Arutelu:Eesti Vabaerakond

...mida iseloomustab poliitiline populism.

Välja võetud. Populismis võiks suuremal või vähemal määral kõiki praeguseid etableerunud erakondi süüdistada. Avalauses vastset erakonda sel kombel märgistada ei ole õige, see rikub ka Vikipeedia erapooletuse reeglit. Märkida infokastis erakonna ideoloogiaks populism pole niisamuti õige, populism ei ole ideoloogia. Välja võetud. 88.196.28.229 20. september 2014, kell 19:08 (EEST)

:Populism on tegelikult ka poliitiline ideoloogia ja lähenemine, millele Vabaerakond sisuliselt vastab, mitte üksnes negatiivne termin. Rahvuslik konservatiivsena ei saa seda ilmselt siiski määratleda, sest Herkeli enda sõnul, nagu teatas ERR, on uus partei ilmavaatelt paremliberaalne. Rahvuslikule konservatismile on iseloomulikud skeptilisus Euroopa Liidu suhtes, vastuseis immigratsioonile ning sotsiaalkonservatiivsed väärtused, aga Vabaerakond ei oma ühtegi neist Euroopa rahvuslik-konservatiivsetele erakondadele iseloomulikest joontest. Infopartisan 22. september 2014, kell 08:15 (EEST)

::Populism on poliitiline taktika ja strateegia, instrument, poliitilise manipulatsiooni vahend. en:List of political ideologies ütleb: Ideologies can be distinguished from political strategies (e.g.populism) and from single issues that a party may be built around (e.g. legalization of marijuana). Ei selles artiklis toodud poliitiliste ideoloogiate loetelust ega eesti vikipeedia artikli Ideoloogia loetelust me populismi ei leia. Eesti Vabaerakonna poliitilises programmis on öeldud: Meie peamised väärtused on vabadus ja avatus, alalhoidlikkus ja rahvuslus, usaldus, hoolivus ja vastutustunne. Ka Erakonnad.info järgi on Eesti Vabaerakond rahvuslik konservatiivne: http://www.erakonnad.info/erakond/non/eve.html. 88.196.28.229 22. september 2014, kell 17:32 (EEST)

::: Kõnealune erakond ei kuulu Riigikogusse ja seepärast ta ongi populistlik. Nii lihtne see asi ongi.

::::Akadeemilises kirjanduses käsitletakse populismi siiski ka ideoloogiana, nagu on mainitud ka ingliskeelse Wikipedia vastavas artiklis en:Populism. Rahvusliku konservatismi definitsioonile Vabaerakond sisuliselt ei vasta ja osad erakonna juhatuse liikmed on määratlenud ennast selgelt moel, mis sellega kokku ei sobi, näiteks Jevgeni Krištafovitš on enese sõnul liberaalpoliitik. Kui populism jätab liiga negatiivse mulje, siis ehk sobiks ideoloogia kohale hoopis määratlematu? Infopartisan 23. september 2014, kell 07:47 (EEST)

:::::Kuidas nii, määratlematu, kui Vabaerakond on oma programmis erakonna peamiste väärtustena nimetanud alalhoidlikkust ja rahvuslust ning Erakonnad.info järgi on Eesti Vabaerakond rahvuslik konservatiivne? Lisasin infokasti viite ideoloogia määratluse juurde. Mida teha aga koalitsiooni märkusega infokastis? Tegelikult on Vabaerakond Riigikogus esindatud, - erakonna esimehe Andres Herkeli näol. 88.196.28.229 23. september 2014, kell 14:39 (EEST)
Kas tõesti on lühend EVA? Ave Maria (arutelu) 8. veebruar 2015, kell 11:19 (EET)

Milleri sõnavõtt on üks väheseid vabaerakondlaste esinemisi, mis on üleriiklikus meedias eraldi tähelepanu pälvinud (mitte üksnes eri erakondade võrdluses), seega võiks siin olla küll. Aga ma pole päris kindel, kuhu seda panna. Kriitika see ju ei ole, erakonna seisukoht ka mitte. Vast kõlbavad liikmete seisukohad ka "Seisukohtade" alla.

See ei ole minu meelest üldse mingi seisukoht. Andres (arutelu) 24. veebruar 2015, kell 18:48 (EET)

Ma jätaksin selle üldse välja, sest isikuartiklis on sellest juttu, aga erakonda see minu meelest ei iseloomusta. Andres (arutelu) 24. veebruar 2015, kell 19:11 (EET)

:2015. aasta Riigikogu valimistel pälvis Vabaerakonna nimekirjas kandideeriv Ants Miller tähelepanu videoga, milles esitas järgmise üleskutse: "Kuula oma südame häält. Aga kui süda vaikib, vali see, kellel on kõige suuremad tissid."

:::Võtsin välja. 88.196.28.229 7. mai 2015, kell 14:39 (EEST)

Kriitika osa on kummaline. Paistavad suvaliselt valitud juhuslike inimeste kommentaarid. Viidete lingid ka ei tööta. --Epp 16. aprill 2015, kell 03:32 (EEST)
----
Vastavalt oma juhi Andres Herkeli klassifikatsioonile on erakond paremliberaalne.

Viitamata väide. Vabaerakond on oma programmis erakonna peamiste väärtustena nimetanud alalhoidlikkust ja rahvuslust ning Erakonnad.info järgi on Eesti Vabaerakond rahvuslik konservatiivne. Võtan välja. 88.196.28.229 7. mai 2015, kell 14:51 (EEST)
----
Erakonna loomise taga oli MTÜ Vaba Isamaaline Kodanik.

Sellest on juba juttu Asutamises. Võtan välja. 88.196.28.229 7. mai 2015, kell 14:59 (EEST)
----
"Erakonnad.info järgi on Eesti Vabaerakond rahvuslik konservatiivne" Minu meelest püüavad nad samaaegselt olla liberaalsed ja konservatiivsed. Velirand (arutelu) 27. september 2016, kell 13:30 (EEST)

Ma ütleks, et osa partei liidreid toetavad  mõõdukat konservatiivsust, osa mõõdukat liberaalsust ja esimene suund domineerib. Mu mälu järgi on ka politoloogid Vabaerakonda just rahvuskonservatiivseks, mitte liberaalseks liigitanud.--Minnekon (arutelu) 27. september 2016, kell 16:50 (EEST)

: Rahvuslik konservatism kindlasti pole. See võis olla nende algne soov aga teod näitavad hoopis muud. Talviku meelest on ideoloogiaks vaba konservatism aga seda määratlust poliitikas vist pole. Talvik: Vabaerakonna maailmavaade on vaba konservatism, ERR, 08.03.2017 --Tiia (arutelu) 29. september 2017, kell 05:34 (EEST)
Siin peaks jällegi asjadest kirjutama teksti sees, ühest nääratlust infokastis ei pea olema. Andres (arutelu) 29. september 2017, kell 08:20 (EEST)

Tiiaga nõus, võtsin esimesest lausest rahvusliku välja.Miacek (arutelu) 12. juuni 2019, kell 17:16 (EEST)
----
Vabaerakond on endale lõpuks maailmavaate leidnud – paremtsentrism (https://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/mitte-enam-nii-maailmavaatetu-uksinda-edasi-ruhkiv-vabaerakond-maaratleb-end-paremtsentristlikuna?id=88684277) Velirand (arutelu) 19. jaanuar 2020, kell 00:00 (EET)
----
"Eesti konservatiivne erakond." Kordan veelkord seda, mida olen varem öelnud. Tegemist on siiski üldiselt liberaalse erakonnaga. Velirand (arutelu) 27. jaanuar 2020, kell 14:59 (EET)

Artikli "Ideoloogia" alaosas on 3 autorit Vabaerakonna ühes või teises vormis konservatiivseks hinnanud, üks ei oska liigitada – mulle paistab see piisav alus, et sissejuhatuse tarvis taoline üldistus teha. Praegu pole ühtegi allikat, mis Vabaerakonda liberaalsena kirjeldaks. --Minnekon (arutelu) 28. jaanuar 2020, kell 00:55 (EET)

: Nad ise ütlevad enda kohta: "Vabaerakond on VABAKONSERVATIIVNE ehk liberaal-konservatiivne erakond: ’Vaba’ ehk ’liberaalne’ tähendab seda, et me väärtustame vaba ja ise hakkama saavate inimeste riiki, st Vabaerakond seisab kodanikuvabaduste eest. ’Konservatiivne’ tähendab traditsioonidel, rahvuslikkusel ja rahvuskultuuril ning säästval ja loodushoidlikul majandusel põhinevat ilmavaadet. Just siin on meil tubli annus ka rohelist lähenemist. (https://vabaerakond.ee/vaba-on-olla-parem/) Velirand (arutelu) 28. jaanuar 2020, kell 09:37 (EET)

::Vikipeedia põhineb usaldusväärsetel allikatel (kes poliitika valdkonnas on ennekõike politoloogid). Kahjuks erakond ise ei ole neutraalne ega asjatundlik allikas oma maailmavaate kirjeldamisel. See, et erakond enda kohta midagi väidab, ei tähenda veel, et see tõsi on. Samas kui partei seisukohad ajakirjandusest läbi jooksnud on, siis lühidalt võib neid vast artiklis mainida nagu praegu siin ka tehtud on, aga erakonda ennast ei saa usaldusväärsuse mõttes teiste allikatega võrdväärselt kohelda.--Minnekon (arutelu) 28. jaanuar 2020, kell 17:04 (EET)


Kasutaja arutelu:Teel Pihlak

Tere tulemast Vikipeediasse, Teel Pihlak! --Epp 22. september 2014, kell 00:59 (EEST)

Tere! Palun redigeeri selle pildi kirjelduslehekülge ja lisa vaba litsents (nt ), millega pildi tegija nõus on. Ühtlasi tuleks ära märkida, kes on autor, kes lubab pilti vabalt kasutada ning tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et lubab kasutada pilti nimetatud vaba litsentsi tingimustel. Pikne 29. september 2014, kell 13:18 (EEST)
Tere! Vabandust, aga ma pole hästi nendest litsentsidest aru saanud. Küll aga on mul selle foto avaldamiseks fotol oleva isiku - Thavet Atlase luba olemas. Küsimus on, et kuidas saaksin loa olemasolu tõestada? Kas tuleb küsida Thavet Atlaselt e-kirja vormis tõend, mille siis aadressile permissions-etwikimedia.org edastan või tuleks Thavet Atlasel ise sellel aadressil kirjutada? Teel Pihlak 29. september 2014, kell 23.47 (EEST)

Tarvis on, et autoriõigust puudutava loa annaks pildi tegija, kes eeldatavasti on keegi teine kui pildil kujutatu. Sobib, kui edastad autori loa nimetatud aadressile. Loas peaks olema öeldud, et see käib selle konkreetse pildi kohta ja et pildi kasutamist lubatakse konkreetse vaba litsentsi tingimustel. Vikipeedias tavalisim litsents, mida valida, on ülalviidatud cc-by-sa-3.0. Pikne 30. september 2014, kell 12:49 (EEST)


Arutelu:Tarmo Sulger

Kas artiklis Rannamõisa kogudus peetakse silmas sama inimest? --Epp 22. september 2014, kell 04:33 (EEST)

RAnnamõisa koguduses on sama isik.


Malli arutelu:Meistriliiga hooajad

Panen märkuse siia kuigi jutt iseenesest on kirjas lehel Arutelu:Eesti jalgpalli kõrgliiga 1925 ja ei hakka igale leheküljele eraldi märkusi lisama.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. september 2014, kell 02:19 (EEST)

Inglise keelses wikipeedias on nt. 1921. aasta liiga kohta nii: "...was the first football league season in Estonia. It was played as a knock-out tournament...". --LeeMarx (arutelu) 23. september 2014, kell 02:44 (EEST)

: Innustasid mind asja uurima, ning sain kõvasti targemaks (aitäh!). 1921-1928 oli nimekas A-klass, 1929. aasta hooaaja eel muudeti nimeks Liiduklass. Seega kui sobib, siis muudaks pealkirjad vastavalt "Eesti jalgpalli A-klass ####" ja "Eesti jalgpalli Liiduklass ####". ENSV aegset liigat mainides on igalpool kasutatud nime ENSV Kõrgliiga, aga täpsuse huvides võib muidugi asja uurida. --LeeMarx (arutelu) 24. september 2014, kell 13:21 (EEST)

:: Kui sa viitsid uurida, siis Eesti spordi aastaraamatutest ja Kehakultuurlase aastaraamatutest saad  tõenäoliselt suhteliselt täpsed võistluste nimed ja ka väga palju lisainfot artiklitesse lisamiseks.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 24. september 2014, kell 21:02 (EEST)

:1944 oli ka veel Liiduklass. Aga võimalik, et nii mallis kui ka artiklites sobiks paremini pealkirjas Eesti meistrivõistlused jalgpallis ####. 193.40.239.25 25. september 2014, kell 17:20 (EEST)

::Eesti meistrivõistlused jalgpallis sobib ideaalselt, saab A,B ja C-klasside tulemused ühte artiklisse kokku panna. --LeeMarx (arutelu) 4. detsember 2015, kell 02:25 (EET)

*Kõrgeim: I liiga (esiliiga),
*2. tasand: II liiga (teine liiga),
*3. tasand: III liiga (kolmas liiga)
*Allikad: Raamatud "Mart Poom. Minu lugu" (2014), "kehakultuurlase aasta raamat 1974" ja "Jalgpall" (1970) --LeeMarx (arutelu) 26. september 2016, kell 18:06 (EEST)


Arutelu:PA

lühendite erikujude PA, Pa, .pa jne jne eri artikliteks tegemine on rumalus, sest siis kaob ülevaade ja lühendite kujud pole ka püsivad: mõnikord kasutatakse lühendit nii väiketähtedena kui ka suurtähtedena. Kui aga eraldi artiklid teha, siis see tähendab, et eraldi artiklid tuleks teha ka kujudele: P.A., P.A, p.a, P-A, P/A, pA jne jne, mis on lausrumalus. Nt dewiki ja enwiki käsitlevaid analoogseid juhtumeid üldjuhul ühes koondtäpsustuslehes. --Bioneer1 (arutelu) 23. september 2014, kell 10:02 (EEST)

sama teemaga seotud arvamus ka siin: arutelu: Pm--Bioneer1 (arutelu) 23. september 2014, kell 10:15 (EEST)

Palun põhjenda, miks lausrumalus. Kui ma otsin näiteks lühendit P-A, miks ma peaksin kriipsu sisestamata jätma?

:::: sa võid selle kriipsu või punkti ju minugi poolest google'isse sisestada, aga kas sa sellest kasu ka saad :P Ehk siis ütleks, et need kriipsud ja punktid ja suured-väiksed tähed ei kõlba otsingute jaoks.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. september 2014, kell 19:12 (EEST)

::::: Mis jaoks Google'isse? Vikipeedias need otsingud ju töötavad. Ma ei tea, Google'ist kahetäheliste lühendite tähendusi otsida on lootusetu. Andres (arutelu) 25. september 2014, kell 10:51 (EEST)

::::::: Aga sellepärast, et otsinguks kasutatakse siiski otsingumootoreid ja mitte Vikipeediat. Ja inimene tõesti ei pea eelnevalt teadma, et siin eksisteerib selline asi nagu suurte ja väikeste tähtede vahel range vahetegemine. Linuxikasutajad võivad veel selle peale tulla, aga Windows ei lase sul isegi ühte kausta tekitada faile pa, Pa, PA. ja DOS-i ja Windowsi otsingud on olnud aegade algusest peale tõstutundetud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 25. september 2014, kell 14:34 (EEST)

::: Kui keegi otsib Google'ist, mitte Vikipeediast, miks me peaksime tema pärast siis muretsema? Ma proovisin Google'ist otsida, ja siia igatahes ei satu. Andres (arutelu) 25. september 2014, kell 17:21 (EEST)

:::::: Aga lihtsalt sellepärast, et ligi 80 % inimestest alustab uue info otsimist otsimootoritest.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. oktoober 2014, kell 04:17 (EEST)

:::::: Hea küll, aga ma pean silmas, et niisuguste kahetäheliste ühendite otsimine Google'ist on üsna mõttetu, sest Google ei vii kuigi ruttu selliste lehekülgede juurde nagu meil, meie juurde ka mitte. Andres (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 09:44 (EEST)

Kui lühendil on mitu varianti, tuleb teda käsitleda mitme lühendina ning mitme variandi all ära tuua. Andres (arutelu) 23. september 2014, kell 13:25 (EEST)

Need on ju tõesti erinevad lühendid. Mingil põhjusel neid eristatakse, enamasti võrdlemisi rõhutatult, miks ei peaks siis meie seda tegema. Kui neid vastastikku asendada, pole see tihti enam arusaadav. Kui inimesed (kas laiskusest või teadmatusest) valesti otsivad või tehnilised võimalused asju piiravad, ongi meie asi tähelepanu juhtida sellele, kuidas on õige. Me ju võtame arvesse isegi nt igasugu kummalisi suurtähti keset sõna või väikese tähega algavaid nimesid ja eristame organisatsioone suure ja väikese algustähe abil. Ka mitteeksitavat pealkirja on sellistele koondartiklitele võimatu panna. Siin on sama lugu nagu nt vigaste ümbersuunamistega; kui vigase otsinguga õigesse artiklisse satutakse, kinnistab see vigast nimekuju veelgi. --Epp 23. september 2014, kell 17:04 (EEST)

: Seda teemat olen ma siin kusagil (aga mis lehel???) mõni aasta tagasi Andresega vaielnud ja mina oma seisukohta selles osas muutnud ei ole: need lühendid tuleb kajastada kõik ühel ja samal lehel ning mitte jagada neid erinevate lehtede vahele laiali.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. september 2014, kell 18:47 (EEST)

Minu meelest teistes keeltes pole eksitavad pealkirjad. Lihtsalt mingisugune tinglik pealkiri tuleb täpsustusleheküljele valida. Kui koondame ligidased lühendid ühele leheküljele, aga ei aja sassi, mis mille kohta käib, siis minu meelest pole midagi valesti.

Minu meelest pole ka põhjust lugejatele ette heita, et nad otsivad valesti, sest see on tõesti harjumuspärane, et otsingud pole tõstutundlikud, ka Vikipeedias (kui mõnel erandjuhul just pole otsustatud asju eristada suure ja väikese tähe abil). Ja kui erinevad lühendid on juba sedasi koondatud, siis pole kuigivõrd mõtet ka harvemaid punkti või sidekriipsuga lühendeid eraldi tõsta ja sundida lugejat sedasi osalt ikkagi erinevate seotud täpsustuslehekülgede vahel kolama, eriti arvestades, et selliseid lühendeid on kerge sassi ajada.

Vigaste ümbersuunamistega on see häda, et neile võidakse linkida ja kuna link viiks õigesse kohta, siis jah vigane vorm justkui sobiks. Aga täpsustusleheküljele niikuinii pole põhjust linkida. Ja kui lühend pole suunatud konkreetse asja juurde, vaid on suunatud täpsustusleheküljele, kus on näidatud, milline lühend konkeetse asja kohta käib, siis minu meelest ei saa lühendit ka vale kasutusega kokku viia.

Hiljuti oli sellest juttu veel siin: Arutelu:Tk Pikne 23. september 2014, kell 19:35 (EEST)

: Veel varasemast: Arutelu:Am. Aga neid lehti on veel.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. september 2014, kell 20:57 (EEST)

: Ma ei saa aru, kuidas saab sassi ajada näiteks lühendit am lühendiga a.m või a-m või a/m. Iseasi, kui punkt on lõpus. Siin ei ole ju asi tõstutundlikkuses.

: Vigastes ümbersuunamistes ma probleemi ei näe. Andres (arutelu) 25. september 2014, kell 10:48 (EEST)

:: Ota vets. Nagu sa ise väga hästi tead, siis pahatihti jäetakse punktid panemata ka sinna, kus nad olema peavad. Aga lühendid A.M., AM, a.m. ja am tähendavad kõik ka vähemalt ühes variandis täpselt ühte ja sedasama (ante meridiem)  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 25. september 2014, kell 14:34 (EEST)

::: Minu meelest seda lühendit eesti keeles ei kasutata ja me ei pruugi seda seda üldse ära tuua. Teiseks, kui mõni niisugune lühend on, millel on mitu varianti, siis võib iga varianti käsitada eri lühendina. Kolmandaks, kui keegi kirjutab valesti, siis minu meelest ei ole ülekohtune, et ta peab pikema tee läbi käima. 25. september 2014, kell 17:21 (EEST)~

Pikne mainis eelnevalt ka tinglikku koondpealkirja. Andres kuskil arutelus pakkus, et see võiks olla suurtäht ja väiketäht ehk siis antud juhul Pa, mitte PA. See on tingitud tõstutundlikkusest--Bioneer1 (arutelu) 24. september 2014, kell 11:37 (EEST)

siiski nt enwik'si ja dewiki's on ilmselt kokkuleppeliselt selleks mõlemad suurtähed, ehk PA--Bioneer1 (arutelu) 24. september 2014, kell 11:39 (EEST)

Kui koondnimekiri Pa ja PA kohta oleks "Pa" all ning "PA" näeks välja niisugune, siis ma saaks veel aru. Need kes sisestavad "pa", arvestades tõstutundlikkusega, jõuavad koondleheküljele. Siia aga jõutakse ainult juhul, kui sisestatakse suur A, järelikult teatakse, mida otsitakse. Sellepärast on minu meelest mõistlik, kui siin on need asjad, mis otsingule vastavad. Andres (arutelu) 25. september 2014, kell 10:48 (EEST)

:seetõttu tulebki täpslk-d Pa ja PA liita (praegu on need Epu tehtuna eraldi), et sõltumata sisestavast sõnast jõutaks alati ühele ainsala koondleheküljele, mis teiste vikide eeskujul peaks olema PA, mitte Pa--Bioneer1 (arutelu) 26. september 2014, kell 15:21 (EEST)

:::: Minu meelest ei ole eeskuju piisav argument, kui sellele on sisuline vastuargument, millele pole vastust. Andres (arutelu) 27. september 2014, kell 19:18 (EEST)

:: Oletaks, et põhjuse kasutada suurtähti kasutada annab see, et mõned kahetähelised pealkirjad peavad siiski jääma  konkreetsetele asjadele (näiteks kasvõi Ob ja Po).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. september 2014, kell 16:09 (EEST)

::: Mina ei näe siin põhjust: esiteks, pealkiri peaks olema Po (täpsustus) (kui selle pealkirja all midagi täpsustada poleks, siis muidugi oleks PO), teiseks, kõiki juhtumeid ei pea ühtlustama. Andres (arutelu) 27. september 2014, kell 19:18 (EEST)


Arutelu:Tallinna vallutamine (1944)

Miks see vandalism on, mis siin oli? Andres (arutelu) 22. september 2012, kell 11:32 (EEST)

märksõna Tallinna hõivamine (1944) suunab siia. Tõin üle ka vastava arutelu siit.--Estopedist1 (arutelu) 8. august 2019, kell 11:29 (EEST)
Tegin algust. Palun lahkelt jätkata. 88.196.28.229 23. september 2014, kell 17:10 (EEST)
----
Artikli pealkiri võiks olla Tallinna hõivamine (1944). Velirand (arutelu) 24. september 2014, kell 12:56 (EEST)

Nõus. Palun parandada. 88.196.28.229 24. september 2014, kell 14:42 (EEST)
Tundub, et eesti ajalookirjanduses nimetatakse seda enamasti "Tallinna vallutamiseks". Vastavad lingid on/olid ka ette nähtud. Pikne 24. september 2014, kell 15:21 (EEST)

täpsustusleheküljel Tallinna vallutamine on ka vastav link Tallinna vallutamine (1944)--Bioneer1 (arutelu) 25. september 2014, kell 14:04 (EEST)

: Ma tegin selle ümbersuunamiseks siia.

: Kui ajaloolased nimetavad seda vallutamiseks, siis minu poolest võib ta seda nime kanda. Aga mulle tundub, et siin polnud vallutamist, sest vastupanu ei osutatud.

: Praegu on Tallinna hõivamine ümbersuunamine siia. Niisugusel asjal pole mõtet. Andres (arutelu) 27. september 2014, kell 20:05 (EEST)

:: Siin mainitakse väikese Eesti üksuse purustamist. Võib-olla ikkagi oli vastupanu. Minu meelest peaks kasutama levinud nimetust, isegi kui see on tinglik. Pikne 28. september 2014, kell 18:40 (EEST)

::: Mul ei ole selle vastu midagi, siis oleks pealkirjaks Tallinna vallutamine (1944). Andres (arutelu) 28. september 2014, kell 18:41 (EEST)

:::: Olgu, ma muudan ära, muidu jääb venima. Andres (arutelu) 28. september 2014, kell 18:42 (EEST)


Kasutaja arutelu:Urma~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Urma! Adeliine 24. september 2014, kell 22:16 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Urma~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:18 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Türannosaurus

Arvaks, et türannosaurus ei saa olla kategoorias dinosaurused.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. september 2014, kell 00:47 (EEST)

Tyrannosaurus kaalub kuni 7 tonni.


Malli arutelu:Jalgpallimatš kokkupandav

Ei saa aru miks see ei tööta, kas mingi js on puudu vms?--LeeMarx (arutelu) 27. september 2014, kell 19:09 (EEST)

:Korras! Aitäh Pikne! :)--LeeMarx (arutelu) 28. september 2014, kell 22:49 (EEST)
----
LeeMarx, oled kasutanud viimasel ajal parameetri "meeskond1" või "meeskond2" väärtustes rasvast kirja vististi sihilikult topelt, näiteks siin. Mõlemad parameetrid juba on mallis vaikimisi rasvase kirjaga ja seetõttu on tulemuseks vigane süntaks (vt Eri:LintErrors/html5-misnesting). Kui ainult emma-kumma meeskonna nimi peaks rasvane olema, siis tuleks mallist rasvase kirja süntaks ära kaotatada ja artiklites tuleks vormistus teisele meeskonnale ümber tõsta. Inglise vikis iseenesest paneb ka mall mõlema meeskonna nimed rasvasesse kirja. Kas nii ei sobi? Pikne 14. detsember 2023, kell 21:48 (EET)

Mõte on võitjad rasvaselt kirjutada. See komme tuleb mul ilmselt inglise keelsest vikist. Ma arvan et malli pole mõtet muutma hakata, mõlemad meeskonnad võivad vabalt paksemas kirjas olla. --LeeMarx (arutelu) 15. detsember 2023, kell 08:14 (EET)

: Ma siis eemaldan artiklite koodist selle vormistuse, nii et mõlema meeskonna nimi oleks rasvases kirjas. Pikne 17. detsember 2023, kell 17:35 (EET)

:: Teeme nii. --LeeMarx (arutelu) 17. detsember 2023, kell 19:59 (EET)


Kasutaja arutelu:Akrivoglazova/Süsihappegaasi emissioon

Väga hea, et artikkel on kirjutatud stiilis, millest ka tavaline inimene aru saab!
Kas saan õigesti aru, et sissejuhatus on pealkirja "Süsihappegaas" all? Selle pealkirja võiks lihtsalt ära jätta ja selle järele panna kohe sisukorra, sest sissejuhatusele ei panda Vikipeedias pealkirja. Siis võiks tulla esimene pealkiri "Süsihappegaasi emissioon inimtegevuse tagajärjel" ja selle all võikski olla see osa, kus olete inimtegevuse tagajärjel tekkinud CO2 emissioonist kirjutanud. Siis võiks tulla järgmine peatükk "Süsihappegaasi looduslik emissioon". Lõpuks võiks tulla peatükk "Tagajärjed" ja "Viited".
Viidetes on üks probleem: kohad, kus on inglise keeles kirjutatud retrieved või archived from the original - sinna võiks eesti keeles kirjutada vaadatud ja arhiveeritud originaalist.
Natukene lühike on artikkel. Kas oleks võimalik näiteks üks lõiguke juurde kirjutada? Kasvõi sellest, kuidas olukord Eestis välja näeb.
Alapealkirja "Allikad" võiks natuke täpsemaks ümber nimetada, näiteks "Süsihappegaasi emissiooni tavalisemad allikad".
"Metsade hävimise" peatükk ei räägi eriti süsihappegaasi emissioonist, sinna võiks rohkem sisse tuua seda, kuidas metsade hävimine sellega seotud on.
Pealkiri "Tagajärjed" võiks olla "Liigse süsihappegaasi emissiooni tagajärjed".
--ElvaOlle (arutelu) 8. oktoober 2014, kell 18:03 (EEST)

Eesti olude sissetoomine oleks tõesti väga tervitatav.

Samuti tasuks juurde lisada mõni skeem või diagramm, et seda informatsiooni visaalselt välja tuua.

Ivo (arutelu) 9. oktoober 2014, kell 15:09 (EEST)


Kasutaja arutelu:Rylem/Geomorfoloogia

Tekst on tõlgitud ingliskeelsest vikipeediast
Artikli struktuur on suuremalt jaolt paigas ja organiseeritud. Sisu kohta ei saa esmapilgul küll midagi laita. Pikkus on ka väga hea.
Kuid võiks ühe suure "Ülevaate" peatüki asemel teha väikse peatüki "Geomorfoloogia uurimisvaldkond" ja selle sisuks panna "Ülevaate" peatüki 1., 4. ja 5. lõigu. Seejärel teha veel üks peatükk "Geoloogilised protsessid". "Geoloogiliste protsesside" peatükis võiks teha niimoodi, et panna "Ülevaate" peatükis olnud geoloogiliste protsesside jutt sellele sissejuhatuseks ja siis jätkata selle jutuga, mis sinu algses artiklis on pealkirja all "Protsessid".
Sest minule tundub praegu nii, et "Ülevaate" peatükis on vähemalt kahest erinevast asjast räägitud, millest üks puutub tihedamalt kokku järgneva jutuga. Lugejal oleks kergem informatsiooni niiviisi üles leida.
Esimese pildi juures võiks olla link "Erosiooni" artiklile.
Kolmas pilt käiks uue struktuuri järgi siis teise peatüki juurde.
Kuskil võiks mainida ka, et geomorfoloogia uurib geoloogilisi protsesse, sest muidu tundub see suur jutt seal juures tühjatähja.
Artiklis ei ole väga Eestiga seonduvat, kui on võimalik, siis võiks kasvõi mõne Eesti pinnal toimunud geoloogilise protsessi näiteks tuua vms.
Väga vahva on näha, et viited on hästi korralikult paigas, kuigi mõnes kohas neid ei ole, nt "Vulkaanilised protsessid" ja "Tektoonilised protsessid" peatükkide juures ja 3., 4. ning 5. lõigu juures.
--ElvaOlle (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 19:12 (EEST)
Materjal praegusest artiklist Geomorfoloogia tuleb integreerida. Andres (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 21:11 (EEST)

Ei olegi palju parandatud, sest väga hästi on kirjutatud. Enamus parandusi puudutavad lihtsalt sõnajärge või stiili, mis ei ole otseselt vead.
"Kreeka keeles" võib lühendada ka lihtsalt kr.
on õpetus pinnavormidest ja geoloogilistest protsessidest, mis neid kujundab - siin peaks "kujundavad" olema, sest "geoloogilised protsessid" on ju mitmuses.
eksperimentide ja arvutimodelleerimise kaudu - kasutage siingi kaasaütlevat käänet: eksperimentidega ja arvutimodelleerimisega.
Briti ühendus -> Briti rahvaste ühendus.
Geomorfoloogia uurib põhiliselt litosfääri ning atmosfääri ja hüdrosfääri vastastikmõjusid, saamaks aru erinevate süsteemide vahelistest seostest - maks-tarindi asemel võiksite kasutada tavalist kõrvallauset: Geomorfoloogia uurib põhiliselt litosfääri ning atmosfääri ja hüdrosfääri vastastikmõjusid, et saada aru erinevate süsteemide vahelistest seostest.
Kas maastiku kvantifitseerimine on geograafias erialatermin? Ei näe seda ÕSis ja ei oska ise ka välja nuputada, mida see tähendab. Ehk leiate mõne teise sõna siia?
Uurimisvaldkonna peatükis on teises lõigus ühe punkti järele kogemata tühik panemata jäänud.
kuidas lõikuvad aluskivimisse, kuidas reageerivad keskkonna ja tektoonilistele muutustele ning kuidas kohanevad inimtegevusega - pange juurde ka see, mis midagi teeb: kuidas jõed lõikuvad aluskivimisse, kuidas need reageerivad keskkonna ja tektoonilistele muutustele ning kuidas jõed kohanevad inimtegevusega.
laialivalguv ala - kasutage natukene neutraalsemat stiili, nt lihtsalt nii: lai ala.
"Vaid" ette käib ka koma, kui see rinnastab osalauset või lauseliiget: See mitte ainult ei aita aru saada teiste planeetide geoloogilisest ja atmosfäärilisest ajaloost, vaid aitab rakendada neid teadmisi ka Maa uurimisel.
ja (3) lõpuks selle materjali settimist - "lõpuks" on siin pisut üleliigne.
Protsesside peatükis on loetelus ununenud koma järele tühik panna. Päris alguses.
Samuti gravitatsioonist tulenevad muutused ja teised faktorid, näiteks inimeste poolt muudetud maastik - see lause on natuke poolik, tehke nt nii: Samuti loetakse maapealsete protsesside sekka gravitatsioonist tulenevad muutused ja teised faktorid, näiteks inimeste poolt muudetud maastik.
illustreerivad selliseid maakoore pingeid - siin pole sõna "selliseid" vaja, on aru saada küll, mis maakoore pingetest on jutt.
Koma "vaid" eest puudu: Jõed ja ojad ei ole ainult vee edasikandjad, vaid nad kannavad edasi ka setteid.
des-lauselühendit ei ole vaja komadega eraldada: Voolates mööda oma orgu on vesi võimeline kaasa haarama setteid ja transportima neid allavoolu. See sama probleem esineb teil ka mujal.
Jõed on põhilised lülid ühendamaks erinevaid maastikuelemente - parem oleks nt nii: Erinevaid maastikuelemente ühendavadki põhiliselt jõed.
Muutke siin järjekorda, ärge pange des-lauselühendi ette koma: Jõed kasvavad oma arengus pidevalt ja ühinevad lõpuks teiste jõgedega moodustades jõestikke.
efektiivne - kirjutage ühe f-ga.
kuid kuna liustikud esinevad väga piiratud alal on seda raske jälgida - sidesõna "kuid" alustab kõrvallauset, millele järgneb pealause jätk. Siin tuleb pealause jätkumist komaga eraldada: kuid kuna liustikud esinevad väga piiratud alal, on seda raske jälgida.
mis teevad nõlvaprotsessid väga tähtsaks tektooniliselt aktiivsetes piirkondades -> mistõttu on nõlvaprotsessid väga tähtsad tektooniliselt aktiivsetes piirkondades.
selle tagajärjel peavad jõed otsima uusi vooluteid - neutraalses stiilis ei ole soovitatav väga metafooriat kasutada, sõnastage nt nii: selle tagajärjel muutub jõgede voolutee.
Tektooniliste protsesside toimumine varieerub ajalises skaalas miljonitest aastatest mõne minuti või sekundini - võib ka lihtsalt: Tektoonilised protsessid võivad toimuda mõnest sekundist kuni miljonite aastateni.
tektoonilsed protsessid - trükiviga.
--ElvaOlle (arutelu) 23. oktoober 2014, kell 17:00 (EEST)


Tere!
Aitäh huvitava ja kiirelt esitatud artikli eest! Artikkel oli väga huvitav ka võhikule ja selgelt kirjutatud, kiitust väärivad ka pildid ja tabelid.
Suuri vigu ei olnud, nii et põhimõtteliselt võiks tekst ka sellisel kujul kuskil esineda, aga teen siiski märkusi, kuidas artiklit veel paremaks muuta ja millele edaspidigi tähelepanu pöörata.
Vikipeedia artiklis peaks sissejuhatus algama ikkagi just selle mõiste seletusega, mis on pealkirjas. Praegune sissejuhatuse kuju on arusaadav, aga selle võiks nii ümber tõsta, et alustada mitteinvasiivse sünnieelse diagnostikaga ning siis seletada, kuidas see invasiivsega seostub.
Tekstis oli päris palju võõrsõnu. See pole küll otseselt probleem, kuna laused on siiski arusaadavad, aga vaadake üle, kas ehk mõne sõna kohta on kasutusel ka eestikeelne termin. Eestikeelseid termineid luuakse üsna palju ja need muudaksid teksti lihtsalt ilusamaks, eriti Vikipeedia puhul, kus artikkel peaks olema enam-vähem arusaadav ka võhikule.
Kui öelda, et miski pakub perspektiivikaid võimalusi, peaks ütlema ka, et võimalusi milleks.
Väljendi "on ära toodud" asemel oleks parem nt "on esitatud". Väljend "laias laastus" on ka liiga kõnekeelne nii Viki kui lõputöö kontekstis. Lõik ei peaks koosnema ühest lausest, nt Eesti-peatükis võiks lõike rasedusnädalate kaupa ühendada.
Pealkirja "Mida Eestis tehakse?" asemel oleks ehk täpsemm (ja pealkirjalikum) nt "Sünnieelne diagnostika Eestis".
Kommertstestide tabelis on kaks korda XY häireid ning kõige viimases lahtris on kokku kirjutatud 45,X, mis ilmselt ei saa õige olla. Tabel ise võiks olla eespool: sissejuhatav lause, siis tabel ja tabeli all see, mida lisaks tehakse. See oleks loogilisem.
DNA- ja RNA-põhised meetodid peaks sidekriipsuga kirjutama, kuna tegemist on liitsõnaga (nt "vajaduspõhine" kirjutatakse kokku). DNA-põhiste meetodite alapealkirjad peaks olema konkreetselt nende meetodite nimetused – sissejuhatus lõpeb väitega, et on erinevaid meetodeid, seega peaks järgnema just need. Eeldatavasti siis "elektroferees" ja "epigeneetiliste mustrite uurimine" (või analüüs vm).
Lause alustamine sõnadega "vaatleme esmalt olukorda" sobib küll lõputöösse, aga entsüklopeediatekst peaks olema impersonaalsem, konkreetsem, minema kohe asja juurde, mitte kutsuma vaatlema, kuna kirjutaja peaks üsna nähtamatuks jääma. Ka hinnangud ei ole entsüklopeedias päris omal kohal, nt "kahjuks" või väide, et midagi tuleks teha (sel juhul võib jääda segaseks, kelle arvates tuleks teha). Kuigi on selge, et mingi testi puudus on negatiivne, peaks hinnangusõna siiski välja jätma.
Kas kui testiga tuvastatakse mingi kõrvalekalle, on võimalik see likvideerida? Küsimus tekkis, kuna kasutate sõna "ennetama", mis tähendaks, et varajase avastamise korral on võimalik haigusi ära hoida. On see nii?
"Kardiotokograafias" on trükiviga!
Kui kõrvallause algab komaga, peab ta ka lõppema komaga, nt "andmed, mida kogutakse, on järgnevad".
Ja viimane märkus praegu: selleks, et loetelu ette koolon panna, peaks sellele eelnema kokkuvõttev sõna, nt "on järgnevad" vm. Kui alustada sõnadega "nendeks on", siis koolonit pole vaja.
Kokku tuli üsna palju märkusi, aga, nagu ütlesin, need on pigem sarjast "kuidas teha head teksti veel paremaks".
Margotmöller (arutelu) 1. oktoober 2014, kell 15:45 (EEST)

Üritasin selle tabeli pisut selgemaks teha ning lisaks otsin võõrsõnu, mida ma asendada saaks ja oskaks. Sellega seoses tekkis mul kaks küsimust siseviidete kohta - esiteks kui mul on sõna esmakordne mainimine pealkirjas, kas ma viitan siis ka pealkirjas või pigem võiks eelistada sõna järgmist esinemist tekstis? Mu abikaasa juhtis tähelepanu sellele, et tema ei pannud siseviiteid pealkirjas tähele ning seetõttu tekkis lõigu sees kohe küsimusi.
Teine küsimus on seotud konkreetselt reesusfaktori ja veregruppidega. Kuna otseselt reesusfaktorile pole vikipeedias artiklit pühendatud, on ainus võimalus seda viidata veregruppide artikli ühes alalõigus. Kas mul on kuidagi võimalik viidata ka seda konkreetset alalõiku või peaksin viitama kogu veregruppide artiklit või peaksin pigem paari sõnaga oma artiklis lahti seletama, mis täpselt on reesusfaktor?

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Janneaule/Mitteinvasiivne sünnieelne diagnostika


Malli arutelu:DIGAR

Siin tuleks läbi mõelda, millises konteksis DIGARisse on vaja linkida ja vastavalt link korralikult vormistada. Pikne 2. oktoober 2014, kell 10:38 (EEST)

Viidete koosseisus, kus ennem võiks linkida pealkirja, ja mujal, kus on tarvis kohandada lingi asukohta kirjes, võiks parema vormistuse nimel pigem ilma selle mallita läbi ajada. Pikne 20. märts 2020, kell 18:00 (EET)

Kasutada tuleks ikka just seda linki, mida DIGAR pakub püsilingina (www.digar.ee/id/*, mitte www.digar.ee/arhiiv/*). Pikne 20. märts 2020, kell 18:00 (EET)

tubli,  just, kasutada tuleb püsilinki. See mall aga liita malliga . Eraldi mall tuleb teha vaaterežiimis URLile. Ilma mallita kasutamist (nt http://www.digar.ee/id/nlib-digar:291228 või vaaterežiimis https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:291228/261802/page/1) ma aga tauniks, sest siis on meil 5 aasta pärast jälle massiliselt katkiseid välislinke. Kui oleks mall, siis on võimalik, et katkised välislingid saab ühe parandusega kõik korda teha--Estopedist1 (arutelu) 20. märts 2020, kell 23:10 (EET)

: Tavapärane ilma mallita linkimine ei ole iseenesest taunitud. Kui saab malli kaudu linke parandada, siis on hea, aga liiale ikka ka ei peaks mallidega minema. Ka inglise vikis on tehtud eeskätt välislinkide alaosa teatud linkidele mall, millega vormistatakse terve kirje, või siis harvem ka viidetes kasutav mall, millega ühtlasi vormistatakse jällegi kogu (biblio)kirje. Lisaks sellele, et siinne mall viidetes vormistus rikub, on ka küsitav, kas viidetes peaks võimaldama linki hiljem malli kaudu muuta, kuna uus URL ei vasta siis enam tegelikult sellele, kus materjal kasutamise hetkel tegelikult asus.

: Kuna antud juhul on DIGAR-is ka eraldi püsilink välja toodud, siis peaks olema ka enam lootust, et need lingid ei lakka niipea töötamast. Pikne 21. märts 2020, kell 13:51 (EET)

:: jah, mallidega on probleemid. Surematuid URLiga viiteid saab tekitada ikkagi ainult ilma malle kasutamata. Kui URL läheb katki, siis robot võtab arhiiviandmebaasist arhiveeritud versiooni. Ja ongi surematu viide käes. Nüüd tuleks ainult enwiki tehnikutel töötada välja süsteem, et kui mistahes artiklisse või muude nimeruumi lisatakse URL, siis robot samal päeval selle ka arhiveerib. Ja kõik URLid, mis pole arhiveerimiskaitsega muutuksid surematuks :)--Estopedist1 (arutelu) 21. märts 2020, kell 21:21 (EET)


Kasutaja arutelu:MikkTooming/Dupuytreni kontraktuur

Tere!
Aitäh huvitava ja õigeaegselt esitatud artikli eest!
Mulle meeldis väga artikli ülesehitus ja põhjalik teemakäsitlus. Nõnda asusin kohe pisivigu otsima, sest kui nendega korda saab, siis ongi artikkel avaldamiseks valmis. Seega oleks minu poolt järgnevad kommentaarid:
Eemalda päris algusest "== Dupuytreni kontraktuur ==".
"Enamasti vaevab haigus vanemaid mehi, harvemini on haigus 30. aastastel meestel" ei ole hea väljendusviis – kas 30-aastaseks saamine on mingi eriline riskitegur?
"prolifereerumise, involutsiooniliseks ja lõppstaadiumiks" – kas eestikeelsemaid väljendeid ei ole?
Kas "prolifereeruvad müofibroblastid" asemel võib kirjutada nt “vohavad müofibroblastid”?
"sõrmede kontraktuuri” – sõrmede kontraktuuri ehk könksumist.
"ravimimeetodit" – õige mõiste on ravimeetod.
"tunnevad mõned patsiendid hellust” – tunnevad […] peopesas hellust.
"Ameerika Ühendriikides" lingiviga (kontrolli igaks juhuks ka mujal linke).
Komakohaga arvudes tuleb kasutada punkti asemel koma, nt 19,2%.
Viited: 1) teadusartiklite juurde tuleb lisada lingid, kui on, mida lisada.
2) kohati oled esitanud ainult lingid – nii paraku ei sobi – too palun välja kõik viite kohta käivad andmed.
"peale Xiapexiga ravimist" – pärast Xiapexiga ravimist (laua peale, tooli peale, aga pärast mingit sündmust; nt aseta tass pärast tühjendamist laua peale).
Ühes kohas on viga mõttekriipsu kasutamisega – arvude vahel "kuni" tähenduses kasutatakse mõttekriipsu.
"R. Finney kirjeldas 1955. aastal ajakirjas British Journal of Radiology esimesena kiiritusravi ja selle mõju Dupuytreni kontraktuurile" – lausest jääb mulje, et Finney kirjeldas esimesena kiiritusravi. Kas oli ikka nii?
"Kollagenaasi raviks" – tuleks kasutada mõistet kollagenaasravi, sest tegu ei ole ju kollagenaasi kui ensüümi ravimisega.
Soovitaks muuta kogu Xiapexi kasutamist kirjeldava lõigu lausete järjekorda. Alustaks sellest, et  kollagenaasraviks kasutatakse ravimit Xiapex, mille toimeaine on ... Seejärel kirjutaks, et haigetel on kollageeni väädid ja seletaks, mis on kollagenaas. Alles seejärel kirjeldaks Xiapexi kasutamist.
"Tihtiesinevateks" kirjutatakse lahku.
"sest haiguse vastu ei ole ravi" ei ole päris korrektne väide. Kas selle asemel võiks kirjutada nt "sest haigust ei ole võimalik välja ravida"?
Kas leidub mingi seos ka artikli teema ja Eestiga? Nt haigestumuse statistika, haigusega seotud organisatsioonid vms?
Ootan parandusi 7. oktoobriks. Kui millegi kohta tekib küsimusi, võib alati julgelt küsida.
Edu soovides
KSaar (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 15:28 (EEST)
Tere!
Uurisin Dupuytreni kontraktuuri seoseid Eestiga, kuid kahjuks ei ole avaldatud statistikat ning haigusega seotud organisatsioone. Kirja on pandud palju läheb maksma vastava haiguse operatsioon erakliinikus, kuid peale selle ei leidnud ma midagi.
Tekkis küsimus ka haiguse staadiumite kohta. Nimelt, kas sobivad antud staadiumite nimetused:
vohamise staadium, väätide tekke staadiumis ning lõppstaadium.
Suur aitäh!
MikkTooming (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 17:46 (EEST)
Jah, need staadiumite nimetused sobivad hästi. Leidsin artiklist veel mõned pisivead:
"esmaskordselt" → esmakordselt.
"Kontraktuur süveneb kui lauapinna test on positiivne" lauses koma puudu.
"kontrollitud apoptoos" asemel kirjutaks "kontrollitud rakusurm ehk apoptoos".
"apoptoosi indutseerijateks" asemel "apoptoosi esilekutsujateks".
"Lisaks neile, on teisteks mõjutajateks pakutud transformeeruvat kasvufaktorit-β (TGF-β), vereliistakutest pärit kasvufaktor (PDGF) ja kasvaja nekroosifaktor." Loetelus peaks kõik faktorid olema osastavas käändes.
"üle 70. aastatest meestest" → 70-aastastest
"Peamisteks tüsistusteks, mis operatsiooni tagajärjel juhtuda võivad on ..." lauses koma puudu.
"Osaliselt Ameerika Ühendriikides" → link on punane, sest lingis on kirjaviga.
"ning pole teada kas antud ravimil on pikatoimeline efekt" lauses koma puudu.
Mõiste "hematoomid" juures kirjutaks "hematoomid ehk verevalumid".
"on komplikatsioonid kõrvaldatud ja käe funktsioon taastatud võib ..." lauses koma puudu.
"Sarnaste haiguste" peatüki all tuleb kõik sidekriipsud muuta mõttekriipsudeks.
Viidetest 4., 6., 7. ja 8. on ainult lingina, vaja oleks lisada allikas ka tavalise tekstina.
KSaar (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 18:10 (EEST)
Väga hea töö, artikkel on nüüd avaldamiseks valmis!
Töö saab arvestatud pärast artikli ülesjõudmist.
Parimat
KSaar (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 19:07 (EEST)


Arutelu:Taevane sadakond

Siia ei tule linke. Ja kas artikli teema on nimetus? Andres (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 17:07 (EEST)

Artikli teemaks jutt ehk jutt sellest, mis selle tekkimiseni viis, kirjeldus? võib-olla siiski mitte pelgalt nimekiri. Mõni aeg tagasi näiteks ei teadnud teadnud, mida Небесна сотня üldse tähendab. Aga kui üldse ei tea, mida see väljend tähendab, siis nüüd saab teiste keelte kaudu ülevaate ikka. — Pietadè (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 17:38 (EEST)

Kui ma nüüd ei eksi, siis eile sai vist Donetski lennuvälja välislinkidesse link alla ühe minuti kestvale videole: tulelöök Gradidest lennuvälja pihta, mille lõpus olid sõnad "За Одессу" vms, kui ei tea, siis on raskem mõista (see, kes selle Odessa 40+ inimese surnukspõletamise taga oli, avalikustakse vist 100+ aasta pärast, kui siiski...) Pietadè (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 17:46 (EEST)

Meelespidamist need inimesed siiski väärivad. Loodetavasti mitte ainult minu meelest. — Pietadè (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 17:54 (EEST)

:Taevane sadakond on hea tõlkevaste. Jätaksin Taevase sotnja üldse ära. Ent kas see mõiste polnud mitte seotud 2014. aasta Ukraina revolutsiooniga?88.196.28.229 5. oktoober 2014, kell 19:22 (EEST)

:: ua wi-art mainib, et 21. II määras Ülemraada hüvituse hukkunutele, seega, tunnistas riiklikul tasemel hukkunuteks;rev oli ca 18-23 II, aga, ega see nii ei ole, et ärkad üles, argipäev, ärkad jrgm päev üles, revolutsioon ja kuulid..., revolutsioonini jõudmiseks tuleb ikka "vaeva näha"..."sadakond" on loomulikult eesti keeles parem sõna, aga, ei anna edasi nt kasakate sotnjasid, või siis "taevane väesalk", militaarvarjund ikka küljes,ehk ka mingi koondav tegur, praeguse kvaasi-varjusõja tingimustes (BBC tõi VF relvakandjate kohta kasutusele väljendi Ghost Army, augustis vist). — Pietadè (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 19:40 (EEST)

:::Ennekõike sõjandusest see mõiste ju pärit on: seesama, mis Vana-Rooma tsentuuria. Kõrva see sotnja natukene kriibib, ehkki teda on eestikeelses tõlkekirjanduses vist kuigipalju kasutatud, väeüksuse nimetuse toorlaenuna Vana-Venes ja Ukrainas. 88.196.28.229 5. oktoober 2014, kell 20:17 (EEST)

Tere !

kas tähistamise all mõeldakse hukkunute mälestamist?

Mariina 5. oktoober 2014, kell 17:55 (EEST) alias Простота

: 'Väljend' tähistab seda ja seda; panin:"... kasutatav koondnimetus, mille all peetakse silmas 2013. aasta detsembrist kuni 2014. aasta veebruarini Kiievis hukkunud 98 ukrainlast."Kui mingil ajal aega tekkib, püüan tabeli teha: nr, nimi, sünnikuup-s-kuup; mahub vist panna 3 veergu kõrvuti, à la: (saab lisada viited ja märkused nimede juurde — Pietadè (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 18:32 (EEST))

#
    Nimi
    Aastad
    #
    Nimi
    Aastad
    #
    Nimi
    Aastad
–18. veebruar
    1.
    Pavlo Mazurenko
    1971.12.02–2013.12.22
    4.
    Mihhailo Žiznevski
    –2014.01.22
    7.
    Bogdan Kalinjak
    1958–2013.12.2852-aatane
    2.
    Juri Verbitski
    –2013.12.21/22
    5.
    Roman Senik
    –2014.01.25
    8.
    Oleksandr Badera
    1948.01.01–2014.01.28
    3.
    Sergi Nigojan
    –2014.01.22
    6.
    Viktor Homjak
    1958–2014.01.27
    9.
    Sergi Sinenko
    –2014.02.13
18.–21. veebruar
    1.
    ...

    31.
    ...

    61.
    ...

21. veebruar–
    1.
    ...
    ...
    6.
    ...
    ...
    11.
    ...
    ...

: Vaata palun, kas võiks kuidagi nii olla (minu arust):
Taevane sotnja (ukraina ´Небесна сотня`) ehk Taevane sadakond on koondnimetus Ukrainas kasutatava nimekirja kohta, millega peetakse meeles 2013. aasta detsembrist kuni 2014. aasta veebruarini Kiievis hukkunud 98. rahumeelset meeleavaldajat...

: Mariina 5. oktoober 2014, kell 18:47 (EEST) alias Простота

:: Need on ikka inimesed, mitte 'nimekiri', lisaks tuleb vaadata, kas 10+ korrakaitsjat on ka sisse arvatud (siis ei ole "rahumeelsed meeleavaldajad", vaid lihtsalt... ?, inimesed)... — Pietadè (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 18:52 (EEST)

::: inimestel jälle ei ole koondnimetust, palun vaata ikka üle, ma saan aru et artikkel on pooleli aga praegu on midagi nii, et kui linksuda teistesse Vikipeediatesse siis miski kujuneb.

::: Mariina 5. oktoober 2014, kell 18:58 (EEST) alias Простота
Kui "Taevane sotnja" on parem ja kasutusel, siis minu poolest võib vana pealkirja taastada. Andres (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 19:53 (EEST)

Kes ütleb, mis on "parem"? (Minu esimene assotsiatsioon oli, esmakordselt nägemisel, hoopis "väesalk"), kasutusel on mõlemad...mõlemad sõnad (taevane+sotnja) kuidagi "teispoolsed", samas, "vastaspoole relvajõud"ude koosseisus on ka üksused, mis endid  "sotnja"deks nimetavad; mina jätaksin nii, nagu alustasin, st "...sotnja", ja kes ütleb vastupidi, et "sadakond"..., siis ehk õnnestub ka mingit viidet näha, teispoolsusesse...Kokkuvõtteks siis, "sotnja" poolt, pealkirjas — Pietadè (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 22:20 (EEST)

Lisaks: arvata on, et ukraina keeles on olemas vaste sõnale "sadakond", ja kui nad seda sõna ei kasuta, siis arvatavasti põhjusega; nt hr "porošenko" või kelle iganes, nime me ju ka ei "lokaliseeri". — Pietadè (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 23:09 (EEST)

: Mõlemad on õiged, sest ka sotnja on sadakond, aga eesti keeles on siiski ülekaalukalt öeldud "taevane sadakond", sellepärast pooldan praegust pealkirja. Andres (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 23:22 (EEST)

Nimed tuleks kirjutada eesti keele reeglite järgi (vt Ukraina keel#Eesti transkriptsioon). Ursus scribens (arutelu) 10. juuni 2021, kell 21:32 (EEST)

Artikli kirjutamine näikse olevat arenemisjärgus, hauakivid nimedega on olemas, veebiloendid samuti, mistulemusel peaks ehk "lõppsaak" olema wi jaoks adekvaatne, kunagi...— Pietadè Kaastöö 10. juuni 2021, kell 22:33 (EEST)


Kasutaja arutelu:HKasemets/Roheline liikumine

Artikkel Roheline liikumine on olemas. Seda ei tohi üle kirjutada, vaid artiklite sisu tuleb integreerida. Andres (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 17:21 (EEST)
Tere!
Aitäh huvitava ja õigeaegselt esitatud artikli eest! Artikkel vastab mahult nõuetele. Järgnevalt kommentaarid, millele tuleb tähelepanu pöörata:
"Roheline liikumine on rahvusvaheline ja seda esindavad erinevad suured ning väikesed organisatsioonid ning varieerub riigiti" → tuleb ümber sõnastada.
"Pärast 1900 aastat" → "Pärast 1900. aastat"
"metsade kaitsmise ja säilitamise programmi, mudel mis kiirelt levis" → "... programmi – mudeli, mis kiirelt levis"
"1850-1950" → arvude vahel "kuni" tähenduses mõttekriips.
"Muir hakkas uskuma, et on toimunud loodusest võõrandumine, pärast seda kui oli matkanud mägedes ja õppinud ökoloogiat ja geoloogiat" → "Muir hakkas pärast mägedes matkamist ning ökoloogia ja geoloogia õppimist uskuma, et ..."
"20. sajandil keskkonda väärtustavad ideed koguvad juurde populaarsust ja tunnustust." → lause kirjutada minevikus.
"Viimase linnu liigist Ectopistes migratorius surm" → "Viimase linnu surm liigist ... "
"Kirjanik Aldo Leopold aastal 1940 püstitas lause" → sõnade järjekord.
"„Hääletu Kevad“ raamatut" → "raamatut „Hääletu Kevad“"
"Rachel Carson's "Silent Spring" sold over two million copies" → tekstis ebavajalik.
"Aastal 1972 ÜRO sai kokku" → sõnade järjekord.
"Aastal 1972 ÜRO algatas" → sõnade järjekord.
"II Maailmasõda" → "II maailmasõda"
Tekstis esinesid lingivead – kõik punased lingid tuleb üle kontrollida.
Tekstis on ka mitmeid kirjavigu, mistõttu on vaja kogu tekst tähelepanelikult läbi lugeda.
Mõned viited vajavad täiendamist. "Vaadatud 19 February 2007" → kõik kasutatud viited tuleb enne esitamist üle kontrollida! Viimase vaatamise andmed kirjutada eesti keeles.
Ootan parandusi 17. oktoobriks. Kui millegi kohta tekib küsimusi, võib alati julgelt küsida.
Edu soovides
KSaar (arutelu) 13. oktoober 2014, kell 01:50 (EEST)
Artiklis on veel mõningad kirjavead:
"jätkusuutliku kasutamist" → "jätkusuutlikku kasutamist"
"silmapaistaks" → "silmapaistvaks"
"metsraie" → "metsaraie"
"teadusliku põhimõtetega" → "teaduslike põhimõtetega"
"metsade kaitsmise ja säilitamise programmi, mudeli, mis" → "metsade kaitsmise ja säilitamise programmi – mudeli, mis"
"1872 - 1903", "1850 - 1950" → "1872–1903", "1850–1950"
"ja õppis seda elades lihtsat" → "ja õppis seda, elades lihtsat"
"kujunes looduskaitse ja –säilitamise põhimõtted" → "kujunesid looduskaitse ja -säilitamise põhimõtted"
"ohustatud liike sealhulgas" → "ohustatud liike, sealhulgas"
"Ameerika piisoni" → ameerika väikese tähega.
"Tehnoloogiasaavutused sealhulgas tuumarelvade levik ja arusaam Maast kui kosmose väga väikesest osast, tekitas arusaama," → "Tehnoloogiasaavutused, sealhulgas [...] osast, tekitasid arusaama,"
Artiklisse tuleks viimase peatüki järele, viidete ette lisada juba olemas olevast artiklist:

*Ülemaailmsed Rohelised
*Roheline revolutsioon
*Tuumavastane liikumine
Kui kõik need vead saavad parandatud, võib artikli avaldada. Selleks tuleb artikli sisu kopeerida siia ja salvestada. Töö on arvestatud pärast artikli ülesjõudmist.
KSaar (arutelu) 25. oktoober 2014, kell 17:52 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kaarel Vaidla (WM EE)

Palun pea kinni, mõtleme läbi, kas niisugust asja maksab teha.
Kui inimest nii sisurikkalt ja ühtse malli järgi tervitada, siis see võib ehmatada ega pruugi head muljet jätta. Ja miks on tarvis ennast niimoodi esile tõsta ja MTÜ-le viidata. Ja mis mõttes Sa saad öelda, et oled Vikipeedia kaastööline, kui Sa selle konto all muud pole teinud kui ainult tervitanud? Andres (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 20:09 (EEST)
Tervitama peaks ikka enda nimel, milleks MTÜ seda peaks tegema? Minu meelest ei ole vajadust, et peaks kaks kasutajanime olema. Kas ei piisa sellest, kui MTÜ suhtleb oma liikmetega meililistis? Andres (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 20:12 (EEST)
Minu meelest ei tohiks saata tervitust inimesele, kes pole midagi kirjutanud. Ja juhendile tasub tähelepanu juhtida ainult juhul, kui kaastööst on näha, et pole juhendit üles leitud.
Mõtle nüüd, kui iga kasutaja aruteluleht on niisugust pikka teksti täis, see on ju müra. Andres (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 20:14 (EEST)

:Lugupeetud Andres,

:Väga suur tänu kiire ühendumise eest! Minu huviks ei ole kindlasti sattuda vastuollu vikipedistide kogukonna seisukohtadega ning ka ise olen arvamusel, et inimeste tervitamise tänuväärne töö peaks olema kogenud vikipedistide asi.

:Antud juhul on aga tegemist teadliku tegevusega ning olen saatnud tervitused inimestele, keda olen isiklikult, kuid Wikimedia Eesti esindajana "Gümnaasiumiastme uurimistööde vikipediseerimise pilootprojekti" raames koolitanud. Wikimedia Eesti haridusprogrammi ühildamine Vikipeedia olemasoleva kogukonnaga on väga keeruline protsess ning seejuures lasub Wikimedia Eestil projekti teostajana vastutus Vikipeedia kogukonna ees püüda projektis osalejaid kehtivatest Vikipeediaga seotud tavadest informeerida. Saadetud tervitused on osa seesugusest teavitustööst.

:Sõnaga, ei kavatse ma hakata kõiki kasutajaid oma suva järgi tervitama ning informatsiooniga uputama. Minu postitavad tervitused on ilmselt seotud kindlate projektide ja kindlate inimestega.

:Veelkord kiire ühendumise eest tänades ja kaunist rehekuud soovides, --Kaarel Vaidla (WM EE) (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 20:51 (EEST)

:: Kui oled neid ise koolitanud, milleks siis nii pikk jutt? Ja miks peaks selleks olema eraldi konto? Võid ju ka teisi kanaleid tervitamiseks kasutada, kui tavaliselt kontolt ei sobi tervitada. Andres (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 20:58 (EEST)

:::Tere taas!

:::Koolitus kestab vaid 45 minutit ja selle aja jooksul ei jõua kõigest rääkida. Seetõttu on hea kõneldu kontsentreeritud kujul edasi anda (konspekt). Kasutajalehel on see kasutajale hõlpsasti kättesaadav ja uuele kaastöölisele hõlpsamini leitav (paraku ei ole vasakpoolses menüüs juhendite link uutele kasutajatele pahatihti piisavalt hästi nähtav ning seda koguni juhul, kui seda on neile koolituse käigus selgesti näidatud). Kui saadetud tervitus peaks mingil hetkel asjatuks müraks osutuma, siis saab selle lihtsalt eemaldada. Tervituses olen järginud prantsuse vikipeedia malli, mis postitatakse isiklikult kõikidele kaastöölistele.

:::Uue konto loomist kaalusin kaua ning lõpuks jõudsin järeldusele, et see on tarvilik. Nimelt peetakse rahvusvahelises Wikimedia liikumises aina olulisemaks ühingu suhtlemist vikipedistidega, kes ei ole Wikimediaga organisatsiooniliselt seotud. Ühingu eesmärgiks ei ole ju ühingu liikmete heaolu tagamine, vaid tervele Vikipeedia kogukonnale tarviliku toe tagamine. Sellega ei ole Wikimedia Eesti ilmselt seni piisava tõhususega hakkama saanud ning seda suuresti põhjusel, et laiema kogukonnaga on olnud suhtlus piiratud. Tihti on aga vikipedistidega parimaks suhtluskanaliks just Vikipeedia. Uus kasutajakonto võimaldab koheselt märgistada minu ühingulist kuuluvust ja seda, et ma pöördun nende poole ühingu esindajana.

:::Ühtlasi soovin ma ka võimalust vabalt Vikipeediat toimetada (kui mul kunagi selleks tarvilik aeg peaks leiduma ja küpsus olemas olema). Ning seda ilma, et see mingil viisil minu ühingulise kuuluvuse või ametikohaga seotud oleks. Leian, et töö ja vaba aja lahushoidmine on tarvilik ning soovin, et minu töised ja isiklikud muudatused oleksid selgesti eristatavad.

:::Loodan, et need selgitused aitavad Teil minu tegusid paremini mõista, hoolimata sellest, et Te neid ehk heaks ei kiida. Veelkord kiire tähelepaneku ja pöördumise eest tänades, --Kaarel Vaidla (WM EE) (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 21:21 (EEST)

Jah, sedasorti eraldi kontosid kasutatakse küll. Kui antud juhul tervitatakse kindlaid adressaate, kes peaks aru saama, miks neid tervitatakse WMEE nimel, siis on minu meelest kõik korras.

Üldiselt, kui seda siis mingi projekti raames eraldi vajalikuks ei peeta, pole ka minu meelest selliseid mahukaid n-ö poolpersonaalseid tervitusi pigem tarvis. Aga neid võidakse ka kasulikuks pidada, sellest on juttu olnud näiteks siin. Pikne 5. oktoober 2014, kell 21:37 (EEST)

: Arvan täpselt kõike seda, mida Andres ülal ütles. Sellist suunatud teavitustööd peakski tegema koolituste raames; ja Vikipeedias alles siis, kui selgub, et inimene jääb hätta. Pealegi tekib "ametialaste kontode" puhul alati küsimus selle kohta, mil määral on tegemist reklaamiga. Me peame kõiki organisatsioone võrdselt kohtlema. --Epp 5. oktoober 2014, kell 22:21 (EEST)

: Kui kedagi Vikipeedia keskkonnas tervitatakse, oleks loomulik, et seda tehtaks kogukonna nimel, mitte väljastpoolt tulnud spetsiaalse tervitaja suu läbi. Seda enam, et praegu jääb (vähemalt neile, kes tervitamata jäetakse) arusaamatuks, miks seda valikuliselt tehakse. Sellist asja võiks siis hädapärast mingi projekti lehel eraldi teha. Aga jah, see kõik haakub kogu muu jutuga MTÜ ja Vikipeedia suhte teemal, milles me ilmselt pole ühel meelel. --Epp 5. oktoober 2014, kell 22:21 (EEST)

:: Ma ei tea, mina isiklikult olen üldiselt nõus, et tuleb selgelt vahet teha, et WMEE pole Vikipeedia. Aga siin ma tõesti ei näe erilist probleemi. Olgu, võib-olla võiks tervituses üle korrata, miks WMEE antud kasutajat tervitab, ja et asi oleks õiglane, siis võib ju keegi teine veel kogukonna nimel tervitada (kui keegi usub, et ta esindab kogukonda ja mitte niivõrd iseennast). Kuigi see on ikkagi imelik, kui enne pidi kasutajaid häirima tervituse saamine ja nüüd sellest ilma jäämine? Ma ei usu, et tervitusesest (ja eriti teatud sorti tervitusest) ilmajäämist üldse tähele pannakse. Ja öeldi ju miks tervitaja pole antud juhul tervitatavate jaoks lihtsalt väljastpoolt tulnud spetsiaalne tervitaja.

:: Kui on mingeid muid Vikipeediad toetavaid organisatsioone, siis ma arvan pole probleemi ka neile selliste kontode lubamisega. Ja eraldi kontoga ju tehaksegi võimalikult selgeks, et ei esindata Vikipeedia kogukonda, vaid organisatsiooni. Nii palju kui ma näiteks metavikis või Wikidatas sedasorti kontode projekt(i|e) toetavat tegevust tähele olen pannud, siis mulle pole jäänud muljet, et nad teevad midagi, mida ei peaks tegema või et sellega probleeme oleks. Pikne 5. oktoober 2014, kell 23:34 (EEST)

::: Ma ei pidanud silmas seda, et keegi oleks õnnetu tervitusest ilma jäädes, vaid ju siis asjatult täpsustasin, kellele see võib arusaamatuks jääda. --Epp 5. oktoober 2014, kell 23:43 (EEST)

:::: Lugupeetud Pikne ja Epp

:::: Väga suur tänu arutelu rikastamise eest omapoolsete seisukohtadega! Lisan mõned endapoolsed täpsustused oma arusaamade selgitamiseks!

:::: Koolitajana leian, et teabe kättesaadavaks tegemine mitmekesistel viisidel suurendab võimalust, et see teave läbi loetakse ja ehk ka läbi mõeldakse. Leian, et on asjakohane pakkuda uuele kasutajale mitmekülgseid võimalusi teabe evimiseks ka Vikipeedia keskkonnas. Kõrvaltvaatajana võin öelda, et Vikipeediate üheks oluliseks probleemiks on väga suure hulga negatiivse teabe olemasolu - kõik teavad täpselt, mida ei tohiks teha, kuid vähem leidub positiivseid programme selle kohta, kuidas toimetamine tõesti käia võiks. Seda paraku ka eestikeelses Vikipeedias. Leian, et seesuguses olukorras võiksid olemasolevad juhendid olla uuele kaastöölisele võimalikult kättesaadavad ja kergesti leitavad. Ja nagu ma ennist juba ütlesin - kui seesugust tervitust enda kasutajalehele tõesti ei soovita, siis on võimalik see sealt eemaldada või arhiveerida. Maitsed on erinevad ja see, mis sobib ühele ei pruugi sobida teisele. Samas ei näe ma midagi kuritegelikku erinevate võimaluste pakkumises kasutaja nimeruumis.

:::: Reklaami asemel kõneleksin ma antud olukorras pigem avalikustamisest. Nimelt sellest, et käesoleva kasutajakonto muudatused on seotud minu tööga Mittetulundusühing Wikimedia Eestis. Loomulikult üritan ma sellegi konto alt postitades järgida Vikipeedia üldisi reegleid. See tähendab ka seda, et ma ei tegele otseselt reklaami ja propagandaga. Üldine globaalne Vikipeediaga seotud poliitika toetab seesugust avalikustamist ning see on üldjuhul soositud. Näiteks kui inimene töötab mingi ettevõtte PR-spetsialistina ja selle ametikoha raames tegeleb ta ühtlasi Vikipeedia toimetamisega, siis on oluline, et see oleks kogukonnale avalikustatud ning et ta seesuguse tegevuse juures järgiks kogukonna reegleid. Ka ettevõtete töötajate panus võib olla Vikipeedia jaoks oluline ning seda ei tohiks ennakult ja ilma selge põhjuseta tõkestada (kõik muudatused on tühistatavad ja artiklid ennistatavad). Lisaks sellele on kahe kasutajakonto kasutamine oluline, et selgesti eristada olukorrad, mil ma esindan Wikimedia Eestit ja millal ma kirjutan eraviisiliselt. Minu hinnangul on antud eristus oluline.

:::: Nagu ma ka ise ennist ütlesin, siis antud juhul ei ole tegemist erakorralise spetsiaalse tervitustegevusega, vaid koolituse jätkuga Vikipeedia keskkonnas. Nimelt soovin ma, et kui koolitusel osalenud otsustavad projektis osaleda ja asuda Vikipeediat natukene ulatuslikumalt toimetama, siis oleks neil selleks tarvilikud teadmised hästi üles leitavad. Arvan, et seesuguse olukorra loomine on minu kui koolitaja kohus. Mis puutub aga tervituste valikulisusesse, siis see on valikuline igal juhul. Mõnda kasutajat tervitatakse ja mõnda mitte ning see sõltub (tavaolukorras) Vikipeedia kogukonna liikmete suvast. Ning nagu Pikne juba ütles, siis seesuguste tervituste puudumine või esinemine kasutajalehtedel jääb tõenäoliselt teistele uutele kasutajatele (vähemalt esialgu) märkamatuks.

:::: MTÜ ja Vikipeedia teemal olen seisukohal, et mittetulundusühingu eesmärgiks on toetada eestikeelset Vikipeediat ja selle kogukonda ning mittetulundusühing ei saa kogukonnale ette kirjutada seda, kuidas Vikipeediat toimetama peaks. Samas ma ei näe probleemi selles, kui kogukonnaga suhtlemise eesmärgil ning uute liikmete Vikipeediasse lõimimiseks ühing või selle esindajad ka Vikipeedia keskkonnas kirjutavad ja olemasolevatele kogukonnareeglitele viitavad (seda muidugi sobival viisil ja sobivas ruumis). Olen väga huvitatud ka teie seisukohtade ja arusaamade kuulmisest, kuulamisest ning mõistmisest - see on minu kui ühingu tegevjuhi meeldiv kohustus!

:::: Pisikese kõrvalmärkusena lisan, et kirjutasin tervitussõnumite lõppu ka lühikese post scriptum'i, et nende seos kõnealuse projektiga ilmselge oleks. Loodan, et leiate seesuguse lahenduse sobiliku olevat.

:::: Veelkord suur tänu Andresele ja Epule enda seisukoha esildamise ning Vikipeedia puhtuse eest seismise eest ja väga suur tänu Piksele omapoolsete tähelepanekute esitamise ja mõistva suhtumise eest! Jõudu tööle eestikeelse Vikipeedia arendamisel! --Kaarel Vaidla (WM EE) (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 01:17 (EEST)
Ma ei tea, kas MTÜ Wikimedia Eesti töötajal on Vikipeedias mingi huvide konflikt, aga praegu ei aita kahe konto omamine selle avalikustamisele piisavalt kaasa, sest ametlik konto ei avalda teise konto kasutajanime. Andres (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 01:27 (EEST)

Väga austatud Andres

Tänan tähelepaneku eest! Lisasin selguse huvides ja võimalike koinfliktiolukordade paremaks hindamiseks kasutajalehele ka oma isiklikuks tarbeks kasutatava kasutajanime.

Ikka heade soovidega --Kaarel Vaidla (WM EE) (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 01:35 (EEST)

: Seos peab siis ka teises suunas minema. Andres (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 01:42 (EEST)

:: Seos loodud nüüd mõlemas suunas. --Kaarel Vaidla (WM EE) (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 02:00 (EEST)

Õpilasuurimuse vikipediseerimise projekti tervitused ja kahe kasutajakonto kasutamine

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Kaarel Vaidla (WM EE)


Arutelu:Fentoni protsess

Artikkel on üsna hea struktuuriga ja hea sõnastusega. Aru on saada, et orienteerute erialasõnavaras väga hästi.
Peatükk "Ajalugu" jääb kuidagi lühikeseks. Kas oleks võimalik see liigendada mingi suurema peatüki alapeatükiks?
Alates sellest lausest - "Tavaliselt juhitakse reaktiivid Fentoni reaktorisse dosaatorpumpade abil" - on juttu juba veel ka muust kui ainult keemilisest protsessist. See võiks eraldi liigendatud olla (ala)peatükiks, või äkki saab sobitada kuidagi peatüki "Fenton-protsessi rakendamise strateegiad" alla?
Peatükis "Fenton-protsessi rakendamise strateegiad" võiks enne loetelu olla üks või paar sissejuhatav(at) lause(t), seejärel loetelu.
Kohas, kus olete kirjutanud "Orgaaniliste ühendite (RH) oksüdatsioon võib toimuda reaktsioonide (6) ja (7) teel", olete ilmselt mõelnud neid reaktsioone, mis eelnevalt välja tõite, aga mis on punktidega mitte numbritega loendatud. Oleks hea, kui sinna saaks numbrid.
Lauseid võiks proovida nii sõnastada, et keemiaalased lühendid ei satuks lause algusesse või lõppu, sest punkt kaob sinna sisse kuidagi ära.
Viimase loetelu juures võiks ka olla mingi sissejuhatav lause loetelu juurde. Loetelu peaks olema oma sissejuhatava lause osa. Kasvõi näiteks "Mõningaid Fentoni-taolisi protsesse:". Küll oskate ise sinna midagi paremat välja nuputada.
Suur kiitus selle eest, et viitamine on korras!
--ElvaOlle (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 22:55 (EEST)

Väga hästi kirjutatud ja ei ole pea üldse kirjavigu. Lihtsalt tuleb parandada mõned segased kohad sõnastuses ja mõne lause kirjavahemärgistus korda teha.
Täpsemas erialatekstis soovitatakse arvuvahemikud märkida mõttekriipsu asemel kolme punktiga, ehk mitte: 5-35 vaid 5...35.
inglise k - lühendage lihtsalt ingl.
AOP advanced oxidation process - kasutage mõttekriipsu: AOP - advanced oxidation process.
Fenton-protsess koosneb tavaliselt neljast etapist– pH reguleerimine - mõttekriipsu ette ja järele käib tühik: Fenton-protsess koosneb tavaliselt neljast etapist – pH reguleerimine. Sama probleem oli ka "Keemilise omaduse" peatükis.
9-9,5ni - kirjutage pigem üheksast kuni 9,5ni. Vt http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?link=O_53
Pange siin sulgudes olev tekst lihtsalt lause järele: Hüdroksüülradikaalid reageerivad erinevate orgaaniliste ühenditega erinevaid reaktsiooniradu mööda, näiteks radikaali lisandumine, prootoni eemaldamine ja elektronülekanne.
5-35%-ne vesinikperoksiidi vesilahus - selle asemel oleks parem: 5...35%ne vesinikperoksiidi vesilahus.
maks-tarindi asemel võiks kõrvallauset kasutada: Et suurendada protsessi efektiivsust maksimumini.
Eeliste ja puuduste peatükis peaks iga loetelu elemendi järel punkt olema, sest lause ju lõpeb.
Muutke sõnajärge: Muidugi mängivad protsesside maksumuse juures olulist rolli reoveest eemaldatavad saasteained.
Kirjutage lõppkontsentratsioonid lihtsalt kokku.
Üldiselt võib öelda,et - kogemata on sõna "et" eest koma ära ununenud.
Siin pole koma vaja: Töötlemata reovee suunamine looduslikesse vetesse, ilma selle eelneva puhastamiseta, sest tegemist pole kõrvallausega, vaid lauselühendiga: Töötlemata reovee suunamine looduslikesse vetesse ilma selle eelneva puhastamiseta.
Tehke siin suur lause kaheks lauseks: Töötlusprotsessi valik sõltub suurel määral vee reostatusest (KHT-st), reostuse koostisest ja vooluhulkadest. Töötluse opereerimise kulud sõltuvad aga rakendatava töötlemise ulatusest, mis peavad ka tagama vajalikud heitvee piirnormid.
Kasutage siin lihtsamat rinnastust: Fenton-protsessi rakendada nii eel-, põhi- kui ka järelpuhastuseks.
Järgarvu märkiva punkti järele käib tühik: 1894. aastal.
Jällegi meenutan, et mõttekriips peab olema mõlemalt poolt tühikuga eraldatud: kerkis alles sajand pärast reaktiivi avastamist - 1990-ndate alguses.
Eelviimase peatüki loetelu võiks vormistada nii:
    Fenton-protsessi on reovee töötlemisel võimalik rakendada mitmel viisil:
    ainsa töötlusprotsessina;
    bioloogilise puhastuse eeletapina;
    vahepealse etapina, millele eelneb füüsikaline/keemiline töötlus ning järgneb bioloogiline puhastus;
    Vahepealse etapina, millele eelneb bioloogiline töötlus ja järgneb kas füüsikaline/keemiline või bioloogiline puhastus.
Sõnastage ümber, nt nii: Erinevus vaid Fenton-töötluse ning Fenton-eeltöötluse ja bioloogilise järelpuhastuse rakendamises seisneb selles.
,selleks et eemaldada biolagundatav orgaaniline fraktsioon ja ammoonium madala opereerimiskulu juures - pange siin koma enne sõna "selleks". Tõepoolest käib enamasti "et" ette koma, aga siin on tegemist erandliku juhtumiga.
„Fentoni-taoline protsess“ - ärge pange jutumärkidesse. Pange kaldkirja. Ja kirjutage kokku: Fentonitaoline.
Iseasi on ka see, kas kirjutada Fentonprotsess kokku või mitte. Soovitaks eesti õigekeelsusnormide järgi kokku, aga ei tea, kuidas selle tava välja on kujunenud eestikeelses teaduskirjanduses.
--ElvaOlle (arutelu) 22. oktoober 2014, kell 21:57 (EEST)
Ma sidusin artiklitega, kus räägitakse Fentoni reaktsioonist ja Fentoni reaktiivist, aga see vist ei ole õige, sest jutt on reovee puhastamise meetodist. Andres (arutelu) 29. oktoober 2014, kell 01:23 (EET)


Kasutaja arutelu:JPaidla/Aluselisus

Peab vaatama, et artikli Aluselisus sisu oleks integreeritud. Andres (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 23:31 (EEST)
Tere!
Aitäh kasuliku ja õigeaegselt esitatud artikli eest. Artikli maht on paraku nõuetest ligi kolm korda väiksem. Palun täiendada artiklit, lisada illustratsioone, kasutatud allikate viiteid teksti sisse ning siselinke!
Ootan täiendustega artiklit 16. oktoobriks. Kui millegi kohta tekib küsimusi, võib alati julgelt küsida.
Edu soovides
KSaar (arutelu) 11. oktoober 2014, kell 21:48 (EEST)
Artikli maht on hetkel 5078 tähemärki ja miinimum pikkuseks peab olema vähemalt 8000 tähemärki. Artikkel tuleb kirjutada pikemaks, vastasel korral ei saa ma seda arvestada.
Päris algusest tuleb eemaldada "== Leeliselisus ==", et sissejuhatus nihkuks sisukorra ette.
Artikkel peab algama paksus kirjas mõiste definitsiooniga: "Aluselisus ehk leelisus ehk leeliselisus on keemilise ühendi võime keskkonnas happeid neutraliseerida."
"HCO3-" → "HCO3-"
"tekitajateks on: Süsiniktrioksiid" → "tekitajateks on süsiniktrioksiid"
"Kõrge leelisusega vesi on pH väärtusega üle 7, aga vesi mille pH on üle 7, ei pruugi veel olla kõrge leelisusega." → lause jääb arusaamatuks.
"aktiivmuda hukub" → õigem oleks ehk öelda "aktiivmuda koostises olevad mikroorganismid hukkuvad"?
"klorofüli" → "klorofülli"
"0-160" → "0–160". Arvude vahel kasutatakse "kuni" tähenduses mõttekriipsu.
"millele lisandub iga aasta" → "millele lisandub igal aastal"
"pH 12-13" → "pH 12–13"
"Kui lahused on tiitritud arvutatakse" → "Kui lahused on tiitritud, arvutatakse"
"V1- lahuse ruumala, mis kulub tiitrimiseks, z- lahuse molaarne kontsentratsioon, V- vee proovi ruumala." → sidekriipsude asemele mõttekriipsud: "V1 – lahuse ruumala, mis kulub tiitrimiseks; z – lahuse molaarne kontsentratsioon; V – vee proovi ruumala."
"jätab kontsentreeritud jääkaine millest tuleb vabaneda." → "jätab kontsentreeritud jääkaine, millest tuleb vabaneda."
"vähendab vee karedust tõstes" → "vähendab vee karedust, tõstes"
Osa tekstist on viitamata!
Siselinke tuleb oluliselt juurde lisada! Nt "hape", "pH", "puhverdusvõime", "aktiivmuda", "põlevkivi" jne. Siselink peab olema mõiste kõige esimesel mainimisel tekstis ning kui mõiste kordub, siis link ainult esimesel korral.
Teema on väga lai ja hetkel ei paista küll seda ohtu, et mingist alapeatükist oleks liiga palju või mööda kirjutatud. Kui enam tõesti ei ole ühtegi mõtet, millest kirjutada, siis mõned ideed:
* Kas aluselisust saab määrata ka pH-meetriga? Kui jah, võiks ka sellest kirjutada.
* Artikkel on keskendunud loodusliku vee aluselisusele. Kas teemat saaks laiendada lisaks veele ka teistele keemilistele ühenditele?
* Kuidas on lood aluselisusega nt inimorganismis? Omalt poolt võin lisada, et aluselisus on ülioluline aspekt nt mitmete ravimite imendumisel.
Need punktid ei ole kohustuslikud, vaid pigem abiks, kui tõesti ei oska ise enam millestki kirjutada. Oluline on aga artikli maht viia 8000 tähemärgi pikkuseks.
Ootan parandustega ja piisavalt pikka artiklit 29. oktoobri õhtuks.
KSaar (arutelu) 27. oktoober 2014, kell 03:22 (EET)


Arutelu:Kokaraamat

Kirjanduse all peaks siin olema kirjandus kokaraamatute kohta, kui sellist on. Kokaraamatute loendit pole Vikipeedias tarvis. Pikne 7. oktoober 2014, kell 16:14 (EEST)

Tere Pikne!

ma pole jõudnud kõiki Vikipeedia loendeid üle käia, ma ei oska Sinu avaldust hinnata ei tõeseks ega vääraks (unustagem siis hetkeks tõsiasja, et Sina ja mina ilmselt kokkuleppele lähedale ei saa saamagi) kui kokaraamatud kokaraamatutega kokku ei sobi siis tuleb mul need ilmselt artikliteks vormistada aga hiljem (tulevikus ja võib-olla) kui 'haigus-artiklite' kõrvalt lekib ajakest...

Mariina 7. oktoober 2014, kell 16:23 (EEST) alias Простота

: Mul polegi kavatsust selles asjas praegu sinuga kokku leppida. Lihtsalt nendin, milleks kasutataskse Vikipeedias alaosa "Kirjandus" ja loendeid. Tõsi küll, inglise viki artiklis on ka väike kokaraamatute loend, aga seal on näitena nimetatud vaid mõned tagantjärele tuntuks peetavad väljaanded. Sinu loendis mõistlikku valikukriteeriumit ei paista olevat. Kui tahta näitena tähelepanuväärseid kokaraamatuid välja tuua, siis parem neid, mida kuskil mujal allikas väga tähelepanuväärseteks peetakse.

: Kõik kokaraamatud, mis siia praegu kirja on saanud, kindlasti ei vääri artiklit; kui üldse mõni neist väärib. Kui mõnest kokaraamatust artikkel teha, peaks artiklist selguma, miks on antud kokaraamatust artikkel tehtud. Pikne 7. oktoober 2014, kell 17:40 (EEST)

:: Tore! Siis jääb nii nagu kirja sai: Sina ja mina ilmselt kokkuleppele lähedale ei saa saamagi...

:: Minu loend on selles mõttes minu mõistlik valik koos kriteeriumitega, noh õigemini väike valik sellest, mis olen läbi töötamas (töötanud) ja neid kokaraamatuid ja retsepte neis saaks kirjeldada lehekülje ja grammide ja küpsetusnõude ja meetodite ja auhindade ja autorite lõikes võrrelda küll aga mul polnud seda plaanis teha, need ju mõned üksikud näited kokaraamatutest - tähelepanuväärsuse kohta on igal Vikipeedia lugejal kindlasti oma arvamus- kes on lihakokk otsib liha, pagar kondiitritooteid jne jne - mul on küll ka kokaraamatute ja nende autorite suhtes mingi oma ettekujutus aga ma üldiselt ei pea mõttekaks kõike mis mulle pähe ei mahu ja mille käsi tahaks maha kraapida ka lugejatele signaalina edastada - need kokaraamatud on ilusad sünnid kõik - mitte ei raatsi neid siit maha tõmmata, kui nii väga midagi kustutada siis ma söödaksin Sulle selle: - hea lihtne ja lühike ja saab igal ajal taastada ...

:: alias Простота

:: Pikne, kas Eesti aabitsate loend on ka ülearune? Andres (arutelu) 7. oktoober 2014, kell 21:51 (EEST)

::: Võib-olla küll, et suvaline aabits on tähelepanuväärsem kui suvaline kokaraamat, aga muidu küll jah on raske aru saada, miks ka aabitsate loend Vikipeedias peaks olema. Kunagi oli ju ka jutt, et loendid on artiklite (artikliväärsete) asjade loetlemiseks. Kas tahad öelda, et kui on kõigi eestikeelsete aabitsate loend, siis peaks olema ka kõigi eestikeelsete kokaraamatute loend? Ja miks siis mitte juba üldse kõigi kõigis keeltes välja antud trükiste kataloog? Võiks küll olla selline kataloog, aga mitte entsüklopeedias. Pikne 8. oktoober 2014, kell 12:44 (EEST)

:::: Ma lihtsalt küsin. Võib olla ka teine pealkiri, aga eestikeelsed aabitsad kronoloogilises järjekorras loetleda oleks minu meelest entsüklopeedia väärt küll. Kokaraamatuid on nii meeletult palju, et neid ei hakkaks loetlema, küll aga võiks loetleda üldkokaraamatud.

:::: Mis puutub trükistesse üldse, siis seda pole mõtet, aga eestikeelse kirjanduse nimekiri võiks iga teema kohta küll olla võimalikult täielik. Andres (arutelu) 8. oktoober 2014, kell 13:17 (EEST)

::: Ma arvan, et entsüklopeedia väärib pigem sisu, mille juures mõne konkreetse aabitsa näiteks toomine on kohane. Neid aabitsaid on ikkagi üsna palju ja pole sisulist põhjust loetleda vaid ühe keele aabitsad. Täielik loend võiks olla pigem kuskil mujal, mitte entsüklopeedias. See aabitsate loend on praegu halb pretsedent.

::: Üldkokaraamatuks olemine on küll kriteerium, mille järgi saaks loetletavate kokaraamatute hulka piirata, aga jällegi raamatute loetlemine pole minu meelest siin eesmärk omaette ja iga üldkokaraamat pole minu meelest ka muudest kokaraamatutest kuigivõrd tähelepanuväärsem.

::: Nojah, aga siin kirjanduse all on praegu kokaraamatute näited, mitte kirjandus antud teema kohta. Kirjanduse loendi teeks mina pigem nii pika nagu tarvis, piirduda võiks kirjandusega, mis on antud teemal põhiallikad ja muud kirjandust võiks lisada niivõrd, kuivõrd see põhiallikaid ja artiklis öeldut oluliselt täiendab. Kogu antud teemal ilmunud kirjanduse lisamine pole minu meelest siin eesmärk omaette. Pikne 8. oktoober 2014, kell 13:54 (EEST)

Artikli pealkiri ei ole mitte "Eestikeelsete kokaraamatute loend", vaid "Kokaraamat". Mingi valik tuntumaid näiteid võiks olla, kuid mitte sellist pikka nimekirja. Yhtlasi, nagu juba siin öeldud, kirjanduse loetelus peaks olema kirjandus kokaraamatute kohta. Selles pikas nimekirjas võib siiski olla midagi kasutatav; sestap tõstan ta siia.
*Proua A. Hoffmann, "Keetmise õpetus", K.Sööt'i trükikoja trükk ja kirjastus, Tartus, 1912
* Adeline Tannbaum, "Keedu- ja majapidamis-juht", Väljaandja kirjastus, Tartu, 1928
* Ants Viires, "Kokaraamatud kultuuriloo kajastajatena" – Keel ja Kirjandus 1985, nr 3, lk 158–166
* "Eesti Gourmet Kokaraamat", Eesti Ekspressi Kirjastus, 2006, ISBN 9789985974353
* Maru, "Maru maitsev maailm. Aasta helelillas köögis", Ajakirjade Kirjastus, 2008, ISBN 978 9949 443 53 6
* Viktoria Ladõnskaja, fotod Annika Haas, Birgit Püve, keeletoimetaja Monica Kiik, tõlkija Katrin Linask, "Peipsi veerel vanausulised paluvad lauda (2011)", AS Ajakirjade Kirjastus, ISBN 9789949476275
* Imre Kose, "Imre Kose naudingute kunst", Pegasus, 2012, ISBN 9789949472925
; Küpsetamiskunst
* Maire Suitsu, Lia Virkus, "Suur küpsetamisraamat I osa", Ajakirjade Kirjastus, 2006, ISBN 9789949427215
* Maire Suitsu, Lia Virkus, "Suur küpsetamisraamat 2. osa", Ajakirjade Kirjastus, 2007, ISBN 9789949427383
; Metsasaadused
* Toimetanud: Elle Ojasaar, Mall Vaasma, "Hull seente järele. Kogumik seenehõrgutisi", Sinisukk, 2003, ISBN 9789985736364
; Aia- ja põllusaadused
* Pille Enden, Angeelika Kang, Lia Virkus, "Salatiraamat", AS Ajakirjade Kirjastus, 2005, ISBN 9985 9536 9 X
* Raili Mikk, Maire Suitsu, "Tervislikud teraviljaroad", AS Ajakirjade Kirjastus, 2007, ISBN 978 9949 427 68 0
* Pille Enden, Lia Virkus, tekst Maire Suitsu, "Tomatiraamat", AS Ajakirjade Kirjastus, 2008, ISBN 978 9949 443 37 6
* Pille Enden, "Toitvad ja tervislikud kõrvitsaroad", AS Ajakirjade Kirjastus, 2009, ISBN 978 9949 454 03 7
; Muu
* Maire Suitsu, Lia Virkus, "Maitsvad kingitused", AS Ajakirjade Kirjastus, 2005, ISBN 9985 9633 5 0
;Võõrkeelsed
** Charcuterie
* Jane Grigson, "Charcuterie and French Pork Cookery", Grub Street, 2001, ISBN 978 1 902304885
* Fergus Henderson, "The Whole Beast: Nose to Tail Eating", Ecco, esmatrükk 30. märts 2004, ISBN 9780060585365
* Stéphane Reynaud, "Pork and Sons", Phaidon Press, 1.aprill 2007, ISBN 978 0714847900
* Stanley Marianski, Adam Marianski, "Home Production of Quality Meats and Sausages", 21. märts 2012, ISBN 978 0982426739
** Eelroad ja 'näpuroad'
*  Ben Fink, The Culinary Institute of America (CIA), "Hors D'Oeuvres at Home with The Culinary Institute of America", John Wiley & Sons, 14. august 2007, ISBN 9780764595622

** Gastronoomia
* Heston Blumenthal, "In Search of Total Perfection", Bloomsbury USA, 2010, ISBN 978 1408802441
** Grillimine
* Steven Raichlen, "BBQ USA: 425 Fiery Recipes from All Across America", 2003, ISBN 9780761120155
* Steven Raichlen, "Indoor! Grilling", Workman Publishing Company, 2004, ISBN 978 0761133353
* Culinary Institute of America, "Grilling",  Lebhar-Friedman Books, 2.märts 2006, ISBN 978 0 86730 905 8
* Andrea Chesman, "The New Vegetarian Grill", The Harvard Common Press, 2008, ISBN 978155832 362 9
** Hoidised
* "jams and preserves", Murdoch Books, ISBN 978 1742660189
** Köögiviljakultuurid
* Linda Griffith , Fred Griffith, "Garlic, Garlic, Garlic: More than 200 Exceptional Recipes for the World's Most Indispensable Ingredient", Houghton Mifflin Company, 24. oktoober 1998, , ISBN 978 0 395 89254 1
** Pagar-kondiitri (sh pâtisserie)
* Roland Mesnier, "Dessert University", 1. september 2004, Simon & Schuster, ISBN 978 0743223171
* French Culinary Institute, Judith Choate, "The Fundamental Techniques of Classic Pastry Arts", Stewart, Tabori & Chang Inc, 5. november 2009, ISBN 978 1584798033
* Michel Roux, "Pastry: Savoury and Sweet", esmatrükk, Quadrille Publishing Limited, 2010
* Roland Mesnier, Lauren Chattman, "Roland Mesnier's Basic to Beautiful Cakes Paperback", Simon & Schuster, 23. veebruar 2013, ISBN 978 1476745527
*** Leibade valmistamise retseptid ja valmistamisõpetused
*Mark Miller, Andrew Maclauchlan, "Flavored Breads: Recipes from Mark Miller's Coyote Cafe", Ten Speed Press, 2004, ISBN 9780898158625
* Daniel Leader, Lauren Chattman, "Local Breads: Sourdough and Whole-Grain Recipes from Europe's Best Artisan Bakers", W. W. Norton & Company, 2007, ISBN 9780393050554
* Dan Lepard, "The Handmade Loaf: Contemporary Recipes for the Home Baker", Mitchell Beazley, veebruar 2008, ISBN 9781845333898
* Michel Suas, "Advanced Bread and Pastry", Cengage Learning, aprill 2008, ISBN 9781418011697
* Jim Lahey, koos Rick Flastega, "My Bread: The Revolutionary No-Work, No-Knead Method",  W. W. Norton & Company, 2009, ISBN 9780393066302
* Eric W. Kastel, The Culinary Institute of America (CIA), "Artisan Breads at Home (at Home with The Culinary Institute of America)", John Wiley & Sons, 12. jaanuar 2010, ISBN 978 0470182604
** Riisikeetjas toitude valmistamine
* Beth Hensperger, Julie Kaufmann, "The ultimate RICE COOKER cookbook", The Harvard Common Press, 2002, ISBN 978 1 55832 203 5
** Kuivatamine
* Jennifer MacKenzie, Jay Nutt, Don Mercer, "The Dehydrator Bible: Includes over 400 Recipes", Robert Rose, 2009, ISBN 9780778802136
** Makaronid ja 'pastad'
* Cook's Illustrated Magazine, "The Complete Book of Pasta and Noodles", Clarkson Potter/Publishers, 2000, ISBN 0 609 80930 X
** Savinõudes
* Paula Wolfert, "Mediterranean Clay Pot Cooking: Traditional and Modern Recipes to Savor and Share", 5. oktoober 2009, John Wiley and Sons, Inc, ISBN 978 0 7645 7633 1
** Muu
* David Joachim, "The Food Substitutions Bible: More Than 6,500 Substitutions for Ingredients, Equipment and Techniques", Robert Rose, 2.trükk, 2010, ISBN 978 0778802457
* Temaatilised
* Susan Herrmann Loomis, "Farmhouse Cookbook", 10. jaanuar 1991, Workman Publishing Company, ISBN 978 089480772
* Paula Wolfert, "Couscous and Other Good Food from Morocco", Quill, 2001, ISBN 0 06 091396 7
* Susanna Hoffman, "The Olive and the Caper: Adventures in Greek Cooking", 1. august 2004, Workman Publishing Company, ISBN 978 1563058486
* Delia Smith, "Delia's Happy Christmas", Ebury Press, 15. oktoober 2009, ISBN  978 0091933067
* Nigella Lawson, "Nigella Christmas: Food, Family, Friends, Festivities", Chatto & Windus, 2. oktoober 2008, ISBN 9780701183226
* Yoshihiro Murata, "Kaiseki: The Exquisite Cuisine of Kyoto's Kikunoi Restaurant", Kodansha International, 2006, ISBN 978 4 7700 30221
* Babette de Rozières, "Creole", Phaidon Press, 2007, ISBN 978 0 7148 4814 3
* Jeff Crump, Bettina Schormann, "Earth to Table: Seasonal Recipes from an Organic Farm", 22. september, 2009, Ecco, ISBN: 978-0061825941
* Michael Psilakis, Barbara Kafka, "How to Roast a Lamb: New Greek Classic Cooking", 28. oktoober 2009, Little, Brown and Company, ISBN 9780316041218
;;; Itaalia köök
* "Il cucchiaio d'argento", 1997, Editoriale Domus
** Tõlge "The Silver Spoon", 2005, Phaidon Press Limited, ISBN 978-0714845319
;;; Paraguai suhkrulehe saadused
*Gates, Donna, Bonvie, Linda & Bill, "The Stevia Story", B.E.D. Publications, 1996, lk 80, ISBN:0963845810
* Ray Sahelian, Donna Gates, "The Stevia Cookbook", 1999, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 19.09.2014)(inglise keeles)
* Kirkland, James & Tanya, "Sugar-Free Cooking With Stevia: The Naturally Sweet & Calorie-Free Herb", Crystal Health Pub., 2000, lk 288, ISBN:192890615X
* Kirkland, James, "Low-Carb Cooking With Stevia: The Naturally Sweet & Calorie-Free Herb", Crystal Health Pub, 2000, lk 256, ISBN:1928906141
* Rita DePuydt, "Stevia: Natural Sweetener for Drinks, Desserts, Baked Goods, and More", 2002, Book Publishing Company, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 19.09.2014)(inglise keeles)
*May, James A., "The Miracle of Stevia: Discover the Healing Powers of Nature`s herbal Sweetener", Kensington, 2003, lk 34, ISBN:0758202202
*Jobs, L., Mandell, Andrew P. "Sensational Stevia Desserts.", Healthy Lifestyle Publishing LC, lk 120, 2005, ISBN 0976524546
* Goettemoeller, Jeffrey, "Stewia Sweet Recipes: Sugar-Free-Naurally", Vital Health Publishing, 2007, lk 200, ISBN:1890612138
* Goettemoeller, Jeffrey; Lucke, K., "Growing and using Stevia: The Sweet Leaf from Garden to table with 35 Recipes", Prairie Oak Publishing, 2008, ISBN: 0978629337
*Richard, David, "Stevia Rebaudiana: Natures Sweet Secret", Vital Health Publishing, 2008, lk 80, ISBN:1890612154

:Ja järgmisena kustutatakse see siit ära kui arutelulehte koormav. Andres (arutelu) 29. november 2016, kell 09:54 (EET)


Arutelu:Degron

Tere!
Aitäh huvitava ja õigeaegselt esitatud artikli eest! Artikkel on sisukas ja mahult nõuetele vastav. Järgnevalt mõned kommentaarid, millele tuleks tähelepanu pöörata:
Eemalda päris algusest "===Degron==="
Sissejuhatav lõik peaks olema pikem. Mille järgi sai degron oma nime? Kas sel on seos degradatsiooniga? Kui jah, siis ka selle mõiste eestikeelsem väljendus või lühiseletus.
"N kui ka C-terminuses" → kas seda saaks väljendada lihtsamalt?
"Lisaks indutseeritakse valkude lagundamist erinevalt, kas temperatuurimuutusega kasvukeskkonnas või degradeerimist indutseeriva aine lisamisega kasvukeskkonda." → "lisaks" on lauses üleliigne. Kui lausest tuleneb, et degronid jagunevad ka temperatuuritundlikeks ja degradatsiooni esile kutsuva aine tundlikeks, võiks see olla konkreetsemalt välja toodud.
"Degroni eelised teiste meetodite ees" ei ole kõige parem lõigu pealkiri. Võiks olla nt "Degroni eelised" või "Degroni kasutamise eelised" või siis "Degroni kasutamise eelised võrreldes teiste meetoditega". Kuna degroni definitsiooni põhjal on see aminohapete järjestus, mitte meetod, siis saab võrrelda degroni kasutamist kui meetodit teiste meetoditega.

Mis on "CUP1"? Tekstis esmakordsel mainimisel võiks olla ka seletus.
Kas "DHFR" on ainult hiirest eraldatav või võib seda saada ka teistelt liikidelt?
Kas mõisted "degron" ja "degradatsioonisüsteem" erinevad millegi poolest?
Kas lisaks auksiinile on veel aineklasse, mille suhtes degron tundlik on?
Võiks lisada illustreerivaid pilte ja/või jooniseid.
Tekstis peaks olema rohkem siselinke (nt aminohape, valk, rakutsükkel jne).
Ootan parandusi 10. oktoobriks. Kui millegi kohta tekib küsimusi, võib alati julgelt küsida.
Edu soovides
KSaar (arutelu) 7. oktoober 2014, kell 16:33 (EEST)
Mulle meeldib lisatud joonis. Enamik eespool mainitud märkusi on edukalt parandatud, kuid mõni kommentaar on veel arvestamata jäänud.
Sissejuhatuse esimeses ja viimases lauses kordub täpselt sama: "...  mis on valgu lagundamise alguspunktiks", "see on valkude degradeerimise ehk lagundamise alguspunktiks". → tuleb muuta sõnastust.
Kontrolli, et punased siselingid ei sisaldaks kirjavigu. Siselinke peaks veel juurde lisama, pöörates tähelepanu sellele, et siselink oleks mõiste esmakordsel mainimisel.
Artiklis on ka kirjavigu:
"nii N kui ka C-terminaalses" → sidekriips puudu.
"CUP1 promootorit kasutatakse degroni ekspresseerimiseks kuna" → koma puudu.
"CuSO4" → "4" muuta alatekstiks.
"Kiireim viis saada soovitud tulemust on" → koma puudu.
"24°st C 37° C-ni"
"in vivo" → võõrkeelne tekst kaldkirjas.
"indutseeriva aine olemasolu, näiteks dihüdrofolaatreduktaas" → "dihüdrofolaatreduktaasi"
"Kasutades auksiini poolt indutseeritavat degronit on võimalik" → koma puudu.
Artiklis on veel kirjavigu, palun kontrolli ise üle.
Tekstis on mitu lõiku viitamata.
Viidete loetelus tuleb 2. viite juurde lisada täiendavad andmed tavalise tekstina. Internetis leiduvate viidatud artiklite juurde lisada ka lingid.
Kontrollin artiklit uuesti 15. oktoobril.
KSaar (arutelu) 12. oktoober 2014, kell 01:03 (EEST)
Esimeses lauses peaks sõna "Degron" olema paksus kirjas.
"nii N kui ka C-terminaalses" → "nii N- kui ka C-terminaalses"
"rakud" siselink → "rakk"
"fenotüübi" siselink → "fenotüüp"
"rakutsükli" siselink → "rakutsükkel"
"Degron sisestatakse sihtmärkgeeni kromosomaalsesse lookusesse integreerides sinna .." → "integreerides" ees koma puudu.
"Valk degradeerub kui rakkude .." → "kui" ees koma puudu.
"24°st C 37° C-ni" → "24 °C-st 37 °C-ni"
"in vivo" → võõrkeelne mõiste, mistõttu peab olema kaldkirjas: "in vivo". Mõiste kordub mitmes kohas, palun parandada igal pool.
"37° C" → "37 °C"; kordub mitmes kohas, palun parandada igal pool.
"Sellist valkude funktsiooni uurimist saab kasutada enamikes eukarüootides välja arvatud taimedes: pärmseentes kui ka hulkraksetest saadud rakuliinides, näiteks kana, hiire, hamstri, ahvi ja inimese rakkudes." → lause on vaja ümber sõnastada.
"Kasutades auksiini poolt indutseeritavat degronit on võimalik uurida näiteks protsesse, mis ei toimu 37° juures, näiteks meioosi." → "Kasutades auksiini poolt indutseeritavat degronit, on võimalik uurida protsesse, mis ei toimu 37 °C juures, näiteks meioosi."
"rakukultuur tuleb lihtsalt viia teise kasvukeskkonda lisamata kasvukeskkonda ühtki ainet." → "lisamata" ees koma puudu.
"Tartu Ülikooli molekuraar- ja rakubioloogia instituudis" → kirjaviga sõnas "molekulaar"; kogu see mõiste peaks olema siselingina.
Paranduste tähtajaks 24. oktoober.
KSaar (arutelu) 20. oktoober 2014, kell 21:22 (EEST)


Kasutaja arutelu:He.soe/Metsa süsinikuringe

Süsiniku sidumine ja süsiniku emissioon on vajalikud asjad süsinikubilansi selgitamiseks ja on väga hea, et olete need peatükid eespool ära kirjutanud ja siis bilansist juttu teinud. Nii tehakse teadusartiklis ja diplomitöödes ka.
Peatükis "Metsaõhu süsihappegaasisisaldus" on esimese ja teise lõigu vahel terve tühi rida. Seal võiks olla sama vahe nagu teistel lõikudel.
Peatükis "Süsiniku sidumine" on esimesed paar lõiku pikemad kui järgmine alapeatükk ja seisavad seal kuidagi üksinda. Kas saaksite sinna ka alapealkirja nuputada?
Lauses "Sellest tulenevalt on puittoodetes ladestunud süsiniku osakaal väiksem kui Euroopas, kuid siiski on tegemist 100 miljonile tonnile lähedase süsiniku kogusega" - ma ei saanud hästi aru, milles on pea 100 miljonit tonni süsinikku, kas kõigis eesti puittoodetes?
Väga tore on, et teil on viited paigas ja väga tore on, et Eestist on kohe eraldi pikk jutt. Tore on see ka, et on "Vaata ka" juurde lisatud.
--ElvaOlle (arutelu) 7. oktoober 2014, kell 21:04 (EEST)

Kirjavigu ei ole pea üldse, enamjaolt korrigeeriksin pisut stiili. Hästi kirjutatud artikkel!
Metsaökosüsteemi süsinikuringe toimib pidevalt tänu järgmistele fotosünteesile ja mullahingamisele.
Ei tea, mis mõõtühik on Pg - võib-olla kirjutate sõnadega välja.
Metsa kasvu ja arengu vältel seotakse süsinikku nii puude biomassis, kui ka mullas - siin pole koma vaja.
Näiteks, boreaalsetes - pole jällegi koma vaja.
ning vaid ülejäänud ca 15% on seotud puude maapealses biomassis.
Süsinik moodustab puidu kuivmassist umbes poole (puitunud taimedel 50% ja rohttaimedel 40%) ning puidu juurdekasvu (uue puidu ladestumine olemasolevatele kihtidele, mille käigus suurenevad kasvava puu mõõtmed) käigus seotakse puu biomassis atmosfäärset süsinikku - muutke lauseliikmete järjekorda, et oleks selgem, tehke kaheks lauseks, nt: Süsinik moodustab puidu kuivmassist umbes poole (puitunud taimedel 50% ja rohttaimedel 40%). Atmosfäärset süsinikku seotakse puu biomassis puidu juurdekasvu käigus, mille käigus ladestub uus puit olemasolevatele kihtidele, mille tagajärjel suurenevad kasvava puu mõõtmed).
Süsihappegaas on arvel kui kasvuhoonegaas - selle asemel kirjutage: Süsihappegaasi peetakse kasvuhoonegaasiks.
Süsinikubilanss määrab seda , kas metsaökosüsteemis on ülekaalus süsiniku sidumine atmosfäärist või hoopiski selle emiteerimine atmosfääri.
Positiivse süsinikubilansiga on tegemist siis, kui ülekaalus on süsiniku emissioon õhku mullahingamise käigus, ning negatiivse bilansiga siis, kui ülekaalus on süsihappegaasi sidumine fotosünteesi käigus - siin on tegemist juhuga, kus "ning" ees on koma, sest pealause jätkub.
Juhul, kui mõlemad näitajad on võrdsed, siis on tegemist tasakaalulise bilansiga - võtke siin "siis" ära.
Selleks, et metsad tarbiksid ära rohkem süsihappegaasi - siin pole "ära" vaja. On selgelt aru saada, et tegemist on lõpetatud tegevusega.
oleks mõttekas - neutraalsem oleks siin pigem sõna "praktilisem".
Muutke sõnajärge: maapinna ettevalmistus uue metsa tekkeks või kultiveerimiseks loodusliku külviga.
Muutke sõnajärge: Vegetatsiooniperioodil on süsihappegaasi kontsentratsioon öösel kõrgem ning päeval madalam.
mis moodustab 50,5% Eesti maismaa pindalast. Sellest 47,6% on kaetud metsaga ning 2,9% on ilma metsata - jääb natukene selgusetuks. Tekib mulje, et 2,9% metsamaad on metsata?
(kuid mitte ainult) - pange see lihtsalt tavaliselt lause järele ilma sulgudeta: ...tõusu atmosfääris, kuid mitte ainult.
m3 - pange siin ülaindeksina, kui olete mõelnud kuupmeetreid: m3.
Muutke sõnajärge ja kirjutage "puittoode": Süsiniku talletumise kestus puittoodetes oleneb toodete liigist.
Muutke sõnastust: ja võib ehitustoodetes sees olla üle poole sajandi.
Kasutage maks-tarindi asemel tavalist kõrvallauset: Lisaks ei ole metsaseire käigus tehtava mullaseire ulatus piisav, et hinnata süsinikuvoogude muutuseid metsamullas pika seiresammu (10-15 aastat) ja olemasolevate vaatluspunktide vähesuse tõttu (katavad vaid umbes 45% Eesti muldade kaardistamisüksustest).
--ElvaOlle (arutelu) 23. oktoober 2014, kell 18:31 (EEST)
----
Kas kogu sisu on kuskilt kopeeritud? Lõpuosa on siit: http://www.envir.ee/sites/default/files/elfinder/article_files/mak2020vastuvoetud.pdf, rohkem tõesti ei viitsinud kontrollida. --Epp 23. oktoober 2014, kell 19:44 (EEST)
----
Nii, vaatasin ja kirjutasin teksti üle. Kas nüüd on okei?
Aga lõpuosaga läks tõesti veidi kiireks ning võib-olla trükkisin automaatselt ümber, kuid teised osad peaksid olema muudetud kujul. Kas peaksin konkreetse lõpuosaga midagi ette võtma või võib ka nii jääda? He.soe (arutelu) 24. oktoober 2014, kell 01:37 (EEST)

Ei või jääda, Vikipeedias austatakse autorite õigusi. Kõik, mis on kuskilt kopeeritud, tuleb oma sõnadega ümber kirjutada. --Epp 26. oktoober 2014, kell 05:30 (EET)