Kasutaja arutelu:Egon

Kasutaja arutelu:Egon/Arhiiv
Ma vist kustutasin oma eelmised arutelud? Egon 1. september 2006, kell 11:34 (UTC)

Nagu Andres eile soovis proovin ma kirjutada allikatest, mida kasutan. Juba keskkooli ajast on mind köitnud valitsejate valitsemisaegade täpsus. Seetõttu on palju materjali, mida kasutan sellest perioodist ja võivad olla kaotanud oma täpse allika. Enamjaolt kasutasin Encyclopedia Americanat, Encyclopaedia Britannicat ja Oxford Illustrated Encyclopaediat (kd. 7 ja 8 kui ma ei eksi) Kõik need peaks olema saadaval Pärnu Keskraamatukogu lugemissaalis.
Kuupäevalise täpsusega olen ma kaastööd teinud sellise weebilehega nagu www.rulers.org Seda peamiselt Eesti eksiilvalitsuse osas, Nõukogude aja valitsejate osas ja Briti kolooniate asevalitsejate osas. Samas olen ka vikipeedias kasutanud eeltoodud allikat.
Samuti võivad minu kirjutistes kajastuda ajakirjad: "Aja Pulss", "Luup" ja "Horisont" hilisemal ajal "Sciénce et Vie".
Artiklis Prantsusmaa riigipeade loend Kasutan ma eeltoodud entsüklopeedilisi väljaandeid ja lisaks raamatut, mille soetasin ühest Monaco antiigiärist. Raamatu pealkiri on Précis d'Histoire de France d'Apres les Programmes Officiels. Cours Moyen ja väljaandja on Librairie Catholique Emmanuel Vitte Lyon - Paris 1911. Jah raamat on vana, kuid väga faktiderohke just ajaloo kohta, mis puudutab Prantsusmaa esimesi monarhe. Sirvisin ka mingit uuemat väljaannet Rois de France, kuid seal oli palju ebatäpsusi.
Samas, et asun Salon-de-Provence'is (13), mis on väikelinn, pole praegu pääsu uuemate entsüklopeediliste väljaannete ligi. Katsun käia nädalavahetusel Avignonis, mis on prefektuur (84).
Minu pooleliolev artikkel Hispaania Islamiriikide valitsejatest saab ka täiendust, kuna see materjal on mul Prantsusmaal kaasas. Väga tõene allikas on ka katalaanikeelne Generaliteedi presidentide ajalugu entsüklopeedilises kolmeköitelises väljaandes. Sealt andmed artiklisse Kataloonia presidentide loend. (Asuvad need raamatud Badalona raamatukogus). Egon 1. september 2006, kell 12:05 (UTC)

Kui aega leian, soovin täiendada artiklit Raúl Francisco Primatesta, seda ajalehe The Independent artikli abil ja kirjutada artikli linnast nimega Copán (Sciénce et Vie). Egon 1. september 2006, kell 12:11 (UTC)

Pranrsusmaal kasutatakse linnade terminina chef-lieu. Kuidas seda eesti keeles kasutada? Kas pealinn või keskus? chef-lieu de région, chef-lieu de département, chef-lieu d'rrondissement, chef-lieu de canton, chef-lieu de commune

"Halduskeskus". Andres 6. september 2006, kell 12:45 (UTC)
Hispaanias on asi keerulisem. Kasutatakse kahte tüüpi nimetust linnade puhul: ciudad ja villa. Neist esimest kannavad asulad, millele see on antud kuninga poolt tiitliga Ciudad de ... Muy Noble Y Muy Leal. Samas on sõna pueblo (alevik, küla) kahetähenduslik :Pueblo de España. Väikseim asula on aldea ehk küla. Egon 6. september 2006, kell 11:47 (UTC)

Kahtluse korral kirjutada "asula", sulgudes anda hispaaniakeelne määratlus ja see linkida. Andres 6. september 2006, kell 12:45 (UTC)

Kas Kohila vapp ja lipp, mille Te olete üles laadinud, on Teie tehtud? Kui ja, kas nad on GFDL litsentsi all? Kui mitte, kust nad on võetud ja millise litsentsiga? Hea meelega kasutaksin nad tšehhi Vikipeedias, kus meil on natuke rangem litsentspoliitika. --Mmh 7. mai 2007, kell 20:27 (UTC)

Egon siin kuigi palju ei liigu, ja sellest on aega möödas ka. Olen enam-vähem kindel, et see on võetud saidilt geraldika.ru. Vaata  . Nemad on lubanud taolisi faile kasutada, kui mainitakse nende saiti. Minu mälu järgi on ka Commons nende luba aktsepteerinud. Andres 8. mai 2007, kell 14:15 (UTC)

: Vabandust. Ei liigu jah tihti, kuna elu on tegemisi täis ja võimalus netti kasutada piiratud. Loodan tuleviku peale, et ehk leian aega rohkem.
Lipud ja vapid milled olen üles laadinud pärinevad Geraldika.ru-st Egon

Which is better, :File:Mõniste valla vapp.png or :File:Mõniste valla vapp.gif? Platonides 26. jaanuar 2010, kell 14:22 (UTC)

First one.--WooteleF 26. jaanuar 2010, kell 14:25 (UTC)

[[:File:Mõniste valla vapp.png]] vs [[:File:Mõniste valla vapp.gif]]

Tere! Palun lisa piltide Asani lipp.gif, Jecheoni lipp.gif, Cheongju lipp.gif, Chungju lipp.gif, Mokpo lipp.gif, Geumjeongi mark.png, Gijang mark.png, Gyeonggido Provints.gif, City Plaza ja Radisson SAS.png, Korea keel.png, Korea keele naide.png ja Ilus.jpg juurde sobiv litsentsimärgis. Pikne 6. mai 2010, kell 13:55 (EEST)

Palun täpsusta ka pilti Gangwoni kaart1.png puudutavat. Pikne 24. mai 2010, kell 18:42 (EEST)
Kustutasin pildid, mis ei oma autoriõigusi. Korea keele pildid on, kui mu mälu mind ei peta, laetud alla kuskilt netist, kuid olen need ise eesti keelseks muutnud. Seega arvn, et need võivad siia jääda.

Kasutamiseks.
Prantsuse haldusjaotuse, täpsemalt valdade juures olen kasutanud raamatut Dictionnaire national des communes de France, toimetaja Albin Michel (10 oktoober 2001), 1480 lehekülge, ISBN-10: 2226121633 ja ISBN-13: 978-2226121639

Tere! Palun, kas sa saaksid hoolikamalt jälgida prantsuse nimede käänamisel ülakoma ja käändelõppude kasutamist? Mõned reeglid on endiselt samad: ülakoma tuleb käänamisel panna, kui nimi lõpeb häälduses täishäälikuga, aga kirjas kaashäälikuga, samuti siis, kui nimi lõpeb häälduses kaashäälikuga, aga kirjas täishäälikuga. Vt ka http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=2&p1=11&id=86 --Morel (arutelu) 27. veebruar 2013, kell 17:35 (EET)

Suured tänud lingi eest. Mul on alati tiba probleemne leida õigeid lõppe. Seda eriti sellise keele puhul nagu seda on prantsuse keel. Ma praegu maadlen nimedega Loir ja Loire. Need on kaks erinevat prantsuse jõge, kuid hääldus on peaaegu sama. Ma tean, et minu tugevam külg pole eesti keel, seda pikalt eestist eemal viibimise tõttu. Egon (arutelu) 27. veebruar 2013, kell 17:41 (EET)

:Nendega on natuke keeruline, jah. Minu meelest peaks olema Loire'i, aga Loiri.--Morel (arutelu) 27. veebruar 2013, kell 17:45 (EET)

:: Jah ja Calvadosi on ilma ülakomata. Aga seda, et ürita vältida class="prettytable" kasuta selle asemel class="wikitable". Põhimõtteliselt samad asjad, aga pole selge, kui kaua selle prettytable css-i alles hoitakse. Ah ja veel. praegu on see departemangu numbri kuvamine väga õnnetu. Sellest ei saa mitte keegi aru, kui mingi üksik number ja veel suure fondiga ilutseb infokastis. --Ahsoous (arutelu) 27. veebruar 2013, kell 18:23 (EET)

Ma tänaseks lõpetan. Katsun homme jätkata. Ma ei tea, kuidas seda numbriprobleemi lahendada. Kas tuua välja seletus, mis number see on. Teisena lisan, et tulevikus katsun välja töötada Mall:Prantsuse vald. Kui õnnestub, siis lisaksin sinna tabelisse Insee koodi, postiindeksi, kantoni ja alldepartemangu nime. Need on asjad, mis on igal vallal olemas. St. INSEE nr, postiindeks ja kuuluvus vastavasse alldepartemangu ja kantonisse. Arvan, et tabelis need ära tuua on otstarbekas. Egon (arutelu) 27. veebruar 2013, kell 18:49 (EET)
Haldusüksuste infokastid
Numbrid jms peaksid infoboxis olemas olema (vrd nt Ingooigemi infobox jpm), aga, mitte pealkirja osana; samuti võiks olla haldusüksuste mallides nt sellist nipet näpet nagu suunakoodid, siiseriiklikud eristuskoodid (nt statistika) jms, IMHO; või siis selline asi, et elanike arv mingi kuupäeva seisuga, pindala, samakuupäevaline, ja siis automaatselt asustustihedus (tänane "parim" kogemus arvude suhtes oli nii, et infokastis üks arv, ja tekstis sama asja kohta kahes kohas veel kaks erinevat arvu)...; vastasel korral tuleks ilmselt palgata "võõrtööjõudu" kes pidevalt kogu maailma arvnäitajaid tekstides muutma/ajakohastama hakkaks... seni tuleb ent leppida sellega, et ühe sama art piires pead otsima, millised andmed kõige adekvaatsemad... --Pietadè (arutelu) 13. märts 2013, kell 20:26 (EET)
----
Siin leiti, et arrondissement võiks olla "ringkond". 193.40.10.180 11. märts 2014, kell 18:57 (EET)

Suured tänud. Ma muudan nad ära ja edaspidisteks võtan teadmiseks. Egon (arutelu) 14. märts 2014, kell 14:07 (EET)
----
Kui muudad elanike arvu, ära märgi seda pisimuudatuseks. Andres (arutelu) 23. märts 2014, kell 22:02 (EET)

Hi Egon! As a Steward I'm involved in the upcoming unification of all accounts organized by the Wikimedia Foundation (see :m:Single User Login finalisation announcement). By looking at your account, I realized that you don't have a global account yet. In order to secure your name, I recommend you to create such account on your own by submitting your password on Special:MergeAccount and unifying your local accounts. If you have any problems with doing that or further questions, please don't hesitate to contact me on my talk page. Cheers, DerHexer (arutelu) 12. veebruar 2015, kell 19:31 (EET)
zzz, zzz2 Mulle meeldib see kuidas leedukad lähenevad prantsuse keele nimekujudele

Tere! Vaatasin, et sa täidad uutes asulaartiklites alati elanike arvu mallis  ära, kuid tänu WikedKentauri täiendusele oskab mall elanike arvu võtta Wikidatast, kui parameeter elanikke tühjaks jätta. Sel juhul uueneb artiklis elanike arv ise, kui andmed Wikidatas uuenevad. Kõigi asulate elanike arvu küll Wikidatas pole.  Taavi|✉  10. november 2015, kell 16:52 (EET)
ːMa ei saa aru kuidas lahutada tuhandikke. Kui ma kirjutan 8000 siis keegi muudab ta 8 000-ks ja kui ma kirjutan 8 000 siis leidub ikka keegi, kes muudab tagasi 8000-ks. Kas äkki lepiks kokku kuidas kirjutada rahvaarv nii, et seda ei peaks üle muutma. Egon (arutelu) 5. jaanuar 2016, kell 11:55 (EET)

: Õige on 8000. Andres (arutelu) 5. jaanuar 2016, kell 11:57 (EET)

Elanike arv on õige kirjutada 10 000 ja 1000. Pean kogu aeg parandama.--Raamaturott (arutelu) 5. jaanuar 2016, kell 16:31 (EET)

Kindlasti on õige ka 10000. Kuigi tavatekstis viiekohalised ja suuremad arvud enamasti rühmitatakse.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 6. jaanuar 2016, kell 15:17 (EET)

: Jah, see on stiiliküsimus. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2016, kell 17:55 (EET)

:: Me püüame siin ühtset stiili hoida. Seni on tühikuga kirjutatud, --Metsavend 9. jaanuar 2016, kell 12:15 (EET)
Punkt pannakse järgarvude järele. Õige on: Tema linnastu valdade liit koosneb 6 (kuuest) vallast.--Raamaturott (arutelu) 6. jaanuar 2016, kell 14:37 (EET)
Milleks on Prantsusmaa linnapäid ja vallavanemaid härratada vaja? Nende kohta pole ka tingimata artiklit vaja. --Metsavend 9. jaanuar 2016, kell 12:15 (EET)
ːMa tegin seda selleks, et eristada naised meestest (eriti kui nende kohta artiklit ei tehta), aga ega see pole vist oluline. Egon (arutelu) 20. jaanuar 2016, kell 14:37 (EET)

Tegelikult tuleks lisada loodud artiklid ka kategooriatesse Prantsue kantonite halduskeskused ja Prantsue ringkondade halduskeskused. Praegu loodud artiklid prantsuse asulatest (valdadest) kuuluvad mõlematesse. Aga see jääb Teie otsustada. Egon (arutelu) 20. jaanuar 2016, kell 14:57 (EET)

Selle pildi juurest puudub litsents ja see on esitatud kustutamiseks. Selleks et pilti Vikipeedias kasutada, peaks see olema vaba litsentsi all, mis lubab kasutamist kõikjal, mitte ainult Vikipeedias. Pikne 11. juuli 2020, kell 14:19 (EEST)

Hello. A policy regarding the removal of "advanced rights" (administrator, bureaucrat, interface administrator, etc.) was adopted by community consensus in 2013. According to this policy, the stewards are reviewing activity on wikis with no inactivity policy.
You meet the inactivity criteria (no edits and no logged actions for 2 years) on this wiki. Since this wiki, to the best of our knowledge, does not have its own rights review process, the global one applies.
If you want to keep your advanced permissions, you should inform the community of the wiki about the fact that the stewards have sent you this information about your inactivity. A community notice about this process has been also posted on the local Village Pump of this wiki. If the community has a discussion about it and then wants you to keep your rights, please contact the stewards at the :m:Stewards' noticeboard, and link to the discussion of the local community, where they express their wish to continue to maintain the rights.
If you wish to resign your rights, please request removal of your rights on Meta.
If there is no response at all after one month, stewards will proceed to remove your administrator rights. In ambiguous cases, stewards will evaluate the responses and will refer a decision back to the local community for their comment and review. If you have any questions, please contact the stewards.
Yours faithfully, Einsbor (arutelu) 2. veebruar 2021, kell 13:01 (EET)

Your advanced permissions on etwikipedia


Arutelu:Maatriks

On võimalik vaadelda ka maatrikseid üle mis tahes assotsiatiivse ringi või isegi üle mis tahes hulga. Muidugi on sellisel juhul maatriksid vähehuvitavad. Igatahes maatriksite liitmine ja korrutamine ning skalaariga korrutamine on defineeritavad sõltumatult ringi ühikelemendi olemasolust. Andres 2. september 2006, kell 02:57 (UTC)

Seetõttu tuleks minu meelest algust muuta. Andres 2. september 2006, kell 03:01 (UTC)
See, et maatriksi elemendid on arvud (või mingi korpuse elemendid) lubab defineerida tehteid maatriksitega.

Nagu öeldud, nimetatud kolme tehet saab defineerida mis tahes assotsiatiivsete ringide puhul. Andres 2. september 2006, kell 03:01 (UTC)
Muidugi võiks ka vaadelda maatrikseid üle suvalise hulga. Maatriksite tehete omadused sõltuvad sellest, millised on vaadeldaval hulgal defineeritud tehete omadused. Kui vaadelda maatrikseid üle ühikelemendita ringi, siis ei saa rääkida ühikmaatriksist, mis minu meelest siiski mängib maatriksite teoorias olulist rolli. Milline sinu (Andres) meelest selle artikli algus olema peaks? --Valdis 26. september 2006, kell 10:56 (UTC)

Erinevad autorid lubavad maatriksit üldistada erinevalt. Võiks ehk alustada nii, et defineerida maatriks üldisel kujul lihtsalt ristkülikukujuliste tabelitena, siis öelda, et lineaarses algebras vaadeldakse tavaliselt reaal- ja kompleksarvude või üldisemalt mis tahes korpuse elementide maatrikseid ning nende jaoks on defineeritud skalaariga korrutamine, liitmine ja korrutamine. Edasi võib öelda, et  maatriksite teooria jääb suurel määral üldistatavaks ka juhul, kui võtta elemendid mis tahes assotsiatiivsest ühikelemendiga ringist. Maatriksite elementidena võib vaadelda ka mis tahes (sealhulgas mitteassotsiatiivsete) ringide elemente (põhitehted on defineeritavad, kuid üldine teooria on tunduvalt vaesem) või isegi mis tahes elemente, kuid viimasel juhul saab maatriksitest rääkida ainult formaalselt, nende sisuline eripära kaob.

Artikli võib üles ehitada, liikudes suurema üldisuse suunas. Alguselt oleks nõutav kaks asja: 1) et ka abstraktset algebrat mittetundev lugeja saaks algusest aru, millega on tegemist  kas või reaalarvude puhul; 2) et abstraktset algebrat tundev lugeja saaks teada, kui kaugele võib üldistamisega minna.  Arvan, et alguses tuleks selgitada, kuidas on defineeritud tehted maatriksitega. Andres 26. september 2006, kell 14:18 (UTC)

Võtsin selle välja:
Maatriks

A = \begin{pmatrix}
1 & 0 \\
0 & 1 \end{pmatrix}
on võrdne arvuga 1 ja korratades seda reaalarvuga on see abiks reaalarvu maatriksivormi leidmisel.
See näide ei ole kuigi arusaadav. Maatriksi võrdumine arvuga (reaalarvu maatrikskuju) on kokkulepe, mis ei ole minu teada üldlevinud. Igatahes ei saa seda pidada iseenesestmõistetavaks. Sellest võiks artiklis rääkida küll, aga selleks peaks olema eraldi alajaotus arvu maatrikskuju kohta.  Sõnad "korratades seda reaalarvuga on see abiks reaalarvu maatriksivormi leidmisel" ei ole ka kuigi arusaadavad, kuigi ma saan aru, mida on tahetud öelda. Andres 3. aprill 2007, kell 14:18 (UTC)
Võib-olla peaks selleasemel esitama arvu maatrikskuju üldkuju. See oleks arusaadavam. Andres 3. aprill 2007, kell 14:19 (UTC)
Ja peaks selgitama, mis suhtes saab arvu asendada maatriksiga. Andres 3. aprill 2007, kell 14:20 (UTC)

Minu meelest olid siin enne õigemad tähistused. Näiteks peaks olema "m×n-maatriks". Ja kas tõesti m×n on järk? Andres 9. veebruar 2009, kell 15:25 (UTC)

Jah, m×n on järk. Lisasin viite. --Hardi 9. veebruar 2009, kell 15:43 (UTC)

Jätsin järgmise teksti välja:

*Pöördmaatriksi olemasolu tingimus:
*# Maatriks A on ruutmaatriks ja selle determinant ei võrdu nulliga.
*# Tuleb leida kõikide elementide alamdeterminandid ning asendada need esialgsete elentidega.
*# Saadud maatriks tuleb transponeerida.
*# Lõpuks korrutada läbi 1/det A -ga.

Puuduseks on siin eeskätt see, et ei ole selgitatud pöördmaatriksi algebralist omadust ning iseloomustamine on asendatud algoritmiga. Sellisel kujul see minu meelest artiklit paremaks ei tee.

Peale selle, see ei sobi rangelt võttes tehete alla, sest igal maatriksil ei ole pöördmaatriksit. Andres 16. jaanuar 2011, kell 17:41 (EET)


Arutelu:Pioneer

kas siia peaks tulema täpsustuslehekülg? ENE:
pioneer (ingl < vanapr peon 'jalaväelane'), 1. teerajaja, algataja; 2. sapöör; 3. NSV Liidus 1922 moodustatud lasteorganisatsiooni liige (hõlmas 10-15-aastaseid). (See osa vist sobiks pigem wikisõnaraamatusse, kuigi peab kindlasti kajastust leidma ka siin?)
"Pioneer", pressvorme, stantse jms seadiseid ja rakiseid tootev ettevõte Tallinnas
"Pioneer", seeria USA planeetidevahelisi automaatjaamu.
ise lisaksin ajakirja "Pioneer" ja mis kõik veel siia sobiks... avjoska 2. september 2006, kell 11:38 (UTC)
Eesti sõjaväes oli pioneer, täpsemalt pioner, reamees inseneriväes.

Jah, minu meelest ka peaks olema täpsustusleht.  Esimese tähenduse kohta eraldi artiklit vist pole tarvis, aga seda tähendust peaks mainima. Alguses peaks olema selgitus sõna päritolu ning tähenduse muutumise kohta. Andres 2. september 2006, kell 12:11 (UTC)

Jääb arusaamatuks, miks algataja kohta on kasutatud sõna, mis tuleneb jalaväelast tähistavast sõnast. Andres 2. september 2006, kell 13:14 (UTC)

Pioneer ei ole jalaväelane (jalaväelane on infanterist). Pioneeriväeosad ehitavad ja kõigi järeltulevate väeliikide jaoks sildu, puhastavad miinivälju jne.

:en:Peon väidab, et sõna on pärit hispaania keelest suwa 30. august 2007, kell 08:19 (UTC)

See käib ju sõna peon kohta. Andres 30. august 2007, kell 15:20 (UTC)
muideks Pioneer (ettevõte) on suht paha variant lingi jaoks, kas USA elekroonikafirma seda ei ole?? ja kus kohas neid pliite toodetigi... - Ahsoous 30. august 2007, kell 10:43 (UTC)


Arutelu:Kõrgislandi keel

Minu meelest tuleks kirjutada ilma sidekriipsuta "kõrgislandi", nagu on õige ka "uusnorra".
Aga kas seda keelenimetust on eesti keeles kautatud? Kui mitte, siis tuleks minu meelest pigem jääda originaalnimetuse juurde. Andres 2. september 2006, kell 12:30 (UTC)

Siiski, tundub, et eestikeelne vaste ei saa olla muud kui "kõrgislandi keel". Kui tõesti tundub, et see liitsõna on läbipaistmatu, siis võib ju ka sidekriipsu kasutada. Andres 2. september 2006, kell 12:32 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.fjallbarn.net
** In Kõrgislandi keel on 2013-06-24 11:55:59, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kõrgislandi keel on 2013-07-06 09:44:38, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:44 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.djoflaeyjan.com/gamalt/2005/06/hin_hreina_isle.php
** In Kõrgislandi keel on 2013-06-24 11:56:00, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kõrgislandi keel on 2013-07-06 09:44:48, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:45 (EEST)


Arutelu:Dissident

See määratlus ei ole täpne. Ühest küljest, dissident tähendas algselt teisitimõtlejat usuküsimustes, hiljem mittenõustujat mis tahes  kehtiva arvamuse või korraga. Teisest küljest, see ei hõlma igasugust vastuolekut, näiteks mässajaid ja revolutsionääre vist tavaliselt dissidentideks ei nimetata. Eestis on sda sõna kasutatud peamiselt kitsama tähenduses nende suhtes, kes avalikult või poolavalikult kritiseerisid Nõukogude režiimi (ja seejuures vist mitte neid, kelle eesmärk oli vabanemine Nõukogude Liidu koosseisust).  Andres 2. september 2006, kell 14:26 (UTC)
Võib-olla peaks viimase tähenduse kohta koostama artikli pealkirjaga "Dissidendid" või "Nõukogude Liidu dissidndid" vms. Andres 2. september 2006, kell 14:28 (UTC)

Kui, siis loetelu vormis. Mulle tundub, et dissidentlus on võrdlemisi universaalne nähtus.--193.40.5.245 2. september 2006, kell 14:46 (UTC)

: Võib-olla siis parem "Nõukogude Liidu dissidentlus" või "Nõukogude Liidu dissidentlik liikumine" vms.

: Igatahes teatud juhtudel võib link, mis tuleb sõnalt "dissident", siia sattudes mitte midagi asjakohast anda. Andres 2. september 2006, kell 14:57 (UTC)

Ma arvan, et piir revolutsionääri ja dissidendi vahel on võrdlemisi õhuke. Ilmselt on iga revolutsionäär enne relva haaramist dissident. --193.40.5.245 2. september 2006, kell 14:48 (UTC)

: Jah, seda küll. Andres 2. september 2006, kell 14:57 (UTC)

:: Teisitimõtlemine ise võib olla riigijuhtimist ja selle korra kiiret muumist põhjustav tegevus.

:: Riigikorra muutmiseks vms kiire arengu edendamiseks ei pea alati vägivalda kasutama.

:: Millegi muutmine vaimse jõuga ei tähenda ju muutmist relvaga.

:: suwa 15. august 2012, kell 21:29 (EEST)
Tegin uue alguse. Ehk sai parem.--Lulu (arutelu) 8. märts 2020, kell 12:35 (EET)
Toimetasin ja eemaldasin toimetamismärkuse. --Lulu (arutelu) 9. märts 2020, kell 06:43 (EET)

google-i järgi saaks lisada velel viited nendele kirjutistele
* http://kultuur.elu.ee/ke506_EDL.htm
* http://kultuur.elu.ee/ke534_dissidentlus.htm
* https://m.forte.delfi.ee/article.php?id=78450591

suwa 9. märts 2020, kell 08:13 (EET)
Jah, tänan. Vaatan üle ja tegelen sellega.--Lulu (arutelu) 9. märts 2020, kell 09:02 (EET)
Vahepeal võiks keegi wikidata ehk interwiki lingi ära muuta. Õige oleks linkida enwiki artiklile Soviet dissidents (Q2528945) --Lulu (arutelu) 9. märts 2020, kell 09:02 (EET)
Need lingid lakkasid töötamast ja tõstsin nad välja:
* Kalju Mätik. Eesti Demokraatlik Liikumine.
* Arvo Pesti. Dissidentlik vastupanuliikumine Eestis.--Lulu (arutelu) 9. märts 2020, kell 10:15 (EET)
Panin tagasi. Nüüd töötab.--Lulu (arutelu) 9. märts 2020, kell 10:31 (EET)

: Lulu kirjutas: Õige oleks linkida enwiki artiklile Soviet dissidents (Q2528945)

: Pole nõus, tegemist on üldmõistega, lõikudes saab alateemast juttu kirjutada. suwa 9. märts 2020, kell 11:33 (EET)

Ei tea... kus ja kes seda üldmõistena nii väga ikka kasutab... --Lulu (arutelu) 9. märts 2020, kell 14:31 (EET)


Arutelu:Korn

Varasem tekst:
KoЯn on Ameerika Ühendriikide nu metal bänd. Nad on üks mõjukamaid nu metal bände, ning neid arvatakse tihti selle žanri alustajateks ja järgnevate bändide (eriti Limp Bizkit'i ja Deftones'i) inspiratsiooniks.
Andres 2. september 2006, kell 14:41 (UTC)
Kuidas seda peegelpildis R-i teha saab?

Arvaks, et kirillitsa "ja" täht--Boy 20. september 2006, kell 22:15 (UTC)

ingliskeelses vikipeedias on artikkel pealkirja all en:Korn. minu meelest tuleks ka siin sama pealkirja kasutada, sest kirillitsa kasutamine selleks, et logo järgida, ei ole päris õige. kas teisaldamisele on vastuväiteid? John 28. juuli 2007, kell 10:11 (UTC)

See oleneb sellest, mis ansambli nimi on. Andres 28. juuli 2007, kell 10:27 (UTC)

Igatahes on mitmes teises vikis samasugune pealkiri nagu meil. Andres 28. juuli 2007, kell 10:29 (UTC)

: ansambli nimi ei ole ei kojan, kojap ega ükski teine värdtõlgendustest, mida mina sellest tähestike segust välja hääldata oskaksin, vaid Korn. ingliskeelses vikis on minu meelest väga ilusti ära põhjendatud, miks meie praegune variant ei sobi (en:Talk:Korn/Archive_1#Naming). ka [ametlikul koduleheküljel/] on sellist varianti näha ainult logol. John 30. juuli 2007, kell 15:55 (UTC)

:: nõus sellega, et nimi on Korn ja et õigem on artikkel viia pealkirja Korn alla... kui neid imelikke kirjaviise logodel arvestada siis peaks ka ABBA esimene B tagurpidi keeratud olema,  AC/DC kaldkriipsu asemel välgunool olema jne. - Ahsoous 30. juuli 2007, kell 16:37 (UTC)

Algupärast teksti on kohati üpris palju ümber sõnastatud ja liigendatud. Ilmselt oleks mõttekas algallikast lauset täpselt kontrollida ja ümber sõnastada, kus vaja, ja viidata--Bioneer1 (arutelu) 30. juuli 2012, kell 00:09 (EEST)


Arutelu:Suveräänsus

Mileks siia kirjutada, kuidas inglise sõna sovereignty on kasutatud? Andres 2. september 2006, kell 14:51 (UTC)

Eesti keeles seda ju võimalik jälgida ei ole, samas annab see ikkagi lisainfot mõiste arengu kohta. Kõige parem oleks prantsuse keelest lähtuda, aga ma pole selles piisavalt kompetentne. --193.40.5.245 2. september 2006, kell 14:56 (UTC)

: Las ta siis esialgu olla. Andres 2. september 2006, kell 15:00 (UTC)
Minu arvates on jaotis "sisemine ja välimine suveräänsus" põhjendamatu ja segane. Kas selle võiks ära kustutada? --Oudekki 28. märts 2009, kell 18:14 (UTC)

Sageli eristatakse suveräänsusel selle teostamise sisemist ja välimist tahku. Suveräänset võimu teostatakse nii sisemiselt, riigipiiride ulatuses, kui ka väljasolijate suhtes, kes ei tohiks suverääni võimupiirkonda sekkuda. Välise suveräänsuse peamiseks hoidjaks on olnud riik alates 1648. aasta Vestfaali rahust, millega sekkumine teiste riikide siseasjadesse muutus õigusvastaseks. Väline suveräänsus sõltub riigi tunnustamisest teiste riikide poolt. Sellest tuleneb ka riikide võrdsus ning formaalse hierarhia puudumine rahvusvahelises süsteemis (tavapäraselt kasutatakse sõna anarhia).

Võtsin selle välja. Andres 28. märts 2009, kell 19:34 (UTC)

* suveräänsus @ÕS 2006
* iseseisvus @ÕS 2006
auh-auh-auh, tõlgime meresõnavara ja pärisnimesid? ja juriidika jätame torkimatta?
läheb haisema wä?
suwa 28. märts 2009, kell 19:40 (UTC)

Mõiste, mida selles artiklis käsitletakse, on erinev iseseisvuse mõistest. Andres 28. märts 2009, kell 20:16 (UTC)

Kui sõna "suveräänsus" tähendab ka iseseisvust, siis tuleb need tähendused lahku viia. Andres 28. märts 2009, kell 20:17 (UTC)

Iseseisvaks saab minu meelest nimetada ainult riiki. Andres 28. märts 2009, kell 20:21 (UTC)

: Kui anutud kirjatükk käsitleb ainult riigijuhtimisteaduste eriharude arusaama

: ning tõlgendust võõrtüvelisele erialasele üksikterminile, siis võiks olla

: pealkirjaks Suveräänsus (poliitika) ning suveräänsus laiemas mõistes

: olla suunatud kirjutisele Iseseisvus.

: Nt. üksikisiku suveräänsus on samane, mis indiviidi õigus ise otsustada.

: ??? suwa 28. märts 2009, kell 20:25 (UTC)

:: Ükskõik kuidas vahet teha, igal juhul on ka siin käsitletud mõiste seotud poliitikaga. Andres 28. märts 2009, kell 20:30 (UTC)

: Suveräänsus ei pea ka tingimata olema seotud mõistega "riik", on ka arutletud selle üle, kas suveräänsuse kandja globaalses maailmas pole mitte nihkumas riigilt riikidevahelistele organisatsioonidele. --Oudekki 29. märts 2009, kell 13:23 (UTC)

Minu arvates sõna "iseseisvus" on kitsam kui "suveräänsus", iseseisvus rõhutab tugevamalt "sõltumatust" (iseseisvust tõlgitakse ka pigem inglisekeelse sõnaga independence), samal ajal, kui suveräänsuses on olemas võrdse tähtsusega nii sõltumatuse, kui ka lõplikkuse ja hierarhia kõrgeima tipu varjundid. Lisaks, argumentatsioon suveräänsuse mitte-eksisteerimise osas muutub raskemini jälgitavaks, kui kasutada sõna "iseseisvus", just seetõttu, et see muuhulgas põhineb ka arutelule, et kas pidevad kokkulepped ei tee iseensest suveräänsust silmakirjalikuks. Sõna iseseisvus puhul on kokkulepete aspekt märgatavalt olulisema kaaluga, kui suveräänsuse puhul (vrd. iseseisev inimene). Lisaks, mulle näib, et Demaresti argumentatsioon suveräänsusest kui omandist muutub raskemini hoomatavaks, kui ütelda "iseseisvus kui omand". Täpsuse mõttes jätaksin mina põhiartikliks "suveräänsuse" ning selgitaksin "iseseisvuse" eesti keelekasutuses eraldi lahti, siin vahest ainult kokkuvõtteviitena. --Oudekki 29. märts 2009, kell 13:32 (UTC)

: Olen nõus. Peaks aga tegema kuidagi nii, et lugeja kohe alguses teada saaks, et iseseisvuse kohta on eraldi artikkel ning kui teda huvitab iseseisvus, peaks ta sinna minema. Andres 29. märts 2009, kell 13:53 (UTC)
----
Kas dominants on Herrschaft? Andres 29. märts 2009, kell 13:56 (UTC)
------
Kindlasti EI tuleks neid ühte liita. Lahus artiklid. Suveräänsus tähendab poliitilist ülimuslikkust. Võimutäiust. Poliitilist autoriteeti. See on suveräänne võim teha kõike, ilma et oleks vaja kellelegi aru anda. S.t. võtta vastu seadusi ja neid rakendada, elanikke ja ettevõtteid maksustada, sõda kuulutada, rahu sõlmida, lepinguid sõlmida. Rõhk sõnal ülimuslikkus. Ülemvõim.
Iseseisvus on teistest mitteolenemine. Sõltumatus. Iseseisev riik ei ole teisele riigile või moodustisele allutatud.
Seega üks kõneleb ülimast võimust kohaliku hierarhia tipus, teine räägib mittesõltumisest. Riigiõiguslikult on need erinevad mõisted. Seda sedavõrd, et ei ole tegemist nuanssidega, vaid oluliste omaette mõistetega haritud inimese leksikonis mida ei maksaks saumikseriga üheks segaseks olluseks muuta.
Herrschaft = valitsus, võim, valitsemine. Tähendab ka võimu legitiimsust. Ning domineerimist mõningates olukordades. See on üks tähendustest.
Jyri 10. august 2009, kell 19:41 (UTC)

ÕS annab suveräänsuse vasteks "täiesti iseseisev, sõltumatu", VS "täiesti sõltumatu". Ma ei taju endistviisi suveräänsusel, sõltumatusel ja iseseisvusel vahet. See, mida Jüri kirjeldab, on minu silmis ühe ja sellesama kaks külge. Ja palun mind mitte nimetada harimatuks inimeseks, minu magistrikraad tõendab vastupidist. Inglise keeles on artiklid :en:Independence ja :en:Sovereignity, aga kumbki pole hea artikkel (vastavalt nupp ja algjärgus). Taivo 11. august 2009, kell 12:57 (UTC)


Malli arutelu:VAtuletorn

Mall lingi tegemiseks, välislinkide sektsiooni Eesti tuletornide, tulepaakide ja päevamärkide artiklites, Veeteede ameti Navigeerimismärkide registrisse vastava tuletorni, tulepaagi või päevamärgi andmete lehele.
 {{VAtuletorn|tuletorni-tulepaagi-või-päevamärgi-number}}
tuletorni-tulepaagi-või-päevamärgi-number-i loetelu oleva nime eest või andmete lehel pealkirjast vasakul
;Näide:
Kood                               	Tulemus
<nowiki>{{VAtuletorn|252}}</nowiki>

Kas tekstis "Veeteede Ameti Navigatsioonimärkide registris" ei peaks mitte navigatsioonimärkide osa väikese tähega olema? iffcool 10. august 2008, kell 16:39 (UTC)

kuna tegemist puhttehnilise leheküljega, siis pole tähtsust, kas suur või väike täht--Hendrix 10. august 2008, kell 16:46 (UTC)

: See ei ole tehniline lehekülg, seda näitab välislinkides ja see peaks olema väikese tähega. Ainult Vikipeedias on suurega google otsing. Register jääb registriks, see ei ole ametlik nimetus. --Tiuks 10. august 2008, kell 17:22 (UTC)
----
Aadress on muudetud. Navigatsioonimärgi numbri järgi vist mingit suunamist alles pole jäänud ja kõik malli kasutused tuleb parandada. Pikne 10. märts 2015, kell 11:51 (EET)

meremärgi number on olemas, vt http://195.80.112.246/aton/

nt 840 on ikka :Kihnu tuletorn

oli: http://195.50.203.61/TORNID?Lan=840

on: http://195.80.112.246/aton/aton_2849.html

suwa 10. märts 2015, kell 13:31 (EET)

: Andmebaas on alles ja number on alles, aga aadressis nähtavasti ei kasutata enam sama numbrit.

: Tegin asendamise otstarbeks uue malli VTAtuletorn. Pikne 10. märts 2015, kell 16:17 (EET)

kuna mall pole enam kasutuses ja uus mall, mis töötab on pikka aega juba olemas, võiks selle siin kustutada või mis te arvate? suwa 25. august 2016, kell 01:12 (EEST)

Mall on praegu kasutuses ja osa linke on seni parandamata. 90.190.59.157 25. august 2016, kell 19:17 (EEST)

: nüüd on puhas ... suwa 25. august 2016, kell 21:37 (EEST)


Arutelu:Kuremäe klooster

Kostroma Ipatjevi kloostrist nunna Pühtitsasse konventi rajama.

Jääb arusaamatuks, mida konvendi all mõeldakse. Konvent on täpsustuslehekülg. Andres 3. september 2006, kell 08:44 (UTC)

Ilmselt oli tegu vadjalaste metsakabeli jäänustega.

Kelle arvamus see on? Andres 20. september 2006, kell 13:51 (UTC)

:Nii on kirjas Peeter Kalduri artiklis "Usk ja kirik" lk 684
"Koguteos Virumaa" Lääne-Viru maavalitsus, Ida-Viru maavalitsus ühisväljaanne aastast 1996 834 lk. Akra 20. september 2006, kell 14:17 (UTC)

:: Siis tulebki viidata Peeter Kalduri arvamusele, ja see tuleb esitada sulgudes või allmärkusena. Andres 20. september 2006, kell 14:27 (UTC)

Tegelikulton siin veel ebakõlasid. Peakirik on tegelikult ehitatud Illuka luteri kiriku kividest+uus materjal täpselt samale kohale. Peaaegu valmis kiriku lasi lammutada nõndanimetatud patroon. Kui huvi on vaata täpsemalt Illuka  kiriku lehelt Akra 20. september 2006, kell 14:17 (UTC)
Tegemist ei ole tegelikult Peeter Kalduri arvamusega vaid vahendusega. Kaldur on lihtsal kaks+kaks kokku liitnud EE 12 köide vt artikleid Kuremäe kääbaskalmistu ja Pühtitsa klooster eriti just lk 453 olevas osas on märge õigeusu kabeli olemasolust aastast 1608. Muidugi kõik see ei tähenda, et märget PK kohta ei ole vaja panna. Kust on tulnud vadjalased. Raamat "Kohtla-Järve linn ja rajoon"  1980 a. lk 67 kirjeldab 1892 aastal tegi kuremäe kääbaskalmistul väljakaevamisi Tartu Ülikooli professor P. Viskovatov ja leidis kääbastest surnutele kaasapandu õlgi mida on tuvastatud ainult vadjalaste matustest.  Muide kuberner Sergei Sahhovskoi on samuti Kuremäele maetud.Akra 20. september 2006, kell 17:28 (UTC)

Igal juhul on see arvamus ja selle päritolu tuleb selgitada. Ja teadmist asja kohta ju ei ole. Õigeusuliste legendi järgi on ikoon puu alt leitud ja imettegeva allika kohal oli ilmutus. Ühest küljest võib kahelda selle tõepärasuses, teisest küljest aga, kui pidada seda tõeks, siis pole arusaadav, kuidas just vadjalaste kabel, seletab, et puu all on ikoon. Ja miks siis vadjalased ei öelnud, et see nende ikoon on? praegune esitus on ikka väga segane. Andres 20. september 2006, kell 17:46 (UTC)

:Tegin lause ringi korrigeeri, kui vaja. Samas algavad Õigeusu legendid sama koha kohta palju hiljem, kui eestlsate omad Kuremäe kohta. Oli see ju muinaseestlaste hiis ja  püha allikas ja koht, kus Kalevipoeg reedeti (jalad maha raiuti). See, et meil tõestusmaterjal puudub ei tähenda, et sed ei ole. Vaata veel üks nüans. Suured rahvad ja usud  suruvad oma legendid ja nendest tulnud arusaamad tihti tõepähe meile peale. Akra 20. september 2006, kell 18:01 (UTC)

:: Nüüd on parem. Kui artikkel muutub detailsemaks, siis saab ka sellest detailsemalt rääkida.

:: Arvan, et pealesurumisega siin tegemist pole. Kui jutt on Pühtitsast kloostrist, siis tuleb rääkida sellest, mis kloostriga on seotud. Artiklis Kuremäe kohta võib rääkida eestlaste muistenditest. Selle kohta, kas mingi legend või muistend on tõsi, ei pea meil seisukohta olema. Andres 20. september 2006, kell 18:30 (UTC)
Aastail 1917–1923 oli klooster evakueeritud Rostovisse Jaroslavi kubermangus, Vabadussõja ajal oli kloostri hoonetes tüüfusehaigla.
Artikli praegune tekst näib olevat venemeelne propaganda, kuidas luterlastest mõisnikud ja Eesti valitsus püha õigeusu kloostrit ahistasid.

Kas pead silmas seda lauset: "Pärast Eesti iseseisvumist konfiskeeris Eesti valitsus 1919 enamiku kloostri maadest ja allutas selle Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule, mis ei allunud alates 1923. aastast Moskvale."? Mõisnikest ei leidnud sõnagi. Andres 17. aprill 2008, kell 14:40 (UTC)

: Ehituse patroon oli Eestimaa kindralkuberner vürst Sergei Šahhovskoi, kes kaitses kloostri ehitust kohalike luterlastest mõisnike eest, kes seda takistada tahtsid. See oli esimene Eestisse rajatud õigeusu klooster.

:: Kes seal keda just ahistas ja kui palju on segane, kuid fakt on see, et selle kohapeale, kus kloostri peakirik asub ehitasid kohalikud luteri Illuka kiriku. Kuid mida ei saadud valmis kuna Sahhovskoi ei andnud luba. Kirik kisti maha, ja selle vundamendile ja materjalist (osaliselt) ehitati õigeusu kirik. Selge see, et kohalikes tekkitas see vastuseisu. Minu mälu järgi on selle kohta vähe rohkem kirjas Illuka kiriku ajaloos . Akra 17. aprill 2008, kell 15:37 (UTC)

::: Artiklit tulekski alustada venestusest, mitte slavofiilide väljamõeldistest.
Äkki teed selle artikli ringi.Akra 21. aprill 2008, kell 10:50 (UTC)

Kui aega saan. Igaüks võib ju teha. Ma ei pea end õigeusu alal kompetentseks.

''26. novembril 1884. a. pöördus Iisaku kiriku eestseisja mõisnik Dieckhof palvega konsistooriumi poole uue kiriku ehitamise küsimuses. Palve rahuldatigi ja eraldati ka selleks raha (2500 rubla) tingimusel, et Jõhvi ja Iisaku koguduse liikmed toimetavad ehitusmaterjali tasuta kohale.[10] Kiriku ehitamiseks andis vajaliku maa-ala Illuka mõisa omanik Dieckhof. 7. märtsiks 1885. a oli kohale veetud juba 150 palki Kurtnalt ja 112 palki Türpsalust, Ohakverest katuselaaste, Illukalt telliskive, 100 kuupsülda põllukive ja 30 kuupsülda liiva.[11]
''12. 02. 1885. a. sõlmis mõisnik Dieckhoff arhitektiga lepingu kiriku ehitamise tingimuste kohta, kusjuures kirik pidi olema valmis ehitatud 6. oktoobriks 1885. a. 14. 05. 1885. a. pandigi nurgakivi abikirikule Kuremäel. Pidulikust üritusest võtsid osa ka Järve, Atsalama, Puru ja Iisaku mängukoorid. Ehitus pidi maksma 7200 rubla. Ehitusmeistriks oli Modi. Rahaliselt toetas kiriku ehitust (peale korjanduse) rüütelkond ja Eestimaa Õpetajate Kassa, kokku 5600 rbl.[12]
''Samal aastal muutus olukord Eestis. Tsaarivalitsus määras Eestimaa kuberneriks Sergei Šahhovskoi. Vürst Šahhovskoi pühendas suurema osa oma tegevusest Vene õigeusu levitamisele ja koos sellega arendas ka kohaliku elanikkonna aktiivset venestamise poliitikat. Tema üheks esmaseks tööks oli 20. 08. 1885. a. uue Kuremäe luteriusu kiriku ehitamise keelustamine, kuna see tegevus olevat ebaseaduslik. Pealegi olevat uus kirik rajatud meelega liiga lähedale Vene õigeusu kirikule, millega olevat tahetud rõhutada luteri kiriku tähtsust õigeusu kiriku ees. Mõisnik Dieckhofilt 30 tiinu maa võõrandamise ja luteri kiriku ebaseadusliku ehituse alustamise küsimust vaadeldi korduvalt erinevates õigus- ja finantskomisjonides. Lõpuks “murdis keiserlik käsk 22. aprillist 1891 maade võõrandamise kohta vastava tasu eest luteri vaimulikkonna ja mõisnike vastupanu.”[13]
''Kiriku ehitus pandigi seisma ettekäändel, et mõisnik Dieckenhoff polevat õigel ajal kiriku ehitamise luba taotlenud. Šahhovskoi kirjutas selle kohta, et seaduse loata ei tohi ehitada ühegi usundi kirikut, ka mitte õigeusu kirikut. Vahe pidi olema vaid selles, et õigeusu kiriku ehitamine sõltuvat ainult õigeusu vaimulikust juhtkonnast, rooma – katoliku ja luteri kiriku ehitamine polevat aga lubatud ilma siseministeeriumi loata ning kohaliku õigeusu eparhiaalse juhtkonna nõusolekuta.[14]
''Selleks ajaks oli Kuremäe kirik juba peaaegu valmis ehitatud. Vaja oli ainult ehitada tornikiiver ja lõpetada siseviimistlustööd. Kantsel ja istepingidolid samuti valmis ja ainult Rakverest ära tuua.[15] Šahhovskoi taotles aga tahutud põllukivist ehitatud kiriku mahalõhkumist. Illuka mõisniku Dieckhoffi kui maaomaniku protestist hoolimata lõhutigi kirikuhoone maha ja järelejäänud ehituspraht veeti karjatee täiteks. Mõne aja pärast ehitati endise luteriusu kiriku kohale nunnakloostri õigeusu peakirik.[16]
''1896. a. saatis Illuka rahvas konsistooriumile 253 allkirjaga palvekirja, millega taotles uue kiriku ehitamise luba. Samal ajal paluti kubermanguvalitsuselt lammutatud kiriku ehitusega seotud kulusid 13 700 rbl, et seda kasutada uue kiriku ehitamiseks.[17] Vastust Illuka rahvale ei tulnud.
''Veel 1905. a palusid 187 Illuka, Kurtna, Ohakvere ja Kaatermu valla elanikku luba ehitada luteriusu kabelit Lähtepää ja Raudi vahele, kuid ka seekord tagajärjetult.[18]''

Pärast Eesti iseseisvumist konfiskeeris Eesti valitsus 1919 enamiku kloostri maadest ja allutas selle Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule, mis ei allunud alates 1923. aastast Moskvale.
See lause on ka kuidagi vildakas. Kas on mõeldud 1919. aasta Maaseadust (aga see ei olnud ju sihitud spetsiaalselt õigeusu vastu)?. Ja kas klooster allutati Eesti õigeusu kirikule valitsuse poolt?

Tundub küll, et seda lauset tuleks parandada. Andres 25. aprill 2008, kell 06:25 (UTC)
Artikkel on jupiti toortõlge vene keelest. Eestipärastelt peaks olema staUropegiaalne (st, aluseks tuleks võtta kreeka ja mitte vene vorm). See et õigeusu terminid venelaste poolt lihtsalt otse eesti keelde mugandatakse, ei peaks eesti õigekeele normi jaoks määrav olema.

See on tõsi, aga tegu on ametliku nimega. Andres 17. september 2010, kell 14:18 (EEST)

'Naisklooster' on ebaõnnestunud otsetõlge vene keelest, eesti keeles on ikka 'nunnaklooster'. Aga pole midagi parata - nad on selle ise valinud eestikeelseks ametlikuks nimeks. Ka 'Stavropigiaalne' on väga pompoosne ja uhkeldav sõna kloostri nimes. Venekeelses Vikis ta kloostri nime osa ei olegi, on vaid tekstis selgituseks. Amherst99 5. aprill 2011, kell 19:43 (EEST)

Minu meelest artiklipealkirjas ei pea kasutama nende MTÜ äriregistrinime. Näiteks nende kodulehe allservas on kirjutatud nunnaklooster, mida võiks pika nime tõlkes eelistada. Ja pealkirjaks sobiks ehk veel paremini lihtsalt Kuremäe klooster. 90.190.114.172 18. aprill 2012, kell 08:52 (EEST)

: Pühtitsa Jumalaema Uinumise stavropigiaalne nunnaklooster on kirjas Eesti Õigeusu Kiriku Ametlikul Koduleheküljel, kuhu jõudsin Google'i otsinguga teisele kohale platseerunud (esikoht on Google'i poliitika tõttu Viki juurutatud naiskloostril) lingi Pühtitsa nunnaklooster klikkimisel; sellel lehel on veel ka link Eesti-vene õigeusu seletav sõnastik – eesti-vene ja vene-eesti --Toivo (arutelu) 19. aprill 2012, kell 18:16 (EEST)

: PS! Ehk anda ka ENG ja FIN Wikidele teada, et nunna õige nimi on naine (kusjuures, teatud piirangutega ongi), nende lehtedelt seda teadmist veel ei paista... ;-) --Toivo (arutelu) 19. aprill 2012, kell 19:54 (EEST)

Kas neid nimesid ei võiks linkida Varvara?--WooteleF 14. september 2011, kell 14:18 (EEST)

Minu meelest just nii peakski. -- Toomas 14. september 2011, kell 14:25 (EEST)

Kas pealkirja ei saaks kuidagi lisada  silti, sest praegu jookseb ikka tugevalt koordinaatide ja kaardi kirje peale --Pietadè 21. juuli 2013, kell 14:27 (EEST)

see pole vist enam aktuaalne--Bioneer1 (arutelu) 26. jaanuar 2015, kell 12:20 (EET)

Ruwiki ja plwiki on teinud kloostrile omaette kategooria: :ru:Категория:Пюхтицкий монастырь. V-o ka meil millalgi teha--Bioneer1 (arutelu) 26. jaanuar 2015, kell 12:20 (EET)
----
Kas viimane parandus on õige? Arhitekti nimi ei tundu usutav. Andres (arutelu) 2. veebruar 2015, kell 12:36 (EET)

ruwiki's on artikkel :ru:Церковь Николая Чудотворца в Звонарях, ent ma ei leia kusagilt, mis selle eesti vaste oleks?--Bioneer1 (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 10:05 (EET)

tegu on ilmselt Pühtitsa kloostri abikirikuga--Estopedist1 (arutelu) 17. oktoober 2017, kell 16:44 (EEST)

kusjuures Commonsis on ka :commons:Category:Pühtitsa Convent Metochion, mis asub Peterburis. EAÕKi sõnastiku järgi (http://www.orthodox.ee/orthodic/15_p/podvorye.html) on metochion ehk подворье vist abikirik, ent meil on seal artiklis muud tähendused veel avamata--Estopedist1 (arutelu) 17. oktoober 2017, kell 16:44 (EEST)

Klooster kuulub Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikusse ja on Moskva ja kogu Venemaa patriarhi otsealluvuses.

Mis mõttes kuulub? Kuidas saab klooster kuuluda Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirikusse, kui see on Moskva ja kogu Venemaa patriarhi otsealluvuses? 90.190.71.25 13. november 2015, kell 17:15 (EET)

:Parandasin: "...on Moskva ja kogu Venemaa patriarhi otsealluvuses olev Vene Õigeusu Kiriku nunnaklooster Eestis..." 90.190.71.25 14. november 2015, kell 03:41 (EET)


Arutelu:Piraadid

Võib-olla tuleks lehest luua täpsustuslk., kuigi eesti keeles sõna 'mereröövlid' on ainuomane --Dj Capricorn 4. september 2006, kell 11:08 (UTC)
Tänapäeva inimesed teavad rohkem arvuti-ja tarkvarapiraate ja piraatplaate.

Minu meelest tähendab piraat ikkagi eelkõige mereröövlit, teised tähendused on sekundaarsed. Pealegi ei tuleks vastavate artiklite pealkirjaks ei "piraadid" ega "piraat", vaid pigem "tarkvarapiraatlus" jne.  Muidugi võib päisesse teha täpsustuslingi. Andres 4. september 2006, kell 15:17 (UTC)
- soomes: Merirosovo, lisaks veel korsaarid ning ka vitaalivennad,
kellede tegevus oli oltseselt seotud Eesti ja Hansakaubandusega.
Suwa 5. september 2006, kell 20:20 (UTC)
Peab meeles pidama, et piraate jaotatakse korsaarideks ja piraatideks. Ülejäänud on nn. geograafilise tegutsemiskoha järgi pandud nimed... bukanjeerid, vitaalimehed jne- need märgivad kõik piraadi või korsaari tegutsemispiirkonda üldjoontes. --zumm 25. aprill 2007, kell 12:39 (UTC)

Ma arvan, et artikli nimi peaks kindlasti olema ainsuses antud juhul! Jürka 6. mai 2007, kell 12:02 (UTC)

: Miks? Andres 6. mai 2007, kell 12:06 (UTC)

Sest üldjuhul on kõik artikli pealkirjad ainsuses ja siin pole erandiks suurt põhjust... Isegi esimene definitsioon artikli alguses ütleb, kes või mis on "piraat"... üks võimalus siis "mereröövel", teine "tarkvarapiraat"... Selle kõrval artikli nimetus "piraadid" näeb väga sobimatu välja. Jürka 6. mai 2007, kell 12:09 (UTC)
Kui tõesti kõikjal oleks neist juttu kui rahvamassist, siis oleks "piraadid" mõeldav... Jürka 6. mai 2007, kell 12:11 (UTC)

Mulle tundub, et ainsuses defineerimine on eksitav. Piraat ei tegutse üksinda.

Artikli pealkiri võib olla ainsuses või mitmuses. Rusikareegel on selline: kui mõistet on lihtsam defineerida mitmuse vormis, siis peaks ka artikkel olema mitmuses. Andres 6. mai 2007, kell 12:19 (UTC)

Algus tuleks niiviisi ümber teha, et link tarkvarapiraatidele oleks enne artikli algust. Andres 6. mai 2007, kell 12:19 (UTC)

Ma ei saa aru miks see teise pealkirja alla tõsteti. Kuidas piraatlus korrektsem on?--Hiraanitiger 31. mai 2007, kell 14:21 (UTC)

Piraadid#Antiikmaailma_piraadid
* Musta lipu all
Autor - Jacek Machowski
Pealkiri - Musta lipu all : [piraatlus ajaloos ja tänapäeval] /
Ilmunud - Tallinn: Eesti Raamat, 1974
suwa 7. september 2007, kell 07:39 (UTC)

See tuleb kohe põhjalikult ümber teha või siis kustutada. Andres 7. september 2007, kell 08:34 (UTC)

25. august 2009 tõstsin Arutelu:M/L Arctic Sea alla. suwa 25. august 2009, kell 10:13 (UTC)

* 30. november 2009, ÜRO Julgeolekunõukogu Somalia: Security Council mandates action against pirates for another year
* 01. detsember 2009, Tristan McConnell, The Times, Times Online Super tanker and its $20m cargo seized by gang of Somali pirates - Maran Centaurus, Kreeka lipu all, Maran Tankers Management
* 01. detsember 2009, Dan, MereBlog ÜRO Julgeolekunõukogu võttis vastu resolutsiooni Somaalia vete osas - vt ka IMO 26. assamblee istungjärk.
* 18. veebruar 2010, YBW http://www.yachtingmonthly.com/news/443411/nato-chief-warns-of-fresh-pirate-attacks

meedia [[:Somaalia]] ranniku piraatidest

* 04. märts 2005, PM Online, Lõuna-Aasias tegutsevad taas piraadid

Kui kaaperkirjaga piraadid on seaduse ees süüta, kuidas saab neid nimetada rohkem kurjategijateks kui riigi sõdureid välismissioonil vms? Ehk siis, tuleks ära otsustada, et kas artikkel on tänapäeva mereõiguse kohta või kultuurinähtuse kohta. Kas tänapäeval ka kuskil kaaperkirju antakse ja mis on nende staatus mereõigus(t)e silmis? --90.191.166.161 29. jaanuar 2013, kell 14:48 (EET)

Viimati kaaperdati seaduslikult Ameerika kodusõja ajal Konföderatsiooni laevade poolt. --Õli (arutelu) 29. jaanuar 2013, kell 14:56 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.lloydslist.com/ll/media/piracyTimeline.htm
** In Piraadid on 2013-06-24 12:54:19, 404 Not Found
** In Piraadid on 2013-07-06 19:11:43, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:12 (EEST)

Artikli pealkirjaks peaks olema "Piraatlus". Me ei tee artiklit stiilis autovargad. Ja artikkel peaks eelkõige rääkima aktist endast ja alles siis keskenduma toimepanijatele. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. detsember 2022, kell 13:17 (EET)

Ehk küll räägib praegune artikkel rohkem piraatlusest, aga mõeldav on teha siiski eraldi artikkel ka piraatide kohta (mitmes keeles on see olemas, vt d:Q10729326). Pikne 20. detsember 2022, kell 18:08 (EET)


Arutelu:Eesti kroon

Eestiaegse krooni (Ekr.) kohta tuleks teha iseseisev artikkel ja eraldada see eegust.

Mis põhjusel? --Metsavend 4. september 2006, kell 13:35 (UTC)

:Tegu on põhimõtteliselt erinevate nähtustega, millel ei ole ajalist seost ega midagi ühist peale nime.

::Pole nõus. --Metsavend 4. september 2006, kell 14:01 (UTC)

:: Ka mina leian, et peaksid olema eraldi artiklid. Tegemist on ju eri asjadega, mis lihtsalt kannavad sama nime. Mingit järjepidevust nende vahel ei ole peale sümboolse. Andres 4. september 2006, kell 16:13 (UTC)

::Ja enne 1. jaanuari 1928 oli Eestis ka veel kuldkroon (kehtestatud vist 1924) puhtteoreetilise väärtusühikuna, mille väärtuseks oli 100/248 grammi puhast kulda.
Ma arvan, et rahareformid tuleks teha eraldi artiklitena (Eesti Vabariigi rahareform aastal 1992 , 1928 ja 1919) ja siia jääks ainult nö lühikokkuvõte, et sellenimeline rahaühik on olnud kasutusel aastalel 1928-1940 ja uuesti alates 1992 ja milline oli neil aastatel rahasüsteem (nominaalise loetelu mis viitavad konkreetsetele artiklitele).

Siin on hinnangud plussidele ja miinustele. Tuleks viidata ekspertidele, kes need hinnangud on andnud. Ühtlasi oleks tarvis linki mõnele artiklile, millest selguksid nende hinnangute lähtekohad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. oktoober 2006, kell 22:02 (UTC)

Eesti kroon on vabalt konverteeritav, mis tähendab kapitali vaba liikumist Eesti ja teiste välisriikide vahel.

OstjadMüüjad
USA dollar3,723,73
Suurbritannia naelsterling18,1618,21
100 Saksa riigimarka88,8089,40
100 Soome marka9,369,40
100 Rootsi krooni100,30100,90
100 Taani krooni99,75100,35
100 Norra krooni99,--99,80
100 Prantsuse franki14,6514,90
100 Madalmaade kuldnat150,30151,10
100 Läti latti71,8072,30
100 Šveitsi franki71,8572,45
100 Belgia belgat52,--52,50
100 Itaalia liiri19,6520,05
100 Tšehhoslovakkia krooni11,--11,20
100 Austria šillingit52,5553,15
100 Ungari pengöt65,3566,05
100 Poola zlotti88,8089,40
100 Leedu litti41,5042,70
100 Nõukogude rubla (tšekk)192,25193,75
Põhimõtteliselt võiksin siia veel kursse panna, aga millised kuupäevad ja millise sagedusega on kõige representatiivsemad? Iga eelarveaasta viimane päev?
----
Kui meil on kuskil viide Eesti kroonile, siis peaks kohe olema selge, millist krooni mõeldakse. Sellepärast leian endiselt, et artiklid peaksid olema eraldi. Andres 15. mai 2008, kell 18:48 (UTC)

Ka mina leian seda. Peale selle tuleks Eesti aegse krooniga liita artikli Kuldkroon andmed.

: Seda viimast ma jälle ei poolda. Andres 23. mai 2008, kell 18:25 (UTC)
Lõplikule nimetuse leidmisele eelnes pikk arutelu. Valitsuse eelnõus oli raha uue nimetusena pakutud "taaler", mis võrdus 100 krossiga. Leiti, et see ei sobi, kuna taalrit kasutatakse vaid Aafrikas ja mitte haritud riikides. Jaan Tõnisson pakkus nimeks omaloodud nime "kuldar". Berliini Eesti seltsi esimees pakkus et 1 erk=100 üset, mis oli tuletatud sõnadest "Eesti rahva kindlustus". Sel teemal heideti nalja, et olgu siis 1 erk=100 laiska. Tugev toetus oli ka nimedel "esta" ja "est", kuna Lätis on "latt" ja Leedus "litt". Keegi mees Valgamaalt pakkus nimeks "tukat". Lõpuks jäid "kroon", mis võetud Rootsi järgi ning "sent" Lääne-Euroopast. Kroon oli peale Eesti kasutusel veel Taanis, Norras, Tšehhoslovakkias ja Rootsis. Senti aga kasutati mitmekümnes riigis. Mõnedes neis teisendatud nimekujul nagu "cents", "centavos", "santiim" jne. See lõik on minu arust liiga detailne. Allan Tohvi kataloogis on ka üles loetud igasuguste naljameeste ettepanekud, mis ei vääri tähelepanu. --Improvisaator 19. jaanuar 2009, kell 11:54 (UTC)

Kuidas liiga detailne? Ja miks naljameeste ettepanekud tähelepanu ei vääri? Andres 19. jaanuar 2009, kell 18:11 (UTC)

Minu arust peaksid need olema, aga tuleks lisada viited. Andres 19. jaanuar 2009, kell 18:12 (UTC)
----
Inglise vikist saaks palju pilte juurde lisada. Pelmeen10 18. mai 2010, kell 19:19 (EEST)
----
Kas on õige, et kroon käibis 1941. aastani? Andres 23. veebruar 2011, kell 13:13 (EET)
Kuidas on, kas keegi teab? Andres 24. veebruar 2011, kell 15:25 (EET)

Kehtis 25. märtsini 1941 koos rublaga (1 kroon = 1,25 rubla), mis kehtestati 1940. aastal vist novembris.

: See tuleks ka tekstis lahti kirjutada. Andres 24. veebruar 2011, kell 16:28 (EET)
----
Leian endiselt, et eestiaegsest kroonis tuleks eraldi kirjutada. Andres 24. veebruar 2011, kell 15:25 (EET)

Milliseid eeliseid niisugune käsitlus annab? --kanakukk 24. veebruar 2011, kell 15:42 (EET).

: Siis on viitamise puhul kohe selge, millest jutt. Üldine põhimõte on, et eri asjade kohta on eraldi artiklid. Andres 24. veebruar 2011, kell 16:28 (EET)

:: See on kokkuleppeline, kas siin on tegu eri asjadega või mitte. Mõlemal juhul on tegu Eestis käibinud samanimelise vääringuga, lihtsalt kujundus oli erinev. Minu meelest pole tarvis rangelt (erinevate artiklitega) eristada. 88.196.241.249 4. veebruar 2012, kell 11:10 (EET)

:::Ma olen pigem eri artiklite poolt.--WooteleF 4. veebruar 2012, kell 11:38 (EET)

::: Nimi on küll sama, aga vääringud on erinevad. Asi pole üldse kujunduses. Andres 4. veebruar 2012, kell 21:38 (EET)

:::: Noh, kujundus on lihtsalt üks üldine tunnus. Et vääringud on erinevad või pole seda, on minu meelest siiski täiesti kokkuleppeline. Nimetuste kokkulangemine pole ju juhuslik, sest sama (nimetusega) vääring oli samas riigis varem käibinud. 88.196.241.249 4. veebruar 2012, kell 22:26 (EET)

::::: Juhuslik ei ole. See on umbes nagu isal ja pojal on mõnikord sama nimi. Andres 5. veebruar 2012, kell 04:37 (EET)
Kas 1927. aasta rahaseaduse muutmiseks oli vajalik Rahvasteliidu nõusolek? Rahaseadus muutmisele. Esmaspäev, 19. detsember 1932, nr. 51, lk. 2. --IFrank (arutelu) 21. mai 2013, kell 12:20 (EEST)

Enne 1940. aastat käibel olnud krooni nimetus tõlgiti (näiteks inglise keeles crown ja prantsuse keeles couronne). --IFrank (arutelu) 15. juuli 2013, kell 16:31 (EEST)

Kas alati? -- Ahsoous (arutelu) 15. juuli 2013, kell 17:03 (EEST)

: Näiteks siin http://www.osta.ee/ew-aegne-eesti-maakrediidiselts-5-pantleht-100-krooni-38438730.html http://www.osta.ee/ew-aegne-as-asserin-1-aktsia-50-krooni-38438932.html http://www.osta.ee/ew-aegne-eesti-hupoteegipank-6-pantleht-200-krooni-38438892.html --IFrank (arutelu) 16. juuli 2013, kell 09:44 (EEST)

poola vikis on artikkel :pl:Sent, mis vist räägib Eesti sentidest/müntidest. Kas ka meil peaks olema artikkel Eesti münt/sent?--Estopedist1 (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 10:38 (EEST)

Poola artikkel ei räägi müntidest, vaid rahaühikust. Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 10:40 (EEST)


Arutelu:Alfons Rebane

Ebatäpsus vajaks korrigeerimist. Ema Helene ei surnud mitte 1911 vaid Valga Jaani koguduse personaalraamatu andmetel 25. veebruaril 1910. Isa Robert abiellus Helene õe Olgaga 1912 lõpus. Vanaisa Hans on sündinud hoopis Pühajärve mõisas ja vanaema nimi on koguduse personaalraamatu andmetele Marri Weidemann. Isa ja tema vendade sünnijärjekord on järgmine: Wilhelm Friedrich, Robert Adolf, Johann Julius, Richard. Seejärel õde Amanda Karline.

Palun paranda ja lisa viide. Andres 20. märts 2011, kell 18:18 (EET)

Ebatäpsus kuupäevades võib tulla vanakalendri kasutamisest. Kirikuraamatute täitjad olid enamsti sakslased ja nad kirjutasid sageli eesti nimesid valesti. Nende järgi õiget nime küll teada ei saa. --85.253.60.67 21. märts 2011, kell 09:44 (EET)

Teen mõned ettepanekud:
* ... tal sündis ainuke laps Tiiu, kes aga suri varakult — võiks täpsustada näiteks, et suri x vanuselt või lisada sünni ja surma daatumid.
==Tütar Tiiu suri 1 päeva vanuselselt 26. sept 1940.
*pärast Teise maailmasõja puhkemist — võib olla oleks parem: pärast idarinde avamist vms, kuna WWII algas millalgi 1939.
Joel 4. september 2006, kell 19:26 (UTC)
==Eespool täitsa asjalikud ettepanekud.Arvan sama... / Nagu juba päises kirjas on,on tegu Eesti sõjaväelasega,nii,et all peaks viide ka olema vastav,mitte Saksamaa sõjaväelane!?(Eesti mundrit kandi kauem ja oli eesti üksustes.Krizz 4.sept. 0:17

Kui ta oli Saksa sõjaväes, siis ta oli Saksamaa sõjaväelane. Andres 4. september 2006, kell 21:38 (UTC)

Artiklis on öeldud: Juba 1. septembril astus ta Saksa Armee teenistusse. Kui see on õige, siis järelikult oli ta ka Saksamaa sõjaväelane. Millist mundrit kui kaua ta kandis, ei puutu minu meelest üldse asjasse. Andres 10. september 2006, kell 21:02 (UTC)

==Algul oli viide Rebasele üksnes,kui Saksa sõjaväelasele.Nüüd see ühekülgsus parandatud ja rahu majas...Krizz
==Rebane on autasustatud Raudristi Rüütliristi (R-R) tammelehtedega.Kas on ikka õige see autasu pikalt välja tuua?Rüütlirist on lihtsalt Raudristi erinev klass,mitte omaette autasu. Piisaks,kui oleks viide Raudristile,mitte tema ühele liigile Rüütliristile Tammelehtedega.Oli ka veel mõõkade,mõõkade ja briljantidega R-R klassid,kuid kõik ikkagi Raudristi täiendused.

Raudristi Rüütlirist tasub kindlasti eraldi välja tuua (see on ka saksa (pikk artikkel :de:Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes), inglise ja hispaania vikis eraldi), Raudristi Rüütlirist tammelehtedega võib esialgu jääda tolle artikli osaks. Andres 10. september 2006, kell 20:59 (UTC)

:eelpool kirjutajaga 110% nõus... peale Rebase sai mittesakslastest selle autasu vaid Degrelle.. Parm.. W.Parm--194.204.59.175 17. november 2007, kell 15:24 (UTC)
==Ehk koidabki kord päev,kui see plaan teoks saab... :) / Ja Tema hauaplaadil on kiri KOLONEL,mitte SS-standarteführer! Krizz
Kas neid medalite pilte ei saaks kuidagi kompaktsemalt paigutada? See pikk joru venitab artiklit liialt --Kyng 26. detsember 2008, kell 19:40 (UTC)

Minuarust võiks need pildid siit üldse kaotada.--WooteleF 26. detsember 2008, kell 19:52 (UTC)

:Võib ka nii, aga kui asi ilusa tabeli kujul, siis võiks ka olla. --Kyng 29. detsember 2008, kell 19:05 (UTC)

Seda peetakse üldse kõrgeimaks sõjaliseks autasuks, mida ühele eestlasele kunagi omistatud. - Kes peab ja mille alusel peab?--WooteleF 14. august 2008, kell 10:02 (UTC)
Minu ettepanek on sõnastada see ümber "Seda peetakse üheks kõrgeimaks sõjaliseks....." - ja seda sellepärast, et Lembit Pärna autasustati Kutuzovi ordeni 1. järguga, mis on isegi haruldasem kui Rüütlirist tammelehtedega. Samuti on minuarust üldse segane mille alusel pidada üht ordenit teisest kõrgemaks. Kui autasustamiste arvu järgi, siis on kõige kõrgemad autasud mingite väikeriikide omad. See aga pole ju tõene.--WooteleF 14. august 2008, kell 10:34 (UTC)
Tegelikult jaguneb Raudristi Rüütlirist omakorda veel viieks klassiks, kus selle tammelehtedega järk polnud eriti kõrgel (kolm klassi viiest olid temast kõrgemal):
Raudristi Rüütlirist (Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes).
Raudristi Rüütlirist tammelehtedega (Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub).
Raudristi Rüütlirist tammelehtede ja mõõkadega (Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub und Schwertern)
Raudristi Rüütlirist tammelehtede, mõõkade ja teemantidega (Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub, Schwertern und Brillianten)
Raudristi Rüütlirist kuldsete tammelehtede, mõõkade ja teemantidega (Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Goldenem Eichenlaub, Schwertern und Brillianten)
Kuigi mul pole mingit soovi pisendada Alfons Rebase sõjalist vaprust, on vaidlus eri riikide teenetemärkide omavahelise taseme üle (sh. nt. ka selle üle, kas Saksa Rüütliristi saamine nõudis selle kavalerilt kõrgemaid saavutusi, kui näiteks Nõukogude Liidu Kangelase kuldtähe saamine - mõlemad olid totalitaarsete riikide aumärgid) tulutu.
Aga arutelu korras võib märkida, et Vikipeedia andmetel anti Raudristi Rüütlirist välja kokku 7313 isikule ja nendest olid 883 tammelehtedega. Seevastu Suure Isamaasõja käigus anti Nõukogude Liidu kangelase nimetus ja sellega kaasnev kuldtäht ligi 15 700 inimesele (sh. paljudele neist postuumselt).

Esimene lõik tuleks kiiremas korras korda teha. Entsüklopeediasse taoline tarbetu kiidulaul ei sobi.--WooteleF 7. september 2008, kell 05:34 (UTC)
Alfons Vilhelm Robert Rebane (24. juuni 1908 – 8. märts 1976) oli ehk kuulsaim Eesti ohvitser Teises maailmasõjas. Alfons Rebase isikus on jälgitav stabiilselt tegutsev juht, kes kriitilistes olukordades oli suuteline lahendama sõjalist ülesannet edukalt, sealjuures eriliselt osates säästa oma mehi. Ta oli väga austatud väejuht ja esmaklassiline taktik. Oma sõjamehetee käigus õnnestus Rebasel läbi murda 15 piiramisrõngast (kotist). Tema oskus piiramisrõngast mehi välja viia on leidnud väljenduse rahvalikus keeles: Vana rebane läks ees ja kutsikad reas järel. Sõja ajal kutsus rahvas Rebase pataljoni mehi hellitlevalt rebasekutsikateks. Rebane sai tuntuks oskuslike lahingutega Idarindel Eesti Pataljon 658 ülemana. - Eemaldasin. Võite ikkagi sissejuhatuse üle lugeda. Ma pole parim sõnaseadja.
simesed lahingud idarindel koos oma kompaniiga panid aluse legendile Rebasest kui võrratust taktikust. Kuna sakslased andsid tihtipeale eestlastele kõige raskeimaid lahinguülesandeid, siis sai Alfons Rebane kuulsaks sellega, et täitis alati talle antud kohustused ning omas harukordset võimet sõdida minimaalsete inimkaotustega. Sellega teenis ta ka Saksa sõdurite lugupidamise, kes ekstreemsetes olukordades vaatasid üha sagedamini abiotsivalt Rebase poole. - Seda lõiku tuleks kah ravida. Selline mesine kiidulaul ei sobi entsüklopeediasse ja ma usun, et kui Rebane ise loeks seda artiklit oleks ta üsna piinlik.--WooteleF 7. september 2008, kell 06:08 (UTC)

Palun tee ümber. Kui hinnanguid saab atribueerida, siis kuluvad nad minu meelest ära. Tuleb ju aru saada, miks teda hinnatakse. Andres 7. september 2008, kell 09:51 (UTC)

:Hinnangud sobiksid viidatuna küll, kuid ometigi peaks artikli põhiosa ja lahingukirjeldused olema asjalikud. Seda tendentsi olen ammu märganud, et Teise maailmasõja ajal saksa poolel sõdinud eestlasi peetakse mingiteks poolmüütilisteks sõjajumalateks (mõnedes netifoorumites), entsüklopeediasse see ei sobi. Ümber kirjutada ma ei oska kuna ei tunne end antud teemas väga kindlalt.--WooteleF 7. september 2008, kell 10:40 (UTC)

: Nõus. Suuremad väljavõetud tükid võiks igaks juhuks panna arutelulehele. Andres 7. september 2008, kell 11:15 (UTC)

: Kui mul oleks valida, kas Kalevipoeg või Alfons Rebane, siis ilma kõhklemata valiksin Rebase. Sellegipoolest tuleks artikli kirjutamisel olla objektiivne ning tugineda faktidele. --kanakukk 7. september 2008, kell 14:53 (UTC)

::Peaks vahest selle lause sisse jätma, et ta oli Teises maailmasõjas võidelnud eestlastest tuntuim? Djreichsfuhrer 7. september 2008, kell 14:33 (UTC)

:::Ka mina pean Rebast austustväärivaks sõjameheks, kuid tuntus on siiski subjektiivne. Kuidas seda mõõta? Mina usun, et kindralleitnant Pärn oli vähemalt sama tuntud.--WooteleF 7. september 2008, kell 14:57 (UTC)

::: Pooldan WooteleF seisukohta. Arnold Meri on ka üsna tuntud tegelane ning kes ütles, et tuntus ei või olla negatiivne? --kanakukk 7. september 2008, kell 14:59 (UTC)

::: Kindlasti välja jätta. Andres 7. september 2008, kell 15:07 (UTC)
Auastmete ja autasudega on üks igavene segapudru. Saksa auastmete juures on eesti pagunite pildid ja Kaitseliidu Valgeristi juures on Valgetähe teenetemärgi pilt.--WooteleF 8. september 2008, kell 06:51 (UTC)
Kell 11 tuli Rebase komandopunkti käskjalg rügemendi staabist taganemiskäsuga. Rebase pataljon pidi kell 12 öösel taanduma Mummassaarde.
Käsku täites marssis pataljon öö jooksul Konju külla Sillamäest läänes.
Geograafiaga on siin mitmes kohas lood korrast ära. Mummassaare on Sillamäest idas ja kui käsk on marssida Mummassaarde siis sellest tagapool (läänes) ~ 15 km Konjus ollakse juba desertöör. Samuti ei saa Narva rindel olles Narva rinnet üle võtta.Akra 9. september 2008, kell 14:46 (UTC)

Parandasin. Djreichsfuhrer 9. september 2008, kell 15:13 (UTC)
Kas "Johannes Jalaki tütar" on ikka õigem kui "Johannes Jalaka tütar" ? --Kyng 1. veebruar 2009, kell 09:28 (UTC)

Tähtis on, et nime algkuju oleks arusaadav. Andres 1. veebruar 2009, kell 09:42 (UTC)

Kas neist piltidest mõni ei ole autoriõigusega kaitstud?
1 2 3 4 5 6 7 8 9
Või neist filmikaadritest?
1 2
Djreichsfuhrer 11. september 2008, kell 15:46 (UTC)

Olgu autoriõigustega kuidas on aga välislinkide all saab neile ikka viidata. iffcool 24. oktoober 2008, kell 16:24 (UTC)
=== Pilt Valgast ===
See pilt ei sobi siia. Pigem võiks teha pilti tema sünnikodust vms.. pilt Hansapanga kontorist on eimidagi ütlev. Või vähemalt minu arvates on see nii. --kanakukk 30. juuni 2009, kell 20:44 (UTC).

Nõustun.--WooteleF 30. juuni 2009, kell 23:02 (UTC)

Tsitaadid vajaksid kindlasti viiteid. --kanakukk 17. september 2008, kell 18:22 (UTC)

Kas julgestusgruppide allüksusi nimetati 1941. a.-l kompaniideks või sadakondadeks? "Eesti idapataljonid Idarindel 1941-1944" tarvitab viimast nimetust. Djreichsfuhrer 3. oktoober 2008, kell 21:01 (UTC)

Kõik ülejäänud allikad ka sakslased nimetavad neid kompaniideks. Sadakonnad olid ustasitel ja kasakatel. See artikel vajab veel palju tööd.Akra 4. oktoober 2008, kell 10:56 (UTC)

Ohvitseride võistluses täiskaliibrilisest püssist lastes oli ta 1937. aastal 130 silmaga esimene ja lahinglaskmises 284 silmaga kolmas. 1938. aastal oli ta küttide võistlusel täiskaliibrilisest püssist lastes esimene 514 silmaga. 130 silma on imelik number tagajärgede reas. 130/200st on liiga vähe, kui ülejäänud on 284/300st ja  514/600st. 130 silmane tagajärg ei mahu ühegi teadaoleva harjutuse normaaltagajärgedesse. Akra 9. oktoober 2008, kell 09:46 (UTC)
Need numbrid on võetud Voldemar Pinni raamatust. Djreichsfuhrer 9. oktoober 2008, kell 13:46 (UTC)

Igal juhul tegemist, kas kirjutaja või tükkiveaga, igal juhul arusaamatu st süsteemi mittemahtuva numbriga. Selliseid tagajärgi näitav laskur ei saa ühelgi juhul lasta 130/200st. Iga lask annab maksimaalselt 10 punkti, seega 20 lasuga võimali max tagajärg on 200 punkti. Rebase kesmine tagajärg kõigub 85- 95/100 vahel mitte aga 65/100 silma, kui ta ka halval päeval laskis sellise silma siis sellega ei tulda esimeseks.Akra 9. oktoober 2008, kell 15:59 (UTC)

;Inglise Viki artiklist
In total, 7,318 awards of the Knight's Cross were made, but only 882 received Oak Leaves (plus 8 non-German recipients); 159 received Oak Leaves and Swords (plus one honorary recipient, the Japanese admiral Isoroku Yamamoto). Only 27 men were ever awarded the Diamonds grade of the Knight's Cross (3 field marshals, 10 generals, 3 colonels, 9 ace pilots and 2 U-boat captains); Hans-Ulrich Rudel was the only recipient of the Knight's Cross with Golden Oak Leaves, Swords, and Diamonds.
;Siit artiklist
 Ta oli üks kahest välismaalasest, kes Relva-SS-i koosseisus teenisid välja Raudristi Rüütliristi tammelehtedega.
Viimane väide vajaks seega minu arvates küll mõnda viidet. Kas siis enamus ülejäänud autasu saanud isikuid ei olnud Relve-SS-i koosseisus? iffcool 24. oktoober 2008, kell 16:24 (UTC)

No ilmselt. Rüütliriste teenisid ka nii Wehrmachti, Luftwaffe kui Kriegsmarine võitlejad.--WooteleF 24. oktoober 2008, kell 16:28 (UTC)

Teised peale Rebase ja Degrelle'i ei olnud jah Relva-SS-is. Enamik neist olid teiste riikide sõjaväes, näiteks Mannerheim ja Yamamoto. Djreichsfuhrer 3. november 2008, kell 16:23 (UTC)
----
Kas tõesti kasutati Saksamaal nime järel lühendeid EK ja RK? Pole kunagi sellist asja kohanud.--WooteleF 29. oktoober 2008, kell 07:05 (UTC)

EK (Eisernes Kreuz) kasutamist olen küll mitmel pool märganud, teiste kohta ei oska öelda. --kanakukk 3. november 2008, kell 16:26 (UTC).

:EK kasutamist olen näinud minagi aga mitte kunagi nime järel.--WooteleF 3. november 2008, kell 18:36 (UTC)

:: Mnjaa... lisaks sellele võib lõppkasutajale selline kasutamisviis arusaamatuks jääda (okei, muidugi ta võib klikkida selle peale või siis hiirega peale liikuda ning status barilt selle kohta lugeda, aga... ma ei tea, ilmselt vist ei kasutata sellist kirjaviisi, aga kui see end õigustama peaks, siis innovaatilised lähenemised on alati oodatud, eks ole? --kanakukk 3. november 2008, kell 20:22 (UTC).

:::Niiviisi lühenditega tähistatakse mitmeidki autasusid (Suurbritannia ordenid, meie oma Vabadusrist) aga Saksamaa autasude puhul pole seda märganud. Kui lähema aja jooksul keegi mõnda autoriteetset allikat sellise kirjutamisviisi kohta ei esita siis tuleks need sealt eemaldada.--WooteleF 3. november 2008, kell 20:51 (UTC)
----
Artiklis on kasutatud mitmeid pilte mille autoriõiguslik staatus on ebaselge. Sellega tuleks tegeleda.--WooteleF 14. aprill 2009, kell 16:49 (UTC)
----
Kaitseliidu Sakala maleva märk ei ole ju autasu.--WooteleF 5. juuli 2009, kell 19:36 (UTC)
----
...legendaarne ülem major Georg Sooden, Alfons Rebase parim sõber ja sõjakaaslane idarindel. Kui Rebane sõbra langemisest kuulnud, tardunud ta nägu, nagu saanuks ta ise surmava löögi - Sellised poeetilised võrdlused tuleks kõik välja võtta.--WooteleF 5. juuli 2009, kell 19:57 (UTC)

Temast on veidi juttu "Sakala"-s 3. märts 1944: link1. --kanakukk 9. august 2009, kell 17:54 (UTC).

Mingi hetk oli autasud esitatud ka piltidena, samas oli too esitusviis pisut kole. Leidsin inglise vikipeediast minu arvates väga hea lahenduse: en:Pavel_Popovich#Honours. --kanakukk 30. september 2009, kell 19:46 (UTC).

Ma ei näe vajadust piltide jaoks. Pildid leiab (ideaalis) vastavatest artiklitest.--WooteleF 30. september 2009, kell 20:07 (UTC)

:Vajadust vb ei ole, aga see hea näeks välja küll.--Kyng 1. oktoober 2009, kell 12:47 (UTC)

*Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.1   |    jaanuar 1978   |   lk 4-5, Kolonel Rebane: uljuse eeskuju noortele
*Monument Seedriorus (all keskel): Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.3   |    mai 1979   |   lk 8
*Monument Seedriours: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.3   |    mai 1980   |   lk 1
*Veel sellest ausambast (all vasakul): Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.4   |    juuli 1980   |   lk 2
*Ja veel sellest (avamine): Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.5   |    september 1980   |   lk 3
*Avamiskõne järgmisel lehel: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.5   |    september 1980   |   lk 4 --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 01:55 (UTC).
*Võitleja (Toronto: 1952- ) nr 8, august 1975, lk 6. " Kõrge vääristus 30-ne aasta pärast" --kanakukk 29. november 2009, kell 19:29 (UTC).
----
Lahingutele peaksid olema tavalised siselingid. Andres 18. märts 2011, kell 23:06 (EET)

Küll on hea näha Rebast Eesti kaitseväe vormis. Mõni kord jääb mulje nagu vaid mingisugused Eesti natsid või siis taipamatud tegelased riputaksid Internetis üles pildimaterjali. Kui on olemas foto näiteks Riipalust Eesti sõjamehe rüüs, tuleks püüda seda esmajoones kasutada. Kust võtavad need, kes riputavad siia ja sinna fotosid Eesti sõjameestest, et need oleksid olnud hirmus vaimustatud Punaarmee või natsi Saksamaa mundreist, mis neile selga suruti vahemikus 1940-1945? Pane ikka foto meie mehest eestiaegses mundris, kui sellist vähegi leiad.
--90.191.147.226 6. juuli 2012, kell 18:14 (EEST)
----
Alguses kohe tuleks mainida, et ta oli ka Saksamaa ohvitser. Andres (arutelu) 11. juuli 2012, kell 09:58 (EEST)

Eesti sõjaväe munder - tunnustus foto ülesriputajale

Sellesse lõksu KGB ei läinud, küll aga õnnestus Rebasel vahetada oma Eestis veel elus olevad mehed tema käes olevate KGB luurajate vastu. 1956. aastal sai vahetus teoks, kusjuures KGB uskus tollal veel, et suudab luuremängu jätkata. Ma arvan, et siin on tegu mingi legendilaadse looga (artiklis puudub ka vastav viide). Kui see oleks tõsi, olnuks tegu seniselt ennekuulmatu operatsiooniga maailmaajaloos (teadaolevalt leidis esimene selletaoline vahetus aset 1962 aastal, kui NSVL kohal allatulistatud USA piloot F.G. Powers vahetati Berliini sillal Nõukogude spiooni Rudolf Abeli vastu. Tegu oli tõelise sensatsiooniga, millest räägitakse tänaseni). Ma ei usu, et A. Rebane millegi taolisega sisuliselt üksinda hakkama sai, või kui - siis miks sellest hilisemalt pole kirjutatud (seda pole kajastatud üheski luure ajalugu käsitlevas raamatus ning ainus allikas on vaid Rebase enda hilisem kiri Hjalmar Mäele, mille saatmise asjaolud ebaselged). Nii või teisiti - sellise vahetusoperatsiooni läbiviimiseks pidanuks asjasse olema segatud väga kõrgel tasemel luure- ja riigitegelased.

Rebase luuretegevusest rääkiv tekst paistab pärinevat siit Tunas avaldatud Jaak Pihlau artiklist: . Selle järgi polnud vahetus avalik ja otsene ning pealiskaudsel lugemisel ma tegelikult ei saanudki päris aru, kuidas see olevat kokku lepitud ja käinud. --Minnekon (arutelu) 23. mai 2022, kell 23:15 (EEST)
Noh ega neid hobiajaloolase Jaak Pihlau, iseenesest kahtlemata huvitavaid, artikleid pole mõtet kõikides aspektides absoluutse tõena võtta. Muideks, isegi Aleksandr Solzenitsõn on hilisemalt korduvalt maininud, et kirjutas oma suurteose "Gulagi Arhipelaag" tohutu hulga juhuvestluste, talle tundmatute isikute poolt saadetud lugejakirjade (mida ta peale "Ivan Denissovitši" ilmumist suurtes kogustes saama hakkas) jms. põhjal, millede õigsuse kontrollimiseks puudusid tal arusaadavalt igasugused tõsiseltvõetavad võimalused. Vaatan, et samas Pihlau artiklis on mainitud ka mu sugulast Evald Heinrich Laasit, kes oli küll punaväkke ülejooksnud Eesti armee kapten, kuid kelle kasutamisest NKVD poolt organiseeritud luures või raadiomängudes (eriti tema väidetavast reisist Inglismaale) ei teadnud midagi ka ta teised lähisugulased (sh. ka ta poeg, iseseisvuse algaastail aktiivselt sõna võtnud ajaloodoktor Evald Laasi jun.) ja seda juba hilisemal ajal, kui sellest rääkimine polnud keelatud ega karistatav. Selge on aga see, et mistahes vahetusoperatsioon (eriti kui see hõlmas mitte kaht, vaid suuremat hulka mõlema riigi spioone ja NSVL mõistes sõjakurjategijaid) sai toimuda vaid äärmiselt kõrge aktsepti (ilmselt jäänuks siin väheseks ka tolleaegse NKVD ülema Ivan Serovi nõusolekust) ja väga pika ettevalmistuse tulemusel, mida juba tollal tõsiste alkoholiprobleemidega maadelnud Alfons Rebane polnud suuteline organiseerima, ükskõik kui väga ta seda ka soovinuks. Nii et õigem oleks sellise väite tõendamatus ja sellise operatsiooni toimumise tõsine kahtlus põhiartiklis ära märkida.

Allkirjasta oma postitused arutelulehtedel nelja tildega, st teksti lõppu lisa: ~~~~ või siis klõpsa üleval menüüs vasakult 3. nuppu (kohe pärast kahte A märki). Siis jääb näha, et erinevad inimesed ja mis ajal kirjutanud on. Pihlau pole tõesti professionaalne ajaloolane ja artiklit vaadates (ei ole küll artikliseeriaga põhjalikumalt tutvunud) ma ei saa aru, millele osad ta väited toetuvad. Samas Tuna on soliidne eelretsenseerimisega teadusajakiri ja võiks arvata, et Pihlau seisukohad on teatud kontrolli läbinud (mis muidugi ei tähenda, et need tingimata tõele vastavad - nagu iga teisegi teadusartikli puhul). Kuna Vikipeedia põhimõte on allikaid neutraalselt vahendada ilma meie omapoolste hinnanguteta (Vikipeedia:Põhimõtted), siis me ei tohi oma kommentaare Pihlau väidete usutavuse vms kohta juurde lisada. Mida vast võib muuta – arvestades Pihlau mitte-ajaloolase tausta ja et kui teised autorid pole samal teemal kirjutanud – on see, et mitte anda neile väidetele siinses artiklis nii suurt kaalu, nii põhjalikku esitust ja kindlasti märkida ära, et tegu on Pihlau info/seisukohtade/hinnangutega. --Minnekon (arutelu) 25. mai 2022, kell 20:28 (EEST)
----
Nõukohude okupatsiooni ajal tegi Rebane nö püksid täis ja ajas selga Punaarmee mundri .

Kui selle kohta on allikas, siis mainida asjalikus stiilis. --Andres (arutelu) 4. juuli 2022, kell 10:03 (EEST)
Näen nüüd, et see on sisuliselt olemas. --Andres (arutelu) 4. juuli 2022, kell 12:23 (EEST)
----
22. Eesti Territoriaalses Laskurkorpuses teenimise ajal olevat Eesti NSV RJK rehabiliteerimisgrupi töötaja Valdur Timuski väitel nõukogude riikliku julgeoleku sõjaväeline vastuluure värvanud Alfons Rebase salajaseks kaastöötajaks (vt ka Ain Mere). See on vale, sest tegelikult pole Rebane kunagi 22. Eesti Territoriaalses Laskurkorpuses teeninud.

See on imelik lõik. Mis seal ajalehes siis öeldud on? Muu teksti järgi tuleb välja, et Rebane teenis tol ajal Kaitseliidus. --Andres (arutelu) 4. juuli 2022, kell 12:23 (EEST)

Ei, ma sain valesti aru. See lõik on kronoloogiliselt vales kohas. Pärast Kaitseliidu likvideerimist teenis ta Auto-tankirügemendis. See likvideeriti ja tankid läksid korpuse käsutusse. Rebane saadeti erru. Aga sündmuste järjekord on ebaselge. --Andres (arutelu) 4. juuli 2022, kell 12:31 (EEST)
Nii, Velirand. Kaitsevägi (mitte "Eesti Kaitsevägi" nimetati 1937. aastal ümber sõjaväeks ja see oli järjepidevalt toiminud sõjaväe esimene ja lõplik nimi. Artiklist tuleb välja, et Rebane teenis Auto-tankirügemendis lõpuni välja, aga laskurkorpusesse (kus vandeandmine Nõukogude Liidul toimus 23. veebruaril 1941) teda ei võetud. Mis siin valesti oli. Mis auastmetes valesti oli, tahan ma veel teada. Hea veel, et ma mingi seltsimehe lollusi pükste täistegemisest ja allohvitserist kustutama ei pidanud. Alfons Rebane pole kunagi Punaarmee mundrit selga ajanud ega degradeeritud olnud.

Kui uskuda siin artiklis kirjutatut, et ta läks erru 25. okt 1940, siis oli see pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist Nõukogude Liitu, st endine Eesti Vabariigi sõjavägi koos Rebasega allus NL (või vähemalt ENSV) valitsusele ja Rebane oli sõjaväelasena NL või ENSV teenistuses. --Minnekon (arutelu) 4. juuli 2022, kell 20:23 (EEST)

: Kahtlemata. --Andres (arutelu) 4. juuli 2022, kell 23:12 (EEST)


Arutelu:Helend Peep

Sündinud 29. juulil 1910. aastal Iisakus Vaikla külas
Helend Peebu esiisad olid Rootsi ajal Iisaku alade ülikud, metallivalajad ja põllumehed

Näitemänguga puutus Helend Peep esmakordselt kokku Iisaku algkoolis, hiljem Jõhvi Gümnaasiumis ja sõjaväes aega teenides.
Ajateenistusest naasnuna liitus ta Iisaku teatritrupiga, mida juhatas pastor Kuljus
Operetis Dolly  mängis külg külje  kõrval koos Estonia teatri primadonna Milvi Laidiga
Iisaku teatritrupis puutus Helend Peep kokku ka lavastajatööga.

Vanemuine - 1938-1939
Kuressaare - 1939-1942
Tallinna Töölisteater - 1942-1944
Noorsooteater - 1944-1946
--link viib vale Noorsooteatri (asut.1965, Linnateatri eellane) lehele
Vanemuine - 1946-2001
Mänginud 16 filmis (Tallinn- ja Mosfilm)
avaldanud biograafia Nende helinate saatel
Segane tekst: Tütred Sirje, Ilo (lust) ,Eha (õhtuvalgus), pojad Hillar ja Ao Peep (aovalgus), kas need ilo (lust) jne sõnatähendused on mingid ad hoc ? --Dj Capricorn 14. detsember 2006, kell 20:40 (UTC)

Need tuleks ära jätta, tähendused on niigi teada. Andres 15. detsember 2006, kell 18:23 (UTC)
Kas neid Vanemuise pilte võib kasutada ?--Dj Capricorn 15. detsember 2006, kell 10:17 (UTC)
paistab, et osatäitmistes ei ole vahet tehtud näitleja ja lauljana --Dj Capricorn 15. detsember 2006, kell 18:48 (UTC)
Mulle ei meeldi, et Helen Peebu laste nimedelt on võetud ära sõnatähendused. Kas toimetaja tõesti leiab, et entsüklopeedia kasutaja peab teadma kõiki sõnaseletusi ? Kui peab siis peaks inimene teadma kõike Renaissance 21. jaanuar 2010, kell 11:03 (UTC)

kas see, et tema esivanemad olid Rootsi võimu ajal ülikud, tähendab, et tema esivanemate hulka kuulusid baltisaksa või rootsi päritolu aadlikud. 84.50.22.158 28. oktoober 2007, kell 08:50 (UTC)

Peepude esinevanemad olid Rootsi ajal Iisaku piirkonna ülikud.  - eemaldasin.--WooteleF 24. mai 2009, kell 10:21 (UTC)
Jah, tõenäoliselt voolas Peepude esivanemate soontes Rootsi verd. Helend Peep alustas oma suguvõsa uurimisega 1938. aastal.Rootsi riigi arhvii kaudu jõudis ta oma uuringutega 16. sajandini välja. Oma esivanematest kirjutas Helend ka oma abutobiograafias. Teada on, et tema ülikutest esiisad rajasid Iisaku kalmistule kabeli ja toetasid kirikukella tegemist. Leian, et informatsioon tema esivanematest on oluline ja palun see uuesti taastada. Renaissance 21. jaanuar 2010, kell 10:57 (UTC) Renaissance

Keegi, kel raamat käepärast, võiks parandada. Mis nime kandsid tema aadlikest esivanemad?--WooteleF 21. jaanuar 2010, kell 13:33 (UTC)
"Peepude eelkäijad olid Rootsi ajal Iisaku alade ülikud, metallivalajad ja põllumehed. Helend Peebu esiisad olid need kanged ja osavad mehed, kes valasid Iisaku kirikule kella ja ehitasid kabeli". Eike Värk. Helend Peep roosiokkalisel teatriteel. Tänapäev 2011. Lk. 18. Viidatud: Renee Remmel. Näitleja Helend Peep ei anna aastatele alla. Sakala, 19. november 2005. 2005. aasta Sakalat pole mul kahjuks käepärast. --Numbriga kärumees 14. september 2011, kell 12:37 (EEST)

Kui hariduskäik tundub veel selline tavapärane sõna, siis "töökäik" on küll minu jaoks üsna uudne.. teenistuskäik vast ei sobiks, aga mingi parema sõna võiks sellele alajaotusele otsida. --kanakukk 24. mai 2009, kell 11:10 (UTC).

Helend Peepu tunti teatri- ja filmitegijatest šaržide ja karikatuuride joonistajana, vt näiteks "Erootilised joonistused kirikuraamatus ja arhiivis". Postimees, 19. jaan 2003. Ehk leiab keegi viitamiseks parema allika. 2001:7D0:87FF:6480:911C:2B1D:1B6B:7A4D 8. märts 2017, kell 19:54 (EET)

Šaržid ja karikatuurid teatri- ja filmitegijatest


Arutelu:Mormoonlus

Termin „mormoon” on laialt kasutatav hüüdnimi, millega viidatakse Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku liikmetele. Pole olemas sellist liikumist, nagu „mormooni fundamentalistid” ega pole ka „mormooni sekte”. Õige termin nende polügaamiaga tegelevatele gruppidele on „polügaamiaga tegelevad sektid”.
Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kirik lõpetas polügaamiaga tegelemise aastal 1890.
Väljaanne „Associated Press Stylebook” teatab: „Terminit „mormoon” pole õige kasutada, rääkides teistest Viimse Aja Pühade kirikutest." ''
Igaks juhuks siit pressiteatest. avjoska 4. september 2006, kell 21:03 (UTC)
Lehelt Mormoonid siia tõstetu:--Pietadè 22. juuli 2013, kell 10:27 (EEST)
Kas tühistatud muudatustel oli sisulisi puudusi? Mulle tundus esmapilgul, et nad lisasid infot. Andres 18. september 2008, kell 11:05 (UTC)

Nad ei lisanud nii palju infot mormoonide liikumise kui konkreetselt Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku kohta ja olid ilmselgelt kallutatud (näiteks viide kolmainsusesse mitteuskumisele oli välja võetud). Ma üritan need faktid integreerida mõlemasse artiklisse, aga mitte sellisel kujul. -- Toomas 18. september 2008, kell 11:09 (UTC)

Ma lisasin "Uskumised" osa nii, et see mida mormoonid usuvad oleks omaette. Ma arvan, et nii on arusaadavam. Ma panin sinna selle lause mis ütleb, et nad ei usu kolmainsusesse. kilamog 14. mai 2013, kell 8:28 (EET)
Söandan arvata, et pealkiri peaks olema Mormoonlus või miskit sarnast, vrd luterlased-luterlus, kristlased-kristlus v neegrid, indiaanlased jne; nt "Teistes keeltes" ENG link viib artiklini Mormonism..., aka pehmelt väljendudes, ebakorrektne pealkiri --Pietade 22. november 2011, kell 20:07 (EET)
Lisaks: ENG artikkel Mormonism millegipärast ei lingi eestikeelsele artiklile, EST artikkel aga lingib vasakul ääres ENG Mormonism artiklile... --Pietade 23. november 2011, kell 12:22 (EET)

Täiesti võimalik, et antud juhul ongi vajalik kahte eraldi artiklit - "mormoonid" ja "mormoonlus". Praeguses artiklis ei ole tegelikult midagi, mis oleks vastuolus ingliskeelse artikli "Mormons" sisuga, küll on aga ilmselt valed ja eksitavad siit tehtud intervikilingid. Niisiis ei ole ebakorrektne pealkiri, vaid seosed muukeelsete vikidega. Mis ei välista seda, et peaks eraldi rääkima "mormoonlusest" kui kultuurilisest nähtusest. -- Toomas 25. november 2011, kell 12:02 (EET)

Ma arvan ka, et võibolla oleks kergem teha kahte erinevat artiklit. Praeguseks ma lihtsalt parandasin esimest lõiku nii, et on selge, et Mormoon viitab usuliikumisele kui ka Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku liikmele. kilamog 14. mai 2013, kell 8:28 (EET)

: Ülaloleva artikli "suurem osa" tähendab ingliskeelse Wiki järgi — 99% mormoonidest, seega ehk langeb ära ka "uskumuste kirjeldamise" keerulisus, kuigi, nojah, kirjeldada on alati keeruline --Pietade 25. november 2011, kell 16:49 (EET)
"parteilane" versus "partei õpetus/doktriin" – allolev tõlge/artikkel (ingliskeelsest Wikist) käsitleb "parteilasi"; artikkel "doktriini" kohta eestikeelses Vikis puudub; ülalolev artikkel sisaldab faktivigu ja on selgelt kallutatud; sõna pejoratiivsest varjundist nt vene keeles saan ehk aru, miks seda "üle võtta", sellest ei saa, jne, jne. --Pietade 25. november 2011, kell 18:21 (EET)

: Need faktivead oleks sel juhul kohane välja tuua. Ei leia neid hetkel kuskilt. Ja kuhu see artikkel kallutatud on? Kui süüdistad, siis tõenda. -- Toomas 26. november 2011, kell 15:16 (EET)

:: 1. lõik: "Mormoonid (tuntud ka nimede all viimsepäevapühakud, viimse aja pühad, viimse aja pühade liikumine ja mormoonlus)..." — kuidas seda eesti keeles mõista? (Mormoonid= ... pühad, ...liikumine)...

:: 2. lõik: inglisekeelselt lehelt tuleb välja, et see on soovituslik, ja kasutavad sõna "mormoon";

:: 3. lõik: see "suurem osa" on 99%...

:: 5. lõik: kui N linnas elab ütleme 100 000 elanikku, kellest alla 1000 harrastab mitmikabielu, siis, kas 6-lõiguline sissejuhatus linna elanikest peab need 1000 esile tooma või ei, häbiväärne komme muidugi, ehk peabki;) ;

:: 6. lõik: kuidagi ei saa lause lõpust aru: "ja seitsmekümned."

:: --Toivo 26. november 2011, kell 15:32 (EET)

::: Arusaamise vähesus ei tähenda veel vigu.

::: Pühad ei tähenda eesti keeles mitte ainult tähtpäevi, vaid ka pühasid inimesi. Või Sa arvad, et viimse aja pühad tähendavad mingeid konkreetseid päevi? Kui Sa loed esimese lõigu lõpuni, siis on ju arusaadav, et räägitakse usulahu erinevatest nimedest ja selles kontekstis ei ole liikumise ega lus-liitelise sõna kasutamises midagi eksklikku.

::: Mina ei loe ingliskeelselt lehelt välja, et teises lõigus oleks mingi vastuolu. Eelistatud nimetus on ikkagi "viimse päeva pühad", olgugi, et nad on leppinud mormoonide nimetusega. Jah, seda selgitust saab laiendada, aga midagi valet siin ei ole.

::: Kas 99% on siis väiksem osa kui 1%? Ei mõista etteheidet.

::: Kui mormoonid on inimeste teadvuses eelkõige seostatud ajalooliselt mitmenaisepidamisega, siis on küll oluline mainida, et nad ei praktiseeri seda enam ammu. Milles Sina näed negatiivsust, näen mina olulist informatsiooni, mis aitab nende mainet pigem parandada asjatundmatu lugeja silmis.

:::: Artiklisse "Ürgaeg" sobiks ehk lisada, et matriarhaat küll ammu likvideeritud, mõnes paigas aga harrastatakse/viljeldakse seda tänini...--Toivo 10. detsember 2011, kell 00:03 (EET)

::: "Seitsmekümnetest" ei saa aru seepärast, et seegi tuleks eraldi artiklis lahti kirjutada. Kuna Sa ju meil ingliskeelsele vikile pidevalt viitad, siis palun loe ise aadressil http://en.wikipedia.org/wiki/Seventy_(Latter_Day_Saints) ja soovi korral tõlgi see ära, selle asemel, et pseudoprobleeme tekitada. -- Toomas 26. november 2011, kell 15:58 (EET)

:::: Nujah! --Toivo 26. november 2011, kell 16:11 (EET)

::::: Noored leninlased (tuntud ka kui noor leninlus, pühad liikumine) --Toivo 26. november 2011, kell 16:16 (EET)

:::::: Mormonistid, Adventistid, jne ? --Toivo 27. november 2011, kell 09:34 (EET)
Minu meelest eeldavad pealkirjad "mormoonid" ja "mormoonlus" sama sisu. Lihtsalt mulle tundub esimene loomulikumana. Meil on ka artikkel Amišid, kas pealkiri peaks olema "Amišlus"? Andres 26. november 2011, kell 10:51 (EET)

leninlased versus leninism? minu arust ei ole samad mõisted; üks on õpetus (mormonism, pikk ja keeruline, inglased on selle lahti kirjutanud, sort of, arvan), teine käib seda järgivate humanoidide kohta, brainwashed or not, humanoidid ikkagi, pealegi ei suitseta, jne, jne, mina küll ei suudaks, ehk ;-) --Toivo 26. november 2011, kell 14:05 (EET)

kuigi nojah, timurlased-timurlus; kui seda vene keelest tulevat pejoratiivset "varjundit" juures poleks, siis ehk, jah, või, ei tea --Toivo 26. november 2011, kell 14:14 (EET)

vene Wiki on ka lahti kirjutanud, kuigi lühemalt; mind ennast hakkas huvitama, kas see prohvet, kes inglise Wiki paremas veerus ülareas keskel, praktiseeris mitmemehepidamist või ei ;—) --Toivo 26. november 2011, kell 14:22 (EET)

vaatasin amiše ja tõdesin, et nemad küll USA presidendiks/osariigi kuberneriks ei pürgi, mida ei saa öelda mormoonide kohta ("käige mu sõnade, mitte mu tegude järgi"), nii et jällegi poliitika... --Toivo 26. november 2011, kell 15:18 (EET)
Tulemuseks ehk 2 artiklit: "Mormonism (v 'Mormoonlus') – usund, mida järgivad mormoonid" + "Mormoonid" ENG Wikist ? --Toivo 26. november 2011, kell 15:43 (EET)

Polügaamia võib ju olla ka mimtemehepidamine, näib mulle, eriti kui pilte vaatan ;-) --Pietade 25. november 2011, kell 11:16 (EET)
seega, kuhu see alumine siis lõpuks asetub? --Pietade 25. november 2011, kell 11:16 (EET) see on see osa mille suhtes nad mulle oma soovi avaldasid, kusagil oli sellest juttu --Pietade 25. november 2011, kell 11:42 (EET) , st, et see alumine osa (ENG Wikist) oleks ka EST Viki vastava artikli sisuks --Pietade 25. november 2011, kell 11:49 (EET) pilt on muidugi minu pandud --Pietade 25. november 2011, kell 11:49 (EET)

Minu meelest ei saa seda alumist teksti üldse üks-ühele meile üle võtta, sest see toob sisse mõisteid, mida Eestis ei tunta ja mis tuleks sel juhul eelnevalt muudes artiklites lahti kirjutada – näiteks "Ameerika teine suur ärkamine". Siin tuleks tublisti tööd teha enne kui see eestikeelsele lugejale piisava selguse omandab. Minul ei ole ausalt öeldes hetkel sellega aega tegelda. -- Toomas 25. november 2011, kell 12:02 (EET)

: Minu poolest võib ta hetkel siin ka seista, tõlgin viimase, puuduoleva lõigu ka juurde ja kõik. "Ameerika teine suur ärkamine" – mnjah, saan aru. --Pietade 25. november 2011, kell 12:08 (EET)

:"Ameerika teine suur ärkamine", 1800-1840, seda pole ka ENG W lahti kirjutanud, eraldi artiklisse.

:Võimalik, et need kaks USA kodanikku, konkreetse üle 14,1 milj liikmega usulahu liiget, kellel ka eestikeelseid vendi/õdesid, tegutsesid ajendatuna sellest, et neile ei meeldi hetkel selle pealkirja all ülaloleva eestikeelse artikli sisu, mina ei tea; esmapilgul tundub nende poolt väljapakutud ENG versioon olevat üks neutraalsemaid, mis selle pealkirja all esitatakse. Seega, tõlkisin, linkisin (e.k–se V–ga), ja siin all ta on.--Pietade 25. november 2011, kell 14:25 (EET)

:: Kusjuures paremasse veergu sobiksid ehk arvulised näitajad, mis ENG lehel ülal on.--Pietade 25. november 2011, kell 14:43 (EET)

::: Ilma arvnäitajateta poleks see "asi" ilmselt täielik/korrektne.--Pietade 25. november 2011, kell 14:51 (EET)
----
Selles artiklis on mõeldud rääkida mormoonlusest üldse, mitte ainult Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kirikust. Andres (arutelu) 14. mai 2013, kell 09:31 (EEST)

Pärast parandusi läks algus segaseks ja keeleliselt vigaseks. Kui panna artikli pealkirjaks "Mormoonlus", saab vast paremini esitada. Andres (arutelu) 14. mai 2013, kell 09:32 (EEST)

Proovisin parandada keeleliseid vigu. kilamog 22. juuli 2013, kell 9:18 (EEST)

Endiselt sama meelt, et "Moormoonid" / "Mormoonlus" kaks eraldi artiklit (NKVD-ism versus NKVD-lased). --Pietadè (arutelu) 14. mai 2013, kell 09:47 (EEST)

: Mina olen ka sama meelt. kilamog 22. juuli 2013, kell 9:18 (EEST)

:: Siis tuleks esilõik ümber sõnastada ja jätta siia artiklisse see, mis en wi-st sai kunagi tõlgitud (vt ülal); saaks ka iwiki lingid korrektseks/vastavaks.--Pietadè 22. juuli 2013, kell 09:59 (EEST)

::: Leian, et eraldi artiklid ei ole õigustatud. Andres (arutelu) 22. juuli 2013, kell 10:27 (EEST)

:::: Praegusel juhul on nii "Mormoonlus" kui "Mormoonid" iwikide kaudu korrektselt seotud vastavate artiklitega; enne ei olnud--Pietadè 22. juuli 2013, kell 10:31 (EEST)

::::: Nagu ma aru saan, siis ühes artiklis keskendutakse religioonile, selle sisule, seisukohtadele ja teises seda praktiseerivatele inimestele ning nendega seonduvale. Mulle tundub üsna loogiline jaotus. Mõlema teema pikk ja põhjalik käsitlemine viib paratamatult vajaduseni artiklit kuidagi kahveldada ja praegusel kujul on see juba üsna mõistlikult tehtud ning ühilduv teiste keeltega.--Kyng (arutelu) 22. juuli 2013, kell 13:17 (EEST)

:::::: Pikka artiklit on võimalik ka arusaadavamalt liigendada.

:::::: See, kuidas teistes vikides on tehtud, ei ole iseenesest argument. Tuleb sisuliselt põhjendada, miks niisugune jaotus on mõistlik.

:::::: Kui selline jaotus osutub otstarbekaks, siis peaks artiklis Mormoonlus olema alajaotus Mormoonid, kus oleks lühikokkuvõte teise artikli sisust. Andres (arutelu) 22. juuli 2013, kell 14:13 (EEST)

:::::::Saab liigendada aga kui üks alateema kipub proportsionaalselt väga suurt osa hõlmama, siis on tuleks kaaluda eraldi artiklit. Võimalus samal teemal teistest vikidest infot otsida läbi iw-de on parem kui selle võimaluse puudumine. Kui teises keeles/teistes keeltes pole teemat just ebaotstarbekalt kajastatud, on seetõttu võimalusel mõtekas teiste keelte järgi joonduda. Lühikokkuvõtted sobivates kohtades loomulikult tarvilikud. Liitmise kasuks kõnelevaid argumente argumendina kõlbmatuks kuulutada ei ole võimalik, kuna ei suutnud siit arutelust ühtegi säärast asja tuvastada.--Kyng (arutelu) 22. juuli 2013, kell 16:23 (EEST)

:::::::: Nõus esimese väitega. Mõtlesingi seda, et kui on olemas vastav alaosa, siis võib selle pikema esituse eraldi artiklisse saata. Aga eelduseks on, et alajaotusteks jaotamise viis on otstarbekas. Just see praegu küsimuse all ongi, kas teiste vikide praktika on otstarbekas.

:::::::: Minu meelest on tõestamise koorem praegu lahutajatel. Mulle tundub ilmsena, et teema "Mormoonid" kuulub teema "Mormoonlus" juurde, nii nagu teema "Metodistid" kuulub teema "Metodism" juurde ning teema "Eesti keele kõnelejad" kuulub teema "Eesti keel" juurde. Andres (arutelu) 22. juuli 2013, kell 16:31 (EEST)

::::::::: Mina ka ei suuda neid eristada. Kui meil on vaja rääkida konkreetsest organisatsioonist ja selle liikmetest, siis see läheb konkreetse mormooni kiriku artiklisse. Mormoonid ja mormoonlus oleks aga tõepoolest sama mõttekas eristus kui näiteks "luterlus" ja "luterlased" või "õigeusk" ja "õigeusklikud". Ma ei näe tõesti seda eristamise vajadust. Millest kirjutada ühe, millest teise all? Eraldamise proponentidel ei näi ka selget kontseptsiooni olevat. Pietade näited a la NKVD / NKVD-lased ja leninlus / leninlased on sama sisutühjad kui minu ja Andrese poolt toodud religioossed näited. Kusjuures ka inglise viki on seejuures ebajärjepidev, sest teiste uskude puhul sellist jaotust pole tehtud. Seetõttu usun, et me ei peaks halba ja erandlikku eeskuju jälgima. -- Toomas (arutelu) 22. juuli 2013, kell 16:49 (EEST)

:::::::::: "Redigeerimiskonflikti kirjutatu":Ingliskeelne Mormons on üpris lahmakas, eestikeelsesse saaks sealt tuua näiteks ajaloo ja siseliigituse (lsd-d, fundamentalistid, liberaalid, cultural) osadest asju; ja samuti jääb lugejale võimalus valida, kas lugeda iwikide kaudu teistes keeltes ühte artiklit, teist artiklit, või mõlemat artiklit; minul peaks esimene vaba aeg tekkima järgmine nädal...täheldasin, et nt en wi-s on 'metodism' ja 'metodist' "kokku jooksutatud", aga näiteks 'babtism' ja 'babtistid' "elavad" lahus...--Pietadè 22. juuli 2013, kell 16:58 (EEST)

:::::::::: Muslim ja Islam.--Kyng (arutelu) 22. juuli 2013, kell 18:24 (EEST)

::::::::::: Ei ole hea näide, sest sõna "muslim" vajab ise selgitamist ja erineb religiooni nimest. Kogu see artikkel nii eesti kui inglise vikis räägib ainult sõna tähendusest, sellest, miks neid nii nimetatakse. Kui me muidugi leiame, et mormoonide puhul on tõesti nende kui elanikkonna rühma kohta rääkida nii palju, et see ei mahu siia artiklisse ära, siis on teine lugu: me oleme ennegi alateemadest mahu tõttu eraldi artikleid teinud, aga praegu pole ju selles küsimus. Meil on kaks suhteliselt lühikest artiklit, seega eeldatakse, et mormoonlus ja mormoonid vajavad põhimõtteliselt avamist eraldi artiklites. Ja sellest ei saa ma endiselt aru, sest argumente justkui ei ole. -- Toomas (arutelu) 23. juuli 2013, kell 11:52 (EEST)

:::::::::::: Ka "mormoon" vajab lahtikirjutamist, näiteks see, miks on sõnal venekeelses kultuuriruumis pejoratiivne varjund, ja mitte ainult venekeelses kultuuriruumis; (kas kasutaja Sarcedos79-t võib siis õnnitleda tagasituleku puhul,... sõnad ja teod) --Pietadè 23. juuli 2013, kell 12:51 (EEST)

::::::::::::: Seda ei ole ju seal artiklis praegu lahti kirjutatud? Mõtleme argumente välja käigu pealt? Minu personaalküsimus on minu enda asi. -- Toomas (arutelu) 23. juuli 2013, kell 13:04 (EEST)

:::::::::::::: Kusagil kirjasin, et kirjutan Mormoonide artikli pikemaks, ja kavatsen seda ka teha; loodetavasti saab järgmisel nädalal selleks ka aega olema. Siis saab panna nt Mormoonluse artiklisse mingi alalõigu ja selle alla viite, à la, loe pikemalt...--Pietadè 23. juuli 2013, kell 14:47 (EEST)

:::::::::: usk, oopium, rahvas ;-) --Pietadè 22. juuli 2013, kell 18:37 (EEST)

::::::::: Ka minu arvates on eraldamine kunstlik. Ainult intervikide pärast pole põhjust asju teha. Me ei pane ju ka teemasid kokku selleks, et oleks parem intervikisid panna. --Epp 22. juuli 2013, kell 22:13 (EEST)

::::::::::Pooldan Eppu ja Andrest. Eraldamine tundub mulle kunstlikuna. Taivo 22. juuli 2013, kell 22:50 (EEST)

::::::::::: 14+ miljonit ja see, mis "makes them tick" — pean tõdema, et olin eile Mormoonide infoboxi 9 pilti pannes mõneti üllatunud, et neist 1/3 kohta on artiklid — aga eks igal ole õigus oma arvamusele.--Pietadè 23. juuli 2013, kell 08:01 (EEST)

:::::::::::: Ei ole ju põhjus ainult iw (see on pigem lisaboonus üldse, miks seda põhipõhjuseks peetakse??) vaid üks räägib religioonist endast ja teine seda järgivast demograafilisest segmendist.--Kyng (arutelu) 23. juuli 2013, kell 08:18 (EEST)
----
Kas ikka saab mormoonlust samastada selle kirikuga, mida esimeses lõigus mainitakse? Andres (arutelu) 6. märts 2017, kell 17:55 (EET)
Viimati tehti parandused viite all. EKSS-is kõike seda ei ole. Andres (arutelu) 6. märts 2017, kell 17:56 (EET)

Vahetasin VSL-i vastu. 2001:7D0:87FF:6480:183B:A45C:487A:C3E1 6. märts 2017, kell 19:30 (EET)


Arutelu:Krasnoje Selo

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.krasnoe-selo.ru/index.php
** In Krasnoje Selo on 2013-06-24 11:48:06, 404 Not Found
** In Krasnoje Selo on 2013-07-06 08:59:32, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:59 (EEST)

etwikis on lingid Krasnoe-Selo, Krasnoje-Selo--Estopedist1 (arutelu) 1. veebruar 2017, kell 19:32 (EET)


Arutelu:Benito Mussolini

Ma ei mõista, miks Avjoska vahistamiskuupäevad jättis lingistamata? --Dj Capricorn 5. september 2006, kell 18:05 (UTC)

Pole kindel, mis on õige kuupäev. Nimetatakse ka 27. ja isegi 28., mis küll vavalt õige on. Andres 5. september 2006, kell 22:25 (UTC)

Mis Vabadusristi siis ikkagi Benito Mussolini sai, kas III liigi 1. järgu või I liigi 1.järgu? Vabadusristi ja Mussolini all on erinevalt märgitud!
Riigikantselei teenetemärkide andmebaasi järgi III liigi 1. järgu.

Loogika ütleb ka, et III liigi. Esimest liiki anti ju sõjateenete, III liiki nii-öelda diplomaatia eest.--WooteleF 12. veebruar 2008, kell 11:49 (UTC)
----
Oktoobris 1922, järjekordse valitsuskriisi organiseeris Benito Mussolioni Itaalia valitsusele ning kuningale Emmanuil III- ndale surve avaldamiseks nn. Marss Roomale ja nõudis valitsust endale.

See lause tuleb korda teha. Andres 18. november 2008, kell 20:13 (UTC)

: Tehtud. Viidata võiks ka ajakirjas "Aja Pulss" vististi ca 1990 ilmunud mälestustele, kus keegi toonane partisan kirjeldab Mussolini kinnipyydmise ja mahalaskmise lugu - aga kahjuks ma täpset viidet ei mäleta. --Oop 19. november 2008, kell 02:09 (UTC)