Arutelu:Tööriist

lihtsustab mingi eseme valmistamist

Mulle tundub see liiga kitsendavana. Kuidas on lood näiteks paberinoaga, millega raamatuid lahti lõigatakse, ja kammiga, millega juukseid silutakse? Ja kas triikraud ei ole tööriist? Andres 17. november 2006, kell 22:46 (UTC)

:kas pastakas on tööriist? Või näiteks kustutuskumm? Kuidagi kummaline on triikrauda tööriistaks pidada, aga ilmselt ta seda on. Aga kahvel - too on seal tööriistade nimekirjas... Ja ahjuroop? Kas kõik tegevused, mida inimene teeb, on ikka töö? Formaalse tõlgenduse korral tuleks ilmselt kuklakratsimist või muude kehaosade sügamist  tööks pidada...--Hendrix 6. juuli 2007, kell 17:47 (UTC)

:: Mina jätaksin nimetatute hulgat välja ainult kahvli. Andres 6. juuli 2007, kell 18:28 (UTC)

::: pakuksin sellise definitsiooni: "Tööriist on vahend, mis on ettenähtud töödeldava materjali struktuuri muutmiseks". Kamm ja kahvel oleksid abivahendid, nagu kark ja haarats. Triikimise käigus muutub riie siledaks - muudetakse struktuuri. Seega triikraud on tööriist. Lusikas oleks ka abivahend. Kahvel oleks ka abivahend, kuna on ette nähtud palukeste haaramise hõlbustamiseks, mitte aga struktuuri muutmiseks. Nuga aga on ette nähtud struktuuri muutmiseks, kuigi saab ka haaramiseks kasutada. Vesikahur on ette nähtud kivide purustamiseks - seega tööriist. Kas tank/miinipilduja on tööriist...?--Hendrix 14. juuli 2007, kell 11:02 (UTC)

::: aga kärbselapats oleks tööriist, kuna temaga mõjutatav objekt (kärbes) muutub kvalitatiivselt: elus asi muutub elutuks asjaks...--Hendrix 14. juuli 2007, kell 11:09 (UTC)

:::: Näiteks kangiga nihutatakse esemeid, kusjuures nende struktuuri ei pruugita muuta. Sukavarrastega muudetakse lõnga asendit, muutmata selle struktuuri.

:::: Mulle tundub Sinu ettepanek meelevaldsena. Andres 14. juuli 2007, kell 11:52 (UTC)

::::Riide struktuur ei muutu, kui triikides tekstuur siledamaks muutub. Sellise definitsiooni järgi poleks haamer või kruvikeeraja tööriistad - struktuur ei muutu.--Ken 14. juuli 2007, kell 11:53 (UTC)

:::::Mina defineeriksin tööriista läbi selle, et ta muudab võimalikuks või lihtsamaks mingi ülesande sooritamise. Selliselt on tööriist defineeritud funktsiooni kaudu - ka oks võib olla tööriist, kui ta muudab selja sügamise lihtsamaks, või kivi, kui temaga saab naela sisse lüüa. Võimalik, et see definitsioon läheks liiga laiaks - igal juhul on kahvel hõlmatud. Tööriistade alla ei kuulu siiski osad masinad - arvan, et vähemalt algselt peaks tööriist kasutama inimese enda tööd (füüsikalises mõttes). See, et hiljem on puurile või vasarale mootor või suruõhk külge pandud, vajab muidugi seletamist. Miiniipilduja pole tööriist - ka selle aluseks olnud katapult kasutab siiski muud jõudu kui inimtekkelist. Katapuldis kasutatav vedrude või kangide süsteem aga on tööriist. Arvamusi?--Ken 14. juuli 2007, kell 11:53 (UTC)

:::::: Tundub, et seda sõna kasutatakse kitsamas ja laiemas tähenduses. Näiteks Aristoteles nimetas orje kõnelevateks tööriistadeks.

::::::: Jah, laiemas tähenduses nimetab Peeter Tulviste (kuigi vist mitte originaalis... võgotski?) keelt mõtlemisel tööriistaks.--Ken 14. juuli 2007, kell 12:34 (UTC)

:::::: Arvan, et me võiksime lähtuda traditsioonist. Alustuseks võiks keegi vaadata sõnaseletust EKSS-is. Andres 14. juuli 2007, kell 12:17 (UTC)

:::::::piinlik küll tunnistada, kuid EKSS ma webi versioonina ei leidnud.--Hendrix 14. juuli 2007, kell 13:58 (UTC)

:::::::: Veebis seda pole, sellepärast palungi vaadata. Andres 14. juuli 2007, kell 13:59 (UTC)
EKSS: hrl. käes hoitav töötegemise riist. Müürsepa, aedniku tööriistad. Saag, kirves, haamer jt. puusepa tööriistad. Kaevuri tööriistadeks olid kirka, kang ja käsipuur. Tööriistu valmistama, kasutama. || PILTL vahend millegi saavutamiseks. Arvutiprogrammi tööriistade abil sai joonistada ja kustutada. Kirjaniku tööriist on sõna. Inimene on Jumala, kuradi tööriist. Ls. aiatööriist, ehitustööriist, puutööriist. Adeliine 15. märts 2011, kell 21:18 (EET)

=== Käsitööriistad ===
On tööriistad, mis viitakse täideks inimese või hobuste musklijõuga. Need oli laieli levinud enne elektri leiutamist. Ka tänapäeval kasutatakse käsitööriistad, näiteks kruuvikeerajad või tangid.
=== Elektritööriistad ===
Elektri leiutamisega ning magneteffektide läbiuurimisega tulid elektritööriistad. Nende tööks pole vaja musklijõu ja võimsad elektrimootorid suurenevad nende tootlikkust ega norskmehaniismid võimaldavad tahkpinnade harimist.

On tööriistad, mis mõelnud pinnade harimise jaoks. Kui pind on mahe (nt,puu), siis kasutatakse terava otsikuga tööriistaid kui aga pind on tahk (nt,betoon), siis kasutatakse mehaanilisivigastuse püsiva metallidesulandi otsikutega tööriistu.

Võtsin selle välja, sest see on ebaloogiline ja kohati arusaamatu. Andres 30. november 2008, kell 17:45 (UTC)


Arutelu:Süntesaator

Süntesaator on seade, millega sünteesitakse. Sünteesimine on millegi, tavaliselt valguse või heli võimalikult lomutruu tekitamine. See on ka süntesaator Valju 18. november 2006, kell 14:22 (UTC)
Ja "Seda on mugav kaasa võtta, sest seda saab kokku ja lahti panna". kehtib flöödi kohta küll paremini kui ühe klahvpilli kohta. Valju 18. november 2006, kell 14:25 (UTC)

See tekst siin ei sisalda mittetriviaalset infot. Aga minu meelest peaks selle pealkirja all kirjutama ikkagi pillist. muu võib ju täpsustuse alla minna. Andres 18. november 2006, kell 18:37 (UTC)

Seda, millele Sa viitad, nimetatakse tavaliselt kõnesüntesaatoriks. Andres 18. november 2006, kell 18:38 (UTC)

Kirjutaja on ilmselt mõelnud, et seda on lihtsam kaasa võtta kui klaverit. Aga süntesaator ei pruugi klaveri moodi olla. Vist on mõeldud "lasteklavereid". Andres 18. november 2006, kell 18:40 (UTC)

:miks kustutada? Sarnaneb küll pisut Siili artiklile, kuid mis teha. Lausa valet pole ju midagi. Mõni, kes jagab pillidest rohkem, kui tavaline ristiinimene, saab juurde kirjutada. Vähemalt algus on tehtud.--Hendrix 19. august 2007, kell 17:31 (UTC)

:: See on ikka suht umbluu. Parem muidugi, kui keegi midagi asjalikku kirjutaks. Andres 19. august 2007, kell 18:13 (UTC)

::: Suwa näiteks võiks kirjutada...--Hendrix 19. august 2007, kell 18:21 (UTC)

:::: Arvata on, et mõni teine siin teab ja oskab rohkem, nt Kasutaja:Metsavend ??? suwa 28. august 2007, kell 10:22 (UTC)

::: Eestis on jah sünt kõnekeelne vaste süntesaatorile, mida tunnistab ka ÕS2006

:: Samas ajalooliselt tuleb nt vaadata elektroonilise oreli poole,

:: mis mugandus elektrioreliks, Kui keski hakkab seda pilli lahtikirjutama, siis

:: peab veel lugeme enne MIDI ajalugu.

:: Viisakas oleks ka viidata muude akustiliste instrumentide "elektriseerimisele"

:: lisaks veel algsed kajamasinad jne.

:: inglise wiki pakub muidugi ka: :en:Synthesizer ja selles siin leidub

:: ka viide  (Wendy/Walter Carlosele) ning 1968 aasta plaadile :en:Switched-On Bach.

:: inglise wikis on siis selline jaotus/ajalugu(?):
* :en:Thaddeus Cahill
* Termenvox - 1919, Lev Termen, Venemaal, mängimisnäide
* :en:Electric piano - elektriklaver tootmises 20. saj. 20-80, uus tulek 2008
* :en:Electronic keyboard - e-klahvistik
** :en:Electronic organ - elektriorel
** :en:Electronic piano - e-klaver
** :en:Digital piano - digiklaver (???)
** :en:Synthesizer - süntesaator
*** :en:Clavivox
*** :en:Analog synthesizer
* :en:Music sequencer
* :en:Mixer
* :en:Vocoder ja edasi veel helimoonutajaid:
** :en:Sonovox
** :en:Talk box
** :en:Autotuner
** :en:Linear predictive coding
** :en:Ring modulator
** :en:Speech synthesis
** :en:Comb filter
* :en:Drum machine - Rhythm machine - rütmimassin

:: Mina nt ei saa aru, miks kõik need erinevad nimetused tänapäeval samasse kasti ei mahu. (nojah - kaubamärgindus ju)

:: Säherdune muusikavarustus võimaldab kasutada loomistehnikat - :en:Sample-based synthesis

:: ning :en:Wavetable synthesis - looduslike toonide sarnaste helide tekitamise tehnika (toortõlge)

:: Lisada saab ka eelsalvestatud loodushääli nagu nt linnulaul ja lainemüha.

:: Samas peab mainima, et paljud klaveriõpetajad väidavad, et need "behmedd glahvidd"

:: rikuvad klaveriõppuri "õige" randmelöögi jäädavalt.
Eestis: Sven Grünberg, Peeter Vähi, Mirjam Tally

:: Just Härmo Härm pani kokku Eesti esimese ehtsa analoogsüntesaatori ja selle tekitatud väga

:: omapärased helimassiivid said Messi kõlapildis tähtsaks elemendiks.

:: Sven Grünbergi sõnul oli selle monstrumiga jama palju. Ta polevat kunagi saanud kindel olla,

:: milline heli mingi klahvi alt kavatseb väljuda.

:: allikas: Elektriline pastoraalsus
Laias ilmas:
* Wendy/Walter Carlos
* Evangelos Odysseas Papathanassiou
* Tangerine Dream - jee eestikeelses wikis olemas !!!
** Stratosfear @ SinuToru-s
** Ricochet 1/2 @ ST
** - Ricochet 2/2 @ ST
* Jean Michel Jarre
** :en:Oxygene 1976 plaat "hapnik"
* Kraftwerk
** 1973 Tanzmusik @ ST - võib võrrelda pigem loodusehäälte nagu veevoolamine ja linnulaul kui et hilisema robotlik-masinlik muusikaga, tunda on pigem ajatu rändaja kulgemist kui progressiivse masina edasi rühkimist.
** 1975 autobahn & isetehtud vidinad @ ST
** 1977 Europe Endless
** Das Model & The Model - modell @ ST
** The Robots @ ST --> Kuldne Trio Mina olen Robert
** trans europe express @ ST
** Neon Lights @ ST
* Kitarō
kaasaümisemiseks tuntud viisijuppe:
* Digger 1969 :en:Gershon Kingsley YT-s , 1983 PC-mäng Digger, uusesitus 2005 :en:Crazy Frog ksüllofonivideona/arvutifilmina YouTube-is
* :en:"Axel F" 1984 :en:Harold Faltermeyer, remix 2005 Crazy Frog moblahelin SinuToru-s
* Jean Michel Jarre - Oxygene, Part 4

* :en:Oscillograph & :en:Oscilloscope
* :en:Electro-Harmonix
* :en:Mandelbrot set
* Taijiquan
----

Lugupeetud 62.65.197.162 võiks oma kriitikat "Kes, pagan, siin neid värdotsetõlkeid inglise keelest, ebakorrektseid veel pealekauba välja mõtleb?" täpsustada.--Andrus Kallastu 2. august 2008, kell 15:50 (UTC)


Arutelu:Tants

Tants pole ainult kunstiliik vaid ka näiteks meelelahutuslik, sportlik või rituaalne tegevus.

Jah, see on tõsi küll. Andres 18. november 2006, kell 19:14 (UTC)

Pole õige öelda, et tants on kunstiliik. Tantsust kui kunstiliigist peaks olema eraldi artikkel, näiteks Tantsukunst. Andres 17. august 2007, kell 05:49 (UTC)

Tegin hakatuse, aga osa siinsest sisust võiks sinna viia. --Oop 17. märts 2011, kell 13:40 (EET)

Tühistasin muudatuse, kuna see eeldas vigase pealkirjaga artiklit. Aga tegelt ma pole kindel ka selles, kas see põhimõtteliselt tolles konkreetses loetelus peaks olema või mitte.  • • • [[Kasutaja:Ahsoous]] • [[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]] • 22. veebruar 2014, kell 19:48 (EET)

suunasin siia märksõna tantsimine. Nt enwiki, dewiki ja ruwiki pole teinud eraldi--Estopedist1 (arutelu) 1. juuli 2019, kell 15:54 (EEST)
-------
"Klassikaline tants kujunes 16.–17. sajandil." Mida see lause tähendab? Mida siin on klassikalise tantsu all mõeldud? Evlper (arutelu) 30. oktoober 2020, kell 15:00 (EET)


Arutelu:Tantsusammud

Ingliskeelsed nimetused, enamuses mittetõlgitavad

Iga sammu kohta tuleb teha artikkel, olgu see siis eesti- või muukeelse pealkirjaga. Andres 18. november 2006, kell 19:16 (UTC)

Lisasin mõned seletused ja viisin ka üle artiklisse endasse--Ken 9. juuli 2007, kell 19:08 (UTC)

kindlasti iga sammu kohta pole mõtet eraldi artiklit teha. Vahest ehk mõne kõige tuntuma kohta võib ka eraldi artikkel olla--Estopedist1 (arutelu) 25. märts 2019, kell 23:52 (EET)

Millele võiksolla interwiki viide en/de-wikisse?
* :en:Dance move on lähim, samas selles samatähenduslikuna pakutus dance steps suunatakse hoopis:
* :en:Glossary of dance moves
* ja suurim häda - Dance move annab iw vastena saksakeelses hoopis tantspoos(?) - :de:Tanzfigur
? suwa 26. mai 2008, kell 15:20 (UTC)

Kas nüüd 11 aastat hiljem leidub kedagi, kes viitsib vastata? suwa 5. veebruar 2019, kell 19:23 (EET)

: Ausalt öeldes ei näe ma sellisel mödruloendil väga suurt väärtust. Tantsuliikide või -tüüpide kaupa jagatuna, korralikku eesti keelde panduna ja usaldusväärsete viidetega varustatuna kindlasti, aga nõnda, et ballett ja tango ja kaerajaan on kõik ühes hunnikus? Eips. Ja kui loendit niisugusel kujul ei peaks üldse pidama, siis ei peaks talle ka vasteid otsima. Selle asemel võiks teha üksikloendid valdkonniti ja otsida vastet noile. --Ehitaja (arutelu) 26. märts 2019, kell 00:27 (EET)


__TOC__
Teemaga ei ole kahjuks kursis, artikkel on üsna vilets --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 18. november 2006, kell 22:27 (UTC)

Aastal 1993 ei nimetatud ilmselt Janika Sillamaa laulu eurolaulude hulka, siis toimus Ida-Euroopa finaal, kust laul edasi ei saanud --Dj Capricorn 12. aprill 2007, kell 12:43 (UTC)

Ei saa sellest argumendist aru.

Kui ma õigesti mäletan, jäi laul Ida-Euroopa eelvoorus kuue seas kuuendaks. Andres 12. aprill 2007, kell 13:53 (UTC)

Kuigi sõna "Eurolaul" on tihedaimalt seotud küll Eestiga, on sama sõna kasutusel ka mitme teise riigi lauluvõistlusel, kus selgitatakse Eurovisioonile pääseja.

Teistes riikides ei kasutata ju eesti keelt.

Sõnal on kolm tähendust: 'Eesti eelvoor' ja 'võistlusel või Eesti eelvoorul võistlev laul', 'eelvooru võitja'. Andres 12. aprill 2007, kell 13:53 (UTC)
Aastanumbri all olev link peaks viima eurolaulu artiklini mitte eurovisiooni artiklini.

Ma ise olen pidanud eurolauluks kõiki Eurovisioonil osalevaid laule... aga ma võisin ka eksida... võisin ka mitte... Jürka 14. mai 2007, kell 16:20 (UTC)

: See on sõna teine tähendus. Andres 14. mai 2007, kell 16:41 (UTC)

: Ülalpool on toodud ka kolmas tähendus. Andres 14. mai 2007, kell 16:42 (UTC)

::Õige-jah, lugesin valesti... Jürka 14. mai 2007, kell 17:24 (UTC)

Vaevalt küll eestikeelne sõna mujal kasutusel on. Andres 14. mai 2007, kell 16:41 (UTC)

Kas muudeti ainult nime? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. oktoober 2008, kell 18:47 (UTC)
Mina loen küll välja, et muudetud on ainult nime. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. oktoober 2008, kell 08:02 (UTC)
Minu meelest jääb asi ise ikka samaks, kuigi nime muudeti. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. jaanuar 2009, kell 21:14 (UTC)
Ja uus nimi ei ole mitte "Eesti laul 2009", vaid "Eesti laul". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. jaanuar 2009, kell 21:18 (UTC)

Teiste riikide eelvoorude nimi ei ole eestikeelne "Eurolaul". Näidetest on ka näha, et isegi tõlkides ei ole sama sõna.
Võistlevad laulud, mitte esitajad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. jaanuar 2009, kell 21:14 (UTC)

Mul on ettepanek panna pealkirjaks "Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor" ning käsitleda siin kõigi kolme nime all toimuvaid võistlusi. Andres 22. jaanuar 2009, kell 13:46 (UTC)

Inglise viki mallis :en:Template:National Eurovision Selections on näha, et artikli nimi on eelvooru nimega. Mina pakuksin pealkirjaks "EESTI LAUL". --Tiuks 22. jaanuar 2009, kell 13:54 (UTC)

See nimi hakkab kehtima ju alates 2009. aastast, aga mõte on kirjutada ühes artiklis ülevaade Eesti eelvoorust. Andres 22. jaanuar 2009, kell 15:03 (UTC)

: Kui nimi muutub, siis teisaldatakse artikkel uue nimega ja lisatakse uut infot juurde. Ülevaade peakski olema viimase nime artiklis. Alapealkirjadega on kronoloogia näha. Eraldi ülevaadet Eesti eelvoorudest, uue pealkirjaga ei ole minu arust mõtekas. --Tiuks 22. jaanuar 2009, kell 17:49 (UTC)

: Ma mõtlen mitte eraldi artiklit, vaid muuta sellesama artikli nime ning rääkida siin ka Eesti laulust. Minu meelest poleks õige selle pealkirja all rääkida eelnevatest eelvoorudest. Andres 22. jaanuar 2009, kell 18:59 (UTC)

:: Või "Eesti eelvooru ajalugu" nagu inglise vikis, kus on Rootsi eelvoor :en:Melodifestivalen. --Tiuks 22. jaanuar 2009, kell 19:21 (UTC)

::: Ajaloo kohta eraldi artiklit minu meelest praegu tarvis pole. Selline pealkiri eeldab, et on ka põhiartikkel. Andres 22. jaanuar 2009, kell 20:54 (UTC)

:::: Põhiartikliks pidasin praegust "EESTI LAULu". --Tiuks 22. jaanuar 2009, kell 21:36 (UTC)

::::: Meil polegi sellist artiklit, on ainult Eesti laul 2009, mis ei saa põhiartikkel olla. Andres 22. jaanuar 2009, kell 22:05 (UTC)

:::::: Aga tuleks teha ja materjali saaks selle aasta artiklist. Eurolaulust on ka kõik aastate kaupa eraldi artiklid. --Tiuks 22. jaanuar 2009, kell 22:22 (UTC)

::::::: Mu mõte on, et ei saa põhiartikli pealkirjaks seda uut nime, mille all pole kordagi võistlust lõpuni viidud ja millest pole teada, kas see üldse püsima jääb. Andres 22. jaanuar 2009, kell 23:05 (UTC)

:: Selles mõttes on kindlam teha artikkel aasta pärast aga minu sooviks oleks, et oleks üks põhiartikkel, mille saaks navigeerimismalli panna. Hetkel "Eurolaul" ei sobi ja seepärast ma pakkusingi algul teisaldada "Eesti lauluks". --Tiuks 22. jaanuar 2009, kell 23:32 (UTC)

::: Minu ettepanek on "Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor". See räägib ju kolme eri nimega võistlusest. Andres 22. jaanuar 2009, kell 23:34 (UTC)

:::: Jah, see oleks parem. Andry2109 võiks selle kõik ilusti kokku panna. --Tiuks 22. jaanuar 2009, kell 23:37 (UTC)

Kuigi võidulauluks osutus "Muretut meelt ja südametuld", on rahva mällu paremini jäänud "Lootus", mille mudilaskoorid kandsid ette ka 1999. aasta üldlaulupeol.

Rahva mälu on tõendamatu. Andres 23. jaanuar 2009, kell 07:17 (UTC)

Eesti Laul on Eesti Eurovisiooni eelvooru nimetus alates 2009. aastast. Eesti Laulu korraldab Eesti Rahvusringhääling.
===Eesti Laul 2009===
Eesti Laul 2009 koosnes neljast saatest: esimeses saates sai kuulata kõiki laule, teises saates mindi Eesti Laulu telgitagustesse, kolmandas saates uuriti Eesti Laulu kohta sensitiividelt ja neljandas saates toimus hääletus. Eesti Laul 2009 saatejuhid olid vennad Henry ja Robert Kõrvits. Kümne finalisti hulka jõudsid Lowry, Janne Saar, StereoChemistry, Urban Symphony, Chalice, Köök, Rolf Junior, Traffic, Ithaka Maria ja Laura. Konkursi võitis Urban Symphony lauluga "Rändajad", mis saavutas Eurovisiooni lauluvõistlusel kuuenda koha.
===Eesti Laul 2010===
Eesti Laul 2010 saatejuhid olid koomikud Märt Avandi ja Ott Sepp. Kümne finalisti hulka jõudsid 3 Pead, Marten Kuningas & Mahavok, Mimicry, Tiiu Kiik, Violina & Rolf Junior, DISKO 4000, Iiris Vesik, Lenna, Groundhog Day ja Malcolm Lincoln. Konkursi võitis Malcolm Lincoln lauluga "Siren", mis jäi esimeses poolfinaalis 14. kohale. Selle tulemusega ei pääsenud laul finaali.
===Eesti Laul 2011===
Eesti Laul 2011 saatejuhid olid Lenna Kuurmaa, Pirte Järvis ja Ott Sepp. Sel aastal toimusid ka esmakordselt kaks poolfinaali. Esimene poolfinaal toimus 12-ndal veebruaril, seal esinesid Marilyn Jurman, ELMAYONESA, Victoria, Noorkuu, Jana Kask, Kait Tamra, Ans. Andur, Meister ja Mari, Getter Jaani ning Outloudz. Teine poolfinaal toimus 19. veebruaril, kus esinesid üheksa artisti algse kümne asemel. Selles poolfinaalis esinesid Sõpruse puiestee ja Merili Varik, Shirubi Ikazuchi, Sofia Rubina, Mimicry, Orelipoiss, Tiiu Kiik, MID, Ithaka Maria, Rolf Roosalu. Mõlemast poolfinaalist pääsesid finaali kümme artisti kokku, need olid Ithaka Maria, Rolf Roosalu, Orelipoiss, Getter Jaani, Jana Kask, MID, Outloudz, Mimicry, Noorkuu ning Victoria. Finaal toimub Solarise keskuse Nokia Kontserdisaalis 26. veebruaril.

Teisest ariklist. --Pelmeen10 27. veebruar 2011, kell 00:09 (EET)

Millal kandis võistlus nime "Eesti Eurolaul"? Praegu on sissejuhatavas osas juskui kirjas, et enne 1993. aastat. Pelmeen10 (arutelu) 18. november 2018, kell 05:48 (EET)

Keelelinkide taga on teine asi (mitte Eesti eelvoor üldiselt vaid Eurolaul, mis toimus 1993–2008). Ivo (arutelu) 16. märts 2019, kell 02:50 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor


Arutelu:McDonnell Douglas

Miks see artikkel siis vaidlustatud on?--Hiraanitiger 19. november 2006, kell 14:22 (UTC)

Suursaadik vaidlustab kõik artiklid, mis ta loob. Andres 19. november 2006, kell 15:04 (UTC)
Ja miks see vajalik on?--Hiraanitiger 19. november 2006, kell 15:31 (UTC)

hea oleks kui esimesest lausest aru saaks ;) - Ahsoous 19. november 2006, kell 15:33 (UTC)

: Kle Hiraanitiger ja Ahsoous, EI, boss Andres teeb mu uue pealkirja artikkeli ära kustutama, kuid olen selle VASTU, mida ta selle teinud, sest panisin selle ette artikkeli vaidlustatud. Suursaadik 19. november 2006, kell 15:35 (UTC)

Mulle tundub, et see kosmosefirma ei sobi, nad tegid vist ainult sõja ja kommertslennukeid, avakosmose lennukeid ma ei tea, kas on olemas, ehk oleks parem, et oli lihtsalt Ameerika lennufirma, mis...--Dj Capricorn 22. november 2006, kell 16:36 (UTC)

: tegelt tootis mingilmääral ka kosmosetehnikat vaata ja loe näiteks :en:S-IVB või :en:Delta rocket... aga mulle tundub et nende sõjaliseks otstarbeks toodetud mänguasjadest ei saaks nagu ka päris mööda minna (Tomahawk ja Harpoon-rakette mõtlen)- Ahsoous 22. november 2006, kell 18:32 (UTC)

aga järsku siis peaks eemaldama need Suursaadiku enesekriitilised avaldused. Viki lugejas võib selline kuri kiri segadust tekitada...--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 6. oktoober 2007, kell 12:23 (UTC)
Tõstsin siia:
'''McDonnell Douglas''' oli suur ameerika atmosfäär ja kosmos tootja, esimene kuulus kommerts- ja sõjaväelennuk. See ühines koos [[Boeing]] [[1. august]]il [[1997]]. aastal [[Boeing|The Boeing Company]]'st.
Kompanii oli asutatud esimesed [[James Smith McDonnell]] ja [[Donald Wills Douglas]]. McDonnell Douglas oli asutatud [[28. aprill]]il [[1967]]. aastal. Tootja asub [[St. Louis]]es, [[Missouri osariik (USA)|Missouri osariigis]] [[Ameerika Ühendriigid|Ameerika]]s.

* AH-64 Apache (alustas alla Hughes Helikopterid)
* F-4 Phantom II  (alustas järgi McDonnell lennuk)
* F-15 Eagle
* F/A-18 Hornet
* DC-9  (alustas järgi Douglas lennuk)
* DC-10 (koos juhikabiiniga uuendamise määratud MD-10)
* MD-11 (venitanud ja moderniseerinud DC-10 versioon)
* MD-80 (venitanud versioon ja moderniseerinud DC-9)
* MD-90 (venitanud ja moderniseerinud MD-80 versioon)
* MD-95 (viimane evolutsioon DC-9, müüdud Boeing 717)


Arutelu:Tarmo Kulmar

Iberpol lisas Tarmo Kulmari nimele "af Fjallarshalm-Armfeldt". Andres 19. november 2006, kell 15:07 (UTC)
Miks siin on kategooria "Eesti vaimulikud"? Artiklis pole poolt sõnagi sellest. Andres 13. detsember 2008, kell 21:24 (UTC)

Võtsin "Eesti vaimulike" kategooria maha, ei saanud sellele kinnitust ei biograafiatest ega Kulmari enda käest. Küll lisasin kategooria "Eesti ajaloolased", sest oma esialgse hariduse järgi on ta ajaloolane ning tema uurimused on seotud vanema usundilooga, mis tähendab sisuliselt, et sageli on neil rohkem ühist ajaloo ja arheoloogiaga kui sellega, mida me mõistame teoloogia nime all. -- Toomas 21. veebruar 2009, kell 15:24 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ilmamaa.ee/files/pdfs/2007/Kulmar_lyh.pdf
** In Tarmo Kulmar on 2013-06-24 13:43:01, 404 Not Found
** In Tarmo Kulmar on 2013-07-07 03:09:55, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:10 (EEST)


Arutelu:Jõulud

Jõulusid ei tasu segi ajada kristliku tähtpäevaga, mida inglise keeles nimetatakse cristmas, saksa keeles weinachten ja vene keeles rozdestvo

Aga kuidas seda kristlikku tähtpäeva eesti keeles nimetatakse?

Minu meelest tuleb nii välja, et Sa väidad, et selle sõnaga tohib tähistada ainult kristluse-eelset tähtpäeva, kristlikku tähtpäeva aga mitte. See on minu meelest põhjendamatu. Andres 20. november 2006, kell 01:40 (UTC)
Kuidas? 8-)  Ma ju ütlesin artikli sees. Eesti keeles on selleks kristlikud jõulud loomulikult. :).--Hallsilm 20. november 2006, kell 01:54 (UTC)

Jah, ma ei pannud seda enne tähele. Palun vabandust.

Minu meelest nimetatakse seda tähtpäeva enamasti siiski lihtsalt jõuludeks, mitte kristlikeks jõuludeks. Teine, ametlikum nimertus on Kristuse sündimise püha. Andres 20. november 2006, kell 01:59 (UTC)

Kui tegu on kahe eri tähtpäevaga, siis tuleks erinevus selgemalt välja tuua. Tundub, et tänapäeval enamik eestlasi neid tähtpäevi ei erista, ja eristamiseks ei olegi mingit alust, sest meile ajalooliselt lähemas kombestikus on nad enamasti lahutamatult seotud.

Kust Sa seda võtad, et Jeesus on suvel sündinud? Ma ei taha muidugi väita, et 25. detsember ongi Jeesuse tegelik sünnikuupäev, sest see ei ole kindlalt teada.  Andres 20. november 2006, kell 01:59 (UTC)

Ka ei kuulu kristlike jõulude juurde selliste mütoloogiliste olendite nagu jõuluvana ja päkapikud ja jõulusokk mängimine/vastuvõtmine.

Milliste jõulude juurde need kuuluvad? Kas on veel mingid kolmandad jõulud? Andres 20. november 2006, kell 02:03 (UTC)
Kui keegi vabandama peab, siis olen see mina. Trambin ringi nagu elevant portselanipoes ja nikerdan aukartuseta mõistete kallal, millesse peaks pieteeditundega suhtuma. Ott Heinapuul on mõneti õigus. --Hallsilm 20. november 2006, kell 02:03 (UTC)

Ei noh, küllap me kamba peale selle artikli korda teeme. Tähtis ei ole mitte niivõrd pieteeditunne kui teksti vastavus tõele, ammendavus ja erapooletus. Andres 20. november 2006, kell 02:05 (UTC)
Ma ei saa ikkagi jätta neutraalsust vaidlustamata. Peale selle, et suurem osa juttu on esitatud maausuliste seisukohast, on siin ka vaieldavaid kristluse nimel esitatud seisukohti (jõulude ajal ei tohi verivorsti ja kala süüa). Andres 20. november 2006, kell 02:15 (UTC)
Ma võinuks selle osa, mida sa nimetad maausuliste seisukohast kirjutatuna, võtta ka kristliselt saidilt, aga igaks juhuks, et autorlusega mitte pahuksisse minna, võtsin sealt, kust mul luba võtta. Mis autoriõiguste rikkumine!? Selle märgi panemine oli nüüd küll alatu võte. Muutsin artikli tagasi, sest vahepeal oli artikkel millegipärast "saastunud" kummalise sriftiga. Pane sinna tagasi see: neutraalsus vaidlustatud. Vaidlustaks ise, aga ei oska. :)

Palun vabandust! Aga miks see oli alatu võte? See ju tähendas "võimalik autoriõiguste rikkumine". Seda kasutatakse juhul, kui tekst langeb kokku veebis või trükiallikas oleva tekstiga ja kasutusloast ei ole arutelus midagi juttu. Andres 20. november 2006, kell 06:53 (UTC)
Tänapäeval ei eristata enamiku eestlaste poolt neid tähtpäevi lihtsalt sellepärast, et enamik rahvast pole usklikud. Ma arvan, et on tegemist kardinaalselt kahe erineva tähtpäevaga. Kuidas erinevus selgemalt välja tuua, noh, ma pakun et artikkel tuleb jagada kaheks osaks. Ühe pealkirjaks kristlikud jõulud, teise pealkirjaks jõulud. On selline võimalus olemas?

Nojah, mis puutub tänapäeva, siis siin on minu arvates kaks põhjust: enamik inimesi ei ole sisuliselt kristlased ning enamik inimesi ei ole ka maausulised ega kristluse vastased. Mis aga puutub pisut varasemasse aega, siis just kristluse üleüldise leviku tõttu.

Artikli võib kaheks osaks jaotada küll, aga mitte nii, et lihtsalt jõulud ja kristlikud jõulud. Siis peab minu meelest ka esimesel mingi täpsustus ees olema, sest enamik Eesti inimesi minu meelest mõistab jõulusid ühe tervikuna, kuhu muuhulgas kuulub ka verivorsti söömine. Andres 20. november 2006, kell 06:53 (UTC)
Mis jõulude hulka kuuluvad...igal juhul mitte kristlike jõulude hulka. Ühegi kristliku konfessiooni pea ja mulle tuttava kirikuõpetaja kodus ei käi jõuluvana. Sest jõuluvana tegemine pole kristlik komme isegi arvestades selle punakuuelise mehikese väidetavat prototüüpi - miskit pühakut, kes jagas kingitusi.
Kui arvad jõuluvana kuuluvat kristlike jõulude hulka, siis seleta palun, mis on Jeesuse sünnipäeval ja kristlusel laiemalt pistmist põhjapõder Ruudi, põhjanabal/Rouvaneimis elava santa clausi coca-cola punase mehikese ja sussi sisse komme pistvate (germaani?) päkapikkudega? Näiteks veneusulistel, kes minu erapooliku arvamise järele säilitavad kristluse joont rohkem kui protestandid, ei käi jeesuse sünnipäeva ajal jõuluvana ja päkapikkude ametivennad Snegurotshka ja Ded Moroz külas.

Ei, ma ei arvagi, et see käib kristlike jõulude juurde, aga jõulude juurde see ometi (Eestis)  käib. Ja ka kirikus täidetakse selliseid jõulukombeid, millel pole kristlikku algupära, näiteks kuuse sissetoomine ja üksteisele kingituste tegemine. Võib-olla tõesti, et eesti vaimulikel jõuluvana ei käi, aga ma ei ole ka kuulnud, et vaimulikud jõuluvana vastu oleksid sõna võtnud (kujutan küll ette, et mõnes radikaalsemas koguduses võib see nii olla). Andres 20. november 2006, kell 06:53 (UTC)
Kust võtan, et Jeesus sündis suvel? Osa teolooge paigutab Jeesuse sünni 20. maile, kõrvutades piiblit ja rooma kroonikaid. Jeesuse sünniajaga on üldse segased lood jah. Arvestades roomlaste poolt korraldatud rahvaloendust, mis on ka Piiblis ära märgitud, võis Jeesus sündida üldse enne oma sündimist...mm...aga see, et Jeesuse sünnipäeva tähistatakse jõulude ajal, see on ristikiriku poolt nii seatud, kurjad keeled räägivad, et rooma saturnaalide tähtsuse kahandamiseks. Palju võeti kristlaste poolt rooma mütoloogiast üle tollal, näiteks olla inglite kujud saanud tiivad võidujumalannalt Nikelt ja Apolloni kujusid kasutati Jeesuse kujudena.

Nojah, Jeesuse sünnipäeva hakati tähistama Invictus Soli ja Mithrase sünnipäeval (ühtlasi saturnaalide viimane päev) siis, kui kristlus sai riigiusuks (nii oli lihtsam toda püha ära kaotada). Samas aga pidasid mõned kirikuisad seda päeva muudel (mitte pragmaatilistel ega ka mitte ajaloolistel) kaalutlustel juba varem Jeesuse sünnipäevaks.

Jah,  ajalooline Jeesus pidi sündima mitu aastat enne praeguse kristliku ajaarvamise algust. Sünnikuupäeva kohta on küll arvamusi, kuid midagi kindlat pole teada. Andres 20. november 2006, kell 06:53 (UTC)
Ja verivorsti ei tohi süüa, võta piibel ja loe. :)  --Hallsilm 20. november 2006, kell 02:38 (UTC)

Vanas Testamendis muidugi keelatakse vere söömine ära, kuid kiriku pärimuses ja enamiku kristlaste tõlgenduse järgi ka Uues Testamendis on see keeld tühistatud. Enamik kristlasi ei pea sellest keelust kinni. Küll aga on keelatud ebajumalatele ohverdatud toidu söömine; tänapäeva Eestis aga on sellega vähe kokkupuudet ning nähtavasti pole kristlased sellest teadlikud. Võib-olla ei ole see keeld ka absoluutne. Andres 20. november 2006, kell 07:15 (UTC)
Eestikeelses pruugis ei ole tava eristada "jõulusid" ja "kristlikke jõulusid". Jõulud on pigem ikka üks püha, mis on ajaloos eri rahvaste juures külge võtnud erinevaid tähendusi ja kombeid. Minu arvates entsüklopeedia peaks kirjeldama seda, kuidas asjad on, mitte seda, kuidas nad kellegi meelest peaks olema. Praeguse artikli pealkirjana oleks õigem "Maarahva jõulud" vms. Aga jõulusid peavad ka sakslased, brasiillased ja austraallased (jah, eesti keeles öeldakse nii, mitte et sakslastel on weihnachten); paljud neist on kristlased, mõned söövad verivorsti ja väga paljudel käib jõuluvana ja kui see nii on, siis tuleb seda kirjeldada ja ei ole meie asi neile nina peale hõõruda, et tegelikult ei tohiks nad seda teha. -- 88.196.107.42 20. november 2006, kell 04:23 (UTC)

Jah, leian ka nii. Kristlike kultuurimõjudega maades enamik inimesi ei vastanda kristlikke ja mittekristlikke jõule. Arvan siiski, et tuleb vahet teha kristliku tähendusega rituaalide, omausulise tähendusega rituaalide  ja muude jõulukommete vahel. Samuti tuleks minu arvates ära märkida olukord, kus kristlaste praktika läheb kiriku või pastorite seisukohast lahku. Andres 20. november 2006, kell 07:15 (UTC)
Eestikeelses pruugis on küll tava eristada jõulusid kristlikest jõuludest. Jah, jõulud on püha, mis on ajaloos eri rahvaste juures külge võtnud erinevaid tähendusi ja kombeid. Entsüklopeedia peab kirjutama, kuidas asjad on mitte kuidas nad kellegi meelest peaksid olema.
Praeguse artikli pealkirjaks on eestikeelne sõna "jõulud" ja see tähistab eestlaste ehk maarahva jõule ehk jõule.  Sakslased peavad  kristlikke jõule ehk veinahchte ehk Kristuse sündimise päeva. Kui mingis peres on jõulutraditsiooniks verivorsti* söömine ning jõuluvana vastuvõtt*, siis tegemist ei ole kristlike jõuludega ja kui see nii on, siis tuleb seda kirjeldada ja öelda. Ja meie asi ole neile vastu tulla ja öelda, alasti kunn on tegelikult riides, et peate kristlisi jõule. Meie kohus on öelda, kuidas asjad on.
*Piiblis on öeldud, et verest tehtud toitu ei tohi süüa, eriti imelik oleks seda teha Kristuse sünnipäeval, kes vist selle kombe hukka mõistis, eks?
** Jeesuse sündimise päevaga ehk kristliste jõuludega pole midagi pistmist mingi coca-cola poolt väljamõeldud punase kuuega mehikesel, kes vupsab korstna kaudu sisse ja välja. Täpselt samuti pole Jeesusel mingit pistmist päkapikkudega. --Hallsilm 20. november 2006, kell 07:03 (UTC)

Igatahes me tõlgime Weihnachten mitte "kristlikud jõulud", vaid lihtsalt "jõulud".  Sõna "jõulud" tähendus hõlmab eesti keeles kindlasti ka kristlikud jõulud. Väljend "kristlikud jõulud" on üldse vähekasutatav. Öelda, et see sõna iseenesest ei tähenda kristlikke jõulusid, on minu meelest küll alusetu.

Ka verivorsti söömise kuulutamine kristluse poolt keelatuks on minu meelest alusetu. See on keelatud ainult mõningatel kristlikel kogudustel, näiteks adventistidel. Samuti ei tee mittekristliku  algupäraga kommete (näiteks kas või vastastikku kingituste tegemine) täitmine minu meelest jõulusid mittekristlikuks. Jõuluvana ja päkapikkude puhul võib küll olla kristluse õpetusega vastuolu, aga eks kirik tea paremini. Andres 20. november 2006, kell 07:27 (UTC)

Võtsin neutraalsuse vaidlustuse maha, sest näen, et vahepeal on püütud muuta teksti erapooletumaks.
Rooma keiser Aurelianuse dekreediga hakati aastast 274 Kristuse sündimist tähistama 25. detsembril, mis langes mitmete eelkristlike usundite traditsioonilisse talvepühade aega.

See ei pea paika, võtsin selle välja. Aurelianus püüdis küll teha kõigile kohustuseks ühtset jumalat, kelle sünnipäeva hakati riiklikult tähistama 25. detsembril. Aga Kristuse sündimise pühaga sellel otsest seost ei ole. Nii et mingi tõetera selles on, kuid sellisel kujul ei saa seda sisse jätta. Andres 20. november 2006, kell 07:15 (UTC)
Ja palun mitte välja rookida jõulu-teemast jõulukombestikku: jõulude ajal siiamaani laialdaselt tehtavaid loitse (mis muidugi pole kristlikud) - tina valamine õnneks jne.
Keegi siin suutis üllitada teksti vahepeal: jõulud eesti rahvakalendris, aga nagu muuseas on sellised tähtsad asjad nagu õnnevalamine...välja jäetud.

)--Hallsilm 20. november 2006, kell 07:32 (UTC)

Võib-olla olid need kogemata välja jäänud või Sa ei leidnud neid üles. Oleksid ju võinud taastada need osad, mis Sulle tundusid hädavajalikud. Nüüd aga on püüd erapooletumaks muuta tühja läinud. Andres 20. november 2006, kell 07:45 (UTC)

Algus, mis minu meelest oli erapooletum, oli niisugune:
'''''Jõulud''' on püha, milles on kokku põimunud muistne talvise pööripäeva tähistamise ja kristlik Jeesuse sündimise tähistamise kombestik.
''Jeesuse täpne sünnipäev on teadmata, mõnede teoloogide arvates võis see olla 20. mail.
''Kristuse sündimise püha on ristiinimese jaoks perepüha, heategevuse, rõõmu ja rahu aeg, tähistatakse messiase Jeesus Kristuse sünnipäeva. Soovitav on käia kirikus, ligimeste haudadel ja olla vaikselt pereringis.
''Jõulukombestikku on mõnedes maades sulanud mitmed mittekristliku algupäraga või kiriku poolt ametlikult tunnustamata kombed - kinke toov jõuluvana, päkapikud jms.
''

Eesti rahvakalendris oli jõulud tähtsaimateks pühadeks. Maarahvas nimetas talvist pööripüha  mitmeti: jõulud, joulud, talsipühiq, talvistepühiq, talvistepühä, (tal(l)iste-, talsi-, tals(s)e-, talliss(e)-, talsspühi) ja vorstipühad. Sõna 'jõul' on eesti keelde arvatavasti laenatud muinasskandinaavia keelest tuhatkond aastat tagasi. Talistepüha oli levinum nimetus Lõuna-Eestis.

Et pärast viimaseid muudatusi on tekst tagasi pööratud, panen neutraalsuse vaidlustuse tagasi. Andres 20. november 2006, kell 07:45 (UTC)
----
Kui Sul on luba mingit allikat kasutada, siis palun märgi see teksti lõpus kasutatud allikana või vähemalt pane see arutelulehele kirja. Andres 20. november 2006, kell 07:47 (UTC)
----
Kas jõuludeks võib nimetada ka germaani rahvaste kristluse-eeleset püha? Andres 20. november 2006, kell 08:16 (UTC)
Mulle tundub, et siinne arutelu on mõnevõrra formaalne (see kipub olema kahjuks kogu selle võrguväljaande viga). Kui soovite erapooletut teadusartiklit, eristage sisu ja terminid. Terminite etymoloogia andke eraldi.
Jõulude puhul on eristatavad laias laastus kolm erinevat pyha:
1. talvise pööripyha/aastavahetuse pyha
2. Jeesuse synnipäev
3. kaasaegsed ilmalikud jõulud.
Mõistagi ei saa Jeesuse synnipäeva puhul mööda minna faktist, et tolle isiku tegelik synniaaasta- ja kuupäev on teadmata. Kyll on aga teada rida kuupäevi, mil selle isiku synnipäeva on tähistatud. ENE 1989 (jõulud) põhjal paigutas ristiusu kirik J. synnipäeva 25. detsembrile 4. sajandil. Viimasel aastakümnel peaks olema ilmunud mitmeid raamatuid, mis tutvustavad ajalooallikate põhjal J. synnipäeva nihutamist pööriajale.

Jah, seda, mida Sa ütled, peaks tegema küll, üldse nõuab artikkel veel väga palju tööd. Meil on vähe tegijaid, mistõttu asjad paranevad aeglaselt. Palun löö kampa! Ka ühe intelligentse isiku juurdetulemine parandaks Vikipeedia üldist kvaliteeti märgatavalt. Andres 20. november 2006, kell 08:25 (UTC)

Mul on mõte teha nii: pärast üldist sissejuhatust, kus selgitakse jõulude erinevaid kihistusi, rääkida germaanlaste jõuludest, kristlikest jõuludest üldse, uutest ilmalikest jõulukommetest, Eesti vanast rahvakombestikust ning jõulude tähistamisest tänapäeva Eestis.
----
Kas alajaotus "Uusaastakombestik" üldse  kuulub selle teema alla? Alajaotus algab 24. detsembriga. kas peaks jurru olema 31. detsembrist? Andres 20. november 2006, kell 15:16 (UTC)
----
Rahvakombestiku juures on see probleem, et ei ole täpsustatud, mis aja (ja mis koha)  kombestikust on jutt. Samuti on ilmne, et kõik kristlusega seotu on rahvakombestikust välja jäetud. Andres 20. november 2006, kell 15:16 (UTC)
Miks sa soovid rääkida germaanlaste jõuludest? See sõnastus ei sobi: Eesti vana rahvakombestik, sest me peaks antud juhul rääkima ka näiteks rannarootslaste omast. Selle asemel oleks mõistlikum kasutada lihtsalt: jõulukombed.  Millegipärast tundub mulle, et sa püüad kinnistada mõistet "jõulud" kristlikuna. See oleks vale, sest jõulukommetele haagiti kristlikud traditsioonid külge, mitte vastupidi ning enamus tänapäeval kasutatavatest kommetest on hoopis maausuga seotud. Uue aasta vastuvõtmisega seotud traditsioonid ei kuulu jõulude alla. Minu variandis oli täpsustatud, mis aja ja koha kombestikust on jutt. Kõik kristlusega seotu tulebki jõuludest välja jätta ning paigutada kristlike jõulude alla. --Hallsilm 20. november 2006, kell 22:48 (UTC)

Soovin rääkida germaanlaste (täpsemalt muinasgermaanlaste) jõuludest sellepärast, et ka nende talvisepööripäeva pühi (hjul, jul) on minu meelest eesti keeles kohane nimetada jõuludeks.

Ma ei saa sellest rannarootslaste argumendist hästi aru. Miks mitte ka sellest rääkida? Muidugi võiks eestlaste rahvakombestikust ka eraldi rääkida. Sõna "eesti" võib ju tähendada ka "eestlaste", aga kui kahemõttelisus häirib, võib täpsustada.

Ei, ma ei püüa kinnistada jõulukombeid kristlikena. Lihtsalt meile on Eesti jõulukombed teada sellest ajat, kui kristlus oli juba eestlaste seas levinud. Muidugi võime jõulukommetes eristada mittekristlikke ja kristlikke (ma ei mõtle seda halvustana) kihistusi.   Muidugi on jõulukombed iseenesest vanemad  kui kristlik kihistus neis, mõned mittekristliku päritoluga jõulukombed on nähtavasti ka uuemad. Arvan, et ka sõltumata kristluse mõjust on jõulukombed aja jooksul muutunud.

Olen nõus, et uusaastakombed ei kuulu jõulukommete alla. Neist tuleks rääkida eraldi artiklis. Aga sellega ma ei ei ole nõus, et kristlikud jõulud ei kuulu jõulude alla ning neist tuleb sellepärast eraldi (artiklis) rääkida.

Kas rahvakombestikust rääkides tuleb kristlikud ja mittekristlikud komponendid lahutada, selles ma pole kindel, aga  ma ei ole põhimõtteliselt selle vastu. Andres 20. november 2006, kell 23:10 (UTC)
----
Kui alapealkiri on "eestlaste jõulud", siis tuleks käsitleda ka eestlaste kristlikke ja uuemaid välismõjulisi jõulukombeid. Andres 20. november 2006, kell 23:19 (UTC)
Kui on kristlik, siis on kristlik. Mingi kohaliku traditsiooni (kallistame puud, raputame tuhka pähe, teeme ananassist kujukesi, lõhume kõik vanad nõud,jne mingi hüve saamiseks) liitmine jõulule muudab selle mittekristlikuks.
Pole olemas eestlaste kristlikke jõule, ega neegrite kristlikke jõule. Jõul on raffusvaheline nähtus, nagu sa ka ennist ütlesid. Sellest tuleb ja saab eristada jõule, mida tähistasid eestlased - eestlaste jõulud.
Algusosasse sai lisatud märge traditsioonide kohta, millest koosnevad jõulud. Mitte ainult maausuline ja kristlik vaid ka tänapäeva sussipäkapikkude/punakuueliste jõuluvanade kombestik on jõuludes. Kes tahab väita, et ei ole, on kas ideoloog või pime. Jõuludes on praegu suur osa jõuluvanade/päkapikkude/põhjapõtrade new age-l. Ma ütleks isegi, et enamus jõulukombestikust koosneb keskmises eesti peres sellest, eriti neis kus on väikesed lapsed. --Hallsilm 3. detsember 2006, kell 10:37 (UTC)

Minu meelest on väide, et kristlikud jõulud välistavad mis tahes mittekristlikku kombestiku, põhjendamatu. See on nagu kristlastele väljastpoolt ettekirjutamine, mida nad peavad tegema, et olla kristlased.  Muide, mina tean ka ühte kirikuõpetaja peret, kus käivad päkapikud.

Jõuluvanadel, päkapikkudel ja põhjapõtradel pole minu meelest New Age'iga mingit pistmist. Andres 3. detsember 2006, kell 20:00 (UTC)
Võta, loe ja tutvu. Ei ole mina seda välja mõelnud kristlaste kiusamiseks. Nad ise rooskavad ennast. http://www.postimees.ee/041206/lisad/euro/232318.php?r=
--Hallsilm 4. detsember 2006, kell 13:01 (UTC)

Nojah, aga kristlastel ei ole selles asjas ühist ja siduvat seisukohta. Andres 4. detsember 2006, kell 14:15 (UTC)
----

Huvitav on fakt, et jõulud ei ole tegelikult kristlikud pühad, kuulsaimad tähtpäevad maailmas ning peetavad kui kristlikud. Tegelikud on jõuludel vägagi paganlik ajalugu. Nimelt, hilis-Rooma valguse taastulekut märkivat Võimatu Päikese (Sol invictus) sünnipäeva, 25. detsembrit hakati Roomas ristiusu Lunastaja sünnipühana tähistama 4. sajandi keskpaiku ja kinnistati selleks lõplikult Konstantinoopoli kontsiilis 381. aastal. 6. jaanuar, kolmekuningapäev (kolme Kristuslast kummardama tulnud Hommikumaa targa mälestuseks), jäi jõulutsükli lõpupäevaks. Saksa keeleruumis, kustkaudu jõulud ristiusu tähtsa pühana Eestisse jõudsid, said nad Kristuse sünnipühana kinnituse alles Mainzi sinodil aastal 813, kuid muutusid sellena tõeliseks rahvapühaks usutavasti alles 14. sajandil. Kristuse sünd kui ristiusu lähtehetk võeti ka usupühadele tugineva kirikuaasta aluseks sel moel, et kirikuaasta alguseks loeti 1. advendipühapäeva, s.o neljas pühapäev enne jõule. Üldse algab jõulupühade tsükkel kiriklikult nelja Kristuse tulekut kuulutava advendipühapäevaga enne jõule ja lõpeb Kristuse ilmumise ehk kolmekuningapäevaga 6. jaanuaril.
Jõulupühi on kolm. Esimene jõulupüha on 25. detsember, Kristuse sünnipäev. Seda pühitseti esimest korda Roomas 354. aastal (varem tehti seda 6. jaanuaril). Jõulukombestikus on jõululaupäev, 24. detsember, isegi olulisem, sündis ju Jeesuslaps ööl vastu 25. detsembrit. Ristiusueelsel ajal, veel enne Kristuse sündi, tähendasid jõulud Põhjala rahvaste talviseid pööripäevapühi. Lõuna- Eestis on tänapäevani kasutusel nimetus talsipühad ehk talvistepühad (suve kättejõudmist pühitseti vastavalt suvistepühadega). Eesti jõulukombestik on tänu nendele muistsetele talve- ja pööripäevapühadele väga rikkalik, sisaldades igivanu, enam kui tuhat aastat tagasi kujunenud uskumusi ja kombeid. Jõulude tähistamisse on aastasadadega tulnud muutusi, uusi tähendusi. Tänapäevalgi on mõne viimase aastaga teistelt rahvastelt kultuurilaenuna uut meie jõuluveetmisse üle tulnud.
Kirjutas nö öelda uue alguse, kas nii kõlbaks?
Kasutasin A. Viirese raamatut "Meie jõulude lugu" 2002 ja Hiiemäe "Rahvakalendri tähtpäevi"
--Mona 4. detsember 2006, kell 13:19 (UTC)

Päris sellist algust ei tahaks. Ma püüan ise kirjutada, aga püüan Sinu kirjutatut ära kasutada. Andres 4. detsember 2006, kell 16:35 (UTC)
----
Panin algusesse tagasi, et tähistatakse alates 25. kuupäevast, aga 21. on ka õige (mittekristlike jõulude kohta). Sõnastus tuleb paremini läbi mõelda. Andres 23. detsember 2007, kell 16:41 (UTC)
Omaette teema on "Jõulud nõukogude ajal". Xerxes 30. november 2008, kell 18:06 (UTC)
----

Ortodokssed kristlased erinevalt nimekristlastest ei tähista jõule kui nähtust vaid kui sündmust. - Mida see tähendab?--WooteleF 25. detsember 2008, kell 09:01 (UTC)

Jõulud tähistavad õigeuskliku jaoks eelkõige Jeesuse sündi

seega mitte talvine pööripäev vaid ühe inimese sünd

??? suwa 25. detsember 2008, kell 12:37 (UTC)

* arhailise jõulude vaste võiks inglise keeles olla Yule
* siis on veel talvine pööripäev
* kristliku tähtpäeva vaste on christmas
suwa 25. detsember 2008, kell 12:44 (UTC)
----
Mulle tundub, et selles artiklis on püütud kristlike jõulude tähtsust vähendada, selle pärast panin neutraalsuse vaidlustuse. Andres 28. detsember 2008, kell 12:12 (UTC)
----
Peamine viga oli alapeatükkideks jagamises - oli eristatud eestlaste jõule ja kristlikke jõule. Veel pooleteist sajandi eest näidati Lõuna-Eestis leerilastele suure imetükina ühe mehe hauda, kes ei olevat uskunud Jumalasse.
Palju on juttu vormist, vähem sisust. Vorm võib aga igas külas ja linnas olla erinev.

Paganlikest jõuludest tuleks küll eraldi rääkida. Eesti osas puudutab see nii muistseid jõule, millest küll vist suurt midagi teada ei ole, kui ka tänapäeva maausuliste jõule. Andres 10. aprill 2009, kell 07:38 (UTC)
----
Kristuse sündimise püha on ristiinimese jaoks perepüha, heategevuse, rõõmu ja rahu aeg, tähistatakse messiase Jeesus Kristuse sünnipäeva. Soovitav on käia kirikus, ligimeste haudadel ja olla vaikselt pereringis. Uuemas kristlusemõjulises rahvakalendris on jõuluaja lõpuks kolmekuningapäev (6. jaanuar). Kristlased on jõuludesse suhtunud mitmeti. Veel 200 aastat tagasi ei pidanud puritaanid jõule kuna pidasid seda liialt paganlikuks pühaks, mida see ka alati olnud on: talvine pööripäeva püha. Seetõttu oli jõulude pidamine ka keelatud näiteks Inglismaal 17 sajandi paiku. Jõulude sidumine Kristuse sünniga on ajaloos suhteliselt hiljutine nähtus. Näiteks USA-s kuulutati jõulud ametlikult pühaks alles aastal 1870.

Välja võetud. Andres 10. aprill 2009, kell 05:35 (UTC)
----
Kas tekst on võetud kirikukäsiraamatust sõna-sõnalt? Andres 10. aprill 2009, kell 05:36 (UTC)
Jõulude pidamisest nõukogude okupatsiooni ajal oleks vaja eraldi lõiku. Isegi sõna 'jõulud' oli samahästi kui keelatud tollases kirjasõnas, raadios ja teles. Amherst99 20. juuni 2009, kell 21:46 (UTC)

Jah. Andres 21. juuni 2009, kell 05:38 (UTC)
----
Minu meelest on ülestõusmispühad kõigis kirikutes suurim püha. Andres 26. detsember 2009, kell 20:42 (UTC)-
----
Keegi pani välislingid kristlike jõulude asemel paganlike jõulude peale. Mina ei tea, mis teha. Pole ju õigeid välislinke, kui teistes vikides need asjad lahus hoitakse.  Andres 29. oktoober 2010, kell 21:35 (EEST)
Oot, neid kohti on ju varemgi olnud, kus yhe keele terminile vastab teises kaks. Kas neid siis kahele ei anna suunata? - Yks võimalus on muidugi teha kristlikest ja paganlikest jõuludest veel eraldi artiklid ka, aga siis ei lõpe iial näägutamine, kumb on teisene ja kumb põhitähendus. - Või siis teha kolmetine struktuur: Eesti jõulud=Yule, Kristlikud jõulud=Christmas ja Jõulud=ei midagi. Kah tobe. --Oop 30. oktoober 2010, kell 00:03 (EEST)

Ei saa teha kahte vikilinki. Ja "Eesti jõulud" ja "Kristlikud jõulud" on mõlemad kunstlikud pealkirjad. On võimalik teha artikkel "Kristuse sündimise püha" või midagi sellist. Andres 30. oktoober 2010, kell 09:29 (EEST)

Olen yldiselt pyydnud teiste tegemistesse võimalikult vähe sekkuda. Nyyd tyhistasin esimest korda yhe kasutaja muudatuse. Mul on ysna ykskõik, kas keegi on juut, setu, kristlane või maausuline, aga kui ta mitte ei vaidle teistega asju läbi, vaid kukub anonyymselt loosungitega vehkides teiste tööd aknast välja loopima, on ta minu arvates teeninud ära nii bänni kui ka korraliku keretäie. Kui siin veel niisugusi muutmisi ette tuleb, teen ettepaneku artikkel kirjutuskaitse alla võtta. --Oop 30. oktoober 2010, kell 00:10 (EEST)

: Nüüd on jälle teised vikilingid pandud. Andres 31. oktoober 2010, kell 10:51 (EET)

::Nii, kuidas see kirjutuskaitse protseduur meil nyyd käibki? Alustuseks piisab vist anonyymide keelamisestki. --Oop 31. oktoober 2010, kell 16:46 (EET)

::: Nupu "Näita ajalugu" all on peidus kaitsmise nupp. Andres 31. oktoober 2010, kell 17:50 (EET)
Kristlastest degenerandid, ärge arvakegi, et teil õnnestub vägisi siin wikis jõulude õige tähendus ära reostada ja oma ilast propagandat lõputult jätkata. Kohe, kui kirjutuskaitse on maas, muudame lingid "christmassilt" tagasi jõulude peale ja kavatseme selle nii ka hoida. Minge uluge oma kirikutes, miks te peate siin seda möga ajama?

Palun loe Vikipeedia põhimõtteid. Vikipeedias püütakse kirjutada objektiivselt, neutraalselt ja kõikidest olulistest vaatepunktidest lähtuvalt. Adeliine 14. november 2010, kell 21:29 (EET)

: Täielik demagoogitsemine. Objektiivne oleks asi siis, kui välislingid viitaksid jõuludele, mingi kildkond siin aga üritab vägisi viidata kristlaste tähtpäevale. Ja siis jätkub veel häbematust rääkida midagi "neutraalsusest" ja "kõikidest vaatepunktidest". Tegelikult ei pane see eriti imestama - kristlikud misjonärid, paavstid jm ristiusku usuhullud on läbi ajaloo silma paistnud erilise valelikkuse ja oma eesmärkide nimel kõigelubavusega. Väike silmakirjatsemine kuskil wikis on ju täitsa asja eest plusspunktide teenimisel igavese õnduse jaoks. Eks ole? Aga seejuures võiks natuke mõtestada, et kas tasub ikka kristlike müütide ja propaganda nimel sülitada oma rahva ja tema ajaloo peale, varastades eesti vanad pühadenimed.

::Vikipeedia ei otsusta, mis on hea või halb, õige või vale, vaid refereerib allikaid, mis võivad pidada midagi õigeks või valeks. Kui kristlaste püha nimi on samuti "jõulud", siis me peame ka seda selle märksõna all kajastama, eriti kui kristlikud ja rahvapärimuslikud kombed on põimunud. Adeliine 14. november 2010, kell 22:12 (EET)

:: veendunud maausulisena ytlen täie teadmisega, et ka Eesti luterlastel ja muudel kristlastel on õigus omaenda traditsioonile, sh õigus kasutada oma kirikukalendrites selliseid sõnu, nagu nad kohaseks peavad. yldiselt viitavad nad jõuludele kui Kristuse syndimise pyhale, nende kalendri järgi langeb see pyha tavaliselt talvise pööripäeva lähedusse. ma ei mäleta, et ma oleks näinud autoriteetset kirjalikku allikat, mis väidaks, et kristlased on jõulude nimetuse "ära varastanud". kui säärane leida, siis võib seda artiklis viidata ja kajastada yhe seisukohana, kui see tõesti Vikipeedia tähelepanuväärsuse kriteeriumile vastama peaks.

:: oluliste vaidluste kohta on Vikipeedias eraldi artikleidki. artiklis, mis räägib jõulude kui väga mitmetes traditsioonis yle maailma tuntud pyhast, pole tingimata vaja rääkida nimevaidlusest yhe keele kõnelejate väikeste ryhmade vahel. (kuigi: kas vaidlusel on praegu yldse teine osapool? kas luteri kirik on asja kohta midagi arvanud?)

:: aga praegune toimetamissõda on minu meelest Vikipeedias kohatu.

:: kui mõne toimetamissõja osapoole arvates oleks maausu asja tarvis Eesti yhiskonnas edendada, võin pigem soovitada mõne Maavalla Koja liikmeskojaga yhinemist – meil kuluvad lisajõud ikka ära. Maavalla Koja kaudu oleks võimalik välja anda puhtalt maausuliste seisukohast lähtuvaid kirjutisi. kuid ristiusu halvustamine – ja selle moodi paistavad mulle kyll mõned seisukohad sellel arutelulehel – on nii või teisiti halb stiil. see ei tee minu meelest kellelegi au, vaid pigem jätab halvustajast halva mulje. lisaks võib halvasti mõjuda neile, kellega halvustaja ennast seostada soovib. Ohpuu 15. november 2010, kell 11:40 (EET)

:::Kui see "nimevargus" tundub kellelegi vale ja ebaõiglane, siis pöördugu kiriku poole ja nõudku, et nad Jeesuse sünnipäeva kuidagi teistmoodi nimetama hakkaksid. Kui vastav diskussioon pälvib laiemat kajastust, siis mainitakse seda kindlasti ka siin artiklis. Loodame, et skandinaavlased ei hakka eestlasi ja soomlasi oma vana pühadenime varguses süüdistama... -- 88.196.54.134 14. november 2010, kell 22:34 (EET)

Algul ei pööratudki tähelepanu sellele, millal Jeesus Kristus sündis, aga hiljem pakuti küll 28. märtsi, siis aprilli, maid, isegi novembrit. Jeesuse sünni -ja ka ristimispäevaks pakuti ka 6. jaanuari. Sel päeval olevat sündinud Kaana ime ja ka kolm kuningat Jeesust kummardanud.
Piibellikku põhjust sünnipäeva pidada ei olnud ja et see oli vaid paganlik komme, siis enne neljandat sajandit seda ei peetud.
Vanade pärimuste järgi loodi maailm 25. märtsil, selsamal päeval jäi Maarja lapseootele ning üheksa kuud hiljem ongi 25. detsember. 24. detsembrit peeti Aadama ja Eeva sünnipäevaks. Esimese Aadama kaudu tuli surm, järgmisel päeval sündinud Kristuse ehk teise Aadama kaudu igavene elu.
Üldise arvamuse järgi valiti 25. detsember selleks, et see oleks samal ajal paganlike pidustustega, mida peeti talvise pööripäeva järel «päikese taassünni» puhul. Natale solis invicti (võitmatu päikese sünni) pühad seadis Rooma riigis 274. aastal sisse keiser Aurelianus.
Kristlased kristlikustasid selle püha. Kristuse kui maailma valguse sünd tehti analoogseks päikese taassünniga, et kristlus oleks paganlusest pöördunutele kergemini vastuvõetav.
Aastal 353 andis Rooma piiskop korralduse tähistada Jeesuse sündi 25. detsembril ja kolmekuningapäeva 6. jaanuaril.  Varjamatu paganlik element jõulupühades oli sageli esile kutsunud äärmuslike protestantide kriitika, kuid nende uskumused ei mõjutanud tegelikult seda püha enne kui 17. sajandi keskel tulid võimule puritaanid. Jõulud sattusid rünnaku alla kui "vanade paganate pidupäev nende jumala Saturni auks" ja jõululaulud keelati. Lõpuks kuulutati 25. detsember aastal 1644 paastupäevaks. Uut korda kehtestas armee, mis veetis suure osa oma ajast kiskudes ustelt maha sinna pidutsevate "paganate" poolt kinnitatud rohelisi oksi."
"Šotimaal kehtestati keeldu suure agarusega. See jõuludevastane hoiak levis puritaanide territooriumile Ameerikas. Kirik kehtestas 1690. aastatel Bostonis spetsiaalse jõuluteenistuste korra, kuid paljud tsiviilvõimu esindajad vastustasid tugevalt seda sammu. Ja alles 150 aastat hiljem sai jõuludest Ameerika Ühendriikides esmakordselt ametlik püha. See toimus 1836 Alabamas" (lk 418-419).
"Millised kaalutlused viisid kirikuvõimud jõulupühade kehtestamiseni? Selle uuenduse motiive selgitab erakordse avameelsusega üks Süüria autor, kes on ka ise kristlane. Ta ütleb meile: "Põhjus, miks kirikuisad viisid 6. jaanuari pühitsemise üle 25. detsembrile, oli järgmine. Paganatel oli komme pühitseda samal 25. detsembril Päikese sünnipäeva, mil nad süütasid püha puhul tuled. Nendest pidustustest ja pühadest võtsid osa ka kristlased. Niisiis, kui [katoliku] kiriku doktorid nägid, et kristlastele see püha meeldis, pidasid nad nõu ja otsustasid, et tõelist sünnipäeva tuleks tähistada sellel päeval ja kolmekuningapäeva 6. jaanuaril. Vastavalt sellele traditsioonile on säilinud tava põletada küünlaid kuni 6. jaanuarini.""
"Jõulude paganlikele juurtele vihjab selgelt või isegi tunnistab avalikult Augustinus kui ta kannustab oma vendi Kristuses pidama seda päeva mitte paganate kombel päikese auks, vaid Tema auks, kes lõi päikese. Sarnasel kombel lükkas [paavst] Leo Suur ümber laialt levinud uskumuse nagu oleks jõulupühad sisse seatud uue päikese sünni auks ja mitte Kristuse sünni puhul."
"Seega ilmneb, et kristlik [katoliiklik] kirik valis oma asutaja sünnipäeva tähistamiseks 25. detsembri, et muuta paganate päikesekummardamine Tema kummardamiseks, keda nimetati Õigluse Päikeseks" (1993, lk 358-359). -
----
Eraldi artikkel võib olla kristlikust pühast, mida tähistatakse 25. novembril ja mille nimi on luterlikus kalendris Kristuse sündimispüha ehk 1. jõulupüha, katoliku kalendris jõulupüha ehk Kristuse sünnipäev ning õigeusu kirikus 1. Jõulupüha ehk Kristuse sündimise püha. Andres 15. detsember 2010, kell 22:19 (EET)

:Ettepanek artikkel Jõulud kustutada, sest sealsed teemad on põhajlikumalt lahti kirjutatud kahes uues, eraldi artiklis "Jõulupühad" ja "kristlikud jõulud ehk Kristuse sündimise püha"

:: Leian, et see ei ole hea mõte, sest otsitakse ikkagi eeskätt märksõna "jõulud". Andres 19. detsember 2010, kell 21:05 (EET)
----
Meil on siis nüüd redigeerimissõda. Et ma ise olen selles osaline, siis palun, teised, lahendage see ära. Andres 27. aprill 2011, kell 20:48 (EEST)
Jälle sama lugu. Palun tulge appi. Andres 13. august 2011, kell 20:33 (EEST)
----
See siin on kogu eestikeelse Vikipeedia yks populaarsemaid artikleid. Kurb, et ta aastaid juba niisuguses seisus on. Mis oleks, kui kirjutaks ta uuresti korralikult läbi koos paari sidusartikliga ning paneks permanentse kaitse alla? Redigeerimissõda kipuvad siin pidama ikkagi anonyymid (kellest mõnd on mul kardetavasti kaheldav au isiklikult tunda), saaks sellest jamast lõpuks ometi lahti. --Oop 23. september 2011, kell 00:11 (EEST)

permanentne kaitse võiks olla mõistlik. yks redigeerimissõda vähem, millel silma peal hoida. aga enne võiks tõesti parandada, kirjutada enam-vähem rahvusvahelisel taustal asja sisu ymber ja yle. eesti ja maarahva traditsioon on vaid osa rahvusvahelistest jõulukommetest. Ohpuu 23. september 2011, kell 09:39 (EEST)

ja samuti on ristiusu kombed ainult osa jõulude tähistamisest ja pyha ajaloost isegi Õhtumaades. Ohpuu 23. september 2011, kell 09:40 (EEST)

: Ilmselt võiks olla eraldi artiklid Jõulud (pyha kui niisugune eri traditsioonides; äkki peaks tõesti linkima nii Christmase kui ka Yule'i peale?), Kristlikud jõulud (jõulupyha kristlikes kirikutes), Kristuse sünnipäev (eri kuupäevad, traditsioonid ja argumendid) ning Jõulud eesti rahvatraditsioonis või Jõulud eesti tavandis või Eesti jõulukombed ("rahvausundis" ei sobi, sest kõik kombed ei ole tingimata usundiga seotud). Võib-olla veel midagi, näiteks Jõulud Skandinaavia rahvausundis, Jõulud uuspaganluses vms, kui tarvidus tekib ja koguneb piisavalt materjali. --Oop 23. september 2011, kell 10:49 (EEST)
Kirjutada võiksid need, kel vastavateemaline haridus. Noh näiteks kristluse osa võiks mõni kirikuõpetaja kokku panna, mittekristliku osa rahvakultuuri õppinu :). Hallsilm.

Sa pole Wikipedia tööpõhimõttest just liiga hästi aru saanud. Selle jaoks oli Google'i Knol. :) --Oop 24. detsember 2011, kell 22:12 (EET)

:Jah, wikipedias on erilise au sees maniakaalsed grafomaanid, kes arvavad, et teavad kõgist maailma asjadest kõike. Sellised on vähemalt Eesti wikipedias adminnideks ja nad otsivad pidevalt endale samasuguseid kambajõmme, kellega koos artikleid nässu keerata. Seni, kuni süsteem ei muutu, ei ei saa wikipediast ka tõsiselt võetavat entsüklopeediat. Tüüpiline kurb näide on käesolev artikkel jõuludest.

:: Palun siiski kirjutada asjast, lihtsalt kellegi kirumine ilma vigade mainimiseta ei aita jõuda lahenduseni. Valju 26. detsember 2011, kell 17:13 (EET)
----
Viimatine parandaja ei teadnud, et "ajastaeg" võiks tähendada aastat, aga ei viitsinud ka nii palju mõelda, et märgata: aastavahetus ei ole aastaajavahetus. --Oop (arutelu) 19. detsember 2012, kell 21:32 (EET)

Igastahes anonüümse isiku poolt tehtud trükivea parandus tundub olema täiesti õige -- Ahsoous (arutelu) 19. detsember 2012, kell 21:42 (EET)

:Oop tahtis vist öelda, et see ei ole trükiviga. Adeliine 19. detsember 2012, kell 21:48 (EET)

:: Põhimõtteliselt võib ta jah ka mitte olla, aga pigem tähendas see ikkagi seda, et päevad hakkasid pikemaks minema, kui lauset ennast lugeda. Iseenesest kui seda sõna sellises tähenduses mõeldud oli siis peaks ta ka vähemalt ära seletama, kuid iseenesest vanu käibelt kadunud sõnavariante pole äkki mõtet artiklis niisamuti kasutada, kuna need tekitavad tahes tahtmata segadust. Aga selguse huvides jätsin alles ainult aasta. -- Ahsoous (arutelu) 19. detsember 2012, kell 21:57 (EET)

::: Hm. No ma ei kujutanud ette, et inimesed seda tõepoolest ei tea. Selgitan. Ugrimugrinduse, rahvakalendri ja muu sarnase folkloromantika sõprade seas on juba yrgammu levinud veendumus, et sõna aasta tuleneb mingis konstruktsioonist, mis kõlab umbes nagu ajastaeg. Suur osa eesti rahvajõulude jutust Vikipeedias ongi kirjutatud sedalaadi paradigmat kandvas vanapärastatud keeles. Jutt on aastate, mitte aastaaegade vahetumisest. Aastaajad on eesti keeles ja mõttelaadis ikkagi kevad, suvi, sygis ja talv, mis ei vahetu pööripäevadel. Pööripäevad puutuvad ainult astronoomilistesse aastaaegadesse, mitte rahvatraditsiooni omadesse. Seega: 1) ei olnud tegemist kirjaveaga; 2) anonyymne parandus ei olnud algse kirjutaja mõtte seisukohast õige; 3) anonyymne parandus oli ka sisuliselt vale; 4) viimane parandus kukkus sul kogemata õige välja. --Oop (arutelu) 20. detsember 2012, kell 10:47 (EET)

: Pööripäevad puutuvad rahvakalendri tähtpäevadesse -- Ahsoous (arutelu) 20. detsember 2012, kell 11:13 (EET)

:: Jajah. Aga kõik rahvakalendri tähtpäevad ei tähenda aasta- ega aastaajavahetust. "Ajastaeg on maakeelne mõiste, mis tähistab aastaringi, väljendab teadlikkust aja ja elu ringkäigust ning maa ja ilma terviklikkusest. Maausulistel algab aasta esimesest päevast, mis pikem kui eelmine, seega 25. detsembril. Jõulud algavad pööripäevaga 21. detsembril ning lõpevad mõni päev pärast uut ajastaega." (Mati Soomre "Head uut, 10223. aastat!" Maaleht, 25. detsember 2009)
Muide, Hallsilm võis ju kunagi kinnitada, et võttis jutu maausuliste saidilt (milliselt?), aga praeguseks on see jutt ilmunud ka Ahto Kaasiku nime all Kultuuris ja Elus, mis minu teada kyll vaba litsentsi ei kanna. Kui tekst avaldati esmalt vaba litsentsiga veebilehel, ei ole juriidiliselt võttes probleemi, ent tegelikult võiks teksti ikkagi läbi kirjutada. Õigupoolest peaks kogu artikliga tööd tegema: alguses kõik teemad korralikult lahti kirjutama ning siis tõstma täispikad versioonid eriartiklitesse ja jätma siia lyhemad kokkuvõtted. --Oop (arutelu) 20. detsember 2012, kell 11:10 (EET)

Minu meelest lisati siia spämmi. Ma tühistasin selle, aga see pandi tagasi. Andres (arutelu) 15. november 2016, kell 13:24 (EET)
See ei ole spämm, vaid uus info. See info on seotud jõuludega Eestis ja selle panevad tagasi juhul, kui keegi kustutab.
----
Õhtumaa kirik asetas Kristuse sündimise püha teadlikult 25. detsembrile, paganlikule päikesekultuse pühale, sümboliseerimaks Kristuse kui tõelise valguse tulekut maailma, et võita patu- ja surmapimedust.

See on välja võetud. Kui ka see on väljamõeldis, on see nii oluline, et sellest tuleb ikkagi rääkida. Ja kuidas lisatud faktid sellega vastuolus on? Andres (arutelu) 19. detsember 2016, kell 12:35 (EET)
Enne kui jõulud said oma kuupäeva, pidutsesid Petlemma preestrid ja kogukond 8 päeva vigiiliapidu.

Mis asi on vigiiliapidu? 2001:7D0:87FF:6480:205B:9E82:4E01:F1C7 19. detsember 2016, kell 18:45 (EET)

Spämm või mitte, igal juhul on vahepeal tehtud lisandused üsna selgelt POV ja esitavad üldkehtivana Eesti kristlaste ühe kildkonna vaatepunkti. Tõstan tühistatud kohad siia, et siis rahulikult läbi vaadata, kas neist midagi allikatega kinnitatuna kah päästa annab. --82.131.109.201 24. detsember 2016, kell 19:22 (EET)
* Jõulud on pühad, milles on kokku põimunud muistne talvise pööripäeva tähistamise kombestik 21.–27. detsembril ja kristlik Jeesuse Kristuse sündimise tähistamise kombestik 25.–27. detsembril.
* ...kristlik Jeesuse Kristuse sünnipäev...jõulukirikus käimist.
* siin elab arvukalt venelasi, kes tähistavad kiriklikke jõule Juliuse kalendri järgi alles jaanuaris, Gregoriuse kalendri kolmekuningapäeva aegu. Samuti kaasnevad õigeusu jõuludega mõnevõrra teistsugused kombed.
* Jumala poja Jeesuse Kristuse sündimist.
* Kustutatud: Õhtumaa kirik asetas Kristuse sündimise püha teadlikult 25. detsembrile, paganlikule päikesekultuse pühale, sümboliseerimaks Kristuse kui tõelise valguse tulekut maailma, et võita patu- ja surmapimedust.
* Enne kui jõulud said oma kuupäeva, pidutsesid Petlemma preestrid ja kogukond 8 päeva vigiiliapidu. Peo sisuks oli liturgilised teenistused Jeesusega seotud paikades, sündimine Petlemmas, ristimine Jordani ääres, Jeesuse esimene imetegu (Kaana pulm).
* 25. detsembril 358. aastal pidas Hieronymus jutluse Petlemma Sünnikirikus, millest sai alguse komme tähistada Jeesuse sündi just 25. detsembril. Jeruusalemmas hakati 25. detsembrit pidulikult ja algul vaid Jeesuse perekonna mälestuspäevana tähistama alles piiskop Juvenaiuse ajal (422-458). Esimene ühetähenduslik tõend jõulude või jõulupühade tähistamisest 25. detsembril on Jeruusalemma patriarhi Sophroniuse jutlusest (634-638).
* Jõulude ajalugu, Kristlik Mõttevõra, 2014

Kui need olid NPOV, siis tuleb need just sisse panna. Cumbril 24. detsember 2016, kell 19:24 (EET)

:Sorry, idiootide peale ärritudes ajan lühendid hajameelsusest sassi. Aga okei, ma võin ka jälle mõneks ajaks igasugusest kaastööst loobuda. Saite taas hakkama, õnne teile.
Kui vaatan erinevusi versioonide vahel, siis peamine erinevus on definitsioonis. Üks definitsioon ütleb:
* Jõulud on 21.–27. detsembril (kristlikud jõulud 25.–27. detsembril) tähistatav püha, mille tähendus on kombestikes või usundites erinev.
Teine:
* Jõulud on pühad, milles on kokku põimunud muistne talvise pööripäeva tähistamise kombestik 21.–27. detsembril ja kristlik Jeesuse Kristuse sündimise tähistamise kombestik 25.–27. detsembril.
Kas see teine definitsioon ei ole siis neutraalne esitus? Seepärast, et siin on kristlikke jõule rohkem rõhutatud? Ingliskeelses artiklis :en:Christmas on otse öeldud:
* Christmas or Christmas Day (Old English: Crīstesmæsse, meaning "Christ's Mass") is an annual festival commemorating the birth of Jesus Christ observed most commonly on December 25 as a religious and cultural celebration among billions of people around the world.
Inglise viki versioon peaks siis neutraalsusest veel kaugemal olema, seal on öeldud, et ongi Jeesus Kristuse sündimist tähistav püha, mingist paganlikust pööripäevast või teistest religioonidest pole sõnagi. Kuid seal pole neutraalsust vaidlustatud.
Lause
* Õhtumaa kirik asetas Kristuse sündimise püha teadlikult 25. detsembrile, paganlikule päikesekultuse pühale, sümboliseerimaks Kristuse kui tõelise valguse tulekut maailma, et võita patu- ja surmapimedust.
on viiteta.
Laused
* Enne kui jõulud said oma kuupäeva, pidutsesid Petlemma preestrid ja kogukond 8 päeva vigiiliapidu. Peo sisuks oli liturgilised teenistused Jeesusega seotud paikades, sündimine Petlemmas, ristimine Jordani ääres, Jeesuse esimene imetegu (Kaana pulm).
ja
* 25. detsembril 358. aastal pidas Hieronymus jutluse Petlemma Sünnikirikus, millest sai alguse komme tähistada Jeesuse sündi just 25. detsembril. Jeruusalemmas hakati 25. detsembrit pidulikult ja algul vaid Jeesuse perekonna mälestuspäevana tähistama alles piiskop Juvenaiuse ajal (422-458). Esimene ühetähenduslik tõend jõulude või jõulupühade tähistamisest 25. detsembril on Jeruusalemma patriarhi Sophroniuse jutlusest (634-638).
on ka viiteta. Minu meelest need kaks viimast lauset pole mitteneutraalsed. Siin on ainult räägitud jõulude tähendusest kristlikus traditsioonis ja mitteneutraalseks oleks neid võimalik pidada siis, kui öelda, et igasugune arusaam jõuludest kui kristlikust pühast oleks mitteneutraalne. Et neid ei saa kuidagi kristlikuks pidada. Aga mõlemas definitsioonis mainitakse kristlikke jõule. Cumbril 24. detsember 2016, kell 20:19 (EET)

Kas tegelikult ei teki probleem sellest, et meil on kahe asja jaoks üks ja sama sõna. Inglisvikis on olemas ka artikkel :en:Yule ja ka :en:Christmastide ehk siis äkki saaks asja kuidagi erinevatesse artiklitesse laiali viia.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 24. detsember 2016, kell 22:04 (EET)

:Eesti keeles ei ole eraldi sõnu joulud ja kristmad. Selline mõistete lahutamine oleks kunstlik. --217.71.44.90 24. detsember 2016, kell 22:12 (EET)

:: Aga kristlike jõulude jaoks on ka meil siin teine artikkel ehk siis siin ei peaks üldse rääkima kristlike jõulude kujunemislugu.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 24. detsember 2016, kell 22:14 (EET)
----
Minu meelest on mõlemas redaktsioonis väärtuslikke asju, sellepärast me ei tohiks üht neist lihtsalt kustutada. Andres (arutelu) 24. detsember 2016, kell 23:03 (EET)
Mihhail Lotman kirjutas oma blogis jõulude tähendusest ("Jõulude kolm palet"). Võib-olla on sealt midagi võtta, või kui see allikana ei sobi, siis vähemalt arusaamise edendamiseks. Cumbril 27. detsember 2016, kell 20:04 (EET)
Mõttevõra blogi, kust Petlemma ja Hieronymuse lõigud on võetud (ma ei võrrelnud, võib-olla ongi otse kopeeritud), ei ole suurem asi allikas, selliseid blogisid leiab pealegi karjakaupa. Kristliku jõulutraditsiooni kohta peaks olema mõni korralikum allikas, kus väidetele on ka viited. Suur osa varakristliku jõulutraditsiooni kohta väidetavat on vaieldav ja vajab seetõttu kindlasti viitamist, ehkki põhjalikum kajastus peaks olema eraldi artiklis. Muide, praeguseks ei paista enam kellelgi olevat kiiret siinse artikli liitmiseks teiste jõuluartiklitega (pigem tahab mõni lahutada, kuigi ei kiirusta ka sellega), nii et liitmismärkused võiks ehk lõpuks ära võtta? --Ehitaja (arutelu) 24. detsember 2019, kell 14:08 (EET)

Minu arust tuleks liita. Andres (arutelu) 24. detsember 2019, kell 18:43 (EET)


Arutelu:Nadar

Gaspard-Félix Tournachon ei olnud kodanikunimi vaid pseudonüüm --Dj Capricorn 20. november 2006, kell 15:28 (UTC)

Oli küll kodanikunimi. Andres 20. november 2006, kell 16:33 (UTC)
Ta ei kasutanud koos oma pseudonüümiga Nadar eesnime Felix, see on täiesti ülearune. Osad pseudonüümid lihtsalt ei sisalda eesnime.

Eestis on kasutatud nimekuju Félix Nadar. Seda tuleks kuidagi mainida. Andres 10. veebruar 2007, kell 12:47 (UTC)

Panin galerii tagasi. Minu meelest peaksid Nadari fotod olema just artiklis. Commons ei ole Vikipeedia osa. Andres 22. juuli 2007, kell 05:33 (UTC)

kui loomingut esitada siis kuluks ära ka selgitus mis ajal on näiteks osa pilte tehtud ja mis ajal teised, või mis stiili kasutas teatud ajal jne, niisama pilte toppida artiklisse ei anna asjale palju midagi juurde, teeb vaid artiklit aeglasemaks.

sama loogika järgi peaks siis paneme heliloojatele, muusikutele nende muusika taustale mängima ja kirjanike teosteist pikki lõike artiklisse et "huviline" ei peaks mujale vaatama minema.

ja kui väita et Commons ei ole osa Vikipeediat siis mis pärast me paneme linke teistesse keeltesse ja Vikisõnaraamatusse jne? --TarmoK 23. juuli 2007, kell 19:22 (UTC)

: Lingi Commonsile võib panna küll, aga see ei asenda piltide kasutamist. Commons on mõeldud meediafailide varamuks, seega kirjutajale, mitte lugejale.

: Piltide juures võiks muidugi olla üksikasjalikum seletus. Küll see tuleb. Kunstniku puhul on alati hea näha palju pilte korraga, see annab   ülevaate iseloomulikust käekirjast. Kui teksti lisada, siis jääb kiirus ju samaks.  Arvan, et kunstniku piltide reproduktsioonid peaksid artiklis kunstniku kohta leiduma. Andres 23. juuli 2007, kell 19:29 (UTC)
----
Kas kõik varasem on siin alles? Andres 21. mai 2010, kell 19:36 (EEST)

Ma ei oska ütelda, aga kuna kasutasin Wikipedia artiklit baastekstina, siis võib info olla lihtsalt teise sõnastusega täpsemate andmetega . Ei usu, et midagi olulist sai ära kustutatud. Viitamisega asun täna tegelema, pole enne jõudnud, kuna artikkel paluti nii kiiresti üles laadida. Monrep 23. mai 2010, kell 17:54 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mikkjess~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mikkjess! Andres 20. november 2006, kell 15:56 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mikkjess~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Lõhe

Kas siin peaks olema täpsustusleht või artikkel kalast? Siim 20. november 2006, kell 19:21 (UTC)

Mõlemad lahendused on mõeldavad. Andres 20. november 2006, kell 19:25 (UTC)

: Teen siis täpsustuslehe, sest kuidagi on vaja tekitada link artiklile Lõhe (geoloogia). Siim 20. november 2006, kell 19:28 (UTC)

:: Kas Sa teed lingid ise korda? Andres 20. november 2006, kell 19:48 (UTC)

:: Lõhe on Salmo salar. Samasse perekonda kuuluvad forellid. Perekonna kohta  peaks ehk olema Lõhe (perekond). Andres 20. november 2006, kell 20:04 (UTC)

::: OK, muudan linke, aga mis kujule? Siim 20. november 2006, kell 21:21 (UTC)

Tõstsin Lõhe üle tavalise :w:en:Salmon juurde, muidu ingliskeelse vaste juures pole eestikeelset vastet, kui on tarvis kiiresti teada saada, mida ntx ingliskeelne 'salmon' tähendab. Atlandi lõhe (:w:en:Atlantic salmon) kohta peaks siis olema eraldi artikkel. -Mardus /arutelu 23. august 2017, kell 01:51 (EEST)

See ei olnud hea mõte. Inglise viki ei ole sõnastik. Kui tahad sõna tähendust teada, kasuta vikisõnastikku (:wikt:salmon) või mõnd muud sõnastikku. Palun pane tagasi, sest praegu on valesti. Andres (arutelu) 23. august 2017, kell 10:54 (EEST)


Arutelu:Merikarp

Selles artiklis räägitakse merikarbist kui sümbolist, aga kuskil peaks ka ütlema, mis asi see merekarp iseenesest on. Siia viitab ka artikkel [[Acapulco]], kus räägitakse merikarpidest esemete valmistamisest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. november 2006, kell 21:57 (UTC)

Möistan sind,
Kuid siis peab keegi mikroskoopi ja sibula raku struktuuri   öppinud  kodanik kirjutama kus nood karbid elavad ja millised nad mikroskoobi all välja näevad , kuhu nad kuuluvad jne.
Ei tunne end karpide ja molluskite hulgas kodus ,Siia on vaja tigedat tudengit kes rahvale seda teadusliku aspekti seletab.--VanemTao 20. november 2006, kell 22:02 (UTC)

Ma pole kindel, kas "merikarp" on üldse bioloogia mõiste. Tõenäoliselt võib see sõna tähendada üsna erinevate limuste kodasid. Andres 20. november 2006, kell 22:20 (UTC)

Kui sa ei peasilmas mikroskoobiga lähenemist , milles siis on kysimus?
Vöib olla ma ei möista sind sel juhul?--VanemTao 20. november 2006, kell 22:24 (UTC)

Noh, mikroskoobi abil saab muidugi ka vajalikku infot, aga see pole iseenesest määrav. Jutt on merikarbi mõistest ja merikarpide omadustest. Andres 20. november 2006, kell 22:35 (UTC)

Kas pead silmas tema massi , värvi ja  keemilist koostist?
Ma ei saa ikka pihta .Tema funktsiooni budismis ja  ajaloos  veidi selgitasin,

See et ta yks pasunatest on , see on selge nyydseks  ,kuid  mis siin puudub veel?
Seleta mulle sel juhul see  tera ehk iva lahti.--VanemTao 20. november 2006, kell 22:42 (UTC)

Pean silmas mis tahes omadusi, miks ka mitte värvi, massi või keemilist koostist.

Enne kui merikarpi hakatakse pasunana kasutama või ta omandab mingi muu funktsiooni, on ta ju lihtsalt mingi looduslik objekt. Sellest looduslikust objektist tulekski kõigepealt rääkida. Andres 20. november 2006, kell 22:49 (UTC)
Pead  sel juhul silmas tema kirjeldust vist?
Arvesta   et räägin eestikeelt otse näost näkku aastas kusagil 9 korda  paari päeva jooksul maksimum ja korruta see  nyyd 14-ga , mis  oleks aastate arv.Kui sinust kohe  aru ei saada   (mina) seleta   pikalt ja kannatlikult     pool-umbkeelsele ,nii et too möistab  mida tahetakse.--VanemTao 20. november 2006, kell 22:57 (UTC)

Pean silmas nii kirjeldust kui ka definitsiooni. Andres 20. november 2006, kell 23:20 (UTC)

Milles on vahe  ehk erinevus: -lubiaine- vöi  -lubi-aines- ?

Minu meelest tähenduse erinevust ei ole. Võib-olla ainult lubiainese kohta võib öelda ka "lubiained". Sel juhul tähendab "lubiaine" üksikut ainet, millest lubiaines koosneb. Andres 21. november 2006, kell 02:58 (UTC)
Thnxx !

Kuidas saaks teksti nii kujundada et ta yhtlaselt täidaks ruumi piltide vahel?
Et ei tekiks neid suuri auke vahele , mis nii lugemise kui esteetika  seisukohalt on täiesti mööda?--VanemTao 21. november 2006, kell 03:07 (UTC)

Ei oska nõu anda, sest eri lugejatel võivad olla erinevad seaded, mistõttu nad mäevad erinevat kujundust. Andres 21. november 2006, kell 03:18 (UTC)

: Kasuta vaheldumisi right ja left paigutust ja vaata eelvaates, kuidas pildid paigutuvad. Mängi akna suurusega, vea kitsamaks ja laiemaks, siis näed, kuidas erinevatel ekraanilaiustel asi võib välja paista. Tekst jookseb ilusti piltide vahel ja kogu asi hakkab palju paremini välja nägema. --Lulu 21. november 2006, kell 15:19 (UTC)
Kristlikus traditsioonis (ka heraldikas?) peaks merikarp olema palveränduri märk.
Kui tead ja tunned merikarbi symboolikat kristluses    pane kirja siia.Mida enam infot teema kohta seda mönusam lugeda.Samuti kasutasid inkad, maiad ,olmeegid ja isegi tolteegid merikarpi  , maoorid  lisaks ja kogu Vaikse ookeani regioon armastas seda tuututada. Alustasin eesmärgiga kirjutada budismi kohta kuid siis  tundus et teema hakkab aina paisuma ja ega yksi eijöua köike sisse panna. Mis puutub kristluses merikarbi  kui symboli tarbimist siis tundub see kyllalt loomulik  olevat kuna  regioon  ja kultuur kus kristlus tekkis kasutas juba seda instrumenti,kuid milline tähendus tal on kristlaste juures ,millistes koolkondades kasutusel jne , sellest ei tea ma tuhkagi.
Nii et iga täiendav ja illustreeriv lugu teeb artiklit  ilusamaks.--VanemTao 21. november 2006, kell 15:43 (UTC)

Kas   ,,,,lasnjalgsed,,, on täpsem määratlus  merikarbi puhul kui mollusk vöi limusk?
Lasnjalgsed
http://www.ut.ee/BGGM/eluareng/scaphopoda.html
Lasnjalgsed (Scaphopoda) on väikesed merelimused. Nende piklik keha paikneb torujas kojas, mis sarnaneb tillukese elevandikihvaga ja on mõlemast otsast lahti (foto 1). Lõpuseid ja silmi neil pole, pea on taandarenenud. Elavad merepõhja kaevununa, toituvad pisiloomadest, mida haaravad niitjate kombitsatega. Vanimad lasnjalgsed on leitud Ordoviitsiumi kivimitest.
--VanemTao 21. november 2006, kell 21:48 (UTC)

: Näpukas... Teod (gastropoodid) muidugi. --Lulu 22. november 2006, kell 09:24 (UTC)

* Lääne-India merikarp (Strombus gigas) on tüüpiline suur merikarp. Maailma pikaealisemaid elusorganisme, kasvab väga aeglaselt, 8 millimeetrini jõudmiseks võib tal kuluda sada aastat.
* Roosa  merikarp (Tridacna gigas) on üks suuremaid merikarpide hulgast. On leitud eksemplare isegi 137 cm läbimõõdus ja kaaluga kuni 250 kg. Levikuala Kariibi mere piirkonnas.
* Sarviline kiiver (Cassis cornuta) on levinud India ookeani  ja Vaikse ookeani piirkonnas.
* Kuninga kiiver (Cassis tuberosa) levikuala on Kariibi mere bassein.
Eemaldasin kuna tegu on väga juhusliku loendiga.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 17:06 (UTC)


Arutelu:Ene Rämmeld

Ei oska öelda, kas artiklit toimetas persoon ise, kuid selline vorming pole lihtsalt Vikipeedia-kohane. Tavaks on algul öelda, kellega on tegu --Dj Capricorn 21. november 2006, kell 17:43 (UTC)
Miks ei või kirjutada "on eesti näitleja"? Miks see ei sobi elulooartiklisse? Andres 21. november 2006, kell 18:11 (UTC)
Ene Rämmeld — 12. jaanuaril 1947 Tallinnas sündinud näitleja, kes alustanud karjääri "Ugala" teatri koosseisus, on hiljem töötanud peamiselt vabakutselisena.

Selline sõnastus küll ei sobi. Vikipeedias peavad olema täislaused. kes alustanud karjääri "Ugala" teatri koosseisus, on hiljem töötanud peamiselt vabakutselisena ei ole keeleliselt korrektne.

Pealegi tundub see esimese lause jaoks segavalt detailne. Peale selle, minu meelest teatakse Ene Rämmeldit eeskätt Tiina osatäitjana filmis "Libahunt". Kui juba midagi eraldi välja tuua, siis seda. Andres 21. november 2006, kell 18:16 (UTC)

Vikipeedias peab paraku nii töötama, et kui kirjutada olulistest lavarollidest, romaanidest, singlitest jms, siis peab välja tooma, kelle arvates see on oluline. --kanakukk (arutelu) 5. mai 2015, kell 19:08 (EEST).
----
Raadioajakirjaniku nimi on minu mäletamist mööda Marje Lenk. Andres (arutelu) 29. juuli 2016, kell 15:37 (EEST)


Arutelu:Vepsa keel

Numbrite kirjaviis on siin erinev.Valju 21. november 2006, kell 23:44 (UTC)

Number	Vepsa keeles
1     	ükś
2     	kakś
3     	kuume
4     	ńel'l'
5     	v´iž
6     	kuź
7     	śiičeme
8     	kahesa
9     	ühesa
10    	k´ümńe
====Isikulised asesõnad====
Vepsa	Eesti
m´ińa	mina
śińa 	sina
h´än 	tema
m´ii 	meie
t´ii 	teie
h´ii 	nemad
Nii isikulised asesõnad kui numbrid (täpsemalt arvsõnad) on kopeeritud inglise vikist. Minule teadaolevate ortograafiareeglite ja kättesaadava Vepsa-Inglise sõnaraamatu põhjal julgen väita, et need pole päris õiged. Täishääliku pikkust ju ei eristata ega seega ei saa seda ka kirjutada. Sina vepsa keeles on sinä, mina minä jne, seepärast tõstsin need siia. Kui mul pole õigus, siis palun juhatada mind õigete allikateni. Valju 22. november 2006, kell 14:56 (UTC)

olen alati teadnud, et 1930ndatel aeti kogu vepsakeelne kirjavara sõna otseses mõttes ahju. aga ei oska viidata. "Vene impeeriumi rahvaste punane raamat" võib paremini teada.
ahjaa. oluline raamat, mida muidu viidata, on Tiit-Rein Viitso kandidaaditöö "Äänisvepsa murde väljendustasandi kirjeldus" (sarjas "Keele modelleerimise probleeme", 2) Ohpuu 22. november 2006, kell 13:33 (UTC)

See "hääbumine" on tõesti laialivalguv termin, aga see oli iseloomulik kogu Vene Nõukogude impeeriumile tol ajal. Eriti kannatasid varem araabia kirja kasutanud, sest neid sunniti kõigepealt ladina kirja ning seejärel kirrillitsat kasutama. Ühe põlvkonna jooksul hävitati täielikult kirjalik mälu. Valju 22. november 2006, kell 13:52 (UTC)


Arutelu:Vabadussõjalased

Kas oleks ehk parem pealkiri "Vabadussõjalased"? Andres 22. november 2006, kell 14:37 (UTC)

Võiks küll olla Vabadussõjalased ning Vapsidelt ümbersuunamine. Valju 22. november 2006, kell 14:38 (UTC)

: Võitluses, 1. mail 1931, nr. 1, lk. 2 on öeldud: Eesti 80-tuhandeline vabadussõjalaste mass on väga mitmeilmeline, ka väga mitmesuguste poliitiliste kuuluvuste ja maailmavaadetega. Järelikult vabadussõjalane võib olla ka vabadussõja veteran, kes kuulub mõnesse teise erakonda, ja vaps ei pruugi olla Vabadussõja veteran. Mingil ajal tuleks mõisted lahku viia. --IFrank (arutelu) 2. märts 2014, kell 20:31 (EET)

:: Nojah, aga kui me tahame kirjutada Vabadussõja veteranidest, siis me ei pea seda sõna kasutama. Piisab täpsustusmärkusest. Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 20:43 (EET)

§ 6. Keegi ei või end nimetada vabadussõjalaseks või nimetada end nõnda, et see võiks viia arvamisele, et ta on võtnud osa Vabadussõjast, kui ta pole võtnud osa Vabadussõjast või kui ta ei oma õigust Vabadussõja mälestusmärgi kandmiseks.
Keelatud on kolmandail isikuil või trükitooteis nimetada isikuid, kes pole võtnud osa Vabadussõjast või kes ei oma õigust Vabadussõja mälestusmärgi kandmiseks, vabadussõjalasteks või mõne sellise nimetusega, mis võiks viia arvamisele, et nimetatavad isikud on võtnud osa Vabadussõjast.
Samuti on keelatud tarvitada Vabadussõja või vabadussõjalase või mõnda muud neist tuletatud nimetust igasuguste poliitiliste liikumiste ja organisatsioonide ning trükitoodete kohta, kes endale võtnud või kelle kohta üldiselt tarvitati seda nimetust.
See seadus tuleks ka ära mainida.
Artiklis Jaan Tõnissoni neljas valitsus väidetakse, et "vaikiv ajastu" algas 21. oktoobril 1933: 21. oktoobril astus ametisse astus Konstantin Pätsi moodustatud üleminekuajajärguvalitsus ja Eestis algas nn. vaikiv ajastu.[1].

Artiklis Vaikiv ajastu on teine algusaeg. Andres 30. oktoober 2008, kell 11:57 (UTC)
----
Vabadussõjalasi vabadussõdalaste kaudu defineerida minu meelest ei saa. Andres 27. mai 2009, kell 11:11 (UTC)

Vabadussõja nimetuse tarvitamise seadus (SK I 1938, 6, 8):

Umbes kell 12.30 saadetakse hoones viibivale isamaaliidu kongressi käsk 10 minuti jooksul valitsuse liikmeid ja erinimekirjas nimetatud isikid välja anda.
Selleks peavad 5-minutilise vaheaegadega ilmuma 3-liikmelistes gruppides ... läbi suveaia värava juurde: 1) K. Päts, J. Laidoner ja K. Eenpalu, 2) Selter, Lill ja Sternbeck, 3) Talts, Müller ja Seljamaa, 4) kindralid Orasmaa, Brede ja Reek, 5) Ad... Pitka, Kukke, Tenson, 6) kol. Junkur, Veermaa ja Soomann, 7) Kirsimägi, Eiskopp ja Oidermaa, 8) politseiametnikud vanemast assistendist ja komissarist alates ja kõrgemad, 9) kõik poliitilise politsei ametnikud jne. ... Ühtlasi antakse hoiatus, et kui see käsk täitmist ei leia – algab kohe tähtaja möödumisel Estonia hoone pommitamine."
"Estonia" vallutamise kohta käiv operatiiv-päevakäsk nr. 1, Uus Eesti, 9. detsember 1935, nr. 83, lk. 2. --Improvisaator 30. mai 2009, kell 12:24 (UTC)

*Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.6   |    november 1980   |   lk 10 --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 02:28 (UTC).
Kas "vaps" on sõimusõna? Rahvaleht, 30. november 1936, nr. 140, lk. 7. Viljandi 2. jaoskonnakohtuniku ja Viljandi Ringkonnakohtu otsused, mis tekitavad küsimuse, millist sõna on õige selle poliitilise liikumise suhtes kasutada. --IFrank (arutelu) 13. oktoober 2013, kell 01:00 (EEST)

Ma ei saa aru, miks ei või selle juurde lisada, et tegu oli "põhiseadusevastaselt riigipöördega võimule tulnud ebaseadusliku riigikorra likvideerimise ja põhiseadusliku korra taastamise kavaga"? Nii see ju sisuliselt oli. Kuidas saab riigipööret teha, kui riiki juhivad ebaseaduslikult riigipöördega võimule tulnud isehakanud valitsejad? --85.253.62.31 19. november 2013, kell 23:09 (EET)

Konstantin Pätsi viies valitsus nimetati ametisse V Riigikogu poolt 21. oktoobril 1933 ja Konstantin Päts astus uue põhiseaduse kohaselt Riigivanema ülesannetesse 24. jaanuaril 1934. Kumbagi sündmust ei nimetatud siis riigipöördeks. Kui juhuslikule lendlehtedekirjutajale Tomingale viidates väita aksiomaatilise tõena, et oli ebaseaduslik ja oli riigipööre (kusjuures ta oma lendlehes keskendus mitte neile kuupäevadele, vaid 5. maile 1934), siis see ei ole objektiivne. Võib ju Tominga arvamuse ära märkida, aga mitte ilmeksimatu tõena. Võib-olla seitsmekümne aasta pärast leiutatakse ajalookirjanduses ka mingeid riigipöördeid, millest tänapäeval keegi midagi ei tea. 1934. aastal ei nimetanud keegi Pätsi ebaseaduslikuks, isegi Riigikohtu otsuse alusel oli ta seaduslik. Vabadussõja ajal lükati ka Eesti Asutava Kogu valimisi edasi, aga siis Tomingas millegipärast ei trükkinud lendlehte Pätsi valitsuse ebaseaduslikkuse paljastamiseks. Valitsus on riigi üks tunnuseid, ta ei saa mingil fiktiivsel kuupäeval laiali minna ja uksi kinni panna. Kui riigivõim arvab, et üks seaduse alusel tegutsev erakond rikub seadust, siis võib ta erakonna ära kaotada (lõplikult otsustab asja kohus), aga üks erakond ei või pidada end mingiks auks, mõistuseks ja südametunnistuseks ja otsustada valitsust ära kaotada. --IFrank (arutelu) 19. november 2013, kell 23:38 (EET)

:Iga koolilaps teab, et Päts-Laidoner tegid 1934 riigipöörde. Pealegi jäid kõik Pätsi esitatud kõige rängemad vabadussõjalaste vastased süüdistused hiljem kohtus tõendamata ja vabadussõjalased karistamata. Seega oli ka tema kehtestatud kaitseseisukord tuginenud valel ja seega õigustühine. Kuid Päts oli konkuredid likvideerinud ja sai ainuvõimu. Pätsi pole kunagi valitud uue põhiseaduse järgi riigivanemaks, ta oli vaid ajutine valitsusjuht ja kuu aja pärast pidi alles toimuma uue põhiseaduse järgne riigivanema ja ka riigikogu valimised. Ei maksa siin levitada diktaator Pätsi Tõeministeeriumi koostatud "tõde". Ajad on muutunud kulla mees/naine. Või õigustad ka erakondade kaotamist, Postimehe sekvestri alla panekut, baasidelepingut jne.? Tol ajal hoiti rahvas tõe eest teadmatuses, täna me teame tõde. Aeg on seda avaldada. Soovitaks Sul näiteks lugeda ajakirja Tuna 2009 numbrit, kust saad lugeda kaasaegseid uuringuid vabadussõjalusest http://rahvusarhiiv.ra.ee/public/TUNA/Artiklid/2009/2009-3_sisu.pdf --85.253.62.31 20. november 2013, kell 16:53 (EET)

::Just sellised poliitiliselt korrektsed käibetõed, mida "iga koolilaps teab" ja mida järjest edasi korrutatakse, ongi kõige ohtlikumad. Kunagi "teadis iga koolilaps", et Päike tiirleb ümber maa ja nõidu tuleb põletada. Tänapäeval (eriti pärast Teist maailmasõda) on mingid muud käibetõed, mida ma siin nimetama ei hakka. Kohus mõistis süüdi vapsid, mitte Pätsi; seda ei suuda isegi William Tomingas ümber lükata. Ükski kohtuotsus ei ole tühistanud Eestis alates 1918. aastast kehtinud kaitseseisukorda (või tuleb seda väidet mõista nii, et Tallinnas on kaitseseisukord seaduslik, aga Kapa-Kohilas mitte?); kaitseseisukord kinnitati Riigikogu otsusega ja Riigikohtu otsuse motiividel 4. detsembrist 1936 on kaitseseisukord seaduslik. Ma ei tea, kes on "konkuredid", kui siin on mõeldud Riigivanema kandidaate, siis neid ei "likvideerinud" keegi (minu teada isegi Simeon Teppichit mitte). Konstantin Päts oli täiesti seaduslik Peaminister Riigivanema ülesannetes, mitte "diktaator", ja sellisena täitis kuni Riigivanema ametisseastumiseni kõiki Riigivanema ja Peaministri ülesandeid. Eesti Vabariigis pole kunagi olnud mingit "Tõeministeeriumi" (kas see on ka, "mida iga koolilaps teab"?; väga kummalisi asju õpetatakse tänapäeva koolis), ministeeriumide nimed on avaldatud Valitsemise korraldamise seaduses. Kas kõik digiteeritud Eesti ajalehed on "Tõeministeriumi" väljaantud? Ajad on juba 1940. aastast muutund olnud, paraku. Erakondade oligarhia kaotas 1933. aasta rahvahääletus, rahva tahet tuleb täita, mitte õigustada (vapsid tahtsid ka erakondi kaotada, nii et mõnikord langesid rahva soovid nende omadega kokku). Kui üks osaühing ei suuda oma rahaasjadega toime tulla ja maksujõuetuks muutub, peabki vastavate seaduste alusel riik vahele segama ja ta hooldamise alla võtma või laskma tal pankrotti minna. Ma ei õigusta baaside lepingut, Krakatau vulkaanipurset, katkuepideemiat, jääaega ega megafauna väljasuremist (ja üldse ei koida mulle, mis on sellel pistmist meie praeguse diskussiooniteemaga). Ma jälgin korrapäraselt kirjandust, Eino Saaremaa ja Kalev Jaigi tähtteosed olen ka läbi lugenud, mis siis? Sai pikk ja liigendamata jutt, aga loodan, et oli kasu. --IFrank (arutelu) 20. november 2013, kell 20:17 (EET)

:::Entsüklopeedia tegemisel ei huvita kedagi kellegi isiklikud arvamused või sümpaatiad-antipaatiad. Ajalugu uurivad ajaloolased ja ajaloolaste viimased seisukohad on siinjuures määravad. Seepärast tõingi vastava viite. Loe ja avarda oma silmaringi, muidu jääd lootusetult ajast maha ja kaitsed naeruväärselt neandertallaste seisukohti. Üldiselt võiks ikka viiteid tuua, niisama mulisemine on suht mõttetu. --85.253.62.31 21. november 2013, kell 21:56 (EET)

::::Määrav ei ole kellegi tagantjärele poliitiliselt korrektne "seisukoht", vaid faktid. Kui ei teata kõige lihtsamaid asju, ei ole seisukohtadest mingit kasu. Eesti ajal ei olnud "Tõeministeeriumi", link: http://www.hot.ee/seadustekogu/ski-4-1.html (trükitud allikad RT 1938, 37, 332 ja SK I 1938, 4, 1; kardan et Saaga viide on minu auväärse oponendi jaoks liiga keeruline, ei hakka siia panema). Tõeministeerium on Orwelli raamatust, aga see ei käi Eesti Vabariigi kohta (ma ei pea nii lihtsa asja kohta viidet andma). Eesti Vabariigis ei olnud "neandertallasi", need surid palju varem välja (mina ei pea selle kohta viidet tooma). Kaitseseisukord on fakt, aga kuidas keegi seda nimetab, on tema tõlgendus ja ei ole üldkohustuslik. Isegi kui me eeldame 8. detsembri 1935 (mitte 1936) sündmuste puhul mõlemapoolset bona fidest, ei saa keegi maha vaikida, et üks osapool (mitte Päts üksi) lähtus kehtivatest seadustest ja toimivatest seaduslikest institutsioonidest, teine aga mingitest endaleiutatud seadustest ja isehakanud "Rahvuskongressist". --IFrank (arutelu) 21. november 2013, kell 22:36 (EET)
Palun säilitada viisakat tooni. Andres (arutelu) 21. november 2013, kell 22:15 (EET)

Kaitstes koeri, ei huvita linnasaksu aga nähe, et meil palju noori inimesi nälgivad ja samal ajal muulased ning juudid ei tea, milliste maisupaladega oma koerakesi nuumavad meie rahvalt liiakasuvõtmise teel väljapressitud rahadega? Juudid sõidutagu oma täisnuumatud koeri autodel samal ajal, kui jalutud invaliidi peavad jalgsi komberdama! = Meie poliitilised erakonnad ja nende õige pale. Võitlus, 7. jaanuar 1933, nr. 1, lk. 4. --IFrank (arutelu) 7. aprill 2014, kell 17:59 (EEST)

Küll kuulus liitu ka mõni juut, nende seas Tallinna juudi ärimehe Maljavski poeg, Rake vapside juht oli juut Andres Kofkin ja liikumist toetasid isegi mõned juudi ärimehed. Nagu on öeldud ajalehes Vaba Maa: Vabside juudivastasus oli määratud ainult liikumise "väiksemate vendade" ja laiemate rahvahulkade seas demagoogia tegemiseks, tegelikult olid aga "vüüreritel" enestel juutidega ligemad sidemed.
Võtsin selle välja, sest väidete allikas ebausaldusväärne - vapside konkurentpartei väljaanne - ja üritab selgelt vapse halvas valguses näidata. Seejuures on huvitav, et vanas artikliversioonis olid need näited pandud kinnitama tõdemust, et vapside liikumises juudivastasust ei olnud, kuid esimeses viidatud ajaleheloos on hoopis kirjas, et kohati sarnanes nende juudivastasus lausa Hitlerile. --Minnekon (arutelu) 8. aprill 2019, kell 11:17 (EEST)
Juudi noormees vabsiks! Vaba Maa, 16. veebruar 1934, nr. 39, lk. 3.
Tagandamised Järva malevas. Vaba Maa, 17. märts 1934, nr. 64, lk. 3.
Vabside vekslid liikvel. Vaba Maa, 19. aprill 1934, nr. 90, lk. 1

"Vapsi"-sõna eest 100 krooni trahvi. Rahvaleht, 16. oktoober 1936, nr. 121, lk. 1. --IFrank (arutelu) 13. aprill 2014, kell 15:41 (EEST)
----
20. oktoobril 1932 ütles Riigikogu esimees Jaan Tõnisson: "Tehakse kaikamehed juba ette mingisugusteks rahvuslikkudeks kangelasteks, provotseerides neid sellega tegudele, mis võiksid kujuneda rahvuslikuks enesetapmiseks." = "Kaikameeste ülistamine viib rahvuslikule enesetapmisele." Vaba Maa, 21. oktoober 1932, nr. 248, lk. 3. --IFrank (arutelu) 15. aprill 2014, kell 21:09 (EEST)
----
Tundub, et siin on poliitiliselt motiveeritud redigeerimissõda. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 22:52 (EET)

Jaanuaris 1934 toimunud kohalike omavalitsuste volikogude valimistel sai vapside valimisorganisatsioon "Vabadussõjalaste Rahvaliikumine" kokku 10,7% häältest, sh linnades 41,2% ja saadikukohtade enamuse Tallinnas, Narvas ja Tartus, korrates nii Töörahva Ühise Väerinna võitu 1923. aasta kohalike omavalitsuste valimistel.
Kuidas seda mõista? Kas TÜR oli tõesti omal ajal sama edukas kui vapsid 1934?Miacek (arutelu) 25. juuni 2019, kell 20:34 (EEST)

Ma ei näe sellisel võrdlusel mõtet. Väerind oli 1923 küll kõige popim linnades, aga mitte nii suure ülekaaluga kui vapsid. Ei tea, miks neid eriliselt välja tooma peaks.--Minnekon (arutelu) 25. juuni 2019, kell 22:12 (EEST)

Seos Töörahva Ühise Väerinna valimisvõiduga (?)

Anonüüm on välja võtnud viidatud teksti. Vt Eri:Diff/5270863--Estopedist1 (arutelu) 8. juuli 2019, kell 11:17 (EEST)
Kirjutan siia. Kõige rohkem nuhtlesid vapsid keskerakonda, vana ja noort Jaani (ehk Ilmarit). Peaaegu igas "Võitluse" numbris on järjekordne teade keskerakonna lagunemisest. Jaan Tõnissoni mõnitati regulaarselt sõnas ja pildis, nimetati läbikukkunud diktaatoriks ja vanaks hundiks, kes enam hüpata ei jõua. Nii et minu poolt keskerakonna esiletõstmine ei ole juhuslik. Aga erakondadevastase kriitika alajaotus eraldi võiks olla ka. Ja sotside kohta käiv tsitaat võiks viidatud olla. --46.131.30.209 25. detsember 2021, kell 21:37 (EET)

Punasotside vastase tsitaadi noppisin välja P. Erelti artiklist Härrassots, töölise luupainaja. Seal öeldi, et just sotsid said kõige rohkem nahukit, mis ei üllata, kuivõrd vapse toetas eelkõige kriisis rohkem kannatanud elanikkond, ehk siis vaesemad, kes muidu pigem vasakpoolseid olid valinud.Moskoviit (arutelu) 25. detsember 2021, kell 21:45 (EET)