Kasutaja arutelu:Lpfan~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Lpfan! Andres 24. juuli 2007, kell 18:47 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Lpfan~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Elbrus

Tabelis on Elbrus arvatud Aasiasse, kategooriates Euroopasse. Andres 25. juuli 2007, kell 13:46 (UTC)

Lisasin tabelisse. - Urmas 26. juuli 2007, kell 07:45 (UTC)

: KaS PEAKS KA LISAMA KATEGOORIA "Aasia mäed"? Andres 26. juuli 2007, kell 08:56 (UTC)
Khm, tagasihoidlikult küsin: mis nipiga peaks Elbrus Aasiasse kuuluma? Ma pole küll geograaf, aga nende kontseptsioonide järgi, mida mina lugenud olen, kuulub ta igal puhul Euroopasse. Jooksku siis kontinentide piir Suur-Kaukasust pidi või vene-nõukogude järgi lõuna poolt - igal juhul jääb ta Euroopasse. Sama lugu siis Mont Blanc'iga - et kas ta on kontinendi kõrgeim või mitte. No üsna ilmselt mitte (jah, mina üritasin ennist mõlemat artiklit muuta).
Lisaks pole eriti hea toon artiklis sarnane tingiv kõneviis: "kui asetada". Mida siis lugeja peaks sellest aru saama?

Küllap Urmas oskab selgitada. Mis puutub sõnastusse, siis võib muidugi pikema selgituse sisse panna, kuigi see ei puutu artikli teemasse. Andres 26. juuli 2007, kell 17:02 (UTC)

:Musta mere ja Kaspia vahel on Euroopa ja Aasia piiriks kaks võimalikku varianti. Esimene versioon, mida nõukogude ajal ka meie koolides õpetati, oli Kaspiast mööda Kuma-Manõtši nõgu Aasovi merre (Kaukasuse mäestikust mitusada kilomeetrit põhja poolt). Selle järgi on kogu Põhja-Kaukaasia Aasia (ühes Elbrusega). Teine versioon, mis lääne pool ehk rohkem pruukimist leiab, on Kaspiast piki Suu-Kaukasuse peaahalikku Musta mereni. Selle versiooni järgi jääb peaahelikust põhja pool asuvas ahelikus painev Elbrus Euroopasse. Euroopa loodusgeograafilised piirid on siin sellel kaardil. Üldiselt asi kirjas ka artiklis Euroopa (loodusgeograafilise piiritlemise all). - Urmas 26. juuli 2007, kell 17:10 (UTC)

: Neid variante on isegi rohkem. Arvan, et kõige parem oleks selle piiri kohta teha eraldi artikkel Euroopa ja Aasia piir. Siis on kohe selge, kust teavet otsida. Andres 26. juuli 2007, kell 17:19 (UTC)

::Mõtled loodusgeograafilisi? - Urmas 26. juuli 2007, kell 17:21 (UTC)

::: Ma ei tea. Vene vikis on veel variante. Andres 26. juuli 2007, kell 18:25 (UTC)

::::Millises artiklis? - Urmas 26. juuli 2007, kell 18:32 (UTC)

::Euroopa piiri ja Euroopasse kuulumise kohta on artiklites Euroopa ja Euroopa riigid. - Urmas 26. juuli 2007, kell 17:21 (UTC)

::: On küll, aga eraldi artiklist oleks kergem leida. Pealegi,  see materjal puudutab võrdselt Euroopat ja Aasiat. Andres 26. juuli 2007, kell 18:25 (UTC)

::::See ei ole hea. Sama asja pole mõtet kolmes artiklis kirjutada. Kui selline artikkel teha, siis tuleb seal lihtsalt viidata, et millises artiklis, millised asjad lahti kirjutatud on. - Urmas 26. juuli 2007, kell 18:32 (UTC)

::::: Ma mõtlengi, et kirjutada ühes artiklis. Teistes võib lühidalt mainida ja viidata, põhiartiklis võib kirjutada kui tahes põhjalikult. Andres 26. juuli 2007, kell 18:46 (UTC)

::::: Põhiartiklis saab ka piiri ajaloost kirjutada. Andres 26. juuli 2007, kell 18:47 (UTC)

:::::: Siis tuleb mh näiteks likvideerida artikkel Euroopa riigid. Piiri ajaloost kirjutamine on tegelikult suht' kaelamurdev ülesanne. Teadupärast pole selged piirid maailmajagude vahel nii vanad, kui kui maailmajaod ise. Praegu on geograafiline ruum täidetud ja on kujunenud piirid eri ruumi osade vahel (ja needki on vaieldavad!!!). Varem sellist vajadust piiride järele ei olnud. Kirjeldada kõiki piirimuutusi Püreneedel, Volga-tagustel aladel, Väike-Aasias jm pole lihtsalt mõtet. - Urmas 26. juuli 2007, kell 19:00 (UTC)

:::::: Ma ei saa aru, miks tuleb midagi likvideerida. Jutt on sellest, et teha artikkel Euroopa ja Aasia maailmajao vahelisest piirist. See teema ei kuulu ainult Aasia ja ainult Euroopa alla.
Hea küll, ma teen siis algust, siis näed, mida ma silmas pean. Andres 26. juuli 2007, kell 19:14 (UTC)
Vabandust, minu viga. Paigutasin Kuma-Manõtši kunagise kooliteadmise baasil väheke valesse kohta. Aga nii hakkab asi juba selgem välja nägema. Aitäh! Jyrka (varasem norija)

Teadaolevalt tõusis esimese eestlasena Elbruse tipule 11 augustil 1956 aastal Bernald Sillaots.
----
Miks seda haakristilippu varem maha ei võetud? Andres 11. november 2009, kell 19:22 (UTC)


Kasutaja arutelu:Tulikiri

Tere tulemast Vikipeediasse, Tulikiri! Andres 25. juuli 2007, kell 18:12 (UTC)
Palun paiguta aruteludes vastused allapoole repliigist, millele vastad. Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 25. juuli 2007, kell 18:12 (UTC)
Kas Sul on luba Paradise Crew pildi kasutamiseks? Andres 27. juuli 2007, kell 15:51 (UTC)

Tere.
Kas ma tundun siis kohe nii kahtlane tüüp olevat, et panen igasuguseid suvalaisi pilte ülesse :)? Jah,see pilt pole minu tehtud,aga see on bändi promofoto ja ma olen 99% kindel,kui te Kristjanile saadaks kirja,kas see võib siin olla,siis tuleks vastus: Jah! Aga okei,las see pilt siis olla.
Ja siinkohal siis ütlen ka ära,et kuna mul viimasel ajal on üsna kiire ja ma ei jaksa igat enda sammu tõestada,kuigi ma ise tean,et ma ei tee valesti,siis ma võin öelda,et rohkem ma Paradise Crew nurka ei puutu. ;)

Ei midagi isiklikku. Vikipeedias on piltidele ranged nõuded. Peab olema märgitud pildi allikas ja millise litsentsi alusel see on loovutatud. Muidu pilt varem või hiljem kustutatakse. Litsentsi ei saa asendada oletustega. Pildi võib üles laadida siis, kui litsents on olemas. Andres 27. juuli 2007, kell 17:39 (UTC)

Oled teretulnud Vikipeediale kaastööd tegema. Andres 27. juuli 2007, kell 17:40 (UTC)


Arutelu:Tallinna Autobussikoondis

Kas selle nimi on praegu TAK? Andres 26. juuli 2007, kell 08:53 (UTC)

Jah--Ken 26. juuli 2007, kell 10:24 (UTC)

: Aga mis ajast mis ajani ta Tallinna Autobussipargi nime kandis? Minu mäletamist mööda oli ta igal juhul nõukogude võimu lõpuaastatel ja vabariigi alguses ikka Tallinna Autobussikoondis, millest tuleb ka lühend TAK. -- Toomas 26. juuli 2007, kell 10:39 (UTC)

: Igal juhul peaks Tallinna Autobussikoondis olema põhipealkiri. Kõigi muude nimede pealt võiks teha suunamised. -- Toomas 26. juuli 2007, kell 10:43 (UTC)

:: Jah, ta oli kaua aega Tallinna Autobussikoondis. Aga kui ma õigesti aru saan, siis seda nime enam ei kasutata. Seetõttu peaks ta minu meelest olema pealkirja TAK või TAK AS all. Andres 26. juuli 2007, kell 12:08 (UTC)

::: Ei saa õigesti aru (sest artiklis ei ole õigesti kirjutatud). TAK on endiselt täisnime lühend, mida kinnitab näiteks ettevõtte oma veebileht. Samuti on äriregistris registreeritud firma nime all Tallinna Autobussikoondise aktsiaselts. -- Toomas 26. juuli 2007, kell 12:51 (UTC)

:::: Jah, siis on teine asi. Andres 26. juuli 2007, kell 12:55 (UTC)

:* Ainult et sellel fotol on nõukogudeaegse kollase "Ikaruse" esiküljel suurte tähtedega vaid "Autobussikoondis" ja külje peal suur "A"-tähega logo, nii et sellest johtuvalt huvitab mind ettevõtte nõukogudeaegne nimi ja tollase organisatsiooni lühike lühivormis ajalugu. -Mardus /arutelu 4. aprill 2018, kell 12:49 (EEST)

tak.ee lehel seisab järgnev: Alates 19. juulist 2012 on Tallinna Autobussikoondise AS ja Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise AS lõpetanud äriühingutena eksisteerimise ja tööd alustab uus linnatranspordifirma Tallinna Linnatranspordi AS. --kanakukk (arutelu) 2. november 2012, kell 15:44 (EET).

Kõpitsesin artiklit selles võtmes, aga eks ta vajab täiendamist veel igas mõttes, ka sellest aspektist. -- Toomas (arutelu) 2. november 2012, kell 15:49 (EET)

lisasin arhiiviversiooni: http://web.archive.org/web/20081014055848/http://tallinn.mashke.org/bussid/--Bioneer1 (arutelu) 9. juuli 2014, kell 17:27 (EEST)

AS TAKi asemel AS Tallinna Linnatransport


Kasutaja arutelu:Joelhirv

Tere tulemast Vikipeediasse, Joelhirv! Andres 26. juuli 2007, kell 12:09 (UTC)

Tere! Selle pildi autoriõiguse valdaja, Postimehe toimetuse või autori luba tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org. Pikne 2. august 2013, kell 12:10 (EEST)


Kasutaja arutelu:SchumiChamp

Tere tulemast Vikipeediasse, SchumiChamp! Andres 26. juuli 2007, kell 22:12 (UTC)
Kas pilt sukeldujast Äntu Sinijärve põhjas on Sinu enda tehtud? Andres 27. juuli 2007, kell 17:44 (UTC)
Ei, kuid asendasin selle nüüd enda tehtud pildiga.

Hästi. Toda teist pilti tahetakse nüüd kustutada. Äkki on Sul luba selle pildi kasutamiseks.

Ja veel. Kas tekst artiklis Äntu Sinijärv on Sinu kirjutatud? Küsin sellepärast, et veebis on juba selline tekst. Võib-olla Sina oledki autor. Kui see nii on, siis ütle. Andres 27. juuli 2007, kell 19:26 (UTC)
Tere, kas AFP Photo-lt  on saadud luba selle pildi  kasutamiseks GFDL-i tingimusteL? --WikedKentaur 16. august 2008, kell 11:57 (UTC)
Jah, tegelikult on tõesti. Valdavalt on sama pilt kasutusel ka muukeelsetel Vikipeedia lehtedel.SchumiChamp 16. august 2008, kell 14:29 (UTC)

Artikkel Jüri Jaansoni kohta on saksa, soome ja inglise vikis. Saksa ja soome vikis pilti ei ole. Inglise vikis on märgitud küll GFDL litsents, kuid pole märgitud pildi allikat. Andres 16. august 2008, kell 15:15 (UTC)

:Palun saada siis loa koopia meilile permissions-commons@wikimedia.org (vt. ka commons:Commons:OTRS), et saaks selle pildi commonsisse laaadida ning ühte eksemplari kõigis vikides kasutata. --WikedKentaur 18. august 2008, kell 05:32 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Äntu Sinijärve põhi.jpg juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 14. august 2010, kell 12:43 (EEST)

Kordan palvet. Kas oled nõus, et seda pilti kasutatakse näiteks tavalise litsentsi  tingimustel? Pikne 14. oktoober 2014, kell 20:19 (EEST)

: Aitäh! Pikne 18. oktoober 2014, kell 11:38 (EEST)


Arutelu:Kivisild (Tartu)

tea, kas peaks nime ümber muutma, sest on olemas ju mõiste kivisild. Kivisild (Tartu) näiteks--Hendrix 27. juuli 2007, kell 04:00 (UTC)

Seni, kuni keegi ei taha teha artiklit kivisillast, pole mõtet. Andres 27. juuli 2007, kell 07:03 (UTC)

:Ma arvan, et see pole piisav argument selle nime säilitamiseks. Eesti maanteedel ja raudteedel on kokku kümneid kui mitte sadu kivisildu. Kivisild on konkreetne sillatüüp, kus peakandurite materjaliks on looduslik kivi. Samahästi pole ju mõeldav, et ühe suvalise silla nimeks oleks ainult raudbetoonsild.--Iifar 22. november 2010, kell 19:38 (EET)

:: Kui Sa leiad, et üldmõiste kohta saab artikli teha, siis muidugi. Aga siis võiks ka mingi alguse teha, muidu pole asjal mõtet. Andres 22. november 2010, kell 20:07 (EET)

:::Kindlasti saab üldmõiste kohta artikli teha, aga ma pole kindel, kas minu haritustase seda võimaldab.--Iifar 22. november 2010, kell 20:25 (EET)

Vaatasin nüüd, et Eesti sildade loendis on Kivisild (Tartu) ja Kivisild (Tallinn). Teen erttepaneku reserveerida pealkiri Tartu Kivisillale, mis on kindlasti tuntum. Andres 27. juuli 2007, kell 07:07 (UTC)

:Pääsküla jõgi artiklis on fraas "Tallinn–Pärnu maantee kivisild". Sellest see mu küsimus kivisilla kohta--Hendrix 27. juuli 2007, kell 16:17 (UTC)

:: Võiks vast selle lingi ära võtta. Ma pole kindel, et sellist artiklit on tarvis. Andres 27. juuli 2007, kell 16:32 (UTC)

:::ok--Hendrix 27. juuli 2007, kell 17:59 (UTC)
Kas 18. sajandil kasutati Kivisilla ehitamisel tõesti tsementi?

Mis mõttes? Et Makedoonia Aleksandri aegadest tuttav tehnoloogia oli kohutavalt vananenud? Vt :en:Cement. --Oop (arutelu) 10. august 2012, kell 13:14 (EEST)

:Kas tsement tänapäeva mõttes?

::Mis ajast algas tsement tänapäeva mõttes? Inglisviki järgi eksperimenteeriti tänapäevastega 1780. aastatel, Smeaton millegi lähedasega isegi 1755-59 Eddystone'is (:de:Romanzement, :en:John_Smeaton#Civil_engineering). Meid puudutavad venelased rohkem, ent vene viki (:ru:Цемент) on kahjuks ajaloo suhtes napisõnaline, selle pealkirja all kirjeldatakse hoopis tehnoloogiat. Ilmselt midagi tsemendisarnast pruugiti ning isegi portlandtsemendi mõni eelkäija pole välistatud, aga täpsemalt tuleks kysida arhitektuuriloolastest. --Oop (arutelu) 10. august 2012, kell 15:48 (EEST)

Silla raekojapoolsel seinal oli kaks kivist tahvlit ladina- ja saksakeelsete tekstidega: "SISTE HIC IMPETUS FLUMEN CATHARINA II IUBET CUIUS MUNIFICENTIA HAEC MOLES IN COMMODIUM PUBLICUM EXSTRUCTA LIVIONIA QUEPRIMO PONTE LAPIDEO ADORNATA MDCCLXXXIII" ("Jõgi, ohjelda siin oma voolu Katariina II käsul, kelle heldusest see sild on ehitatud ja kes on Liivimaad kaunistanud esimese kivisillaga aastal 1783"). – Kas saksakeelse tahvli kirja ei ole teada? Kas tahvlitest on olemas joonistused või fotod kuskil internetis? Ladinakeelse teksti tõlget peaks natuke kohendama, aga tahaks enne näha, kuidas originaal täpselt välja nägi, sest mulle tundub, et transkriptsioon ei ole päris korrektne.--Morel (arutelu) 13. august 2015, kell 15:05 (EEST)

Saksakeelse tahvli pilt on äsja lisatud lehel http://www.dorpat.ru/sights/bridges/kivisild.html --Morel (arutelu) 13. august 2015, kell 15:07 (EEST)


Arutelu:Eesti Aiake

Vene vikis on venekeelne nimi Esto-Sadok. Andres 27. juuli 2007, kell 14:46 (UTC)
asub Eesti Aiakese ja Krasnaja Poljana vahel

Miks on artiklis kord eesti, kord vene nimekujud, siin isegi kõrvuti? 2001:7D0:87D2:9680:4809:24BF:E269:49E0 18. mai 2017, kell 15:06 (EEST)

:Iga kirjutaja ei oska kõike arvestada. Muutsin. Andres (arutelu) 19. mai 2017, kell 10:23 (EEST)
Vahetasin tänavad (neid ei ole enam ühtegi, kõik on uus) raudteejaamade vastu. - Melilac (arutelu) 30. august 2023, kell 21:40 (EEST)

on ka organisatsioon Sotši Linna Eesti Selts Eesti Aiake, ent selle tähelepanuväärsus? Mainitud nt siin: --Estopedist1 (arutelu) 5. november 2018, kell 17:04 (EET)

Minu meelest küll väärib see artiklit. Meie relevantsuskriteeriumid ei ole ranged ja tegemist on ju eestikeelse Wikipediaga.Miacek (arutelu) 23. detsember 2018, kell 21:44 (EET)

Sõltub. Asula ise on Sotši all, aga selts ühendab ka neid, kes on nn. südalinna kolinud. Aga - kui seltsimaja on külas, siis võib minu meelest artiklid pgem ühendada, ehk rääkida seltsist asulaartikli all. - Melilac (arutelu) 8. oktoober 2023, kell 09:52 (EEST)


Portaali arutelu:Poliitika

Siin jääb segaseks, kas tegu on poliitika, politoloogia või poliitikafilosoofiaga. Andres 27. juuli 2007, kell 20:30 (UTC)

Need piirid ongi suhteliselt segased. Too kollane kast on võetud inglise vikist. Seal on soovitus, et kasutage seda. Sealt on hea vaadata, mida veel kirjutada tuleks.--Kinks 27. juuli 2007, kell 20:34 (UTC)

Eesti poliitika all räägitakse ainult uuemast poliitikast. Andres 19. august 2008, kell 10:49 (UTC)

: Ennesõjaaegsetest valitsustest ma alles paar päeva tagasi tegin artikelid, pole veel jõudnud neid siia linkida, pealegi on need väga üldsõnalised :) --Oktav 20. august 2008, kell 22:32 (UTC)

Kas poliitika on ainult tegevus riigi tasandil või ka omavalitsuse tasandil?
Siit on puudu nii omavalitsus (kohali kui ka ülemere ja kultuuriomavalitsus)
ning viited valdadele ja maakondadele, rääkimatta haldusjaotusest ja selle
muutumisest läbi ajaloo, kuigi nt artiklid muinaskihelkondadest ja maakondadest on olemas.
suwa 22. august 2008, kell 05:49 (UTC)

: Sinna saab kategooriate alajaotusest: poliitiline geograafia -> haldusüksused, alt. Nendes muinaskihelkondade artiklites pole kirjas, kes neid haldas ja mille tulemusel just nii kujunes. Nii on nad pigem ajalugu kui poliitika --Oktav 22. august 2008, kell 07:27 (UTC)

:: Ajalooliselt on poliitika saanud alguse ikkagi omavalitsustest,

:: ehk tollastest linnriikidest, samamoodi oli Eesti riigi loomine

:: edukas rahvusvahelises poliitikas ainult sellepärast, et eelnes

:: pikk koolipoisipõli omavalitsustestes. Seega võin külma kõhuga

:: väita, et kui omavalitsused lähemal ajal Eestis jalgu alla

:: ei saa, siis ka riik tervikuna end välja ei vea.

:: Elatakse ikka kindlas kohas, mitte riigis ega euroliidus.

:: Seega arvan, et omavalitsustemaatikat peaks kajastama poliitikaportaalis

:: nähtaval kohal, et oleks aru saada, et riiklus ja selle juhtimine

:: algab kodukohast. suwa 10. september 2008, kell 08:15 (UTC)
----
Mulle tundub, et roheline taust sinna ei sobi. Pakun selle värvi muutuda. Geonarva 29. august 2008, kell 20:37 (UTC)

Millist värvi sa pakuks? Aga miks ei sobi? --Oktav 29. august 2008, kell 21:33 (UTC)

: Liiga erineb kasti värvidest. Pakun nt niimoodi:
Geonarva 29. august 2008, kell 21:48 (UTC)

Minupärast võib olla ka. Ma vahetasin ära.--Oktav 29. august 2008, kell 22:43 (UTC)
Miks siin ühtegi kasti ei ole, mis sisaldaks midagi tänapäevast või maailmas (vähemalt viimase 100 aasta jooksul) aktuaalset? Väga iidne mulje, nagu 7. klassi ajaloo tund! Portaali esileht võiks olla veidi rohkem ingliskeelse viki moodi - valitud biograafia, valitud artikkel, uudised, sel kuul aktuaalne teema jne.... ja nihutada eesti poliitika (ajaloo!) kohta käiv allapoole...
Ja ehk võiks esimeses kastis poltiitika olemus mõne lausega kokku võtta ja suunata edasi poliitika artiklile.. marikat 13. juuni 2013, kell 18:31 (UTC)

Meil pole inimesi, kes portaalidega tegeleksid. Enamasti vist pole pärast portaali loomist enam muudatusi tehtud. Oled teretulnud tegutsema. --Epp 13. juuni 2013, kell 18:36 (EEST)


Arutelu:Tartu linnapea

Nõukogude ajal ei olnud linnapäid, vaid olid TSN (hiljem RSN) Täitevkomitee esimehed. Andres 28. juuli 2007, kell 10:15 (UTC)

:: Too artikkel ei ole kindlasti täiuslik. Andres 14. oktoober 2007, kell 15:33 (UTC)

: Artikkel on täiesti korralik, kui ajalugu välja arvata. Lisada võiks muidugi ka nn. "mustad teod", Tartu linna maha müümine erakonnakaaslastele on päris kenasti ja vaikselt käinud.--Kinks 14. oktoober 2007, kell 16:51 (UTC)

:: Ehk Sa kirjutaksid ise midagi selle kohta? Ju Sa tead paremini. Mustadest tegudest saab muidugi rääkida niivõrd, kui nad avalikkuse ette on jõudnud. Andres 14. oktoober 2007, kell 16:57 (UTC)

mis tähendus on toodud välislinkidel? Kuidas nad on seoses artikliga "Tartu linnapea"?--Hendrix 14. oktoober 2007, kell 17:36 (UTC)

Kustutasin ainult selle lingi, kus jutt oli pimedate majast. Arvan, et need lingid on hea kogu, ja nende varal saaks kas sellesse või mõnda muusse artiklisse hea materjali. Andres 14. oktoober 2007, kell 18:33 (UTC)

:minu meelest on tegemist infomüraga. Puudub seos "Tartu linnapea" artikliga. Oleks neis käsitletud probleeme, mis võivad sugeneda Tartu linnapea võimalikust statuudist, siis iseasi. Jutt on konkreetsetest isikutest ja tegemistest ja võiks nende nimelise artikli juures kirjutada. Googel annab päringu "Tartu linnapea" peale 110000 vastust ja nende seas on üsna huvitavat lugemist. Kuid kas nad ikka kõik sobivad viitamiseks siia artiklisse. Arvan, et ei.--Hendrix 14. oktoober 2007, kell 20:05 (UTC)

sul oli kahtlusi, kas tartu linnapea on poliitik. nende linkide põhjal ei tohiks jääda kahtlust, kas tegemist on ametniku või poliitikuga (avalikus halduses on kahte tüüpi töötajaid). Kummaline on see, et sa võtsid ära ainukese lingi, mis näitas isamaaliidu linnapead halvas valguses (või no oleneb, kas pimedatele kuuluva maja maha müümine põhjusel, et on tegemist hea äripiirkonnaga, kõigi arvates ongi negatiivne)--Kinks 14. oktoober 2007, kell 20:40 (UTC)

:: Mulle tundub, et Hendrixil on õigus, et need lingid sobiksid pigem isikutest rääkivatesse artiklitesse. Aga kui tahetakse näidata, et on midagi Tartu linnapeale iseloomulikku, mis ei sõltu sellest, kes parajasti linnapea on ja millisesse erakonda ta kuulub, siis nad võivad ka siia sobida. Igatahes ei piisa sellest, et siin on välislingid, vaid tekstis peaks olema midagi öeldud, mis nendel allikatel põhineb. Muidu ei ole nende linkide paiknemine siin õigustatud, sest tõepoolest, Tartu linnapead mainitakse väga paljudes artiklites ja kõiki neid pole ilmselt mõtet siia panna. Andres 15. oktoober 2007, kell 04:42 (UTC)
*Tartu pimedad kaitsevad oma maja Päevaleht 14. märts 1997
"Pimedate liigutava väljaastumise tingisid organisatsiooni sisevastuolud. Eesti Pimedate muuseumi juhataja Aldo Kals selgitas, et rongkäiguni viis Tartu vaegurite tüli Eesti Pimedate Liiduga. Hoone Era 2 läks möödunud sügisel Lõuna-Eesti Pimedate ühingult Eesti Pimedate Liidu eelarvesse. Lõuna-Eesti pimedate sõnul kavatseb Pimedate Liit alustada hoones äritegevust, rentides või müües osa ruume kütusefirmale. (...)  Nägemisvaegurid ütlesid miitingul ränki sõnu riigi sotsiaalpoliitika kohta. Inimesed, kes sotsiaalministeeriumis tegelevad vaegurite probleemidega, on Kalsi väitel kalgid, südametud ja pahatahtlikud bürokraadid, kes ehitavad Nõukogude Eesti invageto asemele Eesti Vabariigi invagetot. (...) Eile esitas Tartu linnavalitsus volikogule arutamiseks Riia mäe piirkonna üldplaneeringu, mis hõlmab ka Era tänavat. Linnapea Tõnis Lukas märkis, et kapitali huvi Era tänava vastu on suur, see on kesklinna üks "magusaid kohti". Linnapea kinnitusel arvestab linn kruntide kasutuse sihtotstarbe määramisel nii pimedate kui vastasasuva väikelastekodu huve."
Ma ei saa aru, kuidas Sa siit välja loed, et linnapea tahab pimedate maja maha müüa. Andres 15. oktoober 2007, kell 04:48 (UTC)

luban endale ühe alaarenenud küsimuse - kas linnapea ja seal hulgas Tartu linnapea, on peamiselt poliitik või struktuuri juht?--Hendrix 13. oktoober 2007, kell 07:58 (UTC)
kui vaadata Tartu linna põhimäärust - "Linnapea valitakse ja nimetatakse ametisse volikogu poolt." ja "Linnapea täidab talle seaduste, käesoleva põhimääruse ja muude õigusaktidega pandud ülesandeid" siis minu arusaamist mööda ei ole linnapea poliitik.--Hendrix 13. oktoober 2007, kell 09:55 (UTC)

: linna põhimäärus peab vastama Kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele ja selle järgi on poliitiline organisatsioon volikogu, kes moodustab täitevorgani valitsuse (kus on siis linnapea). Kui peaminister on poliitik, siis linnapea on sama kohalikul tasemel kui peaminister ja volikogu on nagu riigikogu. Sa ju ei kahtle, et peaminister on poliitik?--Kinks 13. oktoober 2007, kell 10:04 (UTC)

::just - volikogu on poliitiline organisatsioon, mis paneb paika valitsuse, mis on täidesaatva organi rollis. Kas täidesaatva organi juht on poliitik?--Hendrix 13. oktoober 2007, kell 10:25 (UTC)

::: Täidesaatva organi juhte on minu teada küll alati poliitikuteks loetud. Andres 13. oktoober 2007, kell 13:31 (UTC)
ja mis põhjendusega? Sest isegi vabariigi valitsus:
# korraldab seaduste, Riigikogu otsuste ja Vabariigi Presidendi aktide täitmist;
# annab seaduse alusel ja täitmiseks määrusi ja korraldusi;
*en:Executive (government)
*en:Politics--Hendrix 14. oktoober 2007, kell 16:33 (UTC)

Täitevvõimul on voli määrusi ja korraldusi anda, ja seda sellepärast, et neil on poliitiline võim. Nende tegevus peab olema kooskõlas seadusega, kuid määruste ja korralduste sisu üle otsustab täitevvõim ise. Andres 14. oktoober 2007, kell 16:44 (UTC)

:täitevvõim annab korraldusi ja määrusi volikogu otsuste põhjal. Määrused on selleks, et volikogu otsuseid ellu viia. Kui volikogu otsustab näiteks mingi kohaliku maksu kehtestada, siis kohalik valitsus teeb korraldused, et kehtestatud maksude laekumine ka saaks toimuma. Aga kui pole kohaliku maksu kehtestamist volikogu poolt pole toimunud, valitsusel pole õigust maksu nõuda, isegi kui nad peavad seda otstarbekaks.--Hendrix 14. oktoober 2007, kell 16:58 (UTC)
, aga siin pole mingit informatsiooni...

Nüüd on, aga alles Karust alates.
arengustrateegiad kinnitab Tartus volikogu, mitte linnavalitsus. Ehk siis otsustab.--Hendrix 13. oktoober 2007, kell 10:58 (UTC)

Ka täitevvõim teeb ju poliitilisi otsuseid. Andres 13. oktoober 2007, kell 13:31 (UTC)

:oleneb, mida poliitilise otsuse all mõelda. Kui lähtuda definitsioonist poliitika, siis nagu ei tohiks--Hendrix 14. oktoober 2007, kell 12:25 (UTC)

: kuidagi kummaline on valdlus teemal kas täitevvõim on poliitiline või mitte. Täitevvõim on ka näiteks Eesti Vabariigi valitsus.--Kinks 14. oktoober 2007, kell 16:51 (UTC)

sul oli kahtlusi, kas tartu linnapea on poliitik. nende linkide põhjal ei tohiks jääda kahtlust, kas tegemist on ametniku või poliitikuga (avalikus halduses on kahte tüüpi töötajaid).--Kinks 14. oktoober 2007, kell 20:40 (UTC)

:Kinks, ole palun kena ja nimeta mõni punkt seadusandlusest, mis reguleerib linnapea tööd, mille alusel  saab vaadelda linnapea tegevust, kui poliitilist tegevust. Eesti linnapea tööd.--Hendrix 15. oktoober 2007, kell 06:47 (UTC)
Tõstsin nüüd kogu selle ühe teema vestluse ühte kohta. henrix, kõik need punktid, mis seal Tartu linnapea kohustustes kirjas on, on poliitilised. Volikogu sisuliselt ainult hääletab, aga mida hääletada, estab volikogule linnavalitsus linnapea juhtimisel. Täpselt sama moodi käib ka riigi tasandil.(peaminister ja valitsus kinnitavad seadused, mida riigikogu hääletab)--Kinks 15. oktoober 2007, kell 07:35 (UTC)

:"Vabariigi President kuulutab välja Riigikogus vastu võetud seadused....Presidendil on ka nn vetoõigus, st riigipea võib seaduse jätta välja kuulutamata ja oma motiveeritud otsusega selle Riigikogule neljateistkümne päeva jooksul uuesti arutamiseks ning otsustamiseks saata." - Eesti Vabariigi president --Hendrix 15. oktoober 2007, kell 09:56 (UTC)

:: Mis siis? Andres 15. oktoober 2007, kell 10:13 (UTC)

:::ei midagi muud, kui seda, et Kinks väidab, et peaminister ja valitsus kinnitavad seadused, mida riigikogu hääletab.--Hendrix 15. oktoober 2007, kell 10:18 (UTC)

:::: See on poliitiline, mitte juriidiline kirjeldus. Sõna-sõnalt see muidugi nii ei ole, aga see on tegelikult ligikaudu nii. Ka president ei kinnita seadusi, vaid kuulutab neid välja. Andres 15. oktoober 2007, kell 10:21 (UTC)

:::::mulle tundub, et Viki peaks asju nii defineerima, nagu seadusetäht asja näeb. Kirjeldada protsessi võiks ka muidugi, aga see lõhnab tõlgendamise ja originaaluurimuse järele...--Hendrix 15. oktoober 2007, kell 10:26 (UTC)

:::::: Kinks ei kirjutanud seda ju artikli teksti, vaid arutelusse.

:::::: Viki ei pea üldjuhul defineerima asju nii, nagu seadus ette näeb, sest legaaldefinitsioonid on üldjuhul sekundaarsed. Küll aga on asjakohane refereerida, kuidas üks või teine seadus midagi defineerib. Andres 15. oktoober 2007, kell 10:30 (UTC)

:::::::siis võib lugeda probleemi lahendatuks. Tartu linnapea seaduslikud funktsioonid on ära toodud. Kui keegi soovib tõlgendusi tuua, palun väga - kui on argumenteeritud ja viidatud.--Hendrix 15. oktoober 2007, kell 10:40 (UTC)

See on Sinu tõlgendus protsessile - "sisuliselt ainult hääletab". Me peame kirja panema, kuidas asi ettenähtult on. On loomulik, et linnapea esitab ettepanekuid, kuid otsustab, kas ettepanek ka jõustub, ikkagi volikogu. Sõltub kõik volikogu ja linnavalitsuse omavahelisest jõu tasakaalust - kas volikogu noogutab sõnakuulelikult linnavalitsuse ettepanekute peale või ei. Volikogu ei pea linnavalitsuse ettepanekut kinnitama ja kogu lugu. Ja kui isegi kinnitab, siis võib lõpptulemus oluliselt erineda pakutavast variandist. Ettepanekute tegemine ei ole poliitiline otsustusjõud. Otsuse vastuvõtmine on poliitiline otsustusjõud.--Hendrix 15. oktoober 2007, kell 07:46 (UTC)

: Nojah, aga linnapea koos linnavalitsusega otsustab paljud asjad ise, vajamata volikogu heakskiitu. Volikogu võib ainult linnapeale umbusaldust avaldada, kui ta linnapea tegevusega rahul pole. Andres 15. oktoober 2007, kell 08:05 (UTC)

::kui vaadata volikogu ainupädevust, siis tundub, et ega väga palju linnapeal otsustamist ei ole. Otsustamine piirdub sellega, kuidas volikogu otsuseid täide viia, mitte see, millises suunas linna/valla elu-olu muuta. Isegi krundi detailplaneeringu kinnitab esmalt volikogu ja siis linnavalitsus eesotsas linnapeaga paneb asjad reaalselt paika.--Hendrix 15. oktoober 2007, kell 08:12 (UTC)

::: Küsimus on minu meelest ainult ametikohaga kaasneva poliitilise võimu ulatuses. Andres 15. oktoober 2007, kell 08:18 (UTC)

::::vastavalt seadusandlusele... On selge, et isik, kes on poliitikas mõjuvõimas ja valitakse linnapeaks, siis ta jääb ka edasi mõjuvõimsaks ja praktiliselt ongi linna A ja O. Aga linnapea statuut ei anna talle seaduslikku alust poliitilisi otsuseid vastu võtta. Kindlasti oleks väga huvitav lugeda, kuidas näeb välja reaalne võimuvõitlus...--Hendrix 15. oktoober 2007, kell 08:23 (UTC)

::::: Linnavalitsus annab määrisi ja korraldusi. Need on poliitilised otsused. Linnapea on linnavalitsuse juht. Andres 15. oktoober 2007, kell 08:39 (UTC)

::::::määrusi ja korraldusi, mis põhinevad volikogu õigusaktidel. Näiteks määrus maksukoguja ameti kehtestamiseks - selleks, et saada volikogu poolt kehtestatud maksud kätte. Minu arust on maksu kehtestamine poliitiline otsus, aga see, kuidas vajalik raha linnakodanike kaukast kätte saada, on puhtalt tehniline probleem.--Hendrix 15. oktoober 2007, kell 08:52 (UTC)
----
Tartu Linna Põhimäärus pärineb 2006. aastast. Me ei saa viidata sellele dokumendile, kui juttu on varasemast ajast. Problemaatiline on ka täitevkomitee esimeeste loetlemine siin. Andres 15. oktoober 2007, kell 11:00 (UTC)
----
eemaldasin toodud välisviited, kuna, lööge või maha, ma ei näe esitatud viidetel seost Tartu linnapea artikliga. Aga et nad kaotsi ei läheks, siis panen nad siia--Hendrix 27. oktoober 2007, kell 05:59 (UTC)
 Välislingid
*Isamaaliidu kandidaat Tartu linnapeaks on Tõnis Lukas Postimees 23. august 1996
*Reformierakond otsib Tartule uut linnapead Postimees 2. aprill 1997
*Laine Jänes rühib linnapea tooli poole Postimees 14. september 2004
*Hall kardinal astus kulisside tagant lavale Postimees 16. september 2004
*Kuldne trio Tartust Eesti Ekspress 12. oktoober 2005
*Heade suhete linn Tartu - kõik sõpradele Äripäev 20. aprill 2007
----
Mis oli enne 1787. aastat? --Oop (arutelu) 15. september 2012, kell 18:46 (EEST)
----
Linnapeade loendi alustamine Kymmeliga - nii nagu on enam-vähem igal pool - on vaieldav. Nt Margus Laidre nimetab raamatus "Linn väe ja vaenu vahel" ka bürgermeistreid linnapeadeks. Tuleks välja selgitada, mis oli Kymmeli ja järgnevate "linnapeade" ametinimetus ametlikes keeltes, venes ja saksas. Võimalik, et alguse võiks samahästi ajas tagasi viia. --146.255.183.11 28. juuni 2015, kell 13:56 (EEST)

Tõenäoliselt Stadthaupt.
----
Enne 1788 olid ka vast Tartus linnapead. Tundub piisavalt vana linn selleks.


Arutelu:Tartu Vabadussõja mälestussammas

Huvitav, kumb avamise aeg on õige: 13. juuni või 23. juuni?--Hendrix 28. juuli 2007, kell 17:41 (UTC)
Kuju jõudis Tartusse 13.06.2003, avamine oli pühapäeval, 22.06.2003.--Ken 28. juuli 2007, kell 17:48 (UTC)

ja kumb lammutamine on õige?? --WikedKentaur 28. juuli 2007, kell 17:42 (UTC)

23.04.1950 oli kuju veel alles, eemaldati kas 28. või 29. aprill 1950.--Ken 28. juuli 2007, kell 20:07 (UTC)

Imelik pealkiri. Andres 30. juuli 2009, kell 09:07 (UTC)
Praeguses sõnastuses peaks pealkirjas olema jutumärgid. Võiks olla Vabadussõja mälestussammas (Tartu)? 90.190.114.172 25. mai 2012, kell 16:11 (EEST)
Kurinahk. Teisaldasin ja alles siis sain teada, et ametlik nimi on Tartu vabadussammas. Sellele peakski siis tõstma. --Oop (arutelu) 16. august 2012, kell 11:07 (EEST)
Kas on õige hakata Vabadussõja mälestusmärke resp. Vabadussõja monumente ümber nimetama vabadussammasteks, isegi kui nad on linnavarades mõne usina ametniku poolt sellistena "arvele" võetud? On see lohaka mõtlemise väljendus või ajaloo ümberkirjutamine? 88.196.28.229 4. september 2013, kell 19:34 (EEST)

Tõepoolest, tundub, et siin pole otstarbekas aluseks võtta ametlikku nimetust. Piisab sellest, kui seda mainitakse. Andres (arutelu) 5. september 2013, kell 07:09 (EEST)

:Artikli pealkiri võiks olla "Tartu Vabadussõja mälestussammas". Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loendist on näha, et see on Vabadussõja mälestusmärkide artiklite pealkirjastamisel olnud, väheste eranditega, üldine. 88.196.28.229 10. september 2013, kell 16:16 (EEST)

Anonüümne kasutaja on teinud arvukalt parandusi (vt ), mida Viki tavavaates on tülikas kontrollida (abiks võiks olla see: ). Alapeatükk "Nimi" (kus eri nimetusi) on ära kaotatud.--Bioneer1 (arutelu) 5. september 2013, kell 14:34 (EEST)

Mismoodi tülikas? Minu meelest ka on nende juhuslike nimevariantide mainimine ebaoluline, piisab ümbersuunamistest. Artikli pealkiri võiks olla "Vabadussõja mälestussammas (Tartu)", võib-olla ka "Tartu Vabadussõja mälestussammas". Pikne 5. september 2013, kell 14:41 (EEST)

:Artikli pealkiri võiks tõesti olla "Tartu Vabadussõja mälestussammas". Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loendist on näha, et see on Vabadussõja mälestusmärkide artiklite pealkirjastamisel olnud, väheste eranditega, üldine. 88.196.28.229 10. september 2013, kell 15:46 (EEST)
----
Artiklist ei selgu, kas Kp "taastati" uues kohas või nihutati Kreutzwaldi.

Minu meelest on artiklis öeldud, et nihutati Kreutzwaldi mälestussammast. Andres (arutelu) 3. märts 2017, kell 15:00 (EET)
----
Esimene välislink ei vii mälestussamba juurde. Andres (arutelu) 3. märts 2017, kell 15:00 (EET)
----
Pilt on Commonsist kustutatud. Andres (arutelu) 3. märts 2017, kell 15:00 (EET)

Artiklis on kirjas, et see on Nõukogude võimu poolt 1950. aastal lammutatud monumendi koopia. Kas autoriõigus laieneb ka koopiale? 2001:7D0:87FF:6480:88D5:AB33:7A2F:D020 3. märts 2017, kell 18:48 (EET)

:Fotode järgi valmistatud skulptuur ei ole üksühene koopia. --WikedKentaur (arutelu) 3. märts 2018, kell 18:52 (EET)
Artiklis Taasiseseisvumispäev on üks foto veel alles. 2001:7D0:87FF:6480:88D5:AB33:7A2F:D020 3. märts 2017, kell 18:48 (EET)

Panin sisse. 2001:7D0:87FF:6480:95DE:1DE0:393E:38B3 28. märts 2017, kell 15:20 (EEST)
Kalevipoeg seisab, pilk suunatud itta

Ma ei tea, kust see võetud on, kuid Kalevipoeg seisab õigupoolest näoga lõuna suunas. Parandasin: "ette", kuna lõunal seda sümboolset tähendust, mis idal pole. 2001:7D0:87CA:9180:2C35:9036:AF24:282E 3. märts 2018, kell 19:42 (EET)

//--(Tundub ebaoluline, peidan.)
Tartu vabadussamba kohta on käibel eri nimetusi, näiteks Kalevipoeg (Vabadussõja monument)Kalevipoeg (Vabadussõja monument) Tartu linna kodulehel, Vabadussõja mälestussammasKultuurimälestiste riiklik register: Vabadussõja mälestussammas ja Kalevipoja ausammas"Tartlasi oodatakse taasiseseisvumispäeval Kalevipoja juurde" Postimees, 16.08.2012. Linnavarade seas on see siiski arvel nime all Tartu vabadussammas"Statistiline ülevaade: Tartu 2011" Tartu, 2012, lk 49.-//


ega siingi vist tuleb järelliidesena kasutada koha nime. Registris on nad kõik "Vabadussõja mälestussammas"--Hendrix 28. juuli 2007, kell 19:07 (UTC)

Lisasin Märjamaa. Võib-olla pole see mälestis. Andres 29. detsember 2007, kell 14:54 (UTC)

:On ikka samast ooperist.Akra 1. märts 2008, kell 21:37 (UTC)
Artiklist välatõstetud osa kuna kattub loendiga. Akra 17. märts 2008, kell 21:25 (UTC)

- Kohad Eestis, kus asuvad Vabadussõja mälestussambad. Nimekirja koostamisel on aluseks võetud Kultuurimälestisete riiklik register.
- *Alatskivi vald
- *Albu vald
- *Ambla vald
- *Anija vald
- *Antsla vald
- *Audru vald
- *Haapsalu linn
- *Halinga vald
- *Haljala vald
- *Halliste vald
- *Helme vald
- *Jõelähtme vald
- *Jõgeva vald
- *Jõhvi vald
- *Kadrina vald
- *Kaiu vald
- *Kambja vald, Kambja alevik
- *Kambja vald ,Pangodi küla
- *Kanepi vald
- *Karula vald
- *Kihelkonna vald
- *Koeru vald
- *Kohila vald
- *Kolga-Jaani vald, Kolga-Jaani alevik
- *Kolga-Jaani vald, Lalsi küla
- *Koonga vald
- *Kose vald
- *Kullamaa vald
- *Kunda linn
- *Kuressaare linn
- *Kuusalu vald
- *Kõo vald
- *Kõpu vald
- *Lihula vald
- *Lüganuse vald
- *Martna vald
- *Märjamaa
- *Narva-Jõesuu linn
- *Nissi vald
- *Noarootsi vald
- *Nõva vald
- *Otepää vald
- *Padise vald
- *Pala vald
- *Palamuse vald
- *Puhja vald
- *Puurmani vald, Kursi küla
- *Puurmani vald, Saduküla küla
- *Põltsamaa linn
- *Põlva linn
- *Raasiku vald
- *Rae vald
- *Raikküla vald
- *Rakvere linn, J. Kunderi tn
- *Rakvere linn, L. Koidula tn
- *Rapla vald
- *Rõngu vald
- *Rõuge vald, Rõuge alevik
- *Rõuge vald, Sänna küla
- *Räpina vald
- *Suure-Jaani vald
- *Tabivere vald, Maarja kalmistu
- *Tabivere vald, Voldi küla
- *Taebla vald
- *Tallinna linn
- *Tartu linn, Vabaduse puiestik
- *Tartu linn, Pauluse kalmistu
- *Tarvastu vald
- *Tori vald
- *Torma vald
- *Tudulinna vald
- *Tõrva linn
- *Türi vald
- *Vaivara vald
- *Valjala vald
- *Vara vald
- *Vastseliina vald
- *Vihula vald
- *Vinni vald
- *Viru-Nigula vald
- *Vormsi vald
- *Võnnu vald
- *Võru linn
- *Väike-Maarja vald, Simuna alevik
- *Väike-Maarja vald, Väike-Maarja alevik

Eesti Vabadussõjas langenute mälestussambad

Artikkel tuleks teisaldada pealkirja Eesti Vabadussõjas langenute mälestusmärk alla. Iga mälestusmärk ei ole ju tingimata sammas. Ka ilmunud kirjanduse pealkirjades on kasutatatud seda sõna, niisamuti siin vikipeedias Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loendis ja kategoorias Eesti Vabadussõja mälestusmärgid. 90.190.71.25 6. oktoober 2015, kell 09:42 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti Vabadussõjas langenute mälestusmärk


Arutelu:Fregatt

Sin peaks vist eraldi artiklid olema. Andres 28. juuli 2007, kell 19:08 (UTC)
VE-s on neli tähendust. Andres 30. juuli 2007, kell 09:47 (UTC)

MerLe annab 5 tähendust, lk 74:
* A 13-16 saj 6-20 aerupaariga galeer
* B 16-17 saj Hispaanias väike a kiire kullaveopurjekas
* C 18-19 saj 3 mastiga raapurjekas kuni 60 suurtükiga 2-l patareitekil
* D suuruselt hävitaja ja ristleja vahepealne laevaklass mitme NATO riigi laevastikus 1953-1975
* E nüüdisajal vahilaev mitme riigi sõjalaevastikus
EKI 2006 ÕS-is fregatt@ÕS:
* fre.gat't <20: -gati, -.gatti> (endisaegne kiire sõjalaev). ▪ Fregatt+lind zool
ENE köide 3, lk 65, 3 tähendust - täht MerLe tähistuses:
* A
* C
* D
wikipeediast mõned näited:
* :en:Frigate#Origin
* :nl:Fregat
* :nl:Fregat (zeilschip)
* :pl:Fregata (okręt żaglowy)
* :pl:Fregata (żaglowiec)
--suwa 30. juuli 2007, kell 10:27 (UTC)
Praegu on artiklis kaks tähendust, mis tuleb lahku viia. Andres 22. veebruar 2009, kell 14:00 (UTC)
Kordan seda. Teise all on ka mitu tähendust.  Andres (arutelu) 3. november 2013, kell 08:26 (EET)


Ka artiklis Üheidulehelised on säärane nimestik.  Andres 28. juuli 2007, kell 19:26 (UTC)
Minu oma on korralikum ju --Mkesa 28. juuli 2007, kell 19:34 (UTC)

Võtan siis sealt välja. Andres 29. juuli 2007, kell 07:15 (UTC)
Ja ma arvan, et nad tulevad erinevad mingil määral... see, kes üheidulehelistesse kirjutas ei maininud oma allikat. Pluss, ma arvan, et süstemaatiline nimestik peaks ikka olema eraldi artiklis.--Mkesa 28. juuli 2007, kell 19:37 (UTC)

Lõppkokkuvõttes on tähtis, et süstemaatika langeks kokku sellega, mis mujal Vikipeedias. Andres 29. juuli 2007, kell 07:17 (UTC)
Mulle meeldib see formaat, mida ma siin kasutan. Mis sa arvad kas see on normaalne? --Mkesa 28. juuli 2007, kell 19:39 (UTC)

Enam-vähem. Andres 29. juuli 2007, kell 07:15 (UTC)

Ladinakeelsed nimed peaksid olema sulgudes. Andres 29. juuli 2007, kell 07:24 (UTC)
Täiuslikuse mõttes võiks lisada ka seltsid. Vaata eestikeelseid nimesid . Andres 29. juuli 2007, kell 07:22 (UTC)

:Ok, ma lisan seltsid ja sulud, aga algul teen nimekirja lõpuni... Palju trükkimist on.--Mkesa 29. juuli 2007, kell 13:42 (UTC)
Tõin teise siia:

SUGUKOND: konnarohulised (Alismataceae)
PEREKOND: konnarohi (Alisma)
*harilik konnarohi (Alisma plantago-aquatica)
PEREKOND: kõõlusleht (Sagittaria)
*jõgi-kõõlusleht (Sagittaria sagittifolia)
SUGUKOND: kilbukalised (Hydrocharitaceae)
PEREKOND: vesikatk (Elodea)
*kanada vesikatk (Elodea canadensis)
SUGUKOND: penikeelelised (Potamogetonaceae)
PEREKOND: penikeel (Potamogeton)
*ujuv penikeel (Potamogeton natans)
SUGUKOND: luigelillelised (Butomaceae)
PEREKOND: luigelill (Butomus)
*luigelill (Butomus umbellatus)
SUGUKOND: liilialised (Liliaceae)
PEREKOND: maikelluke (Convallaria)
*harilik maikelluke (Convallaria majalis)
PEREKOND: kuldtäht (Gagea)
* kollane kuldtäht (Gagea lutea)
PEREKOND: leseleht (Maianthemum)
*leseleht (Maianthemum bifolia)
PEREKOND: ussilakk (Paris)
*ussilakk (Paris quadrifolia)
PEREKOND: kuutõverohi (Polygonatum)
*harilik kuutõverohi (Polygonatum odoratum)
SUGUKOND: laugulised (Alliaceae)
PEREKOND: lauk (Allium)
*rohulauk (Allium oleraceum)
SUGUKOND: võhumõõgalised (Iridaceae)
PEREKOND: kuremõõk (Gladiolus)
*niidu kuremõõk (Gladiolus imbricatus)
PEREKOND: võhumõõk (Iris)
*kollane võhumõõk (Iris pseudacorus)
*siberi võhumõõk (Iris sibirica)
SUGUKOND: loalised (Juncaceae)
PEREKOND: luga (Juncus)
*harilik luga (Juncus effusus)
PEREKOND: piiphein (Luzula)
*karvane piiphein (Luzula pilosa)
SUGUKOND: käpalised e. orhideelised (Orchidaceae)
PEREKOND: koerakäpp (Anacamptis)
*püramiidjas koerakäpp (Anacamptis pyramidalis)
PEREKOND: tolmpea (Cephalantera)
*valge tolmpea (Cephalantera longifolia)
PEREKOND: kuldking (Cypripedium)
*kaunis kuldking (Cypripedium calceolus)
PEREKOND: pisikäpp (Epipogium)
*lehitu pisikäpp (Epipogium aphyllum)
PEREKOND: sookäpp (Malaxis)
*harilik sookäpp (Hammarbya paludosa)
PEREKOND: putukõis (Ophrys)
*kärbesõis (Ophrys insectifera)
PEREKOND: käpp (Orchis)
*jumalakäpp (Orchis mascula)
*hall käpp (Orchis militaris)
PEREKOND: käokeel (Platanthera)
*kahelehine käokeel (Platanthera bifolia)
SUGUKOND: lõikheinalised (Cyperaceae)
PEREKOND: tarn (Carex)
*harilik tarn (Carex nigra)
*põistarn (Carex vesicaria)
PEREKOND: mõõkrohi (Cladium)
*lääne mõõkrohi (Cladium mariscus)
PEREKOND: villpea (Eriophorum)
*ahtalehine villpea (Eriophorum angustifolium)
*tupp villpea (Eriophorum vaginatum)
PEREKOND: nokkhein (Rhynchospora)
*valge nokkhein (Rhynchospora alba)
PEREKOND: kõrkjas (Scirpus)
*alpi jänesvill (Trichophorum alpinum; Scirpus alpinus)
*metskõrkjas (Scirpus sylvaticus)
SUGUKOND: kõrrelised (Poaceae)
PEREKOND: kastehein (Agrostis)
*harilik kastehein (Agrostis capillaris)
PEREKOND: rebasesaba (Alopecurus)
*aas-rebasesaba (Alopecurus pratensis)
PEREKOND: maarjahein (Anthoxanthum)
*lõhnav maarjahein (Anthoxanthum odoratum)
PEREKOND: värihein (Briza)
*keskmine värihein (Briza media)
PEREKOND: kastik (Calamagrostis)
*metskastik (Calamagrostis arundinaca)
PEREKOND: kerahein (Dactylis)
*harilik kerahein (Dactylis glomerata)
PEREKOND: orashein (Elymus)
*harilik orashein (Elymus repens)
PEREKOND: aruhein (Festuca)
*lamba aruhein (Festuca ovina)
*punane aruhein (Festuca rubra)
PEREKOND: helmikas (Melica)
*longus helmikas (Melica nutans)
PEREKOND: timut (Phleum)
*põldtimut (Phleum pratense)
PEREKOND: pilliroog (Phragmites)
*pilliroog (Phragmites australis)
PEREKOND: nurmikas (Poa)
*murunurmikas (Poa annua)
[[PEREKOND: lubikas (Sesleria)
*lubikas (Sesleria caerulea)
SUGUKOND: võhalised (Araceae)
PEREKOND: kalmus (Acorus)
*kalmus (Acorus calamus)
PEREKOND: soovõhk (Calla)
*soovõhk (Calla palustris)
SUGUKOND: lemlelised (Lemnaceae)
PEREKOND: lemmel (Lemna)
*väike lemmel (Lemna minor)
SUGUKOND: hundinuialised (Typhaceae)
PEREKOND: hundinui (Typha)
*laialehine hundinui (Typha latifolia)
Andres 29. juuli 2007, kell 07:19 (UTC)
----
Perekonnanimele pole üldjuhul tarvis panna taha "perekond". See on vajakik ainult juhul, kui perekonnanimi on reserveeritud konkreetsele liigile või muule. Andres 29. juuli 2007, kell 14:30 (UTC)

Ma tean jaa, aga ma ei tea kõiki liike. Mul on mugav kopipeistida niimoodi.--Mkesa 29. juuli 2007, kell 16:39 (UTC)
Jess, jäänud ainult kaks sugukonda veel: Käpalised ja lõikheinalised.--Mkesa 29. juuli 2007, kell 16:50 (UTC)
Ainult lõikheinalised veel teha.--Mkesa 31. juuli 2007, kell 16:33 (UTC)
Jäänud perekond tarn. --Mkesa 31. juuli 2007, kell 22:09 (UTC)
Jess! Valmis. --Mkesa 7. august 2007, kell 17:59 (UTC)
Ladinakeelsed nimed käivad sulgudes. Andres 8. august 2007, kell 06:29 (UTC)
Mõõkrohu perekonna all on hundinuia liigid. Andres 8. august 2007, kell 06:32 (UTC)
----
See artikkel on mingi vanema süsteemi järgi tehtud. Siin tuleb uuemate süsteemide järgi asju ümber tõsta. – WooteleF 11. jaanuar 2008, kell 21:30 (UTC)

Ilmselt on siin siiski kasutatud mingid kindlat teost, mistõttu peaks ka vanema alles jätma --Dj Capricorn 11. jaanuar 2008, kell 21:36 (UTC)

: Miks? Andres 12. jaanuar 2008, kell 08:14 (UTC)

::ilmselt siin erinevate aegade süsteeme loetlema ei hakata, sel juhul võib loomulikult muuta, et ajaga kaasas käia --Dj Capricorn 12. jaanuar 2008, kell 08:55 (UTC)

::: Vanu süsteeme võib kirjeldada artiklis Üheidulehelised. Siin pole see oluline. Andres 12. jaanuar 2008, kell 12:54 (UTC)

Eestis looduses esinevad üheidulehelised taimed

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti üheiduleheliste süstemaatiline nimestik


Kasutaja arutelu:Jaak 3

Sa võiksid kasutajalehele kirjutada, et olid enne siin Jaak 2 nime all. Ja vastav märkus võiks olla ka Jaak 2 kasutajalehel. Andres 29. juuli 2007, kell 07:28 (UTC)
Tere tulemast wikipediasse :)
--Muku 30. juuli 2007, kell 08:59 (UTC)

Ma muide olen siin juba aasta otsa toimetanud, ehkki juhuslikult. Mitmed mahukad kirjanduslikud artiklid teinud jne. Aga nüüd tahtsin pilte ka üles panna, siis hakkasin sisselogijaks. Jaak 3 30. juuli 2007, kell 15:25 (UTC)
Tere, Jaak! Minu mäletamist mööda on Rolf Liiv ainult pseudonüüm, eesnimi passis oli tal midagi muud, kas polnud? avjoska 31. juuli 2007, kell 18:46 (UTC)

Hei! Ta on ju Toomase poeg, siis on Liiv kindlasti. Ja Rolf oli ta ka minu mäletamist mööda ikka pärisnimega. Kuidas sulle muidu TNT ja TNT! küljed tunduvad? Tegin enne Tartu NAK-i kohta ka, siis jäi sooja veel üle. Nüüd on tükk aega tarvis jälle energiat koguda. Ma sellise wikinärviga ei ole... Jaak 3 31. juuli 2007, kell 19:07 (UTC)

:No perenimes ma ei kahelnud. Eesnimi oli nagu teine. Aga võin ka eksida. nimetatud küljed on jah pigem inglise viki stiilis pikad kui eesti paberentsüklopeediate stiilis. muidu kenad küljed. eks Sa kogu energiat ja tule taas. Sulle sobivaid teemasid on siin veel palju-palju puudutamata. avjoska 31. juuli 2007, kell 19:27 (UTC)

:Mis teemasid näiteks? Jaak 3 31. juuli 2007, kell 19:29 (UTC)

::Igasugu kirjandusteemad. näiteks needki autorid, kelle raamatuid Sulle tookord tõin. või jah? avjoska 31. juuli 2007, kell 19:31 (UTC)

::Stalini preemia sari? Oh... Ma ei tea neist mitte midagi. Mõtlesin, et pühenduks tänapäeva eesti nooremale kirjandusele, siin saan omaenda pead põhiallikana kasutada. Muide, kas mulle tundus siis tõesti õigesti, et eesti wikis ei taotletagi sellist massiivsust ja totaalsust, nagu nt inglise või saksa omas? Et siin tegutsejate eesmärk on võimalikult lai ainevald kuidagi esialgselt ära katta ja siis ootama jääda fänne ja spetsialiste? Või mis? Jaak 3 31. juuli 2007, kell 19:37 (UTC)

:::Inglise vikis hakkavad jah juba asjad üle pea kasvama nagu nad räägivad. aga Sa ju eesti uuema aja kirjanduse spets oledki, nii et lase julgelt käia. avjoska 31. juuli 2007, kell 19:41 (UTC)

::: Taotletakse küll massiivsust ja totaalsust, kuid praeguse tegijate vähesuse tõttu on see võimalik ainult väheste artiklite puhul. Andres 31. juuli 2007, kell 20:10 (UTC)

::::Kuigi on hea, et oma pead allikana kasutatakse (siis on kindel, et kellegi teise sõnastust ei kasutata), on siiski vaja tuua artiklitesse allikaid. avjoska 31. juuli 2007, kell 20:08 (UTC)
Tartu Noorte Autorite Koondise artikkel on esitatud hea artikli kandidaadiks. kui välislingid teksti sees töötavad viki reeglitele vastavalt, on tal lootust ka selleks saada. avjoska 9. veebruar 2008, kell 12:17 (UTC)

: Selge, rõõm kuulda! Võtan korrastamise ette, nende Eesti Ekspressi linkidega oli jah suur häda, avastasin ise ka! Jaak 3 11. veebruar 2008, kell 10:34 (UTC)

::Välislingid peavad töötama viidetena. Mõtlen, kust näidet tuua. avjoska 12. veebruar 2008, kell 04:32 (UTC) Viited on tõenäoliselt üpris eeskujulikult kirjas artiklis Sirje Kingsepp, samuti on viidete näiteid artiklis Tartu Linnavalitsuse Sotsiaalabi osakond. avjoska 16. veebruar 2008, kell 15:13 (UTC)

::: Viidetel on ka üks nipp sama allika mitmekordseks viitamiseks. Andres 16. veebruar 2008, kell 15:20 (UTC)

:::: Ma tõtt-öelda ei saa praegu absoluutselt pihta, mida muuta tuleb. Neis kohtades, kus ma olen sõnadega välja kirjutanud, et vaata pilte siit või loe seda sealt, ma ei tahaks sõnalist osa ära võtta, sest siis ei ole ju aru saada, millele sealt nüüd link läheb. Ja kui neid viiteid ka liiga palju koguneb, siis see on minu meelest päris kole ja tehniline kribu. Jaak 3 18. veebruar 2008, kell 15:05 (UTC)

::::: Tegelikult on selliseid kohti, kus peaksid olema viiteid, õieti vähe. Osa linke on sellised, mis sobiksid paremini mõnda eraldi artiklisse. Ka välislinkide rohkus teksti sees riivab silma. Ma püüan siis kohendamisega algust teha. Andres 18. veebruar 2008, kell 19:48 (UTC)

Tere! Selle pildi kohta tuleks välja selgitada, kellele kuuluvad varalised autoriõigused (autorile, tema pärijale või kellelegi kolmandale). Kui pilti tohib kasutada nimetatud vaba litsentsi CC BY-SA 3.0 tingimustel, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles õiguste valdaja seda kinnitab. Vajadusel tuleks kirjas selgitada, kuidas õigused autorilt loa andjale üle läksid. Pikne 14. juuli 2020, kell 17:27 (EEST)

[[:Fail:Toomas Liiv Stockholmis Eesti Majas 1989.jpg]]


Kasutaja arutelu:Rotate~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Rotate! Andres 29. juuli 2007, kell 07:37 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Rotate~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


noh, mis sel inimmõtte pürgimisel viga on?--Hendrix 29. juuli 2007, kell 10:05 (UTC)
Kas pilt on ka meil endal üles laaditud? Andres 17. mai 2009, kell 20:34 (UTC)

Enriko Talvistu: "Seni ka Vikipeedias leiduval käsitlusel, et tegu on abstraktselt liivakella ja päikesekella ühendusega, ei [ole] mingisugust õigustust. Monumendi loojad käsitlesid üsna selgelt kiirte murdumist teleskoobitorus ning alumises osas teleskoobi peegelpinda. See sobiks Struvega tegelikult kokku." --Märt Põder (arutelu) 26. juuli 2022, kell 22:56 (EEST)

Kunstiteadlane vaidlustab Vikipeedias kajastatud tõlgenduse

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Friedrich Georg Wilhelm Struve monument


Arutelu:Laagriõlu

Kas mitte seda ei nimetata laagriõlleks? Andres 29. juuli 2007, kell 15:12 (UTC)

üldiselt mitte - Ahsoous 31. juuli 2007, kell 05:29 (UTC)

:Esterm juriidiline tõlkeandmebaas annab "laagriõlu" eelisterminiks (ÕS2006 ainsaks mõisteks), sünonüüm "põhjakäärimisega õlu", paralleelvariant "laagerõlu". "Lager" (nt väljend "lager-tüüpi õlled") on võõrkeelne sõna ja peaks olema kursiivis.--Ken 31. juuli 2007, kell 06:45 (UTC)

Olge nii kenad, eks. Tegelikult ma ei taha kustutada, tahan viiteid. Seda reeglit, et eesti vikipeedias viiteid ei pea olema, seda tegelikult ei ole. Kuigi mõni adminn vist üritas midagi sinnapoole väita. ;) Vabandan udususe pärast, aga ma tõesti ei mäleta, kes. Viideteta artiklid ei ole ju absoluutselt kasutatavad ega usaldusväärsed. Näiteks, mul oleks praegu hädasti teada, kuskohast pärineb see eesti uudissõna laagriõlu, et sellega oma toimetamisseisukohta tsementeerida, 1 raamatu tõlke asjus, aga tutkit. Vikipeediast pole mitte miskit abi - mis mõte tal siis üldse on, mh, ah?BirgittaMTh (arutelu) 5. mai 2016, kell 10:38 (EEST)

: Sõnade päritolust rääkimine ei olegi Vikipeedia ülesanne. Inimesi, kes mingi artikli on koostanud, ei õnnestu enamasti üles leida, veel vähem millekski kohustada. Jah, väiteid tuleb allikaviidetega kinnitada, aga kaastöid ainult viidete puudumise tõttu ära ka ei kustutata. Võtan märkuse ära. Eks igaüks saab ise otsustada, mil määral ta kirjapandut usaldab. Ka viidetega teksti ei saa pimesi usaldada. Ja igaüks võib Vikipeediat ka ise täiendada ja parandada; pole mõtet vabatahtlikke süüdistada selles, et miski pole täiuslik. Keeleküsimustes aga tuleb abi otsida mujalt, nt siit. --Epp 6. mai 2016, kell 01:57 (EEST)

laagriõlu on kirjas ESTERMis. -- Ohpuu (arutelu) 5. mai 2016, kell 14:50 (EEST)

: See sõna on ÕS-is ka sees: . Andres (arutelu) 6. mai 2016, kell 10:36 (EEST)


Arutelu:Tallinna teletorn

kel infi on, võiks veidi kirjutada ka 1991 aasta sündmustest ja teletornist.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 30. juuli 2007, kell 15:18 (UTC)

Ajalugu tuleks kuidagi alles jätta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. juuli 2010, kell 20:35 (EEST)

Trepiastmete arvu on muudetud. Viidet pole. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. november 2011, kell 17:00 (EET)

"põhjuseks piisava arvu evakuatsiooniteede ja väljapääsude puudumine"
See evakuatsiooniteede jutt oli ainult ettekäändeks. Ega remondi käigus neid evakuatsiooniteid ju juurde ei ehitatud. --[[Eri:Kaastöö/84.50.182.154|84.50.182.154]] 6. juuni 2012, kell 20:44 (EEST)

Torni raskuskese asub tornitüve jalami juures ja seepärast ei saaks ta ümber kukkuda, isegi siis kui vundamendiplaat asuks maapinnal.

Selle võiks selgemalt sõnastada. Andres (arutelu) 2. september 2012, kell 09:37 (EEST)
 Teletorn on Eesti kõrgeim ehitis
Koeru ja Valgjärve mastid on kõrgemad. --WikedKentaur (arutelu) 20. veebruar 2017, kell 22:46 (EET)

Aga need pole vist ehitised. Andres (arutelu) 21. veebruar 2017, kell 17:52 (EET)

:Kuna neil puuduvad katuse all olevad siseruumid, siis ei ole jah. - Melilac (arutelu) 19. august 2018, kell 10:41 (EEST)
 § 3. Ehitis
 (1) Ehitis on inimtegevuse tulemusel loodud ja aluspinnasega ühendatud või sellele toetuv asi, mille kasutamise otstarve, eesmärk, kasutamise viis või kestvus võimaldab seda eristada teistest asjadest.
 (2) Ehitis on hoone või rajatis. Hoone on väliskeskkonnast katuse ja teiste välispiiretega eraldatud siseruumiga ehitis. Rajatis on ehitis, mis ei ole hoone.
--WikedKentaur (arutelu) 19. august 2018, kell 11:04 (EEST)

Teletornis on korraldatud näitust „Eesti parimad teadusfotod 2015 & 2017“.
--WikedKentaur (arutelu) 25. mai 2019, kell 15:44 (EEST)
----
Lisada lause või paar Dolores Hoffmanni vitraažide kohta teletorni fuajees. Ursus scribens (arutelu) 26. mai 2019, kell 10:34 (EEST)

«Sihtasutus Tallinna teletorn on maailma kõrgemaid vaateplatvormiga ehitisi...»? Ehk leidub paremaid sõnastusi ...;-) ☆☆☆ — Pietadè 10. mai 2024, kell 17:38 (EEST)

teadaolevalt pole tornidel teovõimet. Wkentaur (arutelu) 10. mai 2024, kell 17:47 (EEST)

:mine sa tea; lisaks, „maailma kõrgemaid vaateplatvormiga ehitisi“??? Ise täiendan nõuka-aal omandatud(?)sissesöödetud teadmisi, vahetevahel, FreeDom kanalilt edastatavaga (ei peagi olema olema õppejõu(dude) tutvusi, et keskuste (M, L jne) erifondidesse pääseda), filmid jms ☆☆☆ — Pietadè 10. mai 2024, kell 20:22 (EEST)

::kusjuures rõhutaksin: kaheldav, kas ilma käimasoleva konfliktita oleks sellist videoteavet üldse võimalik näha/vaadata... ☆☆☆ — Pietadè 10. mai 2024, kell 22:20 (EEST)

:„Käärimajandus“:

:võrdluseks, nt Toompeal (riigikogu vastas) võid leida küll kinnistusraamatu, aga, vajalikud lehed on kääridega(?) välja lõigatud...külmad ilmad, tuisk ja tuul ;-) ☆☆☆ — Pietadè 10. mai 2024, kell 20:42 (EEST)

::noh, ei saa, täiesti teemaväliselt, lisada, FTAst edastatavat: Nürnbergi protsessi 116-st dokumendikogumist esitati NL-s vaid 7. ☆☆☆ — Pietadè 10. mai 2024, kell 23:09 (EEST)

::Samas, kui "Moskva uudistest", erapooletuse huvides, noppida välja kohalike arvamusi sõja kohta, siis tuleb meelde "Alati valmis!",... mis ei ole ilmselt teletorniga kuidagi seotud ☆☆☆ — Pietadè 10. mai 2024, kell 23:31 (EEST)


Arutelu:Mordvalased

Minu meelest on EE-le viitamine üleliigne. Andres 30. juuli 2007, kell 16:50 (UTC)

Miks? Kui kuskilt teksti võtad peab ikka viitama. EE ei ole erand. --Mkesa 30. juuli 2007, kell 16:59 (UTC)

Igaks juhuks täpsustan, et täpselt samas sõnastuses teksti siiski ei ole võtnud, see ei ole meil ka selliselt lubatud. (Aga minu arust on lubatud, kui kohe artikli sees näidata, et tegu on tsitaadiga).ML 30. juuli 2007, kell 23:31 (UTC)

Andres, miks on üleliigne? Kas sellepärast, et entsüklopeedia ei ole teabe algallikas? Minu arvates ei ole liigne, kuigi võib-olla viide erialaspetsialistide tööle oleks mõnes mõttes parem. Ja mõnes mõttes jälle ei oleks.ML 30. juuli 2007, kell 23:31 (UTC)

: Pean silmas, et kui entsüklopeediast (või kuskilt mujalt) võetakse elementaarset ja mittevaieldavat faktilist materjali, siis pole viidata tarvis. Viitamise vajadus tekib vähetuntud ja vaieldava materjali puhul.  Praeguses kontekstis on viitamine õigustatud. Kui aga asi selgineb, siis ei ole arvatavasti mõtet  viidata just entsüklopeediale. Andres 31. juuli 2007, kell 13:20 (UTC)

tegemist on ikka kahe eri rahvaga ja neid mordvalasteks ma ei nimetaks ning viitaks siit lihtsalt kahele eraldi kirjutiusele, pikemalt vaata ka: Ersad ja mokšad([ http://web.archive.org/web/20080602201741/http://www.ugri.info/est/nation_co_id-285 arhiivis ]), seega ei saa see olematu rahvas ka jaguneda kaheks rahvaks. Täpsem on, et nende kahe rahva kohta kasutatakse miskipärast vene impeeriumis "tavaliselt" ühisnimetajat.
tsitaat ugri.info-st
 Ersalased ja mokšad ise pole tänapäevani seda nime kasutusele võtnud vaid ütlevad
 - "Oleme ühe pea, kuid kahe suuga rahvas".
--suwa 31. juuli 2007, kell 07:53 (UTC)

Selle tsitaadi järgi otsustades mordvalased just tunnistavad end üheks rahvaks, kuigi nad ei kasuta ühist etnonüümi.

Praegu on esitus segane. Andres 31. juuli 2007, kell 13:20 (UTC)

Mida te siin toimetate?
Kõigepealt tõlkige Inglise või mõnest teisest keelest vähe asjalikumat juttu!--82.131.88.217 1. jaanuar 2010, kell 22:49 (UTC)

Meid on vähe, palun tule appi! Andres 1. jaanuar 2010, kell 23:09 (UTC)
Olin abis, aga teiega on raske läbi saada. Avaldan oma surematuid kaastöid edaspidi keeltes, kus aeg ei kulu jagelemise peale. --62.65.218.253 2. jaanuar 2010, kell 10:41 (UTC)

Aga proovi, äkki me enam ei jagele:-) Andres 2. jaanuar 2010, kell 23:02 (UTC)
----
Sisutühi on väide, et kaks rahvast erinevad antropoloogiliselt tüübilt ja kultuurilt – see tähendabki seda, et nad on erinevad rahvad. Midagi muud kaduma ei läinud ja sõnastus muutus oluliselt täpsemaks. Palun pöörakse tagasipööramine tagasi. 88.196.241.249 4. jaanuar 2010, kell 09:59 (UTC)

Siin oli veel tsitaat ühe pea ja kahe keele kohta. Andres 4. jaanuar 2010, kell 10:17 (UTC)

Samuti oli tsiteeritud EE-d, kus on ühe rahva kontseptsioon. EE-s oli öeldud, et ühe rahva sees on kaks antropoloogiliselt tüübilt ja kultuurilt erinevat haru. Nii et sisukadu tõesti oli. See ei tähenda, et artikli kallal ei peaks töötama. Andres 4. jaanuar 2010, kell 10:20 (UTC)

: Tsitaat jäi alles. EE-s ei ole otseselt öeldud, et tegu on ühe rahvaga, kirjutakse ikkagi kahest rahvast ja jääb mulje, et sõna rahvas on kasutatud tähenduses rahvarühm (rahvarühma kuuluvad inimesed). 88.196.241.249 4. jaanuar 2010, kell 10:26 (UTC)

:: ENE 1. väljaandes nimetatakse mordvalasi küll üheks rahvaks. Andres 4. jaanuar 2010, kell 11:13 (UTC)

: Jah, õigus. Midagi sisulist ei läinud kaduma ja esimene lõik on nüüd paremini sõnastatud. Taastasin Sinu redaktsiooni. Andres 4. jaanuar 2010, kell 10:32 (UTC)

"Sisutühi on väide, et kaks rahvast erinevad antropoloogiliselt tüübilt ja kultuurilt – see tähendabki seda, et nad on erinevad rahvad."
Ei ole sisutühi.
Mitte kõik rahvad ei erine antropoloogilise tüübi poolest.
Aga jõudu teile ja otsige aga lolle, kes viitsiks lehekülgede viisi teksti tõlkida, et hobilised seda toimetada saaks.--62.65.225.112 4. jaanuar 2010, kell 11:04 (UTC)

Tõepoolest. Panin tsitaadi teisel kujul tagasi. Andres 4. jaanuar 2010, kell 11:11 (UTC)

Toimetamisel võidakse vigu teha, aga neid saab ka parandada. Mis seos on sellel tõlkimisega? Andres 4. jaanuar 2010, kell 11:16 (UTC)
"Mis seos on sellel tõlkimisega?"
Lihtsalt ei viitsi siia ingliskeelsest vikist midagi juurde tõlkida, sest varsti nullib mingi asjapulk selle pingutuse nii ehk naa. --62.65.225.112 4. jaanuar 2010, kell 11:30 (UTC)

Ka mina olen lehekülgede kaupa tõlkinud. Toimetamine on ju iseenesest vajalik tegevus, või Sa pole nõus? Inimesed toimetavad selleks, et Vikipeediat paremaks teha. Kui juhtub, et keegi teeb toimetamisel vigu, tuleb lihtsalt vead parandada ja vajaduse korral asja selgitada. Mõistus pääseb kindlasti võidule. Andres 4. jaanuar 2010, kell 11:39 (UTC)

Ja varem või hiljem keegi ikka täiendab seda artiklit, näiteks teistest vikidest tõlkides. Meil on inimesi vähe, mistõttu ei jõua kõigi artiklitega korraga tegelda. Andres 4. jaanuar 2010, kell 11:42 (UTC)
"Mõistus pääseb kindlasti võidule."
Millest see järeldub?
"Meil on inimesi vähe"
Igasugu toimetajaid ja arutlejaid on teil seal küll ülearu.
Miskipärast saksa, soome ja inglise vikis ei puutu taoliste tegelastega kuigi tihti kokku. Eks teid seepärast nii väheks jääbki.
Ja ilmselt on ka selle artikli infokogus siin eestlase ajumahule täiesti kohane.
--62.65.225.112 4. jaanuar 2010, kell 15:22 (UTC)

Noh, mulle tundub, et inimesed lasevad end mõistlikest argumentidest veenda.

Minu meelest vastupidi: kui meil oleks toimetajaid ja  arutlejaid rohkem, oleks ka artiklite kvaliteet parem. Kui artikli kallal hulgakesi töötatakse, kipub artikkel paremaks minema. Seegi artikkel on minu meelest nüüd parem; ja kui Sina poleks arutelulehel sõna võtnud, oleks ta praegu halvem.

Minu meelest on ilmne, et eesti viki artiklid on keskmiselt lühemad sellepärast, et eesti keele valdajaid on vähem.

See on muidugi tõsi, et Vikipeedias tuleb ette ebameeldivaid kokkupuuteid teiste inimestega. Kas tõesti on neid eesti Vikipeedias rohkem kui mujal? Andres 4. jaanuar 2010, kell 19:57 (UTC)
tore, et arutelu käib, vahepeal on miskit tekitatud ka keelte endi wikidesse:
* Прякслопа - Эсь мелень коряс эрзянь энциклопедия Википедия
* Пря лопа - Панжада оцювалкссь мокшекс Википедиесь
suwa 4. jaanuar 2010, kell 17:17 (UTC)

Suures toimetamise tuhinas teeme aga vigu juurde ("ennasat"), peaasi aga et oma jalajäljed kaduvikku jäädvustada.
--62.65.225.112 4. jaanuar 2010, kell 18:16 (UTC)

No kuule, inimesed ei tee ju meelega vigu juurde. Ja toimetatakse ikka selleks, et artiklit paremaks teha. Andres 4. jaanuar 2010, kell 19:57 (UTC)
Ja pisut liiga suva viite panid. Tõlkigu ikka sealt!
http://myv.wikipedia.org/wiki/%D0%AD%D1%80%D0%B7%D1%8F
http://mdf.wikipedia.org/wiki/%D0%9C%D0%BE%D0%BA%D1%88%D0%B0_(%D0%BB%D0%BE%D0%BC%D0%B0%D1%82%D1%82%D1%8C)
--62.65.225.112 4. jaanuar 2010, kell 18:23 (UTC)

Kui Sa neid keeli valdad, siis palun tõlgi. Andres 4. jaanuar 2010, kell 19:57 (UTC)
Ma tunnen Mutianpu vaimu enda ümber lehvimas. Taivo 4. jaanuar 2010, kell 19:59 (UTC)
Huu's Mutianpu?
--62.65.225.112 4. jaanuar 2010, kell 21:25 (UTC)

Ära pane tähele. Andres 5. jaanuar 2010, kell 06:54 (UTC)

Tervist! My Estonian is very poor, so I'll write in English. As far as I understood "Mordvin problem: one or two separate ethnicities?" was being discussed in this discussion page. I'm Mokshan and I can assure you there are two separate ethnisities, there are no Mordvins, only Mokshas and Erzyas, Mordvin language never existed, two literary language with respective languge codes exist: Mokshan and Erzyan. We are still beating around the bush with this issue in English wiki allegedly due to lack of English language sources on the subject, you can see long discussion regarding this here. I would like to ask you kindly to create separate articles "Mokšad" ja "Ersad" if you want to avoid creation of dead-end articles in future (I mean normally an article on an ethnic group is linked with its language arcticle, its history , etc). Existence of Estonian article "Mokshas" is very important for Moksha wiki. English stub article "Mokshas" is still here awaiting for approval, you can use for reference Russian article stub as well if you speak Russian. Moksha wiki article is here. As to this article stub "Mordvalased" if I were you I would keep it but with respective explanations and links to "Mokšad" and "Ersad" articles. Actually, decision is up to Estonian wiki users/admins, so this is not an advise or request, just a proposal re correct articles creation. Suur tänu! Numulunj pilgae

Inimesed ikka ise teavad, kes ja mis ja mida nad on. Lõppeks ka siin see paar aastane jauramine lõpuks. suwa 4. märts 2010, kell 18:48 (UTC)

: Artiklid Mokšad ja Ersad ongi selles artiklis siin ette nähtud. Muidugi tuleb need teha. Andres 4. märts 2010, kell 20:34 (UTC)

::Dear Suwa, Andres, It's not quite clear for me where are we now regarding article Mokšad? Please kindly comment (in English) if possible. Thank you in advance.--Numulunj pilgae 11. mai 2010, kell 13:47 (EEST)

::: we seem to have reached near-consensus that two separate articles on the Erzya and the Moksha should be written but nobody has done it yet. Ohpuu 11. mai 2010, kell 14:49 (EEST)

::::Ohpuu, Suwa, Andres, thank you very much, guys. Very much appreciate your efforts--Numulunj pilgae 11. mai 2010, kell 17:18 (EEST)

* 04. märts 2010 - 178.66.144.212 - http://www.db.ripe.net/whois?form_type=simple&full_query_string=&searchtext=178.66.144.212&do_search=Search
Mis ip-de kogumine? Andres 4. märts 2010, kell 20:34 (UTC)
**Ok, not to make using different ip-s suspicious for you (I just used another pc to fix wrong links in my previous message) I registered in Eesti wiki. Sorry for poor Estonian on my Eesti wiki page.--Numulunj pilgae 11. märts 2010, kell 10:15 (UTC)
----
2021. aasta rahvaloenduse tulemuste kohaselt elas Venemaal 484 450 mordvalast. Velirand (arutelu) 6. veebruar 2023, kell 11:34 (EET)


Arutelu:Luukalad

Minu arusaamise järgi ei ole luukalad tänapäeva süstemaatikas klass, vaid ülemklass või ülemklassi ja klassi vahepealne üksus. Nende klassid on näiteks kiiruimsed ja sagaruimsed. Andres 30. juuli 2007, kell 16:58 (UTC)

Jah, sul on õigus. Ma parandan ära. Ma ise mõtlesin juba selle peale. Süstemaatika on üks segane asi.--Mkesa 30. juuli 2007, kell 17:02 (UTC)
Muuseas, kas teil on eraldi mallid teiste süstemaatiliste üksuste jaoks, näiteks seltsi, klassi, ülemklassi jne (mitte ainult liikide jaoks). Ma mõtlen neid kaste...--Mkesa 30. juuli 2007, kell 17:02 (UTC)

Ma ei tea, kas eraldi malli on või saab kohendada. Vaata näiteks tabelit artiklis Imetajad. 30. juuli 2007, kell 17:59 (UTC)~
Mis on parem lihasuimsed või sagaruimsed?--Mkesa 30. juuli 2007, kell 17:04 (UTC)

Minu meelest kasutatakse "sagaruimsed". Andres 30. juuli 2007, kell 18:04 (UTC)
Kuidas oleks hea ümbersõnastada: Luukalad arenesid välja kalade neljast klassist kõige hiljem (pihklased, silmulised, kõhrkalad ja luukalad) ja neid peetakse kõige arenenumateks.

Luukalad ei ole enam klass. Võiks ehk öelda nii: "Luukalad arenesid välja teistest kalade rühmadest (pihklased, silmulised, kõhrkalad) hiljem ja neid peetakse kõige arenenumateks.". Eks Sa uuri ise, mis staatusega rühmad need on. Andres 30. juuli 2007, kell 18:02 (UTC)

Jäin jänni Clupea harengus'e tõlkega, peaks olema mingi heeringas või räim, aga pole kindel --Dj Capricorn 30. jaanuar 2008, kell 14:07 (UTC)

Liigi nimi on eesti keeles küll heeringas, aga heeringaks nimetatakse ka alamliiki Clupea harengus harengus. Me ei ole otsustanud, kuidas me pealkirjad paneme. Siia võib panna ka mõne teise luukala pildi. Andres 2. veebruar 2008, kell 15:15 (UTC)


Arutelu:Valdo Pant

See on võrdlemisi populaarne legend, et Pant mõtles välja sõna "mälumäng". Olen näinud 30ndatel ajakirjas sama sõna.

Palun ära unusta alla kirjutada:)

Katsume seda asja siis korrigeerida. Kas 1930ndatel aastatel kasutati seda sõna samas tähenduses? Andres 30. juuli 2007, kell 19:25 (UTC)
pigem tähendas tollal loogikamõistatusi jms.
Pamukamu 30. juuli 2007, kell 20:13 (UTC)

Jah, seda ma arvasin. Võiks ehk kirjutada, et Valdo Pant võttis sõna kasutusele 'viktoriini' tähenduses. Andres 31. juuli 2007, kell 07:15 (UTC)

Või et tema algatusel hakati "viktoriini" tähenduses laialdaselt kasutama sõna "mälumäng". Andres 31. juuli 2007, kell 07:16 (UTC)
Kas tal NSVL ordeneid oli? Ka need tuleb lisada. Amherst99 30. mai 2009, kell 10:02 (UTC)

Kas NSVL auradist oli tõepoolest mingi aunimetus?--WooteleF 30. mai 2009, kell 14:30 (UTC)

Jah. Samuti rinnamärk. Andres 30. mai 2009, kell 16:39 (UTC)

:Vajab viidet. "Auradist" ei tundu olevat tüüpiline NSVL aunimetus. Internett andis sellele vaid kolm vastet.--WooteleF 30. mai 2009, kell 17:16 (UTC)

:: Kas see sobib?

:: Ei ole küll tüüpiline, aga vaata . Andres 30. mai 2009, kell 17:34 (UTC)

:::Tänan. Ma ei teadnud kuidas see vene keeles täpselt kõlab. Tundub, et auradist on tõesti siinkohal sobilik. Kahtlusi tekitas see, et suurem osa NSVL aunimetusi olid "teenelised", "eesrindlikud" vms.--WooteleF 30. mai 2009, kell 17:39 (UTC)

miks on raadiosaadete all rameto ???, tegemist oli toimetusega, RAadio MEelelahutussaadete TOimetus,
vt ka: RAMETO juubel:Raadiomängud on meelt lahutanud juba 40 aastat
suwa 31. mai 2009, kell 07:58 (UTC)
Kuidas teda represseeriti? Castellum (arutelu) 2. august 2016, kell 09:27 (EEST)

Oli sõjavangina vangilaagris. Andres (arutelu) 2. august 2016, kell 10:47 (EEST)


Kasutaja arutelu:Sanderk

Tere tulemast Vikipeediasse, Sanderk! Andres 31. juuli 2007, kell 07:22 (UTC)

Tere! Palun kirjuta piltide :Pilt:Poolkromaatiline rahvakannel.jpg ja :Pilt:Kandlemängija Sander Karu mängib poolkromaatilisel rahvakandlel.jpg juurde, kes on autor, kust pildid pärinevad ja kuidas neid kasutada tohib (selleks redigeeri piltide lehekülgi). Kui oled ise autor, kirjutagi pildi juurde nii ja lisa mõne vaba litsentsi märgis. Kui sa pole ise autor, edasta aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor ütleb, millise sobiva vaba litsentsi (nt CC-BY-SA 3.0) all on ta nõus konkreetse pildi avaldama ja lisa pildi juurde see litsents. Pikne 28. mai 2012, kell 19:07 (EEST)
Tere, Sander. Hulk sinu pilte on Commonsis kustutamiseks esitatud (Commons:Commons:Deletion requests/Files uploaded by Sanderk). Ei usuta, et sina oled nende autoriõiguste omanik. Neile tuleb saata OTRS-luba, täpselt nagu eespool mainitud piltidel see juba on. Kui pildid jõutakse vahepeal ära kustutada, siis pole hullu: pärast OTRS-loa saabumist saab need taastada. Taivo 4. august 2016, kell 21:06 (EEST)


Arutelu:Maret Ani

Kuskil peaks olema ka andmed edetabelikoha muutuste kohta. Praegu kustutatakse iga kord eelmised andmed ära. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. juuli 2007, kell 07:18 (UTC)

''Seisuga 11. august 2008 on Maret Ani WTA edetabelis 98. kohal'' --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 5. jaanuar 2009, kell 11:38 (UTC)

Seda 7. võidetud turniiri ei suutnud üles leida. [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 2. veebruar 2011, kell 00:02 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.wtatour.com/page/Player/Stats/0,,12781~276,00.html
** In Maret Ani on 2013-06-24 12:15:33, 404 Not Found
** In Maret Ani on 2013-07-06 12:54:56, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:55 (EEST)


Kasutaja arutelu:Metsamees

Tere tulemast Vikipeediasse, Metsamees! Andres 31. juuli 2007, kell 13:57 (UTC)

Ära eemalda "Toimeta" märkuseid oma artiklitest! Need vajavad toimetamist! iffcool 13. veebruar 2008, kell 17:25 (UTC)

Soovin sulle jõudu korvpallialaste artiklite loomisel ja annaks sulle natuke nõuandeid:
* Artiklisse ära lisa ühte linki enam kui üks kord (v.a. mallis ja "Vaata ka" all leiduvad lingid).
* Kasuta eelvaadet enne kui muudatuse salvestad.
* Mõttekriipsu leiad artikli alusest sümbolite kastist kolmandalt realt enne pikemat kriipsu.
* Linkide ette lisa *.
* Kui viitad Vikipeedia sees Vikipeedia artiklitele, piisab artiklinime kahekordsetesse nurksulgudesse panemisest (mõtlen sinu kasutajalehekülge).
* Vaata, missuguseid teisi muudatusi olen ma sinu artiklites teinud ja õpi nendest. iffcool 16. veebruar 2008, kell 20:15 (UTC)

Kordaks veel üle oma nõuannetes esitatud punkti nr. 1:

Artiklisse ära lisa ühte linki enam kui üks kord!

Kusjuures ei ole see ainuke viga mida sa endiselt teed.

Jälgi Vikipeedia reegleid! Mul ei ole aega ega tahtmist sinu artikleid parandada. Vaevalt ka keegi teine tahab sellega tegeleda.

iffcool 17. veebruar 2008, kell 19:17 (UTC)

Siiski, lõpuks parandatakse vead ikka ära. Andres 17. veebruar 2008, kell 20:40 (UTC)

Vaata neid muudatusi, mis ma sinu artiklites teinud olen ja ära korda neid vigu.
Mõned näited:
*ning ees üldjuhul koma ei käi
*mitte 10.7 lauapalli vaid 10,7 lauapalli
*ühte mõistet mitte igas võimalikus kohas lingiks muuta vaid ainult esimeses kohas, kus see esineb
*jne.
iffcool 23. aprill 2008, kell 12:29 (UTC)

:Ma tegin tutvust sinu valmis treitud mallidega ja mul tekkisid mõned küsimused:

1. Kas ma võin kustutada selle malli? (malle ei tehta sedamoodi ja sellise malli järele vast vajadust pole)

2. Kas sellised asjad (USA korvpallikoondis - 2002. aasta korvpalli maailmameistrivõistlustel - 6. koht, Detroit Pistons 2003-2004. NBA hooaja meister, Cleveland Cavaliers 2007/2008. aasta NBA hooaja koosseis jt) on mallidena vajalikud või mitte. Kui on, oleks vaja nad ka mallidena salvestada ja vastavates artiklites sobival kujul kasutusele võtta.

Ootan sinu vastust siiasamasse selle kommentaari alla võimalikult kiiresti. Seni ei ole sa oma kasutaja aruteluleheküljele ühtegi kommentaari kirja pannud ning ma tahaks mõnda näha.

P.S: Oma kasutajalehele märgi artikleid kujul Kristjan Kangur. Tegemist ei ole välis vaid siselinkidega.

iffcool 28. mai 2008, kell 16:30 (UTC)
Võib kustutada kõik mis Vikipeedias ebasobiv on.
Metsamees 28. mai 2008, kell 22:48 (UTC)

:Tõsi. Kõik mis ebasobiv vajab tõesti kustutamist. Kuid probleem on selles, et mõnikord on raske sobiliku ja sobimatu vahelist piiri tõmmata ning vahest on sobimatu olukord ajutine nähtus.

:Kustutasin selle mallilaadse asja. iffcool 28. mai 2008, kell 20:59 (UTC)
Selge!
Metsamees 29. mai 2008, kell 13:39 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide Sabbe ausammas.jpg, DSC00220.jpg, Saika.JPG, Saika ausammas.jpg, Puutli ausammas.JPG Eedu.JPG ja Jaan Roots.GIF juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 23. aprill 2010, kell 11:01 (EEST)

Hi Metsamees! As a Steward I'm involved in the upcoming unification of all accounts organized by the Wikimedia Foundation (see :m:Single User Login finalisation announcement). By looking at your account, I realized that you don't have a global account yet. In order to secure your name, I recommend you to create such account on your own by submitting your password on Special:MergeAccount and unifying your local accounts. If you have any problems with doing that or further questions, please don't hesitate to contact me on my talk page. Cheers, DerHexer (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 20:32 (EET)


Arutelu:HELCOM

Siia ei viita midagi. Andres 31. juuli 2007, kell 16:08 (UTC)

võetud meetmeid, et takistada kõik ebaseaduslik heide Läänemerre laevade poolt. Tegin selle vigase lause ümber järgmiselt: vähenenud laevadelt pärinev ebaseaduslik heide Läänemerre--Dj Capricorn 23. jaanuar 2010, kell 08:51 (UTC)

Lause mõte on igatahes muutunud. Andres 24. jaanuar 2010, kell 07:53 (UTC)

Taheti öelda: "ära hoida laevadelt lähtuvat ebaseaduslikku heidet Läänemerre". Andres 24. jaanuar 2010, kell 07:55 (UTC)

: Sul on õigus, mu lause rõhutas juba pigem saavutatut--Dj Capricorn 24. jaanuar 2010, kell 09:29 (UTC)
----
Arvan, et õige oleks siiski "Helsingi komisjon", sest tegu ei ole ametliku nimega. Andres 3. aprill 2011, kell 04:50 (EEST)

Kõige sagedasem tarvitus välismaises mereajakirjanduses on HELCOM ja järgmine, mida võiks käsitleda piisavalt ametliku nimena, on inglise Helsinki Commission ning nii rootsi kui ka eesti keeles Helsingi Komisjon. Rootsi keeles seejuures mitte Helsingforskonventionen, nagu interviki näitab, vaid Helsinkikomissionen. Ssgreporter 3. aprill 2011, kell 23:58 (EEST)

: Tundub, et päris ametlik nimi on ikkagi Läänemere Piirkonna Merekeskkonna Kaitse Komisjon vms. Ja isegi see ei pea võib-olla eesti keele reeglite järgi läbiva suurtähega  olema.

: Rootsi viki artikkel räägib õigupoolest Helsingi konventsioonist. Seal on mainitud ka komisjoni: Helsingforskommissionen. Andres 4. aprill 2011, kell 00:12 (EEST)

::Seda Läänemere Piirkonna ... pika nimega asutust nägin ma esmakordselt paar päeva tagasi siin artiklis, aga HELCOMi üritust Tallinnas kohtasin esimest korda 1994. aastal. Ja juba siis kasutati HELCOMi nimena nii, et keegi ei vaevunud enam seletama, mis see on, või vahel nimetati Helsingi Komisjoni. Ma ei usu, et isegi Keskkonnaministeerium seda pikka nimetust kuskil kasutab, see on pigem nagu selgitus või lühendnime dešifreering. Kui sellele Läänemere ... Komisjonile juurde ei kirjutata, et see on HELCOM, siis on raske arugi saada, et see on sama asi. Ssgreporter 4. aprill 2011, kell 00:26 (EEST)

::: Võib-olla küll. Tahtsin lihtsalt öelda, et ametlik nimi on pigem see, ja seetõttu praeguses pealkirjas läbivat suurtähte kasutada pigem ei tohiks. Pealkiri võiks olla ka HELCOM. Andres 4. aprill 2011, kell 01:36 (EEST)

::::teisaldasin HELCOMi alla. Ka EnDic annab nt Helsingi komisjon väikese tähega, see peaks ka grammatiliselt õigem olema. Kui praegune lahendus sobib, peab ümbersuunamislingid korda tegema--Bioneer1 21. juuli 2011, kell 19:53 (EEST)
Esikohal võiks siiski olla pikem kirjeldav nimetus, mis on lühendi taga ehk siis kah levinud variant Helsingi komisjon. Kui vähegi võimalik, ei peaks minu meelest pealkirjaks olema lühend. 88.196.241.249 21. juuli 2011, kell 20:07 (EEST)

Siin on ilmselt eri arvamusi. Nii, nagu olen aastate vältel igasugu tekstides üksnes lühendit kohanud, otsiksin ma internetist või konkreetsemalt Vikipeediast HELCOMi. Seepärast mulle meeldib, et see artikli pealkirjaks sai. Ssgreporter 21. juuli 2011, kell 23:19 (EEST)

olen nõus, et artikli pealkiri peaks olema HELCOM nendel põhjendustel, mille esitas Ssgreporter. igapäevases kasutuses kõige sagedasem nimi. Ohpuu 22. juuli 2011, kell 15:14 (EEST)

: EEs üldjuhul pole märksõnadeks lühendid, mis sest, et neid on mugav kasutada ja nad võivad seetõttu mõnevõrra levinumad olla. 88.196.241.249 22. juuli 2011, kell 15:45 (EEST)