Malli arutelu:CategoryTOC

Kas seda malli saab teha kahele reale mahtuvaks nagu on Mall:Tähed. IE-ga on see mall CategoryTOC naturaalselt kole. - Urmas 13:52, 15 Mar 2005 (UTC)

Vabanda aga ei saanud nüüd täpselt aru mida silmas pead. See mall on ju kahel real, tähed esimesel real ja "tagasi" teisel real.

Olen nõus et see eriti pilku püüdev ei ole, FireFox-is on see veel kuidagi ok, kuid IE-s "plahvatab" see õite laiaks. ...aa nüüd vist mõistan mida pead silmas, et kui IE-s on brouseri aken kitsam/väiksem monitor siis tähed lähevad kahele reale.

Eesmärgiks ei ole ennast kiita, aga mis oleks kui teeks selle malli sarnaseks Mall:BiograafiadIndeks -iga? --TarmoK 14:23, 15 Mar 2005 (UTC)

:BiograafiadIndeks on tiba lõbusam, kui Tähed. Oleksin ise pannud Tähtedele kirja "tagasi" alumise joone all ning koristanud ära kirja "indeks".  - Urmas 14:36, 15 Mar 2005 (UTC)

:Arvan ka, et Mall:BiograafiadIndeks on parem :)--Tvali 23:16, 15 Mar 2005 (UTC)

:: Proovisin, uurisin, puurisin ja lõpuks siis tuli välja et viga hoopis IE-s (IE ei peida neid välislingi ikoone õieti ära, lihtsalt ei näita kuid koha (siis laiuse) "reserveerib" ja nii need tähtede vahed pikaks venivad). Seda on teistes Vikides ka hiljuti kurdetud ja õnneks sellele on parandus olemas.

:: Üks arutelu kust on siis link Mediazilla:714 bugi raportile ja kuidas seda parandada: :en:Mediawiki talk:Monobook.css#class="plainlinks" fix. Stylesheetis (http://et.wikipedia.org/skins/monobook/main.css) on vaja lisada järgnevale stiili määratlusele !important
#bodyContent .plainlinks a {
    background: none !important;
    padding: 0;
}
ja tulemus oleks siis:
#bodyContent .plainlinks a {
    background: none !important;
    padding: 0 !important;
}

::: Selline muudatus ei ole läbi viidav eestikeelses vikipeedias eraldi vaid nõuab muudatust tarkvaras eneses, ehk on jõustatav globaalselt kõigis vikides korraga. Siiski, võimalik et tulemuse annaks viimasenatoodud lõigu kandmine lehele MediaWiki:Monobook.css, selleks vaja administraatori sekkumist. Võrdluseks võite vaadata sama lehte vikisõnaraamatus. Homme saaksin vast ise katsetada, kui veel vajadust on. Ja kui ma IE kusagilt leian. --Ker 22:58, 15 Mar 2005 (UTC)

:::: Töötaks küll, sest browser loeb stiilid välja nii, et kirjutab endise üle seal, kus uusi asju on; MediaWiki:Monobook.css loetakse välja peaaegu viimasena, peale seda tulevad kasutaja css'id, mis ei muuda vastavat osa.--Tvali 23:13, 15 Mar 2005 (UTC)

::::: Töötab! Lisasin sinna MediaWiki:Monobook.css -lehele selle koodi täienduse ja oma IE-l (IE 5.5 ja Win2000) "tõmbas" ennast kenasti kokku see täherida. :o)

::::: Neid stylesheet-e on vist teisigi, mäletamist mööda saab kasutaja kusagilt määrata millisena Vikipeedia välja näeb (valides erineva teema (stylesheeti))? --TarmoK 07:30, 16 Mar 2005 (UTC)

:::::: Nahkadeks nimetatakse. Ülejäänud nahad ei ole kasutaja poolt konfitavad. Muide, serveri suure koormuse korral need "viimasena loetavad" failid iga päringu järel rakenduda ei pruugi. Kas jääb päring katki, vms. Aga see oli lihtsalt kõrvalmärkus. --Ker 12:12, 16 Mar 2005 (UTC)

Muutsin malli välimuse sarnaseks Mall:BiograafiadIndeks -malliga. Isiklikult eelistan sellist väljanägemist kuid minu arvamus ei ole erapooletu. Hea on kuulda teiste arvamust, kas jätta selline versioon või tagasi varasema juurde. --TarmoK 08:14, 16 Mar 2005 (UTC)

Mis lingid peaksid olema lisaks tähtedele ja kus? Jätsin nüüd veel selle "Tagasi" lingi, ise arvatavasti eelistaks "Algusesse", kui üldse seda linki sinna panna. --TarmoK 08:14, 16 Mar 2005 (UTC)

Mina paneks indeksi asemel sisukord, sest Template:CategoryTOC on Contents = sisukord või siis indeksi asemel paremat sõna register. --Tiuks 18. veebruar 2008, kell 10:07 (UTC)

Minu meelest selle tagasi-lingi võib ära jätta. Pikne 29. märts 2015, kell 18:37 (EEST)


Arutelu:Saamid

''Saamide jutuvestmistraditsiooniga hoitakse elavana suulise pärandi ja joigude laulmisega
Ei saa aru, mis see lause tähendab. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16:04, 15 Mar 2005 (UTC)

Kas peaks olema "saamide lipp"? Andres 9. mai 2006, kell 11.59 (UTC)

EE 5. kd annab artiklis praegu oleva kuju. - Urmas 5. juuli 2006, kell 08.10 (UTC)

Kas saami laul on joig või joik? Andres 9. mai 2006, kell 12.34 (UTC)

ÕS99 ütleb: "joig". - Urmas 5. juuli 2006, kell 08.10 (UTC)

: joig : joiu : joigu on yldine pruuk. verb on joigama : joiata : joigan (< põhjasaami juoiggat). Ohpuu 29. august 2006, kell 15:51 (UTC)

Miks on selles artiklis mall "toimeta"? - Urmas 5. juuli 2006, kell 08.10 (UTC)

Viimane lause on arusaamatu. Üldse on kultuuri osa naljakavõitu. Andres 5. juuli 2006, kell 09.22 (UTC)

Sõnastus on läbi mõtlemata. Andres 5. juuli 2006, kell 09.23 (UTC)

:Siis tuleks asi parandada või siia arutellu ümber tõsta. - Urmas 5. juuli 2006, kell 09.36 (UTC)

:: Parandada ei oska, tõstan siis arutellu:

Saami kultuuri põhiväärtuseks on oma keele hoidmine, riietus, põhjapõdrakasvatus ja looduslähedus. Vanasti oli šamanism koos nõiatrummidega osa saami identiteedist. Saamide jutuvestmistraditsiooni hoitakse elavana suulise pärandi ja joigude  laulmisega.
Aga kõiki asju, mis toimetamist vajavad, ei saa arutellu ümber tõsta. Pealegi on sel juhul tõenäosus, et keegi toimetab, väiksem. Andres 5. juuli 2006, kell 09.38 (UTC)
Taivo on teinud head tööd, aga märkisin igaks juhuks ära mõned kohad, kus tuleks igaks juhuks viidata, kelle teooria alusel asjad nii on. saami etniline ajalugu on tänapäeval võrdlemisi poliitiline asi, seal võistlevad koloniaalsemad ja postkoloniaalsemad teooriad (nt mis puudutab norralaste kunagist asuala rannikul; faktide pähe esitatakse tihtipeale kindlameelselt teooriaid, mida on võimatu verifitseerida või falsifitseerida). juttu algkeele kohta tuleks ka igaks juhuks viidata, vist Olavi Korhose raamatusse. (mõistan, et peaksin seda kõike tegelikult ise tegema.) Ohpuu 13. mai 2010, kell 15:56 (EEST)
----
märgin ära, et pole artikliga väga rahul. seda kahel põhjusel. esiteks, isegi pealiskaudsel vaatlemisel paistab sisaldavat faktivigu (nt saami keelt õpetatakse Põhjamaades ka gymnaasiumis ja ylikoolis, mitte ainult algkoolis). teiseks: ei ole napib viiteid kasutatud allikatele (ref-märgendeid ja viited-malli pole kasutatud), kuigi käsitletud teemad on tihtipeale politiseeritud ja vaieldavad. ei jõua ega jaksa praegu vajalikul määral parandada, võib-olla kunagi hiljem. dixi et animam meam levavi. Ohpuu 15. november 2010, kell 11:02 (EET)
----
Kas mitte anonüümne redigeerija ka ei täiendanud-parandanud? Võib-olla ta kustutas kogemata muist teksti ära. Andres 26. märts 2011, kell 23:33 (EET)

Mida teha sellisel juhul edaspidi, kui selline kahtlus tekib? Ave Maria 26. märts 2011, kell 23:40 (EET)

:: Kogemata kustutatu tuleb taastada, ning seejärel tuleb vaadata, kas teised muudatused teevad artiklit halvemaks. Andres 26. märts 2011, kell 23:51 (EET)

Pikemalt võiks käsitleda nimetusi 'saamid' ja 'laplased', nende kasutusajalugu ja tähenduserinevusi nii eesti kui ka soome keeles. Vt nt fi:Lappalainen. Adeliine 30. aprill 2016, kell 13:00 (EEST)

Panin vaidlustatud väidete malli, kuna esiajaloo peatükis on kahlased viitamata väited, nt kuidas saamid jõudsid algasukatena Lapimaale 10 000 a tagasi, aga lapi keeled tekkisid alles 4000 a tagasi. --Minnekon (arutelu) 15. aprill 2020, kell 13:24 (EEST)


Arutelu:Prantsuse keel

Peale Prantsusmaa on see Haiti riigikeel ja üks riigikeeli Belgias, Šveitsis, Luksemburgis ning Kanadas
Ka paljude Aafrika riikide riigikeeleks on prantsuse keel. Siim 22:19, 15 Mar 2005 (UTC)
17. ja 18. sajandil kõneldi prantsuse keelt paljude Euroopa maade ülakihtides
Mida tähendab "ülakiht"? Tavaliselt öeldakse ju kõrgkiht. Siim 22:22, 15 Mar 2005 (UTC)
Räägitakse nt, et "ülemkihid ei saa ja alamkihid ei taha".
Inglisekeelses versioonis öeldakse, et emakeelena räägib prantuse keelt 110 miljonit, mitte 77 miljonit. Inglisekeelses vikipeedias on selle kohta ka viide.Albertsuur 17. detsember 2009, kell 15:02 (UTC)

Siis tuleb see viide ka siia tuua. Praegu on siin teistsugune viide teistsuguse arvuga. Peale selle, allikas, millele inglise viki viitab, seda arvu otseselt kirjas ei ole, ja ma ei saa tollest allikast hästi aru. Andres 17. detsember 2009, kell 18:42 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ethnologue.com/14/show_language.asp?code=FRN
** In Prantsuse keel on 2013-06-24 12:57:39, 404 Not Found
** In Prantsuse keel on 2013-07-06 19:46:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:46 (EEST)
----
"Emakeelena: 110 miljonit" Inglise vikipeedias on emakeelena kõnelejate arv 76,8 miljonit. Velirand (arutelu) 9. detsember 2019, kell 15:31 (EET)
----
"Seda kasutab igapäevaselt umbes 274 mln inimest" Enamus neist ei ole emakeelena prantsuse keele kõnelejad (Aafrikas endistes Prentsusmaa kolooniates jne.). Velirand (arutelu) 23. veebruar 2021, kell 13:36 (EET)


Malli arutelu:Tühik

Mall on mõeldud kasutamiseks aastaarvude alguses, tekitamaks tühiku, kui aastaarv ei ole neljakohaline, joondades sedasi aastaarvud viimase numbri järgi.
Lisa iga "puuduva" numbri asemele järgnev malli kutsumise kood:
 {{tühik}}
=== Näide ===
ilma mallita	malliga	kood
* 25
* 136
* 1945
* 2004
* 25
* 136
* 1945
* 2004
 * {{tühik}}{{tühik}}25
* {{tühik}}136
* 1945
* 2004

Mis on selle malli mõte? Selle malli tekitamiseks pean vajutama 13 klahvile. Tühiku tekitamiseks piisab ju ka ühest vajutusest. - Urmas 07:30, 17 Mar 2005 (UTC)

proovin seletada - on olemas sellised asjad nagu loetelud aastaarvude järgi - kui nüüd on aastaarv näiteks 37 siis oleks tegelikult kena kui need oleks joondatud viimase numbri järgi. Kui nüüd aga kasutada tühikuid arvu ees (klaviatuurilt), siis need tühikud lihtsalt süüakse ära, selle malli kasutamisel jäävad aga need alles. (vt. 16. märts) - Ahsoous 07:37, 17 Mar 2005 (UTC)

:Selge. Hästi seletatud. - Urmas 07:59, 17 Mar 2005 (UTC)


Kasutaja arutelu:Aheidel

Tere!
Ole hea ja märgi lehtedele http://et.wikipedia.org/wiki/Pilt:Tolliste_valla_vapp.png ja http://et.wikipedia.org/wiki/Pilt:Tolliste_valla_lipp.png, kust need failid pärit on. - Urmas 15:13, 17 Mar 2005 (UTC)
Failid on minu enda tehtud aga kujutised on võetud Riigikantselei sümboolikaosakonna veebilehelt. Nüüd, kus ma seda mõtlen, ma loodan, et neid ikka tohib vabalt kasutada? Ma ei küsinud spetsiaalselt luba, ma eeldasin, et see on avalik teave. Viisakas oleks olnud vist ikka küsida?
Harisin ennast vahepeal ja sain teada, et vapi ja lipu kasutamiseks on vaja hoopis vallavalitsuse luba. Mea culpa. Püüan luba küsida ja kuni selle saamiseni võib need failid kustutada, kui te seda õigeks peate.

Kui pildid on ise joonistatud, ehkki aluseks on võetud n.ö etalonkujutis (õiged asjad peavad ju õige koha peale saama), peaks kõik korras olema.

Vapi ja lipu (kangast) kasutamine ning vapi ja lipu kujutiste (pildi) kasutamine peaksid olema erinevad asjad. Seda minu isikliku arvamuse kohaselt. Seaduse koha pealt ei oska kommenteerida. Ehk oskab Andres asja täpsemalt seletada. - Urmas 17:13, 17 Mar 2005 (UTC)

: Minu teada on maailma praktikas üldiselt nii, et vapi ja lipu kirjeldus on avalikud, realisatsioon võib olla autoriõiguse all. Vallavalitsusest üle küsida ei tee igal juhul paha. Andres 17:21, 17 Mar 2005 (UTC)

: Ja muidugi, tere tulemast Vikipeediasse! Andres 17:22, 17 Mar 2005 (UTC)

:Pilt:Valga maakonna vapp.PNG ja :Pilt:Valga maakonna lipp.PNG näevad kenad välja. Arvestades ülevalolevat arutelu, on lipu ja vapi realisatsioon autoriõiguse all (või ei?), seega ole hea ja märgi nende pildilehtedel ära, mis litsentsi alusel Sa need pildid Vikipeediasse väljastad (soovitatav oleks GFDL).
Huvi pärast küsin, kuidas/mis programmiga Sa need tegid? Peep 2. oktoober 2005, kell 09.17 (UTC)
OK, püüan selle litsentsiasja seal paika saada. Loomulikult ei pretendeeri ma mingitele õigustele. Tööriistadeks on Paint ja Word. Kahjuks ei oska nendega vapi tausta läbipaistvaks teha.Aheidel 2. oktoober 2005, kell 11.19 (UTC)
----
Olen märganud, et kõik Sinu kaastööd on väga hea kvaliteediga. Kas oled Vikipeediale kaastööd teinud ka sisse logimata? Andres 2. oktoober 2005, kell 09.32 (UTC)
Oo jaa, enamasti. Ma olen paranoilisuseni tagasihoidlik :) Aheidel 2. oktoober 2005, kell 11.19 (UTC)

Palun logi ikkagi sisse, nii on parem asju arutada. Andres 2. oktoober 2005, kell 11.24 (UTC)


Arutelu:Eesti Kongress

Kustutada? Andres 17:47, 17 Mar 2005 (UTC)

Sellest peaks "saia saama", ehkki hakatust on kole vähe. Mis kirjas, on õige - ennem peaks juurde kirjutama, kui kustutama. - Urmas 19:58, 17 Mar 2005 (UTC)

: Jajah, normaalne algus. Toimetasin pisut. Hinnangud võiksid jääda lõpupoole, kui neid kellelegi meeldib lisada. Algul faktid, kronoloogia jmt. --Lulu 15. märts 2006, kell 20.39 (UTC)

:: Kui meelde tuletada, siis kodanike komiteede liikumist koordineeris alguses suht pisike

:: Ajutine sitetoimkond (AST) ja hiljem enne kongressi Eesti kodanike peakomitee.

:: Kongress valis pidevaks toimimiseks Eesti Komitee.

:: Väidetest, et lõpuks mingit Eesti või rahvusvahelist seadust rikuti

:: ja moodustati "kolmas vabariik" ei ole minuteada veel ühtki õiguse asjatundja

:: teoreetilist kirjutist või väitekirja.

:: Ning hiljem moodustati Eesti Komitee Kodakondsuse amet, mille büroodes

:: anti kodanikele Isikutunnistusi, mis trükiti Kanadas ning mida

:: miskipärast kutsuti "Rumesseni passideks" ja millel oli trükiviga "Iskikukood".

:: --Suwa 16. märts 2006, kell 16.39 (UTC)
Minu teada on "kolmas vabariik" üldtuntud tõsiasi. Kasvõi need "iskikutunnistused". Mida nendega teha saab? Minema visata, muud midagi. Kus on selle "kolmanda vabariigi" piirid - E. V. või Eesti nSV piiril? Kas Suwa võiks öelda, kui palju ja millised Eesti Vabariigi seadused praegu Eestis kehtivad? Kui see riik on sama, mis E. V., mida teevad siin siis sajad tuhanded nõuk Vene kolonistid? Mida teeb selles riigis endine tippkommunist A. F. Ryutel koos oma sõpradega? Miks nõuk Venemaa reparatsioone ei maksa?
Kommunistide eneseülistuse järgi on nemad selle riigi asutanud. Ja neil on õigus. Ega muidu sm. Aarnold Feodorovich Ryutel neile ordeneid ei jaganud.
Ahti Mänd on lademete viisi Eesti Kongressi teemal kirjutanud. Ma ei tea, miks keegi teda lugeda ei viitsi.
Mul ei ole midagi Eesti NSV ega kommunistide vastu. Aga öelgu nad ausalt, et see on Eesti NSV, mitt E. V., ja ärga segagu vett sel teemal.
Kas tõesti on nii väheste Eesti Kongressi liikmete kohta artikkel olemas?
T6stsin v2lja l6igu:
Eesti Kongressi istungjärgud pakkusid kommunistide obstruktsiooni tõttu rahvale alati palju nalja. Kui näiteks Marju Lauristinile miski ei meeldinud, astus ta ukse suunas ja Rahvarinde saadikud järgnesid talle rõõmsalt määgides. Oli alati tükk tegemist, et neid koosolekule tagasi meelitada.
P6hjendus: ei sobi praegusse konteksti. Kunagi hiljem. kui artikkel t2ieneb, v6ib ka taolisi asju lisada. Olin ise Eesti Kongressi saadik. V6iksin selle kohta veel palju nalju ja fakte r22kida. Kuid praeguses seisus peaks see artikkel olema eelk6ige informatiivne. --Lulu 26. oktoober 2006, kell 12:18 (UTC)
Obstruktsioon ja ajakirjanduse kampaania Eesti Kongressi vastu tuleb kindlasti ära märkida.
---

Minu arvates on saadik ühe riigi esindaja teises riigis. Nõukogudel, volikogudel, parlamentidel ja teistel valitud kogudel on liikmed.Valju 26. oktoober 2006, kell 13:02 (UTC)

Sõna "liige" on tõesti keeleliselt parem ("Eesti keele sõnaraamat" soovitab seda taolistel puhkudel kasutada). Ma ei tea küll, kas ehk mitte Eesti Kongressi liikmeid ametlikult ei nimetatud Eesti Kongressi saadikuteks. Andres 26. oktoober 2006, kell 15:08 (UTC)

: Saadik on kogemata võetud algallikast, raamatust Eesti Kongress. Mind ei ole vaja õpetada saadiku ja liikme erinevuses.
Kokkuvõte: kõigest 29 liikme kohta 499+35-st on elulood olemas, sealhulgas mitte ühegi Vabast Maailmast valitud liikme ega ühegi sõnaõigusega liikme kohta, see tähendab 5% on kaetud.
----
Ma oletan, et õiged nimed on Viktor Oksanen ja Raissa Kondrašova. Andres 26. oktoober 2006, kell 23:49 (UTC)
Arvan ka, et Mai Kolosova asemel peaks olema Mai Kolossova. Andres 26. oktoober 2006, kell 23:55 (UTC)

Need nimekujud on võetud allikast või on eksitused. Kes on kindel, parandagu ära.
----
Kas on paslik viidata Ott Köstneri vikipeedia kasutajalehele? Alts 9. jaanuar 2011, kell 04:30 (EET)

Ei. Andres 9. jaanuar 2011, kell 11:42 (EET)

:Eemaldasin. Alts 9. jaanuar 2011, kell 17:23 (EET)


Arutelu:Proletariaat

Mul tekkis siin üks küsimus.--Tvali 12:22, 18 Mar 2005 (UTC)
Enne oli siin üleval kommunistliku partei manifest, kus räägitakse sellest, et lapsed ei tohi enam tööd teha ja peavad tasuta koolis käima. Samuti räägib sellest, et kõik varad on ühiskondlikus omandis ja inimesed on "majanduslikult võrdsed".--Tvali 12:22, 18 Mar 2005 (UTC)
Siin jällegi räägib, et inimesed peavad elama rahast, mida nad teenivad & ülejäänud tuleb revolutsiooniliselt maha võtta.--Tvali 12:22, 18 Mar 2005 (UTC)
Kas siin ei ole mitte sügavat ja põhimõttelist vastuolu?--Tvali 12:22, 18 Mar 2005 (UTC)
Loomulikult ei ole "proletariaat" ainult marxismiga seotud termin.--62.65.214.236 22. aprill 2007, kell 14:31 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.newschool.edu/gf/history/ilwch/
** In Proletariaat on 2013-06-24 12:58:49, 404 Not Found
** In Proletariaat on 2013-07-06 19:59:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:59 (EEST)


Arutelu:Satanism

Siin peaks tglt. mainima, et tegu on ristiusu vooluga vms. -- põhimõtteliselt on satanism üleni kristluse baasil.
Satanismiharudest paljud nõuavad peamiselt selget mõtlemist ja sisaldavad asju, nagu mittejoomine, mittesuitsetamine jms.

Minu meelest ei saa satanismi kuidagi nimetada ristiusu vooluks. See on küll tõsi, et ta kipub kristlusel paratiseerima. Andres 11:04, 20 Mar 2005 (UTC)

: Asi on selles, et saatana kontseptsioon on kristlik kontseptsioon. Põhimõtteliselt tunnistavad satanistid kõike seda, mis on piiblis, samuti kristliku maailmavaate muid osi. Ehk siis, võib nii öelda, et kui mingi x usund võib väita, et kristus ei olnud prohvet või et teda polnud olemas või midaiganes, siis satanism väidab, et kristus oli olemas.--Tvali 11:14, 20 Mar 2005 (UTC)

: Kristlik lugu on, et Jumalal on kaks poega -- Kristus ja Lutsifer. Lutsifer läks Jumalaga mingil perioodil tülli ja kaotas seega palju enda positsioonist ja jäi justkui vaenlaseks mõnes osas. Nüüd on nii, et põhimõtteliselt ei ole vahet, kas üks usk pooldab Lutsiferi või Kristlust -- mõlemad on siiski kristliku usu osad, sest mittekristlane ei pruugi kumbagi eriti tõsiselt võtta.--Tvali 11:14, 20 Mar 2005 (UTC)

:: Ei ole nõus. See, et Lutsifer on Jumala poeg, ei ole kristlik lugu. Kristluse järgi Kristus ei olnud prohvet. Ka islam väidab, et Jeesus oli olemas, kuid islam ei ole kristlus.

::: Kristluses on palju lugusid, mida Sa piiblist ei leia -- see on pika ajalooga usund. Loomulikult oli minu poolt toodud variant täiesti suvaline nendest lugudest, tavalisem on variant, kus ta oli ingel ja piiblis on ta lihtsalt kuningas nebukadnetsar e. koidutäht. Kristus oli loomulikult kristluse järgi prohvet, sest ta tegi kõike, mida ka prohvetid -- samas rõhutab kristlus, et ta oli ka midagi enamat, aga mul ei ole siin kogu usulugu vaja ära tuua, oli vaja Sulle mõte ära seletada & nagu ma Su vastusest Lulu'le näen, jõudis see ka kohale. Ütlen oma lauses, et muu usund võib väita, mitte väidab.--Tvali 12:25, 20 Mar 2005 (UTC)

:: Kui satanism tunnistab kristliku maailmavaate kõiki osi, kuidas ta siis satanism saab olla? Kas kristlik maailmavaade võimaldab Saatana kummardamist? Andres 11:49, 20 Mar 2005 (UTC)

::: Loomulikult võimaldab, kui on huvi "põrgusse minna". Satanistidel selline huvi leidub.--Tvali 12:25, 20 Mar 2005 (UTC)

::: Kusjuures, väikse täpsustusena -- põhimõtteliselt on kristlus, judaism ja islam sama usund paljuski (eriti oma kaasaegsel kujul -- kristlus tegelikult vana testamenti eriti oluliseks ei pea klassikaliselt, aga paavsti otsus peale natsisaksamaa lõppu, millega võeti kristlastelt ära "neetud rahva" staatus ja kanoniseeriti vana testament, on viinud praeguseks selleni, et juute peetakse "väljavalitud rahvaks" ja vana testamenti kohati uuest olulisemaks, samuti on lisandunud vanale testamendile "genesis", mille kohta juudid taotlevad, et see praeguse vana testamendi asendaks). See tähendab siis seda, et Sa võid siin laiendada seda minu väidet natuke, et satanism vastandub vastavatele usundite grupile isegi pigem -- samas on satanism üldiselt siiki rohkem kristluse peale ehitatud (juba nt. raamatu nimi -- "saatana piibel").--Tvali 12:36, 20 Mar 2005 (UTC)
Ma ei ole Sinuga kõigis ülsikasjades nõus, kuid nõustun sellega, et satanism on põhiliselt kristlusele, kuid põhimõtteliselt ka judaismile ja islamile teadlikku väljakutset esitavate usundite rühm, mida ühendab see, et Saatan tunnistatakse isandaks. Andres 13:09, 20 Mar 2005 (UTC)
mõtlesin-mõtlesin, ja võtsin siiski maha selle Tvali täienduse: ...ja mis toetub kristliku maailmapildi elementidele. Põhjendus: Saatan ise on kristliku maailmapildi element, sellest piisab... Saatana artiklisse saab need seosed kõik sisse kirjutada... ning, definitsioonis ei maksa kohe veel satanismi ja kristlust yhte patta panna... see on nagu artikli-sisene materjal ja teema (satanistide tunnete ja seisukohtadega tuleks ka arvestada, või mis?)... ;) --Lulu 08:46, 21 Mar 2005 (UTC)
ok.--Tvali 10:26, 21 Mar 2005 (UTC)
Järgmisena tuleks esitada satanismi koolkonnad "lõhkujad" ja nn "filossofid". Ats 13:34, 21 Mar 2005 (UTC)

Mis tähendab "indentiteet"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. oktoober 2005, kell 20.17 (UTC)

Tekst sisaldab hinnanguid, tuleks teha neutraalsemaks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. oktoober 2005, kell 20.17 (UTC)

Pole selge, mis alusel on koostatud teoste nimekiri. Kas siin on ainult satanistlikud teosed või ka  satanismi käsitlevad või satanismiga mingil muul moel seotud teosed. Miks on nimekirjas näiteks "Jumalik komöödia" ja "Meister ja Margarita"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. oktoober 2005, kell 20.17 (UTC)

Mis on kaotatud satanismi eri vooludest pikemalt ja täpsmalt kõnelevad lõigud? On neid plaanis taastekitada? Minu arvates tuleks küll vähemalt La Vey-, kristlik-, filosoofiline-, ja see iidne- või religiossne- (või kuidas iganes seda ka ei nimetatud) satanism eraldi välja tuua. Kasvõi linkidega siis. Kuigi, tegemist on jagunemisega üldisemas teemas...

Pane need lõigud siis tagasi. Ma ei tea, miks need on kaotatud või kas neid üldse on olnud. Andres 2. mai 2006, kell 11.52 (UTC)
----
mõni muu Saatanaga samastuv identiteet

See koht on arusaamatu. Siin peab vist olema "entiteet". Aga ka nii pole arusaadav, mis see tähendab. Andres 2. mai 2006, kell 11.55 (UTC)
----
Artikli kirjutaja läheb väga julgeks inimese tõelise olemuse välja käimisega. Kant kui kristlik filosoof näiteks arvas, et moraalitunnetus on inimese sügavaima olemuse osa. Seega ei saa päris nii öelda, et mis on tegelik inimese olemus.
Nagu ma olen aru saanud nimetasid kristlased keskajal mitmeid erinevaid religiooni suundi satanistlikeks ehk saatanat kummardavateks, millega taheti siis halvustada. Iseennast satanistedeks hakkas nimetama esmakordselt Anton LaVey ja tema poolt loodud Church of Satan.
Mina ei hakka parandusi tegema, kuna olen satanismi ja satanistide suhtes väga skeptiline. Minujaoks ei ole tegemist isegi individualistliku filosoofiaga vaid rohkem selle vastandiga ja kindlasti ei saa ka väita nagu satanismi iseloomustaks eetika ja moraali puudumine: Moraal moraali vastu on ka siiski moraal.--Celldwellcius 5. mai 2007, kell 14:28 (UTC)
----
Minu meelest kyll satanism kristlusega seotud pole, satanism on nimeks kas lihtsalt tekkinud v6isiis LaVey puhul pandud et n2idata kristlusele vastandumist, kuigi saatanat tegelikult ei kummardatagi. Kui Satanistliku piiblit lugeda sis on tunda v2ikest trotsi ja protesti meelsust kristluse v6i kristlaste vastu, kui ikkagi sellist p2ris saatana kummardamist ei eksisteeri.
----
Satanism on isikulise kurjuse teadlik tunnistamine ja teenimine.

Välja võetud. Andres (arutelu) 17. detsember 2015, kell 19:37 (EET)


Kasutaja arutelu:Thomas G. Graf~etwiki

#REDIRECT commons:User talk:Thomas G. Graf

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Thomas G. Graf~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Thomas G. Graf~etwiki


Arutelu:Autoriteet

Autoriteet tähendab eesti keeles ikkagi eeskätt seda mõjuvõimu, mis autoriteetsel isikul on, alles teises järjekorras isikut ennast. Andres 18:20, 20 Mar 2005 (UTC)

Your interwiki links are wrong - they link to the charismatic authority by Max Weber, not to the general notion of authority. Bluszczokrzew 27. jaanuar 2010, kell 14:05 (UTC)

Thank you. I substituted two correct iw-s for them. Andres 27. jaanuar 2010, kell 14:22 (UTC)


Arutelu:Sealand

Avalauset tuleb parandada, sest Sealand ei ole riik. Siim 19:56, 20 Mar 2005 (UTC)

Ja mitte ainult avalauset. Seda pseudoriiki ei saa ka kategoriseerida "Euroopa maaks". - Urmas 20:09, 20 Mar 2005 (UTC)

: Samas on neil oma raha, pass ja seadused ...miks siis mitte riik?--Tvali 20:22, 20 Mar 2005 (UTC)

:: Seda ei ole vist eriti mõtet kommenteeridagi, aga siiski. Mis raha see on, mille eest midagi osta ei saa? Mis pass see on, mida ükski riik ei tunnusta? Riigil peab olema territoorium, mida Sealandil ei ole. Peab olema püsiv elanikkond, mida ei ole. Peab olema tunnustus teiste riikide poolt, kuid mitte ükski riik ei tunnusta Sealandi. Tegemist on lihtsalt Suurbritannia õhutõrjeplatvormiga ja loomulikult mitte riigiga. Siim 20:43, 20 Mar 2005 (UTC)

:::Meil on ju ka Torgu kuningriik. Ja isegi oma rahaga. Minu arvates lahterduvad nad samasse n-ö mänguriikide hulka. Ühel õigel riigil on lisaks Siimu nimetatutele veel terve rida tunnuseid, mida Sealandil pole. - Urmas 21:01, 20 Mar 2005 (UTC)

Meremaa on siiski olemas - populaarne sci-fi autor Ursula LeGuin kirjutas meremaast (ingl.k. Earthsea) mitu raamatut :) Selles kontekstis võiks artikkel minu hinnangul jääda. --Boy 20:46, 20 Mar 2005 (UTC)

Sealandi, mis Inglismaa lähedal meres, Meremaaks tõlkida ei saa. Teine asi on kirjandusteoste "Keskmaade" ja "Meremaadega". Nende kohta peavad kindlasti artiklid olema. - Urmas 21:01, 20 Mar 2005 (UTC)
*Kui Meremaa on eesti keeles Sealand, siis Inglismaa peaks olema eesti keeles England ja Uus Meremaa New Zealand. Tunnustamine või mitte ei puutu sõna tõlkimisel asjasse - nii tunnustatavate kui mittetunnustatavate (Hiina Vabariik [Taiwan], Transnistria) riikide nimed tõlgitakse samade põhimõtete järgi.
*Kas te teate, et nüüd on Türi Eesti pealinn? Ja kui tuleb suvi, siis on Pärnu, ja talvel on Otepää, nii et asendage see Tallinn seal Eesti artiklis Türiga. See Torgu ja Seto on sama naeruväärsed, aga Meremaa on riik de fakto ning UK ja Saksamaa on seda kaudselt tunnustanud, suheldes Meremaaga välisministeeriumide tasemel! Saksamaa või UK välisministeerium ei suhtleks mänguriigiga, nad ei suhtleks Seto komejandikuningriigiga.
*550 m2 on ka territoorium. Tuletame meelde, et 1970. aastatel oli EV territoorium 0 m2 ja passidega kodanikke oli vähem kui Meremaal.

Eesti keeles on juba aastakümneid selge põhimõte, et mugandatud maanimesid (Inglismaa, Uus-Meremaa) enam juurde ei tekitata ning pigem vähendatakse selliste maanimede hulka. Veel üle-eelmises ÕS-is oli näiteks "Šlesvig".

Mis puudutab rahvusvahelist tunnustamist, siis on väga selgelt tegu rahvusvaheliselt tunnustamata riigiga nagu ka inglise vikis öeldud on. Asjaolu, et mõne riigi välisministeerium nendega suhtleb, ei ole argument - Transnistria, Abhaasia ja Lõuna-Osseetia presidendid on Venemaa välisministeeriumis sagedased külalised; on nad seeläbi rahvusvaheliselt tunnustatud?

Eesti Vabariigil oli olemas rahvusvaheline tunnustus. Võõrriigi okupatsioon ei muuda tunnustust olematuks. Ja passiomanikke oli selgelt rohkem kui 3,0.

Siim nimetas hulka tunnuseid, mis peavad riigil olema. Lisaks on riigil kui sellisel olemas täitevvõimu organid, seadusandlik organ ja seadlusandlus, kohtud. On need Sealandil olemas?

Ehkki see Sealand on omanäoline ja tore asi on tegu siiski "pereettevõtte", mitte riigiga. Vabas maailmas on igaühel voli elada nii nagu ta tahab(, kui ta seejuures teisi ei kahjusta) ja nii tulebki asja võtta. - Urmas 20:06, 22 Mar 2005 (UTC)
*Ei tahtnudki teravalt vastu vaielda, aga Meremaal on tõepoolest kõik iseseisva riigi tunnused, kaasa arvatud seadusandlus ja täitevvõim, milles võib veenduda, kui lugeda tähelepanelikult M kodulehekülge. Arusaadavalt võib Inglismaa selle iga kell okupeerida, aga ei ole seda siiamaani veel teinud.
*1970. aastatel oli Meremaa kodakondsus sadadel, praegu on mõndadel k. ära võetud.
Kõik iseseisva riigi tunnused? Kodune ülesanne sulle: tee omale selgeks mõistete "territoorium" ja "riik" tähendus, siis võib edasi rääkida. Siim 20:33, 22 Mar 2005 (UTC)
*Lihtsalt vaidluse mõttes, ilma et tahaks artiklis midagi muuta. Need kõik tunnused klapivad:
Riik on ühiskondlike gruppide (indiviidide) kogum, mis eksisteerib lähtuvalt teatud ühiskondlikest vajadustest kujunenud organisatsioonist ja protseduurireeglitest ning omab selgelt määratletud juhtimisstruktuure (sotsioloogiline lähenemine).
Riik on kindla territooriumiga sõltumatu (suveräänne) üksus (juriidiline lähenemine).
Riik on organiseeritud institutsionaalne süsteem, mis kujutab poliitilisi otsuseid ja viib ellu valitsuse otsuseid (strukturaal-funktsionalistlik lähenemine).
Riik on suveräänne institutsioon, millel on õigus kasutada jõudu tema territooriumil asuvate inimeste suhtes. (üks politoloogilistest lähenemistest).

On veel üks oluline tunnus - ta peab olema teiste riikide poolt tunnustatud. :(

Ka tahaks siiski teada Sealandi kodakondsete arvu. Neid ei peaks ju olema keeruline kokku arvata. - Urmas 20:55, 22 Mar 2005 (UTC)

Milline on selle ala õige pindala 550 m2 (inglise viki) või 611 m2 (saksa viki)? Mida on arvestatud pindala hulka? - Urmas 20:11, 22 Mar 2005 (UTC)
Tundub, et tuleb teha puust ette ja punaseks. Olgu siis punkthaaval.
*Territoorium Ei ole territooriumi. Meres olev platvorm ei kvalifitseeru territooriumiks.
*Püsiv elanikkond tundub, et mitte päris püsiv. See mees, kes selle perefirma püsti pani on juba päris vana ning tema poeg ka ei viitsi seal elada nii et pole püsielanikkonda.
*Majandustegevus Pole mingit majandustegevust, sisseostude tegemine Suurbritannias ei kvalifitseeru selleks. Raha ei kehti üheski riigis.
*Sotsiaalsüsteem kaasaarvatud haridussüsteem ei eksisteeri ja ei saagi eksisteerida kui püsielanikkonda pole.
*Transpordisüsteem ei eksisteeri.
*Täidesaatev võim võib öelda, et on olemas, ehkki Suurbritannial poleks erilisi raskusi vastupidise tõestamisel.
*Suveräänsus ei ole. Asub Suurbritanniale kuuluval õhutõrjeplatvormil.
*Rahvusvaheline tunnustus ei ole. Mitte ükski riik ei tunnusta.
Riigil peavad olema kõik ülalmainitud tingimused täidetud. Mitu Sealandil on? Ehk on nüüd arusaadav. Siim 20:58, 22 Mar 2005 (UTC)
*Ei jaksa kõigile punktidele vastata. Tõlgendamise küsimus. Majandustegevus on näiteks kõva. On mitmeid kompaniisid, mis on ametlikult Meremaa firmad. Ega haridussüsteem Frangi riigis või Pihkva vürstiriigis ka väga arenenud polnud. Tunnustamisega oli ka nii nagu oli (niikaua kui jõud üle ei käinud).

"Meremaa" võib küll olla kena-kaunisnimi, kuid kõnealuse üksuse nimi on siiski Sealand. Siin lihtsalt ei ole muid võimalusi.

Haridussüsteem on kogu Euroopas sajandite vältel läbi teinud suuri muutusi ja kurb oleks, kui Sealandi kodakondsed on heaoluühiskonnast paisatud keskaega. - Urmas 21:34, 22 Mar 2005 (UTC)

: ega ausalt öeldes minagi teda riigiks ei pea - aga tuleb siiski nõustuda, et tegu on de facto iseseisva riigiga, aga jah nime nüüd küll tõlkida pole mõtet. - Ahsoous 21:42, 22 Mar 2005 (UTC)

::Seoses territoriaalvete jagamisega Lõuna-Hiina meres on rahvusvaheliste kokkulepete tulemuseks see, et tehislikud objektid ei ole territooriumiks (et vältida oma territoriaalvete suuremaks ehitamist). Asjasse on muidugi loominguliselt lähenetud ja olemasolevaid iga hetk hävida võivad laiukesi kindlamaks-kõrgemaks ehitatud, sest territoriaalvetest ilma jääda ei taha ka keegi. Seega rahvusvahelise õiguse kohaselt Sealandil territoorium muidugi puudub. Suveräänsus aga on, platvorm ei kuulu rahvusvahelise seadusandluse järgi Suurbritanniale, ja seda on Suurbritannia kohtusüsteem ka tunnustanud. - 28. jaanuar 2021, kell 22:14 (EET)
----
rannakaitseplatvorm Põhjameres Suurbritannia rannikul, mis peab ennast riigiks

Platvorm on hulluks läinud? Ei, riigiks peab teda vast ikka mõni inimene. Andres 18. märts 2006, kell 05.52 (UTC)
Mis oleks inglisekeelse sõna Micronation adekvaatne vaste eesti keeles?

Pisiriik? --Lulu 11. mai 2007, kell 12:06 (UTC)

: Aga mis oleks sel juhul Microstate?

:: Kääbusriik, mõnikord ka pisiriik. On ka öeldud "mikroriik".

:: Micronation on hoopis midagi muud, oluline pole siin mitte väiksus, vaid mingit laadi imaginaarsus. Eestikeelset sõna pole, on öeldud "mikroriik", aga see läheb kääbusriigiga segi. Hädapärast võib ju öelda "mikronatsioon". Andres 13. mai 2007, kell 18:07 (UTC)


Kasutaja arutelu:Ker

Pakkusin Sind administraatoriks. Palun teata leheküljel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus. Andres 19:23, 22 Mar 2005 (UTC)
Oled nüüd administraator. Andres 12:10, 27 Mar 2005 (UTC)

Hello, yesterday you blocked 145.97.39.142 (talk • contribs), because some anonymous bot of Edward was operating under that ip. Please unblock it, as it is the ip of the :m:Toolserver. It might also be a good idea to add a notice to this ip, referring to the tool-server, and the corresponding IRC-channel. Thanks, --Tuvic 20. august 2006, kell 12:29 (UTC)

Has been deblocked. Andres 20. august 2006, kell 12:52 (UTC)

:Thanks. --Tuvic 20. august 2006, kell 13:02 (UTC)
Põgeneda ei tasu, parem tee julmalt ümber. Andres 16. aprill 2008, kell 20:24 (UTC)

The bots malfunction is described on :de:Benutzer Diskussion:Xqt #no:Alkmaar and there was a bugfix from the framework last weekend. I begun to repair this mistake (like on :tr:Ambargo) except this wiki, because the blocked account. Thanks giving me a hint. --Xqt 28. aprill 2009, kell 09:34 (UTC)

I unblocked the bot to give the possibility to fix mistakes. I noticed also that similar behaviour was in 'Angus Young' and 'Salsa', for example. I will be watching the edits anyway for a while. --Jaan513 28. aprill 2009, kell 10:48 (UTC)

Miks ei näita muusikaportaalis (Portaal:Muusika/Sündinud) kalendrites õigeid lehti? Igal kuul on mall, näiteks juulikuus on selline:
Kuupäevadeks peab olema Portaal:Muusika/Sündinud/1. juuli jne --Tiuks 13. mai 2009, kell 22:08 (UTC)

Alamlehtede näitamine on vist keelatud, sest ei näita muusikaportaalis lehte Portaal:Muusika/Sündinud aga kasutajalehel Kasutaja:Tiuks/Muusika portaal näitab. Portaalikast on mõlemal lehel ühesugune. --Tiuks 14. mai 2009, kell 09:57 (UTC)
Miks ei näe tegemata ja tehtud artikleid nendest, kes on surnud. Minu kasutaja lehel näitab. Võrdle Kasutaja:Tiuks/Muusika portaal ja Portaal:Muusika. 6. juulil ei näita portaalis Bill Haley't. Varem ei näidanud punaseid linke, see on aga sinine. --Tiuks 6. juuli 2009, kell 00:12 (UTC)

Kui sa eemaldasid nt Londoni kategoorialt Suurbritannia linnade kategooria, siis peaks ju kõik Londoni kategooria alla kuuluvad kategooriad kuuluma ikkagi Suurbritannia kategooriasse. See tähendab, et nt Trafalgari väljak peaks olema leitav Suurbritannia kategooria alt. Mõtle läbi, mida mingi kategoria eemaldamine kaasa toob. Üks võimalus oleks Kategooria:London lisada Kategooria:Suurbritannia alla jne, aga Kategooria:Eesti alla tekiks siis liiga palju alamkategooriad (Tallinn, Tartu +vallad jne), ning seetõttu oleks ikkagi parem hoida nad Kategooria:Eesti linnad all. Pelmeen10 30. detsember 2010, kell 19:23 (EET)

Muidugi tuleb panna Suurbritannia kategooriasse.

Kategooriad tuleb panna hierarhiliselt vastavalt piirkondade hierarhiale. Andres 1. jaanuar 2011, kell 10:27 (EET)

Tere!Tegid niisuguse märkuse ""tappis ennast oletatavasti isa püstoliga" ja "tappis ennast oletatavasti ise isa püstoliga" ei ole samatähenduslikud". Ei saa aru, mille poolest need kaks siis samaväärsed pole? --kanakukk 24. september 2011, kell 00:26 (EEST).

Praegult enam ei panda keelelinke näiteks en:artikkel, vaid vajuta vasakul: Lisa lingid ja edasi ilmunud tabelist keel ja artikkel vastavas keeles. --Juhan121 (arutelu) 12. märts 2014, kell 23:11 (EET)

Jah, aitäh, juba mõistsin. --Ker (arutelu) 12. märts 2014, kell 23:13 (EET)

Tore, et Sa tagasi oled! :-) --Epp 13. märts 2014, kell 01:12 (EET)

Hello. A policy regarding the removal of "advanced rights" (administrator, bureaucrat, etc.) was adopted by community consensus in 2013. According to this policy, the stewards are reviewing activity on wikis with no inactivity policy.
You meet the inactivity criteria (no edits and no log actions for 2 years) on the wiki listed above. Since that wiki does not have its own rights review process, the global one applies.
If you want to keep your rights, you should inform the community of the wiki about the fact that the stewards have sent you this information about your inactivity. If the community has a discussion about it and then wants you to keep your rights, please contact the stewards at :m:Stewards' noticeboard, and link to the discussion of the local community, where they express their wish to continue to maintain the rights.
If you wish to resign your rights, you can reply here or request removal of your rights on Meta.
If there is no response at all after approximately one month, stewards will proceed to remove your administrator and/or bureaucrat rights. In ambiguous cases, stewards will evaluate the responses and will refer a decision back to the local community for their comment and review. If you have any questions, please contact the stewards. --Melos (arutelu) 17. märts 2017, kell 19:33 (EET)

Your administrator status on the et.wikipedia