Arutelu:Peeter Volkonski

Selle esivanemate lõigu teksti tuleks parandada. Praegu jääb mulje, et ta kuulus kahte erinevasse suguvõssa. Kuidagi tuleks mainida, et Volkonskid olid Rjurikovitšide suguvõsa üks haru. Samuti on seal kirjas, et ta on suguvõsa järeltulija, aga kas poleks õigem öelda liige?--WooteleF 9. oktoober 2008, kell 14:39 (UTC)

Tegin parandused. Andres 10. oktoober 2008, kell 15:45 (UTC)
Kas Peeter Volkonski on ikka vürst? Olen sellele mõelnud, et kui aadliseisus kaotatakse kas siis tiitlid jäävad alles?--WooteleF 29. oktoober 2008, kell 12:50 (UTC)

Arvan, et ühest vastust ei ole. Teatud mõttes ju jäävad alles. Andres 29. oktoober 2008, kell 15:10 (UTC)

:Saksamaal vist peale aadliseisuse kaotamist tehti tiitlitest perekonnanime osad.--WooteleF 29. oktoober 2008, kell 15:17 (UTC)

:: Jah. Aga isekeskis ja genealoogia mõttes on need tiitlid ikka kasutusel. Andres 30. oktoober 2008, kell 13:40 (UTC)

:::Sellega on vist nii, et tiitli saab ära võtta tiitli andja või siis selle järeltulija. Usurpaatorite ja riigipöörajate poolne tiitli(te) kaotamist ei tunnistata. Vähemalt monarhistide ehk tiitli omajate poolt. Seega jah, nii ja naa. Tänapäeval on see tiitel lihtsalt mainimise asi, see ei tähenda midagi. Tähendus on minevikus.--90.191.134.124 6. juuli 2017, kell 16:46 (EEST)
Ma arvan, et ei ole mõtet nii palju nende sugulaste üle jaurata. Piisab kui lühidalt mainida ning tuua mõni välislink.--WooteleF 30. detsember 2008, kell 12:14 (UTC)

Suguvõsast tuleks rääkida artiklis Volkonski. Unikaalsusest ei saa siin rääkida, sest kõik nimetatud on ühtlasi Peetri isa sugulased. Andres 5. oktoober 2009, kell 05:57 (UTC)
---
Võib-olla esimeses lõigus tuleb sõna vürst ilma selgituseta liiga ootamatult ja segadusseajavalt.90.190.225.121 17. september 2009, kell 19:45 (UTC)

Kas Laulasmaa mõis on sama mis Keila-Joa mõis? Andres 5. oktoober 2009, kell 05:57 (UTC)

Ei. Keila-Joa kuulus tema natuke kaugematele esivanematele.--WooteleF 5. oktoober 2009, kell 07:06 (UTC)

Peeter Volkonski on Rjurikovitšide dünastiasse kuuluva Volkonskite vürstisuguvõsa liige. Tema esiisa otseses meesliinis on Kiievi-Vene suurvürst Vladimir Püha, kes aastal 988 võttis Kiievi-Venes vastu ristiusu ning Kiievi-Vene suurvürst Jaroslav Tark, kes tegi vallutusretki ka Eesti aladele. Volkonski esiisade hulgas on ka vürst Dmitri Pozarski, Mihhail Lomonossov, krahv Alexander von Benckendorff jt. Tema geneetilise pärandi teeb unikaalseks asjaolu, et ta on viie Venemaa tsarinna, Strešneva, Miloslavskaja, Narõškina, Saltõkova ja Lopuhhina lähedane sugulane kas läbi nende õe või venna. Peeter on veresugulane Venemaa tsaaride Aleksei I, Fjodor III, Ivan V, Peeter I, Peeter II ning keisrinnade Anna Ivanovna, Jelizaveta Petrovna ning järgnevate Holstein-Gottorp-Romanovite dünastiast pärit Venemaa imperaatoritega.
--WooteleF 5. oktoober 2009, kell 07:57 (UTC)
----
Mida see viimane välislink endast kujutab? Andres 1. märts 2011, kell 22:37 (EET)

Kellegi koolitöö.--WooteleF 1. märts 2011, kell 23:29 (EET)

: Võtame välja? Andres 2. märts 2011, kell 10:13 (EET)

::Sisu on tegelikult asjalik. Kuid autoriteetseks seda pidada ei saa.--WooteleF 2. märts 2011, kell 17:29 (EET)

::: Minu meelest võiks jääda. Seal on see kirjas, et koolitöö. Aga huvitav lugeda ikkagi. --Epp 3. märts 2011, kell 06:43 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vilep.com/up/uploads/Peeter_Volkonski_kas_toesti_vyrst.doc
** In Peeter Volkonski on 2013-06-24 12:50:40, 404 Not Found
** In Peeter Volkonski on 2013-07-06 18:42:21, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:42 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://music66.ru/wp-content/uploads/2008/09/68-0.jpg
** In Peeter Volkonski on 2013-06-24 12:50:41, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Peeter Volkonski on 2013-07-06 18:42:31, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:42 (EEST)
----
Peeter Volkonski oli ka ansambli "Hortus Musicus" asutajaliige. Ansamblis oli ta küll ainult ühe aasta. 90.191.119.98 19. august 2013, kell 19:50 (EEST)

Sa võid selle fakti ju koos viitega artiklisse lisada--Bioneer1 (arutelu) 20. august 2013, kell 20:40 (EEST)
----
Töö teatrites on puudu. Ta on Noorsooteatris ja Vanemuises töötanud. Velirand (arutelu) 15. september 2014, kell 16:04 (EEST)
----
muusik, laulja

See ei ole hea. Peale selle, ma arvan, et ta on eelkõige näitleja. --Andres (arutelu) 23. oktoober 2023, kell 18:44 (EEST)


Siit artiklist jääb mulje, et Siseasjade Rahvakomissariaat oli luureasutus. Kas tol ajal neil luuramiseks mingit eraldi ametit ei olnud? (KGB näiteks vms). Suvalise riigi siseministeerium tegeleb muuhulgas luuramisega, aga näiteks praegu on selle jaoks ministeeriumi alluvuses olev KAPO.

Mulle tundub, et ENSV SARKi arhiiviosakonna ülem Boris Veimer ja ENSV SARKi arhiiviülem Bernhard Veimer on üks ja sama isik. -- Al.Neuland 23. august 2010, kell 21:54 (EEST)

Kas Boris Veimer ja Bernhard Veimer on üks ja sama isik?

Pärast kogu Eesti territooriumi okupeerimist ning lahingutegevuse lõppu määrati ENSV SARKi KK nr. 3, 6. veebruaril 1945 ametisse ka ENSV SARKi juhtkond, organisatsioon ja nende vastutusliinid:
*siseasjade rahvakomissar
**siseasjade rahvakomissaride asetäitjad
*Sekretariaat
*Rahandusosakond
*Laste kodutuse ja hulkurluse vastu võitlemise jaoskond (OБДББ);
*Maanteede ja teekatteta teede valitsus(УШОСДОР)
*Kõrgsagedusside
rahvakomissari asetäitja Kisseljovi vastutusaladeks määrati:
*Banditismivastase võitluse osakond
*1. Spetsiaalosakond (kartoteek)
*Vanglaosakond
*Arhiiviosakond
*Kohaliku õhutõrje osakond
*Operatiivosakond
*Operatiivraadioside jaoskond
rahvakomissari asetäitja Ivanovi vastutusaladeks määrati:
*Kaadriosakond
*Sõjavangide ja interneeritute osakond
*SARKi Erilaagrid
*SARKi Koolid
*evakuatsiooni ja reevakuatsioonialane töö
rahvakomissari asetäitja Kalvo vastutusaladeks määrati:
*ENSV SARK Miilitsavalitsus
*Raudteemiilits
rahvakomissari asetäitja Gratsovi vastutusaladeks määrati:
*Tuletõrjeosakond
*Parandusliku tööde kolooniate osakond
*Majandusosakond
*Sanitaarosakond
*Ehitusosakond
*SARKi Objektide teenindamise kohaliku õhutõrje osakonna staap
*Erivarustusvõrgustik

Pärast Teise maailmasõja algust...

Teine maailmasõda algas juba 1939. aastal. 2001:7D0:87FF:6480:8055:8E9B:4DAD:2AE9 26. august 2016, kell 16:45 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat


Kasutaja arutelu:Henni~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Henni! Andres 10. oktoober 2008, kell 23:39 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Henni~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Lõke

ainsuses :Lõke ja mitmuses :LõkmedÕSEKSS Siinses kirjutises võiks ka viidata sõjaväelisele eraldusmärgile :kraenurgas (kraemärgile?), mis pole :õlak/:õlakud. Vt ka Gorget patches (collar tabs, collar patches), Kragenspiegel
suwa 14. aprill 2015, kell 19:00 (EEST)

On kaks keelelinkide komplekti: campfire (:wikidata:Q329981, laagrituli?) ja bonfire (:wikidata:Q9505308). Kuidas neid eesti keeles eristada?--Estopedist1 (arutelu) 18. juuli 2018, kell 09:01 (EEST)


Arutelu:Märulipolitsei

Inglise viki link ei ole täpne. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. oktoober 2008, kell 00:15 (UTC)

viimasel ajal on hakatud kasutama [[teleskoopnui]]a. Too peaks ka vist märulipolitsei vahendite hulka kuuluma?--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 22. november 2008, kell 14:17 (UTC)

Üks viide, sest praegune käsitlus on ikka väga napp. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. detsember 2018, kell 13:45 (EET)
* https://www.err.ee/419280/marulipolitsei-uksused-laienevad


Arutelu:Lühinägevus

Artikli sisu ei vasta hästi pealkirjale. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. oktoober 2008, kell 19:13 (UTC)

kuidas ei ole haigus, kui tal on [[RHK]]-s oma kood - H52.1--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 12. oktoober 2008, kell 06:33 (UTC)
Kui see ei ole haigus, miks seda siis korrigeerima peab? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. november 2008, kell 20:13 (UTC)

''Lühinägelikkus ei ole silmahaigus, nagu tihti arvatakse. Lühinägelikkus on lihtsalt inimese silma omapära. Et lühinägelikkuse tekkepõhjustest aru saada, tuleb kõigepealt mõista, kuidas töötab [[silm]]. Nimelt toimib silm paljuski samamoodi nagu fotoaparaadi lääts, mis koondab sisenevaid valguskiiri, et filmile kujutis luua. [[Sarvkest]] on osa silmast, mis aitab valguskiiri koondada, nii et võrkkestal (silma tagaseinal) tekiks terav ning fokusseeritud kujutis. Valguse murdumist ja koondamist nimetatakse refraktsiooniks.''
''Normaalse nägemise puhul peaks valgus silmas murduma täpselt nii, et see koonduks silmavõrkkestale õigesse punkti. Sarvkesta ja silma kuju aga ei ole paljudel inimestel täiuslikud ja võrkkestale tekkiv kujutis on fookusest väljas (hägune) või moonutatud. Neid silma fookustamisvõime puuduseid nimetatakse refraktsioonivigadeks.''
''Esmaseid refraktsioonivigasid on kolme tüüpi: müoopia ehk lühinägelikkus, [[kaugnägelikkus|hüperoopia]] ja [[astigmatism]].''
tõstsin välja, et pärast saaks kasutada artikli kohendamisel--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 12. oktoober 2008, kell 06:35 (UTC)

Tegemist on LÜHINÄGEVUSEGA, ainult. Lühinägelik võib olla suhtumine, vaated, jms.
Tekstis on kasutatud mõlemat varianti, selle peaks ära korrigeerima.
Haigus? Pigem diagnoos, et oleks teada, millise refraktsiooni veaga on tegemist.

Millisele allikale Sa terminoloogia asjus toetud?

Kui see ei ole haigus, miks ta siis haiguste klassifikatsioonis sees on? Andres 25. veebruar 2009, kell 13:06 (UTC)

Lühinägelik pilk. Lühinägelik poliitika. Lühinägelikkus
Lühinägevad silmad. Lühinägevus füsiol. Lühinägija

Palun anna link. Andres 25. veebruar 2009, kell 20:00 (UTC)
----
LÜHINÄGELIKKUSE PÕHJUS
Lühinägelikkus, kaugnägelikkus, kõõrdsilmsus pole haigused vaid seisund, mis on tingitud meie silmamuna ümbritsevate lihaste nõrkusest - treenitusest 1 asendisse (nt nagu "õllekõht" näitab kõhulihaste lodevust).
LÜHINÄGELIKKUSEST VABANEMINE ILMA ABIVAHENDITETA
Selleks, et neid seisundeid muuta on vaja silmalihaseid igapäevaselt treenida (esimesed positiivsed tulemused ilmnevad juba mõne kuu möödudes).
Silmamuna on iseenesest vedel nagu kanamuna koore sees ning lihased muudavad selle kuju vastavalt vajadusele ehk fokuseerivad meile soovitava nägemisteravuse(geomeetriline optika).
(Herman Von Hermholtz)
Igasugused kirurgilised operatsioonid nägemise parandamiseks võivad olla ajutised ja kahjustada silma- kuni nägemise kaotamiseni.
Kuna "nägemiseäri" on väga tulus, siis silmaarstid ei soovita silmalihaste treeningut (mida võib iga inimene teha ilma järelevalveta)  vaid piirduvad prillide jm väljakirjutamisega.
Samuti ei oma mingit efeki reklaamitavad silmanägemist parandada lubavad tilgad, tabletid jm.

Välja. Andres 7. mai 2010, kell 01:15 (EEST)
----
"on nägemissüsteemi omapära" Minu meelest on see siiski haiguslik seisund, mitte omapära. 90.191.119.98 3. jaanuar 2014, kell 18:45 (EET)

Noh, silmaarstid väidavad nii. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 21:12 (EET)

: Dr Artur Klett, Silmakliiniku juhataja, Ida-Tallinna Keskhaigla nimetab paljusid silmaga seotud kaasasündinud omapärasid - IGA KONKREETSE PATSIENDI PUHUL ÜLE KONSULTEERIDA - just silma nägemissüsteemi omapäradeks kuigi mitmeid neist klassifitseeritakse RHK-10-s...

: Igasugused kirurgilised operatsioonid nägemise parandamiseks võivad olla ajutised ja kahjustada silma- kuni nägemise kaotamiseni. - seda võiks täpsustada artikli sees konkreetsete silmahaiguste ja aastatega - teatud tingimustel on vahel tõene

: aga inimese silm kasvab koos inimesega, seetõttu paljusid kirurgilisi operatsioone silmale ei tehta enne 18. eluaastat...

: nii näiteks võib  inimesel nägemise— 6 (miinus kuus) kirurgiline korrigeerimine (refraktiivkirurgia) vajada ülekorrigeermist kui normaalse elulemuse kaudu (40 ja 50 pluss) hakkab(vad) silma(d) oma nägemuses mõningaid muutusi läbima ja samuti võib vajada kordamist katarakti operatsioon, olenevalt katarakti tüübist ja patsiendi vanusest ja kaasuvatest haigustest (diabeet jpt), ilmselt teostatakse operatiivset ravi ka silmavähi korral jne... erilist hoolt vajavad enneaegselt sündinud laste silmad (nägemissüsteem) ja paljude inimeste kaasasündinud silma omapärasid ei saagi väliste vahenditega korrigeerida jne...

: leian, et artikkel võiks käsitleda mõlemat vaatepunkti, sest otsuse kas silmi lõigata või mitte teeb iga inimene individuaalselt ...

: jah, leidub ka neid allikaid, mis soovitavad loobuda, väiksemate omapärade korral, nägemisabivahenditest prillidest, sest need muudavad silma nõrgaks ... väidetavalt teeb sama ka päevade ja tundide kaupa arvutiekraani puurimine silmadega - palju oleneb patsiendist ja ka silmaarstist....

: Mariina 3. jaanuar 2014, kell 21:46 (EET) alias Простота
----
Lüginägevus on nägemishäire, mitte aga "nägemissüsteemi omapära". Velirand (arutelu) 9. märts 2021, kell 20:42 (EET)


Arutelu:Talgud

Siia tuleb üks link töötalgutelt Ameerikas. Andres 12. oktoober 2008, kell 18:08 (UTC)
Talgute paigutamine talupojakultuuri on liiga kitsendav.
See, millest siin juttu on, ei ole vastavuses ühistegevuse kirjeldusega vastavas artiklis. Andres 19. november 2008, kell 19:18 (UTC)

Selles ühistegevuse artikkulas on juttu suurest teooriast,

kuidas, mida jne saaks teha. Päris elus on vaja laut puhtaks

rookida ja sõnnik põllale laotada ja seda tehakse ühiselt,

kogu pere ja naabrite ja sulastega, õigel ajal ja õige ilmaga.

Kellelgil pole aega oodata kuni päälinnast sellekohane

õiguslikult pädev teaduslik teooria säädusena laekub vallamajja.

suwa 10. aprill 2009, kell 05:46 (UTC)
Ehk peaks selle artikli linkima pigem vene/valgevene toloka ning soome talkoot artiklitega? Seal on samal teemal tekkinud suur artiklite gruppMelilac (arutelu) 27. detsember 2013, kell 23:17 (EET)
Võiks suhtestada Põhjamaa talgud juudi protsendi vastu laenamisega? On ju mõlemad kapitalikontrolli meetodid, paraku küll täiesti erinevad oma eelduste (sotsiaalne kontroll) ja tagajärgede (inflatsioon, kapitali kontsentreerumine) poolest. --195.50.206.132 13. märts 2018, kell 00:46 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.umarlaud.eu/talgud
** In Talgud on 2013-06-24 13:40:32, 404 Not Found
** In Talgud on 2013-07-07 02:43:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:44 (EEST)

: asendasin viitega veebiarhiivis olevale koopiale...

: http://web.archive.org/web/20120402222813/http://www.umarlaud.eu/talgud

: suwa 15. oktoober 2013, kell 13:14 (EEST)


Arutelu:Hans-Ulrich Rudel

Seda "JUST" viidet oleks vaja täpsustada. S.t. mulle jääb küll arusaamatuks, mida see endast kujutab? Viidetest on kasu vaid siis, kui need külastajale midagi ütlevad ka. --kanakukk 12. oktoober 2008, kell 18:23 (UTC).

See viitab allpool olevale kirjanduse nimestikule. Ent ka viidetes tuleb kirje välja kirjutada. Andres 13. oktoober 2008, kell 07:33 (UTC)

Seda tsitaati on üsna raske otse tõlkida, aga mõte peaks olema midagi sellist, et "kaotanud on see, mitte kadunud", kuhu ta kaob siis ei tea? --kanakukk 15. oktoober 2008, kell 15:59 (UTC).

"Kaotanud on ainult see, kes ise alla annab" Võiks olla variant. Kui arvestada ka tõlget inglise keelde:"You never lose until you give up." --Kyng 17. jaanuar 2009, kell 10:10 (UTC)

Sõnastus vajab natuke kohendamist. Näiteks:"Rudel suri Rosenheimis aastal 1982 ja põletati Dornhausenis." "Tuhastati" oleks vist normaalsem öelda? Selliseid veidi imelikke kohti on veel. --Kyng 17. jaanuar 2009, kell 10:02 (UTC)
Nüüd peaks korras olema. Djreichsfuhrer 17. jaanuar 2009, kell 13:55 (UTC)
----
Kolonel ta küll ei olnud.--WooteleF 10. august 2009, kell 09:31 (UTC)
----
Minu meelest see tsitaat ei tähenda seda, mis siin on öeldud. Võib-olla võiks see tähendada: "Kadunud on ainult see, kes ise lootuse kaotab." Andres 2. oktoober 2009, kell 15:53 (UTC)

Siin pakutakse sellist varianti: "kaotab üksnes see, kes ise alla annab". --kanakukk 14. november 2009, kell 15:44 (UTC).
Kasutaja Andres tähendus on minu arvates siin kõige õigem, aga vist võiks tõlge olla selline: "Kadunud on ainult see, kes ise lootuse kaotas". Kasutaja: Koduparandaja, 11. oktoober 2014, kell 19:55 (EEST).


Arutelu:Agility

EKI inglise-eesti sõnaraamat annab tõlkevasteks "takistusriba läbimine". Andres 13. oktoober 2008, kell 07:50 (UTC)
Kas selle ja kõik teised koerandusalased artiklid võib panna kategooriasse Koer?--WooteleF 19. oktoober 2008, kell 11:42 (UTC)

täna hommikul kuulsin raadiost, et on olemas "koerasõprade ühing"--Hendrix 19. oktoober 2008, kell 11:51 (UTC)

: See ühing tegeleb hüljatud koertele peremeeste otsimisega. Andres 19. oktoober 2008, kell 11:59 (UTC)

::arvad, et siis "koerte varjupaik" = "koerasõprade ühing"--Hendrix 19. oktoober 2008, kell 12:02 (UTC)
Kas tuleks artiklit muuta lihtalt agility üldiselt ning kasside ja koerte sektsioonid teha?--MärgRätik 24. jaanuar 2012, kell 18:27 (EET)

artiklis "Agility" peaks niikuinii eraldi olema mainitud (ilmselt eraldi peatükina) kasside ja koerte jne agility'd. Nende omakorda eraldi artikliteks tegemine sõltub nt koondartikli pikkusest--Bioneer1 25. jaanuar 2012, kell 11:48 (EET)

: obese oma ka olemas: https://www.youtube.com/watch?v=XqVLY8YfbEo&

: võiks nagu anglomaaniale piire panna, miks tagistusriba läbimine vms ei kõlba kirjatüki pealkirjaks ?

: täpsemalt on siis tegemist vist kuulekuskatse ja takistusriba läbimisega ?

: jutulõim: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?t=1647

: EKI vastuse leiab siit: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?t=16376&
 Soovitan mõiste ära tõlkida. Ratsaspordis on takistussõit (ei pea tingimata olema "hobuste takistussõit") ja takistussõiduhobune, mille vasteteks koeraspordis sobiksid näiteks takistusjooks ja takistusjooksukoer. Varruka- ja päästetrenni kõrval võiksid olla takistustrenn ja takistusvõistlused. "Agility" vasteks sobiks ka väledustrenn või väledussport, kuid see ei annaks asja sisu nii täpselt edasi

: suwa 23. märts 2013, kell 17:40 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ap3.ee/Default2.aspx?PaperArticle=1&code=3552/new_eri_artiklid_355212
** In Agility on 2013-05-25 13:42:44, 404 Not Found
** In Agility on 2013-06-23 23:16:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:17 (EEST)


Arutelu:Sügelised

on olemas ka artikkel Sarkoptoos, mis paistab ka Skaabies olevat--Hendrix 13. oktoober 2008, kell 13:54 (UTC)
kuigi Arutelu:Süüdiklest ei arvata nii--Hendrix 13. oktoober 2008, kell 13:56 (UTC)
kui ma nüüd selle viimase arutelu läbi lugesin, jäi mulle mulje, et sügeliste probleem/olemus pole kaugeltki selge veel...--Hendrix 13. oktoober 2008, kell 13:59 (UTC)
*3 erinevat sügelist--Hendrix 13. oktoober 2008, kell 15:22 (UTC)

.. ehk siis haigus teadusliku nimega sarkoptoos kuulub sügeliste hulka. Kõikides teistes keeltes siin vikipeedias kutsutakse seda haigust omakeelse nimega ja vaid eesti keeles kasutatakse selle üsna levinud haiguse kohta eksootilist teaduslikku terminit, millega on kokku puutunud vaid väga kitsa valdkonna spetsialistid. Õigekeelsussõnaraamatus sarkoptoosi kirjas ei ole.
Joelil on ilmselt õigus, kui ta kirjutab, et sügelisi põhjustavad erinevad 'elukad', ja vaid üks neist põhjustab sarkoptoosi, kuid see ei muuda ju asja.
Ka borrelioosi ehk Lyme'i tõbe põhjustavad erinevad 'elukad':  Ixodes scapularis, Ixodes ricinus, Borrelia burgdorferi, Borrelia mayonii, Borrelia afzelii, Borrelia garinii, Borrelia spielmanii .. kuid ometi kutsutakse kõikide nende 'loomade' poolt põhjustatud haigusi lihtsalt borrelioosiks, kuna haigusnähud on ju sarnased. Las need ladinakeelsed 'elukanimed' jääda vastava eriala arstiteadlaste kasutusse.
Minu arvates tuleks artiklid 'sügelised' ja 'sarkoptoos' liita ning artikli nimeks jätta 'sügelised'. Pääskülaline (arutelu) 5. detsember 2022, kell 14:35 (EET)


Arutelu:Autonoomia

Välja tõstetud: Autonoomia on omavalitsus, osaline iseseisvus, mis antakse riigi mingi piirkonna elanikele. --kanakukk 13. oktoober 2008, kell 15:23 (UTC).
----
Kultuurautonoomiat tuleks mainida. Ja yldse on muiduki autonoomiaid peale poliitilise, nt filosoofiline mõiste. --Oop 22. november 2008, kell 04:29 (UTC)

Jah, siin on juttu ainult piirkonnaautonoomiast, aga ma arvan, et teistest asjadest tuleks rääkida eraldi artiklites. Muidugi tuleb vastavad lingid korraldada.

Täbar asi siinjuures on aga, et autonoomiaks võidakse nimetada ka autonoomset piirkonda ennast, ja siia tuleb mõni link selles tähenduses. Sellest tulenev segadus kuidagi kõrvaldada. Andres 22. november 2008, kell 07:31 (UTC)

Või tuleks siin ikkagi anda üldkäsitlus piirkonna-, rahvus- ja kultuurautonoomiast? Aga see eeldaks eraldi artiklit piirkonnaautonoomiast, kuid sellist sõna kasutatakse ju väga harva.

Autonoomiast filosoofilises mõttes peaks minu meelest kindlasti rääkima eraldi artiklis, nähtavasti Autonoomia (filosoofia). On muidugi veel muid mõisteid, tehnikas, küberneetikas. Andres 22. november 2008, kell 07:36 (UTC)

: Territoriaalsest autonoomiast vahel ikka räägitakse. Enamasti on lihtsalt kontekstis arusaadav, mida selle sõnaga silmas peetakse. Nii et siin võiks ehk olla yldkäsitlus (kus mh yteldakse, et sõnaga tähistatakse nii juriidilist staatust kui ka ala, millele see on antud) ning edasi viited: territoriaalne autonoomia, rahvusautonoomia, kultuurautonoomia, autonoomia (filosoofia)... Võib-olla veel midagi. --Oop 22. november 2008, kell 15:28 (UTC)
----
Minu meelest läks nüüd midagi valesti. Autonoomia antakse territooriumile, näiteks rahvusele? Ei, autonoomia antakse  ikka osale elanikkonnast, näiteks elukoha või rahvuse järgi. Andres 5. märts 2011, kell 21:26 (EET)
Siit tuleb nii välja, et rahvus on territoorium. --Andres (arutelu) 12. detsember 2022, kell 03:15 (EET)
----
Õigeusu kirikute autonoomia kohta peaks olema eraldi artikkel. Andres (arutelu) 6. september 2013, kell 06:54 (EEST)

Autonoomiat on vist nimetatud ka autonoomsuseks--Estopedist1 (arutelu) 27. juuli 2015, kell 13:38 (EEST)


Arutelu:Ungern-Sternberg

Koigi mõis suunab valele artiklile. Ma ei tea millist Koigi mõisa siin mõeldud on.--WooteleF 13. oktoober 2008, kell 20:13 (UTC)
Milline seos on neil Tšehhi Sternbergidel baltisaksa Ungernitega?--WooteleF 14. oktoober 2008, kell 11:23 (UTC)

See Saksa wiki: Sternberg (Aadlisuguvõsa) link mille WooteleF siin eemaldas oli lisatud Rootsi matrikli järgi, mille andmed väidavad et von Ungern gennant Sternbergid on Böömimaalt Dzislaw von Sternbergi (Zdeslav ze Šternberka, :cs:Zdeslav z Divišova ? ) ja Sidonia von Waldstein (Sidonia z Valdštejna) järeltulijad.

Mõned allikad väidavad, et Ungern-Sternbergide esivanem Madlienas (Sissegal a.d.H. Lieven) ja  Zemgales Riia vasalliks olnud Johannes von Sternberg, gen. de Hungaria oli Dzislaw von Sternbergi ja Sidonia von Waldsteini poeg ja abielus Kaupo tütre Hedwig von Lieveniga.

Šternberkide vapil olev 8 haruline kuldne täht kujutab suguvõsa lossi :de:Burg Šternberk vt. ka :de:Burg Český Šternberk (saksa keeles Sternberg = "Täht mäe otsas" vms.), mis tundub et see täht on ka Ungern-Sternbergide krahvivapi keskel. Nimetatud loss ehitati vist kunagi Ungari kuningale kuulunud maa–alale, sellest ka äkki see Ungari päritolu. Võib-olla on kellelgi rohkem teadmisi ja teeb artikli algusesse sellest seosest Böömi- ja Määrimaa Sternbergidega mingi kokkuvõtte.--Jaanusele 23. oktoober 2009, kell 23:48 (UTC)
Miks need jooned loendisse pandi?--WooteleF 20. juuli 2009, kell 15:49 (UTC)

Küsin uuesti. Ilma selgituseta tekitavad need segadust.--WooteleF 27. oktoober 2009, kell 09:30 (UTC)

Neid Remsu romaane, mis Epp kirjanduse alt välja võttis (), võiks ehk ikka kuskil mainida, see on ju retseptsioon.--Morel (arutelu) 12. aprill 2012, kell 16:08 (EEST)

Oi, sorry, vaatasin pealiskaudselt, et mingi suurte tähtedega sodimine, sellepärast tühistasin. Jube palju sodi oli ümberringi. :-) --Epp 12. aprill 2012, kell 16:17 (EEST)
Kui kellelgi aega/tahtmist/oskusi tegelda (või kustutada)
--Toivo (arutelu) 14. juuni 2012, kell 19:52 (EEST)
Pilt:UngernIMG 7271.png|Tiitelleht, Tartus 2012-06-14
Pilt:Ungern-Sternberg-IMG_7270.png|Tiitelleht, Tartus 2012-06-14

Mis allikast pärineb nimekuju? Klaus Kaspar Alexander von Ungern-Sternberg (1877–1934).
Tegelik nimekuju on ju: Claus Casper Alexander von Ungern-Sternberg, siit leiab piisavalt meetrikaraamatute viiteid:  https://www.geni.com/people/Claus-von-Ungern-Sternberg/6000000013491448275

See nimikuju on pärit autoriteetsest Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust: https://personen.digitale-sammlungen.de//baltlex/Blatt_bsb00000600,00475.html?prozent=.--The Prince of Tartu (arutelu) 16. jaanuar 2021, kell 15:09 (EET)


Malli arutelu:Infokast haigus

miks see "Eestikeelne nimi" nii vastu kasti äärt läheb, aga järgmine rida, kus RHK-10, on kasti äärest veide eemal. Vt Erüsiipel--Hendrix 14. oktoober 2008, kell 07:42 (UTC)

Ma ise arvan, et siin võib hüüumärkides viga olla. --Tiuks 14. oktoober 2008, kell 07:52 (UTC)

:oligi hüüumärgis asi.--Hendrix 14. oktoober 2008, kell 08:00 (UTC)

huvitav, mida ma nüüd untsu keerasin, et ta tegelikku dokumentatsiooni ei näita?--Hendrix 14. oktoober 2008, kell 13:52 (UTC)

nüüd hakkas näitama. Pika toimega oli teine...--Hendrix 14. oktoober 2008, kell 13:54 (UTC)

Mulle ei meeldi need võrdusmärgid. Kas need on ikka vajalikud? Teen ettepaneku need eemaldada. iffcool 17. november 2008, kell 19:33 (UTC)

võib ka eemaldada.--Hendrix 25. detsember 2008, kell 09:56 (UTC)

Alts, miks sa thumb-parameetri kõrvaldad? Minu meelest on väga hea, et thumb-parameetrit kasutatakse. Taivo 18. jaanuar 2011, kell 18:38 (EET)

Minu arvates, näeb see siis visuaalselt palju parem välja. Sinna raamide sisse ei oleks pildi pealkiri nagu läinud, vaid pildi alla ikka. (Pealegi inglise vikis samamoodi.) Alts 18. jaanuar 2011, kell 18:44 (EET)

:Minu meelest oleneb see sinu oma seadetest. Minul on näiteks kõik ka thumbiga ilusasti korras. Isegi parem, sest sinu muudatuste järel jääb pildist paremale ja vasakule inetu tühi riba. Taivo 18. jaanuar 2011, kell 18:47 (EET)

RHK-10 andmebaasile linkimisega on mingi jama. Adeliine 14. november 2012, kell 20:54 (EET)

Ma ei mäleta, mis jama see oli, aga praegu on igatahes ka jama. Appi. Adeliine 3. jaanuar 2014, kell 23:01 (EET)

: Mina saan sellest probleemist nii aru, et andmebaasi enam internetis ei ole. RHK-10 lehel olev RHK-10 klassifikatsioon Sotsiaalministeeriumi lehel ka ei tööta. Leidsin sellise lehe http://www.sm.ee/index.php?id=771. Kas sellel lehel olevat otsingut saab malli panna, selles ma kahtlen. --Tiia (arutelu) 4. jaanuar 2014, kell 01:05 (EET)

Kas jutt jäib andmebaasist rhk.sm.ee? Sellel lehel saab otsinguid koodi järgi teostada selle lingi abil, kus stringi väärtus on kood. Aga minu meelest on see mõttetu andmebaas ja lugejale kasutu. Pigem võiks kasutada seda andmebaasi. Küll inglise keeles, aga sisaldab kliinilist informatsiooni ja välistatud koode. --kanakukk (arutelu) 4. mai 2015, kell 16:15 (EEST).

: Tere kanakukk!

: Sellega on nüüd nii, et RHK10 on kehtiv ja seaduslik mu meelest;  haigustele ja haigetele ta lisandväärtust ehk ei loo ka meditsiinitöötajatele ilmselt mitte, nei on arvutis koodipuu kust kood statistika tarvis lisada aga kui see artiklist ära kaotada siis on haigel ja/või lugejal ka med.töötajate poolt väljastatud dokumente raskem 'mõista', asendusena võiks pakkuda RHK10 diagnoosikoodi haiguse sünonüümiks ja see lihtsalt linksuda...

: Sinu toodud andmebaas on muidugi infoküllasem ja on toodud kodeerimisjuhised, ilmselt ka palju kodeeringuid mis RHK10-e tarvis pole 'üle tuua jõutud'...

: mina mõtlen, et kodeering ja statistika ei peaks haiguselt 'tähelepanu' ära võtma ja selle aja mis kodeeringute tegemise üle toomisele kuluks saaks esialgu, kui 'haigusseisude' toimetajaid puudu haigusartiklisse sisestada...

: Mariina 4. mai 2015, kell 16:36 (EEST) alias Простота
----
Inglise vikis on identifikaatorid ja seotud välislingid liigutatud sellest mallist artikli lõppu eraldi malli (:en:Template:Medical resources). Siin võiks teha sama või siis võiks need lihtsalt ära jätta (on vajadusel ka Vikiandmetest leitavad). Pikne 15. november 2021, kell 16:47 (EET)


Kasutaja arutelu:Entu95

Tere tulemast Vikipeediasse, Entu95! Andres 15. oktoober 2008, kell 15:00 (UTC)
Tere! Lehola mõisahoonet eri aegadel kujutavad pildid on väga väärtuslikud! Sa lisasid kasutatud allikad arutellu, kuid need peaks olema artiklis, soovitatavalt viidetena. Viitamise kohta loe Vikipeedia:Viitamine, muude juhendite kohta Juhend:Sisukord. Eeskujuks võid võtta ka mõne teise mõisaartikli.--WooteleF 31. detsember 2010, kell 15:33 (EET)

Tere!
Tõlketalgud on nüüd läbi. Kutsume Teid 17. juunil kell 16 Euroopa Liidu majja, kus pakutakse talgute lõpetamise puhul jooke ja suupisteid. Seal selgub ka, milliste talguliste panus seekord kõige väärtuslikumaks osutus ja antakse kätte kingitused: 1000-eurone reisitšekk, Rahva Raamatu kinkekaardid ning Tallinna Ülikooli kirjastuse raamatud.
Euroopa Liidu maja asub Tallinnas aadressil Rävala pst 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt, Kaubamaja vastast). Üritusel osalemiseks ja kingituse vastuvõtmiseks saatke palun meile oma pärisnimi, mida ei avalikustata. Palun vastake kindlasti, kas saate üritusel osaleda.
Lugupidamisega
Rita Niineste
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu

Ma soovitaks mitte neid logosid üles laadida. Logod on autoriõigustega kaitstud ja Vikipeedias ei ole praegu täit selgust, kas me üldse saame neid kasutada ja mis tingimustel. Adeliine 30. oktoober 2011, kell 22:58 (EET)

Kas sa ei soovi äkki fotot "Rock vs cramo 2008 viimane finaalmang.png" hoopis Commonsisse üles panna? Ivo 11. veebruar 2012, kell 22:18 (EET)


Arutelu:Põisadru

Ma arvan, et perekonna nimi on adru, mitte omaette põisadru --Dj Capricorn 15. oktoober 2008, kell 17:16 (UTC)

Fucus vesiculosus on taimenimede andmebaasi järgi harilik põisadru. Eurodokumentides on Fucus põisadru. Andres 15. oktoober 2008, kell 17:24 (UTC)
Aga tegu pole õigupoolest taimega, nii et ta ei tohiks olla taimede loendis. Kuhu me ta siis paneme? Andres 15. oktoober 2008, kell 17:26 (UTC)

jah, pruunvetikad tuleks panna protistide loendisse, kuid näiteks punavetikad peaks nagu lugema pigem taimede sekka, nagu ka mändvetikad, rohevetikad. Samas võib see tekitada ülevaate huvides segadust. Teine võimalus on taimede loendi "alampiiriks" seada sammaltaimed, ülejäänud "madalamad" panna protistide hulka; eraldi näiteks vetikate loendit küll teha poleks mõtet --Dj Capricorn 15. oktoober 2008, kell 19:14 (UTC)

: Minu meelest tuleb taimede hulka panna need, kes kuuluvad riiki Taimed (Plantae). Kõik eukarüoodid, kes pole taimed, loomad ega seened, tuleb panna protistide hulka. Andres 16. oktoober 2008, kell 05:24 (UTC)

: Seega vetikatest lähevad taimede loendisse ainult rohevetikad (rohevetiktaimed ja mändvetiktaimed, teised lähevad protistide loendisse. Palun tõsta ümber. Andres 16. oktoober 2008, kell 05:26 (UTC)

::Tegin nõnda, pruun- ja punavetikate hõimkonna eestikeelsed nimed jätsin lahtiseks, ehk ladinakeelsed jäid sisse --Dj Capricorn 16. oktoober 2008, kell 07:35 (UTC)

::: Nad peaksid loendites olema sama nime all, nagu on artiklite pealkirjad. Andres 16. oktoober 2008, kell 09:03 (UTC)

::::artiklites pole veel jõudnud neid muuta, kuid kindlasti tuleb seal teha suuri muutusi pealkirjade osas, eestikeelsete nimede osas on seal palju küsitavusi. "Rohevetiktaimed" on ju näiteks juba olemuselt vale termin --Dj Capricorn 16. oktoober 2008, kell 09:45 (UTC)

::::: "Rohevetiktaimed"  ei ole vale termin, sest nad kuuluvad taimede riiki. Andres 16. oktoober 2008, kell 10:08 (UTC)

::::::ajasin segi, tahtsin näiteks tuua rohevetiktaimed, punavetiktaimed --Dj Capricorn 16. oktoober 2008, kell 14:52 (UTC)

::::::: Nende nimede kohta tuleks asjatundjatelt küsida. Andres 16. oktoober 2008, kell 14:57 (UTC)

Miks Vaata ka rubriigis on Fucus radicansile viited pandud? Tuleb ju teha eraldi artikkel--Bioneer1 (arutelu) 29. juuni 2012, kell 10:59 (EEST)


Arutelu:Breviaar

Jaan Undusk võrdleb "NLKP ajaloo lühikursust" (õige pealkiri: "Üleliidulise Kommunistliku (enamlaste) Partei ajalugu: Lühikursus", Tallinn: Poliitiline Kirjandus, 1940) ateistliku breviaariga: kollektsioon kõige olulisemaid teemasid käsitlevaid tekste, mis samal ajal ei tekitaks lugeja peas liigseid küsimusi või vastuolusid.

: Välja. Andres 16. oktoober 2008, kell 09:08 (UTC)


Kasutaja arutelu:Auksmann

Tere tulemast Vikipeediasse, Auksmann! Andres 16. oktoober 2008, kell 09:09 (UTC)

Tere! Selle pildi juurde tuleks kirjutada, kust on pilt pärit ja kes on selle autor. Samuti tuleks pildi juures ära märkida, millise vaba litsentsi tingimustel on see kasutatav. Tavalisim litsents, mida valida, on CC BY-SA 3.0. Kui üleslaadija pole ise autor, siis tuleks ühtlasi edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et nimetatud pilti tohib kasutada nimetatud vaba litsentsi tingimustel. Pikne 29. juuli 2018, kell 14:37 (EEST)


Arutelu:Yuchengi linnarajoon

Puudub lehekülg Yucheng. Andres 16. oktoober 2008, kell 11:40 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.yc.yaan.cn/
** In Yuchengi linnarajoon on 2013-06-24 14:29:04, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Yuchengi linnarajoon on 2013-07-07 23:39:53, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:40 (EEST)


Arutelu:Pärnu

Pärnu Slaavi Põhikool on maha tõmmatud. Kui see on likvideeritud, võiks teda tekstis ikkagi mainida. Ja koolide arv vist ka enam ei klapi. Andres 16. oktoober 2008, kell 16:53 (UTC)

Elaniku arvu tabel vajaks mingit kommentaari. Andres 9. juuni 2009, kell 20:08 (UTC)
----
Arvud tabelis 'Linnaelanike arv' vajaksid alates 1959. aasta andmetest ülekontrollimist. Velirand (arutelu) 15. aprill 2017, kell 15:29 (EEST)
----
Infotabelis tehti novembris muudatus, millega pindala ja elanike arv said valeks. --Hirvelaid (arutelu) 13. detsember 2017, kell 08:38 (EET)
----

Reedel, 5. juunil 1936, Pärnu Uudised, LK 1
* 1886 — 13 317 elanikku
* 1921 — 18 574
* 1924 — 19 608
* 1925 — 21 316 (kõige rohkem)
* 1935 — 20 629
* 1936 — 21 251

suwa 8. aprill 2018, kell 02:32 (EEST)

See 640 meetri kõrgune platoo on ilmselt näpukas. Tuleks ära parandada. Ka 64 on liiast. Ehk 6,4 m?
KT 15.aprill 2012
----
Artikkel võiks sisaldada ta tabelit Pärnu linna elanikkonna rahvusliku koosseisu kohta 1959., 1970., 1979., 1989. ja 2000. aasta rahvaloenduse andmete põhjal. 90.191.119.98 15. aprill 2012, kell 12:14 (EEST)
----
Plaan niisugusel kujul on nähtavasti 1954. aastast, võib-olla selle eeskuju pärineb 1940. aastast? Või on 1954 väljaandmise aeg? Andres (arutelu) 15. mai 2012, kell 16:16 (EEST)
----
"Pärast Saksa okupatsiooni, Vabadussõda jätkus Pärnu linna areng alles 1927. aastal." Natuke imelik lause.90.191.119.98 22. veebruar 2013, kell 20:31 (EET)
----
Ei näe vajadust lisada artiklisse linna venekeelset nime. Või kui, siis ainult koos teiste naaberriikide keelte variantidega. Läti on hoopis aktuaalsem. Võtsin praegu välja selle:  (vene Пярну, Пернов) --Morel (arutelu) 17. juuli 2013, kell 16:53 (EEST)
Juunis 1943 nimetas Sisedirektor Pärnu linnapea ettepanekul ja Pärnu piirkonnakomissari nõusolekul Pärnu raehärradeks Maks Jürisson, Mihkel Kangro, Hans Laurits, Juhan Kangur, Oskar Kollist, Jüri Kuuter, August Annus, Elmar Rõigas, Jaan Talvaru, Julius Kõrts, Juhan Smitt, Martin Seiler. Nimetati ametisse esimesed maanõunikud ja raehärrad. Eesti Sõna, 3. juuni 1943, nr. 126, lk. 3. --IFrank (arutelu) 23. veebruar 2014, kell 04:10 (EET)
Elanike arvu kaasajastatakse Wikidatas. Andres (arutelu) 11. aprill 2015, kell 13:24 (EEST)
----
Pärnu poliitikute loend on olemas, järelikult tuleb sellele ka linkida. Andres (arutelu) 3. august 2016, kell 11:38 (EEST)
----
Minu meelest on koma esimeses lauses üleliigne. Andres (arutelu) 15. veebruar 2017, kell 15:30 (EET)
----
Linn hõlmab 859 km² suuruse maa-ala, sealhulgas 20% on parkide ja haljasalade all. Pärnu linna piiridesse jääb kolm kaitseala.

See peab nähtavasti silmas omavalitsusüksust. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 22:35 (EET)
----
Miks on Pärnu sõpruslinnad maha võetud? Kui vaja, võib viidata lehele https://parnu.ee/index.php/linnakodanikule/omavalitsus/valissuhted/sopruslinnad/138-sopruslinnad--Andrus Kallastu (arutelu) 1. september 2019, kell 11:29 (EEST)

sama küsimus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 1. september 2019, kell 12:40 (EEST)
Nähtavasti sellepärast, et sõpruslinnad on omavalitsusel. Aga sellest võiks ikkagi (minevikus) rääkida. Andres (arutelu) 1. september 2019, kell 13:35 (EEST)

nüüd on need samavõrd ka Manija sõpruslinnad: Pärnu_linn_(haldusüksus)#Sõpruslinnad. --WikedKentaur (arutelu) 1. september 2019, kell 17:21 (EEST)

:Minu meelest mitte. Andres (arutelu) 1. september 2019, kell 19:49 (EEST)

:: Kas sellepärast, et kasutatakse sõna "sõpruslinn"? See paistab olevat tinglik. Näiteks Gran Norras on vald, mitte linn. Rootsi "linnade" puhul on ka sõprussuhted sõlmitud tõenäoliselt valdadega, mitte vallakeskuste või tiheasustusega paikkondadega. Pikne 3. märts 2023, kell 15:40 (EET)

::: Sest Manija ei ole omavalitsusüksus. --Andres (arutelu) 3. märts 2023, kell 20:02 (EET)

:::: Pärnu asustusüksusega samades piirides ka ei ole omavalitsusüksus. Pikne 3. märts 2023, kell 20:10 (EET)
----
mille taastamine keelati 111. aastal.

Mis aastat mõeldakse? --Andres (arutelu) 22. juuli 2022, kell 23:50 (EEST)
-------
Artiklis on haldusreformieelsed andmed. Reformi järel olevat Pärnu linna rahvaarv 51 730 elanikku ja pindala 855,24 km2. Kuriuss (arutelu) 19. oktoober 2022, kell 11:31 (EEST)

see suurem moodustis on :Pärnu linn (haldusüksus). Linn ise on siis Pärnu linn, Pärnu Linn, Pärnu maakond, suht jabur nimi. suwa 19. oktoober 2022, kell 13:56 (EEST)

: Jah, täiega jabur – seadustatult sisseprogrammeeritud eksitus. Miks ei võinuks see haldusüksus olla kasvõi Suur-Pärnu (Suur-Londoni analoogina), vt ka "Suur-Pärnu ei ole suurusehullustus" (Pärnu Postimees, 14.12.2006)? Kuriuss (arutelu) 19. oktoober 2022, kell 19:18 (EEST)

::mhmh, nohh kui oleks julgemaid ja arukamaid eestvedajaid, siis „oleks julgetud” ka nimeks võtta Pärnu linnavald jne jne :) suwa 6. november 2022, kell 12:52 (EET)
----
LeeMarx, see viimane elanike arv on nähtavasti rahvastikuregistri järgi, mitte statistikaameti andmebaasi järgi. Tabeli päises on viidatud statistikaametile ja eelmised aastad on selle allika järgi. Üldiselt oleme eelistanud statistikaameti andmeid, vähemasti infokastis. Selle aasta andmeid vist pole statistikaamet veel avaldanud. Pikne 3. märts 2023, kell 15:40 (EET)

Siin peaks ka olema rahvastikuregistri järgi? allikas --LeeMarx (arutelu) 3. märts 2023, kell 16:06 (EET)

: Linna kodulehel on nähtavasti küll rahvastikuregistri andmed. Aga artiklis võiks eelistada statistikaameti andmeid, mis eeldatavasti näitavad täpsemini seda, palju omavalitsusüksuses tegelikult inimesi elab. Pikne 3. märts 2023, kell 16:56 (EET)

:: Selge. --LeeMarx (arutelu) 3. märts 2023, kell 17:31 (EET)


Arutelu:Engelhardt

Interwikilingid on valed. Need ei räägi aadlisuguvõsast vaid on täpsustuslehed. Engelhardt on küll selline nimi mille kandjad ei pruugi kuuluda antud suguvõsasse.--WooteleF 17. oktoober 2008, kell 14:27 (UTC)

Ja perekonnanimede kategooria on ka vale. Andres 17. oktoober 2008, kell 14:44 (UTC)

Friedrich Magnus von von Engelhardt, abielus Luisa Marie Juliana (von Stein)iga, üks järglastest:Julia Paulina Charlotta Emilia von Engelhardt (1812-)
Parun Karl Anton Gustav August von Engelhardt (1796-1872)Энгельгардт, барон Антон Евстафьевич, (КАРЛ АНТОН ГУСТАВ АВГУСТ (АНТОН ЕВСТАФЬЕВИЧ), Venemaa sõjaväe ratsaväekindral, abielus onu/täditütre Julia Paulina Charlotta Emilia von Engelhardtiga (1812-), Friedrich Magnus von von Engelhardti tütrega (järglased: Gustav, Anton, Friedrich, Charlotta, Maria (ГУСТАВ, АНТОН, ФЕДОР, ШАРЛОТТА и МАРИЯ),
.
*Mihhail Andrejevitš Engelhardt (Михаил Андреевич) Jelna maakonna mõisnik, Smolenski šljahta rittmeister;
**Pavel Mihhailovitš Engelhardt (1765-1812), Venemaa sõjaväelane, kindralmajor, Borodini lahingu kangelane, Borissovo reduudi kaitsja
.
*Wilhelm von Engelhardt (1782–1841), Aakre mõisnik
**Friedrich Robert Alexander von Engelhardt (1814–1873), Aakre mõisnik
.
Carl Johann Hermann von Engelhardt (1771-1841) oli erialalt jurist, Liivimaa maanõunik (1824-1836)Seltsid ja literaadid Saaremaa trükinduse edendajatena,www.saaremaa.ee.
*Энгельгардт, Валентин Федорович (1840-1890)
Miks sa seda siia arutelulehel kirjutad?--WooteleF 30. september 2010, kell 14:10 (EEST)

Engelhartide Liivimaa suguvõsaharu suguvõsaliinide laotust..., koos olemasolevate andmetega, millega ta tegelesid--Nosser 30. september 2010, kell 15:21 (EEST), enne artikklitesse toppimist

:Tee artikkel Engelhardtide sugupuu ja pista kogu info sinna. Arutelulehti pole mõtet niiviisi infoga uputada.--WooteleF 2. oktoober 2010, kell 16:58 (EEST)

:: Oot-oot, sugupuu on artiklis  kirjas, nii palju kui see lineaarses esituses võimalik on. Mina ei soovitaks hakata eraldi artiklit tegema. Andres 2. oktoober 2010, kell 18:08 (EEST)

:::Seda infot on nii palju küll, et võiks eraldi artikli teha.--WooteleF 2. oktoober 2010, kell 18:15 (EEST)

:::: Mida me sellega võidame? Muud infot selles artiklis siin palju ei ole. Andres 2. oktoober 2010, kell 18:49 (EEST)

:::::No hea küll. Aga ma leian siiski, et infohulka tuleks piirata siin. Tuleks piirduda eluaastate, ameti/auastme ja mõisatega, vältida tuleks liigset detailsust (a la Alexander von Engelhardt (1799–1856), Venemaa polkovnik, abiellus 1834 Anna Demidovaga (suri 1840), kes oli õuemarssal Grigori Demidovi (1765–1827) ja vürstinna Jekaterina Lopuhhina (1783–1830) (Paul I favoriidi Anna Lopuhhina õde) tütar ning Venemaa Siberi metallurgiatööstuse looja Akinfi Demidovi lapselaps). Abikaasa tasuks märkida ehk vaid naissoost isikutel.

:::::Ja muidugi sisuline toimetamine, mida antud artikkel vajab hädasti. Lahti tuleb saada igasugu jaburustest (Liivimaa Eestimaa suguvõsaharu, Liivimaa Kuramaa suguvõsaharu, (kreisi)maamarssal jne). Kuigi Vikipeedias ei saa kelleltki nõuda millegi parandamist, panen Nosserile südamele, et tema kui artikli peamine täiendaja, asjad ise korda teeks.--WooteleF 2. oktoober 2010, kell 19:05 (EEST)

:::::: Minu arvates on otstsarbekas üleliigne jutt kõrvaldada koos omaette artikli tegemisega, siis saab olemasoleva info ära kasutada.

:::::: Arvan, et lõpuks peame ikka ise korda tegema. Andres 2. oktoober 2010, kell 21:44 (EEST)

Vastukaja kommentaaridele, "jaburused" Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa suguvõsaharude ja "Majade" järgi jaotus on pärit ... Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1, 1: Livland, Görlitz, 1929/Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1: Estland, Görlitz, 1930/Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 3, 1: Kurland, Görlitz, 1939, näitena toodud ülifaktirikkuse märkusega nõus aga eraldi artikkli loomine - artikkel Engelhardt ongi ju kogu Engelhardti suguvõsa ülevaade--Nosser 3. oktoober 2010, kell 10:37 (EEST)

:Vaatasin järgi...ja selline jagunemine küll neist raamatutest pärit pole. Samas ei ole rüütelkonnaraamatud suguvõsade harudesse jagamisel sageli järjekindlad ja erinevad raamatud võivad olla üksteisega vastuolus. Jaburuste all pidasin silmas sellised väljendeid nagu "Liivimaa Kuramaa" ning "Liivimaa Eestimaa". Samuti ei ole 17.-18. sajandi kontekstis nime "Vana-Liivimaa" kasutamine eriti mõistlik.--WooteleF 3. oktoober 2010, kell 21:40 (EEST)

Ühes viites on kasutatud ESTERi linke, ent sedasi kaudselt ei tohi viidata--Bioneer1 (arutelu) 20. veebruar 2015, kell 00:24 (EET)


Arutelu:Ammoonium

Minu meelest ei ole sellist ühendit ega ainet, sest pole tegu molekuli, vaid iooniga, nimelt ammooniumiooniga. Ka ÕS-i järgi on ammoonium ioon. Andres 17. oktoober 2008, kell 15:34 (UTC)

jah, jäin ka ise mõtlema, et kas võib seda ka aineks lugeda, tegu on tõesti pigem iooniga  --Dj Capricorn 17. oktoober 2008, kell 16:08 (UTC)

Esimeses lõigus on kaks mõistet. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. november 2011, kell 19:08 (EET)

Artiklit on hea lugeda. Kõige olulisem informatsioon on välja toodud ning seda selgelt ja süstematiseeritult. Viidatud on korrektselt ning viiteallikad on informatiivsed ja kohased. Tekst on kenasti vormistatud. Lisatud on asjakohane pilt, mis loob hea visuaalse kujutelma antud ühendi kohta. Ka välja toodud reaktsioonivõrrandid on abiks ammooniumiooni omadustega tutvumiseks.
Tooksin välja ka paar kohta, mis vajavad pisut ülemõtlemist ja muutmist. Esiteks happe-alus omadustest rääkivas osas on kirjutatud, et ammooniumkloriidi pilv settib. Arvan, et parem tegusõna antud juhul oleks sadestub.  Lisaks tundub mulle natuke kummalise sõnastusega sama alateema viimane lause.
Paragraahvis „Orgaanilised ammoonium ioonid“ on esimese lõigu viimases lauses puudu üks tühik peale sõna katioon. Ja sellele järgnevas valemis võiks + olla üleval.
Need katioonid, näiteks tetra-n-butüülammooniumi katiooni kasutatakse mõnikord naatriumi või kaaliumi ioonide asendamiseks, et suurendada aniooni lahustuvust orgaanilistes solventides- selle lause sõnastuse võiks ka üle vaadata.
Viimase lõigu esimeses lauses on üks komaviga.
Üldiselt on hästi kirjutatud artikkel, aga sisse on jäänud paar väikest näpuviga.
--MarionM 11. november 2011, kell 19:35 (EET)
----
*Rohkem mõisteid linkida!
*Reaktsiooni käigus muutub ammoonium
*Kui ammoniaak lahustab vees lahustada? lahustub?
*Lauses "Kui pH on madal..." koma puudu
*Lauses "Ammooniumi katioone leidub..." koma puudu, koolon liigne
*erandiks siin oleks → erandiks on
*Tänu ebatavalisele protsessile moodustavad ammooniumi ioonid ka amalgaame Ei saa aru.
*elavhõbekatoodiga
*See ühend pole siiski kuigi; samas lauses koma puudu
*Vesiniku aatomid ammooniumi ioonides saab asendada alküülrühmaga või mõne muu orgaanilise rühmaga moodustades asendatud ammooniumi iooni. Ei saa aru
*Lauses "Ammoonium üksi ei ole..." koma puudu
*Lauses "Hingamisteedele omab..." koma puudu
*Kategooriad peavad olema eestikeelsed. Otsi palun kategooriad, mis on juba olemas ehk millest jäävad sinised lingid. Adeliine 29. november 2011, kell 01:39 (EET)
----
*Reaktsiooni tulemusel muutub ammoonium
*Tänu ebatavalisele protsessile Jääb arusaamatuks, miks see ebatavaline on
*See ühend pole siiski kuigi püsiv
*moodustades asendatud ammooniumi iooni Ei saa aru
*Kategooriad peavad olema eestikeelsed. Otsi palun kategooriad, mis on juba olemas ehk millest jäävad sinised lingid. Adeliine 28. detsember 2011, kell 22:54 (EET)
----
*Sellise reaktsiooni käigus muutub ammoonium tagasi
*kordan kategooriate märkust. Adeliine 31. jaanuar 2012, kell 15:40 (EET)


Arutelu:Aso

Võib-olla peaks pealkirjaks olema Aso-shi. Andres 17. oktoober 2008, kell 20:03 (UTC)

* https://www.aso.ee/et/ - Riigi Infosüsteemide Arenduskeskus


Arutelu:Urmas Ott

Postimees kirjutab, et sündis Otepääl, mitte Tallinnas. --Tiuks 17. oktoober 2008, kell 22:44 (UTC)

EPL järgi samuti Otepääl. --WikedKentaur 18. oktoober 2008, kell 07:36 (UTC)

Allpool toodud lause ei tundu sobilik. Ühte pidi välistab populaarne, kui piisavalt täpne diagnoos kuulujutud (näiteks, et X suri suguhaigusesse vms.). Teist pidi aga kerkib küsimus, miks selline surma põhjus nii tähtis on, et seda peab eksponeerima. Näiteks 34-aastaselt surnud Rein Kruusil ei ole surma põhjust märgitud. Kui surm on tingitud sotsiaalsetest põhjustest, seotud kuidagi inimese tööga jms., siis on surma põhjuse täpsem äranäitamine ilmselt otstarbekas, kuid käesoleval juhul, kui tegemist oli bioloogilise (puhtalt meditsiinilise) põhjusega, võib täpsema äranäitamise vajalikkuses kahelda. Bioloogiliste põhjustega surma täpsem kirjeldus võib olla otstarbekas siis, kui sellel on mingi tähtis õpetlik sisu – näiteks: haigusloo üksikasjad tuuakse esile selleks, et osutada asjaoludele, mis muudavad haiguse eriti ohtlikuks, samas kui inimesed neid asjaolusid ignoreerivad, või kui on vaja osutada profülaktika tähtsusele, epideemia tekkimise üksikasjadele vms.
KAHTLUSI ÄRATANUD LAUSE:
Ta suri pärast leukeemia raviks tehtud luuüdi siirdamist müokardi infarkti.

Minu meelest on surma põhjus iga inimese eluloo osa ning see tuleks ära tuua, kui see on avalikult teada. Ka inimese haigustest tuleks kirjutada, kui need avalikult teada on.

Kui Rein Kruusi surma põhjus on avalikustatud, siis tuleks minu meelest seda mainida. Mina tema surma põhjust ei tea; mul on jäänud mulje, et tegu oli haigusega. Andres 8. aprill 2009, kell 05:55 (UTC)

Kas surma põhjuse täpsem äranäitamine on vajalik?

Siin on tunda seda liialdamist, mida meedia on seoses Oti surmaga harrastanud, esitades teda nagu väljapaistvat intellektuaali ja vaimusuurust. Tegemist on küll omapärase isiksusega, kes oma agressiivse küsitlusstiiliga ja hoolika ettevalmistustööga tagas oma saadete teatava kvaliteedi, kuid teha temast suurmeest ei ole objektiivne lähenemine. Kui vapimärgi andmisega seotud p õ h j e n d u s e s  on  t ä p s e l t selline lause nagu allpool lugeda, siis peaks olema kuidagi märgitud, et nii seda põhjendatakse – näiteks et "diplomil öeldakse, et...". Kui see põhjendus ei ole teada, siis tuleks "vaieldamatu arvamusliider" kõrvaldada. Olla kuulus ei tähenda sugugi alati seda, et ollakse arvamusliider.
Võib-olla lähen veidi libedale teele, aga siiski. 1. Oti intervjuud ega tema vastavad raamatud näita teda kuidagi arvamuse esitajana (> võimaliku või tegeliku arvamusliidrina), vaid teatavate hoiakutega intervjueerijana, küsitlejana. 2. Tuntud inimeste populariseerimine küsitlemise teel ei tähenda seda, et populariseerija ise kujuneks arvamusliidriks. Pigem on arvamusliidrid need, keda populariseeritakse. Küsitleja küll mõjutab oma küsimuste valiku ja laadiga nende inimeste hoiakuid, kes küsitlust jälgivad, kuid tema seisukohad, teesid, vaated teenivad toda isikut, keda küsitletakse. 3. Küsimustega saab valgustada küsiteldava isikuomadusi, tema tegevuse tähendust jne., kuid võimalus mõjutada küsitluse jälgijate arusaamisi ja hoiakuid on lahutamatult seotud sellega, mida küsimustele vastatakse. Ka olid Oti saadetes intervjueeritavad loonud endast pildi, endale renomee jne. juba enne seda kui neid intervjueeriti. 4. Televisioon on võimas meedium, kuid sotsiaalses keskkonnas, kultuuris on ka teisi võimsaid mõjuallikaid. Pole ilmselt õige pidada inimest arvamusliidriks ainult sellepärast, et ta esineb televisioonis.
Kas ei ole nii?
MUUDETUD LAUSE ALGSEL KUJUL
* 2008. aastal pälvis Urmas Ott Tallinna vapimärgi kui teleajakirjanduse tunnustatud edendaja, vaieldamatu arvamusliider Eesti meediamaastikul, rahvuskultuuri ja ajaloolise mälu talletaja ning erinevate rahvuskultuuride vahelise sideme looja.
Veel üks tähelepanek. Suurel ajakirjanduspreemial ei ole põhjendust, aga Tallinna linna vapimärgil see on, pikk ja pealegi vanas nõukaaegses stiilis.

Ka mina ei nimetaks teda arvamusliidriks, kuigi näiteks Edgar Savisaar on teda niimoodi nimetanud. Sõna "arvamusliider" tähendus on minu meelest siiski nii ebamäärane, nii et inimestel on voli seda oma äranägemisel kasutada. Entsüklopeedias pole minu meelest üldse mõtet kedagi arvamusliidriks tituleerida, aga selliseid hinnanguid tsiteerida võib. Nii palju kui mina aru sain, oli Tallinna linnavalitsuse ettepanekus niisugune sõnastus: "Teleajakirjanduse tunnustatud edendaja, vaieldamatu arvamusliider Eesti meediamaastikul, rahvuskultuuri ja ajaloolise mälu talletaja ning erinevate rahvuskultuuride vahelise sideme looja." Algallikat ma ei leia, aga viidata võiks ka ajakirjandusele. Minu arvates võiks selle põhjenduse tsitaadina ära tuua. Otsuse tegi linnavolikogu. Pole selge, kas sama põhjendus on ka otsusel; teada on ainult linnavalitsuse ettepaneku sõnastus.

Suure ajakirjanduspreemia kohta ma ei leidnud üldse mingit allikat, ja ma ei leidnud seda ka tekstist. Jutt on ainult üleliidulise ajakirjanike liidu preemiast saate "Teletutvus" eest. Pole küll viidet selle kohta, et ta selle "Teletutvuse" eest sai. Andres 8. aprill 2009, kell 06:07 (UTC)
----
2001. aastal juhtis Urmas Ott TV1-s presidendikandidaatide intervjuusarja "Seitse päeva mais." 90.191.119.98 21. juuli 2012, kell 22:39 (EEST)
----
Haridusest pole midagi kirjutatud. 1979. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagogilise Instituudi näitejuhtimise erialal. Mingi aeg enne seda oli ta õppinud ka Lavakunstikateedris. 90.191.119.98 30. august 2013, kell 23:33 (EEST)

Paluks linki, kus on see kirjas. Omaloomingut ei saa teha. --Tiia (arutelu) 30. august 2013, kell 23:58 (EEST)

: Linki vist ei ole, aga tema elulooraamatutes on sellest kirjutatud. 90.191.119.98 31. august 2013, kell 11:09 (EEST)

::Sellele raamatule viidates palun lisa siis infot--Bioneer1 (arutelu) 31. august 2013, kell 17:45 (EEST)
Kui keegi annab vihje, siis see ei kohusta teda allikaid otsima. Andres (arutelu) 1. september 2013, kell 08:18 (EEST)
----
Urmas Otil on ilmunud ka venekeelseid raamatuid, mida siin artiklis mainitud ei ole:
*Вопрос + ответ-интерью. - Москва : Московский рабочий, 1991
*Телевизионное знакомство : [из цикла передач Эстонского телевидения]. - Москва : Искусство, 1992
*Playback : избранные интервью из цикла передач "Телевизионное знакомство". - Таллинн, 1995 Velirand (arutelu) 7. mai 2020, kell 13:38 (EEST)


Arutelu:Dirigent

Dirigeerimine peaks olema eraldi artikkel. Andres 18. oktoober 2008, kell 06:31 (UTC)

Tulevikus kindlasti, sest elukutse ja tegevus peaks eraldi olema. Inglise vikis tehakse millegipärast ümbersuunamine tegevusele (samamoodi on ka laulja puhul)

Küllap dirigendil on muusikaharidus, aga arvan, et see pole olemuslik. Andres 18. oktoober 2008, kell 06:33 (UTC)
Siin võiks mainida, kus eesti orkestridirigendid on õppinud (minu teada tavaliselt Leningradis pärast koorijuhiõpinguid Tallinnas). Andres 18. oktoober 2008, kell 06:34 (UTC)

pigem Piiteri konsis, vt nt Raimund Kull. suwa 18. oktoober 2008, kell 11:28 (UTC)

: Seda ma mõtlengi, vahepeal ju kandis see Leningradi nime. Andres 18. oktoober 2008, kell 11:48 (UTC)

:: XIX ja XX sajandi vahetus teeb sisse selged vahed professionaalsete ja mitteprofessionaalsete muusikute vahel. Professionaalid tulevad enamasti läbi Peterburi konservatooriumi – algul oreli-, hiljem kompositsiooniklassist 1919. aastal asutatakse kõrgemad muusikakoolid Tallinnas ja Tartus ja sellepärast õpiti Piiteri konsis. Seda peaks mainima muusikahariduse juures aga siin võiks olla ikkagi konkreetselt kus ja mida saab õppida. --Tiuks 18. oktoober 2008, kell 12:04 (UTC)

Muusikahariduse tõin sellepärast sisse, et ka võõrsõnade leksikonis mainitakse: erialase muusikalise ettevalmistusega isik. Orkestri dirigeerimist õpitakse tavaliselt pilliõppimise kõrvalt. Kooridirigeerimist koorijuhi erialal. Õppimisvõimalused peaks välja tooma koos erialaga, sest osadel saab valida moodulitega (näiteks Tallinna Pedagoogikaülikool muusika erialal). --Tiuks 18. oktoober 2008, kell 11:21 (UTC)
"Jean-Baptiste Lully lõi saua otsaga põranda asemel vastu jalapöida ja suri gangreeni tagajärjel." Entsüklopeedilise stiiliga jutu sees mõjub see lause veidralt. Peale selle, ei saa aru, kas ta dirigeeris sauaotsaga vastu põrandat lüües või vastu jalapöida lüües või lõi dirigeerides (millega?) ükskord kogemata vastu jalapöida. --Vikker 11. juuni 2010, kell 10:31 (EEST)

Saua kasutas ta taktilöömiseks. Selleks lõi ta sauaotsaga vastu põrandat. Vastu jalapöida lõi ta kogemata, ja see löök võis olla hoopis halvasti mängiva orkestri peale pahameele väljavalamine.

Võib mõelda, kas see lause on siin vajalik. Võib-olla võiks seda illustreeriva märkusena  mainida. Andres 11. juuni 2010, kell 18:02 (EEST)

: Just nii, Andres. --Tiuks 12. juuni 2010, kell 21:53 (EEST)

:: Kuidas just nii? Andres 12. juuni 2010, kell 22:05 (EEST)

::: Said lausest täpselt aru ja see lause on vajalik dirigeerimise ajaloo juures. --Tiuks 12. juuni 2010, kell 22:47 (EEST)

:::: Minu meelest on tegu anekdoodiga, mis ei ole tingimata vajalik. Kui seda illustreeriva näitena kasutada, siis võiks see olla antud allmärkusena või hädapärast vähemalt sulgudes. Andres 12. juuni 2010, kell 22:55 (EEST)

::::: See on kirjas igas korralikus paberentsüklopeedias. --Tiuks 12. juuni 2010, kell 23:27 (EEST)

::::::Minu arvates pole seda siia artiklisse vaja. Lully artiklis see ju on, aitab küll. Adeliine 12. juuni 2010, kell 23:40 (EEST)

::::::: Kordan veel kord. See on kirjas igas dirigeerimise ajaloos aga kui see nii väga häirib, siis kustutage ära. Mul ükskõik. Olen nagu katkine plaat, mis on jäänud ennast kordama.  --Tiuks 13. juuni 2010, kell 01:56 (EEST)

:::::::: Kui siin oleks väga põhjalik esitus, siis see ei häiriks. Praegu on selle osakaal ebaproportsionaalne. Ja ma ei ütle, et selle peaks päris välja viskama. Andres 13. juuni 2010, kell 20:00 (EEST)

lõid ... takti rullikeeratud noodiga. Noot ei ole materiaalne ja seda ei saa rulli keerata. Mõtlesin hetkeks, kas pole tegu kalameeste noodaga, aga see on väga suur ja kokkukeeratult kindlasti taktilöömiseks liiga raske. Taivo 29. september 2010, kell 15:25 (EEST)

No mis jutt see nüüd on? Vaata noot. Loomulikult on noot materiaalne. Adeliine 29. september 2010, kell 15:27 (EEST)

: Tegelikult ei ole mõeldud ka sealset tähendust, vaid noodilehte- või raamatut vms (paberilehte või paberilehtede komplekti, millele on kirjutatud partituur). Vastav tähendus on ka EKSS-is olemas (), kuigi see ei pea olema trükis, vaid võib olla ka käsikiri. Täpsustada ei saa, sest ei tea, mis kujul see noot täpselt oli. Andres 29. september 2010, kell 15:32 (EEST)

::Aga see ongi ju sama tähendus. Noot, mille eriliigid on partituur, klaviir, laulu noodikirjas ülekirjutus jne, on ju paberileht (või lehtede kogumik), millele on noodikirjas kirja pandud mingi teos. Partituuri kirjapanemata kujul ju ei eksisteeri. Adeliine 29. september 2010, kell 15:59 (EEST)

::: Siin on vahe, mis on osalt ka EKSS-is fikseeritud. Nooditeksti eksemplar eksisteerib füüsilisel kujul, tema tüüp mitte (sama tüüp võib esineda mitmes eksemplaris ja neid võib juurde tulla). Peale selle, paberileht on erinev sellele kirjutatud tekstist, isegi kui mõlemad on füüsilised. Ma pidasin silmas just seda viimast vahet. Andres 29. september 2010, kell 16:04 (EEST)

::::Ma ei saa aru, kuidas EKSS-is see vahe fikseeritud on. Mida sa mõtled nooditeksti tüübi all? Paberileht on muidugi erinev sellele kirjutatud tekstist, aga noot on just nende kahe kombinatsioon. Nooditekst ei võrdu noodiga, ammugi siis mitte tühi paberileht. Adeliine 29. september 2010, kell 16:21 (EEST)

:::::: Ei EKSS-is ega siin pole asi päris ühemõtteliselt kirjas. Näen nüüd, et noodi all võidakse mõelda ka noodikirja ("kas ta nooti tunneb?"). Nõus, et noot ei ole tühi paberileht, vaid täis paberi- (või muu kirjutusmaterjali) leht, aga selles tähenduses ikkagi paberileht või lehtede komplekt, mitte tekst. Aga noot võib tähendada ka teksti, kuidas muidu teda siis ümber kirjutada või trükkida saab? Võib-olla leheküljel Noot ei ole mõeldud teksti, mul jäi lihtsalt mulje, et on mõeldud.

::::::: Teksti tüüpide all mõtlen neid erinevaid tekste, mis noodilehele võivad olla kirja pandud ja millest igaüht võib trükkida või kirjutada mitmes eksemplaris. Andres 29. september 2010, kell 16:43 (EEST)

::::::::Samamoodi nagu trükitakse ja kirjutatakse ümber raamatuid, mis sisaldavad teksti. Kas siis raamatu puhul peab ka jõuga lahku viima raamatu sisu ehk teksti ning paberi ja teksti komplekti mõisted? Adeliine 29. september 2010, kell 17:02 (EEST)

::::::::: Mis mõttes "jõuga lahku"? Sõnal "raamat" on mitu tähendust (vaata EKSS, nr 1 all kaks semikooloniga eraldatud tähendust: ta võib tähendada raamatuköidet või (küll mitte igasugust) kirjandusteost, need on ju erinevad mõisted ja täitsa erinevad teemad. Minu meelest me peame nendest küll eraldi artiklid tegema. Kui mitu artiklit "noodi" taga olevate mõistete kohta tuleb teha (mõnikord on ka mitu mõistet ühes artiklis, näiteks keemiline element, elektrilaeng), seda ma ei tea, aga eraldi mõisted on olemas. Jutt sai alguse sellest, et ma leidsin, et leheküljel Noot pole mainitud seda tähendust, milles sõna "noot" on siin kasutatud; võib-olla ma eksin. Andres 29. september 2010, kell 17:35 (EEST)
No hea küll, aga siin artiklis on ju kõik õigesti. On ju selge, et tegemist on rullikeeratud paberiga, mille peal on nooditekst. Ja pole tähtis, mis teos seal parasjagu peal oli või oli see partituur või klaviir või kas see oli trükitud või käsikiri. Adeliine 29. september 2010, kell 17:53 (EEST)

Muidugi on siin õigesti, ma pole ju öelnud, et pole, vastupidi. Tahtsin lihtsalt öelda, et minu meelest leheküljel Noot siin mõeldud tähendust pole.

Pole tähtis ka see, kas see oli üks leht või oli mitu lehte koos.

Aga Taivo küsimus näitab, et sõna "noot" peaks olema lingiga varustatud, ja meil pole kohta, kuhu linkida. Andres 29. september 2010, kell 18:11 (EEST)


Arutelu:Melanoom

tegelikult erineb  üsna vähe vastavast inglise mallist template:Infobox_Disease, kuid miks selline katkendjoonega ruut antud artikli teabekastis?--Hendrix 18. oktoober 2008, kell 17:05 (UTC)

=== Artikli sisukus, põhjalikkus, teema kaetus ===
Artikkel on sisukas ning teemakohane. Ilmneb mitmeid huvitavaid fakte melanoomi ja selle tekkimise kohta. Artikkel on piisavalt pikk ning katab antud teema suhteliselt põhjalikult. Pildid on heaks illustreerimise allikaks ning usun, et kahest pildist piisab täiesti.
Samas on seda raske lugeda paljude õigekirja vigade tõttu.
=== Allikad ja viitamine ===
Viitamine tekstis puudub täiesti. Ei ole arusaadav, kust on mingi materjal võetud. Ka allikad on puudulikud. Kaks venekeelset linki on küll olemas, kuid mida kujutavad endast kaks ülejäänud inglisekeelset allikat ei ole teada. Pole kirjas, kas tegu on raamatu, teadusliku artikli või lingiga. Üks venekeelsetest allikatest ei tundu väga autoriteetne, kuna see on sisuliselt reklaam isepäevitavast tootest. Kuna teema on lai, oleks informatsiooni ilmselt võimalik leida ka raamatutest, samas antud artikli kirjutamisel ei ole ühtegi nimetatud. Allikaid võiks rohkem olla.
=== Keeleline kvaliteet ===
Artiklis esineb väga palju näpuvigu, paljudes kohtades puuduvad vajalikes kohtades tühikud. Ka on paljudes kohtades valesti pandud komad ning mõttekriipsud. Näited vigadest:
*valdavalt see vähitüüp lokaliseerub nahas, aga võib esineda ka teistes kehaosades, kaasa arvatud silma sarvkesta ja limasepiteeli ("limasepiteel" on vales käändes);
*kui diagnoos on kindlaks tehtud õigel ajal melanoomi varajasel staadiumil ja koheselt, on alustatud raviga, siis prognoos on positiivne (koma ei käi "on" ees, lause on veidralt sõnastatud);
*tavaliselt melanoomi sümptomid ilmuvad meestel - seljal ja naistel – jalgadel ja näol ( päikesega kõige rohkem mõjutavad alad) (mõttekriipsud on valedes kohtades, "mõjutavad" on valesti pööratud, sulu järel on üleliigne tühik);
*oma hilisemas töös 1857. aastal ta märkas, et melanoomi arengus mängib suurt rolli perekonnaline eelsoodumus ("perekonnaline" vales käändes).
Artikkel sisaldab veel kümneid sarnaseid eksimusi, mille kõrvaldamine on artikli aktsepteerimise eelduseks.
Palju on kasutatud nn toortõlget, st sõnad on muukeelsest kontekstist lihtsalt ära tõlgtud, vaeva ei ole nähtud lausete sidusaks muutmisega. Mõned faktid räägivad üksteisele vastu, näiteks teksti alguses on lause: "Kõik vähivormid omavad tendentsi suurenemisele viimaste 20 aasta jooksul, aga melanoomi tendents suureneb järsult," mõned lõigud edasi olev lause "Melanoom on võrreldes teiste vähitüüpidega harvem esinev" justkui nulliks esimese lause mõtte, väites, et kuigi melanoom on võrreldes teiste vähiliikidega sagedasem on see siiski harvem esinev vähitüüp. Seega on tekst kohati arusaamatu, sisu kaob vahepeal ära või siis lükatakse esialgselt püstitaud faktid hilisemas tekstis ümber.
Slängi justkui esineks, kuid tundub, et see on pigem põhjustatud toortõlke kasutamisest.
=== Artikli ülesehitus ja vormistus ===
Artikkel on ülesehituselt vastavalt alateemade muutustele kategoriseeritud ning seetõttu on seda meeldiv lugeda. Vormistamisel kasutatud loetelu punktid ei sobi kokku, näiteks epidemioloogia all olev loetelu on liialt hüplev ühelt riigilt teisel, võiks vähemalt olla mingisugune seadsupära.
Siselinke on tekitatud liiga vähe ning olemasolevad on pandud käändes lingina. Ühes kohas ([[Mutatsioon]id nendes geenides on...) on jäetud üks nurksulg panemata.
Peale vaadates näeb artikkel siiski struktueeritud välja.
--Helena150 11. november 2011, kell 00:03 (EET)
----
Palu mõnel eesti keelt emakeelena hästi oskaval sõbral artikkel üle vaadata ja veakohad ära seletada. Adeliine 15. november 2011, kell 15:11 (EET)
*Teises lauses peab olema mõttekriips (ja mõlemal pool tühikud).
*Austraalias ja Uus-Meremaal
*alapealkirjade järele ära pane punkti
*olemasolevates
*helesinised
*tema hakkas esimesena melanoomi uurima
*sellepärast
*ingliskeelne
*väldi konstruktsiooni "midagi tehti kellegi poolt" – Esimese avaliku kinnituse progressiivse melanoomi kui mitteravitava haiguse kohta publitseeris 1840. aastal Samuel Cooper.
*suhteliselt harvaesinev
*Lauses "Vastavalt MTO statistikale..." koma liigne. Samuti lauses "Naiste seas on haigestunute..."
*Selleks, et
*valk p53 → valk p53
*Juhul, kui
*kõik punaste juustega inimesed
*Teadlased said sellele kinnitust, leides
*suurem kui 1 mm
*Levides lümfisoonte kaudu, moodustavad
Adeliine 25. november 2011, kell 06:10 (EET)
Esimene ingliskeelne ettekanne melanoomi kohta on esitatud 1820. aastal ühe praktiku poolt Stourbridge`st – William Norris. Oma hilisemas töös 1857. aastal märkas ta, et melanoomi arengus mängib suurt rolli perekondlik eelsoodumus.

Välja võetud. Andres 2. detsember 2011, kell 23:55 (EET)
Tere Martintall! (arutelu | kaastöö) (Väike viga, silma melanoom saab alguse siiski soonkestast - korioide melanooma (uveal melanoma))
Ma püüan sõnastust pisut sättida aga oleks vaja täpsemat viidet - koroidea on pärissoonkest...
Mariina 31. august 2014, kell 15:04 (EEST) alias Простота


Arutelu:Hasartmäng

"Hasartmängude mängimisel on negatiivsed sotsiaalsed tagajärjed." -seda lauset peaks põhjalikumalt lahti kirjutama. Mina näiteks olen Eesti Lotolt saanud viimase poole aasta jooksul umbes 300 krooni ja ma ei ütleks, et ma eriti õnnetu selle üle oleks. Samas, naise kosmeetika peale kulub tunduvalt rohkem, kui lotopiletite peale...--Hendrix 19. oktoober 2008, kell 10:41 (UTC)
ma ei tea, kuidas mujal on, kuid Eestis saavad mitmed sotsiaalse suunitlusega projektid raha just hasartmängijate taskust - Hasartmängumaksu nõukogu otsusel --Hendrix 19. oktoober 2008, kell 10:49 (UTC)
ja kui nüüd rääkida negatiivsetest mõjudest, siis Eesti Viki ei saa kuidagi vältida artiklit Avo Viiol. Üheks allikaks sobiks näiteks --Hendrix 19. oktoober 2008, kell 11:34 (UTC)

Intervikidega on segadust. Kaks põhikomplekti on :wikidata:Q11416 (inglise gambling) ja :wikidata:Q3590573 (inglise game of chance). Tundub, et nt võru vikis (:fiu-vro:Õnnõmängoq) on termin õnnemäng, ent seletus vastab seal hasartmängule. Tundub, et hasartmäng on õnnemängude liik--Estopedist1 (arutelu) 26. oktoober 2016, kell 18:17 (EEST)


Arutelu:Evanescence

"Evanescence'i ametlik koduleht" - kas on olemas ka mitteametlik kodulehekülg? Ja mida võiks antud kontekstis tähendada "ametlik"? On kuskil seadustekogumikus selline veebisait kirjas?--Hendrix 19. oktoober 2008, kell 15:07 (UTC)

No reeglina mõeldakse sellele all sellist kodulehte mida bänd või artist ise teeb (või noh ilmselt laseb teha) ning eks see on tõlge inglise "official homepage"-st. See "ametlik" eristab kodulehte igasugustest fännilehtedest.--WooteleF 19. oktoober 2008, kell 15:10 (UTC)

:fännileht ongi fännileht. Või on olemas tolle bändi jaoks ka teisi http://www.evanescence.com/ --Hendrix 19. oktoober 2008, kell 15:17 (UTC)

:: Ka fännilehel on koduleht. Andres 19. oktoober 2008, kell 15:54 (UTC)

:::ok, formaalselt on kõik õige - IT teenuse osutaja , internetiaadressi pakkuja. Kuid kuidagi bürokraatlik tundub see "ametlik kodulehekülg".--Hendrix 19. oktoober 2008, kell 16:01 (UTC)

:::: Ma pidasin tegelikult silmas saidi avalehte, esilehte. See ei pruugi olla koduleht. Andres 19. oktoober 2008, kell 16:05 (UTC)

:::: Aga siis ka "ametlik koduleht" ei pruugi olla koduleht. Andres 19. oktoober 2008, kell 16:05 (UTC)

sellest ei saa aru. Kuidas ei pruugi olla koduleht? Muidugi võib kuskil olla mingi libaleht üleval, aga sellest peaks Viki olema teadlik--Hendrix 19. oktoober 2008, kell 16:13 (UTC)

:::::: Sõnal "koduleht" on mitu tähendust. Mina pidasin kogu aeg silmas saidi avalehte, aga mulle tundus, et Sa vahepeal rääkisid mingist muust kodulehest. Andres 19. oktoober 2008, kell 16:18 (UTC)

eee.. mulle lihtsalt hakkas vastukarva too "ametlik". Arvan senini, et ühel bändil on ikka üks ja ainus koduleht.--Hendrix 19. oktoober 2008, kell 16:23 (UTC)

: Ka fännilehtede kodulehed on minu meelest bändi kodulehed. Andres 19. oktoober 2008, kell 16:27 (UTC)

::koduleht on firma või asutuse tutvustamiseks loodud veebileht. Peame kodulehe mõiste üle vaatama. Olen nõus, et kodulehe võib luua kestahes, aga see "ametlik"? Kes garanteerib, et "ametlik"--Hendrix 19. oktoober 2008, kell 16:46 (UTC)

::: Ei ole ühte kodulehe mõistet, vaid on mitu. Kõige tavalisemad tähendused: see leht, mis brauseril kõigepealt ette tuleb; saidi avaleht.

::: Sa kirjuta keelenõusse ja küsi, mis nad ametliku kodulehe kohta arvavad. Andres 19. oktoober 2008, kell 18:10 (UTC)

Artikkel vajaks alajaotusi. Hetkel on tekst silmale täiesti haaramatu. --kanakukk 14. oktoober 2009, kell 18:35 (UTC).


Kasutaja arutelu:Mtt~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mtt! Andres 19. oktoober 2008, kell 18:20 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mtt~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Charles Leroux

Harjuvärava haljasalal [Schmiedepforten-Anlagen]
pühapäeval, 10. septembril 1889
Ameerika tuntud aeronaudi, oma langevarju leiutaja
Charles Leroux'
ainult üks õhusõit.
Härra Leroux tõuseb oma õhupallil üksinda ja ilma gondlita kuni 5000 jalga kõrgele ja laskub sealt langevarjuga maa peale. Tuulevaikse ilmaga laskub härra Charles Leroux maha õhkutõusmise kohale.
Publiku tähelepanu juhitakse maailma ainulaadsele sensatsioonilisele eksperimendile, mille huvitavaimad momendid on härra Leroux' õhkutõusuks valmistumine ja langevarju ülevaatamine publiku silma all.
Auväärse publiku jaoks on õhupalli ümber paigutatud nummerdatud istekohad. Piletid palutakse lahkesti lõpuni alles hoida. Piletite eelmüük toimub härra Georg Stude kondiitriäris ja haljasala puhvetis.
Kohtade hinnad: istekoht 1 rubla, seisukoht 50 kop., lastele ja õpilastele 20 kop. Kassa avatakse kell 1. Õhupalli lennuks ettevalmistamine algab kell ½ kolm.
Õhusõit algab täpselt kell 4.
Alates kella kahest mängib Onega rügemendi orkester härra Friseki juhatusel.
Õhupalli gaasiga täitmise ajal on selle läheduses suitsetamine keelatud.
Õhusõit toimub igasuguse ilmaga.
Kontramarke välja ei anta.
Kiirema teenindamise huvides palutakse lugupeetud publikut kassa juurde tulla võimaluse korral eelnevalt valmisloetud rahaga.
--Improvisaator 20. oktoober 2008, kell 10:34 (UTC)
----
Monumendi kohta peaks olema eraldi artikkel. Andres 20. juuni 2009, kell 20:03 (UTC)

Võimalik, aga siin artiklis tuleb juhul kui mainida monumenti pärast matmist (vms) mainida kindlasti ka monumendi püstitamise aega. Praegusel kujul on tekst eksiarvamusi pakkuv.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. jaanuar 2016, kell 20:02 (EET)
----
1889 aasta juunikuus, kui ta sooritab hüppeid Peterburis Neeva jõkke, on ta ajakirjanduse väitel hüpanud alles 49 korda. (Postimees, 24. juuni lk 3)

Mis aasta Postimees? --Epp 13. september 2010, kell 23:20 (EEST)

Kõige rohkem fakte temast kogutud (USA vanadest ajalehtedest ka): https://www.mentalfloss.com/article/88843/why-little-known-american-parachutist-famous-estonia
Kahjuks pole leidnud seni midagi tema sugulastest (isegi kinnitust sünniaastast ja sünnikohast USA allikates). LauriKreen (arutelu) 17. märts 2023, kell 08:42 (EET)


Arutelu:1918

Meie, allakirjutanud Pärnu linna asutuste ja organisatsioonide esitajad, ilmusime tänasel kuu päeval Pärnu linnaameti ruumidesse, et järgmist akti kokku seada:
23 (10) veebruaril 1918 a. jõudis Pärnu linna Eesti Maapäeva Vanemate Nõukogu saadik h-ra Jaan Soop ja tõi Eesti Maapäeva Vanemate Nõukogu poolt 21 (8) veebruaril 1918 a. väljaantud ja selle akti juurde pandud Manifesti Eestimaa rahvastele väljakuulutamiseks Pärnu kreisis ja linnas. Manifesti ettelugemine pandi Eesti Maapäeva liikme h-ra Hugo Kuusner'i pääle. 23 (10) veebruaril 1918 a. kell 8 õhtu luges h-ra Kuusner "Endla" rahvamaja rõdul avalikult Manifesti Eestimaa rahvastele ette, millega Eestimaa manifestis määratud piirides 21 (8) veebruarist 1918 a. iseseisvaks demokratliseks Eesti Vabariigiks kuulutatakse.
Ülemal ettetoodud tõeolusid kinnitame oma allkirjadega.
Käesolev akt on kolmes alguskirjas valmistatud, milledest üks Eesti Maapäevale, teine Pärnu Linnavalitsusele ja kolmas Pärnu maakonna Valitsusele saadetud on ja alal hoitakse.
Pärnu linnapea abi: J. Timusk.
Pärnu Maakonnaomavalitsuse nimel Abiesimees: Joh. Hansen.
Pärnu linna poolt valitud Eesti Maapäeva saadik: H. Kuusner.
2 Eesti jalaväe polgu 3-ma (Pärnu) bataljoni komandör St.-kapten Tannebaum.
Eesti Maarahva Liidu Pärnu Maakonna-Komitee nimel August Jürmann.
Eesti Demokratlise erakonna Pärnu Osakonna juhatuse nimel Jaan Karu.
Pärnu Maakonna Miilitsa Ülem N. Talts.
Eesti tööerakonna Pärnu osakonna nimel M. Martinson.
Eesti Sotsialistide-Revolutsionäride erakonna Pärnu organisatsioni nimel J. Piiskar.
Pärnumaa Kooliõpetajate Liidu nimel: J. Järve.
Endla Seltsi nimel M. Torrim.
Pärnu Eesti Kooli Seltsi nimel J. Jakobson.
Pärnu Põllumeeste Seltsi nimel: Esimees H. Viitack.
Kalameeste Seltsi Jahta nimel: Esimees J. Kutan.
Pärnu maakonna Hariduse Seltsi nimel A. Luts.
Eesti! Sa seisad lootusrikka tuleviku lävel, kus sa vabalt ja iseseisvalt oma saatust määrata ja juhtida võid. Eesti riikluse alusdokumendid 1917–1920. Tartu 2008. Lk. 144. --Improvisaator 20. oktoober 2008, kell 10:56 (UTC)
Kas need riigid (ja eriti Serbia!) kuulutasid end iseseisvaks või sõltumatuks?

Akt Eesti Demokratlise Vabariigi väljakuulutamise kohta Pärnu linnas 23 (10) veebruaril 1918 a. kell 8 õhtu.


Arutelu:Boléro

Ma tahaksin panna artiklisse noodinäidet rütmi kohta, aga Commonsis on mingi kamm sellega. Adeliine 20. oktoober 2008, kell 14:48 (UTC)

Laadi see noodinäide üles.

Minu meelest ei tohiks selle joonise puhul sisulisi probleeme autoriõigusega olla. Andres 20. oktoober 2008, kell 19:56 (UTC)

Minu meelest tõlgitakse selle teose pealkiri alati eesti keelde. Pakun pealkirjaks Boolero. ENE-s on "Boleero". Tantsu nimi on eesti keeles ÕS-i järgi boolero, kuigi "boleero" vastab hispaania hääldusele. Andres 20. oktoober 2008, kell 19:37 (UTC)

Mina pole küll näinud, et 'Boolero' kirjutatakse, mõnikord on olnud 'Bolero' ilma e kriipsuta. Ja mind natuke häirib see, et kui nii väga tahetakse näiteks Veneetsia asemel suruda Venezia, miks siis ei võiks ka olla Boléro. Adeliine 21. oktoober 2008, kell 06:04 (UTC)

: Ei, ega see vale ei ole. Aga kui niimoodi kirjutatakse, siis tuleb hääldada [boler'oo], ja ma pole kuulnud, et nii oleks hääldatud. Andres 21. oktoober 2008, kell 06:16 (UTC)

Mille järgi see õieti nime on saanud, kas boleerorütmi järgi? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. oktoober 2008, kell 06:27 (UTC)

kuidas sarnasele rütmile tehtud muusikale viidata?
* Boléro in Rock, Ravel's Boléro Drumbeat in Rock Music Throughout the Decades
* 1988. :Tõnis Mägi „Koit”
* 1996. :Francesco Sartori ja :Lucio Quarantotto „:Con te partirò” (:Time to Say Goodbye), tuntumad esitajad Andrea Bocelli ja Sarah Brightman
? suwa 21. august 2012, kell 11:41 (EEST)


Arutelu:Jaan Sarv

Artiklis Eesti Kongress mainitakse üht teist Jaan Sarve. Andres 20. oktoober 2008, kell 20:42 (UTC)
Eesti Kongressis osales tema (matemaatikaprofessor Jaan Sarve) lapselaps Jaan Sarv (rahvaluule- ja muusikateadlane). Lisaks oli tal endal ka poeg nimega Jaan (Magnus) Sarv, kes töötas Jõgeva Sordiaretusjaamas. KS

Minu teada oli Eesti Kongressi liige, kes suri 1991, just sordiaretaja Jaan Sarv. --Improvisaator 21. oktoober 2008, kell 10:50 (UTC)

Eesti Kongressi liige Jaan Sarv suri 1991, järelikult ei saa ta olla samanimeline rahvaluuleteadlane, kes suri 17. märtsil 1988. Eesti Kongressi liige oli sordiaretaja Jaan Sarv.

Sarv, Jaan-Magnus (7. IV 1922 Tartu – 10. IX 1991 Jõgeva), põllumajandusteadlane, Jaan S-e (1877–1954) poeg, Henn S-e vend, põllumajandusknd. (1963). Õppis 1942–48 (vaheaegadega) TRÜ-s põllumajandust, oli 1948–56 arreteerituna Vorkuta vangilaagris (Komi ANSV-s). Lõpetas 1957 EPA. Töötas 1957–91 Jõgeva Sordiaretusjaamas, oli 1957–67 nooremteadur, a-st 1967 vanemteadur (pms. teraviljade ja kartuli resistentsusaretuse alal). olnud paljude jõgeval aretatud sortide kaasautor, tunnustatud taimehaiguste asjatundja ja eesti seemnekasvatuse korraldajaid. Lõi uusi haiguskindluse hindamise meetodeid. Oli Jõgeval Rahvarinde ja Eesti Kodanike komiteede liikumise algatajaid.

B: M. Koppel. Jaan Sarv – 75. – Agraarteadus, 1997, 2.

--Improvisaator 21. oktoober 2008, kell 11:17 (UTC)

Artiklis Eesti Kongress on küll surmakuupäevaks millegipärast 9. september. Eesti Entsüklopeedia 14. köide annab 10. septembri. --Improvisaator 21. oktoober 2008, kell 11:20 (UTC)
Vabandan, tõesti oli minu viga Eesti Kongressi viite osas. Et tuleviku segadusi vältida on siis on veel noorem Jaan Sarv, Ain Sarve poeg. KS
Kes on foto autor? Oleks korrektne juurde märkida. Praeguses formaadis on raske välja lugeda. --Amherst99 (arutelu) 20. juuni 2012, kell 23:34 (EEST)

Foto peale lihtsalt klõpsatada. Ja siis liikuda pildist alla. Autor: Heinrich Riedel. Vajaduse korral vajuta näita. Siis tuleb täiendav info: Eesti päevapiltnik. Surnud 1932. Töökoht Tartu. --Juhan121 (arutelu) 22. juuni 2012, kell 00:52 (EEST)

Hugo Treffneri Gümnaasiumi kodulehel on ta märgitud aastal 1898 lõpetanuks. --Juhan121 (arutelu) 22. juuni 2012, kell 01:08 (EEST)


Arutelu:Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

Võib-olla peab PAHi jaoks tegema täpsustuslehe --Dj Capricorn 21. oktoober 2008, kell 19:17 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.pwrc.usgs.gov/oilinla/pdfs/CHR_11_PAHs.pdf
** In Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud on 2013-06-24 12:56:34, 404 Not Found
** In Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud on 2013-07-06 19:37:15, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:37 (EEST)


Arutelu:Automaatkaitselüliti

Selektiivsus ja klassid on paigast ära. Nii need asjad ei käi.Akra 21. oktoober 2008, kell 19:48 (UTC)
Ehk said selektiivsus ja rakendumistunnusjooned nüüd korda..vähemalt paremaks.
See, kes pani siia pildi B, C ja D rakendumistunnusjoontega kaitselülitite selektiivsusest, võiks enesele selektiivsuse olemuse selgeks teha.

Uuetes majades pannakse C peakaitsmena, C trepikodas (trepikoja automaatkaitse ja arvestid on suletud metalluksega) ja C korterites. Nagu tulemus, kui keegil on lühis, siis kõik trepikoda jääb elektrita. Seetōttu tuleb jälgida, kus on B, ja kuhu panna C. Aga meil tihti kasutatavad B ja C, mõnikord D. Kui on vaja K või A või E klassi automaatid, siis tuleb seda tellida teisest riigist. 90.191.190.76 12. detsember 2010, kell 12:44 (EET)
Eelkirjutajale: Tavalised kodumajapidamises kasutatavad minikaitselülitid ei ole üksteise suhtes lühise korral selektiivsed. Ei olegi mõeldud olema. Peakilpi paigaldatud 25 A C tunnusjoonega kaitselüliti magnetvabasti rakendub igal juhul, kui vool ületab tema magnetvabasti rakendumisvoolu, sõltumata sellest, kas koormuse pool olev tundlikuma tunnusjoonega automaat rakendub või mitte. Ja kui tekkiv lühisvool ei ületa selle magnetvabasti rakendumisvoolu, siis ta ei rakendu kunagi.
Kaitselülitite teema on palju laiem, kui ainult kitsalt kodutarbijatele mõeldud B, C, ja D tunnusjoonega minikaitselülitid.

Olen ainult osaliselt nõus. Seda arvestatakse ainult uuetel paigaldistel, kus on teatud lühisvoolud (aga paljud projekteerijad vőtavad soontepaksused tabelitest ja lühisvoolud on teatud ainult 15% projektides). Aga kui vanas kilbis vanad "korgid" vahetatakse uuetele automaatkaitsmedele, siis keegi käidukorraldajatest ei anna elektrikutele oommeetrit et saada teaduks silmuse takistust. Seal kasutatakse ainult teoreetiliselt oodatav tulemus.

Miks mőnikord löövad välja B16 ja C25 - seotud soontepaksustega. Nagu ma näen, uuetes majades soontepaksused on asjatult "pumbatud" ja kui kuskil õhuke liinil tekkeb lühis (nt, pliidi indikaatorlambis), siis lühisvoolu on piisav et lööma välja C40 peaautomaatkaitsme koos B25 gruppiautomaatkaitsmega. Nüüd kujutage ette korrusmajad Lasnamäel, kus 0.15...0.17Ω alajaam on korrusmaja lähedal, aga renoveerimisel juhtmete paksused olid ülepumbatud. Kui keegil tekkeb lühis öölampis 0.5mm², siis lühisvoolu on piisav C40'le.

Ja palun ärge spekuleerige minu kogemusest minu selja taga kuskil foorumis. Mul on oma arvamus mis jääb minuga ja ma ei hakka imiteerida kedagi, kes on minu meeles rohkem kogenud kui mina. Meil on liiga palju spetsialisti, kelle elektriku-tehniku diplom on võrdsustatud elektrialane kõrgharidusse. Küllalt öelnud. 90.191.190.76 13. märts 2011, kell 19:55 (EET)

No mul on praegu käes 3 projektid, mis oli koostatud vastava litsentsiga spetsialistidega Eestis. Lehed lühisvoolude arvestusega täesti puuduvad, ainult kaablite paksus. Kust ma ***** tean, mida vastava litsentsiga spetsialist teges? Ok, hakkan neid arvestama käsiti - jama, eriti sauna. Ja miks pädevustunnistusega isik on seesama nagu litsentsiga spetsialist? Kust see tuleb?

Võtan veel ühe projekti, mis oli koostatud isikuga, kellel puudub pädevustunnistus, aga käesolevas "допуск проектировщика" Peterbuuris. Projektis (puueramu 3x25A) on 2 lehed lühisvoolude arvestusega ja isegi kaotused liinis alajaamast majani. Seal võime kohaldada mida olete kirjanud.

Ja keegi hakkab vaielda minuga? Ei meeldi mulle see projekteerimine Eestis, eriti lühisvoolude arvestamine. Mis projekti ei võta, lühisvoolude arvestamine puudub ja soonte paksused on vőetud kuskilt tabelist, aga vaidlevad nagu pädevad spetsialistid. Aga kui projekteerijad ei arvesta lühisvoolud, millest siis me räägime siin? Paar inimesed saavad aru, millest vestlus, paljud ei saa aru ja jätkavad copy-paste tabelitest. Linnas ja külas need tulemused erinevad üksteisest ja tabelid 500-meetriliste liinidele ei sobi. 90.191.190.76 13. märts 2011, kell 22:52 (EET)

:No vaatame graafiku:

:Nagu tavaliselt, Eesti Energia annab meile siinuse. See tähendab, et vool meie pistikupesades ei ole alaline, ta muudab (tõuseb ja langeb) ajaga siinuse graafiku järgi. Kujutame ette, et korteriomanik lööb naela seina ja nael teeb lühise seina sees olevas kaablis. Siis siinus kasvab maksimaalse võimalikke väärtuseni (kaablis on ka oma takistus, mis piirab lühisvoolu). Ja kuna see kasvamine toimub siinuse järgi, aga mitte 90 kraadi all, siis siinuse graafik esimesena ületab B16 ja ainult ekstremumi lähedal läbib C25'ga.

:Kuid selleks on vaja haritud projekteerija, aga mitte kaalutlematu ristlõigete ülepumbamine. Eestis, nagu ma näen, keegi elektrikutest ei mõõda silmuse takistust, nad ainult mõtlemata täitavad käidukorraldaja käskid ja sellega vaimse areng lõppeb paljudel spetsialistidel. Isegi erialased koolitused puuduvad paljudel firmadel. Seetõttu meie vaidlus siin on mõtetu ja ei too kaasa midagi nagu naljakas seadusandlus. 90.191.190.76 15. märts 2011, kell 18:14 (EET)
Eelkirjutaja poolt toodud graafikul on valed esiteks nii ajad (90 kraadi saavutab voolusiinus tegelikult juba 0,005 sekundiga) kui ka voolud (250A efektiivväärtusega lühisvoolu tippväärtus peaks olema 353 A ). Lisaks peaks suurema kaitselüliti (tunnusjoon C25) mitterakendumisaja leidmiseks arvestama tema vabasti hoidevoolu (5x25=125A) mitte garanteeritud rakendumisvoolu 250A, seega ka sellel graafikul kujutatud ideaalsetel tingimustel (lühis algab voolu läbiminekul nullpunktist ja lühisvool on võetud minimaalne võimalik) kipub kahe kaitselüliti rakendumisvoolu saavutamise vaheline aeg jääma lühemaks kui minikaitselüliti füüsiliseks rakendumiseks kuluv aeg (mis on umbes 2 millisekundit). Kui lühis ei alga aga mitte voolu läbiminekul nullist vaid mingil muul hetkel, siis kasvab vool töövoolust lühisvooluni hüppeliselt ja silma järgi nii kahel kolmandikul juhtudest jäävad nii B16 rakendumisvool (80 A) kui ka C25 hoidevool (125A) ka sellel minimaalsel lühisvoolul mõlemad selle hüppe sisse, ehk ajaline vahe nende väärtuste saavutamise vahel praktiliselt puudub. Ja mida suurem lühisvool, seda järsem on lühisvooluimpulsi tõus ja seda lühemaks jäävad ajavahemikud veelgi.
(See selgitus siin oli kirjutatud selgitamaks väljapakutud lahenduse paikapidamatust ka sellel eeldusel, et üldse nii kahe vabasti vahelist selektiivsust leida võiks üritada . Tegelikult on selline lähenemine algusest peale vale, sest termomagnetiline vabasti ei reageeri mitte voolutugevuse hetkväärtusele vaid vabastit läbiva voolu energiale.)

Mõlemad ülevaadatud variandid on vale. Esimeseks, oleme kahekesi unustanud, et selektiivsus kodutarbijatel tehakse aja järgi, sest voolude järgi on võimalik seda teha ainult valgustusahlites. Teiseks, pistikupesades võib kasutada pikendusjuhtmed, seetõttu pistikupesade ahlites ei ole võimalust jälgida täpsemad lühisvoolud (seetõttu kasutatakse B tunnusjoonega automaatid, sest pikendusjuhis lühisvool võiks ei saavuta C-tunnusjoonile ja sellest pikendusjuhtmest võib hakata tulekahju). Kolmandaks, polnud võetud arvesse, et pikkusega väheneb lühisvool, seetõttu kasutatakse D → C → B et anda võimalikult palju võimu. Kui näiteks meil lühisvool on 82A, siis me võime anda 16A B-tunnusjoonega või ainult 8A C-tunnusjoonega.

Neljandaks, keegi ei vastanud, kus Eesti elektriprojektides on selline leht:
center|400px

milleks on siis vaja niipalju nutma käidukorraldust ning esitada üleliigseid nõudmisi projekteerijale, kui keegi lihtsalt ei arvesta lühisvoolud, aga võtab IEC 60364 vaatamata liini pikkuse? Seda võib teha iga ****** kellel on ainult 9 klassid lõppenud ja isegi erialast haridust selleks pole vaja. Niiviisi saab veel majahoidjalt nõutada doktorikraadi ning 100-aastast töötamist keegi käidu all ning edukalt sooritatud majahoidjate pädevuseksami. 90.191.190.76 22. märts 2011, kell 18:33 (EET)
Kodutarbijate ja sarnastes paigaldistes saab suurepäraselt saavutada täielikku selektiivsust energia järgi kui peakaitselülitiks just selleks mõeldud selektiivseid kaitselüliteid kasutada või väiksemal määral saab selektiivsust ka peakaitsena sulavkaitsmeid kasutades. Kuna kõik kodutarbija automaadid peavad olema lühisenergiat piiravad seadmed, siis on nende rakendustunnusjoonte võrdlemine lühisepiirkonnas üsna mõttetu tegevus. Ka standard EVS-EN 60947-2 nõuab otsesõnu katsetusi.
Selleks, et oleks tagatud toite automaatne väljalülimine ka pikendusjuhtmete lõpus, ongi vajalik tugev võrk (suured lühisvoolud) või rikkevoolukaitsmete kasutamine (nagu TT juhistikus)
Kui mingi konkreetne projekt/paigaldis on vigane, siis tuleb see saata ekspertiisi/kutsuda inspektor. See ei ole Wikipedias halamise teema.
Kuna MCB läbilõige on ühel pildil juba antud, siis pole teise tükkideks võetud MCB pilti enam vast niiväga vaja, olulisem on näidata MCCB-de ja ACB-de pilte.

No see on vaba entsüklopeedia, võite vajutada nuppu "Redigeeri" ja ümberkirjutada mida te tunnete õigemaks. Keegi jõuga ei hoia teid, te võite redigeerida siin vabatahtlikult.

Teiseks, E-tunnusjoonega automaatkaitsmed pole nii levinud Eestis. Ma ei saa määletada, kus viimane kord olen näinud E-tunnusjoonega automaatkaitsmet, tihti kasutamine piirab "C"-ga. Mõned panevad sulavkaitsmed peakaitsmena, aga mõne aja pärast lühidavad traadiga (nt pole soovi tihti osta uut sulavkaitsmet).

Pikendusjuhtmete suhtes, keegi projekteerijatest ei tea, mis pikendusjuhtmet ostab koduomanik 5 aasta pärast. Tihti eramutes kasutatakse 40-meetriline rullipikendusjuhe (või pikem) ja kui on vaja ainult 3 meetrit, siis koduomanik lõõgastub ainult 3 meetrit, aga jäänud kaabli osa on rullis (mis moodustab seal induktiivsust) ja kui koormus on korralik, siis see rull hakkab soojendama - ainus lootus rikkevoolukaitsmele. Uuetes tolmuimejates olen ka näinud seda probleemi, et tolmuimeja lülitab sisse isegi kui kaabli suur osa on rullis ja see rull tolmuimeja sees hakkab soojendama. Aga kui tegemist 2 ohutusklassi apparaadiga, siis rikkevoolukaitse ei saa seal rakendada. Pikendusjuhtmed on haige teema, sest nende ehitus ei piira kodutarbijat valesti kasutamisest, kõik ohutus seal lõpeb IP20 kattega. Kui palju koduomanikud kasutavad IP20 2-pooluselised pikendusjuhtmed vannitoas pesumasina toitmiseks? Aga algprojekt ei arvestanud seda, seal oli paigaldatud tavalised pistikupesad projekti järgi ja kaupluses oli müügil kahjutu pikendusjuhe ;-) 90.191.190.76 6. aprill 2011, kell 22:57 (EEST)

See eelnev jutt ongi heaks näiteks, miks on vaja võimast toidet, ehk suuri lühisvoole.

:Kui olen töötanud Saksamaal, siis üks projektijuht ütles, et moodulautomaatide õige koht on prügikastis, aga mitte kilbis. Ja paar aastat hiljem need sõnad avastasid õigustust: automaati tootja lubab 6000A, aga tegelikult 6kA-kaitseautomaat hakkab lagunema pärast 800-900A läbimist. 90.191.190.76 17. detsember 2013, kell 16:12 (EET)
</br>
Tuli korteriühistu elektrik (kes on terve maja elektripaigaldise käidukorraldaja) korruskilpi renoveerimas ja pani peakaitsmena C-tunnusjoonega aga väljaminevatedele liinidele B-tunnusjoonega automaateid:
750px|thumb|center
kui ma küsisin tema käest selektiivsuse kohta, siis ta vastas kõva häälega, et C ja B annavad selektiivsust, aga meie teooria on vale.
</br>
Aga mul on ka teine vaatlus: isegi kui panen trepikoja kilpi K-tunnusjoonega automaati
750px|thumb|center
siis lühise korral tema lööb ka välja koos B- ja C-automaatidega, kuna andmelehel on kirjas, et B, C ja D automaatid rakendavad 0.06 sekundi jooksul, aga Z- ja K-automaatid rakendavad 0.15 sekundi jooksul. 90.191.190.76 16. detsember 2013, kell 18:22 (EET)

Eelpool juba kirjutati - standard EVS-EN 60947-2 nõuab otsesõnu katsetusi. Katsetusi tehakse valmis paigaldises selleks ettenähtud mõõteriistadega nt [www.gossenmetrawatt.com/english/produkte/profitest0100s-ii.htm Profitestiga].

:See mõõteriist näitab ainult arvväärtuseid, aga ei katse mitte midagi. Lühisvoolud katsetatakse suures katsestendis, mis muidugi ei mahu korteris (isegi tehases neid kasutatakse harva). Ja teine küsimus on selles, et elektrikaubade pood ei anna kõik kilbiapparateid korraga katsetamiseks ühes objektis - seetõttu projektis peab olla täpselt kirjutatud, millised tarvikud on vaja teatud objekti ehitamseks või ümberehitamiseks.

:Selleks, et kalkuleerida õigesti, on vaja teada kõiki füüsiliselt toimivad protssesid magneetvabastis; aga kuna ma praegu vaatan füüsika-2 ja elektrotehnika konspektid, siis ei leia seal mitte midagi kasuliku, mis saaks aidata selle küsimuse lahendamisega.

:Nagu ma näen, kaasaeged elektrikud lihtsalt teevad tellitud tööd, aga keegi nendest ei mõtle, kas selline tööülesande täitmine on tõhus või mõttetu. Aga olen oma silmadega näinud, et kuskil Saksamaal või Norras elektritööd tehakse veel hullem, kui Eestis, nad tihti ise ei saa aru mida teevad. 90.191.190.76 17. detsember 2013, kell 16:12 (EET)

</br>
Katseliselt ka selgus, et selektiivsust saaks teha ka tootjanimi järgi: General Electric, Chint, Noark ja Schneider rakendavad kiirem, kui Eaton, ABB ja Hager automaatid seesama lühisvooluga (täpsuse hajumine erineval tootjatel on nagu nõukogu AE-seeria automaatidel). Seetõttu lühisvoolu mõõtmine ei anna mitte midagi. Kiirem ja lihtsam on lülitada sisse veekeetja või elektripliidi (kus voolutugevus on teatud) ja mõõta pingelangust ning arvutada [[Tuletis (matemaatika)|tuletist]] - see viis on täpsem ja kindlam, kui kallis mõõteriist. [[Eri:Kaastöö/90.191.190.76|90.191.190.76]] 31. detsember 2013, kell 00:22 (EET)

thumb|mis on oluline rakendamises?
Selleks, et parem aru saada selektivsust, pakun põhjalikult arutama magneetvabasti füüsikat: andmelehel tootja kirjutab, et lühise korral automaatkaitse lööb välja 0.01 sekundiga... siis tuleb küsimus: kust tootja seda võtab? </br>
Kui lugeda andmelehe tähelepanelikult, siis tuleb järjeldus, et piisava toimimiseks lühisvooluni rakendamiskiirusesse mõjub lühisvoolu väärtus, aga kui lühisvool ületab toimimise piiri, siis tootjad ei kirjuta mitte midagi (nagu see ei ole oluline), ainult määratatakse maksimaalne vool.</br>
No, näiteks, meil on automaat C16 - tootja lubab, et magneetvabasti rakendub kui lühisvoolu väärtus on vähemalt 16A x 10I(n) = 160A ja maksimaalne lubatud vool on 6000A... miks tootja ei räägi midagi 160-6000A intervallist? </br>
Ma võin aru saada, et juhtmete PVC-isolatsiion võib kannatada +70°C (ja müügil võiks leida kuumusikindlad kaableid, milliste maksimaalne lubatud temperatuur on +200°C) ja millisekundid selles mõttes ei tähenda mitte midagi, aga projekteerijale siis raske mõistma, kuidas käitub C16 automaat vooluga 300A või 900A.
Nagu praegu saan aru, mähis reageerib pärast 8-kordset siinuse läbimist üle vajalikke väärtust oma inertsuse tõttu (aga kuidas siis kalkuleerida magnetvälja inertsust???) ja tõukab kõvasiduri, mis lahustab kontakteid välja. Aga pole kindel, et see on õige. 2001:4C28:4000:721:185:26:182:31 18. detsember 2013, kell 19:55 (EET)

Artiklis pole mainitud, et pärast iga toimimist kontaktid deformeeritatakse suure temperatuuri tõttu ja lülitamise kõverjoon hakkab muutma, mille tõttu 16A (lisage veel 1.3xIn ühe tunni jooksul) automaat võib lööma välja, kui koormus on ainult 14A. 90.191.190.76 31. detsember 2013, kell 00:22 (EET)


Arutelu:Rikkevoolukaitselüliti

Miks selles artiklis kirjutatakse rikkevoolu olemusest? Andres 21. oktoober 2008, kell 19:58 (UTC)
Jäi eelmisesest põhjast sisse. Nimetan ringi. Kuigi nende kahe termini keelelisel kasutamisel on paras jama. Sisuliselt pole ka siin sõnarikkevool vale. Kuna vool on tekkinud isolatsiooni rikke tagajärjel. Terminoloogiliselt pole see aga õige, kuna tegemist on maasse suunduva rikkevooluga mida nimetatakse lekkevooluks ja mida kaitstakse rikkevoolukaitselülitiga. Kirjapildilt kaks ühesugust (rikkevool) sõna, kuid eri sisudega.Akra 21. oktoober 2008, kell 20:16 (UTC)

On ka olemas rikkevoolukaitselülitid rikkevooluga 100mA, 300mA ja 500mA (võite elektrikaupade poede web'ilehedel vaadata) ning selektiivsed (aeglased), mis ei kaitse inimest elektrilöögi eest. Ja mõnedel juhtudel see lekkevool võib põhjustada tulekahju, seetõttu ei ole mõistlik jagada see mõiste rikkevooluks ja lekkevooluks.

90.191.190.76 26. juuni 2013, kell 09:42 (EEST)

Artiklis pole mainitud.
Täna sattusin olukorda, kus RVK ei löönud välja pesumasina rikkele (aga korteriomaniku perekond ning mina saime elektrilöögi). Kui avasin pesumasina kesta, siis kõik ilmnes: elektrik pani AC-tüüpi rikkevoolukaitselülitit kilbisse, aga selles pesumasinas kasutatakse staatilise muunduri mootori juhtimiseks; kui tühistusvoolik lõpetas rõhu hoidma ülekandmise tõttu, siis vesi hakkas uputama alalisvooluahelaid ja AC-tüüpi rikkevoolukaitselüliti jäi seda rikket tähelepanuta. 90.191.190.76 13. juuli 2013, kell 17:49 (EEST)