Arutelu:Lembit Ulfsak

Praegu tuleb nii välja, et kõige tähtsam tema loomingus on osalus ansamblis Amor Trio. Minu meelest pole see õige perspektiiv. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. juuli 2006, kell 21.39 (UTC)

Üks roll on filmograafiast puudu. Lembit Ulfsak on mänginud ka vene õudusfilmis "Ved'ma" ("Nõid") (2006=

Panin selle juurde, aga see pole ainuke film, mis puudu on. Andres 2. oktoober 2010, kell 13:28 (EEST)

: Lembit Ulfsak mängis pea rolli veel ühes vene filmis "Искушение Б" (Kiusatus B).

Lavakunstikateedris õppimine ei peaks ju kuuluma töökohtade loendisse. 90.191.119.98 17. august 2013, kell 16:49 (EEST)

see parandati--Bioneer1 (arutelu) 19. august 2013, kell 09:57 (EEST)

Ma oleks jätnud pildi välja lõikamata, kuna tulemus pole kvaliteetne. Ennemini võiks parema puudumisel kasutada ühispilti ja kirjutada ''vasakult kolmas''. [[Eri:Kaastöö/90.190.59.92|90.190.59.92]] 11. veebruar 2014, kell 10:22 (EET)

Minu meelest on märkus "Mandariinide" taga üleliigne ja eksitav. Ulfsak ei olnud Oscari nominent. Andres (arutelu) 25. veebruar 2015, kell 22:09 (EET)

Täiesti nõus. Eemaldasin selle väite. Ivo (arutelu) 26. veebruar 2015, kell 02:22 (EET)
Miks siia sellist pooletoobist jama pannakse?

Ma võtsin selle välja:
1970ndatel elas Ulfsak koos Eesti muusiku Tõnis Mägiga Tallinnas Mustamäels.

Sina kui targem kustuta või paranda, kus tarvis, palun. Andres (arutelu) 25. märts 2017, kell 08:36 (EET)

Mängis veel ka venekeelses filmis "Какие наши годы! (фильм)". -Mardus /arutelu 3. juuli 2017, kell 07:12 (EEST)


Kategooria arutelu:Eesti pedagoogid

vaja oleks kahte artiklit: pedagoog ja õpetaja. avjoska 15. juuli 2006, kell 08.53 (UTC)

kas on ikka sisulist vahet tänapäeval pedagoogil ja õpetajal? Praegu on kaks kategooriat - nii eesti pedagoogid kui eesti õpetajad--Hendrix 20. oktoober 2007, kell 15:37 (UTC)
Ei saa ka aru, miks on vaja eraldi kategooriaid pedagoogidele ja õpetajatele. Kui vaadata nendes kategooriates sisalduvaid nimesid, siis mina küll ei mõista, miks on ühed pedagoogid ja teised õpetajad. Viu 21. detsember 2010, kell 13:07 (EET)

Pedagoog tundub küll olevat laiem mõiste kui õpetaja, aga praegune olukord on tekkinud arvatavasti koordineerimatuse tõttu. Andres 21. detsember 2010, kell 15:08 (EET)

Arvan, et tegelikult võib kõik inimesed, kes on kategoorias õpetajad, paigutada ka pedagoogide kategooriasse. Teistpidi ilmselt alati toimida ei saa, st et iga pedagoog ei pruukinud olla õpetaja. Mulle tunduks mõistlik, kui oleks ainult üks kategooria: pedagoogid. Või siis tuleks mõlemad terminid hästi defineerida ja lahti kirjutada, et inimesed oskaks täpsemini kategoriseerida. Viu
Vt ka kategooria arutelu "Eesti õpetajad"--Bioneer1 (arutelu) 15. september 2013, kell 15:12 (EEST)

ilmselt on mõttekas jätta alles vaid kategooria "Pedagoogid". --Estopedist1 (arutelu) 5. juuli 2019, kell 14:32 (EEST)

Meil on ebaühtlus, et kas nt Eesti tantsupedagoogid peaksid olema kategoorias Eesti tants. Sama on ka õpetajate puhul, nt kas Eesti ajalooõpetajad läheks kategooriasse Eesti ajalugu? Ad hoc arvan, et pedagoog/õpetaja võiks olla ka vastavas ala kategoorias--Bioneer1 (arutelu) 7. august 2014, kell 10:23 (EEST)

Mingi ala pedagoog ka vastava ala kategoorias?


Arutelu:Avalik sektor

Avalik sektor ei ole kolmas seltor. Andres 15. juuli 2006, kell 11.14 (UTC)

: Välja võetud  (Eestis nimetatud ka kolmandaks sektoriks)

: Ilmselt on viidatud mingile vigasele arusaamale. See pole artiklis vajalik - või vähemalt võiks olla täpsem viide. --80.250.112.17 16. juuli 2006, kell 15.42 (UTC)

definitsioon on ebaselge ning eksitav. Wkentaur (arutelu) 19. november 2023, kell 23:23 (EET)


Arutelu:Kassari

Kas tänapäeval on Kassaril Kassari küla? Andres 15. juuli 2006, kell 21.10 (UTC)

Just nii. Jaan513 15. juuli 2006, kell 21.12 (UTC)

: Seda tuleb artiklis märkida. Kui saare ja küla kohta on ühine artikkel, tuleks seda kohe alguses märkida. Andres 15. juuli 2006, kell 21.21 (UTC)
Jätan praegu nii: Kassari (artikkel saare kohta) ja Kassari küla (küla kohta). Võib-olla tulevikus jääb "Kassari saar" ja "Kassari küla" ning "Kassari" ümbersuunamisleheks (on/oli vist veel ka Kassari nimega laevu). Jaan513 16. juuli 2006, kell 13.24 (UTC)

Arvan, et kõige loomulikum on jätta see pealkiri saarele. Andres 16. juuli 2006, kell 13.26 (UTC)

Kas Kassaarit Hiiumaaga ühendav tammtee on artikit väärt? Link nt Kassari-Hiiumaa tammtee (Kassari-Hiiumaa tee). Commonsis ka pilt :commons:File:Kassari Hiiumaa vaheline tamm 2016.jpg--Estopedist1 (arutelu) 4. mai 2019, kell 21:34 (EEST)

Looduskaitseregistri elektroonilise andmebaasi EELIS järgi on Kassari Eesti saarte hulgast maha kantud, põhjuseks: teise saarega liitunud.Kassari andmed 2222 meresaare hulgas Kassarit enam pole. --Kalev Kask 26. mai 2019, kell 22:55 (EEST)

Teise saarega liitunud- Kusagil ei ole kirjas, et kokkukasvanud. Vastavale päringule ei ole riik vastanud- Kus kohast on kokkukasvanud. 2001:7D0:823C:7F80:CC63:77A:C223:D94C 12. detsember 2021, kell 20:53 (EET)

: Siin kirjutatakse ka, et Kassari ei ole enam saar: https://maaleht.delfi.ee/artikkel/120043890/kuidas-suuruselt-viies-eesti-saar-ara-kadus Velirand (arutelu) 4. august 2022, kell 23:16 (EEST)


Kasutaja arutelu:Soman

Tere tulemast Vikipeediasse, Soman! Andres 16. juuli 2006, kell 19.03 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Soman~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)


Kasutaja arutelu:AR~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, AR!
Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda järjest ~ .
Vikipeedias sünnivad artiklid ühise pingutuse tulemusena.  Sa võid proovida artiklit Natsionalism paremaks teha. Andres 16. juuli 2006, kell 19.08 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema AR~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Saaremaa

Rannajoone pikkus on problemaatiline. See oleneb mõõtmistäpsusest. Ma ei tea, kas on olemas mingi standard. Andres 17. juuli 2006, kell 08.38 (UTC)

kuulu järgi pikeneb see iga aastaga. ma ei tea, mis aasta info see siin on. avjoska 17. juuli 2006, kell 08.43 (UTC)
Mõnede allikate alusel eksisteeris Saaremaal 1. augustist 1343 kuni jaanuarini 1345 de facto iseseisev riik, mille oletatav pealinn asus Pöides.
Kas see on mingi nali? Minu teada asus sel ajal mõnede allikate alusel Saaremaal Saare-Lääne piiskopkond. --Christopher Robin 17. juuli 2006, kell 09.51 (UTC)

See iseseisva riigi tekst häiris jah siin silma, sest varem pole kuskilt see kõrva hakanud. aga ma ei osanud seisu- ega istekohta võtta sel teemal. avjoska 17. juuli 2006, kell 09.52 (UTC)

: Mõeldud on vist eestlaste (saarlaste) riiki. Andres 17. juuli 2006, kell 09.53 (UTC)

:: Kardan, et seda ei saa nimetada riigiks tänapäeva mõttes pealinnaga tänapäeva mõttes. See on mingi maausuliste leiutis, XIV sajandi olude moderniseerimine oma poliitilise nägemuse pealesurumiseks. Kahtlen, kas isegi asjaomased saarlased ise seda riigiks pidasid. Midagi taolist on kirjutatud Trubetski anarhismi-raamatus (pole hetkel käeulatuses), aga Trubetski üritab sellega tõestada hoopis, et XIV sajandi saarlased olid anarhistid. --Christopher Robin 17. juuli 2006, kell 09.55 (UTC)

:::Mina kui põline saarlanna üllatusin siit riigi kohta lugedes... avjoska 17. juuli 2006, kell 10.01 (UTC)

:::: Võtsin selle lause välja. Saaremaa ajaloo käsitluses tuleks sellest seigast detailsemalt rääkida. Praegu oli ta kontekstist välja kistud. Andres 17. juuli 2006, kell 10.07 (UTC)

Kas Saaremaa saar on maastikurajoon? Või Saaremaa koos ümbritsevate saartega? Igatahes ei saa alustada sellest, et Saaremaa on maastikurajoon. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. oktoober 2006, kell 06:40 (UTC)

Saaremaa tõusmise küsimuses pöördu Siimu poole. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. detsember 2006, kell 09:39 (UTC)

Kas mitte see ajaloo osa ei peaks olema artiklis [[Saaremaa (maakond)]]? Siin on Saaremaad korduvalt nimetatud maakonnaks? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. november 2010, kell 07:18 (EET)

Lisati ja läks mu tühistusega kaotsi:
* Kure-Saare nimetuse osas: (''vt: Penny Cycplopaedia, London 1833; View of the Russian Empire... by William Toone 1799; Universal Geograpphy... Philadelphia 1829; Neuestes Gemälde des Europäischen Russland...Weimar 1821 etc.)''
--[[Kasutaja:Epp|Epp]] 17. detsember 2013, kell 00:04 (EET)

Selle muudatuse järel pandi toimetusmärkused. Nüüd on artiklit täiendatud ja parandatud. Kas toimetusmärkused võib ära võtta?--Raamaturott (arutelu) 1. august 2016, kell 11:01 (EEST)

Sa võid ise otsustada. Andres (arutelu) 12. oktoober 2016, kell 09:00 (EEST)

Lisati ürituste kalender. Reklaam? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 12. oktoober 2016, kell 09:00 (EEST)

:Vastasin su arutelulehel. --Minnekon (arutelu) 18. september 2021, kell 11:28 (EEST)
----
Ajaloo osa on lühendatud, aga tundub, et väljajäetut ei ole ka artiklis Saaremaa ajalugu. --Andres (arutelu) 23. jaanuar 2024, kell 20:02 (EET)
----
3 Löwi, paluksin taaskord kirjutada sisulised kommentaarid nähtavasse kohta artikli arutellu, mitte peita neid artikli koodi sisse.
Kommenteerisid muu hulgas välja pildi :File:nasva_klubi-saaremaa-andres_larin.jpg. Mis sellega nüüd siis artiklis koodis edasi tuleb teha? Kui mõtled, et pilti ei tohi kasutada, kuna selle peale on kirjutatud (c), siis see ei ole õige. See märk tähendab tavaliselt lihtsalt seda, et pilt on autoriõigusega kaitstud. See pilt kuulub pildi kirjelduslehel näidatud vaba litsentsi alla ja autoriõigusega on kaitstud ka vaba litentsiga pildid.

Aitäh, Pikne märkamast (: püüan artikli koodi sisse kommenteerimist vähendada, et mitte öelda vältida:) Tegin praegu galerii natuke täpsemaks ja (loodetavasti) ka sisukamaks: Asendasin Nasva juures tehtud foto (nüüd saame ka aimu, et Saaremaal puhub tugev tuul ning väldime fotostuudiole ja klubile viitava pooleldi kommertsliku iseloomuga teksti levitamist) ning samuti asendasin rahvarõivastes tantsijate foto (nüüd on kindlam nii koht Saaremaal (Kuressaares) kui ka see, et Saaremaa tantsukollektiiv esineb fotol Saaremaa saare rahvariietes. Eelmised fotod sai praegu kustutatud, kuid kui nende autorid soovivad täpsema selgitusega või (uuema ja parema) foto Wiki-sse üles laadida ja siia Saaremaa artikli galeriisse (tagasi või edaspidiseks) lisada, siis minu silmis oleks see vaid puhas rööm ;) 3 Löwi (arutelu) 10. veebruar 2024, kell 16:27 (EET)
Siin läks jälle esimene lause kohmakamaks. Tavaliselt on esimes lauses kõigepealt kirjas, millega on tegu, mitte kus kõnealune asi asub. Pikne 7. veebruar 2024, kell 18:56 (EET)


Arutelu:Otepää vapp

1940. aasta vapikavandil on karupea otsevaates ja kuldne mustal väljal, mitte vastupidi. Vahest tuleks see ära märkida. --Christopher Robin 17. juuli 2006, kell 11.41 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://vald.otepaa.ee/lehed.phtml?id=0302
** In Otepää vapp on 2013-06-24 12:42:48, 404 Not Found
** In Otepää vapp on 2013-07-06 17:42:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:42 (EEST)


Arutelu:Priit Hõbemägi

* http://www.postimees.ee/170706/esileht/meedia/209673.php avjoska 17. juuli 2006, kell 12.17 (UTC)
* http://www.ekspress.ee/Arhiiv/Vanad/1998/37/persoon.html avjoska 18. juuli 2006, kell 17.07 (UTC)
* Kaalep ja Hõbemägi polnud 17. juulil 2006 mitte esimest korda koos uudises: http://www.eall.ee/pressinoukogu/uudised2005/27_10_05.html avjoska 18. juuli 2006, kell 17.10 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kalev.ee/est/?news=975631&category=20&Ingrid-Sembach-Hobemagi-ja-Priit-Hobemagi-said-poja
** In Priit Hõbemägi on 2013-06-24 12:58:10, 404 Not Found
** In Priit Hõbemägi on 2013-07-06 19:48:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:48 (EEST)


Arutelu:Ettekujutus

Kas kujutlus on sama mis ettekujutus? Andres 17. juuli 2006, kell 19.39 (UTC)

Ettekujutus on vaste vor-stellenile, re-presentationile. Kujutlus on minu arvates selle lühem ja ebamäärasem/ebafilosoofilisem vorm. --Kamma 18. juuli 2006, kell 07.44 (UTC)

: Nojah, aga "kujutlus" on psühholoogia termin, ja selget piiri filosoofia- ja psühholoogiamõiste vahel minu meelest ei ole. Sõna representation võidakse tõlkida ka "representatsioon". Andres 18. juuli 2006, kell 09.01 (UTC)

:: Jah? Sellegipoolest on ju ettekujutuse vasteteks vorstellen ja represent. --Kamma 19. juuli 2006, kell 10.28 (UTC)

::: Saksakeelne vaste on kindlasti Vorstellung, inglise keele kohta ma ei oska kommenteerida, sest artiklist ei selgu mulle, millest jutt on. Andres 19. juuli 2006, kell 19.46 (UTC)
Millal ja kes selle mõiste siis kasutusele võttis? Andres 17. juuli 2006, kell 20.04 (UTC)

Eesti keeles? Arvan, et seoses Kanti tõlkimisega. --Kamma 18. juuli 2006, kell 07.44 (UTC)

: Ei, ma mõtlen algselt. Andres 18. juuli 2006, kell 09.01 (UTC)

:: Mis keeles siis algselt? --Kamma 19. juuli 2006, kell 10.28 (UTC)

::: Mina ei tea, mis keeles. Küllap Sina tead paremini, sellepärast ma küsingi. Ma ei pea silmas eesti keelt. Andres 19. juuli 2006, kell 19.46 (UTC)

:::: Esimese kujuna võib viidata phantasiat kreeka keeles, nt Aristotelesel, aga ka Platonil. Siiski pole sisuliselt sama asjaga, kuigi vanemad leksikonid seda ettekujutuse eelkujuna käsitlevad. Descartesil on ettekujutusele vastav võime vist fantaasia nime all. Sellisel kujul ja sellesama sõna vahendusel aga ilmselt esimesena rääkisid vorstellungist kui vaimu tegevusest wolfiaanid ja peamiselt ning tuntuimalt Kant. --Kamma 26. juuli 2006, kell 15.06 (UTC)

::::: Eisleri leksikonis on Vorstellungi all mainitud imaginatio. See pidi olema viiendas meditatsioonis: quaedam applicatio facultatis cognoscitivae ad corpus ipsi intime praesens ac proinde existens, aga ma ei leia seda sealt. Minu meelest võib Descartesi imaginatiot mõista kujutlusena või kujutlusvõimena.

::::: Aristotelese phantasia on, niipalju kui mina aru saan, tajule järgnev nõrgem mentaalne representatsioon.

::::: Eisleri järgi on sõnal Vorstellung põhiliselt kaks tähendust: 'kujutlus' ja 'kujutlus või tajumus'. Wolff olevat esimesena selle sõnaga tähistanud ka puhtmõttelist representatsiooni.

::::: Leidsin "Puhta mõistuse kriitika". Pean nüüd süvenema, et aru saada, kuidas Kant seda sõna kasutab. Prolegomena eestikeelset tõlget pole ikka veel üles leidnud. Kas sa tead kindlalt, et "ettekujutus" on seal kasutusel? Igatahes seesama Jüri Saar, kes "Prolegomena" tõlkis, tõlgib Narski raamatus die vermittelnde Vorstellung kui vahenduskujutlus ega kasuta sõna "ettekujutus".  Andres 26. juuli 2006, kell 17.16 (UTC)

:::: Jüri Saarel on kujutlus. Kanti on veel tõlkinud Eduard Parhomenko. Mul peaks mingite esialgsete tõlgete katked kuskil olema, aga ei leia. Ma usun, et tema kasutab ka ettekujutust. Aga Andrus Tool on oma loengutes (http://www.ut.ee/flfi/Tool/01_020_SaksaKlFilos/) kasutanud just ettekujutust. Tõnu Luik (lk 38: "Filosoofiast kõnelda", ptk. filosoofia piiritlemine maailmavaatena subjekti-objekti vahekorras) tõlgib niimoodi representatsiooni (täpsemalt: ette-kujutlus), muidu kasutab kujutlust ja ette-kujutust segamini. Minu meelest on ette-kujutamine aga just see, mida üks subjekt teeb ja tegema peab: ta kujutab endale silme ette maailma, seda lähtuvalt oma mõistusest, aru kategooriatest, lihtsatest või liitsetest ideedest, fantaasiast, kombinatsiooniseadusest vms uusaegsest süsteemielemendist. --Kamma 27. juuli 2006, kell 07.02 (UTC)

Sellisel juhul põhineb termini valik ju ainult Sinu eelistusel. Minu meelest ei saa niimoodi toimida. Andres 27. juuli 2006, kell 07.04 (UTC)

: Tead, Andres, ma võiksin läheneda asjale Sinu stiilis ja ütelda, et tõlkida tuleb täpselt (nagu Sa Parmenidese artikli puhul väitsid ja sõna olemus puhul), mistõttu on ettekujutus ainuke võimalik ja ainuõige vorstelleni tõlge, sest vor + stellen = ette + asetama/seadma. Seega on Jüri Saare tõlge vale või ebatäpne. Entsüklopeedia sellist viga endale lubada ei saa. Seega pole küsimus minu eelistuses, vaid objektiivselt tõlkimise täpsuses.

: Aga ma ei lähene asjadele nii. Minu seisukohalt on teatud artiklid teatud käsitluslaadide või uurimistavade jaoks tähendusrikkad. Filosoofias on eri käsitluslaade sada ja üks ning ükski neist pole ainukesena õige. Kui mingi mõiste, sõna vms on ühe käsitluslaadi raames tähendusrikkalt selgitatav, siis peaks entsüklopeedia esitama tähendusrikka tõlgenduse ja võimaluse korral sellele lisama muud tõlgendused. Olemasoleva ja täheldatava ette-kujutuse käsitluse puhul muudab igasugune eelistustes süüdistamine esiteks artikli kirjutamise tüütuks, teiseks muudab artikli moondamine üldistele neutraalsuse ja objektiivsuse nõuetele vastavaks (nt. ette-kujutuse asendamine kujutluse vms-ga) selle nudiks ja mõttetuks.

: Antud hetkel on fakt, et ette-kujutust on eesti filosoofilises kirjanduses või loengutes niimoodi kasutatud. Kas vor-stellenit on kuidagi teisiti tõlgitud või mitte -- see ei muuda fakti. Artikkel on just ette-kujutusest ega mitte vor-stelleni tõlkimisest. Seega ma ei saa nõustuda ühegi Sinu etteheite või kaalutlusega.

: Selline artikkel ei pea muidugi olema ühelauseline nagu praegu, aga see on minimaalne vorm. Artikli lõin, kuna Idee artiklis kasutati ilma defineerimata sõna ettekujutus. Minu meelest see sõna sinna ariklisse ei sobi, sestap alustasin vähemasti ettekujutuse esialgsest defineerimisest. --Kamma 27. juuli 2006, kell 08.46 (UTC)

:: Ma ei sõnastanud oma märkust ennist piisavalt täpselt. Mul ei ole midagi selle vastu, kui artiklis fikseeritakse erinevaid tähendusi, mis sõnal "ettekujutus" või "ette-kujutus" eesti keeles on või võib olla. Aga minu meelest ei ole õigustatud langetada otsust, et sõna "ettekujutus" sobib ainult mingi ühe mõiste väljendamiseks, teiste jaoks mitte. Samuti ei ole minu meelest õigustatud elimineerida sõna kujutlus sama mõiste väljendajana. Mulle on jäänud mulje, et eesti keeles ei ole veel fikseeritud, millises tähenduses sõna "ettekujutus" võib kasutada, nii et see kasutus poleks eksitav, ega ka see, kuidas tuleb piiritleda ettekujutust ja kujutlust. Ma ei usu hästi, et eesti keeles oleks juba olemas mingit saksa keele omast oluliselt täpsemalt terminoloogiat.

:: Sõna "ettekujutus" võib kasutada ka täiesti üldkeelsena, ja sellele ei saa filosoofidel ju vastu väiteid olla. Kuidas tuleb defineerida ideed, see on iseasi. Igal juhul aga ei pääse selles artiklis mööda ka üldkeelsete tähenduste fikseerimisest, sest filosoofilise keele ja üldkeele vahel pole selget piiri.

:: Tõlkimise täpsus on omaette küsimus. See ei saa taanduda etümoloogilisele isomorfismile.

:: Ma ei ole tahtnud Sind süüdistada, vaid juhtida tähelepanu ühele murele, mis mul selle artikli puhul tekib.
Andres 27. juuli 2006, kell 11.11 (UTC)

kuidas subjekt enda jaoks midagi mõteldavaks või kogetavaks teeb

See ei ole hästi arusaadav. Mis mõttes teeb midagi mõteldavaks või kogetavaks?

: Sõna otseses mõttes. Võttes aluseks Descartes'i metafüüsilise skeemi, mis on subjekti mõistet aluseks võtva filosoofia lähtepunktiks. Sama kehtib ka Locke'i vms uusaja alguse filosoofide skeemide puhul. --Kamma 19. juuli 2006, kell 10.28 (UTC)

:: Ma ei saa aru, mis see otsene mõte on. Seda fraasi saab tõlgendada paljudel viisidel. Andres 19. juuli 2006, kell 19.46 (UTC)

Sõna "subjekt" ei ole üheselt mõistetav. Vastavas artiklis selgitatakse selle eri tähendusi. Arvan, et subjektist uusaja mõistes tuleb teha eraldi artikkel. Andres 18. juuli 2006, kell 09.04 (UTC)

: Antud juhul on ju artiklis rõhututud, et ettekujutus on uusaja filosoofia mõiste. --Kamma 19. juuli 2006, kell 10.28 (UTC)

:: Jah, see aitab muidugi orienteeruda, aga lugejal oleks kergem, kui link viiks täpselt sinna, kus selgitatakse seda subjekti mõistet, mida siin silmas peetakse. Andres 19. juuli 2006, kell 19.46 (UTC)

:: Muide, Descartes ei kasutanud sõna "subjekt" uusaegses tähenduses. Andres 20. juuli 2006, kell 08.45 (UTC)

::: Mis tähenduses ta seda kasutas? Ma ei tea, et ta oleks seda üldse kasutanud, minu meelest räägib ta peamiselt egost. Kui Sul on mingi viide, kust vaadata, siis ma oleks tänulik. --Kamma 26. juuli 2006, kell 15.24 (UTC)

:::: Vaata Kolmandat meditatsiooni. Ta kasutas sõna "subjekt" skolastilises tähenduses, s.o umbes nii, nagu praegu kasutatakse sõna "objekt". Andres 26. juuli 2006, kell 17.16 (UTC)

Olen sõna "ettekujutus" filosoofilises kontekstis ka ise kasutanud ja olen kuulnud teisigi seda kasutamas, kuid mitte mõne traditsioonilise termini vastena. Mul ei ole "Prolegomena" tõlget käepärast, aga ma ei mäleta, kas ja kuidas see sõna seal kasutusel on. Ma ei mäleta seda eestikeelset sõna üldse eestikeelses trükisõnas kohanud olevat.
Kas Sa pead silmas seda, mida Descartes ja Locke nimetasid ideeks (küll erineva tähendusvarjundiga)? Andres 20. juuli 2006, kell 08.45 (UTC)

Ma ei tea midagi Descartes'i ja Locke'i sõna idee kasutustest. Kuidas saab ettekujutust nimetada ideeks? Ettekujutus (vrd ehitus) on ühtlasi protsess või võime, aga mitte ainult mõni ettekujutatav asi. Mina pean silmas seda viisi, kuidas uusajal arvati inimest asju mõttesse haaravat. Vor-stellen on saksa keeles selle kohta valdav sõna, inglise keeles imagination, fantasy, representation. Mingis mõttes on sellele loodud alus universaalide tüli ja jumala mõistuse postuleerimisega keskaja filosoofias. Kui universaalid on in mente -- eelkõige inimese, aga teatud viisil ka jumala --, siis ongi tegemist ettekujutusega, imaginatioga. See hoiak on uusajal valdavaks saanud. --Kamma 26. juuli 2006, kell 15.23 (UTC)

: See, mida Sa artiklis kirjutad, on nii ebamäärane, et sealt ma ei osanud välja lugeda, kas tegemist on võimega või millegi muuga. Niipalju kui ma põgusal vaatlusel tähele panin, ei kasuta Kant seda sõna ainult võime tähenduses. Peale selle, sõna idea annab Vorstellungi ühe vastena ka Eisler. Igatahes on eesti keeles võimalik ettekujutuseks (ning samuti kujutluseks või kujutlusvõimeks) põhimõtteliselt võimalik nimetada kõike seda, mida saksa keeles Vorstellungiks ja mida tolles Eisleri artiklis mainitakse. Küsimus on ainult selles, mida selleks tegelikult on nimetatud, ja seda eelkõige trükisõnas. Olen ka nõus, et ka protsessi võib nimetada ettekujutuseks. Andres 26. juuli 2006, kell 17.25 (UTC)

Mida tehakse mõteldavaks või kogetavaks? Kas näiteks füüsilisi esemeid? Mida nendega sel juhul ette võetakse? Andres 20. juuli 2006, kell 08.46 (UTC)

Jumal teab mida (in intellectu dei). Et oleks füüsiline ese (ega mitte asi iseeneses, mis pole tunnetatav, ainult marslastele ja jumalale ehk), peab see olema ette-kujutuse abil mõteldavaks või kogetavaks tehtud (in mente). --Kamma 26. juuli 2006, kell 15.23 (UTC)

: Ma saan vist eelneva selgituse alusel enam-vähem aru, mida Sa silmas pead, aga artiklist sellest küll aru ei saa. Andres 26. juuli 2006, kell 17.25 (UTC)

Mis oleks, kui paneks artiklile pealkirjaks hoopis "Ette-kujutus"? Sellisel juhul oleks siinne sisu õigustatav.   [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. juuli 2006, kell 14.30 (UTC)

Artiklis mainitakse ka kujutlust. Pole arusaadav, mis vahekorras on kujutlus ettekujutusega. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. juuli 2006, kell 14.30 (UTC)

Ma arvan, et võiks eristada kujutluse ja ettekujutuse rõhutades, et eristus on tingilik ja peamiselt rõhuasetuses. "Ette-kujutuse" ja "ettekujutuse" eristamine tundub liiast. Selleks peaks olema konkreetne tekstiline alus. --Kamma 27. juuli 2006, kell 17.52 (UTC)

Nendes tsitaatides, mis Sa ülalpool tõid,  on igal pool "ette-kujutus". Niipalju kui mina aru saan, kasutatakse sidekriipsu selleks, et võõritada tavatähendusest ning anda sõnale etümoloogiale lähedasem spetsiifiline filosoofiline tähendus (mõnikord küll tõlgendatakse seda nii, et tuuaksegi välja algne ja tõeline tähendus). Sõna "ettekujutus" on aga sõna "kujutlus" sünonüüm ja nende tähendused langevad kokku.  Näiteks psühholoogias aga kasutatakse minu  teada teatud tähenduses terminina ainult sõna "kujutlus".

See eristuse tinglikkus tuleb muidugi välja tuua. Alustada juba sellest, et sedasama "ette-kujutust" nimetatakse ka kujutluseks.  Andres 27. juuli 2006, kell 19.11 (UTC)

Kui kujutlus on neutraalne mõiste, mis haarab kõikvõimalikke vaimse haaramise, esitamise, sobitamise jms vorme, siis ettekujutuse puhul on rõhutatud, et kujutatakse midagi endale ette, kusjuures kujutleja-kujutaja kui subjekt on ise mingis mõttes selle taga.

See, mis tähendab "kujutlus", jääb siin ikkagi liiga ebamääraseks või abstraktseks. Nähtavasti peaks olema ka eraldi artikkel Kujutlus.

Minu meelest võib-olla ka nii, et kellelegi kujutatakse midagi ette.

Kui tuua eraldi välja "esi", siis vist läheb tõlgendus konkreetseks ja spetsiifiliseks (osa võimalusi väljajätvaks). Andres 27. juuli 2006, kell 19.11 (UTC)

Kas minul on ettekujutus ainult siis, kui mina kujutan endale midagi ette, või ka siis, kui mulle kujutub midagi ette või mulle kujutatakse midagi ette? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. juuli 2006, kell 05.45 (UTC)

Soovitaksin teha vähemalt esialgu ühtse artikli [[Kujutlus]], mille all saaks rääkida ka psühholoogia kujutlusemõistest. Seal saaks vabalt rääkida ka kujutlusest kui ettekujutusest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. juuli 2006, kell 02.10 (UTC)

Näiteks Hegeli järgi võib ''Vorstellung'' olla nii taju kui ka kujutlus. See peakski olema see "ettekujutus" erinevana kujutlusest. ''Imagination'' sellele ei vasta, küll aga ''representation''. Nii oli ka Kantil see mõeldud, ja ta kasutas ''Vorstellung'' ''repraesentatio'' vastena Wolffi eeskujul. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. september 2008, kell 15:45 (UTC)

Võtsin interwikid ära, sest seal ei räägita samast asjast. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. detsember 2017, kell 17:22 (EET)


Kasutaja arutelu:Omar~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Omar! Andres 17. juuli 2006, kell 20.09 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Omar~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Keila

Kultuurilugu... no see ei ole kuidagimoodi võimalik, et Keila kultuuriloo alguseks võib pidada 1865. aastat. Kasvõi juba selletõttu, et kuidas saadi kirjutada näiteks selline diplomitöö nagu Aivar Põldvee. Keila Kultuurilugu 17. sajandil.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. jaanuar 2018, kell 19:17 (EET)

Jah, sealt saaks kindlasti varasemat otsa täiendada. Muutsin  vana teksti ära, kes seda tööd loeb,, saab nüüd varasemat otsa edasi kirjutada. Ise olen sealt vaid katkendeid näinud, aga näiteks Badwitz ja tema meetrikaraamat peaks kindlasti just kultuuriloo all sees olema. - Melilac (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 20:56 (EET)

Minu meelest see Keilaga seotud isikute osa on muutunud hõlmamatuks.  Mõne üksiku vähetuntud isiku kohta on terve lõik. See materjal peaks olema mujal. Pakun, et artiklis mainitaks ainult üldtuntud inimesi. Ülejäänud võiksid olla eraldi loendis, kus igaühe kohta oleks tegevusala ja kirjeldus, kuidas on Keilaga seotud. Pikemate lõikude materjal läheks näiteks isikuartiklitesse. Mõnda inimest võiks mainida temaatilises lõigus. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 08:26 (EET)
Peale selle on seal vähe viidatud ja lauseehitus pole korras, nagu Ahsoous välja tõi. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 08:27 (EET)

Nõustun, et isikuandmed peaks olema mujal, kuid see loend võib ikkagi olla osa artiklist (vt. Leedu ja Valgevene auslate vastav osa). Ja isegi kui isikust on juttu temaatilises lõigus, peaks see isikute lõik olema koht, kus neid kõiki ühte koondatult ka leida võib. - Melilac (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 12:21 (EET)

:Kas ei või siis teha nii, et artiklis oleks ainult tuntumad isikud ning täielikum loend oleks eraldi? Pealegi pole siin niikuinii kõik sees, kes võiksid olla. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 18:03 (EET)

::Läks paremaks? Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2018, kell 21:35 (EET)

Siin oli ennist juttu sellest, et ENE-s on esimese autovõidusõidu kohta teised andmed. Tõenäoliselt on siinsed allika usaldatavad, aga siin on kaks viidet, millest üks läheb raamatule ja teine on mittetöötav link. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 08:44 (EET)

Autovõidusõidu lõigu võiks artiklist eemaldada. Kes vastu? --Hirvelaid (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 10:09 (EET)

:Poolt, sest seos asulaga on kaudne, algus ja lõpp olid ikkagi Tallinnas. - Melilac (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 12:22 (EET)

:: Sellise lause eemaldamisega tõmmatakse maha ka viide sellele, et Keilas on miskigi järjepidevus autospordis, vt nt isikute alt, mitu rallisõitjat seal on?, uuri ka ajaloost, mis olid  Harju KEK ja selle rallitiimid jne jne. Mahtudest ja segapudrust annab wikis aimu kasvõüi see, et  KEK-i enda kohta kirjutist pole, kuid on selle ühe hoone kohta, Harju KEKi tehnotalituse hoone. suwa 11. jaanuar 2018, kell 13:22 (EET)

::: Oled siis vastu? --Hirvelaid (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 08:34 (EET)
Probleem oli algselt võidusõidu marsruudis, mis tundus ENE-ga vastuolus olevat ja mida mina pole saanud kontrollida, sest üks allikas on raamat ja teisele läheb surnud link (mida niikuinii ei tohiks olla). Võib-olla oli Keilas vahepeatus? Igatahes minu meelest seda tasub mainida küll, iseasi kas põhiartiklis või spetsiaalartiklis. Aga kui võidusõit sealt lihtsalt läbi läks, siis järjepidevust see minu arust ei näita. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 12:20 (EET)

järjepidevusel on ka kuskil alguspunkt, võiks allikad üle kontrollida nehh, mul omal riiulis pole. suwa 14. jaanuar 2018, kell 14:14 (EET)

Eesti Panga presidendi ametist loobunud Vello Vensel. Artiklis temast on kirjas, et ta loobus EP nõukogu esimehe kohast. Presidendiks kandideerimisest pole juttu. Sellised väited vajaks viidet. --Metsavend 14. jaanuar 2018, kell 00:28 (EET)

See on siin eksitus, aga seda ei peaks linna artiklis niikuinii üldse mainima, piisab sellest, kui teda majandusteadlaseks nimetatakse. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 00:54 (EET)

Rahvastikuregistri andmetel oli Keila linnas 1. jaanuaril 2019 10087 elanikku (https://www.siseministeerium.ee/sites/default/files/dokumendid/Rahvastiku-statistika/eesti_elanike_arv_kov-ide_loikes_seisuga_01.01.2019.pdf) Velirand (arutelu) 17. jaanuar 2019, kell 15:25 (EET)

Keilas asub ka Aerosport OÜ, mis ilmselt pole suurim tööandja, ent vajaks  kuidagi äramärkimist tänapäeva Eestis suht kurioosse tegevusala tõttu. - Melilac (arutelu) 18. veebruar 2020, kell 23:06 (EET)

"Jäljed ilmnesid 17. sajandist": arusaamatu sõnastus. --Andres (arutelu) 31. oktoober 2022, kell 20:52 (EET)


Arutelu:August Rei

Vabariigi Presidendi Käskkiri
Antud eriõigusel
9. jaanuaril 1945
Peaminister Vabariigi Presidendi ülesannetes Jüri Uluots suri 9. jaanuaril 1945 kell 17.
Põhiseaduse §§ 46 ja 52 jõul peaks Vabariigi Presidendi ülesannete täitmisele asuma Peaministri asetäitja Otto Tief. Oktoobrikuul 1944 Eestist Vabariigi Valitsuse esindajalt saadud ametliku teate järgi on aga Peaministri Asetäitja Tief sovjeti võimude poolt vangistatud. Nagu on konstateerinud Kohtuminister J. Klesment, Riigivolikogu Esimees O. Pukk ja Riigikohtu Esimehe k. t. T. Grünthal arvamisavalduses 8. jaanuarist 1945, langeb Vabariigi Presidendi ülesannete täitmise kohustus niisugustel asjaoludel Vabariigi Valitsuse kõige vanemale liikmele, kelleks käesoleval juhul olen mina. Kuna Põhiseadus on absoluutselt kohustavaks juhiseks igale eesti kodanikule ja selle eeskiri käesoleval juhul on nii vaieldamatult selge, et ühelgi seadusetõlgendamise reegleid ja loogikat austaval inimesel ei saa selle kohta tekkida kahtlusi ega kaksipidi arvamist, siis ei saa mina keelduda seda kohustust täitmast, mis Põhiseaduse järgi on minu peale langenud. Selle kohuse täitmisest kõrvalepõiklemise eesti rahvas mõistaks seda valjemini hukka, kuna tema praegusel silmapilgul ainult saab oma lootused panna maailmapoliitilistele teguritele, kellest peamiselt oleneb riikliku iseseisvuse taastamise võimalus, millepärast raskuspunkt põhiseadusliku eesti riigivõimu tegevuses praeguses olustikus peab kanduma eesti rahva õiguste ja huvide kaitsmisele väljaspool Eestit. Põhiseadusliku riigivõimu tähtsamaks ülesandeks võitluses eesti iseseisvuse taastamise eest on nüüd kontakti otsimine maailmapoliitiliste teguritega, selleks et neid nii palju kui võimalik mõjutada eesti iseseisvuse taastamise püüetele soodsas suunas. Neil asjaoludel oleks eesti iseseisvuse võitluse huvides hädatarvilik, et isegi juhul kui Peaministri Asetäitja O. Tief ei oleks sovjetivõimude poolt vangistatud, tolle aja kestel, mil tema viibib sovjetivõimu poolt okupeeritud Eestis, Vabariigi Presidendi ülesandeid väljaspool okupeeritud Eestit täidaks ajutise asendamise korras, Põhiseaduse § 46 alusel välismaal asuv Vabariigi Valitsuse kõige vanem liige, kuna Eesti maa-ala on sovjetiokupatsiooniga ära lõigatud pea igasuguse ühenduse pidamisest välismaailmaga, kõnelemata korrapärase ühenduse pidamisest, ja kuna on koguni küsitav, kas O. Tiefil osutuks võimalikuks teha välismaale teatavaks, et tema kui Peaminister Vabariigi Presidendi ülesannetes ja Vabariigi Valitsus Eestis veel põranda all edasi teotsevad. Keeldudes Vabariigi Presidendi ülesandeid täitmast Vabariigi Valitsuse kõige vanem liige mitte üksnes teeniks ära õigustatud hukkamõistmise eesti rahva poolt, vaid osutuks ka süüdlaseks võimu teostamata jätmise kuriteos. Endastmõistetavalt lõpeks Vabariigi Presidendi ülesannete täitmine Vabariigi Valitsuse kõige vanema liikme poolt niipea kui Vabariigi Presidendil K. Pätsil või Peaministri Asetäitjal O. Tiefil peaks avanema võimalus asuda Vabariigi Presidendi ülesannete täitmisele.
Arvesse võttes neid kaalutlusi olen mina kui Vabariigi Valitsuse kõige vanem liige Põhiseaduse §§ 46 ja 52 alusel astunud Peaministri ülesannete täitjana Vabariigi Presidendi ülesandeisse.
A.Rei
Peaminister
Vabariigi Presidendi ülesandeis

Kust see tekst võetud on? --Ehitaja (arutelu) 7. veebruar 2021, kell 02:17 (EET)

August Rei keeldus talle annetatud Vabadusristi vastuvõtmisest, võttes talle vastu alles 22. märtsil 1936 oma 50. sünnipäeva puhul. (A. Rei dekoreeriti vabadusristiga. Vaba Maa, 23. märts 1936, nr. 67, lk. 1.) --Kontra 12. veebruar 2010, kell 13:20 (UTC)
Siin tuleks mainida ka valgete lihunike lugu, mida talle korduvalt meelde tuletati, näiteks siin: "Soome lihunikud" jälle Riigikogus. Rahvaleht, 6. november 1930, nr. 131, lk. 1. --IFrank (arutelu) 7. jaanuar 2014, kell 02:55 (EET)
----
Ta kogus 12. märtsiks 2786 toetusallkirja (Riigivanema kandidaadiks ülesseadmiseks oli tarvis koguda 10 000 allkirja).Jaak Valge. Konstantin Päts, 12. märts ja Moskva. – Tuna, 2007, nr 2, lk 45.
Andres (arutelu) 16. oktoober 2016, kell 23:46 (EEST)
Jah, samal põhjusel mis Pätsi artiklis. --Komitee1934 (arutelu) 16. oktoober 2016, kell 23:49 (EEST)


Arutelu:Microsoft Windows

Oskab keegi lahti seletada, mis manussüsteem on? Võib vaid oletada, et tegemist võib olla millegagi, mis inglise keeles on tõenäoliselt w:en:Embedded system. -Mardus 19. juuli 2006, kell 13.28 (UTC)

Lisasin sektsiooni ja vehkisin sisse siit (selle artikli ajaloos siin on link vigane, sest ajasin w: ja en: asukohad segi): w:en:Microsoft Windows#Widespread usage
-Mardus 29. september 2006, kell 21:42 (UTC)
----
"Kõikidest Windowsi operatsioonisüsteemidest on levinum XP." - kustkohast sellised andmed pärinevad. Sellisel kujul väide lõhnab varjatud reklaami järgi. --Hendrix 4. august 2007, kell 06:54 (UTC)

Mul ei õnnestunud andmeid leida. Aga reklaami siin ei tohiks olla, sest jutt on ju sama firma toodetest, pealegi tuleks reklaamida hoopis Vistat. Andres 4. august 2007, kell 17:12 (UTC)
(VABANDUST KUI MA ARU EI SAA)Miks tuleks reklaamida Vista't? Ka mina usun, et kasutatakse rohkem XP'd. Vista GUI ja animatsioonid ja palju muud mittevajatud kraami teevad sellest väga ebastabiilse(huvitav, kas kõige ebastabiilseima) opsüsteemi. Vista vastu on ka grupp: BAD VISTA.
--Mihkel Põder 21. oktoober 2009, kell 19:13 (UTC)

Küllap ma pidasin silmas seda, et kui keegi oleks tahtnud siia reklaami panna, siis tal oleks loomulik olnud reklaamida uut toodet. Andres 21. oktoober 2009, kell 19:17 (UTC)
Ja kas keegi võiks natuke "korralikuma" Windows'i logo üles riputada? --Mihkel Põder 21. oktoober 2009, kell 19:15 (UTC)
Tõsi, Andres.--Mihkel Põder 22. oktoober 2009, kell 14:57 (UTC)

Võid selle ise üles panna, kasutades Logo-malli.--WooteleF 22. oktoober 2009, kell 15:24 (UTC)
Tõsi...--Mihkel Põder 23. oktoober 2009, kell 09:02 (UTC)

See artikkel räägib Microsofti akende nimelisest OS-ist; Akende joonistamise prgrammi kohta vaata X11
Kas on tõesti oht, et keegi paneb lingi nimeks Windows aga mõtleb hoopis X Windows? Minu meelest igaüks kes teab midagi X Windowsist, päris kindlasti teab ka et on olemas Microsoft Windows ning teab ka seda, et Windows all mõeldakse tavaliselt operatsioonisüsteemi. Märksa tüüpilisem on mu meelest see, et X11 kohta öeldakse lihtsalt X.
Teiseks selline märkus, et mina küll ei tea "Microsofti akende" nimelist operatsioonisüsteemi. Nimesid tavaliselt ei tõlgita, kui pole tavaks. Muidu võiksime ju kirjutada lausa "Pisipehme aknad".
Kolmandaks see, et "akende joonistamise programm" kõlab nagu oleks tegemist MS Paint laadse joonistamisprogrammiga. Vallaste.ee pakub "Windowing System" vasteks "akendussüsteem".Windowing System - vallaste.ee
Rene 12. mai 2010, kell 23:25 (EEST)

Vastus  esimesele küsimusele. Ma ei tea  X Windowsist midagi, aga kui on võimalik, et seda nimetatakse Windowsiks, siis on tarvis, et lehelt Windows oleks võimalik õigesse kohta jõuda. Aga see link toob siia. Andres 12. mai 2010, kell 23:46 (EEST)

Kõigist Windowsi operatsioonisüsteemidest on juuni 2015 seisuga ja Net Applications andmetel levinuim Windows 7 (mida kasutab kõigist lauarvutitest ligi 60,98%) ja sellele järgneb Windows 8 (13,12%).Desktop Operating System Market Share (vaadatud 11. juulil 2015)
Andres (arutelu) 31. märts 2017, kell 23:47 (EEST)


Arutelu:Budistlik eetika

Sisu ei vasta pealkirjale. --Metsavend 19. juuli 2006, kell 14.13 (UTC)
Puudub viide "viie juhise" allikale. Budismis on taolisi eetilisi juhiseid palju. --Lulu 20. juuli 2006, kell 06.45 (UTC)

:Peaks vastama artiklile en:Pancasila.--195.80.96.210 20. juuli 2006, kell 08.35 (UTC)

Tõstsin praegu välja järgmise lõigu:
Oluline erinevus budalike juhiste ja juutlike-kristlike käskude vahel on selles, et "käsud" on antud kõrgemalt poolt, valitseva jumala poolt, need kuuluvad vastuvaidlematule täitmisele, see on isanda ja orja suhe. Märksõnadeks on võim ja hierarhia, "pead" ja "ei tohi". Kui monoteistlik jumal on kõikvõimas looja ja valitseja, siis Buddha on tark, õpetaja, vaimne sõber.
Põhjendus: siin on vastandamine-võrdlus kristlusega, mis otseselt ei puutu teemasse. Kui toimetada-täiendada, siis võiks tagasi integreerida. --Lulu 20. juuli 2006, kell 06.49 (UTC)

Minu meelest on säärane võrdlus iseenesest asjakohane ning võiks eraldi alajaotuses olla. Teine asi on see, et säärane vastandus on vaieldav. Kristluses esitatakse Jeesust sageli kui sõpra. Andres 20. juuli 2006, kell 06.52 (UTC)

Miks Sa vikindamismärke alla viisid? All ta ei paista silma. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. juuli 2006, kell 11.27 (UTC)

Teen ettepaneku eemaldada artiklist lingid välisressurssidele (mingi Dharma kirjastus ja delfi artikkel) seoses just selle mõlemas kohas avaldatud Erik Arro artikliga "Kümme juhist ja kümme käsku". Nimelt on autor seal vääralt väitnud, et "Nagu näeme, budistlik eetika on selgem ja täiuslikum.", viidates eelpoolkirjeldatud 10. käsu võrdlusele, mis selgelt ebapiisav võrdlemaks kahte eetilist süsteemi. Näiteks on ainuüksi Vanas Testamendis veel sadu käske, keelde, soovitusi ja elujuhiseid (rääkimata Uuest Testamendist), mis kummutavad tõenäoliselt kõik artiklis mainitud kriitika judaistliku-kristliku eetika kohta. Lisaks sellele kõigele kubiseb artikkel selgest subjektiivsusest:
Erik Arro kirjutab: "Tundub, et eetika teekonnal Indiast Iisraelisse on toimunud hägustumine."

Kas võib väita, et "eetika" saabus Lähis-Idasse Indiast?
Erik Arro kirjutab: "Viis viimast juudi-kristlikku käsku on enamvähem samad, mis Buddha juhised. Kuid kadunud on oluline joovastite keeld — siit tulenebki alkoholismi levik kristlike rahvaste seas."

Rääkimata valest järelduskäigust, ei tea artikli autor tõenäoliselt midagi krislusest ja alkoholismist. Uues Testamendis on mitmeid alkoholi väärtarvitamise vastased kirjakohad: 1Kr 6:10, Ef 5:18, Gl 5:21, Rm 13:13 jt. Ka Vanas Testamendis on mitmeid kohti, kust võib selgelt välja lugeda alkoholi väärtarvitamise taunimist (näiteks 5Ms 21:18-21). Igatahes on autori esitatud argument alkoholismi levikust *kristliku pärandiga* rahvaste seas igati põhjendamatu.
Kahjuks pole mul rohkem aega praegu kirjutada, aga kuna arvan, et Vikipeedia peaks siiski püüdlema tõe dokumenteerimise poole, oleks vist mõistlik antud lingid kui väärinformatsiooni allikad eemaldada. Mis te arvate?

Arvan, et esimese viite võiks ära jätta, sest see on viide samale artiklile, kuid teise viite kaudu jõuab selleni otse. Andres 28. november 2006, kell 15:06 (UTC)

Tundub, et viited on lisatud sellepärast, et artikli tekst on sealt võetud. See ei võimalda viiteid ära võtta, kuid tuleks selgelt öelda, et tegu on allikaga. Teine asi on see, kas esitus peaks põhinema sellel allikas.

Arvan, et põhimõtteliselt ei ole tarvis vältida ka viiteid erapoolikutele allikatele, kuid vahest tuleks lingi juures märkida, millist vaatenurka nad esindavad. Andres 28. november 2006, kell 15:09 (UTC)

: Igal juhul võiks artiklis olla erapooletu info. Nimelt näiteks EI KEELA budism liha söömist. Pealegi need neile viiele juhisele (Five precepts; pancasima) vastavad asjad (Five ennoblers; pancadhamma) ei tundu olevat eriti teada-tuntud asjad, mistõttu ma soovitaks need viimased üldse välja jätta. Siin on minu ettepanek artikli kohta, mis on kokku kraabitud vaid ingliskeelset wikipediat kasutades:
Budismi eetikakoodeksi aluseks on Buddha Gautama järgijate poolt vastu võetud nn. Viis juhist:
# Ma kohustun hoiduma elusolendite tapmisest (vägivaldsusetus ehk ahimsa on üks tähtsaimaid budistlike eetika aluseid)
# Ma kohustun hoiduma varastamisest.
# Ma kohustun hoiduma seksuaalselt vääriti käitumisest (abielurikkumine, vägistamine, võrgutamine, oma suguihade neurootiline rahuldamine jne).
# Ma kohustun hoiduma vale kõnelemisest (valetamisest, truudusetusest).
# Ma kohustun hoiduma joovastitest, mis võivad viia hoolimatuseni.

: Eriti midagi muud polegi meil eriti mõtet siia artiklisse panna praegusel hetkel, kui just keegi tõesti mõnda asjalikumat artiklit selle koha peale kirjutada ei viitsi. Artikkel selle praeguses seisus on ka väga hädine. J 28. november 2006, kell 22:08 (UTC)

:: Tee siis artikkel ümber, nagu õigeks pead. Viite Arro artiklile võiks ehk ikkagi alles jätta. Võib ju juurde kirjutada, et tegu on eesti budisti poleemilise artikliga. Andres 29. november 2006, kell 02:26 (UTC)
J-i versioon, mille VanemTao kustutas:
Budismi põhilise eetikakoodeksi aluseks on Buddha Gautama järgijate poolt vastu võetud nn. Viis juhist (Sanskriti keeles: Pañcaśīla):
# Ma kohustun hoiduma elusolendite tapmisest (vägivaldsusetus ehk ahimsa on üks tähtsaimaid budistlike eetika aluseid)
# Ma kohustun hoiduma varastamisest.
# Ma kohustun hoiduma seksuaalselt vääriti käitumisest (abielurikkumine, vägistamine, võrgutamine, oma suguihade neurootiline rahuldamine jne).
# Ma kohustun hoiduma vale kõnelemisest (valetamisest, truudusetusest).
# Ma kohustun hoiduma joovastitest, mis võivad viia hoolimatuseni.
== Välislingid ==
* Erik Arro: Kümme juhist ja kümme käsku (toim: eesti budisti poleemiline arvamusartikkel)
Andres 11. detsember 2006, kell 17:21 (UTC)

Teen uue artikli ja tõstan vana sisu siia arutlusse. --Lulu (arutelu) 6. juuli 2019, kell 13:11 (EEST)
Tegin uue sisu. Vana artikkel on tervikuna nüüd siin:

wikis pole ju vaja nii trikitada, iga versioon on ju artikli ajaloo alt alati leitav ???

suwa 6. juuli 2019, kell 13:28 (EEST)
-
Tänan märkuse ja sisu tagasitõstmise eest. Tehakse ikka nii ka, kui endine artikkel on täiesti jama. Tõsi, küll lühikeste artiklite puhul. Siinkohal läksin ilmselt liiale. --Lulu (arutelu) 7. juuli 2019, kell 13:19 (EEST)

ma ei tõstnud sisu tagasi, kuid kui sisu on jama, siis saad siinsamas tuua välja kasvõi kolm-neli tähelepanekut-vastuolu, et su muutmisi rohkem ei torgitaks?

kui on selline jama, mille üle saab erinevatest vaaternurkadest arutada, siis saab kasutada malli vaidlustatud, mis viitab võimalusele lugeda arutelu jne

suwa 7. juuli 2019, kell 15:27 (EEST)
Pealiskaudsel vaatamisel ei torganud silma, et oleks jama, küll aga peaks see sisu võib-olla olema teise pealkirja all. Andres (arutelu) 8. juuli 2019, kell 13:12 (EEST)


Arutelu:Hiis

Minu meelest ei ole tegemist teadusliku tekstiga (entsüklopeedia!). Autori nimi on lisatud artikli lõppu, see ka ei sobi. Ja on veel põhjuseid, miks kustutada. Põhjuseks ei ole viidete vähesus. Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole, Vikipeedia reeglid. --Jaan513 19. juuli 2006, kell 16.09 (UTC)

Võib-olla Dharma ongi Erik Arro. Sellisel juhul tuleb autorinimi ära võtta ning vabalt toimetada. Andres 20. juuli 2006, kell 07.15 (UTC)

: Mis on vaidlustatud? Kas on faktieksimusi? Esitus ei ole neutraalne. Hinnangud tuleb atribueerida või eemaldada. Andres 20. juuli 2006, kell 07.17 (UTC)
Päästa pole siit midagi, uus tuleb teha. --Oop 29. august 2006, kell 08:53 (UTC)

kuus nimepidi nimetatud puud on ikkagi, need kõlbavad pyhapuude näideteks. Ohpuu 29. august 2006, kell 15:40 (UTC)

: tegin artikli veidi kimäärsemaks. maha midagi ei võtt, olemasolevad komponendid võivad mind edaspidi inspireerida tekitama puuduvaid, kuid olulisi. kui kellelegi tuleb pähe midagi veel lisada, lasku käia. mulle meeldivad dialoogsed kõnežanrid. Ohpuu 4. september 2006, kell 06:58 (UTC)
kaks aastat on läinud ja artikkel ei meenuta enam kaugelt ka seda, mis vaidlustati. autori nimi on eemaldatud, esitus neutraalsemaks timmitud. hinnangud on läinud või saanud nime. töö jätkub. Ohpuu 21. juuni 2008, kell 17:27 (UTC)

Felix Oinas, "Ida elemendid "Kalevalas"" // Uurimusi Kalevipojast, Tartu 2004
7. Hiie hirv (13:27-270, 14:1-270).
Kui Lemminkäinen palub Louhilt ta tütre kätt, määrab see ta esimeseks kosjaülesandeks Hiie hirve kinnipüüdmise. Lustiline Lemminkäinen läheb suuskadel hirve taga ajama. Ta saab selle peaaegu kätte, kuid loom pääseb siiski põgenema. Viimaks õnnestub tal metsaeide ja metsataadi nõuande järgi Hiie hirv kinni püüda.''
Ohpuu 15. september 2006, kell 06:11 (UTC)

... "rituaalide ja ohvritalituste" ... Mis, kas ohvritalitused pole siis rituaalid või? Artiklil pole väga viga, aga siin põlve otsas putitamise asemel võiks toimetaja paluda artikli Mari-Ann Remmelilt kirjandusmuuseumist või kelleltki Maavalla Kojast.

Meil on kõik toimetajad, ka Sina. Võib-olla paluksid kelleltki artikli. Andres 31. oktoober 2006, kell 17:30 (UTC)
----
Artiklis oli mitmeid eksitavaid, meelevaldseid või ebamääraseid väiteid.

kõik faktid viideteta on kahtlased. Eksitavaid väiteid võiks välja tuua--Bioneer1 (arutelu) 13. juuli 2014, kell 11:25 (EEST)
----
Kohendasin. Me ei saa alguses defineerida hiit eesti rahvapärimuse kaudu ning siis hakata väitma, et "mujal on ka". --Oop (arutelu) 25. juuli 2012, kell 16:04 (EEST)

Ehkki sõna hiis seostub eelkõige eesti rahvapärimusega, kõneldakse eesti keeles hiitest ka teiste maade, eelkõige küll loodususundite usundite kontekstis.

Selline lause on väheinformatiivne. Loomulik, et eestlased räägivad Eesti asjadest rohkem kui välismaa asjadest. Nii võib pea iga asja kohta öelda: "Ehkki sõna sinilill seostub eelkõige eesti taimestikuga, kõneldakse eesti keeles sinililledest ka teiste maade, eelkõige küll põhjapoolkera taimede kontekstis."?! --85.253.107.26 8. juuli 2016, kell 15:03 (EEST)

: Kuidas seda siis informatiivsemaks teha?

: Minu meelest on olukord teistsugune kui "sinilille" puhul. Viimase kasutamine on botaanikaterminoloogias fikseeritud. Sõna "hiis" kasutamine mitte-eesti kontekstis on problemaatiline, sest pole selge, mis on hiiele olemuslik. Andres (arutelu) 8. juuli 2016, kell 15:19 (EEST)

::Vähemalt üks ja enimtuntud hiie tähendus on lihtsalt püha mets või puudesalu ja see võib asuda ükspuha kus, mitte tingimata Eestis. "Hiied Eestis" võib alalõik olla. Kui hiiel on veel mingi spetsiifiline eesti rahvapärimusega seotud teine tähendus, siis tuleks sest eraldi kirjutada. Võibolla: "Ehkki sõna hiis seostub eelkõige (on ikka nii?) eesti rahvapärimuses kirjeldatud [siia definitsioon]-iga, kasutatakse seda ka laiemas tähenduses igasuguste pühade puudesalude või muude looduslike pühapaikade kohta." Või siis jätaks selle lause üldse ära.

::PS. Pole isiklikult kunagi kuulnud, et kivi või jõge hiieks kutsutaks (nagu siin kirjas). Istusin hiie peal. Hiis tõusis üle kallaste. Need laused tunduvad väga kummalised.

Tuleks teha eraldi Hiis (täpsustus) ja kõik need lingid sinna viia. Praegusel kujul on see ülaosas asub mall üsna ülekoormatud. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. märts 2018, kell 19:35 (EET)

Viskasin sealt hetkel Hiiesaare välja, aga seda peaks veel korrastama, sest praegune lahendus on parajas jama. Ivo (arutelu) 25. juuni 2021, kell 12:29 (EEST)


Arutelu:Edgar V. Saks

Arvan, et parem oleks viidata otse romaanile: [[Hannibali rahvas (romaan)|Hannibali rahvas]]. Seal saab siis asjast täpsemalt rääkida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. juuli 2006, kell 19.01 (UTC)

Minu meelest on tsitaat praegu ühekülgne. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. september 2006, kell 17:35 (UTC)
Edgar V. Saksalt pärineb ka palju teisi tsitaate. Mahtra sõda ei olnud ainus asi, millega ta tegeles. Kui siia tsitaate üles panna, võiks nad liigitada teemade kaupa, mitte pealkirja all ''tsitaat''.
Autobiograafiast: ''Põlvneb Kambja khk., Vissi k. Saksa talust, mis registreeritud juba orduaja lõpul (1560), samanimelise sugukonna valduses; lähedas suguluses Kambja 17. sajandi tuntud koolimehe ja köstri Ignati Jaaguga.'' ERA 4969-1-9, l. 42. --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 7. juuli 2009, kell 10:08 (UTC)

Minu meelest on Edgar Valter Saksa teoste nimetamine teaduslikeks üsna meelevaldne. Viu 6. jaanuar 2011, kell 11:57 (EET)

Kas siin nimetatakse nii? Andres 6. jaanuar 2011, kell 12:58 (EET)

Tõepoolest. Asendasin sõnaga "Ajalooraamatud". Andres 6. jaanuar 2011, kell 13:00 (EET)

*Paremal: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.1   |    jaanuar 1980   |   lk 6, paremal. --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 00:06 (UTC).

Tema ajalooalased teosed, mis tuginevad kohanimede ja tänapäeval vananenuks või ebakorrektseks tunnistatud allikmaterjalide ja teoste uurimisele ja tõlgendamisele.
Mida see tähendab? Taavi (arutelu) 25. aprill 2014, kell 04:24 (EEST)

Seda, mis siin kirjas on. --IFrank (arutelu) 25. aprill 2014, kell 13:45 (EEST)
----
arvukalt artikleid ja aimetrükiseid

Siin on midagi valesti. Andres (arutelu) 16. detsember 2018, kell 01:31 (EET)

Artur Adson on öelnud: "..."outsaideritele" ei tehta nende tööd kergeks: professionaalsete ajaloolaste ringidest on teda rünnatud ta eestluse päritolu kindlakstegemise ja eestluse prestiizi tõstmise taotluste pärast. Viimasel ajal, mil teatavaks on saanud ka välismaa uurijate seisukohti, mis arvestavad E. V. S. väidetega ja talle sedaviisi tunnustusi on toonud, on need rünnakud nagu vaibuma hakanud."Artur Adson. Edgar Valter Saks 60-aastane. Rahvuslane, veebruar 1970, nr 19, lk 10.

Võtsin selle tsitaadi välja, sest Adson pole asjatundlik isik Saksa ajalooalaste kirjutiste väärtust hindama. Tema arvamuse lisamine pädevate autorite arvamuste kõrvale on sobimatu ja eksitav. --Minnekon (arutelu) 6. juuli 2019, kell 15:37 (EEST)

: Aga kes on pädev andma hinnanguid hindajate pädevusele? Andres (arutelu) 8. juuli 2019, kell 14:02 (EEST)

::Igaüks, kes Vikipeedia põhimõtetest lähtub. Või mida sa selle küsimusega mõtlesidki? --Minnekon (arutelu) 8. juuli 2019, kell 16:54 (EEST)

::: Hea küll, aga millistest põhimõtetest see tuleb? Pädevate ja mittepädevate hindajate eristamine ei ole minu meelest triviaalne, vaid nõuab ka pädevust ega pruugi olla vaieldamatu.

::: Ja peale selle. Ma saan aru, et tähtis on eristada pädevaid ja mittepädevaid hinnanguid, aga ka mittepädevad hinnangud võivad väärida mainimist. Andres (arutelu) 10. juuli 2019, kell 14:24 (EEST)

::::Olen kõige ülalöelduga nõus. Adsoni (luuletaja, näitekirjanik, teatrikriitik ja memuarist) eemaldasin, kuna ma ei tea midagi, mis muudaks ta usaldusväärseks allikaks teemal, mida ta kommenteerib (Saksa ajaloo-alased väited). Aga kui keegi leiaks üles need "välismaa uurijad", kes tema väitel Saksa seisukohtadega arvestavad, siis need sobiksid siia vast küll. Mille poolest Adsoni hinnang sinu arvates siiski usaldusväärne või muul põhjusel mainimisväärne on? --Minnekon (arutelu) 11. juuli 2019, kell 18:08 (EEST)


Arutelu:Eesti valimised

Kui juba niisugune artikkel on, siis tuleks siin rääkida ka varasematest valimistest ja valimissüsteemidest. Andres 19. juuli 2006, kell 19.25 (UTC)
Võib-olla oleks mõtet see materjal esitada mitte ühtses artiklis, vaid valitavatele organitele pühendatud artiklites. Andres 19. juuli 2006, kell 19.27 (UTC)

Lingid on vanad või aegunud. --88.196.231.210 6. aprill 2010, kell 18:09 (EEST)

kas mõeldakse sise- või välislinke?--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 19:59 (EEST)
----
Siia tuleks panna ka lingid eurovalimiste artiklitele. Andres (arutelu) 24. veebruar 2014, kell 20:25 (EET)

lingid on olemas--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 19:59 (EEST)


Arutelu:Mailis Reps

Mailis Reps was heavily criticised after her official visit to the Mari-El Republic, a federal subject of Russia in August 2005. While several European (including Estonian) politicans have drawn attention to the discrimination of the Mari people in this republic and issued statements on the topic, Mailis Reps spoke very positively about the current state of Mari people, their culture and education in her interview to Russian television.
Siin võiks ka tema maailmavaatest juttu olla, mitte ainult inglise Wikipedias. --Christopher Robin 20. juuli 2006, kell 09.07 (UTC)

Seda episoodi tuleks artiklis kindlasti mainida, aga vaevalt see iseloomustab tema maailmavaadet. (Arvan, et ka tsitaat artiklis Jaan Tõnisson ei esinda Tõnissoni maailmavaadet.) Andres 20. juuli 2006, kell 18.58 (UTC)

: Minu arust iseloomustab see piisavalt nii Repsi kui ka kogu Keskerakonna mõtteviisi. --Christopher Robin 21. juuli 2006, kell 07.45 (UTC)

Kinnitamata andmetel veedab pere oma nädalavahetused alati koos.

Jätsin selle välja. Kui juba öelda "kinnitamata andmetel", siis parem üldse mitte öelda. Andres 5. märts 2007, kell 08:51 (UTC)

Inglise vikis on ka pilt, mis on võetud Eesti valitsuse lehelt --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 11. märts 2007, kell 18:03 (UTC)

* 24. november 2014. Liga Novosti. Сегодня Украину посетит содокладчица ПАСЕ (vene keeles)

Kronoloogia on tagurpidi. Ursus scribens (arutelu) 8. aprill 2019, kell 14:54 (EEST)

Enam ei ole. Tegelikult sellised labased vead võiks küll avastaja alati ise ära parandada, sest teinekord võib minna kuid või aastaid, kuniks keegi veel märkab. Larts (arutelu) 6. detsember 2019, kell 23:36 (EET)


Arutelu:Veiko Belials

Ta on kirjutanud mitu Eesti ulmes enamkritiseeritud teksti

Kas see tähendab, et kriitikud on nendest teostest palju kirjutanud või et neid teoseid on kõvasti maha tehtud? Andres 20. juuli 2006, kell 09.13 (UTC)

: Viimast. --195.80.96.210 20. juuli 2006, kell 09.57 (UTC)

Kas mõni tema ulmeteos on saanud kriitikas parema vastuvõtu osaliseks?

: Otsisin, ei leidnud. Kohased lingid lisatud. --195.80.96.210 21. juuli 2006, kell 06.20 (UTC)

:: Kas siis ei peaks äkki öeldu laiendama kõikidele tema ulmeteostele? Andres 21. juuli 2006, kell 07.07 (UTC)

::: Eesti on väike, pole ehk ikka põhjust halvasti öelda. --195.80.96.210 25. juuli 2006, kell 08.25 (UTC)

:::: Vikipeedia ei anna omalt poolt hinnanguid, vaid ainult kirjeldab, sealhulgas hinnanguid. Andres 25. juuli 2006, kell 12.19 (UTC)
Muidugi oleks hea, kui saaks tema teostest ning kriitika arvamustest nende kohta detailsema ülevaate. Andres 20. juuli 2006, kell 19.06 (UTC)
Tähendab, "Existerioni" võttis fändom tõesti vastu kui kõige saastama saasta, mõni üksik inimene jäi eriarvamusele. "Ashinari kroonikate" kohta pole põhjust nii halvasti öelda. Ja kindlasti pole terve Belialsi kohta põhjust nii halvasti öelda. Võtsin "Ashinari kroonikad" vastavast lausest maha ka. --Kriku 6. september 2007, kell 13:37 (UTC)

: Arvan, et selles lauses pole mõtet öelda "mitu tema teost", kui teistest teostest juttu ei ole. Ja praegu jääb tahes-tahtmata kogu Belialsist mulje selle lause põhjal, nii et artikkel on kallutatud. Oleks tarvis terviklikumat esitust. Andres 6. september 2007, kell 14:05 (UTC)

:: Tehtud. --Kriku 10. oktoober 2007, kell 13:01 (UTC)

üks lugejate ja kriitikute poolt halvemini vastu võetud eesti romaane

Nii et jutt on eesti romaanidest üldse?

Kuidas saaks seda väidet tõendada? Ja sõnastus on ebamäärane: kui suurde gruppi see romaan kuulub? Andres 10. oktoober 2007, kell 19:05 (UTC)

: Jah, ma arvan, et kõnealune romaan on ka üks halvemini vastu võetud eesti romaane üldse. Seda on muidugi raske mõõta, aga tõenäoliselt see siiski nii on.Iseenesest oleks muidugi huvitav kokku panna kõigi aegade viletsamate eesti romaanide loetelu. Aga kui me räägime retseptsioonist, siis saavad sinna esiteks kuuluda ainult mittenõukogudeaegsed romaanid. "Valgus Koordis" on vaieldamatult väga halb romaan, aga mõtte- ning väljendusvabaduse puudumise tõttu ei saa rääkida selle teise retseptsioonist samamoodi, nagu me räägime "Existerioni" retseptsioonist.

: Samal põhjusel langevad välja ka teosed, mis on kadunud, nagu vits vette - millest pole keegi kirjutanud ega rääkinud. Kirjandusteoste retseptsiooni uuritakse minu teada niimoodi, et kogutakse kokku kõik mingi teose kohta käivad avaldused ja analüüsitakse neid. On kindlasti "Existerionist" halvemaid romaane, mida ei ole keegi avevunud kommenteerima ja mida on võibolla lugenudki vast kümmekond inimest...

: Ma julgen väita, et üheksakümnendatel on "Existerioniga" võrdset negatiivset vastukaja leidnud vaid Udo Truija looming. --Kriku 10. oktoober 2007, kell 21:26 (UTC)

:: Aga Sa oled ju nõus, et praegusel kujul on need väited oletuslikud ja ebamäärased? Ma kahtlen, kas neil on mõtet. Selle asemel võiks konkreetse raamatu retseptsiooni detailselt kirjeldada, eelistatavalt omaette artiklis. Andres 11. oktoober 2007, kell 04:14 (UTC)

:: Probleem on ka selles, et isiku kohta ei tohi avaldada tõestamata negatiivset infot. Seega teen ettepaneku sõnastada niiviisi ümber, et väide muutuks tõestavaks, või see üldse välja võtta. Andres 11. oktoober 2007, kell 04:23 (UTC)

::: Väide on põhimõtteliselt tõestatav. Ma mõtlen selle üle natuke. Võib-olla peaks aga tõesti ajaliselt paremini piiritlema: näiteks "alates iseseisvumise taastamisest" või kuidagi nii. Las jääb seni nii nagu on - st viite puudumisele viitamine on õige. --Kriku 11. oktoober 2007, kell 08:24 (UTC)

:::: See ei tohi siia kauaks jääda, sest üldiselt tuleb viideteta negatiivne info kustutada. Andres 11. oktoober 2007, kell 08:29 (UTC)
Praegu on Belialsil ära toodud üksnes pikemad raamatud, aga ta on kirjutanud ka arvukalt lühemaid jutte. Raske on öelda, kumb on olnud viljakam autor, kas Indrek Hargla või Veiko Belials. Kui Hargla puhul on see "üks viljakamaid" sees, siis võiks ka Belialsil olla. Raske öelda, kas keegi  Eesti autoreist neist kahest veel rohkem ulmet kirjutanud on. Kui, siis ehk Siim Veskimees, kelle teosed on mahukad? Melilac (arutelu) 23. jaanuar 2014, kell 22:31 (EET)
Pole üheski Tartu Ülikooli lõpetanute nimekirjas. Castellum (arutelu) 19. mai 2018, kell 16:44 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vooremaa.ee/arhiiv/vooremaa20031129.html#10
** In Veiko Belials on 2013-06-24 14:10:18, 404 Not Found
** In Veiko Belials on 2013-07-07 21:29:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:29 (EEST)


Arutelu:Manowar

"Selles artiklis ei viidata kasutatud allikatele! Palun aita artiklisse viiteid lisada."
Artikkel on tõlgitud inglise keelsest Vikipeediast. Lordi

Tore aga Uus singel pidi ilmuma 27. veebruaril 2006, ning pidi sisaldama 10 minutilist "Sons of Odin"'it ja ka "King of Kings" taassalvestust, kuid seda singlit pole veel väljaantud. Sellest pole isegi juttu nende ametlikul kodulehel. selle kohta tahaks ikkagi mingit reaalset allikat ka muidu on tegemist nö kuulujutuga. (Ega inglise wiki ka alati päris entsüklopeediareeglitele vasta).--Boy 20. juuli 2006, kell 20.28 (UTC)

: esimene ettejuhtuv link  - Ahsoous 20. juuli 2006, kell 20.54 (UTC)

:: Jah, seal on tõepoolest mainitud 6 looga maxi-cd'd nimega "Sons of Odin", mis peaks ilmuma 31. detsembril 2006. Minumeelest ei kinnita see toodud väiteid kuigivõrd.--Boy 20. juuli 2006, kell 21.45 (UTC)

Imelikul kombel albumi Gods of Wari link ei tööta.

Sul oli kirjas Gods Of War, oleks pidanud olema Gods of War. Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~   WooteleF 19. veebruar 2008, kell 11:34 (UTC)
----
samas ilmus 2007 Gods Of War ja on hea plaat ning mehd elu ja tervise juures.

Välja. Andres 1. mai 2008, kell 18:02 (UTC)


Arutelu:Johnny Depp

Sõna "sünninimi" jätab mulje, nagu nime oleks vahepeal muudetud. Aga "Johnny" on vist lihtsalt hüüdnimi. Andres 22. juuli 2006, kell 18.21 (UTC)
Minu arvates võiks olla nii, et kuna Johnny Depp on nii kui nii artikli pealkiri, siis võiks artiklit alustada tema pärisnimega.

See oleks põhimõtteliselt mõeldav, aga minu meelest oleks parem juba ette vältida võimalikke küsimusi. Andres 30. juuli 2006, kell 16.19 (UTC)

Kui geegi tahab johnny deppi kuidagi solvata astun mina välja.
Ma lihtsalt ei suuda seda taluda kui teda solvatakse.
Sest ma lihtsalt nii armastan teda.
kui ma saan 18 aastaseks siis ma sõidan holliwoodi ja rebin need inimesed tükkideks kes tegid selle video http://www.youtube.com/watch?v=E4MSXEbGGPA
kujgi olen 1997 aastal sündinud.
neid inimesi ma tänan kes tegid selle video http://www.youtube.com/watch?v=U7bEbmqMdNI
----
Ma ei saa aru, miks siit artiklist filmide originaalpealkirjad eemaldati? Kes seda tegi, ole hea ja pane need tagasi - Ahsoous 5. november 2006, kell 23:44 (UTC)
"Pärisnimi" on imelik. Võib-olla saaks teisiti sõnastada. Andres 13. august 2010, kell 15:47 (EEST)


Arutelu:Järvamaa

Kas see artikkel räägib kõigist Järvamaaks nimetatud haldusüksustest kuni 1950. aastani? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. juuli 2006, kell 18.42 (UTC)

Võimalik, et ka Paide kandis asus oluline keskus, kuna too sai linnaks juba 1291. aastal.

See lause on välja jäetud, sest Paide ei kuulunud muistse Järvamaa koosseisu.

Aga hilisem ajalooline  Järvamaa hõlmas ka Paidet.

Siit on näha, et artikli teema tuleks selgemini sõnastada. Andres 9. august 2006, kell 11:59 (UTC)

http://dir.icm.edu.pl/pl/Slownik_geograficzny/Tom_III/566 [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. oktoober 2009, kell 19:50 (UTC)

Eesti vanimaid ja tähtsamaid maakondi Kesk-Eestis

Mis see tähendab? --Andres (arutelu) 28. aprill 2024, kell 01:57 (EEST)

märksõna Järva distrikt on siia suunatud, ent artiklis seda ei mainita--Estopedist1 (arutelu) 26. mai 2018, kell 17:33 (EEST)


Arutelu:16. juuli

Minu meelest teeb märkus Nobeli auhinna kohta esituse liiga kirjuks. Link on ju olemas, artiklist saab lähemat teavet. Andres 21. august 2007, kell 15:08 (UTC)
----
"Bolševikud hukkasid Jekaterinburgis endise Venemaa keisri Nikolai II ja tema perekonna." See oli vist ikka 17. juulil 1918. 90.191.119.98 7. juuli 2012, kell 10:52 (EEST)
----
"1918 – Bolševikud hukkasid Jekaterinburgis endise Venemaa keisri Nikolai II ja tema perekonna." See oli nagu ikka 17. juulil. 90.191.119.98 17. juuli 2012, kell 13:00 (EEST)

*2007 – 16. juuli – 17. juuli – VIII Tartumaa trallam
--WikedKentaur (arutelu) 21. aprill 2017, kell 16:28 (EEST)


Arutelu:17. juuli


Arutelu:19. juuli


Arutelu:21. juuli

*1969 - USA kosmoselaev maandus Kuul

Võtsin selle välja. Apollo 11 kuumoodul kuundus maailmaaja järgi 20. juulil. 21. juulil astusid Neil Armstrong ja Edwin Aldrin Kuu pinnale. Andres 14. juuni 2008, kell 08:35 (UTC)


Arutelu:20. juuli

----
"1969 – Kuu pinnale laskusid esimesed inimesed, USA astronaudid Neil Armstrong ja Edwin Aldrin." USA-s oli siis 20. juuli, Eestis aga oli juba 21. juuli varahommik. Velirand (arutelu) 26. aprill 2016, kell 10:21 (EEST)

Mh. Kui sündmused toimuvad Kuu peal, siis tuleks vist kasutada maailmaaega. Eesti aeg minu meelest ei puutu asjasse, sest me kasutame alati selle koha aega, kus sündmus toimus. Andres (arutelu) 26. aprill 2016, kell 10:40 (EEST)

Armstrong pani Kuule jala maha 21. juulil kell 2.56 maailmaaja järgi, seega Eestis kehtinud aja järgi kell 5.56. Aga Kuu pinnale laskuti juba 20. juuli õhtul, nii et praegune on õige. Andres (arutelu) 26. aprill 2016, kell 10:51 (EEST)


Arutelu:2. juuli

hakkasin kirjutama Roswelli juhtumist... aga jäin tsipa sõnastusega hätta... kas seda sündmust eesti keeles nimetataksegi Roswelli juhtum? - Ahsoous 12. august 2006, kell 14:42 (UTC)

Noh, meil on ka artikkel Roswelli juhtum. Andres 12. august 2006, kell 14:53 (UTC)

: seepärast küsisingi... las ta siis olla - Ahsoous 12. august 2006, kell 14:59 (UTC)

See on kõige levinum väljend. On öeldud ka "Roswelli katastroof" ja "Roswelli intsident". Andres 12. august 2006, kell 14:55 (UTC)

* 1853 – algas Krimmi sõda.
 * 1947 – Roswelli juhtum: pärast öist äikesetormi leidis Roswelli linna lähedase rantšo omanik Mack Brazel karjamaalt metallirisu. Kui sõjavägi oli piirkonna sisse piiranud, läksid lahti kuulujutud, et alla oli kukkunud ufo.
--WikedKentaur (arutelu) 1. juuli 2019, kell 19:58 (EEST)
--------
"... harukondadevaheline assotsiatsioon Integral" – mis ja kus need "harukonnad" olid? Kuriuss (arutelu) 2. jaanuar 2023, kell 13:29 (EET)

Tõenäoliselt peab olema ametkondadevaheline. Velirand (arutelu) 2. jaanuar 2023, kell 13:37 (EET)


Arutelu:1. juuli

See viimane rong tuleb paremini vormistada. Andres 4. mai 2010, kell 23:15 (EEST)


Arutelu:4. juuli

Pühade alla ei kirjutata aastaarvu. See käib sündmuste all. Andres 4. juuli 2007, kell 07:27 (UTC)


Arutelu:Lõõtspill

Kas "Lõõtspillid Eestis" alapealkirja all peaks kirjutama ka viiest Eestis enamlevinud mängustiilist? [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 23. juuli 2006, kell 15.39 (UTC)
Liigitus võib olla puudulik ja veidi vigane. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 23. juuli 2006, kell 15.39 (UTC)

Dünaamika on ka muusika mõiste, ning see ei tähenda liikumist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. detsember 2006, kell 07:23 (UTC)

''Lõõtsa liikumissuuna sagedase muutmise vajadus tingis rütmilise [[dünaamika (muusika)|dünaamika]], mis sobis hästi paljude [[tants]]uviisidega, nagu ka lihtne kahe sõrmega mängitav bassisaade.'' See ei ole hästi sõnastatud lause. Lõõtsa liikumissuuna muutmine ei tee dünaamikat, dünaamika tuleb lõõtsa tõmbamise tugevusest. Lõõtsaga võib küll igasugu trikke teha, nagu lõõts kiiresti kokku-lahti ja sõrmi ei tõsteta klaviatuurilt. Rütm ja dünaamika on siiski erinevad asjad.--[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 10. november 2007, kell 20:59 (UTC)

Kas lõõtspill on klahvpill? Ma mõtlen, kas lõõtspillid pillirühmana (eesti lõõtspill, nuppakordion, klahvakordion ja kõik teised) kuuluvad klahvpillide alla? Akordion pannakse igal pool klahvpillide alla, aga kas need teised lõõtspillid siis ka (nupud justkui ei oleks klahvid)? Adeliine 28. märts 2008, kell 13:29 (UTC)

Väga hea küsimus. Näiteks  on klahvpuhkpill, mis tegelikult on ju aerofon. Ma arvan, et vägisi ei ole mõtet klahvpillide alla panna, pigem nupp-pill aga seda ju ei kasutata. Teaduslik liigitus on ikkagi aerofon ja klahvpillid on tulnud sellest, et mängitakse klahvidel. Kahjuks ma ei tea, kes on teinud liigituse klahvpuhkpill, klahvkeelpill. Vanasti ei kasutatud sõnu aerofon, kordofon jt aga tegelikult need tähendavadki seda. --Tiuks 28. märts 2008, kell 13:48 (UTC)

:Kust on võetud Lõõtspillide liigid? Sellist liigitust ei ole olemas. Lõõtspillid on vaba keelega aerofonid, mis artikli alguses on ka kirjas. --Tiuks 29. mai 2008, kell 17:38 (UTC)

Kas Tula all on mõeldud linna või kubermangu? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. mai 2010, kell 17:07 (EEST)

Kas on õige öelda, et sõna "lõõtspill" kasutatakse diatooniliste [....] tähistamiseks, eristades seda [...] nuppakordionist ja [...]? Mulle tundub, et lõõtspill on ise ka nuppakordion - nuppakordioneid on nii diatoonilisi kui kromaatilisi.90.190.225.121 7. juuni 2010, kell 19:24 (EEST)

Nuppakordion ja lõõtspill on erinevad pillid. Näiteks Teppo lõõtsa mängitakse hoopis teismoodi kui nuppakordionit. Akordionil vahetad lõõtsa kuna ise tahad aga lõõtspillil vastavalt "duurile". --Tiuks 7. juuni 2010, kell 23:31 (EEST)

Mis oleks lõõtspilli õige vaste teistes vikides?
Kas :en:diatonic accordion või :de:Diatonisches Akkordeon ?
Mis asi on :en:Squeezebox ja :de:Handzuginstrument ?
Või peaks olema eraldi kirjutis või suunamine nt :en:Estonian type of diatonic accordion(lõõts/lõõtspill)
Seellesloetelus Eestit pole: :en:http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_national_instruments_%28music%29
suwa 17. oktoober 2011, kell 17:22 (EEST)

Siin artiklis on praegu pudru ja kapsad, sellepärast ongi raske. Adeliine 17. oktoober 2011, kell 17:48 (EEST)
Nii et seepärast polegi kogu Vikipeedia süsteemi ühtainumast fotot lõõtspillist ja ei tule ka? Need, kellel on kodus miski sarnane riistapuu, ei suuda otsustada, kas see on lõõtspill või ei ole?
Vt nt:  Pietadè (arutelu) 19. juuni 2014, kell 13:43 (EEST)


Kasutaja arutelu:Carla~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Carla!
Loodetavasti suudame ühiselt kirjutada Tallinna Ülikooli kohta korraliku artikli. Andres 23. juuli 2006, kell 17.47 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Carla~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Tiiu Valm

Keskhariduse omandas ta aastatel 1959–1970 Tallinna 4. Keskkoolis - kehv sõnastus. avjoska 23. juuli 2006, kell 18.34 (UTC)

Mis sellel viga on?--Boy 23. juuli 2006, kell 18.55 (UTC)

: Nende aastate jooksul omandas inimene tõenäoliselt lisaks keskharidusele ka alg- ja põhihariduse. esimese hooga imestasin tükk aega, kuidas nii pikalt sai üldse keskkoolis käia. avjoska 23. juuli 2006, kell 18.57 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tlu.ee/~i-foorum/ifoorum7/Intervjuud/tiiu_est.htm
** In Tiiu Valm on 2013-06-24 13:50:06, 404 Not Found
** In Tiiu Valm on 2013-07-07 04:24:33, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:24 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.lib.helsinki.fi/julkaisut/kirjatietoverkkojenmaailmassa/valm1.html
** In Tiiu Valm on 2013-06-24 13:50:06, 404 Not Found
** In Tiiu Valm on 2013-07-07 04:24:43, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:25 (EEST)


Arutelu:Jaan Poska

Aastal 1895 suri Jaan Poska ema. Sama aasta lõpus abiellus ta Constance Ekströmiga.
Kas ma olen ainuke, kellele asjade selline esitamine kummastust tekitab? avjoska 24. juuli 2006, kell 19.16 (UTC)

Sõnastust tuleb kindlasti muuta. Pealegi ei sobi see lõik "Töökäigu" alla. Andres 25. juuli 2006, kell 12.01 (UTC)
Kuidas pealkirjastada artikel 1902. aastal sündinud Jaan Poska nimelise vandeadvokaadi kohta?

Üks võimalus on panna sulgudesse eluaastad. Andres 2. veebruar 2007, kell 14:25 (UTC)

: Mingi Jaan Poska on veel, kes hukati 1940 või 41?
Kas Jaan Poska abiline oli vandeadvokaadi abi? Andres 31. detsember 2008, kell 10:56 (UTC)
Teadmised advokatuuri struktuurist, sellest ajast puuduvad NOSSER 31. detsember 2008, kell 11:06 (UTC)

Minagi täpselt ei tea, aga selline mõiste oli tollal olemas. Andres 31. detsember 2008, kell 11:11 (UTC)

Raoul Grünthali kohta peaks olema eraldi artikkel. Andres 3. august 2010, kell 15:28 (EEST)

Ja sinna tuleks lisada midagi järgmisest lõigust: meediaärimees ning ajakirjanik Raoul Grünthal (sünd. 28. juuli 1966) (vanaema Vera Poska-Grünthal ja vanaisa Timotheus Grünthal) asutas Pariisis koolilehe Lisa, millest sai peagi kõigi Pariisi rootslaste ajaleht, seejärel asutas Stockholmis ajalehe Finanstidingen ja oli Rootsi noorim ajalehe peatoimetaja, oli seejärel Svenska Dagbladeti peadirektor, Rootsi uudisteagentuuri Tidningarnas Telegrambyra (TT) juht ning meediakontserni Schibsted ASA nõukogu liige. Taivo 3. august 2010, kell 16:30 (EEST)

Siia ei ole tarvis väimeestest pikalt kirjutada. Igaühe kohta võib eraldi artikli teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. september 2010, kell 13:56 (EEST)
Siin ei ole vaja väimeestest pikalt kirjutada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. oktoober 2010, kell 12:49 (EEST)

Artiklis on välislingid ja allikad segiläbi.  • • • [[Kasutaja:Ahsoous]] • [[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]] • 23. jaanuar 2016, kell 19:41 (EET)

Juhan Saar on koostöös Kaarel Kilvetiga kirjutanud näidendi "Tartu rahu", mille lavastas Vanemuises Ago-Endrik Kerge, esietendus 28. jaanuaril 1990, peaosalist Jaan Poskat kehastas Ants Ander. Näidend on trükis ilmunud Juhan Saare kogumikus "Valge tee kutse ja teisi lavatekste 1980–2005", koostanud, toimetanud ja järelsõna: Ülev Aaloe, kirjastus Faatum, Tallinn 2008, lk 99–167; ISBN 9789985856727.
2011 näidend "Jaan Poska saaga" etendus Jaan Poska majas Tallinnas (Poska 8).


Kasutaja arutelu:Monty~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Monty!
Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 25. juuli 2006, kell 12.29 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Monty~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:PostScript

lehe kirjeldamiseks

Mis see tähendab? Andres 26. juuli 2006, kell 05.47 (UTC)

: Parandasin, aga võibolla tegi see asja hullemaks. Ma ei tea ka kas on paslik definitsioonis tuua see veebserveri näide (eesmärk on see, et saadaks aru PostScripti võimekusest). Kaiko 26. juuli 2006, kell 10.17 (UTC)

Probleeme tekitab välislinkide tekitamine. Tahaksin, et need Adobe enda raamatud oleks eraldi. Probleem on ka nende tõlkimisega. Kas peaks tõlkima, panema ainult lingi vms.

Kas nimekirjade kasutamine on praegu korrektne?

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://mdwconsulting.mdwserver.net/postscript/postscript-operators/index.html
** In PostScript on 2013-06-24 12:57:09, Socket Error: 'Name or service not known'
** In PostScript on 2013-07-06 19:42:29, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:42 (EEST)


Arutelu:Reduktsioon (keemia)

Puudub lehekülg [[Reduktsioon]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. juuli 2006, kell 07.18 (UTC)

Minu meelest ei saa öelda, et reduktsioon on sama mis redutseerumine, sest reduktsiooni käigus oksüdeerija redutseerub ja redutseerija redutseerib. Seega toimub reduktsiooni käigus nii redutseerumine kui ka redutseerimine. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. juuli 2006, kell 07.18 (UTC)

Reduktsioon = Redutseerumine ja Oksüdatsioon = Oksüdeerumine

Andres kirjutas:

Minu meelest ei saa öelda, et reduktsioon on sama mis redutseerumine, sest reduktsiooni redoksreaktsiooni (või reduktsiooni või oksüdatsiooni) käigus oksüdeerija redutseerub ja redutseerija redutseerib. Seega toimub reduktsiooni käigus nii redutseerumine kui ka redutseerimine. Andres 26. juuli 2006, kell 07.18 (UTC)
''

Andresel on muidugi jutus point sees, aga ärme aja asja väga keeruliseks. Tegemist on ju keemiaga.
Redoksprotsess
*toimuvad oksüdeerumine ja redutseerumine protsessi lõpuks
*elektrone loovutav aine on redutseerija ja ise oksüdeerub, viies läbi redutseerimist.
*elektrone liitev aine on oksüdeeruija ja ise redutseerub, viies läbi oksüdeerimist.
Tegu on tegelikult väga lihtsa asjaga ja miks siin niipalju erimõisteid on, ma ei tea. Ja siis kõik imestavad, miks keemia nii ebapopulaarne on.
--Evalk 26. juuli 2006, kell 07.42 (UTC)
</div>

Minu meelest teevad mõisteline selgus ja üksikasjalik lahtikirjutamine asja just lihtsamaks. See, mis Sa praegu kirjutasid, on palju parem, kui see, mis artiklis on. (Peale mainitu tuleb artiklis ka sõnastust parandada).

Redutseerimine ja redutseerimine on kindlasti eri mõisted, nagu Sinu jutustki välja tuleb. Kui keemias samastatakse reduktsioon redutseerumisega, siis olgu, võtame selle teadmiseks. Et aga see on vastuolus üldkeelelise intuitsiooniga ja üldkeele sõnaraamatutega, mille järgi "reduktsioon" võib tähendada nii redutseerumist kui ka redutseerimist, siis tuleb seda asjaolu spetsiaalselt rõhutada.

Kui Sa ütled, et redutseerumine toimub protsessi lõpus, siis see on vastuolus artiklis öelduga, et reduktsioon ehk redutseerimine ongi see protsess, millest juttu on. Peale selle, pole arusaadav, mis mõttes on reduktsioon ja oksüdatsioon erinevad protsessid. Tundub pigem, et tegu on ühe ja sama protsessi aspektidega. Andres 26. juuli 2006, kell 08.02 (UTC)

Lepime Täna (27. juuli 2006, kell 08.19 (UTC)) kokku, et Redoksprotsessis
* elektrone loovutav aine on redutseerija ja ise oksüdeerub.
** viib läbi redutseerimise protsessi, ise oksüdeerudes.
* elektrone liitev aine on oksüdeerija ja ise redutseerub.
** viib läbi oksüdeerimise protsessi ise redutseerudes .
Kuidas sobib?
*Evalk 27. juuli 2006, kell 08.19 (UTC)

Mis on see, milles tuleks kokku leppida? Andres 27. juuli 2006, kell 10.35 (UTC)

Kas redoksprotsess on sama mis redoksreaktsioon? Kui nii, siis milleks on tarvis uut sõna?

Redutseerija redutseerib ja oksüdeerija oksüdeerib. Et nad midagi läbi viivad, on minu meelest natuke liiga palju öeldud.

Minu meelest on redoksreaktsioon ühtne protsess, teised sõnad väljendavad selle eri aspekte või külgi. See on umbes nii, nagu andmine ja võtmine on ühe ja sama protsessi küljed. Võib-olla keemikud kasutavad sõna "protsess" kuidagi teisiti.  Sel juhul oleks hea selgitada, mida keemikud protsessi all mõistavad. Andres 27. juuli 2006, kell 10.42 (UTC)

Igas valdkonnas on nii, et teadlased tahavad hästi palju keerulisi väljendeid kasutada. Redoksreaktsioon ja protsess on samad asjad, aga kuna protsess on lai mõiste, on kasutusel eelkõige -reaktsioon kui keemiline mõiste. Ma usun, et praegu on siin vikipeedias see teema piisavalt lihtsalt ära käsitletud Evalk 27. juuli 2006, kell 23.08 (UTC)

Selle artikli sõnastust siin oleks tarvis täpsustada. Vaata ülalpool. Andres 28. juuli 2006, kell 06.40 (UTC)

Ei oska paremini siinset artiklit sõnastada. Verbaalsed võimed võiks paremad olla. Peab ütlema ära, et redukstioon on protsess ja see toimub redoksreaktsioonis. Evalk 28. juuli 2006, kell 07.01 (UTC)

Hea küll. Aga ütle, kas reduktsiooniks nimetatakse ainult redutseerumist, mitte aga redutseerimist? Võib-olla oleks parem pealkiri "Redutseerumine". Andres 28. juuli 2006, kell 07.15 (UTC)

Ma oman seisukohta, et reduktsioon=redutseerumine=redutseerimine.
See on nagu talvitumine ja talvitamine. Sisu sama, keeleliselt erinev. Teaduses ei tasuks minu arvates väga palju ilukirjandust arendada, sest muidu läheb niigi keeruline tekst veel segasemaks. ENG-vikis on redutseerumine suunatud Redoks peale, seega pole vist eriti oluline mõiste. Samuti pole reduktsiooni ja oksüdatsiooni mõiste kombinatsioone selgitatud.

Tegin sõnastuse ümber, vaata, kas oled nõus.

Vaatasin paari teatmeteost, tundub, et reduktsiooni (mõistena) samastatakse redutseerumisega, kuid mitte redutseerimisega. See on ka arusaadav, sest redutseerumine leiab aset oksüdeerijaga, redutseerimine on aga see, mida "teeb" redutseerija. Sõnade "redutseerima" ja "redutseeruma" kasutamine nõuab erinevaid aluseid: see, mis redutseerub, ei ole sama  mis see, mis redutseerib. Seetõttu ei saa redutseerumise ja redutseerimise näol olla tegu sama mõistega. Järelikult ei väljenda sõna "reduktsioon" keemiaterminoloogias sama mõistet mis "redutseerimine", kuigi üldkeeles võib "reduktsioon" tähendada nii redutseerumist kui ka redutseerimist.

Pole nõus, et need sõnad on seotud nagu "talvitamine" ja "talvitumine". "Talvitama" ja "talvituma" on mõlemad sihitud tegusõnad ning väljendavad sama mõistet. Seevastu "redutseerima" ja "redutseeruma" suhtuvad nagu "täiustama" ja "täiustuma" või "pikendama" ja "pikenema" või "äratama" ja "ärkama".

Ma ei oska siin näha ilukirjanduse rakendamist.

Inglise vikis on nähtavasti lihtsalt tahetud vältida dubleerimist. "Reduktsioon" on kindlasti oluline mõiste. Peale selle, inglise keeles ei ole antud juhul nii palju keelelidsi võimalusi kui eesti keeles. Kombinatsioonide selgitamine on eesti vikipeedias kindlasti vajalik. Iseasi, millises artiklis seda teha. Andres 31. juuli 2006, kell 10.41 (UTC)

Hea küll, redutseerimine ja redutseerumine ei ole ühesed mõisted. Oleneb kumba reaktsioonis osaleva aine poolt asja vaadata. Aga samaks jääb ju protssess - redutseerumine või redutseerimine. "äratama" ja "ärkama" on hea võrdlus tõesti - keegi äratab, teine ärkab selle peale aga sündmus, ärkamine, jääb ju samaks.

Ilukirjanduslik võlu on selles, et mängides sõnadega, kaotame me ära asja olemuse. Ja asja olemus on selles, et toimub elektronide ülekanne.
Kuidas nüüd wikis teha, kas teha artiklid oksüdatsioon ja reduktsioon, oksüdeerumine ja redutseerumine või oksüdeerimine ja redutseerimine. Peaasi, et siis ühtmoodi. Teen ettepaneku tõsta kõik need mõisted artikli Redoksreaktsioon alla.
Evalk 1. august 2006, kell 06.35 (UTC)
</div>

Olen nõus, et redutseerimine ja redutseerumine toimuvad ühe ja sama protsessi raames, kuid kujutavad endast selle eri aspekte (isegi mitte protsessi osi, nagu äratamine ja ärkamine). Igatahes väljendavad need sõnad eri mõisteid, sest redutseerib redutseerija, redutseerub aga oksüdeerija.

Ma ei saa aru, kuidas asja olemus ära kaob. Elektrone annab üle redutseerija, mitte oksüdeerija.

Meil on juba tehtud ühine artikkel reduktsiooni ja redutseerumise kohta, sest keemias neid samastatakse. Arvan, et ei ole tarvis eraldi artiklit Redutseerimine, piisaks artiklist Redutseerija.

Arvan, et on hea, kui on olemas ka eraldi artiklid, sest niiviisi on lugejal kergem leida mõistete selgitusi. Artiklis redoksreaktsioon tuleb kõigest sellest ülevaade anda nii või teisiti. Andres 1. august 2006, kell 07.02 (UTC)

Alustasin redoksreaktsiooni kui selle valdkonna lipulaeva. Suunake kõik sinna !?
Asja olemus kaob ära kui me kasutame 3 mõistet reduktsioonis ja 3 mõistet oksüdatsioonis. Kõik ei ole keemikud, pole vaja.
"äratama" ja "ärkama" ja "äratus" ja "ärkamine" - teeme artikli ärkamine, mitte kõiki nelja.
EGON 1. august 2006, kell 07.52 (UTC)

Ma ei saa su argumendist aru. Kuidas eraldi artiklite olemasolu asja olemuse ära kaotab?

Ja näide ei tundu sugugi veenev. Tegusõnadest artikleid pole tarvis, aga see, et äratus ja ärkamine on eri mõisted ja nõuavad eraldi artikleid, on minu meelest palju ilmsem kui meie juhtumil. Andres 1. august 2006, kell 07.56 (UTC)

Siis vaidleme! Üks asi on muidugi teha palju artikleid, teine asi on need mõisted ühte artiklisse kokku panna, et tekiks parem ülevaade, ehk. EGON 1. august 2006, kell 08.01 (UTC)

Aga minu ettepanek on teha nii seda kui ka teist. Teha üks artikkel, mis muuhulgas kõik mõisted koondab ning tekitab ülevaate, ning peale selle ka mõistete kohta eraldi artiklid, mis keskenduvad konkreetsele mõistele. Andres 1. august 2006, kell 08.09 (UTC)

: OK!EGON 1. august 2006, kell 08.13 (UTC)

(ka taandamine)

Võtsin selle välja, sest minu arvates on see eksitav. Taandamine peaks ju olema redutseerimine, mitte redutserumine. Andres 19. august 2008, kell 16:32 (UTC)

Ma juhiksin tähelepanu, et küllalt kaasaegses, autoriteetses tõlkeraamatus Biokeemia lühikursus https://shop.taltech.ee/et/a/biokeemia-luhikursus kasutatakse sõnu taandatud ja redutseeritud sagedasti sünonüümidena. Ma pole nii kindel, et taandamine on aegunud mõiste. Ago Rinkeni tõlgitud peatükkides vähemasti (vt näiteks lk 325-326). Võibolla lihtsalt vähemkasutatud aga siiski kaasaegne, kehtiv mõiste. Nimelik (arutelu) 20. jaanuar 2023, kell 19:50 (EET)

Siin ei ole jutt mõistest, vaid terminist. Jah, pole põhjust öelda, et see termin on vananenud. --Andres (arutelu) 21. jaanuar 2023, kell 23:13 (EET)


Arutelu:16. detsember

Kas see Cromwelli sündmus on uue või vana kalendri järgi? Andres 19. detsember 2010, kell 22:02 (EET)

* 1879 – buurid rajasid Transvaali Vabariigi.
--WikedKentaur (arutelu) 15. detsember 2019, kell 11:16 (EET)


Arutelu:26. juuni

* 1284 – sel päeval olevat Hamelni rotipüüdja, saamata tasu linna rottidest vabastamise eest, vilepilliga ära meelitanud kõik sealsed lapsed.
* 1549 – Madalmaade seitseteist provintsi kuulutasid end Saksa-Rooma riigist sõltumatuks.
* 1819 – patenteeriti jalgratas.
* 1934 – toimus esimese helikopteri proovilend.
.. WikedKentaur (arutelu) 26. juuni 2022, kell 08:28 (EEST)

Jalgratta patenteerimise oleks ju võinud artiklisse alles jätta. Muidugi tuleks viide lisada. Velirand (arutelu) 26. juuni 2022, kell 09:13 (EEST)
Kui tähistada, siis Euroopas patendeerimist https://de.wikipedia.org/wiki/Draisine_(Laufmaschine) --WikedKentaur (arutelu) 26. juuni 2022, kell 09:20 (EEST)


Arutelu:Vilsandi rahvuspark

siia tuleb veel alamvalik "Kirjandus" vms. kuid kui palju raamatuid sinna peaks panema? vist ainult need, mis otsast lõpuni vilsandi rahvuspargist räägivad, mitte ainult ei maini? avjoska 26. juuli 2006, kell 19.02 (UTC)

Jah. Võib panna ka artikleid, peatükke ja pikemaid raamatuosasid. Andres 26. juuli 2006, kell 19.03 (UTC)

:Maa-ameti kaardid on vist nii kaitstud, et siia ei sobi panna? kuigi tegelikult kasutatakse ju väga palju maa-ameti kaarte. avjoska 26. juuli 2006, kell 19.25 (UTC)

:: Hea kaart oleks see, kus oleksid näha vähemalt rahvuspargi ja KOV-de piirid, veel parem see, kus kõik saarte ja poolsaarte nimed näha oleksid... avjoska 26. juuli 2006, kell 19.30 (UTC)

Kas uute lindude leidmine on kuskil eesmärgina kirja pandud? [[User:Andres|Andres]] 25. november 2007, kell 11:21 (UTC)

Koos ümbritseva akvatooriumiga hõlmab see kokku 180 km² (23 800 ha), mida see hektarite ja ruutkilomeetrite arv siin tähendab ? Sünonüümsed nad ju olla ei saa  --Dj Capricorn 19. aprill 2008, kell 17:52 (UTC)

Asi on lihtne: saarte pindala on 23 800 ha, kokku on pindala (saared, Saaremaa rannik, meri) 180 km², sellest mere pindala on 105 km² Geonarva 19. aprill 2008, kell 18:53 (UTC)

:23 800 ha = 238 km² (sest 1 ha = 100x100m = 0,01 km²), kuidas saab saarte pindala olla suurem kui kogupindala?

:180km² peaks nende arvude seas õige olema (rahvuspargi kodulehe andmetel). --Jaan513 19. aprill 2008, kell 19:01 (UTC)

::Tõenäoliselt on 23 800 ha natuke rohkem kui 180 km². Aga seda arvu annab Maaleht.  Minu arvates on kõige usalduväärsed andmed EELISes: 23759 ha. --Geonarva 19. aprill 2008, kell 19:19 (UTC)

:Nüüd tundub mulle, et 180 km² on ikkagi kõik kokku. Ma ei saa aru, kust see 238 km² (23 800 ha) tuleb. Äkki on piire muudetud. 180km² saab hea tahtmise korral Maa-ameti kaardilt välja mõõta (mõõtsin). --Jaan513 19. aprill 2008, kell 19:32 (UTC)

::See 180 km² on suurim tükk, aga neid nn tükke on veel, mida ma varem tähele ei pannud. Siit siis need erinevused. Seega, kõik kokku on tõenäoliselt 238 km². --Jaan513 19. aprill 2008, kell 19:39 (UTC)
----
Kuidas Vilsandi bioloogiajaama nimetatakse? Andres 30. mai 2008, kell 04:08 (UTC)
----
Milline Kuivarahu siin on? Andres (arutelu) 9. juuli 2012, kell 09:11 (EEST)

Peaks olema vähemalt kaks tükki, tegin Telve Kuivarahule ja Kuivarahudele lingid. --Jaan513 (arutelu) 10. juuli 2012, kell 12:52 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.greengate.ee/index.php/ar04/02/http/http/index.php?page=3&id1=800
** In Vilsandi rahvuspark on 2013-06-24 14:16:35, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Vilsandi rahvuspark on 2013-07-07 22:13:21, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:13 (EEST)

Jutt bioloogiajaama kohta on välja võetud. Andres (arutelu) 9. detsember 2013, kell 12:45 (EET)

siin pole mainitud Orjassaare sihtkaitsevööndit. Üldjuhul sihtkaitsevöönditest artikleid ei tule, ent rahvuspargi puhul on eraldi artikkel v-o mõeldav?--Estopedist1 (arutelu) 29. november 2018, kell 22:03 (EET)


Arutelu:Endel Lippmaa

----
Sellest jääb Vikipeediaartikli jaoks liiga väheks. Puudub sünniaeg, sünnikoht, tegevusalad, saavutused, teadusartiklid jne. [[Kasutaja:Valju|Valju]] 2. detsember 2006, kell 18:08 (UTC)

1971 Prof.Dr.habil (füüsika, keemia) kutse

See on arusaamatu. Andres 15. november 2008, kell 16:01 (UTC)

: Mis siin arusaamatut on? Nagu tavaks, on akadeemiliste kraadide ja tiitlite nimetuste lühendid tulet. ladina keelest. Habil. tähendab habilitare - vt.  ":en:Habilitation". Hr. Endel Lippmaa poole ametialase kirjaga pöördudes kirjutabki viisakas inimene täpselt nii: Prof. Dr. habil. ...--OpenDocument 15. november 2008, kell 18:15 (UTC)

Mis täpselt 1971. aastal juhtus? Nõukogude Liidus oli olemas professori kutse ja doktorikraad. Habilitatsiooniväitekirja polnud. Mille kohta käib füüsika ja keemia? Andres 15. november 2008, kell 18:18 (UTC)
Meil ei ole siin sellist viisakust, et artikli algusesse inimese nime ette selliseid tiitlite nimesid panna. Me ei pane ka kuningate ja printsesside nimede ette "Tema  Majesteet" jne.

: Ma ei tea, kes need "meie" on, kellest sa räägid, aga ma loodan, et suurem osa Wiki kasutajaid ja kaasautoreid on siiski saanud korraliku kasvatuse ja järgib elementaarseid viisakusreegleid - vähemalt auväärsetest inimestest kirjutades. --OpenDocument 15. november 2008, kell 19:08 (UTC)
Pealegi algabki artikkel tiitlite loeteluga, selle asemel et inimese tegevusalast rääkida. Andres 15. november 2008, kell 18:51 (UTC)

Ei, kardan, et meil kellelgi pole sellist kasvatust, ega ka mitte saksa Vikipeedia autoritel. Egon küll  tahtis kuninglike isikute puhul tiitleid kasutada, kuid me veensime ta ümber. Tiitleid ei kasuta sellisel moel ka mitte trükitud entsüklopeediad ega muud teatmeteosed. Andres 15. november 2008, kell 20:03 (UTC)

Vaata näiteks en:Elizabeth II of the United Kingdom. Andres 15. november 2008, kell 20:06 (UTC)

Või vaata saksa viki artiklit Endel Lippmaa kohta. Andres 15. november 2008, kell 20:07 (UTC)

* Endel Lippmaa ja Lennart Meri olid pinginaabrid Nõmme Gümnaasiumis (Tallinna 10. Keskkool)
** http://paber.ekspress.ee/print/E84E513F23EABB06C2257077003726F5
** http://www.kes-kus.ee/index.php?kategooria=artiklid&action=loe&artikkel_id=2068
jne suwa 22. detsember 2009, kell 15:22 (UTC)

dewikis on kahtluse alla pandud ja väide mahagi võetud, et aastast 1997 Saksa Füüsikaseltsi liige, vt :de:Diskussion:Endel Lippmaa--Bioneer1 (arutelu) 19. veebruar 2015, kell 11:06 (EET)

Ei, seal on öeldud, et selle seltsi liikmeks oleks (kui see pole auliikme staatus) ei ole tunnustus, ja sellepärast on see tunnustuste hulgast välja võetud. Andres (arutelu) 19. veebruar 2015, kell 12:39 (EET)
----
Siia sobiks link "Tähelaeva" saatele. Andres (arutelu) 31. juuli 2015, kell 23:05 (EEST)
----
Ingliskeelses vikipeedias võiks tema kohta artikkel olla. Velirand (arutelu) 31. juuli 2015, kell 23:09 (EEST)