Kasutaja arutelu:Kyng/arhiiv1

Tere tulemast Vikipeediasse, Kyng!

Miks kustutati artikkel ansamblist Kuklachew & The Space Cats? http://et.wikipedia.org/wiki/Kuklachew_&_the_Space_Cats

Sisu oli pehmeltöelda napp, tähelepanuväersus oli kahtluse alla seatud, kustutamis mall juba pikemat aega üleval, ilma, et keegi artiklit oluliselt parandanud oleks.--Kyng 21. november 2010, kell 13:07 (EET)

Linkides ei ole esimene täht tõstutundlik. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. jaanuar 2008, kell 11:45 (UTC)

Tõstutundlik?

Näiteks lingid Aabits ja aabits viivad samasse kohta. Linkimisel ei tehta esimese tähe puhul vahet, kas ta on suur või väike. Andres 23. jaanuar 2008, kell 14:42 (UTC)

Leidsin eile nimekirja, kus olid artiklid, millel polnud vikide vahelisi viiteid. Täna enam üles ei leia, tee mis tahad. Kui keegi hea inimene lingi viskaks oleks tore...
Üleüldse on vikipeedia kõik õpetused ja juhendid ja mallid jne asjad väga segaselt paigutatud. Mõnikord avastad mõne huvitava malli, nimekirja või projekti aga kui teinekord otsima lähed, siis peale 15 min linkide rägastikus ekslemist lööd käega: no ei leia kurat! Inglise keelest eesti keelde tõlkimise projekt/lehekülg või mis iganes ta oli on teine asi, millele ma teist korda enam pihta ei saanud. Kes spetsialist selle süsteemi üldse üles on seadnud?
Äärmiselt frustreerunud, --Kyng 24. detsember 2008, kell 09:50 (UTC)

Artiklid ilma intervikideta - Eri:WithoutInterwiki--Hendrix 24. detsember 2008, kell 10:02 (UTC)

: Kõik kaebused ja ettepanekud on teretulnud. Suurt kellelgi pole olnud viitsimist sellega tegelda. Praegu püüab asja korrastada Kasutaja:Adeliine.

:: Seniks soovitus: kui leiad mõne huvitava koha, pane link sellele oma kasutajalehele. Andres 24. detsember 2008, kell 10:13 (UTC)

::: lisaks on huvapakkuvaid asju võimalik lisada oma jälgimisloendile, üleval servas muljud "jälgi" ja siis leiad kirjutise muljudes "jälgimisloend" peal. edu suwa 25. detsember 2008, kell 15:13 (UTC)

Kuidas teha malle? Või kui kuskil on olemas mall operatsioonisüsteemide kohta, siis suured tänud ka selle eest :)

uuri seda lehte: Mall:Tarkvara, vt ka: Vikipeedia:Uuele_kasutajale,

palun nendel lehtedel ära midagi enne muuda kui süsteem selge.

kogu wiki mallinduse kohta algab infojada siit: Help:Templates

suwa 26. detsember 2008, kell 13:15 (UTC)

:Suured tänud. Malli OS kohta küsisin selle pärast, et Mall:Tarkvara ei ei sobi päris hästi minu arust.--Kyng 26. detsember 2008, kell 14:09 (UTC)

I agree with changeing my name on enwiki from Kyng386 to Kyng.

Hi!
You've copied bad interwiki link to several wikipedias. :hu:Csongrád is a town, the name of the county is :hu:Csongrád megye ( = Csongrádi komitaat). But the links on the Csongrádi komitaat page refer to the Csongrád articles of the other wikipedias, and vice versa.
Please correct them.
Thanks,
VT (Answer here) 27. jaanuar 2009, kell 20:14 (UTC)

Miks Sa nimed tagasi muutsid ? Vt: Arutelu:Raudvärava lahing#Nimed. --Jaanusele 7. juuli 2009, kell 20:23 (UTC)

Vaata artikli ajalugu. Meie redaktsioonid on ajaliselt väga lähestikku ja ilmselt tekkis mingi redigeerimiskonflikt. Ma ise muutsin ainult pildi allkirja. Kyng 8. juuli 2009, kell 06:43 (UTC)
----
Seadsin Sind üles administraatorikandidaadiks. Teata, kas oled nõus kandideerima. Vikipeedia:Administraatorikandidaadid. Ave Maria 5. november 2009, kell 09:56 (UTC)
Oled nüüd administraator. Andres 12. november 2009, kell 21:19 (UTC)

Ma ei näe põhjust, miks peaks mõnerealistele artiklitele  malle juurde lisama. Pigem juba toimeta-mallid vms aga mida paarilauseliste artiklite puhul viidata oleks? Ivo 12. märts 2010, kell 22:37 (UTC)

Paari lauset.--WooteleF 13. märts 2010, kell 02:00 (UTC)

: Ei teadnudki varem, et viitamise vajadus sõltub artikli pikkusest. On see siis mingi kindel arv tähemärke või sõnu? Ja mida sa seal paari lauselise artikli juures toimetad?--Kyng 13. märts 2010, kell 06:48 (UTC)

:: Mõtlen, mida Ivo võis mõelda. Kas paarilauselises artiklis on eeldatavalt kirjas ainult vaieldamatud, üldteada asjad? Või on paarilauseline artikkel niikuinii nii varajases staadiumis, et on vara hakata viiteid nõudma? Andres 13. märts 2010, kell 16:14 (UTC)

::: Esimest ma ise ei eeldaks. Teiseks tasub viiteid alati lisada sest: a)takkajärgi on neid ikka ebameeldivam panna, eriti, kui artikli alustaja ja lõpule viia(d) pole sama isik. b)Kui artiklit tahab keegi teine edasi arendada, siis on hea, kui tal oleks mingid allikad, mida kasutada juba ette teada.--Kyng 13. märts 2010, kell 18:47 (UTC)

::Minu mõte on selles, et paarilauselises artiklis saavad reeglina kirjas olla ainult antud teema juures üldteada asjad ning seega on asjatu nõuda viitamist. Parem lisada juba mõni välislink, et oleks kuskilt ka Vikipeedia väliselt midagi juurde lugeda. Toimeta-malli näen mina aga universaalsena. Kui midagi vähe puudu või valesti siis see ikka sobib. Näiteks lühikese artikli puhul võivad puudu olla sise- või interwiki lingid, kategooriad vms ning viidete asemel piisaks seal korralikust välislingist. Ivo 13. märts 2010, kell 20:34 (UTC)

:::Üks tüüpiline paarilauseline viitamata artikkel, milles puudub igasugune üldteada info. Sääraseid on sadu.--WooteleF 15. märts 2010, kell 09:42 (UTC)

: Kui on puudu lingid või kategooriad, siis saab rääkida ainult vikindamisest, mitte toimetamisest.

: Kui paarilauselise artikli juures on välislink, mille juures on märgitud, et see on allikas, siis allika puudumisest ei saa rääkida. Niisugustel juhtudel seda märkust pole ka kasutatud.

: Arvan, et kui on aluseks võetud mõni teine viki või isegi mõni üldentsüklopeedia, siis viiteid pole mõtet panna. Artiklit alustades tuleb kirja panna mõned orientiirid, visandada üldstruktuur, põhifaktid, ja seda saab kõige paremini teha just entsüklopeediliste allikate põhjal. Sellisel juhul ongi sisuliselt õige öelda, et allikaid pole, sest soliidne allikas on ikka erialakirjandus (näiteks ei lubata üliõpilastel tavaliselt üldse üldentsüklopeediatele viidata). Järgmine samm oleks allikate kogumine, ja siis alles saaks allikate alusel teksti täiendada ja viiteid lisada. Iseasi muidugi, kui tegu on ajakirjanduses kajastatavate aktuaalsete või vähese teadusliku tähtsusega teemadega. Andres 13. märts 2010, kell 21:17 (UTC)

:: Toimeta malli universaalsus, või õigemini see, et seda universaalselt kasutatakse, on selle üks suurimaid nõrkusi. Artikli juurde paigutatuna võib see tähendada ükskõik mida. Seetõttu ma ise eelistan panna kas konkreetsema malli või vähemalt arutelu leheküljel põhjendada, mida minu arvates peaks toimetama. Teine tore mall on . Alguses ma arvasin, et seda kasutatakse siis, kui kellelgi on artikli kirjutamine poole jäänud ja ta tahab, et seda teised vahepeale ei toimetaks. Jätsin ise päris mitu artiklit sellepärast täiendamata. Ma siiamaani ei saa päris hästi aru, mis selle malliga öelda tahetakse.--Kyng 15. märts 2010, kell 09:33 (UTC)

::: Toimetamismalli koha pealt nõus.

::: Pooleli-mall näitab, et artikli kirjutamine on juhuslikult kohalt katkenud lihtsalt sellepärast, et midagi tuli vahele, ning selle tagajärjel on artikkel imelik. See juhib asjaolule tähelepanu ning tuletab meelde, et tuleb kirjutamist jätkata. See ei keela kellelgi täiendada, pigem vastupidi, sest see, kes pooleli jättis, ei pruugi enam jätkata. Andres 15. märts 2010, kell 09:42 (UTC)
----
Miks Sa oma vastuhääled heade artiklite hääletustes maha tõmbad? Andres 22. märts 2010, kell 14:57 (EET)

Otsustasin antud valdkonnaga edasi mitte tegeleda ja seda ka mite jälgida. Minu vastuhääled jääksid artiklite paranedes ainult jalgu.--Kyng 22. märts 2010, kell 15:00 (EET)

: Sellest on kahju, et Sa enam ei taha tegelda. Andres 22. märts 2010, kell 15:03 (EET)
----
Kui midagi kustutad, siis kaota ära ka lingid sinna.  Andres 9. aprill 2010, kell 20:52 (EEST)

Aga mitte loenditest; kui muidugi on asjakohased. --Epp 9. aprill 2010, kell 22:03 (EEST)

: Kui artikkel kustutatakse sellepärast, et teema ei vääri artiklit, siis tuleb ka loenditest kustutada. Andres 9. aprill 2010, kell 22:58 (EEST)

:: Jah, muidugi, ma ütlesingi valesti. Mõtlesin seda, et kui teema väärib artiklit, siis ei tuleks kuskilt linke kustutada, peale teiste vikide. --Epp 9. aprill 2010, kell 23:37 (EEST)

::: Jällegi, minu meelest pole teiste vikidega üldse tarvis pead vaevata, sest robotid teevad asja korda. Andres 9. aprill 2010, kell 23:50 (EEST)
Minu meelest ei tohiks uute kasutajatega nii karm olla. --Epp 9. aprill 2010, kell 22:05 (EEST)

Nii ja naa. Ma arvan, et kõik administraatorid on märganud seda tüüpkäitumist: uus kasutaja (aga ka registreerimata kasutaja) tegeleb ainult ühe toote, isiku, firma või veebilehe artikli kirjutamisega, teeb seda reklaami toonis, kustutab/muudab toimetamise malle, mõnikord sõdib arutelulehel tugevalt vastu reklaami elementide kustutamisele artiklis. Leian, et selliste kasutajatega tuleb olla koheselt väga resoluutne.--Kyng 9. aprill 2010, kell 22:14 (EEST)

Kyng, tõstsin selle pisut kurja teate Sinu kasutajalehelt arutelulehele. --kanakukk 19. mai 2010, kell 15:53 (EEST).
Teade: See administraator on väga paha ja vihkab minu kooli ja blokeeris ära minu kooli redigeerimisõigused.

Eks IP aadresside blokeerimisega ikka see häda, et kui tegemist avaliku võrguga, siis kannatavad kõik selle kasutajad. Kuna ei tea ka, mis see IP-aadress konkreetselt on, mis blokitud on, siis rohkem ei oska kommenteerida.--Kyng 19. mai 2010, kell 20:21 (EEST)
Loendis Eri:Blokeerimisloend on praegu ainult üks sinu blokitud aadress. --WikedKentaur 19. mai 2010, kell 20:26 (EEST)

Jaah..Kõige räigema vandalismi allikas, mida mina üldse blokinud olen. Kusjuures seda aadressi on ka varem suhteliselt pikaks ajaks blokitud. Kui veel arvestada, kuidas mure selle bloki pärast siia arutelulehele jõudis, siis ma arvan, et pole mõtet seda bloki eemaldada. Ja kas saab tõesti kindlalt väita, et see on mõne kooli ip aadress.--Kyng 19. mai 2010, kell 20:35 (EEST)
Arvestades, et ban on saadud ilmselt ainult 20. aprillil tehtud kaastöö eest (Eri:Kaast%C3%B6%C3%B6/195.250.188.109), siis üks aasta on minu arvates natuke pikk aeg selle blokeeringu jaoks. Peale selle märkasin kuskil siinsetes juhendites, et kasutajakonto eeliseks on see, et isegi kui IP-aadress on bannitud, siis saad ikka kaastööd luua. Sellega seoses tekkis küsimus, et kui IP on bannitud, kas siis saab sisse logida?
Too IP-aadress kuulub tõesti koolile (link). Kooli ära bannimisel on veel see halb külg, et kui näiteks õpetaja tahab seda õpilastele tutvustada, siis ta on juba ära bannitud (koolid kuuluvad minu teada gigasesse magistraalvõrku ja neil peaks vähemasti kooli peale olema üks IP-aadress, st nagu Kyng mainis – tegu on avaliku võrguga). --kanakukk 19. mai 2010, kell 20:40 (EEST).

See on muidugi hea tähelepanek, et selle IP-aadressi alt on ka varem vandaalitsemisi toimunud. Samas nagu vist Andres või keegi teine administraatoritest mainis – redaktsioone on lihtne tagasi pöörata ja seetõttu ei peaks väga pikki blokeeringuid panema. --kanakukk 19. mai 2010, kell 20:46 (EEST).

Ma muidugi ei taha sellega seda öelda, et potentsiaalne kaastöö kaalub üles selle segaduse, mis tõenäoliselt selle aadressi alt tekitatakse. --kanakukk 19. mai 2010, kell 20:49 (EEST).

: Muutsin blokeeringu tähtaega. Arvan siiski, et kooliaasta lõpuni võiks blokeering peale jääda.--Kyng 19. mai 2010, kell 22:03 (EEST)
----
Vt. Kasutaja arutelu:WooteleF#Autoriõigustest.--WooteleF 21. mai 2010, kell 19:25 (EEST)

Kyng, kas meil on kusagil otsustatud, et kõik veebisaidid tuleks kustutada?--Mona 13. juuni 2010, kell 22:14 (EEST)
No teine küsimus ka siis siia otsa. Kas paned need kaks märkust nüüd kõigile artiklitele? Lihtsam oleks esilehele suures kirjas märkida, et Vikipeedia artiklid vajavad täiendamist ja artiklites puuduvad viited allikatele. Ja kas mitte pole juttu olnud, et seda täiendamise märkust me ei kasuta? Selline reostus on minu arust absoluutselt talumatu. --Epp 13. juuni 2010, kell 22:16 (EEST)

Ei ole kuskil midagi otsustatud. Aga korduvalt on juttu olnud, et Vikipeedias on palju artikkelid veebilehtedest, mis ilmselt ei vääriks artiklit (viimane selline arutelu siin: Arutelu:AppleSpot). Vaatasin nimekirja läbi ja mis minu arvates kustutada võiks, neile panin vastava malli.

Ei pannud kõigile artiklitele. Seda juttu, et ei kasuta pole mina kuulnud/näinud ja mall on pealegi nimekirjas, kus kõik peamised mallid, nii et ei osanud probleemi näha. Minu jaoks on jälle häiriv see, et paljudel lehtedel lihtsalt Toimet/Keeletometa mall, kuid kuskil pole seletust, mis valesti. Jah, vahel on see kohe pealevaadates näha, teinekord võidki nuputama jääda, mis valesti.--Kyng 13. juuni 2010, kell 22:24 (EEST)

: Kui on toimeta-mall ja selgitust pole, võid märkuse ära võtta. Ja kui leiad, et keeletoimetamist ei vaja, võta siis märkus ära. Kahtluse korral võid postitada küsimuse. Andres 14. juuni 2010, kell 00:16 (EEST)

:: Aga kuidas on lood ikka selle  malliga, kas tõesti on kokkulepe, et seda ei kasutata ja kui on, siis miks pole seda malli kustutatud?--Kyng 22. juuni 2010, kell 13:48 (EEST)

::: Ei, sellist kokkulepet pole. Näiteks Hardi on seda kasutanud. Arvan, et seda ei kasutata sellepärast, et peaaegu kõik artiklid vajavad täiendamist, ja pole selge, millal see akuutne on.

::: See mall, mida ei kasutata on täienda-mall. Seda on palju lisatud, aga nüüd selle sisu on tühi. Andres 21. november 2010, kell 15:28 (EET)
Sul on õigus. Selle Bondi sündmusega on ka ingliskeelsetes artiklites ja kirjanduses suur segadus. Enamus kes kõrvalt kirjutavad ei saa suurt aru mis see üksikasjalikult täpselt on (kas kogu tsükkel või selle algusaeg(umbes 100 aastane),ja miks seda siis ka väheke eelneva ajaga seostatakse, miks tal sellised numbrid ees on jmt)ja erialainimesed kes asjas sees ei selgita ka lähemalt. Loodan, et olen nüüd aru saanud. Peale selle näib mulle üha enam ja enam et hüppasin tundmatus kohas pea ees vette. Oskamata artikleid üles ehitada, tsiteerida, märksõnadega siduda ja kirjandusele viidata hakkasin oma kaootilisi õigekirja vigu täis märkmeid tühjadele kohtadele üles riputama. See kollaps oli pandud sinna lootuses, et mõni teadjam ja oskavam talle õige koha leiab. Mõned laused on meelega kustutamiseks pandud. Loodan et pole sellega liiale läinud.--Ivo Vahur 16. november 2010, kell 06:16 (EET)

Tere! Märkasin, et lisasid minu hiljuti loodud artiklitele intervikisid. Aitäh! Puhtjuhuslikult täheldasin, et lisasid iw ka en-vikile. Seda pole tarvis teha. Luckas-bot saab sellega ise hakkama. --kanakukk 29. november 2010, kell 15:32 (EET).

Kusjuures ainult inglise viki lingist piisab ka, kui aega kokku vaja hoida on. Pelmeen10 20. märts 2011, kell 09:19 (EET)

: Kusjuures copy-paste ei ole eriti keeruline/aeganõudev + ma olen kohanud lehekülgi, kus on pandud ainult inglise viki link ja robot ei ole pikema aja jooksul millegi pärast ülejäänud linke pannud (need pigem üksikud erandjuhtumid).--Kyng 20. märts 2011, kell 09:29 (EET)
----
Kustuta palun siit tühjad kategooriad: :Kategooria:Kustutamiseks esitatud kategooriad. Pelmeen10 23. jaanuar 2011, kell 18:01 (EET)

Jätsin esialgu alles Kategooria arutelu:Prantsusmaa meretagused alad, sest arutelulehel pole kokkuleppele jõutud ja Kategooria arutelu:Rootsi mitmevõistlejad sest ma pole selle ebavajalikuses (veel) päris veendunud.--Kyng 23. jaanuar 2011, kell 18:21 (EET)
----
Sa tegid kord märkuse artikli Aatomimudel kohta. Püüdsin asja parandamist alustada artiklist Aatom, aga see jäi mul pooleli. Ehk tuled appi. Andres 29. jaanuar 2011, kell 20:57 (EET)

Olgu, aga ma kõigepealt pean natuke uuesti teemasse süvenema ja ehtkel endal pooleli olevaid asju kokku tõmbama.--Kyng 29. jaanuar 2011, kell 21:27 (EET)
----
Aastaarvude vahel kasutatakse lühikest mõttekriipsu (–).--WooteleF 31. jaanuar 2011, kell 10:25 (EET)
----
Ma usun, et hea oleks enne nende autoriõiguste rikkumise siltide panemist proovida nende kopi-peistide tegijaid heatahtlikult reeglite osas harida, ja pigem artikkel kohe ära parandada - kui lühike, siis ümber sõnastades, kui pikk, siis enamiku kopeeritud materjali kustutades. Lihtsalt et potentsiaalseid häid kaastöölisi kohe mitte ära hirmutada :-)) Kõigeparemate soovidega --90.190.45.158 10. aprill 2011, kell 22:15 (EEST)

Esiteks, kui sa neid artikleid ümber vormistasid, oleksid pidanud selle lingi, kust maha tehti viiteks ümber vormistama, mitte lihtsalt ära kustutama. Teiseks, praktika näitab, et ip aadressi alt tegutsevate inimestega ühenduse võtmine on üldiselt tulutu tegevus. Kolmandaks, massilise copy-paste-ga alustamine ei ole märk potentsiaalsest heast kaastöölisest.--Kyng 11. aprill 2011, kell 08:02 (EEST)

: Eks me püüa parimat! :-)) --90.190.45.158 11. aprill 2011, kell 12:23 (EEST)

Sul on õigus, et Eesti vikipeedias on enamusele artikli algatajatele pigem oluline, et saaks kiiresti mingi paar rida kirja ja punkti kätte. Kuid kui inimesele on antud ülesandeks kirjutada referaat/essee antud teemal, siis 2 rida teksti on absurdselt vähe. Arvan, et peaksite paika panema kindlad reeglid artikli minimaalpikkuse/nõuete suhtes, osa lihtsalt ei kõlba mitte kuhugi. Ma võin selle paar lauset ise ka välja mõelda, selleks pole vikipeediat tarvis.
--62.65.229.248 6. november 2011, kell 20:37 (EET)

Kui kellelegi on antud ülesandeks referaat teha ehk siis koolitöö Vikipeedias esitada, siis hindajad üldiselt ei lepi paarist reast koosnevate töödega. Seega need paari realised on pigem omast vabast tahtest tehtud. Kindlate reeglite kehtestamine Vikipeedias on sama hästi kui võimatu: osadel on lausa patoloogiline hirm reeglite ees ja osad fetišeerivad mikroartikleid, nii et see ettevõtmine tõenäoliselt kuhugi ei jõuaks.--Kyng 7. november 2011, kell 09:52 (EET)

Kas saaksid palun aidata artikli Transformaator autoril seda kohendada. Ma lihtsalt ei saa sellest aru. Adeliine 3. detsember 2011, kell 17:33 (EET)

Ma panin paar soovitust, aga kuna ma ei pea ennast eriliseks trafoeksperdiks ja ühtegi head raamatut antud teemal pole ka käepärast, siis ma hetkel väga palju nõu ei oska anda. Halvale lauseehitusele on arutelus niigi palju tähelepanu juhitud, ei hakanud seda üle kordama. Või on sul mingi konkreetse lõigu või väite kohta küsimusi? Kyng 4. detsember 2011, kell 11:13 (EET)

:Aitäh selle eest. Kas sul oleks mahti ka RS-232 üle vaadata? See on mulle täiesti loetamatu. Äkki saad just neid kohti kohendada, mis on kõige hullemini arusaamatud. Siis ma ehk saaks jutu mõttest rohkem aru ja oskaks keeleliselt edasi parandada. Suur aitäh, kui viitsid. Adeliine 14. detsember 2011, kell 00:13 (EET)

:: mitte enne reedet. Mul on ka semestri lõpp :S.--Kyng 14. detsember 2011, kell 00:15 (EET)

::: Pika hilinemisega nüüd lugesin selle läbi. Minu meelest on see kirjutatud üsna ühetaoliselt, ehk ma ei suuda leida lõike, mis võiks olla segasemad kui teised. Ma arvan, et üldiselt on kirjutatud õiget juttu aga see sisaldab nii palju eriala termineid, et raske on aru saada, kui neid ei tunne. Ehk osakd välja tuua, mis sinu jaoks kõige arusaamatumad kohad on? Tegelikult tuleks terve tekst üle käija, aga see on väga suur töö: kõigepealt peaks ennast kogu teemaga väga põhjalikult kurssi viima jne.--Kyng 24. detsember 2011, kell 15:14 (EET)


Arutelu:Riistvarakirjelduskeel

See artikkel tuleks teisaldada pealkirja "Riistvarakirjelduskeel" alla.
Vt.
www.pld.ttu.ee/~raiub/projektid/Mikrotest.pdf
robootika.ee/mediawiki/upload/0/00/Rosin_magistrit66.doc
www.scribd.com/doc/13671509/Inseneeria-72008
--- 18.juuni 2012 11:50

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cs.ucsb.edu/~gaurav_mehta/reports/cs263.pdf
** In Riistvarakirjelduskeel on 2013-06-24 13:13:30, 404 Not Found
** In Riistvarakirjelduskeel on 2013-07-06 22:26:36, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:26 (EEST)


Arutelu:Marine Le Pen

Mida tähendab "Tal on kolm tütart nagu nende vanemailgi."?--Morel (arutelu) 18. juuni 2012, kell 17:26 (EEST)
Infokast kustutati ära, sest see on presidendi infokast. Ma panin infokasti tagasi, sest seal on info, mida tekstis pole. Kui tahate, pange mõni muu infokast või pange andmed teksti sisse (kus nad muide niikuinii peaksid olema). Andres (arutelu) 20. august 2012, kell 19:06 (EEST)

Seal siiski polnud sellist teavet, mis tekstist puudus. Võtsin uuesti ära. Tõsi, europarlamendi saadik ta enam ei ole, selle kirjutan sisse. Taivo 2. oktoober 2012, kell 15:58 (EEST)

:Vabandust, valiti europarlamenti tagasi. Siis pole vaja midagi muuta. Taivo 2. oktoober 2012, kell 15:59 (EEST)

:: Pole ju kogu info sees. Andres (arutelu) 2. oktoober 2012, kell 16:32 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.europarl.europa.eu/meps/et/28210/Marine_LE%20PEN.html
** In Marine Le Pen on 2013-06-24 12:16:48, 404 Not Found
** In Marine Le Pen on 2013-07-06 13:07:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:07 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.marinelepen2012.fr/
** In Marine Le Pen on 2013-06-24 12:16:48, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Marine Le Pen on 2013-07-06 13:07:16, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:07 (EEST)
----
Siin tehti parandus vaadete kohta. Tundub, et praegune pole ka õige. Niipalju kui ma teistest vikidest leidsin, ta ei poolda samasooliste abielu, ei poolda "mugavusaborti", kuid pole põhimõtteliselt abortide vastu. Eutanaasia kohta ei leidnud andmeid. Andres (arutelu) 14. mai 2019, kell 08:37 (EEST)


Arutelu:Käsurida

No ei ole ju ainult operatsioonisüsteemis, võib olla ka CAD süsteemis. Suuremal osal tänapäeva raalprojekteerimissüsteemidest on endiselt käsurida käskude ja nende parameetrite sh.koordinaatide sisetamiseks. See ei ole ainult süsteemitarkvara!
--- 19.juuni 2012 2:53

Kus see öeldud on, et käsurida on ainult süsteemitarkvara? Anthrax11 (arutelu) 19. juuni 2012, kell 17:19 (EEST)

: Aa jah, sul on õigus. Võtan tarkvara kategooria välja, sest käsurida ei saa vist konkreetse programmina käsitleda. Tarkvara kategooria all võiks olla kategooria "Tarkvara arhitektuur" vms, sinna sobiks käsurida panna. Anthrax11 (arutelu) 19. juuni 2012, kell 17:53 (EEST)

Käsuviip pole ilmselt sünonüüm. Vt e-teatmik: --Bioneer1 (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 16:29 (EEST)

Käsurida algab käsuviiba järel. Püüan parandada.


Arutelu:Kampaania

See on rohkem sõnaraamatuartikli moodi. Andres (arutelu) 21. juuni 2012, kell 07:48 (EEST)

eks see piir olegi mõnikord ähmane--Bioneer1 (arutelu) 23. juuni 2012, kell 20:37 (EEST)
Aktsioon võiks olla omaette täpsustusleht. Siia tulevad lingid kolmes tähenduses. Andres (arutelu) 21. juuni 2012, kell 07:52 (EEST)
Siia tulevate linkide puhul tuleks täpsustada, mis laadi kampaaniaga on tegu. Andres (arutelu) 21. juuni 2012, kell 08:01 (EEST)

kas termin (?) üritus on artiklit väärt? EKSSi järgi võiks arvata, et see pole artiklit väärt. Raamatukogusõnastikus () on seda defineeritud ja seal on nimetatud ka virtuaalüritust. --Estopedist1 (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 14:57 (EET)

On väärt. Andres (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 18:12 (EET)


Kasutaja arutelu:Sinikiri

Jõudu. Ilmselt on tarvilik väike selgitus Vikipeedia viite- ja lingisysteemi kohta.
# Viited (pealkirja all ==Viited== on artiklisse konkreetsete allikate taha sisestatud allikaviited. Need kogunevad (ja nummerdatakse) vastava pealkirja alla automaatselt, kui sinna on kirjutatud viitemall {{viited}} ning artiklisse lisatud viited kujul <ref>Jaagup Jänes "Jänesekasvatusraamat" Tartu: Küüliku Kirjastus, 1879, lk 89-98</ref>, <ref>Juss Jänes "Jäneste kasvatamine akvaariumis" OÜ Juss Jänese kodulehel (vaadatud 5. augustil 2016)</ref> vms (see jutt on natuke pikem, samale allikale korduva viitamise lihtsustamiseks on eraldi mall jne, aga sellest alustuseks piisab).
# Vaata ka on artiklis mainimata ja sestap ka linkimata Vikipeedia artiklid, millega tutvumine oleks siiski asjakohane. (Yldjuhul oleks mõistlik sellised teemad juba artiklis lahti kirjutada, siis pole artikli lõpus eraldi loendit tarvis.) Siselinkide ümber on kaks nurksulgu. Kui lingitava artikli pealkiri ja viitav fraas pole täpselt samad, saab need eraldada pystkriipsuga: [[3. november|3. novembrit]].
# Välislingid on lingid võrguallikatele väljaspool Vikipeediat, millele ei ole artikli yheski konkreetses punktis otseselt viidatud, kuid mis võiks pakkuda olulist lisainfot. Soovitav oleks, et viidatava allika põhiteema oleks ka artikli põhiteema (mitte nii, et see esineb vaid korraks pikas loetelus). Välislinkide ümber on yhekordsed nurksulud. Nende vahele jäävad link ja viidatava allika pealkiri: Talisibulad ajalehes Sibulad
# Kirjandus on paberallikad, millele linkida ei saa. Kui terve raamat ei ole artikli põhiteemast ja viidatakse ainult osale, oleks kena mainida ka peatyki, artikli või lõigu pealkirja; kui peatykil või artikli on eraldi autor, siis todagi.
Kõige lihtsam on muidugi võtta lahti mõni olemasolev artikkel ja vaadata, kuidas seal asjad tehtud on.--Oop (arutelu) 21. juuni 2012, kell 11:09 (EEST)


Arutelu:Janno Põldma

See ACTA-vastane väljaastumine on mu meelest ebaproportsionaalselt olulisel kohal välja toodud.--Morel (arutelu) 21. juuni 2012, kell 13:32 (EEST)

Aitab see, kui muust rohkem kirjutada. Andres (arutelu) 23. juuni 2012, kell 08:17 (EEST)
Tõstsin välja:

Põldmal pole väga lahke olnud YouTube-i monteerijatega, võttes üks hetk kõik platformil asuvad paroodiad, millest suurem osa olid õiglase kasutuse all kaitsud.
Peale seda kui mõned olid saanud oma videod tagasi ülesse YouTube-i abil võttis Põldma need teise identiteedi all maha, kuid videod said tagasi ülesse vaatamata.

Viitamata jutt. 194.150.65.25 13. august 2017, kell 00:31 (EEST)


Arutelu:Georgi Zažitski

Miks ta on loetletud artiklis Eestlaste olümpiamedalivõidud? --Oop (arutelu) 22. juuni 2012, kell 16:18 (EEST)

Ilmsesti ikka seetõttu, et ta esindas tollal Eesti NSV-d ja tegelikult Eestit esindas ta ilmselt kogu oma karjääri jooksul, sest alaga hakkaski ta ju siin tegelema. Ja ta elulugu lugeda, siis jõudis ta Eestisse elama juba vähem kui aastaselt...  -- Ahsoous 22. juuni 2012, kell 18:03 (EEST)

: Nojah, siis oleks hea see teksti lisada. Ma pyydsin tekitada mingi hädapärase miinimumi, pikaks tööks ei ole praegu mahti (ja pole ka minu teema). --Oop (arutelu) 24. juuni 2012, kell 12:59 (EEST)

: Kui ta ei ole eestlane, siis ta tolle pealkirja alla ei mahu. Andres (arutelu) 25. juuni 2012, kell 03:42 (EEST)

:: Ütleks nii, et siis aruta toda asja sealsel arutelulehel ja mitte siin. Võib ju olla, et too leht vajaks ümbernimetamist, aga see ei puuduta kuidagimoodi siinset artiklit. -- Ahsoous 25. juuni 2012, kell 08:43 (EEST)

::: Õige muidugi, nimetan tolle lehe ümber. Andres (arutelu) 27. juuni 2012, kell 14:11 (EEST)

Isikuartiklis peaks inimese sünnikoht kuuluma ju ikkagi oluliste andmete alla? Infokastist ei oska kõik seda võib-olla märgata. Astromaailm (arutelu) 26. veebruar 2024, kell 15:27 (EET)

Keda huvitab taoline detail, leiab selle kergesti infokastist või elulookirjelduse algusest. Ma ei usu, et artikli päises olev infokast on miski, mida lugejad ei märkaks. Sünnikoht on valdava osa inimeste puhul eraeluline seik, millel pole otsest seost isiku tähelepanuväärsusega ja erinevalt sünniaastast ei anna see kindlat konteksti - ajas rändamist pole veel leiutatud, ruumis rändamine on tavaline (asjakohase ruumilise konteksti annab riigi nimetamine, kus ta tegutsenud on, antud juhul ENSV ja Norra). Minnekon (arutelu) 26. veebruar 2024, kell 17:41 (EET)

:Paistab, et see eraeluline seik huvitab kõiki teisi Vikipeediaid peale ingliskeelse ja nüüd siis ka eestikeelse. Kui meil hakkabki süstemaatiliselt nii olema, siis on kuidagi kurb. Põhimõtteliselt leiab infokastist ka sünniaja ja muudki veel.--Astromaailm (arutelu) 26. veebruar 2024, kell 18:29 (EET)

::Sünniaeg nagu ma mainisin asetab isiku püsivasse ja sisukamasse konteksti kui sünnikoht. Ma saan aru, et igal inimesel (ka mul ja sul) võib olla erihuvi mingi detaili (sünnikoht, lapsed-vanemad-abikaasad, religioon, keelteoskus vm) vastu, mida tahaks kohe artikli avalauses teada saada, aga artikli koostamisel tuleb vaadata nende objektiivset olulisust - kas allikad tõstavad seda eriliselt esile; kas see on otseselt seotud isiku tähelepanuväärsusega ehk sellega, miks me tast üldse kirjutame; kas see annab olulist taustainfot keskkonna kohta, kus isik tegutses ja tähelepanuväärseid asju korda saatis; kas avalause on ainus koht, kuhu see info artiklis sobib. Sünnikoha puhul on reeglina vastus, et ei. Minnekon (arutelu) 27. veebruar 2024, kell 12:24 (EET)


Arutelu:Avaz Twist Tower

Mida peab toimetama? --Epp 23. juuni 2012, kell 00:59 (EEST)

Artiklis kasutusel olev fail :File:Sarajevo Twist Tower.jpg on Commonsist kustutatud ja kopeeritud siia :File:Sarajevo Twist Tower.jpg. Tuleb kontrollida, kas see pilt vastab mittevaba sisu kriteeriumitele. Commons fair use upload bot (arutelu) 3. august 2012, kell 15:46 (EEST)

Mittevaba pildi kandidaat Commonsist: [[:File:Sarajevo Twist Tower.jpg]]


Arutelu:Valgevenelased

"Valgevene linnades elavate valgevenelaste seas on levinud vene-valgevene segakeel trasjanka." Trasjanka on levinud rohkem just maaelanike hulgas. 90.191.119.98 26. juuni 2012, kell 11:48 (EEST)
Mulle tundub, et varasem tekst on üle kirjutatud.
Valgevenelased (endanimetus беларусы) on idaslaavi rahvas, Valgevene põhirahvas.
Neid on Valgevenes üle 8 miljoni, maailmas kokku üle 10 miljoni. Venemaal elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 521 443 valgevenelast.http://www.gks.ru/free_doc/new_site/perepis2010/croc/Documents/Vol4/pub-04-01.pdf
Nad räägivad peamiselt valgevene ja vene keelt. Levinud on ka vene-valgevene segakeel trasjanka.
Enamus valgevenelasi on õigeusklikud, kuid küllalt palju on ka katoliiklasi.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 12 579 valgevenelast, neist 6229 Tallinnas.Päring Statistikaameti andmebaasist

Kas mitte idaslaavlased ei ole mitte praeguste idaslaavi rahvaste esivanemad?
Kas "ruteenlaste" asemel peaks olema russiinid?
Eesti rahvaloenduse andmed on vist kaduma läinud. Andres (arutelu) 1. detsember 2015, kell 12:26 (EET)

Panin tagasi. --Metsavend 1. detsember 2015, kell 12:34 (EET)
----
Pildi allkiri võiks olla "Valgevenelaste ajalooline etniline territoorium."
----
"kuid alanud Esimese maailmasõja tõttu lükkus rahvusriigi rajamine edasi 1918. aastasse" Imelik lause. Kui Esimest maailmasõda poleks puhkenud, siis poleks ka 1918. a. seal tehtud katset omariikluse rajamiseks. Velirand (arutelu) 14. september 2016, kell 15:59 (EEST)

Muutsin sõnastust. 2001:7D0:87C3:8680:F8F0:E375:5D01:455C 15. juuli 2017, kell 12:52 (EEST)
----
"Valgevenelased räägivad emakeelena valgevene keelt." Pigem on tegelik olukord selline, et vene keelt räägivad nad emakeelena ja Valgevene keelt valdavad teise keelena. Velirand (arutelu) 15. juuli 2017, kell 09:39 (EEST)

Jah, siin peaks nüansirikkamalt kirjutama. Arvan, et ka Sinu sõnastus pole päris õige. Andres (arutelu) 15. juuli 2017, kell 11:56 (EEST)


Euroopa Liidu dokumente ja teisi valitsusasutuste dokumente pole mu meelest tingimata vajalik alati ümber sõnastada, vaid lihtsalt korrektselt viidata--Bioneer1 (arutelu) 30. juuni 2012, kell 13:31 (EEST)
Neid tekste on lubatud vabalt kasutada--AllanR  (arutelu) 1. juuli 2012, kell 19:22 (EEST)

Sõnasõnalised tsitaadid peaks olema jutumärkides. --Dr Oldekop (arutelu) 1. juuli 2012, kell 19:28 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/pdf/sum_en.pdf%20
** In Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustik on 2013-06-24 10:50:38, 404 Not Found
** In Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustik on 2013-07-05 22:06:45, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 01:07 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Euroopa ruumilise planeerimise vaatlusvõrgustik


Arutelu:Läti ajalugu

"1. veebruaril 1920. aastal jõustus Läti ja Nõukogude Venemaa vaheline vaherahu, pärast Läti sõjaväe ja Poola väeüksuste Ida-Läti vabastamist Punaarmee käest." Lauset võiks redigeerida. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 2. juuli 2012, kell 13:01 (EEST)
Esimene lause on halb. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 8. juuli 2012, kell 14:45 (EEST)

Artiklist ei selgu, kuidas siin manitud [[merevaigutee]] Läti ajaloos oluline on. Kaardi järgi ulatub see põhjas Kaliningradini. --[[Kasutaja:Minnekon|Minnekon]] ([[Kasutaja arutelu:Minnekon|arutelu]]) 11. juuli 2016, kell 11:02 (EEST)

Kas Ober Osti ulatuse kaart on korrektne? --Minnekon (arutelu) 4. mai 2019, kell 15:52 (EEST)


Arutelu:II liiga 2012

Andmebaasipäringus oli süntaksiviga. Selle võis tingida tarkvaraviga. Viimane andmebaasipäring oli:
    (SQL päring peidetud)
ja see kutsuti funktsioonist "SqlBagOStuff::set". Andmebaas tagastas veateate "1114: The table 'pc102' is full (10.0.6.50)".
---
Mis toimub? --Leedomargus (arutelu) 5. juuli 2012, kell 16:38 (EEST)
Ok, korras nüüd. --Leedomargus (arutelu) 5. juuli 2012, kell 16:39 (EEST)


Arutelu:Tallinnfilm

"1963. aastal loodud Eesti filmistuudio, kus tehti suur osa Eesti NSV mängufilme." Ja mis aastani tegutses filmistuudiona? Vist 1994. aastani. Ja termini "Eesti NSV mängufilm" kasutamine on imelik. See kõlab nagu Eesti NSV loomad või Eesti NSV ilmastik. 90.191.119.98 6. juuli 2012, kell 12:43 (EEST)

sõnastust on parandatud. Fraasi "Eesti NSV mängufilm" enam ei kasutata artiklis--Bioneer1 (arutelu) 11. juuli 2014, kell 22:04 (EEST)
Mis siin direktoritega tehti? 146.255.183.140 23. aprill 2017, kell 20:32 (EEST)

märksõna Tallinna Kinostuudio suunab siia. Ma suunasin siia ka märksõna Tallinna Kinofilmistuudio siia, ent on võimalik, et see nimi on ühest allikast levima hakkanud vigane nimekuju?--Estopedist1 (arutelu) 18. mai 2018, kell 11:17 (EEST)

Hi! Is there a complete list of movies with titles in Estonian? Zuiks made an article in lvwiki but could find only list in Russian. --Papuass (arutelu) 30. oktoober 2018, kell 10:36 (EET)


Arutelu:Raigo Toompuu

ma usun, et isiklik rekord on kahe aasta jooksul paranenud ja tänu sellele on ta selleaastases olümpiadelegatsioonis.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vesteinn.com/2506
** In Raigo Toompuu on 2013-06-24 13:05:53, 404 Not Found
** In Raigo Toompuu on 2013-07-06 21:24:55, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:25 (EEST)


Arutelu:Kuritegevuse tase

Intervikid ei ole täpsed. Adeliine 6. juuli 2012, kell 14:55 (EEST)

Keeleliselt on õigem "kuritegevuse määr", mida ka kasutatakse, kuid vähem. Adeliine 6. juuli 2016, kell 18:03 (EEST)


Arutelu:Pegasus (jõelaev)

Nojah, Pegasuste alt M-282 välja ei tulnud. Nadi lugu, vastvalminud artikkel ja juba läheb liitmiseks. Mis teha. --Oop (arutelu) 6. juuli 2012, kell 17:57 (EEST)
*Selle viite Pilt järgi tundub, et ametlik nimi on M-282, Pegasus on hüüdnimi, nagu Venes tava on - Sergey Rakhmaninov isegi kui laev registri järgi on Maršal Koševoi, paremat allikat, kui seda, Pilt ma ei näe, kas Sul on või lihtsalt sõna Pegasus meeldib rohkem? --PjotrMahh1 (arutelu) 3. oktoober 2012, kell 12:28 (EEST)

Kas hyydnimi kinnitatakse sildiga reelingu kylge? Samasuguseid fotosid, muide, on siinsamas artikliski, fotol ei ole selget tõendust, et kumbki neist ametlik või mitteametlik nimi oleks. Nime ametlikkust tuleks kontrollida mitte suvaliselt portaalifotolt, vaid Eesti laevakinnistusraamatust. Laevakinnistusraamatu päring ytleb: PEGASUS - 298PL02. Registriosa avatud 30.12.1998. Liik: Siseveelaev. Kategooria: Reisilaev. Kodusadam: Tartu. Ehitatud: 1958, Moskva, Venemaa, Moskva Laevatehas. Tehnilised andmed: Põhimaterjal: teras. Kandejõud (t): 13.30. Üldpikkus (m): 27.25. Omanik(ud): AS Tartu Sadam 10566323. (alates 10.03.2005). (Laevakinnistusraamat; sisselogimiseks nõutakse ID-kaarti.) Niisiis, kas sulle kõlbab riiklik register "või lihtsalt sõna "M-282" meeldib rohkem"? --Oop (arutelu) 3. oktoober 2012, kell 15:09 (EEST)

:Laevaregistri kohaselt on nimi "Pegasus", ex "Fr. R. Kreutzwald" (kuni 1993) ja mingit numbrit laeva nimena seal pole. Fotolt on näha, et nimi "Pegasus" on vööris ja sildil reelingu küljes. Laevakerele maalitud number ei paista asjasse puutuvat. Ssgreporter (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 00:50 (EEST)
Võtsin ära viite venekeelse laevandusportaali riverships.ru arhiiviversioonile: Pegasusest konkreetselt seal ei kõnelda ja laevatyypki on mainitud osaliselt pika loetelu yhe alapunktina. "Osaliselt" tähendab, et siinse viite järgi olevat Pegasus 544, loetelus on kirjas "Проекты 515, 544, 554: теплоходы типа "МОСКВИЧ" (М). Двухпалубные прогулочные и транспортные суда советской постройки 1948 - 60-х гг." Pole just eriti informatiivne, edasisi yksikasju lubav link aga ei tööta yldse. --Oop (arutelu) 9. oktoober 2012, kell 11:00 (EEST)
Samuti kustutasin totra viite, mille alusel keegi väitis, justkui oleks Pegasus "Hucki Jõelaev" ja selle omanik Huck Adventures. Viidatud fotol on nimelt kaks laeva - pildil on ka Atlantise klubi, seega võiks samahästi väita, et Pegasuse nimi on Atlantis ja omanik Olga Aasav. Kes vähegi guugeldada viitsib, võib Huck Adventuresi kodulehelt lugeda: “Hucki Jõelaev” on 8 m pikk , endine praam Tehumardi päästepaat, mis algselt oli ette nähtud 57 inimese päästmiseks. Kuna vana praam lõigati vanarauaks sai Huck ta endale ja on selle nüüd siiski 12 hingele registreerinud, et anda võimalust inimestel rohkem reisi nautida ja elust rõõmu tunda. Alus on varustatud  navigatsioonitehnikaga ja jõuallikaks on üliökonoomne ja loodussõbralik 30 hj diiselmeremootor. Seoses oma kerekujuga ta maailma kiireimate aluste hulka ei kuulu. Ilmselgelt ei saa yks laevuke olla yhtaegu 8 m pikk (Hucki Jõelaev) ja 27,25 meetrit pikk (Pegasus). --Oop (arutelu) 9. oktoober 2012, kell 11:28 (EEST)
* Hi, Oop. Kui see laev registri järgi on Pegasus, siis tuleb selle ka nimetada Pegasus mitte Pegasus M-XXX ja veel sel sügisel oleks hea supelrannal Tartus vöörinime M-numbriga eemaldada. Nimi Pegasus meeldib mulle loomulikult ka rohkem, kui mingi number, aga palun, ainult registri järgi ja viite sellele, tänan, s. h. ka piltide eest,--PjotrMahh1 (arutelu) 13. oktoober 2012, kell 23:49 (EEST)
P. S. Mis laevanimi oli 1958, originaal, ja kust tuli üldse see M-282, mis on selle nimi staatus, kas tehasenumber või ...?
P. S. S. ELis peaks igal jõelaeval ENI-number olema, mis ENI-number on Pegasusel? Vt. Jõekruiisilavade loend, või parem loe DSi Siin

Ma ei saa päris hästi aru: mis mure sul sellega on? Tahad sa ise minna laevalt silti lahti kangutama või nõuad, et mina seda teeks? Meie teda "Pegasus M-XXX" ei nimetagi ja mida teeb laeva omanik, on tema asi. Oma laev, kutsugu seda Pontuks või "Feldmarssal Johannes Adalbert Staliniks", kui tahab. Ta võib reelingu kylge ka Õllesummeri reklaami panna, ega laeva nimi sellepärast Õllesummer ole. --Oop (arutelu) 17. oktoober 2012, kell 18:28 (EEST)

Ei oska sellele küsimusele vastata. Vaatasin seda, mis trükitud Eesti Laevaregistrist leida oli. Merelaevadel on (Eesti) registrinumber ja IMO number, "Pegasusel" IMO numbrit ei ole. Ssgreporter (arutelu) 15. oktoober 2012, kell 00:41 (EEST)

=== Kaptenid ===
2004. aastal oli laeva kapten Viktor Palu,"Laev sõitis seitsmele paadile otsa" BNS, 26. juuni 2004 13:09 2011. aastal sai laeva kapteniks Rainer Napits.Jüri Saar "Pegasus ootab vee alanemist" Postimees, 30.04.2011

Kes parasjagu laeval kaptenina töötab, ei ole entsüklopeediline teave. Ssgreporter (arutelu) 3. jaanuar 2021, kell 01:19 (EET)


Arutelu:Harilik pune

Pakun, et ürdist võiks rääkida oregano nime all. Andres (arutelu) 10. juuli 2012, kell 09:24 (EEST)

Minu meelest pole põhjust seda osa taime puudutavast käsitlusest eraldi tõsta. Pikne 10. juuli 2012, kell 09:36 (EEST)

: Botaanika seisukohast mitte, aga kokanduse seisukohast küll. Andres (arutelu) 11. juuli 2012, kell 12:45 (EEST)

Punega tuleb olla ettevaatlik verevedeldajaid võtvatel haigetel, marevaani konkreetselt. Mõjub toimele halvasti.
Jüri


Arutelu:Tartu jõesadam

Ehkki ajalooliselt on selle tähtsus olnud märksa suurem, toimub Tartu sadamas laevaliiklus tänapäevalgi.

See tuleks teisiti sõnastada. Andres (arutelu) 11. juuli 2012, kell 09:52 (EEST)

Toimivat tanklat pole hetkeseisuga tervel Emajõel...

Ilmselt kunagi oli. Nüüd peaks Karlova sadamas väidetavalt jälle olema, see tuleks sisse kirjutada ja ka eraldi artikliks teha. Ja Tartu sadamaraudtee

Tartu sadam suunab siia. On ka AS Tartu Sadam. Kas see AS on tähelepanuväärne?--Estopedist1 (arutelu) 7. mai 2019, kell 09:47 (EEST)


Arutelu:Konservatiivide Klubi

Kas see eksisteerib veel? Adeliine 11. juuli 2012, kell 19:53 (EEST)
Kui uus klubi pole vana jätk, siis peaks uus eraldi artiklisse minema. Muidugi juhul, kui tegu üldse on Vikipeedias kajastamiseks küllalt tähelepanuväärse ühinguga. --Minnekon (arutelu) 9. november 2021, kell 00:43 (EET)
selle tänapäevase klubi kohta ei õnnestunud ajakirjandusest midagi leida. --WikedKentaur (arutelu) 1. juuni 2023, kell 12:22 (EEST)

21. septembril 2021 asutati Tartus Indrek Särje ja Sten-Hans Vihmari eestvedamisel mittetulundusühing Konservatiivide Klubi, mis peab oma eesmärgiks kaitsta ning edendada rahvuslikke ja konservatiivseid väärtusi Eesti ühiskonnas.
----
Mõttetu artikkel, võiks kustutada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 1. juuni 2023, kell 12:31 (EEST)

Tundub tõesti mitte piisavalt tähelepanuväärne, sõltumatuid allikaid, mille põhjal artiklit kirjutada, pole. ERR, Delfi ja Postimehe uudiste arhiivist ei leidnud selle kohta praktiliselt midagi. Minnekon (arutelu) 1. juuni 2023, kell 15:34 (EEST)


Arutelu:Thomas Thomson (botaanik)

Väga vähesed teavad, mis "asi" on Afganistan, inglises on määratult rohkem selle kohta kirjutatud; ja kui panna täna ja siin kirja, et oli Afg-s sõjavang ega siis ei "aita" (keda, mida, milleks...) enam ka see, kui kirjutad siia järele terve oopuse selle regiooni mäe-riikide hõimudest, kommetest ... --Toivo (arutelu) 12. juuli 2012, kell 22:53 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.unb.ca/herbarium/notes.html
** In Thomas Thomson (botaanik) on 2013-06-24 13:48:47, 404 Not Found
** In Thomas Thomson (botaanik) on 2013-07-07 04:08:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:09 (EEST)


Arutelu:Harilik pohl

*Vaccinium ×intermedium Ruthe, 1826 V. myrtillus X  V. vitis-idaea hübriid.
Mariina 29. detsember 2014, kell 19:20 (EET) alias Простота
----
Paluks viimased muudatused üle toimetada, et see ikka hea artikli kandidaadi taseme välja annaks.--Raamaturott (arutelu) 29. detsember 2014, kell 19:50 (EET)

Tere!

Artikli esiseljas on kirjapilt :

Pohlalehti ja - võrseid (Vitis idaeae folium et cormus) ning marju (Vitis idaeae fructus) kasutatakse droogina, mida korjatakse taimedelt kas varakevadel või hilissügisel ja kasutatakse bakterivastase vahendina sama moodi nagu leesikat.

Tänapäeval pole hariliku pohla kultiveerimine kuigi laialdaselt levinud. Peamiselt kultiveeritakse taimi marjade saamiseks, vähesel määral kasutatakse neid ka pinnakattena. Pohla kultiveerimisega alustati Skandinaavias 20. sajandi teises pooles. Esimene kultivar selekteeriti välja 1969. aastal Hollandis ilutaimedena kasvatatavate isendite hulgast. Esialgu kultiveeriti pohli vaid Euroopas; Põhja-Ameerikasse introdutseeriti esimesed kultivarid 1995. aastal. Nüüdisajal tuntakse üle 20 kultivari. Hariliku pohla kultivarid on nt Coral, 'Ida', 'Linnea', 'Sanna' ja 'Sussi'.

Tõstab immuunsust. Kasutatakse suhkurdiabeedi, hingamisteede ägeda põletiku korral ja mao- ja seedekulgapõletiku, neeru- ja põiepõletiku, liigesepõletiku jt põletike ning valude korral.
Hoiatus: ei sobi ägedate maksapõletike, neeru või põiepõletike korral.
Mariina: kultiveerimine võrdsustatakse peaaegu loodusliku kasvamisega ja selle liigitamine kasutamise alla ei tundu minu jaoks hea variandina...
Lisaks peetakse taimeravi puudutava osa 'droogi' all erialakirjanduses silmas metsikut harilikku pohla (minu arust) ja selle saaduseid seega käib 'Kasutusalad' artiklis droogiga koos (otsa järel)...
Ma ikkagi taastaks 'droogide' punased lingid, neist saaks siis põhjalikumalt kirjutada - pohlataime saadused toimivad mitmetele vähivormidele inhibeerivalt ja on antioksüdantse toimega, südamehaiguste leevendamisel, liigsöömise korral, 'maksa kaitsjana' jne...

Mariina 30. detsember 2014, kell 09:20 (EET) alias Простота

: Nõus, et pohlalehed ja -võrsed kui droog väärib omaette artiklit.

: Pohlamarjad ja Pohlad on sama asi. Minu meelest peaks olema eraldi artikkel nende kui toiduaine ja droogi kohta. Andres (arutelu) 30. detsember 2014, kell 09:27 (EET)
----
"Lähedased sugulased" on ebamäärane väljend. Jõhvikas kuulub teise perekonda. Andres (arutelu) 25. august 2020, kell 09:02 (EEST)
----
Välislink (http://www.terviseleht.ee/200134/34_pohl.php) ei tööta. Kuriuss (arutelu) 9. oktoober 2022, kell 19:50 (EEST)


Arutelu:Jaapani nulg

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www5d.biglobe.ne.jp/~UETA/32.jpg
** In Jaapani nulg on 2013-06-24 11:22:04, 404 Not Found
** In Jaapani nulg on 2013-07-06 03:56:13, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:56 (EEST)


Arutelu:Laululahing

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://publik.delfi.ee/news/laululahing/
** In Laululahing on 2013-06-24 12:00:39, 404 Not Found
** In Laululahing on 2013-07-06 10:22:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:22 (EEST)
----
Vaidlustan lause, et saateformaat pärineb Hollandist ja seda hoolimata viitest ja ka asjaolust, et selline saade oli esmalt just sealmaal kavas. Saate formaadi õigused kuuluvad vististi hoopis Rootsi firmale Friday TV.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 25. juuni 2014, kell 03:06 (EEST)


Arutelu:Väike prints

Hääletamine toimub siin: Vikipeedia:A-klassi artiklite kandidaadid


Arutelu:Naiste valimisõigus

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.elections.org.nz/study/education-centre/history/votes-for-women.html
** In Naiste valimisõigus on 2013-06-24 12:31:27, 404 Not Found
** In Naiste valimisõigus on 2013-07-06 15:46:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:47 (EEST)
Kas selline asi nagu siin viimati toimub lihtsalt igavusest või on sel mingi otstarve?146.255.183.85 11. veebruar 2017, kell 14:29 (EET)


Arutelu:Tessaloonika vaga Theodora

Kas pealkiri on kõige parem?--Morel (arutelu) 13. juuli 2012, kell 12:27 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.heiligenlexikon.de/index.htm?BiographienT/Theodora_von_Saloniki.html
** In Tessaloonika vaga Theodora on 2013-06-24 13:47:41, 404 Not Found
** In Tessaloonika vaga Theodora on 2013-07-07 03:56:35, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:56 (EEST)


Kuidas jõuda siia artiklist Ratsasport? Andres (arutelu) 14. juuli 2012, kell 09:40 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.fei.org/Pages/Default.aspx
** In Ratsutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel on 2013-06-24 13:08:37, 404 Not Found
** In Ratsutamine 2008. aasta suveolümpiamängudel on 2013-07-06 21:48:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:48 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Ratsutamine 2012. aasta suveolümpiamängudel


Arutelu:Van Alleni kiirgusvöönd

Pilt tuleb tõlkida--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 14. juuli 2012, kell 13:45 (EEST)

"Astronoomialeksikonis" (1996) räägitakse kiirgusvööndist kui mingi planeedi (ei pea just Maa olema) kiirgusvööndist--Bioneer1 (arutelu) 14. juuli 2012, kell 13:45 (EEST)

link artiklist Uraan tulebki valesti--Bioneer1 (arutelu) 14. juuli 2012, kell 13:59 (EEST)

Kas see pealkiri mitmuses ei peaks olema? -- Ahsoous (arutelu) 19. detsember 2012, kell 17:44 (EET)

Olen ise ka harjunud kasutama mitmusevarianti, kuid artikli käigus puutusin pidevalt kokku ka ainsuse versiooniga. Inglisekeelse artikli pealkiri on ka ainsuses (samuti Britannica sõnastikus). Tegelikult ei pannud isegi tähele, et kirjutasin selle ainsuses, aga arvan, et ei ole vaja muutma hakata, kui just keegi teadjam seda arvamust ümber ei lükka. Kerli207 (arutelu) 19. detsember 2012, kell 22:46 (EET)

Mehe nimes peaks "Van" vist suure algustähega olema, vähemalt teistes keeltes on. Tegu pole van Beethoveni "sugulasega".

Jah, parandasin. Andres (arutelu) 5. mai 2014, kell 11:26 (EEST)


Arutelu:Paul Mielberg

Kas Eestist lahkumise aeg ja surmakoht on pärit Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafilisest leksikonist? Viidatud Postimehe artiklis on teistsugused andmed. Pikne 14. juuli 2012, kell 17:45 (EEST)

http://www.eau.ee/~alo/pdf/jarvesoo/jarvesoo.pdf -Mardus (arutelu) 23. juuli 2014, kell 21:00 (EEST)


Kuidas siia pääseb leheküljelt Laskmine? Andres (arutelu) 15. juuli 2012, kell 08:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.issf-shooting.org/
** In Laskmine 2008. aasta suveolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:04, 400 Bad Request
** In Laskmine 2008. aasta suveolümpiamängudel on 2013-07-06 10:17:40, 400 Bad Request
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:18 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Laskmine 2012. aasta suveolümpiamängudel


Arutelu:Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingud

Minu meelest on definitsioon ebaloogiline. Andres (arutelu) 15. juuli 2012, kell 19:04 (EEST)

Nõus. Praegune pealkiri hõlmab tsivilisatsioone. Eluvormide kohta peaks korrektsuse huvides olema nt termin maaväliste eluvormide otsingud. Ilmselt peaks need siiski kuidagi ühte artiklisse integreerima--Bioneer1 (arutelu) 17. juuli 2012, kell 13:38 (EEST)

: Ma ei tea, neil on ikka erinev tähendus. Andres (arutelu) 19. juuli 2012, kell 11:51 (EEST)

search for extraterrestrial intelligence ehk SETI - ma ei tõlgiks seda tsivilisatsioonide otsinguks, pigem "intelligentse elu otsingud" vms.--Kyng (arutelu) 19. juuli 2012, kell 14:01 (EEST)

Seda ei tohikski tõlkida, kui pole tunnustatud terminit. Andres (arutelu) 19. juuli 2012, kell 14:18 (EEST)

: Tundub, et praegust terminti on siiski kasutatud.--Kyng (arutelu) 19. juuli 2012, kell 16:24 (EEST)

::võtsin termini "Astronoomialeksikonist"; siiski seal sisaldab termin ka sidekriipsu, s.o Maa-väliste...--Bioneer1 (arutelu) 21. juuli 2012, kell 10:52 (EEST)

Väga huvitav artikkel, tänud.
Osaliselt kattuv teema, võib-olla keegi sooviks tõlkida: http://en.wikipedia.org/wiki/Hypothetical_types_of_biochemistry


Kuidas saab siia artikli Sulgpall juurest? Andres (arutelu) 15. juuli 2012, kell 19:20 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.internationalbadminton.org/olympicsplayerlist.html
** In Sulgpall 2012. aasta suveolümpiamängudel on 2013-06-24 13:33:29, 404 Not Found
** In Sulgpall 2008. aasta suveolümpiamängudel on 2013-07-07 01:38:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:38 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Sulgpall 2012. aasta suveolümpiamängudel


Arutelu:Maakohus

teine lause on ilmselt eksitav kassatsioonkaebuse mõttes (VtMS 14. peatükk). Ave Maria (arutelu) 16. juuli 2012, kell 17:29 (EEST)

meil on mitu linki märksõnale maakohtunik, ent need peavad silmas vist ajaloolist alammaakohtu või ülemmaakohtu tegelast?--Estopedist1 (arutelu) 12. veebruar 2018, kell 10:53 (EET)


Arutelu:Murd

Eristatakse harilikke murde ja kümnendmurde, samuti ahelmurde. Andres (arutelu) 19. juuli 2012, kell 11:17 (EEST)

Kas :Valguse murdumine ja :Valguse murdumise seadus peaksid ka siin olema? suwa 30. jaanuar 2013, kell 18:15 (EET)

Kas võiks viidata ka keeletadusemõiste kohta :murre? suwa 17. märts 2019, kell 19:54 (EET)

:Neid asju pole põhjust siit otsida. Andres (arutelu) 17. märts 2019, kell 20:15 (EET)


Arutelu:Delfi (portaal)

Ma leian, et antud artikli all võiks olemas olla ka "Eesti veebilehed" kategooria, kuid kas kahte kategooriat on võimalik määrata ning kui, siis kuidas? Barzini (arutelu) 20. juuli 2012, kell 12:30 (EEST)

Sain. Barzini (arutelu) 20. juuli 2012, kell 12:54 (EEST)
----
Keelatud sõnade peatükk tundub olevat originaaluurimus, viide ei ole usaldatav. Andres (arutelu) 1. juuni 2014, kell 23:50 (EEST)

:Viidata tuleks pigem üle-eelmise nädala Eesti Ekspressile, kus ilmus artikkel kommentaaride modereerimisest.  Ssgreporter (arutelu) 2. juuni 2014, kell 00:41 (EEST)

:: Praegu pole üldse viiteid. Andres (arutelu) 29. aprill 2017, kell 12:58 (EEST)
----
Keelatud sõnad on ju testitavad. Pane kommentaariumisse mitte-ropud sõna "tibla" või "koloraado" kui ainult ühe neist sõnadest sisse toksides tuleb teade:
Teie eelmine kommentaar ei vastanud Delfi kommenteerimistingimustele.
Nõustu reeglitega
1. Kommentaaride avaldamine ja vastutus.
Delfi kommentaarikeskus on tehniline vahend, mis võimaldab kasutajatel avaldada oma kommentaare. Delfi ei toimeta kommentaare. Kommentaari autor vastutab kommentaari sisu ning avaldamise eest. Tasub teadvustada, et Eesti kohtupraktikas on lahendeid, mille kohaselt kommentaari autor on saanud kommentaari sisu eest karistada.
2. Mis on halvad kommentaarid.
Delfi keelab kirjutada kommentaare, mis ei vasta sisult hea tava reeglitele.
Need on kommentaarid, mis:
sisaldavad ähvardusi;
sisaldavad solvanguid;
õhutavad vaenule ja vägivallale;
sisaldavad üleskutseid ebaseaduslikele tegevustele;
sisaldavad isikuandmeid (isikukood, info isiku tervisliku seisundi kohta, kodune aadress, telefoninumber);
on kirjutatud teise isiku nime all;
sisaldavad teemaväliseid linke, spämmi ja reklaami;
on sisutud ja/või teemavälised;
sisaldavad ebatsensuursed väljendusi ja labasusi;
kutsuvad üles narkootikumide või relvade kasutamisele;
on kirjutatud võõrkeelsena või mitte ladina tähestikus.
Sellise sisuga kommentaarid eksivad hea tava reeglite vastu. Delfil on õigus sellised kommentaarid kustutada ja piirata nende autorite ligipääsu kommentaaride kirjutamisele. Inimestelt, kes rikuvad sihiteadlikult reegleid, võidakse võtta kommenteerimise võimalus.
3. Milline on hea kommentaar?
Hea kommentaar:
sisaldab lisainfot vastaval teemal
avaldab isiklikku arvamust koos põhjendusega
arvustab inimeste mõtteid, mitte isikuid endid
kommenteerib artikli tugevaid ja nõrku külgi
austab kommentaaride kirjutajaid ja lugejaid
on teravmeelne või huumorikas
4. Teata sobimatust kommentaarist. Notice-and-take-down.
Sobimatu kommentaari avastamisel palume sellest teavitada. Selleks on iga kommentaari küljes nupp "Teata sobimatust kommentaarist". Delfi lähtub kommentaaride jälgimisel notice-and-take-down printsiibist - kasutajat kutsutakse üles halvast kommentaarist teatama (notice), toimetus vaatab laekunud teateid ja reageerib vastavalt kommentaari kustutades (take-down) või heaks kiites. Toimetus jälgib laekuvaid teateid regulaarselt ja kõrvaldab reegleid eiravad kommentaarid esimesel võimalusel. Esmajärjekorras tegeletakse kasutajaid isiklikult puudutanud kommentaaridega.

See ongi originaaluurimus. Andres (arutelu) 2. juuni 2014, kell 07:49 (EEST)

:Nõus, see on originaaluurimus, aga kahjuks ei leia teaduslikke töid, mis kinnitaksid, et kommentaarium just sedasi seatud piirangutega toimib. Ainsad viited on Portaal "Delfi" kommentaariumis postitatud teated, et selle ja tolle sõnaga kommentaar ei lähe läbi. Jah, mina proovisin ja üks tuttav proovis, need sõnad ei lähe läbi.
Kuidas Wikipedias kajastada infot, mis ei põhine teadustöödel vaid lihtsalt kasutajakogemuslikul vaatlusel, kusjuures iga kasutaja saab seda järele proovida? Järele proovida saab seda senikaua kuni Urmo Soonvaldi juhitud Delfi portaal jälle kommentaariumis neid sõnu lubab.

Ametlikult ei saagi seda kajastada. Kui asjast ei ole kirjutatud, siis võib järeldada, et see on ebaoluline. Andres (arutelu) 2. juuni 2014, kell 23:24 (EEST)

:Kuidas ei ole asjast kirjutatud? Läbi aegade on "Delfi" kommentaariumites konkreetstselt öeldud, mis sõnad on keelatud, st. mis sõnu sisaldavad kommentaarid ei kuulu "Delfi" kommentaariumis avaldamisele.
Millegipärast Wikipeadia (isehakanud?) moderaatoritele need välja pakudud lingid vastavatele kommentaaridele ei kõlba.
Millegipärast kustutati wikipeediast lingid nendele "Delfi" kommentaaridele, mis teatavad mingi sõna keelamisest "Delfi" kommentaaris.
Kust kohast nüüd võetakse tekst "kui asjast ei ole kirjutatud" , kui asjast on kirjutatud. Kas asjast peab kirjutama Riigi Teatajas, et seda wikipedia (isehakanud?) moderaatorid tunnistaks?

Delfi kommentaarid ei ole Vikipeedia jaoks usaldatav allikas. Andres (arutelu) 9. juuni 2014, kell 01:10 (EEST)
"Keelatud sõnad" on originaaluurimus, see tuleks kustutada. Andres (arutelu) 9. juuni 2014, kell 01:12 (EEST)

Võtsin osa sellest jutust välja. --Epp 10. juuni 2014, kell 22:45 (EEST)
----
Ukraina Delfi osa on kustutatud, see tuleks viia ajaloo alla. Andres (arutelu) 12. juuni 2014, kell 17:24 (EEST)
----
3,9 miljonit unikaalset kasutajat kuus

"Unikaalset" - mida siin küll on mõeldud? 90.190.71.25 19. oktoober 2015, kell 16:34 (EEST)
Keelatud sõnad on siin endiselt sees. Andres (arutelu) 29. aprill 2017, kell 12:58 (EEST)

Võib olla vääriks siin äramärkimist? IMO tegemist on märkimisväärse sündmusega delfi ajaloos (uskuge mind, mul on 15 aasta pikkune delfi kogemus), sest nii otseselt pole delfi kunagi oma meelsust väljendanud ja teisitimõtlejaid/kriitikat vaigistanud. Pole varem juhtunud, et delfi oleks blokeerinud kommentaariumid ideoloogilistel või ärilistel põhjustel.

Sellest saaks kirjutada ainult sekundaarallikate põhjal. Andres (arutelu) 19. oktoober 2015, kell 16:40 (EEST)
----
Minu meelest tuleks kolm viimast lõiku kustutada, sest need on originaaluurimus. Andres (arutelu) 21. november 2018, kell 11:20 (EET)
Kas "mittekättesaadav" allikas on see? https://web.archive.org/web/20150315084222/http://etv.err.ee/l/paevakajasaated/vabariigi_kodanikud Vanad saatged võiks ETV arhiivist leitavad olla. Iseasi, et telesaatest mingi väite tõestust otsida on jube tüütu. --Ehitaja (arutelu) 20. veebruar 2019, kell 00:13 (EET)

Tänud, on täitsa olemas jah. Kuna ideoloogiliste erimeelsuste väite lisaja oli sama isik, kes siin ülalpool kogu teemat EKRE-vastase laimukampaaniana ja kriitika kustutamisena tõlgendas, siis ma arvan, et on põhjendatud skeptilise hoiaku säilitamine, kuni keegi videost täpse koha leiab, kus sellest juttu tehakse. Pealegi pole küsimus ainult võimalikus liig loomingulises originaali tõlgendamises, vaid jäi arusaamatuks, kelle vahel need ideoloogilised erimeelsused olid ja milles need seisnesid. --Minnekon (arutelu) 20. veebruar 2019, kell 02:10 (EET)
Kuna ühe osapoole tõlgendus esitati faktina, siis neutraalsuse huvides sai lisatud sõna "väidetavalt". Kuniks keegi toob välja konkreetse näite, et natsismi ja fašismi heroiseerimine tõepoolest ka aset leidis. PS: See ei pretendeeri mingile faktile, aga suletud kommentaarium oli Jaak Madisoni poolt natsi-Saksamaa majandusele positiivse hinnagu andmist kritiseeriva artikli all. Kommentaariumis olid kaks poolt: ühed põhjendasid Natsi-Saksa ökonoomika häid külgi, teised laitsid seda. Lõpuks leidis Delfi toimetus, et natsi-Saksamaa majanduse positiivne kommenteerimine on neonatsism (sama hinnang oli antud artiklis Jaak Madisoni seisukohale) ja sulgesid kommentaariumi. Seega see oli küll räige ideoloogiline tsensuur. Aga kuna andmed on netist läinud, tõestada ei saa,  siis jääme sõna "väidetav" juurde.

EKRE vastane laimukampaania ja kriitika kustutamine/blokeerimine "vihakõne" ettekäändel.

Neid portaale haldab vist OÜ Delfi Grupp? Ilmselt siin artiklis mainida ja ümbersuunamine teha?--Estopedist1 (arutelu) 13. märts 2019, kell 12:56 (EET)
----
"DELFI portaalide peamine missioon kõikides riikides on anda kvaliteetseid ja operatiivseid uudiseid suurele osale ühiskonnast," iseloomustab Delfit Ekspress Grupi koduleht.
Enesekohane hinnang (enesekiitus) välja. Ursus scribens (arutelu) 25. mai 2020, kell 18:25 (EEST)

Soovitakse viidet juhtumitele kus seksuaalvähemusi puudutavate teemade all on kommentaariume suletud või ei ole lubatud neid kommenteerida. Väga raske viidata. Võib ehk jah välja tuua eraldi artikleid mida kommenteerida ei lubata, aga kas see tõesti vajalik? Ja seda, et kommentaarium on kustutatud saab ehk viidata ainult lingiga veebiarhiivi, juhul kui see see üldse võimalik on, kui see näitab, et varasemalt kommentaarid eksisteerisid. Samas Delfi teeb seda üsna regulaarselt, viimati ei saa kommenteerida Peeter Rebast puudutavat lugu, ja kommentaarium kustutati loo all ennast mittebinaarseks (sootuks) pidavast tüdrukust.

Vaja on viidet usaldusväärsele allikale, mis väidab, et Delfi on kommenteerimist piiranud või sulgenud. Uurimuse üksikjuhtumite kohta peakski läbi viima see allikas. Meie ise siin Vikipeedias ei tohi hakata oma uurimusi läbi viima ja järeldusi-tõlgendusi tegema. Vaata ka Vikipeedia:Põhimõtted, eriti punkt 8: "Ära väljenda algupäraseid mõtteid või uurimustulemusi! Vikipeedia ülesanne on usaldusväärsetele kolmandatele allikatele tugineva informatsiooni vahendamine." --Minnekon (arutelu) 29. oktoober 2021, kell 21:08 (EEST)

Seekord tuli ka viide. Juba ette palun  mitte tähenärimis vikisõda alustada. 62.65.223.25 14. jaanuar 2022, kell 17:23 (EET)

On olemassündmus ja  viide algallikale, vajaduse korral võin lisada viited analoogsetele meediakajastustele kus kommenteerimine on olnud lubatud. 62.65.223.25 14. jaanuar 2022, kell 17:30 (EET)

:Ma ei näe seal artikli tekstis väidet, et Delfi sulgeb kommentaariume. Kui tahad öelda, et selle konkreetse artikli kommentaarium on suletud, siis esiteks tuleks väide nii sõnastadagi, aga teiseks on tegu Vikipeediasse sobimatu nn originaaluurimusega. Vikipeedia on koht, mis vahendab usaldusväärsetes allikates öeldut (sh mida nad Delfi kohta ütlevad), st meil kirjutajatena pole õigust hakata siin omapoolseid hinnanguid või tähelepanekuid veebientsüklopeediasse lisama. Kui tahad öelda, et konkreetse artikli kommentaariumi sulgemine on üks mitmetest näidetest, mis kinnitab üldistust, et Delfi sulgeb teatud juhtudel kommentaariume, siis on see samamoodi originaaluurimuslik järeldus. Ehk siis kokkuvõttes: lisatud väide võib olla korrektne, aga meil on vaja usaldusväärset allikat, mis esitaks sellesama väite ja mida me saaksime siin siis refereerida. Kui see kommentaariumi sulgemise teema peaks olema küllalt tähelepanuväärne, siis sellise allika ka leiaks. Lisaks: miks sa siia artiklisse pandud Delfi loole vale pealkirja panid? --Minnekon (arutelu) 14. jaanuar 2022, kell 22:06 (EET)

::Ma palusin mitte tähti närima hakata, aga ei aidanud. Ma olen natuke surfanud, sa oled ikka päris hull vikisõdalane... 85.253.139.50 16. jaanuar 2022, kell 21:40 (EET)

::Ei raiska siin sinuga sõdimisele aega, ei tasu ära. ütlen vaid nii palju, et  uurimus ja viide on sma hea kui need millele is EKRE  artikli all viitasid. Silmakirjatseja 85.253.139.50 16. jaanuar 2022, kell 21:42 (EET)

::Ja korista EKRE artikli alt siis viited natsismile viitavatele subjektiivsetele arvamusetele!  85.253.139.50 16. jaanuar 2022, kell 21:45 (EET)

::Ja sinu seisukoht ei pea paika, see on lihtsalt subjektiivne ja väär! 85.253.139.50 16. jaanuar 2022, kell 21:51 (EET)

::: Siin on oluline vahe: seal teises artiklis on allikaid refereeritud ilma ise asju juurde mõtlemata. Eespool on juba selgitatud. Kui tahad täpsemalt aru saada, siis võib-olla on abi põhjalikumast ingliskeelsest juhendist: :en:WP:OR. Pikne 17. jaanuar 2022, kell 20:22 (EET)
"Portaal on tuntud oma liberaalse kommentaariumi poolest, kus on lubatud ka anonüümsed või pseudonüümsed kommentaarid".  Ilmselt on mõeldud, et modereerimispoliitika on liberaalne, paljulubav, aga seda võib tõlgendada ka kui et kommentaaride sisu on liberalistlikust maailmavaatest kantud. Kus H. Luige artiklis täpsemalt see väide esineb, et Delfi on sellisena tuntud? Artikkel on pikk ja ma kohe ei leidnud seda kohta. --Minnekon (arutelu) 15. detsember 2022, kell 12:50 (EET)

Eks paljulubavus ja liberaalne maailmavaade on omavahel mõnevõrra seotud, aga konkreetne väljendus on tõesti mitmetimõistetav. Aitäh! --Kamma (arutelu) 15. detsember 2022, kell 13:18 (EET)


Arutelu:Teosoofia

Kurb kyll, aga praegusel kujul kirjeldab artikkel teosoofiat teosoofia vaatepunktist. NPOV.--Oop (arutelu) 22. juuli 2012, kell 13:48 (EEST)
Vähemalt pealkirjast "Teosoofia 19. sajandil" varasem osa tuleks välja visata.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.teosoofia.ee
** In Teosoofia on 2013-06-24 13:47:11, 503 Service unavailable
** In Teosoofia on 2013-07-07 03:52:36, 503 Service unavailable
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:52 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://teosoofia.ee/
** In Teosoofia on 2013-06-24 13:47:11, 503 Service unavailable
** In Teosoofia on 2013-07-07 03:52:45, 503 Service unavailable
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:53 (EEST)


Arutelu:Jooks

Jooksmine spordialana tuleks eraldi artiklisse tõsta, aga see vääriks ka omaette kategooriat kergejõustiku all. --Oop (arutelu) 23. juuli 2012, kell 21:22 (EEST)

Kui minna soomekeelse vikipeedia lehele 'hölkkä' .. siis leiate sealt märgi 'haamer ja kruvikeeraja'. Erinevalt meile kõigile hästi tuntud 'sirbi ja vasara' märgist tähendab see 'haamer/vasar ja kruvikeeraja', et vaadeldav artikkel ei vasta kõige paremini vikipeedia nõudmistele. Kuigi, minu arvates, et ole sellel artiklil nüüd häda niiväga midagi. Sörk ei ole ju asi, millest tasuks väga pikalt ja põhjalikult kirjutada.
Minu arvates sobiks 'kruvikeeraja ja vasara' märk hoopis artiklile 'jooks' .. kuna artikkel on väga lühike, kujutan ette, et tuhat korda lühem, kui ingliskeelne  ja sada korda lühem selle kui soomekeelne versioon. Lisaks on seal veel kirjutatud valgu pumpamisest vereringesse ja sealt edasi peaajju, mis nüüd .. ausalt öeldes.. tekitab natuke kahtlusi. Kõik ju teavad, et veri sisaldab valke, glükoosi, soolasid ja igasuguseid muid koostisosi, kuid kas nüüd seda tuleks jooksule keskenduvas artiklis niiväga rõhutada, jättes kõrvale jooksu, kui sellise. Ning ajus on üldiselt valku väga vähe. Erinevalt lihastest. Teiskeelsetes vikipeediates ma selliseid rõhuasetus ei leidnud.
Quam procedere?
Ja nüüd ma olengi natuke nõutu. Kui ma seda artiklit nüüd hoolega täiendama hakkaksin .. ei jääks algsest tekstist alles suurt midagi. Ja muidugi tekkiks mul jälle kiusatus lihtsalt tõlkida ära kogu see artikkel kas siis inglise või soome keelest. Pääskülaline (arutelu) 3. detsember 2022, kell 22:00 (EET)

Võid nii täiendada kui ka tõlkida, aga võimaluse korral ära kustuta olemasolevat, võid muidugi seda muuta.

See, kuidas organism jooksmisega kohaneb, on täiesti teemakohane. --Andres (arutelu) 4. detsember 2022, kell 00:50 (EET)


Arutelu:Kalju Mätik

Mida ta tõlkinud on, et on kategooria "Eesti tõlkijad"?--Morel (arutelu) 25. juuli 2012, kell 11:42 (EEST)

"Pärast taasiseseisvumist on ta töötanud tehniliste tekstide tõlkija ja toimetajana". Ega ainult raamatuid ei tõlgita. Inimene, kes päevad läbi tehnilisi manuaale tõlgib, on kah tõlkija. --Oop (arutelu) 25. juuli 2012, kell 12:44 (EEST)

:Ma ei märganud seda lauset.--Morel (arutelu) 25. juuli 2012, kell 14:07 (EEST)

Aga ta on töötanud ka Tallinna Polütehnilise Instituudi õppejõuna, vist automaatika kateedris. Kas keegi teab täpsemalt? --Juhan121 (arutelu) 25. juuli 2012, kell 13:10 (EEST)

Eesti Mereakadeemia õppejõud, vt. www.emara.ee/?id=1060&from_search=1&worker_id=381

Mente et Manu kirjutab "endisest Tehnikaülikooli õppejõust", ilmselt siiski TPI õppejõust?
vt. deepthought.ttu.ee/ajaleht/tp2003/25veebruar2003/Kalju.htm deepthought.ttu.ee/ajaleht/tp2003/11veebruar2003/kommunismivangla.htm

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.noorsupilinn.ee/08kollane_maja/kollane_matik.php
** In Kalju Mätik on 2013-06-24 11:34:37, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kalju Mätik on 2013-07-06 06:17:43, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:18 (EEST)


Arutelu:Rusthavi ringrada

Pealkiri võiks olla Rusthavi (võidusõidutrass). Andres (arutelu) 27. juuli 2012, kell 17:16 (EEST)

Minu meelest on tunduvalt sobivam pealkiri Rusthavi ringrada -- Ahsoous 2. august 2012, kell 16:37 (EEST)

kui algul öeldakse et trass ei ole rekonstrueeritud ja kaks lauset hijem et trass on täielikult rekonstrueeritud ei tekita see just usaldust -- [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoo]][[Kasutaja_arutelu:Ahsoous|us]] 2. august 2012, kell 16:40 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.1tv.ge/news-view/37425/en
** In Võidusõidutrass Rustavi on 2013-06-24 14:23:08, 404 Not Found
** In Võidusõidutrass Rustavi on 2013-07-07 22:49:25, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:49 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.primetimenews.ge/category/3/politics/news/4850/mixeil-saakashvili.html
** In Võidusõidutrass Rustavi on 2013-06-24 14:23:08, 404 Not Found
** In Võidusõidutrass Rustavi on 2013-07-07 22:49:35, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:49 (EEST)


Arutelu:Jaya

Koordinaadid:  4°4′44″S 137°9′30″E. Rehkendagu see ymber, kes neid malle tunneb. --Oop (arutelu) 28. juuli 2012, kell 14:54 (EEST)
Rööpnimedelt ümbersuunamised tarvis teha. Andres (arutelu) 28. juuli 2012, kell 15:49 (EEST)

Kasutaja:Oop tegi need ümbersuunamised--Bioneer1 (arutelu) 29. juuli 2012, kell 21:51 (EEST)

Välislingid pole eesmärk omaette. Praegused lingid paistavad olevat suvalised, nii võiks loetleda palju rohkem Google'i tulemusi, aga ilmselt pole see tarvilik. 88.196.241.249 30. juuli 2012, kell 09:09 (EEST)

Praegused kordavad ENG W "elusaid" linke, üks vist sai ITA W-st; mõeldud visuaalse ja informatiivse täiendusena.

"Jaya" peaks tõlkes indoneesia keelest tähendama "võidukas" --Toivo (arutelu) 30. juuli 2012, kell 09:18 (EEST)

:Yhe allika väitel anti selline nimi pärast seda, kui Indoneesia provintsi vallutas, võidu tähistamiseks. Aga ma pole päris kindel, kas see tõele vastab. Teiste allikate järgi võib see ka lihtsalt "kõrgeimat" tähendada. Urr seda teab, minu indoneesia keel on kiduravõitu. --Oop (arutelu) 30. juuli 2012, kell 10:24 (EEST)

:: Vaatasin praegu, et 'puncak' peaks tähendama tippu, mäetippu jpm; 'mägi' peaks olema indoneesia keeles 'gunung'; RUS Wi-s on viimane lause: "Название горы с индонезийского языка переводится примерно как Пик Победы." ...ja kui ennemini olid teised nimed, ju siis mingi võidu tähistamiseks ka nimetatud (Britannica: Jaya-Peak); siis peaks vist artikli alguses olema loetletud üles ka endised nimetused, nt kui mingi aja pärast järjekordselt ümber nimetatakse, siis on järjepidevus... --Toivo (arutelu) 30. juuli 2012, kell 10:37 (EEST)

::või siis, et esialgne nimetus hollandi maadeuurija Jan Carstenszooni nime järgi.

:::Mainituist esialgseim on Nemangkawi, aga mida peaks sealses keelte paabelis "algseks" pidama, kurat ise teab. See võib olla vaid yhe rahvakillu nimetus ja mul pole aimugi, kui "kohalikud" nad seal on (äkki saabusid umbes samal ajal kui Carszten?) või kui arvukad (1% mäeymbruse elanikkonnast? 10%? 90%?). --Oop (arutelu) 30. juuli 2012, kell 11:26 (EEST)

:::: Kui väljas/sees veel palavamaks läheb, siis ei ole ükski keel probleemiks...;-)PPS! Osundatud lause pärineb rtf vormingus faili 23. leheküljelt: "The Amungme refer to the mine area, including the glaciers and peaks, as Nemangkawi Ninggok, meaning ‘White [pure, holy] Arrow Peak’ (nemang = arrow; kawi = white; ninggok =  head or peak)" — BACKGROUND TEXTS FOR THE AMUNGME BOOK --Toivo (arutelu) 30. juuli 2012, kell 11:55 (EEST)

::::: Jah, puncak on 'tipp'. Jaya on 'võidukas', seda kasutatakse epiteedina, mida võib tõlkida ka kui 'hiilgav. Paapuale lisati ka epiteet Jaya: Irian Jaya. Mina paneks oma aruga pealkirjaks Puncak Jaya. EE 15. köites ja "Suures maailma atlases" on Jaya. KNAB-is seda pole, võiks küsida Peeter Pälli arvamust.  Andres (arutelu) 31. juuli 2012, kell 09:13 (EEST)

:::::: Kaalusin ka ennist mitut pidi ja otsustasin siis Jaya kasuks. Meil on neid "ozero Võrtsjarvi" kyllalt olnud, ei ole tarvidust ise uut juurde tekitada. Saame suurepäraselt seletada, et see on Jaya mäetipp. --Oop (arutelu) 31. juuli 2012, kell 12:35 (EEST)

:::::: Omadussõnalised nimed on minu meelest eriline juhtum, mis nõuab rohkem kaalumist. Andres (arutelu) 31. juuli 2012, kell 16:35 (EEST)

::::::: No see, et nimi on omadussõnaline, ei puutu sellesse, kas liiginimetuse peaks tõlkimata jätma. Sageli pole omadus- ja nimisõnadel yldse vahet, piir on nii või teisiti kunstlik. Praegu kukub välja nii, nagu oleks meil, ytleme, "Atlandi ookean" ja "ookean Pacific Ocean", sest see teine on omadussõna. (Jah, ookeanide puhul on meil traditsioon ja nõnda edasi, aga see on ainult illustreeriva tähendusega kujutuluspilt.) --Oop (arutelu) 31. juuli 2012, kell 20:27 (EEST)

::::::::: Jah, ma hakkasin ka mõtlema, et jõgede nimede puhul see nii ei ole: venekeelsed jõenimed on sageli omadussõnalised. Midagi nende omadussõnadega igatahes oli. Näiteks Blue Mountains tõlgitakse Sinimägedeks, mitte Blue mägedeks. Andres (arutelu) 1. august 2012, kell 03:40 (EEST)

:::::::::: Ma kahtlustan, et kõik sõltub suuresti traditsioonist. Tahtsin just ytelda, et Indoneesia kohanimede asjus meil traditsiooni pole, aga siis tuli Andres Saal meelde. Yks võimalus on tema teosed läbi lugeda ning sealt nimed kasutusse võtta. Las Päll nutab. --Oop (arutelu) 1. august 2012, kell 07:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.adventureindonesia.com/carstensz-erik.htm
** In Jaya on 2013-06-24 11:23:49, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Jaya on 2013-07-06 04:24:58, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:25 (EEST)


Kas mõnuaine = narkootikum? Mõnuaine tundub kuidagi väga kõnekeelne.--Morel (arutelu) 30. juuli 2012, kell 12:27 (EEST)

Eks seda sõna pruugitakse vist ikka ametlikultki, aga "narkootikum" oleks muidugi yhesem. Tekst vajab kõvasti toimetamist ja ylevaatamist koos artiklitega Kanep ja THC. --Oop (arutelu) 31. juuli 2012, kell 01:15 (EEST)
Tere Oop! Täna töine tegemine
aga
minu jaoks pisut liiga palju kategooriat: Narkootilised ained
teen ettepaneku (edaspidiseks, kui tööhoog jälle kätte(sse) liikumas siis) mina püüaks liigitada taimed, millede osadel on psühhoaktiivne (med =psühhotoopne eli vaimset tegevust mõjutav) toime inimestele (kas ka teistele organismidele hetkel ei tea) liigitada kategooriasse fütokemikaalid ja/või meditsiiniliselt olulised ravimtaimed ehk siis farmakognoosia)
aga jah praegu õiget terminit ei leia
kuid kui tsipa lisalugemist lugeda siis saab inimene aru, kus praegusel hetkel artikli pealkiri on etnohõnguline...
Artikkel: Kanep on narkootilise toimega mõnuaine, mis sisaldub kanepitaime seemnetes.
Narkootikumide kategooria jätaks sünteetiliselt toodetud psühhoaktiivsetele ning sõltuvust ja ......... lõppu ennustavatele ainetele, võrreldes millega on kanep
ei ma ei paneks võrdlust ja vikipeedia ka vist ei paneks
aga
kanepiseemned, lehed ning võrsed on looduslikud psühhoaktiivsed ained ning jah ravimtaimed..... ees siin lahti hektel mul A.Raali Maailma ravimtaimede entsüklopeedia" - lk 161---kanep on ohtlik , kui teda suitsetada suurtes kogustes. Kroonilise kuritarvitamise tüüpiline tagajärg on kurgupõletik, bronhiit, apaatia, mälu halvenemine, isiksuse allakäik ja häired suguelundite talitluses, millele hiljem järgneb impotentsus- ütleks , et keskmise meesinimese vananemisprotsessi enam-vähem arusaadavad ilmingud niimoodi haigust küll ei kahtlustaks.....
aga molekulaarne ning geneetiline tasand ja Kanepitaime kui biokeemilise indiviidi omadused?
Kanepitaimel ja tema erinevates osades on klassifitseeritud hulgaliselt nii psühhoaktiivseid - kui ka ravivaid ühendeid - jah just ravitoime -
toimeaineid rühmitatakse phytocannabinoids
aga ma võin eksida, nimelt püüdsin pere vanemale poisslapsele arusaadavaks teha miks madala vereõhuga inimestel pole soovitav kanepitaimeosi suukaudu sisse tõmmata (nikotiin käib ka suukaudu-legaalne narkootikum???) - vererõhk alaneb
ning ja kuigi võib-olla sõltuvusega probleeme ei teki
ei möödu kanepitõmbed tagajärgedeta------geenide polümorfism.......
ja kui hiljem elus võib ette tulla seisundeid kui valude korral läheb vaja tugevaid valuvaigisteid ja need enam ei mõju, retseptorid ja geenid ning ensüümipool juba na kulunud, mis siis?
ah mis ma pläran, igal inimesel on oma Elu suhtes teatav autonoomsus, näeme ju igapäevaselt inimesi, kes söövad ja/või joovad näituseks kolme ja või nelja inimese eest, nendega me ju ei pahanda ega nimeta neid vabatahtlikeks ja kiireteks viimsepäeva tegijateks....
*kanep (mõnuaine) ei võiks olla
aga mida võiks pakkuda
*kanep (uimasti, narkootikum)

:::med sõnastik lk 501 :narkootikum, uimasti , aine (ravim) mida kasutatakse selle meeleolule suunatud mõju tõttu ilma meditsiinilise näidustuseta...

:::med sõnastik lk 501 :narkootline -narkoosi tekitav, joovet tekitav, uimastus-.
*kannabinoidid (psühhoaktiivsed ained)
*kanep (ürt)
*kanep (droog)
*kanep (ravimtaim)
A.Raal, Maailma ravimtaimede entsüklopeedia:
lk 159:
Droog
Ürt (cannabis herba, herba Cannabis indicae) saadakse õitsvatelt või viljunud india kanepi taimedelt, mis kuivat.
Tuntakse kolme narkootilist saadust.
1.India kanep ehk ganja on India farmakopöa järgi droog, mis võib sisaldada kuni 10% vilju ja üle 3 mm jämedusi varsi või lehevarsi. Lama ehk Mumbai ganja kuulub paljudesse farmakopöadesse
lk 160
ümara ehk Bengali ganja saamiseks rullitakse varsi käte vahel.
2. Bhang (Hindustanis) ehk hašis (Araabias) koosneb nii isas-kui emastaimede oksakestest ja suurematest lehtedest, seda suitsetatakse Indias koos tubakaga või ilma. 3. Charas ehk churrus on vaik, mida on enim emastaimedel õite tupplehtedel. Vaiku saadakse ladvaosi käte vahel hõõrudes või vastu riiet pekstes; Am-s ja Eur-s tuntakse kanepisaadust kui marihuaanat, P-aafrikas on see kief,... Egiptuses hašis ...

India kanep ehk ganja tootmiseks on vaja eraldada isastaimed emastaimedest... edasi kogutakse viljastamata taimede vaigused ladvaosad ...jne.
Ürdis kannabinoidid (üle 60: Δ9-tetrahüdrokannabinool, kannabinool, kannabidiool, kannabidioolkarboksüülhape, kannabigerool, kannabigromeen, kannabidivarrin) jpt. aineid...
*vaik (kannabiool)
*viljades rasvõli (kuni 35%).....  .
*Viljades seega inimstele olulised rasvhapped: omega 6 rasvhapped, linoleic acid (LA), omega 3 rasvhapped, alfa-linoleic acid, suhtes 4:1 loetakse ideaalseks tervislikuks taimseks toitaineks)....

:"Mõnuaine" kohta. Mul on küll väga kahju, et igati positiivse konnotatsiooniga sõna "mõnuaine" on nüüd muudetud negatiivseks sõna "meelemürk" tähendusega (vt ÕS 2013, "mõnuaine"). Siiski paistab, et see on lihtsalt hellitusnimeline sünonüüm ja asjakohases õigusaktis (Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete meditsiinilisel ja teaduslikul eesmärgil käitlemine; narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirjad) seda ei kasutata.

Mul läks praegu šokolaadiisu ära: omaarust ka mõnulesin šokolaadi kui mõnuainega, aga nüüd tuleb välja, et see hoopis mürgitab meelt. Muide, kontrollisin EUR-Lexist ka, "mõnuaine" ei ole sealsetes õigusaktides leiduv termin. Järelikult on see lihtsalt kellegi leiutatud mitteametlik uduste piiridega sünonüüm. Kuriuss 29. september 2015, kell 17:56 (EEST)

: Tere armas Kuriuss!

: nojah neil annab 'tõestada', et šokolaad 'mürgitab' kuulmismeelt näituseks, mina olen selle koha pealt selektiivselt 'kurt-pime-tumm' ...

: Mariina 30. september 2015, kell 15:37 (EEST) alias Простота
--MastiBot!
Püüdsin eeltoodud linki avada ja ei avanenud, lugedes lõiku mis piirnes antud allikaga ja kuna kõrval oli veel teisi teksti kinnitavaid linke, siis eemaldasin, ka täna , mitteavaneva lingi:
*Rapport Roques sur la dangerosité des drogues
Mariina 8. juuli 2013, kell 08:36 (EEST)

Kanepiseemned, eriti Eestis ajalooliselt kasvatatud hariliku kanepi omad, minuteada mõnuaineid ei sisalda, seetõttu arvan, et nende kasutusviisidest kõnelev jaotis "Kanep toiduainena" käesolevasse artiklisse ei sobi. --90.190.113.12 21. aprill 2014, kell 11:25 (EEST)

Tere 90.190.113.12!

hetkel jääb arusaamatuks milliseid mõnuaineid harilik kanep ei sisalda ... võib-olla on eriload hariliku kanepi kasvatamisele siis rahvatervise osas pisut ülepuhutud ... Δ9 - tetrahüdrokannabinooli  näiteks on hariliku kanepi ürdis 0,25%...

meie esivanematel vast ei olnud kanepitembi söömisel eesmärgiks mitte joobumus vaid raske ja suure töö vahepeal saadi kõht seks korraks täis ja see võis juba häätunde tekitada...

Mariina 21. aprill 2014, kell 19:12 (EEST) alias Простота
----
"Toos" asendatud "tossiga". Andres (arutelu) 20. mai 2014, kell 07:45 (EEST)
----
Tere  217.159.160.58(arutelu)! (Keif on kanepi õielt kogutud tolm, kanepiõli ei pea olema ilmtingimata alkoholi põhine. Sisuliselt terve tabel oli raskesti loetav ja faktivigu täis. Viites ei ole midagi antud tabeli kohta.)
Ei olegi öeldud, et tabel on lõplik, puuduvad sünteetilised inimeste poolt valmistatud vormid jm.
Täna toodud raamatuviide ei avane lk 10 pealt seega ei saa kontrollida aga ma usun, et ma neid peast ei saanud võtta (kui peas neid ei ole siis ma järeldan, et neid ei saanud mina sealt ka võtta). See töö oli peretütre kooli uurimustöö abiprojekti raames ja siia niipea ilmselt keegi allikaid tagasi toomas ei ole ja vaevalt, et kanepisõltlased siit kõige efektiivsemat vormi otsimas käivad, seega minu arust on alltoodud tabel ülevaatlik - terminoloogia osa võib olla pisut kattuv A.Raal toob ära Bhangi (Hindustanis) ehk hašiš (Araabias) koosneb nii isas- kui emastaimedest oksakestst ja suurematest lehtedest ja seda suitsetatakse ja Am-s ja Eur-s on kanepisaadus marihuaana, P-Aafrikas kief jne...
Ain Raali "Maailma ravimtaimede entsüklopeedias", lk 159–161, on mainitud Δ9-THC sisaldus harilikus kanepis ja kultiveeritavas india kanepis.
Kanepi vormid (preparaadid)'Leslie L. Iversen , The Science of Marijuana, 2nd ed, Oxford University Press, lk 10, 2008. Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 28.06.2013)A.Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 159–161, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010

Nimetus	 	Taime osa	 	THC sisaldus (%-des)
marihuaana, kanep, bhang, ’’dogga’’, kief	 	lehed, väiksemad varred	 	4,0–6,0
’’Sensimilla’’ (ka ’’sensemilla’’)	 	naissoost õiekobarad (viljastamata)	 	9,0–12,0
Vaik (ingl k ’’resin’’)	 	hašis,’’charas’’, ’’polm’’	 	10,0–15,0
”Taimekasvatus” (’’skunk’’, ’’nederwiet’’)	 	siseruumides kultiveeritud taimed	 	10,0- 20,0
Hašišiõli ehk kanepiõli	 	Alkoholil baseeruv vaiguekstrakt	 	20,0–60,0
Mariina 19. aprill 2015, kell 13:10 (EEST) alias Простота
* Kanepivaik (ingl k ’’resin’’) hašis,’’charas’’, ’’polm’’
Charas is the name given to a hashish form of cannabis which is handmade in India, Pakistan, Nepal and Jamaica. It is made from the resin of the cannabis plant (Cannabis sativa or Cannabis indica).
During hand-harvesting, live cannabis plants' flowering buds (as opposed to dried plants/buds) are rubbed between the palms of the harvesters' hands, and by the end of the day one has perhaps 8 or 9 grams of charas.
Charas
* Hašišiõli on kanepitaimest valmistatavatest narkootilistest saadustest nagu kanep ja hašiš, kõige kõrgema THC-sisaldusega, mis olenevalt kanepiliigist võib ulatuda 10 – 30%-ni.Jim Fraser, Robin Williams, Handbook of Forensic Science, lk 117, Willian Publishing, 2009, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 19.01.2014) (inglise keeles)Ain Raal,"Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 161,Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010	jne...
Mariina 19. aprill 2015, kell 13:40 (EEST) alias Простота
----
"Meelemürk" ei ole vähem hinnanguline kui "mõnuaine". Kas mingit neutraalset sõna ei ole? Andres (arutelu) 23. september 2015, kell 20:13 (EEST)

Sõna "mõnuaine" tabab täpselt asja olemust ja mõtet: mõnu tekitada. On neutraalne. Ei ole hinnanguline, on funktsionaalne. 90.190.71.25 23. september 2015, kell 20:48 (EEST)

: Kui see on neutraalne, siis tuleb see taastada. Andres (arutelu) 23. september 2015, kell 23:23 (EEST)

:: Tere!

:: Võtame pisut mõtlemisaega - toimed on ühed nii nn narkootikumina tarbitaval kui nn meditsiinikanepil ja neid toimeid pole mitte vähe

:: aga hetkel ei leia ma seda konkreetset raamatut ülesse, kus olid toimed hoolsalt ära trükitud - seega siin on vahe aga kuidas selle vahe kirja saab ei tea - 'arstide loal' võib inimene kanepiuimas elada aga iseenda tarkuse kohaselt ei ole Eestis lubatud 'kanepiuimamõnus oleleda'...

:: Mariina 29. september 2015, kell 07:20 (EEST) alias Простота

: Nii "meelemürk" kui "mõnuaine" on kallutatud ja subjektiivsed, pigem "ravimtaim" http://tervis.postimees.ee/3239427/ravikanep-unustatud-iidne-ravimtaim surra
----
Ma hakkasin sissejuhatust kohendama. Esimene ja teine lause on omavahel vastuolus, ja järgnev ka ei haaku esimese lausega. Andres (arutelu) 25. oktoober 2016, kell 09:27 (EEST)
Ma püüdsin esimest lõiku kohendada ja andsin sellele niisuguse kuju:
Kanep ehk marihuaana on  kanepi perekonda kuuluva taime mis tahes osadest valmistatud mis tahes narkootikumi kohta, va kanepivaik."Meditsiinisõnastik" 327:2004.Riigikogu välisleping, ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtne konventsioon, Artikkel 1, Veebiversioon (vaadatud 20.01.2014) Marihuaanaks nimetatakse kuivatatud kanepiõisi, mida tarvitatakse suitsetades, aurustades või süües (lisades koogi- või jogurtiretseptidele kanepivõid).
Oma arust ma midagi sisuliselt ei muutnud. See muudatus pöörati ilma põhjenduseta tagasi.
Ma näen nüüd, et mul on siin üks hooletusviga: "narkootikumi kohta" asemel peaks olema "narkootikum". Andres (arutelu) 26. oktoober 2016, kell 17:32 (EEST)
Kanep ehk marihuaana on  kanepi perekonda kuuluva taime mis tahes osadest valmistatud mis tahes narkootikumi kohta, va kanepivaik."Meditsiinisõnastik" 327:2004.Riigikogu välisleping, ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtne konventsioon, Artikkel 1, Veebiversioon (vaadatud 20.01.2014) Marihuaanaks nimetatakse kuivatatud kanepiõisi, mida tarvitatakse suitsetades, aurustades või süües (lisades koogi- või jogurtiretseptidele kanepivõid).
----
teiste nimede seas tuntud ka kui marihuaana,

Kuidas siis seda teisiti mõista kui sünonüümsust? Andres (arutelu) 27. oktoober 2016, kell 00:05 (EEST)

Minu meelest on inglise vikis öeldud just seda, et tähenduses, milles artiklis on sõna cannabis kasutatud, kasutatakse muude nimetuste seas ka sõna marijuana. See ongi sünonüümia. See, mida need sõnad eesti keeles tähendavad, on iseasi. Andres (arutelu) 27. oktoober 2016, kell 00:13 (EEST)
Mida viide 2 on mõeldud tõendama. Ma ei leidnud sellest seadusest midagi, mis esimest lauset tõendaks. Andres (arutelu) 27. oktoober 2016, kell 00:15 (EEST)
----
Vaidlustust tuleb viidetega põhjendada.
Kui "meelemürk" ei ole neutraalne, mida Sa selle asemele soovitad? Andres (arutelu) 8. aprill 2017, kell 23:29 (EEST)

Kanep (THC sisaldusega üle 0,5%). Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 01:39 (EEST)

: Leian, et (meelemürk) või (narkootikum) on sobilikumad. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. aprill 2017, kell 02:25 (EEST)

::Tegemist on entsüklopeediaga, seega jääme ametlikuks. Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 02:55 (EEST)

:::Vikipeedia pealkirju ei määrata ainult ametlikkuse järgi. Muuseas eelmainitud variantidest on ilmselt veel parem "Kanep (uimasti)". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. aprill 2017, kell 03:07 (EEST)

::::On kahte sorti (indica ehk siis uimastav ja sativa pigem ergutav) Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 04:59 (EEST)

::::: Tere!

::::: Kanep (THC sisaldusega üle 0,5%) - kas see on farmakoloogiliselt terve? Mina püüan taimesaaduste bioaktiivsete toimete juures lähtuda Ain Raali trükis ilmunud raamatutest... kas kanepiarmastajad käivad biokeemilised testid kaasas ja enne ei tarbi kui THC on üle 0,5%? Vast mitte ... nimega vanderdamine ei muuda kanepitaime tarbimise iseloomu, kui temalt narkojoovet palutakse siis küllap selle taimelt ka saab. Ain Raal oma farmakognoosia õpikus kirjutab nii, lk 324: Kanep narkojoobe tekitajana. Suu kaudu manustamisel saabub kanepi psüühikat mõjutav toime u 30 kuni 60 minuti pärast. Keskmine ühekordne suukaudne annus on 0,1 g droogi. Suitsetamisel algab toime mõne minuti jooksul. Kanepit kombineeritakse tubaka, tähklavendli, hariliku naistenõgese või hariliku pune droogiga. Sigaret sisaldab tavaliselt 0,5 -1 g droogi, mis vastab 5-10 mg Δ9-tetrahüdrokannabinooli sisaldusele.
Narkootilise toime tõttu põhjustab sõltuvust. Suurtes annustes suitsetatuna põhjustab 2-3 tundi kestvaid nägemis- ja tundehallutsinatsioone. Harvadel juhtudel tekib äge mürgistus: iiveldus, oksendamine, südamehäired jne... .

::::: niisiis kuidas me täna võtame, kas sada kanepisuitsu THC sisaldusega üle 0,5%? Jääb ära...

::::: Mariina 9. aprill 2017, kell 07:26 (EEST) alias Простота
Mis mõttes on see ametlik nimetus?
Minu meelest on see pealkirjaks sobimatu. Täpsustust on tarvis selleks, et eristada seda taimest (taimeperekonnast). Andres (arutelu) 9. aprill 2017, kell 08:21 (EEST)

:::::: Tere, Andres!

:::::: Pakun taimesaaduse, keda narkootiliste sisuga hüvede nimel tarbitakse, artiklialuseks Kanep (narkotaim)...

:::::: Mariina 9. aprill 2017, kell 08:28 (EEST) alias Простота

::::::: Soovitakse võimalikult neutraalset nimetust, ja jutt ei ole taimest, vaid taimesaadusest. Pakun pealkirjaks [[Kanep (psühhostimulant). Andres (arutelu) 9. aprill 2017, kell 08:41 (EEST)
See oleks kuidagi liiga spetsiifiline, just see "psühho" osa. Palun põhjenda. Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 11:46 (EEST)

::::::::::::::: Artiklis Dopamiin nimetatakse kanepit nii, ma ei tea sellest rohkem midagi, aga mulle tundub see neutraalne.

::::::::::::::: Mis mõttes see on liiga spetsiifiline?

::::::::::::::: Minu poolest võib pealkiri olla ka Kanep (aine). 194.150.65.194 9. aprill 2017, kell 12:19 (EEST)

: Halb pealkiri, aga ega see eelminegi polnud suurem asi. Iseenesest äkki kõlbaks pealkirjaks lihtsalt Marihuaana?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. aprill 2017, kell 13:42 (EEST)

:: Eestikeelsetes teatmeteostes öeldakse, et marihuaana peab olema valmistatud india kanepist.

:: Minu meelest peaks nimetus olema ikka kanep. 194.150.65.194 9. aprill 2017, kell 14:02 (EEST)

:: Vaatasin ka TEA entsüklopeediat, seal on öeldud "enamasti india kanep". See, mis on artikli alguses defineeritud, on küll marihuaana.

:: Pole selge, mida sõna "kanep" üldse tähendab. Mul ei ole andmeid, et see käib ainult marihuaana, mitte hašiši kohta. 194.150.65.194 9. aprill 2017, kell 14:52 (EEST)

::Äkki spetsialist vastab http://ravikanep.ee/2017/04/kohtumine-kanada-kanepiravi-eksperdiga/ Minu meelest on hašiš kokkusurutud õietolm. Kanepivaik ja -õli on ka ehk kuidagi seotud. --Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 14:54 (EEST)

::: Kuidas see asjasse puutub?

::: Jutt on sellest, mida eesti keeles kanepiks nimetatakse. EKSS-ist ei saa abi, sest seal (ja ÕS-is) üldse samastatakse marihuaanat ja hašišit (erinevalt VSL-ist ja TEA-st). 194.150.65.194 9. aprill 2017, kell 15:07 (EEST)

::::Kanep on kanep on kanep. (minu arvamus). Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 15:59 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Kanep (THC sisaldusega üle 0,5%)


Arutelu:Kalmer Tennosaar

Kahtlen selles. Või on ta selle ise kirjutanud? Andres (arutelu) 1. august 2012, kell 02:11 (EEST)

"Tema lauludest on tuntuim "Vana klaver" (Suusabaasis on tantsupidu)." Tänapäeval on see jah tema lauludest üks tuntumaid. Kuid vaevalt et tol ajal. 90.191.119.98 1. september 2012, kell 17:05 (EEST)

Mille põhjal Sa seda ütled? Tol ajal muidugi mitte, muidu ma teaksin seda laulu. Andres (arutelu) 2. september 2012, kell 07:36 (EEST)

Kuidas sündis «Suusabaasis on tantsupidu…»
sõnad Uno Laht, viis Gennadi Podelski Lindaliisu (arutelu) 23. november 2018, kell 08:15 (EET)
----
Miks Kalmer Tennosaar on filminäitlejate loendis? Velirand (arutelu) 26. aprill 2021, kell 21:39 (EEST)

https://www.efis.ee/et/inimesed/id/3374/ --46.131.59.204 26. aprill 2021, kell 22:37 (EEST)

: Jah, lühifilmis "Igaühele oma" oli tal episoodiline roll. Aga kas selle tõttu saab teda filminäitlejaks nimetada. Velirand (arutelu) 26. aprill 2021, kell 23:20 (EEST)
--------------
Mingi segadus on tema Valgetähe teenetemärgiga. Artiklis puudub viide, kust pärinevad andmed, et ta sai 2001. aastal Valgetähe IV järgu. Telekraadi andmebaasi andmetel ei saanud ta IV järku, vaid medaliklassi Valgetähe. Kuriuss (arutelu) 26. jaanuar 2024, kell 15:42 (EET)

See link Eesti tänab 1995–2001. näitab, et tal on Valgetähe IV klass, antud veebruaris 2001.Teomees (arutelu) 26. jaanuar 2024, kell 16:56 (EET)

: Segadust siin tõesti ei ole ja alati tasub kontrollida algallikaid, vt https://president.ee/et/teenetemargid/teenetemarkide-kavalerid/14802-kalmer-tennosaar Vead tulevad tihti teisestest allikatest ja vahendatud viidetest.--VillaK (arutelu) 26. jaanuar 2024, kell 18:10 (EET)

:: Suur tänu linkide eest! Lootsingi, et kellelgi on need käepärast. Eks ma siis annan Telekraadile teada, et seal tuleks parandus teha. Kuriuss (arutelu) 27. jaanuar 2024, kell 04:07 (EET)
----
Pakun, et võiks olla "mees-telediktor". Ma ei saanud tükk aega aru, lugesin "meestele-diktor". --Andres (arutelu) 20. mai 2024, kell 00:01 (EEST)
----
Kuskil on jutt tsensoriks olemiseks. Tuleb kasutada kas lihtsalt lühendit Glavlit või asutuse täisnime, praegune pole õige. Tsensor küll, aga kuidas seda ametlikult nimetati? --Andres (arutelu) 20. mai 2024, kell 00:39 (EEST)
----
Kas "Ooperiballis" pani ta end ise proovile või ta pandi proovile? See lõik tuleb pisut asjalikumaks kirjutada. Ma pole kindel, et korüfeesid ja nende nägemist on tarvis mainida. --Andres (arutelu) 26. mai 2024, kell 07:43 (EEST)

See oli mitmepoolne proovilepanek, mul on nagunii plaanis seal veel sõnastust kohendada. Muusikalavastuse korüfeede tööprotsessiga tutvumine praktikas oli ühtlasi lavalise esinemise ja artistikoolituse osa, mis tal poolelijäänud konservatooriumihariduse tõttu oli seni saamata jäänud. Oli inimesi, kes soovisid talle seda (kontsi poolelijäämisest hoolimata) õpetada, ja oli inimesi, kes tahtsid teada, kas saavad hakata teda Estonia muusikalavastustes rakendama; tal endal oli soov katsetada oma lavahäält ja näha muusikateatri töö kulissitaguseid. See oli tema kui lavaartisti hariduses üsna tähtis detail, aga kogu selle olukorra selgitamine viiks artikli proportsiooni tasakaalust välja. Kuriuss (arutelu) 26. mai 2024, kell 13:11 (EEST)


Arutelu:Satelliiditaldrik

Satelliiditaldriku kohta on kasutatud nt ka väljendit "satikas", praegugi vist kasutatakse, slängis, nii et edu "loomingupuhangute" väljendamisel...--Toivo (arutelu) 1. august 2012, kell 21:17 (EEST)

See on TTSSi järgi paraboolantenn, satelliiditaldrik on ÕSi järgi argikeelne. 88.196.241.249 1. august 2012, kell 21:36 (EEST)

: Paraboolantenni alla peaks käima nt ka "Search radar" (vt Paraboolantenni tüübid) jpm spetsiifilised antennid; EKI EKSS "satelliiditaldriku" suhtes argikeelsust ei maini.--Toivo (arutelu) 1. august 2012, kell 22:04 (EEST)

: Lisaks, nt ka artikkel "parabolic antenna" näib sama meelt olevat --Toivo (arutelu) 1. august 2012, kell 22:12 (EEST)
Puudub taldrik. Andres (arutelu) 2. august 2012, kell 08:40 (EEST)
----
Öeldakse "sidesatelliit", kuigi siin on võõrsõna. Andres (arutelu) 2. august 2012, kell 21:36 (EEST)

Võib-olla siis kasutada "tehiskaaslast" tunde järgi, sünonüümina; EKSS-s mõlemad olemas--Toivo (arutelu) 2. august 2012, kell 21:42 (EEST)

...kusjuures ise ka ütlesin, "sidesatelliit", enne kui kirjutama hakkasin ja eelnevalt kontrollisin... ;-)  --Toivo (arutelu) 2. august 2012, kell 21:56 (EEST)

: "Tehiskaaslane" küll, kuid mitte "sidetehiskaaslane".  Andres (arutelu) 2. august 2012, kell 23:08 (EEST)

:: --Toivo (arutelu) 2. august 2012, kell 23:13 (EEST): sidetehiskaaslane — raadiosignaale peegeldav v. võimendav Maa tehiskaaslane, sidesatelliit. Geostatsionaarne sidetehiskaaslane. Elliptilisel, ringorbiidil tiirlev sidetehiskaaslane.

::: Jah, sõna on olemas, aga kasutatakse seda väga harva. Kui artikkel tuleb, siis võib ümbersuunamise teha. Andres (arutelu) 2. august 2012, kell 23:26 (EEST)