Arutelu:Nuuk

Ka taani keeles paistab ametlik nimi olevat Nuuk. Andres 31. märts 2006, kell 12.11 (UTC)

Taani keeles on ametlik nimi ka Nuuk. Vaata nende kodulehte. Kas leiad kuskil nime Godthaab? Godthaab on taani keeles Nuuki nimi sama palju kui Tallinna nimi on saksa keeles Reval. --Metsavend 31. märts 2006, kell 12.36 (UTC)
Igatahes omavalitsuse kodulehel kasutatakse taani keeles ainult nime Nuuk. Ka taani viki artikkel kannab nime "Nuuk", teine nimi esitatakse rööpnimena. Andres 31. märts 2006, kell 12.41 (UTC)

Palun vaadake esmalt KNABi ja seejärel taani vikit ja seejärel norra vikit. Nuuk on gröönikeelne nimi.  Taani- ja norrakeelne nimi on Godthåb. Taani viki ütleb otsesõnu på dansk Godthåb. Metsavenna tehtud parandused muutsid artikli valeks! Norra vikis on artikli pealkiri "Godthåb". See ei ole "endine nimi". - Urmas 31. märts 2006, kell 13.14 (UTC)

Samuti palun mitte sassi ajada omavalitsust ja asulat! Otepää valla ja Otepää linna puhul me seda millegipärast ei tee, kuid miks siis kaugemate kohta puhul? - Urmas 31. märts 2006, kell 13.15 (UTC)

:Tallinna kohta: Reval on Tallinna saksakeelne nimi kindlasti. Paralleel Tallinn-Reval ei ole kõige õnnestunum ka näiteks põhjusel, et Eesti ei ole Saksamaa valdus. Gröönimaa Taani oma paraku on. Eri keeltele jäävad nendekeelsed nimed alles igal juhul. Ükskõik, kuidas venelased Petserit, Jaanilinna, Viiburit, lätlased Riiat, soomlased Turut omas keeles nimetavad, eestikeelsed nimed jäävad ikka alles. - Urmas 31. märts 2006, kell 13.49 (UTC)

::Siinkohal ei saa jätta märkimata, et ka kõik need Petserid, Riiad ja Turud ei ole kõige õnnestunumad näited. Taanlased on ise otsustanud kasutada nime Nuuk. Eestlased on otsustanud, et kasutavad edasi nimetusi Riia ja Peterburi. Venelasi ja lätlasi see eriti ei huvita, kuidas me neid linnu nimetame. Küll huvitab eestlasi kuidas venelased Tallinn kirjutavad ja samamoodi huvitab gröönlasi, kuidas taanlased nende pealinna nimetavad. Olen nõus, et nimi jääb alles varem ilmunud kirjandusse ja dokumentidesse, kuid rääkides tänapäeva linnast kasutatakse uut nime Nuuk. Nimi vahetus. Nii lihtne see ongi. Uus nimi taani keeles on Nuuk. Kõnekeeles ei saa nime Godthåb ära keelata, kuid suurem osa taanlasi on olukorraga leppinud. Küsimus taandub sellele, mida me selles tabelis õigupoolest näha tahame. --Metsavend 31. märts 2006, kell 21.40 (UTC)

: Taani viki ütleb: Byen er kendt som Godthåb, selvom dens officielle navn har været det grønlandske Nuuk (som betyder næsset) siden selvstyret trådte i kraft i 1979. St: "Linn on tuntud Godthåbi nime all, kuigi ametlik nimi on alates omavalitsuse jõustumisest 1979 olnud gröönikeelne Nuuk (mis tähendab 'neem')." Loomulikult on Godthåb taanikeelne nimi, kuid mitte ametlik taanikeelne nimi. Omavalitsuse lehel räägitakse ka linnast. KNAB ei ütle ju, et Nuuk ei ole taanikeelne nimi: KNAB ei pretendeeri täielikkushttp://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Arutelu:Nuuk&action=editele. See, et ta on grööni päritolu, ei tee ju teda mittetaanikeelseks. Taani vikis peetakse silmas nime päritolu.

: Peale selle, kuigi Gröönimaa on olnud Norra koloonia ja linn on rajatud norralase poolt, on problemaatiline, kas tuleb mainida norrakeelset nime.  Andres 31. märts 2006, kell 13.53 (UTC)

::Avalauses sulgudes esinev väide on oma praegusel kujul, erinevalt endisest kujust, vale. Kindlasti ei ole linna taanikeelne nimi Nuuk. Küll on taani keeles ametlikult kasutatav nimekuju Nuuk. Tabelis ei tohi kindlasti olla taanikeelse nimena Nuuk (taani keele rida tuleb sellisel juhul lihtsalt ära koristada!). Taastada tuleb avalause sulgudes olnud osa või kõik sulgudes olev kustutada. - Urmas 31. märts 2006, kell 14.19 (UTC)

:: Kuidas saab taani keeles ametlikult kasutatav nimekuju mitte olla taanikeelne?

:: Arvan, et nimede kohta tuleb kirjutada omaette alajaotus, kus saab asja ära seletada. Tabelis aga tuleks esitada grööni- ja taanikeelne ametlik nimi. (Eeldan, et tabel on mõeldud ametlike nimede jaoks; võib-olla ma eksin). Andres 31. märts 2006, kell 17.27 (UTC)

:::Taani keeles ametliku kasutatav nimi saab vabalt olla mingist muust keelest. Nt enamus eesti keeles kasutatavaid nimesid on muukeelsed. Eestikeelseid nimesid Eestist väljapoole jääva maailma kohta pole just kuigi palju ja tihti kipuvad needki kaduma: mõned käivad Eestist kahjuks Sankt Peterburgis, mitte Peterburis; enamasti ei kasutata meil selliseid Läti linnade nimesid nagu Võnnu ja Volmari (eestikeelse nime tarvitus on reeglina ainult ajaloolises kontekstis :( ). Mõned eesti keeles kasutatavad nimed on pärit hoopis kolmandatest keeltest - Bukarest ja Lissabon saksa keelest, Casablanca hispaania keelest.

:::Tabel ei ole mõeldud ametlike nimede jaoks, vaid esitamaks nime ametlikes ja kohalikes keeltes (nt võru- ja setukeelsed nimed). Tabeli üks eesmärke (see pole minu väljaöeldud) on näha, mis keelest pärit nime me eesti keeles kasutame (Lissaboni-tüüpi juhtumid tuleb siiski eraldi välja kirjutada). - Urmas 31. märts 2006, kell 20.45 (UTC)

::::Gröönimaal pole ainus ametlik keel grööni keel. Linna nimi on tabelitesse märgitud ametlikes keeltes (=/ "ametlik nimi").

::::Mall "vaidlustatud" võiks siiski vaidlustaja seisukohaavalduseni tagasi saada. - Urmas 31. märts 2006, kell 20.53 (UTC)
Minu arust on desinformeeriv tabelisse kirjutada 'taani Godthåb'. Godthåb on ajalooline nimi, kuid tabelist see ei selgu. Tänapäeval kasutatakse taani keeles nimetust Nuuk. Nimi Godthåb seostub koloniaalse minevikuga. Nimest tuleks eraldi lõik artiklisse kirjutada. Tundub, et ma pole selleks piisavalt kompetentne. --Metsavend 31. märts 2006, kell 21.10 (UTC)

Võrdlus Riia jms linnadega on igati omal kohal. Ma rääkisin nimeliikidest, mitte poliitilisest viisakusest. Taanikeelne nimi kui selline on nimeliik (eksonüüm; nagu ka 'Riia'). Koloniaalne minevik jms kuulub aga poliitika valdkonda [neid kaht ei maksaks samasse patta panna]. Se's osas on taanlased kindlasti tunnustust väärt, et tunnistavad Gröönimaa õigusi (iseolemisele?), sh nimede kaudu. Nimedega "mängimine" pole sugugi tühiasi - nt Venemaal on poliitikuid, kes räägivad "Tartu rahu", ja on poliitikuid, kes räägivad "Jurjevi rahu". Väga palju ei ole vaja pead murda, kes neist kuidas Eestisse suhtub. - Urmas 31. märts 2006, kell 22.06 (UTC)

: Mul on igatahes ettepanek kasutada tabelis ainult ametlikke nimesid ja muudest nimedest vajaduse korral rääkida tekstist. Asi on selles, et riikide ja haldusüksuste tabelites on meil ju ainult ametlikud nimed. Kust peab lugeja teadma, et tegemist ei ole ametliku nimega? Teisest küljest muidugi, kust peab lugeja teadma, et tegu on ametliku nimega? See on üldse tabeli halb külg, et selles antud info ei ole üheselt mõistetav. Seetõttu peaks minu meelest tabelis olevat infot tekstis dubleerima. Tabel on ainult näitlik abimaterjal.

: Kõik võõrnimed on eestikeelsed sõnad. Neid hääldatakse eesti keele fonoloogilises süsteemis ja käänatakse eesti keele morfoloogia järgi. Niisamuti on ka Nuuk taanikeelne sõna. Juhul kui tabel ei ole ametlike nimede jaoks, tuleks tabelis ära tuua mõlemad ning märkida ühe juurde, et see on ametlik nimi, teise juurde, et see on varasem ametlik ja praegune mitteametlik  nimi. Andres 1. aprill 2006, kell 03.01 (UTC)

::Tabelis ainult ametlike nimede esitamisega ei ole nõus. Nii toimides ei tohiks me tabelisse kirjutada sõnu "Jaanilinn", "Petseri", "Peterburi", "Petroskoi". Need ei ole ju ametlikud. Ametlikku infot taga ajades - kui ametlik on tabelis toodud linnade rahvaarv, linnade koordinaadid ei pruugi olla antud linna 0-punkti või maanteede 0-punkti järgi. Igasugused sorbikeelsed nimed tuleb Saksamaa linnade juurest ära koristada. Jne, jne.

:::See ei ole sobiv võrdlus. Me teeme eesti vikit ja seetõttu on igal pool esikohal eestikeelsed nimed. Eksonüümide puhul ei saagi need ametlikud olla, sest eesti keel on ametlik keel ainult Eestis. Rahvaarv ei saa olla ametlik samas mõttes mis nimi, seda ei kehtestata seaduse või määrusega. Sorbikeelsete nimede suhtes ma ei tea, aga arvan, et nad võivad küll teatud juhtudel ka ametlikud olla. Sorbi keelel on vist mingi kohaliku ametliku keele staatus teatud piirkondades. Sama kehtib ka Rumeenia linnade ungarikeelsete nimede suhtes. Sarnaseid juhtumeid on väga palju ja oleks hea, kui me paneksime paika mingid reeglid, kuidas neid nimesid esitada. --Metsavend 1. aprill 2006, kell 10.39 (UTC)

:::: Püüdsin sorbi keele suhtes asja uurida. Saksa vikis on öeldud, et ametlik keel ta kuskil ei ole, kuid Lausitzis on näiteks tänavate ja asulate sildid kahes keeles. Muidu olen Metsavennaga nõus. Peale selle, ka eesti keele puhul tuleb esitada rööpnimed, kui need on. Ja näiteks on  "Pskov" on "Pihkva" kõrval rööpnimi, sest seda tohib eesti keeles kasutada. Üldse, eestikeelsete välismaa kohanimede puhul ei ole üldjuhul jutt mitte ametlikust, vaid lihtsalt keeleliselt korrektsest nimekujust.  Andres 1. aprill 2006, kell 16.30 (UTC)

::Üks asi on taanikeelne sõna ja teine taanikeelne nimi. 'Pskov' võib olla küll kirjas eestikeelses tekstis, kuid ta ei ole tolle linna eestikeelne nimi. - Urmas 1. aprill 2006, kell 08.18 (UTC)

::::: Ma ei taha end siia suhtkoht minu jaoks mõttetusse arutelusse segada, aga kahjuks pean nentima, et olen näinud kui sa ise oled parandanud Venetsueela Venezuelaks ja Veneetsia Veneziaks... samas on need sama vähe eestikeelsed nimekujud kui Pskov... - Ahsoous 1. aprill 2006, kell 17.54 (UTC)

:::::: Pihvka ja Veneetsia - Venetsueela, ehkki võivad tunduda sama juhtum, on siiski natuke eri tüüpi asjad. - Urmas 2. aprill 2006, kell 06.56 (UTC)

::: Millised nimed tabelis esitada, see on kokkuleppe asi. Olgu siis peale, et tabelis on nimed kohalikes keeltes. (Muide, lugeja seda igatahes tabelist teada ei saa. Mina igatahes lugejana arvasin, et esitatakse ametlikud nimed ametlikes keeltes, sest näiteks riikide puhul see nii on. Mingite  muude amdmete ametlikkus ei ole silma torganud. Ka ametlike nimede puhul pole ju asi andmete ametlikkuses, vaid pigem esitatakse andmed ametlikes keeltes.)

::: Minu meelest tuleks praegusel juhul ära tuua nii ametlik kui ka mitteametlik taanikeelne nimi. Kui me toome ära ainult mitteametliku nime, siis see on minu meelest küll eksitav. Ja üldse, kui on olemas rööpnimed, peaks nad kõik ära tuua.

::: Ma ei ole nõus, et Pskov ei ole eestikeelne nimi. Kui nimi on eestikeelne sõna, siis on ta ka eestikeelne nimi. Asi on lihtsalt selles, et ta ei ole eksonüüm, ta ei ole eestipärane nimi. Andres 1. aprill 2006, kell 08.36 (UTC)

:::: Ametlike nimede esitamisega on see häda, et nende esitamiseks peaks olema kättesaadavad vastavad dokumendid, kus need nimed ametlikult kinnitatuna kõik kirjas. Kui paljudel riikidel sellised nimistud olemas on ja paljud noist meile kättesaadavad on, ei julge pakkuda. Küll aga on võimalik esitada nime ametlikes või kohalikes keeltes. Need keeled on iga piirkonna kohta teada. Kohanimede teadasaamiseks nendes keeltes piisab aga lihtsatest teatmeallikatest ja kaartidest. - Urmas 2. aprill 2006, kell 06.56 (UTC)

::::: Ma ei ütle, et me peame tingimata piirduma ametlike nimedega. Aga riigitabelis ja haldusüksuse tabelis me ju esitame ametlikud nimed. Pole nõus sellega, et ametlikku nime saab teada ainult dokumentidest. Minu meelest piisab ka siin lihtsatest infoallikatest. Kust me siis riikide ametlikud nimed teada saime? Minu arvates piisab ametlikust kodulehest. Andres 2. aprill 2006, kell 07.00 (UTC)

::::: Tabelile peaks lisama selgituse, mis alusel nimed on valitud, muidu on nimede valimisest vähe kasu. Või siis tuleks info dubleerida ja täiel kujul esitada artikli tekstis. Eelistan viimast. Andres 2. aprill 2006, kell 07.08 (UTC)
Praegu puudub tabelist taanikeelne nimi. Selle saab lisada siis, kui on kokku lepitud, mis tüüpi nimesid tabelis esitatakse. Võtsin vaidlustuse praegu maha. --Metsavend 27. august 2006, kell 21:25 (UTC)

kahjuks ei jaga seda keelt :da:Diskussion:Godthåb - Ahsoous 27. august 2006, kell 21:34 (UTC)

:Vaata parem da:Diskussion:Nuuk. --Metsavend 27. august 2006, kell 21:39 (UTC)

:: vahet pole... taanikeelne nimi on ikkagi see mis Urmas siin ära toob... aga imho võiks infotabelites olla tnduvalt rohkem andmeid kui seal praegu on... kuigi see mõningatele ei meeldi (vt näiteks :Malli arutelu:Riigi info... minu arvates on konkreetse sisuga ja suht ühtviisi vormistatud tabelitest andmeid lihtsam üles leida ... ja tegelt ka leian, et riigi osa (provintsi) ja riigi enda kohta käivad tabelid peaksid olema ühe ja sama kujunduse ja paigutusega /selle vastu paistis näiteks Urmas olema... ja oma tabelite ümberkujundamise käigus on ta teinekord ka andmeid seda tehes üleüldse ära kaotanud (: / -- Ahsoous 27. august 2006, kell 21:58 (UTC)

::: On vahet. See on taanikeelne mitteametlik nimi. Nuuk on ametlik. Aga ma olen ka selle poolt, et tabelis võiks rohkem infot olla. --Metsavend 27. august 2006, kell 22:02 (UTC)

:::: Taanikeelne nimi on Godthåb, nii nagu näiteks inglise keeles on Varssavi Warsaw, Milano saksakeelne nimi Mailand, Rijeka itaalia keeles Fiume, San Sebastián baski keeles Donostia jne. - Ahsoous 27. august 2006, kell 22:33 (UTC)

::::: Jah, see on põhimõtteliselt küll nii, aga siin on üks nüanss. Taanikeelne ametlik nimi on Nuuk, mitte Godthåb. Loetletud juhtumitel niisugust erinevust ei ole, välja arvatud "Donostia-San Sebastián", mis on ametlik nimi nii baski kui ka hispaania keeles. Andres 27. august 2006, kell 22:42 (UTC)

:::: Mul ei ole midagi selle vastu, et tabelis on infot kui palju tahes (nende jaoks, kellele meeldib infot tabelist otsida), aga ma leian, et kogu tabelis olev info peaks olema tekstis dubleeritud, sest muidu peab lugema teksti ja tabelit korraga. Peale selle, tabel jääb alati mittepaindlikuks, nii et korrektne info (koos kõigi vajalike nüanssidega) ei pruugi tabelisse ära mahtuda, või siis läheb tabel nii kirjuks, et kaotab ülevaatlikkuse.  Andres 27. august 2006, kell 22:07 (UTC)

::::::: Info dubleerimine on minu arvates liigne. Alates geograafilistest koordinaatidest ja lõpetades maakoodide ning üladoomenitega.

:::::::: Kui artikkel on väga lühikę siis ei ole küll mõtet infot dubleerida. Aga kui artikkel muutub pikakş siis on väga imeliķ kui rahvastiku all jäetakse praegune elanike arv mainimata võikirjeldatakse pikalt-laialt asukohta aga koordinaate ei mainita jnė See segab oluliselt lugemist. Lugejal on õigus eeldada, et ta saab kogu info tekstist kättė.  Ta ei pruugi teadą et nüüd, sellel kohall on tarvis täiendava info saamiseks tabelisse kiigatą ning arvab, et vastavat infot lihtsalt ei olė Mõni lugeja eelistab tekstį mõni tabelit. Ei tohiks seada neid halvemasse olukordą kellelel ei meeldi tabeleid lugeda. Pealegi vajavad tabelis toodud andmed enamasti täpsustamist. Tabel on ikkagi sellekş et teatud eriti vajalikud andmed oleksid kiiresti leitavad. kui need on eriti vajalikud andmed, siis ei tohiks neid seda enam tekstist välja jätta. Andres 28. august 2006, kell 07:44 (UTC)

::::::::: Väite, et tabelis toodud andmed vajavad enamasti täpsustamist, leian ülekohtuse. Olen süstemaatiliselt korrastanud tabelite andmeid, vähenud suvalisi, ilma aastaarvude jms-ta tekstijuppe "elanike arv on...". Ka Sulle pole teadmata, millistele allikatele tuginedes need andmed kirja saavad. Aasta-pooleteise eest olid need allikad usalduväärsed ja nende andmed kasutamiskõöbulikud. Kas nüüd on midagi muutunud?

:::::::::: Ma ei mõtle täpsustamise vajaduse all mitte seda, et andmed on ebatäpsed, vaid seda, et andmete täpne kontekst ei ole avatud. Näiteks on riigitabelis iseseisvumise aeg. Paljudel juhtudel vajab täpsustamist, mida iseseisvumise all mõeldakse. Andres 28. august 2006, kell 14:11 (UTC)

::::::::: ... ja mõnele meeldivad graafikud jne. Pean pikki artikelid andmeesituse seisukohast halbadeks - kas suudad pea anda, et andmete täpsustajad on teinud täpsustused kogu tekstis ja artikli sees ei esine vasturääkivusi? Mida annab nt lause "Riigi pindala on 23 092 km²"? Asjal oleks tõesti mõtet, kui juttu oleks ka pindala muutumisest - kui mitu km2 ühele või teisele naabrile loovutati vms. Lihtsalt numbrist märksa olulisem on nt see kui mitu protsenti on soid, metsi, rohumaid jt. Numbreid ei pea kummardama, nad on lihtsalt taustinfo. Vähemalt selles osas, mis geograafiat puudutab (ja jätke geograafiat puudutavad asjad palun geograafide hooleks otsustada, kas on vaja või mitte). - Urmas 28. august 2006, kell 13:50 (UTC)

:::::::::: Sellega, mida Sa praegu räägid, olen nõus. Teatud infot on tõesti kõige otstarbekam ja ülevaatlikum tabeli või graafikuna esitada. Samalaadsed andmed võib tõesti tabelina esitada, aga need tabelid peaksid olema koos selgitustega tekstisse põimitud.

:::::::::: Praegustesse riigitabelitesse ei paigutata ju ainult taustinfot. Kas näiteks pealinna ja presidenti ei tohiks tekstis mainida, sest nad on tabelis juba sees? Ja kui pikalt-laialt on juttu pindala muutumiseks ning jaotusest maakasutuse liikidest, aga hoidutakse praeguse pindala mainimisest, sest see on infotabelis olemas? Andres 28. august 2006, kell 14:11 (UTC)

::::::: Mis nimesid puudutab, siis malli-tabelit tehes ei olnud minu idee mitte ametliku nimekuju linna tabelisse saamine, vaid näidata, et linnal on mitmeid nimesid ja millise keele nime me just kasutame. Malli tegemise järel toimunud arutelu tulemusena pidid tabelisse saama nimed ametlikes ja kohalikes keeltes (see arutelu oli vist seotud mh ka Daugavpilsiga). Nimi ametlikus keeles on aga hoopis midagi muud, kui ametlik nimi ametlikus keeles. Seega on kohta mõlemale taanikeelsele nimele. Ja märkus selle kohta, kas nimi on ametlik või mitte, tuleb lisada selliselt nagu on Albaania linnadel märkused juures. Ja kogu lugu. - Urmas 28. august 2006, kell 06:35 (UTC)

::::::::: Kui tabelist on nähą milline nimi on ametliķ miline mittę siis võib tõesti mõlemad tabelisse panna. Aga see info tuleb kindlastti tekstis üle korratą sest tabeli puhul ei tea kunagį kas ta on ammendavalt täidetud või mis põhimõttel ta on koostatud.  Andres 28. august 2006, kell 07:44 (UTC)

:::::::::: Ei mõista etteheidet. - Urmas 28. august 2006, kell 13:51 (UTC)

::::::::::: See polegi etteheide. Lihtsalt tabel kui niisugune on lakooniline ja skemaatiline ning pole täit kindlust, mis ta öelda tahab. Näiteks ei ole ju tabelis enamasti öeldud, et on tegu ametlike või kohalike keeltega või veel midagi. Samuti ei tea, kas tabelis on loetletud (kas peavad olema loetletud) nimed kõigis mingi kriteeriumi (millise) järgi valitud keeltes. Andres 28. august 2006, kell 14:11 (UTC)

:::::::::::: Mis staatus ühel või teisel keelel kuskil riigis või riigi piirkonnas on, peaks minuteada kirjas olema vastava keele artiklis. - Urmas 28. august 2006, kell 14:22 (UTC)

::::::::::::: Ideaaljuhul on küll. Aga 1) sealt otsida on liiga tülikas, artikli infoväärtus kasvaks, kui seda saaks artiklist teada; 2) pole selge, mille alusel on keeled valitud, seetõttu on info konteksti raske mõista. Andres 28. august 2006, kell 14:32 (UTC)

:::: Ja tabeli tüübi järgi riike haldusüksustest eristada pole minu meelest mõtet, sest see erinevus on teada ainult kitsale ringile. Andres 27. august 2006, kell 22:09 (UTC)

:::::: praegu paraku kasutatakse erinevat lähenemist... eks te arutage seda teemat... /mina lähiajal ei sekku/ - Ahsoous 27. august 2006, kell 22:33 (UTC)

::::::: Kas ei peaks seda arutama mingil muul lehel. Sellel artiklil küll ei riigi ega haldusüksuse tabeliga pistmist ei ole. - Urmas 28. august 2006, kell 06:35 (UTC)

:::::::: Palun vii arutelu üle sobivale lehelė Andres 28. august 2006, kell 07:35 (UTC)

::::::::: Viidagu (kes soovib diskussiooni üles võtta). - Urmas 28. august 2006, kell 13:50 (UTC)

Ettepanek: lõpetada riigi tabelit puudutav diskussioon sellel lehel. Meil oleks vaja riigiinfo tabeli malli (praegu seda pole), kogu vastava jutu võiks seal rääkida. - Urmas 28. august 2006, kell 14:22 (UTC)

Viime siis üldisesse arutellu. Ei saa ju viia kohta, mida pole olemas. Andres 28. august 2006, kell 14:29 (UTC)
Sõna omavalitsus ei  ole õige kasutada haldusüksuse tähenduses. Korrektne oleks kohaliku omavalitsuse üksus, kuid see muudab teksti kohmakaks. Seetõttu on õigem kasutada taani ja grööni kohaliku omavalitsuse üksuse tähenduses mõistet kommuun.

Võimalik, et "omavalitsus" ei ole õige (Urmas vaidleb kindlasti vastu), ja "kohaliku omavalitsuse üksus" on kindlasti korrektne. Aga tuleb eristada kohaliku omavalitsuse üksuse üldmõistet ja selle konkreetset nimetust. Peeter Pälli seisukoht on, et Taani kohaliku omavalitsuste üksuste eestikeelne nimetus on "vald".
Gröönimaa staatuse puhul on õigem kasutada mõistet autonoomia (ka rahvusvahelisest õigusest lähtuvalt).Mõiste "omavalitsus" võib tekitada segadust Grööni autonoomia eristamisel kohalikust omavalitsusest

Segadus võib sõna "omavalitsus" kasutamisel tekkida küll, aga see isenesest ei tähenda, et ta selles kontekstis vale on.     Kuidas raqhvusvahelisest õigusest tuleneb, et "autonoomia" on õigem sõna? Andres 2. september 2006, kell 13:12 (UTC)

''elanikke = 14 900 (2005)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. september 2006, kell 18:48 (UTC)

Nuuk on ka samanimelise maakonna keskus, mille pindala on umbes 87 000 km², olles nii Taanist poole suurem.

Sellest sõnastusest tuleneb, et Nuuki enda pindala on 87 000 km². Tegelikult on nähtavasti mõeldud Nuuki maakonna pindala. Maakonnale peaks siit minema link. Andres 15. september 2006, kell 18:33 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nuuk.gl/
** In Nuuk on 2013-06-24 12:37:21, 404 Not Found
** In Nuuk on 2013-07-06 16:50:17, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:50 (EEST)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 14 874 (2006) Velirand (arutelu) 30. jaanuar 2018, kell 15:38 (EET)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 17 316 (2016) Velirand (arutelu) 1. juuni 2019, kell 16:54 (EEST)


Arutelu:Vormel 1 radade loend

Siin tuleb leida õiged pealkirjad. Andres 31. märts 2006, kell 16.35 (UTC)
Las need pealkirjad olla. Kui vaja, muudan linki, et ta õigele artiklile suunaks.

Juba praegu on siin mitu linki, mis suunavad valedele artiklitele. Andres 2. aprill 2006, kell 03.04 (UTC)

Paljudel juhtudel on artiklite pealkirjade leidmine komplitseeritud - näiteks juhud kui ringrada kui sellist polegi - selleks on ajutiselt kohandatud nt. linnatänavad. Kas sel juhul oleks õige pealkiri nt. Detroidi GP ringrada, ehk siis rada millel sõideti Detroidi GP??--Boy 3. detsember 2006, kell 10:27 (UTC)

Siin ei ole ühest õiget vastust, aga selline lahendus on mõeldav. Andres 3. detsember 2006, kell 19:26 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Vormel 1 radade loend


Arutelu:Márta Sebestyén

Link, mis ei töötanud: *Deep Forest Music Andres 1. aprill 2006, kell 02.48 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.robotwisdom.com/jorn/marta.html
** In Márta Sebestyén on 2013-06-24 12:28:59, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Márta Sebestyén on 2013-07-06 15:18:29, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://biomusic.mentha.hu/hun/lemezek/muzsikas.shtml
** In Márta Sebestyén on 2013-06-24 12:28:59, 404 Not Found
** In Márta Sebestyén on 2013-07-06 15:18:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sonymusic.fr/deepforest/sons/deepf_boheme_martasong.ram
** In Márta Sebestyén on 2013-06-24 12:29:12, 404 Not Found
** In Márta Sebestyén on 2013-07-06 15:18:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:19 (EEST)
----
Miks see oli vaja välja jätta, et ta 1975. aastal kujutava kunsti instituuti vastu võeti, kuid selle pooleli jättis? Saksakeelses Vikipeedias on igatses sellest kirjutatud. Velirand (arutelu) 1. juuni 2023, kell 19:03 (EEST)


Arutelu:Aleksander Aberg

Kas ta suri Venemaal või Armeenias? Andres 3. aprill 2006, kell 09.14 (UTC)

Mõlemad Lurichiga surid vast ikka Põhja-Kaukaasias. Mõlema artiklis vähemasti räägitakse, et nad sattusid Vene kodusõja ajal Põhja-Kaukaasiasse. Lisaks ei sobi Armeenia juba surmaaja poolest. Nimelt asusid bolševikud Armeenia vallutamisele alles 1920. aasta lõpus, kuid Lurich ja Abergi enam polnud. Kui nad sattusid iseseisvasse Armeeniasse, siis oleks seda ilmselt kuskil nimetatud. - Urmas 3. aprill 2006, kell 09.27 (UTC)

Minu meelest tekst ei kinnita, et ta ühtegi matši ei kaotanud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. september 2006, kell 21:07 (UTC)

Vaata Saksa artiklit..Ühest asjast ei saa aru:kui pildi all haigutab suur vaba ruum,tehakse pilt ikka väiksemaks? Pealegi - Üks pilt räägib rohkem kui tuhat sõna,ütleb vanasõna! Iseasi,kui teksti jaoks ruumi ei oleks,siis saab aru,miks pilt väike peab olema.Krizz

Kui tahad, et pilt oleks suurem, märgi oma eelistustes thumbi maksimaalne laius. Eri kasutajatel näevad pildi ja teksti vahekorda erinevalt ning eri kasutajatel on pildi suuruse suhtes erinevad soovid. Pilti on võimalik suuremana näha ka pildi peale klõpsates. Andres 20. september 2006, kell 00:36 (UTC)
Oma prfi-maadluskarjääri ajal pidas üle 5000 matši,kaotamata nendest ühtegi.See on maailmas ainukordne saavutus

Võtsin selle välja, sest see ei pea paika, kuigi saksa vikis niimoodi seisab. Loe artikkel läbi, siis näed, kellele ja millal ta kaotas. Andres 20. september 2006, kell 00:44 (UTC)

Kas 1899. aasta 1. august on vana või uue kalendri järgi? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. september 2006, kell 00:38 (UTC)

Arvan, et kronoloogilise printsiibi asemel võiks üles ehitada temaatiliselt:  sportlaskarjäär eraldi jne. Andres 20. september 2006, kell 01:08 (UTC)

Tal polnudki ju muud karjääri peale sportlaskarjääri. Taivo 20. september 2006, kell 16:15 (UTC)

: Mis siis? Artiklis ei kirjutata ju ainult tema tegevusest sportlasena. Andres 20. september 2006, kell 16:20 (UTC)

::Üldiselt olen ma nõus. Aga konkreetselt sellele artiklile (nagu paljudele sportlaste ja ühel alal kuulsate isikute artiklitele) kronoloogiline ülesehitus sobib. Taivo 20. september 2006, kell 17:28 (UTC)

::: Tema karjääri kirjelduse võib ju kronoloogiliselt üles ehitada, aga seiklused loomadega ja tegevus kõnemehena peaksid minu meelest olema eraldi. Andres 20. september 2006, kell 17:42 (UTC)

kas ta oli kah mittesuitsetaja ning karsklane nagu Lurich ning taimetoitlane nagu Hackensmith?
Eesti maadlajate suure sõbra ja konkurendi Stanislaw Cyganiewiczi mälestusraamatu kohaselt oli Lurich hakanud viimasel elukümnendil regulaarsemalt alkoholi tarvitama. Hackenschmidt olevat taimetoitlaseks (koguni toortoiduliseks) hakanud alles keskealisena, maadlusega tipptasemel tegeledes ta veel taimetoitlane ei  olnud. --Hypikhiir (arutelu) 28. mai 2022, kell 20:45 (EEST)
---------
"... paljukordne maailmameister" – oleks tore, kui vikipedistid ei kasutaks selliseid umbmääraseid määratlusi. Entsüklopeedia on teatmeteos, kus tuleks esitada fakte, mitte hinnanguid. Kuriuss (arutelu) 19. aprill 2023, kell 21:34 (EEST)


Arutelu:Georg Lurich

Kas ta suri Venemaal või Armeenias? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. aprill 2006, kell 09.15 (UTC)
Minu andmetel suri ta Armaviri linna lähedal Põhja - Kaukaasias e teisisõnu ikkagi Venemaal (niivõrd, kuivõrd).
Sorry, sul on ju juba kirjas.

Parandasid surmakuupäeva 20.-st 22.-ks jaanuariks. Minu allikas oli "100 aastat Eesti raskejõustikku", mis allikas sul oli? [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 4. juuni 2006, kell 20.22 (UTC)
EE 14. köide ja "Eesti raskejõustiku ajaloost". --[[Kasutaja:Metsavend|Metsavend]] 4. juuni 2006, kell 20.43 (UTC)
Tegelikult oleks kohane tuua uues artiklis ära ka G. Lurichi mälestusvõistluste võitjad.

Kes on siin otsingus 1930-40-ndatel aastatel Austraalias maadelnud "venelane" Tom Lurich (The Russian Lion; Australian and British Heavyweight Champion  , The maker of Sensations)? Fotod Foto Foto (1928) Muide siin reklaamis (6. detsember 1933) kohtunikuna kirjas olev Martin Bucht peaks ka olema eesti päritolu maadleja, kes profimaadlejana Austraalias raha teenis ja muuhulgas ka vist Soome ja Austraalia kergeraskekaalu meistriks tuli (kuskilt netiavarustest info MARTIN BUCHT, of Esthonian nationality, born at Estonia, and resident nearly seven years in Australia, now residing at Grosvenor Hotel, George St., Brisbane, now intend to apply for Naturalisation under the Nationality Act, 1920. 1930).--Jaanusele 23. november 2009, kell 20:49 (UTC)

Lurich ei olnud kindlasti karsklane Paavo Kivine'se raamatu järgi,ta kirjutab seal oma sõbrale sajandi algul,et õlu oli hea
aga kuidagi hapu.ning Hackenschmidti mälestuste kohaselt,hakkas ta jooma 30nendate eluaastate lõpus,põhjuseks üksindus
ning unetus.ma olen üsna kindel et ta karsklane polnud.Lurich oli vägev eestlane,aga see et teda on karsklaseks
tembeltatud on propaganda.ta lemmik alkohoolne jook oli sampanja.joodikud ta ei sallinud jah,sest ta ise polnud joodik aga jõi.

Mida artiklis muuta? Andres 15. jaanuar 2012, kell 19:33 (EET)
et ta tarvitas alkoholi ainult elu lõpu poole,nii arvan mina.

Tähendab, muuta tuleks alajaotuse "Isiksus" esimest lauset. Aga igal juhul nõuab see koht viiteid. Andres 28. jaanuar 2012, kell 07:52 (EET)
Seda et Lurich hakkas oma elu viimasel aastakümnel (või isegi veidi varem) rohkem alkoholi tarbima, on oma mälestustes kirjutanud ka Lurichi kaasaegne maailmatasemel elukutseline maadleja Stanislaus Zbysko http://en.wikipedia.org/wiki/Stanislaus_Zbyszko  Kahjuks ma ei leia hetkel internetist viidet sellele.
Võin panna siin lingi vaid sellisele artiklile, kus refereeritakse Hackenschmidti mälestusi:  http://studiacartesianaestonica.wordpress.com/2010/12/19/george-lurich-george-hackenschmidti-malestustes/  ja originaalartiklile: http://www.la84foundation.org/SportsLibrary/IGH/IGH0106/IGH0106e.pdf

panin arhiiviversiooni: http://www.tmk.edu.ee/~priit/lurich/elulugu/1/index.html--Bioneer1 (arutelu) 10. juuli 2014, kell 00:29 (EEST)
----
Alajaotust pealkirjaga "Mitmesugust" ei tohiks olla. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 13:55 (EET)


Kasutaja arutelu:Hhst

pleae take a moment and read: Vikipeedia:Saatkond#Interwiki guidelines. Thank you and have a nice day! --TarmoK 3. aprill 2006, kell 12.01 (UTC)

Thanks for approaching me for the first time in Estonian WP. --Hhst 7. aprill 2006, kell 07.50 (UTC)

Arutelu:Suure slämmi turniirid What about the discussion? --Hhst 7. aprill 2006, kell 07.50 (UTC)

: different opinions of names and usages. Who knows which wording and what this means in Estonian language space ... no clear cut, better to give time and look one day centrally --TarmoK 7. aprill 2006, kell 10.27 (UTC)


Arutelu:Afroameeriklased

Niipalju kui tänapäeva teadus oskab öelda, on kõikide inimeste esivanemad pärit Aafrika mandrilt. Andres 3. aprill 2006, kell 15.23 (UTC)

Peale selle, Aafrikast võib USA-sse elama asuda ka "valgest rassist" inimene. Ja rasse ei olevat üldse olemas. Andres 3. aprill 2006, kell 15.27 (UTC)

: Need märkused kehtivad endiselt. Andres (arutelu) 9. detsember 2016, kell 18:28 (EET)

Kas on kindel, et nimetused "afroameeriklased" ja "mustanahalised ameeriklased" on rakendatav  ainult USA inimeste kohta? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. aprill 2006, kell 15.23 (UTC)

Afroameeriklased veeti Aafrikast Ameerikasse orjadeks alates 16. sajandist

Enamasti kehtib see siiski afroameeriklaste esivanemate kohta.

Peale selle, kui keegi on Aafrikast vabatahtlikult USA-sse elama asunud, kas ta siis ei ole afroameeriklane? Andres 3. aprill 2006, kell 15.25 (UTC)

Samal ajal leiti, et "neegriks" kutsumine on solvav.

Pole mõtet panna siia linki artiklile Neegrid, sest jutt on ingliskeelsest sõnast. Siin tuleks kindlasti mainida, millisest sõnast on jutt. Andres 7. juuli 2007, kell 18:05 (UTC)

"Neegrid" ei ole "afroameeriklaste" sünonüüm. Kas võiks öelda "USA neegrid"?
Sõna "neegrid" halvustavus pole vist selle artikli teema, aga uues sõnaraamatus pole öeldud, et see sõna pole halvustav. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 9. detsember 2016, kell 18:28 (EET)

Laiemas tähenduses

Siit on teksti millalgi kaduma läinud. 2001:7D0:87FF:6480:FD90:64E6:1803:C055 15. detsember 2016, kell 00:35 (EET)

Kuidas viimati tehtud muudatustesse suhtuda? Velirand (arutelu) 13. aprill 2020, kell 23:16 (EEST)

Õigustatud muudatus, sest "neegrite" definitsioon pole "USA-s elav rassirühm" ja "neeger" pole "afroameeriklase" sünonüüm ning ka viide ÕS-ile polnud asjakohane. Sellest terminist räägib teine artikkel (neegrid). --Minnekon (arutelu) 14. aprill 2020, kell 10:03 (EEST)

"kelle esivanemad või üks esivanematest on pärit Aafrika mandrilt." Imelik määratlus. Seda võib mõista nii, et kui kellegi üks kauge esivanem on olnud pärit Aafrika mandrilt, siis on tegemist afroameeriklasega. Pakuksin välja sellise variandi: "kelle esivanemad või suurem osa esivanematest on pärit Aafrika mandrilt" Velirand (arutelu) 2. september 2020, kell 10:51 (EEST)

Nagu Andres siin ülalpool märkinud on, siis teadaolevalt on kõikide inimeste esivanemad pärit Aafrika mandrilt. Seletav sõnaraamat ütleb: "Ameerikas elav neeger" (). "Neegri" kui sageli halvustavana kasutatava nimetuse asemel võiks olla "mustanahaline" ja linkida artiklisse Negriidne rass. Nii aga võivad afroameeriklased olla ka Austraalia aborigeenid jm inimesed, keda vahel samuti mustanahaliste-neegrite hulka loetakse. Kui ingiskeelset vikit vaadata, siis seal on definitsiooniks vähemalt osaline päritolu Aafrika mustanahaliste seast. See paistab kõige selgem ja ühemõttelisem määratlus. --Minnekon (arutelu) 2. september 2020, kell 11:50 (EEST)

Ilma selgitusteta lisati artiklisse see trikoloor. Kas see pole mitte pan-Aafrika lipp? Miks see afroameeriklaste artiklis peaks olema? Minnekon (arutelu) 5. november 2022, kell 13:10 (EET)

Inglisekeelses Vikipeedias kirjutatakse selle lipu kohta: "Ethnic flag for African Americans and other Black people". Velirand (arutelu) 5. november 2022, kell 13:12 (EET)


Kasutaja arutelu:Flying Saucer

*Kasutaja arutelu:Flying Saucer/Arhiiv1 (2006)

Hello. Could help me to translate in Estonian en:Austrian Bridge Federation , please ?
I'd like to somedoby to make a new article.
I wait for a message on my discussion page.
92.149.13.45 31. jaanuar 2013, kell 15:56 (EET)

Greetings.
Could you create a long and detailed article about the Azerbaijani cuisine in Estonian?
Thank you.
----
Palun kirjuta asula artiklisse, et seal asub (asus) mõisa peahoone, mõisasüda, mõisa keskus või midagi sellist, mitte mõis.
Malli Koord süntaksis on type=landmark|region=EE (või parameetritega "tüüp" ja "piirkond"), mitte type:landmark|region:EE. 90.190.59.22 22. mai 2016, kell 17:51 (EEST)


Arutelu:Eurovisiooni lauluvõistlus

Ilmselt tuleb iga võistluse kohta teha eraldi artikkel. Lingid peaksid minema nendele artiklitele, mitte aastaarvudele.

Peaks vist täpsustama, mis laadi laulude võistlus see on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. aprill 2006, kell 13.48 (UTC)

Tegemist on ikkagi laulude võistlusega, nii et tuleks mainida ka laulude autoreid. Andres 4. aprill 2006, kell 13.49 (UTC)
Mõtlesingi teha allpool ühe tabeli, kus siis oleks kirjas kõik Eesti esindajad, laulud, sõnade ja muusika autorid jm. Ei suuda välja mõelda vaid seda alapealkirja.--Mona 4. aprill 2006, kell 13.52 (UTC) Tabelis oleks ka link vastava aasta võistlusele.

"Eesti laulud Eurovisioonil". Andres 4. aprill 2006, kell 14.04 (UTC)

Ma saan aru kyll, et see on veidi tobe märkus ehk, aga kui on lihtsalt "lauluvõistlus", siis asjasse pyhendamatu inimene ei saa kyll millestki aru. Mis asi on lauluvõistlus? Et, kes kõige kõvemini laulab? Või, kes suudab kõige kauem laulda? Kes või mis või mille suhtes võistleb? Minu tagasihoidliku arvamuse kohaselt tuleks kohe alguses see võistluse moment lahti seletada. --Lulu 4. aprill 2006, kell 14.34 (UTC)

Nõus. Andres 4. aprill 2006, kell 14.55 (UTC)

: See lauluvõistluse märkus polegi nii tobe. Kui hakata nüüd veel mõtlema konkreetselt selle võistluse peale, siis on väga raske öelda mida seal hinnatakse. Mina ei oska öelda. Algselt oli mõeldud seda kui oma maa, rahva ja kultuuri tutvustamist (siis kui esineti oma maa rahvuskeeles). Mida aga nüüd hinnatakse, kas laulja välimust, laulude sõnumit, tantsuoskust, laulmisoskust???? Raske vastata. Paljudes riikides annab hääle televaataja. Mida tema hindab? Seda me ei tea, ega saagi teada. Eks see ole ju maitse asi.

: Mina kirjutaks lihtsalt. Lauluvõistlus kus selgitatakse võitja kõikide riikide poolt antud häälte tulemusi arvestades. Midagi sellist.--Mona 5. aprill 2006, kell 10.54 (UTC)

:: Nojah, aga reglemendi järgi hinnatakse ju laule. Andres 5. aprill 2006, kell 11.23 (UTC)
Jajah, ega see lahtikirjutamine kerge ole. Ei võistle ju riigid ja esitatav laulud pole ka kuidagi riikide ega riiklike institutsioonidega seotud. Ja ega ka riigid ei hinda neid. Hindajateks on televaatajad (või zhyrii). Õige oleks öelda, et võistlevad laulud. Aga kas see tähendab laulude muusikat või esitust või esitajaid või veel midagi? Ja, sisuliselt on tegemist ju lihtsalt yhe iga-aastase kontserdiga, mida edastatakse yle Euroopa. (Keegi võiks seda võistluse reglementi kah vaadata veidi. Mina näiteks ei tea, kas on kuidagi määratletud ka laulude zhanr või stiil. Et kas võiks näiteks sinna Eurovisioonile saata esinema ka Riikliku Akadedemilise Meeskoori? Vist võiks, ikka.) Aga selle "hindamise" kriteeriumiks tuleks ilmselt ytelda lihtsalt "meeldivuse alusel" vms ehkki selle kõrval on ilmseks ja oluliseks momendiks ka vastava riigi või rahva eelistamine, millel aga muusikaga midagi tegemist ei ole. Segane värk igatahes. --Lulu 5. aprill 2006, kell 14.32 (UTC)
Eurovisioon ja Eurovisiooni lauluvõistlus pole üks ja seesama. Eurovisiooni märki kannavad mitmed konkursid ja Euroopa riiklike telejaamade ühissaated.--Valju 5. aprill 2006, kell 17.35 (UTC)

Ka mind see ümbersuunamine Eurovisionilt ja Eurovisioonilt häirib. Aga õigupoolest ei tähenda kumbki iseenesest suurt midagi, nii et ehk võiks toimida inglise viki eeskujul. Andres 5. aprill 2006, kell 17.57 (UTC)

Võitjate tabelis tuleks aastaarvud asendada linkidega artiklitest eri aastate võistluste kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. mai 2006, kell 06.54 (UTC)

mingis kohas on, et 2006 esindas eestit jällegi rootslane. aga eelnevast ei tule välja, et varem oleks rootslane eestit esindanud. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 8. juuli 2006, kell 13.27 (UTC)

Artikkel ütleb: "Aastani 1973 võis võistluslaulu esitada vaid oma maa keeles." Minu meelest oli päris alguses nii, et seda reeglit ametlikult polnud, kuid lihtsalt iga maa laulis oma keeles. 1965 oli Rootsi laul inglise keeles ja selle edaspidiseks vältimiseks see reegel vist kehtestati. Inglise vikist saaks ehk rohkem infot.

Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ .

Kirjutasin uue teksti, tuginedes inglise vikile, Sinu infole ja oma teadmistele. Andres 10. august 2006, kell 18:18 (UTC)
----
Laulude pealkirjad kirjutatakse püstkirjas. Varem olid ekslikult võõrkeelsete laulude pealkirjad kursiivis. Andres 31. märts 2007, kell 05:39 (UTC)
Linkida ei ole mõtet aastaarvudele, vaid konkreetsete aastate võistlustele. Andres 31. märts 2007, kell 05:39 (UTC)
----
Viimases Sirbis ütleb Tiiu Erelt, et õige on "Eurovisioni lauluvõistlus", sest nimesid ei tohi muuta. Andres 16. juuni 2008, kell 21:48 (UTC)

: Aga on ju olemas Olümpiamängud, Euroopa Liit, ÜRO, Rahvasteliit, Riia, Pihkva, Rooma, Pariis jne. Muutmine oleks välistatud vähetuntud ja harva kasutatava nime või nimetuse puhul, Eurovisioon on siiski üldtuntud. Valju 17. juuni 2008, kell 11:14 (UTC)

: Omakeelne nimi on näiteks soome (Eurovisio), itaalia (Eurofestival), ungari (Eurovízió) ja paljudes teistes keeltes. Valju 17. juuni 2008, kell 11:21 (UTC)

:: Järelikult on Tiiu Erelt saanud valesti aru Eurovisiooni lauluvõistluse reeglitest (või põhineb tema väide eesti keele reeglitel?). Ma juhtusin lugema umbes aasta tagasi Eurovisiooni lauluvõistluse reeglistikku ja seal on kirjas, et on lubatud kasutada kas ametlikku nimetust "Eurovision Song Contest" või siis vastavalt riigile omakeeles ning Eesti keeles on see "Eurovisiooni lauluvõistlus". Ma ei ole küll kindel, aga ma usun, et selle kirjapildi taga on Eesti Televisioon. --Andry2109 6. oktoober 2008, kell 16:48 (UTC)

::: Mulle isiklikult tundub, et Tiiu Erelt tõlgendab antud juhul keelereegleid valesti. Andres 6. oktoober 2008, kell 18:32 (UTC)

:::: Mulle isiklikult tundub, et justnimelt tulebki kirjutada ühe o-ga. Võistlust ju korraldab firma nimega Eurovision Network, ehk siis sellise nimega telekanal, tegu on seega nimega ja ladinatähelisi nimesid kirjutatakse eesti keele reeglite järgi nii nagu nad originaalis on -- Ahsoous 27. jaanuar 2012, kell 01:07 (EET)

:::: Ja ikkagi ühe o-ga http://uudised.err.ee/index.php?06252225 -- Ahsoous 11. juuni 2012, kell 11:25 (EEST)
Vaata märkust Arutelu:Euphoria (laul). Jah, on üks keelekorraldaja, kes keelereegleid niimoodi tõlgendab, kuid sellist normi kuskil fikseeritud pole, nii et tegu on tema isikliku seisukohaga. Andres (arutelu) 23. aprill 2013, kell 19:19 (EEST)

::::: Vabandust, miks te räägite ainuisikuliselt Tiiu Ereltist ja kuidas pole fikseeritud sellist normi?
1) Eesti keelt normeeriv sõnaraamat on ÕS ja seal on ühe o-ga Eurovision tekstinäitena sees:
http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=eurovision&F=A.
2) Eesti keele reeglid sisalduvad "Eesti keele käsiraamatus", ka seal on ühe o-ga Eurovision tekstinäitena sees:
http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?id=47&p=2&p1=7..
3) Eesti Keele Instituudi (EKI) keelenõu on järjepidevalt soovitanud kasutada ühe o-ga varianti: "Eurovision kui nimi on suure tähega ja enne n-i on üks o." (Selle lehe link ei taha päris täpselt selle nõuande lehte näidata, kleepida laseb end selline aadress: http://keeleabi.eki.ee/index.php?leht=0; kui seal sisestada otsinguväljale sõna "Eurovision", tuleb õige leht ette.)

:::::::: Siiski ei ole ÕS-is seda nime otseselt normeeritud ja "Eesti keele käsiraamatus" on see näitena suure algustähe kasutamisest. Need näited iseenesest ei välista ka "Eurovisiooni". Arvan, et keelenõu nii autoriteetne ei ole.

:::::::: Ma arvan, et me võiksime keelekorraldajatelt otseselt küsida, kas ka siin  esitatud argumente arvestades ei tohi kirjutada "Eurovisiooni lauluvõistlus". Ja kas ei tohi ka kirjutada "Intervisioon" ja "Vikipeedia"? Andres (arutelu) 23. aprill 2013, kell 20:59 (EEST)
Saatsin järelepärimise Peeter Pällile. Andres (arutelu) 23. aprill 2013, kell 21:06 (EEST)

Võistluse reeglitest: The main title of the Shows is the "Eurovision Song Contest", followed by the year during which it takes place. It shall be used by all broadcasters, although they may instead use a translation into their national language, subject to the approval of the EBU Permanent Services. If the translation is approved, the main title need not be used. Broadcasters are also permitted to include a minor title under the main title, using the name by which the ESC has been known in recent years in their respective countries.

Mul on küsimus, et mis olukord selles suhtes on? Kas EBU-lt on mingisugune luba saadud ja milline? Adeliine 23. aprill 2013, kell 21:10 (EEST)
Sain Peeter Pällilt niisuguse vastuse.
Oleme seni soovitanud vormi Eurovision, kuna oleme pidanud seda kaubamärgiga võrreldavaks nimeks. Lauluvõistluse ametlikku nime Eurovision Song Contest on teatud tingimustel võimalik tõlkida, nagu Vikipeedia arutlustes on näidatud.
Kuivõrd Eesti on selle võistluse täieõiguslik osaline ja selle nime tõlkimine ka paljudes teistes keeltes (nt hispaania, soome, ungari) on tavaline, sobib meie arvates ka mugandatud kirjapilt Eurovisioon, nii nagu on mõnel juhul tõlgitud-mugandatud ka teisi nimesid, sh Vikipeedia.
Andres (arutelu) 9. mai 2013, kell 00:17 (EEST)
----
Miks see ebapraktiline oleks, kui võistlust kordamööda korraldataks? Andres (arutelu) 4. mai 2016, kell 11:03 (EEST)
------
"Alates 1956. aastast on Eurovisiooni lauluvõistlusel osalenud 52 riiki ..." – märkimata on ajavahemiku teine otspunkt. Kuriuss (arutelu) 7. november 2022, kell 16:57 (EET)
----
Eurovisioni tunnusmeloodia on Marc-Antoine Charpentier' "Te Deum".

No ei ole ju kogu teos. --Andres (arutelu) 21. mai 2024, kell 12:14 (EEST)


Arutelu:Malietoa Tanumafili II

Artiklis [[Samoa]] on teda ju nimetatud presidendiks. Pigem on ta eluaegne president. Alates 1962. aastast jagas ta algul võimu teise "presidendiga", kes on nüüdseks surnud. Pärast tema surma valitakse "president" viieks aastaks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. aprill 2006, kell 16.00 (UTC)

{{algus}}

Eelnev:
 '''[[Malietoa Tanumafili I]]'''
'''[[Samoa presidendid|Samoa riigipea]]'''
 alates [[1962]]. aastast
Järgnev:
 –
{{lõpp}}
See ei ole õige. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. aprill 2006, kell 16.10 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.duffysheridan.com/otherworks/malietoa.html
** In Malietoa Tanumafili II on 2013-06-24 12:14:23, 404 Not Found
** In Malietoa Tanumafili II on 2013-07-06 12:42:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:42 (EEST)


Arutelu:Aljaksandr Lukašenka

Kas eelneva-järgneva tabelil on mõtet, kui eelnevat ega järgnevat ei ole? Andres 5. aprill 2006, kell 04.45 (UTC)
Muide, Lukašenka ise kirjutab oma nime "Lukašenko".
Kindlasti on tabelil mõtet, kui me just ei eelda, et järgnev tulemata jääb. Hea lihtne vaadata, et mees istub oma toolil kui koer heinakuhja otsas:) Melilac (arutelu) 8. jaanuar 2014, kell 21:31 (EET)

Miks on eestikeelses tekstis kasutatud poolapärast nimekuju? Eesti päraselt peaks Valgevene presidendi nimi kõlama Aljaksandar Lukašenka, s.t eesnimes peaks olema "j" lisaks ning perekonnanime esitäht tavaline "l", mitte poolapärane peenendatud "ł".
(Sama käib ka artiklis esineva opositsioonipoliitiku kohta, kelle nimi peaks eesti keeles olema Aljaksandar Milinkevitš.)

Vikipeedias kasutatakse valgevene nimede kirjutamisel valgevene ladinatähelist kirjaviisi (Łacinka; vaata artiklit Valgevene keel). Andres 6. jaanuar 2008, kell 10:52 (UTC)

Sellel leheküljel saab automaatselt muuta slaavi tähtedega nimekujud Łacinka nimekujudeks. Andres 6. jaanuar 2008, kell 10:54 (UTC)

Alaksandar või Alaksandr? Ametlikus valgevene keeles kirjutatakse Alaksandr. Arvan, et me peame valgevene isikunimede kirjutamisel lähtuma samadest reeglitest nagu kohanimede puhul. Kui me kasutame ametlikke nimekujusid Minsk, Brest ja Orša (mitte Miensk, Bieraście, Vorša), siis peame ka kirjutama Alaksandr, Uładzimir, Francysk (mitte Alaksandar, Uładzimier, Francišak; vt. Uładzimir Karatkievič, Francysk Skaryna).  Al.Neuland 18. mai 2009, kell 18:31 (UTC)

: Siis teisaldame. Andres 18. mai 2009, kell 18:38 (UTC)
Rööpnimede alt tuleks ümbersuunamised teha. Andres 19. mai 2009, kell 07:11 (UTC)
Kas lause: "Sovhoosidirektor Łukašenka valiti 1990. aastal Valgevene Ülemnõukogusse". Ei ole mitte liig üleolev, et sobida entsüklopeediasse. Piisaks kui esimene sõna ära jätta, sest tema olemist sovhoosidirektori koha peal on eelnevalt ka mainitud. – Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas 91.129.98.84 (arutelu • kaastöö)
----
Kui me hakkame nimesid levinemuse järgi kasutama, siis meil kaob süsteem ära. Meil on praegu kokku lepitud, et me kirjutame valgevene nimesid valgevene ladina kirjaviisis. Meil on eranditult kõik nimed niimoodi kirjutatud. Me võime muidugi kokku leppida, et hakkame kirjutama transkriptsiooni järgi. --Andres (arutelu) 14. oktoober 2023, kell 11:07 (EEST)

Vt Vikipeedia arutelu:Transliteratsiooni- ja transkriptsioonireeglid#Valgevene. Pikne 14. oktoober 2023, kell 15:09 (EEST)

: miks sa osad nimekujud ja viite eemaldasid? Minnekon (arutelu) 16. oktoober 2023, kell 20:18 (EEST)

:: Need on reeglipäraselt latiniseeritud nimekujud. Viidata minu meelest pole mõtet lihtsalt sellepärast, et need on EKI materjalis näitena toodud ning muidu ka sõnu või nimesid me erilise põhjuseta pole viidanud.

:: Ma jätsin alles need nimevariandid, mis on eesti tekstis sobivad ja asjakohased või mille kasutamist eesti tekstis on keelemehed vähemasti kaalunud. Inglispärast nimevarianti ei tohiks antud juhul olla põhjust eesti tekstis kasutada ja vist ei ole kasutatud ka. Łacinkat või pigem selle lihtsustatud ebatäpset varianti on kasutatud, aga ilmselt ainult Vikipeedia varasema artiklipealkirja tõttu. Sellepärast ma jätaksin łacinka variandi pigem ainult suunamiseks. Pikne 16. oktoober 2023, kell 20:43 (EEST)

:::Arvad, et omaladinat tuleks ideaalis seega kõigi Valgevene isikunimede juures mainida? Miks sa venepärase nimekuju paksu kirja kaotasid? See on sisuliselt rööpnimi, mitte vähelevinud, vananenud vmt variant (nagu omaladina). Kirjutasin oma arvamusest ka Transliteratsiooni- ja transkriptsioonireeglite lehel. Minnekon (arutelu) 18. oktoober 2023, kell 20:54 (EEST)

:::: Ma ei arva, et omaladinat on kõigi valgevenelaste artiklitesse vaja. Siia jätsin selle praegu alles, kuna tundub, et nende kahe teise variandiga võrreles on seda veidike vähem põhjust eemaldada. Vormistuse kohta vastasin teises arutelus. Pikne 18. oktoober 2023, kell 22:41 (EEST)


Arutelu:Eestimaa Rahvaliit

2005. aasta alguses 9012 liiget
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. aprill 2006, kell 05.13 (UTC)
 Eestimaa Rahvaliit on Eesti parteidest liikmeskonna poolest suurim partei, omades 2006. aasta alguses 9284 liiget.
2008 seisuga juba minevik. --[[Kasutaja:WikedKentaur|WikedKentaur]] 3. mai 2008, kell 17:31 (UTC)

Varem oli tabelis nii:
[[rahvuslik konservatism]] ning ühiskonna ja [[roheline ideoloogia|looduse]] tasakaalustatud areng |
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. mai 2009, kell 09:01 (UTC)

Kõlapinda omanud erakonna tegevus
Selline pealkiri on keeleliselt halb. Ja selles alajaotuses olev ei vasta pealkirjale, sest jutt ei ole mitte erakonna tegevusest, vaid erakonna konkreetsete liikmetega juhtunust. On küsitav, kas sellised asjad üldse artiklisse kuuluvad. Sama asi enam-vähem ka Keskerakonna puhul. Iseasi on see, et Reiljani pistiseskandaal on erakonna mainet mõjutanud, mida näiteks Anto Liivat on möönnud, nii et mingil kujul tuleb seda artiklis käsitleda. Andres 13. juuni 2009, kell 10:03 (UTC)

Partei ideoloogiatena on sobilik anda tsentrism (inglise keeles oleks 'agrarianism' kõige täpsem). Rahvuslik konservatiivsus ei ole ju Eesti oludes (poliitilist spektrumi arvestades) Rahvaliidule sobiv iseloomustus. --Miacek, Poola kuningas 4. oktoober 2009, kell 14:59 (UTC)

: Ei ole muidugi. Nähtavasti tuleb öelda 1) millist ideoloogiat erakond ise endale omistab ja 2) millist ideoloogiat talle omistavad vaatlejad. Ise välja mõtlema ei maksa hakata. Andres 4. oktoober 2009, kell 15:28 (UTC)

Ajakohastamisel tuleks ka vanad andmed kuidagi säilitada.
''Rahvaliidu esimeheks on [[Karel Rüütli]] ja peasekretäriks [[Tarvo Sarmet]]. Aseesimeesteks on [[Kajar Lember]], [[Ene Tomberg]], [[Ester Tuiksoo]] ja [[Jaanus Männik]]. Rahvaliidu volikogu esimeheks on [[Vello Tafenau]] ja aseesimeheks [[Olav Hoop]].
''Rahvaliidul on ligi 3000-liikmeline noortekogu (MTÜ [[Rahvaliidu Noored]]), mida juhib [[Pille-Riin Raudsepp]].
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. jaanuar 2010, kell 09:38 (UTC)

Artikkel on lootusetult vananenud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. mai 2010, kell 13:04 (EEST)

Rahvaliidu esimeheks on Karel Rüütli ja peasekretäriks Tarvo Sarmet. Aseesimeesteks on Kajar Lember, Ene Tomberg, Anto Liivat ja Ingvar Tšižikov. Rahvaliidu volikogu esimeheks on Vello Tafenau ja aseesimeheks Lauri Läänemets.

Võtan selle välja, sest see on vananenud. Volikogu esimees ja aseesimees on tagasi astunud ja praegu on need kohad täitmata. Ajutiseks esimeheks saab Arvo Sirendi. Andres 30. mai 2010, kell 13:10 (EEST)

Varasem redaktsioon. See tuleb kuidagi artiklisse integreerida.
Rahvaliidul on 5 saadikut Riigikogus.
Mai Treial: (fraktsiooni esimees 11. maist 2010; enne seda fraktsiooni aseesimees) sotsiaalkomisjoni liige;
Karel Rüütli: (fraktsiooni esimees 11. maini 2010) kultuurikomisjoni ja julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjoni liige;
Jaanus Marrandi: maaelukomisjoni liige ja korruptsioonivastase seaduse kohaldamise erikomisjoni esimees;
Villu Reiljan: keskkonnakomisjoni liige;
Ester Tuiksoo: Euroopa Liidu asjade komisjoni aseesimees, majanduskomisjoni liige.
Tarmo Mänd oli 2010. aastani fraktsiooni liige, kuid 12. märtsil 2010 astus ta Rahvaliidust välja ja teatas oma soovist liituda Reformierakonnaga. Ta on rahanduskomisjoni aseesimees, riigieelarve kontrolli erikomisjoni liige.
Andres 28. juuni 2010, kell 17:18 (EEST)
Ester Tuiksoo: Euroopa Liidu asjade komisjoni aseesimees; majanduskomisjoni liige.

Mis temast sai?

Kajastada ei tohi ainult praegust seisu. Andres 13. detsember 2010, kell 20:20 (EET)
Minu meelest ei tohiks niimoodi kaasajastada, et varasemast seisust ei jää mingit jälge. Andres 10. veebruar 2011, kell 21:45 (EET)
---
pooldan liitmist artikliga Eesti Konservatiivne Rahvaerakond. kas keegi on vastu? -- Ohpuu (arutelu) 21. mai 2012, kell 14:46 (EEST)
Minu meelest ei peaks liitma, vähemalt mitte esialgu. Artiklis Eesti Konservatiivne Rahvaerakond võiks rääkida erakonna tegevusest alates uuest nimest. Neil on ju ka uus logo jms.--Morel (arutelu) 6. juuni 2012, kell 01:10 (EEST)

Minu meelest on erakond viimasel ajal nii kõvasti muutunud, et liitmine ei oleks praktiline. Taivo 6. juuni 2012, kell 01:23 (EEST)

: Üks asi võib aja jooksul väga palju muutuda. Andres (arutelu) 7. juuni 2012, kell 00:58 (EEST)

:Ei poolda liitmist. See uus on täiesti uus moodustis, kus olulist rolli mängivad Rahvusliku Liikumise kaadrid, kel pole midagi ühist endise Rahvaliiduga.--Miacek (arutelu) 4. aprill 2013, kell 17:53 (EEST)
Liitmise küsimust on arutatud küll, aga see arutelu ei ole lõppenud. Rahvaliit ei ühinenud ERL-iga, vaid muutis nime, kusjuures senised liikmed jäid automaatselt liikmeteks, ja pärast seda astusid ERL-i liikmed sellesse erakonda. Andres (arutelu) 26. oktoober 2014, kell 23:06 (EET)

Sisult on see siiski uus erakond, nagu ka Morel ülal ütleb. Juhkonnaski domineerivad ERLi kaadrid. Meil on ju ka eraldi artiklid ERSP ja Res Publica kohta. Me ei pea ju mingeid juriidilisi peensusi järgima, vaid sisu. Kui ma ei eksi, oli ka Toomsalu Sotsiaaldemokraatlik Tööpartei juriidiliselt EKP õigusjäglane, ometi on kummagi jaoks eraldi artiklid. --Fennomaani (arutelu) 28. oktoober 2014, kell 11:31 (EET)

: Võib-olla küll. Juhtisin lihtsalt tähelepanu faktivigadele. Ja arutelu ei ole lõppenud. Andres (arutelu) 28. oktoober 2014, kell 11:38 (EET)

Kindlasti pooldan liitmist. Tegu on täpselt sama juriidilise isikuga, suurem osa liikmetest on samad. Juhtkond vahetub mingi aja jooksul igas erakonnas. Olen Kriku, kuid sisse ei saa millegi pärast logida. --146.255.182.228 6. juuli 2017, kell 15:41 (EEST)

:Ka SDE on minu teada juriidiliselt sama isik, mis oli Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei, ometi on olemas erinevad artiklid. Ja Maa-Keskerakonna ja Rahvaerakonna kohta on ka omaette artiklid. Fennomaani (arutelu) 7. juuli 2017, kell 16:55 (EEST)

:: Artiklis Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei on öeldud: "1996. aastal liitus Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei Eesti Maa-Keskerakonnaga, mille viimane liider oli Vambo Kaal, moodustades uue erakonna Mõõdukad." Kas see ei pea paika? Andres (arutelu) 7. juuli 2017, kell 19:44 (EEST)

:: Eraldi artiklid ongi sellepärast, et need erakonnad ei ole samased ühegi praeguse erakonnaga. Andres (arutelu) 7. juuli 2017, kell 19:50 (EEST)

:: Olen artiklite liitmise vastu. Velirand (arutelu) 7. juuli 2017, kell 20:17 (EEST)

::: Miks? Andres (arutelu) 7. juuli 2017, kell 20:19 (EEST)

:::: Rahvaliit ja EKRE on sisuliselt täiesti erinevad erakonnad. Velirand (arutelu) 7. juuli 2017, kell 20:21 (EEST)

::::: Praegusest esitusest ei tule isegi see välja, et "formaalselt" on tegu sama erakonnaga. Kui ka eraldi artiklid on, siis peaks sõnastama kõik korrektselt. Andres (arutelu) 7. juuli 2017, kell 22:26 (EEST)
2012. aastal ühines erakond Eesti Rahvusliku Liikumisega, moodustades Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna.

See ei pea paika. Andres (arutelu) 8. oktoober 2017, kell 06:37 (EEST)

EKRE artiklis oli selline viideteta jutt: --Minnekon (arutelu) 11. veebruar 2019, kell 00:51 (EET)

Eestimaa Rahvaliidu nime all tegutsedes propageeris erakond agraartsentrismi ning ühiskonna ja looduse tasakaalustatud arengut. Siis seati eesmärkideks oma liikmete ja toetajaskonna poliitiliste huvide väljendamist ja esindamist, riigivõimu ja kohaliku omavalitsuse teostamist; demokraatliku ja iseseisva ning sõltumatu õigusriigi ülesehitamist; alalhoidliku ellusuhtumise, sotsiaalse, majandusliku ja ökoloogilise tasakaalu saavutamist säästva arengu põhimõtetel.

:Kui on viideteta, siis tuleb panna vastav märkus ja võimaluse korral viiteid otsida, mitte kohe välja võtta. Andres (arutelu) 11. veebruar 2019, kell 08:00 (EET)

::Selliste juhtumite korral on (ja Vikipeedia aluspõhimõtteid arvestades ainult nii saabki olla) käitumisprintsiip siiski teistsugune. Vikipeedia:Põhimõtted: "Kontrolli andmeid! Artiklid peaksid sisaldama ainult materjali, mida on avaldanud usaldusväärsed allikad. Artiklisse uut infot lisavad kaastöölised peaksid viitama usaldusväärsele allikale, kust info pärineb – vastasel juhul võib mõni toimetaja selle info eemaldada. Kohustus anda usaldusväärne allikas on toimetajatel, kes soovivad infot lisada – mitte neil, kes soovivad seda eemaldada." Aga väljavõetud lõigust rääkides: guugeldades seal olevaid märksõnu tuleb parimaks vasteks hoopis EKRE enesekirjeldus Riigikogu kodulehel. --Minnekon (arutelu) 11. veebruar 2019, kell 15:43 (EET)

:::
Veel viitamata materjali EKRE artiklist: "Rahvaliit deklareeris, et nende juhtimine oli demokraatlik, see rajanes liikmete omaalgatusel, subsidiaarsuspõhimõttel, eetilisel käitumisel ja distsipliinil." Kui keegi asjaliku viite leiab, sobib vast siia artiklisse lisada. --Minnekon (arutelu) 19. veebruar 2019, kell 13:34 (EET)
----
Zeitgeistkritiker, ei, ma ei pööranud refleksist tagasi. Küll aga paistab, et sina tühistasid pööramata vähimatki tähelepanu sellele, mida mina tühistamisel resümeesse kirjutasin. Samuti on halb toon pöörata muudatuse tühistamine tagasi ilma vahepeal arutelulehel arutamata (st alustad redigeerimissõda).
Ütlesid alul, et väide on allikata. Nii et sa ilmselt lihtsalt ei märganud, et selle kohta oli allpool viide olemas. Selle kohta leiab veel viiteid, nt . Erakonda võib olla peetud ka tsentristlikuks või vasaktsentristlikuks. Kui küsimus on aga selles, mida sissejuhatuses või infokastis esile tõsta, siis rohkem kaalu peaks olema autoriteetsematel allikatel (nt autor politoloog või käsitletakse eraldi erakonna ideoloogiat, mitte lihtsalt ei mainita seda erakonna iseloomustamisel). Pikne 18. veebruar 2020, kell 20:27 (EET)

Teatmeteoste pluss on aga see, et nende puhul võib loota mingile konsensuslikule hinnangule, üksikautorite puhul on asi küsitavam. Petsinis pole siin mingi eriline autoriteet, Saarts on küll autoriteet, aga ta on siin ju üksi. Kardan ka, et see, mis alajaotuses kirjas oli, võis olla kontekstist välja rebitud, on ju sama autorit refereeritud EKRE artiklis - ta olevat esile toonud, et ERL ja EKRE on sisuliselt kaks eri erakonda.Küsimus on siin seega eelkõige selles, mis on enamuse POV ja mis vähemuse POV. Vt kas või siit (on ju ikkagi spetsialistide kirjutatud raamat): Rahvaliit liigitatud lausa vasakpoolseks . Minu meelest oli see juba teistpidi ülepakkumine, seega artiklisse ma seda ei lisanud. "Tsentristlik või vasaktsentristlik" on aga mu meelest tõesti enamuse POV. Sissejuhatusse pole aga nagunii vaja midagi vaieldavat/kõrvalist tähtsust omavat.Zeitgeistkritiker (arutelu) 18. veebruar 2020, kell 20:59 (EET)

: Saarts ei ole kindlasti üksi. Viitasin ülal näiteks Estonica artiklile, millel on teine autor.

: Ma ei arva, et maailmavaade on erakonna juures kõrvaline. Pikne 19. veebruar 2020, kell 22:00 (EET)

::Viimaste muudatuste juures häirib mind see, et osa lisatud teksti on viiteta (... erakonnana, mis esindas eelkõige maarahva huve.) ja et see lisati suvalisse kohta. Parem-vasak skaalal paigutamise kohta oli juba juttu lõigu lõpus, seega uus samateemaline info peaks selle juurde käima, mitte lõigu teise otsa. Mul on ka küsimus lisatud viidete kohta: mis teeb Joel Alasi autoriteetseks allikaks ja kes on selle teise allika (Country by Country, Economist Intelligence Unit, 2003) autor? Millisest teatmeteosest Zeitgeistkritiker räägib? Ka siin arutelulehel toodud 2 uut allikat tuleb artiklisse lisada. Siis saab ehk selgma pildi, millised ideoloogilised paigutused kõige levinumad on ja sissejuhatuses mainimist väärivad. --Minnekon (arutelu) 28. veebruar 2020, kell 01:08 (EET)


Arutelu:Paju lahing

Negatiivne on hetkel see, et Google otsing "Paju lahing" annab sellesama artikli esimese tulemusena. Esimest korda külastajale võib päris halva mulje jätta. Peep 5. aprill 2006, kell 15.22 (UTC)
arusaamatu mis riikide vahel oli see lahing --Satan 16. august 2006, kell 21:05 (UTC)

??? on ju öeldud, et Punaarmee ja Eesti vägede vahel. Punaarmee all mõistetakse üsna üheselt Nõukogude vägesid.--Boy 16. august 2006, kell 21:49 (UTC)

: Küsimuse esitamise ajal seda polnud veel öeldud. Andres 16. august 2006, kell 22:01 (UTC)
Välja:
1994. ausammas ennistati, asutatud on see meie esimesel iseseisvusajal 30te lõpul (arhitekt? kujur? mälestusmärgi muldkeha avanud Sõjaväe vastutav kõrge ohvitser?). Osutan www.kuperjanov.ee ! Ainest teavad Olev Teder ja Urmas Salo.
Andres 30. jaanuar 2012, kell 22:46 (EET)

Oli viitamata, tõstan siia: --Minnekon (arutelu) 24. august 2019, kell 06:31 (EEST)

Eesti poolel oli (partisanide pataljon leitnant Julius Kuperjanovi juhtimisel 303 mehega ja Soome vabatahtlikud - Põhja Pojad) 380 mehega. Neid oli kokku 683 meest 22 kuulipilduja ja 6 suurtükiga... Punaarmeel oli mõisas ja selle lähemas ümbruses kokku 1200 meest, 32 kuulipildujat, 4 suurtükki, 1 soomusrong ja 1 soomusauto.

:Kui on viitamata, siis tuleb vastav märkus sisse panna, mitte välja tõsta, kui just pole kahtlust andmete õigsuses. Andres (arutelu) 24. august 2019, kell 15:40 (EEST)

::Kui on viitamata, siis võib nii vastava märkuse sisse panna kui alati ka eemaldada, sest iga viitamist vajav (ehk mitte-elementaarne), aga viiteta väide on juba oma olemuselt kahtlane. "Kohustus anda usaldusväärne allikas on toimetajatel, kes soovivad infot lisada – mitte neil, kes soovivad seda eemaldada" (Vikipeedia:Põhimõtted). Konkreetsel juhtumil oli aga eemaldamiseks rohkem põhjuseid, kui lihtsalt viite puudumine (mitu teist viitamata kohta jätsin koos märkusega sisse). Ülaltoodud väidetega sarnane allikas, mis ma leidsin, on 1939. a Postimehe anonüümne lugu, st mitte usaldusväärne allikas. Siin artiklis kasutatud värskemad allikad ühtlasi hoiatatavad, et vanemad allikad on liialdanud numbritega. --Minnekon (arutelu) 24. august 2019, kell 19:24 (EEST)

::Nähtavasti pole käsirelvi arvestatud, seepärast tundubki kahtlane. Ursus scribens (arutelu) 24. august 2019, kell 17:52 (EEST)


Arutelu:Elu

elusorganismidele omane protsesside kogum, mis annab neile võime teatud perioodi vältel vahetada ümbritseva keskkonnaga aineid ja energiat, töödelda informatsiooni, liikuda, kasvada ja paljuneda. --- see definitsioon pole lihtsalt vilets, vaid väga vaieldav. On elusorganisme, mis ei vaheta aineid ega energiat, ei töötle informatsiooni, ei liigu ega kasva (näiteks viirused, faagid jtt). On kyllaldaselt elusorganisme, mis ise ei paljune (näiteks töömesilased, -sipelgad jt). --Lulu 6. aprill 2006, kell 12.52 (UTC)

Preagune definitsioon on tõepoolest meelevaldne. Ometi on "elu" iseenesest raske defineerida ja erinevatest vaatepunktidest (ja erinevatset inimestest) lähtuvalt saab seda mitmeti defineerida. Kas selline algus artiklile oleks parem: "Elu (bios) on tunnus, mis ühendab kõiki elusorganisme." Ja edasi tuleksid vaatepunktidest sõltuvalt erinevemad definitsioonid ja selgitused, miks see pole üheselt mõistetav termin. Ja siis elu tunnusjooned, näited, artlused jne. Yersinia 16. aprill 2006, kell 05.42 (UTC)

: Jah, see on päris hea lahendus. Puuduseks on siiski see, et sõna "elusorganism" sisaldab sõna "elu", nii et definitsioon on mingil määral tautoloogiline.

:: Ka orgaism sisaldab endas mõistet "elu", ma kardan et lihtsa ja intuitiivse selgituse andmisel niivõrd keerukale mõistele on tautoloogia vältimatu. Yersinia 16. aprill 2006, kell 08.51 (UTC)

: Arvan, et kreekakeelset sõna pole siia tarvis, kui juba, siis ladinakeelset. Üldse, niisugune elu mõiste tekkis minu teada alles paarsada aastat tagasi. Andres 16. aprill 2006, kell 06.56 (UTC)

:: Aga äkki võiks olla juba mõlemad? Kreekakeelsest sõnast bios tuleb palju eluga seotud peaasjalikult teaduslikke termineid (biologia, biosemiootika, biosfäär, biomolekul jne.) aga ladinakeelsest vita muid eluga või "elujõuga" seotud termineid (vitaalne, vitamiin, vitalism jne.), mõlemad tüved on paljude keelte (ka eesti keele) kõnepruugis olemas.

::: Ma ei tahtnud algusesse vanakreekakeelset sõna sellepärast, et (vana)kreeka keel ei ole rahvusvaheline teaduse keel ja vanakreeka keeles ei tähendanud sõna bíos elu bioloogilises mõttes. Ka ladina vita ei tähendanud seda. Nendele sõnadele on see tähendus omistatud hiljem. Siiski võib ehk vita kohta öelda, et tal ladinakeelse sõnana on see tähendus, ta oleks umbes samas staatuses nagu ladinakeelsed taksonninimed. Andres 16. aprill 2006, kell 14.51 (UTC)

:: Minumeelest on elu mõistet ammustest aegadest seletetud "elujõu" või "hinge" olemasoluga ning on nõustutud selles et just see eristab elusorganisme eluta loodusest nii et põhimõtteliselt tähendabki see seda, et "elusad on need asjad, millel on hing" ja "hing on see, mis teeb elutust asjast elusa", teisisõnu elu on kõigi elusate asjade tunnus. Või mõtlesid Sa midagi muud? Yersinia 16. aprill 2006, kell 08.51 (UTC)

::: Ma ei tea päris täpselt, aga antiikajal ei räägitud selles seoses mitte elust, vaid pigem hingestatusest. Hinge ennast võidi mõista erinevalt, näiteks Demokritose järgi koosnes see väga peentest ja liikuvatest aatomitest. Andres 16. aprill 2006, kell 14.51 (UTC)

: Sõna teised tähendused on praegu välja toodud, see on hea. Aga kindlasti on tarvis täpsustavat linki artiklile, kus räägitakse inimese elust inimlikus mõttes (ma ei tea, mis selle artikli pealkiri peaks olema). Andres 16. aprill 2006, kell 06.59 (UTC)

:: Inimelu inimelu mõistes on juba sootuks teine tera. Siin tulevad sisse filosoofilised, psühholoogilised, religioossed ja muud teemad, kundlasti teadvus, eetika, sotsioloogia ja muu seline. See artikkel võiks olla täiesti vabalt "inimelu" ja seotud oleks väga tugevalt sellega teemad nagu "ühiskond", "teadvus/mõistus" jne.

::: Küsimus on ainult selles, mis pealkiri panna. "Inimelu" tundub mulle liiga kunstlik pealkiri. Peaks vist olema "Elu" ja midagi sulgudes. Andres 16. aprill 2006, kell 14.51 (UTC)

:: Aga artiklis antud termit on tegelikult mõeldud "eluaja" (semantiliselt natuke erinev kui eluiga) tähenduses, lihtsalt näide "inimelu" on veidi sobimatu, juba näite "koeraelu" puhul mõtleksime hoopis midagi muud ja vist ei seoks seda "koera eluga" :-) Yersinia 16. aprill 2006, kell 10.31 (UTC)

::: Jah, üks tähendus on eluaeg, kuid ma pole kindel, kas sellest saab artiklit kirjutada. Andres 16. aprill 2006, kell 14.51 (UTC)
Praegune definitsioon ju sisuliselt ütlebki, et "elu on elusorganismidele omane protsesside kogum". Ja edasi antakse ka mõista, et igal elusorganismil ei pruugi olla kõiki võimalikke elu tunnuseid. Seda elujõu ja hinge teooriat peab ajaloolisest küljest kindlasti mainima.

Et vältida tautoloogiat oleks äkki parem "Elu on mateeria esinemise väga keerukas vorm." Edasi oleks juba hägusem "Elu tunnuseid omavaid süsteeme (või objekte vms.) nimetatakse organismideks." (või on parem elusorganismideks). Muide, see organismide teema ei ole ka võibolla kõige parem, kuna näiteks munarakk (kasvõi kanamuna :-) ) on kahtlemata vägagi elus aga organismi mõõtu see välja ei anna, sama lugu on ükskõik millise terviklikust hulkraksest organismist väljarebitud rakuga. Ja ometi on rakul kõik "elu tunnused", soodsate tingimuste korral võib see elada kaua ja paljuneda jms. Nii et elu läbi elusorganismide (või elusolendite) defineerimine on üldse kahtlane. Kas mina tervikuna olen "rohkem elus" kui minu sooleepiteel või minu üksik maksarakk? (ja teadvus ei sobi bioloogilise elu defineerimise kriteeriumidesse kohe üldse :-) ) Yersinia 16. aprill 2006, kell 10.24 (UTC)

: Jah, olen nõus, et elu ei saa defineerida ainult organismide kaudu. "Mateeria esinemise väga keerukas vorm" – esiteks ei ütle see midagi sisulist elu kohta, teiseks võib väga keerukas olla ka mitte-elu, kolmandaks pole päris kindel, kas elu on täiesti materiaalne. On ju näiteks kaua arvatud, et elu eeldab hinge (näiteks Aristotelese järgi vähemalt "vegetatiivset" hinge), ja pole tõestatud, et see nii ei ole. Samasugune vastuväide kehtib ka elutu looduse kohta, sest jällegi näiteks Aristotelese järgi on igal füüsilisel asjal peale mateeria ka vorm. Kindlasti järgivad näiteks tomistid ka tänapäeval Aristotelest. Enamik teadlasi on tänapäeval materialistid ning püüavad tõlgendada elu puhtmateriaalsena, kuid õigupoolest ei ole vist teaduslike meetoditega võimalik kindlaks teha, kas see nii on. Tõsi küll, tänapäeval on olemas ka teistsugune mateeriakontseptsioon kui Aristotelesel.  Marx ja Engels omistasid mateeriale iseliikuvuse, ja eeltoodud määratlus on nähtavasti seotud sellise arusaamaga mateeriast.

: Peale selle, räägitakse "kunstlikust elust", mis võib olla kehatu. Selles seoses püütakse elu defineerida puhtfunktsionaalselt (vrd Engelsil "valkkehade olelemise viis").

: Nähtavasti tuleks mitte püüda anda alguses elu mõistelist definitsiooni, vaid sellele nii-öelda näpuga näidata, umbes nagu, et elu on omadus, mida omistatakse loomadele, taimedele (jne, loetelu). Selle alusel eristatakse elusloodust eluta loodusest (näiteks need-ja-need asjad). Edasi võiks rääkida, et elu üldtunnustatud definitsioon puudub ning elu tunnuste hulka on arvatud neid ja neid. Elu defineerimise kohta peaks olema eraldi alajaotus ja eraldi artikkel. Andres 16. aprill 2006, kell 14.51 (UTC)

:: Elu kui mõiste on tegelikult enamjaolt tunnetuslik (enamus inimesi saab sisimas aru, mis elu on) ja otseselt defineerida on seda väga raske kui mitte võimatu. Sama asi on näiteks mõistega "inimene" - seda võib defineerida fülogeneetiliselt (liik Homo sapiens), zooloogiliselt (loom, kellel on need ja need omadused) filosoofiliselt, informaatiliselt, sotsiaalselt ja veel igat moodi (kaasinimene, inimlikkus jne), ükski neist pole otseselt vale aga täit selgust see ikka ei anna vaid määrab mingi kitsa aspekti, kuna mõiste on väga lai. Elul saavad olla kokkuleppelised kriteeriumid (nagu igal muul mõistel tegelikult, keele sõnade tähendused on kujunenud kõik kokkulepete alusel välja), objekti saab elusaks lugeda siis kui tal on x omadused, mis aga pole definitsioon. Aga jah, isegi bioloogilised konseptsioonid ei eelda tingimata materiaalse "keha" olemasolu, elu kriteeriumid on ikkagi teatavad protsessid (ainevahetus, paljunemine, evolutsioon jt.; kuidas need protsessid ilma materiata toimuda saaks on juba iseasi).

:: Jah, selle mateeria sisse toomine selgitaks elu loodusteaduslikust vaatepunktist. Muuseas, teadlased ise ei pruugi tingimata olla materialistid aga loodusteadused on, kuna tõesti, teaduslike meetoditega ei ole võimalik midagi mittemateriaalset uurida, nt. füüsika (nagu ka keemia ja ka bioloogia) juba iseenesest uurivadki mateeriat selle esinemisvormides kuna muud ei osata uurida ja ei kuulu ka loodusteaduste ojektide hulka. Bioloogia uuribki elu materiaalset poolt. Aga tõesti, elu mateeria kaudu defineerimine (nagu ka iga muu) on väga laia mõiste kitsendamine mingile valdkonnale. Ka Marxi ja Engelsi "mateeria liikuvuse" kasutamine on kitsendav definitsioon.

:: Aga entsüklopeedia poole ei pöördu inimesed vaatamaks "mis see elu siis on" vaid neil ongi vaja kriteeriumeid ja kitsendavaid definitsioone, et neid kuskil kasutada. Ma ei leia, et elu defineerimise kohta eraldi artiklit vaja oleks, see oleks just õige koht nii definitsioonide kui ka kriteeriumide jaoks.

:: Kogu selle pika ja segase jutu mõte oli tegelikult see, et kuna artikkel peaks algama ikkagi definitsiooni või selgitusega oleks tõesti vist ainuvõimalik kasutada tautoloogiat a la "elu on omadus, mis on kõigil elusatel objektidel nagu näiteks.... ja puudub elututel objektidel näiteks..." Ja siis selgitada miks täpset ja ammendavat definitsiooni pole ning seejärel tuua elu bioloogilised kriteeriumid (kuna muude valdkondade kriteeriumid (nt religioon) on jällegi tautoloogilised ja reaalselt on nende abil elu olemasolu suhteliselt raske määrata, et midagi määrata, peab olema reaalne väljund). Kriteeriumitega seotult raskused nende rakendamisel (viirused ja virioonid; külmutatud organismid kus reaalsed elu tunnused puuduvad; miks näiteks tuli pole "elus" jne). Seejärel mõiste ja tähenduse ajaloost ja muudest konseptsioonidest (hing ja elujõud)ja definitsioonidest. Ja kõige lõpuks ka sõna muudest tähendustest ja kasutustest nagu hetkel artiklis ka on. Kas selline struktuur oleks mõistlik?Yersinia 18. aprill 2006, kell 18.13 (UTC)

::: Arvan, et sõna muudest tähendustest tuleks kirjutada kohe üsna alguses, ja sellisel kombel, et oleks arusaadav, kas neid mõisteid käsitletakse käesolevas artiklis, mõnes teises artiklis või vikisõnaraamatus. Arvan, et eraldi võiks välja tuua inimese elu, millest räägitaks artiklis "inimese elu. Muidu tundub enam-vähem OK, eks hiljem arutame juba teksti ja vajaduse korral teeme ümber. Andres 18. aprill 2006, kell 18.49 (UTC)
-Elu on püütud defineerida ka nii, et see ei piirduks meie planeedi tuntud eluvormide iseloomulike omadustega.-

:: Ja need teised planeedid ei puutu suurt asjasse, kui leitakse mõnelt planeedilt mingi asi, mis ei vasta ikkagi elu kriteeriumitele siis ta pole "elus", tee mis tahad. Elu kriteeriumiks pole nt. süsinikul põhinev ehitus ja ainevahetus ega DNA olemasolu, vaid ikkagi sarnaste ühenditega (või siis mittesarnaste) seotud protsessid, mis on universaalsed. Kui puudub ainevahetus, areng, replikatsioon, evolutsioon jms, siis pole võimalik objekti "elusust" määrata ja järelikult pole ta elus, ükskõik kustkohast see ka pärit poleks. Yersinia 18. aprill 2006, kell 18.25 (UTC)

Kirjutasin algusesse täpsustava märkuse, aga tegelikult ma pole sellega päris rahul. Elu omistatakse ju ka näiteks Jumalale ja inglitele, keda enamasti peetakse mittemateriaalseteks. Näiteks Jumalal eeldatavasti puudub kõik see, mida Sa mainisid, seetõttu Jumala elu ei sobi ka selle artikli alla siin.  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. aprill 2006, kell 18.54 (UTC)

Pakun definitsiooni:
'Elu on elusolendite ekisteerimise viis'.
Miks nii hea on?
# Lihtne. Ja selge.
# Saame lahti probleemist organismidega
# Saame lahti konfliktist iminelu, maaelu ja koeraeluga - need on lihtsalt spetsiifiliselt piiratud eksisteerimisviisid :)
# Elusolendi tunnused saavad elusolendi artiklisse üle kolida kus neid saab eheda elu pühadusest ja organimi organihõngulisusest mingi umbmäärase olendi kasutamise teel lahtihaagituna märksa neutraalsemalt ja vabamalt käsitleda.
# Saab aru, mida tähendab uut elu alustama - lihtsalt (kellegi jaoks oluliselt) teisel viisil 'eksisteerima hakkamist'
Jp 11. juuli 2007, kell 21:47 (UTC)

Selle definitsioni puuduseks on idem per idem: elu defineeritakse elusolendite kaudu, elusolendeid aga tuleb nähtavasti defineerida elu kaudu.

Peale selle, kas elusolendid võivad eksisteerida ka nii, et nad pole elus? Kui jah, siis tuleb ikkagi selgitada erinevust elu ja mitteelu vahel. Kui ei, siis on "viis" ülearune.

Tundub, et elusolendi tunnused on ikkagi elu tunnused. Andres 12. juuli 2007, kell 05:08 (UTC)

: Ma ei ole selles sugugi nii kindel.

: Näiteks definitsioon 'Elusolendid on kõrge organisatsiooniga termodünaamiliselt mittetasakaalulised süsteemid, mis püsivad ja arenevad, kasutades selleks neid ümbritsevas keskkonnas toimuvaid energia degradatsiooniprotsesse' on viidatud pattudest ju vaba. Leidub ka informatsiooni mõistel baseeruvaid elusolemise määratlusi, kuid nende korral tekib raskusi informatsiooni enese defineerimisega (seda ei saa ilma elu fenomeni kasutamata teha).

: Elusolendite artiklis tuleks muidugi ka elu tunnuseid käsitleda, kuid need oleksid seal juba puht-selgitavad, mitte aga defineerivad tekstid.

::: Selline elusolendi definitsioon ei võimalda eristada erinevat tüüpi elussüsteeme. Seetõttu arvan, et elusolendit tuleks defineerida teatud tüüpi elussüsteemina.

::: Elussüsteemi definitsioonina on ülaltoodu mõeldav. Aga vikipeedia ei saa definitsiooni leiutada ega välja valida. Tuleb lähtuda sellest, et üldtunnustatud definitsiooni ei ole, ning kirjeldada elu defineerimise katseid. Juttu elust, elusolendist ja elussüsteemist tulekski nähtavasti alustada selgitavalt, mitte defineerivalt.  Andres 13. juuli 2007, kell 09:38 (UTC)

: Ja veel. Elu ja elus olemine on kaks eri mõistet. Ühele vastandub elutu, elueelne, aga teisele suremine ja surnud olemine, 'elujärgne'. Esimene on filosoofilise kategooria mõõtu, teine aga mingi konkreetse objekti omadus.

: Need mõisted vajavad kumbki omaette artiklit (võib-olla on vaja ka mingit elutu-elus-surnud eraldi käsitlemist). Siinse arutelu alune artikkel käib minu arvates selle esimese tähenduse, filosoofilise kategooria, elu fenomeni, elusolendite ekisteerimisviisi, kohta.

: Teine viidatud mõiste, see mis mingi objekti suhet tema elusolemisse kirjelab, näib omavat põhikeerukust üleminekuprotsessidel. Nagu näiteks küsimusel, et kui surnud üks elusolend peab olema, et ta enam elus poleks. Aga see on eraldi teema.

: Elu kui ühe konkreetse elusolendi elutee (Juhani elu oli pikk ja sündmusterohke) on paraku sõna, mis vormiliselt kuulub siia artilkisse kuigi sisulton ta selle teise teema. Õnneks aga saab seda ka siin suht-lihtsalt, koos viidaga elusolemise artiklisse, käsitleda.

:: Vikipeedia põhimõte on, et artiklid organiseeritakse mõistete, mitte  sõnade kaupa.

:: See artikkel on mõeldud elu kui niisuguse käsitlemiseks. Nii elutust kui ka surnudolemist võidakse vastandada nii elususele kui ka elus olemine. Arvan, et viimasest võiks rääkida pigem artiklis Surm.

:: Elu kui elutee on minu meelest hoopis eraldi mõiste, mis aga vist ei vaja entsüklopeedilist käsitelu. Andres 13. juuli 2007, kell 09:38 (UTC)

Sõnal on mitu tähendust, nii et pole mõtet otsida definitsiooni, mis sobib kõigile tähendustele. Andres 12. juuli 2007, kell 05:10 (UTC)

: Jah. Sellest sai just eelmises lõigus kirjutatud. Jp 12. juuli 2007, kell 21:28 (UTC)
Mulle tundub, et näiteks taim on küll elus, aga mitte elusolend. Ja surnud kass on teatud mõttes rohkem elusolend kui kivi :) -- 88.196.96.185 12. juuli 2007, kell 05:27 (UTC)

Niivõrd kui taim vastab ülalpakutud elusolendite määratlusele, sealhulgas ta püsib, areneb ja kasutab, st toimib, on ta täitsa elusolend. Kassi koha pealt on Sul muidugi õigus, et tundub. Seda siis seetõttu, et kivil pole ühtki elusolendi tunnust samas kui surnud kassil on veel elusa kassi keeruks mittetasakaaluline struktuur enamjaolt säilinud. Aga see, et see keerukas süsteem enam ei arene ega ka kasuta, on piisav, et enam pole tegemist elusolendiga. Jp 12. juuli 2007, kell 21:28 (UTC)

Mulle tundub, et olend on see, kelle kohta öeldakse "kes", mitte "mis". -- 88.196.96.185 13. juuli 2007, kell 05:12 (UTC)

: Botaanikud ütlevad ka taime kohta "kes". Andres 13. juuli 2007, kell 09:38 (UTC)
Üks raskus on veel: elu filosoofilises mõttes ei pruugi olla orgaaniline  (ega üldse füüsilise substraadiga) elu. Näiteks Jumalat peetakse elusolendiks, kuid vaevalt vastab Jumal eeltoodud definitsioonile. Muidugi võib kokku leppida, et siin käsitletakse ainult orgaanilist elu, aga see otsustaks juba ära elu olemuse (vrd näiteks tehiselu). Andres 13. juuli 2007, kell 09:41 (UTC)
Nojah, elusolenditeks võidakse pidada jumalaid, üksssarvikut, jõuluvana või ka kivi, mis pahatahtlikult ennast varba ette sättis. Aga ma arvan, et see artikkel peaks piirduma orgaanilise või bioloogilise eluga ja viidetega sellele, kuidas elusust on omistatud elututele või kujuteldavatele objektidele. Botaanikud võivad taimedega kohta "kes" öelda, aga ma kahtlustan, et enamik teatmeteoseid ütleb ikka "mis". -- 88.196.96.185 13. juuli 2007, kell 09:51 (UTC)

Arvan, et selles asjas võiksime botaanikute kui asjatundjate pruuki järgida:-)

Olen nõus, et selles artiklis võiks piirduda "bioloogilise" (sealhulgas aga ka "eksobioloogilise") eluga. Tuleb aga suunata ka artikli juurde, mis käsitleb traditsioonilist filosoofilist elu mõistet, mille alla käib ka Jumala elu. "Tehiselu" ei käi võib-olla kummagi juurde. Andres 13. juuli 2007, kell 09:59 (UTC)
----
Ei pea jalgratast leiutada. Vaadake läbi inglise- ja muukeelsed vikipeediad, samuti  Citizendium, kus on heakskiidetud artikkel elu kohta. Andres 13. juuli 2007, kell 10:06 (UTC)
----
Kas see on maateadus? Andres 16. aprill 2010, kell 11:46 (EEST)
----
See läks segasemaks, kui oli. Võõrkeelseid vasteid pole tarvis, inimese ja filosoofi täpsustust pole tarvis, sisuta alajaotusi pole tarvis, alajaotuse "Elu biokeemiline definitsioon" sisu ei vasta pealkirjale. Defineerima ei pea ammendavalt, siis on see ikkagi võimalik. Teised tähendused käivad täpsustusmärkuses enne artiklit; need, mille kohta artiklit ei tule, käivad Vikisõnastikku. Andres (arutelu) 31. mai 2013, kell 23:36 (EEST)

: Tere Andres!
Sisuta alajaotused võivad ehk kellegi poolt komplekteeritud saada, mine ja tea näiteks tundub mulle, et atoomiteooria on vikipeedia kaudu osaliselt vaidlustatud- või on üksnes terminid ja sisu vaidlustatud, ei saa täpselt aru, näit nii http://et.wikipedia.org/wiki/Hom%C3%B6opaatia
Andres :See läks segasemaks, kui oli.
Mariina : Mingil määral Õigus
aga
mul on  artikli Elu toimetamisel "hingelis"i raskusi, sest minu kaudu on elumaatriks ja vertikaalne panoraam "Ellu langenud" ja "Elav Loodus" on minu peegelpanoraam, ei mina olen "Elava Looduse" "aatomi seesmise osakese seesmise osa osake" (mitte kõige suurem neist, ma väga loodan)
aga see ei välista olemise, religiooni, kultuuri, kunsti, teaduse, anorgaanika kuulumist Ellu...
Lisasin Aleksander Heintalu raamatud, et Elu meie esivanemate kaudu:
*Heintalu, Aleksander  alias  Vigala Sass, koostanud Elo Liiv.  Estide (tšuudide) hingestatud ilm (1. osa),  Teadaandmise Raamat, 2001, ISBN: 9985781058 .
*Heintalu, Aleksander alias  Vigala Sass, Kuldmamma! ,  2003, ISBN 9949134226.
*Heintalu, Aleksander  alias  Vigala Sass, koostanud Elo Liiv. Estide (tšuudide) hingestatud ilm (2. osa) ,  Sõnade seletus, 2006, ISBN: 9789949150991
*Heintalu, Aleksander  alias  Vigala Sass. Väeraamat (1. osa) , Warraku raamat , 2007, ISBN 9789949154821.
Mariina 3. juuni 2013, kell 10:12 (EEST)

Milleks on lingid siin kui sa lisasid need artiklisse? Ja tegelikult saab ka allolevaid linke inimlikumaks teha kui kirjutada siselinkidena (...). Inglise vikis tuleks ette lisada kooloniga en (:en:artikli nimi), eesti vikis ainult artikli pealkiri ehk nii nagu artiklis vikindad. --Tiia (arutelu) 3. juuni 2013, kell 13:39 (EEST)
Tere Tiia? Kõik lingid ei ole lisatud artiklis ja ainult üksikud lingid on siin ja nendest saab veel teha alajaotuse ehk lingid, mis ei ole veel jõudnud peegelduda Elu artikli sisu kohaselt ega ka päris selliselt nagu samasisulised artiklid veebisaidil http://en.wikipedia.org/wiki

Linkide saamiseks ei tohi <nowiki> märgendit kasutada, sest see tähendab vikivorminduseta ehk saab näidata kuidas vormindus toimub aga linke ei tee. Nüüd näitab nii nagu olema peaks. --Tiia (arutelu) 3. juuni 2013, kell 17:55 (EEST)

: Ilusad tänud Kasutaja Tiuks  Mariina 3. juuni 2013, kell 18:01 (EEST)

:: Minu meelest ei kuulu Aleksander Heintalu raamatud selle artikli teema alla.

:: Mul on kahtlus ka eestikeelse kirjanduse loetellu kuuluvate raamatute suhtes.

:: Muidu tuleb mõelda nii: kui raamatu saab seostada mõne kitsama teemaga, siis on seda parem siia mitte panna, sest muidu tekib infouputus.

:: Meil ei ole tavaks alapealkirju ette ära panna, sest see eksitab lugejat. Andres (arutelu) 4. juuni 2013, kell 06:29 (EEST)
Tere Andres!
Võib-olla, et tõesti on parem alapealkirju ette mitte panna ja lihtsam on artikli algusesse, valdava osa lugejate eksitamise vältimiseks panna selgitus:
Aleksander Heintalu raamatud tõstsin välja ja ka eestikeelse kirjanduse loetelust tõstsin raamatuid välja, et võib-olla ei sobi teaduslikud  eksperimendid "välja"- infovälja ja inimese kui bioloogilise süsteemi viitajaiks.....
Infouputuse koha pealt on vast vikipeedia kauaaegsetel kasutajatel õiguski, mulle tundub küll pigem, et vikipeedia lugejad ootavadki infot ja soovivad infot saada ja vikipeedia on neile vajalik ja kasulik infosüsteem
aga
vikipeedia puhul on see hea, et kõik võivad vabalt artikleid muuta ja toimetada ja ka paremaks ja reeglitepärasemaks muuta jpm.

Mariina 4. juuni 2013, kell 08:46 (EEST)
----
*:en:Timeline of plant evolution
*:en:Evolutionary history of plants
*:en:Viridiplantae
*:en:Archaeplastida
*:en:Plantae
*:en:Ecology
*:en:Bacteria
*Biogeograafia
*:en:Fungi
*

:..ja siis veel botaanikanomenklatuurid, mida ma ei ole osanud vikipeediast leida:

*International Code of Botanical Nomenclature (Saint Louis Code), Electronic version
*
International Code of Nomenclature for algae, fungi, and plants (Melbourne Code)
* International Code of Botanical Nomenclature (Tokyo Code), Electronic version
Vikipeedia kaudu ja Wikipedia kaudu leiab lisainformatsiooni.....
Mariina 2. juuni 2013, kell 08:43 (EEST)

:::: Need ei peaks olema seotud selle artikliga siin. Andres (arutelu) 4. juuni 2013, kell 06:29 (EEST)

: Praegune Näita eelvaadet (:en:artikli nimi) osareale küll pilti ei anna ....
Mariina 3. juuni 2013, kell 14:21 (EEST)

Tänapäeva elu füsioloogilist (areng, kasv,liikumine, söömine, magamine, paljunemine, haigestumine jpm) definitsiooni saab liigendama asuda, kui kirjutada sisse: toitumine ja geneetika ning termodünaamika , arvan ma hakatusabi saab ehk bioloogiliste mikromolekulide ja bioloogiliste makromolekulide kaudu ka siin:
Mariina 3. juuni 2013, kell 14:33 (EEST)

Elu kui nähtus moodustub mitmete osade otseste ja kaudsete, aktiivsete ja passiivsete tegurite sobiva, kestva koosmõjuna. Võime eristada elavaid organisme aga oluline on ka elukeskkond, toiduahelad, surnud organismid, keda lagundavad bakterid, seened ja teised organismid, muld. Elu jaoks on oluline kogu ökosüsteem, biosfäär tervikuna, aineringe looduses. Elu jaoks on hädavajalikud sellised tõsiasjad nagu: meie planeedi Maa sobiv asukoht päikesesüsteemis, kaaslase Kuu olemasolu,
Päikese suurus, aktiivsus, samuti maa biosfääri kaitsev Maa magnetväli jne. Saame vaadelda elu kitsast, eraldatud olekut paljude elusolendite näol ja samas ka väga laia, erinevate otsesemate ja kaudsemate tingimuste koosavaldumist, konstellatsiooni, sünergiat. Sellises kõige laiemas mõttes moodustavad elu kaudse eelduse ka kogu universumi konkreetsed füüsikalised omadused,  loodusseadused, füüsikalised konstandid, mis osutavad, et aine ja väli on universumis just selline nagu ta on.
..Kas selline tekst sobiks artikli lõppu? Või on see vikipeedia jaoks liiga üldistav, esseelik. Andrese sõnu kasutades, häiriv tühisõnalisus..?
Nimelik (arutelu) 27. november 2015, kell 22:46 (EEST)

: Tere Nimelik!

: Kas Te püüdsite kirjeldada elusorganismideks peetavate eluprotsesside jaoks vajalikke tegureid, mida tõsi küll kõigile ei jagu ja inimene (osad meist) püüavad enese-elu-olu upitada teiste elusid enda 'sisu arvele' kuhjates. Kes ütleb Elu, kas kass ütleb Elu, või mis temal on kas söögi-, paaritumis-, pojakasvatuse rituaalid? Mida tähendab Elu? Mina jäin omal ajal toppama just inimelus loodud elus ja eluta kategooriatel, on minus küll indiaanlust kuid ma ei tunne neist enam aru... mis tähendab, et kõik on Elu...

: Kas Andres kasutas, sõnu häiriv tühisõnalisus..? Mh? Ei tea...

: Kes teab kas Kuul on hea elu?

: Mariina 28. november 2015, kell 06:09 (EET) alias Простота

:: Tere Mariina

:: Ma pidasin silmas jah, et elu, elavad organismid, nii nagu seda praegu näeme ei saaks eksisteerida ilma nende otsesemate ja kaudsemate asjaoludeta, mida bioloogiast kaugenevas järjekorras loetlen. Kõige lihtsam on seda näha nii: Elu ja surm on erinevalt defineeritud, ometi elu saab jätkusuutlik olla just tänu surmale. Surm on hädavajalik elu osa..( näited: rakkude apoptoos, valk p53, telomeerid DNA otstes, ajalikkuse määratlejad)

:: (Siin avaldub tegelikult suurem, üldisem küsimus. Defineerimine on nagu fokusseerimine, ühele keskendumine, millegi eristamine, eraldamine. See vastandub avatusele, kaudsele mõjule, ilma eristusteta ühtsusele. Selline avatud, seotud mõiste nagu elu ei lase aga ennast inimteadvusel üheks kitsaks definitsiooniks piiritleda, ilma et mõni eluliselt tähtis osa kannatada ei saaks. Elu mõiste puhul avaldub selgelt maailma ubikviidsus ja mõistete, keele kunstlik, mänguline, konvetsionaalne lihtsustus. Selleks et maailma, elu mõista jagame ta erinevateks osadeks, kui oleme seda teinud, siis oleme justkui kaotanud terviku. Selleks, et mõista tervikut, peame mõistma sõnade, definitsioonide tinglikkust. Kui nartsissistlikult armastame sõnu rohkem kui maailma, elu ennast, mille kohta need sõnad käivad, oleme iseeneste labürindis, sõnade definitsioonide labürindis kinni.)

:: ..See on nagu elu eluliselt vajalik infrastruktuur, taristu. Ja mitte ainult surm. Elu eluks, suureks ringkäiguks peavad kõik vajalikud asjaolud olema piisavad. Elu jätkusuutlikus seisneb just selles ringkäigus. Ringis on teatavasti oluline iga punkt. Sellepärast seonduvad elu mõistega kaudsemalt, üldisemalt väga "elukauged" valdkonnad ilma milleta elu võimalik ei oleks. Selles mõttes on elu nagu hulkrakne organism, kus kõik rakud töötavad erineval moel aga ühe ja sama terviku jaoks. Väga kujundlikult võiks mõelda, et elu on suure universumikeha üks veider "rakk", mis suures süsteemis on oma elu elama hakanud:) Olgugi, et ühest küljest on elu (eriti oma "kõrgemate", teadvusega organismidega nagu meie inimesed) väga eriline ja ainulaadne  (hetkel teadaolevalt oleme oma planeediga ainukesed universumis) siis teisalt ei saa me ikkagi vaadelda elu täiesti lahusolevana "mitteelust". Niipea, kui elu kitsalt määratleme, eristame elu mõiste, lõikame läbi mingi kaudsema seose ilma milleta elu võimalik ei oleks. Küllap sellepärast ongi seda mõistet nii raske defineerida.

:: Kuul on elu cool. Nimelik (arutelu) 28. november 2015, kell 14:15 (EEST)

::: Tere Nimelik!

::: Minu arvates sobib Teie kirjeldus küll artiklisse ja veel ettepoole aga mina näen praegu, et seda tuleks siis jälle elusolenditesse puutuvaga täiendada (tõendada) täpsemalt milline osa füüsilistest, keemilistest, geograafilistest jpt teguritest omab Elule essentsiaalset toimet ja milline on Elu taust näituseks) ... seda 'vaadet' ei saa mina isiklikult küll igal hetkel sisse võtta või ka käsile võtta - neid tegureid on loendamatu hulk (kuid mitte piisav Elu jaoks) ja mina isiklikult oman tähelepanu (juba lapsest saati) just elusolenditeks peetavate ja hingavate (või ka hinganute) poole ning looduselu poole aga jälle mitte kõigi poole kui vastu tuleb ikka jalutu must mamba ja asub minu näo ees raskelt hingama siis võib mul küll Elust rääkimine mõtlemise nõrgaks võtta ja võib tekkida tahtmine põgeneda aga kiire jooksja ma pole siis tuleb ilmselt Elult vastu võtta see mis sündimas on ...

::: Teadus on kahtlemata 'Fancy' kuid selle ellu äratamine ja astumine ei ole inimeste poolt mitte alati (et mitte öelda suures osas) olnud elusõbralik ja selliselt on süsteemil 'väärtusaugud', mis tõmbavad ligi vägivalda ja ka rumalust ning .... , kuidas saaksime toetuda Elu loomisel inimeste 'puhastele arudele' ja 'õhukiled' alla lasta - kass on minu jaoks samaeluline kui puuk või nüüd pea-pea detsembrikuine kuusepuu...

::: Kui Kuul on elu cool, siis võib-olla peaksin sinna elu jätmagi...

::: Mariina 29. november 2015, kell 08:11 (EET) alias Простота
Nimelik, see, mis Sa kirjutad on põhimõtteliselt õige, aga minu meelest ei tohiks Vikipeedia püüda kujundada lugeja arusaamu. Tuleks piirduda olemasolevate teaduslike ja filosoofiliste ning küllap ka muude kontseptsioonide refereerimisega.
Kui me räägime sellest, et teatud füüsikalised tingimused on elu olemasoluks hädavajalikud, siis see ju tähendab, et elu toetub nendele. Aga me ei saa ju kindlalt väita, et elu ei saaks eksisteerida, kui üks või teine tingimus puuduks. Võib ju ka oletada, et elu oleks siis lihtsalt teistsugune. Eriti kahtlane on siin Kuu olemasolu. Andres (arutelu) 1. detsember 2015, kell 11:46 (EET)

Noh, ei tulegi midagi kindlalt väita, mida pole seni kindlalt tõestatud. Tuleks lihtsalt refereerida nii neid teooriaid, mis väitnud, et elu tekkeks Maal oli vajalik piisavalt stabiilne kliima piisavalt pika perioodi vältel, mida aitas tagada Kuu gravitatsiooni mõju, kui ka neid teooriaid, mis on väitnud, et elu oleks võinud tekkida ka ilma Kuu stabiliseeriva mõjuta. Mõlemal teoorial on oma selge loogika ja ehkki viimastel aastatel on esimene (Kuu vajalikkuse teooria) kahtluse alla seatud, siis ega lõplikku tõestust teisele teooriale ei ole enne kui kusagilt universumist leitakse elu selliselt planeedilt, millel sarnast kuud ei ole. Sõnaga, tuleb lihtsalt refereerida praegusi teadmisi, uurimusi ja olemasolevaid teooriaid elust ja selle tekkest Maal.--VillaK (arutelu) 1. detsember 2015, kell 12:36 (EET)
Minu meelest "Elu kui nähtus" on peaaegu sisutu pealkiri. Need asjad, millest seal juttu on, peaksid olema sissejuhatuses. Sõna "elu" kolmas tähendus ei kuulu artikli teema alla.
----
Kas need: Viiruste evolutsioon, Bakterite evolutsioon, Arhede evolutsioon..jne. on ikka mõistlikud, vajalikud tulevaste eraldi artiklitena? Nimelik (arutelu) 15. detsember 2015, kell 17:23 (EEST)

Võib-olla on, aga siit vist pole mõtet linke teha. Andres (arutelu) 17. detsember 2015, kell 00:02 (EET)
----
Huvitav elu määratlus on Erwin Schrödingeri raamatus "Mis on elu? Vaim ja aine. Autobiograafilisi visandeid"  Kirjastus: Ilmamaa 2015 ISBN: 9789985775363. Seal tehakse elu määratledes suur üldistus entroopia põhjal. Kõik, mis on elav korrastab ennast, töötab entroopiale vastu. Seda vastuhakku toetab Maa soodsast positsioonist tingitud võimalus Päikselt saadud energiat kasutada, muundada ja talletada. Nimelik (arutelu) 10. jaanuar 2016, kell 15:45 (EEST)
----
Niisiis terve elusloodus on ülesehitatud süsinikuühenditest. Seda valdkonda uurib orgaanilise keemia haru biokeemia.

Miks vett elusloodusesse ei arvata? Millist "seda valdkonda"? Andres (arutelu) 23. jaanuar 2016, kell 15:33 (EET)
----
Võtsin need välja. --Kk (arutelu) 2. jaanuar 2017, kell 17:44 (EET)
*Heintalu, Aleksanderalias  Vigala Sass, koostanud Elo Liiv.Estide (tšuudide) hingestatud ilm (1. osa),Teadaandmise Raamat, 2001, ISBN: 9985781058
*Veera Korsunskaja.Charles Darwin, tõlkinud Paavel Raid, J. Metsar , Eesti Riiklik Kirjastus,1959,
----
Huvitav fakt on see, et elusorganismid (hulkraksed) vajavad oma elutegevuseks eluta osasid. Mõned näited: teod vajavad teokarpe, putukad kitiinkesta, kilpkonnad kilpi, puud tüve sisemist osa (mis koosneb elututest, puitunud rakkudest) ja imetajate puhul saab välja tuua naha, karvad, küüned, hambad (email) ja luustik koosneb ju suures osas elutust mineraalainest. Elusolendi elu jaoks on hädavajalik ka elusolendi surnud, elutu osa. Seega elutute osade roll elusorganismides on eluliselt tähtis. See teeb elu ja surma määratlemise sisulise vastandamisena keeruliseks. --Nimelik (arutelu) 29. juuli 2023, kell 23:06 (EEST)

Üks teema, mis võiks olla artiklis on elu roll elukeskkonna kujundajana, loojana, muutjana. Üks kõige ilmsem näide selle kohta on fotosünteesijate poolt miljardite aastate jooksul kujundatud vaba hapnikuga atmosfäär. Ja miks ka mitte inimtsivilisatsiooni keskkonnamõju oma elutegevuse tulemusena.  https://en.wikipedia.org/wiki/Life#Environmental_conditions                        This interplay between organisms and their environment is an inherent feature of living systems. --Nimelik (arutelu) 25. detsember 2023, kell 17:07 (EET)