Kasutaja arutelu:Tiuks/Arhiiv 1

Toetud oma muusika elementaarteooria alases terminoloogialoomes ja definitsioonides allikatele, mille paikapidavus üldkehtivana on tihti kaheldav. Kogu austuse juures Leo Semleki vastu (keda ma tunnen isiklikult, tean ja olen trükki toimetanud näiteks tema vägagi originaalseid ja huvitavaid teooriaid muusikaajaloo periodiseerimisest), ei saa ma tihti nõustuda tema poolt kasutusele võetud uute originaalsete terminitega. Probleemile on juhtinud tähelepanu ka Toomas Siitan (täpseid viiteid praegu ei mäleta, võin vajadusel välja otsida). Ei tohi unustada, et oleme äsja väljunud unitaarse süsteemi rüpest, kus põhimõtteliste otsuste tegemise õigus oli hämaratel põhjustel vähestel (näiteks suurema osa ENE muusikateooria artiklite autor on Leo Semlek). Puudus tõeline, avalik, aus diskussioon, mille käigus oleks sõelutud terad sõkaldest. Sellises suletuse olukorras on täiesti arusaadav, et ainuisikuliselt näiteks terminoloogia üle otsustav isik kaotab ühel hetkel reaalsustaju ning selle tulemuseks on näiteks sõna "konsoon" (miks mitte lihtsalt "kooskõla", mis sõnana iseenseset on ju poeetilises mõttes ilus, eestikeelne, kuigi muusikateaduslikus mõttes tegelikult kasutu oma liigse üldistamisastme tõttu).
Niisiis, kutsun üles allikakriitilisusele, st erinevate allikate (eesti situatsioonis enamasti muukeelsete) võrdlemisele ning äärmisele ettevaatusele uute terminite või veel hullem, kõikvõimalike "enam-vähem sinnapoole" sünonüümide kasutuselevõtul. Kui soovid koostada ülevaadet Leo Semleki muusikaterminite loomest, siis tuleb seda ka selgelt nimetada ning selgelt viidata algallikale. Palun ära muuda Semleki originaalsetes uurimustes kasutatud sõnu kergekäeliselt üldkehtivaks muusikaterminoloogiaks.
--Andrus Kallastu 26. september 2007, kell 10:44 (UTC)

Väga hea, et keegi erialainimene sel teemal sõna võttis. Täiesti valdkonnakauge inimesena tekkis mulgi ainuüksi Interneti vahendusel Semleki tegemistega tutvudes mingi ohutunne tema terminoloogia ja definitsioonide üldaktsepteeritavuse kohta pealt.--Ken 26. september 2007, kell 13:03 (UTC)

: Nüüd sain selgust minagi. Kuna muusikateooriast ei ole ilmunud palju raamatuid, siis arvasin, et Semlek on nüüd terminoloogiat uuendanud. Ausalt öeldes osa sõnu paneb mõtlema ja kohe ei saa arugi, mida sõna tähendama peaks. Kuna terminoloogia on raske, ei võeta tema õpikuid koolides kasutusele. Nüüd püüan küll Semlekist kaugele hoida. Asi tundub siis hoopis lihtsam.--Tiuks 26. september 2007, kell 21:17 (UTC)

:: Kui jutt on ainult terminoloogiast, siis ei ole minu meelest mingit probleemi. Ükskõik millist terminoloogiat me kasutame, Semleki termineid võib mainida ja tulebki mainida. Muus osas võib ju teda ikka kasutada, lihtsalt terminid tuleb siis asendada. Andres 28. september 2007, kell 05:45 (UTC)
----

: Tähtnimetused ei ole helikõrgused, vaid teatud heliastmete nimetused. Andres 14. september 2007, kell 11:23 (UTC)

: Tähtnimetused on helikõrguse tähistus ehk kõrgustähistus.--Tiuks 14. september 2007, kell 20:22 (UTC)

:: Nad ei ole helikõrguste tähistus, sest erinevates oktaavides on helikõrgused erinevad, aga tähistused samad. Andres 14. september 2007, kell 23:51 (UTC)

::: Ei ole samad, oktaavi numbrid on juures.--Tiuks 15. september 2007, kell 00:37 (UTC)

:::: Artiklipealkirjades ei ole oktaavinumbreid. Näiteks "esimese oktaavi la" tähistab küll helikõrgust, kui on kokku lepitud, et see vastab võnkesagedusele 440 Hz, aga "la" iseenesest ei tähista. Andres 15. september 2007, kell 01:08 (UTC)

::::: Ega me siin tähtnimetustest nooti ei hakka kirjutama ja sellepärast ongi artiklid ilma oktaavi tähiseta ja silpnimetusi ei panda oktaavi järgi paika. Aga kõrgustähistuse tähistus on ta ikkagi.--Tiuks 15. september 2007, kell 01:18 (UTC)

::::::: Silpnimetusi pannakse küll oktaavi järgi paika, näiteks see, millest ma ülalpool rääkisin, on la1.

::::::: Nojah, aga mis põhjus see on, et mitut helikõrgust sama tähe või silbiga tähistatakse? See ei ole ju juhuslik.

:::::::: See on tulnud muusika ajaloost. Guido Arezzost pani hümni järgi silpnimed, vanad kreeklased võtsid kohe tähestiku appi helikõrguste tähistamiseks.--Tiuks 15. september 2007, kell 01:33 (UTC)

::::::::: Ei, ma ei mõelnud seda. Miks näiteks täht c tähistab mitut erinevat helikõrgust? Andres 15. september 2007, kell 09:49 (UTC)

:::::::::: Kuidagi peab ju need oktaavidesse jagama ju. Igas oktaavis on alushelisid 7 ja alushelile lisatakse oktaavi tähis (numbrina või ilma, suure või väikese algustähega).--Tiuks 15. september 2007, kell 13:18 (UTC)

::::::::::: Kui lisatakse oktaavi tähis, siis on tegu otseselt kõrgustähistusega, kui mitte, siis otseselt mitte. Tähistatakse asja, mis kordub oktaavi tagant. See ei ole ju kõrgus, vaid midagi muud. Andres 15. september 2007, kell 13:35 (UTC)

:::::::::::: Täht erineva oktaavitähistusega ongi helikõrguse tähistus ehk kõrgustähistus. Võib ju öelda siis hoopis, et oktaavi tähistus. Oktaavi tähistus näitab ka ju heli kõrgust. --Tiuks 15. september 2007, kell 13:46 (UTC)

::::::::::::: Jah, aga minu küsimus puudutab tähte ilma oktaavitähistuseta. Andres 15. september 2007, kell 15:24 (UTC)

:::::::::::::: Muusikas kasutatavaid helikõrgusi on juba antiikajast alates tähistatud tähestiku tähtedega. Ma ei saa aru, kuidas ei saa aru, et ka ilma oktaavi tähiseta on tähed helikõrguse tähistus ehk kõrgustähistus moodsama sõnaga.--Tiuks 15. september 2007, kell 15:39 (UTC)

::::::::::::::: No kuidas ta siis on, kui tegelik kõrgus jääb täpsustamata? Andres 15. september 2007, kell 15:42 (UTC)

::::::: Sa mõtled kõrgustähistust, mitte kõrgustähistuse tähistust? Näiteks "la" ei tähista otseselt  helikõrgust, vaid teatud heliastet. Andres 15. september 2007, kell 01:26 (UTC)

:::::::: Mõtlen ikkagi kõrgustähistuse tähistust.--Tiuks 15. september 2007, kell 01:29 (UTC)

::::::::: Mis see on? Andres 15. september 2007, kell 01:31 (UTC)

:::::::::: tähtnimetused ja silpnimetused.--Tiuks 15. september 2007, kell 13:18 (UTC)

::::::::::: Mis mõttes see on kõrgustähistuse tähistus? Andres 15. september 2007, kell 13:35 (UTC)
Jään selle üle mõtlema.--Tiuks 15. september 2007, kell 15:51(UTC)
===Tähtnimetus===
Miks sa eemaldasid artiklist Cis kategooria Helid? --Metsavend 13. september 2007, kell 13:15 (UTC)

Sest need on tähtnimetused ja tuleks muusikateooria alamkategooria tähtnimetused alla panna. Helid on liiga lai mõiste.--Tiuks 13. september 2007, kell 13:23 (UTC)

: Siis tuleb kõik need artiklid siit kustutada ja viia vikisõnaraamatusse. Artiklid tuleb teha mõistete, mitte nende nimetuste kohta. --Metsavend 13. september 2007, kell 13:27 (UTC)

::ma pole küll muusik, kuid arvan, et võiks mitte kustutada need cis'id ja mis kõik iganes on (vabandust). Tegemist on siiski mõistetega, vähemalt minu arust.--Hendrix 13. september 2007, kell 13:32 (UTC)

::: Tähtnimetused on akordide kirjutamisel ka olulised. Need on ju helikõrgused. Metsavend, palun ära piilu muusika asju, siis on asi hoopis rahulikum. Nendele tähtnimetustele saab töö käigus igasugust infot lisada, mis kohe pähe ei tule. Häälestuse juures  on helikõrgus väga oluline ja sellesse ei ole ma veel süvenenud.--Tiuks 13. september 2007, kell 18:21 (UTC)

Miks sa eemaldasid artiklist Cis kategooria Helid? --Metsavend 13. september 2007, kell 13:15 (UTC)

:Tere tulemast Vikipeediasse minugi poolt.

:Mõned tähelepanekud:

:Seda malli, mida Sa oma kasutajalehel kasutad, saab esile kutsuda ka nõnda .

:Kui Sa muutatusi teed, püüa hakkama saada rohkemate muudatustega vähemate redigeerimiste abil.

:Kas on ikka vaja lehte Vikipeedia:Muusika viki:Märksõnad, kui on olemas Muusika mõisteid? Samuti on selle nimi kahtlane.

Muidu aga veelkordselt tere tulemast, Eesti Vikipeedias ongi vähe muusikateemadel artikleid kirjutavaid inimesi. Edu edaspidiseks.

:iffcool 17. august 2007, kell 10:52 (UTC)

:: Mingeid piiranguid redigeerimiste arvule meil tegelikult pole. Ei maksa selle pärast muretseda. Andres 17. august 2007, kell 10:57 (UTC)
Mul on asi veel pooleli. Mallide leidmisega võiksite abiks olla. Näiteks loendid, mitte + märgiga, vaid kus oleks vastava kategooria artiklid kõik välja toodud (märksõnad). Muusika mõisted on ebamäärane sõna ja seepärast oleks märksõnad (artiklid) kategooriatena suuremaks abiks. Tahan aega leida, et muusika viki saaks korralikult üles ehitatud. Praeguse süsteemiga ei saa mingit ülevaadet. Artiklite juurde on vaja teha tabel, kust saaks kiiresti leida kõik, mis puudutab muusikat kui ka ajalugu (keskaeg (ajaloo kategooria keskaeg muusikas (muusika kategooria).
Palun kannatust!

: Oma kommentaari lõppu saad lisada enda nime kasutades paremalt teist ikoon üleval ääres või neli lainet ~~~~. iffcool 17. august 2007, kell 15:09 (UTC)
Aitäh õpetuse eest! Ma olen vikis nii vähe kirjutanud, et ei ole jõudnud tutvuda kõigega.
--Tiuks 17. august 2007, kell 15:12 (UTC)

Palun selgita, mida Sa mõtled kõigi artiklite väljatoomise all? Võib-olla aitab meie kategooriate süsteem? Andres 17. august 2007, kell 19:12 (UTC)
Ma alustangi kõigepealt kategooriate läbivaatamisega ja teen tabeli. Siis saab hakata vaatama, kas on vaja artiklitele kategooriaid panema. Tegelen sellega.--Tiuks 17. august 2007, kell 23:27 (UTC)
Üks väike palve sulle, ära kategoriseeri kasutajalehtedel tehtavaid katsetusi. Aga selleks, et sa neid ise lihtsamalt üles leiaksid võid ju nendele alllehekülgede oma kasutajalehelt ka otse lingid panna. Jõudu ja jaksu süsteemist arusaamisega, iga algus pidavat ju raske olema... - Ahsoous 18. august 2007, kell 21:11 (UTC)

üks väike soovitus veel, vaatan et sul seal tabelid katavad üksteist ära, et seda ei juhtuks võid sinna nende vahele panna reakese  -- Ahsoous 18. august 2007, kell 21:15 (UTC)
Millegipärat kustus ära. Ma tahan toimivat malli teha. Praegu õpin tabeli tegemist ja ei pane õigeid märke. Tahaksin muusika artiklitele teha navigeerimismalle.--Tiuks 18. august 2007, kell 21:17 (UTC)
Aitäh nõuande eest, vikis võiks õpetuste lehel see olla. Vahel vaatan ja ei saa aru, mis midagi tähendab. See on ju teine keel.--Tiuks 18. august 2007, kell 21:20 (UTC)
Üks selline asi, et jääb mulje, et sul on sisse lülitatud valik 'Märgi kõik parandused vaikimisi pisiparandusteks' aga parandused, mida sa teed ei kvalifitseeru enamasti pisiparandusteks. Ole hea ja võta sellega miskit ette. - Ahsoous 27. august 2007, kell 12:22 (UTC)

Mis on täpsemalt pisiparandused? --Tiuks 27. august 2007, kell 12:42 (UTC)

: Eks see rohkem küll tunde järgi märkimine ole küll, aga reeglina miskite kirjavigade parandamine, interviki linkide lisamine, kategoriseerimine ja muidu sehukesed pisikesed asjad, aga paari tekstilõigu kirjutamine seda ei ole. - Ahsoous 27. august 2007, kell 14:57 (UTC)
Artikkel ei saa koosneda ainult pildist. --Metsavend 30. august 2007, kell 18:32 (UTC)

Kas sa hakkad ise pilti juurde otsima, piltide otsimine võtab kaua aega. Kui ma olen sobivas kohas, siis ma kopin pildi ja hiljem kirjutan teksti. Milleks nii palju nuriseda? Ma tean ise ka, et teksti on vaja.--Tiuks 30. august 2007, kell 18:36 (UTC)

: Pildiga võib ju oodata, kuni tuleb tekst. Andres 30. august 2007, kell 19:13 (UTC)

::Ma arvan, et suurt vahet pole... Ainuüksi pilt annab antud juhul suure osa informatsioonist kätte ja ma kujutan ette, et pärast on võibolla need pildid jälle internetiavarustes kadunud ja üsna nüri inimesel uuesti neid otsima hakata... Jürka 30. august 2007, kell 19:18 (UTC)

:::Tänan Jürka! Sa tabasid just naelapea pihta.--Tiuks 30. august 2007, kell 19:20 (UTC)

::::Selleks, et pildid "kaduma" ei läheks, saab lingid neile ju oma kasutajalehele panna. --Metsavend 30. august 2007, kell 20:02 (UTC)

::::Täpsustuseks veel, et nende ainult pildist koosnevate artiklitega tuleb kiiremas korras midagi ette võtta. Kui midagi ei muutu paari päeva jooksul, siis lendavad prügikasti. --Metsavend 30. august 2007, kell 20:36 (UTC)

:::::See tähendaks topelttööd... Ma isiklikult ei näe erilist probleemi, kui ainult pilt on artiklis... Juurde võiks muidugi lisada vastava malli, et pooleli või et "see artikkel tuleb alles kirjutada" vm... Jürka 30. august 2007, kell 20:55 (UTC)

Praegu mõtlengi nendele teksti. Muide La artiklis on viga. Diatooniline helirida võib luua igast helist. C-st on a 6. aste. Vigadest kubiseb see viki.--Tiuks 30. august 2007, kell 20:46 (UTC)

Mul on Netvibes ka, sealt ma saaksin ka igast arvutist kätte. Mul on lastekari ümberringi. Vahel lähen vanasse arvutisse ja kui rahu ei ole, siis ma eelistan piltidega tegelemist.
nähes 'as'-i teket tekkis mõte küsida, kas see lühend ka eesti keeles altsaksofoni tähendab? - Ahsoous 30. august 2007, kell 18:53 (UTC)

Ei ole ette tulnud. Kui märkan veel sarnaseid lühendeid muusikas panen kirja.--Tiuks 30. august 2007, kell 18:55 (UTC)
Samast asjast ei kirjutata kahte artiklit, vaid tehakse ümbersuunamislehed #REDIRECT... --Metsavend 30. august 2007, kell 20:05 (UTC)

:Kui ei ole noodist ja on ka samasugune lühend, siis tuleb järelikult mainida sellest selles samas  noodi artiklis. Sa ju küsisid altsaksofoni kohta. Kui ma õppisin kunagi partituuri lugemist, siis võtmega pandi kõik paika. Lühendeid pillidel ei kasutatud.--Tiuks 30. august 2007, kell 20:17 (UTC)

:: aga ütleme näiteks plaadiümbrisel? - Ahsoous 30. august 2007, kell 20:22 (UTC)

:::Plaadiümbrisel võib AS ka aktsiaseltsi tähendada. Seda peab igaüks ise aru saama. As (ja teised) helistikud on ka, mis plaadiümbrisel võivad olla. --Tiuks 30. august 2007, kell 20:28 (UTC)

:::: kle ega ma ei küsind nalja viluks... inglise ja ka saksakeelsetel plaadiümbristel võid aeg-ajalt kohata nime järel märgistust (as) ja siis mõtle. - Ahsoous 30. august 2007, kell 20:33 (UTC)

muide üks pisike tähelepanek, aga selline soov, et eestikeelses vikis (kuigi töötavad ka inglisekeelsed Image, Category jm) siis oleks kena kui kasutaksid eestikeelseid sõnu nagu Pilt. Aga veel, et kus kohas seal oktaavi artiklis see pilt asuma peaks... kui tahad vasakule jätta, siis lisa kirjeldusse sõna 'left', teine asi, et kena on kui pildi juures oleks nähtaval ka mingi selgitus mida see kujutama peaks, siis lisa sinna veel sõna 'thumb' aga igaljuhul kirjuta juurde mida pilt kujutab... - Ahsoous 30. august 2007, kell 20:50 (UTC)

:Kui pilt on artikli pealkirja ennast iseloomustav... st pildil on kujutatud just see, millest on artikkel ja ei midagi muud... siis mina olen saja käega kategooriliselt vastu sellele, kui selle alla selgitus kirjutatakse... Selgitus on ikka selle jaoks, kui pildil on midagi, mis vajab selgitamist või täpsustamist... aga nagu inimeste kohta artiklite juures... panna pildi alla, et see on näed, ikka see inimene, kellest artikkel on... täiesti mõttetu... Jürka 30. august 2007, kell 20:58 (UTC)

:: vaata pildi juutes peab olema kirjeldus, see on üks internetis piltide kuvamiseks kasutatavid t põhimõtteid. kas see kirjeldus peab nähtav olema on iseasi, aga ta peab olemas olema, sest on ka selliseid inimesi, kellel on piltide kuvamine välja lülitatud, mõnel põhjusel võtab pildi laadimine kauem aega jne., siis ka sellisel juhul on võimalik kirjeldusest lugeda mis seal pildil olemas olema peaks. - Ahsoous 30. august 2007, kell 21:10 (UTC)

:::Ok, olen nõus, aga siis olgu ta ikka mittenähtav... Jürka 30. august 2007, kell 21:13 (UTC)

:::: Tekst peab alati nähtav olema ja primaarne. Minule ei ütle need pildid midagi. Mingid jooned ja mullid. Ühtegi linki edasi ei lähe ka. Niimoodi ei tehta vikipeediat. Kui midagi kirjutada ei oska, pole artiklit vaja teha. --Metsavend 30. august 2007, kell 21:19 (UTC)

::::: Muideks ka minu arvates pole tõesti alati vaja, et see kirjeldus igakord näha oleks, sõltub rohkem konkreetsest olukorrast... aga kasutajaleht pole sellel teemal just parim koht arutluseks - Ahsoous 31. august 2007, kell 07:12 (UTC)

:::: Küll lingid ja tekst tuleb. Ma ei jõua kõike korraga teha, ega ma robot ei ole. Mina soovitan navigeerimise kaste, mis on tuleviku muusika. Siis leiab paremini üles kõik vajaliku.--Tiuks 30. august 2007, kell 21:25 (UTC)

::::: Väga hea. Jään ootama. Navigeerimiskaste võin aidata teha. --Metsavend 30. august 2007, kell 21:28 (UTC)

:::::: Vikipeedia:Vikiprojekt Muusikas seletan lahti. Põhimõte oleks selles, et muusikateoorias, muusikaajalugu ja võib olla veel mõned tähtsamad kategooriad tuleksid vasakusse tulpa. Paremas tulbas oleks nende kategooriate tähtsamad artiklid (või äkki tuleks kategooriateks teha). Muusikateoorias oleks tähtsamad helivältus, helikõrgus, helitugevus, tämber. Muusikaajaloos peaks olema ajastute, vormide kaupa aga seda praegu ei saa. Navigeerimiskastis peaks eraldi olema muusika, kunst ja kirjandus. Mingit pilti püüan luua Vikiprojektiga.--Tiuks 30. august 2007, kell 21:38 (UTC)

::::: Ma just piilun muusika asju, sest ma tahan sellest rohkem teada, kahjuks on sinu kirjutatud artiklid minusugusele võhikule täiesti arusaamatud. Kas muusikas loogika ei kehti? Kui sa kirjutad Lihtheli ehk lihtvõnkumine ehk põhivõnkumine ehk puhastoon siis ehk tähendab ju sisuliselt võrdusmärki. Ühest asjast ei tohi kirjutada mitut artiklit. Selleks on meil ümbersuunamised. Palun tee see asi korda. Sa tekitad siin palju segadust. Soovitan sul mõni asi rahuldavalt valmis teha, mitte jätta hunnikute kaupa artikleid ripakile. --Metsavend 13. september 2007, kell 20:10 (UTC)

Muide vanades raamatutes kirjutatakse lihtheli ehk lihtvõnkumine ja internetis oli liht- ehk puhastoon. Tegelikult on üks ja sama, kuid võib võnkumise asjus rohkem lahti seletada. Heli puhul ju ei seleta võnkumisest. Mul on tunne, et lõpuks liidab nad ikkagi kokku alapealkirjadena. Hea mõte, kas Andres ka seda pooldab?--Tiuks 13. september 2007, kell 20:18 (UTC)

Lihtvõnkumine on üldisem mõiste kui lihtheli. Neid võib samastada ainult teatud kontekstis. Lihtheli ja puhastoon on üks ja sama asi. Eraldi artikleid ega alapealkirju nende jaoks pole tarvis. Andres 14. september 2007, kell 11:23 (UTC)

: Tegelikult on lihttoon ehk puhastoon sama, mis lihtvõnkumine. lk.25 http://ael.physic.ut.ee/KF.public/Oppetyy/Hanno_vonkumised_lained.pdf . Ja liht- ja liithelis räägutakse pillikeele võnkumisest tervikuna (lihtvõnkumine) ja osade kaupa (liitvõnkumine), mis ikkagi tegelikult on üks ja see sama. Ma jätaksin liht- ja liitheli, teised teeks ümbersuunamisega. Nii saaks asi tõesti selgem, sest üldiselt räägitakse muusikas helidest, aga teoorias on nad füüsikalised suurused.--Tiuks 14. september 2007, kell 20:38 (UTC)

:: Seal ei ole öeldud, et lihttoon on sama mis lihtvõnkumine.

:: Edasi, pillikeele võnkumine on erinev helilainest, mille see esile kutsub.

:: Lihtvõnkumine ja liitvõnkumine ei ole võnkumine tervikuna ja osade kaupa, vaid liitvõnkumine on lihtvõnkumiste summa. Andres 14. september 2007, kell 23:41 (UTC)

::: Jah, graafiliselt oleks ühesugune sinusoid perioodilises nihkes.--Tiuks 14. september 2007, kell 23:44 (UTC)

:::: Sellisel juhul poleks mõtet liht- ja liitvõnkumisi eristada. Andres 14. september 2007, kell 23:51 (UTC)

::::: Tervikuna võnkumine annab põhivõnkesageduse ehk helikõrguse, teised võnkumised annavad värvingu ehk tämbri, teised võnkumised on ülemhelid.--Tiuks 14. september 2007, kell 23:53 (UTC)

:::::: Jah. Aga nende summeerimisel üldjuhul sinusoidi ei teki. Andres 15. september 2007, kell 01:08 (UTC)

::::::: Tekib saehamba kujuline sinusoidi, mis on saadud üksikute lihtvõnkumiste (harmoonikute) sageduste liitmisel. Liidetakse sellised sagedused, mis suhtuvad nagu täisarvud (1:2:3:4 jne). 1 võngub pillikeel  täes ulatuses, 2 poole kaupa, 3 kolmandikena jne. Kõigi algfaas on 0° ja muutumine toimub ühes suunas. --Tiuks 15. september 2007, kell 13:32 (UTC)

Autor peab silmas elastses keskkonnas levivaid mehhaanilisi võnkumisi. Ta nimetab heliks ainult kuuldava sagedusega helisid, kuigi teistes käsitlustes võidakse kõiki selliseid võnkumisi helideks nimetada. Igatahes on olemas ka muid võnkumisi ja muid harmoonilisi võnkumisi, nii et mitte igasugune võnkumine pole heli. Andres 14. september 2007, kell 23:48 (UTC)

: tuletan sulle meelde, et ... on olemas ristilained ja pikilained, kui tahketes kehades võib heli levida nii piki kui ristlainena, siis vedelikes ja gaasides üksnes pikilainena... ristsuunaline võnkumine võib esile kutsuda pikilaine... pillikeele võnkumine iseensest ei ole veel heli, vaid see võnkumine tekitab ümbritsevas keskkonnas häirituse, mis siis hakkab lainena levima ja vat alles see laine on heli. -- Ahsoous 15. september 2007, kell 00:15 (UTC)

: Jah ma tean, süvenen lainesse siis, kui lihtvõnkumine ja liitvõnkumine on korda saanud. Heli on pikilainetus, helilaine võib levida kas tasalainena või keralainena. http://www.physic.ut.ee/~ly/xklass/pt7.html Mul on varsti kõik segamini.--Tiuks 15. september 2007, kell 00:29 (UTC)

:: näiteks betoonis levib heli ka ristlainena -- Ahsoous 15. september 2007, kell 00:33 (UTC)
----
Mul endal tekkis mõte, et kõik need jutuks olevad artiklid võiks panna ühte artiklisse kokku, millel oleks ühine pealkiri... Kas "Noodid" vm... Eks Tiuks on asjaga rohkem kodus ja teab, mis need täpsemalt on... Jürka 30. august 2007, kell 20:55 (UTC)

:Ma püüangi suuremate artiklitega selgust tuua. Eraldi artiklid on ainult selleks, et kui tekstis tuleb juttu teistest asjadest, siis on vastus kohe olemas
Eelmisele kommentaarile lisan, et see pilt on oktaavist ja kujutabki oktaavi. Vahel on mul teine asi pooleli, aga kui õiget pilti näen, siis lisan selle mujale. Selle pildiga oli täpselt sama lugu. Ma ei jõua kõike siin kohe korda teha. Siin on vahel nii mööda, et karju appi. Katsetan ka Image asemel Pilt, kuigi ükskord see ei toiminud. Võib olla tegin ise midagi valesti. Tänan õpetuste eest.--Tiuks 30. august 2007, kell 21:02 (UTC)

: Eraldi artiklid peavad kindlasti olema. Andres 30. august 2007, kell 21:34 (UTC)

Rahu ja külma verd - sa vist said aru, et ma parem muusika teooriapoolega seotud asju ei käpi - aga oletame, et artikli lugeja ei tea kogu värgist mitte s-ugi, mis ta siis selle pildi kohta ja mis seal kujutatud on peaks arvama - mõtleb, äkki, et mõnele klaverile on tähed peale kirjutatud? Jõudu asjade korrastamisel, Vikipeedias juba töö otsa ei lõpe ;) - Ahsoous 30. august 2007, kell 21:33 (UTC)

:Muide see on mõnele väga hea spikker nootide õppimiseks. Kahju, et inglaste b täht h asemel on, aga ma ei oska ise pilte parandada.--Tiuks 30. august 2007, kell 21:43 (UTC)

:: aga vaata seda pilti :Pilt:C Dur Klaviatur.png - Ahsoous 30. august 2007, kell 22:13 (UTC)

:Inglise nootides on h asemel b ja too pilt hariks rohkem, interaktiivsem. Seda pilti saaks kasutada C-duuri juures, nagu pildi nimi ütleb.--Tiuks 30. august 2007, kell 22:17 (UTC)

::Sa Tiuks, lae muutmist vajav pilt oma arvutisse ja siis saad kõige lihtlabasema pildi redaktoriga vastavad parandused teha. Windowsis on selleks Paint. Väga hea vahend selliste pisiparanduste tegemiseks. Ja siis laed üles tagasi juba oma litsentide ja värkidega.--Hendrix 31. august 2007, kell 04:03 (UTC)

:::: Ma olen Paintiga pilte teinud, aga Wordis oli minuarust lihtsam. Noodimaterjali saaksin ka teha (kunagi hiljem), sest mul on Finale 2007 olemas.--Tiuks 2. september 2007, kell 21:16 (UTC)

::: litsentside küsimus on päris komplitseeritud sellisel puhul, ma miskipärast arvan, et GFDL pildi puhul ka töötlus peab jääma GFDL-i alla ning kõik eelnevatesse litsentsidesse puutuv peab ka seal küljes olema. Aga piltide redigeerimine ei ole alati sugugi eriti lihtne tegevus... proovige seda läptopi peal ja ilma lisahiireta teha ;) Ma kardan, et me oleme siinse kasutaja juba päris ära ehmatanud, aga minu arvates on seegi töö, mis sa siin teind oled tänuväärt tegevus. - Ahsoous 31. august 2007, kell 07:12 (UTC)
Vaata ma saan aru küll, et sa kõike korraga ei jõua ja sellest saavad teised ka aru, aga sellised ainult pildiga lehed ei ole tõesti mitte just eriti informatiivsed ja ma saan ka aru võimalikust kustutamissoovist. Aga ma soovitan sulle, pane artikli algusesse kasvõi üks lause sissejuhatuseks kirja (definitsioon või nii) ja kirjuta pildi juurde mida see kujutab. Hiljem tagasi tulles saad ju artiklit alati täiendada. - Ahsoous 2. september 2007, kell 21:04 (UTC)

Võtan noodimaterjali kohe ette ja ei tegele teiste häirivate artiklitega.--Tiuks 2. september 2007, kell 21:17 (UTC)
üldjuhul thumbile ära suurust määra, see jätab võimaluse igalühel endal suurus oma seadetest paika panna -- Ahsoous 2. september 2007, kell 22:40 (UTC)

: Aitäh!
Vabandan, aga kustutasin su katsetused ära, sest esimene oli vales nimeruumis, ja teised ei hakka sellisel kujul kindlasti tööle, kui sa selgitaksid mis sa teha üritasid, äkki suudaks aidata - - Ahsoous 21. september 2007, kell 22:56 (UTC)

Omast arust üritasin malli teha. Mitmerealist nagu näiteks siin http://en.wikipedia.org/wiki/Template:Novell --Tiuks 21. september 2007, kell 23:01 (UTC)

: põhjusmõtteliselt pole eestikeelses vikis kõiki neid abimalle mis inglisekeelses vikis olemas on ja seepärast su katsetus ka tööle ei hakanud. tegin siis miskit siinsete vahenditega hetkel valmis usun et hetkel piisab, kui rohkem aega saan siis võib-olla uurin millalgi neid mitmete ridadega malle - Ahsoous 21. september 2007, kell 23:31 (UTC)

:: Oleks tore küll!--Tiuks 21. september 2007, kell 23:33 (UTC)

Tõstsin teema üles rubriigis "Vahekohut nõudvad artiklid" [].--Andrus Kallastu 2. oktoober 2007, kell 06:48 (UTC)

Väga hea. Loodame, et tuleb keegi tarkpea asja selgitama.--Tiuks 3. oktoober 2007, kell 19:47 (UTC)

Mis alusel sa -kordid -hordideks teisaldad? --Metsavend 12. oktoober 2007, kell 22:21 (UTC)

Sellepärast, et sain vastuse ÕS-ist. Vaata Arutelu:Heksahord Lapsel läheb helirida ja akord sassi, kui on kord lõpuga. Teooria õpikutes kasutatakse ainult hord lõpuga sõnu, ka Semlek kasutab.--Tiuks 12. oktoober 2007, kell 22:25 (UTC)

: Mina loen vastusest, et ÕS on ühtlustanud kõik -kord lõpulisteks. Miks sa siis -hordi alla teisaldad? --Metsavend 12. oktoober 2007, kell 22:31 (UTC)

:: ÕS ei tea ise ka mis on hea. Andres seletas mulle, et see on tulnud sellest kuidas kreeka keelset sõna hääldada. ÕS on hakanud hääldama k-tähega. Tegelikult muusikateooria õpikutes on ainult h-tähega. Ja minu arust on see õige. Kuna ma enne ei olnud kuulnud kord kõpuga sõnu, siis see tundus mulle akordi kõlaga. Muusikas on nii palju akord sõnu, et ei ole mõtet helirea sõnu kord lõpuga kasutada.--Tiuks 12. oktoober 2007, kell 22:38 (UTC)

::: ÕS on kirjakeele norm, mida KÕIK, sealhulgas Vikipeedia peavad järgima. Palun teisalda tagasi ja tee ettepanek Emakeele Seltsi keeletoimkonnale nende sõnade muutmiseks. --Metsavend 12. oktoober 2007, kell 22:46 (UTC)

:::: Kas sa täpsemaid andmeid saad anda. Muide inglise viki kasutab ka hord sõnu. Artiklis on ju ka ÕS-i sõna ära märgitud. Mina ei kiirustaks enne parandama, kui ettepanekule vastatakse. See, et kasutatakse k-tähte on lihtsalt kokku lepitud kuskil komisjonis ja võõrsõna leksikonis on mõlemad. See tähendab, et h-ga ei ole vale.--Tiuks 12. oktoober 2007, kell 22:53 (UTC)

::::: Mis andmeid? Miks sa siis kiirustad parandama lähtudes oma seisukohast? Kõik eesti keele reeglid on "kuskil komisjonis" kokku lepitud. Neis komisjonides on muu hulgas ka vastava eriala spetsialistid. Võõrsõnade leksikon ei ole mingi autoriteet. Seal on palju vigu. Lähtuma peab ÕSist. --Metsavend 13. oktoober 2007, kell 19:28 (UTC)

:::::: Ka mina leian, et pealkirjades tuleks järgida ÕS-i. Kord-sõnadelt on ju ümbersuunamised ja artiklites on ära toodud mõlemad vormid. Kindlasti tuleks aga oma murest keelemeestele teatada. Andres 13. oktoober 2007, kell 19:43 (UTC)

::::::: Siis ma peaks malli ka ümber muutma, sest muidu ei näita ta loetavat artiklit mustalt. Seda ma aga teha ei taha. Tulen teie soovile vastu ja muudan tagasi. Võtan uuesti ÕS-iga kontakti. Neile tagasi kirjutada ei saanud ja e-maili nimi oli ka sellel.aadressil.ei.vasta@eki.ee--Tiuks 13. oktoober 2007, kell 21:57 (UTC)
----
Palun kanna kõik uued artiklid sisse lehele Muusika mõisteid. Ma ei ole viimastel päevadel seda teinud. Andres 20. november 2007, kell 10:39 (UTC)

Teen ära! Edaspidi lisan kohe uue artikli sellele lehele.--Tiuks 20. november 2007, kell 13:53 (UTC)


Kasutaja arutelu:Kk

Tere tulemast Vikipeediasse, Kk! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. detsember 2007, kell 16:43 (UTC)
Allakirjutamiseks arutelulehtedel ja näiteks heade artiklite kandidaatide lehel vajuta neli korda järjest ~ . [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. detsember 2007, kell 20:58 (UTC)

Me oleme hädas artikliga [[Koerliblikas]]. Võib-olla oskad aidata? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. juuni 2008, kell 13:06 (UTC)
Üks probleem oli selles, kas perekonnanime ''Nymphalis'' võib tõlkida "pajuliblikaks" ka juhul, kui seda on kasutatud palju laiemas mahus kui meil on kombeks olnud, nii et ka näiteks koerliblikas on ''Nymphalis urticae''. Selles seoses on mul küsimus, miks Sa eemaldasid artiklist [[Koerliblikas (perekond)]] lause "Sageli paigutatakse koerliblikad perekonda ''[[Nymphalis]]''". Dj Capricorn osutas sellele, et 2004. aastal ilmunud eestikeelses raamatus (ma ei tea küll, millises) ongi koerliblikas ''Nymphalis urticae''. Võib küll olla, et Eestis ei ole seda sageli tehtud, kuid maailmas küll. Tõsi on muidugi ka see, et tuleks viited lisada. Ma hakkan sellega tegelema. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. juuni 2008, kell 08:47 (UTC)
Palun vaata [[Arutelu:Koerliblikas (perekond)]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. juuni 2008, kell 08:49 (UTC)

Meil on veel üks probleem. Palun vaata artiklit [[Ebasarikas]] ja selle arutelu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. juuni 2008, kell 09:18 (UTC)
Palun vaata veel [[Arutelu:Ebasarikas]]. Raagudega on endiselt probleeme. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. juuni 2008, kell 22:57 (UTC)
Palun vaata [[Arutelu:Ebasarikas]] ja [[Arutelu:Harilik laanelill]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. juuni 2008, kell 07:49 (UTC)

Palun heida pilk peale artiklile [[Struktuurisemiootika]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. juuli 2008, kell 15:32 (UTC)

Kui lisad isikuartiklitele kategooriaid siis pane sünni- ja surma-aasta kategooriad kah.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 9. oktoober 2008, kell 11:21 (UTC)

Kui asendad pildi sama pildi parema variandiga, siis laadi see lihtsalt sama nime all üles. Siis pilt asendub automaatselt. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. oktoober 2008, kell 07:44 (UTC)

Palun vaata [[Arutelu:Punavetiktaimed]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. oktoober 2008, kell 18:55 (UTC)

Palun vaata [[Arutelu:Ainuraksed]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. veebruar 2009, kell 16:02 (UTC)

Palun vaata [[Arutelu:Katteseemnetaimed]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. veebruar 2009, kell 11:42 (UTC)

Palun vaata [[Arutelu:Harilik sidrunhein]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. veebruar 2009, kell 22:00 (UTC)

Võiksid omatehtud pildid Commonsisse laadida. Need on igati väärilised, et neid ka teistes vikides kasutada.--WooteleF 8. juuni 2009, kell 19:51 (UTC)

Jah, näiteks Savijärvest ja Kallõtõ järvest on artikkel ka võru vikis ning neid uusi pilte saaks kasutada ka seal, kui pildid oleks Commonsis. Commonsis tuleks vaid mingi teise nimega kasutaja teha, kuna nähtavasti nime Kk kasutab seal juba keegi teine. Pikne 28. juuli 2014, kell 12:34 (EEST)

Palun vaata [[Arutelu:Kanada kuusk]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. märts 2010, kell 20:41 (EET)

Seadsin Sind üles administraatorikandidaadiks. Kirjuta lehel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus kandideerima. Andres 31. märts 2010, kell 13:13 (EEST)

Väga suur tänu usalduse eest. Ent kindlasti loobun. Kõigeparemate soovidega, --Kk 31. märts 2010, kell 14:05 (EEST)

:Kas põhimõtteliselt ei taha või  oli see "tänan, aga ehk mitte" tingitud isiklikust hinnangust oma kogemustele ja seega mingi tärminiga? -Melilac (arutelu) 26. märts 2016, kell 08:53 (EET)

::Ei ole seotud tärminiga. Vikipeediat redigeerides ei ole ma tundnud, et vajaksin neid lisavahendeid, mida administraatoriks olles kasutada saaks. Tänumeeles, --Kk (arutelu) 26. märts 2016, kell 11:35 (EET)

Tere! Palun lisa sellele ja sellele pildile litsents. Kui on teisigi, siis pane teistele ka.--WooteleF 12. aprill 2010, kell 18:10 (EEST)

Tänan, tehtud. --Kk 13. aprill 2010, kell 14:25 (EEST)

:Sel pildil on autor jäänud juurde märkimata. Keegi on selle Commonsisse ka pannud, kuid seal ootab seda kustutamine kuna autorit pole märgitud.--WooteleF 19. aprill 2010, kell 14:20 (EEST)

::Emmeche pildil on litsents ikka puudu.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 14:32 (EEST)

Tere! Palun lisa märgis ka selle pildi juurde (lisaks skulptori õiguseid puudutavale). Pikne 10. november 2010, kell 10:16 (EET)
Pildi Leysin.JPG juurest on litsents ununenud. Ka Ernitsa hauakivi juurde tuleks endiselt mõni litsents lisada. Pikne 8. november 2011, kell 10:58 (EET)
Litsentsi lisamiseks redigeeri pildi lehekülge ja lisa sinna mõne litsentsi kood, nt {{cc-by-sa-3.0}}. 193.40.10.181 12. detsember 2011, kell 23:20 (EET)

Kui laadisin uuesti üles koos litsentsi lisamisega, kas siis on ka korras?--Kk 12. detsember 2011, kell 23:25 (EET)

: Tundub, et see ei toiminud. Piltide juurde ei tekkinud ühegi litsentsi malli. Tagantjärele tuleks siiski lihtsalt pildi lehekülge redigeerida. 193.40.10.181 12. detsember 2011, kell 23:28 (EET)
Küsin siis nii: Kas oled nõus piltide "VillemErnits2.jpg" ja "Leysin.JPG" avaldamisega litsentsi CC BY-SA 3.0 all? Kui jah, siis lisan ise litsentsi. Pikne 1. juuni 2012, kell 18:48 (EEST)

Jah, tänan ette! --Kk (arutelu) 1. juuni 2012, kell 19:00 (EEST)

Vaata [[Arutelu:Ökoloogiline tasakaal]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. aprill 2010, kell 16:05 (EEST)

Mis Sina arvad, kas ebaseened (nagu puugipask) tuleks panna protistide loendisse, seente loendisse või mõlemasse? Andres 3. september 2010, kell 09:50 (EEST)

Arvan, et protistide loendis, ja sellest piisaks. Tegin vastavad lisandused.--Kk 3. september 2010, kell 14:11 (EEST)

Palun kasuta mõttekriipsuna kriipsu – . See on redigeerimiskasti all olemas. Me võtsime pika kriipsu sealt spetsiaalselt ära, et seda ei kasutataks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. november 2010, kell 08:13 (EET)

Palun vaata [[Arutelu:Picea chihuahuana]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. november 2010, kell 11:37 (EET)

Palun vaata [[Arutelu:Hele sõstar]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. november 2010, kell 00:18 (EET)

Vaata [[Arutelu:Teravili]] ja [[Arutelu:Sorgo]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. november 2010, kell 00:55 (EET)

Palun vaata [[Arutelu:Südajas leht]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. jaanuar 2011, kell 17:36 (EET)
Palun vaata ka [[Arutelu:Munajas leht]]. Lehekujude süsteem (vaata artikkel [[Lehelaba]]) vajaks lähemat selgitust. Peaks selgitama hierarhiat. Näiteks artiklis [[Munajas leht]] tuleks siis mainida ka südajat lehte jne. Esitusest illustratsioonide järgi jääb mulje, nagu kõik need tüübid oleksid üksteisest sõltumatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. jaanuar 2011, kell 19:33 (EET)
Siis vist ei ole ka täpset vastavust Eestis kasutatavate mõistete ja mujal kasutatavate vahel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. jaanuar 2011, kell 19:35 (EET)

Palun vaata [[Arutelu:Harilik saar]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. märts 2011, kell 11:08 (EET)

Palun vaata [[Arutelu:Päideroog (perekond)]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. märts 2011, kell 11:59 (EEST)

Artikli [[Suur Vallrahu]] tõlkimisel on terminiprobleeme, vaata arutelu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. mai 2011, kell 07:52 (EEST)

Palun vaata [[Arutelu:Põhja-kukemari]] ja [[Arutelu:Kukemari]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. juuli 2011, kell 08:24 (EEST)

Palun vaata [[Arutelu:Teiči looduskaitseala]]. - [[Kasutaja:Melilac|Melilac]] ([[Kasutaja arutelu:Melilac|arutelu]]) 27. veebruar 2022, kell 16:53 (EET)

Tavaliste intervikilinkide asemel võiksid nüüd Wikidatat kasutada. Kui mõnes muus keeles artiklit tead juba, siis saad seal intervikide all vajutada linki "Edit links" (või vastavalt keelele siis) ja see viib kohe wikidatasse. --Kyng (arutelu) 16. mai 2013, kell 15:28 (EEST)

Vaatan, et Sina oled seda graafikut ajakohastanud. Kas saaksid seda ka praegu nüüd teha, kuluks ära? Aitäh! Adeliine 23. jaanuar 2014, kell 23:40 (EET)
----
Palun vaata Arutelu:Nastiklased. Probleem on selles, et uuemas süstemaatikas mõistetakse sugukonda Colubridae kitsamalt, nii et nastikud enam sinna ei kuulu. Seetõttu on imelik kasutada eestikeelset nimetust "nastiklased". Kas on keegi, kes madudega tegeleb? Andres (arutelu) 14. aprill 2014, kell 12:59 (EEST)
----
Kuidas on eesti keeles communal nesting? Andres (arutelu) 5. juuni 2014, kell 08:24 (EEST)

Võiks ju olla ühispesitsemine (ent ma pole leidnud terminina tarvitust, ega ka muud vastet). --Kk (arutelu) 7. juuni 2014, kell 07:25 (EEST)

: Ma oleks ka nii tõlkinud. Arvan, ei ole patt, kui me niimoodi tõlgime. Andres (arutelu) 7. juuni 2014, kell 10:01 (EEST)

::Mingis linnulaatade kohta käivas raamatus oli just sedasi enne ka tõlgitud. - Melilac (arutelu) 23. veebruar 2017, kell 14:56 (EET)
Palun vaata arutelu:Sigimissüsteemid. Teine probleem on artikliga Mating plug. Andres (arutelu) 12. juuni 2014, kell 13:50 (EEST)
----
Hi Kk! As a Steward I'm involved in the upcoming unification of all accounts organized by the Wikimedia Foundation (see :m:Single User Login finalisation announcement). By looking at your account, I realized that you don't have a global account yet. In order to secure your name, I recommend you to create such account on your own by submitting your password on Special:MergeAccount and unifying your local accounts. If you have any problems with doing that or further questions, please don't hesitate to contact me on my talk page. Cheers, DerHexer (arutelu) 12. veebruar 2015, kell 19:34 (EET)
----
Nimes Neuchâtel hääldatakse 'l' välja. Aga üks muu asi, ära kasuta käänamisel märki ´ vaid kasuta selle asemel '.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 6. märts 2017, kell 22:41 (EET)
----
Kuidas on eesti keeles pollination drop (:wikt:pollination drop? Andres (arutelu) 11. aprill 2017, kell 17:40 (EEST)

Võib olla teab seda Arne.Sellin@ut.ee - küsimus on okaspuude füsioloogiast, ja ta on selle ala mees.--Kk (arutelu) 14. aprill 2017, kell 17:11 (EEST)
----
Palun vaata Arutelu:Harilik silmarohi. 146.255.183.140 23. aprill 2017, kell 19:35 (EEST)
----
Palun vaata Arutelu:Metsaökosüsteem. Andres (arutelu) 25. aprill 2017, kell 11:28 (EEST)

Pildid laadi alati Commonsisse (), mitte Vikipeediasse. Kui pildid on Commonsis, siis saab neid kategoriseerida ja neid saab kasutada ka teiste keelte Vikipeediates--Estopedist1 (arutelu) 4. mai 2017, kell 11:57 (EEST)

Hello!
I have used a photo of Laphria flava in my free software educational proyect "Animalandia" (http://animalandia.educa.madrid.org)
You can see directly in the follow link and clic over "Siguiente" ("Next") several times:
http://animalandia.educa.madrid.org/imagen.php?id=46438
If you wish (and I hope yes), you can send me (via fernando.lison@educa.madrid.org) some letters or/and a photo for your "contributor profile" in Animalandia:
http://animalandia.educa.madrid.org/autor.phttp://animalandia.educa.madrid.org/autor.php?nombre=Kkhp?nombre=Mark%20Robinson
I want show to my students (and so everybody) that Animalandia is make for "real person", and I can tell them about "generosity", "share" and other similar words that we use very few at this time...
This is my "contributor profile" and others, for example:
http://animalandia.educa.madrid.org/autor.php?nombre=Fernando%20Lis%F3n%20Mart%EDn
http://animalandia.educa.madrid.org/autor.php?nombre=Carmen%20Jim%E9nez
http://animalandia.educa.madrid.org/autor.php?nombre=David%20P%E9rez
http://animalandia.educa.madrid.org/autor.php?nombre=Steve%20Garvie%20%28Rainbirder%29
In the future, I use more of your photos, I sure!
Thank you for the licence and, of course, for your splendid photos!!
Regards!
Fernando Lisón, from Spain --Fernando.lison (arutelu) 16. juuni 2017, kell 18:43 (EEST)

See on plakatil kujutatud joonistuse reproduktsioon. Et sellist pilti saaks kasutada vaba litsentsi all, peaks selleks olema kunstniku luba. Kui luba pole, tuleb pilt kustutada. Samamoodi tuleks järgmiste piltide puhul eeldada, et tekst on autoriõigusega kaitstud ning reproduktsiooni või tuletatud teose vabalt avaldamiseks on seetõttu tarvis luba:
* :Fail:TohvriKogrejärveSilt.JPG
* :Fail:Wintrebert1.jpg
--Pikne 24. juuli 2018, kell 15:35 (EEST)

Eeldus kohatu. --Kk (arutelu) 24. juuli 2018, kell 18:53 (EEST)

: Mismoodi kohatu? Nende tööde puhul teadaolevalt pole algse töö autoriõiguse kehtivus lõppenud. Samuti pole fotodel kujutatud tööd nii lihtsad, et saaks mõistliku kahtluseta öelda, et need pole autoriõiguse tekkimiseks küllalt originaalsed. Pikne 25. juuli 2018, kell 12:51 (EEST)

::Teadusartiklite puhul on selle abstrakti, pealkirjade ja tsitaatide levitamine vaba. --Kk (arutelu) 2. august 2018, kell 20:59 (EEST)

::: Ma ei tea, võib-olla mõnel pool on vaikiv kokkuleppe, et abstraktidega võib enamvähem vabalt ringi käia või need on lihtsalt tehtud sageli tasuta kättesaadavaks. Aga sellega iseenesest ei ole öeldud, et kindla abstrakti puhul on vaba sisu definitsioonile vastav kasutus lubatud (ka äriline kasutus jm). Mõnes kohas on eraldi välja toodud, et abstraktide kasutamiseks tuleb luba küsida. Võimalik küll, et mõnel juhul võib nii pikka lõiku tsiteerida, aga see tähendaks siis mingis kontekstis motiveeritud vaba kasutust, mitte kasututust vaba sisu litsentsi alusel. Antud juhul ei tundu ka tsiteerimine sõnakasutuse äranäitamiseks kuigi vajalik. Pikne 3. august 2018, kell 10:26 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey about your experience with  and Wikimedia. The purpose of this survey is to learn how well the Foundation is supporting your work on wiki and how we can change or improve things in the future. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 6. september 2019, kell 17:48 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
A couple of weeks ago, we invited you to take the Community Insights Survey. It is the Wikimedia Foundation’s annual survey of our global communities. We want to learn how well we support your work on wiki. We are 10% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal! Your voice matters to us.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 20. september 2019, kell 18:14 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
There are only a few weeks left to take the Community Insights Survey! We are 30% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal!
With this poll, the Wikimedia Foundation gathers feedback on how well we support your work on wiki. It only takes 15-25 minutes to complete, and it has a direct impact on the support we provide.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 3. oktoober 2019, kell 22:52 (EEST)

Meil oli mõnest sellega seotud küsitavustest mõni aeg tagasi juttu (Vikipeedia:Üldine arutelu/Arhiiv 50#Taksonite kategoriseerimine riikide kaupa). Tundub nõus oldi vähemalt sellega, et Eestist suurema levilaga liik ei peaks jääma ainult Eesti kategooriasse, nii nagu näiteks siin: Eri:Erin/5555449. Pikne 11. veebruar 2020, kell 17:45 (EET)

Ega ta jäägi, sest kategooria Eesti toriulaadsed lahkneb järgnevalt Eesti kandseened ja Torikulaadsed. --Kk (arutelu) 11. veebruar 2020, kell 18:20 (EET)

: Seda küll, aga selline kategoriseerimine eeldab, et Eesti kategooria kõrval oleks siis ka teiste riikide kategooriad. Samuti ei anna kategooriad taksonoomilisest hierarhiast enam head ülevaadet, kui osa liike on hierarhias peidetud Eestiga seotud kõrvalharudesse. Pikne 11. veebruar 2020, kell 18:30 (EET)

::Lisasin selgituse ka üldisse arutelusse. Vahe on siis ainult selles, kas jaotus on topelt või ühekordne. S.t kas kategooria all näib Eesti liike ainult allkategoorias, või nii üldises kui allkatekoorias. Ma lihtsalt minimalistina eelistaksin esimest, sest liikide hulgad lähevad nagunii maru suureks. Aga kui on topelt, ega ka midagi paha pole.--Kk (arutelu) 11. veebruar 2020, kell 18:38 (EET)

::: Üldjuhul muidugi ei peaks artikkel olema korraga kategoorias ja sama kategooria alamkategoorias, aga antud ehk jah oleks selline ebakõla teisest ebakõlast (liik kategoriseeritud ainult Eesti liigina) vähem häiriv. Mõlemat pidi on süsteem üsna segadust tekitav ning mulle tundub endiselt, et oleks parem riigi (või muu piirkonna) elustiku koondamise eesmärgil piirduda loenditega. Pikne 11. veebruar 2020, kell 21:29 (EET)

:::: Teiste riikide või piirkondade puhul küll, aga mitte Eesti, sest see on ikkagi Eesti kultuuri ja maa ja ökosüsteemi ainus vikipeedia. Teiseks, Eesti sood või Eesti koopad jne – on jus selge, et neilgi puhkudel võiks piirduda loenditega üksnes. Pealegi see oli Andrese algne mõte, et kategooriaid polegi vaja, loenditest piisab – kuna mingit ühest süsteemi, kuidas kategooriaid teha, ei saa välja mõelda. Arvan, et hea kompromiss on antud juhul, panna siis topelt. --Kk (arutelu) 11. veebruar 2020, kell 22:37 (EET)

::::: Hiljuti oli muidugi analoogne arutelu loendite vallas, sest ega asjad pole selged ja ühetimõistetavad ka seal. Aga see selleks. Valmis artikkel Pape maastikukaitseala. Vaatasin ja tundus esmapilgul üsna põhjalik olevat. Kas sellest võiks asja saada mingi kvaliteediklassiga artiklite vallas= Kui ei, siis mida veel teha annaks? (peale alapealkirjade lisamise)? - Melilac (arutelu) 2. jaanuar 2021, kell 19:48 (EET)

:: Ütlesid, et kategooriad topelt panna oleks hea kompromiss. Võiksid siis muudatustes nagu Eri:Erin/6441843 alles jätta ka kategooria "Nokalised".

:: Kommenteersin nüüd seda teemat veel siin: :Kategooria arutelu:Eesti elustik. Pikne 14. juuli 2023, kell 20:02 (EEST)

Hello.
Can you translate and upload the article :en:List of mammals of Azerbaijan in Estonian Wikipedia? Or is there a specific translation request page in Estonian Wikipedia where I can add it?
Yours sincerely Karalainza (arutelu) 28. aprill 2020, kell 02:13 (EEST)

Hello ,
Really sorry for the inconvenience. This is a gentle note to request that you check your email. We sent you a message titled "The Community Insights survey is coming!". If you have questions, email surveys@wikimedia.org.
You can see my explanation here.
MediaWiki message delivery (arutelu) 25. september 2020, kell 21:49 (EEST)

Järgmiste piltide kohta tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor või varaliste autoriõiguste valdaja kinnitab, et nõustub iga nimetatud pildi avaldamisega nende juurde lisatud litsentsi CC BY-SA 3.0 tingimustel. Osade piltide puhul ei tundu tõenäoline, et T. Tiivel ise on autor. Siis tuleks kirjas ka välja tuua, kes on tegelik autor ja kuidas varalised õigused autorilt litsentsiandjale üle läksid.
* :Fail:Irene Tiivel Rahvuskultuurifondi stipendiumite jagamisel 2015.jpg
* :Fail:Heino Tiivel.jpeg
* :Fail:Toomas Tiivel Rahvusraamatukogus konverentsil 2018.jpeg
* :Fail:Eerik Jaanvärk.jpeg
--Pikne 16. märts 2021, kell 15:02 (EET)
----
Kui sa pole ise pildi :Fail:RBtulebPeatada.jpg autor, siis peaks autor samamoodi kinnitama, et nõustub nimetatud pildi avaldamisega nimetatud litsentsi tingimustel. Pildi :Fail:RBtulebPeatada2.jpg juurest puudutab praegu lisaks ka litsents. Pikne 15. juuni 2021, kell 16:17 (EEST)

Tere ja jõudu! Te jõuate palju, aga oleks tore, kui mitte kuskil ja mitte kunagi ei pillutataks kuupäevajuppe sel moel laiali, nagu olen märganud mitmes teie koostatud artiklis. Täna leitud näide: "Fridolin, Herdis 2020. Kui palju mõistmist on vaja loodusest hoolimiseks? Sirp 12. juuni, lk 24–25." Lisaks tuli sellest viitest välja, et autori eesnimi on Herdis 2020. Kuriuss (arutelu) 3. aprill 2021, kell 16:38 (EEST)

Mu kasutatud vorm on akadeemiline kirjandusviidete standard. Ikka nii: Perekonnanimi, Eesnimi aastaarv. Pelkiri. Väljaanne väljannde number (ajalehe puhul kuupäev): leheküljed. --Kk (arutelu) 3. aprill 2021, kell 18:25 (EEST)

: Vikipeedia ei ole akadeemiline väljaanne. Ma olen aru saanud, et isegi administraator Pikne ei toeta sellist kuupäevade lõhkumist. Kuriuss (arutelu) 4. aprill 2021, kell 21:20 (EEST)

:: Hm, minu toetus iseenesest pole argument. :) Akadeemilisi või neile sarnanevaid viitamisstiile kasutatakse Vikipeedias küll. Aastast lahku jäänud kuupäev tundub ka mulle veidravõitu, aga vaatan nüüd, et mõnes viitamisjuhendis on küll nii, nt . Mis puutub nime ja aastaarvu vahelt puuduvasse kirjavahemärki (just kirjanduse loetelus, mitte viites), siis mina pole sellega küll harjunud, aga paistab, et näiteks TÜ filoloogid harrastavad sellist stiili. Pikne 5. aprill 2021, kell 19:07 (EEST)

Selle joonistuse juures tuleks täpsustada, kes on autor või varaliste autoriõiguste valdaja ning aadressile permissions-etwikimedia.org tuleks edastada kiri, milles autoriõiguse valdaja kinnitab, et joonistust tohib kasutada selle juures nimetatud vaba litsentsi tingimustel. Pikne 20. oktoober 2022, kell 21:02 (EEST)
----
Miks "Vaata ka" all pealkirjade esitähe väikseks parandad? Tavaliselt ei ole nii. Oli veel arutelu (Vikipeedia arutelu:Vormistusreeglid#Vaata ka suur/väiketäht), millest mulle jääb mulje, et pooldatakse pigem suurt tähte või vähemasti pole kokkulepet selle kohta, et tuleks eelistada väikest tähte. Pikne 24. mai 2023, kell 17:20 (EEST)

Hea Pikne! Ikka lihtsal põhjusel, et suur- ja väiketähe eristus eesti keeles säiliks ja oleks tähelepanu all. Kui mõne sõna puhul on valesti saanud, eks siis seda tuleb parandada. Suurtähte kasutatakse tavaliste sõnade puhul lause alguses. "Vaata ka" aga pakub loetelu, kus ei ole loetletavate järel punkti. Samamoodi tehakse alati indeksites, kus väikse tähega kirjutatavaid märksõnu ei suurtähestata. Samamoodi on ju Vikipeedia loendites (nt putukate loend). "Vaata ka" puhul on ilmselgelt tegu loendiga. Kk (arutelu) 24. mai 2023, kell 17:53 (EEST)

: Suurtähte kasutakse ka pealkirjade alguses ja "Vaata ka" all on loetelus tegu eeskätt artiklite pealkirjadega (eriti siis, kui tegu on vabamas sõnastuses pealkirjaga nagu "Samasooliste abielu Costa Ricas" või sulgudes täpsustust sisaldava pealkirjaga). Samamoodi oleme enamvähem alati kirjutanud ariklite pealkirjad suure tähega ka artiklite päistes täpsustusmärkustes ("... vaata artiklit Neljapäev (ansambel)").

: Temaatilises loendis nagu Eesti liblikate loend ehk küll võib olla teistsugune lähenemine, kuna loetletakse teatud tüüpi asju ja mitte niivõrd artikleid (pealkirju). Pikne 24. mai 2023, kell 19:51 (EEST)

::Autoriteetseis eestikeelseis entsüklopeediais kasutatakse artiklite pealkirjades samuti väiketähte, kui vastavat sõna kirjutatakse väikse tähega (vt nt http://entsyklopeedia.ee/artikkel/kliima3). Vikipeedias on automaatselt artiklipealkirjad suure algustähega, seal pole valida; et väiketähega alustada, pead igavest vaeva nägema (nt ad acta; muide, kui see on pealkiri, siis võiks olla seegi ju suure tähega – vt nt https://de.wikipedia.org/wiki/Ad_acta; ma seda muidugi ei poolda). Aga loendid on meil ikka just artiklite loendid. Heade soovidega. Kk (arutelu) 24. mai 2023, kell 20:10 (EEST)

: Tehniliselt saaks ka siin märksõnu või pealkirju vaikimisi väikese tähega näidata, nii on muuseas Vikisõnastikus, aga on valitud teistsugune vormistus. EE ülesehitus on muidu ka teistsugune. Seal on vähem põhjust pidada märksõnu pealkirjadeks, kuna tegu pole lehekülgede pealkirjadega ja märksõnade valik on rangem (pole märksõnu nagu "Eesti liblikate loend", mis märksõnade süsteemi hästi ei sobi).

: Väiketäht on meil pealkirja alguses reeglina neil erandjuhtudel, kui ka lause alguses kasutatakse väikest tähte (teatud kaubamärginimed, väiketähelised tähised jmt). Pealkirja "Ad acta" puhul ei näi olevat erilist põhjust väikese tähe kasutamiseks.

: Temaatilistes loendites on loetletud asjad muidugi reeglina lingitud, aga ei lingita ikkagi niivõrd artiklite pealkirju, kuivõrd loetletud asju. Neis loendites võib lingi tekst artikli pealkirjast erineda (näiteks süsteemsuse huvides) ja pealkirjades olevaid sulgudes täpsustusi ei näidata. Erinevalt alaosast "Vaata ka", kus on reeglina lehekülgede täpsed pealkirjad. Pikne 25. mai 2023, kell 17:24 (EEST)

:: Minu meelest reeglina just ei ole, sest sulgudes täpsustusi ju "vaata ka" all ei säilitata (vähemalt pole mõtet säilitada). --Andres (arutelu) 26. mai 2023, kell 13:51 (EEST)

::: Võimalik, et täpsustustega on seal ümber käidud mõlemat pidi. Aga milleks lingi täpsustust "Vaata ka" all peita? Minu meelest pole seal selleks rohkem põhjust kui artikli päises täpsustusmärkuses. Pikne 27. mai 2023, kell 19:48 (EEST)

Palun vaata :Fail:EEHp.pdf. On vaja kirjalikku luba Viive Tolli (surnud 2020) tööde autoriõiguste pärija(te)lt. Kui Eesti Looduseuurijate Seltsil on Viive Tollilt selleks kunstitööks luba saadud, tuleks see kuidagi fikseerida Estopedist1 (arutelu) 18. jaanuar 2024, kell 10:17 (EET)

Palun märkida litsents sellele pildile: :Fail:Strelitzia reginaeM.jpg Estopedist1 (arutelu) 18. jaanuar 2024, kell 11:29 (EET)

Kui foto autor on keegi teine, mitte üleslaadija ise, siis tuleks ühtlasi edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et nimetatud fotot tohib kasutada nimetatud vaba litsentsi tingimustel. Pikne 7. veebruar 2024, kell 21:30 (EET)


Arutelu:Vääna

Võtsime MTÜ Vääna Külakoda inimestega nõuks oma kandi artiklid nii Viki- kui Wikipeedias korda teha. Eeldatavasti ilmub lähiaegadel infot mõnevõrra juurde. Kõik kommentaarid muudelt tegijatelt on teretulnud.
 --Wahur 24. detsember 2007, kell 11:06 (UTC)

Väga teretulnud algatus. avjoska 24. detsember 2007, kell 11:55 (UTC)

Tuleb linke ja seotud märksõnu fraasiga "Vääna-Posti". KNABis seda kohanime pole--Estopedist1 (arutelu) 12. september 2015, kell 17:43 (EEST)


Arutelu:Rihards Muciņš

Järgnev jutt on postitaud IP-lt 84.50.38.215 artiklilehele, kuhu see kindlasti ei kuulu

This entry is "mildly" incomplete,not to say complete rubbish. The CV published is ridiculous in the first place. Not to say that the selections of facts are kind of biased.

Thank you

Rihards Mucins

former Ambasador of Latvia to Estonia
Järgmised lisandused sama autori poolt

! Get straight your facts!

2)Is there a way to contribute for anon Estonian speaker?
Ning veel

DISCARIMER: Anyone who reads this should be aware of the dosmestic political context in Latvia in Fall 2007

I tried to find all available information from the Estonian sources. It is  not quite coherent. There is no selection. What else should be said? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. detsember 2007, kell 13:12 (UTC)

Kas ta kuulub erakonda Uus Aeg. Andres 28. detsember 2007, kell 15:47 (UTC)

Kui see on küsimus, siis vastus oleks, et vähemalt läti internetiväljaannete andmeil küll. --Metsavend 28. detsember 2007, kell 18:41 (UTC)
Now this one does it for me! I think that generally writing articles about politicians is a good idea. This time it is totally wrong and unjust. For Havens' sake I have taken all the blame for this awful incident, basically I have destroyed my life, as I knew it! And now when I start seeking an appropriate job outside the Government, the first think they google about me is this page.

Artiklilehelt. Andres 2. jaanuar 2009, kell 21:31 (UTC)

Do they read Estonian? Any information here is available in other web sources. Andres 2. jaanuar 2009, kell 21:40 (UTC)
Välislingid tuleks läbi vaadata. Osa neist ei tööta. Andres 2. jaanuar 2009, kell 21:40 (UTC)
Ja võib-olla pole neid kõiki tarvis. Need võiks teha viideteks. Andres 2. jaanuar 2009, kell 21:43 (UTC)

Artiklist siia:

(sündinud 1968) on endine[viide?] Läti diplomaat

Viide? Should I send you a copy of my resignation paper myself? Or you are too lazy to search for references?

Disrespect.

RM''

And additionally to that. Have you ever heard about civic legal procedures against attacks on personality, which is exactly what you do with this wiki entry? I do not know out of mere stubborness or utter stupidity. Nonetheless, you just DID it. So, either you take this entry away for reasons that I mentioned before or see you in Tallinn court. Or, maybe, Strasbourg, I have not decided yet.
--Epp 4. jaanuar 2009, kell 04:02 (UTC)

If I knew there were a more private way to communicate with you, I would have done that and would not paste any texts here. There was,a so called, umbrella revolution in Latvia more than a year ago. Where people stood against the government for its lies and corruption.I was a part of that. I was ambassador at the time,but I could not stand this government either. It was very difficult to represent Kalvitis government in Estonia for the way the Border agreement with Russia was handled or for the mere knowledge of knowing that you reside in a country with the same roots as Latvia,which has somehow managed to be different. So,I sometimes thought that I could hide myself in a bottle and really had a couple of beers too much, when I drove that car. BUT you should understand that the whole press leak happened only because Kalvitis PR people leaked it consciously and with an exact understanding that it will kill me. And now you reproduce it. And yes, google Rihards Mucins and you will find this entry as Nr.3 or 4. I don't think I deserve this.

::I am sorry that we have not managed to find public sources about your leaving the diplomatic service. Your resignation paper couldn't substitute for that.

::In order to contact us personally just create a  user account for yourself and use the button "Saada sellele kasutajale e-mail" on the user page of the user you want to contact.

::I think Estonian journalists would be interested in your account of what really happened. When the story gets published we'll add your account to this entry.

:: If this entry disappears then this one will be the first one. Don't you think our entry is better? Andres 4. jaanuar 2009, kell 10:04 (UTC)
Palun aidake artikli algusesse viidet lisada. Andres 4. jaanuar 2009, kell 10:04 (UTC)
Ta töötab endiselt Välisministeeriumis. Vaba foto saab siit või siit. --Metsavend 19. aprill 2011, kell 14:24 (EEST)

Kumbki foto pole piisavalt vaba.--WooteleF 19. aprill 2011, kell 17:44 (EEST)

Hiljem on Muciņš juhib

Ma ei oska seda parandada. Andres 20. aprill 2011, kell 21:00 (EEST)

Ta avas Kuressaares teist korda näituse, mis Tallinnas oli juba väljas olnud. Need asjad võiks kokku koondada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. aprill 2011, kell 21:00 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kalev.ee/est/?news=904690
** In Rihards Muciņš on 2013-06-24 13:12:22, 404 Not Found
** In Rihards Muciņš on 2013-07-06 22:21:33, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:21 (EEST)


Arutelu:Loodusaeg

Mis on ajakirja veebiaadress? Andres 27. detsember 2007, kell 11:19 (UTC)
Välislink on küll pigem reklaamiva moega --Dj Capricorn 12. jaanuar 2008, kell 21:48 (UTC)

Reklaami ma siin ei näe, aga pole näha ka seost artikli teemaga. Andres 12. jaanuar 2008, kell 21:53 (UTC)

Tegemist pole reklaamiga, aga ka mitte ajakirjandusega tavapärases mõttes. Tehniliselt on Loodusaeg kinnine administreeritav postiloend (list), kuid ka Eesti Entsüklopeedia lisaköide "Eesti" paigutas selle nähtuse oma artiklis ajakirjanduse alla.
Ükskõik, kas kategooria link on Eesti ajakirjandus" või mitte, palju tähtsam on kategoriseering "Looduskaitse".
Praegune välislink pole enam reklaamihõnguline - see selgitab vähekene ka seda "nähtust".

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ .

Viidatud saidil pole Loodusaega mainitud. Andres 12. jaanuar 2008, kell 23:07 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.greengate.ee/index.php?page=1&component_id=11&id1=3108
** In Loodusaeg on 2013-06-24 12:07:28, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Loodusaeg on 2013-07-06 11:24:04, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:24 (EEST)


Arutelu:Märjamaa kirik

#Heinrich Platenschleger 1554
#Helmoldt Ficke 1575
#Peter Bunemann 1591
#Michael Gallus 1558-1618
#Joachim von Fincken 1624-1627
#Erdmann Pierius 1647
#Andreas Knüpffer 1671-1705
#Samuel Matthäus (Matthias Winkler) 1705-1710
#Martin Johann Roth 1712-1721
#Martin Felge 1727-1747
#Johann Ignatius 1747-1774
#Hans Sigismund Vertraugott Lysarch (Köningk) 1775-1780
#Benodict Gottlieb Haken 1781-1810
#Carl Justus Meder 1810-1820
#Robert Heinrich Ploschkus 1821-1858
#Carl August Pezold 1858-1895
#Gotthard Hailer 1896-1910
#Oskar Meder 1910-1926
#Jaan Lääne 1927-????
# ?
#Illimar Toomet ????-????
See käib Märjamaa koguduse artiklisse. - WooteleF 28. detsember 2007, kell 10:15 (UTC)


Kasutaja arutelu:Mikhailov Kusserow~etwiki

This user is busy  Please write your message in here
Welcome, Mikhailov Kusserow!
What kind of help do you need? Andres 28. detsember 2007, kell 15:10 (UTC)
Thank you for your card! Andres 30. detsember 2007, kell 15:48 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mikhailov Kusserow~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Ayahuasca

Huvitav kas ka eestis ringleb see jook?

Tuleb sõita Lõuna-Ameerikasse. Andres (arutelu) 5. november 2013, kell 17:10 (EET)
Ringleb ka Eestis (vt viiteid artiklis). Lähim legaalne võimalus on minuteada Hollandis. --Aiatee (arutelu) 5. november 2013, kell 21:58 (EET)

http://www.elu24.ee/?id=11474
tõestus.
Ühe suvalise juudi psühholoogi arvamus ei ole mingi tõestus ja kogu jutt on artikli seisukohalt täiesti irrelevantne, mistõttu taastasin artikli eelmise versiooni. -- Toomas 21. märts 2008, kell 16:20 (UTC)
ok vabandust kui kedagi pahandasin aga sa vist oled ise kah väga suur usklik ja sellepärast
sind kah pahandasin vist :)

: Küsimus on jällegi akadeemilisuses, mitte kellegi isiklikes vaadetes. Isegi kui see artikkel oleks sisu poolest siia sobinud, siis elu24.ee ei sobi ikka mitte kuidagi viitamisel allikaks, v.a. juhtudel, mis puudutab seltskonnaelu. Ja ka siis ainult välislingina, mitte artikli sisu allikana. Vastasel juhul kaotame me ikka igasuguse usaldusväärsuse. -- Toomas 21. märts 2008, kell 16:57 (UTC)

Arvamus kui selline võiks olla aga kuna tegu pole Ayahuasca vaid akaatsiapuuga, siis see siia artiklisse ei sobi.--WooteleF 21. märts 2008, kell 16:30 (UTC)

: Ayahuascat küll artiklis mainiti, nii et kaalusin isegi selle lisamist välislinkidesse, aga siis lugesin veel ja jõudsin järeldusele, et entsüklopeedia seisukohalt ei sisalda see artikkel mingit olulist teavet. Soovi korral võib ju selle lingi artikli Mooses juurde lisada, seda teemat puudutab see oluliselt rohkem. Aga siis oleks ka parem leida viide algallikale, mitte kasutada elu24.ee portaali vahendust. -- Toomas 21. märts 2008, kell 16:57 (UTC)

:: Eelkõige sobiks see jutt artiklisse Benny Shanon. Ayahuasca't on viidatud artiklis tõesti mainitud, aga teises seoses: et Shanon on seda tarvitades näinud religioosse sisuga nägemusi. See on küll teemakohane, aga siis oleks tarvis otseallikat ja rohkem konteksti. Mingist kindlakstehtusest ei ole juttugi, nii et artiklisse pandud lause oli täiesti vale. Andres 22. märts 2008, kell 18:46 (UTC)
----
Tere kasutaja Aiatee!
Niipalju kui mina aru saan valmistatakse teed (leotist), mille üheks komponendiks on amasoonase kaapiväädi koor ja lisaks on palju teisi taimi ning võimlaikke koostisosasid.....
Kas külma veega segatuna on teel sama nimetus ja toime....

Mariina 5. november 2013, kell 13:25 (EET) alias Простота
Tere Mariina ja tänud kaapiväädi artiklit täiendamast!
Ayahuasca üheks komponendiks on alati kaapiväät Banisteriopsis caapi, enamasti lisatakse ka DMT-d sisaldavaid taimi (nt Psychotria viridis). Mõnikord lisatakse ka teisi taimi. Kaapiväät pidi joogile andma jõu ja DMT-taimed valguse. Ma ei teagi, kas väädi toimeained just selle koores sisalduvad. Tambitakse liaani jupid katki ja nii lähevad nad patta vaheldumisi Psychotria lehtedega.
Ilma kaapiväädita tehtud jooke ei kõlba ayahuascaks nimetada, kuna algselt on ayahuasca just kaapiväädi nimi. Kõiki nõiajooke ayahuascaks nimetades läheks segadus väga suureks. Kui kaapiväädi asemel kasutatakse teisi MAOI sisaldusega taimi (nt Peganum Harmala), siis võiks rääkida ayahuasca analoogidest.
Mõned hõimud tegevat ayahuascat jah külma veega (ega see Amazonase vesi väga külm ole). Ayahuascaks võib sellist leotist põhimõtteliselt nimetada, aga tõenäoliselt saadakse nii ka pikalt leotades joogi sisse ainult väike osa toimeainetest. Efekti kohta ma ei oska öelda, pole ise sellist leotist proovinud, aga kui nii tehti, küllap see siis kuigipalju ikka töötab. Enamasti neid taimi ikka keedetakse kaua (u 12h) ja mitu korda. --Aiatee (arutelu) 5. november 2013, kell 21:58 (EET)

: Tere kasutaja Aiatee!

: Kui avaneb rohkem infot, (ka taime enda kohta-ei leidnud head allikat- paljundatakse vast kas seemnete ja/või pistikutega) siis saab vast artikli ka täpsemaks- nüüd on meil siin artiklis siis juba tõenäoliselt kaks taimeteed- milledest teadaolevalt ühte (keedust u 12 h ja mitu korda) kasutavad kohalikud mitmesuguste rituaalide läbiviimisel....
Kas teisel teel (külmleotisel) on ravitoime mingitele kindlatele haiguslikele seisunditele, so kas kohalikud kasutavad taime ka ravitoimingutel?

:Koguseid arvatavasti täpsemaks ei saa (ka biokeemia kohta ei leidnud infot)

:*aga võiks

: teame juba meie esivanemate aegadest, et tammekoor väikestes kogustes oli ravitoimega ja pisut suuremas koguses juba sisemiste verejooksude esilekutsumiseks....

: Võib-olla aitaks kui ka teiste nõiajoogiks kasutatavate taimede toimet vaadata, ehk saabub seisund hoopis taimede koostoime tulemusel....

: Mariina 6. november 2013, kell 07:30 (EET) alias Простота

:: Ma ei ütleks, et just 2 teed siin artiklis on - põhiline taimeliik on üks, aga viise tee valmistamiseks ja võimalikke lisandeid on väga palju.

::: Kaotasin hommikul välja kirjutatu ära, pean peast panema: kas leidub mõni allikas, mis tooks välja et :
*ayahuasca "long- boiled brew" põhikoostisained on taimed: Psyhotria viridis ja amasoonase kaapiväät;
*"cold brew" amasoonase kaapiväät pluss teised taimed;
*amasoonase kaapiväät üksikuna tarbituna-   ?
* lisaks veel taimi...
*lisaks puhuvad veel suitsu peale....
* Kas ravitseja kannab nimetust: AYAHUASQUERO?

:: Biokeemia all ongi kirjas, et psühhoaktiivsus on toimeainete koostoime tulemus ja natuke seletatud ka selle koostoime mehhanismi.

::: Biokeemia all mõtlen mina näituseks taime enda biomolekule jm, mis igal taimel võib olla ju samuti erinev - juurtes on näiteks DMT sisaldus kõrgeim;

::: Biotoime all mõtlen ma võib-olla teaduslikku kirjeldust, kuidas taim võib toimet inimesele avaldada....

:: Mis kogustesse puutub, siis tavaline ayahuasca doos on 30-150 ml, aga selle kontsentratsioon võib olla väga erinev. Teadusuuringutes on kasutatud ayahuasca doose näiteks 2 ml/kg,  0.5-1 mg DMT/kg (Guimarães dos Santos, R. (2013). Safety and Side Effects of Ayahuasca in Humans—An Overview Focusing on Developmental Toxicology. Journal of Psychoactive Drugs, 45(1), 68–78. doi:10.1080/02791072.2013.763564) ja 0.75 mg DMT/kg (Santos, R., Grasa, E., Valle, M., Ballester, M., Bouso, J., Nomdedéu, J., … Riba, J. (2012). Pharmacology of ayahuasca administered in two repeated doses. Psychopharmacology, 219(4), 1039–1053. doi:10.1007/s00213-011-2434-x)

::: ayahuasca doos on 30-150 ml siis kohalike doos rituaalide läbiviimisel, mida nemad on aastatuhandeid tarvitanud......

::: Mariina 6. november 2013, kell 18:01 (EET) alias Простота


Kasutaja arutelu:Bibliograaf~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Bibliograaf! Andres 28. detsember 2007, kell 15:20 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Bibliograaf~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Altamira

Välislingid oleks vaja grupeerida. iffcool 28. detsember 2007, kell 17:15 (UTC)

Alustasin välislinkide kontrollimist ja grupeerimist. Andres 29. detsember 2007, kell 14:51 (UTC)

Võtsin välja:

http://victorian.fortunecity.com/woodcut/615/ – sama link esines kolm korda, eemaldasi kaks

http://www.hominids.com/donsmaps/cavepaintings.html – esines kaks korda, eemaldasi ühe

http://museodealtamira.mcu.es/investigframe.htm Muuseumi kollektsioonide konserveerimine. Uurimistöö muuseumis. Muuseumi eksponaadid – esines kolm kord. Minu arust link ei tööta ja eemaldasin kõik kolm

http://museodealtamira.mcu.es/ingles/informacionframe.htm Muuseumi sisevaade – link ei tööta

http://museodealtamira.mcu.es/investigframe.htm Muuseumi sisevaade – link ei tööta

http://museodealtamira.mcu.es/investigframe.htm Altamira maastik – link ei tööta
iffcool 14. jaanuar 2008, kell 13:03 (UTC)
Eemaldasin veel:

http://www.deutsches-museum.de/ausstell/dauer/altamira/alta2.htm Koopamaalide kopeerimine sakslaste poolt

http://museodealtamira.mcu.es/ingles/investigframe.htm Video: koopaelu rekonstruktsioon

http://www.veu.unican.es/arte/Ingles/prehist/histo/D3.htm Altamira

http://campus.northpark.edu/history/WebChron/Prehistory/Altamira.html
Samas kahtlen, kas ikka igale pildile peab link olema. iffcool 14. jaanuar 2008, kell 13:11 (UTC)
Lisaks eelmistele eemaldasin artiklist ka need lingid:

http://museodealtamira.mcu.es/investigframe.htm Animafilmid koopaaegsest kalapüügist ja jahist

http://museodealtamira.mcu.es/ingles/informacionframe.htm Teede skeem; Altamira asukoht

http://www.ttg.edu.ee/kunst/tekst/pintsel.html Altamira kunstniku ateljee kirjeldus
Minu poolest Välislinkide osa nüüd sobib. iffcool 14. jaanuar 2008, kell 13:21 (UTC)

: Noh, minu meelest on iga link piltidele väärtuslik, sest pildimaterjali ei saa artiklisse üle võtta. Andres 14. jaanuar 2008, kell 13:30 (UTC)

:: Piltide koha pealt nõnda palju: Minu arvates piisaks lingist http://grupos.unican.es/arte/Ingles/prehist/paleo/b/Default.htm ja siis ei peaks iga pildi juurde eraldi linkima (muidugi kehtib see link ainult osade piltide kohta). iffcool 14. jaanuar 2008, kell 13:49 (UTC)

::: Eraldi näitamise mõte on selles, et nii saab pildile eestikeelse "allkirja" panna. Andres 14. jaanuar 2008, kell 13:56 (UTC)

::::Koos näidates on aga jällegi piltide juures natuke pikemat teksti (selle lingi puhul inglise keeles) ja kõik pildid on korraga (küll pisipiltidena) näha. Samuti on vaieldav, kas nimetusi Bison, Horse, Goat jne. on vaja tõlkida, kui selle tegevusega samaaegselt suuname inimesi inglise või hispaaniakeelsetele lehekülgedele. iffcool 14. jaanuar 2008, kell 14:02 (UTC)

::::: Selles tekstis pole midagi, mida artiklis ei oleks. Lingid peaksid olema arusaadavad ka nendele, kes võõrkeeltest aru ei saa. Andres 14. jaanuar 2008, kell 20:06 (UTC)

:::::: Selle ühe lisatava lingiga saaks asendada kaksteist praegust. Kusjuures olen ma täiesti kindel, et selle ühe kasutamine oleks artikli lugejatele hulga mugavam, kui kaheteistkümne erineva.

:::::: Muidugi, kui pildid oleksid oluliselt suurema resolutsiooniga, siis arvatavasti mu seisukoht muutuks, aga praegusel kujul ei paista need pildid küll nõnda olulistena, et neile peaks igaühele eraldi viitama ja samuti on vähemalt minu jaoks küsitav nn. "eestikeelsete pildiallkirjade" vajadus, kui enamusel piltidel on niigi aru saada, mida seal kujutatakse ja seal leheküljel on nad samuti ingliskeelse nimetusega varustatud. iffcool 15. jaanuar 2008, kell 17:21 (UTC)

::::::: Sul võib õigus olla. Hea oleks ka teiste arvamust teada. Andres 15. jaanuar 2008, kell 20:38 (UTC)

: See on hea, et nad siin on. Äkki mõni hakkab tööle. Andres 14. jaanuar 2008, kell 13:39 (UTC)
----
Muuseumi kohta võiks olla eraldi artikkel. Andres 14. jaanuar 2008, kell 13:30 (UTC)
Võib-olla ka koopa ja koopamaalide kohta eraldi. Andres 14. jaanuar 2008, kell 13:43 (UTC)

Muuseumist võiks tõesti eraldi artikkel olla. Kahtlen aga koopa ja koopamaalide lahutamise vajalikkuses. iffcool 14. jaanuar 2008, kell 13:49 (UTC)
Arvan, et Altamira koopamaalide avastuslugu võiks artikliga integreerida. Andres 14. jaanuar 2008, kell 13:46 (UTC)

Koopamaalide avastamisloo osa võib ka sellest artiklist lahus püsida. Ei toeta nende artiklite ühendamist. iffcool 14. jaanuar 2008, kell 13:50 (UTC)
----
Dateeringutest on juttu kahel korral. Need võiks ehk ühendada. Andres 15. jaanuar 2008, kell 20:50 (UTC)
----
Kaks tähelepanekut: Äkki võiks selle, et Altamira tähendab 'kõrge vaade' lisada kohe algusse (Altamira (hispaania 'kõrge vaade') ...)Kas on sobilik öelda, et: "Lagi on maapinnale väga lähedal", kui "keskmine vahemaa laest maapinnani koopa kogu pikkuse ulatuses on ligikaudu 11 meetrit"?iffcool 26. august 2008, kell 23:20 (UTC)

Tegin parandused. Andres 27. august 2008, kell 06:00 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://museodealtamira.mcu.es/ingles/indexprova2.html
** In Altamira on 2012-11-16 10:00:29, 404 Not Found
** In Altamira on 2013-05-25 13:53:28, 404 Not Found
** In Altamira on 2013-06-24 00:29:54, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:30 (EEST)
Kirjanduse alajaotus on vajalik, aga see tuleks tõlkida ja redigeerida, muidu ei saa see hea artikkel olla. Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 10:13 (EET)

Minu meelest võib hispaanikeelne kirjandus vabalt jääda hispaaniakeelsesse artiklisse. Võib-olla mõni kõige olulisem võõrkeelne artikkel võiks ka siin olla. Pikne 1. november 2014, kell 11:54 (EET)

: Ma ei ole nõus, et hispaaniakeelne kirjandus ei ole soositud. Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 19:04 (EET)

:: Noh, mõni olulisem võõrkeelne kirje võib ju olla. Pean silmas, et kirjanduse loetelu võiks olla kontsentreeritum, ükskõik mis keeles ta on, siia pole vaja täielikumapoolselt bibliograafiat, tegu pole raamatukogukataloogiga. Ja samas on artikkel seotud teistes keeltes artiklitega, mille kirjanduse loeteludest leiab niigi hõlpsasti teistes keeltes kirjandust, sellepärast saaks siin jätta põhirõhu eestikeelsele kirjandusel, kui seda on. Pikne 1. november 2014, kell 19:49 (EET)

::: Ilma uurimata ei tea, mida välja jätta, aga minu meelest tuleb korralik kirjanduse nimestik igal juhul kasuks. Populaarteadusikke artikleid pole mõtet panna, aga teadusuurimused võiksid ikka olla. Need tuleks ka läbi töötada, nii et tekiksid viited. Siis võib ka ehk osa viidatud asju välja jätta. Eestikeelse kirjanduse võib eraldi välja tuua. Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 22:40 (EET)

:::: Või siis ilma uurimata ei tea, mida sisse võtta. Pikne 1. november 2014, kell 22:47 (EET)

::::: Muidugi, üks asi on sissevõtmine, teine asi väljajätmine. Mina ju seda sisse ei pannud. Ma paneksin eestikeelsed materjalid kõik sisse, võõrkeelsetest võtaksin ainult teaduspublikatsioonid. Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 23:11 (EET)

:::::: Ma ei usu, et siin on tegu teadliku valikuga kirjandusest, mis eestikeelse Vikipeedia artiklis kindlasti loetletud peaks olema. Mina tühistaksin. Pikne 2. november 2014, kell 11:28 (EET)

::::::: Vikipeediasse võib igaüks kirjanduse loetelu lisada, ja siin on küsimus ainult selles, et eri inimestel on valiku kriteeriumide kohta erinevad arusaamad. Kui see poleks hea artikkel, siis poleks asjaga kiire. Ma ei kustuta seda, vaid tõstan arutelulehele, et anda asjaga tegekemiseks aega. Andres (arutelu) 2. november 2014, kell 13:02 (EET)

* Almagro Basch, Martín. (janeiro-febreiro 1969). "En el aniversario del descubrimiento de la Cueva de Altamira" (PDF) VII (37): 104-111.
* Altuna, Jesús. (1992). "El medio ambiente durante el Pleistoceno Superior en la región Cantábrica con referencia especial a sus faunas de mamíferos" (PDF) (43): 13-29. San Sebastián: Sociedad de Ciencias Naturales ARANZADI. ISSN 1132-2217.
* Altuna, Jesús. (janeiro-febreiro 2002). "Los animales representados en el arte rupestre de la Península Ibérica. Frecuencias de los mismos" (PDF) (54): 21-33. São Sebastião: Sociedad de Ciencias Naturales ARANZADI. ISSN 1132-2217.
* Altuna, Jesús. (1976). "The Solutrean of Altamira: The Artifactual and Faunal Evidence" (PDF) (em inglês) XXVI-XXVII: 175-182. ISSN 0514-7336. Visitado em 26 de abril de 2012.
* Álvarez Fernández, Esteban. (2001). ":8080/fedora/get/bibliuned :ETFSerieI2001/demo :Collection/view “Altamira Revisited” : Nuevos datos, interpretaciones y reflexiones sobre la industria ósea y la malacofauna" (PDF) (14): 167-184. ISSN 1131-7698. Visitado em 26 de abril de 2012.
* Álvarez-Fernández, Esteban. (2009). "Análisis arqueomalacológico de la cueva de Altamira (Santillana del Mar, Cantabria) : Excavaciones de J. González Echegaray y L.G. Freeman" (PDF) 20 (1): 55-70. ISSN 1131-6993. Visitado em 26 de abril de 2012.
* Barandiarán, I.. In: Barandiarán, I.. La cueva de Los Casares (en Riba de Saelices, Guadalajara). Madrid: Excavaciones Arqueológicas en España, 76, 1973. Capítulo: Fauna de Mamíferos del yacimiento prehistórico de Los Casares (Guadalajara). 97-116 pp. ISBN 84369-0281-5.
* Barandiarán Maestu, Ignácio. Prehistoria de la Península Ibérica. [S.l.]: Ariel, 1998. ISBN 9788434465978. Visitado em 26 de abril de 2012.
* Bernaldo de Quirós Guidolti, Federico. (1994). "Cronologia del arte paleolítico" (PDF) (5): 265-276. ISSN 1131-6993. Visitado em 18 de abril de 2012.
* Blas, L. al. (realización). Patrimonio de la Humanidad. Europa Mediterránea I. [S.l.]: UNESCO/Planeta DeAgostini/Ediciones San Marcos, 1999. Capítulo: España. Cuevas de Altamira. 34-37 pp. vol. 1. ISBN 84-395-8385-0.
* Botín, Gonzalo. (27 de abril de 1994). "Un único artista que pintaba de rodillas" (HTML).
* Breuil, H.. La Cueva de Altamira en Santillana del Mar. Madrid: El Viso, 1984.
* Bueno Ramírez, Primitiva. In: R. Balbín e P. Bueno (coords.). El arte prehistórico desde los inicios del siglo XXI : Primer Symposium Internacional de Arte Prehistórico de Ribadesella. [S.l.]: Asociación Cultural Amigos de Ribadesella, 2003. Capítulo: Prehistoria del lenguaje en las sociedades cazadoras y productoras del sur de Europa. 13-22 pp. ISBN 84-921909-8-1. Visitado em 20 de abril de 2012.
* In: Coma-Cros, D. e Tello, A.. Historia del Arte. Prehistoria. África negra. Oceanía '. Madrid: Salvat, 2006. Capítulo: Los orígenes del arte. 40-113 pp. vol. Tomo 1. ISBN 84-471-0322-6.
* Cumming, Robert. In: Juan Fernández (coord. e supervisão). Guía visual de pintura y arquitectura. Madrid: Dorling Kindersley Limited / Ediciones El País / Santillana, 1997. Capítulo: Cuevas de Altamira. 12-13 pp. Depósito Legal: B-30.428-1997.
* Fernández, Jaime. (20 de março de 2007). "Los caballos de Altamira" (PDF) (53) p. 24. ISSN 1697-5685. Visitado em 18 de abril de 2012.
* Finlayson, Clive. (19 de outubro de 2006). "Late survival of Neanderthals at the southernmost extreme of Europe" (em inglês) (443): 850-853. ISSN 0028-0836.
* Fosse, P.. (2005). "Tafonomía y arqueozoologia comparadas de algunos yacimientos de los Pirineos franceses y de Cantabria" (PDF) (57): 163-181. San Sebastián: Sociedad de Ciencias Naturales ARANZADI. ISSN 1132-2217.
* Fullola Pericot, Josep Mária. In: Garcia de Cortazar e Ruiz de Aguirre, Fernando (Diretor). Nueva Historia de España. La Historia en su lugar. Tomo 1 : Los albores de la Historia (desde los orígenes hasta el siglo III a.C.). [S.l.]: Planeta, 2002. Capítulo: El paleolítico superior en la Península (paisaje 2). 59-70 pp. ISBN 84-08-46576-7.
* Gárate Maidagán, Diego. (Julho-Dezembro 2008). "Las pinturas zoomorfas punteadas del Paleolítico Superior cantábrico : hacia una cronologia dilatada de una tradición gráfica homogénea" (PDF) 65 (2): 29-47. DOI:10.3989/tp.2008.08002. ISSN 0082-5638. Visitado em 26 de abril de 2012.
* García de Cortazar y Ruiz de Aguirre, Fernando. In: Garcia de Cortazar e Ruiz de Aguirre, Fernando (Diretor). Nueva Historia de España. La Historia en su lugar. Tomo 1 : Los albores de la Historia (desde los orígenes hasta el siglo III a.C.). [S.l.]: Planeta, 2002. Capítulo: Desembocadura del Saja. Homo pictor . Introducción histórica. 56-77 pp. ISBN 84-08-46576-7.
* García Guinea, Miguel Ángel. Altamira y el arte prehistórico de las cuevas de Santander. Madrid: Patronato de la Cuevas Prehistóricas de Santander. Dirección General del Patronato Artístico y Cultural, 1975. ISBN 84-400-8797-7.
* García Guinea, Miguel Ángel. Altamira y otras cuevas de Cantabria. Madrid: Sílex Ediciones, 1979. ISBN 84-85041-34-8. Visitado em 26 de abril de 2012.
* González Echegaray, Joaquín. In: Moure Romanillo, Alfonso. "El hombre fósil" 80 años después: volumen conmemorativo del 50 aniversario de la muerte de Hugo Obermaier. [S.l.]: Universidad de Cantabria, 1996. Capítulo: Obermaier y Altamira. Las nuevas excavaciones. 249-270 pp. ISBN 9788481021394.
* Visitado em 26 de abril de 2012. A versão online encontra-se limitada a uma vista parcial.
González Echegaray, J.. (2007/2008). "Balance sobre el Magdaleniense III en la Costa Cantábrica" (PDF) (24-25): 483-492. ISSN 0213-2095. Visitado em 6 de maio de 2012.</ref>
* González Sainz, César. (2010). "La superposición de figuras en el arte parietal paleolítico. Cambios temporales en la región cantábrica" (Scridb, PDF) (18 (1)): 41-61. Universidade de Navarra. ISSN 1133-1542. Visitado em 26 de abril de 2012.
* Montes, Ramón. In: Enrique Baquedano Pérez (coord.). Miscelánea en homenaje a Emiliano Aguirre. Arqueología. Madrid: Comunidad de Madrid, Museo Arqueológico Regional, 2004. Capítulo: Los “aerógrafos” de la Cueva de Altamira. 320-327 pp. vol. 4. ISBN 84-451-2656-3. Visitado em 18 de abril de 2012.
Lasheras, José Antonio. (Jan-Feb-Mar 2002). "Dossier : “La Altamira del siglo XXI” (El nuevo museo y centro de investigación de Altamira)" (PDF): 22-28. Fundación del Patrimonio Histórico de Castilla y León. ISSN 1578-5513. Visitado em 2 de maio de 2012.
* Lasheras, José Antonio. In: Lasheras, J. A. (coord.). Redescubrir Altamira. [S.l.]: Turner, 2002. Capítulo: Un museo para el Paleolítico. 189-201 pp. ISBN 84-7506-5465. Visitado em 18 de abril de 2012.
* Lasheras, José Antonio. (2005/2006). "El proyecto científico Los Tiempos de Altamira : primeros resultados" (PDF) III (57): 143-159. Sociedad de Ciencias Naturales ARANZADI. ISSN 1132-2217. Visitado em 18 de abril de 2012. Localização alternativa na web da editorial.
* Leroi-Gourhan, André. Los primeros artistas de Europa. Introducción al arte parietal paleolítico. Madrid: Ediciones Encuentro, 1983. ISBN 84-7490-082-4.
* Leroi-Gourhan, André. In: Garanger, José. La prehistoria en el mundo. Madrid: Akal, 2002. ISBN 9788446012030. Visitado em 2 de maio de 2012.
* Lewis-Williams, David. La mente en la caverna : La conciencia y los orígenes del arte. Madrid: Akal, 2005. ISBN 9788446020622. Visitado em 20 de abril de 2012.
* Madariaga de la Campa, Benito. "El hombre fósil" 80 años después : volumen conmemorativo del 50 aniversario de la muerte de Hugo Obermaier. Gijón (Astúr
ias): Servicio de publicaciones de la Universidad de Cantabria, 1996. Capítulo: Hugo Obermaier en el contexto de la Prehistoria cántabra : una
* valoración de Altamira. 51-78 pp. ISBN 84-8102-139-3. Visitado em 2 de maio de 2012. A versão online encontra-se limitada a uma vista parcial.
* Madariaga de la Campa, Benito. Sanz de Sautuola y el descubrimiento de Altamira. Consideraciones sobre las pinturas. Santander: Fundación Marcelino Botín, 2000. ISBN 84-95516-18-7. Visitado em 2 de maio de 2012.
* Menéndez, Mario. :80/webclient/DeliveryManager?application=DIGITOOL-3&owner=resourcediscovery&custom_att_2=simple_viewer&pid=2387152 El arte en la Prehistoria. primeira reimpressão da 1ª. ed. Madrid: Universidad Nacional de Educación a Distancia (UNED), 2009. ISBN 978-84-362-5902-5. Visitado em 2 de maio de 2012.
* Menéndez García, Rafael. (1994). "Consideraciones entorno a los llamados “bastones de mando”" (PDF) XLVII: 333-342. Publicaciones de la Universidad de Salamanca. ISSN 0514-7336. Visitado em 7 de maio de 2012.
* Moro Abadía, Óscar. (2004). "1864-1902: El reconocimiento del arte paleolítico" (PDF) (57): 119-135. Publicaciones de la Universidad de Salamanca. ISSN 0514-7336. Visitado em 2 de maio de 2012.
* Moure Romanillo, Alfonso. La cueva de Tito Bustillo: El Arte y los Cazadores del Paleolítico. 1ª. ed. Gijón (Astúrias): Trea, 1992. ISBN 84-87733-08-5.
* Múzquiz Pérez-Seoane, Matilde. (1994). "Análisis del proceso artístico del arte rupestre" (PDF) (5): 357-368. ISSN 1131-6993. Visitado em 22 de abril de 2012.
* Múzquiz Pérez-Seoane, Matilde. (1990). "El pintor de Altamira pintó en la Cueva del Castillo" (114): 14-22. ISSN 0212-0062.
* Múzquiz Pérez-Seoane, Matilde. Análisis artístico de las pinturas rupestres del gran techo de la cueva de Altamira : materiales y técnicas : comparación con otras muestras de arte rupestre. Madrid: Universidad Complutense de Madrid. Facultad de Bellas Artes, 1988. ISBN 978-84-669-3025-3. Visitado em 2 de maio de 2012.
* Múzquiz Pérez-Seoane, Matilde. (junho 1999). "Los secretos de Altamira" 2 (14): 84-92.
* Obermaier, Hugo. El hombre prehistórico y los orígenes de la humanidad. [S.l.]: Revista de Occidente, 1957. Visitado em 2 de maio de 2012.
* Pascua Turrión, Juan Francisco. (2006). "El arte paleolítico: historia de la investigación, escuelas interpretativas y problemática sobre su significado." (HTML). ISSN 1900-1495. Visitado em 2 de maio de 2012.
* Perejón, Antonio. VIII Jornadas Aragonesas de Paleontología. La cooperación internacional en la Paleontologia española. [S.l.]: Institución Fernando el Católico, 2005. Capítulo: Los naturalistas extranjeros en la Real Sociedad Española de Historia Natural y las actuaciones de ésta en la cooperación científica internacional. 31-70 pp. ISBN 84-7820-774-0. Visitado em 2 de maio de 2012.
* Pietsch, Erich. Altamira y la prehistoria de la tecnologia química. Madrid: Patronato de Investigación Científica y Técnica “Juan de la Cierva” - (C.S.I.C.), 1964. Depósito legal: M. 9.345.-1964. OCLC 28779910.
* Pike, A. W. G.. (15 de junho de 2012). "U-Series Dating of Paleolithic Art in 11 Caves in Spain" (em inglês) 336 (6087): 1409-14013. DOI:10.1126/science.1219957. Fotografia do espeleotema estudado na Grande sala de Altamira (em inglês). Consultado em 16 de junho de 2012.
* Ripoll, Eduardo. El arte paleolítico en la Península Ibérica. [S.l.]: Grupo 16, 1992. vol. 61. ISBN 84-7679-199-2.
* Rogerio-Candelera, Miguel Ángel. VIII Congreso de Ibérico de Arqueometría. Actas. Teruel, 19-21 de octubre de 2009. Terol: Seminario de Arqueologia y Etnologia Turolense, 2010. Capítulo: Elaboración de un nuevo calco del cáprido de la Sala de La Hoya (Cueva de Altamira) mediante técnicas de análisis de imagen. 409-418 pp. ISBN 978-84-8854938-9. Visitado em 2 de maio de 2012.
* Sánchez Pérez, Rafael. Apuntes biográficos sobre Don Miguel Rodríguez Ferrer. Sevilha: Padilla Libros, 2010. ISBN 978-84-8434-510-7. Visitado em 2 de maio de 2012.
* Saura, Pedro. (Jan-Fev-Mar 2002). "Dossier: “La réplica del techo policromo”" (PDF): 32-34. Fundación del Patrimonio Histórico de Castilla y León. ISSN 1578-5513. Visitado em 2 de maio de 2012.
* Straus, Lawrence Guy. (1976). "Análisis arqueológico de la fauna paleolítica del norte de la Península Ibérica" (PDF) XXVIII (4): 277-285. San Sebastián: Sociedad de Ciencias Naturales ARANZADI. ISSN 1132-2217.
* Wong, Kate. (outubro 2009). "La extinción de los neandertales" (397): 16-21. ISSN 0210136X.


Kasutaja arutelu:Arko~etwiki

tere tulemast Vikipeediasse, Arko! Andres 28. detsember 2007, kell 23:30 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Arko~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)


Kasutaja arutelu:Oligarh~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Oligarh! Andres 29. detsember 2007, kell 14:12 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Oligarh~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)


Arutelu:Heinrich von Fick

Artikkel tundub põhinevat Põltsamaa Muuseumi juhataja Rutt Tänava eesti keelde tõlgitud tekstil. Sellele tuleks ka viidata, kuid muid andmeid peale tõlkija ma ei tea. - WooteleF 29. detsember 2007, kell 18:56 (UTC)
Ausalt öeldes tahaks selle viimase muudatuse tagasi pöörata ja vaid poolteist lauset kaasa võtta.--WooteleF (arutelu) 9. märts 2012, kell 15:58 (EET)

Mis on aadlikonstitutsioon? Guugeldades ei leia pea midagi--Estopedist1 (arutelu) 8. veebruar 2018, kell 11:31 (EET)


Arutelu:Valga

taasavati linna kõik piiripunktid, teed ja aiad

See nüüd päris nii ka ei olnud:-) Andres 29. detsember 2007, kell 20:59 (UTC)

2006. aasta kohta oli öeldud nii: ''Linna suurim ettevõte on [[Valga Lihatööstus]], mis realiseeris toodangut 380 miljoni krooni eest --[[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. märts 2009, kell 11:08 (UTC)

2009 aadressbüroo andmed? Kas selline asutus on ikka veel olemas?

Küllap on mõeldud mõnd muud asutust. Andres 24. juuni 2009, kell 20:12 (UTC)

Mitmes vikis, sh enwiki's on ajaloolisest linnast eraldi artikkel (vt nt :en:Walk, Livonia). Ma ei tea, kuidas meil teha.--Bioneer1 (arutelu) 24. juuni 2014, kell 18:54 (EEST)

Küsimus lahendamata. Walk'ist või nn Valga-Valkast (Valka-Valgast) tuleks vist ikkagi teha eraldi artikkel. Nt ei saa kuidagi täpselt määrata nt 19. sajandil Valga-Valkas sündinud inimest, nt Piers Bohl--Estopedist1 (arutelu) 23. juuni 2015, kell 15:51 (EEST)

:Siiski, kuna Walk suunab Valga alla, siis otsest vajadust vist eraldi artiklit teha pole--Estopedist1 (arutelu) 23. juuni 2015, kell 15:53 (EEST)

::Jagamise eelne linn peaks kindlasti eraldi artiklis olema, selline suunamine pole loogiline. Aga mis selle nimi võiks olla? Ma ise pakuksin Valga (ajalooline linn) nagu läti vikiski. --Minnekon (arutelu) 9. juuli 2019, kell 19:12 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kotkaka~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Kotkaka! avjoska 29. detsember 2007, kell 23:45 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kotkaka~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Jim Morrison

Morrisoni on peetud geeniuseks.Tema IQ oli 146. Peale selle oli ka kunagi ülimalt hea ujuja ning omas kunagi ühte ujumise maailmarekordit. tema hüüdnimi oli "American Poet" ehk siis ameerika poeet.Morrisonile meeldis LSD. Samuti oli tal probleeme alkohooliga.1971 proovis lõpetas ta joomise ning tahtis endale pidurit peale et muusikaga lõpp arve teha pühendada ennast luulele kuid samal aastal...Jim Morrison oli ka kunagi Alice Cooperi sõber.
Tõstsin kahtlase väärtusega ja viideteta teksti siia. - WooteleF 30. detsember 2007, kell 15:17 (UTC)
kahtlast pole siin midagi jim oli suurkuju ta saatis lühikese elu jooksul palju korda,aga
mõned vihjed.
http://www.imdb.com/name/nm0607186/bio
Jimi profiil imdbs.

Lugesin selle läbi ja seal on kirjas, et ta oli osav ujuja, kuid ei midagi maailmarekordi kohta.Olen mingil määral kursis Morrisoni ja The Doorsi elu ja loominguga, ning leian, et alkoholist ja narkotsist tuleb kindlasti rääkida, kuid praegusel juhul on see justkui kontekstist väljas. Kindlasti oleks mingi sõnastuse puhul võimalik see jutt lisada, kuid kui artikli põhiosa räägib sellest, et talle meeldis viski ja lsd siis on minuarust artiki neutraalsus kahtluse all. – WooteleF 3. jaanuar 2008, kell 02:54 (UTC)
IMDB väidab jah,et Morrisoni IQ oli 149.

Juhtlaulja kõlab rokkmuusika kontekstis tavatult, pigem viitab see rahvamuusikale. Kuriuss (arutelu) 10. oktoober 2022, kell 15:21 (EEST)