Arutelu:Tõnu Luik

Luige puhul ei saa kuidagi mööda minna Heideggerist. Andres 8. detsember 2007, kell 10:57 (UTC)
Kui linna peal näete, tehke kähku pilti. Konverentsidel ta suurt ei käi ja loenguid vist ka enam ei loe, nii et tabamise tõenäosus on väiksem kui madukotkal. --Oop 31. oktoober 2011, kell 16:33 (EET)
See pilt kustutatakse Commonsist ära. Andres (arutelu) 29. september 2016, kell 09:05 (EEST)

Säherdune ennustus meenutab kunagise kirikuõpetajast tuttava juttu kirikukogust, mille vaheajal käinud ta kolleegiga pargis jalutamas. Kevadine aeg, leidsid puu alt pesast kukkunud linnupoja ja arutasid, kuidas ta nüüd pessa tagasi upitada. Märkamatult tulnud ligi uus peapiiskop, vaadanud ja ütelnud süngel häälel: "Ta sureb ära." Noortel kirikumeestel vajunud käed masendusest jõuetult rüppe. Sa kah selline rõõmurull, ju on peapiiskopisau ranitsas.

Luige enda tsitaate võiks pigem olla ja seisukohtade tutvustus, seda enam, et praegused nopped on mitme küsimärgiga. Esiteks: mis mõttes on üks lause ja selle all viidatud kaks lehekülge? Kas Matjus kordab sama lauset sõnahaaval või on see kahest kokku kleebitud? Teiseks: Kõivu tsitaat lõpeb hoolikalt valitud koha peal, sest järgmiseks avaldab Kõiv kahtlust, kas korraks loengutest läbikäimine ikka muudab midagi, kui ei ole hilisemat aastatepikkust filosoofilist läbikäimist ja diskussiooni. Luige enda tsitaadiga on kah paraku nii, et ÕIS ei ole avalik ega usaldusväärne allikas, selle sisu kipub takkajärele muutuma ning kursusetutvustuste autorsus ei ole üheselt selge (isegi kui hõllanduv stiil lõhnab tugevasti luikjalt).
----
Surmateadet ei leidnud. Andres (arutelu) 24. veebruar 2019, kell 09:33 (EET)
Miks sai osast "Välislinkidest" järsku "Kirjandus"? Tavaliselt on hoitud "Kirjanduse" all paberallikaid ja "Välislinkide" all veebilinke, praegu ei saa mina küll eristuskriteeriumist aru. --Ehitaja (arutelu) 2. märts 2019, kell 15:29 (EET)

Nõustun. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. märts 2019, kell 15:30 (EET)

:Kõik need asjad on ju paberil olemas, lingid on pandud selleks, et lihtsam lugeda oleks. Andres (arutelu) 2. märts 2019, kell 18:28 (EET)

::Mis see nüüd siis tähendab - et kui mingi veebiväljaanne on iial paberile trükitud - ajaleht, raamat, mis iganes -, siis peab see jääma kõigis artiklites "Kirjanduse" alla? Minu jaoks on see suhtumine üsna hämmeldav, aga paistab, et mõnes artiklis on seda veel juurutatud. See koht siin jääb mulle aina võõramaks, minu aeg Vikipeedias hakkab vist tõesti ümber saama. --Ehitaja (arutelu) 5. märts 2019, kell 17:25 (EET)

::: Kõik, mis kirjanduse all on, on isegi viidetega trükistele, mitte veebiväljaannetele. Miks ta siis kirjanduse alla ei mahu? Paljusid raamatuidki on võimalik veebist lugeda. Mis siis üldse kirjanduse alla peaks käima? Minu meelest ei ole sobiv eristada selle järgi, kas link on antud või mitte. Minu meelest on mõeldud nii, et välislinkide all on sellised asjad, mis on ainult veebis. Miks üldse eristama peaks? Minu meelest on üks asi, mis välislinkide puhul on teistmoodi, et seal võib olla muutuv ja interaktiivne sisu, kirjandus aga tähendab avaldatud muutumatuid tekste. Andres (arutelu) 6. märts 2019, kell 10:31 (EET)


Arutelu:Patarei vangla

Minu meelest võiks pealkiri ikkagi olla "Patarei vangla". Andres 8. detsember 2007, kell 12:21 (UTC)

Võib ju ära ka vahetada. Ma sellepärast panin Keskvangla, et ametlikult on ta viimased 100 aastat selle nimega olnud. --Kinks 9. detsember 2007, kell 16:05 (UTC)

: Arvan endiselt, et pealkiri peaks olema "Patarei vangla". Ja sõnastamisel peaks arvestama, et enam seal vanglat ei ole. Andres 1. oktoober 2009, kell 04:53 (UTC)

::Vangla oli ikkagi Keskvangla. Äraspidise loogika järgi võiks ka Tallinna Balti raudteejaama ka nimetada ümber Baltaks, sest rahvas ju kasutab seda nime? Ja Lasnamäe vangla võiks nimetada Sirinaks, sest rahvas ju kasutas seda nime? Vanglatel on alati üsnagi lopsakad rahvapärased nimetused, aga põhinimetus võiks ikka olla ametliku päritoluga. Seda enam, et nii vangla alguses kui ka lõpus oligi see Keskvangla. Castellum (arutelu) 27. detsember 2021, kell 10:26 (EET)

: Nõus, et "Patarei vangla" sobib paremini. Võiks olla ka lihtsalt "Patarei" (pealkiri siis näiteks sulgudes täpsustusega "Tallinn"). Viimane on KNAB-is põhinimi ja selle all oleks ehk parem rääkida ka hoonekompleksi kasutusest enne ja pärast vanglat.

: Nimi "Patarei vangla" on lihtsalt mitteametlik, mis iseenesest ei tähenda, et see on n-ö rahvapärane või argikeelne või slängis nagu "Balta". Erinevalt sellest viimasest on "Patarei vangla" levinud teatmekirjanduses ja muus asjalikus kasutuses, ka näiteks artiklis kujutatud mälestustahvlil.

: Ametlik nimi seejuures oli asutusel, mitte ehitisel ja artikkel on praegu definitsiooni järgi hoonekompleksist (ehitis). Kui teha eraldi artikkel selles hoonekompleksis tegutsenud asutusest, siis "Keskvangla" sobiks paremini selle artikli pealkirjaks. Pikne 2. jaanuar 2022, kell 18:41 (EET)

::Jah, mida kõike ei näe...Panin KNAB-i otsingusse 'Keskvangla' ja annabki 7 vastet, põhinimena "Patarei"...see on nüüd hea näide, milline puder tekib, kui filoloogid hakkavad vangla- ja fortifikatsiooniajalugu kirjutama...antud juhul on see põhjendusena küll väga vale.

::Nimi "Patarei vangla" on mitteametlik, rahvapärane, argikeelne ja slängis. Täpselt nagu "Balta".

::Iga normaalne tetmekirjandus viitabki kõikvõimalikele rööpnimedele, sh rahvapärastele. Vanglatel üle maailma onn igasuguseid mahlakaid rahvapäraseid nimesid. Aga vähegi asjalikum teabekirjandus ei kasuta hüüdnimesid põhinimena.

::See "asjalikus kasutuses" teabetahvel on vigu täis: vangla nimi ei ole "Patarei", vanglal ei ole keldrit ning neid juute ei hukatud seal. Kas pole natuke palju, et nimetada seda "asjalikus kasutuses teabetahvliks"?

::Vangla on kogu oma 86-aastase aja jooksul toiminud keskvanglana, kõikide Eesti kordade ja erinevate okupatsioonirežiimide aegu. Paar viimast aastat hakkas funktsioon vaikselt libisema üle Tallinna vangla kompleksile Magasini tänavas, aga ka siin polegi ühte kindlat kuupäeva. Või ütleme nii, et praegu on leppimata kokku, milline nendest muudatuste kuupäevadest peaks olema üks ja ainus. Praegu enam tõesti pole keskvanglat...

::Meil pole ühtegi vanglaartiklit, kus asutus ja ehitis oleks käsitletud eraldi. Nüüd siis üks "tark" üritab siin määrata, et praegu räägime ehitisest ja pärast teeme artikli asutusest. Aga tiivad ei kanna...kuidas defineerida seda "ehitisekompleksi", mida siin tahetakse nimetada "Patarei vanglaks"? Millised ehitised kuuluvad sinna ja millised ei kuulu?

::Nii Kalaranna fordi, hilisema kasarmulinnaku kui ka veel hilisema keskvangla (need ei ole ehituslikud täiesti samad! - küll on aga põhiehitised samad!) ajaloost ja tüpoloogiast on kirjutatud üksjagu. Väga palju on veel uurida, kirjutada, vaielda asju selgeks, leppida kokku mingi üldkasutatav termin, võtta mingi fakt mingi käsitluse aluseks jne jne. Aga sellel tasemel oleme Eestis juba küll, et igalühel ei maksa tänavalt tulla rind kummis ees midagi muutma - diskussioonis kaasalöömiseks peaks natuke juba koguma teadmisi ja meie praegusel Eesti tasemel olema ka juba midagi kirjutanud. Aga olles nii ehitise kui ka vangla ajaloos tume kui öö ja tulla lihtsalt adminiõigusega vehkima - see aeg peaks küll olema möödas... Castellum (arutelu) 2. jaanuar 2022, kell 20:13 (EET)

: Ma ei ole nõus, et "Patarei vangla" on rahvapärane või slängis nii nagu "Balta". See on sinu isiklik arvamus, mida nimetuse "Patarei vangla" tegelik kasutus ei toeta. See esineb EE-s, TEA entsüklopeedias, ajalehtedes ja mujal toimetatud väljaannetes ning mitte ainult sünonüümide loetlemisel või folklooriga seoses, vaid igasuguses kontekstis. Võimalik, et selles mälestustahvli tekstis on midagi muud valesti, aga nimetust "Patarei vangla" on peetud ka seal põhimõtteliselt sobivaks. Lihtsalt "Patarei" on veel ka muuseumi kodulehel.

: Ma ei tea, mida sa ehitise ajaloosse puutuvalt filoloogidele või teistele kasutajatele tegelikult ette heidad. Kui pead silmas, et tegu pole ajalooliselt või ehituslikult patareiga, siis seda iseenesest polegi väidetud. "Patarei" (eraldi või täiendina) on siin lihtsalt nimi, see kirjutatakse suure tähega. Nii nagu nimede puhul ikka ette tuleb, näiteks on Tallinas asuv Palace (on hotell, mitte palee) või Pärnus asuv Küün (on teatrisaal, mitte küün).

: Ma ei ütle, et tingimata peaks asutusest ja kompleksist eraldi artiklid tegema, aga see tundub siin otstarbekas küll, kuna ehitise ajalugu on märksa pikem. Materjali lahutamine ei tundu ka kuigi keeruline. Näiteks suurema osa "Ajaloo" alaosast, mis ehitisse otseselt ei puutu, saaks tõsta asutuse artiklisse.

: Võib olla küll nii, et pole lõpuni selge, mis ulatuses oli see ehitis vangla, aga kui nii, siis kuidas on see praegusel kujul artiklis vähem probleem? Kui fort, vangla ja muu (hilisema) võimaliku funktsiooniga ehitis või hoonekompleks suuresti kattuvad, siis iseenesest peaks ju saama ka ühes ehitisest rääkivas artiklis selgitada, mis ulatuses oli tegu fordiga, mis ulatuses kasutati seda vanglana jne. Kui praegu pole kindlaid andmeid selle kohta, mis ulatuseses oli sellel ehitisel üks või teine funktsioon, siis tulekski see artiklis lahtiseks jätta. Ise ei tuleks selle kohta Vikipeedias originaaluurimuslikke oletusi teha.

: Enda autoriteedile apelleerida ei ole Vikipeedias üldiselt hea toon, eriti kui seejuures ei esitata vettpidavaid argumente ja viiteid (sellest lähemalt ingliskeelses lektüüris :en:WP:EX).

: Õigustesse puutuvalt ütlesin teises arutelus vaid seda, et artikli ajalugu tuleb säilitada, kasutada tuleb nuppu "Teisalda". Mõnikord on siis lisaks vaja ümbersuunamine enne kustutada, milleks on tarvis adminniõigusi. Nii palju õigustega "vehkimisest". Pikne 3. jaanuar 2022, kell 16:26 (EET)

Kas Patarei on kunagi olnud osa Peeter Suure Merekindlusest?? Viimase artiklis on ka viide patarei.com-ile suwa 7. mai 2009, kell 10:43 (UTC)

Ei ole kunagi olnud. Castellum (arutelu) 27. detsember 2021, kell 10:26 (EET)
Tallinn kuulus sõjakindluste nimekirja. 19. saj 20/30-ndatel ühendati kaks patareid ja valmis lõplik ühtne paekivist Topeltpatarei, mille merepoolne müür oli 7 jalga paks. Hoone võlvitud ambrasuuridest vaatas välja 43 suurtükki. Samal perioodil valmis ka Kaitsekasarmu, mida algul kasutati küll eluruumidena, kuid seda vaid tänu rahuajale. Krimmi sõja ajal 1855 aastal anti taas korraldus suurem osa Kalamaja hoonetest maha põletada. Strateegilistel kaalutlustel õhiti Topeltpatarei, Kaitsekasarmu aga suutis mahutada sel ajal üle 100 suurtüki. Krimmi sõja järgselt aga sai Venemaa aru, et Tallinna taolised kindlused on oma aja ära elanud ja Tallinn kustutati 1857. aastal maakindluste nimekirjast ja anti kaks aastat hiljem Eestimaa tsiviilkuberneri käsutusse. kalamaja
Peeter Suure Merekindlus (vene Морская Крепость имени Императора Петра Великого, tegelikult Keiser Peeter Suure merekindlus) on rannapatareide ja maismaakindlustiste vöönd, mis rajati Tallinna ja Porkkala ümbrusse ning nendevahelistele saartele ajavahemikul 1912 kuni 1918.
NOSSER 15. mai 2009, kell 11:12 (UTC)

Taivo. Kõik need viited on võetud kuuelt erinevalt leheküljelt ja korrektselt viidatud. Seega on see artikkel viiest kohast "kopipeist". Sellist teksti ei tohigi ise välja mõelda, vaid tuleb kasutada allikaid ja neid viidata. Miks sa ainult ühe kopipeisti lingi panid? Allika ümbersõnastamine ilma viitamiseta on keelatud tegevus, "kopipeist " viitamisega on akadeemiliselt tavapärane käsitlus. Soovitaks sellist viitamist ka ülejäänud viki artiklitele :D

Ümber sõnastamata jätmine koos viitamisega on ka keelatud, kui tegu pole tsitaadiga. Tsiteerimiseks peab olema konkreetne põhjus. Andres 10. juuni 2010, kell 02:24 (EEST)
----
See pole kunagi olnud Tallinna Keskvangla - ikka Keskvangla (Eesti ulatuses), mis lihtsalt paiknes Tallinnas.
Pole mõtet taas korrata arestimaja, keskvangla asutamise 1920. aastal jms juttu. See arvamus on pärit Viive Hatto ühest artiklist Nõukogude Õiguses, kust tema seda võttis, pole praegu teada.
Ärge pange siia mingeid teabejupikesi, mis on pärit mingist suvaliselt aja- või kõmulehe artiklist. Legende on liikvel tohutult ja ajakirjanikud ei tegele enam õige teabe väljaselgitamisega. Arhiivides on materjale lademes, aga seni pole seal põhjalikult keegi teinud tööd. Castellum (arutelu) 27. detsember 2021, kell 10:26 (EET)


Kasutaja arutelu:E-note~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, E-note! avjoska 9. detsember 2007, kell 01:31 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema E-note~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Marija Šarapova

Šarapova alistas 2004 aasta lõputurniiril samuti Serena Williamsi 4-6, 6-2, 6-4.

Tõstsin välja, sest lause on arusaamatu. Andres 10. detsember 2007, kell 12:45 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sonyericssonwtatour.com/global/pdfs/rankings/prizemoney/prize_money_2003.pdf
** In Marija Šarapova on 2013-06-24 12:16:43, 404 Not Found
** In Marija Šarapova on 2013-07-06 13:04:06, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sonyericssonwtatour.com/global/pdfs/rankings/prizemoney/prize_money_2004.pdf
** In Marija Šarapova on 2013-06-24 12:16:43, 404 Not Found
** In Marija Šarapova on 2013-07-06 13:04:26, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sonyericssonwtatour.com/global/pdfs/rankings/2006/all_ytd_prize_money.pdf
** In Marija Šarapova on 2013-06-24 12:16:43, 404 Not Found
** In Marija Šarapova on 2013-07-06 13:04:36, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sonyericssonwtatour.com/2/global/Pdfs/rankings/2007/All_YTD_Prize_Money.pdf
** In Marija Šarapova on 2013-06-24 12:16:43, 404 Not Found
** In Marija Šarapova on 2013-07-06 13:04:46, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:04 (EEST)
----
Täna oli uudis kaheaastasest võistluskeelust. Andres (arutelu) 8. juuni 2016, kell 20:59 (EEST)


Kasutaja arutelu:Miamaus

Tere tulemast Vikipeediasse, Miamaus! Andres 10. detsember 2007, kell 13:12 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide Gr3.jpg ja SiljaMadison.jpg juurde sobiv litsentsimärgis, autor ja allikas (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 25. mai 2010, kell 16:55 (EEST)


Arutelu:Või

tundmatu kasutaja oli artiklilehele lisanud lause Võitooted, mis ei vasta EL normidele kannavad nime võie?  -- kas see on küsimus või väide? Igaljuhul asi vääriks artiklisse sissekirjutamist, et mis siis mis täpselt on -- Ahsoous 11. detsember 2007, kell 21:26 (UTC)
Heakene küll, aga kuskilt peaksid vist olema viited näiteks maapählivõile, kookospähklivõile jne. Aga kust kohast? -- Ahsoous 20. juuni 2009, kell 15:25 (UTC)

Äkki paneks need täpsustusmärkusesse? Ma ei tea, kui palju neid on. Andres 20. juuni 2009, kell 15:37 (UTC)

: Ei oska arvatagi (ja munavõi või küüslauguvõi - kokaraamatut me vist ei tee). Ja kust parem viidata on, pagan seda teab. -- Ahsoous 20. juuni 2009, kell 15:42 (UTC)

:: Kui ma õigesti aru saan, siis munavõi ja küüslauguvõi on lihtsalt või ja millegi muu segu. Need võib esialgu "vaata ka" alla panna. Arvasin, et pähklivõi on mingi taimne rasv, mis sarnaneb võiga, siis ta sobiks täpsustusse. Andres 20. juuni 2009, kell 15:49 (UTC)

::: Seda tehakse röstitud pähklitest, aga leivale määrida õnnestub kõiki -- Ahsoous 20. juuni 2009, kell 15:59 (UTC)

Praegusel kujul artikli päises toodud täpsustus ajab segadusse. Ei vaidle vastu, et informaatikas omab "Või" just sellist tähendust, nagu viidatavas artiklis juttu on. Aga kõnes kasutatav "või" on ilmselt midagi muud. Keelelisest apektist vist ei saa rääkida sisend- ja väljundimpulsist?--Rünno 20. juuni 2009, kell 16:25 (UTC)

Kõnes kasutatava "või" kohta meil praegu artiklit ei ole, aga peaks olema küll. Selle artikli pealkiri kindlasti poleks "VÕI". Pakun "Või (sidesõna)". Andres 20. juuni 2009, kell 16:42 (UTC)
----
Kas pastöörimata koorest ei saa võid teha? Kui saab, siis kas see pole naturaalne? Adeliine 17. veebruar 2012, kell 17:58 (EET)


Arutelu:Kollane

kollane ajakirjandus võiks olla täitsa omaette märksõna.--Hendrix 12. detsember 2007, kell 05:48 (UTC)

Kollast ajakirjandust, kollast kaarti jms  võib ju kuidagi mainida (näiteks "vaata ka" all), aga mingite teatmete andmine nende kohta on minu meelest infomüra. Andres 18. detsember 2007, kell 17:01 (UTC)

kirjutan siia n-ö märkmikku: siin võiks olla sellised jaotused sellises järjestuses nagu
* etümoloogia

sh sõna ja mõiste ajalugu keeles

sh värvuse toonid ja nimed/sõnavara, link värvitoonide nimestikule
* värvuse koht värviõpetuses ja

nb! erinevates värvisüsteemides, sest erinevad süsteemid määratlevad keskmist või tavalist kollast erineva tooniga (olemas võiks olla vähemalt RGB, CMYK, Pantone, NCS, Munsell, muud kollased läheks kategooria Kollased värvitoonid artiklite alla) ja nb! põhivärvinimi kollane hõlmab lainepikkuste vahemikku, st tervet rida erinevaid toone, hex-koodi jt numbrid saab kirjutada ainult ühe konkreetse tooni kohta, sestap praegu värvikastis vastuolu :(
* värvus looduses

sh värvust andvad pigmendid ja värvained, sügis ja viljad,

mineraalid

taimeriik, kollane värvus ja putukate nägemine,

loomariik, hoiatusvärvused ja mimikri, varjevärvus (Misumena vatia), disruptiivne efekt. Peibutusvärv???

:arvatavasti kollased elusolendid vms tuleks panna Muud alla.

:kollane eestikeelsetes taime- ja loomanimedes - ilmselt, kuna palju, tuua välja arv ja võib-olla mingi üldine tendents (kui on) kust nimi tuleb. taime puhul kindlasti mõne osa, näiteks õie, värvist?
* värvuse mõju ja koht värvipsühholoogias, kasutamise näited (?)
* värvuse sümboolika ja semantika erinevates kultuurides

heraldika

religioon

muud ajaloolised tähendused, Hiina, juudimärk

märgistused, kollane lint, kollane lipp, kollane kaart, ohutusteip
* väljendid
kollane kunstis, kollane popkultuuris, jne jne
Tuleb jõudumööda tegelda, märkused meeldetuletuseks Evlper (arutelu) 26. märts 2019, kell 16:04 (EET)

Kas mütoloogia kuulub religiooni alla, poliitika (anarhokapitalismist kollavestide ja Reformierakonnani) ajalooliste tähenduste ja esoteerika psühholoogia alla? ("Vana rauga" kohta pean nentima, et "vanaätt" on näiteks kasutusel, "noorätt" ei ole. St, tautoloogia on keeles tavanähe, tavakeel ei olegi eriliselt loogiline.) Etümoloogias võiks öelda, kas kold on sama tüvega seotud või mitte. Kuhu peaks paigutuma füüsikalis-keemiline seletus, miks kollased on just need ained, mis on, ehk nt millised elemendid muudavad ainete värvuse kollaseks, millised ained on kollased kromatograafias ja millised elemendid spektrites jne? Aga kuhu lähevad kollased seened? Eestis on need päris levinud, hoiatusvärvina kollane seeneriigis hästi ei tööta (on kärbseseened, aga on ka nt pilvikud). Taimede all pole praegu juttu samblikest, Eesti samblike puhul on kollane värv liigiliselt haruldane, ehkki mitte levikult (meil on vist 2-3 kollast samblikuliiki, millest üks on kõige tavalisem seinakorp). Looduse kohta võiks vaadata ka inglisviki märksõna Xanthochromism. Pigmentide juures pole üldse mainitud kulla kasutamist kollase värvuse pärast värvina ja kattematerjalina, on vaid öeldud, et ta ise on kollane. Kollase jõe ja mere seosest lössiga võiks rääkida vist "muu ajaloo" all Hiina-lõigus? Praegu see üldse välja ei tule, löss ja jõgi on eri kohtades. Maiad tuletavad meelde, et kollane oli ka inkade värvisümboolikas, kunagises "Inkade päikeseriigi" raamatus oli juttu (on ka vene vikis kollase artiklis). Ehk sobiks kristluse juures mainida, et kollane seostub Peetruse võtme ja paavstiga (inglise viki pildillakiri: "The Pope traditionally wears gold and white outside St. Peter's Basilica."), sestap on ka Vatikani lipul (lippude ja vappide näiteid praegu ei olegi, eks see ole pikem teema kah). (Võiks vaadata ka vene vikist Жёлтый_цвет#В_православии.) Kollase lindi juures võiks ehk mainida kodumaist näidet, Eston Kohvri toetuslinte. Ehk peaks tähistuste all kirjutama ka valgusfoorist - ma _oletan_, et kollase kasutamine hoiatusvärvina gradatsioonis lubavast rohelisest ja keelava punaseni (nt rannalipp, aga ka jalgpallis, kus kolmest astmest on esindatud küll vaid kaks) tuleneb just valgusfoorist, ehkki viidet mul oletusele ei ole. Võib-olla tasuks teha eraldi alajaotus kollasele kommunikatsioonis? Samuti tihkan oletada, et ajakirjanduse nimetamine kollaseks seostus siiski ka kollase kirjandusega, ehkki praegu jääb mulje, et sarnasus on täiesti juhuslik (samuti itaalia "kollane=krimi", alul kirjanduses, aga minu meelest on seda kasutatud ka filmis). Kas kuskil peaks olema eraldi kollane kunstis (Klimt!) jms kultuurivaldkondades (nt kirjanduses "Kuningas kollases rüüs")? (Pigmentidest ja kunstist on pikemalt juttu hispaania vikis.) Aga kollase eri toonide sümboolika ja kultuuritaust? (Vt saksa artiklis #Farbnuancen.) Nt kuldsel on kindlasti oma eripära, mida võiks lühidalt mainida, et siis pikemasse artiklissse suunata. Meelde tulevad veel skautide vms noorteorganisatsioonide kollased kaelarätid, tuletõrje kollased vormid, õiguslikult kaitstud kollase toonid nagu minionikollane, kollane ärisümboolikas nagu McDonaldsil ja Renault'l (ka kollane äri tähistajana, vt "kollased leheküljed"), mood, safran, kartul (Jõgeva kollane!), raps jt õlitaimed (üldse kollase seos õlidega, võist autohoolduseni) ja ristõielised, prk Simpsonid... Laevade man võiks selgitada, miks kollane=Q (quarantine). Prostituutide seos olevat kandunud ka homodele Aa, ja pildilt ei saa aru, _miks_ paavst kollast linti kandis. Kellega ta solidaarne tahtis olla? Mis teisi artikleid sirvides veel puudu tundub jäävat - astronoomia, kalad, putukad, toiduvärvid, kollase ja blondi seos, muusika, ratturite kollased sörgid võistlustel, kollane takso- ja postivärv (ka laiemalt ühistranspordi värv)... Muide, neljas keeles on kollase leheküljed ka vikitsitaatides, ehk annaks sealtki midagi võtta, et teha väike alajaotus? Või peaksin pigem eesti tsitaatidesse lehe treima? - Kokkuvõtteks: ma ei ütle, et kõik eelnev peaks artiklis olema, ammugi ei peaks see seal olema _kohe_. Aga artikli struktuurist võiks olla selge, kuhu need asjad panna, kui keegi ükskord tahab lisada. --Ehitaja (arutelu) 11. aprill 2019, kell 23:53 (EEST)
Vt ka: https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Things_named_yellow https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Cultivars_named_after_yellow ("Võhma kollane"!) https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Fungi_named_after_yellow (87 seeneliiki, juhhei) https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Yellow_in_art https://it.wikiquote.org/wiki/Giallo Pikachu, Psyduck, National Geographic, munakollane, mesi, https://www.kinosoprus.ee/et/movie/moekunstikino-2018-kollane-keelatud https://arhiiv.err.ee/vaata/kollane-mask-143352 Gailiti "Kollane hullumeelsus", Alo Ritsingu "Kollane laul", Alumiinium, Sinu Sädelev Sõber'i "Kollane maailm" ja kõikvõimalikes kulinaarkontekstides kollane lumi. --Ehitaja (arutelu) 12. aprill 2019, kell 00:27 (EEST)

: Tere, Ehitaja! Palun kirjuta siis juba artiklisse raamatutest, lauludest, karantiinist jm juurde, millest ma ise tõenäoliselt muhvigi ei tea. Mul oleks selle abi üle väga hea meel, sest nagu elu näitab, et ma oma nõdra jõuga igal ajal igale poole ei jõua. Või kirjuta sinna ülespoole struktuuri osas juurde, mis jaotusi kuhu sa veel paigutaksid. Kui E palus mul värviartikliga tegelda, siis ta tahtis just süsteemsust näha, mitte nii, et üks lause igast asjast ja kõik läbisegi. Põhivärviartikkel on tõesti paras pähkel. Ma lähemal ajal vist kirjutama ei jõua, nii et sul on seal hea rahulik toimetada. Evlper (arutelu) 12. aprill 2019, kell 22:57 (EEST)

: tegin täiendusi looduse ja kunsti osas ja võiksin veel lisada, aga mujale oled lahkelt appi oodatud.Evlper (arutelu) 27. aprill 2019, kell 16:06 (EEST)
--------
Avastasin, et tibukollast polegi. Millise tooniga see on võrdsustatud? Kuriuss (arutelu) 18. veebruar 2020, kell 22:07 (EET)

Mulle tundub, et tibukollane on nagu kanaarikollase kahvatum variant ingliskeelse nimega Canary (EKSS udusulis kanapoja värvi kollane, helekollane), aga see on mu subjektiivne hinnang ainult. Evlper (arutelu) 19. veebruar 2020, kell 11:14 (EET)


Malli arutelu:Taxobox

Palun kontrollida üle, võib olla peab kategooriaid muutma. Näiteks see teeb kategooria Least Concern species: category|Category:Least Concern species --Tiuks 12. detsember 2007, kell 06:57 (UTC)

Kas selle malliga tahad luua inglise viki taolise taksonoomia sektsiooni, kus on märgitud nii ohustatus, kui ka taksonoomia ? --Dj Capricorn 12. detsember 2007, kell 15:27 (UTC)

: Selles mallis on jah kõik olemas, nii taksonoomia kui ohutus. Kahjuks ei ole eesti vikis artikleid ja ise ei julge kõike tõlkida. Inglise viki mall--Tiuks 12. detsember 2007, kell 19:06 (UTC) See mall ei ole veel korras. Targematele jätan Mall:Documentation ja neid tuleb vist veel juurde kui tegema hakata.--Tiuks 12. detsember 2007, kell 19:32 (UTC)
Sõna sektioon pole olemas, on sektsioon --Dj Capricorn 12. detsember 2007, kell 15:27 (UTC)

Vabandust, näpuviga. Osa linke on veel inglise keelsed, sest ei tea veel millised artklid peavad tulema. --Tiuks 12. detsember 2007, kell 19:00 (UTC)

Praegu on sarnane mall lihtsustatud kujul (Mall:Taksonoomia), see on küll üpris soliidne, kuid puuduseid on palju, eriti klassifikatsioonides (nt peab alati liigi tasemeni välja minema), samuti puudub seal ohustatuse kast--Dj Capricorn 12. detsember 2007, kell 20:11 (UTC)

Kuna tavaliselt kopeeritakse inglise vikist eesti vikisse, siis on lihtsam mall korda teha. Eesti vikis tuleb siis ainult artiklid õigeks panna ja ei pea enam taksoomiaga pead vaevama. Tore oleks, kui keegi ohustatusega tegeleks. Hetkel ei saagi seda mallis muuta.--Tiuks 12. detsember 2007, kell 20:31 (UTC)

Fossil range tõlge "fossiilide leidudeks ei ole ilmselt päris õige, varem oli fossili aeg, mis on veel küsitavam --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 16. detsember 2007, kell 17:11 (UTC)

Seda malli on küll väga hea kasutada, lihtsalt kopeerides inglise vikist, kuid probleem tekib keelelises küsimuses. Ilmselt enne seda malli ei tohiks kasutada, kui see on täielikult tõlgitud. Praegusel kujul on seda umbes 10 korda kasutanud, mis tuleks siis hiljem ilmselt ümberkirjutada --Dj Capricorn 22. detsember 2007, kell 20:43 (UTC)

Ma ei julge ise edasi teha, sest kui ühe malli kopin, siis tuleb jälle uusi malle juurde. Kui Mall:Documentation vaadata, siis on jälle punaseid malle juurde tulnud. Keegi võiks lõpuni vajalikud mallid ja dokumendid ära kopida ja siis võin aidata tõlkida. Kuigi minu inglise keel on tulnud arvuti kaudu, sest koolis sai kunagi õpitud saksa keelt. Konkreetselt selles mallis on ohustatud liik jne artiklid veel tegemata.--Tiuks 23. detsember 2007, kell 06:01 (UTC)

Mis on unranked regnum? Põhikond ta ei ole ju, sest loomadest on kiirelised, mis kuuluvad alamriiki pärishulkraksed.--Tiuks 10. jaanuar 2008, kell 21:34 (UTC)

inglise keeles on selle all mõeldud veel tunnustamata (kunstlikke) riike, praegu võib mallis olla pisut segadust ja ka vigu, peamiselt tulenevad need sellest, et inglise keeles pole põhikonda (vist) olemas, ja üritasin kuidagi põhikonda ja alampõhikonda sobitada. Ilmselt ei tohiks süstematiseerimises probleeme tulla --Dj Capricorn 11. jaanuar 2008, kell 12:40 (UTC)

: Hetkel panin malli küsimärgi ja seda on näha Opisthokonta artiklis.--Tiuks 11. jaanuar 2008, kell 12:49 (UTC)

::Ma arvan, et see küsimärk pole väga hea lahendus, paneks parem Riik jutumärkidesse (Riik) ?, inglise viki paneb unranked_regnum --Dj Capricorn 11. jaanuar 2008, kell 13:25 (UTC)

:: Kas nii "(Riik)?" --Tiuks 11. jaanuar 2008, kell 13:35 (UTC)

::: Noh, see on üks variant küsimärgi asemele. Ma mõtlesin et nii –(Riik) (ilma küsimärgita) --Dj Capricorn 11. jaanuar 2008, kell 14:11 (UTC)

:::: Hetkel sobiks sellele isegi ülemriik. Itaalia lehel on klaad ja norra lehel Nomenklatuur (bioloogia) selle asemel. Kas võtta loogiliselt ja panna ülemriik või siis klade, mis on parem valik kui nomenklatuur.--Tiuks 11. jaanuar 2008, kell 14:27 (UTC)

::::: jah, sel juhul riik pole nii hea, (Ülemriik) oleks ilmselt parem --Dj Capricorn 11. jaanuar 2008, kell 14:54 (UTC)

Nüüd võib Punane Raamat#Punase Nimestiku kategooriad Punase Nimestiku välju ka kasutatud, sest tõlkisin pildid ära.--Tiuks 21. jaanuar 2008, kell 18:44 (UTC)

MIKS KUSTUTAMISMÄRKUS -- on olemas Mall:Taksonoomia ja selle siinse malli sisu kui seda üldse on tuleks hoopiski tollesse sisse viia -- Ahsoous 28. jaanuar 2008, kell 16:44 (UTC)

Mall Taksonoomia ei sobi, sest mina ja Dj Capricorn kasutame seda malli (keegi teine ei lisagi boxe). Selles mallis on olemas looduskaitse (Kaitsestaatus) nagu inglise vikis ja kasutab Mall:Pengo IUCN/et pilte. Mall:Taksonoomia ei küündi inglise viki tasemele. Me kopime inglise vikist otse eesti vikisse. Milleks teha "käsitööd"? --Tiuks 28. jaanuar 2008, kell 17:16 (UTC)

:See IUCN mall ei tahtnud mul töötada, andis ikka ingliskeelse pildi, ma ei tea, miks Sinu tõlgitud pilti ei näitanud/näita --Dj Capricorn 28. jaanuar 2008, kell 17:35 (UTC)

:: Lisa pildi faili nimele "tühik et" Pilt:Status_iucn3.1_EX_et.svg --Tiuks 28. jaanuar 2008, kell 17:42 (UTC)

:::Ma ei saanud hästi su mõttest aru, vaata näiteks liivakasti: http://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Liivakast
Seda peab siis mallis muutma, uurin asja.--Tiuks 28. jaanuar 2008, kell 22:19 (UTC) Mallis tuleb nendele piltidele "tühik et" lisada. --Tiuks 28. jaanuar 2008, kell 22:21 (UTC)

::Ka mina paneks kustutamisele veto, ladinakeelsete süstemaatikanimede järgi on see (mis varem tuli kõik eestikeeles kirjutada) palju kergem, ja ma ei usu, et ka vale --Dj Capricorn 28. jaanuar 2008, kell 17:44 (UTC)

:::Olen minagi kustutamise vastu. Seda malli on juba päris palju kasutatud ja selle kasutamine on võrreldes teise taxoboxiga tunduvalt lihtsam. – WooteleF 28. jaanuar 2008, kell 18:02 (UTC)

:: Ma ütlesin, et need kaks asja tuleks ennem kokku viia ja siis see siit kustutada, aga mitte kohe. mitte nii et üks kasutab ühte teine teist.-- ~~

:::Ma arvan, et kustutada pole praegu midagi vaja. Pigem tuleks aegamööda artiklites lihtsalt asendada tabelid ja Mall:Taksonoomia hoopis kustutada. Võrreldes Mall:Taksonoomiaga on seda siin lihtsam kasutada, kuna piisab copy-pastest inglise vikist ja osade sõnade asendamisest. Samuti näeb see parem välja minuarust. – WooteleF 29. jaanuar 2008, kell 07:36 (UTC)

:: Tõlkige ta siis paari päeva jooksul ära. Vastasel juhul jään kustutamise nõude juurde. Mallide tegemiseks ja katsetamiseks ei ole mitte üldine ruum vaid seda võib teha oma kasutajalehe alamkülgedel või siis liivakastis. -- Ahsoous 29. jaanuar 2008, kell 08:43 (UTC)

:::: See mall ise on tõlgitud aga õpetus tõlkimata. Mall:Taxobox/doc tuleb ära tõlkida. Mikroformaat on uus asi ja selle võib õpetasest ära kustutada või kui peate vajalikuks siis tõlkige. --Tiuks 29. jaanuar 2008, kell 09:03 (UTC)

:::: nu tere hommikust, ma saan siis aru et 'fossil_range', 'binomial', 'superdivisio_authority' jne on läbi ja lõhki eesti keel - Ahsoous 29. jaanuar 2008, kell 10:26 (UTC)

:::: ja pealegi on osa malle ... nt Taxobox colour, Taxobox name puudu, mis peaksid tegelt kandma ka eestikeelseid nimesid -- Ahsoous 29. jaanuar 2008, kell 10:34 (UTC)

:::: ning malli poole pöördumisel on imho täiesti vastuvõtmatu kirjutada color = lightgreen peaks ikkagi pöördumine olema näiteks kujul värvus = heleroheline

::::: Aita mind sellega, et paned puuduvad mallid nimedeks Mall:Taxobox colour, siis ma tean otsida inglise vikist ja tõlgib siis eesti keelde.--Tiuks 29. jaanuar 2008, kell 11:23 (UTC)

:::::Selles mallis ei kasutata Mall:Taxobox colour/Update aga see on võib olla kuskil mujal vajalik.--Tiuks 29. jaanuar 2008, kell 11:32 (UTC)

Mallis on tõlkimata
|EPBC=(EPBC Act)
|TNC=(TNC)
|ESA=(ESA)
 Nende tõlkimisel on vaja teada täpset eestikeelset nime.--Tiuks 29. jaanuar 2008, kell 09:22 (UTC)

Ma pole kindel, kas neid üldse tõlgitud ongi --Dj Capricorn 29. jaanuar 2008, kell 12:33 (UTC)

: Nad jääksid punasteks linkideks niikaua kui keegi hakkab kirjutama. Ja linki enne ei näe kui kuskil artikli boxis kasutatakse. Mul ei ole aega olnud uurida lähemalt ja eesti (Google) otsing ei anna neile tõlget.--Tiuks 29. jaanuar 2008, kell 12:55 (UTC)

Uurisin natuke asja ja küsisin asjatundjate käest:
Environment Protection and Biodiversity Conservation Act – Keskkonnakaitse ja looduse mitmekesisuse kaitse seadus.
NatureServe conservation status – looduskaitseline seisund
Endangered Species Act – Ohustatud liikide seadus.
Conservation status tuleks siis muuta ümber nime alla looduskaitseline seisund (praegu on looduskaitsestaatus) --Dj Capricorn 31. jaanuar 2008, kell 12:09 (UTC)

Conservation status on ametlikult kaitsestaatus ja siin on selle definitsioon ka. Teised võib malli kirjutaga aga kuidas nende lühenditega on, neid meil ju ei lühendata.--Tiuks 31. jaanuar 2008, kell 12:24 (UTC)

Lühenditena kasutatakse ilmselt inglisekeelseid, eestikeelsed lühendid tekitavad sageli segadust --Dj Capricorn 31. jaanuar 2008, kell 12:53 (UTC)

: Õigus jah nagu IUCN on ju arusaadav kohe.--Tiuks 31. jaanuar 2008, kell 13:18 (UTC)

:: NatureServe looduskaitseline seisund peaks olema vist NatureServe kaitsestaatus, sest Keskkonnaministeerium kasutab ka vastet "looduskaitseline seisund" = kaitseseisund (see on sünonüüm eelisterminile kaitsestaatus.--Tiuks 31. jaanuar 2008, kell 20:17 (UTC)
Vaatasin just, et TNC ja CITES ei ole veel korras. CITESi 1. kategooria tahab täpsustamist. Artikli nimi-Threatened species (näitab-Threatened with extinction). Teen mall:kaitsestaatuse valmis, siis saab täpsemalt panna. Näpukaid on veel sees.--Tiuks 24. veebruar 2008, kell 22:31 (UTC)
Ei tea, kuidas tõlkida Conservation Dependent en:Conservation Dependent.--Tiuks 24. veebruar 2008, kell 22:41 (UTC)

Kas tõlkida tuleks see dokumentatsioon või kogu see üldine taxobox'i sisu nii-öelda, viimane on küll pisut utooplik ettevõtmine vähemalt minu arust --Dj Capricorn 13. veebruar 2008, kell 18:08 (UTC)

Dokumentatsioon Mall:Taxobox/doc, et mall viisakas ja eestikeelne oleks. Malli ennast ei saagi rohkem tõlkida.--Tiuks 13. veebruar 2008, kell 18:11 (UTC)

:Tõlgime selle siis lõpuks ära  --Dj Capricorn 13. veebruar 2008, kell 18:13 (UTC)

:: Ole hea, tee seda. Keegi meid vist rohkem ei aita.--Tiuks 13. veebruar 2008, kell 18:17 (UTC)

:::Võtan õhtul käsile --Dj Capricorn 13. veebruar 2008, kell 18:19 (UTC)

Nüüd tuleb ainult kokku leppida Mall:Taksonoomia saatus --Dj Capricorn 13. veebruar 2008, kell 21:57 (UTC)

Teen kaitsestaatuse väljadest ülevaate oma almlehel ja taxoboxi võiksks lisada Eesti 1. 2. ja 3. kategooria artikli lingid. Kas need on keskkonnaregistri kategooriad?
*I kategooria looduskaitse all olevad liigid Eestis
*II kategooria looduskaitse all olevad liigid Eestis
*III kategooria looduskaitse all olevad liigid Eestis
Taxoboxi on inglastel lisatud :en:Conservation Codes for Western Australian Flora ja 1. prioriteedi pilt on selline
Kasutamise näide :en:Verticordia insignis subsp. eomagis
--Tiuks 10. aprill 2008, kell 12:57 (UTC)

Uute väljadena võiks olla jah Eesti kaitsealused liigid ja võib-olla ka Eesti punase raamatu liigid --Dj Capricorn 10. aprill 2008, kell 13:14 (UTC)

: Liigitused on erinevas ja need mõlemad peaks olema malli sisse kirjutatud. Praktiseerin seda kuskil liivakastis. --Tiuks 10. aprill 2008, kell 13:22 (UTC)

:: Tegin proovi Kasutaja:Tiuks/taxoboxtest. Kuna väljale status saab lisada ainult ühe kategooria, siis tegin lihtsa variandi Eesti kohta eraldi. Parameetri nimi on Eestis ja vastavad lingid tuleb ise lisada. Pealkirjana võiks kasutada artiklit looduskaitse. Juhul kui liik ei ole IUCNi Punases Nimestikus või ei ole välja otsitud, siis peaks lisama Eesti kohta statuse väljale Eesti Punase Raamatu kategooria koos pildiga (pean ise tegema) ja väljale Eestis lisaks lingi 1., 2. ja 3. kategooria. Väljale Eestis tahan lisada ka pildi välja. Vaatasin, et malliga  leiab lihtsalt kätte IUCNi Punase Nimestiku lehe. Veel on olemas :en:Template:IUCN, mille tõlgiksin eesti keelde. Viite saab lisada infoboksi väljaga status_ref ja tekstis peab olema alajaotuse viited all mall  (see on sama, mis vanasti ). --Tiuks 11. aprill 2008, kell 12:52 (UTC)
Kuna inglise mallis tehti muudatusi, siis sai ka see mall uuenduskuuri. Sarnaselt status väljale on meil väli punane_raamat. Näide Kasutaja:Tiuks/taxoboxtest. Kindlasti peab olema lisatud väli looduskaitse (kaitsealused liigid 1., 2. või 3. kategooria). Kas võib juhtuda nii, et punases raamatus on aga kaitsealuste liikide loendis ei ole? Sellisel juhul on vaja malli lisada, et ei ole kaitsealune liik ja numbriks 0. Kas sellisel kujul on mall vastuvõetav? --Tiuks 26. juuni 2008, kell 21:22 (UTC)

Kui ma õigesti aru saan on praegu ühte patta pandud looduskaitsealusus (1,2,3 kategooria) ja punane raamat (6 kategooriat) --Dj Capricorn 27. juuni 2008, kell 08:10 (UTC)

: Punase Raamatu kategooria järel on sulgudes looduskaisealusus. Kas see pole hea mõte? --Tiuks 27. juuni 2008, kell 09:43 (UTC)

::See rubriik "Punane raamat" nagu näitaks, et seal räägitakse üksnes rahvusvahelisese punase raamatuga (ka red list) seonduvat; võib-olla oleks parem teha eraldi rubriik "Kaitsestaatus Eestis" või midagi sellist. Vajadusel võib kasutada lühendeid LK ja EPR (looduskaitse(kategooria)) ja eesti punane raamat --Dj Capricorn 27. juuni 2008, kell 12:07 (UTC)

Mida peaks eelistama, kas IUCNi või TNC? Näiteks Mustela nigripes (:en:Black-footed Ferret) eelistatakse TNC-i G1 Critically Imperiled aga IUCN-i lehel on EW Extinct in the Wild looduses hävinud. --Tiuks 12. aprill 2008, kell 12:21 (UTC)
Mina eelistaks sellele väljale ainult IUCN-i, sest sellest tulevad automaatselt kategooriad. Teised staatused võiks panna selle alla, (väli Eestis tuleks muuta näiteks teised kaitsestaatused). IUCNile paneks viite malliga , mis viiks otse IUCNi lehele ja otsida saaks siit.--Tiuks 12. aprill 2008, kell 13:53 (UTC)

jah jääme IUCNi juurde; Eesti rubriigis peaks kuidagi kajastama, et millega täpsemalt on tegu, näiteks
(E)PRi järgi 3 kategooria
3. kaitskategooria
Või (E)PR: 1. kategooria
    Looduskaitse: 2. kategooria
See on kuidagi nagu kohmakas praegu --Dj Capricorn 12. aprill 2008, kell 16:33 (UTC)

Kas EPR = Eesti Punane Raamat? Eestis on kaks süsteemi. Punasel Raamatul on 6 kategooriat:0- hävinud või tõenäolislt hävind, 2- eriti ohustatud, 3- ohualtid, 4- tähelepanu vajavad, 5- määratlemata. Bioloogiline mitmekesisus Eestis jagab 3 kategooriasse ja siia kuuluvad liigid, mis on kaitse alla võetud. . Kas võiks panna pealkirjaks kaitsealused liigid, sest siin on link ka Punasele Raamatule. Või jätaks lingiks looduskaitse. Vaata näidet Kasutaja:Tiuks/taxoboxtest#Näited. Siia võib lisada ka TNC, kasvõi pildiga (pean pildi välja veel lisama). Siis oleks infoboksis täielik info. Kas nii sobiks? --Tiuks 12. aprill 2008, kell 17:39 (UTC)

püsilink viimasest versioonist kui hakkan katsetama uuesti, et teha 2-veerulist nagu taksonoomia osas.--Tiuks 12. aprill 2008, kell 18:30 (UTC)

: jah, EPR on Eesti punane raamat (sic!). Jätame selle välja praegu "Kaitsestaatuseks", nagu praegugi on. Praegu kui kombineerida neid sõnu, võiks jätta EPR-i 3. kategooria (sulgudesse võib lisada ka haruldased, miskorral tekib teine rida, aga see tegelt ei sega). Esimeseks Looduskaitse reaks jääks ikkagi IUCNi järgi; see tähendab, et kokku peaks tulema siis 3 rida 3 eri süsteemi järgi --Dj Capricorn 12. aprill 2008, kell 18:49 (UTC)

:: Kaitsestaatuses on ainult IUCNi Punane Nimestik ja Eesti Punane Raamat tuleb eraldi kirjutada. Uus jaotus peaks tulema teiste süsteemide jaoks. Arvan, et selle teen 2-realise. 1 rida on välja nimi näiteks EPR (Eesti Punane Raamat) ja = kirjutab vastava kategooria. Väli kaitsealused liigid eestis = 1., 2, või 3. kategooria. Väli TNC = ... Umbes selles stiilis tahan teha. Üldine pealkiri oleks looduskaitse. --Tiuks 12. aprill 2008, kell 19:02 (UTC)

Selle asemel on nüüd eestikeelne mall on :Mall:Taksonitabel, kuid tõlkimine on veel pooleli. --Metsavend 19. november 2009, kell 14:33 (UTC)

Tubli! Nüüd on ühesugune mall kõigil. Proovin õpetuse ka lisada. --Tiuks 19. november 2009, kell 22:30 (UTC)


Sisu ei vasta pealkirjale. 1939. aasta lõpus oli Teine maailmasõda juba alanud. --Metsavend 12. detsember 2007, kell 12:46 (UTC)

On sul pealkirja suhtes mingi parem idee.Akra 12. detsember 2007, kell 16:25 (UTC)
Tegelikult algas teine maailmasõda 1. septembril 39. selleks ajaks olid Saksamaa ja N.Liit mopid läbi viinud. Ega aasta lõpp ei tähenda ainult detsembrit. Kuid parandasin tekstis aasta lõppu aasta teiseks pooleks nii peaks parem olema.Akra 12. detsember 2007, kell 16:41 (UTC)

Minu arust ei ole parem. Ilmselt oli Saksamaal 4 288 557 meest mingi kuupäeva seisuga mitte kogu 1939. aasta teise poole. Siin võiks olla andmeid ka hilisemate sõja-aastate kohta. Pealkirja järgi võiks arvata, et artikkel on kõikide maailma riikide kohta, ometi on andmed vaid 6 riigi kohta. Sõdivaid riike oli ju rohkem. Tuleb mõelda kuidas ja mis pealkirja all materjali esitada. --Metsavend 12. detsember 2007, kell 20:37 (UTC)

:Ehk paneks (võrdluseks) Eesti ka sisse? Djreichsfuhrer 12. detsember 2007, kell 20:47 (UTC)

Eesti armeed ei olnud enam selleks ajaks.Akra 13. detsember 2007, kell 18:40 (UTC)

:1939. a. lõpus ju oli? Djreichsfuhrer 9. mai 2008, kell 22:52 (UTC)

: Sellepärast oligi pandud aasta lõpp, et eri riigid muutsid armeede seisu erinevatel aegadel. Koontabelite puhul ongi see häda, et keegi ei anna riikidle korraldust avalikustada mingiks kuupäevaks relvajõudude andmeid, et kuskil keegi saaks mingeid tabeleid teha. Need on paratamatult lünklikud ja seda ka ajaliselt igal juhul orjenteeruvad.  Saksamaal 4 288 557 oli augusti lõpuks peale salajse mobilisatsiooni läbiviimist. See on ka ainus riik kelle kohta nii täpselte teada on.  Kui kirjutame ühe riigi kohta selle sisse siis küsitakse, et miks teistel ei ole. Teiseks nii täpsed andmed ei kuulu ülevaatlikusse võrdlustabelisse, vaid artiklisse, mis selle riigi relvajõude puudutab. Nagu sa näed  ja viitad ei ole siin kõiki sõdivaid riike, kuid need on võimalik alati siia baastabelisse juurde lisada, kui keegi need kusagilt leiab. Mina poole aasta jookul pole rohkem leidnud. Samuti ei ole ka kõik lahtrid täidetud ja ainult sellepärast, et neid andmeid ei ole.Akra 13. detsember 2007, kell 18:40 (UTC)

:Olen nõus, et tuleb mõelda mille all materjali esitada, aita siis mõelda, ma juba korra kirjutasin, et äkki on ideid.Akra 13. detsember 2007, kell 18:40 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Riikide sõjajõud Teise maailmasõja alguses


Arutelu:Rahvusvaheline Looduskaitseliit

teen ettepaneku teisaldada eestikeelseks --Dj Capricorn 12. detsember 2007, kell 17:50 (UTC)

Nõus. Rahvusvaheline Looduskaitseliit vastab praegusele ameltikule nimele ja on toodud EEs. 88.196.241.249 15. august 2011, kell 10:01 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.greengate.ee/index.php?page=46&id1=17300
** In Rahvusvaheline Looduskaitseliit on 2013-06-24 13:05:28, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Rahvusvaheline Looduskaitseliit on 2013-07-06 21:14:09, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:14 (EEST)


Arutelu:E-tervis

On olemas artikkel Eesti riiklik e-tervise projekt. --Ken 15. detsember 2007, kell 11:07 (UTC)

paistab, et Eesti riiklik e-tervise projekt ja E-tervise Sihtasutus on üsna sarnased. Ühe neist võiks kustutada.--Hendrix 15. detsember 2007, kell 11:15 (UTC)

:Minule jäi lugedes mulje, et artikkel e-tervis võtab lühidalt kokku artikli eesti riiklik e-tervise projekt. Viimane on väga halvas sõnastuses. Mainitud kaks võiks ühendada. Sihtasutus kui eraldi nähtus peaks kindlasti eraldi olema. --Ken 15. detsember 2007, kell 12:08 (UTC)

:::Eesti riiklik e-tervise projekt räägib peamiselt Sihtasutusest. Paar esimest lõiku ka e-tervisest kui sellisest. Kõigi kolme artikli algmatejal pärineb ühest kohast. E-tervise artikkel vajaks täiendamist muudest allikatest pärineva matejali põhjal--194.126.106.106 ehk Hendrix 15. detsember 2007, kell 12:17 (UTC)

nüüd ma ei suuda aru saada, miks mall:netiviide järsku jukerdab - näitab URL'i, mida ta näitama ei peaks ja veel klambrite vahel. Vaatasin - mujal töötab netiviide korralikult. Näiteks Suudlevad tudengid (purskkaev).--Hendrix 15. detsember 2007, kell 20:52 (UTC)

Kuskil vales kohas oli malli kasutamisel reavahetus sisse jäänud. --Ken 15. detsember 2007, kell 20:56 (UTC)

Muutsin arvamust. [[Kasutaja:Samurai|Samurai]] 26. oktoober 2008, kell 16:48 (UTC)

"Küberarst, mida Ühendkuningriigis nimetatakse küberarstiks ..." – ??? [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 25. detsember 2022, kell 21:03 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ec.europa.eu/information_society/activities/health/index_en.htm
** In E-tervis on 2013-06-24 10:35:54, 404 (Not Found)
** In E-tervis on 2013-07-05 19:34:17, 404 (Not Found)
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 22:34 (EEST)


Arutelu:Palmse mõis

kas gravüüril kujutatu on mõisahoone?--Hendrix 16. detsember 2007, kell 16:25 (UTC)

Minu arvates küll. iffcool 16. detsember 2007, kell 16:30 (UTC)

:üks hoone on aja jooksul ära kadunud... Aga kui mõisahoone, siis kõlbaks toodud gravüür vist artiklit ka illustreerima.--Hendrix 16. detsember 2007, kell 16:33 (UTC)

Üks Didrich Metztacken tundub loendist puudu olevat. Ja kas kaks viimast Metztackenit valdasid mõisa korraga?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 19. november 2011, kell 14:16 (EET)

Eesti-, Liivi- ja Kuramaa kindralkuberner? Kas selline ametikoht oli olemas? Meil on nt eraldi artikkel Liivimaa kindralkuberner--Bioneer1 (arutelu) 9. oktoober 2014, kell 13:33 (EEST)
----
Miks palmimajast ei tohi artiklit teha? --Epp 19. juuli 2015, kell 22:16 (EEST)


Arutelu:Uus Maa Kinnisvarabüroo

KVB artiklis ei tasu rääkida kinnisvaragrupist. arengu alajaotus on aga hea artiklis. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 17. detsember 2007, kell 05:05 (UTC)

Puudub lehekülg [[Uus Maa]]. Kas teha sealt esialgu ümbersuunamine siia? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. detsember 2007, kell 10:50 (UTC)
Või siis suunata see Kinnisvaragrupi alla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. detsember 2007, kell 10:51 (UTC)
Igatahes tõesti, Kinnisvaragrupi kohta peaks olema eraldi artikkel, ja lehekülg [[Uus Maa]] peaks kindlasti olema. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. detsember 2007, kell 10:52 (UTC)

Siin on minu meelest üht-teist reklaamilaadset. Visioon jms asjad muidugi võivad olla, kui nad on viitega varustatud. Andres 17. detsember 2007, kell 10:50 (UTC)
Uus Maa on hinnatud eelkõige kliendisõbraliku teeninduse ja positiivse tööõhkonna poolest.

Selliseid asju tohib sisse panna ainult koos viitega. Samuti peaks missioon olema varustatud viitega. Kui tegu on tsitaadiga, peaks see olema selgelt välja toodud. Andres 17. detsember 2007, kell 10:54 (UTC)

:Minuarust ei tohiks selliseid asju isegi viitega sisse jätta. Sellised väljendid ei kuulu entsüklopeediasse. Viited sobiks siis kui mõni isik on kuskil väitnud sedasi antud firma kohta. Aga kui firma ise on seda oma kodulehel teinud ja see on ka viidatyd siis on see siiski reklaam. Kõik peale sissejuhatuse, arengu ja kontorite tuleks välja võtta.- WooteleF 27. detsember 2007, kell 01:06 (UTC)

:: Jah, ma mõtlengi, et see sobiks, kui oleks tegemist avaliku sõltumatu hinnanguga, küsitlustulemustega vms. Andres 28. detsember 2007, kell 15:07 (UTC)
Kui ma õigesti aru saan, siis te ei lugenud teksti? On olemas "Uus Maa Kinnisvarabüroo" ja "Uus Maa Kinnisvaragrupp" aga mitte Uus Maa. Kui su nimi on Maria, siis pole õige Wikisse panna su nime Mašana kuna see viimane on hüüdnimi. Kogu info on võetud UM kodulehelt, mis on all viidatud. UM on üks omalaadseid firmasid, mis on üles ehitatud missiooni ja visiooni peale. Ise nt ei tea ühtegi teist sellist.  Seega on omaette väärtus. Kuna UM Kinnisvarabüroo ja UM Kinnisvaragrupi kohta eraldi palju infot pole ja nad siiski käivad käsikäes (üks on teise haldamiseks) siis ei leia, et neid üksteisest eraldama peaks.

::on lihtsameelsus arvata, et eraomandusliku firma eesmärgiks on kliendisõbralikkus jne. Eesmärgiks on ikka raha teenimine. Kõik see ilus poeesia, mis artiklis kirjas, on sõnad, mis rakendatud rahategemise vankri ette. Lausreklaam ja muud ei kedagi...--Hendrix 27. detsember 2007, kell 05:06 (UTC)

::: Probleem on selles, et kui inimene otsib märksõna "Uus Maa" alt, siis ta ei leia sealt midagi. Seal peaks olema vähemalt midagi, mis võimaldab edasi liikuda.

::: Kui ühes perekonnas on mitu inimest, siis on mõistlik ikka kummagi kohta eraldi artikkel teha. Nii ka siin. Muidu nad lähevad segamini.

::: Pealegi on artiklis juttu ka lihtsalt Uus Maast.

::: Firmafilosoofiast võib muidugi rääkida, aga firma erilisuse kohta oleks tarvis sõltumatuid allikaid.  Andres 28. detsember 2007, kell 15:07 (UTC)
Välja võetud:

Aitab teha õigeid otsuseid ja kasulikke otsuseid kinnisvaraküsimustes. Müüb nõustamisteenust, mis aitab kliendil teha õigeid ja kasulikke otsuseid kinnisvaraküsimustes. Teeb seda kõike efektiivsel moel, tegutsedes ühtse meeskonnana ja professionaalselt, analüüsides turgu, kasutades õigeid kanaleid ja värsket infot ning küsides kliendile parimat hinda.

* Kasvame müügimehest kinnisvara konsultantideks.

Uus Maa meeskond on pühendunud professionaalset teenust hindavate klientide ootuste ületamisele.

* Ületame kliendi ootused
* Inimesed on meie suurim väärtus
* Meeskonatöö on meie jõud ja ühtsus
* Lihtsus on voorus
* Teeme asju teisiti
* Teeme ära
* Kontsentreerume oma põhitegevusele
* Vastutuse võtmine on privileeg
* Kuula inimesi
* Töö on lõbu
* Alati saab teha paremini
* Ratsionaalne käitumine ja kokkuhoid
* Järjepidevus on meie võimalus
* Kasum annab võimaluse
* usume, mida me teeme
* Avatus
Andres 28. detsember 2007, kell 15:09 (UTC)
Keegi oli reklaami tagasi toppinud. Võtsin uuesti välja. Ärge rohkem tagasi pange. --Oop 18. juuli 2008, kell 12:17 (UTC)

see välislink töötab, ent võtsin ta artiklist maha, sest polnud asjakohane--Bioneer1 (arutelu) 8. juuli 2014, kell 00:12 (EEST)

: See on tegelikult blogi ehk ma arvan, et ta mingi aeg ei töötanud ja hiljem on suunatud sellele aadressile blogi. See on ju sama, mis http://www.uusmaa.ee/blog/. Kodulehelt igatahes blogile enam linki ei ole. --Tiia (arutelu) 8. juuli 2014, kell 00:20 (EEST)

Suunasin märksõna Uus Maa siia. Lingid peavad silmas just kinnisvarabürood--Estopedist1 (arutelu) 6. september 2016, kell 11:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:Gangleri

{| class="float-center" border="0" cellpadding="0" cellspacing="0" style="background:#efefef; color:black" align="center" LANG="en"
|-
| align="center" colspan="2" |
The phonetic transcription of « לערי ריינהארט » is /lɛʁi ʁɑjnhɑʁt/ (leri raynhart).

{{Softredirect|1=testwiki:user talk:{{PAGENAME}}|2=testwiki:user talk:{{PAGENAME}}}}
|-
| align="right" | [[image:Redirectltr.png|right]]
| align="left" dir="ltr" | [[user talk:Gangleri]]
|-
| align="right" | [[Image:Redirectltr.png|right]]
| align="left" dir="ltr" | [[user talk:לערי ריינהארט]] aka "''Gangleri''"
|-
| align="right" | [[Image:Redirectltr.png|right]]
| align="left" dir="ltr" | '''[[testwiki:user talk:לערי ריינהארט]] aka "''Gangleri''"'''
|}

SITENAME:  · language: : [#top ] ·  [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#footer #footer]

local curent version:  · versions at b: · c: · d: · m: · mw: · n: · q: · s: · t: · v: · voy: · w: · wikt: · w:en: · m:special:sitematrix# · template:Wikivar · m:

mediawiki:Sidebar [#top ] ·  [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ] · [#top ]

[#top your] [#top local preferences] · [#mw-prefsection-personal Einstellungen] · [#mw-prefsection-rendering Preferencias] · [#mw-prefsection-editing Préférences] · [#mw-prefsection-rc Preferenze] · [#mw-prefsection-watchlist Настройки] · [#mw-prefsection-gadgets 设置] · [#mw-prefsection-betafeatures تفضيلات] · [#mw-prefsection-betafeatures העדפות] · [#top मेरी वरीयताएँ] · [#top Preferoj]

user / :  · [/?title=special:ListUsers&limit=1&username= rights] · all subpages T · /common.css · /common.js · /previous user page · archives archived talks · b: · c: · d: · m: · mw: · n: · q: · s: · t: · v: · voy: · w: · wikt: · w:en: · w: · :en:

[#top local WLH] · [#top local RC] · [#top local logs] · [#top local watchlist] · [#top local ontributions] · local mediawiki:Common.css · local mediawiki:Common.js · local mediawiki:Gadgets-definition · local notificationsm:…/global.css · m:…/global.js · global account information ·  global user contributions

PAGEID:  · [https:/?curid=#top links here] · [https:/?curid=&action=purge# purge ↺] · [https:/?curid=&action=edit§ion=0# section=0] · REVISIONID:  · [https:/?oldid=# permanent link] · (layout: 2015-09-07…d LTR RTL short)

testing and validation links: BiDi issues · gadget issues · related languages / dialects: w:foo: · w:bar:
</center>

<!--
<br clear="all" />
-->
__TOC__

: Gangleri (arutelu) 12. september 2015, kell 10:57 (EEST)


Arutelu:Kuusnõmme bioloogiajaam

Siia ei viita midagi. Kas jaam asub Kuusnõmmel? Andres 17. detsember 2007, kell 23:31 (UTC)
Puudub lehekülg Bioloogiajaam. Andres 21. detsember 2007, kell 20:14 (UTC)
Asus Kuusnõmme mõisa endises peahoones.

Pildi allkirjas on "Kuusalu" Peaks olema "Kuusnõmme". 37.143.68.220 25. september 2022, kell 19:37 (EEST)


Arutelu:Kyōto protokoll

Miks selle artikli neutraalsus on vaidlustatud? Djreichsfuhrer 18. detsember 2007, kell 14:19 (UTC)
Kuna vastust ei saanud, võtsin vaidlustuse maha. Djreichsfuhrer 28. märts 2008, kell 16:24 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.envir.ee/search.php?q=Kyoto+protokoll&initial=yes&submit=Otsi
** In Kyōto protokoll on 2013-06-24 11:54:27, 404 Not Found
** In Kyōto protokoll on 2013-07-06 09:35:37, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:35 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.maaleht.ee/LEHT/2001/01/18/loodus.html
** In Kyōto protokoll on 2013-06-24 11:54:28, 404 Not Found
** In Kyōto protokoll on 2013-07-06 09:35:38, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:35 (EEST)


Arutelu:Sõnajärg

Artiklist [[Öeldisverbi asend lauses]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. detsember 2007, kell 19:09 (UTC)

Kolmas lõik on minu meelest ülearune. Pealegi esineb sõnajärg ka kirjalikus kõnes. Andres 24. mai 2009, kell 18:05 (UTC)

Ei ole ülearune, sest tegu väga olulise sõnajärge mõjutava teguriga nii suulises kõnes kui ka kirjalikus tekstis. Artikli häda on pigem see, et jääb mulje, justkui oleks sõnajärg ainult suulise kõne asi. Katrek

: See lõik, mida ma silmas pean, on praegu teine lõik. Andres 8. juuni 2009, kell 07:57 (UTC)

: Mõtlen seda lõiku:
Kõnelemine on lineaarne protsess. See tähendab, et sõnad tulevad üksteise järel suust ja jõuavad täpselt samas järjekorras kuulaja meeltesse. Et kuulamisel ei ole kogu informatsioon korraga kättesaadav, siis on selle järjestus lauses üsna oluline.

:Minu meelest on see üsna sisutühi. Tegelikult siin ei seletata, miks sõnajärg oluline on, ja pealegi ei kehti öeldu sellisel kujul kirjaliku kõne kohta.

: Praegune kolmas lõik on asjakohane. Andres 8. juuni 2009, kell 08:02 (UTC)

märksõna põhisõnajärg suunab siia, ent on pakutud eraldi artikliks, vt arutelu:põhisõnajärg--Estopedist1 (arutelu) 9. august 2019, kell 17:38 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kurmet

Tere tulemast Vikipeediasse, Kurmet! Andres 18. detsember 2007, kell 19:46 (UTC)
Kui Sa soovid mõne lehekülje kustutamist, siis maini seda lehekülje arutelulehel ja lisa artikli algusesse kustutamismärge {{kustutada}}, mitte ära kustuta lihtsalt lehekülje sisu.--Morel (arutelu) 30. märts 2012, kell 09:44 (EEST)

Tere! Laadisid üles 13 albumi kaanekujunduse ja foto bändi Monstercöuq liikmetest (Eri:Failide loend/Kurmet). Need pildid on varem mujal avaldatud, aga ilma vaba litsentsita. Seetõttu tuleks edastada aadressile permissions-eteki.ee kirjad, milles iga pildi autor või varaliste autoriõiguste valdaja kinnitab, et igat nimetatud pilti tohib kasutada nimetatud vaba litsentsi CC0 1.0 tingimustel. Vt ka Vikipeedia:Kuidas küsida luba pildi üleslaadimiseks. Pikne 23. märts 2024, kell 17:03 (EET)

Tere. Tänud osutamast, teen seda.  Kurmet (arutelu) 26. märts 2024, kell 14:51 (EET)


Arutelu:Ingmar Kurg

Miks see vaidlustati? – WooteleF 18. detsember 2007, kell 21:06 (UTC)

Vaadates kirjutatud artiklit jääb mulje, et artikli subjekt on ise seda alustanud ja oluliselt täiendanud (vt Yq13 kaastööd.) 84.50.78.5 18. detsember 2007, kell 21:09 (UTC)

Aga see ei ole ju keelatud. Pealegi ei tundu ka, et artikli neutraalsus oleks seetõttu paigast ära. Muidugi ma ei tea antud isikust muud peale selle artikli. – WooteleF 18. detsember 2007, kell 21:10 (UTC)

: Ok. Võibolla. Ingliskeelses wikis peetakse seda siiski kahtlaseks (vt Autobiography). 84.50.78.5 18. detsember 2007, kell 21:19 (UTC)

:: Siin on loetletud ainult fakte. Kui pole konkreetset neutraalsuse vaidlustamise põhjust, siis tuleks vaidlustus eemaldada. Andres 18. detsember 2007, kell 21:28 (UTC)

:::Võtsin vaidlustuse maha, kuna ainukeseks põhjenduseks oli see, et artikkel võib olla isiku enda kirjutatud. – WooteleF 18. detsember 2007, kell 21:30 (UTC)

:::: Lihtsalt huvi pärast soovitaks lugeda seda juhendit. Kui eesti wikipedias kehtivad aga teised standardid, siis oleks muidugi hea sellest ka kusagil (ametlikult) teada anda. 84.50.78.5 19. detsember 2007, kell 15:59 (UTC)

::::: Täpselt samad reeglid kehtivad ka siin. Aga palun pööra ise tähelepanu sellele, et strongly discouraged ei tähenda sama, mis forbidden. Ka ei ütle see juhend, et taoline artikkel kuuluks a priori vaidlustamisele või kustutamisele. Seal osutatakse lihtsalt võimalikele probleemidele. Kui Sul on konkreetseid pretensioone selles artiklis esitatud faktide ja hinnangute kohta, siis palun esita need siin koos omapoolsete põhjendustega.  -- Toomas 19. detsember 2007, kell 16:10 (UTC)

::::: Pealegi on see ainult oletus, et tegu on autobiograafiaga. Andres 19. detsember 2007, kell 17:54 (UTC)

::::: Arusaadav, rohkem pretensioone ei ole. Pidasin tarvilikuks vaid sellele asjaolule tähelepanu juhtida. See pole küll siin (vist) koht vastava teema arutamiseks, aga kuidas üldine seisukoht on - kui on kahtlus, et artikkel on isiku enda kirjutatud, siis peaks a) jätma selle enda isiklikuks arvamuseks või b) andma sellest märkusega teada? Juhin tähelepanu, et ma ei arva, et artikli sisu oleks ebakohane, kuid samas pole ma täiesti kindel selle notability kriteeriumitele vastamises (ei tule head eestikeelset terminit selle kohta pähe). Võibolla peaks selle vestluse kuhugi mujale üle kandma. Mitte pahatahtlikult, vaid uudishimulikult, 84.50.78.5 19. detsember 2007, kell 23:40 (UTC)

:::::: Minu isiklik arvamus on, et isegi kui tundub kindel, et artikkel on isiku enda kirjutatud, ei ole põhjust seda mainida. Olen korduvalt leidnud selliseid artikleid, mille puhul olen veendunud, et tegu on autobiograafiaga. Kui isik on küllalt tähelepanuväärne, et temast peaks  artikkel olema, ja artiklis on ainult faktid, siis ma ei ole sellest numbrit teinud. Mina isiklikult ei soovita sellest numbrit teha, sest tavaliselt ei tee autor seda pahatahtlikult: talle ei tule pähegi, et ta midagi valesti teeb, ja pole mõtet teda ilmaasjata traumeerida. Pealegi ei saa enamasti kindlalt öelda, et tegu on autobiograafiaga. Kui on ilmne, et isik ei ole tähelepanuväärne, siis ma lihtsalt kustutan, kahtluse korral panen kustutamismärkuse. Kui isik on tähelepanuväärne, aga artikkel on erapoolik või sisaldab tõendamata fakte, siis redigeerime teksti ja tõstatame küsimuse arutelulehel. Mõnel juhul on tekkinud konflikt autoriga (vaata Arutelu:Anti Liiv, Arutelu:Vello Väärtnõu).

::::::: Võib ju selle vestluse üle kanda. Ma ei tea praegu muud kohta kui Vikipeedia:Üldine arutelu. Andres 20. detsember 2007, kell 06:29 (UTC)
Üks Ingmar Kurg lõpetas 1974. aastal Tartu ülikooli ajalooteaduskonna ja kirjutas liikluspsühholoogia teemalisi raamatuid, ei paista olevat sama mees: http://tartu.ester.ee/search~S1*est?/aKurg%2C+Ingmar/akurg+ingmar/1%2C5%2C31%2CB/exact&FF=akurg+ingmar&1%2C4%2C --IFrank (arutelu) 19. detsember 2013, kell 23:05 (EET)

see on nimekaim, artiklis olev mees lõpetas aastal 1973 keskkooli (see on ka artiklisse viidud). --Juhan121 (arutelu) 19. detsember 2013, kell 23:44 (EET)


Kasutaja arutelu:Jyri404

Tere tulemast Vikipeediasse, Jyri404!
Palun ära kopeeri artiklitesse materjali teistelt veebilehekülgedelt (antud juhul artikkel TLÜ Haapsalu kolledž). iffcool 19. detsember 2007, kell 13:58 (UTC)
Sa kustutasid oma küsimuse küll ära, kuid kui see leht on ainuke infoallikas, siis kasuta sealt võetud andmeid ja kirjuta need oma sõnadega siia ümber. Faktid ei ole autoriõigusega kaitstud, küll aga sõnastus. - WooteleF 19. detsember 2007, kell 14:08 (UTC)
Tänud selgituse eest. Aga kui mul on luba neid ümber kopeerida? See tähendab, et mina või üks minu tuttavatest on algse allika autor? Antud juhul siis leht, kust ma infot võtan.

Siis on see lubatud. Siis tuleb muidugi viidata, kust on tekst võetud ja artikli arutelulehel ka mainida, et luba on olemas. Aga arvestada tuleb sellega, et kui sa paned selle jutu vikipeediasse, siis võib igaüks sellega teha mis tahab. Muuta seda ja kasutada nii kuidas soovib. - WooteleF 19. detsember 2007, kell 16:03 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide Tegevus.jpg ja HK Koost.gif juurde sobiv litsentsimärgis, mille all autor on nõus neid avaldama (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 12. august 2010, kell 12:09 (EEST)


Ta oli Kuramaa piiskop ja Saare-Lääne (nimetame seda siis nii) administraator, kuna kahte piiskopikohta ei tohtinud korraga hoida.

Paavsti eriloaga võis ja selle Johannes 1542. aastal ilmselt ka hankis. Athanasius Soter (arutelu) 6. juuli 2012, kell 13:19 (EEST)

vanas allikas on vist ka nimekuju Joannes a Monnichhausen. Tegin ümbersuunamise--Estopedist1 (arutelu) 21. juuni 2018, kell 11:01 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Johannes V (Saare-Lääne piiskop)


Arutelu:E-raamat

"välistab võimaluse, et tekst kopeeritakse või trükitakse paberile." - seda pole võimalik vältida. Igat digitaalset infot on võimalik kopeerida--Hendrix 20. detsember 2007, kell 18:55 (UTC)
"Elektrooniliste tekstide tekkelugu sai alguse Gutenbergi projektist" - elektrooniliste tekstide ajalugu sai alguse siis, kui arvuti suutis väljastada inimloetavat teksti. ENIAC pidi väljastama teksti, muidu poleks saanud temaga suhelda. Aga enne ENIAC'i...--Hendrix 20. detsember 2007, kell 19:00 (UTC)
Praeguseks on tekkinud ka mitmeid e-raamatute müügikeskkondi, kas neid ei peaks tasulise ligipääsu all mainima? --Joosep-Georg 19. mai 2011, kell 12:43 (EEST)

Lausest (Käsiraamatute Kirjastus kirjastus, mis on spetsialiseerunud juriidiliste...) võtsin välja katkise välislingi , sest seda kirjastust enam ei eksisteeri ja me ei pane välislinke artiklite sisse, v.a, kui neil on viitefunktsioon--Bioneer1 (arutelu) 10. jaanuar 2015, kell 21:42 (EET)

Kas keegi oskab kosta, miks on meil aastaid e-raamatute hinnad kõigis poodides sendi täpsusega samad? Kes on see ainuke asutus-organisatsioon, kes tegelikult e-raamatuid teeb? Internetiotsing ei anna ühtegi vihjet. Siin on targad koos, kas keegi teab?
----
Miks nii palju välja läks? Andres (arutelu) 5. jaanuar 2018, kell 13:21 (EET)

Sama küsimus. Olgugi et uus variant on asjalik, näib seal puuduvat vana variandiga võrreldes infot, mis võiks artiklis olemas olla.--Andrus Kallastu (arutelu) 5. jaanuar 2018, kell 18:16 (EET)
Ma tahan praegusele artiklile vaidlustusmärke lisada. Alustaks sellest et epubi allalaadimiseks pole mingit adobe tarkvara küll vaja ja no kui e-raamat mälupulgal üle anda, siis siinse defi järgi see enam ei ole e-raamat.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. jaanuar 2018, kell 18:31 (EET)

E-raamatu mõiste vajas selgemat piiritlemist. Mistahes elektroonilised tekstid, e-postiga saadetud jutud ega ka lugemisseadmed ei ole e-raamatud.

Adobe tarkvara on vaja PDF-failide avamiseks, nagu artiklis märgitud – LAviki (arutelu) 6. jaanuar 2018, kell 10:59 (EET)


Kasutaja arutelu:Droik

Wasalu Muhammaad Jaco(sündinud Veebruar 16, 1982), paremini tuntud lavalise nime Lupe Fiasco järgi, on Grammy-võitnud räppar. Tema esiletõus toimus 2006 aasatal, peale debüüt albumit Lupe Fiasco´s Food & Liquor. Tema teine täispikk album, Lupe Fiasco´s the Cool, avaldati 18 Detsember, 2007.


Arutelu:Estados

"Loomade" rubriik on segane ja vaieldav --Dj Capricorn 20. detsember 2007, kell 22:23 (UTC)

algne lõik oli järgmine, mille tegin ümber: Saarel elab palju pingviine ja loivalisi. Need ja teised mereloomad (kaljupingviin, patagoonia pingviin, merilõvid Otaria flavescens, merikarud, merisaarmad, kassiksaarmad, lõunakajakad, patagoonia kormoran, hiid-tormilind, albatross Thalassarche melanophrys ja rändalbatross) saabuvad saarele meritsi. Meres elavad tõmmu-nosudelfiin ja austraalia nosudelfiin. Mereloomade peatoidus on mereselgrootud. --Dj Capricorn 21. detsember 2007, kell 16:12 (UTC)

Jah, nii on parem. Andres 21. detsember 2007, kell 16:32 (UTC)
'Mägedes on järvi' pole just väga sisukas, et see peaks olema omaette alapealkirja all -- Ahsoous 21. detsember 2007, kell 08:17 (UTC)

Seda ei saa ju panna ühegi muu alapealkirja alla. Veestikust praegu rohkem infot pole. Kui see laekub, saab seda alalõiku täiendada. Andres 21. detsember 2007, kell 16:32 (UTC)

: on alapealkiri Loodus... ega seda siis ei pea kohe ühelauselisteks juppideks jagama... või peab? - Ahsoous 21. detsember 2007, kell 20:15 (UTC)

:: Ei tea. See alajaotus nõuab minu meelest omakorda jaotamist. Olen nõus, et ühelauselised alajaotused pole ilusad. Aga alajaotused on ju selleks, et leiaks ruttu üles, mida otsid. Ja alajaotused ei pea ju jääma ühelauseliseks. Andres 21. detsember 2007, kell 20:36 (UTC)

Indiaanlaste keeles saar nimetatakse Huanisin, mis tähendab 'Ohtruse maa'.

Milliste indiaanlaste keelest on jutt? Andres 21. detsember 2007, kell 19:39 (UTC)
mnjah, seal kus algsest nimest juttu on... kas sealt ei peaks viitama ka teisele algselt seda sama nime kandnud saarele NY-s - Ahsoous 21. detsember 2007, kell 20:15 (UTC)

Ei tea, kas peaks. Ja kuidas viidata? Võib-olla mainida sulgudes. Sellele nimekujule saab muidugi täpsustuslehe teha. Andres 21. detsember 2007, kell 20:38 (UTC)

selle  järgi on kõrgeim mägi 823m. --WikedKentaur 22. detsember 2007, kell 09:28 (UTC)

Suures maailma atases on Estadose kohale märgitud mägi Buckland kõrgusega 1120. Kas see asub Estadosel või mõnel väikesaarel? --WikedKentaur 10. veebruar 2008, kell 11:39 (UTC)
Kas kalaan on inimese poolt toodud? Looduslikult teda lõunapoolkeral ei esine. --Metsavend 22. detsember 2007, kell 22:41 (UTC)

äkki on tegu mõne muu sarnase nimega loomaga (tõenäoliselt Marine Otter mitte Sea Otter)? - Ahsoous 22. detsember 2007, kell 22:53 (UTC)

: Küllap vist. Nähtavasti on tegemist ikkagi kassiksaarmaga. Jätsin kalaani välja. Andres 23. detsember 2007, kell 07:44 (UTC)

Kõrgeim mägi on Spegazzini mägi (Monte Spegazzini; 741 m).

Jätsin selle välja. Teistel andmetel on kõrgeim Monte Bove või Montes Bove. Asja tuleb uurida. Andres 28. veebruar 2008, kell 23:20 (UTC)
Indiaanlaste keeles on saare nimi Huanisin, mis tähendab 'Ohtruse maa'.

Jätsin selle välja, sest pole selge, kuidas nime tuleb kirjutada ja mis keelest on jutt. Andres 28. veebruar 2008, kell 23:25 (UTC)

Geograafiliste koordinaatide osa peaks üle vaatama. [[Kasutaja:Iffcool|iffcool]] 1. november 2008, kell 14:37 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.argentinianexplorer.com/espanol/isla-de-los-estados-cruceros-itinerario.asp
** In Estados on 2013-06-24 10:49:28, 404 Not Found
** In Estados on 2013-07-05 21:50:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 00:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Marie~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Marie! Andres 21. detsember 2007, kell 20:47 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Marie~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Putukad

Taksonoomia pole ilmselt õige, ehkki vikides pole üksmeelset lahendust. Siselõugseid (Entognatha) ilmselt putukate hulka ei saa lugeda --Dj Capricorn 22. detsember 2007, kell 15:08 (UTC)

Traditsiooniliselt peetud alamklassiks, nüüd peetakse omaette klassiks või kolme klassiga alamhõimkonnaks. Veel õigem nähtavasti lihtsalt jaotada kolme klassi vahel, sest tegu pole monofüleetilise tühmaga. Aga süstemaatika tavaliselt pole ühtne ning on tarvis rääkida ka varasematest ja alternatiivsetest süsteemidest. Andres 22. detsember 2007, kell 15:33 (UTC)

Loend jookseb pildile sisse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuni 2009, kell 10:37 (UTC)

Milles see uus viitamine pidi seisnema? Andres 17. juuni 2009, kell 10:38 (UTC)

seda on küll mõnikord harva vikis kasutatud, sisaldades autorinime ja aastaarvu; ilma "ref"-märketa--Dj Capricorn 17. juuni 2009, kell 12:58 (UTC)

: Sain aru. Andres 17. juuni 2009, kell 13:03 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://loodusaed.kirikiri.ee/article.php3?id_article=15
** In Putukad on 2013-06-24 13:00:36, 404 Not Found
** In Putukad on 2013-07-06 20:19:05, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:19 (EEST)
 Putukad on tundlikud nektari allikana toimiva alusrinde liikide suhtes.Opportunities for biodiversity gains under the world’s largest reforestation programme
Arusaamatu, ilma kontekstita lause. --WikedKentaur (arutelu) 24. september 2016, kell 20:01 (EEST)


Arutelu:OS X

viimane lause on nati keeruline...--Hendrix 22. detsember 2007, kell 18:42 (UTC)
kirja- ja faktivead. Aqua näiteks ei ole pärit NextStep ega OpenStep operatsioonisüsteemmist. -- OpenDocument 22. detsember 2007, kell 20:12 (UTC)
Mis pagana piltide kustutamine siin käib? Sama pilt on on ka ingliskeelses artiklis (õieti isegi neljas väga loetavas artiklis) ja kellegi pole mingeid probleeme.--OpenDocument 4. veebruar 2008, kell 21:39 (UTC)

" on the English-language Wikipedia, hosted on servers in the United States by the non-profit Wikimedia Foundation, qualifies as fair use under United States copyright law. Any other uses of this image, on Wikipedia or elsewhere, may be copyright infringement." Eesti Vikis ei kõlba fair use--Hendrix 4. veebruar 2008, kell 22:09 (UTC)

: Ja miks ei kõlba? Kas mingi Eesti Vabariigi seadus keelab selle pildi kasutamise kuna see rikub kellegi autoriõigus? Teadupärast on USA copyright, patent jm seadused ühed kõige karmimad ja ka rangeimalt järgitavad maailmas, luban endale vägagi kahelda selles osas, et kui selle riputamine ingliskeelses,s.t. USA wikis on ok, siis ei ole see seda Eesti või EU seaduste järgi.
Muide,ka eestikeelse wikipedia reeglid ütlevad (millegipärast küll on tekst inglise keelne), tsiteerin "Occasionally, Wikipedia articles may include images, sounds, or text quotes used under the U.S. Copyright law "fair use" doctrine""
Seega, enne kui mõni adminn ilma aluseta ja selgitusteta ja seejuures Wikipedia (nii eesti, kui inglise keelse) kehtivate reeglite vastaselt hakkab pilte kustutama, tuleks a) sätestada, millise (te) riigi (riikide) seadusi soovitakse eestikeelses wikipedias järgida, b) panna need reeglid ka kirja (soovitan kasutada Eesti juristide abi, mitte ise üritada õigusteadlast mängida) c) neist ka adminnide enda poolt kinni pidada. Eriti viimane on väga soovitatav, kui ei taheta just oma mingisse tutvusringkonda kuulumise ja adminni "kõiketeadjalikkusega"  teiste Wikipedia kasutajate ees kekutada  --OpenDocument 4. veebruar 2008, kell 22:19 (UTC)

Eesti vikipeedias ei rakendata fair use'i sellepärast, et see pole Eesti seadustega kooskõlas. Kuigi Vikipeediale Eesti seadused ei pruugi laieneda, on eesti Vikipeedia praktilise kasutatavuse huvides Eesti seadustega mitte vastuollu minna. Andres 5. veebruar 2008, kell 12:07 (UTC)

: Ja millele selline arvamus tugineb? Kas on näiteks mõni Eesti autoriõiguste organisatsioonide juristidest selle kohapealt kuskilt argumenteeritult sõna võtnud? Või kas on olemas vastav kohtulahend EV kohtusüsteemist? Või on olemas mingi seadsusepügal, mis nii ütlebki, et "fair use" ei ole Eestis seaduslik. Miks on et.wikipedia.org reeglites siis endiselt kirjas, et et.wikipedia.org on lubatud kasutada pilte "fair use" põhimõttel? --OpenDocument 5. veebruar 2008, kell 18:39 (UTC)

::mis mõttega vaielda. Kui nii on, siis nii on.--Hendrix 5. veebruar 2008, kell 18:40 (UTC)

:: Mina ei vaidlegi, vaid esitasin küsimused, millele sa vastata ei oska. Ja paraku ei ole asjad nii lihtsad, et sinu arvamus ongi mingi viimane instants, mis vaidlustamisele ei kuulu.--OpenDocument 5. veebruar 2008, kell 18:46 (UTC)

:::arvan, et mõne pildi pärast ei maksa end lõhki kiskuda. Me ei oska veel paljudele küsimustele vastata ja seetõttu kujundame oma ringi käitumisreeglid. Ja kui kellelegi need reeglid ei meeldi, siis ta peab lihtsalt otsima muu mängumaa--Hendrix 5. veebruar 2008, kell 18:52 (UTC)
Rahu, rahu, poisid (äkki küll diskrimineerin kedagi praegu sooliselt...) nagu ütleb meie hea kolleeg Avjoska kui suureks kiskumiseks läheb.
Kunagi, septembris 2005 on meie hea kolleeg Boy sellel teemal kultuuriministeeriumisse kirjutanud ja saanud selles osas ka vastuse. Tsiteerin nii küsimust kui ka Toomas Olljumi vastust sellele:
3) Kolmandaks, küsimus sellise asja nagu USAs kehtiv fair-use kohta Eesti õiguses. Tegemist on siis õigusega kasutada autoriõigustega kaitstud materjali teatud tingimustel oma töös ilma autorilt luba küsimata ja autoritasu maksmiseta. EAÕS paragrahv 19 lubab seda teha ainult mitteärilisteks eesmärkideks, kas eksisteerib siiski mingi võimalus nende materjalide kasutamiseks ka siis kui tulemuse äriline kasutamine on lubatud? Tegemist oleks näiteks firma logode, raamatu ja plaadi kaanepiltide väikeseformaadiliste koopiatega sarnaselt nagu näiteks ajalehtedes/ajakirjades raamatu/plaadiarvustuse rubriigis. Kas analoogiat võib rakendada ka tsitaatidele ja kirjandusteose tekstinäidetele? Kui see on lubatud, siis mis mahus ehk kui väikesed pildid on sobivad või millises mahus on lubatud kirjandusteose või luuletuse tsiteerimine, ehk mis on see "motiveeritud maht" millest paragrahv 19 räägib?
Fair-use doktriin kehtib USA-s, kuid mitte Eestis. Eestis on samalaadne regulatsioon olemas euroopalikus formaadis ning nimetatakse seda "teose vabakasutuseks". AutÕS-s on see kirjas IV peatükis.
Edasi võib siis juba lugeda autoriõiguse seaduse IV peatükki ja mitte siin kakelda. -- Toomas 5. veebruar 2008, kell 18:59 (UTC)

Aga lahendamata on muidugi küsimus, kas me lähtume Vikipeedias Eesti või USA seadustest. See on hetkel probleemiks ka kodanik Sirje Kingsepa personaalküsimuse puhul. Iga kell oleks meil lihtsam lähtuda Eesti seadusandlusest, sest seda on meil võimalik nii ise uurida kui ka lasta juristidel hõlpsamini uurida; USA seaduste tundmisega ei hiilga Eestis ilmselt just palju inimesi. USA seadusandluse eelistamise kasuks kõneleb sisuserverite asumine USAs. -- Toomas 5. veebruar 2008, kell 19:07 (UTC)

Ja mis või kes on primaarne - kas autor ja tema asukoht või materjal ja selle asukoht? Ilmselt saab siin ka eri vaidlusküsimustes läheneda erinevalt. -- Toomas 5. veebruar 2008, kell 19:15 (UTC)

: No vot, see on juba mõistlik jutt.
Autoriõiguse seadusest pole otseselt välja toodud arvutitarkvara ekraanipiltide esitamise küsimust, kui pakun, et antud juhul võiks siiski kohaldada § 19 (sest otseselt artikli kirjutaja kasu taga ei aja, kui seda aga peaks tegema Wikipedia Foundation või keegi selle omanikest, siis on see juba nende probleem)
§ 19. Teose vaba kasutamine teaduslikel, hariduslikel, informatsioonilistel ja õigusemõistmise eesmärkidel
Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta, kuid kasutatud teose autori nime, kui see on teosel näidatud, teose nimetuse ning avaldamisallika kohustusliku äranäitamisega on lubatud:
1) õiguspäraselt avaldatud teose tsiteerimine ja refereerimine motiveeritud mahus, järgides refereeritava või tsiteeritava teose kui terviku mõtte õige edasiandmise kohustust;
2) õiguspäraselt avaldatud teose kasutamine illustreeriva materjalina õppe- ja teaduslikel eesmärkidel motiveeritud mahus ja tingimusel, et selline kasutamine ei taotle ärilisi eesmärke;
Seega peaks asi siiski legaalne olema, :) --OpenDocument 5. veebruar 2008, kell 19:29 (UTC)

Vikipeedias võib avaldada pilte üks kõik mis mahus, kui on autorilt luba olemas. Ja Vikipeedias avaldatud pilte võib ükskõik kes kasutada suvalistel eesmärkidel. Kui Hendrix riputab käesoleva pildi üles oma koduleheküljele, siis on päris kindlasti Apple'l õigus Hendrixilt nõuda selle pildi sealt ära koristamist, sest Apple ei ole andnud luba antud ekraanitõmmise kasutamiseks. See Hendrixi väide, et sai ta Vikist, on Apple silmis null väärtusega. Analoogia põhjal võiks siia üles riputada mingi kräkitud programm põhjendusega, et illustreerida koodi muukimise tehnoloogiat. Ja siis see siit ära kopeerida ja lustlikult kasutada põhjendusega, et Vikist saadud...--Hendrix 6. veebruar 2008, kell 06:19 (UTC)

: Vikipeedia eesmärk on autoriõigusepiiranguteta informatsiooni pakkumine, et seda infot saaks ka mujal samadel tingimustel kasutada. Erandjuhtudel võivad pildimaterjalil olla autoriõigusepiirangud. Sellised erandid on aga kasutaja jaoks tülikad, sest nad ähmastavad edasise kasutamise võimalikkust. Lähtudes Vikipeedia üldisest eesmärgist peaksime järgima nii USA kui ka Eesti seadusi, sest tõenäoline edasise kasutamise koht on Eesti. Et vältida jamasid, on parem kahtluse korral pilt välja jätta. Pildi võib asendada lingiga pildile. Andres 6. veebruar 2008, kell 07:56 (UTC)
Olgu siinkohal ära toodud ka viide Wikimedia Sihtasutuse otsusele. --WikedKentaur 6. veebruar 2008, kell 17:36 (UTC)

Mis oleks meil tarvis praegu teha, et seda otsust arvesse võtta? Andres 6. veebruar 2008, kell 18:17 (UTC)
Esmalt uusi üleslaadimisi, mis väidavad, et nad tuginevad mingile erandklauslile ei saa aksepteerida, kuna ühesgi erandis pole kokku lepitud. Korraldada hääletus kas eesti Vikipeedias peaks olema eraldklauslid piltide kasutamiseks (Exemption Doctrine Policy). Kui peaks, siis kokku leppida erandite piirides-tingimustes. --WikedKentaur 9. veebruar 2008, kell 08:15 (UTC) Wikimedia võiks vajadusel miskit nõu anda: (The Foundation resolves to assist all project communities who wish to develop an EDP with their process of developing it.).

Mis Sa ise arvad, kas meil oleks tarvis mingeid erandklausleid? Andres 9. veebruar 2008, kell 09:45 (UTC)

laadisin Commonsisse Mac Os X Leopard kuvatõmmise ja nüüd ootan, millal see ära kustutataks. Imelik, kolmas päev juba ja ei kedagi. Kas nad siis on Commonsis oma põhimõtteid muutnud. Veider...
--Hendrix 10. veebruar 2008, kell 18:48 (UTC)

Küllap nad pole jaole saanud. Andres 10. veebruar 2008, kell 19:06 (UTC)

:ma tegelikult lootsin, et üsna kähku ära kustutakse. Mine või enda peale kaebama...--Hendrix 10. veebruar 2008, kell 19:19 (UTC)

:: Nüüd on kustutatud. Andres 14. veebruar 2008, kell 05:56 (UTC)

:::läks nii, et ei mingeid kommentaare. Tähendab, et kommertsprogede kuvatõmmiste kasutamine käib vähemalt Commonsi põhireeglite vastu. Aga kas Eesti Viki põhimõtete vastu?--Hendrix 14. veebruar 2008, kell 06:15 (UTC)

:::: Küsimus pole viki põhimõtetes, vaid Eesti seadustes. Andres 14. veebruar 2008, kell 06:20 (UTC)

:::: lai-irw-näol sa võta kätte fotoapastraat ja vaata, et mac-os-i ekraan võtaks

:::: tehtava foto pinnast alla 80%, kõrvale pane ka lill vaasiga ja siis on sul kunstiteos

:::: mille autor sa oled. suwa 15. veebruar 2008, kell 17:50 (UTC)

::::: Minu meelest see ei loe. Andres 15. veebruar 2008, kell 18:25 (UTC)

::::::arvan ka, et pole vahet, kas jäädvustada osa või tervik loomingust. Ühtmoodi kopeerimine--Hendrix 15. veebruar 2008, kell 20:27 (UTC)
Tsitaat "Mac OS X 10.5 on esimene täielikult 64-bitine laiatarbe operatsioonisüsteem, mis toetab samas 32-bitiseid rakendusi" Minu teada ei ole esimene. Kontrolli allikat

Mac OS X 10.5 on esimene täielikult 64-bitine laiatarbe operatsioonisüsteem, mis toetab samas 32-bitiseid rakendusi
Minu teada ei ole esimene laiatarbe operatsioonisüsteem ning allikat ei eksisteeri. Vaja kontrolli.

::::: Esimene 64-bitine operatsioonisüsteem Apple'ilt oli Mac OS X Tiger. Samuti märkasin, et OS X leheküljel on väljalaske kuupäevad vigased. MacWikiEst 14. september 2016, kell 11:07

Kuna viimane versioon oli macOS Sierra ja arvatavasti ka tulevikus on macOS Nimi, kas siis teema nime võiks muuta OS X-ist macOS-iks?
Kasutaja:MacWikiEst 22 september 2016 kell 16:20


Arutelu:UNIX

Ametlik  nimekuju on UNIX, mitte Unix, muutsin ümbersuunamise artiklilt Unix->UNIX vastupidiseks ja vahetasin sisu  -- OpenDocument 22. detsember 2007, kell 20:12 (UTC)

UNIX on sama sõna regitud kaubamärk. Vabalt võib ka Unix kasutada. suwa 14. juuli 2009, kell 10:36 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.robotwisdom.com/linux/timeline.html
** In UNIX on 2013-06-24 14:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In UNIX on 2013-07-07 05:58:11, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:58 (EEST)


Kasutaja arutelu:Maryjane~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Maryjane! Andres 23. detsember 2007, kell 10:35 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Maryjane~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)