Arutelu:Mathilde (Belgia kuninganna)

Puudub lehekülg Mathilde. Andres 12. juuli 2007, kell 11:27 (UTC)

Kas pealkiri jääb selliseks? avjoska 12. juuli 2007, kell 11:30 (UTC)

: Võib-olla küll, aga kui lehekülge Mathilde ei ole, on artiklit raske leida. Andres 12. juuli 2007, kell 11:45 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.monarchie.be/en/family/mathilde/cv.html
** In Printsess Mathilde, Brabanti hertsoginna on 2013-06-24 12:58:20, 404 Not Found
** In Printsess Mathilde, Brabanti hertsoginna on 2013-07-06 19:56:22, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:56 (EEST)


Puudub lehekülg Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas. Andres 12. juuli 2007, kell 18:09 (UTC)

ma ei kujuta hästi ette, et mida peaks märksõna Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas all kirjutama. Ei ole ju tegemist spetsiifilise mõistega...--Hendrix 13. juuli 2007, kell 04:33 (UTC)

: Minu meelest küll on. Seda nimetatakse veel Vabadussõja monumendiks. Ja igatahes peaksid seal olema lingid täpsustusega lehtedele. Andres 13. juuli 2007, kell 09:16 (UTC)

::no ma ei tea...Internetis, kui juttu Vabadussõja monumendist, siis peetakse silmas ikka mingit konkreetset mälestist. Nimi "Vabadussõja monument" juba ise ütleb, millega tegemist. Kui defineerida, siis monument või Vabadussõda. Minu nägemuse järgi Vabadussõda + monument ei anna uut kvaliteeti. Oleks veel, et Vabadussõjamonument... Mina küll ei mõistaks midagi entsüklopeedilist "Vabadussõja monument" kohta kirjutada...--Hendrix 14. juuli 2007, kell 09:32 (UTC)

::: Sellised monumendid on ju rajatud paljudesse kohtadesse Eestis. Igal kohal (vallal?) on oma. Ükskõik mis pealkiri ka poleks, saab sellest nähtusest rääkida.

::: Igal juhul aga peab sellise nimega leht olema juba sellepärast, et selle pealkirja järele on lisatud täpsustus sulgudes. Andres 14. juuli 2007, kell 09:50 (UTC)

Minul pole veel õnnestunud näha ühtegi pilti Kultuurimälestiste riiklikus registris. Viskab mingi koodi teksti ette. Milles viga?--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 28. juuli 2007, kell 18:05 (UTC)

Kas mälestussamba asukoht sai õigesse kohta Google kaardil?--Hendrix 30. september 2007, kell 14:01 (UTC)

Nagu ma näen Maaameti kaardiserveri abil, ta asub natuke edelapoolsem, täpselt kolmnurka keskel. Geonarva 30. september 2007, kell 14:38 (UTC)

Kes on monumendi autor?--WooteleF 11. jaanuar 2010, kell 00:02 (UTC)

Koopia korral ei ole ju tähtis, kes tegi koopia.--Rünno 12. veebruar 2010, kell 16:43 (UTC)

Aga miks see "geopilt" ei kõlvanud? Minu arvates sealt erinevates võimalustes õige otsimine on üsna tüütu. Koordinaadid ei tohiks olla eesmärgiks omaette, vaid abistavaks vahendiks.--Rünno 10. veebruar 2010, kell 17:20 (UTC)

Maaameti kaart on parem kui guugli oma. --WikedKentaur 10. veebruar 2010, kell 17:26 (UTC)

:Sisulist vahet ei ole. Küsimus on kasutajasõbralikkuses.--Rünno 10. veebruar 2010, kell 17:30 (UTC)

Koordinaatide lehel kuvatakse koheselt ka OSM kaart, kas tuleks seda siis suuremaks teha? --WikedKentaur 10. veebruar 2010, kell 17:33 (UTC)

:Siin tekkivad jälle tarkvara probleemid. Mul kodumasinas ei taha IE 8 üldse seda kaarti näidata - tuleb mitu korda värskendada. FF näitab. Töömasinas, kus ka IE 8, see kaart uimerdab. Kahtlemata on Google Kaardid tunduvalt parema kvaliteediga - saab näiteks kohe aerofoto režiimile ümber lülituda. Minu arust ei pea Google Kaarte vältima. Nad on väga suure töö ja kvaliteetsel tasemel ära teinud. --Rünno 10. veebruar 2010, kell 17:44 (UTC)

:Ja mis on GeoHack'i suur puudus, et ei saa ise mastaape valida. On antud mingi linn, küla jne. Vaata palun Titicaca järv arutelu.--Rünno 10. veebruar 2010, kell 17:50 (UTC)

:OK, järvega on kõik korras.--Rünno 10. veebruar 2010, kell 17:51 (UTC)

:Kuigi ma ei saa praegu hetkel aru, mida muudetud on, sest "type=waterbody" on endiselt.--Rünno 10. veebruar 2010, kell 17:53 (UTC)

:Saan aru - dimensioon on juurde lisatud - "dim=200000"--Rünno 10. veebruar 2010, kell 17:57 (UTC)

Vaata Geopildi arutelu. Mulle on see mall alati stiilivälise lahendusena tundunud. Koordinaadid olgu ühte moodi vormistatud ja pildid olgu ühte moodi vormistatud ja otsesed välislingid jäägu välislinkide alaossa, kui vähegi võimalik. Sest johutvalt võiks praegu siin olevat lahendust eelistada. Eks meil ole ka kaartide ja nende kvaliteetide seas erinevaid eelistusi. Just OSM on Wikimedia riistaserveris arvatavasti sellepärast, et ta vaba litsentsi all on. 193.40.10.181 10. veebruar 2010, kell 18:06 (UTC)

:Kardan, et selle OSM-ga tuleb varsti jama, sest "More recently the availability of aerial photography and other data sources from commercial and government sources has greatly increased the speed of this work and has allowed land-use data to be collected more accurately."--Rünno 10. veebruar 2010, kell 18:13 (UTC)
Dubleerisin (en.viki väitel) populaarsemad rakendused Bingi ja Google ka koordinaatide lehe algusse. --WikedKentaur 12. veebruar 2010, kell 15:49 (UTC)

Mulle küll meeldis kohe google kaardile sattuda. Aga noh, selline see areng on. Teeb keegi midagi valmis, mõne aja pärast lükatakse see kõrvale ja pannakse asemele uus. Kas just parem, see on juba  iseasi...--Rünno 12. veebruar 2010, kell 16:02 (UTC)

: Minu lemmik on Geonames. Andres 12. veebruar 2010, kell 17:06 (UTC)

::Jah, Geonames.org (mitte Geonames.com) annab väga palju teavet, aga illustratiivse materjalina minu arust ta päris hästi ei sobi. Aga see on ainult minu arvamus.--Rünno 12. veebruar 2010, kell 17:14 (UTC)

::: Ütlen sellepärast, et mind frustreerib, kui pean Geonamesi tikutulega otsima ja ei leiagi. Andres 12. veebruar 2010, kell 17:20 (UTC)

et on kasutusel märksõna Kuressaare Vabadussõja mälestussammas, siis adminnil praegune artikkel selle nime alla teisaldada--Estopedist1 (arutelu) 9. märts 2018, kell 10:13 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Kuressaare Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas


Malli arutelu:Playmate

{{playmate|2006|10}} annab:
 kus sõna "Playmate" asendatakse modelli nimega.
Esimeseks parameetriks on aasta  ning teiseks parameetriks kuu, kusjuures kasutusel on ka ühekohalised numbrid (jaanuar seega 1, mitte 01).
Juhul kui artikli nimi sisaldab täpsustavat komponenti näiteks (modell), siis kolmandaks parameetriks on modelli nimi näiteks: {{playmate|2005|12|Christine Smith}}
Mall on mõeldud kasutamiseks Playboy Playmate'ide artiklites välislinkide sektsioonis.

Seda malli kasutab üks lehekülg. Kas on vaja? Kui on, siis kasutatagu.--Morel (arutelu) 10. märts 2012, kell 01:29 (EET)


Arutelu:IAAF-i Kuldliiga

Eesti Olümpiakomitee ja ETV Sport kasutavad enamasti "IAAF Kuldliiga". Andres 14. juuli 2007, kell 09:57 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.iaaf.org/GLE07/index.html
** In IAAF-i Kuldliiga on 2013-06-24 11:12:45, 404 Not Found
** In IAAF-i Kuldliiga on 2013-07-06 02:19:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.meetinggazdefrance.com/?lang=en
** In IAAF-i Kuldliiga on 2013-06-24 11:12:46, Socket Error: 'Name or service not known'
** In IAAF-i Kuldliiga on 2013-07-06 02:19:28, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.bislettgames.com/english/index.html
** In IAAF-i Kuldliiga on 2013-06-24 11:12:46, 404 Not Found
** In IAAF-i Kuldliiga on 2013-07-06 02:19:38, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.goldengala.it/index.eng.php
** In IAAF-i Kuldliiga on 2013-06-24 11:12:45, 404 Not Found
** In IAAF-i Kuldliiga on 2013-07-06 02:19:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:20 (EEST)


Arutelu:Devon Davis

täiskasvanutele mõeldud filmis

Kui on mõeldud pornofilmi, siis peakski nii ütlema. Andres 14. juuli 2007, kell 18:19 (UTC)

: kui tahad siis võid nii öelda... - sünninimest niipalju, et et eesnimi on kas Kirsten või Kirstin ja perekonnanimi tõenäoliselt Thompson ja sünnikoht on ka segasevõitu...  itaalia vikis  Allentown, Pennsylvania teine, aga levinum variant on Ruskin, Florida - Ahsoous 14. juuli 2007, kell 18:35 (UTC)

:: Inglise vikist on kustutatud tähtsusetuse pärast.
Viimane versioon oli niisugune:
Deven Davis (born February 21 1975) is a former adult film star and an active model.
According to Adult Industry News, she is "the first woman in history to be signed to an adult video company without having to perform any sex on camera".
She married KoЯn's lead singer, Jonathan Davis, on October 10 2004 in Kailua-Kona, Hawaii. (Their surnames are unrelated.)
She was photographed by her husband for a "celebrity photographer" feature on the Playboy's web site, and the results were later featured in the April 2003 issue of Playboy magazine.
Her son with Jonathan Davis is Pirate Houseman Davis.

* ainews.com
* adultfilmdatabase (date of birth only)
Andres 23. juuli 2007, kell 08:45 (UTC)
----
Mõlemas välislingis on Devon Davis, mitte Deven Davis. Andres 17. oktoober 2008, kell 09:02 (UTC)
Ma kahtlen tähelepanuväärsuses. Esineb praegu ainult hispaania vikis.--Morel 23. veebruar 2012, kell 23:38 (EET)

Mina ei kustutaks. Andres 24. veebruar 2012, kell 00:36 (EET)


Arutelu:BC Kalev/Cramo

Võtsin välja, sest on segane ja vajab ümbertöötamist.
Ajalugu:
Algul oli tegu Sooniku Kaleviga,mis on kandnud nimesid nii Tallinna kalev,Rafter,Bc Kalev,BC Tallinna Kalev. "KUldne Kalev" tuli 1991 aastal, pool aastat enne Eesti riigi taasiseseisvumist viimaseks NSVL meistriks.
Hooaeg oli 2001/2002,kui Bc kalevil oli meistriliigas tütarklubi Ehitustööriist/Kalev.Dorbek oli juba siis peatreener,Kalevi aju A.Sõber sõimas veel Põllutööriistaks toda meeskonda.Ehituses olid muideks näiteks Kaljula,Niidas,Dorbekud ja selline mees nagu Troy Coleman,kes "saatuse tahtel" põhimeeskonda(Kalev) "osteti".
2002/2003 Kalev tuleb meistriks.Vanade kalade Pehka ja Kriisa kõrval on leegionärid Daniels ja Coleman.Lisaks Andre Pärna poolt"vedruhiirteks" ristitud Arbet ja Kangur.Sel hooajal on juba Ehitustöörist Kalevist eraldi,Ivar Valdmaa on klubi endale ostnud.
Hooaeg 2003/2004.A.Sõbra NBA mehed saavad tappa Eurosarjas.Jevgeni Gomelski,Moskva oblasti Dynamo peatreener ütleb:"Andke oma nr.13(Arbet) meile Moskvasse kaasa.Soonik raputas vaid muiates pead. Lisaks lõpeb Kalevi hooaeg juba veerandfinaalis,Pehka "kellaviskega". Kangur,Arbet,Talts siirduvad Saksamaale mängima.
Ehitustööriist kaotab Piritale. Viienda -kuuenda koha heitluses edestab esmakordselt Tööriist Kalevit. Ehitustööriistas on mehed nagu:Parve,Kaljula, Keerles,vennad Dorbekud,Aba Koita,Greg McGuay,Allen Watson..ja veel.Igatahes mäletan,et leegionäre oli üle viie!
2004/2005Dorbek materdab Sõpra poolfinaalis 3-0.Ehitustööriist tuleb meistriks!
2005/2006 Sooniku Kalev pankrotistub.Mees veel ajab mingid ähmast juttu Hispaania sponsorist...aga see enam ei aita.Valdmaa ostab nime Kalev kasutusõiguse. Tuleb uus nimi BC Kalev/Cramo,Kuusmaa peatreenerina.
2006/2007 Veselin Matici aasta, Kangur ja Arbet tuuakse Saksamaalt tagasi, (Arbet juba möödunud hooaeg Nybitis).
Andres 14. juuli 2007, kell 19:17 (UTC)
Kas selles ajaloos on tegu sama klubiga? Andres 14. juuli 2007, kell 19:17 (UTC)

Mängijad:
* Gregor Arbet (EST)
* Nate Fox (USA)
* Indrek Kaljupank (EST)
* Kristjan Kangur (EST)
* Rait Keerles (EST)
* Valmo Kriisa (EST)
* Tanel Kurbas (EST)
* Kevin Lyde (USA)
* John Linehan (USA)
* Josh Pace (USA)
* Rain Raadik (EST)
* Tanel Sokk (EST)
* Viljar Veski (EST)
* Martin Müürsepp (EST)
Andres 27. oktoober 2009, kell 11:55 (UTC)

2009/2010 hooaja nimi on Tallinna BC Kalev/Cramo: http://www.basket.ee/index.php?mid=11§ion=team&tid=907 Hetkel on suunamine vastupidi. Pelmeen10 17. aprill 2010, kell 18:47 (EEST)

Tallinn võiks olla mainitud ka tekstis. --KungFuDuck 3. detsember 2011, kell 19:09 (EET)

Hetkel on kogu ajaloo osa faktid võetud korvpalliliidu koduleheküljelt (basket.ee). Kas piisab selles kui artikli lõpus lehekülg välja tuua või peab iga uut infot omava lause taha viite tekitama?

Sellest ei piisa, kui artikli lõpus on allikas ära toodud. Iga lõik, mis sellest allikast pärit on, on vaja vastavalt viidata. Taivo 5. detsember 2011, kell 15:46 (EET)
...sealhulgas on finaalseeriates omavahel mängitud 23 kohtumist, millest Kalev on võitnud 18 mängu ja kaotanud 15. Midagi on siin viltu. --Metsavend 1. mai 2012, kell 20:13 (EEST)


Arutelu:Krossijooksu maailmameistrivõistlused

Puudub lehekülg Krossijooks. Andres 15. juuli 2007, kell 07:03 (UTC)
Tegelikult öeldakse ka murdmaajooks, kuid nii ETV SPORT kui ka Sportnet kasutavad krossijooksu MM, mis tundub suupärasem. See lehekülg tuleb kindlasti teha --kalle 15. juuli 2007, kell 07:45 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://mypage.bluewin.ch/tomtytom/wxc_iaaf.html
** In Krossijooksu maailmameistrivõistlused on 2013-06-24 11:49:06, 404 Not found
** In Krossijooksu maailmameistrivõistlused on 2013-07-06 09:11:35, 404 Not found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:11 (EEST)


Arutelu:Suur Isamaasõda

minu mäletamist mööda vene aeg õpetatigi koolis, et Isamaasõda oli 1812 aasta sõda--Hendrix 15. juuli 2007, kell 08:45 (UTC)

Täiesti võimalik, paraku pole ise sel ajal koolis käinud ega tea seda asja täpselt. Aga muidugi on loogiline, et pole kahte Suurt Isamaasõda. Athanasius Soter 15. juuli 2007, kell 09:04 (UTC)

Seda sõda nimetati omal ajal (tsaariajal) kindlasti Isamaasõjaks, sealt on Suure Isamaasõja nimigi võetud. ENE 1. väljaandes on artikkel "Isamaasõda 1812", aga nii seda sõda minu mälu järgi tavaliselt küll ei nimetatud. Ka "1812. aasta sõda" on mulle võõras. Äkki oli "1812. aasta isamaasõda"? Kindlasti mitte ka lihtsalt "Isamaasõda". Andres 15. juuli 2007, kell 09:06 (UTC)

:on jah koos aastaarvuga --Hendrix 15. juuli 2007, kell 09:09 (UTC)

Pole mõtet kirjutada artiklit nimetuse kohta. Andres 2. mai 2008, kell 15:11 (UTC)

See ei ole ainult nimetus vaid sõda kahe riigi vahel, mis erineb natuke Teisest maailmasõjst nüanssides ehki on selle osa.Akra 2. mai 2008, kell 17:40 (UTC)

: Vaata artikli esimest lauset. Andres 2. mai 2008, kell 17:46 (UTC)

Kas sõja algusesse puutuv ikka on ilmselge? Andres 2. mai 2008, kell 17:27 (UTC)

Üldiselt tunnistavad seda ka Venemaa uuema põlvkonna ajaloolased arhiivimaterjalide põhjal. Sõja lagus on nii nagu ta on 22 kuupäev. Ainus  mis on küsitav mida keegi arvas. Tarned ja nende aluseks olevad otsused on arhiivides olemas mõlemal pool. Samuti ilmub järjest rohkem materjali Groza kohta.Akra 2. mai 2008, kell 17:40 (UTC)

: Ma mõtlengi seda, mida keegi arvas. Andres 2. mai 2008, kell 17:46 (UTC)

Millised väited juurdekirjutatud osas paigutad arvamise kategooriasse.Akra 2. mai 2008, kell 17:53 (UTC)

:: Ma mõtlesin eeskätt seda lauset:
On ilmselge, et plaanist "Groza" tulenevad tegevused ja nende tagajärjed sünnitasid vastukäiguna plaani "Barbarossa".

Ma kahtlen, kas need  asjad on ikka ilmselged. Mulle tundub, et Hitleri ja Stalini kavatsuste üle on otsustatud kaudsete tõendite järgi ning järeldused ei ole vaieldamatud. Andres 2. mai 2008, kell 21:03 (UTC)

:Selle lause on kirja pannud oma raamatus  "Kahe sõja vahel" Vaino Kallas , mis muide sai ka ajaloo aastapreemia. Kuna olen päris palju lugenud antud teemal nii eesti kui vene keeles, siis oli selle lause mõttekõik igati loogiline arvestades neid aspekte, mis teada on. Alustaks juba sellest, et kui Hitler ja Lenin olid kõige ehtsamad avahtüristid, siis Stalin oli kaine kalkulaator, kes sihtis kindlaid eesmärke tõestuseks ka kõne (19. augusti 1939 aasta kõne []salajasel poliitpõroo istungil, kuigi ka selle kohta on mõningasi eriarvamusi).

:17.07.1940 ütleb Saksa Riigikantsler Adolf Hitler Riigipäeval peetud kõnes: „Saksa- Vene koostöö kinnitati lõplikult möödunud aasta sügisel Moskvas. Mõlemate riikide poolt alla kirjutatud kokkulepe pani täpselt ja kõigiks aegadeks paika mõlemapoolsed huvipiirid ja selle, mis tulevikus on vaadeldav Saksale ja mis Venele kasulikuks. Ei Saksa ega Venemaa ei ole tänase päevani võtnud ühtegi sammu väljaspool huvipiire." selge puru silmaajamine, kuna Staalin oli haaranud endale Bessaraabia, mis ohustas saksa riigi naftatarneid teisisõnu oli roninud otse kõri haardeulatusse. Seda teemat, mis on sõnastatud ühte lausesse võiks faktidega jätkata päris pikalt siia juurde veel inglaste info ette söötmine nii Saksamaale kui Venemaale eesmärgiga neid omavahel sõdima panna.   Näide sellest:13.04.1941 hoiatab Churchill Stalinit, et Inglise luure andmetel koondab Saksamaa vägesid NSV Liidu vastu. Läkitust üle andev saadik Stafford Cripps ütleb oma kaaskirjas Molotovile, et „kui Nõukogude valitsus ei võta viivitamatult vastu otsust koostööks riikidega, kes Balkanil veel teljeriikidele vastu panevad, kaotavad venelased viimse šansi kaitsta oma piire koos teistega”, ehk teisisõnu Stalin peaks pealetungiga läände alustama koheselt. Vaata kuupäeva.

:Tõugates Stalinit Hitleri vastu välja astuma, õhutab Churchill samal ajal tagaselja ka Saksamaad Nõukogude Liidule kallale tungima. 1941. aasta kevadel sokutab Inglise New Yorgis tegutsev luurekeskus, mida juhib Churchilliga tihedais sidemetes olev kanada miljonär William Stephenson, Saksa saatkonna kätte Washingtonis usaldusväärsetest allikatest pärit materjale, milles kinnitatakse, et „NSV Liit kavatseb panna toime sõjalise agressiooni hetkel, kui Saksamaa võtab ette mõne suure sõjalise opersatsiooni” läänes. Vihje sakslaste operatsioon „Seelöwele” on täiesti ilmne, samuti see, et mõlemale poolele sellist materjali ette söötes peab Churchill silmas ainult ühte eesmärki – ässitada Saksamaa ja Venemaa omavahel sõtta, et Inglismaa otseses sõjategevuses liitlase saaks.

:Ei ole kahtlustki, et süstemaatiline tegevus, millega Churchill pälvib „auväärse” kolmanda koha sõjaõhutajate Stalini ja Hitleri järel, on ajendiks, mis kiirendab oluliselt sõja laienemist tõeliseks maailmasõjaks.
See et Punaarmee sõja algul peksa sai ei tohi teha valesid järeldusi tema juhtide plaanide osas, kellel ilmselt polnud õiget ettekujutust oma vägede võitlusvõimest.Akra 3. mai 2008, kell 16:52 (UTC)

Probleem on selles, et ilmselt mitte ilmselgeid ja traditsionilistele arusaamadele vastukäivaid väiteid ei tohi nimetada ilmselgeteks, vaid nad tuleb varustada viidetega. Samas tuleb ka märkida, et nad erinevad tavapärasest käsitusest, ning alustada tuleks levinumast versioonist. Andres 3. mai 2008, kell 17:13 (UTC)

:See, et nad võitjate ajaloole ei vasta on ka ilmselge. Ilmselt tuleb nattuke seda lauset korrigeerida. Isamaa teemadel veel. Nürmbergi protsessile esitas Nõukogude Liit kolm fottoalbumit ajaloolise Narva linna purustamisest Saklaste poolt. Tegelikult, kes seda tegi? Me ei saa lähtuda klasiikalisest ajalookäsitlusest eriti mis puudutab Nõukogude Liitu, sest see, mis meile on togmadena tihtipeale pähe tambitud nii, et töötab alateadvuses, aga ei pruugi olla tõde. Suure isamasõja ja sellest tuleneva puhul tuleb lähtuda uuemal ajal kirjutatud ajaloost, aga see on vägagi erinev selle perioodi vanemast Nõukogude Liidu aegsest käsitlusest. Seda ka venelaste endi puhul.Akra 3. mai 2008, kell 17:57 (UTC)

:: Ma ei vaidle selle vastu, et tuleb lähtuda uuematest andmetest, aga niivõrd, kui nende tõesus on kindel. Andres 3. mai 2008, kell 19:06 (UTC)

: Mis asi on kindel Nõukogude Liidu vanemas ajaloos. Kas Narva fotoalbumid Nürmbergis. Kas Sa vaidled jälle vaidlemise pärast. Loe artiklit Teine maailmasõda. Seal sa millegipärast sisuliselt samadele järeldustele vastu ei vaidle. Sealsed autorid on samadele järeldustele jõudnud minust erinevate allikate kaudu. Kuid järeldused on samad. Nendel pole mingeid viiteid. Mina võin kõik väljakirjutatu peaaegu sõna sõnalt viidata. Ja kuna see on ilmunud raamatutes on minul õigus see siia kirjutada vastavalt vikipeedia reeglitele.  Raamatu lõppus on omakorda viited sealsetele allikatele. Ja neid on palju. Raamat ja selle koondokkuvõtte on artikli all kirjas.Akra 3. mai 2008, kell 20:14 (UTC)

:: Ma ei vaidle, ja miks Sa arvad, et ma vaidlen vaidlemise pärast. Ma ei ole artiklit Teine maailmasõda lugenud, ja sedagi siin  olen ainult põgusalt vaadanud. Mulle lihtsalt torkab siin silma, et seda, mis on oletus, nimetatakse ilmselgeks. Muidugi sellepärast nimetataksegi, et see on oletus. Selle asemel tuleks välja tuua nii traditsiooniline seisukoht kui ka uuemad seisukohad ning varustada viidetega.

:: Ma ei ütle, et Sul poleks õigust kirjutada, aga viidata võiks siiski konkreetsemalt. Seda võib ka keegi teine teha, sest see on suur töö. Ma räägin põhimõttest.

:: Ja veel. Praegu jääb kohati mulje faktiliste argumentide esitamisest. Jutustus ning  argumendid tuleks lahus hoida. Andres 3. mai 2008, kell 20:21 (UTC)

:Küll sull on ika lühike mälu. Ma ei ole artiklit Teine maailmasõda lugenud. kuidas Sa saad siis seal parandusi teha. Ja neid Sa ometi seal tegid vähemalt 37 korda. Ka tõesti suutsid need teha ilma lugematta?  Mina kui midagi parandan pean veel kahjuks lugemisega tegelema, nii et mul on veel piisavalt kasvruumi. Samuti kirjutasid sa artikli, reeglid kuidas sellises olukorras käituda, et mitte tühja vaielda. Käitu vastavalt reeglitele ja viita kirjatükkile, mis minu väited ümber lükkab. Akra 3. mai 2008, kell 21:49 (UTC)
---
Võib-olla siiski peaks olema artikkel ainult nimetuse kohta. Muust saab ju rääkida ka artiklis Teine maailmasõda. Suureks Isamaasõjaks nimetatakse seda ju ainult Venemaal, mitte kusagil mujal. Pealegi on sellel nimetusel tugev propagandamaik juures. Djreichsfuhrer 17. august 2008, kell 11:49 (UTC)

Panen ette teisaldada osa artiklist pealkirja Idarinne alla. Djreichsfuhrer 17. august 2008, kell 13:07 (UTC)

Viisin sõjategevust puudutavad lõigud üle. Djreichsfuhrer 18. august 2008, kell 02:13 (UTC)

Kas te teate, et Saksamaa kapituleerus 2 korda? Ilmselt mitte ning paistab, et te ei tea ka seda, et viimane kord kirjutas kapitulatsiooniaktile alla OKW juht Wilhelm Keitel 8. mail 22:30?, mil Moskva aja järgi oli siis juba 9. mai. See ongi põhjus, miks venelased ronivad just nimelt 9. mail Vabastaja-samba juurde, mitte 8. mail. Selle kohta võite rohkem lugeda ka siit: [7., 8., 9. mai Võidupüha poliitika] --kanakukk 19. september 2008, kell 20:23 (UTC)

Tean küll, kuna venelased ei olnud nõus, et sakslased kapituleerusid lääneliitlastele ja seepärast korraldati uus teistkordne rahulepingu allakirjutamine. Kuid 9 mai on esimene rahupäev, seda tunnistavad kõik ja 8. mai viimane sõjapäev. Võidupüha on tähistatud alati esimesel rahupäeval.Akra 20. september 2008, kell 07:48 (UTC)

: "Suur osa Eesti venekeelsest elanikkonnast tähistab 9. mail aga Võidupüha, mil möödub 63 aastat Saksamaa kapituleerumisest ja Teise maailmasõja lõpust Euroopas." --kanakukk 20. september 2008, kell 08:11 (UTC)

: "Samas peetakse Teise maailmasõja Euroopas lõppemise päevaks 8. maid, mil natsi-Saksamaa 1945. aastal kapituleerus. Nõukogude väed hõivasid 9. mail 1945 Praha, mistõttu Venemaa tähistab võidupüha 9. mail. Teistes Euroopa riikides tähistatakse 9. mail Euroopa päeva." --kanakukk 20. september 2008, kell 08:15 (UTC)

::Tsehhoslvakias  ja Prahas asunus saksa väegruppi vastupanu murti alles 11 mail. Praha hõivati küll 9. mail, kuid venelaste võidupüha tähistamisega pole sellel kuupäval midagi ühist. 9 mai on esimene rahupäevja seepärast tähistatakse sellel päeval võidupüha. Ka EE 9 lk 351 annab Teise maailmasõja V perioodi lõpuks 8. mai. 8. mail kirjutati Saksamaa tingimusteta kapitulatsiooniaktile alla. Kapitulatsioon jõustus selle allkirjastamise momendist. Seega peale selle dokumendi allkirjastamist oli sõda juriidiliselt lõppenud.

::: Teine maailmasõda ei võrdu Suur Isamaasõda. Jah, 8. mail kell 22.43 kirjutas OKW juht Wilhelm Keitel ja marssal G. Žukov alla Saksamaa kapitulatsiooniaktile, aga Moskvas on teatavasti ajavahe mitu tundi võrreldes Berliiniga, seega kirjutati venelaste seisukoha järgi kapitulatsiooniaktile alla 9. mail kell 00:43 => In the Russian Federation and some former USSR countries, Victory Day [1] marks the capitulation of Nazi Germany to the Soviet Union at the end of the Second World War (commonly referred to in the Soviet Union and later, the Russian Federation, as the Great Patriotic War). This surrender document was signed late in the evening on May 8, 1945 (May 9 by Moscow Time), following the original capitulation Germany agreed earlier to the joint Allied forces on the Western Front. The Soviet government announced the victory early on May 9 after the signing ceremony in Berlin[2], and established a yearly celebration throughout USSR. [EN link--kanakukk 21. september 2008, kell 09:11 (UTC)

::: Poola sündmused siin väga ei mängi rolli, ma ei tea miks ma selle sisse tõin. --kanakukk 21. september 2008, kell 09:18 (UTC)
----
Meil on nüüd selle sõja kohta kaks artiklit, kusjuures üks on väljendi kohta. Intervikilingid ei tohi kokku langeda. Andres 21. september 2008, kell 07:24 (UTC)
Ainult inglise viki link on õige. Andres 21. september 2008, kell 07:26 (UTC)
----
Kuidas suhtuda täna kell 10:07 tehtud muudatustesse? Kas saab Nõukogude Liidu kallaletunge Poolale ja Soomele nimeteda lihtsalt sõjalisteks operatsioonideks? Varem oli artiklis selle kohta väljend "rünnak". Võib-olla oleks "kallaletung" sobivam variant? Velirand (arutelu) 3. oktoober 2015, kell 14:57 (EEST)

Denj pobedõ ehk millal lõppes Suur Isamaasõda


Arutelu:Kaliningrad

Anonüümne kasutaja on lisanud, et linnas oli Teise maailmasõja eel?/ajal?/lõpus? Mõningatel andmetel 2,2 milj. elanikku. See väide vajab kindlasti täpsustamist ja kontrollimist. - Urmas 15. juuli 2007, kell 16:27 (UTC)

saksa vikis on elanike arv 1939 ja 1945 täiesti olemas ja see on ikka väga kaugel - Ahsoous 15. juuli 2007, kell 18:34 (UTC)
Et Königsberge on veel, siis teen ümbersuunamisest täpsustuse. Athanasius Soter 4. november 2007, kell 10:52 (UTC)

Minu meelest oleks parem jätrta Königsberg ümbersuunamiseks ning panna link täpsustuslehele Königsberg (täpsustus) siia. Endine Königsberg on ikka kaugelt tuntum kui teised Königsbergid, ja Königsbergi otsides täpsustuslehele sattumine tekitab minu meelest rohkem segadust, kui asi väärt on. Andres 5. november 2007, kell 15:21 (UTC)

vana elanike arv: elanikke = 425 600 (2005) [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 17. november 2009, kell 18:07 (UTC)

| elanikke = 420 500 (2009) --[[Kasutaja:Mona|Mona]] 6. mai 2011, kell 19:31 (EEST)

Kant elas küll suurema osa elust Königsbergis, aga ta polnud sealt pärit. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. august 2010, kell 00:40 (EEST)

Lause "Absurdsest nimest on lahti saanud Kaliningradi ülikool" on vigane. Selles nimes pole midagi absurdset. Lause "Ei ole teada, kas königsbergi klopsi ja königsbergi martsipani on ka püütud ümber nimetada." on kohatu, seda võiks mainida üksnes siis, kui on kindlad andmed, et neid püüti (või siis ei püütud) ümber nimetada. Aastaarvud tuleb linkida, Mihhali Kalininile peab ka link minema. Sellepärast lisan toimetamise märkuse. Taivo 16. veebruar 2012, kell 15:29 (EET)
Olen vahepeal seda karrastanud, kuid markasin seda markust alles nyyd. Kui oige puutri taha saan, siis teen midagi ara.
Tekst kubiseb keelevigadest, samuti on NPOV. Entsyklopeediaartikkel ei ole koht, kus ebameeldiva režiimi kallal ilkuda. --Oop (arutelu) 17. september 2012, kell 12:04 (EEST)
Kas ikka peab olema eraldi artikkel. Ja kui peab, miks ei võiks pealkiri olla Königsberg? Andres (arutelu) 17. september 2012, kell 16:59 (EEST)
Vaadates artikli Kaliningrad sisu peab muidugi olema ka artikkel Königsberg. Kuna viimane on eesti Wikis ignoreeritud (suunab kohe Kalingradi peale) ei jäänud muud üle kui Königsberg (Preisimaa). Nö "ebameeldiva režiimi kallal ilguvad" nii vene kui ka saksa Wiki. Artiklis mingit "ilkumist" ei - on vaid ajaloolised faktid.90.191.158.136 4. oktoober 2012, kell 17:21 (EEST)

Saksa ja vene vikides ei räägita gauleiterite ja parteisekretäride võrdsustamisest ega kellegi ymberkasvatamisest. Sedalaadi repliigid ei kajasta ajaloolisi fakte, need on vaid kirjutaja hinnangud ja, nagu yteldud, entsyklopeediasse ei kuulu. --Oop (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 19:16 (EEST)
Leian, et artiklid tuleb liita või siis panna pealkirjaks lihtsalt Königsberg. Mingit ignoreerimist ma artiklis Kaliningrad ei näe. Andres (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 23:15 (EEST)
Kui pealkirja Königsberg alla panna ümbersuunamise asemel see artikkel, siis ongi "ignoreerimine" kaotatud. Praegune olukord on absurdne. Andres (arutelu) 5. oktoober 2012, kell 08:58 (EEST)
Seda ymbersuunamise vajadust ma ignoreerimise all motlesingi. Mina seda teha ei osanud. Omaette artiklit vajab Konigsberg kyll. Vabandust.
----
"tollase masuga seotud talurahvademonstratsioonid 1929" Sõna "masu" kasutamine antud kontekstis on natuke imelik. Velirand (arutelu) 17. detsember 2014, kell 10:02 (EET)
----
"Kannatada saanud Königsbergi lossi taastamise asemel käskis uus gauleiter selle 1967. aastal lammutada." Kas 1967. aastal oli Kaliningradil gauleiter? Velirand (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 13:29 (EET)
----
Enamik sakslastest viidi suurtesse tööstuslinnadesse Uuralis

Eespool, Kaliningradi alajaotuses, on öeldud aga: "1947. aastal küüditati nad Stalini käsul Nõukogude okupatsioonitsooni." Kui ma õigesti aru saan, siis Nõukogude okupatsioonitsooni Saksamaal? Ursus scribens (arutelu) 2. oktoober 2021, kell 14:58 (EEST)

Tutvusin teiste samal teemaga tegelenud artiklitega olen ise ka veidi segaduses. Mõned artiklid räägivad Siberisse küüditamisest, teised Saksamaale, järgnev artikkel näiteks aga mõlemat:

"Königsbergi langedes oli linnas u. 110 000 sakslast, 1947. aasta suveks oli neid alles jäänud u. 25 000-30 000, ülejäänud olid surnud või Venemaale küüditatud. [...] 1947. aasta suvel saadeti ellujäänud siiski [Saksamaale]" (Päevaleht 1993)

Siiski, 1948. aasta läänes välja antud ajaleht ja paar üksikut ajaleheartiklit pole ka minu meelest piisav, et nii tugevat väidet nagu Siberisse küüditamine artiklisse jätta. Võtan Uuralisse küüditamise väite välja seniks, kuni olen teemaga rohkem tuttav. Andreas003 (arutelu) 2. mai 2022, kell 14:59 (EEST)

* Kui Balti-Preisi hõimude käest vallutatud alale rajatud Königsbergi elanikkonda assimileerusid ka kohalikud, siis Kaliningradist kohalikud küüditati ning asendati "omadega".
* Kui Königsberg (ja kogu Ida-Preisimaa) oli kahe maailmasõja vahel ära lõigatud oma emamaast Poola koridoriga, siis Kaliningrad (ja Kaliningradi oblast) on praegu emamaast eraldatud "Leedu koridoriga".
* Kui enne Teist maailmasõda oli Königsberg platsdarm (sõjaline tugipunkt), "tasakaalustamaks Poola agressiivseid kavatsusi", siis Kaliningrad on praegu platsdarm, "tasakaalustamaks NATO agressiivseid kavatsusi".
Kelle arvamused? WikedKentaur (arutelu) 11. mai 2023, kell 17:24 (EEST)

Leedu- ja lätikeelne nimi on nüüd välja võetud, aga miks poolakeelne nii oluline on? Ja kas see Królewiec on üldse peamine poolakeelne nimi? Artiklis on väide, et äsja on mingi Poola riiklik komisjon otsustanud seda nii kutsuda, aga pole selge, kas see on üldiselt kasutatav peamine nimi. Minnekon (arutelu) 26. mai 2023, kell 20:25 (EEST)

Ma paneks avalausesse üksnes tänapäeval kasutatavad kohalikes keeltes nimed. Poola keel seda ei ole. WikedKentaur (arutelu) 27. mai 2023, kell 16:31 (EEST)


Arutelu:Preislased

Ma ei tea, kas see on alternatiivne seisukoht või jama. Andres 15. juuli 2007, kell 16:51 (UTC)

Esimene lause võib ehk olla esimest. Teine lause tundub sinna teise kanti olevat - 13. sajandist ei ole teada baltlastest Pripjati aladel ega ka nende ümberasumisest Preisimaale. - Urmas 15. juuli 2007, kell 18:32 (UTC)
Ei maksa liigselt usaldada ühte autorit. Andres 16. juuli 2007, kell 05:16 (UTC)
Esimene ristisõda kuulutati välja 11. saj lõpus. Kuidas Põhjala ristisõjad juba 10. sajandil alata said? --Minnekon (arutelu) 13. november 2017, kell 00:42 (EET)

Tuleb ümber teha. Andres (arutelu) 13. november 2017, kell 01:21 (EET)

Edgar V. Saks on teoses "Eesti viikingid" väitnud, et Preisimaa põlisasukad (pruzid) olid soome-ugrilastest estid ja sembid, varasema nimega estid. Nad hävitati Teutooni rüütlite poolt 13. sajandiks ja hiljem asustas maa Nemunase ülemjooksult pärit leedu hõim sudaavid, keda hiljem hakati ekslikult preislasteks nimetama.

Võtsin välja. See autor pole usaldusväärne allikas. --Minnekon (arutelu) 28. märts 2019, kell 21:09 (EET)


Arutelu:Valge

Minu meelest ei ole siin mõtet rääkida kõigest, mille nimes on sõna "valge". Andres 16. juuli 2007, kell 10:13 (UTC)

ma ei saa ka aru, miks siin näiteks Valgest Majast on räägitud. --Ker 25. august 2010, kell 01:11 (EEST)

:Sama käib Valge Roosi kohta. Andres (arutelu) 12. oktoober 2019, kell 11:40 (EEST)
Peaks rääkima valgest endast ja valgest kui sümbolist. Andres 16. juuli 2007, kell 10:14 (UTC)
Mõjust inimese psühholoogiale võib muidugi ka rääkida. Andres 16. juuli 2007, kell 10:34 (UTC)
Kordan neid märkusi. Andres 11. jaanuar 2012, kell 07:35 (EET)

Miks välislingid mallidele viitavad?--Kyng 27. november 2011, kell 23:20 (EET)

* https://www.exoticcarcolors.com/search?query=WHITE
*#EBEBEB Pearl White, McLaren's flat white color.
*#E8E8E8 Balloon White, Lamborghini's contemporary white color.
*#C0CBCD Bianco Isi, Lamborghini's shiny white color.
*#F2F3F6 Bianco Avus, Ferrari's classic white color.
*#EDEDED Bianco Monocerus, Lamborghini's Ad Personam white color.
*#FBFBFB Bianco Comes, Lamborghini's pearl white color.
*#E5DEDC Bianco Avorio, Ferrari's cream white color.
*#F3FAFD Bianco Asopo Lamborghini's sportiva white color.
*The Many Shades Of Ferrari White, Avorio, Bianco Avus, Bianco Birdcage, Bianco Cervino, Bianco Fuji, Bianco Fuji Opaco, Bianco Ilyana, Bianco Italia, Bianco Italia Opaco, Bianco JJ, Bianco Liana, Bianco Polo, Bianco Sanae, Bianco Tartan.
ehk pakub kellelegi lõbu neid värve ka kirjutises kasutada. suwa 1. veebruar 2022, kell 17:31 (EET)


Arutelu:Kõrvemaa maastikukaitseala

Siin on link Tallinna-Aegviidu raudteele, aga niisugust raudteed ei ole. Andres 16. juuli 2007, kell 10:49 (UTC)

Võiks rääkida Tallinna–Tartu raudteeliinist, aga pole kindel, kas see oleks artikli teema. Andres 16. juuli 2007, kell 11:04 (UTC)

Tallinn-Tartu mnt. [http://et.wikipedia.org/wiki/Eesti_maanteed Eesti maanteed]--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 16. juuli 2007, kell 10:58 (UTC)

Siin lehel on samasugune tekst: . Kas on luba kasutada? - Urmas 16. juuli 2007, kell 11:43 (UTC)


Arutelu:Rockstar Games

Kui vajutada selle 1 peale, miks ta alla ei lähe? Yoosq 16. juuli 2007, kell 15:33 (UTC)

Viitamised korda teha, sest siin kasutatakse malli :en:Template:Fn aga meil ei olegi sellenimelist malli. Inglise vikis soovitatakse kasutada :en:Template:Ref label. Sarnast märkust on meil võimalik lisada malliga . --Tiuks 29. juuli 2008, kell 20:55 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rockstargamestoday.com/
** In Rockstar Games on 2013-06-24 13:14:52, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Rockstar Games on 2013-07-06 22:39:13, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:39 (EEST)


Arutelu:OpenBSD

"Samuti on OpenBSD porditud paljudele platformidele" - mis see peaks tähendama?--Hendrix 16. juuli 2007, kell 19:13 (UTC)

mnjah autor peaks selle slängi parandama kirjakeelseks.

tähendus - OpenBSD programmide koodid on kirjutatud nii, et seda OS-i on võimalik

kasutada erinevatel arvutiriistvaralistel platvormidel (raudvaral)

Nt nii Sun-i tööjaamdel kui ka PC-del s.h Apple-i toodangul

suwa 17. juuli 2007, kell 17:47 (UTC)

Kes see kala taoline asi on? Äkki nagu Linuxil Tux vmt?

Puffy:

: Maskott neh, tõug - blowfish

: Looduses Blowfish ja tarkvaranduses Blowfish (cipher)

: suwa 3. september 2008, kell 15:24 (UTC)

OpenBSD /.../ on keskendunud turvalisusele
Mida see lause tähendab? --WikedKentaur 2. märts 2010, kell 19:37 (UTC)
 ja pühendab palju tähelepanu krüpteerimisele
Mida see lause tähendab? --WikedKentaur 2. märts 2010, kell 19:37 (UTC)

see on toortõge projekti veebi avalehelt: http://www.openbsd.org/, täpsemalt:
 Our efforts emphasize portability, standardization, correctness, proactive security and integrated cryptography.

suwa 3. märts 2010, kell 07:02 (UTC)

Hetkel on sõnastus nii:
 Kolmandate osapoolte tarkvara on saadaval binaarsete pakkidena ja neid saab kompileerida kasutades portide puud.
Vaadates siia: http://www.bsd.ee/handbook/ports.html
teen järelduse, et kõik bsd-st eesti keeles kirjutajad/tõlkijad ei kasuta ühtset sõnastust.
Miskit võiks muuta aga mida? suwa 3. märts 2010, kell 08:29 (UTC)

Mina kasutan tõlkimisel [] ja Arvutikasutaja inglise-eesti sõnastiku (2008) abi ning need ei sisalda alati kõiki termineid. Üleüldse pole ma professionaalne tõlkija, nii et 100% veavaba teksti ma ei luba. Portide puu on suht otsetõlge inglise keelest ports tree. Kas see on sama, mis seal FreeBSD juhendis mainitud portsud, ei oska öelda.--Kyng 3. märts 2010, kell 14:00 (UTC)

Ma olen aru saanud, et "Vaata ka" alla pannakse ainult need lingid, mis teksti sees ei esine, aga teemaga sellegi poolest kuidagi seotud on, või ei ole nii?

Reeglina küll. Pannakse need lingid, mis on vajalikud, kuid mida teksti sisse pole (veel) pandud.  Kui mõni tähtis link on tekstis silmapaistmatul kohal, võib selle minu meelest ka "vaata ka" alla panna. Andres 13. märts 2010, kell 21:36 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.linux.com/archive/feed/7543
** In OpenBSD on 2013-06-24 12:40:53, 404 Not Found
** In OpenBSD on 2013-07-06 17:23:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:24 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tuxjournal.net/intervista3-en.html
** In OpenBSD on 2013-06-24 12:40:53, 404 Not Found
** In OpenBSD on 2013-07-06 17:24:02, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:24 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://web.archive.org/web/19960101-re_/http://www.tuxjournal.net/intervista3-en.html
** In OpenBSD on 2013-06-24 12:40:52, 404 Not Found
** In OpenBSD on 2013-07-06 17:24:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:24 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://marc.theaimsgroup.com/?l=openbsd-misc&m=111118558813932
** In OpenBSD on 2013-06-24 12:40:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In OpenBSD on 2013-07-06 17:24:42, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.devguide.net/books/bfwoap2
** In OpenBSD on 2013-06-24 12:40:54, 404 Not Found
** In OpenBSD on 2013-07-06 17:25:02, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.devguide.net/books/obclc1
** In OpenBSD on 2013-06-24 12:40:54, 404 Not Found
** In OpenBSD on 2013-07-06 17:25:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:25 (EEST)


Kasutaja arutelu:Zerpent~etwiki

Asi on täpselt nii kuidas see näib. See kasutaja ongi täpselt see sama kes on ka ingliskeelse Vikipeedias en:Zerpent.
See on lihtsalt selline vajalik info. =)
Zerpent 17. juuli 2007, kell 13:42 (UTC)
== Sinu kasutajakonto nimetatakse ümber ==
Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Zerpent~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)
== Renamed ==
This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)
== Artiklimustand ==
Kas töötad veel selle tekstiga? Kas on mingi põhjus, miks seda ei võiks artiklinimeruumi viia? Kui võib, siis oled teretulnud seda tegema, et artikkel muutuks lugejatele kättesaadavaks ja teistele kaastöölistele täiendatavaks. Adeliine 27. veebruar 2019, kell 14:21 (EET)


Arutelu:Punane

Minu meelest tuleks siin rääkida ikkagi punasest värvusest, mitte kõikvõimalikest asjadest, mille nimes figureerib "punane". Suurem osa jutust on minu meelest ülearune. Andres 19. juuli 2007, kell 16:02 (UTC)

Minu meelest tuleks aga rääkida kõigest, mis punasega vähegi seotud. Mida rohkem artikkel valmis saab, seda rohkem on võimalik ka selle informatsiooni omavahel sidumine. iffcool 19. juuli 2007, kell 23:43 (UTC)

:Lõpuks üritan ma ära põhjendada, miks üks või teine asi on punane või miks midagi on säärase nime saanud. Hetkel on aga palju materjali puudu. Sellest peaks tulema ikkagi üks väga mahukas (ja huvitav) artikkel.

:Sama kehtib ka kõigi teiste värvide kohta. iffcool 20. juuli 2007, kell 00:12 (UTC)

:: Põhjendus, miks üks või teine asi on punane, võib olla artiklis selle asja kohta. Siin võiksid need asjad olla loetletud "Vaata ka" all.  Kui hakata igast asjast kirjutama, siis see läheb tarbetult pikaks ning jätab varju selle artikli teema.

:: Kõik, mis on alajaotuses "Punane", (välja arvatud Puna-Vene) on punane ühel ja samal põhjusel. Peaks piisama sellest, kui seda põhjust artiklis üks kord mainitakse.

:: Arvan, et jutt peaks olema punase tähendustest ning nende tähenduste all võib ka konkreetseid asju mainida. Pigem tuleks siin kirjutada tähendustest ning asju tuua sisse sedamööda, kuidas saad neid tähendustega siduda.

:: Miks peaks artiklis "Punane" olema alajaotus "Punane"? Kogu artikkel räägib ju punasest. Andres 20. juuli 2007, kell 01:30 (UTC)

:::Eksisteerib alajaotus "Punane" ainult selle pärast, et mul ei ole paremat nime pähe tulnud.

:::Millest tuleb nimetus Puna-Vene? Äkki lisaksid selle artiklisse.

:::Seesama alajaotus peaks veel pikenema, sellest enam peaksid pikenema aga teised alajaotused ja eriti sissejuhatus.

:::iffcool 20. juuli 2007, kell 09:29 (UTC)

:::: Puna-Vene nime kohta on mitu versiooni. Ühe järgi tuleb see vanast poolakeelsest nimest Ziemia Czerwieńska või Grody Czerwieńskie, mis on tuletatud kunagise Tšermno või Tšerveni linna nimest. Teise versiooni järgi kasutati paralleelselt vastandusi valge-must ja valge-punane, mistõttu sama ala hakati lääne pool nimetama Must-Veneks ja Puna-Veneks. Kolmanda versiooni järgi on asi selles, et slaavlastel vastas igale ilmakaarele       üks värvus (põhi valge, lääs punane, lõuna must, ida roheline).

:::: Arvan, et selles artiklis piisab, kui rääkida sellest, kuidas punane värv sattus bolševike lipule. Pole ju mõtet hakata eraldi ütlema, mis on Punakaart, punased jne, piisab nende mainimisest.

:::: Meil on täiesti erinev kontseptuaalne arusaam sellest artiklist. Minu meelest tuleks siin rääkida punasest, mitte kirjeldada kõiki asju, mille nimes on punase motiiv. Andres 20. juuli 2007, kell 10:30 (UTC)
Leian endiselt, et selles artiklis tuleks rääkida punasest kui niisugusest, mitte kõigist asjadest, mille nimes on "puna". Andres 8. veebruar 2008, kell 19:33 (UTC)
See artikkel liigub selles suunas. Vähemalt juhul kui ma mõistan "räägib punasest kui niisugusest" samamoodi kui sina. Samas on tegu nõndavõrd laia teemaga, et selle kohta on väga raske korralikku artiklit kokku kirjutada. Kui kõvasti vaba aega leian, võtan kõik värvide artiklid veelgi põhjalikumalt käsile. iffcool 8. veebruar 2008, kell 21:00 (UTC)

Kuidas Sa seda siis mõistad? Minu meelest käivad selle teema alla värvus ja värv, samuti värvi sümboolsed tähendused. Andres 8. veebruar 2008, kell 22:06 (UTC)
Sellisel juhul peaks juba praegu pool artiklist sellele kriteeriumile vastama. Samas arvan ma, et kui miski on punane, siis võib see ka siia artiklisse kaasatud olla. Ka inglise Viki artiklis mainitakse punaseid asju, nähtus vms. Tulevikus lisan informatsiooni, mis käsitleb punast ja selle sümboolseid tähendusi ning seega peaks probleem lahenema. iffcool 8. veebruar 2008, kell 22:26 (UTC)

Noh, ma ei tea. Vahest võiks suurem osa teemadest siin ka olla, aga küsimus on selles, kuidas materjal on organiseeritud. Praegune esitus on kaootiline ja ebaoluliste kriteeriumide järgi seostatud. Samuti on üleliigne hakata igast punasest asjast jutustama. Näiteks organismide puhul võiks rääkida sellest, miks üks või teine organism või selle osa punane on (hoiatusvärvus) ning millised värvained seda võimaldavad. Vastuvõetav ei ole materjali valik selle põhjal, et nimes sisaldub "punane". Punane sõstar ei ole punasem kui näiteks maasikas ja vaarikas. Andres 9. veebruar 2008, kell 09:00 (UTC)

:Nende punaste taimede juurde tahaksingi lisada lõigu, mis seletaks, kuidas punane värvus nendes taimedes või loomadel tekib aga mul puudub hetkel vastav info. See, et materjal on esitatud kaootiliselt, ei ole mulle üllatus ja ma pingutan kõigest väest, et seda paremini organiseerida. iffcool 9. veebruar 2008, kell 11:41 (UTC)

:: See on hea. Ma aitaksin hea meelega, aga vist ei jõua. Andres 9. veebruar 2008, kell 12:09 (UTC)
Mida punane sümboliseerib alalõik peaks ära märkima ka, et millistel rahvastel ta midagi sümboliseerib. See on erinevatel rahvastel erinev. Praegu on ebaselge, et kes ja mis tigudest punast värvi tegi jne. Sportautod ja punane värv on ka kuidagi kahtlane seos.--Oktav 1. september 2008, kell 09:52 (UTC)
purpur - --Hendrix 1. september 2008, kell 09:57 (UTC)

"Teadlased on ka kindlaks teinud, et võitlusspordialadel nagu poks, maadlus, tae kwon do on punast värvi univormi kandjatel eelis, kuna kohtunikud annavad neile rohkem punkte." - See on tiba kahtlane. Kui Nature'ist originaalartiklit vaadata ([http://www.nature.com/nature/journal/v435/n7040/abs/435293a.html Hill, R.A., Barton, R.A. (2005). Psychology: Red enhances human performance in contests. Brief Communications. Nature 435, 293]), siis võib näha, et sellele on avaldatud kaks vastust, kus leiti, et ka muud värvi riietuse samalaadsel võrdlemisel võib leida eeliseid, mis tähendab, et töös on ilmselt mingid muud mehhanismid, mitte tingimata punase värvi mõju. Kui keegi saab täistekstidele ligi, võiks täpsemalt üle vaadata. --[[Kasutaja:Kendall|Ken]] 1. september 2008, kell 11:06 (UTC)

Selle bioloogia alla tuleb veel väga palju lisada. Näiteks punahirv, vainurästas, rebane, orav, lepatriinu jne.alts 29. märts 2010, kell 14:35 (EEST)

Pildi allkiri 'Punaarmee lipp' on vale (Punaarmeel ei olnud lippu) -- Ahsoous 10. juuni 2010, kell 18:07 (EEST)

Võru vikis on eraldi artiklid :fiu-vro:punanõ ja :fiu-vro:verrev. Sõnaraamatu järgi () on verrev punane. Artikli põhjal võiks arvata, et verrev on nt erkpunane. Enwikis on punase eri toonidest eraldi artikkel, vt :en:Shades of red--Estopedist1 (arutelu) 25. oktoober 2016, kell 18:15 (EEST)

Minu meelest punane on verrev. Andres (arutelu) 25. oktoober 2016, kell 18:26 (EEST)

:Parem oleks siiski mitte neid võru vikis kokku liita (vt põhjendust :fiu-vro:Arotus:punanõ.--Võrok (arutelu) 1. november 2016, kell 23:06 (EET)

:: Seda küll, aga selle artikli vaste võiks olla :fiu-vro:Verrev. Andres (arutelu) 1. november 2016, kell 23:57 (EET)

:::Jah, täitsa nõus. Eesti punase vaste on küll verrev.--Võrok (arutelu) 2. november 2016, kell 12:28 (EET)
Mul ei õnnestunud muuta. Andres (arutelu) 2. november 2016, kell 12:31 (EET)
Kas siin on mõeldud rääkida kõigist asjadest, mis on punased? Et siis punastest autodest ja punaste kaantega raamatutest ja kõigist punapeadest jne?::

Varasem kriitika on jõus. Andres (arutelu) 6. märts 2019, kell 10:51 (EET)


Arutelu:Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa tee

Õige nimi on minu meelest Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.
Kas see aga tähendab, et Tallinna–Tartu maanteed polegi olemas? Andres 19. juuli 2007, kell 16:31 (UTC)

maanteeameti terminoloogia järgi ei ole jah...--Hendrix 19. juuli 2007, kell 16:37 (UTC)

: Aga tegelikult? Andres 19. juuli 2007, kell 17:40 (UTC)

::neil on sellised plaanid, et teevad ümber Tartu ringtee eeskujulikult korda ja siis saaks tõesti rääkida Tallinn-Luhamaa maanteest. Hetkel on muidugi on Tallinn-Tartu (või vastupidi) maantee--Hendrix 19. juuli 2007, kell 17:49 (UTC)

ei saa aru, miks Patika sild on pandud Tallinn-Luhamaa maanteele? [http://www.taevapiltnik.ee/?op=body&id=18&keyword=patika] --[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 21. juuli 2007, kell 10:13 (UTC)

Kas ei peaks mitte olema "Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee"? Andres 28. oktoober 2007, kell 10:55 (UTC)

maaameti kaardil antakse "TALLINN - TARTU - VÕRU - LUHAMAA"--Hendrix 28. oktoober 2007, kell 10:59 (UTC)

: See ei ole ju maantee nimi. Andres 28. oktoober 2007, kell 15:08 (UTC)

::on küll. Tegin kopipeisti tee nimekastist.--Hendrix 28. oktoober 2007, kell 15:15 (UTC)

::: Miks siis artikli pealkiri pole "TALLINN - TARTU - VÕRU - LUHAMAA" ? ;-) Andres 28. oktoober 2007, kell 15:40 (UTC)

:::: tõepoolest, miks ei ole?... :rolleyes:--Hendrix 28. oktoober 2007, kell 15:42 (UTC)

: Minu meelest peaks pealkiri olema Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Andres 17. mai 2008, kell 14:19 (UTC)

Siia peaks märkima ka teed, millega see maantee ristub, sealhulgas [[Vaida tee]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. juuni 2008, kell 13:19 (UTC)

(pealkirja lisas Bioneer1)
kas Põhjaka jõgi ei peaks olema Esna jõgi?  (lingi lisas Bioneer1)

Vist küll, kuigi viidatud lehelt ei jaksanud otsida. Aga nt siit võiks seda järeldada. Parandan ära, eks keegi võib kobedama viite leida. Keskkonnaregistrist ma igatahes ka Põhjaka jõge ei leidnud. --Epp 1. august 2011, kell 22:46 (EEST)

:Jah, maantee ületab Esna jõge täpselt Põhjaka mõisa kõrval.--WooteleF 2. august 2011, kell 21:06 (EEST)

Interwikisid ei saa ühildada, sest nt enwiki's on eraldi artiklid E-teele (E263, vt :en:E263) ja riiklikule teele (T2, vt :en:Estonian national road 2). Sisuliselt on need aga identsed asjad--Bioneer1 (arutelu) 6. märts 2015, kell 18:21 (EET)
----
WikedKentaur, miks mitte kasutada siin sama vormistuse ja süntaksiga kaarti, mis on nüüd mujal tänavate ja maanteede artiklites? Praegu on küll teisiti see, et näha on kogu Eesti kontuur, aga kas sellel on tähtsust? On see siin rohkem vajalik kui teiste teede artiklites? Pikne 3. mai 2019, kell 16:35 (EEST)

See tundub olevat ainuke tee, mis läbib diagonaalselt "tervet" riiki. Seetõttu siis harjumuspärane kaart. --WikedKentaur (arutelu) 8. juuni 2019, kell 19:22 (EEST)

Pikne, miks lisasid Patika viadukti tagasi? Saan aru, et antud nimekiri on sildadest Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteel, kuid  Patika viadukt ületab seda maanteed. Kui on soov nimekirja lisada ka maanteed ületatavad viaduktid, siis tuleks tulekski panna kõik viaduktid, mitte ainult üks. Endiste sildade säilitamisel on probleem selles, et kui maantee pikkus muutub, nagu juhtus Kose-Võõbu lõigu avamise järel, siis ka silla asukoht maantee alguse suhtes muutub, kuid Teeregistrist enam ei saa õigeid andmeid ei saa. Tegelikult kahtlen üleüldse selliste nimekirjade vajalikkuses, kuna Vikipeedia ei peaks dubleerima Teeregistrit ja sellised pikad nimekirjad raskendavad artikli lugemist. --Karljohan29 (arutelu) 11. aprill 2021, kell 19:34 (EEST)

Hästi, sellega ma ei arvestanud, ju siis võib Patika viadukti välja jätta. Kuigi teeregistris on ta millegipärast märgitud sellel teel olevaks, erinevalt näiteks Mäo viaduktidest.

Mõeldav oleks nimetada endised sillad eraldi ja ilma kaugusteta. Sillad iseenesest tunduvad olulised ja mainimisväärsed. Ehk küll võib ära jätta kõigi sildade üksikasjad (kaugus algusest ja ületatav takistus). Bussipeatuste loetelu ärajätmise vastu ma ei oleks. Pikne 11. aprill 2021, kell 20:02 (EEST)
Ma ei saa aru, mida on bussipeatuste loetelu ärajätmisega võidetud. Andres (arutelu) 27. mai 2021, kell 04:11 (EEST)

Võimalik on kopeerida teeregistrist selle tee kohta veel lademetes igasugust faktipuru. Kuhu täpselt piir tõmmata on iseasi, aga arvatavasti on mõistlik piirduda siin olulisema infoga ja andmetega kokkuvõtval kujul. Pikne 27. mai 2021, kell 18:05 (EEST)

Põhi- ja tugimaanteed olid enne ametlikus riigiteede nimekirjas enamjaolt ilma liigisõnata. Nüüd need seal kõik ühtviisi liigisõnaga "tee" (mitte "maantee"). Arvatavasti tuleks siis siin ja teistes artiklites pealkiri vastavalt muuta. Pikne 14. veebruar 2024, kell 22:49 (EET)


Kasutaja arutelu:-christopher-

Tere tulemast Vikipeediasse, -christopher-! Andres 19. juuli 2007, kell 16:38 (UTC)

--Kristo 19. juuli 2007, kell 17:06 (UTC)


Kasutaja arutelu:Elanus~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Elanus! Andres 19. juuli 2007, kell 17:42 (UTC)
Teed head tööd!--WooteleF 13. mai 2009, kell 07:51 (UTC)
Tere ka minu poolt. Uutele artiklitele, artiklite täiendamisel ega parandamisel ei ole vaja oma allkiri lisada. Allkiri lisa ainult arutelulehele kui oled seal midagi öelnud. Jõudu edaspidiseks. --Mona 13. mai 2009, kell 09:15 (UTC)
Lisa ka lingid teistele vikidele (interwikilingid).--WooteleF 21. mai 2009, kell 09:10 (UTC)

Võiksid seda nõuannet kuulda võtta. Kui sa nt. looma/taime inglise keelset nime ei tea, siis otsi inglise vikist ladina keelse nimetuse järgi, enamasti leiab nii üles, juhul kui seal artikkel muidugi on. --Kyng 5. veebruar 2010, kell 11:32 (UTC)
Tänan nõuande eest. --Elanus 7. veebruar 2010, kell 16:28 (UTC)

Kategooria(d) tuleb artiklis panna enne intervikilinke, muidu ei saa vikibotid neid automaatselt muuta (nt parandada teise keele linki). --Bioneer1 24. detsember 2010, kell 00:55 (EET)

Kui artiklis kirjutad nt arvandmeid või muud viitamist vajavat infot, siis tuleks panna ka korrektne viide. Nt artiklis kormoranlased oled Sa teinud küll Kasutatud kirjanduse rubriigi, kuid kui artiklisse paneb keegi veel arvandmeid vm juurde, on identifitseerimine tülikas--Bioneer1 11. juuli 2011, kell 22:20 (EEST)
----
Kordan eelmainitut. Vikipeedias ei tohiks artikleid kirjutada referaadi stiilis (s.o, et kirjutad teksti ja teksti lõppu paned allikad, mida kasutasid). Vikipeedia kui entsüklopeedia artiklis tuleb iga fakti sisaldav teave viidata kas või pärast iga lauset. --Bioneer1 (arutelu) 14. juuli 2012, kell 23:44 (EEST)

Kas artiklid kare kellukas ja Rapuntselkellukas on allikast otse maha kirjutatud. --Bioneer1 (arutelu) 14. juuli 2012, kell 23:49 (EEST)
----
Kare kellukas on osaliselt maha kirjutatud Eesti taimede määrajast. Rapuntselkellukas on tõlgitud inglise vikist. -- Elanus 15.juuli 2012, kell 22:45 (EEST)

Hi Elanus! As a Steward I'm involved in the upcoming unification of all accounts organized by the Wikimedia Foundation (see :m:Single User Login finalisation announcement). By looking at your account, I realized that you don't have a global account yet. In order to secure your name, I recommend you to create such account on your own by submitting your password on Special:MergeAccount and unifying your local accounts. If you have any problems with doing that or further questions, please don't hesitate to contact me on my talk page. Cheers, DerHexer (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 20:12 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Elanus~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Pikkuste suurusjärgud

Siin ei ole tegu suurustega, vaid pikkuste, läbimõõtude, vahemaadega jne. Andres 20. juuli 2007, kell 10:42 (UTC)

Kuram, ja ma mõtlesin veel tükk aega mida pealkirjaks panna. Ikka läks nihu. "Pikkuste tabel" oleks parem lahendus, kas tõstan ringi või oskad veel paremat pealkirja välja pakkuda?

Orders of magnitude (length), kuidas seda üldse tõlkima peaks. iffcool 20. juuli 2007, kell 10:49 (UTC)

:Mina tõlgiks suurusjärkude tabeliks. Pealkiri oleks pikkusmõõtude suurusjärgud vms.--Ken 20. juuli 2007, kell 10:53 (UTC)

:::Kas peaks siis artikli ümber tõstma nime alla "Suurusjärkude tabel"? iffcool 20. juuli 2007, kell 14:05 (UTC)

:::: Ei. Pealkirjast peaks kindlasti nähtuma, et jutt on pikkusest vms. Andres 20. juuli 2007, kell 14:18 (UTC)

:::::Inglise keeles on asi lahendatud nõnda: Orders of magnitude (currency), Orders of magnitude (density), Orders of magnitude (data), Orders of magnitude (energy), Orders of magnitude (mass) jne. Kas ka siin annaks midagi sarnaselt lahendada?

:::::Kuidas oleks siis parem: Pikkusmõõtude suurusjärgud, Pikkusmõõtude tabel, Suurusjärkude tabel (pikkused) vms.

:::::iffcool 20. juuli 2007, kell 14:35 (UTC)

:::::: Pikkuste suurusjärgud. Andres 20. juuli 2007, kell 14:38 (UTC)
Miks järsku pool tabelit ja artikli lõpp on inglise keeles? LauriKreen (arutelu) 29. detsember 2021, kell 14:14 (EET)

10−2 ehk 1 sentimeeter (cm) oli enne II MS ja veel ca kuni 197x Eestis lühendiga sm
101 ehk 1 dekameeter (dam) oli enne II MS Eestis lühendiga dkm
104 ehk 10 km ehk 10 000 on müriameeter (mrm) (müriaad = kümme-tuhat); vt ka müriameeterlained Wikipeedias.
LauriKreen (arutelu) 29. detsember 2021, kell 14:22 (EET)

Eesti keeles ei ole liidet meg- (megmeeter) on mega-; ei ole liidet jotta- (jottameeter) on jota-; ei ole liidet zetta (zettameeter) on zeta- võiks lähtuda sellest korras artiklist: https://et.wikipedia.org/wiki/%C3%9Chikute_detsimaaleesliited
LauriKreen (arutelu) 29. detsember 2021, kell 14:31 (EET)


Arutelu:Saul Hallap

Mis alal ta oli Eesti meister ja maailmarekordimees? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. juuli 2007, kell 11:09 (UTC)

Kas nad tapeti karistussalga või metsavendade poolt? Mõlemad arusaamatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuni 2010, kell 22:39 (EEST)
Vallad
Filter: valla eesti nimi=Kanepi
Sellisele tingimusele vastavaid andmeid ei leitud
Igatahes mitte praeguses Kanepi vallas.
--[[Kasutaja:Kontra|Kontra]] 18. juuni 2010, kell 11:12 (EEST)

https://www.sports-reference.com/olympics.html - suletud alates 14.05.2020


Arutelu:Host

Seda definitsiooni tuleb kuidagi diferentseerida. Andres 20. juuli 2007, kell 19:31 (UTC)

host tähendab inglise keeles peremeest ja veel midagi. Host infotehnoloogias on kitsa ringi släng. Nende släng, kes ei pea eesti keelt sobilikuks. Mul läheb alati hari punaseks ja ühtlasi meel kurvaks, kui näen, kuivõrd võimetud on muidud targad ja nutikad inimesed (need IT tegelased) ennast üldsusele arusaadavalt väljendama. Aga hetkel ei ole see mingi definitsioon. On olemas peremeesarvuti või muud sarnast ja ei midagi muud--Hendrix 20. juuli 2007, kell 19:42 (UTC)

: Nii e-teatmikus kui ka TTSS-is on sõna host vasteks "host". e-teatmikus on seejuures eristatud kahte tähendust.

::: Väikeses entsüklopeedias on aga 3 tähendust - Ahsoous 21. juuli 2007, kell 08:09 (UTC)

:::: Palun aita siis seda lehekülge korda teha. Andres 21. juuli 2007, kell 08:28 (UTC)

: "Peremeesarvuti" tundub olevat väga harva kasutatav sõna. Andres 20. juuli 2007, kell 19:50 (UTC)

::küsimus on eestikeelse mõistenduse juurdumise tasemes vastavas erialas. Ega meditsiinil on samad hädad - Kuigi Aul on väga palju vaeva näinud eestikeelse meditsiini terminoloogia väljatöötamisel, tema jõupingitusi eriti ei austata...--Hendrix 20. juuli 2007, kell 19:57 (UTC)

::: Meie fikseerime terminoloogia post factum. Meditsiiniterminoloogias pooldan küll olemasolevate eestipäraste terminite kasutamist. Infotehnoloogias samuti, kui need on fikseeritud. Andres 20. juuli 2007, kell 20:01 (UTC)

::::püüelgem siis sinna poole, et kinnistataks. Eks keelemehed ole ka inimesed ja ei suuda kogu maailma mõistendust hallata ja pistavad oma sõnaraamatutesse neid mõisteid, mis näiteks teabe valla asjatundjad neile ette söödavad (sai üsna eestikeelne lause...).--Hendrix 20. juuli 2007, kell 20:09 (UTC)

::::: Arvan, et Vikipeedia peaks lähtuma ikka olemasolevat olukorrast. Enamiku mõistete kohta on ju eestipärased terminid olemas, ja "host" on ju eesti keeles vastuvõetav sõna. Andres 20. juuli 2007, kell 20:58 (UTC)

ja võrgus olles arvutid pidevalt niiöelda lobisevad üksteisega - pidevalt saadavad signaale...--Hendrix 20. juuli 2007, kell 19:44 (UTC)

: Jah, selles mõttes kõik võrgus olevad arvutid ongi hostid. Ning lauaarvuti on välisseadmete suhtes host. Nii vähemalt e-teatmik väidab.
Andres 20. juuli 2007, kell 19:50 (UTC)

:seda peakski antud artikkel selgitama, mis see host (või kuidas iganes tema eestikeelne vaste oleks) siis tegelikult on.--Hendrix 20. juuli 2007, kell 19:57 (UTC)

:: Kordan, et e-teatmiku järgi on sõnal kaks tähendust. Kes oskab, viigu tähendused lahku või selgitagu neid lähtudes praegusest üldisest määratlusest. Andres 20. juuli 2007, kell 20:01 (UTC)

::: Minu arust hosti ja saa üldmõistega asendada. Infoallikaks võib olla ka teine inimene, ajaleht, üldnimetusega allikas. --Tiuks 19. august 2009, kell 09:25 (UTC)

:::: Ise ei saa termineid kasutusele võtta. Kui on mitu mõistet, tuleb lihtsalt mitu artiklit teha. Andres 19. august 2009, kell 09:41 (UTC)

* host 1 - Heikki Vallaste, e-Teatmik: IT ja sidetehnika seletav sõnaraamat
* host 2 - Heikki Vallaste, e-Teatmik: IT ja sidetehnika seletav sõnaraamat
* hosting - Heikki Vallaste, e-Teatmik: IT ja sidetehnika seletav sõnaraamat


Kasutaja arutelu:Koppo~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Koppo! Andres 20. juuli 2007, kell 21:10 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Koppo~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Sali Berisha

Kuidas sai Berisha olla riigi esimene president, kui eelnev-järgnev mallis on märgitud, et enne teda oli president Ramiz Alia?--Animagi 21. juuli 2007, kell 19:41 (UTC)

Jah, Ramiz Alia oli esimene sõjajärgne president. Alia ja Berisha vahel oli kaks presidendi kohusetäitjat. Andres 21. juuli 2007, kell 19:56 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.keshilliministrave.al/english/default.asp
** In Sali Berisha on 2013-06-24 13:21:15, 403 Forbidden ( The server denied the specified Uniform Resource Locator (URL). Contact the server administrator.  )
** In Sali Berisha on 2013-07-06 23:44:44, 403 Forbidden ( The server denied the specified Uniform Resource Locator (URL). Contact the server administrator.  )
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:45 (EEST)


Arutelu:1. august

*1989 – kristlase armee juht Michel Aoun kuulutas välja rahvaülestõusu Süüria vägede vastu Liibanonis.
--WikedKentaur (arutelu) 1. august 2017, kell 14:45 (EEST)


Arutelu:5. august

Siin on halbu linke ka, ja ka need valitud sündmused vajavad toimetamist.
Ma ei leidnud siit linki Kos. Andres (arutelu) 6. november 2014, kell 00:32 (EET)

* 1923 – Mihhail Abakanov valiti Mustvee alevivanemaks.
 * 1937 – Riigivanem Konstantin Päts võttis vastu Voka valla esindajad, kes valisid ta aukodanikuks.
--WikedKentaur (arutelu) 21. september 2016, kell 17:03 (EEST)
 * 1693 – Dom Perignon mõtles välja šampanja joogi.


Arutelu:6. august

* 1972 – Jüri Poska pühitseti Rootsis õigeusu preestriks.
--WikedKentaur (arutelu) 6. august 2017, kell 08:59 (EEST)


Arutelu:9. august

* 681 – rajati bulgaaride khaaniriik.
ligikaudne aasta. --WikedKentaur (arutelu) 7. august 2017, kell 21:00 (EEST)
 * 1994 – valitsus kinnitas riigisaladuse kaitse korraldamise ametkondadevahelise komisjoni koosseisu.
--WikedKentaur (arutelu) 9. august 2017, kell 16:58 (EEST)


Arutelu:13. august

Kas Ernesto Vitalli ei ole mitte Ernesto Vitollo? --IFrank (arutelu) 24. september 2013, kell 22:12 (EEST)

* 1939 – Liisa Teki saabus optandina Nõukogude Liidust.
 *339 – keelustati juutide ja kristlaste vahelised abielud.
--WikedKentaur (arutelu) 12. august 2018, kell 13:30 (EEST)
 *1913 – seikleja Otto Witte krooniti Albaania kuningaks.
--WikedKentaur (arutelu) 11. august 2019, kell 18:46 (EEST)


Arutelu:15. august


Arutelu:21. august

Kas jutt on sellest, et see oli esimene arvutusmasin, mis patenteeriti? Andres 24. juuli 2009, kell 07:10 (UTC)

*1888 – William Seward Burroughs patenteeris esimese arvutusmasina.
--WikedKentaur (arutelu) 24. august 2017, kell 19:13 (EEST)
*1968 – Eestis reageeriti märgatava hukkamõistu ja pahameelega, NSVL ja tema liitlaste sissetungile Tšehhoslovakkiasse, millega suruti vägivallaga maha "Praha kevadel" alanud demokratiseerimise ja liberaliseerimise protsess. Võib sisse tagasi panna, kui on viidatud. Taivo 13. august 2018, kell 16:42 (EEST)


Arutelu:23. august

* 1935 – Riigivanem Konstantin Päts saabus Soomest tagasi Eestisse.
--WikedKentaur (arutelu) 24. august 2017, kell 19:27 (EEST)
 * 1991 – Tim Berners-Lee avas võrguprotokolli ehk veebi (World Wide Web) uutele kasutajatele.
--WikedKentaur (arutelu) 23. august 2022, kell 09:15 (EEST)


Malli arutelu:Valitud sündmused/august/23

Mis moodi saab pilt kaduda lehelt ilma et sellest on märget artikli ajaloos? --TarmoK 21. juuli 2007, kell 23:23 (UTC)

Praeguse ajaloo järgi pole pilti üldse olnud. Andres 22. juuli 2007, kell 05:37 (UTC)


Arutelu:Brasiilia neegerorjad

Kahtlane, kas niisuguse pealkirjaga artiklit on tarvis. Ja ka "Brasiilia orjad" on kahtlane. Andres 22. juuli 2007, kell 06:40 (UTC)

Räägi parem, kuidas pdf-faili linkida artiklile
Sven

Kirjuta nii: [failiaadress selgitus] (pdf)

Pean silmas, et teema on ebatavaline. Kas võiks olla ka näiteks "Haiti indiaanlastest orjad", "Haiti neegerorjad", "Haiti orjad". Võib-olla tõesti, sest siin oli oluline erinevus. Kas Brasiilia olid ka indiaanlastest orjad ning kas neegerorjad moodustasid eraldi kategooria? Aga esialgu jääb see määramata ajaks nii.  Andres 23. juuli 2007, kell 07:17 (UTC)

Võib-olla tuleks hoopis teha artikkel "Brasiilia neegrid".

Peale selle, kirjuta siia siis midagi selle teema kohta. Lingist on vähe. Andres 23. juuli 2007, kell 07:21 (UTC)
Teema ongi ju Brasiilia neegerorjad, mitte lihtsalt Brasiilia orjad ja erinevaks teeb nad teistest Ameerikatesse teoodud orjadest nii päritolu, otstarve kui see, mis neist kujunes.
Praegune pealkiri tundub tõesti imelik. See võiks olla näiteks osa artiklist Orjandus Brasiilias. --Metsavend 28. juuli 2007, kell 06:23 (UTC)

Orjandus Brasiilia tundub mõistlik. Joel 28. juuli 2007, kell 06:53 (UTC)

: Mulle tundub "Orjandus Brasiilias" otsitamatu pealkiri. Pealegi on selles artiklis juttu ainult neegritest. Andres 28. juuli 2007, kell 07:55 (UTC)
Orjandus Brasiilias ja Brasiilia neegerorjad on üks ja sama teema, sest indiaanlasi pole Brasiilias kunagi edukalt orjadena kasutatud.

Ka näiteks Haitis ei kasutatud neid edukalt, kuid ikkagi kasutati. Andres 6. august 2007, kell 07:13 (UTC)
----
saada maksimaalselt kasulikke jõupingutusi, mitte lihtsalt maksimumtöötunde
kui nende teenistuses oleva aafriklase energiat väärtarvitada või üle koormata, maksab see vähem dividende kui teda hästi hoida

Need laused ei ole eriti arusaadavad. --Andres (arutelu) 31. mai 2024, kell 16:07 (EEST)


Arutelu:Tõnu Maarand

Need ei ole head pealkirjad. Andres 22. juuli 2007, kell 07:59 (UTC)
Teoste loetelu ei ole täielik, seetõttu ei saa öelda "järgmised teosed". Andres 22. juuli 2007, kell 08:05 (UTC)

kindlasti ei ole täielik. Ma vaikselt loodan, et keegi täiendab seda nimekirja. Tegelikult tegin selle artikli Juhan Smuuli monumendi pärast, aga et kõik oleks kenasti seotud, siis... ja et artikkel väga kõhna ei näiks, siis panin mõningaid teoseid kirja--Hendrix 22. juuli 2007, kell 08:09 (UTC)
Artiklis pole öeldud, kes on Tõnu Maarand.--Ken 22. juuli 2007, kell 10:04 (UTC)

Kas Maarand on tõesti Veljo Tormise büsti autor? Või on mitu büsti? Guugeldades leiab, et Arseni Mölder on teinud ühe büsti, vt --Estopedist1 (arutelu) 15. jaanuar 2019, kell 21:22 (EET)


Arutelu:Blu-ray Disc

>> Blu-ray Disc (kui ka BD) on high-density optical disc formaat digitaalse meedia hoiustamiseks, sisaldades high-definition video.
BD ???
* BD-ROM, which is a read-only format developed for pre-recorded content.
* BD-R,   which is a recordable format developed for PC data storage.
* BD-RW,  which is a rewritable format developed for PC data storage.
* BD-RE,  which is a rewritable format developed for HDTV recording.
How much data can you fit on a Blu-ray Disc?
** A single-layer disc can fit 23.3GB, 25GB or 27GB.
** A dual-layer disc can fit 46.6GB, 50GB or 54GB.
How much video can you record on a Blu-ray Disc?
** Over 2 hours of high-definition television (HDTV) on a 27GB disc.
** About 13 hours of standard-definition television (SDTV) on a 27GB disc.
ning vaata ka: http://groups.google.ee/group/ee.keel/browse_thread/thread/8e984bfe91e8c8e8
suwa 22. juuli 2007, kell 08:09 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cdfreaks.com/news/20563-pioneer-launches-12x-blu-ray-burner.html
** In Blu-ray Disc on 2013-05-25 14:21:32, 404 Not Found
** In Blu-ray Disc on 2013-06-24 03:31:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 06:31 (EEST)

Blu-Ray Disc rahvusvaheline lühend on BD, seda ka mini (8cm) versiooni jaoks: Mini-BD ja
ka 4K ehk UHD versioonide jaoks - 4K BD, UHD BD jne.
Kõik Blu-Ray plaatide mängijad kasutavad oma menüüdes, ekraanidel ja kaustanimedes lühendil BD baseeruvaid nimetusi.
Palun lõpetage rahva eksitamine siin oma nn eestikeelse lühendiga BR.
Lauri Kreen
---------------------

Aitäh tähelepanu juhtimise eest, näpukas parandatud. Kuriuss 23. jaanuar 2018, kell 14:58 (EET)


Arutelu:Vabadussild

Artiklis on öeldud: "Raudsild jalakäijatele - sõjatehas "Dvigateli" valmistatud sild", antud välisviide ütleb, et silla ehitas K-MOST. Kumb on õige/kust pärineb info Dvigateli kohta?--Ken 22. juuli 2007, kell 11:16 (UTC)

http://www.postimees.ee/160207/tartu_postimees/245195.php --Hendrix 22. juuli 2007, kell 11:52 (UTC)
Minu teada vähemalt eestiaegse silla nimi oli Vabadussild.

tegelikult ulatub silla ajalugu sajandite taha.--Hendrix 3. september 2007, kell 16:01 (UTC)
Ei tea, miks undo? de:Organisation Todt

eesti keeli oleks ikkagi organisatsioon või ehitusorganisatsioon nimega "Todt".--Hendrix 4. september 2007, kell 13:20 (UTC)

:Ei ole germanism. Seda kuju kasutatakse ka eesti keeles, ka näiteks inglise keeles: en:Organisation Todt. Ka prantsuse, portugali, soome ja rootsi keeles.

::märksõna oleks ikkagi Todt. Ei pane ju märksõnaks näiteks ehitusfirma "See ja see". Mitte keegi ei ütle eesti keeles organization Todt. Ikka kas Todti nimeline firma või midagi sarnast.--Hendrix 4. september 2007, kell 13:27 (UTC)

:::Minu arust on tegemist samasuguse tõlkimatu nimetusega, nagu näiteks Wehrmacht või Luftwaffe.

::::Sul on õigus. Vaatasin mõlemi keelset artiklit ja vabandan vaidlemise pärast. Aga segaduste vältimiseks, kuna on tegemist nimega, peaks olema ilmselt jutumärkides. Seega siis "Organisation Todt"--Hendrix 4. september 2007, kell 13:37 (UTC)

:::::Tänan. Olgu siis nii.

Kuidas viitaks sillale, kui tahaks temast rääkida näiteks 1554. aastal. Kas:
*mainitakse esmakordselt Vabaduse silda.
*mainitakse praeguse Vabaduse silla eellast Vene silla nime all.
*või veel mingi variant..--Hendrix 9. september 2007, kell 13:26 (UTC)

Teine variant oleks parem. Andres 9. september 2007, kell 15:06 (UTC)
----
Probleem - paistab, et taolisel kujul skript ei tööta. On keegi rohkem kursis pildilaotus süntaksiga?--Hendrix 26. juuli 2008, kell 12:22 (UTC)

lahendus osutus väga lihtsaks...--Hendrix 27. juuli 2008, kell 16:20 (UTC)
----
Tekst redigeerimiskastis on raskesti loetav. Andres 14. august 2009, kell 15:09 (UTC)

Millised oleksid ettepanekud?--Rünno 14. august 2009, kell 15:11 (UTC)

: Noh, teha viiteid võimalust mööda lühemaks ja vajaduse korral paigutada eraldi ridadele. Andres 14. august 2009, kell 15:23 (UTC)

::Või kasutada ajakohastatud tekstiredaktorit
thumb--Rünno 14. august 2009, kell 15:27 (UTC)

::: See peaks siis vaikimisi kõigil ette tulema. Andres 14. august 2009, kell 15:32 (UTC)

::::Ei julge seda veel kõigile soovitada, kuna kipub aeglaseks jääma. Aga miks ei võiks IT mehed seal keskuses veidi koodi kohendada, et ei hakataks kiiruse pärast kiruma? Idee on väga hea.--Rünno 14. august 2009, kell 15:37 (UTC)

::::: Igatahes ei ole see veel see, mida meil tarvis on. Peaks saama nii teha, et viiteid üldse näha ei oleks. Andres 14. august 2009, kell 15:56 (UTC)

Kardan, et skripti võimalused jäävad selleks liiga ahtaks. Viidete nähtamatuks tegemist võimaldaks mingi Microsofti ActiveX sarnane asi, aga vaevalt see läbi läheks. Oht kuritarvitamiseks oleks liiga suur.--Rünno 14. august 2009, kell 16:01 (UTC)

: Nad ei pea olema päris nähtamatud. Võib ju olla mingi märk, millega neid saab sisse lülitada. Samuti oleks hea säherdune mull, nagu meil on linkide tegemisel. Andres 14. august 2009, kell 16:39 (UTC)

Piltidega on üle pingutatud. Kui on ikka mitu sarnast pilti kõrvuti siis parem kui osad neid oleksid ainult Commonsis. Ivo 14. august 2009, kell 15:21 (UTC)

Nad ongi Commonsis ju. Siin on ainult virtuaalne pildiraam, kuju projetseeritakse kujutis.--Rünno 14. august 2009, kell 15:32 (UTC)

: Ivo peab silmas, et kõik pildid poleks artiklis näha.

: Mina isiklikult leian, et kui vähegi võimalik, peaksid kõik pildid oma allkirjadega siin olema. Nad tuleks lihtsalt nii paigutada, et nad ei segaks. Andres 14. august 2009, kell 15:35 (UTC)

::Kogu see galerii artiklisse toppida - see oleks tõesti liiast. Aga seal all galeriis nad ju ei sega eriti. Kes tahab, vahib, kes ei taha, ei vahi.--Rünno 14. august 2009, kell 15:39 (UTC)

::: Seda ma mõtlengi. Andres 14. august 2009, kell 15:56 (UTC)

::Ja Commonsis piltide vaatamine on veidi kehva sellepärast, et seal järjestatakse pildid vastalt faili nimele. Artiklis aga vastavalt artikli autori kujundamissoovile.--Rünno 14. august 2009, kell 15:52 (UTC)

::: Jah, see on üks Commonsi puudustest. Andres 14. august 2009, kell 15:56 (UTC)
Ka minu meelest oli siin pilte ebaproportsionaalselt palju ning seda enam ei lisa artiklile kuigivõrd need viimased halva kvaliteediga pildid. Kõiki pilte, mis vaba litsentsi all olemas on, ei pea iga hinna eest ühes artiklis kasutama, eks? 88.196.241.249 20. jaanuar 2012, kell 20:18 (EET)
----
Kas mõni Tartus elav või seal sageli liikuv inimene, kelle huviks on fotograafia, võiks teha Vabadussillast ühe korraliku pildi.--Rünno 7. november 2009, kell 12:29 (UTC)
----
kas Puusild on olnud Vabadussilla rahvakeelne pärisnimi? Ohpuu 2. juuni 2010, kell 10:42 (EEST)

Vabadussild sai oma nime alles 1925. aastal, seoses uue silla valmimisega. Enne seda oli seal puust sild, mida kutsutigi lihtsalt puusillaks.--WooteleF 2. juuni 2010, kell 11:25 (EEST)
----
Roboti tegevus - miks ei kõlvanud mõiste detail antud artiklisse?--Rünno 29. jaanuar 2011, kell 18:49 (EET)

Mis tähendab "mõiste ei kõlvanud"? Andres 29. jaanuar 2011, kell 19:03 (EET)

:Klambrid on eemaldatud. Enne oli "Üle poole sajandi ei kulgenud Laia tänava ja Vene tänava vahel üle Emajõe silda. 20. sajandi lõpus hakati ehitama jalakäijatele mõeldud silda. "Dvigateli" endises sõjatehases valmistatud detailidest silla". Nüüd on "Üle poole sajandi ei kulgenud Laia tänava ja Vene tänava vahel üle Emajõe silda. 20. sajandi lõpus hakati ehitama jalakäijatele mõeldud silda. "Dvigateli" endises sõjatehases valmistatud detailidest silla"--Rünno 29. jaanuar 2011, kell 19:32 (EET)

:: Kuhu see link peaks viima? Andres 29. jaanuar 2011, kell 20:09 (EET)
----
Kas need muudatused olid õiged? Kuidas pildiallkirjas punkti kasutatakse? --Epp 26. detsember 2011, kell 04:06 (EET)
----
Dvigateli silla pildi allkirja tasuks muuta. Polnud see miski Vabadussild. --Hirvelaid 12. veebruar 2012, kell 09:01 (EET)
----
Kas grafitil ei ole autoriõigust? Andres 14. veebruar 2012, kell 10:15 (EET)

On.--WooteleF 14. veebruar 2012, kell 10:20 (EET)

:Grafiti on avalikkusele kättesaadav kunstiteos, nii et Eestis võib seda näidata samadel alustel kui arhitektuuri. Ilus oleks ka autorit mainida, aga nagu ma aru saan, rõõmustaks selle yle kuritihti ka heakorraorganid. --Oop 14. veebruar 2012, kell 13:58 (EET)

::Autoril on õigus autorinimele (ja ka selle puudumisele). Adeliine 14. veebruar 2012, kell 14:12 (EET)

Vabadussild on Emajõge ületav sild Tartu kesklinnas.

Avalause sisu on eksitav. Tänane sild pole Vabadussild. Vabadussillast saame rääkida ainult minevikus, sest sild on hävinud. 1945 võeti eesmärgiks taastada sild võimalikult originaalilähedaselt. Taastusprojekt valmis 1946. Kui see projekt oleks realiseerunud, oleks meil täna Vabadussild alles. Samas asukohas püstitatud järgmised sillad on siiski juba teised sillad, isegi kui linnavõimud peaksid neile sama nime andma.

Vene sillalt on vaja rasv maha võtta, kuna see pole Vabadussilla alternatiivnimi.--Hirvelaid 18. veebruar 2012, kell 09:41 (EET)

:Kui praeguse silla nimi on Vabadussild, siis on kõik õige.--WooteleF 18. veebruar 2012, kell 11:46 (EET)

::Kui ma arhiivis natuke kaevan, leian oma foto, kus on preagu silla nimesilt. "Vabadussild", ytleb see. Pätsu ajal võis ju kuu pealt muusikast kosta ja Emajões limonaad voolata, aga see ei tähenda, et ajalugu oleks 1940. aastal lõppenud. Praegu seisab Emajõel sild, mille nimi on Vabadussild; kui varem seisis seal teine samanimeline sild, võib sellest ajaloo all eraldi lõigus rääkida, nii nagu ka teistest samas kohas olnud (ja mitte samanimelistest) sildadest. See asi ei käi nii, et kui nimi pyhas ja õiges ajaloos ykskord kasutusele võeti, siis tänapäev kui mineviku kahvatu vari ei tohi sama nime kasutada. --Oop 18. veebruar 2012, kell 13:51 (EET)

:::Kui silla kõrval on nimesilt Vabadussild, siis olen kõvasti mööda pannud. Saan ka nüüd aru, mis Sinu meelepaha põhjustas. Sina saad artiklist nii, et see räägib tänasest sillast, millele lisanduseks ka lõigud eelnevatest sildadest. Mina kui vanaaegne inimene arvasin pealkirjast lähtuvalt, et artikkel on Pätsu-aegsest sillast, millele lisanduseks lõigud eelnevatest ja hilisematest sildadest. --Hirvelaid 19. veebruar 2012, kell 09:34 (EET)

::Kui linn on nimetanud tänase silla Vabadussillaks, siis saab Tartu ajaloos olema kaks silda selle nimega ja teatmeteosed peaksid neil siis vahet tegema. Muidugi, siinse artikli avalause osutub siis õigeks. Kui keegi ükskord viitsib Pätsu-aegsest sillast eraldi artikli teha, siis too peaks saama artikli nimeks Vabadussild ja siinne artikkel nime täpsustuse.--Hirvelaid 19. veebruar 2012, kell 09:34 (EET)

:::Miks just too peaks saama?--WooteleF 19. veebruar 2012, kell 11:44 (EET)

::::Sest too on pärit kuldsest õnnepõlvest. Suurem jagu inimesi puutub praegusel ajal kyll kokku peamiselt olemasoleva, mitte kunagise sillaga, sestap on see nende jaoks põhitähendus. Samas on muidugi inimesi, kelle meelest on normaalne, et ammu läbikõrbenud ja tarbetuks osutunud Kiviilla Fondi arvenumber tänini kaarsilla juures plekist plakatil seisab - petturluse vorm seegi, isegi kui pooleldi tahtmatu. Suure mineviku keskel kõndides paistab tänapäev kui kahvatute varjude mäng. --Oop 19. veebruar 2012, kell 12:57 (EET)

Kas sillal olev tee ei ole kummagi tänava osa? Adeliine 11. aprill 2012, kell 01:16 (EEST)

Tõstsin artikli heade artiklite seast ümber B-kvaliteediklassi (vastavale sellele arutelule siin). Teksti täiendaval kontrollimisel ja arendamisel võib selle esitada A-kvaliteediklassi artikli kandidaadiks. Ivo (arutelu) 21. jaanuar 2018, kell 23:03 (EET)


Arutelu:Metodoloogia

Vikilinkidega tuleb olla ettevaatlik, sest näiteks inglise keeles ei eristata metodoloogiat ja metoodikat. Andres 22. juuli 2007, kell 22:41 (UTC)

Kas see siiski nii on? Loodusteaduslikes artiklites on juba traditsiooniliselt peatükk 'Material and Methods', kus ei või olla seeasemel 'Material and Methodology'. See eristamatus piirdub ehk mõne kitsama valdkonnaga. Kk 6. märts 2008, kell 16:22 (UTC)

: Võib-olla ma eksin. Pidasin silmas, et methodology tähendab mõlemat.  Methods muidugi metodoloogiat ei tähenda. Andres 6. märts 2008, kell 20:34 (UTC)

Kreekakeelne sõna ei puutu minu meelest siin asjasse, sest sõna ei ole otseselt kreeka keelest võetud. Jätsin sellepärast välja.
Teadusfilosoofia (eesti keeles ei öelda selle kohta "teadusteooria") alla ei kuulu mitte metodoloogia, vaid teaduse metodoloogia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. märts 2008, kell 20:34 (UTC)

Metodoloogia on printsiipide süsteem tegutsemiseks mistahes alal. Vastavalt on teaduslikus uurimises vaja teadusmetodoloogiat, hariduses haridusmetodoloogiat, tööstuslikus tootmises tootmismetodoloogiat jne.
Meetod on  (kr.) tee - äraproovitud, kindel tee sihil püsimiseks ja eesmärkide saavutamiseks.
Metoodika on meetodite kogum mingis valdkonnas küllalt otstarbekaks, efektiivseks ja intensiivseks tegutsemiseks. 212.49.25.1 13. november 2022, kell 15:41 (EET)


Arutelu:Ämari lennuväli

Ämaris oli ka Nõukogude Liidu radarijaam, kus jälgiti Nõukogude õhuruumile lähenevaid ja seda läbivaid lennumasinaid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. juuli 2007, kell 13:18 (UTC)

Kui on midagi valesti, siis paranda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. juuli 2007, kell 18:12 (UTC)

Vajaks selgitamist, mida kujutab endast Ämari Lennubaas. Kas see on õhuväe alluvusse kuuluv üksus, mis haldab Ämari lennuvälja? Või on kogu kompleks (lennuväli + personal) kokku Lennubaas? Kui lennubaasi all mõeldakse lennuvälja koos personali ja rajatistega, siis kas ei peaks lennubaasideks nimetama ka Raadit ja Haapsalut? - Paavo 13. juuli 2008, kell 13:50 (UTC)
----
Võib-olla neid spordisaavutusi pole tarvis, aga vikindamist artikkel vajab. Andres 17. aprill 2009, kell 04:39 (UTC)
----
Varasem ülem major Arvo Palumäe. Andres 13. märts 2010, kell 19:03 (UTC)
----
Venekeelsed nimed on välja jäetud. Andres (arutelu) 12. november 2013, kell 16:41 (EET)


Arutelu:Tallinna Reaalkool

esimene kooliks projekteeritud hoone Eestis

Kas tõesti? Kas selle kohta on viiteid? Kas mõeldakse projekteerimist arhitekti poolt? Igatahes ülikoli on varem projekteeritud. Külakoolid nähtavasti ehitati ilma projektita? Andres 23. juuli 2007, kell 15:40 (UTC)

: Jah minu viga, nüüd parandatud

: http://www.real.edu.ee/ajalugu/ 3. lõik.

: suwa 21. august 2007, kell 06:44 (UTC)

kirjandust:
* [http://ester.nlib.ee/record=b1321050~S1*est Realist, Tallinna Reaalgümnaasiumi õpilaskonna ajakiri 1935-1940]
* [http://ester.nlib.ee/record=b1690136~S1*est II. Programm der Petri-Realschule zu Reval, 1890 (Reval : A. Mickwitz)]
* [http://ester.nlib.ee/record=b1884485~S1*est Peetri Reaalkool Tallinnas, Tallinn : Aleksander Veiderma, 1966]
muu:
* [http://ester.nlib.ee/record=b2188764~S1*est Reaal ajas, Videosalvestis, režissöör Hardi Volmer, käsikiri Karl Martin Sinijärv ja Jürgen Rooste, Tallinna Reaalkool, 2006]
* [http://ester.nlib.ee/record=b2193137~S1*est Reaali hümn ja laulud, Helisalvestis, Reaal 125, Tallinna Reaalkool, 2006]

Kas siia oleks lubatud lisada vilistlaste nimesid või oleks see ebasobiv? Myriwe 17. oktoober 2008, kell 20:40 (UTC)

Tuntud vilistlaste nimesid võib mainida. Andres 17. oktoober 2008, kell 20:59 (UTC)

: Ehk piirduks alguses nendega, kelle kohta siin wikis artikkel juba olemas?

: Muidu tuleb see nimekiri liigpikk! Mumeelest on tähtsam meenutada tuntuid õpetajaid.

: suwa 18. oktoober 2008, kell 06:26 (UTC)

:: Üks ei sega teist.

:: Kui pikk see nimekiri siis tuleb? Andres 18. oktoober 2008, kell 06:48 (UTC)

::: kuni 2001 lõpetajate nimekiri paistab olevat 600 lk-d paks ...

::: Ehk siis, õpilane oma hilisemas elus ja tegevuses, seega tema elulooartiklis, saab viidata kooli lõpetamisele.

::: Samas õpetajatele ongi tihtipeale kool koht kus elutööd tehakse.

::: suwa 24. märts 2009, kell 10:20 (UTC)
Kogu nimekiri pole vast vajalik, aga tuleks ka arvestada, et kõigi kohta lihtsalt pole veel biograafiat tehtud. Andres 24. märts 2009, kell 10:25 (UTC)

hetkel viitab siia ~150 artiklit. suwa 30. aprill 2013, kell 13:14 (EEST)

Endiste nimedega on segadus. Osa on seal lingitud, ent suunavad tagasi siia artiklisse--Estopedist1 (arutelu) 4. september 2015, kell 16:53 (EEST)

Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasium suunab artiklile Gustav Adolfi Gümnaasium.--Juhan121 (arutelu) 7. aprill 2018, kell 23:41 (EEST)

Siin on kirjanduse lõigus viide, viidete lõik aga eespool ja tulemusena on see viide artikli viimasel real...— Pietadè Kaastöö 8. aprill 2021, kell 22:48 (EEST)


Arutelu:Maavalitsus

Mis asi see maavalitsus on? Andres 23. juuli 2007, kell 16:54 (UTC)

miks Sa seda küsid?--Hendrix 23. juuli 2007, kell 16:57 (UTC)

: See tuleb artikli algusesse kirjutada. Andres 23. juuli 2007, kell 16:57 (UTC)

Maakonnavalitsustest tuleks eraldi kirjutada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. juuli 2007, kell 17:01 (UTC)

mina tahtsin lihtsalt Ida-Viru maavalitsuse hoonet eksponeerida...--Hendrix 23. juuli 2007, kell 17:03 (UTC)
30.03.1917 Venemaa ajutise valitsuse poolt antud Eestimaa kubermangu administratiivse valitsemise ja omavalitsuse ajutise korraldamise seaduse alusel ühendati Eestimaa üheks rahvuslikuks kubermanguks ning Eesti maakonnad muutusid omavalitsuslikeks haldusüksusteks. 13.06.1917 avaldati ajutised määrused kubermangu ja maakondade maanõukogude valimiste asjus. Selle järgi tuli maakonna maanõukogu liikmeid valida maakonna valijatekogu poolt. Valdades valiti iga tuhande valija kohta üks saadik maakonna valijate kogusse. See kogu valis omakorda maakonnanõukogu. Maakonnanõukogu täidesaatvaks organiks oli maakonnavalitsus, kuhu pidi kuuluma vähemalt kolm liiget (sh esimees) ja sekretär. Maakonnavalitsus valiti maakonnanõukogu koosolekul. 1927 nimetati maakonnanõukogud ümber maavolikogudeks ja maakonnavalitsused maavalitsusteks.
19.01.1934 võttis Riigikogu vastu maakondade ajutise valitsemise seaduse, mis sätestas maakondliku tasandi omavalitsuste kaotamise ning 01.04.1934 saadeti maavolikogud laiali. Maavalitsused jäid tegutsema ajutiste maavalitsustena kui siseministeeriumile alluvad riigiasutused, kellele anti üle volikogude õigused, kohustused ja varad. Uus maakonnaseadus võeti vastu 19.04.1938; selle kohaselt olid maakonna valitsemise organid maavolikogu, maavanem, maavalitsus ning linna- ja vallavanemate täiskogu. Maavolikogu oli maakonna omavalitsuse esinduskogu, mille liikmed valiti vallavanemate hulgast viieks aastaks. Maavolikogu juhatajaks oli maavanem, kes oli ühelt poolt keskvalitsuse kohapealne esindaja, teiselt poolt maakondliku omavalitsuse juht. Täitevorganiks oli maakonnavalitsus, millesse peale maavanema kuulus kaks maanõunikku. Vallavanemate ja linnapeade täiskogu tegutses lisaks maavolinike valimise ülesandele nõuandva organina ning saatis oma esindaja maavalitsusse.

Nii et maavalitsusel oli varem kaks erinevat tähendust. Andres 23. juuli 2007, kell 17:40 (UTC)

Integreerida:
'''''Eesti Vabariigi maavalitsused''' on maavanemat teenindavad ning maavanema juhtimisel töötavad valitsusasutused.
''Eesti Vabariigi maavalitsused ja kontaktandmed 2007. aasta seisuga:
{| class="wikitable"
|-
! Maavalitsus
! Aadress
! Koduleht
|-
| '''[[Harju Maavalitsus]]'''
| Roosikrantsi 12, 15077 Tallinn
| http://www.harju.ee/
|-
| '''[[Hiiu Maavalitsus]]'''
| Leigri väljak 5, 92401 Kärdla
| http://www.mv.hiiumaa.ee/
|-
| '''[[Ida-Viru Maavalitsus]]'''
| Keskväljaku 1, 41594 Jõhvi
| http://www.ivmv.ee/index.php?lang=est&
|-
| '''[[Jõgeva Maavalitsus]]'''
| Suur 3, 48306 Jõgeva
| http://www.jogevamv.ee/
|-
| '''[[Järva Maavalitsus]]'''
| Rüütli 25, 72713 Paide
| http://www.jarvamv.ee/
|-
| '''[[Lääne Maavalitsus]]'''
| Lahe 8, 90503 Haapsalu
| http://www.lmv.ee/
|-
| '''[[Lääne-Viru Maavalitsus]]'''
| Kreutzwaldi 5, 44314 Rakvere
| http://www2.l-virumv.ee/
|-
| '''[[Põlva Maavalitsus]]'''
| Kesk 20, 63308 Põlva
| http://www.polvamaa.ee/index.php
|-
| '''[[Pärnu Maavalitsus]]'''
| Akadeemia tänav 2, 80088 Pärnu
| http://www.mv.parnumaa.ee/
|-
| '''[[Rapla Maavalitsus]]'''
| Tallinna mnt 14, 79513 Rapla
| http://www.raplamv.ee/atp/
|-
| '''[[Saare Maavalitsus]]'''
| Lossi 1, 93816 Kuressaare
| http://www.saare.ee
|-
| '''[[Tartu Maavalitsus]]'''
| Riia 15, 51010 Tartu
| http://www.tartumv.ee/
|-
| '''[[Valga Maavalitsus]]'''
| Kesk 12, 68203 Valga
| http://www.valgamv.ee/web.nsf
|-
| '''[[Viljandi Maavalitsus]]'''
| Vabaduse plats 2, 71020 Viljandi
| http://mv.viljandimaa.ee/?op=&id=
|-
| '''[[Võru Maavalitsus]]'''
| Jüri 12, 65620 Võru
| http://www.werro.ee/mv/index.php?flash=0
|}

Kas maakonnaomavalitsus ja maavalitsus on eri asjad? EKSSi järgi on maavalitsus "maakonna omavalitsuse täidesaatev asutus"--Estopedist1 (arutelu) 18. september 2018, kell 14:48 (EEST)