Arutelu:Tammiski nukk

{{Eeskujulik artikkel2}}
Suurepärane! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:25, 3 Feb 2004 (UTC)

Tammiski nukk asub Mõisaküla territooriumil. Hakkasin kahtlema ja kuni tegelik küla pole selgunud, jätan selle aruteluleheküljele. Teine küla variant on Pallasmaa. Jaan513 18:05, 3 May 2004 (UTC +3)

Siiski on ta Mõisaküla territooriumil. Allikas (Natura 2000 kaart külapiiridega). Jaan513 13:46, 6 Jun 2004 (UTC)

Veel on puudu kaart ja pilt. Aja jooksul lisandub võib-olla veidi tekstigi. [[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 06:20, 15 Sep 2004 (UTC)

Poolsaare läänerannikul asub umbes 3 meetri kõrgune rändrahn, mida on seostatud Muhu kunstmuistendilise vägilase Musta Mardiga.
Muideks, seda rahnu on ka jääajaga seostatud. See on juba natuke üldisem küsimus, aga kas mütoloogia jms. ei peaks eraldi alapealkirja all olema, sest me teame ju kõik, et mingit tõepõhja neil lugudel pole. Nende entsüklopeediline väärtus on minu jaoks kaheldav. Ma ei taha neid siit välja tõsta, aga eraldi võiksid nad olla küll. Siim 19:41, 21 mai 2005 (UTC)

Kui artikkel oleks sellest rändrahnust, siis paigutaksin mütoloogilise jms küll eraldi alapealkirja(de) alla. Praegusel juhul on minu meelest otstarbekas kõik sellesse rändrahnusse puutuv paigutada ühte kohta. Seos jääajaga saab ilmseks juba rändrahnu mõistest, millest räägib omaette artikkel. Kui midagi täpsemat pole öelda, siis ei ole jääaega minu arvates tarvis mainida.

Mütoloogilistel lugudel ei ole tõesti tavaliselt tõepõhja all, kuid tõde on see, et need lood on olemas. Andres 21:05, 22 mai 2005 (UTC)

''Merikotka pesitsemine maha.'' Kas Tammiski nukkas pesitseb merikotkas? Kahtlen. Kui aga pesitseb, on 1KK liigi elupaiga avalikustamine seadusevastane. Kohata võib liiki aastaringselt.
Ja, ''Tammiskoots'' pole mitte saksakeelne, vaid ilmselt saksakeelselt kaardilt? Jätan muutmata, kuna ei tea senist praktikat.--[[Kasutaja:Pehlakas|Pehlakas]] 20:27, 4 august 2005 (UTC)

Kui nimetada eeskujulikke artikleid, siis tuleb ka selgelt kirja panna kriteeriumid, mille alusel seda eeskujulikkust hinnatakse. Selle artikli puhul ei saa mina üldse tema eeskujulikkusest aru. Midagi hullu pole, aga ka midagi eeskuju väärivat ei hakka silma. See ei ole tõsiseltvõetav argument, et rohkem pole materjali, mille põhjal kirjutada. Küll leiab kui otsida, näiteks geoloogia puudub siit pea täielikult. Siim 25. august 2005, kell 11.17 (UTC)

Eeskujulikkuse kriteeriumid on minu meeles:
# Kontrollitud info asjatundlikus esituses.
# Lõpetatus (kogu suhteliselt kergesti kättesaadav materjal on kasutatud või on artiklis puuduva  info jaoks leitud koht teistes artiklites, st on visandatud suund, kuidas edasi liikuda).
# Punaseid linke ei ole.
# Vikipeedia vormistusnõuded on täidetud ning esitus on keeleliselt korrektne ja heas stiilis.
# Artikkel on vormistatud ülevaatlikult ja loetavad. On hoolitsetud ka vähem asjatundliku lugeja eest.
Arvan, et kuskil on midagi kirja pandud (vaata näiteks Vikipeedia:Eeskujulike artiklite nimekirja pakutud artiklid ). Aga sellist nimekirja pole meil kindlasti varem olnud. Nii et eks siis arutame seda.
Arvan, et eeskujulikkus ei tähenda midagi üle mõistuse olevat. Leian aga, et latt tuleks hoida nii kõrgel, et eeskujulikke artikleid saaks tõepoolest eeskujuks võtta ning nad vastaksid meie ettekujutusele ideaalsest artiklist.
Kui leiad, et see artikkel ei ole eeskujulik, siis 1) võid teha ettepaneku selle kustutamiseks eeskujulike artiklite seast ja 2) võid seda täiendada ja parandada. Andres 25. august 2005, kell 11.56 (UTC)

Täiendasin. Maa-ameti ajaloolistel kaartidel (verstakaardil ja vene kaartidel 1945–52) on märgitud nukile mitu hoonet. Ülejäänud (lisatud) teave pärit Ülo Rehepapilt, olemas välislink. Ehk saab keegi mind parandada/täiendada. --[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 1. august 2008, kell 15:53 (UTC)

Seda suurt kivi on minu teada nimetatud Mustkiviks, Musta Mardi kiviks ja Tammiski kiviks.
Musta Mardi kohta: "Keel ja Kirjandus" 2001 nr 1, lk 37-45. Sama tekst: "Muhulane" alates augustist 2009. ''Veel praegu aga seisab Muhu Tammiski rannas hiigla kivimürakas n.-n. Mustkivi ja võibolla on selle all ka alles Mardi varandus leidjat ootamas.'' [http://www.muhu.ee/images/stories/muhulane/Muhulane%202009/august_2.pdf].
Kui aega saan, ehk lisan sealt artiklist midagi. --[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 27. august 2009, kell 08:43 (UTC)

Jäänud on veel kaks punast linki. Ma ei tea, kas männikule üldse tasub linkida, ja Aarne Vinkeli artikli saaks tõlkida norra vikist. --Jaan513 15. jaanuar 2010, kell 17:15 (UTC)

"Männik" on igatahes entsüklopeediline teema. Andres 15. jaanuar 2010, kell 17:58 (UTC)

Tegelikult võiks Mustast Mardist ka artikkel olla. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 29. november 2010, kell 05:56 (EET)

Hääletus toimub siin.

See link ei vii enam õigesse kohta. Andres (arutelu) 28. august 2015, kell 17:27 (EEST)
----
Äkki on saksa keeles "Tammiskootus"? Pelmeen10 22. märts 2011, kell 13:12 (EET)

Pigem tuleks seda lugeda "Tammisko ots". Tammiskoots allikas vastavalt EKI KNAB andmebaasile on SHA1928: Stielers Handatlas. 10. Auflage. Justus Perthes, Gotha 1928. --Jaan513 23. märts 2011, kell 17:57 (EET)
----
Kogu alajaotus "Nimi" tundub mulle praegu liigse spekulatsioonina (kuigi jah, selle kirjutasin ilmselt ise 8 a tagasi, aga ei mäleta, mille põhjal, kui üldse, ja mul ei ole praegu millelegi viidata).
Mõisaküla, mille alale Tammiski nukk jääb, nimetab Ülo Rehepapp ka Tamse Mõisakülaks, sealsamas asub ka Tamse Rannaküla. Siitkaudu oleks mõistetav ka "Tammiski" nime päritolu "Tamsest", lisaks: need kohad asusid kunagi Tamse vallas ja Tamse mõisa piirkonnas.
Aga ma veel muutmisega ei kiirusta... kuni pole leidnud mõnda allikat, kus kohanime päritolust juttu tehakse. --Jaan513 (arutelu) 1. september 2012, kell 22:46 (EEST)
----
Miks just "Muhu saare põhjaosa loodepoolseim neem"? Kas saab olla veel mingit pidi loodepoolseim? Ivo (arutelu) 9. detsember 2014, kell 03:20 (EET)

Mõte oli selles, et kui lihtsalt loodepoolseim, siis sellest ei selgu, kus Tammiski täpsemalt on. Kaardilt ei selgu praegu, millises kohas Lõpemere ääres ulatub Muhu rohkem loode poole, kas Koguva ümbruses või põhjarannikul. --Jaan513 (arutelu) 9. detsember 2014, kell 17:56 (EET)
----
Tekitasin punase lingi Katteta tee. Andres (arutelu) 28. august 2015, kell 17:24 (EEST)

Selle all mõeldakse vist enamasti pinnasteed. Pikne 28. august 2015, kell 17:37 (EEST)

Hääletus artikli eemaldamiseks eeskujulike artiklite hulgas

Teen ettepaneku arvata see artikkel välja eeskujulike artiklite hulgast ja liita see heade artikli nimekirjaga. Antud juhul aitab tausta avada see. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 14:56 (EET)

Missuguse protseduuri järgi me seda otsustame? Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 16:02 (EET)

:Nt lihthäälteenamus. Aga kui jääb viiki, siis viia artikkel heade artiklite tasemele üle, sest kui juba pooled kahtlevad selle artikli sobimises eeskujulikus, siis see seda kindlasti ei ole. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 16:11 (EET)

:: Kas poolt- ja vastuhääled? Või erapooletud loevad ka? Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 16:28 (EET)

:: Aga kas ei võiks nii teha, et kui on piisavalt hääli eeskujulike artiklite seast väljaarvamiseks, siis panna heade artiklite hääletusele tavaliste reeglite järgi? Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 16:28 (EET)
* Kui ei ilmne uusi asjaolusid, siis minu meelest see artikkel täidab eeskujuliku artikli nõudeid, ainult mõned viited oleks võib-olla tarvis lisada. Kutsun üles seda tegema. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 16:28 (EET)
Tammiskoots on samuti ju kohanimi, miks ta kursiivis on? Juhend ütleb, et võõrkeelsed nimed ikka püstkirjas. Või olen mina millestki valesti aru saanud?--Astromaailm (arutelu) 12. märts 2019, kell 09:30 (EET)


Kasutaja arutelu:Targo~etwiki

Tere Tulemast Eesti Vikipeediasse! -- Egon 22:04, 3 Feb 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Targo~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Läti keel

Hea ja põhjalik artikkel! -- Egon 06:01, 4 Feb 2004 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.lvavp.lv/
** In Läti keel on 2013-06-24 12:09:30, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Läti keel on 2013-07-06 11:46:05, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:46 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ailab.lv/lvavp/galva_files/LVAVP/default1.htm
** In Läti keel on 2013-06-24 12:09:31, 404 Not Found
** In Läti keel on 2013-07-06 11:46:15, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:46 (EEST)
----
"Läti keel oli algul vaid ühe idabalti hõimu keel." Millise balti hõimu keel siis oli? Minu meelest on läti keel kujunenud nelja balti hõimu (latgalid, seelid, semgalid, kuršid) keeltest. Velirand (arutelu) 29. juuni 2014, kell 12:18 (EEST)


Arutelu:Karl XII

Kas rootsi keeles pole mitte Carl? -- Egon 11:42, 4 Feb 2004 (UTC)

Vabandust pole jah...
Tema täielik tiitel oli järgmine: "Karl, Jumala armust Rootsi kuningas, gootide ja vendide kuningas, Soome suurhertsog, Eesti ja Karjala hertsog, Ingeri isand, Breemeni, Verdeni ja Pommeri hertsog, Rügeni vürst, Wismari lord, Reini pfaltskrahv, Baieri hertsog, Zweibrücken-Kleeburgi krahv, samuti Jülichi, Cleve ja Bergi hertsog, Waldenzi, Spanheimi ja Ravensbergi krahv ning Ravensteini lord. Mitte Eesti, vaid Eestimaa (vähemalt Liivimaa peaks ka veel olema, seepärast ei hakkanud parandama). Lord on anglitsism. Isand? --Improvisaator 28. oktoober 2009, kell 15:33 (UTC)

Isand.--WooteleF 28. oktoober 2009, kell 15:56 (UTC)
Keegi lisas artiklisse sellise kommentaari:

Tiitlite tõlge jätab soovida- tiitlil "lord" pole midagi ühist Karl XII tiitlitega, vaid selle sõna asemel peab olema "härra-" niisiis Wismari härra, jne.
--Epp 7. aprill 2010, kell 21:54 (EEST)

Arvan, et "isand". Andres 7. aprill 2010, kell 22:47 (EEST)

Kui keeletoimetusmall pannakse ainult tema täienduse pärast, siis võiks selle parem üldse välja jätta.--Raamaturott (arutelu) 24. september 2016, kell 12:27 (EEST)

Ahah, juba jõutigi.--Raamaturott (arutelu) 24. september 2016, kell 12:30 (EEST)
1718 ei olnud venelaste käes olevas Kuressaares mingit Sporrongit.

Surmakoht on Fredrikshald, Fredriksteni kindluse juures. Haldeni valda ei olnud siis olemas. Ma ei tea, kuidas seda parandada. --Andres (arutelu) 20. juuli 2022, kell 15:22 (EEST)


Arutelu:Napoleon I

Eesti traditsiooni järgi kirjutatakse "Napoleon I". Andres 23:10, 4 Feb 2004 (UTC)
Tegin seda, ja las vana artikkel j22b suunama, igaks juhuks. -- Egon 07:25, 5 Feb 2004 (UTC)

Teisaldamisel jääbki vana nimi suunama. Ümbersuunamislehekülgi tuleks ka hakata tegema. Ma ei ole viitsinud neid teha. Andres 08:09, 5 Feb 2004 (UTC)
Prantsuse originaal on artiklis mõlemal juhul pluural (les constitutions), aga eestitsi tõlgitakse "Vabariigi konstitutsiooni" ja "Keisririigi konstitutsioonide". Kummas on viga? --Oop 13:55, 23 Oct 2004 (UTC)
Alajaotuses "Isiklikku" on midagi valesti. Napoleonil oli minu teada üks seaduslik (Napoleon II) oma teise abikaasaga ja kaks (Leon ja Walewski) ebaseaduslikku poega. --Improvisaator 10. oktoober 2009, kell 10:06 (UTC)

Neid kahte Napoleon tunnistas. Aga ka ülejäänud kolme peetakse tema sohilasteks. Abikaasade rida on loomulikult vale. Abikaasasid oli tal kaks mitte viis.--WooteleF 10. oktoober 2009, kell 12:57 (UTC)
Itaalia President oli ta kuni 19. märts 1805, kuid kuningas oli ta alates 18. märts 1805? 90.190.160.148 20. veebruar 2011, kell 23:38 (EET)

Tundub, et õige kuupäev on mõlemal juhul 17. märts. Andres 21. veebruar 2011, kell 00:01 (EET)

Korsika oli 1768. aastal läinud Genova vabariigi käest Prantsusmaa valdusse.

See ei ole vist täpne. Inglise viki artiklis Korsika kohta öeldakse, et Prantsusmaa vallutas selle lõplikult 1769, Genova müüs selle Prantsusmaale juba 1764. Andres 2. mai 2011, kell 01:15 (EEST)

: Täpsustasin pisut seda kohta. Andres 2. mai 2011, kell 07:06 (EEST)

sündis 15. augustil 1769 kaheksalapselise pere teise lapsena

Ta oli pere neljas laps, ja tal oli sündimise ajal üks vend (Giuseppe). Sellepärast tundub see sõnastus eksitav. Andres 2. mai 2011, kell 06:45 (EEST)

Nimevahetusest on ülalpool ka juttu. Seal on öeldud, et 1796. aastal abielludes kirjutas ta alla juba prantsuspärase nime. Pole teada, millal ta nime vahetas, ja kas see vahetamine üldse oli kuidagi ametlik? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. mai 2011, kell 06:50 (EEST)
Prantsuse vikis on öeldud hoopis, et ta Joséphine'iga abielludes kirjutas alla Napoleone Buonaparte. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. mai 2011, kell 07:11 (EEST)

"Usklik kool" ei ole õige tõlge. See pidi olema munkade kool. Kas jesuiitide kolleegium? Andres 2. mai 2011, kell 07:14 (EEST)

Kõik, mis ma olen lisanud, pärineb inglise vikist. Eks peab muude allikate põhjal kontrollima ja täiendama.--WooteleF 2. mai 2011, kell 18:18 (EEST)

: Selge see. Antud juhul on ka inglise vikist valesti tõlgitud. Andres 2. mai 2011, kell 23:39 (EEST)

Võõrkeelne vahepealkiri "13 vendémiaire" on artiklis lahti seletamata. [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 14. august 2023, kell 00:09 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.napoleon.org/en
** In Napoleon I on 2013-06-24 12:31:46, 403 Forbidden
** In Napoleon I on 2013-07-06 15:47:58, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:48 (EEST)

Ei ole ilmselge, et Napoleon I oleks kõige õigem pealkiri. Lihtsalt Napoleon on yldtuntum. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. august 2023, kell 00:23 (EEST)


Arutelu:14. märts

Ma avastasin, et ka Juliuse kalendris on liigasstad. Sel juhul tuleb ka Juliuse kalendriajale viidates lasutada kahekordset kuupäeva? -- Egon 18:54, 5 Feb 2004 (UTC)

Tõepoolest, 13. märts on ju liigaastal 29. veebruar, lihtaastal 28. veebruar. Kui ma nüüd õigesti arvutan, siis kahekordsed kuupäevad tulevad kuni 25. märtsini.  Andres 21:53, 5 Feb 2004 (UTC)
Andres... Vaata ka arutelu monarhide kohta Arutelu:Edward II-- Egon 21:59, 5 Feb 2004 (UTC)

::14. märtsil lõppevad ikka Juliuse kalendris liigaastad. ? naine 16:10, 17 Apr 2004 (UTC)

::: Jah, just. Alates 14. märtsist on liht- ja liigaastal ühtemoodi. Andres 16:26, 17 Apr 2004 (UTC)
----
Pakun "Johann Strauss vanem" ja "Albert (Monaco)". Andres 13:26, 14 Mar 2005 (UTC)

teisega on nii enamvähem aga mis Strauß'iga teha - neid ju kolm (ja imho tuleb kirjutada selle topelt 's'iga) - Ahsoous 13:34, 14 Mar 2005 (UTC)

:muide tuli meelde, et ei saa ka kirjutada Albert (Monaco), sest juhul kui ta kunagi peaks troonile saama oleks ta Albert II - Ahsoous 18:50, 14 Mar 2005 (UTC)

:: Kui me kirjutame "prints Albert (Monaco)", siis arvatavasti ka see pole ühemõtteline. Võib ehk ainult apelleerida sellele, et tegemist on tuntuima Monaco printsi Albertiga. Andres 21:19, 14 Mar 2005 (UTC)

:::Kui ainult mitte Monaco vürstilossi ees ei oleks mitte mälestusmärki tema eelkäijale, siis vast võiks - aga kahjuks seal on ... - Ahsoous 21:40, 14 Mar 2005 (UTC)

:::: Praeguse kroonprintsi nimi on Albert Alexandre Louis Pierre Rainier Grimaldi. Albert I nimi oli Albert Honoré Charles Grimaldi. Võiksime ehk siis praeguse kroonprintsi kohta kasutada eeltoodud nime. Andres 15:43, 15 Mar 2005 (UTC)


Arutelu:Hülgerahu

Tegemist on puhtalt rahuga - pole ühtki puud ja pindala on vaid 0,1 hektarit. Seepärast asendasin "laid" "rahu"-ga.
Jaan513 22:34, 5 Feb 2004 (UTC)
Kas rahule oleks vaja midagi täiendavat sulgudes - see tähendab, kumb on tähtsam, kas saareke või ajalooline rahu, või tuleb mõlemale midagi sulgudesse. Näiteks "rahu (loodus)" ja "rahu (ajalugu)" või kuidas?
Jaan513 18:31, 6 Feb 2004 (UTC)

Hülgerahusid on Eestis mitu (kindlasti neli, mille kohta ma tean, aga võib-olla palju rohkem). Kas see siin on nendest selgesti kõige tähtsam? Rajaksin täpsustuslehekülje, aga on küsimus, kas tolle nimi peaks olema "Hülgerahu" (ja see peak teisaldama "Hülgerahu (Kõverlaid)"-iks), või kas pigem "Hülgerahu (täpsustus)", ja käesoleva artikli nimi peaks püsima. --Mmh 20. august 2011, kell 02:05 (EEST)

Neid on palju tõesti. Jaan äkki oskab nad suuruse/tähtsuse ritta seada. Aga minu meelest võiks küll vähemalt esialgu teha lehe Hülgerahu (täpsustus) ja selle siin nii jätta. --Epp 20. august 2011, kell 02:12 (EEST)


Arutelu:24. august

Miks 20. augusti püha on 24. augusti artiklis? -- Egon 16:15, 6 Feb 2004 (UTC)

Ma ka aru ei saa, muudan seda kohe. Jaan513 21:12, 6 Feb 2004 (UTC)

* 1349 – Mainzis tapeti muhkkatku tekitamises süüdistatuna 6000 juuti.
saksa vikis:
 1349: Beginn eines Pogroms gegen Juden in Köln, die der Schuld an der Pest verdächtigt werden. Mehrere Tausend Menschen verlieren ihr Leben oder werden vertrieben, das jüdische Viertel wird vom Mob niedergebrannt.
--WikedKentaur (arutelu) 24. august 2018, kell 19:39 (EEST)
 * 1456 – Johannes Gutenbergi piibel valmis trükituna.
--WikedKentaur (arutelu) 23. august 2019, kell 17:33 (EEST)


Arutelu:1765

Tubli Jaan! See alguste tegemine on väga aeganõudev. Hea et aitasid. -- Egon 18:58, 6 Feb 2004 (UTC)
* see koolide avamine võib olla üsna tüütav, kuid minu arust väga tähtis asi Eesti vikipeedia jaoks ! --Dj Capricorn 9. veebruar 2006, kell 23.31 (UTC)
* Head parandused Andres, aga Peeter esimene jõudis tõesti olla 4 a ka keiser, ehkki ülejäänud aja oli tsaar, aga eks sa ise tead ehk paremini --Dj Capricorn 10. veebruar 2006, kell 10.27 (UTC)

Keisriks on siin nimetatud Peeter II. Andres 10. veebruar 2006, kell 10.43 (UTC)
Millise Puiatuga siin artiklis tegemist on? - Ahsoous 22. november 2006, kell 19:24 (UTC)

pole kindel, kas "Pulmamäärustik" on tähelepanuväärne määrustik?--Estopedist1 (arutelu) 19. september 2018, kell 09:56 (EEST)


Arutelu:Hiina

Tabelis on toodud Hiina Rahvavabariigi väljakuulutamise päev. Hiina kui niisugune on olemas olnud iidsest ajast. Mõnes mõttes ei ole järjekindel Seda väljakuulutamist siin märkida, sest Hiina ajaloost me ju hakkame sekkes artiklis. Või ei ole see õige? Andres 05:52, 7 Feb 2004 (UTC)
Ma ei saagi aru, et miks on Hiina ja Hiina Rahvavabariik ühes artiklis. Need on ju kaks erinevat riiki. -- Egon 06:11, 7 Feb 2004 (UTC)
Hiina all saab mõista Hiinat enne kommunistlikku valitsust ja Taiwani. Kuid selgelt tuleks eraldada Hiina Rahvavabariik, mis on ju poliitilisetl hoopis teise ülesehitusega. Juba selle poolest, et 27 maailma riiki tunnustavad Taiwani Hiina Vabariigina. (Mis sellest, et USA seda ei tee.) -- Egon 06:17, 7 Feb 2004 (UTC)

Õigupoolest on nii, et Taiwani Hiina Vabariigina tunnustab nüüd vaid 24 riiki ning kolm riiki ei tunnusta kumbagi — en:Hiina Vabariigi välissuhted#Nimekiri riikidest, kel diplomaatilised suhted HV-ga. -Mardus 21. oktoober 2006, kell 18:26 (UTC)

''[[Pinyin]]''<font>'i</font> kasutamine on selles artiklis ebajärjekindel. Tabelis on osa teksti toonimärkidega, osa ilma. Mul on ettepanek kirjutada riigi hiinakeelne nimi ja hümni nimi tabelis ilma toonimärkideta, põhiteksti alguses aga riigi nimi toonimärkidega. Asi on selles, et hiinlased ise tavatekstis toonimärke ei kasuta (umbes nagu vene keeles tavatekstis ei kasutata rõhumärke). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:29, 26 Apr 2004 (UTC)

Hiina ajalugu tuleks vast paigutada omaette artiklisse. -

Eraldi artikkel peaks olema küll, aga selles artiklis võiks olla Hiina ajaloo lühikokkuvõte. Esialgu võib ju ajalugu siia kirjutada. Kui läheb juba liiga pikaks, siis vaatame, kuidas lühendada. Andres 16:15, 3 Sep 2004 (UTC)

:Kardan, et Hiina Rahvavabariik kaob Hiina tsilisatsiooni taha/lõppu kuhugi ära. Võib-olla õnnestub Hiina tsivilisatsiooni puudutav omaette artiklisse viia ("Hiina tsivilisatsioon" näiteks ; viidates sellise artikli olemasolule artikli "Hiina" päises ning suunates sinna ajaloo peatükist) ja jätta siia tänapäeva Hiinat puudutav. - Urmas 17:08, 3 Sep 2004 (UTC)

:Tahan öelda, et Hiina tsivilisatsioon kui selline väärib kindlasti omaette artiklit. - Urmas 17:10, 3 Sep 2004 (UTC)
The following words will be written in English， I hope Estonians can understand English.What I'm describing is objective facts.  China's economic aggregate has become the second largest in the world as early as ten years ago. Chinese army, what I described is also objective and true. I don't understand why someone deleted my hard-working entry， Are you so eager to get to the truth? China is very strong now， China is also committed to solving regional poverty.  I feel very angry， The one who maliciously deleted my contribution， You should apologize to me.

Võib paigutada eraldi artiklisse. Artikel ei ole veel valmis, täiendan lähipäevil.
----
Taastasin lingi Hongkongile. Ma ei leia, et tegemist oleks enesekordamisega. Andres 07:44, 6 Sep 2004 (UTC)
Materjali kogunedes võiks olla yks artikkel Hiina (mis käsitleks maad ja kultuuri), teine Hiina ajalugu (põhiliselt siis poliitiline), neist viidatuina omakorda Hiina RV ja Hiina Vabariik (igas tähenduses). Hiina, Hiina RV ja Hiina Vabariigi suhe on umbes sama, mis Saksamaal, Saksa FV-l ja Saksa DV-l, selle alusel saaks siis ka materjali liigitada. Mingi kattuvus jääb nii või teisiti, see minimeeriks aga POV-probleemid, mis Hiinaga seoses on kerged tulema. --Oop 00:59, 3 Nov 2004 (UTC)
----
Pole mõtet arvestada sellega, millised artiklid meil praegu on. Andres 21. oktoober 2006, kell 20:25 (UTC)

Kui pead silmas nimekirjas olevate esemete juurde lisatud mittetäielike linkide äravõtmist/tagasipööramist, siis miks? -Mardus 22. oktoober 2006, kell 02:06 (UTC)

: Tuleb lihtsalt kannatlikult oodata, millal vastavad artiklid tulevad. Kes see oskab siin parandada, kui tulevad uued artiklid või artiklite struktuur või alapealkirjad muutuvad? Pealegi ei saa lugeja ligilähedastest linkidest niikuinii asja kohta midagi teada. Andres 22. oktoober 2006, kell 07:44 (UTC)

::Nojah... -Mardus 23. oktoober 2006, kell 05:24 (UTC)
----
Pindala on inglise ja prantsuse viki järgi 9 596 960 km², saksa viki järgi 	9 572 419  km². Võib-olla tuleks kahtluse alla seada hoopis saksa viki andmed? Andres 4. märts 2007, kell 16:16 (UTC)

Britannica online pakub 9,572,900 km2. --84.50.161.57 6. märts 2007, kell 12:33 (UTC)
----
Rahvaarv 2003: 1 286 975 468. Andres 8. mai 2007, kell 14:06 (UTC)

Mulle tundub, et rahaühik ei ole renminbi kohta õige sõna, küll võib rahaühikuks nimetada jüääni. Infokastis renminbit mainida tundub ka mulle õigem, aga kas rahaÜHIK on selle lahtri nimetuseks üldse parim sõna või sobiks valuuta, millega seda probleemi võib-olla ei oleks? Kui ainult mina probleemi näen, on asi võib-olla minu kohatult pirtsakas keeletunnetuses või lihtsalt vales arusaamises.ML 27. detsember 2007, kell 00:01 (UTC)

Jah, Hiina rahaühik on jüaan. Aomenis ja Hongkongis on eraldi rahaühikud. Andres 28. detsember 2007, kell 14:58 (UTC)

Renminbi ei ole rahaühik, vaid valuuta. Minu meelest tuleks valuuta asemele panna rahaühikud. Andres 28. detsember 2007, kell 15:00 (UTC)
----
Vapp on Commonsis olemas, vaata Hiina RV vapp. Palun pange see tabelisse tagasi. Andres 22. aprill 2008, kell 06:23 (UTC)
----
Kaart peaks olema allpool, sest see on Hiina RV kaart. Kaart tuleks tõlkida eesti keelde. Andres 24. juuni 2008, kell 14:32 (UTC)
----
Link Taiwani provintsile pole praegu õige. Andres 25. august 2009, kell 21:07 (UTC)
----
Inglise vikis on eraldi artiklid en:China ja en:People's Republic of China. Üks räägib maast ja teine riigist.--WooteleF 4. oktoober 2009, kell 07:30 (UTC)

Kas me peaksime sellest eeskuju võtma? Andres 4. oktoober 2009, kell 07:51 (UTC)

Sellisel juhul tuleks minu meelest teha pigem  artikkel Hiina (maa). Andres 4. oktoober 2009, kell 07:52 (UTC)

: Kaks erinevat artiklit oleks parem, aga teise nimi olgu siis Hiina Rahvabariik. Alts 24. veebruar 2011, kell 18:50 (EET)

:: See on kole ebapraktiline pealkiri. "Hiina" on "Hiina Rahvavabariigi" lühendnimi. Andres 24. veebruar 2011, kell 19:13 (EET)
----
Pinyin'i puhul on tarvis ka toonimärkideta kuju. Andres 11. juuli 2010, kell 22:32 (EEST)

Miks? (Kas see pole lihtsalt kordus? Nt venekeelsete nimede puhul me ju ei transkribeeri ja prantsuskeelseid ka ilma diakriitikuteta topelt ei kirjuta?)--Vihelik 11. juuli 2010, kell 22:40 (EEST)

: Sellepärast, et ilma toonimärkideta on ladinatähelise hiina kirjaviisi normaalkuju (nii nagu ka näiteks vene keeles normaalkujul rõhumärke ja jo täppe ei kasutada). Andres 11. juuli 2010, kell 22:47 (EEST)

::Taolist topelt kirjutamist ei ole ju ka muukeelsetes vikipeediates? Pinyini kasutamise ainus otstarve võõrkeelses tekstis on tõlkimata jäetavate pärisnimede kirjutamine, mida tõesti kirjutatakse ilma toonimärkideta (nt. Hu Jintao, Taiwan). Kõikidesse pärisnime laienditesse, kui need tavaliselt tõlgitakse võõrkeelde, tuleb muukeelses tekstis suhtuda kui selgitavasse transkriptsiooni. Eesti keeles on Hiina haldusüksustel kasutatavad tõlkevasted olemas. Keegi ju ei ütle ega kirjuta Hubei Sheng 'Hubei provintsi' asemel. (Shĕng) kõlbab siia vaid lisainfona sulgudes selle kohta, kuidas nimi originaalis kõlab. Analoogia: Prantsusmaa suurimad halgusüksused on 'piirkond' (région) ja 'departemang' (département). Kas peaksime sulgudes olevaid originaale ka ilma diakriitikuteta kordama? Eks Hiina haldusüksustest räägime ikka ka põhiliselt eesti keeles, pinyin on vaid vahend (hiina keele oskajatele?) hiinakeelse algteksti häälduse esitamiseks.

::Muuseas, 1978 Hiina valitsuse määrus Hanyu Pinyin kohta ütleb konkreetselt, et seda tuleb kirjutada koos toonimärkidega (erand: pärisnimed). Toonimärgid on väga olulised vahetegmiseks erinevate tähenduste ja lekseemide vahel.

::Kust saaks lugeda pinyini normaalkuju kohta? Mul on hiina keele tõlgi paberid taskus, aga sellisest (toonimärkidetta variandist) pole tõesti midagi kuulnud.--Vihelik 11. juuli 2010, kell 23:55 (EEST)

::: Lähtusin eeldusest, et pinyini normaalkujus diakriitilisi märke ei kasutada, küll aga keeleõpikutes, sõnaraamatutes jms kontekstis. Seda on (ilma viideta) mainitud ka inglise ja vene viki artiklis pinyini kohta. Kui aga see ei ole normaalkuju, vaid just hälbiv  kuju, siis on tõesti õige piirduda diakriitikuteta variandiga.

::: Ma olen lugenud, et on kirjutatud pinyinis ilma toonimärkideta raamatuid ja olen näinud ka fotosid nende lehekülgedest, kuid praegu viidata ega kontrollida ei saa. Sellepärast olengi pidanud diakriitikuteta kuju normaalkujuks. Andres 12. juuli 2010, kell 00:47 (EEST)

::::Norm on siiski toonimärkidega. Mul on riiulis poole meetri jagu pinyinis kirjutatud raamatuid (enamasti lastekad ning õpikud välismaalastele või kirjaoskamatutele hiinlastele), kõik on toonimärkidega. Ei vaidle vastu, et saaks ka ilma, ja küllap on nii ka tehtud, sest enamasti (aga mitte alati!) aitab kontekst asjale pihta saada. Oma silmaga pole selliseid raamatuid küll näinud.--Vihelik 12. juuli 2010, kell 01:32 (EEST)

:::::: Võid siis kõik ümber teha, kus on teistmoodi. Andres 12. juuli 2010, kell 01:43 (EEST)

::::::: Hea küll. --Vihelik 12. juuli 2010, kell 02:08 (EEST)
----
| rahvaarv = 1 314 480 000 (2006) Andres 16. veebruar 2011, kell 09:03 (EET)
----
Mis värk selle pindalaga on? Andres 24. veebruar 2011, kell 19:10 (EET)
----
Hiina ja Hiina Rahvavabariik peaksid eraldi artiklitena olema. (Rahvavabariik tuleb loomulikult Hiina artiklis ära mainida.) Teabekast on praegusel kujul täiesti eksitav, sest ei hõlma mitmeid laiemas mõttes Hiina alasid.--Vihelik 24. veebruar 2011, kell 20:44 (EET)

Kas saaks jätta selle pealkirja riigile ning Hiinale laiemas mõttes anda teise pealkirja, näiteks "Hiina (maa)"? Andres 24. veebruar 2011, kell 21:21 (EET)

: Kui me jätame Hiina pealikirjaks riigile, siis see lõhnab erapoolikuse järgi, sest ka Taiwani valitsus pretendeerib riigi nimele ning minevikus tunnustas neid rohkem välisriike, kui Hiina Rahvavabariiki. Mis hetkest kandus lühinimetus Hiina Taivanilt mandrile? Kuidas seda hetke määratleda?

: Miks ei võiks Hiina Rahvavabariik olla artikli pealkiri? Hiina Vabariik ju rahvaliku Taiwani asemel on. Minu arvates ei ole tarvidust pealkirja Hiina järel täpsustust (maa) kasutada. Artikli alguses võib kohe osutada, et riigi kohta vaadataks artikleid Hiina RV ja Hiina Vabariik. Meil on ju ka artikkel Ameerika Ühendriigid; Ameerika nimelise artikli järel täpsustust (maailmajagu) ei ole. Nii hiina, inglise kui korea keelsetes vikipeediates (vaid mõned näited) on eraldi artikkel Hiina kohta ilma mingisuguse laiendita. Osutan veelkord, et ka hiinlastel endil on eraldi artiklid Hiina (中国) ja Hiina Rahvavabariigi (中华人民共和国) kohta.--Vihelik 25. veebruar 2011, kell 19:41 (EET)

:: KNAB-is on nende riikide põhinimed "Hiina" ja "Taiwan". Neid nimesid nende riikide kohta Eestis tavaliselt ka kasutatakse. Pooldan ka artiklile Hiina Vabariik pealkirja "Taiwan", mis tal alguses oligi. Lisaks sellele võib ju olla ka eraldi artikkel "Hiina Vabariik", sest see riik on hõlmanud märksa suurema ala.

:: Oleksin nõus ka sellega, kui "Hiina" oleks ümbersuunamine "Hiina Rahvavabariigile".

:: Valdav osa linkidest peab silmas riiki, mitte maad. Sellepärast leian, et teine artikkel võiks olla täpsustusega.

:: Minu meelest ei ole Hiina poliitilised küsimused nii aktuaalsed, et mingi poliitilise korrektsusega peaks arvestama.

:: Ameerika ei ole Ameerika Ühendriikide lühendnimi.

:::::: Mina küll selliselt seda lauset KNAB-is ei tõlgendaks  2. Lühivormi Ameerika Ameerika Ühendriikide kohta on soovitatav vähemalt tarbetekstides vältida. ja see on ka veel veerus Maanime täiendvorm (mis iganes see ka ei tähendaks) -- Ahsoous 25. veebruar 2011, kell 23:56 (EET)

::::::: Ma mõtlengi seda, et KNAB ei soovita tarbetekstides niisugust lühendnime kasutada. "Hiinat" aga soovitab. Andres 26. veebruar 2011, kell 01:16 (EET)

:::::::: Aga ta siiski on lühendnimi? -- Ahsoous 26. veebruar 2011, kell 04:02 (EET)

::::::::: Peeter Päll kasutab hoopis sõna "lühinimi" ja ka "lühivorm". Ma arvan, et ta on ka lühinimi, kuigi mittesoovitatav. Andres 26. veebruar 2011, kell 04:20 (EET)

:::::::::: Seda, et see on evasoovitav, kahel käel nõus. Ja siin me peaksime sellest üldjuhul siis ka hoiduma. Aga sinna ei saa me ju ikkagi midagi parata, kui keegi siin kasutab ja kui sellega rahvust tähistatakse võiks see isegi minu meelest lubatav olla??? Ahsoous 26. veebruar 2011, kell 04:24 (EET)

:: Mitte et nii teha, nagu Sa soovitad, oleks vale, kuid minu meelest oleks see liiga tülikas.

:: Selle artikli siin võiks üles ehitada nagu artikli Iirimaa, alajaotusega "Riik ja maa". Andres 25. veebruar 2011, kell 20:07 (EET)

::: Jäägu siis esialgu nagu on. --Vihelik 25. veebruar 2011, kell 22:44 (EET)

:::: Kui rahvust tähistada, siis tuleb kirjutada väikese tähega: "ameeriklased". Kas rahvust võib tähistada sõnaga "ameerika", seda ma ei tea. ÕS-is (ega EKSS-is) sellist eeskuju pole). "Ameerika" suure tähega rahvuse tähistamiseks ei sobi. Andres 26. veebruar 2011, kell 05:20 (EET)
----
Lisati hulk redigeerimist vajavat teksti. Andres 28. aprill 2011, kell 19:40 (EEST)

Et artiklit saaks lugeda, tõstsin toorteksti eraldi lõppu. Tekst on virutatud siit: , tiitliandmed "Jõhvi Gümnaasium hiina Referaat Andrei Fomin 10. b klass Õpetaja Ene Sokman Jõhvi 2008". --Oop 29. aprill 2011, kell 01:24 (EEST)

: Aga siin on äkki vaba? --Epp 29. aprill 2011, kell 01:47 (EEST)

:: Äkki on, äkki ei ole. Seal pole vähimatki märki, et autor lubaks oma teksti vabalt kasutada. Pole isegi tõendust, et teksti oleks sinna tõepoolest autor ise riputanud. Miks peaks mitmel saidil rippuvat teksti yhes suvalises kohas järsku "äkki vabaks" pidama? --Oop 29. aprill 2011, kell 03:46 (EEST)

::: Vaatasin seda saiti põgusalt. Kuskil oli kirjas: Seepärast on portaalis kõik õppematerjalid kättesaadavad vabavaraliselt. Ma muidugi ei tunne üldse seda asja. --Epp 29. aprill 2011, kell 03:52 (EEST)

:::: Igal juhul on viideteta ja ohtrate kirjavigadega koolireferaat äärmiselt kahtlane allikas ja parem on selliseid vältida. --Oop 29. aprill 2011, kell 12:34 (EEST)

:::: Samuti arvan, et see tekstiosa artiklisse ei sobi ja on kergem uuesti midagi kirjutada kui seda parandada. Geonarva 29. aprill 2011, kell 13:21 (EEST)

::::: No mina olen alati seda meelt, et uut on lihtsam teha kui jama lappida, aga me ju tavaliselt ei kustuta kaastöid ära, kui nad autoriõigusi ei riku. --Epp 30. aprill 2011, kell 00:26 (EEST)

:::::: Artiklisse seda jätta kah ei saa. Tõstame siis siiasamma arutellu ja kui keegi tost tekstist midagi kasulikku leiab, pruukigu pealegi. Samas, jah, mitte päris yldteadaolevad andmed ("Hiina asub Euraasias" ei vaja tõenäoliselt viidet) tasuks võtta kindlatest allikatest. --Oop 30. aprill 2011, kell 10:30 (EEST)

NB! Enne kui siit materjali võtad, palun kontrolli korralikust allikast!
Näiteks suurim hüdroelektrijaam on mitte "Kolm karu" nagu muinasjutus või maalil "Hommik metsas", vaid Kolm Kuru. --Oop 30. aprill 2011, kell 10:35 (EEST)
===Üldandmed===
Hiina asub euraasia mandril, aasia maailmajaos. Hiina Rahvavabariik laiub Kagu-Aasias ning jagab oma riigipiiri paljude riikidega. Põhjas piirneb Hiina Venemaa ja Mongoliga; idas Koreaga, Kollase Mere ja Ida-Hiina Merega; lõunas Vietnami, Laose, Birma, India, Bhutani ja Nepaliga; läänes India, Pakistani, Afganistaani, Tadžikistan, Kõrgõzstani ja Kasahstaniga. Riigi kuju meenutab V tähte mille alumine ots on suunaga lõunas aga ülemised otsad suunaga loode ja kirdesse. Hiina asub vahemikus 70-130E ja 20-60N. Hinnas elab 1 314 480 000 inimest ja tema pindala on 9 596 960km² see teeb rahvastiku tiheduseks 137 in/km². Hiina pealinn on Peking tema geograafilised koordinaadid on 39° 54′ 20″ N, 116° 23′ 29″E.
Pekingi ja Tallinna vahemaa on umbes 7000km. Ajavahe Eesti ja Hiina vahel on 5 tundi suvel ja 6 tundi talvel.
===Pinnamood===
Pinnamood on erinev – on mägesid ( Himaalaja ja Tiibeti mägismaa), kui ka madalamat maad läänes, madalikke merede ääres. Põllumaad on Hiinas 10% , rohumaad 43%, metsamaad 14% ja muud 33%. Taimkatte poolest on Hiina erinev – Läänes on mäginiit ja tundra; Idas lähistroopiline mets ja põõsastik. Kuna kaks kolmandikku riigi rahvastikust elab madalas idaosas siis toimub seal ka kogu majandustegevus. Riigis on vähe põllumaad siis enamus elatub kala püügist. Vähemasustatud piirkonnad on mägedes – Tiibetis ja Himaalajas ja Lääne- Hiinas. Hiina on loodusvarade poolest rikkas. Seal leidub kivisütt, rauda, naftat, maagaasi, elavhõbedat, tina, volframi, antimoni, magneesiumi, molübdeeni, vanaadiumi, magnetite, alumiiniumit, pliid, tsinki, uraani. Hiina naftavarud ei ole suured – ca 20 mld barrelit. Seepärast peab Hiina importima palju naftat. Kuid Hiina on maailma suurim kivisöe tootja. Hiina impordib aastas 1200 mln tonni kivisütt (2001. aasta seisuga) ja tarbib ise ca 200 mln tonni kivisütt. Hiinas toodetakse aastas 210 mln kWh hüdroenergiat, mille osatähtsus riigis on 16%, suurim hüdroelektrijaam on „Kolm karu”, mille võimsus on 18200 MW. Tuumaenergia osatähtsus riigis on väike - alla 10%. Hiinas toodetakse suhteliselt vähe tuuleenergiat, mille installeeritud võimsus on ca 450 MW. Hiinas vetes toimub suurkalapüük, seal leidub tuunikala, heeringalisi, vähke, makrelle ja muid kalu. Hiina on maailma suurim kalapüügiriik – aastas püüab ca 42 mln tonni kala, millest 12 mln tonni merest ja 30 mln tonni sisevetest ja kalakasvatutest. Hiina on maailmas suuruselt teine kalade eksportija. Hiinas leidub ca 160 mln ha metsa, mis on maailmas üks suurimaid metsamaa omandajaid eespool on, vaid Venemaa, Brasiilia, Kanada ja USA. Hiina on küttepuidu toodangu poolest esimene riik maailmas – toodab aastas 191 mln m3 puitu. Ümarpuitu toodab 96 mln m3 aastas ja on maailmas 5 selle toodanguga. Hiinas leidub enamasti okkas-ja lehtpuid. Selline puidu tootmine rahuldab Hiina vajadused ning saab eksportida puitu. Muidugi suur metsade maharaiumine on tekitanud probleeme loomadele – eriti pandadele ja tiigritele, kellel ei jätku eluruumi ning kohati on tegu ka üleraidega. Hiina asub Euraasia laama ida ääre osas.
Hiinas toimuvad väga tugevad maavärinad. Meie sajandi suurimaks seismiliseks katastroofiks peetakse 28.juulil 1976.a kell 3:42 (kohaliku aja järgi) toimunud maavärinat koldega otse Tangshani linna all, 160 km Pekingist ida suunas, magnituudiga 7,8. Suur tööstuslinn hävis maatasa, surma sai 243 000 inimest. Majanduslikku kahju hinnati $2 000 000 000. Ka ajaloos teada olev suurim looduslik katastroof -- maavärin magnituudiga 8,0 toimus Hiinas, Shenxi provintsis 23.jaanuaril 1556.a, kus sai surma 830 000 inimest.
13. mail raputas Mandri-Hiina edelaprovintsi Sichuani pealinna Chengdud taas maavärin — kokku nüüdseks hukkunute arv kasvanud 12 000 inimeseni. Hiina Rahvavabariigi Seismoloogilise Büroo ametniku Yin Zhaomini sõnul toimus maavärin kell 15.10 kohaliku aja järgi ning selle raskuskese asus jälle Wenchuani maakonnas. Seekord mõõdeti selle tugevuseks 6,1 magnituudi Richteri skaalal, vahendab agentuur Xinhua. Tegemist on tugevama järeltõukega 12. mail suuri inimohvreid nõudnud 7,8- magnituudisele maavärinale, mis tabas eile pärastlõunal 159 kilomeetri kaugusel provintsikeskusest Chengdust asuvat Wenchuani maakonda.Chengdu kontoritöötajad olid täna sunnitud pärast tõukeid jälle tänavatele jooksma. Inimesed tundsid selgelt hoonete rappumist ja pudelite kõlinat.Hiina RV Maavärinate Keskuse ekspertide sõnul võib tugevaid järeltõukeid Wenchuanis tulla veelgi, kuid see, et nende tugevus ulatub üle 7,8 magnituudi on vähe tõenäoline. Maavärinate altit piirkonda on viimase 25 tunni jooksul raputanud ligi 2000 järeltõuget, millest kolm olid üle 6 palli ja neliteist 5 ja 6 palli vahel Richetri skaalal.12. mail Hiina keskosas toimunud maavärinas hävisid elumajad, koolid ja keemiatehased, hukkus 12 000 inimest ja teadmata hulk jäi aastakümnete suurimas maavärinas rusude alla lõksu. Ainuüksi Sichuani provintsis on rusude alla maetud ligi 19 000 inimest.Piirkonda saadeti appi 20 000 sõdurit ja politseinikku ning veel 30 000 on teel.
Hiinas esineb ka vulkaane. Üks nendest on näiteks Paektu-sanmis asub Hiina ja Põhja-Korea piiril. Vulkaan purskas viimati 1903. aastal.
===Kliima===
Hiina asub paras-, lähistroopilises ja troopilises kliimavöötmes. Lääne- Hiina kliima on tugevasti mandriline: suvi on kuum (keskmine temperatuur üle 25 °C, kõrgeim kuni 48 °C), talv külm (keskmine temperatuur –10 kuni –15, madalaim kuni –27 °C), sajab väga vähe, peamiselt suvel (50–200, kohati kuni 400mm aastas); kevadeti tekib tolmutorme. Tiibetis on suvi jahe (10–15 °C, isegi juulis sageli öökülmi), talvel langeb temperatuur –35 °C-ni; tihti puhub tugev, tormine tuul. Ida- Hiina põhjaosas valitseb parasvöötme mussoonkliima. Seal on talv suhteliselt külm ja lumevaene ( külmema kuu keskmine temperatuur Harbiinis –20 °C, Pekingis –5 °C, mistõttu pinnas külmub sügavalt), suvi soe (kõige soojema kuu keskmine temperatuur Harbiinis 23 °C, Pekingis 26 °C) ja mõõdukalt vihmane; aastas sajab 400–650mm. Ida- Hiina kesk ja lõunaosas (Qinlingist lõunas) valitseb lähistroopiline, Lõuna- Hiina mere rannikul lühikese sooja talve ja niiske kuuma suvega troopiline mussoonkliima (keskmine temperatuur Guangzhous külmimal kuul 13 °C, kõige soojemal 29 °C), sajab 700–2000mm (Taivanil üle 3000mm) aastas. Sademete ebaühtlase jaotumise tõttu on Hiinas kohati põuda või uputusi (eriti Huanghe jõe piirkonnas). Augustis- septembris on Ida- Hiinas taifuune. Eesti ja Hiina kliimal suurt vahet pole Hiinas on ainult talvel natuke soojem see tuleb sellest et hiina asub mere lähedal ja natuke rohkem lõuna pool. Maailmapanga hinnangul sureb Hiinas aastas ligi 400 000 inimest õhusaastuse tõttu ning õhu- ja veereostus lähevad riigile aastas maksma 100 miljardit dollarit. Hiina suurlinnade halb õhukvaliteet põhjustab elanikel vähki ning kopsu- ja hingamisteede haigusi. Üks suurimaid ohte tervisele on väikeste osiste (väiksemad kui 10 mikromeetrit) edasikandumine õhus. Kõige suurem on nende osiste kontsentratsioon just pealinnas Pekingis. Maailmapanga hinnangul on õhusaastus Hiinale veelgi suurem probleem kui tugevasti reostunud jõed ja veekogud.
Olukorras, kus Hiina maksab majanduskasvule lõivu rahva tervise ja riigi imagoga, on riigijuhid hakanud keskkonnaprobleemidele suuremat tähelepanu pöörama. Kohalike omavalitsususte tasandil ei ole aga seni suuri muutusi märgata.
===Veestik===
Lääne- Hiinas on jõgesid vähe; enamik kaob kõrbeliiva (nt. Tarim) või nende vesi kasutatakse täielikult niisutamiseks, milleta maaviljelus ei ole seal võimalik. Tiibetist algab mitu aasia suurimat jõge: Jangtse, Huanghe, Mekong, Saluen ja Brahmaputra. Kõrgvesi on Lääne- Hiinas jõgedel suvel, kui mäestikes sulavad liustikujää ja lumi. Ida- Hiinat läbivad tiheda võrguna veerohked jõed, sh. Jangtse, Huanghe ja Xijiang oma lisajõgedega; Venemaa piiril voolab Amuur, millesse suubub Sungari. Ida- Hiina jõgede veetase on väga muutlik, suurvesi on suviste mussoonvihmade ajal. Kaitseks üleujutuste eest, niisutamiseks ja laevasõiduks on rajatud rohkesti vesiehitisi (kaldatamme, veehoidlaid, kanaleid). Lääne- Hiinas, eriti Tiibetis, on suhteliselt rohkesti järvi (Lobnor, Kukunor, Namtso), enamik soolaseveelised. Ida- Hiina suurimad järved (Dongtinghu, Poyanghu ja Taihu) paiknevad Jangtse orus. Hiinas on mittu laevatatavad jõge, mille kogupikkus on 557km, neid kasutatakse peamiselt kauba transportimiseks.
----
| rahvaarv = 1 336 718 015 (2011)  Andres 31. mai 2011, kell 16:07 (EEST)
----
Ma tunnistan, et ma ei tea Eesti kohta midagi, ma olen tõlkimise tarkvara kaudu. Aga miks sa ei aita mul neid sõnu õigesti teha, aga Kustuta need kõik ära, ma arvan, et sa teed väga ebasobivat teed. Kõik, mida ma tahan, on aidata kaasa wikipedia. Assifbus (arutelu) 17. veebruar 2020, kell 09:12 (EET)

Ei tea, kas teeks poliitika rubriigi alla välispoliitika alamrubriigi ja räägiks seal paari sõnaga Eesti-Hiina suhetest ühisdeklaratsiooni valguses Eesti Vabariigi ja Hiina Rahvavabariigi ühisdeklaratsioon--Rünno 17. august 2011, kell 20:00 (EEST)

Põhimõtteliselt võib ju luua ka artikli "Eesti-Hiina suhted" vms.
----
Siin on selgitusteta kärpeid tehtud. Andres 12. november 2011, kell 12:09 (EET)
----
Kibe tõde, aga Hiina poliitika lõik ei ole kohe kindlasti mitte NPOV. See tuleks kindlasti korralikult läbi kirjutada nii, et hinnangute asemel oleksid faktid ja kogu tekst korralikult viidatud. --Oop 14. november 2011, kell 15:03 (EET)

kuidas saada lühikest URL-i, kui algupäranses on kandilised sulud, mida wikimeedia trakvara ei oska käsitleda, nt tinyurl-i viite peale käivitub spämmifilter, millist viitamistehnikat siis kasutada? suwa 22. oktoober 2012, kell 13:56 (EEST)

ka bit punkt ly on plokitud, inglise wikis mitte, eesti omas on? suwa 22. oktoober 2012, kell 14:16 (EEST)

: goo.gl? --Oop (arutelu) 22. oktoober 2012, kell 15:08 (EEST)

:: sama - Järgnev tekst vallandas meie rämpspostifiltri: goo.gl, kas adminnid saavad seda ignoreerida toimetamisel või saaks sisselogitud kasutajatelt selle piirangu eemaldada? suwa 22. oktoober 2012, kell 16:05 (EEST)

::: Isiklikult arvan, et sellised lingid kuuluvadki rämpsposti hulka ja peavadki olema blokeeritud -- Ahsoous (arutelu) 22. oktoober 2012, kell 17:21 (EEST)

:: Millele sa nii hirmsasti linkida tahad? --Oop (arutelu) 22. oktoober 2012, kell 18:31 (EEST)

::: selle, mille viidete alla panin, Aap Neljanda kirjutis Sirbis, õige *URL on:
 .
 http://www.diplomaatia.ee/index.php?id=242&tx_ttnews[tt_news]=1513&tx_ttnews[backPid]=615&cHash=eb24adeb7b
 .
samas kui Ahsoous leiab, et sisulist väärtust pole, siis pole wikis vist üldse mõelda sellele, et kuidas saaks sirbi kirjutistele korrektset viidata, kui selle lehel pole sisu, eks siis puudub ka tehnilne probleem ... edu :)  suwa 25. oktoober 2012, kell 13:26 (EEST)

Ota – ma leian seda, et rämpsposti alla käivad need tiny urlid, sest need võivad viidata kuhu iganes. Sa võid ju linkida õigele artilile näiteks nii Aap Neljanda artikkel -- Ahsoous (arutelu) 25. oktoober 2012, kell 13:32 (EEST)

Kas viimane muudatus on õige? Inglisvikis on China is the world's second-largest country by land area, and the third- or fourth-largest by total area, depending on the definition of total area. Adeliine 28. jaanuar 2013, kell 19:58 (EET)
----
Kas ehk sissejuhatuse materjal võiks olla artiklis Hiina (maa)? Andres (arutelu) 4. mai 2016, kell 10:51 (EEST)

Võib teha ka nii, et artikkel "Hiina" räägib maast ja "Hiina Rahvavabariik" riigist.--Raamaturott (arutelu) 4. mai 2016, kell 19:01 (EEST)

: Ma ei poolda seda. "Hiina" on ainsa praeguse riigi lühendnimi. Pikk nimi oleks esiteks väga tülikas ja teiseks politiseeritud. Ja ka seda maa artiklit tuleks linkida nii vähe kui võimalik, see oleks põhiliselt ainult selgitus. Andres (arutelu) 4. mai 2016, kell 19:55 (EEST)
----
Hiina ja Hiina Rahvavabariik võiksid eraldi artiklid olla. Velirand (arutelu) 3. jaanuar 2018, kell 15:53 (EET)

Seda on ülalpool korduvalt arutatud. Minu ettepanek ja argumendid on siinsamas pisut ülalpool. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2018, kell 16:35 (EET)

Ma olen hiinlane. See, mida ma kirjeldan, on objektiivne fakt. Nii vara kui kümme aastat tagasi, Hiina majanduse hüppasin maailma suuruselt teine. Hiina armee, millest ma räägin, on ka objektiivne ja tõene. Ma ei saa aru, miks keegi on mu panuse kustutanud, miks sa ei nõustu asjaoluga, et Hiina on muutunud tugevaks? Oled sa nii innukas teadma tõde? Hiina on nüüd väga tugev ja Hiina on pühendunud piirkondliku vaesuse vastu võitlemine. Ma olen vihane, et minu panuse pahatahtlik kustutamine inimesele, kes peaks minu ees vabandama. Kui sa ei vabanda minu ees ja ei saa minu toimetaja tagasi asja juurde, ei aita ma enam Eesti wikipedia. Assifbus (arutelu) 14. veebruar 2020, kell 02:25 (EET)

Kahju küll, ent viitamata ja arusaamatud masintõlked lähevad kustutamisele, pahatahtlikkust pole vaja siin otsida. Ursus scribens (arutelu) 14. veebruar 2020, kell 10:31 (EET)

Hiina majandus ületas Jaapanit kui maailma suuruselt teine majandus 2010. Wikipedia, paljudes teistes keeltes ma olen näinud, paneb kirjelduse Hiina majanduse üldiselt, nagu Poola wikipedia. Ma loodan lisada kokkuvõttele järgmise lause: in 2010, Hiina majandus on üle võtnud Jaapani maailma suuruselt teine. Assifbus (arutelu) 17. veebruar 2020, kell 09:20 (EET)

Sooviksin lisada kirjeldus Hiina majandusele


Arutelu:Rahu

Kas seoses ajaloolise rahuga konflikti ei teki? Jaan513 08:50, 7 Feb 2004 (UTC)

Kui me tahame teha artiklit rahu kohta teises mõttes, küllap siis teeme täpsustuslehekülje. Või kui tahame selle küsimuse kohe ära otsustada, siis pakun artikli nimeks "Rahu (saar)". Andres 15:16, 7 Feb 2004 (UTC)
Seega saan ma nii aru, et rahu jääb sellisele kujule, kuni tekib tahtmine teist artiklit (ajalooga seoses) kirjutada. Sellist tahtmist minul veel ei ole. Aga kohe võib ka nime muuta, selle vastu pole mul midagi. Jaan513 15:24, 7 Feb 2004 (UTC)

Asi on siiski keerulisem, sest tuleb arvestada mitte ainult artiklit "Rahu", vaid ka linke rahule. Ma teen selle asja siiski kohe ära. Andres 15:30, 7 Feb 2004 (UTC)

* rahu @ ÕS2006 eki.ee - rahu 1. <3> veepinnale ulatuv merepõhjakõrgendik. - Korallrahu, vallrahu
suwa 30. august 2008, kell 14:24 (UTC)

:Arutelu:Suurrahu (täpsustus). --Jaan513 30. august 2008, kell 15:01 (UTC)