Arutelu:Vene

:de:Diskussion:Ruthenia

en:Talk:Ruthenia

la:Ruthenia

no:Diskusjon:Rutenia

pl:Ruś

ru:Русь

sv:Rus

uk:Русь
Selline ümbersuunamine ei ole hea mõte, sest Русь on Vene ja Россия on Venemaa. Andres 12:52, 1 Apr 2005 (UTC)

ja kui veel keegi kuskil leiab, et veesõidukist võiks ka midagi olla, muidu mõningatel juhtudel võiks selised suunamised ka täiesti olemas olla... - Ahsoous 15:40, 1 Apr 2005 (UTC)

: Need ümbersuunamised on, vähemalt mulle küll mõtetud, sest sedasi edasi minnes peaks tegema artikli "poro" ja ümbersuunama selle ühe meie naaberrahvast rääkiva artikli peale. On ju ka see rahva seas kasutatav sõna.  Sama lugu inglise, prantsuse mida see anonüümne tegelane siia tekitas, ka need ei tähenda otseselt riike. Wiktionary on ehk selliste sõnade erinevate kasutamiste näitamise kohaks. --TarmoK 15:57, 1 Apr 2005 (UTC)

"Ruteenia" ei tähenda eesti keeles sama mis "Vene". Tollest vanast riigist peaks rääkima artikkel "Kiievi-Vene", "Kiievi-Vene riik", "Vana-Vene" või "Vana-Vene Riik". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:25, 20 Jun 2005 (UTC)

Selline artiklipealkiri ei lähe kohe mitte. "Vene" ei ole eesti keeles nimisõna, vaid omadussõna või liitsõna osa. Omadussõnu ja sõnaosi me artikli pealkirjades yldreeglina ei kasuta. Probleem on muidugi sellega, et vene keeles on olemas Русь ja Россия. Minu teada selle jaoks eraldi sõnu eesti keeles ei ole. N Liidu hymni sõnades esines ka Русь. Seal oli see tõlgitud "Venemaa hõim". Aga sellest pole praegu eriti kasu. Mis teha? --Lulu 18:55, 12 august 2005 (UTC)

Minu meelest on selline nimisõna olemas küll. Kui saab öelda "Kiievi-Vene" ja "Valgevene", siis saab öelda ka "Vene". Andres 02:59, 13 august 2005 (UTC)
Jah, liitsõnades (nii ees- kui tagaliitena) kyll. Kardan, et tegeleme siin uute sõnade loomisega eesti keelde, kui jätame selle (nimisõnalise) pealkirja. Olen 99 protsenti kindel, et yheskis eesti keele sõnaraamatus sellist nimisõna eraldiseisvana ei esine. --Lulu 10:34, 13 august 2005 (UTC)

Kui see erialakirjanduses siiski esineb, siis on kõik korras. Kui mitte, siis oleme tõesti teinud uue sõna, mida teha ei tohiks. Andres 11:00, 13 august 2005 (UTC)

Ka KNAB-is puudub "Vene". Andres 11:03, 13 august 2005 (UTC)

:KNAB-is oleks seda ka keeruline esitada. Eri keeltes on selle sisuline tähendus mõnevõrra erinev (eesti keel kaasa arvatud). KNAB esitab toponüümid ühes nende üheste vastetega eri keeltes. Kui aga vasted pole oma sisult kokkulangevad?

:Ka pole artiklis öeldud, et tegemist oleks 'ajaloolise piirkonna' või 'nimega'.

:Põhjus, miks seda artiklit üldse vaja, on tegelikult kirjas kolmandas lõigus. - Urmas 10:25, 15 august 2005 (UTC)
Kolmas lõik kõlab nii:

Eesti keeles ei ole õige kasutada nime 'Vene' meie idanaabri kohta. Riik, mille pealinnaks Moskva, on Venemaa. Seda vahet teevad ka venelased ise, kelle jaoks 'Vene' on Русь, kuid 'Venemaa' Россия.

Ma ei arva, et artikli jaoks tekib vajadus siis, kui mõnda mõistet kasutatakse erinevate inimeste jaoks erineval viisil või mingis mõttes ebakorrektselt. Aga ma ei arva, et Vikipeedia oleks sobilik koht selliste asjade õiendamiseks eraldi artiklis. See on suurel määral lingvistiline ja semantiline probleem ja käsitlusvaldkond. Olen endiselt seisukohal, et sellise pealkirjaga artikkel on eesti Vikipeedia jaoks sobimatu. Samal ajal olen täiesti nõus, et sellise mõiste kasutamise selgitus peaks kuskil olema. Võibolla saaks artikli oluline sisu kanda yle artiklisse Venemaa või mujale, eraldi lõiguna vms. --Lulu 10:58, 15 august 2005 (UTC)

Selle artikli kustutamisega pole ma kategooriliselt nõus. Euroopa idapoolmiku poliitiline geograafia pole võimalik ilma seda mõistet käsitlemata. See, et praegu (õnneks) seda sõna ei kasutata Venemaa tähenduses ja et sõna iseseisvana ei märgi mingit konkreetset piirkonda, ei saa olla tema kustutamise põhjuseks. Algses variandis oli mh räägitud ka sellest, kus piirkond või koht nimega Русь asus. Hilisemad parandused selle kustutasid ja lisasid juurde lauseid, mida loed praegu põhjuseks artikli kustutamisele. Kui sedalaadi artikleid üldse mitte lubada, siis tekib küsimus, kas vikipeedias on üldse kohta artiklitele, mis püüavad probleeme lahti seletada või mingilgi määral selgitada tagapõhja. Ma arvan, et nõustud, et meie teadmised idaslaavlaste osas pole sugugi täiuslikud. - Urmas 11:44, 15 august 2005 (UTC) , väsinuna selgitamast, et poola Ruś pole eesti Vene.

Olen Urmasega nõus, et teatud juhtudel on tarvis Vikipeedias selgitada ka mõne nime või sõna kasutamist, kuigi muidu see on Vikisõnaraamatu asi.
Aga see artikkel on minu meelest praegu ikka veel segane ega selgita, kas ja mis juhtudel nime "Vene" üldse kasutada saab. Ja veel, pärast viimast parandust tuleb muuta ka täpsustuse teksti artikli alguses. MIs tähendab "Kiievi-Vene riigi alasid", see jääb segaseks. Selguse mõttes tuleks selgitada pikemalt.
Kas ma saan õigesti aru, et sõna "Vene" eraldiseisvana  ei märgi mingit konkreetset maa-ala ega riiki, küll aga omandab ta konkreetse tähenduse koos täiendiga? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:10, 15 august 2005 (UTC)

Arvan, et selles artiklis võiks rääkida ka vastetest teistest keeltes ning kasutamise erinevustest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:38, 16 august 2005 (UTC)

Kas pole mitte nii, et Moskva suurvürstiriiki nimetati Русь ning selles tähenduses tõlgitakse seda "Venemaa"? Andres 03:00, 17 august 2005 (UTC)

Õige, algne 'Rus' asus Kiievi piirkonnas. Vikidest on asjast kõige paremini kirjutanud ukraina oma. - Urmas 10:37, 17 august 2005 (UTC)
*Lisasin siia artiklisse järgmise lõigu. Toon selle siinkohal ära, et saaks võrrelda või vaielda, kui keegi seda täiendada tahab. Lisan veel, et ma ei ole Urmasega selles suhtes nõus, et poolakeelne 'Ruś' või ingliskeelne 'Ruthenia' ei tähendavat sama, mida eestikeelne 'Vene'.--Fridolins 20. august 2005, kell 23.20 (UTC)
... 'Vene' oli selle riigi endanimetus, 'Kiievi-Vene' ja 'Vana-Vene' aga sellele hiljem ajalookirjanduses omistatud nimetused.
Vene ei ole Venemaa. Vene oli/on maa, mis asub etniliselt umbes praeguse Valgevene ja Ukraina alal + laialdased alad Valgevenest ida poole (kaasa arvatud Smolensk) ning jaguneb Must-, Puna-, Valge-Veneks jmt. Nende piirid ja kogu Vene (mitte Venemaa) piirid on ajaloos pidevalt muutunud.
Vene elanikud olid venelased (mitte praeguses tähenduses) ehk ruteenlased, kes rääkisid vene ehk ruteeni keelt. Aja jooksul kujunesid nendest ukrainlased, valgevenelased jne. ning 18. sajandi algupoolel kandus venelaste nimetus üle moskoviitidele, kelle kodumaast - Moskooviast - oli 1721. aastal saanud Venemaa. Alates sellest ajast hakkas 'Vene' kui maa nimetus ähmastuma, tähendades erinevaid piirkondi, mõnikord ka Venemaad (endist Moskooviat) ennast, ning muutus järk-järgult ajaloolise varjundiga nimetuseks nagu ka tema elanikud - venelased (vanas tähenduses) - olid muutunud ajalooliseks, mitte enam tänapäeval eksisteerivaks rahvaks.--Fridolins 20. august 2005, kell 23.20 (UTC)

Kuni 14.–15. sajandini, mil toimus lahknemine  praegusteks idaslaavi keelteks (vene ehk suurvene, ukraina ehk väikevene, valgevene), rääkisid kõik idaslaavlased vanavene keelt (millel olid murdeerinevused). Vähemalt nii seda keelt eesti keeles nimetatakse. Andres 23. august 2005, kell 06.48 (UTC)

Palun kustuta ära mõttetused stiilis "ruteenlased" ja "moskoviidid", "ruteeni keel" ja "moskoovia keel".

Siis palun loe läbi mõni venelaste etnogeneesi puudutav teos. Neid on saadaval isegi Eesti raamatupoodides ja raamatukogudes. Ning alles seejärel hakka parandusi tegema.

Maanimena pole "Moskooviat" eesti keeles olemas. Sinu Moskoovia laienes territoriaalselt kuni Vaikse ookeanini. Maad ei laiene. Laienevad riigid. Ja riiginimeks on "Moskva suurvürstiriik" või nagu venelased teda nimetavad - "Moskva riik". Kõik vastavad parandused tee artiklisse Moskva Suurvürstiriik. Ajalooliste riikide puhul oleme eesti vikipeedias nii toiminud ja Moskva riigi puhul pole mingit põhjust erandiks. Teen artiklist "Moskoovia" ümbersuunamislehe.

"Vene" kohta on olemas artikkel ukrainlastel, mida saaks kasutada - uk:Русь (ilma liialdusteta sh). - Urmas 21. august 2005, kell 03.20 (UTC)
*Urmas, ära vandaalitse. Sul ei ole õigus mu kirjutisi ära kustutada.
VENE, RUŚ JA RUTHENIA
Heitke pilk siia :pl:Ruś ja siia :en:Ruthenia, siis te näete, et poolakeelne Ruś (eesti keeli Vene) ja inglisekeelne Ruthenia (eesti keeli Vene) tähendavadki eri asju, niisama nagu eestikeelne Vene. Sõna Vene on aga poola keeles Ruś ja inglise keeles Ruthenia ja ukraina ning vene keeles Русь.
Keegi polegi öelnud, et Moskoovia on ainult maa nimi. Ukraina viki artikkel on vene (uues tähenduses) artikli koopia. Vene (Venemaa) ajalookirjandus (mis nagu näha on mõjutanud tugevalt ka eesti ajalookirjandust) aga püüab näidata nagu oleks Vene ja Venemaa üks ja seesama, nagu oleks Vene Venemaa eelkäija, mida ta EI OLE! Vene, mis kuulus mingil ajajärgul täies koosseisus Rzeczpospolita koosseisu on Ukraina (Puna-Vene) ja Valgevene (eesti keeles kuni 1970. aastateni Valge-Vene) eelkäija.--Fridolins 21. august 2005, kell 10.36 (UTC)
Urmas, sa pead redigeerimissõda.--Fridolins 21. august 2005, kell 10.42 (UTC)
Poola artiklist:
* Ruś Kijowska
* Ruś Biała
* Ruś Czarna
* Ruś Czerwona
* Ruś Szlachtowska
* Ruś Halicko-Wołyńska
* Ruś Zakarpacka (Ruś Podkarpacka)
* Ruś Włodzimiersko-Suzdalska
* Łemkowszczyzna
* Ruś (wieś)
* Ruś Stara (wieś)
* Nowa Ruś (wieś)
* Wyliny Ruś (wieś)
Täpselt nagu eestikeelne Vene, tähendab ka poolakeelne Ruś neid samu erinevaid Venesid.--Fridolins 21. august 2005, kell 11.04 (UTC)
*LUGEGE TÄHELEPANELIKULT JÄRGMIST LÕIKU:
Вось назову «рускі», які тады быў афіцыйным і ў Беларусі, і ў Польшчы, паны каралеўскае рады й трымаліся. Прыпомніць тут трэба, што «рускаю» беларускую мову называлі таксама Скарына, Будны, Цяпінскі ды ўсе іншыя пісьменьнікі Беларусі тае пары. Ня «рускаю», але «маскоўскай» называлі тады затое ў Беларусі мову Маскоўшчыны, мову расейскую. Прыкладам, «маскоўскай» называў яе Сымон Будны, «ензык москевскі», казалі тады й у Польшчы. У Польшчы назоў гэты пачалі закідаць толькі ад пачаткаў ХІХ стагодзьдзя на вымаганьне расейскіх уладаў. Тады пад расейскім націскам быў заведзены для расейскай мовы назоў «ензык росыйскі».
See pärineb siit: http://txt.knihi.com/mova/dyplamat.html
Siin on selle ingliskeelne tõlge, ei hakanud seda eesti keelde tõlkima:
Nobles of the king council used that "Russian", which at that was the official language in Belorussia and in Poland. One should recall that Skorina, Budny, Capinsky and all other Belorussian writers named belorussian language as "russian" one at that time. In Belorussia, the language of Moscow (Muscovy), Russian, was named not "Russian", but Moscow-ian (Muscovite). While Semen Budny named it Moscow-ian (Muscovite), in Poland they named "language of Moscow". In Poland, they finished to name it so only in the beginning of the 19th century under requests of Russian authorities. Under the Russian pressure, they started to use "Language of Russia" for the Russian language.
See peaks selgitama mõisteid nagu: vene keel (vanas ja uues tähenduses), Vene, Venemaa, Moskoovia jne.--Fridolins 22. august 2005, kell 10.24 (UTC)
*KEELENÄITED:
1. Vene ehk ruteeni keeles: Катехизис, то есть наука стародавняя христианская и святого писания для простых людей языка руского в пытаниях и отказах собрана. Несвиж, 1562.
2. Modernses valgevene keeles: Катэхізыс - то ёсьць навука старадаўняя хрысьціянская і святага пісаньня для простых людзей языка беларускага ў пытаньнях і адказах сабраная. Несвиж, 1562
3. Suurvene ehk moskoovia keeles: Катехизис - это древняя, христианская наука святого писания для простых рускоговорящих людей языка, собранная в вопросах и ответах. Несвиж, 1562.
--Fridolins 22. august 2005, kell 10.53 (UTC)

Keel number 1 on nimega "vanavalgevene keel", 2 "valgevene keel" ja 3 "vene keel".

'Ruś' pole eesti keelde automaatselt tõlgitav 'venena' sel lihtsalt põhjusel, et erinevalt keeltest, kus kasutatakse Rus, Русь või Ruthenia, on eesti 'vene' laiema tähendusega, kui ainult Русь. - Urmas 22. august 2005, kell 14.53 (UTC)

:Ma ei vaidle vastu, et see on vanavalgevene keel (ukrainlased ütlevad et vanaukraina keel), aga selle kõnelejad ise ei ütelnud, et: "Me räägime vanavalgevene keelt," vaid nad ütlesid, et nad räägivad "vene keelt" ("языка руского"). Ma isiklikult arvan, et parem nimetus oleks kas:

a) ruteeni keel

b) litviini keel

c) russiini keel
Nii on seda keelt teistes keeltes ka nimetatud, kuna "vene keel" on moskoviitide poolt juba hõivatud.
Sellele jälle vaidlen vastu, et Vene on laiema tähendusega, kui Русь või Ruś. Русь'il või Ruś'il on nendes keeltes ka kitsam ja laiem (ja veel ka mõni kolmas) tähendus, nagu ka Vene'l on eesti keeles nii- või naasugune tähendus.
See praegune artikkel ei seleta seda ära, mida see Vene tegelikult tähendab. Vene riigina (Vene ehk Kiievi-Vene ehk Vana-Vene) on laiem territoorium (näiteks ka Tartu (Jurjev) kuulus sinna vahepeal) kui Vene maana, mis hõlmab ainult venelaste (vanas tähenduses, kui ukrainlaste ja valgevenelaste eelkäijate) asuala.
Neid "vanavalgevenelasi" võiks eesti keeles nimetada kas:

a) ruteenlased

b) litviinid

c) russiinid
kuna "venelased" on teadupoolest juba hõivatud.--Fridolins 22. august 2005, kell 17.15 (UTC)

Russiini keelest ja rahvast pole siin kohane rääkida, sest need on ka tänapäeval olemas. Slovakkia ja Ukraina piiril ning Vojvodinas. Vaata :en:Rusyns Taivo 22. august 2005, kell 17.52 (UTC)

:OK, sellega olen ka nõus. Lihtsalt russiinid on ruteenlaste tänapäevani säilinud rahvakild. Russiini keel on praktiliselt ruteeni keel :en:Ruthenian language (umbes nagu eesti keel praegu ja eesti keel 18. sajandil). Aga ma ei vaidle vastu kui nende vahel vahet tehakse.--Fridolins 22. august 2005, kell 18.01 (UTC)

Siinkohal on paras aeg meelde tuletada, et Giedymin (Gediminas) ja Olgierd (Algirdas) olid ka rahvuselt litviinid ehk ruteenlased ehk venelased (vanas tähenduses, mitte moskoviidid). Seetõttu ei ole nende nimede leedustamine leedulaste eeskujul õigustatud, vaid see on EKSITAV!--Fridolins 22. august 2005, kell 17.40 (UTC)
Giedymin ja Olgierd rääkisid seda keelt:

:be:Старабеларуская мова

:en:Ruthenian language

:pl:Język staroruski

:uk:Староукраїнська мова
--Fridolins 22. august 2005, kell 18.01 (UTC)

:Seda väidet ei saa tõestada. - Urmas 24. august 2005, kell 09.23 (UTC)

::Siiski on dokumente, kus nad seda keelt kasutasid, seega ilmselt ka rääkisid, kuigi kas just emakeelena? - Melilac (arutelu) 22. märts 2021, kell 21:03 (EET)

Ma saan Urmase ülalpool esitatud jutust aru nii, et see artikkel käib sõna "Vene" kohta. Sel juhul tuleks minu arvates siin rääkida ka sellest, kuidas teistes keeltes kasutatakse sõna "Vene" vasteid, ka juhul, kui see erineb sõna "Vene" kasutusest. Andres 22. august 2005, kell 18.13 (UTC)

Ma arvan, et seda võiks teha näiteks punktide kaupa, nagu poola artiklis.--Fridolins 22. august 2005, kell 18.58 (UTC)

märgib esimese aastatuhande lõpus kujunenud idaslaavi riigi – nn Vana-Vene ehk Kiievi-Vene riigi alasid

Ei saa aru, mis see tähendab. Milliseid alasid? Andres 22. august 2005, kell 18.20 (UTC)

KNAB-is on Русь 'Venemaa' tähenduses ajaloolises kontekstis. Nähtavasti on mõeldud Moskva Suurvürstiriiki. Urmas, palun selgita täpsemalt, miks KNAB-is pole võimalik esitada sõna "Vene". Ma ei saanud aru. Seal on ju küll ja küll nimesid, mis esitatakse mitmes tähenduses. Andres 22. august 2005, kell 18.20 (UTC)

Analoogiliselt nagu Leedu ajalookirjandus püüab näidata, et Leedu ja Litwa on üks ja seesama, püüab ka Suurvene ajalookirjandus näidata nagu oleks Venemaa ja Vene (Ruś) üks ja seesama.--Fridolins 22. august 2005, kell 18.58 (UTC)

Urmas, palun viita allikale, kus kasutatakse sõna "Vene" sõna Русь vastena. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. august 2005, kell 18.22 (UTC)

Miks poola ''Ruś'' pole tõlgendatav sõna "Vene"
vastena? Näiteks inglise sõna ''England'' tõlgitakse mõnikord "Inglismaa", mõnikord "England", ometi on see "Inglismaa" vaste. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. august 2005, kell 18.26 (UTC)

Urmasele:
Aga see artikkel on minu meelest praegu ikka veel segane ega selgita, kas ja mis juhtudel nime "Vene" üldse kasutada saab.
Kas ma saan õigesti aru, et sõna "Vene" eraldiseisvana  ei märgi mingit konkreetset maa-ala ega riiki, küll aga omandab ta konkreetse tähenduse koos täiendiga? Andres 22. august 2005, kell 18.28 (UTC)

:Vene märgib täiesti konkreetset territooriumi, mille piirid, tõsi küll, nagu näiteks ka Poolal, on ajaloos tihti muutunud. Näiteks: Вялікае Княства Літоўскае, Рускае, Жамойцкае (Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriik) või Poola-Leedu-Vene Vabariik (:en:Polish-Lithuanian-Ruthenian Commonwealth) või Vene vojevoodkond (poola keeles Województwo Ruskie :en:Ruthenian Voivodship).--Fridolins 22. august 2005, kell 20.00 (UTC)

Kallid wiki kaas-russoloogid! Vene-teemalised , nagu muudki Wiki-artiklid peaksid olema kirjutatud mitte normatiivses (määravas), vaid positiivses (kirjeldavas) võtmes. Selle asemel, et väita, et mingisugune sõnakasutus on õige või vale, tuleks hoopis neid erinevaid (varasemaid ja praegusi, soovitavaid ja ebasoovitavaid) tähendusi mainida ja lahti seletada. Selge see, et Suur-Vene propagandistlik-shovinistlik ajalookäsitlus on ka eestikeelsete sõnade vene, -lane, -maa jms. kasutust mõjutanud ning seda muide mitte ainult ENSV perioodil. Ka EW ajal kasutati kirjalikes mitteametlikes allikates nime “Vene” sageli kui “N. Vene” ja “N. Liidu” sünonüümi. --3 Löwi 22. august 2005, kell 18.36 (UTC)

Nõustun põhimõtteliselt sellega. Ka normatiivne sisu tuleb esitada kirjeldavas vormis. Andres 22. august 2005, kell 18.48 (UTC)

*Puna-Vene (Galiitsia) venelane ehk ruteenlane kirjeldab ruteeni keeles 1866 ajalehes "Slovo", mille poolest ta erineb suurvenelastest: "Въ 1848 роцЪ вопрошали насъ, що мы? Мы сказали, що мы всесмиреннЪйшіи '''Ruthenen''' (Господи! Если бы праотцы наши узнали, що мы сами прозвали себе тымъ именемъ, якимъ окрестили насъ во время гоненія наши найлютЪйшіи вороги, они въ гробахъ зашевелили-бъ ся.) [...] А може вы русскіи? допрошалъ насъ Стадіонъ. Мы кляли душу-тЪло, що мы не русскіи, не '''Russen''', но що мы таки собЪ Ruthenen, що границя наша на ЗбручЪ, що мы отвращаемся отъ такъ званыхъ Russen, яко отъ окаянныхъ шизматиковъ, съ которыми ничого вспольного имЪти не хочемъ. Якое ваше письмо? допрошали насъ далЪй. Мы сказали, що письмо наше тое, що въ церковныхъ книгахъ, и знову кляли душу-тЪло отъ гражданки [...], которой мы отрицаемся, яко чужой."
--[[Kasutaja:Fridolins|Fridolins]] 22. august 2005, kell 19.19 (UTC)
Ingliskeelne tõlge: "In year 1848 they asked us, who are we? We said that we are completely prideless '''Ruthenen''' (Our Lord! If our forefathers knew that we called ourselves by the name, given by our worst enemies during persecution, they would roll in their coffins.) [...] But maybe you are Russians? - Stadion interrogated us. We swore by sole and flesh, that we are not Russians, not '''Russen''', but we are really ''Ruthenen'', that our border at Zbruch [river] (Polish: Zabrotz), that we turn away from so called ''Russen'', that are cursed schismatics, we don't wish to have anything common with them. What is your script? - they interrogated further. We said that our script is that one presented in clerical books, and swore by sole and flesh again apart the citizenship [...], that we reject as alien one."
See tekst selgitab ka, et '''Vene''' ehk '''Ruteenia''' elanikke tuleks nimetada ruteenlasteks, kuna nad ise nimetasid/nimetavad ennast nii. Ja see tekst selgitab ilmekalt ka Vene ja Venemaa suhet.--[[Kasutaja:Fridolins|Fridolins]] 22. august 2005, kell 19.30 (UTC)

Minu võhikliku arvamuse järgi võib niihästi Rus' kui Rossija tõlkida eesti keelde kui Vene(maa). Vene ja Venemaa on sama sünonüümsed kui Eesti ja Eestimaa vms. Rus' ja Rossija mõlemad tähistavad teatud (ajaloos palju muutunud piiridega) idaslaavi hõimude asuala ja/või riiki, neid on kasutatud ka paralleelselt, esimene on lihtsalt arhailisem ja teine keeleliselt uuem (kreekapärane?) vorm. 213.184.42.227 23. august 2005, kell 05.34 (UTC)

"Rossija" on kreekapärane vorm, mis võeti kasutusele 17. sajandil ning mis osaliselt (mitte täielikult)  asendas sõna "Rus'". Peale selle, "Rus'" märkis algselt teatud rahvast. Nõustun sellega, et eesti rahvakeeles on "Vene" ja "Venemaa" sünonüümid.  Andres 23. august 2005, kell 06.25 (UTC)

Nõuk. ajal ei teinud tavaeestlane üldse venelaste ja valgevenelaste vahel vahet. Kõik olid tema jaoks ühed venelased. Vene riigina (ehk Kiievi-Vene) oli Ukraina (ja Valgevene) mitte Venemaa eelkäija. Jaroslav Tark, kes 11. sajandil valitses ka Ugandis, on trükitud Ukraina rahatähtedele, kui Ukraina ajalooline suurkuju. Loe veelkord seda lõiku:
"А може вы русскіи? допрошалъ насъ Стадіонъ. Мы кляли душу-тЪло, що мы не русскіи, не Russen, но що мы таки собЪ Ruthenen, що границя наша на ЗбручЪ, що мы отвращаемся отъ такъ званыхъ Russen, яко отъ окаянныхъ шизматиковъ, съ которыми ничого вспольного имЪти не хочемъ."
--Fridolins 23. august 2005, kell 06.48 (UTC)
Ma olen üsna kindel, et ka praegune Venemaa ja venelased peavad Kiievi-Venet oma eelkäijaks. 213.184.42.227 23. august 2005, kell 08.12 (UTC)

Jah peavadki!!! Oma patriootlik-šovinistliku ajalookäsitluse järgi. Ja nagu siin näha, on see ka mõndadele eestlastele külge hakanud.--Fridolins 23. august 2005, kell 13.18 (UTC)

: Miks see on šovinistlik? Andres 23. august 2005, kell 16.33 (UTC)

::Sellepärast on šovinistlik, et katsuvad Vene ehk Kiievi-Vene {mis on Ukraina (ja Valgevene) eelkäija} nö. suursugust ajalugu enda arvele kirjutada. Sellest samast ajaloolisest šovinistlikust vaatenurgast lähtudes peeti loomulikuks, et Vene (st. Ukraina ja Valgevene) peab kuuluma Venemaa koosseisu.--Fridolins 24. august 2005, kell 19.00 (UTC)

::Sama suhtumist jätkati Nõukogude ajal Taga-Karpaatia suhtes, kus elavad vanade venelaste säilinud rahvakild - russiinid ehk ruteenlased ehk venelased (vanas tähenduses). Tunnustamata seda rahvust, väitis Moskva, et ruteenlased olevat ukrainlased, mida nad keeleliselt ei ole, et Taga-Karpaatia liita Ukraina NSV-ga ja koos sellega Nõukogude Liiduga.--Fridolins 24. august 2005, kell 19.00 (UTC)

: Minu meelest pole teatmeteose asi ajalookäsitlusi headeks ja halbadeks või õigeteks ja valedeks tembeldada; kui nad on olemas ja laialt levinud, siis tuleks nad ära nimetada ja lahti seletada.

:: Olen nõus. Peale selle tuleks mainida ka hinnanguid, mis neile on antud. Andres 24. august 2005, kell 04.21 (UTC)

Pole nõus, et tavaeestlane ei teinud venelaste ja valgevenelaste vahel vahet. Ta ei teinud Eestil elavatel vahet inimestel, kes rääkisid vene keelt, kui neil just silmatorkavaid rassitunnuseid ei olnud. Loomulikult aga teadis tavainmene, et Valgevenes elavad valgevenelased. Andres 23. august 2005, kell 08.18 (UTC)

Tahaksin lisada "Vaata ka" alla "Venemaa" ja "Venelased". Andres 23. august 2005, kell 08.20 (UTC)

Jah, kindlasti - Urmas 24. august 2005, kell 09.23 (UTC)

Kirjutasin, et 'venel' on eesti keeles laiem tähendus. Täpsem oleks olnud kirjutada 'erinev'tähendus, kui teistes keeltes'.
Esimene tähendus seostub meie idanaabriga: Vene riik, vene keel, Vene tsaar, Vene armee, Vene valitsus, venelased. Meil ei ole Moskva, Pihkva ja Novgorodi riigi elanike kohta omaette nimetust, nad kõik on 'venelased'. Lätlased on pidanud oma idanaabritele nime andma ajal, kui nood nimetasid end krivitšiteks (lätlastel ''krievi''). [Viimased olid aga Pihkvamaale asunud idaslaavi hõim.] 'Vene' venekeelne vaste on 'русский', 'Русь'. Süüdistada, Moskva on endale näpanud '''eestikeelse''' sõna 'vene', on lapsik. Meie, eestlased ise oleme oma idanaabrit nii nimetama hakanud!
Teisene tähendus tekkis venele siis, kui me hakkasime ajalugu õppima. Siis tekkis vajadus anda nimi   piirkonnale, mis algselt oli '''Русь'''. Loomulikult nimetasime me selle Veneks, lisades täpsustavalt (st segadust vähendavalt!!!) Vana-Vene või Kiievi-Vene. Selle riigi etnost on korrektne nimetada "vanavene etnos" - võime pikalt vaielda, kas tohib kasutada nende kohta 'russiinid', 'ruteenid' või peaks kasutama mingeid hõimunimesid, kuid kindlasti pole vale ega vaieldav 'vanavene etnos'.
Praegu on mitmes artiklis lähtutud sellest, justkui oleks 'vene' pärit Kiievi kandist ja alles hiljem Eesti lähistele jõudnud. Kiievi lähistelt on aga pärit slaavi 'русь', mitte 'vene'. Materjali esitus on eesti teksti sobivale risti vastupidine. Selliselt saab kirjutada nt inglise või saksa keeles, kuid mitte eesti keeles.
Mõningaid erinevusi on ka teistes Russiga otseselt kokku puutuvates keeltes. Poolakatele on 'Русь' ''Ruś'', kuid Venemaa ''Rosja'' ja vene keel ''język rosyjski''. Neid erinevusi tuleb arvestada konkreetsete artiklite juures, lähtudes termini sisulisest tähendusest, sh nii geograafilisest kui ka ajaloolisest. Praegune praktika on aga robotlik käitumine 'automaat-parandajaga', mis ei mõtle.
Artiklite parandamine pole aga võimalik olukorras, kus järgmine kirjutaja leonistlikult käitub. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 24. august 2005, kell 09.23 (UTC)

Kasutada Leedu suurvürstiriigis elanud idaslaavlaste kohta seda nime pole mingit põhjust, ehkki väljaspool suurvürstiriiki viimase elanikke (kas siis baltlasi või idaslaavlasi eraldi või ka mõlemaid koos) ka niimoodi nimetati. Valgevenelase nagu ka leedulased on etniliselt välja kujunenud Leedu suurvürstiriigi piirides ja nende etnogenees otseselt seotud selle riigi tekkimise ja eksisteerimisega. Valgevenelaste etnogeneesi alguseks loetakse 12.-13. sajandit. Seega on sellest ajast saadik valgevenelased olemas olnud. Jah, loomulikult koos subetnostega (Pinski, Polesje), keda võib-olla alati ei ole valgevenelaste hulka loetud, kuid ilma mingite epohhideta, mida peaks eri etnonüüme kasutades üksteisest eraldama. Viimane oleks aga selgelt alandav käitumine valgevenelaste suhtes, sundides neid alles Venemaa impeeriumi koosseisus [pärast Leedu suurvürstiriigi lõppu, kuna viimases elasid ju litviinid;)] kujunenud rahvaks. [Suurvene šovinismi nägijatele sooviksin siinkohal fantaasialendu :).] - Urmas 24. august 2005, kell 09.23 (UTC)

Olen selle jutuga siin peaaegu täiesti nõus. Selle võiks ka sinna artiklisse ümbertöötatud kujul sisse panna. Väikesed täpsustused siiski: kuni 20. sajandi alguseni nimetasid valgevenelased ennast ise üldiselt kas litvin'ideks või venelasteks. Nimetus valgevenelased võeti kasutusele rahvusromantikute poolt Valgevene-Rahvavabariigi-liikumise tekkides. Ennem seda tähendas valgevenelane lihtsalt Valge-Vene elanikku, mitte eraldi rahvust.

Nagu ka ukrainlased ei tähendanud alguses eraldi rahvust, vaid nii nimetasid poolakad piiri (st. Rzeczpospolita piiri) äärseid venelasi (vanas tähenduses)--Fridolins 24. august 2005, kell 18.40 (UTC)

:Valgevenelased ei nimetanud ennast "venelased". Seda nime kasutasid ja kasutavad eestlased venelaste kohta. Valgevenelased on etnonüümidena kasutanud mitmeid nimetusi, sh "krivitšid" (sh 19. sajandil). Eestikeelne "venelased" tuleks siit eelmal hoida. Sõna "litviinid" kasutamisel ja eelistamisel on lugu selline, et nii tunnistaksime, et valgevenelased on kujunenud rahvaks Vene impeeriumi rüpes, mitte ei ole Leedu suurvürstiriigi rahvas. Lisaks või "litviinide" all mõista Leedu suurvürstiriigi kõiki elanikke, sh leedulasi. Selle kohta vaata inglise viki artikit Litvins. - Urmas 24. august 2005, kell 19.36 (UTC)

::Mainiks, et pole kindel, et vanad eestlased endid eestlasteks nimetasid. Litwa käib ka praeguse Leedu idaalade kohta. Litviinide nimetuse valgevenelastega seostamise teooria tugineb sellele, et litv- tüvega kohanimesid esineb palju just  Valgevene keskaladel, sellest loodes on aga levinud kohanimed liitega gud, ja leedulased kutsusid vanasti valgevenelasi gudideks. Valgevene tähendas kristlikke vene alasid, selle kõrval oli Must-Vene, mis olid paganlikud alad ja kus elasid valdavalt jatvingid, mis ei olnud slaavi rahvas. Ka võib Vana-Vene riigi idaslaavlust kahtluse alla seada, arvestades seda, et suur osa asukaist olid soome-ugri sugu rahvad.- Melilac (arutelu) 22. märts 2021, kell 21:09 (EET)
----
Arutelu käib. Äkki võiks nüüd lukust lahti võtta? Andres 24. august 2005, kell 21.24 (UTC)

Nõus. - Urmas 24. august 2005, kell 21.55 (UTC)
*Valge-Vene on maa, Valgevene on riik. Nende piirid ei pruugi kattuda. Aga neist võiks kirjutada ühes artiklis selle loogikaga, et:
a) Venemaa ja Vene Föderatsioon on ühes artiklis.
b) Poola maana ja Poola Vabariik on ühes artiklis.
c) Ka Puna-Vene võib põhimõtteliselt kirjutada Punavene.
d) Kuni 1970. alguseni kirjutati eesti keeles riigi kohta ka Valge-Vene.
--Fridolins 25. august 2005, kell 21.43 (UTC)

a) on Venemaa ja Venemaa Föderatsioon (viimane on vene keeles Российская Федерация); Русь on vene keeles Vana-Vene

c) Puna-Vene kirjutatakse Puna-Vene.

d) ÕS1960 annab Valgevene kokkukirjutatult, 1959. aastal ilmunud "NSV Liidu majandusgeograafia"s kirjutatakse kokku; enne II ms kirjutati küll lahku (KNAB-i järgi aastal 1933)

e) Valgevene ei ole Valge-Vene; viimane on ajalooline piirkond ega hõlma sugugi kogu Valgevenet - Urmas 26. august 2005, kell 07.17 (UTC)
----
Kõiki kohanimesid ei pea tõlkima ja ei tõlgitagi. Artikli viimases paranduses on sees vojevoodkond, mida poolakad nimetavad Ruś ja tõlgitud 'Vene vojevoodkonnaks'. Asja sisulise poole pealt vaadates (suuremate linnade loetelust piisab) ei ole tegemist ajaloolise piirkonnaga, mis algselt kandis nime Русь, vaid Puna-Venega, täpsemalt Galiitsiaga. Seda sorti nimed on targem tõlkimata jätta (me kasutame Vorpommern, mitte Ees-Pommeri; Rheinland, mitte Reinimaa; vajadusel võib näiteid lisada).
Ka on osade ajalooliste piirkondade kohta eesti keeles traditsiooniliselt kasutusel nimed, kus on sõna русь välja jäetud, ehkki nt poolakad võivad nende piirkondade nimedes vabalt kasutada sõna ruś. Tuimalt tõlkida pole mõtet, enne võiks lugeda varem maakeeles kirjapandut ja vaadata atlasi. Asjade ülekontrollimine ja väljanuputamine, mida kirjutaja võis silmas pidada, on äärmiselt tüütu ja vägagi aeganõudev (internetist ei piisa tuleb külastada raamatukogusid ja nende varamustega tutvuda). - Urmas 26. august 2005, kell 07.34 (UTC)

: Võib juhtuda, et eestikeelset nime polegi käibel. Arvan, et kui traditsioon puudub, siis võiks kasutada "Ruskie vojevoodkond". Tuleb kõne alla ka Ruśi vojevoodkond. "Vene vojevoodkond" on tõesti väga problemaatiline, kuigi on selge, et nimi tuleneb Kiievi-Vene riigi nimest. Andres 26. august 2005, kell 10.24 (UTC)

:Sellisel juhul on "Ruśi vojevoodkond", sest aluseks tuleb võtta nimetav nimekuju - Ruś. Muidugi võib erandina ka "Ruś (vojevoodkond)". - Urmas 26. august 2005, kell 10.32 (UTC)

:: "Ruśi vojevoodkond" sobiks muidu küll. Kõhklus on ainult selles, et sel juhul peab eesti keeles kasutatav olema ka nimi Ruś. Viimases ma pole kindel. Andres 26. august 2005, kell 11.36 (UTC)

:::Poolas on Podkarpacie vojevoodkond. 'Podkarpacie' eraldiseisvana kasutatav pole. - Urmas 26. august 2005, kell 12.02 (UTC)

:::: KNAB annab eestikeelseks nimeks lihtsalt "Podkarpacie". Andres 26. august 2005, kell 12.21 (UTC)

:::"Maailma kohanimed" oli vist see koht, kus pikalt välja kirjutatud oli. Igatahes ei tähenda 'Podkarpacie' üksi mingit konkreetset ajaloolist piirkonda, vaid on Väike-Poola idaosa jaoks spetsiaalselt haldusüksuse jaoks väljamõeldud nimi - województwo podkarpackie. - Urmas 26. august 2005, kell 12.31 (UTC)

::::: Nojah, võib öelda mõlemat moodi, sest see nimi on oma sisevormilt piirkonnanimi. Aga mida saab sellest nüüd järeldada meie juhtumi kohta? Andres 26. august 2005, kell 12.51 (UTC)

:::'Ruś' ja 'Podkarpacie' omavad Poolast vaadates ja poola kontekstis kindlat tähendust, kuid nende tõlkimisel eesti keelde kaoks poola sisu ja muutuks ebaselgeks, millist piirkonda nad tähistavad. 'Ees-Karpaatia' (kui Podkarpacie't vabalt ümber panna) on olemas ka slovakkide jaoks, kuid hoopis mujal.

:::Erilist probleemi ei tohiks tõlkimata jätmise korral tekkida, sest kasutame ju kord 'Vorpommern', kord 'Lääne-Pomorze', ehkki on olemas eestikeelne 'Pommeri'.

::::Poolakatel on veel üks vojevoodkond, mis ei kanna päris "õiget" nime - Lubuszi vojevoodkond. Lubuszimaa on ajalooline piirkond, mille keskus Lubusz on meie jaoks Lebus (asub Saksamaal). - Urmas 26. august 2005, kell 13.23 (UTC)

::::: Noh, olgu siis  "Ruśi vojevoodkond". Mul on küll kerge kripeldus, sest rajooninimede puhul olid mingid keerulised reeglid. Ehk tuleks Pällilt küsida... Andres 26. august 2005, kell 13.31 (UTC)

::::: Ja üldse, võiks temaga nõu pidada kogu selle "Vene" temaatika suhtes. Mulle tundub, et vojevoodkonna nimes oli mõeldud seda, et tolles vojevoodkonnas olid varem "Ruśi" osaks olnud alad, mitte seda, et need alad ongi Ruś. Nii et mõte on rohkem omadussõnaline. Andres 26. august 2005, kell 13.37 (UTC)

Minu meelest peaks "Vaata ka" all olema mingi loogiline järjekord, mitte tähestikuline järjekord. Kõige alguses võiksid olla "Venemaa" ja "Venelased", sest just nendega läheb "Vene" kõige kergemini segi. Edasi võiksid tulla need piirkonnad, mille nimes eesti keeles esineb "Vene" ilma "maata". Kolmandaks alles need piirkonnad, millel kindlat eestikeelset nime ei ole, kuid mille poolakeelses pealkirjas esineb Ruś. Nende nimed tuleb hoolikalt läbi mõelda. "Galitsia" ja "Taga-Karpaatia" peale pole mõtet suunata. Galiitsia on piirkond, mis ei lange riigi alaga kokku. "Taga-Karpaatia" all on meil esialgu Ukraina haldusüksus. Andres 26. august 2005, kell 07.22 (UTC)

Kas artili pealkiri peaks olema "Kiievi-Vene" või "Kiievi-Vene riik"? Andres 26. august 2005, kell 07.22 (UTC)

Heameelega piirduks "Kiievi-Venega". 'Riigi' lisamisel tuleb äkki hakata kirjutama eraldi artiklit Kiievi-Venest kui maast ;) :( - Urmas 26. august 2005, kell 07.34 (UTC)

: Küsin sellepärast, et ENE 1. väljaandes on "Kiievi-Vene riik" rööpkujudega "Kiievi riik" ja "Vana-Vene riik". Kahtlustan, et sõna "riik" pannakse lõppu sellepärast, et sõna "Vene" tajutakse omastavalisena. Mis puutub maasse, siis pole selge, mis see on, sest riigi piirid muutusid. Andres 26. august 2005, kell 09.49 (UTC)

::Parem ajada läbi ilma 'riigita'. Pärast selgub veel, et ametlik nimi polnud Kiievi-Vene riik vaid  hoopis näiteks K-V suurvürstiriik, siis hakka õiget ja täpset nimekuju otsima (mida, kahtlustan, on ülimalt keeruline teha) ja artiklit ümber nimetama. Kui rääkida piiride muutumisest, siis iseäranis ajalooliste riikide puhul peab arvestama, et muutus nii rahvaarv kui pindala. - Urmas 26. august 2005, kell 10.03 (UTC)

:: "Kiievi-Vene riik" pole muidugi ametlik nimi, vaid ajaloolaste poolt pandud nimi. Nii et ametliku nimega pole siin midagi pistmist. Küsimus on ainult selles, kas lihtsalt "Kiievi-Vene" on keeleliselt korrektne. Ta ei ole korrektne juhul, kui "Vene" on omastav. Mul pole muidugi midagi selle vastu, et ka sel juhul, kui pealkirjas on "Riik", teha ümbersuunamine "Kiievi-Vene" alt.

:::Panen ette pealkirjastada samuti kui on EE-s (mida mul küll hetkel käepärast pole). - Urmas 26. august 2005, kell 10.19 (UTC)

:::: Nõus. Andres 26. august 2005, kell 10.20 (UTC)

Galõtši-Volõõnia Vene (pl:Ruś Halicko-Wołyńska) on eesti keeles lihtsalt Galiitsia-Volõõnia. ENE/EE-s peaks olema artikkel "Galiitsia-Volõõnia vürstkond". - Urmas 26. august 2005, kell 09.00 (UTC)

Jah, Ruś Halicko-Wołyńska ongi Galiitsia-Volõõnia vürstkond, võib-olla ka Galiitsia-Volõõnia kui ajalooline piirkond. Kindlasti ei ole see sama mis Galiitsia. Andres 26. august 2005, kell 09.52 (UTC)

Artiklis Galiitsia on praegu nii: 1087–1253 oli Galiitsia Kiievi-Vene õigusjärglasena autonoomne vürstiriik. Umbes 1200 ühendati Galiitsia Volõõniaga Galiitsia-Volõõnia riigiks. Aastatel 1253–1340 oli see riik Kuldhordi vasallkuningriik.
Andres 26. august 2005, kell 09.54 (UTC)

*Vene vojevoodkond tuleb otseselt Puna-Vene nimest. Artiklis :en:Etymology of Rus and derivatives on kirjas: "* Chervonaya Rus and Ruś Czerwona — Red Ruthenia, small strip in Poland (Przemysl), rest part of Ukraine (Galicia).  Poland called the area the Ruthenian Voivodship." Kui on Puna-Vene, siis peaks olema ka Vene vojevoodkond.--Fridolins 26. august 2005, kell 13.18 (UTC)

Minu meelest tuleb see otseselt nimest Ruś, mis on ju laiema tähendusega. Kas ei võiks tõlge olla "Ruśi vojevoodkond"? Andres 26. august 2005, kell 13.35 (UTC)
*Vene vojevoodkond tuleb otseselt Puna-Vene nimest. Artiklis :en:Etymology of Rus and derivatives on kirjas: "* Chervonaya Rus and Ruś Czerwona — Red Ruthenia, small strip in Poland (Przemysl), rest part of Ukraine (Galicia).  Poland called the area the Ruthenian Voivodship." Kui on Puna-Vene, siis peaks olema ka Vene vojevoodkond.--Fridolins 26. august 2005, kell 13.45 (UTC)

Sellest tekstist ei selgu, et ta tuleb otseselt Puna-Vene nimest. Pealegi oleks sõna "punane" sellisel juhul nimes sees. Andres 26. august 2005, kell 13.48 (UTC)

:Selgub ju küll. Puna-Venest ju moodustati Vene vojevoodkond.

:: Aga nime ei moodustatud "Puna-Venest". Andres 26. august 2005, kell 14.28 (UTC)

:PS. Inglise Viki artiklid nagu "Ruthenia" ja "Etymology of Rus and derivatives" on kirjutatud slaavlaste mitte inglaste poolt (vaata: :en:Talk:Etymology of Rus and derivatives)--Fridolins 26. august 2005, kell 13.56 (UTC)

:Mis mõte on tõlkida województwo ruskie kui "Ruśi vojevoodkond"??? Siis tuleks ju Ruś Czerwona tõlkida kui "Puna-Ruś"! Absurd.--Fridolins 26. august 2005, kell 14.02 (UTC)

::Nendel suurepärastel slaavlastel on üks erinevus meist - nende sõnatüvi (rus) tähistab just nimelt seda piirkonda, kust rus- pärit on. Meie 'vene' aga mitte. Fridolinsi tõlkevariandiga poleks nii keeruline, kui poolakad oleks nimetanud woj. ruskie-ks Kiievi vojevoodkonna, mitte Lvivi piirkonna. Aga nad moodustasid 'Kiievi' vojevoodkonna. Ilmselt peeti silmas Ruś-i all silmas selle tolleaegset poolakeelset tähendust. Lublini uniooni järel kuulus Poola kroonile piirkond, mille nimi poola keeles on Ruś ja mis hõlmab ukraina alasid. St poolakad pidasid silmas Ukrainat. Toimuks Lublini unioon täna, oleks Ruś-i asemel 'Ukraina'. - Urmas 26. august 2005, kell 14.14 (UTC)

::: Kas Kiievi vojevoodkond ei olnud siis ukraina ala? Andres 26. august 2005, kell 14.28 (UTC)
----
Minu meelest tuleks kõigepealt lahendada küsimus, kas "Vene" on eesti keeles üldse kasutatav nimisõnana ja kui on, siis mille kohta ta tohib käia. Kui me ütleme "Vene vojevoodkond", siis pole selge, kas "Vene" on seal nimisõna või omadussõna. Andres 26. august 2005, kell 14.28 (UTC)

Jah, ma saan sellest aru. Aga on otstarbeks tõlkida kõik need Ruś'id ja Русь'id alati 'Vene', mitte tekitada eesti keelde uut terminit Ruś. Selles artiklis 'Vene vojevoodkond' saab ju selgitada, et see asub praeguse Ukraina alal, nagu ka muuseas Puna-Vene (Puna-Ruś???).--Fridolins 26. august 2005, kell 14.38 (UTC)
* Ruś Kijowska
* Ruś Biała
* Ruś Czarna
* Ruś Czerwona
* Ruś Szlachtowska
* Ruś Halicko-Wołyńska
* Ruś Zakarpacka (Ruś Podkarpacka)
* Ruś Włodzimiersko-Suzdalska
* Łemkowszczyzna
* Ruś (wieś)
* Ruś Stara (wieś)
* Nowa Ruś (wieś)
* Województwo ruskie
* Wyliny Ruś (wieś)

'Vene' on nimisõna, sõnaühendis 'Vene vojevoodkond' on omadussõna. Muidugi on kasutatav nimisõnana (Vene, Kiievi-Vene, Valge-Vene jne.). Eesti keeles on ju Valgevene või Valge-Vene, mitte Valgeruś või Valge-Ruś.--Fridolins 26. august 2005, kell 14.38 (UTC)

: Küsimus on just selles, kas "Vene" on kasutatav nimisõnana ka siis, kui seal midagi juures ei ole. Mina ei ole mujalt kui Urmase jutust sellele kinnitust leidnud. Tõsi küll, rahvakeeles kasutatakse "Vene" mõnikord "Venemaa" sünonüümina, aga kirjakeelde see ei minu meelest ei kuulu. See on umbes sama, nagu öelda "Saksa" "Saksamaa" kohta.

: ENE 1. väljaande artiklist "russid" leidsin niisuguse lause: "9. sajandil tekkis idaslaavlastel varafeodaalne riik, mida nimetati Russiks (Киевская Русь, 'Kiievi-Vene')." Seega võib eesti keeles öelda ka "Russ", kuid välditakse nime "Vene". Andres 26. august 2005, kell 14.50 (UTC)

::Asi on selles, et alati ei pea tõlkima Ruś-i. Näiteks ei ole 'vene'-t nimedes Ruś Włodzimiersko-Suzdalska, Ruś Halicko-Wołyńska, Ruś (wieś), Ruś Stara, Nowa Ruś. województwo ruskie ei ole maanimi, et ta peaks tõlgitama (nagu on Puna-Vene ja Kiievi-Vene), vaid haldusüksuse nimi. Haldusüksuste kohta on hulgaliselt näiteid, kus neid ei tõlgita, vaid kirjutatakse originaalkujul. Osad neist, sh Poolas asuvaid, on ennist ka nimetatud. - Urmas 26. august 2005, kell 14.56 (UTC)

::: Sellega olen täiesti nõus. Aga tahaks selgust saada "Vene" asjus. Andres 26. august 2005, kell 15.06 (UTC)

::::Mõni ajaloolane võiks ka sõna sekka öelda. - Urmas 26. august 2005, kell 15.11 (UTC)

::::: Ja siis veel, ka mittemaanimesid mõnikord siiski tõlgitakse. Andres 26. august 2005, kell 15.18 (UTC)

Urmas, kas Sa tahad öelda, et algsed russid ja hilisemad russiinid on sama rahvas? Minu meelest laienes russide (mitteslaavlaste?) nimi kogu vanavene etnosele ning kitsenes hiljem russiinide kujul. Andres 26. august 2005, kell 14.42 (UTC)

Ei, kindlasti mitte. Vabandan ja parandan õigeks. - Urmas 26. august 2005, kell 14.56 (UTC)

: Asi on lihtsalt selles, et ukrainakeelne artikkel alustab (võib-olla) russidega ja lõpetab (võib-olla) russiinidega. Andres 26. august 2005, kell 15.06 (UTC)

: Jah, artikkel :uk:Русин lõpetab küll russiinidega, aga algus on segane. Andres 26. august 2005, kell 15.08 (UTC)
*Urmas: "Muidugi on tore kirjutada Moskoovia-Rzeczpospolita sõdadest, kuid ka sõdade puhul on eesti keeles teatud traditsioon, kuidas üht või teist sõda nimetatakse."
Terminil 'Vene-Poola sõda' on see puudus, et nii Vene kui ka Poola kuulusid sellel ajal Rzeczpospolita koosseisu. Sellest võib jääda mulje, nagu sõdinuks Rzeczpospolita iseendaga.--Fridolins 22. september 2005, kell 09.29 (UTC)

"Vene" on selline sõna, mida eesti keeles tuleb tõlkida kontekstist lähtuvalt. Sina, vabanda väga, tõlgid teda stiilis "собака-мальчик делает медведь-куски". "Vene" on eesti keeles kõik see, mis jääb teisele poole Peipsit. Kahjuks puudus meil oma sõna Dnepril elanud etnose märkimiseks ja seetõttu (hetkel tundub mulle, et ka kahjuks) hakkasid meie esimesed ajalookirjutajad, kes suure vene riigi ajalugu eesti keeles esimestena kirjutasid kasutama selleks sõna 'vene'. - Urmas 22. september 2005, kell 09.37 (UTC)

Võtsin selle välja, sest minu meelest see ei sobi siia. Andres 22. detsember 2005, kell 17.28 (UTC)

Peale selle ma kahtlustan, et see lipp on vale. Romanovite dünastia lipp on must-kollane-valge. Sellist nagu siin pole teistes vikides. Taivo 22. detsember 2005, kell 17.51 (UTC)

:Mõlema eelkirjutajaga nõus. - Urmas 22. detsember 2005, kell 18.07 (UTC)

::Selge see, et sa oled iseendaga nõus.--Fridolins 31. mai 2006, kell 10.41 (UTC)
----
Peeter Pälli vastus:
Nimi Vene Venemaa sünonüümina on KNABis puudu, selle võiks sinna lisada
(ÕSis on lühikuju olemas). Nime Русь võiks tõlkida nt Venemaaks või
täpsustavalt Vana-Venemaaks ~ Vana-Veneks.
Andres 31. jaanuar 2006, kell 19.11 (UTC)

Siin on vastuolu varasema seisukohaga - selge soovitusega tõlkida Россия Venemaana, mitte Venena. - Urmas 31. jaanuar 2006, kell 19.38 (UTC)

: Minu meelest ei ole, sest siin ei ole jutt nime Россия, vaid nime Русь tõlkimisest. Aga katsu ise Peeter Pälliga asi selgeks rääkida. Andres 31. jaanuar 2006, kell 20.10 (UTC)

::Россия-ga seoses on rõhutatud vajadust erinevaks tõlkeks kuna tüvi on teine. Русь-i on Киевская Русь-iga seoses tõlgitud Kiievi-Venena, Vana-Venena. Ilma 'maa'-ta. - Urmas 1. veebruar 2006, kell 09.26 (UTC)
----
Peeter Pälli arvamus:
See on keeruline küsimus ja nõuab lihtsalt kokkuleppimist. Erikeelsed
etnonüümid on meie maailmapildi selles osas põhjalikult sassi löönud.
Russ / Ruthenia jne on üks idaslaavlaste ala nimetusi, mille nad ühe
oletuse järgi on saanud Skandinaaviast (ning on seega meie Rootsi nime
sugulased..) Meie nimi "Vene" on samuti algselt pärit lääne poolt, sest
veneetide (ehk vendide) hõimu otsesed järeltulijad on tänapäeva sorbid.
Sorbide nimetus omakorda on suguluses serblaste nimetusega. Ja lõpuks on
slaavlaste termin, mis seostub Slovakkia, Sloveenia, Slavoonia,
Jugoslaavia jms-ga... Need neli tüve esinevad slaavlaste tähenduses eri
keeltes eri aegadel eri hõimude kohta. Sakslased nimetavad slaavlasi
ajalooliselt vendideks (Wenden) ja seda näitavad nt Sloveenia kohanimede
saksa vasted (seal esineb sageli Wendisch ~ Windisch).
Nimede ajaloolist kujunemist ja seoseid vaadates võib Vene vojevoodkond
sobida, sest tunneme ka ju Kiievi-Venemaad ehk Vana-Venet (~-Venemaad).
Ruthenia tüve on samuti eesti keelde mugandatud ja nt 1940. a VÕS tunneb
Ruteeniat (eeskätt Karpaadi Ruteenia, nüüdse Taga-Karpaatia tähenduses,
ent ajalooliselt on see mõiste laiem).
Seepärast võib kompromissina pakkuda Vene ehk Ruteenia vojevoodkond,
poolapäraselt Rus', Rus'i vojevoodkond. Ruteeniaga seostub teatavasti
russiinide nimetus.
Muide ei oleks vist õige kategooriliselt väita, et Vene tähendab üksnes
Russi ja Venemaa Rossijat. Niisugust vahet võib mingis kontekstis
üritada teha, aga sellest ei pääse mööda, et eesti keeles on paljud
nimed käibel nii maa-lõpulistena kui ka ilma. Venekeelne Rossija on minu
teada Peeter I käibele võetud uus nimi, et anda maale õilsam
ladina/kreekapärane nimi, seda eesti keeles otseselt jäljendada ei saa.
Andres 28. mai 2006, kell 10.00 (UTC)

Võtsin Peeter Pälli arvamuse artikli tekstist välja, sest minu meelest ta ei sobi sinna. Andres 28. mai 2006, kell 11.10 (UTC)
----
Tundub, et viimased täiendused sisaldavad POV-d (otsest seisukoha esitust). Andres 24. jaanuar 2010, kell 11:19 (UTC)

v-o oleks siiski nutikas märksõna Vene esitada täpsustuslehena. Siis oleks võimalik ohjata vigaseid linke, sest need on siis automaatselt roheliselt märgendatud--Estopedist1 (arutelu) 15. juuni 2018, kell 18:53 (EEST)


Arutelu:Aleksander I

''Juba varasest noorusest oli Aleksander I salapärane ja kahestunud isik, kõikus säravate ideaalide ja karmi reaalsuse, liberalismi ja despotismi, müstitsismi ja frivoolsuse vahel
See ei ole minu meelest tõsiseltvõetav jutt. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13:18, 1 Apr 2005 (UTC)

Millist Stenbocki on mõeldud?--WooteleF 17. juuni 2009, kell 08:34 (UTC)

Ise küsin, ise vastan. Ilmselt Jakob Pontus Stenbocki, aga päris kindel ei saa olla, kuna netiallikates pole tolle krahvi eesnime kuskil mainitud.--WooteleF 17. juuni 2009, kell 08:37 (UTC)

{{Ping|KesMisKus}} kas [[Tartu Ülikool|Tartu ülikool]] taasavati 1803. aastal? [[Kasutaja:Ursus scribens|Ursus scribens]] ([[Kasutaja arutelu:Ursus scribens|arutelu]]) 30. august 2021, kell 10:09 (EEST)

Mingi võõrapärase nimega audiitor MELILAC kiidab nii Kutuzovit kui Suvorovit taevani. Igale meist on teada, et Arnold Rüütel oli okupatsioonirežiimi ülem ENSV-s--aga MELILAC küsib viiteid ehk kas Jõri ratas oli 2020 ikka peaminister. Melilac võiks lugeda Ponasenkovi " esimene teaduslik ajalugu 1812aasta sõjast", kus on faktidena toodud Kutuzovi kohta kirjalikud tõendid tena kohta. Võimatu on lisada allikaid wikisse, kuna need ei vasta Melilaci poliitilistele eeslistustele vene rahva ülimuslikuses.Miks Melilac ei küsi viiteid gaasikambrite ( joonised) olemasolu suhtes?  TIBLA ?!


Arutelu:Johannes Paulus II

Tühistasin parandused. Pole mõtet sündmustest ette rutata. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:59, 1 Apr 2005 (UTC)
Ladina keeles kirjutatakse tema nime '''Ioannes Paulus'''.
Mis tähendab ''haigete tunnustamine''? --Metsavend 21. juuni 2010, kell 22:23 (EEST)

Õndsakskuulutamist tuleks mainida, aga kuhu see panna? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. mai 2011, kell 19:57 (EEST)

Ideaalis tuleks "Haigete tunnustamine ja arstide tunnustamine"-tüüpi loendid lühemaks lõigata, sest selline detailsus muudab artikli kokkuvõttes raskesti jälgitavaks ja liiga pikaks. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. september 2018, kell 15:06 (EEST)

Ei nõustu inimesega, kes lindude artiklites pooldab taksonimalli tabelis sisalduva info ümberjutustamisega artiklite pikemaks venitamist.--80.235.107.168 23. september 2018, kell 15:36 (EEST)

:Minu meelest on infokast oma olemuselt lisandus tekstile, nii et just infokast dubleerib artikli teksti, mitte ümberpöördult. Andres (arutelu) 23. september 2018, kell 18:21 (EEST)

:: Oled kindel, et dubleerib? Enamasti ei ole taksoni kogu taksonoomiline hierarhia artiklis üldse lahti räägitud.--80.235.107.168 23. september 2018, kell 19:55 (EEST)

::: Vaata en:Help:Infobox - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. september 2018, kell 20:24 (EEST)

:::: See ingliskeelne jutt ei pane taksonimalli tabeleid artikli sisu dubleerima. Jätkuvalt on tõene väide, et need tabelid sisaldavad sageli infot, mida artiklis pole.--80.235.107.168 23. september 2018, kell 21:49 (EEST)

::::: Jah, kuid minu meelest oleks parem, kui see nii ei oleks, sest lugeja ei pea eeldama, et ta tekstist kogu infot kätte ei saa. Ma möönan, et mõnele asjale võib erandi teha. Andres (arutelu) 24. september 2018, kell 10:26 (EEST)

Seal, kus me näeme liigset detailsust, tuleks teha eraldi artikkel, et üksikasjad oleksid kättesaadavad nendele, kes seda vajavad. Täielikku väljajätmist ma ei poolda. Teiselt poolt, sisukorra abil on vajalik leitav; see ei ole üldse seda sorti jutt, mida järjest loetakse, vaid teatmete esitus. Andres (arutelu) 23. september 2018, kell 18:21 (EEST)


Malli arutelu:Infokast õhusõiduk

Millegi pärast näitab lennukauguse asemel "Pikkus".
Mida tähendavad kaldkriipsud lennukauguse juures? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. oktoober 2006, kell 14:34 (UTC)

Eestikeelsete lühendite hulka ei kuulu "Max." Tähte 'x' ei tohiks selles sõnas olla. - Urmas 27. märts 2007, kell 20:58 (UTC)

Lühend max esineb nt Eesti Keele Sihtasutuse poolt Tallinnas 1999. aastal väljastatud Eesti keele sõnaraamatu (ISBN 9985-9236-0-X) leheküljel 1038 (VALIMIK LÜHENDEID) (); kelle/mille ukaasiga max ära keelati? —Pietadè (arutelu) 8. aprill 2015, kell 21:34 (EEST)

"Mach" - mis see on? Helikiirus? - Urmas 27. märts 2007, kell 20:58 (UTC)
Eesti keeli on Machi arv: Machi arv 1=heli kiirus antud keskkonnas. Tavaliste lennukite puhul võiks ikka km/h olla antud.
Maks. kiiruse asemel võiks ikka korralik eestikeelne sõna olla. Näiteks tippkiirus.   --72.71.5.157 13. juuni 2007, kell 04:26 (UTC)

Jah. Andres 13. juuni 2007, kell 06:00 (UTC)

On olemas ka mall:lennukid. Need võiks ühildada.--Ken 11. juuli 2007, kell 21:41 (UTC)

hakkasingi neid malle kokku viima, see on tsipa aeganõudev protsess, sest tuleb ka artiklid üle vaadata, kuna on võimatu aru saada mida tähendas siinses mallis (ja arvatavasti ka artiklites) rida 'aasta'. Malli lennukid siia ümbersuunamine pole eriline probleem, tuleb üksnes tõlkimise kohad üle vaadata nii siin kui seal (õhtul jätkan)  - Ahsoous 8. veebruar 2008, kell 10:55 (UTC)
Vahekokkuvõte mallide liitmisest (lõplik kuju vajab veel viimistlemist):
a) eesti keelde on suht paha tõlkida näiteks sellist lihtsalt arusaadavt asja nagu developed from peale selle on mallis veel muidki ingliskeelseid sõnu b) mallis on sees sellised read nagu projekti maksumus – suht segane värk arvestades eri ajastuid, eri riike jne, sama on ka tükihinnaga, ühilduvuse huvides jätsin sisse, aga need read vajaksid arvatavasti mingeid täiendavaid märkusi c) rida logo panin sisse igaks juhuks – kuigi ma pole siiani aru saanud, kuidas me suhtume fair use piltidesse (enamik neid käivad nimelt taolise määratluse alla)  Et osa asju (parameetreid) on inglise keelest veel tõlkimata ja enne kui malli dokumentatsiooni viimistlema hakata oleks tore, kui keegi aitaks need ka ära sõnastada (jään lootma  abile) -- Ahsoous 8. veebruar 2008, kell 19:14 (UTC)

Miks tootjad ja mitte tootja? Taavi (arutelu) 8. aprill 2015, kell 06:50 (EEST)

Mida teha, kui on mitu tootjat? Andres (arutelu) 8. aprill 2015, kell 13:28 (EEST)

: No üks võimalus on panna mallile kaks parameetrit: tootja ja tootjad. Malli kasutaja valib siis, millist neist ta kasutab. Kas saad anda mõne näite, kus lennukil on mitu tootjat? Sama loogika järgi peaks väli mootor ka olema mitmuses. Lennukitel on sageli mitu erinevat mootorivarianti ja -tootjat, A380 puhul Rolls Royce'i või Engine Alliance'i mootorid. Taavi (arutelu) 8. aprill 2015, kell 20:33 (EEST)
Kas kuju Tootja(d) olex liiga "vulgaarne"? —Pietadè (arutelu) 8. aprill 2015, kell 21:21 (EEST)

Kui enamasti on üks tootja, siis võiks parameeter olla "Tootja". Kui siis juhtub, et seal on mitu väärtust, pole see minu arvates ebaloomulik. Adeliine 8. aprill 2015, kell 21:43 (EEST)
Nii palju arvamusi, kui palju arvajaid, aga minu meelest on loomulik jääda mitmuse juurde. Kui võtta nii, et mall on blankett ja selle tootjate lahtrisse saab osal juhtudel kirjutada ainult ühe nime, siis on see minu meelest arusaadav. Blankett võidakse osal juhtudel täita nii, et tootajaid on mitu, aga antud juhul on üks. Ainsuse korral tekib võib-olla mõte, et kumb kahest tootjast tuleks nimetada, võib-olla suurem, olulisem. Kui lähtuda sellest, et tootjaid on lennukite puhul enamsti üks, siis see kriteerium ei saaks olla ühetaoline muude väljadega (ka teistes mallides), kus samuti võib nimetatavaid olla üks või mitu. Eraldi parameeter mitmuse ja ainsuse jaoks teeb malli kasutamine minu meelest asjatult keeruliseks. Pikne 8. aprill 2015, kell 22:11 (EEST)
Ma saan aru, et minu mõnetist vastasseisu väljendav kommentaar eraldi parameetri kohta motiveeris seda koheselt kasutusele võtma. Küsin siis uuesti, miks on see möödapääsmatu? Seda tuleb infokastides küllalt sageli ette, et loetletavaid võib olla üks või mitu. Et nüüd kõigil sellistel juhtudel tuleks andmete uuendamisel mõnel juhul vahetada ka kord kopeeritud parameetrid, tekitab tõenäoliselt segadust; minu meelest asjatult, kui välja pealkiri võiks vabalt olla alati mitmuses. Pikne 10. aprill 2015, kell 22:19 (EEST)

Juhul kui sa oleksid teemat natuke põhjalikumalt uurinud, siis oleksid ehk märganud, et algselt oligi mallis just niisugune tootja parameetri loogika nagu nüüd sai sisse pandud. Loogika muutus seoses selle parandusega ja päris selgelt juhtus see muutja oskamatusest, mitte tahtlikult. Teiste vikide mallis, kust see algselt sai kopeeritud, on sama loogika. Seega just see vigane loogika võib teistest vikidest kopeerimisel segaduse tekitada. Sisulise poole pealt - lugesin su arvamust, ei nõustu sellega. Lugesin Adeliine arvamust, nõustun. Kas see on piisav selgitus? Ma ei pea vajalikuks hakata siin lehekülgede kaupa põhjendama, mispärast ma just nii arvan nagu ma arvan. Kui sul on mingi konstruktiivne ettepanek, siis võid kindel olla, et võtan selle arvesse. Taavi (arutelu) 10. aprill 2015, kell 23:24 (EEST)

: Kuidas sinu meelest saab konstruktiivselt midagi arutada või milleski kokku leppida või ettepanekuid konstruktiivsemalt teha, kui ütled lihtsalt sa ei ole nõus ja keeldud põhjendamast? Adeliine arvamus, millele viitad, on üsna põgus, pole isegi öeldud, kas mitmus on millegipärast halb. Kopeerimise all pidasin silmas seda, kui näiteks algul on üks tootja ja kui lisandub teine, siis tuleb ka parameeter sellepärast välja vahetada, see tekitab segadust. Ma küll märkasin, et inglise viki koodist selle eraldi parameetri mõtte said, aga eesti keeles ei tundu see vajalik, võib-olla inglise keeles on rohkem vajalik. Pikne 11. aprill 2015, kell 10:03 (EEST)

:: Kuna lennukid on olnud juba sajandi jagu õhus olnud, siis on harvad need juhtumid, kus tootjaid on üks; pigem on nii, et tootjad lähevad hingusele, võetakse üle, ühinevad jne. See on minu tähelepanek.Lisaks on veel ka mitme riigi ühistööna valmivad lennukid. —Pietadè (arutelu) 11. aprill 2015, kell 10:50 (EEST)
;Kiirus
Mis pgn prs mina alati kirjutamiseks sellised minutid valin, mis red-konflikti viivad, sestap kopeerin alla:Kiirus on veel üks äärmiselt muutuv suurus, ja, erinevate nimede all, max kiirus, max lubatud kiirus, piirkiirus – need on vaid ülapoole pealt, üks asi on kiirus, millega on lubatud lennata, teine asi see, mida tiivuline reaalselt on võimeline saavutama (keelatud kyll, aga ikkagi); üks väidetav piir kiiruse juures on see, mille juures masin peax (hüpoteetiliselt) koost lagunema jne (kunagi, enne Afgaani sõdu, oli õpitavaks "kõrval-erialaks" (vojennaja podgotovka) lennuki tüürimees, sestap need tähelepanud), aga, kenamaks läks kyll, thanks —Pietadè (arutelu) 10. aprill 2015, kell 22:29 (EEST)Lisaks tuli meelde, et "lennukiirus" võib olla ka tühiväärtus — need on need "asjad", mis lendavad nii rõht- kui püstsuunaliselt...(et kui seisab kohal, nt enne maandumist lennukikandjal, siis on ju kiirus 0) —Pietadè (arutelu) 10. aprill 2015, kell 23:35 (EEST)

jääb arusaamatuks kas siin on mõeldud tootedisainerit või peakonstruktorit. --WikedKentaur (arutelu) 22. november 2018, kell 17:36 (EET)

Mitmel mudelil on mitmeid tiibasid ja sabatüüre jne,
mille järgi seda lennukit tuntakse,
võiks ka mallis kasutamist kaaluda. suwa 26. august 2019, kell 22:04 (EEST)

kas seda keegi luges ka wä?, vaevalt :P suwa 9. aprill 2020, kell 11:09 (EEST)

tiibade jne mõne suurema ja tähtsama osa arv malli ?

malli võiks lisada kerematerjali, on ikka vahet, kas on al, fe, ti jne suwa 9. aprill 2020, kell 11:09 (EEST)

*[:en:Template:Infobox fictional vehicle] tõlkimine on vist vajalik, kui vaadata ntx :Y-Wing-i, mul on tunne, et varsti jõuavad ka muud lendavad tehnilised vidinad selle eeskujul eesti wikisse. suwa


Arutelu:Romantism

Lõigus "romantism muusikas" peab korrektne mõiste olema programmiline muusika, mitte programm vms... Artikkel programmiline muusika on varsti kirjutamisel. --Lulu 08:32, 4 Apr 2005 (UTC)
Kui Indrek Hirve kohta ka öeldakse kusagil romantik, siis see eriti ei loe, sest sisu mõiste sisu on tänapäeval küllalt ähmaseks muutunud. Aga peamine: kirjaniku (luuletaja) paigutamine r om a n t i smi  lahtrisse nõuaks põhjendust. --Niki 29. aprill 2009, kell 16:59 (UTC)

Võtsin Indrek Hirve välja. Andres 29. aprill 2009, kell 17:25 (UTC)
Õige tegu. Sama probleem on ka teiste eesti isikute puhul. Nende kohta käivates artiklites peaks olema seletatud, millistel põhjustel nad on romantismi alla paigutatavad.--Niki 29. aprill 2009, kell 17:36 (UTC)

Keegi on siin mingil ainult teadaoleval põhjendusel nad siia teinud. See määratlus ei pruugi tegelikult ühegi eesti tegelase kohta tingimusteta sobida. Arvan, et meil ei tule otsida tüpoloogilisi tunnuseid, vaid lähtuda otsesest kuulumisest vastavusse voolu. Kas mitte ei peaks siia paigutama Kristjan Jaak Petersoni? Faehlmann ja Kreutzwald küll ideeliselt romantismist mõjutatud, nii et võib-olla nemad sobivad. Ma ei tea, kas rahvusromantikat võib romantismi alla paigutada. Andres 29. aprill 2009, kell 17:50 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gutenberg.org/etext/3261
** In Romantism on 2013-06-24 13:15:28, 403 Forbidden
** In Romantism on 2013-07-06 22:46:58, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:47 (EEST)


Arutelu:Küberpunk

...metamorfoos küberneetikast ja punkist.

Arvestades seda, et artikli küberneetika kohaselt on tegu praktilise teoloogia õpetusega kiriku valitsemisest, on see väide minu meelest äraütlemata naljakas.
Küberneetika enamtuntud tähendus on selles artiklis veel lihtsalt lahti kirjutamata. --Lulu 08:48, 5 Apr 2005 (UTC)

No mis ma oskan soovitada, selle artikli autor võiks mõnede oma poolt toodud linkidega sisulist tutvust teha. Selles õnnetus FAQs on õigupoolest päris hästi seletatud, mis asi see küberpunk ikkagi on. Priitp 07:26, 5 Apr 2005 (UTC)
Jah, see lause peaks edasi minema:
Küberpunk on kunstivool, subkultuur ja sotsiaal-poliitiline ideoloogia, metamorfoos küberneetikast ja punkist, mida iseloomustab (1), (2), (3) jne --Lulu 08:48, 5 Apr 2005 (UTC)
Kui räägitakse kyberpungist kunstivooluna, võiks sellest ka mõned näited tuua. Samas on täiesti välja jäetud kirjandus, kust CP ometi alguse sai. (Katsun seda auku natuke lappida.) --Oop 07:55, 16 august 2005 (UTC)

Kirjandus on ju kunsti osa. Andres 08:03, 16 august 2005 (UTC)

Artiklist ei selgu üldse, mis asi see küberpunk on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:20, 16 august 2005 (UTC)
Küberpunk on popkultuuri suund (ideoloogia, subkultuur, filmid, kirjandus, arvutimängud jms), mis ühendab pungile iseloomuliku äärmusliku sotsiaalse, poliitilise ja moraalse nonkonformismi ja nihilismi ning kõrgelt arenenud küberneetika ja infotehnoloogia intensiivse kasutuse. Küberpunk sai alguse ulmekirjandusest, mis kujutas mustades värvides tulevikuühiskondi ülimalt arenenud tehnoloogia ja düsfunktsionaalsete või repressiivsete sotsiaalsete struktuuridega.

Loetelud võib varsti omaette artikliks viia. Seevastu tuleks asja ennast lahti kirjutada. Raamatute aastaid ei viitsinud praegu otsima hakata, samuti tuleks lisada loetelu ka arvutimängudest. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 09:41, 16 august 2005 (UTC)

Kategooriate lisaja ei ole Vikipeedia kategoriseerimissüsteemile üldse pihta saanud. Siin piisab ühest kategooriast, mis ühendaks küberpungi sarnaseid asju. Ma ei tea, mis selle kategooria nimi peaks olema, aga see ei ole filosoofia või kirjandus. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 21. veebruar 2006, kell 13.35 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://18hz.com/cyberpunk.htm
** In Küberpunk on 2013-06-24 11:56:41, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Küberpunk on 2013-07-06 09:48:18, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:48 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.guardiansorder.com/games/tristat/
** In Küberpunk on 2013-06-24 11:56:43, Socket Error: 'No address associated with hostname'
** In Küberpunk on 2013-07-06 09:48:28, Socket Error: 'No address associated with hostname'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:48 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uv-wavelength.com
** In Küberpunk on 2013-06-24 11:56:41, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Küberpunk on 2013-07-06 09:48:38, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:48 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.creative.net/~gridlock/
** In Küberpunk on 2013-06-24 11:56:43, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Küberpunk on 2013-07-06 09:48:48, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tennis~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Tennis! Andres 09:18, 5 Apr 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Tennis~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:J. R. R. Tolkien

imho peaks artikli pealkiri olema kas J. R. R. Tolkien või isegi John Ronald Reuel Tolkien - Ahsoous 10:43, 6 Apr 2005 (UTC)
Arvan, et need võiks siia ainult viidata -- tolkien on ikkagi see osa nimest, mida tuntakse.
Siia tuleb lisada:
* Lõi oma keeled ja keelepuu, milles raamatute tegelased räägivad
* Lõi omad loodusseadused, mis raamatutes kehtivad
* Ehitas üsna detailselt valmis kaardid ja ajaloo
* Kirjutas raamatud, mis rääkisid sündmustest väljamõeldud maailma ajalooetappidel, mõnikord väga detailselt
* Kasutas erinevate kultuuride, sealhulgas viikingite, mütoloogia elemente (oli ka professor milleski neist, täpselt ei mäleta)
* Pidas kalevala kohati parimaks eeposeks, samuti teadis paljut kalevipojast.

Eesti Vikipeedias on siiani olnud kombeks biograafiaartiklites ka inimese eesnimi ära tuua. Mulle ei meenu hetkel ühtegi põhjust, miks ei peaks seda traditsiooni ka härra Tolkieni puhul jälgima. Priitp 10:56, 6 Apr 2005 (UTC)

: Minugi poolest, ma lihtsalt panin siia praegu ainult sisukirjeldusi, mitte elulugusid :)--Tvali 11:07, 6 Apr 2005 (UTC)

Kahtlen, kas on kohane esimeses lõigus rääkida subkultuurist. Andres 19:21, 6 Apr 2005 (UTC)

Kahtlen, kas on mõtet öelda, et subkultuuri on tekitanud iga "tõsiseltvõetav" fantasy-kirjanik. Mis hetkest saab kellegi teostest vaimustumist subkultuuriks pidada, on vaieldav; selle järgi tõsiseltvõetavust hinnata on veel kahtlasem yritus. Kui pidada subkultuuriks JRRT mastaabis mõju, on "tõsiseltvõetavaid" fantasy-kirjanikke vaid tosinajagu, kirjandusliku kvaliteediga pole sel aga mingit seost. Ning yleyldse on biograafilistes artiklites kirjeldatute liigitamine "tõsiseltvõetavateks" ja -hm, mis see vastand siis on, "tõsiseltvõetamatu" või lihtsalt "laadatola"?- NPOV. --Oop 19:27, 7 Apr 2005 (UTC)

: Noh, ega ma teistele mittetõsiseltvõetavuse märkust ju ei teinud ...nagu pesupulbrireklaamis :D Ja tglt tean ma päris üksikuid häid ulmekirjanikke, kes ei oleks teatavat subkultuuri tekitanud. Loomulikult ei ole see mingi 1+1=2 stiilis reegel, vaid siiski mingi väljajätteline üldistus, mis põhineb sellel, et piisavalt hästi koostatud maailm lihtsalt on inimestele sedavõrd ligitõmbav, et nad natuke alati ka mängivad seda nendes piirides, milles see otsest ohtu ei kujuta (ja mõnikord ka nendest piiridest väljudes:)).--Tvali 20:14, 7 Apr 2005 (UTC)

Lisa pildid Commonsist ja [[:Pilt:Tolkien 1911.jpg]] ning [[:Pilt:Tolkien 1966.jpg]]
--[[Kasutaja:WikedKentaur|WikedKentaur]] 15. oktoober 2005, kell 11.01 (UTC)

Suunan tagasi J. R. R. Tolkieni peale, sest seda nime ta kasutas ise. Vaata näiteks ulmekirjanduse baasi linki. Taivo 16. oktoober 2005, kell 14.48 (UTC)

Initsiaalidega nimi on ilmselt tuntum, aga see ei puutu üldse asjasse, et ta seda ise kasutas: igaüks võib ju eesnimede asemel initsiaale kasutada. Andres 16. oktoober 2005, kell 14.53 (UTC)

:See puutub siiski asjasse. Mina näiteks ei kasuta initsiaale. Taivo 16. oktoober 2005, kell 15.52 (UTC)

:: Aga Sinust kirjutades võib ju põhimõtteliselt kasutada ka initsiaali, kuigi Sa ise seda ei kasuta, või kuidas? Tõsi küll, nüüd on hakatud eestikeelsetes tekstides initsiaalidest loobuma. Inglismaal on aga nii, et kui tahetakse ära märkida mitu eesnime, siis kirjutatakse tavaliselt kõik eesnimed initsiaalidega (USA-s kirjutatakse üks eesnimi initsiaaliga). Initsiaalid tulenevad nimede rohkusest. Andres 16. oktoober 2005, kell 16.43 (UTC)

:::Võimalusi on palju. Võib kirjutada välja esimese eesnime ja ülejäänutest anda initsiaalid (Robert E. Howard), võib kõik välja kirjutada (Arthur Conan Doyle), võib mõned nimed ära jätta (Bertrand Russell), võib kasutada varjunime (Aapeli). Kirjanik saab valida, millise nime all ta ajalukku läheb. Seda soovi tuleks aktsepteerida. Taivo 16. oktoober 2005, kell 16.56 (UTC)

:Aga kas sa seda ei arva, et äkki on on kolm eesnime raamatu kaanel nati paljuvõitu, ja initsiaale kasutatake seal nimelt seetõttu... peale selle eksisteerivad eri maades eri aegadel eri tavad raamatu kaanel nime kirjutamiseks (nii näiteks tundub mulle, et nõuka ajal Eestiski ilmunud raamatute autor on peaaegu, et alati toodud initsiaaliga jne.)
Pääle selle on initsiaalidega kirjapilte samuti päris mitmeid variante, näiteks JRR, J.R.R., J. R. R., John R.R. IMHO tuleks see artikkel ikkagi teisaldada täisnimega pealkirja alla (ahjaa, mis sa arvad kas artikkel peaks siis kandma pealkirja 'le carre' või?) - Ahsoous 16. oktoober 2005, kell 18.26 (UTC)

Ei, nii ma ei arva. Eesti ulmelistis on Tolkieni nime kirjutamine juba läbi arutatud; ma ei näe vajadust seda siin uuesti läbi võtta. Tsiteerin Ulmekirjanduse BAASi: "Nimekuju osas on kohustuslik selline, mille leiab tavaliselt ta teoste kaantelt. (See tдhendab siis, et mitte Jack Tolkien, Ronnie Tolkien, Reuel Tolkien, John Tolkien või J.R. Tolkien, vaid nimelt J.R.R. Tolkien)." Taivo 16. oktoober 2005, kell 18.52 (UTC)

Nagu näha, on Tolkieni nime kirjutamine Ulmekirjanduse Baasis kohe etaloniks võetud. JRR Tolkien ja J.R.R. Tolkien on lubatud nimevormid; kontrollin, kas need ümbersuunamisleheküljed on olemas. Taivo 16. oktoober 2005, kell 18.52 (UTC)

:Siis võta teadmiseks, et inglise keeles selle nime puhul initsiaalide kasutamise puhul initsiaalide vahel tühikuid ei ole!... - Ahsoous 16. oktoober 2005, kell 19.13 (UTC)

::ah ja muide amazonist võid osta peaaegu et 300 raamatut mille kaanel on autori nimeks John Ronald Reuel Tolkien... - Ahsoous 16. oktoober 2005, kell 19.18 (UTC)

:::Ulmehuviliste arutelu Taivo 20. oktoober 2005, kell 18.35 (UTC)

:::: Nu laseme siis edasi. Tsitaat sinu sellest arutelust Sama käsiraamat (Eesti keele käsiraamat) ütleb meile: "Eesnimede lühendamine ei ole üldiselt soovitatav, eriti mitte esmakordsel tekstis esinemisel, raamatukaantel ja -tiitellehtedel, dokumentides, uksesiltidel jne.

::::: Pange tähele, et siin on öeldud "üldiselt". Arvan, et nende isikute puhul, keda Inglismaal tuntakse üldiselt initsiaalide järgi (näiteks ka C. S. Lewis, T. S. Eliot) võime ka meie (kuid ei pea) initsiaale kasutada. Sama käib ka nende autorite kohta, kelle pseudonüümis on initsiaalid, näiteks A. H. Tammsaare, J. Oro, I. Grekova. Andres 20. oktoober 2005, kell 23.19 (UTC)
Minu meelest see pole põhimõtteküsimus. See on ükskõik, kumb on pealkirjaks. Andres 16. oktoober 2005, kell 20.45 (UTC)

Viidete lõpus on "Veebileht, millel on ka pilt". See on veidi naeruväärne, aga ma ei riski seda kommenteerimata eemaldada [[Kasutaja:Irve|Irve]] 29. jaanuar 2010, kell 15:06 (UTC)

Kas ei peaks lisama siis kõiki posttuumseid teoseid?

Suur osa tekstist põhineb 27 000 tähemärgisel anonüümsel hiidmuudatusel. Kogu seda teksti ma veebist ei leia, aga osa on täiesti üheselt plagiaat, nt Tuuli Kaalepi kommentaarist Jaan Ruusi filmiarvustusele. Väga võimalik, et ülejäänu on ka, kui võrrelda nt teoste eessõnadega, mida mul käepärast pole. Kuna suurem jagu lisandustest on täiesti ebaentsüklopeediline heietus, millest terved lõigud ei sisalda ühtki fakti, üksnes hinnangulisi hõllandusi, siis vajaks terve artikkel põhjalikku rookimist, pelgalt keeletoimetamisega pole siin midagi teha. Praegu on plagieeritud autorite ees küll piinlik. --Ehitaja (arutelu) 5. juuli 2019, kell 19:57 (EEST)

Kohati tundub, et kollaaži kokkukleepija ei saanud kleebitavast aru ega osanud ka inglise keelt. Siin on väidetud, et Inklings ollagi "Söeõgijad", mis "tõlkena" oleks küll veider. Aga Mare Müürsepalt varastatud lausest jääb mulje, et jutt on kahest erinevast rühmitusest: "Koos tegutsesid nad Oxfordi ülikoolis, koos moodustasid kirjandusliku rühmituse “Söeõgijad” (1926), kuulusid tuumliikmetena rühmitusse “Inkling” (lubatud tõlkida kui “paberimäärijad”)..." Inklingud (tõlgitagu neid siis kuidas tahes) alustasid ju väidetavalt alles 1929. --Ehitaja (arutelu) 5. juuli 2019, kell 21:02 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:J. R. R. Tolkien


Arutelu:Terry Pratchett

"Teised tundumad sarjad" all on millegipärast kettamaailma raamatuid pandud? Vaibarahvast võib mainida mitte-kettamaailma raamatuna, sest seal ei toimu tegevus kettamaailmas.--Tvali 16:02, 6 Apr 2005 (UTC)

Pratchettit olen lugenud vähe. Toetun Ulmekirjanduse BAASile. Seal on nii kirjas ja see on väga usaldusväärne allikas. Kui oled rohkem lugenud, võid mainida, et need kuuluvad ka otsapidi Kettamaailma alla. Taivo 16:12, 6 Apr 2005 (UTC)

:Ikka mitte otsapidi, vaid päris üleni :)--Tvali 19:48, 6 Apr 2005 (UTC)
Kusjuures, minuarvates on halb komme tsitaate sedasi välja visata. Keegi võis siin ennast väga seaduskuulekaks kodanikuks pidada sellega, aga tsitaadid annavad esiteks parema pildi autorist, teiseks on autoriõiguse seaduses paragrahv 19, mis annab õiguse järgmiseks:
1) õiguspäraselt avaldatud teoste refereerimine ja tsiteerimine motiveeritud mahus ja järgides refereeritava või tsiteeritava teose kui terviku mõtte õige edasiandmise kohustust, sealhulgas ajalehtede ja ajakirjade artiklite refereerimine ja tsiteerimine ajakirjandusest ülevaate andmise eesmärgil;
2) õiguspäraselt avaldatud teose või selle osa kasutamine illustreeriva materjalina õppe- või teaduslikel eesmärkidel nende eesmärkidega motiveeritud mahus ja tingimusel, et selline kasutamine ei taotle ärilisi eesmärke;
Nendest peaks piisama :)--Tvali 20:07, 7 Apr 2005 (UTC)
Linnavahid, nõiad ja Rincewind ei ole tõesti omaette sarjad vaid Kettamaailma sarja n-ö erinevate harude kesksed tegelased.

Artiklist "Terry (Pratchett)", siia integreerida.

Terry Pratchett on briti kuulsaim (ulme)kirjanik. Kuulsaks on ta saanud Kettamaailma-sarjaga, kus ta on kasutanud piiritut fantaasiat ja ohjeldamatut huumorit.
===Terry Pratchett===
Täisnimi: Terence David John Pratchett
Sünniaeg: 28. aprill 1948
Sünnikoht: Beaconsfield, Buckhingami krahvkonnas, Inglismaal
Vanemad: David ja Eileen Pratchett
Kool: High Wycombe Technical High School
Amet (enne kirjanikuks hakkamist): ajakirjanik
Esimese raamatu kirjutas Pratchett 17. aastaselt (Vaibarahvas/ The carpet people), see kirjastati 1971. aastal. Ajakirjanikutööst loobus ta 1987. aastal, et kirjanikuks hakata.
Tütar: Rhianna Pratchett (1976, ajakirjanik)
Hobid: Kirjutamine, kõndimine, arvutid, elu
Andres 17. märts 2007, kell 19:04 (UTC)
----
Linkida tuleks eestikeelsed pealkirjad. Andres 26. august 2008, kell 05:15 (UTC)
----
fantaasiaromaane

Sõna "imeulme" on ikka välja mõeldud väljaspool Vikipeediat. Kui ulmekirjanduse eksperdid pole omavahel terminoloogias kokku leppinud, pole mõtet hakata vaidlema Vikipeedias.

Pole mõtet teha selliseid läbipaistmatuid linke. Tuleb kas kasutada sõna "imeulme" või näha ette omaette artikkel "fantaasiaromaan". Artiklis "Imeulme" ei mainita fantaasiaromaane. Andres 30. aprill 2009, kell 03:20 (UTC)

: Probleem ongi pigem selles, et ühel termini propageerijal (kes on minuteada ainus kes seda ka aktiivselt kasutab) on lastud üleüldse sellist laiaulatuslikku vikipeedia ümberkujundamist teha. Ülejäänud inimestele ei ütle see (kusjuures üksjagu nilbe kõlaga) termin midagi. Ja otsingule 'imeulmeromaan' ei leia google mitte ainsamatki vastust erinevalt 500 tulemuseni küündivast 'fantaasiaromaan' otsingust --diaspar 30. aprill 2009, kell 12:00 (UTC)

:: "Imeulme" on fantasy üks sünonüümidest. Eks aeg näita, milline sõna peale jääb. Mingi pealkiri ju peab olema.

:: "Fantaasiaromaan" on täiesti olemasolev sõna ja minu poolest võib teha artikli Fantaasiaromaan. Aga "imeulmet" see ei asenda, sest tähendus on kitsam. Andres 30. aprill 2009, kell 20:21 (UTC)

::: Arutelulehekülgedel, sh imeulme omal, sai kunagi pikk võitlus maha selle üle, et imeulme pole tavakeele sõna, vaid neologism, mida peaks vältima. Nõustun Iga üksiku Diaspari seisukohaga. --Heiki e 1. mai 2009, kell 16:28 (UTC)

:::: Kui neologisme vältida, siis me ei saa kunagi uusi sõnu. Aga noh, sel juhul tuleb kasutada sõna fantasy. Ka "fantaasiaromaan" on neologism, ja muide, ega ilma fantaasiata 'üldse romaani kirjutada saa.   Andres 1. mai 2009, kell 16:41 (UTC)
----
Tiivad ja Maskeraad viivad valesse kohta. Andres 7. juuni 2009, kell 10:29 (UTC)


Kasutaja arutelu:Kerem~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Kerem! Andres 20:19, 6 Apr 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kerem~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Hajor~etwiki

:en:User talk:Hajor

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Hajor~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)


Kasutaja arutelu:Yinyang~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Yinyang!
Sul on võimalus artiklite kirjutamises kaasa lüües ja teistega diskuteerides Vikipeediat parandada. Sinu kriitika on kindlasti vähemalt osaliselt õigustatud. Muide, Vikipeedias on võimalus ühes ja samas artiklis esitada ka erinevaid lähenemisi ühele ja samale mõistele või nähtusele. Andres 10:35, 8 Apr 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Yinyang~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Ajaveeb

Peaks ehk olema hoopis artikkel [[Ajaveeb]], kus saaks ka seda sõna mainida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11:37, 8 Apr 2005 (UTC)

Et viitamise probleem on ajaveebis suhteliselt tähtis, siis enamik ajaveebe loob staatilisi internetilehekülgi arhiivi koostamiseks ja hoidmiseks.
See seos tuleks rohkem lahti kirjutada. Mina ei saa atu, mis viitamisest siin jutt on. Andres 13:10, 8 Apr 2005 (UTC)
viitamise probleem oleks siis see, et lingid muutuvad ... näiteks postimehel oli alguses oma online uudistega sama kala ... kui uudiseid lisati siis vana uudise link enma ei kehtinud.

"Maakeeli" tähendab see siis sedasi, et blogi on inimese päevikuvromis toimiv interneti koduleht, kuhu omanik saab veebi brouseri-iga lihtsalt lisada sissekandeid. Sissekanded järjestatakse aja järgi, viimased kanded esimesena. Kuna sissekandeid tuleb aja jooksul palju siis arhiveeritakse varasemad sissekanded eraldi lehekülgedele, millel on siis staatiline aadress (a la MinuPäevik_2005Aprill.html). Seda arhiveerimist ja järjestamist teeb blogi tarkvara, mis asub veebiserveris.

Tavaliselt lisab blogi tarkvara sissekandele automaatselt kuupäeva (ja kella aja) millal sisekanne on tehtud, kuid on ka võimalik osade lahenduste juures omanikul ise määratleda mis kuupäev tuleb sissekande juurde.

Blogi tarkvaradele on tihti lisatud ka "feed"-ide genereerimise võimalus. See võimalus loob autori sissekannetest XML-standardit järgiva faili, kus on lühidalt esitatud viimased sissekanded (tavaliselt: aeg, pealkiri, ja paar sõna sisust) mida on võimalik vastavat tüüpi programmiga, "feed reader" teistel inimestel oma, interneti ühendatud, arvutiga regulaarselt alla laadida ja lugeda, võimaldades niimoodi saade kohest infot kui autor on lisanud uusi sissekandeid.

Selliseid "feed"-e kasutavad ka teised programmid, näiteks võivad kodulehe omanikud lisada, kui serveri tarkvara võimaldab, oma kodulehele ülevaate viimastest täiendustest teise kasutaja blogis.

ehk see tekst on natuke selgem mitte asjaga kursis olijale. --TarmoK 13:51, 8 Apr 2005 (UTC)

:RSS-feed on uudisvoog, RSS-aggregator on uudistelugeja, news item on uudissõnum ja RSS-syndicator on uudistejagaja. 72.71.5.157 1. august 2007, kell 03:16 (UTC)

Secrgb: Vikipeedia ei ole lingi kogu! ja 180 linki ei ole ka enam valik.
Välislinkide osa on mõeldud linkide jaoks mis annavad täiendavat informatsiooni artikli ainest. Ehk üks-kaks linki site-idele kus on loetelu sellistest linkidest, on ok, kuid sedasi lihtsalt kopeerida siia linke .... Loodan et leiad sobiva lahenduse neile linkidele viitamisele --TarmoK 11:10, 15 Apr 2005 (UTC)

Ehk võiks siin olla ka mingi valik. Andres 04:19, 16 Apr 2005 (UTC)

: Mingi valik ehk võiks olla, kui ... Kui oleks olemas selliseid mida võiks nimetada tüüpiliseks, kuid iga ajaveeb on omanäoline. See on sama kui interneti artiklis prooviks tuua näiteid mis on interneti lehekülg. Isegi seal on see kergem sest interneti leheküljed on üldiselt samasugused (teksti, pilte, navigatsiooni) kuid kes otsustab millist lehekülge eelistada? Või valda selgitavas artiklis tuua ära ainult paar linki üksikute valdade artiklile?

: Sellepärast arvangi et parem on võtta seisukoht et ei ühtegi linki otse, kui linke tuua siis mõnele suuremale, tunnustatud kollektsioonile. Midagi sellise põhimõttega nagu Google-i võiks ära mainida interneti otsingu mootorite artiklis, kuna Google on lähenemas sünonüümile (tegelikult osades kohtades juba ongi) internetist otsingule.  --TarmoK 07:52, 16 Apr 2005 (UTC)
----
Tühistasin paranduse, sest "omaenese vaimu imetlemise tööriist" on hinnanguline ega esita mingit erinevat tähendust. Andres 16:35, 19 Jun 2005 (UTC)
Need eesti blogikogude lingid ei ole eriti asjalikud. Ehk võiks siiski lisada mõni muuilmse, nt Livejournal (http://www.livejournal.com/) ja Blogger (http://www.blogspot.com/) vms? --Oop 28. august 2005, kell 20.16 (UTC)

Nende jaoks peaks tegema eraldi artikli nagu "blogimootorid" või "blogi tarkvara" (blog software). --84.50.157.14 30. juuli 2007, kell 11:20 (UTC)
-----
Raseduse päevikute eraldi väljatoomine sellisel kujul minu meelest ei sobi. Ja link Veebiveebile jätab reklaami mulje. Andres 25. juuli 2007, kell 12:55 (UTC)

Nõus. Beebiveeb on tasuline ettevõtmine, reklaam nagu hästi ei sobiks. Ka rasedate päeviku kõrval või asemel tuleks mainida üldisemalt teemablogisid.--Ken 25. juuli 2007, kell 13:15 (UTC)

:Naljatilgad. Siis kui midagi tasulist, siis kohe on ei kõlba vikipeedia jaoks. Tasuline ei võrdu PAHAga. Nii, et kui see argument välja jätta, siis ei näe miks eelistatakse olemasolevaid. Võibolla lingiga Beebiveebile pingutasin üle, aga Rasetuse päeviku viide on täiesti õigustatud.--213.180.3.86 25. juuli 2007, kell 13:31 (UTC)

: Tasulisus ei puutu asjasse. Lihtsalt jääb mulje, nagu tahetaks ühele kindlale saidile tähelepanu tõmmata ning ka märkus raseduse päebikute kohta tekstis on selleks. Kui juttu oleks ka teistest teemablogide tüüpidest ja lingistik oleks rikkalik, siis oleks teine asi. Andres 25. juuli 2007, kell 13:39 (UTC)

:: "tahetaks ühele kindlale saidile tähelepanu tõmmata" - kas te mõtlete kolme viitamist blog.tr.ee kohta? 84.50.157.14 26. juuli 2007, kell 12:56 (UTC)

:Jääme siis ootama kuni keegi viitsib rühmade, firma, tehnoloogia sõnad linkideks teha ja midagi sinna alla ka kirjutada--213.180.3.86 25. juuli 2007, kell 13:43 (UTC)
----
Arvan, et ettevõtteblogide kohta tuleks teha eraldi artikkel. Andres 27. jaanuar 2010, kell 10:15 (UTC)

===Rahvaraamatukogude blogid===
Ka raamatukogud on suutnud blogikeskkonna eelised kohandada raamatukogu ja lugejate vajadustele. 2010. aasta jaanuari seisuga omab 18 Raplamaa rahvaraamatukogu välisblogi. Rapla Keskraamatukogus on läbi viidud mitmeid blogikoolitusi ning tulemuseks on huvitavad, atraktiivsed ja sisukad välisblogid. Jakobson, M. Blogid Rapla maakonna rahvaraamatukogudes. // Raamatukogu, nr 6, 2009. lk 12-14 Rapla maakonna rahvaraamatukogude blogid on kättesaadaval Rapla Keskraamatukogu veebilehel.
Rapla Keskraamatukogu
*Are Raamatukogu
*Audru Raamatukogu
*Haanja Raamatukogu
*Kiisa Raamatukogu
*Lääne-Virumaa Keskraamatukogu ajaveeb
*Palivere Raamatukogu
*Sauga Raamatukogu
*Tallinna Keskraamatukogu muusikaosakonna ajaveeb
*Tartu Oskar Lutsu nimelise Linnaraamatukogu kirjandusveeb
*Viljandi Linnaraamatukogu üldlugemissaali uudiskirjanduse blogi
*Tsirguliina Keskkooli raamatukogu
*Tsirguliina Raamatukogu uudiskirjanduse blogi
*Tõstamaa Raamatukogu
*Urge Raamatukogu
Lingikogude jaoks sobivad paremini neti.ee ja dmoz.org --WikedKentaur 15. märts 2010, kell 17:12 (UTC)


Kasutaja arutelu:Secrgb

Tere tulemast Vikipeediasse, Secrgb! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11:55, 8 Apr 2005 (UTC)

Meil on nii, et uusi artikleid enne ei tehta, kui on nende alla mingi sisu kirjutada. Seetõttu tuleb kolme sisuta artikli alla, mis Sa lõid, midagi kirjutada või need kustutatakse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13:18, 8 Apr 2005 (UTC)

"Vaata ka" osas on siin tavaks olnud panna lingid teistele (Eesti) Vikipeedia artilitele. Lingid mujale internetti on pandud "Välislingid" alla. Ole hea ja vaata ka mu viimast sõnumit "Ajaveeb" arutelu lehel --TarmoK 11:32, 15 Apr 2005 (UTC)
mõned soovitused:
# ära kirjuta kuupäevi kujul 3. XII vaid kirjuta [[3. detsember]] juhul kui on vaja aga seda käänata siis kirjuta [[3. detsember|3. detsembril]], ahjaa ühte ja sama asja mitu korda järjest linkida ei ole nüüd ka mõtet...
# kuupäevade ja aastaartiklites kasuta eraldajana mõttekriipsu Alt+150 või siis siin redigeerimiskasti all olevatest kriipsudest lühem ... kasuta sedasama ka siis kui on vaja kirjutada 1920–1940 jne. Sündmused nendes artiklis kirjuta aga täislausega.
jõudu - Ahsoous 20:44, 15 Apr 2005 (UTC)
Alt+0150 siiski--Tvali 20:50, 15 Apr 2005 (UTC)


Arutelu:Antisemitism

Tahaks näha ka mõnda eestlasest antisemiiti? Mis andmetel antisemitism tsaari-venemaa poliitikaks oli?--Tvali 22:38, 8 Apr 2005 (UTC)

Ilmselt mõni eestlane-antisemiit ikka leidub, laialdane on kahtlemata liialdus. Aga tegelikult tuleks Eesti osas siia objektiivselt kirjutada sellest Žuroffi natsiküttimisest ja võibolla ka II MS aegsest esimene juudivaba riik faktist. --Boy 22:53, 8 Apr 2005 (UTC)

: Mulle tundub, et eestlaste hulgas antisemitism laialt levinud ei ole, vaid on pigem haruldane. Olen kuulnud ainult ühest eestlasest, kes on kunagi trükisõnas antisemiitlikke vaateid väljendanud (nimi ei tule praegu meelde). Praegu eesti keeles kirjutavatest autoritest võib ehk antisemiitideks  nimetada Sergei Stadnikovi ja Jüri Lina. Nad ise ilmselt sellise sildiga nõus ei oleks. Sageli öeldakse näiteks: ma ei ole antisemiit, olen antisionist vms. St: ma ei ole juutide kui rahvuse vastu, kuid ma olen mingi kindla ideoloogia vastu, mida paljud juudid esindavad.  Tsaari-Venemaa kohta võiks ehk öelda, et riik mahitas antisemitismi. Kindlasti ei olnud see riigi ametlik poliitika. Varasemast ajaloost on ju teada riike, mis juudid oma territooriumilt välja ajasid.
See on tundlik teema. Palun võtke arvesse ka teistes vikides kirjutatut, et saada kohe võimalikult korrektne ja tasakaalustatud käsitlus, muidu hakatakse Vikipeediat ründama. Andres 06:20, 9 Apr 2005 (UTC)
Jätsin selle lause välja:
Tsaari-Venemaal ja natsi-Saksamaal oli antisemitism valitsuse poliitikaks.

:nõus KolmandaReichi kohta käivaga osaliselt (kuigi natsi partei hoonetele oli lubatud sionistide lipp - sinine Davedi kuusnurk valgel taustal - mis puutub tsaari-venemaasse soovitan lugeda eesti keeles ilmunud raamatut Fontanka 16  makruss 16. november 2005, kell 07.32 (UTC)

Minu meelest pole mõtet kuhjata eestikeelsesse entsüklopeediasse ingliskeelseid linke. Selle asemel tuleks need saidid läbi töötada ja seal leiduv info eesti keeles esitada. Andres 06:24, 9 Apr 2005 (UTC)
Kätsin välislingid välja.

::las olla siin siis ja jättagi siia see välislinkide osa - kuna tegemist on ikkagi võrgu entslükopeediaga siis välislinke võiks olla lademetes - nõus et artiklis piisaks 2-5 lingist aga kullakesed elame ju ikkagi interneti ajastul - lingid on neti sool ;-)))  makruss 16. november 2005, kell 16.03 (UTC)

*Why the Jews? A study of the causes of anti-Semitism
*Coordination Forum for Countering Antisemitism
*Annotated bibliography of anti-Semitism
* The Southern Poverty Law Center
* Christian-Jewish relations
* Web site with information and articles about anti-Semitism
* The Stephen Roth Institute for the Study of Contemporary anti-Semitism and Racism
* Response to anti-Semites' posting of Talmud "Quotes"
* meta:Solution of the Israeli-Palestinian conflict
*Jews, the End of the Vertical Alliance, and Contemporary Antisemitism
*An Israeli point of view on antisemitism, by Steve Plaut
*The Jewish Question Archive
*Antisemitismi iseloomustamiseks veel yx link
Andres 05:29, 24 Apr 2005 (UTC)
----
Kust see on võetud, et Sefaradi juudid on pärit Kesk-Aasiast? Andres 7. juuli 2006, kell 13.43 (UTC)

erinevatest allikatest aegade jooksul - kui rohkem aega võin ka ülesse otsida paar teost - kuid lühidalt on idee selles juudid (erinevate algrahvaste seast) rändasid aja jooksul euroopasse 2 teed pidi läbi türgi-kreeka-rooma ja põhja aafrika kaudu. enamus neist saabus hispaaniasse "teise lainega" koos aarabia vallutajatega kui need vallutasid hispaania. tekitades suurema ja tugevama kogukonna kui enne. lähtuvalt piiblist ja see seisukoht on toetatud paljude ajaloolaste poolt on kõik juudid pärist kesk-aasiast ehk siis sealt samast kandist kust Jeesus ja muud piibli lood toimusid (nükkega, et osa elasid ka Egiptuses) ehk elementaarne ajalugu. --makruss 8. juuli 2006, kell 08.48 (UTC)

: See ei ole üldtunnustatud. Ja kui kõik juudid on pärit Kesk-Aasiast, siis milleks rõhutada, et Sefaradi juudid sealt pärit on?  Teen ettepaneku see koht välja jätta, seda enam, et see pole artikli teema seisukohast oluline. Andres 8. juuli 2006, kell 09.10 (UTC)
kõik juudid ju ei ole - aškenazid on näiteks ju mujalt, lisaks on suht stabiilne ortodoksete juutide kogukond kes elab siiani Jeruusalemmas ja seal ümbruses - LAIAS ümbruses - Iraan,Iraaq, Liibanon,Jordaania jne. --makruss 8. juuli 2006, kell 14.01 (UTC)

Eelmises lõigus Sa ju ütlesid, et kõik juudid on pärit Kesk-Aasiast.

Kust need ortodokssed juudid siis pärit on? Andres 8. juuli 2006, kell 14.07 (UTC)
Lähis-Ida - need on need "kõige õigemad" juudid ehk nende järglased kes lasid Jeesuse risti lüüa jne....  --makruss 8. juuli 2006, kell 15.01 (UTC)

Aga kas mitte ortodokssed juudid ei ole aškenazi juudud? Andres 8. juuli 2006, kell 15.04 (UTC)

:ortodokssed on need kes elanud praeguse Iisraeli ja naabrite territooriumil alates neist aegadest kui juudid seal on elanud ehk ammu enne Jeesuse aegasi - aškenazi päritolu ma juba kuskil seal seletasin - need on mongolite järglased --makruss 11. juuli 2006, kell 19.19 (UTC)
----
Nii või teisiti, teen ettepaneku jätta sellest artiklist välja see fraas päritolu kohta ning rääkida sellest artiklis Juudid ja mujal. Seal saab siis ka neid asju arutada. Andres 8. juuli 2006, kell 15.06 (UTC)

kas-malliga said kohanimed, mis võivad olla inglise eksonüümid või muud vale nimekujuga kohanimed. Hea oleks, kui autor nad artikli allika abiga üle kontrolliks ja korrektsel, eestikeelsel kujul kirja paneks. - Urmas 11. juuli 2006, kell 12.42 (UTC)

:võtan kriitika omaks - tegeleme uurime jne ;-) niikuinii vajab siin veel palju täiendamist. lisatud YomKippurid ja Oslo asjad olid toredad täiendused aga kardan et kui ka need piisava täpsusega lahti kirjutada siis ei näita nad Iisraeli eriti heas valguses ...  --makruss 11. juuli 2006, kell 19.19 (UTC)
----
Alajaotuses antisionismi kohta võetakse seisukoht vaidlusaluses küsimuses. Andres 11. veebruar 2010, kell 13:52 (UTC)
Teine lõik on raskesti arusaadav; igsatahes ma ei saa aru, kuidas toodud viide öeldut kinnitab. Andres 11. veebruar 2010, kell 13:54 (UTC)
Mõnel selle artikli täiendajaist soovitan enne edasist kirjutamist õppida eesti keele õigekirja. Loogikat pole ilmselt mõtet soovitada, niikuinii ei aita. Viitejama parandasin ära. --Oop 12. veebruar 2010, kell 10:04 (UTC)

1948. aastal loodud juutide rahvusriik Iisrael on süüdistanud riigi tegevuse kritiseerijaid antisemitismis, kaitsmaks Iisraeli poliitikat.
Kes on need Iisraeli ametlikud esindajad, kes on süüdistanud juudiriigi tegevuse kritiseerijaid antisemitismis? Al.Neuland 14. veebruar 2010, kell 01:10 (UTC)

Kui oled kindel, et see pole tõsi, siis võta välja. Andres 14. veebruar 2010, kell 08:51 (UTC)

Benjamin Netanyahu.  ᛞᛃᚱᛖᛁᚳᚺᛋᚠᚢᚺᚱᛖᚱ 14. veebruar 2010, kell 10:17 (UTC)

: Mina seda viidatud artiklist välja ei loe. Andres 14. veebruar 2010, kell 12:49 (UTC)

: Jutt on sellest, et Iisraeli riigi tegevus on põhjustanud antisemitismi avalduste intensiivistumist. Iisraeli riigi tegevuse kritiseerimisest ei ole üldse juttu. Andres 14. veebruar 2010, kell 12:54 (UTC)

:: Neid juudiriigi tegevuse kritiseerijaid, s.h. Iisraeli vastaseid meeleavaldajaid, nimetatakse Iisraelis vasakäärmuslasteks ja araabiameelseteks, mitte antisemiitideks. Al.Neuland 14. veebruar 2010, kell 23:15 (UTC)
----
Euroopa Antisemitismi Foorum pakub ka antisemitismi definitsiooni töövarianti, mille võiksime yhe võimaliku definitsioonina näiteks tuua ning sealset pikemat selgitust refereerida, kui keegi seda just autorikaitse seisukohalt pahaks ei pane. --Oop 14. veebruar 2010, kell 13:21 (UTC)
Ma ei leia siit linki Švaabimaa. Andres 21. november 2010, kell 11:29 (EET)

"on kõik juudid pärist kesk-aasiast ehk siis sealt samast kandist kust Jeesus ja muud piibli lood toimusid"
Võta mõni piibel lahti, kus kaart sees on!
Mummuu--194.150.65.19 4. jaanuar 2011, kell 15:11 (EET)


Arutelu:Natsionaalbolševism

Ideoloogia ei saa olla kahe organisatsiooni vahepealne, samamoodi nagu vahukoor ei ole koka ja vispli vahepealne asi. Ideoloogia on põhimõte, organisatsioon on hulk inimesi. Parimal juhul saab ideoloogia olla organisatsiooni poolt kantud ideoloogia sarnane või vahepealne. Kuna NKVD järgis kommunistlikku ideoloogiat siis miks mitte öeldagi, et kommunismi jne. vahepealne? --Boy 00:09, 9 Apr 2005 (UTC)

Tuleks ehk sõnastada nii, et natsionaalbolševistlik organisatsioon on midagi kahe organisatsiooni vahepealset? Andres 06:32, 9 Apr 2005 (UTC)

See artikkel viitab artiklile "Limonovlased" ja "Limonovlased" suunab siia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. september 2005, kell 11.07 (UTC)

Kumbki välislink ei tööta. Artiklis [[Eduard Limonov]] on töötav link partei venekeelsele kodulehele. 9. detsember 2005, kell 10.30 (UTC)

Ma ei tea, kas "Venemaa Natsionaalbolševistlik Partei" on õige nimi. Ise nad kasutavad lihtsalt "Natsionaalbolševistlik Partei" (lühend NBP). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. detsember 2005, kell 10.30 (UTC)

Natsionaalbolševism ei moodusta omaette subkultuuri, vaid võib olla mingi subkultuuri ideoloogiaks, näit. Venemaal skinheadide (mitte kõiki liiki skinheadide muidugi).--X 13. detsember 2005, kell 10.40 (UTC)

Praeguse teksti järgi on natsionaalbolševismi olemusest raske aru saada. Andres 13. detsember 2005, kell 10.49 (UTC)

Vaadake, mida tähendab "arutelu" mõnes teises kultuuriruumis.
http://en.wikipedia.org/wiki/Talk:National_Bolshevism

Noh, jääb üle ainult nentida, et hea, et meil siin selliseid arutelusid ei pea pidama. -- Toomas 10. september 2009, kell 10:19 (UTC)

Miks [[Natsionaalbolševistlik Rinne]] on välja jäetud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. juuni 2010, kell 20:27 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://theory.nazbol.ru/
** In Natsionaalbolševism on 2013-06-24 12:32:18, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Natsionaalbolševism on 2013-07-06 15:54:28, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:54 (EEST)

Probleemiks on viidete puudumine ja rida kaheldavaid väiteid. Mõjutajateks on märgitud Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Julius Evola, René Guénon. Miks Hegel? Seepärast, et ta on nii või teisiti enam-vähem igat 20. sajandi poliitilist suunda mõjutanud? Ja Evola ning Guénon on pigem "traditsioonilise", konservatiivse ultraparempoolsuse ideoloogid, mis seost küll saaks neil olla ükskõik missuguse bolševismi liigiga? Ja Gaddafi: mida iganes, aga mingi bolševik ta polnud, see oli araabia sotsialism, mida ta mõnda aega viljeles, ja eelkõige oli ta ikkagi tuline muslim.Miacek (arutelu) 5. juuni 2019, kell 15:30 (EEST)