Arutelu:Sergei Soldatov

Sellised väljendid nagu "antisovetlik" ja "N Liit" ei sobi minu meelest Vikipeediasse. Andres 1. november 2007, kell 06:59 (UTC)
ÕS-is on küll olemas sõnad "postsovetlik", mis on nähtavasti asendamatu, ja "sovetlik". Minu meelest peaks ütlema "nõukogudevastane". Andres 1. november 2007, kell 07:01 (UTC)
Nõus Andresega. Arvan, et artikkel vajaks täiendamist järgmise nurga alt: Sergei Soldatov kui ajaloofilosoof - tema tasumüsteeriumi teooria.
Juhan
Kas kategooria "Eesti dissidensid" peaks ehk olema "Eesti dissidendid", ehk maakeeli: "Eesti teisitimõtlejad"?--Toivo (arutelu) 4. mai 2012, kell 12:55 (EEST)

huvitav, miks ruwiki ei pea Nõukogude Liidu Demokraatlikku Liikumist (Демократического движения Советского Союза (ДДСС)) artiklivääriliseks? Seda on artiklites vaid mainitud, ilma seda lingistamata--Estopedist1 (arutelu) 27. juuni 2016, kell 11:30 (EEST)
----
"Virumaalt pärit eestivenelasena" Isa oli venelane, ema eestlane. Velirand (arutelu) 22. september 2018, kell 17:03 (EEST)


Arutelu:Piinlikkus

Definitsioon: "Piinlikkus ... on emotsioon, ... mille puhul teised ... saavad teada midagi, mida asjaosaline "häbeneb"."
Hiljem: "Erinevalt häbist ei eelda piinlikkus häbenetava asjaolu või teo teistele teatavaks saamist."
Minu arust on siin vastuolu. --Ken 1. november 2007, kell 16:05 (UTC)

Teine lause oli kogemata valesti sõnastatud. Andres 1. november 2007, kell 16:47 (UTC)

*"mul on piinlik oma keha teistele näidata"
*"mul on häbi, kui ma oma keha teistele pean näitama"--HendrixEesti 9. september 2008, kell 09:22 (UTC)
Mina kasutaksin mõlemat sõna mõlemas lauses, mina erinevust ei tunneta. avjoska 9. september 2008, kell 12:14 (UTC)

Eesti keeles kasutatakse sõna "häbi" (väljendis "mul on häbi") ja ka sõna "häbenema" nii piinlikkuse kui ka häbi väljendamiseks (häbi eeldab süütunnet). Hendrixi näites on mõlemal juhul tegu piinlikkusega, kuid erinev sõnakasutus annab edasi piinlikkuse erinevaid ajendeid: esimeses lauses (seal võib öelda ka "ma häbenen") on tegu alaväärsustundega oma keha pärast, teises lauses võib olla tegu ka alastuse kui sellise häbenemisega). Andres 9. september 2008, kell 12:33 (UTC)

Neist eesti keele seikadest tuleks artiklis kirjutada. Andres 9. september 2008, kell 12:42 (UTC)

Ma püüdsin artiklisse pildimaterjali otsida ja parim mis ma leidsin oli see:
Kas seda annaks artikli sisuga sobitada? iffcool 9. september 2008, kell 17:15 (UTC)

Kommentaarid pildi kohta on endiselt teretulnud. Võiks artiklisse ikka midagi leida. Ivo 25. veebruar 2009, kell 22:47 (UTC)

Mida Taylori viite lõpus "jj" tähendab? --Jaan513 31. jaanuar 2009, kell 15:57 (UTC)

"jj" tähendab "ja järgmine" või "ja järgmised". Andres 31. jaanuar 2009, kell 16:10 (UTC)

Jätsin selle ära. Andres 31. jaanuar 2009, kell 16:14 (UTC)

:Kui see on üldtuntud, võib see ju olla. Mina igatahes ei teadnud. --Jaan513 31. jaanuar 2009, kell 17:02 (UTC)

Avalausest ei tule välja, et piinlikkust võidakse tunda ka teiste inimeste tegevuse pärast. Siim 22. veebruar 2009, kell 10:23 (UTC)
Täpsustava lause selle kohta võiks lisada sissejuhatusse. Siim 22. veebruar 2009, kell 10:25 (UTC)

Lisasin ühe lause. Andres 22. veebruar 2009, kell 10:59 (UTC)

Leian, et see pilt on üleliigne, sest ta pole teemakohane ega aita piinlikkuse mõistmisele kuidagi kaasa. Pealegi pole selge, kas neiu üldse punastab. Andres 14. märts 2009, kell 22:50 (UTC)
Võtsin välja. Andres 15. märts 2009, kell 19:52 (UTC)

Mingi pilt väiks emotsiooni kirjeldavat artiklit ikka illustreerida. Äkki keegi leiaks midagi? Või äkki siiski see eelnev pilt sobiks? Ivo 21. juuni 2009, kell 21:11 (UTC)

: Parem olgu ilma pildita kui ebasobiva pildiga. Andres 21. juuni 2009, kell 23:05 (UTC)

See väike lõpulause, kus on juttu kasutatud materjalidest, ajab küll segadusse. Artikleid, mille puhul ingliskeelset vikipeediat kasutatud on, leidub (vähemalt eestikeelses versioonis) väga palju ja oleks pentsik iga sellise artikli lõppu vastav märge lisada.
Äkki oleks ka parem asendada selle lõpulause osa, mis viitab Luke Pershouse'i materjali kasutamisele, viidetega täpselt nendes teksti(või mõtte-)lõikudes, kus on Pershouse'i väiteid. Seda viimast soovitust on võib-olla raske 100%-liselt täide viia, aga nädala artikli puhul ei pruugi meie vikipeediale seni (vähemalt minu teada) üsna võõra meetodi kasutamine hea lahendus olla.Albertsuur 12. aprill 2010, kell 23:16 (EEST)

Arvan, et olekski õige alati märkida, kui inglise või mingit muud vikit kasutatud on, sest muidu on tegu plagiaadiga. Andres 13. aprill 2010, kell 00:27 (EEST)

Panin viited Purshouse'ile teksti sisse. Andres 13. aprill 2010, kell 00:35 (EEST)
Aga kui plagiaadiohu kõrvaldab tavaliselt näiteks ümbersõnastamine, siis miks ei võiks seda teha ka tõlkimine (mis niikuinii üldjuhul sõna-sõnalt baastekstile ei vasta)? Vikipeedia (ükskõik mis keelsest) materjal ju autorikaitse alla ei lähe, sest on vabavara.Albertsuur 13. aprill 2010, kell 00:58 (EEST)

Plagiaat on materjali kasutamine ilma viitamiseta. Autoriõigustel ega ümbersõnastamisel ei ole siin tähtsust.

Vikipeedia sisu on autorikaitse all. Litsents on vaba, kuid mitte ilma piiranguteta. Andres 13. aprill 2010, kell 01:16 (EEST)

Mida tähendab see, et häbeneb on jutumärkides? --kanakukk 12. juuni 2010, kell 18:06 (EEST).

Sest see on sõna, mida sel puhul kõnekeeles kasutatakse. Muidu jääb mulje, nagu  piinlikkust defineeritaks häbenemise kaudu. Andres 12. juuni 2010, kell 18:15 (EEST)
Mind need jutumärgid "häbenemise" ümber väga häirivad. Saan põhjendusest aru, aga grammatiliselt annavad jutumärgid siin sõnale hoopis teise tähenduse, pilkelise, stiilihälbelise. Häbenema ei ole muide kõnekeelne sõna, täitsa kirjakeelne on. Asendaks selle üldse fraasiga "püüab varjata"? --Astromaailm (arutelu) 4. november 2016, kell 20:23 (EET)

Praegu mulle tundub, et võib jutumärgid ka lihtsalt ära jätta. Andres (arutelu) 5. november 2016, kell 00:27 (EET)

Piinlikkuse olemuse kohta puudub filosoofilises ja teaduslikus kirjanduses ühtne seisukoht.
Ingliskeelse kirjanduse lugemisel tuleb arvestada, et embarassment võib tähendada ka kohmetust....
Ma mõtlen, et filosoofia kaudu piinlikkusetunnet komplekteerida ja tunda on veidi keerulisem ja täiuslikum kui selle lisada ka inimese sisemine tunnetevõrgustik üldisemas plaanis, mõtlen nii,et kui autor räägib antisotsiaalsest piinlikkustunde aspektist ja teine autor räägib sisemisest piinlikkustude aspektist siis filosoofia mõtleb-räägib-arutleb-aitab universaalset tunnetesüsteemi tunnetada,arendada,kirjeldada, mõelda ja siis saab tunda ja elada ka alljärgnevalt:
http://pood.rahvaraamat.ee/raamatud/platon_teosed_i/23107
http://pood.rahvaraamat.ee/raamatud/h%C3%A4bi_ja_armukadedus/55718
http://pood.rahvaraamat.ee/raamatud/valede_jahil/831114
Unmasking the Face: A Guide to Recognizing Emotions from Facial Clues
 By Paul Ekman, Wallace V. Friesen, Wallace V. Friesen;
Interpersonal Communication: Listening and Responding
 By Sandra D. Collins, James S. O'Rourke, James S O'Rourke, IV;
Darwin and Facial Expression: A Century of Research in Review
 By Paul Ekman
Paul Ekmani kaudu saab õppida inimesi ka nägupidi ("facebook") tundma, et näituseks kui koolis õpetatakse, et Aesop ja Platon ja Sokrates polnudki tõelised ja kodus räägib lapsevanem, et mina armastan Sokratest Platoni kaudu siis õpilaps saab hakata soovi korral valima, kas õpin lapsevanema kaudu või õpetaja kaudu, kas ma häbenen oma ema, kes räägib surnutest, keda võib olla pole eksisteerinudki või ma häbenen oma ajalooõpetajat.....kuidas on universaalsusega, kas Platon (kes nuttis tihti) või antisotsiaalne tänapäevane käitumine ja lõppude lõpuks on ju ka vähk (haigus imetajatel ja taimedel) antisotsiaalsete rakkude käitumine komplekteeruvad.... Mariina
----
Ingliskeelses vikis on uut materjali, mida siin saaks kasutada.
Artikkel on ühenduses kahe saksa viki artikliga: :de:Verlegenheit ja :de:Peinlichkeit. Andres (arutelu) 1. juuni 2013, kell 09:53 (EEST)


Arutelu:Peterburi Zenit

See nimi on kindlasti vale. Arvan, et peaks olema "Peterburi Zenit". Andres 1. november 2007, kell 18:08 (UTC)

Venemaa rikkaim jalgpallitiim (tänu Gazpromi sponsorlusele). --KungFuDuck 7. aprill 2011, kell 14:06 (EEST)


Arutelu:JK Tallinna Kalev

Puudub lehekülg Tallinna Kalev. Kes oskab, tehku sinna täpsustusleht või midagi. Andres 1. november 2007, kell 20:17 (UTC)
"Praegune koosseis" on tühjaks tehtud. Andres 21. märts 2010, kell 21:16 (EET)

Oli iganenud. Võib ju tagantjärele veel siia kopeerida, kuid erilist väärtust sellel ei näe.--Mel 21. märts 2010, kell 22:30 (EET)

: Miks? Kas sellepärast, et meeskond on vähetähtis? Andres 21. märts 2010, kell 23:01 (EET)

:: Kui keegi jaksaks seda kogu aeg uuendada, siis küll. Praegu tundub paari hooaja taguse koosseisu talletamine artiklis, mis on kergelt nigel, lihtsalt liigse pahnana :) --Mel 22. märts 2010, kell 20:51 (EET)
Panen selle siis siia:
*Väravavahid: Janno Hermanson
Vladimir Kõzõrkov, Grigori Ošomkov, Mart Kaljuste*, Sander Reelo
*Kaitsjad: Mario Mõistlik, Siim Kärson, Mait Nõmme, Marek Kahr, Igor Koroljov, Aleksandr Karpõtšev, Aleksandr Kuslap, Janis Skvorcovs, Margus Korju, Rameš Mamedov*
*Poolkaitsjad: Vahur Vahtramäe, Andrei Šadrin, Konstantin Televinov, Aleksei Demutski, Andrei Timofejev, Juri Tiismann, Rene Teino, Pavel Apalinski, Andrei Usmanov, Vahur Kiis, Igors Tolkacs, Ivars Ungurs*, Magnus Rosen*, Ervin Stüf*
*Ründajad: Edwin Stüf, Tiit Tikenberg, Andrei Afanasov, Christian Kõrtsmik, Vladimir Tšelnokov
*Peatreener: Aavo Sarap
Andres 23. märts 2010, kell 14:51 (EET)
Ajaloo kasutamiseks on mul luba olemas, olen ise üks selle päritolu lehekülje üks haldajatest. Shparkz 29. aprill 2013, kell 18:20 (EEST)

Varasem esimees [[Reio Ojavere]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. juuli 2010, kell 23:02 (EEST)

Järjekordsed vanad andmed tuleks säilitada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. aprill 2011, kell 23:41 (EEST)

*JK Tallinna Kalev II II.E/N
*JK Tallinna Kalev III III.N
*JK Tallinna Kalev Juunior IV.E

Ajaloo kasutamiseks on mul luba olemas, olen üks selle päritolu lehe haldajatest.

Võtsin malli ära. Aga laused peab viitama, et need oleks tõsiselt võetavad. Viidatab võib kasvõi JK veebilehele--Bioneer1 (arutelu) 30. aprill 2013, kell 10:51 (EEST)
----
Raiko Karpov, endine füsio. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 16:43 (EET)


Kasutaja arutelu:Templar~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Templar! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. november 2007, kell 20:36 (UTC)

Kui ma nüüd koolfüüsikast õigesti mäletan, siis Soojuskiirgus on sama mis Infrapunakiirgus.
Esialgu lisasin mõlemale vastastikuse vaata ka.
Sama teksti lisasin ka Vikipeedia üldisesse arutelusse.
suwa 4. november 2007, kell 10:46 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Templar~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Kadi Liis Saar

Saavutused peavad olema vastupidises järjekorras. Sellised tähistused nagu T12 tuleb lahti seletada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. november 2007, kell 05:39 (UTC)

Tütarlaps on tõepoolest võimekas, aga kas lausa nii võimekas, et võtab kahes koolis korraga tunde: Õpib Tallinna Inglise Kolledži ja Tallinna Reaalkooli 10. klassis.? --kanakukk 7. september 2008, kell 15:01 (UTC)

Kas ta käib korraga kahes koolis või õpib ta praegu ainult Reaalkoolis? --kanakukk 13. oktoober 2008, kell 13:39 (UTC).

: Käib tõesti kahes korraga, kuigi mitte täisprogrammi järgi mõlemas mõistagi. DubZog 6. november 2008, kell 23:11 (UTC)

Kui ma ei eksi, siis tal on ka vend Kaur Aare Saar (sünd 18.03.1994)? --kanakukk 3. juuli 2009, kell 20:07 (UTC).
----
Viimati lisatud välislinkidel on midagi viga. Andres 3. veebruar 2010, kell 12:55 (UTC)

Parandasin ära. Aga kas siin peavad ikka olema kõik kirjutised, kus teda korra mainitud on (mida pealegi pole ilmselt lihtne sealt üles leida). --Epp 3. veebruar 2010, kell 13:03 (UTC)

: Mõtlesin just sama. See viimane link läheb asja ette, sest seal on ka foto ja arvamus sees. Eelmine link ainult kordab fakti, millest on niigi artiklis juttu.

: See artikkel tuleks üle vaadata ka tõendatavuse seisukohast. Andres 3. veebruar 2010, kell 13:07 (UTC)

Sorteerisisn ja täiendasin välislinke ning need said välja korjatud:
*Talendijahi võitis peastarvutaja Kadi Liis Saar Postimees
*Kadi Liis Saar - Eesti aasta talent! Miksike
*Lemmikuks osutus peastarvutaja Kadi Liis Saar SLÕhtuleht
*Talent Kadi Liis Nädal
*Talendijaht - Kadi Liis Saar - Fast Calculations  YouTube
*Pärnus peeti täiskasvanute GP-sarja etapp ETV Sport
*Lietuvių pergalės ITF jaunių teniso turnyre Rygoje DemaSport
*Nõmmel olid parimad Jürgen Zopp ja Kadi Liis Saar ETV Sport
*Noored selgitasid meistreid Sportnet
*Eesti noortemeistrid on selgunud Eesti Tennise Liit
*RBTK mängijate võistlustulemused Rene Busch'i Tennisekool
Ivo 3. veebruar 2010, kell 13:31 (UTC)

Osa välislinke tuleks viideta alla liigutada ning välislinkide alt üldse kustutada. Näiteks need, kus antakse teada, et Kadi Liis Saar võitis mingi tenniseturniiri.

Artikkel on täiesti masendavas seisus. Ivo 3. veebruar 2010, kell 13:33 (UTC)

:Veel natuke linke välja:
*Kadi Liis Saar kaitses maailmameistritiitlit Sportnet
*Baigėsi tarptautinis konkursas „Matmintinis“ Emokykla
*Teadmiste olümpiamängudel sünnivad tähed Pealinn
*Reaalkooli õpilased särasid rahvusvahelistel olümpiaadidel Tallinna Postimees
*Peruskoulun matematiikkakisan voitto Viroon Etelä-Suomen Sanomat
*Peruskoulun matematiikkakilpailun raportti 2008 HK 9.12.2008 MAOL ry
*Agu Ojasoo: "Laps peab saama võimetele vastava hariduse" Õpetajate Leht, 29. jaanuar 2010

:Kõik alajaotuses "Olümpiaadid" olevad lingid peaks üle viima viideteks. Ivo 3. veebruar 2010, kell 13:54 (UTC)
Nõus. Kõik välislingid, kus asjaosalist ainult mainitakse, tuleb teha viiteks või üldse välja jätta. Siis selgub ka, kas kõik on tõendatud.
Problemaatiline on ka see, millised saavutused üldse väärivad mainimist. Andres 3. veebruar 2010, kell 17:41 (UTC)
----
Siit on hulk väikseid saavutusi välja võetud, küllap asja pärast. Andres 8. jaanuar 2011, kell 21:37 (EET)
----
Mis on formulation scientist?--Morel (arutelu) 30. juuni 2012, kell 16:27 (EEST)
----
Artikli algus peaks kuidagi teisiti olema, aga ma ei oska sellega praegu midagi teha. --Epp 24. juuli 2013, kell 02:54 (EEST)

kas ta on tõesti 22-aastaselt doktorantuuris? Üks 2014. a uuemaid allikaid seda ei väida, vt --Bioneer1 (arutelu) 9. august 2014, kell 09:53 (EEST)

Igatahes ta ütleb seal, et kandideerib doktorantuuri. 4-aastane magistriprogramm sai tal sel aastal läbi. Andres (arutelu) 9. august 2014, kell 11:01 (EEST)

: 22-aastaselt tohib doktorantuuris olla küll: Margus Niitsoo. "Margus Niitsoo oleks võinud jõuda doktorikraadini lausa 23-aastaselt, kuid tõmbas ise protsessile mullu sügisel pidurit, et saada endale vastu tugev oponent." --kanakukk (arutelu) 4. oktoober 2017, kell 04:45 (EEST).


Arutelu:Jidiši keel


Arutelu:August Weizenberg

Nagu näitavad ka kirjanduse viited, on ta tuntud August Weizenbergi nime all. Üldse: kas on mõtet pealkirjas üles lugeda inimeste kõiki eesnimesid (kaasa arvatud need, mida nad ise ei kasutanud)?

Pealkiri peaks võimaluse korral järgima kõige tuntumat nimekuju. Andres 2. november 2007, kell 15:36 (UTC)

1906 annetas Weizenberg skulptuuride esimese variandi siiski Vanemuise uude majja
(vt Vanemuine 1865-1925)
----
Kes oli see ameeriklane Charles Pavey ja kas tema arvamus on kaalukas?--WooteleF 26. veebruar 2010, kell 12:33 (UTC)

Eks uurime siis välja, aga igatahes väärib see mainimist. Andres 27. veebruar 2010, kell 11:26 (UTC)

August Weizenberg kirjutas ka näidendi "Sooharimine ja südameheadus" - õige on südameharidus, mitte ...headus


Arutelu:Twentynine Palms

Elanike arvule, mis on antud ühe inimese täpsusega, tuleb kindlasti lisada kuupäev, millise seisuga andmed on. On täisti kindel, et kogu aasta jooksul pole elanike arv linnas olnud üks ja sama. Praegu artikkel aga nii väidab.
Kindel on ka, et kogu linn ei asu merepinnast täpselt ühel ja samal kõrgusel. Kõrgus merepinnast kehtib kahjuks ainult mingi ühe koha kohta linnas. Väita, et kogu linn asub samal kõrgusel, on lugeja teadlik eksitamine, sisuliselt valetamine.
Võtsin ära jaotused "demograafia" ja "geograafia", sest sellist jaotust küll kasutatakse ingliskeelses geograafias, kuid eestikeelses mitte. Eestikeelses geograafias on geograafia osaks lisaks loodusgeograafiale (nt pindla, kõrgus) ka inimgeograafia (elanike arv, ehk siis see va "demograafia"). - Urmas 3. november 2007, kell 10:32 (UTC)

Mis seal "kõrgus merepinnast" osas kontrollimist vajab? Viide lehele, kus on erinevate linnade topograafilised andmed, on täiesti olemas. Kristjans 4. november 2007, kell 13:21 (UTC)

"kõrgus merepinnast" on geograafilisest seisukohast sõna otseses mõttes jabur info. Tegemist on reeglina eksitava ja seetõttu entsüklopeediasse sobimatu infoga. Milline on näiteks Tallinna kõrgus merepinnast? 0 meetrit? Seega on see nii ka Nõmmel, Lasnamäel ja Toompeal. Lause seda otsesõnu just nii ütleb. Ühele ja samale kõrgusele merepinnast saab linna rajada sisuliselt ainult kuivanud soolajärvele. Mujal tuleb paratamatult mõnemeetrine kõikumine, isegi, kui maapind absoluutselt sile paistab. - Urmas 4. november 2007, kell 13:48 (UTC)

Võtsin selle hoopis välja peale ülalnimetatud põhjuse ka sellepärast, et ei olnud antud täpset linki,   siin aga on öeldud hoopis 614 m. Arvan, et Geonamesis ja mujal peetakse asula kõrguse all merepinnast siiski midagi silmas. See võib olla näiteks keskmine kõrgus merepinnast. Ehk saaks välja uurida, mida mõeldakse. Kui Geonames on usaldatav allikas, siis võiks ehk ikkagi kirjutada, et asula paikneb umbes 600 m kõrgusel merepinnast. Andres 4. november 2007, kell 18:29 (UTC)

Äkki käib kõrgus merepinnast nende koordinaatide kohta, mis on antud? Andres 4. november 2007, kell 18:29 (UTC)

:Uurisin neid andmeid. Need kõrgusnumbrid on toredad, et nad olemas on, kuid mida nad näitavad ei oska ma öelda. Nt on selle koha nimi Anza ja see koht peaks asuma 14 meetrit ALLpool merepinda. (Tegelikult on ta Mehhiko piiri lähedal Colorado lisajõe orus ja selgelt pealpool merepinda.) Keskmiste kõrgustega ei saa samuti tegu - mõnesajal asulal on kõrguseks 0 meetrit. Ja seda üle terve USA, mis on kahtlane. See andmebaas on kõrguste osas ebausaldusväärne, sest sisaldab vigu (ja neid võib hulganisti olla ka linnade andmetes, mille kõrguseks märgitu ületab 0 meetrit, mis vigu, mida me otse ei näe). - Urmas 4. november 2007, kell 19:25 (UTC)

:Koha kõrgus merepinnast on oluline vaid teatud juhtudel. Nt, kui asula on 5000 m kõrgusel merepinnast, on sellel mõju kliimale. Kõrgusest olulisem on pinnamood: piisavalt sügavates orgudes paiknevatele asulatele asulatele märksa tähtsamad tõusvad ja laskuvad õhuvoolud, kui kõrgus merepinnast. Rannikul on kõrgusest olulisem, kas maapind piirkonnas tõuseb või laskub ning milline mere ja linna lähistel olevate siseveekogude mõju maailmamere taseme tõusul - ehk kas linn ujutatakse üle või mitte ning millises ulatuses. - Urmas 4. november 2007, kell 19:25 (UTC)

:: Jah, saan aru, et kõrguse absoluutväärtusel ei ole suurt geograafilist tähtsust. Sellegipoolest peaksid need andmed minu meelest olema, kui nad on usaldusväärsetena saadaval (mäetippude puhul me ju mainime neid). Kas lepime siis kokku, et neid pksikväärtusi, mis Geonamesis ja mõnes muus andmebaasis on, me ei kasuta, aga kui on mingid andmed, kus on mingi piirkonna vähim ja suurim absoluutne kõrgus, võib neid kasutada? Andres 5. november 2007, kell 00:01 (UTC)

:::Mäetippude ja linnade puhul on üks väga põhimõtteline erinevus. Mäetipp on sisuliselt punkt, linn on areaal. Mäe puhul saab rääkida konkreetsest kõrgusest. Linna puhul tuleb rääkida linna keskmisest kõrgusest (see aga on võimalik ainult selgete piiridega haldusüksuse, mitte aga linna kui asula puhul, mille piirid võivad hoogsasti muutuda (kiire linnastumise puhul eriti)). Ja linna puhul on keskmise kõrguse numbrist märksa olulisemaid kõrgusega seotud iseloomustajaid, nagu enne kirjutasin. - Urmas 5. november 2007, kell 08:34 (UTC)

Miks see peab olema nii Ameerika Ühendriikide linnade, kui ka California linnade all? California linnad on Ameerika Ühendriikide linnade alamkategooria. Kristjans 4. november 2007, kell 13:22 (UTC)

Californias asuvad USA linnad võib muidugi koodada omaette kategooriasse "California linnad", kuid nad peavad jääma alles ka kategooriasse "Ameerika Ühendriikide linnad". Eesti vikis nii talitatakse (muudes vikides võib see olla teisiti, kuid eesti vikis on nii). - Urmas 4. november 2007, kell 13:48 (UTC)

: Kas see pole mitte vastuolus üldise põhimõttega alamkategoorias olevad artiklid kategooria alt välja jätta? Andres 4. november 2007, kell 18:30 (UTC)

::Enne olid kategooriad "Ameerika Ühendriikide linnad" ja "California". Selliselt on kategoriseeritud ka teised asulate artiklid, mille puhul on eraldi kategooriana antud regioon (California, Pihkva oblast vm). - Urmas 4. november 2007, kell 18:40 (UTC)

::: Saan aru. Arvan, et pikas perspektiivis tuleb niikuinii teha kategooria "California linnad", mis on mõlema alamkategooria. USA linnu on ühe kategooria jaoks liiga palju. Ja sel juhul nad ei tohiks alles jääda kategooriasse "Ameerika Ühendriikide linnad". Andres 5. november 2007, kell 00:01 (UTC)
----
hõlmab linn 142,0 km², millest 142,0 km² on maismaad ja 0,0 km² veekogusid

See on naljakas. Peale selle on see väheinformatiivne, sest me ei tea, kas veepindala on 0. Andres 5. november 2007, kell 00:01 (UTC)

Ehk ei tasu säärastel juhtudel veepindala üldse mainida. Andres 5. november 2007, kell 00:02 (UTC)

:Pigem küll. - Urmas 5. november 2007, kell 08:34 (UTC)
ning ei oma veekogusid

Ei ole ju öeldud, et ei oma veekogusid. Lihtsalt veekogude pindala ei ületa 5 ha. Andres 5. november 2007, kell 16:45 (UTC)

Eesti keeles ei ole olemas sõna "pinnapealne veekogu". "Tehisveekogu" ja "looduslik veekogu" on olemas. Kõige parem on öelda, et asula "pindala on N km2, millest M km2 hõlmavad veekogud". - Urmas 6. november 2007, kell 08:25 (UTC)


Arutelu:Soojuskiirgus

"termodünaamilistest kaalutlustest" - kas nii öeldaksegi?--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 4. november 2007, kell 14:08 (UTC)
Retsenseerin: Artikli üldmulje on väga hea ning see üldiselt vastab vikistandarditele - keel on hea, seletused on populaarteaduslikule tekstile sobiva tasemega. Sisuliselt ja füüsikaliselt on põhimõtteliselt asjad korras. Ehk kuluks ära rohkem vikipeediasiseseid linke artikli lõpuosas, kus kasutatakse erinevaid füüsikatermineid. Artiklis tuleks parandada mõned väiksemad õigekeelsusvead, järgnevalt toon neid välja:
* Ka Maa eraldab soojuskiirgust, kuid madalama temperatuuri tõttu, on see palju väiksema intentsiivsuse ja erineva spektrijaotusega. <- teist koma pole vaja
* Plank'i seadus kirjeldab musta keha kiirguse spektrit <- Füüsiku nimi on Max Planck
* Soojuskiirguse omadused sõltuvad mitmetest erinevatest aineomadustest - aine pinnast, <- aine pind pole aine omadus.
* Tavalise keha ja musta keha neelduvuse suhet kutsutakse neelamisvõimeks ning seega on musta keha neelamisvõimeks üks <- punkt lõpust puudu, võiks ehk sõnastada: musta keha neelamisvõime on võrdne ühega.
* Näiteks värske lumi, mis on väga suure peegelduvusega (0.90), tundub valge peegelduva päikesevalguse tõttu, mille lainepikkuse haripunkt on umbes 500 nanomeetrit. Selle kiirgavus -5 °C juures on aga 0,99, lainepikkuse haripunktiga 12 mikromeetrit. <- selles lauses on segane termin "lainepikkuse haripunkt". Ehk oleks parem sõnastada seda "spektri maksimum" või "lainepikkus, millel kiiratakse maksimaalselt" vmt.
* Osad hõõglambist eralduvad footonid asuvad nähtavas spektris <- vist oleks parem öelda "osa footonitest"
* Mõlema meetodi abil on võimalik kiirelt päikese abil vett aurutada <- sõnakordus abil.
* Kiirgustugevus kasvab temperatuuri kasvates järsult;  see kasvab T4 <- kasvades; see kasvab KUI T^4
* ühikulse pindala kohta <- ühikulise pindala
* elektromagneetilise kiirguse <- elektromagnetkiirguse, elektromagnetilise kiirguse
* Need arvutused on väga umbkaudsed ning sõltuvad erinevatest muutujatest, nagu näiteks riiete kandmine. <- riiete kandmine pole muutuja, vaid näiteks tegur vmt.
* nimetatakse kasvuhoone efektiks <- kasvuhooneefekt kokku
Õigekeelsusvigade parandamisel saab sellest hea ja põhjalik artikkel, mida on võimalik võrrelda kvaliteedilt ingliskeelse vikipeediaga. [[Kasutaja:Joosep.pata|Joosep.pata]] 13. november, 2011. aasta 20:38 EST

Teises lauses koma puudu. '''infrapunane valgus'''. Teises lõigus peab olema mõttekriips sidekriipsu asemel, sama edaspidi. '''Joonis näitab, kuidas'''.
*Arvu ja ühiku vahel on tühik, erandid on % ja °.
*Murdarvu eraldajaks on koma.
*'''kiirgab enamiku valgust'''
*'''enamik neist on seotud pikemate, infrapunalainepikkustega'''
*Lauses "Erinevalt konduktiivsest..." koma liigne
*'''kuumutada vett 285 kraadini Celsiuse järgi'''
*'''enamik objekte'''
*Lauses "Kui antud keha veel rohkem..." koma puudu
*'''enamik kiiratavast energiast'''
*'''infrapunases piirkonnas'''
*'''10 korda rohkem kui toatemperatuur'''
*Lauses "Seega keha, mis neelab..." koma puudu
*'''kollakas, kui vaadata'''
*'''Samas võidab keha osa kiiratud energiat tagasi, neelates'''
*''Inimnaha kiirgavus on üsna lähedale ühele'' ühele millele?
*sulu ees tühik
Lisaks mõned näpuvead, mis leia ise üles. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 19. november 2011, kell 13:57 (EET)

Aitäh vigade väljatoomise eest! Parandasin toodud vead ära ning eemaldasin ka malli(et tegemist on koolitööga).
''Inimnaha kiirgavus on üsna lähedale ühele'' -- antud lause puhul on mõeldud numbrit üks. Ei oska kuidagi paremini seda kirja panna.
--[[Kasutaja:Tanelpeet|Tanel]] 26. jaanuar 2012, kell 12:31 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://cc.oulu.fi/~kempmp/colours.html
** In Soojuskiirgus on 2013-06-24 13:30:09, 404 Not Found
** In Soojuskiirgus on 2013-07-07 01:11:26, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:11 (EEST)


Arutelu:Külm sõda

"Rahvusvaheliste mõõtmeteni on külm sõda tavaliselt paisunud niisugustes piirkondades, kus põrkub mitu tsivilisatsiooni ja rivaalitseb mitu vastandlikku, ülemvõimu taotlevat religiooni ja/või kultuuri, sõjajõudu omavaheliste vastuolude lahendamiseks aga ühelgi poolel ei piisa." - ei ole nõus, et külm sõda on tsivilisatsioonide või kultuuride vaheline arusaamatus.--Hendrix 4. november 2007, kell 15:23 (UTC)
ja mis tähendab poliitiline sõda. Kas seda, et poliitikud üksteist sõimavad? Peaks olema veidi konkreetsem. --Hendrix 4. november 2007, kell 15:39 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.laidoner.ee/infoboks-1/
** In Külm sõda on 2013-06-24 11:56:47, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Külm sõda on 2013-07-06 09:49:18, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:49 (EEST)

Külmas sõjas järgiti reeglina Vana-Hiina sõjakunsti strateegias formuleeritud põhimõtet: parim moodus sõdida oma vastasega ilma võitluseta. Rahvusvaheliste mõõtmeteni on külm sõda tavaliselt paisunud niisugustes piirkondades, kus põrkub mitu tsivilisatsiooni ja rivaalitseb mitu vastandlikku, ülemvõimu taotlevat religiooni ja/või kultuuri, sõjajõudu omavaheliste vastuolude lahendamiseks aga ühelgi poolel ei piisa. Kõige tuntumad näited on olnud Ibeeria poolsaar hiliskeskajal Hispaania impeeriumi tekke eel ja Palestiina 20. sajandil, enne Iisraeli riigi loomist.
Artiklist ei selgu kas Sunzi kirjutas selle tuumavõimekust silmas pidades. --WikedKentaur (arutelu) 8. juuni 2020, kell 22:58 (EEST)


Arutelu:Ideaalne gaas

sellist substantsi

See on imelik. Kas ei võiks öelda lihtsalt "ainet"? Andres 5. november 2007, kell 04:23 (UTC)

Või "gaasi"? Andres 5. november 2007, kell 04:26 (UTC)

: Põhimõtteliselt pole vahet. Sõna "substants" kõlas kuidagi hästi... --Templar 5. november 2007, kell 07:32 (UTC)

Jutt temperatuuriskaalast vajab lahtirääkimist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. november 2007, kell 04:27 (UTC)

ideaalne gaas on gaas, mille osakesed ei ole omavahel mingis vastastikmõjus ning nende mõõtmed võib jätta arvestamata (link: 10/36) --kanakukk 25. september 2009, kell 20:45 (UTC).
Ideaalne gaas on reaalse gaasi mudel
Kus on reaalne gaas, mille molekulid on punktmassid, mille osakeste vahel puuduvad t6mbe- ning t6ukej6ud ja mis on absoluutselt elastsete põrgetega vastu anuma seina?
Tegemist siiski gaasi matemaatilise mudeliga v6i siis teoreetilise gaasiga teisiti. Ise eelistaks ikka mudelit.
Gaasi omaduste kirjeldamine kah umbmäärane, ei seleta kõike lõpuni (kui juba sulgudesse seletused lisada).
Pealegi esimeses on seletus ees ja omadus sulgudes, teisel vastupidi.
Pole ka juttu s6nakestki, milleks selline mudel yldse vaja on ja kas on see reaalselt rakendatav.
Yan

Selles artiklis on tõesti mitterahuldavalt ebatäpne sõnastus. Ma püüan seda parandada, aga palun tee siis vajalikud täiendused, sest ma pole piisavalt pädev. Andres 21. aprill 2011, kell 06:32 (EEST)
----
Tärn ei tähenda midagi. Andres 14. jaanuar 2012, kell 14:36 (EET)

parandasin. EKI lubas peale märgi "×" ka mingit teist märki, aga ma ei mäleta, millist. Tärnist saadakse muidugi aru--Bioneer1 15. jaanuar 2012, kell 17:33 (EET)

: Minu meelest tärn ei ole arusaadav. Andres 15. jaanuar 2012, kell 21:20 (EET)
----
Lisasin materjali, aga see pole olemasoleva materjaliga hästi liidetud. Andres (arutelu) 13. veebruar 2016, kell 19:44 (EET)


Arutelu:Jõud

Märkus massi defineerimise kohta on küll õpetlik, aga kas ta ikka käib selle teema alla? Andres 5. november 2007, kell 09:55 (UTC)

Kas need artiklid mitte ei dubleeri teineteist? --kanakukk 12. veebruar 2010, kell 13:41 (UTC).

Igatahes. Andres 12. veebruar 2010, kell 14:06 (UTC)


Arutelu:Arnold Susi

Kes leiaks Solženitsõni tsitaadi inglise keeles ja lisaks inglisekeelsele artiklile?

Tsitaat on isikuga praegu seostamata. avjoska 23. november 2007, kell 21:20 (UTC)

Arnold Susi ei saanud 1953. aastani haridusminister olla, sest Tiefi valitsus kestis vaid mõned päevad.  --kanakukk 2. september 2008, kell 18:07 (UTC)

Milline valitsus järgnes Tiefi valitsusele? Andres 2. september 2008, kell 18:33 (UTC)

: http://www.valitsus.ee/?id=7083, http://www.valitsus.ee/?id=1069 --kanakukk 2. september 2008, kell 18:34 (UTC)

:: Kui kahe valitsuse vahele jäi nii pikk auk, kus see järjepidevus siis on? Andres 2. september 2008, kell 18:39 (UTC)

::: Hakkasin ise just seda sama mõtlema. Valitsuse viimane koosolek toimus igatahes 25. septembril 1944. Võib-olla, et juriidiliselt kehtis ta edasi, kuigi jääb ebaselgeks, miks valitsuse koduleht selle kohta midagi ei ütle. --kanakukk 2. september 2008, kell 18:54 (UTC)

::: Või siis on tähtis, et ainult president oleks olemas (või siis peaminister presidendi ülesandeis)?

17.06.1940 okupeeris Nõukogude Liit Eesti Vabariigi. Eesti Vabariigi põhiseaduse (Riigi Teataja 03.09.1937 nr 71 art 590) kohaselt (§ 46), kui Vabariigi Presidendi ametikoht oli vaba või kui Vabariigi President seaduses määratud juhtudel oli takistatud ametikohustuste täitmisel, täitis Vabariigi Presidendi ülesandeid peaminister, pannes peaministri ülesanded selleks ajaks peaministri asetäitjale. Kui peaminister ega tema asetäitja ei saanud täita peaministri ülesandeid, siis täitis neid Vabariigi Valitsuse kõige vanem liige (§ 52). 1945. a, pärast Jüri Uluotsa surma, oli 18.09.1944 Jüri Uluotsa ametisse nimetatud Vabariigi Valitsuse (peaministri asetäitja Otto Tief) vanim liige välisminister August Rei, kes astus ametisse pärast Jüri Uluotsa surma. Sama moodi astus Eesti Vabariigi peaminister presidendi ülesannetes ametisse kuni 1992. aastani. --kanakukk 2. september 2008, kell 19:03 (UTC)
§ 51. Vabariigi Valitsuse liikmed annavad ametisse astumisel Vabariigi Presidendile pühaliku tõotuse, et nad vankumatult hoiavad Põhiseadust ja seadusi ning ustavalt ja erapooletult täidavad oma kohuseid.
Vabariigi Valitsus või tema üksik liige loetakse ametisse astunuks pühaliku tõotuse andmisega.
Vabariigi Valitsus vabaneb ametist uue Vabariigi Valitsuse ametisse astumisega. Vabariigi Valitsuse üksik liige vabaneb ametist Vabariigi Presidendi otsuse tegemisega.
Johannes Sikkar ja Aleksander Warma astusid ametisse 12. jaanuaril 1953. Varem ei astunud ametisse ühtegi uut valitsust. Järeikult on Otto Tiefi valitsuse lõpukuupäevaks 12. jaanuar 1953.

De facto lõppes valitsus 25. september 1944, de iure lõppes 12. jaanuaril 1953, mida kinnitas ka mu õppejõud. --kanakukk 5. september 2008, kell 15:01 (UTC)

: Nojah, aga kui nii võtta, siis see üldse polnudki de facto valitsus, nagu ka mitte eksiilvalitsused. Andres 5. september 2008, kell 15:09 (UTC)

:: Mille põhjal sa sellise järelduse tegid? --kanakukk 5. september 2008, kell 20:21 (UTC)

::: Sest nad ei valitsenud. Andres 6. september 2008, kell 22:02 (UTC)
Noh, sellise loogika põhjal võiks ju väita, et ei valitsenud ka Eesti Ajutine Valitsus: 25. veebruaril 1918 jõudsid Tallinna Saksa väeüksused. Kõrgem võim kuulus saksa sõjaväelastele. Saksamaa polnud tunnustanud Eesti iseseisvust. Eesti erakondade tegevus oli peatatud ning rahvusväeosad laiali saadetud.? --kanakukk 2. oktoober 2009, kell 05:56 (UTC).

Jah. Andres 2. oktoober 2009, kell 16:16 (UTC)

Vabariigi Valitsuse liikmete elulood; ERA.4969.1.9; 1970-1990 --kanakukk 22. juuli 2009, kell 11:31 (UTC).

Seal on ka teiste valitsuse liikmete elulugusid. --Improvisaator 22. juuli 2009, kell 11:34 (UTC)


Arutelu:Andres Lipstok

Tundub, et ta on endiselt ka Reformierakonna liige, vähemalt artiklis viidatud CVst ei paista, et ta oleks selle kuuluvuse peatanud.217.159.146.126 5. november 2007, kell 11:57 (UTC)

Asendasin selle eestikeelse CV-ga samalt saidilt. Seal on märgitud erakonda kuulumine aastani 2005. Andres 6. november 2007, kell 03:44 (UTC)
----
Isast ei ole tarvis siin nii pikalt kirjutada. Andres 25. juuli 2010, kell 09:25 (EEST)


Arutelu:1. Saarekaitse rügement

Puudub lehekülg Made. Andres 5. november 2007, kell 13:44 (UTC)
Kas väeosa nimetus ei peaks olema ilma jutumärkideta? Saksa traditsioonis (vt. näiteks de:16. Königlich Bayerisches Reserve-Infanterieregiment (Weitergeleitet von Regiment List) on ilma. Ja veel: See Rügement Made (olgu siis jutumärkidega või ilma) näib olevat mitteametlik nimetus. Kas oli ka mingi muu nimetus (mingi numbriga, näiteks)?

Tänapäeva keelereeglite järgi jutumärke ei kasutata. Kui neid omal ajal kasutati, võib ju pealkiri jutumärkidega olla. Kui mitte, tuleb pealkiri ära kaotada. Andres 5. november 2007, kell 17:00 (UTC)

Ei tea küll mingist ametlikumast nimetusest. Võib ju nimetada ka Võitlusgrupp Made. Djreichsfuhrer
1945 asus Taanis eesti diviisi tagavararügemendi ( 20. SS- Väljaõppe ja Tagavararügement ülem Emil Rehfeldt) pataljon, mida juhtis Waffen-Haupsturmführer Julius Made. Pataljon vist mingi hetk kuskil ühines teise pataljoniga ja moodustus ka nö. Made rügement (siin Made rügement, hiljem Stockeby rügement). Langesid 3. mail 1945 inglaste kätte vangi. Vt. ka: 20. Relvagrenaderide SS-diviis (eesti 1.)#Märts 1945--Jaanusele 4. november 2009, kell 17:02 (UTC)
Artikkel võiks olla nimetatud Made rügement. --Improvisaator 5. november 2009, kell 09:41 (UTC)

Jah. Andres 5. november 2009, kell 10:34 (UTC)
Tegelikult pole nii ka päris õige. Vahest peaks kogu pealkiri olema jutumärkides. Tõelisel rügemendil on formeerimiskäskkiri, lipp, selge alluvusvahekord jne. Käesoleval juhul näib nii, et lihtsalt punt Eesti sõdureid tuli kokku ja ütles, "paneme torud hüüdma ja anname t????dele". Kas Eugen Sütt oli kogu rügemendi või rindejoone juht? --Improvisaator 5. november 2009, kell 10:49 (UTC)

See on nn Made rügement. Jutumärke ega "nn"-i me ei hakka ju pealkirja panema. Andres 5. november 2009, kell 11:00 (UTC)

See jätkus Läänemaal, kus organiseerijaks oli Vabadussõja sangar ja patrioot, kapten Julius Made. Tallinna langedes 22. sept. lõi ta mõnede sõduritega operatiivstaabi Kullamaal ja asus koguma hajutatud ja lääne suunas liikuvaid sõdurite gruppe.
Mehi oli Eesti Diviisist, piirikaitse rügementidest, soomepoiste hulgast ja politsepataljonidest nii vähemates gruppides kui ka tervete kompaniidena. Relvastuseks rünnakkahurid, kuulipildujad, tankirusikad ja muu varustus ning liiklusvahendid. Väekoondises oli üle 1200 mehe.
Selle väekoondisega lõi ta lahinguid Keilas, Märjamaal ja mujal, pidurdades vaenlase edasitungi ja hävitades tema sõjatehnikat ning elavjõudu. Peaülesandeks oli Tallinn-Pärnu ning Lihula-Jaagupi haruteede tõkkeriivistamine, et mitte lasta Pärnu kaudu edasitungival vaenlasel seljatagant ära lõigata Virtsu maanteed. Sellega anti aeg ja võimalus nendele, kes tahtsid maalt lahkuda.
Suurtes joontes see tal ka õnnestus. Saatuslik ebaõnn tabas aga üksust Nissis, kus venelastel kohalike punaste kaasabil õnnestus 24. sept. ööl hävitada enamik Nissi koolimajas ööbivaist sõduritest. Väekoondis hakkas lagunema ja mitmed kompaniid koos juhtidega siirdusid partisanidena metsa võitlust jätkama.
Kapten Made siirdus väheste järeljäänutega üle Muhumaa Saaremaale, kus saksa diviisi nõusolekul hakati moodustama "I Eesti Saarekaitse Rügementi". Formeerimise käigus sai Made 29. sept. käsu siirduda oma üksusega Saksamaale. Nii lõppes Eesti sõduriteregulaarne sõjategevus mandril ja saartel. Kapten Madet vääristati raudristiga.
Viivituslahingud pärast Tallinna langemist. Võitleja, november 1992, nr. 6, lk. 7. --Kaali 29. september 2010, kell 17:06 (EEST)

Autoriõigustega kaitstud teksti ei või ka arutelulehele panna.--WooteleF 30. september 2010, kell 11:55 (EEST)

:Tsiteerida vahest ikka võib, kuni sisu on artiklisse üle kantud. --Kaali 30. september 2010, kell 13:07 (EEST)

::Sellises mahus ei või.--WooteleF 30. september 2010, kell 14:12 (EEST)
Kas ei peaks artikli pealkiri olema 1. Saarekaitse rügement, nagu Mart Laar oma raamatus annab? --193.40.110.162 5. august 2011, kell 12:15 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mera~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mera! Andres 5. november 2007, kell 15:08 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mera~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Katarina W~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Katarina W! Andres 5. november 2007, kell 15:31 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Katarina W~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:William Harvey

Tekst olevat ligikaudselt tõlgitud saksa keelest ja vajavat tõsist parandamist ning täiendamist...

Ta hakkas esmakordselt bioloogilistel uurimistel kasutama katseid --see on tugev väide. Kas keegi teab kust see pärit on? --Kal 2. aprill 2008, kell 22:27 (UTC)

Võid kasutada lause järel malli , siis tekib sinna [viide?], kuni keegi viite lisab. --Jaan513 3. aprill 2008, kell 07:23 (UTC)

:Tõtt öelda tahaksin selle üldse kustutada, sest see väide tundub mulle sellisel kujul võimatuna. Nii laia mõiste kohta nagu "bioloogiline uurimine" on väide katse esmakordsest kasutamisest liiga julge.  Aga tahaks uurida selle selle väite päritolu. Juhtub sagedasti, et algallikates on midagi muud mõeldud, või jäetakse tsiteerides mõni oluline detail/täpsustus edastamata. --Kal 3. aprill 2008, kell 08:26 (UTC)

::Sõnasta see lause ringi.Akra 3. aprill 2008, kell 08:29 (UTC)


Arutelu:Tartu Ülikooli raamatukogu

Vist 1932. aastal sai Tartu Ülikooli raamatukogu sümboolselt tagasi ühe rootsiaegsele ülikoolile kuulunud raamatu, nii et (vähemalt mõtteline) järjepidevus on olemas.
Vastab tõele- 1 raamat kingiti tõesti 1932. a juubeli ajal.

Eurodokumentatsiooni keskuse kodulehele on pandud viitega link, aga seal pole midagi sellist, mis öeldut tõendaks. Võib-olla on tahetud lihtsalt välislinki panna.
Tänapäeva alajaotus tuleb asjalikus stiilis ümber sõnastada, praegu on see nagu reklaam. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. juuli 2009, kell 07:11 (UTC)

Kas Eesti vikis pole ühtegi tartlast, kes oskaks pilti teha? Praegune foto majast on ikka üsna hädine.--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 18. august 2011, kell 18:23 (EEST)

Artikli sees ei tuleks välislinke anda, need peaks ilmselt lisama viidetena.--Morel 15. veebruar 2012, kell 12:14 (EET)

TÜR ülesanded on:
*Tartu Ülikooli õppe- ja teadustööks vajaliku informatsiooni kogumine, säilitamine ja kättesaadavaks tegemine;
*avalike infoteenuste osutamine;
*eesti keeles, Eestis ilmunud, Eestit käsitlevate või Eesti kohta informatsiooni sisaldavate teavikute täieliku kogu loomine, säilitamine ning teadustööks kättesaadavaks tegemine;
*raamatukogu- ja infoteaduste alane teadus- ning arendustegevus.
--Kk (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 11:16 (EET)

Vaja on infot vana (enne 1982. aastat ehitatud) ja 1982. aastal valminud raamatukoguhoone ajaloost. Nimelt kes on mõlema hoone arhitektid ning millal nad valmisid. -Mardus (arutelu) 23. juuli 2014, kell 21:38 (EEST)


Arutelu:Keelatud linn

Kas ei peaks Keelatud Linn olema suurte tähtedega?

ENE 1. väljaandes on mõlemad sõnad väikese algustähega. Andres 8. november 2007, kell 11:10 (UTC)

Raamatus "Hiina: taevadraakoni maa" on "Keelatud linn". Andres 8. november 2007, kell 13:29 (UTC)
"Keelatud linn" (The Forbidden City) on 1918. aastal USA-s valminud tummfilm.– Pietadè 1. september 2013, kell 19:23 (EEST)

1) Inglisekeelses meediaruumis ei ole selgust, mis on Paleemuuseumi ja Keelatud linna omavaheline suhe. Ilmselt ei halda muuseum kogu vanasti Keelatud linnaks nimetatud kompleksi.
2) Arvandmete (pindala, hooned, toad) puhul ei tehta aga üldiselt vahet muuseumil ja kompleksil.
3) Tubade jne arv kõigub eri allikates suuresti, ilmselt seetõttu, et toa definitsioon ei ole ühene. Seal saavad sise- ja välisarhitektuur sujuvalt üheks kokku ja mis on tuba, mis on varjualune pind jne, ei pruugi olla üheselt kokku lepitud.
4) Muuseumite külastuste statistikas jäetakse paleemuuseumid (Versailles jne) tihti välja, seega ei tasu imestada, kui ühes või teises muuseumite edetabelis seda Paleemuuseumi ei ole.  Kurinurm (arutelu) 13. november 2023, kell 16:20 (EET)


Arutelu:Daniel Defoe

Siin on eluloo varasem redaktsioon. Võib-olla on siit veel midagi võtta.
''Daniel Foe sündis [[London]]is küünlategija John Foe pojana. Hariduse sai Newingtoni akadeemias ja pidi tööle mine [[Presbüterlus|presbüterlikusse]] kogudusse. Pärast kooli lõpetamist otsustas ta kiriku teenistusse siiski mitte astuda. Hakkas tööle tekstiili- ja väliskaubanduse alal. Mõnda aega töötas ka [[kahhelkivi]]de manufaktuuris.
''Saavutamata majanduslikku edu, hakkas kirjutama oma kogemuste põhjal majandusteooriast. Need kirjutised hõlmavad tema loomingust suurema osa ning neid hindas kõrgelt ka [[Karl Marx]].
''Aastal [[1684]] abiellus ta Mary Tuffleyga, kellega tal oli seitse last.
''Aastast [[1695]] hakkas Daniel Foe kasutama nimekuju Defoe.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. november 2007, kell 09:17 (UTC)

Eluloo uue variandi koostajaks oli märgitud Kalevi Kvell. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. november 2007, kell 09:17 (UTC)

"Äriinimene" ei sobi entsüklopeedias isiku määratluseks (sobimatu stiil). Kuriuss (arutelu) 23. oktoober 2022, kell 11:48 (EEST)

Asendada malliga Infokast kirjanik.--Raamaturott (arutelu) 23. oktoober 2022, kell 12:21 (EEST)


Arutelu:Pihuarvuti

Intervikilingid ei ole õiged. PDA on elektronmärkmik. Pihuarvuti on ''handheld computer''. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. november 2007, kell 10:23 (UTC)
Ei tea. Nüüd ei ole ka õige. Võib olla siiski PDA. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. november 2007, kell 18:35 (UTC)
''Mobile device'' on mobiilseade. Aga pihuarvuti ja elektronmärkmik on põhimõtteliselt erinevad, kuigi esimest võidakse teiseks nimetada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. november 2007, kell 18:38 (UTC)

"mobiilne arvuti" - kas see on peamine eristamise nõue?--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 14. aprill 2008, kell 14:43 (UTC)

===Vastavus teemale===
Tekst vastab täielikult teemale. Ei ole kuskil kõrvale kaldutud ja maast ja ilmast rääkima hakatud.
===Sisukus===
Minurast ei ole just kõige sisukam artikkel. Väga palju on räägitud kuidas ja millega saab pihuarvuteid ühendada. Veel võiks olla räägitud näiteks: tööpõhimõtetest, esimeste pihuarvutite võimsused, uuemate pihuarvutite võrdlus, võrrelda lugeritega jne. Oleks võinud rohkem rääkida pihuarvutite eelistest ja mida nendega teha saab. Hetkel kirjeldatud kolmest pihuarvuti kasutuse võimalusest peatükkis "Mida veel pihuarvutitega teha saab?" kahte saab teha ka tavalise kalkulaatoriga.
===Vikivormistus===
Vikivormist täiesti korrektne. Väga hästi jagatud peatükkideks ja alampeatükkideks.
===Arusaadavus===
Tänu korrektsele keelekasutusele ja heale pealkirjade jaotusele on ka loetavus väga hea.
===Kokkuvõte===
Viki vormistus reeglitele vastab tekst väga hästi ja samuti on meeldivalt loetav. Teksti sisukus jätab aga soovida. Minu maitsele tekst liiga üldine. Oleks huviga lugenud esimese 1984 aasta pihuarvuti tööpõhimõtete ja võimekuse kohta.

===Vastavus teemale===
Artikkel vastab etteantud teemale ja ei kaldu sellest kõrvale
===Sisukus===
Sisukas, kuid GPS-navigatsioonitarkvara pakuvad ikka väga paljud firmad, mitte ainult nimetet kolm
===Keelelisus===
Olid küll mõned õigekirja- ja komavead ning ka mõned segased laused: " Selleks, et omada pihuarvutilt oodatavaid funktsioone, sisaldab selle tarkvara tavaliselt ..."," on puutetundlik ekraan ja samas ka vaid mõned nupud..."
samuti pole formaalselt korrektne kasutada sõna "mingi" vmt.
Kuid enamasti ikka keeleliselt korrektne ja hea
===Vikivormistus===
Kasutatud mitmeid erinevaid vormistusmeetodeid, hästi vormistatud, arusaadav
===Arusaadavus===
Artikkel on loetav ning selge
===Kokkuvõte===
On näha, et artikli kallal on tööd tehtud, kuid vahel jääb silma see, et on tõlgitud laused
----
*Artikkel on natuke lühike, võiks täiendada vastavalt retsensioonis väljapakutule.
*võõrkeelsed sõnad ja väljendid kaldkirja
*väldi konstruktsiooni "midagi tehti kellegi poolt", kasuta "midagi tegi keegi" või "keegi tegi midagi"
*terminit "pihuarvuti"
*väldi konstruktsiooni "midagi omama"
*kontrolli üle, kus peavad olema komad (eriti tähelepanu sinna, kus on tegemist -des-lauselühendiga, tuleta meelde reegel, samuti "nagu näiteks" (või samas tähenduses "nagu") ees)
*"enamik" on alati ainsuses
Adeliine 18. detsember 2011, kell 19:44 (EET)

Artikkel on loetav ning selge


Siia ei viita ükski artiklilehekülg ja ka pealkirja järgi on seda raske otsida, mistõttu seda artiklit on raske leida. Andres 7. november 2007, kell 16:32 (UTC)

Kui oleksid artiklid Tsensuur ja Bibliograafia, sobiks ta sinna.

de:Liste verbotener Autoren während der Zeit des Nationalsozialismus
Artikkel Tsensuur on ju olemas. Ilmselt tuleb see jagada üldartikliiks ja artikliks tsensuurist Eestis. Aga siin tuleks märkida, et nimekirjas on vigu. --Brita 27. mai 2010, kell 22:34 (EEST)

Artikkel Tsensuur tekkis kaks aastat hiljem.

Millised vead siin on? Andres 27. mai 2010, kell 23:53 (EEST)
Kui see nimekiri on truult edasi antud, siis näiteks peaks Berthold Brechti asemel olema Bertolt Brecht. Siin peaks ikka andma korrektsed nimed.--Morel (arutelu) 22. mai 2012, kell 22:23 (EEST)

Väidetavalt olevat ilmunud teinegi keelatud kirjanduse nimestik.

"Nimestik oli ülisalajane. Samas ilmus teinegi keelatud kirjanduse nimestik. 1942. aastast enam keelatud kirjanduse nimekirju ei avaldatud, kuid erinevaid ringkirju." http://hellatempa.onepagefree.com/?id=5715

Kahjuks puudub kirjanduse loetelu ja allikas 69. Millistest arhiividest nimekirju otsida?

: Millise allika põhjal on see loend koostatud? --kanakukk (arutelu) 31. jaanuar 2013, kell 18:06 (EET).

:: Trükitud raamatust (leidub suuremates raamatukogudes) enam-vähem täirlikult ümber kirjutatud. Mida tähendab allikas 69? --Õli (arutelu) 1. veebruar 2013, kell 11:33 (EET)

Ka Nõukogude okupatsiooni ajal enne 1941. a Saksa okupatsiooni olid sellised nimekirjad või vähemalt nimekiri. Lingistama peaks artiklist 1940 tuleva nimestiku--Bioneer1 (arutelu) 31. jaanuar 2014, kell 13:57 (EET)

Aga ma olen näinud pärast 1954. aastat ilmunud analoogilist nimekirja. Mälu järgi oli seal romaan "Jugoslaavia tragöödia".--Juhan121 (arutelu) 27. juuli 2017, kell 00:31 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti raamatukauplustest ja avalikest raamatukogudest kõrvaldamisele kuuluva kirjanduse nimestik


Arutelu:Õigeusu kirik

Panin toimetamismärke, sest praegu on siin suur segadus siselinkide ja kirikute ametlike nimetustega. Samuti vajavad mitmed asjad õigeks mõistmiseks pikemat lahtikirjutamist ja artikli täiendavat struktureerimist. -- Toomas 8. november 2007, kell 06:53 (UTC)

Millist segadust siselinkide ja ametlike nimetustega Sa silmas pead? Andres 8. november 2007, kell 07:12 (UTC)

: Siin on meil Moskva Õigeusu Kirik, siis Vene Õigeusu Kirik, kord suurte, kord väikeste tähtedega. Ka mitmed muud õigeusu kirikute nimed on läbivalt kirjutatud erinevalt. Osa asju parandasin juba ära. -- Toomas 8. november 2007, kell 07:34 (UTC)
Juba palju varem, 5. sajandil, olid eraldunud vanad oriendikirikud, kes tunnistasid üksnes kolme esimese oikumeenilise kirikukogu otsuseid, ning Assüüria idakirik (Assüüria õigeusu kirik).

Välja väetud kui asjasse mittepuutuv märkus. 88.196.28.229 14. august 2014, kell 20:26 (EEST)

: Neid peaks vast mainima selles seoses, et mõne nimetuses on sõna "ortodoksne", peale selle nimetatakse vanu oriendirikuid ja õigeusu kirikuid koos idakirikuks. Sellepärast võivad nad segamini minna. Andres (arutelu) 14. august 2014, kell 21:54 (EEST)
Suure kirikulõhe tagajärjel eraldunud iseseisvate õigeusu kirikute kogum

Minu meelest see ei ole täpne. Andres (arutelu) 14. august 2014, kell 21:54 (EEST)

"Tekkinud" on õige, kuigi see on üldsõnaline. Andres (arutelu) 14. august 2014, kell 21:56 (EEST)

Peale selle, kui kasutada sõna "eraldunud", siis esitatakse läänekiriku vaatekoht. Andres (arutelu) 14. august 2014, kell 22:00 (EEST)

:Kuidas oleks lahknenud? Tegemist oli sajandeid kestnud protsessiga, mis jõudis Suure kirikulõhega oma loomuliku lõpuni. Tegelikult midagi ju ka ei tekkinud, läänekiriku õpetuslikud erinevused viisid skismani. 88.196.28.229 14. august 2014, kell 23:28 (EEST)

:: "Lahknenud" on parem küll, aga lauses räägitakse iseseisvate kirikute kogumist, minu meelest selle kohta ei saa öelda, et see eraldus või lahknes. Siis tuleks üldse teisiti sõnastada. Andres (arutelu) 15. august 2014, kell 10:27 (EEST)

Pärast 1054. aasta Suurt kirikulõhet sai Konstantinoopoli patriarhist primus inter pares õigeusu kirikupeade seas ning Konstantinoopolit hakati nimetama Uueks Roomaks.

:"ning Konstantinoopolit hakati nimetama Uueks Roomaks" - Seda tehti juba 4. sajandil. Välja võetud. 2001:7D0:87FA:6380:C039:BB5B:5342:25B0 24. mai 2016, kell 13:13 (EEST)

märksõna Ida õigeusu kirik suunab siia, ent sellel on eraldi arutelu:Ida õigeusu kirik--Estopedist1 (arutelu) 8. august 2019, kell 17:17 (EEST)
----
"Ortodoksi kirik" öeldakse küll, aga see võib olla ka kõnekeelne väljend. Motiiv on nähtavasti see, et nii distantseerutakse ortodokssuse pretensioonist. Andres (arutelu) 12. august 2019, kell 18:36 (EEST)

Kindlasti kõnekeelne, soomemõjuline väljend. Ursus scribens (arutelu) 12. august 2019, kell 19:09 (EEST)


Arutelu:SELLi mängud

Siia ei viita midagi. Andres 8. november 2007, kell 10:10 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sellgames2008.com/
** In SELLi mängud on 2013-06-24 13:19:05, Socket Error: 'Name or service not known'
** In SELLi mängud on 2013-07-06 23:20:51, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:21 (EEST)


Arutelu:Arvutilingvistika

Kas arvutilingvistika on sama mis arvutuslingvistika? Andres 8. november 2007, kell 10:24 (UTC)

Neid on yritatud eristada - yks kasutab arvutusmeetodeid (nt igasugune statistika), teine arvuteid (nt foneetilised mudelid), aga tänapäeval pruugitakse vist yldiselt synonyymidena. --Oop 2. november 2011, kell 10:52 (EET)

http://www.cl.ut.ee/
Estsiiri 1. november 2011, kell 22:50 (EET)
Tartu Ülikoolis kasutatakse valdavalt arvutilingvistika mõistet.

Tartu Ülikooli Arvutilingvistika Uurimisrühm


Arutelu:Saprotroof

Artiklist ei selgu erinevus saprotroofide ja saprofaagide vahel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. november 2007, kell 08:27 (UTC)

Intervikilingid on minu meelest valed. Decomposer on lagundaja. Andres 9. november 2007, kell 08:29 (UTC)

Selle lause mõte inglisvikist on arusaamatu:
Decomposers (or saprotrophs) are organisms that consume dead organisms; see loeb saprotroofe ja lagundajaid ehk destruente nagu üheks, ehkki vahet ma isegi ei leia neil --Dj Capricorn 10. november 2007, kell 21:04 (UTC)

Sa ju ise ütled siin, et saprofaagid ei ole saprotroofid. Andres 10. november 2007, kell 21:06 (UTC)

:Saprofaagide ja saprotroofide erinevus on taksonoomiline, probleem on aga siis nende mõlema lugemine lagundajate hulka --Dj Capricorn 10. november 2007, kell 21:14 (UTC)

:: Ei saa aru. Mis taksonoomiline? Andres 10. november 2007, kell 21:28 (UTC)

Aineid omandatakse osmotroofselt ehk osmoosi teel, seega asendasin viite osmotroofiale osmoosiga. Kui see siiski pole õige, oleks hea ka paar sõna selle osmotroofia kohta kirjutada 90.191.219.20 8. detsember 2009, kell 22:00 (UTC)

Siis tuleks juba kirjutada "osmoosi teel", muidu jääb sõna "osmotroofselt" arusaamatuks. Andres 8. detsember 2009, kell 22:35 (UTC)

Peatükk tõlgitud saksakeelsest artiklist Saprobiont, kust saab ka viited. Kopeerisin selle teksti ka artiklisse saprofaag--Bioneer1 16. veebruar 2012, kell 21:13 (EET)


Arutelu:Veekogu reostumine

Aga näiteks veevärgi vee reostumine? Andres 9. november 2007, kell 08:51 (UTC)
Minu meelest kuulub veekogude reostumine veereostuse alla, mitte vastupidi--Dj Capricorn 9. november 2007, kell 14:19 (UTC)

Mina saan siinsest definitsioonist küll nii aru, et veereostus ongi veekogude reostumine. Andres 10. november 2007, kell 04:51 (UTC)

:Võib olla ka põhjavee reostumine, aga põhjaveed ei ole veekogud. Geonarva 10. november 2007, kell 06:28 (UTC)

:: Praeguses tekstis on põhjavesi arvatud veekogude hulka. Andres 10. november 2007, kell 07:52 (UTC)

"Vett nimetatakse reostunuks, kui seda ei saada puhtalt kasutada selleks, milleks tahetakse." - see lause jääb minu jaoks veidi häguseks. Kui ma tahan näiteks juua merevett, aga suure soolsuse tõttu ei saa seda teha, kas ma võin siis merevett nimetada reostunuks?--Hendrix 10. november 2007, kell 06:35 (UTC)

Olen nõus. Võib olla täpsem "Vett nimetatakse reostunuks, kui sisaldab võõrlisandeid, mis ei ole iseloomulikud loodusvee jaoks". Geonarva 10. november 2007, kell 06:46 (UTC)

:kui vees hulbib karu/põdra junn, kas see vesi on siis reostunud?--Hendrix 10. november 2007, kell 09:04 (UTC)

"Veereostusel on palju põhjuseid. [...] Orgaanilised jääkained, näiteks heitveed, mis on jõudnud mingisse veekogusse" - jääkaineid ei eralda siiski ainult inimene. Ka loomad teevad seda. Inimene on ka  loom. Kas inimese eraldatud jääkained (roe, kusi) on reostavad või saastavad ained?--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 10. november 2007, kell 08:12 (UTC)

Suunasin märksõna Veekogu reostamine siia, mis rangelt võttes pole täpne (vrd [[reostamine]] ja [[reostumine]]). --[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] 2. jaanuar 2011, kell 15:52 (EET)

Kindlasti pole need kaks mõistet sisuliselt samad, kuid praktikas langevad need sageli kokku. --Bioneer1 2. jaanuar 2011, kell 17:25 (EET)
Kas veevärgi vesi reostub? Sel juhul pole tegu sama asjaga. Andres 2. jaanuar 2011, kell 22:01 (EET)


Ma ei tea, kuidas lugu praegu on, aga kui iseseisvat kirikut ei olnud, siis  piiskopi tiitel oli isiklik. Alguses sai ta piiskopi tiitli ning hiljem oli tal võimalus saada peapiiskopiks ning seejärel metropoliidiks. Andres 9. november 2007, kell 09:22 (UTC)

Seda küll. Sel ajal oli tegu tavalise piiskopkonnaga, kus piiskoppi võis teenete eest ülendada peapiiskopiks või metropoliidiks. Allpool näeme minu ja Sinu kommentaaridest, et tänapäeval on seis veidi teistsugune. Samas, kui ta ka siis selle piiskopkonna juhi kohalt vabastati ei olnud ta ju enam "Tallinna ja (kogu) Eesti" piiskop/peapiiskop/metropoliit, vaid mingi muu piiskopkonna piiskop/peapiiskop/metropoliit. Seetõttu on see konkreetne täisnimetus seotud ikkagi konkreetse piiskopkonna juhtimisega. Aga selle kõik peaks korralikult artikli tekstis veel lahti kirjutama. -- Toomas 9. november 2007, kell 09:41 (UTC)
Tundub, et kirikupea peab olema metropoliit,  vähemalt EAÕK puhul tundub, et see praegu nii on. Andres 9. november 2007, kell 09:25 (UTC)

Ka MPEÕK põhikirja kohaselt kannab kiriku eestseisja kas metropoliidi või peapiiskopi tiitlit. -- Toomas 9. november 2007, kell 09:31 (UTC)
Millist tiitlit kandsid eksiilis tegutsevad EAÕK juhid? Andres 9. november 2007, kell 09:27 (UTC)

Aleksander (Paulus) oli küll surmani metropoliit, aga minu meelest pärast teda enam metropoliiti ei valitud, vaid oli ametis ainult sinodi esimees (viimane neist Nikolai Suursööt). Samas ei ole mul selle kohta ümberlükkamatuid tõendeid, sest EAÕK ajalugu eksiilis ei ole ma kuskilt piisava täielikkusega leidnud. -- Toomas 9. november 2007, kell 09:46 (UTC)

Протоиерей Сергий Флоринский  Kes see mees on? Akra 23. detsember 2008, kell 14:49 (UTC)

Siin on eestikeelsed materjalid. Andres 23. detsember 2008, kell 21:23 (UTC)

*28 Jun 1920                Autonomy under Russia.
* 7 Jul 1923                Autonomy under Ecumenical Patriarchate.
*30 Mar 1941                Autonomy abolished by Russia.
*30 Jun 1941                Autonomy under Ecumenical Patriarchate restored.
* 9 Mar 1945                Autonomy abolished by Russia.
*13 Apr 1978                Autonomous status deemed inactive by Constantinople.
*24 Feb 1996                Autonomy under Ecumenical Patriarchate restored.
=== Archbishop of Tallinn and All Estonia ===
*14 Sep 1920 -  7 Jul 1923  Aleksander                         (b. 1872 - d. 1953)
=== Metropolitans of Tallinn and All Estonia ===
* 7 Jul 1923 - 18 Oct 1953  Aleksander                         (s.a.) (from 20 Sep 1944 in Germany, from 1947 in Sweden exile)
*Oct 1953 - 15 Oct 1962     Athinagoras I of Thyatira and      (b. 1885 - d. 1962) Great Britain (Locum Tenens)
*14 Oct 1956 - 1961         Jüri -Bishop (in exile)
*10 Dec 1963 - 13 Apr 1978  Athinagoras II of Thyatira and     (b. 1912 - d. 1979) Great Britain (Locum Tenens)
*20 Feb 1996 - 16 Mar 1999  John of Finland (Locum Tenens)     (b. 1923)
*16 Mar 1999 -              Stephanos                          (b. 1940)
Kas see on usaldusväärne? Ja Riho Saard on samal teemal Akadeemias kirjutanud (1998)

Täiesti. Tänud ka Saardi artiklile osutamise eest. Võtan kindlasti lugeda. -- Toomas 9. november 2007, kell 10:44 (UTC)
----
Ühtlasi on see Tallinna ja kogu Eesti piiskopkonna juhi tiitel

Kahtlen, kas sellise nimetusega piiskopkonda üldse kunagi olemas on olnud. Nõukogude okupatsiooni ajal tegutses ENSV territooriumil piiskopkond, mida nimetati küll Tallinna, küll Eesti, küll Tallinna ja Eesti piiskopkonnaks. 1992. aastal moodustatud Eesti Õigeusu Kiriku (Moskva Patriarhaat) pea tiiliks on küll "Tallinna ja kogu Eesti", kuid piiskopkond, mida ta juhib, kannab nimetust "Tallinna piiskopkond". Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku pea juhib aga Tallinna peapiiskopkonda. Võtan välja. 90.190.71.25 2. september 2015, kell 18:59 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tallinna ja kogu Eesti metropoliit


Kasutaja arutelu:Kirt256~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Kirt256! Andres 9. november 2007, kell 10:54 (UTC)

Tere! Oled lisanud mainitud pildi Vikipeediasse, aga oled märkimata jätnud litsentsi. On meil üldse õigust seda fotot siin kasutada? Ivo (arutelu) 2. aprill 2014, kell 01:34 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kirt256~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)

Tere! Järgmiste logode juurde tuleks kirjutada, kust on nad pärit ja kes on nende autor. Samuti tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor või logode varaliste autoriõiguste valdaja kinnitab, et neid tohib kasutada nimetatud vaba litsentsi tingimustel.
* :Fail:Tõrvaraadio2016.png
* :Fail:Tõrvaraadiologo.png
--Pikne 29. juuli 2018, kell 14:19 (EEST)


Arutelu:Amorella

Mis ühikutes on kogumahutavus. Mis tähendab "liinimmetrid"? Andres 9. november 2007, kell 13:45 (UTC)

Kogumahutavusel (gross tonnage ehk GT) ei nädata ühikuid. Liinimeetrid ei tähendagi midagi, asendan rajameetritega. Rajameeter on 1 meeter normikohast sõidurada laeva autotekil, seda ühikut kasutatakse ro-ro- ja parvlaevade autoteki mahutavuse iseloomustamiseks. SSGreporter 23. august 2010, kell 23:59 (EEST)

Kui sama reederi laev on sõitnud sama nimega samal liinil sõitnud tervelt 34 aastat, siis ei kustutata artiklist selle laeva iseloomulikku fotot,
vaid paigutatakse ümber. Ssgreporter (arutelu) 12. oktoober 2022, kell 20:08 (EEST)


Arutelu:Paul Vent

Lause Vabadusristiga autasustamisest on välja jäetud ning selle asemel on nime järele lisatud lühend. Ma ei kiida niisugust manöövrit heaks. Andres 9. november 2007, kell 15:18 (UTC)

Ohvitseride andmebaas ütleb, et Paul Vent sündis Raadi vallas, mitte Ahja vallas. Amherst99 (arutelu) 22. detsember 2022, kell 22:20 (EET)


Arutelu:Ust-Luga

Kust see "külanõukogu" on võetud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. november 2007, kell 20:00 (UTC)

Miks Луга nimetatakse Lauga jõgi? Geonarva 9. november 2007, kell 21:30 (UTC)

Pigem peaks vastupidi küsima: miks Lauga on vene keeles Луга. Ilmselt seetõttu et diftongi /au/ vene keeles ei ole. --Metsavend 9. november 2007, kell 21:42 (UTC)

Eesti Päevalehe ajalehekommentaaris nimetas keegi seda Luuga-Jõesuuks. On sellel mingi tõepõhi all? 76.173.246.101 21. september 2009, kell 15:21 (UTC)

ega sellel kohal isuri keeles eraldi nime ei ole? Ohpuu 21. oktoober 2011, kell 14:50 (EEST)


Arutelu:Türkmenbaşy

Leidsin artiklist sellise muudatuse ja võtsin sektsiooni asjaolude selgitamiseni välja. -- Toomas 9. november 2007, kell 21:31 (UTC)

*[Fotod Türkmenbaşyst] Pange uus link, venelased on siia oma pruutide reklaame toppinud!

kirjas on ... Linnal on praamiühendus Bakuuga Aserbaidžaanis. ...
siit: http://worldride.extreme.ee/2012/05/13/aerbaidzaan/
on lugeda, et
 Laev on Kaspia suurim ronge vedav alus – siia mahub 52 vagunist koosnev ešelon,
 kus tänu liftide süsteemile paiknevad vagunid neljas reas ja kolmel korrusel.
kas on siis järelveetav praam või laev või parvlaev?
suwa 26. mai 2012, kell 17:56 (EEST)

Küllap see on parvlaev. Andres (arutelu) 27. mai 2012, kell 00:12 (EEST)


Arutelu:Gorillaz

tegin 2D-s väikese paranduse, siis kindlasti on 2D geomeetrilise/arvutigraafika mõistena tunduvalt rohkem tuntud, kui Gorillaz'i liige. en:2D (Gorillaz)--Hendrix 10. november 2007, kell 08:33 (UTC)

Kui tehakse sulgudega link, siis tuleb veenduda selles, et ikma sukgudeta pealkirja juurest ka vastav link läheb. Praegu see nii ei ole.

:vabandan oma juhmust, kuid ei saa aru...--Hendrix 10. november 2007, kell 13:33 (UTC)

: Kui Sa teed lingi "2D (Gorillaz)", siis Sa pead tagama, et sama link oleks ka leheküljel "2D" kohe alguses või leheküljel "2D (täpsustus)", millele sealt on viidatud. Andres 10. november 2007, kell 14:55 (UTC)

::sain aru.--Hendrix 10. november 2007, kell 15:01 (UTC)

Peale selle, 2D ei ole eesti keele sõna. Andres 10. november 2007, kell 13:29 (UTC)
Kui "2D" siin mõeldud tähenduses artikli pealkirjaks ei sobi, peaks see pealkiri jääma Gorillaze liikmele. Mina igatahes leian, et ei sobi, ja ümbersuunamise fakt ise näitab seda. Aga ümber suunatud  on kahtlasele leheküljele. Andres 10. november 2007, kell 14:55 (UTC)

Gorillaz sündis kui esimene virtuaalne hip-hop grupp, ühendades Dan "The Automator" Nakamura, Bluri Damon Albarni, Cibo Matto Miho Hatori, Tom Tom Clubi Tina Weymouthi ja Chris Frantzi muusikalisi talente ning kultuskoomiksi "Tank Girl" looja Jamie Heweletti köitvaid visuaale.
Lisaks on fiktiivkvarteti taustal tegelevad ka Nakamura kaaslased kooslusest Deltron 3030- Kid Koala ja Del tha Funkee Homosapien. Virtuaalnelik ise koosneb järgmistest olenditest: armas, ent udupäine klahvpillimängija/laulja 2-D, hirmuäratav ning võimalik, et isegi saatanlik bassist ja bändi "aju" Murdoc; samaaegselt nii soulilaulja Chaka Khanist, kui USA islamiliidrist Farrakhanist inspireeritud trummar Russel, kelle üle võimutsevad funkfantoomid, kes aeg-ajalt zombiestiilis räpiga üles astuvad; ning kümneaastane jaapanlasest kitarrivirtuoos ning sõjakunstide meister Noodle.
Gorillaz debüteeris 2000. aasta lõpul EPga "Tomorrow Comes Today", milliele järgnes kohe 2001. aasta alguses singel "Clint Eastwood". Omanimeline täispikk esikalbum ilmus sama aasta kevadel. Debüütalbumit saatis ülemaailmne edu, USAs see plaatinaplaadiks. Ärihaid bändi taga olid kiired reageerima, 2002. aastal anti välja b-poolte kogu "G-Sides", DVD "Phase one: Celebrity takedown" ning dubist inspireeritud remiksalbum "Laika Come Home". Bänd võttis mõneks ajaks hoo maha, kui Albarn asus tööle Bluri seitsmenda albumi, 2003. aastal ilmunud "Think Tank" kallal.
Kui ta oli valmis alustama tööd Gorillaze teise albumi valmistamiseks, pöördus Albran Danger Mouse'i poole(kurikuulus DJ ja praegune Gnarls Barkley liige, kelle tuntumaid töid on "The Grey Album", mille koostisosadena on kasutatud biitlite valget albumit("White Album") ning Jay-Z musta albumit ("Black Album"), mis on omavahel põhjalikult segamini aetud)


Arutelu:Karatšai järv

Puudub lehekülg Karatšai. Andres 10. november 2007, kell 21:31 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.chrab.chel.su/archive/25-07-00/1/A108539.DOC.html
** In Karatšai järv on 2013-06-24 11:35:56, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Karatšai järv on 2013-07-06 06:29:24, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:29 (EEST)


Arutelu:Nurmijärvi

7000 elanikuga küla? --Metsavend 10. november 2007, kell 22:09 (UTC)

See on asula. Külaks me ei pruugi seda nimetada. Andres 10. november 2007, kell 22:13 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nurmijarvi.fi/int_nurmijarvi/et_EE/info_ee/
** In Nurmijärvi on 2013-06-24 12:37:20, 404 Not Found
** In Nurmijärvi on 2013-07-06 16:49:27, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:49 (EEST)


Arutelu:Adavere

tegelikult paikneb Mandri-Eesti keskpunkti tähistav kivi Adavere piirest väljas - umbes 2 km Adavere piirist Põltsamaa poole.--Hendrix 11. november 2007, kell 10:37 (UTC)

Kuna puudub kirjutis Mandri-Eesti, siis küsin siin.
Artiklis Eesti on miskid Eesti pindalad olemas, isegi kaks erinevat numbrit.
Kirjutises Lääne-Eesti saarestik on kirjas selle pindala. Jääb veel selgeks
saada Eestile kuuluvate Soome lahe saarte pindala ja siis saaks ehk teada Mandri
-Eesti pindala, v.a Petserimaa. Kas kusagil on veel Mandri-Eesti pindala kohta infot?
suwa 10. september 2009, kell 15:15 (UTC)
Enne kirjutas keegi siin, et esimest korda mainiti 1503. Mina leidsin allika, mis ütleb, et 1583.--Leibur (arutelu) 5. november 2012, kell 14:48 (EET)


Arutelu:Eesti muuseumide loend

Kui on kindel, et kõik artiklis Muuseum loetletud muuseumid on siin olemas, siis võib loetelu sealt kustutada. Andres 11. november 2007, kell 14:51 (UTC)

Seda minagi. Loend olgu ikka artiklist eraldi.

Mulle jäi ka arusaamatuks, miks peaks artiklis muuseum ainult Eesti muuseume loetlema.

Siiski jääb küsimus, millisel puhul on tegemist eraldi muuseumiga. Näiteks: 19. sajandi Tartu linnakodaniku muuseum on Tartu Linnamuuseumi filiaal – on siis tegemist eraldi muuseumiga või mitte. iffcool 11. november 2007, kell 15:24 (UTC)

:kuna filiaal, siis eraldi seisva muuseumiga tegemist ei ole. Majandusteaduskond ei ole ju iseseisev üksus, vaid kuulub näiteks TÜ struktuuri. Aga see tähenda, et linnakodaniku muusumist ei võiks olla eraldi artiklit. Mis puudutab artiklit, siis võiks muuseumi nimekiri olla eraldi artikel. Artikel Muuseum võiks rääkida muuseumist üldse.--Hendrix 11. november 2007, kell 18:06 (UTC)

:: Arvan, et kui muuseum on sisuliselt eraldi, kuigi ei ole iseseisev, peaks ta loendis eraldi olema, eriti kui ta kannab muuseumi nime.   Andres 12. november 2007, kell 14:26 (UTC)

: Artiklis [[Muuseum]] on ka välismaa muuseumide loend, aga see on lühike.

Kas 19. sajandi Tartu linnakodaniku muuseum on ikka ü-tähe alt leitav? Andres 12. november 2007, kell 14:28 (UTC)

jah--Bioneer1 (arutelu) 24. juuli 2013, kell 08:51 (EEST)

Ma arvan, et on vale panna Lembit ja Suur Tõll tähe "A" alla... Jürka 2. oktoober 2007, kell 14:19 (UTC)

peaaegu et nõustun sinuga (Tammsaare muuseumid sealsamas on imho veel halvemas kohas) - Ahsoous 2. oktoober 2007, kell 14:23 (UTC)

: Nõus. Andres 2. oktoober 2007, kell 14:32 (UTC)

::Aga ei tea, mis siis neist Kreutzwaldist, Jakobsonist ja Kitzbergist saab? Jürka 2. oktoober 2007, kell 14:37 (UTC)

::: Sama asi. Andres 2. oktoober 2007, kell 14:38 (UTC)

::::Aga näiteks Heino Prosti Põllutöömasinate Muuseum? Jürka 2. oktoober 2007, kell 14:47 (UTC)

::::: Ei tea. Andres 2. oktoober 2007, kell 14:52 (UTC)
Kas oleks mõtekas kopeerida see arutelu Eesti muuseumite loendi arutelu osaks? Valju 11. november 2007, kell 19:15 (UTC)

Jah. Andres 12. november 2007, kell 15:49 (UTC)</s>

"muuseumide" ja "muuseumite" on nüüd küll mõlemad lubatud, kuid minu meelest võiks entsüklopeedias siiski järgida traditsioonilist õigekeelsust. Andres 12. november 2007, kell 14:30 (UTC)

Milline on siis see traditsiooniline õigekeelsus? Ma olen täiesti teadlik, et mu tekst kubiseb kirjavigadest aga iga sõna ma tõesti ÕS-ist järgi vaadata ei viitsi (halb harjumus, varsti läheneb lõpukirjand ja kirjavead on mul ainuke asi, mis punktisummat alla kisuvad).
ÕS:.muuseum <6: -i, -i; 9: -i, it>6. tüüpsõna (seminar) järgi: muuseumide9. tüüpsõna (redel) järgi: muuseumite

Ma ei märka mingit vahet.

Kui muuseumide on õigem siis võib alati ju artikli nime muuta. iffcool 12. november 2007, kell 19:35 (UTC)

Muuseumide või muuseumite - mõlemad lubatud


Arutelu:Foiniikia

Miks siin on link fööniksile? Andres 12. november 2007, kell 14:34 (UTC)

:en:Phoenix (mythology) - The phoenix is a mythical sacred firebird in ancient Phoenician mythology, and in myths derived from it.

:de:Phönix (Mythologie) - Der Phönix (altgriechisch Φοίνιξ, phoínix, von altägyptisch benu, „leuchten“; lateinisch phoenix) ist ein mythischer Vogel.

suwa 15. november 2007, kell 19:15 (UTC)

Kas "Ansarija" ja "Džebel Akra" on ikka õiged nimekujud? Andres 26. veebruar 2010, kell 07:33 (UTC)

Ǧabāl al-ʾAnṣarīya ? vt :de:Dschebel_Aansariye, kas lohakas tõlge saksa keelest? suwa 26. veebruar 2010, kell 13:52 (UTC)

omanimetus Kaanan

See on ju eestikeelne, ja mitte nimetus, vaid nimi. Andres 27. veebruar 2010, kell 20:02 (UTC)

* "Pūt" - vana egiptuse, vt :en:Phoenician language
*  :en:Phoenicia annab veel: Canaan ja Kana'an
** araabia "فينيقيا"
** kreeka "Φοινίκη" - Phoiníkē
** heebria "כנען"
** foiniikia Kna`an
** ladina "Phœnicia"
suwa 28. veebruar 2010, kell 08:59 (UTC)
----
Et intervikisid õigeks saada, tuleb kõigis vikides parandada. Andres 7. juuli 2010, kell 13:03 (EEST)

Inglise wikis on kasutatud ancient civilization, hetkel ei saa saa ka üheselt väita, et tegemist oli ühe rahvaga, nimelt on väiteid, et tegemist oli müütilise mererahva paari hõimu järeltulijatega, kes semitiseerusid ajapikku. Kas võiks sõna riik asendada väljendiga linnriikide liit (kaubandusliit, sõjaline liit jne) ? Ka Vana-Kreekas olid linnriigid jne. suwa 9. juuli 2010, kell 10:43 (EEST)

Liidusuhted paistavad inglise viki järgi olnud kuidas kunagi. ENEs ja antiigileksikonis nimetatakse Foiniikiat maaks. Pikne 9. juuli 2010, kell 11:15 (EEST)


Arutelu:Arvutihiir

"Pildi sensor" - mis see on?--Hendrix 12. november 2007, kell 17:20 (UTC)

kuidas seda nüüd seletada... ega ma üldiselt ei tea kas see on üldse hea tõlge... aga asi käib nii et optilisel hiirel LED lamp toodab laua pinnale pildi, mille iga punkt on vist enamasti ühes 64-st erinevast halltoonist ja hiire liigutamisel tegelikkuses siis pilditöötluskiip aka optoelektrooniline sensor tegelikult siis pildistab seda pinda, millel hiir liigub ning selle kaudu siis kontrollib hiirekursori liikumist... - Ahsoous 12. november 2007, kell 18:02 (UTC)

:tegemist fotosilmaga siis. See nagu tuntum termin.--Hendrix 13. november 2007, kell 04:46 (UTC)

"Hiirt kasutades ei pea klaviatuurilt käske andma."
See on suht kummaline väide, Pakun parema sõnastuse:
"Hiirt kasutades saab paljud käsud arvutile edastada ilma täiendavate tööristadeta, n.t väheneb sõrmistiku kasutamise vajadus, kuid see ei kao täielikult."
suwa 9. september 2009, kell 13:13 (UTC)

Muidugi on sul õigus. Taivo 9. september 2009, kell 13:50 (UTC)

:See ei ole siiski päris hea sõnastus. Ega klaviatuurilt toksides ka ei kasutata täiendavaid tööriistu. Ja see ülal tsiteeritud väide ei ole üldse vale. Hiirega klõpsides antakse arvutile käsk, mida saaks tahtmise korral ka käsurealt sisestada. Reeglina on see nii. Erandiks peaks olema joonistamine. Kuid kas see nii ka on, ei tea. Põhimõtteliselt peaks saama ka joonistada noolklahve kasutades, aga ilmselt on see ebamugav ja kas ka on vastavaid programmimooduleid olemas - ei tea. Ja joonistamise korral saab kasutada ka käsurida.--Rünno 9. september 2009, kell 17:17 (UTC)

:: palun sisesta järgnev käsk ainult arvutihiirt kasutades käsk suvalises op-süsteemis:

:: traceroute www.wikipedia.org

:: või siis ms-win:

:: tracert www.wikipedia.org

:: mina saan sellega hakkam, kuigi võtab natuke aega, kahtlen, kas igaüks...

:: suwa 9. september 2009, kell 17:26 (UTC)

:::Kui on olemas vastavad käsunupud või lingid, pole probleemi.--Rünno 9. september 2009, kell 17:32 (UTC)

Kas see joonisel olev hiir on ka reaalselt olema? Kuul ja valgusallikas. Mida see valgusallikas teeb?--Rünno 9. september 2009, kell 17:32 (UTC)

vaata pilt

põhjusmõte umbes sama kui alugusaegade teleril:

hetkel ei tule selle ketta nimi meelde

suwa 9. september 2009, kell 17:47 (UTC)

:Stroboskoop. Joseph Plateau. Kuidas see asjasse puutub?--Rünno 9. september 2009, kell 17:56 (UTC)

:: Siit ehk saab selgust? Pilude vaheldumine võimaldab pilusid lugeda,

:: ehk siis lugeda ketta pilusid läbiva valguskiire katkestuse arvu,

:: ja seda kahel teljel, kuna kettaid on kaks. suwa 10. september 2009, kell 05:30 (UTC)


Arutelu:Värvuste loend A–Y

Loendis peaksid olema ka lingid. Andres 12. november 2007, kell 18:35 (UTC)

Ma mõtlesingi alguses loendit linkidega aga kuna mul on alles pooleli 5 värvide kohta käivat artiklit siis loobusin sellest mõttest üsna pea kuna värvusteni ma vaevalt kunagi jõuan. Kui nende kohta keegi ka artikleid kirjutama hakkab, saab ka lingid luua, praegu ei näe ma tungivat vajadust ei artiklite ega linkide järgi.

:Üks küsimus:

:Millist artiklit meil vaja on: Kas lilla või violetne? Kas on mingit vahet? Purpur on vist midagi punakamat ja seega ei ole kasutatav sünonüümina varemmainitutele?

Ma ei ole kunagi mingisugust värvusõpetust saanud :) Ei tea ise nagu sääraseid asju.

iffcool 12. november 2007, kell 20:07 (UTC)

:Mina olen kuulnud, et üks on sinisem, teine punasem. ma ei mäleta, kumbapidi see oli. avjoska 4. jaanuar 2008, kell 23:43 (UTC)

Kust värvuste nimed on võetud? --Metsavend 16. november 2007, kell 15:47 (UTC)
Värvuste nimed tuleb igatahes õigesti kirjutada ning ka linkida. Andres 16. november 2007, kell 15:59 (UTC)

:Värvuste nimed (ja kõik muud andmed) on võetud inglise Vikipeedia samasisulisest artiklist ja tõlgitud. Hetkel jõudsin seda teha ainult A tähe piires (välja arvatud Alice blue, Amaranth, Asparagus, Aquamarine – neid ei osanud tõlkida või ei olnud päris kindel kuidas eesti keeles õige vaste olla võiks) kuna ainuüksi selle väljamõtlemine, kuidas vajalik tabel välja nägema peaks võttis jupp aega (inglise vikis on kõik lahendatud mallidega ja sealt ei ole seega võimalik midagi kopeerida; püüdsin samade mallidega ei saanud rahuldavat tulemust). Muidugi tuleb loend mittetäielik (loendi ülaossa lisandub ka vastav märge).

:Linkimisest nõnda palju, et kui seda tõesti nii tähtsaks peate, võin ma ju midagi valmis kirjutada (nõnda kaua kui kõik lingid on punased neil linkidel mõtet ei ole). Inglise vikis on sarnaseid artikleid  (loe: sisutuid artikleid) küll: näide 1, näide 2, näide 3 jne.

:Ma ei saanud vastust oma lilla, violett küsimusele. Kui aga vastamiseks kellegi tuju tekib lisaksin küsimusi juurde:

:Kuidas (ja kas üldse) peaks tõlkima Hex triplet?

:Kas HSL värvimudel on sobiv? (või peaks olema HSB värvimudel, HSL (värvimudel), HSL (värvimudel) vms.)

:Kas Kategooria:Värvid vajab alamkategooriat Värvused?

:Ja üleüldse ei sa ma hästi aru värvi ja värvuse vahest.

:iffcool 17. november 2007, kell 17:35 (UTC)

::Värvuste ja värvi ja muude küsimuste kohta soovitan lugeda Virve Sarapiku artiklit http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/sator/sator1/varv.html. Aquamarine on eesti keeles akvamariin (ka akvamariinsinine). --Ken 17. november 2007, kell 19:22 (UTC)

Minu meelest ei saa näiteks "alisariin" ja "sinep" olla värvuste nimetused. Andres 3. jaanuar 2008, kell 17:27 (UTC)
Õige on "kinaverpunane". Andres 4. jaanuar 2008, kell 23:41 (UTC)

Kiirel vaatlusel ei leidnud khakit. kuna ei tea, kas see ongi khaki või on ta midagi muud. ÕSi järgi on khaki riidesort? ometi peaks ka värvitooni nimetus sellise tüviga olema? avjoska 4. jaanuar 2008, kell 23:47 (UTC)

:Khakist nõnda palju, et paljud värvused on veel puudu.

:Seda kas alisariin, sinep, oliiv, merevaik jne. värvuste nimedena ikka sobivad on, ma päris kindlalt ei tea. Üks asi on kuidas neid kuskil kasutatakse aga tihti on hoopis teine see, kuidas on õige. Eesti keeles ei ole värvuste nimedega vist eriti tegeletudki ja vajadusel on inglise keelsest otse tõlgitud. Aga kas säärane tõlge kõige õigem on?

:Samuti on minu arvates inglise keeles värvuste nimetusi rohkem kui eesti keeles. Näiteks sinakasrohelist võib minu arvates tõlkida kui teal, sea green ja  bluish-green aga tegelikult on kõik need eri värvitoonid.

: iffcool 6. jaanuar 2008, kell 21:45 (UTC)

:: Võib ju olla, et eesti keeles nimetusi ei jätku, aga värvus (ja ka värv) on näiteks alisariinpunane, mitte alisariin; sinepikollane, mitte sinep. Andres 6. jaanuar 2008, kell 21:55 (UTC)

:::Minu teadmised eri värvustest on kahjuks piiratud ja seetõttu esineb (vähemalt esialgu) ka mõningaid vigu. Püüdsin praegu mõned neist kõrvaldada. iffcool 6. jaanuar 2008, kell 22:15 (UTC)
Võin Vikit värvustega seoses täiendada, kuivõrd arusaam värvidest ja nende sobivusest olla väidetavalt mul kunstivallas tugevamaid külgi. Mitte et ma tahaks enese saba väga kergitada, aga olen pidanud sel teemal ka mitmeid loenguid. Andke, auväärt administraatorid, mulle teada, kui arvate, et mul tasuks sellesse teemasse siin süveneda.--Nerva 8. veebruar 2008, kell 21:13 (UTC)

Vaatasin seda tabelit veel ja ... kurjaks ajab. :) Oleks mul vabad käed, looksin kogu selle värvide asja siin nullist. Ma ei tea, kust see tabel on pärit, aga ei vasta ühelegi värvuste alusmaterjalile, mida mina tean. Hex, RGB ja HSL on muidugi toredad täiendid, aga... kellele? Hex'i vajavad kodulehtede kujundajad CSS2 stiile kirjutades. RGB on monitori tehniline, mida inimese aju poolt väga raske hoomata. HSL on neist ainus, mis inimmõistusele arusaadavam. Nimistust puudu veel CMYK, mis trükitehniliselt oluline ja ka suhteliselt mõistuspärane kodeering. Nimed ei paista aga sugugi levinud eestikeelsed värvinimetused! Kellele see artikkel võiks olla suunatud?--Nerva 8. veebruar 2008, kell 21:23 (UTC)

:Praegune seis ei ole kindlasti rahuldav. Kui soovid teha uue tabeli, võid selle valmis teha oma kasutajalehe alamlehel ja siis asendada praeguse lehe. Võid praeguse tabeli aluseks võtta või täiesti uue teha. Uus poolik lahendus ei ole soovitatav. --Metsavend 8. veebruar 2008, kell 22:04 (UTC)

: Võid omatahtsi ümber teha, aga arvesta seda, et ka see info, mida vähesed vajavad, tuleb kuskile paigutada. Hoomatavamad võiksid olla kesksemas kohas. Värvinimetustes on siin vead, mida oled teretulnud parandama. Andres 8. veebruar 2008, kell 22:10 (UTC)
See tabel pärineb inglise Vikist (kuna värvuste nimed on sealt ületuues tõlgitud, esineb ka vigasid). Muide Hex kood on midagi, mida ma pidevalt kasutan ja seega on vähemalt minu jaoks tegu väga kasuliku tabeliosaga. Tabel on muidugi veel väga poolik aga oled teretulnud seda täiendama. iffcool 8. veebruar 2008, kell 22:20 (UTC)

Üks oranži toon on asendatud teisega, aga mõte on  värvitoonide loetlemises.  Varem oli siin see toon, millest on kirjutatud artiklis :en:Tangerine (color). Andres 9. veebruar 2008, kell 08:11 (UTC)
Vaata ka en:Template:Shades_of_orange. Andres 9. veebruar 2008, kell 08:13 (UTC)

Ma nüüd praegu rohkem seda kohta ei puutu siin ja tegelen värvitabeliga välistes editorides ja niipea kui on midagi näidata, siis kilkan.--Nerva 9. veebruar 2008, kell 08:27 (UTC)

: See värvus, mis siit ennist kustutati, on mandariinioranž ehk mandariinivärvi. Andres 9. veebruar 2008, kell 08:43 (UTC)
Rohekassinine ja tsüaan on siin identsed?! Kk 19. aprill 2009, kell 18:52 (UTC)
Põldmari oranž? 2001:7D0:87CA:9180:7CF2:F37F:B0AD:84B4 5. veebruar 2018, kell 12:19 (EET)

Lisada [[madarapunane]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 13. detsember 2018, kell 20:14 (EET)

Minu meelest aprikoos ja põldmari ei saa olla värvuste nimetused.
Kas ei võiks kõik olla tähestiku järjekorras? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 30. detsember 2018, kell 19:14 (EET)

Tere!
Tõstsin ebatäieliku HTML värvuste loendi artiklisse Veebivärvid, tegelikult isegi asendasin selle oma tehtud tabeliga (malli järgi), sest veebivärve pole mõtet tõlkida eesti keelde, kui progejad neid nagunii inglise keeles kasutavad. Samuti tundus kahtlane tähestiku alusel järjestada, kui nad on ise juurutatud värviperekondadena. Artiklist 'Veebivärvid' saab ka teada, miks HTML värvidel on nii imelikud nimed.
Praeguse 'Värvuste loendi' liigutaksin pealkirja 'Värvuste loend põhivärvinimede' järgi alla, sest see on nii kenasti struktureeritud. Ehk 'Värvuste loend A-Y' jääb siis veel oma aega ootama?
Muudan ära ka värvinimed nagu 'mango', 'denim' jne, sest need on kas tsitaatsõnad või rumalad toortõlked, eesti keelele on iseloomulik -värvi, -karva või mõni põhivärvinimetus otsa lisada. Ehk siis mangokollane, teksasinine, virsikukarva. Ja veel, neile eestikeelsetele värvinimedele pole vast mõtet lisada RGB- või HEX koodi, sest need nimetused ise pole standardsed nagu HTML või mõne standardiseeritud värvisüsteemi kodeeritud värv - vahest peaks seda värvust hoopis kirjeldama ja lisama paar näidet elust enesest või sellise varjundite ploki nagu põhivärvidel (?). Isegi värvipigmendid maalivärvides võivad sideainest ja tehnikast sõltuvalt anda päris suure variatiivsuse, ehkki tegemist on ühe ja sama keemilise ainega. Evlper (arutelu) 30. detsember 2018, kell 19:43 (EET)

Ma arvan, et lihtsalt värvuste loend võiks olla tähestiku järjekorras või siis võiks see olla kahtemoodi järjestatud nagu mägede loend ning rahvaste ja hõimude loend. Andres (arutelu) 30. detsember 2018, kell 23:48 (EET)

:Kas põhivärvinimede juures peaksid värvitoonid olema tähestikuliselt järjestatud või ei ole see tähtis?

:: Arvan, et võib jääda nii.

:: Võib-olla oleks hea, kui iga tooni juures oleks näidis. Andres (arutelu) 31. detsember 2018, kell 00:01 (EET)

::: Ma ei oska värviklotsi teha. HTML värvide jaoks kasutasin inglisekeelsest vikipeediast laenatud malli ja muutsin seal karakteristikuid. Värvitabeli jaoks on see väga hea formaat. Äkki lahendada galeriina? Seda oskaksin. Aga see võtab palju ruumi.Evlper (arutelu) 31. detsember 2018, kell 13:50 (EET)
Kasutasin malli Mall:Värviruut, aga sellel on üks puudus. Ruutu ümbritseva musta äärejoone ja taustavalge kontrast on nii domineeriv, et hakkab segama värvi tajumist. Parem oleks ilma ümbrisjooneta ja värvinäidis võiks ka suurem olla. Just sel põhjusel hakkasin leheküljel Värvuste loend põhivärvinimede järgi kasutama tabelit:
abc	beebiroosa
Kas seda ei annaks kuidagi malliks ümber kujundada? Evlper (arutelu) 5. jaanuar 2019, kell 15:15 (EET)

"A–Y" ei ole pealkirja vaja. Adeliine 23. detsember 2020, kell 21:20 (EET)


Kasutaja arutelu:Lgb~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Lgb!
Artiklid sõnade kohta kuuluvad Vikisõnaraamatusse. Vaata :wikt:läbi. Andres 14. november 2007, kell 08:00 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Lgb~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Fosfor

Artiklist [[Luminofoor]]:
''Keemiline element [[fosfor]] (kreeka keeles "phosphoros", tõlkes "valguse kandja") mille avastas Saksa alkeemik [[Hennig Brand]] 1669 aastal Hamburgis. Brand püüdes destilleerida mingit "elu mõtet" oma uriinist, sai ta valge materjali, mis pimedas aga helendas. Brand'i poolt vaadeldud fosfori helendus tulenes väga aeglasest põlemisest, kuid kuna ta ei näinud leeke, ega tundnud eralduvat soojust ei suutnud ta selles ära tunda põlemise protsessi.
Integreerida.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. november 2007, kell 13:49 (UTC)

Kas sel lausel pole mitte lõpp kuidagi veider või vastuoluline? Omapärane on see, et tavatingimustes stabiilseim vorm — punane fosfor — ei oma kindlat struktuuri, vaid ta omadused on varieeruvad. --Dj Capricorn 1. jaanuar 2009, kell 16:42 (UTC)

Jah. Asi tuleb selgemalt (üksikasjalisemalt) esitada. Andres 1. jaanuar 2009, kell 19:22 (UTC)

Fosfori nimetus tuleneb kreekakeelsest sõnast phosphoros 'valguse kandja'.

Jätsin välja, sest etümoloogia pole täpne. Andres 1. jaanuar 2009, kell 22:06 (UTC)

Fosfor puu- ja köögiviljades
Kartul, Pastinaak, Naeris, Sibul, Salottsibul, Porrulauk, Fenkol, Artišokk, Aedoad, Põldoad,Baklažaal, Herned,  Kikerherned, Mais, Virsik, Ploom, Kirss, Apelsiin, Mandariin, Tangeriin, Pirn, Murulauk, Kevadsibul, Mädarõigas, [2]
Fosfor aitab säilitada terveid luid ja hambaid, reguleerib proleiini aktiivsust ja on elutähtis energia liikumiseks keha rakkutesse, ja on vajalik toitainete imendumiseks.[2]
Kustutatud artiklist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. jaanuar 2009, kell 07:49 (UTC)

Millise fosfori vormi Brand sai? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. jaanuar 2009, kell 07:50 (UTC)

Valge fosfor P4 – tahke, pehme, kollakas aine, tetraeedrilise molekulvõrega. Pimedas helenduv (aeglane oksüdatsioon), võib süttida. Seetõttu säilitatakse vees. Väga mürgine ja sööbiva toimega.
Punane fosfor – kõrgpolümeerne aine, keemiliselt vähemaktiivne, pole mürgine. Sublimeerub temperatuuril 417°C.
Must fosfor – grafiiditaolise struktuuriga, pooljuhi omadustega.

Viia vastavatesse artiklitesse. Andres 3. juuni 2010, kell 15:03 (EEST)

Artiklist [[Harilik sibul]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 22. september 2015, kell 23:05 (EEST)
Fosfori (P) avastamise daatumi osas esineb varieeruvusi, osade autorite meelst avastas fosfori [[Hennig Brand]] 1669. aasta paiku [[uriin]]i spetsiifilisel töötlemisel.<ref>Ervin Reffner, ''[https://books.google.ee/books?id=KGTxCQAAQBAJ&pg=PA225&dq=Hennig+Brand+and+phosphorus+discovery&hl=et&sa=X&ved=0CBwQ6AEwAGoVChMI9IjnleOJyAIVhapyCh1vFwtI#v=onepage&q=Hennig%20Brand%20and%20phosphorus%20discovery&f=false "The Esoteric Codex: The Alchemists"]'', lk 225, 2013, Google'i raamatu veebiversioon (tarve 22.09.2015)(''inglise keeles'')</ref>

Liebig märkas, et lahustades [[luud|luid]] [[väävelhape|väävelhappes]] intensiivistas fosfori kättesaadavust taime tarbeks.

Mullas oleva ja taimejuurtesse liikuva orgaanilise ja anorgaanilise [[fosfor]]i ülesanded taime juurte arengus pole selged, osade uurijate arvates on fosforiühendid taime eluks hädavajalikud ja fosforitarbe rahuldamiseks peaks taim saama selle soovitavalt mullakeskkonanst.

Osa imendunud inorgaanilisest fosforist kombineeritakse peale juurte kaudu või ka pärast võrsesse transportimist kiirelt orgaaniliste molekulide koosseisu.

Fosfor tarbitakse taime siseselt ära ortofosfaadi näol. Taimerakud imavad, sõltuvalt pH-st kas H2PO4- või HPO42-. Teatud tingimuste korral võivad taimed imada lahustuvaid ''organic phosphates'', kaasa arvatud [[nukleiinhapped|nukleiinhappeid]]. Ortofosfaatidest võidakse muundada hapnik-seotud 'polüfosfaatideks' (''polyphosphates'').

Fosfaat (PO43−, ''phosphate'') on [[fosfolipiidid]]e, nukleiinhapete, [[nukleotiidid]]e, [[koensüümid]]e, '[[fosfovalk]]ude' (''phosphoproteins'') struktuurielement. Fosfolipiidid on membraanistruktuuride tähtsad koostisosad. Nukleiinhapped, [[geen]]ide ja [[kromosoomid]]e koostises, edastavad rakkudele geneetilist informatsiooni. Monoestrina omab fosfor essentsiaalset rolli

[[ligand (biokeemia)|ligandina]] [[katalüüs|ensümaatilise katalüüsi reaktsioonides]].

Seemnetes on fosforiühendeid rohkelt reservina happe ''phytic acid'' näol. Fosfaadid toimivad raku pH regulatsiooni puhvritena.

Fosfor taimekudedes moodustab 0,1% kuni 1%. Bieleski pakkus, et harilik taim sisaldab keskmiselt 0,004% P DNA-na ja 0,04% P RNA-na, 0,03% fosfolipiididena, 0,02% estrina ja 0,13% anogaanilise fosforina.

Miks on valge fosfor nii tugevalt reageeriv? See tuleneb valge fosfori molekuli ehitusest. Asjatundjad seletavad: https://www.youtube.com/watch?v=LmEauu5bhfA https://www.youtube.com/watch?v=uk5aXEvmTbc nimelik 10. jaanuar 2019, kell 01:00

https://www.rahvaraamat.ee/p/keemia-%C3%B5htu%C3%B5pik/1175269/et?isbn=9789949634811 Loen raamatust "Keemia õhtuõpik" (autor keemiadoktor Jüri Liiv) lk 113: Punane fosfor muutub (laguneb) kuumutamisel valgeks fosforiks. Seda omadust pruugitakse tuletikkude valmistamiseks...(Siin kahjuks lõik, mis ei vasta päris tõele)... Tänapäevased ("ohutud") tikud (tikuotsad) enam fosforit ei sisalda, see on kantud toosile; tiku tõmbamisel tekib üliväike kogus valget fosforit (mis kohe süttib, reageerides hapnikuga. Selle reaktsiooni tulemusel vallandub reaktsioon tiku otsas), mis süütab tikupeas oleva kergsüttiva materjali.
https://www.compoundchem.com/2014/11/20/matches/
https://www.youtube.com/watch?v=y2ErAPODA6U  https://www.youtube.com/watch?v=kKQpKV5ib74&t=12s nimelik 29. jaanuar 2019, kell 21:05


Arutelu:Ainuõõssed

Ilmselt pole ka vale nimi kõrveraksed, kuid andmete vastuolu tõttu ei tee redirecti. Samuti on nad tihedalt seotud Coelenterata (endine nimi) grupiga --Dj Capricorn 15. november 2007, kell 21:48 (UTC)

Tõstsin välja, kuna ilmselt on segi aetud lootelehtedega.
Ainuõõssete kehasein koosneb kahest epiteel- ja lihasrakkude kihist, millest sissepoole jääb ruumikas kehaõõs.
--Dj Capricorn 28. detsember 2007, kell 21:09 (UTC)

Miks see vale on? Andres 28. detsember 2007, kell 21:30 (UTC)

: ma ei ütle, et see vale on, aga ei mõista kas mõlemat on kaks või lihasrakkude kihte on üks --Dj Capricorn 28. detsember 2007, kell 21:57 (UTC)

Ekto- ja entodermi katavad epiteelrakud ja kinnituvad lihasjätked. Selle lause teine poole ei ole vist ühemõtteline?--Dj Capricorn 30. november 2009, kell 12:52 (UTC)

Peaks lisama, millele lihasjätked kinnituvad. Andres 30. november 2009, kell 14:04 (UTC)


Arutelu:Saabas

Liiga vähe infot, sellisel kujul eksitav. Andres 16. november 2007, kell 15:51 (UTC)
Ka praegune definitsioon ei ole saapale spetsiifiline. Andres 18. november 2007, kell 18:35 (UTC)

* untad - mis nimelised on inuitide saapad?, vt http://images.google.ee/images?q=inuit%20boots suwa 22. august 2009, kell 06:24 (UTC)
-----
Pealkiri võiks siin mitmuses olla – saapad. Nii nagu kõigi teiste jalanõude-artiklite puhul. --90.190.45.158 8. mai 2012, kell 20:16 (EEST)

Võiks küll. Andres (arutelu) 9. mai 2012, kell 09:07 (EEST)


Arutelu:Alfons Vilhelm Robert Rebane

Võiks teha parem ümbersuunamise Alfons Rebasele - WooteleF 16. november 2007, kell 21:47 (UTC)

Täielik nimi oleks ehk pealkirjaks paremini sobinud? Djreichsfuhrer 17. november 2007, kell 16:53 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Alfons Vilhelm Robert Rebane