Kasutaja arutelu:Saareprints

Tere tulemast Vikipeediasse, Saareprints! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. veebruar 2007, kell 18:00 (UTC)

Tere tulemast Vikipeediasse ka minu poolt, Saareprints! Ave Maria 1. märts 2011, kell 20:34 (EET)
---
Tere!
Püüan siia midagi olulist jäädvustada ;) Saareprints Saareprints 1. märts 2011, kell 20:47 (EET)

Muide, ajamärkega allkirja saab panna, kui neli tildet järjest lüüa. Ave Maria 1. märts 2011, kell 20:44 (EET)

Kuidas on see võimalik, et mõni Wikipedia leht, kuhu kirjutakse kellegi poolt sisse ilmselgeid faktivigu (vt. seda arutelu), jäävad tähelepanuta. Samas mujal arutakse iga sõnastuse vormi sobivuse üle, kuigi neis esitatud faktid on tõesed.

Kui leiad, et selles artiklis on valesti, siis paranda. Eks inimesed märkavad ja arutavad neid teemasid, mis huvi pakuvad ja milles end kodusemalt tuntakse.--WooteleF 2. aprill 2011, kell 23:38 (EEST)

Faktivigu märkavad eelkõige need, kes asja tunnevad. Näiteks mina ei tea Kuressaare tänavate kohta mitte midagi.

Ka sõnastus peab hea olema, ja sõnastuse vigu märkab ju igaüks, kes keelt oskab.Andres 3. aprill 2011, kell 04:46 (EEST)

:Mul on vahel tunne, et keegi kolab lihtsalt mööda Wikit ringi, selleks et teha endale aktiivse isiku statistikat, kustutab laused teemadest millest ta ise nii kui nii sügavuti aru ei saa või kirjutab põlve otsas sisse lauseid, mida paljud nii kui nii kontrollida ei saa. Kõige lõppu võib ju lisada telefonikataloogi viite, kus mõned asjad on 1/2 A4 (A5) suurused ja isegi luubiga kaarti uurides võib vabalt eksida. Asi aga tundub tark sellepärast, viidatakse kuskile, tegelikult esitakse asjast lihtsalt oma tõlgendus. Vahel satutakse lausete peale, mis ei tundugi esialgu ensüklopeedia väärilised, kuigi selles ühes lauses võib olla kokkuvõetud kogu konkreetse asja ajalooline tuum. Asjakauge inimene aga ei taba seda ära ja kustutab ilma konsulteerimatta jutust selle südame, mis muudab kogu muu jutu selle ümber päris "vesiseks". Mdagi asemele ka ei pakuta. Kui ta ennast jälgimisloendisse ei pane, rändab ta mööda Wikit edasi ja jätkab samas vaimus. Minu arust ei ole kiirus ja kvaliteet alati võrdelised. Saareprints 3. aprill 2011, kell 09:18 (EEST)

:: Arvan, et toimetajate eesmärk on ikkagi artikleid paremaks teha. Muidugi võib toimetamisel esineda vigu ja pealiskaudsust. Ent ka autor peaks püüdma artiklit lihvida ja sõnastuse võimalikult korrektseks tegema.

:: Kui Sa leiad, et Sinu tehtud artiklit on toimetamise käigus halvemaks tehtud, on Sul võimalik algatada artikli arutelulehel diskussioon või lõpuks ka oma redaktsioon taastada, kui toimetaja oma parandusi veenvalt ei põhjenda. Andres 3. aprill 2011, kell 10:20 (EEST)

Olid märkinud EKNK Kuressaare koguduse Eesti kirikute loendisse, aga kirikute loendisse kogudusi ei panda. Tühistasin selle muudatuse. Ave Maria 2. märts 2011, kell 14:24 (EET)
Selge, ega ühelgi EKNK kogudusel klassikalises mõttes vist kirikuid ei olegi (võib-olla mõni üksik), kirik on pigem kogususte liidu või organisatsiooniline mõiste. Kuressaare kogudusel on oma koguduse maja (restaureeritud vene piirivalve klubist), mida Nelikaare Kirikuks nimetatakse. Nelipühilaste ajalugu Eestis on lihtsalt selline, et 20. sajandi esimeses pooles tekkinud kogudused sunniti nõukogude ajal ühinema enamasti baptistidega. Nelipühilased olid nõukogude võimule eriliseks pinnuks silmas. Esimese Eesti Vabariigi aegsete nelipühilaste lapsed on olnud vahel ka lingiks tänaste ja vanemate nelipühilastele vahel. Nii et kuidas võtta - kirik kui konfessiooni kommetele vastavalt pühitsetud hoone on Kuressaaes täieti olemas. Kiriku kui hoone mõiste võib eri konfesoonide puhul olla erinev sõltuvalt konfessiooni ajaloost. Muidugi arhidektuuriliselt ei anna ega saagi see anda näiteks Valjala kiriku möötu välja (Eesti on tänapäeval luterlik maa, sealt tulenevad enamasti ka mõisted ja nende tähendused). Koguduse mõiste tähistab  lihtsalt ühes paigas koos käivaid kristlasi. Eesti kirikute loendis on kirjas ka üks kogudus (EEKBKL), palvemajad, kloosterid, jne.. Saareprints  2. märts 2011, kell 17:35 (EET)

Nojah, kirikul on mitu tähendust: organisatsioon, ehitis ja veel mõni tähendus, mis meeles hetkel ei ole. Ma ei tea, kas Nelikaare Kirik / Nelikaare kirik võiks olla kirikute loendis. Ave Maria 2. märts 2011, kell 20:32 (EET)

:Vaadates Vikipeedia struktuuri oleks koguduse kohta vist õigem kasutada nimetust "Kuressaare Nelipühi kogudus". Võib-olla teen kiriku(hoone)le kunagi eraldi lehekülje, kui just vaja. Saareprints 16. aprill 2011, kell 13:18 (EEST)

Tere!
Palun, vaata siit (Juhend:Lehekülje redigeerimine), kuidas artikleid vormistada. Geonarva 2. märts 2011, kell 22:37 (EET)

Vaatan sinna aeg-ajalt aga veel ei taipa, mis kusagilt veel puudu on. Uurisin Kohtu tänav (Kuressaare) kohta kirja pandut ja püüdsin selle järgi koostada. Ise olen rohkem nagu kirjaniku moodi tüüp, mitte redaktor. Kuressaare on mu kodulinn :) Saareprints 2. märts 2011, kell 22:50 (EET)

OK, siis on meil võimalus Saaremalt pilte rohkem saada. Aga esimeses lauses oleks parem kirjutada nt ... tänav on tänav Kuressaarel. Ja edasi sellest, kus ta asub ja mis asub sellel tänaval. Geonarva 2. märts 2011, kell 23:50 (EET)
vikindamine on ka teretulnud neis artikleis, mida lood. Ave Maria 3. märts 2011, kell 06:49 (EET)

Pean tunnistama, et tunnen Kuressaaret rohkem kui vikindamist (huvitav mõiste) - tekstiredaktsioonid ja viited tulevad mul aeglasemalt tekstile järgi. Koostöö ja täpsustused on alati teretulnud. Saareprints 3. märts 2011, kell 06:57 (EET)

Nagu eelmisest arutelust (Kuressaare tänavad) vilksamisi läbi käib, on puudus Saaremaa piltidest. Kas kusagil on mingi nimekiri enim vajalikest fotodest (objektidest), nagu seda on artikklite puhul? Saareprints 14. aprill 2011, kell 16:09 (EEST)

Kahjuks sellist loendit ei ole. Aga...minu isiklik soov oleks saada siia foto Kärla kirikus olevast Otto von Buxhoevedeni epitaafist.--WooteleF 15. aprill 2011, kell 03:38 (EEST)

:Kärlas on meil üks tuttav perekond, põhjust külla minna tuleb ikka ;) Luteri kirikus võib enamasti pildistada ka. Teeliste kirikud annab lahtioleku ajaks P 13.30-15.30, millest u. 1h on teenistuse aeg. Vähemalt teoreetiliselt on kõik võimalik. See oleks mullegi uus ja huvitav koht ;) Saareprints 15. aprill 2011, kell 05:21 (EEST)

Tere!
"Kasutada headel eesmärgil" on küll igati mõistlik litsents, kuid selguse mõttes peaks kasutama midagi konkreetsemat. Vaata Vikipeedia:Piltide kasutamine ja Vikipeedia:Piltide autoriõiguse märgendid.--WooteleF 6. märts 2011, kell 11:18 (EET)

See "heal eesmärgil" on pigem minupoolne lisamärkus. Võimalik, et mõnel pildil olen unustanud üleslaadimisel litsentsi määratlematta. Palun, anna teada, millise fotol litsents puudub. Saareprints 6. märts 2011, kell 11:22 (EET)

::Pilt:Saaeprints2.jpg on litsentsita. Taivo 14. märts 2011, kell 21:26 (EET)

Pildil olen kujutatud mina, pildi tegemiseks andsin oma fotoaparaadi oma naise venna kätte ja palusin tal nupule vajutada. Algpildist, kus seisame naisega kõrvuti, tegin hiljem oma arvutis palju eri töötlusvarjante.

Algselt unus ilmselt litsents lisamatta, imelik et süsteem sellest märku ei andnud. Fotot peame mina ja mu naise vend ikka minule kuuluvaks, nii et lisaksin omast tarkusest 'AO-ise' varjandi aga kuidas seda tagantjärgi teha? Teisest küljest, kellel seda minu fotot ikka nii väga vaja kasutada oleks, see rohkem nagu isiklik profiilifoto. Ei ole oma piltide litsentsimises eriti tugev, seni olen kasutanud varjanti, mille järel seisab '(soovitatav)'. Millise litsentsi alla fotot endast panna, on omette küsimus. Mida soovitate?

:Ma ei tea päris hästi, missuguses artiklis seda pilti kasutada saaks. Sa vist pole piisavalt tuntud isik, et sust artikkel teha. Oma kasutajalehele võid küll panna, kui tahad. Äkki kustutaks ära? Litsentsi osas on AO-ise piisavalt hea. Taivo 14. märts 2011, kell 22:20 (EET)

::See pilt oligi algselt kasutajakontole mõeldud, ei ole kavatsenud mujal kasutada. Ma ei tea, kuidas see mul õnnestub aga eks ma püüan selle siis kuidagi AO-ks teha. Ega sellised pildid ju Wikisse ei sobi, mida litsents kasutada ei luba, kuigi mõeldud oli see vaid profiilipildiks. Püüan selle oma kasutaja lehele panna, siis on foto eesmärk vähemalt ühemõtteliselt selge. Tänan, et aitasid probleemse foto üles leida.

:::Arvan, et profiilipiltide suhtes ei pea järgima kõiki nõudeid, mis teistele piltidele kehtestatud. Aga autoriõigused kuuluvad siiski naisevennale, kui ei ole just teisiti kokku lepitud.--WooteleF 15. märts 2011, kell 02:54 (EET)

:Olen suviti tihti juhtund ettekavatsematut olukorda, kus turistid on palunud mul nende endi fotoaparaadi päästikule vajutada, ma ei ole sellest küll mõttele tulnud, et paneks enda autoriõigused pildile peale. Sellist traditsiooni ei ole meil ka suguvõsa sees. Üks perepilt on mul tehtud väljas statiivi pealt automaatpilditusega, mille autoriks on siis vist statiiv. Mõne pildi tee ideest teostusele on lihtsalt nagu filmi tegemine, pigem on selle pildi puhul tegu spontaalse koostööga ja kaasautorlusega. Kui ma ei oleks naisevennaga tolel päeval kohtunud siis oleksin täiesti vööralt abi palunud ilmselt tema nime küsimatta ;) Saareprints 15. märts 2011, kell 07:57 (EET)

::Autoriõigus tekib automaatselt, selleks ei pea keegi midagi kuhugi panema.--WooteleF 15. märts 2011, kell 10:41 (EET)

:Arutasin lihtsalt autoriõiguste liigi üle, kui on tegemist kollektiivse loominguga, siis peaks ka kolektiivne autorlus olema. Ega see, kes alati kaamera taga seisab, ei pruugi alati asja (ainu)autor olla, vaid näiteks filmi puhul hoopis operaator ;) Alati ei saa asja üks-üheselt võtta, ideest teostuseni on mitu etappi, üks inimene võib olla nii idee autor, režisöör ja ka näitleja, keegi teine (operaator) vajutab protsessi lõpus ainult nupule, sama võib juhtuda ka fotode teostamises. Saareprints 15. märts 2011, kell 16:18 (EET)
=== Vesimärk ===
Märke "EFC" kohta. Commonsis pannakse selliseid märgiseid kandvatele fotodele järgmine info: This image contains digital watermarking or credits in the image itself. This image (or all images in this article or category) should be adapted by removing the watermark. The usage of watermarks is discouraged according to policy. If a non-watermarked version of the image is available, please upload it under the same file name and then remove this template. After removing the watermark, ensure that the removed information is present in the EXIF tags, the image description page, or both. (näiteks üks Kuressaare lossi pilt). Ave Maria 15. aprill 2011, kell 21:18 (EEST)

Iga maalikunstnik lisab oma pildile autogrammi, olenematta sellest kas ta seda müüb, kingib või annab lihtsalt teistele ja seda ei panda talle pahaks. Minu pilte on kusagil pildi all eraldi seisvast copiright'ist hoolimatta esitatud vööraste poolt fotokonkursile kellegi teise nime all. See tähendab et mul ei ole õigust oma pilte kaitsta just sellise kasutuse eest, hoolimatta sellest et ma ta tasuta vabaks kasutamiseks annan. Märgistus (signatuur) just kaitseb tööd täiendavalt väärkohtlemise eest, mitte ei sega teda seadusega ettenähtud piirides kaitsmast. Nagu ma näen on mõningad erinevused eestikeelses vikipeedias ja ingliskeelses vikipeedias, selles point ongi. Kui seda eestikeelses Wikis otseselt keelatud ei ole, miks siis peaksin loobuma oma fotode kaitsest kuritahtlikku kasutuse eest jäädes asjas n.ö. 'neutraalseks'? Kas see seaduspärane kaitsmine polegi mitte ka copirighth'i algne mõte? Eks foto omanikul ole õigus valida ise kopright'id? Muul juhul polegi võimalik neis osas kaastööd teha ja mõtetu oleks neid üles laadida kui keegi kolme tähe ja aastanumbri pärast kohe ristisõda alustab. Mõned fotoaparaadid lisavad fotole ka lihtsalt kuupäeva, mida võib ka 'vesimärgiks' nimetada. Selle mõttes ei saa ma asjast aru, et kuidas mingi seadus saab autori vastu pöörduda, selle asemel et teda hoopis kaitsta. Kas nad praegu on Commonsis või ei, seda ma ei tea. Kui need kuhugi ei sobi, siis laen nad kusagile mujale üles, kuhu siis võib. Palun konstruktiivsemaid nõuandeid. Saareprints 16. aprill 2011, kell 08:24 (EEST)

: Tundub kummaline, et 21. sajandil esitakse Eesti Vabariigis ingliskeelseid seadusi ja seda isegi juhul kui pilt Commonsis ei ole. Arutelud jäetakse pooleli ja siis hakatakse füüsiliselt fotosid muutma, vägivaldselt asju lahendama. Kui pilt ei sobi, tuleb seda kõigepealt piisavalt põhjendada. Aga tundub, et keegi võtab siin ainuisiklikuliselt otsuseid vastu. Kui pilt ei ole õiguspäraselt üles laaditud, siis tuleks ta lihtsalt kustutada. Saareprints 9. mai 2011, kell 19:28 (EEST)

::litsentsi järgi võib pilti kohandada, sealhulgas ka Vikipeedia jaoks. Mulle jääb mõistetamatuks, kas minu versioon oli väidetavalt õigusvastane või on Saareprintsi versioon väidetavalt õigusvastane. Keegi ei ole esitanud ingliskeelsetele seadustele. Oleme viidanud Commonsi reeglitele, mida peaks piltide ja videote puhul ka eestikeelses Vikipeedias järgima. Ma arvasin, et oli piisavalt põhjendatud, miks EFC-märge ei sobi. Ave Maria 9. mai 2011, kell 20:33 (EEST)
Kas selliseid seadusi on ka eesti keeles? Kui kohandada võib, siis kohandasin. Ma ei esitanud kellegi teise kohandatud pilti kustutamiseks, vaid oma üleslaaditud versiooni, just märgendi tõttu. Saareprints 9. mai 2011, kell 20:39 (EEST)

Commonsi põhimõtteid ei pea siin järgima, aga seda on mõistlik teha, kuna üldjuhul on need põhimõtted hästi kaalutletud ja esindavad paljude toimetajate arvamust. Asi pole õiguspärasuses – Wikimedia litsentsipõhimõtted ega konkreetsed valitud litsentsid ei keela pildile vesimärgi lisamist. Siin on loetletud põhjused, miks pildivaramus üldiselt ja konkreetses artiklites eelistatakse näha vesimärgita pilte. Kuna vaba litsentsiga pildilt võib vesimärgi eemaldada (säilitades andmed), siis iseenesest eelistataks artiklites vesimärgita pilti ja vesimärgiga duplikaati poleks üldjuhul mõtet säilitada. Püüd oma autoriõigusi kaitsta on muidugi ka mõistetav – vahest siiski võib seejuures enam loota pildileheküljel toodud selgesõnalisele litsentsimärgisele? (Ja küllap nurgast väikese kirja äralõikamine poleks ka pildi õigusvastaselt kasutajatele probleem.) 193.40.10.180 9. mai 2011, kell 21:12 (EEST)

:Just, esitasin just algse versiooni kustutamiseks. Kui vesimärk ei sobi, siis on ta ebasobiv ja tuleks kustutada. Nii peaks see ka edaspidi toimima. Viidatud on jälle ingliskeelsetele seadustele, mitte eestikeelsetele. Vajame eestikeelseid seadusi ja põhimõtteid! Siis on ka eestikeelsel Vikil rohkem iva. 16. aprillil kirjutasin viimase lausena "Palun konstruktiivsemaid nõuandeid" - mida ignoreeriti pea-aegu 1 kuu. Saareprints 9. mai 2011, kell 21:24 (EEST)

:: Varasemalt vesimärgiga üles laaditud pildi algse versiooni võib säilitada – see ei sega uue vesimärgita versiooni kasutamist. Pigem ongi hea algne versioon säilitada – siis on selgelt näha, et autor ise laadis esialgse versiooni üles.

:: Siiski, palun täpsusta, miks algse versiooni taastasid, kui ühtlasi selle kustutamist soovid. Taivo jõudis ühe pildi juba tervenisti ära kustutada. Oletan, et tegu on arusaamatusega. 193.40.10.180 9. mai 2011, kell 22:04 (EEST)

::::Jah, ma ei saanud algul aru, et probleem on laiem kui ühes pildis. Usun, et vajadusel saaks Ave Maria pildi uuesti üles laadida. Taivo 9. mai 2011, kell 23:41 (EEST)

:::Ei tahtnud kustutamise märget vööra redaksiooni järele jätta. Tehnilistest probleemidest ei tea ma midagi. Aga Taivo on tubli, ei mingeid etteheiteid. ;) Imestan lihtsalt miks arutelus peale ingliskeelse teksti esitamist ligi kuu aega ei suheldud, nüüd on siis tagajärjed käes. Saareprints 9. mai 2011, kell 22:19 (EEST)

::::Ma olin kuu aega tagasi teema enda poolt lõpetanud. ma ei osanud enam midagi lisada. olin kõik öelnud. mingeid muutusi ei toimunud, Saareprints jätkas EFC-märkega piltide üleslaadimist. Keegi selle ingliskeelse teksti tõlget ka ei küsinud. Ave Maria 9. mai 2011, kell 22:31 (EEST)

Eesti Vabariigis ei esitata ingliskeelseid seadusi. Kui on eestikeelne Vikipedia, siis peavad olema eestikeelsed seadused, tekstid ja soovitused. Ei ole mõtet ju esitatada näiteks hiinakeelseid tekste copy-paste'ga ja loota, et kõik noogutavad. See, et keegi loeb arutelu ühekülgselt lõpetatuks ja ei näe lõpus esitatud palvet on omaette probleem. See tähendab, et sa ei saa abi siis kui sa seda vajad. Mõningaid uusi (konkreetseid) pilte paluti mul üles laadida. Aga muidu on kõik ok, tagantjärgi oleme kõik targemad. Saareprints 9. mai 2011, kell 22:40 (EEST)

:See ei ole seadus. See on rohkem sisekorra eeskirja moodi. Nende originaalid on inglise keeles, sest vikipeedia tegutseb ikkagi eeskätt USA-s. Loomulikult oleks parem, kui need oleksid ka eesti keeles, aga kõike pole kahjuks tõlgitud. Taivo 9. mai 2011, kell 23:41 (EEST)

:: Üldjoontes olen nõus, aga tahtsin kuu aega tagasi lihtsalt (konstruktiivsemaid) juhiseid, mida üleslaaditud piltidega ette võtta, sellele ei saanud ma isegi eesti keeles konkreetset vastust. Muidugi, ega üks inimene ei peagi olema kohustatud kõigile küsimustele (palvetele) vastama. Võin ka enda piltide kasutamisest loobuda, ei ole probleemi. Saareprints 9. mai 2011, kell 23:51 (EEST)
*:Kaua siis eestikeelne Vikipedia on eksisteerinud? Saareprints 10. mai 2011, kell 00:29 (EEST)

:Üks esimesi sissekandeid oli 12. novembril 2002: vaata siit ja klõpsa ajaloo sakki. Taivo 10. mai 2011, kell 00:58 (EEST)

::Ja kui suur protsent tänaseks siis seadustest/eeskirjadest eesti keelseks tõlgitud on? (Öösel ei pea vastama ;) Saareprints 10. mai 2011, kell 01:04 (EEST)

:::Ma ei tea, kui palju neid kokku on, samuti ei tea ma, kui palju on tõlgitud. Ma ei ole ise ühtki neist tõlkinud. Taivo 10. mai 2011, kell 01:33 (EEST)

Tere. Mul on selline palve, et ega sul juhuslikult ei ole pilti Kuressaare linnastaadioni kohta või võimalus see üles laadida? Pelmeen10 18. märts 2011, kell 02:33 (EET)

:Kuigi ma ei ole suur spordifän, on kindlasti mõni selline foto kuagil välisel kõvakettal olemas, käisin staadionil vist viimati hoopis koertenäitusel. Ka uue foto tegemine ei oleks väikese vahemaa tõttu otseselt suur probleem. Olen veidi sellise loomingulise hingega, niisiis keskenduksin sellise suhteliselt suure objekti puhul küsimusele, mida konkreetselt pildistada. Ei kujuta ette, kuidas praegu lumejääkidega staadion välja näeb, ilmselt domineerivad hallid-valged-mustad toonid. Objektidest on seal muidugi staadion (rada), trebüün, abihooned ja väike staadionimajake, mis väljaspooolt läheb üle Staaioni hotelliks. Tribüün on keskel (Titeranna poolsel küljel), muud hooned jäävad rohkem staadioni linnuse poolsesse otsa. Väljaspool (merepool) aia taga on vana kivist päikesekell. Värav võib ka suletud olla. Kui kiiresti sellist fotot vaja on? Mäletan, et olen varem staadionit pildistanud, pean lihtsalt pildid üle vaatama. Igatahes võin igas mõttes staadionile silma peale panna. Igal juhul huvitav teema, mida arendada ;) Saareprints 18. märts 2011, kell 07:46 (EET)

:: Üks pilt on linnastaadionil tehtud ka, :pilt:Estonian traditional clothes.IMGP6237.JPG. aga sellega ei saa kirjeldada linnastaadionit vist. Ave Maria 18. märts 2011, kell 10:56 (EET)

:::Kiiret ei ole. See mille kohta pole ka väga oluline, kuigi parem oleks kui oleks näha staadioni muru koos tribüünide või peahoonega. See rahvariiete pilt ei sobi jah, point oleks aru saada kuidas seal sportida saab. Pelmeen10 18. märts 2011, kell 11:10 (EET)
Leian, et rahvariietes tantsijate ja ka koertenäituse pilt sobivad staadioni artiklis alla galeriisse, näitamaks näiteks, millistel erinevatel eesmärkidel staadioni kasutatakse. Aga staadioni artikli üleval paremal staadioni parimaks kirjelduseks sobiks staadioni üldpilt (võib-olla võimalusel tühjast staadionist on parim). Ave Maria 18. märts 2011, kell 11:26 (EET)

Pildivalik objektiga tutvumiseks (uues aknas vaatamiseks: ctrl+click):
1. Linnastaadion kevadel (27.03.2011)
2. Linnastaadion 12.04.2011 (63 fotot)

Võib-olla oleks parem pilte teha siis, kui muru on rohelisem, lund ei ole ja taevas veelgi sinisem? Saareprints 27. märts 2011, kell 23:29 (EEST)

:Mõni pilt on päris hea. Vikipeediale tuleb ainult kasuks see piltide rohkus. Kui on viitsimist, siis võib nii talvised/kevadised kui ka suvised pildid üles panna. Aga neid pilte praegu veel kõiki läbi ei jõudnud vaadata siiski. Pelmeen10 28. märts 2011, kell 08:16 (EEST)
Selles mõttes, et paremad pildid võid vabalt üles laadida. Artiklile võin pildi siis ka ise juurde panna.  Pelmeen10 12. aprill 2011, kell 01:36 (EEST)
Kui mõni pilt sobib, anna number/numbrid teada, siis laen näiteks suuruses 1024x683 üles. Siin saab vist ainult ükshaaval üles laadida?
Nüüd on seal kindlast veidi rohelisem, peaksin vist uue reidi tegema? Saareprints 12. aprill 2011, kell 02:04 (EEST)

Nojah, ilma lumeta oleks ilusam, aga lumi pole vist täielukult ära sulanud? Staadioni muru pole praegu näha. Ma ei ole vast parim pildivalija (eriti kui nii suur valik on), aga jäid silma 5654 (tribüünide sarnane asi), 5662 (jooksuada), 5666 (tribüünid kaugemalt), mingi pilt kus on näha Kuressaare linnust taustal nt 5603 või 04 või 05. Lumisest staadionist pole eriti midagi valida, kuid muidu midagi jalgpalliväljakust ja kergejõustikuväljakust või need korraga. Pelmeen10 12. aprill 2011, kell 15:07 (EEST)
Linnavalitsus otsib ideid staadioni ümberehitamiseks (Saarte Hääl, 12. aprill 2011)
Fotod:
Pilt:IMG_Kuressaare_linnastaadion.JPG|Kuressaare linnastaadion (5603)
Pilt:IMG_Kuressaare_linnastaadioni_tribyyn.JPG|Linnastaadioni tribüün (5654)
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadioni jooksurajal.JPG|Linnastaadioni jooksurajal (5662)
Pilt:IMG_Kuressaare_linnastaadioni_tribyyn2.JPG|Linnastaadioni tribüün ja meediamajake (5666)
Tänud. Uutest on muidu parimad 7012, 6995, 6992, 6985, 6971, 6973, (7020). Pelmeen10 12. aprill 2011, kell 23:17 (EEST)
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadioni rada.JPG|Staadionirada (7012)
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadion2.JPG|Linnastaadion (6995)
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadioni vaade.JPG|Staadioni vaade (6992)
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadion3.JPG|Linnastaadion (6985)
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadioni maja.JPG|Staadioni maja ja hotell (6971)
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadioni meediamajake.JPG|Meediamajake (6973)
Pilt:IMG Kuressaare linnastaadioni rajal.JPG|Staadioni rajal (7020)
Tänud veelkord. Panin nad kõik artiklisse. Pelmeen10 15. aprill 2011, kell 22:56 (EEST)
----
Iga liigutust ei ole vajalik salvestada, "Salvesta" nupu kõrval on ka nupp "Näita eelvaadet". Ave Maria 23. märts 2011, kell 02:18 (EET)

Tere! Selle pildi juures on praegu kirjas "kasutamiseks küsida luba". Kas sellisel juhul pole foto autor tegelikult nõustunud nimetatud vabade litsentsidega, mille järgi ei tule hilisemaks kasutamiseks luba küsida? Kui pilt siiski kuulub nimetatud litsentside alla, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles foto varaliste autoriõiguste valdaja (fotograaf või keegi kellele õigused üle läinud) seda kinnitab. Vajadusel tuleks kirjas ka selgitada, kuidas õigused autorilt loa andjale üle läksid. Pikne 14. juuli 2020, kell 17:45 (EEST)


Arutelu:Vabariigi Valitsus eksiilis

Ise Vabariigi Valitsus eksiilis end küll nii ei nimetanud. Kui mõni asjatundmatu inimene seda teksti lugema juhtub, võib ta arvata, et see oligi ametlik nimetus.
Vabariigi Valitsusel eksiilis ei olnud ametlikku asukohta, kuna Rootsi ei tunnustanud teda (tunnustas Eesti NSV-d NSV Liidu osana). Paljud valitsuse liikmed elasid ka väljaspool Stockholmi ja isegi väljaspool Rootsit.
Sõltumata sellest, mida keegi Mihkel Mathiesenist arvata võib, tema nime võiks ikka õigesti kirjutada.
Mitte 6. oktoobril, vaid 15. septembril 1992.
Peaministrid Vabariigi Presidendi ülesandeis ei kuulu põhimõtteliselt siia. 1938. aasta põhiseaduse järgi ei kuulu Vabariigi President Vabariigi Valitsuse koosseisu.

Peaministri Vabariigi Presidendi ülesandeis (ja Vabariigi Presidendi Asetäitja) kohta võiks olla eraldi artikkel.
Ma ei ole kindel, kas Otto Tief langes vangi Punaarmeele. Pigem oli see NKVD või Smerš (Kas keegi teab, kumb?).
Olemasolu põhjendused ja juriidilised alused võiks lahti kirjutada.
Seda valitsust on nimetatud ka Oslo valitsuseks.
Jne.
tagas selle, et ei saaks tekkida Eesti NSV järglasriiki.
On inimesi, kes usuvad, et järglasriik tekkis. Vastasel korral oleks Eesti NSV Ministrite Nõukogu, mitte Vabariigi Valitsus eksiilis, oma tegevuse lõpetanud. Peale, minu teada, kahe erandi ei taastatud ühegi Eesti seaduse kehtivust.

Artiklist "Eesti Vabariik eksiilis", vajaduse korral integreerida:
'''Eesti Vabariik eksiilis''' on [[Eesti|Eesti Vabariigi]] periood alates [[21. juuni]]st [[1940]], kui nimetatud riik lõpetas [[de facto]] olemasolu, ning alates [[8. mai]]st [[1990]] sellega rööbiti.

*Jüri Uluots (17. juuni 1940–9. jaanuar 1945)
*August Rei (9. jaanuar 1945–29. märts 1963)
*Aleksander Varma (Warma) (30. märts 1963–23. detsember 1970)
*Tõnis Kint (23. detsember 1970–1. märts 1990)
*Heinrich Mark (1. märts 1990–15. september 1992)
*Mihkel Mathiesen (15. september 1992–28. november 2003)
*Kalev Ots (alates 28. november 2003)
Andres 18. märts 2007, kell 06:17 (UTC)
Vabariigi President, Vabariigi Presidendi Asetäitja ega Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis ei kuulu Vabariigi Valitsuse koosseisu. Nende kõigi kohta tuleks teha eraldi artikkel.
Vabariigi President ei kuulu Vabariigi Valitsuse koosseisu.
----
Teen ettepaneku artikli pealkiri muuta ümber "Eesti Vabariigi valitsus eksiilis". --kanakukk 1. september 2008, kell 20:07 (UTC)

Peab vist olema "Vabariigi Valitsus eksiilis". Andres 2. september 2008, kell 06:35 (UTC)
USA-s tekitas kahtlusi mõte, et eksiilvalitsus peaks teoreetiliselt olema sõjaseisukorras tema territooriumi okupeeriva riigiga[2]. See lause ei vasta tõele ja 2. välislink pole kättesaadav (404 Not Found). Ma ei tea, keda on siin mõeldud, aga USA pagulasorganisatsioonides (ja mitte ainult seal) leiti, et Eesti ongi sõjas N. Liiduga ja sepärast tuleks valida Vabariigi Presidendi asetäitja.
Vaidlustan esimese lause. 1953. aastal ei tulnud keegi Rootsis mingi Eesti NSV järglasriigi peale. --193.40.110.5 22. august 2017, kell 16:06 (EEST)

Eemaldasin artiklist järgmised viimati lisatud lõigud, mis on allpool, koos kriitikaga (kursiivis):
18. septembril 1944 nimetas Uluots Tallinnas ametisse uue valitsuse, kus Otto Tief oli peaministri asetäitja. Uluots saabus Rootsi 21. septembril 1944. Tief jäi Tallinna täitma peaministri kohuseid, kuid vangistati 10. oktoobril 1944. Osa Tiefi valitsuse liikmetest siirdus Rootsi ja moodustas eksiilvalitsuse tuumiku. Jüri Uluots nimetas oma surma eelõhtul 8. jaanuaril 1945 Stockholmis enda asemele peaministriks presidendi õigustes August Rei. Tema poolt moodustatud kabinetis täitis peaministri asetäitja ja välisministri ülesandeid Hans Rebas (Rebane), kohtuminister oli Johannes Klesment ja riigisekretär Artur Mägi.

Tief ei jäänud Tallinna, vaid Põgarisse, ja arreteeriti oma kodutalus. Ükski 1944. aastal Eestis olnud Tiefi valitsuse liige ei saanud Rootsi (Rei oli Rootsis juba 1940. aastast ja Klesment läks koos Uluotsaga enne valitsuse tegevuse algust). Uluots ei nimetanud enne surma kedagi, mis oli ka üks järgnenud aastatepikkuse segaduse põhjus. Rei ei olnud 1945. aastast valitsuse liige, peamini asetäitja ja minister (mitte välisminister) oli Hans Rebane (mitte Rebas), Artur Mägi ei olnud valitsuse liige. Rei täiendas Tiefi valitsust, mitte ei nimetanud uut valitsuse koosseisu.
Peagi saabus aeg kui Rootsi siirdunud eesti poliitikute vahel alguse omavahelised vastuolud ja vaidlused põhiseaduse tõlgendamise üle. Määramatus kestis kuni 12. jaanuarini 1953, mil peaminister August Rei nimetas Oslos (Norra) ametisse sisuliselt esimese täiemõõdulise eksiilvalitsuse (tuntud kui Oslo valitsus) kui Eesti Vabariigi täidesaatva organi ja kontinuiteedi kandja. Selle koosseis oli: peaminister August Rei, peaministri asetäitja Johannes Sikkar, välisminister ja kohtuministri kohusetäitja Aleksander Warma, põllutöö- ja sõjaminister Tõnis Kint, haridus- ja sotsiaalminister Gustav Suits, majandus- ja teedeminister Mihkel Truusööt ning riigisekretär Heinrich Mark.

Oslo valitsus on kõigi Vabariigi Valitsuse eksiilis koosseisude mitteametlik nimetus kuni 1992. aastani. Rei ja Mark ei olnud 1953. aastal valitsuse liikmed.
1. jaanuaril 1962 nimetas Rei ametisse uue 9-liikmelise valitsuse. 1. märtsil 1964 moodustas Stockholmis järgmise eksiilvalitsuse Aleksander Warma, seejärel 8. mail 1971 Tõnis Kint ja viimase valitsuse 20. juunil 1990 Heinrich Mark. 7. oktoobril 1992 lõpetas eksiilvalitsus tegevuse vastavalt Heinrich Marki käskkirjale. Heinrich Mark andis 8. oktoobril 1992 oma volitused Riigikogu ees üle president Lennart Merile kuna Mart Laari esimene valitsus asus ametisse alles 21. oktoobril.
Lääneriigid vaatasid eestlaste eksiilvalitsusele tõrjuvalt. Ameerika Ühendriigid kartsid, et see valitsus lõhestab eesti eksiilkogukonda ja võib hakata Eesti peakonsulaati New Yorgis saatkonnaks kuulutama. See paneks USA valitsuse juriidiliselt raskesse olukorda ja sunniks lõpetama Eesti diplomaatilise esinduse tunnustamise. Norra pidas Eesti eksiilvalitsuse loomist Oslos puhtalt eraettevõtmiseks. Rootsi välisministeerium teatas, et Rootsi ei tunnusta Eesti eksiilvalitsust ning kinnitas, et Eesti kogukonnal Rootsis pole lubatud mingeid poliitilisi samme astuda. Iseseisvuse taastanud Eesti ametlikud ringkonnad ei näinud eksiilvalitsuses juriidilise korrektsuse elemente.

Mitte peakonsulaadi saatkonnaks nimetamises polnud küsimus, vaid selles, et tunnustamata valitsusega ei saa diplomaatilisi suhteid pidada ja Kaiv ei allunud Reile. --193.40.110.5 14. märts 2018, kell 14:42 (EET)


Arutelu:Tyra Banks

Mis see tähendab? Andres 26. veebruar 2007, kell 17:21 (UTC)
väiksel ekraanil näeb see leht pehmelt öeldes jube välja- Ahsoous 26. veebruar 2007, kell 18:08 (UTC)
*Autor pole elukutse ega tegevusala. Mille autor on Tyra Banks?
*Kasutama peaks meetermõõdustikku!
*Mida tähendab "Loomulik büst jah"?
*Milline rahvus on "afro-ameeriklane"?
Artiklis pole lauset, millega oleks sisuliselt või sõnastuselt kõik korras.
Valju Valju 26. veebruar 2007, kell 20:04 (UTC)
Sellise tabeli kasutamine on minu meelest üldse ülearune. Andres 27. veebruar 2007, kell 06:11 (UTC)

ma ise ka eriti selliste tabelite pooldaja pole, aga modelli puhul tuleb see isegi kasuks ma vaatan, kuna modelli puhul on pikkus ja värk oluline näitaja..ja ma kujutan ette et loomulik büst tähendabki seda nagu ta kõlab, et pole silikooni topitud kuskile :)--Hiraanitiger 27. veebruar 2007, kell 20:19 (UTC)

: Büst on inimese käteta ülakeha ning pea kujutis. Büsti saab näha siin [Jakob Hurt]. Aga kas see on ka loomulik büst Jah või loomulik büst Ei!? Valju 27. veebruar 2007, kell 21:18 (UTC)

:: soovitaks võtta kätte ja vaadata mõnda sõnaraamatut. Isegi ÕS annab sõnale ka teise tähenduse - (naise) rinnapartii. - Ahsoous 27. veebruar 2007, kell 21:36 (UTC)

:: Mitmetähenduslikke sõnu pole soovitatav kasutada ilma lingita. Soovitaksin loomulikumat sõnastust. Kõige loomulikum sõnastus on, et tal on loomulikud rinnad, aga see pole võib-olla viisakas.

::: seda et sinna link tuleks panna on vist loogiline, aga kas just implantaatidele (nagu inglisvikis) ei tea (ning ausalt öeldes tundub mulle see väljendus loomulik büst päris normaalne ning neutraalne olema). Ja mõnedel modellidel tuleks sellesse lahtrisse kirjutada nii jah kui ei...  - Ahsoous 28. veebruar 2007, kell 09:31 (UTC)

:::: Jah ja ei asemel võiks olla siis pigem erinevad väljendid, mida linkida. Veel parem oleks ehk tabelisse kirjutada "rinnaimplantaadid" vms. Andres 28. veebruar 2007, kell 09:41 (UTC)

:: Minu meelest võivad mõõdud ja muud andmed välimuse kohta vabalt olla spetsiaalses alajaotuses. Andres 28. veebruar 2007, kell 08:22 (UTC)

::: imho on kasutaja jaoks mugavam (parem) kui need on ka infotabelis - Ahsoous 28. veebruar 2007, kell 09:31 (UTC)

:::: Peaasi, et nad on tekstis olemas. Andres 28. veebruar 2007, kell 09:41 (UTC)

:::: Tundub siiski, et informatsioon rinnaimplantaatide kohta esiletõstetuna infotabelisse on ebasünnis. Andres 28. veebruar 2007, kell 09:42 (UTC)

::: see info on tegelikult vist pea kõikide modellide (ja eriti alastimodellide) kohta pea alati olemas ... Ahsoous 28. veebruar 2007, kell 10:01 (UTC)

:::: Inimesest kirjutades peetakse oluliseks tema haridust, tegusid ja saavutusi. Kõik muu: sugulus kellegagi, kehamõõdud, haigused, hobid ning veidrused on teisejärguline info, mis võib küll kirjas olla, kuid seda ei rõhutata. Infotabel on kõige olulisema, kõige tähtsama jaoks. Valju 28. veebruar 2007, kell 10:25 (UTC)

::::: modelli puhul pole nüüd küll vahet kas inimesel on haridust kaks klassi külakooli või on ta nelja kõrgharidusega. - Ahsoous 28. veebruar 2007, kell 11:20 (UTC)

:::::: Jah, tabelisse pole seda mõtet panna.

:::: Modellide puhul on välimus (sealhulgas kehamõõdud) kindlasti oluline info, mis on tema kutsealaga seotud. Aga leian, et  info selle kohta, kas rinnad on "ehtsad", ei peaks olema tabelis, vaid ainult tekstis. Esiteks ei ole see esmajärgulise tähtsusega, teiseks rõhutab see tabelisse kantuna minu meelest liigselt naist kui "tisside ripatsit".

:::: Siiski on ka kehamõõtude kandmine tabelisse problemaatiline, sest need on muutuvad. Rinnaümbermõõt oleneb kõhnumisest ja paksenemisest, rasedusest ja imetamisest, rinnahoidjast ja ilulõikustest.   Andres 28. veebruar 2007, kell 10:49 (UTC)

::::: kindlasti muutuvad, aga see kas rinnad on ehtsad või mitte on mõningatel juhtudel suht oluline, aga artikli tekstis ei ole see fakt enamikel juhtudel lahtikirjutamisele kuluvat vaeva väärt. Ma saan aru, kasvõi Pamela Andersoni rindadest ise saaks mitu artklitki kirjutada, samas enamikel modellidel piisab selles lahtris ühest sõnast. - Ahsoous 28. veebruar 2007, kell 11:20 (UTC)

:::::: Ütleme nii, et asi on iseenesest tähtis küll, aga minu meelest ei ole mõtet seda teha tabeli rubriigiks. Peale selle, kõik see, mis on tabelis, peaks olema tekstis.

:::::: Üldjuhul on pikemat juttu tarvis ainult juhul, kui rinnad ei ole ehtsad. Kui aga see on teada, siis peaks ju olema teada ka mingeid detaile.

:::::: Rinnaümbermõõdu muutumisel on tähtsust niipalju, et sellises keerulise asja kirjeldamine ei mahu tabeli raamidesse. Andres 28. veebruar 2007, kell 11:43 (UTC)

:::::: Mina ei oska küll tuua ühtegi näidet, millal on rindade ehtsus oluline kui seltskondlik kõmu välja arvata. Me ei kirjuta ju ka entsüklopeediaartiklis, et mõnel ooperilauljal oli parandatud 7 hammast ning ühe puuduva hamba asemele pandi uus, kunsthammas. Kusjuures hääle tekitamisel on hammaste korrasolek või puudumine väga tähtis.
Modelli puhul tuleks kirjutada, milliseid kollektsioone on esitlenud või millise toote jaoks poseerinud. Valju 28. veebruar 2007, kell 11:54 (UTC)

Leian, et asjadest, mida on ajakirjanduses arutatud, tuleks kirjutada. Modellide puhul peetakse rindade ehtsust tähtsaks ja see on asi, mis lugejat võib huvitada. Kui seltskondlik kõmu kõrvale jätta, ei ole modellidest üldse mõtet kirjutada, sest kõik nende saavutused on nii-öelda seltskondlikku laadi. On ju ükskõik, kes kus poseerib või kollektsioone esitleb, ja seda tehaksegi tavaliselt anonüümselt. Ooperilaulja hambad  on vähem huvi pakkuvad, seetõttu ongi nendest vähem teada. Andres 28. veebruar 2007, kell 12:06 (UTC)

Banks on laialdaselt tunnustatud kui üks maailma esmastest moemaailma modellidest ja oli üks Victoria's Secret'i algupäraseid modelle.

Ei saa lause kummastki poolest aru. Andres 6. veebruar 2009, kell 21:53 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tyrabanksmusic.com
** In Tyra Banks on 2013-06-24 13:57:06, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tyra Banks on 2013-07-07 05:28:46, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:29 (EEST)


Arutelu:Mont Blanc

Tõstan järgneva tekstiosa aruteluleheküljele:
==Vaata ka==
* Mount Blanc. Fotogalerii
Kuna see link ei lasknud mul muutusi salvestada. Kas keegi teab miks? iffcool 26. veebruar 2007, kell 21:54 (UTC)

See sait on nähtavasti arvestatud spämmi hulka. Andres 27. veebruar 2007, kell 06:59 (UTC)

Põhjuseks on nähtavasti see, et tegu on kommertssaidiga, millel fotosid müüakse. Halb on küll see, et meie eest otsustatakse, millele võib linkida. Andres 27. veebruar 2007, kell 07:01 (UTC)
----
Euroopa ja Aasia piiri kohta on olemas erinevad konventsioonid. Kas me siis peame mingi seisukoha võtma? Andres 25. juuli 2007, kell 17:55 (UTC)

Ei pea. Euroopa ja Aasia loodusgeograafilisel piiril on eri versioone ainult kahes kohas; ülejäänud osades on ta üheselt paigas. - Urmas 26. juuli 2007, kell 07:52 (UTC)
----
Kõrgeim punkt ei asu Prantsusmaal, vaid on Prantsusmaa ja Itaalia piir.

Paistab, et selles asjas on Prantsusmaal ja Itaalial erinev arvamus. Andres 25. oktoober 2007, kell 10:39 (UTC)
----
Mis asi on üldkõrgus? Andres 25. oktoober 2007, kell 10:36 (UTC)

Üldkõrgus on absoluutne kõrgus. Geonarva 25. oktoober 2007, kell 10:48 (UTC)

: Nii et see on kõrgeima tipu kõrgus? Mis mõtet siis on kirjutada, et see on 4808 m, kui see pidevalt muutub? Kas muutumine tuleb lumekatte paksuse muutumisest? Andres 25. oktoober 2007, kell 13:03 (UTC)
----
Selle rööbastega asjanduse nimetus eesti keeles peaks olema ikkagi raudtee, kuigi asi mis seal sõidab meenutab tänapäeval küll väga trammi, siis varem sõitnud asjad olid kindlasti rongid. Niisiis, võiks vast öelda, et sinna saab sõita Mont Blanci trammiga -- Ahsoous (arutelu) 3. november 2012, kell 14:05 (EET)


Arutelu:Epilepsia

Välja jäetud:
Ajalooliselt usuti, et epilepsiahoos inimesele tuleb suruda mõni pulk lõugade vahele, et säästa teda keelde hammustamast. Praeguseks on teada, et sellest pole abi kuna keelde hammustamine toimub ühe esimese reaktsioonina ja hiljem tegutsemine ei aita. Küll aga võib võõrkeha sattuda hingamisteedesse või teha muid halba.
Andres 27. veebruar 2007, kell 14:20 (UTC)
Siit on palju asju veel välja jäetud!
Kõik oleks vaja ümber teha!
Infot epilepsia kohta niigi eesti keeles vähe. Kirjutatu peab olema seega väga adekvaatne tekst.
Janet 5.märts 2007, kell 8:30

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~.

Taastasin artikli kujul, mis siin oli enne infolehe materjali paigutamist siia. Palun paranda ja täienda seda artiklit, nagu oskad. Andres 5. märts 2007, kell 09:08 (UTC)
Plaanin nii suures ulatuses kui suudan inglise keelse artikli ära tõlkida. Esialgu epilepsia üldiselt siis ravimid ja uurimismeetodid. Kõige kohta on inglise keeles päris hea materjal! Janet 5. märts 2007, kell 23:33 (UTC).
Eemaldasin lause "Küll aga võib võõrkeha sattuda hingamisteedesse või teha muid halba.
", kuna see on esiteks ebagrammatiliselt sõnastatud ja teiseks ei ole just tõenäoline et mainitud pulk hingamisteedesse satuksJanet 6. märts 2007, kell 12:40 (UTC)

Huvitav, mida see lause peaks tähendama - "Ja nagu me kõik teame on Mr. Kiur sellega enda elus rohkem kui kolm korda kokku puutunud." --Hendrix 28. aprill 2007, kell 20:29 (UTC)

Ma sellest Mr. Kiuri värgist ei saa ikkagi aru. Kas ma võiksin selle lause ära kustutada?--Hendrix 7. mai 2007, kell 18:24 (UTC)

: Kustutasin ära. See on mõttetus. Teinekord kustuta julgelt. Andres 8. mai 2007, kell 14:01 (UTC)

Tundub, et siin on silmas peetud neid epilepsiavorme, mis tekitavad krampe. Kas nii mõjub ka fotosensitiivne epilepsia (võib-olla sain asjast valesti aru ja eesti keeles seda nii ei nimetata)? Kindlasti oleks vaja märkida siia epilepsia vormide nimekiri. [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] 10. oktoober 2009, kell 20:14 (UTC)

Viimane täiendus ei ole asjalikult sõnastatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. jaanuar 2011, kell 14:18 (EET)

Siin ei ole midagi allikat. 193.66.80.243 28. september 2011, kell 16:07 (EEST)


Kasutaja arutelu:Justin~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Justin! Andres 28. veebruar 2007, kell 08:24 (UTC)
Üles laadida tohib ainult pilte, mille kasutamiseks on luba. Andres 14. juuli 2007, kell 17:16 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Justin~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Tauno Rahnu

Mäletan isikut kelle nimi Tauno Rahnu rahuliku ja sõbraliku ning õiglase inimesena, aeg oli kusagil 90-ndates, kui oleme kokku puutunud Tartu linnas.
Eelmised arutelu lisajad oleks võinud olla ausamad ja oma nimegi lisada. Luuletuste kohta niipalju, et olgu see number 88 või 777 või kasvõi 666 mis ta on suutnud kirjutada, pole see arv arvustamiseks, luuletused on kahtlemata suur väärtus ja väga ilmekad ja näitavad välja isikulisi väärtusi, mida igaühel ei olegi, nähtavasti seepärast siin arvustanud anonüümselt.
Kerttu Ion

Sellel lehel ülalpool ei ole mitte arvustused, vaid artiklist välja võetud laused. (Nüüd kustutatud. Andres 28. veebruar 2008, kell 14:38 (UTC))
Artiklid on ju tänapäeval kontrolli all, enamuses. Öeldakse küll, et meil on sõnavabadus, kuid miks siis kasvõi ei avaldata meie Iseseisvuspartei esimehe Vello Leito artikleid meediaväljaannetes? Eesti vabariigi Põhiseadus  § 45 ütleb: Igaühel on õigus vabalt levitada ideid, arvamusi, veendumusi ja muud informatsiooni sõnas, trükis, pildis või muul viisil. Seda õigust võib seadus piirata avaliku korra, kõlbluse, teiste inimeste õiguste ja vabaduste, tervise, au ning hea nime kaitseks. Seadus võib seda õigust piirata ka riigi ja kohalike omavalitsuste teenistujatel neile ameti tõttu teatavaks saanud riigi- või ärisaladuse või konfidentsiaalsena saadud informatsiooni ning teiste inimeste perekonna- ja eraelu kaitseks, samuti õigusemõistmise huvides. Need artiklid aga pole olnud sündsusetud. Kui inimene ise väidab, et temal ei ole antud juhtumiga (^ "Mustanahaline välistudeng langes Zavoodi pubi juures kallaletungi ohvriks", Tartu Ekspress, 13. september 2007) seost, siis pole vaja seda ka tema kohta väita. Kerttu Ion
Tsensuuri ei ole.

Artikleid võib vabalt veebi üles riputada, kui seal pole näiteks üleskutseid põhiseadusliku korra vägivaldsele kukutamisele. Ajalehtedel aga on õigus avaldada seda, mida nad heaks arvavad. Andres 1. märts 2008, kell 23:17 (UTC)

Nimetatud artiklis on öeldud "Tartu skinheedide üks juhte Tauno Rahnu". Just selle koha pärast ongi artiklile viidatud. Artikli pealkirja ei saa ju ära jätta. Andres 1. märts 2008, kell 23:19 (UTC)

Vikipeedias on kasutajatel õigus oma nime mitte avaldada. Andres 23. veebruar 2008, kell 08:48 (UTC)
Nime mitte avaldamine koos halvustamisega ei ole heakskiitu väärt. Kerttu Ion

: Nõus. Halvustused olidki artiklist välja tõstetud. Nüüd on nad ka kustutatud, sest õigupoolest pole neil ka arutelulehel kohta. Andres 1. märts 2008, kell 23:17 (UTC)
----
2001. aastal karistati Rahnut rassistliku luulekogu "Valged alustavad ja võidavad" valmistamise ja levitamise eest 3 aasta tingimisi vangistusega.

See on välja võetud. Kui see on tõendatav, siis tuleb see koos viitega tagasi panna. Andres 9. aprill 2009, kell 07:11 (UTC)
Ta on Tartu skinheadide eestkõnelejaTartu Ekspress, 13. september 2007.
See on välja võetud, aga seal on öeldud: "
Tartu skinheedide üks juhte Tauno Rahnu". Andres 29. aprill 2009, kell 16:26 (UTC)
----
Tartu koole nimetati just selles stiilis: "Tartu X Keskkool", mitte "Tartu 10. keskkool". Andres 21. juuli 2009, kell 15:33 (UTC)

Selle peale ma ei tulnud. Vabandust. Oli see tõesti ametlik nimi, mitte kõnekeelne? Taivo 22. juuli 2009, kell 08:57 (UTC)

: Ma ei tea, kuidas dokumentides oli, aga pakun, et see oli nii kooli nimesildil, õpilase vihikukaanel ja ajalehes Edasi.  Täiesti kindlalt tean viimast. Andres 22. juuli 2009, kell 09:03 (UTC)

: Kooli kodulehel on "Tartu 10. Keskkool". Võib-olla see oli ametlik nimi. Andres 22. juuli 2009, kell 09:06 (UTC)

: Vaata veel . Andres 22. juuli 2009, kell 09:16 (UTC)

:: Kuugli otsing "Tartu 10. keskkool" 398, "Tartu X keskkool" 71 viidet. Võrdluseks "Tartu 8. keskkool" 512, "Tartu VIII keskkool" 4 viidet. Mõlemat kasutatakse, aga araabia numbrit mitu korda rohkem. Taivo 22. juuli 2009, kell 18:16 (UTC)

Mida on Tauno Rahnu teinud tähelepanuväärset poliitikas, et pidada teda Eesti poliitikuks? Artiklis on välja toodud, et ta kuulub ühte erakonda, kuid see on ka kõik. --kanakukk 24. juuli 2009, kell 15:14 (UTC).

Ikkagi registreeritud partei juhatuse liige. Andres 24. juuli 2009, kell 15:31 (UTC)

„14 words“ – We must secure the existence of our people and a future for White children – on David Lane´i lause, mida teavad aatekaaslased üle maailma. Kuulutasime juuni lõpus välja võistluse, millel lugejatel oli võimalus pakkuda David Lane 14 sõnale oma tõlkevarianti. Auhinnaks oli raamatupoe 500 kroonine kinkekaart.
Võitjaks valiti lause:

Meie ülimaks kohuseks on kindlustada

valge rassi püsimajäämine

ja luua tulevik meie valgetele lastele.

Võitnud variandi autoriks on tuntud luuletaja Tauno Rahnu. Õnnitleme võitjat! Teistele osalejatele kingime raamatud Adolf Hitler ja lapsed ning Adolf Hitler - vabastaja.

 --Improvisaator 5. august 2009, kell 13:27 (UTC)
----
Siit on sisu kõrvaldatud. Andres 17. august 2011, kell 23:01 (EEST)


Arutelu:Olev Laanjärv

'''Kriminaaljälitus 1965-1990''' See väide on tõenäoliselt õige, kuid vajab täpsustamist asutuse täpne nimi. [[Kasutaja:Valju|Valju]] 1. märts 2007, kell 17:04 (UTC)

Töökohad on tagurpidi järjestuses. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. juuni 2008, kell 08:08 (UTC)
Hr. Laanjärv jõudis nende aastate jooksul teenida erinevates tööliinides- nii SORVVOs, kriminaaljälituses kui ka SM 6. Osakonnas[[Kasutaja:NOSSER|NOSSER]] 12. juuni 2008, kell 08:30 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kesknadal.ee/index.php?aid=8421
** In Olev Laanjärv on 2013-06-24 12:40:12, 404 Not Found
** In Olev Laanjärv on 2013-07-06 17:15:21, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:15 (EEST)


Arutelu:Suur-kirjurähn

Arvan, et sõna "rähn" sinna ei sobi, sest see on teine perekond. Geonarva 3. märts 2007, kell 06:02 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tfg.tartu.ee/loomad/Linnud/DENMAJ.htm
** In Suur-kirjurähn on 2013-06-24 13:34:30, 404 Not Found
** In Suur-kirjurähn on 2013-07-07 01:47:55, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:48 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tfg.tartu.ee/loomad/Linnud/DENMAJ2.htm
** In Suur-kirjurähn on 2013-06-24 13:34:30, 404 Not Found
** In Suur-kirjurähn on 2013-07-07 01:48:05, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:48 (EEST)


Arutelu:Ümbermõõt

Õigem vaste oleks :en:Perimeter. Andres 4. märts 2007, kell 14:30 (UTC)
Ringi ümbermõõdu tähis on c, mitte U. Taoline viga on ka artikklis Ring. Keegi oskajam võiks selle ära muuta. BurnIt 1. märts 2010, kell 20:11 (UTC)

Miks sa arvad, et c? Kus niimoodi kasutatakse? Taivo 1. märts 2010, kell 23:10 (UTC)
Geomeetrias BurnIt 2. märts 2010, kell 06:27 (UTC)

Koolis on võib-olla küll tänapäeval tähiseks C või c. Artiklis ei ole ju öeldud, et tähis on U, vaid lihtsalt tähisena on kasutatud U. Tähise võib ka asendada. Üks tuleb saksa, teine inglise keelest. Veaga pole kummalgi juhul tegemist. Andres 2. märts 2010, kell 13:36 (UTC)

Eesti keeles võib kasutada ka Ü, kasutatakse ka P, ja näiteks Poolas O. Andres 2. märts 2010, kell 15:06 (UTC)

Perimeeter pole alati sama mis ymbermõõt, tegu pole absoluutsete synonyymidega. (Näide: "Purustusvöö peab olema kiilukujulise laiendusega langetamissuunas ja tema pikkus peab olema 3/5–2/3 langetatava objekti perimeetrist." Majandusministri 8. detsembri 2000. a määrus nr 43 Lõhkematerjali valmistamise, hoidmise ja kasutamise tehniline eeskiri.) Sestap arvan, et perimeeter peaks olema eraldi artikkel või täpsustuslehekylg, mitte ymbersuunamine ümbermõõdule. Ohpuu 2. märts 2010, kell 14:19 (UTC)
yllataval kombel on perimeeter Militermis ka määratletud, teen selle põhjal eraldi artikli. Ohpuu 2. märts 2010, kell 14:24 (UTC)

Jah. Minu meelest oleks parem teha "Perimeetri" alla uus artikkel. Andres 2. märts 2010, kell 15:06 (UTC)
Aga kas mitte ei peaks olema kõige täpsem, mis Eestis kasutusel? BurnIt 2. märts 2010, kell 16:30 (UTC)

Mul ei ole midagi selle vastu. Aga matemaatika seisukohast pole tähtsust, millist tähte kasutada. Andres 2. märts 2010, kell 17:00 (UTC)

vaieldav ymbersuunamine perimeetrilt siia


Tehke siia medalitabel ka...

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/ST/C51A_STM005300.html
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:10:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 12:03:42, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/ST/C73A_STM005100.html
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:10:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 12:03:52, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/ST/C51A_STM010900.html
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:10:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 12:04:02, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/ST/C51A_STM015900.html
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:10:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 12:04:12, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/ST/C73A_STM010100.html
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:10:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 12:04:22, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/ST/C73A_STM015100.html
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:10:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 12:04:32, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/ST/C51B_STM450100.html
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:10:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 12:04:42, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/ST/C73A_STW005100.html
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:10:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 12:04:52, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/ST/C73B_STM450100.html
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:10:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 12:05:02, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/ST/C51A_STW005300.html
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:10:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 12:05:12, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/ST/C51A_STW010300.html
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:10:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 12:05:22, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/ST/C73A_STW010100.html
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:10:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 12:05:32, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/ST/C51A_STW015900.html
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:10:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 12:05:42, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:06 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/ST/C73A_STW015100.html
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:10:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 12:05:52, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:06 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/ST/C51B_STW430100.html
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:10:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 12:06:02, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:06 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/ST/C73B_STW430100.html
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:10:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 12:06:12, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:06 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel


Arutelu:Kuldne Trio

Pärnus tegutsev? Ehk ikka Pärnus loodud või kokkupandud vm? Minu teada on ta ikka esinenud üle kogu Eesti... Jürka 5. märts 2007, kell 17:25 (UTC)
Teises lõigus asendati Vello Toomemets Mati Murumaaga, viidet muutmata. Viite link ei tööta, ei saanud viidet kontrollida. Andres (arutelu) 22. september 2012, kell 09:26 (EEST)

Algselt oligi Toomemets  •  •  •  Kasutaja:Ahsoous  •  arutelu 16. august 2013, kell 12:39 (EEST)

Lahe oleks selline ajajoon. aga minul ei ole vajalikule infole juurdepääsu.
Püstiste joontena võiksid veel eesti ja vene suuremad tuurid ja kontserdid ka olla.
Võibolla on kuskil täpsemalt ka kes milliseid pille mängis.
ImageSize = width:800 height:auto barincrement:20
PlotArea = left:150 bottom:80 top:0 right:30
Alignbars = justify
DateFormat  = dd/mm/yyyy
Period = from:01/01/1970 till:31/12/2016
TimeAxis = orientation:horizontal format:yyyy
Legend = orientation:vertical position:bottom columns:4
ScaleMajor = increment:5 start:1970
ScaleMinor = increment:1 start:1970
Colors =
 id:Vocals       value:blue        legend:Vocals
 id:Guitar       value:green      legend:Guitar
 id:Bass         value:darkblue   legend:Bass
 id:Drums        value:orange     legend:Drums
 id:Keyboards    value:purple     legend:Keyboards
 id:AlbumCD      value:black      legend:CD_Album
 id:AlbumMC     value:gray(0.5)      legend:Helikasset
BarData =
  bar:Mihkel    text:Mihkel Smeljanski
  bar:Juri      text:Jüri Vlassov
  bar:Vello     text:Vello Toomemets
  bar:Mati     text:Mati Murumaa
  bar:Peeter    text:Peeter Oja
  bar:Sepo      text:Sepo Seeman
  bar:Raoul     text:Raoul Joao
  bar:Evald     text:Evald Raidma
  bar:Vello     text:Vello Toomemets
  bar:Aare      text:Aare Laanemets
  bar:Tonu      text:Tõnu Rein
  bar:Jaan      text:Jaan Rekkor
  bar:Liisa     text:Liisa Aibel
  bar:Margus    text:Margus Oopkaup
PlotData=
  width:11 textcolor:black align:left anchor:from shift:(10,-4)
    bar:Mihkel from:01/01/1974 till:end color:Vocals
    bar:Juri from:01/01/1974 till:end color:vocals
    bar:Vello     from:01/06/1974 till:01/01/1975 color:Vocals
    bar:Vello     from:01/06/1976 till:01/01/1977 color:Vocals
    bar:Mati     from:01/01/1975 till:01/01/1976 color:Vocals
    bar:Peeter    from:01/01/1989 till:01/01/1996 color:Vocals
    bar:Sepo      from:01/01/1996 till:01/01/2000 color:Vocals
LineData =
 layer:back
  color:AlbumMC
   width:1
    at:01/01/1988 #>Kuldne Trio 15<#
    at:01/01/1993 #>Pese mu selga! ehk Jüri Vlassov 100!<#
    at:01/01/1994 #>Väga vana roosa 1974–1989<#
    at:01/01/1994 #>Kuldne Trio 20 – Metsateel<#
    at:01/01/1990 #>Parseldame Eesti maha!<#
    at:01/01/1995 #>Perekonnatola <#
    at:01/01/1996 #>Kõik müügiks! <#
    at:01/01/1997 #>Vana Hea Kuldne Trio <#
    at:01/01/1997 #>Elmar Tura esitleb: Mina ja 'Kuldne Trio' <#
  color:AlbumCD
   width:1
    at:01/01/1997 #>Uni<#
    at:01/01/1999 #>Hõbepulm – 25 aastat koos<#
    at:01/01/2002 #>Eesti kullafond<#
    at:01/01/2003 #>Vene värk (Vlassov & Smeljanski omas mahlas)<#
    at:01/01/2003 #>Vana hea Kuldne Trio, 1<#
    at:01/01/2003 #>Vana hea Kuldne Trio, 2<#
    at:01/01/2006 #>Laule ja muinasjutte kogu perele<#
    at:01/01/2008 #>Audioraamat Kuldne Trio: Ausalt ja avameelselt<#
    at:01/01/2008 #>Gigamix<#
    at:01/01/2009 #>Megamix 'Kuldsed Eesti Shlaagrid'<#
--84.50.124.236 6. oktoober 2017, kell 19:59 (EEST)


Arutelu:Kvaliteet (majandus)

Valju sa ütled, et nii ei saa "kvaliteeti" defineerida. Palun seleta pikemalt, miks ei saa "kvaliteeti" nii moodi defineerida. Mina ju äsja tegin seda. Pigem tahtsid sa õelda, et sa ei saanus "kvaliteedi" sellisest defineerimisest aru? Panin alapealkirja "Kvaliteet filosoofias", vahest see täpsustab minu mõtet.
Ja ikkagi seleta oma seisukohta või siis mis seisukohalt sa seda väitsid.--Peaaru 5. märts 2007, kell 21:43 (UTC)

Selles artiklis on defineeritud pigem olemus või substants kui kvaliteet.  Asja kvaliteet võib muutuda, ilma et asi lakkaks olemast see, mis ta on. Näiteks vaha muutub kuumutamisel tahkest vedelaks. Andres 6. märts 2007, kell 08:22 (UTC)
Kuidas asi ka muutub, on ta teatud ajani just see asi, mitte aga midagi muud, st on kvalitatiivselt määratletud.

Kvalitatiivne määratletus tähendab seda, et asjal on kindlad kvaliteedid. Kui need muutuvad, siis ka asja kvalitatiivne määratlus muutub. Andres 6. märts 2007, kell 08:23 (UTC)
asja selline määratlus

Mida siin mõeldakse määratluse all? Andres 6. märts 2007, kell 08:24 (UTC)

:Veidi valgust võib-olla aitab.--Peaaru 6. märts 2007, kell 20:15 (UTC) Primaarsed ja sekundaarsed omadused. Üks võimalik vastus küsimusele “milline on eseme tõeline värvus” on niisugune: tegelikult on asjad värvitud. Tõeliselt pole laud pruun, rohi roheline ega banaan kollane. Värvustest on mõtet rääkida vaid seoses tajujaga; nad on olemas vaid niivõrd, kuivõrd on inimesi, kes neid tajuksid. Mõned filosoofid on seda mõtet edasi arendanud nii: igal esemel on kaht laadi omadusi (kvaliteete)  – primaarsed ja sekundaarsed.  (Seda eristust seostatakse kõige sagedamini John Locke'i nimega. Kuid analoogilisi mõttekäike võib leida ka  varasematel filosoofidel. ) Tõelisus tuleb omistada ainult  eseme teatud omadustele. Need primaarsed omadused on asjast lahutamatud, on tal olemas olenemata tunnetajast. Niisuguseks omaduseks võiks ehk olla eseme omadus hõlmata teatud ruumiosa; või tema mass või tihedus, või koosnemine aatomitest. Arvamused selles osas, millised omadused nimelt pälvivad primaarsete nime, on erinevatel primaarse-sekundaarse eristust pooldanud filosoofidel olnud erinevad. Locke’il kuulusid primaarsete omaduste hulka ulatuvus, kuju, asukoht, mehhaaniline liikumine, kestus jt.) Eseme sekundaarsed omadused sõltuvad tajuja meelelisest kogemusest; nad tekivad tajuprotsessis. Seda laadi omadused on värvus, maitse, lõhn, helid.

Siin pole vastust ühelegi minu küsimusele ega märkusele. Andres 6. märts 2007, kell 20:48 (UTC)

Sõnal on mitu tähendust. Peale filosoofilise tähenduse on tal majanduse ja tehnika valdkonda kuuluv tähendus ning ka tähendus males. Lingid tuleb korda teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. märts 2007, kell 08:30 (UTC)

-------------
Kvaliteet on asja selline määratlus, mille tõttu ta on just see asi ja mitte midagi muud. Kuidas asi ka muutub, on ta teatud ajani just see asi, mitte aga midagi muud, st on kvalitatiivselt määratletud.

Võtsin välja, sest see on vale. Andres 23. märts 2007, kell 13:38 (UTC)

Integreerida, artiklist [[Kvaliteedi tagamine]]:
<nowiki>'''Kvaliteet''' (ladina keeles ''qualitas)'' on protsessi, toote, tegevuse, süsteemi, organisatsioonei või mistahes nende kombinatsioonide eristavate tunnuste kogum, mis võimaldab rahuldada kindlaks määratud ja eeldatavaid vajadusi.<ref>''Kvaliteedijuhtimine ja kvaliteedi tagamine. Sõnavara''. (1995). EVS-EN ISO 8402: 1996. Eesti Standard. Eesti Standardiamet. Tallinn.</ref>  See on püüdlemine täiuslikkuse poole ning täiuslikkus tähendab teha õiget asja õigesti.<ref>Tammaru, T. (2004). Kvaliteedijuhtimine turismiettevõttes.</ref>

Tootmises on kvaliteet mõõde täiuslikkusest või seisundist, kus puuduvad veadja olulised erinevused. See on tingitud rangest ja järjekindlast pühendumusest teatud standarditele, mis tagavad toote ühetaolisuse konkreetsete klientide või kasutajate vajaduste rahuldamiseks. Kvaliteet ilmneb mitmesugustes erinevates suhetes, kus esitatakse nõudmisi ja neid nõudmisi ka täidetakse.Euroopa Kvaliteedivisiooni poole – Tee edasi? (2000). In: Towards a European Vision of Quality – The way forward. Report version 1.0. European Organization for Quality, Center for Excellence Finland e. a., Helsinki. Tõlge eesti keelde: Eesti Kvaliteediühing, 2000. Kvaliteet on suhteline nähtus, kuna igal inimesel on oma ettekujutus ja arusaam kvaliteedist. Ometi aga teab inimene, kui ta kvaliteeti kogeb või näeb.Tooman, H. (2017). Kvaliteedijuhtimine.  Kvaliteedi määrab klient. Kvaliteet kujuneb kliendi ootuste ja kogetud teenuste subjektiivsest võrdlusest. Kliendid aga võivad tajuda kvaliteeti täiesti erinevalt ning kvaliteet võib neile tähendada täiesti erinevat asja, emotsiooni või tunnet. Kliendid tajuvad kvaliteeti tervikult - kuidas toode või teenus temani jõuab ning millist väärtust see tema jaoks sisaldab. Teeninduses toimub pidevalt erinevaid vastastikuseid tegevusi teenuse pakkuja ja kliendi vahel, mis mõjutavad oluliselt klientide poolt tajutavat kvaliteeti.
Kvaliteeti ennast võib vaadelda ka kui väärtust. Inimajaloo jooksul on mitmesugused erinevad ühiskonnad ja sotsiaalsed liikumised loonud ja avaldanud väärtusi, nagu vabadus, individuaalsus ja kaasinimestest lugupidamine. Sellele sarnaselt on ka kvaliteediliikumine aktiivselt propageerinud teatud väärtusi. Kõige üldisemal tasemel tähendab kvaliteet eelistada kõiges headust, eetika anda endast parim ning oodata parimat, austades professionaalsust, ilu ja oskuseid. Kvaliteet on oluline, sest see aitab meil eristada head halvast, vastuvõetavat vastuvõetamatust ning mahajääjaid tegutsejatest. Kvaliteet rajaneb väärtustel ning seda väljendatakse oma valikutega.
Andres (arutelu) 15. november 2017, kell 09:13 (EET)
----
Inglise vikis on vastava artikli pealkiri en:Quality (business) (eesti keeles võiks olla näiteks Kvaliteet (majandus). Pealkirja Kvaliteet all oleks pigem mõistlik rääkida (filosoofilisest) üldmõistest.--Andrus Kallastu (arutelu) 2. aprill 2021, kell 18:11 (EEST)

Kuhugi tuleks viia ka see tekst: "== Tehnilised omadused ==
Paljud tehnilised omadused on mõõdetavad. Näiteks IP kaitseklassid, mõõteriistade täpsusklassid jne.
==Kvaliteet filosoofias==
Kvaliteedi mõistet filosoofias kasutas Aristoteles kategooriate õpetuses.
Kvaliteet on tihedalt seotud asja või nähtuse olemusega või lähenemisnurgast asjale. Kvalitatiivne määratletus väljendub omadustena. --Andrus Kallastu (arutelu) 2. aprill 2021, kell 18:20 (EEST)

Kvaliteedi olemus, kujunemine ja olulisus


Arutelu:2 Pallas

Saksa versioonis on pöörlemisperioodiks antud 7 tundi ja 49 minutit, seevastu siin on selleks toodud välja enam, kui 9 tundi. Kas ma sain millestki valesti aru, või on kuskil viga?
--Kristjans 6. märts 2007, kell 20:38 (UTC)

* Poola Vikipeedias on Okres obrotu wokół własnej osi 7 h 49 m
* Hollandi Vikipeedias on Rotatieperiode 7,811 uur
* Bulgaari Vikipeedias on Период на въртене 0,32555 дни , mis on 7,8132 tundi ehk 7 h 48,792 min
* Kreeka Η Παλλάς περιστρέφεται γύρω από τον εαυτό της σε 7 ώρες και 49 λεπτά
Sama on kirjas ka Inglise Vikipeedias, nii et ma arvan, et õige on 7 h 49 min
Valju 6. märts 2007, kell 21:04 (UTC)
----
Mida siin toimetada? Adeliine 17. jaanuar 2013, kell 19:06 (EET)


Kas neid ei peaks kuidagi jagama. Ma mõtlen näiteks diviis kuulus armeedegruppi, pataljon kuulus diviisi ja rood omakorda pataljoni.--Animagi 7. märts 2007, kell 21:04 (UTC)

esialgne plaan oli ylevalt kuni diviisideni ära tuua, ex edasi paistab. allikaks atm http://www.lexikon-der-wehrmacht.de, seal paistab seni olevat kõige täielikum nimekiri, oman ka paari raamatut sel teemal, eks paistab mis välja tuleb. militaarterminitega saab veel vaeva näha ;)--Wabariigi parm. 7. märts 2007, kell 21:23 (UTC)

paluks mitte segi ajada armeegruppe. armeegruppide nimekirjas toodud armeegrupid tõlgitakse Saksa keelde Heeresgruppe, armeede nimekirjas olevad kas Armeegruppen või Armeeabteilungen. Armeeabteilungid tavaliselt kuulusid miski Heeresgruppe alla. Eesti keeles tõlgitakse mõlemaid kui armeegrupp, Heeresgrupi kohta olen näinud ka tõlget kui väegrupp, just M. Laari viimastes teostes.--Wabariigi parm. 7. märts 2007, kell 21:58 (UTC)

nii välis-eesti kirjandus, kui ka EE tõlgivad Heeresgruppe väegrupiks, muudan kõik ümber *oeh* --Wabariigi parm. 13. märts 2007, kell 11:58 (UTC)

Kas pealkiri on sobiv? Kahtlen, kas keegi tõesti sellist artiklipealkirja oskab sisse toksida. Ei oska aga ka midagi paremat välja pakkuda. Ka viiteid on vähe, et mujalt siinsele artiklile sattuda. avjoska 8. märts 2007, kell 10:12 (UTC)

Teise maailmasõja artiklis viitamine peaks piisav olema --Dj Capricorn 8. märts 2007, kell 10:53 (UTC)

:mõtlesin ka pealkirjaks panna "Teises maailmasõjas osalenud Saksa vägede loetelu" või midagi sarnast. --Wabariigi parm. 8. märts 2007, kell 12:10 (UTC)

Ühe nimega üksust identifitseerides tuleb suur segadus, võiks loetleda iga üksuse juures üles kõik tema nimed kronoloogiliselt:
Heeresgruppe Süd/Oberbefehlshaber Ost/Heeresgruppe A/Oberbefehlshaber West/Heeresgruppe Süd
Heeresgruppe Nord, B, Mitte, Nord
Heeresgruppe C, Nord, Kurland
Näiteks Heeresgruppe Don/Süd/Nordukraine/A/Mitte kohta on selline info:
http://www.bundesarchiv.de/foxpublic/9E29948F0A062212000000002986F3DF/frame.jsp?detail=findmittelinfo.html&oben=findmittelinfo_oben.html

iga üksuse ajaloos olen ära toonud nime muutumised. minu meelest tekib suurem segadus siis kui kõik ühte kokku tuua. näiteks 1941. aastal eksisteerisid nii väegrupid Nord, kui ka Mitte. 1945. aastal formeeriti jällegi väegrupp Nord väegrupist Mitte, neid näiteid on veelgi. sedasi tuleks ju üks suur artikkel... ja tegelikult minu eesmärgiks (vähemalt praegu mitte) ei ole Saksa armee erinevate väeosade ajalugu kirjutada vaid tuua välja ainult organisatsioon.--Wabariigi parm. 16. märts 2007, kell 17:07 (UTC)

:pakun välja, et loetakse üles kõik need nimed, mille üksus on saanud ümbernimetamise teel. Kui aga on formeeritud uus üksus olemasoleva(te) baasil, siis võiks olla eraldi artikkel. Näide väegrupp Nord: selle nime all võitles 3 üksust - 1 Poola vastu ja 2 NSVL-i vastu (1941-1945), (1945). Kokkuvõtvalt, artiklid/loend võiks olla üksustepõhised, mitte nimepõhised (pealkiri muuseas räägib vägedest).
Lisaks, ümbernimetamine ja millegi baasil formeerimine on erinevad tegevused, naljakas on lugeda väegrupp C alt, et nimetati ümber väegrupiks Nord, Nord alt jällegi, et formeeriti väegrupp C osadest. --N.N. 21. märts 2007, kell 16:01
(UTC)

:: Üksustepõhised artiklid oleksid kindlasti paremad. Nimede alla võiks teha täpsustusleheküljed. Enne ümbertegemist tuleks pealkirjad hoolega läbi mõelda.

:: Palun paranda vead ja tee ümber. Andres 21. märts 2007, kell 16:13 (UTC)

:::aga palun... absoluutselt kõikides kohtades mida ma nende artiklite tegemisteks olen kasutanud on kogu väegrupi ajalugu ühte artiklisse kirjutatud.--Wabariigi parm. 21. märts 2007, kell 18:14 (UTC)
ja pealegi... selle asemel, et siin juuksekarva lõhki ajada, andke mulle parem paar ideed kuidas armeesid nimetada. ntx 1. armee eksisteeris nii Esimeses kui ka Teises maailmasõjas Saksa vägedes, võibolla isegi varem. ja pealegi 1. armee eksisteeris ka liitlasvägedes... isegi bantu kunn mobutul võib olla 1. armee... igatahes oleks vaja miskit konkteetset ideed millise nime alla kirjutada Saksa armeed/korpused/diviisid Teises maailmasõjas. --Wabariigi parm. 22. märts 2007, kell 19:31 (UTC)

Esialgu võib kirjutada lihtsalt 1. armee. Pärast võib vajaduse korral sulgudesse lisada riigi ning vajaduse korral formeerimise aasta. Andres 22. märts 2007, kell 20:06 (UTC)

: vajadus võib kätte tulla varem, kui sa arvata oskad. atm olemas lingid veel kirjutamata artiklite kohta Marne lahingust ja Stalingradi lahingust. kui nüüd keegi kätte võtab ja need ära teeb ning armeed kah lingib... nu siis võib vale riigi/sõja armee juhatada valesse kohta... igatahes praegu kirjutan Saksa 1. armee. inglise wikis olid nii Esimese kui ka Teise maailmasõja Saksa 1. armee ühte artiklisse koondatud.--Wabariigi parm. 23. märts 2007, kell 19:40 (UTC)

:: Soovitan kirjutada pigem "1. armee (Saksamaa)", sest üksuse nimi ei olnud ju "Saksa 1. armee". Aga kõige parem on kirjutada esialgu lihtsalt "1. armee", sest siis on pärast artikli loomist hõlbus saada linkidest ülevaade ning neid vajaduse korral parandada. Andres 24. märts 2007, kell 06:45 (UTC)
veel nimedest, tegin väikese otsingu kuna keegi on vägivalda nimekirja kallal tarvitanud ;)
levinuimad eesti kirjanduses kasutuses olevad tõlked oleks:

Panzerarmee-tankiarmee

Panzergruppe-tankigrupp

Panzerkorps-soomuskorpus

Panzer Division/Brigade/Abteilung-tankidiviis/brigaad/pataljon

Panzergrenadier Division/Brigade/Regiment/Abteilung-soomusgrenaderide diviis/brigaad/rügement/pataljon

Sturm Panzer Brigade/Abteilung-rünnakkahurite brigaad/pataljon (kasutatakse ka ründesuurtükk)--Wabariigi parm. 2. november 2008, kell 11:06 (UTC)
----
minu poolt oleks siis Heeresgruppide kohta praegu kõik. millegipärast kui otsingus otsida sõna "väegrupp" siis peale Nordi ei saa ühtegi vastet... ja need vanad armeegrupi lingid võiks kah keegi oskaja ära korjata.--Wabariigi parm. 20. märts 2007, kell 20:15 (UTC)

Otsingu andmebaas muutub viivitusega. Andres 20. märts 2007, kell 20:17 (UTC)

:"viivitus"=paar nädalat?--Wabariigi parm. 20. märts 2007, kell 20:23 (UTC)

:: Isegi rohkem. Andres 20. märts 2007, kell 20:24 (UTC)
Kas ülema järgi nimetatud väeosad (nagu näiteks armeegrupp Hollidt) ei tuleks kirjutada eestipärasemalt, nagu Hollidt'i armeegrupp?
Ja üldine märkus. Ma arvan, et eestikeelse terminoloogia leidmisel tuleks kasutada Adolf Grafi saksa-eesti sõjaväesõnastikku [Saksa-eesti sõjaväesõnastik = Deutsch-estnisches Militärwörterbuch / koostanud A. E. Graf K. Tammekandi ja V. Aaviste kaasabil Tartu ; Tallinn : Loodus, 1938 (Tartu : J. Mällo)]

Kui see on Sulle kättesaadav, palun tule siis appi. Andres 29. märts 2007, kell 13:43 (UTC)
----
Pealkirjast võiks sõna "loend" ära jätta. Andres 10. aprill 2007, kell 23:35 (UTC)

asendada nimekirjaga? ei saa päris aru mida mõtled?--Wabariigi parm. 16. aprill 2007, kell 19:28 (UTC)

: Lihtsalt see sõna ning sulud selle ümber ära jätta. Andres 17. aprill 2007, kell 01:05 (UTC)
----
nonii, on olemas probleem: nimelt juba eksisteerib artikkel nimega "armeegrupp A", peaks olema (ja on) "väegrupp A", vana ümbersuunamise link on kustutamata jäänud. tuleneb see sellest, et ma alguses nati vusserdasin tõlkimisega. oleks nüüd tore, kui keegi need ära likvideeriks.--Wabariigi parm. 25. aprill 2007, kell 22:33 (UTC)

Ma katsun siis kustutada. Aga kui teed uued artiklid, siis pane ka lingid väegruppidele, sest varasemas kirjanduses on neid nimetatud armeegruppideks. Andres 26. aprill 2007, kell 06:19 (UTC)

Kustutasin "Saksa armeegrupp A" kuni "Saksa armeegrupp D". Puuduvad "Armeegrupp A" jne. Kui midagi veel ette jääb, siis anna märku. Andres 26. aprill 2007, kell 06:23 (UTC)

:paistab, et heeresgruppe nimetab armeegruppideks ainult Nõukogude eestikeelne kirjandus, nii Välis-Eesti kui ka hilisemad teosed kasutavad nime väegrupp.--Wabariigi parm. 26. aprill 2007, kell 07:17 (UTC)

:: Jah. Kui keegi otsib nõukogudeaegse kirjanduse järgi, peab tal olema võimalus leida. Andres 26. aprill 2007, kell 07:35 (UTC)

Kas selle artikli peaks teisaldama pealkirja Saksa vägede loend Teises maailmasõjas alla? Taivo 29. oktoober 2012, kell 22:53 (EET)

pealkiri on ebaõnnestunud. Ka eespool arutelus on vigasest pealkirjast juttu. Sõna "loend" peaks jääma kõige lõppu, nt Teises maailmasõjas osalenud Saksa/Saksamaa väed/väeosad--Estopedist1 (arutelu) 24. märts 2018, kell 17:19 (EET)
------
40 on Rooma numbritega XL, mitte XXXX. Kuriuss (arutelu) 21. veebruar 2020, kell 15:39 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Teises maailmasõjas osalenud Saksa väeüksuste loend


Arutelu:Isikukood

Number on arvu märk, tähis. Isikukood ongi seepärast kood, et seal on nii numbreid kui arve, muidu saaks ju rääkida isikunumbrist. Isikukoodis on numbrid need, mis tähistavad sugu, kõik ülejäänud on arvud, sest nad on loendamise või arvutamise tulemused. Inglise sõna ''digit'' on eesti keeles number, inglise sõna ''number'' on eesti keeles arv (enamasti). Paraku on ka seaduses kirjas kontrollnumber, mis minu arvates on küll kontrollarv, sest see ju arvutatakse. [[Kasutaja:Valju|Valju]] 7. märts 2007, kell 22:53 (UTC)

Kas on mõtet lisada, et Isikukood ei kuulu delikaatsete isikuandmete hulka Eesti Vabariigis?
* ISIKUANDMETE KAITSE SEADUS @ eRT kehtib kuni 31. dets. 2007
* ISIKUANDMETE KAITSE SEADUS @ eRT khtib alates 01. jaan. 2008
suwa 5. august 2007, kell 14:17 (UTC)

Võib koos viitega lisada lause:  "Isikukoodi töötlemine on lubatud ilma andmesubjekti nõusolekuta, kui isikukoodi töötlemine on ette nähtud välislepingus, seaduses või määruses." Andres 6. august 2007, kell 07:05 (UTC)

: Selle lause peaks kantseleikeelest tõlkima eesti keelde. Valju 6. august 2007, kell 07:14 (UTC)

:: Mina seda ei oska. Andres 7. august 2007, kell 03:56 (UTC)

::: Mingi kantseliidi teisendamise katse aruteluks on järgnev:

::: EV kodaniku/alalise elaniku Isikukoodi kasutamine andmehulkades/andmebaasides on lubatud ilma

::: tema nõusolekuta kui säherdune kasutamine on kooskõlas seadustega (ISIKUANDMETE KAITSE SEADUSega)???

::: suwa 7. august 2007, kell 14:14 (UTC)

:::: Siin ei ole sisulist selgitust. Niisugune ümbersõnastamine teeb ainult mõtte ebatäpsemaks. Parem juba originaali tsiteerida koos linkidega. Andres 7. august 2007, kell 19:25 (UTC)

::::: Mis sel originaalil siis viga on? Äärmisel juhul võiks sõna "töötlemine" lahti mõtestada... ma ei tea, mina saan sellest selgitusest küll väga hästi aru, aga no keskmine eestlane on veits juhm ka (ei pea kedagi teist siin silmas, aga üldiselt võite puust ette ja punaseks ka teha, mõni ei saa ikka aru). --kanakukk 8. oktoober 2008, kell 16:55 (UTC).
§5. Isikuandmete töötlemine: Isikuandmete töötlemine on iga isikuandmetega tehtav toiming, sealhulgas isikuandmete kogumine, salvestamine, korrastamine, säilitamine, muutmine, juurdepääsu võimaldamine, päringute teostamine, väljavõtete tegemine, kasutamine, edastamine, ristkasutamine, ühendamine, sulgemine, kustutamine või hävitamine või mitu eeltoodud toimingut, sõltumata toimingute teostamise viisist või kasutatavatest vahenditest. --kanakukk 10. oktoober 2008, kell 21:14 (UTC).

Kuna ei määruses ega uues standardis (EVS 585:2007) ei ole märget regiooni koodi kohta, siis tõstan vahepealse redaktsiooni siia: --WikedKentaur 8. oktoober 2008, kell 15:51 (UTC)
 47302200234
 ***********
 GYYMMDDRRoC
 |\|\|\|\|||__ kontrollnumber
 | | | | ||__ järjenumber ühel ja samal päeval sündinuile
 | | | | |___ regiooni kood (47 - Läänemaa, 02 - Mingi Tallinna linnaosa, jne)
 | | | |____ sünnikuupäev (01 jne)
 | | |_____ sünnikuu number (jaanuar – 01 jne);
 | |______ sünniaasta kaks viimast numbrit
 |_______ sugu ja sünniaasta kaks esimest numbrit
         * 1 -- 1800-1899, mees
         * 2 -- 1800-1899, naine
         * 3 -- 1900-1999, mees
         * 4 -- 1900-1999, naine
         * 5 -- 2000-2099, mees
         * 6 -- 2000-2099, naine
----
Kas see PHP-näide ei ole mitte üleliigne? Andres 22. veebruar 2009, kell 08:16 (UTC)

Näide ei toiminud isikukoodide puhul, mis lõppevad numbriga 0. Parandatud.
Parandus: Enne kontrollsumma võrdlemist viimase numbriga tuleb vaadata kas kontrollsumma ei võrdunud 10-ga, sellisel juhul peab valiidses isikukoodis viimane number olema 0. Lisatud rida paksema kirjaga:
 function validatePersonalCode($code)
        {
                if(strlen($code) != 11 || !is_numeric($code)) return false;

                $subcode = substr($code, 0, -1);

                for ( $k = 1; $k <= 3; $k += 2 )
                {
                        $s = 0;

                        for ( $i = 0; $i < 10; ++$i )
                        {
                          $s += $k * $subcode{$i};
                          $k  = ( 9 == $k ? 1 : $k + 1 );
                        }

                        if ( ( $s %= 11 ) < 10 )
                        {
                          break;
                        }
                }

                $s = $s == 10 ? 0 : $s;

                return substr($code, -1) == $s;

=== PHP ===
	function validateCode($code){
		$shouldBe = 0;
		// esimese astme skaala
		for($i = 1; $i < 11; $i++){
			$shouldBe += ($i % 10 + intval($i / 10)) * substr($code, $i - 1, 1);
		}
		$shouldBe = $shouldBe % 11;
		// teise astme skaala kui $shouldBe on võrdne 10ga
		if($shouldBe == 10){
			$shouldBe = 0;
			for($i = 3; $i < 13; $i++){
				$shouldBe += ($i % 10 + intval($i / 10)) * substr($code, $i - 3, 1);
			}
			$shouldBe = $shouldBe % 11;
			// kui jääk on 10 siis muuda $shouldBe 0'ks
			if($shouldBe == 10){$shouldBe = 0;}
		}
		return $code[10] == $shouldBe;
	}
Alternatiiv:
	function validatePersonalCode($code)
	{
		if(strlen($code) != 11	!is_numeric($code)) return false;
		for ( $k = 1; $k <= 3; ++$k)
		{
			$s = 0;

			for ( $i = 0; $i < 10; ++$i )
			{
			  $s += $k * $code{$i};
			  $k  = ( 9 == $k ? 1 : $k + 1 );
			}

			if ( ( $s %= 11 ) < 10 )
			{
			  break;
			}
		}

		return $code[10] == $s % 10;
	}
Kompaktne alternatiiv:
	function validatePersonalCode($code)
	{
		if (!preg_match('/^\d{11}$/', $code)) {
			return false;
		}
		$c1 = $c2 = 0;
		foreach (array(1,2,3,4,5,6,7,8,9,1,2,3) as $i => $m) {
			$i < 10 && $c1 += $m * $code[$i];
			$i >  1 && $c2 += $m * $code[$i - 2];
		}
		return ($c1 %= 11) < 10 ? $c1 : $c2 % 11 % 10 == $code[10];
	}
=== Python ===
def checkIDCode(code):
        if len(code) != 11 or not code.isdigit():
                return False
        c = map(int,code)
        w1 = [1,2,3,4,5,6,7,8,9,1]
        w2 = [3,4,5,6,7,8,9,1,2,3]
        s1 = sum(map(lambda x,y: x*y, c[:-1], w1))%11
        s2 = (sum(map(lambda x,y: x*y, c[:-1], w2))%11)%10
        return s1 == c[-1] or s1 == 10 and s2 == c[-1]
Alternatiiv:
kaalud1 = [1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 1]
kaalud2 = [3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 1, 2, 3]
def arvuta_kontrollnumber(koodi_algus):
    kontrollnumber = 0
    for i in range(10):
        kontrollnumber += int(koodi_algus[i]) * kaalud1[i]
    kontrollnumber = kontrollnumber % 11
    if kontrollnumber == 10:
        kontrollnumber = 0
        for i in range(10):
            kontrollnumber += int(koodi_algus[i]) * kaalud2[i]
        kontrollnumber = kontrollnumber % 11
        if kontrollnumber == 10:
            kontrollnumber = 0
    return kontrollnumber
def kontrolli_isikukoodi(isikukood):
    isikukood = str(isikukood)
    if len(isikukood) != 11 or not isikukood.isdigit():
        return False
    return int(isikukood[10]) == arvuta_kontrollnumber(isikukood[:10])

Naljakas lause, mille siit leidsin: "Haiglatele eraldatud järjekorranumbri vahemikud arvatakse olevat üldjoontes järgmised:". Arvatakse olevat? Kes niimoodi arvab? Ja miks mitte pigem esitada fakte, mitte arvamusi sellise asja kohta? --194.150.65.21 3. august 2018, kell 08:25 (EEST)


Arutelu:Pank

Siin ei ole praegu täpsustuslehekülge. Andres 8. märts 2007, kell 17:08 (UTC)

Ei ole muidugi, see vajab kokku kirjutamist. Leitsin artilki Pank (kehvas seisus) panin küll paika päise, kuid ülejäänu vajab tegemist. Lootsin, et keegi võtab käsile.Akra 8. märts 2007, kell 18:09 (UTC)

Kõik viited peale ühe peavad silmas krediidiasutust. Teen ettepaneku reserveerida  see lehekülg krediidiasutusele. Andres 13. juuni 2007, kell 18:36 (UTC)

Pole vastu, kuid  milline oleks mitte krediidiasutusest panga artikli pealkiri.Akra 13. juuni 2007, kell 18:44 (UTC)

:Pakun Pank (geoloogia). Geonarva 13. juuni 2007, kell 19:04 (UTC)

:: Lehekülg Maateaduste mõisteid (P) näebki ette artikli Pank (geoloogia). Andres 13. juuni 2007, kell 19:20 (UTC)
kus pangas olid kõik seifid jogurtit täis; või vampiirid tagauksest käivad? - Ahsoous 13. juuni 2007, kell 19:06 (UTC)

Spermapank ja Verepank ja Elundipank--Hendrix 13. juuni 2007, kell 19:54 (UTC)

: selliseid asju on kindlasti teisigi... asi selles et needki võiksid olla täpsustuslehel olla loetletud. - Ahsoous 13. juuni 2007, kell 20:07 (UTC)

:: Need võib panna täpsustuslehele "Vaata ka" alla. Pank on olemas ka hasartmängudes. Andres 15. juuni 2007, kell 00:19 (UTC)
Mina leian, et Eestis on Rootsi laen olnud (tõenäoliselt) varasem kui laen itaalia keelest, nii et arvan pigem, et kui täpsustusleht ei meeldi, siis see leht peaks rääkima järsakust - Ahsoous 13. juuni 2007, kell 19:33 (UTC)

Nendel sõnadel ei ole otsest seost. Lähtun lihtsalt sellest, et üks mõiste tundub olevat teistest otsitavamaks ning ka selline linkimine on tülikas.  Kui tahad täpsustuslehte, siis paranda lingid. Andres 13. juuni 2007, kell 19:42 (UTC)

Arvan, et linkide vahekord peegeldab enam-vähem otsitavuse vahekorda. Andres 13. juuni 2007, kell 19:44 (UTC)

: 18 lingi puhul on suht raske öelda, mis neist tegelikult populaarsem on, kuigi võimalik küll, et krediidiasutus on pärast ärastamisi tuntum. (omal ajal Hoiukassade peavalitsuse Kärdla osakond ja Mustjala pank...)... Aga jah küllap on sul linkimise osas õigus, nii et taganen oma ettepanekust. - Ahsoous 13. juuni 2007, kell 20:07 (UTC)
Loomulikult tuleks reseveerida nn krediidiasutusele --Dj Capricorn 13. juuni 2007, kell 20:23 (UTC)
Panin siia toimetusmärkuse, sest täpset definitsiooni ei tea. Arvan, et pank ei pruugi isegi krediidiasutus olla, teisest küljest ei pruugi krediidiasutus olla pank, ja ka finantsteenusi võivad teised asutused osutada.
Pank on järsk, sh isegi püstne kivine nõlv.
Tõstsin selle välja. Ma ei tea, kas see on õige definitsioon. Andres 14. juuni 2007, kell 06:31 (UTC)
Selle Panga õige definitsioon rohkem Siimu mängumaa. Minu arust see definitsioon küll päris korrektne ei ole ehki sisuliselt võib ta ju õige olla.Akra 14. juuni 2007, kell 14:12 (UTC)

Artiklis on vaheldumisi kirjutatud kullasepp ja kullassepp. Ilmselt on keelevigu veel. Artikli algus ei ole Vikipeedia vormistusreeglite kohane. Ave Maria (arutelu) 11. november 2012, kell 16:22 (EET)
Kas rahaasutus ja krediidiasutus on sama asi? Ave Maria (arutelu) 11. november 2012, kell 17:37 (EET)

Minu meelest ei tohiks olla. Rahavahetuskontor on kindlasti rahaasutus, aga krediiti sealt üldjuhul ei saa. Taivo 11. november 2012, kell 21:54 (EET)
Seaduse kohaselt on pank krediidiasutus. Mis on rahaasutus, seda ma ei tea. Robertpirk (arutelu) 11. november 2012, kell 22:13 (EET)

Kui keskpank on pank, siis kas ta vastab siinsele definitsioonile? Adeliine 4. veebruar 2014, kell 01:24 (EET)

See definitsioon siin võiks sobida kommertspangale. Andres (arutelu) 4. veebruar 2014, kell 10:47 (EET)

Siin on kaks mõistet. 2001:7D0:87FF:6480:B13C:F121:CDB2:7750 21. märts 2017, kell 15:45 (EET)


Arutelu:Orel

Igal muusikariistal on omapärane heli, see küll orelit teistest ei erista. Valju 8. märts 2007, kell 17:40 (UTC)
Kui rääkida üldse helist, siis see on väga lai mõiste. Heli omaduseks on tugevus, tämber, pikkus, kõrgus. Oreli heli omapära on see, et ta ei kustu erinevalt teistest pillidest. Olgu see näiteks klaver või trompet. Trompetimängija ei suuda füüsiliselt pidada väga pikka heli trompetil. Orelil aga heli kestab nii kaua kui organist hoiab sõrme klahvil. Kasvõi tund aega. Oreli registrid emiteerivad mitmeid pille, näiteks trompeti, klarneti, oboe, cello, viiuli, gambat. Selle pärast orelit nimetatakse pillide kuningaks. Aga loomulikult igal muusika instrumnedil on omapära helide poolest olemas.

Vikipeedias hoidutakse sellistest sõnadest. Samasugune on "legendaarne". Akordionil ei kustu ka heli. "Omapärane heli" on juba eemaldatud, sest kommentaar on kirjutatud 8. märts 2007. --Tiuks 25. juuli 2008, kell 18:24 (UTC)

Heli on muidugi omapärane, aga seda tuleb võimaluste piires kirjeldada, mitte lihtsalt nimetada omapäraseks.  Andres 25. juuli 2008, kell 18:33 (UTC)
Akkordionist siiski ei suuda väga pikalt ühte heli hoida, sest kustumisel see nõrgeneb, ehk tekkib diminuendo. Selleks et jätkata tal on vaja siiski akkordioni lõõtsa uuesti täita õhuga. Orelil lõõts  pidevalt täitutb õhuga, sest seda täidab õhuventilaator ja organistil piisab nö sõrme klahvil hoidmiseks ja heli kestab muutmatuna.

Muusikateooriat ei ole vaja mulle seletada, sest seda tean ma niigi. Akordionil vahetatakse lõõtsa ja loomulikut pillimängija ei suuda füüsiliselt tugevat heli hoida. Orel ja akordion on aerofonid ja seega suglaspillid. --Tiuks 27. juuli 2008, kell 08:54 (UTC)

: Tekkinud on terved rahvuslikud orelikoolkonnad nii muusikas kui oreliehituses näiteks Saksa, Prantsuse, Hispaania ja Madalmaade koolkonnad Kas muusikas ja oreliehituses on erinevad orelikoolkonnad? --Tiuks 30. juuli 2008, kell 10:59 (UTC)
On küll. Oreliehituses on erinevatel maadel, näiteks Saksamaal ja Prantsusmaal  erinevad traditsioonid oreliehituses. Need orelid erinevad registrite, ehituse poolest ja see tähendab ka kõla poolest. Kas peab Vikipedias põhjalikult kirjutama erinevatesst oreliehituse stiilidest? Hispaania ja Prantsuse orelid on küll sarnased, kuid ka seal leidub erinevusi. Paraku need orelid, mida oleme harjunud kuulama on saksa tüüpi pillid. Orelimuusikas  on samuti erinevusi. Milliseied vorme ja teoseid eelistati kirjutama jne. Võib olla oleks vaja vahetada sõna "rahvuslikud" sõnaga "erinevate maade koolkonnad". Sest näiteks barokki ajal ei saa veel rääkida rahvuslikutest koolkondadeks, kuid aga hiljem sellest saab rääkida, näiteks kui võtta kasvõi meie eesti orelimuusika. Arvan, et piisab mainida, muidu see asi läheb liiga keeruliseks nö tavainimesele, kes muusikast huvitub. --Jyriorel 30. juuli 2008, kell 14:19 (UTC)

Ma arvan, et Tiuks mõtles oma küsimusega seda, kas on olnud ühel rahvusel eraldi orelimuusika koolkond ja oreliehituse koolkond.

Arvan, et piisab mainida, muidu see asi läheb liiga keeruliseks nö tavainimesele, kes muusikast huvitub. Vikipeediast peaks infot saama ka antud ala spetsialist, kui ta seda otsib, infot ei ole vaja kärpida põhjusel, et see võib tavainimesele mõistetamatu olla. Pigem siis juba seletada lahti, et ka võhik aru saaks. Ruumipuudust ju ei ole. Adeliine 30. juuli 2008, kell 14:44 (UTC)

: Jah, ma mõtlesin kas ühel rahvusel on eraldi orelimuusika koolkond ja oreliehituse koolkond. Vikist otsib infot nii tavainimene kui ka spetsialist ja seepärast peaks rääkima keerulistest asjadest lihtsas keeles. Entsüklopeedia on teatmeteos ja sellest lähtugi artiklite kirjutamisel. --Tiuks 30. juuli 2008, kell 15:13 (UTC)
Väga põhjalikult on kirjutatud orelehitusest ja orelimuusika ajaloost raamatus Hugo Lepnurm. Oreli ja orelimuusika ajaloost. Kirjastus "Muusika" 1994. Kes soovib, võib sealt sellest põhjalikult lugeda. Soovitan artiklis selle raamatu. Püüan arusaadavalt ja kokkuvõtlikult veel erinevatest orelitest erimaadel kirjutada, kuid ei hakka tsiteerima seda raamatut, muidu on autoriõiguste rikkumine. Kahjuks Eestis praktiliselt puudub selle alane eestikeelne kirjandus.--Jyriorel 30. juuli 2008, kell 15:29 (UTC)

Raamat ei ole kõigile kättasaadav aga Vikipeedia küll. Raamatut ei tohi sõna sõnalt ümberkirjutada aga info ja faktid ei ole autorikaitse all ja seepärast saab kõigest kirjutada. --Tiuks 30. juuli 2008, kell 16:04 (UTC)
Täiendasin artikli orelist. Mis puutub oreliehitusse, liiga keeruline informatsioon huvitab spetsialiste ja need kas juba nagu nii teavad seda kõike, või leiavad nagu nii mõnda erialast raamatut. Mis puutub raamatusse, kes tahab, see leiab. Kuid see selleks. Vikipeedia on laiemale ringile inimestest. Aga tore kui tahetakse orelist ikka rohkem teada.--Jyriorel 30. juuli 2008, kell 16:52 (UTC)

* eesti orelid @ ester.nlib.ee
* NSVL-i ajal ilmus sari heliplaate „Eesti orelid”
* siinses vikis võiks olla loetelu Eesti orelite loend
suwa 12. august 2008, kell 06:00 (UTC)

: Aitäh info eest ja kirjutan need Vikiprojekti Muusika vastavasse huvirühma. --Tiuks 12. august 2008, kell 10:06 (UTC)

:: ups, kaks pisiasja jäid mainimatta:

:: Eesti Orelisõprade Ühingu veeb

:: ja nende koostatud nimekiri Orelid

:: suwa 12. august 2008, kell 14:51 (UTC)
----
Mõtlesin, et esitaks selle hea artikli kandidaadiks, aga puudub näiteks oreli ehitusest üldisemalt rääkiv alajaotus. Erinevate koolkondade alajaotustes on küll infot, aga oreli põhilise ehituse kohta pole palju kirjas. Adeliine 11. märts 2010, kell 18:07 (UTC)
Mida võiks pidada oreli ehitusest üldisema alajaotuse all? Oreli põhilise ehituse kohta olen kirjutanud eraldi artiklites, nii vähemalt nõuti. Need on näiteks  Manuaal, Oreli registrid,Oreli pedaal, Oreli traktuur, Orelivile, Prospekt, Dispositsioon (muusika) ka oreliehitajad. --Jyriorel 5. mai 2010, kell 10:09 (EEST)


Arutelu:Reuss

Kas Reuss või Reuß? Tuleks järjekindlalt kasutada ühte kirjapilti.
Ma arvan, et piisab kui üks kord nimetada, et varasem nime kuju on Reuß ning edaspidi kirjutada Reuss. Valju 9. märts 2007, kell 11:20 (UTC)

Saksa vikis on Reuß. Kust see on võetud, et tegu on varasema nimekujuga? Andres 9. märts 2007, kell 12:54 (UTC)

: Saksa vikis kasutatakse samas artiklis Reuß mõlemat nimekuju.
Aga kui ma õigesti mäletan, siis saksa keeles muudeti mõned aastad tagasi õigekirjareegleid ning lubati kirjutada ß asemel ss, kas see kehtib ka vanade nimede puhul, ma ei tea. Valju 9. märts 2007, kell 13:18 (UTC)

vist isegi mitte ainult ei lubatud, vaid mõnel juhul tulebki kirjutada, näiteks siis kui sõna sellelt kohalt poolitada saab, aga diftongi järel peaks üldjuhul olema kasutusel ß - 80.235.36.243 9. märts 2007, kell 13:39 (UTC)

Vajab asjatundlikku toimetamist. Ma ise ei viitsi sellega tegeleda.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 21. oktoober 2009, kell 16:10 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://pages.prodigy.net/ptheroff/gotha/reuss.html
** In Reuss on 2013-06-24 13:11:45, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Reuss on 2013-07-06 22:13:49, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:14 (EEST)


Kasutaja arutelu:Annamaria~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Annamaria! Andres 9. märts 2007, kell 14:08 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Annamaria~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Kaunis kuldking

Kas luuletuse avaldamiseks on luba olemas? Andres 9. märts 2007, kell 15:46 (UTC)

Tõstan luuletuse, kuni õiguste selgumiseni siia Ulrika 21. jaanuar 2011, kell 19:12 (EET)

Kalevi Kvell
Kui sa vahel veidi aega saad,
mälestuste metsa sammud sea...
mälestuste maal on hele päev
metsa serval meelespäid seal näed
päike pärna võras sillerdab
kaunis kuldking õitseb kuuse all
rohulibled justkui läbi paistavad
kõdu lõhna haistad õnnis-magusat
valge pilveräbal varju heidab
liblikas end kännuprakku peidab
kuskil kaugel hakkab kõmama
taevas mustaks tõmbub korrapealt
puud mühisedes ähvardavalt kaarduvad –
kas pagema siit peaks või tarduma?
välk siis taeva pooleks käristab
väljal maasse jookseb särinal...
ja valus mälestus su kõrvus kärgatab
ja mitmeks tunniks vihm jääb sadama.


Arutelu:Ott Aardam

Võib olla pole hea teha pealkirja sees ühest sõnast link (Ugala), eriti kui selleks puudub ka vajadus, varem on juba ükskord Ugala lingitud. Valju 9. märts 2007, kell 18:27 (UTC)
Varasem redaktsioon:

* Triumfos (näitekirjanik), kuri saatus, viisk (Maria Soomets "Koturnus ehk Kui nalja ei saa, siis meie ei mängi", 2003)
* mister Widdell (Andres Lepik "Lõika maha ja lase jalga", 2003)
* kapten Flint, tüürimees Tom Morgan ja kapten Alexander Smollitt, pime Pew (Peeter Tammearu "Aarete saar", 2004)
* Miguelin (Peeter Tammearu "Lõõmav pimedus", 2005)
* kindral Serpuhhovskoi (Mihhail Tšumatšenko  "Anna Karenina", 2005)
* Inimesepoeg (Marko Matvere "Saateviga", 2006)
* Petter Malm (Peeter Tammearu "Väike Tjorven Soolavareselt", 2006)
* Jüri Mitšman (Peeter Tammearu, Jaak Allik "Keisri hull", 2006)
* koer Roger (Peeter Raudsepp "Minu pere ja muud loomad", 2002)
* Toomingas (Toomas Lõhmuste "Kevade", 2002)
* Habahannes (Peeter Tammearu "Toomas Nipernaadi", 2003)
Andres 13. jaanuar 2009, kell 11:42 (UTC)
----
"2002–2008 Ugala teatris. Aprillis 2014 valis Ugala teatri laiendatud loomenõukogu Aardami teatri loominguliseks juhiks" Kus ta 2008-2014 töötas? Kas Theatrumis? Velirand (arutelu) 8. märts 2016, kell 11:29 (EET)