Kasutaja arutelu:Boy

Tere tulemast Vikipeediasse, Boy! Andres 20:20, 3 Oct 2004 (UTC)

Tere! Ilus pilt see :Pilt:Jaani-seegi-kirik-2004.jpg. Ole hea ja lisa pildile ka kelle tehtud/kust pärit info. n.ö. copyright-i märge. Muidu võib see siin veel kustutamisele minna, siinsete reeglite järgi. --TarmoK 22:17, 19 Feb 2005 (UTC)

Tänud, et mainisid, pilt on enda tehtud. Katsun järgmine kord kopiraidi meeles pidada. Muide, kas kuskil on kirjas mingi juhend, millele võiks piltide lisamisel toetuda? Näiteks kas nõukogudeaegsete raamatute pildid on kopiraiditud - kui ma näiteks midagi neist skännin kas peaksin vastava kirjastuse õigusjärglase poolt pöörduma, et luba saada? Kas (inglise) wikist võib rahumeeli pilte kopeerida või tuleks ka sealt küsida? jpm.... Piltidega artikklid tunduvad kuidagi "elusamad".

: Inglise ja teistest vikidest võid rahumeeli võtta. Ametlike reeglite järgi tuleb siia pildilehele kopeerida kogu tekst, mis seal pildilehel on, ning sealse pildi pealkiri/aadress. Fotod, mis on tehtud enne teatud aega (umbes 1920, täpselt ei mäleta), ja reprod piltidest (maalidest jms, kuid mitte skulptuuridest), mis on tehtud enne teatud aega (ka midagi sinnakanti vist), on vabalt kasutatavad. Allikas uleb siiski märkida. Raamatuillustratsioonidega on ka mingi sarnane asi. Täpselt vaata inglise vikist, seal on ülsikasjalised selgitused. Nõukogudeaegsete piltide osas mul kindlust ei ole. Ühe teooria järgi on enne Berni konventsiooniga ühinemist (millalgi 1970. aastatel) ilmunud materjal vabalt kasutatav, aga ma ei tea, kas see teooria vett peab. Keeruliseks teeb asja see, et me peame arvestama nii USA kui ka Eesti seadusi. Tarvis oleks eksperti. Andres 22:59, 19 Feb 2005 (UTC)

:: Selge, üks küsimus on veel. Kuidas kombeks on: Kas teistest wikidest kopida pilt (nii et saab kasutada "Pilt" tag-iga), või viidata?  Esimesel juhul on võimalik seda vähe mugavamalt (ja standardsemalt) artiklis kasutada. Teise võimaluse kasuks räägib vähesem vaev (ja "hüperlinkimise filosoofia" ;-)).

::: Inglise vikist eesti vikisee kopeerimise asemel, eelistaksin ise vaadata esmalt, kas Wikimedia Commonsis ei ole seda pilti juba ja kui ei ole ja inglise vikis copyright on korras siis kopeerida inglise vikist hoopis Commons-isse ja linkida sealt pilt. Niimoodi saavad ka teised vikid seda pilti kasutada ja ise võib leida teisigi pilte samale teemale. (+ ära jääb ka see et sama pilt on mitmes kohas)

::: Eesti vikis saab siis linkida sinna Commons-isse samamoodi kui eesti viki piltidelegi, lihtsalt Pilt: asemele Image:. Et nõnna: Pilt:pildiNimi.png asemel kirjutada Image:pildiNimi.png --TarmoK 23:16, 19 Feb 2005 (UTC)

:::: Aga kui Commonsisse ei taha panna, siis on seni heaks tooniks olnud kasutada esimest varianti. Kui keegi (näiteks mina) kasutab teist varianti, siis keegi laadib pildi ikka lõpuks üles. Andres 23:21, 19 Feb 2005 (UTC)

::::: Panen siia veel paar linki endale referentsiks inglise wikisse: Fair Use http://en.wikipedia.org/wiki/Image_copyright_tag (küll eesmärgilt vähe teine lehekülg aga muuhulgas sisaldab ka natuke infot vabade piltide osas). Huvitav, kas eesti wikis mõni jurist ei figureeri, kes meie autoriõiguste osas mingit kindlat seisukohta oskaks võtta?

:::: Andres, pead sa silmas (oma) linkimistel täis URL-iga (siis selle pika aadressiga, mis algab http://...) või Image:pildiNimi.png -varianti? --TarmoK 23:46, 19 Feb 2005 (UTC)
=== Piltide nimetamisest ===
Võiksid üle vaadata need viimased pildi mida kopeerisid? Näiteks :Pilt:Er6 copy.jpg, esmalt oleks hea need Windowsi lisatud "copy" tekstid eemaldada ja kasutada pikemaid rohkem kirjeldavaid nimesid: näiteks Anführung zu der Esthnischen Sprach_1637.jpg(?) ... proovime ka piltide nimed hoida korras nagu artiklite nimed :o) --TarmoK 20:23, 26 Apr 2005 (UTC)

Tegelikult ei muutnud ma faili nimesid teadlikult, kuna polnud minu tehtud failid. Tegelikult vist oleks pidanud küll. --Boy 23:02, 26 Apr 2005 (UTC)
=== :Pilt:Vabadusrist.gif ===
ole hea ja lisa ka kust see pilt pärit on (URL)
Sellistele piltidele võiks mingisuguse "templi" teha (nagu commonsis, näiteks :commons:Template:PD-BritishGov, veel), lihtsam märgistada --TarmoK 11:35, 11 juuli 2005 (UTC)

Tegelikult ei muutnud ma faili nimesid teadlikult, kuna polnud minu tehtud failid. Tegelikult vist oleks pidanud küll. --Boy 23:02, 26 Apr 2005 (UTC)

ImageSize  = width:1000 height:280
PlotArea   = left:90 right:40 bottom:40 top:40
Period     = from:1150 till:2050
DateFormat = yyyy
AlignBars  = justify
TimeAxis   = orientation:horizontal
ScaleMajor = gridcolor:black increment:100 start:1150
BarData=
  bar:Gooti
  bar:Renessanss
  bar:Barokk
  bar:Klassitsism
  bar:Rokokoo
  bar:Romantism
  bar:Hilisromantism
  bar:Modernism
Colors=
  id:lgray value: gray(0.9)
  id:dgray value: gray(0.5)
PlotData=
  width:23
  align:center
  fontsize:S
  bar:Gooti color:dgray
  from:start till:1600 shift:(0,-5) text:Gooti
  bar:Renessanss color: lgray
  from:1280 till:1620 shift:(0,-5) text:Renessanss
  bar:Barokk color:dgray
  from:1600 till:1720 shift:(0,-5) text:Barokk
  bar:Klassitsism color:lgray
  from:1680 till:1840 shift:(0,-5) text:Klassitsism
  bar:Rokokoo color:dgray
  from:1700 till:1770 shift:(0,-5) text:Rokokoo
  bar:Romantism color:lgray
  from:1770 till:1900 shift:(0,-5) text:Romantism
  bar:Hilisromantism color: dgray
  from:1900 till:2000 shift:(0,-5) text:Hilisromantism
  bar:Modernism color: lgray
  from:1900 till:2000 shift:(0,-5) text:Modernism

Juhtumisi kui ei ole juba ise leidnud siis inglise vikis on huvitav projekt keemiliste elementide kohta: :en:Wikipedia:WikiProject Elements. --TarmoK 09:32, 9 Mar 2005 (UTC)

: Jah, sattusin ka sellele lehele aga mulle see inglise wiki lähenemine (teeks ühe hästi suure ja infost paksu tabeli) ei meeldi väga. Infomüra ning sellega seotult ka -kadu on üsna suur. Sellegi poolest arvan, et paljut seal olevat infot peaks ka eesti wikisse panema - aga kas kõike ühte tabelisse....arvan, et mitte...pigem eraldi templatedena kuskile elementi kirjeldava sõnalise osa sisse...Nt. tabel (mall) füüskialised omadused eraldi tabelisse vms....samas see "üldine osa" et mis gruppi ta kuulub nt. mittemetall vms. ja mis rühma ja mis perioodi element võiks vabalt olla tabelina praeguse malli all... see on nagu hea info, kui on soov vastava elemendi juurest üldisemale leheküljele minna (nt. 4 rühma peaalarühma elementide juurde; või väärisgaaside juurde vms.). Võimalik, et mu lähenemine on "triviaalne", kuna minu keemiateadmised on piiratud nõuka ajal koolis õpituga ning ilmselt kipun paljusid olulisi asju ebaoluliseks pidama. Arvan, et neid elementide lehekülgi ei tohiks väga keeruliseks ajada, muidu kujuneb esitatud materjalist raskesti mõistetav.

:Muide ka nõukaaegne perioodilisussüsteemi skeem meeldib mulle rohkem :) Tegin prooviks ühe:

:Kasutaja:Boy/Mendelejevi_tabel. Selle eeliseks Keemiliste elementide perioodilisussüsteem tabeli ees pean eelkõige seda, et rühmad (koos pea ja kõrvalalarühmadega) lähevad selgemalt järgitavalt ning nagu mina aru olen saanud siis rühma piires on ainetel suhteliselt palju sarnaseid omadusi mistõttu see aitab selgemini üldistada. Näiteks on sama rühma sama alamrühma elementidel välimises elektronide kihis sama palju elektrone, mis on oluline keemilise aktiivsuse seisukohalt...Omaette küsimus on muidugi see, et kas äkki see nõukaaegne Mendelejevi tabel on viimasel ajal moodsa keemia kontekstis iganenuks tunnistatud? --Boy 11:36, 9 Mar 2005 (UTC)

:: Keemiast olen täielik võhik ja ei oska ega julgegi arvamust avaldada, loodan vaid et teadjamad leiavad lahenduse nii et minusugune võhik saab keemia artiklitest natuke aru, et mis on metall ja mis gaas ja samas ka sügavamat infot asjahuvilisele.

:: Vaadates neid arutelusi (keemilise elemendi, perioodilisusesüsteemi ja ka näiteks haldusüksuste) tuleb mõte et need oleks hea saada kuidagi ühte kohta ("ühe katuse alla"), muidu käivad arutelud siin ja seal ja hiljem ei leia neid keegi enam üles. Et sellist WikiProject tüüpi asja. Ei ole veel jõudnud endale selgeks teha selle ülesehitust, kuid huvitav ja kasulik see tundub ... kevadeks avastamist :o) --TarmoK 12:30, 9 Mar 2005 (UTC)

Tehtud.
----
Paneks samal ajal kui neid keemilisi elemente saab uuendatud sinna artikli lõppu ka Mall:Keemilisedelemendid? Nagu näiteks Aktiinium artiklis. --TarmoK 19:21, 22 Mar 2005 (UTC)

: Ma arvan, et äkki pole hetkel mõtet - see on kuidagi pikk ja tekitab minumeelest segadust. Ilmselt seepärast, et artikklid ise on suhteliselt tühjad. Ise mõtlesin, et võiks panna viite perioodilisussüsteemi artiklile iga elemendi lõppu. Äkki teeks vastavate elemendirühmade (leelismetall, leelismuldmetall jne.) loetelud...need oleksid nagu vähe lühemad - seega ehk ka kasutatavamad....? Mis arvad? --Boy 19:27, 22 Mar 2005 (UTC)

:: Sedasi oleks vist parem jah, mind on ka natuke "häirinud" selle malli pikkus/suurus. Natuke nüüd mõeldes, et äkki proovida teha n.ö. kolmes tasandis see uus mall: esimesel real link perioodilisussüsteemi artiklile, teisel real on siis need kaheksa tüübi nime ja selle elemendi tüüp kuidagi esile toodud ja kolmandal siis loetelu selle elemendirühma elemendid(?) Midagi sellist nagu allpool, ehk kasutada samu värve, fonti väiksemaks jne, aga alustavaks ideede vahetamiseks peaks piisama sest näitest --TarmoK 19:56, 22 Mar 2005 (UTC)

:: Tõstsin malli ja edasise arutelu alamleheküljele.
----
----
Pakkusin Sind administraatoriks. Palun teata leheküljel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus. Andres 19:24, 22 Mar 2005 (UTC)
Oled nüüd administraator. Andres 12:11, 27 Mar 2005 (UTC)
----
Tarkvaralahendus
Tarkvaralahendus on konkreetse (väga sageli ärilise) probleemi lahendus tarkvaraliste vahenditega. Tarkvaralahendus võib hõlmata mitmeid programme, mille kaasabil probleemi lahendatakse, kusjuures need programmid võivad asuda hajusalt erinevates arvutites või seadmetes (nt. klient-server süsteemid).
Sageli hõlmab konkreetse probleemi terviklahendus nii tarkvaralist kui riistvaralist lahendusosa (nt. nn. tark-maja või poe kassasüsteem). Lihtsamate tarkvaraliste lahenduste korral saab sageli kasutada valmisprogramme (nt. kontorilahendus kasutades OpenOffice töövahendeid), keerukamate probleemide korral nõuab lahenduse väljatöötamine sageli ka kliendispetsiifilist tarkvaraarendust või kohandamis- ja integreerimistööd.
Kõige lihtsamal puhul saab tarkvaralahenduseks pidada ka üksikprogrammi (nt. masinakirjutaja tarkvaralahendus võib olla tekstiredaktor).
----
Läbustamise puhul võiks vastata ka umbes nii: "eksperiment õnnestus". Ja suunata Vikipeedia reeglite jne juurde. Andres 18:43, 13 Apr 2005 (UTC)

Tänud, nii vist on "leebem" vastus küll :-) --Boy 18:56, 13 Apr 2005 (UTC)
----
Ole hea vaata Vikipeedia:Vikiprojekt kalender ja selle juurde käivaid arutelu... - Ahsoous 06:15, 29 Apr 2005 (UTC)
----
IMHO kui pildi üles laadisid siis sa vist ikka ei tohiks sinna juurde lisada © märki - Ahsoous 18:33, 21 Jun 2005 (UTC)

r:a-N5:Z1-C2N5:Z1-C2  C2
----
Et nagu texti formattimine polnud  proble ...  mure muus kui lugeda viitsid ;-) makruss
----

tänud informeerimast. Panin tähele ka et midagi on teoksil. Olen sama ideed pikemat aega mõlgutanud, kuid kuna see nõuab mitme malli koostööd (loe süvenemit ja aega, et need omavahel töötaksid korralikult) siis on see siiani jäänud mõtlemise tasemele. Vaatame ehk see algatus sunnib mind rohkem tegutsema, et saada ettepanek valmis :o) kena päeva --TarmoK 21. august 2005, kell 09.48 (UTC)
----

Meil ei ole väljatöötatud seisukohta selle kohta, kas ja kuidas seaduste tekste Vikipeedias (või Vikitekstides) esitada. Andres 24. august 2005, kell 05.20 (UTC)

On meeldiv, et hakkasid mu nimekirjast MediaWiki sõnumeid tõlkida. Aga vaata MediaWiki:Noimage ka veel üle (Kasutaja:Peep/Abitekstid#Puuduva pildi vaatamine). Peep 3. september 2005, kell 20.30 (UTC)
Asi toimib! :) Peep 3. september 2005, kell 20.39 (UTC)
----
Ma arvan, et märge "inglise wikist" on piisav. Neile piltidele ei tohiks "KMP" malli lisada. Me võiksime üksteist niipalju usaldada. Siim 4. september 2005, kell 22.05 (UTC)

: Põhimõtteliselt küll, aga ka inglise wikist kopeeritud pilt ei pruugi olla vabalt kasutatav - seal leidub küll sarnaseid kasutusõiguse märketa jms. pilte. Sellest on juba juttu olnud ka, aga ega inglise wikis olemine ei tee pilti veel automaatselt vabalt kasutatavaks. Ilma konkreetse allika märketa pildi juures on äärmiselt keeruline tuvastada, kas pilti tohib või ei tohi kasutada.--Boy 4. september 2005, kell 22.09 (UTC)

Jah, GFDL-märke võib lisada. - Urmas 5. september 2005, kell 09.19 (UTC)

* Põhjalik materjal Eesti taimedest
* Materjale lülijalgsetest

Kohad kust paluda materjalide kasutamise luba

Kas oled nõus, et seni sinu poolt GFDL tingimustel koos hoiatuse märkega avaldatud pildid, avaldatakse GFDL tingimustel ilma hoiatuse märketa?
Täiendavat infot vaata Malli_arutelu:GFDL alt. --WikedKentaur 27. september 2005, kell 19.28 (UTC)

Jah, see on OK--Boy 27. september 2005, kell 20.09 (UTC)

Arvan et on parem proovida koos arendada seda kui omas nurgas nokitseda :o) ... Ausalt öeldes on minu variant suht lähedal sellele millisena ise esilehte näha tahaksin (siis struktuuriliselt). Kirjutasin sinna arutelu leheküljele ka alustavalt oma "vaadetest" selle kohta. Hea oleks kuulda sinu arvamust, kommentaare, kriitikat. (oma laps ikka see kõikse armsam :o) )
Arvan et hea oleks saada esmalt kokkuleppe üldisest lehe struktuurist, põhimõtetest (mida ja millises stiilis esilehel kajastatakse) ja siis seejärel võib minna sügavamalt, lõik lõigu haaval kuidas vastavat lõiku lahendada, muidu võib tekkida olukord kus aruteltakse detailist ja kõigest korraga ja tuleb vaid mokalaat. See ei tähenda muidugi seda et neid ei võiks paralleelset ka arendada. --TarmoK 29. september 2005, kell 09.07 (UTC)

Tere! miks sa lisad pildile right kui seal on juba thumb?  thumb määrab pildi paremale äärde enamusele kasutajatest (kasutavad oletus nahka) ja kui keegi soovib teist kasutada siis peaks talle ju jätma vabaduse valida kus ta tahab neid thumb pilte näha --TarmoK 13. detsember 2005, kell 09.10 (UTC)

hmm...minu brauser (FF 1.5) seda küll paremal ei näidanud. Lisaks ei teinud ta sellest pildist ka thumbi nii et ma ei oska kommenteerida. Võimalik, et see feature ei tööta näiteks FireFoxi või custom skinniga.--Boy 13. detsember 2005, kell 09.56 (UTC)

: Cache-is ei olnud lehekülg? Proovi: võta artikkel redigeerimiseks lahti ja eemalda se right ja siis tee eelvaade, mida näed. siin tuleb tihti ette et lehkülg ei "uuene", selline väike redigeering ja eelvaade näitab kõikse paremini tulemust (Mul on ka FF1.5 ja on (siis oli ka ilma selle right-ita) kenasti thumb ja paremal) --TarmoK 13. detsember 2005, kell 11.08 (UTC)

[[Lipukaartide mäng]] ja pildi ''right''

Tere! Eemaldasid "KMP" märke pildilt.  See et on märgitud kust pilt on saadud ei piisa ju selleks et öelda et kasutusõiguse märge on olemas. Iga pildi (koopia) juures siinses Vikipeedias peab olema selge märge tema kasutusõiguse kohta. Niikaua kui seda märget ei ole pildi uures on pilt "KMP". --TarmoK 16. detsember 2005, kell 08.53 (UTC)

Tarmo siis ole hea ja tõlgi see public domaini kohta käiv tekst ära, et teda pildi juurde saaks lisada - imho ei ole see pilt kmp, vaid teda võib kasutada - Ahsoous 16. detsember 2005, kell 08.59 (UTC)

: inglisekeelse vikipeedia malli tekst vastab siinsele :Mall:AO tekstile. Kui oled kindel et see pilt on PD siis võib seda malli kasutada ... üldiselt ei usu et oleks suur probleem kui autoriõiguse märge on inglise keeles seni kuni vastav korrektne eestikeelne tõlge luuakse --TarmoK 16. detsember 2005, kell 10.15 (UTC)

:: Anna andeks aga teksti This image has been released into the public domain by the copyright holder, its copyright has expired,  ei saa küll eesti keelde tõlkida Selle pildi autoriõigused on aja jooksul lõppenud või on autor nendest lahti öelnud - nii et mina küll seda malli kasutada ei saa... need tekstid ei ole mitte just üks-ühele vastavad... seda ma ju ütlengi, et see tuleks ikkagi ära tõlkida ... - Ahsoous 16. detsember 2005, kell 10.54 (UTC)

::: huvitav, ei ole ma ingliskeele ega juriidilise keele spets, kuid nende kahe teksti sisu väljendab sama asja. õigused on igavikku läinud või autor on need ära andnud, rääkimata sellest, et AO mall viitab PD-le --TarmoK 17. detsember 2005, kell 10.45 (UTC)

::::: vat ei väljenda - asjakese võib autoriõiguste valdaja anda niisama vabatahtlikult üldisesse omandisse - aga ega see ei tähenda et ta nendest lahti on öelnud - Ahsoous 17. detsember 2005, kell 20.20 (UTC)

Antud juhul pole ikkagi tegemist pildiga, mida oleks vaja KMP malliga märkida, sest viide on olemas saidile, mis sisaldab public domain pilte kust see on võetud. Lisaks on viide inglise wiki pildile, mille juures on PD märge. Nii et arvan, et kuigi eesti wikisse, pole märgitud pildi kasutusõigust on viide inglise wikile, kus see on märgitud täiesti piisav pildi litsentsi viide.--Boy 17. detsember 2005, kell 01.49 (UTC)

: viide on olemas saidile, mis sisaldab public domain pilte kust see on võetud:

:* oled vast nõus et interneti saidid ei ole püsivad, täna on, homme ei ole ja ei saa teha viiteid kohtadesse mille olemasolu on küsitav, see on ju sama hea kui öelda politseile et "naabrimees lubas mul tema autot kasutada"

:* sellise saidi õiguslikus on ka küsitav, natuke ringi vaadates, tekib küll kahtlus selle saidi suhtes, paistab et tegemist üksiku tegelase äriga ja kust need pildid pärit on on vaid tema väide.

:* mismoodi sa tõestad et see pilt on sealt? puudub link lehele kust see pilt on võetud, samamoodi võib mis tahes pildile panna viite sellist tüüpi saidile

: on viide inglise wikile, kus see on märgitud täiesti piisav pildi litsentsi viide.:

:* ja kui homme see sealt ära koristatakse? (autorikaitse või muul põhjusel) ... pole see esimene ega ka viimane pilt mis täna on seal ja homme ei ole

:* pildi litsentsi viide peaks ikka olema litsentsile mitte kohale kus (võib-olla) on litsentsi info

: nende põhjuste pärast peaksid kõik siinsed pildid sisaldama täpset aadressi kust pilt on võetud (heal juhul ka ajahetke) ja litsentis info mis on siis õige sellel hetkel. sest muidu proovi selgeks teha et ei ole autoriõiguse rikkumisega ja ma ei usu et me tahame tekkitada siia selliseid materjale millega võib seaduse silmis probleeme tekkida.

: Ja sellepärast iga pilt kus puudub selline info on KMP, niikau kuni pildi juures on litsentsi info, mitte viide kusagile teisele lehele kus võib-olla see on olemas. --TarmoK 17. detsember 2005, kell 10.45 (UTC)

:: Täiesti huvitavad poindid aga minumeelest ei muuda need sisuliselt midagi. Kust saame kindlad olla, et pilt, mille näiteks mina või keegi teine Vikipeediasse üles on laadinud ja öelnud, et see on isetehtud tegelikult ikkagi isetehtud on? Kuidas seda tõestada eriti veel, kui ainuke pildi versioon on digitaalne? Kas mina olen usaldusväärsem tegelane (teada ainult aliase kaudu) kui keegi tegelane USAst, kes oma firma aadressi on sinna alla kirjutanud? Seega miks usaldada minu väidet, et pilt on ise tehtud aga mitte usaldada kellegi väidet, kes ütleb, et pilt on PD.

::: Nõus et usaldada me ei saa, samuti mis moodi me saame usaldada väiteid et inimene on käinud Kuu peal ja ka muid väiteid, see on usalduse küsimus. Sellepärast ongi piltide juures allikas et küsimuste korral pöörduda allika poole, see on eri asi kas sealt Allikast ka vastust saab, aga vähemalt on koht kuhu pöörduda ja kui vastust ei saa siis on selge põhjus materjali eemaldamiseks --TarmoK 17. detsember 2005, kell 19.26 (UTC)

:: Kui pilt inglise wikist ära koristatakse näiteks põhjusel, et tegu polnud kasutatava pildiga või märgitakse copyrightitud pildiks siis on ju parem, kui meie Vikis on viide inglise wikile mitte see, kui meil on see pilt vale copyright märkega. Minumeelest on.

::: Ega litsentsi märke lisamisega me ju ei võta ära allikat. Allikas näitab kust pilt on saadud ja üleslaadimise aeg millal see väide on õige olnud. (kuigi hea meelega näeks seda aega seal allika juures, kuid kuidas seda lihtsalt saavutada(?), kud see on teine teema) --TarmoK 17. detsember 2005, kell 19.26 (UTC)

:: Olen nõus, et pildi täpse asukoha leidimine oleks vajalik aga siin tuleb jälle mängu Su esimene väide, et internet on ajutine, mistõttu viide leheküljele kust pilt on võetud ei pruugi olla homme enam pädev. --Boy 17. detsember 2005, kell 15.17 (UTC)

::: Selle pärast ongi tehtud "reeglid" kuidas internetis leiduvaid allikatele viidata, et oleks võimalik kasutada internetis leiduvaid materjale referaatide, diplomitööde jne tegemisel. Erinevate "standardite" puhul vormistatakse see väheke erinevalt, kuid ühsjooned on see et tuuakse ära täpne URL ja aeg millal seda materjali sealt võeti. ... Kui siia (eestikeelsesse vikipeediasse) on võetud materjal teisest vikist siis on see teine viki allikas, kui ei leia n.ö. originaali.

::: Vikipeediasse on ka see viitamise värk nüüd viimaste tarkvara täiendustega tulnud, Vaata riistakastist linki "cite this article" (Kuurium-i artikli näide)

::: ..ja tagasi algse juttu juurde, igal pildil peab olema märge kasutusõigusest, viide mujale ei piisa, ja niikaua kui seda ei ole on pilt kasutusõiguse märketa pilt --TarmoK 17. detsember 2005, kell 19.26 (UTC)

:::: Nu kurat - inglisekeelses vikis on selgelt öeldud et publi c domain - jäta mu hing juba ükskord rahule - Ahsoous 17. detsember 2005, kell 20.18 (UTC)
Pilt on olemas Commonsis (:Pilt:LowlandGorilla.PD.jpg) ja eestikeelsest Vikipeediast minu poolt 08.04.2008 kustutatud. --Jaan513 8. aprill 2008, kell 20:10 (UTC)

Tegelesid mingi aeg LOTMANIANA materjalidele luba küsimisega. Kas LOTMANIANA's avaldatud Juri Lotmani teosed on antud mõne sobiva vaba litsentsi alla? Küsin, kuna anonüümse kasutaja poolt on Vikitekstides avaldatud 'Jüri Lotmani'  teosed. --WikedKentaur 8. mai 2006, kell 09.53 (UTC)

Kui tahad ümbersuunamist kustutada, siis mõtle kõigepealt, kas keegi võib sellise pealkirja alt otsida. Teiseks vaata, mis kustutatavale leheküljele viitab. Võib-olla tuleb mõni link parandada. Andres 10. juuni 2006, kell 11.51 (UTC)

Ma saan inglise keelest hästi aru aga grammatikaga on väikesed probleemid.Ja tõlke(mida ei osanud ise tõlkida) sain http://aare.pri.ee/dictionary.html. Harri 18. juuni 2006, kell 13.57 (UTC)

Tere! see kriips argumendi numbri järel oli meelega pandud, et juhtudel kui argumenti ei ole antud ei jääks see argumendi kood sinna malli "ilutsema" vt. praegu näiteks seda artiklit: Vello Pähn --TarmoK 25. juuni 2006, kell 11.43 (UTC)

Selle Tali valla URL-is on argumendid, mis tähendab et seal on võrdusmärk URL-is, MediaWiki arvab et see on "tema kood", parameeter mallille ja nii  lähevad need asjad sassi. Proovisin erinevaid variante ja sain selle tööle sedasi et enne URL-i kirjutab "1=", niimoodi muutub see URL konkreetseks wiki malli parameetriks --TarmoK 25. juuni 2006, kell 20.12 (UTC)

Sinu kommentaar:
Riskides Metsavenna kombel püsiva ebapopulaarsusega üritaksin seda "läbu" veidi toimetada. Vanem Tao, kui tunned, et ma midagi olen "ära rikkunud" siis arutame enne siin arutelulehel läbi, kui sa parandama hakkad. Praegusel kujul vajab tekst kogu mu keskendumisvõimet, et üldse aru saada mida sa sellega mõelnud oled.--Boy 12. detsember 2006, kell 21:20 (UTC)
Võimalik, et budalase jaoks ongi see kõik üks ja sama asi aga "tavainimene" vajab ilmselt veidi rohkem selgitusi. Loen ja loen seda teksti aga ei saa aru (Vanem Tao palun selgita, paranda mu mõttekäiku). See Tšakrasamvara on siis jidam keda kujutatakse sinise pea 12 käe jne. Siis see jidam on on andnud Krishnacharya-le õpetuse, mida praktiseeritakse läbi Tšakrasamvara tantra. See praktika on kesksel kohal Naropa Kuue Jooga õpetuses. Kas see õpetus on üks kolmest Tšakrasamvara traditsioonist?
Mis asi on need neli transmissiooni liini? Kas Naropa Kuue Jooga õpetuse põhitantrad?
Kas artiklis kirjutatud kontekstis on Tšakrasamvara tantra ja Heruka tantra sama asi?
Kas Tšakrasamvara, Samvara, Shamvara ja Heruka on antud artikli kontestis sünonüümid?
Nime on tõlgitud nii "Ülima Õndsuse Sõiduk" kui ka "tšakrate kokku siduja" see tekitab veidi segadust...kas mõlemad tõlked kehtivad?
----------------------------------------------------------------------------
Mnjaa,,,,,,, algul   minu siia saabudes hakkasid sa töesti usinalt  ymber tegema  Dza-laame kohta  kirjutatud artiklit , sama tendents  ilmnes sul  ka  Ungern von Sternbergi kohta minu kirjutatud loo  puhul. Tönissoni loosse tegid usinalt  korrektuuri mis oli enam kui tendentslik . Sinu pyydlikus    fakte   ja neid tölgendavad hinnangud   välja  visata  artiklitest ,lisades enda poolseid mötteköverusi      ,,,,, jaa  see torkas mulle  silma.
Mis  sa arvad kui  alustaks hetkelist  suhtlust   kysimusest miks nimetad minu tehtud tööd "läbu" ? Kas see söna annab    sinu poolse hinnangu minu tehtud kirjutistele  siin Wikipedias ? Huvitav.
Mis puutub Tšakrasamvarasse siis selles  artiklis on selline lause:,,, Sõna heruka pärineb sanskriti keelest ja tähendab  raevukat kaitsjat .  Kui ei kasutata täpsustavat nime, viitab Heruka  Tšakrasamvarale . Heruka on jumaluste klass.(muuseas sulle teadmiseks Boy  ,Ainukene spetsialist  raevukate ja nende hulka kuuluvate Herukate osas on siiani  olnud vaid  tibetoloog Nebesky Woikowitch )
Huvitav mida sellest lausest siit välja loeb    ? See on loogiline selgitus ja  ypris lihtne   , Kui jumalust mainitakse lihtsalt Heruka  ilma et täpsustavat nime juurde lisatakse, siis on  jumalus järelikult  Tšakrasamvara.
Mida  siin veel   seletada?
Kui sa  tunned et   kirjutan valesti ja mööda, siis sul on alati vöimalus neil    teemadel   ise asuda kirjutama. Seda enam et oled  siin  olnud pikalt juba  aastast 2004  Miks sa enda kalli hinnalist aega  ei kulutanud buddhismi  teemadel kirjutramiseks ?,Mina   olen siin olnud   alles esimene kuu  .Huvitav ,kuidas   sa ei märganud et siin Wikis rippus nukralt  enne minu saabumist 5  haledat artiklit buddhismi kohta ja sa ei vaevunud enda aega ja energiat buddhismi peale kulutama.Miks sa ei kirjutanud see aeg.?Vöi ei jätkunud huvi ja teadmisi , vöi oli midagi huvitavamat teha,
Nyyd kus kuu ajaga on eestikeelne Wiki paisunud  buddsimi teemadel , selgub et olen Wikipedia  täis toppinud läbu.
Mina isiklikult  ei kasutaks  söna  "läbu"  see vöib mönes kodanikus tekitada soovi sind käte  ja jalgadega öpetada.  Mötle ja kaalu   ,söna   veidi  enne  kui ta lendu lased. Ausalt öeldes  läbi elu on  meeldinud  situatsioonid  kui keegi  meestest julgeb aeltskonnast esile astuda ,käärib käised yles ja virutab oponendile keset nägemist nii sönade kui rusikaga, See on suur  kunst , kui seda hästi tehakse. Kahjuks enamus konflikt situatsioonides  on tegu lihtsalt kiibitsejatega, tundub et  sinagi kuulud nende hulka , Selgitan,..need on  kodanikud  kes lendavad koheselt  kohale  ,kui asi on  juba valmis  tehtud ja hakkavad siis   kritiseerima ja virisema.Näe vale ja jama ja yldse sitasti  teed sa köike ja kogu aeg jne.  Möistan sind ja sinu muret Boy ,Huvitav  sa oled  siin  passinud mitu aastat juba  ja sitttttagi pole teinud buddhismi teemadel  Wikipedias  ,,,,,miks sa nyyd ärkasid ja hakkasid  askeldama ?  Oleksid  vöinud ise vabalt köik need teemad alates  Eestist ,läbi Burjaatia ja  Mongoolia    Tiibetisse välja  oleksid  vöinud need  selle teemalised artiklid lihtsalt  ise valmis kirjutada ,Nyyd oled siin sunnitud minuga   enda kallihinnalist aega raiskama  ,Oleksin   sinu vöi kellegi teise poolt kirjutataud artikleid budismi kohta lugenud ja mönulenud  , et näe kus isad on edasi jöudnud  juba Eestis budismi osas ..Praegusel juhul olen sunnitud pidevalt kuulama mingit  asjatundmatut joru sel teemal.Huvitav mis sa arvad milline on  sinu kui Wikipedia  spetsialisti  arvates selles situatsioonis lahendus?--VanemTao 13. detsember 2006, kell 02:45 (UTC)

Sõna "läbu" ei ole viisakas kasutada, kuid Sinu ebaviisakus ületab kõik piirid. Sisuliselt on Boyl õigus. Sa oled budismi kohta küll palju kirjutanud, kuid see on kas keelevigu täis ja segane või kuskilt maha kirjutatud. Selleks et niimoodi kirjutada, ei ole tarvis olla budismi asjatundja. Tõsi küll, asendamatuks panuseks on Sinu originaalpildid.

Sinu artikleid on hädasti tarvis põhjalikult toimetada. Sina aga kipud ninna kargama neile, kes seda teha püüavad. Andres 13. detsember 2006, kell 12:57 (UTC)
----------------------------------------------
Andres .
Seda absurdset versiooni  ei tasu sul pakkuda siin ,Loe läbi minu jutt,mille kirja panin juba eelnevalt siia ja paku mingi loogiline argument selles osas et mul pole öigus.Niisama  sappi pritsida inimeste aadressil , selles puudub kasutegur  absoluutselt . Mis puutub materjali tölkimisest    mingitest allikatest ,siis on see loomulik et kasutan mingit baasmaterjali, see on  traditsioon.Huvitav et sulle   selline   lähenemine teemle      vastu hakkab.  see  allikate kasutamine on isegi kasulik et mitte eksida.
Värskendan sinu  mälu,Kui siia saabusin kuu aega tagasi polnud siin midagi budismi kohta ,kuid nyyd on kyllaga. See määrab ära ka minu viibimise  kasuteguri siin.Kas paned  taas kahtluse alla  minu osaluse  Wikipedias ? ,Olen arusaanud et see Wikipedia ei kuulu nagu kellegile   kes siin askeldavad ja on   enda olemuselt  yhiskondlik yritus   ja pole siia keegi ka määranud kedagi asja kureerima advokaadiga ,nii et see hierarhiline pool on siin  kes mida  kelle suhtes ja kui palju määrab  täiesti kysimuse all ,
Vöiks nagu enam kaasa aidata kvaliteedi töusule  selle asemel et sappi välja valada minu aadressil.--VanemTao 13. detsember 2006, kell 13:34 (UTC)

Kirjutasin need sõnad täiesti külmalt, kuigi mul on eilsest saadik vastumeelne Sinuga suhelda. Sa teed teistele põhjendamatuid etteheiteid, samas aga pead endale lubatavaks teha ükskõik milliseid vigu.

Ma ei vaidlusta seda, et oled budismi ja ka muudel teemadel palju kirjutanud. Aga kui kirjutatud on halvasti, siis ei pruugi see olla parem sellest, kui poleks üldse kirjutatud.

Jutt ei ole mitte allikate kasutamisest, vaid sõnasõnalisest kopeerimisest, mis ei ole lubatud.

Sul ei ole mingit alust mulle ette heita, et ma ei aita kaasa kvaliteedi tõusule. Andres 13. detsember 2006, kell 13:45 (UTC)
-------------------
Ok,Andres!
Kui väidad  et olen enamuse materjalist kopeerinud ,siis tuleb sul alustada enda väite töestamisega ja seda juba   konkreetselt.Lööme arvu kokku  palju olen kirfjutanud artikleid ja kui suur osa materjalist on otsestest allikatest  otse kopeeritud,Sulle teadmiseks eestikeeles ei ole internetis mitte tuhkagi leida  budismi kohta mis on ka minu siin viibimise pöhjuseks.
Ausa inimese  ja siinse adminnina  oled kindlasti valmis enda  lendu lastud väidet ka  koheselt  töestama ,muidu see jääb lihtsalt öhku rippuma ja sind saab sel juhul syydistada vales ja laimus.Nii et palun.Kas leiad et minul nagu on siin vähem öigust viibida kui teistel.Sinu teadmiseks veerin ka suurte raskustega sönaraamtu abil ingliskeelt nii et Wikipediasse ja adminstreerimisse puutuva osa lugesin too päev läbi kui Metsavend mu vöidukalt blokeeris nädalaks ajaks.Arvan et köigile on siin selgeks saanud minu vastik loomus nii et pole nagu mötet mind torkida emotsiooniga vaid ikka ja ainult loogiliselt seostatud  faktiga.See oleks nagu  enam sobilik .

Ma ei ole ka midagi väitnud Sinu õiguse kohta siin viibida. Andres 13. detsember 2006, kell 14:34 (UTC)

: Mina olen küll veendunud, et inimene, kes korduvalt ähvardab teisi käte ja jalgadega õpetada, tuleks Vikipeediast välja visata. Siim 13. detsember 2006, kell 13:04 (UTC)
-----
Siim!
Kui sa piltliku  kujundittekstis  ei erista ähvardusest ,mida pole nagu kasutanud  sel juhul pole sinuga mötet isegi väidelda.--VanemTao 13. detsember 2006, kell 13:30 (UTC)

Vikipeedias tuleb suhelda viisakalt. Muidu on kõigil halb Vikipeedias viibida. Andres 13. detsember 2006, kell 13:45 (UTC)

: Ma ei ole väitnud, et oled enamiku materjalist kopeerinud. Näita, kus ma olen seda öelnud.
Palun! ,,, Ma ei vaidlusta seda, et oled budismi ja ka muudel teemadel 'palju kirjutanud .  Aga kui kirjutatud on halvasti,  siis ei pruugi see olla  parem  sellest,
kui poleks üldse kirjutatud .
Jutt ei ole mitte allikate kasutamisest, vaid sõnasõnalisest kopeerimisest, mis ei ole lubatud.
See on ju ometi sinu kirjutatud tekst Andres  ,kus sa selle  kirjalikult välja ytlesid ja andsid ka minu siinsele tegevusele enda poolse negatiivse hinnangu.--VanemTao 13. detsember 2006, kell 14:58 (UTC)

: Jah, andsin negatiivse hinnangu: kirjutatud on halvasti, sest on kirjutatud kas vigadega ja segaselt või kuskilt kopeeritud. Et kirjutatud on halvasti, on tarvis teiste tööd artiklite parandamiseks, mis ei pruugi olla väiksem kui otsast peale uuesti kirjutades. Mainisin sõnasõnalist kopeerimist küll, kuid ei väitnud midagi selle kohta, kui suur osa Sinu materjalist on sõna-sõnalt kopeeritud. Andres 13. detsember 2006, kell 15:04 (UTC)
----------------------
Kas sina otsustad kes siia vöib panna materjali yles siia , teed valiku , otsustad kvaliteedi taseme  ja määrad stiili , kujunduse ja muud nyansid. Kui nii siis  luba kysida  kes sulle andis sellised öigused ja mis alusel  ? Ja mis  garanteerib et adminni tehtud otsused on alati öiglased ? Mitte segatud emotsionaalse  verbalismiga  nagu siin aeg-ajalt  juhtub. Sinu tekstist vöib teha sellise järelduse et siiani oled mul lubanud siin eksisteerida ja kopeerida sönasönalt  ja halvasti kirjutada suurel hulgal.Sellest järeldub et teed valesid otsuseid,sest minu viletsa kvaliteediga töö peab keegi spetsialist ymber tegema,Hea adminstraatorina ei tohiks sa lubada  viletsat  materjali  pikalt sisse panna. Loogiline järeldus sellest   oleks   minu blokeerimine , --VanemTao 13. detsember 2006, kell 15:30 (UTC)

Kellelgi ei ole keelatud kirjutada halvasti. Ma ei ole teinud Sinu ega Sinu töö suhtes mingeid otsuseid ja mul polegi voli neid teha. Avaldasin lihtsalt arvamust.

Need, kes peavad Sinu töö ümber tegema, ei pea olema spetsialistid. Andres 13. detsember 2006, kell 16:01 (UTC)
----
See diskussioon on siin algsest teemast suhteliselt kaugele läinud. Ma ütlen veel - artiklid võiksid olla kvaliteedilit kõiki osapooli rahuldavad ja meie kvaliteedinõuded peavad olema entsüklopeedialikult kõrged. Mitte ainult faktiderohkuse poole pealt vaid ka vormistusliku ning keelekasutuse osas. Senini on kaastöölistele sobinud kui nende teksti toimetatakse (sh. ka sisuliselt muudetakse/parandatakse) - mingis arutelus keegi ütles, et siia pandud teksti ei tohi hakata liiga isiklikult võtma. Tsiteerides redigeerimisakna alust teksti: "Kui Te ei soovi, et Teie poolt kirjutatut halastamatult redigeeritakse ja omal äranägemisel kasutatakse, siis ärge seda siia salvestage."--Boy 13. detsember 2006, kell 16:34 (UTC)

Veel kvaliteedi, stiili kujunduse ja muude nüansside osas otsustab aja jooksul välja kujunenud tava, mis kohati on kirjas regelemendis, vikipeedia  reeglites, mida aga kohati võimustatakse artiklite toimetamise kaudu ning arutelulehekülgedel. Vanem Tao tunnistad isegi, et oled siin vaid ca. kuu aega olnud. Ürita siis ka kehtivatest (ka kirjutamata) reeglitest kinni pidada. Ei usu, et Sa tavaeluski niiviisi käituksid - uskliku inimesena võiksid sa väljakujunenud tavadest lugu pidada.--Boy 13. detsember 2006, kell 16:40 (UTC)
----
Tere üle hulga aja! Andres 19. august 2008, kell 12:14 (UTC)

osa Sinu materjalist on sõna-sõnalt kopeeritud

Greetings Boy, my name is Sam and I am working for the Wikimedia Foundation during the 2010 Fundraiser. My job is to be the liaison between the Estonian community and the Foundation. This year's fundraiser is intended to be a collaborative and global effort; we recognize that banner messages that perform well in the United States don't necessarily translate well, or appeal to international audiences. I'm contacting you as I am currently looking for translators who are willing to contribute to this project, helping to translate and localize messages  and suggesting messages that would appeal to Estonian readers on the Fundraising Meta Page. Please let me know if you'd be interested in helping with this project, and add your feedback to the proposed messages as well! I look forward to working with you during this year's fundraiser.Sam Chapman

Fundraiser 2010_Translation & Localization

Hello. I'm a steward. A new policy regarding the removal of "advanced rights" (administrator, bureaucrat, etc.) was adopted by community consensus recently. According to this policy, the stewards are reviewing administrators' activity on wikis with no inactivity policy.

You meet the inactivity criteria (no edits and no log actions for 2 years) on etwiki, where you are an administrator. Since that wiki does not have its own administrators' rights review process, the global one applies.

If you want to keep your rights, you should inform the community of the wiki about the fact that the stewards have sent you this information about your inactivity. If the community has a discussion about it and then wants you to keep your rights, please contact the stewards at :m:Stewards' noticeboard, and link to the discussion of the local community, where they express their wish to continue to maintain the rights, and demonstrate a continued requirement to maintain these rights.

We stewards will evaluate the responses. If there is no response at all after approximately one month, we will proceed to remove your administrative rights. In cases of doubt, we will evaluate the responses and will refer a decision back to the local community for their comment and review. If you have any questions, please contact us on :m:Stewards' noticeboard.

Best regards, Rschen7754 22. august 2014, kell 07:25 (EEST)

Tere! Kui fotot :Fail:Aabits copy.jpg tohib kasutada nimetatud vaba litsentsi tingimustel, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles foto autor seda kinnitab. Samuti, selleks et kaanekujunduste kujutisi :Fail:Looming-ajakiri60ndad.jpg ja :Fail:Seiklusjutte maalt ja merelt.jpg Vikipeedias vabalt kasutada, peaks kujunduste autorid kinnitama, et nõustuvad kujunduste avaldamisega nimetatud vaba litsentsi tingimustel. Fotode :Fail:Tallinna Metodisti kirik 2005.jpg ja :Fail:Seiklusjutte maalt ja merelt.jpg juures tuleks ka täpsustada, kas oled ise pildistaja. Pikne 8. juuli 2020, kell 17:33 (EEST)


Kasutaja arutelu:Dionisio~etwiki

¡Bienvenido, Dionisio! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:42, 3 Oct 2004 (UTC)

He visto tu artículo español, lo traduciré. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:59, 5 Oct 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Dionisio~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Natsionaalsotsialism

''on 20. sajandi alguses [[Saksamaa]]l tekkinud ideoloogiline(-filosoofilis-religioosne) liikumine, mille alus on aaria rassi (saksa rahva) ülimuslikus teiste rasside ees.
''Kasvas välja Gobineau!?!? rassistlikust teooriast ja germaani religioossest müstikast.
''Natsionaalsotsialism on spetsiifiline 20. sajandi saksa nähtus, nagu Itaalias [[fašism]] ja Venemaal [[bolševism]].
Need lõigud jätsin praegu välja. Võimaluse korral tuleb need integreerida. Viimase lõigu sisu on mulle arusaamatu. Esimese lõigu sisu on tekstis suuremalt jaolt juba olemas, osalt vaieldav. Teise lõigu sisu on vaieldav. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:26, 4 Oct 2004 (UTC)

Palun aidake selgusele jõuda, milles seisneb kasutaja  62.65.220.37 poolt viimati tehtud muudatus. Andres 06:05, 14 august 2005 (UTC)
See peaks ju artikli ajaloost näha olema: peamiselt Eestiga seonduvad täiendused. Või pead sa silmas selliseid kustutamisi ja muutmisi, mida ajalugu ei kajasta? --Lulu 06:27, 14 august 2005 (UTC)

Ei, ma pean silmas seda, et viimane muudatus oli nii ulatuslik, et nupuga "erin" on väga raske aru saada, mida tehti. Tuleb versioone omavahel põhjalikult võrrelda. Mul ei jätku selleks jõudu, aga kahtlustan, et anonüümne kasutaja pöördus tagasi mõne varasema redaktsiooni juurde, mis eelne toimetamisele. Andres 06:44, 14 august 2005 (UTC)

: Jep, see on redigeerimissõda. Muudatused, mis on sisse viidud peatükki "Natsionaalsotsialism/Natsism Eestis" on vist juba 3 korda peale ja maha läinud. Midagi peaks ette võtma sellega.--Boy 17:15, 14 august 2005 (UTC)

:: Taotleda režiimi, kus artikkel on lukus ning muudatusi saab teha alles pärast nende läbiarutamist arutelulehel. Kui diskussioon algab, siis võib ehk lukust lahti võtta. Andres 17:39, 14 august 2005 (UTC)

::: Nõus, esimene "sõja kustutus" sisaldas küll kommentaatri "Nõuk propaganda maha". Omaette küsimus on, millise versiooni lukustame. Kas selle, kus on tapetud eesti kultuuritegelaste nimed sees või selle, milles mitte? Ühtlasi vist võiks vaidlustamise malli ka peale panna. --Boy 17:59, 14 august 2005 (UTC)

:::: Kõigepealt tuleks selgeks teha, mille üle üldse vaidlus käib. Andres 18:02, 14 august 2005 (UTC)

:::: Varem oli sõnastus niisugune:

7. juulist 1941 - 24. novembrini 1944 olid Eesti alad okupeeritud natsionaalsotsialistliku Saksamaa armee poolt. Peamised haldusasutused olid Saksa armeegrupi Nord tagalastaap - asus juuli lõpust 1941 augusti alguseni 1944 Võrus, tagalaülem kindral Franz Roques - ja Ida maa-ala Riigikomissariaadi (Reichskommissariat Ostland) Eesti kindralkomissariaat - tegutses 6. detsembrist 1941 - 17. septembrini 1944, kindralkomissar Karl Sigismund Litzmann. Sellel ajavahemikul kuulus Eesti Ida maa-ala Riigikomissariaadi kindralkomissariaadina (Generalbezirk Estland) natsionaalsotsialistliku Saksa Riigi poolt okupeeritud alade hulka. Neid haldusorganisatsioone abistas Eesti Omavalitsus - juht Hjalmar Mäe.
Natsionaalsotsialistide tegevuse tulemusena mõrvati Eestis tuhandeid eraisikuid, sealhulgas palju mujalt tooduid, ja sõjavange. Rahvusvahelist õigust rikkudes mobiliseeriti Eesti kodanikke natsionaalsotsialistliku Saksamaa relvajõududesse: "Eesti Leegioni", idapataljonidesse jt. väeosadesse; ja värvati Omakaitsesse. Noori saadeti Saksamaale tööteenistusse.
Tänapäeva (2005) Eesti Vabariigis, erinevalt näiteks Leedust, puudub natsionaalsotsialistlik erakond, ent natsionaalsotsialistliku iseloomuga ideoloogiat kannavad oletatavasti mõned skinheadid, nn. heavy metal muusika fanaatikud ja muud ennast erakondlikult määratlemata jätnud natsionaalsotsialistlike ideede toetajad.
----
Mulle tundub, et kaks esimest lõiku ei ole üldse kuigi teemakohased. Vaieldav on sõna "terror" kasutamine. Samuti on raske otsustada selle üle, mil määral okupantide tegevust tulenes natsionaalsotsialismi ideoloogiast. Arvan, et tapetud kultuuritegelaste nimetamine ei muuda üldse asja, neid pole mõtet välja jätta. Viimases lõigus esitatavad andmed on küsitavad. Andres 05:10, 15 august 2005 (UTC)
Samuti on küsitav eesti natslike organisatsioonide nimekiri.
Mis tähendab, et Saksa armee oli natsionaalsotsialistlik?  Andres 05:15, 15 august 2005 (UTC)
Seda ei ole praeguses redaktsioonis enam öeldud.
Milleks kirjeldada artiklis "Natsionaalsotsialism" Saksa okupatsiooni aegset halduskorraldust? Alustada tuleks hoopis sellest, kuidas natsionaalsotsialismi ideed Eestisse jõudsid ja kuidas nad vastu võeti. Andres 05:23, 15 august 2005 (UTC)
Nõus, esimesed kaks lõiku tuleks peale toimetamist viia artikli Saksa okupatsioon Eestis 1941-1944 alla.
Samas viimase lõigu lõpuosa vaidlustaks isegi. Sest minu hinnangul pole eesti natsionaalsotsialismi kui sellist, kui mõni seda ideoloogiat toetav inimene on ei õigusta see veel toodud sõnastust. Sedasi võiks ju öelda suvalise asja kohta, et näiteks Ku Klux Klani ametlikult eestis ei ole, aga selle nende ideed kanduvad edasi ennast ametlikult KKK liikmeks määratlemata jätnud aga nende ideid toetavates inimestes.... See ei oma ju sügavat mõtet. --Boy 07:29, 15 august 2005 (UTC)

Kui saame konkreetselt teada, et Eestis on või on olnud mõni inimene või liikumine, kes natsionaalsotsialismi pooldab, siis võib seda mainida küll. Vähemalt minevikus on neid olnud. Aga artiklis Natsi-skinheadid on öeldud, et Jalgpallihaigla eesotsas Kojamehega on natsionaalsotsialistid. Kas on mingit alust selleks?

Eesti Rahva Ühisabi nimetada natsionaalsotsialistlikuks on minu meelest pehmelt öeldes tendentslik. Eesti Noorte ja Eesti Vabadusliidu kohta ma ei tea midagi öelda.

Arvan, et parem pealkiri oleks Saksa okupatsioon Eestis (1941–1944). Andres 07:58, 15 august 2005 (UTC)

::Mõned lõigud sellest artiklist sobiks tõesti pigem artiklisse Saksa okupatsioon Eestis (1941–1944, sest natsionaalsotsialismiga pole neil eriti märkimisväärset seost.--212.209.42.132 21:39, 16 august 2005 (UTC)

: Pealkirja osas olen nõus, lisaks tuleks teha täpsustuslehekülg Saksa okupatsioon Eestis, mis lingiks nii 1918. aasta okupatsioonile, kui eelnimetatule.

: Mis puutub jalgpallihaiglasse, siis ma ei jaga seisukohta, et tegemist on natsionaalsotsialistliku organisatsiooniga. Eks omajagu nende (eriti Kojamehe) sõnavõttudes natsionalismi on aga see on ju midagi muud. Skinheade esineb küll ja paljud neist "fännavad" ka Hitlerit aga ma ei usu, et neil mingi selge poliitiline agenda olemas on. Ega "hitleri ja saksa-vaimustus" tee veel natsionalistidest kohe natsionaalsotsialiste. Natsionaalsotsialism on ikkagi poliitiline vaatepunkt mida saab kanda kas partei või mingi selge/ühine programm, mis sisaldaks nii sotsialistlikke kui natsionalistlikke vaateid. --Boy 09:55, 15 august 2005 (UTC)

:: Jah, usun, et see on nii. Aga kui viidatakse Hitlerile ja hitlerlikule Saksamaale, siis on asi ikkagi piiripealne ja vääritimõistmist tekitav. Siis on ikkagi tegemist natsionaalsotsialismi kaudse mõjuga. Seda peaks ehk mainima kas või selleks, et eitada seda, et nad on natsionaalsotsialistid. Andres 18:22, 15 august 2005 (UTC)
Eestis peaks Vabariiklik Partei ja Eesti Vabadusliit olema fašisimiga seotud. () ja []

: Head lingid, mis aga veelgi kinnitavad minu aramust, et natsionaalsotsialismi artiklis võib mainida, et Eestis sellist parteid pole ning ilmselt ka Andrese poolt mainitut, et sageli seostatakse natsionaalsotsialismiga ekslikult tõsisemate ideoloogiliste tõekspidamisteta skinheade jms. Arvan, et palju poleemikat tekitanud teemad (a-la, Vabariiklik Partei ja Eesti Vabadusliit ning marurahvuslikud ideed eestis) tuleks jaotada artiklite fašism (või ka neofašism, kui tahame selle jaoks eraldi artiklit teha) ja natsionalism vahel. Natsionaalsotsialismi lehekülg võiks vajadusel vastavatele teemadele viidata.--Boy 20:17, 16 august 2005 (UTC)~
----
Boy rõhutas siin ennist, et Jalgpallihaiglal ei ole midagi pistmist natsionaalsotsialismiga. Aga praegusest artiklist ei selgu üldse, miks natsionaalsotsialismi nimetatakse natsionaalsotsialismiks. Andres 04:23, 17 august 2005 (UTC)
----
Anonüümne kasutaja aadressidega 212.209.42.132 ja 212.209.42.133 jätkab redigeerimissõda. Ta on kustutanud ka minu puhtkeelelised parandused. Me peame jõudma temaga diskussioonini. Andres 05:08, 17 august 2005 (UTC)

Palun vabandust, näen nüüd, et ta osaleb diskussioonis. Andres 05:15, 17 august 2005 (UTC)
*Boy: "Skinheade esineb küll ja paljud neist "fännavad" ka Hitlerit aga ma ei usu, et neil mingi selge poliitiline agenda olemas on."
NSDAP ja SA lihtliikmed ka lihtsalt "fännasid" Hitlerit ja neilgi polnud mingit selget poliitilist "agendat", lihtsalt arvasid, et juudid on kõiges süüdi ja et on vaja kõva kätt, kes korra majja lööks, ja meeldisid hea lõikega univormid, tõrvikurongkäigud ja efektsed haakristilipud. Eesti natsi-skinheadide hulgas liigub natsi-ideoloogilist kirjandust nii et tapab ja nad loevad ja õpivad seda usinalt.--Fridolins 19. august 2005, kell 21.46 (UTC)
Boy: "Ega "hitleri ja saksa-vaimustus" tee veel natsionalistidest kohe natsionaalsotsialiste."
Võib ju ka näiteks niimoodi öelda: "Ega stalini ja nõukogude-liidu-vaimustus tee veel internatsionalistidest kohe bolševikke."--Fridolins 19. august 2005, kell 21.46 (UTC)
Boy: "Natsionaalsotsialism on ikkagi poliitiline vaatepunkt mida saab kanda kas partei või mingi selge/ühine programm, mis sisaldaks nii sotsialistlikke kui natsionalistlikke vaateid."
Keegi natsiladvikust (vist oli Schacht, pole tähtis, võib järgi vaadata) ütles: "Niipalju kui on natsionaalsotsialiste, on ka natsionaalsotsialisme." Natsidel ei olnud mingit selget/ühist programmi, sest see muutus kogu aeg väliste sündmuste mõjul, ka Hitleril endal mitte - olid ainult seisukohavõtud ühe või teise asja suhtes, mis muutusid. Natsiteoreetikud olid paradoksaalsetel seisukohtadel jne.
"Natsionaalsotsialism" on demagoogiline nimetus. See ei ole segu natsionalismist ja sotsialismist, vaid hoopis šovinismist, rassismist, antisemitismist, antislavismist, muinasgermaani usundist, "eluruumi" jutust jne. Sellepärast kasutataksegi mõnikord selle asemel nimetust "natsism".
Natsionaalsotsialismi pooldaja on nats, nagu näiteks bolševismi pooldaja on bolševik.--Fridolins 19. august 2005, kell 21.43 (UTC)
(See oli Hans Frank, mitte Schacht, vaata eespoolt)--Fridolins 19. august 2005, kell 22.14 (UTC)
----
"Teiseks oli natsionaalsotsialismile omane antikommunism – terav marksismi-, kommunismi- ja bolševismivastane hoiak." --- vaidleks siin tipake vastu - on teada, et 30ndate aastatel - kuni dekaadi lõpuni - õpetas bolsevistlik Venemaa välja nii fasistlikke lendureid tankiste kui ka muid armee spetsialiste - kaubavahetus nende vahel kestis praktiliselt sõja esimeste tundideni ja katkes alles peale de facto sõjategevuse puhkemist - nii Hitler kui ka Stalin (kas näiteks keegi on huvi tundnud nende mõlema nime sarnasusele ???) deklareerisid korduvalt sarnaseid seisukohti nii poliitikas kui ka muudes aspektides näiteks fasistide koonduslaagrid (enne sõda püstitatud) olid ehitatud bolsevistlike spetside otsese juhatuse ja järelvalve all. Isegi palju tuntud herr Müller (mitte ainukesena) gestaapost oli olnud väljaõppes OGPUs ning NKVDs. Tänapäevaks pole isegi mitte see enam saladus, et Stalin teadis, et Hitleril on plaanis Venemaale kallale tungida kellaajaliselt ja kuni selleni välja et teati kapteneid kes vastutasid teatud piirilõikudel ründe varjamise plaanide elluviimist. Vaatamata sellele anti päeval X sõduritele ja ohvitseridel vabad päevad - terveid väeosi saadeti rindest eemale manöövritele nominaalse laskmoona kogusega paljudes väeosades määrati ülevaatuse päevad ehk enamus relvastust oli lahti monteeritud ja praktiliselt lahingu võimetu jne jne ...
niih nüüd allikad - NL armee olukorrast on kirjutatud sõjaeelsel nädalavahetusel pakse raamatuid tonnide viisi - mis puutub Stalini informeeritusse siis sellest on kirjutatud peale 1991a päris mitu raamatut (lugege vene keeles raamatuid mehed) - mis puutub nende omavahlisse koostöösse siis soovitan minna Moskvasse (kus ma 1991a paiku käisin ja tipa hiljem ka paar korda) ning külastage ajalehtede Isveztija, Pravda toimetuste arhiive ninga ka ajakirjade Ogonjok ja teiste omasi - kardan et kompartei arhiivi eesti uurijaid  enam ei lasta kahjuks - kuid isegi avalikus pressis on tolle aja kohta nii tekstilist kui ka visuaalset materjali Stalini ja Hitleri sõprusest lehekülgede viisi - mix siis nende vahel sõda puhkes tekib õigustatud küsimus - kardan et seda ei saa maailm nii pea teadma - kuigi inimestel mõned ideed on aga kardan et nende formuleerimiseks avalikes forumites pole veel aeg küps aga töö käib ... --makruss 30. oktoober 2005, kell 18.21 (UTC)
----
Oot-oot, kui see on artikkel natsionaalsotsialismist, siis on siin link natsisaidile asjakohane. Tulebki siis nii öelda. Andres 18. mai 2010, kell 22:32 (EEST)

Olen sinuga nõus. Al.Neuland 18. mai 2010, kell 22:42 (EEST)

"vasakpoolne" vaieldav. Velirand (arutelu) 26. aprill 2017, kell 10:59 (EEST)

palun seleta pikemalt, mis on töölispartei ja sotsialismuse vasakpoolsuses vaieldavat. suwa 22. august 2017, kell 01:49 (EEST)

:Kategooriaks on märgitud "Vasakäärmuslus". Artiklis rahvuslus oli ka kirjas, et natsionaalsotsialism on vasakäärmuslik. Mille alusel seda väidetakse? Ingliskeelses vikiartiklis on koos viidetega öeldud, et "The majority of scholars identify Nazism in both theory and practice as a form of far-right politics". --Minnekon (arutelu) 7. jaanuar 2019, kell 00:02 (EET)

Isenenesest pigem küll jah paremäärmuslikkus, kuigi põhimõtteliselt ei ole tegu ei parempoolse ega vasakpoolse poliitikaga, vaid segatud värgiga.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. jaanuar 2019, kell 12:57 (EET)
Palun lisada viide natsionaalsotsialismi vasakpoolsuse kohta.--Andrus Kallastu (arutelu) 3. juuni 2019, kell 01:23 (EEST)

Kui :Lumpenproletariaat korda viitsitakse teha, siis vist saaksid ka viited siia tekkida? suwa 3. juuni 2019, kell 06:15 (EEST)

:Minu meelest pole mõtet nii kaugele minna. Encyclopaedia Britannica artiklis Right ideology on öeldud, et 20. sajandil esindab äärmusparempoolset ideoloogiat fašism, mille osaks loetakse ka saksa natsionaalsotsialismi, vt Fascism. Kui kellelgi on Encyclopaedia Britannica's avaldatust erinev arvamus, tuleks seda viitega kinnitada. --Andrus Kallastu (arutelu) 3. juuni 2019, kell 12:22 (EEST)

::Soome vikipeedia käsitluse kohaselt sisaldab rahvussotsialism nii parempoolseid kui ka vasakpoolseid elemente, kuigi tüüpiliselt on seda liigitatud paremäärmuslikuks. Ursus scribens (arutelu) 4. juuni 2019, kell 14:08 (EEST)

:::"Vasakäärmuslus" on lihtsalt jama. Hitleri majandusprogramm polnud muidugi neoliberalism, aga õigem on seda liigitada vasaktsentristlikuks. Muus poliitikas tervikuna domineerisid paremäärmuslikud elemendid. See on ka põhjus, miks eelpool on toodud õige mitu allikat, mis natsismi paremäärmusluseks liigitavad.Miacek (arutelu) 4. juuni 2019, kell 14:17 (EEST)

::::Praegune variant - "surrogaatne ideoloogia, mis kasutas äärmuslikke elemente" - ei ütle ka mitte midagi. Samuti, millisele allikale see tugineb? Minu meelest tuleks natsionaalsotsialism definitsioonis liigitada paremäärmusluseks (nii nagu seda liigitab näiteks Encyclopaedia Britannica) ning artiklis sees võib siis kirjeldada erinevaid arusaamu.--Andrus Kallastu (arutelu) 4. juuni 2019, kell 16:07 (EEST)

:::::Toetan seda ettepanekut. Seejuures võiks arvestada soome vikipeedia sõnastust (vt eespool). Praegune sõnastus lõi definitsiooni sõnastuse segi. Ursus scribens (arutelu) 4. juuni 2019, kell 17:49 (EEST)
Minu arvates  on üheselt selge, et tegemist on grupi huvide pealesurumise ideloogiaga üksikisikule, seega on see vasakpoolne, see et rahastus ja mõned muud elemendid võeti paremalt on teisejärguline. suwa 4. juuni 2019, kell 16:22 (EEST)

Palun mitte edendada Original Researchi. Lähtume sellest, mis usaldusväärsed allikad ütlevad. Paremradikaalsete suundade hulgas on küllalt neid, mis pooldasid mingis mõttes kollektivismi. Action française Prantsusmaal ei olnud ju kuidagimoodi vasakpoolne.Miacek (arutelu) 4. juuni 2019, kell 17:40 (EEST)

:Just. Järgida tuleb allikaid ja need ei paista rääkivat natsionaalsotsialismi olemuslikust vasakpoolsusest. Ja raske on näha, kuidas nad saaksidki, sest natsismi ja vasakpoolsuse põhiideedes kattuvust eriti ei paista. Mingeid grupi huve suruvad indiviidile peale kõik ideloogiad, vb anarhism välja arvatud. --Minnekon (arutelu) 4. juuni 2019, kell 18:47 (EEST)
----
Vaadake üle, mis siia lisati. ""Bolševism Moosesest Lenini" ei ole tegelikult üldse Hitleri teos. Velirand (arutelu) 2. aprill 2021, kell 19:51 (EEST)


Arutelu:Mein Kampf

Tõstsin kahe selle üllitise peatüki väljavõtted artiklitest siia, ehkki mulle sügavalt tundub, et see on asi, millest pole võimalik "saia teha". Samuti pean kaheldavaks nende ja teiste peatükkide ümberjutustust. - Urmas 18:31, 5 Oct 2004 (UTC)

===Rassi tähtsusest===
Alapeatükk "Main Kampf"
Tugevam peab valitsema nõrgema üle, kuid mitte paarituma sellega, mille läbi ta kaotaks osa oma elujõust. Ainult nõrgad võivad selles leida midagi hirmsat. Sellepärast nad ongi nõrgad ja piiratud inimesed. /---/ Iialgi ei kohta me rebast, kellel oleksid humaansed kavatsused hane suhtes, nii nagu ka kassi, kes sõbrustaks hiirtega. /---/ Isaste võitlus emaste pärast annab võimaluse paljuneda ainult kõige tugevamale. Võitlus suurendab antud liigi tervist ja elujõudu. Võitlus on arengufaktor.
Kui see ei oleks nii, siis lakkaks igasugune progressiivne areng üldse. Sellisel juhul toimuks vastupidine. Arvuliselt on nõrgemaid alati rohkem kui tugevaid. Kui paljunemisvõimalused oleksid võrdsed, siis mõne aja jooksul paljuneksid nõrgad sedavõrd, et tugevad kaoksid nende sekka ära. 239
Ajalugu tõestab, et iga aarialaste segunemine madalamate rahvastega viis selleni, et aarialased minetasid oma kultuurikandja rolli. /---/ Niisiis võib öelda, et iga rasside segunemise tulemuseks on kõrgema rassi taseme langus ning füüsiline ja vaimne regress, millega saab alguse väljasuremine. Taolisele protsessile kaasaaitamine tähendaks patustamist Kõigekõrgema Looja tahte vastu. 240
Meie riigis saab rassi küsimus ühiskonna põhiküsimuseks. Meie riik hakkab korrapäraselt hoolitsema rassi puhtuse eest. Ta kuulutab lapse rahva kõige suuremaks väärtuseks. Ta korraldab nii, et järeltulijad oleksid vaid kõige tervematel inimestel. Häbi väärib see, kui haiged vanemad toovad ilmale lapsi. Au väärivad need, kes loobuvad järelkasvust, kuna ei ole piisavalt terved. Teisest küljest väärib hukkamõistu, kui ei soovita lapsi, kuigi ollakse terved, sest riik vajab tervet järelkasvu. Riik esineb tuhandeaastase tuleviku kaitsja rollis ning kodanike soovid peavad olema allutatud riigi tahtele. Riik annab rahvale võimaluse kasutada kõiki tõesti suuri leiutisi ning meditsiini. Riik kuulutab järelkasvu saamise õigusest ilmajäetuks kõik need, kes on haiged või kellel on halb pärilikkus. Teisest küljest jällegi hoolitseb riik selle eest, et terved naised sünnitaksid lapsi, et nad ei seaks endale piiranguid majanduslikel kaalutlustel. Meie riik teeb lõpu praegusele kuritegelikule ükskõiksusele paljulapseliste perede suhtes. Meie riik, vastupidi, võtab endale selliste perede kaitsmise auväärse kohustuse. Meie riik hakkab hoolitsema lapse eest veel enam kui täiskasvanu eest. 338
Kindlasti jõuame sellise ajastuni, kus inimesed ei näe oma kõrgeimat ülesannet enam koerade, hobuste või kasside tõu parandamises, vaid selles, et luua kõrgeim inimrass. 339
Kuna me kuulutame leppimatu sõja marksistlikule inimeste võrdsuse põhimõttele ja hindame inimest eelkõige tema rassikuuluvuse järgi, siis tuleb meil teha sellest omad järeldused. Kuna me lähtume sellest, et otsustavat rolli mängib rass, s.t vere puhtus, siis me peame seda kriteeriumi rakendama iga inimese puhul. Nii nagu me terveid rahvaid liigitame selle järgi, millisesse rassi nad kuuluvad, nii tuleb jagada ka rahvast moodustavad inimesed. /---/ Esimene järeldus, mis siit tuleneb, on see, et iga rahva seas tuleb kindlaks teha rassi mõttes kõige väärtuslikumad elemendid, st füüsiliselt kõige tervemad ning seega kõige sobivamad paljunemiseks. /---/
Teine eristus on keerulisem. Tuleb kindlaks teha inimeste vaimsed võimed. Meie rahvusest tuleb välja valida kõige helgemad pead. Me peame garanteerima neile kõige suurema mõju meie riigis; mitte ainult sellepärast, et nii nõuab õiglus, vaid riigi huvides. 370-371

Allikas: Hitler A. Mein Kampf. (vene keeles). Moskva 1992
===Kasvatusest ja haridusest===
Peatükk teosest Main Kampf.
Meie riik vajab mitte füüsiliselt nõrkasid inimesi (olgu nad kasvõi igakülgselt haritud), vaid füüsiliselt terveid inimesi, kellel on tugev iseloom, kes on kindlameelsed ja energilised – olgugi et nende haridus pole nii laialdane. Kui rahva moodustaksid ainult teadlased ja kui need oleksid veel füüsiliselt mandunud, tahtejõuetud ning kummardaksid patsifismi jumalat, siis taolise rahva kohta võiks juba ette öelda: see rahvas ei valluta taevast, ta ei suuda garanteerida endale isegi maa peal väärilist elu. Raskes võitluses, kus otsustatakse inimeste ja rahvaste saatus, jääb kaotajaks mitte see, kellel on vähem teadmisi, vaid see, kes on nõrgem ja kes ei oska teha praktilisi järeldusi sellest (olgugi) vähesest, mida ta teab. Lõppude lõpuks on ka siin tarvis silmas pidada teatud proportsioone: füüsilise tervise ja teadmiste vahel peab valitsema harmoonia. Närtsinud keha ei muutu meeldivaks – olgu seal või kõige poeetilisem vaim. Inimesed ei arendaks kunagi oma vaimseid võimeid, kui see muudaks neid nõrgaks ja tahtejõuetuks. Kreeka iluideaal sellepärast ongi surematu, et selles ühitus füüsiline ilu hinge suursugususega ja vaimu avarusega. 342
Meie riigis peab kool palju enam tähelepanu pöörama kehalisele kasvatusele. Noori ajusid ei ole vaja koormata sellise ballastiga, nagu seda tehakse praegu. Kogemus näitab, et nn kooliteadmiste tohutust hulgast omandatakse vaid väike osa ning seegi on tavaliselt mitte kõige olulisem osa. Praeguste õppeasutuste kasvandikel ei ole mingit võimalust eraldada tähtsat vähetähtsast ning lõppude lõpuks jäävad neile meelde vaid teisejärgulised detailid. Kui praegustes õppekavades on kehalist kasvatust vaid kaks tundi nädalas – tehes ta koguni vabatahtlikuks – siis see on mingi arusaamatus. Meie peame asja korraldama nii, et iga noor inimene pühendaks iga päev vähemalt ühe tunni hommikul ning ühe tunni õhtul kõikvõimalike spordiliikidele ja kehaliste harjutustele. 342-343
Riietus peab teenima noorsoo kasvatamise üldeesmärki. See noormees, kes suvel kõnnib ringi nagu kubujuss, ei täida oma füüsilise karastamise kohustust. Me peame kasvatama noores inimeses teatud enesearmastust ja ütleme kohe otse, kartmata nimetada asju nende õigete nimedega, teatud edevust. Tarvis on vaid, et see poleks edevus, mille tõttu inimene ostab endale ilusad riided mida teised osta ei saa; see peab olema edevus omada ilusat keha, mis on kõigile soovi korral jõukohane. /---/ Rahvus on huvitatud sellest, et abielluksid ilusate kehadega inimesed, sest ainult nii saab tagada tõesti ilusa järelkasvu. 345
Meie armee on patriootilise kasvatuse kõrgeim kool, seal ei õpetata sõdureid ainult marssima. Noorsõdur õpib sõjaväes kasutama talle ette nähtud relva. Samal ajal valmistab armee teda ette ka tulevaseks eluks. Peamine, mida armee noorele sõdurile annab, on see, mida peeti kõige tähtsamaks juba vanas armees: selles koolis saavad noormeestest tõelised mehed. Selles koolis õpib meie noorsugu mitte ainult kuulekust ja distsipliini, vaid ka käskimist. Armees õpib noor sakslane vaikima mitte ainult siis, kui teda laidetakse õiglaselt, vaid ka siis, kui ta peab kuulma ebaõiglasi etteheiteid.
Armees peab kasvama noormehe enesekindlus, meeskonnavaim, süvenema usk oma rahvuse võitmatusse.
Armeeteenistuse lõppedes antakse noorele sakslasele kaks dokumenti: esiteks, kodanikudiplom, mis annab õiguse ühiskondlikuks tegevuseks, ning, teiseks, tõend füüsilise tervise kohta, mis annab õiguse abielluda.
Analoogiliselt poiste kasvatusega tuleb korraldada ka tüdrukute kasvatus. Ka siin peab raskuskese olema eelkõige füüsilisel arendamisel ning alles siis moraalsel kasvatamisel. Puhtal kujul kooliharidus seisab kolmandal koha. Naissoo kasvatamise peamiseks ülesandeks on valmistada ette tõelisi emasid. 346-347
Tähtsuselt alles teine on iseloomu kasvatamine. Inimese peamised iseloomujooned on sünnipärased. Egoistina sündinu ka jääb egoistiks. Idealistina sündinu samasuguseks idealistiks jääbki. Kuid tuleb arvestada sellega, et on millioneid inimesi, kelle iseloomujooned ei ole nii selgepiirilised. Sünnipärane kurjategija muidugi jääbki kurjategijaks. Samas aga võivad paljudest kuritegelike kalduvustega inimestest tänu õigele kasvatusele saada ausad inimesed ning väärtuslikud ühiskonna liikmed. Sarnaselt aga võivad paljud kõikuva iseloomuga inimesed halva kasvatuse tõttu lõplikult halvale teele sattuda. 347
Ustavus, truudus, valmidus eneseohverduseks, oskus vaikida – need on voorused, mida vajab suurrahvas. Selliste omaduste süstemaatiline kasvatamine koolis on tunduvalt tähtsam kui paljugi sellest, mis praegu täidab õppeprogramme. Sama tähtis on võõrutada lapsi pisarsilmsetest kaebustest, pidevast virisemisest jms. Meie kool peab kasvatama lastes mõtteviisi, et vajadusel on tarvis osata vaikides taluda kannatusi. 348
Mis puutub aga puhtal kujul kooliharidust, mida praegu nii tähtsaks peetakse, siis meie riik teeb siin teatud muudatused. Need muudatused seisnevad kolmes punktis.
Esiteks, noore inimese aju ei tohi koormata asjadega, millest 95% on talle kasutud ning mis seetõttu ununevad kiiresti. Ülesanne seisneb selles, et anda igale õpilasele kasvõi väike, kuid kõige tähtsam hulk teadmisi, mida ta tulevases elus tõesti vajab ning mida ta saab rakendada ühiskonnale kasulikul viisil. Seda me aga ei saa teha, kui me lihtsalt koormaksime noort inimest tohutu hulga materjaliga, millest kõige olulisemat osa ta ei ole võimeline meelde jätma. Täiesti arusaamatu on, miks on millionid inimesed kulutanud aastaid kahe või kolme võõrkeele õppimisele. Tegelikult ju kasutab vaid väga väike osa inimestest keelelisi oskusi elus. Valdav enamus aga lihtsalt unustab õpitu. Sajast tuhandest õpilasest, kes on õppinud, ütleme, prantsuse keelt, leiavad vaid kaks tuhat sellele oskusele mingit rakendust. Ülejäänud 98 tuhat aga ei vaja seda oskust kunagi. Mida see tähendab? Ainult seda, et kahe tuhande inimese pärast, kellele need teadmised on vajalikud, vaevavad 98 tuhat ennast ilmaasjata ning raiskavad kallist aega. /---/ Need, kellele on vajalik võõrkeelte õppimine, õpiksid neid omal valikul. 352-353
Teiseks teeb meie riik järgmise muudatuse. Meie ajal on täies jõus materialism ning üha rohkem tähelepanu pööratakse täppisteadustele – matemaatikale, füüsikale, keemiale jne. Muidugi, ajastul, mil valitseb tehnika, ei saa ilma nendeta läbi. Kuid oleks väga ohtlik, kui üldharidus piirdukski vaid nende ainetega. Rahvuse kasvatamine ei tohi tugineda materialismile; rahvuse kasvatamine peab lähtuma idealismist. Üldharidus meie riigis peab olema eelkõige humanitaarne ning andma vaid aluse edasiseks erihariduseks. Toimides teisiti me jääksime ilma neist väärtustest, mis rahvuse üldisi huvisid silmas pidades on palju olulisemad kui ükskõik millised tehnilised või erialased teadmised. Ajaloo vallas ei tohi me mingil juhul loobuda antiikmaailma tundmaõppimisest. /---/ Erialased teadmised sattuvad meie ajal üha enam ja enam mammona orjusesse ning just seetõttu on meil vastukaaluna tarvis säilitada üldhariduse idealistlikud alused. Me peame kõikjal tõestama, et tööstuse ja tehnika, kaubanduse ja käsitöö õitseng saab kesta vaid seni, kuni ühiskond tervikuna on kantud idealismi vaimust. Sellise õitsengu tegelikuks eelduseks saab olla mitte materialistlik egoism, vaid idealistlik altruism, inimeste valmidus ohverdada oma isiklikud huvid ühiskonna nimel. 354
Kolmandaks, meie riik kasutab ka teadust rahvusliku uhkuse arengu huvides. Just sellest vaatenurgast õpetatakse mitte ainult üldajalugu, vaid ka kogu kultuuri ajalugu. Meie leiutajat me ei austa mitte lihtsalt kui leiutajat, vaid kui sakslast, meie rahva poega. Me õpetame austama igas suurkujus ka suure rahva poega. 356

Allikas: Hitler A. Mein Kampf. (vene keeles). Moskva 1992.
----~

Alustasin raamatu konspekteerimist. Vähemalt esialgu on võimalik sidus jutt kokku saada. Kogu sisukokkuvõte muidugi ühte artiklisse ära ei mahu, aga esialgu panin selle siia. Andres 07:16, 6 Oct 2004 (UTC)
----

Arvan, et artikkel Hitleri sünnilinna kohta võiks kanda nime "Braunau". Esiteks on teine Braunau linn nüüd Broumov. Teiseks ei ole "Braunau am Inn" eestikeelne nimi, nagu ka mitte "Frankfurt am Main". Kolmandaks on teised Braunau-nimelised kohad vähetähtsad ja nende jaoks võib teha ümbersuunamislehekülje. Andres 07:57, 6 Oct 2004 (UTC)
kas kellegil on veel eestikeelseid tõlkeid võiks teada anda rasmus.saks@mail.ee
----
See, mis Sa, Taivo, viimati välja võtsid, on sisukokkuvõte, mitte tekstinäide. Autorikaitse alla käib esitus, mitte sisu. Panin selle tagasi. Andres 3. märts 2010, kell 22:16 (UTC)

Fritjof Hallmann tõlkis 1934. aastal MK eesti keelde. Hitleri "piibel" eesti keeles. Vaba Maa, 8. august 1934, nr. 184, lk. 1. --Kontra 15. aprill 2010, kell 17:12 (EEST)


Arutelu:Padise klooster

Arvan, et plaan peaks olema artikli juures täissuuruses, muidu ei näe numbreid lugeda. Andres 23:43, 5 Oct 2004 (UTC)

Äkki peaks need numbrid üldsegi eraldi pildi artiklisse tõstma? J 11:31, 6 Oct 2004 (UTC)

: Minu meelest täidab plaan paremini oma ülesannet, kui kõik on artiklileheküljel. Andres 11:59, 8 Oct 2004 (UTC)

'''''Padise klooster''' [[14. sajand]]il ehitatud [[tsistertslased|tsistertslaste]] [[klooster]], mille rajasid [[Dünamünde]]st pärit mungad.
Kui see on sisuliselt õige, siis võiks esimene lause ehk olla nii sõnastatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12:02, 8 Oct 2004 (UTC)

''1766. aastal klooster põles ja sellest ajast saadik on osaliselt varemeis. Sellest ajast sai alguse endise kloostri areng Padise mõisana.'' - Rumal lause. Padise oli juba 1622. aastal erakätesse antud.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 6. detsember 2008, kell 10:47 (UTC)
See artikel vajab muuski osas ülekäimist, paranda see mida tead ära.[[Kasutaja:Akra|Akra]] 6. detsember 2008, kell 16:05 (UTC)
''1343. aastaks jõuti valmis ehitada esimene ehk keldrikorrus ning osa põhikorruse müüridest, kui algas Jüriöö ülestõus ja klooster põletati ning 28 kloostris olnud munka, ilmikvenda ja ka saksa soost vasalli tapeti.'' See lause on kahtlane, eriti lõpp. Minu teada on munkade tapmisest (summaarselt 28, ilma nimedeta) kirjutanud ainult Hoeneke, aga kloostris vasallide tapmisest temagi mitte. --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 16. oktoober 2009, kell 11:42 (UTC)

Artiklis Risti kirik on mainitud Padise kloostri kirikut. Kas selline objekt oli olemas?--Bioneer1 (arutelu) 7. oktoober 2014, kell 14:59 (EEST)

Ju siis oli, kui seda mainitakse:) See on ju loogiline, et kloostri juures on kirik. Andres (arutelu) 7. oktoober 2014, kell 20:43 (EEST)

: Näiteks Jaan Tamm, Eesti keskaegsed kloostrid, 2002, lk. 40, kloostri esimese korruse plaan, ruum nr. 1 on märgitud kui kirik.
Kirikuruum on kloostri osa.

Nojah, aga kloostrikirik on alati kloostri osa. Andres (arutelu) 7. oktoober 2014, kell 22:37 (EEST)

: eraldi hoone, hoone osa, üks hoone teise sees, need kõik võiksid olla erinevad mõisted. suwa 23. mai 2020, kell 00:35 (EEST)

*PADISE KLOOSTER, digar.ee
* 18 september 1926, Päewaleht, nr. 253, ... kloostri piiramine ja wõitlussed ta pärast 350 aasta eest ...
* 19. september 1931, Teataja, Rootsi teadusmehed Padise kloostris. Jumalakoda, mis wana üle 600 aasta. Kas kirik uuesti muistete müüride wahele?, vt ka :Pirita Kaunistamise selts põhikiri ja väljaandeid
* 09. august 1936, Uudisleht, nr. 123, Padise mõisnik ja Peeter Suure kepp
* 11. august 1937, Postimees, nr. 214, (V. V. R. ???) Parandati vanu varemeid
* 23. august 1942, Eesti Sõna, nr. 194, Padise klooster
* 23. jaanuar 1958, Raadioekskursioon Padise kloostrisse
* 22. november 1986, Ajakangas: Kirikud 1, vt 23'02"
* 15. september 2007, Eesti lugu: EESTI LUGU 125. Padise klooster
suwa 22. mai 2020, kell 23:46 (EEST)

videos väidab VR 29'01", et ehitus algas ~1250?, vt 22. november 1986, Ajakangas: Kirikud 1, vt 23'02"
Mahakirjutatud kultuurimälestiste registri veebilehelt
 Mälestise ajalugu
 1250 paiku ehitas Dünamünde klooster Padisele 2-taveelise roidvõlvidega varagooti
 stiilis paekabeli (säilinud alumine seinatsoon ansambli S-küljel ja raiddekoori 4 fragmenti).
suwa 23. mai 2020, kell 02:20 (EEST)


Arutelu:Alkohol

Jätsin esimese araabia sõna transkriptsiooni välja, sest see on vale. Andres 7. aprill 2006, kell 12.38 (UTC)

:Nende kahe sõna hääldust olen mina õppinud märkima al-kh'wl (või ülakoma asemel h-tähe all täpp) ja al-ghwl. Täishäälikuid pole seal kuskil kirjas nagu araabia keeles kombeks. Algne tähendus võiks ka kirjas olla, mis sest etümoloogiast muidu üldse panna - silmade tumedamaks värvimise pulber.--Ken 7. aprill 2006, kell 13.21 (UTC)

:: Araabia keeles täishäälikuid ei kirjutata, küll aga hääldatakse. Latinisatsioonis närgitakse kõik täishäälikud. Kui Sa tead tähendust, eks siis kirjuta. Andres 7. aprill 2006, kell 14.56 (UTC)

Minumeelest on ''Alkohol on joovet tekitav keemiline aine mida sisaldavad kõik alkohoolsed joogid'' üsna ebaõnnestunud definitsioon. Pigem tuleks lähtuda sellest, et tegemist on siiski kõnekeele väljendiga mida tarvitatakse üldjuhul etanooli kohta. Samas kui rääkida näiteks viinast, siis sisaldab see vesilahus lisaks etanoolile reeglina ka teatud osa metanooli ning ka teisi alkohole, ehk on tegelikult alkoholide segu milles peamine komponent on etanool. Ma arvan, et kui tahta eraldi artiklit rahvakeelsele terminile teha siis peaks seda määratluses selgelt ütlema.--[[Kasutaja:Boy|Boy]] 7. aprill 2006, kell 23.27 (UTC)

Välja jäetud:
''

Päevane kahjutu kogus olevat 30ml meestel ja 20ml naistel (http://www.erso.eu/knowledge/content/05_alcohol/effects_of_alcohol_consumption.htm) , selle ületamisel on tegu juba organismi järjekindla mürgitamisega. Nädalane tervislik kogus ei tohiks ületada 40ml/kg kohta. Silmas on peetud siis kehakaalu-kilogrammi.
Tehes arvutused 65-kilose naisega, kes tarbib 20% alkohoolset jooki, saame:

Päevane maksimaalne kogus: 20/0,2=100ml ehk pool tassi

Nädalane maksimaalne kogus: 40*65/0,2=13000ml ehk 1,3l ehk ~6 tassi
Kui selline pidev kilode ja milliliitrite jälgimine aga liiga töömahukas tundub, siis soovitan meeles pidada lihtsat 0-1-2-3 reeglit:

0 alkoholi kui oled autoga, töötad masinatega, päev enne suuremat pingutust (spordivõistlus, test, mälumäng jne) või kui võtad mingit rohtu. 1 jook tunnis, mitte rohkem kui 2x nädalas ja kindlasti mitte rohkem kui 3 jooki õhtu kohta.
Andres 29. aprill 2007, kell 08:46 (UTC)
----
Vikilingid on keemia mõiste kohta. Andres 29. aprill 2007, kell 08:47 (UTC)
----
Mõõdukas koguses on alkohol inimese tervisele kasulik.

Seda tuleks täpsustada: millises koguses, kui tihti, kuidas mõjub kasulikult ning mis on väite allikas. Andres 31. mai 2007, kell 21:55 (UTC)
inglismaal tulevad aastast 2008 alkholile sildid,et tunne oma piire:meestele 3-4 pitsi päevas,
naistele 2-3 pitsi see on nagu siis minimuumi maksimum.aga kasulik on 2 pitsi inimesele
(0,1 liitrit seega)muidugi oleneb ka mida sa jood.Konjak ja Gin muidugi ei ole,sest nad
on keemia.aga viin,õlu ja vein kindlasti mõõdukas koguses kasulikud(minu organismile näiteks
vein ei sobi aga see selleks)alkohol pole igastahes üdini kahjulik nagu seda on tubakas.
ma kirjutasin LSD'e alla kah,et on kasulik,sest ta oli ennem ravim sellega raviti inimesi.
tubakas on igas sugeses koguses kahjulik.aga alkoholiga on teine asi.isegi jeesus kristus
propageeris mõõdukat joomist.mingi võlu sellel mõõdukalt seltskondil joomisel siiski peab
ju olema.kõiki aineid ei pea inimese organism saama näiteks sool ja tubakas.kuid mõningad
teadlased arvavad,et aastas peaks jooma 3 klaasi veini.rääkitakse,et saab kah olla selline
asi nagu alkoholi puudus.ning mõned vanad inimesed ei saa ju ilma alkota hakkamagi.
aga kasulik on alko vist oma hävitava toime poolest,mis hävitab halbu baktereid.
ühe tuttava vanaisal uputas ja hävitas alko vähi,mille ta suitsetamise tagajärjel sai.
nii,et siin ikka oma mõtlemis ainet on küll.
----
1919. aastal Weimari vabariigis valminud filmi kohta vaata artiklit "Alkohol" — Pietadè 28. september 2013, kell 16:13 (EEST)
----
Kas ei oleks mõttekam liita seda siinset teksti artikliga "Etanool"? Ivo (arutelu) 3. detsember 2014, kell 00:28 (EET)

Võib-olla tõesti. Kas lingid siia on õiged? Andres (arutelu) 5. detsember 2014, kell 20:13 (EET)

:Liitsin artiklid. Nüüd on kahe õige kehva artikli asemel üks enam-vähem korralik.

:Kuigi ega väga palju liita polnudki. Osa dubleeris artiklit "Alkohoolsed joogid" ja osa oli juba palju põhjalikumalt artiklis "Etanool" olemas.

:Püüan ka lingid korda teha. Osade juures peetakse silmas etanooli, osade juures aineklassi, jne. Üks paras segadus. Ivo (arutelu) 12. jaanuar 2015, kell 15:20 (EET)

* 18. detsember 2014. BBC News Online. Märjukese kalkulaator: rahvuskuuluvus joomiskoguse järgi? (inglise keeles)


Kasutaja arutelu:Belgian man~etwiki

Link to Euroopa already exists in the article of Christoph Kolumbus. There is no need to make same link more than once within same article. Siim 16:37, 6 Oct 2004 (UTC)

OK Belgian man 18:47, 28 Jan 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Belgian man~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:New Age

Üsna mõttetu ja mitteinformeeriv artikkel. Kui midagi teema kohta öelda ei oska pole vaja ka artiklit kirjutada. Siim 19:17, 7 Oct 2004 (UTC)

Nõus. Ei tea kohe, kas kustutada või hakata korralikku artiklit kirjutama. Andres 13:40, 8 Oct 2004 (UTC)

Sisu puudub, aga artikkel peaks olema. --Oop 17:58, 1 Dec 2004 (UTC)

Lulu:
Ma olen toimetamisega nõus, aga miks sa selle viite turuosale välja võtsid? Vaatan et võtsid tüüpiliste tegevuste alt kah osa asju välja, mis tarbijalikkusele osundasid. Teatav aplus on New Age'le ju väga iseloomulik. Kas sõnastus polnud neutraalne või leiad, et seda pole üldse vaja? --Heiki e 24. oktoober 2005, kell 10.43 (UTC)

Vastan hea meelega. Turuosa võtsin välja sellepärast, et igal asjal on alati ühtlasi ka oma turuosa. See ei iseloomusta New Age-i spetsiifiliselt. Aga see, et New Age liikumises osalejatele pakutakse mitmesuguseid kaupu, ei iseloomusta liikumise aplust, vaid seda, et nõudmine selliste kaupade järele tekitab ka pakkumise, muud midagi. Ma ei tea nyyd, kas vastus on arusaadav või mitte. Võime selle yle edasi arutleda, kui vaja. --Lulu 24. oktoober 2005, kell 11.00 (UTC)
OK, saan vist aru. Asi selles, et seda tarbijalikkust ja aplust tuuakse küll välja eraldi tunnusena liikumise kriitikute poolt. Siis peakski pealkirja New Age'i kriitika all võibolla sellest kirjutama.
Arvan ka, et New Age'i turuosa väärib spetsiifiliselt ära nimetamist. Näiteks on raamatutel sageli märge New Age/Self-Help ja edasimüüjad lähtuvad sellest kaupade paigutamisel. See toimib New Age'i puhul ikkagi teistmoodi kui suurte religioonide puhul. See on tähtis turuosa. --Heiki e 24. oktoober 2005, kell 11.13 (UTC)

Noh, ma ei arva endiselt, et see vääriks ilmtingimata ära nimetamist. Raamatutel on muidugi märked vastavate kategooriate kohta, et kergendada katalogiseerimist, edasimüümist, paigutamist jne. Aga ega sellest ju järeldu, et tegemist on mingi erilise nähtusega. Samamoodi, kui näiteks meditsiiniraamatule on lisatud märge "dentistry" või "cardiology", ei tähenda see veel otsekohe seda, et hambaravi või kardioloogia oleks miski eriti ablas valdkond. Turuosa, seda muidugi. Aga seda võib samamoodi ytelda ajaloo, matemaatika, poeesia, muusika või mistahes valdkonna kohta. --- Aga jah, saan aru kyll, et kui New Age liikumises osalejad peavad endid eriti vaimseteks ja spirituaalseteks, siis näib, nagu oleks vastavad kaubad ja nende myymine justkui nende põhimõtetega vastuolus. Tegelikult muidugi ei ole. Turuosana on  New Age kaubad yldisest jaekaubandusest väga marginaalne rida. Pealegi, ega kirjastused ja tootjad ja myyjad ei pruugi ise olla yldse selles liikumises osalejad.  See, et mõni tädikene kuskil messil või laadal oma imejooki või amuletti myyb, on aga hoopis tähtsusetu, minu meelest. --Lulu 24. oktoober 2005, kell 11.34 (UTC)

Kas link kommertslikule raamatupoele on ikka tingimata vajalik?

New Age peaks olema kursiivis kõikjal eestikeelses tekstis. --193.40.5.245 2. november 2009, kell 14:43 (UTC)

Jah, palun paranda. Andres 2. november 2009, kell 16:18 (UTC)

:Täpsustan: eestikeelses tekstis kirjutatakse new age tsitaatsõna(de)na – kursiivis ja väikeste algustähtedega. See on üldnimeline mõiste, mitte pärisnimi ega pealkiri. Artiklis korrastasin need ära, aga muutma peaks ka artikli pealkirja (New Age > New age). Kuriuss 2. jaanuar 2016, kell 23:36 (EET)

:: Hm. Kui inglise keeles kirjutatakse see läbiva suurtähega, mida me siis tsiteeriksime, kui me väikeste tähtedega kirjutaksime? Andres (arutelu) 2. jaanuar 2016, kell 23:40 (EET)

:::Üldnimelist mõistet (nimetust) tsiteerime, mitte selle ingliskeelset nime- ega pealkirjakuju, sest inglise keeles kirjutatakse seda ka väikeste algustähtedega. Siin on eestikeelsed soovitused ülevaatlikult koos: . Kuriuss 3. jaanuar 2016, kell 01:21 (EET)

:::: Mõiste on inglise keeles siiski läbiva suurtähega.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. jaanuar 2016, kell 10:12 (EET)
Keelemeestega pole mõtet vaielda. See on nagu juuras: ise reegleid tõlgendada pole mõtet.
Arvan, et asi on selles, et inglise keeles kasutatakse suurtähti selleks, et eristada lihtsalt uuest ajastust, eesti keeles pole aga selleks vajadust. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2016, kell 11:17 (EET)

See nõuab ka määravat artiklit.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. jaanuar 2016, kell 12:46 (EET)
Tõstsin välja järgmise lõigu:

[[Oswald Spengler]] iseloomustab ''new age''<nowiki/>'i ja varasemates kultuurides sellele eelnenud liikumisi järgmiselt: "Materialism poleks täielik, kui tal poleks vajadust vaimset pinget aeg-ajalt maandada, andes voli müütilistele meeleoludele ja järgides mõningaid riitusi, selleks et lisaks sisemisele vabanemisele nautida millegi irratsionaalse, olemuslikult võõra, eriskummalise, kas või lapsiku võlu ... Tänapäeva Euroopa-Ameerikas vastab sellele okultistlik ja teosoofiline pettus, ameerika ''christian science'', võlts salongibudism, religioosne laiatarbekaup, mida Inglismaast rohkemgi parseldatakse Saksamaal, gooti, hilisantiiksete ja taoistlike meeleoludega ringides ja kultustes. Igal pool on see paljas mäng müütidega, millesse ei usuta, ja vaid maitse suhu saamine kultustest, millega tahetakse täita sisemist tühjust. Tegelikult usutakse edasi arvudesse ja aatomitesse, kuid läheb vaja tõelist haritud hookuspookust, et seda pikka aega välja kannatada. Materialism on pealiskaudne ja aus, religiooniga mängimine pealiskaudne ja valelik; kuid juba asjaolu, et see üldse võimalik on, annab märku uuest ja ehtsast otsimisest, mis endast tsiviliseeritud virgeolekus tasakesi teatab ja lõpuks selgesti päevavalgele ilmub." Oswald Spengler, [[Õhtumaa allakäik]], Ilmamaa, Tartu, 2012, lk. 408–409.

Põhjus: liiga pikk, ei ole tasakaalus muu tekstiga. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] ([[Kasutaja arutelu:Lulu|arutelu]]) 3. mai 2020, kell 10:34 (EEST)
Keegi pani selle tagasi, öeldes, et kui pikkus on ainuke põhjus, siis võib lühemaks teha. Põhjusi on teisigi. See tekst ei ole tasakaalus muu materjaliga. See tekst sisaldab ohtralt hinnanguid, see tähendab, ei ole neutraalne. See on vaid ühe autori hinnang. Ning lõpuks ei sobi see tsitaat sellesse artiklisse ka juba sellepärast, et mõiste "New Age" ei olnud selle autori eluajal ja tema teose kirjutamise ajal veel kasutusel. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] ([[Kasutaja arutelu:Lulu|arutelu]]) 3. mai 2020, kell 15:48 (EEST)

Tänapäeva religiooniloolased eelistavad mõistet "uusvaimsus". Võiks kaalutleda teisaldamist uue pealkirja alla. --Lulu (arutelu) 20. juuni 2023, kell 18:59 (EEST)


Arutelu:Analüütiline keelefilosoofia

See artikkel on kustutamise kandidaat, sest puudub minimaalnegi sisu. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 19:42, 7 Oct
2004 (UTC)

Märgin siin igaks juhuks, et [[lingvistiline filosoofia]], mida saksa keeles nimetatakse ''Sprachfilosophie'', ei ole sama mis keelefilosoofia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:57, 8 Oct 2004 (UTC)

Mida tähendab lingvistiline tähendus? Eesti keeles 'lingvistiline'='keeleteaduslik'. Ingliskeelne 'linguistic meaning' on 'keeleline tähendus'.
Keelefilosoofia (ingl philosophy of language, sks Sprachphilosophie) on laiem mõiste, selle yht koolkonda kutsutakse inglise keeles 'linguistic philosophy' - eesti keeli siis v-o keeleline filosoofia, igatahes mitte lingvistiline, st keeleteaduslik, kuna tegu oli just suhteliselt teadusvaenuliku lähenemisega (Austin, Grice, Strawson). muide, selle koolkonna tuntum nimetus on hoopis 'ordinary language philosophy' ehk siis tavakeele (hariliku keele) filosoofia.
Jaan

Nimetus "lingvistiline filosoofia" on ingliskeelse termini linguistic philosophy vaste. "Oxfordi filosoofialeksikon" mainib ka vastet "keeleline filosoofia", mida ma küll pole kunagi kuulnud kasutatavat. Olen nõus, et sõna "lingvistiline" viib siin segadusse, kuid õigupoolest on sõnal "lingvistiline" ka eesti keeles kaks tähendust: 'keeleteadusse puutuv' ja 'keelesse puutuv', kuigi viimane tähendus on haruldane (tolles tähenduses on loomulikum öelda 'keeleline' või 'keele-'). Seepärast kasutan väljendit "lingvistiline filosoofia" ainult traditsiooni tõttu. Sellestsamast Oxfordi leksikonist saame veel teada, et inglise väljendit linguistic philosophy kasutatakse laiemas ja kitsamas mõttes. Laiemas mõttes on see igasugune filosoofia, mille lähtekoht ei ole mitte niivõrd "asjad ise" kuivõrd keel.  Kitsamas mõttes tähendab see suunda, mida on nimetatud ka Oxfordi filosoofiaks ja tavakeelefilosoofiaks (kõige iseloomulikum esindaja minu arusaamise järgi Ryle;  kumbagi terminit on võimalik mõista ka laiemas mõttes).

Saksa sõna Sprachphilosophie võib tähendada nii 'keelefilosoofiat' kui ka 'lingvistilist ehk keelelist filosoofiat'. Seda ma märkisin sellepärast, et oletasin, et Leon kasutab saksakeelset allikat, olemata sellisest kahemõttelisusest teadlik. Andres 12:40, 13 Oct 2004 (UTC)

Jah, tuleb muidugi öelda "keeleline tähendus", mitte "lingvistiline tähendus". Tegemist on ilmselt tõlkeveaga. Võib-olla piisab, kui öelda lihtsalt "tähendus". Andres 13:32, 13 Oct 2004 (UTC)
----
Praegusel kujul ignoreerib artikkel minu meelest  seda, et keelefilosoofiast võib rääkida ka väljaspool analüütilist traditsiooni, näiteks Wilhelm von Humboldti puhul. Andres 13:36, 13 Oct 2004 (UTC)


Arutelu:Oswald Spengler

Keegi kes filosoofia ajaloost midagi jagab võiks selle artiklikese üle vaadata. Ma ei tea, et Spengler keskkonnaderministide hulka kuuluks. Selles patus võib süüdistada pigem Ratzelit. Spengleri peateose põhisisuks ei ole minu teada keskkonnadeterminism, vaid pigem tsivilisatsioonide areng. Siim 21:25, 7 Oct 2004 (UTC)

Peateose põhisisuks keskkonnadeterminism tõesti ei ole. Artiklit tuleb täiendada.

Võtsin selle lause välja, sest see on ebamäärane. Ei saa aru, mis mõttes siin tervikprotsessist juttu on. Tundub pigem, et Spengler ei käsitle seda tervikprotsessina.

Ta käsitles  kultuuride ja tsivilisatsioonide ajalugu tervikprotsessina.
Andres 19:26, 8 Oct 2004 (UTC)
Spengler käsitleb oma peateoses kultuuride üksteisest sõltumatut arengut, mis teeb iga kultuuri puhul läbi samad staadiumid. Kultuur on tema jaoks elusorganism. Ta suhtub Euroopa kultuuri tulevikku fatalistlikult.
Välja tõstetud:
Ta põhjendab geograafilis-klimaatiliselt rasside tekkimist tänu kohanemisele eri tingimustes. Ka kultuuri ja rahvaste erinevusi (hingetüübid) põhjendab ta sõltuvalt elukohast (stepp, mäestik, mets, kõrb jms). Andres 7. juuli 2006, kell 13.26 (UTC)
Vist 1924. aastal külastas Spengler Eestit, kuid ma tea täpset kuupäeva peast.
Spenglerist järgi jäänud märkmete põhjal on hiljem mõistetud, et ta kavandas "Õhtumaa allakäigus" esitatud ideede laiaulatuslikku revideerimist.
Kust selle kohta lugeda saaks?
Miks on Vaata ka all ulmekirjanik Howard Phillips Lovecraft??? --Niki 4. september 2009, kell 10:25 (UTC)

Nagu aru saan, on seal Spengleri vaadetest mõjutatud inimesed. --Improvisaator 4. september 2009, kell 10:28 (UTC)
Olgu, kui nii on. Aga kus on siis Lovecrafti kohta käivad artiklis see koht, kus see kuidagigi kajastuks? --Niki 4. september 2009, kell 10:47 (UTC)

Minu arust väga hästi kokku võetud. Olen ise ka Spenglerit lugenud, aga ei suudaks teda nii kokku võtta. --Ido10 25. november 2010, kell 11:32 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://digar.nlib.ee/otsing/avaleht?pid=nlib-digar:17824
** In Oswald Spengler on 2013-06-24 12:42:46, 404 Not Found
** In Oswald Spengler on 2013-07-06 17:41:27, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:41 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kriteerium.ee/kataloog.php?uID=117&lang=est
** In Oswald Spengler on 2013-06-24 12:42:46, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Oswald Spengler on 2013-07-06 17:41:36, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:41 (EEST)


Arutelu:Platon

Täpsustav loend??? Vabandust, aga millist filosoofia haru Platon ei ole mõjutanud? Mõne korraliku filosoofia ajaloo alase raamatu lugemine antud juhul abiks.
Mis seos on patristikal ja müstikal filosoofiaga? Priitp 21:26, 7 Oct 2004 (UTC)
Täiesti reaalne. Tänapäeval patristikasse loetavad kirjamehed ei olnud kyll ise suuremalt jaolt otseselt filosoofid, kuid mõjutasid hilisemat filosoofia arengut vägagi tugevalt (ja sugugi mitte ainult keskajal). Samuti on paljud filosoofid (eelkõige just metafyysika ja ontoloogiaga tegelejad, kuid mitte ainult nemad) olnud mystikud, kelle puhul mystika on enamasti tihedalt seotud nende filosoofiliste vaadetega (Aquinatus, Böhme, Pascal, sisuliselt kogu neoplatonistlik koolkond, pytagoorlased jne). Religioonifilosoofia muudab eri valdkondade piirid veelgi hägusamaks. --Oop 03:23, 8 Oct 2004 (UTC)

Ilmselt on siis minu arusaam filosoofiast liiga spetsiifiline... Priitp 07:08, 8 Oct 2004 (UTC)
Loomulikult on patristikal ja müstikal seos filosoofiaga. Aga alljärgnev lõik on siiski eksitav ja Priidu reaktsioon on õigustatud. Seetõttu ma tühistan viimase paranduse. Artikkel peaks niikuinii olema palju pikem ja neist asjust tuleks rääkida pikemalt.
Platoni õpetus tervikuna on avaldanud filosoofia, eelkõige patristika, müstika ja religioonifilosoofia arenemisele väga suurt mõju.
Andres 13:15, 8 Oct 2004 (UTC)

Mingi viit peaks olema ka metropoliit Platonile. --Oop 00:12, 13 Feb 2005 (UTC)

aga mis pealkirja too artikkel peaks kandma kas Paul Kulbusch või Platon (metropoliit) (muide 14. jaanuari juures on veel variant Platon (Kulbusch), mis tuleks imho kindlasti miskile muule kujule viia) - Ahsoous 00:21, 13 Feb 2005 (UTC)

:Ma pakun, et Platon (metropoliit), sest 1)selle järgi tuntakse ja otsitakse teda ehk rohkem 2)formaalselt võttes loobus inime ilmalikust nimest vaimuliku kasuks (isegi kui seda praktikas teha ei lastud), seega eelistanuks vast ise seda. Umbes nagu Tuglas on meil Tuglas, mitte Mihkelson. Teistele kujudele loomulikult suunamised. --Oop 00:57, 13 Feb 2005 (UTC)

:: Õigeusu traditsiooni järgi kirjutatakse uuema aja munkade (sealhulgas piiskoppide) nimed nii: munganimi pluss perekonnanimi sulgudes. Nii et "Platon (Kulbusch)" on korrektne. "Metropoliit Platoni" ja "Paul Kulbuschi" jne alt võib ju suunamise teha, kuid ta ei pruukinud olla ainuke metropoliit Platon. Võib-olla võiks pealkiri olla ka "Märterpiiskop Platon", aga ma pole ka kindel, et ta on ainuke. Igatahes peaks suunamine minema ka selle pühakunime alt. Andres 04:25, 13 Feb 2005 (UTC)

:: Jah, on veel märterpiiskop Platon (Jovanović). Andres 04:41, 13 Feb 2005 (UTC)

:: Ja kui te otsite nimekaime, siis on veel kaks märtrit: Ankyra märter Platon (hukati 302 või 306) ja Tournay märter Platon (hukati umbes 300), ning usutunnistaja Platon, kloostriasutaja Bitüünias (bithynias) (suri 814).

:: On veel Moskva metropoliit Platon (Levšin), arhimandriit Platon (Agrikoljanski), Kiievi ja Galiitsia metropoliit Platon (Gorodetski), Kostroma ja Galitši peapiiskop Platon (Fiveiski), arhimandriit Platon (Kazanski), piiskop Platon (Roždestvenski), Jekaterinoslavi peapiiskop Platon (Ljubarski), arhimandriit Platon (Malinovski), Vladimiri piiskop Platon (Petrunkevitš). See ei ole täielik loetelu.   Andres 05:13, 13 Feb 2005 (UTC)

''[[idealism|idealismi]] rajaja ja peamine esindaja vanakreeka filosoofias.
Jätsin selle määratluse praegu välja. See on küll oluline vaatepunktilt, mille järgi materialismi ja idealismi vastasseis puudutab [[filosoofia põhiküsimus]]t, kuid sõna "[[idealism]]" mitmetähenduslikkuse tõttu ei ütle see ilma selgituseta suurt midagi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:57, 20 Feb 2005 (UTC)
Mitmetähenduslikkus? Arvestades, et ta pani ideed hierarhilisse struktuuri, on tema idealism ka idealism tavalises klassikalises tähenduses. Ühes tänapäeva kummalises tähenduses ehk iseenda pihta suunatud populismina küll mitte, aga ideaalkuju otsimisena kindlasti.--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 11:30, 24 Apr 2005 (UTC)

Mulle tundub, et suurem osa sellest artiklist on kuskilt maha kirjutatud. Andres 11:37, 24 Apr 2005 (UTC)

Võimalik. Praegune variant on üles pandud põhimõtteliselt ühekorraga, sellal kui endine arenes pikalt.--Tvali 11:59, 24 Apr 2005 (UTC)

Mis paneb kergelt kahtlema Platoni mõttekäigus, on küsimus, miks ta arvab, et juhtimine peab olema mõtisklejate teema? Miks ta eeldab, et inimest juhib mõistus? Üldiselt on minu jaoks nagu loomulikum, et kõik erilaadsed aju tööprotsessid tuleb üheks juhtimiseks ühendada - lõppkokkuvõttes ju ihad ka eluspüsimiseks vajalikud.--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 12:46, 24 Apr 2005 (UTC)
Teiseks on Platonil vaikimisi eelduseks, et surematud asjad on olulisemad, kui surelikud - see on ka väga kaheldav, kas seda igas olukorras nii võtta saab. St. ühiskonna puhul peaks siiski suutma mõlemaga arvestada ja kombineerida. Selles mõttes tundub ebaloomulik see Platoni ideeriik.--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 12:46, 24 Apr 2005 (UTC)
St. kui ihad ja emotsioonid on surelikud maailmas, milles mingis mõttes eksisteerivadki ainult surelikud asjad (surematud ainult avalduvad, nagu Platon ütleb), siis tuleb justkui välja, et surelik maailm koosnebki ihadest ja emotsioonidest ja et need emotsioonid ja ihad surevad. Kui arvestada emotsioonide ja ihade lühikest kestust võrreldes ideedega, on surelikus maailmas ehk tegelikult mõistlik pöörata ihadele ja emotsioonidele palju tähelepanu, sest ideed on niikuinii jäävad ja leiavad niikuinii oma realiseerumishetki ikka ja jälle, mis tähendab, et kuna surelikel asjadel on lühem aeg, mille jooksul neil on üldse võimalik eneseteostuseks, siis muudab see need muutliku aja igal üksikul hetkel sama olulisteks, kui on ideed, ehkki see ei pruugi kehtida igavikus?--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 13:00, 24 Apr 2005 (UTC)

Praegune artikkel on isegi liigendatult väga segane ja ebatäpne jutustus Platoni filosoofia "ainetel". Seda ilmselt "vigade parandusega" korda ei saa. Kas on mingeid ettepanekuid, kuidas ja mis printsiipidest lähtuvalt võiks artiklit püüda uuesti üles ehitada? --[[Kasutaja:Kamma|Kamma]] 11. märts 2006, kell 15.07 (UTC)

Andres, palun viita, missugune kehtiva ortograafia ürik nõuab 'ideede õpetuse' kokku kirjutamist? --Kamma 11. märts 2006, kell 19.25 (UTC)

See küsimus käib  "Eesti keele käsiraamatus" peatüki O39 alla. Möönan, et otsest vastust sealt ei saa. Arvan, et see juhtum käib selle punkti alla, kus räägitakse kindlakskujunenud ühenditest. Ma ei ole varem kunagi kohanud, et keegi kirjutaks "ideede õpetus", seetõttu loen sõna "ideedeõpetus" kindlakskujunenud ühendiks. Peale selle, minu arvates on kokkukirjutamine selgem, sest muidu jääb mulje, nagu ideed midagi õpetaksid. Veel arvan, et käsiraamatu koostaja unustas mainida juhtumit, kus sõnarõhk ei ole esimesel silbil. Kokkuvõttes pean tunnistama, et "Eesti keele käsiraamatus" ei ole sõnaselget reeglit, mis keelaks lahku kirjutada. Andres 11. märts 2006, kell 19.59 (UTC)

: Kuna "ideede õpetus" pole "omaette tähendusega ühend" (nagu lasteaed, häälteenamus, hingedepäev), vaid tegemist on ühe õpetusega ideede kohta (aga neid õpetusi võib olla ja ongi mitu), siis pean mina paslikuks see lahku kirjutada ning seda võimalust tunnistab ka "Eesti keele käsiraamat". --Kamma 11. märts 2006, kell 20.22 (UTC)

:: Jah, saan aru. Minu meelest ei ole tegemist ühe õpetusega ideede kohta, sest kui sõna "idee" mõistetakse samas tähenduses, siis õpetus neist ongi sama õpetus (et nad on olemas), kui aga mitte, siis ei saa rääkida mitmest õpetusest samade asjade kohta.

:: Tavaliselt kasutatakse sellistel puhkudel kokkukirjutatud ainsuslikku täiendit, kuid sõna "idee" puhul ainsus millegipärast hästi ei sobi. Seetõttu tundubki loomulikuna kokkukirjutamine. See on lihtsalt selgitus selle kohta, miks ma eelistan kokkukirjutamist. Andres 11. märts 2006, kell 20.40 (UTC)

Minu teada on õige vorm "õiglaseim". Andres 7. aprill 2006, kell 05.45 (UTC)

Mõlemad on õiged. "Õiglasim" kõlab paremini. --Kamma 7. aprill 2006, kell 15.23 (UTC)

: Kui mõlemad on õiged, las siis olla. Mina pole vormi "õiglasim" kuulnud ja mul riivab see kõrva. Andres 7. aprill 2006, kell 16.04 (UTC)

Fragmente Platonilt eesti keeles on mujalgi, nt Joadi raamatus on Theaitetosest pikk jupp, Meose filosoofiaõpikus on Phaidrosest üks alternatiivtõlge, ehk on mujalgi, praegu ei meenu. Äkki peaks Asmuse "Pidusöögi" jupi ka toeste osas eraldi ära tooma. Ja lisaks on Euthydemosest jupp Taipla leheküljel. --Kamma 3. juuni 2009, kell 19:15 (UTC)

Eks pane sisse. Andres 3. juuni 2009, kell 21:44 (UTC)

: Kas eestikeelsete tõlgete juures otse välislinke ei tohiks kasutada? Sest lisaks "Charmidesele" on nüüd uuesti veebis kättesaadav Sven-Erik Soosaare tõlgitud "Euthyphron" , aga kui igal juhtumil peaks viitama välislinkide osale, läheb vist koormavaks. --Morel 21. november 2011, kell 01:41 (EET)

: Lisan veel, et veebis on kättesaadavad ka Ervin Roosi tõlgitud jupike "Phaidonist" (1933) ja V. Orava tõlgitud jupike "Menonist" (1936). --Morel 21. november 2011, kell 02:12 (EET)

:: Võib küll, pane need ka juurde. Andres 21. november 2011, kell 08:32 (EET)