Arutelu:Siht (meresõit)

* Range light on pärit ja kasutusel USA-s suwa 28. juuli 2008, kell 07:25 (UTC)

Veeteede Amet otsustas aastal 2008, et edaspidi kasutatakse termini liitsiht asemel siht (tähendus sama).

: Siht pinnal on määratud kahe punktiga. Navigatsioonimärgistuse süsteemis määravad sihi kaks sihimärki, eesliide "liit-" viitab sellele, et süsteem peaks lisaks ühele sihile koosnema "veel millestki" (liitsihi komponentideks peaks olema mitu sihti, aga vähemalt Eestis selliseid ei ole). Ka filoloogiliselt on sõna liitsiht vale. Seadusandluses on sõna kasutusel vaid kaks korda (kahes määruses), aga järgmistes redaktsioonides muudetakse needki.

: Vaata Siht, Mereviki

: Mairold2 28. september 2010, kell 14:04 (EEST)

:: keeleliselt läheb raskemaks, sõna siht esmavaste on eesmärk ja sihtmärk e. märklaud,

:: metsas on ka sihid, vt ÕS 2006:

:: http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=siht&F=M

:: http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=sihtm%C3%A4rk&F=M

:: seega kas edaspidi on nii, et me ei säti enam kurssi kompassiga, vaid sihime end karile?

:: Nt rakett, mürsk, kuul jõuab sihile siis kui see on kohal, st sihtmärgis

:: Kurssi hoides ei ole su sihiks märgi külge jõuda, tavaliselt, vaid siis uus kurss võtta ?

:: muu, korralik viide on nt:, st alguses url ja siis kirjeldus

:: Siht, Mereviki

:: Sihtmärk, Mereviki

:: suwa 28. september 2010, kell 14:32 (EEST)

::: Tänud parandamast.

::: EKI järgi on sihil 3 tähendust ja need on võrdväärsed, see, et üks neist on numbriga 1, ei tähenda, et see on esmavaste. Julgen öelda ka, et EKI on eksiteel, kui võrdsustab sõnad suund ja siht (Vale: Tuulelipp näitab tuule sihti, Õige: Tuulelipp näitab tuule suunda)

::: Aga Vikipeedias puudub veel sõna Siht, mis seletaks sihi asja-olemuse ära, selle erinevad kasutused jne. Navigatsioonis on sihil oma kasutus nagu paljudel sõnadel. Sihi artikli sissejuhatuse juurde tuleb panna, et siht -> vt navigatsioon (vms). Arvan, et enne, kui artikli pealkirja Liitsiht muuta Sihiks, on vaja kirjutada artikkel Siht. Siis ei teki probleeme. Või siis kui "konkurente" sõnale Siht veel ei ole, siis on kategooria navigatsioon selle esimesena hõivanud, küll teised tähendused järele tulevad.

::: Kompass ega selle kasutamine ei hoia karidest eemale, siht navigatsioonis aga küll (kompass näitab suunda, mitte sihti). Navigatsioonis kasutatakse sihte eelkõige sadamatesse sissesõidutee tähistamiseks, ka kitsustes laevatee (väila) tähistamiseks. Sihid navigatsioonis ei juhata karile, üldjuhul enne tuleb ette sadam või pöördepunkt (ristumisel teise sihiga). Õpetatud navigeerija hoiab silmad lahti ja tema eesmärgiks on jõuda sadamasse, mitte jõuda sihtmärgini ega sihti tähistavate märkide vahele. Sihid navigatsioonis on samuti eesmärgiga, sadam ongi eesmärk.

::: Sõnademäng. Sihile jõudma on kui sihi joonele jõudma, laevade puhul nii öeldaksegi, kui sihtmärgid paistavad laeval viibiva navigeerija jaoks kohakuti (Laev sihil). Sihile jõudmine kohale jõudmise tähenduses ei ole minu arust päris õige, see on kui Eesti keele omapära ja keelekasutuse vili. Kursi hoidmine ja sihi hoidmine on kaks erinevat asja, kursijoon ja sihijoon samuti erinevad asjad, kuigi kaardil võivad nad kattuda (kaarditöös teekonda ette valmistades kantakse sadamate sissesõidu juures ja kitsustes kursijoon tihti kaardile märgitud sihile, aga see ei taga automaatselt laeva sihilolemist reaalsuses). Mairold2 28. september 2010, kell 15:35 (EEST)

::::Arvan, et Veeteede Ameti selgitusele tuginedes oleks õige teisaldada see artikkel pealkirja alla Siht (laevandus) ja jätta märksõna Liitsiht otsingu jaoks ümbersuunamisega alles. Ssgreporter 29. september 2010, kell 00:07 (EEST)

::::: Põhjusmõtteliselt nõus, samas on korrektne, et VTA veebist on vormistatud tehtud otsus kergesti leitav.

::::: Kiirotsing ei andnud tulemusi, leidsin ainult:
 MEREKEELE NÕUKOJA, Koosoleku teokiri nr 38, 21.10.2008.
 http://www.vta.ee/atp/public/Teokiri_nr_38.doc
 .
 bnd - bound for sihtsadam
 CF - carriage free - tasuta vedu, franko sihtsadam
 C.O.A.- cash on arrival - makse sularahas (laeva) saabumisel sihtsadamasse
 COD - cash on delivery - makse sularahas kauba saabumisel sihtsadamasse
 D/D - delivered at destination - last toimetatud sihtsadamasse
 DDC - destination delivery charge - sihtpunkti kättetoimetamise
 DEST - destination - sihtkoht, sihtpunkt
 DP - destination point - sihtpunkt
 DTD - distance to destination - kaugus sihtpunktini
 DTG - distance to go - kaugus sihtpunktini

::::: Teine kiirotsing http://www.google.com/search?q=liitsiht+site:.vta.ee&hl=et

::::: andis aimu ka teisest raskuskohast, mis vajab leeevendust:

::::: http://eme.vta.ee/mediawiki/index.php/J%C3%B5elootsindus

::::: viimases kirjutises on:

::::: Sihid (/liitsihid), Ülamärk (/tagamärk), alamärgist (/eesmärgist), Pilusihte (/piluliitsihte)

::::: ka need vajavad siin mainimist-lahtikirjutamist-seletamist

::::: suwa 29. september 2010, kell 10:30 (EEST)

::::::Ehk keegi teeb seda, ma enda peale ei võtaks. Merekeele nõukoda fikseerib protokollis üksnes läbiarutatud tõlkevasted, arutelu ja põhjendused jäävad tavaliselt välja. Eriti tollal, sõnaraamatu ilmumise eel. Mereviki artikkel Siht tundub selge ja veenev, mistõttu sihtsadam ja sihtpunkt teistsuguses kontekstis ei häiri. Ssgreporter 30. september 2010, kell 00:11 (EEST)

Praegu ei ole hästi. Selle pealkirja all peaks minu meelest olema kas täpsustusleht või matemaatika mõiste. Siia tulevad valed lingid. Andres 30. september 2010, kell 00:21 (EEST)

Märkasin jah, et olin unustanud märksõnale lisada (laevandus). Kardan, et ma nüüd ei oska enam parandada, sest millegipärast mul juba jäi arutelu topelt, nii artiklite Liitsiht kui ka Siht juurde. Proovin uuesti. Ssgreporter 30. september 2010, kell 00:36 (EEST)

: Tundub, et (laevandus) ei ole pealkirja sulgudesse päris õige sõna. See paistab juba kas või artiklist http://et.wikipedia.org/wiki/Laevandus. Pigem peaks olema (navigatsioon). Mairold2 17. veebruar 2012, kell 09:53 (EET)

:: jääks seekord eestikeelseks ja järgiks Teokirja ning kasutaks :Siht (meresõit),

:: vt http://www.vta.ee/atp/public/Teokiri_20.doc

:: suwa 17. veebruar 2012, kell 13:00 (EET)

Puudub lehekülg Siht. Pakun, et sinna tuleks teha artikkel matemaatika mõistest. Andres 30. september 2010, kell 00:51 (EEST)

Oleks vaja küll, aga jälle loodan, et ehk keegi teine oskab ja teeb. Ssgreporter 30. september 2010, kell 00:55 (EEST)

:tegin esialgse variandi. Sõna "siht" prioriteedina matemaatikale, ja täpsustuslk--Bioneer1 (arutelu) 23. juuli 2012, kell 15:33 (EEST)

Andres tõi täpsustuslehel Siht esile ilmselt vea praeguses definitsioonis: siht näitab sihti?--Bioneer1 (arutelu) 26. juuli 2012, kell 11:46 (EEST)

See ei pruugi olla viga, aga see on arusaamatu. Andres (arutelu) 26. juuli 2012, kell 12:28 (EEST)

: keeleline mitmetimõistetavuse võimalus, nt purjetamaks Piritalt Haapsallu, tuleb esmalt võtta sihiks Tallinnamadala poi, kuigi esimese päeva sõidusihiks on Dirhami jne jne... :) suwa 26. juuli 2012, kell 13:47 (EEST)


Arutelu:Laevanduse mõisteid

Palun lisage siia mõisteid ja võtke ära, kui tarvis. Siin on puudu näiteks taglastusega seotud mõisted ja purjekate tüübid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. juuli 2008, kell 09:52 (UTC)

Kas peaks liitma merenduse mõistete loendiga? Andres 11. september 2010, kell 12:17 (EEST)
Kõik laevanduse mõisted on ka merenduse mõisted. Andres 11. september 2010, kell 12:18 (EEST)

Siiski mitte: mitte jõelaevandus, jõesadam ja järvelaevandus. Andres 11. september 2010, kell 12:31 (EEST)
* Igal juhul oleks vaja linki panna
*ca:Glossari de termes nàutics
*da:Skibsterminologi
*de:Liste seemännischer Fachwörter (A bis M)
*en:Glossary of nautical terms
*fr:Vocabulaire maritime
*io:Glosario di navala termi
*it:Glossario dei termini marinareschi
*no:Maritime uttrykk
*pt:Terminologia náutica
*ru:Морские термины
Kui Laevanduse mõisteid on ainult merenduse mõistete osa, siis võiks ümbernimetada ja laiendada, las keegi vaatab EN-i Wikis ja otsustab, tänan,
--PjotrMahh1 13. november 2011, kell 15:24 (EET)

Laevanduse mõisted on osa merenduse mõistetest. Andres 14. november 2011, kell 10:29 (EET)
Mul on ettepanek liita see merenduse mõistete loendiga, sest see on suuremas osas dubleeriv. Tõsi küll, osa mõisteid käivad ainult jõelaevade kohta, aga võib-olla mainida siis ka loendi pealkirjas laevandust. Andres (arutelu) 26. aprill 2016, kell 18:17 (EEST)

Tänase seisuga võiks kirjutisest laevanduse üldmõisted eraldada eraldi kirjutiseks laevaehituse üldmõisted. suwa 26. aprill 2016, kell 21:59 (EEST)

: Sa paned siin nähtamatult uusi asju sisse, aga merenduse alla ei pane. Laevaehituse mõisted on ju merenduse mõisted ka. Andres (arutelu) 26. aprill 2016, kell 22:25 (EEST)

::Laevanduse mõistete liitmine merendusega ei tundu mulle mõttekas, kui vaadata, kui lai valdkond  on merendus. Sealt ei leiaks laevandust enam keegi üles. Ssgreporter (arutelu) 26. aprill 2016, kell 23:54 (EEST)

::: Praktiliselt kõik uued merenduse artiklid kuuluvad laevanduse valdkonda. Andres (arutelu) 27. aprill 2016, kell 00:55 (EEST)

::: Siinsed mõisted on niikuinii merenduse mõistete all dubleeritud. Andres (arutelu) 2. november 2016, kell 12:09 (EET)

::Siin eespool olevast loendist ei saa kõiki üks-ühele linkida, sest nautical, Skibs ja morskie on väga erineva tähendusmahuga, millest vaid Skibs on tõenäoliselt laevandus. See sõltub ka iga keele vikipedistidest, näiteks rootsi vikis pole ma veel ühtki merendust lähemalt tundjat tuvastanud, meil on neid seevastu mitu. Ssgreporter (arutelu) 27. aprill 2016, kell 00:00 (EEST)

Miskipärast kustutati need mõisted (palun selgitust!):
* Ekspeditsioonilaev http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=ekspeditsioonilaev Google 427 results
* Hõljuklaev (see ei ole sama asi, mis hõljuk. Hõljuk on üldnimetus õhkpadjal liikuvate amfiibsõidukite kohta, sõltumata sellest, kas sel on ka ujuvkere, või mitte. Hõljuklaev on ujuvkerega. Õhkpadi aitab madalasse vette või lausa kaldale sõita) http://termin.eki.ee/militerm/concept.php?id=15791&term=h%F5ljuklaev Google 550 results
* Jõepaat Google 413 results
* Katamaraanparvlaev http://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php/BALTIC_JET Google 134 results
* Kaubaaurik (kauba veoks ehitatud aurikutüüp) Google 2960 results
* Kauba-reisiaurik   (asendati * Kauba-reisilaev, mis pole päris sama asi. Algne oli aurikutüüp) Google 441 results
* Kraanalaev (i.k.  crane ship) Google 53 results
* Liuglaev (Glisser) Google 53 results
*Maabumislaev (venepärane termin oli dessantlaev, i.k. landing ship)  http://termin.eki.ee/militerm/concept.php?id=3190&term=maabumislaev Google 49 results
*Miinitõrjelaev  (i.k. mine countermeasures vessel)  Google 215 results
*Mootorpurjekas  (purjekatüüp, mis on varustatud ka mootoriga) Google 3660 results
*Mõõdistuskaater (spetsiaalselt veekogu põhja jms kaardistamiseks ehitatud väikelaev) Google 131 results
*Naftatanker (naftaveoks ehitatud tanker) Google 8840 results --90.191.19B.230 (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 02:37 (EET)

:Kustutasin need, mis kas pole eraldi laevatüübid või mille kohta on ette näha, et lähemas tulevikus ei tule selliseid artikleid. Ekspeditsioonilaev on uurimislaev. Hõljuklaev on hõljuk. Jõepaat on paat. Katamaraanparvlaev on parvlaev ja kui on tahtmist kaksikkerele linkida, siis ka katamaraan. Mistahes aurik on kas kaubalaev või reisilaev, sel juhul aurumasinaga. Kraanalaev on ujuvkraana. Liuglaev on tõenäoliselt glisseeriv paat. Dessant eksisteerib sõnana endiselt, aga selleks otstarbeks kasutatakse minu teada kaatreid, mitte laevu. Miinilaeva nime all võite miiniveeskjad ja miinijahtijad üles lugeda. Mootorpurjekas on erijuhtum artiklisse purjekas jne. Google ei ole sobiv allikas eesti merendusterminite jaoks, parem võiksite neid otsida Merevikist, Inglise-eesti meresõnaraamatust ja merekeele nõukoja materjalidest Veeteede Ameti kodulehel. Seal on ka ÕSi järgmise trüki jaoks antud soovitused. Ssgreporter (arutelu) 2. jaanuar 2018, kell 00:10 (EET)

:Mulle ei tundu kumbki esimeses lauses olev põhjendus veenvana. Siin on loetletud mõisteid. Esiteks pole ilmne, et iga mõiste kohta ei võiks artiklit olla, ja teiseks, kui ei taheta artiklit teha, siis peaks olema ümbersuunamine sinna, kus seda artiklit käsitletakse. Mis tähtsus sellel on, millal artikkel tehakse, ja kuidas me seda ette teame? Andres (arutelu) 2. jaanuar 2018, kell 02:18 (EET)

::"Mis pole eraldi laevatüübid" - need on sedalaadi erijuhtumid, nagu nt auto(tarne)laev, mis võivad vabalt olla laevatüübi artiklis. "Mille kohta on ette näha" - veel haruldasemad erijuhtumid, mida võib leida võib-olla Google´is kui ingliskeelset sünonüümi olemasolevale laevatüübile, siinsete näidete hulgas on nende sünonüümide tõlkeid.Ssgreporter (arutelu) 3. jaanuar 2018, kell 00:52 (EET)

::: Kus sul need tõlked on? Enamus neist mõistetest on võetud merevikist (mis viitab mereleksikonile) ja on loetletud ka konkreetsete laevade tüübinimetustes. Nt autotarnelaev: http://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php/Autotarnelaev --90.191.19B.230 (arutelu) 3. jaanuar 2018, kell 17:18 (EET)

::: Kui siia mõistete lisamisel kehtib reegel, et võib lisada ainult neid mõisteid, mille kohta Ssgreporter kõhutunde järgi luuakse lähimal ajal artikkel, siis PEAKS see info olema ka kusagil kirjas. Vastasel juhul on sellise printsiibi järgi teiste töö kustutamine sisuliselt vandaalitsemine. --90.191.19B.230 (arutelu) 3. jaanuar 2018, kell 17:21 (EET)

::::Siinsamas üle-eelmises selgituses tõin näiteid. Näiteks pole põhjust esitada eraldi artiklitena "reisi-kaubaaurik" ja "kauba-reisiaurik", vaid üks neist, samuti pole mõtet eraldi artiklitel "kaubaaurik" ja "reisiaurik". Võib-olla oleks mõttekam mitte tekitada loendisse nii palju punaseid linke, vaid kirjutada artiklid ja linkida need siis ka loendis. Tõlkenäide on siin all (live stock). Ssgreporter (arutelu) 4. jaanuar 2018, kell 01:12 (EET)

::::: Ei olnud ju "reisi-kaubaaurik" ja "kauba-reisiaurik" samaaegselt, ma spetsiaalselt vaatasin enne Kauba-reisiauriku lisamist, et reisi-kaubaaurikut ei oleks. Mina eelistan mõistete võimalikult täielikke loetelusid, sest sellistel loeteludel on erinevaid praktilisi kasutusvõimalusi, mistõttu ma nendest tihti puudust tunnen.--90.191.19B.230 (arutelu) 4. jaanuar 2018, kell 01:59 (EET)

::::: See, et mõiste on loendis, ei tähenda, et peab eraldi artikkel olema.

::::: Üldiselt me oleme pidanud heaks, kui loendites on ka need asjad, millest pole veel kirjutatud. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2018, kell 01:18 (EET)

:::::::Ma tahaksin need asjad tagasi panna. Ja ikka veel tahaksin loendid liita. --Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 13:09 (EEST)

:::::::: Kordan sama. Võib ju panna pealkirjaks "Merenduse ja laevanduse mõisteid". Ja kui need asjad pole tagasi pandud, tahaksin need tagasi panna. --Andres (arutelu) 7. oktoober 2023, kell 14:52 (EEST)

:::::::: Kui mõista merendust nii, et selle alla lähevad kõik teadmised, mida mere kasutamiseks tarvis läheb, siis on see ju täiesti hõlmamatu valdkond. --Andres (arutelu) 7. oktoober 2023, kell 14:57 (EEST)

Kas eluskarja vedamiseks ehitatud laeval ka mingi ilus eestikeelne ametlik nimi on? https://en.wikipedia.org/wiki/Livestock_carrier#/media/File:Sheep_Ship_2.jpg --90.191.19B.230 (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 03:34 (EET)

Kui õigesti mäletan, siis looma(veo)laev, praegu pole aega üles otsida. Ssgreporter (arutelu) 2. jaanuar 2018, kell 00:10 (EET)

Aitäh kasutajale, kes loendi veergudesse pani! Muutus ülevaatlikumaks. Ssgreporter (arutelu) 5. jaanuar 2018, kell 00:57 (EET)


Arutelu:Jüri Luik

Pilt vajab allkirja. Andres 28. juuli 2008, kell 10:21 (UTC)

Hiljuti on lahvatanud skandaal seoses inimesega, kes kannab sama nime. Kas mingi sama-nime-mall või märge oleks vajalik? -Mardus 10. jaanuar 2012, kell 00:39 (EET)
----
Erakondlikust kuuluvusest mitte sõnagi, väljaarvatud kategooria. 2001:7D0:87FF:6480:6871:6998:31C:791 27. september 2016, kell 22:35 (EEST)

Aitäh, õige märkus.  Artikkel on üldse hõre. Kas on mõni soliidne allikas, mis kinnitaks, et ta ikka veel sellesse erakonda kuulub? Äriregistrist ma ei oska vaadata. Ta on ühenduse Res Publica asutajaliige ja kuulus kõigepealt Vabariiklaste Koonderakonda, sealt edasi siis nähtavasti kuni IRL-ini välja. Ma olen siin juba tükk aega asja uurinud; kui leiad soliidsed allikad, siis palun pane sisse. Andres (arutelu) 27. september 2016, kell 23:43 (EEST)

:Äriregistri andmetel () on 2 erakondadesse kuuluvat Jüri Luike (); keskerakondlasest Jüri Luik on sündinud 1939; IRL-i liikmest Jüri Luik on sündinud 17.08.1966, Erakonna Isamaa ja Res Publica Liit liige alates 01.07.1992.--Juhan121 (arutelu) 28. september 2016, kell 00:09 (EEST)

* В оборонному відомстві відбувся спільний брифінг Міністра оборони України та Міністра оборони Естонської Республіки / The Delegation of the Ministry of Defense of the Republic of Estonia held a working visit to Ukraine (Ukraina kaitseministeerium, 21.10.2019)


Arutelu:Moli vald

Ma ei oska seisukohta võtta, kas seda valda tuleb ühe linnana võtta. Näiteks Ezaart paistab küll olevat Moli osa. Andres 28. juuli 2008, kell 23:43 (UTC)

Juriidiliselt ta linn pole (vt Belgia linnade loend) ja aerofotodelt vaadates kahh säände imelik kobar-linn, mis ehk siiski pole linn...(pigem keskasula vms)  --Toivo (arutelu) 30. august 2012, kell 21:10 (EEST)

...ja Posteli õlle tootmine on viidud üle Opwijk'i... --Toivo (arutelu) 30. august 2012, kell 21:36 (EEST)

#   	Nr          	Pilndala(km²)	Elanikkond(31/12/2008)
I   	Keskus      	3,97         	6.742
II  	Achterbos   	5,41         	3.786
III 	Donk        	6,62         	1.589
IV  	Ezaart      	7,61         	3.147
V   	Ginderbuiten	2,61         	3.319
VI  	Gompel      	2,92         	1.489
VII 	Heidehuizen 	2,65         	2.223
VIII	Millegem    	11,92        	3.376
IX  	Rauw        	13,91        	2.934
X   	Sluis       	6,82         	2.206
XI  	Wezel       	5,32         	2.750
XII 	Postel      	44,43        	208
----
Noh, selge ju siis, et tegu on vallaga, kus on mitu asulat ja mille keskus on Mol. Pealkiri peaks olema Moli vald. Võib ka olla, et seda valda nimetatakse linnaks. Andres (arutelu) 31. august 2012, kell 14:24 (EEST)
Hollandi vikis on selgelt öeldud, et tegu on eri asulatega. Keskasulat nimetatakse ka Mol-Centrum. Linnast pole midagi juttu. Andres (arutelu) 31. august 2012, kell 14:29 (EEST)

Seal on ka see ülemine tabel aasta võrra värskemate andmetega, ja kõik 12 "asupunkti" kenasti lingitud.--Toivo (arutelu) 31. august 2012, kell 20:10 (EEST)

[[fr:Mol_(Belgique)#Mol_et_ses_hameaux|Mol et ses hameaux]] - Mol ja selle külad/asulad


Kasutaja arutelu:Jeneme~etwiki

''Hi! could you translate this words onto English to me please?''
KOGUKONNAVÄRAV - Community portal
Legaalsus - Legality
Vikisisene viitamine - Wikilinking
Kategoriseerimine - Categorization
Kategooriad - Categories
Mallid - Templates
Filmid - Movies
Kirjandus - Literature
Tuvastamatud - Unidentified (Unidentifiable)
Vanasõnad - Proverbs
Inimesed - People
Kuvatud andmed võivad olla vananenud, uuenda neid. - Data currently shown may be old, refresh it.
VALITUD LEHED - Chosen/picked pages
Kirjanduslikud teosed - Literary works
Televisioonisaated - TV shows
Teemad - Themes
UUED LEHEKÜLJED - New pages
Enjoy. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 29. juuli 2008, kell 10:27 (UTC)

I am sorry, I'm not competent to write about that topic ([[Mormoni Raamat]]). I put the article's name to the [[Vikipeedia:Soovitud artiklid|requested articles page]]. Maybe someone else could write the article. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 29. juuli 2008, kell 13:01 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Jeneme~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Le Mansi 24 tunni võidusõit

On nõutud et igal autol oleks kõige rohkem kaks istet, kuid viimastel aastatel ainult oskust paigutada istet kokpiti on aru saadud, mitte seda peale sunnitud. Tõstsin välja, sest see on arusaamatu. --Metsavend 29. juuli 2008, kell 14:29 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.lemans.org/24heuresdumans/pages/accueil_gb.html
** In Le Mansi 24-tunni võidusõit on 2013-06-24 12:01:14, 404 Not Found
** In Le Mansi 24-tunni võidusõit on 2013-07-06 10:29:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:29 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Le Mansi 24 tunni võidusõit


Arutelu:Metsanduse mõisteid

Siin näib olevat kogutud kokku kõik metsaga seonduv, iseasi on muidugi eristada [[metsandus]]e ja [[metsateadus]]e mõisteid. Võib-olla oleks mõttekas kõik panna kokku [[metsateaduse mõisteid|metsateaduse mõistete]] loendisse? --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 29. juuli 2008, kell 17:55 (UTC)

Siia loendisse võib ilmselt panna mõisted [[reaktsioonipuit]], [[ränipuit]]; samuti võib need panna botaanika mõistete alla. Metsandus peaks hõlmama ka metsateaduse mõisteid, ehkki artiklis metsandus ja metsateadus võib mitte nii hästi nende vahest aru saada--[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 13. september 2009, kell 07:14 (UTC)

Kas metsaserv on eraldi artiklit väärt mõiste?--Estopedist1 (arutelu) 13. mai 2019, kell 15:28 (EEST)

Miks mitte? Andres (arutelu) 13. mai 2019, kell 17:52 (EEST)
----
Metsanduse ja metsateaduse mõistete kokku panemine igati sobiv, sest metsanduse osa on ka metsateadus. Aga siia  on aegade jooksul kogunenud ka need, mis on mõne teise valdkonna põhimõisted. Kui metsanduses neid ei kasutata teises tähenduses või mingi olulise erisusega, siis pole nende pidamine siin lehel ka vajalik. Pigem on vastupidi - mõistete üleküllus nimekirjas pole hea.
Üsna paljud siia kogunenud kirjetest ei vääri eraldi mõistetena käsitlemist. Üks näide paljudest:  oksatüügas, oksatüüka läbimõõt, oksatüüka pikkus. Piisab kui on defineeritud "oks" ja "tüügas", siis on võimalik mistahes oksatüüka pikkuse või läbimõõdu kohta midagi suvalises artiklis öelda. Teine näide: "tihumeeter hektari kohta"
ja "tihumeeter hektari kohta aastas" on sama, kui keegi hakkas lahti seletama  "džauli ruutmeetrile sekundis".
Võibolla on selle kultuurikihi tekkimise põhjus metsanduse artiklite vähesus, aga see ei saa olla põhjuseks, et wikipedias metsanduse mõistete loend muutuks laialivalguvate sõnaühendite koguks.
Ma kommenteerisin algtekstist välja kirjeid, mis on mõne teise valdkonna põhimõisted ja ei vaja ümberdefineerimist või on liitmõisted, mille selgitamiseks piisab olemasolevatest mõistetest.
Meditsiini mõistete loendist leiab häid näiteid nagu  Polütsüteemia, kus mõiste variatsioone seletatakse konkreetsel lehel ja ei koormata üle põhimõistete loendit. Ätt Punktkomm, 27.12.2020 17:19 EET.
----


Malli arutelu:Cite web

Selle peaks jätma siis ingliskeelseks aga kuupäeva ei õnnestu kuidagi korda teha. Tõlkima peaks Retrieved on. Malli  teeks siis eestikeelsena. --Tiuks 16. oktoober 2008, kell 13:03 (UTC)

Kui just on hirmus tarvilik laiskust ära petta. Kuigi need tagurpidi kuupäevad, kattuvad väljad ja muu, mida kopeerija ei vaevugi parandama on jamad. Nii palju võiks küll teha, et mall sama ilusti ära vormistada nagu  (kaldkiri kus vaja, väike ja väiksem tekst kus vaja). Välja otsitud võiks olla lihtsalt  Viidatud. Veel võiks / peaks siin olema kohustuslik parameeter keel, mis vähemalt sunniks kopeerijat allika keelele (mis arusaadavalt pole eesti keel) viitama, kui mõni kopeerija vaevub kuvatud viiteid kontrollima muidugi.

Teiseks, see ei puutu päris otseselt siia, aga miks on lisaks mallile  ka mall ?--28. veebruar 2009, kell 10:03

: Tegelikult oli Cite web ümbersuunatud veebi viitele aga oktav leidis, et ingliskeelne mall tuleb ka teha (nagu alati). Veebi viide on cite webi eestikeelne tõlge aga midagi ei klapi meie kuupäevadega ja tuleb osata kasutada. Varem kui kopeeriti inglise vikist, siis hoiatas veast ja see parandati ära eestikeelseks. Mind häirib, et ingliskeelses mallis jäetakse kuupäev parandamata, kuigi iluravi on võimalik teha. --Tiuks 28. veebruar 2009, kell 19:09 (UTC)
ITA WI analoog (lihtsustatud variant, punasega kirjed) on tehtud nii, et "url=", "title=" ja "date/accesdate=" pole vaja viitesse lisada, kuvanduvad automaatselt; eesti keelde vahendades peab muidugi lisama...--Pietadè (arutelu) 29. juuni 2013, kell 21:20 (EEST)

Inimesed toodavad neid inglise vikist kopeeritud viitamismalle päris palju. Suunasin 3 vähekasutatavat siia. Pole küll täpselt sama, aga suurt vahet ei ole. Tegelikult peaksid üldse viited eestikeelsed olema. Pelmeen10 (arutelu) 4. august 2013, kell 11:22 (EEST)

Mulle ei meeldi see, kuidas mall netiviide välja näeb (see pisikeses kirjas viite kasutamise aeg häirib), ja teisi eestikeelseid viitamise malle nagu polegi (mall veebi viide on, kuid seal on kohe alguses hoiatus, et miski ei tööta). Sel põhjusel kasutan ingliskeelseid malle. Cumbril (arutelu) 4. august 2013, kell 13:09 (EEST)

Peale selle läheks ingliskeelsest artiklist viidete ületoomisel tunduvalt enam aega, kui peaks hakkama kõiki välju ja malli nime eestikeelseks tõlkima. Cumbril (arutelu) 4. august 2013, kell 13:19 (EEST)

::Kategooria:Viitamise mallid on need mallid näha. Kui keegi viitsiks ette võtta, siis saaks neid liita. Pelmeen10 (arutelu) 4. august 2013, kell 13:50 (EEST)

:: Tänan kasutaja Pikne, et kuupäeva korda tegid. Nüüd peaks ette võtma ka malli , et saaks ka eestikeelset malli kasutada. Ma ise ei julge kuupäevi näppida, eriti kui ei tea mis teed. --Tiia (arutelu) 4. august 2013, kell 20:21 (EEST)

::: Parandasin vaid mõned kasutusjuhud. Välja kirjutatud võõrkeelsed kuunimetused, muus vormingus kuupäevad ja muud tõlkimata osad, mis kiire "ületoomisega" sageli kaasas käivad on ikkagi probleemsed. Samuti on sellise nimega mallist erinevates vikides (sh eesti ja inglise vikis) mõnevõrra erinevad versioonid ja risti-rästi kopeerides puudub selge ülevaade, millised parameetrid kus ja kuidas tegelikult töötavad. Minu meelest tuleks nuputada, kuidas sellest mallist lahti saada, kerge see enam muidugi pole.

::: Malli "Netiviide" vormistuse võib tolle arutelus jutuks võtta ja kui see veel kellelegi ei meeldi, peaks saama seda muuta.

::: Malli "Veebi viide" pole minu meelest samuti lisaks "Netiviitele" tarvis kasutada. Kui seal leidub lisafunktsioone, mida vajalikuks peetakse, saab püüda neid funktsioone varasemasse malli integreerida. "Veebi viidet" on üldse veidralt kasutatud, paistab et valdavalt mitte viitamiseks, vaid lihtsalt välislingi äratoomiseks. Pikne 4. august 2013, kell 21:59 (EEST)

:::: "Veebi viide" ongi selle malli eestindus, sest "netiviide" ei meeldi. Kui sellele tehakse uuenduskuur, siis võiks "veebiviite" ümbersuunata netiviitele. See vajab muidugi parameetrite juurdelisamist, sest muidu ta ei näita. --Tiia (arutelu) 4. august 2013, kell 23:30 (EEST)

::::: Kui "netiviide" ei meeldi, siis tuleks arutada, mida konkreetselt parandada, selle asemel igaüks teeb endale meelepärase malli. Pikne 31. oktoober 2014, kell 11:29 (EET)

Kui mõnes ebasobivas vormingus kuupäev (nt 2012-12-12) vormistati vahepeal õigesti, siis nüüd jälle ei vormistata. Kas koodi vahetamisest sündis mingit arvestatavat tulu? Nendes moodulites, mille poole pöördutakse, on hulk kohendamata koodi ja tugi igasugustele mallidele, mida me ei kasuta. Meil vist pole kedagi, kes oskaks mooduleid arvestataval määral kohendada, rohkem kui mõnd sõnumit tõlkida. Sellepärast tundub, et võiks ilma moodulita läbi ajada, kui saab ka ilma ja pole oluline teha midagi, mida ilma moodulita ei saa. Kui moodulit kasutada, siis võiks siin eeskätt olla midagi sellist, mis kontrollib, kas kuupäev on eesti keelt rahuldavas vormingus ja väljastaks veateate, kui pole, võib-olla sama ka muude levinumate tõlkimata osade kohta, mis peaks olema tõlgitud. Pikne 31. oktoober 2014, kell 11:29 (EET)

See kuupäeva teisendamine on ainus asi, mis läks muudatusega kaduma. Kui vaatad selle malli kasutusi, siis näed palju inglise keelest tõlkimata jäänud kuupäevi. Mõni kuupäev vormingus aaaa-kk-pp on selle kõrval tühiasi. Pealegi saab samasuguse kuupäeva teisenduse üsna lihtsalt uuesti sisse kirjutada moodulisse.

Kohendamata kood -- ma ei tea, mida sa silmas pead. Kui on küsimusi koodi suhtes, on seda mõttekam arutada inglise wiki mooduli arutelus. Kuna praegu on see kood inglis wikis kasutusel, siis ei saa seal mingeid suuri vigasid olla. See, et üks mall on siin sisuliselt muutmata kujul juba 2008. aastast olnud (ja peab tegema sama asja, mis vastav inglise wiki mall) on kordades hullem. Tugi igasugustele mallidele, mida Vikipeedias pole, on hea -- neid saab nüüd lihtsamalt kopeerida ja kui midagi muuta (nagu see kuupäeva vormistus) siis muutub asi kõikides mallides, mitte ühes.

Mina oskan arvestataval määral mooduleid kohendada. Väidan kindlalt, et igaühele, kes on programmeerimisega tegelenud, on Lua keel lihtsam kui mallide süntaks. Inglise vikis minnakse suht tõenäoselt kõigi suuremate/keerulisemate mallide puhul üle moodulitele, sest Lua pakub palju suuremaid võimalusi, on loetavam, loogilisem jne jne. See nüüd küll mingi argument pole, et kuna keegi ei oska mooduleid muuta (ja ilma mooduliteta saab ka hakkama), siis ärme kasuta mooduleid. Need, kes tahavad, õpivad aru saama, nagu mallidega õpiti ringi käima.

::: Sellega, et lua kood on lihtsam, ma kohe kindlasti nõus ei ole. Kuigi eks ta ole võimalusterohkem ning võimalik, et ka kiirem, kuid kui vaadata seda kui aeglaselt inglisviki lehed avanevad, siis võib ka selles kahtelda. Igastahes viki igapäevasele toimetajale on wikisüntaksiga malle kirjutama õppida küll kõvasti kergem ja on suur vahe, kui kirjutada mall nullist kolme minutiga või kontrollida lua mooduli puhul tunduvalt pikemat aega juba kasvõi vigasid, rääkimata sellest, et kood on enamasti kordi pikem.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 1. november 2014, kell 05:41 (EET)

:::: Jah, kui on vaja lühike paarirealine kood kirjutada, siis on vikisüntaks lihtsam. Aga pikemate asjade juures tekib selline {{{{}}}} rägastik, et pea hakkab valutama, kui peale vaatad. Taavi (arutelu) 1. november 2014, kell 05:53 (EET)

Mis sellesse kuupäeva kontrollimisse puutub, siis siin on teatud vastuolu. Mall on inglise vikist viidete kopeerimiseks. Pluss teistest vikidest, kus seda malli kasutatakse. Ideaalvariant oleks selline, et teed copy&paste inglise lähtetekstist eesti omasse, ning kõik kuupäevad ja muud asjad on ilusti eesti keeles. Mitte kasutaja ise ei kirjuta seda kuupäeva. Kuid sel juhul ei saa kontrollida, kas kuupäev on eesti vormingus, sest ta peabki olema algselt inglise vormingus. Selleks, et skript saaks seda "tõlkida". Niimoodi see praeguses variandis ei tööta, kuid kuupäeva teisendamine osaliselt toimub, teisendatakse aaaa-kk-pp kujule. Seega on parem selle kujuga arvestada (mis inglise vikist kopeerides ja teisendades tõenäoliselt tuleb).

Kui aga eeldada, et kuupäev sisestakse kasutaja poolt, siis tekib teine probleem. Erinevaid variante, kuidas kuupäeva saab kirjutada on mitmeid. Kui ei taha kasutajale peale suruda ühte kindlat kuupäeva vormingut (mina üldiselt ei taha), siis tuleb vabalt kirjutatavat sisendit kontrollida kõigi eesti keeles lubatud variantide suhtes – see on keeruline ja tänamatu töö.

(Ja mul on selle koodi vahetamisest otsene tulu. Mallis cite journal (näiteks, võibolla ka teistes) ei ole archiveurl-i parameetrit, mida mul on plaanis boti kaudu kasutada. Võib-olla tahaksid ka teised botid seda kasutada.)

Taavi (arutelu) 31. oktoober 2014, kell 21:26 (EET)

: Ma lihtsalt küsin. Seda küll jah, et kood oli vana ja kuna mall on niikuinii inglise viki järgi, siis selles mõttes oli mõttekas sealt nüüd ka moodul üle võtta. Olgu, kui oskad mooduleid kohendada, siis on hästi. Kohandamise all pean silmas kohendamist vastavalt siinsetele oludele.

: Ma ei väidagi, et mooduleid ei peaks kasutama. Küll aga, kui mõnel muul juhul pole suuremate võimaluste järele erilist vajadust, siis võiks minu meelest ikkagi mallidega piirduda. Arvan, et suurema osa kasutajate jaoks, mitteprogrammeerijatele, on lihtsal vikisüntaksil põhinevad mallid siiski kergemini õpitavad ja paremini hoovatavamad.

: Jah, vähemasti viimaste kasutuste seas pole tõlkimata kuupäevad ülekaalus. Aga aastate peale on neid kogunenud ikkagi kaugelt liiga palju. See on probleem, mille suhtes tuleb midagi ette võtta. Võib-olla me saame selle tõlkimata malli edasist kasutust kuidagi pärissida. Või ehk oskad teha roboti, mis asendab regulaarselt ingliskeelse malli kasutusi eestikeelsega (parameetrid + ingliskeelsed kuupäevad)? Eestikeelses mallis peaks siis olema muidugi samad põhiparameetrid. Kui sa juba niikuinii robotiga viiteid üle hakkad käima, siis võiks ju ühtlasi ka seda teha. :) Pikne 31. oktoober 2014, kell 22:38 (EET)

:: Mida saab teha, on panna veateade sobimatu kuupäeva juurde ja lisada artikkel mallis valesti kirjutatud kuupäevadega kategooriasse. Ingliskeelsete kuupäevade jaoks on selleks kood juba moodulis olemas, tuleb vaid defineerida eestikeelsete sobivate kuupäevade formaat. Tõlkimata malli pärssimist mina ei poolda, sest see mall ongi selleks, et kasutaja saaks võimalikult lihtsalt viited inglise vikist üle tuua, ilma argumente ükshaaval ümber kirjutades. Kui ma kirjutan (tõlgin) artiklit, kus on sada viidet, siis ma ei taha jännata malli argumentide tõlkimisega.

:: Botiga malli eestikeelseks tõlkimine on lihtne. Seda saaks kasvõi hommepäev teha. Taavi (arutelu) 1. november 2014, kell 04:19 (EET)

Oskab keegi ehk öelda, mis selle "asja" võimekus on? St, millise piiri pealt (umbes) Cite web (loomulikult ka eestikeelsed) enam toime ei tule või jänni jääb (inglisvikis veel eelvaade taga, aga, aga nt inglisviki Donbassi sõja kronoloogiaga, mis oli üsna hiljuti veel üks fail (aprillist alates eilse-üleeilse päevani koos, 1200+ viidet), jäi ta jänni)? —Pietadè (arutelu) 31. oktoober 2014, kell 22:47 (EET)

Ma oletan, et asi pole otseselt cite web mallis, vaid mingis serveri timeoutis. Igale malli asendusele kulub teatud aeg ja kui asendusi on palju, siis palju aega. Teatud aja möödudes ütleb server, et aitab nüüd küll. Taavi (arutelu) 1. november 2014, kell 04:19 (EET)
Otseselt siia mitte puutuv kommentaar, aga kui selle algus juba kirjas on, siis kuupäev vormingus 2012-12-12 ei ole ega saagi olla ebasobivas vormingus, vaid see vastab ISO standardile ja on täiesti kasutatav nii kogu maailmas kui ka Eestis.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 1. november 2014, kell 02:23 (EET)

Kuupäevad, mida moodul õigeks loeb, on üles loetud siin: en:Wikipedia:Manual_of_Style/Dates_and_numbers#Dates_and_years. Eesti keeles saaks õigeks lugeda 12.12.2012, 12. veebruar 2012, 12. veebruaril 2012, 12/12/2012? Kui see ISO sobib, siis see ka. Kas leidub veel midagi? Taavi (arutelu) 1. november 2014, kell 05:53 (EET)
Muutsin mooduli liivakastiversiooni nii, et ta kontrolliks kuupäevasid. Kui kuupäev on vales vormingus, siis näitab punast veateadet. Näidet näeb siit: Kasutaja:Cumbril/test/Elon_Musk. Sinna saab veel igasuguseid vorminguid lisada, pakkuge ideid. Hetkel tahab, et kuupäev oleks selline nagu ülal nimetatud (va 12/12/2012), lepib ka ilma punktita kuupäeva järel. Ainult aasta sobib ja kuu aasta või aastaaeg aasta. Kui sobib, siis panen selle tervele Vikipeediale. Juhend tuleks ka kirjutada, praegu on lihtsalt link. Taavi (arutelu) 1. november 2014, kell 08:18 (EET)

See on hea. Jah, sobida võiksid 12.12.2012, 12. veebruar 2012, 12. veebruaril 2012. 13/02/2012 võib-olla ka, kuigi see on minu meelest tavalisem siis, kui on ainult kuu ja aasta. 2012-02-13 on Eestis kasutatav ja tehnilise standardina muidugi õige, aga tekstisiseselt sellises vormistuses ja järjestuses minu meelest eestikeelses tekstis siiski pole tavaks kuupäevi kirjutada. Selle viimase variandi võiks ka parandamist vajavaks märkida.

Mõtlengi, et olgu siis peale ingliskeelne viitemall kopeeritav, aga robot võiks selle siin eestikeelse vastu vahetada. Pikne 1. november 2014, kell 10:55 (EET)

: Viisin muutused live'i. Nüüd on võimalik et:Kategooria:Esimese_viitamisstiili_mallide_vead:_kuupäev alt vaadata, mis artiklitele see viga külge läheb. Ja selle põhjal otsustada, milliseid lubatud vorminguid veel tuleb lisada moodulisse (kiire pilk ütleb, et neid on veel, mis tuleb lubada).

: Botiga võib ingliskeelseid malle eestikeelseks teha, kuid enne tuleb mall valmis teha ja moodulis parameetrid ära vastendada. Malliks peaks olema  st see tuleb sama moodulit panna kasutama ja kontrollida, et kõik olemasolev jääb tööle.

: Taavi (arutelu) 2. november 2014, kell 07:00 (EET)

:  AAAA-KK-PP formaadi suhtes -- olen seda näinud kasutatavat pressiteadetes, see ei tundu mulle vigasena. Seepärast jätan selle praegu sisse. Kui rohkem inimesi arvab, et selle peab mittesobivaks lugema, siis võib selle uuesti üle vaadata. Taavi (arutelu) 2. november 2014, kell 20:29 (EET)
Kus pressiteadetes? Kas need pressiteated on toimetatud ja avaldatud kuskil soliidse keelekasutusega väljaandes? Vorming AAAA-KK-PP on küll ära toodud ka keele käsiraamatus ja küllap ta on sellisena eesti keeles mingis (tehnilises) kontekstis kasutatav. Aga tavatekstis (nt "vaadatud AAAA-KK-PP") on see minu meelest siiski ebatavaline. Siin materjalides öeldakse, et sidekriips ja ka kaldkriipsu kuupäeva lühendis on levinud teistes riikides, Eestis kasutatakse punkti. Sellest lähtudes võiks minu meelest ka kaldkriipsu lugeda sobivaks vaid neil juhtudel, kus on ainult kuu ja aasta või aasta ja aasta.
Kas ma olen siis ainus, kelle meelest eestikeelses tavatekstis ei peaks kirjutama kuupäeva kujul AAAA-KK-PP või ka (PP/KK/AAAA)? Pikne 4. november 2014, kell 16:49 (EET)

See kuulub tegelikult Vikipeedia viitamise stiili arutelusse. Pole põhjust keskenduda vaid sellele mallile. Ja siis peaks arutama ka teisi viitamise elemente, mitte ainult kuupäeva. Inglise vikis on viitamise stiili juhend, on paika pandud elemendid, mis võivad olla viites ja kuidas võivad olla, erinevad viitamise stiilid jne. Mina ei näe, et meil Vikipeedias oleks nii palju suutlikust, et selline juhend läbi arutada, kokku leppida ja siis kehtestada. Meil on suur osa viiteid siiani ainult veebilingid.

Selle kõrval ei paista mulle kuupäevad aaaa-kk-pp formaadis mitte mingi probleemina. Kui miski otseselt silma karjub, siis selle saab ära muuta. aaaa-kk-pp ei karju mulle silma. Kuna see formaat on üheselt mõistetav (seda kasutatakse sel põhjusel programmeerimises kuupäevade sorteerimise võtmena), siis on väga lihtne seda tüüpi kuupäevasid hiljem/vajadusel asendada. Moodulisse saab sisse kirjutada asenduse, nagu mallis oli. Taavi (arutelu) 4. november 2014, kell 21:44 (EET)

: Minu meelest puudutab see ainult inglise vikist kopeeritud viiteid ehk selle malli võimaldatavat. Ma ei tea, et mujal oleks tahetud kuupäeva nii vormistada. Stiilid stiilideks, see mall siin on ühes stiilis. Kuupäevastiil võib erineda, nii ka inglise vikis.

: Ma ei saa ikkagi aru, miks ei või vormingut aaaa-kk-pp parandamist vajavaks märkida või asendada, kui on teada, et eestikeelses tavatekstis on see ebaharilik. Ja kust tuleb kaldkriipsudega vormistus? See on isegi inglise vikis ebasoovitav. Arvan, et kui standardijärgne kuupäev on parameetrina sisestatav, aga kuupäeva näidataks teises vormingus, siis oleks hea küll. Pikne 5. november 2014, kell 11:28 (EET)

:: Esiteks on AAAA-KK-PP eesti keele käsiraamatus lubatud. Teiseks, kuskohas on öeldud, et tavatekstis on see ebaharilik? Kui ongi ebaharilik, siis ebaharilikkus ainuüksi pole minu meelest põhjus keelamiseks. Kolmandaks, viited ei ole tavatekst. Kaldkriipsudega vormistuse suhtes ma pole kindel, seda kasutatakse mõnel pool. Minupoolest võib välja võtta. Taavi (arutelu) 5. november 2014, kell 15:55 (EET)

::: Malli poole pöördumiseks olekski parem kasutada üksnes ISO formaadis vormingut, siis on lihtsalt eksimisvõimalusi vähem. Ja tõesti viited ei ole tavatekst.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. november 2014, kell 17:03 (EET)

Praegu ei meeldi sellele "asjale", kui avaldamiskuupäevale on lisatud kellaaeg; samas on kellaaeg (mõnikord/vahetevahel) suhteliselt tähtis, MTAK; näiteid on palju, üks ehk BBC, kes/mis tavatseb tihtipeale avaldada näiteks ühe pealkirja all ühe artikli ja siis paneb sama URI all päeva teisel poolel artiklile teise sisu, mõnikord muudetakse ka pealkirja; ja siis on nii, et vaatad, et justkui sai õieti, lingi taga "istub" aga uus ja täiendatud/muudetud variant...Või siis, nt hommikul on mingi sündmuse tagajärjel hukkunute arv üks, õhtul teine, kusjuures artikli aadress jäetakse samaks. — Pietadè (arutelu) 3. november 2014, kell 00:29 (EET)

Ma just Sinu Donbassi-artiklite põhjal lisasin selle, et kuupäev kellajaga oleks lubatud formaat. Aga järelikult on siis midagi ikka välja jäänud. Kas saad mõne artikli selle käitumise näitena tuua? Taavi (arutelu) 3. november 2014, kell 07:42 (EET)

: Kuvatõmmiseid ei taipa ju tavaliselt teha; BBC puhul ilmselt viitab (kaudselt) sellise käitumise lubatavusele ülal olev kirje: "Last updated at...." —Pietadè (arutelu) 3. november 2014, kell 13:05 (EET)
; False error, delay?
Eile andis Donbassi sõja kronoloogia (2015. aasta aprillist) teate, topeltargumendist vist, seiramise tulemusel ühe leidsin ja kõrvaldasin, teade aga jäi ja mina otsisin ja teade jäi jne, jne, ja siis tuli juba hommik kätte; mingil ajal, kui päeval sinna lehele jõudsin, oli teade kadunud. Tavaliselt reageerib ikka kiiremini, seekord oli ilmselt mingi bug, millele mina pihta ei saanud, või oli "bug" minus... —Pietadè (arutelu) 19. aprill 2015, kell 22:47 (EEST)

Mitte ainult BBC ei muuda sama aadressi all olevate artiklite pealkirju; näiteks Charlie Hebdo tulistamise artikli viite 18 (hetkel) järgi võib sama asja täheldada ka Reutersi puhul (us-france-shooting-idUSKBN0KG0Y120150109). Mõne aja eest oli kindlasti see pealkiri, millele artiklis viidatud, praegu ei ole; artikli sisu  samuti muutunud. Hommikul viitad, õhtul aga "istub" samal aadressil teise pealkirja ja sisuga "asi"...;-) Samas lõigus on ka viide BBC-le, mis on samuti samal aadressil oleva artikli pealkirja/sisu muutnud.—Pietadè (arutelu) 9. jaanuar 2015, kell 14:56 (EET)

hea tähelepanek. Üks võimalus oleks selliste potentsiaalselt muutuvate veebiviidete puhul panna kohe arhiivilink. Teine võimalus nt viidetesse panna ka kellaaeg. Huvitav, kuidas suurvikid selliste sama URLide kiiresti muutuva sisuga peale hakkavad--Bioneer1 (arutelu) 12. jaanuar 2015, kell 09:27 (EET)

:Mõne aja möödudes jääb neile uudistele püsilink(noh ja siis tõstetakse arhiivi ja link muutub taas). Põletavate uudiste puhul tuleb näppu pulsil hoida ja vajadusel linke uuendada või siis tõesti leht arhiveerida ja seda kasutada.  Larts (arutelu) 12. jaanuar 2015, kell 21:17 (EET)
Täna peaks olema/tulema järjekordne näide BBC-lt ja Reutersilt (viimased viited DS kronoloogias) – mismoodi hakkavad muutuma Mariupoli artikli pealkiri ja sisu, sama aadressi all... —Pietadè (arutelu) 24. jaanuar 2015, kell 14:34 (EET)
Hetkeks on juba mõlemad muutnud, sisu ja pealkirju, aadressi mitte. —Pietadè (arutelu) 24. jaanuar 2015, kell 16:08 (EET)

Praegu "loeb sisse" ja "saab aru" ainult 1 kahetähelise keeletähise (nt en=inglise); paljudel, nt FCI lehtedel, on  kuni 4 võimalikku keelt (vt nt Kai — en, fr, de, es), ELi direktiividest rääkimata (kuni 30 eri keelt); sisestada oleks mugavam, kui maßin (PC), ehk siis maßinale käsu andja, suudaks ka rohkem kui 1 2-tähelise kombinatsiooniga toime tulla, just vaatasin, nt enwi-s töötab kenasti, paneb enne viimast keelt ja/and ka vahele...—Pietadè 8. aprill 2018, kell 14:14 (EEST)

Mõni minut tagasi (13. aprill 2020, kell 21:24 (EEST)) viitasin BBC raadiosaatele, kus on kirjas: kuulatav 6 päeva jooksul... ✅ Pietadè (arutelu) 13. aprill 2020, kell 21:24 (EEST)


Arutelu:Plasma (täpsustus)

Mõni plasma-asjatundja võiks võtta selle artikliga midagi ette (liita artikliga [[plasma]] või täiendada/parandada või kustutada) [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 30. juuli 2008, kell 18:54 (UTC)

Ka protoplasmat võidakse nimetada "plasmaks"--Dj Capricorn 10. veebruar 2009, kell 15:48 (UTC)

Minu meelest mitte. Andres 10. veebruar 2009, kell 16:15 (UTC)

:EE mainib neid vastavalt plasma all, täpsustades, et õieti tsütoplasma jne--Dj Capricorn 29. juuni 2009, kell 16:03 (UTC)

* Plasmakeemia
* Plasmafüüsika
* Loodus ja teadus
** Iduplasma
** Plasma füüsikas
** Protoplasma
** Rakuplasma
** Tuumaplasma - karüoplasma
** Vereplasma
* Tehnikamaailmas
** Plasmaekraan
** Plasmageneraator
** Plasmajuga
** Plasmakeevitus
** Plasmamootor
** Plasmateler
**
* Plasma muusikas
--> vt ka plast, plastmass, plastiline
----
Vereplasma ja Lümfiplasma ei ole rakkude elusaine. Andres (arutelu) 27. mai 2017, kell 09:57 (EEST)


Arutelu:Vanim eestlane

Kas vanim elusolev eestlane peaks eraldi artikkel olema? --kanakukk 31. juuli 2008, kell 10:37 (UTC)

Juhan Kallaste, kes elas 107-aastaseks ja on seni vanimaks elanud Eesti mees, peaks kah siin mainitud olema. Athanasius Soter 1. august 2008, kell 12:48 (UTC)
Kõrgesse ikka on jõudnud ... kokku 31 eestlast. Mis iga see siis on? --Metsavend 1. august 2008, kell 15:36 (UTC)
100 aastat. --kanakukk 1. august 2008, kell 16:09 (UTC)

See on päris kindlasti vale arv. 100 aastaseks on elanud palju rohkem eetlasi, neid on mitmeid sadu. 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas Eestis 57 üle 100-aastast. Kust see 31 eestlast võetud on? --Metsavend 1. august 2008, kell 17:24 (UTC)

Vanim elusolnud

: Too arv käis vist hoopiski mingi näituse kohta, tagantjärele mõeldes ega too väga loogiline tundunudki. --kanakukk 1. august 2008, kell 18:59 (UTC)

Esiteks, vanim eestlane ei ole üldse tiitel, vaid kirjeldus. Teiseks tuleb eristada vanimat eestlast ja vanimat Eesti elanikku, kuigi need enamasti kokku langevad. Andres 1. august 2008, kell 16:19 (UTC)
Selle asemel, et öelda, et andmed on aegunud, tuleks ära tuua, mis  seisuga need andmed on.
Peale selle, siin ei ole tarvis mitte vanuse edetabelit (kõik sellesse kuulujad ei pruukinud vanimad eestlased olla), vaid pigem kronoloogilist loendit. Andres 1. august 2008, kell 16:23 (UTC)

Või teeks lihtsalt artikli üle 100-aastased eestlased/pikaealised eestlased? Sest järgmise vanima eestlaseni jõudmine võib võtta aega. Praegusel artiklil poleks ka väga suurt mõtet, vähemalt mitte sellisel kujul, sest kirjutada saaks vaid ühest inimesest - Maria Tomson'ist. --kanakukk 1. august 2008, kell 16:46 (UTC)

: "Vanim eestlane" on kahemõtteline, sest ta võib tähendada nii kõigi aegade vanimat kui ka vanimat elusolevat.

: Soovitan pealkirjaks "Eesti ülipikaealised". Andres 1. august 2008, kell 18:50 (UTC)

: Pooldan. --kanakukk 1. august 2008, kell 19:07 (UTC)

:: Minu meelest see ei sobi. Ülipikaealised on üle 110-aastased. --Metsavend 2. august 2008, kell 07:11 (UTC)

::: Aga siis vast sobiks "Eesti saja-aastased"? Andres 2. august 2008, kell 12:25 (UTC)

Puudub lehekülg [[Ülipikaealised]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. august 2008, kell 19:28 (UTC)

Kaarel Tarandi (suri 26. mai 2008).
----
Kas siin on ikka veel midagi vaidlustatud? Andres 3. november 2008, kell 16:45 (UTC)
----
Kas Anastassija Krutilova oli eestlane? Andres 16. jaanuar 2010, kell 20:05 (UTC)
----
Anastassija Krutilova sai Eesti kodakondsuse 1997. aastal (http://www.arileht.ee/artikkel/36645) --Rim555 17. jaanuar 2010, kell 21:35 (UTC)

Eesti kodanik pole sama mis eestlane. Andres 17. jaanuar 2010, kell 21:44 (UTC)

: Aga keda võib pidada eestlaseks? Milliste tunnuste alusel võib konkreetset isikut pidada mitte-eestlaseks? --kanakukk 17. märts 2010, kell 13:45 (EET).

:: http://www.hot.ee/seadustekogu/ski-3-2.html --Kontra 18. märts 2010, kell 11:09 (EET)

:: Meil võib mõnikord olla seda raske kindlaks teha, kuigi enamasti on asi selge. Aga Eesti kodakondsusest kindlasti ei piisa. Kui jutt on vanimast Eestyi kodanikust, siia tulebki nii kirjutada. Andres 17. märts 2010, kell 21:56 (EET)
Kategoorialehelt: Ella Rummu 28.04.1910- --Metsavend 22. oktoober 2011, kell 11:33 (EEST)

Ohvitseride andmekogus selline mees, alamkapten, Vabadussõja veteran. Elas 1891–2010 (119 aastat!). Tõenäoliselt on surmaaeg valesti kirjutatud, aga ma ei tea, mis peaks olema õige. http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=20784 --Numbriga kärumees 19. detsember 2011, kell 12:11 (EET)
Uurisin natuke ja leidsin,et Konstantin Kurrik on sündinud 12.01.1891 (Tartu) ja surnud 04.02.1980 (Memmingen, Saksamaa)
Allikas: http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=4&id=40081 --Rim555 19. detsember 2011, kell 19:18 (EET)

Suure-Jaani meetrikaraamatus on märgitud Lõhaverest pärit 14. aprillil 1824. a surnud Kaubi Hansu vanuseks 114 aastat. EAA.1287.3.5; 1824-1834kaader 224. 1710. a sünnisissekannet ei leidnud.
Rein Mikk

19. sajandil olevat Mari Juuse lugenud ajalehest Virumaal 130-aastakseks elanud mehest (allikas). --Merryapples (arutelu) 22. august 2018, kell 21:37 (EEST)

Vanima Eesti elaniku või kodaniku väljaselgitamine oleks ilmselt lihtsam kui vanima etnilise eestlase otsimine, seega pakun välja, et võiks artikli teemat muuta. Artiklis viidatud allikatest osa räägib just vanimast Eesti elanikust, mitte eestlasest. Ja need, mis mainivad eestlast, ei pruugi seda etnilises tähenduses teha, nt siin paistab, et eestlane = eesti elanik. Osa allikaid (nt geni.com-ist) ei väida, et need isikud oleks üldse miskis kategoorias vanimad või isegi eestlased. Ehk siis praeguses artiklis on hulk tõendamata väiteid ja kogu see vanima etnilise eestlase otsimise suund ei tundu perspektiivikas. --Minnekon (arutelu) 28. detsember 2019, kell 17:20 (EET)
Olen nende artiklite kuraator ning olen täitsa nõus Teiega. Artikkel võib ümbernimetada "Vanim Eesti elanik". Sama lugu selle artiklitega https://et.wikipedia.org/wiki/Eesti_saja-aastased https://et.wikipedia.org/wiki/Vanim_eesti_mees https://et.wikipedia.org/wiki/Vanim_eesti_naine
Et kui vaadata GRG entsüklopeediat, siis on näha, et seal on kõik tehtud ilusti. https://gerontology.wikia.org/wiki/List_of_oldest_people_from_Estonia 212.7.28.37 1. märts 2020, kell 23:44 (EET)

Eemaldage see esimene rida tabelist palun!
Tegelik sünniaasta ju 1866 VKJ ja 1867 UKJ - ta ei elanud isegi 100 aastaseks (99 jäi piiriks)
https://www.geni.com/people/Maria-Tomson/6000000143334031853
Mina usaldan ka varem tehtud analüüsi:
https://photos.geni.com/p13/4d/48/43/05/5344485dfea54295/mariathomson_original.pdf
Sünnikanne SAAGAs
http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.1259.1.72:1?1212,1697,1014,295,0
Sama ka PR (personaalraamatus):
http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.1259.1.319:76?155,861,756,585,0
Sündinud 27.12.1866 VKJ = 08.01.1867 UKJ
Juhin tähelepanu samas PR raamatus kõige vanema venna sünnile (suri lapsena): Michael / Michel 05.10.1853 - 11.06.1959
Selle venna sünni aastanumbriga Mari Keermann (Venemaal Maria Geelman) oma andmeid võltsiski.

Vt Arutelu:Maria Tomson. Pikne 2. märts 2021, kell 19:46 (EET)

Sünnikuupäevad (enne 1918 reformi) TULEB UKJ kujule viia!

Oskad selle ära teha? Ivo (arutelu) 11. veebruar 2021, kell 20:09 (EET)


Arutelu:Invariant

Alustuseks vist piisab. [[Kasutaja:Juuku|Juuku]] 31. juuli 2008, kell 18:17 (UTC)

Tuleb eristada invarianti ja invariantsust. Invariantsus on üldiselt millegi omadus, invariant on matemaatiline objekt. Andres 6. august 2008, kell 12:16 (UTC)
Need laused, kus on juures viitamismärkus, on minu meelest väärad. Andres 6. august 2008, kell 12:17 (UTC)

Nii invariant kui ka invariantsus on omadus, sellisena neid defineeritaksegi. Juuku 6. august 2008, kell 16:26 (UTC)

: Invariantsus on omadus jääda mutumatuks, invariant on see, mis jääb muutumatuks. Andres 8. august 2008, kell 07:22 (UTC)
Lausete tähendus on õige, kuid sõnastust muutsin veidi küll Juuku 6. august 2008, kell 16:22 (UTC)

Võtsin selle välja, sest see peab minema eraldi artikliks. Invariantsus ei ole sama misd invariant.

Invariantsus (ladina sõnast invariablis 'muutumatu') on filosoofiline kategooria, mis omab sama tähendust, mis invariant. Invariantsed on näiteks liikumise seadused klassikalises mehaanikas Galilei ajalis-ruumiliste teisenduste suhtes. Jne.
Andres 8. august 2008, kell 07:22 (UTC)
Võtsin välja ka intervikilingid, sest need pole täpsed.
Mis selle artikli teema on. Kas siin on juttu kõigest, mida nimetatakse invariandiks? Andres 8. august 2008, kell 07:22 (UTC)

Mõelgem järgi! Jõuan ka siia. (Viidete sisestamine ei õnnestunud struktuuri ja sümmeetria juures) Juuku 9. august 2008, kell 14:33 (UTC)

:Invariandi ja invariantsuse asjad on üpris kirjud.
1. Ü. Kaasiku matemaatikaleksikoni invariant langeb sisuliselt kokku filosoofialeksikoni invariantsusega. Nende „keskmine”:
Invariant on suuruse väärtuse, avaldise kuju, seaduse vms omadus jääda vaadeldavate teisenduste korral muutumatuks.
2. F. Harary järgi on see üsna piiratud asi:
Objekti G invariant on selle objektiga seotud arv, mis jääb muutumatuks iga objektiga G isomorfse objekti puhul.
3. G. Kangro „kõrgemas algebras” räägitakse mõnede asjade invariantsusest, kuid mitte asjast endast.
4. „Matem. Entsiklopedija” järgi on tegemist tõepoolest „asjaga” ning alustatakse järgmiselt:
Invariant on matemaatiliste objektide vaadeldava kogumi M fikseeritud (püsivate) ekvivalentsussuhetega p kujutis f teise matemaatiliste objektide kogumisse N, ...
Sellele järgneb kümmekond lehekülge selgitusi.
Wikipeedia maht võimaldaks anda täpsema seletuse kui ülalmärgitud spetsiifiline matemaatikaleksikon, kuid pole mõtet jäljendada ka „Matem. Entsõklopedijat”.
Mina lähtuksin ikkagi filosoofilisest invariantsusest ning jõuda siis selle matemaatilise konkretiseeringu juurde.Juuku 10. august 2008, kell 14:36 (UTC)

Palun tsiteeri matemaatikaleksikoni  ja filosoofialeksikoni eraldi. Andres 10. august 2008, kell 16:01 (UTC)
Filosoofia leksikon (1985): Invariantsus (ld. invariablis - muutumatu) - suuruste, võrrandite, seaduste omadus jääda muutumatuks ja säilida koordinaatide ja aja teatud teisenduste korral. - Invariantsed on näit. liikumisseadused klassikalises mehhaanikas Galilei ajalis-ruumiliste teisenduste suhtes, liikumisseadused relatiivsusteoorias Lorentzi juures; elementaarosakeste teooriates teisenduste suhtes, milles avaldub ruumi ja aja diskreetne loomus.
Matemaatikaleksikon (1982): Invariant - omadus, näiteks suuruse väärtus, avaldise kuju vms., mis jääb vaadeldavate teisenduste korral muutumatuks, s.t. on invariant nende teisenduste suhtes.
Nagu näha, matemaatikud on napisõnalisemad, Juuku 10. august 2008, kell 17:14 (UTC)

Nendest tsitaatidest on selgelt näha, et "invariant" ja "invariantsus" on eri tähendusega. Invariant on omadus, mis jääb teisenduste korral muutumatuks. Invariantsus on omaduse omadus jäädab teisenduste korral muutumatuks.  Mõlemas allikas on juttu matemaatika (ja osalt füüsika) mõistetest. Mingist erilisest filosoofia mõistest üheski    Sinu toodud tsitaadis juttu ei ole. Invariandi matemaatilist mõistet on ülalpool võrreldes siinses lõigus mainituga üldistatud. Andres 10. august 2008, kell 18:10 (UTC)
Väidetakse (võin viidata), et just invariantsuse (mitte invariandi) mõiste sündis matemaatikas 19. sajandi keskel. Sama invariantsus esineb paljudes filosoofia tetmeteostes äraseletatud "kategooriana". Jääksin siiski mõlema sõnakasutuse juurde, paralleelselt.Juuku 13. august 2008, kell 09:32 (UTC)

Mülemast läbisegi rääkimine on minu meelest mõtteselguse vastane.

Sa ei ole toonud näidet, kus invariantsust oleks käsitletud filosoofilise kategooriana (erinevana matemaatilisest mõistest).

Ma ei näe, kuidas esimeses lauses mainitud tõik on argumendiks. Andres 13. august 2008, kell 10:12 (UTC)

:Meie ei räägiks läbisegi vaid ükshaaval. F. kategooria staatuses on see vähemalt Filosoofialeksikonis (1987) ja venekeelses 1999. aasta ISBN 5-86225-403-X . Invariantsusest räägib nii Tjuhtin kui ka filosoofiaraamat (artiklite kogumik) "Simmetrija, invariantnost, struktuura" (näiteks A.L. Ursul'i "Teoretioko-poznavatelnoe znatshenie printsipa invariantnosti"). Tunnetusteoreetilised oopused kubisevad nendest mõistetest, mis sellest , et see hetkel "moes ei ole". Nii puhtmatemaatiline "invariant" kui asi, ja laialivalguvam "invariantsus" on lahutamatud mõisted ühest ja samast juurest.Juuku 13. august 2008, kell 15:58 (UTC)
Märkasin ei "invariantsus" on ära seletatud ka ISBN 5-250-02742-3 Juuku 13. august 2008, kell 16:52 (UTC)

:: Palun tsiteeri siis. Andres 14. august 2008, kell 06:30 (UTC)
Võtan selle invariant-invariantsuse selgituse esimesel võimalusel ette. Juuku 14. august 2008, kell 15:53 (UTC)

Nagu ikka, ei tunne hästi viitetehnikat, 88.196.38.88 15. august 2008, kell 18:06 (UTC)

: Lihtsalt tsiteeri ja näita ära allikas. Võid ka vene keeles tsiteerida. Andres 15. august 2008, kell 19:47 (UTC)


Arutelu:Loodusvöönd

Kas loodusvöönd on seesama mis bioom? Kk 1. august 2008, kell 04:55 (UTC)

Ei, bioom on kooslus, aga loodusvöönd on maa-ala. Geonarva 1. august 2008, kell 05:20 (UTC)

:
Ilmselt on tegu ikkagi erineva tähendusega mõistetega, ehkki küllaltki kattuvad; bioom on ka kindlasti mingi maa-ala. On kindel, et loodusvöönd on sageli defineeritav just taimkattevööndi järgi, mis ka bioomi puhul mängib sama rolli; küll aga näikse praegu definitsioon võtvat arvesse rohkem mõjutavaid faktoreid (näiteks mullastik), seega võiks ju järeldada, et loodusvööndi mõiste on kitsam kui bioomi mõiste, aga selles üldse kindel ei oleks --Dj Capricorn 1. august 2008, kell 08:39 (UTC)
----
Lehitsedes Masingu "Ökoloogialeksikoni" jääb silma mõiste maastikuvöönd (=geograafiline vöönd), mis võiks küll loodusvööndiga sünonüümne olla ?--Dj Capricorn 1. august 2008, kell 08:45 (UTC)

Jah, arvan et need sõnad on sünoonimid. Nagu ma sain aru, mõiste "loodusvönd" kasutatakse rohkem kooligeograafias, sõnastikus kasutatakse "geograafiline vöönd". Geonarva 2. august 2008, kell 05:35 (UTC)
----
Asja veel keerustades võiks ka mainida, et on olemas nii (loodus)vöötmed kui ka (loodus)vööndid, esimene mõiste on laiem, teine on esimese alljaotis --Dj Capricorn 1. august 2008, kell 09:00 (UTC)

Vaata geograafiline vööde. Võib olla, loodusvööde on selle sõna sünonüüm. Geonarva 2. august 2008, kell 05:35 (UTC)

:Sõna loodusvööde on võib-olla üldse mingi väärvorm, lihtsalt eksitud sõnaga loodusvöönd. Kui see sõna ka reaalselt on olemas, siis võib-olla tõesti sünonüümne Su pakutuga--Dj Capricorn 2. august 2008, kell 05:51 (UTC)
----
Ilmselt on termin "loodusvöönd" suhteliselt uuem ja praegu kasutusel (varasemalt nimetatud siis ka maastikuvööndiks ehk geograafiliseks vööndiks) --Dj Capricorn 18. detsember 2008, kell 18:03 (UTC)

Kui mitte teisalda pealkirja alla geograafiline vöönd, siis suunamine tuleks küll teha (toetun EE-le)--Dj Capricorn 19. juuli 2009, kell 16:14 (UTC)

Olen sellega nõus. Ka mõistele Maastikuvöönd. --Geonarva 19. juuli 2009, kell 19:31 (UTC)
----
Kaart paistab olevat taimkattevööndite kohta. Andres 6. august 2009, kell 14:06 (UTC)


Arutelu:Alviine Rohtla

Kas äkki suri 9. novembril 2002? --kanakukk 1. august 2008, kell 11:38 (UTC)

29.03.2000 oli veel elus: "22. märtsil suri Tartus 108-aastane Anna Jürnas, kes oli seitse kuud Eesti kõige vanem inimene, nüüd on vanim eestlane Viljandimaal elav 107-aastane Alviine Rohtla." --kanakukk 25. september 2008, kell 18:12 (UTC)

: 19.12.2000 oli veel elus "Järvamaa vanim elanik, Imaveres elav Adele Lettens pidas läinud reedel oma 105. sünnipäeva. Tal on neli lapselast ja viis lapselapselast. Eesti vanim inimene on Alviine Rohtla Mulgimaalt, kes pidas 108. hällipäeva 13. detsembril." --kanakukk 31. oktoober 2008, kell 19:43 (UTC).

:: 7. märts 2002 suri Eesti vanim elanik Adele Lettens. --kanakukk 31. oktoober 2008, kell 19:48 (UTC).

:::Kas selle asjakohatu tabeli võib nüüd siit artiklist kustutada ära? Castellum (arutelu) 28. mai 2024, kell 13:11 (EEST)

Siin on kirjeldatud väidetavat sünniajaga seotud segadust. Geni profiil (mis tavaliselt tugineb kirikuraamatutele) on siin. Adeliine 31. mai 2015, kell 20:26 (EEST)
----
Siin on nüüd vist sama lugu nagu Tomsoniga (Arutelu:Maria Tomson), on asutud originaaluurimuslikult tõde jalule seadma. Nii ei tohiks Vikipeedias teha. Viimane lause sünniaasta eksituse kohta viitab allikatele, mis ei räägi eksituse kohta midagi. Pikne 27. mai 2024, kell 20:22 (EEST)

Vaat selline napakas demagoogia on küll asi, millele Vikipeedias ei tohiks olla kohta. Kui õige sünniaja lisamine ja sellele allika lisamine on "originaaluurimuslik tõejaluleseadmine", siis on mõtteviisis ikkagi midagi väga mööda. Kui ajaleheartiklis on eksitav sünniaasta - loomulikult ajakirjanik seda kirjutamise hetkel ju ei tunnista eksituseks - siis on ju täiesti loogiline järeldada, et see on eksitus...

Kirikuraamatutes on ka vigu, aga minu kogemuse järgi päris harva. Hetkel ikkagi sünniaegade kohta kõige paremad allikad. Castellum (arutelu) 28. mai 2024, kell 13:10 (EEST)

: Demagoogia? Vikipeedia aluspõhimõtteid on, et siin ei püüta midagi omal käel tõestada ega ümber lükata (Vikipeedia:Põhimõtted#Vahendamine). Kirikuraamat on primaarne allikas ja sealne info ei ole otse teiste allikatega seotud, eriti kui seal on teine sünniaeg. Ei ole pikemata selge, et ajaleheartiklis on eksitav sünniaasta ja et viidatud sissekanne kirikuraamatus on sama inimese kohta. Allikate valiku kohta vt ka: Vikipeedia:Usaldusväärsuse tagamine#Usaldusväärsed allikad. Pikne 29. mai 2024, kell 21:35 (EEST)


Arutelu:Tallinna sadamate loend

Kas see loetelu on täielik? Andres 2. august 2008, kell 18:40 (UTC)

On küll. SSGreporter 8. september 2010, kell 23:39 (EEST)

Selle mikroloendi peaks kuhulegi integreerima. Nt (loodavasse) artiklisse Tallinna transport vms seotud pealkirjaga. Analoogne on nt Tallinna turgude loend--Bioneer1 (arutelu) 18. august 2014, kell 13:56 (EEST)

Palun ärge integreerige seda kuhugi. Kategooria "Tallinna sadamad" ainus võimalik koht on olla alamkategooria suuremas kategoorias "Eesti sadamad". Esiteks on siinne loend  väga vajalik selleks, et vältida kõnelemist ja kirjutamist "Tallinna sadamast" või isegi "Tallinna reisisadamast". Selgituseks - Tallinnas on kolm reisisadamat ja sadamaid kokku isegi näete kui palju. Teiseks ei ole sel transpordiloenditega pistmist, sest üksnes osa sadamaid selles loendis kasutatakse transpordis. Sadamaid kasutatakse mitte üksnes kommertseesmärgil, s.t kauba- või reisijaveoks. Osal sadamaist ja mitte üksnes Tallinnas või kogu Eestis, vaid ka mujal on muu otstarve kui transport. Hoopiski pole sel loendil pistmist "Tallinna transpordiga", sest ükski neist sadamaist ei kuulu Tallinnale ega ole mingil viisil Tallinna transpordi osa. Üksnes nende geograafiline asukoht on Tallinna linna piires. Ssgreporter (arutelu) 18. august 2014, kell 23:51 (EEST)

Eksisin. Siiski kuulub selles loendis üks sadam Tallinnale - Aegna sadam. Aga raske väita, et see oleks mingi osa Tallinna transpordist. Ssgreporter (arutelu) 18. august 2014, kell 23:57 (EEST)

:Loendid on kogenematule otsijale sekundaarsed asjad, ehkki artikli Tallinna Sadam päises on info kirjas. Ma arvan, et sellele lõplikule pisiloendile pole mõtet erandit teha ja see tuleks kuhugi integreerida. --Bioneer1 (arutelu) 19. august 2014, kell 14:34 (EEST)

::See on nüüd teine näide, miks on säärast loendit vaja: et näidata, et Tallinna Sadamal ei ole eriti pistmist Tallinna sadamatega. Kui see loend teid ja veel teisigi nii väga häirib, siis kustutage ära. Ehk piisab sama eesmärgi jaoks kategooriast "Tallinna sadamad". Aga ärge seda kuhugi "integreerima" hakake, sest seni pole ma näinud kohta, kuhu see paremini sobiks ja teil pole selleks samuti asjakohast ettepanekut olnud. See on väärtuslik just sellisena, nagu see on - sadamad on järjekorras läänest itta ja loetelu, mis võib paljudele uudiseks olla, on ülevaatlik ja ammendav. Mis väärtus oleks kuskil trammipeatuste või autofirmade loetelus üksikut sadamanime kohata? Püüan teid praegu hoiatada oskamatusest kahju tegemast. Ssgreporter (arutelu) 19. august 2014, kell 14:56 (EEST)

::: Mina ei poolda liitmist. --Epp 19. august 2014, kell 21:07 (EEST)
----
Kas Kalevi Jahtklubi ei ole mitte omaette sadam? Minu teada see ei ole Pirita sadama osa.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. august 2014, kell 00:07 (EEST)

Võimalik, et praegu ongi omaette. 1990ndail oli see Pirita Marina jahtklubi kai, kus jahtklubi jagas kaikohti, aga sadamakapten oli üks ühine. Praegu võivad küll rohkem eraldi olla. Ssgreporter (arutelu) 19. august 2014, kell 00:39 (EEST)

:Sadamaregistris ongi nüüd eraldi. Ssgreporter (arutelu) 19. august 2014, kell 00:46 (EEST)


Arutelu:Lalli (piiskopitapja)

mis tahes varase rändjutlustaja tollal nii tavalise märtrisurma põhjal. - Kas tollal oli märtrisurm siis nii tavaline? Eriti just rändjutlustajate?.
Samuti on siin artiklis kordades rohkem juttu Henrikust kui Lallist.--WooteleF 3. august 2008, kell 00:30 (UTC)

Noh, rändjutlustaja märtrisurm võis olla tavaline vahest paganlikel maadel, kus kristlikke jutlustajaid vähe oli.

Peab Henriku kohta eraldi artikli tegema ja osa materjali sinna üle viima. Andres 3. august 2008, kell 01:16 (UTC)

: Rändjutlustaja pole ilmselt tegelikult hea sõna, ei osanud paremat leida. Märtrisurma läksid Soome ristiusustajad väidetavalt meelsasti. Mul on praegu raskusi oma allikate üles leidmisega (seda Sa ei öelnudki, et viiteid pole :-)). Ja Henrikut on palju tõepoolest, mõtlesin sellele, kas eraldi artiklisse tõsta, aga seda lugu ei saa ilma temata (ja kogu taustata) rääkida. Eraldi artikli peab tast niikuinii tegema; ja ju võib osa ebaolulisemat siit välja võtta tõesti. Nii pikalt on temast juttu sellepärast, et legendi (mitte)tõepärasust tõestada. Ja võid ju parandada ja täiendada. --Epp 3. august 2008, kell 01:22 (UTC)

:: Hakkasin tegelikult mõtlema, et seda lugu ei saa ikka jupikaupa jutustada. Äkki peaks artikli üldse ümber nimetama – nt Legend Henrikust ja Lallist või Legend piiskop Henriku tapmisest vms? --Epp 3. august 2008, kell 02:38 (UTC)

::: Minu meelest isiklikult on osaline dubleerimine väiksem pahe kui kokkusegamine. Kaks artiklit annavad lugejale rohkem võimalusi. Andres 3. august 2008, kell 02:44 (UTC)

:::: No tegelikult mõtlesin nii, et siis ei oleks mitte kaks, vaid kolm artiklit :-). Üks jutustaks kogu loo; ja siis oleks lisaks veel kummastki tegelasest eraldi lühem artikkel. --Epp 3. august 2008, kell 04:00 (UTC)

::::: Mina soovitaksin kahte artiklit, mille sisu osaliselt kattub. Andres 3. august 2008, kell 07:38 (UTC)

:Soome vikis on küll kirjas, et: Todennäköisesti nimi Lalli on muunnos kristitystä Laurentius-nimestä aga kas selle Laurentiuse asemel poleks maakeeles äkki õige vaste hoopis Laurentsius?

:: Soome keeles ju ikka Laurentius. Andres 29. märts 2009, kell 13:47 (UTC)

:::Aga ehk peaks siiski sulgudesse kirjutama, et eestipäraselt Laurentsius? Ivo 29. märts 2009, kell 14:26 (UTC)

:::: Eestipäraselt on ta äkki hoopis Lauri? :-) --Epp 29. märts 2009, kell 14:28 (UTC)

::::::Pigem Laurits.--WooteleF 29. märts 2009, kell 15:04 (UTC)

::::: Pühaku nimi on ikkagi Laurentius, kuigi teda mõnikord hüütakse ka Laurentsiuseks. Andres 29. märts 2009, kell 14:49 (UTC)

Karistuseks konfiskeeris kirik tema talu ning andis selle Turu piiskopile. Reformatsiooni käigus võeti kiriku maad riigile. Karistus mille eest? Lugu juhtus väidetavalt ka 12. sajandil, kuidas Reformatsioon siia puutub?  Artikli tekst on kuidagi halvasti seotud, ühelt teemalt teisele hüpatakse väga järsku. Legendi koht on ka segane, jutustatakse vist üks versioon legendist ja siis mainitakse, et on teisi versioone ka, samas jääb segaseks, palju neid variante siis on ja kui palju nad ikka erinevad. Ma ei hindaks seda heaks artikliks.--Kyng 26. juuli 2010, kell 10:11 (EEST)

Kas teed ettepaneku hea artikli staatus ära võrra? Andres 26. juuli 2010, kell 11:02 (EEST)

See on tõsi, et esitust on tarvis  kohendada. Panin "piiskopi tapmise eest".

Arvan, et reformatsiooniaegsed sündmused ei ole legendi osa. Võib-olla tuleks legendi esitus ja kommentaarid selgelt lahus hoida.

On öeldud, et Lalli pärines Lalloila talust, ning edasi, et pole Lalli-nimelist talu. Tundub, et siin pole kooskõla. Andres 26. juuli 2010, kell 11:17 (EEST)

: Ei tee ettepanekut. Aga leian, et artikkel vajab tugevalt toimetamist: vaja oleks lisada teksti sisesed viited, siluda ebakõlad artikli sees ja legendide osa selgemaks kirjutada.--Kyng 26. juuli 2010, kell 18:52 (EEST)
Ivo tõstab kohe kisa:-) Andres 26. juuli 2010, kell 18:57 (EEST)

Ega tõstan jah. No nii ikka ei saa, et esilehel olevatele artiklitele ilmuvad pidevalt toimetamismärkused. Ivo 26. juuli 2010, kell 22:07 (EEST)

:Võiks teha sellise kokkuleppe, et parasjagu nädala artikliks olevale artiklile igasugu malle ei lisa.--WooteleF 27. juuli 2010, kell 12:21 (EEST)

::Võiks. Ühtlasi on mul selline mõte, et augustikuisel kokkusaamisel peaks ühe teemana tõstatama ka Head artiklid. Ühelt poolt selle pärast, et osad nendest vajavad ülevaatamist ja teisalt seetõttu, et koos ühe laua taga istudes õnnestuks ehk paras hulk uusi kandidaate läbi käia. Ivo 27. juuli 2010, kell 12:36 (EEST)

::: Artiklikandidaatide läbikäimine ei tähenda mitte artiklite läbivaatamist, vaid nende kallal autorina töötamist. Muidu jääb protseduur formaalseks. Andres 27. juuli 2010, kell 13:44 (EEST)

: Mina oleksin pigem aus. Pikne 27. juuli 2010, kell 13:17 (EEST)

:: Siis tuleks hea artikli staatud ära võtta. Andres 27. juuli 2010, kell 13:44 (EEST)

Mina seda toimetada ei oska. Võiks siis heade hulgast ära võtta. Ehk tuleb kunagi keegi, kes kõik need allikad uuesti läbi vaatab. Aga usun, et ka sellest ei piisa. Kogu artikkel räägib legendist, milline on "legendide osa"? Neid legendi versioone pole ilmselt ükshaaval kirja pandud, et saaks otsustada, milline konkreetne väide kuskilt pärineb. Legendide kirjeldustes nii ongi öeldud, et üksikasjad on eri versioonides erinevad. Punamütsikese muinasjutt on ka vist eri maades veidi erinev. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 26. juuli 2010, kell 22:22 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.hiirijarvi.com/nahtavyydet.php
** In Lalli (piiskopitapja) on 2013-06-24 11:59:18, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lalli (piiskopitapja) on 2013-07-06 10:06:09, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:06 (EEST)


Arutelu:Auhindade loend

Arvan, et vähemalt riiklikud teenetemärgid ei peaks siin olema. Ka riiklikud aunimetused mitte. Tuleks hoida lahus autasud ja auhinnad.  Andres 3. august 2008, kell 01:52 (UTC)

OK. Kas neile mingit muud koondnimetust ei annaks leida? --Epp 3. august 2008, kell 01:57 (UTC)

: Võib-olla annaks, aga minu meelest oleks parem need eraldi hoida. Andres 3. august 2008, kell 02:41 (UTC)

::Aga kus siis need on loetletud? Kuhu panna Baltenkreuz? Adeliine 19. juuli 2015, kell 14:09 (EEST)

Siit saidilt leiab tunnustusi, mida väliseestlased on saanud:
http://www.tlulib.ee/isik/index.php?m=indexes&iid=5
[[Kasutaja:Xerxes|Xerxes]] 30. november 2008, kell 12:46 (UTC)

Intervikid ei pruugi olla täpsed, rootsi oma on kindlasti vale, sest seal piirdutakse Rootsi auhindadega. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. jaanuar 2009, kell 11:25 (UTC)

Aasta ajakirjaniku auhindu on tegelikult kaks, mõlemad on nimekirjas olemas (Eesti Ajakirjanike Liidu aasta ajakirjanik ja Eesti Ajalehtede Liidu aasta ajakirjanik). Võib-olla on mingi parem viis neil vahet teha, peaks asjaosalistelt uurima. Ja neid võib ju muidugi veel olla. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 19. aprill 2010, kell 09:24 (EEST)

Kas siia käivad ka kirjandusauhinnad? Pealkirja poolest peaks ju käima, aga meil on eraldi kirjandusauhindade loend. Andres 23. oktoober 2010, kell 17:21 (EEST)

Käivad jah. --Epp 24. oktoober 2010, kell 03:26 (EEST)::

: Siis tuleb sealt kõik ka siia tuua. Ma ei saa seda praegu teha. Andres 24. oktoober 2010, kell 13:05 (EEST)

:: Need juba on siin. Seda äsjast lihtsalt ilmselt polnud jõutud panna. --Epp 24. oktoober 2010, kell 13:33 (EEST)

Nutikas oleks teha eraldi Eesti auhindade loend--Bioneer1 (arutelu) 5. detsember 2014, kell 19:08 (EET)

Minu meelest mitte. Sellega Sa annaksid mulle lisaülesande, sest Sinu meelest võib loendeid ignoreerida. Andres (arutelu) 5. detsember 2014, kell 20:34 (EET)
kordan, et selle hiigelloendiks muutuva loendi seest tuleks välja noppida Eestiga seotud auhinnad. Et samas arutelus on ka öeldud, et näiteks aunimetused siia ei lähe, siis võiks kaaluda laiendamist, näiteks Eesti tunnustuste loend?--Estopedist1 (arutelu) 19. märts 2019, kell 09:28 (EET)

Kui riiklikke teenetemärke siis loetletud pole, siis miks Teenetemärkide loend siia suunab? --Idaeurooplane (arutelu) 12. juuli 2016, kell 01:55 (EEST)
----
Minu meelest aasta loom ja aasta lind ei kuulu siia. Andres (arutelu) 12. veebruar 2019, kell 17:09 (EET)

Pressivaenlane, keskkonnakirves, maksumaksja vaenlane -- taolistele võiks olla oma loend, sest need pole tunnustused. Kaniivel (arutelu) 17. juuli 2022, kell 19:07 (EEST)

Nõus. Võib-olla pole ka loendit tarvis.
--Andres (arutelu) 17. juuli 2022, kell 19:52 (EEST)


Arutelu:August 2008

Ehk on võimalik tänasest Tartust iseloomustavat pildi/videomaterjali lisada? avjoska 4. august 2008, kell 18:27 (UTC)

Eeldades, et kõigil ei ole võimalik BNSi uudisteportaali kasutada, toon vastava uudise täisteksti siinkohal ära. Küsimuse alla võis küll seada ainult toiduabi, aga selle sõnastuse muutsin ära. Mujalt ei ole viiteid otsinud, kes arvab, et on väga vaja, võib ju seda ise teha. -- Toomas 13. august 2008, kell 08:40 (UTC)
Jerevanist väljus erilend Tallinna
11:35, 12. august 2008
TALLINN, 12. august, BNS - Teisipäeva ennelõunal väljus Jerevanist erilend, mis toob Tallinna 83 Gruusiast lahkunut.
Välisministeeriumi teatel on kell 11.10 väljunud Estonian Airi erilennukis lisaks Eesti elanikele soomlasi, taanlasi, ameeriklasi, britte, grusiine, ukrainlasi ja venelasi. Lennuk peaks Tallinnas maanduma täna pärastlõunal.
Poola erilennukiga Türgist Trabzonist saabunud seitse Eesti kodanikku jõudsid esmaspäeval Varssavisse, kust nad alustasid teisipäeva varahommikul saatkonna väikebussiga tagasiteed Eestisse.
Praeguse seisuga on välisministeeriumi konsulaarosakond koostöös Eesti saatkonnaga Thbilisis kirja saanud 153 Gruusias viibiva või viibinud Eesti kodaniku, kaasmaalase ja välismaalase andmed. Teadaolevalt viibib Gruusias veel 52 Eesti kodanikku.
Gruusiasse on otsustanud jääda 13 Eesti kodanikku, kelle hulgas on kuus ajakirjanikku.
Estonian Airi erilennuk Jerevani väljus Tallinnast varahommikul. Eesti saatis lennukiga Gruusiale viis tonni humanitaarabi - esmaabitarbeid, sidemeid, tekke, termolinu ja kergvoodeid, samuti kolme kiirabiauto sisustuse ning inimeste varingute alt otsimise ja päästmise varustuse.
Saadetise andis Gruusia päästeametile üle erilennukiga Jerevani suundunud päästemeeskonna liige. Veel teisipäeval peaks Eesti abi jõudma Thbilisisse.
Sama lennukiga jõudsid Jerevani ka kaks CERT Eesti infoturbespetsialisti.

Saan aru, et see uudis tuli siia seetõttu, et märkisin ühe lause küsitavaks. Juhindusin sellest artiklist. avjoska 13. august 2008, kell 09:28 (UTC)

: Just nimelt. Aga nagu Sa näed, ei olnud ei selles küsitavaks märgitud lauses ega ka BNSi uudises juttu vabatahtlike transpordist. Millest loogiline järeldus, et erilend oli, aga nemad sinna lennukile lihtsalt ei mahtunud / ei pääsenud. -- Toomas 13. august 2008, kell 09:35 (UTC)

::Nüüd näen jah. avjoska 13. august 2008, kell 09:40 (UTC)

::: Vaat siis. :-))) -- Toomas 13. august 2008, kell 09:41 (UTC)
----
Eestisse toimetati 83 välisriikide kodanikku. See on kahemõtteline, sest selles kontekstis võib jääda mulje, et jutt on mitte-Eesti kodanikest. Ma ei tea, kuidas paremini sõnastada, aga kas mitte "Euroopa Liidu, sealhulgas Eesti kodanikku"? Andres 13. august 2008, kell 10:05 (UTC)

Kõlab päris hästi ja loogiliselt. Mina olen nõus nii ümber sõnastama. -- Toomas 13. august 2008, kell 10:06 (UTC)
----
Kas on kajastatud seda teemat? infot on ka siin. ega ei ole gruusia sündmuste varju jäänud? avjoska 13. august 2008, kell 17:11 (UTC)
Eestis Hiiumaal Kärdla staadionil toimunud noorte kergejõustikuvõistluse Rukkilillemängude ajal tabas üks heidetud vasar kella 17.30 paiku 15-aastast Maris Pajo (kes oli võistlustel korraldaja ja abikohtunikuna) pähe. Neiu suri Kärdla haiglas 13. augustil kell 1 öösel.
Tõstsin selle sündmuse välja. Väiksemad õnnetusjuhtumid üldjuhul ei leia siin kajastamist. --Metsavend 14. august 2008, kell 12:37 (UTC)

Arvan, et see võiks siiski sees olla. Andres 28. august 2008, kell 07:08 (UTC)
----
Kas kujundhüppamise rekord 24. augustil on Eesti rekord? Andres 28. august 2008, kell 07:07 (UTC)
----
Arvan, et artiklite pealkirjad peaksid olema "Gustav (orkaan)" ja "Saffiri-..." Andres 30. august 2008, kell 15:39 (UTC)


Portaali arutelu:Biograafiad/Arhiiv 1

Inglise vikis kasutatakse need mallid:

Kas on võimalik kasutada mingit sarnast meie vikis? Geonarva 4. august 2008, kell 21:14 (UTC)

Täpselt see sama on Portaal:Muusika. --Tiuks 4. august 2008, kell 21:15 (UTC)

Kasutaja:Ahsoous/Portaal:Sport on rohkem nii nagu sa mõtled. Pane otsingusse Kasutaja:Ahsoous/Portaal:Sport/Päev spordiajaloos ja siis näitab mõne lehe. Siin on vaja sündinud ja surnud ühe lehe peale kirjutada. Muusikaportaalis on ainult sündinud. --Tiuks 4. august 2008, kell 21:19 (UTC)

:Kas soovid abi selle lehe loomiseks?--Tiuks 7. august 2008, kell 05:25 (UTC)

: Lehe nimi peab olema :Portaal:Biograafiad/Selected anniversaries/. . Kuidas oleks lehe nimi? Paranda nimi õigeks ja kopi inglise vikist see, mis on redigeerimislingi all. Portaal:Biograafiad/Selected anniversaries/. . --Tiuks 7. august 2008, kell 05:34 (UTC)

:: Aitäh abi eest. Geonarva 7. august 2008, kell 06:40 (UTC)
----
Minu arvates on liiga palju kategoorijaid. Arvan, et tuleb neid väheneda. Geonarva 6. august 2008, kell 18:23 (UTC)

Kategooriad on vist tehtud põhiportaalide järgi, igatahes muusikaportaali panin kunstiportaali alla. --Tiuks 7. august 2008, kell 05:24 (UTC)

: Ma kirjutasin Kategooria:Inemene alamkategooriate kohta. Geonarva 7. august 2008, kell 06:41 (UTC)

::Üks võimalus kategooriaid esitleda nõnda, et see liiga pikaks ei läheks, on kujul: "Inimesed riigiti – Aadlisuguvõsad – Ajakirjanikud – Alkeemikud – ..." iffcool 7. august 2008, kell 09:33 (UTC)
----
Artikkel "Biograafia" ei ole usaldatav. See tuleb korda teha. Andres 8. august 2008, kell 08:00 (UTC)

Palun abi, sest ma ise ei saa seda teha. Geonarva 8. august 2008, kell 08:02 (UTC)

: Püüan sellega tegelda. Andres 8. august 2008, kell 08:05 (UTC)
----
Puuduvad andmed pildi päritolu kohta. Kui neid andmeid pole, siis ei saa pilti valitud pildiks võtta. Andres 8. august 2008, kell 08:05 (UTC)

Pakun uut pildi, selle päritolu kohta andmeid on olemas, aga ei tea, kuidas seda kirjutada. Geonarva 8. august 2008, kell 20:33 (UTC)
----
Mul on küsimus "Täna sündinud" rubriigi kohta. Miks on tekitatud alamlehekülgedel sellised nimed nagu ".../Selected anniversaries/..."? Samuti pakub mulle huvi, kas ei ole võimalik linkida kuupäevaartiklis "Sündinud" alajaotust. Tervet artiklit annaks sisse tuua kujul nagu  aga kas on võimalik sisse tuua ainult ühte alajaotust? iffcool 8. august 2008, kell 20:54 (UTC)

Hetkel näitabki ju tervet artiklit. Nii põhjalikult sellel lehel ei saa. Siin tuleb praegusele lehele kirjutada nii:

;Sündinud
*
*
;Surnud
*
*
Eelmised päevad: 8. august – 6. august – 5. august
2. variant on sündinud ja surnud eraldi lehtedele teha ja siis loetlelu kohas ainult näidata mõned nimed. (loend ise võib pikem olla) nowiki tagidega saab ülejäänud ära peita, mida ei tohi näidata (näiteks portaali lehel näitab Portaal:Muusika/Sündinud osaliselt). --Tiuks 8. august 2008, kell 21:08 (UTC)

:Nüüd me rääkisime vist teineteisest mööda. Esiteks tahtsin ma teada, et miks kuramuse pärast peaks alamlehekülje nimes sisalduma ingliseelsed sõnad (?!?) ja teiseks küsisin ma missugusel viisil (kuna ma arvan, et see on tõenäoliselt täitsa teostatav) on võimalik esile manada ainult ühte väljavalitud alajaotust sobivast kuupäevaartiklist. iffcool 8. august 2008, kell 21:16 (UTC)

:: Ingliskeelsed sõnad tulevad arvatavasti tähelepanematusest, sest sellega ma tegin näite. Valetasin, näidata saab kuni noinclude-ni. Peale seda enam portaali lehel ei näita. Leht ikka nii nagu kogu aeg  Nii näitb mul kuu lehel. --Tiuks 8. august 2008, kell 21:26 (UTC)

:::Aga kujul  ei saa ju näidata 8. augusti artiklist alajaotust "Sündinud". iffcool 8. august 2008, kell 21:33 (UTC)

:::: Alajaotused tuleb kirjutada põhilehele nagu inglise vikis. Alamlehed näidatakse alajaotuse all. Kuupäev peab alati olema lõpus, sest enne seda on leht sündinud või surnud. Põhileht peab olema üks nendest või selle kujunduse puhul saab ju järjest ka panna. minul oleks eraldi portaalikastides. --Tiuks 8. august 2008, kell 21:40 (UTC)

:::::Sa ei ole vist siiamaani aru saanud mida ma silmas pidasin.

:::::Ma tundsin huvi, kas ei ole võimalik siin ühe koodirea abil esile kuvada vajaliku kuupäevaartikli mingit alajaotust ilma abilehti tegemata.

:::::iffcool 9. august 2008, kell 19:34 (UTC)

:::::: Ei, nii lihtsalt ei saa. --Tiuks 9. august 2008, kell 20:12 (UTC)

:::::::Aga äkki me lihtsalt ei oska. iffcool 9. august 2008, kell 20:56 (UTC)

:::::::: Ainult Ahsoous oskab sellele vastata. Ma tõesti teisi variante ei tea. --Tiuks 9. august 2008, kell 21:04 (UTC)

::::::::: tänan, aga ei oska minagi vastata, pead anda ei julge, aga tundub, et see pole võimalik ja kui ka oleks, siis ka mitte soovitatav – asi ju selles, et mingi lehekülje sektsiooni pealkiri võidakse ju samuti ära muuta - Ahsoous 9. august 2008, kell 21:15 (UTC)

::::::::::Siis teeme vastupidi - iga kuupäeva artiklisse paneme alajaotusse "Sündinud" . Ma proovisin, see töötab. Geonarva 10. august 2008, kell 06:12 (UTC)
----
Kas siia artiklisse tuleb ka alajaotus "Surnud täna" ? avjoska 21. oktoober 2008, kell 04:52 (UTC)


Portaali arutelu:Sport

Aga meil oli juba spordiportaal olemas – Kasutaja:Ahsoous/Portaal:Sport. iffcool 7. august 2008, kell 18:43 (UTC)

Pakun neid liita. Geonarva 8. august 2008, kell 18:04 (UTC)

:Ega seal tegelikult miskit liita eriti pole aga Ahsoouse portaali saaks muidugi täiendada (näiteks: võistluste osa).

:Kuna tema portaal oli palju varasem ja siinses suurt midagi hetkel pole (ainuke asi on sissejuhatus ja see on ka mõlemal sama – artikli sport sissejuhatav lõik), kustutan selle ja sooritan asenduse. iffcool 9. august 2008, kell 16:00 (UTC)

Ma ei saa siiski aru, miks pidi Ahsoous ikkagi eraldi päise/jaluse leheküljed tegema – kood on tegelikult identne portaalikasti malliga, mida ka mina enda portaalides kasutan. iffcool 9. august 2008, kell 19:37 (UTC)

: Need on mallid, mitte leheküljed ja nendes on värvid kirjas. Minul on sama moodi. --Tiuks 9. august 2008, kell 20:13 (UTC)

::Värvid oleks ka siia lehele kirja panna saanud. Eriti, kui see lehekülg kasutab omakorda leheküljel "Portaal:Portaalikasti päis" kirjapandut, mis dubleerib minu malli.

::Pealegi, miks nimetad malliks midagi sellist, mis paikneb leheküljel: Portaal:Sport/Portaalikasti-päis? Tegemist ikka alamleheküljega (vähemalt siis, kui Portaali nimeruum luuakse). iffcool 9. august 2008, kell 20:54 (UTC)

::: Et neid lehti teha oli vaja eraldi malle juurde, sest muidu ei näidanud ühtegi värvi. Sinu süsteem on nii keeruline, kõik kujundus on portaali lehel. Ausalt öeldes mind häirib nende portaalide juures just see, et kohe portaali lehelt ei saa redigeerida. Lehti lisandub veel ja küll te näete, milline peavalu sinu kujundusega olema saab. Tunnen tegijatele kaasa. --Tiuks 9. august 2008, kell 21:08 (UTC)

::: saan hetkel vastata – kujundus ja sisu peaksid üldjuhul olema erinevatel lehtedel ning kaks malli on sellepärast, et probleeme oleks vähem (mõningatel puhkudel tahaks nagu ühes kastis mitut lehekülge kuvada või ka tabelitega võib tekkida vastasel juhul probleeme) ja tegu on siiski mallidega (mitte alamlehtedega= ka siis kui nimeruum tekitatakse. Ja seda veel, et ikkagist arvan, et lehekülgede teisaldamine oli liigvarajane, kasvõi sellepärast, et hiljem tuleb kõikide arutelulehekülgede nimed ära muuta ja ka siin lehe absoluutsed lingid taaskord suhtelistega asendada, et nagu suht mõttetu töö -- Ahsoous 9. august 2008, kell 21:11 (UTC)

:::::Ka minu variandi puhul tekib redigeeri link – vaata neid portaale hoolikamalt. Mina olen kasutanud neid kaste aga ainult sissejuhatuse ja alamportaalide ümbritsemiseks.

:::::Teisaldasin nii vara kuna hiljem poleks enam kohta olnud kuhu teisaldada. iffcool 10. august 2008, kell 09:29 (UTC)

:::::: Aga miks sa kohe lihtsamat malli ei kasutanud? Uued mallid saidki tehtud sellepärast, et portaali oleks lihtne teha ja täiendada. Massilielt tehti sinu moodi aga kujundus karjub appi, sest vahel on üks veerg lühem teisest. --Tiuks 10. august 2008, kell 09:37 (UTC)

:::::::Mis lihtsamat malli? Ma ju ütlesin, et see mall on identne minu looduga. Ainuke erinevus on malli lõpetamises. Minu malli puhul tuleb div märge lihtsalt teksti lõppu lisada. Selle teise variandi puhul tuleb aga kirjutada {{:Portaal:Portaalikasti-jalus}}.

:::::::Pealegi, kui kõrvale jätte Portaal:Teadus oli minu kunstiportaal esimene portaal ja sai loodud enam kui aasta tagasi. Ma ei ole teinud midagi muud, kui sellele kujundusele truuks jäänud, mis ma siis välja mõtlesin. iffcool 10. august 2008, kell 16:08 (UTC)

:::::::: Päise osas pead kõik ju kogu aeg välja kirjutama. Milleks? Ühe portaalikasti saab kirjutada 3 reaga. --Tiuks 10. august 2008, kell 16:28 (UTC)

::::::::: Arvan ka, et päise/jaluse mallidega on portaalide loomine palju lihtsam ja on kergelt nende kujundust muuta. On vaja üks näite ja edasi on töö lihtne. Geonarva 10. august 2008, kell 16:35 (UTC)

::::::::::Kuna nendes kohtades, kus ma seda malli kasutanud olen, olen ma mahutanud kogu teksti alalamleheküljele, on portaalis endas on see osa veelgi lühemaks jäänud kui teie variandi puhul.

::::::::::Tehke kuidas paremaks arvate. iffcool 10. august 2008, kell 16:46 (UTC)

::: Selleks on eeskujuks see ja muusikaportaal. Üks portaalikast tehakse nii:
{{Portaal:Sport/Portaalikasti-päis|Spordialad|Portaal:Sport/Spordialad}}
{{:Portaal:Sport/Spordialad}}
{{Portaal:Sport/Portaalikasti-jalus}}
Salvestamisel näitab mallide puudumist. Vastavad värvid ja mallid teha nagu muusikaportaalis Kasutaja:Tiuks/portaalikasti päis, Kasutaja:Tiuks/Muusika portaal/portaalikasti jalus, spordiportaalis Portaal:Sport/Portaalikasti-päis, Portaal:Portaalikasti-jalus. --Tiuks 10. august 2008, kell 16:58 (UTC)
Vasakpoolne

PORTAALID

Parempoolne
 PORTAALID

Lõpus üle lehe
 PORTAALID

Jälgida tuleb div tagisid, sest kui algab div siis see lõppeb
iga.
--Tiuks 10. august 2008, kell 17:11 (UTC)

Üsna igav portaal teistega võrreldes. Välimust muuta? On teil ettepanekuid? Pelmeen10 4. jaanuar 2011, kell 23:16 (EET)

Mingit pilti võiks lisada küll.--KungFuDuck 25. märts 2011, kell 13:41 (EET)

Suhteliselt paljudel lehtedel on kas "sündinud", "surnud", või "sündmuste" all tärn ja 3 punkti. Kui vaatan vastava päeva artiklit ja sinna ei ole midagi lisada, kas siis võin 3 punkti ära kustutada? Või miks need sinna üldse lisatud on? Jätaksin need ainult selleks, et pealkiri poleks tühi. Näiteks miks on Portaal:Sport/Päev spordiajaloos/7. juuni seal "sündinute" all 3 punkti? Pelmeen10 20. jaanuar 2011, kell 17:20 (EET)
----
Portaali võiks uuendada/muuta. Pelmeen10 (arutelu) 16. märts 2017, kell 22:21 (EET)


Arutelu:Veelained

Selle lause sisu jääb selgusetuks: ''Vette visatud kivid ja voolutakistused tekitavad laineid, sõitvaid laevu saadab vöörilaineid''.; viimases pooles on ka grammatikaviga --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 8. august 2008, kell 15:52 (UTC)

ÕS-i järgi on õige "tsunameid". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. detsember 2008, kell 18:57 (UTC)

Ma suunasin märksõna lainetus ehk lainetamine siia, ent ei oska seda selles artiklis mainida--Estopedist1 (arutelu) 22. märts 2019, kell 22:37 (EET)


Portaali arutelu:Psühholoogia

"psühholoogia portaal" peaks olema. Kaks sõna.--Hendrix 8. august 2008, kell 17:37 (UTC)

Parandan. Geonarva 8. august 2008, kell 17:45 (UTC)

: Miks mitte kokku kirjutada? Andres 9. august 2008, kell 08:06 (UTC)

::sest tegemist pole mõistega. Lahku kirjutatult tuleb mõte paremini välja - sisenemine kuhugi.--Hendrix 9. august 2008, kell 18:06 (UTC)

Šokk ei kuulu minu meelest psühholoogia valdkonda. Andres 12. august 2008, kell 21:38 (UTC)

Ei tea, mis artikkel veel sobib selle portaali valitud artikli alajaotusesse. Geonarva 13. august 2008, kell 05:32 (UTC)

:Teadvuse neuraalsed korrelaadid - pakuks välja.--Hendrix 13. august 2008, kell 05:34 (UTC)

:see pole väga oluline, et pooleli artikkel, aga šokk tõesti psühholoogia alla ei sobi. Väga sobilik oleks meditsiini portaali. Šoki artikkel on ka välja pakutud heaks artikliks.--Hendrix 13. august 2008, kell 05:45 (UTC)

Psühholoogia on teadusharu, mis uurib inimese käitumist ja psüühilisi protsesse.

See definitsioon on artiklis Psühholoogia küll viidetega varustatud, kuid ilmselt väär, sest jätab välja loomapsühholoogia. Andres 15. august 2008, kell 11:18 (UTC)

siin peaks Vikiprojekti link ka olema ja vastupidi. --[[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 4. jaanuar 2011, kell 16:23 (EET)

Saan aru, et psühholoogia portaalis peaks kategooriate loend end ise uuendama. Praegu puudub sealt näiteks psühholoogia kategoorias olev :Kategooria:Eesti psühholoogid. Kas keegi saaks aidata selle korda teha? Tkivisik (arutelu) 29. märts 2014, kell 13:20 (EET)

Präänik kaastöölisele, kes suudab Freudile mingi teise artikliga psühholoogia portaalis konkurentsi pakkuda. Tkivisik (arutelu) 29. märts 2014, kell 13:20 (EET)
----
"Puhasta serveri puhver" on ehk liiga tehniline, lingi mõte jääb tõenäoliselt arusaamatuks. Võiks olla lihtsalt "näita uut esiletõstetud sisu" või midagi sellist. Et omakorda oleks arusaadav, mida sellise kirjaga link teeb, oleks muidugi kõigepealt vaja ette valmistada midagi, mille hulgast uus sisu valida. Pikne 12. mai 2015, kell 21:48 (EEST)

Selle pärast ma paningi taolise teksti, et sisu, mida laadida, ei ole veel olemas. Keegi loeb, et "laadi uut sisu" ning vajutamisel midagi ei juhtu – pettumus. Tekst võiks muidu olla arusaadavam küll.

Taavi|✉  12. mai 2015, kell 22:06 (EEST)