seepärast arvangi, et artikli pealkiri "jumalus" on täiesti kohane...

Õige, küll, tal on mõisteline sõnaraamat. Kas see tähendabki, et tal on kõik jumaluse mõiste all? Ma siiski kahtleksin tema autoriteedis selles osas. Andres 18:44, 20 Feb 2005 (UTC)

: noh, ega Saarestest suuremat autoriteeti eesti keele ja tema mõistete alal nyyd kyll ei leia... hm... Wiedemanni sõnaraamatutu kõrval on EKMS suurim ja autoriteetseim eesti keele sõnaraamat läbi aegade ja yldse... no mai tea... kui Sa seda kasutanud juhuslikult ei ole, siis: 4 paksu köidet pluss registriköide, kokku vist yle 6...7 tuhande lehekylje... kui just selle mahust rääkida... ja muidu ka... aga see selleks...  --Lulu 19:06, 20 Feb 2005 (UTC)

:: Ei, ma olen ikka natuke seda sirvinud, tuleb meelde küll. Aga ometi pole välistatud, et ta mõistete rühmitamisel on mõne vea teinud. Igas raamatus võib ju ka vigu olla, seda ei välista ka see, et tegemist on kõige autoriteetsema ja kõige suuremaga. Aga ma ei ütle, et siin tingimata viga on, ma lihtsalt kahtlen. Andres 19:13, 20 Feb 2005 (UTC)

: einoh... mis "vea"... vaata, Andres, keel ja keele kasutamine on nagunii kokkulepete kysimus... igayhel on nagunii oma keel ja oma keelekasutus, ehk, nagu öeldakse, "idiolekt", ja vahel juhtub tõesti, et võivad tekkida ka arusaamatused, aga need pole "vead", sest n.ö. grammatiliselt on kõik korras... lihtsalt, yks inimene mõistab yht sõna veidi teistmoodi kui teine... aga see selleks...  siin vikipeedias, arutelu mõistete ja artiklipealkirjade yle, on samuti kokkulepete kysimus... põhimõtteliselt ei ole yhte ega lõplikku vastust ega tõde nendes asjades olemas... ja me ei saa ka "vigu" teha, selles mõttes... kyll aga, mida me peame kogu aeg arvestama, see on otstarbekus ... sest vikipeediat tehakse ju kasutajate jaoks, mitte selleks, et tegijad saaksid mingit oma rida ajada... mai tea, kas ma suutsin ennast arusaadavalt väljendada, mh? --Lulu 19:26, 20 Feb 2005 (UTC)

:: Olen sellega nõus, et tegijad ei pea siin oma rida ajama, vaid ikkagi tuginema autoriteetidele ja muidugi tervele mõistusele. Üksiku inimese idiolektis kipub olema idiosünkraasiaid. Muuhulgas sellepärast me töötamegi kollektiivselt, et neid välja siluda. Ja see väljasilumine toimub kahel moel: üldkeele puhul toome välja mingi sõna eri kasutused, võimaluse korral viitame ka keelenormile; terminite puhul orienteerume käskivamalt nende kasutusele oskuskeeles, isegi kui see üldkeelest lahkneb. Ka lugejal on tarvis teada saada nii seda, kuidas mõnd sõna üldkeeles kasutatakse, kui ka seda, kuidas mingi ala asjatundjad seda kasutavad. Samuti on tähtis osutada mõistelistele erinevustele, mille peale miteasjatundja ei pruugi tunda. See tähendab, ühest küljest peame hoolitsema selle eest, et lugejal oleks võimalik materjalist orienteeruda ja öeldavast aru saada, teisest küljest aga peame lugejat edasi juhtima, kaugemale tavaarusaamadest.

:: Me peame kokku leppima nendes asjades, milles on mitu mõeldavat lahendust, aga me ei saa kolluleppeliselt omistada sõnadele tähendusi, mida neil pole.

:: Arvan, et idiosünkraasiat võib teatmeteoses nimetada veaks. Andres 20:24, 20 Feb 2005 (UTC)
see, et koondada kõik materjalid yhte, ei meeldi kahtlemata Atsile, sest tema tahab artiklid Jumal ja jumalad lahus hoida... vaidlus ei lõpeks... see variant, et paneme jumalate kohta käiva jutu artiklisse "jumalus", oli kompromiss, aga Atsil on raske ka sellega nõustuda...(ma kyll ei saa aru, miks?)... mai tea mis oleks parem...

Seda küll, aga ta peab esitama veenvaid argumente. Seda, et tegemist on täiesti erinevate mõistetega, minu arvates ei anna mitte kuidagi põhjendada. Ja kui tõmmata kuskile piir, siis on see ikka meelevaldne ning tekitab viljatuid vaidlusi. Me ei pääse sellest kuskile, et meil on siin üks sõna. Andres 18:44, 20 Feb 2005 (UTC)
artikkel "jumalad" oleks muidugi ilus, ma ei arva, et see jumalate loend seal yle pea kasvaks... ei pea ju yhte veergu neid laduma... --Lulu 18:34, 20 Feb 2005 (UTC)

Kui see oleks lihtsalt Jumalate loend, siis muidugi. "Jumalad" peaks olema ümbersuunamine artiklile Jumal. Andres 18:44, 20 Feb 2005 (UTC)

Artikli "Jumalad" arutelulehekülg on millegipärast suunatud siia. Kuidas siis on, kas teeme ühtse artikli Jumal? Andres 07:00, 1 Apr 2005 (UTC)
EI TEE! Olen seda juba seletanud, et Jumal kontra jumalus või jumalad on eri nähtused ja arusaamad mida ei saa kokku panna. Üldiselt ei ühendata uisutamise loendit malega. Ats 11:58, 1 Apr 2005 (UTC)

Kas oleksid nõus sellega, kui artiklis Jumal oleks nõus Jumala mõistest ja artiklis Jumalad üldisest jumala mõistest? Andres 18:30, 1 Apr 2005 (UTC)

Ei ole nõus praeguse tekstiga. Esiteks ei tähenda sõnad "jumalus" ja "jumal" midagi erinevat ning ka Jumalat võib nimetada Jumaluseks. Teiseks implitseerib see tekst, et Jumal on olemas, jumalused aga mitte. Seda ei saa entsüklopeedias väita kui fakti. Andres 19:32, 1 Apr 2005 (UTC)
Toetan Andrest. Ats võiks aru saada, et on ka teistsuguseid seisukohti. Vikipeedia esitab sageli mitmeid erinevaid seisukohti, neutraalselt, vajaduse korral allikatele viidates. Meetod, et ebameeldivad või valeks peetavad seisukohad lihtsalt, ilma põhjendamata või arutlemata, kustutatakse, ei sobi Vikipeedia tööstiiliga kokku, imho. --Lulu 07:49, 2 Apr 2005 (UTC)

Toetan Andrest ja Lulut. Taivo 14:58, 2 Apr 2005 (UTC)
Taastasin Atsi kustutused. --Lulu 10:05, 3 Apr 2005 (UTC)

Praeguse artikli tekst langeb vist kokku artikli "Jumalad" tekstiga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:20, 3 Apr 2005 (UTC)
Jah, tegin redir --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 10:34, 3 Apr 2005 (UTC)

See sisu artiklis [[Jumalad]] ähmastab tõika, et on olemas ühtne jumala mõiste. Esimest lauset võib tõlgendada nii, et jumalaid tegelikult ei ole, aga Jumal on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:31, 18 Apr 2005 (UTC)

See sisu artiklis Jumalus salgab maha, et sõna "jumalus" on sõna "jumal" sünonüüm. Ka Jumalat võib nimetada Jumaluseks. Andres 07:36, 18 Apr 2005 (UTC)
Jumalus - üleloomulik olend, keda palveldakse kui mõne eluvaldkonna arvestatava võimsusega kontrollijat või mõne nähtuse personifikatsiooni. Monoteistlike religioonide mõjusfääris kasutatakse jumaluse mõistet polüteistlike usundite jumalate kohta, rõhutamaks nende erinevust monoteistlikust ainujumalast.

Kust see pärineb? Kas see tähendab, et ka katoliku pühakud on jumalused? Andres 08:55, 18 Apr 2005 (UTC)
Monoteistlikud usundid tunnistavad üldiselt üht jumalust (Jumalat), kuid neis võib esineda muid üleloomulikke olendeid (inglid, vaimud, deemonid, džinnid jt) ning teatud olendite, nähtuste või sümbolite jumalikustamist (nt ristiusus pühakute austamine, jumalaema-kultus).

Nii et Jumal on jumalus. Minu meelest Jumal Sinu definitsiooni alla ei lähe: ta ei ole ju mõne eluvaldkonna..., mõne elunähtuse...

Kas Sa eristad jumalat ja jumalust? Kas Sa eristad jumalust ja üleloomulikku olendit? Andres 09:25, 18 Apr 2005 (UTC)

Need mõisted kipuvad olema häguste servadega, aga samas n-ö ideoloogiliselt laetud. Mis ühe jaoks jumal, on teise jaoks jumalus ja kolmanda jaoks hoopis ebajumal. Arvan, et üleloomulik olend on laiem mõiste kui jumalus, sinna alla kuuluvad kõik tondid ja mardused jms. Ja jumalus on jumal, kes ei anna vaatleja silmis Jumala mõõtu välja :)

: Meil tuleb lahendada probleem, kuidas esitada kõigile vastuvõetaval kujul materjal, mis puudutab jumalusi, jumalaid ja Jumalaid.

: Mulle tundub, et ei saa Jumalat ja jumalat panna eri artiklitesse, sest mõiste ise on üks, erinevused tulenevad kobnkreetsetest uskumustest. Artiklis Jumal tuleks minu arvates anda ülevaade jumala mõistest üldse, niipalju kui see on võimalik, ning seejärel rääkida jumalakujutlustest eri usundites järgemööda. Ats aga leiab, et 'Jumal' ja 'jumal' on nii erinevad mõisted, et nendest ei saa ühes artiklis rääkida.

: Minu meelest on "jumalus" sama mis "jumal" ning seetõttu saaks artiklis Jumalus rääkida ainult selle sõna võimalikest konnotatsioonidest. Atsi arvates on jumalus jumal, mitte Jumal. Lulul on mingi muu arvamus, mida ma ei oska kokku võtta, kuid mis peaks arutelust näha olema.

: Lahkarvamused saaks minu meelest lahendada nii, et esitada neid artiklite tekstis erinevate lähenemistena.

: Mis Sa arvad, mida ette võtta? Andres 11:03, 18 Apr 2005 (UTC)

:: Kaldun arvama, et jumalus on õige veidi laiem mõiste kui jumal, aga ei oska seda arvamust veenvalt põhjendada.  Võib-olla jumalus hõlmab ka nt jumalannad ja pooljumalad, võib-olla ka teatud kontekstis mingid muud jumalikkuse v jumaliku väe avaldusvormid ja jumaldamise v jumalikustamise objektid, mida üldiselt mingil põhjusel "päris" jumalaks ei peeta? Sellega olen nõus, et ülevaade erinevatest  jumalakäsitlustest (sh 'Jumal') võiks mahtuda ühte artiklisse. Nagunii on veel eraldi artiklid Allah, Jahve jt.

:::Mõisted tähtsuse järgi:
* jumal (maailma looja ja pealik)
* jumalad (tänapäeva füüsikalised jõud mütoloogilise teadvusena)
* jumalus (kusjuures suunamise võib teha jumaluselt jumalatele, mitte vastupidi)

:::Kordan veelkord: Jumalus ei ole seostatav jumalaga vaid jumalatega. Jumalus ei ole sama mis jumal!!! Ats 12:41, 18 Apr 2005 (UTC)

:::: Ats, "jumal" on ju ainsus sõnast "jumalad". Kui jumalused on jumalad, siis ka jumalus on jumal. Iseasi kui kirjutada "Jumal", aga seegi ei oleks ju võimalik, kui Jumal ei oleks jumal.

:::: Ka juhul kui rääkida jumalast kui ülimast olendist, ei pruugi ta olla maailma looja ega pealik (näiteks Aristotelese järgi). Ka Jumalat mõistetakse eri usundites ja filosoofiates erinevalt.

:::: Et jumalad on tänapäeva füüsikalised jõud mütoloogilise teadvusena, see on ju ainult arvamus, mitte fakt. Andres 12:54, 18 Apr 2005 (UTC)
Muidugi on see mütoloogilise ja füüsikalise maailmapildi kohta käiv fakt. Tegu ei ole filoloogiaga vaid kahe eri kosmoloogiaga. Selleks et eristada Aristotelese jumalat (jumalad) Augustinuse jumalast (Jumal) pooldan erandina mittefiloloogilist lähenemist (sõna Jumalad on ju filosoofiliselt absurd e sisutu). Ats 13:06, 18 Apr 2005 (UTC)

Aristotelesel on ju üks Jumal. Muidugi on ta erinev Augustinuse Jumalast, aga samuti Jumal. Deistide Jumal ei ole pealik, panteistide Jumal ei ole looja.

Võiks ju teha nii, et artiklis Jumal on juttu ainult Jumalast. Sellisel juhul arvan siiski, et jumala mõistest tuleks rääkida artiklis Jumalus. "Jumalad" on kunstlik pealkiri.  'Jumalus' on tõesti pisut laiem mõiste kui 'jumal', aga seal saaks rääkida mõlemast.

Alternatiiviks oleks artikkel Jumal (kristlus), aga vaevalt on otstarbekas hakata judaismi, islami ja näiteks krišnaismi Jumalast eraldi rääkima, just nagu neil poleks omavahek mingit seost. Andres 13:30, 18 Apr 2005 (UTC)
Ei ole aristotelesel Jumal, ei ole!!!! Meil on pregu asjad paigas monoteism ja polüteism on lahus isegi kui teised sellest aru ei saa. Ats 13:38, 18 Apr 2005 (UTC)

Palun selgita seda Aristotelese asja. Kas esimene liikumapanija ei ole siis Jumal? Aquino Thomaski kasutab Aristotelese argumenti (jumalatõestust). Andres 14:04, 18 Apr 2005 (UTC)

Söandan soovitada artiklid "Jumal" ja "Jumalad" ikkagi kokku panna. Midagi umbes selles laadis: Jumal – paljudes usundites esinev võimas üleloomulik olend, keda palveldakse kui ühe või mitme elunähtuse või valdkonna valitsejat või personifikatsiooni või ka kogu kõiksuse loojat ja valitsejat; mõnedes usulis-filosoofilistes käsitlustes ebaisikuline kõiksust loov ja/või kujundav jõud. Polüteistlikud usundid (nt hinduism, ka vanaegiptuse, vanakreeka ja vanarooma usundid) tunnistavad mitmete jumalate olemasolu, kellest üht või mõnda võidakse pidada teistest tähtsamaks või võimsamaks. Monoteistlike usundite (nt judaism, kristlus, islam) käsitluses on olemas üksainus jumal ning selles kontekstis kirjutatakse sõna "jumal" tavapäraselt suure algustähega (Jumal). Panteism on usulis-filosoofiline mõttevool, mis samastab Jumala ja kõiksuse, deismis on Jumal isiksusetu maailmavaim. Ateism eitab jumalate või Jumala olemasolu. /.../ Erinevaid jumalakäsitlusi uurivad näiteks võrdlev usunditeadus ja teoloogia. Vaata ka jne Praegusest jumala-artiklist osa sobiks ehk pigem pealkirja alla "Jumal kristlikus teoloogias" vms. Jumaluse kohta võiks ehk öelda, et see on paljudes usundites esinev palveldav jumalikkuse avaldumisvorm, tavaliselt jumal või jumalanna, aga ka nt jumalikustatud valitseja, loodusnähtus vms. Aheidel 20:33, 18 Apr 2005 (UTC)

Kuidas lepitada lahkarvamust Atsiga?

Ma mõtlesin vahepeal ja leidsin, et jumala ja jumaluse mõistel on siiski ka selline erinevus, et jumalus esineb usundi kontekstis, aga jumal ei pruugi esineda. Näiteks Epikurose jumalad ei ole jumalused. Ka Aristotelese jumal või Jumal ei ole jumalus.

Mina ise pooldaksin ka Sinu lähenemist, kuid tundub, et Atsiga on raske kokkuleppele jõuda. Sõnastus peaks olema selline, millega Ats saab nõustuda. Kasutaksin küll ettevaatlikumat ja detailsemat sõnastust. Andres 04:43, 19 Apr 2005 (UTC)

::: Siin eespool oli korraks juttu sellest, et mida Lulu arvab. Kui see huvitab, siis arvan, et piisab artiklist Jumal. Kõik muu (jumalad, jumalused jne) saab sama artikli sees lahti kirjutada eraldi lõikudes. --Lulu 20:38, 18 Apr 2005 (UTC)

::: Kuidas lepitada lahkarvamust Atsiga? Andres 04:43, 19 Apr 2005 (UTC)
Seni, kuni Ats ei suuda leppida, pole midagi teha. Muidugi on tylikas, kui yhe inimese pärast peab artikkel kannatama. Äärmusliku abinõuna võib ju artikli kokku panna ja ajutiselt blokeerida muudatuste tegemise võimaluse. Ingliskeelses Wikis on seda aeg-ajalt tehtud, muuhulgas ka just kristluse-teemaliste artiklite puhul. Lõputu jagelemine ei vii kuhugi. Varem või hiljem peab Ats mõistma ja leppima. --Lulu 07:04, 19 Apr 2005 (UTC)

Aga kas pole nii, et Ats esindab ikkagi mingit laiemagi levikuga vaadet asjadele? Ehk peaks sõnastama Atsi seisukohad omistatuna teatud seisukoha esindajatele ning täpsustama, kellega on tegemist. Ka meie seisukohad on ehk kellelegi omistatavad. Andres 08:01, 19 Apr 2005 (UTC)

: Praegune olukord esindab üsna tugevasti seisukohta, et Jumal (keda/mida võib küll erinevalt mõista) on reaalne, aga jumalad on "ebajumalad". Ja ainujumala käsitlus näib ka (kuigi seda pole välja öeldud) üsna tugeva kristliku mündiga, teised monoteistlikud usundid tunduvad alaesindatud. Ma peaks õigeks natuke neutraalsemat seisukohta. Võiks proovida asju kirjeldada nagu hüpoteetiline maavälise päritoluga antropoloog :)~

:: Nõus. Sellepärast artikli sisu ongi vaidlustatud. Siin võiks muidugi ka öelda, et artikli neutraalsus on vaidlustatud. Me võime sellise seisukoha esitada, kuid me peame juurde märkima, et see on kristluse vaatekoht. Ah jaa, ka ebajumal võib olla reaalne. Andres 08:43, 19 Apr 2005 (UTC)

Me võime nõuda, et Ats fundeeriks iga oma seisukohta mingi viitega. Siis aga peame me seda ka endalt nõudma. Andres 08:07, 19 Apr 2005 (UTC)

Arvan, et ühe- ja mitmejumalausundid on siiski põhimõtteliselt erinevad (on ka võimalik usund sealjuures, mis on mõlemat korraga -- mõnedes budismi vooludes, sest budismis on mõnikord ka jumalad, on üks maailma looja jne..., kes on peajumal, kes loob alustuseks kolm teist jumalat, kes loovad veel terve karja, kes siis asuvad muud värki ehitama ja muuseas veel jumalaid looma -- lõpuks sööb see esilooja kõik teised ära vms. ja alustab "järgmisel päeval" otsast [sest tema ajaarvamise järgi peaks maailm kestma ühe päeva]).--Tvali 10:37, 19 Apr 2005 (UTC)
Ühesõnaga, on mõned erinevused:
* Mitmejumalausundi jumalad võitlevad omavahel, ainujumalausundi Jumal ei oma (väärilist) vastast
* Paljud mitmejumalausundi jumalad ei oma ainujumalausundi Jumala omadusi, nagu omnipotentsus vms., ehkki omavad sarnaseid omadusi (tihti sõltub see jumala täpsest "levelist" vms.)
* Mitmejumalausundi jumalatel on tavaliselt üks või mitu konkreetset tegevusala
* Mitmejumalausundi jumalate tunded sarnanevad rohkem inimtunnetele
* Mitmejumalausundi jumalad jagelevad omavahel esemete ja võimu pärast, ainujumalausundi Jumal seda ei tee
--Tvali 10:37, 19 Apr 2005 (UTC)
Sellise teksti leidsin.--Tvali 10:37, 19 Apr 2005 (UTC)
Arvan, et võiks muuta artikli "Jumal" täpsustusleheküljeks, kust viitab:
* Jumal (monoteism)
* Jumal (multiteism)  või jumal (polüteism)
* Kristlik Jumal (Jehoova)
* Judaistlik Jumal (Jahve)
* Islamistlik Jumal (Jahve)
* Rooma jumalad
* Egiptuse jumalad
* Kreeka jumalad
* Tiibeti jumalad
* Põhjamaade jumalad (ja/või viikingite jumalad)
* Teised jumalad
--Tvali 10:37, 19 Apr 2005 (UTC)

Minu meelest kaob ülevaatlikkus ära, kui puudub jumalamõiste üldkäsitlus. Andres 12:01, 19 Apr 2005 (UTC)

: Üldkäsitlus võiks olla täpsustusleheküljel enne või peale täpsustavaid viiteid, nagu allpool ka mainin. Kusjuures see võiks kasutada selliste religioonide väitestikku, mis sisaldavad nii Jumalat kui kõiksuse loojat, kui jumalaid kui kõiksuse hilisemaid kaasloojaid. Selline on eelmainitud budismivoolude seisukoht, samuti indiaanlaste (Tricksterid ja Suur Vaim), samuti viikingite osad käsitlused (peajumal ja teised jumalad). Rooma ja kreeka jumalamõisted sõltuvad konkreetsest koolkonnast ja isegi nende peajumal on rohkem nagu midagi kokkuleppelist mõnes mõttes (nagu Zeusi sõjad teistega), samas on ka nende tekstides jooni, mis viitavad sellele, et peajumalat võetakse siiski absoluutsena. Arvan, et budistlik lähenemine ilma jumalate nimesid täpsustamata oleks piisav üldistus, et sobiks põhimõtteliselt kõikide uskudega (sest tegelikult on ka kristluses polüteismi jälgi -- nimelt on kristluse inglid põhimõtteliselt igas mõttes polüteistlike jumalatega sarnased ja kui kuskil oleks teistsuguste nimedega kristlust järgitud nende invasiooni ajal, oleksid nad vastavat rahvast selle põhjal kahtlemata ebajumalate kummardajateks pidanud -- ehkki nad tegid seda ka monoteismi puhul eeldades miskipärast, et kahe rahva ainujumalad on erinevad jumalad, isegi kui jooned kattusid). Siiski on teema liiga mahukas, et jätta ainult üldkäsitlust.--213.35.248.86 16:36, 19 Apr 2005 (UTC)
Peale selle võiks rääkida ka parimate ilukirjanduse autorite loodud jumalatest erinevates artiklites (nagu võiks ka olla Kettamaailma ja Tolkieni maailma kirjeldused -- kettamaailmas on üsna palju usundeid, kus on erinevad jumalad, sest autorile meeldib osutada, kuidas erinevad usundid omavahel ja psühholoogilise seletusega kokku sobivad)--Tvali 10:37, 19 Apr 2005 (UTC)
Selles artiklis võiks siis olla ka lühike kokkuvõtlik käsitlus.--Tvali 10:37, 19 Apr 2005 (UTC)
Lisaks arvan, et selle arutelu peaks jaotama peatükkideks ja panema algusse sisukorra.--Tvali 10:37, 19 Apr 2005 (UTC)
Sõna "ebajumal" on jah kristlik termin ja ei puuduta artiklit multiteismist -- Ats võiks kirjutada eraldi osa "kritluse suhtumine multiteismi" või "monoteistlik suhtumine multiteismi" vms. siia artiklisse, siis võib vastupidised vaatenurgad kirjutada ka kristlusse, kui keegi soovib.--Tvali 10:37, 19 Apr 2005 (UTC)

Kõik õige, ainuke viga, et Ats ei kirjuta midagi ega põhjenda midagi. Me võime ykskõik milles kokku leppida, aga kui see Atsile ei meeldi, siis ta lihtsalt tuleb ja lõhub selle ära. Olen Andresega nõus, et Atsi seisukohad võivad tugineda kellelegi-millelegi, laiemale või sygavamale teooriale või mõtteviisile; kuid me ei saa seda teada, sest Ats lihtsalt ei räägi meiega. Igayks võib vaadata, mida Ats siin Vikipeedias on teinud. Tervest mõistusest ja neutraalsest vaateviisist lähtudes on olemas mõiste Jumal, millest/kellest peab olema korralik ylevaateartikkel. Ja samast tervest mõistusest lähtuvalt, peaks selles ylevaateartiklis olema ka ylevaade erinevatest jumala-mõistetest ja -käsitlustest, kaasa arvatud mono-, heno-, polyteism, jumalused ja kõik muu mis sellega seondub. Kahjuks ei ole meil võimalik seda teha, kuna yks kasutaja pole sellise artikliga juba ette nõus. --Lulu 17:00, 19 Apr 2005 (UTC)

Aga kuidas oleks fundeerimise nõudega? Me võime kokku leppida, et arutelus fundeerimata parandused artiklisse tühistatakse automaatselt. See puudutab kõiki artikleid, mille puhul tekivad suured lahkarvamused.Andres 17:09, 19 Apr 2005 (UTC)
Tjah, kui see töötab, siis, miks mitte. Fundeerimise nõue peaks olema selgesti esitatud/lahti kirjutatud, et selle yle omakorda vaidlus ei tekiks. Olen ise hetkel ysna hõivatud umbes nädalaks ajaks, seega ei saa nendes plaanides osaleda ja pikalt aru pidada. Aga põhimõtteliselt kiidan Andrese mõtte heaks. --Lulu 18:32, 19 Apr 2005 (UTC)
Põhjendusi: vt Arutelu:Jumalate loend alguses! Teoloogias esmane on religioonide jaotus jumala käsitluse alusel. Pealegi võrdleval religiooniteadusel pole kristliku alusega mingit pistmist, teatavasti TÜ on ainulaadne -lahutatud kirikust, mis maailmas ei ole tavaline. Seega meil on maailmatasemel ja neutraalsel alusel tehtav religioonide teaduslik uurimine. Ats 10:03, 20 Apr 2005 (UTC)

Kust see tsitaat pärit on ja mida see põhjendab? Oletan, et tahad sellega põhjendada jumalate loendite ülesehitust. Aga vaata, see tsitaat annab ühtlasi põhjenduse einevate jumalamõistete käsitlemisele ühtses artiklis. Kui kristlik Jumal ei oleks jumal (aga muid jumalaid kristlus ei tunnista), siis ei saaks kristlust kuidagi paigutada religioonide jaotusesse jumala käsitluse alusel. Andres 15:20, 20 Apr 2005 (UTC)
Religioone võib ju jumala käsitluse järgi jagada, aga see ei seleta, miks ei võiks ülevaadet jumala mõistest eri usundites, eri ajastutel jne ühte artiklisse kokku võtta ja sealt linkida detailsete käsitluste juurde. Minu meelest oleks see kompaktsem ja mugavam.

Mida teha nende artiklitega: Jumalus ja Jumalad? Vaidlust LeonAtsiga ei ole enam nyyd. Asjad tuleks korda teha. Arvan, et enamik kasutuskõlblikust tekstist tuleks sulatada artiklisse Jumal, korrastada-toimetada artikkel Jumalus loetavaks ja kasutajasõbralikuks ning kustudada artikkel Jumalad. Lingid muidugi ümber suunata-parandada. Millised on arvamused? --Lulu 10:30, 15 mai 2005 (UTC)

Arvan, et Jumalad tuleb teha ümbersuunamisleheküljeks, mitte kustutada. Ülejäänuga nõus. Andres 10:41, 15 mai 2005 (UTC)
Tegin kokkuvõtte. Saab täiendada, kui vaja. Kuhu suunata Jumalad? kas artiklisse Jumal või Jumalus? --Lulu 11:33, 15 mai 2005 (UTC)

Jumalad suunata artiklisse Jumal. Andres 12:09, 15 mai 2005 (UTC)

Minu meelest on sõna "jumalus" otsene tähendus sama mis sõnal "jumal", kuigi konnotatsioonid on teistsugune. Põhimõtteliselt võib öelda ka "Jumalus". Andres 12:09, 15 mai 2005 (UTC)

see on täiesti vale, kui nad samatähenduslikud oleks siis ei oleks ju religiooniloolased pidanud jumaluse mõistet kasutusele võtma. Ats 21. november 2006, kell 01:50 (UTC)

Artiklis on ju selgitatud, miks seda sõna kasutatakse. Monoteistid kasutavad seda sõna polüteismi jumalate kohta sellepärast, et nad ei pea neid tõelisteks jumalateks. See käib viimasena mainitud juhtumi alla. Sõna "jumalus" eri kasutata alati selleks, et rõhutada polüteismi; ka Jumalat nimetatakse mõnikord Jumaluseks. Andres 21. november 2006, kell 02:45 (UTC)
See selgitaja ei ole religiooni alt ühest võtmetähtsusega (fundamentaalsest) jaotusest aru sanud. Pregu on sama kui samastada planeeti ja tähte. Planeedi kohta öeldakse mõnikord täht - TOBEDUSE TIPP. 84.50.152.251 21. november 2006, kell 02:53 (UTC)

Palun selgita, millist fundamentaalset erinevust Sa silma pead. Andres 21. november 2006, kell 03:00 (UTC)
Loe ÜLEVAL POOL on üldiselt kõik kirja pandud! Ma ei tea milleks neid arutlusi teha kui ei loeta. Vihjeks -Eduard Tennmann on monoteismi (jumal ainsuses) ja polüteismi (jumalus v jumalad mitmuses) erinevusestele ammu tähelepanu pööranud. Ats 21. november 2006, kell 03:16 (UTC)

Aga kas Sa oled lugenud seda, mis mina ülalpool olen kirja pannud? Olen nõus, et neid keelelisi vahendeid on selliseks eristamiseks kasutatud. Aga sõnu "jumalus" ja "jumalad" on kasutatud ka nii, et seda vahet ei tehta.  Võib ju kirjutada eraldi alajaotuses konkreetselt, kuidas Tennmann (ja võib-olla teised) on sellest erinevusest rääkinud. Andres 21. november 2006, kell 03:23 (UTC)

Ats pani ette järgmise teksti, väites et endine tekst on täiesti vale:
'''''Jumalus''' on [[polüteism]]ile viitav mõiste jõudude kohta millega inimene arvas end seotud olevat. Mõistet kasutatakse: [[animism]]i, [[mütoloogia]] ja eelkõige [[loodudusund]]i kontekstis, kus jumaluse puhul on tegu loodusjõudude või hingeliste jõudude jumalikustamisega.
''Jumaluse tähendus ei ole sama mis monoteistlikul üli[[jumal]]al. Sellepärast on sõna kasutusele võetud, et eristada kas jutt on polüteistlikust või monoteistlikust süsteemist.

*Animism
*Deeva
*Ebajumal
*Egiptuse jumalad
*Haldjad
*Jumalate loend
*Kuujumalus
*Monoteism
*Mütoloogia
*Panteism
*Polüteism
*Pooljumal
*Päikesejumalus
*Religioon
*Taassündiv jumalus
*Vanakreeka mütoloogia
*Vanakreeka mütoloogia tegelaste loend
*Vanarooma mütoloogia
Taastasin endise kuju. Andres 21. november 2006, kell 01:58 (UTC)
----
Kustutatud artiklivariant:
Jumalus on sooliselt neutraalne sõna, mis võib tähistada nii jumalat kui jumalannat. Jumaluseks võidakse nimetada ka kedagi/midagi (valitseja, loodusnähtus, üleloomulik olend, idee, pühak), keda/mida austatakse ja kummardatakse kui jumalat.
Andres 24. november 2006, kell 23:06 (UTC)
----
VanemTao viimane redaktsioon budistliku jumaluse kohta:
Jumalus    on (devata)  ja budismis  selle möiste alla  mahub palju jumalaid (jumal-deva) lisaks veel kuuluvad sinna hulka ka erinevad mütoloogilised olendid .Sinna hulka vöidakse isegi lugeda loodusnähtusi.Köige aluseks  jumaluste puhul on  ohverdamine  , annetuste tegemine  ehk ohverdus rituaalid.
Andres 23. jaanuar 2007, kell 21:24 (UTC)
----
Lingid teistele Vikipeediatele pole korras. Näiteks valgevene vikis on artikkel "Jumala mõiste polüteismis", saksa vikis ümbersuunamine artiklile Jumal. Andres 23. jaanuar 2007, kell 21:27 (UTC)

see on yks paljukannatanud artikkel, millest tõenäoliselt head nahka ei saa saamagi, kui asjad samamoodi jätkuvad, aga:
kas "jumalus" ei ole mitte termin? kui ta on termin, siis mis teadusala või teadusala ajajaotuse sees? eestikeelses teoloogias ja teoloogide õpetatud usundiloos ta vist isegi võib termin olla; seal on selle järgi ka vajadus, sest enamasti kõnelevad sellel alal tegutsejad monoteistlikkudest uskudest ja Jumalast, aga tihtipeale on ka kõnes tarvis eristada monoteistlikkude uskude Jumalat teistest jumalatest (pealegi on veneaegne komme trykis paljud Jumalad ära kohitsenud jumalateks, nii et mitmedki eesti keeles kirjutajad võivad kirjutada jumal, kuigi mõtlevad Teda, keda monoteistid ja teoloogid nimetaksid Jumalaks).
kui asjad on nii, tuleks seda ka öelda. ma pole kindel ega oska kuskilt järele vaadata. siukestes kysimustes põle sygavat mõtet arutada, kuidas asjad tegelikult on, sest yldtunnustatult verifitseeritavaid/falsifitseeritavaid andmeid yleloomuliku sfääri olendite kohta meil paraku napib. seega tuleks igale väitele juurde lisada teadusala, koolkonna või autoriteedi nimi, kelle järgi midagi öeldakse, nii et huviline saaks jälje yles võtta ja seda ajada. terminite juures võib tõlkelaenu algupära ära nimetada. ykskõik mis kujul allikatele viitamine on praeguses maakeelses vikipeedias paraku pigem erand kui reegel (teisele artiklile lingitud või isegi linkimata nimi ilma teoseta on tihti piisav viide), sestap võib nii mitmestki artiklist jääda vale n-ö jumalatõe mulje. Ohpuu 24. jaanuar 2007, kell 12:59 (UTC)
JAH JUMALUS ON TEOLOOGIA TERMIN MIS NÄITAB, ET austusobjekt kuulub animismi või polüteismi süsteemi. Interwiki on selles osas muidugi puudulik, kuigi saksas on Gottheit portaal aga suunamine on neil muidugi täiesti vale. --Ats 24. jaanuar 2007, kell 13:08 (UTC)

Kas Sa saaksid tuua viited? Andres 24. jaanuar 2007, kell 22:49 (UTC)

kes ja kuna teoloogias selle termini kasutusele võttis? mis keeles? kas saksa või inglise ja 19. sajand või juba varem, kui teaduskeel oli ladina? mis on prantsuse vaste? Ohpuu 25. jaanuar 2007, kell 13:15 (UTC)

siis paistab ilmnevat, et "jumalus" on ka eestikeelse budoloogia termin, mis tähendab veidi muud asja. VanemTao on vist pakkunud ka mingeid sõnu, mille tõlkena võib "jumalust" võtta. näiteks klassikaline filoloogia, mis tegeleb monoteismieelsete ehk polyteistlike euroopa kultuuridega, ei kipu Jumala mõistet (ja seega ka jumaluse mõistet) eriti vajavat. Paul Veyne ("Kas kreeklased uskusid oma müüte?") räägib rahumeeli jumalatest mitmuses, kuigi teoloog nimetaks neid jumalusteks. see piirab omakorda termini kasutusvälja. kultuuriantropoloogia kohta pole ma kindel, seal võib ka lugu koolkonniti ja uurimisalati erineda. folkloristlikuma kaldega usundiuurimine, rahvausu-uurimine? sõna "loojajumal" on igatahes põlistest soome-ugri uskudest kõneldes tarvitatud, ei ole tingimata "loojajumalus". Ohpuu 25. jaanuar 2007, kell 13:15 (UTC)
Paul Veyne "Kas kreeklased uskusid oma müüte?" on tõlkija valesti tõlkinud või ei erista seda ka Veyne. Buddhistlikud jumalused on inimpsühholoogia peegeldused, teised rooma-, kreeka jumalused on geografilised või astronoomilised objehtid. --Ats 25. jaanuar 2007, kell 19:55 (UTC)
Tore, nüüd on mõistlik jutt. Vt: Tarmo Kulmar Üldine usundilugu 1. Tartu 1994, lk 31. See tekst oli kunagi üleval mille pahatahtlik toimetaja kustustas (võhikud ronivad alale millest neil õrna aimugi ei ole). Kui lubate siis panen allika tagasi ja te ei pea vastamagi, sest ega teksti teil ei pruugi olla. --Ats 25. jaanuar 2007, kell 13:56 (UTC)
Praeguses versioonis on nii palju vasturääkivusi (jumalate üldnimetus ja seostub sõnaga polüteism (jumalad) aga ei ole jumal? tähistab kosmogooniat???), et selle võib minu arvates tervikuna kustutada. Pakun välja sellise alguse: Jumalus on üldistav mõiste jumalate, jumalannade  ja jumalikustatud nähtuste ning olendite (astronoomilised või geograafilised objektid, mütoloogilised olendid, valitsejad, psüühilised jõud ja abstraktsed ujutlused) kohta. Jumaluse mõistet kasutavad monoteistlike religioonide järgijad polüteistlike religioonide jumalate kohta, eristamaks neid selgemalt Jumalast.  -- 195.80.96.210 25. jaanuar 2007, kell 16:01 (UTC)

Väga mõistlik jutt. Kui keegi siin kohe karjuma ei hakka, siis võikski yles panna. Ylejäänud artikkel võiks esialgu jääda nagu on, loodetavasti saab Ats seda toimetada-täiendada, nii et midagi olulist kaduma ei läheks.  --Lulu 25. jaanuar 2007, kell 16:17 (UTC)
Varem oli siin nii:
Jumalus on jumal või jumalanna.  "Jumalus" suure algustähega kirjutatult on sama mis Jumal.
Sõna "jumalus" kasutatakse sõna "jumal" asemel tavaliselt juhtudel, kui
*on tarvis terminit, mis ei erista sugu
*ei olda kindlad, kas see, kellest on jutt, käib jumala mõiste alla
*häbenetakse sõna "jumal"
*tehakse vahet tõelis(t)e jumala(te) ja teiste poolt jumalateks peetavate vahel
Minu meelest on see kõik õige, kuigi millelegi viidata on siin väga raske. Jutt ei ole sõna kasutamisest tingimata terminina. Säärasest jutust ei saa minu meelest loobuda, sest lugeja peaks teadma kõiki viise, kuidas seda sõna kasutatakse (sõna kasutatakse veel ka  ülekantud tähenduses ning "jumalikkuse" sünonüümina.
Mis puudutab praegust esimest lauset, siis ka jumalikustatud olendid jne on jumalad ja jumalannad. Edasi, siintoodud tähenduses öeldakse "jumluste" asemel sageli ka "jumalad", arvates nende hulka ka jumalannad. Eesti keeles pole pealegi kohustuslik sugu märkida. Seega on sõna "jumalus" sõnaga "jumal" enam-vähem sünonüümne. Ka Jumalat nimetatakse mõnikord Jumaluseks, eriti inglise sõna Deity tõlkena. Seda fakti ei saa olematuks teha. Olenemata sellest, kuidas seda sõna terminina kasutatakse, tuleb kõike seda arvestada. Andres 25. jaanuar 2007, kell 18:00 (UTC)
Andres 25. jaanuar 2007, kell 18:00 (UTC)
----
Mille poolest Kulmari esimene ja teine tähendus erinevad? Andres 25. jaanuar 2007, kell 18:01 (UTC)

Nüüd kadus tsitaat Kulmari raamatust ära. See võiks ikka olla. Andres 25. jaanuar 2007, kell 18:16 (UTC)
----
Vaidlustasin põhjustel, millele anonüümne kasutaja ülalpool osutas. Andres 25. jaanuar 2007, kell 18:04 (UTC)
----
Ei mäleta enam, mis nipiga viide tööle hakkab. Andres 25. jaanuar 2007, kell 18:16 (UTC)


Arutelu:Kristus

Ühte sõna pole tarvis mitu korda linkida, vähemalt mitte mitu korda järjest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:10, 20 Feb 2005 (UTC)
nujah, seal polnud enne yhtegi, seepärast läksin vist veidi liiale... --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 14:21, 20 Feb 2005 (UTC)

Kristus üldmõistena, mitte pärisnimena tähistab Jumala tarkust ja väge, nagu mõned tõlgendavad Piibli osa 1 Ko 1,24, olles seega kõige positiivse abstraktsioon (suvaline heategija on siis osa Kristusest) ja vastandudes abstraktsele Saatanale. Sellises tõlgenduses on võimalik võtta Jumalat Saatana ja Kristuse summana -- viimane ei ole küll katoliiklikule lähtepunktile omane.

Kelle tõlgendus see on ja millisest allikast Sa selle võtad? Andres 18:16, 20 Mar 2005 (UTC)

: Üks konkreetne usklik on, kes on mulle seda maininud; samuti on polaarne maailm üks paljude kristlusevoolude läbivaid kontseptsioone -- kohati vastandub jumal-kurat, kohati kristus-kurat (jumal-kurat vastandus on silmnähtavalt kergelt ebaloogiline, kui seda sõna-sõnalt võtta proovida).--Tvali 18:29, 20 Mar 2005 (UTC)
22 For the Jews require a sign, and the Greeks seek after wisdom: 23 But we preach Christ crucified, unto the Jews a stumblingblock, and unto the Greeks foolishness; 24 But unto them which are called, both Jews and Greeks, Christ the power of God, and the wisdom of God. 25 Because the foolishness of God is wiser than men; and the weakness of God is stronger than men.--Tvali 18:29, 20 Mar 2005 (UTC)
Siin seletus
--Tvali 18:29, 20 Mar 2005 (UTC)

Selles Augustinuse tõlgenduses, mille Sa viitad, ma küll midagi sellist ei leidnud. Tema vaatleb Kristust Kolmainsuse teise isikuna. See tõlgendus, mille Sa annad, läheb lahku traditsioonilisest kristlikust tõlgendusest. Kui Sa annaksid oma tõlgendusele konkreetse allika ja omistuse, siis saaks selle ühe tõlgendusena ära tuua. Praegu seda ei ole. See, et midagi annab kuidagi tõlgendada, ei tähenda midagi, sest teoreetilisi tõlgendusvõimalusi võib olla mustmiljon. Ma toon selle lõigu esialgu aruteluleheküljele. Andres 08:16, 21 Mar 2005 (UTC)

: If the Son of God is the power and wisdom of God, and God was never without power and wisdom, then the Son is co-eternal with God the Father; but the apostle says, "Christ the power of God, and the wisdom of God;" and a man must be senseless to say that God at any time had not power or wisdom; therefore there was no time when the Son was not.
Andres 08:17, 21 Mar 2005 (UTC)

:: Mida see näitab? Andres 10:29, 21 Mar 2005 (UTC)

::: Lihtsalt seda, et Jeesus tähendab üldmõistena "Jumala tarkus ja vägi". Kuna kristlikult loetakse kõik tarkus ja vägi jumala tarkuseks ja väeks, siis tulebki vastav üldmõiste. Samas on mul ükskõik, kas see on siin ära toodud, või mitte, võid ise edasi uurida, kui Sind selle vaidlustamine huvitab, sest google on Sul sama palju olemas, kui mul, ja vastav piiblijupp ka, mida sinna sisse toksida.--Tvali 11:21, 21 Mar 2005 (UTC)

:::: Siin ei ole üldse mainitud Jeesust. Seda, et Kristus tähendab üldmõistena Jumala tarkust ja väge, ma siit küll mitte kuidagi välja ei loe.

::::: Jah, Kristus, mul on juba kergelt kustumas see teema peast :)

:::: Mind ei huvita vaidlustamine, vaid Vikipeedia kvaliteet. Sul on ju lihtsam minu küsimustele vastata kui mul uurida, kust Sa oma jutu oled võtnud. Pealegi viitasid anonüümse kristlase suulisele jutule. Usaldatavad allikad on erialakirjandus ja ka teatmeteosed, mitte veebileheküljed. Andres 11:41, 21 Mar 2005 (UTC)

::::: "Christ the power of God, and the wisdom of God;" -- "Kristus, Jumala vägi ja Jumala tarkus" -- sõna-sõnalt öeldud, mitte ei pea seda kuidagi välja lugema. Ja see on Piibli tsitaat, kui Sa veel pihta pole saanud.--Tvali 11:45, 21 Mar 2005 (UTC)

:::::: Siin öeldakse, et Kristus on Jumala vägi ja Jumala tarkus, kuid siit ei tule kuidagi välja, et Kristust mõistetakse mingil muul moel kui tavaliselt (mitte isikuna, vaid üldmõistena) või et Kristuse mõiste langeb kokku Jumala väe ja Jumala tarkuse mõistega. Ka Augustinuse kommentaarist ei tule see välja. Andres 11:53, 21 Mar 2005 (UTC)

::::::: Augustinus argumenteerib "Kui Jumala Poeg on Jumala tarkus ja vägi, aga Jumal ei olnud kunagi ilma tarkuse ja väeta, siis Poeg on igavesti Isaga. Apostel ütleb "Kristus, jumala tarkus ja vägi" ja mees peab olema meeletu, et öelda, et oli aeg, kus Jumalal polnud tarkust ja väge, seega ei ole olnud aega, kui Poega ei olnud." Samuti järgnev: "Aga nüüd võime karta, et oleme sunnitud ütlema, et on palju Jumala poegi, /.../. Lihtne on mõista, et see ei tuletu üldse -- /.../ sest on öeldud et Kristus on Jumala tarkus ja vägi."--Tvali 12:05, 21 Mar 2005 (UTC)

::::::: Sõna "üldmõiste" kasutasin seetõttu, et see oleks tänapäeva loogika juures kuidagi arusaadav. Kuna põhjendus on, et Jumalal on ainult üks tarkus ja ainult üks vägi, siis on loomulikult tegu pärisnimega, ehkki kasutatakse "kristuse ihu" üldnimetusena, millele ma viitan, aga ma arvan, et minu variant on lühidam ja mõistetavam -- mõni teoloog võib kahtlemata kogu selle Augustinuse selgituse lihtsalt ära tõlkida ja üles panna, kui soovib.--Tvali 12:05, 21 Mar 2005 (UTC)

Ma ei saa Sinu argumentidest aru. Augustinus mõistab Kristust Kolmainsuse teise isikuna. Edasi ta vaatab isikute vahekorda seoses Jumala tarkuse ja väega veel pikalt-laialt ning asi ei osutu kuigi lihtsaks. Ei maksa seda siis vägisi lihtsustada. Kristuse ihust ei ole siin üldse juttu. Loomulikult oleks teretulnud Augustinuse tekstide tõlkimine. Andres 12:41, 21 Mar 2005 (UTC)

: Loomulikult ei ole see lihtne. Samas on mõtet, kui on üks lõik, mis asja vähemalt enam-vähem ära ütleb. Võid selle "üldmõistena" maha võtta ja kirjutada artiklisse, et kristluses käsitletakse kristust ka kui Jumala tarkust ja väge (kuna sellisel juhul kirjutad sõna-sõnalt piiblist, siis ei teki küsimust igasuguse lihtsustatuse või muu osas). Mina olen kohanud nende seda tüüpi asjade kohta kirjutamisel üldiselt väga lihtsat takistust -- tekst on kas arusaamatu või mingi suvalise infokübeme lähend; enamiku asjade puhul ei ole võimalik tekst, mis oleks üheaegselt arusaadav ja õige. Vikipeedias samuti sellist kohanud ei ole -- selletõttu ka sellised asjad, nagu Maxwelli võrrandid, hoolimata nende matemaatilisest ilust ja kõigest muust tõlgitakse siiski pisikesteks väljajättelisteks ja poolikuteks valemiteks, mida siis kasutatakse.

: Antud juhul see "vale" tähendab siis "mitte see, mida tahetakse öelda". Kolmas võimalus on ka kohati -- see, et tekst on väga pikk.--Tvali 13:18, 21 Mar 2005 (UTC)

:: Noh, ma arvan, et kui piisavalt vaeva näha, siis leiab ka formuleeringu, mis on ühtaegu korrektne ja arusaadav. Tuleb püüda teha tekst kihilisena, nii et oleks võimalik minna aina sügavamale, kuid oleks võimalik ka peatuda, kui ei taha süveneda. Pikkus ei ole takistuseks, sest ruumi meil on.

::: Siin aitavad mitmesugused võtted. Esimene on asi, mida kirjanikud kasutavad tihti -- nimelt see, et keskmine lugeja (tegelikult peaaegu iga lugeja) jätab vahele kõik lõigud, millest ta aru ei saa. Teksti võib kirjutada isegi kuue-seitsmerealise lõigu ja keskmine lugeja libiseb sellest üle, kui ta aru ei saa, suutmata pärast isegi meenutada, et seal midagi üldse oli.--Tvali 21:49, 21 Mar 2005 (UTC)

::: Teine on asi, mida ma ise olen üsna paljude katsetega kontrollinud -- inimestel on kalduvus keerukamad konstruktsioonid, näiteks kui/siis laused tõlkida lihtlauseteks. Näiteks ütled, et kui päike paistab, siis vihma ei saja. Inimene tõlgib selle: Päike paistab ja vihma ei saja (hästi lihtne on seda kontrollida rääkides tulevikust). Sestap ka paljudel inimestel komme sõnu "kui" ja "siis" meeletult rõhutada.--Tvali 21:49, 21 Mar 2005 (UTC)

::: Samuti saab jälgida, et laused annaks mingi õigele lähedase tähenduse nii siis, kui neid lugeda täpselt sõna sõnalt, kui siis, kui neid lugeda tavatähenduste ja väljenditena (sest enamik inimesi ei tõlgenda teksti mitte üksikute sõnade kaupa, vaid otsib pikemaid juppe, mida ära tunda).--Tvali 21:49, 21 Mar 2005 (UTC)

::: Samas peab täpne formuleering olema lühim võimalikest ja mitte sisaldama üleliigset infot, sest see juba väänab tähendust -- selline ei ole enam arusaadav. Kohati on võimalik seda segada mingi arusaadava mulinaga, aga teksti väärtus langeb sellega seoses tegelikult, kui ei ole tegu eraldi lõikudega, mis on lugeja jaoks, kes infot otsib, selgelt lihtsalt mingid mõtteta vahepalad.--Tvali 21:49, 21 Mar 2005 (UTC)

::: Tglt on see üsna keerukas teema, aga põhimõtteliselt tuleb see reegel peale pikemat mõtlemist ikkagi välja, et arusaadavus ja mõtestatus on pöördvõrdelises seoses.--Tvali 21:49, 21 Mar 2005 (UTC)

:: Antud juhul on juttu Kristusest kui Jumal-Pojast (vähemalt Augustinuse tõlgenduses on see nii). Kui jääda puhtalt Piibli pinnale, siis saab mainida, et Kristust nimetatakse Jumala tarkuseks ja Jumala väeks, kuid ei saa seda tõlgendada. Ma ei näe sellel, mida Sa räägid, otsest seost ei nimetatud kirjakohaga ega Augustinuse tõlgendusega sellele. Jutt on Jumala tarkusest ja väest. See ei ole miski, mis oleks väljaspool Jumalat, vähemalt kristliku teoloogia peavoolu järgi mitte. Ma ei saa aru, kuidas selle järgi suvaline heategija on osa Krustusest ja mis puutub siia abstraktsioon ja kuidas jõutakse kõige positiivse juurde. Samuti ei saa aru, kust tuleb "abstraktne Saatan". Andres 19:35, 21 Mar 2005 (UTC)

::: Ausaltöeldes oleks see pikk lugu :) Sellepärast ma arvangi, et võiks panna lihtsalt piiblidefinitsiooni ja võib-olla lisada sellele paar linki. Igaüks ise vaatab siis, mis teeb sellega.--Tvali 20:00, 21 Mar 2005 (UTC)

:::: Vikipeedia lõppeesmärk on anda nii palju infot kui võimalik. Kui me praegu ei suuda kirjutada, eks siis kogume jõudu. Andres 20:41, 21 Mar 2005 (UTC)

Ats eelistab niisugust sõnastust:

''Tänapäeval on "Kristus" laialdaselt käibel "Jeesuse" sünonüümina.
''Kristus on tiitel. Võidmine. Jeesus on ajaloolise isiku nimi.
Minu meelest on varasem sõnastus parem. Ma taastan selle. Võib-olla küll on seal võidmisest liiga palju räägitud, aga minu meelest nii ka ei lähe. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:50, 21 Mar 2005 (UTC)
Võib ju õige olla, et "Kristus" on tiitel, aga niiviisi sõnastatuna ei selgita see midagi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:54, 21 Mar 2005 (UTC)

Vastasin Andresele ülalpool praegune kellaaeg--Tvali 21:49, 21 Mar 2005 (UTC)

Minu meelest tuleb orienteeruda inimesele, kes eesti üldkeelest aru saab. Teine asi on see, et ei tohiks vähemalt artikli sissejuhatavas osas nõuda eriteadmisi ega erialast lugemisoskust. Andres 07:58, 22 Mar 2005 (UTC)

Olgu, ma lepin sellega, et lõik võidmisest kristluses on välja jäerud, sest see pole tõesti kuigi teemakohane.
Lõik, mille Ats välja jättis, nägi välja nii:
''

Tänapäeval on "Kristus" laialdaselt käibel "Jeesuse" sünonüümina. Mõnikord kasutatakse neid erinevaid nimesid lihtsalt vahelduse mõttes, mõnikord tahetakse eristada Jeesust kui konkreetset inimest ja tema tema osa inimkonna päästes.
Atsile ei meeldinud see, et erinevaid nimesid kasutatakse nõnikord lihtsalt vahelduse mõttes. See ju on nii, nagu sünonüümidega ikka.
Ma ei ole nõus sellega, et Kristus tähendab 'päästja'. Ei, see sõna tähendab 'võitu'. Artikli alguses on pikalt-laialt selgitatud, mida see sõna tähendab ja miks seda kasutatakse. Leian, et tiitli mõiste sissetoomine ainult ähmastab asja. Linke "Võidmisele" on juba ülalgi. Siin ei ole tarvis sõna "Kristus" tähendust üldse korrata. Andres 08:10, 22 Mar 2005 (UTC)
Atsi variant on niisugune:
== Eristus "Jeesuse" ja "Kristuse" vahel kristluses ==
Tänapäeval on "Kristus" laialdaselt käibel "Jeesuse" sünonüümina. Kristus on tiitel. Eesti keeles   võitu, ka päästja. Vaata täpsustust võidmine. Jeesus on ajaloolise isiku nimi.
Lõigu lõpp räägib algusele vastu. Andres 08:13, 22 Mar 2005 (UTC)

Selles mõttes ei räägi, et algus räägib "tänapäeval on" variandist, lõpp algupärast.--Tvali 11:01, 22 Mar 2005 (UTC)
Minu poolest võiks see lõik ka olemata olla. Andres 08:14, 22 Mar 2005 (UTC)

Ats, mida Sa sellega mõtled, et "Kristus" on tiitel? Miks see on eksitav, kui ma Jeesusest rääkides ütlen kord "Jeesus", kord "Kristus"? Kui see on tiitel, siis on see umbes nii, nagu ma ütleksin kord "NN", kord "härra professor". Kui mingi tiitel on ainult ühel isikul, mis ime siis, et nimi ja tiitel muutuvad sünonüümideks. Kust Sa seda võtad, et "Kristus" tähendab 'päästja'? Andres 10:48, 22 Mar 2005 (UTC)

Eristus "[[Jeesus]]e" ja "Kristuse" vahel kristluses

Siin on midagi üle kirjutatud. Adeliine 28. veebruar 2020, kell 15:40 (EET)


Arutelu:1952. aasta suveolümpiamängud

Suomenlinna kindlus, kunstimuuseum "Ateneum" (Theodor Höijer, 1885), Rahvusmuuseum (Herman Gesellius - Armas Lindgren - Eliel Saarinen, 1900-1916), Eduskunna hoone (Johan Sigfrid Sirén, 1931), Taivallahti kirik (Timo ja Tuomo Suomalainen, 1969), Filandiatalo (Alvar Aalto, 1971-1975), Seurasaari vabaõhumuuseum, Presidendi loss (Pehr Granstedt, 1813).
See tekst kuulub pigem Helsingi artikli juurde, sry, kuid pole hetkel indu süveneda rohkem --TarmoK 21:17, 20 Feb 2005 (UTC)

Kopeerisin Helsingi artiklisse --TarmoK 17:35, 23 Feb 2005 (UTC)


Arutelu:Väinameri

Tarmo, miks Sa pildi suurust vähendasid? Andres 21:44, 20 Feb 2005 (UTC)

Nagu ma resümeesse kirjutasin, et pildi suurust saada väiksemaks. Pildi originaal suurus on 62 kb (pildi laius 400px). Kui pildi laiuseks oli määratud 360px, siis viki tarkvara tegi sellest 133kb suuruse. On üldine soovitus (webmasteritele) mitte kasutada nii suuri pilte, webi lehekülgedele soovitatakse et pildi suurus ei ületaks 50 kb (Kui on vaja suurema laiuse/kõrgusega pilti siis peab seda lihtsalt optimeerima pilditöötlus programmiga). Iseasi oleks kui pilt oleks tõesti osa artiklist, siis artikkel on näiteks pildist ja selgitab mis on pildil, kuid kuna siin on ta puht illustratiivsel otstarbel, leidsin et pildi laiuse vähendamine ei muuda artiklit "vaesemaks". Kui suurem pilt on parem siis kasutaksin originaal pilti.

See soovituslik 50kb tuleb peamiselt sellest et lehekülg laeks piisavalt mõistliku ajaga ka aeglasema ühenduse kasutajal. Samuti soovitatakse näiteks et lehekülje fail ise oleks suurusjärgus 20-30kb. --TarmoK 22:30, 20 Feb 2005 (UTC)

Kasutatavause (usability) seisukohalt oleks ilmselt parem, kui "tekst jookseks ümber pildi", mitte ei jätaks selle kõrvale valgeid rante aga teisalt on see jälle väga palju maitse küsimus. Boy

: Pane pealegi jooksma, ma ei hakanud lihtsalt süvenema, kuidas seda teha, ja mind ei häiri ka, kui ei jookse. Pealegi pildiallkiri segab. Andres 22:47, 20 Feb 2005 (UTC)

Andres: kui soovid seda pilti suurena saada artiklisse siis soovitaksn kasutada seda [http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=V%C3%A4inameri&diff=63636&oldid=63608 "versiooni"] mis [[Kasutaja:Boy|Boy]]l oli tehtud enne [[Kasutaja:Urmas|Urmase]] muutmist.
kood oleks siis selline (<tt>frame</tt> teeb raami ümber ja <tt>right</tt> paneb pildi ilusti tekstist paremale):
<tt><nowiki>[[Pilt:Vainamerejaa1.png|frame|right|''Jää Väinamerel päikesetõusu ajal'']]</nowiki></tt>
Siin juba jutt vahepeal edasi läinud, seni kuni ma maadlesin oma interneti ühendusega, aga sellegi poolest :o) --[[Kasutaja:TarmoK|TarmoK]] 22:53, 20 Feb 2005 (UTC)

Vaadake artikleid Väinamere kohta teistes keeltes! Nimedes on suur segadus - tuleks geograafiaspetside poolt korrastada. Amherst99 24. september 2010, kell 16:36 (EEST)

Eesti keeles kasutati ka varem nime Muhu väin. Rootsi vikis on sulgudes eestikeelne nimi vale, vist. Pikne 24. september 2010, kell 17:04 (EEST)

:Kohendasin veidi. Amherst99 24. september 2010, kell 18:27 (EEST)

::Jah, artiklist on oluline info puudu: nimetus Väinameri on kasutusele võetud 1930. aastatel. Muhu väin kitsamas tähenduses on Väinamere idaosa, lääneosa on Hiiu väin ehk Kassari laht. Kui aega saan, võtan need asjad ette. --Jaan513 24. september 2010, kell 20:15 (EEST)


Arutelu:Valetaja paradoks

Jätsin välja varasema versiooni ajaloo-osa, sest seal on segi aetud matemaatik Eukleides Aleksandriast ja filosoof Eukleides Megarast. Ka Diodoros Kronos oli Megara Eukleidese õpilane, aga valetaja paradoks omistatakse just Eubulidesele. Andres 17:07, 24 Feb 2005 (UTC)

Mõtlesin, mismoodi artiklist kergemini mõistetava saaks. Äkki aitaks, kui mõttekäik selgitada näite varal.....a-la võtame lause ...... kui nüüd eeldada, et .... on vale siis..... jne. Ma parem ise ei pretendeeri selle näite kirjutamisele --Boy 21:06, 24 Feb 2005 (UTC)

Väga hea "üldarusaadav näide". Mis sa arvad sellisest sõnastusest ?
Kui ma ütlen: "Praegu ma valetan," pidades silmas hetke mil ma seda ütlen, võib küsida, kas ma seda öeldes räägin tõtt.
Uurime seda arutledes. Oletame, et ma rääkisin tõtt (ma tõesti valetasin). Siis on tõsi, et ma valetasin ning seega ei rääkinud tõtt.
Kui aga oletada, et ma ei rääkinud tõtt (ma valetasin, et valetan) siis rääkisin tõtt (kuna ma ei valetanud).
Niisiis tuleb välja, et kui ma valetan siis ma räägin tõtt ja kui ma räägin tõtt siis valetan. See on paradoks.
--Boy 20:28, 25 Feb 2005 (UTC)

: Ma vältisin meelega sõna "valetama", sest valetamine tähendab midagi enamat kui lihtsalt ebatõe rääkimine. Valetamine sisaldab endas pettust. Mõnikord peetakse valetamiseks ka tõerääkimist eeldusel, et seda ei usuta. Andres 07:42, 26 Feb 2005 (UTC)


Arutelu:Sotsialistide-Revolutsionääride Partei

Probleemid artikli tegemisel.
1. Partei täpne nimi ei ole kindel. Kas tõesti võis ametlik nimi olla "sotsialistide-revolutsionääride partei"? Ei usu nagu hästi... Seepärast praegu jäin nime "Sotsialistliku Revolutsiooni Parte" juurde... Kui keegi teab täpset nimetust (ka vene keeles), siis parandagu ära...

ENE annab "Sotsialistide-Revolutsionääride Partei". Vene keeles "Партия социалистов-революционеров". - Urmas 17:54, 25 Feb 2005 (UTC)

Jah, nii see on, aga ikkagi ei usu, et see nende ametlik nimi oli... nagu ei sobi hästi kokku teiste parteide nimedega samal ajal. Võrdluseks: Venemaa Sotsiaaldemokraatlik Tööliste (bolševike või menševike) Partei, näiteks... --Lulu 18:02, 25 Feb 2005 (UTC)
2. Asutava Kogu valimistel saavutatud toetusprotsent ei ole samuti kindel. Mõned allikad pakuvad 40 protsenti, mõned jälle 58 või "ligi 60"... kas tehakse vahet parem-esseeridel ja vasak-esseeridel nende numbrite esitamise puhul? ... võimalik, muidugi... --Lulu 12:26, 25 Feb 2005 (UTC)

Perioodiliste väljaannete nimed kirjutatakse ilma jutumärkideta ja jäetakse tavaliselt tõlkimata. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. detsember 2005, kell 18.21 (UTC)

SR võitlusorganisatsiooni liikmed tapsid enne veebruarirevolutsiooni ligi 200 kõrgemat tsaaririigi ametnikku (siseminister Sipjagini tapmine (1902), sinodi oberprokurör Podedonostsevi tapmiskatse, Poltaava kuberneri vürst Obolonski tapmine, Ufa kuberneri Bogdanovitši tapmine, siseministri Vjatšeslav Plehwe tapmine (1904), Tveri kuberner Aleksei Ignatjev (1842–1906).

Lõpp on segane. Andres 20. detsember 2008, kell 18:35 (UTC)

Teine välislink ei tööta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. jaanuar 2009, kell 18:29 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mj.rusk.ru/show.php?idar=801204
** In Sotsialistide-Revolutsionääride Partei on 2013-06-24 13:31:10, 404 Not Found
** In Sotsialistide-Revolutsionääride Partei on 2013-07-07 01:17:37, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:17 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.dur.ac.uk/~dml0www/srprog.html
** In Sotsialistide-Revolutsionääride Partei on 2013-06-24 13:31:09, 404 Not Found
** In Sotsialistide-Revolutsionääride Partei on 2013-07-07 01:17:47, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:18 (EEST)


Kasutaja arutelu:Anne~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Anne! Siim 19:40, 25 Feb 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Anne~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Eesti kunstnike loend

Minu arvates on loendite vormistamisreeglid üsna hästi paigas. Seega ei tohiks olla probleeme kategooriate määramisel. Kategooria on siin väga oluline, sest nii tekib side loendi ja kategooria vahel. Miks seda siiski ei tehta? [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 12:07, 26 Feb 2005 (UTC)

Kõik kolm Rabet tegutsesd Eestis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. september 2006, kell 05:29 (UTC)

Link [[Hans]] viib valesse kohta. [[Kasutaja:Iffcool|iffcool]] 5. september 2006, kell 15:18 (UTC)

Kas siia nimekirja sobivad ka need, kes on EV kodakondsusega, kuid ei ole siin sündinud, ei ole eesti rahvusest ega ka ela siin? Eleonore de Montesquiou on üks neist vist. avjoska 7. september 2006, kell 11:05 (UTC)

Lisasin juurde "Eesti kodakondsusega". See muidugi ei tähenda, et siia peab panema kõik Eesti kodakondsusega kunstnikud. Andres 7. september 2006, kell 11:45 (UTC)

Kui võrdlesin seda artiklit teiste pikemate artiklitega, tekkis minul küsimus, kuidas on võimalik, et see artikkel on nr. 2 pikim Eesti Vikipeedias?
Lasin MS Wordil natuke artiklite pikkusi lugeda ja selgus, et selle artikli koodis on ilma tühikuteta 23 872 tähemärki. Aga näiteks artiklis Aprill 2007 on tühikuteta 98 807 tähemärki ja see artikkel on pikemate artiklite seas kolmandal kohal 112 745 baidiga! Kalade loendis on aga 105 335 tähemärki ja see on samas loendis neljandal kohal 109 658 baidiga! iffcool 10. juuni 2008, kell 11:30 (UTC)

Sellistes loendites ei pea olema mõttekriipsud. Sidekriips on siin tinglik märk, mis ei täida harilikku funktsiooni, vaid ainult eraldab. Selle asemel võiks olla ka mõni muu märk. Mõttekriips ei meeldi mulle sellepärast, et see sunnib tülikat mõttekriipsu kasutama ilma ortograafilise vajaduseta. Andres 10. juuni 2008, kell 16:15 (UTC)

Kriipsu asemel võib kasutada , mis näitab nii  (malliga  võiks ka eestindada). --Tiuks 10. juuni 2008, kell 16:30 (UTC)

: See tundub tülikam. Ja kuidas seda täppi siis teha? Andres 10. juuni 2008, kell 16:45 (UTC)

::No selliseid malle meil küll vaja ei ole. iffcool 10. juuni 2008, kell 18:35 (UTC)

::: Ilusam on kui kopeerida see artiklisse, sest klaviatuuril seda märki ei ole. Eestindada võiks  ja sellele tehakse ümbersuunamine mallile . Navigeerimismallis  kasutatakse kopeerimise teel. --Tiuks 10. juuni 2008, kell 18:50 (UTC)

:::: See märk peaks ikka olema kirjutatav ühe klahvivajutusega, muidu on ta liiga tülikas. Andres 10. juuni 2008, kell 19:34 (UTC)

::::: Klaviatuuril ei ole seda märki ja kirjutada saab ainult malli nimena, näiteks kuul. Redigeerimisel on ilusam ju ainult , mitte . --Tiuks 10. juuni 2008, kell 20:38 (UTC)

:::::: Ma räägin sellest, et tuleks valida märk, mida saab ühe klahvivajutusega sisestada. Andres 10. juuni 2008, kell 21:10 (UTC)

:::::::See mall on naeruväärne selle poolest, et selle asemel, et ainult seda kanti sisestada (mis klaviatuuriga üpris keeruline), tuleb sellesama kandi ümber ka neli loogelist sulgu toppida. No mis mõte sellel on.

:::::::Kui see kant on ilusam, võin ma ühe redigeerimisega kõik mõttekriipsud sellega asendada. iffcool 10. juuni 2008, kell 21:29 (UTC)

:::::::: Kant on veel eraldi . Tegelikult võib lisada selle ilma loogeliste sulgudeta. Sulgusid kasutatakse mallides ja vanasti kirjutati selle asemel " • " või " · ". --Tiuks 10. juuni 2008, kell 21:39 (UTC)

::::::::: Tegelikult on praegune lahendus hea küll, sest kuuli saab ju kõrvalt kopeerida. Andres 19. juuni 2008, kell 09:55 (UTC)
----
Kas siin nimekirjas olev Henning van der Heide on Eesti kunstnik (tema tööd Lääne-Nigula, Kaarma, Tallinna Niguliste kirikus, :sv:Rytterne kyrka, :sv:Tyresö kyrka, :commons:Hubbo kyrka jne.). Tundub, et tegu on Lüübekis sündinud saksa :de:Henning von der Heydega? Kuigi juba aastal 1374 oli Tartu bürgermeister Gobele van der Heide. Või on tegu :de:Haus Heyde rüütlimõisast pärit suguvõsa, nagu vist Lodewijk van Heyden.
Kas riigikohtunik Martin Taevere oli ka kunstnik? --Improvisaator 13. veebruar 2009, kell 10:36 (UTC) Oligi. --Improvisaator 13. veebruar 2009, kell 10:55 (UTC)
----
Kas Vladimir Staniševski on õige? --Epp 11. august 2011, kell 15:52 (EEST)

Hispaania vikis on artikkel :es:Alejandro Gavriloff, ent googeldades ei leia ühtegi eestikeelset mainimist. Kas tema nimi Eestis oli muu kui Alejandro Gavriloff? Nt võimalik Aleksander Gavrilov (artikkel arstist)--Bioneer1 (arutelu) 21. aprill 2015, kell 13:02 (EEST)

kas tõesti on isik nimega Annela Raud Selge. Facebooki järgi nagu oleks, inforegister () annab Annela Selge. Tema ühingu nimi on kindlasti MTÜ Annela Raud Selge Kunstistuudio--Estopedist1 (arutelu) 21. juuni 2018, kell 08:44 (EEST)


Pealkiri peaks minu arvates olema kas "Eestimaa kubermangu ajutine semstvonõukogu" või "Eestimaa Kubermangu Ajutine Maanõukogu" või "Ajutine Maanõukogu". "Maapäev" on palju üldisem mõiste. Andres 18:11, 26 Feb 2005 (UTC)

juulil 2014 panin ülalolevasse Andrese kommentaari siselingid--Estopedist1 (arutelu) 6. veebruar 2016, kell 00:37 (EET)

Sisu, pealkiri ja välislingid pole omavahel vastavuses. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17:53, 14 Jun 2005 (UTC)

Eestimaa Kubermangu Ajutine Maanõukogu ei olnud valitsus, tolleaegne valitsus oli [[Eesti Maavalitsus]]. Vale kategooria. --[[Kasutaja:Numbriga kärumees|Numbriga kärumees]] 6. oktoober 2011, kell 15:39 (EEST)

Maanõukogu oli ka mõiste enne 20. sajandit, vt nt EE . Kuidas seda nimetada? Seotud arutelu ka arutelu:Maanõukogu. Ühe teise tähenduse (17. saj - 1917) annab ka EKSS (vt )--Bioneer1 (arutelu) 3. november 2014, kell 11:03 (EET)

Maanõukogu (Eestimaa), Maanõukogu (Riia)? EKSS-is on mõeldud ikka sedasama mis EE-s.  Andres (arutelu) 4. november 2014, kell 20:49 (EET)
Kas siina artiklis on praegu vana kalendri kuupäevad?
----
Kas kaudselt, kohalike omavalitsuste poolt valitud organit saab ikka rahvaesinduseks nimetada või sobib Maanõukogu kirjeldamiseks mingi muu sõna? --Minnekon (arutelu) 30. september 2016, kell 00:32 (EEST)

Ago Pajur nimetab Estonicas  Maanõukogu rahvaesinduseks. 2001:7D0:87FF:6480:5CE9:6A1:9DB6:1647 30. september 2016, kell 01:36 (EEST)
Kuidas iganes, peaasi et esimeses lõigus oleks öeldud, et see oli omavalitsuste valitud. Ma ei ole kindel, et rahvaesindus peab olema rahva poolt otse valitud. Andres (arutelu) 30. september 2016, kell 08:40 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eestimaa Kubermangu Ajutine Maanõukogu


Arutelu:Michael Johnson

Minu teada pole 2000. aasta 400 m teatejooksu tulemusi veel tühistatud. Andres 18:18, 26 Feb 2005 (UTC)
Tänase päeva seisuga peaks 4x400 m teatejooksus kehtima olümpial saavutatud koht. Nii et Michaelil on ikkagi viis kuldset medalid olümpiamängudelt.Kalle 23. november 2005, kell 21.38 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.usatf.org/athletes/bios/oldBios/2001/Johnson_Michael.asp
** In Michael Johnson on 2013-06-24 12:22:45, 404 Not Found
** In Michael Johnson on 2013-07-06 14:14:24, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:14 (EEST)


Arutelu:Tšekaa

mis nende nimetustega teha? vajalikud nad on, aga kas selle artikli juures, või kuskil mujal? mida arvatakse? --Lulu 18:49, 26 Feb 2005 (UTC)
ei saa ju igast nimetusest omaette artiklit teha... GULAG ehk ainult... --Lulu 18:58, 26 Feb 2005 (UTC)

Tuntumad lühendid, nagu NKVD, GPU, OGPU, SMERŠ, KGB, MVD peavad kindlasti olema omaette artiklite pealkirjad. Arvan, et iga niisugune lühend tuleks varustada lingiga. Kui oled väga kindel, et omaette artiklit ei tule, siis kirjuta rasvaselt ja tee vastava pealkirja alt suunamine siia. Mina paneksin küll kõigile lingid. Andres 19:48, 26 Feb 2005 (UTC)
Välja võetud:
*Erinevatel aegadel kuulusid NKVD juurde mitmesugused peavalitsused, mille alluvuses olid riiklik julgeolek (GUGB), miilits (GURKM), tuletõrje (GUPO), raudteed (GUŽD), maanteed (GUŠosdor), vangilaagrid (GULAG), majandus (GEU), transport (GTU), sõjavangid ja interneeritud (GUVPI) jne.
Andres 29. juuni 2006, kell 08.50 (UTC)

Jah, tõstsin NKVD alla, kuhu nad paremini sobivad. --Lulu 29. juuni 2006, kell 09.05 (UTC)

See pikk "Ülevenemaaline" ongi sama mis Tšekaa. Andres 20. jaanuar 2009, kell 21:01 (UTC)

See on väga lihtsustatud lähenemine Tšekaa ise ei tähenda ju midagi peale erikomisjoni ning artikkel sobib ainult edasisuunamiseks. Kui aga läheneda teemale korrektselt ja ammendavalt, siis Tšekaa all lahti seletada nii ÜEK, Petrogradi, Moskva, Hersoni, Kiievi ja muude Venemaa kodusõja ajal inimsusevastseid kuritegusi toimepannud asutuste tegevust ületaks mahupiirid ühes artikklis... Seepärast ongi artikkli Tšekaa all üldine sissejuhatus, sealt aga edasisuunamised konkreetsete asutuste kohta käivatele lehekülgedele...
NOSSER 21. jaanuar 2009, kell 07:43 (UTC)

: Vaata näiteks . Peale selle, intervikilinkidega on segadus. Andres 21. jaanuar 2009, kell 08:53 (UTC)

tšekaa on ju lühendi ЧК eestikeelne tsanskriptsioon, "ülevenemaalise" eestikeele vaste oleks ju ikkagi  VeTšeKaa? Hoolimata Eesti Keele Instituudi autoriteedist, arvan et nende poolt antud tõlgendus, mis lähtub ainult keeleteadlaste lähtepunktist antud hinnangul puhul ei ole ainuõige. Aga inerwikid võin koheselt,kui saame vaidluses selguse, ümber tõsta - tehnika küsimus....
NOSSER 21. jaanuar 2009, kell 14:25 (UTC)

: Ega keeleteadlased seda omast peast välja mõelnud. ENE-s on Tšekaa Vetšekaa sünonüüm, kusjuures Ve on lihtsalt lühiduse huvides eest ära jäetud, nii nagu vene keeleski. Täielik nimi on Kontrrevolutsiooni ja Sabotaaži Vastu Võitlemise Ülevenemaaline Erakorraline Komisjon, lühemalt Ülevenemaaline Erakorraline Komisjon. Andres 21. jaanuar 2009, kell 21:38 (UTC)
Oma aega ootama
*1919 aasta, Московская ЧК, Feliks Dzeržinski - предс. Jēkabs Peterss - вице-предс. Шкловский, Кнейфис, Цейстин, Размирович, Кронберг, Хайкина, Карлсон, Шауман, Лентович, Ривкин, Антонов, Делафабр, Циткин, Розмирович Е., Свердлов Г., Бизенский, Jakov Bljumkin, Александрович, Рейтенберг, Финес, Закс, Гольдин Яков, Гальперштейн, Книггисен, Mārtiņš Lācis, Дейбол, Сейзан, Дейбкин, Либерт (нач. тюрьмы), Фогель, Закис, Шилленкус, Янсон

Петроградская ЧК
*1919, Мейнкман, Гиллер, Козловский, Модель, Розмирович И., Диэспоров, Иселевич, Крассиков, Бухан, Мербис, Пайкис, Jaan Anvelt

Artiklis pole mainitud Vetšekaad. --kanakukk 12. mai 2010, kell 15:13 (EEST).

Aga Vetšekaa (vene keeles ВЧК - Ülevenemaaline Erakorraline Komisjon) oli ju selle "kontori" ametlik nimi. Pakun ümbersuunamist teha. Al.Neuland 12. mai 2010, kell 22:07 (EEST)

Saksapärane perekonnanimi Шпигельглас kirjutatakse eesti keeles Špigelglas (kooskõlas vene-eesti transkriptsiooni reeglitega) või Spiegelglass (täpselt nii, nagu saksa keeles). -- Al.Neuland 21. mai 2010, kell 23:15 (EEST)

Vene-eesti transkriptsiooni järgi tuleb kirjutada "Špigelglass". Andres 21. mai 2010, kell 23:32 (EEST)
Mida tähendab see lõik? "Enne EK moodustamist täitis Rahvakomissaride Nõukogu juures sunni ja täitevvõimu ülesandeid Petrogradi Sõja-Revolutsioonikomitee (pärast 29. oktoobril 1917 13 ÜVKTK liikme liitmist nimetati Ülevenemaaliseks Ülevenemaalise Kesktäitevkomitee juures asuvaks Sõja-Revolutsioonikomitee." Amherst99 13. september 2010, kell 16:37 (EEST)

Parandasin. Taivo 13. september 2010, kell 20:27 (EEST)

Osakondade nimed kirjutatakse eesti keeles väiketähega, samuti lühendatakse sõna 'number' eesti tekstis 'nr', mitte aga venepäraselt. Amherst99 13. september 2010, kell 16:37 (EEST)

: Jätkan asutuste nimede ja nende suurtähestamise või mittesuurtähestamise teemat. ÕS-i järgi on "tšek`aa <26> nõuk 1917.–1922. a tegutsenud Ülevenemaalise Erakorralise Komisjoni lühinimetus" – just nimelt "lühiNIMETUS", mitte PÄRISNIMI. Nimetused kirjutatakse väikese algustähega, nagu on "tšekaa" ka ÕS-is; pärisnimed kirjutatakse suure algustähega. Asutuste nimed kirjutatakse eesti keeles suure algustähega siis, kui tegemist on asutuse AMETLIKU nimega ja vajadusega nime ametlikkust rõhutada (nt dokumentides, ametlikus asjaajamises). Eespool öeldut arvesse võttes ei saa artiklis kasutatud suure algustähega asutuste nimed (Tšekaa Kolleegium, Tšekaa Sõjaosakond, Tšekaa esimees, Tšekaa Salajas-Operatiivvalitsus, Moskva Tšekaa jne) olla nende asutuste või allüksuste ametlikud nimed. Minu arvates tuleks Vikipeedias võtta suund sellele, et tasapisi saaksid ka sellised nimed korrastatud. See tähendab näiteks ka seda, et Vikipeedia artikli pealkiri ei peaks olema "Moskva Tšekaa", vaid selle asutuse tegelik nimi. Ka poleks vaja artiklites sama asutusenime kordumisjuhtusid esitada iga kord uuesti ametliku nimena, eriti käib see kõikvõimalike allasutuste nimede kohta (st ei ole vaja kirjutada alati suure algustähega "Transpordiosakond" ja "Eriosakond" – seda on siinsamas eespool õigesti maininud kasutaja Amherst99).

: Kui kellelgi on midagi selle põhimõttelise keeleparandamissuuna vastu, siis palun andke sellest teada. Võimalik, et sel teemal on Vikipeedias varemgi arutletud, aga ma pole kõiki neid arutlusi üles leidnud. Ma olen veendunud, et grammatikaküsimusi ei peaks Vikipeedias hääletusele panema, vaid soovin, et keegi poleks nördinud, et tema koostatud artiklites selleteemalisi parandusi tehakse. Arutlegem pigem selle üle, kust läheb see piir, kus peaksid kindlasti olema asutuste ametlikud (suure algustähega) nimed ja kusmaalt võib "vabamalt võtta". Kuriuss (arutelu) 28. aprill 2015, kell 22:18 (EEST)

:: Minu arvates tuleks kasutada ametlikke nimesid vähemalt pealkirjades, kui need ei ole liiga keerulised. Andres (arutelu) 28. aprill 2015, kell 23:51 (EEST)

: Et pealkiri peaks olema näiteks "Moskva Ülevenemaaline Erakorraline Komisjon" (või mõni pikem variant, milline iganes kõige ametlikum on), kuigi tavaliselt öeldakse lihtsalt "Moskva tšekaa"? Minu meelest mitte. Piisab kui ametlikku nime mainitakse kuskil artikli algusepoole.

: Muidugi peaks kirjapilt olema kooskõlas keelereeglitega. Ainult et, kas tšekaa on suure või väikese algustähega, see on minu meelest tõlgendamise küsimus. Seda võib pidada ka antud organisatsiooni lühinimeks. Kui ÕSis toetab teist tõlgendust, siis küllap võime ka siin eelistada väikese tähega "tšekaad". Et siin artiklis on või oli "tšekaa" suure tähega, pole arvatavasti kuigi teadlik valik. Allüksuste nime(tuse)d tuleks ammugi väikeste tähtedega kirjutada.

: Mis puutub ametlikku nimesse, siis nagu isegi ütled, ei näita suured tähed mitte ainult, et tegu on ametliku nimega vaid ka vajadust ametlikkust rõhutada. Kui välismaa organisatisoonil pole eesti keeles ametlikku kuju, mis kirjutatakse suurte esitähtedega (st eestikeelsetes ametlikes dokumentides), ja kui kirjutada ametliku nime tõlge sõna-sõnalt väikeste tähtedega, siis see minu meelest ei tähenda iseenesest "vabamalt võtmist" või et väikeste tähtede tõttu pole enam tegu sama ametliku nime tõlkega. Ma oleksin nõus sellega, et suund tuleks võtta selles mõttes korrastatusele, et kasutame suuri tähti vaid siis, kui see on tõesti vajalik ja põhjendatud. Pikne 29. aprill 2015, kell 10:32 (EEST)

::Kui asutuse nimi on Vene SFNV Rahvakomissaride Nõukogu juures asuv Kontrrevolutsiooni ja Sabotaaži Vastu Võitlemise Ülevenemaaline Erakorraline Komisjon, siis minu meelest ongi tegu sellise juhtumiga, kus oleks pealkirjas parem kasutada "tšekaa", sest nimi on liiga keeruline.

:: Minu meelest on entsüklopeedias tähtis ametlik nimi ära tuua, ja sel juhul tuleks seda ka kirjutada läbiva suurtähega, et oleks arusaadav, et see on ametlik nimi. Lühendnimede puhul tuleb läbivat suurtähte kindlasti vältida.

:: ÕS-is ongi öeldud, et "tšekaa" on lühinimetus.

:: Minu meelest ei pea nimel olema ametlikku eestikeelset kuju. Piisab sellest, kui on ametliku nime tõlkimise tava. Kui seda tava ei ole ning pole ka üheselt selge, kuidas tõlkima peaks, siis peaks nähtavasti läbivast suurtähest hoiduma. Andres (arutelu) 29. aprill 2015, kell 12:42 (EEST)

::: Minu meelest pole tingimata oluline alati eraldi märkida, et see kanooniline nimi, mida kasutatakse on ametlik. Kui on mitu nime ja tundub, et pole arusaadav, milline on ametlik, siis võib juurde märkida "ametlikult". Näiteks kui kirjutada siin pikk nimi väikeste tähtedega või kui kirjutada näiteks "Helsingi tehnikaülikool" ja muid selliseid nimesid pole, siis mis muud nimed need ikka on kui ametlikud nimed. Pealegi on ametlik nimi ka vene keeles väikeste tähtedega. Kas vene keeles pole arusaadav, et tegu on ametliku nimega? Ka eesti keele reeglid ei nõua sellistes nimedes läbiva esisuurtähe kasutamist, kuigi seda ametlikkuse rõhutamiseks mõnikord tehakse. Pikne 29. aprill 2015, kell 13:14 (EEST)

:::: Minu meelest tekib läbiva suurtähe vältimisel ikkagi küsimus, mis on siis ametlik nimi, ja kui me ilma läbiva suurtäheta kirjutame "ametlikult", siis jääb mulje, nagu ametlikult tulekski nii kirjutada. Reeglid ei nõua, aga entsüklopeedias on minu meelest ametlikul nimel suurem tähtsus. Arvan, et vene keeles pole ka üheselt arusaadav, kui ei lisata, et tegu on ametliku nimega. Andres (arutelu) 29. aprill 2015, kell 13:53 (EEST)

::::: Kui me ei kirjuta "ametlikult", aga kasutame suuri tähti, kas siis on rohkem põhjust arvata, et ametlikult võib kirjutada ka kuidagi teisiti? Minu meelest üheselt arusaadavus on oluline siis, kui on tarvis eristada ametlikke ja mitteametlikke nimekujusid. Selline lähenemine tundub olevat ka teistes keeltes, kus selliseid nimesid ei kirjutata või ei tule kirjutada läbiva esisuurtähega. Pikne 29. aprill 2015, kell 14:27 (EEST)

:::::: Kui me ei kirjuta "ametlikult" ja kasutame suuri algustähti, siis minu meelest pole põhjust arvata, et  tegu ei ole ametliku nimega, ja sellepärast minu meelest ei tohikski mitteametlikku nime läbiva suurtähega kirjutada, näiteks Moskva Riiklik Ülikool, selle asemel Moskva ülikool. Minu meelest on alati tarvis teada, kas tegu on ametliku nimega. Andres (arutelu) 29. aprill 2015, kell 16:27 (EEST)

::::::: Jah, väga õige. Aga hirmus palju on meil neid põhjendamatuid suurtähti, sellepärast teema üles võtsingi. Ma arvan, et kui tõlkija ei leia mõne välismaise asutuse heakskiidetud või järjekindlalt kasutatud ja keeleliselt korrektset eestikeelset nimekuju, siis (Andrese mõtet korrates:) ei tohiks n-ö esmatõlget esitada pärisnimena ehk suurte algustähtedega, vaid võiks anda kirjeldava tõlke väikeste algustähtedega. Sel juhul võiks nime originaalkuju jätta sulgudesse, et kui kunagi tekib ametlik tõlkevariant, siis saab originaali järgi otsides kõik läbivalt välja vahetada.

::::::: Eesti keele käsiraamatu algustähereeglid on siin . Kuriuss (arutelu) 29. aprill 2015, kell 17:23 (EEST)

:::::: Seda küll, et mitteametlikku nime (või selle tõlget) ei peaks kirjutama suurte algustähtedega. Aga võib kirjutada "Moskva riiklik ülikool" või "M. V. Lomonossovi nimeline Moskva riiklik ülikool". Suurte tähtedega jääb mulje justkui oleks sellel ülikoolil eestikeelne ametlik nimi. Pikne 29. aprill 2015, kell 18:09 (EEST)

Minu arvates sellist muljet ei jää, vaid jääb mulje, et on tegu on ametliku nime vastega.

"Moskva riiklik ülikool" ma ei soovitaks kirjutada, sest see ei näe pärisnime moodi välja ja mingi kirjeldus see ka pole. Selle asemel võiks juba kirjutada "Moskva ülikool", nagu eesti kõnekeeles tavaliselt öeldakse. Andres (arutelu) 29. aprill 2015, kell 20:42 (EEST)

: No kui ta on lihtsalt ametliku nime vaste, mitte ametlik nimi, siis võib kirjutada väikeste tähtedega. Selline mulje, et on eestikeelne ametlik nimi, st on mingi eriline põhjus suurte tähtede kasutamiseks, jääbki eelkõige tõlkimisel neist keeltest, kus läbivat esisuurtähte ei kasutata ja arvestades, et see ka eesti keeles üldiselt vajalik pole.

: Kas pead silmas, et (ametlikus) pärisnimes sisaldub ka isikunimi? Nojah, selles suhtes pole vahet, kas kirjutada suurte või väikeste tähtedega. Minugi poolest eelistada "Moskva ülikooli".

: Aga "Moskva riiklikku ülikooli" kasutatakse ikkagi üsna palju. Kirjeldus ta pole, seda võib minu meelest pidada lihtsalt lühinimeks. Kui ta pole ametlik ega isegi mitte ametliku nime vaste, siis seda enam ei peaks kirjutama seda suurte esitähtedega. Pikne 29. aprill 2015, kell 21:13 (EEST)

:: Ametliku nime eestikeelne vaste peab minu meelest kindlasti suurtähtedega olema (iseasi, kui me seda vastet ei leia). Kui näiteks mõni meie ülikool Moskva ülikooliga lepingu sõlmib, siis kasutatakse ikka eestikeelset ametlikku nime. Sobib ka nimi, mida Eestis on kombeks kasutada, ja Moskva ülikoolil on see kindlasti olemas. Ja mis puutub sellesse, et vene keeles läbivat suurtähte ei kasutata, siis see pole üldse oluline. Näiteks ajalehtede ja ajakirjade nimedesse tuleb ka eesti keeles läbiv suurtäht.

:: Mille põhjal Sa väidad, et pole vahet? Mina saan reeglitest nii aru, et "Moskva Riiklik Ülikool" ei tohi kirjutada.

:: Mina isiklikult ei soovitaks "Moskva riiklikku ülikooli". Mina saan igatahes reegli mõttest nii aru, et väiketähte soovitatakse kasutada kirjeldustes, mitte nimedes. Seega juhul, kui nime saab mõista kirjeldusena. Andres (arutelu) 29. aprill 2015, kell 22:55 (EEST)

: Millist reeglit sa silmas pead? Mul ei tule meelde reeglit, mille järgi oleks tähsust, kas nimi on kirjeldav. Mina saan aru, et üldreegli järgi kirjutatakse nimedes tüübisõnad väikese tähega. Ja kui keegi seda soovib või mingil otstarbel vajalikuks peab, siis võib ametlikkuse rõhutamiseks kasutada ka suuri esitähti. Aga selle jaoks on minu meelest meil ikkagi vaja teada, et eestikeelsetes dokumentides (kas või siis välisülikooliga sõlmitud lepingus) kasutatakse just nii- või naasugust kirjapilti. Muidu on tõlkenimes suurte tähtedega ametlikkuse rõhutamine problemaatiline. Ja samas tõlkenime kuju kuskil lepingus on üsna juhuslik, antud lepingu spetsiifiline. See pole samaväärne sellega, kui välisülikool kasutaks laiemalt enda tutvustamisel eesti keeles teatud nimekuju või kui näiteks tema põhikirjas oleks öeldud, et eestikeelne nimi on just niisugune. Nii et ei oleks kindel, et kuskil mujal ametlikus kontekstis ei võiks tõlkida ametlikku nime teisiti, ka väikestega tähtedega kirjutatult.

: Vahet ei ole selles mõttes, et kui "Moskva riiklik ülikool" ei sobi, siis ei sobi ka "Moskva Riiklik Ülikool".

: Ma ei mõtlegi, et Vene nime eesti keelde tõlkimisel tuleks järgida vene keele reegleid. Lihtsab tundub, et vene ja eesti keele algustähe reeglid on selle kohta pealt sarnased. Mis puutub perioodikaväljaannete nimedesse, siis seal pole ju tüübisõnu. Pikne 29. aprill 2015, kell 23:32 (EEST)

:: Ma mõtlesin seda reeglit, aga mul ei olnud see hästi meeles. Seal on öeldud, et võib väikse tähega kirjutada kõik nimetuse osad, mis pole otseselt nimed, kui just pole nii, et on mitu sellele kirjeldusele vastavat asutust.

:: No kui eestikeelset ametlikku nimetust, ei ole, siis kasutatakse seda ametliku nimetuse vastet, mida on kombeks kasutada või mis on näiteks teatmeteoses kirjas. Minu meelest küll pole tarvis selleks lepinguid vaadata. Lepingus võidakse mitut moodi tõlkida, aga vast ikka järgitakse levinud eeskuju. Minu meelest see pole takistuseks, et asutus ise pole oma eestikeelset nime kindlaks määranud. Andres (arutelu) 30. aprill 2015, kell 00:44 (EEST)

: Nojah, võimalik, et suurte tähtede kasutamine on põhjendatav, põhjendamine on keeruline, mõnel juhul on kergemini põhjendatav ja mõnel juhul raskemini (näiteks kui tõlkenime kasutamise traditsioon puudub täiesti), ning ametlikkuse rõhutamise vajadus on mitmeti tõlgendatav. Samas on väikeste algustähtedega igal juhul õige. Sellepärast kirjutaksingi sellised tõlkenimed pigem läbivalt väikeste algustähtedega. Pikne 30. aprill 2015, kell 09:38 (EEST)

:: See lahendus arvestab ainult seda, et oleks kindel, et õigekirjavigu pole. Andres (arutelu) 30. aprill 2015, kell 10:28 (EEST)


Arutelu:Pärispea

{{hea artikkel mittevalitud}}
tuleks vist kustutada. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 20:26, 26 Feb 2005 (UTC)

Kas Purekkari neem on Pärispea küla territooriumil? [[Kasutaja:217.159.132.88|217.159.132.88]] 19:13, 27 Feb 2005 (UTC)

Peaks märkima, milline maantee viib Loksale ja milline maantee viib Viinistule. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. november 2008, kell 06:18 (UTC)

Siit eemaldati mingit infot. Adeliine 25. veebruar 2012, kell 20:58 (EET)

Mis teha? Osa parandusi olid asjalikud, aga eemaldamised on põhjendamata. Andres 26. veebruar 2012, kell 02:56 (EET)

: Panen vana tagasi ja need paar lisandust siis ka. --Epp 26. veebruar 2012, kell 03:03 (EET)

Külavanem on hetkel Lembi Sandström, varem Valdek Laansalu.

Välja võetud. Andres 26. veebruar 2012, kell 02:54 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sonumitooja.ee/2004/St27/St27_2004.htm#Loksa_vald_müüb_Pärispeal_Pähklimänniku_lasketiiru_rajatised_
** In Pärispea on 2013-06-24 13:01:08, 404 Not Found
** In Pärispea on 2013-07-06 20:24:27, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:24 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sonumitooja.ee/2004/St28/St28_2004.htm#Lahemaa_looduskaitsjad_hoiatavad_Pähklimänniku_rajatiste_ostjat_ehituskeeluga
** In Pärispea on 2013-06-24 13:01:08, 404 Not Found
** In Pärispea on 2013-07-06 20:24:37, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:24 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sonumitooja.ee/2004/St29/St29_2004.htm#Pärispea_Pähknemänniku_rajatised_müüdi_1,1_miljoni_krooniga
** In Pärispea on 2013-06-24 13:01:08, 404 Not Found
** In Pärispea on 2013-07-06 20:24:47, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sonumitooja.ee/2005/St05/vaidlus.htm
** In Pärispea on 2013-06-24 13:01:08, 404 Not Found
** In Pärispea on 2013-07-06 20:24:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sonumitooja.ee/2003/St21/St21_2003.htm#KIK%20annab%20Pärispea%20veetrassile%20miljon%20krooni
** In Pärispea on 2013-06-24 13:01:08, 404 Not Found
** In Pärispea on 2013-07-06 20:25:08, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:25 (EEST)