Kasutaja arutelu:Watzmann~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Watzmann! Andres 17. oktoober 2006, kell 11:43 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Watzmann~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Kasutaja arutelu:Merit~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Merit! Andres 17. oktoober 2006, kell 15:20 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Merit~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Karksi ordulinnus

Millisest Võnnust siin juttu oli? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. oktoober 2006, kell 19:17 (UTC)

Kas see linnuse relvastuse ja moona loend käib ikka mingi kindla daatumi või perioodi kohta? - [[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 24. detsember 2007, kell 23:26 (UTC)
Vajab viiteid.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 14. oktoober 2009, kell 10:13 (UTC)

on ka link Karksi orduloss, kas see on sama asi või vähemalt peaks siia suunama?--Bioneer1 (arutelu) 8. oktoober 2014, kell 12:57 (EEST)


Arutelu:Louisenlund

Kivide kalde põhjal taevatähtede tagaajamisse ei usu ma kohe üldse mitte.  Kui nad on sääl paartuhat aastat seinsnud, siis on nad loomulikult vajunud.  Aga tõsi on, et igasugu soga on püütud paleoastronoomiaga seostada. Ott 18. oktoober 2006, kell 02:08 (UTC)

Millisest allikast pärineb Louisenlundi seostamine paleoastronoomiaga? Tiina357 18. oktoober 2006, kell 10:40 (UTC)

: Algallikat ma ei tea, aga sellest on jutt mitmes kohas veebis, näiteks siin. Andres 18. oktoober 2006, kell 11:26 (UTC)

:: Ma arvan, et selle võiks pigem välja jätta. On usinaid astronoomiahuvilisi, kes on valmis paleoastronoomiaga seostama enam-vähem kõiki vanu kive. Praegu kõlab see jutt väga asjaarmastajalikult. See on loomulik, et kivid on aja jooksul vajunud või ümber läinud. Tiina357 18. oktoober 2006, kell 12:48 (UTC)

::: See võib ju olla, et tegu on jamaga. Arvan aga, et kui jutt on levinud eksiarvamustega, siis tuleks neid mainida ja selgitada, miks nad ei pea paika või miks pole alust neid uskuda. Ja veel, kui tuuakse esile kõnekat kaldenurka, siis oleks hea, kui saaks seda seika kuidagi teisiti tõlgendada või eitada, muidu mõtled tahes-tahtmata, et asjas on mingi iva.

::: Kui sarnased asjad mainimata jätta, siis nad tuuakse varem või hiljem ikka platsi, ja neid ei saa ilma põhjenduseta kõrvale jätta. Sellepärast leian, et mittemainimine pole kõige parem strateegia.
Andres 18. oktoober 2006, kell 13:23 (UTC)

:::: Ei ole sattunud lugema ühtegi tõsist Põhja-Euroopa paleoastronoomia alast teost.  Asjaarmastajate omi küll.  Taevakehad moodustavad nii ilmlõpmata palju nurki, ja mõnele neist kivid ikka osutavad.  Keskse kivi 51,2 kraadi -- nii täpsel asimuudil ei ole väärtust kui ei ole mingit veapiiri antud.  Kui kivi on nihuke piklik-ümar tavalise kivi kujuga, siis pakuksin +-5 kraadi, ja siis kipub kogu see päikesetõusu lugu kahtlane olema.  Usaldusväärsusest saab rääkida alles siis kui konstruktsioonil on piisavalt pikk oluline telg mis paari kraadi täpsusega osutab näivale päikesetõusukohale.

:::: Seotud küsimused, millele sageli ei vastata on, et milline oli 3000 a tagasi pilvisus (kui sageli oli juunihommikul päikesetõus näha) ja kas antud kohal oli idahorisont avatud. Ott 21. oktoober 2006, kell 16:55 (UTC)

:::::: Jah, hea, et Sa neid probleeme mainisid. Tõepoolest, kivi kalde asimuuti ei saa nii täpselt määrata. Andres 21. oktoober 2006, kell 17:15 (UTC)

Suurimaks on nimetatud ka Gryetit. [[Kasutaja:Tiina357|Tiina357]] 18. oktoober 2006, kell 02:28 (UTC)

...kasutati teravate relvade ihumiseks...  Miks just relvad?  Ei usu kui (tõsist) viidet pole.  Ott 21. oktoober 2006, kell 16:55 (UTC)

Aga "kitsad esemed" tundub naljakas.  Mida Sa silmas pead? Mingeid tõsiseid viiteid mul ei ole. Andres 21. oktoober 2006, kell 17:15 (UTC)


Arutelu:Bautakivi

Dateering on vastuoluline. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. oktoober 2006, kell 10:22 (UTC)

Bautakivideks nimetatakse Skandinaavias lihtsalt vanaaegseid püstiseid mälestuskive, olgu nad siis pronksi- või viikingiajast. Millistel allikatel artikkel põhineb? Tiina357 18. oktoober 2006, kell 11:00 (UTC)

Saksa vikist. Kui on vale, siis paranda. Andres 18. oktoober 2006, kell 11:29 (UTC)

Mis vahekord on menhiri ja bautakivi mõistel? Andres 18. oktoober 2006, kell 11:29 (UTC)
Menhir on nähtavasti euroopa mõiste ja ma ei tea, mida see täpselt katab, kas on nt mingi ajaline piirang. Bautakivi on Skandinaavia mõiste. Nime päritolu palju loogilisem seletus on toodud siin:   ehk siis sõnast braut, tee - teekivi, ka kividel endil seisab vahel brautarkuml. Ehk siis olid nad vähemasti viikingiajal enamasti teede äärde (või mujale nähtavasse kohta) püstitatud mälestuskivid. Varem ka hauatähised, kõik võimalikud otstarbed ei ole teada. Need Sinu dateeringud pärinevad arvatavasti mingite kindlate hauatüüpidega seostamisest. Kuigi bautakivideks nimetatakse enamasti ilma piltide ja kirjadeta kive, siis on vahel on bautakividel ka kirjad, nt on varem püstitatud bautakivile ruunikiri peale kirjutatud.

Nime päritolu jm kohta palun täienda artiklit.

Inglise vikis artiklis :en:Menhir on bautakivid (muide, selle sõna ma mõtlesin ise välja) arvatud menhirite alla. ENE 1. väljaandes on menhir "esiajal kultusliku tähendusega püstine kivirahn, megaliitehitiste lihtsaim vorm". Andres 18. oktoober 2006, kell 13:16 (UTC)

: Bautakivi – kirjata, harilikult sambataoline mälestus- ja hauakivi Skandinaavias.  Tiina357 18. oktoober 2006, kell 13:50 (UTC)

:: Noh, seda parem. Andres 18. oktoober 2006, kell 14:13 (UTC)
Kausikivi - see on skålsten? ;) Need on sellised väiksed lohud, mida leidub ka Eesti ohvri?kividel.

Jah, õige tõlge oleks vist "lohukivi". Jah, ilmselt on, vaata . Andres 18. oktoober 2006, kell 13:16 (UTC)
Bautakivid on enamasti töötlemata - ülemine ots on teravaks tehtud. vastuolu.

Jah, on tõesti vastuolu. Võib-olla on mõeldud seda, et kivi tervikuna pole tavaliselt töödeldud. Andres 18. oktoober 2006, kell 13:16 (UTC)
30-cm kivi vaevalt küll üksinda bautakiviks nimetatakse. Tiina357 18. oktoober 2006, kell 12:40 (UTC)

Jah, võib-olla teiste kivide naabruses.
Kui Sa tead kindlalt, et mõni asi on valesti, siis paranda ja täienda. Mina ju lihtsalt tõlkisin saksa vikist, kaugemale pole jõudnud. Andres 18. oktoober 2006, kell 13:16 (UTC)
Neid on Eestis ka (vähemalt 1 bautakivikalmistu). --Metskass 19. oktoober 2006, kell 12:07 (UTC)

Kus see (need) on? Andres 19. oktoober 2006, kell 12:09 (UTC)

:Valklas Harjumaal (kaevanud O. Saadre 1937). Vello Lõugas, Jüri Selirand, Arheoloogiga Eestimaa teedel, Tallinn "Valgus" 1989, lk 154. --Metskass 1. november 2006, kell 10:13 (UTC)

:: Palun tsiteeri seda kohta. Andres 1. november 2006, kell 13:45 (UTC)

::: 30. Valkla. 1937. aastal satuti Salmistu külast lääne pool Valkla suvituskohas mererannal muistsele matusepaigale, mis kaevamisel (1937, O. Saadre) osutus skandinaaviapäraseks 3.–4. sajandi bautakivikalmistuks, nagu nimetatakse omapäraseid kivisammastega tähistatud kalmeid. Avastati neli maa-alust hauda. Üks neist oli ümbritsetud ringis kividega, kolme ülejäänut aga tähistasid 108–145 cm kõrgused kivisambad, mis ulatusid 30–38 cm maapinnale. Kuna hauapanused (ehtenõel, sõrmused, noad, naaskel) kujutasid endast tavalisi Baltimaade vanema rauaaja leide, siis on arvatud (A. Vassar), et kalmist kuulus Valkla ümbruse meresõitjatele, kes selle kalmevormi on üle võtnud Kesk-Rootsist. --Metskass 1. november 2006, kell 13:57 (UTC)

:::: Aitäh! Andres 1. november 2006, kell 14:49 (UTC)

Siin on tarvis autoriteetseid allikaid. Kui satun raamatukogusse, siis püüan vaadata. Andres 21. oktoober 2006, kell 07:01 (UTC)

Vaatasin pisut entsüklopeediaid, tõsi küll, mitte kõige uuemaid (selleks peaksin minema suuremasse raamatukokku). Püüan tekstiga edasi töötada, aga erialakirjandust ma vaevalt hakkan uurima.

Igatahes on 1962. aastal välja antud rootsikeelses entsüklopeedias sõna seostatud tegusõnaga bauta (rootsi vaste stöta). Ka fallilisust on mõnes entsüklopeedias mainitud. Andres 27. oktoober 2006, kell 08:40 (UTC)

Võibolla peaks olema Põhjamaade või Skandinaavia ajaloo kategooria? Tiina357 21. oktoober 2006, kell 16:02 (UTC)
----
Kas see on Norra teema? Andres 28. aprill 2009, kell 19:16 (UTC)


Arutelu:Eiríkr Punane

Norra-Islandi päritolu maadeavastaja

Arvan, et see on arusaamatu. Võiks ehk kirjutada "Norras sündinud Islandi maadeavastaja" või muud taolist. Andres 19. oktoober 2006, kell 07:18 (UTC)

: isekysimus, palju tolleaegseid inimesi on mõtet praegusaja riikidega (Islandi maadeavastaja) yhendada. riike tänapäeva mõttes siis ei olnud, aga Eirikri võivad postuumselt nyyd enda "kodanikuks" nõuda nii Gröönimaa (kaallunaat'id ehk taanikeelsed vähemasti), USA, Norra kui ka Island. midagi konstruktiivset välja pakkuda ei oska, arutan siin lihtsalt niisama yldiselt. "Norras syndinud ja Islandile pagendatud lindprii, kaabakas ja meresõitja" põle vist päris entsyklopeediastiil... Ohpuu 19. oktoober 2006, kell 07:26 (UTC)

:: Raske lühidalt kokku võtta jah. Kas nüüd sai parem? Tiina357 19. oktoober 2006, kell 12:27 (UTC)

::: Praegu on puudu määratlus (varem "maadeavastaja"). Andres 19. oktoober 2006, kell 12:35 (UTC)

::: Aga ehk võib ka nii. Andres 19. oktoober 2006, kell 12:37 (UTC)

Juhin tähelepanu sellele, et artikkel Koloonia ja lehekülg Koloonia (täpsustus) on praegu puudulikud ning pole selge, kuidas peaks linkima. Praeguse seisuga ei lähe link õigesse kohta. Andres 19. oktoober 2006, kell 08:31 (UTC)

See oleks üleskutse need teised artiklid korda teha. Ma ise praegu ei jäksa. Arvan, et link peaks iseenesest olema. Andres 19. oktoober 2006, kell 12:37 (UTC)

ta ehitas talu juurde Gröönimaa esimese kiriku

Kes ehitas? Andres 19. oktoober 2006, kell 08:35 (UTC)

plaanis sinna uut reisi (kohale ta ei jõudnud)

Miks on sulgudes olev märkus välja jäetud? Andres 19. oktoober 2006, kell 12:35 (UTC)

: See tundus kohmakas. Võib tagasi panna. Tiina357 19. oktoober 2006, kell 12:40 (UTC)

:: On pisut kohmakas küll, aga välja ei tahaks jätta, muidu läheb info kaotsi. Võib-olla keegi leiab parema sõnastuse. Andres 19. oktoober 2006, kell 12:51 (UTC)

::: Sellest tuleb kunagi juttu Vínlandi saagade artiklis. Seal peaks tegevuse lahti rääkima. Aga kuni seda ei ole, las ta olla pealegi. Tiina357 19. oktoober 2006, kell 12:55 (UTC)

:::: Kui saab panna vastava lingi, näiteks Þorsteinnist endast rääkivasse artiklisse, siis on muidugi teine asi. Tundub igatahes, et praegu aitab see info asjades arusaamisele kaasa. Andres 19. oktoober 2006, kell 13:00 (UTC)

Eemaldasin mittetöötava lingi:
* Ülemisel fotol Eiríkri maja rekonstruktsioon Brattahlíðis, allpool Hvalsey kiriku ja Garðarri piiskopikiriku varemed Gröönimaal

:Ivo (arutelu) 23. jaanuar 2014, kell 05:48 (EET)


Arutelu:Tiiu Kuik

2001. aasta suvel sõitis ta juba esimest korda Jaapanisse tööle ja seejärel Itaaliasse

See lause on segasevõitu. Kas ta sõitis samal suvel ka Itaaliasse? Andres 21. oktoober 2006, kell 13:10 (UTC)
*Lemmikvidin: mp3 mängija
*Lemmikkoht šoppamiseks: second-hand-poed
...kas selline info peaks tõesti Wikipedias kirjas olema?

Ei pea. Aga ehk ikka võib. Tõsi küll, sellisel juhul tuleks viidata kontekstile, milles seda on öeldud. Eelistused ju inimesel muutuvad. Ja inimene võib rumalatele küsimustele ka suvalisi vastuseid anda. Andres 27. mai 2007, kell 17:28 (UTC)

Kuskilt ei ole arusaada, et väidetav Tiiu koduleht, üldse temaga seotud oleks. suwa 10. september 2009, kell 05:59 (UTC)


Arutelu:Gustav Adolfi Gümnaasium

Kas kooli asutamise kuupäev on antud Gregoriuse kalendri järgi? Andres 21. oktoober 2006, kell 13:22 (UTC)

Jah. Ma tahtsin küsida, kas on vaja märkida mis nime kandis kool NSV liidus? Sel juhul peaks märkima mis nimed olid Rootsi ajal, Tsaari ajal, Keiser Nikolai esimese ajal, sõja ajal kui sakslased tulid jne.

: Seda, mis nime kandis kool NSV Liidus, on tarvis kindlasti märkida. See on enam-vähem kõige tähtsam, sest muidu ei osata asju kokku viia. Ja peale selle tuleks ära tuua kõik nimed, mida kool on kandnud (ja millal), aga neid andmeid on keerulisem koguda. Kirjutasin praegu peast, mis ma teadsin. Andres 14. november 2006, kell 14:29 (UTC)

::Noh kui nii võtta siis jah. Kooli kodulehel on muidu kõik nimed olemas.

::: Kumb on kooli praegune ametlik nimi, "Gustav Adolfi Gümnaasium" või "Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasium"? Andres 14. november 2006, kell 14:46 (UTC)

::::Gustav Adolfi Gümnaasium.

:::: Siis peaks artikli nime ära muutma.

:::: Allakirjutamiseks vajuta palun neli korda ~ . Andres 14. november 2006, kell 15:19 (UTC)
Okei.

Ревельская Губернская Гимназия

Kas ikka olid läbivad suurtähed? Andres 20. aprill 2010, kell 08:34 (EEST)

Ajaloo all olevale tekstile võiks tekitada alampealkirjad. - [[Kasutaja:Neptuunium|Neptuunium]] ❯❯❯ [[Kasutaja arutelu:Neptuunium|arutelu]] 20. aprill 2017, kell 23:10 (EEST)

meil on ka link Gustav Adolfi Progümnaasium. Kas eraldi artikkel sellele?--Estopedist1 (arutelu) 19. oktoober 2018, kell 18:01 (EEST)

Ilmselt pole erilist mõtet seda eraldi teha, vaid sealt suunata siia.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. oktoober 2018, kell 20:04 (EEST)


Arutelu:Kesk-Aasia

Metsavend! viimased parandused ei ole sobilikud sellesse artiklisse. Need passivad artiklisse Sise-Aasia (vene keeles Центральная Азия). - Urmas 21. oktoober 2006, kell 21:33 (UTC)

Kesk-Aasial ei ole eesti keeles mitte alati sama tähendus olnud. Miks sa kopeerid vene vikit? --Metsavend 21. oktoober 2006, kell 21:39 (UTC)

:Ma ei kopeeri vene vikit, vaid kirjutan nii nagu asja mõte eesti geograafias on. Palun ära keera seda artiklit uuesti valeks. - Urmas 21. oktoober 2006, kell 21:40 (UTC)

Vaidlustasin, kuna Metsavend on kirjutanud korraga nii Kesk-Aasiast kui ka Sise-Aasiast. - Urmas 21. oktoober 2006, kell 21:42 (UTC)

Siin ei ole ju midagi vaielda. KNAB-ist on ju näha, et eesti keeles eristatakse Kesk-Aasiat ja Sise-Aasiat. Küll aga tuleks  kirjutada vastav selgitus.  Andres 21. oktoober 2006, kell 22:01 (UTC)
Kui kunagi on eesti keeles mõistetud Kesk-Aasia all midagi muud kui siinses artiklis, siis tuleb seda mainida.

Tsaariajal ja nõukogude aja alguses oli selle piirkonna nimi, vähemalt poliitilises mõistes, Turkestan. Samas ei ole kattuvus Turkestaniga üks-ühene: Turkestani alla mahuvad ka teised turgi rahvaste asualad Siberist lõunas; st ka uiguuride ala (nn Ida-Turkestanis). Sise-Aasia muud osad - tiibetlaste ja mongolite alad, Turkestan ei ole. - Urmas 22. oktoober 2006, kell 07:04 (UTC)
Artiklist ei selgu, milliste riikide territooriumid ja kui suures ulatuses jäävad loodusgeograafilise Kesk-Aasia piiresse. Peale selle, loodusgeograafilise Kesk-Aasia definitsioon ei ole päris loodusgeograafiline, sest ta mainib Nõukogude Liidu piiri. Andres 22. oktoober 2006, kell 06:51 (UTC)

Need riigid on kõik endised Kesk-Aasia liiduvabariigid koos Kasahstaniga. See, et loodusgeograafiline piir vastu NLiidu piiri käib - no olid meil sellised ajad, mis teha. Üldiselt peaks piir jooksma mägedes seal, kus oaasiviljelus asendub rändkarjakasvatuse alaga. Rändkarjakasvatus on juba Sise-Aasiale omane. Vene viki on saanud hakkama riigipiiri mainimata. - Urmas 22. oktoober 2006, kell 07:04 (UTC)

: Palun märgi artiklisse sisse, mis vahekorras on loodusgeograafiline ja poliitgeograafiline Kesk-Aasia. Kas nad kattuvad? See on teksti mõistmiseks oluline, sest lugeja tahab seda kindlasti teada, aga ei pruugi viitsida füüsilist ja poliitilist kaarti kõrvutada. See oleks keeruline ja nõuaks head kaarti. Kõige parem, kui saaks vastavad kaardid artiklile juurde lisada. Andres 22. oktoober 2006, kell 07:54 (UTC)
Mis on Kesk-Aasia vene keeles: Центральная Азия või Средняя Азия? Huvitav artikkel nende regioonide definitsioonidest on vene keeles Geograafia ajalehes http://geo.1september.ru/article.php?ID=200303007
Geonarva 22. oktoober 2006, kell 07:28 (UTC)

Средняя Азия. Andres 22. oktoober 2006, kell 07:54 (UTC)

Центральная Азия on Sise-Aasia. Andres 22. oktoober 2006, kell 07:56 (UTC)
----
Leian, et siselingid tuleks panna praeguse tähenduse järgi. Andres 22. oktoober 2006, kell 09:06 (UTC)

Aga suures osas teistes keeltes artiklid vastavadki Kesk-Aasiale või võib üheks vasteks olla eesti keele Kesk-Aasia. Urmas on praegu lihtsalt kopeerinud vene vikist siselingid lugemata läbi teiste keelte vastavaid artikleid. Millisele eesti artiklile tuleks panna link de:Zentralasien? Arvan, et nii Kesk-Aasia kui Sise-Aasia, sest neid käsitletakse seal koos. --Metsavend 22. oktoober 2006, kell 09:14 (UTC)

: Vastavused peavad olema üksühesed. Mitut linki panna ei saa. Tuleb lingid ükshaaval läbi vaadata.  Andres 22. oktoober 2006, kell 09:30 (UTC)

::Sellega ma pole päris nõus. Üksühest vastavust ei ole peaaegu kunagi. Alati võib leida eri keeltes kasutusjuhte, kus mõisted kokku ei sobi. --Metsavend 22. oktoober 2006, kell 10:05 (UTC)

::: Pean silmas, et ühes suunas ei tohi teha mitut linki, muidu vikilingid ei funktsioneeri õigesti. Ametliku juhendi järgi tuleb lähtuda sellest, et artiklite sisu vahel oleks ligikaudne vastavus. Mina olen lähtunud sellest, et oleks vastavus alguses antud definitsioonide vahel. Andres 22. oktoober 2006, kell 10:27 (UTC)

::::Panin lingid uuesti. Islandi, vietnami ja mitteladinakirjalisi vikisid ei kontrollinud, kuid ülejäänud peaks olema sisu järgi korras. Etteheited, et kopeerin linke vene vikist, palun lõpetada - valeks parandatud bulgaaria ja vene viki lingid parandasin õigeks. Taas kord :(. Ja jälle artiklite sisust lähtudes.

::::Osade vikide artiklid jäävad kahjuks eesti viki lingita. Kui ikka sisu ei vasta, siis ei ole midagi teha. See ei oleks esimene kord, kui me ei saa automaatselt samasuguse sisuga artikleid, kui on teistes vikides. Ja ausaltöeldes ei peagi - igal vikil on õigus kirjutada asjadest omamoodi, oma kultuurist [mille osa rahvuslik geograafiateadus on] lähtudes, kellegi kloon olemata. - Urmas 22. oktoober 2006, kell 17:22 (UTC)
----
Kas see artikkel räägib ainult nimest või võib siia ka Kesk-Aasiast endast kirjutada? Andres 22. oktoober 2006, kell 09:30 (UTC)

Loomulikult paeb siia Kesk-Aasiast kirjutama, kuid enne tuli selgeks teha, mis see Kesk-Aasia on.  --Metsavend 22. oktoober 2006, kell 10:05 (UTC)


Arutelu:Kalvinism

Predestinatsioonist peaks ka rääkima. Tiina357 21. oktoober 2006, kell 23:59 (UTC)

Jah, esitus on praegu üldse algeline. Predestinatsiooni tõstetakse kalvinismi puhul eraldi esile, aga selles õpetuses pole iseenesest midagi uut. Sellest, et inimese saatus igavikus on ette määratud, räägib ka näiteks Aquino Thomas, ja minu meelest see ei saagi kristluse eeldustel teisiti olla (muidu ei oleks Jumal kõikvõimas ja kõikteadja). Võib-olla ainult teised ei rõhuta seda. Võib-olla on kalvinismil muidki erilisi nüansse predestinatsiooni puhul, vist räägitakse sellest, et teatud tunnuste järgi on võimalik predestinatsiooni ära tunda, ja see oleks vastupidine sellele, mida artiklis väidetakse. Andres 22. oktoober 2006, kell 07:36 (UTC)

Nimekuju "Johann Calvin" pärineb ENE 1. väljaandest. Nime algne kuju oli hoopis "Jean Cauvin". Andres 19. märts 2007, kell 09:46 (UTC)

kas hoopiski mitte Jean Chauvin? - Ahsoous 19. märts 2007, kell 09:49 (UTC)

:: Võib-olla, aga ENE-s on Jean Cauvin. Andres 19. märts 2007, kell 10:05 (UTC)

: Kui sa nii väidad, ju siis keegi ENE autoritest on seda õigeks pidanud. Mina ei ole kohanud küll teda sellisel nimekujul kuskil mujal - enamuses raamatutes antakse eesnimeks ikka "Jean", inglased muidugi on temast Johni teinud ja sakslased teinekord Johannese. Aga Johann on tõesti midagi uut. Kui aga ENE nii väidab, eks siis loeme esialgu selle nimekuju eesti keeles aktsepteerituks.

:: Peaks vaatama ka ENE 2. väljaannet ja "Väikest entsüklopeediat". Andres 19. märts 2007, kell 10:05 (UTC)

: Mis algset nimekuju puudutab, siis seal olen ma näinud nii Cauvin'i kui ka Chauvin'i ega julge öelda, kumb neist peaks õigem olema. -- Toomas 19. märts 2007, kell 09:52 (UTC)

:: OK, leidsin ka paar saksa raamatut, mis kasutavad Johannese asemel Johanni. Tõenäoliselt saksa traditsioonist see Johann eesti keelde ikkagi tulnud on, muidu võiks ta ju meil Juhan Calvin olla! :-) -- Toomas 19. märts 2007, kell 09:57 (UTC)

Siin asendati Barth Pinkiga põhjendusega, et Barth pole kõige parem näide ja Pinki on ehk mõni eestlane lugenud ka. Ma ei saa sellest põhjendusest aru.~Mis tähendab "hea näide"? Näiteks mina pole Pinkist midagi kuulnud ja Barth on ainuke, keda ma 20. sajandist tean. Ja Barthi on kindlasti paljud eestlased lugenud, mina sealhulgas, ja teda on ka eesti keelde tõlgitud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 7. oktoober 2016, kell 09:12 (EEST)

Kas siin on kusagil hea põhjendus, mis on osad väljendid toodud inglise keeles? Minu teada reformeeritud traditsiooni olulised esindajad ei olnud ingliskeelsed ning ka alusdokumendid on algselt ladina, saksa ja prantsuse keeles kirjutatud. 193.40.12.10 7. november 2022, kell 13:46 (EET)

No kogu see viie punkti kontseptsioon on hiline ja pärineb Ameerika Ühendriikidest. Ingliskeelsetel väljenditel polegi muud tähtsust, kui et nende abil saab TULIP olla mnemooniline vahend. --Andres (arutelu) 7. november 2022, kell 22:26 (EET)


Arutelu:Ålborg

elanikke = 163 200 (2005) Andres 22. oktoober 2006, kell 08:50 (UTC)

The name of the city is not Ålborg neither in Danish or Estonian. The name is Aalborg in both languages. --212.242.186.191 27. oktoober 2006, kell 20:17 (UTC)

See the  Danish Orthographic Dictionary sub Ålborg: both forms are correct in Danish. Andres 28. oktoober 2006, kell 08:26 (UTC)

See also . Andres 28. oktoober 2006, kell 08:28 (UTC)

For the Estonian norm, see .  Andres 28. oktoober 2006, kell 08:32 (UTC)
selle linna nimi on siiski Aalborg - Ahsoous 21. juuli 2007, kell 15:37 (UTC)

Lugesid?: Eestikeelne põhinimekuju on Ålborg, kuid lubatud on kasutada ka nimekuju Aalborg.

: Lugesin pooljuhuslikult aga ega jüüti keelest (murdest) pole meil siin vist kellelgi eriti aimu ;) - Ahsoous 21. juuli 2007, kell 16:13 (UTC)

:: Mis see siia puutub? Andres 21. juuli 2007, kell 16:19 (UTC)

::: ega suurt muud aga praegune standardne taani keel on kopenhaageni murdele tuginev... - Ahsoous 21. juuli 2007, kell 16:28 (UTC)

:::: Kas Sa seostad seda nimekujude erinevusega? Jutt on ju ainult kirjaviisist, mitte hääldusest. Andres 21. juuli 2007, kell 16:31 (UTC)

:::: eks meilgi siin kohanimed ametlikus kirjakeeles ja kasvõi võro keeles on erinevad. -- Ahsoous 21. juuli 2007, kell 16:37 (UTC)

::::: Seda küll, aga see erinevus, millest siin juttu on, on tekkinud teisel põhjusel. Andres 21. juuli 2007, kell 16:38 (UTC)

::::: kas tõesti, mulle on nagu ka meelde jäänud, et eesti kirjakeel tugineb miskile konkreetsele murdele, siin on jah muidugist see asi et võeti norra keelest täht juurde, aga ega see ei tähenda, et kogu riigis ühte ja sama malli peaks kasutatama - Ahsoous 21. juuli 2007, kell 16:41 (UTC)

:::::: Murdeerinevused kajastuvad ka häälduses. Selle linna erinevad nimekujud puudutavad ainult kirjutamist. Need ei tulene murdeerinevusest, vaid vana ja uue kirjaviisi erinevusest. Seal, kus vanasti kirjutati aa, kirjutatakse nüüd å. Ålborgi elanikud eelistavad kirjutada oma linna nime "Aalborg", aga see ei tähenda, et kogu Taani riigi ja isegi Eesti elanikud peavad niiviisi kirjutama. Taani keele õigekirja seisukohast on  mõlemad nimekujud korrektsed. Andres 21. juuli 2007, kell 17:05 (UTC)

:::::: kusjuures ei pruugi enam olla vaata märkust Aabenraa juures - Ahsoous 21. juuli 2007, kell 17:15 (UTC)

:::::: ja vaata Taani kommuunide kaarti http://www.dst.dk/upload/kommune2007a.pdf see on suht ametlik kaart - Ahsoous 21. juuli 2007, kell 17:21 (UTC)

::::::: Kaardil on "Aalborg", tabelis on "Ålborg". muid andmeid võimaliku muutuse kohta ei leidnud. Andres 21. juuli 2007, kell 17:26 (UTC)

::::Peris nii, et võib kirjutada kuidas iganes, ikka ei ole küll. Ametlik nimekuju on see, mida eelistada tuleb. Ahsoouse viidatud Taani Statistikaamet kasutab Aabenraa ja Aalborg. Samas algavad osad nimed ka Å-ga. Statistikaamet peaks eelduslikult kasutama ametlikku nimekuju. Kui leidub ametlik allikas (mitte viki), mis seda nimemuutust kinnitab, võib lehed ümber suunata. - Urmas 21. juuli 2007, kell 17:40 (UTC)

::::: Jah, on olemas ametlikud nimekujud, ja nende kasutamine on mingis mõttes nõutud ainult ametlikus kontekstis. Siiamaani on linna ja valla ametlik nimekuju olnud Aalborg. Tabelist jääb mulje, et uue valla ametlik nimi on Ålborg. Selles mõttes pole meil midagi ümber nimetada.

::::: vaata kommuunide praegused nimed on üles loetletud  http://www.dst.dk/upload/landsdele_nordfyns.xls - Ahsoous 21. juuli 2007, kell 17:50 (UTC)

:::::: Seal on Aabenraa ja Aalborg. Kui see on õige, siis ametlikud nimed ei ole muutunud. Andres 21. juuli 2007, kell 17:52 (UTC)

::::::: kle siis ikka tuleks artiklid teisaldada ka pealkirjade Aabenraa ja Aalborg alla - Ahsoous 21. juuli 2007, kell 17:59 (UTC)

:: Minu meelest mitte. Vaata allapoole. Andres 21. juuli 2007, kell 18:02 (UTC)

::::: Vikipeedias kasutusel olevad põhinimekujud ei olene ametlikest nimekujudest, vaid tulenevad uuest kirjaviisist. Andres 21. juuli 2007, kell 17:45 (UTC)

::::::: mis jama see nüüd on, keelereeglid muutuvad minu meelest siin Eestiski iga natukese aja tagant, miks sa arvad et sealmaal ei ole aktsepteeritud siis kohalikke kirjapilte - Ahsoous 21. juuli 2007, kell 18:01 (UTC)

::: Ma olen seda asja spetsiaalselt uurinud. Taani keelereeglite järgi tuleb kasutada uut kirjaviisi ning uues kirjaviisis nimed on alati korrektsed, kuid erandina loetakse korrektseks ka need vanas kirjaviisis nimed, mis on ametlikud. Eesti teatmeteostes on võetud aluseks taani keelereeglid, mitte ametlikud nimekujud. Andres 21. juuli 2007, kell 18:05 (UTC)

::: Eespool viidatud taani õigekirjasõnaraamatus on mõlemad nimekujud, ja esikohal on "Ålborg". Andres 21. juuli 2007, kell 18:12 (UTC)

::::: See on tõesti nii, et keeleliselt korrektsed nimekujud on å-ga nimekujud ning ka need alternatiivsed aa-ga nimekujud, mis on ametlikud.   Andres 21. juuli 2007, kell 17:49 (UTC)

Põhinimekuju osas on sama meelt ka KNAB ja Eesti Entsüklopeediakirjastus "Suur maailma atlasega". Kõnekeeles võib ükskõik millist kohta ükskõik kuidas nimetada. - Urmas 21. juuli 2007, kell 15:45 (UTC)

Artiklis on selle kohta pikk jutt. Linnal on nii taani kui ka eesti keeles kaks korrektset nimekuju. Andres 21. juuli 2007, kell 15:46 (UTC)

: Mida ma siit vaatan... kui sa Pälli käest küsisid Taani (EE järgi) regioonide kohta (mille kohta tema vist kasutas sõna piirkond), siis ta ju ütles, et pole veel nende uute haldusüksuste nimesid veel KNAB-i veebiversiooni sisse viia - Ahsoous 21. juuli 2007, kell 18:06 (UTC)

: Noh, KNAB-is on sees linnade nimed. Palun viita, kus on Pälli vastus, ma ei mäleta enam.  Andres 21. juuli 2007, kell 18:10 (UTC)

:: ota - peab otsima hakkama... see oli paar kuud tagasi - Ahsoous 21. juuli 2007, kell 18:17 (UTC)

::: Kategooria arutelu:Itaalia kommuunid - Ahsoous 21. juuli 2007, kell 18:22 (UTC)

:::: Aitäh! Andres 21. juuli 2007, kell 18:26 (UTC)
----
Taani keeles nimetatakse toomkirikut Budolfi Kirke. Pakun, et artiklipealkiri peaks olema Budolfi kirik või Budolfi Kirke. Andres 12. juuni 2009, kell 13:11 (UTC)
----
Jääb arusaamatuks, mida linn Euroopa integratsiooni heaks tegi. Andres 12. juuni 2009, kell 13:22 (UTC)
----
| elanikke = 122 794 (2006)  Andres 30. jaanuar 2011, kell 15:44 (EET)
----
Kui me nüüd kasutame Å-d ja Aa-d artiklite ja kategooriate pealkirjades lihtsalt läbisegi või nii, kuidas keegi heaks arvab, siis tekib segadus. Vaidlus on lahendamata, aga minu arust peaks selle ikkagi ära lahendama. Andres (arutelu) 13. aprill 2013, kell 11:01 (EEST)

Peaks, aga tundub, et pole konsensust, kuidas vaidlusi lahendada. --Metsavend 13. aprill 2013, kell 11:53 (EEST)

: On Sul ettepanek, kuidas lahendada? Andres (arutelu) 13. aprill 2013, kell 12:04 (EEST)

:: Hääletada. Kahjuks ei ole viimasel ajal hääletusi läbi viidud, sest ei suudeta kokku leppida hääletusele pandavas küsimuses ja hääletuse reeglites.

: Siin on minu meelest küsimus 1) selles, kas tuleb järgida keelekorraldajate soovitusi ja 2) selles, kas vaidluste korral on keelekorraldajate soovitus otsustav. Andres (arutelu) 13. aprill 2013, kell 12:07 (EEST)

:: Minu vastused oleks lühidalt 1) jah, üldjuhul, 2) ei, otsustav on Vikipeedia tegijate kokkulepe. --Metsavend 13. aprill 2013, kell 12:17 (EEST)

::: Kas mõtled nii, et kui kokkulepe on olemas, siis ta võib ka erineda keelekorraldajate seisukohast? Aga kui on kokkulepe, siis pole vaidlust. Andres (arutelu) 13. aprill 2013, kell 13:10 (EEST)

:: Mina kasutasin teist nimekuju kogemata. Olen selle poolt, et lähtuda keelekorraldajate soovitustest, välja arvatud mõnel erandlikul põhjendatud juhul, kui ollakse teisiti tegemise suhtes ühel meelel. --Epp 13. aprill 2013, kell 16:01 (EEST)


Arutelu:Renault FT-17

Siia ei viita ükski lehekülg. Andres 22. oktoober 2006, kell 10:00 (UTC)
Eesti sõjaväes oli 12 Renault' tanki. Millest on tingitud 8-tankiline vahe artklis toodud arvuga? --Metskass 3. november 2006, kell 11:36 (UTC)

Minu näpukas, parandasin ära. --Metsavend 3. november 2006, kell 12:02 (UTC)
Pilt pole tehtud Tondil, vaid Kelmikülas (praegune Tallinna Transpordikool). Castellum 27. veebruar 2009, kell 12:25 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eag.unicweb.ee/EW/KV/tankRenaultFT-17_tondi_avm-au.jpg
** In Renault FT-17 on 2013-06-24 13:11:22, 404 Not Found
** In Renault FT-17 on 2013-07-06 22:10:38, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eag.unicweb.ee/EW/KV/tankRenaultFT-17_vanashquad_sa_rae.jpg
** In Renault FT-17 on 2013-06-24 13:11:22, 404 Not Found
** In Renault FT-17 on 2013-07-06 22:10:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:11 (EEST)
Louis Renault on täpsustusleht. Andres (arutelu) 25. september 2016, kell 12:39 (EEST)


Arutelu:Assüürlased

Rahvusvaheliselt kasutatakse selle rahva nimene assüürlased. Seda tuleb ette, et kahel terminil on eri tähendused (vana Assüüria rahvas ja kaasaegne rahvas).Tuleb siis viidata õigele.22.okt.06. krizz. 14 00.

"Assüürlased" ei ole vale, kuid põhitermin on eesti keeles "süürlased". Eesti keeles kasutatakse rahvusvaheliselt sõnu "süürlased" ja "assüürlased". Soovitaksin siiski pealkirja "Süürlased".

Kuidas Sa pealkirjastaksid artikli vanaaja rahvast?

Kust Sa võtad sõna "kaldealased"? Andres 22. oktoober 2006, kell 11:22 (UTC)
Nende keelt nimetatakse eesti keeles süüria keeleks ehk assüüria keeleks ehk uussüüria keeleks. Andres 22. oktoober 2006, kell 11:25 (UTC)

Sõna kaldealased tuleb siit http://en.wikipedia.org/wiki/Chaldean ja ENE-st.Krizz. 22.okt.06.14:30

: Mis on ENE-s kaldealaste kohta öeldud? Andres 22. oktoober 2006, kell 11:44 (UTC)

Kas Inglismaa all on mõeldud Suurbritanniat? Andres 22. oktoober 2006, kell 12:01 (UTC)

Jah Suurbritanniat.ENE-s tõesti ei olnud seda,eks lugesin siis kuskilt mujalt.Siin on http://en.wikipedia.org/wiki/Chaldean 22.okt.2006 16:30 Krizz.

Andmebaasi LINGUAE järgi on rahva nimi süürlased. [[Aissoorid]] on osa nendest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. jaanuar 2011, kell 10:45 (EET)
Keeled on [[Assüüria uusaramea keel]], [[Kaldea uusaramea keel]] ja [[lääneuusaramea keel]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. jaanuar 2011, kell 10:48 (EET)

Vana-aja assüürlaste põlvenemise kohta väidab Piibel, et nad on Aabrahami ja Ketuura pojapoja Dedani järeltulijad (1.Mo.25:1-6). Abraham pärines Uuri linnast Kaldea maalt. See selgitab ehk ka, miks süürlased aramea keelerühma kuuluvad. Vt. ka Assüürlased Saareprints 3. märts 2011, kell 19:02 (EET)

Piiblit argumentatsiooniks Vikipeedias ei kasutata. --Vihelik 3. märts 2011, kell 19:12 (EET)

: Siin ei olegi ju kasutatud. Andres 3. märts 2011, kell 20:13 (EET)

Viide aramea keelele oli jah juba enne minu viidet, ma lihtsalt nõustusin sellega, viidates lihtsalt ühele ajaloolisele raamatule. Pajude rahvaste juured lihtsalt ulatuvad Mesopotaamia aladele, mina ei saa sinna midagi parata ;). Saareprints 3. märts 2011, kell 20:59 (EET)
Assüürlased on hoopis teine rahvus kui süürlased ja need kaks rahvust ühte liita oleks täiesti vale ja eksitav. Kui selle ettepaneku tegijal endal muid teadmisi pole, siis vaadaku kasvõi teistes keeltes kasutatavaid nimesid. Parem muidugi end rohkem harida, siis nii primitiivseid ettepanekuid ei teeks. Süürlased elavad Süürias ja nende etniline ja kultuuriline (ka usline) taust on hoopis midagi muud.--85.253.60.231 4. märts 2011, kell 00:38 (EET)

Need kaks artiklit räägivadki mõlemad süürlastest, sellepärast niisugune ettepanek ongi tehtud. Vaata . Sõna "süürlased" võib muidugi tähistada ka Süüria elanikke. Andres 4. märts 2011, kell 07:07 (EET)

: Minu viga. On jah samades assüürlastest jutt. Süürlasteks peetakse tänapäeval reeglina Süüria araablasi. --85.253.60.67 4. märts 2011, kell 20:41 (EET)

:: Süüria araablastest võib rääkida artiklis Süüria või artiklis Süüria araablased. Siit tuleb siis täpsustuslink panna. Andres 5. märts 2011, kell 10:32 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.khirota.com/daleel.php
** In Assüürlased on 2013-05-25 14:10:45, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Süürlased on 2013-05-25 19:20:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Assüürlased on 2013-06-24 02:15:43, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 05:16 (EEST)
----
Pöörasin selle muudatuse tagasi, sest vanaaja rahvast ja praegustest süürlastest ei saa ühes artiklis rääkida. Andres (arutelu) 25. veebruar 2015, kell 11:20 (EET)

Praegu on igatahes artiklites süürlased ja assüürlased juttu ühest ja samast rahvast, kristlastest. Need võib julgelt liita üheks artikliks - assüürlased. Süürlased on Süüria riigi kodanikud, üldmõiste, mitte rahvus. --176.46.114.216 24. aprill 2019, kell 14:26 (EEST)

:Vaata [www.eki.ee/knab/lgv/afs4.htm#98000103], [www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=s%C3%BC%C3%BCrlane&F=M]. Sa võid selle üle Peeter Pälliga diskuteerida. Andres (arutelu) 24. aprill 2019, kell 15:06 (EEST)


Arutelu:Kirchhoffi seadused

Spektroskoopias on ka Kirchhoffi seadus(ed). --Metsavend 22. oktoober 2006, kell 13:56 (UTC)

Kas peale Kirchhoffi kiirgusseaduse on veel midagi? Andres 9. aprill 2007, kell 18:56 (UTC)

Arvan, et selle pealkirja all võiks siiski rääkida vooluahelate kohta käivatest seadustest. Andres 9. aprill 2007, kell 18:57 (UTC)

Kas meil kasutatakse kinnist ahelat? Ikka suletud ahel.

Tehnikaleksikonis on kinnine ahel. See koht on ka viidatud. Taivo 25. veebruar 2013, kell 23:07 (EET)

Näiteülessannetes on pinget tähistatud tähega "V". Eesti teadusmaastikul on sobilik kasutada tähist "U", niimoodi on see ka meie kooliõpikutes. "V" kasutamine on pigem USA teadlaste eripära. Lisaks tekitab see segadust, kuna "V" on ka pinge ühiku tähis ning avaldis "V=12V" on segadusttekitav.
--Eerik Sven (arutelu) 30. märts 2020, kell 03:17 (EEST)

Eestis kasutatav "U" pärineb füüsika õppejõud Kalev Tarkpea sõnul tsaariajast, mil teaduse lingua franca oli saksa keel (mäletan seda arutelu füüsikalise maailmapildi loengust, kirjalikule allikale kahjuks viidata ma ei saa). Harjumus on selge, aga rahvusvaheliselt kasutatakse, julgen väita ka väljaspool USA't, pinge tähisena läbivalt "V". Siin lähevad kooli ja rahvusvahelise teaduse teed mõnevõrra lahku. Peaks ehk TÜ koolifüüsika keskuselt nõu küsima, mis plaan selle tähisega edaspidi on. Ukup (arutelu) 26. detsember 2020, kell 12:33 (EET)

:Eesti standardis EVS-EN 60027-1:2006+A2:2007 "Elektrotehnikas kasutatavad tähised" (tõlge vastavast Euroopa standardist) tähistab V elektrilist potentsiaali ja U potentsiaalide vahet, s.o pinget. – LAviki (arutelu) 23. august 2021, kell 10:17 (EEST)


Arutelu:Emo

Saksa ja inglise vikis on eraldi artiklid subkultuuri ja muusikatiili kohta. Andres 22. oktoober 2006, kell 14:53 (UTC)

:Ei ole ju. Inglise keelses on ainult släng ja muusikastiili oma eraldi. Ja samahästi võib teha selle

:asja ühte artiklisse. Ma ilmselt lisan kunagi slängi tähenduse kah siia.--Celldwellcius 3. märts 2007, kell 20:36 (UTC)

Kas Hüsker Dü ei ole emobänd? Andres 31. märts 2007, kell 17:39 (UTC)

:Keeruline küsimus. Ma igaksjuhuks võtsin maha. Teda loetakse üheks alguseaaja mõjutajateks. Aga ta eksisteeris ammu enne kui termin emo üldse kasutusele võeti. Nagu mina olen aru saanud topitakse teda sepärast emo alla, et on üks stiililistest algetest. Kõik sõltub käsitlusest.--Celldwellcius 1. aprill 2007, kell 06:51 (UTC)

Tegin siis selle subkultuuri osa täiesti ümber. Kohati võib vist küll hinnangulisust ette heita, aga nagu mina asja näen, ega siin ei saagi mingit ühtset tõde olla vaid ainult seisukoht. Eelmine tekst oli minu arvates tiba liiga ise välja mõeldud ja alusetu. Sellised asjad nagu "emoga kaasas käiv elustiil" ja siis veel kerge vastuolu selles osas, et pildil oli hoolitsetud soenguga moekas tegelane ja samal ajal räägitakse "hoolitsemata välimusest" jne.--Celldwellcius 5. aprill 2007, kell 21:10 (UTC)

Celldwellcius, palun ütle, kas Sinu meelest on anti-emod vastu emo muusika ja sellega seotud subkultuuri austajatele või on nad pigem vastu inimestele, kes on neist teatud kindlal viisil erinevad ja tunnevad end seejuures "hästi" (ütleme "normaalselt", kuna emo ei tunne per definitionem ennast kunagi päris hästi)? Minu meelest on emo-vastased sageli täiesti huvitud igasuguse scene-i ja muusika suhtes (nö lihtsalt keskpärased jõmmid). Miks ma seda küsin on see, et paljud Vikipeedia autorid peavad vajalikuks kogu emo-jutt panna artiklisse emo ja ma mõtlen, kuidas emo eri kasutamise viise artiklis eristada. Hetkel vaatab artikkel emole emo-kogukonna seestpoolt, kirjeldab eri tüüpi kid-e jne, aga mulle tundub, et kirjeldus peaks olema nö keskmise inimese neutraalselst vaatepunktist. St mulle tundub, et peaks ütlema, et keskmine inimene peab emo all silmas üht, aga on emo-entusiastid, kes peavad silmas midagi muud ja palju täpsemat. Rangelt võttes pole kummalgi tähendusel monopoli. --Kamma 6. aprill 2007, kell 07:00 (UTC)
Probleem on selles, et emo puhul ei saa rääkida neutraalsest vaatepunktist. Avalik ja ühe täiesti suvalise inimese arvamus on loodud "I Must Be Emo" video põhjal, mis omakorda on loodud USA anti-emode poolt ja paneb mõnes väga olulises punktis kõvasti mööda ja ei ole enam neutraalne.
Anti-emod on niipalju kui mina olen arusaanud on vastu subkultuurile ja muusikale. See on ju täiesti mõistetav, kui mõelda, milline on avalik arvamus emodest. Asi ainult selles, et see avalikul arvamusel ei ole just palju reaalsusega pistmist ja seega on anti-emod ka vastu, millelegi, mis ei ole tegelikult emo.
Ma olen ise ka endale seda pidevalt ette heitnud, et ma ei räägi emo artikklis seda, mida inimesed kuulda tahavad, aga ma ei saa sinna midagi parata, et asajad on nii nagu nad on.
Scenesterite ja emo kidide jaotamine kahte lehete on kusjuures üpriski laialt levinud nipp nende juures, kes on üritanud emo subkultuuri lahti seletada.

Scenesterid on lihtsalt need moodi järgivad noored, kes võtavad emo selle järgi, mida avalik arvamus kajastab(riietuses triibud, täpid, ruudud, mingid imelikud soengud jne). Nende puhul ei ole tegemist emoga vaid üldise hardcore muusika scene uustulnukatega ning nad kuulavad enamuses post-hardcore muusikat. Vahetevahel kasutatakse emo defineerimiseks ka lauset, et emo on subkultuur, mida iseloomustavad kõige paremini muusikastiilid screamo ja post-hardcore. Aga sellise definitsiooni andmiseks loetakse emo muusikastiil ise väljasurnuks. Mina aga ei leia, et emo muusikastiil oleks surnud, kuigi ma tean, et väga paljud nii asjale vaatavad. Asi on lihtsalt selles, et peale emo mõiste kommertsialiseerumist emo bändid nimetavad ennast ükstapuha mil muul moel peaasi, et nad selle alandava terminiga emo ei peaks tegemist tegema.--Celldwellcius 8. aprill 2007, kell 14:33 (UTC)

kas on mõttet teha sellist artikklit nagu emoräpp? Ilmselt on tegemist ajutise terminiga, mida räpparid ise omaks ei võta ja seega aasta pärast on ta kadunud. Emoga seoses on sarnaseid termineid palju ajutiselt tekkinud. Näiteks emotional metalcore, zemo, extremo ja mida iganes veel.--Celldwellcius 13. aprill 2007, kell 22:13 (UTC)

: Kui seda terminit kas või aasta kasutatakse, on sel vähemalt ajalooline tähtsus. Kõik need terminid peaksid vähemalt märksõnadena olemas olema. Andres 14. aprill 2007, kell 04:57 (UTC)

Ma loeks Fugazi igaljuhul emobändiks hoolimata asjaolust, et ta on mõjutanud rohkesti post-hardcore ja indie rocki žanrit. Post-hardcore on väga palju nagunii emolt üle võtnud seega muutub kindla piiri tõmbamine väga keeruliseks. Asjaolu, mis veel emo kasuks räägib on see, et post-hardcore žanri välja kujunemist loetakse tegelikult Fugazist hilisemale ajale(aasta 91-93 ja bändid nagu Glassjaw). Fugazi aga koosneb mitmetest endistest emobändi liikmetest, kes tulid kokku 87 kui ma ei eksi. Tasub kuulata nende viimast albumit "The Argument," milles on mitmeid lugusid, mida on keeruline kuhugi mujale žanrisse kui emo liigitada. Kahtlemata on tegemist ühe väga žanriliselt mitmekesise bändiga, kuid seda enam võib üks neist žanritest emo olla. Edaspidi paluks enne arutelu kui muutmiseks läheb. :) --Celldwellcius 21. aprill 2007, kell 07:00 (UTC)

kõigi nende neologismide/sümbolismidega kipub nii olema, et kuskil keegi esineb ka sama nime all.
#Emo Oil - tööstusettevõte
#poeesia stiil
#linn Kanadas
#emotsionaalselt ebastabiilne, kalduvusega suitsidaalsusele, isik (slängis) --- Hendrix 26. aprill 2007, kell 19:00 (UTC)

:Jah, sul on võimalus kõik need artikklid kirjutada. "Poeesia stiil" ja "emotsionaalselt ebastabiilne, kalduvusega suitsidaalsusele, isik (slängis)" on emo muusikastiilist/subkultuurist tulnud ja sellega siiamaani väga otseselt seotud, seega ma ei näe vajadust eraldi nende artikklite järgi.--Celldwellcius 27. aprill 2007, kell 06:13 (UTC)

::emo - soov enesehävitusele. Kui analüüsida ükskõik mis aspektist inimese psüühikat, siis enesehävitust on tunnistatud kui lõpuks. Kas emode eesmärk on lõpp ja kui see nii on, siis milline lõpp? Lõppusid on inimkultuuris päris mitmeid - võta või maailma_lõpp. Ja kui emode eesmärk on lõpp,  miks siis nad seda ei tee...--Hendrix 29. mai 2007, kell 16:44 (UTC)

:::Sellist juttu lugedes leian, et ilmselt oleks siiski targem teha kaks artiklit. Üks, mis räägib emo subkultuurist ja muusikast ning teine, mis räägib emo slängitähenduses ja avalikust arvamusest. Hiljuti just avastasin, keegi arvas, et emo on maailmaga mitte rahul olev inimine ja esimene emo olevat Sid Vicious. Asi võib tunduda esmalt küll naljakas, aga tegelikult on kogu see avalik arvamus (ka see, mida siin artiklis hetkel kajastatud on) sama pädev, kui see Sid Viciouse teooria või Hendrixi jutt.--Celldwellcius 29. mai 2007, kell 17:25 (UTC)

::::küsimus ei ole mitte avalikus arvamuses, vaid seisukohtade objektiivsuses. Sellisel kujul, nagu  Sina neid arvamusi esitad, on tegemist hinnangu andmisega. Sa lihtsalt oled emost vaimustuses. Kirjelda emode rõõmusid ja muresid, eesmärke, õndumisi. Püüa tegeleda kirjeldamisega, mitte hinnangu andmisega....--Hendrix 29. mai 2007, kell 18:04 (UTC)
Ära hakka siin niisama tühje sõnu pilduma ja mulle hinnangut andma. Kui mõni lause konkreetselt on, mis tundub hinnanguline või muidu kinnitamata, siis viita sellele ja arutame asja läbi.
Vabandust, kui mu eelmine arvamusavaldus sind kuidagi riivas. Tegelikult tahtsin öelda, et sa võiksid enda kirjeldused ja selle arutelu kuhugi emo slängi artikli juurde panna. Emo subkultuuri ja emo muusika austajaid sa ei ole pädev kirjeldama, aga seda sa tead ilmselt ise ka.--Celldwellcius 29. mai 2007, kell 18:15 (UTC)

ole hea ja ära unusta, et Viki ei ole blogi, vaid teadmiste  omandamise koht --Hendrix 29. mai 2007, kell 18:19 (UTC)
"Emo (tuntud ka kui emotional hardcore või emocore) on hardcore pungi alamstiil" ???? --Hendrix 29. mai 2007, kell 18:23 (UTC)

:See leht on artikli emo üle arutlemiseks. Kui leiad vigu minu vikipeedia kasutamises, siis ole hea ja anna sellest minu aruteluleheküljel teada. Sa rääkisid enne midagi, et ma olevat emost vaimustusest ja väga hinnanguline. Artikli kvaliteedi mõttes võiksid sa siis nüüd ka need probleemipunktid välja tuua, et saaks need ära parandada.

:No põhimõtteliselt. Tegelikult parem sõnastus oleks ilmselt, et emo on muusikastiil, mille juured peituvad hardcore pungis. Edasiarendus ja alažanr on rõesti kaks eri asja.--Celldwellcius 29. mai 2007, kell 18:28 (UTC)
on's emo muusika stiil või elu stiil? Meelega lahku kirjutatud. Õigem oleks öelda muusikastiil ja elustiil --Hendrix 29. mai 2007, kell 18:34 (UTC)

Loe artikkel läbi, siis saad teada, mis ta on.--Celldwellcius 29. mai 2007, kell 18:42 (UTC)
miks mina peaksin teada saama? Tuleb nii kirjutada, et kõik, kes loevad, saavad ühtemoodi aru --Hendrix 29. mai 2007, kell 18:58 (UTC)


Arutelu:Jidai Matsuri

Siia ei viita ükski lehekülg. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. oktoober 2006, kell 19:08 (UTC)

Mis tähendab "vana riigi"? Andres 24. oktoober 2006, kell 12:41 (UTC)
Shogunite valitsemist aega aga ei anna 100% pead.

Soovitan sellest väljendist loobuda. Võib ju lihtsalt kirjutada "endine pealinn". Andres 25. oktoober 2006, kell 09:38 (UTC)
Jah, aga asi on selles, et tihti viisid iga keiser oma pealinna erivatesse linnadesse.
Kyoto oli üks paljudest "endistest pealinnadest"...

Kuidas väljend "vana riik" seda edasi annab?  "Endine pealinn" on igatahes õige. Andres 25. oktoober 2006, kell 13:26 (UTC)

Aga milleks seda siin üldse mainida, et tegu on endise pealinnaga? Andres 25. oktoober 2006, kell 13:25 (UTC)

:Šogunaadi-aegne pealinn?

:: Olgu. Aga milleks seda üldse siin mainida? Sellest võib ju kirjutada linnale pühendatud artiklis.
Andres 25. oktoober 2006, kell 13:30 (UTC)

::: Arvan, et täpsusastmest endine pealinn piisab.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://web-japan.org/kidsweb/calendar/october/jidai.html
** In Jidai Matsuri on 2013-06-24 11:24:50, 404 Not Found
** In Jidai Matsuri on 2013-07-06 04:33:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:34 (EEST)
----
"Sei Shonagon ("Padjaraamatu" autor)" Raamat ilmus nüüd eestikeelses tõlkes pealkirjaga "Padjamärkmed". Velirand (arutelu) 11. jaanuar 2022, kell 13:41 (EET)


Arutelu:Eesti Rohelised

"21. mail 1998 liitus erakond Eesti Rohelised Keskerakonnaga." Kas toona kehtestatud 1000 liikme nõue oli ainus põhjus või oli ka mingeid muid argumente? Milles seisnes Keskerakonna "rohelisus", mistõttu just nemad liitumiseks valiti? --Oop 22. oktoober 2006, kell 20:41 (UTC)

Jah, 1000 liikme nõue oli üks põhjus. Kuskilt (tõenäoliselt REAG saidilt) ma hiljuti lugesin midagi taolist, et Keskerakond valiti sellepärast, et nad võtsid Rohelise Erakonna programmilised seisukohad omaks. Andres 22. oktoober 2006, kell 22:09 (UTC)

Aastal 2004 asuti uuesti . Algatusgrupp asutati 2005. aasta kevadel roheliste rattaretke ajal. Viimane suurem kokkusaamine toimus Jänedal 2005. aasta detsembris. Novembris 2006 ületas liikmete arv 1000 piiri.
==Välislingid==
*www.roheline.erakond.ee

Tõstsin selle välja, sest minu meelest see ei kuulu siia. Võib-olla võib panna "vaata ka". Andres 15. november 2006, kell 16:43 (UTC)


Vikipeedia arutelu:Esileht/Arhiiv 1

Mis te arvate, kas sissejuhatav tekst on OK? Kas ei peaks ehk teda ajakohastama? Andres 16:55, 10 Jan 2004 (UTC)

Sissejuhatus on OK, võib-olla lisada üks lause veel, mis seda entsüklopeediana aktiivselt kasutama kutsuks.

Seda arvatavasti niisama lihtsalt muuta ei saa, aga ma küsin ikkagi: esileheküljel näitab vist kuupäeva UTC kellaaja alusel; äkki on siiski võimalik seda parandada, et peale keskööd ei näeks enam vana kuupäeva, vaid ikka uut, õiget. Redo 22:00, 9 Jul 2004 (UTC)

Njah, kuid ta näitab vist kõiki kuupäevi ja aegu UTC järgi. Minu arvates oleks muidugi hea, kui meie see oleks meie ajavööndi kohaselt. J 06:57, 10 Jul 2004 (UTC)

: See probleem on kindlasti lahendatav. Kui me ise hakkama ei saa, tuleb pöörduda arendajate poole. Andres 08:17, 10 Jul 2004 (UTC)
Äkki siis praegu panna esileheküljele kuupäeva järele märge (UTC) nagu aruteludeski on. Redo 11:15, 10 Jul 2004 (UTC)

Peaks veel uurima kasutaja eelistusi. Ka seal on ette nähtud kellaaja sättimine. Andres 15:12, 10 Jul 2004 (UTC)

Õigupoolest on problemaatiline, millisest kellaajast peame lähtuma, sest ka eestikeelne vikipeedia on ülemaailmne. Näiteks Egon veedab suure osa ajast Koreas ja eestikeelse vikipeedia algatajad elavad Prantsusmaal ja Hollandis. Andres 16:32, 11 Jul 2004 (UTC)

Mille alla võiks käia selline valdkond nagu Elektroonika?
Jaan513 17:33 1 Feb 2004 (UTC)

Arvan, et sobiv oleks Tehnika. -- Egon 17:43, 1 Feb 2004 (UTC)
----
Millal on oodata esilehe "wikipediseerumist" ehk nagu inglise vikis see preagu käibel on ?--Dj Capricorn 6. veebruar 2006, kell 16.26 (UTC)

Selleks oleks tarvis veel eeltööd teha. Hiljem on tarvis meeskonda, kes esilehe eest pidevalt hoolitseb. Lisaks ei ole meil veel piisavalt tagamaad sisukate artiklite näol. Pakun, et läheb aega veel kaks aastat. Andres 6. veebruar 2006, kell 17.00 (UTC)

Kui pead silmas inimsõbralikumat kujundust ja mõningaid juba käimasolevaid wikipediseerumisele kaasaaitavaid ideid, siis oleme TarmoK-ga teinud mõni aeg tagasi kaks kavandit. siin ja siin, mis inglise wiki esilehega mingeid ühisosi omavad. Pikemalt on polemiseeritud eri osade üle vastavate lehekülgede arutelulehtedel. --Boy 6. veebruar 2006, kell 21.00 (UTC)
----
Sooviks teha teemad antropoloogia antropogenees rassid eugeenika geneetika
Hominoidide süstemaatika etnogenees jne. Kuhu need paigutada ?
naine 23:49, 12 Mar 2004 (UTC)

Antropoloogia võib tähendada kultuurantropoloogiat, füüsilist antropoloogiat või filosoofilist antropoloogiat. Kultuurantropoloogia link juba oli, lisasin füüsilise antropoloogia. Rassid mahuksid füüsilise abtropoloogia alla, etnogenees etnoloogia alla. Geneetika ja hominoidide süstemaatika mahuksid bioloogia alla, kuid nad on seotud ka füüsilise antropoloogiaga. Eugeenika mahuks ehk osalt geneetika, osalt füüsilise antropoloogia alla. Antropogenees käib vist kõigi kolme antropoloogia haru alla. Andres 00:38, 13 Mar 2004 (UTC)

Äkki paneks esilehe kaitse alla? J 19:45, 15 Aug 2004 (UTC)

Arvan, et niikaua kui vandalism esilehel probleemiks ei ole, pole mõtet seda kaitse alla panna, sest muidu me lõikame ära võimaluse, et keegi seda täiustab. Andres 20:14, 15 Aug 2004 (UTC)

: mulle on tasapisi ja üha enam tunduma hakand, et see lehekülg peaks ikkagi kaitstud olema... vähemalt sellel tasemel, et seda redigeerida saaksid üksnes redistreeritud kasutajad - Ahsoous 30. märts 2006, kell 21.11 (UTC)

: Nõus kaitsega, olen juba korduvalt parandanud esilehet --Dj Capricorn 31. märts 2006, kell 09.08 (UTC)

:: Kuni esilehe rikkumised on harvad, mina ei kaitseks. Andres 31. märts 2006, kell 10.33 (UTC)

::: ma arvan, et anonüümsete redigeerijate eest tuleb kaitsta!... - Ahsoous 31. märts 2006, kell 10.45 (UTC)

:::: Kas meil on selleks tehniline võimalus? Ma kõhklen sellepärast, et minevikus on anonüümsed redigeerijad teinud esilehele väga häid parandusi. Andres 31. märts 2006, kell 11.26 (UTC)

Praegu esilehel "kaitse" linki vajutades ilmnebki, et selline võimalus on nüüd tekkinud - "block unregistered users". See oleks mõistlik, sest see on väga efektiivne 99% vandalismi vastu. See, et anonüümsed kasutajad ei saaks enam konstruktiivseid muudatusi teha ei ole minu arust väga oluline, sest praegu ei tundu konstruktiivset väga suur osa olevat. Kui keegi soovib midagi lisada, siis kasutaja tegemine on nagunii mõttekas. Peep 13. aprill 2006, kell 21.26 (UTC)

: Jah, see oleks vast mõistlik. Loodetavasti ilmub redigeerida püüdjatele teade, et redigeerida saab kasutajanime alt. Andres 14. aprill 2006, kell 04.03 (UTC)

: Ja see teade tuleks ära tõlkida, kuid ta peaks olema ka inglise keeles. Andres 14. aprill 2006, kell 04.04 (UTC)

::Praegu saab sellisel puhul teate: See lehekülg on lukustatud, et muudatusi vältida. Selleks võib olla mitmesuguseid põhjusi, vaata palun artiklit Vikipeedia:Lukustatud lehekülg. Sa saad aga vaadata ja kopeerida selle lehekülje lähteteksti ma arvan, et sellest peaks piisama küll... ja ega ma hästi ei usu et võõrkeelsed tõsised kasutajad sellest end ehmatada laseks... küll aga jääb ära siia aegajalt tekkiv linkspam jm taolised jamad - Ahsoous 16. aprill 2006, kell 22.09 (UTC)

::: Ei, ma mõtlesin seda teadet, mis ilmub siis, kui lehekülg on kaitstud ainult anonüümsete kasutajate eest. Andres 16. aprill 2006, kell 22.19 (UTC)

:::: Anonüümsed kasutajad saavadki selle teate... ma ei lugenud seda, mis siis tuleb, kui registreeritud kasutaja seda teeb ;) - Ahsoous 16. aprill 2006, kell 22.22 (UTC)

Arvan, et "kommunikatsioon" ei sobi esilehele. Mis te arvate? Kuhu selle võiks panna? Andres 14:55, 30 Aug 2004 (UTC)
Arvan, et ka "Sotsiaalteadused" on üleliigne. Andres 23:18, 30 Aug 2004 (UTC)

Et keegi midagi ei vastanud, siis ma tegin omatahtsi muudatusi. Andres 15:57, 31 Aug 2004 (UTC)

Leon tegi sedasorti muudatusi, mida ammu juba oleks tulnud teha. See on väga hea. Ma püüdsin asja veel paremaks teha, aga see ei pruukinud välja tulla.
Kindlasti tuleb nii teha, et uustulnukas aru saaks. Kuid minu meelest on siiski eksitav öelda, et midagi kirjutatakse Viimaste muudatuste leheküljele. Mõtleme edasi, kuidas arusaadavalt kirjutada. Võib-olla Leon mõtles nuppu "Redigeeri". Andres 15:57, 31 Aug 2004 (UTC)
----

"Riigid" võtsin välja, sest meil on "Maailma maad". Avalikkussuhete, demograafia ja kuritegevuse kohta vaata Arutelu:Sotsioloogia. Andres 22:32, 6 Sep 2004 (UTC)
Leon taastas ilma kommentaarideta oma parandused, ainult paigutas "Maailma maad" "Varia" alt "Ühiskonna" alla. Peale selle võttis ta siit välja "Etnograafia", "Etnoloogia" ja "Kultuurantropoloogia" alla. Leian, et seda ei tohiks teha, sest tegemist on sotsioloogiast erinevate distsipliinidega. Tõsi küll, need kolm on omavahel väga lähedased, aga mulle tundub, et ei saa siiski ühtki neist sõnadest välja visata. Ma ei taha astuda Leoniga redigeerimissõtta, kuid ma protesteerin otsustavalt nende muudatuste vastu. Andres 07:19, 7 Sep 2004 (UTC)
Teen ettepaneku panna tagasi "Avalikkussuhted", "Demograafia", "Kuritegevus","Etnograafia", "Etnoloogia" ja "Kultuurantropoloogia" ning "Maailma maad" endisele kohale. Muidugi võib arutada ka kontseptsiooni muutmist. Andres 12:08, 10 Sep 2004 (UTC)
Palun vabandust, ma nägin nüüd, et endine kuju ongi taastatud. Andres 12:10, 10 Sep 2004 (UTC)

Ma ei väida, et midagi oleks valesti, kuid ma tahan teada miks on just nii nagu on.
*Küberneetika, kas teda on vaja eraldi välja tuua, äkki võiks ta Informaatika alla panna. See termin tundub üldse pisut vananenud olevat. Jäi kuskile Norbert Wieneri aega. See mulje võib olla tingitud minu hariduse puudujääkidest.
*Füüsiline antropoloogia, kuidagi naljakas tundub, et nii "väike" teadusharu on pandud ühte ritta selliste gigantidega nagu bioloogia ja füüsika.
*Kosmoloogia võiks vabalt kuuluda astronoomia alla.
*Statistika on ju matemaatika osa, miks ta eraldi peab olema?

Küberneetika asemel võiks olla arvutiteadus, mis võiks minna matemaatika (ja informaatika?) alla. Priitp 20:57, 13 Oct 2004 (UTC)

: Kui küberneetikat arvutiteaduseks nimetada läheb asi hoopis segaseks, sest mina küll ei saa aru, milles täpselt seisneb arvutiteaduse ja informaatika erinevus. Siim 21:01, 13 Oct 2004 (UTC)

:: Tegelikult ma ju ei väitnud, et küberneetika == arvutiteadus, lihtsalt tegin ettepaneku  asendada üks märksõna teisega. :) Küberneetika peaks iseenesest tegelema tagasisidega süsteemide ja tagasiside mehhanismide uurimisega, selle võiks toppida nii matemaatika, informaatika kui ka vist bioloogia alla. Priitp 21:27, 13 Oct 2004 (UTC)

::: Minu meelest tuleks aluseks võtta see, milliseid teadusharusid mitte väga informeeritud huviline (kas või kooliõpilane) oskab eristada ja otsida ja mida ta oskab millegi alla viia. Seetõttu peaks kõhkluse korral jätma teadusharu nimetuse esilehele. Arvan, et küberneetika võiks siin olla, sest seda ei osata ehk mujalt otsida, pealegi on see interdistsiplinaarne valdkond. Informaatika ja arvutiteadus võiksid mõlemad sees olla; kui jätta neist üks, siis informaatika (mõlemad tehnika ja rakendusteaduste all). Füüsiline antropoloogia on sellepärast eraldi, et inimest uurivaid teadusharusid on kombeks vaadelda bioloogiast eraldi, kuid ka meditsiini alla ei saa antropoloogiat paigutada. Kosmoloogia võiks ehk tõesti kuuluda astronoomia alla, kuigi teda mõnikord astronoomiast eristatakse. Aga midagi katki ka ei ole, kui ta eraldi on. Statistikaga on asi segane. Matemaatiline statistika kuulub tõesti matemaatika alla, kuid statistika on laiem mõiste. Andres 07:05, 14 Oct 2004 (UTC)

:::: Ah jaa, kosmoloogiaga on see probleem, et peale astronoomilise kosmoloogia on veel filosoofiline ja religioosne kosmoloogia ning neid ei anna päriselt ülsteisest lahutada. Aga kui kosmoloogia juba loodusteaduste alla paigutada, siis ei ole nähtavasti tõesti mõtet teda eraldi välja tuua. Andres 02:29, 15 Oct 2004 (UTC)
Minu arvates pole siiski mingit kahtlust, et "füüsiline antropoloogia" kuulub bioloogia alla. Ma arvan, et teda pole vaja esilehele. Siim 20:52, 14 Oct 2004 (UTC)

Selles asjas on mul eriarvamus. Isegi kui ta kuulub bioloogia alla, peaks ta siiski esilehel olema eraldi välja toodud.
Esilehel on "looduskaitse" ja "keskkonnakaitse". Ühte neist pole ilmselt vaja. Siim 20:45, 14 Oct 2004 (UTC)

Kumma me ära jätame? Atvan, et peaks jääma "Keskkonnakaitse", mis on üldisem. Probleemiks võib olla see, kas osatakse looduskaitset keskkonnakaitse alt otsida. Andres 02:12, 15 Oct 2004 (UTC)
Esilehele jääb lihtsalt antropoloogia! [Leon]

: Seda ei saa teha, sest füüsiline antropoloogia on loodusteadus, kultuurantropoloogia aga hunanitaarteadus. Muidugi oleks mõeldav analoogiliselt geograafiaga paigutada "antropoloogia" mõlemasse rubriiki. Teisest küljest võiks ju loodusteadusena esitleda füüsilist geograafiat. Andres 02:23, 15 Oct 2004 (UTC)
----
Kel voli ja jaksu, lisagu sõnasse "artkleid" puuduv "i". --Oop 01:20, 21 Oct 2004 (UTC)
----
Ma ei oska trükindusega seotud artikleid siia paigutada. Ilmselt peaks tegema eraldi rubriigi "trükindus". Kuid kas ta peaks olema kunsti või rakendusteaduste all? Siim 14:49, 16 Nov 2004 (UTC)

Minu meelest peaks ta olema mitte esilehel, vaid Tehnika all. Panin sinna lingi trükindusele. Andres 15:02, 16 Nov 2004 (UTC)
----
Nii nagu sai piltkunsti juures arutatud, võiks siinsegi lingi panna mitte piltkunstile, vaid kujutavale kunstile.

Parandasin ära. Andres 13:58, 17 Nov 2004 (UTC)
Aadlisuguvõsad võiks käia lihtsalt genealoogia alla. Valdkond ei ole mahult nt bioloogia või keemiaga lihtsalt mitte kuidagi võrdväärne.

"Varia" lihtsalt on teistsugune rubriik, mis on osalt dubleeriv. "Aadlisuguvõsad" võiks "genealoogia" alla panna küll, aga ma pole kindel, kas "genealoogia" peaks olema esilehel. See on vist ajaloo abiteadus ja seda peaks otsima ajaloo alt. Andres 13:58, 17 Nov 2004 (UTC)

: Minugi poolest. Ausalt yteldes ei näe ma ka erilist vajadust aadlisuguvõsade järele esilehel. Loogiline oleks leida sealt suuremad kategooriad, kust siis saab pisemaid otsida. --Oop 06:43, 18 Nov 2004 (UTC)
Televisioon kui niisugune on ehk siiski pigem ajakirjanduse ja kommunikatsiooni valdkonnas kui kunst omaette. Televisiooni kui meediumi vahendusel saab muidugi mitmesugust kunsti demonstreerida, aga "Aktuaalne Kaamera" või "Naistevahetus" ei ole siiski kunst. --Oop 10:30, 17 Nov 2004 (UTC)

Olen nõus, et televisioon kui niisugune ei ole kunst, aga televisioon on vist niisugune kunstimeedium, mis ei ole teistele meediumidele taandatav. Seepärast on esilehel praegu "televisioon" kahes kohas. Andres 13:58, 17 Nov 2004 (UTC)

: See osa televisioonist, mida kunstiks võiks pidada, on minusuguse lihtsureliku jaoks film. Ehk siis filmikunst. Kui telekas skulptuure näidatakse, on see kunsti näitamine, mitte kunst ise - just nagu loeng või raamat kunstist ei ole ise kunst. Inglisviki meile tegelikult kyll nii yldisel kategoriseerimisel eeskujuks ei kõlba, yldmõisted on liiga erinevad, aga sealt (en:Browse by category) sain ma mõtte, et televisioon võiks esilehelt yldse minema lennata ja asenduda massimeediaga (kui teda tõesti ajakirjanduseks ei taheta pidada, mis ta tegelikult on; eesti keeled olakse lihtsalt harjunud ajakirjandusest rääkida silme ees trykipaberit nägema). Lõppeks ei ole televisioon kuigivõrd erinev näiteks raadiost, mis peaks sel juhul samuti olema eraldi välja toodud - ja sellel ei näe ma tõesti mõtet. --Oop 06:43, 18 Nov 2004 (UTC)

:: Jah, Sul võib õigus olla. Kriteeriumiks on hõlbus leitavus ilma teoreetiliste aruteludeta. Andres 08:29, 18 Nov 2004 (UTC)
===Kasutaja:Paullepp ettepanek===
*Lisada esilehe vasakul asuvasse otsingu kasti, "Mine" ja "Otsi" all rida Kategooriad.

Mul on praktiliselt valmisvariant esialgsest lehest "Kategooriad", mis seni ainus ja parem, seni esitatuna, mis sarnaneb esilehe artiklite kogumile. Et selles küsimuses toimuks areng, on vaja ta töösse rakendada (ta töötab), kus juba kõik saaksid kaasa rääkida ja oma ettepanekuid teha, et sellest kujuneks korralik kategooriate süsteem. Paul 11:46, 7 Dec 2004 (UTC)

: Otsingukasti muutmine nõuab arendajate tööd, nii et see ei ole hõlbus. Andres 12:33, 7 Dec 2004 (UTC)

:Siis kujunduslikult sobiks ta sinna artiklite grupi kohale, allapoole reast "Entsüklopeedia", kus ta ka silma torkab.
----

Kategoriseerimine ([[Kasutaja:Peep|Peebu]] pandud pealkiri)

*Lisada esilehe vasakul asuvasse otsingu kasti, "Mine" ja "Otsi" all rida Kategooriad.

Jätsin välja järgmise teate:
18. detsembril 2003 toimus üleminek uuele tarkvarale, mis on veel osaliselt tõlkimata.Vaata uue tarkvara uusi võimalusi.
</tr></table>
Andres 12:12, 13 Dec 2004 (UTC)
===Wikibooks===
*Mõnda aega olen juba tegelenud eestikeelsel wikibooks (vikiraamatukogu?) lehel paari õpetuse arendamisega. Võiks ehk ka selle projekti esilehel ära mainida. Rene 10:48, 13 Dec 2004 (UTC)

Nene, palun laadi üles Vikiraamatukogu ikoon, et selle saaks esilehele panna. Andres 11:02, 13 Dec 2004 (UTC)
----

Aktuaalse all on vananenud link vikitekstidele http://wikisource.org/wiki/Main_Page:Eesti ? --WikedKentaur 27. jaanuar 2006, kell 19.19 (UTC)

Need muudatused on üldiselt paremuse poole. Järgnevalt mõned märkused.
Ei ole päris korrektne paigutada projektide alla "Wikipedia Statistics Estonian". Võib-olla jätta see link ikkagi esilehelt välja näiteks leheküljele Vikipeedia:Vikipeedia tutvustus?

: Aga võib-olla, et kastis 'tööta kaasa' muuta pealkiri ära näiteks kujule 'Abiks kasutajale', ja sinna viia sisse nii see link statistikale kui ka näiteks see 'üldine arutelu', mille ülesleidmisega tuleb alati vaeva näha. - Ahsoous 10:52, 15 Dec 2004 (UTC)

:: Link "Üldisele arutelule" ju ongi seal alati olnud. Statistika võiks ehk küll sinna lisada. Mis puutub pealkirjasse, siis "kasutaja" on ju kahemõtteline, käies nii lugeja kui ka kirjutaja kohta. Andres 11:07, 15 Dec 2004 (UTC)

::: arutelu osas on sul muidugi õigus, minu viga - ei pannud seda tähelegi (vist kanapimedus) - aga lihtsalt mõte oli selles, et ära koristada sõna 'uuele' - Ahsoous

:::: Võib-olla "Abiks kirjutajale"? Andres 11:47, 15 Dec 2004 (UTC)

::::: Seda pole ilmselt vaja - seal ju ka tutvustus jm selline, mis kirjutajale huvi pakub vist ainult esimesel korral, kui ta üldse sellele lehele sattus - Ahsoous

::::::Võib olla lihtsalt: "Kasutajatugi" ja sinna sobiks küll statistika. Paul 12:11, 15 Dec 2004 (UTC)
Keelte loetlemisel artiklite arvu järgi tuleb arvestada, et need pidevalt muutuvad. Et me ei jõua iga päev andmeid uuendada, siis tuleks märkida ka kuupäev, mille seisuga andmed on antud. Andres 06:14, 15 Dec 2004 (UTC)

Ma lisasin statistika lõpuks eraldi ja see mulle ka ei meeldinud - paigutan ümber, ja lisan ka kuupäeva ja uuendan aeg-ajalt. Paremal servas tekkis nüüd vaba ruumi ja seda võiks kasutada olulise infi edastamiseks. Mis Sa arvad, kui üleval-paremal, tervitusteksti kõrvale, paigutaks Vikipeedia jõulutervituse - hiljem seda kasutada samadel eesmärkidel. Paul 08:58, 15 Dec 2004 (UTC)

: Ma ei saa aru, kuhu Sa mõtled jõulutervitust panna. Arvan, et see võiks olla kas enne või pärast sõna "Aktuaalne!". Andres 09:07, 15 Dec 2004 (UTC)

:: "Aktuaalne" tegelikult ütleb ise, et peaks sinna alla panema - see on võimalik ainult, siis kui pildi suurus on samades proportsioonides. Algselt mõtlesin ülesse paremale nurka, vasakule jääb sama tervitustekst, mis seal nüüdki. Paul 09:42, 15 Dec 2004 (UTC)

::: Selleks et sinna üles paremale näha, tuleb vähemalt minul lehekülge nihutada. Andres 10:35, 15 Dec 2004 (UTC)

::::Ja arvatavalt paljudel, siis kujunduslikult sobiks ta "Aktuaalne" alla vasakule. Üritan täna-homme näidise teha, siis näeb, kas sobib üldse - kujutada või aga ette ei näe. Paul 10:49, 15 Dec 2004 (UTC)

"Kategooriate abil näete ka teisi sama valdkonna artikleid" võiks linkida mitte :Eri:Categories (mis on täiesti kasutu, kuna tegemist on lõputupika loendiga, kus on ka seni tegemata, kasutamata ja seni-veel-kustutamata kategooriad), vaid Vikipeedia:Kategooriate portaali, millest oin inimestele ehk mingilgi määral abi. Olen sama ettepaneku juba korra teinud; kui siin lähiajal suurt sõjakisa ei tõuse, teen ära. --Oop 21:36, 4 Jan 2005 (UTC)

Ei viitsinud kauem oodata. Tegin ära. --Oop 18:06, 8 Jan 2005 (UTC)

Loen esilehelt, et praegu on käsil 9,591 artiklit! Kui seda kohe korda ei saa, siis tuleb see lause ajutiselt välja võtta. Andres 08:13, 10 Apr 2005 (UTC)

Kui küsimus selles, et liig väikest numbrit näitab -- asi selles, et lehekülg on puhverdatav, Sulle kuvatakse sama versioon, mis mingil varasemal vaatamisel. Käsi lihtsalt brauseril lehte värskendada.

Kui küsimus selles, et arvus koma on, siis midagi sellist pole mina küll märganud. ----Ker 11:25, 10 Apr 2005 (UTC)

: Arv on, jah, puhvri küsimus. Aga mina näen praegu just nimelt koma! Inglise vikis koma ei ole. Andres 11:32, 10 Apr 2005 (UTC)

:: Tundub, et sa näed üldse palju selliseid asju, mida teised ei näe :) See võib brauseri kala olla. Siim 11:36, 10 Apr 2005 (UTC)

::: Võib-olla küll. Näiteks mul ei aita lehekülje värskendamisest, et õiget arvu näha. Mul on tavaline IE, ei tea, mis kala see võib olla? Andres 11:40, 10 Apr 2005 (UTC)

:::: Browseri viga see ei ole, sest tegemist on seal tavalise html tekstiga, browser ei vorminda arvu kuidagi, järelikult käib vormindus serveris ja seda teeb vikipeedia. Samas võib olla nii, et vikipeedia näitab seda komaga juhul, kui saab browserilt mingit kindlat infot lehte ette tuues. Tõenäoliselt infot locale või keele kohta, sest browseril on keelte pingerida. Ma ise ei hakka kõigi keeltega uurima asja, aga kui viitsid, siis vaata järgi, mis keeles requeste teed lehele. Firefoxis "tools->options->languages" & IEs "tools->internet options->languages"--Tvali 13:13, 10 Apr 2005 (UTC)

::::: Eesti keeles. Andres 13:17, 10 Apr 2005 (UTC)

::Aga vaata vikis endas minu eelistustest järgi mis keel seal on märgitud - Ahsoous 13:51, 10 Apr 2005 (UTC)

::: Eesti. Pärast cache'i puhastamist kadus koma ära. Andres 13:59, 10 Apr 2005 (UTC)
----
Kuulge, kes teeks nii, et esilehel oleks õige kuupäev? või peak sellise vihje üldse ära võtma?

Vale kuupäeva tekitab arvuti vahemälu. Vahemälu puhastamiseks tuleb näiteks Internet Exploreri puhul vajutada Ctrl + F5. Arvan, et kuupäev on hea kas või selleks, et näha, millist seisu artiklite arv näitab. Võib-olla annaks kuidagi nii teha, et esilehe väljakutsumisel automaatselt vahemälu puhastatakse. Andres 18:30, 30 Apr 2005 (UTC)

Koma ([[Kasutaja:Peep|Peebu]] lisatud pealkiri)

ehk peaks esilehele panema "Praegu on meil käsil  artiklit." Asemele hoopis "Praegu töötame  artikli kallal."
Nagu ingliskeelses Wikis. Minu meelest kõlab täpike paremini;)  --Sorent 08:47, 1 May 2005 (UTC)

Mulle meeldib praegune sõnastus rohkem. Andres 09:05, 1 May 2005 (UTC)

See on Vikipeedia eestikeelne kodulehekülg.
Ettepanek: Praegu viib see link ingliskeelse wiki esilehele, kas ei oleks parem vahetada see Wikipedia kodulehele: http://www.wikipedia.org/ ? --TarmoK 15:56, 16 mai 2005 (UTC)

Oleks küll. --Ker 16:00, 16 mai 2005 (UTC)

Pooldan. Andres 20:16, 16 mai 2005 (UTC)
----
Why did you change Main Page from  to  only (Sorry, I can't speak Estonian)? 203.130.255.177 14:23, 31 mai 2005 (UTC)

And why you changed it this way in first place? :o) (and maybe you dare to "show your face" as well, instead of hiding behind IP) --TarmoK 14:41, 31 mai 2005 (UTC)

P.S. it was "silver" in your first edit not "magenta".

: Wow !!! 13 130 ! Congratulation (from Lietviki). Vytautino 18. detsember 2005, kell 23.14 (UTC)

Igaüks võib siia uusi artikleid kirjutada ja olemasolevaid parandada.
Siia lõppu võiks lisada, et muudatused ilmuvad viivituseta. Peep 30. august 2005, kell 19.19 (UTC)

Brauser hangus ja olin sunnitud tykk aega esilehte põrnitsema. Avastasin komavea. Sõnastasin ymber (ehk tõstsin yhe sõna teise kohta). Aga ikkagi on see pikk semikoolonitega lause kole ja tahaks ymberytlemist. --Oop 5. september 2005, kell 21.48 (UTC)

Järgmise "Nädala tegevusena" peale abimaterjalide täiendamise ja wiki tõlkimise lõpetamist võiks kaaluda esilehe suuremat ümbertegemist. Kasutusmugavuse seisukohalt pole praegune versioon kuigi hästi õnnestunud. Kirjutan mõned mõtted, mida olen veidi pikemalt juba peas hoidnud. Need põhinevad mitmetel veebilehtede kasutusmugavuse teooria materjalidel, mida mul on seoses töökohustustega olnud vaja uurida.

Ebaõnnestunud lahendustest tooksin esimese asjana välja neli esiletükkivat entsüklopeediast väljajuhatavat linki: (link inglise wikisse - kohe esimene link, vikisõnaraamat, vikitekstid, ja vikiraamatukogu - kõik silmatorkavad suured pildid).

Teiseks, avaleht ei anna selget visuaalset juhist "kust alustada". On küll pikk nimekiri erinevatest valdkondadest, kuid juhuslikul surfajal ajab see pea segi ja tal on sealt raske midagi valida (hea lahendus selle jaoks on näiteks osad, soovitatav artikkel, täna maailmas või äsja surnud, vikiuudiseid meil veel pole ju). Nende jaoks, kes midagi konkreetset otsivad on otsingukast oluliselt sobivam (ja uuringute kohaselt ka palju enam kasutatav) alguspunkt kui suur nimekiri valdkondadest.

Kolmandaks. Osa "Vikipeediad eri keeltes" on oma suurusega küll muljetavaldav aga see on ka kõik. Hea on, et see üldjuhul ekraanipildist välja jääb. Arvan, et võiksime piirduda toimetatud valikuga nagu paljud teised wikid.

Kuidas oleks parem? Mulle meeldib näiteks soomlaste avaleht. Väga hea on sisuliselt erinevate teemade väiksemates blokkides näitamine ja selge pealkirjastamine. Näiteks väga hea on kaasautoreid otsiva wiki jaoks osa: Miten voit auttaa ehk siis "Kuidas saad aidata". Samuti tooksin välja kuidas meie vikis kõik sellesse pikka ja lohisevasse sissejuhatusse kirja pandud info on jaotatud osade Tietoja Wikipediasta ehk siis "Infot Vikipeedia kohta" ning Miten voit auttaa vahel. Ja muidugi "klikkima kutsuvad" alguspunktid: "Täna ajaloos", "Kas teadsid et..." ja "Soovitatav artikkel".

Kui mul mõttekaaslasi on võiks sellel teemal veel polemiseerida. --Boy 5. september 2005, kell 23.59 (UTC)

:Jah, need "Täna ajaloos"-sarnased asjad võiks ehk mingi pikema perioodi "esitegevuseks" võtta. On selge, et meil on raskusi 365 eeskujuliku artikli tootmisega ja "Kas teadsid, et"-rubriik tahab vähemalt sama suurt tööd (yht eeskujulikku asendab sel juhul mitu enam-vähem kõlbulikku). "Täna" on ses mõttes esilehele sobivaist kõige väiksema töökuluga ning selle edenemine on kõige paremini jälgitav. Kuni esilehele sobilikku muutlikku sisu ei ole, võiks sinna poetada enimkasutatavate pysilehtede lingid, mingid teatmed vms. (Kas kylastatavuse kohta on miskisugust statistikat? Pakun nt perioodilisussysteemi jms, võib-olla ka miski lyhendiloend?) Ja muidugi valmis teha need esimesed õpetuslehed, mis peaks jagama tarkust lugejale ja kaasautorile... (Olen ise kah yhe sellise võlgu.) Kolm põhipunkti siis: "Täna ajaloos", mingi informatiivsemate pysilehtede valik ja praktilised, lihtsama keelega (?) algõpetuslehed. --Oop 6. september 2005, kell 00.30 (UTC)
----
Ma tühistasin viimased anonüümse kasutaja poolt tehtud parandused. Ainsana võiks kaaluda ettepanekut kirjutada "kodulehekülg" asemel "koduleht". "Link" on õige termin. Pealegi on meil igal pool kasutusel sõna "link", mitte "viit". Pöördumine lugeja poole teises isikus oli asendatud ebamäärase kolmanda isikuga. Tulemus oli keeleliselt halb. Andres 16. november 2005, kell 22.14 (UTC)

hea et hoiad silma peal; esilehe muudatused peaks käima arutelu lehekülje kaudu, mitte nii vabalt kui muud artiklid.

Küsimus: mis isikus eelistad pöördumist esilehel? Isiklikult meeldib mulle mõneti rohkem kolmas isik, võrreldes otsese pöördumisega, kuid on see maitsea asi --TarmoK 17. november 2005, kell 07.53 (UTC)

: Mulle tundub kolmandas isikus pöördumine sellisel kujul, nagu siin ette pandi, kohati liiga slängilikuna. Peaks aga hoidma ühtset joont. Andres 17. november 2005, kell 08.57 (UTC)
----
Kas keegi oskab öelda, miks ma näen avalehel lauses punaste linkide puhul on artikkel ette nähtud seal kus peaks olema punane hoopis rohelist värvi teksti?
----
ANYONE SPEAK FINNISH?

Kyllä me puhutaan. Andres 18. jaanuar 2006, kell 20.30 (UTC)

Is there anyone who wants to be the official press contact for this language, in the odd case anyone from the press wants to talk to a contributor to this project? If so, contact me at en:user:zanimum/press.  --  Zanimum 12. aprill 2006, kell 16.39 (UTC)

Loogika kuulub osalt matemaatika, osalt  filosoofia alla, nii et loogika tervikuna ei kuulu matemaatika ja loodusteaduste alla. Samuti võib öelda, et ka küberneetika ei kuulu tervikuna matemaatika ja loodusteaduste alla, sest küberneetika tegeleb ka juhtimisega ühiskonnas. Andres 16. aprill 2006, kell 21.34 (UTC)

On väga vaieldav, kas filosoofia kuulub humanitaarteaduste alla. Enamik filosoofe ei pea filosoofiat üldse teaduseks. Andres 16. aprill 2006, kell 21.59 (UTC)

Esilehe kujunduse uuendamise teema võiks jälle päevakorda võtta. en:Wikipedia:Multilingual statistics lehel ringi vaadates tundub, et peaaegu kõigil eesti Vikiga suuruselt võrreldavatel Vikipeediatel on selline "moodne" paneelidega ja elava sisuga esileht, mis kutsub lugema. Praegune eesti esileht on monotoonne ja kuiv. Võiks teha kas mingi Vikipeedia: lehekülje, kus saaks kujundust arutada ja arendada, või teha näiteks alaleht Esileht/Uus. Senised üritused (Kasutaja:TarmoK/esleht ja Kasutaja:Boy/Esileht) on olnud ühe kasutaja loodud - arutluses ja arenduses võiks olla kõik aktiivsed kasutajad. Peep 19. aprill 2006, kell 16.48 (UTC)
Ma üritan siis ise otsa lahti teha. Kõigepealt võiks esileht olla liigendatud "teemakastidesse", nagu enamustel teistel Vikipeediatel - taustast ja/või üksteisest värvi poolest erinevad kastid, mis struktureerivad esilehe sisu. Võimalikud teemakastid on:
# Sissejuhatus. Sisaldab lühikese (mõned laused) kokkuvõtte Vikipeedia olemusest ja kutsub kaastööd tegema. Siia käib ka praegune artiklite arv ja lingid paarile tähtsamale VP lehele (sissejuhatus/ülevaade jne).
# Kategooriad ehk põhiteemad. Siin võib teha kahtemoodi - nii nagu praegu, kus on loetletud võimalikult palju erinevaid teemasid, või siis loetleda ainult tähtsamad (üldisemad) teemad koos pilkuköitvate ikoonidega. Samas saab teha mõlemat, pannes üldiste, ikoonidega teemade alla nende alamteemad. Lingid võivad olla kas kategooriatesse või portaalidesse (need tuleks siis eraldi luua).
# Lingid kasutajatele. Võib kas teha eraldi lugejatele ja toimetajatele (reeglid jne) või mõlemad koos.
# Vikipeedia-sisesed sündmused. Palju kusagil sai artikleid täis, mis projekte avati, mis reegleid võeti vastu jne. Võib olla kas ainult eesti VP kohta või kõikide keelte (esimesel juhul oleks vist liiga sisutühi, teisel juhul aga liiga sisukas :)).
# Sõsarprojektid.
# Lingid teistele keeltele. Võib teha kas teemakastina või interviki keelelinkidena (vasakus servas), kuigi saab ka mõlemat (mõned vikid on nii teinud). Võimalik kas viidata ainult eesti lugejatele tuntud ja seotud keeltega ning ülejäänud keeled panna eraldi artiklisse, või siis esilehele panna kõik keeled.
Need on siis teemakastid, mida minu arvates eesti VP praeguses järgus on mõttekas kasutada. Praegu saab ette valmistada ning hiljem lisada ka: sellel päeval ajaloos (seda on juba natuke tehtud), kas teadsid, et... (fakte uutest artiklitest - nõuab tööd), sündmused maailmas (sama), päeva/nädala artikkel, samas ka kaastöö, ning päeva/nädala pilt. Pilte saaks samas võtta Commonsist ja neid siin esilehel näidata. Peep 2. mai 2006, kell 13.36 (UTC)


Kasutaja arutelu:Eilish

Kustutasin ülejäänud kommentaarid, olen katsunud kasutusreegleid järjest meelde jätta. Aga mõne spikri jätan endale.
Lihtvormistus: Autorinimi: [link "Artiklinimi"] Väljaanne, kuupäev --Eilish 24. märts 2010, kell 12:53 (EET)

Tere! Selle foto kohta tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autori pärija kinnitab, et nimetatud fotot tohib kasutada nimetatud vaba litsentsi CC BY-SA 4.0 tingimustel. Pikne 7. veebruar 2024, kell 20:51 (EET)


Arutelu:Suursaksa Riik

Termin Suur-Saksamaa pärineb Saksamaa ühendamise ajast XIX sajandil, mil olid võimalikud kaks varianti: Suur-Saksamaa (kõik Saksa riigid, kaasa arvatud Austria) ja Väike-Saksamaa (ainult Saksa keisririigi (1871) piires asuvad riigid. See sõna võeti kasutusele pärast Austria ühendamist 1938.--[[Kasutaja:Külvaja|Külvaja]] 23. oktoober 2006, kell 14:57 (UTC)
Minu arust Flensburg ei olnud ametlik pealinn (samuti nagu Põgari küla ei olnud Eesti pealinn). Ja hümniks oli veel Horst Wessel (koos Das Lied der Deutschen'iga järjest mängituna, tempo muutus keskel).

Saksa natsionaalsotsialistlik impeerium

minu meelest see pole asjalik, vaid hinnanguline
Saksa Riigi õigusjärglane, millest ainult nime poolest erines

Kui ta ainult nime poolest erines, siis ta oligi sama riik, mitte õigusjärglane. Andres 22. august 2010, kell 21:47 (EEST)
kaotas Saksamaa kõik maa-alad, mille ta oli sõja ajal ja vahetult enne seda liidendanud. Saksamaa põlistel aladel, mida teistele riikidele ei antud

Saksamaa kaotas ka "põliseid" alasid. See ei ole siin küllalt selgelt välja öeldud. Andres 22. august 2010, kell 21:52 (EEST)

Miks "Suur-Saksamaa" ja "Suursaksa" on erineva õigekirjaga? Andres 22. august 2010, kell 21:53 (EEST)

Ma ei ole küll kindel, aga kas siin ei ole mitte analoogia Nõukogude töö- ja paranduslaagritega (Steplag, Minerallag jne), s.t nime keskel suurt tähte ei ole. --kanakukk 25. august 2010, kell 19:36 (EEST).

Teabekastis olev kaart on vähemalt kiirkülastaja jaoks eksitav. Ehk tuleks see asendada sellisega, mis tõesti ainult Suur-Saksa piire hõlmaks? --Vihelik 25. august 2010, kell 19:15 (EEST)

Võtsin välja. Andres 25. august 2010, kell 19:37 (EEST)

Sarnaselt Suur-Saksamaale on kasutusel nimetus Suur-Venemaa, mille piirid kattusid Suur-Saksamaaga. ???? Siin on ilmselt midagi muud silmas peetud, Nõukogude Liitu ehk? --Vihelik 25. august 2010, kell 23:13 (EEST)

: Nõukogude Liit on ametlik nimetus. --Oktav 25. august 2010, kell 23:26 (EEST)

::Ma ei saa aru, kuidas saavad Suur-Saksamaa piirid kattuda Suur-Venemaa omadega? --Vihelik 25. august 2010, kell 23:28 (EEST)

::: Jah, see on arusaamatu. Andres 25. august 2010, kell 23:36 (EEST)

::::Võtsin välja. Mu meelest on see vale väide. Taivo 26. august 2010, kell 02:43 (EEST)
Tänapäeval on nimi kasutusel sotsiaalsetes gruppides, kes toetavad natsionaalsotsialismi.

Minu meelest tuleks eristada Suur-Saksamaa ideed ja konkreetset riiginime. Nendest peaksid olema eraldi artiklid. Andres 25. august 2010, kell 23:36 (EEST)

:Võtsin välja. Väljend "Suursaksa Riik" on kasutusel ka Vikipeedias, me ei pea eraldi mainima, kes kõik seda terminit kasutavad. Taivo 26. august 2010, kell 02:43 (EEST)

:: Mõeldud oli nähtavasti nime "Suur-Saksamaa". Aga minu meelest vajab ikka veel toimetamist, sest suhe Saksa Riigiga on kahtlaselt esitatud. Andres 26. august 2010, kell 02:51 (EEST)

: Kui te klikite vikilinke, siis näiteks saksakeelne link viib 3. reichi artikli alalõiku, soome oma ühe teise artikli alalõiku, kuid kõik need räägivad natsionaalsotsialistidest. Sellist riigi nime kasutasid nemad ja praegu ei kasutata seda nime viitamata, et hitler seda nii kutsus. --Oktav 26. august 2010, kell 13:39 (EEST)

:: Suur-Saksamaad ei mõelnud välja Hitler. Selle loomine nurjus 1866. aastal, kui loodi Väike-Saksamaa (ilma Austria, Liechtensteini ja Luksemburgita). --Kaali 26. august 2010, kell 13:42 (EEST)

: Nii kaua kuni keegi algallikatele ei viita, võib väida mida iganes. Suur-Venemaa idee on ilmselt vähemalt sama vana, kuid kas peaks olema artikkel kellegi luuludest?--Oktav 27. august 2010, kell 00:27 (EEST)

:: Jah, peaks olema. Andres 27. august 2010, kell 08:57 (EEST)

:: Viita siis. Andres 27. august 2010, kell 08:58 (EEST)
=== Allikad ===
----
Meie Maa (Kuressaare : 1919-1944) nr.10   |   27. jaanuar 1942   |   lk 2,3 artiklis "Põllumehe ... " on kasutatud nime Suur-Saksamaa. --kanakukk 8. september 2010, kell 11:45 (EEST).

Seda nime kasutati mitteametlikult juba ammu. Teisest küljest, nimemuutus 1943. aastal ei olnud päris ametlik. Andres 8. september 2010, kell 12:21 (EEST)

Intervikidega on praegu segadus, sest kõik ei räägi samast asjast. Andres 27. august 2010, kell 14:33 (EEST)

Just. Inglise "German question" algab määratlusega: "The German question was a debate in the 19th century, especially during the Revolutions of 1848, over the best way to achieve the Unification of Germany." See on ilmselgelt vale. --Oop (arutelu) 20. jaanuar 2013, kell 16:49 (EET)
Panin kustutamismärgi üles, kuna näiteks kasvõi 1943. aasta juuni Eesti Sõnas ei ole riigi ümbernimetamisest sõnagi (27. juuni esiküljeuudised on, et Läänerindel hävitati 56 vaenlase terrorilennukit ja Münchenis avati kunstinäitus). Kuni puudub mistahes 1943. aasta ametlik ja avalik allikas...

Äkki jätaks artikli ikka alles? Siin on kirjutatud, et 26. juunil 1943 muudeti riigi ametlik nimi Suursaksa Riigiks: http://www.uni-protokolle.de/Lexikon/Gro%DFdeutsches_Reich.html Velirand (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 14:07 (EEST)


Arutelu:Saturn V

Siia ei viita ükski lehekülg. Andres 23. oktoober 2006, kell 18:54 (UTC)

Kas gravitatsioonikaev on sama mis gravitatsiooniväli. Esimen ei ole minu arust arusaadav. Peaks ikka ...väli olema. Kaitz 25. oktoober 2006, kell 12:16 (UTC)


Arutelu:Edelaraudtee

Minu meelest tuleks jaamad eraldi linkida. Andres 23. oktoober 2006, kell 19:36 (UTC)

Tulevikus küll, kuid praegu pole sel mõtet, sest tuleks ainult hulk punaseid linke. Praegu on mõni link ka sinine ja saab näha kus see peatus siis asub. --Metsavend 23. oktoober 2006, kell 19:44 (UTC)
Raudteejaamasid ning peatusi ei saa linkida asulanimedele, vaid iga raudteepeatuse kohta peab tegema iseseisva artikli, sest raudteepeatus ei ole alati samanimelises asulas. Näiteks Ropka peatus pole Ropkas, Aakre pole Aakres, Sangaste asub hoopis Tsirguliinas ja Sangastele lähim peatus on Keeni jne.Valju 23. oktoober 2006, kell 20:51 (UTC)

Palun pane siis lingid. Andres 23. oktoober 2006, kell 21:14 (UTC)

Palun vaata ka artiklit Raudteejaamade loend ning selle juures olevat arutelu. Praegu on olemas artikkel Rahumäe jaam. Tuleb mõelda, kas tuleks teha eraldi artiklid peatuste, jaamade ja jaamahoonete kohta ning kuidas artikleid pealkirjastada. Andres 23. oktoober 2006, kell 21:18 (UTC)
Juhin veel kord tähelepanu sellele, et linkida tuleb raudteejaamadele ja -peatustele, mitte asulatele. Andres 11. veebruar 2007, kell 09:23 (UTC)

Valdav enamus tehtud. Nii palju, kui KNABist kätte võis saada. avjoska 25. aprill 2007, kell 16:11 (UTC)

Kas viimane parandus on õige? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. juuli 2010, kell 20:46 (EEST)
See tabel ei ole hetkel õige, kuna Tallinnast Oravale otse rongi ei sõida ja samuti sõidavad rongid liinidel Tallinn-Tartu ja Tartu-Valga, mitte ainult Tallinn-Valga. Samuti Viljandi rong peatub Sakul ja kõik Pärnu rongid ei peatu Männikul. Ise ma kahjuks ei tea, kuidas seda kõige parem parandada oleks.Tanel-x 5. august 2010, kell 13:32 (EEST)

plwiki's on tehtud artikkel :pl:Edelaraudtee Infrastruktuuri, ent ei saa aru, millest see täpselt räägib. Olemas on olnud nt Edelaraudtee Infrastruktuuri AS--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2014, kell 16:27 (EEST)

Sellest AS-ist ta räägibki. Andres (arutelu) 8. september 2014, kell 23:08 (EEST)

:Edelaraudtee pole kuhugi kadunud, kuigi sellele firmale kuulunud rongid seisavad. Raudtee kuulub ju endiselt neile. Ssgreporter (arutelu) 9. september 2014, kell 00:11 (EEST)

Diiselronge ei ostetud, vaid võeti kapitalirendile: "Diiselrongid hangib Elektriraudtee 20aastase kapitalirendiga. Esimeses etapis soetatava 10 diiselrongi aastane renditasu on 85,2 miljonit krooni ning raha tuleb riigieelarvest. Lisaks jääb võimalus soetada täiendavalt veel kuni 10 diiselrongi." Uute rongide hanke võitis Šveitsi firma; ERR, 9. aprill 2010 See tähendab, et Elron saab diiselrongide omanikuks alles 2034, senimaani on lihtsalt valdaja. Vulc (arutelu) 18. august 2022, kell 05:12 (EEST)


Arutelu:Jimi Hendrix

Kas võiks öelda "kõrgeim koht" edetabelis?  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. oktoober 2006, kell 20:46 (UTC)
Järgnevatel artiklitel tähelepanu pöörata õigekirjale, st nimed suurte tähtedega ja komad, muu on ok. Ja USA't ei või nimetada lihtsalt "Ameerikaks", võib nimetada "Ameerika Ühendriikideks", aga lihtsalt Ameerika on maailmajagu, mis hõlmab kõige muu hulgas ka Kanadat, Brasiiliat, Argentiinat...
PS! Üldise jutu... ehk siis eluloo või... pole ka päris elulugu ainult, sest see hõlmab ka mõjutusi ja mängutehnikat ja asja... ei tea, kas võib elulooks nimetada... igaljuhul... see tuleks eraldada mingi pealkirjaga "Tähtsamatest albumitest"... Sest praegu tundub, nagu kogu see jutt kuuluks albumite alla...
[[Kasutaja:Jürka|Jürka]] 2. veebruar 2007, kell 13:40 (UTC)

"Hendrixi surmast on möödas üle kolmekümne viie aasta ja temast on kirjutatud poolsada raamatut."
Kas iga aasta hakatakse artiklis numbrit muutma? Jürka 21. märts 2007, kell 15:35 (UTC)
Antud artikli puhul on tegu vaid ühe hinnanguid täis sõnamulinaga. Sisuliselt asjalik entsüklopeediline info siin puudub.--WooteleF 2. mai 2008, kell 23:24 (UTC)
Ei mõeldud on USA hümni, millest Jimi tegi omapärase versiooni rohkete kitarriefektidega.--WooteleF 3. mai 2008, kell 09:37 (UTC)

Mille ta ribadeks kiskus? Andres 3. mai 2008, kell 10:22 (UTC)

:Tegu on metafooriga. Kogu artikkel on selliseid ümbernurgaütlemisi täis.--WooteleF 3. mai 2008, kell 12:08 (UTC)

no nii mupsikud, võtsin ette olemasoleva artikli ja proovisin sellest midagi teha, tundub et ei tulnud välja. vana artikkel oli lihtlausetest koosnev ylistuslaul.
ok,taastage aga vana.
võin proovida mõistliku artikli kirjutada, aga siis ei jää sellest vanast kyll midagi järgi - proovisin olemasolevaga viisakalt ymberkäia ja lihtsalt vormistada seda kuidagi.
--[[Eri:Contributions/213.219.125.18|213.219.125.18]] 3. mai 2008, kell 14:54 (UTC)

minu arust ei saa artiklit lõpetada lausega "ta lämbus oma oksesse".
ma veeren põrandal ja naeran. ;) --[[Eri:Contributions/213.219.125.18|213.219.125.18]] 3. mai 2008, kell 14:59 (UTC)
Muidugi võid  proovida mõistliku artikli kirjutada. Püüdsin lihtsalt ülearuse välja võtta. Viimast lauset võid täiendada, mina lihtsalt detaile ei tea. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. mai 2008, kell 15:05 (UTC)

mille kuradi pärast on Ameerika Ühendriigid parandatud USA-ks?
eesti keeles United States of America Ameerika Ühendriigid. punkt.
kas sa kirjutad Creami kohta, et see on UK bänd? ;)
minu arust on keelereeglid paika pandud keeleinimeste poolt ja nende soovitusi võiks järgida.--Täitsa Topitav Konn 3. mai 2008, kell 16:33 (UTC)

Seal oli enne kirjutatud "Ameerika Ühendriikides sündinud". Tahtsin sündimisest lahti saada. Minugipärast võib kirjutada "Ameerika Ühendriikide", kuigi tavaliselt nii ei kirjutata, sest see on liiga pikk. Lühend "USA" (erinevalt lühendist "UK") on eesti keelemeeste poolt heaks kiidetud, vaata . Andres 3. mai 2008, kell 16:39 (UTC)

Paistab, et seda artiklit ei päästa muu kui täielik ümberkirjutamine. Üritan selle lähipäevil ette võtta, kui keegi must just ette ei jõua.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 3. mai 2008, kell 23:34 (UTC)

Inimesel ei saa olla kahte sünninime. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. mai 2008, kell 06:41 (UTC)

polnud momendil seda kuskile panna, nimelt juhtus temaga selline asi et papa otsustas ta nime ära muuta...--[[Kasutaja:ErilineKonn|Täitsa Topitav Konn]] 4. mai 2008, kell 07:01 (UTC)

Uues variandis on osa materjali välja jäänud, näiteks koostöö džässmuusikutega. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. mai 2008, kell 06:41 (UTC)

kirjutan seda artiklit juppide kaupa - kõike korraga ei jõua. jazzmuusikute teema tuleb sisse.--[[Kasutaja:ErilineKonn|Täitsa Topitav Konn]] 4. mai 2008, kell 07:01 (UTC)

kuidas ma saan kasutada neid pilte mis on inglisekeelses vikis?
http://en.wikipedia.org/wiki/Jimi_Hendrix#cite_note-0 --Täitsa Topitav Konn 4. mai 2008, kell 07:01 (UTC)

Hilisem nimi on tekstis olemas, tabelist tuleks see välja jätta, sest vastavat lahtrit ei ole. Andres 4. mai 2008, kell 07:09 (UTC)

Mis tähendab "powertrio"? Andres 4. mai 2008, kell 07:15 (UTC)
powertrio on minu mälu järgi termin märkimaks tekkinujd kooslust, mis suurem oma osade summast.
ehk teisisõnu kui tegemist pole enam staari saatebändiga vaid kõik annavad yhesuure panuse lõpptulemusse jne., siis nimetatakse seda powertrioks. kuulsaid powertriosid on veel näiteks The Cream.
--Täitsa Topitav Konn 4. mai 2008, kell 07:41 (UTC)

Seda tuleks siis kirjutada nii: power-trio. Aga kas seda sõna on siin tingimata tarvis? Andres 4. mai 2008, kell 08:16 (UTC)

:Power-trio on tegelikult täiesti levinud termin. Selle all peetakse silmas bände kus on trumm, bass ja üks kitarr, kuid puudub rütmikitarr ja klahvpillid . .--WooteleF 4. mai 2008, kell 09:27 (UTC)

Teda lahanud arsti sõnul uppus ta oma oksesse, mis koosnes peamiselt punasest veinist. Praegu ei ole artiklist aru saada mil moel on seotud punane vein, Mustade Pantrite liikumine ning CIA.--WooteleF 9. mai 2008, kell 21:53 (UTC)
-----
võtsin yhendust Hendrixi perekonnaga pildi saamiseks. ehk läheb õnneks.--Täitsa Topitav Konn 13. mai 2008, kell 21:33 (UTC)
----------
WooteleF, minu arust peaks Rolling Stone'i "Top 100 Guitar Players of All Time" 2011. aastal läbiviidud hääletuses endiselt 1. koht sinu kommentaarid küsimärgi alla seadma? mõtle enne ja uuri kui hakkad kommenteerima. Rolling Stone pole endiselt oma kaalukust minu teada kaotanud roki propageerimisel ja hindamisel.


Arutelu:Muḩammad

Muutke nimi õigeks!

Mis sellel nimel siis viga on?

Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~. Andres 23. oktoober 2006, kell 22:05 (UTC)

Kuna Muhammadi jutlused vastutasid araablaste paganlikke tavasid ning õõnestasid Meka ülikkonna huve, tekkis tal vastuolu Meka võimudega. 622. aastal suundub prohvet Mediinasse (nn hidžra), kus asutas koguduse, millesse ei kuulutud mitte päritolu vaid usu põhjal.

See on millegipärast välja võetud. Andres 13. jaanuar 2008, kell 23:23 (UTC)
Kas poleks õige lisada Muhamed kategooriasse 'pedofiilid'? Sest kui keegi abiellub 6aastase 'naisega' ja 'naise' süütus võetakse kui ta on 9aastane, siis see on ju ometi pedofiilia?--Miacek (arutelu) 23. detsember 2013, kell 17:53 (EET)

Üllar Peterson, Eesti Päevaleht 29.märts 2016
Muhamed elas karmil 7. sajandil araabia kolkas, kus äraelamise ja ellujäämise nimel tehti sageli seda, mis tänapäeval oleks karistatav karistusseadustiku kõige rangemate paragrahvidega.
Muhamed tappis oma käega ja käskis tappa suuri rahvahulki, tänapäevases mõistes saaks teda süüdistada massimõrvas. Iseloomulik on „araabia ajaloo isa” al-Tabari tähtsaimas muslimite ajalootöös „Ajalugu” leiduv kirjeldus, kuidas Muhamed hukkas oma ustavate jüngritega üle poole tuhande „islami vaenlase”, sh tappis ühe naisterahva oma käega karistuseks selle eest, et too oli lahingus ühe muslimi tapnud: „Allahi Saadik andis käsu, et [juudi hõimu] Banu Qurayza jaoks kaevataks maa sisse kraavid; seejärel ta istus maha, ‚Alī ja al-Zubayr hakkasid kahekesi neil päid maha raiuma tema ees; (...) Naine, kelle tappis Prohvet sel päeval, tal oli nimeks Bunānah (...) Allahi Saadik käskis tal enda juurde tulla ning raius tal pea maha...”
Sellega, et jüngrid Muhamedile „prohveti vaenlaste” maharaiutud päid tõid, õigustatakse otseselt tänapäeval Süürias, Iraagis ja mujal levinud „islami vaenlaste” peade maharaiumist.
See, et umbes 55-aastane Muhamed kosis kuueaastase Aisha ja hakkas tüdruku üheksa-aastaseks saades temaga suguliselt läbi käima, on tänapäevases mõistes pedofiilia. Kuid islamimaailm on „Muhamedi eeskujule” ja just sellele sündmusele toetudes sätestanud tüdrukute mehelepaneku ea alammääraks üheksa aastat. Peale selle röövimised, vägistamised, orjapidamine – kõik see, millest Muhamedi biograafiad põhjalikult pajatavad.

Milline on „tõeline” islam? Selline nagu 7. sajandil!

Milline siis õige on? Artiklis esinevad järgmised variandid: Muḩammad, Muhamed, Muhammed - Neptuunium (arutelu) 19. detsember 2016, kell 21:00 (EET)


Kasutaja arutelu:Shima~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Shima! Andres 24. oktoober 2006, kell 07:01 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Shima~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Claude Monet

Palju tuntum "Eine vabas looduses" on Édouard Manet maal. Monet'd tuntakse eelkõige tema impressionistlike maalide järgi. --Metsavend 24. oktoober 2006, kell 09:47 (UTC)

Manet' maal on minu meelest tuntud rohkem pealkirja "Eine murul" all. ENE 1. väljaandes on "Eine roheluses". Andres 25. oktoober 2006, kell 07:41 (UTC)
Palun abi. kuidas seda nime hääldama peaks. Inga

Claude Monet (klo:d mone:) --Dj Capricorn 10. aprill 2007, kell 09:39 (UTC)

'Dejeuner sur l'herbe' (Eine roheluses, maalitud tegelikult 1863) on siiski Edouard Manet´ maal. Mitte Claude Monet! Mitte segi ajada neid kahte impressionisti!!!
Rivo
Neil on mõlemil sellenimeline maal. Manet oma on küll tuntum.
Pilt:Monet dejeunersurlherbe.jpg|Monet
Pilt:Manet, Edouard - Le Déjeuner sur l'Herbe (The Picnic) (1).jpg|Manet

Prantsuse maalikunstnik Claude Monet olevat maalinud 10 maali millel kujutanud pajusid (babüloni paju).Weeping Willow, (vaadatud 19.06.2016)(inglise keeles)