Arutelu:Mopaanipuu

Idee järgi peaks perekond ikkagi eraldi olema. Andres 20. märts 2009, kell 06:35 (UTC)

Nojah, ma olen ka varem samasugustel juhtudel artikli perekonna kohta ette näinud; praegu vist inglise viki eeskuju ajendas mõtlema, et mida selles artiklis tegelikult öelda oleks, mida siin juba poleks? Õigemini jätsin selle pigem poolkogemata selliseks lahtiseks. :-). Aga muidugi, seda peaks siis alati ühtmoodi tegema. Kas meil on mõni näide ühe liigiga perekonna kohta? --Epp 20. märts 2009, kell 06:51 (UTC)

: On ikka, perekonna jaoks on seni ikka ka artikkel ette nähtud. Minu arust peaks selles artiklis kirjutama taksonist: kuidas, millal ja kelle poolt see kasutusele võeti, kas tal on olnud sünonüüme jms. Sellele peaks viitama, kui loetletakse või võrreldakse perekondi. Juhtub ka, et perekonda hakatakse arvama rohkem liike või on seal väljasurnud liike. Andres 20. märts 2009, kell 07:05 (UTC)

:: Ma tean, et on tavaliselt artikkel ette nähtud. Mõtlesin seda, et kas on mõni artikkel juba olemas sellise perekonna kohta. --Epp 20. märts 2009, kell 08:22 (UTC)

::: Nokkloom (perekond). Andres 20. märts 2009, kell 09:26 (UTC)

1. Taxoboxi levilakaart ja artikli sektsioon levila pole kooskõlas, arusaamatu.
2. Leviku sektsiooni esimese lause semikoolon on küsitav, korrektsus?--Dj Capricorn 20. juuli 2009, kell 13:32 (UTC)

Tegelikult ei lange kokku ainult Malawi osas, mõne teise riigi alale jääb küll napilt, aga ikkagi. Otsin teisi allikaid. Levila kaart on kellegi kasutaja tehtud ja selle allikaid ju ei tea. Viited on ju siit niikuinii igalt poolt puudu.

Semikooloni võib ilmselt asendada kooloniga. Lõunapoolse Aafrika keskosa on mõeldud põhja-lõuna suunas, aga see võib-olla pole arusaadav. --Epp 20. juuli 2009, kell 15:13 (UTC)

: Malawis on ta selle järgi olemas. Kas peaks levikukaardi ära võtma? --Epp 20. juuli 2009, kell 17:18 (UTC)

::võib-olla on sellel levilakaardil kujutatud mingit algupärast levilat, ent see on puhtalt spekulatiivne--Dj Capricorn 20. juuli 2009, kell 17:27 (UTC)

::: Nojah, nii või teisiti peab selle artikliga veel tegelema. Teen seda millalgi. --Epp 20. juuli 2009, kell 17:29 (UTC)

::::Kaardiga on jah probleem. See nimelt ei vasta tekstile, vist on vigane. Taivo 30. juuli 2009, kell 22:38 (UTC)

::::: Sellest oli ju juba juttu. Eks joonista siis uus. Miks sa teed parandusi ainult paranduste pärast? --Epp 30. juuli 2009, kell 22:45 (UTC)

::::::Ma ei nimetaks pildi ja Commonsi juurdepanekut paranduseks paranduse pärast. Mul pole uue kaardi joonistamiseks andmeid. Võib-olla võtaks kaardi maha? Muud suremat häda ju artiklil pole. Taivo 31. juuli 2009, kell 09:27 (UTC)
----
Mis see Kaokaro piirkond on?
Äkki peaks rahvuspargi nime tõlkima Lõuna-Langwaks? Andres 18. oktoober 2009, kell 12:28 (UTC)

Viidatud allikas oli "Kaokoro area", aga kuskilt mujalt seda praegu ei leidnud küll. Leidsin midagi, mille nimi on "Kaoko belt", Geonamesi järgi on Kaoko Otavi asula ja Kaoko kaevandus(ed). Kas võiks panna Kaoko piirkond?

Võiks vist rahvuspargi tõlkida jah. --Epp 18. oktoober 2009, kell 12:55 (UTC)

: Peaks sisuliselt kontrollima, kas tegu on sama kohaga. Seniks oleks vast parem välja võtta. Andres 18. oktoober 2009, kell 13:14 (UTC)

----
Alajaotuses "Kasutamine" tuleks minu arust rääkida kasutamisest inimese poolt. Ülejäänu võiks olla "Ökoloogia" alajaotuses. Andres 18. oktoober 2009, kell 12:32 (UTC)

Jah, tõepoolest.

Selle artikliga tegelemine on mul ikka veel plaanis, aga pole mahti saanud ja enam ei mäleta ka, kuhu pooleli jäi ja kui palju kasutamata infot seal allikates veel on. Kindlasti on. --Epp 18. oktoober 2009, kell 12:55 (UTC)

: Nojah, aga nüüd on hea artikli hääled juba koos. Andres 18. oktoober 2009, kell 13:14 (UTC)

:: Eks täiendada saab ikka ju, kuigi esmapilgul väga ei leidnudki. Püüdsin juttu liigendada, aga vist läks hoopis imelikuks; kohati on tihe ja kohati hõre. Uurin seda Kaokot. --Epp 18. oktoober 2009, kell 13:18 (UTC)
----
Nojah, ikka lähevad need "redigeeri" lingid paigast ära, kui pildid kõik paremale panna. Mulle tundub see vasakul asuv pilt imelik; ja täiesti prognoosimatu on see, milline ta eri resolutsioonidega vaadates välja näeb. --Epp 18. oktoober 2009, kell 13:46 (UTC)
----
Sama levilakaart on juba korra siit ära võetud, sest jõudsime järeldusele, et see pole õige. --Epp 2. august 2010, kell 22:09 (EEST)

Sellest peaks Commonsis või teistes vikides rääkima. Andres 3. august 2010, kell 00:11 (EEST)

: Mina ei hakka seda praegu tegema. Edasi-tagasi tühistama ka ei hakka. Zosma, tee see siis ise palun korda. --Epp 4. august 2010, kell 14:42 (EEST)

Tõstsin artikli heade artiklite seast ümber B-kvaliteediklassi (vastavale sellele arutelule siin). Teksti täiendaval kontrollimisel ja arendamisel võib selle esitada A-kvaliteediklassi artikli kandidaadiks. Ivo (arutelu) 21. jaanuar 2018, kell 22:08 (EET)


Arutelu:Amitriptüliin

Kaubamärkide pealt peaks siia ümbersuunamised tegema. Andres 22. märts 2009, kell 15:17 (UTC)

Tuleb tunnistada tõsiasja, kuid kaubanduses olen ma täielik võhik. Jah, amitriptüliini müüakse Eestis nii amitriptüliini kui saroteeni ja saroteen retardi nime all. Amitriptüliini seejuures "Amitriptyline-Grindeks" (mitte "Amitriptilins-Grindeks") ja "Amitriptylin Nycomed" nime all. Aga kas need on siin kaubamärgina registreeritud? Siin tuleb vist patendiamet appi kutsuda.--Rünno 22. märts 2009, kell 16:04 (UTC)

: Olgu kuidas on, aga need ümbersuunamised tuleks ära teha. Toomas juba alustas. Andres 22. märts 2009, kell 16:14 (UTC)

::Tänud Toomasele, kuid arvan, et pean ise need ümbersuunamised ära tegema.--Rünno 22. märts 2009, kell 16:18 (UTC)

Kristalliline pulber. Milline peaks olema siselink? Kas:
*kristalliline pulber;
*kristalliline pulber;
*mingi muu variant--Rünno 5. juuli 2010, kell 16:09 (EEST)

Minu meelest võiks olla kristalliline pulber. Andres 6. juuli 2010, kell 00:24 (EEST)

:Nii palju kui minu mõistus asjast aru saab, kristalliline pulber (Crystalline powder) on pulber, mis viibib teatavas struktuuri faasis - kristallisatsiooni (crystallinity) faasis. Inglise vikist paraku targemaks ei saa.--Rünno 6. juuli 2010, kell 10:10 (EEST)

Miks Süstelahus ei või märksõna olla? Andres 6. juuli 2010, kell 00:21 (EEST)

Väga raske on ühemõtteliselt defineerida. "Lahus, mis on ettenähtud manustamiseks spetsiaalsete vahenditega (süstal ja nõel), mis läbivad organismi loomulikke kaitsebarjääre". Paremat definitsiooni ei oskaks välja pakkuda.--Rünno 6. juuli 2010, kell 10:10 (EEST)

:Tegin pisikese nupukese süstelahuse kohta.--Rünno 6. juuli 2010, kell 11:26 (EEST)

Lõik Neurotransmissiooni jooksul vabanevad... oli pildiallkiri. Pilt pärines autoriõigusega kaitsutud lehelt. Pildil oli kasutatud tõlkevasteid transporter, vesiikulid, pre(ja post-)sünaptiline neuron, monoamiinoergilise tagasihaarde inhibiitor, signaal, retseptorid. Võimalik on ise vaba joonis teha. Pikne 2. august 2010, kell 21:57 (EEST)

Kordan veel, et tegemist ei ole Sigma loominguga, vaid kuskilt mahaviksikud pildiga. Taastan muutuse.--Rünno 2. august 2010, kell 22:10 (EEST)

: Rahu. Kui saad nüüd viidata, kellelt nad selle joonise varastaid ja, et see keegi on pildi vaba litsentsi all avaldanud, siis on korras ja taastan pildi. Pikne 2. august 2010, kell 22:29 (EEST)

::Skeem ei ole looming.--Rünno 2. august 2010, kell 22:36 (EEST)

::Samamoodi mõeldes peaksid kõik keemiliste ainete struktuurvalemid olema range autoriõiguse all.--Rünno 2. august 2010, kell 22:38 (EEST)

::: Siin oli ikkagi mittetriviaalne kujundus. Võib teha lihtsama  või teistmoodi kujundusega  pildi. Andres 3. august 2010, kell 00:17 (EEST)

::::Selle pildi probleemi võib siis lugeda lõppenuks.--Rünno 4. detsember 2010, kell 14:22 (EET)
----
Artiklisse palun paar viidet juurde lisada ning etümoloogia osa vajab minu arvates rohkem lahtikirjutamist. --Iifar 20. jaanuar 2011, kell 15:08 (EET)

Seda, et maakera on ümmargune, ei ole vaja viidetega tõestada. Aga etümoloogia osas - ole lahke ja kirjuta.--Rünno 2. aprill 2011, kell 21:06 (EEST)
----
Üldmeditsiini mõiste on nii hägune, et seda ei ole mõtet teha märksõnaks. Inglise vikis näiteks ei ole üldse sellist mõistet nagu "basic medical science " . --Rünno 2. aprill 2011, kell 20:59 (EEST)

Milleks sellist sõna, mille tähendus pole selge, siis üldse kasutada? Tavalugeja ei pruugi teada, mis see tähendab. Andres 2. aprill 2011, kell 21:17 (EEST)

:Sõna on olemas, aga mida see täpselt tähendab, ei ole selge. Just selle ebamäärasuse pärast ei ole vaja klammerdada. Kui mõiste saab täpse tähenduse, siis võib klammerdada.--Rünno 2. aprill 2011, kell 21:40 (EEST)
Kui tekkib kahtlusi, siis võib ju inglise keelset vikit lugeda.

Asi pole ju kahtlustes vaid viite puudumises. --Iifar 2. aprill 2011, kell 21:09 (EEST)

:Kordan veel kord - "Seda, et maakera on ümmargune, ei ole vaja viidetega tõestada". Ravimi artiklis ei ole vaja hakata haiguse patogeneesi üldaksepteeritavatele seisukohtadele viitama. Depressiooni artiklis vast küll.--Rünno 2. aprill 2011, kell 21:14 (EEST)

:: See võib olla üldaktsepteeritav, aga lugeja ei pruugi seda teada. Andres 2. aprill 2011, kell 21:17 (EEST)
Ka teise viitamisnõude äravõtmine pole minu arust põhjendatud. Kui tegu on millegi enesestmõistetavaga, milleks seda siis üldse mainida? Andres 2. aprill 2011, kell 21:17 (EEST)

OK, kui hakata kõiki väiteid viitama, kardan, et varsti tõuseb kisa - artikkel koosneb pealmiselt viidetest... On's sel mõtet?--Rünno 2. aprill 2011, kell 21:22 (EEST)

: Kisal ei ole mõtet. Viitamine suurendab usaldatavust. Andres 3. aprill 2011, kell 04:18 (EEST)
----

medscape lingid eeldavad lugemisesks registreeringut, kas neid loetakse seetüttu katkisteks?

Mariina 27. jaanuar 2016, kell 18:06 (EET) alias Простота
----
Kas mitte õige pole "süstemaatiline nimetus"?
Kaotasin süstemaatilisest nimetusest kaks tühikut. Kas seda pole kuidagi võimalik ümbersuunamiseks teha? Andres (arutelu) 21. oktoober 2013, kell 09:53 (EEST)

Mulle ei meeldi, et amitriptüliin on märgitud skisofreenia raviks. Ma saan aru, et wiki artikilid võivad olla vastuolulised ja mis iganes. Aga, kui kirjutaja suudaks väljendada amitriptüliini skisofreenia ravimina peale seda, kui traditsioonilised ravimid on aju biokeemia juba nii tuksi keeranud, et suurt vahet ei ole enam, mida proovida. Näiteks LSD ja Atropiin koos on ka skisofreenia raviks eksperimentaalselt kasutatud.
Mu vastuväide põhineb peamiselt sellel, et skisofreenikud on loomult drug searching behaviour-iga ja internetist otsides leiab esimese ravimina tavaliselt väga psühhoaktiivseid aineid niikuinii. Amitriptüliini kõrvalmõjud on samuti igasugu ekstrapüramidaalsed nähud, mis kuidagi ei paranda skisofreeniku elukvaliteeti.

Tere anonüümne Vikipeedia kasutaja!

Vaatasin artikli viivuks üle, artikli esiseljas toodud ravimit soovitatakse 'liitravimina' ka skisofreenia diagnoosiga patsientidele. Kuidas patsiendid arstiga ravikuurides ja vajadustes kokku lepivad ei ole minule kahjuks teada, vägisi vast valdavalt ei manustata, seega hetkel ei oska mina Teile vastu tulla kõrvaltoimete loetelu on hetkel piisav ja mulle tundub, et ravim on inimtarbeks katsetatud ja registreeritud ja päriselt olemas ning ringluses. Me Vikipeedias tavaliselt ei ütle inimestele, et võtke seda ja ärge võtke toda, me oleme paljuski 'materiaalsed', selles mõttes, et ainepõhised.
Midagi annaks uurida kui on avaldatud skisofreenia ja toodud ravimi uuringute ja toimete kohta materjale selle kohta kuidas ravim skisofreeniahaige aju ja närvide biokeemilised võrgustikud
on 'moondeliseks' muutnud (see on tegelikult ütlematagi selge) aga meie vajame tõendusmaterjali ja 1 patsient ei võrdu ülejäänud patsiendid. Ei oska skisofreeniahaigete poole miskit lendu lasta, täpselt ei tunne selle haiguse mehhanisme ja sümptomeid, kui juhtub tundlikum inimene olema siis võib hirmus igasuguseid pakutavaid ravimeid vastu võtta aga kindlasti mitte kõik psühhiaatrid ei kirjuta neid tablette välja...
Inimesed ajavad vahel segi ravi ja ravimi mõtte - mõlemad ei pruugi 'ravi välja kannatada' ehk et neil ongi teised funktsioonid.

Mariina 27. jaanuar 2016, kell 16:32 (EET) alias Простота

: Tere anonüümne Vikipeedia kasutaja!

: Täna: tänapäevased uurimused indikeerivad skisofreenia diagnoosil teatavates määrades immuunregulatsiooni häireid - lümfotsüütide (T- ja B-rakkude alampopulatsioonide morfoloogilisi muutusi, muutusi CD4+CD45RA+ T rakkude, CD8+ T rakkude, CD5+ B rakkude ja gamma delta T rakkude määrades, seerumi teatud antikehade suurenenud või alanenud määrasid, ringlevate tsütokiinide eriti IL-2, interferoon gamma ja IL-6-e  ja viirusevastaste antikehade kõrgenenud taset, mis aga indikeerivad autoimmuunhaiguslikke tegureid ...

: * Amanda L Jones, Bryan J Mowry, Michael P Pender ja Judith M Greer, Immune dysregulation and self-reactivity in schizophrenia: Do some cases of schizophrenia have an autoimmune basis?, Immunology and Cell Biology (2005) 83, 9–17; doi:10.1111/j.1440-1711.2005.01305.x

: Mariina 28. jaanuar 2016, kell 19:17 (EET) alias Простота
----
See on tõepoolest nõrk hea artikkel. See tuleks uuesti hinnata ja ma arvan, võib-olla hea artikli staatus eemaldada. Peatükid "Etümoloogia" ja "Kõrvaltoimed" on peale vaadates üsna kehvas seisus, mõni teine ka kindlasti. Palju lõike on viitamata, ka teistes peatükkides.--Raamaturott (arutelu) 27. jaanuar 2016, kell 19:48 (EET)
Kas 'surma kandja' on mingi meditsiinitermin? --Metsavend 27. jaanuar 2016, kell 22:50 (EET)

Mis siis teha kui ma nii andekas olen.... mõeldud oli, see vajaks rohket täpsustamist, et on lisatud teisi seaduslikke ravimeid, kuid 'surma garandiks' peetakse just artiklis toodud ainet (üks teine ripats vis olla cimetidine jne)...

Boudewijn Chabot, Dignified Dying

kas tõesti piisab artiklile tähelepanu juhtimisest sellest kui mina (Mariina) korra pilgu peale heidan? Kahju, et mul sellisteks 'meetoditeks ja mängudeks' aega ei jägu...

Artiklis toodud keemilise aine ja haiguslike seisundite vahelised seosed (tõenduspõhise meditsiini ja inimese füsioloogia mõttes) on nõrgad, samas toimeaine on juba vana ja 2007 ei ole sama mis 2016 seega artikli autoril siin küll erilist toimet pole (tema pani kirja mis suutis) see artikkel võis olla kunagi hea plaan ravimi toimeainete artiklite jaoks...

Kuna mina töötan pisut teisiti siis ei tuleks allolevat võtta ei etteheidete ega kriitikana (see on mul tunduvalt tumedam) pigem plaanina kust ja kuidas võiks artikli jaoks materjale otsima hakata.

Võiks püüda toimed inimkehale ja/või (rottidele) tuua ikka  nimede loendist tunduvalt kõrgemale, ja lisaviited, näiteks
[Richard P. Hoffmann, https://books.google.ee/books?id=cxILf3acKxIC&pg=PA147&dq=Endep+and+erectile+dysfunction&hl=et&sa=X&ved=0ahUKEwigzqmM4svKAhUHpw4KHTiPA-QQ6AEIGTAA#v=onepage&q=Endep%20and%20erectile%20dysfunction&f=false Ask The Pharmacist: Drug & Health Information For The Consumer siin]

Praegu pole täpselt välja toodud, kust maalt on kirja saadud loomkatsed ja millised on inimestel läbi viidud kliinilised uuringud ja miks osad neist lõpetati...

Ärajäämanähud võiks sees olla, et inimene ei ajaks neid segi neuroloogiliste seisunditega ja ei satuks uuesti järgmise ravikuuri otsa;

milliste ainetega ja ravimitega koos tarbida ei tohiks ...

Ravim on suur müügihitt aga selline hirmuäratav elusale toimimise profiil (kõrvaltoimete osa, mis on ülevaatlik, selles mõttes, et siduda need uurimismaterjaliga ja tuua võimalikud juhtumid (kui need on avaldatud) ka juurde aga peamised seisundid elundkondade kaupa on ära toodud ja see on hea) - kui patsiendil jaguks aega need läbi lugeda siis küllap tal võiks tekkida mõtteid ravimi kasutamise ja/või mittekasutamise kohta) et ma kohe ei saa aru kuidas igal aastal meil Eestis näituseks seda kraami kümnetes tuhandetes grammides müüakse kui 1000 mg on juba 'minekulaadne'...

samas ei saa liiga pealtükkiv olla inimestel on teatav autonoomsus: nad saavad ise natuke valida millise arsti juurde lähevad ja mida ja kuidas tarbivad ... 'usu ja usalduse küsimus' kui inimene ikka usub, et tabletid aitavad siis kõrvaltoiemte lugemine ei saa aidata, kuid lastele öise enureesi raviks no see on küll ...

Lugesin, et USAs on aine retseptivaba ja hindu leiab  siit...

jne jne

Mariina 28. jaanuar 2016, kell 07:30 (EET) alias Простота

Kes on poolt, et sellelt artiklilt tuleks hea artikli staatus ära võtta? See on praegu aga esilehel ka, kuid artikli tase aina langeb. See oleks juba teine artikkel, mis osaliselt Mariina tõttu hea artikli tähise kaotab.--Raamaturott (arutelu) 28. jaanuar 2016, kell 10:42 (EET)
*, artikkel ei vasta enam kuidagi hea artikli staatusele. --Ivar (arutelu) 28. jaanuar 2016, kell 13:09 (EET)
Kas pakendi infolehe kasutamine viitena on üldse mõeldav? Inglise vikis kasutatakse ravimeid käsitlevates artiklites vist ainult ametlikke väljaandeid, mis paneb kahtluse alla ka mõne teise siin olevate viite asjalikkuse.--Raamaturott (arutelu) 28. jaanuar 2016, kell 15:46 (EET)

:Tõstsin artikli heade artiklite seast ümber B-kvaliteediklassi (vastavale sellele arutelule siin). Teksti täiendaval kontrollimisel ja arendamisel võib selle esitada A-kvaliteediklassi artikli kandidaadiks. Ivo (arutelu) 21. jaanuar 2018, kell 21:22 (EET)

::Siin on veel see probleem, et osa kõrvalnähtusid on valesti liigitatud väga sagedastena. Tundus kuidagi ulmelisena ja kontrollisin Raviminfo.ee-st infolehte ja tõepoolest, artiklis näib olevat vigu. Ei viitsi ise ette võtta nende ükshaaval parandamist.Miacek (arutelu) 18. juuni 2018, kell 00:39 (EEST)


Arutelu:Prževalski hobune

On kasutatud ka nimekuju Pržewalski hobune (näiteks teoses Sissejuhatus looduskaitsebioloogiasse, suht. autoriteetne teos). Loomade elu annab küll "v"-ga--Dj Capricorn 22. märts 2009, kell 18:57 (UTC)

Üks on venepärane, teine poolapärane nimekuju. Ainult et poola keeles peab olema z, mille peal on punkt. Andres 22. märts 2009, kell 19:05 (UTC)

EKI: "Aga miks on ainuõige Prževalski hobune? – Isikunimed (Prževalski) on loomatõugude nimetustes alati suure tähega. 2009 mai." [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 5. märts 2021, kell 22:57 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.imh.org/imh/bw/prz.html
** In Prževalski hobune on 2013-06-24 12:59:06, 404 Component not found
** In Prževalski hobune on 2013-07-06 20:03:08, 404 Component not found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:03 (EEST)


endine Eesti kõrgkool, praegune Tartu Ülikooli kolledž See on nüüd küll täitsa mööda. Põhikirjas on ta iseseisvaid ülesandeid täitev Tartu Ülikooli asutus. --Tiuks 22. märts 2009, kell 20:25 (UTC)

Tartu Ülikool nimetab seda küll oma kolledžiks. Adeliine 22. märts 2009, kell 20:36 (UTC)

: Vastuolu pole, kolledž ongi iseseisvaid ülesandeid täitev asutus. Andres 22. märts 2009, kell 21:23 (UTC)

:: Jah, ülikooli lehel on viis üle Eesti paiknevat kolledžit. Endine kõrgkool on siiski eksitus, sest ta on kõrgkool edasi. --Tiuks 22. märts 2009, kell 21:59 (UTC)

Huvitav, kuidas ma kategooriate abil Kultuuridessandini jõuan? Andres (arutelu) 31. oktoober 2014, kell 23:35 (EET)

Sa pole vist lihtne. Panin sinna (Kultuuridessant) hädapärased kategooriad. Võiks olla nt ka mingi Noortega seotud kategooria (Noorte tegevus Eestis või kuidas seda sõnastada)--Bioneer1 (arutelu) 1. november 2014, kell 23:39 (EET)
----
Merleke5, miks tagasi teisaldasid? Tegu on asutuse allüksusega ning nagu resümees märgitud: väikese tähega "kultuuriakadeemia" on ka kodulehel ja kehtivas põhikirjas. Pikne 22. detsember 2021, kell 17:02 (EET)

Kogemata vaatasin valesti, ei märganud ka sinu selgitust eelneva teisaldamise juures. Nüüd ennistatud. Merleke5 (arutelu) 22. detsember 2021, kell 22:43 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia


Arutelu:Licht

Arhiividokument ja Jüri Lina raamat ei ole minu meelest sobivad allikad. Andres 23. märts 2009, kell 06:21 (UTC)

Minu meelest ei ole Jüri Lina raamat sobiv allikas. Andres 15. oktoober 2009, kell 06:25 (UTC)
See on välislingi all. Kahtlen
selle usaldatavuses. Ja link ei tööta. Andres (arutelu) 27. juuli 2015, kell 14:00 (EEST)

Donald Day on ammu tuntud kui Saksa natsionaalsotsialistliku ideoloogia levitaja. Aastail 1944-1945 töötas ta natsi-Saksa raadios saatejuhina. Day'i raamat ei sobi viitamiseks, sest see on ebaneutraalne. Al.Neuland 9. oktoober 2009, kell 23:45 (UTC)

Kas tegu on teadaolevalt väärade väidetega? Kas tema poolt kirjutatu on kuskil ümber lükatud?

Kas tegu on sellise autoriga nagu Jüri Lina, kes valib faktiväiteid tendentslikult ja ebakriitiliselt? Andres 10. oktoober 2009, kell 07:25 (UTC)

: Vaata :de:Donald Day. Al.Neuland 10. oktoober 2009, kell 12:28 (UTC)

:: Kas ka artiklist Ernst Põdder tuleks tsitaat ja link eemaldada?

:: Saksakeelsest artiklist selgub ainult, et Donald Day on teinud juudivastast propagandat. Kas on põhjust arvata, et ta oma memuaarides kirjutab väljamõeldisi? Andres 11. oktoober 2009, kell 08:20 (UTC)

:: Kas näiteks mõni tema väide on ajaloolaste poolt ümber lükatud? Andres 11. oktoober 2009, kell 08:21 (UTC)
----
Võeti välja koos viitega allikale:

kuid eksisteeris koguni omaette juudi hävituspataljon."Metsavennad" Mart Laar, Tallinn 1993, lk 24

: Ursus scribens (arutelu) 26. november 2020, kell 08:59 (EET)


Arutelu:Vesinikioon

Vesinikioone on vähemalt kahesuguseid, eks ole? Andres 23. märts 2009, kell 23:18 (UTC)
Vesinikioon ei ole sama mis prooton. Positiivsed ioonid võivad olla ka deuteeriumi- ja triitiumituumad. Peale selle on võimalikud ka negatiivsed ioonid. Seetõttu leian, et niisugust ümbersuunamist ei tohiks olla. Andres 1. veebruar 2011, kell 18:24 (EET)
Teen ettepaneku see ümbersuunamine kustutada. Teine võimalus on teha siia artikkel. Andres 2. veebruar 2011, kell 14:58 (EET)

Ega vist keegi artiklit kohe ei tee. Siis võiks kustutada. --Epp 2. veebruar 2011, kell 15:00 (EET)
Ei saa ju panna sulgudesse, et prooton. --Epp 30. märts 2012, kell 03:09 (EEST)

v-o sai nüüd parem--Bioneer1 (arutelu) 1. aprill 2012, kell 12:14 (EEST)
Vesinikioon on tuntuim prooton. See on mõttetus. Andres (arutelu) 1. aprill 2012, kell 18:16 (EEST)

jah. Eemaldasin--Bioneer1 (arutelu) 4. aprill 2012, kell 00:31 (EEST)
Ja kuidas jääb negatiivsete vesinikioonidega? Andres (arutelu) 1. aprill 2012, kell 18:16 (EEST)

Kas räägitakse vesinikiooni isotoopidest? Igatahes on tegu prootiumituumaga, deuteeriumituumaga ja triitiumituumaga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 13. aprill 2012, kell 22:39 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.iupac.org/publications/compendium/index.html
** In IUPACi nomenklatuur on 2013-06-24 11:14:36, 404 Not Found
** In Orgaaniliste ühendite süstemaatiline nomenklatuur on 2013-06-24 12:41:37, 404 Not Found
** In Tsütokroom P450 on 2013-06-24 13:55:19, 404 Not Found
** In Tsütokroom P450 on 2013-07-07 05:15:17, 404 Not Found
** In Vesinikioon on 2013-07-07 21:47:15, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:47 (EEST)


Arutelu:Märtsiküüditamine

siin märgitakse küüditatute arvuks 20 702, mitte 20 722. --kanakukk 24. märts 2009, kell 15:18 (UTC).

*All keskel Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.4   |    juuli 1980   |   lk 7 --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 01:50 (UTC).

stenogramm Riigikogu arutelust; vt alates: "Austatud Riigikogu! Võtame käsitlemisele Riigikogu liikme Enn Tarto algatatud pühade ja tähtpäevade seaduse muutmise seaduse eelnõu, 1218 SE esimene lugemine. Palun ettekandeks kõnepulti Riigikogu liikme Enn Tarto." --kanakukk 25. detsember 2009, kell 03:24 (UTC).

25. märtsist kui leinapäevast ja mälestuspäevast

Ausalt ja omavahel öeldes see Vikipeedia artikkel sakib suhteliselt täiega. OK - on osi mis kõlbavad ka, kuid need tulevad täiesti vales järjekorras ja kusagil kass teksti keskpaiku või lõpu poole.
Mis tegelikult juhtus? Pandi toime kohutav roim kolme balti rahva kallal. See peaks olema esimene, keskne ja eesti- läti- ning leedu rahva keskne lähenemine. Mitte mingisugune nõukogudelik ja Moskvakeskne joru põllumajanduse kohta, esimeses järjekorras nagu praegu. Ka ei tohiks esineda mingisugust TÄIESTI Moskva-Kremli keskset juttu sellest (paremat kätt) kuidas olla esinenud meie anastajate arvates militaarne vajadus nõukogudevastaseid ohtusid elimineerida. Seda siis kolmes Euroopa riigis mida diktaator-roimar Stalin õigusvastaselt anastanud oli.
Ma ei ole veel näinud ühtegi teist Vikipeedia kirjutist, mis vajaks sedavõrd totaalset "rewrite'i" ehk alustamist otsast peale, kui see. Kapremonti on vaja. Muidu jäävadki tulevaste eesti põlvkondade ajud igaveseks ajaks loputatuks.
Ma ei osa ette kujutada, et juudid näiteks sellise paskvilli (segase mosaiigi) enda kohta üles riputaks. Ausalt öeldes, et see täna - 70 a. pärast märtsiküüditamist sel kujul üleval on, on küüditatute - meie õdede-vendade mõnitamine (või pehmemalt öeldes nende mitteaustamine).--Keskminehermann 25. märts 2019, kell 15:44 (UTC).
----
EK(b)P KK ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu volinikud 1949. aasta kulakute ja nõukogudevastaste elementide vabariigist väljasaatmisel. – mida see lause tähendab? St, kas see on mingi poolik lause Karotamme märkustest vms? --kanakukk 8. märts 2010, kell 14:54 (UTC).
----
Miks on "autasustati" jutumärkides?--WooteleF 8. märts 2010, kell 14:57 (UTC)
----
Küüditamise Vabariiklik Staap asus Mere puiesteel kinohoones "Grand Marina". Sinna kogunesid 1941. a 13. juuni öösel küüditamise korraldajad eesotsas SARKi ülema Boriss Kummiga.
See punkt tuleks korda teha ja artiklisse tagasi panna. --kanakukk 19. märts 2010, kell 16:42 (EET).

Kas selles artiklis tuleks rääkida küüditamisest Eestis või ka küüditamisest Lätis ja Leedus? --kanakukk 12. märts 2010, kell 17:10 (UTC).

Arvan, et me võiksime selle reserveerida Eesti sündmusele. Andres 12. märts 2010, kell 18:12 (UTC)

:Sel juhul on intervikid valed. --WikedKentaur (arutelu) 7. veebruar 2019, kell 18:08 (EET)

Käibel on väga erinevad arvamised operatsiooni täpsest ajast. Näiteks 25.-28.märts või 25.-29.märts. Samas läks viimane ešelon (97318) Võrust Irkutskisse teele 30. märtsil 00:10 (dokumentides 29.03.49 24.10). Kas operatsiooni osaks tuleks pidada ka dokumentide koostamist? Kas ka teel oldud aega? Näiteks Andres Kahar arvab, et "küüditamisoperatsioon algas faktiliselt 24. märtsi 1949. a õhtul maakonnakeskustes toimunud operatiivgruppide juhtidena rakendatavate julgeoleku- ja siseministeeriumi töötajate instrueerimisega, mille järel viimased sõitsid koos sõduritega neile määratud tegevuspiirkonda" ("Uuemaid aspekte märtsiküüditamise uurimisest, lk 41).
Või ei ole meie asi asju tõlgendada? Tuua välja ainult trükimusta näinud arvamisi? --kanakukk 10. juuni 2010, kell 12:00 (EEST).

Kirjeldada võimalikult konkreetselt, mis toimus. Ajalist üldmääratlust polegi tarvis. Andres 10. juuni 2010, kell 12:24 (EEST)
----
Beria andis välja suure amnestia, eesmärgiga GULAG õige pea likvideerida. Esmalt vabanesid lühikeste kinnipidamistähtaegadega kriminaalparagrahvidega süüdimõistetud, sealhulgas väga paljud kulakuteks tembeldatud. Eestisse naasis aasta jooksul umbes 9000 vabanenut. Berial olnud kavas vabastada ka poliitvangid, aga ta kukutati ja asi jäi venima.

Välja võetud. Andres 25. märts 2011, kell 20:03 (EET)

: Võtsin välja järgmise lõigu alajaotusest "Amnestia" ning nimetasin viimase ümber pealkirjaga "Asumiselt vabanemine": Varsti pärast Stalini surma algas küüditatute rehabiliteerimine. Hruštšov andis 1956. aastal välja lõpliku amnestia stalinismi perioodi represseeritutele. 1956-1961 saabus Eestisse tagasi 30 000 küüditatut-arreteeritut. Võimuvõitlus NSVL juhtkonnas kestis peale Stalini surma 1953. aastal kuni Hruštšovi võimuletulekuni 1956. Amnestia oli üheselt partei XX Pleenumi otsus, mis mõistis hukka Stalini isikukultuse. Amnestia alla läksid ainult need isikud, kes olid süüdi mõstetud n-ö. kulakluse paragrafi alusel, mitte poliitvangid.. --kanakukk 5. juuni 2011, kell 18:15 (EEST).

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.okupatsioon.ee/nimekirjad/raamat/nimekiri99/nimekiri/a_e-A.html
** In Märtsiküüditamine on 2013-06-24 12:29:36, 404 Not Found
** In Märtsiküüditamine on 2013-07-06 15:27:30, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:27 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.okupatsioon.ee/1940/ylevaated-RAHVA.html#Heading493
** In Märtsiküüditamine on 2013-06-24 12:29:36, 404 Not Found
** In Märtsiküüditamine on 2013-07-06 15:27:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:27 (EEST)

Huvitav, kas liiduvabariigid pidid kõik küüditamise kulud ise kandma, või anti vahendeid Moskvast juurde ka? Või premeeriti takkajärgi operatsioonis osalejaid? Millises väärtuses preemiad?--Talguarbuja (arutelu) 27. mai 2020, kell 21:34 (EEST)

Kõikjal valiti ENSV -s rahvakohtunikke ja kaasistujaid , täitevkomiteede juurde
ja  siin on näide  -  https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=laanlaneekbp19490113.1.3&e=-------et-25--1--txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA-------------
Läänlane : EK(b)P Haapsalu Rajoonikomitee ja Haapsalu Rajooni TSN häälekandja  13 jaanuar 1949 2001:7D0:49C0:6580:592A:64B:AA10:47E8 30. november 2023, kell 01:48 (EET)

Lugege kõiki ajalehti teema täitmiseks tollasest perioodist


Kasutaja arutelu:Maemees

Tere tulemast Vikipeediasse, Maemees! Andres 25. märts 2009, kell 06:53 (UTC)

Palun alusta artiklit definitsiooniga. Vaata ka Vikipeedia:Vormistusreeglid. --Tiuks 26. aprill 2009, kell 16:29 (UTC)

Tere, Mäemees! Laadisid Vikipeediasse pildi :Pilt:Kivikalmed.jpg. Kes on pildi autor? Kas autor lubab oma pilti vikipeedias kasutada? Taivo 29. november 2009, kell 21:39 (UTC)
Tere! Palun lisa üles laaditud piltide juurde ka allikas. Internetist leitud pildid üldjuhul Vikipeedias kasutamiseks ei sobi. Pildi vaba litsentsi (nt CC Attribution-ShareAlike) alla kuulumist saab eeldada, kui võrgulehel, kust pilt pärineb, on nii kirjas. Pikne 8. november 2010, kell 09:23 (EET)
----
Kas fotode autorid on andnud sulle loa oma loomingut üles laadida? Kordan eelnevalt öeldut, et Internetist leitud pildid üldjuhul Vikipeedias kasutamiseks ei sobi. --Iifar 27. mai 2011, kell 21:25 (EEST)
Jälle sama küsimus, kas foto :Pilt:Kablik.jpg autor on andnud sulle loa oma loomingut kasutada? Palun otsi vaba litsensiga pilte kõigepealt Wikimedia Commonsist.--Iifar 20. juuni 2011, kell 21:31 (EEST)

Oled teinud mitmeid artikleid lindudest, mis on väga tore aga võiksid artiklite vormindamisel teatud asjadele tähelepanu pöörata.
# Tähtsamad märksõnad võiks siselinkidega varustatud olla (käib nii: Tähtis termin).
# Artiklis võiksid kasutada malli: Mall:Taksonitabel.
# Kasuta viiteid ehk näita, milliseid allikaid kasutad (Vikipeedia:Viitamine).
# Lisa interviki lingid. Paljud uued kasutajad arvavad ekslikult, et need lisab robot, kuid tegelikult tuleb esimene link ise tekitada. Mina isiklikult olen loomaliikide puhul otsinud üles inglise keelse artikli ladina keelse nime järgi ja kopeerinud sealse artikli lõpust interviki lingid. Tegelikult piisab ka sellest, kui lisad artikli lõppu ainult lingi inglise keelsele artiklile (näiteks: en:ArtikliNimi) ja ülejäänuga tegeleb juba tõesti robot.
Näide ühest hästi kirjutatud artiklist: Suur-konnakotkas. Edu edaspidiseks.--Kyng 19. juuni 2011, kell 22:03 (EEST)

Lisan veel, et esimesest lausest peaks selguma, millest artikkel räägib. Lugeja poole pöördumine stiilis Kui elate nõmme, metsalagendiku või raiesmiku servas, võib ta teie aeda külastada ei sobi. Igaks juhuks ütlen ka, et sõna-sõnalt ei tohi kuskilt maha kirjutada. --Epp 19. juuni 2011, kell 22:25 (EEST)

Sõna-sõnalt pole lubatud raamatutest jt allikatest maha kirjutada. Nt artiklis Võsaraat oled Sa seda teinud. Ümbersõnastada võib, sest faktid pole kaitstud; sel juhul tuleb muidugi viidata--Bioneer1 15. juuli 2011, kell 21:12 (EEST)

Tere! Kustutamismärkust ei tohi ilma aruteluta lihtsalt ära võtta.--Morel (arutelu) 25. veebruar 2013, kell 18:49 (EET)

*:Pilt:535 Nurmkana fdc.jpg
*:Pilt:MorvernCallarfilmposter.jpg
Nende piltide juures tekib kahtlus, kas litsents on lisatud õigesti. Esimese pildi puhul on autor märgitud, aga pole selge, kas autor on andnud loa pilti Vikipeedias cc-by-3.0 litsentsi all avaldada. Teise pildi juures on märgitud "Autoriõigused kuuluvad filmi levitajale, Alliance Atlantisele." On väga ebatõenäoline, et filmi levitaja on postri selle vaba litsentsi all avaldanud. Kui oled litsentsi lisanud ilma autorite käest küsimata, on see õigusvastane ja pildid tuleb kustutada. Adeliine 24. aprill 2013, kell 12:49 (EEST)

Ka kahe viimati üleslaaditud pildi puhul pole tõendatud, et need pildid just selle litsentsi all on avaldatud. Tõenäoliselt nad pole vabad. Adeliine 11. juuli 2013, kell 19:22 (EEST)

Tere!
Suur tänu, et võtsite osa tänavustest tõlketalgutest. Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 20. juunil kell 17.00 Euroopa Majas Tallinnas, aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Koosviibimisel antakse üle auhinnad tublimatele tõlkijatele ning pakutakse veini ja suupisteid.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate lõpetamisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu

Näen, et sul pole kombeks küsimustele vastata, aga küsin siiski: Kas pildi :Pilt:Krimmitatarlaste kurultai.jpg õigused kuuluvad sulle? Kui mitte, siis tuleb pilt kustutada. --Metsavend 30. märts 2014, kell 23:39 (EEST)

:Milleks litsents "Autorile viitamine 3.0" siis mõeldud on , kui selle nõudmiste täitmise pärast ikka kustutatakse pilte?

:: "Autorile viitamine 3.0" litsents tähendab, et originaalautor (või keegi kes on autoriõigused endale saanud) on andnud loa pilti vabalt kasutada, ainuke tingimus on, et autorile viidatakse. Seda litsentsi ei saa pildile kehtestada keegi suvaline inimene.--Kyng (arutelu) 31. märts 2014, kell 01:32 (EEST)
Ka :Pilt:T2 p2281604.jpg ei sobi Vikipeediasse. Internetist leitud pilt kuulub vaba litsentsi alla, kui saidil, kust pildi leidsid, on nii kirjas. Pikne 20. mai 2014, kell 12:08 (EEST)
----
Palun tutvu juhenditega ja vaata teisi artikleid. --Epp 31. märts 2014, kell 13:40 (EEST)

Palun lisa isikuartiklitele ka järjestusvõti ning kategooriad.--Morel (arutelu) 14. aprill 2014, kell 02:23 (EEST)

Filmide, arvutimängude jms pealkirjasid ei tõlgita ise. Kui film on Eestis linastunud, siis on võimalik kasutada pealkirja, mille all see kinos või TV-s linastus; arvutimängu puhul, mis pealkiri poes karbi peal on. Kui pealkirja pole tõlgitud, siis tuleb kasutada originaalkeelset pealkirja. Sõjaliste operatsioonide nimesid ka ei tõlgita, tõlke võib tekstis panna sulgudesse originaalnime järel. Cumbril 22. jaanuar 2016, kell 13:23 (EET)

Vikipeedia artiklitel on teatud miinimumnõuded. Nupukesi võib teha, aga sealne info peab oleme sisult ja keeleliselt korrektne. Vastasel korral võidakse artikkel kustutada. Palun vaata üle artiklid Kiviteri protsess ja Galoteri protsess. --Metsavend 30. jaanuar 2016, kell 23:34 (EET)
Kahjuks pean ütlema, et sellised inglise keelest tõlgitud artiklid, nagu viimati oled teinud, ei ole Vikipeedias vastuvõetavad, sest nende kvaliteet on liiga madal. Tõlkimine eeldab arusaamist tõlgitava teksti sisust. Kui veel selliseid asju teed, siis me lihtsalt kustutame, sest need teevad rohkem kahju kui kasu. Nende kordategemine võtab aega ja seni need diskrediteerivad Vikipeediat. Andres (arutelu) 31. jaanuar 2016, kell 23:50 (EET)

Nõus. --Epp 1. veebruar 2016, kell 00:02 (EET)

:Tahtsin samuti üles kutsuda mitte tõlkima Eesti ja eestlaste kohta käivaid artikleid, need tuleb ikka Eestis kirjutada. Kui keeleoskus ja sisutundmine lubab, siis tuleks neid pigem inglise vikis tegelikkusele vastavaks toimetada.Ssgreporter (arutelu) 1. veebruar 2016, kell 01:11 (EET)

:: On erandeid, näiteks norra vikis on hea artikkel Eesti majandusest. Andres (arutelu) 1. veebruar 2016, kell 01:25 (EET)
Palun tegele millegi jõukohasega. Meil pole toimetajaid, kes jaksaksid neid asju korda teha ja praegusel kujul need lihtsalt naeruvääristavad Vikipeediat. --Epp 7. veebruar 2016, kell 16:18 (EET)
Proovi sõnastus ümber mõelda, sest Berlinale Palast on küll avatseremoonia, esilinastuste ja autasustamiste paik (seda alates aastast 2000 ja seda nime kasutatakse tolle saali puhul kahel nädalal aastas), aga festivali peetakse üle linna.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. märts 2016, kell 16:05 (EET)
Kui lisad materjali, siis mõtle ka sellele, kuidas kogu artikkel pärast seda välja näeb. Andres (arutelu) 1. oktoober 2016, kell 14:18 (EEST)

Arutelulehekülgedele lisa ka oma allkiri.  Selleks vajuta redigeerimiskasti kohal allkirjanuppu  või trüki neli tildet ~~~~.--Raamaturott (arutelu) 6. september 2016, kell 19:41 (EEST)
----
Selle kasutaja poolt pole tulnud mitte ainsatki asjalikku muudatust. Ta peaks kiiremas korras igaveseks bloki saama.--2001:7D0:87C9:9580:29F4:9A77:A7CB:6FC5 24. september 2016, kell 20:16 (EEST)

Andres niikuinii ei lase.--Raamaturott (arutelu) 24. september 2016, kell 21:01 (EEST)

: See, et ühtki asjalikku muudatust ei ole, pole tõsi. Aga blokeerimise asemel võib ju sobimatud muudatused tagasi pöörata. Andres (arutelu) 25. september 2016, kell 11:37 (EEST)

::Igavest blokki soovitades võiks ikka natuke rohkem põhjendada selle vajalikkust! Ja vaadates Maemehe viimaseid muudatusi näen, et keegi on ühegi selgituseta neid tühistanud. Selline käitumine pole eriti konstruktiivne. Aga kui suudetakse näidata, et kasutajal tõesti ühtegi asjalikku muudatust pole ja pole põhjust ka arvata, et see tulevikus muutub, siis ma pooldaks ka blokki lõputu tagasipööramise asemel. --Minnekon (arutelu) 25. september 2016, kell 12:31 (EEST)
See, mis nüüd on hakanud Vikipeedias domineerima, annab tõesti kõige kindlama garantii, et siia ühtki asjalikku inimest juurde ei teki.

Vahet pole, peaasi, et keegi vanu asju kustutama ei hakka. Allkiri.

Kui Sa oma allkirja ei muuda, võib see kaasa tuua Sinu blokeerimise. Andres (arutelu) 28. september 2016, kell 02:34 (EEST)

Kas selline allkiri sobib? Siin on minu õige kasutajanimi näha. --Maemees 28. september 2016, kell 09:45 (EEST)

:Ma küsin, mis teised arvavad. Andres (arutelu) 28. september 2016, kell 13:54 (EEST)

::Minu meelest on rumal raisata adminide aega selliste pseudoprobleemidega tegelemiseks. Aga kui see siiski oluline on, siis oleks hea teada saada selle kasutaja argumente, miks tal on tarvis kasutada mittestandardset allkirja ja mitte selleks otstarbeks loodud kombinatsiooni ~~~~. Umbisik (arutelu) 28. september 2016, kell 14:17 (EEST)

:::Argumendiks on turvalisus ja anonüümsus. Ma ei soovi, et minu kasutajanimi oleks igale Vikipeedia juhukülastajale leitav. Kel vaja minu kasutajanime alt minuga kontakti võtta, siis saab artiklite ajalooleheküljelt minu kasutajanimesse klikata. Ühesõnaga - Vikipeedias suhtlemiseks vajalikud toimingud on ikkagi tehtavad pärast mitte linkiva allkirja ja pseudonüümi kasutamist. Kuna Vikipeedia lööklause ,,Vaba entsüklopeedia" sisaldab sõna ,,vaba" ning Vikipeedia loojad võimaldavad (seega lubavad/toetavad) turvalist postitamist reaalse kasutajanime mitte linkimise ja pseudonüümi kasutamisega, siis need on mitte linkiva kasutajanime ja pseudonüümi kasutamist lubavaks teguriks. Milleks need võimalused ,,Eelistused" all siis üldse kõigile kasutajatele kättesaadavad on, kui Eestikeelse Vikipeedia kogukonna aktiivsematel tegevkasutajatel on see põlu all? Ingliskeelse Vikipeedia reeglistik ütleb, et kasutajanime mitte otsesele linkimisele vaadatakse viltu, ent keeldu ega karistust selle eest pole kehtestatud! Ingliskeelne Vikipeedia reeglistik on ju ülejäänud kohalikele keeltele vastavaks kohandatud Vikipeediate reeglistiku aluseks. --Maemees 28. september 2016, kell 14:56 (EEST)

::::: Oot-oot, aga kasutajanimi ise on juba pseudonüüm, mille tagant reaalset isikut tuvastada ei ole võimalik, kui ta seda ise ei soovi. Teiselt poolt, kui tahta vaeva näha, leiab kasutajanime ikkagi üles. Kui inimene raskendab juurdepääsu oma kasutajakontoga seotud lehtedele, siis ta teeb teistele asjatut tüli juurde.

::::: Praegune allkiri teeb vähem tüli. Aga üldises arutelus on ka selle vastu sõna võetud.

::::: Inglise viki reeglid ei ole meile kohustuslikud, kuigi me muidugi võime nendest eeskuju võtta. Kui on öeldud disruptive behavior, ja see on kindlasti karistatav. Andres (arutelu) 28. september 2016, kell 15:49 (EEST)

:::::: See teeb kasutajakonto leheküljele minemise tülikamaks Vikipeedia kasutajaliidesega mitte tuttavatel isikutel. Need, kes on kasutajaliidesega tuttavad (enamjaolt Vikipeedia kasutajad), leiavad kasutajakonto siiski ,,Näita ajalugu" alajaotusest üles. Kuna praegune allkiri teeb vähem tüli, siis see võiks olla kompromiss? Kasutajanimi on nähtav ehk on teada, kellega tegu ning kontakteerumise vajadusel saab muudatuste leheküljelt ühendust võtta.--Maemees 28. september 2016, kell 17:12 (EEST)

:::::::: Üks asi on see, et osa kasutajaid ei oskagi kasutajalehele minna, aga artikli ajaloost nime otsimine on lihtsalt tülikas. Andres (arutelu) 28. september 2016, kell 19:20 (EEST)

::::::::: Mõistan, et see võib tülikam olla, ent kasutaja kanakukk on märku andnud, et see ei pruugi kõigile tülikas olla ning üks Vikipeedia administraatoreid, Pikne, võis küll seda praktiseerida takistusteta. Privaatsuse säilitamine tänapäeval ongi tülikam.--Maemees 28. september 2016, kell 19:42 (EEST)

:::::::::: Polegi öeldud, et kõigile.

:::::::::: Pikse puhul oli see ka häiriv, aga siis ma ei tulnud selle peale, et seda võiks keelata. Kui seda Maski lugu poleks olnud, siis võib-olla polekski probleem üles tulnud. Praegu vaatame, mida teised arvavad.

::::::::::: Privaatsuse argument on mulle arusaamatu. Andres (arutelu) 28. september 2016, kell 20:55 (EEST)

:::::::::::: Kuna Pikne piirdus ainult kasutajanime mitte linkimisega, mitte kasutajanimele pseudonüümi lisamisega, siis ei tekitanud tema komme küsimusi jah. Ent nüüd on minu allkiri samas seisus kui Pikne oma oli. Seega on minu praegune allkiri ajaloole tuginedes talutav. Eks privaatsuse argumendi mõistmiseks tuleb meile näilist turvalisust pakkuvate privaatsustingimuste pahupool isiklikult läbi kogeda.--Maemees 28. september 2016, kell 21:25 (EEST)

:::::::::::::::: Küsimusi ei tekkinud küll, aga tülikas oli see ikkagi.

:::::::::::::::: Jutt, et tuleb isiklikult läbi kogeda, ei selgita asja mitte kuidagi. Andres (arutelu) 28. september 2016, kell 23:40 (EEST)

::::::::::::::::: Selgituseks niipalju, et seda võidakse kurjasti ära kasutada. Olgugi, et kasutajanime taha peitumine ei tohiks reaalset isikut ära tuvastada isegi siis, kui kasutajanime omaja on selleks omalt poolt teinud kõik enda võimuses, siis siiski on võimalik sel juhul reaalset isikut tuvastada. Seega tänapäeval on topeltturvalisus ja kavalus anonüümsuse tagajad, mitte ainult pseudonüümide kasutamine.--Maemees 29. september 2016, kell 00:19 (EEST)

:::::::::::::::::: Minu meelest Sa räägid endale vastu. Sa ju ütled, et kasutajanime on hõlbus tuvastada. Andres (arutelu) 29. september 2016, kell 08:38 (EEST)
Mis pistmist siin privaatsusega on? Inimese nimi ongi ju juba kasutajanime taha varjatud ja seda veel omakorda salastama hakata on kummaline. Tundub jonni ajamisena. Kui inimene nõuannete peale irvitab ja ka muidu ei taipa, et entsüklopeedias on mingid nõuded, tuleks ta blokeerida, mitte raisata tema peale paari üksiku allesjäänud  mõistliku inimese kogu aega. Ja siis imestate, miks on kriis.--194.150.65.206 28. september 2016, kell 19:56 (EEST)

Inimene ju ikkagi muutis allkirja. Praegu me arutame, kas nõuda edasist muutmist. Andres (arutelu) 28. september 2016, kell 20:35 (EEST)

:tuleb vaadata, kuidas suurvikid on teinud. Kasutaja:Ahsoous vist kuskil viitas enwikile, ent ma ei hakkanud süvenema--Estopedist1 (arutelu) 30. september 2016, kell 18:10 (EEST)

::  Nati tutvunud eri vikide nõuetega allkirjadele, siis on allkirjas kohustuslik vähemalt üks link kas kasutaja lehele, kasutaja arutelule või kasutaja kaastööle. Esimene nendest võib ära jääda üldiselt aga üksnes siis, kui kasutajalehte ei eksisteeri. Samuti ei tohi allkiri jätta valet muljet kasutajanimest.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 1. oktoober 2016, kell 02:26 (EEST)

:: Kasutajale kirjutada on tülikas, kui linke ei ole.

:: Vaatasin, et Monal on ka ilma lingita allkiri. Andres (arutelu) 1. oktoober 2016, kell 23:38 (EEST)

Palun ära jäta käändelõppe linkidest välja. Meil ei tehta nii. Andres (arutelu) 1. oktoober 2016, kell 23:38 (EEST)

Ehk õigem on ,,Kirjutan Põhjarannikule", mitte ,,Kirjutan Põhjarannik-ule"? (Ilma Visual Editorita ei saa käändelõppe ühes sõnas siselingist eraldada ilma tühiku või erimärgita)--Maemees 1. oktoober 2016, kell 23:53 (EEST)

:Jah, esimene on parem (ma ei tea, kas õigem). Käändelõpu eraldamiseks puudub vajadus. Ja sõna pole kaks korda kirjutada tarvis, tuleb lihtsalt käändelõpp sulgudest välja jätta. Andres (arutelu) 2. oktoober 2016, kell 00:17 (EEST)

Kui tahad midagi lisada, siis
#Vaata, et öeldu oleks ülejäänuga seostatud ega mõjuks juhuslikuna. Artiklit tuleb täiendada süstemaatiliselt, et tervik ei jätaks halba muljet ega mõjuks naljakana.
#Mõtle järele, kas lisatu on piisavalt oluline ja konkreetne.
#Mõtle, kas jutt on arusaadav.
#Loe allikas mitu korda üle, et veenduda, et Sa valesti aru ei saa.
Kui Sa samas vaimus jätkad, siis ei hakka kommenteerima ega selgitama, vaid võtame lihtsalt välja. Andres (arutelu) 2. oktoober 2016, kell 10:26 (EEST)

Hello ,
Really sorry for the inconvenience. This is a gentle note to request that you check your email. We sent you a message titled "The Community Insights survey is coming!". If you have questions, email surveys@wikimedia.org.
You can see my explanation here.
MediaWiki message delivery (arutelu) 25. september 2020, kell 21:49 (EEST)

Palun lingi viidetes ainult need autorid, kelle puhul on kindel, et nende kohta peab artikkel tulema (vt Vikipeedia:Tähelepanuväärsus) või pigem ainult need autorid, kelle kohta juba on artikkel. Üldse võib siselingid viidetest vabalt ka ära jätta, kuna need on peaaegu alati viidatava allika suhtes kõrvalised. Kui täidad viites ainult soovituslikud väljad, siis see on üldjuhul piisav.
Kordan ka seda, et artikli tekstis sõnade linkimisel tuleb linkida terve sõna, käändelõpp kaasa arvatud. Visuaaltoimetis tuleb selleks valida terve sõna, mida lingid. Pikne 28. jaanuar 2023, kell 16:12 (EET)
----
Vt Arutelu:Leida Laius#Eluloost. Pikne 24. märts 2023, kell 22:18 (EET)
----
Viidete alaosa tuleks lisada "Välislinkide" ja "Kirjanduse" ette. Vt ka Vikipeedia:Viitamine#Viidete loend. Pikne 31. mai 2023, kell 18:26 (EEST)

Öösel unise peaga hajus tähelepanu. Vabandan seetõttu.
Samas, mis jutt see on, et Imeline Ajalugu ei kõlba viiteks? Imelise Ajaloo Otepää artikkel on koostatud kolme teemakohalise allika põhjal, mis leitavad artikli lõpust. Kui Imeline Ajalugu ei kõlba ühe administraatori sõnul allikaks, siis ei kõlba ka kolm tunnustatud raamatut, mille põhjal Imelise Ajaloo artikkel põhineb.

Paluks edaspidi siis unise peaga ennast tööga mitte üle koormata. Lõpuks on rohkem kahju kui kasu. See heidab kogu Sinu eelmisele kaastööle halva varju.

Veel paremini sobiksid allikateks need raamatud, millel too artikkel põhineb. Aga igal pool ei tasu Imelist Ajalugu allikana kasutada, näiteks artiklis Henri II (Prantsusmaa) (Prantsuse kuninga artiklis ei ole pädev kasutada allikana artiklit, mis räägib hoopis Nostradamusest) ja Üksküürkaamel (Imeline Ajalugu ei ole siin küll pädeva allikas) – Sa võid võtta sealt küll info, aga seda tuleb üle kontrollida pädevamatest ja kohasematest allikatest ning siis neile viidata.

Ära lisa artiklitesse triviaalseid või kõmulisi faktikesi, eriti kõmuväljaannetest, näiteks siin "Ta kardab kõrgust".(https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Katariina_Libe&diff=prev&oldid=6472097)

Artiklis Harry Maguire: "2023. aastal siirdub ta West Ham United FC-sse. Tema üleminekusumma on umbes 35 miljonit eurot." Ta ei siirdunud siiski sinna. Üleminek West Ham Unitedisse ei olnud siis veel lõplik, seega ei oleks pidanud toona veel sellest selgesõnaliselt kirjutama.

Andres küll eemaldas nüüd blokeeringu, aga ma palun Sul nüüd 'kõik oma eelnevad muudatused kriitilise pilguga üle vaadata ja vastavad parandused teha enne, kui hakkad jälle uusi täiendusi tegema!--Raamaturott (arutelu) 27. jaanuar 2024, kell 22:03 (EET)
Vt ka Kasutaja arutelu:Raamaturott#Mäemehe blokeerimine. Pikne 28. jaanuar 2024, kell 16:36 (EET)


Tegelikult on täpselt fikseeritud võistluse algus, kuid mitte lõpp. Seda tuleb veel täpsustada. Mai keskpaigas selguvad võitjad, kuid žüriile peab jääma mingi aeg otsustamiseks. Andres 25. märts 2009, kell 09:00 (UTC)

Ok. "Mai keskpaik" on lihtsalt väga ebamäärane aeg konkursi reglemendi jaoks.--Andrus Kallastu 25. märts 2009, kell 09:22 (UTC)

: See on lihtsalt veel ebaselge. Andres 25. märts 2009, kell 10:15 (UTC)

:: Kas ei olnud juttu, et Norra rahvuspühal 17. mail võiks võitja välja kuulutada? Siis võiks võistlus kesta äkki 10. maini vms? Aga täpsustada jõuab muidugi. --Epp 25. märts 2009, kell 14:41 (UTC)

Panin pildid esialgu siia. Ma ei hakanud neid praegu kuidagi töötlema, kuigi ilmselt peaks. --Epp 26. märts 2009, kell 16:07 (UTC)

Kas neid pilte on siia nii palju tarvis? Ivo 26. märts 2009, kell 23:19 (UTC)

: Ega need siia ei jää. Need on ainult pressiteate jaoks; lihtsalt korraks siia üles pandud, et saatkond saaks nende hulgast valida. --Epp 26. märts 2009, kell 23:36 (UTC)

::Kuna neid pilte Vikipeedia ja saatkonna esindajate kohtumisest on endiselt kuidagi paljuvõitu teen ettepaneku mõned neist siit kustutada. Ivo 14. august 2009, kell 15:55 (UTC)

::: Selliste kustutamistega on see häda, et kasutamata pildid on käibest väljas, nagu neid polekski. Andres 14. august 2009, kell 16:37 (UTC)

::::Ma mõtlesin mõned neist üldse kustutada. Ivo 14. august 2009, kell 16:40 (UTC)

:::: Minu meelest pole nad kellelgi ees. Las nad olla. Andres 14. august 2009, kell 20:11 (UTC)

:::::Ülejäänud piltide puhul me duplikaadid kustutame. Miks need siis erandid on? (ning need 5 on küll piisavalt sarnased, et üle kahe poleks tarvis neid järgi jätta). Ivo 14. august 2009, kell 20:17 (UTC)

:::::: Need ei ole duplikaadid, vaid lihtsalt sarnased pildid. Eks nad ole sellepärast kõik siia pandud, et pole osatud valida. Kui nüüd keegi tõesti neid vaadata tahab, las siis valib ise. Andres 14. august 2009, kell 20:21 (UTC)

:::::: Või veel parem, vaatab kõiki. Andres 14. august 2009, kell 20:22 (UTC)

:::::::See, et need pildid pole üks ühele identsed (st. sama pilt lihtsalt viie erineva nimega üles laetud) ei tähenda, et nad nüüd nõnda erinevad oleksid, et neid ei saaks duplikaatidena käsitleda.

:::::::Kui nüüd tähelepanu juhtida Epu varasemale kommentaarile "Ega need siia ei jää. Need on ainult pressiteate jaoks; lihtsalt korraks siia üles pandud, et saatkond saaks nende hulgast valida." siis mida sa siit ise järeldaksid. Mina eeldan seda, et isegi need pildid üles laadinud isik ei kavatsenud kõiki neid viit siia vedelema jätta.

:::::::Ning see, et kas nad sinu meelest kellelegi ette jäävad või mitte, ei oma siin mingit tähtsust (oleme ausad, ei sina ega mina ei saa ju teiste eest otsustada, kas need pildid peavad siin sellisel hulgal teistele meeldima või hoopis närvidele käima).

:::::::Üks selline pilt peaks siin kindlasti olema, kaks võib kah olla. Aga rohkem on juba ülearune ja tekitab infomüra kuna ei anna mitte vähimatki siia infotekstile juurde. Ivo 14. august 2009, kell 21:15 (UTC)

:::::::: Noh, seda ma saan ikka otsustada, mis arvamus mul on. Eks siis teised avalda oma arvamust. Andres 14. august 2009, kell 21:40 (UTC)

::::::::: Minul on täiesti ükskõik, aga mulle ei jää nad ka tõepoolest üldse ette. --Epp 14. august 2009, kell 22:07 (UTC)

:::::::::: Vikipeedias ruumipuudust ei ole ja need siin ei peaks kedagi häirima. Päris dublikaadid nad ikkagi ei ole, sest inimeste näoilmed muutuvad iga klõpsuga. --Tiuks 15. august 2009, kell 10:15 (UTC)

Kuidagi peaks vist siia kirja panema ka selle, kuidas on lood anonüümsuse säilitamisega. Ilmselt ei õnnestu vähemalt võitja(te)l anonüümseks jääda, kui auhinna üleandmine avalik on. --Epp 27. märts 2009, kell 02:04 (UTC)

Palun vaadake need tingimused üle. Me ei nõua kasutajate anonüümsust, eks ole? Kas peaks olema nii, et peaauhinna võitja nimi avalikustatakse kõigile, teiste auhindade puhul mitte või ainult saatkonnale? Žürii võiks neid punkte arutada. Andres 27. märts 2009, kell 06:48 (UTC)

Kas ja kuhu tuleks üles loendada need artiklid, millega ma soovin võistlusest osa võtta? --kanakukk 27. märts 2009, kell 20:44 (UTC).
Avjoska tegi nüüd vastavasisulise märkuse artikli lehele, aga kas te tõesti kavatsete terve "viimased muudatused" läbi kammida? --kanakukk 27. märts 2009, kell 20:51 (UTC).

Neid ei ole tarvis loetleda. Eelkõige Avjoska kui žürii liige (ent ka teised) lihtsalt jälgib viimaste muudatuste järgi ja paneb spetsiaalsele lehele jooksvalt kirja osalevad kasutajad ja artiklid. Andres 27. märts 2009, kell 21:04 (UTC)
Kõik uued artiklid ja toimetused on näha viimaste muudatuste all, nii et kuhugi mingit eraldi nimekirja enda jaoks looma ei pea.

Jätsin selle lause välja, sest pean seda üleliigseks. Andres 27. märts 2009, kell 21:10 (UTC)
Norra Wikimedia analoogse ürituse lehel  on kirjas, et töötubadesse on soovitav oma läpakas kaasa võtta, kas see on ka siinsete töötubade puhul nii? --WikedKentaur 31. märts 2009, kell 19:44 (UTC)

Jah. Siin on mainitud WiFit, ja see on vihje. Aga selle võib ka välja kirjutada. Mõte on selles, et arvutiga saab infot otsida. Artiklit kirjutada saab ainult ühest arvutist, muidu tekib redigeerimiskonflikt.

Muide, mina vist ei saa arvutit kaasa võtta. Kas keegi saab oma arvuti kasutada anda? Andres 31. märts 2009, kell 20:55 (UTC)

: Mina ka ei saa arvutit kaasa võtta.

: Aga jupikaupa ja kordamööda saab ju kirjutada? Kursuslased peavad ju asja ise proovima, muidu pole eriti mõtet. --Epp 31. märts 2009, kell 21:21 (UTC)

:: Jah, aga me peame kindlad olema, et 1) kellelgi üldse on arvuti kaasas ja 2) et sealt on võimalik projitseerida. Andres 31. märts 2009, kell 21:43 (UTC)

::: Võib-olla peaksime selgelt kirja panema, et arvuteid meie poolt ei ole. Sest muidu võib asja "töötoaks" nimetamine tekitada mulje, et on. --Epp 31. märts 2009, kell 22:03 (UTC)

Kas keegi saaks töötubadele oma arvutiga appi tulla? --Epp 1. aprill 2009, kell 20:34 (UTC)

Võtan läpaka (hiireta, ainult touchpad'iga) kaasa Tallinnas. Tartusse ma ei tule. avjoska 1. aprill 2009, kell 20:46 (UTC)

Saatsin Tartu skandinavistide sekretärile teate omas sõnastuses, sest ei leidnud valmis teksti üles.
Palun teavitage teisi Tartu ja Tallinna ülikooli instituute. Mina ei saa seda praegu teha, aga sellega on kiire. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. aprill 2009, kell 15:02 (UTC)

Kas oma olemasolevaid artikleid/koolitöid Norra ajaloo kohta võib ka otse sisse panna? Olen teinud nt oma bakalaureuse töö Norra eksiilvalitsusest teises maailmasõjas ja hea meelega jagaks seda.
Liisi

Võib loomulikult. Jälgima peaks, et ühes artiklis on ainult ühest asjast juttu. Võiks ka vikipeediale vastavalt vormistatud olla. avjoska 5. aprill 2009, kell 11:22 (UTC)

:Aga Vikipeediale vastavat vormistust ei peagi kohe alguses oskama. Küll teised toimetajad alguses aitavad. avjoska 5. aprill 2009, kell 20:30 (UTC)

Annan teada, et mul sai siiber, et inimesed tegelevad ainult nende asjadega, mis võistlejate tabelisse kantakse; ja et ma ei plaani enam Norra teemaga tegelejate tagant koristada. Ma tahan ka mõnikord artikleid kirjutada. Edaspidi võiks igaüks ise loendite, ümbersuunamiste jms eest hoolitseda. Teen ühtlasi ettepaneku žüriile seda arvesse võtta. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 11. aprill 2009, kell 02:22 (UTC)

Suur aktiivsus tuli küll meeldiva üllatusena. Samuti loodud artiklite arv. Ise arvasin, et see arv jääb kuhugi 200-300 vahele.--WooteleF 4. mai 2009, kell 22:27 (UTC)

Jah, tõepoolest, päris palju artikleid. Nüüd peaks need ära ka toimetama. --Epp 4. mai 2009, kell 23:13 (UTC)

Sellega me pole seniajani hakkama saanud. Andres 28. jaanuar 2010, kell 22:16 (UTC)
Tänan võistluse korraldajaid, žüriid ja kõiki osalejaid, kes selle võistluse huvitavaks tegid ning soovin teile edu Vikipeedia täiendamisel ja tulevastel artiklite kirjutamise võistlustel. --Metsavend 15. mai 2009, kell 15:05 (UTC)
----
Miks Altsi pilt välja võeti? Andres 28. jaanuar 2010, kell 22:16 (UTC)

Mul on tunne, et ta ise võttis. --Epp 28. jaanuar 2010, kell 22:29 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Norra-teemaliste artiklite kirjutamise võistlus


Arutelu:Joakim Puhk

Arvan endiselt, et üherealised artikliga ei saa anda põhilisematki infot. Puhki tunti pigem ärimehena kui poliitikuna.--WooteleF 25. märts 2009, kell 13:04 (UTC)

No vähemalt olen jälle mõned punased lingid ära kaotanud. Igaüks võib edasi teha. --Improvisaator 25. märts 2009, kell 13:06 (UTC)

:Aga kas see punaste linkide kaotamine on üldse hea? Inimene arvab leidvat sealt infot aga tegelikult midagi sisulist seal pole.--WooteleF 25. märts 2009, kell 13:08 (UTC)

::Vähemalt eluaastad ja definitsiooni sealt saab. --Improvisaator 25. märts 2009, kell 13:15 (UTC)

:::Definitsioon ongi siin ju vale. Puhki tunti muudelt elualadelt, mitte poliitikast.--WooteleF 25. märts 2009, kell 13:22 (UTC)

::::Ei ole vale. Kõige muu seas oli ta ka poliitik. --Improvisaator 25. märts 2009, kell 13:26 (UTC)

::::: Siiski eksitav. Andres 25. märts 2009, kell 13:37 (UTC)
Kas ta ei olnud Kaubandus-Tööstuskoja esimees? --Improvisaator 15. juuni 2009, kell 14:04 (UTC)

:::::: Ta ei olnud ennekõike poliitik, sellepärast on lihtsalt "poliitik" eksitav. Andres 15. juuni 2009, kell 14:49 (UTC)

::::::: Ta ei olnud ka ennekõike Rahvusvahelise Olümpiakomitee liige. --Improvisaator 15. juuni 2009, kell 14:53 (UTC)

:::::::: Tõsi. Andres 15. juuni 2009, kell 14:57 (UTC)

Kui ajavahemikul 1925-1929 toimus nimevahetus ja selle kohta on kindlad andmed, siis peaks selle kohta tegema isikuartiklisse märke tegema--NOSSER 4. oktoober 2011, kell 21:58 (EEST)


Arutelu:Johannes Klesment

Minu andmetel oli ta 1930. aastail Vabariigi Valitsuse nõunik. --Improvisaator 26. märts 2009, kell 14:22 (UTC)

Siin on ka sellest kirjas --kanakukk 27. juuli 2009, kell 14:06 (UTC).

RTL 1938, 82.
26. septembril 1938.
1. Komandeerida Kohtuministeeriumi Kodifikatsiooni osakonna liige (ministeeriumi nõunik) Johannes Klesment nõunikuks Peaministri ja Vabariigi Valitsuse juurde, arvates 26. septembrist s.a., jättes teda Kohtuministeeriumi koosseisu.
2. J. Klesment'i ülesandeks Valitsuse nõunikuna on:
a) eelnõu-kavade läbivaatamine ja koostamine, kas iseseisvalt või ühes ministeeriumidega, ühtlasi eelnõukavade koostamise juhtimine Peaministri ja vastavate ministrite näpunäidetelkavade ettevalmistamise järgus ministeeriumides ja Vabariigi Valitsuses;
b) Peaministri ja Vabariigi Valitsuse üldesindajana eelnõude arutamisest osavõtmine Riigikogu mõlema koja komisjonides ja koosolekutel;
c) osavõtmine Kohtuministeeriumi töödest.
3. Valitsuse nõunik töötab Peaministri otsesel juhtimisel ja temal on otsene läbikäimise õigus Riigikogu mõlema koja juhatusega, ministritega, riigi keskasutiste juhatajatega, samuti kõigi valitsuse ning omavalitsusasutiste ametijõududega.
Peaminister K. Eenpalu.
--193.40.12.198 21. oktoober 2010, kell 15:39 (EEST)

RTL 1938, 88.
11. oktoobril 1938.
Täiendan oma käskkirja nr. 14 – 26. septembrist 1938 järgmiselt:
2. J. Klesmenti ülesandeks Valitsuse nõunikuna on:
b) Peaministri ja Vabariigi Valitsuse üldesindajana eelnõude arutamisest osavõtmine Riigikogu mõlema koja komisjonides ja koosolekutel; Vabariigi Valitsuse nimel neis komisjonides ja koosolekutel esinevate kõrgemate riigiametnikkude tegevuse kooskõlastamine ja selle järgi valvamine, et komisjonide töödest ministeeriumide esindajad nõutaval määral osa võtaksid.
Peaminister K. Eenpalu.
--193.40.12.198 21. oktoober 2010, kell 15:47 (EEST)

Ta oli 1927–1932 vandeadvokaat August Rei abi Tallinnas, aga tundub, et mitte iseseisev vandeadvokaat? Kas teda saab nimetada advokaadiks? Sama kehtib ka teiste advokaadiabide kohta. --Numbriga kärumees 18. oktoober 2011, kell 16:08 (EEST)

Minu meelest võib advokaadiabisid nimetada advokaatideks. Sageli nad ongi faktiliselt iseseisvad. Andres 19. oktoober 2011, kell 00:48 (EEST)

: Kas peaksin sel juhul lisama 1936. aasta vandeadvokaatide loendisse ka nende abid? --Numbriga kärumees 19. oktoober 2011, kell 16:35 (EEST)


Arutelu:Eesti Vabariigi Rahvuskomitee

Ma arvan, et lõik Otto Tiefi valitsusest (koosseis) ei kuulu siia. --Improvisaator 26. märts 2009, kell 14:43 (UTC)
Eesti Vabariigi Rahvuskomitee koosseis (Valitud ja valitsenud. Tallinn 1999, lk. 85–86):

*Kaarel Liidak (esimees kuni aprillini)
*Otto Tief (esimees alates augustist)
*Juhan Reigo (sekretär)
*Artur Ekbaum
*Oskar Gustavson
*Ernst Kull
*Oskar Mänd

*Artur Ekbaum
*Oskar Gustavson
*Johan Holberg (koopteeriti septembris)
*Endel Inglist
*Juhan Kaarlimäe
*Johannes Klesment (koopteeriti septembris)
*Ernst Kull
*Eerik Laid (Soome, koopteeriti juulis)
*Heinrich Laretei (Rootsi, koopteeriti juulis)
*Kaarel Liidak
*Helmut Maandi
*Harri Moora
*Oskar Mänd
*Heinrich Neuhaus (Rootsi, koopteeriti juulis)
*Rudolf Penno (Rootsi, koopteeriti juulis)
*Johannes Pikkov
*Hugo Pärtelpoeg (koopteeriti septembris)
*August Rei (Rootsi, koopteeriti juulis)
*Juhan Reigo
*Johannes Sikkar
*Voldemar Sumberg (koopteeriti septembris)
*Arnold Susi (koopteeriti septembris)
*Otto Tief (koopteeriti juulis)
*Aleksander Warma (Soome, koopteeriti juulis)
*Richard Övel (koopteriti juulis)
--Numbriga kärumees 26. september 2011, kell 14:46 (EEST)

Pane sisse. Andres 26. september 2011, kell 23:47 (EEST)


Arutelu:Ja, vi elsker dette landet

Laul sai hümniks Norra iseseisvumisel 1905.

Võtsin selle välja, sest see on ebatäpne. Asja tuleb veel uurida. Andres 27. märts 2009, kell 11:08 (UTC)

Salmid ja nende tõlked  ei ole kohakuti. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. september 2009, kell 14:01 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.skjoldlodge.com/current/ja_vi_elsker.html
** In Ja, vi elsker dette landet on 2013-06-24 11:20:29, 404 Not Found
** In Ja, vi elsker dette landet on 2013-07-06 03:33:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:34 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.trollhjem.org/anthem.html
** In Ja, vi elsker dette landet on 2013-06-24 11:20:29, 404 Not Found
** In Ja, vi elsker dette landet on 2013-07-06 03:34:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:34 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nb.no/html/ja_vi_elsker.html
** In Ja, vi elsker dette landet on 2013-06-24 11:20:30, 404 Not Found
** In Ja, vi elsker dette landet on 2013-07-06 03:34:17, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:34 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Ja, vi elsker dette landet


Kasutaja arutelu:Martint~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Martint! Andres 28. märts 2009, kell 10:44 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Martint~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Kas sellist lehekülge on üldse tarvis? Praegune jutt ei ole ka eriti teemakohane. Andres 28. märts 2009, kell 13:18 (UTC)

Kui ta oli, milles vaidlust ei ole - siis on ju vaja teda st. okupatsiooni, kuidagi kirjeldada noorele põlvkonnale.. Omaette küsimus, et artikkel peaks kajastama just okupatsiooni kajastavaid aspekte-võõra võimu avaldumist, iseseisvuspüüdluste mahasurumist jne. muidu läheb artikkel liiga laialivalguvaks NOSSER 28. märts 2009, kell 18:35 (UTC)

Olupatsioonivõimude poolt kasutatud vahendid ja meetodid

Okupv. toetajad ja kasutatud sunnivahendid

jne.

Miks on lõppaastaks märgitud 1992? Andres 30. märts 2009, kell 09:39 (UTC)

Oleksin ka selle põhjendatusest huvitatud. --kanakukk 22. jaanuar 2010, kell 18:47 (UTC).

: Mitte kuidagi ei saanud Eestis olla Nõukogude okupatsiooni aastani 1992 või 1995, sest okupeerivat riiki ei eksisteerinud sel ajal enam. See artikkel tuleb kiiresti teisaldada õige pealkirja alla ja sisu korda teha. Aga üksi ma seda teha ei võta, pärast on jälle kisa taevani. Seepärast praegu lihtsalt vaidlustan. -- Toomas 22. jaanuar 2010, kell 21:46 (UTC)

:: Et keegi ei reageerinud, siis teisaldasin. -- Toomas 26. jaanuar 2010, kell 07:23 (UTC)

Milline on üldse mõiste "okupatsioon" sisu? Minu arusaama järgi sellest mõistest ei ole õige kirjutada, et vahetult 20. augustil okupatsioon lõppes. Tasub ju ainult meenutada, kus olid sel hetkel Pihkva dessantväed... Mõeldav oleks ehk kuupäev 6. september 1991, kui NSV Liidu Riiginõukogu Baltikumi iseseisvust tunnustas, aga jällegi, mina ei ole pädev arutamaks, mida mõisted – okupatsioon, okupeerimine – eneses hõlmavad. --kanakukk 5. jaanuar 2012, kell 16:49 (EET).
Toon siia v-o asjakohase arutelu kustutatud kategooriast: vt :Kategooria arutelu:Nõukogude okupatsioon Eestis (1944–1994)--Bioneer1 (arutelu) 10. september 2013, kell 10:17 (EEST)
----
Kas 40 kiri oli dissidentlik? Minu meelest hälbib see sõna tavalisest tähendusest. Andres 28. aprill 2010, kell 22:16 (EEST)
----
See oli Nõukogude Liidu kolmas ja ühtlasi ka viimane okupatsioon Eesti territooriumil.

Mis see esimene siis oli? Andres 12. aprill 2011, kell 04:52 (EEST)

Nähtavasti on mõeldud Vabadussõja käigus punaste poolt enese kätte võidetud territooriumi, Narvas kuulutati ju koguni niisugune moodustis nagu Eesti Töörahva Kommuun välja. --kanakukk 5. jaanuar 2012, kell 16:49 (EET).
----
On küll komme rääkida okupatsioonist, kuid pole selgust, miks kasutatakse sõna "okupatsioon". Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 00:16 (EEST)
----
[okupatsioon lõppes] Nõukogude vägede väljaviimisega Eestist augustis 1994

See on vaieldav. Esiteks, need ei olnud enam Nõukogude väed, mis siis välja viidi. Ja teiseks, kas polnud Venemaa Föderatsiooni ja Eesti Vabariigi vahel mingi lepe, mis sätestas Venemaa relvajõudude ajutise viibimise Eesti territooriumil? Ursus scribens (arutelu) 2. august 2018, kell 17:53 (EEST)

Parandasin sõnastust. Venemaa vägede Eestis viibimise õigusliku aluse kohta 1991-1994 pole mul aimu. Ursus scribens (arutelu) 2. august 2018, kell 19:49 (EEST)

: siis tuleb ajalukku tagasi kaevuda, ehk 1) kas baaside leping oli seaduslik?, mis aastani see pidi kehtima? 2) kas Venemaa on NSVL-i õigusjärglane ja võttis lepingud üle 3) jne jne suwa 2. august 2018, kell 18:03 (EEST)

:: Baaside leping oleks pidanud kehtima 10 aastat ja siis veel pikenenud 5 aastat. Seega oleks baaside leping kehtinud kuni 1954. aastani. Velirand (arutelu) 2. august 2018, kell 18:34 (EEST)

::: Saab ju võrrelda Austria ja Saksamaa okupatsioonidega. suwa 2. august 2018, kell 22:32 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Nõukogude okupatsioon Eestis (1944–1991)


Arutelu:Hans

Arvan, et siin peaks rääkima eesnimest.--WooteleF 28. märts 2009, kell 19:17 (UTC)

Üldiselt on eesnimede jaoks formaat Hans (eesnimi). Andres 28. märts 2009, kell 20:07 (UTC)

:Minu jaoks on selline teguviis arusaamatu.--WooteleF 28. märts 2009, kell 20:11 (UTC)

:: Mõte on selles, et pealkirja "Hans" all peaks rääkima Hansust, mitte Hansu nimest. Kui ei ole sellist Hansu, keda eelistada, võib teha täpsustuslehe. Kuni pole teist pretendenti, võib minu meelest vabalt nii jääda.  Andres 28. märts 2009, kell 20:15 (UTC)

Pilt vajab allkirja. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. august 2010, kell 15:06 (EEST)

*February 9, 2016, Tamsyn Smith, The Loss of the Gribshunden (1495) and Preliminary Archaeological Investigations
*October 2020, (Received 14 March 2020, Revised 3 July 2020, Accepted 13 July 2020, Available online 30 July 2020.),  Stella Macheridisa, Maria C.Hanssonb, Brendan P.Foleya, Fish in a barrel: Atlantic sturgeon (Acipenser oxyrinchus) from the Baltic Sea wreck of the royal Danish flagship Gribshunden (1495)
* 20.9.2020 klo 19.17, Anniina Wallius, Tanskan kuninkaan lippulaivan hylystä löytynyt jättiläiskala on 1400-luvun propaganda-ase ja viesti Itämeren kadotetusta luonnontilasta
suwa 21. september 2020, kell 15:21 (EEST)

Gribshunden vrakk (1495) ja tuur jne viited


Arutelu:Tim Berners-Lee

Albert Hofmann on surnud. Andres 30. märts 2009, kell 11:10 (UTC)

Parandasin ära. Või tegelikult peaks üldse eemaldama Albert Hofmanni nime, sest tegu on ju siisi 100 võimsama _elava_ geeniusega.
Mis siis veel keelelist toimetamist vajab? Kas peab tõlkima ja mõndade organisatsioonide nimesid?

Jäta keeleline toimetamine teiste hooleks.

Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 30. märts 2009, kell 17:31 (UTC)

: Mis teiste hooleks? Kui teed artikli, aga pole tulemusega veel päris rahul või esineb vigu, siis korrasta julgelt. Neid "teiste hooleks" jäätud artikleid on meil siin küll ja üle, millega keegi pärast aastaid ei tegele. PS! Redigeerimisakna ülaservas on üks pastaka pildiga ikoon, sinna vajutades produtseerid 4 X ~ ja allkiri olemas.--Kyng 4. märts 2010, kell 06:54 (UTC)

:: Kui inimene teeb artikli ja teised panevad sellele keeletoimetamismärkuse, siis pole ju mõtet nõuda, et inimene ise keeletoimetamise ära teeks. Kui ta oskaks, oleks ta juba teinud. See ei tähenda, et ei peaks artiklit viimistlema, nii palju kui oskad. Andres 4. märts 2010, kell 08:23 (UTC)

::: Ei pruugi nii olla. Kui inimene väga põhjalikult mingi tekstiga töötab, siis mingist hetkest ta ei loe sealt enam sõnu, vaid järgib lihtsalt oma mõtet ja mõtetes on õigekiri alati korrektne. Olen oma üles riputatud artiklitest leidnud peale mõnda kuud lausa näkku karjuvaid vigu, aga varem üles pannes ei pannud neid tähele.--Kyng (arutelu) 12. märts 2012, kell 10:49 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kayotix.com/tmp/newsfeeds/10.08.05/timbernerslee/
** In Tim Berners-Lee on 2013-06-24 13:50:16, 404 Not Found
** In Tim Berners-Lee on 2013-07-07 04:25:13, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:25 (EEST)


Arutelu:Punkentsefaliit

Välja võetud

* 16.04.2009 - Tallinn, U.K.Kekkonen
* 18.04.2009 - Märjamaa rahvamaja
Kurjami CD "Maailm on Lasnamäe" esitlustuur
* 30.04.2009 - Tallinn, Kinomaja
* 01.05.2009 - Tartu, Rock & Roll Heaven
* 02.05.2009 - Pärnu, Mai keskuse Rockiklubi
Kontserdid võib oma Myspace lehele panna. --Tiuks 30. märts 2009, kell 16:54 (UTC)
Osa infot on kustutatud. Andres 5. jaanuar 2011, kell 12:18 (EET)
----
Vikindada? Mitte et esitus üleliia hea oleks, aga määratlus on, alaosad on, isegi kategooria on. Võinuks jääda toimetamismall. 193.40.10.181 23. aprill 2014, kell 10:27 (EEST)

toimetamismall on tõesti parem, sest linke on palju puudu--Bioneer1 (arutelu) 25. aprill 2014, kell 10:09 (EEST)
----
Kogu "Ajalugu" võeti välja. Adeliine 26. mai 2015, kell 23:30 (EEST)


Arutelu:Harmo Kallaste

* Silmade värv: pruun
* Juuste värv: pruun

Välja. Andres 30. märts 2009, kell 17:58 (UTC)


Arutelu:Konrad Rotschild

Pärast Vabadussõja lõppu 2. veebruaril 1920. kolm nädalat hiljem, 29. veebruaril suunati kogenud ohvitser Konrad Rotschild Tallinnas «Kindluse Raske Suurtüki Divisjoni batarei nooremaks ohvitseriks», mis oli selge tagandamine.

See jupp on segane. --Epp 30. märts 2009, kell 22:13 (UTC)

Kui isik sündis 19. märts 1892 VKJ siis 12 päeva kalendrierinevust annab sünniajaks 31.03.1892 UKJ.
Vt ka: http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=24255
ja sünnikande koopia (VKJ) vanemate juures personaalraamatus: http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=TLA.1358.2.17:258?194,580,1018,57,0
Palju muid allikaviiteid / uurimistöid siit: https://www.geni.com/people/Konrad-Rotschild/6000000020501336331


Arutelu:Rannaniit

Ma eeldan, et see on autoriõigusega--Dj Capricorn 31. märts 2009, kell 19:06 (UTC)

Et tegu on Keskkonnaministeeriumi tööga, siis ei tohiks sellel olla autoriõigusi--Dj Capricorn 3. detsember 2009, kell 22:38 (UTC)

Huvilisele vihjeks, et interwikidest võivad sobida svwiki sissekanded :sv:Strandäng või :sv:Havsstrandäng--Bioneer1 (arutelu) 24. juuni 2014, kell 10:25 (EEST)
Esimeses viites on kasutatud sõna "rannikuniit", kas see on sama mis rannikuniit? Aga viidatud lehel minu meelest pole seda, mida viidatakse. Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 19:41 (EET)
Artikkel on täiesti üle kirjutatud, siselingid, välislingid, kategooriad kadunud, sestap lisan eelmise versiooni. Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 19:41 (EET)
Rannaniit (vanemas kirjanduses ka: randniit) on mereäärne madal rohumaa, mis kõrgvee aegu võib jääda vee alla.

Rannaniidud on sajandeid olnud põline loomade karjatamise koht, seda ala on nimetatud ka rannakarjamaaks või rannarohumaaks. Sisemaa poole minnes lähevad rannaniidud üle kas rannalähedaseks niiduks, loopealseks, puisniiduks või rannikumetsaks, vahel ka põllu- või karjamaaks. Sagedase kõrge veetaseme tõttu on rannaniidu mullad sooldunud ja neil saavad kasvada ainult sellistele tingimustele kohanenud taimeliigid.Talvi, T. 2001. Pool-looduslikud kooslused. Ökoloogiliste Tehnoloogiate Keskus, Tõravere trükikoda. Seetõttu kasvavad rannaniidul taimed, mis taluvad soolast või riimveelist vett ja sooldunud mulda. Rannaniidud on avatud kooslused ja neile on iseloomulik lopsakas taimestik ja seetõttu on neid kasutatud karjamaadena.

Rannaniidud on paljude tänapäeval haruldaseks jäänud taime- ja loomaliikide elupaikadeks, ranna- ja ka lamminiidud on olulised rändlindude peatus ja toitumiskohad ning kurvitsaliste elupaigad.Talvi, T. 2001. Pool-looduslikud kooslused. Ökoloogiliste Tehnoloogiate Keskus, Tõravere trükikoda.

Rannaniitude seisund on võrreldes eelmine sajandiga kõvasti halvenenud. Pealetungiva roostiku juurdekasvu on märgata üha rohkem. Kui rannaniite enam ei karjatata, siis on roog ja muud kõrgekasvulised liigid peale tunginud. Rannaniite taastada on aga märksa tülikam kui hoida neid kasvõi senises seisundis. Pealegi – kunagine elurikkus taastub väga pikkamööda, kulub vähemalt aastakümneid.Kukk, T. 2013. Loopealsed ja puisniidud. Eesti Loodus, 4, 2.Viimastel kümnenditel on pilliroog muutunud tõsiseks probleemiks, seda eriti kaitsealadel, aga ka teistes paikades. Peamisi põhjuseid, miks see taim on viimastel aegadel hõivanud uusi kasvukohti, on mitmeid: vähenenud on maakasutus, eriti karjatamine ja niitmine, soodsalt on mõjunud ka kliimamuutused, sest on olnud võrdlemisi pehmed talved ilma püsiva merejääta. Jää liikumine hävitaks pilliroo risoome, keskmine õhutemperatuuri tõus aga soodustab pilliroo kasvu.Kask, Ü., Kask, L. 2013. Pilliroog ja selle kasutus. Eesti Loodus, 2, 48-51

*Randu pļavas
*Lamminiit

* Pärandkoosluste kaitse ühingu lehelt rannaniitudest
*Maastikuhoolduskavad (sisaldab ka rannaniitude kava)
* Kiideva külaseltsi lehelt rannaniitudest
* A.Lotman "Rannaniidud"
* Rannaniidu helimaastik Matsalu rannaniidu näitel


Kasutaja arutelu:Amherst99

Tere tulemast Vikipeediasse, Amherst99! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. märts 2009, kell 22:04 (UTC)

Tere! Vaatan, et panid [[faleristika]]sse võõrkeelseid nimetusi. Minu meelest need üldjuhul pole kohased, sest käivad [[vikisõnaraamat]]usse. Vahel on neist kasu, aga faleristikasse võib jääda ainult ladinakeelne selgitus. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 29. mai 2009, kell 19:37 (UTC)

Tere! Palun vaata [[Arutelu:UssolLag]] ja arva midagi. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 6. jaanuar 2010, kell 12:30 (UTC)

Tere! Ma ei saa ausalt öeldes aru, miks Te järjekindlalt vahetate malli "defaultsort" "järjesta" vastu. Esiteks on need mallid samaväärsed, teiseks suudaks ka robot seda teha. --kanakukk 8. jaanuar 2010, kell 18:41 (UTC).
Millegipärast pole robot isegi ingliskeelset Category't ära vahetanud mõningate artiklite juures, kuigi aega selleks on olnud väga palju. Amherst99 8. jaanuar 2010, kell 18:47 (UTC)

See ei ole oluline.--WooteleF 8. jaanuar 2010, kell 18:49 (UTC)

Mida sa oma arust teed? Kui artikkel on juba mõnes alamkategoorias, siis ei ole seda enam mõtet panna põhikategooriasse – selleks alamkategooriad loodud ongi. Ole hea, tee enne endale süsteem selgeks kui sa massiliselt midagi muutma hakkad. -- Toomas 9. jaanuar 2010, kell 14:42 (UTC)
Sorry. Amherst99 9. jaanuar 2010, kell 14:53 (UTC)

Ei ole hullu. Ikka juhtub. Ja palju hullemaid asju. :) -- Toomas 9. jaanuar 2010, kell 14:54 (UTC)

Nyyd on minu kord kysida: mida urri sa oma arust teed? Kui mul on omaenese nimeruumis artikli tõlkimine pooleli, mis marutõbi või pöörahullus sundis sind poolikut tööd avalikku ruumi tarima? Isegi pime näeb, et seal on katki mallid, kategooriad, lingid ning suurem jagu teksti inglise keeles. Mõtle nyyd natuke ja ytle siis: milleks pagan see hea pidi olema? --Oop 16. veebruar 2010, kell 08:18 (UTC)
Vabandust, süsteem nõuab õppimist. Amherst99 16. veebruar 2010, kell 08:22 (UTC)
Aga sa võiksid end ka viisakamalt-rahulikumalt väljendada. Amherst99 16. veebruar 2010, kell 08:29 (UTC)

Väljendan ennast vastavalt olukorrale. Lisaks sellele, et poolikud artiklid kisuvad alla Vikipeedia mainet, sunnib see jama mind tegelema tolle tõlketööga väljaspool järjekorda, häirides niigi tihedat töökava. Pane nyyd ennast minu olukorda ja sa hakkad aimama, millist sõnavara ma esialgselt kasutasin, kuid siia kirja ei pannud. --Oop 16. veebruar 2010, kell 12:31 (UTC)

:A tagasi saab ka ju teisaldada.--WooteleF 16. veebruar 2010, kell 13:31 (UTC)
Kui see oleks mul juhtunud teist korda, siis ma saaks sust aru. Ei tohiks eeldada, et inimene peab tundma Viki kõiki nüansse. Lisaks olen Vikisse suht palju energiat investeerinud ja seda peab ka arvestama. Amherst99 16. veebruar 2010, kell 13:11 (UTC)

Tere! Palun vaata Arutelu:Ussollag. Küsisin ekstra keelenõust järele ja sealt soovitati, et nime keskel ei käi mingeid suurtähti. Isegi vene keeles ei käi. Taivo 27. aprill 2010, kell 15:52 (EEST)

Tere! Märkisite eesti ohvitseri Eduard Väärsi surmadaatumiks 1979. Millisest allikast see teave pärit on? --kanakukk 18. mai 2010, kell 19:34 (EEST).

Info on pärit dr. Vello Helgilt, kes leidis selle Kopenhaageni Eesti Kodu materjalidest. Amherst99 18. mai 2010, kell 19:49 (EEST)

Mult paluti küsida, et kas temaga on võimalik kontakti ka saada või tuleks pöörduda siia? --kanakukk 23. juuni 2010, kell 18:46 (EEST).

:Mul on tema meiliaadress, aga ei tahaks seda siia avalikult välja riputada. Kas saaks sulle eraviisiliselt saata? Amherst99 26. juuni 2010, kell 00:08 (EEST)
Arusaadav. Saada mulle viki kaudu e-kiri. --kanakukk 26. juuni 2010, kell 13:39 (EEST).

Kui teisaldad mõne artikli (praegusel juhul "Viljandi Linnastaadion"), siis vaata millised artiklid viitavad sellele "Lingis siia" alt. Ning muuda vana artikli nimi uueks. Praegu tegin selle sinu eest ära. Pelmeen10 6. september 2010, kell 17:25 (EEST)

Väga kena sinust. Amherst99 7. september 2010, kell 09:53 (EEST)

Kui ka vana nimi on korrektne, siis ei pea seda tingimata tegema. Andres 7. september 2010, kell 12:03 (EEST)

Tere! Palun lisa piltide Otto Tammeraid Jaan Poska skulptuuri tegemas.jpg, Otto1937joul.jpg, Otto Tammeraidi loodud ehteid.jpg, Otto Tammeraid oma piibukollektsiooniga.jpg ja Theodor Petai.jpg juurde vajalik allika- ja autoriteave ning sobiv litsentsimärgis. Kui mõne pildi autori surmast möödub üle 70 aasta, sobib märgis AO-lõppenud. Kui pildi Otto1937joul.jpg on teinud vennad Parikad, pole selle autoriõiguse kehtivus veel lõppenud. Ebaselge staatusega pilte ei tuleks üles laadida. Pikne 23. september 2010, kell 14:33 (EEST)

Oled Tammeraiu pildid, mille Juhani käest said, uuesti üles laadinud, aga me ei tea endiselt nende piltide autoriõigusliku seisundi kohta suurt midagi. Kas on võimalik välja selgitada, kes pildid tegi? Kas piltide tegemise või saamise kohta on teada mingeid asjaolusid, mis annavad alust arvata, et autor on jäänud anonüümseks (ja avaldamisest on möödunud 70 aastat)? Kui seda ei õnnestu selgitada, siis pildid ei sobi Vikipeediasse.

Palun selgita ka ülejäänud nelja üles laaditud pildi juures, kust on pildid pärit, millal on nad tehtud ja üldse, mis annab alust arvata, et need pildid sobivad Vikipeedias kasutamiseks. Pikne 27. mai 2014, kell 16:20 (EEST)

"Pärit perekonnaalbumist" ei selgita kahjuks autoriõiguse küsimusi. Oleks vaja teada, kust kohast pilt albumisse sai ja kas selles esmasemas allikas on ka autor teadmata. Pikne 28. mai 2014, kell 00:03 (EEST)

Kasutajanime Amherst ei ole minu andmetel kunagi registreeritud (vaata siia). Ma võin Su praeguse nime ära muuta, aga Sa võid ka registreerida endale lihtsalt uue konto ja sealt näiteks ümbersuunamised teha. --Jaan513 25. september 2010, kell 21:50 (EEST)
----
Olukord on palju keerulisem kui mulle esialgu paistis.
User Amherst99 has been migrated to the unified login system. Renaming it will cause the local user to be detached from the global one. Juhul kui me Su nime ära muudame, seotakse Su konto lahti globaalsest kontost. See tähendab, et Sa pead eesti vikisse eraldi sisse logima.
Ma vaatasin, et kasutajanimi Amherst on hõivatud inglise ja saksa vikis. Kui Sa kunagi tegid kasutajakonto Amherst, siis võisid Sa seda teha just inglise ja/või saksa vikis.
Juhul kui Sa registreerisid kunagi konto Amherst koos e-maili aadressiga, siis saad proovida inglise (või saksa) vikisse sisselogimise lehele kirjutada Amherst ning seejärel vajutada "E-mail new password".
*Kui me Su nime siin muudame, seotakse eestikeelse Vikipeedia konto teistest kontodest lahti. Teistes vikides pead igaühes eraldi oma nime muutmist taotlema, ja inglise ning saksa vikis võib see osutuda keeruliseks, sest seal on kasutajanimi Amherst ees ootamas. Mina saan Su kasutajanime muuta ainult eesti Vikipeedias.
Võib-olla on targem jätta nii, nagu hetkel välja kujunenud on. --Jaan513 27. september 2010, kell 12:35 (EEST)
Ok. Vabanda, et nii palju su aega võtsin. :-) Amherst99 27. september 2010, kell 16:27 (EEST)

Elmar Adof sündis 9 detsembril, mite septembril. Kui Rootsi tuli kirjutati tal vale sündimispäev paberitese ja ta ei muutnud seda millegi pärast. Kiriku raamatu ja isiklikude paberite järgi oli tal sündimispäev 9 detsembril. Pühitses ka alati sel päeval.
Elmar (Emu) oli minu onu (minu ema õe Valve mees).
Mul on ta isiklikud paberid olemas - interneti kaudu võite ka kjndlaks teha et 9 detsember om õige päev:
http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1
Olen just registreerinud ennast Vikise - ei oska veel ise muudatusi teha. Kui teil sobib, palun muutke ise kuupäeva.
Spiksko
Tegin muudatuse ära. --Amherst99 14. jaanuar 2012, kell 22:49 (EET)

Muutsin kirjutist :Rivanool, palun vaata üle. suwa 16. veebruar 2012, kell 12:19 (EET)

Tänud. Peaks rahvusvahelise kaubamärgi Rivanol ka lisama. --Amherst99 16. veebruar 2012, kell 13:16 (EET)
----
Tähelepanu ootavate artiklite kategooria alamkategooriana on :Kategooria:Surmaaeg puudub mõte minu arusaamist mööda selles, et surmaaeg vajab väljaotsmist. Lisasin sinna täpsustuse. Kui surmaaeg ongi allikate järgi teadmata, siis pole seda kategooriat tarvis. Pikne 9. juuli 2012, kell 23:51 (EEST)

Kategooriat on minu meelest tarvis, sest uusi allikaid tuleb aegamisi juurde. --Amherst99 (arutelu) 10. juuli 2012, kell 09:56 (EEST)

:Jah, vahe on idee järgi selles, kas daatumit on tegelikult võimalik kindlaks teha või mitte. Kui kindlasti ei ole võimalik surmaaega välja selgitada, peaks olema eraldi kategooria "Surmaaeg teadmata". Nii on inglise vikis vähemalt. Adeliine 10. juuli 2012, kell 10:08 (EEST)

::Mille järgi sa otsustad, et kellegi surmaaega ei saa mitte iialgi teada - vastandina juhtumitele, mil kunagi midagi ikka  selguda võib? Kui yks allikas ytleb, et aeg on teadmata, siis teine võib selle aja ikkagi anda. Teadmise põhimõtteliselt võimatust on raske tõestada. --Oop (arutelu) 10. juuli 2012, kell 16:01 (EEST)

:::Nõus, et absoluutset kindlust ei ole, aga mingil määral saab teadasaamise tõenäosust ju hinnata. On ju vahe, kas puuduv daatum on näiteks reaalselt ainult küsimise või väikese uurimistöö kaugusel, või on isik ammu surnud ja ka autoriteetsetes allikates daatumit ei esitata. Adeliine 10. juuli 2012, kell 18:44 (EEST)

::::Ma olen suur optimist puuduvate surmakuupäevade leidmise osas. Isik on ammu surnud? Antiikse v keskaegse isiku puhul olen nõus. Aga 20. saj. isikute suhtes pudeneb uusi ja uusi andmeid veebi kogu aeg. Isegi Venemaal võidakse ükspäev seni suletud arhiivid ikkagi avada... --Amherst99 (arutelu) 10. juuli 2012, kell 20:43 (EEST)

:::::Minu meelest ei peaks selle kategooria lisamisel hindama mingisugust tõenäosust, see on enamasti väljaspool toimetaja/täiendaja kompetentsi. Surmaaja võib ju ka lisada aastakümne järgi. Või siis tuleks tõesti teha lisaks kategooriad "Surmaaeg teadmata" ja "Sünniaeg teadmata".--Morel (arutelu) 1. august 2012, kell 16:53 (EEST)

Tere! Puhtprofessionaalsest huvist küsin, et kust võtsid Pärtel Haliste täpse surmakuupäeva?--Morel (arutelu) 15. juuli 2012, kell 19:52 (EEST)
Tere! Sama artikli välislinkide alt, andmebaaist ISIK. --Amherst99 (arutelu) 16. juuli 2012, kell 10:19 (EEST)

Aitäh, nii lihtne oligi.--Morel (arutelu) 16. juuli 2012, kell 16:28 (EEST)
----
Niisiis teisaldasin, aga seal peab terve hunniku sissetulevaid linke korda tegema. Seega palve – kui sul peaks aega olema nendega tegelda, äkki võtad ette. -- Ahsoous (arutelu) 29. november 2012, kell 23:20 (EET)

Oled justkui iseenesestmõistetavalt mõne kirikuartikli pealkirja muutnud. Siin-seal arutelulehekülgedel on aga avaldatud arvamust, et eelistada võiks vastupidi lihtsaid nimeseid, mida tõenäoliselt pigem ka kasutatakse (nt siin). Ei tohiks olla põhjust, miks artiklipealkiri peab lähtuma just (ametlikust) pikast nimest, mis kuskil nimestikus või registris on toodud ja paljudel juhtudel enam koguduse kui ehitise kohta käib. Artiklipealkirjades võiks eelistada kultuurimälestiste riiklikus registris kasutatud nimesid ja KNABi põhinimesid. 90.190.114.172 9. veebruar 2013, kell 10:08 (EET)
Kirikunimed ei ole Vikipeedias ühtlustatud, valdaval enamusel juhtudes on siiski kasutatud seda nime, mida kirik ise kasutab. Minu meelest on see ka õige põhimõte. Riik on kirikust nõukogude ajal nii palju kordi julmalt üle sõitnud, ei ole hea jätkata samas vaimus. On aeg austavamat suhtumist üles näidata. Kirik otsustab ise, mis nimed ta oma kogudustele ja ehitistele paneb. --Amherst99 (arutelu) 9. veebruar 2013, kell 12:25 (EET)

Nojah, ühtlustamisel on seni eelistatud pigem keerulisi nimesid. Minu meelest selle näol, millist nimekuju Vikipeedias eelistatakse, ei dikteeri riik kuidagi, millist nime kirik (kogudused) kasutama peavad. Lihtsalt lühikesed nimed (kohanimi-õigeusu-kirik) tunduvad olevat tavakasutuses märksa kergemini haaratavad ja paremini kirjeldavad. Pikki nimesid tuleb definitsioonis muidugi ka mainida. 90.190.114.172 9. veebruar 2013, kell 12:42 (EET)

Äkki leiaksid mahti, et sealt mõned artiklid üle vaadata ja omapoolne hinnang anda? Ivo (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 02:49 (EET)

Päriksin igaks juhuks taas nende heade artiklite kandidaatide kohta. Ehk õnnestub seeläbi mõni kirjutis heaks artikliks arendada / valida. Ivo (arutelu) 26. detsember 2014, kell 19:53 (EET)

Oled staažikas wikipedist ja teinud aktiivset kaastööd eri teemadel. Mis arvad, kui esitaksin su administraatorikandidaadiks?  - Melilac (arutelu) 8. september 2015, kell 21:02 (EEST)

Mina toetaksin ka. Andres (arutelu) 9. september 2015, kell 08:03 (EEST)

: Tänan usalduse eest! Praegu ei ole mul selleks soovi.

:: Aga kui soovi tekib, sisi anna teada. - Melilac (arutelu) 5. veebruar 2017, kell 20:34 (EET)

:::Ok. --Amherst99 (arutelu) 5. veebruar 2017, kell 21:18 (EET)

Greetings.
Could you create a long and detailed article about the Azerbaijani cuisine in Estonian?
Thank you.

Pildid lae ikka Commonsisse. Meie vikis seisavad nad niisama ja siin me neid ei kategoriseeri--Estopedist1 (arutelu) 5. veebruar 2017, kell 13:53 (EET)

Kirjutad artiklis Püha Piiskop Platoni orden, et tunnistuse kujundas Axel Roosmann. Tema surmast pole möödunud 70 aastat. Sellisel juhul ei ole autoriõiguse kehtivus lõppenud ja pilt ei sobi Vikipeediasse laadimiseks. Pikne 29. juuli 2018, kell 18:26 (EEST)

Enne teisaldamist vaata palun, kuidas on pealkirju varem muudetud ja mis on arutelus pealkirja kohta öeldud (nt Arutelu:Tomski Ülikool ja Arutelu:Peterburi Riiklik Metsandusülikool). Me oleme läbivat esisuurtähte vältinud, kui tegu pole ametliku nime sõna-sõnalise tõlkega. Keelereeglite järgi tuleks tüübinimetus (nt "ülikool") tavakasutuses (mitteametlikus kasutuses) väikese tähega kirjutada. Nii et, kui tahta algustähe kasutust ühtlustada, siis arvatavasti pigem nii. Pikne 14. jaanuar 2019, kell 17:39 (EET)

Sama ka Brasiilia ja Soome rahvusmuuseumi kohta. Pealkirjades oli väike täht, kuna tegu pole ametliku nimega ega isegi mitte ametliku nime tõlkega. Kui soovida ühtlustada, siis sobiks vastupidi kasutada teiste rahvusmuuseumite artiklipealkirjades väikest tähte. Pikne 8. märts 2023, kell 20:12 (EET)
Kordan palvet vaadata enne teisaldamist arutelulehte. Üliõpilate teadusliku ühingu puhul (Arutelu:Üliõpilaste Teaduslik Ühing) pole ju tegu isegi mitte konkreetse organisatsiooniga, millel saaks olla läbiva esisuurtähega ametlik nimi. Pikne 12. märts 2024, kell 20:05 (EET)

Inglise vikis on soovitatud tuntumad keeled linkimata jätta (:en:MOS:OVERLINK). Mu meelest on ka siin üsna asjatu näiteks saksakeelsete nimede juures lingiga "saksa keeles" artikleid kirjumaks ajada. Pikne 24. november 2020, kell 23:43 (EET)

Samuti, täiendina pole ju lihtsalt "saksa" näiteks siin vale ega vähem selge. Eks sellistes kohtades ole püütud sulgudes osa võimalikult lühike hoida, et ümbritsev lause oleks paremini loetav. Selliseid asju ei ole tarvis parandada. Pikne 12. november 2021, kell 18:31 (EET)

Okupatsiooni muuseumi allika järgi arreteeriti Aleksander Kallus Kuressaares 04.märtsil 1942 mitte 14. juunil 1941.
http://www.okupatsioon.ee/en/memento-2001/226-k-2001. Kust see 14. juunil 1941 kuupäev on saadud? Kopo25 (arutelu) 21. aprill 2022, kell 13:37 (EEST)
Saksa okupatsiooni ajal arreteeritud inimene ei saanud sattuda kohe edasi nõukogude vangilaagrisse. Seda esiteks. Siin ühes fotoallkirjas on info tema küüditamise kohta 1941. Ma leidsin artiklit täiendades ka täpse kuupäeva veebist. Praegu ei leia seda - veidi kiire on.  Amherst99 (arutelu) 21. aprill 2022, kell 18:00 (EEST)
http://www.okupatsioon.ee/et/fotod-memento-2001a-vaeljaandest Amherst99 (arutelu) 21. aprill 2022, kell 18:01 (EEST)

Selles lingis ei ole kahjuks arreteerimise kuupäeva. Äkki siiski leiad selle täpse kuupäeva ja lisad ka viitelingi. Kopo25 (arutelu) 23. aprill 2022, kell 13:53 (EEST)

:Leidisn ENSV Teatajast infot, et Aleksander Kallus oli teadmata kadunud ja kuulutatud surnuks 10. jaanuar 1948 - https://www.digar.ee/arhiiv/et/download/232041. Kuidas seda infot mõista? Kopo25 (arutelu) 23. aprill 2022, kell 14:49 (EEST)
KGB varjas hoolega represseerimisi/mahalaskmisi. Sugulastel oli vaja näiteks pärida maja vms. Nii lastigi surnuks kuulutada.  Amherst99 (arutelu) 23. aprill 2022, kell 17:09 (EEST)

Tere! Täpselt aru ei saa miks sellised kõnekeelsed spordialade väljendid esimeses lauses head on? Pelmeen10 (arutelu) 22. august 2023, kell 20:04 (EEST)

Hei, ma ei tea, kas sina lisasid algselt siia artiklisse tekstisisesed intervikilingid, need: Eri:Erin/6529714. Aga palun öra neid tekita. Kuigi tehniliselt nii saab. Selle asemel võiks kasutada malli . Kaniivel (arutelu) 9. detsember 2023, kell 13:15 (EET)
Need olid lisatud enne mind. Amherst99 (arutelu) 9. detsember 2023, kell 15:49 (EET)


Arutelu:Siiami kass

Siiami kassi on kutsud ka kass-koeraks, kuna tihti võivad nad jalutada vabalt peremehe kõrval ilma, et nad oluliselt eemalduksid.

Välja. Andres 1. aprill 2009, kell 22:07 (UTC)

::Mind huvitab, kuidas saab automaatselt iga Vikipeediast copy-paste artikkel osutuda kohe plagiaadiks. – Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas GrigoriPotjomkin (arutelu • kaastöö) .

:: See on vist õige tähelepanek. Vikipeediast on hoopis kopeeritud kiisu.ee lehele. Sellisel juhul tuleks mall eemaldada. --Tiuks 7. juuli 2009, kell 22:55 (UTC)

:: Küsimus ei ole mitte plagiaadis, vaid autoriõiguste rikkumises. Ja mall ei räägi mitte autoriõiguste rikkumisest, vaid selle kahtlusest. Kui kahtlus on kõrvaldatud, tuleb mall eemaldada või rikkumine kõrvaldada. Andres 8. juuli 2009, kell 06:55 (UTC
Ja palun ärge redigeerige artikleid, kui teie keeleoskus on puudulik (karvakate). Kes iganes selle redigeeris, ei kirjuta loodetavasti artiklit "karvakate" kohta.

Selle "karvakatte" kirjutas siia ju esimene autor ise. --Epp 12. juuli 2009, kell 00:54 (UTC)

Kas teadsite, et siiami kasside karva toon sõltub õhutemperatuurist? See kehtib tegelikult kõigi kassitõugude kohta, kellel on hele karv+tumedad käpaotsad. Kuigi aja jooksul muutub siiami karv üldse tumedamaks, on soojema õhutemperatuuri korral karvkatte värv heledam ja külmaga tumedam. Sobivaim õhusoojus siiami kassile olevat +26 kraadi. Seepärast siiamid ongi sündides lumivalged ja alles ajapikku hakkavad kehast eemal asetsevad kohad tumedamaks muutuma. Tumedus peaks siis ka ilmselt sõltuma sellest, kui soojas ruumis kassipoeg kasvab.

Välja. Andres 21. aprill 2010, kell 19:50 (EEST)


Arutelu:Edgar Aavik

Millest saab järeldada, et ta kunstnik on? --Epp 2. aprill 2009, kell 10:04 (UTC)

Nii on Album Academicumis otsesõnu öeldud: Õppis kunstnik R. [neetud, jälle üks eesnimeta persoon!] Söödi juures Augsburgis, 49 Austraaliasse, täiendas end maali ja skulptuuri alal. A-st 53 kunstiõp Sydney kunstikoolides. Kunstnik ja kirjanik. --Improvisaator 2. aprill 2009, kell 10:08 (UTC)

: Jah, aga artiklis seda juttu ju pole. Täiendasin natuke. --Epp 2. aprill 2009, kell 10:14 (UTC)

:: Tänan, surmakuupäeva poleks ma ise nii kiiresti leidnud. Surmakuulutuste arvu järgi Meie Kodus tundub ta olevat väga aktiivne ja laia suhtlusringiga tegelane. --Improvisaator 2. aprill 2009, kell 10:19 (UTC)

* "Eesti rahvussotsialistlik partei". Võitleja, oktoober 1954, nr. 10, lk. 2.
* Sopameister vastust andmas. Kaja, 19. oktoober 1934, nr. 247, lk. 4.
* Laimusepitseja sai karistada. Kaja, 20. oktoober 1934, nr. 248, lk. 5.

Veel ühe naljamehe jutt:
Samal ööl, kui peksti minema punakaart Emajõe lõunakaldalt, taastus eesti riigivõim kogu Lõuna-Eestis vallavalitsuste ja maavalitsuste näol. Juba järgmisel päeval istus Tartus maavanematoolil endine abimaavanem Miller ja linnapeaks oli vabadussõjalaste tegelane apteeker Lill [!]. Riigikoguliige Johannes Sikkar käis aga ringi vabariigi valitsuse moodustamisega venelastest vabastatud ala tarvis. See toimus päeval enne Jüri Uluotsa Tartusse ilmumist, kui ei teatud, et ta redutab Nõos. Sikkar moodustas valitsust peamiselt küüditamisest pääsenud Ühinenud Põllumeeste erakonna tegelastest. Mäletan, et sinna kuulusid riigikontrolör Karl Soonpää, Järvamaa maavalitsuse liige Voldemar Tartu, kes hiljem läks dr. Mäe rekke. Minule pidi selles valitsuses prantsuse keele oskuse tõttu kuuluma välisministri koht.
Kõik see toimus välgukiirusel enne hitlerliku armee kohalejõudmist, kui ma ise istusin rahulikult hallis majas, kust käis koostöö Sikkariga.
Ernst Kirs, Kord olin ma röövlite päälik..., Tallinn, Olion, 1996, lk. 122.
Ei tea küll, palju neid valitsusi 1941. aastal Tartus tehti? --Improvisaator 30. mai 2009, kell 11:01 (UTC)
Edgar Aaviku kõne 24. veebruaril 1990 Wollongongis:
Pärast Eesti Vabariigi okupeerimist Vene vägede poolt ja president K. Pätsi küüditamist, astus automaatselt presidendi õigustesse viimane peaminister prof. Jüri Uluots. Kuid see presidendiameti ülekanduvus sai üldsusele teatavaks alles 18. juulil 1941. a. Tartus. Tartus kutsuti ellu Eesti Vabariigi valitsus, kelle tegelikuks peaministriks oli prof. Edgar Kant. Sinna kuulus terve rida professoreid nii, et rahvakeeles nimetati seda "professorite" valitsuseks. Sel valitsusel õnnestus luua mitmeid välissidemeid, kaasa arvatud Soome Peamajaga, kelle juhtimisel formeeriti eesti vabatahtlikest Soomes jalaväerügement JR 200.
Võitleja, märts 1990, nr. 2, lk. 3. --Kontra 20. mai 2010, kell 13:08 (EEST)

Leene Aavik was born in Germany of Estonian parents.  She is descended from a very artistic line – her grandfather, Karl Timoleon Von Neff was court painter to Nicholas I, Tsar of Russia, and her father, Edgar Aavik, was an art teacher and exhibiting artist whose paintings were displayed in such places as London, Paris, Chicago and New York.
The Aavik family moved to Australia where, in New South Wales, Leene herself started to draw and where, at 7 year of age, she sold her first coloured drawing. http://aavikartand.com/ --IFrank (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 03:31 (EET)
----
Lisasin toimetusmärkuse. Lõigud stiilis "Sinna valitsusse olevat kuulunud riigikontrolör Karl Soonpää, Järvamaa maavalitsuse liige Voldemar Tartu, kes hiljem läks dr. Mäe rekke. Ernst Kirsile pidi selles valitsuses prantsuse keele oskuse tõttu kuuluma välisministri koht. Kõik see olevat toimunud välgukiirusel enne hitlerliku armee kohalejõudmist, kui Ernst Kirs istus rahulikult hallis majas, kust käis koostöö Sikkariga." (lingiga artiklile "Regi") pole entsüklopeediaartikkel, vaid Nelli Teataja. Küsimus on, kas kogu tekstis on üldse mõtet anda pikalt edasi ühe obskuurse kuju isiklikku pseudoajalugu või piisaks selle refereerimisest ja osutamisest seda ümber lükkavatele faktidele. --Ehitaja (arutelu) 2. juuni 2024, kell 00:58 (EEST)