Kasutaja arutelu:Painkiller~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Painkiller! Andres 17:24, 13 Apr 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Painkiller~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Andrus Ansip

Kui Ansip sai peaministriks 13. aprillil, siis tuleb parandused teha ka artiklitesse Juhan Parts, Eesti, Jaak Aab ja Edgar Savisaar. Andres 08:24, 14 Apr 2005 (UTC)

vastavalt eesti seadustele loetakse minister ametisse astunuks siis kui ta on andnud parlamendi ees ametivande... - Ahsoous 08:37, 14 Apr 2005 (UTC)

Kas eelmine minister tuleb lugeda ministriks ajal, mil ta jätkab oma kohustuste täitmist pärast lahkumispalve vastuvõtmist? Andres 08:41, 14 Apr 2005 (UTC)

:: ilmselt küll - vabariigi valitsuse leheküljel on igaljuhul Partsu valitsemise viimaseks kuupäevaks märgitud samuti 13. aprill ... - Ahsoous 08:48, 14 Apr 2005 (UTC)

: Palun tee parandused, kui viitsid. Andres 08:42, 14 Apr 2005 (UTC)

Töökäigu all on loetletud ka ühiskondlik tegevus ja astumine parteisse. Need ei tohiks olla "töökäigu" all. Tuleb kas esitada need  mujal või alajaotuse pealkirja muuta. Samuti oleks hea varustada need viidetega, sest neid pole vist lihtne leida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. oktoober 2007, kell 08:06 (UTC)
Ma teen ettepaneku taastada alajaotus "Töökäik" endisel kujul, et ei ähmastuks erinevus palgatöö ja ühiskondliku tegevuse vahel, ning teha Eesti Ekspressi artiklis toodud andmete põhjal uus alajaotus tegevuse kohta komsomolis ja EKP-s. Samuti oleks tarvis eraldi alajaotust tegevuse kohta Reformierakonnas, et esitus ei muutuks kallutatuks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. oktoober 2007, kell 08:21 (UTC)
Ma tegin selle uue alajaotuse ära. Nüüd aga tuleb hoolitseda artikli täiendamise eest, et artikkel ei jääks kallutatuks.
EE-s on kindlasti mõni aastaarv vale. Näiteks ei saanud ta ülikooli astumise aastal olla EÜE rühmakomissar. Sellepärast ma neid arve ei kasutanud. Lahknevused puudutavad ka sõjaväest vabanemise ja instituuti tööle asumise aastat. Tuleks võimaluse korral kõik üle kontrollida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. oktoober 2007, kell 08:50 (UTC)

Blokeerige kiiremas korras ja kauemaks ajaks 85.25.147.96 - WooteleF 21. november 2007, kell 15:48 (UTC)

selle IP numbri taga võib istuda terve asutus. Viki ei saagi pääsema vandalismist. Klahvinuhi kõrval on taoline sodimine või moonutamine tühiasi...--Hendrix 21. november 2007, kell 17:21 (UTC)

: see ip asub saksamaal, mis täpselt ei hakand uurima, aga võimalik et tegu on open proxyga, ning taolised tulekski ära blokeerida -- Ahsoous 21. november 2007, kell 17:59 (UTC)

::kas ikka peame blokeerima? Mõneks ajaks küll, aga kui pikk see "mõni aeg" on? Mina arvan, et las sodivad - taastada on ju imelihtne. Kui liiga palju neid sodimisi, siis võib ju "mõneks ajaks" sulgeda redigeerimiseks--Hendrix 21. november 2007, kell 18:04 (UTC)

Vaatasin vene viki artiklit. Praegu pole suurt viga, ainult 1988. aasta töökoht on valesti märgitud: ta töötas Tartu rajooni komitees, mitte linnakomitees. Ja teda on põhjendamatult seostatud demonstratsiooni laialiajamisega. Kellel on venekeelne klaviatuur, palun parandage viga ja kirjutage arutellu selgitus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. jaanuar 2008, kell 15:20 (UTC)

miks siis nüüd nii palju pilte Ansipist?
tegelikult kuluks siia ära üks asjalik ja soliidne portreefoto. Näiteks see on päris korralik pilt  või see ]
Parandasin vene vikis linnakomitee rajoonikomiteeks. Aga seostatud teda demonstratsiooni laialiajamisega otseselt ei ole. Sõnastus on selline üsna riukaline küll, aga...--Hendrix 2. veebruar 2008, kell 10:56 (UTC)

Minu meelest ei ole pilte kuidagi liiga palju. Eks me saame kasutada neid pilte, mida saame.

Noh, ma ei tea, minu meelest on teda küll seostatud demonstratsiooni laialiajamisega. Muidugi oleks parem kirjutada detailsemalt. Andres 2. veebruar 2008, kell 14:27 (UTC)

*Andrus Ansipi ingliskeelne ajaveeb

see on hoopis ühe kreeklase ajaveeb. --WikedKentaur 16. aprill 2008, kell 05:24 (UTC)
----
Tegutses panganduses ja äris.

Kas pangandus ei ole äri? Andres 29. mai 2008, kell 18:55 (UTC)
----
"Varajane elu" on halb väljend. Andres 7. veebruar 2010, kell 21:15 (UTC)
----
Praegu on parteisse astumist mainitud kaks korda. Ma pole kindel, kas see on hea. Andres 14. november 2010, kell 14:09 (EET)
----
Ma teen ettepaneku asendada Andrus Ansip'i wikilehekülg 11.veebruaril ACTA pildiga!

Kas keegi teab, mis on Ansipi isa ja ema nimi? Otsisin igalt poolt ja huvitaval kombel pole sellest kuskil sõnagi. Ei mingit vihjet vanematele. Küll aga leidsin, et 1941. aasta jaanuaris kandideeris Nõukogude Liidu Rahvaste Nõukogu 693. ringkonnas "kindel bolševik" Raudteede Tallina tehase tööline Heinrich Ansip. Kas see tüüp võib olla Andrus Ansipi isa? vaata linki pildiga http://www.wehrmacht.pri.ee/foorumisse/valima_2.jpg

Andrus Ansip on Gunnari poeg. Vt nt ais.ra.ee "Andrus Ansip" või pilte Riigiarhiivi näituselt: link1, link2. Metapedias leidub andmeid ema kohta, kuid wikipedia.org tarkvara ei luba sinna linkida. Kas Metapedias esitatud väide on ka õige, ei tea. --kanakukk 24. detsember 2011, kell 01:51 (EET).

:Sirvisin seda Metapediat. Väike vahva natsipeedia, aga kahjuks ei tundu eriti usaldusväärne allikas.  --Oop 23. veebruar 2012, kell 23:48 (EET)
Kas tema vanaisa oli Gustav Ansip? --Õli (arutelu) 3. november 2012, kell 13:49 (EET)
----
Vaadake, mis jama selle artikliga venekeelses vikipeedias on. Seal on kirjutatud, et ta mõlemad vanemad olid venelased ja et nende perekonnanimi oli Antonov. Sellise jama tõttu ju väheneb venekeelse vikipeedia usaldusväärsus. 90.191.119.98 26. august 2012, kell 19:34 (EEST)
----
Praegu puudub Närska syydistus ja sellega seondunud meediakära. Yldse on artikkel sisuliselt kuidagi napp. Ansipil on värvikaid ytlemisi ikka olnud, kajastust samuti. --Oop (arutelu) 1. oktoober 2012, kell 03:01 (EEST)

Muidugi. Muide, Vikitsitaatides on ka üht-teist. Andres (arutelu) 1. oktoober 2012, kell 10:19 (EEST)

Kas selle pika ja lohiseva pealkirja, "Tegevus komsomolis, EKP-s ja teistes ühiskondlikes organisatsioonides", asemel võiks olla "Tegevus Eesti NSV ajal" (vms "Eesti NSV-s"?) või "Tegevus Nõukogude ajal"? --kanakukk (arutelu) 27. märts 2013, kell 21:02 (EET).
----
Kui peaminister on öelnud, et esitab siis ja siis tagasiastumispalve, siis minu meelest see on nii tähtis, et seda peaks sissejuhatuses mainima. Andres (arutelu) 27. veebruar 2014, kell 16:16 (EET)

Kui ta on juba tagasi astunud, pole see detail enam oluline. --IFrank (arutelu) 26. märts 2014, kell 15:29 (EET)
----
Ma ei leidnud siit kohta, kus oleks öeldud, et ta oli erakonna esimees. Siis 6. aprillini 2014. Andres (arutelu) 7. aprill 2014, kell 00:29 (EEST)
Ja siis veel. Äsja ilmus tema kohta Kadri Paasi ja Katariina Krjutškova raamat. Palun pange sisse. Andres (arutelu) 7. aprill 2014, kell 00:31 (EEST)

Minumeelest kriitika alajaotuse all võiks kirjutada ainult kriitilisest retseptsioonist ja jätta positiivne mõne teise alajaotuse alla. Taavi (arutelu) 7. aprill 2014, kell 08:20 (EEST)

Ma vaidleks vastu. Kriitika võib olla nii positiivne kui ka negatiivne. Igasugused hinnangud tegevusele võiksid olla just selles alajaotuses. Vajadusel võiks selle ümber nimetada ka nt "Hinnangud tegevusele" vms. -- Toomas (arutelu) 7. aprill 2014, kell 08:44 (EEST)

: No igal juhul on sõna kriitika mitmetähenduslik. Kui sõnale pole ette lisatud "positiivne", siis on sõna tähendus pigem negatiivne. Ümber nimetamine oleks ka lahendus. Ma ei tea, kuidas see on kriitika, et keegi on "korrektne, sportlik ja püsiv". Taavi (arutelu) 7. aprill 2014, kell 08:55 (EEST)

:: Jah, viimase osas nõus, et kas selline tekst peaks olema üldse selles alajaotuses või kas see peab üldse Vikipeedia artiklis olema. :) -- Toomas (arutelu) 7. aprill 2014, kell 09:20 (EEST)

:: See on hinnang tema isiksusele, mitte tegevusele. Andres (arutelu) 7. aprill 2014, kell 10:48 (EEST)
----
Pöörasin tagasi, sest sisu oli asendatud, aga link jäi samaks. Andres (arutelu) 3. juuli 2014, kell 01:50 (EEST)
Sven Mikser on Ansipit võrrelnud kunagise Ida-Saksa kurikuulsa juhi Erich Honeckeriga, kes 1980ndate lõpus arvas, et mässumeelsete asemele "Tuleb leida uus rahvas"."Peaministri kommunistlik karjäär" Eesti Ekspress, 23. veebruar 2012

Meil on selline stiil, et aastaarv kirjutatakse sellistel puhkudel pildiallkirjas sulgudesse. Kas Sinu meelest, Ivo, see ei ole sobiv? Andres (arutelu) 29. november 2014, kell 22:55 (EET)

Ma ei olegi täpselt aru saanud, et meil selles osas mingi kindel stiil oleks.

Pean tõesti ise paremaks kuju ". aasta".

Lisaks võiks hakata pildiallkirjade järele punkte panema (juhul, kui allkirjadega pilte on mitmeid). Ivo (arutelu) 29. november 2014, kell 23:24 (EET)

: Sa liigud siin vähe ka:) Teeme siis hääletuse, muidu hakkame edasi-tagasi parandama.

: Minu meelest allkirjas, mis ei moodusta lauset, pole punkti tarvis, eriti kui see on lühike. See ei kehti kunstiteose reprode kohta, mille puhul on kombeks kasutada mitut punkti. Andres (arutelu) 30. november 2014, kell 01:43 (EET)

:: Ma olen näinud erinevaid kirjutamise viise ja nõnda pole nagu väga välja paistnud, et siin mingi tava oleks. Ei ütleks, et ma siin niiväga vähe liigun. Ja piltide lisamise osas olen tõenäoliselt kõige aktiivsem isik üldse (mis vast seletab nende teiste kirjaviiside sagedast esinemist; kuigi ma olen ise ka vahel sulgudega kirjutanud).

:: Täitsa nõus, et väga lühikese pildiallkirja puhul pole seda vaja. Kui aga artikkel läheb juba pikemaks ja pilte rohkem, siis oleks minu arvates vaja üle artikli ühtlustama hakata ning siis võiks juba igale poole punktid järgi lisada. Lühikese tekstina sobib (aasta) hästi, aga punkte lisades eelistaksin selle viimist kujule "aasta. aastal.".

::Ma ei ole kindel, et hääletamisel väga mõtet on – kes seal ikka osaleks. Põhiline, et artikli enda piires oleks ühte moodi.

::Ma muudan ise ringi ainult nendel kordadel, kus ma tõesti juba üle artikli pildiallkirju ühtlustan (mis ühtlasi tähendab reeglina ka uute piltide lisamist). Mujal ei näe ma mingit põhjust muutmiseks. Väga väikeseid muudatusi ma põhimõtteliselt ei vaevu tegema. Ivo (arutelu) 30. november 2014, kell 15:13 (EET)

:::: Mina igatahes kõhklesin tükk aega, kuidas oleks parem, ja siis millalgi me arutasime seda kellegagi ning jäime sulgudes variandi juurde, ja sestpeale ma olen seda kasutanud ja ka mujal parandanud. Ma leian ka praegu, et see on kõige parem, ja mind häirib teistsugune vormistus. Igatahes liigud Sa siin minust palju vähem.

:::: Ma ei leia, et ühe artikli piires peavad kõik allkirjad olema punktita või punktiga.

:::: Parem olgu hääletus, kui et edasi-tagasi parandatakse. See on igaühe enda asi, kas ta osaleb. Andres (arutelu) 30. november 2014, kell 16:17 (EET)

::::: Ma tahaks küll teada, et kellega sa seda arutasid (jälle mingid nurgatagused kokkulepped).

::::: Nagu ma juba välja tõin, siis selliste pisiasjade niisama "parandamist" ei pea ma praktiliseks. Mina ei paranda ka asju edasi-tagasi. See ei ole minu jaoks "viga", mis parandamist vajaks. Äärmisel juhul ühtlustamist, kui juba niikuinii terve artikli pildimaterjali osa ulatuslikult muudan.

::::: Võid ju hääletuse korraldada, aga ma ei leia, et sellest suurt kasu oleks. Ma ei pea vajalikuks ühtse nn reegli olemasolu. Põhiline, et artikli piires oleks vormistus ühtne.

::::: No mul kulub pool aega Commonsi peale ära. Keegi peab ju pilte ka lisama, et oleks, mida artiklitesse panna. Ivo (arutelu) 30. november 2014, kell 17:14 (EET)

:::::: Ma ei mäleta, kellega arutasime. Ei olnud ju nurga taga, see oli kõigile näha.

:::::: Kui Sa asja oluliseks ei pea, siis pole esialgu hääletust tarvis. Andres (arutelu) 1. detsember 2014, kell 20:09 (EET)

Peaminister Andrus Ansip ütles täna Reporter.eele, et endise Eestimaa Kommunistliku Partei Tartu rajooni täitevkomitee esimehe Robert Närska väited selle kohta, et nad 1988. aasta 2. veebruaril koos vaatasid, kuidas koerad Tartus meeleavaldajaid puresid, ei vasta tõele.
https://www.postimees.ee/1719091/reporter-ee-ansipi-vaitel-ei-viibinud-ta-1988-aasta-meeleavalduse-juures
https://ekspress.delfi.ee/kuum/mida-tegi-peaminister-ansip-20-aasta-eest?id=69144717
Peaks selgelt välja tooma, et Ansipi seisukoha.
Isikliku osas võiks samuti seista, et elukoht on Tartus Tammelinnas Tamme puiestee, Neinar Seli naabrina.


Arutelu:10. mai

Rüütel ei ole ju igavesti president. Piisab ehk sellest, et ta on poliitik. Lühendeid tuleks võimaluse korral vältida. Andres 10:09, 14 Apr 2005 (UTC)

*1934 – Tallinnas toimus 15. Vabadusristi päev.
--WikedKentaur (arutelu) 10. mai 2017, kell 16:55 (EEST)


Juhendi arutelu:Lehekülje muutmine

Tavaliselt me ei kustuta arutelu. Vajaduse korral arhiveerime. Andres 25. august 2005, kell 16.52 (UTC)

Pealkirja järgi võiks arvata et tegu on juhendiga, nõuannetega (*kuidas* redigeerida), kuid nii see ei ole. Sisu vastab kõikse paremini "Vikipeedia:Spikker" pealkirjale, sest sisult on see loetelu viki tarkvara teksti vormistamise võimalustest. --TarmoK 25. august 2005, kell 18.12 (UTC)

Tõsi, nimi nagu Juhend:Redigeerimisjuhend või Juhend:Redigeerimine kirjeldaks seda paremin. Ise toetan Juhend:Redigeerimine. Peep 25. august 2005, kell 19.13 (UTC)

: Jah, see viimane oleks praegusest ladusam küll. Kahjuks jäi siinne kommentaar märkamata, kui lehekülge viimati teisaldati. Pikne 11. november 2011, kell 23:45 (EET)

Muide, lisaksin siia kuskile viite Wikipedia pluginale Firefoxile (ehk keegi on kasutanud) - päris mugav lisavahend lehtede redigeerimiseks - Ahsoous 31. august 2005, kell 22.01 (UTC)

Ma kasutan Mozilla Firefox 1.5.0.11. Kas sellisele versioonile on lootust see plugin leida, sest ma nagu tean, et ainult vanematele on see olemas?--Celldwellcius 5. mai 2007, kell 15:12 (UTC)

: vaata lehte http://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Tools/Browser_tools/Mozilla_Firefox/Extension:_Wikipedia_toolbar  Ise kasutan seda pluginat versiooniga FX-i versiooniga 2.0.0.3 - Ahsoous 5. mai 2007, kell 16:07 (UTC)

Või teha automaatselt nummerdatud lingi [1] Sellist stiili saab kasutada näiteks välisviidete märkimiseks artikli teksti sees. Sel puhul tuleb viide korralikult vormistada ka artikli lõpuosas välislinkide peatükis.
Ehk jätaks selle välja, sest need numbrid ei ole püsivad (näiteks keegi lisab samasuguse lingi ettepoole) ja seadasi võib lihtsalt minna need viidete loetelu valeks. Inglise vikis nägin sellele lahendust teatud mallide kasutamisega, proovin hiljem üles otsida --TarmoK 1. september 2005, kell 10.05 (UTC)

Õige märkus. Mis puutub kommentaari "väga paindlike" vormindamisvõimaluste kohta, siis tegelikult minu arvates on MediaWiki ikka üks parimaid. Olen tööalaselt ka kasutanud mitmeid wikisid, kuid see on neist kõigist võimaluste poolest peajagu üle.--Boy 1. september 2005, kell 14.03 (UTC)

: Nõus et wikide tarkvarade seas on MediaWiki peajagu üle, kuid, vähemalt minu jaoks, oli seda lauset lugedes võrdlus mitte teiste wiki tarkvaradega vaid üldiselt teksti vormistamine veebi lehel. Ja "väga paindlikult" jättis ka mulje et paremini ei olegi võimalik, lagi on saavutatud ... võimalik et lihtsalt minu nõudmised on liiga suured :o)
Boy, üks teine küsimus/täpsustus: Lisasid piltide osasse järgmise koodi,

et sellega saab linke teha pildile tekstis kui ei soovi pilti teksti, kuid kas ei oleks parem juhendada kasutama media asemel :pilt? Siis sedasi
 Viide pildile
selline link läheb pildi lehele, mitte ei näita ainult pilti --TarmoK 1. september 2005, kell 18.48 (UTC)

: Arvan, et sinu variant on pildi viitamiseks parem, sest pildi leht sisaldab just seda infot, mille pärast on vaja pildile niiviisi viidata ;-). Lisan selle abitekstidesse juurde.  tuleks ka sisse jätta aga võibolla mingis audiofaili kontekstis. On meil mõni?--Boy 1. september 2005, kell 20.57 (UTC)
Kas kuidagi on võimalik teha ka linke artikli sees liikumiseks?   ja  "ei tööta" (st seda ei "tõlgita" HTMLiks vaid jääb tekstina).

Paluks panna üles juhend, kuidas nüüd pildile raami tekitada. Vana mall on likvideeritud. --Metsavend 20. august 2007, kell 13:11 (UTC)
Mind huvitab ikka see, kui ma oman autoriõiguseid mingitele piltidele, mis võib olla sobiksid ka vikisse. Mis ma siis teen. Pistan mälupulga arvutisse ja edasi ...
Mingi koodi kirjutamine ei too seda pilti ju veel kohale?
Kui valin redigeerimise lehelt pilt saan sellise eluka - :Pilt:Näidis.jpg
sealt vist ei saa pilti alla laadida. Aga kus see koht siis on?

Kõigepealt tuleb kasutajaks registreeruda. Siis, kui kasutajana on sisse logitud, tuleb vaadata kuva vasakus servas oelvat tööriistariba. Sinna ilmub "Faili üleslaadimine". Ja sealt edasi. Taivo 3. veebruar 2010, kell 14:20 (UTC)

Üleslaadimise võimaluse saamiseks peab konto avamisest mööduma neli ööpäeva ning kontolt peab olema tehtud kümme muudatust. Andres 3. veebruar 2010, kell 17:48 (UTC)
----
Vahest keegi teab kuidas kaks pilti kõrvuti asetada paremasse serva? Viide mõnele artiklile, kus seda on rakendatud?
Hirvelaid 27. jaanuar 2011, kell 12:46 (EET)

Vaata Mall:Pildid kõrvuti. Adeliine 27. jaanuar 2011, kell 12:57 (EET)

:Tänan kiire abi eest! Hirvelaid 27. jaanuar 2011, kell 13:47 (EET)

Oli mingisugune kood, mis alustab järgnevat juttu mitte enne, kui vasakult paremale terve lehekülg tühi on... Kuidas see kood kõlas? Jürka 1. september 2007, kell 01:38 (UTC)

Andres 1. september 2007, kell 05:54 (UTC)

Kui oma pealkirjaga raamat kuulub mingisse sarja (vahel ka mitmesse sarja), siis sarja nimi ja sarjas köitele (või mitmeköitelisele "raamatule") omistatud number esitatakse raamatu muude ilmumisandmete (tavaliselt ilmumisaasta) järel sulgudes, ning mitte alapealkirjana.

Võtsin selle välja, sest ta ei kuulu siia. Ma ei tea, kas see on õige soovitus, ega seda, kuhu teda panna. Andres 7. november 2008, kell 16:25 (UTC)
----
Pole projektispetsiifiline ja võiks Juhendi nimeruumis olla? Või on ta 2005. aastal mingi põhjusega sealt ära teisaldatud? 88.196.241.249 4. jaanuar 2010, kell 21:01 (UTC)

Algul juhendi nimeruumi polnud. Nüüd võib kõik juhendid sinna teisaldada. Andres 4. jaanuar 2010, kell 21:10 (UTC)

Mida nad tähendavad? Revo 25. oktoober 2010, kell 14:53 (EEST)

{{}} .  Andres 26. oktoober 2010, kell 14:25 (EEST)

Kui mõne keerulisema konstruktsiooni (nt viitamise mehhanismi) järele on tarvidust enam kui ühes artiklis, on otstarbekas see keeruline konstruktsioon kirjeldada eraldi artiklis mallina ja anda talle nimi (nt „Mall:Viited“) ja siis kasutada oma artiklites seda konstruktsiooni paljalt nime (nt „Viited“)  ära mainimisega, pannes selle nime kahekordsete loogeliste sulgude vahele. Enamtarvitatavad mallid on juba ammu loodud. Revo 28. oktoober 2010, kell 07:08 (EEST)

Siin leheküljel on kuus korda selle aasta jooksul vandaalitsetud, äkki peaks panema kaitse alla? Alts 6. detsember 2010, kell 15:30 (EET)

Kuskil oli õpetus, kuidas kujundada tsitaate. Aga kus? Miks mitte siin?

Kas mõtled seda, mis on viitamise lehel? Adeliine 20. juuli 2011, kell 16:10 (EEST)

:Seda jah. Aitäh. --Oop 20. juuli 2011, kell 17:34 (EEST)

KriQu 11. november 2011, kell 22:56 (EET) Kui mul on joonis, mida ma tohin kasutada (http://et.wikipedia.org/wiki/Pilt:CDC_Echinococcus_Life_Cycle.jpg) siis, kuidas ma tõlgin seal olevat teksti....
Ja veel, kuidas ma saan järjestada oma nimekirju alfbeetiliselt (JÄRJESTA malliga ma küll ei saanud, proovisin seada oma nimekirja siia ja sinna, aga kuidagi ei toiminud) ja siis jaotada veergudesse, et ei oleks üks pikk rodu, vaid nt 3 veergu kõrvuti.

Tõlkimine on natuke keerulisem kui muu vikivormindus. Kustutad vana teksti ära ja paned uue asemele, Paintiga või soovitatavalt mingi vingema programmiga, kus saab ilusamaid kirju valida. Ja laadid uute kirjadega joonise üles. Kui siia samma üles laadid, sobib litsentsiks originaalile vastav mall .

JÄRJESTA on järjestamiseks kategoorias (nt perekonnanime järgi). Muid nimekirju eriti teisiti kui käsitsi järjestada ei saa ja automaatne viidete loend on kahjuks igal juhul viidete esinemise järjekorras. Veerge proovi teha siin lehel toodud tabeli koodi abil või analoogsete mallidega nii nagu siin õpetatud. Pikne 11. november 2011, kell 23:45 (EET)

Siin võiks ka uut interwiki süsteemi mainida. --Hardi (arutelu) 17. juuni 2013, kell 14:30 (EEST)

Jah, üldse on siin tarvis kaasajastamist. Andres (arutelu) 15. veebruar 2014, kell 11:52 (EET)

Esimene pilt lehe ülaservas pakub lehe muutmiseks nuppu "Redigeeri", mida praeguses versioonis ei eksisteeri. Tkivisik (arutelu) 3. aprill 2014, kell 15:22 (EEST)

Alus: ÕS, http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=alapealkiri&F=M
Kuriuss (arutelu) 2. august 2014, kell 14:27 (EEST)

Mille põhjal selle ÕS-i märksõna juures järeldad, et "alampealkiri" on keeleviga? Juures olevas näites on ka tegu teises mõttes alapealkirjaga. Pikne 2. august 2014, kell 15:11 (EEST)

"Alapealkiri" õige, "alampealkiri" vale?

See jutt eeldab, et vaikimisi satutakse muutmisvaatesse. Andres (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 23:46 (EET)

Mõtled, et praegu on siin juhend lähteteksti jaoks, aga "Muuda" käivitab vaikimis VisualEditori? Jah, siin peaks selgelt ütlema, et see on lähteteksti juhend, ja linkima VisualEditori juhendile. Adeliine 6. veebruar 2015, kell 00:03 (EET)

: Ei, ma mõtlen, et juhendi algus eeldab, et juhendataval viib nupp "Muuda" muutmisvaatesse, aga kõigil ei vii. Ja minu meelest teeb viimasel ajal harva keegi midagi muutmisvaates.

: Olen selle asja pärast mures. Nüüd forsseeritakse muutmisvaate arendamist. Kas keegi jõuab silma peal hoida, et praegused vead kaotataks? Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 00:09 (EET)

::Mida sa mõtled muutmisvaate all? VisualEditori või lähteteksti redigeerimiskasti? Sisselogimata ja uutel kasutajatel on nupu "Muuda" all vaikimisi VisualEditor. "Muuda lähteteksti" avab redigeerimiskasti. VisualEditori saab eelistustes keelata, aga minu arvates on seda teinud vähesed kaastöölised. Ei saa öelda, et VisualEditori vähe kasutatakse. Uued redigeerijad satuvad VisualEditori ja niipalju kui mina olen kuulnud ja näinud, on sellega rahul, st ei eelista lähteteksti redigeerimist. Need, kes lähteteksti redigeerivad, on minu arvates niigi piisavalt kogenud, et juhenditest aru saada ja vajalik leida. Adeliine 6. veebruar 2015, kell 01:29 (EET)

::: Juhendis mõeldakse selle all VisualEditori.

::: Noh, harva ilmub viimastes muudatustes teade, et on kasutatud VisualEditori. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 01:32 (EET)

::: Võib ju olla, et need, kelle jaoks VisualEditor ei ole intuitiivne, loobuvad üldse kaastööst. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 01:33 (EET)
----
Mis selle lehega nüüd tehti? Velirand (arutelu) 4. märts 2019, kell 14:06 (EET)


Arutelu:Doom

Äkki oli tegu 386 protsessoriga, mitte 383? PC protsessorite tüübinimi on 80x86 või lühemalt x86, kus x on "versiooninumber". Hilisematel aegadel on seadusemuudatuse tõttu kasutatud nimesid. Lihtsalt 383 nimelist protsessorit pole minu teada ka üheski teises seerias.--tvali
jah, sorri, see oli näpuviga. aitäh tähelepanu juhtimise eest! - eviljester

Teisaldasin pealkirja "Doom" alla, aga võib-olla ilmaaegu. Mõlemad variandid on käibel.
Võtsin kasutatud allika alt ära viite inglise viki artiklile, sest see tundub enesestmõistetavana. Palun võta tollest artiklist eeskuju ka formaadi osas. Võid sealt julgelt maha kirjutada, teistest allikatest aga mitte. Esimeses lauses peab olema definitsioon, kus märksõna on rasvases kirjas. Hinnangutega "üks geniaalsemaid" jne võiks olla tagasihoidlikum. Parem kui hinnang oleks kellelegi omistatud, mitte esimeses isikus. Igatahes hinnang ei asenda "definitsiooni" – millega on tegemist.
Arvan, et õigekiri näeb ette, et mängude nimed oleksid jutumärkides. See ei puuduta artiklipealkirju. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 03:36, 16 Apr 2005 (UTC)
Viisin muudatused sisse ja tõmbasin keelekasutusest emotsiooni vähemaks. Pisut kohendasin ka sõnastust paaris kohas. - Eviljester

Lugedes internetiarvustusi ei jaga ma väidet nagu oleks Doom 3 arvutimängude ajaloos mingi meeletu fenomen - jah see mäng oli kauaoodatud, kuid peale ilmumist olid arvamused vastuolulised ning mäng ei toonud tegelikult ju ka midagi kardinaalselt uut. Ka inglise wiki väidab: ...Few games have polarized gaming as much as Doom 3 has, causing the two groups reactions to the game to be wildly different..., ehk siis maakeeli ligikaudu ...vähesed mängud on mängijaid sedavõrd polariseerinud kui Doom 3, mis on tekitanud kahte, teineteisest täiesti erinevat sorti reaktsioone.... Arvan, et täpsuse ning neutraalse vaatepunkti huvides tuleks vastav lause artiklis kuidagi teisiti sõnastada.--Boy 3. oktoober 2005, kell 20.15 (UTC)
Ka toomkirikut (eriti Tartu oma) on varasemas eesti keeles Doomiks nimetatud.


Arutelu:Jaak Aab

Võnnu linnapea?

Aitäh, see oli näpuviga. Andres 18:18, 14 Apr 2005 (UTC)
"Alates 15.09.2007 on Jaak vanaisa pisipõnn Kraus Ronanile." - 10 aasta pärast on see pisipõnn juba paras mehehakatis, aga Vikisse jääb ta ikka pisipõnnina...--Hendrix 10. jaanuar 2008, kell 19:58 (UTC)
Sooviks teada, kes siia isiklikku infot kirjutab ???? Kas jaak aab ise???

Viimati on anonüümsed kasutajad seda osa mitu korda muutnud. Kas on midagi, mis on valesti või ei tohiks siin olla? Andres 8. veebruar 2009, kell 22:07 (UTC)

Võtsin mujalt need asjad välja, jääb veel esimene lõik. Andres 8. veebruar 2009, kell 22:17 (UTC)

Siia on viimati kirjutatud mitu asja, mida ma ei mäleta kuskilt lugenud olevat. Kui need asjad välja jätta, siis peaks õigupoolest peaaegu kõik kustutama. Andres 8. veebruar 2009, kell 22:12 (UTC)

Jääb veel üks asi, mida ma kuskilt leidnud pole. Kui see ära jätta, siis ma ei tea, kuidas sõnastada. Andres 8. veebruar 2009, kell 22:22 (UTC)

Anonüümne kasutaja on jälle muutnud. Ajakirjanduses on kirjutatud kahest tütrest. Andres 9. veebruar 2009, kell 10:40 (UTC)
Tere! Olen ise täiendanud osa "isiklikku". Seal kirjapandu vastab tõele. Keegi aga üritab seda visalt parandada ja oma äranägemise järgi ümber teha. Kinnitan andmete õigsust, küsimuste puhul olen nõus vastama, e-post: jaak.aab@riigikogu.ee. 09. veebruaril kell 18.50 korrigeeritud tekst on õige, palun seda mitte muuta. Jaak Aab

Vikipeedias ei avaldata andmeid, mida pole varem avaldatud, olenemata sellest, kas nad on tõesed. Andres 9. veebruar 2009, kell 16:55 (UTC)
Enne oli siin nii:
Aabil on abielust Kaie Aabiga (sündinud 23. oktoobril 1958) tütred Karen (sündinud 14. jaanuaril 1985) ja Kristel (sündinud 1. juunil 1981).

Mida teha? Andres (arutelu) 19. juuli 2016, kell 08:06 (EEST)

:portaal Geni andmeid kasutades viidata? - Melilac (arutelu) 22. juuni 2017, kell 23:03 (EEST)

:: Geni pole usaldatav allikas. Andres (arutelu) 23. juuni 2017, kell 12:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kesknadal.ee/index.php?aid=1350
** In Jaak Aab on 2013-06-24 11:20:32, 404 Not Found
** In Jaak Aab on 2013-07-06 03:34:47, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:35 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kesknadal.ee/arhiiv/20.12/sisu/arvamus1.htm
** In Jaak Aab on 2013-06-24 11:20:33, 404 Not Found
** In Jaak Aab on 2013-07-06 03:35:17, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:35 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kesknadal.ee/index.php?aid=660
** In Jaak Aab on 2013-06-24 11:20:33, 404 Not Found
** In Jaak Aab on 2013-07-06 03:35:27, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:35 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kesknadal.ee/arhiiv/23.08/sisu/poliitika1.htm
** In Jaak Aab on 2013-06-24 11:20:33, 404 Not Found
** In Jaak Aab on 2013-07-06 03:35:37, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:35 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kesknadal.ee/index.php?aid=758
** In Jaak Aab on 2013-06-24 11:20:33, 404 Not Found
** In Jaak Aab on 2013-07-06 03:35:47, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:36 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kesknadal.ee/index.php?aid=4579
** In Jaak Aab on 2013-06-24 11:20:33, 404 Not Found
** In Jaak Aab on 2013-07-06 03:35:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:36 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kesknadal.ee/index.php?fromo=31&aid=1996
** In Jaak Aab on 2013-06-24 11:20:33, 404 Not Found
** In Jaak Aab on 2013-07-06 03:36:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:36 (EEST)


Arutelu:Tycho Brahe

Äkki paneks selle suremise värgi hoopis vandenõuteooriate alla ja lingiks siit?--Tvali 20:36, 14 Apr 2005 (UTC)

Kui keegi tahab, võib selle vandenõuteooriate alla panna, aga siit seda ärge ära võtke, sest see puudutab otseselt Tycho Brahe isikut. See ei ole ka nii pikk, et seda kuskile eraldi peaks panema. Muide, põhimõtteliselt peals igast vandenõuteooriast eraldi artikli kirjutama. Andres 20:40, 14 Apr 2005 (UTC)

: See on lihtsalt üsna kahtlastel alustel väide ja Kepleri jaoks kahtlemata üsna solvav. Aga jah, võib ka samas siin olla, sest selle hüpoteetilisust rõhutatakse üsna selgelt.--Tvali 12:58, 15 Apr 2005 (UTC)

Kust see põhjajoomise jutt pärineb? Mis tähendab "võrdlemisi põhja"? Andres 04:51, 16 Apr 2005 (UTC)

TTÜ teadusfilosoofia loengukursusest (Ülo Kaevats). Ma ei tea, mida 'võrdlemisi põhja' tähendab. Taivo 13:16, 16 Apr 2005 (UTC)

: Küsiksid ehk Kaevatsilt. Andres 19:50, 16 Apr 2005 (UTC)

:: Siin:   öeldakse, et Tycho oli abielus ja tal oli 8 last (kellest 2 surid küll varakult). Ehk siis kui jõi, siis vaevalt igavusest ;) Tiina357 25. oktoober 2006, kell 01:56 (UTC)
Jätsin välja lause:
Et Brahe oli poissmees ja tal polnud observatooriumis palju tegevust, siis jõi ta end võrdlemisi põhja.
Tiina, kui Sa viitsid, siis palun integreeri artiklisse andmed Sinu poolt viidatud allikatest.
Andres 25. oktoober 2006, kell 10:33 (UTC)

Kaks viimast lauset ei sobi alapealkirja "Surm" alla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. oktoober 2006, kell 10:33 (UTC)

Tal õnnestus varakult täiustada taevakehade positsiooni mõõtmise metoodikat ja sooritada vastavalt täpsemaid mõõtmisi.

Kas "varakult" tähendab 'noorelt' või 'enne paljusid teisi'? Kas see on midagi erinevat sellest, millest allpool juttu on? Andres 27. oktoober 2006, kell 01:48 (UTC)

Lisaks Venile andis kuningas Tychole läänisid Norras, Kulleni Skånes ja

Siit jääb arusaamatuks, mis see Kullen oli. Kas see oli mõis, või küla...? Samuti võib seda lugeda nii, nagu oleks jutt Norra kõrval piirkonnast nimega Kulleni Skåne (lugesingi algul nii).  Andres 27. oktoober 2006, kell 02:01 (UTC)
Lisaks sellele ei olnud tema abielu seisusekohane.

Jääb arusaamatuks, mis seoses seda on öeldud. Kas see on üks ebasoosingusse langemise põhjusi või on tahetud loetleda laiduväärset Tycho juures? Tekstist jääb igatahes mulje, et uus kuningas lihtsalt oli astronoomia vastu ükskõikne ning eelmainitud laiduväärsed seigad ei mänginud kuninga otsuses mingit rolli. Andres 27. oktoober 2006, kell 02:05 (UTC)
Praegu on kirjutatud "Knutstorpi loss", aga õigem oleks vist "Knutstorpi linnus". Andres 27. oktoober 2006, kell 02:17 (UTC)
Haua avamist peaks nähtavasti märkima ka alajaotuses "Surm". Hea oleks, kui selle kohta rohkem teada saaks. Andres 27. oktoober 2006, kell 02:28 (UTC)

Tycho Brahe uusima täieliku biograafia avaldanud Victor E. Thoren väidab, et Tycho ja Manderup Parsbergi (Tycho kauge sugulane muuseas) duelli põhjuseks ei olnud vaidlus selle üle kumb oli parem matemaatik. See apokrüüfiline lugu pärineb Tycho esimesest Pierre Gassendi poolt kirjutatud biograafiast aga ei vasta kindlasti tõele. (Victor E. Thoren "The Lord of Uraniborg"). Tegelik põhjus on teadmata aga Thoren oletab, et Tycho üle visati nalja, kuna ta ta oli hiljuti toimunud kuuvarjutuse järgi ette ennustanud, et Türgi sultan Suleiman Tore sureb peatselt. Aga selgus, et sultan oli surnud juba mitu nädalat enne varjutust. Juba surnud sultani surma ette ennustamine olevat Rostocki astronoomia-astroloogia huviliste hulgas lõbusat elevust tekitanud.
Tycho surmast ka. Kui on mainitud, et Kepler Tycho surmast kasu sai, siis tuleks ka lisada, et Kepleri ei võinud mitte kuidagi ette teada, et Tycho surivoodil lebades oma töö talle pärandab. Longomontanus ja Tengnagel aga ehk mõni teinegi õpilastest oleks paistnud tõenäolisemana meistri töö jätkamiseks. Kepleri huvi oleks pidanud olema just Tychot "kauem elus hoida", sest Tycho käest sai ta vähemalt mingilgi määral andmeid, Longomontanuse ja Tengnageli käest ta vaevalt, et niigi palju oleks saanud.
Kal 21. märts 2007, kell 23:55 (UTC).

Aitäh! Tegin Sinu teksti kasutades artikli tekstis täiendused. Andres 22. märts 2007, kell 11:00 (UTC)

Võib olla oleks lõbus lisada, et tähtede mõõtetava parallaksi puudumine on ainult pool Tycho Brahe väitest. Oli nii, et Tycho suutis tähtede asukohti mõõta täpsusega umbes 1', heledamate tähtede suuruseks hindas Tycho umbes 3' (viimane oli tegelikult silma optilistest omadustest tingitud viga, hele objekt tumedal taustal paistab suuremana kui ta tegelikult on). Kui Maa liiguks siis peavad tähed olema nii kaugel, et parallaks oleks Maa orbiidi otspunktidest vaadatuna väiksem kui 1', aga kuna isegi nii kaugelt paistab tähe läbimõõt 3' siis peab tähe läbimõõt olema suurem kui kolm Maa orbiidi läbimõõtu ja see tundus Tychole absurdne ja võimatu.
Seda lugu saab lugeda ka eesti keeles (P.Popov, jt „Astronoomia“ Eesti Riiklik Kirjastus 1959)
--Kal 4. aprill 2007, kell 23:05 (UTC)

Monteerisin selle jutu sisse, vaata üle.

Kas pole nii, et kinnistähe mis tahes näivad mõõtmed tulenevad nägemise omadustest?

Kas on siis nii suuri tähti? Ma ei ole astronoomiaga nii hästi kursis, aga arvan, et eriti ei ole, kui just tegu pole supernoovadega. Andres 5. aprill 2007, kell 10:52 (UTC)

:Sul on õigus, enamasti tähed nii suured ei ole, mõned erandid välja arvata. Tycho eksis tähtede suuruse hindamisel, tegelikult paistab suhteliselt suuremate tähtede läbimõõt Maalt vaadatuna umbes 0.05" aga mitte 3'. See viga kinnitas tema veendumust, et Maa ei saa liikuda. Sõnastus tundub ok olevat aga lõik " et parallaks omavahel kõige kaugemate orbiidi punktide suhtes on väiksem kui umbes 1'" võib-olla raskesti arusaadav inimesele, kes teemat ei valda. Aga seda on vist ka raske lühidalt sõnastada.

:Thoren kirjeldab kuskil pikalt parallaksi ja selle mõõtmist n.ö lihtsa inimese seisukohast just selles kontekstis. Vaatan ehk leian sealt mõne hea selgituse. --Kal 5. aprill 2007, kell 13:45 (UTC)

:: Artikkel Parallaks on täitsa olemas. Suunasin lingi sinna, sest astronoomias pole ju eraldi parallaksi mõistet (muidugi on aastaparallaksi mõiste, ka sellele artiklile võiks linkida.) Seal saab sellest bka pikemalt rääkida. Andres 5. aprill 2007, kell 17:01 (UTC)
----
Kas eesti keeles öeldakse "Tycho maailmasüsteem" või "Brahe maailmasüsteem"? Andres 5. aprill 2007, kell 20:42 (UTC)

Ma olen kohanud nimetusi "Tycho maailmasüsteem" ja "Tycho Brahe maailmasüsteem". Pole kuulnud kasutust "Brahe maailmasüsteem", kuigi Eesti traditsiooni arvestades ju võiks. Rääkisin sel teemal ülikooli füüsikaajaloo õppejõuga, kes arvas, et Tycho puhul võib eesnime järgi nimetamist tarvitada küll. Väljakujunenud normist või traditsioonist ei saa ilmselt rääkida, sest minu teada on eesti keeles saadaval ainult üks pikem artikkel Tychost (ja tema maailmasüsteemist). TYCHO BRAHE – KUULUS TAANLANE Seal on kasutatud "Tycho maailmasüsteem" ja "Tycho Brahe maailmasüsteem". Mina eelistaks nime "Tycho maailmasüsteem", sest mulle tundub, et Tycho Brahe oleks ise nii tahtnud - latiniseeris ta ju oma eesnime aga mitte perekonna nime. --Kal 9. aprill 2007, kell 08:23 (UTC)

Kas kogu Tõnu Viigi artiklis sisalduv info on siin kajastatud? Kui ei, siis võiks artiklit täiendada. Mõned Tychosse puutuvad asjad on eraldi artiklites.

: Kõike ei ole. Ma loen praegu Victor E. Thoren biograafiat, see tugineb uuematele allikatele kui Tõnu Viik. Kui läbi saan, siis võiks uut infot siia lisada küll. --Kal 9. aprill 2007, kell 20:25 (UTC)

:: Jah, palun tee seda. Andres 10. aprill 2007, kell 22:25 (UTC)

Tycho maailmasüsteemi kohta võiks olla eraldi artikkel, kus saaks sellest pikemalt rääkida. Andres 9. aprill 2007, kell 08:33 (UTC)

:Peaks jah. Tegelikult võiks olla ka eraldi artikkel ka Ptolemaiose maailmasüsteemist (sest erines rehkenduslikult Aristotelese omast) ja Koperniku süsteemist. Koperniku originaalne süsteem oli väga erinev hilisemast Kepleri omast. Võin neist kirjutada küll. See haakub mu praeguse tööga. --Kal 9. aprill 2007, kell 20:25 (UTC)

: Palun tee seda. Andres 10. aprill 2007, kell 22:25 (UTC)
----
Midagi on viitamisega viltu. See sööb ka artikli lõpu ära. Andres 8. märts 2008, kell 15:42 (UTC)
----
õieti (tähenduses pigem) on ju siin ikka õigem kui õigesti?

:Tycho Brahe (õieti Tyge Ottesen Brahe; ...
iffcool 2. detsember 2008, kell 01:45 (UTC)

Jah. Andres 2. detsember 2008, kell 08:35 (UTC)
----
Kuidas tema nime üldse hääldatakse?--WooteleF 4. detsember 2008, kell 22:22 (UTC)

ENE järgi hääldatakse [br'aae]. Saksa vikis on hääldusfail, kuid ma ei saa seda kuulata. Andres 4. detsember 2008, kell 23:38 (UTC)

:Pidasin silmas just eesnime.--WooteleF 4. detsember 2008, kell 23:52 (UTC)

:: Kui lähtuda sellest, et eesnimi on ladinakeelne, siis peaks nähtavasti hääldama [t'ühho] või [t'üühho]. Andres 5. detsember 2008, kell 07:42 (UTC)
----

täheparallaksist Brahe maailmasüsteemi juures

Leidsin täna ühe venekeelse uudise, kus räägitakse kirjutamisel olevast Brahe biograafiast, kus jällegi uurimise alla võetud tema surma asjaolud. Palju seal asjalikku teavet oli, ei tea, ei viitsinud läbi lugeda kogu sõnumit.
Kellel rohkem huvi, siis http://www.lenta.ru/articles/2009/01/23/plot/ -- Sacerdos79 23. jaanuar 2009, kell 22:16 (UTC)

Polnudki sellisest teooriast varem kuulnud (et Tycho mürgitati kauge sugulase poolt Taani kuninga tellimusel). Esialgu on see spekulatsioon, sest veenvaid argument avaldatut pole. Artiklisse pole mõtet seda infot veel lisada. --Kal 26. jaanuar 2009, kell 09:15 (UTC)

Supernoova jääkkiirguse pilt ei puutu minu meelest teemasse. Selle võib panna vastavasse artiklisse, küll aga peaks tekstis olema tollele artiklile link. Andres 19. mai 2009, kell 08:18 (UTC)

Minu meelest sobib see sinna kui valatult ja link on kah tänu pildile olemas. Ivo 19. mai 2009, kell 08:43 (UTC)

: Pole üldse nõus. Brahe nägi supernoovat ereda tähena. Sellest jääkkiirgusest ei teadnud ta midagi ja ka lugejale ei ütle niisugune pilt ilma pikema selgituseta midagi. Andres 19. mai 2009, kell 09:34 (UTC)

::Siis tuleb ka seda juurde lisada, kui see küsimusi tekitab. Püüan selle supernoova kohta midagi artiklina kirja saada. Ja siin tuleks ka seda täpsustada, et Brahe ei olnud kaugeltki ainuke ja ka esimene, kes seda supernoovat märkas. Ivo 19. mai 2009, kell 09:59 (UTC)

::: Ei ole ikkagi nõus. Põhiline põhjus, miks ma tahan pildist lahti saada, on see, et see on illustratsioon, mis ei puutu artikli teemasse. Siin pakub huvi ikkagi Tycho Brahe tegevus, mitte selle supernoova hilisem uurimine.

::: Siin pole küll otseselt öeldud, et ta seda esimesena märkas, kuid selline mulje võib tõesti jääda. Ma ei tea, kuidas sõnastada.   Andres 19. mai 2009, kell 14:06 (UTC)

::: Nüüd võib pildi ära võtta, eks ole? Ka jäänukit mainida pole selles artiklis minu meelest tarvis. Andres 19. mai 2009, kell 14:06 (UTC)

::::Mis on sul selle pildi vastu? Minu arvates sobib see väga hästi seda artiklit täiendama ja aitab ühtlasi lugejate tähelepanu sellele sündmusele tõmmata. Ivo 19. mai 2009, kell 14:11 (UTC)

::::: Ma olen selle pildi vastu, sest see pole teemakohane. Tal puudub otsene seos Tycho Brahega. Jääb mulje nagu piltide olemasolu oleks omaette eesmärk. Samuti pole tarvis siin mainida, mis sellest supernoovast praegu järel on. Andres 19. mai 2009, kell 14:20 (UTC)

::::: Ma ei saa Su argumendist aru. Pole ju tegu selle teemaga. Ja pealegi on pilt arusaamatu, ja siin pole koht selle pikemaks kommenteerimiseks. Miks just sellele sündmusele on tarvis tähelepanu tõmmata? Andres 19. mai 2009, kell 14:23 (UTC)

::Pole teemakohane? Kuidas pole? Sellega ei soovi ma kuidagi nõustuda. Ja üldse ei saa ma aru, kuidas sa saad väita, et sellel "puudub otsene seos Tycho Brahega"?

::Kui seda supernoova plahvatust poleks olnud, ei oleks meil siin ka seda artiklit taani astronoomist.

::Ja ma usun, et lugejaid võiks küll huvitada teadmine, et mis sellest supernoovast järgi on (või ehk hoopis see, et sellest on midagi veel endiselt järgi). Pealegi on üsna tõenäoline, et selle artikli juurde sattunute hulgas on keskmisest oluliselt enam astronoomiast huvitatud inimesi.

::Ivo 19. mai 2009, kell 19:54 (UTC)

::: Kogu astronoomia ei pea olema ühes artiklis. Link on olemas, keda huvitab, saab supernoova kohta põhjalikult lugeda. Kõike, mis lugejat võib huvitada, ei pea ju ühte artiklisse panema. Selleks meil ongi siselingid.

::: Ei ole ju teemakohane. Siin räägitakse Tycho Brahest ja asjadest, millega ta kokku puutus. Sel pildil on Tycho Brahega ainult kaudne seos. See, mis sellest supernoovast pärast sai ja kuidas seda hiljem on uuritud, ei puutu temasse. Kui lugejat see teema huvitab, las ta loeb siis vastavast artiklist. Peale selle, sellel pildil on mõte ainult koos legendiga, mis seda interpreteerib. Praegu näeme ainult värvilist pilti. Mis tähendavad värvid ja milline on mõõtkava, jääb teadmata. Sama hästi võiks sellel pildil ükskõik mis olla. Andres 19. mai 2009, kell 20:22 (UTC)

::Siin tahaks kuulda, et mida teised asjast arvavad. Ivo 19. mai 2009, kell 21:13 (UTC)

:::Jutt on osast "Supernoova 1572" koos pildiga? Minu meelest on jutt asjakohane. Pildi osas tahan teada, kas see sarnaneb sellele, mida Brahe nägi. Kui ei, on pilt eksitav ja tuleks maha võtta, aga kui sarnane, siis võib ka jääda, teeb artiklit ilusamaks. Taivo 19. mai 2009, kell 22:40 (UTC)

:::: Ei, jutt on pildist koos allkirjaga ning supernoova alajaotuse viimase lause teisest poolest. Pilt ei sarnane üldse sellega, mida Tycho nägi. Tema nägi lihtsalt eredat tähte. Andres 20. mai 2009, kell 07:31 (UTC)

:::::Mina olen kahevahel. Ühelt poolt nõustun Andresega aga teisalt...ilmestatakse ju vanadest sõdadest ja kindlustest rääkivaid artikleid kah piltidega rusuhunnikutest.--WooteleF 20. mai 2009, kell 07:50 (UTC)

:::::: Kui artikkel räägib kindlusest, siis on selle varemete foto asjakohane. Kui sõjast, siis ei pruugi olla, kui just ei räägita selle kindluse hävitamisest. Supernoova artiklisse see pilt sobib, siia minu meelest mitte. Andres 20. mai 2009, kell 11:29 (UTC)

:::::: Mina ei ole ka selle poolt, et lihtsalt ilusaid värvilisi pilte vägisi artiklitesse panna. Minu meelest on see ikka väga kaudselt teemaga seotud. Miks peaks pildi olemasolu aitama astronoomiahuvilisel asju leida? Ega see lasteraamat pole, et peab värviliste viguritega lugema meelitama. :-) --Epp 20. mai 2009, kell 10:26 (UTC)
Leian, et pilti ei tohiks panna entsüklopeediaartiklisse selleks, et ta seda ilmestaks, ilusamaks muudaks või atraktiivsemaks teeks, vaid selleks, et ta annaks artikli teema kohta lisateavet. Muidu me tekitame müra.
Teiseks ei tohiks panna üles selliseid pilte, millest arusaamiseks vajalik legend puudub. Antud juhul on eksitud mõlema põhimõtte vastu. Andres 20. mai 2009, kell 11:29 (UTC)

Üldiselt ma tahaks selles vaidluses erapooletuks jääda. Inglise ja vene vikis on seesama pilt artiklis sees, hollandi ja saksa vikis ei ole. Taivo 20. mai 2009, kell 16:01 (UTC)
Ka eksitavus, millest Taivo rääkis, on olemas, aga see puudutab vaid pealiskaudseid lugejaid-vaatajaid. Andres 20. mai 2009, kell 20:40 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kb.dk/elib/lit/dan/brahe/index-en.htm
** In Tycho Brahe on 2013-06-24 13:57:06, 404 Not Found
** In Tycho Brahe on 2013-07-07 05:28:36, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:28 (EEST)


Arutelu:Jaanuar 1934

kas ei oleks mitte parem kui pealkirjas ei korduks see aastaarv(?) --TarmoK 11:01, 15 Apr 2005 (UTC)

kui sa mõtled alapealkirju, siis seal küll pole vist aastaarvu vaja ... - Ahsoous 11:24, 15 Apr 2005 (UTC)

: jah alapealkirju pidasin silmas, võtsin need nüüd ära --TarmoK 12:10, 15 Apr 2005 (UTC)

:: Mina pooldan lingitud aastaarve alapealkirjas. Nii on lihtsam jõuda aastaarvuartiklini ning ei lähe meelest ära, millise aasta juures ollakse. Andres 04:28, 16 Apr 2005 (UTC)

::: Ehk on jah aastarvudega parem. Hea oleks ka kokkuleppida kuidas teha näiteks 1934 aasta artiklist siia lingid. Sealne alapealkiri lingiks(?) Ja alapealkiri oleks siis "Jaanuar 1934" mitte vaid kuu nimi(?)

:::: Paistab, et võib alapealkirja kirjutada ka kujul Jaanuar ja kui seda mõtet edasi arendada siis vb ka alapealkirjad Sündinud ja Surnud samamoodi ära linkida - samas tuleb mulle meelde, oli vist Siim, kellele ei meeldinud üldse see pealkirjade linkimine - Ahsoous 09:11, 16 Apr 2005 (UTC)

::::: Pealkirja võib küll nii kirjutada ja linkida, kuid kui siinses artiklis kasutada alapealkirjas aastaarvu, mis teeb lihtsamaks pealkija mõistmise, nagu Andres mainiski, siis oleks loogiline panna ka sinna aastaarv pealkirja --TarmoK 18:09, 17 Apr 2005 (UTC)

:::::: lugemise seisukohast võib-olla, et on tõesti selgem (muidugi nii ja naa) aga kas hakata neid alapealkirju linkima kuude artiklitele (ja vb kunagi kauges tulevikus üksikutele päevadele) ? (Minupoolest võiks...) - Ahsoous 19:32, 17 Apr 2005 (UTC)

: Minu meelest küll tuleks alapealkirjad linkida kuude artiklitele. Seda võib muidugi teha sedamööda, kuidas need kuude artiklid luuakse. See puudutab sündmusi, mitte sünde ja surmi.

: Siim ei poolda jah linke alapealkirjades. Alternatiiviks on kursiivis märkus alapealkirja all.

: Aastaarv võiks alapealkirjas olla küll, kuigi see pole minu meelest nii vajalik nagu kuude artiklites. Andres 06:52, 18 Apr 2005 (UTC)

:: Artiklite vahel peaks olema mingi ühine joon olema mismoodi pealkirjad on tehtud ja "töötavad" (on siis lingid või ei ja kuhu). Et kui ühes artiklis on pealkiri link n.ö. üldisele lehele (teatud aasta kuu artikli alapealkirjas kuupäev selle kuupäeva artiklile, mitte selle teatud aasta kuupäeva artiklile) ja siis aasta artiklis on kuu alapealkiri lingitud selle teatud aasta kuu artiklisse siis need ei järgi sama "põhimõtet".

:: Praegult tundub mulle et kõige loogilisem oleks pealkirju mitte linkida ja siis pealkirja alla kirjutada (kursiivis) a la "vaata lähemalt Jaanuar 1934 artiklis", siis kui see ala-artikkel on olemas (või tulemas). allpool olev ehk selgitab piltlikumalt --TarmoK 08:29, 21 Apr 2005 (UTC)
artikli tüüp             	artikli näide	alapealkiri (näide)	tekst alapealkirja all
aasta artikkel           	1934         	Jaanuar 1934       	vaata lähemalt Jaanuar 1934 artiklis või
Jaanuari sündmustest 1934 vaata lähemalt Jaanuar 1934 artiklis
teatud aasta kuu artikkel	Jaanuar 1934 	12. jaanuar 1934   	vaata lähemalt 12. jaanuar 1934 artiklis või
12. jaanuari sündmustest 1934 vaata lähemalt 12. jaanuar 1934 artiklis

: Arvan, et tekst peaks olema võimalikult lühike: Lähemalt leheküljel ...

: Aga artiklis "Jaanuar 2003" ja teistes kuuartiklites peaksid lingid ikkagi jääma alapealkirja, muidu lähen asi liiga keeruliseks. Andres 09:16, 21 Apr 2005 (UTC)
----

::: Ahsoous, oled nende kalendri artiklitega arvatavasti kõige rohkem tegelenud, viitsiksid kuhugi kokku kirjutada erinevad artiklite "tüübid" (aasta artikkel, aasta_kuu artikkel, aastakümnendi artikkel jne) ja kuidas need omavahel on seotud ja mis lingib kuhu ja kuidas? --TarmoK 07:18, 16 Apr 2005 (UTC)

::::: panin sinna Vikipeedia:Vikiprojekt kalender praegu midagi kirja, ilmselt tuleks nii mitmeski kohas käinud arutelud ka sinna kokku koondada... - Ahsoous 09:08, 18 Apr 2005 (UTC)

: Arvan, et varem või hiljem tulevad ka artiklid siilis "2. jaanuar 2004". Andres 08:13, 16 Apr 2005 (UTC)

sellises artiklis läheb see sisukord väga pikaks, Kui teeks ehk malliga(?) Mallis (3 erinevat malli) siis numbrid 1-28(30,31) ja ehk enne neid tekst "Kuupäevad:"? --TarmoK 11:01, 15 Apr 2005 (UTC)

Ei nu miks ka mitte... kui viitsid tee ära, muide ära unusta et ajaloos on vähemalt kolmel korral eksisteerinud ka 30. veebruar viimati aastal 1931... - Ahsoous

: 30. veebruari ei lähe mallis siiski tarvis, sest pole tegemist Gregoriuse kalendri kuupäevadega. Andres 04:28, 16 Apr 2005 (UTC)

::nendel aastatel küll mitte, küll aga aastatel 44 kuni 8 e.m.a, tollal oli liigaastatel samuti 30 päeva - samas arvan, et ega selle ajastu kohta nii ehk naa kuu artiklit ei tule. Teisest küljest tuleb ilmselt seda revolutsioonilist kalendrit siiski 30-ndate aastate juures ära mainida - see hoiatus oli tehtud veel enne malli tegemist - ja praegusel kujul ei ole seal tõesti mingit vahet mitu päeva veebruaris on. - Ahsoous 08:31, 16 Apr 2005 (UTC)

: Tegin siia malli näiteks valmis (Mall:KuupäevadIndeks31) kui sobib ja täiendus/muutmis ettepanekuid ei ole siis võib sama malli järgi teha teised ka valmis. Selle malli puhul ei ole vahet mis kuus seda kasutatakse, mallile antav argument lisatakse vaid linkidesse, number malli lõpus näitab siis kui mitme päeva lingid malli tulevad. (vt. ka malli arutelu) --TarmoK 12:14, 15 Apr 2005 (UTC)


Malli arutelu:KuupäevadIndeks31

Mall on mõeldud kasutamiseks teatud aasta, ühte kuud käsitlevas artiklis, näiteks: Jaanuar 1934. See mall on artiklitele milles käsitletavas kuus on 31 päeva. 30 päevaste kuude jaoks kasuta malli Mall:KuupäevadIndeks30, 28 päevaste jaoks: Mall:KuupäevadIndeks28 ja 29 päevaste jaoks: Mall:KuupäevadIndeks29
=== Malli kutsumine: ===
 {{KuupäevadIndeks31|kuu_nimi}}
* kuu_nimi on artiklis käsiteletava kuu nimi väikese algustähega.
Näide:
 {{KuupäevadIndeks31|jaanuar}}
Tulemus:

Sobib küll, aga väiksema ekraanireso puhul läheb see mall vist liiga laiaks, ei saa hetkel kontrollida, aga kardan, et rea poolitamiskoht jaab kuskile imelikku kohta, järsku võiks selle malli näiteks mitmerealisena teha, kuidagi nii et seitsme päeva kaupa ja näiteks kuunimi, mis argumendina lisatakse, nende kohal - Ahsoous 13:11, 15 Apr 2005 (UTC)

aitäh typode parandamise eest

"Poolitama" hakkab kitsama ekraani puhul viimastest numbritest.

Proovisin siin FireFox-i, opera (7.54), ja IE-ga (Win2000) ja tulemus oli et FF puhul hakkab poolitama u. 850px laiuse akna juures, Operal 840px või 920px, oleneb ja IE puhul 920px. Kui nüüd võtta arvesse et suurem osa kasutajatel on 1024x768px ekraanid, siis ei oleks nagu probleemi. Kuigi jah, sandi võitu natuke kui kellelgil hakkab see omapäi "poolituma". Andres oleks vist hea testima, on jäänud mulje et tal väike ekraan(?) :o)

: Mul ei ole mitte väike ekraan, vaid suured tähed, sest kribukiri hakkab mulle silmadele. Andres 04:36, 16 Apr 2005 (UTC)

:: Mõistan. Kas see mall hakkab sinu brouseri puhul "poolitama"? "Poolitamine" on kahest tegurist sõltuv ekraani laiusest ja kirja suurusest või siis teisiti öeldes kui mitu tähekohta mahub ekraanil ühele reale. --TarmoK 06:41, 16 Apr 2005 (UTC)

Heal juhul ei teeks mitme realisena sest see võtaks lehelt ruumi ära, abikomponendid, nagu see mall on, peaksid võtma võimalikult vähem ruumi artiklit endalt. Pakuks välja et kui kellegil hakkab kahele reale minema siis andku teada ja vaatame siis edasi. --TarmoK 14:16, 15 Apr 2005 (UTC)
=== "kuupäevad" tekst ===

: nüüd vaadates seda muudatust, kuidagi imelik on see kuu nimi seal artiis selles kohas, enne oli "kuupäevad" mõistetav kui "sisukord" sõnana, nüüd aga on see kuu nimi seal kui üksik hunt numbrite reas --TarmoK 6. märts 2006, kell 15.55 (UTC)

:: endale jäi ka sehuke imelik mulje... vist peaks taastama endise olukorra...- Ahsoous 6. märts 2006, kell 16.37 (UTC)
----
Mul mahub mall parajalt leheküljele ära. Andres 08:02, 16 Apr 2005 (UTC)
=== "indeks/navigatsiooni" mall ===
Hakkasin mõtlema selle üle, et kas juba see mall ise ei võiks sisaldada nii kuud kui aastat, või teha miski mall, mis seoks nii selle kuude viisi liikumise ja kuupäevade osa omavahel kokku? - Ahsoous 6. märts 2006, kell 14.49 (UTC)

ühe aasta kuude artiklid võiks jah kokku linkkida, siinne (tüüpi) mall oleks siis abimall --TarmoK 6. märts 2006, kell 15.55 (UTC)

: Midagi sellist jah... (miskit taolist nagu näiteks keemiliste elementidega tehtud on) - Ahsoous 6. märts 2006, kell 16.37 (UTC)

:: Siin oleks mingi variant. Idee siis teha iga kuu jaoks oma mall (+ 1 mall veebruari 29 päeva jaoks) kuhu siis parameetrina tuleb aasta. Esimene "tabel" on siis see mallitüüp mida kasutada aasta kuude artiklites, vastav kuu on igas mallis rõhutatud. ja teine "tabel" oleks siis samas "stiilis" navigatsiooni mall aasta artiklisse. Arvamusi?

:: esimese malli tüübi nimi oleks ehk midagi stiilis "AastaKuuIndeksXXX" (XXX=kuu nimi) ?--TarmoK 10. märts 2006, kell 11.08 (UTC)

: teksti "kuupäevad" võiks ehk jah vahetada kuu nimega, kui niikuinii malli sellega saab kutsutud(?) --TarmoK 14:16, 15 Apr 2005 (UTC)


Arutelu:Pepakura

Kas Täheke enam ei paku neid? või on mõeldud et Täheke enam ei eksisteeri(?) --TarmoK 12:25, 15 Apr 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.anneliessmit.nl/
** In Pepakura on 2013-06-24 12:51:13, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Pepakura on 2013-07-06 18:45:34, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:45 (EEST)


Arutelu:Ferdinand von Wrangell

Nimi kirjutatakse kahe l-ga Wrangell. Pealkiri tuleb muuta. Siim 12:50, 15 Apr 2005 (UTC)

üpriski kindlalt kirjutatake (tema) nimi ühe l-iga - ainult et teatavates piirkondades on miskipärast kahe l-iga variant kasutusele jõudnud ... (eestiski ju pistmist Wilhelm Wrangell'iga) - Ahsoous 13:35, 15 Apr 2005 (UTC)

: Pole mõtet vaielda. Nimi kirjutatakse kindlasti kahe l-ga. Just täpselt sel teemal rääkisin paar päeva tagasi ühe teadusajaloolasega, kelle uurimisobjektiks on baltisakslaslased nagu Wrangell, Baer jne. See asi on täiesti kindel. Millegipärast on just ühe l-iga variant laiemalt kasutusse läinud. Siim 13:41, 15 Apr 2005 (UTC)

:: ega ma ei kavatsegi vaielda - aga asi selles et saksamaal on antud nimi ühe l-iga - siinmail on see aga tänu venekeelsele pehmendusmärgile moondunud - Ahsoous

::: Sellel teemal on ilmunud ka üks artikkel, mis selgitab Wrangelli õigsust. Tammiksaar, E. 1998. Wrangell or Wrangel - which is it? - Polar Record, 34(188): 55-56. Siim 13:04, 17 Apr 2005 (UTC)
Arvan, et tuleks lähtuda õigest nimekujust, mitte kõige kasutatavast. Andres 2. november 2005, kell 10.43 (UTC)

Seda nimekuju segadust ei tuleks minuarust mainida kohe teises lauses. Kaht L-i kasutasid tema esivanemad juba sajandeid. – WooteleF 29. jaanuar 2008, kell 15:30 (UTC)

Ferdinand von Wrangelli kiriklik lauluraamat on hoiul Roomas, Libertiitide Vennaskonna Wilholmi Arhiiv-raamatukogus. Trükis pärineb 19.sajandi keskpaigast ning köite tagakaanel asub F. v.Wrangelli initsiaalidega kuldne supereksliibris.
--WooteleF 30. september 2009, kell 14:41 (UTC)


MediaWiki arutelu:Recentchangestext

Ettepanek: Asendada praegune Viimaste muudatuste lehe päis allolevaga, kus on otse lingid teistesse eesti vikide viimaste muudatuste lehtedele ja mõned eri lehed. --TarmoK 15:09, 15 Apr 2005 (UTC)
VM sõsarprojektides:	Vikisõnaraamat - Vikiraamatukogu - Quotes
Erilehed:           	Uued artiklid - Kategooriad - Kõige oodatumad artiklid - Üldine arutelu - Liivakast
===Arutelu===
* Esialgu on Wikiquotes siin ülearune -- pole selle jaoks eestikeelset nimegi veel. Üldiselt poolt. --Ker 17:52, 15 Apr 2005 (UTC)

Kohendaks seda päist veel? Paneks eraldi ridadele erilehed ja artiklitega seotud (abi)lehed ning lisaks rea Käimasolevatele arudele, kus on veel lisaks muutuv (administraatorite poolt vahetatav) üks väljatoodud teema mida vastaval hetkel peetakse kõige akuutsemaks. (see New Yoorgi variant on lihtsalt näide siin) --TarmoK 10:28, 6 May 2005 (UTC)
VM sõsarprojektides:  	Vikisõnaraamat - Vikiraamatukogu
Erilehed:             	Reeglid - Üldine arutelu - Kategooriad - Liivakast
Artiklid:             	Kõik - Uued - Kõige oodatumad - Toimetamist ootavad - Vaidlustatud
Käimasolevad arutelud:	"sündis New Yorkis" või "sündis New Yorgis" avalda arvamust siin

Mina pooldan, et see oleks nii lühike kui võimalik. Praegugi liiga pikk, sunnib iga kord alla skrollima ja mulle mõjub pigem spämmina. Ja veel tahaks, et Vikipeedias ja Vikisõnaraamatus oleks see kuidagi kujunduslikult eri stiilides. Praegu on raske vahet teha, kus sa parasjagu oled. Andres 10:38, 6 May 2005 (UTC)

Ettepanek: jätta välja rasvases kirjas trükitu ning liivakast ja kirjutada kõik ühte ritta, nii saaks lühemaks. Andres 10:41, 6 May 2005 (UTC)

: Märkuse korras vaid et see Andrese mulje on siis IE-s vaadates kui kirja suurus on "Largest".

: kujunduslikult eri stiilides – Variant oleks panna väike logo kasti vasakusse serva, kuid arvan et siis Andres sinu ekraanil ei olekski palju muud kui see kast, niipalju kui olen aru saanud sinu arvuti asetustest. --TarmoK 10:49, 6 May 2005 (UTC)

:: liivakasti jätaks mina küll sellest reast välja - sest kui palju neid ikka on, kes viimaste muudatuste lehelt avastavad, et võiks nüüd siis liivakasti ronida - Ahsoous 12:09, 6 May 2005 (UTC)

::: Arvan ka, et liivakasti võiks välja jätta, muu on OK. Siim 12:42, 6 May 2005 (UTC)

Siia võiks lisada lingi Kogukonnaväravasse. Peep 3. mai 2006, kell 15.08 (UTC)
----
Ilmselt tuleks sinna kus on uued, toimetamist ootavad artiklid lisada ka  - Vormindamist ootavad (mis toob esile vikindamist ootavad artiklid) --Dj Capricorn 7. veebruar 2007, kell 22:18 (UTC)

Jah. Ja kuidas on keeletoimetamist ootavate artiklitega? Andres 7. veebruar 2007, kell 23:25 (UTC)

: Sellega võib veel ootata, kuna neid artikleid on üsna vähe --Dj Capricorn 8. veebruar 2007, kell 09:49 (UTC)

Kui kursor liigutada (i) peale, siis brauseris kuvatakse, et viimane hääletus on lisatud 2007. aastal. Seda põhjustab ilmselt see, et see ei uuene ise ("<span title="Viimane hääletus lisatud: 20.07.2007"). --kanakukk 17. juuni 2010, kell 17:57 (EEST).

Minu meelest peaks sel liidesel olema Eri:Oodatud_lehek%C3%BCljed asemel Vikipeedia:Soovitud_artiklid. Lihtkasutajale on pigem viimasest lingist kasu. Kuigi, kui päris aus olla, siis ma ei tea, kas toogi peaks olema ära märgitud. --kanakukk 17. juuli 2010, kell 00:20 (EEST).

Ma pakuks selliseid uuendusi kasti sisusse:
VM sõsarprojektides:	Vikisõnastik - Vikiõpikud - Vikitekstid - Vikitsitaadid
Aktuaalne:          	Üldine arutelu - Hääletused - Vahekohut nõudvad artiklid - Võistlused - MTÜ Wikimedia Eesti
Jälgimine:          	+/-Uued artiklid - Uued failid - Tähelepanu ootavad artiklid - Tähelepanu ootavad pildid
Adeliine 1. oktoober 2011, kell 16:06 (EEST)

mulle sobib. --Kyng 2. oktoober 2011, kell 17:20 (EEST)

:Mulle sobib samuti. Ivo 2. oktoober 2011, kell 22:45 (EEST)


Malli arutelu:Sajandiaastad

Mall on mõeldud aasta ja sajandi kategooriates liikumiseks. Malli saab kasutada aasta ja sajandikategooriate jaoks alates teisest sajandist meie ajaarvamise järgi.
=== Näited ===
20. sajandi jaoks:
 {{Sajandiaastad|19|20|21}}
tulemus:
19. sajandi jaoks:
 {{Sajandiaastad|18|19|20}}
tulemus:

Viimast püstkriipsu ei ole vaja malli kutsumises, kuna mall kasutab vaid kolme argumenti --TarmoK 16:03, 15 Apr 2005 (UTC)

sorry typo - Ahsoous 16:15, 15 Apr 2005 (UTC)

: See oli vaid teadmiseks, viki tarkvara peaks minu teada ignoreerima, neid "ülearuseid" püstkriipse(=argumente) kui neid mallis ei kasutata. Lihtsalt kasutajale väheke lihtsam, kui juhendis on õieti, vähem "pulki" vaja kirjutada.

: Ja seda ka teadmiseks et HTML kommentaaride vahele kirjutatud tekst on nähtav ainult malli koodi vaadates ja nii ei ole sellest malli kasutajale palju abi, kui ta just ei ole koodi huviline, selle pärast ongi hea teha siia arutelu lehe algusesse juhend kus ja kuidas malle kasutada, muidu võib see malli kasutamine jääda vaid ühe "spetsialisti" valdkonnaks. --TarmoK 16:58, 15 Apr 2005 (UTC)
kas see mall on mõeldud ka mujal kui sajandite kategoorias kasutamiseks? --TarmoK 16:03, 15 Apr 2005 (UTC)

põhimõtteliselt algselt on ta nii küll mõeldud, aga tegelikult võib selle lisada ka veel aastate kategooriatele - Ahsoous

: seda oleks ka hea malli kasutusse natuke selgitada (kui vähegi aega leidub), kõrvalt tulijal lihtsam mõista. Mall:Kümnendiaastad on nagu aru saada abimall? Sinna oleks sel juhul ehk hea mainida et see on abimall, seotud siinse malliga, et mõni "usin" kasutaja ei hakkaks muutma ja pärast ei toimi see mall siin ka; lihtsalt arvamus --TarmoK 16:58, 15 Apr 2005 (UTC)


Arutelu:Rahvuslus

Väga armas nali, aga entsüklopeediaartiklina ei kõlba mitte. Kustutada? --[[Kasutaja:Ker|Ker]] 22:20, 15 Apr 2005 (UTC)

Artikli pealkiri peaks olema "Rahvuslus". Selle sünonüüm ei ole mitte "natsism", vaid "natsionalism". Lõpus oleva essee võib tõsta aruteluleheküljele. Andres 05:04, 16 Apr 2005 (UTC)

Ma lugesin tglt just enne kirjutamist mingit ajaleheartiklit, kus rõhutas rahvuslikkuse vajalikkust ja läks sellega natuke kummaliselt kaugele ...aga miks mitte, alati võib kustutada ka; võib ka ümber tõsta :)--Tvali 12:03, 16 Apr 2005 (UTC)

Jah, -lik on mõttetu sõnalõpp, mis osutab sarnasusele millegiga ja ei pea entsüklopeediaartikli algvormis olema. Natsism on lihtsalt natsionalismi lühem vorm. Parandan esimese, jätan teise neile, kes seda vajalikuks peavad. Essee artikli lõpus määratleb skaala ja kergendab tähenduse mõistmist.--Tvali 14:12, 16 Apr 2005 (UTC)

: Ei ole nõus. "Rahvuslikkus" ja "rahvuslus" on erinevad mõisted. Natsism ei tähenda mitte natsionalismi, vaid natsionaalsotsialismi. Andres 20:14, 16 Apr 2005 (UTC)

Nixdorfile -- rahvuslus ja marurahvuslus ei ole sünonüümid, aga see artikkel räägib praegu mõlemast, nii et võib jätta. Marurahvuslus on lihtsalt rahvusluse äärmuslik vorm. Ma just uurisin natuke ku klux klani kodukaid ja üldiselt paistab, et tegu on igas mõttes lihtsalt rahvuslusega väga tõsiselt üle pingutamisega (ehk siis, tavaline rahvuslane arvab näiteks, et maatasa tuleks teha ainult rahvad, mis tunduvad otseselt ohtlikud, nagu eesti rahvuslaste puhul venemaa, aga marurahvuslane teeb hea meelega kõik muud rahvad igaks juhuks maatasa, sellal kui nt. kosmopolitist kasutab argumentatsiooni, mis vaatleb eri rahvaste üldist tausta ja ei eelda, et üks rahvus peab kindlasti säilima või hävima – rahvuslus on ikkagi igal juhul ühe rahvuse eelistamine ja rahvuslase jaoks on näiteks täiesti normaalne argument mõne teise rahva toetuseks, et tegemist on sugulasrahvaga, sellal kui nt. kosmopoliidi jaoks ei oma selline mitte mingisugust tähendust). Rahvuslaste endi jaoks on ehk igasuguseid üliolulisi nüansivahesid, aga kuni pole pikki artikleid, võib lühidalt kõik ühes kohas kokku võtta :)--Tvali 14:33, 16 Apr 2005 (UTC)

: Ei ole nõus. Rahvuslus ei tähenda, et mingi rahvas tuleks maatasa teha. Andres 20:14, 16 Apr 2005 (UTC)

See, et artikkel räägib mõlemast ei ole mingi argument. Suunata võib siis kui tegemist on sünonüümidega või kui on kindel, et marurahvuslusest artiklit ei tule. Siim 14:41, 16 Apr 2005 (UTC)

: Kui tuleb, võib ju suunamise maha võtta.--Tvali 14:47, 16 Apr 2005 (UTC)

:: Kuidas see artikkel üldse tulla saaks kui on tehtud suunamine? Uued kasutajad ei oska sellele lehele minnagi, sest nad suunatakse sealt minema ja kui oskavadki, siis arvavad, et ju see on Vikipeedia ametlik seisukoht, et rahvuslus ja marurahvuslus on sünonüümid ja neid tuleb koos käsitleda. Kordan veelkord, et selliseid suunamisi ei tohi teha. Siim 14:54, 16 Apr 2005 (UTC)

::: Ok, saan aru.--Tvali 15:01, 16 Apr 2005 (UTC)

: Kusjuures, rahvusluse ja marurahvusluse erinevuse kõige lühem sõnastus, kui arvestada nende sõnade praktilise kasutusega, on vist see, et marurahvuslane on teisest rahvusest rahvuslane :)--Tvali 14:47, 16 Apr 2005 (UTC)

Rahvuslikkus ja rahvuslus on eri asjad, esimeselt teisele ei tohi suunata! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:17, 16 Apr 2005 (UTC)

Ennetades võimalikest ümberredigeerimisest tulenevaid segadusi selgitaksin need mõisted eraldi lahti:
Rahvuslus ja natsionalism on sünonüümid - täpselt nagu kukulind ja kägu. See, et sõna natsionalism on näivalt halvatähenduslikum, tuleneb hoopis sellest, et sõna rahvuslus on eestikeelsena rahvusvahelises kirjasõnas täiesti tundmatu, eestlased väikerahvana kalduvad aga rahvuslust - seega siis ka natsionalismi - pigem positiivselt väärustama.
Šovinismi all mõistetakse suurrahva (enamusrahvuse) agressiivselt allutavat natsionalismi.

Palun tee katset. Praeguse seisuga on meil eraldi artikkel natsionalism, kus taolised selgitused on olemas. On olemas arvamus, et "rahvuslus" on pigem kultuuriline kui ideoloogiline mõiste. Seetõttu nähtavasti ongi eraldi artiklid.

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 8. jaanuar 2006, kell 22.44 (UTC)
Nipp selles ongi, et rahvus ja natsioon on sünonüümid. Seepärast pole taoline vahetegemine võimalik.
Siia juurde üks koomiline nüanss eesti rahvuskultuuriga tegelevatest asutustest:
Tartus tegutsev Eesti Rahva Muuseum (nime eeskujuks ilmselt Suomen Kansallismuseo) tõlgib eesti keele kehvapoolse normeerimise aegadest saati oma ametlikku nimetust eksitaval moel Estonian National Museum. Korrektne tõlge oleks Estonian Peoples Museum. Seega esitab rahvakultuuriga (etnoloogia) tegelev muuseum end rahvusmuuseumina. Tegelikult täidab rahvusmuuseumi rolli pigem Tallinnas asuv Eesti Ajaloomuuseum.

Sõna "rahvus" tähendab eesti keeles eelkõige teatud tunnustega etnost ja vastavat etnilist kuuluvust. 'Natsiooni' (riigiterviku) mõttes kasutatakse seda sõna ainult teatud püsiühendites nagu "rahvusraamatukogu", "rahvuslik kogutoodang".

Vahetegemise võimatus ei ole mulle veenev. "Rahvus" ja "natsioon" ei ole igas tähenduses sünonüümid. Ja kui ka oleks, ei pruugiks tuletised ikkagi sünonüümid olla. Andres 9. jaanuar 2006, kell 00.44 (UTC)
Ei lase end ümber veenda ega hakka ka edasi vaidlema. Teaduslike mõistete normeerimine ei toimu tõesti mitte Wikipedias. Et aga rahvuslus ja natsionalism on 100% kattuvad sünonüümid, pean otstarbekaks nende kahe artikli ühendamist ühele leheküljele.
Wildgans 9. jaanuar 2006, kell 00.50 (UTC)

Tegelikult olen nõus, et need on sünonüümid (kuigi sõnad on eesti keeles erineva konnotatsiooniga). Samas on olemas seisukoht, et need sõnad tähistavad eri asju. Kuid Sinu argumendid ei ole veenvad. Minu meelest on täiesti võimalik, et juba selle konnotatsioonierinevuse tõttu tuleks teha eri artiklid. Peale selle tundub, et sõnal "natsionalism" on niikuinii mitu tähendust: see võib tähendada nii rahvuste objektiivse olemasolu tunnistamist, nende olemasolu soovimist kui ka eri rahvuste erinevat väärtustamist.     Andres 9. jaanuar 2006, kell 00.58 (UTC)
Häda selles ongi, et vulgaarse käsitluse tulemusena on termini natsionalism eestipärase vastel nii mõnegi inimese arvates tekkinud konnotatiivsed erinevused. Selle põhjuseks on asjaolu, et eesti etnoloogia, mis taoliste mõistete ja terminitega peaks süvitsi tegelema, pole õigupoolest tänaseni jalule saanud. Lahti rääkida, miks see nii on, läheks pikale, tuliseks ning meie imepisikese rahva võimalusi arvestades ka ülemäära valuliseks. Seepärast on üldiseks heaks tooniks kujunenud rahvateaduse (etnoloogia) hetkeseisust rääkides probleemidest möödavaatamine.
Wildgans 9. jaanuar 2006, kell 01.10 (UTC)

Miski ei takista Sul asju Vikipeedias avamast. Andres 9. jaanuar 2006, kell 01.12 (UTC)

Eeldusel, et Sa ei esita lihtsalt isiklikku arvamust. Andres 9. jaanuar 2006, kell 01.13 (UTC)
*Miks Rahvuslusel ja Natsionalismil on eraldi artiklid? Kuidas oleks siis 'rahvuslus' näit. inglise või vene keeles?--Nahkhiir 20. juuni 2006, kell 13.03 (UTC)

Eri keelte sõnade tähenduste vahel ei pruugi olla täpseid vasteid.

Kas eri artiklid peavad olema, see on omaette küsimus. Arvan, et nende sõnade kasutamist on niiviisi võimalik paremini selgitada. Andres 20. juuni 2006, kell 13.08 (UTC)

Minule ei meeldi eriti kummagi artikli - ei rahvusluse ega natsionalismi - käsitlused. Definitsioonid on ähmased ja ei võtta sisu hästi kokku.
Rahvuslus ehk natsionalism on ideoloogia, mis põhineb selgepiirilise etnilise identiteedi, rahvuskultuuri ja rahvuslike traditsioonide erilisel väärtustamisel.
ja
Natsionalism ehk rahvuslus on ideoloogia, mis käsitab etnilist identiteeti inimeste ühistegevuse alusühikuna, ning sellel põhinev poliitiline praktika.
Ähmased on nii "eriline väärtustamine" kui "ühistegevuse alusühik", ega saa seega mõiste sisu täpselt esitada.
Kas tohib paluda, et artiklite kirjutajad selgitaks siin, kust need määratlused võetud on? (Võib-olla siis näen enese ignorantsust ja saan teada, et need on tunnustatud määratlused).
Ma olen pigem selle poolt, et natsionalism ja rahvuslus peaksid olema sama mõiste tähistajad, kuigi konnotatsioonid on praegu erinevad. (Teine äärmus oleks suruda neid siiski vägisi eri mõistetesse, millest üks oleks "hea" ja teine "halb").
Aga kui arutleda siiski laiema mõiste üle, mis hõlmaks nii "halba" kui "head" rahvuslust, siis mis on ikkagi selle mõiste sisu? Tuleks proovida jätta kõrvale see, et mõned rahvuslused on vaenulikud ja mõned mitte, et mõne rahvusluse alusel okupeeriti maailmajagu ja et mõne alusel tahetakse ehitada eluvõimelist väikeriiki? Mis siis alles jääb?
Kas mitte näiteks see, et
"Rahvuslus on mõtteviis, mille järgi ühe etnilise rühma keel ja kultuur on parim alus, millele ehitada riiki."? (Või siis "riigi" asemel laiem mõiste, mis hõlmaks ka teisi poliitilisi üksusi, näiteks riikide autonoomseid osi).
Või
"... mõtteviis, mille järgi inimesed peaksid jagunema riikideks keeleliste ja kultuuriliste piiride alusel"?
Kui mõni lugeja ei saa kohe aru, kust need pakkumised tulevad, eks pean siis selgitama, aga ma arvan, et nad on selletagi mõistetavad.
Ma olen kindel, et praegu kahes eri artiklis pakutud määratlused ei jõua väga hästi nähtus(t)e sisuni. Aga endal siiski ei jätku praegu julgust sisulisi toimetusi tegema hakata. Kõike parimat neile, kel tänu laiemale silmaringile seda julgust jätkub.--ML 16. veebruar 2007, kell 23:37 (UTC)

Sinu märkused on õigustatud. Praeguste definitsioonide järgi pole rahvuslusel ja natsionalismil mingit erinevust. Õigupoolest ongi muidugi tegemist sama asjaga. Sellepärast arvan, et sisuline käsitlus peaks olema ühes artiklis, teises artiklis aga peaks selgitama ainult sõnatarvituse spetsiifikat. Pakun, et artiklis Rahvuslus oleks sisuline käsitlus.

Need artiklid on tekkinud erinevate arvamustega kirjutajate tegevuse tagajärjena ega ole omavahel hästi koordineeritud. Igasugune abi olukorra parandamisel on teretulnud.

Mis puutub Sinu  ettepanekutesse, siis rahvuslus ei ole minu meelest tingimata seotud rahvusriigi ideega. Andres 17. veebruar 2007, kell 05:53 (UTC)

: Võib-olla. Lugesin rahvusluse artiklit inglise vikipeedias ja leidsin, et esimeses lauses on umbes see, mis meil natsionalismi artiklis ja järgmises umbes see, mida mina siin pakkusin. Kuna selle esimese lause määratlusest - sotsiaalse elu alus - ei oska mina päris hästi aru saada, jätan omalt poolt teema mõneks ajaks vist rahule. Ise oskan rahvuslust just ainult rahvusriikide (või rahvusriikide loomise taotlust) kaudu määratleda, aga kui see ei ole "kogu rahvuslus", siis võib-olla pikapeale selgub, et võiks kirjutada artikli "Rahvusriik" või "Rahvuslus poliitikas" vmt? ML 17. veebruar 2007, kell 10:40 (UTC)

: Siiski siiski, inglise artiklis kirjutatakse peaasjalikult poliitilistest liikumistest ja arutelulehelt võib näha, et seda artiklit peetakse väga kvaliteetseks ... ML 17. veebruar 2007, kell 10:40 (UTC)

:: Noh, seal on öeldud: Nationalism typically makes certain political claims based upon this belief..., nii et seda ei peeta rahvuslusele olemuslikuks, vaid tüüpiliseks.

:: Kvaliteedihinnanguid ei maksa tõsiselt võtta. Olen leidnud eeskujulikeks kvalifitseeritud artiklitest tõsiseid puudusi.

:: Rahvusriigist tuleb kindlasti teha omaette artikkel. Rahvuslusest poliitikas võib esialgu rääkida ka põhiartiklis. Andres 17. veebruar 2007, kell 10:52 (UTC)
----
Vahel eristatakse rahvuslust ja natsionalismi, kasutatades esimest mõistet pigem marurahvusluse kohta, kus on tegu oma etnose pidamisega teistest väärtuslikumaks. Äärmuslikku marurahvuslust nimetatakse sel juhul šovinismiks.

Kas võid sellise sõnakasutuse kohta näite tuua? Andres 19. märts 2007, kell 20:51 (UTC)
----
Varasem redaktsioon:
Rahvuslus ehk natsionalism on ideoloogia, mis põhineb selgepiirilise etnilise identiteedi,  rahvuskultuuri ja rahvuslike traditsioonide erilisel väärtustamisel.
Rahvusluse vastandiks on kosmopolitism ja internatsionalism, mille kohaselt inimene on või peaks olema eeskätt maailmakodanik või otsima eelkõige ühendavat, hoolimata etnilistest eripäradest.
Rahvuslusega on seotud rahvusriikide kujunemine.
Vahel eristatakse rahvuslust ja natsionalismi, kasutatades esimest mõistet pigem marurahvusluse kohta, kus on tegu oma etnose pidamisega teistest väärtuslikumaks. Äärmuslikku marurahvuslust nimetatakse sel juhul šovinismiks.

*Marurahvuslus
*Natsionalism
*Ksenofoobia
*Rassism
*Sotsiaalšovinism
*Natsionaalsotsialism
*Fašism
*Seksism

*DEVELOPMENTS IN RADICAL NATIONALISM
*Kultuuriliste eripärade kaitseks
*Marat Gelman võitleb kunstiga natsionalismi vastu
*Millal ikkagi sündis eesti rahvus?
*Mis on rahvuslus?
*Radical nationalism and efforts to oppose it in Russia in 2005
*Radical nationalism in Russia
*Skinhead attacks on foreign students underscore extreme nationalism in Russia
*Uuring: Tõnismäe monument
Andres 17. veebruar 2008, kell 09:23 (UTC)
----
Rahvuslus ehk natsionalism on doktriin ja/või poliitiline liikumine, mis leiab, et rahvusel on õigust moodustada ühisele ajaloole ja jagatud saatusele tuginedes sõltumatu või autonoomne poliitiline üksus.
Minu meelest poliitilist liikumist ei saa nimetada rahvusluseks. See on ikkagi doktriin, ideoloogia või vaade.
Edasi, kas Eestis oli ärkamisajal rahvuslus? Kui oli, siis see ei seostunud poliitilise üksusega. Seetõttu on see määratlus minu tõttu liiga kitsas.
Rahvuslus ehk natsionalism on ideoloogia, mis põhineb selgepiirilise etnilise identiteedi,  rahvuskultuuri ja rahvuslike traditsioonide erilisel väärtustamisel.

Sellel endisel määratlusel on võib-olla oma puudused, aga kokkuvõttes on see minu meelest õigem. Andres 17. veebruar 2008, kell 09:29 (UTC)
Rahvusluse äärmuslikud vormid – nagu näiteks need, mida 20. sajandil propageerisid fašistlikud liikumised – peavad rahvust inimese identiteedi kõige olulisemaks osaks ning üritavad defineerida seda rassi kaudu ja seostasid geneetika.
Miks rahvuse pidamine inimese identiteedi kõige olulisemaks osaks on äärmuslik?
Tänapäevaks on rahvusriigist saanud ühiskondliku korralduse domineeriv vorm.
Minu meelest enamik riike ei ole rahvusriigid.

Ajaloolased kasutavad terminit "natsionalism" selle ajaloolise ülemineku ning rahvusliku ideoloogia esilekerkimise ja võidulepääsemise kirjeldamisel.

See on segane.

Minu meelest peaks ikkagi kirjutama ka sõnade "rahvuslus" ja "natsionalism" erinevast kasutusest. Andres 17. veebruar 2008, kell 09:33 (UTC)

Samuti peaks mainima marurahvuslust, šovinismi jms.

Ka rahvusliku ideoloogia alaliike tuleks siin mainida.

Ka internatsionalismi ja kosmopolitismi mainimine oleks minu meelest omal kohal.  Andres 17. veebruar 2008, kell 09:38 (UTC)
Viide Roy Strideri artiklile praegusel kujul ei sobi siia. See ei ole neutraalne ja on rahvusluse suhtes vaenulik. Kui viide alles jätta, tuleks lisada viiteid ka rahvuslust toetavaile artikleile. Djreichsfuhrer 9. juuni 2008, kell 20:49 (UTC)

Viide on teemakohane. Katsume ikka juurde panna, mitte maha võtta. Andres 9. juuni 2008, kell 21:09 (UTC)
----
Meil on ka artikkel Natsionalism, mis algab samamoodi, kuid siit ei lähe sinna üldse linki. Kui rahvuslus ja natsionalism on sama asi (nagu kinnitab ka ÕS), tuleks artiklid liita. Andres 16. august 2008, kell 15:00 (UTC)

Liidetud. Djreichsfuhrer 16. august 2008, kell 15:20 (UTC)
----
Pilt vajab selgitust. Andres 16. august 2008, kell 15:06 (UTC)
----
Ideoloogia ja poliitiline liikumine on erinevad asjad. Poliitiline liikumine ei saa midagi käsitada. Andres 16. august 2008, kell 15:06 (UTC)
Etnos ja rahvus ei ole üks ja seesama, aga neist räägitakse läbisegi. Andres 16. august 2008, kell 15:08 (UTC)
Esimene lause ei ole usutav: võtame näiteks eestlaste rahvusluse 19. sajandil. Andres 16. august 2008, kell 15:08 (UTC)
Tänapäevaks on rahvusriigist saanud ühiskondliku korralduse domineeriv vorm.

See väide ei tundu usutav, sest enamik tänapäeva riikidest ei ole rahvusriigid. Preale selle, ammuste riikide puhul ei pidanud ju rahvuslus domineerima? Andres 16. august 2008, kell 15:34 (UTC)
Kas tõesti paljurahvuselise riigi toetamine on imperialism. Andres 16. august 2008, kell 15:36 (UTC)

Artikkel seda ei ütle. Kirjas on, et imperialism toetab (muu hulgas) paljurahvuselist riiki. Djreichsfuhrer 16. august 2008, kell 16:15 (UTC)
On endastmõistetav, et kodanik ei koli kusagile, sest ta on lojaalne oma isamaale, eriti koduusku eestlane.

Soovitan selle lause välja jätta. Andres 16. august 2008, kell 15:37 (UTC)
Teine lõik paistab esitavat rahvusluse seisukohta. Sellisel kujul pole ta neutraalne. Andres 16. august 2008, kell 15:39 (UTC)

POOLT-VORM ei ole artiklis esitatud kujul soovitav (inglise ja vene keele mõju!). Pealegi on kaks poolt-vormi kahes järjestikuses lauses. Artikli tekst: "Pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt kasutati süüdistust kodanlikus natsionalismis omariikluse pooldajate ning teiste poliitilises ebasoosingus isikute represseerimise ettekäändena. Ka iseseisvuse taastamise pooldajaid 1980.–90. aastatel süüdistati nende vastaste poolt." Soovitav on: "Kui Nõukogude Liit oli Eesti okupeerinud, kasutati süüdistust kodanlikus natsionalismis omariikluse pooldajate ning teiste poliitilises ebasoosingus isikute represseerimise ettekäändena. Ka iseseisvuse taastamise pooldajaid 1980.–1990. aastatel süüdistasid nende vastased //natsionalismis//." SISULINE KÜSIMUS VIIMASE NATUKE ÄHMASE LAUSE KOHTA: Kes keda süüdistas? Kas "iseseisvuse pooldajad" olid rahvusmeelsed kommunistid?! Või mõeldakse ikkagi neid rahvuslasi, keda tõrjus ja süüdistas EKP? (Täpsem oleks viimasel juhul sisu: need, kes EKP-s parajasti võimul olid (st. Vaino ja Ristlaane seltskond.)--Vikker 25. aprill 2009, kell 06:00 (UTC)
----
Siit on välja jäetud samastus natsionalismiga. Aga on võimatu tõestada, et tegu pole sama asjaga. Andres (arutelu) 3. november 2012, kell 01:24 (EET)
----
Milleks see Argo Loo tsitaat vajalik on? Ma mõistan, et wikisse saab igaüks kõike kirjutada, aga nii tendentslikku Nõmme Raadio vaimus juttu ei tohiks ka sisse jätta. Sellele on oma koht, kas või mõne teise artikli raames. Minu arvates peaks see lehekülg andma erapooletu ja ülevaatliku pildi rahvuslusest kui nähtusest ning seda käsitlevatest teoreetilistest seisukohtadest (selleni pole me veel küll kahjuks jõudnud), mitte olema kellegi poliitiliste veendumuste reklaamtahvel. Seda juttu ei ajanud hr Loo kindlasti rahvusvaheliste suhete magistrandina (tiitli lisamine pidi andma väitele kaalukust, st argumentum ad verecundiam), see oli poliitiline seisukohavõtt. Freultwah (arutelu) 27. jaanuar 2013, kell 17:17 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www2.lse.ac.uk/researchAndExpertise/units/gellner/Warwick0.html}}
** In Rahvuslus on 2013-06-24 13:05:26, 404 Not Found
** In Rahvuslus on 2013-07-06 21:12:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:12 (EEST)

Kustutasin päises oleva väite, et "Rahvusluse vastanditeks on internatsionalism, kosmopolitism, mis väärtustab kõigi inimeste riikideülest ühtekuuluvust ja maailmakodaniku ideed, aga ka imperialism, mis toetab paljurahvuselisi suurriike." tundub vildakas kui mitte otseselt väär. Esiteks artikli internatsionalism avades tuleb kohe lause "Internatsionalism on ideoloogia, mis peab tähtsaks rahvusvahelist (rahvaste vahelist) tegevust", mis teeb selle vastandamise rahvuslusele absurdseks. Ja kosmopoliitsus on väga mitmetahuline nähtus, mis minuteada ei välista rahvuslust ja ei saa seega olla ka vastandid. Säärane internatsionalismi ja rahvusluse vastandamine tuleb II MS ja külma sõja aegsest kommunismivastasest retoorikast ning asjaolu, et see siiani mõningates kohtades aktsepteeritud on ei pane seda tõele vastama. Selgitus neist kahest kui "maailmakodaniku idee" toetajast on minu jaoks ka hinnanguline ning kallutatud. OjapJ (arutelu) 6. november 2015, kell 22:59 (EET)

Hea küll, aga mingi seos rahvuslusel nendega on, nii et neid peaks siis kuidagi (õigemas sõnastuses) mainima.

Ja ikkagi, kui rahvuslus ei tähenda lihtsalt rahvuste olemasolu tunnistamist, siis need argumendid ei kehti. Andres (arutelu) 8. november 2015, kell 19:13 (EET)
----
Rahvuslust püüab maha suruda ka Euroopa Liidu juhtkond, kes võrdsustab rahvuslust natsismiga, eesmärgiga asustada Aafrikast ja Lähis-Idast Euroopasse ümber miljoneid immigrante.

Võtsin selle välja kui tõendamatu. Andres (arutelu) 4. veebruar 2018, kell 10:16 (EET)

Kui Nõukogude Liit oli Eesti okupeerinud, kasutati süüdistust kodanlikus natsionalismis omariikluse pooldajate ning teiste poliitilises ebasoosingus isikute represseerimise ettekäändena, kuna eestlus ei sobinud kokku venestamise ja olematute nõukogude inimese ja nõukogude rahva sundpähemäärimisega. Ka iseseisvuse taastamise pooldajaid süüdistasid 1980.–1990. aastatel nende vastased rahvusluses.

Võtsin selle jupi artiklist välja. Segane viitamata jutt, räägib pigem sõna kasutamisest, mitte rahvuslusest.--Minnekon (arutelu) 28. juuni 2019, kell 19:01 (EEST)

Probleem on praegu selles, et rahvuslus ehk etnotsentrism ja natsionalism ei ole üks ja sama asi. See, et ÕS oma jätkuvas rumaluses pani rahvusluse ja natsionalismi vahele võrdusmärgi, ei ole ka mingi üllatus. -Mardus /arutelu 15. juuli 2021, kell 17:22 (EEST)

Mille alusel saab väita, et tegu on eri mõistetega? Ma olen näinud autoreid, kes kasutavad neid termineid sünonüümidena, ja autoreid, kes kasutavad ainult üht või teist, aga mulle ei meenu, et keegi autoriteetne autor oleks neid sisuliselt (mitte a la "natsionalism on paha rahvuslus") eri mõistete tähistajana kasutanud. Aga kui ka on selliseid autoreid, siis me ei saa eeldada, et teised järgiksid sama sõnakasutust, kui nad üht või teist terminit kasutavad, või et taoline jaotus oleks domineeriv arusaam. Kui mõni autor väljendab selgelt, et ta mõtleb rahvusluse all etnotsentrismi, siis tuleks tema ideedest etnotsentismi artiklis rääkida, aga muudel juhtudel tuleb rahvuslusest rääkivate autorite mõtteid ikka siin artiklis tutvustada. --Minnekon (arutelu) 15. juuli 2021, kell 21:12 (EEST)


Arutelu:Hermann Hesse

Hesse läks Saksamaaga tülli ja oli alates 1923. aastast Šveitsi kodanik. Ei saa öelda, et ta oli saksa kirjanik Saksamaa kirjaniku mõttes, sest ta ei olnud seda kogu aeg. Andres 03:47, 16 Apr 2005 (UTC)

no eesti keeles võib saksa kirjanik tähendada lihtsalt saksa keeles kirjutajat kirjanikku, vrd Šveitsi saksa kirjanik, Šveitsi prantsuse kirjanik (eesti keeles keeletoimetuse ja korrektuuri läbinud trykitud raamatutes on kasutatud varemalt ka kohanime Prantsuse Šveits, et täpsustada sealt pärit inimese emakeelt). Väikese tähega "saksa kirjandus" võiks hõlmata ju ka Tšehhoslovakkias elanud juudi päritolu saksa keeles kirjutanud katoliiklase Franz Kafka loomingut (mis riigi kodanik ta oli?). Ohpuu 21. august 2006, kell 06:09 (UTC)

Võiks, aga kahemõttelisuse tõttu on parem kasutada täpsemaid väljendeid: saksakeelne kirjandus, saksakeelne kirjanik või saksa keeles kirjutav kirjanik. Saksa kirjandus võiks olla täpsustuslehekülg: saksakeelne kirjandus või Saksamaa kirjandus. Muidugi pole kindel, kas viimase kohta on otstarbeka eraldi artiklit teha. Andres 21. august 2006, kell 07:53 (UTC)

Vanaisast saaks ka nupukese teha. kas teha? avjoska 21. august 2006, kell 05:38 (UTC)

Jah. Andres 21. august 2006, kell 07:53 (UTC)

Ka teise vanaisa kohta. Andres 21. august 2006, kell 07:54 (UTC)
Tõlkijad teevad nõudlikku tööd. Hesset on tõlgitud hästi. Lugupidamine tõlkija vastu, lugejale andmete otsimise kergendamine ja entsüklopeedia informatiivsus eeldaksid, et kõikjal on märgitud ka tõlkijate nimed. Ka peaksid üldsõnaliselt märgitud teosed (Teoste lõpul) olema avatud.

Vikipeedias on kõigil võimalik kaastööd teha, ka sul.--WooteleF 23. aprill 2009, kell 21:48 (UTC)

Kõik õige. Asi on selles, et kaastööd Vikipeediale teevad  stiihiliselt eri kasutajad, ja toimetajad ei ole jõudnud kõigi artiklitega süstemaatiliselt tegelda. Tegu ei ole Vikipeedia hoiakuga, et andmeid on artiklis juba piisavalt. Andres 24. aprill 2009, kell 15:22 (UTC)

* Parim koht Hesse uurimiseks, pikk artikkel, kuid saksakeeles.
--WikedKentaur 26. mai 2010, kell 19:02 (EEST)
----
Hesse kasvas üles Švaabimaa pietistide perekonnas, milles kehtis põhimõte koondada usklikke väikestesse mõttegruppidesse.

Ei saa sellest lausest aru. Kas perekond jaotati gruppidesse? Mis see lause öelda tahab? Ei ole ju mõeldud isa, ilmselt siis ta kasvas koos vanavanematega? Siin oleks tarvis pikemat esitust. Andres (arutelu) 1. juuni 2014, kell 15:18 (EEST)


Arutelu:1. järgu haldusüksus

''1. järgu haldusüksus on riigisiseselt tavaliselt suurim haldusüksus. Sõltuvalt riigist võib aga suurim olla "vabariik" või "vald".
Ma ei saa aru, mis see tähendab. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 04:15, 16 Apr 2005 (UTC)

Tõstan siia arutelu Viki üldise arutelu lehelt :

Tegelikult on küsimus selles, et kas tegu on mingi KNAB-i leiutisega (väljamõeldisega)? Niipalju kui mina olen aru saanud on vähemalt Eestis esimese tasandi haldusüksuseks vald ja teise tasandi üksuseks maakond - nii, et need järgud on põhimõtteliselt vastupidises järjestuses tasanditega ja knab paistab olema lisaks vikile ainsaks kohaks kus miskit taolist asjandust nagu järk kasutatakse ja arvan et see tekitab mõneski mõttes segadust. Vanasti nimetati seda üksust 'administratiivjaotuse põhiüksus' (või haldusjaotuse põhiüksus) saan aru et vb tsipa kohmakas, aga teisest küljest ehk segadust vähem... - Ahsoous 15:28, 25 Dec 2004 (UTC)

Põhimõtteliselt on vald ja maakond mõlemad 'haldusjaotuse üksused'. Ma pole küll kohanud KNABile vastupidist, või vähemalt ei mäleta. Vaadata tuleb riigi seisukohast. Riiki kui tervikut tuleb parema administreerimise huvides jagada väiksemateks 'osadeks'. Praegu on Eestis kahetasandiline/astmeline haldusjaotus riik jagatud maakondadeks ja nood omakorda valdadeks. 1953. aastal oli kolmetasandiline jaotus: vabariik oli jagatud oblastiteks, oblastid rajoonideks ning nood külanõukogudeks. Mõnes riigis on jaotus veel rohkemate astmetega. - Urmas 15:53, 25 Dec 2004 (UTC)

:kas sulle endale ei tundu 'esimene tasand' ja 'esimene järk' segadusttekitav? - Ahsoous

::'tasand' on sõna, mida kasutasin 'järgu' vältimiseks. Hetkel. Kui tundub kergem lugeda, võid 'tasandi' asemele vabalt panna 'järgu' või 'järguline'. - Urmas 16:14, 25 Dec 2004 (UTC)

:::siis saa aru, et esimene tasand on vald ja teine maakond - selles ongi probleem - Ahsoous

::Jah, kui me elame demokraatlikus riigis, kus kodaniku jaoks on oluline kohaliku omavalitsuse  (munitsipaliteedi) tasand. Kandku ta mis tahes nime - vald, munitsipaliteet, community. Kohalik omavalitsus hakkab jah pihta n.ö rohujuure tasandilt, mitte riigi tasandilt.

::Haldusjaotus on tiba teine asi, riik tuleb osadeks jaotada, et paremini administreerida. Meil ei ole maakond mitte omavalitsus, vaid riigi haldamiseks, administreerimiseks loodud üksus, st tükk riiki. Eestis jääb riik praegu sellel tasandil "pidama", kuid ebademokraatliku riigikorralduse juures võiks vallavalitsusi määrata vabariigi valitsus. Riigi seisukohast on siis maakond number 1 ja vald number 2. Me ei saa eeldada ega nõuda, et kõikides riikides oleks olemas kohalikud omavalitsused.

::Minu arvates on KNAB-i kirjeldus igati loogiline ja arvestades omavalitsuse kui sellise puudumist paljudes riikides ka universaalne. Vastupidine tekitaks hulgaliselt ebaselgust. Näiteks, kuidas Sa kirjeldaksid 'külanõukogu' (Sinu jaoks number 1) ja 'vabariigi' järke Nõukogude Liidus olnu põhjal? Eesti NSV-s olid järgud 'külanõukogu'-'rajoon'-'vabariik', Vene NFSV autonoomses ringkonnas 'külanõukogu'-'rajoon'-'autonoomne ringkond'-'krai'-'vabariik' ja tavaoblastis 'külanõukogu'-'rajoon'-'oblast'-'vabariik'. - Urmas 16:56, 25 Dec 2004 (UTC)

::Lisaks KNAB-ile on samasugune haldusüksuste järkude süsteem ka ameeriklaste kohanimeandmebaasis GeoNet Names Server (GNS). - Urmas 17:35, 25 Dec 2004 (UTC)

:::saa ometi aru, et see nimetus(!) on (eesti oludes) jabur, mida siin ja knabis kasutatakse - Ahsoous

::Jaburaid nimetusi on eesti keeles hulgi. Ma tõesti ei saa aru, milles on sügavam probleem. 'Haldusüksus' on igati asjakohane nimetus. See, et järke loetakse kõige suurematest alates väiksemate suunas, pole samuti KNAB-i väljamõeldis. Eesti jaoks mingit eraldi, teistpidi kui ülejäänud süsteemi tegema hakata oleks pehmelt öeldes kummaline. - Urmas 19:35, 25 Dec 2004 (UTC)

Mina ausaltöelda ei saa aru, kust see asi tulnud on. Olen 1. 2. ja n. järku haldusüksuste terminit kohanud ainult et wikis. Jääb mulje, et tegemist on mõne kohaliku sepa leiutisega. Oskab keegi anda lingi/viite, mis tõestaks, et selliseid asju eestis või üldse maailmas ka reaalselt kasutatakse? --Kyng 21. august 2009, kell 18:40 (UTC)

See on võetud KNAB-ist.  Nende leviku kohta võib küsida Peeter Pällilt. Andres 21. august 2009, kell 18:45 (UTC)

Sama link on ka artiklis eneses. Andres 21. august 2009, kell 18:46 (UTC)
----
1. järgu haldusüksused on loetletud artiklis Riikide haldusüksused. Võib-olla tuleb neid liita? Geonarva 25. august 2009, kell 19:54 (UTC)

Kust on pärit väljend "1. järgu haldusüksus"?


Kategooria arutelu:Ajaarvamine

kas see on normaalne, et see kategooria on üknes kategooria kalender alamkategooriaks ning kategooria kalender taas üksnes siinse kategooria alamkategooria... - Ahsoous 10:11, 16 Apr 2005 (UTC)

Ei. need kategooriad oleks vaja ennem selgeks rääkida/arutada kusagil arutelu lehel (Vikipeedia:Vikiprojekt Kategooriad alalehel ehk(?) Vikipeedia:Vikiprojekt Kategooriad/Ajaarvamine(?). muidu on nii et igaüks teeb nii nagu aru saab ja teised võivad kõrvalt vaadata ja proovida mõista(tada) mis toimub --TarmoK 10:18, 16 Apr 2005 (UTC)

Kas on keegi kompetentne ja asjalik, kes oleks võimeline lahti seletama nn Bütsantsi ja Vana-Vene kalendri?--Nosser 24. november 2009, kell 14:19 (UTC)

Bütsantsi kalendri alguspunktiks oli maailma loomine (piibli järgi), mis juhtus 5509 aastat enne Jeesuse sündi. Vähemasti mina saan asjast nii aru.--WooteleF 24. november 2009, kell 14:37 (UTC)