Arutelu:Range kaitse vajak

Kas oleks kuidgigi võimalik, et alles loomisel olevatesse artiklitesse ei tuldaks oma poliitilist küüneviha sisse ajama?--90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 03:31 (EET)

Kui tahad, et Sind ei segataks, siis kasuta malli "Oodake". Andres (arutelu) 20. detsember 2017, kell 10:43 (EET)
Kas tõesti esimene viide kinnitab esimeses lauses öeldut? Andres (arutelu) 20. detsember 2017, kell 10:48 (EET)

Millise väite osas sul kahtlusi tekib?--90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 12:33 (EET)

: Ma ei kahtle niivõrd lause sisus kui selles, et toodud viide tõendab seda. Hea küll, ma otsisin artikli välja. Ma vaatan selle läbi. Andres (arutelu) 20. detsember 2017, kell 19:45 (EET)
Esimene lause ütleb "Range kaitse vajak on roheliste poolt valitsuse survestamiseks kasutusele võetud termin, mis väljendab roheliste soovi muuta üha suurem osa riigi territooriumist range kaitse all olevaks majandustegevuseta alaks."
Viidatud artiklis mainitakse range kaitse vajakut (gap in reserve area), kuid ei öelda otseselt midagi selle kohta, kes ja milleks selle termini kasutusele võttis. Sellepärast  ma leian, et see viide otseselt ei tõenda midagi esimeses lauses öeldust.

Kuidas see ei tõenda, kui nende autorite poolt see mõiste kasutusele võetigi. Nemad defineerisid selle mõiste ja määrasid selle vajaku suuruse. Suuruse kohta lisasin artiklisse ka tabeli.--90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 22:48 (EET)
Esimeses lauses tuleks avada mõiste sisu. Mina saan asjast nii aru, et kõigepealt määratletakse, kui suur minimaalne kogupindala peaks olema rangelt kaitstud metsal, et tagada kõigi metsas elavate liikide kaitse, ja siis vaadatakse, kui palju sellest puudu on. See, kui palju puudu on, ongi range kaitse vajak. See peaks alguses kirjas olema.

See sisu on ju avatud - rohelised vaatasid lakke ja arvasid, et kuigi riik tõstis kaitstavate metsade osakaalu 10%-le, võib riigilt teatud trikkidega nõuda veel kaitsealasid, näiteks kui olemasolevad kaitsealad lahterdada tüübirühna järgi ja nõuda kõigis tüübirühmades vähemalt 10% kaitse alla võtmist. See ongi see roheliste poolne riigi survestamine.--90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 22:50 (EET)

: Kuidas nii, et see ongi? Kui riigile öeldakse, et 10% metsast peab olema range kaitse all, see on ju ka survestamine.

:: No 10 % nõue on ammu täidetud, kuidas sellega veel survestada saab? --90.191.198.230 21. detsember 2017, kell 00:35 (EET)

::: Survestati varem. Andres (arutelu) 21. detsember 2017, kell 02:55 (EET)

: See, et rohelised otsivad ettekäändeid, et riik range kaitse ala laiendaks, on oletus. Viidatud artikli järgi paistab nende eesmärk olevat liikide kaitse. Miks see ei võiks nii olla, et ka metsatüübiti peaks 10% olla range kaitse all? Halli lepa kohta ei oska kommenteerida.

:: Mitte metsatüübiti, vaid esialgu metsatüübirühmiti. Tüübirühmad on inimese konstruktsioon, liikidel on sellest suva, mis tüübirühma nimi on ja kas üldse on. Liigikaitse mõttes on absurd, et kui mingit metsatüüpi tekib juurde, siis on seda vaja rohkem kaitsta. Kaitsta tuleks ikka ohustatud tüüpe, mitte selliseid, mida massiliselt juurde tekib. Aga oletus? Riigikogu üritusel Eesti Metsa Abiks ettekandest https://www.youtube.com/watch?v=uqIWnUuXlEM&feature=youtu.be&t=1h30m20s ("kindlasti suurendada range kaitse all oleva metsa osakaalu 20%-le"). Oletus??? --90.191.198.230 21. detsember 2017, kell 00:35 (EET)

::: Jah, saan aru, ma ei väljendunud täpselt.

::: Oletus on see, milline motiiv niisugusel nõudmisel on. Andres (arutelu) 21. detsember 2017, kell 02:55 (EET)

: See, mida Sa räägid, on minu meelest range kaitse vajaku mõiste väärtõlgendus. Kui rohelised tõepoolest trikitavad, siis asi pole selles mõistes, vaid selles, mida öeldakse olevat liikide kaitseks vajalik. Andres (arutelu) 20. detsember 2017, kell 23:56 (EET)

:: Äkki siis pakud siis ise õige tõlgenduse, kui sa teemat minust paremini valdad? --90.191.198.230 21. detsember 2017, kell 00:35 (EET)

::: Ma ei valda teemat paremini, aga minu meelest tähendab range kaitse vajak elurikkuse säilitamiseks (või kõigi metsas eavate liikide kaitseks) vajaliku rangelt kaitstava metsa pindala ja samal ajal tegelikult rangelt kaitstava metsa pindala vahet (kui see on positiivne) absoluut- või suhtarvuna või siis sellise vahe olemasolu. Seda ma loen välja viidatavast artiklist. Andres (arutelu) 21. detsember 2017, kell 02:55 (EET)

:::: Kordan juba ma ei tea mitmendat korda - kaitse vajadus ei saa olla sellises sõltuvuses, et kui mingit elupaika tuleb massiliselt juurde, siis on vaja seda rohkem kaitse alla võtta. Kaitse alla tuleb võtta ikka hävimisohus elupaigad. Ei  ole vajadust, on roheliste poolt laest võetud number!--90.191.198.230 21. detsember 2017, kell 21:15 (EET)

:::: Mulle tundub, et me räägime teineteisest mööda. Kui number on laest võetud, siis see tähendab, et range kaitse vajak ei ole õigesti kindlaks tehtud. Andres (arutelu) 21. detsember 2017, kell 21:44 (EET)

::::: Püüa, teoreetiliselt, ette kujutada olukorda, kus kaitsevajakut ei ole olemas. Ja siis seda, kuidas seda mitte olemas olevat asja õigesti kindlaks tehakse.--90.191.198.230 28. detsember 2017, kell 08:56 (EET)

Minu meelest puudutab see rohelist ideoloogiat selles suhtes, et selle ideoloogia järgi on kõigi metsas elavate liikide kaitse vajalik. Olen nõus, et sel terminil on poliitiline sisu ning seda kasutatakse selleks, et valitsusi survestada võtma rohkem metsa range kaitse alla. "soovi muuta üha suurem osa riigi territooriumist range kaitse all olevaks majandustegevuseta alaks" on minu meelest oletus, kui see tähendab seda, et kavas on järk-järgult välja tulla üha suuremate soovidega. Ja kui see on tõsi, siis see pole seotud sellega, kuidas viidatud artiklis range kaitse vajakust räägitakse. Andres (arutelu) 20. detsember 2017, kell 20:32 (EET)

Sa ei saa vist ivale pihta. Roheliste loogika on selline: Nõukogude okupatsiooni järel ja ka taasiseseisvumise järel toimusid põllumajanduses järsud muutused, mistõttu ulatuslikud põllualad jäid kasutusest välja ja kasvasid leppa, ja kuna põllud olid rajatud peamiselt ikka viljakamates kasukohatüüpides, siis sellised metsa kasvanud põllud tekkisid suures osas salumetsade tüübirühma. Nüüd lisandunud lepa arvel nõutavad rohelised aga uusi kaitsealasid viljakatesse kuusikutesse. Kui põllud poleks leppa kasvanud, oleks roheliste soovitud proportsioon paigas. Kuna lisandus hulk salulepikuid, nõutakse aga salumetsade senisest ulatuslikumat kaitsmist. Ehk siis seda kaitsevajadust enne ei olnud. Ja kaitsta ei taheta mitte 10% lisandunud lepikutest, vaid ikka vanu kuuski.--90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 22:57 (EET)

:Sain aru. See võib nii olla, aga ikkagi pole siis asi selles vajaku mõistes, vaid vajaku leidmise metoodikas. Andres (arutelu) 20. detsember 2017, kell 23:56 (EET)

:: Kogu see vajakujutt on ju lihtsalt laest võetud, et survestada riiki uusi kaitsealasid tegema. Mingit objektiivset vajadust selleks pole. Aga nüüd see nn "rahvaliikumine" EMA nõuab juba 20% range kaitse alla võtmist. Ja lisaks majandusmetsale olulisi majandamispiiranguid.--90.191.198.230 21. detsember 2017, kell 00:29 (EET)

:: Võimalik, et vajaku mõistet kuritarvitatakse. Mina vaidlustan ainult vajaku definitsiooni selles artiklis. Andres (arutelu) 21. detsember 2017, kell 02:55 (EET)

Kasutatud mõiste "rohelised" on liiga ebamäärane, seda tuleks iga kasutamise korral täpsustada (nimetada organisatsioone nimepidi või määratleda täpsemalt mingisugune hulk, nt "Euroopa keskkonnakaitseorganisatsioonid" vms), eriti säärastes väidetes nagu "1997. aastal heaks kiidetud metsanduse arengukavas rohelistega kokku lepitud 10%-l", milles jääb ebaselgeks kokkuleppe olemus ja osapooled ehk kes millal kellega täpselt mida kokku leppis. "Rohelised" võib lihtsalt tähendada nii mõnda yleilmset või Brysselisse keskendunud organisatsiooni, mõnes riigis või europarlamendis tegutsevat erakonda, yhes riigis tegutsevat vabayhendust kui ka kyla või maakonna ulatuses asjadega tegelevat seltsingut või huvigruppi; selliste nyansside eristamine on oluline, et aru saada, mida täpselt kirjutaja on silmas pidanud. Kellelgi teisel selle väljaselgitamine on juba keeruline ja võtab aega ning ei pruugi õnnestuda (isegi kui allikad on hästi viidatud). -- Ohpuu (arutelu) 20. detsember 2017, kell 13:26 (EET)

Viidatud on ju rohelisele ideoloogiale, seega roheliste all peetakse silmas rohelise ideoloogia kandjaid, mitte nimelisi konkreetseid isikuid. Minu arvates on rohelised üldse isikutena ületähtsustatud. Naftamagnaatide hampelmannidena pole seal isikutel tähtsust - kui poleks raha eest taidlemas ühtesid isikuid, siis oleks palgatud teised. Mis puutub metsanduse arengukava kokkuleppesse, siis iga huviline suudab ka ise välja guugeldada, kes rohelistest osalesid 1997. aasta metsanduse arengukava koostamisel. Ja nõudsid toona rangelt kaitstavate metsade osakaalu tõstmist 10%-le. Ja kui raske on taibata kokkuleppe olemust, kui rohelised nõudsid toona range kaitse all oleva metsade osakaalu tõstmist 7,2%-lt 10%-le, et lõpetada vastutasuks arengukavale kaigaste kodaratesse loopimine? --90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 14:51 (EET)

Otsisin siiski nimeliselt välja, kes rohelistest toona osalesid: Toomas Trapido (Eestimaa Looduse Fond), Rein Ahas (Eesti Roheline Liikumine), Ahto Oja (SEI-Tallinn), Asko Lõhmus (Eesti Ornitoloogiaühing), Mart Külvik (EPMÜ), Kaili Viilma (Eesti Metsakeskus), Rainer Kuuba (Eestimaa Looduse Fond) ja Kristjan Tõnisson (NEPCON), tinglikult ka Loit Reintam (EPMÜ) ja Lembit Maamets (Metsakorralduskeskus), kes toetasid praktiliselt kõiki toonaseid roheliste seisukohti.--90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 17:12 (EET)

: Kui see info artiklis ära tuua, annaks see artiklile juurde.

:: See info on range kaitse vajaku mõiste osas irrelevantne, kuna 1997. aastal ei kehtestatud nõuet, et 10% peab olema täidetud iga metsatüübirühma lõikes. Sellise tõlgendus lisati hiljem ja vajaku mõiste võeti kasutusele allika 1 all nimetatud autorite poolt. Selle info artiklisse lisamise ainus eesmärk saab olla udustada praeguse artikli sõnastuse täpsust ja konkreetsust. Loomulikult, kui keegi oskab välja tuua, kes esimesena range kaitse vajaku mõiste kasutusele võttis, võib ju seda artiklis mainida. --90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 21:01 (EET)

:: 10% nõue oli algusest peale vajakuga seotud, isegi kui seda sõna ei kasutatud. Vajaku mõiste sidumisel ainult metsatüübirühmade alustega ei ole alust. Andres (arutelu) 20. detsember 2017, kell 22:07 (EET)

::: Äkki viitad mingile allikale, mille põhjal sa nii väidad?--90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 22:44 (EET)

:::: Sellessamas artiklis, millele Sa viitad, räägitakse vajakust, aga ma ei leidnud, et seal räägitaks 10 protsendist metsatüübiti. Võib-olla ma ei pannud tähele.

::::: Mitte metsatüübiti, vaid metsatüübi rühmiti. Küllap siis, kui tüübirühmiti vajakud kaotatakse, siis hakatakse nõudma tüübiti vajakute kaotamist.--90.191.198.230 21. detsember 2017, kell 00:18 (EET)

::::: Jah, siin on oluline vahe, ma ei sõnastanud õigesti. Andres (arutelu) 21. detsember 2017, kell 02:55 (EET)

:::: Peale selle, vajak on ju lihtsalt vajaliku ja olemasoleva vahe. Kui vajalik on olemasolevast suurem, siis on ka vajak. Andres (arutelu) 20. detsember 2017, kell 23:56 (EET)

::::: See "vajalik range kaitse pindala" on roheliste poolt laest võetud arv ju lihtsalt! Ja see vajakujutt on vaid tähelepanu kõrvalejuhtimiseks, et keegi ei õiendaks selle laest võetud numbri kallal--90.191.198.230 21. detsember 2017, kell 00:18 (EET)

::::::Võib-olla küll, aga sel juhul on tegu vajaku mõiste kuritarvitamisega. Vajaku mõiste ise ei ole laest võetud. Andres (arutelu) 21. detsember 2017, kell 02:55 (EET)

::::::: Artikkel ei räägigi ju suvalisest vajakust vaid konkreetselt Range kaitse vajakust, selles kontekstis, nagu rohelised seda kasutavad. Sest tavalugeja ei saa aru, mis selle mõiste taga peitub. Kõlab ju uhkesti?--90.191.198.230 21. detsember 2017, kell 21:18 (EET)

:::::::: Minu meelest tulebki siin rääkida eelkõige sellest, mis selle mõiste taga peitub. Andres (arutelu) 21. detsember 2017, kell 21:44 (EET)

::::::::: Looduse seisukohalt on normaalne inimtegevuse alune maa-ala null (0). Ilma mingite protsentide üle kauplemata. Ja kui seda pole võimalik saavutada, siis tuleb seda vähemalt meeles pidada. --37.157.97.171 24. detsember 2017, kell 20:41 (EET)

:::::::::: Inimene on samavõrd looduse osa, nagu teised elusolendid. Ja tal on täielik õigus kasutada sellist maa-ala, nagu talle vaja on. Tore oleks, kui see kasutusviis oleks mõistlik. Eestimaa pinna raiskamine nimeliste kaitsealade loomiseks seda kindlasti ei9 ole.--90.191.198.230 28. detsember 2017, kell 07:32 (EET)
Guugeldades võib leida suurema osa Vikipeedias avaldatud sisust. See ei tähenda, et seda ei peaks artiklis olema. Mulle tundub ka, et öelda lihtsalt "rohelised" on liiga ebamäärane. Kui kontekst ei nõua konkretiseerimist, siis võiks kas või mainida rohelist ideoloogiat, aga seegi on ebamäärane mõiste. Andres (arutelu) 20. detsember 2017, kell 19:37 (EET)

: Mis see "naftakompaniide hampelmannid" tähendab? Andres (arutelu) 20. detsember 2017, kell 19:56 (EET)

:: Hampelmann on kellegi teise poolt juhitav tegelane (ehk ka selline nööride otsas rippuv ja nööritõmbe peale liigutusi tegev primitiivne nukk). Naftakompaniide hampelmannid on seega naftakompaniide huvides (nende juhiste järgi) tegutsev seltskond.--90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 21:01 (EET)

::: Kuidas roheliste tegutsemine on naftakompaniide huvides? Andres (arutelu) 20. detsember 2017, kell 22:03 (EET)

:::: Takistades taastuvate loodusressursside kasutamist soodustatakse nafta ja naftatoodete (plastik, kile jne). "Don't kill a tree, use PVC!", jõulukuuse asemel kunstkuusk, jne jne--90.191.198.230 20. detsember 2017, kell 22:44 (EET)

::::: Sain aru, mida Sa silmas pead. Andres (arutelu) 20. detsember 2017, kell 23:57 (EET)

:::::: See pole mingi argument. Naturaalsete kuuselaipade armastaja ei tule selle peale, et elada saab ka ilma elusaid puid mingi kombe täitmiseks tapmata ja kodus üles seadmata. Mina pole oma elu jooksul kunagi jõulukuuske (naturaalset ega plastmassist) kasutanud. Ja ma ei ole mingi naftakompanii käsilane. Roheline hampelmann ka mitte. --37.157.97.171 24. detsember 2017, kell 20:41 (EET)

::::::: Kindlasti saab inimene loobuda väga paljude asjade tarbimisest ja ikka toime tulla. Kui sa juba jõulukuusest loobusid, siis oled sa kindlasti loobunud palju saastavamast kraamist nagu köetav kodu, auto, arvuti (Uups!, kuidas sa siin arvamust avaldad?). See, et sa oled loobunud ühe suhteliselt tillukese jalajäljega toote tarbimisest (kuigi täielikku loobumist ma ei usu, see tähendaks ka seda, et sa pole elu sees käinud mitte ühelgi jõulupeol, kus on maha lõigatud kuuske kasutatud) ei anna ju veel põhjust rinda kummi ajada. Hampelmannil ongi väga raske aru saada, et ta on hampelmann, sest tema tegutseb (ja mõtleb) nii, nagu nöörist tõmmatakse.--90.191.198.230 28. detsember 2017, kell 07:32 (EET)

Miks kadusid arutelu tekstis minu poolt väidete tõenduseks esitatud lingid?--90.191.198.230 21. detsember 2017, kell 01:06 (EET)

Ok, sain selgeks, et Vikipeedia loeb youtu.be aadressiga lingid spämmiks.--90.191.198.230 21. detsember 2017, kell 01:11 (EET)

: On võimalik teha kohalikke erandeid. Andres (arutelu) 21. detsember 2017, kell 02:56 (EET)

:: Ei ole lugu, vajadusel pikk youtube aadress toimib ju küll. Lihtsalt ei pea nii palju oma väiteid allikatega tõestada püüdma.--90.191.198.230 21. detsember 2017, kell 21:20 (EET)

Eemaldasin NPOV märke, sest artikli arutelus pole neutraalsust vaidlustatud.--90.191.1g6.98 (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 15:55 (EET)

Panin märkuse põhjendusega resümees: "artikkel on poleemilise tooniga". Kogu artikkel on poleemilise iseloomuga. Mõiste definitsiooni ei ole antud ning artikkel tahab öelda, et see termin ei tähendagi midagi konkreetset ning selle kasutamine on põhjendamatu. Andres (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 16:16 (EET)

:Oleks tore, kui see "probleemilisus" siin lahti seletataks. Ma ei näe küll mingit "probleemilisust". --90.191.1g6.98 (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 17:23 (EET)

:: Poleemilisus. See tähendab, et eesmärk on kaitsta mingit seisukohta ja rünnata teist seisukohta ja selle esitajaid. Andres (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 18:42 (EET)

::: Ka arutelulehel peaks järgima neutraalsuse põhimõtet. Minu hinnangul sa seda ei järgi. Artikkel ei kaitse kellegi seisukohti vaid selgitab suhteliselt vähetuntud, kuid viimasel ajal meedias korduvalt kasutuses olnud mõiste sisu. Täiesti neutraalselt. --90.191.1g6.98 (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 19:16 (EET)

Konkreetselt see lause "Kuigi samade põhimõtete järgi oleks põhjust rääkida ka range kaitse liiast, ehk siis teatud kasvukohatüübirühmade üleesindatusest range kaitse all olevates metsades, ei ole rohelised tõstatanud küsimust üleesindatuse likvideerimiseks." on täiesti mitteneutraalne. Ka esimene lause on ilmselt mitteneutraalne. Andres (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 16:19 (EET)

: Mis on selles mitteneutraalset? See lause on absoluutselt neutraalne!--90.191.1g6.98 (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 17:23 (EET)

:: Las teised otsustavad. Andres (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 18:42 (EET)

::: Kes teised? Tõemonopoliga poliitadminnid? --90.191.1g6.98 (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 19:16 (EET)

::: Kuidas öelda veel neutraalsemalt "Kuigi samade põhimõtete järgi oleks põhjust rääkida ka range kaitse liiast, ehk siis teatud kasvukohatüübirühmade üleesindatusest range kaitse all olevates metsades, ei ole rohelised tõstatanud küsimust üleesindatuse likvideerimiseks."? Siin ei ole negatiivseid hinnanguid, ainult faktid.--90.191.1g6.98 (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 19:18 (EET)


Kategooria arutelu:Oftalmoloogia

Kas keegi näeb vahet kategooriatel "Oftalmoloogid" ja "Silmaarstid" või võiks need liita?

See on üldine küsimuskoht paljude erialade juures, et kas kuidagi eristada teadlasi ja praktiseerivaid arste või mitte. Minumeelest selget kokkulepet ja reeglit meil ei ole. Pigem tundub, et püütakse eristada. Palun parandage, kui eksin. Adeliine 26. detsember 2017, kell 10:55 (EET)

:Püütakse eristada, aga silmaarsti võib ka oftalmoloogiks nimetada. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 22:33 (EET)

:: Kui suudate eristada, kirjutage kummagi kategooria juurde, milles seisneb vahe. Kui ei suuda, siis otsustage ära, kumb jääb ja tagage, et teist kategooriat uuesti kasutusele ei võeta. Ebamäärane hägu ei saa olla kategoriseerimise aluseks. Sama kehtib ka vastavate "Eesti..."-kategooriate kohta. --85.253.64.147 27. detsember 2017, kell 02:56 (EET)

Üldise arutelu alateemas "Kategooria" alustatud arstide-arstiteadlaste ja oftalmoloogide-silmaaristide küsimuse arutelu  (vaata lähemalt Üldise arutelu alateemas "Kategooria") võiks siinkohas jätkata.
 Ingeborg Trofimova oli silmaarst, kuid mitte arstiteadlane. Praegu on ta kategoriseeritud arstiks, silmaarstiks ja oftalmoloogiks (arstiteadlaste alamkategooria).  Seega on ta kaudselt arvatud arstiteadlaseks, mis on ekslik. On välja käidud silmaarstide ja oftalmoloogide kategooriate liitmisettepanek, mis tõenäoliselt pärast liitmist saab oftalmoloogide kategooriaks. Et Trofimovat arstiteadlastega ei seostataks, oleks lahenduseks see, kui oftalmoloogide kategooria (mis sisaldab silmaarste ja oftalmoloogiateadlasi) ülemkategooria oleks "Arstid" ja "Oftalmoloogia", kuid mitte mingil juhul "Arstiteadlased". See tähendab, et silmaarste, kes on ühtlasi ka teadlased, tuleks kategoriseerida kahe kategooriaga: "Oftalmoloogid" ja "Arstiteadlased".
Ašaltši Oki ja Ludwik Zamenhof olid silmaarstid. Praegu on nad mõlemad kategoriseeritud silmaarstideks. Hetkel ju kõik sobib. Pärast kategooriate liitmist saavad oftalmoloogideks. Kui väldime oftalmoloogide kategooria kategoriseerimise  arstiteadlaste alamkategooriana, siis Oki ja Zamenhofi kategoriseerimine paistab mulle laitmatuna.
Adelbert Ames oli mitmekülgne teadlane, panustas ka oftalmoloogiasse. Seega kindlasti kategoriseerida arstiteadlaseks, kuid et jääks märk maha tema seotuseset oftalmoloogiaga, siis sellel põhjusel kategoriseerida Ames ka oftalmoloogiks (arstide alamkategooria).
Hermann von Helmholtz on kategoriseeritud füüsikuks ja arstiks. Kindlasti peaks ta kategoriseerima ka füsioloogiks (bioloogide alamakategooria). Silmaarst ta ei olnud, kuid oftalmoskoobi leiutas. Võiks kasutada kategooriat "Oftalmoloogia".
Galenos oli arst ja arstiteadlane. Praegu on ta kategoriseeritud vanarooma arstiks ja anatoomiks (arstiteadlaste alamkategooria). Hetkel ju kõik sobib. --Hirvelaid (arutelu) 28. jaanuar 2019, kell 14:52 (EET)


Arutelu:East Anglia kuningriik

Kas lipp ja vapp on õiged? Küsin sellepärast, et inglise vikis neid ei ole.  Lipp tuleks äärestada. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 10:15 (EET)
Kas on niisugune usund nagu anglosaksi kristlus? Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 10:15 (EET)

Ei saa aru, miks ei kõlba avalauses kasutatud "Idaanglite kuningriik". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. november 2022, kell 15:39 (EET)
----
Need eemaldatud lingid võinuks mu meelest alles jätta. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 6. veebruar 2024, kell 01:14 (EET)

Kokku eemaldasin või asendasin vist viis linki. Neli neist ei vastanud kindlale mõistele ja olid lisaks punased. Need olid tõlgitud inglise vikist, kus vastavad lingid viitavad mõne teise artikli alamartiklitele või loendile, mida siia pole tingimata tarvis teha (sõltub olemasolevast materjalist, kuidas seda on otstarbekas jaotada). Sellised lingid võiks teha siis, kui vastav alamartikkel on juba olemas. Muu teksti sees on lingid sellistele lehtedele lisaks läbipaistmatud ja rohkem või vähem eksitavad. Loendilink jäi praegu alles "Vaata ka" alla. Viies eemaldatud link oli suunamine siiasamasse. 6. veebruar 2024, kell 19:16 (EET)


Arutelu:Viht

Palun, ärge vandaalitsege artikli kallal!--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 17:32 (EET)
Ärge muutke lauseid sisuliselt vigasteks ja ärge meelega lisage õigekirjavigasid!--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 17:43 (EET)
No miks sa IPv6 laamendad? --90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 17:53 (EET)
Kulla IPv6! Püüa aru saada, nt et operatsioonijärgsed haavad ei ole haigus vaid teatav tervislik seisund.--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 17:55 (EET)

Kuidas saab pahaloomulisi kasvajaid, kaugele arenenud südamepuudulikkust, hüpertooniatõve, kõrget silmarõhku, tromboose, aktiivset tuberkuloosi, kopsuturset, ajuturset, insuldijärgset ajuhalvatust jne tervislikuks pidada? 2001:7D0:87CA:9180:A065:4759:CA5A:82F0 26. detsember 2017, kell 18:14 (EET)

: Tervislik seisund ei ole sama, mis tervislik. Tervislik seisund on inimese tervise olukord, mis hõlmab tema poolt põetavaid haigusi, aga ka näiteks seda, kui inimesel on nuga neeru löödud ja ta verest tühjaks jookseb, siis ta tervislik seisund halveneb järsult. Paraku nuga neerus eraldi haiguseks ei kvalifitseeru. Ka amputeeritud jäsemed on tervislik seisund aga mitte haigus. Silma lasiklõikuse järel on tervislik seisund, aga mitte haigus. Puugivaktsiini saamise järgselt on teatav tervislik seisund, aga mitte haigus. Diabeet on haigus, kuid selle haiguse käigus võib olla tervislikke seisundeid (veresuhkru tase ülimadal või ülikõrge), mis on eluohtlikud, kuid enamus ajast võib inimene vaatamata sellele haigusele tänu ravimitele tunda end üsna hästi ja teha praktiliselt kõike. Lapse poolt alla neelatud neodüümmagnet või liitiumpatarei on tervislik seisund, aga mitte haigus. Magamatus ja üleväsimus on tervislik seisund, aga mitte haigus. Alajahtumine on tervislik seisund, aga mitte haigus. jne --90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 18:18 (EET)

: Ma asendaksin terviliku seisundi sünonüümiga terviseseisund, aga EKI väidab, et tervislik seisund on eelistermin. http://termin.eki.ee/esterm/concept.php?id=1405&term=terviseseisund --90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 19:41 (EET)
Viht on enamasti okstest või taimede vartest valmistatud kimp, millega saunas viheldakse, st selle kimbuga kuumas leiliruumis hoogsalt (kuid mitte liiga tugevasti) vastu keha ja jäsemeid lüüakse, kergelt patsutatakse või sopsutatakse, hõõrutakse või õrnalt silitatakse. Vihelda võib ennast ise või lasta kaaslasel end vihelda.

Minu meelest on selline sõnastus hea. Mille poolest on "taimse materjali kimp" parem, kui "okstest või taimede vartest valmistatud kimp"? Ja mille poolest on sinu lause "Vihelda võib nii iseennast kui ka lasta end vihelda kaaslasel" paremini sõnastatud kui "Vihelda võib ennast ise või lasta kaaslasel end vihelda"? 2001:7D0:87CA:9180:A065:4759:CA5A:82F0 26. detsember 2017, kell 18:28 (EET)

::Sellepärast on sinu pakutud sõnastus kõlbmatu, et see kimp võib olla tehtud ka ainult lehtedest ja üldse mitte oksi ja varsi sisaldada. Lehed (ka okkad on lehed) on aga viha oluline osa, mis eristab seda luuast. Sina aga jätad selle olulise osa üldse välja. Taimsed vihad võivad sisaldada ka õisi, nt mündiviht, nõgeseviht. Ei ole ainult oksad ja varred!--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 18:18 (EET)

:: Taimse materjali kimp on selle poolest veel hea, et see hõlmab ka osa kunstvihtasid, sest ka need võivad olla tehtud taimsest materjalist. Päris plastikust ja ka loomsest materjalist (nt naharibad vms) saab muidugi ka kunstvihta teha.--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 18:57 (EET)
Katsu aru saada, et okstest ja vartest tehtud kimp on luud! Ma ei näe põhjust, miks viht ei või olla tehtud 100% ainult lehtedest (ilma okste ja varteta, mida sina nii hirmsasti tahad siia sisse toppida)--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 17:58 (EET)
Sügise poole kirjutatakse lahku. Kokku kirjutatakse sügisepoolne! https://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?link=O_45 --90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 17:59 (EET)
Tänan, et parandasid ära mõned minu tehtud näpuvead, aga palun veelkord, ära topi artiklisse sisulisi vigu ja sihilikke õigekirjavigu!--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 18:00 (EET)
IPv6 pakutud lausejupp "..., see tähendab selle kimbuga kuumas leiliruumis hoogsalt (kuid mitte liiga tugevasti) vastu keha ja jäsemeid lüüakse, kergelt patsutatakse või sopsutatakse, hõõrutakse või õrnalt silitatakse" pole ju normaalne sõnastus! Sel juhul peaks algus olema "see tähendab, et ..." ja tegusõnad tuuakse lauses ettepoole: "see tähendab, et kuumas leiliruumis lüüakse hoogsalt (kuid mitte liiga tugevasti), patsutatakse või sopsutatakse kergelt, hõõrutakse või silitatakse õrnalt selle kimbuga vastu keha ja jäsemeid" ".--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 18:11 (EET)
Kõik vihad poetavad lehti (üksikuid), probleem on selles, et sügise poole tehtud vihad poetavad lehti massiliselt (poetas lehed maha = massiline lehtede kadu, poetas lehti = mõned lehed pudenesid) --90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 18:14 (EET)

Artiklis batomeeter on link viht, ma ei oska seda parandada. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 20:55 (EET)

See sobib kaaluvihi alla linkida.--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 21:08 (EET)

: Hea küll, aga seal ei ole juttu kaalumisest. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:44 (EET)

:: Seda enam! Seal on juttu kaalu vihist, mis riputatakse millegi külge, et sellele lisakaalu anda. Kaal ei ole ainult kaalumisevahend.--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 21:48 (EET)

::: Täpsustusmärkus mainib ainult kaalumisvahendit. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:53 (EET)

:::: Enam mitte! Naljakas, et asjalike parandustega jääd sa ise hätta, aga teiste tööd ära rikkuma oled kange küll! --90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 22:00 (EET)

::::: Jah, ma jään sageli jänni, aga kus ma olen teiste töö ära rikkunud? Kui Sulle minu muudatused ei meeldi, on Sul hõlbus endine olukord taastada. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 13:42 (EET)

:::::: Seilasime, teame - asi lõpeb lihtsalt sellega, et minu ip-aadress blokeeritakse.--90.191.198.230 27. detsember 2017, kell 14:25 (EET)
Artiklis Haspel öeldakse: "Haspel on riist näiteks lõnga, traadi, nööri või kaabli vihti kerimiseks ja pasmaste lugemiseks". Ma ei oska siin linkida. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:00 (EET)

See sobib lõngavihi alla linkida.--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 21:08 (EET)

: Seal on jutt ka traadi- jne vihtidest. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:44 (EET)

:: Seda enam! Ka traadi- jne vihid sobivad lõngavihi alla. Lõng ei ole ainult villane sokimaterjal.--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 21:48 (EET)

:: Google otsing "traadiviht" annab täpselt 7 tulemust, millest enamik on viited kas Vene-Eesti sõnaraamatule (mille ilmselt kirjutas mingi filoloog, tõenäoliselt naisterahvas, kes venekeelse "моток проволоки" tõlkis lihtsalt traadivihiks, sest "моток" on ju viht! Ometi kui otsida Googles "моток проволоки", leitakse vaid pildid traadirullidega või traadikeradega) või ilmselt sellest samast sõnaraamatust EKSS-i (tõenäoliselt ka mingite filoloogide koostatud, ilmselt ka naisterahvad, kellele traaditeema pole nii kodune) jõudnud sõnad. Ja siis üksik Vikisõnastiku viide ka, allikaks endiselt tõenäoliselt see sama Vene-Eesti sõnaraamat, küll mitte otse vaid läbi EKSS-i. Kas pole kummaline, et Google ei leia mitte ühtki erialateksti, kus traadivihti oleks kasutatud? Ainus kõrvalne viide on ühe Moskvas õppinud soomlase Rosa Liksomi romaanile "Kupee nr 6" (eesti keelde tõlkinud Kadri Jaanits), kus traadivihi all mõeldakse sassis traadipundart. Hale! --90.191.198.230 27. detsember 2017, kell 01:40 (EET)

: Ja täpsustusmärkuses on soovitatud linkida hoopis lõnga alla. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:47 (EET)

:: Sul on kummalised argumendid, kuid kaugeltki mitte tõesed!--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 21:50 (EET)

::: Mis nimelt ei ole tõene? Ma lihtsalt selgitan oma kimbatust.

::: Täpsustusmärkus ei ole nii sõnastatud, et teaks, kuidas linkida. Mina ei oska seda ümber sõnastada. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:53 (EET)

:::: Paha lugu küll! Eks ma püüan siis aidata! --90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 22:10 (EET)

::::: Aitäh, nüüd on parem! Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 13:42 (EET)

:::::: Täpsustusmärkuse parandus lõngast lõngavihiks oli tehtud juba enne, kui sa oma "Ja täpsustusmärkuses on soovitatud linkida hoopis lõnga alla. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:47 (EET)" kommentaari kirjutasid. Sellest ka see viide ebatõele.--90.191.198.230 27. detsember 2017, kell 15:44 (EET)

::::::: Selge, jah, eksisin :) Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 15:58 (EET)
----
Pakun, et kogu jutu vihtlemisest võiks jätta artiklisse Vihtlemine. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:00 (EET)

Minu arvates ei sobi, sest inimene, kes ei tea, mis on viht, ei saa siis siit pilti, mis asi see viht on. Kirjutage see vihtlemise artikkel korralikuks parem, ärge hakake enamvähem korralikku artiklit vägistama.--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 21:10 (EET)

:Ma jään selle juurde, et jutt vihtlemisest ei ole teemakohane. Ammugi ei ole teemakohane lõik leili ohtlikkusest. Kohe esimeses lauses läheb link artiklile Vihtlemine. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:17 (EET)

:: Soome artiklis on teemakohane, aga eesti artiklis mitte? Mina väidan, et see on lihtsalt vikipeedia adminnide poolne ahistamine, alates sellest ipv6-st, kes siin enne redigeerimissõda pidamas käis (ega se polnud sina?)! --90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 21:25 (EET)

::: Soome vikis ei ole ju vihtlemisest eraldi artiklit.

:::: Ma peaks selle siis tegema. --90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 22:10 (EET)

::::: Ei pea, aga kui tahad, võid teha. Soome vikis ei ole peetud vihtlemist eraldi artikli vääriliseks. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 13:42 (EET)

:::::: Kas oled soome vikis kohanud vastavat arutelu (väärilisuse üle) või lahmid niisama? Paljud väärilised artiklid on kirjutamata, sest tegijail on muud tegemised ja sellel teemal artikli kirjutamine pole lihtsalt kellelegi vabal hetkel meelde tulnud.--90.191.198.230 27. detsember 2017, kell 14:23 (EET)

:::::::: Ma järeldan seda lihtsalt sellest, et tolles artiklis ei ole linki artiklile vihtlemise kohta. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 15:58 (EET)

::: See ei olnud mina. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:31 (EET)

:::: No ma jään siin eriarvamusele. --90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 22:10 (EET)

::::: Sa süüdistad mind valetamises. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 13:42 (EET)

:::::: Mul on õigus jääda oma arvamuse juurde, et selleks IPv6-ks on minu kahtlustuste kohaselt keegi Vikipeedia administraatorite kitsast ringist, kellega ma olen varasemalt sõnasõda pidanud, seega miks mitte ka sina. Aluse just sind kahtlustada annab see, kui suure innuga sa tõttasid artiklit rikkuma, pärast seda, kui redigeerimissõda tundus minu kasuks lahenevat.--90.191.198.230 27. detsember 2017, kell 14:23 (EET)
Kui inimene ei tea, mis on viht, siis ta saab siit teada, ja kui ta ei tea, mis on vihtlemine, või midagi muud vihtlemise kohta, siis ta saab lingitud artiklist teada. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:49 (EET)

Naljakas, et enne eilset oli sul sellest jumala savi, kas keegi midagi vihast teadis või mitte. Aga kui ma tegin viisaka artikli, oli vaja tulla kohe oma küüneviha sisse ajama.--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 21:52 (EET)

:Mida Sa mõtled küüneviha sisseajamise all? Mina tajun seda solvava väljendina. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 13:42 (EET)

:: Küüneviha sisse ajamine on mingis töös osalemise imiteerimiseks või suhteliselt vähese vaevaga mingi saavutuse kaasosaliseks saamiseks tehtav tagasihoidlik tööpanus. Ei midagi solvavat. Ma ise ajan ka vahel oma küüneviha artiklitesse sisse, parandades artiklisse süvenemata üksikuid silma hakanud näpuvigu. Aga reeglina ma ei otsi sellist võimalust sihilikult, passides viimaste muutuste või mõne konkreetse kasutaja kaastöö nimekirja, et saaks oma tühise muudatusega võimalikult paljusid artikleid oma panustatuks ja isegi "praeguseks" keerata.--90.191.198.230 27. detsember 2017, kell 13:53 (EET)

:: OK, sain aru. Mina ei jälgi viimaseid muudatusi mitte selleks, et näidata, et olen panuse andnud, vaid peamiselt selleks, et jälgida, et artiklid halvemaks ei läheks, samuti selleks, et uusi artikleid linkidega siduda. Kui midagi silma hakkab, siis parandan või juhin tähelepanu. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 14:05 (EET)

::: Lausete, nagu "Tammeviht aitab südamehaigeid", artiklisse toppimisega sa teed artikli halvemaks. Täna kustutasid sa Valgre artiklist lause, et Valgre oli üks tuntumaid Eesti heliloojaid, kelle laulud on üldrahvalikuks saanud, ja seda põhjendusega, et see on raskesti tõestatav väide. Minu kirjutatud artiklisse Viht aga kopeerid küll mingite udujutuajajate väiteid nagu "Tammeviht aitab südamehaigeid", millel pole ei sisu, rääkimata siis tõendamisvõimalusest. Kuidas see tammeviht südamehaiget aitab? Aitab tal poekotti trepist üles viiendale korrusele tassida?--90.191.198.230 27. detsember 2017, kell 14:14 (EET)

: Meil oli lahkarvamus. Ma esitasin argumendi. Kui see Sind ei veena, siis lihtsalt esita vastuargument. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 14:00 (EET)

:: Ma ei näe sinu esitatud argumendi põhimõtete järjepidevat rakendamist Vikipeedias. Näiteks artikli Aerosaan puhul aetakse sõiduki all mingit sõjaajaloo jura, mida sõjaajaloo huvilised ei oska kuidagi tulla aerosaani artiklist otsima. Minu arvates ei ole midagi hullu, kui erinevad artiklid on mingis osas kattuva sisuga. Vihtlemisest annaks kirjutada korraliku pika artikli, aga tänu "Tammeviht aitab südamehaigeid"-stiilis sogale oli see mulle nii vastik, et ma ei tahtnud selle artikli poole isegi vaadata. Sina aga tõstsid selle jama minu artiklisse!--90.191.198.230 27. detsember 2017, kell 14:33 (EET)

::: Vabandust, ma ei teadnud, et Sul vastik oli.

::: Artiklid võivad küll vajaduse korral olla osaliselt kattuva sisuga. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 15:58 (EET)

::: Aga tuleb taotleda seda, et info mingi kindla asja kohta oleks ühes kohas koos.

::: See on tõsi, et sõjaajaloohuvilised ei leia infot aerosaani kohta hõlpsasti üles, aga seda probleemi pole hõlbus lahendada. Mulle ei torganud see puudus ka kohe silma.  Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 16:03 (EET)
----
Mõnedes saunades on vihtlemine keelatud, sest vihalehed võivad määrida sauna heleda interjööri. Sellistes saunades võib sobida kunstviht.

Siis ei ole keelatud mitte vihtlemine, vaid lehti sisaldava viha kasutamine. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:04 (EET)

: Reeglina on keelatud vihtlemine. Kas sa pole saunas käinud?--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 21:08 (EET)

:: Olen, aga mitte sellises saunas, kus vihtlemine on keelatud.

:: Kui nüüd on tõsi, et kunstvihaga ei vihelda, siis OK.

::: Reeglina need väga heleda ja puhta puidust leiliruumiga saunad panevad sildi "vihtlemine keelatud" (et leheplekid ei rikuks sisustust). Mina pole end kunagi kunstvihaga vihelnud, kuid eeldatavasti need lehti ei poeta. Seega teoreetiliselt võiks kunstviht sobida. Aga otsustusõigus on sauna omanikul. --90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 21:22 (EET)

:: Aga see lõik võiks siis ka olla artiklis Vihtlemine. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:13 (EET)

::: Tehke selle vihtlemise artikliga mida tahate, aga, palun, ärge rikkuge minu tehtud artiklit lihtsalt heast peast ära! Täiesti neutraalne ja tasakaalustatud artikkel on, ainult allikalinke pole ma veel jõudnud välja mõelda, sest kuigi ma tean igale väitele allikaid olemas olevat, pole ma veel välja otsinud. Kirjutasin artikli soome artikli eeskujul, kuid mitte päris otsetõlkena. Kui sobib soomlastele, peaks ju sobima ka eestlastele.--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 21:22 (EET)

::::: Kui tahad, siis pane midagi tagasi. Aga vaata, soome vikis ei ole vihtlemise kohta eraldi artiklit. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:29 (EET)

:::::: See jääb siis vist viimaseks minu algatatud artikliks.--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 21:34 (EET)
----
Saunavihtade üles loetlemist ma ei poolda. See on sisuline artikkel. Tehke mingi kategooria või mis iganes need üksnes loetelust koosnevad artiklid on. See viha loetelu läheb vastasel juhul väga pikaks.--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 21:15 (EET)

Ma võtsin selle materjali artiklist Vihtlemine, kus see pole teemakohane. Ma ei saa aru, miks see siia ei sobi. Artikkel ei ole pikk. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:23 (EET)

: Ma sain aru küll, kust sa selle võtsid. See vihtlemise artikkel on ju nii viletsake.--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 21:28 (EET)
----
Ka artiklis Saun on viha kohta niisugust infot, mida siin praegu pole. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:23 (EET)

Ma ei näe probleemi selles, et artiklis Saun kirjutatakse vihast midagi sellist, mida siin pole! Artikkel võiks siiski olla üks ladus lugemine, mitte suvaliselt eri kohtadest kokku tõstetud lausete kogum, mille koostamise põhimõte on see, et tõstame aga kõik kokku, mida siin veel pole.--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 21:27 (EET)

: Kui materjal pole sellisel kujul sobiv, siis võib selle ka esialgu arutelulehele tõsta. Sõnastust ja järjekorda võib muuta, aga miks peaks infot välja viskama?

:: Kes viskas siit välja hulga infot, mis puudutas seda, kuidas vihta kasutatakse? See olid ju sina! Miks sa viskasid info välja, vasta ise!--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 23:01 (EET)

::: Viisin teise artiklisse üle. Võid tagasi panna, kui pead vajalikuks. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 14:00 (EET)

:::: Ma ei hakka vihtlemise artikli sisse siit suvaliselt välja nopitud lauseid tagasi tõstma, seda enam, et ma kustutasin siit sinu poolt siinses artiklis mitte asjakohaseks tunnistatud vihtlemisse puutuvad ülejäänud laused, mida sa vihtlemise artikli alla ei tõstnud, lihtsalt maha. Kuna sa isegi ei süvenenud sellesse, millised laused käivad vihtlemise, millised ainult viha kohta, vaid tõstsid huupi paar esimest ettejuhtuvat vihtlemise teemalist lauset ära, kuid jätsid palju vähem vihaga seotud laused alles, siis näitab see hästi sinu pealiskaudsust ja lihtsalt ärapanemise lustist tegutsemist.--90.191.198.230 27. detsember 2017, kell 14:47 (EET)

Kui ma sain aru, et ümbertõstmine Sind häirib, siis ma jätsin selle pooleli. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 16:03 (EET)

: Kui lugeja tahab teada viha kohta, miks ta peaks siis infot otsima veel ka artiklist Vihtlemine ja artiklist Saun? Ja kui ta ei taha vihtlemise kohta teada, miks ta peaks siis otsima viha kohta vihtlemise vahelt?

: Siin ei ole moderaatoreid, sisulistes küsimustes on kasutajad võrdsed. See on viki. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 21:42 (EET)

:: Ei usu, adminnid teevad kambaka ja sõidavad lihtkasutajast üle, nagu sina praegu tegid. Aitäh, alandava tunde eest jõulude ajal!--90.191.198.230 26. detsember 2017, kell 21:44 (EET)

::: Mul on ka halb tunne. Ma pole tahtnud Sinust üle sõita. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 14:00 (EET)

On ikka ilge küll, kui viisakas tekst asendatakse lausetega nagu "Tammeviht on abiks südamehaigetele."--90.191.198.230 27. detsember 2017, kell 01:06 (EET)

Mille üle sa siin täpselt sõna võtad? Artikli ajaloost on näha küll, et kes mida ja millal tegi. Ainuke, kes on püüdnud kellegist üle sõita oled siin sina. Ehk võtaks natuke hoogu maha? Ivo (arutelu) 27. detsember 2017, kell 01:55 (EET)

: Ma nurisen selle üle, et kobe artikkel reostati ära mingite voodoo väljenditega. Mida tähendab "Tammeviht on abiks südamehaigetele"? Ma alles võtan hoogu üles!--90.191.198.230 27. detsember 2017, kell 03:29 (EET)
Võtan selle välja. Viitamata infot võib tarvis minna, aga niisugusel kujul pole mõtet infot esitada.

* Kaseviht on Eestis levinuim, peletab liigset väsimust ja halba enesetunnet.
* Kadakaviht on masseeriv toimega ning on abiks külmetustest loobumiseks.
* Tammeviht on abiks südamehaigetele.
* Nõgeseviht on ärritava toimega, kuid liigesehaiguste vastu.
* Vahtraviht on kergesti ärrituvale nahale hea toimega, kuna see pehmendab nahka ja ei ole liiga kõva.
* Eukalüptiviht on meeldiva lõhnaga ning rahustava toimega.
Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 18:02 (EET)

Ei poolda liitmist. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 18:05 (EET)

Olen samuti vastu. --Pelmeen10 19. märts 2018, kell 14:32 (EET)

Millisel juhul nimetatakse taimsest materjalist vihta kunstvihaks? Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 18:07 (EET)

Siis, kui tegu on näiteks tekstiilist (nt linasest või puuvillasest riidest) ribadest tehtud vihaga. Miks mitte ka tselluloosist (nt papiribad vms) või õhukestest spooni- või vineeriribadest. St. kui see viht on kokku pandud inimese poolt tugevasti töödeldud materjalist, mitte otse taime küljest lõigatud tükkidest. Ma olen mingit kunstvihta kunagi näinud, ja see meenutas põrandapesu moppi.--90.191.198.230 29. detsember 2017, kell 22:55 (EET)

Milline on nende kahe vihatüübi tehniline vahe? Ehk miks on need kaks eraldi artiklites?  - Melilac (arutelu) 24. september 2018, kell 21:59 (EEST)


Arutelu:Jamburgi kindlus

Artiklis Kingissepp öeldakse, et kindlus õhiti 1682. aastal, vene vikis, et 1681. aastal. See on vastuolus sellega, et kindlus hävis 18. sajandi teisel poolel. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 18:12 (EET)

Vene vikis on ka lause (:ru:Кингисепп) 'От крепости, разобранной во 2-й половине XVIII века, уцелели высокие валы и остатки стен'  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. detsember 2017, kell 18:26 (EET)
Aga kas eesti keeles ei peaks mitte kirjutama Jaama?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. detsember 2017, kell 18:31 (EET)

Eesti Keele Instituudi kohanimede andmebaas KNAB, millest peaksime kehtiva kokkuleppe järgi lähtuma, tunneb soome- ja vadjapärast vormi Jaama (tähenduses 'Kingissepp, endine Jamburg'); yhe a-ga varianti ei tunne. Sentimentaalsetel ja votofiilsetel kaalutlustel kirjutaksin ise ka "Jaama kindlus". -- Ohpuu (arutelu) 27. detsember 2017, kell 12:39 (EET)

: huvitav on see, et saksa viki ütleb kohanime kohta eesti keeles Jaama. Aga tegelt ka, kui isegi EKI ei tea varianti jama, siis ma küll ei näe vähimatki põhjust seda siin kasutada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. detsember 2017, kell 13:56 (EET)
Ma tekin juba muudatuse ära, aga taipan nüüd, et sellel pole tugevat alust. Ma ise paneksin pealkirjaks Jamburgi kindlus, nagu on ette nähtud artiklis Kingissepp. See on KNAB-iga ka kenasti kooskõlas :) Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 17:27 (EET)

miks ka mitte  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. detsember 2017, kell 19:59 (EET)

Ühtluse huvides suunasin  märksõna Jamburgi linnus siia, ehkki nt artiklis Kingissepp peetakse silmas varasemat linnust--Estopedist1 (arutelu) 10. oktoober 2018, kell 19:13 (EEST)


Arutelu:Semiootik

Selline eraldi artikkel on ebavajalik. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 26. detsember 2017, kell 20:46 (EET)

Semiootik ehk semiotist (ka semioloog) on semiootika valdkonna spetsialist.
Semiootiku erioskuste hulka kuulub erinevate märgisüsteemide üldiste seaduspärade ja tähendusloome protsesside tundmine, samuti tähenduskonfliktide analüüs.
Semiootikuks saab Eestis õppida Tartu Ülikoolis.

*semiootikute loend
*Tartu Ülikooli semiootika osakond

Kogu sisu ei ole üle kantud, näiteks pole seal öeldud, kus semiootikuks õppida saab. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 12:37 (EET)


Arutelu:Villem Rooda

Roodaga kohtunud: „Ta on krooniline valetaja. Tal on üsna palju teadmisi ja ta tunneb militaarteemade vastu suurt huvi. Sellele lisandub oskus kiiresti reageerida ning käigu pealt lugusid välja mõelda ja omavahel seostada.“
Kaitsepolitsei büroojuht Andres Kahar: „Oleme uurinud Eestit okupeerinud režiimide julgeolekutöötajaid ja nendega kaastööd teinud isikuid juba rohkem kui 22 aastat, peale selle on 1990. aastatest uuritud aegumatuid inimsusevastaseid kuritegusid. Selle kogemuse pinnalt võib küll julgelt koomiliseks pidada, et KGB oleks omal ajal värvanud oma informaatoriks GRU kõrge ohvitseri, et see siis MRP-AEG inimesi töötleks. Siin tundub olevat tegemist väljamõeldistega, mis on kaugelt suuremad kui elu. Kuna me tegeleme tagasihoidlikult ikkagi päriselus juhtunu uurimisega, siis ei oskagi esialgu midagi muud mõistlikku öelda. Kuid probleem on täiesti olemas, kuna inimene on suutnud mõjutada ka akadeemilist ajalookäsitlust ning seda saab pidada juba ajaloo võltsimiseks, mis on Kremli viimase kümnendi mõjutustegevuse üks võtmevaldkondi. Manipulatsiooni teevad paljuski võimalikuks Venemaa suletud arhiivid, mida ajaloolased ei saa vabalt uurida. Juhtum kinnitab juba käibetõeks kujunenut: Venemaa riiklikult kontrollitud meediumite nagu Rossija Segodnja ja selle haru Sputniku tegelik ülesanne on toota ja paisata meediaruumi libauudiseid ja pseudoanalüüse. Viljakas kirjamees elava fantaasiaga sobib kenasti seda tellimust täitma. Kuigi Rooda puhul tundub olevat tegu lihtsalt uskumatute juttude pajatajaga, võivad moonutatud lood, mida Sputnik võimendab, rahvusvahelisel areenil arusaamu mõjutada ja hoiakuid kujundada.“
Pärnu-Jaagupis Rooda endises elukohas elav ja Rooda kauge sugulane Heldur: „Mina küll ei ole kuulnud, et ta end eriüksuse töötajana on esitanud, aga ma pole isegi tähele pannud, mida ta räägib, sest ma tean, et see on vale. Ta töötas traktoristina senikaua, kuni koondis kestis. Ta võib küll selliseid asju kirjutada, temast võib uskuda kõike. Niipalju kui mina teda tean, on ta alati luiskaja olnud."
Rooda lähedal elanud Aavo: „Ta käis rohkem läbi minu äia ja ämmaga. Mina ei mäleta rohkem midagi, kui et lilledega nad seal midagi sehkendasid. Aga jutupaunik oli ta kõva. Äi ütles samamoodi, et kurat, jälle käis Rooda siin oma lugudega. Arvata võib, et see GRU jutt on välja mõeldud.“
Rooda kohta käiv Eesti Põllumajandustehnika (EPT) Pärnu rajoonikoondise toimik: „Väidetav GRU ohvitser on sündinud 1937. aastal Saaremaal Kärla külas ja töötas alates 1950. aastast traktoristina. Tema ema oli kohalik arst ja isa Hollandist pärit kuningliku mereväe rannakaitseohvitser. Ta on 1956. aastal lühikest aega osalenud õppustel Saksamaal, Poolas ja Tšehhoslovakkias, kuid sõjaväekohustusest oli ta tervislikel põhjustel vabastatud. 1971. aastal saabus Pärnu rajoonikoondise juhatajale kiri Vaeküla põllumajandustehnikumist. Kirjast selgub, et kuigi Rooda on väitnud vastupidist, pole ta tegelikult selles koolis haridust omandanud.“
Vaeküla põllumajandustehnikumi õppeosakonna juhataja: „Tema esitatud andmed ei ole õiged, kuna tehnikumi lõpetamist sellel kuupäeval ja kuul ei olnud ja ka diplominumber erineb täielikult 1959. aastal väljaantud diplomite numbritest.“
Heldur: „Läksid sugulased lilledega Roodale lõpetamise puhul õnne soovima, kuid siis tuli välja, et pole keegi teda seal koolis näinud ega kuulnud.“
1980. aastate lõpus lõi Rooda kaasa Molotovi-Ribbentropi Pakti Avalikustamise Eesti Grupi (MRP-AEG) tegevuses. Grupi infobülletäänis on kirjas, et Rooda sai grupi liikmeks segastel asjaoludel ja pikemat aega kahtlustati teda koostöös KGB-ga. Sellest on oma raamatus „Vastasseis” pikemalt kirjutanud Eesti vabadusvõitleja, kirjanik ja poliitik Tiit Madisson.
Madisson: „Rooda oli sa sõprade liinist, mis pidas sidet Rootsiga, kust tuli vastupanuliikumise toetuseks tehnilist ja materiaalset abi. Ikka ja jälle, kui KGB selle liini kaudu liikunud nõukogudevastased materjalid kätte sai, oli Rooda ühel või teisel moel asjaga seotud. Arvati, et kogu sõprade liini oli KGB rajanud avalike dissidentide provotseerimiseks ja Villu Rooda oli julgeoleku teenistuses. Vabadusse jäänud võitlejail oli Rooda suhtes küllalt palju kahtlusi, kuid otsesed faktid provokaatori paljastamiseks tol ajal puudusid.“
Eesti ühiskonnategelane Lagle Parek: „Rooda kaudu üritati saata välismaale dissidentide kirju ja kui esimesed kirjad tõepoolest pärale jõudsid, siis kasutati Rooda teeneid ka edaspidi, kuigi teda kunagi päriselt ei usaldatud. Teda tõsiselt võtta oli minu arust mõttetu. Kui me temaga tegutsema hakkasime, oli meil ainult üks vajadus ja seda vajadust ta rahuldas. Kirjad läksid välja. Meil ei olnud nendes kirjades suuri saladusi, aga saladus oli see, kus me neid kirju teeme ja kus paljundame. Sinna ta ligi ei pääsenud, vaid talle anti valmis kirjad. Täielikku usaldust ei olnud tema vastu kunagi, aga me teadlikult kasutasime seda võimalust, mis meile oli võimatu – toimetada kirju välja. Ajal, kui Rooda aitas minu vangistuses viibimise ajal korraldada minu ema matuseid, oli dissidentide seas kujunenud veendumus, et Rooda oli KGB-ga tihedalt seotud. Midagi temas oli, mis reetis seda, et teda ei või usaldada. Ta lihtsalt haiglaselt valetas, kui ei olnudki vaja valetada. Kui ta selliseid asju [Sputnikusse] kirjutab, siis see on niivõrd jabur. Tal ei ole üldse sellist taset, et mingi peen luuraja olla.“
Endine kõrge KGB töötaja: „Jutt sellest, et keegi KGB heaks töötanud inimene võinuks kuuluda samal ajal ka GRU-sse, on välistatud. Need olid erinevad struktuurid ja topeltvärbamine oli välistatud. Ka see, et keegi GRU-st oleks KGB-ga informaatori tasandil seotud, on mõeldamatu.“
MRP-AEG infobülletäänis esmakordselt 1980. aastal avaldatud 47 Eesti ohvitseri kirja, mille nad olid väidetavalt kirjutanud 1940. aastal president Konstantin Pätsile, levitas siis laiemalt just Willy Rooda.
Ajaloolane Küllo Arjakas: „Tegemist on ilmselt võltsinguga. Teoreetiliselt võib selliste pealtnäha autentsete kirjadega muuta positiivseid meeleolusid meie riigijuhtide suhtes. Luureõpikutes nimetatakse sellist aktsiooni ideoloogiliseks diversiooniks või ideoloogiliseks diversiooniks vaenuliku meelsusega elanikkonna seas.“
Eesti poliitik, ajaloolane ja kirjanik Mart Laar on oma raamatus „Sinimäed 1944” kaheksa korda Rodini artiklile viidanud.
Pärast NSV Liidu lagunemist hakkasid militaarhuviliste ringkondades üsna kiiresti levima GRU erukindralmajori Vladimir Rodini artiklid, milles ta kirjutab 1939.–1940. aasta sündmustest Eestis. Neis artiklites on materjale, mis käsitlevad luureandmeid ja Stalinile tehtud ettekandeid, mida mujal ajalooraamatutes kohatud ei ole. Kuid kui võtta arvesse kõik sarnasused: Villu Rooda ja Vladimir Rodini nimi, mõlemad nimetavad end endisteks GRU ohvitserideks ja tunnevad kirge käsitleda ajaloolisi militaarteemasid, siis langeb pilt vägagi kokku. Isegi luiskamine on ühine, sest Rodini esitatud faktidele ja andmetele pole mingit kinnitust saadud. Pealegi toimetab Rooda tekste Sputnikusse Aleksei Toom, kes oli omal ajal Vesti peatoimetaja ja tegeles ka Rodini käsitlustega.
Villem Rooda pole kunagi GRU ohvitserina töötanud. Alates 1950. aastatest kuni rajoonikoondiste laialisaatmisteni töötas ta hoopis Saaremaal ja Pärnu rajoonis traktoristina. Esimene kirjalik märge GRU ohvitseriks nimetamisest pärineb 2004. aastast, kui Rooda võttis koos oma elukaaslasega Viljandi ajalehes Sakala sõna paisjärve rajamise vastu ja tituleeris seal end endiseks sõjaväeluurajaks. Igaüks mäletab Roodat erineva eesnime järgi – Villu, Villem, Willy.
http://epl.delfi.ee/news/eesti/sputnik-kasutab-eksperdina-kgb-ga-koostoos-kahtlustatud-eesti-traktoristi-kes-on-endale-kokku-luisanud-fantastilise-renomee?id=80103432
Jah, tegu on sama isikuga. Artiklile on lisatud peatükk tema "publitsistlikust" tegevusest.
----
Minu arvates on Villem Rooda ja Vladimir Rodini samastamine meelevaldne. Seitsmeklassilise haridusega traktorist ei ole võimeline kirjutama sellisel tasemel artikleid, nagu kirjeldatud Rodini bibliograafias. Teiseks, kas Roode oli üldse GRU ohvitser? Meil pole muud peale Roode sõnade, kes tituleeris end ajalehes Sakala endiseks sõjaväeluurajaks. Tähelepanu väärivad sellega seoses Lagle Pareki ("tal ei ole üldse sellist taset, et mingi peen luuraja olla"), Andres Kahari ("võib küll julgelt koomiliseks pidada, et KGB oleks omal ajal värvanud oma informaatoriks GRU kõrge ohvitseri, et see siis MRP-AEG inimesi töötleks") ja endise kõrge KGB töötaja arvamus ("Jutt sellest, et keegi KGB heaks töötanud inimene võinuks kuuluda samal ajal ka GRU-sse, on välistatud. Need olid erinevad struktuurid ja topeltvärbamine oli välistatud."). 2001:7D0:87CA:9180:BCFD:6367:A61E:4D9A 28. detsember 2017, kell 18:14 (EET)
----
Siin on kustutamismärkus, aga põhjendust ei ole. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 13:17 (EET)

Tegin kustutamisettepaneku, kuna tähelepanuväärsus tundus selleaegse artikliversiooni põhjal küsitav. Ma ei kavatse selle teemaga ise tegeleda, seega las teised otsustavad. Adeliine 27. detsember 2017, kell 14:10 (EET)
Artiklis on peatükid tema poliitilisest tegevusest Eesti taasiseseisvumisel ja publitsistlikust tegevusest 2000ndatel
----
Kas siit läks mingi sisu välja? Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 11:00 (EET)

Välja võeti Rodini artiklite eestikeelsed sisukokkuvõtted. Minu arvates on Roode samastamine Rodiniga üldse meelevaldne ja alusetu. 2001:7D0:87CA:9180:3C28:D789:1D78:2D65 29. detsember 2017, kell 14:53 (EET)

Minu meelest see iga tema poolt kirjutatud suvalise artikli mainimine on ebavajalik. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. detsember 2017, kell 14:56 (EET)

Minu arvates on Roode samastamine Rodiniga üldse meelevaldne ja alusetu. Vt märkust ülalpool: Kas tegu on sama isikuga? 2001:7D0:87CA:9180:3C28:D789:1D78:2D65 29. detsember 2017, kell 16:18 (EET)
Kas väide Rooda vanemate kohta on ka osa tema valedest? Kes oli 1937. aastal Kärla "arstipunkti" naisarst? --37.157.97.44 4. november 2018, kell 00:51 (EET)


Arutelu:Käsiõng

"Kalamehed peavad lihtkäsiõngedeks ka kalapüügieeskirjade lihtkäsiõnge mõistele mõne parameetri (nt õngenööri suurem pikkus, suurem konksude arv või amortisaatori olemasolu) põhjal mitte vastavaid ilma rullita käsiõngi. Seega igameheõiguse kasutamisel tuleb juhinduda kalapüügieeskirja nõuetest, mitte lihtsalt sellest, kuidas keegi mõnd õngetüüpi nimetab." See lõik on huvitav. Olen kalamees ja olen alati kursis olnud lihtkäsiõnge täpse määratlusega. Sama kehtib kõigi tuttavate kalastajate kohta. Võimalik, et oleme siiski erandid. --Getter90 (arutelu) 27. detsember 2017, kell 10:09 (EET)

See lõik on kirjutatud Koržetsi "Õngitsemine" põhjal. Koržets on üsna tuntud kalamees.--90.191.198.230 27. detsember 2017, kell 11:51 (EET)

:Mulle tundub, et need kaks lauset on liiased. Varasemas tekstis on kõik see ära öeldud, välja arvatud see, et kõik ei tea seda. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 12:59 (EET)

:: Palun, kopeeri siia võrdluseks kõrvale see varasem sõnastus, mis "kõik ära ütles"! Varasemalt ei lugenud kusagilt välja, et seaduse mõttes lihtkäsiõng on midagi muud, kui Koržetsi raamatust võetud jaotus  lihtõngeks ja stekkerõngeks. Koržets ise ütleb oma raamatus lisaks, et neist enamasti ainult lihtõng vastab ehk seaduse lihtkäsiõnge mõistele. --90.191.198.230 27. detsember 2017, kell 13:21 (EET)

::: Ma pidasin silmas samas lõigus eelnevat teksti, mitte seda, mis siin varem oli. Leian endiselt, et praegu on kaks viimast lauset liiased. Andres (arutelu) 27. detsember 2017, kell 17:14 (EET)

:::: Kui need laused sealt välja visata, siis ei tea pahaaimamatu lugeja edasi lugedes kahtlustada, et lihtkäsiõnge alljärgnevas liigitamises lihtõngeks ja stekkerõngeks kasutatakse juba mingeid muid kriteeriume ja need mõisted ei pruugi enam vastata kalapüügieeskirja lihtkäsiõnge definitsioonile. Kui sa väidad, et see on eespool kirjas, siis, KORDAN, PALUN, KOPEERI siia võrdluseks see tekst, mis "kõik selle juba eespool ära ütleb"! Koržets ütleb selle asja kohta ilusasti: "Õngetüüpide nimetused seadusandluses  ja õngitsejate teadvuses ei lange paraku kokku, mis tekitab vahel vastastikusi möödarääkimisi". Ma püüdsin sama mõtet natuke vähem luulelises vormis edasi anda. See on väga oluline teadmine, sest sellest võib sõltuda see, kas sa rikud seadust või mitte. --90.191.198.230 27. detsember 2017, kell 17:51 (EET)

:: Lihtkäsiõng õiguslikus tähenduses on kalapüügivahend, millega Eestis tohib avalikust veekogust püüda püügiks lubatud liiki ja mõõdus kalu püügikeeluta ajal igaüheõiguse alusel tasuta, ja see koosneb ridvast, kuni ridva 1,5-kordse pikkusega õngenöörist, selle otsas olevast üheharulisest konksust ning võib olla varustatud raskuse ja ujukigahttps://www.riigiteataja.ee/akt/128122016010.
õngenööri suurem pikkus: kuni ridva 1,5-kordse pikkusega õngenöörist
suurem konksuharude arv: selle otsas olevast üheharulisest konksust
või amortisaatori olemasolu) põhjal mitte vastavaid ilma rullita käsiõngi: rulli ega amortisaatorit pole mainitud
Seega igameheõiguse kasutamisel tuleb juhinduda kalapüügieeskirja nõuetest, mitte lihtsalt sellest, kuidas keegi mõnd õngetüüpi nimetab.: Lihtkäsiõng õiguslikus tähenduses on kalapüügivahend, millega Eestis tohib avalikust veekogust püüda püügiks lubatud liiki ja mõõdus kalu püügikeeluta ajal igaüheõiguse alusel tasuta jne
Ma ei saa aru, kuidas jaotus lihtõngeks ja stekkeõngeks asjasse puutub. Andres (arutelu) 28. detsember 2017, kell 10:25 (EET)

Ega sa vist kalamees ei ole? Getter90, näe, on, ja tema sai aru, mida ma ütlesin, kuigi ta ei nõustunud sellega enda osas. Minu viga, usaldasin liigselt Koržetsit ja algselt sai kirja Koržetsi stiilis liigne üldistus. Parandasin ära, jätsin variandi, et osa kalamehi siiski mõistab lihtkäsiõnge sellisena, nagu seadus. Aga mittekalamehed tõesti ei pruugi aru saada, et õngemeeste (sh Koržets) teadvuses eksisteerib teistmoodi õngede liigitus, kui seadus seda sätestab. Sellest võibki olla raske aru saada, sest sinu poolt korrutatud tunnused määravad sisuliselt vaid piirangud lihtkäsiõngele, millega tohib püüda igaüheõiguse alusel tasuta. Kalamehe jaoks on lihtkäsiõng ikka lihtkäsiõng (peamine tunnus on rulli puudumine), isegi kui ta õngenöör on eeskirjas mainitud 1,5x ridva pikkusest natuke pikem, või kui üheharulise konksu asemel on kasutusel 3-haruline konks, või kui ta on õngenööri kokku kerimiseks löönud lepavarrest ridva sisse kaks naela (tekitanud ridva külge primitiivse haspli). Lihtkäsiõnge alla liigitatud stekkerõnge element amortisaator välistab sellise stekkerõnge kuulumise igaüheõiguse alusel püügiks lubatavate lihtkäsiõngede sekka. Muude tunnuste poolest on see aga lihtkäsiõng, mis lihtkäsiõng.  Kõike seda tahtsin ma nende kahe lausega öelda, mitte seda, mida sinu kopeeritud lausetes öeldud. --90.191.198.230 28. detsember 2017, kell 14:05 (EET)

Ehk teisisõnu, eksisteerivad lihtkäsiõnged, mis jagunevad lihtõngedeks, millest suur osa VASTAB seaduse nõuetele igaüheõiguse alusel püügiks, kuid osa ei vasta, ning stekkerõngedeks, millest suur osa EI VASTA seaduse nõuetele igaüheõiguse alusel püügiks (sest sisaldavad eeskirjas loetlemata elementi, amortisaatorit), kuid osa (millel amortisaator on eemaldatud) võib vastata. Enne minu tehtud parandusi püüdis lihtkäsiõnge artikkel käsitleda vaid selle igaüheõiguse alusel kasutatava vahendina. Ometi võib lihtkäsiõngega täiesti seaduslikult püüda harrastuspüügivahendina isegi siis, kui see ei vasta igaüheseaduse all kasutamiseks seatud piirangutele, seda muidugi harrastuspüügiõiguse olemasolu korral.--90.191.198.230 28. detsember 2017, kell 14:19 (EET)

:Ma sain nüüd aru. Jutu mõte on eristada lihtkäsiõnge kalapüügieeskirja mõttes ja lihtkäsiõnge "rahvalikus" mõttes.

:See peaks olema selgemini sõnastatud. Mina lugesin nii välja, et osa kalamehi mõistab seda sõna ekslikult teistmoodi.

:Viimane lause on minu arust ikkagi liiane. Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 11:38 (EET)

::Kahjuks on seda "rahvalikus mõttes" definitsiooni keeruline sõnastada, sest nii palju, kui on inimesi, on ka arusaamasi lihtkäsiõngest – kui näidata igale eestlasele väga suurt hulka erineva konstruktsiooniga õngede pilte ja paluda sealt ühte virna välja noppida kõik (ja ainult) lihtkäsiõnge pildid, saab suure tõenäosusega üksteisest erineva sisuga virnad. Põhitunnus peaks siiski olema: "ilma rullita käsiõng". Tavakodaniku aju töötab aga stiilis, et kui ta satub olema seadusekuulekam, ja uurib enne esimest kalaretke seadusi (või Vikipeediat), ja avastab, et lihtkäsiõngega võib ilma lubadega mässamata tasuta kala püüda, siis poodi minnes küsib ta lihtkäsiõnge, võtab kalapüügivahendite letist igaks juhuks kaasa ka mõne varurakenduse (on kuskilt kuulnud, et suur kala võib koos konksu ja tamiiliga minema minna, ja suurt kala ju püüdma minnakse!) või landi... ja võibki juhtuda, et kui kala tema esimese õngerakenduse minema veab (pigem küll jääb veekogu põhja kinni ja läheb katki), siis ise uut õngerakendust (või lanti) külge pannes muudetakse lihtkäsiõng seadusele mittevastavaks (võimalik on ka see, et poest ostetud lihtkäsiõnge Hiinamaa tootja pole sedagi üldse Eesti lihtkäsiõnge reeglitele vastavate parameetritega teinud). Seepärast oleks hea inimestele meelde tuletada, et igaüheõiguse alusel kala püüdes tuleb rangelt järgida eeskirjas toodud tingimusi, kui tahetakse kindlalt vältida probleeme keskkonnainspektoritega. Kirglikumad ja asjatundlikumad kalamehed soetavad endale reeglina pika perioodiga harrastuspüügiõiguse load. Võibolla sobiks siis viitamine mingile Keskkonnainspektsiooni statistikale, kui sageli vormistatakse rikkumine ilma harrastuspüügiloata õngitsejatele, kes kasutasid eeskirja lihtkäsiõnge mõistele mittevastavat püügivahendit, kuid oma väitel püüdsid igaüheõiguse alusel? --90.191.198.230 29. detsember 2017, kell 12:42 (EET)

::Näide lihtkäsiõngedest, https://www.upload.ee/image/7822774/Lihtkasiong.jpg :)  Milliseid neist aga on lubatud kasutada igaüheõiguse alusel tasuta püügiks?--90.191.198.230 29. detsember 2017, kell 19:39 (EET)

:: Taustaks kalameeste endi arutelu sellel teemal: http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/3216?page=0 --90.191.198.230 29. detsember 2017, kell 22:04 (EET)

Minu teada on paljudel rõngasteta ritvadel otsas siiski üks väike rõngas õngenööri kinnitamiseks. Pole kuulnud, et see tasuta püügiõigusest ilma jätaks. Ja kuigi  inspektorid on vaielnud õngenööri kokkukerimiseks ridva küljes oleva haspli osas, on ka selle puhul vist tehtud järeleandmine, kui õngenööri pikkus ei ületa 1,5 kordset ridva pikkust, ja on ilmne, et seda hasplit ei kasutata püügi ajal õngenööri kerimiseks. Kuna ma ise väga kõva kalamees pole, ei saa ma kindlalt väita, et see just nii on. Aga seda tean, et praegune sõnastus vähimagi "lisandi" mõju osas on vägagi kaheldav ja ilmselt eksitav.--2001:7D0:8076:E680:6863:FCFD:271C:1F54 22. oktoober 2022, kell 15:55 (EEST)

Rõnga(ste) olemasolu jms mõju lihtkäsiõngeks lugemisele.


Arutelu:Saami algkeel

:Esitan selle A-klassi artikli kandidaadiks (nö lahja versioon heast artiklist). Valituks osutumiseks oleks tarvis veel kahte poolthäält.

Mida arvad? Kas midagi olulist on puudu? Ettepanekuid edasiseks arendamiseks?

Ivo (arutelu) 28. detsember 2017, kell 16:39 (EET)

: Sisu tundub igati usaldusväärne, allikad on hästi viidatud ega ole kuidagi kahtlased. A-klassi artikliks võiks praegu tunnistada kyll. Et päris heaks või väga heaks artikliks tunnistada, võiks natuke veel yht-teist nokitseda.

: Põhimõtteline arendamisettepanek: võiks olla keelenäiteid, mis teeksid asja konkreetsemaks ja seostaksid saami algkeele kas vähemalt põhjasaami keelega või siis ka teiste olemasolevate saami keeltega (neid on kymmekond) ning yldarusaadavuse mõttes ehk ka mõne teise uurali keeltega (nt eesti või soome) ning yhtlasi valgustaksid seda, millise materjali põhjal selliseid hypoteetilisi algkeeli konstrueeritakse (ja mispärast seda tehakse -- seepärast, et uuritavad tänapäeva keeled ongi omavahel sarnased, millel kõik hypoteesid põhinevad). Ingliskeelsest artiklist (:en:Proto-Samic language), kus on igasugu detailseid häälikuseaduste kirjeldusi, võiks näiteks kerge vaevaga lokaliseerida keskmisest osast (:en:Proto-Samic language#Vowel shift) tabeli, kus on kõrvu rekonstrueeritud uurali algkeele ((Post-)Proto-Uralic), saami algkeele (Proto-Samic) kõrvu tänapäeva põhjasaami ning soome keele sõnadega.

: Uurimisloolist tähenärimist: Mikko Korhoneni tööle võiks põhimõtteliselt viidata ja selle sisu refereerida; Pekka Sammallahti töödele võiks otsemini viidata. Aga, nagu öeldud, see on juba rohkem perfektsionistlik tähenärimine. Ante Aikio ja Petri Kallio kasutamine on suurepärane, nemad on noorema põlve teravamad uurijad, aga Korhonen ja Sammallahti olid 20. aastasaja tähtsamad. -- Ohpuu (arutelu) 29. detsember 2017, kell 09:37 (EET)

:Tegin pisitoimetamist. Kas märkuste lõppu ei peaks punkti panema?

:Kas saami algkeele olemasolu tunnistavad ka keelepuu langetajad?

:Kas A-klassi artikli puhul ei pea olema kontrollitud, kas allikaid on õigesti refereeritud? Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 13:19 (EET)

:Mida on mõeldud tšuudide keelte all? Peaaegu kõigi arvamuste järgi on need läänemeresoome keeled.

::Aikio 2012, lk 69: "Rahkonen (2011a) has convincingly argued on the basis of toponomastic studies that the Uralic language spoken by the ‘Chudes’ in areas surrounding the city of Novgorod was neither Finnic nor Saami". --Minnekon (arutelu) 29. detsember 2017, kell 14:30 (EET)

:: Siis võiks ehk öelda "Novgorodi ümbruse tšuudide". Ja artiklis Tšuudid peaks seda mainima. Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 20:59 (EET)

:"0 pKr" tundub imelik. Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 13:42 (EET)

::See oli jah viga, allikas on 1 pKr. Muutsin ära. --Minnekon (arutelu) 29. detsember 2017, kell 14:32 (EET)

::: Panin sinna "meie ajaarvamise alguse", mis tundub loomulikum. Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 20:50 (EET)
Artiklis Uurali algkeel on Seima-Turbino võrgustik, siin "Sejma...". Kumb on õige? Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 20:49 (EET)

Ma olen ingliskeelses kirjanduses mõlemat varianti kasutatavat näinud. --Minnekon (arutelu) 30. detsember 2017, kell 16:26 (EET)

:Seima on Venemaa kohanimi, nii et j-i pole tarvis panna. Andres (arutelu) 30. detsember 2017, kell 17:31 (EET)

::Ok. Miks jõenimi Okaa ei sobinud? EKI tunnustab seda. --Minnekon (arutelu) 31. detsember 2017, kell 19:09 (EET)

::: Oka on eelisnimi, Okaa on mööndav. Kui tahad, pane tagasi. Andres (arutelu) 31. detsember 2017, kell 20:02 (EET)

::::Mul pole nime osas eelistust. Lihtsalt mõtlesin, miks üht aktsepteeritud nime teise vastu vahetada. --Minnekon (arutelu) 31. detsember 2017, kell 20:52 (EET)
Uurali keeled on dateeritud nooremaks (umbes 2000 eKr) kui varem arvatud, sealhulgas nooremaks kui kammkeraamika.

Ma arvan, et selle peaks teistmoodi sõnastama. Sündmus, millest jutt on, on Uurali algkeele lahknemine, eks ole? Kas Uurali algkeel ise ei ole Uurali keel? Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 20:57 (EET)
-----
Ja kuidas muidu selle kvaliteedihinnanguga on? Sobib see artikkel A-klassi? (et keelenäidete lisamine oleks hea, aga hetkel mitte hädavajalik selle klassi jaoks?) Peaks midagi veel kohendama? Teiste arvamusi? Ivo (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 02:25 (EET)

Kas A-klassi puhul ei pea olema kontrollitud, kas on õigesti refereeritud? Andres (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 09:28 (EET)


Arutelu:Ümberasujate loend

puudub lk ümberasumine (ümberasuja). V-o pealkirjas kuidagi mainida sõna Umsiedlung, et pealkirjast loendi sisu paremini esile tuleks. Tuleb ka kindel olla, et tähelepanuväärseid ümberasujaid oli palju, muidu pole loendil mõtet--Estopedist1 (arutelu) 29. detsember 2017, kell 13:30 (EET)

Ümberasumine on kindlasti laiem mõiste kui siin mõeldud. Seepärast ei ole pealkiri sobiv. Adeliine 23. veebruar 2018, kell 14:48 (EET)

Kas on ettepanekut korrektseks kategoorianimetuseks 1939-1940 ümberasunutele? NOSSER (arutelu) 17. veebruar 2024, kell 10:43 (EET)

Ma arvan, et loend on piisav ja kategooriat pole tarvis. Kategoriseerida tuleks reeglina olulisemate (määratlevate) tunnuste alusel ja ümberasujaks olemine on isiku puhul kõrvalisemapoolne. Pikne 17. veebruar 2024, kell 17:17 (EET)


Arutelu:Reet Aus

Lehelt Moedisain:

Reet Aus on eesti moe-, teatri- ja filmikunstnik. Ta on Eesti Kunstiakadeemia vanemteadur, jätkusuutliku disaini labori eestvedaja ja väärtustava taaskasutuse meetodi rakendaja. Reet Aus on platvormi Trash to Trend looja, mille idee kasvas välja tema enda doktoritööst. Selle eesmärk on disainiprotsessis rõivatööstuses tekkivate jääkide ärakasutamine.
2015. aastal esilinastus ka Eesti Disainiöö raames “Out of fashion” (“Moest väljas”), mis on Jaak Kilmi ja Lennart Laberenzi poolt valminud dokumentaalfilm Reet Ausist ning tema plaanidest maailma muuta. Praeguse ajastul on aktuaalne liigtarbimine ning selle probleemi esirinnas on moetööstus. Vabrikud toodavad tonnides mürgiseid jäätmeid ning moedisainer Reet Aus võitleb selle probleemi vastu. Valminud dokumentaalfilm jälgib Reet Ausi teekonda moetööstuses Tallinnast, kuni massitööstuse probleemi keskpunkti Bangladeshi.
Andres (arutelu) 30. detsember 2017, kell 11:16 (EET)


Arutelu:Finantsteenused

Siin puudub definitsioon, mistõttu pole ka arusaadav, mis selle teema alla käib.
Artikkel peaks rääkima finantsteenustest üldiselt. Loetleda klassifitseerida, võrrelda tuleks neid küll, aga pikemalt rääkida siin pole tarvis. Samuti pole siin tarvis ettevõtete tüüpide definitsioone. Andres (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 15:21 (EET)
Finantsteenuseid pakkuvad ettevõtted eksisteerivad kõigis majanduslikult arenenud geograafilistes piirkondades nagu Londonis, New York Citys ja Tokyos.

Huvitav, kas näiteks Tallinn on niisugune piirkond? Andres (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 15:26 (EET)

Vaidlustatud, termini rahanduse tööstus loomise eest. Wkentaur (arutelu) 23. august 2023, kell 16:13 (EEST)


Arutelu:Ly Lestberg

Artiklist on muuhulgas välja võetud:

Ly Lestberg on pärit Tartust. Kunstiga hakkas ta tegelema varases lapsepõlves. Juba viieaastaselt pandi Ly Lestberg Nõmme Pioneeride Maja kunstiringi, kus tema õpetajaks sai graafik Evi Sepp. 1976–1980 õppis ta Tallinna Lastekunstikoolis ning keskkoolihariduse sai Lestberg 1980–1983 tarbekunstikallakuga Tallinna 24. Keskkoolis. Aastatel 1983–1985 õppis ta Villu Tootsi Kirjakunstikoolis. Seejärel läbis Lestberg ERKI (Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituut, praegune Eesti Kunstiakadeemia) ettevalmistuskursused ja 1990. aastal lõpetas Tallinna Kunstiülikooli graafikaeriala.

Ly Lestberg on juba 1980. aastate teisest poolest tegelenud ka kunstiõpetamisega. Algul oli ta Nõmme Pioneeride Maja kunstiringi juhendaja, 1991–1993 Sally Stuudio kunstiline juhendaja ning alates 1995. aastast Eesti Kunstiakadeemia ja Tallinna Pedagoogikaülikooli fotograafia õppejõud (episoodiliselt). 1999. aastast on Ly Lestberg Eesti Kunstiakadeemia foto ja fotograafika dotsent.http://www.kunstikeskus.ee/galerii/galerii_isiksus_lestberg.htm

Ly Lestberg alustas paljutõotava graafikuna. Tema graafilised lehed olid suuremõõtmelised ja väga jõulised. Fotograafiaga hakkas Lestberg tihedamalt tegelema teisel kursusel, fotograafiaõpetuse raames. Tema tööde teemad pärinevad eri valdkondadest, samal ajal puudutab Lestberg oma teostes inimeste hingeelu ja mõttemaailma. Tuntust on ta kogunud just lavastuslike fotodega, kus manipuleerib modellidega, et anda edasi kindlat kontseptsiooni. http://www.epl.ee/artikkel/469120
Samas on Lestberg pidevalt arenenud ja võtab oma kunstnikuteel ette kannapöördeid. Näiteks võib tuua tema 1999. aasta näituse "Ei midagi", kus ta eemaldus lavastuslikust fotograafiast ja esitles lapsepõlvega seotud temaatikat. Sealjuures kasutas ta väga palju isiklikku materjali, mis oli säilinud nõukogude ajast.http://paber.ekspress.ee/Arhiiv/1999/9/Areen/Kunst.html
Lestberg käib ajaga kaasas, kuid ta ei jää lihtsalt vaatlejaks, vaid lisab teostesse ka isiklikke tundeid ja mõtteid. Ta on käsitlenud palju kehaga seotud teemasid, sealjuures on ta puudutanud kehasse suhtumise temaatikat ja minapilti.Eesti kunstnikud 2. Toimetaja Johannes Saar. Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus, 2000. Tallinn.
Lisaks fotograafiale on Ly Lestberg tegelenud ka filmindusega, kokku on tema käe all valminud viis lühifilmi. Ta on kirjutanud arvukalt esseistlikke käsitlusi kunstist, kirjandusest ja kultuurinähtustest. Viimasel aastakümnel on Lestberg kujundanud ka raamatuid, näiteks Jana Lepiku luulekogud "Lahtine taevas" ja "Tuhahelbed", Liisi Ojamaa luulekogud "Lootus", "Ärasaatmata kirjad" ja "Jõgi asfaldi all", Elo Viidingu raamatud "Meie paremas maailmas" ja "Püha Maama", Tõnu Õnnepalu/Emil Tode/Anton Nigovi raamatud "Piiririik", "Enne heinaaega ja hiljem" ja "Harjutused", Marcel Prousti romaani "Taasleitud aeg" jts.
Ivo (arutelu) 5. jaanuar 2018, kell 13:17 (EET)
Panin küll artiklisse mallid, aga ilmselt tuleks kõik tänased muudatused täies mahus tagasi pöörata.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. jaanuar 2018, kell 13:42 (EET)


Arutelu:Tallinna kiirtramm

On Tallinna kiirtramm. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2018, kell 22:03 (EET)

Gonsiori tänaval saab näha väga huvitava pildi tipptunnidel: tühja salongiga (<10 reisijad) buss seisab liiklusummikus. Viimasel nädalal isegi nägin lühikesed bussid 67 liinil tipptunnil. Kui kevadel päevad lähevad pikemaks, siis teen pildi. Dmitry G (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 10:29 (EET)

Siin on selline loogika: trammi ehitamine on mahukas projekt ning võtab palju aega, samal ajal eesti seaduandlus piirab võimul viibimise aega 4 aastadega. Tänapäeval erakond K ehitab trammi, aga järgmistel valimistel 4 aasta pärast tuleb võimule erakond R ning hakkab kasutama erakonna K saavutused oma reklaami eesmärkides. Bussiga on aga lihtsam - kui võimule tuleb keegi teine, siis 4 aasta jooksul bussi turuhind langeb ning hädaolukorras on bussi lihtsam maha müüa. Samal ajal bussil on kõige madal kasutegur, mistõttu ta kasutab liiga palju kütust ja toob riigieelarvesse rohkem aktsiisi (kütuseaktsiis on 12 korda suurem elektriaktsiisiga võrreldes). Vananemisel buss tarbib rohkem kütust ning teenib riigile rohkem raha aktsiisist. Seetõttu ühtegi erakond ei hakka ehitama trammi Laagna teel - kõik lubadused lõppevad pärast võimule läbimist. Dmitry G (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 18:00 (EET)

Pärast pikka vestlemist Tallinna Transpordiametiga on selginud karm tõsiasi - Tallinna Transpordiametis töötavad nii "pädevad spetsialistid", et nad ei oska eristama trammiliiklust metroost. Tallinna Transpordiameti töötajad arvavad, et trammiliikluse korral kõik ühendus Lasnamäe ja Kesklinna vahel hakkab toimima läbi Laagna teed (Peterburi tee ja Narva maantee suletakse) ning Sõjamäe, Paevälja, Loopealse, Katleri, Kuristiku ja Priisle asumitest tuleb vedama reisijaid Laagna teele, et Laagna teel saaks ümberistuda trammile Kesklinna sõitmiseks. See ühistranspordivõrgustik on õigustatud ainult suurtes linnades, kus kaugused on suured ning reisijate suurte hulka vedamiseks linnaosade vahel kasutatakse metroo (nt. London või Peking).
</br>
Tallinnas aga pilt erineb: Lasnamäe oli esialgselt planeeritud sel viisil, et Laagna teel asutavatest peatusest teekond kõige kaugemale punktile ei ületaks 400 meetrit ning sisekvartalses kohalevedamises Lasnamäe linnaosas vajadus puudub. Trammiliikluse korral Laagna teel kaovad bussiliinid 67 ja 68, kõik ülejaanud bussiliinid jäävad samamoodi nagu praegu. Kui ehitada see trammiliini lõpuni Mustamäele, siis bussiliin 13 hakkab sõitama ainult 1 kord tunnis või 2 korda tunnis, kõik ülejäänud bussiliinid jäävad praeguses kujundis.
</br>
Paevälja, Loopealse, Katleri, Kuristiku ja Priisle asumitele oli ette nähtud trammiliin B, mistõttu Laagna tee ei osale nende teekonnal Kesklinna. Sõjamäe asumis puudub tiheasustus ning bussiliinid 12, 54 ja 55 hästi saavad hakkama reisijate vedamisega.
</br>
Mina pööran tähelepanu kuidas Lasnamäel viimastel ajal oli toimunud hoonestus: uued korrusmajad ehitatakse intensiivliiklusega sõiduteede ääres - tundub, et Tallinna linn tahab tulevikus maha müüa trammile reserveeritud maatükkid Seli asumis ning otsib selleks erinevad õigustused ja ettekääned. Dmitry G (arutelu) 1. märts 2018, kell 12:09 (EET)

Eile mu tuttavad näidanud mulle Laagna tee lõpul (Seli asumi ja Tallinna piirel) silte tekstiga "ERAMAA", lihtsalt lumi all need pole hästi nähtavad. Nüüd Keskerakonna "majanduslik ime" on selge - transpordile reserveeritud maatükkide müümine. Mulle on väga huvitav, kuhu siis linnavõim kavandab mahuda BRT: kui tramm või muu rööbastransport on rööbateega suunatav, siis metroobuss ei ole nii mobiilne ning BRT manöövreerimine võtab palju rohkem ruumi rööbastranspordiga võrreldes. Kui 300 trammi saavad mahuda Laagna tee ja Varraku tänava nurgal (isegi 100 metroorongi), siis ühele metroobussile ei ole seal piisavalt ruumi ning bussijuhid ei saa seal parkida. Räägimata sellest, et Kesklinnas tuleb siis sulgeda palju tänavad autoliiklusele (kuna 6 meetrit laiust pole kuskilt Kesklinnas võtta). Dmitry G (arutelu) 4. märts 2018, kell 10:20 (EET)

Nüüd Keskerakonna filosoofia on muutunud:
*enne Lasnamäe, Viimsi, Rae ja muudes suundades kümnete kilomeetrite pikkuse trammitee rajamist võiks veidi arutada ka selle vägeva ettevõtmise maksumuse, liinikilomeetri ja reisijate arvu suhte ning kogu ettevõtmise otstarbekuse üle
Laagna tee ääres elavad ~70000 inimest, kuid aga lõõtsabussi mahtuvus on 120-150 inimest - nende vajaduste katmiseks bussid peavad sõitma Laagna teel iga 40 sekundit. Trammi korral on võimalik panna ühe rongisse 4-5 trammi ning katma vajadusi transpordis. Veel üks oluline asi: bussi eluiga ei ületa 20 aastat - vibreeriv mootor kiiresti amortiseerib raami; trammis aga vibreerivad agregaatid puuduvad - Helsingis täna sõidavad 60-aastased trammid ning nende seisukord on hea. Tundub, et politsei pidas kinni vaid väikse busside edasimüüjat, kuid aga tegelikult bussiäri võrgustik on oluliselt suurem ning meie nägime konkurentide sõja.
Aga jumal tänatud, et tänapäeval on ilmunud valgusfoorid kohaoleku anduriga (mistõttu kallid tunnelid pole enam vaja) ning isegi tihe hoonestus ja maa-alused parklad Kesklinnas pole enam takistuseks. Dmitry G (arutelu) 4. juuni 2018, kell 22:55 (EEST)


Kasutaja arutelu:Nefjool

Selline väike palve, et palun kasuta avalauses kuju Ameerika Ühendriigid, mitte USA. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. jaanuar 2018, kell 00:28 (EET)

OK, teen nii. Nefjool (arutelu) 8. jaanuar 2018, kell 00:29 (EET)

Dear Nefjool! Can you make an article about actor Jackie Shroff and his son Tiger Shroff? Thank you! --178.67.22.57 10. jaanuar 2018, kell 19:19 (EET)

Sure, I can do it. Nefjool (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 23:11 (EET)


Arutelu:Karjamõis

Kas karjamõisatest on otstarbekas eraldi artikleid teha? Tavaliselt on nende kohta niivõrd vähe teada, et nende ajaloo saab heal juhul kokku võtta paari lausega. Ma olen neid nimetatnud peamõisate juures, kuhu nad kuulusid.--The Prince of Tartu (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 11:17 (EET)

eks nende väiksemate mõisatega (nt karjamõisad, kõrvalmõisad) ole küsimusi. KNABis on ka terve rida ka oletatavaid mõisaid, nt Ränna mõis või Väike-Kabina mõis--Estopedist1 (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 11:41 (EET)

:Ränna eksisteeris ka reaalselt, sellest ajast on säilinud veel ilus puitait. Melilac (arutelu) 11. juuli 2019, kell 18:40 (EEST)

:Leitavuse huvides võiks vähemalt märksõna olla, aga miks mitte ei võiks artiklis olla ka kaks lauset? Andres (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 14:35 (EET)

et see teema on väga spetsiifiline, siis ebamäärases olukorras saame nii teha, et esialgu aktsepteerime eraldi artiklitena vaid Eesti alal olnud karjamõisaid, aga mitte nt Liivimaa Läti alale, Lõuna-Lätisse, Leetu, Soome, Venemaale jne jäävaid karjamõisaid--Estopedist1 (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 20:04 (EET)

:Minu meelest on see vahetegemine põhjendamatu. Andres (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 20:34 (EET)

Ruuna mõisa arutelus sai tõstatatud küsimus, kas karjamõisate kohta on eraldi artikleid vaja. Võtan siis otsa lahti. Kuigi iga karjamõis ehk eraldi artiklit ei vääri, võiks see olemas olla vähemalt Kultuurimälestiste riiklikkusse registrisse kantud mõisate kohta. Muud arvestatavate põhjuste hulka võiks veel arvata ajalooliste sündmuste tegevuspaigad jmt (palun lahkelt jätkata). --Vihelik (arutelu) 24. juuni 2019, kell 19:12 (EEST)

asjakohane arutelu veel siin: Arutelu:Peetri mõis (Keila)--Estopedist1 (arutelu) 26. juuni 2019, kell 19:59 (EEST)

:siin-seal on aruteludes osalenud :kasutaja:Melilac, Kasutaja:The Prince of Tartu, Kasutaja:Andres. Artikkel karjamõis ütleb, et karjamõisad oli võrdlemisi ebapüsivad ja võisid liikuda ühe peamõisa alt teise alla. Ebapüsivuse tõttu võiks artikleid mitte teha, samas omaniku (s.t peamõisa) vahetumise tõttu on ümbersuunamised peamõisa alla problemaatilised. Et aga pea kõikidest kõrvalmõisatest ja poolmõisatest on artiklid tehtud, siis tundub, et ka karjamõisatest võiks vist olla eraldi artikkel? Vast umbes 1000 artikli ringis on neid puudu.--Estopedist1 (arutelu) 26. juuni 2019, kell 20:07 (EEST)

:võib küsida ka mõisaekspert Valdo Prausti käest. Ta on teinud kaastööd ka etwikisse (:kasutaja:Valdopraust) (viimane kaastöö 2013)--Estopedist1 (arutelu) 26. juuni 2019, kell 20:16 (EEST)

::Üks põhjus, miks olin kõhkleval seisukohal, kas teha karjamõisate kohta eraldi artikleid, on asjaolu, et kasvõi nende halduslik kategorigeerimine nõuab tunduvalt suuremat tähelepanu kui peamõisate puhul, kuna viimaste kohta on olemas ülevaatlik erialane kirjandus. Et aga mõisa maad ei kattunud alati kihelkondlikke piiridega, tuleks iga mõisa juures hoolega tuvastada nende täpne asukoht; mitmete karjamõisate kohta on aga säilinud vaid nimi, see kehtib eriti XVIII sajandi lõpu ja XIX sajandi alguse mõisate kohta.--The Prince of Tartu (arutelu) 26. juuni 2019, kell 22:31 (EEST)

:::No aga meil on ju ka artiklid endiste valdade kohta, võib ju siis ka teha ajalooliste karjamõisate kohta. Hiljuti on mitmeid kaitsmata karjamõisu maha lõhutud (nt. Reinu karjamõis Viljandis); ma arvan, et nad väärivad mälestamist ja kirjeldamist kasvõi sellepärast, et neid on mainitud nt ilukirjanduses ja lugejal võib olla küsimusi. Tänapäeval on ka tekkinud omajagu mõne karjamõisa ostnud "uusmõisnikke," Vikipeedia artikkel aitaks ehk neid veidi harida :) --Vihelik (arutelu) 26. juuni 2019, kell 23:41 (EEST)

::::Ma ei taha kuidagi mõista anda või väita, et karjamõisate kui selliste kohta ei tohiks üldse artikleid luua. Kui need on mingil põhjusel tähelepanuväärsed, siis loomulikult peaks seda eraldi artikliga markeerima, see ei ole üldse mõtlemise koht. Minu arvates lasub peaküsimus ja ehk ka probleem selles, kuidas sobitada kõiki karjamõisaid kajastavaid artikleid – kui selline plaan ikkagi teostub – praegu olemasolevasse süsteemi. Nimelt on kihelkondade artiklid ja mallid, kus mõisate nimistud tavaliselt asuvad, peamõisate põhised; karjamõisaid nimetatakse seal vaid juhul, kui tegemist oli endiste peamõisatega. See on igati loogiline ja ka ajalooliselt korrektne, sest ei maksa siiski unustada, et karjamõisad ei olnud vähimalgi määral võrdväärsed peamõisatega. Tegemist oli ikkagi pelgalt viimase territooriumil asunud majandusliku allüksusega, millel õiguslik staatus puudus. See asjaolu oli ka põhjuseks, miks nende rajamist peaaegu kunagi kusagil ei fikseeritud. Seega on igati õigustatud, et neist on peaasjalikult juttu peamõisate juures, mille osa need olid (me ei kirjuta ju tavaliselt ilma mõjuva põhjuseta eraldi artikleid mõisate kõigist allüksustest). Kui nüüd need lisada kihelkonade artiklisse koos peamõisatega, tekitab see tarbetult segadust ja ei ole ka päriselt korrektne, sest karjamõisad ei olnud haldusüksused ja olid – nagu ülal mainitud – üksnes peamõisa osa.--The Prince of Tartu (arutelu) 27. juuni 2019, kell 01:45 (EEST)

:::::Kihelkondade malli ja olemasolevate mõisate loendisse neid ei pane (kuigi viimases on neid juba päris palju). Eraldi artiklid siiski võiksid olla, lingituna peamõisa juurde (ja kuhuiganes). Võiks siiski luua eraldi loendi karjamõisadele. --Vihelik (arutelu) 27. juuni 2019, kell 02:15 (EEST)

::::::ebamäärases olukorras lubame siis esialgu artikleid karjamõisatele, millele on kultuurilooline või muu tähtsus. Kindlasti tuleb seda tähtsust siis vastavas artiklis ka mainida ja see karjamõis tuleks ikkagi ära tuua ka Eesti mõisate loendis. Karjamõisate loendit kindlasti mitte koostada käsitsi, vaid kuidagi poolautomaatselt näiteks Rahvusarhiivi Mõisate registrit andmeid kaevates--Estopedist1 (arutelu) 27. juuni 2019, kell 08:20 (EEST)

:::::::Samas karjamõisasid, millel isegi asukoht pole täpselt teada, või mille kohta muud peale peamõisa ja koordinaatide kirjutada pole, oleks kindlasti mõttekam kajastada mõisade artiklites. Juhul kui karjamõis asus teises kihelkonnas, tuleks  siis ka see  asjaolu mõisade artiklites kajastada. Aga et neil õiguslik staatus puudus... see on natuke vaieldav. Oli ju ka teatav õiguslik staatus taludel, nimelt rendisuhe. Nõnda ka mitmete karjamõisadega (vt. näiteks Zvārtava mõis).Melilac (arutelu) 27. juuni 2019, kell 19:06 (EEST)

::::::::Õigusliku staatuse all pidasin ma silmas seda, et karjamõisaid ei olnud iseseisvad subjektid ja neid ei kantud mõisatena kinnistusraamatutesse. Seadusaktid karjamõisate rajamist ja pidamist ei reguleerinud (seevastu rüütlimõisatele kehtestati XIX sajandil näiteks minimaalsuuruse nõue, nende omandamine oli 1860. aastateni teatud seisustele keelatud jne), see oli mõisniku pädevuses. Iseseisvatel mõisatel aga olid teatavasti mitmesugused majanduslikud ja poliitilised õigused, mida küll XIX sajandi jooksul pidevalt kärbiti. Karjamõisatel need aga puudusid, sellest ka huvipuudus nende rajamist fikseerida. Loomulikult ei eksisteerinud nad kusagil vaakumis, nende olemasolu tunnustati. Sõnastasin ehk pisut kahemõtteliselt, kui ütlesin, et neil puudus õiguslik staatus. Pidasin silmas, et need olid ilma eesõigusteta mõisad.--The Prince of Tartu (arutelu) 27. juuni 2019, kell 19:37 (EEST)
Hea küll, küsin veel kord: kas teeme karjamõisate kohta artikleid või mitte? Jah või ei? Estopedist1 on mulle mõista andnud, et kuni kokkulepet pole, tuleb need artiklid kustutada või liita peamõisa omaga. Mida kokku lepime? --Vihelik (arutelu) 27. juuni 2019, kell 19:49 (EEST)

kui on kultuurilooline või muu tähtsus, siis tee julgelt artikkel karjamõisast ära. Muidu kaob veel huvi ära. Mis tehtud, neid kustutama ilmselt kohe ei hakka. Eks aegamööda vaatame, kas mõni tehtud karjamõisatest (vaata Eesti mõisate loend) jääb eraldi artiklina alles või mitte--Estopedist1 (arutelu) 27. juuni 2019, kell 21:37 (EEST)


Kasutaja arutelu:KGK3ll0/Eesti küberajalugu

Peaks vaatama, mis on juba tehtud eri TÜ kursuste all, mille leiab :Kategooria:Vikipeedia_õppetöös. Ka peaks ilmselt dokumenteerima arvtivõrkude ajalugu Eestis ja asutustele lisaks organisatioone laiemalt ja sündmusi, nt BBSummer või ee.kevad. Kindlasti on häid soovitusi TÜ kursuste läbiviijatel. --Märt Põder (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 17:51 (EET)

Kui projektile päriselt nime panema hakata, siis küberneetika on juhtimise ja kontrolliga tegelev uurimisharu ning see rõhutab ilmselt valitsuse ja/või riigi ülalt-alla organiseerimist -- ma arvan, et mõistlik oleks kasutada midagi neutraalsemat, mis kedagi/midagi ei välista. --Märt Põder (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 19:00 (EET)


Arutelu:E-riik

"E-riik (vt ka e-valitsus) ehk elektrooniline riik tähendab info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate (IKT) ulatuslikumat kasutamist riigi tasandil...". Ulatuslikumat millest? Kust jookseb piir, kust algab e-riik? Tegemist on puhta demagoogiaartikliga, mis ei suuda mõistetki defineerida! Mõiste ise omab vaid propagandistlikku tähendust. Selle Vikipeedias demagoogia abil mõtestamine kannab vaid propaganda huve. --90.191.1g6.98 (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 17:31 (EET)
Mõiste "Elektrooniline riik" on defineeritud kaks korda, kumbki erineva sisuga. See ei ole entsüklopeediale kohane.--90.191.1g6.98 (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 18:34 (EET)
Mõiste "E-valitsus" on defineeritud kui valitsussüsteem, mis tugineb informatsiooni elektroonilise töötlemise ja teabe levitamise vahenditele. Tavaliselt demokraatlikes riikides tuginevad valitsussüsteemid rahva poolt esindusdemokraatia kaudu valitud parlamendi käest põhiseaduse alusel saadud mandaadiga täidesaatvale võimule. Valitsussüsteem võib demokraatliku (mis omakorda jaguneb parlamentaarseks ja presidentaalseks) asemel olla ka näiteks:
* otsedemokraatlik valitsussüsteem
* tsaarivõimu esindav valitsussüsteem
* teokraatiat ja absoluutset monarhiat kombineeriv valitsussüsteem
* nüüd siis on siia loetellu lisandunud ka informatsiooni elektroonilise töötlemise ja teabe levitamise vahenditele tuginev valitsussüsteem. --90.191.1g6.98 (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 18:34 (EET)

Mh, see on õige küll, et see mõiste ise on propagandistlik. Siin tulebki rääkida mõistest. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 18:36 (EET)
"Eesti õigusruumis puuduvad mõisted e-valdus ja e-haldus". Eesti õigusruumis puuduvad ka mõisted kernizalumps ja etsunglarven. Miks aga neid siin artiklis loendama peaks? Selleks, et propagandaartikkel sisukam tunduks? --90.191.1g6.98 (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 18:43 (EET)
Minu jutu mõte on selles, et kulla vikiadminnid, tegelege selge rämpsuga, selle asemel, et korraldate uute artiklite loojatele kambakaid!--90.191.1g6.98 (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 18:44 (EET)

Rämpsu toota on kahjuks lihtsam kui seda koristada, nii et me upume selle sisse ära, kui koristajaid on vähe. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 21:03 (EET)

: Paraku on sisu luua veel raskem, kui seda kustutada, eriti sellistel keerulistel teemadel, nagu elektroonilise hääletamise kriitika, mis nüüd ikkagi kustutamisele läheb --90.191.1g6.98 (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 21:13 (EET)

::Head sisu luua on raske. Ei lähe kustutamisele. Andres (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 00:09 (EET)
Pakun kõrvale välja neutraalse sisu, mis e-riik tegelikult on: E-riik on Eestile innovatiivse kuvandi loomiseks kasutusele võetud mõiste, mis peab rõhutama siinset infotehnoloogiavahendite kõrget kasutustaset avaliku halduse kõrgematel tasemetel ning riigi poolt kodanikele pakutavate infotehnoloogiliste teenuste rohkust ja kvaliteeti. E-riik (ja teised artiklis mainitud mõisted) võib olla ka vastava infotehnoloogilise ja/või administratiivse arendusprojekti ja/või infotehnoloogilise lahenduse/allsüsteemi nimetus. --90.191.1g6.98 (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 19:01 (EET)

Jah, see on palju parem. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 21:03 (EET)

:See, et E-riik on Eestile innovaatilise kuvandi loomiseks kasutusele võetud mõiste, võib olla tõsi, kuid see on nii tugev väide, et see peaks kindlasti olema viidatud.--Vihelik (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 20:21 (EET)

:: Viide: "Riigi Infosüsteemi Ameti põhimäärus" --90.191.1g6.98 (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 20:26 (EET)
See pisut kohendatud definitsioon on ju endiselt väär ja punnitatud (nt läbipaistvamaks ja tõhusamaks millest?). Sellest annab märku kas või see, et sellel mõistel puudub vaste inglise keeles. Püütakse paari panna E-Governmendiga, mis vastava ingliskeelse artikli järgi on siiski midagi muud. Inglisvikis on eraldi artikkel :en:E-Estonia, mille sisu vastab kõige enam e-riigi tegelikule tähendusele, ehk siis üks puhtalt Eesti põhine asi. --90.191.1g6.98 (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 18:50 (EET)
Ma proovin probleemi olemust natuke teisiti seletada. Oletame, et ma vaatan portsu riike, Taanit, Prantsusmaad, Ukrainat, Põhja-Koread, Lõuna-Koread. Kui e-riigi definitsioon oleks sisukas, siis saaks selle definitsiooni põhjal liigitada riigid e-riikideks (või siis e-riiki kasutavateks) ja mitte e-riikideks. Paraku demagoogiadefinitsioon sellist liigitamist ei võimalda. --90.191.1g6.98 (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 19:00 (EET)
Eesti õigusruumis pole mõistet "Elektrooniline riik" ega "E-valitsus". Mõiste e-riik esineb vaid viies kehtivas majandus- ja kommunikatsiooniministri määruses, neist üks kinnitab Riigi Infosüsteemi Ameti põhimääruse, ja selle ameti põhiülesandena (§8 punkt 10) "Eesti e-riigi maine ja innovaatilise imago edendamiseks vajalike tegevuste planeerimisel osalemine ja vastavate tegevuste elluviimine", ning ülejäänud neli (Infoühiskonna edendamise toetamise tingimused ja investeeringute kava koostamise kord, Infoühiskonna edendamise meetme tingimused avatud taotlemise alusel, Nutika teenuste taristu arendamise toetamise tingimused ja investeeringute kava koostamise kord ja Avalike teenuste pakkumise arendamiseks toetuse andmise tingimused ja kord) mainivad e-riiki kõik ühtmoodi infotehnoloogia arhitektuuri ja koosvõime raamistiku definitsioonis: "infotehnoloogia arhitektuuri ja koosvõime raamistik on kokkulepete kogum e-riigi raames kasutusele võetud standarditest ja juhenditest, mille järgimine tagab riigiasutuste, ettevõtjate ja kodanike teenindamise nii Eesti riigi kui ka üle-euroopalises kontekstis." Seega sisuliselt ei ole selle mõistega õiguskorras midagi olulist kehtestatud või ümber korraldatud. --90.191.1g6.98 (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 20:05 (EET)

Iseenesest kena, et probleemseid väiteid kohendada püütakse, kuid kas loosunglike väidete lisamine on ikka mõistlik? Nt "... info- ja kommunikatsioonitehnoloogia kasutusele võtmist riigi juhtimise protsessides, et saavutada ..., moraalsem, ... riiklik toimimine" - kas leidub mingi allikas, mis selgitaks viidatud seost, ehk siis kuidas arvutiseerimine suurendab moraalsust riigi toimimises? Kas arvuti on moraalsem kui inimene? --[[Kasutaja:90.191.1g6.98|90.191.1g6.98]] ([[Kasutaja arutelu:90.191.1g6.98|arutelu]]) 25. jaanuar 2018, kell 01:41 (EET)

See kernizalumps ja etsunglarven jätsivad mulle kustumatu mulje kogu eluks.
Well, teie probleem on hoopis mujal.
Esiteks, eestikeelsed sõnad "riik" ja "valitsus" ei ole teps mitte ingliskeelsed sõnad "nation State" ja "government". Nende paaride vahel puudub üks-ühene vastavus.
Edasi, see, mida eesti keeles riik tähendab, kirjeldab see artikkel siin: https://en.wiktionary.org/wiki/rike .
Tähendused on realm, rich, powerful, souvereignity. Eesti keeli - iseolemise viis. Mitte riik.
Teie diskussioon loksub kohe paika kui tunnistate, et "e-governance" on e-valitsus, ehk kommunist ansipi arvutituba, mitte aga ID-kaarti ja X-teed sisaldav Eesti e-riik, see sõna tähenduselt märgib pigem omaloodud digiühiskonda kui riiki.
Veel tuleb aru saada, et et e-riik EI OLE tegelt üldse määratletud riiklike teenustega, vaid:
a) kas kodanikul on riistad ja oskused
b) kas riik on loonud vahendi nagu ID-kaart mis sedasorti eluviisi enableerib
c) kas erasektoris ja riigisektoris kokku on üldse nõnnapalju teenuseid, et kodanik viitsiks jantida.
aga teenused ise võivad asuda välismaal ja sellele vaatamata on e-riik.
E-riik dislotseerub kasutajate, mitte teenuste asukoha järgi.
Definitsioon läbi riigiteenuse olemasolu on krdi kunstlik ja kasutu (nagu enamik Brüsseli asju).
Veel. Kui minna siia lehele: https://e-estonia.com/
siis mida siin e-Estonia'na reklaamitakse?. Ega ometi e-riiki? Loomulikult mitte. Ikka e-ühiskonda. Meie omanäolist iseolemise viisi. "Named ‘the most advanced digital society in the world’ by Wired, ingenious Estonians are pathfinders, who have built an efficient, secure and transparent ecosystem that saves time and money. e-Estonia invites you to follow the digital journey."
Sõnaga, alusprobleemiks on terminite täiesti erinev skoop Põhjamaades ja Brüsselis.
Lisaprobleemiks on jobudest kaasajooksikud, kes tulid Läänest stažeerimast ja lähtuvad anglo-ameerika terminitest.
Ja mdx nii ongi, ma olen välismaiste antropoloogidega seda värki pikalt diskuteerinud.
Eesti e-riigil pole tegelt viga miskit.Tuleb lihtsalt aru saada, mis see on, selmet propagandoone kiruda ja kernizalumpsu otsida.
(Tunne on, et ma siia lehele mitte päris õigest kohast ei sisenenud, aga no külma õpin. Tunguuz, esmaspäev 12. märts 2018 kl 16:39)

See on kah üks neist artiklitest, mis igasuguseid veidraid mutukaid kivi alt välja meelitavad. Nii tullaksegi lagedale argumentidega nagu "Erinevalt theist, kas theate, dizkhutheerhizin mina Välismaalastega! Kas kujutate ette - muidugi ei kujuta -, mitte ühega, vaid mitmuses! Vä-lis-Maalastega! Nii et ärge üldse köhigegi, Mina Tean!" Ja ülejäänu on Lõplik Tõde mudas tuhnivatele Elboonia pärismaalastele. Ena-blin-eerib, tõepoolest. Mdx nii ongi. --193.40.13.173 12. märts 2018, kell 17:08 (EET)


Kasutaja arutelu:Vollifred/Treppimine

Artikkel on sisu poolest hea ja ülevaatlik, kuid mõningad vead vajaksid ülevaatamist. Tõin need ka allpool välja.

1.Puudu on vikipeedia sisesed viited (Python, occam, programmeerimine, jne).

2. "Aastal 1983 PASCALi näitel tehtud katse leiti, ...."
* 2.a leiti -> leidis
* 2.b Puudub viide.
3. "ning et salvestada algse failisuurusega." -> sõna "salvestada" ei sobi siia, lähtetekstis kasutati sõna "save" tähenduses "kokku hoidma"

Tabulaatorid, tühikud ja taanete sügavused

4. Viimases lauses sõna tekstieditor asemel kasutada sõna tekstiredaktor või tekstitoimeti.

5. "... raskusesse treppimisstiilidega nagu näiteks K&R," -> nagu ees peaks olema koma ning "nagu näiteks" on üleliigne, kuna sõna "nagu" kasutad siin tähenduses "näiteks"
6. "Vertikaalselt kompaktsed stiilid nagu K&R on sobivamad programmeerijatele kellele meeldib ..." ->
* 6.a"nagu K&R" peaks olema komade vahel.
* 6.b "programmeerijatele" järel puudub koma
--MihkelVal (arutelu) 20. jaanuar 2018, kell 13:25 (EET)

Muud kaalutlused -> Blokkide järje kaotamine


Kasutaja arutelu:Sungamerglav/Kadudeta pakkimine

Artikkel annab hea ülevaate teemast, leidusid mõned vead, mis on välja toodud allpool.

Puudu osad Vikipeedia sisesed lingid ( näiteks algoritm, MNG, dekooder jms).

"Mõned pildifaili formaadid, nagu PNG või GIF, kasutada ainult kadudeta pakkimist" - kasutada -> kasutavad
"väiksemate kadudega helifailid on" - link lõpeb poole sõna pealt ja ei ole seotud antud fraasiga.

===Multimeedia===
"Seda nimetatakse diskreetseks lainekese teisenduseks. lisaks kasutab" - lisaks -> Lisaks
===Täitmisprogrammid===
"...programmeerimisel, kus võistlustel osalevad programmid," -> mis võistlustel?