Arutelu:Tallinna Ülikool

Nüüd tuleks vist üle minna nimetusele "Tallinna Ülikool". Kuidas seda teha? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:38, 9 Jun 2005 (UTC)

Tallinna Ülikool moodustus sel teel, et Tallinna Pedagoogikaülikool nimetati ümber Tallinna Ülikooliks. Selle ülikooliga liitunud asutused ühinesid Tallinna Ülikooliga (või ka Tallinna Pedagoogikaülikooliga). Jutt koondumisest on eksitav ning väljendab küll ülikooli ametlikku poliitikat ja eesmärke, kuid mitte fakte. Andres 17. mai 2006, kell 19.57 (UTC)
Seadus, millest jutt on, ei teinid muud, kui asendas sõnad "Tallinna Pedagoogikaülikooli" sõnadega "Tallinna Ülikooli". Minu meelest ei saa seda tõlgendada kuidagi teisiti kui nimemuutusena. Tallinna Ülikooli eelkäijad on ikkagi Tallinna Pedagoogikaülikooli eelkäijad.  Andres 17. mai 2006, kell 20.01 (UTC)
Tallinna Pedagoogikaülikool nimetati kõigepealt ümber Tallinna Ülikooliks ja alles seejärel ühines sellega näiteks Eesti Humanitaarinstituut. Tallinna Ülikooli kui uue ülikooli asutamist ei ole kunagi toimunud. Andres 6. märts 2009, kell 21:29 (UTC)
mis loodi Eesti Vabariigi Riigikogu otsusega mitme Tallinnas asuva ülikooli ja akadeemilise asutuse ühinemise tulemusena

Minu meelest on just see väärinformatsioon. Kui aga selline otsus tõesti olemas on, siis on teine asi.

Ed. Vilde nim. Tallinna Pedagoogilise Instituudi ja võib-olla ka Tallinna Õpetajate seminari mainimine Tallinna Ülikooli eelkäijana on minu meelest õige. Andres 6. märts 2009, kell 21:32 (UTC)

Välislinkide asemel tuleb teha siselingid. Välislingid tulevad alles viidatavatesse artiklitesse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. mai 2006, kell 20.09 (UTC)

Varasem variant:
Tallinna Ülikool (lühend TLÜ; 2005. aastani Tallinna Pedagoogikaülikool,  lühend TPÜ) on Tallinnas asuv avalik-õiguslik ülikool.
Selle eelkäija Tallinna Õpetajate Seminari pidulik avaaktus peeti 15. septembril 1919. aastal. Seminaris töötasid oma aja silmapaistvamad koolimehed, keda tunti kogu Eestis. 1928. aastal muutis õppeasutus struktuuri ja sai nimeks Tallinna Pedagoogium. Õppetöö kestis kaks aastat ja vastu hakati võtma gümnaasiumide, kesktehnikakoolide ja kunstitööstuskooli lõpetanuid. Pedagoogiumi õppeprotsessi reorganiseerimisel jälgiti mõnevõrra kõrgkooli eeskujusid. Ümberkorralduste tulemusena avati meeskäsitöö, laulmise ja muusika, järgmisel aastal naiskäsitöö, aianduse ja vene õppekeelega algkooliõpetaja eriala.
1937. aastal tunnistati pedagoogiumi süsteem ebaotstarbekaks ning tegevust alustas uuesti Tallinna Õpetajate Seminar.
1940. aastal kolis seminar Vene tänavalt Narva maanteele, vastvalminud Riikliku Inglise Kolledži majja (nüüd TPÜ peahoone). Seitse aastat hiljem reorganiseeriti õppeasutus kuueaastase õppeajaga Tallinna Õpetajate Instituudiks. Neljal esimesel kursusel oli üldhariduslik iseloom, 5. ja 6. kursusel valmistuti üliõpilastena õpetajatööks. Avati eesti keele ja kirjanduse, vene keele ja kirjanduse, inglise keele, ajaloo, füüsika-matemaatika ja loodusteaduste-geograafia eriala. Täiendavalt võis õppida ka muusikat ja laulmist, joonistamist ja joonestamist ning kehalist kasvatust. Lõpetaja sai 5.–7. klassi õpetaja kutse.
1952. aastal muudeti Tallinna Õpetajate Instituut kõrgkooliks õppeajaga 4 aastat statsionaarses õppes ja 5 aastat kaugõppes. Aegamööda õppeasutuse profiil laienes. 1965. aastal alustas tööd kultuurharidustöö osakond, Tartu Ülikoolist toodi üle raamatukogunduse ja bibliograafia eriala, kaks aastat hiljem avati koolieelse pedagoogika ja psühholoogia eriala. Kõrvuti õppetöö korraldamisega kujunes instituudi üheks põhiülesandeks erialase teadustöö arendamine ning oma erialadele järelkasvu koolitamine.
1983. aastal lõpetati keeleteaduskonna uue õppehoone ja üliõpilaste ühiselamu ehitamine. Samal aastal hakkas ilmuma ajaleht.
1992. aastast kannab õppeasutus Tallinna Pedagoogikaülikooli nime. Sama aasta aprillis promoveeriti esimesed audoktorid. 1995. aasta algusest määratles Eesti Vabariigi Ülikooliseadus TPÜ ühena kuuest Eesti avalik-õiguslikust ülikoolist. 1997. aastal ühinesid Tallinna Pedagoogikaülikooliga endised Teaduste Akadeemia instituudid  Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituut ja Ökoloogia Instituut.
Viimaseid aastaid iseloomustab ulatuslik õppetöö reform: mindi üle ainesüsteemidele, avati magistri- ja doktoriõpe.
Ülikooli rektor on alates 2001. aastast Mati Heidmets. Tema ametiaeg lõpeb 14. mail 2006. 13. veebruaril 2006 valiti uueks rektoriks Rein Raud.
Aastal 2005 sai ülikool Tallinna Ülikooli nime. 15. mail 2005 ühines Tallina Ülikooliga Eesti Humanitaarinstituut. 29. juulil 2005 allkirjastati ühinemisleping Ajaloo Instituudiga. Teoksil on ka Audentese Ülikooli meediateaduskonna ületulek Tallinna Ülikooli.
Tallinna Ülikooli õuel on valmis veebruaris 2006 uus õppehoone.
2005. aastal võeti ülikooli vastu umbes 2400 üliõpilast.
Andres 3. juuni 2006, kell 09.09 (UTC)

Võiks vaidluse lõpetada ja lähtuda 29.04.2006, kell 18.31 versioonist. Praegune viide seadusele ja reklaamtekst on õige kummalised.  --Pehlakas 29. juuni 2006, kell 20.29 (UTC)

: Taastasin varasema variandi. Siin on viimatine variant, milles kindlasti leidub materjali, mida saaks integreerida:
Tallinna Ülikool (lühend TLÜ) on Tallinnas asuv avalik-õiguslik ülikool.
Tallinna Ülikool moodustati tulenevalt Riigikogu poolt 16. veebruaril 2005 vastu võetud ülikooliseaduse § 3 muutmise seadusele.  Seadus hakkas kehtima ning Tallinna Ülikool tekkis 18. märtsil 2005.
Tallinna Ülikooli nime alla on koondunud mitmed Eesti kõrgharidus- ja teadus-arendusasutused, et kasvada sallivaks, avatuks, väärikaks, akadeemilist nõudlikkust ja akadeemilist vabadust väärtustavaks ülikooliks. Tallinna Ülikooli nime alla on koondunud elujõulised ja aktiivselt tegutsevad haridusasutused nagu Tallinna Pedagoogikaülikool, Eesti Humanitaarinstituut (ühines TLÜ-ga 15. mail 2005) ja Audentese Ülikooli meediateaduskond (ühines TLÜ-ga 1. jaanuaril 2006); aga ka Eestis ainulaadsed teadus-arendusasutused nagu Ajaloo Instituut (ühines TLÜ-ga 29. juunil 2005), Ökoloogia Instituut, Eesti Demograafia Instituut, Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituut ning Akadeemiline Raamatukogu. Nende varem iseseisvalt tegutsenud organisatsioonide ühinemine üheks suureks Tallinna Ülikooliks on loonud kokkuvõttes paremad võimalused tõsta pakutava kõrghariduse kvaliteeti, luua teadustööks paremad tingimused ja rikastada õppetööd samas ülikoolis tehtavate uuringute tulemustega.
Tallinna Ülikooli rektor on alates 15. maist 2006 Rein Raud. Tema ametiaeg kestab viis aastat.
1. märtsi 2006. aasta seisuga õppis Tallinna Ülikoolis 6640 üliõpilast. 2005/2006 õppeaastal võeti vastu 2644 üliõpilast, neist bakalaureuseõppesse 1751 üliõpilast, magistriõppesse 851 üliõpilast, doktoriõppesse 42 üliõpilast.
Tallinna Ülikoolis õpitakse ja õpetatakse humanitaar-, sotsiaal- ja haridusteadusi, täppis- ja loodusteadusi, kauneid kunste ja kehakultuuri. 2006. aasta suvel toimub vastuvõtt 50 bakalaureuse-, 70 magistri- ja 16 doktoritaseme erialale.
Tallinna Ülikooli koosseisu kuuluvad järgmised põhiüksused:
* Ajaloo Instituut
* Balti Filmi- ja Meediakool
* Eesti Demograafia Instituut
* Eesti Humanitaarinstituut
* Filoloogiateaduskond
* Haapsalu kolledž
* Haridusuuringute Instituut
* Kasvatusteaduste teaduskond
* Kehakultuuriteaduskond
* Kunstide teaduskond
* Matemaatika-loodusteaduskond
* Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituut
* Rakvere kolledž
* Sotsiaalteaduskond
* Ökoloogia Instituut
* Akadeemiline Raamatukogu
* Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseum
* Üliõpilaskond

*Tallinna Ülikooli kodulehekülg
Andres 29. juuni 2006, kell 21.18 (UTC)
----
Terve ajaloost rääkiv osa on viimaste redaktsioonidega kadunud. Kas see on õigustatud? Jaan513 21. juuli 2006, kell 12.42 (UTC)
Muidugi ei ole. Viimane variant sisaldab olulisi faktivigu ning on üles ehitatud peamiselt retoorikaga. Eeelmine variant vajab olulist täiendamist, kuid seal ei ole neid puudusi. Taastan eelmise variandi. Viimane variant:
Tallinna Ülikool (lühend TLÜ) on Tallinnas asuv avalik-õiguslik ülikool.
Tallinna Ülikool (TLÜ) loodi 18. märtsil 2005 EV Riigikogu otsusega mitme Tallinnas asuva ülikooli ja akadeemilise asutuse ühinemise tulemusena, kuid tema asutamisprotsess algas juba 15. mail 2002. aastal, mil ülikooli algatajad sõlmisid Tallinna linna ning Haridus- ja teadusministeeriumiga Tallinna Ülikooli loomist toetava lepingu.
Moodustus tugeva potentsiaaliga õppe- ja teadusasutus, mille ümber on koondunud olulisesem osa Tallinna humanitaar- ja sotsiaalteadlastest, järjest kasvamas on ka loodus- ja täppisteaduste osakaal. Tallinna ülikooli algatajate traditsioonid ulatuvad Eesti pikima ajalooga õpetajakoolitusest maailma uusima humanitaar- ja sotsiaalteadusliku mõtte maaletoomise ja rakendamiseni Eesti kontekstis, ülikooli rikkuste hulka kuulub ka olulisim vanade raamatute kogu Eestis (Baltica).
Uueks ülikooliks ühinesid 2003.-2005. aastal Tallinna Ülikooli algatajad - Ajaloo Instituut, Akadeemiline Raamatukogu, Eesti Humanitaarinstituut ja Tallinna Pedagoogikaülikool. Alguses ülikooli rajamises osalenud Eesti Kunstiakadeemia otsustas siiski jätkata iseseisana ning Viljandi Kultuuriakadeemia otsustas regionaalpoliitilistel kaalutlustel liituda Tartu Ülikooliga. Aasta peale Tallinna Ülikooli tekkimist liitus ülikooliga veel ka Audentese Ülikooli meediateaduskond, mille baasil rajati ülikooli koosseisu Balti Filmi- ja Meediakool. Ka mitmed teised Tallinna ülikoolid ja teadusasutused on tundnud huvi koostöö tihendamise ja võimaliku assotsieerumise vastu.
Tallinna Ülikool koosneb 6 teaduskonnast, 6 instituudist ja 3 kolledžist, tasemeõpet viivad nende seast läbi 11 üksust ja 4 tegelevad vaid uurimistööga. Esimene vastuvõtt Tallinna Ülikooli toimus 2005. aasta suvel. Ülikoolis õpib praegu enam kui 7000 tudengit ja töötab enam kui 400 teadlast ja õppejõudu.
Tallinna Ülikool on kuulutanud oma strateegiliseks eesmärgiks muutuda rahvusvaheliseks teadusülikooliks ja kinnitab, et on valmis kandma sotsiaalset vastutust, pakub paindlikku ja kollegiaalset keskkonda õppimiseks ja isiklikuks arenguks, kõrgeid kvaliteedinõudeid ja samas neile vastavat akadeemilist vabadust kõigile oma üliõpilastele ja töötajatele.
Pluss välislink, kategooriad ja vikilink.
Andres 22. juuli 2006, kell 06.05 (UTC)
Vastupidi, just nimelt koondumine kajastab fakte. Ülikooli loomise seaduse juures on ka seletuskiri, kus on kirjas, et Tallinna Ülikool moodustub erinevate asutuste koondumise teel. Ülikooli loomisel sõlmitud ühinemislepingud sätestavad ülikooli ka ühinevate üksuste õigusjärglasena, nii et ka juriidiliselt ei ole TLÜ mitte ümbernimetatud Pedagoogikaülikool, vaid liitunud üksuste ühine õigusjärglane. Eksitav on hoopis ülikooli (ka Pedagoogikaülikooli) seostamine 1919 asutatud seminariga, sest seal mingit juriidilist järjepidevust ei ole, ehkki traditsioon kanti edasi.

Katsume seda asja siis uurida ning koostada ühiselt artikli, mis kõiki asjaolusid arvesse võtab. Seniks jätan vaidlustamismärke. Seminari suhtes võib Sul õigus olla. Andres 23. juuli 2006, kell 17.34 (UTC)

Palun anna link sellele seletuskirjale, mida Sa mainisid. Andres 23. juuli 2006, kell 17.36 (UTC)
Uueks ülikooliks ühinesid 2003.-2005. aastal Tallinna Ülikooli algatajad - Ajaloo Instituut, Akadeemiline Raamatukogu, Eesti Humanitaarinstituut ja Tallinna Pedagoogikaülikool.
Kui ma õigesti mäletan, siis Humanitaarinstituut ühines Tallinna Ülikooliga, teised nimetatud ühinesid juba varem Tallinna Pedagoogikaülikooliga. Ükski ühinemine ei toimunud pariteetsetel aalustel, vaid nii, et üks asutustest lakkas iseseisvana olemas, teine jäi alles. "Koondumine" leidis sisuliselt tõesti aset, kuid seejuures ei moodustunud juriidiliselt  uut asutust.
Tallinna Ülikool on kindlasti kõikide Tallinna Pedagoogikaülikooliga ja Tallinna  Ülikooliga ühinenud asutuste õigusjärglane. Seda, kas ta on Tallinna Pedagoogikaülikooli õigusjärglane, tuleb kontrollida. Andres 23. juuli 2006, kell 17.44 (UTC)

Alguses ülikooli rajamises osalenud Eesti Kunstiakadeemia otsustas siiski jätkata iseseisana ning Viljandi Kultuuriakadeemia otsustas regionaalpoliitilistel kaalutlustel liituda Tartu Ülikooliga.

See "regionaalpoliitilistel kaalutlustel" on arusaamatu. Seda küll deklareeriti, aga niipalju kui mina aru saan, osutus ühinemisel takistuseks kattuvate erialade olemasolu. Andres 23. juuli 2006, kell 17.44 (UTC)
Tallinna Ülikool on kuulutanud oma strateegiliseks eesmärgiks muutuda rahvusvaheliseks teadusülikooliks ja kinnitab, et on valmis kandma sotsiaalset vastutust, pakub paindlikku ja kollegiaalset keskkonda õppimiseks ja isiklikuks arenguks, kõrgeid kvaliteedinõudeid ja samas neile vastavat akadeemilist vabadust kõigile oma üliõpilastele ja töötajatele.

Mulle tundub, et see on retoorika, mis suurt midagi ei tähenda. Andres 23. juuli 2006, kell 17.46 (UTC)
----
Taastasin pisikeste muudatustega vana kuju. Täiendused ja parandused on teretulnud. Andres 1. august 2006, kell 07.43 (UTC)

Arusaamatuks jääb, mis asi on Tallinna Ülikooli õu? --WikedKentaur 30. august 2007, kell 21:43 (UTC)

Kirjutasin selgemalt. Mõeldud oli nähtavasti ülikooli territooriumi, mis asus hoonetest õue pool. Andres 30. august 2007, kell 21:46 (UTC)
----
Logo tuleb üles laadida.
1919 on asutamisaastana kindlasti vale, asendasin selle 1952. aastaga, aga tõenäoliselt tuleb veelgi hilisemaks panna.

(Varemalt) 1952 on kindlasti õige. Näiteks Tartu Ülikool loeb oma asutamise aastaks 1632, mitte 1631, kui asutati Tartu gümnaasium. --Improvisaator 29. oktoober 2008, kell 14:59 (UTC)
Üliõpilaste hulka arvatakse ametlikult ka doktorandid. Andres 29. oktoober 2008, kell 06:53 (UTC)

Lisasin logo. iffcool 29. oktoober 2008, kell 14:55 (UTC)

: doktorandid on ju kokku üliõpilaste numbris sees ja viide, kust võetud, on ka olemas. Miks selle Tallinna Õpetajate Instituuti asutamine algusaastaks ei sobi? Kas too kool siis ei andnud kõrgharidust? 1952 on selle teksti järgi tehtud ainult 6-aastasest õppest 5-aastane, mis oluline tähis see on? Kas kuskil on olemas mingi ametlik kooli ajalugu? Mina kodulehelt küll ei leidnud. --Oktav 29. oktoober 2008, kell 16:12 (UTC)

:: Jah, tõepoolest, üliõpilaste koguarv, samuti bakalaureuseüliõpilaste, magistrantide ja doktorantide arv on õiged, kuid valesti ja segaselt esitatud. Selguse huvides võiksid tabelis olla lahtrid "Üliõpilasi kokku", "Bakalaureuseõppes" ja "Magistriõppes" ja "Doktoriõppes". Aspirante ei ole, see on vale nimetus.

:: Mina ei tea, mida tuleb lugeda ülikooli asutamisaastaks. Tallinna Õpetajate Instituut andis tollases mõttes lõpetamata kõrghariduse.  Praeguste kriteeriumide järgi oli tegu küll kõrgkooliga, ent mitte ülikooliga. 1952 asutati tollase terminoloogia järgi kõrgem kool Tallinna Pedagoogiline Instituut. See on võrreldav praeguses mõttes ülikooliga. Kuueaastane õpe hõlmas nähtavasti ka keskharidust.

:: Praegune tekst järgibki Tallinna Pedagoogikaülikooli ametlikku ajalugu. Praeguse juhtkonna seisukoha või retoorika järgi algab Tallinna Ülikooli ajalugu 2005. aastal. Seetõttu mingit varasemat ajalugu kodulehel ei olegi. Minu meelest võib seda seika mainida, aga ei saa aluseks võtta. Vaata sellesama arutelu algust. Andres 29. oktoober 2008, kell 18:51 (UTC)
Magistriõppe jaoks tuleb teha eraldi lahter. Andres 30. oktoober 2008, kell 14:02 (UTC)
----
faculty on akadeemiline personal. Andres 30. oktoober 2008, kell 15:08 (UTC)

minu viga. see number tuleks teiste eesti ülikoolide juures ka ära parandada. Kas assistent on akadeemiline personal? Maaülikoolis on kõik eraldi toodud --Oktav 30. oktoober 2008, kell 15:18 (UTC)

: Jah, sinna kuuluvad kõik õppejõud ja teadurid. Assistent on õppejõud. Andres 30. oktoober 2008, kell 15:31 (UTC)
Kampus ei võrdu üli6pilaselamutega, vaid on laiem mõiste. Kas Mati Heidmetsa ametiaja lõppemise kuupäeva väljatoomine on vajalik? --Vulc 23. november 2008, kell 02:15 (UTC)
Milline parandus seoses kampusega tuleks teha
Sõnastust on tarvius muuta, aga rektorite vahetumise kuupäev on minu meelest artiklis vaalik küll. Andres 23. november 2008, kell 15:47 (UTC)
----
Selle "välja otsitud" asemel oli enne midagi paremat. Või mäletan ma valesti? --Epp 18. jaanuar 2011, kell 05:49 (EET)

Vaadatud. Andres 18. jaanuar 2011, kell 08:26 (EET)
----
Vanad statistilised andmed tuleks kuidagi säilitada. Andres 18. jaanuar 2011, kell 08:26 (EET)

(üle toodud siit: Arutelu:Tallinna Ülikooli rektorite loend)
Kindlasti tuleks lisada tegelikud ametinimetused, mida nad oma ametiajal kandsid.

Ei saa aru, millisest allikast pärineb väide, et Tallinna Pedagoogium sai lõpu 1937. aastal. Minu ema astus pedagoogiumi 1940. aastal ja lõpetas 1942. aastal. Ta toonitas alati, et pedagoogium oli aste kõrgem kui õpetajate seminar ning et Tallinna Pedagoogiline Instituut tehti pedagoogiumist ning et hoonegi oli Tallinna Pedagoogiumi hoone, milles paiknes ka õpetajate seminar.Ssgreporter (arutelu) 9. november 2015, kell 00:35 (EET)
----
Algus asendati sellise tekstiga, mis ei ole Vikipeediasse sobiv. Ma panen vana tagasi, kuigi see vajab kohendamist. Andres (arutelu) 20. september 2017, kell 21:20 (EEST)
Tallinna Ülikool on avalik-õiguslik ülikool, tudengite arvult kolmas Eestis. Väga paljusid erialasid õpetava ülikooli siht on olla targa eluviisi eestvedaja Eestis, vaimsuselt aga uutmoodi akadeemiline.
Kuuest instituudist ning Haapsalu ja Rakvere kolledžitest koosnev ülikool on koondanud tegevuse viide fookusvaldkonda. Need on haridusuuendus, terve ja jätkusuutlik eluviis, kultuurilised kompetentsid, ühiskond ja avatud valitsemine ning digi- ja meediakultuur

Nüüd on see tagasi pandud. See ei ole entsüklopeediasse sobiv tekst.
Enne oli siin nii:
Tallinna Ülikool (lühend TLÜ) on Tallinnas asuv avalik-õiguslik ülikool. 18. märtsini 2005 kandis see Tallinna Pedagoogikaülikooli nime.
Tallinna Ülikooli rektor on 15. maist 2011 Tiit Land. Eelmine rektor oli  Rein Raud (15. mai 2006 –  15. mai 2011).
Alates 2015. aastast on ülikoolil 6 instituuti ja 2 kolledžit (enne seda 19 instituuti ja 5 kolledžit).
Peale selle, ülikooli asutamisaasta ei ole 2005. Mis see on, seda ma ei oska öelda. Andres (arutelu) 20. september 2017, kell 22:37 (EEST)
Siin on ka faktiviga: ülikoolil on peale instituutide ja kolledžite ka teisi allasutusi. Andres (arutelu) 20. september 2017, kell 22:40 (EEST)
----
Vanad andmed tuleks kuidagi säilitada, kas või arutelulehel.
Ülikooli asutamisaasta ei ole 2005. Aastal 2005 muutus ülikooli nimi ja pärast seda ühines ülikooliga mitu muud asutust. Uut ülikooli ei moodustatud, kuigi see oli algul plaanis. Andres (arutelu) 21. september 2017, kell 11:42 (EEST)

Pakun, et Tallinna Õpetajate Seminar võiks olla eraldi. :Andres (arutelu) 12. detsember 2017, kell 19:15 (EET)

v-o, märgin siinkohal ka märksõna Tallinna õpetajate seminar. Vt ka arutelu:Tallinna Õpetajate Seminar--Estopedist1 (arutelu) 10. august 2019, kell 14:55 (EEST)

Tallinna Ülikooli ei asutatud 2005. aastal. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 13:10 (EET)

:Tallinna Ülikool loodi 18. märtsil 2005. aastal Riigikogu otsusega mitme Tallinnas asuva kõrgkooli ja teadusasutuse ühinemise tulemusena. (vt http://www.tlu.ee/et/ylikool/Yldtutvustus/ajalugu/kronoloogia) --Merryapples (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 20:33 (EET)

See ei ole faktiliselt tõsi. Riigikogu lihtsalt asendas seaduses ühe nime teisega. Muutus nimi, mitte midagi muud, uut asutust ei moodustatud. Teised asutused liitusid olemasoleva ülikooliga hiljem, mitte sellel päeval.

Algselt oli küll kavas või arutusel asutuste ühinemine uueks ülikooliks, aga seda ei toimunud. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 20:46 (EET)
Ma saan aru, et Andres vaidleb Tallinna Ülikooli nö ametliku ajalookäsitlusega. Ma ei tea, kummal on õigus. Ülikooli mitmetes dokumentides esitatakse käsitlus, et Tallinna Ülikool asutati 2005. aastal ja sama käsitlust on kommunikeerinud tolle perioodi rektorid, sh Mati Heidmets ja Rein Raud. Andrese käsitlus paistab olema, et 2005. aastal toimus vaid ümbernimetamine ja identsus ei muutunud. Sarnaseid seisukohti on Andres esitanud ka muudel juhtudel, nii et selles mõttes on ta positsioon järjekindel, isegi kui see kõigi allikatega ei ühildu ja on seetõttu originaaluurimusliku maiguga. 16. veebruaril 2005 võttis Riigikogu vastu ülikooliseaduse § 3 muutmise seaduse (vahemärkusena - see oli seadus, mitte otsus. Selles osas ei ole ülikooli kodulehe tekst korrektne, sest on segamini aetud otsus ja seadus) järgmises sõnastuses: "Ülikooliseaduse (RT I 1995, 12, 119; 2003, 33, 206; 58, 387; 2004, 5, õiend; 45, 316; 53, õiend; 56, 404) § 3 lõikes 1 asendatakse sõnad «Tallinna Pedagoogikaülikooli» sõnadega «Tallinna Ülikooli»." See seadus jõustus 18. märtsil 2005. Kas see tähendab, et seadusega nimetati Tallinna Pedagoogikaülikool ümber Tallinna Ülikooliks? Pelgalt seaduse sõnastuse järgi seda väita ei saa, sest sama õiguslik sõnastus oleks asjakohane ka juhul kui Tallinna Pedagoogikaülikool lõpetas tegevuse ja/või reorganiseeriti ning tegevust alustas Tallinna Ülikool. Seega, pelgalt viitega seaduse sõnastusele Andres oma seisukohta põhjendada ei saa. Mulle paistab, et ka regorganiseerimise fakt ei ole vaieldav. Küsimus võib aga olla selles, et millal täpselt reorganiseerimine toimus. Ilmselt ei toimunud see kogu mahus kõik täpselt 18. märtsil 2005, s.t. Riigikogu seaduse jõustumise päeval. Seda kinnitab ka ülikooli kodulehel olev tekst, mis sedastab, et 18. märtsil 2005. aastal "jõudis lõpule 2002. aastal alanud protsess, milles Tallinna Ülikooli tollastest üksustest osalesid veel Eesti Humanitaarinstituut, Ajaloo Instituut ja Akadeemiline Raamatukogu." Nüüd, kas asjaolu, et reorgniseerimine ei toimunud kogu mahus ühe sammuga, seaduse jõustumise kuupäeval, vaid protsessina, on määrava tähtsusega, et väita, et "muutus vaid nimi, mitte midagi muud." Mulle tundub, et Andres peab vähemasti oma väidet märksa põhjalikumalt ja viidetega tõestama.--VillaK (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 21:32 (EET)

Kommunikeeritud on loosungeid, mitte fakte, ja vähemalt mina ei ole seda juttu kunagi nii tajunud, et sellega tahetakse faktilisi tõdesid esitada. Uue ülikooli loomine on sümboolne, mitte tegelik. Ja ka seadus ei toiminud otseselt, vaid pigem sümboolselt. Seadusemuudatus andis lihtsalt uue nime kasutamisele seadusliku aluse. Seadus ju ei öelnud, millise ülikooli nimi see on. Seletuskirjas küll selle kohta üht-teist on, aga seda ei saa ka võtta kirjeldusena toimunust, vaid ainult kavatsusena, mida tahetakse saavutada. Muidugi ei saa ainuüksi seaduse põhjal öelda, mis tegelikult toimus. Selles asi ongi, et sellest seadusest ei tulene, et loodi uus ülikool, ja viidetega seadusele seda tõendada ei saa.

Ma räägin lihtsalt seda, mida kõik, kes neis asutustes tollal töötasid, peaksid teadma. See ei saa olla mingi saladus, mille paljastamiseks peaks originaaluurimusi tegema. Mina ei hakka allikaid koguma, kuid juhin tähelepanu sellele, et kõike, mida ülikool enda kohta ütleb, ei maksa sõna-sõnalt võtta.

Protsess jõudis lõpuni? Ei, protsess jõudis lõpuni siis, kui need teised asutused läksid ülikooli koosseisu. Ja see ei toumunud 18. märtsil, vaid konkreetsetel kuupäevadel pärast seda. Protsessi all mõeldakse nähtavasti asutustevahelisi  läbirääkimisi ja kokkuleppeid. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 22:59 (EET)

Kui ülikooliga kolm väikest asutust ühineb, see ju iseenesest ei muuda seda ülikooli uueks ülikooliks, olgu loosungid millised tahes.

Ma toon lihtsa näite. Ülikooli rektor valiti siis, kui nimemuutust ega ühinemisi polnud toimunud. Kui oleks loodud uus ülikool, kuidas siis vana ülikool oleks saanud sellele rektori valida?

Minu meelest peaks olema väga lihtne kindlaks teha, et uue ülikooli loomist juriidilises ega muus faktilises mõttes 2005. aastal ei toimunud. Ülikool vahetas nime ja laienes mõnevõrra. Hiljem on ta veelgi laienenud, ent on ikka veel sama ülikool. Mõistagi on toimunud pikaajaline protsess teel pedagoogilisest instituudist korraliku teadusülikooli poole, aga seegi algas juba hulga varem.  Andres (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 23:18 (EET)

:Sa osundad siin nüüd, et allikad moonutavad tõde ja seetõttu ei tuleks allikaid usaldada. Ent kui toimub (juhul kui toimub) süstemaatiline valetamine ja ükski allikas ei räägi tõtt, siis peab ju tõde ometi kuidagi tuvastatav olema. Sest kuidas seda muidu saab kajastada. Mis siis üle jääb? Tunnistajate ütlused? Kui palju neid tunnistajaid olema peaks, et need omaksid suuremat kaalu kui ühe inimese subjektiivne seisukoht? Ja need tunnistused peaksid siis ka kuidagi fikseeritud ja avaldatud olema, vastasel juhul ei ole need sõltumatute allikatena viidatavad. Ma soovitan, et avalda oma seisukoht oma nimel kusagil ajalehes või veebiväljaandes, siis saaks artikli tekstis vähemasti viidada, et ülikooli loomise käsitluse kohta on olemas ka ametlikust versioonist erinevaid käsitlusi. Ehk nii saaks näidata, et Tallinna Ülikooli asutamise kohta on erinevaid tõlgendusi ja Sinu tõlgendus on üks alternatiividest, mis seab ülikooli juhtkonna poolt levitatava versiooni kahtluse alla. Aga praegu Sa kasutad siin arutelulehte selleks, et püüda veenda teisi, et Sinu tõlgendus on õige ja ülikooli kodulehel kirjeldatav versioon vale. Häda on aga selles, et aruteluleht ei ole artikli tekstis viitena kasutatav.

:Mõni sõna veelkord ka tõendamiskoormusest. Kuitahes ilmselge või iseenesestmõistetav Sulle mõni seisukoht, kirjutamisviis vms ka ei tunduks, siis juhul kui Sinu seisukoht või tõlgendus erineb valdava enamuse viidatavate allikate seisukohtadest või tõlgendustest või Sinu soovitatav kirjaviis erineb seni kasutuselolnud ja tavapärasest kirjaviisist, siis tõendamiskoormus on ikkagi Sinul. Sina pead tõendama ja põhjendama, et tõlgendus on adekvaatne ja Sinu soovitud kirjaviis on õige. Sa ei saa hakata nõudma, et teised peaksid tõestama, et Sa eksid. See tähendaks nn pööratud tõendamiskoormust (reverse burden of proof), mis ei ole sellistes olukordades kohane. Ei, Sina pead tõestama, et allikad eksivad ja juurdunud tavad on valed. Ja Sinu tõestus peab olema viidatav. Vastasel juhul jääb see diskussioon lihtsalt intellektuaalselt huvitavaks mõttevahetuseks, mis mistahes praktilise eesmärgi jaoks on aga suuresti kasutu.--VillaK (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 23:43 (EET)

:: Ma lihtsalt juhin tähelepanu sellele, et allikaid lugedes tuleb eristada fakte ja retoorikat. Ma andsin ainult vihje, mis suunas tuleb vaadata. Tunnistajate ütlusi küll vaja ei ole, piisab avalikustatud faktidest.

:: Ei, ma ei arva, et oleks mitu versiooni. On faktid ja seda tõlgendav retoorika. Materjal tuleb esitada nii, et lugeja jaoks need asjad segi ei läheks. Allikas, millele viidati, on faktid ja retoorika segi, ja seda ei saa sõna-sõnalt võtta. Mulle tundus, et see, mida ma räägin, on enesestmõistetav. Tõesti ma eeldan, et inimesed üldiselt teevad faktidel ja retoorikal vahel.

:: Me oleme ju kõik huvitatud sellest, et Vikipeedia esitaks fakte kallutamatult. See ei ole minu eraasi, mina ei taha levitada oma uudseid seisukohti ja ideid. Mina ei pea kogu tööd ise ära tegema või üldse mitte midagi ütlema. Me peaksime ttegema koostööd, mitte võistlema.

:: Ja kui mina milleski eksin, siis on hea, kui minu seisukoht ümber lükatakse. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2018, kell 00:27 (EET)

: Kindlasti tuleb fakte ja retoorikat eristada ja neid ei tohiks segi ajada. Samas, inimesi ikkagi huvitavad mitte ainult faktid, vaid ka nende tõlgendus. Fakt on tõesti selline, et 16. veebruaril 2005 võttis Riigikogu vastu ülikooliseaduse muutmise seaduse, millega ülikooliseaduse § 3 lõikes 1 asendati sõnad «Tallinna Pedagoogikaülikooli» sõnadega «Tallinna Ülikooli». Kuid edasi tekib küsimus, et mida see fakt siiski tähendab? Fakt on näiteks ka see, et selle seaduseelnõu seletuskirja järgi oli eelnõu eesmärgiks "luua õiguslik alus Tallinna Ülikooli tekkimiseks." Seletuskiri on seaduse tõlgendamisel tavapäraselt üheks allikaks kuivõrd see peaks põhimõtteliselt väljendama seaduseelnõu algataja tahet ja mõtet. Seletuskiri ütleb mh ka et "Eelnõu otseseks mõjuks on erinevate protsesside (Tallinna Pedagoogikaülikooli nimemuudatus, Viljandi Kultuuriakadeemia ja Ajaloo Instituudi ühinemine Tallinna Pedagoogikaülikooliga, Eesti Humanitaarinstituudi liitumine) koosmõjus TLÜ kui iseseisva nimetuse tekkimine Eesti kõrgharidusmaastikule. Idee algatajad ei soovi piirduda formaalse nimetuse muutusega /.../". Ka need on faktid. Nüüd, on põhimõtteliselt võimalik, et eelnõu algatajate tahe ning seadusandja mõte tegelikult erinevatel põhjustel ei realiseerunud. See vajaks siis aga tõendamist täiendava uurimistöö ja kolmandate allikatega. Ainuüksi eeltoodud faktide põhjal seda veel järeldada ei saa. Häda on ka selles, et Sa võitled retoorikaga lihtsalt omapoolse retoorikaga. Sinu väited, et "Jutt koondumisest on eksitav" ning "Muutus nimi, mitte midagi muud" on hinnangulised, retoorilised. Ehk Sul on samamoodi faktid ja retoorika segamini. See on see, mille põhjal ütlen mina, et Sa esitad lihtsalt alternatiivse versiooni, tõlgenduse, mis erineb ülikooli nö ametlikust versioonist. Ehk sisuliselt Sa vaidled retooriliselt ülikooli ajalookäsitlusega. Seejuures paistab mulle, et mõlemal poolel on oma mitte-triviaalne argumentide konstruktsioon. Ja ehk mõlemad versioonid suhtuvad faktidesse mõnevõrra valikuliselt, tõstes esile teatud (enda argumentatsiooniga sobivamaid) fakte ja vaadates mööda teistest faktidest või tähtsustades neid vähem. Nii nagu see üsna tüüpiliselt võistlevate argumentatsioonide puhul toimub. Ma ei võta siin üldse seisukohta, et kumb versioon mulle isiklikult veenvam tundub. Ma arvan ka, et Sinu tõlgendus võiks olla artiklis kajastatav ülikooli juhtkonna versiooni kõrval, kuid selle eelduseks on siiski, et on olemas viidatav allikas, kus see tõlgendus on esitatud. Sest ülikooli n.ö ametlik versioon on allikatega viidatav. --VillaK (arutelu) 15. jaanuar 2018, kell 22:18 (EET)

:: Olen nõus, et ka tõlgendus pakub huvi, aga tõlgendus tuleb esitada faktidest eraldi ja nii, et oleks näha, et see on tõlgendus ja kelle tõlgendus see on.

:: Seletuskirjas on otseselt juttu pedagoogikaülikooli nimemuudatusest, mitte pedagoogikaülikooli asendamisest Tallinna ülikooliga. Jätkan hiljem. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2018, kell 13:59 (EET)

:: Eesmärgiks on seletuse järgi TLÜ kui iseseisva nimetuse tekkimine ...maastikule, uuest asutusest siin ei räägita, ka mitte koondumisest, vaid teiste asutuste ühinemisest ja liitumisest. Seletuskiri ise sisaldab tublisti retoorikat ning vajab mõtte väljalugemiseks tõlgendamist.  Mina tõlgendan seda nii, et pedagoogikaülikoolile anti uus, prestiižsem nimi, et teised asutused oleksid nõus sellega ühinema, aidates sellega kaasa ülikooli tugevnemisele, ning toetades sümboolselt selle ülikooli positsiooni paranemist Eesti kõrgharidusmaastikul. Seletuskirjast nähtub, et peeti silmas ülikooli nime muutmist; selgitatakse ka, miks seda tehti. Mina saan asjast nii aru, et Tallinna Ülikool on uus asi sümboolselt, asutusena ega ülikoolina mitte. Jätkan hiljem. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2018, kell 14:40 (EET)

:: See, mis seletuskirjas kirjas on, on minu meelest küll realiseerunud, välja arvatud Viljandi Kultuuriakadeemia liitumine.

:: Sa ütled, et ma kasutan ise ka retoorikat. Võib-olla küll, mul on ju retooriline eesmärk argumenteerida ja ma ei esita uusi, tundmatuid fakte. "Jutt koondumisest on eksitav" tähendab, et seda võidakse mõista nii, nagu oleks olemasolevate asutuste baasil loodud uus asutus. Tegelikult liitusid või ühendati teised asutused ühe asutuse külge, uut asutust ei loodud. "Võidakse mõista" on hinnang, mis põhineb sellel, et faktiliselt esitatakse mõnikord asja nii, nagu oleks loodud uus ülikool. "Muutus nimi, mitte midagi muud": seadusemuudatusega ei muudetud pedagoogikaülikooli juures midagi muud peale nime. Seletuses selgitati, mis eesmärgiga uus nimi kasutusele võeti. Ma ei pea silmas seda, et kogu protsessi tulemusel midagi muud peale nime ei muutunud.

:: Minu meelest ei ole tegu võistlevate ajalookäsitustega, sest mina räägin sellest, et faktiliselt muudeti ainult ülikooli nime, mitte ei loodud uut ülikooli. Uut asutust ei loodud, vaid muudeti asutuse nime, jättes kõik muu juriidiliselt samaks. Kui me nüüd ütleme, et 18. märtsil loodi uus ülikool, siis see on sellepärast eksitav.

:: Tallinna Ülikool kui uus asutus on sümboolne, müütiline entiteet, mille kohta võib müüdi osana öelda, et see loodi 18. märtsil 2005. See ei ole tegelikult olemasolev asi.

:: Nendest asjadest võib vabalt kõrvuti rääkida, ainult et peab olema selge, millest on jutt. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2018, kell 16:04 (EET)

::: Andres, et uut ülikooli saab asutada üksnes seadusega ja Tallinna Ülikooli seadust pole siiani olemas, siis tuleneb sellest, et sellist avalik-õiguslikku ülikooli nagu Tallinna Ülikool pole asutatudki.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. jaanuar 2018, kell 17:40 (EET)

:::: Uut ülikooli ei olegi asutatud, juba olemasoleva ülikooli nimi muudeti, kusjuures seadusemuudatusega. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 17:54 (EET)

::::: Aga ka see vana pole juriidiliselt avalik-õiguslik ülikool, kuna ka selle kohta polnud seadust olemas. Seadusemuudatusega ülikooli ei asutata.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. jaanuar 2018, kell 18:11 (EET)

:::::: Millel põhineb Sinu väide, et avalik-õiguslikud ülikoolid on ainult need, mille kohta on eraldi seadus? Vaata ülikooliseadust: § 3, lg 1; § 9, lg 1. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 18:52 (EET)

::::::: Avalik-õiguslikku juriidilist isikut ei saa luua ilma selle kohta käiva seaduseta. Vaata Tsiviilseadustiku üldosa seadus § 25 lõige 2 – Avalik-õiguslik juriidiline isik on riik, kohaliku omavalitsuse üksus ja muu juriidiline isik, mis on loodud avalikes huvides ja selle juriidilise isiku kohta käiva seaduse alusel.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. jaanuar 2018, kell 19:56 (EET)

:::::::: Ma ei tea, tundub vastuoluna. Las juristid tõlgendavad. Andres (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 00:00 (EET)

::::::::: Jurist ma pole, aga eks juriidilise isiku kohta käiva seaduse all peetakse silmas ikka ülikooliseadust, kohaliku omavalitsuse korralduse seadust vmt, mille alusel juriidiline isik luuakse. Kui see on oluline, millist seadusepügalat on rakendatud, siis tuleks see vastavast dokumendist järele vaadata, selle asemel, et ise leiutada, milliseid seadusepügalaid millises tõlgenduses võiks kasutada. 2001:7D0:88DD:F880:2C9F:FD01:CA3E:4151 26. jaanuar 2018, kell 19:26 (EET)

:::::::::: Jah, küllap sobib siin ülikooliseadus, kuigi mittejuristile see ilmne ei ole. Andres (arutelu) 26. jaanuar 2018, kell 23:27 (EET)

:::::::: Ma olen nõus, et ülikooliseaduses ühe sõna teisega asendamise põhjal ei saa öelda, kas muudeti nime või asendati üks ülikool teisega. Siinkohal võiks vaadata näiteks hariduse infosüsteemi. Seal on Tallinna Ülikooli kohta tehtud kanne nii, et Tallinna Pedagoogikaülikool on ülikooli varasem nimi ja teised ühinenud õppeasutused on seotud kannete järgi suletud. Ma ei tea, mille põhjal on kanne tehtud, aga mul pole põhjust arvata, et see oleks valesti tehtud. Selle põhjal saaks siis öelda, et juriidiline samasus on olemas. Kas ainult sellest järeldub, et varasemat ja hilisemat ülikooli peaks käsitlema samana mujal kui juriidilises kontekstis (näiteks Vikipeedias), on iseasi. Ma arvan, et ei pea tingimata. Kui muudes allikates räägitakse kokkuleppeliselt uuest ülikoolist, siis peaks olema võimalik ka sellest lähtuda. Sellisel juhul on Vikipeedia tegijate kokku leppida, millist esitust paremaks peetakse. 2001:7D0:88DD:F880:2C9F:FD01:CA3E:4151 26. jaanuar 2018, kell 19:26 (EET)

::::::::::: Kui võtta aluseks, et tegu on uue ülikooliga, siis peaks TPÜ kohta olema eraldi artikkel. Andres (arutelu) 27. jaanuar 2018, kell 00:17 (EET)

::::::::::::Vabandust, et selle vana arutelu jälle tõstatan, aga kui praeguse artikli sisu ja seisu järgi Vikipeedias on olukord absurdne. On sedastatud, et TLÜ asutati 2005. aastal, aga selle juured ulatuvad 1919. aastasse... Ja kõigile neile koolidele (nimetustele), mis enne 2005. aastat olid ja mida laiem üldsus teab või seostab tänapäevase Tallinna Ülikooli või selle eelkäijatega, lingitakse, aga need lingid jõuavad Tallinna Ülikooli artiklisse. Ma olen sinuga, Andres, täiesti nõus, et kui 2005. aastal loodud kõrgkool on UUS kool, peaks olema Vikipeedias TPÜ (ja kõigi varasemate õppeasutuste kohta eraldi artiklid. Mis ei pruugi olla üldse mitte halb, aga selmet kirjutada teema (eri artiklites) põhjalikult lahti, on siin 15 aastat vaieldud, kas Tallinna Ülikool on uus kool või TPÜ õigusjärglane. Mis mõte on suunata kõigile varasematele koolidele ümber 2005. aastal asutatud (!) kooli artiklisse? Merleke5 (arutelu) 5. november 2022, kell 09:18 (EET)

::::::::::::: Siin on praegu küll vastuolu. Teine lahendus on kohandada esitust siin artiklist (muu hulgas jätta linkimata märksõnad, mis suunavad siia samma). Igatahes pole üheselt selge, et kool asutati 2005. aastal. Eespool on viidatud kooli n-ö ametlikule ajalookäsitlusele, aga see paistab olevat ümmargusevõitu. Kooli ajaloo lehel on praegu kirjas, et Tallinna Ülikool loodi 2005. aastal ja samas allpool mõneti vasturääkivalt, et TPÜ nimetati ümber Tallinna Ülikooliks. Paari aasta eest on nad veel tähistanud 100 aasta juubelit. EHIS-e järgi samas on ühene, et "Tallinna Pedagoogikaülikool" on praeguse ülikooli varasem nimi. Pikne 5. november 2022, kell 17:14 (EET)
Ma olen kogemata kustutanud järgmise märkuse:

: Minu jaoks on ka see teema ennast ammendanud, nii et kui Sa jätkad, siis vist üksinda.--VillaK (arutelu) 16. jaanuar 2018, kell 15:27 (EET)
Andres (arutelu) 16. jaanuar 2018, kell 20:35 (EET)
----
Alajaotusega "Rektorid" on samad probleemid nagu artikliga Tallinna Ülikooli rektor. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 17:11 (EET)
----
Motol ei ole allikat ning praegu ei ole selge, kus see algab või lõpeb, kiire veebiotsing ei paku ka võimalust kontrollida. Üldse tuleks motosid täpselt tsiteerida ja dateerida, kuna need on tavaliselt lühiajalise kasutusega üldsõnalised loosungid, millest ümberjutustamisel midagi järele ei jää ning mis kipuvad artiklites kiiresti aeguma. Parandaks ära, aga kuidas, kui ühtki viidet ei ole? --Ehitaja (arutelu) 28. jaanuar 2020, kell 16:15 (EET)
----
Artiklist ei leia infot selle kohta, mis aastast kannab ülikool praegust nime.  Mälu järgi pakun 2004.
Tallinna Ülikooli ajaloos on tähtis koht ka Eesti Teaduste Akadeemia ökoloogia instituudil, Eesti Teaduste Akadeemia rahvusvaheliste ja sotsiaaluuringute instituudil, Eesti Kõrgkoolidevahelisel Demouuringute Keskusel, Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseumil, Eesti Akadeemilisel Raamatukogul, Eesti Teaduste Akadeemia ajaloo instituudil, Eesti Humanitaarinstituudil, Audentese ülikooli meediateaduskonnal, Eesti Tuleviku-uuringute Instituudil, Akadeemia Nordil ning Tallinna Pedagoogilisel Seminaril.

Sisutühi ja arusaamatu lause. --Andres (arutelu) 2. aprill 2024, kell 13:11 (EEST)


Arutelu:Kirjandusajalugu

Kirjanduse igal tasandil on kirjandusajaloo uurimisprotsess-
Mida see tähendab? Andres 16:48, 10 Jun 2005 (UTC)

Tahtsin just sama küsida. Andres 24. detsember 2010, kell 10:50 (EET)

Mis vahekorras on [[kirjandusajalugu]] ja [[kirjanduslugu]]? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16:57, 10 Jun 2005 (UTC)

Intervikid on osalt valed: räägivad kirjandusteadusest ja uusaja kirjanduse ajaloost. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. detsember 2010, kell 10:52 (EET)

märgin ka ära, et meil on :kategooria:kirjanduse ajalugu, mis keeleloogiliselt võiks olla ka kirjandusajalugu--Estopedist1 (arutelu) 25. juuni 2019, kell 08:41 (EEST)


Arutelu:Metallica

IMHO arvan et bändi enda puhul pole küll põhjust Taani päritolule viidata - Ahsoous 06:00, 11 Jun 2005 (UTC)

Nõus--Boy 26. august 2005, kell 22.45 (UTC)

Arvan, et plaatide nimekirja võiks panna kas kõik EPd või siis EPd sealt üldse välja võtta.--[[Kasutaja:Boy|Boy]] 26. august 2005, kell 22.45 (UTC)

Viimane anonüümne kasutaja on millegipärast muist materjali välja visanud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. mai 2006, kell 19.05 (UTC)

on see nüüd linnalegend või mis, aga on kuskilt kõrva jäänud, et kõige efektsem moodus Metallicat solvata oleks nende stiili kutsuda hard rock'iks... Ise nad nagu nimetavad oma stiili heavy metal --Hendrix 5. juuni 2007, kell 21:08 (UTC)
Miks thrash metal algusest kõrvaldati? Andres 10. august 2009, kell 08:43 (UTC)

Praegune variant on isegi parem kuna heavy metal hõlmab nii trash metali, kui kõik need erinevad stiilid mida Metallica on üritanud hilisemal ajal viljeleda.--WooteleF 10. august 2009, kell 08:49 (UTC)

Esitus võiks olla vähem kujundlik. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. veebruar 2010, kell 11:38 (UTC)

Lugu "Whiskey In The Jar" on märgitud Thin Lizzy kaveriks, kuid tegemist on Iiri folklooga. https://en.wikipedia.org/wiki/Whiskey_in_the_Jar [[Kasutaja:Umbisik|Umbisik]] ([[Kasutaja arutelu:Umbisik|arutelu]]) 15. juuli 2019, kell 15:26 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.metallicabb.com/forum/
** In Metallica on 2013-06-24 12:21:36, 404 Not Found
** In Metallica on 2013-07-06 14:01:32, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:01 (EEST)


Arutelu:Organism

rakkude kogum, mis mõjutavad üksteist selliselt
See ei sobi ühest rakust koosneva organismi puhul. Andres 15:59, 11 Jun 2005 (UTC)

:millest omakorda moodustuvad organid ehk elundid, elunditest aga elundkonnad.

:Kõikidel organismidel pole elundid organsüsteemideks e elundkondadeks koondunud (nt taimed, seened vs loomad).Mario 26. veebruar 2006, kell 22.20 (UTC)

::- Organism on rakkude kogum, mis mõjutavad üksteist selliselt, et nende funktsioon on enam-vähem stabiilne terviklikkus ja rakkude kogumikul on eluomadused.-

:: Nagu alguses viidatud on juba definitsioon iseenesest vale. Kui organism on tingimata rakkude kogum (mida ta ka reaalse konseptsiooni järgi pole, täpne definitsioon on üldse lahtine) siis kuidas saavad olla nii bakterid, arhed kui ka üherakulised eukarüoodid olla organismid, mida nad bioloogia seisukohast kahtlemata on?

::- Keskkondlik organisatsioon organismidel on: populatsioon < kooslus < ökosüsteem < biosfäär. -

:: Keskkondlik organisatsioon algab minuteada ikka isendist.

::-Organismide klassifitseerimine

::teaduslik klassifikatsioon

::ladinakeelne nomenklatuur (ladinakeelsed täisnimetused)

::liigid

::alamliigid-

:: See kõik ongi ju teaduslik klassifikatsioon. Miks need siis samas hirarhias eraldi välja tuua?

:: -Organismide eluiga on riigiti ja liigiti väga erinev. Mõned loomad elavad ainult 1 päeva, kuid mõned taimed võivad elada tuhandeid aastaid.-

:: Riigiti ja liigiti? Huvitav kujund aga kahjuks desinformeeriv. Eluea pikkus sõltub eelkõige ikkagi konkreetsest isendist ja selle eluvormist. Bakterite ja muude üherakuliste organismide puhul on eluiga üleüldse kahtlane väärtus, end kloonivad (poolduvad jne.) organismime võib soodsates tingimustes lugeda praktiliselt "surematuteks" - pole võimalik vahet teha kumb on ema- ja kumb tütarrakk ja ning end pidevalt kopeerides ja pidevate ressursside juurdevoolul võiksid nad teoreetiliselt elada lõpmatuseni. Tihtipeale paneb keskkond neile aga põntsu ja nad surevad üheskoos või lähevad mõnesse vormi, mis aitab raskeid tingimusi üle elada (nt. spoor). Sarnane lugu on ka mõnede vegetatiivselt paljunevate taimedega. Kui vanad siis ikkagi on vanimad elusorganismid? Hetkel tean ma, et teadaolevalt vanimad ongi just ühed bakterid, kelle sporuleerunud aga elujõulised vormid leiti iidsetest settekivimitest. Täpselt ei mäleta aga nende vanus oli vist veidi üle 200 miljoni aasta (ja tegemist polnud lõpmatu pooldumistsükliga).

:: Minuteada pole ka olemas loomi, kelle loomulik eluiga kestaks vaid päeva. Huvitav kustkohast see info pärineb? (muidugi ei maksa arvesse võtta mitteloomulikke surmapõhjuseid, iga organism võib mingite välismõjude tõttu suvalisel hetkel hukkuda).Yersinia 16. aprill 2006, kell 06.15 (UTC)

::: Vist on mõeldud "ühepäevaliblikaid". Ma ei tea, kui kaua nad täpselt elavad, aga nende puhul pole arvestatud, et liblikapõli on vaid osa nende eluajast. Andres 16. aprill 2006, kell 07.04 (UTC)

:::: Jah, tulin ise ka hiljem selle peale. "Ühepäevikud" reaalselt elavad rahulikult mitu aastat, seda küll vastsena, valmikujärk on neil vaid sigimiseks ning tõepoolest kestab see loetud tundidest mõne päevani. Tegelikult on ka loomi (mõned ümarussid näiteks) kelle eluiga ongi väga lühike, aga isegi sellisel juhul kestab see mitmeid nädalaid. Yersinia 16. aprill 2006, kell 08.36 (UTC)

Võõrsõnade leksikon annab, et organism on elusolend, tervikut moodustav elav keha, loom või taim.--Tiuks 11. jaanuar 2008, kell 18:11 (UTC)

on selge, et organismi käsitlus sõltub defineerija maitsest. Millal tõmmata piir hulkrakse koosluse ja ainurakse isendi vahele. 2 rakku, 3 rakku? Peaks kuhugi panema sellise lause, et asi pole lõplikult selge, aga erinevad autorid arvad nii ja naa--Hendrix 11. jaanuar 2008, kell 18:20 (UTC)

:See käsitlus on ilmselgelt liiga kitsas, ka ainuraksed bakterid on tegelikult organismid. Organisme defineeritakse üldjuhul teatud "üldomaduste" järgi, nt ärrituvus, sigimine jne --Dj Capricorn 11. jaanuar 2008, kell 18:29 (UTC)

::just. Pooldan ka seisukohta, et organism on funktsionaalne, mitte strukturaalne mõiste. Tähtis on kvaliteet, mitte kvantiteet--Hendrix 11. jaanuar 2008, kell 18:33 (UTC)

::: Organism = elusolend esimene lause.--Tiuks 11. jaanuar 2008, kell 19:08 (UTC)

::: Organism on orgaanilistest ja anorgaanilistest ainetest koosnev ühend (biomolekul, orgaaniline ühend).--Tiuks 13. jaanuar 2008, kell 21:46 (UTC)

:::: See kindlasti paika ei pea. Andres 13. jaanuar 2008, kell 22:35 (UTC)

:Kas viirus on organism? See ei koosne ju rakkudest aga peaks olema elusloodus. Elu on ju ka molekulides. Viirus on üks või mitu  DNA või RNA molekuli.Aminohapped on orgaanilised molekulid.Nii rakk kui ka molekul koosnevad keemilistest ainetest. Kuna rakus on ka anorgaanilisi aineid, siis sellest lähtusingi eelmises definitsioonis. --Tiuks 14. jaanuar 2008, kell 00:03 (UTC)

:: Viirus ei ole organism. Ka ükski molekul ei ole organism. Andres 14. jaanuar 2008, kell 00:06 (UTC)

Loomulikult pole need tunnused universaalsed. Paljud organismid on liikumisvõimetud (ehkki taimede kasvu võib ka liikumiseks lugeda)ja ei vasta otseselt neid ümbritsevale keskkonnale. Mõned mikroorganismid (teatud bakterid) ei suuda iseseisvalt hingata. Suur hulk organisme on ka paljunemisvõimetud, ehkki nende liik on paljunemisvõimeline.

Välja. Andres 13. jaanuar 2008, kell 23:19 (UTC)

Minu meelest ei ole jutt Aristotelesest ja entelehhiatest siin asjakohane. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. jaanuar 2008, kell 23:21 (UTC)

Organismide tunnuste (atribuutide) uurimine, analüüsimine ja kirjeldamine kuulub süstemaatika (taksonoomia) valdkonda.
# teaduslik klassifikatsioon
# ladinakeelne nomenklatuur (ladinakeelsed täisnimetused)
# liigid
# alamliigid

See ei ole minu meelest õige. Taksonoomia (mitte süstemaatika) uurib eristavaid tunnuseid, mitte organismide atribuute. Süstemaatika tegeleb klassifitseerimisega. Andres 14. jaanuar 2008, kell 12:46 (UTC)

Ameerikas ja euroopas on taksonoomia ja süstemaatika tähendused vastupidised. Ma ei leidnud enam üles seda lehte, kus oli sellest kirjutatud. Ja taksonoomia oli sulgudes nagu tekstis on. Olen näinud, et mõlemad on üks ja sama, võrdusmärgiga - taksonoomia = süstemaatika. 16 Siin slaid 16 on ainult süstemaatikat mainitud.--Tiuks 14. jaanuar 2008, kell 21:39 (UTC)

Tiuksiga ses mõttes nõus, et ka nt Erast Parmasto Biosüstemaatikas oli taksonoomia võrdsustatud süstemaatikaga, kuid selgituseks oli (vist), et praktiliselt on lihtsam aru saada. Ja tõesti eurooplased ja ameeriklased on mõiste osas vastandlikud --Dj Capricorn 14. jaanuar 2008, kell 21:47 (UTC)

Peaks täpsustama, kuidas on defineeritud mitokondri eluiga. Kuluks ära ka viide.--Kk 2. mai 2011, kell 23:35 (EEST)
----
Selline etümoloogia esimeses lauses ei ole minu arust sobilik. Ühelt poolt on ta liiga üksikasjaline, teiselt poolt arusaamatu. Sõna päritolust tuleks rääkida üksikasjaliselt vikisõnastikus. Andres (arutelu) 4. oktoober 2013, kell 04:24 (EEST)
----
Organismides on kõige enam anorgaanilisi aineid, sest põhiosa, umbes 80% rakkudest moodustab vesi.

See ju ei järeldu. Saab öelda, et anorgaaniliste ainete molekule on rohkem kui orgaaniliste ühendite molekule, aga see on niigi selge. Andres (arutelu) 25. detsember 2015, kell 03:07 (EET)
Mis mõtet on panna kõrvuti arvud 80 ja 70-95? Kas see 80 käib inimese organismi kohta? Kui teiste puhul on nii suur varieeruvus, siis ei saa ka ülejäänud arvud õiged olla. Andres (arutelu) 25. detsember 2015, kell 03:11 (EET)


Arutelu:Jaapani keel

Jaapani keeles kirjutamiseks kasutatakse ..
Jääb väheke mulje et kõiki neid koos (kombineeritult) kasutatakse jaapani keele kirjutamiseks. Kas ei ole mitte nii et kasutatakse ühte korraga --TarmoK 19:18, 11 Jun 2005 (UTC)

Kasutatakse põhiliselt kanjit ja hiraganat (sõnalõppude jaoks ja selliste omasõnade jaoks, mille jaoks hieroglüüfe pole, häälduse märkimiseks) koos, sekka ka katakanat (võõrsõnade ja -nimede jaoks). Rōmajit kasutatakse eraldi transkribeerimiseks-translitereerimiseks, mõnikord tekstis Euroopa nimede kirjutamiseks. Hiraganat kasutatakse eraldi mudilastele mõeldud raamatutes. Andres 20:02, 11 Jun 2005 (UTC)

Tõstsin selle osa siia, sest praegu on siin ilma selgituseta joonis, mis on pealegi võõrkeelne. Andres 22. september 2005, kell 05.58 (UTC)


Arutelu:Juhtimine

vt ka eelnevat arutelu: http://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Ettev%C3%B5tte_juhtimine
IMHO oleks siiski vajalik ka üldine artikkel: Juhtimine, kus oleks toodud kõige üldisem seletus - a la : inimeste ja/või protsesside suunamine/mõjutamine soovitud eesmärgi saavutamiseks, samuti ära toodud juhtimise eri tähendused:
* leadership, guiding mõistes, eeskuju abil juhtimine
* direction, control mõistes, autoriteedi abil juhtimine
* administration mõistes, haldamine
* government mõistes, riigihaldus ??
* management mõistes - link kitsamale mõistele Juhtimine (mänedžment)
* seadme, sõiguki juhtimine/opereerimine, juht kui sõiduauto operaator?
* manipulation mõistes, halb varjund
* conduction mõistes ??
jne ??
(P.S. lihtsalt jube kui palju eri tähendusi võib ühel sõnal olla)

Jah. Sellepärast siin ongi sulgudes täpsustus. Andres 08:25, 12 Jun 2005 (UTC)

: Ah-jaa, juhtimist mänedžmendi tähenduses on kunagi nimetatud ka ohjamiseks. Andres 08:26, 12 Jun 2005 (UTC)

: Võiks vahet teha juhtimisel ja valitsemisel. --Lulu 2. märts 2006, kell 10.33 (UTC)

: Juhitakse protsesse. Valitsetakse olukordi. Jne. Võiks tutvuda juhtimisteooriatega jne. Praegu sellepärast "vilets". --Lulu 2. märts 2006, kell 14.09 (UTC)

Vaatasin läbi ka eelnevad kommentaarid ja tundub, et asja on vaja hoida lihtsamana. Lähtudes ühe artikli vajadusest pakuks sellist varianti:
Juhtimine - kui üldine mõise, a la (eelpool mainitud) inimeste ja/või protsesside suunamine/mõjutamine soovitud eesmärgi saavutamiseks.
Juhtimine jaguneks:
1) juhtimine - kui mehhanismide opereerimine (sh auto jne)
2) juhtimine - kui protsesside ja inimeste juhtimine (nt koosoleku juhtimine, kraavi kaevajate juhtimine jne)
3) juhtimine - kui organisatsioonide juhtimine.
Viimane /mis ilmselt pakubki rohkem tähelepanu/ jaguneks:
Ärijuhtimine - selle alla käiks ka ettevõtete juhtimine (millest enne arutelu), mänedzhment /sõna mida isiklikult ei tahaks üldse näha kirjakeelest, sest ärijuhtimine on selle sünonüüm üldiselt ja -juht kontekstis "projektijuht, avalike suhete juht", mitte projekti mänedzher/
Haldusjuhtimine - selle alla ka valitsemine public governance mõttes.
Poliitiline juhtimine- eestis aktuaalne vahet teha haldusjuhtimise ja poliitilise juhtimise vahel, nt vahe ministri kui juhi ja min. kantsleri kui juhi vahel
ja nii võiks jätkata, nt kolmanda sektori juhtimine jne...
Pakutud leadership ja autoriteedil põhinev juhtimine, manipulatsioon on pigem kas juhtimisvõtted või võimu allikad. Juhtimisest rääkides on manipulatsioon, autoriteet, karisma jne teatud juhi omadused või võtted mida ta kasutab.
Loomulikut võib vaielda lõputult. Minu variant jagab juhtimise kui tegevuse lähtuvalt sellest, mida juhitakse. Selles valguses ärijuhtimine on vaid ühte tüüpi organisatsioonide juhtimine, mitte aga juhtimise olemust määrav asi...
Kui tuleb rohelist tuld või konstruktiivset kriitikat, võin proovida luua ka artikli põhja, mida osalised redigeeriks. Samuti edasiviivaid artikleid nt "poliitiline organisatsioon" jne
Wikitomcat 5. märts 2006, kell 23.56 (UTC)

Kui Sa arvad, et selle artiklis on juttu ärijuhtimisest (ja haldusjuhtimisest mitte), siis võid selle artikli teisaldada pealkirja "Ärijuhtimine" alla. Sellisel juhul teeksin ettepaneku, et pealkirja "Juhtimine" all oleks juttu organisatsioonide juhtimisest ning sõna "juhtimine" teised tähendused oleksid koos vastavate linkidega kirjas leheküljel Juhtimine (täpsustus). Andres 7. märts 2006, kell 04.23 (UTC)

: Njah, praegune artikli põhi on täitsa ok arendamaks sellest põhiartiklit "juhtimine" organisatsioonide juhtimise mõistes. Nõus ka et juhtimine opereerimise mõttes võiks olla eraldi artikkel, nt "Juhtimine (mehhanismid)" vms. Minu mõttes on nii, et ärijuhtimine jt organisatsioonide juhtimised oleks üldartikli "juhtimine" sees. See ka tähendab, et artikli nimega "Ettevõtte juhtimine" tooks ka siia sisse juhtimisvõtete ossa. Ja eraldi, jätkuna tekivad artilid: Ettevõte, Avaliku sektori organisatsioon, poliitiline organisatsioon jne...

: Seega veel 2 mõtet:
* kuhu paigutada mõistet -juhtimine sisaldavad mõisted nagu "finantsjuhtimine" ja nt "projektijuhtimine" - mille eripära on selles, et tegu ei pruugi olla üldse inimkoosluste juhtimisega (erinevalt juhtimisvõtetest), vaid omaette mõistetega ja valdkondadega, mida tuleks lahti kirjutada. Kas samuti juhtimine (xxx) alla? ilmselt nii - sest nii on selgus majas.
* jutu erinevates lähenemistest juhtimisele (nt üleminek inimeste juhtimisest protsesside juhtimisele) jt teooriaid konkreetsemalt võiks käsitleda eraldi artikkel, mis siis annaks ülevaate erinevatest koolkondadest jne...Wikitomcat 7. märts 2006, kell 12.30 (UTC)

Artiklist Planeerimine:
Juhtimise võib jagada neljaks:
1. planeerimine – eesmärkide püstitamine koos poliitika ja protseduuride kehtestamisega; planeerimise tulemusena tekib plaan ehk tegevuskava
2. organiseerimine – ülesannete grupeerimine, töökohtade arvu kavandamine ja otsustusõiguste jaotamine. Tulemuseks on organisatsiooni struktuur;
3. eestvedamine – missiooni ja visoooni sõnastamine, töötajate motiveerimine, meeskonna innustamine(juhtimine);
4. kontrollimine – tulemuste hindamine vastavalt kehtestatud standarditele ning eesmärkidele mittevastavate tegevuste korrigeerimine.
Andres 15. november 2006, kell 18:46 (UTC)
===
Juhtimisega (management) terminiga seonduv vaieldi eesti keeles selgeks 1970-ndate algul ja vaidlus kestis vähe hiljmegi (Leiman, Vooglaid, Üksvärav, Pärnits jt).
Pole mõistlik omanimelisi termineid leiutada või juba määratletud termineid ümbermääratleda lihtsalt selle pärst, et sünniaasta hilisem.
Veel oleks hea teada, et ingl.k. management on polüseemiline sõna.
2008-03-07 Jaak Hohensee, juhtimiskonsultant

Palun konkreetsemalt. Andres 7. märts 2008, kell 07:48 (UTC)
Kirjutasin esimese artikli juhtimise märksõna all. Kahjuks pole sellest enam jälgegi.
Andres, kas eesti wikipedia on ÕSi versioon või midagi enamat?
Kus saaks tutvuda Sinu CVga?
tervitab Jaak Hohensee

Vikipeedia ei ole ÕSi versioon, kuid minu vaidlustus põhineb ÕSil. Minu CV-ga tutvuda ei saa. Arutelu Vikipeedias põhineb argumentidel, mitte CV-l. Sellepärast palun esita võimalikult konkreetsed argumendid. Kui Sinu argumendid on veenvamad, siis neid arvestatakse. Andres 7. märts 2008, kell 09:14 (UTC)

Võtsin välja vikisõnaraamatusse kuuluva osa: ([[inglise keel]]es ''leadership'' varem kasutatud ka ''management'', [[prantsuse keel]]es ''direction'', [[saksa keel]]es ''leitung'', [[soome keel]]es ''johtaminen'', [[vene keel]]es ''управление''). [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 25. oktoober 2011, kell 23:44 (EEST)

Kas koorijuhtimine, näitejuhtimine paigutada siinse mõiste alammõisteteks või leheküljele juhtimine (täpsustus)? Adeliine 30. juuni 2017, kell 03:00 (EEST)

Mina lisaksin need täpsustuslehele. Finantsjuhtimine ka, isegi kategooria olemas. --Tiia (arutelu) 30. juuni 2017, kell 03:07 (EEST)

Need ei ole kindlasti mitte siinse alammõisted. Täpsustuslehele sobivad need minu meelest ainult "vaata ka" alla. Andres (arutelu) 30. juuni 2017, kell 06:19 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kat~etwiki

Kas kaastööna teatriajaloo artiklid ei sobi? KA-T

Teatriajaloo artiklid võivad kaastööks olla küll, kuid nad peaksid olema integreeritud artikli teksti või siis võib link nendele teksti täiendafda. Artikkel ei saa piirduda lingiga. Andres 09:47, 12 Jun 2005 (UTC)

Ja tere tulemast Vikipeediasse, KAT! Andres 09:50, 12 Jun 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kat~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Ettevõtete loend

See artikkel tuleb teisaldada, aga ma pole kindel, kuhu. Pankade loend? Ettevõtete loend? Eesti ettevõtete loend? Taivo 16:28, 12 Jun 2005 (UTC)
Pakun anda Eesti ja teiste riigide ettevõtete loendeid eraldi ja majandusharude järgi: primaarne sektor - taimekasvatus, loomakasvatus jne, sekundaarne sektor - masinatööstus, energiatööstus, keemiatööstus jne, tertsiaalne sektor - transport, side, pangandus jne.
Geonarva 11. november 2006, kell 13:52 (UTC)

Sellised loendid võiksid ju olla ka, aga peaks olema ka mingi üldine loend, sest kui otsid, siis ei pruugi ju teada, millega ettevõte tegeleb. Andres 11. november 2006, kell 14:51 (UTC)

:Siis tuleb panna neid siin lihtsalt tähestikulises järjekorras.
Geonarva 11. november 2006, kell 14:59 (UTC)

:: Võib-olla tõesti. Vaatame, mis teised arvavad. Andres 11. november 2006, kell 15:15 (UTC)
Kas siin nimekirjas peaksid kirjas olema ettevõtete ametlikud täisnimed (koos omandivormi märkivate lühenditega AS, OÜ, AG, AB jne) või peaks kasutama kaubamärgi staatuses olevaid nimetusi ( Subaru, NEC, Kaalujälgijad, Solaris jne)? Valju 22. veebruar 2007, kell 08:42 (UTC)

Arvan, et ettevõtted peaksid olema järjestatud artiklipealkirjade järgi, kuid ära tuua võib ametlikud nimed. Andres 22. veebruar 2007, kell 09:53 (UTC)

Lennukompaniid on siit puudu. Andres 30. juuni 2007, kell 17:21 (UTC)

: Siin peaks ka kirjas olema, miks just need ettevõtted. Näiteks käibe või kasumi vms järgi. Mille järgi need ettevõtted tegelikult siia valitud on? Juhul kui need on Eesti ettevõtted, siis peaks nende omanikud olema eestis registreeritud ettevõtted või eraisikud. Praegu on kõik segamini. Tegelikult pole mõtet sellist nimekirja, kus on suva maailma ettevõtted teha, sest ettevõtteid on miljardeid ja igal juhul tuleb nimekiri äärmiselt ebatäpne. --Oktav 13. oktoober 2008, kell 21:34 (UTC)

:: Mis mõttes, miks need? Kas biograafiate loend on ka "ebatäpne", sest seal pole kõiki maailma inimesi? Keegi ei püüa siia iga hinna eest ammendavat nimekirja teha, vaid eelkõige kantakse siia ettevõtted, millest on artikkel. Kui neid liiga palju hakkab tekkima, eks siis saab teemade kaupa laiali jagada. --Epp 13. oktoober 2008, kell 21:46 (UTC)

::: On vaja nii üldist kui ka teemade kaupa. Kes oskab, see teeb. --Tiuks 13. oktoober 2008, kell 21:47 (UTC)

:::: Ma pakuksin muuta seda loendit niimoodi, et kõik ettevõtted oleksid tähestikus järjekorras. Kui jagame neid rühmadeks, tuleb teha teisi loendeid majandussektorite ja harude kaupa. Geonarva 14. oktoober 2008, kell 03:22 (UTC)

: Praegu on siin listis väga palju punaseid linke, seega on need lihtsalt valitud ettevõtted kellegi suva järgi. Ettevõtted, mille kohta on artiklid, on mittemidagi ütlevad, vaata näiteks Autokaar. Äriregistri andmetel on tegemist ühe mehe autoremonditöökojaga. Kui inimeste puhul on vikis mingi kriteerium, millal nende kohta artiklit ei tehta, siis ettevõtete kohta peaks ka selline olema. Eesti ettevõtete puhul võiks olla näiteks see, et ta on äripäeva edukamate ettevõtete nimekirjas (sel juhul tuleks see ka ära märkida koos andmetega) või et ta on millegi muu positiivsega silma paistnud. Ma arvan, et ikkagi peaks olema eraldi nimekirjad erinevate ettevõtlusliikide kohta. Inglise vikis on näiteks :en:Category:Lists of companies by industry. Seal on nii ühe riigi mingit tüüpi ettevõtted, kui kogu maailma mingi kindla liigi omad. Infobox, kuhu saab olulised näitajad märkida, oleks ka vajalik. Kõik, kelle kohta neid andmeid ei ole, neid ettevõtteid pole olemas.--Oktav 14. oktoober 2008, kell 07:05 (UTC)

:: Jah, näiteks pankade loend, kirjastuste loend võiksid eraldi olla.

:: Seda, kas mingi ettevõte sisse jätta, tuleb iga ettevõtte kohta eraldi otsustada. Arvan, et tingimuseks võiks olla, et nende kohta on kirjutatud ka mujal peale nende enda kodulehe. Andres 14. oktoober 2008, kell 08:04 (UTC)

Ma ei taha selle loendi pidamisse ennast segada, sest see on tänamatu töö, aga võibolla oleks kasuks mingi süstematiseerimise põhimõte kusagilt laenata. Traditsiooniliselt, kui ma ei eksi, eristatakse nelja sektorit (http://en.wikipedia.org/wiki/Economic_sector). Olemasolevatest taksonoomiatest ja klassifikatsioonidest võib abi olla (GICS, ICB). Ma natuke huupi jagan neid soovitusi, ei ole asjatundja.
Teine võimalik lähenemine on leppida sellega, et liigitamine käib üle jõu ja pidada ühte pikka loendit. (Mu poolest saab ka üldse ilma loendita, aga see selleks.)
Silma hakkasid viimased lisandused: Tata ja Elering. Esimene pole mu meelest käsiteldav *üksnes* tööstusettevõttena ja on küsitav, kas säärast suurt emaettevõtet sektoriti maksabki määratleda. Teine pole tööstusettevõte vaid kommunaalmajandusettevõte, niipalju kui mina aru saan. See on lihtsalt näide praeguse loendi probleemidest, neid paistab olevat omajagu veel.
Millest ma sugugi aru ei saa on see, et ENSV ettevõtetel on eraldi loend, aga Eesti Vabariigi ja muud ettevõtted on ühes pajas koos. --Ker 1. september 2010, kell 01:07 (EEST)

Jah, on tõesti problemaatiline loend, ma mõtlesin just selle jaotuse peale, kui neid viimaseid lisasin. Ja leidsin, et ehk võiks ikka kõik olla ühes jorus, sest päris tihti ei oska kuhugi panna. Eleringi tegevuse kirjeldust lugedes mõtlesin, et ta on ikkagi energeetikaettevõte, ja see sobiks nagu rohkem tööstuse alla. --Epp 1. september 2010, kell 01:19 (EEST)

: alajaotuse "Muud" asemel võiks olla ehk lihtalt klassifitseerimata ettevõtete loend, ja oleks pisut kergem. --Ker 1. september 2010, kell 23:06 (EEST)

Kõik Eesti NSV ettevõtted peavad ka siin olema. Andres 1. september 2010, kell 01:24 (EEST)

Siia on nüüd palju asju kandmata. Minu meelest on seda sellisel kujul võimatu täiendada. Kas paneks siis kõik kokku? --Epp 3. oktoober 2010, kell 00:22 (EEST)

Mul ei ole kokkupanemise vastu ka midagi, aga arvan, et pankade loend tuleks kindlasti ka eraldi teha.

Siiski, kui ettevõte sobib mitmesse kohta, miks siis mitte teda mitmesse kohta panna? Andres 3. oktoober 2010, kell 14:06 (EEST)

: Võib küll panna, aga selleks peab tema tausta tundma. Mina näiteks ei jaksa neid uurida, ja siis jääb pigem üldse panemata. --Epp 11. oktoober 2010, kell 02:07 (EEST)
Panin kokku. --Epp 27. oktoober 2010, kell 03:50 (EEST)

Smartpost on minu meelest tähelepanuväärne ettevõte. --Epp 18. oktoober 2010, kell 22:43 (EEST)

Võib-olla. Pangu tagasi, kes tahab. Taivo 18. oktoober 2010, kell 23:33 (EEST)~

Minu meelest ei peaks "AS"-i järjestamisel arvestama. Miks SEBE AS-ide vahel on? Andres 27. oktoober 2010, kell 06:53 (EEST)

Ei peaks jah. Eks need on lohakalt pandud. --Epp 27. oktoober 2010, kell 07:11 (EEST)
Kas Tubakavabrik Leek ei peaks olema L-tähe all? Andres 4. november 2010, kell 08:29 (EET)
Samuti arvan, et Teeninduskombinaat Välk peaks olema
V-tähe all. Andres 25. detsember 2010, kell 00:32 (EET)

Teen ettepaneku jätta see siin täpsustusleheküljeks ning loendi sisu lüüa parema arusaamise huvides kaheks: Eesti ettevõtete loend ja Välismaa ettevõtete loend.
Sellest loendist puudub niigi meeletus koguses tähelepanuväärseid ettevõtteid ja kui neid lisama hakata, siis läheb see ikka väga pikaks. Lisaks on Eesti ja välismaa ettevõtetete tähelepanuväärsuse juures meie jaoks väga suured erinevused. Kui sobib, siis lööksin need loendid lahku.Ivo (arutelu) 7. aprill 2012, kell 21:05 (EEST)

Mina pole nõus. Lisatakse sedamööda, kuidas artiklid tekivad. Tihti on ettevõtte asukohta, päritolu vms raske määrata. Miks ta pikk ei või olla? Meil on palju pikemaid loendeid. --Epp 7. aprill 2012, kell 21:16 (EEST)

: Nõus eelkõnelejaga. Andres (arutelu) 8. aprill 2012, kell 01:35 (EEST)

::Ma pean varsti vist enda kasutajalehel ka Andrese eeskuju jälgima ja kirjutama, et "loenditega tegelemine ei tasu vaeva". Mis kasu on loendist, mis loetleb ainult olemasolevaid artikleid? Sama asjaga saavad palju paremini hakkama kategooriad (nendes on võrratult mugavam navigeerida ja ei pea ükshaaval mingeid artikleid ja loendeid kokku viima).

::See loend siin on täielik segapudru, millega on tegeletud ainult nõnda palju, et siia ükshaaval mingeid jubinaid juurde lisada. Milleks? See tuleb korda teha. Kui sellega juba tegelda on mõttekas see (vähemalt) kaheks jupitada. Võimalik, et endised ettevõtted peaksid ka eraldi olema.

::Hetkel on siin kõrvuti endised Eesti pisiettevõtted ja rahvusvahelised suurkorporatsioonid. Mitte mingit selgust ei ole. Vaatsin seda nimekirja üle ja esineb ka sisulisi probleeme (nimede muutused, mittetähelepanuväärsed ettevõtted).

::Mulle hakkab tunduma, et loendid ei ole siin selleks, et nende järgi tunneks lugejad vajadust, vaid kuna mõni vikipedist armastab neisse ükshaaval sissekandeid teha. Kas ma eksin? Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 01:58 (EEST)

::: Kui Sinu jaoks pole loendid olulised, siis ära tegele nendega. Mis mõte on juurde teha loendeid, mida keegi täiendama ei hakka. Sõjanduse puhul Sa juba nullisid teiste varasema töö ja viskasid lihtsalt asju minema. Mitu täiendust Sa pärast seda ise sinna oled teinud? Mis mõte neil on, kui keegi neid ei täienda? Mida Sa selguse all mõtled? Sa ei ole ise ettevõtete loendi vastu siiani huvi tundnud, miks Sa pead töötavad asja solkima hakkama? Mis asi on segane, tähestiku järjekorras loend? Kas teised loendid pole sama segased? --Epp 8. aprill 2012, kell 02:10 (EEST)

::Või mina solgin? Vaata mida ***** sa ise teed! Lisad ükshaaval seda sodi loendisse ja mitte midagi hiljem üle ei kontrolli. On need loendid sul mingi prügiämber või, et igasugu rämpsu kõlbab sisse visata?! Ning kui keegi seda prügi sorteerima hakkab, siis tuled veel rusikatega vehkima. Et kadugu kõik eemale sinu ilusate loendite juurest jah? Ning kõik, mis loendites on, see on püha?

::Kui loendis olevat vahel üle ei vaata, siis hoopis see nullib varasema töö, sest loend muutub täiesti mõttetuks.

::Kui ühe loendi asemel tekib kaks, siis ei tähenda see, et töö maht kahekordistuks. Endiselt sobitub lisatav ainult ühte loendisse ja erandid ei ole tähelepanuväärsed. Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 02:26 (EEST)

::: Millest Sa räägid? Kas püüaksid inimestele arusaadavas keeles väljenduda. --Epp 8. aprill 2012, kell 02:29 (EEST)

::: Siia on kantud peamiselt ettevõtted, millest on artikkel. Kui keegi on hiljem pealkirja muutnud, siis on see osa üldisemast levinud probleemist, et linke ei kontrollita. Ja need asjad tuleks parandada. --Epp 8. aprill 2012, kell 02:31 (EEST)

::::Teeme siis asja lihtsaks:

::::1) nüüd on 2 loendit, aga uue ettevõtteartikli loendisse kandmiseks tuleb endiselt ainult ühte loendit muuta;

::::2) loendit lahtu lüües parandasin seda ja samas viskasin välja mittetähelepanuväärsed ettevõtted, mille artiklid on meil praeguseks kustutatud;

::::3) kui loendeid vahest üle ei kontrolli, siis muutuvad need aja jooksul liiga vigaseks ja hoopis see nullib loendi koostamiseks tehtud jõupingutused;

::::4) üldse võiks loendeid teha süsteemsemalt ja mitte ainult ükshaaval sinna juppe juurde lisada, vaid korraga natuke suuremat tükki ette võtta.

::::Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 02:38 (EEST)

::::: Eks tee endale kas või iga riigi iga valdkonna kohta eraldi loendid. Ja täienda neid siis iga kord, kui artikkel tekib, eksole. Kes neid edaspidi täiendama hakkavad? Mina ei hakka iga ettevõtte puhul uurima, kuhu ta kuulub. Kas see on kuskil üldse defineeritud, kuidas tänapäeval ettevõtte päritolu kindlaks teha? Miks Sa arvad, et Sina pead otsustama, mis loendid tohivad olemas olla? Siiani pole need Sind huvitanud. Kui Sa tahad ainuisikuliselt käskida ja keelata, siis tee seda kuskil mujal. --Epp 8. aprill 2012, kell 02:43 (EEST)

::::Ehk siis Sina oled see, kes peab otsustama, et mis loendid siin on ja millised mitte? Tule maa peale.

::::Oled sa rumal või mängid lolli. Täiendamist on endiselt täpselt sama palju, kui oli enne. Ainuke erinevus on, et peab tegema vahet, kes see on Eesti ettevõte või mitte. See ei valmista aga 99% juhtudest probleeme, vähemalt kui artikkel pole puudulik. Viimasel juhul tuleb aga enne artikkel kord teha, kui seda kuskile loendisse kandma hakata.

::::Lisaks on praegu palju sobivam aeg seda loendit poolitada, kui aasta või kahe pärast, kus see on hulga pikem. Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 02:57 (EEST)

::::: Ma ei taha tõesti sellise inimesega ühtki asja arutada. Tee endale need lisaloendid, ma pole vastu. Mina täiendan siinset edasi. --Epp 8. aprill 2012, kell 03:00 (EEST)

:::Sina oled praegu see, kes lisaloendeid soovib.

:::Ma tekitasin loendi "AB" asemele loendi "A" ja loendi "B". Nad ei dubleeri teineteist ja seega on jutt lisaloenditest täielik vale, sest kellegi töökoormus pole kasvanud. Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 03:19 (EEST)

:::: Mitte kellelgi ei saa keelata loendeid teha. Ma tühistan uuesti. --Epp 8. aprill 2012, kell 03:20 (EEST)

:::Täpsustan. Kas sa pidasid silmas, et "minul saab keelata loendeid teha ja sinule see keelatud ei ole"? Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 03:28 (EEST)

:::: Sa alustasid seda arutelu küsimusega, kas sobib. Kaks inimest vastas, et ei sobi. Miks Sa üldse küsid? --Epp 8. aprill 2012, kell 03:23 (EEST)

:::Vastust nägin siis, kui loend oli juba kaheks löödud. Aga jupitasin ma selle loendi seetõttu, et pärast küsimuse esitamist jõudsin ise järeldusele, et 1) praegune loend vajab igal juhul üle kontrollimist 2) Eesti ja välismaa ettevõtete lahutamise on lugejat silmas pidades väga otstarbekas 3) kui juba loendit kontrollima hakata, siis tuleks ühtlasi ka punkt nr 2 lahendada. Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 03:28 (EEST)

:::: Kirjuta õigesse kohta. Seega Sa siis ei oodanudki vastust, vaid otsustasid enne ära. Miks me üldse arutame millegi üle? Tee neid loendeid, palju tahad. Ja täienda neid ka siis. Seni sa pole seda teinud. Vaata korraks selle loendi ajalugu. Minul lugejana on küll palju lihtsam asju ühest loendist otsida. --Epp 8. aprill 2012, kell 03:36 (EEST)

:::Üldiselt kordaksin küsimust. Oled loll või mängid lolli. Protestid ühe loendi kaheks jagamise vastu sellega, et "nüüd on rohkem tööd" (kuid nagu ma välja tõin ei vasta see tõele).

:::Loend on kasutu, kui ta loetleb ainult olemasolevat, sest sama teeb ka kategooria (aga luues lisaväärtust). See, et sa oled siia loendisse ükshaava ettevõtteid lisanud, kui neist on artiklid tekkinud, ei tähenda, et sa oleksid loendiga sisulist tööd teinud. Selle lisamise võib ka mõnele botile ära õpetada. Loendist on kasu siis, kui sellega on ka sisuliselt midagi ette võetud. Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 03:50 (EEST)

::Lisaks eelnevale. Kui uued artiklid saavada korrektselt kategoriseeritud, siis on neid alati võimalik väga hõlpsalt ka takkajärgi loenditesse kanda või siis seda mõnele botile õpetada. Praegu tundub aga, et üks sinu elu eemärke on iga uus artikkel kohe mõnda loendisse toppida, sest "muidu kaob see kuhugi ära". Paraku on see üsna jabur. Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 03:55 (EEST)
See arutelu on lootusetu. Ma arvan, et Sinu sõnavõtud kahjustavad Vikipeedia mainet ja selline inimene ei tohiks Vikipeedia administraator olla. --Epp 8. aprill 2012, kell 03:59 (EEST)

::Mina arvan täpselt sama sinu kohta.

::Või pigem mitte mainet, vaid kaastööliste hulka. Sellise "peaga vastu seina" jooksmise tunde pärast on siit üksjagu kaastöölisi lahkunud. See ei teki aga tavaliselt mitte kunagi teiste kaastööliste omavahelise suhtlemise tulemusel, vaid valdavalt ikka kas sinu või Andresega vaieldes (tõsi: vaidluses on see tunne juba kindlasti vastastikune).

:Nüüd ole aga hea ja põhjenda on loendi lahku löömise vastane seisukoht korralikult ära, mitte ära tegele jaburuste väljamõtlemisega ja argumenteerimisest kõrvalehoidmisega. Minu isikut rünnates on seda küll väga mugav teha, aga minu puhul see sind sihile ei vii. See muudab mind ainult tigedamaks. Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 04:10 (EEST)

::Ma ei kavatse sellises stiilis arutelus rohkem osaleda. Mine otsi kaklemiseks mõni teine koht. --Epp 8. aprill 2012, kell 04:16 (EEST)

::::Seega võib siis vist ühe loendi kaheks jagamise lõppenuks kuulutada :)

::::Seda, et sa teiste arvamusi kuuldagi ei võta, kui need just sinu omaga ei ühti, tean ma juba väga ammust aega. Seega oleks minust väga naiivne loota, et siit saakski mingit normaalset arutelu arendada. Ning sellest tulenevalt lähen ka kohe teadlikult teise äärmusesse, kuni sul kaob soov edasi vaielda.

::::Kuna sa ei salli mind silmaotsaski juba väga pikka aega, siis pole mul põhjust viisakat isikut mängida. Eriti kuna sa armastad argumentum ad hominem kasutamist. Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 04:41 (EEST)
Kes keelab siia ettevõtteid lisada? Loendisse võib lisada ka mingeid üldisi andmeid ettevõtete kohta.
Kas siis nüüd peab hakkama kahte loendisse ettevõtteid lisama? Andres (arutelu) 8. aprill 2012, kell 02:23 (EEST)
Mille järgi seda vahet tehakse, kas on Eesti või välismaa ettevõte? Minu meelest on see teatud juhtudel üsna keeruline.--Morel (arutelu) 8. aprill 2012, kell 10:09 (EEST)

Epp püüdis seda minu meelest Ivolt küsida, Ivo ei vaevunud vastama. Ave Maria (arutelu) 8. aprill 2012, kell 10:35 (EEST)

:Vastasin, et reeglina ei ole see mingi probleem ja tegelikult peab see juba artiklist välja tulema. Ning kui ei tule, siis peab enne artikli korda tegema, kui seda kuskile loendisse lükkata. Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 12:36 (EEST)

Äriregistri järgi?  --Oop (arutelu) 8. aprill 2012, kell 13:19 (EEST)
Selle arutelu stiil ei kannata mingit kriitikat. On nii otsest solvamist kui ka lihtsalt peaga vastu seina tagumist. Mõlemal poolel on ka omajagu õigust.
Nii nagu Andres on suhtunud kategooriatesse, olen mina suhtunud lisaväärtuseta loenditesse. Loendid, mille juures pole mingeid selgitavaid ja täpsustavaid tekste on üleüldse suhteliselt mõttetud ja mina neid Vikipeedias orienteerumiseks ei kasuta. Kategooriad on märksa mugavamad ja informatiivsemad, seal valitseb oma selge hierarhia, kitsamalt laiemale ja laiemalt kitsamale liikumine on lihtne ja mugav. Kahju, et paljud mingist harjumusest kategooriaid alahindavad ega pea nende lisamist vajalikuks. Mulle loendid ei meeldi, aga kuna tean, et paljud neid siiski kasutavad, olen püüdnud artiklid ka loenditesse kanda.
Loenditega on selline lugu, et väga palju asju on meil jagatud just nimelt kaheks – "Eesti" ja "Välismaa/välisriikide". Näiteks mitmesugused geograafilised objektid, poliitikud, jpm. Samas ei ole kindlasti see põhimõte olnud läbiv. Ettevõtete puhul näib esialgu tõesti, et Ivo pakutud variant oleks igati sobiv ja ka siin võiks taoline kaheks jaotamine toimida, ent küsimuse lähemal vaatlemisel tekib probleeme. Meil on Eestis kirjeldamatul hulgal välisettevõtete tütreid, vähemal hulgal aga selliseid Eesti ettevõtteid, kes tegutsevad ka rahvusvaheliselt. Mõlema puhul tekib kahe loendi korral probleem, et tegelikult peaksid sellised ettevõtted figureerima mõlemas loendis. OK, Eesti ettevõtted, kes välismaal tegutsevad võib-olla mitte, sest me identifitseerime neid ikkagi primaarselt Eestiga. Küll aga tahaksime Eesti ettevõtete alt leida need välisfirmade tütred/esindused, millel on siinses majanduses oluline roll ja mis on siin üle võtnud mõne kunagise Eesti kapitalil põhineva ettevõtte, olgu siis näitena toodud enamus meie pankadest või suuremad turvaettevõtted. Seetõttu tundub üks loend hetkel lihtsam hallata, kuigi kordan, et mingit praktilist väärtust taolisel loendil, kuhu on tähestiku järjekorras kuhjatud kõiki firmasid, millest meil Vikis artikkel on, minu hinnangul lihtsalt ei ole. -- Toomas (arutelu) 8. aprill 2012, kell 13:00 (EEST)

Vabandust, et ka sõna võtan, aga minu arvates võiksite omavahel kokku leppida ja kuskil kirjalikult fikseerida, mis asi üldse on loend. Ja mille poolest ta erineb näiteks kategooriast. Lihtsa kasutajana tundub mulle teiskeelsete Vikipeediate põhjal, et loend on mingi valdkonna objektide ammendav loetelu, samas kui kategooria on olemasolevate lehekülgede loetelu (võib-olla mitteammendav). Seetõttu võiks loend sisaldada ka näiteks muud teksti, mis avab objektide üldist laiemat tausta ning annab informatsiooni kollektsiooni kui terviku kohta. Uue lehekülje lisandumisel tuleks ta ideaalis siis lisada ainult ühte kohta, kategooriasse, samas kui loendi saab ühekorraga valmis teha nii, et teda hiljem puutuma ei pea. Omakoostatud artiklite puhul olen tähele pannud, et üks administraator lisab ta kategooriasse, teine loendisse. Võiks olla mingi ühtsus. Rainerk32 (arutelu) 8. aprill 2012, kell 13:04 (EEST)

:Siin on nyyd segi aetud kolm asja: ettevõtte asukohamaa, tegutsemisala ja kapitali päritolu. Rangelt võttes on Eesti ettevõte see äriyhing, mis on kantud Eesti äriregistrisse. Punkt. Mis riigi kapitalile ta kuulub, on sageli silmapaistvalt segane (meenutame Bermuda osakaalu maailma majanduses, eks). Kus keegi teenust pakub, on tänapäeval samuti tihti raske ytelda. Need parameetrid on kyll ettevõtte iseloomustamisel olulised, kuid nende järgi firmasid yheselt liigitada on raske. (Tõsi, nt kirjanikke riikide, rahvaste ja keelte järgi liigitada on samuti raske, ometi saame kuidagi hakkama.) Kokkuvõttes tähendab see, et Eesti ja välismaiseid ettevõtteid eristada ei ole võimatult keeruline. --Oop (arutelu) 8. aprill 2012, kell 13:19 (EEST)

:Loendite yks oluline eelis kategooriate ees on see, et sinna saab koondada ka need märksõnad, millest artiklit veel ei ole, kuid peaks olema. Sellest on aga kasu ainult juhul, kui loendit peetakse selgete põhimõtete alusel, mis on loendi alguses ka sõnastatud. (Negatiivne näide: Tartu Ülikooli rektorite loend, kus on segamini rektorid ja prorektorid ning kuratki ei tea, kumb on kumb.) --Oop (arutelu) 8. aprill 2012, kell 13:19 (EEST)

:Mis puutub algse vaidluse tooni ja lahenduse leidmise soovi, siis minu poolest võta yks ja viska teist. --Oop (arutelu) 8. aprill 2012, kell 13:19 (EEST)

::Samale asjale püüdsin ka ise tähelepanu juhtida, et hetkel on see loendite süsteem tihti täiesti mõttetu, sest lisatakse ükshaaval ainult uusi tekkinud artikleid. Tegelikkuses peaks see sisaldama nõndavõrd terviklikku loetelu, et seda ei oleks vaja ikka uue artikli tekkimisel näppida. Ning üldse peaks loendeid vahest üle kontrollima, sest praeguse "süsteemi" juures tulevad vead sisse.

::Üldse võiks mõelda sellele, et kuidas saaks loendite koostamisel botte appi võtta. Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 13:26 (EEST)

::: Raineril ja Oobil palju asjalikke seisukohti. Ja tõesti, üks probleem ongi see, et meil ei ole loendit eestikeelses Vikipeedias kasutatud nö ammendava loeteluna, vaid tavaliselt kantakse meil sinna ikkagi need nimed ja nimetused, millest on artikkel juba olemas. Punased lingid loendites on pigem erand kui reegel. Loendeid, kus oleks selgelt sõnastatud selle pidamise põhimõtted ja kus keegi oleks võtnud vaevaks nimestiku koostamisega sihilikult ja süstemaatiliselt vaeva näha, on meil ikka väga vähe.

::: Mis puudutab Äriregistrit, siis muidugi võib formaalselt läheneda, aga siis peab läbi mõtlema, kas alati on mõttekas teha eraldi artiklid emafirmast ja tema Eesti tütrest? Sest kui ei ole ja jutt läheb samasse artiklisse, siis on olukord jälle keerulisem. Ühesõnaga, kõik on võimalik, aga esmalt peaks asjad põhjalikult läbi rääkima. -- Toomas (arutelu) 8. aprill 2012, kell 13:29 (EEST)

::::Kui tytarfirma (või ka emafirma, holding-ettevõtete puhul vägagi võimalik) iseseisvalt tähelepanuväärne ei ole, siis me temast artiklit ei tee. Loendisse saab lisada kirje ka kujul "* AS Tytarfirma (Emafirma Ltd Eesti tytarfirma)" või "* Emafirma Ltd (AS Tytarfirma emafirma)", nii nagu on siiani käsitletud mitme nimega asju ja olevusi. --Oop (arutelu) 8. aprill 2012, kell 13:40 (EEST)

::::: Pooldan eraldi artikleid alati, sest muidu lähevad need lihtsalt segi. Andres (arutelu) 9. aprill 2012, kell 00:17 (EEST)

::Loendit lahku lüües leidsin, et selle nö halli ala osatähtsus on väga väike. Meil tihti ongi kas Eesti tütarettevõttest eraldi artikkel või ettevõtte artikkel ei tegele Eesti tütrega ja sellele on eraldi lingitud.

::Üks põhjus, miks ma ei jäänud oma küsimusele vastust ootama oligi see, ma teadsin, et siit hakkab jälle mingi hala pihta ja nii jääbki vajalik muudatus tegemata. Kui minu senist tööd loendite korrastamisel ja püüet süsteemsemat lähenemist rakendada vaadatakse, kui selget sigadust, siis no mida on siit oodata? Seni käib meil loendite koosatamine reeglina ikka nii, et teeks küll, aga tegevuse mõttekuse üle mõelda ei soovi. Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 13:43 (EEST)

:::: Miks see loend kustati ilma kokkulepet ootamata? Nii ei saa asju teha. See on põhimõtteline asi. Kas arvestatakse teiste inimeste arvamusega või irvitatakse näkku. Miks on vaja siis üldse küsida, kas ollakse nõus? Kui inimesed väidavad, et loendid nende jaoks lisaväärtust ei oma, siis mis mõte on neid ümber korraldada. Minu arvates on loendi eelis see, et ta on ülevaatlik just tänu sellele, et seal pole ülearust tilulilu. Minu meelest on ehk ainult geograafiliste objektide puhul põhjust eraldi loendeid pidada. Praegu jääb mulje, et seda tehti ainult kiusu pärast. Mina kogen seda nii, et kõik, mis ma siia olen kandnud, on olnud mõttetu raiskamine. -Epp 8. aprill 2012, kell 13:44 (EEST)

:::Praegusel hetkel paistab ikka üsna selgelt, et sind teiste arvamus lihtsalt ei huvita. Ja see, et süüdistasid mind dubleerivate loendite tegemises – tegelikkuses said ise selle patuga hakkama ja mitte keegi teine.

:::Täiesti müstiline on, et kõigi nende aastate jooksul ei ole sa suutnud aru saada, et miks üldse ühte loendit peaks vaja olema.

:::Kui aga rääkida "ülearuse tilulilu puudumisest", siis peaksid hoopis kategooriatega tegelema ja mitte loenditega. Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 13:51 (EEST)

::Aga, et see minu süüdistamine, et kuidas ma ikka teiste tööd kustutan jne... Lisaksin juurde, et nende kahe nimekirja lahkutõstmisel lisandus nendesse kokku üle 100 uue ettevõtte (mõned võtsin ka välja, aga ainult need mittetähelepanuväärsed, mille artiklid olid sellel samal põhjusel vikist kustutatud). Sinul oleks küll nende lisamiseks üle 100 muudatuse kulunud ja selle põhjal tõlgendaksid seda, kui enda tohutu suurt panust loendi arendamisesse (ikka 100+ muudatust!), aga nagu ma juba välja tõin, siis niimoodi ei tohiks loendite koostamisele läheneda. Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 14:31 (EEST)

:Ning see lause on samuti omamoodi pärl: "Kui inimesed väidavad, et loendid nende jaoks lisaväärtust ei oma, siis mis mõte on neid ümber korraldada". Just seepärast neid peabki neid ümber korraldama, et ei oleks mingeid mõttetuid loendi nimelisi lehekülgi, mis tegelikult loendi rolli täita ei suuda.

:Sa oled muideks väga osav teiste väiteid ignoreerima. Seega ära väida nagu oleksid suuteline konstruktiivseks aruteluks. Sa ei ole seda kunagi olnud. Ning sinu närvide peal mängimine on nähtavasti ainuke viis, kuidas seda sulle selgeks teha. Ivo (arutelu) 8. aprill 2012, kell 14:54 (EEST)
Kui sageli on ammendava loendi koostamine mõeldav? TÜ rekotoritest küll, aga ettevõtete puhul jõutaks vahest nimetada mõned olulisemad, mis meelde tulevad. Sellise töönimekirjana võiks seni puuduvate artiklite loend olla ehk pigem kuskil vikiprojekti alamlehel? Minu meelest loendite eelis on see, et seal saab märksõnu kategooriatest mõneks juhuks sobivamalt struktureerida (nt [1], mille liikmed on täpsemate kategooriate vahel jagatud) või tuua asjakohst lisainfot (nt valitsejate ametisolekuaastad). Kategooriate kõrval lihtsalt kõigi ettevõtete, asulate või biograafiate loendite vajalikkuse põhjendamisega on mul raskusi. Kui see vajalik peaks olema, siis kõigi kategooria alamkategooriates olevate artiklite nimekirja saab teoreetiliselt koostada automaatselt (vt nt soome viki kategooria lehe ülaservas toodud linke). Sellised loendid olid ennekõike vajalikud artikliteni jõudmiseks ikkagi kategooriate-eelsel ajal. Samas, seni kuni nende jäänukloenditega viitsitakse tegelda, võivad nad ju olla. Lihtsalt lisaks vastava süsteemi edasiarendamisega ei maksa hääbuva asja juures võib-olla vaeva näha? 90.190.114.172 8. aprill 2012, kell 15:17 (EEST)
See on tõsi, et loendid võiksid pakkuda lisaväärtust ning koondada ka kirjutamata artiklite teemasid. See, et see praegu sageli nii ei ole, ei tähenda, et see ei võiks nii olla. Andres (arutelu) 9. aprill 2012, kell 00:17 (EEST)
Praegu ei ole pealkiri ja sisu minu meelest vastavuses, ja Ettevõtete koondloend on halb pealkiri. Teen ettepaneku tulla tagasi endise vormistuse juurde.
Arvan, et välismaa ettevõtete loendit eraldi pole tarvis, Eesti ettevõtete loend võib ju olla. Andres (arutelu) 9. aprill 2012, kell 00:17 (EEST)

olen Andresega nõus. Eesti ettevõtete loend on kasulik ja hea, välismaa ettevõtete loendile eelistan Ettevõtete loendit, kus oleks kõik tähelepanuväärsed ettevõtted, sh Eesti omad. -- Ohpuu (arutelu) 11. aprill 2012, kell 18:14 (EEST)

ma ei poolda selle loendi kustutamist (vt märget artikli alguses, mis esitab kustutamiseks). kas meil on lootust selles kysimuses mingisugune yksmeel saavutada? yksmeele all pean silmas kas loendi kustutamist praegusel kujul või kustutamismärke eemaldamist. -- Ohpuu (arutelu) 7. mai 2012, kell 17:37 (EEST)


Arutelu:Marcus Aurelius

mis on katse mõista ühiskonda ja aegruumi.  Loodusteadusi puudutavad väited teoses on kohati naivistlikud, ent asjadega, mille kohta tal teavet oli, minnakse üsna sügavale ja need on ka raamatu põhitemaatikaks. Paljugi selles raamatus on väga vaieldav, ent mõtlemisainet jagub samuti.

See jutt tundub mulle enam-vähem sisutu. Heameelega jätaksin selle välja. Andres 20:39, 12 Jun 2005 (UTC)

:mnjah, kas üldse on võimalik kirjutada filosoofilist teost, mis ei oleks vaieldav jne.. --84.50.163.86 10. märts 2007, kell 19:23 (UTC)

, mis on katse mõista ühiskonda ja aegruumi.  Loodusteadusi puudutavad väited teoses on kohati naivistlikud,
 ent asjadega, mille kohta tal teavet oli, minnakse üsna sügavale ja need on ka raamatu põhitemaatikaks.
 Paljugi selles raamatus on väga vaieldav, ent mõtlemisainet jagub samuti


Arutelu:Tage Erlander

Pärast poliitikast taandumist elas ta koos oma naise Aina Anderssoniga

See on imelik lause. Kas ta abiellus pärast poliitikat taandumist? Või ta ei elanud poliitikuks olemise ajal oma naisega koos? Andres 15:43, 13 Jun 2005 (UTC)

Perekonnaseisu kirjeldav lause võiks olla sissejuhatuses (nagu rootsikeelses vikipeedias)
Eraldi osa pole minu meelest nii vähese jaoks tingimata vaja.

Mulle tundus perekonnaseisu mainimine kohe alguses imelik. See, mille pärast artikkel kirjutatud on, ei ole ju eraelu. Teisest küljest, sellest võib ju ka pikemalt kirjutada, kui andmeid on. Andres 20:30, 13 Jun 2005 (UTC)


Kasutaja arutelu:JZ1~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, JZ1! Andres 19:01, 13 Jun 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema JZ1~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)