Arutelu:Turbulentse kovariatsiooni meetod

Väga hea on näha, et viited on korras ja sissejuhatus annab väga selge ja mõnusalt põgusa ülevaate inimesele, kes ei tea asjast midagi (nagu mina).
Peatüki "Printsiibid" võiks mõne teise peatüki alla pista. Kasvõi näiteks sissejuhatuse alla.
Alapeatükk "Eeldused turbulentse kovariatsiooni kasutamiseks" võiks lihtsalt tavalise lausena olla vormistatud.
Peatüki "Matemaatiliselt" pealkiri võiks olla teisiti sõnastatud, kasvõi näiteks "Turbulentse kovariatsiooni valem". Võib-olla oleks kõige parem see peatükk panna "Mõõtmise" peatüki alla enne alapeatükki "Andmetöötlemine ja korrektsioonid".
Peatükis "Kasutamine" võiks "Peamiselt" ja "Harvem" asemel olla loetelu sissejuhatavad laused, mis ei ole alapealkirjana vormistatud. Näiteks "Peamiselt kasutatakse turbulentset kovariatsiooni: *kasvuhoonegaaside määramine;" jne. Loetelu viimase punkti juures peaks lause olema lõpetatud punktiga.
Peatüki "Teistes keskkondades" võiks ümbersõnastada selliseks: "Meetodi kasutamine teistes keskkondades".
Väga tore on näha, et Eesti kohta on eraldi peatükk.
--[[Kasutaja:ElvaOlle|ElvaOlle]] ([[Kasutaja arutelu:ElvaOlle|arutelu]]) 7. oktoober 2014, kell 23:33 (EEST)
Viisin antud soovitused artiklisse, "Eeldused..." viisin mõõtmiste lõppu, peamised muudatused siis peatükkide asukohtade muutmisest ja pealkirjade sõnastuse muutmisest.
[[Kasutaja:Jjuurikas|Jjuurikas]] ([[Kasutaja arutelu:Jjuurikas|arutelu]]) 8. oktoober 2014, kell 14:25 (EEST)

* Teadusartiklite puhul tasuks lisada lingid nende artiklite juurde. Üks link ei tööta, kuna sealt puudub "http:".
* Kas artiklisse oleks võimalik lisada mõned pildid (fotod mõõteseadmetest, joonised)? Eriti uhke oleks muidugi, kui saaks pildi sellest Soontagal asuvast mastist.
* Loetelud [http://keeleabi.eki.ee/artiklid3/loetelu.html võiks esitada kujul], kus iga järgmine rida algab väiketähega ja selle lõpus on semikoolon või koma, et need sarnaneksid lausega.
[[Kasutaja:Kruusamägi|Ivo]] ([[Kasutaja arutelu:Kruusamägi|arutelu]]) 9. oktoober 2014, kell 14:52 (EEST)

Õigekiri on väga hea, peamised soovitused puudutavad ainult stiili. Üldjuhul olete küll hea keelekasutusega.
mida lisaks meteoroloogiale kasutatakse ka okeanograafias, hüdroloogias, põllumajandusteadustes, tööstusaladel jne - kasutage "jne" asemel pigem "jm".
Mõõdetakse nii energiavooge, veeauru, kui aine liikumist - siin pole "kui" ette koma vaja.
Alustage kõrvallauset teistsuguse asesõnaga, muutke kõrvallause sõnajärge: Õhuvoolu võib ette kujutada kui mitmete pööriste ühtlast horisontaalset voogu, milles on igal pöörisel nii horisontaalne kui vertikaalne komponent.
Voogu on võimalik arvutada mõõtes ühes teatud punktis molekulide arvu, mis liiguvad üles ja alla teatud aja jooksul - võib-olla oleks nii natukene selgem: Voogu arvutatakse välja mõõtes ära molekulid, mis on teatud punktis ning teatud aja jooksul üles ja alla liikunud.
Antud õhu hulkade karakteristikuid, nagu gaasi kontsentratsioon, temperatuur ja niiskus, mõõtes arvutatakse voo gaasi kogust, temperatuuri ja niiskust - siingi võiks sõnastust pisut korrigeerida: Kui mõõta õhu hulkade karakteristikuid (nt gaasi kontsentratsioon, temperatuur, niiskus), saab välja arvutada voo gaasi kogust, temperatuuri ning niiskust.
Seega saab öelda, et kovariatsioon on meid huvitava kontsentratsiooni ja vertikaaltuule kiirus keeristes - olen märganud, et väga paljud LOTE ja ka matemaatika teaduskonna tudengid armastavad teadusartikleis kasutada meie vormi üldisiku puhul. Üldjuhul soovitatakse eelistada umbisikulist vormi või vältida isiku väljendamist, kui tegemist on teadustekstiga. Ent on ka teadlasi, kes väidavad, et uurijast endast rääkides tuleks ainsuse/mitmuse esimest isikut kasutada. Igal juhul soovitaks sellises kontekstis nagu see lause kasutada umbisikulist vormi, kuna tegemist on üldisikuga: Seega saab öelda, et kovariatsioon on uuritava kontsentratsiooni ja vertikaaltuule kiirus keeristes. See ei ole sugugi viga jätta lause selliseks nagu ta on - teie tunnete enda eriala teaduskirjandust paremini ja kui enamjaolt ongi siin "meie" vorm, siis võiksite ka teie seda kasutada.
gaasi konsentratsiooniga(c) - eraldage siin sulu algusmärk ikka tühikuga eelmisest sõnast.
Viimaseks sobib nii kinnine kui lahtine analüsaator, millede puhul on - siin võib asesõna ka ainsuses olla ja tänapäeval enamasti ongi: mille puhul on.
Nii lahtise kui kinnise analüsaatori puhul on oluline, et kaugus anemomeetrist oleks võimalikult väike, vältimaks mõõtevigu - kasutage lihtsalt kõrvallauset: Nii lahtise kui kinnise analüsaatori puhul on oluline, et kaugus anemomeetrist oleks võimalikult väike, et vältida mõõtevigu.
Esimese sammuna töödeldes turbulentse kovariatsiooni andmeid tehakse ühikute teisendus - parem oleks: Turbulentse kovariatsiooni andmete töötlemise puhul teisendatakse esimese sammuna ühikud.
EddyPro - ärge pange võõrnimesid kaldkirja. Tsitaatsõnad käivad küll kaldkirja, aga mitte võõrnimed.
Andmestiku korrigeerimise vajadus sõltub võimalike häirivate tegurite olemasolu mõõtmisel - võiks ümber sõnastada: Andmestiku korrigeerimise vajadus sõltub võimalike häirivate tegurite olemasolust mõõtmisel.
Siin ei ole te vist mõelnud "spektraalseid" õhuvoole, pole vaja sidekriipsu: spektraalne, tiheduse ning horisontaalõhuvoolude parandus.
Sõnastage ümber selliseks: Eriti märgatav on vahe väikeste voogude või laia ajavahemikuga mõõtmiste puhul.
Öisel ajal turbulentse kovariatsiooni meetodi ajal mõõdetud süsihappegaasi voo andmed võivad olla reaalsest  - siin sõnastage jälle pisut ümber: Turbulentse kovariatsiooni meetodiga öisel ajal mõõdetud süsihappegaasi voo andmed võivad reaalsetest.
See lause oli vist loetelust lauseks tehtud, aga siis peaks pisut veel muutma, tehke selliseks: Peamised eeldused turbulentse kovariatsiooni kasutamiseks on: tegemist on turbulentse vooga; mõõtmispunkt on allatuult ning määratletud alal; mõõdetud vood on asjakohasest piirkonnast; maapind on horisontaalne ning taimkate ühtlane; instrumendid on võimelised mõõtma väikeseid muudatusi suurel (alates 5 Hz kuni 40 Hz) sagedusel.
Vormistage sissejuhatava lausega loetelud sellisena, et iga loetelu element oleks justkui osa lausest, nt:
Peamiselt kasutatakse turbulentse kovariatsiooni meetodit:
*kasvuhoonegaaside määramiseks,
*süsihappegaasi emissiooni hindamiseks,
*metaani emissiooni hindamiseks,
*veekao hindamiseks.
Sellises keskkonnas tuntakse meetodit kui turbulentse korrelatsiooni meetodit (eddy correlation) - Veekeskkonnas kasutatavat turbuletsent kovariatsiooni meetodit nimetatakse turbulentseks korrelatsiooni meetodiks (eddy correlation).
Siin võiks sõna "voog" ainsuses olla, sest igal süsteemil on ju üks voog, mida uuritakse: süsteemide voo mõõtmiseks.
--ElvaOlle (arutelu) 24. oktoober 2014, kell 23:07 (EEST)


Kasutaja arutelu:KMetsla/Fruktooligosahhariidide puhastamine

Tere! Aitäh õigeaegselt esitatud ja piisava pikkusega artikli eest. Teen praegu, esimesel lugemisel, mõned üldised märkused vormistuse jm kohta.
1. Sissejuhatus ei peaks olema eraldi pealkirjaga lõik. Sissejuhatus on kõik see, mis eelneb sisukorrale ning seda pole tarvis sisukorda märkida.
2. Peatükkide 3.1 ja 3.2 all on paksus kirjas alapealkirjad, need võiks samuti olla pealkirjadena vormistatud, vastavalt siis 3.1.1, 3.1.2 jne.
3. Sissejuhatus peaks algama just selle mõiste seletamisega, mis on artikli pealkirjaks. Sellele võivad järgneda üldisemad seletused, nt mis on fruktooligosahhariidid.
4. Oleks hea, kui leiaksite mõne pildi või skeemi artiklit illustreerima.
5. "FOSi siirupisse (200g/L) pandi kasvama immobiliseeritud W.anomala XS rakud (suhe 1:3). Pärmirakud hakkasid metaboliseerima nii mono- kui ka disahhariide (glükoos, fruktoos ja sahharoos). Glükoos söödi ära peaaegu täielikult, kuid teatud määral leidus sahharoosi ja fruktoosi. 12-ne tunni möödudes saavutati FOSi 80%-line puhtus. Tingimusi optimeerimides on võimalik saavutada FOSi puhtus ka suuremal määral." – sellisel juhul, kui on vaja kirjeldada mingit konkreetset katset, oleks hea märkida ka, mis katse see on või kus see tehti. Kui võib arvata, et sellise katse tulemused oleks alati samasugused, võib selle juba esitada kindla väitena "kui FOSi siirupisse panna..., juhtub nii".
6. "Kuhn et al." ei pea olema kaldkirjas, küll aga võiks see olla eesti keeles Kuhn jt.
7. Üldiselt ei ole Vikipeedias kombeks väga palju paksu kirja kasutada. Osad paksus kirjas kohad selles artiklis võiks teha pealkirjadeks, osad aga tavalisse kirja panna, kui need rõhutused üliolulised ei ole.
8. Eluendi kohta võiks teha eraldi siselingi, kuigi seda artiklit pole kirjutatud, kuna see mõiste võib küsimusi tekitada.
9. Vaadake üle, kas kõik laused on ikka täislaused. Juba sissejuhatuses on kaks lauset, mis võiks olla üks, kuna teine ei ole päris iseseisev.
Edu!
Margotmöller (arutelu) 8. oktoober 2014, kell 13:25 (EEST)

Tegin artiklis soovitatud muudatused. Loodan, et nüüd on kõik hästi. :)
Väga vabandan, et nii hilja parandasin.
1. kasutuspotentsiaal kirjutatakse kokku.
2. "Kui kasutad FOSide eraldamiseks ja puhastamiseks tseoliiti" – see peaks vist olema "kui kasutada".
3. "Puhas vesi - ES 0,14" – siin ja järgmises reas peaks kasutama mõttekriipsu, mitte sidekriipsu.
4. Viidata ei tohiks teistele Vikipeedia lehtedele. Võimalusel leidke nendest artiklitest allikad, millele konkreetsetes kohtades on viidatud, ja viidake ka ise neile. Need Vikipeedia lehed võite kas kusagil teksti sees siselinkida või panna need pealkirja "Vaata ka" alla. Margotmöller (arutelu) 22. oktoober 2014, kell 12:44 (EEST)


Arutelu:Heino Pars

Vaja oleks Heino Parsi täpsemat surmakuupäeva. Aga uudis on veel värske. -Mardus (arutelu) 8. oktoober 2014, kell 17:17 (EEST)

Panin Õhtulehe põhjal. --Epp 8. oktoober 2014, kell 17:34 (EEST)

: ETV kinnitas ka. -Mardus (arutelu) 8. oktoober 2014, kell 18:52 (EEST)


Kasutaja arutelu:LPuusalu/Rohe-kärnkonn

Artiklil on juba praegu päris hea struktuur ja seetõttu ei olegi palju soovitusi.
Lauses võiks alati tegusõna olla: „Kõige mürgisem kahepaikne Eestis“ asemel „See on kõige mürgisem kahepaikne Eestis“.
Ladinakeelsed nimetused peavad alati kaldkirjas olema.
Helifaili juures on veel inglise keeles seletus.
Sissejuhatuses on natukene juttu juba paljunemisest ja siis tuleb eraldi paljunemise peatükk ka veel. Iseenesest on tore kui juba sissejuhatuses saab selle kohta natukene teada, aga kui on eraldi peatükk, siis ei ole võib-olla hea seda korrata. Aga las ta praegu jääb nii, vaatame seda pärast uuesti.
Mürginäärme jutu võiks tõsta "Käitumise ja eluviisi" peatüki alt "Välimuse ja kehaehituse" peatüki alla.
Näriliste link on nässu läinud "Käitumise ja eluviisi" peatüki all.
Viidete all võiks olla ka kirjastus, linn. Kui on artikkel, siis väljaande number. Kõik peaks alati olema ühes kindlas järjekorras: autor, (artikli) pealkiri, ajakirja pealkiri, ilmumiskuupäev ja ajakirja number, leheküljed.
Väga tore on näha, et Eesti kohta on eraldi pikalt kirjutatud.
--ElvaOlle (arutelu) 8. oktoober 2014, kell 18:23 (EEST)

Õigekirja koha pealt on ka soovitusi vähe, sest artikkel on hästi kirjutatud.
(Bufo viridis või Pseudepidalea viridis ) - üleliigne tühik sululõpumärgi ees.
kaetud tumeroheliste kuni mustade laikudega - võiks ka lihtsalt "tumeroheliste või mustade laikudega" öelda.
oranžide on õige kirjapilt.
Pärast paar kuud kestvat kasvamist - pärast paari kuud kasvamist.
Tihedalt inimasustusega seotud liik - võiks täislause olla "Rohe-kärnkonn on tihedalt inimasusustusega seotud".
Võiks nimetada ka mille leviala: Eestis on liigi levila põhjapiiril, elutsedes valdavalt Kagu- ja Ida-Eesti liivase pinnasega aladel.
nad võivad ohustamata organismi kaotada suurel hulgal vett - parem oleks: nad võivad  kaotada suurel hulgal vett ohustamata organismi.
hukkuvad, olles kaotanud 15% oma keha massist - pole koma vaja, parem oleks kõrvallausega: hukkuvad, kui on kaotanud kõigest 15% oma kehamassist.
Üldse on rohe-kärnkonnal mitmeid omadusi, mis iseloomustavad teda kui lõunapoolset liiki - võiks sõna "üldse" siin ära jätta, et stiil oleks natukene neutraalsem.
ta suudad asustada kõige kuivemaid elupaiku - trükiviga on kogemata sisse tulnud.
140mm - mõõtühik kirjutatakse arvust lahku.
pikki selga tuleva pika väevelkollase triibu puudumine - parem "pikki selga kulgeva pika väävelkollase triibu puudumine".
umbes kell 8 õhtul - EKK soovitab üksikud arvsõnad sõnadega välja kirjutada, ehk: umbes kell kaheksa õhtul.
Talvituvad nad ühepaupa - trükiviga kogemata sisse tulnud.
õrna trillerdavat kutsumishüüdu, mis on niivõrd omapärane, et ühegi teise kahepaikse häälitsusega seda segi ei aja.  - neutraalsem oleks stiili poolest, kui nt nii kirjutada: vaikset trillerdavat kutsumishüüdu, mis on võrdlemisi omapärane ja mida ei aeta kergesti mõne teise kahepaikse häälitsusega segi.
Küll aga võib treenimata kõrvale segadust tekitada kaerasori, sirin, mis on rohe-kärnkonna lauluga väga sarnane - siin on üleliigne koma jäänud.
Kudu koosneb kahest nöörist, kus muna paiknevad kahes reas - "muna" peaks mitmuses olema.
1-1,5 mm - siin võiks selguse pärast vahemiku punktidega märkida: "1...1,5 mm".
Kullese kooruvad umbes nädal peal munemist - ilmselt olete mõelnud: "Kullesed kooruvad umbes nädal pärast munemist".
20-ndal päeval ilmuvad - võib ka lihtsalt punktiga märkida: "20. päeval ilmuvad". Punkt markeerib automaatselt järgarvu ja käändelõppu pole ka vaja. Sealsamas võiks ka teiste arvude puhul nii teha.
45-st päevast 60-ne päevani  - õigem on: "45-60 päevani" või "45st kuni 60 päevani".
Nii tema, kui ka teiste Eesti aladel - pole koma vaja.
arvukus drastiliselt vähenenud - neutraalsem oleks "arvukus tugevalt vähenenud".
kinnikasvamin - trükiviga jällegi.
--ElvaOlle (arutelu) 26. oktoober 2014, kell 01:11 (EEST)
----
"Loomade elust" (ja loomulikult ka mujalt) kopeeritu tuleb ümber sõnastada. --Epp 26. oktoober 2014, kell 05:27 (EET)
193.40.5.245 3. november 2014, kell 14:56 (EET)
Ma ei kopeerinud* "Loomade elust" ühtegi lauset ja loomulikult mitte ka mujalt. Võetud laused said ümbersõnastatud ja allikas sai taha. Oma teadlikuse piirides tegin kõik õigesti.


Kasutaja arutelu:JorJarve/Neuropeptiid Y

Esmaseid parandusi ei ole palju, sest artikkel on üsna kenake.
Uut pealkirja ei ole vaja, lihtsalt alustage esimese lõiguga, siis sisukord ja siis peatükk "Avastus" ja nii edasi.
C-terminaalne, glükokortikosteroidid, leptiinretseptorid - sellised keerulised terminid võiksid lingiga varustatud olla.
"In situ" ja teised võõrkeelsed väljendid (ka need, mis sulgudes on) tuleb kaldkirja panna.
Kui kasutate osastavat käänet suurtähtlühendi puhul, siis pange käändelõpp sidekriipsuga järele, nt NPY-t (loetakse ju nii: "en pee igrekit"). Alates osastavast käändest peab käändelõpp olema märgitud suurtähtlühenditel. Nimetavat ja omastavat ei ole vaja märkida.
Peatükid "Alkoholism", "Retseptorid" ja "Stressi ja toidu vastastikune sõltuvus" ning "Ööpäevarütm" võiks olla pisut-pisut täpsemalt sõnastatud, näiteks nii: "NPY mõju alkoholismile", "NPY retseptorid", "NPY roll stressi ja toidu vastastikuse sõltuvuse reguleerimises", "NPY roll ööpäevarütmi reguleerimises".
Vahva, et viited on korras ja väga tore, et artikkel on pisut ka eestiga seotud.
--ElvaOlle (arutelu) 8. oktoober 2014, kell 20:42 (EEST)
* Peatükkide nimedes soovitaksin just suuremat konkreetsust. Nt "NPY roll ülekaalulisuses" asemel "Roll ülekaalulisuses". Artikkel on niigi NPY-st ja on loomulik, et vastavad alateemad ka sellega tegelevad.
* Lihtsalt link ei ole viites piisav. Tuleks juurde lisada täiendavat informatsiooni.
Ivo (arutelu) 9. oktoober 2014, kell 13:54 (EEST)

Sõnastus ja keelekasutus üldiselt on väga hea. Enamus soovitusi puudutab stiili, mitte päris vigu.
36-st aminohappest - arvsõna pole siin vaja käänata, sest järgmisest sõnast on juba kääne aru saada.
Ajus võib antud peptiidi tootmine toimuda mitmes erinevas piirkonnas - parem oleks: Ajus võib antud peptiidi toota mitu erinevat piirkonda.
Siin võiks sõnajärge muuta, nt selliseks: 1982. aastal pärast neuropeptiidi Y eraldamist kodusea hüpotaalamusest hakkasid teadlased spekuleerima.
Siin pole sõna "nende" vaja, sest saab ju aru küll, mis funktsioonidest jutt käib: milline võiks olla NPY seotus nende funktsioonidega, mida mõjutab hüpotaalamus.
Lisaks sellele näitasid uuringutulemused - parem oleks lihtsalt "Uuringutulemused näitasid".
Haas & George - nagu ma aru saan, siis ei ole see asutuse nimi. Kui siin on isikuid mõeldud, siis kasutage sidendit "ja", sest eesti keeles ei ole tavaks ampersandi märki kasutada.
Viimane avastus oli aluseks NPY-i uuringutes - ehk mõtlesite "NPY-i uuringuteks"?
Uurimistöö käigus paljastusid 4 põhitegurit - üksik arvsõna kirjutatakse teksti sees sõnaga välja: "neli põhitegurit".
kahandada neerupealiste eemaldamisel või ajuripatsi eemaldamisel. - ei ole mõtet sama sõna kaks korda korrata: "kahandada neerupealiste või ajuripatsi eemaldamisel". Ja siin on viide 10 pärast punkti. Kui viide on pärast punkti tähendab see, et terve eelmine lõik või kuni kolm viimast lauset on viidatud. Kui aga mõtlesite ühte väidet (ajuripatsi kohta), siis peaks viide 10 punkti ees olema.
Vabandust, aga eelmises tagasisides valetasin natukene - suurtähtlühenditel on vaja ka omastavat käänet märkida, kuid põhiarvsõnadel, mis on numbriga märgitud aga mitte. Ehk: NPY-i agonistid või NPY-i mõju.
On leitud kaks vastust, mis annavad loa oletada, et NPY kaitseb alkoholismi vastu - parem oleks: On kaks põhjust, mille põhjal võib järeldada, et NPY kaitseb alkoholismi vastu.
1984. aastal viisid Albers ja Ferris läbi uuringu, kus selgus, et väikeste koguste NPY süstimine hüpotaalamusse muutis hamstrite, kes elasid pidevalt valgustatud ruumides, ööpäevarütmi - siin võiks natuke järjekorda muuta: 1984. aastal viisid Albers ja Ferris läbi uuringu, milles selgus, et väikeste koguste NPY-i süstimine hüpotaalamusse muutis nende hamstrite ööpäevarütmi, kes elasid pidevalt valgustatud ruumides.
Teatakse 5 erinevat imetajate neuropeptiidi Y - kirjutage siin sõnadega arv välja: "Teatakse viit erinevat".
Kirjutage viimases lauses nii: Kõik neli võivad olla ravieesmärgiks kasutatavad, näiteks rasvumise vastu.
--ElvaOlle (arutelu) 25. oktoober 2014, kell 20:06 (EEST)


Kasutaja arutelu:Gvalgenberg/elektropihustusionisatsioon

Hea, et on väga teaduslikult keerulist teemat ära proovitud seletada lihtsalt. See just sobib entsüklopeediasse.
Massispektromeetria, kromatograafiline, analüütiline keemia, kuloniline plahvatus, solvend, emitterid, kapillaar - selliseid keerulisi termineid võiks artiklilingiga varustada.
Ajalugu võiks enne tehnilisemat juttu olla, sest nii on tavaks kujunenud.
Solvendi peatüki all on üks lauseke, kas selle saaks paigutada "Ioonimehanismi" peatüki sisse nii, et ei peaks alapeatükki tegema?
"Ehituse" peatüki võiks sõnastada ümber, nt "Elektropihustite ehitus", ja selle alla sobiks alapeatükiks "Variandid". Aga "Variandid" peatüki võiks ümbersõnastada pisut täpsemaks, nt "Elektropihustite variante".
Peatüki "Rakendused" võiks ümber sõnastada näiteks nii: "Elektropihustusionisatsiooni kasutusvaldkonnad".
Sulud peavad alati ülejäänud tekstist eraldatud olema ja sulgude sees ei tohi sulu alguse järel ega enne sulu lõppu olla tühikut, nt "Külmpihustusionisatsioon inglise keeles cold - spray ionization - CSI) on ..."
Mõnes kohas ei ole viidet, nt 1. peatüki 3. lõik.
Vahva on näha, et kirjanduses on viited täpselt ja on kasutatud ka kirjalikke allikaid.
--ElvaOlle (arutelu) 8. oktoober 2014, kell 21:28 (EEST)
Lisaksin veel juurde, et:
* 1., 7. ja 11. viide on väheinformatiivne;
* ingliskeelsete mõistete osa tuleks vähendada (nagu eelnevalt mainiti, siis meil on paljude teemade kohta artiklid olemas – milleks siin veel mõisteid nii pikalt täpsustada, kui saab vastavast artiklist lisa lugeda);
* mõtte- ja sidekriipsu kasutusega on probleeme (vaata lisa nt siit).
Ivo (arutelu) 9. oktoober 2014, kell 13:29 (EEST)
Gvalgenberg (arutelu) 14. oktoober 2014, kell 14:27 (EEST)
Tegin muudatused.

Väga hea, et olete asja palju lihtsamaks teinud. Nüüd saab ka tavaline entsüklopeedialugeja kergemini aru. Sõnastus ja õigekeel on väga hea.
'pehmeks ionisatsiooniks’ - pole vaja ülejäänud tekstist mingil viisil eristada, võtke ülakomad ära.
näiteks: kvadrupool, ioonlõks, orbitrap, FTICR - "näiteks" ette pole koolonit vaja.
elektropihustusmassispektromeetriaks peaks olema üks sõna, aga kui see läheb liiga pikaks, võib esimese osa omastavasse ka panna: elektropihustuse massispektromeetriaks.
Chemical Heritage Foundation nimelises muuseumis - tsitaatsõnad käivad küll kaldkirja, aga mitte võõrnimed. Võõrnimesid tuleb käänata: Chemical Heritage Foundationi nimelises muuseumis.
1882. aastal hindas Lord Rayleigh teoreetiliselt suurima koguse, palju vedelikutilk suudab kanda laenguid enne, kui tilk läheb katki väiksemateks laenguga osakesteks. See on tuntud Rayleigh limiidina - sõnastage nt nii: 1882. aastal arvutas Lord Rayleigh välja, kui palju suudab teoreetiliselt üks vedelikutlik kanda laenguid enne, kui tilk laguneb väiksemateks laenguga osakesteks. See limiit kannab ka Rayleigh' nime.
MALDI’i arenduse eest massispektromeetrias - suurtähtlühenditele ei ole vaja käändelõppu lisada nimetava ja omastava käände puhul. Lisaks sellele, käänatakse suurtähtlühendeid kas sidekriipsuga või lihtsalt käändelõppu lühendi järele liites, nt MALDis / MALD-is.
Vastavalt metallkapillaarile rakendatud elektrivälja suunale, koonduvad kapillaari otsas - siin pole koma vaja. Kui tegemist on valt-lõpuliste sõnadega (nt vastavalt), siis tavaliselt ei panda koma.
Elektropihustusionisatsiooni korral eristatakse kahte režiimi: positiivne, kus positiivsed ioonid kogunevad vedeliku pinnal ning negatiivsed ioonid on tõmmatud vedeliku sisse, ja negatiivse korral vastupidi - sõnastage ümber, nt nii: Elektropihustusionisatsiooni korral eristatakse kahte režiimi: positiivset, kus positiivsed ioonid kogunevad vedeliku pinnale ning kus negatiivsed ioonid on tõmmatud vedeliku sisse; ja negatiivset, milles toimub vastupidine protsess.
Ioonid, mida võib massispektromeetrias näha, võivad olla kvaasimolekulaarioonid - koma oli puudu, üldisik võiks olla kolmanda singularina või impersonaalina väljendatud.
Sel juhul on neutraalse molekuli mass on ühe võrra väiksem või suurem - võiks juurde kirjutada ka, millest väiksem või suurem.
Suurte molekulide korral võib esineda mitu laetud olekut.[2]. - üks üleliigne punkt.
Elektropihustusionisatsiooni rakenduse ulatus on väga laialdane - lihtsamalt saab ju ka: Elektropihustusionisatsiooni saab kasutada paljudeks otstarbeteks.
e. narkootilised ained - sõna "ehk" lühendamiseks pole punkti vaja.
Siin on ühendverb oma põhisõnast väga kaugel, võiks ümbersõnastada selliseks: Tänu elektropihustusionisatsioonile on võimalik proovi tuvastavaid meetodeid ühendada massispektromeetriaga. Elektropihustusionisatsiooniga on ühendatud näiteks vedelikkromatograafia, kapillaarelektroforeesi, kapillaarse elektrokromatograafia, superkriitilise vedelikkromatograafia, geelkromatograafia jt.
Kui „tõeline elektropihustus“ toimub ainult madalate vedelike voolukiiruste korral - parem oleks: Kui tavaline elektropihustus toimub ainult...
Tänapäevane ESI allikas suudab töötada eluendi voolukiirusega kuni 1–2 ml/min, isegi kui optimaalne väärtus on 0,2–0,3 ml/min - koma oli puudu.
Madalatel voolukiirustel töötavad elektropihustid tootsid palju väiksemaid esialgseid piisku, mis tagasid ionisatsiooni tõhususe täiustamise - parem oleks: Madalatel voolukiirustel töötavatel elektropihustitel olid esialgsed piisad palju väiksemad ning see tõi kaasa vajaduse täiustada ionisatsiooni tõhusust.
et märkimisväärse tundlikkuse kasvu võib saavutada madalamate voolukiiruste (kuni 200 nl/min) kasutamisega - parem: madalamate voolukiiruste (kuni 200 nl/min) juures võib saavutada märkimisväärse tundlikkuse kasvu.
tugeva elektrivälja toimel, moodustades seejärel külma aerosooli - siin pole koma vaja.
--ElvaOlle (arutelu) 25. oktoober 2014, kell 16:54 (EEST)


Kasutaja arutelu:Areiu/Koherentsus

Pealkiri peaks vist olema Koherentsed lained, ja olemasolev artikkel tuleb integreerida. Andres (arutelu) 8. oktoober 2014, kell 21:44 (EEST)
Tere!
Aitäh huvitava ja tähtajaks esitatud artikli eest! Artikkel on illustreeritud ning vastab mahult nõuetele. Järgnevalt kommentaarid, millele tähelepanu pöörata:
Artikkel peaks algama paksus kirjas mõistega "Koherentsed lained".
"konseptsioone" → "kontseptsioone".
"mis tegelt reaalsuses ei esine" → "tegelikult".
"Samas võimaldavad need meil paremini mõista" → "meil" on üleliigne.
"Kvantmagaehaanikas" → ?
Artikli teksti ei ole vaja lisada allkirja "Areiu (arutelu) 8. oktoober 2014, kell 23:03 (EEST)"
Eraldi alapeatükk "Sissejuhatus" on ebavajalik, kuna sellele eelnev tekst ongi juba sissejuhatus.
"Kui mõlemaid laineid kombineerides näitavad need kogu aeg täielikku konstruktiivset interferentsi, sellest järeldub, et nad on täiuslikult koherentsed." → tuleks muuta sõnastust.
"Enamus neist süsteemidest saame lainet mõõta otsese mõõtmisega." → tuleks muuta sõnastust.
"Selle asemel on meil võimalik mõõta valguse intesiivsust" → "meil" üleliigne. Lisaks ka kirja- ning lingiviga.
"Mis tuleneb Fourie teisenduse omapärast ja annab tulemuseks Küpfmüller’i määramatuse printsiibi" → tuleks muuta sõnastust.
"Rakenduste" peatükis tuleks mainida ka teisi rakendusi, mis on loetletud sissejuhatuses.
Suur osa tekstist on viitamata!
Artiklis esineb mitmeid kirjavigu, mistõttu tuleb tekst veelkord hoolikalt läbi lugeda.
Artiklisse tuleb siselinke juurde lisada.
Alamlehel võib artikli pealkiri esialgu samaks jääda. Muudatus (koherentsed lained) tuleb läbi viia siis, kui artikkel avaldamiseks valmis saab.
Ootan parandusi 17. oktoobriks. Kui millegi kohta tekib küsimusi, võib alati julgelt küsida.
Edu soovides
KSaar (arutelu) 13. oktoober 2014, kell 19:38 (EEST)
Väga hea, kuid artiklis leidub veel päris suur hulk kirjavigu:
Sissejuhatus peaks ikkagi algama mõistega "Koherentsed lained". Nt: "Koherentseteks laineteks nimetatakse füüsikas laineid, millel on konstantne ..."
Tuleb jälgida, et siselingina oleks mõiste ainult esmakordsel ilmumisel tekstis (vt "interferents", "amplituud" jne).
"Konstruktiivne - ja destruktiivne" → sidekriips on üleliigne.
"faasivahest.Kaks" → tühik puudu.
"Kaks lainet on koherentsed kui neil on" → "kui" ees koma puudu.
"mis näitab kui hästi lained" → "kui" ees koma puudu.
"näidates meile ajalist koherentsust." → "meile" on lauses üleliigne. See ei sobi entsüklopeedia artikli kirjaviisi.
"koherents väheneb kuni kõik ääred kaovad" → "kuni" ees koma puudu.
"näidates meile ruumilist koherentsust" → "meile" on lauses üleliigne.
"kuid nüüd kasutatakse seda juba laialdaselt, nagu näiteks:" → "kuid nüüd kasutatakse seda laialdaselt näiteks akustikas, ..."
"Koherentsed omadused on alused ka" → "Koherentsed omadused on aluseks ka". Samas lauses "nagu" ees koma puudu ning lause lõpus punkt puudu.
"tuleneb sellest kui hästi on" → "kui" ees koma puudu.
"lainetega lihtsast välja arvutada" → "lihtsasti".
"Ajaline koherentsus näitab meile" → "meile" üleliigne.
"Viivitus, mille jooksul" → "Viivitust, mille jooksul"
Joonise all "Laine koherentsuse aeg on lõpmatu kuna" → "kuna" ees koma puudu.
"ja seda väiksem τc is" → eestikeelses artiklis kasutame ikka "is" asemel eesti keelset sõna.
"seda suurema on laine" → "seda suurem on laine", samas lauses "seda" ees koma puudu.
"konvolutsiooni teoreem[10]ist", "Fourier' teisendus[11].tega", "autokorrelatsioon[12]ile" → viide ei tohiks olla keset sõna.
"Näited ajalisest koherentsusest
Näited ajalisest koherentsusest:" → ei ole vaja topelt kirjutada.
"Laine, mis sisaldab ainult ühte kindlat sagedust (monokromaatiline) on kogu aja" → "on" ees koma puudu.
"monotoone" → "monotoonne"
"AcSee on" → tühik puudu.
"See on olulist tüüpi koherentsus kuna see esineb" → "kuna" ees koma puudu. Tuleks ka vältida sõnakorduseid, lauses on kaks korda sõna "see". "See on olulist tüüpi koherentsus, kuna esineb ..."
"astonoomilistes" → "astronoomilistes"
"Millest tuleneb Fourie teisenduse" → kuna see on lause jätk, siis "millest" väikese tähega.
"Näide 4:Spektraalselt" → tühik puudu.
Vead tuleb parandada 28. oktoobriks. Vaatan siis artikli veelkord üle.
KSaar (arutelu) 26. oktoober 2014, kell 12:54 (EET)
Ikka ei ole veel päris korras:
"laialdaselt näiteks akustikas, akustikas"
"Laine, mis sisaldab ainult ühte kindlat sagedust (monokromaatiline) on kogu aja jooksul ideaalselt korreleeritud" → "on" ees ikka koma puudu.
"millest tuleneb Fourie teisenduse omapärast ning annab tulemuseks Küpfmüller’i määramatuse printsiibi (kvantosakestele tuleneb siit Heisenberg’i määramatuse printsiip" → "millest tuleneb Fourie teisenduse omapära" või "mis tuleneb Fourie teisenduse omapärast".
Samas lauses ka üks sulg puudu.
"Kasutatud kirjandus" asemel peab olema "Viited".
Kuna artikkel tuleb juba olemasoleva artikli asemele, tuleb olemasolevast artiklist lisada viidete loetelu ette:

*Võnkumine
*Võnkeperiood
*Koherentsus
Kui need kõik korda saavad, võib artikli avaldada. Selleks tuleb artikli sisu kopeerida siia ja salvestada. Töö on arvestatud pärast artikli ülesjõudmist.
KSaar (arutelu) 26. oktoober 2014, kell 15:48 (EET)


Arutelu:Internetitroll

__TOC__
Tegin artikli valmis ja avastasin teiste Vikipeediatega linkides, et meil on see mõiste juba olemas. Minu meelest oleks "Internetitroll" artikli pealkirjana keeleliselt parem.--Andrus Kallastu (arutelu) 8. oktoober 2014, kell 23:19 (EEST)
Jätsin artiklist Troll (Internet) üle toomata teksti Lisaks solvavale postitajale viitab nimisõna troll ka ärritavale sõnumile endale. Kuigi väljend "troll" ja sellega seonduv tegusõna "trollima" on peamiselt seotud Interneti aruteludega, on meedia tähelepanu muutnud sellised märgistused suures osas subjektiivseks, kirjeldades trollimisena tahtlikult väljakutsuvaid tegusid väljaspool online-konteksti. Näiteks on meedias hiljuti kasutanud terminit "troll" isiku kohta, kes "moonutab interneti austusavalduste veebilehti eesmärgiga perekondadele valu põhjustada"., sest väljaspool Internetti toimuv sarnane tegevus ei ole siiski enam internetitrolli oma ning isik, kes "moonutab interneti austusavalduste veebilehti eesmärgiga perekondadele valu põhjustada" näib lihtsalt arulageda tõprana. --Andrus Kallastu (arutelu) 9. oktoober 2014, kell 20:19 (EEST)

Minu arvamus: neutraalsuse huvides peax siin olema kajastatud nii näiteks Põhja-Korea, angloaameerika maade, Läänemaailma, SRÜ, post-SRÜ, Araabiamaailma jne "vaated", samas, kui kirjutada Tallinnast ca 330 km kaugusel asuvast "vabrikust", siis peaks kaalukausi tasakaalustajaks olema ehk nt ka NATO Tallinna küberkaitsekeskuse tegevus, jne, ehk siis püüda kuidagi juhtida kirjeldus teele, et on olemas erinevad ideoloogiad (, mis oma püsimajäämise nimel erinevalt, kuid samasuunaliselt, tegutsevad) ja konkreetse artikli sisu lihtsalt ühe relva kirjeldus (kaliibri, laskekauguse, mõjutatud isikute/sootsiumite määratlemisega asi raskem). Samas on Vikipeedia (eri keeltes) juba ilmselt poliitiliselt/ideolooogiliselt orientatsioonilt polariseerunud (käsikäes maailmaga), nii et, "de-neutraliseerimine" (alguseks ehk mõnelauselise art kirjutamine mõiste sisu kohta) ei saa olema lihtne, MTAK. —Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 16:20 (EEST)

Minu meelest on ebaõige vaidlustada artikli neutraalsus seetõttu, et mõni konkreetne näide võib olla puudu. Võtan anonüümse kasutaja poolt tehtud vaidlustuse maha. --Andrus Kallastu (arutelu) 16. jaanuar 2019, kell 17:27 (EET)
Ehk siis, pealkirja järgi, artikkel mõiste kohta, konkreetsed "vabrikud"/ideoloogiad ("tootemargid") eraldi "alamartikliteks", MTAK. —Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 16:53 (EEST)

Ühes Peterburi hoones asuva asutuse (täpsemalt konkretiseerimata) jm propagandismi-hõngulise sisu sidumine teiste vi-ga ei ole õigustatud, vaid ehk desorienteeriv, IMHO.—Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 19:54 (EEST)

Ehk siis, praegu näeb välja, nagu artikkel "Kahvel", määratlus räägib umbes neljaharulise kahvli 1,5 harust ja edasi on jutt pulkadega söömisest... —Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 20:05 (EEST)

* Kas keski suudab viidata trollivabrikutele mujal kui Piiteris ja eraldada üksiktrollija riiklikust ettevõttest? suwa 17. jaanuar 2019, kell 09:41 (EET)

* Kas keski suudab kribada miskit bot-trollidest? suwa 17. jaanuar 2019, kell 09:41 (EET)
-----------
"Bonzotamine" pole eesti keeles tõsiseltvõetav termin, pigem on see släng. Kuriuss (arutelu) 29. veebruar 2020, kell 21:22 (EET)


Kasutaja arutelu:KKTürk/Nafion

Esmapilgul võib parandusi palju tunduda, aga tegelikult on artikkel päris hea ja tuleb lisaks muule võib-olla mõned inglise mõjud lihtsalt välja visata.
Viidetega on pisikesi probleeme: nt soovivad sissejuhatuse viimane lause ja teine lõik viidet.
Peatükist "Nomenklatuur ja molkulmass" võiks võtta nomenklatuuri osa ja panna selle näiteks sissejuhatusse. Seejärel võiks jääda pealkirjaks "Molekulmass". Ei ole väga hea, kui kaks eri asja on ühes peatükis.
Mõne keerulisema sõna juures võiks artiklilink olla, nt komosiitfilm, katioon, katalüsaator, hüdratsioon,
Peatükis "Omadused" võiks loetelu esimene lause olla väikese algustähega ja lõpeda punktiga.
Peatüki "Struktuur/morfoloogia" võiks natukene teisit sõnastatud olla, kas on võimalik ainult üks neist pealkirjaks jätta? Samas peatükis on esimene lõik ilma viiteta. Samas peatükis võiks viimase lõigu eest tühja rea ära kustutada.
Lause "Keemiliselt püsivad väävelhappe rühmad Tefloni küljes annavad Nafionile spetsiifilised omadused" on natukene segane, kas seda saaks ümber sõnastada?
"Rakendused" peatükk võiks olla nt "Nafioni kasutusvaldkonnad". Samas peatükis on 2. ja 3. alapeatüki vahel tühi rida, mille võiks ära võtta. Alapeatükid võiksid olla olevas käändes, nt "Kloorleeliste elektrolüüsi rakuna", et vastaks küsimusele "Millena Nafioni kasutatakse?".
Trükivigu on sisse tulnud, aga parandame need hiljem ära.
Peatükis "Superhapete katalüüs kemikaalide tootmiseks" võiks selles lauses "Uuringud on näidanud katalüütilisi omadusi alküülimisel, isomerisatsioonil, oligomerisatsioonil, atsüülimisel, esterdamisel, suhkrute ja eetrite hüdrolüüsil ja oksüdatsioonil" igal protsessil olla link juures, juhuks kui mõni artikkel hiljem selle kohta kirjutatakse.
"Klasterühendus" peaks olema kokku kirjutatud, vt joonist 2.
Artikli struktuur on päris hea iseenesest, kuid alati saab asja pisut selgemaks teha.
--ElvaOlle (arutelu) 8. oktoober 2014, kell 23:59 (EEST)
* Osa siselinke on vigased (nt "Nanometer", "Oksiidi"). Viidetes võiks siselinkide hulka vähendada.
* "0.007 tollise" – palun teisenda + eesti keeles lahutab arvu täis- ja murdosa koma. Punktikasutuse vigu on ka mujal.
* Tasuks vähendada sulgude hulka.
Edu! Ivo (arutelu) 9. oktoober 2014, kell 13:38 (EEST)

Nafion on sulfoonitud tetrafluoroetüleeni baasil fluoropolümeer-kopolümeer,mis on avastatud 1960. aastate lõpus - koma järel peab tühik olema.
Pealkirjas Molkulmass on trükiviga, mõtlesite ehk "Molekulmass".
mis on põhjustatud valmistamise viisist ja lahuse morfüloogiast - parem oleks nii: "mis on põhjustatud selle valmistamise viisist ja lahuse morfüloogiast".
morfüloogia õige kuju on ju "morfoloogia".
kõige põhilisem monomeer koonseb erinvatest - siin on kaks trükiviga.
kommertsiaalselt levivaid membraane - parem oleks: "kaubanduslikult kättesaadavaid membraane".
Ekvivalentmass on defineeritud kui Nafioni perväävlihappe rühmade mass - parem oleks: "Ekvivalentmassi defineeritakse Nafioni perväävlihappe rühmade massi järgi".
Nafioni derivaadid on esmaslt - trükiviga.
Valmistatud produkt on -SO2F- rühmi sisaldav termoplastik mis pressitakse kileks - siin on koma puudu: "Valmistatud produkt on -SO2F- rühmi sisaldav termoplastik, mis pressitakse kileks".
Kuum lahusekujul NaOH viib sulfonüülfluoriidi (-SO2F) rühmad üle sulfonaadi (-SO3−Na+)rühmadeks - parem oleks nii: "Lahusekujuline kuum NaOH viib sulfonüülfluoriidi (-SO2F) rühmad üle sulfonaadi (-SO3−Na+) rühmadeks".
Nafioni sellisel kujul nimetatakse neutraalseks või soola vormiks, mis viiakse happe vormi ning kus ta sisaldab (-SO3H) rühmi - parem oleks: "Sellisel kujul Nafioni nimetatakse neutraalseks või soola vormiks, mis viiakse happe vormi ning kus ta sisaldab (-SO3H) rühmi".
Sellisel kujul saab Nafioni kasutatada komposiit filmide tegemieks - "komposiitfilmide" on liitsõna, viimases sõnas on trükiviga.
elektroodide katteks või parandada katkiseid membraane - parem: "elektroodide katteks või katkiste membraanide parandamiseks".
Nafioni ioonsete omadustega väävelhapperühmade seostumine Tefloni alusmaterjali külge, annab Nafionile järgmised omadused - siin pole koma vaja.
"Omaduste" peatükis pange igale loeteluelemendile suur algustäht, kuid mitte esimesele.
Nafioni membraani morfoloogia uurimine on väga olulise tähtusega paremaks käsitlemiseks - parem oleks: "Nafioni paremaks käsitlemiseks, on oluline uurida selle membraani morfoloogiat".
Teised omadused, nagu vee juhtimine, hüdratatsiooni stabiilsus kõrgematel temperatuuridel, elektroosmoos ja ka mehaaniline, termilise ja oksüdeerumise stabiilsus on tingitud Nafioni struktuurist - parem oleks: "Sekundaarsed omadused nagu vee juhtimine, hüdratatsiooni stabiilsus kõrgematel temperatuuridel, elektroosmoos ja ka mehaaniline, termiline ja oksüdeerumise stabiilsus on tingitud Nafioni struktuurist.
(kirjeldatud ka kui 'ümberpööratud' mitselle) - "ümberpööratud" pole ülakomade vahele panna vaja.
fluorosüsinik võre - kirjutage kokku: "fluorosüsinikvõret".
((1 nm)) - võtke topeltsulud ära.
Kitsad kanalid diameetriga umbes 10A (1 nm) ühenduses kanalitega, mis seletavad katioonide transpordi võimet - ei saa lause esimesest osast aru.
Nafioni täpset struktuuri on raske määrata, kuna tal on vastuolud lahustuvuses ja kristallstruktuuris erinevate derivaatide vahel - parem: "Nafioni täpset struktuuri on raske määrata, kuna ta derivaadid erinevad lahustuvuse ja kristallstruktuuri poolest."
kus iooonrikkad tuumad on ümbritsetud ioon-väheste kestadega - parem: "kus iooonrikkad tuumad on ümbritsetud kestadega, millel on vähe ioone".
varda kujuliselt - kirjutage kokku: "vardakujuliselt".
Kihilises mudelis on polümeer kahes kihis ning sulfoonhappe rühmad on mööda lahuse piirpinda, kus toimub transport. . - kirjutage ka mille transport. Ja üks üleliigne punkt on kogemata.
küll aga mudelid erinevad teineteisest klastrite geomeetria ja jaotuse poolest - parem: "küll aga erinevad mudelidteineteisest klastrite geomeetria ja jaotuse poolest".
et kui membraan hüdraatub, Nafioni morfoloogia muutub klaster-ühendusest „varda“ ühenduseks - parem: "et kui membraan hüdraatub, muutub Nafioni morfoloogia klasterühendusest vardaühenduseks".
Kõige uuem on veekanalite mudel[9], mis baseerub väikese nurga all röntgenkiirugse hajumiskiirguse andemetel ja tahkeosakese aatommagnetresonants uuringutel - parem oleks: "Kõige uuem on veekanalite mudel, mis toetub andmetele, mis on saadud jälgides väikese nurga all oleva röntgenkiirguse hajumiskiirgust, ja uuringutele, milles uuriti tahkeosakese aatommagnetresonantsi".
Selles mudelis sulfoonhappe rühmad ise organiseeruvad - parem sõnajärg oleks: "Selles mudelis organiseeruvad sulfoonhappe rühmad ise".
Vaheldumisi hüdrofiilsete kanalitega on hüdrofoobsed aine alustala, mis hoiab mehaanilist stabiilsust - parem oleks: "Vaheldumisi hüdrofiilsete kanalitega on hüdrofoobsed kanalid aine alustalad, mis hoiavad aine mehaanilist stabiilsust".
Nafion puhul on sageli viidatud teoreetilisele potentsiaalile paljudel erinevates rakendustes - parem oleks: "Nafioni puhul on sageli kõneldud aine potentsiaalist paljudes erinevates rakendustes".
Kloor ja naatrium- /kaaliumhüdroksiid - parem: "Kloor ja naatrium- või kaaliumhüdroksiid".
ühed kõige enam toodetud keemiakaupu - kui on mitmuses, siis ei tohi öeldistäide ainsues olla, seega: "ühed kõige enam toodetud keemiakaubad".
Tänapäeval toodetakse Cl2 ja NaOH/KOH elektrolüüsi teel soolveelahuses kasutades Nafion membraani poolrakkude vahel - selgem oleks nii: "Tänapäeval toodetakse aineid Cl2 ja NaOH/KOH elektrolüüsi teel kasutades Nafioni membraani soolveelahuses poolrakkude vahel".
Ennem Nafionit kasutati tehastes elavhõbeda sisaldusega naatriumamalgaami - siin tuleb kasutada sõna "enne", sest sõna "ennem" on teise tähendusega.
et eraldada naatriumi rakkudest, või asbesti diagrammi - siin pole "või" ette koma vaja.
et juhitda naatriumi ioone poolrakkude vahel - siin on kogemata trükiviga sees.
19. sajandi teises pooles - ikka "19. sajandi teisel poolel".
Nende tehnoloogiate miinusteks on töötajate ohutus ja keskkonnasaaste probleemid arvestades elavhõbeda ja asbesti mürgisust - parem oleks nii: "Nende tehnoloogiate miinusteks on oht töötajate tervisele ja keskkonnasaaste probleemid, kui arvestada elavhõbeda ja asbesti mürgisust".
Nafion leidmine oli otsene tulemus kloori, naatriumhüdroksiidi ja kaaliumhüdroksiidi tootmisega kaasnenud probleemide tulemus - sõna "tulemus" esineb teil kogemata kaks korda.
elektrülüütide rakus - ehk mõtlesite "elektrolüütide"?
Kuigi kütuseelemente on kasutatud 1960. saadik energiakandjatena sateliitides, on viimasel ajal hakatud tähelepanu pöörama potentsiaalsele võimaluses toota loodussäästlikku energiat vesinikust - parem oleks: "Kuigi kütuseelemente on 1960. aastatest saati kasutatud energiakandjatena sateliitides, on viimasel ajal hakatud tähelepanu pöörama potentsiaalsele võimalusele toota loodussäästlikku energiat vesinikust".
Nafion on leitud kui efektiivne membraan prootonite vahetuseks - parem oleks: "Nafion on osutunud efektiivseks membraaniks prootonite vahetusel".
loodatakse leida rakendust - trükiviga.
Kogus, mida läheb vaja benseeni atsüülimiseks aroüülkloriidiga on Nafioniga 10-30% vähem kui läheks vaja Friedeli-Craftsi katalüüsiga - koma oli puudu, muutke sõnastust: "Kogus, mida läheb vaja benseeni atsüülimiseks aroüülkloriidiga, on Nafioni puhul 10-30% väiksem kui Friedeli-Craftsi katalüüsi puhul".
1,2- hüdriidnihet - võtke sidekriipsu järelt tühik ära.
Nafion suudab enüüsme lahustumatuks muuta suurendades oma poore lipofiilsetes soolades - parem oleks: "Nafion suudab lipofiilsetes soolades oma poore suurendades muuta ensüüme lahustumatuks".
Selle käigus säiltab Nafion oma struktuuri ja pH - võiks välja kirjutada "pH-taseme".
--ElvaOlle (arutelu) 26. oktoober 2014, kell 02:50 (EEST)


Tere!
Aitäh huvitava ja õigeaegselt esitatud artikli eest! Artikkel on hästi kirjutatud, sisukas ja vastab mahult nõuetele. Järgnevalt mõned kommentaarid, millele tähelepanu pöörata:
Eemalda päris algusest mõiste kummaltki poolt võrdusmärgid (== [...] ==), et sissejuhatus asuks enne sisukorda. Siis tuleb ka esimene lause pisut ümber sõnastada.
Kirjaviga "ekstsisioonreparatioon" → "ekstsisioonreparatsioon".
"phe ööpäeva" → "ühe ööpäeva".
Kooloni ees ei ole tühikut, koolon järgneb kohe sõnale.
Oleks vaja üle kontrollida sidekriipsu ja mõttekriipsu kasutamine. Mõnes kohas on sidekriips puudu, mõnes kohas ülearu. Arvude vahel "kuni" tähenduses kasutatakse mõttekriipsu.
"vastuolelikke" → "vastuolulisi".
Viga mõiste "genoom" siselingis. Siselingid peaksid olema mõiste esmakordsel mainimisel tekstis (vt lämmastikalus) ning siselinke peaks artiklis rohkem olema.
NER-defektsusest põhjustatud haiguste loetelu võiks olla numbrite asemel punktikestena.
Artiklile võiks lisada illustreerivaid jooniseid ja/või pilte.
Ootan parandusi 11. oktoobriks. Kui millegi kohta tekib küsimusi, võib alati julgelt küsida.
Edu soovides
KSaar (arutelu) 9. oktoober 2014, kell 02:43 (EEST)

Kui tekst peaks heakskiidu saama, siis tuleks see tõsta nime alla Nukleotiidide väljalõikereparatsioon ja lühendi NER reserveeriks täpsustuslehekülje tarbeks. Ivo (arutelu) 9. oktoober 2014, kell 11:31 (EEST)
Tere !
Äkki ma saaksin veel paar päeva lisapikendust, et saaksin pildi ära tõlkida. Muud vead parandasin ära. Suured tänud !
Lugupidamisega
Louise Injarabian
Olgu, vaatan artikli üle 13. oktoobril.
KSaar (arutelu) 10. oktoober 2014, kell 20:06 (EEST)
Lisatud joonised on väga head! Leidsin artiklist veel järgmised vead:
Mõiste "Nukleotiidide väljalõikereparatsioon" peab artikli alguses olema paksus kirjas.
"lämmastikaluste väljalõike reparatsioon" → "lämmastikaluste väljalõikereparatsioon"
Kordan eespool kirjutatud märkust: kooloni ees ei ole tühikut, koolon järgneb kohe sõnale. (nt "kõigil kolmel sarnane :" → "kõigil kolmel sarnane:").
Sissejuhatuses punktidena toodud väljalõikereparatsiooni mehhanismi lausete lõpus punktid puudu.
"Peamised DNA kahjustuste tegurid :" → "Peamised DNA-kahjustuste tegurid:"
"NER’i" → "NER-i" jne. Artiklis peaks kasutama ühtset kirjastiili.
Vältida "poolt"-konstruktsiooni: "taimede ja mikroobide poolt moodustatud" → "taimede ja mikroobide moodustatud" jne.
"vigade parandamise efektiivsus on polümeraasidel (erinevatel) väga varieeruv." → "erinevatel" on üleliigne.
"kaitsesüsteemi–DNA reparatsioonimehhanismid" → "kaitsesüsteemi – DNA reparatsioonimehhanismid".
"Uvr A kuulub" → tühikuviga.
"ATP-binding cassette" → kaldkirjas.
"UvrB: Kuulub superperekonda" → "kuulub" väikese algustähega.
"UvrD (helikaas): UvrD on helikaas" → "UvrD: helikaas, mis"
"Iga UvrA monomeer omab kahte ABC moodulit, ning" → "ning" ees ei ole koma.
"Ta aktiveerub juhul kui ta on kontaktis" → koma puudu.
"Inimese puhul kõrvaldatakse 24–32 aluspaari pikkune lõik ning tühimik täidetakse DNA polümeraasiga ning DNA ligaas ühendab DNA-ahelad." → esimese "ning" asemel peaks olema koma".
"millesse haigestub umbes 1 inimene 500 000 (Euroopas)." → "millesse haigestub Euroopas umbes 1 inimene 500 000-st."
"Tartu Ülikooli Molekulaar- ja Rakubioloogia Instituudis" → "Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudis", terve see mõiste võiks olla siselingina.
"Geneetika õppetoolis" → "geneetika õppetoolis"
Artiklis võiks veel rohkem siselinke olla (nt evolutsioon, imetajad, rakk jne).
Ootan parandusi 18. oktoobriks.
KSaar (arutelu) 15. oktoober 2014, kell 01:37 (EEST)
Tere !
Aitäh tähelepanekute eest. Olen ise nii mitemeid kordi teksti läbi lugenud, kuid kõik need vead on märakmata jäänud. Tegin veel siselingi evolutsiooni, Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudi ja imetajatele. Vist ei oleks õige teha siselinki geneetikale ? (geneetika õppetool)
Lugupidamisega
Louise Injarabian
Tere !
Mul 2. pildiga probleem tekkinud, väidetavalt mu litsentsi lisakirjeldusest polnud abi.  Ma ei leidnud litsentside alt sama, mis originaalil (https://commons.wikimedia.org/wiki/File:A_schematic_representation_of_models_for_the_nucleotide_excision_repair_pathway_controlled_by_Uvr_proteins.jpg), seega panin selle eraldi kirja. Neile see vist ei sobi. Ma ei teagi nüüd kuidas seda korda teha.
Ette tänades
Louise Injarabian

Pildiga on nüüd kõik korras.

Leidsin artiklist järgnevad kirjavead: "UV-kiirguset põhjustatud", "kompeksiga UvrD" ja "dimeeris eseineb".

Ivo (arutelu) 23. oktoober 2014, kell 19:48 (EEST)
Tere !
Tegin parandused, aitäh.
Louise Injarabian
Väga tubli artikkel! Veel kaks viimast märkust:
"kahjustust :" → kooloni ees on tühik liigne.
"1 inimene 500 000" → "1 inimene 500 000-st."
Kui need on parandatud, võib artikli avaldada. Selleks tuleb artikli sisu kopeerida siia ja salvestada. Töö on arvestatud pärast artikli ülesjõudmist.
KSaar (arutelu) 25. oktoober 2014, kell 21:34 (EEST)
Tere !
Parandasin vead ning laadisin üles, aitäh abi eest.

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Linjarabian/Nukleotiidide väljalõikereparatsioon (NER)


Kasutaja arutelu:EMaekivi/Kahanevad linnad

Artikkel on kirjutatud selges ja arusaadavas keeles, mis tegi selle lugemise mõnusaks. Ülesehitud on igati loogiline ja teksti eri osad on piisavalt tähelepanu saanud.
Mõned kommentaarid&märkused:
Artikkel võiks olla pisut pikem (kuni 8000 tähemärki koos tühikutega, vt juhendit).
Teksti illustreerimiseks võiks olla ka mõni pilt kahanevast linnast vms.
Sisse võiks tuua ka seose Eestiga – kas Eestis on kahanevate linnade probleemi? Kui jah, siis millised linnad? Põhjused?
Kahanevad linnad on linnad, mille elanikkond on tunduvalt vähenenud. -> aja jooksul vähenenud vms
Kahanemise põhjus on tavaliselt emigratsioon -> kahanemise põhjuseks
Esimene lõik Kahanevad linnad võiks olla enne sisukorda. See on ühtlasi ka definitsiooniks.
Edasi võiks alapeatükid olla nii: nr 1.  Mõiste päritolu, 2. Põhjused; 3. Mõjud, 3.1 Majanduslikud, 3.2 Sotsiaalised ja infrastruktuurilised, 4. Teooriad, 4.1 Deindustrialiseerimine jne
Seotud nähtus on vastulinnastumine -> Linnastumisega seotud nähtus on vastulinnastumine
Mõiste muutus laialdaselt kasutatumaks viitamaks Ida Euroopa postsotsialistlikele protsessidele, mille käigus vanad tööstusregioonid erastati ja liikusid lääneliku kapitalistliku süsteemi suunas -> Mõiste levis laialdasemalt, viidates Ida Euroopa postsotsialistlikele protsessidele, mille käigus vanad tööstusregioonid erastati ja need liikusid lääneliku kapitalistliku süsteemi suunas
Seevastu kahanevad linnad USAs on 2006. aastast arenenud tihedates linnakeskustes -> ei saa lause mõttest aru
Teadlased hindavad, et üks kuuest linnast kasvava majandusega riikides kahaneb ja üks neljast linnast deindustrialiseerumist läbivates riikides kahaneb -> Teadlased hindavad, et üks kuuest linnast kasvava majandusega riikides ja üks neljast linnast deindustrialiseerumist läbivates riikides kahaneb
Kahanevate linnade kontseptsiooni peamiseks probleemiks on -> Kahanevate linnade kontseptsiooni peamiseks probleemiks on see, et
Erinevad põhjused võivad olla näiteks rahvastiku vananemine, muutuv tööstus, tahtlik kahanemine, et parandada elukvaliteeti linnas või üleminekufaas linna arengus -> Erinevad põhjused võivad olla näiteks rahvastiku vananemine, muutuv tööstus, tahtlik kahanemine, et parandada elukvaliteeti linnas, või üleminekufaas linna arengus (või ees on koma, sest loetelu vahel on kõrvallause ning peale sidesõna või jätkub loetelu).
Kahaneva linna nähtuse kohta on olemas erinevaid teoreetilisi selgitusi –> Kahaneva linna nähtuse põhjuste kohta on olemas erinevaid teoreetilisi selgitusi / Sellele, miks linnad kahanevad, on olemas erinevaid teoreetilisi selgitusi
et al. -> et al
riigi infrastruktuuri mitteväärtustamist (näiteks kiirteed)  -> riigi infrastruktuuri (nt kiirteed) mitteväärtustamist
linna keskusest -> linnakeskusest
Linnad, mis keskenduvad liiga palju ühele majandusharule muutuvad haavatavaks kiirete muutuste ees -> Linnad, mis keskenduvad liiga palju ühele majandusharule, muutuvad haavatavaks kiirete muutuste ees.
Põhjuste peatükis võib peale iga mudeli nimetamist panna punkti kooloni asemel. Ja siis selgitus selle taga hakkab esisuurtähega.
Šokiteraapia mudel. Riigi omanduses olevad firmad ei pea vastu erastamisega kaasnevatele muutustele, mis viib tehaste sulgemiseni ja laiaulatusliku töötuseni. On levinud eriti Ida-Euroopa postsotsialistlikes riikides.
Targa kahanemise mudel. Linnaplaneerijad kasutavad seda mõistet, julgustades tahtmatult „vähemale“: vähem inimesi, vähem hooneid, väiksem maakasutus“.[6] See on arengumeetod, mis keskendub elukvaliteedi parandamisele praegustele elanikele, võtmata arvesse nende elanike vajadusi ja seega surudes rohkem inimesi linnakeskusest välja. (Kas ei peaks olema sõna tahtlikult? )
Inimeste väljaränne on sellisel juhul kahjulik tootmispotentsiaalile ja elukvaliteedile nendes regioonides ning järgneb rahvastiku ja tootlikkuse vähenemine. [9] - > Inimeste väljaränne on sellisel juhul kahjulik tootmispotentsiaalile ja elukvaliteedile nendes regioonides ning ühtlasi kaasneb sellega rahvastiku ja tootlikkuse vähenemine. [9]
Viitamistõrge: Sulgemissilt </ref> puudub. ?
Sulgemissilt </ref> puudub. ?
Kahanevad linnad kogevad olulisi sotsiaalseid muutusi sündivuse vähenemise, oodatava eluea muutumise, rahvastiku vananemise ja leibkonna struktuuri muutumise tõttu -> Kahanevates linna väheneb sündivus, muutub (kas väheneb?) oodatav eluiga, rahvastik vananeb ja leibkonna struktuur muutub.
Ajalooliselt on kahanevad linnad olnud poliitikas tabuteema -> Kahanevad linnad on ajalooliselt olnud poliitikas tabuteemaks.
Mis aga põhjustab linnade kahanemist ja miks? Teooriaid selle kohta on erinevaid, aga kolm peamist teooriat ondeindustrialiseerumine, globaliseerumine ja suburbaniseerumine. -> Selle kohta, mis põhjustab linnade kahanemist, on erinevaid teooriaid. Kolm peamist neist aga on deindustrialiseerumine, globaliseerumine ja suburbaniseerumine.
Suburbaansetesse -> äärelinnadesse
toovad paljud teadlased esile Bretton Woodsi maalima majandussuhete pöördepunktina. -> toovad paljud teadlased esile Bretton Woodsi nime kui maalima majandussuhete muutjat
investeerimisvoolude -> investeerimisvoogude ?
USAs 20. sajandi keskpaigas kuni lõpus  märgatav trend -> ? ei saa mõttest aru
Llaanemets (arutelu) 9. oktoober 2014, kell 15:10 (EEST)
Aitäh paranduste eest. Tore, et on leitud juurde ka pilt ning kirjeldatud kahanevate linnade probleemist Eestis.
Siiski veel paar tähelepanekut:
* Ühend et al kursiivi -> et al (tühik) [6] ja Glazer [7] (Glazeri taga ei ole kriipsukest vaja)
* Võiks vaadata artikli veel üle viiteindeksite ja neile eelnevate tühikute seisukohast - mõnel juhul on indeksi ja talle eelneva lause/lõigu järel tühik, mõnel juhul mitte. Võiks läbivalt üks süsteem olla.
* Prognooside kohaselt -> parem oleks: Prognooside järgi
* Võru, Valga, Põlva ja Viljand maakondades -> Võru, Valga, Põlva ja Viljandi maakonnas
* Kesk-Eestis Jõgeva, Rapla ja Järva maakondades -> maakonnas
* Kirde-Eestis Ida-Viru ja Lääne-Viru maakondades ja saartel, Hiiumaal ja Saaremaal.  -> maakonnas, ja saartel, Hiiumaa ja Saaremaal
* Samas ka elanike arvu poolest kasvanud maakondades nagu Harju- ja Tarumaal on kahanevaid asulaid. Ka Tallinnas ja Tartus on näiteks märgata elanike liikumist linnast välja, äärelinnadesse. -> Samas ka elanike arvu poolest kasvanud maakondades, nagu Harju- ja Tarumaa, on kahanevaid asulaid ning ka sealsed inimesed liiguvad linnast välja äärelinnadesse.
* Saksamaa linnad nagu Leipzig ja Dresden kogesid drastilist rahvastiku vähenemist kui paljud inimesed migreerusid lääne linnadesse nagu Berliin. -> Saksamaa linnad, nagu Leipzig ja Dresden, kogesid drastilist rahvastiku vähenemist, kui paljud inimesed migreerusid läänes asuvatesse linnadesse, nagu Berliin.
* Paljud elanikud migreeruvad teistesse osariikidesse paremate majandustingimuste ja ohutuma elukeskkonna tõttu. -> Paljud elanikud migreeruvad teistesse osariikidesse paremate majandustingimuste ja ohutuma elukeskkonna pärast.
Llaanemets (arutelu) 13. oktoober 2014, kell 11:50 (EEST)
Üks siselink valesti - [[Berliin]
Llaanemets (arutelu) 13. oktoober 2014, kell 16:21 (EEST)
Üks tühik puudu: [1]Kahanevate -> [1] Kahanevate
Llaanemets (arutelu) 13. oktoober 2014, kell 20:39 (EEST)

Sissejuhatust võiks natuke kasvatada.

Kirjavead: "ebvõrdsus" ja "stabliisuse".

Miskipärast on mul natuke imelik artiklist lugeda, et kahanemine ohustab Tallinnat ja Tartut. Meil on mitmeid linnu, mis on kaotanud viimase kümnendi jooksul mitukümmend protsenti enda elanikkonnast (hea ülevaate saad siit). Nõnda võiks ehk rohkem juttu teha nendest linnadest, kus probleem on terav, kui esile tõsta linnu, kus see probleem võib tulevikkus tekkida. Samuti on kaheldav selline esitusviis nagu "Suurem kahanemine on märgatav...". Lühidalt: kõikjal peale Tallinna ja Tartu ümbruskonna kukub elanike arv kolinal (mis neist teistest maakondadest ikka ükshaaval välja tuua).

Soovitaksin lisada viidete juurde lingid (lingi artiklinimed). Lisa lingid vähemalt nende artiklite juurde, mis on veebist kättesaadavad.

Ivo (arutelu) 14. oktoober 2014, kell 01:14 (EEST)
Veel võiks siselingistada esimeses lõigus olevad mõisted emigratsioon ja infrastruktuur. 217.71.47.27 29. oktoober 2014, kell 21:15 (EET)

Ahhhhh gg 37.157.112.249 3. aprill 2022, kell 18:34 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mmandalu/Bioom

Tegemist on väga hästi kirjutatud ja põhjaliku artikliga. Teema on geograafia vallas kindlasti väga oluline ja on hea, et selline teema Vikipeedias nii põhjalikult kajastust leiab. Väga hea, et on kasutatud nii pilti kui ka muid graafilisi elemente. Ka välislinke on palju, nii et teemahuvilised leiavad soovi korral veel palju lugemismaterjali.
Siiski mõned kommentaarid ja märkused:
Bioom ehk makroökosüsteem on klimaatiliselt ja geograafiliselt defineeritud kui sarnaste tingimustega (näiteks taime-, looma ja pinnaseorganismide kooslused) piiritletav ala[1].  – viite nr pärast punkti
nagu näiteks laia-ja kitsalehised ->  näiteks laia-ja kitsalehised
[[Savann|savannid]) -> ?
... ja kliima.Erinevalt ökotsoonidest ... -> pärast punkti tühik
 Erinevalt ökotsoonidest, ei ole bioomid -> Erinevalt ökotsoonidest ei ole bioomid (koma ei ole)
Fundamentaalses bioomiklassifikatsioonid on: -> Fundamentaalsed bioomiklassifikatsioonid on:
öõuna Aafrikas -> Lõuna-Aafrikas
kaitseall -> kaitse all
eritigi  -> eriti
vahemere kliimavööndid ->  Vahemere kliimavööndid
nö -> n-ö
„niiskuse provintsi“ , -> „niiskuse provintsi“, (enne koma pole tühikut)
Kuigi tema skeem suurelt ignoreerib pinnast ja päikesekiirgust, Holdridge siiski tunnustas, et need olid tähtsad faktorid bioomide määramisel. -> Kuigi tema skeem ignoreerib pinnast ja päikesekiirgust, tunnistas Holdridge siiski, et need olid tähtsad faktorid bioomide määramisel.
Selline uurimus viidi läbi Simsi jt. poolt Põhja-Ameerika rohumaadel.-> Sellise uurimuse viisid läbi Sims jt Põhja-Ameerika
rohumaadel. Ka aasta võiks olla Simsi jt taga sulgudes, kuna uurimus läbi viidi.
näitasid et, -> näitasid, et
Holdridge-i bioklassifikatsiooni -> Holdridge'i bioklassifikatsiooni (vt ka teised Holdridge-i üle)
lihtsustati Whitakeri omas -> lihtsustati Whitakeri (aasta?) omas
elus looduse –> eluslooduse

sademed ja temperatuur –> : sademed ja temperatuur
Ta skeemi võib võtta kui Holdridge-i oma lihtsustus, lihtsamini ligipääsetav kuid sellel puudub Holdridge-i suurem täpsus. -> Tema skeemi võib võtta kui Holdridge'i oma lihtsustust – lihtsamini ligipääsetav –, kuid sellel puudub Holdridge'i suurem täpsus.
globaalsete bioomide esinduse ->  globaalsete bioomide esitusel
suureneval empiirilistel näidistel  -> suurenevatel empiirilistel näidistel
Ta oli unikaalses positsioonis, et teha sellist holistilist assertatsiooni, kuna ta oli eelnevalt koostanud bioomide klassifikatsioonide arvustuse –> Tal oli sellise holistilise assertatsiooni tegemiseks unikaalne võimalus, kuna ta oli eelnevalt  koostanud bioomide klassifikatsioonide arvustuse.
Võtme mõisted Whittaker-i skeemist arusaamiseks -> Võtmemõisted Whittakeri skeemist arusaamiseks
Füsiognoomia: Ilmsed omadused, välised tunnused või ökoloogiliste kogukondade või liikide olemasolu -> Füsiognoomia: ilmsed omadused, välised tunnused või ökoloogiliste kogukondade või liikide olemasolu
teimestiku struktuur -> taimestiku struktuur
nende looma kogukondade iseloomuomadused. -> loomade?
ainutlt  -> ainult
Whittaker, näinud vajadust lihtsamaks mooduseks kogukonna struktuuri ja keskkonna suhte väljendamiseks, kasutas mida ta nimetas piirialade mustrite “gradiedi analüüs”, et siduda kogukondi kliimaga ülemaailmsel skaalal. -> Whittaker, näinud vajadust lihtsamaks mooduseks kogukonna struktuuri ja keskkonna suhte väljendamiseks, kasutas piirialade mustrite “gradiendi analüüsi”, et siduda kogukondi kliimaga ülemaailmsel skaalal.
Märguse gradient alas mis on avatud muutuvale veele ja kuivale, millel on erinevat intensiivsused wastavalt asukohale tõusust mõõnani -> Märguse gradient alas, mis on avatud muutuvale veele, ja kuivale, millel on erinevad intensiivsused vastavalt asukohale tõusust mõõnani
Nende gradientide kõrvalt, Whittaker märkas mitut trendi mis võimaldasid tal kvaliteetselt rajada bioomi tüübid. -> Nende gradientide kõrvalt märkas Whittaker mitut trendi, mis võimaldasid tal rajada kvaliteetselt bioomi tüübid.
Gradient liigub soodustavalt ekstreemseks, koos vastavate muutustega produktiivsuses -> Gradient liigub soodustavalt (?) ekstreemseks koos vastavate muutustega produktiivsuses
Physiognomic -> Physiognomic
vähenev kogukonna struktuur ja vähenemine kihtide erinevuses kui keskkond muutub vähem soodsaks -> vähenev kogukonna struktuur ja vähenemine kihtide erinevuses siis, kui keskkond muutub vähem soodsaks
alfa ja beeta liigite mitmekesisused/erinevused vähenevad soodstest ekstreemsetesse keskkondadesse -> alfa ja beeta liikide mitmekesisused/erinevused vähenevad soodsatest keskkondadest ekstreemsetesse keskkondadesse.
Iga kasvu vorm (näiteks rohud, põõsad, jne) omab iseloomulikku kohta millel on maksimaalne tähtsus mööda piirialasid -> Iga kasvuvorm (näiteks rohud, põõsad jne) omab iseloomulikku kohta, millel on maksimaalne tähtsus mööda piirialasid.
kasvu vormid -> kasvuvormid
effektid -> efektid
ning komvineeris selle koos gradiendiga (2), niiskuse gradiendiga, et, väljendada eelnevaid järeldusi Whittakeri klassifikatsiooni süsteemis -> ning kombineeris selle koos niiskuse gradiendiga (2), et väljendada eelnevaid järeldusi Whittakeri klassifikatsiooni süsteemis
x telg -> x-telg
Heinrich Walteri klassifikatsiooni süsteem, väljatöödatud Heinrich Walteri, Saksa ökoloogi, poolt, erineb nii Whittakeri kui Holdridge-i skeemist, kuna see võtab arvesse temperatuuri ja sademete hooajalisust -> Saksa ökoloogi Heinrich Walteri väljatöötatud klassifikatsiooni süsteem erineb nii Whittakeri kui Holdridge'i skeemist …
See süsteem, ka baseeruv sademetel ja temperatuuridel, eristab 9 suuremat bioomi, koos tähtsamate klimaatiliste omaduste ja taimestiku tüüpidega on kokku võetud järgnevas tabelis. -> See süsteem,  baseeruv sademetel ja temperatuuridel, eristab 9 suuremat bioomi koos tähtsamate klimaatiliste omaduste ja taimestiku tüüpidega, mis on kokku võetud järgnevas tabelis. (<- loetelus äkki? Pole tabelit)
Iga bioomi piirid korreleeruvad niiskuse ja külma stressi tingimustega, mis on tugevad määrajad taimestikule ning seetõttu taimestikule mis defineerin regiooni.
Ekstreemsed konditsioonid, näiteks soo üleujutus, võivad luua erinevaid tüüpi kogukondi samas bioomis.
Suve vihma aastaaeg ja jahedam „talve“ kuiv aastaaeg -> suvine vihmane aastaaeg ja jahedam talvine kuiv aastaaeg
Põua kindel -> põuakindel
Metsa alad -> metsaalad
Aegajalt -> aeg-ajalt
Pakase vastupidav -> pakasele vastupidav
Pakase kindel -> pakasekindel
Llaanemets (arutelu) 9. oktoober 2014, kell 18:25 (EEST)
Esimeses lõiguks peaks peale esimese lausele järgnevatel lause/lausetel viide taga olema.
näiteks laia-ja kitsalehised -> kas ongi lehised, mitte lehelised`?
Savann esmakordsel mainimisel siselingina
 „niiskuse provintsi“ mis on selgelt nähtavad ->  „niiskuse provintsi“, mis on selgelt nähtavad
Kuigi tema skeem suurelt ignoreerib pinnast ja päikesekiirgust, Holdridge siiski tunnustas, et need olid tähtsad faktorid bioomide määramisel. -> Kuigi tema skeem ignoreerib pinnast ja päikesekiirgust, tunnistas Holdridge siiski, et need olid tähtsad faktorid bioomide määramisel.
Sellise uurimuse viisid läbi Sims jt (1978)Põhja-Ameerika rohumaadel. -> Sellise uurimuse viisid läbi Sims jt (1978) Põhja-Ameerika rohumaadel.
Ta skeemi võib võtta kui Holdridge-i oma lihtsustus, lihtsamini ligipääsetav kuid sellel puudub Holdridge-i suurem täpsus. -> Tema skeemi võib võtta kui Holdridge'i oma lihtsustust – lihtsamini ligipääsetav –, kuid sellel puudub Holdridge'i suurem täpsus.
Whittaker-i -> Whittakeri
 taimestiku struktuut ->  taimestiku struktuur
nende looma kogukondade iseloomuomadused -> looma v loomade?
Märguse gradient alas mis on avatud muutuvale veele, ja kuivale, millel on erinevad intensiivsused vastavalt asukohale tõusust mõõnani -> Märguse gradient alas, mis on avatud muutuvale veele, ja kuivale, millel on erinevad intensiivsused vastavalt asukohale tõusust mõõnani
Nende gradientide kõrvalt, Whittaker märkas mitut trendi mis võimaldasid tal rajada kvaliteetsed bioomitüübid. -> Nende gradientide kõrvalt märkas Whittaker mitut trendi, mis võimaldasid tal rajada kvaliteetselt bioomi tüübid.
Gradient liigub soodustavast ekstreemseks, koos vastavate muutustega produktiivsuses -> Gradient liigub soodustavast olukorrast, seisundist (?) ekstreemseks koos vastavate muutustega produktiivsuses
soodstest -> soodsatest
kohta millel on maksimaalne -> kohta, millel on maksimaalne
 ning kombineeris selle koos niiskuse gradiendiga (2) et, väljendada eelnevaid järeldusi Whittakeri klassifikatsiooni süsteemis ->  ning kombineeris selle koos niiskuse gradiendiga (2), et väljendada eelnevaid järeldusi Whittakeri klassifikatsiooni süsteemis
Saksa ökoloogi Heinrich Walteri väljatöötatud klassifikatsiooni süsteem erineb nii Whittakeri kui Holdridge'i skeemist … -> Saksa ökoloog Heinrich Walteri väljatöötatud klassifikatsiooni süsteem erineb nii Whittakeri kui Holdridge'i skeemist …
Iga bioomi piirid korreleeruvad niiskuse ja külma stressi tingimustega, mis on tugevad määrajad taimestikule ning seetõttu taimestikule mis defineerivad regiooni. -> Iga bioomi piirid korreleeruvad niiskuse ja külma stressi tingimustega, mis on tugevad määrajad sellisele taimestikule, mis defineerib regiooni.
Llaanemets (arutelu) 14. oktoober 2014, kell 21:06 (EEST)

See siin tundub selle plagiaat. Adeliine 27. veebruar 2019, kell 14:29 (EET)


Kasutaja arutelu:LiMatt/Isosorbiid

Suur kiitus selle eest, et keerulisemaid termineid on väga põhjalikult lingitud, kuid mõni võiks veel olla artiklilingiga või lühikese seletusega varustatud, nt heterotsükliline, steeriline, diester.
Sissejuhatuse viimase lõigu lõpus ja peatüki "Isosorbiidi derivaatide kasutusalad" sissejuhatavas lõigus võiks olla viide.
"Saamine" peatükk võiks olla "Isosorbiidi saamine" või isegi "Valmistamine".
"Seejärel teostatakse hüdrogeenimine" asemele võiks kirjutada "Seejärel glükoosi hüdrogeenitakse".
Super, et joonis on eesti keeles.
Paksus kirjas olev tekst peatükis "Saamine" võiks olla tavalises kirjas, mitte kursiivis. Kui sellele järgnev tekst on tsitaat, siis tuleks see vormistada suurema taandega, nii nagu Vikipeedias tavaliselt tsitaate vormistatakse. Jutumärgid peaks ka panema.
Selles ei ole midagi valesti ega halvasti, aga "Ajaloo" peatükk võiks isegi kohe pärast sissejuhatust olla, sest harjumuspäraseks on saanud, et ajaloost räägitakse esimesena.
Fauconnier'i meetod võiks olla artiklilingiga, juhuks kui see artikkel peaks kunagi tekkima.
Alapeatükk "Plastifikaator" võiks olla mingisuguse lause või fraasiga, mis seob sisu pealkirjaga, umbes midagi sellist: "Ettevõte Roquette on loonud isosorbiidist plastifikaatori POLYSORBID 37 ...".
Tore on see, et peaaegu kõik viited on korras.
--ElvaOlle (arutelu) 9. oktoober 2014, kell 18:27 (EEST)
Tegin eespool soovitatud muudatused.
LiMatt (arutelu) 10. oktoober 2014, kell 15:38 (EEST)

hoopis F. K. Bell, C. J. Carr ja J. C. Krantz poolt - käänake nimesid ka: hoopis F. K. Belli, C. J. Carri ja J. C. Krantzi poolt.
Nad teostasid isosorbiidi-boorhappe kompleksi tiitrimist naatriumhüdroksiidi lahusega - lihtsam oleks: Nad tiitrisid isosorbiidi-boorhappe kompleksi tiitrimist naatriumhüdroksiidi lahusega.
Isosorbiid on üheks võimalikuks biomassist toodetavaks produktiks - parem: Isosorbiidi võib toota ka biomassist.
Vormistage loetelu nõnda:
Tänapäeval on välja töötatud mitmeid erinevaid sünteesikäike isosorbiidi saamiseks, kuid seejuures üks lihtsamaid üldistavaid reaktsiooniteid on järgmine:
*esmalt saadakse mitmete biotehnoloogliste ja katalüütiliste depolümerisatsiooni reaktsioonide kaudu tselluloosist või ka tärklisest glükoos;
*seejärel glükoosi hüdrogeenitakse, mille tulemusena tekib sorbitool;
*kahekordse dehüdraatimise abil saabki sorbitoolist isosorbiidi;
*vaheproduktina tekib veel sorbitaan, milles on moodustunud alles üks tetrahüdrofuraani tsükkel.
Kaasajal on isosorbiidiga seotud peamiseks uurimissuunaks isosorbiidi kasutamine mitmetes polümeersetes materjalides - parem oleks: Tänapäeval uuritakse isosorbiidi puhul peamiselt seda, kuidas saab isosorbiiti kasutada mitmetes polümeersetes materjalides.
milles on siis vastavalt kas üks või kaks hüdroksüülrühma asendatud nitrorühmadega - sõna "siis" on siin üleliigne.
Kuna isosorbiid on mittetoksiline ühend, osutub see väga sobivaks päikesekreemides kasutamiseks - lihtsam: "Kuna isosorbiid on mittetoksiline ühend, on see väga sobiv päikesekreemides kasutamiseks".
(näiteks nõudepesuvahend) - käänake, võtke sulud ära: näiteks nõudepesuvahendist.
--ElvaOlle (arutelu) 26. oktoober 2014, kell 01:52 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tsormus/Valgustundlikud kaitserühmad

Väga tore, et on jooniste ja skeemidega asja seletatud!
Suuremad joonised võiks võtta ära külje pealt ja liigutada need teksti juurde. Nii võiks joonis 2 olla tükeldatud ja olla sissejuhatuse järel, jooniselt võiks legendi ära võtta ja panna joonise ette tekst: "On neli erinevat lähenemist valgu aktiivsuse kontrollimiseks valgusega:". Seejärel võiksid legendis loetletud lähenemised olla ükshaaval välja toodud ja iga loetelu punkti järel võiks olla sellele vastav osa jooniselt. Kas selline joonise tükeldamine oleks väga ebamugav? Lugemise teeks see palju kergemaks, siis ei pea silm legendi ja joonise vahel jooksma ja artikkel oleks kenam ka, kui suur joonis ei nihuta küljendust ära. Samas läheks niiviisi sissejuhatus väga pikaks, võiks kogu selle joonise ja joonisega seonduva kupatuse teha eraldi peatükiks, kasvõi näiteks "Valgu aktiivsuse kontrollimine valgusega". Kui niimoodi joonised panna, siis ei ole joonistele allkirja vaja.
Joonisega 6 võiks ka samuti talitada.
ÕS ütleb, et "desaktiveerima" on õige - parandage sissejuhatuses ära.
Mõne teaduslikuma termini juures võiks olla artiklilink või lühike seletus, nt kovalentne side, loomulik konformatsioon, bensüülilt nitro.
"Tausta" peatükk võiks olla ümbersõnastatud pisut täpsemalt, näiteks "Valguse kasutamine ainete kontrollimisel" või midagi sellist - ilmselt leiate asjatundjana palju parema pealkirja :)
Joonisele 1 ei ole tekstis viidatud - võiks joonise alt "joonis 1" osa välja võtta.
Peatükk "Ajalugu" võiks teisiti sõnastatud olla, nt midagi säärast: "Valgustundlike ühendite saamine".
Peatüki "Kaitserühmade näited" võiks ümbersõnastada, "Kaitserühmi". Seal võiks ka joonised tükkideks lammutada ja sissejuhatuseks panna alapealkiri "Mõningaid orto-nitrobensüül-tüüpi valgustundlikke rühmi". Joonistele ei oleks siis vaja allkirju, sest Vikipeedias tavaliselt neid skeemide ju ei ole. Ja eriti ei ole allkirja vaja, kui tekstis ei ole joonisele viidatud.
Joonis 1 ja 5 võivad jääda külje peale, aga allkiri las olla joonistel.
Peatükk "Klassikaline valgustundliku kaitserühmaga seotud ühendi disaini strateegia" on natukene pikk ja keeruline, kas paremini sobiks näiteks "Klassikalise valgustundliku kaitserühmaga seotud ühendi saamine".
Peatükk "Fotolüütiline protsess" võiks olla selline: "Fotolüütiline protsess koosneb prootoni ülekandest bensüülilt nitro rühma hapnikule, mille tulemusena tekib järgnev ühend: [JOONIS]". Sellisel juhul ei ole joonisele allkirja ka vaja.
Viiteid on pisut vähe, aga väga tore ja suur kiitus, et on teadusartikleid kasutatud. Las see praegu olla, võib-olla pole 4 allikat sellise pikkusega artikli juures probleem.
--ElvaOlle (arutelu) 9. oktoober 2014, kell 20:03 (EEST)

On väljatöötatud ka süsteeme, kus loomulikult esinevad fotoreaktiivsed valgud on konjugeeritud meid huvitava valgu külge - selle lause ees peaks tühik olema, et lause ei oleks eelneva lause punkti küljes. "Meid huvitava valgu külge" -> parem oleks: "uuritava/käsitletava valgu külge".
Kas saaks joonised panna kohe selle lõigu järele, kus joonisele viidatud on, ja teha nii, et tekst ei oleks joonise kõrval, vaid selle all ja üleval?
Tohutu hulk efektormolekule kontrollivad - neutraalsem oleks nt nii: "võrdlemisi suur hulk".
(inhibiitor, aktivaator, jne.) - õige: "(inhibiitor, aktivaator jne)".
„väikestele molekulidele” - parem oleks ilma jutumärkideta: "nö väikestele molekulidele".
Need derivaadid illustreerivad klassikalist kovalentselt seotud kaitserühma, mis blokeerib bioloogilist aktiivsust - parem oleks: "Need derivaadid on klassikalised näited kovalentse sidemega kaitserühmast, mis blokeerib bioloogilist aktiivsust".
„desaktiveerida”  - jutumärke pole vaja.
Käänake suurtähtlühendeid ka: cAMP-i analoogid, näitab pikaajalist cAMPi aktiivsust jne.
Enimkasutatud valgustundlik kaitserühm on orto-nitrobensüül rühm - pole sõna "rühm" vaja uuesti korrata.
orto-nitrobensüül tüüpi valgustundlikes kaitserühmades - lause algusesse on jäänud väike algustäht. Ja kokku võiks kirjutada: "orto-nitrobensüültüüpi valgustundlikes".
Miks on "orto-nitrobensüül" hiljem kaldkirjas? See ei vaja kaldkirja, kuna on võõrsõna.
Peatükis "Kumariin-4-metüül valgustundlike kaitserühmi" võtke link ära, sest selle peatüki tekstis juba on link olemas.
ja lahkuva rühma X (tavaliselt hapnik) vahel - käänake sulgude sees olevat teksti ka: "tavaliselt hapniku".
Valgustundlikud lainepikkuste maksimumid jäävad 310 ja 410 nm vahele, olenevalt mis ühendi külge - parem oleks: "olenevalt sellest, mis ühendi külge".
lac operaatoriga - kirjutage sidekriipsuga kokku: "lac-operaatoriga". Sama ka siin: ''lac-repressorvalguga".
nikotiin atsetüülkoliini - peaks sidekriipsuga olema kirjutatud: "nikotiin-atsetüülkoliini".
kaalium ioonkanaleid - siin samuti sidekriipsuga.
kuna meid huvitav valk on vaja eelnevalt ära puhastada - parem: "kuna töödeldav/käsitletav valk on vaja eelnevalt ära puhastada".
mille tulemusel muutub ühend inaktiivseks/aktiivseks - kasutage parem sõna või: "mille tulemusel muutub ühend inaktiivseks või aktiivseks".
Ideaalsed valgustundlike kaitserühmadega seotud ühendid on vees lahustumatud, ei hüdrolüüsu - parem: "on vees lahustumatud ehk ei hüdrolüüsu".
Kas viimase peatüki saaks paigutada kuhugi teksti sisse. Selle pealkiri peaks jääma siis enne joonist sissejuhatavaks lauseks. Vikipeedias tavaliselt nii ei tehta, et peatüki all on üks joonis.
--ElvaOlle (arutelu) 26. oktoober 2014, kell 21:06 (EET)


Arutelu:Aktiivsüsi

Tere!
Püüdsin täna liita artiklid meditsiiniline süsi ja aktiivsüsi - tänase seisuga - üldine tutvustav info võivad nad üheskoos kirjas seista aga võib-olla mitte, ilmselt biotoimeline kirjeldus võib meditsiini kaudu pisut erineda kui gaasimaskide filtrites... aga hetkel ma rohkem ei näe - ma olen mõelnud kuidas seened männi surma saadavad aga ma pole seda välja mõelnud - kui võrrelda inimorganismiga siis liigub 'süsi' kehas ilmselt kas rakuvedelikus ja/või rakkude vahelises vedelikus, aga mitte ainult med on omistatud aktiivsöele närvisüsteemi äkilised seosed ja seondumised kuid rasvaga seotud lümfisüsteemi seoste kohta mitte nii väga...
Kui ühe mikromeetri info vastab tõele siis vast saaks ka mitmete õhu kaudu levivate viiruseosakeste sisenemise tõkestamiseks aktiivsöefiltriga maske kasutada aga ilmselt ei koosne eluks hädavajalik (olemuslik) õhk üksnes viiruseosakestest.
Mariina 10. oktoober 2014, kell 08:19 (EEST) alias Простота
Söeküpsised peaksid olema eraldi artiklis. Andres (arutelu) 10. oktoober 2014, kell 17:15 (EEST)

Tere Andres!

Vaata palun üle, kas ma panin 'Sinu omad' õigesse paika tagasi.

Söeküpsiste kohta tuleks rohkem uurida, mina ise neid ilmselt ei valmistaks - Maa siin männi ja kuuseokkane seega kogu Maalt maha võetud puudega kütame ahju ja ahjusüsi mida jääb alles üsna vähe tupsutame seenekolletele, et muru saaks kasvada.

Söe söömisega on see lugu, et ta viib kehast kaasa selle mida ta sisaldab - kui leiab keegi söe/tuha mineraalainete sisalduse siis saab pildi ehk aga seened ta pühib ilmselt minema küll.

Sütt saaks kasutada ilmselt ravimtekkelise kehasisese vedelikupeetuse kollete tõhusaks kuivendamiseks, näit südamehaigetel aga see on ilmselt alternatiivmeditsiini valdkond.

Mariina 10. oktoober 2014, kell 19:30 (EEST) alias Простота

: Ma ei saa aru, mis on söeküpsistel pistmist aktiivsöega. Andres (arutelu) 10. oktoober 2014, kell 23:52 (EEST)

:: Tere Andres!

:: Kas Sa tahad öelda, et see on hoopis teine aine, küll ilmselt tehnoloogia poolt, algul õhuta ja siis õhuga (oli nii), minu arust ei ole see teine aine mitte - ikka aktiveeritud 'puusüsi' aga võib-olla ma ajan ka segamini...

* Mõningaid lisandusi artiklisse:
** aktiivsütt kasutatakse vähirakkude nii uuringutes kui ka nimetatud rakkude jäätmekäitlusel;
** kasutatakse taimede kasvufaktorina;
** Viirpuust valmsitatuna kasutatakse 'kulla puhastamisel'
** kasutatakse osade vitamiinipreparaatide, steroid-preparaatide, antibiootikumide valmistamisel;
** kasutatakse laborites proovidest (näit seerum) steroidhormoonide ja orgaaniliste ainete eraldamisel Pharmaceuticals;
** ;
** More than 150 types of activated carbon for all your purification applications:
*** Granular activated carbons (GAC)
*** Extruded or pelletised activated carbons
*** Powdered activated carbons (PAC)
*** Acid washed and high purity activated carbons
*** Specialist Impregnated carbons jne.

artiklis on täna mitmed mõisted koos, ma näen et ma segasin Sind

aga Vikipeedia lugejal, kes siia satub võib tekkida raskusi 'toodete vahel liikumisega' (loomne süsi, taimne süsi, plastiku süsi, söegraanulid jne) - minu arust oleks parem püüda ravimina kasutatavad aktiivsöe vormid ikkagi eraldi artiklisse kirjutada - aktiivsöega töödeldud sidumismaterjali kasutatakse haavade ravis, 'aktiivsöe preparaadid' on katsetes, neerupuudlikkusega patsientidel, osutunud efektiivsemaks jääkainete eemaldajaks kui dialüüs  jne.
Mariina 11. oktoober 2014, kell 06:46 (EEST) alias Простота

meil suunab meditsiiniline süsi siia, ent mitmetes vikides on vist eraldi art, vt keelekomplekti :wikidata:Q2957662--Estopedist1 (arutelu) 20. juuni 2019, kell 15:53 (EEST)


Kasutaja arutelu:J.M.Linge/Elektrokeemiline katmine

Peatükid on üsna korralikult paigas ja ei ole vaja eriti ümber tõsta.
Vormistusega on miski väga nässu läinud - erimärgid, mis peaksid teksti vormistama on tavaliste märkidena ilmunud, nt võrdusmärgid ja kantsulud. Miskipärast ei tööta pildid ka.
Keerulisemad väljendid võiksid olla artiklilingiga, nt katioonid, anioonid, elektrood, galvaani element, katood, anood, valents, aldehüüd, alald
Peatüki "Tulemused" sisu võiks panna esimeseks lõiguks peatüki "Kasutusalad" alla.
Tekstis ei ole viiteid - on väga oluline, et väidetel oleksid otse viited juures.
Bibliograafia osa peaks ka viidete all olema ja teosele peaks olema otse tekstis viidatud.
Hulli rakku ei ole vaja ülakomaga käänata.
Parandusi võib tunduda palju, aga tegelikult puudutab enamus seda, et miski on ilmselt Vikipeedia vormistusega nässu läinud.
--ElvaOlle (arutelu) 10. oktoober 2014, kell 16:30 (EEST)

Sissejuhatuses on väga suured vahed lõikudel ja sisukord on samuti väga kaugel tekstist. Sissejuhatuse teise lõigu viimase lause järel on üks üleliigne punkt. Lõigud on ka mujal väga suurte vahedega. Vikipeedias ei panda lõigu järele ega ette tühja rida, sama ka pealkirjadega.
on protsess, mis kasutab elektrivoolu lahustunud metalli katioonide redutseerimiseks, ja mille tagajärjel moodustub elektroodile koherentne metalli kiht - kõrvallausete rinnastamisel pole vaja koma, seega: "on protsess, mis kasutab elektrivoolu lahustunud metalli katioonide redutseerimiseks ja mille tagajärjel moodustub elektroodile koherentne metalli kiht".
Nii palju kui anood tektitab katioone lahusesse juurde, sadestub neid ka katoodile - parem oleks: "Katoodile sadestub nii palju katioone, kui palju neid anood on lahusesse juurde tekitanud".
Cu2+ i - tavaliselt tuleb küll käänata lühendeid ja nimesid, aga siin oleks selgem, kui käändelõpp ära jätta.
metalseks vaseks, andes talle kaks elektroni juurde - siin pole koma vaja.
Kate koosneb tavaliselt puhtast metallist - enne seda lauset on tühik ära ununenud, lause jookseb muidu eelmise lause punktiga kokku.
et vältida lahusega kokkupuutumist Tüüpilised reaktsiooni pidurdavad ained on foolium, kleeplint, erinevad lakid ja vahad - siin on punkt ära ununenud.
substraadil hästi püsiva kvaliteetse katte saamiseks - neutraalsem sõnastus oleks: "võrdlemisi püsiva kvaliteetse katte".
"Löök" ja "vägatus" - need eristage esimesel mainimisel ülejäänud tekstist kaldkirjaga.
"Löök“ kasutab suurt voolutihedust - siin pole enam uuesti jutumärke vaja. On juba selge, mis protsess on löök. Ärge pärast esimest mainimist seda uuesti mingil erilisel viisil märkige.
Näiteks, kui metalli kaetakse selleks, et korrosiooni eest, kasutatakse kõigepealt - mõtlesite ehk: "kui metalli kaetakse, et seda korrosiooni eest kaitsta".
Pulsseeriv elektrokeemiline katmine ehk pulsseeriv elektrosadestamine(PED) - pange enne sulgu tühik.
mis on eraldatud null vooluga - kirjutage kokku "nullvooluga".
et kaista kaetavat eset - trükiviga.
(vannis teostatavat katmist võib teha minimaalse tähelepanuga) - sõna "teostatav" on siin isegi üleliigne: "vannis katmist võib teha minimaalse tähelepanuga".
ja pulsseeriva elektrokeemilise katmise puhul - ühe s-ga: "pulseeriva".
Aga elektrivaba sadestamine peab sisaldama redutseerivat ühendit, mille tulemusel tekib alljärgnev reaktsioon - jätaks siin pigem sõna "aga" ära.
pool-raku - liitsõnad kirjutatakse üldjuhul lihtsalt kokku: "poolraku".
ASTM B322 on standartne juhis, kuidas puhastada metalle - parem oleks: " ASTM B322 on standartne juhis selle kohta, kuidas puhastada metalle".
märguvus-test - parem oleks: "märguvustest" või "märguvuse test".
kus hüdrofiilseid saasteaineid ei detekteerita, kuid nad lihtsasti asendatavad, kuna lahused on veepõhised - parem oleks: "kus hüdrofiilseid saasteaineid ei tuvastata, kuid nad on lihtsasti asendatavad, kuna lahused on veepõhised".
nikkel-katte - kirjutage jälle kokku ilma sidekriipsuta.
katmine tõstab metalli eluiga - õigem oleks: "suurendab eluiga".
Hulli rakk on selline katserakk, mida kasutatakse elektreokeemilise katmise vanni kvaliteedi kontrollimiseks - siin pole sõna "selline" vaja, võtke see lihtsalt ära.
Hulli rakk imiteerib katmise vanni laboratooriumi skaalas - alalütleva käändega on parem: "laboratooriumi skaalal".
mille abil tuvastatakse vanni „tervis“ - parem oleks: "mille abil tuvastatakse vanni nö tervis".
millesse mahub 267ml lahust - arvsõna ja selle ühiku järel on tühik: "267 ml lahust".
mida saab mõõta hulli raku „joonlauaga“ - tehke ka siin nii: "mida saab mõõta hulli raku nn joonlauaga".
--ElvaOlle (arutelu) 26. oktoober 2014, kell 23:38 (EET)


Kasutaja arutelu:K.metsar/Alkeenide metatees

Artikli peatükid on hästi järjestatud ja üldine sisu vastab pealkirjale.
Esimesel joonisel võiks allkiri juures olla. Tekstis võiks selle kohta seletus olla.
Ülejäänud peatükkides jäävad samuti joonised segaseks - need võiks lahti seletatud olla.
Kõikidel joonistel võiks olla eestikeelne tekst.
"Näiteid Schrocki katalüsaatoritest" asemele võiks panna "Mõni Schrocki katalüsaator".
Lausele "Grubbsi katalüsaatorid on mitmesugused kompleksühendid, kus tsentraalseks aatomiks on ruteenium" võiks samuti kooloni järele panna, sest kohe on nende kohta ju skeem.
Peatükis "Alkeenide metateesi tüübid" võiks midagi veel juures olla, kasvõi sissejuhatav lause või lühikesed seletused eri tüüpide kohta.
Ruteeniumtrikloriid, osmiumtrikloriid ja volframi alkülideenkompleks - neil võiks olla artikli link juures, isegi kui artiklit veel kirjutatud ei ole.
Mõnes kohas on viide puudu, nt "Katalüsaatorite" peatüki viimane lõik, "Alkeenide metatüüsi tüüpide" peatükk, "Reaktsiooni mehhanismi" peatüki 2. ja viimane lõik.
Väga hea, et artiklis on palju jooniseid ja et viited on üldiselt korras.
--ElvaOlle (arutelu) 10. oktoober 2014, kell 17:24 (EEST)

(ingl. olefin metathesis) - siin pole lühendi järele punkti vaja.
häguselt - õige: "hägusalt".
Vormistage loetelu nõnda:
Olulisemad alkeenide metateesi tüübid on järgmised:
*ristmetatees (RM,
*ringi avav metatees (RAM),
*ringi sulgev metatees (RSM),
*ringi avav metatees-polümerisatsioon (RAMP),
*atsükliline dieenide metatees (ADMET),
*etenolüüs.[11]
et reaktsioon kulgeks hoogsalt ka tagasihoidlikematel temperatuuridel - parem ja täpsem oleks vist "kõrgematel temperatuuridel".
Samuti tuvastasid nad Ru(II) karbeeni kui efektiivse ühenditsentri - parem: "Samuti avastasid nad, et Ru(II) karbeen on efektiivne ühenditsenter".
sealhulgas Mo(NAr)(CHC(CH3)2R){OC(CH3)(CF3)2}2: - pange juurde "sealhulgas ka ainet...".
--ElvaOlle (arutelu) 26. oktoober 2014, kell 13:02 (EET)


Väga tore, et viited on korras.
Vikipeedias ei panda sissejuhatusele harilikult pealkirja. Selle võiks ära võtta. Sisukord võiks kohe sissejuhatuse järel olla. Sissejuhatus võiks pisut pikem olla. Nimi "Karl Fischer" võiks olla artiklilingiga, isegi kui tema kohta veel artiklit pole kirjutatud. Seevastu on sissejuhatuse praegune tekst väga hea ja annab kohe mingisuguse aimduse, millega tegemist on.
Sõna "mool" juures võiks olla artiklilink.
Kas "Kasutatavate titrantide tüübid" peaks olema peatüki "Mahtanalüütiline Karl Fischeri tiitrimine" alapeatükk? Siis on vormistuses miski nihu läinud, aga seal ei peagi minu meelest alapeatükki panema, võib ju lihtsalt sissejuhatav lause olla, nt "Karl Fischeri mahtanalüütilisel tiitrimisel kasutatakse kahte tüüpi titrante: Ühekomponentseid ..." jne.
Lugeja ei pruugi teada, mis mõõtühiku lühend on ppm, mis on kulonomeetriline süsteem, mis on mõõterakk, diafragmata süsteem, elektrood, katoodi-/anoodiruum, katolüüd, stühhomeetria jne. Neil võiks olla kas Vikipeedia artikli link või lühike seletus kasvõi sulgudes järel. Kui on võimalik, võiks lihtsamat sõnavara kasutada.
"Kulonomeetrilise tiitrimise eeldused" peaks vist peatüki "Kulonomeetriline Karl Fischeri tiitrimine" alapeatükk olema - ilmselt on miski vormistusega nässu läinud jälle. Sama käib ka ilmselt alapeatüki "Kulonomeetrilisi Karl Fischeri titraatoreid on kahte tüüpi" kohta. Samas võiks mõlema alapeatüki pealkirja ära võtta ja liita kogu kupatus peatüki külge. Pealkirja asemel võiks olla sissejuhatav lause, nt "Kulonomeetrilisel tiitrimisel on mitmeid eeldusi:" ja "Kulonomeetrilisi titraatoreid on kahte tüüpi.". Kulonomeetrilise tiitrimise eelduste loetelu järel peaks olema viide (viimase punkti juures).
Mõlemad joonised, mis käivad kulonomeetriliste titraatorite kohta, võiks paigutada küljele.
"Diafragmata generaatorelektrood" võiks olla paksus kirjas ja "Diafragmaga generaatorelektrood" samuti.
Ka peatüki "Proovi sisestamise meetodid" alapeatükid ei ole vormistunud alapeatükkidena.
Hea, et on kasutatud ka jooniseid seletamiseks.
--ElvaOlle (arutelu) 10. oktoober 2014, kell 19:54 (EEST)

Stiili koha pealt ei ole peaaegu üldse laita, ainult mõned anglitsismid vaja ära korrigeerida. Kirjavigade koha pealt oli ka pea kõik korras välja arvatud mõned üksikud kirjavahemärgistuse vead.
Järgarvu järele käib punkt: 1935. aastal.
Sellel reaktsioonil põhinedes on välja töötatud erinevaid tüüpe süsteeme - aga mis süsteeme?
Pange enne kõrvallauset koma: Teises etapis oksüdeerib jood alküülsulfiidi soola alküülsulfaadi soolaks ([R*NH]SO4R), milleks kulub vett.

Kui "kui" alustab kõrvallauset, siis käib jah selle ette koma, aga kui seda kasutatakse võrdluses, siis ei panda koma: Kui veesisaldus on kõrgem kui 1 mol/dm3, on eelistatud Bunseni reaktsioon.
pH väärtusetel alla 5-e kasvab K lineaarselt pH-ga - sõnastage siin ümber: Kui pH on alla viie, kasvab K lineaarselt pH-ga. Kirjutage siin ja edaspidigi üksiknumbrid hoopis sõnadega, sest see ei lühenda väga palju. Kui aga numbri järel on mingi mõõtühik (nt ppm) siis võib number jääda kah. Proovige lühendit pH mitte väga palju lause algusesse jätta, sest väike algustäht võib lugejas segadust tekitada. Kui tegemist on osastava või omastava käändega, ei ole numbri järele käändelõppu panna.
Siin võib kaks lauset kokku ka panna: Teoreetiliselt on võimalik Karl Fischeri reaktsiooni läbi viia ilma alkoholita, kuid aprotoonsete lahustite korral muutub reaktsiooni stühhomeetria.
Kasutage siin -des tarindi asemel lihtsalt kaasaütlevat käänet: Mahtanalüütilise Karl Fischeri tiitrimisel lisatakse büretiga joodi sisaldav reagent lahusesse.
Mahtanalüütiline tiitrimine on sobivaim kasutamiseks vee sisalduste vahemikus 100 ppm kuni 100% - sõnastage nii: Mahtanalüütilist tiitrimist sobib kõige enam kasutada vee sisalduste vahemikus 100 ppm kuni 100%.
Käänake siin osastavasse: Mahtanalüütilise Karl Fischeri tiitrimisel kasutatakse kahte tüüpi titrante: ühekomponentseid ning kahekomponentseid.
Ühekomponentsed - kõik tiitrimiseks vajalikud reagendid on ühes lahuses - vormistage siin tavalise lausena: Ühekomponentse tiitrimise puhul on kõik tiitrimiseks vajalikud reagendid ühes lahuses. Ja teise puhul ka: Kahekomponentse tiitrimise puhul on titrandis ainult jood ja alkohol.
See peab olema võimalikult hästi suletud vähendamaks väliskeskkonna mõjutusi - kui on võimalik, siis võiks maks-vormi asemel kasutada kõrvallauset: See peab olema võimalikult hästi suletud, et vähendada väliskeskkonna mõjutusi.
Ülejäänud reagendid on lahuses, mis valatakse mõõterakku, kuhu lisatakse ka proov - "kuhu" ette käib siin koma, kuna tähistab kõrvallauset.
Paigutage siin ka ikka ühele reale tekst: Diafragmata generaatorelektrood : mõõterakus on vaid üks reagent, mis muudab süsteemi kasutamise lihtsamaks.
Sõnastage pisut ümber: Õnneks ei ole see väga ulatuslik ning jääb vaid mõne protsendi piiresse.
Kasutage siin teist asesõna, muutke sõnajärge: Diafragma on poorne keraamiline vahetükk, mis takistab lahuste segunemist võimaldades samal ajal ioonidel liikuda ühest lahusest teise.
Süsteemi puhastamine on aeganõudvam - aga millest aeganõudvam? Äkki lihtsalt aeganõudev?
Kasutades sobivaid reagente, on võimalik analüüsida - pole koma vaja kasutada.
Sellist meetodit on lihtne ning odav kasutada, kuna spetsiaalseid seadmeid vaja ei ole - "kuna" ette käib koma.
Ajamahukas asemel oleks parem kasutada ajakulukas.
mille temperatuur on piisav vee vabanemiseks proovist - kasutage jällegi kõrvallauset: mille temperatuur on piisav, et vabastada vesi proovist.
Siin tuleb "on" ette koma panna, sest enne seda on ju kõrvallause: Kuna mõõterakku juhitakse vaid kandegaas koos proovist lendunud komponentidega, on võimalik ühe koguse reagendiga teha rohkem analüüse.
tuleb neid parima võimaliku tulemuse saamiseks regulaarselt vahetada - võib ka lihtsalt "optimaalse tulemuse saamiseks" kirjutada.
Liitke siin üheks lauseks: Kasutatava kandegaasi liigne veesisaldus võib kaasa tuua probleeme, näiteks kordusmõõtmiste suur erinevus, reagendi kiire ammendumine.
Siin pole koma vaja ja ilusam oleks pikemalt välja kirjutada: Pikema süsinikahelaga alkohole kasutades ei ole reaktsiooni stühhomeetria enam üks ühele.
--ElvaOlle (arutelu) 22. oktoober 2014, kell 11:22 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Rudolf Aro/Karl Fischeri tiitrimine


Kasutaja arutelu:EeroL/Trükivärvid

Sissejuhatus on pisut lühike. Sissejuhatuses võiks olla pisut kokkuvõtvalt ja lihtsustatult sellest samast, milles artiklis juttu on.
Mõne termini puhul võiks lihtsamat varianti kasutada või siis artikli link juurde panna või kasvõi lühike seletus, nt kolloidne süsteem, dispergeeriv aine, kromofooriline rühm, polümeriseerumine, sikatiiv.
Kohas, kus olete kirjutanud offset-trükimasin, võiks offset olla kursiivis, sest see on võõrkeeles.
Ortograafiliselt õige on liitsõna infrapunakiirgus.
Esialgseid soovitusi on nii vähe sellepärast, et artikkel on esmapilgul päris hästi kirjutatud - on jälgitud entsüklopeedilist keelekasutust ja artikli strukuur on ka paigas.
--ElvaOlle (arutelu) 10. oktoober 2014, kell 20:41 (EEST)
Viisin parandused sisse.
--EeroL (arutelu) 11. oktoober 2014, kell 17:59 (EEST)

koosnesid ligi 20st komponendist - kirjutage siin sõnadega välja: "ligi kahekümnest komponendist".
Raudgallustintidel miinuseks oli see - parem oleks: "Raudgallustintide miinuseks oli see".
imandunud - õige: "imendunud".
Kesajal kasutati tahma - trükiviga.
kuid peale paberile kandmist ja kuivamist muutus sügavmustaks - kirjutage ikka juurde, et tint muutus sügavmustaks.
Seejärel tõmmist, millele oli lisatud veini, keedeti kuni see värvus mustaks ja muutus paksemaks - parem: "Seejärel keedeti tõmmist, millele oli veini lisatud, kuni tõmmis mustaks värvus ja paksemaks muutus".
veel baseeruv - parem on: veepõhine.
mistõttu tekst jäi hägune ja ebaterav - sõnajärg oleks parem nii: "mistõttu jäi tekst hägune ja ebaterav".
Üldised on trükivärvide keemiline koostis - ehk mõtlesite ikka "üldiselt"?
Kui värvaine on lahustis lahustuv, on tegemist lahusepõhise tindiga, kui mittelahustunud kujul (peene pulbrina), on tegemist pigmenttindiga - parem oleks: "Kui värvaine on lahustis lahustuv, on tegemist lahusepõhise tindiga, kui värvaine on mittelahustunud kujul (peene pulbrina), on tegemist pigmenttindiga".
baseeruvad kompleksühenditel (ftalotsüaniin) - kas sulgude sees olev aine nimetus on näitena toodud? Siis võiks kasutada ka lühendit "nt".
oksüdeeritakse tugeva oksüdeeriva aine (nt naatriumdikromaat või naatriumkloraat) - käänake sulgude sees olevad näited ka: "nt naatriumdikromaati või naatriumkloraati".
et see kinnistuks paberile, kuid piisavalt vähekleepuv, et mitte paberit kahjustada - parem oleks: "kuid mitte nii kleepuv, et see paberit kahjustaks".
on võimalik suuredada sideainete - trükiviga.
Tiksotoopilisos - ikka "tiksotoopilisus".
Suurem osa offset-trükimasinatest ja kaasaegsetest printeritest baseeruvad trükivärvide imendumisel trükipinnale - pigem nii: "Suurem osa offset-trükimasinate ja kaasaegsete printerite trükivärve baseeruvad trükipinnale imendumisel".
Imandumiseks mõeldud trükivärvidele lisatakse tihti värnitsat - peaks olema "imendmumiseks".
Käänake: web-offseti.
toimudes umbes 1 sekund - õige: "toimudes ühe sekundi".
--ElvaOlle (arutelu) 26. oktoober 2014, kell 15:23 (EET)