Arutelu:Jüriöö ülestõus

eestlaste muistse vabadusvõitluse ajal

Minu teada käib see termin 13. sajand alguse kohta. Andres 21. aprill 2006, kell 18.38 (UTC)

muistse vabadussõja ajal öelda on küll vale, kuna eesti aladel lõppes see juba 1227 või veidi hiljem, pigem oli see eestlaste vastus muistse vabadussõja kaotusele --Dj Capricorn 21. aprill 2006, kell 18.54 (UTC)

Muistne vabadusvõitlus, kui termin, on iseenesest juba jaburus. 193.40.5.245 24. aprill 2006, kell 09.41 (UTC)

:Miks? Taivo 24. aprill 2006, kell 13.20 (UTC)

::seda lahkab pikemalt vastav artikkel eestlaste muistne vabadusvõitlus ja arutelu: arutelu:eestlaste muistne vabadusvõitlus --Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 10:40 (EEST)

Siin võiks ka ürikutel põhinevaid alternatiivseid seisukohti tutvustada (näiteks Edgar V. Saks või ka Juhan Luiga), mitte kogu aeg seda Hoeneke kroonikat veerida.

põgusalt on seda tehtud, nt Edgar V. Saksi seisukohti. Täiendada tuleks kindlasti--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 10:40 (EEST)

"Jüriöö sündmustikul põhineb Tallinnfilmi 1984. aasta mängufilm "Hundiseaduse aegu"." Filmis "Hundiseaduse aegu" ei kujutata Jüriöö ülestõusu. Filmi tegevus toimub 14. sajandi teisel poolel või 15. sajandi alguses. 90.191.119.98 2. märts 2013, kell 23:55 (EET)

märkus on tehtud ka selle filmi artikli ("Hundiseaduse aegu") arutelulehel, vt: Arutelu:Hundiseaduse aegu--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 10:40 (EEST)

"Jüriöö sündmustikul põhineb Tallinnfilmi 1984. aasta mängufilm "Hundiseaduse aegu". Filmis "Hunditeaduste aegu" ei ole kujutatud Jüriöö ülestõusu sündmusi. Filmi tegevus leiab aset 14. saj. teisel poolel või isegi 15. saj. alguses. 90.191.119.98 29. juuni 2013, kell 13:49 (EEST)

vt eelmise lõigu märkust--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 10:40 (EEST)

Viidetes on kõikjal "Vahtre 1960", aga kirjanduse nimekirjas Vahtre 1980. aasta teos. Kas 1960. aastal ilmus ka mõni Vahtre selleteemaline teos, kust info pärineb? Adeliine 30. märts 2015, kell 15:46 (EEST)

Minu viga, et Vahtre (1960) kasutatud kirjandusest välja jäi. Parandatud. --Vihelik (arutelu) 1. aprill 2015, kell 01:23 (EEST)

Masing on kirjanduse loetelus küll sees, aga tekstis ei ole Masingu versioonist sõnagi juttu. Andres (arutelu) 1. aprill 2015, kell 09:36 (EEST)

Masing ei ole Jüriöö suhtes tõsiseltvõetav. Keegi vist kunagi lisas paar lauset Masingu teooria kohta, mis on hiljem jälle välja võetud. --Vihelik (arutelu) 1. aprill 2015, kell 09:53 (EEST)

: Ei peagi ütlema, et ta tõsiseltvõetav on, aga praegu pole teda tekstis üldse mainitud, küll aga kunstiteoseid. Kui tema raamatu sisust ei sobi siin rääkida, siis võiks vähemalt mainida ja linkida kohta, kus sellest räägitakse. See raamat võiks vähemalt kunstiteosena arvesse tulla. Andres (arutelu) 1. aprill 2015, kell 10:33 (EEST)

::Milleks seda Masingut siia toppida, kui oluline info Novgorodi kroonikat pole üldse mainitud.  Ja üleüldse, Praegune Eesti ajalookirjutus kirjeldab Saksa kolonisatsiooni palju pehmemalt kui 20-ndate Eesti oma ja tõlgendatakse kõigis muinasaja artiklites nö kultuurilise initsiatsioonina, omamoodi keskaegse globaliseerumisena.  Kusjuures sakslaste/rootslaste/venelaste julmust ja äraandlikkust on palju vähem käsitletud.  Venelaste osa räägitakse läbi kolmandate isikute ei viidata otseallikale.

::See artikkel on rämps. Tsiteeritakse isegi Mati Nuuti olulise allikana, kusjuures see tegelane pole isegi ajaloolane vaid hariduselt EPA-kas.

::Võtke neid minu kommentaare Jüriöö ülestõusu järelahinguna. Mina olen aus Eestimaa talupoeg ja mulle sinu ja Minnekoni baltisaksa rüütelkonna pseudoajaloolised jutukesed Vikipeedias ei meeldi.  2001:7D0:849B:6B00:D0C0:D28E:4E6D:EDE 23. aprill 2023, kell 01:20 (EEST)

Nii mahukas artikkel ja Luigast ei sõnagi? --Hirvelaid (arutelu) 1. aprill 2015, kell 10:36 (EEST)

Nojah, kes on Luiga baltisaksa histograafi Selarti kõrval. Luiga on lihtsalt ülikooli papreta isehakanud mats ja untermensch 46.131.36.177 24. aprill 2023, kell 22:29 (EEST)

oskad sa ehk alloleva suhtes mingeid kommentaare jagada? Mäletan, et orienteerud Eesti vanemas ajaloos üsna hästi.

: Ülestõusnute vägi kulges kuningate juhtimisel Tallinna alla ja asus seda 10 000 mehega piirama. Esimeses lahingus linnast välja tunginud rüütlitega oli eestlaste malev võidukas.

Kuidas seda lahingut nimetatakse?

::Kui eraldi artikkel teha, siis pigem Tallinna piiramise kohta üldiselt. Vahtre 80. aasta raamatu järgi põhineb idee lahingust rüütlitega ainult ühe kroonika ühel mitmetitõlgendataval lausel.

:Esimene tõkestuslahing toimus pühapäeval [...] Varsti pärast seda toimus Kämblas teine kokkupõrge.

:Esimesel Kanavere rabas toimunud lahingul kindlat võitjat ei olnud [...] Uue rünnaku järel toimunud teine lahing lõppes sakslastele võidukalt

Kas mõlemate (Kämbla & Kanavere) puhul tuleks kirjutada mõlemast lahingust samas artiklis (kas seljuhul peaks pealkirjad olema hoopis stiilis "Kämbla lahingud"?) või pigem eraldi?

::Võib vast mõlemat pidi. Sisu mõttes oleks hea neid järjestikuseid lahinguid koos käsitleda ("Kämbla ja Kanavere lahingud"). Kämbla lahingute kohta ei paista olevat kuigi palju kirjutada ka.

:Viimased talve hakul orduväe kätte langenud linnused olid Varbola Jaanilinn ja Lohu Jaanilinn.

Kas need langesid lahingute tulemusena ja kas seljuhul peaks ka eraldi artiklid tegema?
- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. oktoober 2018, kell 17:00 (EEST)

:Siin pole eraldi artiklil mõtet. Linnuste vallutamise protsessi kohta midagi täpsemalt teada pole ja isegi nende identifitseerimine Varbola ja Lohuna on vaid oletus. --Minnekon (arutelu) 22. oktoober 2018, kell 18:05 (EEST)
----
Novgorodi kroonika järgi osales sõjakäigul 5000 meest, retk kestis 8 päeva ja ööd ning lahing toimus Ostretšina järve ääres

Kuidas seda lahingut võiks nimetada? Tundub tähelepanuväärne, arvestades võitlejate arvu ja Vahtre hinnangut.

:Ei tea. Kindla kohanimega seda seostada ei saa, seega raske juhus. Kergem oleks kogu sõjakäigule nimi anda. Sa mõtled nimetamise peale sellepärast, et tahad eraldi artiklit teha? Ega sinna eriti midagi rohkemat poleks lisada, kui siin artiklis juba on. --Minnekon (arutelu) 10. november 2018, kell 15:40 (EET)

Jälle.  NOVGORODI LETOPISSIS on ära toodud kohanimi ja sina Minnekon väidad et ei saa kohanimega seostada. Täitsa huvitav.   Muideks vene teema toon sisse. Miks ma arvan et see artikkel on kujundatud lihtsate ja käepäraste vahenditega ideoloogiliseks rämpsuks, ilmekas näide sellest on vene ajalooallikate praktiliselt täielik välistamine artiklis ja aruteludes kahtluse alla seadmine.   Selline oluline ajalooline dokument nagu Novgorodi letopiss, selle kohta on NULL infot. Seda pole Minnekon jt kanged artikli kirjutajad isegi vaevunud otsima ja tsiteerima, rääkimata selle nimetamisest olulise kirjandusallikana.  (Oluliste kirjandusallikatena on jäänud nimetamata ka Lääne kroonikad ja  Jüriöö ülestõusu kaasaegsete asemel on upitatud mingeid tänapäeva kahtlase väärtusega artikleid, milles endis on juba faktivead olemas.)

Kas näiteks seda on keeruline lisada artiklisse?  Käib üle jõu tõlkida eesti keelde või otsida mõnda head tõlget?

"В лѣто 6852. Бысть мятежь за Наровою великъ: избиша Чюдь своихъ бояръ земьскых, и въ Колываньскои земли и в Ругодивьскои волости, 300 их; потом Вперёдних велневицѣ съ юрьевци и избиша Чюди 14000, а избытокъ убѣжа в Островьскую землю; тамо по них ходиша велневици въ Островьскую землю, их же не взяша, но сами биты отъидоша."

Mõõdutundetu viitamine on muutnud artikli ka  juriidiliseks rämpsuks, mida on ajaloohuvilisel raske lugeda.  Kui ma võtan mõne sama pika ajalooartikli Inglise või Vene vikist siis mitte üheski pole sellist röögatut saba ja häirivaid siniseid numbrikesi, mida sina Minnekon eelistad kahjuks  tervele mõistusele ja aruteludes selgeks rääkimisele.  Kõik need numbrikesed mida sa armastad võiksid olla aruteludes ja peamises tekstis vaid kõige olulisemad - st mis annavad lisainfot mitte ei tõesta mingit seisukohakest.   Kusjuures  - veidi offtopic - kahjuks on see jama lehvimas kõiges mis puudutab ajalooartkleid ja poliitikat.   2001:7D0:849B:6B00:D0C0:D28E:4E6D:EDE 23. aprill 2023, kell 01:11 (EEST)

Minu arvates on artikkel praeguse seisuga liiga poleemiliseks kirjutatud (X arvab et, kuid Y arvates jne.). Näiteks kui pole selge, kas mingi sündmus toimus kevadel või suvel, siis entsüklopeedilise artikli jaoks peaks piisama kas aastast või suhtelisest kronoloogiast (nt. enne või pärast sündmust x). --Vihelik (arutelu) 12. november 2018, kell 18:45 (EET)

Minu meelest on praegune esitlus taolisest stiilist parem. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 12. november 2018, kell 18:50 (EET)

: Vormiliselt on küll korrektne, et on ära toodud, et mingi asja motivatsioon oli x Vahtre või Selarti või kellegi teise "arvates," kuid "arvamuste" ohtrus jätab artiklile spekulatiivse maigu juurde ja raskendab lugemist. Hea ja sisuka artikli saaks lihtsalt teadaolevate faktide esitamisega. --Vihelik (arutelu) 12. november 2018, kell 18:59 (EET)

::Kuskohas kui mitte siin artiklis need hinnangud peaks ära toodud olema? --Minnekon (arutelu) 12. november 2018, kell 19:52 (EET)

::Nii pikk artikkel vajab nagunii sisu lühikokkuvõtet sissejuhatuses. Ma arvan, et see olekski sellisel kujul nagu sa soovitad, lühike ja kõige kindlamate faktidega.--Minnekon (arutelu) 12. november 2018, kell 20:14 (EET)

::: Kas ei võiks olla eraldi alaosa "Historiograafia" või muud taolist, mis keskenduks muu hulgas käsitluslikele vastuoludele ja ajaloolaste vaidlustele? Nii et eraldi alaosas keerleks jutt rohkem konkreetsete ajaloolaste nimede ja seisukohtade ümber ning vähem eespool ajaloosündmuse põhikirjelduses, kus lisaks kindlatele asjadele oleks öeldud kokkuvõtvamalt, mida peetakse üldiselt oletuslikuks või mida tõlgendatakse ühtmoodi ja teistmoodi. Pikne 13. november 2018, kell 11:50 (EET)

::::Kas sa mõtled, et pikemalt polemiseeritud teemad nagu Harju mässu algusaeg- ja koht, "kuningate" tähendus ja Saaremaa ülestõusu algus anda põhiosas edasi paari lausega ja lisada nende kõrvale märked, et pikemalt saab sellest lugeda eraldi alaosas? Ja see eraldi alaosa koosnekski siis ülalnimetatud teemade kaupa peatükkidest, kuhu praegune asjassepuutuv tekst üle viia, vajadusel omakorda artikli põhiosa vastavale kohale viidates? Näiteks peatükist Jüriöö_ülestõus#Ülestõus_Harjumaal viia eraldi alaosasse üle kaks esimest lõiku nime all "Harju mässu algusaeg- ja koht" ja kirjutada selle asemel 1-2 kokkuvõtlikku lauset? Mida sa veel selles peatükis muudaksid? --Minnekon (arutelu) 13. november 2018, kell 13:56 (EET)

:::::Selles artiklis tuleb lähtuda praeguse ajalooteaduse seisukohast, või isegi täpsemalt, võtta ajalooõpik kätte ja sealt ümber kirjutada, lisades vaid FAKTE KOOS VIIDETEGA.  Kõiksugu huinamuina a´la nõukogude ajal räägiti, mina arvan seda teist ja kolmandat sest on vastuolud bla bla bla, tuleb ära kustutada.  Mina arvan et kanges punnitamises  mingi ideoloogia nimel on artikkel on paisunud segaseks ja skisofreeniliseks ajaloolis-juriidiliseks rämpsuks.  Isegi seda ei saa artiklis  öelda, et rootslased reetsid eestlasi, kohe oled sa Minnekon juures paned mingit kantseliiti teemal et kuna ükski uurija pole öelnud et eestlased reedeti, siis järelikult eestlasi ei reedetud ja see on isiklik arvamus üldse ja ei sobi. Hallejuuja.  2001:7D0:849B:6B00:D0C0:D28E:4E6D:EDE 23. aprill 2023, kell 00:35 (EEST)

Täiesti nõus! 2001:7D0:849B:6B00:D0C0:D28E:4E6D:EDE 23. aprill 2023, kell 01:24 (EEST)

"Ülestõusu juhtide tapmine" vs "Nelja kuninga mõrvamine". On muudetud viimase variandi peale põhjendusega: "neli kuningat ei pruukinud olla ülestõusu (ainsad) juhid". Ma pole päris nõus. "Mõrv" on ennekõike juriidiline termin ja siinkohal sobimatu, "kuningas" tähistab aga ennekõike monarhe. Need kuningateks kutsutud isikud olid justnimelt ülestõusu juhid (seda väidavad minu käes olevatest allikatest nii vahtre kui Selart). Võib-olla on parem "Ülestõusu nelja juhi tapmine"? --Minnekon (arutelu) 12. november 2018, kell 20:14 (EET)

Uuesti muudeti "Nelja kuninga mõrvamine" peale põhjendusega "kroonika ei kirjelda neid mitte peamiste juhtidena, vaid saadikutena või tseremoniaalsete juhtidena". Võiks arutelu ikka siin lehel pidada. Ma ei tea, milliste allikate põhjal Vihelik sellise järelduse "kuningate" staatuse kohta on teinud, aga minu allikad räägivad selgelt neist kui reaalsetest juhtidest ega maini mingit halli kardinali nende selja taga. Vahtre (1980, lk 57), pärast arutelu "kuninga" nimetuse üle: "Jüriöö ülestõusu kuningad olid lihtsalt ülestõusu juhid" ja veidi hiljem mässu algusest kokkuvõtet tehes: "...valiti üldjuhid". Sealsamas räägib ka oletustest, kas tegu oli kihelkonnavanemate, 4 esilekerkinud võimekama mehe kollegiaalse juhtkonnaga vms. Vahtre (lk 66-67), Paide kohtumisest: "Sai teoks otsus, mida meie ajal Jüriöö ülestõusu juhtidele kõige enam on ette heidetud ... mehed, kes seisid suure ürituse eesotsas ja kellel lasus peamine vastutus, poleks tohtinud minna... enesestmõistetav oli seegi, et läbirääkimistele lähetati juhtivad isikud, kõige kõrgemad mehed..." Selart (2012, lk 147): "4. mail toimusid Paides läbirääkimised ülestõusnute nelja juhi ja ordumeistri...".--Minnekon (arutelu) 13. november 2018, kell 08:11 (EET)

Vaata ja imesta.  Levitad siin artiklis isiklikke arvamusi: "mõrv on eelkõige juriidiline termin ja siinkohal sobimatu" . Võtame lahti EKSS ja vaatame misasi on mõrv. " tahtlik inimesetapmine, mõrtsukatöö...jne" Kusagil pole öeldud et eelkõige juriidline termin ja  Sa pole viitanud autoriteetsetele allikatele et mõrv on eelkõige juriidiline termin.   Küll on aga hea omaenda kreedos hõisata väitega et jälgid väga tähelepanelikult et  peavad olema viited. Kus on sul need viited et lähed teise sõnastuse kallale? Ei OLE.  Ehk siis teistele näitad näpuga aga ise? 2001:7D0:849B:6B00:D0C0:D28E:4E6D:EDE 23. aprill 2023, kell 00:28 (EEST)

::::Võib teha analüüsi, milline on nt meedias "mõrva" esinemissagedus ebaseaduslike vs seaduslike/teadmata seaduslikkusega tapmiste puhul, aga hetkel piisab sellest, et "mõrval" on sinu väljatoodu kõrval ka spetsiifilisem juriidiline tähendus ja siinse artikli lugeja võib kergesti eeldada, et mõeldaksegi seda juriidilist tähendust. Me peaks vältima lugeja eksitamist ja mitmetähenduslike sõnade kasutamist kui leidub parem alternatiiv. Samuti peaksime lähtuma autoriteetsete allikate sõnakasutusest. Kui need räägivad "tapmisest", siis pole meil põhjust ega õigust asendada see teistsuguse tähendusväljaga sõnaga. Minnekon (arutelu) 24. aprill 2023, kell 16:30 (EEST)

Varasem artikli versioon põhines Sulev Vahtre 1960. aasta raamatul. Välja arvatud mõned kohad, nt tsitaadid algallikast, ma seda uues versioonis enam ei kasutanud, sest sama autori 1980. aasta raamat annab detailsema kirjelduse. Raamatute vahel on siiski mõningad erinevused (vähemalt vana artikliversiooni põhjal otsustades, ise pole ma 1960. aasta raamatut lugenud): noorem Vahtre paistab olevat vähepõhjendatud oletusi rohkem uskunud, kasutanud rohkem rahvusromantilist sõnavara ja mis vast kõige probleemsem – esitanud erinevate allikate vastuolulised lood kui ühe ilma vastuoludeta loo. Näiteks Viljandi vallutamiskatse kirjeldus oli minu hinnangul koostatud vähemalt 3 eri jutustuse põhjal, teadmata põhjusel kord ühe, kord teise, kord kolmanda loo detaile esitades või välja jättes. Nii nt võeti Viljandi vallutajad Renneri kroonika järgi elusalt kinni ja pandi vangi, Russowi järgi pisteti lossi toodud ja kottide sees olevad mehed mõõkadega surnuks, aga 1960. aasta raamat neid ei maini ja hoopis väidab (ilmselt mingile kolmandale allikale tuginedes, mida mina ei tea), et mehed torgati linnuse ees odadega surnuks. --Minnekon (arutelu) 17. november 2018, kell 09:57 (EET)
Viitega 1960. a raamtule oli artiklis väide, et nii Harju kui Läänemaa ülestõusu alguses toimus "ristimisvee pahapesemine". See võiks iseenesest ka jääda - viide ikkagi olemas ja pole ka ühegi teise väitega otseses vastuolus - aga midagi on sellega mäda. Esiteks on imelik, et Vahtre on hilisemas detailses raamatus taolist asja üldse ei maini. Teiseks oli see sündmus Harju puhul paigutatud kohta, kus see kuidagi olla ei saa: kõigepealt kirjeldati toimunut Renneri tsitaadiga, siis pesti ristimisvesi maha ja pärast seda toimunut antakse jälle Renneri vahendusel edasi. Aga Vahtre 1980. a raamat toob Renneri tsitaadi terviklikul kujul välja ja seal vahel pole midagi öeldud ristimisvee kohta. Ilmselgelt on keegi siin ebakorrektset kompileerimist teinud, aga ma ei tea, kas väide ise pärineb mõnest mulle teadmata kroonikast, on mõne hilisema autori tõlgendus-oletus või on originaaluurimus. Kellel 1960. a raamat olemas on, saab neist asju ehk täpsustada. --Minnekon (arutelu) 17. november 2018, kell 09:57 (EET)

Biograafiate järgi on teada üheksa 1343. aastal surnud vasalliEdgar V. Saks. Eesti soost vasalkond. Jüriöö mäss. Philadelphia, Wilmington, 1971, lk. 31, neist Vrovinus de Lemede tapeti teise vasalli poolt, kes põgenes seejärel Tallinna.

Võtsin selle välja. Edgar V. Saks ei ole usaldusväärne allikas.--Minnekon (arutelu) 18. november 2018, kell 18:41 (EET)
Ma ei tea, kas Tallinna märkmeteraamat on usaldusväärne, aga see annab lk 13 järgmised nimed: domini Fredericus de Wrangele, Hermannus de Laydes, Bartolomeus de Velin, Otto de Rosis, Helmoldus de Zaghe, Henricus de Virkes, Bertoldus de Leghtes, Henricus de Parembek, Nicolaus Rysbith, milites. --37.157.97.49 18. november 2018, kell 19:20 (EET)
Calleuere ja Vrowinus de Lemede  kohta on kirjutatud samas, lk 27. --37.157.97.49 18. november 2018, kell 19:24 (EET)

Kas see on "Tallinna rae märkmeraamat", mida nt siin mainitakse? Iseenesest pole usaldusväärne, aga kui mõni ajaloolane seda kasutab, siis saame meie ka siin kasutada. Panin Lamede tapmise koha sisse tagasi, see on ilmselt ka Vahtre 1960. a raamatust võetud. Kummaline siiski, et Vahtre on hilisemas, 1980. a raamatus, ei nimeta allikate hulgas Märkmeraamatut ega maini ülaltoodud isikuid. --Minnekon (arutelu) 18. november 2018, kell 19:57 (EET)

:Leidsin allika (Sulev Vahtre 1993), kus nende surnud vasallide seosest ülestõusuga vähe pikemalt räägitakse ja täiendasin artiklit.--Minnekon (arutelu) 24. november 2018, kell 20:25 (EET)

Miks ma "Pikemalt artiklis X" mallid osade peatükkide algustest ära kustutasin? Minu arusaamist mööda on need mõeldud juhtudeks, kui vastav peatükk on kokkuvõtlik ülevaade nähtusest, mille kohta on (või vähemalt potentsiaalselt võiks olla) põhjalikum artikkel, millele viidata. Nt Kämbla, Kanavere ja Sõjamäe peatükkide puhul see nii ongi. Peatükkide Jüriöö_ülestõus#Tallinna_piiramine, Ülestõus Läänemaal jt puhul see pole nii – artikkel X käib vaid osa sisu kohta ja väide "Pikemalt artiklis X" on faktiliselt ekslik. Pealegi sel juhul hüppaks peatüki alguse lingi sisu vaatav lugeja sündmustest ette, üldartiklisse naastes loeks seejärel jälle vanemate sündmuste kohta ja jõuaks siis kusagil peatüki keskpaigas teist korda eraldi artiklis kirjeldatud sündmuse juurde. See ei tundu mõistlik ega loogiline ja parem on need siselingid panna konkreetsesse kohta, kus artikkel seda nähtust mainib. --Minnekon (arutelu) 24. november 2018, kell 19:11 (EET)
Omaette küsimus on, kas eraldi artiklitel Tallinna ja Haapsalu linnuste piiramise kohta on mõtet, kuna piiramiste protsessist pole pea midagi teada. --Minnekon (arutelu) 24. november 2018, kell 19:11 (EET)

Nüüd on vist sobivam? Vähemalt esimese punkti osas. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 24. november 2018, kell 22:48 (EET)

:Jah, nüüd on korrektne sõnastus. --Minnekon (arutelu) 25. november 2018, kell 14:22 (EET)
----
Ma ei saa aru, miks on soomekeelsel artiklil (mis on küllalt lühike) hea artikli tähis, aga eestikeelsel artiklil ei ole (kuigi see on pikk ja põhjalik). Velirand (arutelu) 24. aprill 2019, kell 10:05 (EEST)

Siia lisati täiendus reetmise ja separaatrahu kohta. Mulle tundub, et "reetmine" on hinnang, pealegi on see koht viite all. --Andres (arutelu) 20. aprill 2023, kell 09:11 (EEST)

Pöörasin tagasi. Põhjendus sama, mis tagasipööramise resümees. Vikipeedia roll on vahendada autoriteetsetes allikates kirjutatut (siin ajaloolane Sulev Vahtre). Meil igaühel võib olla isiklik arvamus toimunust ja kes keda reetis, aga Vikipeedia pole sobiv koht selle avaldamiseks. Nt minu arvamus oleks, et reetmisest ei saa rääkida, sest esiteks me ei tea, mida Rootsi ülestõusnutele üldse lubas, ja teiseks oli lepe muutunud kehtetuks, kuna sisuliselt ei eksisteerinud enam ei lepingu teist osapoolt (ülestõusnute väge) ega vastast (Taani valdused olid ordu võimu alla läinud). Aga ka see arvamus pole oluline. Tuleb ikkagi vaadata, mida vastava ala asjatundjad kirjutavad. --Minnekon (arutelu) 20. aprill 2023, kell 09:28 (EEST)

:Separaatrahu ja reetmise väide pandi tagasi põhjendusega: "See on fakt et rootslased reetsid eestlased. Väide selle kohta et nii ei ole ja et see on isiklik arvamus ei vasta ajaloofaktidele ega ka tervele mõistusele. Väita et lepingu üks osapooltest oli likvideeritud ei vasta samuti tõele, sest enamik eesti vägesid pääses lahingust ja kokkupõrked jätkusid ka pärast lahingut Tallinna all. Samuti polnud alistatud saarlased. Minnekon, sinu loogika järgi peaks pooled su tekstid maha joonima, sest sa oled isiklikku arvamust avaldanud ...palju... :D"

:Vastus. Pärast Tallinnat pole Harjust 7 kuud teada mingeid kokkupõrkeid ega märke ülestõusnutest kui reaalselt arvestatavast jõust, rääkimata nende suutlikkusest täita oma lubadust Tallinn Rootsile üle anda. Nagu artikkel Vahtrele tuginedes ütleb: "Hetkel oli mässajate vägi siiski segi paisatud ja ülestõusust välja lülitatud." Saarlased ei puutu üldse asjasse, sest pole teada, et Saaremaal sel ajal mäss olnuks või et Rootsil oleks mingi kokkulepe saarlastega. Aga veelkord - meie isiklik arvamus toimunust pole oluline. Kui ma olen kuskil artiklis autoriteetsetel allikatel põhineva kirjelduse asemel oma isiklikke arvamusi lisanud, siis tuleb need need muidugi eemaldada. Samamoodi nagu tuleb eemaldada siit väited separaatrahu ja reetmise kohta kuni pole esitatud allikat, mis toimunut otseselt just nii kirjeldab.  --Minnekon (arutelu) 21. aprill 2023, kell 13:41 (EEST)

::Vaimustav otse eetris hämamine, lastes Vahtre kasutatud "hetkel" paista välja nagu oleks ta öelnud et "lõplikult"  ja siis veel ajaloolise faktide eiramine et Pihkva väe sissetung tõmbas ülestõusu alalt sakslaste peaväe eemale ja enamgi veel, Liivimaa ordu oli sunnitud paluma abi Saksa Ordult, mis alles SIC, novembris tungis Harjusse, vallutades ka eestlaste käes olnud kindlusi.

::Ehk siis kod. Minnekon teeb mida: hämab väites et kuna polnud kuulda mingeid kokkupõrkeid 7 kuud ja märke ülestõusnutest, siis järelikult ei olnud nad reaalne jõud. Kod. Minnekon pöörab äraspidi selle tõsiasja - linnused endiselt eestlaste käes, keegi ei ole suuteine 7 kuud nendga sõdima, sest sõditakse Pihkvaga, enne kui Saksamaal lisaväed tulevad...

::Väga osav, kod. Minnekon, väga osav :) 2001:7D0:849B:6B00:8AE:A885:AA5E:5B 24. aprill 2023, kell 11:48 (EEST)

::: Originaaluurimuste tegemiseks on Vikipeedia asemel jätkuvalt teised kohad. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 24. aprill 2023, kell 13:09 (EEST)

::::Ära targuta vaid ütle sisuliselt, mis toodud väites ei meeldi. 46.131.36.177 24. aprill 2023, kell 22:44 (EEST)
Mina ei tea, mis tõde on, aga probleem on vähemalt selles, et täiendus on tehtud viite all. --Andres (arutelu) 22. aprill 2023, kell 20:00 (EEST)

Huvitav, et pihkvalased pidasid Viru vasalle tõsiseltvõetavaks liitlaseks ja läkitasid oma väe sõdima orduga.  See aga mis rootslased tegid on siiski reetmine ja separaatrahu sõlmimine. Kuna Vikipeedias pole artiklit reetmise kohta, siis on see hinnang eks? No aga teeme siis artikli, panen vabas vormis nagu ise ette seda asja kujutan.  :)

"Reetmine on teadlik ja tahtlik tegu, kus üks inimene rikub usaldust ja petab teist inimest või rühma, kellele ta on andnud lubadusi või kellega on kokkuleppeid sõlminud. Reetmine võib avalduda erineval moel - see võib olla seotud poliitiliste, sõjaliste, äri-, isiklike või muude huvidega. Näiteks võib se

e hõlmata salajaste plaanide, teabe või ressursside avalikustamist või üleandmist vastastele, lubaduste mittetäitmist, ootamatut taganemist lepitatud kokkulepetest, jne.  Näiteks reetsid  rootslased eestlasi Jüriöö ülestõusu ajal, taganedes kindlalt sõlmitud leppest ja sõlmides separaatrahu,  samal ajal kui venelased eestlastega sõlmitud lepet täitsid ja alustasid sõjakäiku ordu vastu" 2001:7D0:849B:6B00:8AE:A885:AA5E:5B 24. aprill 2023, kell 11:58 (EEST)

:Ma saan aru, et sinu arvates oli toimunu reetmine. Aga Vikipeedias avaldatakse autoriteetsete allikate arvamusi, mitte Vikipeedia toimetajate omi. Seega on artikli täiendamiseks vaja osutada allikale, mis ütleb, et toimus oli reetmine. Minnekon (arutelu) 24. aprill 2023, kell 16:04 (EEST)

::minu arvamus põhineb sutoriteetsetel allikatel.  Aga enne kui ma selle avaldan tunnen huvi. Mis või kes on sinu jaoks autoriteetne allikas?  Sinu enda jutt tundub isikliku arvamuse avaldaminsena,  et tegemist on rahuga ja mitte separaatrahu ja reetmisega, sest sa ei too välja kes nii otse väidab. Kas eestlaste juhtide Paidesse meelitamine ei ole ka reetmine vaid osav salajase sõja operatsioon ( matsidele likvideerimiseks)? 46.131.36.177 24. aprill 2023, kell 22:42 (EEST)
----
Ma võtsin järgneva välja:
Jüriöö ülestõusu ajal ei eksisteerinud tänapäevases mõistes Eesti riiki, kuid eestlased olid Läänemere piirkonnas tollal oluline poliitilis-sõjaline jõud, kes suhtlesid teiste riikidega ning sõlmisid nendega lepinguid, nagu mainitud ka Vahtre poolt tõstatatud juhtumis Rootsi liidulepingu osas. Samuti oli eestlastel oskus ja võim koguda ainuüksi Põhja-Eestis kokku 10 000 meest.  Seega võib öelda, et Jüriöö ülestõusu ajal olid eestlased rahvusvahelise õiguse subjektid, kuna neil oli tolle aja kohta arvestatav sõjaline jõud ja nad  suhtlesid teiste riikidega ja sõlmisid nendega rahvusvahelisi lepinguid.

Sellisena on see Vikipeedia enda kommentaar, aga Vikipeedia ei ole iseseisev uurija. Kustutamisel kadus veel üks lausejupp, mis oli viite all. See on samuti osa poleemikast. Vikipeedial ei saa olla vaieldavates küsimustes oma seisukohta. --Andres (arutelu) 23. aprill 2023, kell 09:24 (EEST)

muudkui loen et võetakse välja yõmmatakse maha. Kust võtad sina mõtte millisele autoriteetsele allikale toetudes et see on vikipeedia enda kommentaar?  Nüüd läheb huvitavaks, kas rahvusvaheliselt tunnustatud vene ajaloolased on autoriteetne allikas, keda tõlkida, kelle seisukohti tsiteerida jne. Äkki nad ei ole ideoloogiliselt õiged?  Mina ei ei tea mis on sinu või minnekoni taust. Võibolla olete ajaloohuviga toru- ja kojamehed. Auväärt ametid, aga teie kanged seisukohad et nii ja naa on õige vale, justnagu ptofessorid ja akadeemikud.  Kust võtad sa õiguse otsustada mis on isiklik seisukoht mis mitte. Kes sulle ütles et reetmist ja separaatrahu polnud.

Sellepärast uurin, et kui ma vihjasin MATI NUUDILE, keda on sinu ja Minnekon arvates peetud autoriteetseks allikaks, isegi nimi on ära toodud loetelus, siis olite vait nagu kult rukkis. Kui ma ütlesin et ta on vaid EPA agronoomiharidusega aga teie peate teda autoriteetseks allikaks, siis oli suu vett täis täielik eiramine. 46.131.36.177 24. aprill 2023, kell 23:00 (EEST)

:Kui sellele arutlusele oleks viide, siis see ei oleks Vikipeedia enda kommentaar.

:Ma ei näe põhjust vene ajaloolaste seisukohti ignoreerida, olgu nad rahvusvaheliselt tunnustatud (mida see tähendab?) või mitte. Ideoloogia on alati vaieldav, aga Vikipeedia ei pea selles vaidluses seisukohta võtma.

:Vikipeedial ongi selline eripära, et siin ei tugineta kirjutajate autoriteedile. Autoriteet delegeeritakse allikatele. Mul ei ole mingit erilist ajaloohuvi, aga mul on Vikipeedia-huvi, mind huvitab, et Vikipeedia artiklid oleksid nii kvaliteetsed kui võimalik. Mul ei ole siin mingit sisulist seisukohta. Kui viidet ei ole ja seda ka palve peale ei anta, siis ma kahtlustan isiklikku seisukohta. Mul ei ole midagi selle vastu, kui esitatakse sündmustele erinevaid hinnanguid, aga oma isiklike seisukohtade ja järelduste esitamist artiklis tuleks võimalust mööda vältida.

:Ma ei oska Mati Nuudi kohta midagi arvata. Igatahes mina ei leia, et artiklis tuleks kajastada ainult elukutseliste ajalooharidusega ajaloolaste seisukohti. --Andres (arutelu) 25. aprill 2023, kell 11:29 (EEST)

::Mulle tundub, et vaidluse tuum on küsimus, kelle esitatud hinnang (või fakt) see reetmise ja separaatrahu väide on. Vikipeedia projekti eripära on, et siin on lubatud avaldada reeglina vaid seda, mis on eelnevalt usaldusväärsetes allikates avaldatud. Mida mõeldakse Vikipeedias usaldusväärse allika all, sellest on lühemalt eesti keeles juttu siin ja põhjalikumalt inglise keeles siin. Vikipeedia toimetajad ei tohi omalt poolt lisada hinnanguid või fakte, mida allikad otseselt ei sisalda. Selle keelu alla käivad ka hinnangud ja faktid, mida mõne toimetaja arvates on võimalik allikas öeldu põhjal järeldada, aga mis seal otseselt ei sisaldu. Reeglitest: "Editors' personal experiences, interpretations, or opinions do not belong on Wikipedia.  Articles must not contain any new analysis or synthesis of published material that serves to reach or imply a conclusion not clearly stated by the sources themselves.  Ehk nt kui allikas piirdub ütlemisega "X järve põhi on mudane", siis võime sama mõtet säilitades küll ümber sõnastada, et "X järve põhja katab muda", aga mitte omalt poolt vikiartiklisse lisada järeldusi, et järves elavad mudast põhja armastavad kalaliigid ja kaanid, et inimeste seas see popp supluskoht pole vms. Tagasi Jüriöö juurde tulles - artiklis reetmisest ja separaatrahust kirjutamiseks on meil vaja usaldusväärset allikat, mis ise just nii ütleb - ei piisa sellest, et allikas toodud muude faktide najal võib minu või sinu arvates vastava järelduse teha. Artiklis kirjutatakse praegu lihtsalt rahust, õigemini vaherahust, sellepärast, et nagu viide näitab siis ajaloolane Vahtre nimetab seda just nii (sama kinnitavaid autoreid on veel - nt Leimus, Mäesalu). Sellised on Vikipeedia koostamise põhimõtted. Need ei pea igaühele meeldima, aga igal projektil ongi oma eripärad. --Minnekon (arutelu) 25. aprill 2023, kell 19:44 (EEST)

::Ajaloolase rahvus pole oluline, vene ajaloolane võib sama hästi autoriteetne allikas olla kui eestlane. --Minnekon (arutelu) 25. aprill 2023, kell 19:44 (EEST)

::Mati Nuut on loetelus sellepärast, et ta on Päevalehe artiklis märgitud ajaloolase Ivar Leimuse kaasautoriks. Artikli lõpus on märkus: Artikkel põhineb ajaloodoktor Ivar Leimuse 10. septembril Tallinnas Maarjamäe lossis peetud loengul „Eestlane – alandlik ori või uhke vabamees?”. --Minnekon (arutelu) 25. aprill 2023, kell 19:44 (EEST)

::: Kas ma saan õigesti aru, et Vahtre räägib vaherahust, aga nimetab seda rahuks, ja sellepärast peame ka meie nimetama seda rahuks? Kui nii, siis ma ei ole sellega nõus. --Andres (arutelu) 25. aprill 2023, kell 20:12 (EEST)

::::Ei pea. Siin artiklis on Vahtrele viidates sama sündmuse kohta kasutatud nii sõna "rahu" kui "vaherahu". Mul pole Vahtre raamatut käepärast, et tema täpset sõnastust üle kontrollida. Võimalik, et ta kasutas mõlemat sõna, võimalik, et ma lisasin lihtsalt "rahu" ise, mõlemal juhul on see mõeldud laias tähenduses. Aga kui sa nüüd sellele tähelepanu juhid ja kuna sõjanduses on "rahu" ehk rahuleping spetsiifiline mõiste nö lõpliku rahu kohta, siis selguse huvides ei peaks seda siin kasutama. Ka Leimus ja Mäesalu ütlevad, et see oli just vaherahu. Minnekon (arutelu) 25. aprill 2023, kell 22:25 (EEST)

:::::  Noh, seda ma mõtlengi. Isegi kui Vahtre kasutas sõna siin laiemas tähenduses, on lugeja huvides, et sõna oleks ühemõtteliselt kasutatud ja et link läheks õigesse kohta. Sellepärast ma ei leia ka, et tuleb kasutada sama sõna, mida allikas kasutab. Artikli tekst peab olema ikka võimalikult arusaadav ja ühemõtteline. Kui pole täpselt selge, mida allikas silmas peab, siis tuleb kas vastav koht kasutamata jätta või siis jutumärkides tsiteerida, kui jutt on väga oluline. --Andres (arutelu) 25. aprill 2023, kell 23:32 (EEST)


Arutelu:San Antonio de Palé

Inglise vikis on asukohakaart. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. aprill 2006, kell 06.14 (UTC)

Nii saare kui ka halduskeskuse elanike arvu kohta on väga erinevaid andmeid. Enamasti antakse saare elanike arvuks 2000 või 2500. 2000 on antud ka annoboni keele kõnelejate arvuks saarel. Kas ehk on aetud segi saar (provints) ja halduskeskus, mida võidakse nimetada sama nimega? 5000 oleks ehk kogu saare elanike arv (seda kinnitavavad ka andmed teiste külade kohta, kus samuti elab igaühes üle 1000 inimese)? Või siis on juurde arvatud mittealalised elanikud?  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. aprill 2006, kell 07.10 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://encarta.msn.com/map_701516241/Annob%C3%B3n.html
** In San Antonio de Palé on 2013-06-24 13:21:54, Socket Error: 'Connection reset by peer'
** In San Antonio de Palé on 2013-07-06 23:54:28, Socket Error: 'Connection reset by peer'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:54 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:San Antonio de Palé


Arutelu:Merendus

kasutatakse maailmamere uurimiseks

Kas näiteks diferentsiaalvõrrandite teooria on merendus? Andres 22. aprill 2006, kell 10.02 (UTC)
Eesti ajal ilmus ka samanimeline ajakiri.

üldiselt merenduse all võib mõista laevandust (üldisemas, mitte ainult majandustegevuse mõistes), sadamamajandust (laondus, ekspedeerimine, reisiterminalid, logistika).
Samuti kuulub merenduse alla laevaehitus ja -remont ning antud valdkonnas tööliste ja spetsialistide koolitus
Kokkuvõttena võiks öelda, et merendusvaldkonda kuulub:
1. laevandus (sisevee- ja merelaevandus);
2. sadamamajandus (laondus, ekspedeerimine, reisiterminalid, logistika).
3. laevaehitus ja -remont;
4. spetsialistide koolitus;

muidugi peaks merenduse alla kuuluma ka merekeskkond.
merenduse mõiste võiks selgemaks saada EL merenduspoliitikat hõlmava rohelise raamatu kaudu.
Suht loogiliselt on merendusvaldkonna esitanud Euroopa Komisjon. Viidatud dokumendi tõlkega on asendanud varem siin olnud tekst. SSGreporter 17. aprill 2010, kell 00:11 (EEST)
Merenduskobara moodustavad:
* Merelaevandus
* Siseveelaevandus
* Kalandus
* Sadamamajandus
* Ekspediteerimine
* Merendusseadmete tööstus
* Merekeskkonna kaitse
* Rekreatsioon
* Merevägi
* Koolitus

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/pdf/Maritime_clusters_SEC_2007_1406.pdf
** In Merendus on 2013-06-24 12:21:02, 404 (Not Found)
** In Merendus on 2013-07-06 13:55:11, 404 (Not Found)
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:55 (EEST)

Ainus merendusteadlane neist neljast on David Papp - ta on merendusajaloolane. Teised kolm on mitte merendusteadlased, vaid mereteadlased. Ssgreporter (arutelu) 13. märts 2018, kell 23:45 (EET)

Keelelinkidega on segadused, sest eri keeltes on segadused (?) terminitega merendus (mereteadus?), okeanoloogia. Vt keelelinkide komplekti :wikidata:Q43518, võrdle ka kategooriate keelelinkide komplekti :wikidata:Q9017447--Estopedist1 (arutelu) 20. juuli 2018, kell 17:36 (EEST)

keel on rikas ja lai nehh, nt merendus@Inglise-eesti meresõnaraamat. suwa 20. juuli 2018, kell 18:16 (EEST)


Arutelu:Mart Laar

teostes 1992 ka:

War in the Woods: Estonia's Struggle for Survival 1944-1956

ISBN: 0929590082

tõlkija: Tiina Ets

Publisher: Compass Press (November 1992)

Milton Friedmani nimelise auhinda annab CATO instituut -> http://www.cato.org/

Kirjutised Mart Laari kohta, mis on avaldatud veebis, peaksid minu meeles olema välislinkide all. Andres 30. september 2006, kell 13:59 (UTC)
Kas ei peaks veebis ilmunud ajalehe- ja ajakirjaartiklid olema välislinkide all? Andres 30. september 2006, kell 14:25 (UTC)

Kui kirjutis on ilmunud trykitud väljaandes, siis tuleb teda esitada "kirjutiste" all, võimaluse korral viitega (ISBN, link, bibliograafilised andmed vms). --Lulu 30. september 2006, kell 14:38 (UTC)

: Aga siis ehk tuleks lingid veebilehtedele teha eraldi?

: Igatahes on ajalehtedele seni antud ainult välislingid. Kas tuleks need ümber paigutada? Andres 30. september 2006, kell 14:42 (UTC)

Mart Laar on paljudele Eesti majandusedu kehastus. Teised jälle peavad teda "Eesti põllumajanduse hävitajaks".

Välja jäetud. Andres 17. oktoober 2006, kell 18:27 (UTC)
Välja jätmise põhjendus: biograafilisse artiklisse sellised väited ilma viideteta ei sobi. --Lulu 17. oktoober 2006, kell 18:28 (UTC)

Eks otsime siis viiteid. Muidugi vaevalt küll keegi neid väiteid vaidlustaks. Andres 17. oktoober 2006, kell 18:35 (UTC)
Pakun, et "proportsionaalse maksusüsteemi" asemel oleks parem kasutada "ühetaolist tulumaksu". "Proportsionaalne" on küll sõna, mille Laar ja kaasvõitlejad ise kasutusele võtsid, ja ka näiteks inglise keeles on "proportional" ses kontekstis lubatav ja kõlbulik. Aga "ühetaoline" väljendab sisu selgemalt ja on tänapäeval ka eesti keeles asendamas "proportsionaalset". Näiteks minu kaastudengid tõlke erialal on öelnud, et "proportsionaalne" kipub tekitama assotsiatsiooni, et tulu kasvades kasvab ka maks, ehk siis segiajamine "progressiivsega" on üsna kerge tulema. "Tulumaks" "maksusüsteemi" asemel on minu arvates parem sellepärast, et omadus "ühetaolisus" seondub just erinevate tulumaksuga seotud valikutega, ning "süsteem" tundub lihtsalt mittevajalik.--ML 13. jaanuar 2007, kell 11:22 (UTC)

Siin on kasutatud poliitilist väljendit, mida Laar ise on kasutanud. Võib-olla sobiks selle pealkirja all kirjutada sellest spetsiifilisest poliitilisest mõistest. "Ühetaoline tulumaks" võiks ehk olla üldise majanduspoliitika-alase artikli pealkiri, kuid sõna "ühetaoline" ei ütle minu meelest ära, et tegu ei ole absoluutväärtuselt ühesuguse tulumaksuga või näiteks  mingi ühetaolise koefitsiendi alusel arvutatava  progresseeruva  tulumaksuga.  Peame siin aluseks võtma juurdunud sõnakasutuse või heakskiidetud terminid. Andres 13. jaanuar 2007, kell 12:05 (UTC)

Saan aru su mõttest selles osas, et ka "ühetaolisest" oleks võimalik valesti aru saada, kui ei ole täpsustust, et ühetaoline on just maksu määr. Aga ma ei ole sugugi kindel selles, et "proportsionaalne" tänapäeval enam oluliselt rohkem juurdunud on ja et "peame aluseks võtma juurdunud sõnakasutuse": need, kes tekstiloomega tegelevad, saavad sõnakasutuse suundasid mõjutada. Näiteks TLÜs olevat majandustõlke õppejõud soovitanud "ühetaolist" ja tõlkideks-tõlkijateks õppijad olevat sellega ka nõustunud just sel põhjusel, mida enne kirjeldasin.

Mis "heakskiidetud terminitesse" puutub, siis ma esimese hooga ei oska välja mõelda, kust seda "heakskiitu" ühele või teisele võtta.

Üldiselt kaldun mina arvama, et "proportsionaalne" ei ole väga õnnestunud termin, eriti seal, kus lugejateks ka teiste erialade inimesed. Isegi kui see on Laaril võetud otsetõlkena Friedmanilt (ilmselt temalt, kust mujalt?). Ma ei saa isegi seda väita, et "proportsionaalne tulumaks" oleks halb, aga ta võib siiski tekitada segadust või olla raskesti arusaadav.

Näiteks inglise keeles eelistatakse "flat tax" ja "flat rate tax", kuigi "proportional tax" on sama mõiste tähistajana ammu olemas ja ehk vanemgi kui "flat ...". Ma arvan, "juurdunu" eelistamises ei saa nii kindel olla.

Nii et kui ka Laari artiklisse jääb "proportsionaalne", siis selle mõiste enda artiklis oleksin kindlalt "ühetaolise maksu" poolt (millele loomulikult oleks sünonüümina juurde märgitud "proportsionaalne ..." (ML)

Tundubki, et praegusel juhul ei ole mingit autoriteetset eelistust  terminile "ühetaoline tulumaks". Aga ma ei ole ka selle vastu, sest ka see on laialdaselt kasutusel. Need vastuväited, mis ma esitasin, on ainult argumendile, mitte terminile endale. Tundub, et ka väljendit "proportsionaalne maksusüsteem" kasutatakse tavaliselt samas tähenduses, kuigi iseenesest peaks sellel olema laiem tähendus. Ka artiklis Maksusüsteem on seda samas tähenduses kasutanud. Õigupoolest tuleks  ka täpsustada, kas tegu on üksikisiku või ettevõtte tulumaksuga, kuigi tavaliselt peetakse silmas üksikisiku tulumaksu. Andres 13. jaanuar 2007, kell 13:20 (UTC)

: Proportsionaalne (ühetaoline) on mistahes maks mitte ilmtingimata ainult tulumaks. See on üldiselt ka praeguse maksusüsteem artikli probleem. --Boy 13. jaanuar 2007, kell 17:44 (UTC)

Kui nüüd on minu pilt lisaks siin, kas see kasutusõiguse kahtlusega pilt peab jääma siia? avjoska 18. aprill 2007, kell 18:28 (UTC)

See teine pilt tuleks minu meelest välja jätta ning üldse kustutada.  Andres 19. aprill 2007, kell 08:30 (UTC)

Mis autasu see Püha Andrease rist on? See link peaks igatahes viima teatud ristitüübile.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 1. märts 2009, kell 00:19 (UTC)

Siin on avaldatud arvamust, nagu nõukogude ajal ilmunud kirjandus ei sobiks viitamiseks, kuna see olevat ebaneutraalne. Eestit ja eestlasi puudutavate teemade puhul on ju see hoopis vastupidi - just Eesti Vabariigi ajal ilmunud ja välis-Eesti teosed-artiklid on sellel teemal arusaadeavatel põhjustel alati ebaneutraalsed - kes see enda kohta ikka halba tahab kirjutada. Kas leidub mõni idioot, kes arvab, et näiteks Herbert Lindmäe "Suvesõda" või Mart Laari raamatud kujutavad sündmusi neutraalselt positsioonilt? Need on alati kirjutatud põhimõttel: kõik eestlaste kohta positiivne sisse, kõik negatiivne välja. Ja OK, hästi natuke on midagi negatiivset ka sisse pandud, mis on nagunii üldteada, et kogu jutt ei mõjuks täiesti ebausutavana. Seetõttu on need raamatud nii kallutatud, et kukuvad ümber. --82.131.107.187 31. märts 2009, kell 16:24 (UTC)
----
* Püha Mauriitsiuse ja Püha Laatsaruse ühendatud Ordust

Võtsin välja. Aga keegi äkki tahab sellest ordust kirjutada. --Epp 24. august 2010, kell 05:42 (EEST)

*Prantsuse, Malta, Saksa suur teeneterist'
*Püha Andrease rist - Need vajavad täpsustamist.--WooteleF 26. veebruar 2011, kell 11:06 (EET)

Saksa oma on igatahes Saksa Liitvabariigi Teeneteordeni suurrist.--WooteleF 26. veebruar 2011, kell 11:08 (EET)
Vt. http://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/valisriigi_antud_teenetemargid.php?pn=laar&en=mart&riik= --WikedKentaur 26. veebruar 2011, kell 11:14 (EET)
----
Viimati lisatud loetelu kordab seda, mis juba olemas. --Epp 6. juuli 2011, kell 02:12 (EEST)

Praegu on esitus kallutatud, sest pole mainitud ei rublaskandaali, pildiskandaali ega Laari mainet Eesti põllumajanduse põhjalaskjana. Andres 19. september 2011, kell 23:58 (EEST)

:Rublaskandaal=:Rublatehing on täitsa olemas ja saab lisada/viidata, samas puudub pildiskandaal. Kas selle väidetava põllumajanduse teemaga peaks üldse tegelema, piisavalt ju ajakirjandus läbinämmutanud, et kes miskit säherdust väidavad, neil puudub tegelikkusetaju? suwa 20. september 2011, kell 08:53 (EEST)

: Linki sellele pole. "Põllumajanduse põhjalaskja" on osa avalikust kuvandist, nii tulekski seda võtta. Andres 20. september 2011, kell 08:57 (EEST)

: põllumajanduse põhjalaskja stereotyypi mainis Anneli Ammas just nyyd laupäeval (17.09.2011) Postimehes. tal oli selle kohta paar kokkuvõtvat lauset, kuigi vist pigem ilkus stereotyybi kallal. aga seda saaks viidata, kui leida. Ohpuu 20. september 2011, kell 10:49 (EEST)

Ingliskeelses wikipeedias sama artikli jutulehel on pildi ja facebooki teema paar päeva aktiivne teema olnud. Seal on argumente nii ja naa kuid sisuliselt mõlemad juhtumid jõudsid välispressi ja püssi paugutamine on 10 aastat hiljem vähemat kahes allikas endiselt mainitud kui tippsündmus. See sõnastus ingliskeelses on ka mitmete inimeste töö tulemusel üsna asjalikus saanud ja tasuks ehk alustuseks üle võtta?Tonusamuel (arutelu) 5. jaanuar 2013, kell 20:31 (EET)
Ka positiivseid hinnanguid tuleb muidugi kajastada. Andres 20. september 2011, kell 11:57 (EEST)

EPLi tänane juhtkiri väidab, et TOM (Täna Otsustan Mina) loodi 2001. aastal Laari eestvedamisel. Kuivõrd palju just tema asjasse puutub, tuleks kontrollida, aga kui see tõsi on, väärib tõik kindlasti kajastamist. --Oop (arutelu) 7. jaanuar 2013, kell 19:00 (EET)

Mart Laar on täna saanud kõvasti tähelepanu sellega, et kustutas ära mitmed ACTA teemalised küsimused ning lisaks kustutas ära ka ajakirjaniku küsimuse. https://fbcdn-sphotos-a.akamaihd.net/hphotos-ak-snc7/400311_10150564643319769_627664768_8427808_147466805_n.jpg on pilt sellest. http://www.ohtuleht.ee/461842 aga räägib nüüd: Selle kohta küsiti Laarilt valitsuse pressikonverentsilt. Minister sattus selgelt segadusse. "Ma ei arva, et oleksin kõik eemaldanud," puikles ta esiti ja ütles siis: "Lihtsalt ruum sai otsa."
http://foorum.hinnavaatlus.ee/viewtopic.php?t=524605 on veel viiteid allikatele ja sisu.
Tonusamuel 26. jaanuar 2012, kell 13:01 (EET)
----
Stipendium justnagu ei ole auhind, aga et uudises nimetati seda vaheldumisi Oskar Kallase stipendiumiks ja auhinnaks, siis panin auhinna nime all kirja. --Epp 14. aprill 2016, kell 19:56 (EEST)
----
Miks infokastis ei ole kaitseministriks olemist mainitud? Velirand (arutelu) 22. märts 2023, kell 14:26 (EET)

Tundub, et puudu on Poola Vabariigi Teenete Orden - Order Zasługi Polskiej Rzeczypospolitej Ludowej
LauriKreen (arutelu) 24. veebruar 2024, kell 10:30 (EET)


Kasutaja arutelu:Juhani Putkinen

Tere tulemast Vikipeediasse, Juhani Putkinen! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. aprill 2006, kell 15.00 (UTC)
Aitäh.--[[Kasutaja:Juhani Putkinen|Juhani Putkinen]] 22. aprill 2006, kell 16.10 (UTC)

''Kasutajalehelt ümber tõstetud:'' [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. august 2006, kell 04.03 (UTC)
Sa oled tõeline ryssävihaaja. [[Kasutaja: Satan]] 02:05, 1 Aug 2006 (UTC)

Hei,
Vabanda, et kirjutan eesti keeles aga kuna sa oskad eesti keelt siis vast sellest pole probleemi. Sa kui soomlane ilmselt tead mismoodi Soome klassikaline ajalookäsitlus näeb Jätkusõda. Kas Lapi sõda oli osa sellest või on Lapi sõda eraldi seisev Jätkusõjast. Küsin seepärast, et Eesti Entsüklopeedia, viidates soomekeelsetele allikatele, käsitleb neid sõdu ühena.--[[Kasutaja:Boy|Boy]] 9. jaanuar 2007, kell 21:16 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Juhani Putkinen~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)


Arutelu:K kohuke/Allikad

Siin on loetletud erinevad online-allikad, milles olev informatsioon võib olla artiklis kasutatav. Sisse on jäetud kõik artiklid, mis vähegi teema kohta käivad.

===Postimees===
# "Keskerakond: kohukesereklaam pole meie tellitud". BNS. (1. oktoober, 2005)
# Seaver, U. (3. oktoober, 2005) "Repliik: Keskerakonna kohuke"
# Nemvalts, U. (3. oktoober, 2005) Karikatuur
# "Rahvaliit reklaamib end rukkilillega" (3. oktoober, 2005)
# Kuimet, P. (3. oktoober, 2005) "Turundusspetsialist: kohukesereklaam on hea tava vastane"
# Kuimet, P. (3. oktoober, 2005) "Kohukesereklaami taga seisab Keskerakonna reklaamiagentuur"
# "Kohukesereklaamide suhtes väärteomenetlust ei alustata" (3. oktoober, 2005)
# Seaver, U. (3. oktoober, 2005) "Kohukese logo meenutab Keskerakonna oma"
# Kuimet, P. (4. oktoober, 2005) "Palts kavatseb kohukesereklaamid tänavatelt kõrvaldada"
# "Lang: kohukesereklaam ohustab valimiste seaduslikkust" (4. oktoober, 2005)
# "Blogijad pilavad K-kohukesi ja Rahvaliidu rukkililli" (4. oktoober, 2005)
# "Politsei alustab kohukesereklaami suhtes väärteomenetlust". BNS. (4. oktoober, 2005)
# "K-kohukese reklaamid peavad neljapäevaks kaduma" (4. oktoober, 2005)
# Koch, T. "Õiguskantsler peab K-kohukese reklaami selgelt poliitiliseks". (4. oktoober, 2005)
# "Pärnu linnapea jätab kohukesereklaamid üles" (4. oktoober, 2005)
# "Kõva sõna" (4. oktoober, 2005)
# "Tubli õiguskantsler" (4. oktoober, 2005)
# "Tarbijakaitseamet algatas ASi Kohuke vastu väärteomenetluse" (5. oktoober, 2005)
# "Tartu kohukesereklaame veel ära ei korja" (5. oktoober, 2005)
# "AS Kohuke ei nõustu reklaamide eemaldamisega" (5. oktoober, 2005)
# "Politsei uurib kohukese ja rukkilille reklaame" (5. oktoober, 2005)
# Tappo, S. (5. oktoober, 2005) "Teeme, mida tahame?"
# "Kohukesereklaami paigaldaja vaidlustab linna ettekirjutuse". BNS. (5. oktoober, 2005)
# "Reklaamifirma keeldub kohukese reklaame maha võtmast" (6. oktoober, 2005)
# "K-Kohukese reklaamidele ilmub kohukese pilt" (6. oktoober, 2005)
# "Semiootikud hakkavad kohukesereklaami analüüsima". BNS. (6. oktoober, 2005)
# "Tartu linna ei loksuta kohukeseskandaal". Tartu Postimees. (6. oktoober, 2005)
# "Tarbijakaitse uurib K-kohukese reklaami". BNS/Postimees. (6. oktoober, 2005)
# Koch, T. (6. oktoober, 2005) "Kuritegelik kohuke"
# "K-kohukese reklaamid jäävad tänavatele" (7. oktoober, 2005)
# "Eesti suurimad kauplused K-kohukest ei müü". BNS. (7. oktoober, 2005)
# "Agentuur Idea ei ole varem kohukesetootja reklaame teinud". BNS. (7. oktoober, 2005)
# Mölder, J. (7. oktoober, 2005) "Lõpetagem kohukesereklaami hüsteeria"
# "Kohukesereklaamid on hakanud prügikastidelt kaduma" (10. oktoober, 2005)
# "Juhtkiri: Elagu kohuke!". Tartu Postimees. (10. oktoober, 2005)
# "Riigikogu komisjon asus tegelema K-reklaamiga" (12. oktoober, 2005)
# "K-kohukese reklaamid võetakse maha mõne päeva pärast". BNS. (17. oktoober, 2005)
# "Sotsid nõuavad Keskerakonnalt kohukesereklaami omaksvõtmist" (18. oktoober, 2005)
# Kuimet, P. (18. oktoober, 2005) "Sotsid keeldusid läbirääkimistest Keskerakonnaga"
# Liibak, M. (19. oktoober, 2005) "Kohukeste müük suurenes kampaaniaga ligi 40 protsenti"
# Koch, T.; Kagge, R. (20. oktoober, 2005) "Kohukesel pole võimu valimistulemuste üle"
# "Igor Gräzin pöördus riigikohtusse". BNS. (28. oktoober, 2005)
# "Tarbijakaitseamet lõpetas ASi Kohuke suhtes väärteomenetluse" (3. november, 2005)
# "Tarbijakaitseamet algatas seoses kohukesereklaamiga Idea vastu menetluse". BNS. (3. november, 2005)
# Kuimet, P. (14. november, 2005) "Suured kaubandusketid K-kohukesi ei müü"
# "Valimiskomisjon: kohukesereklaam oli poliitiline" (18. november, 2005)
# Koch, T.; Anvelt, K. (19. november, 2005) "K-kohukese plakatid tunnistati Keskerakonna reklaamiks"
# "Priimägi pidas kohukesereklaami piimatoote tutvustuseks" (21. november, 2005)
# Koch, T. (24. november, 2005) "Poliitikud maadlevad eksitava reklaamiga"
# "Juhtkiri: Reklaamiline segadus" (24. november, 2005)
# "Komisjon nõuab Keskerakonnalt reklaamikulude kajastamist". BNS. (24. november, 2005)
# "Keskerakond ei kavatse täita korruptsioonikomisjoni nõuet". BNS. (25. november, 2005)
# "Komisjon pöördus kohukesereklaami asjus prokuratuuri". BNS. (13. detsember, 2005)
# "Kohukesereklaami tootja peab maksma 25.000 krooni trahvi" (13. detsember, 2005)
# "Riigiprokuratuur alustas kohukese reklaami asjus kriminaalasja" (27. detsember, 2005)
# Koch, T. (31. detsember, 2005) "Juuni: Poliitiliste välireklaamide keeld tõi K-kohukesed"
# Kassak, E. (7. veebruar, 2006) "Prügikaste katavad järjekordsed K-reklaamid"
# "Kapo korraldas Ideas ja kohukesevabrikus läbiotsimise" (16. veebruar, 2006)
# "Kohus tühistas AD Ideale K-kohukese asjas tehtud trahvi". BNS. (6. märts, 2006)
# "Põhiseaduskomisjon ei toetanud poliitreklaami piirangu kaotamist" (11. aprill, 2006)
===Eesti Päevaleht===
# "Reformierakond kaebas kohukeste reklaami tarbijakaitseametisse" (3. oktoober, 2005)
# "Reformierakond nõuab “K” reklaamile väärteomenetlust". BNS. (4. oktoober, 2005)
# "Õiguskantsler peab K-kohukese reklaami selgelt poliitiliseks" (4. oktoober, 2005)
# "Ettevõtlusamet käsib kohukeste reklaamid maha võtta" (4. oktoober, 2005)
# "Ettevõtlusamet käskis K-reklaamid tarbija eksitamise tõttu maha võtta" (5. oktoober, 2005)
# "Tarbijakaitse: K-reklaam on eksitav" (5. oktoober, 2005)
# "AS Kohuke pole nõus K-reklaamide mahavõtmisega" (5. oktoober, 2005)
# "K-reklaamid muudetakse selgemaks" (6. oktoober, 2005)
# Feldmanis, A. (8. oktoober, 2005) "Septembris ei teadnud tootja K-kohukesest veel midagi"
# "Ajaleht: Priimägi võib olla kohukesereklaami ideoloog" (20. oktoober, 2005)
# "Komisjon nõuab Keskerakonnalt K-kohukese reklaami kajastamist" (25. november, 2005)
# "Keskerakond ei kavatse korruptsioonikomisjoni nõuet täita". BNS. (25. november, 2005)
# "Küsitlus" (26. november, 2005)
# "REPLIIK: Kohuke kohtupinki?" (26. november, 2005)
# "Tarbijakaitse trahvis K-kohukese reklaami tootjat 25 000 krooniga" (13. detsember, 2005)
# "Kohukesereklaam riigiprokuratuuri huviorbiidis" (14. detsember, 2005)
===SL Õhtuleht===
# Jakobson, K. (3. oktoober, 2005) "K nagu keskerakondlik kohuke"
# "Juhtkiri: Kesk-kohuke" (3. oktoober, 2005)
# Jakobson, K. (4. oktoober, 2005) "Keskerakond või kohuke?"
# Põldoja, A. (6. oktoober, 2005) "Seisukoht: Käed kohukesest!"
# Viivik, A. (6. oktoober, 2005) "Eksperdid: roheline kohuke teeb reklaami Keskerakonnale"
# Pauts, K. (7. oktoober, 2005) "Kohukesereklaam jääb oma kohale"
===Eesti Ekspress===
# Ideon, A. Vahter, T. ["Kapo otsis kohukese läbi"] (16. veebruar, 2006)


Arutelu:Ernst Enno

Mis siin toimetamist vajab? --Mona 23. aprill 2006, kell 16.24 (UTC)

kirjutati 7 aastat tagasi; ehkki toimetamist vajab ka vist praegu--Bioneer1 (arutelu) 7. august 2013, kell 10:45 (EEST)

Näiteks elukäigu esimene lõik on sõna-sõnalt ühe uuema kogumiku järelsõnast (2008 "Rändaja õhtulaul", Sirje Olesk). Ka stiililt pole vast entsüklopeedia jaoks kõige sobivam.46.131.140.129 9. jaanuar 2013, kell 20:48 (EET)

ilmselt kopipeist versioon on see . Tuleks seda raskesti kättesaadavat allikat uurida--Bioneer1 (arutelu) 24. juuli 2013, kell 11:27 (EEST)

:kontrollisin toda raamatut, oli kopipeist--Bioneer1 (arutelu) 7. august 2013, kell 10:45 (EEST)
----
Ernst Enno loomingu võib Vikitekstidesse üles panna. Andres 3. mai 2006, kell 07.14 (UTC)
----
Kuna Ernst Enno oli korp! Vironia kodulehe järgi ka selle organisatsiooni asutajaliige, lisasin vastava info teksti.--Emajurist 8. september 2011, kell 00:11 (EEST)

palun lisa ka viide, muidu ei saa seda keegi uskuda--Bioneer1 (arutelu) 7. august 2013, kell 10:45 (EEST)
----
Töökohtadest ei ole midagi kirjutatud. Velirand (arutelu) 7. märts 2016, kell 10:21 (EET)
----------
"Ta luuletusi on ka viisistatud, näiteks Ruja laul "Nii vaikseks kõik on jäänud" ja erinevate esinejate kogumik "Kui lähed, mine iseendasse", samuti mõjuv osa Anne Maasiku laululoomingust" – segaste seostega lause. Kuriuss (arutelu) 2. september 2023, kell 19:38 (EEST)


Kasutaja arutelu:Piret

Tere tulemast Vikipeediasse, Piret!
Palun tutvu Vikipeedia reeglite ja põhimõtetega. Jälgi, et pealkiri kajastaks artikli sisu. Vaata ka Mida Vikipeedia ei ole. Vikipeedia ei vahenda ega peegelda teiste võrgulehekülgede ega trükitud väljaannete materjali, vaid üksnes viitab neile vastavates artiklites. Ükski Vikipeedia artikkel ei tohi sisaldada mujalt kopeeritud tekste, pilte ega meediafaile, kui selleks pole saadud luba. --Metsavend 24. aprill 2006, kell 09.08 (UTC)
"Ei peegelda" tähendab ei 'reprodutseeri teise lehekülje sisu'. Erandina võib avaldada olulisi tekste, mis on vabalt kasutatavad (kui Vikipeediasse paigutamine ei anna neile lisaväärtust,  paigutatakse nad vikitekstidesse). Samuti võib teiste lehekülgede sisu refereerida ja ümber jutustada. Andres 24. aprill 2006, kell 13.38 (UTC)
Monteerisin ühe kustutatud teksti artiklisse Eesti Vabariigi president. Andres 24. aprill 2006, kell 13.22 (UTC)
Vaata lehekülge Vikipeedia:Vikipeedia reeglid. Andres 24. aprill 2006, kell 13.43 (UTC)
Loodan, et märkused ei ole Sind kurvastanud. Alguses tahab harjumist. Piltide asjas on meil ka endal segadus ja üksteise artikleid tuleb kogu aeg toimetada. Andres 25. aprill 2006, kell 13.35 (UTC)

Vastupidi, mul on hea meel nende üle. Koostöö on selliste materjalide puhul ääretult oluline! Täna olen juba veerand grammi targem kui alustades. Aitäh Sulle viitsimast ja "õiendamast"! Jätkame!Piret 26. aprill 2006, kell 09.50 (UTC)
See et kuupäeva- ja aastaartiklites on peamiseks erandajaks mõttekriips mida saab Alt+0150 või siis – (eelistav on siiski esimest varianti selle tekitamiseks kasutada)  - Ahsoous 28. aprill 2006, kell 18.49 (UTC)

tänan!Piret 28. aprill 2006, kell 18.53 (UTC)

Piret, sul on kõik parandused märgitud vaikimisi pisiparandusteks. Palun võta seda näitav linnuke maha (minu eelistused -> redigeerimisseaded). [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 2. mai 2006, kell 15.14 (UTC)

Kuidas leida midagi, mida ei oska otsida? Äkki hakkan teist korda jalgratast leiutama? See küsimus vaevab mind jälle! Tegemist on inimeste ja seltsidega: teeks uue alajaotuse või väliseestlaste loendi või midagi sellist. Kuid ei oska seda kuhugi liigitada ega luua. Piret 12. mai 2006, kell 11.58 (UTC)

Tekitasin artikli Väliseestlased lõppu kaks linki. Võid pealkirju muuta, kui soovid. Andres 12. mai 2006, kell 12.23 (UTC)

: Eraldi kategooriat oleks vaja, kuid olen selle loomisega hädas. Kuna väliseestlased on omaette teema, tuleks nad ka tervenisti ühelt lehelt liigutavaks muuta. Ehk siis: on üks emalehekülg, millelt jõuad kõigi väliseestlaste ja väliseestlusega seonduva juurde. Aga kuidas seda tekitada... Üritasin, kuid vist mitte õigel moel... Piret 16. mai 2006, kell 07.48 (UTC)

: Enne kui hakata väliseestlaste loendit tekitama, tuleks täpsemini defineerida, kes on väliseestlane. Kas sinna mahuvad ka endised väliseestlased (nt THI, Jaan Manitski)? Kas siis kui keegi välismaale (nt Brüsselisse) tööle läheb, on ta automaatselt väliseestlane? Kas Marko Märtin, Kaido Höövelson ja Maret Ani on väliseestlased? --Metsavend 12. mai 2006, kell 13.50 (UTC)

:: Pakun välja midagi taolist: "Väliseestlane on Eestist alaliselt väljaspool elav eestlane ja väliseestlased jagunevad nö autentseteks ehk sõjapõgenikeks ja nende järglasteks ning uue põlve väliseestlasteks, ehk nendeks, kes on läinud pärast sõda ja uue lainena 1990-1991 aastatel. Piret 16. mai 2006, kell 07.48 (UTC)

::: Väliseestlased ei põgenenud mitte sõja, vaid Nõukogude režiimi eest. Kuid väliseestlased olid nii läänes kui ka idas juba ammu enne seda. Peale selle tuleb olla täpne sellega, mis on alaline elamine ja mis on Eesti. Andres 16. mai 2006, kell 14.59 (UTC)

:::: Alaline elukoht määratakse minu meelest asukohariigi tunnustega s.t. maksad seal makse ja sul on õigus kõigele, millele mittekodanikuna õigused võid saada jne. Tean niipalju, et alaline elamisluba antakse/anti pärast kahte ajutist elamisluba (á 1 aasta). Seega on see ikkagi pikk protsess ja mitte igaks uueks nädalaks tööle käimine või piiri taga projektide tegemine. Piret 17. mai 2006, kell 05.57 (UTC)

::::: Hästi. Järgmine probleem on see, kuidas teada saada, kellel on või oli alaline elamisluba. Selle kohta on vähe andmeid. Andres 17. mai 2006, kell 07.14 (UTC)

::::: ma ei saa päris täpselt aru, mida sa silmas pead. teatud ajani ei saanud kusagil ilma elamisloata elada. Osades riikides ei saa seda tänagi. Piret 6. juuni 2006, kell 07.11 (UTC)

:::::: Elamisluba võib olla ajutine; inimesed võivad käia edasi-tagasi nii, et elamisluba pole tarvis; elatakse ka illegaalselt aastate kaupa. Ja kui see on nii enesestmõistetav, pole mõtet seda kriteeriumina mainida. Andres 6. juuni 2006, kell 07.22 (UTC)

:::::: nüüd sain Su mõttest aru. kuid ikkagi - on inimesi, kelle puhul on termin "väliseestlane" ainuõige. Piret 6. juuni 2006, kell 07.25 (UTC)

::::::: Jah. Aga tuleb määratleda kriteerium, mille alusel me kedagi väliseestlaseks loeme. Andres 6. juuni 2006, kell 07.28 (UTC)

:: Jah, loendi alguses peab ütlema, milliste kriteeriumide alusel sinna inimesi paigutatakse. Võib-olla ei ole mõtet teha väliseestlaste loendit, vaid näiteks väliseesti kultuuriaktivistide loend vms. Andres 12. mai 2006, kell 14.23 (UTC)

Tere! Kui logode Ajakirja logo ja päis.jpg ja SEL logo.jpg kasutamiseks valitud litsentsi all on olemas autorite load, siis edasta palun need aadressile permissions-etwikimedia.org. Pildi Pianist Vardo Rumessen.jpg juurde tuleks kirjutada, kust pilt pärineb ja kes on autor ning samuti tuleks edastada autori luba samale aadressile. Pikne 24. mai 2014, kell 21:37 (EEST)


Arutelu:Eesti president

See materjal tuleks (ümbertöötatud kujul) artiklisse monteerida, kui ei ole autoriõigusepiiranguid.

===1. Presidendi valimine ja ametiaeg===
Vabariigi Presidendi kandidaadiks võib seada sünnilt Eesti kodaniku, kes on vähemalt 40 aastat vana. President valitakse ametisse viieks aastaks. Kedagi ei tohi valida Vabariigi Presidendiks rohkem kui kaheks ametiajaks. Kandidaadi ülesseadmise õigus on vähemalt viiendikul Riigikogu koosseisust.
Eesti Vabariigi põhiseaduse § 79 kohaselt valib Vabariigi Presidendi salajasel hääletusel Riigikogu. Igal Riigikogu liikmel on üks hääl. Valituks tunnistatakse kandidaat, kelle poolt hääletab Riigikogu koosseisu kahekolmandikuline enamus. Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse järgmisel päeval uus hääletusvoor. Enne teist hääletusvooru seatakse üles uued kandidaadid. Kui teises hääletusvoorus ei saa ükski kandidaat nõutavat häälteenamust, siis korraldatakse kahe teises voorus enim hääli saanud kandidaadi vahel samal päeval kolmas hääletusvoor. Kui Vabariigi Presidenti ei valita ka kolmandas hääletusvoorus, kutsub Riigikogu esimees ühe kuu jooksul Vabariigi Presidendi valimiseks kokku valimiskogu. Valimiskogu koosneb Riigikogu liikmetest ja kohalike omavalitsuste volikogude esindajatest. Iga kohaliku omavalitsuse volikogu valib valimiskogusse vähemalt ühe esindaja, kes peab olema Eesti kodanik. Riigikogu esitab valimiskogule presidendikandidaadiks kaks Riigikogus enim hääli saanud kandidaati. Presidendikandidaadi ülesseadmise õigus on ka vähemalt kahekümne ühel valimiskogu liikmel. Valimiskogu valib Vabariigi Presidendi hääletamisest osa võtnud valimiskogu liikmete häälteenamusega. Kui esimeses voorus ükski kandidaat valituks ei osutu, korraldatakse samal päeval kahe enim hääli saanud kandidaadi vahel teine hääletusvoor.
Vabariigi Presidendi valimise täpsema korra sätestab Vabariigi Presidendi valimise seadus.
===2. Ametisse astumine, õiguslik seisund ja volituste lõppemine===
Vabariigi Presidendi volituste tekkimise ja lõppemise sätestab Vabariigi Presidendi töökorra seadus. President astub ametisse andes Riigikogus ametivande:
"Astudes Vabariigi Presidendi ametisse, annan mina, (ees- ja perekonnanimi), pühaliku tõotuse kaitsta vankumata Eesti Vabariigi põhiseadust ja seadusi, õiglaselt ja erapooletult kasutada minule antud võimu ning täita ustavalt oma kohuseid kõigi oma võimete ja parima arusaamisega Eesti rahva ja Eesti Vabariigi kasuks."
Ametisse astumisega lõpevad kõik Vabariigi Presidendi volitused ja ülesanded kõigis teistes valitavates ning nimetatavates ametites ja tal tuleb ametisoleku ajaks peatada oma erakondlik kuuluvus.
Vabariigi President kasutab põhiseaduse § 85 alusel immuniteeti. Teda saab kriminaalvastutusele võtta ainult õiguskantsleri ettepanekul Riigikogu koosseisu enamuse nõusolekul. Täpsemalt reguleerib seda küsimust kriminaalmenetluse seadustik. Kriminaalvastutusele võtmisel Vabariigi Presidendi volitused peatuvad.
Vabariigi Presidendi volitused lõpevad tema ametist tagasiastumisel (ei ole võimalik erakorralise või sõjaseisukorra ajal), teda süüdi mõistva kohtuotsuse jõustumisel, tema surma korral ja uue Vabariigi Presidendi ametisseastumisega.
Kui Vabariigi President on Riigikohtu otsusel tervisest tulenevalt kestvalt võimetu oma ülesandeid täitma või ei saa neid Vabariigi Presidendi töökorra seaduses ettenähtud juhtudel ja korras ajutiselt täita, tema volitused peatuvad. Vabariigi Presidendi volitused lähevad sel juhul üle Riigikogu esimehele, kelle volitused Riigikogu liikmena selleks ajaks peatuvad. Vabariigi Presidendi ülesannetes oleva Riigikogu esimehe pädevus on kitsam kui korralisel presidendil, sest ta ei tohi ilma Riigikohtu loata välja kuulutada Riigikogu erakorralisi valimisi ega keelduda seadusi välja kuulutamast.
Kui president ei ole oma ülesandeid üle kolme kuu järjest täita saanud või kui tema volitused enne tähtaega lõpevad, valib Riigikogu 14 päeva jooksul uue Vabariigi Presidendi.
===3. Vabariigi Presidendi pädevus.===
Vabariigi Presidendi kui riigipea konkreetne pädevus on esitatud põhiseaduse §-s 78 ja täpsustatud Vabariigi Presidendi töökorra seaduse ja eriseadustega.
3.1. Välissuhtluspädevus.
Vabariigi President esindab Eesti Vabariiki rahvusvahelises suhtlemises. Lähtudes sellest, et Vabariigi Valitsus korraldab suhtlemist teiste riikidega, koordineerib Vabariigi president oma välispoliitilist tegevust valitsusega.
Vabariigi Presidendil on aktiivne ja passiivne saatkonnaõigus Ta nimetab ja kutsub Vabariigi Valitsuse ettepanekul tagasi Eesti Vabariigi diplomaatilised esindajad ning võtab vastu Eestisse akrediteeritud teiste riikide diplomaatiliste esindajate volikirjad. Eesti rahvusvaheliste lepingute sõlmimisel on tema pädevuses nende ratifitseerimine ja denonsseerimine, st nende allakirjutamine pärast seda, kui Riigikogu on nad heaks kiitnud. Sellised lepingud on Eesti põhiseaduse § 121 järgi: lepingud, mis muudavad Eesti piire, mille rakendamiseks on vaja Eesti seaduste vastuvõtmist, muutmist või tühistamist, millega Eesti ühineb rahvusvaheliste organisatsioonidega, mille kohaselt Eesti võtab endale rahalisi või sõjalisi kohustusi ja milles on ratifitseerimine ette nähtud. Presidendi üksikkompetents välissuhtluses seisneb sõjaseisukorra ja sellest lähtudes ka sõja lõpu väljakuulutamises agressiooni korral, samuti ettepanekus Riigikogule kuulutada välja sõjaseisukord, mobilisatsioon, demobilisatsioon ja erakorraline seisukord.
President annab Vabariigi Valitsuse ettepanekul diplomaatilisi auastmeid, mis antakse eluks ajaks.
Presidendi pädevus, suhted teiste põhiseaduslike institutsioonidega välissuhtluse valdkonnas on konkretiseeritud välissuhtlemisseaduse ja välisteenistuse seadusega.
3.2. Riigisisene pädevus
3.2.1. Riigikaitsepädevus.
Vabariigi President on riigikaitse kõrgeim juht. Tema ülesanne on teha Riigikogule ettepanek kuulutada Eesti vastu suunatud agressiooni korral välja sõjaseisukord, mobilisatsioon ja demobilisatsioon, samuti lõpetada sõjaseisukord. Presidenti abistab tema riigikaitsekompetentsi täitmisel presidendi juures nõuandva organina tegutsev riigikaitse nõukogu, kuhu kuuluvad seaduse järgi Riigikogu esimees, peaminister, Riigikogu riigikaitsekomisjoni esimees, kaitseminister, siseminister, välisminister, justiitsminister, rahandusminister, Riigikogu väliskomisjoni esimees ja kaitseväe juhataja (sõja ajal kaitseväe ülemjuhataja). Riigikaitse Nõukogu tegutseb Vabariigi Presidendi kinnitatud kodukorra alusel.
Vabariigi President nimetab ja vabastab ametist Vabariigi Valitsuse ja kaitseväe juhataja ettepanekul kaitseväe juhtkonna, kuhu kuuluvad Kaitsejõudude Peastaabi ülem, Kaitseliidu ülem ja väeliikide ülemad. Vabariigi President kui riigikaitse kõrgeim juht annab kaitseväe juhataja ettepanekul välja käskkirju sõjaväeliste auastmete andmiseks, samuti kaitseväe juhataja asendamiseks.
Vabariigi Presidendi riigikaitsekompetents on täpsustatud rahuaja riigikaitse seaduse, sõjaaja riigikaitse seaduse, erakorralise seisukorra seadusega ja kaitseväeteenistuse seadusega.
3.2.2. Pädevus Riigikogu suhtes
President ja Riigikogu on omavahel seotud paljude presidendi formaalsete, samuti materiaalsete pädevustega. Vabariigi President kuulutab välja Riigikogu korralised valimised, kutsub kokku Riigikogu uue koosseisu esimese istungi ja avab selle. Presidendil on õigus seaduses sätestatud juhtudel kutsuda kokku Riigikogu täiendavaid istungeid ja erakorralisi istungeid.
Vabariigi President saab põhiseaduses ette nähtud alustel Riigikogu laiali saata ja kuulutada välja erakorralised valimised. Erakorralised Riigikogu valimised peab Vabariigi President välja kuulutama juhul, kui presidendi poolt esitatud peaministri kandidaat ei ole pärast kaht vooru suutnud valitsust moodustada, Riigikogu on esitanud oma peaministri kandidaadi ja ka tema ei esita kahe nädala jooksul oma valitsuse koosseisu presidendile. Teiseks kuulutab president välja Riigikogu uue koosseisu valimised, kui Riigikogu algatatud rahvahääletus ei leia rahvalt vajalikku toetust. Kolmas põhjus lõpetada Riigikogu ennetähtaegsete volituste lõpetamiseks on Riigikogu võimetus uut riigi- eelarvet vastu võtta kahe kuu jooksul pärast uue eelarveaasta algust. Viimane Riigikogu laialisaatmise põhjus erineb eelnevatest selle poolest, et siin on Vabariigi Presidendi otsustada, kas kuulutada uued valimised välja või mitte. Peaministrile või Vabariigi Valitsusele umbusalduse avaldamise korral võib president välja kuulutada uued valimised.
Vabariigi Presidendi suhted Riigikoguga on täpsustatud Riigikogu kodukorra seaduses.
3.2.3. Pädevus Vabariigi Valitsuse suhtes
Vabariigi President määrab peaministri kandidaadi, kellele teeb ülesandeks uue valitsuse moodustamise. Riigikogult valitsuse moodustamiseks volitused saanud peaministri kandidaat esitab valitsuse koosseisu Vabariigi Presidendile, kes nimetab uue valitsuse ametisse. Vabariigi President teeb peaministri ettepanekul muudatusi valitsuse koosseisus, st ta vabastab ametist ja nimetab ametisse üksikuid ministreid.
Vabariigi Valitsuse ja presidendi suhted on täpsustatud Vabariigi Valitsuse seaduses.
3.2.4. Seadusandluspädevus
Vabariigi President kuulutab välja Riigikogus vastu võetud seadused. See on presidendi ainupädevus, millesse ei ole kaasatud ükski teine põhiseaduslik institutsioon. Presidendil on ka nn vetoõigus, st riigipea võib seaduse jätta välja kuulutamata ja oma motiveeritud otsusega selle Riigikogule uuesti arutamiseks ning otsustamiseks saata. Presidendil on kontrolliõigus nii materiaal- kui ka protsessuaalõiguslike sätete üle. Kui Riigikogu presidendi poolt väljakuulutamata jäetud seaduse muutmata kujul uuesti vastu võtab, kuulutab president selle välja või pöördub Riigikohtu poole taotlusega tunnistada seadus põhiseadusega vastuolus olevaks. Kui Riigikohus leiab, et seadus on põhiseadusega kooskõlas, kuulutab president selle välja. Riigikogu VII ja VIII koosseisu tegutsemisaja jooksul on Vabariigi President jätnud välja kuulutamata 33 seadust, neist 8 puhul pöördus ta Riigikohtu poole. Riigikohus rahuldas riigipea taotluse 7 korral. Riigikogu IX koosseisu tegutsemisaja jooksul on Vabariigi President jätnud välja kuulutamata 8 seadust.
Riigikogu IX ja X koosseisu tegutsemisaja jooksul on Vabariigi President jätnud välja kuulutamata 13 seadust, neist 1 puhul pöördus ta Riigikohtu poole.
Kui Riigikogu ei saa erakorralistel asjaoludel kokku tulla ja on tekkinud edasilükkamatu riiklik vajadus, on Vabariigi Presidendil õigus anda välja seadlusi. Seadlusega ei saa muuta põhiseadust ja nn konstitutsioonilisi seadusi (loetelu toodud põhiseaduse §-s 104). Riigikogu peab oma järgmisel istungil need seadlused kas kinnitama või tühistama. Seega on seadlused erakorraline vahend riigikorra säilitamiseks ja riigipea tegutseb sel juhul riigi õiguskorra garandina.
Põhiseaduse kohaselt ei ole Vabariigi Presidendil seaduste algatamise õigust, v.a põhiseaduse muutmise algatamine.
Vabariigi President võtab oma põhiseaduslike ülesannete täitmiseks vastu otsuseid. Riigikaitse kõrgeima juhina ja Vabariigi Presidendi Kantselei tegevuse korraldamiseks annab Vabariigi President käskkirju.
3.2.5 Riigiametnike nimetamise ja vabastamise pädevus
Riigipea nimetab peaministrikandidaadi, kellele Riigikogu peab andma volituse Vabariigi Valitsuse moodustamiseks. Ta nimetab ametisse ja vabastab ametist peaministri ettepanekul valitsuse liikmeid, Eesti Panga nõukogu ettepanekul Eesti Panga presidendi, Riigikohtu ettepanekul maa- ja linnakohtunikud, halduskohtunikud ning ringkonnakohtunikud (s.o I ja II astme kohtunikud) ja valitsuse ning kaitseväe juhataja ettepanekul kaitseväe juhtkonna. Riigipea poolt ametisse nimetamisega kaasneb teatava sotsiaalse respekti andmine, kontrolli teostamine isiku nimetamise seaduslikkuse üle, ametisse nimetamise suurema avalikkuse tagamine ja ametnikule stabiilsuse tagamine.
Vabariigi President teeb Riigikogule ettepaneku järgmiste kõrgemate ametnike nimetamiseks: Riigikohtu esimees, Eesti Panga nõukogu esimees, riigikontrolör, õiguskantsler ja kaitseväe juhataja või ülemjuhataja sõjaajal. Riigiametnike ametisse nimetamine ja vabastamine toimub Vabariigi Presidendi töökorra seaduses sätestatud korras.
3.2.6. Autasustamispädevus
Vabariigi Presidendi ainupädevuses on riiklike autasude andmine, milles teda nõuandva organina abistab teenetemärkide komitee. Autasude andmine kui riigi austusavaldus on maailma praktikas tavaliselt riigipea pädevus.
Eesti Vabariigi riiklikud ordenid ja nende taotlemine ning andmine on sätestatud teenetemärkide seadusega.
'''
3.2.7. Armuandmisõigus'''
Presidendil on ainuõigus vabastada süüdimõistetud nende palvel karistuse kandmisest või kergendada karistust. Armuandmine eeldab, et õigusmõistmine on juba toimunud ja isik on antud üle täitevorganitele karistuse täideviimiseks. Armuandmisega ei anna Vabariigi President hinnangut kohtuotsusele. Rahvusvahelise tava kohaselt on see riigipea suvaotsustus, mida ta võib teha humaansetel kaalutlustel.
3.2.8. Õiguskantsleri kriminaalvastutusele võtmise algatamine.
President algatab õiguskantsleri kriminaalvastutusele võtmise. Vastava ettepaneku teeb president Riigikogule riigiprokuröri taotlusel. Tal on õigus tutvuda kriminaalasja materjalidega.
Presidendi osa nimetatud menetluses on sätestatud kriminaalmenetluse seadustikuga.
===4. Presidendi ametihüved.===
Vabariigi Presidendi ametihüve on ametipalk ning muu presidendiks valitud isiku soodustus. Ametihüved on kehtestatud Vabariigi Presidendi ametihüve seadusega.
Vabariigi Presidendi ametipalga määraks on Eesti keskmise palga korrutis koefitsendiga 7,0. Peale selle saab Vabariigi President esinduskulude katteks esindustasu, mille suurus on 20% ametipalgast.
Ametivolituste ajal on Vabariigi Presidendil õigus kasutada ametikorterit, ametiautot ja autojuhti. Tal on õigus saada aastas puhkust 35 päeva. Puhkuse aja ja kestuse määrab president ise. Puhkuse ajaks säilitatakse talle ametipalk. Riigipead kaitseb ametivolituste ajal politseiasutus (julgestusteenistus).
Pärast ametivolituste lõppu makstakse presidendile pensioni, mille suurus on 75% kehtivast presidendi ametipalga määrast. Kui president on oma ametivolituste ajal kaotanud täielikult või osaliselt töövõime, suurendatakse tema ametipensioni 25% võrra. Õigus toitjakaotuspensionile on presidendi surma korral ka tema töövõimetutel pereliikmetel ja abikaasal. Presidendi pereliikme pensioni suurus on veerand presidendi ametipensionist.
Pärast ametivolituste lõppemist on presidendil õigus saada oma kasutusse tööruumid (üüri- ja kantseleikulud hüvitab riik), saada oma käsutusse nõunik ja sekretär, saada ühekordset toetust aasta ametipalga ulatuses ja kasutada ametiautot ning autojuhti. Vajaduse korral määrab peaminister presidendile ka kaitse.
Andres 24. aprill 2006, kell 13.07 (UTC)
Monteerisin paari lisandusega sisse. See osa, kus on räägitud seadusandliku pädevuse rakendamisest, tuleb mujale viia.
Eraldi tuleb kirjutada varasema põhiseaduse järgsest presidendist ning institutsiooni ajaloost. Andres 24. aprill 2006, kell 13.21 (UTC)
Samuti võiks siin kirjutada diskussioonist institutsiooni vajalikkuse ning presidendilt oodatavate isikuomaduste kohta. Andres 24. aprill 2006, kell 13.23 (UTC)
Esiteks, ma olen piisavalt vana, et mäletada: mingit Alo Kampust üles ei seatud. Teiseks Vabariigi Presidendi ametikoht tekkis 1938., mitte 1934. aastal.
Enne 1934. aastat, kui põhiseadus muudeti autokraatsemaks, olid osad riigipea kohustusi riigivanema kanda (vt 1920 aasta põhiseaduse §58 kuni 67).

See kustutatu ei ole võib-olla küll täpne, aga praegu jääb mulje, nagu Eesti Vabariigil oleks alati olnud president. Andres (arutelu) 14. aprill 2016, kell 21:19 (EEST)

Nüüd on parem, aga siiski on väike pinge. Peaks ehk lisama, et 1938. ja 1992. aasta põhiseaduse järgi.

Sellest, kuidas riigivanem riigipea kohustusi täitis, tuleks ka kuskil kirjutada, nii et riigipea juurest sinna jõuaks. Andres (arutelu) 14. aprill 2016, kell 21:27 (EEST)
Kui ma õigesti mäletan, siis presidendi pädevusi (riigikaitsepädevusi) on põhiseaduse parandustega muudetud. See vist siin ei kajastu. Andres (arutelu) 14. aprill 2016, kell 21:34 (EEST)

Kas keegi teab sellest midagi? Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 12:45 (EEST)
Kuskil alguses peaks olema ka link 1992. aasta põhiseadusele. Andres (arutelu) 14. aprill 2016, kell 21:46 (EEST)
Vabariigi presidenti peaks käsitlema kehtivate seaduste järgi, mitte põhisseaduse 1992. aasta seisu järgi. Põhiseadust on ju muudetud. Seega mina ei pea sobilikuks selle aasta 1992. rõhutamist.
Artikkel räägib Eesti presidendist, mitte teistest riigipea tiitlitest - seega ei sobi siia riigivanem riigipeana vaid ainult president riigipeana. Riigivanem kuuluks rubriiki Eesti riigipead, mitte Eesti president. Riigivanemat sobiks nimetada ehk sellises lõigus, mis räägib presidendi institutsiooni kujunemisest Eestis, mitte aga sissejuhatusse. --Risto.rytte (arutelu) 10. mai 2016, kell 13:04 (EEST)

Nõus. Aga seal, kus on muudetud, tuleks mainida nii praegust kui ka varasemat sätet. Andres (arutelu) 10. mai 2016, kell 13:12 (EEST)

Kui võimalik, siis palun tee ümber. Andres (arutelu) 10. mai 2016, kell 13:13 (EEST)
----
Minu meelest võiks artikli alguses mainida, kes on praegune president. Andres (arutelu) 10. oktoober 2016, kell 17:09 (EEST)


Arutelu:Libahunt

Hea meelega paneks siia andmebaasist Rehepapp mõned tekstinäited juurde - kas neilt on keegi juba luba küsinud? -- 62.65.237.103 24. aprill 2006, kell 17.36 (UTC)

Minu teada ei ole. Andres 24. aprill 2006, kell 17.39 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.worldlibrary.net/eBooks/Wordtheque/et/aaaaah.txt
** In Libahunt on 2013-06-24 12:04:14, 404 Not Found
** In Vastu hommikut on 2013-06-24 14:09:22, 404 Not Found
** In Libahunt on 2013-07-06 10:54:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:54 (EEST)


Faili arutelu:Vabariigi President.jpg

Tähtis on ka see, mis tingimustel võib kasutada pilti väljaspool Vikipeediat. Peale selle pole selle, kas fotograafi autoriõigused on Presidendi Kantseleile üle läinud. Andres 25. aprill 2006, kell 11.13 (UTC)

Faili nimi tuleks asendada. --kanakukk 2. november 2009, kell 02:29 (UTC).


Arutelu:Raimund Kull

copy-paste: http://www.emic.kul.ee/emik/Heliloojad/raimund_kull.htm --[[Kasutaja:TarmoK|TarmoK]] 19. detsember 2005, kell 13.20 (UTC)

Taastasin lehe, kuna me tavaliselt ei kustuta vana arutelu. Peep 25. aprill 2006, kell 20.35 (UTC)

Miks mitte? Ma küll kustutan. Mida selle arutelu taastamine annab? Teadmise, et kunagine versioon oli võetud sellelt saidilt? See kuulub artiklisse välislinkide alla, mitte arutelusse. Taivo 25. aprill 2006, kell 20.40 (UTC)

* 12 oktoober 1942, Postimees nr. 241, LK2, Raimond Kull surnud
suwa 23. oktoober 2018, kell 22:15 (EEST)


Arutelu:Savonlinna linn

Kas meil on artikkel mõnest linnast, mis ei ole munitsipaliteet? Kui lisasid siia täienduse munitsipaliteet, siis peaksid lisama selle ka kõikide teiste linnade artiklitesse. Või siin midagi muutma. --Metsavend 26. aprill 2006, kell 20.35 (UTC)

Jah, meil on artikkel nt Tokyost, mis ei ole omaette munitsipaliteet. Enamus miljonilinnu jagunevad munitsipaliteetideks. Nt Otepää, Antsla ja Räpina on linnad, kuid pole munitsipaliteedid.

Lisasin avalausesse "munitsipaliteet", mis oleks seal pidanud olema algusest saati. Soome nö "linnad", mille koosseisu kuuluvad külad, on eeskätt munitsipaliteedid (st omavalitsused). Linn kui asula ei saa oma koosseisus omada küla. See on loomuvastane (meenutab ladinaameerikalikku "sa pole minu isa, sa oled minu õde"). Olen "linna" mõiste kahetähenduslikkust püüdnud pikalt ja korduvalt selgitada. Sellist avalauset-definitsiooni olen ka välja pakkunud. Nüüd tegin selle paranduse, mida on minult soovitud, palun seda mitte maha kustutada. - Urmas 26. aprill 2006, kell 20.56 (UTC)

:Tokyo on erndjuhtum, sellest on ka artiklis juttu. Otepää jt puhul on öeldud, et need on vallasisesed linnad. Ma olen sinuga vaidlemisest tüdinud. Sa ei ole pakkunud mingit muud selget kriteeriumit linna kindlakstegemisel, kui kaardi vaatamist. Kas kõik Soome linnad on "linnad ja munitsipaliteedid"? --Metsavend 26. aprill 2006, kell 22.05 (UTC)

:: vat ausalt minu arvates ei saa kah kõiki asju maaimas ikke Eesti mõõdupuuga mõõta ja kui see on ikke soomlaste jaoks linn siis seda see ka on, arvaku meie temast mis tahes. Ahsoous 26. aprill 2006, kell 22.45 (UTC)

:::'vallasisene linn' on asula, kui ei ole munitsipaliteet. Ka 'vallasisene linn' on linn. On see keeruline mõista?

:::Kaarti pakkusin ma vaadata selleks, et kindlaks teha asulaid munitsipaliteedi alal. Lisaks kirjutasin, et tuleb uurida ka muid allikaid teada saamaks, kas asulate puhul on tegemist linnade, külade, alevite või muudega. Kaarti eirata pole võimalik, see on põhilisi geograafilisi töövahendeid. Selline seisukoht ise näitab geograafiliste uurimismeetodite mittevaldamist. Kahju. Kuid siis oleks ehk mõistlik jätta mõned asjad siiski geograafide kirjutada-täpsustada-täiendada?

:::Me võime asju ametlikult nimetada ja ümber nimetada kuidas iganes, nende sisu pelgalt sellest ei muutu. NLiit oli paberile kirja pandu järgi vägagi demokraatia. Kas ka praktikas? Me võime toonekure tagasi saksa pääsukeseks nimetada ja siis kirjutada, et Eestis elab nii ja nii mitu liiki pääsukesi, kuid üks neist ei ole päris pääsuke. Selline stiil oleks absurdne. Muidugi on keeruline selgitada inimesele, kes on eluaeg ainult hobust näinud ja muulast midagi ei tea, et muul ei ole hobune. Eriti siis, kui ta keeldub järele mõtlemast, et ehk on muul siiski võimalik ja kõik, mis hobuse moodi välja näeb ei pruugi hobune olla. - Urmas 27. aprill 2006, kell 06.50 (UTC)
Aga mul on hoopis teine probla... nimelt see tabel jookseb piltide (kaardi ja pildi peale) ja on minu jaoks osaliselt loetamatu... see puudutab kahte parempoolset veergu... - Ahsoous 26. aprill 2006, kell 22.52 (UTC)
----
Kas ei võiks sõna "munitsipaliteet" asemel olla "kohaliku omavalitsuse üksus"? Andres 29. aprill 2006, kell 09.12 (UTC)
----
Savonlinna on linn ja munitsipaliteet

Kui sellega on tahetud öelda, et tuleb eristada asulat ja kohaliku omavalitsuse üksust, siis on sõnastus küll ebaõnnestunud, sest see lause just samastab neid. Andres 29. aprill 2006, kell 09.16 (UTC)

Ma püüdsin ümber sõnastada. Urmas, kui Sa ei ole rahul, siis arutame edasi. Andres 29. aprill 2006, kell 09.28 (UTC)
----
Kas Olavinlinna asub Savonlinna asulas? Andres 29. aprill 2006, kell 09.28 (UTC)
----
Peeter Pälli arvamus:
Talitada võiks siiski suhteliselt sõna-sõnaliselt: kui on "kaupunki",
siis on linn, kui "kunta", siis vald. Soomlaste linnad on ajalooliselt
olnud üsna samasugused Eesti linnadega, lihtsalt paari viimase
aastakümne jooksul on sallitud olukorda, kus linna nimetust taotleb
vald, mille põhiosa ei ole sugugi linnaline. Linn on nähtavasti lihtsalt
prestiižsem, linnal on linnapea jne. See võib tunduda kohatu, aga
(teistsuguse) tõlkega me seda olukorda ei paranda. Raske küsimus on
"maalaiskunta", mida kasutatakse siis, kui on olemas ka samanimeline
linn. Neid on praegu jäänud suhteliselt vähe: Jyväskylän mlk, Mikkelin
mlk, Pieksämäen mlk, Rovaniemen mlk. Eesti terminoloogias vastaks
sellele lihtsalt vald, sest meie ei erista linnu samanimelistest
valdadest, nt Võru linn ja Võru vald. Kui vaja, võib tõlkida maavallaks;
KNABis olen jätnud tõlkimata. (Samasugune probleem tuleb Lätis, seal on
nt Salaspils lauku teritorija, kuid erinevalt Soomest tähendab see, et
linnale on allutatud omavalitsuseta maa-ala maa-asustusega. KNABis on
see praegu "maa-ala", aga ega seegi väga õnnestunud tõlge ole.)
Soomes on "kunta" omavalitsusüksuse üldtermin ja seda kasutatakse kõigi
OV üksuste kohta; lihtsalt mõnesid valdu nimetatakse linnadeks. Selle
analoog on Eestis, kus mõnesid valdu on lubatud nimetada aleviteks
(praegu on jäänud vaid Vändra).
Meil on vald samuti kujunemas üldterminiks, tahetakse seda tunnistada
või ei. Kui linn ja vald liituvad, siis jääb "kaotajaks" alati linn, vrd
Otepää vald, Saarde vald jne, kus on tekkinud "vallasisesed linnad".
Andres 10. mai 2006, kell 20.51 (UTC)
----
| pindala = 1374

| elanikke = 27 600 (2004) Andres 27. veebruar 2011, kell 14:19 (EET)
Savonlinna linna pindala on 1374 km²-st moodustavad 551,74 km² veekogud. Andres 27. veebruar 2011, kell 14:20 (EET)
----
Asula kohta tuleb eraldi artikkel teha. Andres 27. veebruar 2011, kell 14:22 (EET)


Arutelu:Helsingi

Väike vahemärkus... munitsipaliteet on soome keeles kunta, mis tavaliselt tõlgitakse eesti keelde kui vald... nii et nii jätkates segadused aina suurenevad - Ahsoous 27. aprill 2006, kell 00.12 (UTC)

Soovitan mõelda eesti keeles. Siis peaks segadust vähemaks jääma. Pole absoluutselt oluline, kuidas tõlgitakse mingi sõna soome või ükskõik millisesse muude keelde ja sellest edasi eesti keelde. Oluline on, mida ühe või teise sõna all sisuliselt mõistetakse. Nii eesti 'linna' kui soome 'kaupunki' üks tähendusi on 'munitsipaliteet'. Kuid ainult üks tähendustest! - Urmas 27. aprill 2006, kell 07.07 (UTC)

: aga ära unusta seda, et Soomes kõik linnad on kunna aka vallaga võrdsustatud, Eestis nad seda mitte ei ole nii et Soome puhul pole selline lisandust linna puhul üleüldse vaja... - Ahsoous 27. aprill 2006, kell 07.21 (UTC)

:: "Kaupunki" ja "kunta" on võrdsustatud õiguste poolest, mitte selles mõttes, et sõnad tähendaksid sama. Kunta võib olla kas kaupunki või maalaiskunta. Eesti keeles võib kohaliku omavalitsuse üksus olla kas linn või vald. Minu meelest oleks kõige loomulikum tõlkida: kunta "kohaliku omavalitsuse üksus" ning üksuste nimedes  kaupunki "linn" ja maalaiskunta "vald". Muidugi ei ole täieliku vastavust eesti  ja soome keele vahel, aga see vastavus on minu meelest piisavalt hea. Andres 29. aprill 2006, kell 12.08 (UTC)

::See tähendab, et kõigile Soome linnadele tuleb kirjutada 'linn ja munitsipaliteet'. Ära palun unusta, et me kirjutame siiski eesti entsüklopeediat ja tuleb arvestada, kuidas eesti lugeja (leidub neidki, kel Soomest pole sooja ega külma ja kes Soomest midagi ei tea) asjast aru saab. Lähtuda tuleb 'linna' eestikeelsest tähendusest. - Urmas 27. aprill 2006, kell 07.31 (UTC)

::: Minu meelest ei ole sõna "linn" eestikeelne tähendus määratud ainult sellega, mida Eestis linnaks nimetatakse. See tähendus ujub kindlasti koos teiste keelte analoogiliste sõnade tähendusega, eriti ametlikus kontekstis tarvitatavatega. Teine asi on see, et me peame hoolitsema selle eest, et igal konkreetsel juhul oleks selge, mida linna all mõeldakse.

::: Olukorda, kus üht ja sama nime kannavad nii asula kui ka kohaliku omavalitsuse üksus, mille territoorium on asula territooriumist laiem, ei saa minu meelest mitte kuidagi kirjeldada sõnadega "on linn ja munitsipaliteet". Vastupidi, need saõnad ütlevad pigem, asula ja omavalitsusüksuse territoorium langevad kokku.

::: Sõna "munitsipaliteet" on kahemõtteline, sest see võib tähendada nii omavalitsusüksust kui ka omavalitsust ennast. Seetõttu ei ole minu meelest hea seda sõna kasutada. Pealegi annab "kohaliku omavalitsuse üksus" täiesti ühemõtteliselt ja pealegi ka Eesti oludes kasutatava terminiga edasi, millega on tegemist. Andres 29. aprill 2006, kell 12.18 (UTC)

::: Praegune sõnastus tekitab eesti lugejas palju rohkem segadust. Mis on munitsipaliteet? Kas Tallinn ja teised Eesti linnad ei ole munitsipaliteedid? Miks osade linnade puhul on kirjas, et need on munitsipaliteedid, teiste puhul mitte? Segadust kui palju. Pealegi on linna artiklis kirjas, et linn on oma haldus- ja juriidiliste õigustega ning kompaktse hoonestusega asula. Mis nagu eeldaks, et linn(al) on ka munitsipaliteet. --Metsavend 27. aprill 2006, kell 09.14 (UTC)

::::'Munitsipaliteet' on ammu eesti keeles kasutuses olev sõna. Kes ei tea, mis tähendab, kasutagu sõnaraamatuid ja ENE/EE-d. Kõik Eesti linnad ei ole munitsipaliteedid. Miks munitsipaliteedi staatus pole iga linna juures kirjas? Alati pole teada, kas linn on omaette munitsipaliteet või mitte. Samuti on sageli eeldatud, et munitsipaliteet ja asula langevad oma ulatuselt kokku.

::::::: /lhtsalt vahemärkus/ Ka munitsipaliteet on mitmetähenduslik sõna... seega võiks küsida, et millist selle sõna tähendustest ikkagi mõtled? - Ahsoous 29. aprill 2006, kell 14.04 (UTC)

::::Artikkel "Linn" tuleb parandada. Praegu ei vasta seal toodule ei Otepää linn ega Uusikaupunki. Esimesel pole linna õigusi, teine ... (siin tuleks kaarte vaadata - asula hoonestuse kompaktsus tuleb just kaartidelt välja) - Urmas 27. aprill 2006, kell 09.40 (UTC)

::::::: Jah, muidugi tuleb artiklit "linn" parandada. Aga mulle tundub, et üldjuhul ei lange asula ja kohaliku omavalitsuse üksuse territoorium kokku. Andres 29. aprill 2006, kell 12.21 (UTC)

:::::: Sellise lause peale Kes ei tea, mis tähendab, kasutagu sõnaraamatuid ja ENE/EE-d.  sean ma üleüldse küsimuse alla kogu selle lisanduse ja kuni puudub ammendav selgitus selle kohta, et ma peaks hakkama entsüklopeediale lisaks otsima veel kümneid raamatud jääb see ka minu pool vaidlustatuks - Ahsoous 27. aprill 2006, kell 12.04 (UTC)

:::::Sõbrad! Pakun välja, et kasutame ehtsat eestikeelset ja antud kooslusse sobivat sõna - OMAVALITSUS.  Piret 28. aprill 2006, kell 05.43 (UTC)

:::::: selle sõnaga peaks siit vist küll üle saama... - Ahsoous 28. aprill 2006, kell 09.15 (UTC)

:: Minu meelest tuleks öelda "kohaliku omavalitsuse üksus". See ei ole sama mis "omavalitsus". Andres 29. aprill 2006, kell 12.08 (UTC)

Soome pealinn ja munitsipaliteet

See on arusaamatu. Kui me mõtleme seda, et on olemas linn nimega Helsingi ja kohaliku omavalitsuse üksus nimega Helsingi linn, siis tuleks kõigepealt endale selgeks teha, kummast me artiklis kirjutame. Kui me kirjutame viimasest, siis tulebki öelda, et Helsingi linn on kohaliku omavalitsuse üksus, kus on ka linn nimega Helsingi, ning siis saab linnast allpool ka eraldi rääkida, niivõrd kui see on võimalik. Pole ka selge, kumb neist on pealinn. Andres 29. aprill 2006, kell 12.27 (UTC)

: Olen jätkuvalt seisukohal, et mõne mittetraditsioonilise Soome linna pärast ei ole mõtet hakata kõikide linnade puhul mainima, et see on linn ja kohaliku omavalitsuse üksus või munitsipaliteet. See sisaldub linna mõistes ja tuleb kirja panna artiklisse linn. Linnast saab linn, kui asula omavalitsusele antakse linnaõigused või linna nimetus. Sellel omavalitsusel on jälle kindlad võimupiirid (ka geograafilises mõttes). Linnaõigusi ei anta ju hoonetele. Enne ei saa me ka ühtegi asulat linnaks nimetada (olgu seal või miljon elanikku), kui vastava riigi võim ei ole seda linnaks nimetanud. Asula ei saa olla linn, kui tal puudub linnavalitsus või teda nimetatakse ametlikult aleviks. Kõigil vallasisestel linnadel on ka kunagi olnud omaette linnavalitsus.  --Metsavend 29. aprill 2006, kell 12.47 (UTC)

elanikke = 560 905 (2006) 1. jaanuar Andres 1. veebruar 2007, kell 15:22 (UTC)

elanikke = 564 474 (2006) Andres 2. jaanuar 2009, kell 17:21 (UTC)

pindala = 686, elanikke = 574 100 (2008) Andres 3. mai 2009, kell 20:19 (UTC)

578 126 (2009) Andres 24. oktoober 2010, kell 12:52 (EEST)

elanikke = 587 787 (30.09.2010) Taivo 4. jaanuar 2011, kell 17:56 (EET)
| elanikke = 588 195 (31.10.2010) Andres 19. veebruar 2011, kell 08:15 (EET)
----
Tundub, et linnaosade nimekiri on vananenud. Andres 16. oktoober 2010, kell 14:38 (EEST)
----
Infokastis asendati Wikidata elanike arv uuemaga. Kas niimoodi ikka tohib teha? Vist mitte. Velirand (arutelu) 15. aprill 2020, kell 18:38 (EEST)

Minu meelest üldiselt tohib. Hea oleks lisada uuem arv ka Vikiandmetesse, aga kõik ei pruugi teada, kuidas see käib, või siis mõnel juhul võib see muid raskusi tekitada. Iseasi, et siin oli vanem arv viitega ja võib-olla peaks sellepärast seda viiteta arvule eelistama. Eesti haldusüksuste ja asulate artiklites oleme uuema arvu lisamist tõrjunud, kuna uuem arv kipub pärinema rahvastikuregistrist, mitte statistikaameti andmebaasist. Pikne 15. aprill 2020, kell 19:16 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tonisee

Tere tulemast Vikipeediasse, Tonisee! Siim 27. aprill 2006, kell 17.39 (UTC)
Äitähh :-) Tänud asjalike paranduste eest ka!
Kas Sa ei tahaks registreeruda tõlketalgutele oma parandustega artiklis Päikesesüsteem? Andres 9. juuni 2011, kell 01:58 (EEST)

Kui laadid üles pilte, pead lisama ka kasutustingimusi puudutava info. Seda tehakse litsentsiga, pead pildilehele lisama litsentsimärke, vali sobiv siit. Litsents on muidugi pildi autori, mitte üleslaadija otsustada. Adeliine 3. jaanuar 2013, kell 22:00 (EET)
Hea meelega teeksin seda. Sattusin piltide lisamisel mõnevõrra segadusse. Commonsisse ei hakanud neid pilte praegu panema, sest pilti on plaanis mõne nädala pärast taas muuta. Piltide avaldamiseks on olemas autorite luba, autorid on nimeliselt välja toodud kõigi lisatud piltide juurde. Kuhu peaks aga käima litsentsiinfo? Vaatasin litsentside nimekirja ning kõige korrektsem oleks: .Tonisee (arutelu) 8. jaanuar 2013, kell 04:36 (EET)

Litsentsimärgis tuleb lisada pildilehele. Kui nt artiklis klõpsad pildile, siis avaneb pildi info leht (pealkirjaga Pilt:jne). Seal klõpsa päises "muuda" ja avanenud tekstimuutmiskasti lisa märgis. Võid teha eraldi alapealkirja "Litsents", aga võid ka lihtsalt niisama kirjeldusteksti ette või järele selle lisada, peaasi et on olemas. Adeliine 8. jaanuar 2013, kell 17:15 (EET)
Tänud näpunäite eest! See oli oma viga, et ei vaadanud nii kõrgele, silm ja mõte jäi veidi allpool olevasse menüüsse kinni :DTonisee (arutelu) 9. jaanuar 2013, kell 09:07 (EET)

Tere!
Sa kirjutasid artiklis "Kuu" mitmed kosmosesondid ümber orbiiteriteks (tuletatud sõnast "orbiter"?) ja kui ma seda kontrollima hakkasin, siis Google küll leidis selle sõna kasutamisi erinevates artiklites, aga vähemalt minu kasutatud ÕS sellist sõna ei tunne. Kas see on ikka korrektne sõnastus? --Kuuskinen (arutelu) 11. september 2017, kell 15:51 (EEST)
ÕS ei ole selles osas tõesti väga põhjalik (nagu mh. suuremas osas tehnika- ja teaduslikus terminoloogias). Meie (tava)ajakirjanduses kasutatakse väga suuresti just "sondi", millel on aga spetsiifiline tähendus. Võrdlusena ISS ei ole sond - see on *kosmosejaam*. Voyagerid, Pioneerid ja New Horizons ei ole sondid - need on *planeetidevahelised automaatjaamad*. Seevastu Venerad ja Huygens olid küll *sondid* - need laskusid vastavalt Veenuse ja Titaani pinnale. Sondid ei ole ka Curiosity ja Spirit - tegu on *kulguritega* (nagu olid ka nö nime prototüübid Lunohodid Kuul). *Kosmoselaevad* on mehitatud. Aga samuti kasutatakse planeetide või teiste taevakehade pinnale laskuvate *kosmoseaparaatide* puhul nimetust *maandur*. Ja oma põhitööd (nt. Kuu ja planeetide) orbiidil tegevaid aparaate nimetatakse *orbiiteriteks*. Orbiiteri sünonüüm on *tehiskaaslane* (vs. nt. New Horizons, mis lendab Päikesesüsteemist välja!). See loetelu ei ole päris ammendav ... ;-)
Selgitusega tahtsin ma selgitada, et meie kosmosetehnoloogia sõnavara on päris rikkalik. Suur roll on selle osas teaduse populariseerijatel Uno Veismannil ja Tõnu Tuvikesel. Ajakirjanike sõnavara piiratuse suhtes on meil kahjuks raske midagi kiiremas korras ette võtta :-( Tonisee (arutelu) 15. september 2017, kell 20:27 (EEST)


Arutelu:Teletegijate loend

Alguses tuleks täpsustada, millised teletegijate kategooriad siia kuuluvad. Kas ka diktorid, režissöörid, toimetajad, produtsendid, operaatorid, helirežissöörid, stsenaristid, ametnikud ...? Andres 29. aprill 2006, kell 03.37 (UTC)

Ma pakun, et loendid võiksid olla kategooriate kaupa. See oleks informatiivsem. Andres 29. aprill 2006, kell 03.53 (UTC)
Ja ka välismaa teletegijad? Andres 29. aprill 2006, kell 03.43 (UTC)
On ka võimalus eesti tegijad eraldi välja tuua. Andres 29. aprill 2006, kell 03.53 (UTC)
Need ameerika omad suuremalt jaolt, kes viimasel ajal on lisatud, ja mõned teisedki, on siinsest loendist väljas. Andres 18. oktoober 2009, kell 15:47 (UTC)

Kas seda loendit on võimalik piiritleda? Ma arvan, et ebaratsionaalne, ja seega võiks kustutada--Bioneer1 (arutelu) 3. september 2014, kell 17:22 (EEST)

Siin jääb tõesti mulje, et artikli looja on silmas pidanud neid televisioonitöötajaid, kelle nägu on ekraanilt tuttav. Kuid teletegijad on ka režissöörid, helirežissöörid ja -tehnikud, helindajad, operaatorid, monteerijad, valgustajad, assistendid jne. Kuriuss 12. märts 2019, kell 23:04 (EET)