Malli arutelu:NüüdCommonsis

Tühistame Richie viimase muudatuse? Arvan et me ei ole siin veel valmis hakata kustutama neid pilte, isegi kui commonsis on *täpselt* sama pilt (praegu on ta neid malle toppinud päris meelevaldselt). --TarmoK 13:06, 26 Apr 2005 (UTC)

Arvan, et mall võiks jääda. Tuleks ainult eesti keelde tõlkida. Mis puutub kaartidesse siis need võib ka minu meelest tühistada, kuna need ei anna sisulist kvaliteetset arengut - pigem on vaja rohkem datat serverist tõmmata, mis teeb niigi aeglase lehekülje veel aeglasemaks. --Boy 13:19, 26 Apr 2005 (UTC)

: Pidasin silmas viimse muudatuse all, seda "...and can therefore be deleted.".

: Mis lehekülge pead silmas "teeb niigi aeglase lehekülje veel aeglasemaks"? seda kategooria lehekülge?

: Tõlge on ok (vaid selle kustutamise märkuse jätaksin veel välja, sinna malli arutelu lehele kopeerisin inglise vikist "juhendi" millal ja kuidas seda kustutamist ette võtta ja minu arust meil oleks vaja see enne läbi vaadata ja olla ühel meelel, enne kui hakkame märgistama faile kustutamiseks --TarmoK 13:50, 26 Apr 2005 (UTC)
----

Malli ja vastava kategooria võiks ümber nimetada eesti keelde, nt NüüdCommonsis. Peep 28. august 2005, kell 20.12 (UTC)

Või parem, PiltCommonsis. Peep 3. september 2005, kell 10.54 (UTC)

:Paistab, et vastuväiteid pole. Kui praeguse malli kasutamine on kujul

siis uue malli puhu võiks see olla

. --WikedKentaur 4. oktoober 2005, kell 20.47 (UTC)

: Malli ei maksaks ümber nimetada (lihtsam ka võõrkeelsetel kasutada) selle asemel võib teha selle "PiltCommonsis" (või mis nimi tahes) malli ja sellelt teha ümbersuunamine NowCommonsi mallille --TarmoK 4. oktoober 2005, kell 21.44 (UTC)

:: Loogilisem oleks just sama süsteemi kasutades teha eestikeelne mall ja Nowcommons teha ümbersuunamiseks. Meil on ju ka , mitte  jne. Peep 5. oktoober 2005, kell 14.19 (UTC)

See on toodud siia Kategooria arutelu:NowCommons alt. Peep 13. oktoober 2005, kell 16.32 (UTC)
=== Piltide kustutamise protsesssist ===
kopeerin siia ajutiselt inglise vikist juhendi administraatoritele Piltide kustutamise protsesssist, kuni üks päev me jõuame selleni et hakkame siin "korda looma" nendes piltides --TarmoK 17:02, 25 Apr 2005 (UTC)
----
 Note to admins: If you plan to clean out the NowCommons entries remember to check if...
   1. The entry on commons actually exists
   2. The entry has proper copyright information on the commons page
   3. The file names are the same (if not remember to redirect all image links)
   4. The file was properly uploaded (preserving GFDL required history of revisions)
   5. The file was properly added to an article or category in commons
----
Ehk siis enne NowCommons piltide kustutamist lokaalsest vikist veendu, et ...
# Et see pilt on ka tegelikult commonsis olemas.
# Pildil on commons'i lehel korrektne kasutusõiguse märge.
# Et pildifaili nimed on samad (kui mitte siis muuda ka kõik lingid pildile)
# Et fail oli korrektselt üles laetud (näidates ära ka GFDL poolt nõutud varasemate versioonide andmed)
# Et fail on korrektselt lisatud ka commons'is olevale artiklile või kategooriasse.
(--WikedKentaur 22. september 2005, kell 21.03 (UTC))
lisaks sellele: Faili lehel Commonsis on viide (interwiki link) Eesti Vikipeediasse, et fail on siin kasutusel --TarmoK 09:45, 28 Apr 2005 (UTC)


Arutelu:Einar Laigna

Toimeta malli võib vist maha võtta.--Mona 19:50, 26 Apr 2005 (UTC)

Välislingid tuleb korda teha. Andres 20:17, 26 Apr 2005 (UTC)

Siselingid tuleb paigutada välislingist väljapoole. Andres 20:57, 26 Apr 2005 (UTC)
Artiklis esitatud seisukohad on ka vägagi mitte-entsküklopeedilises, vaid pigem mingis arvamusloo ja kiiduavalduse stiilis kohati... Peeter 16:24, 19. juuni 2006.

Seisukohad on esitatud refereerivalt. Võid sõnastada teisiti, kuid need on tõesti tema seisukohad, mida ta on avalikult väljendanud. Muidugi ei ammenda see tema seisukohti.  Kus on siin kiiduavaldused? Andres 19. juuni 2006, kell 17.00 (UTC)

Eriti peaks vaatama osa "Vaated", mida võiks katsuda teisiti esitada. Täiesti mõttetu on artikli lõpus olev viide puhkamisele benediktlaste kloostris - see pole võib-olla erapoolikuse näide, aga artikli risustamine kindlasti. Väga häiriv on ka esimese lause lõpp: "...traditsionalismi pooldaja." Millist traditsionalismi on seejuures silmas peetud? Tuleks teha artikkel, mis käsitleb traditsionalismi mõttevooluna (Evola, Guénon, Gomez-Davila jne.). Peeter 16:27, 19. juuni 2006.

: Pidasingi ennist silmas vaadete esitust. Kas muus osas on väiteid, mis ei ole faktilisel alusel?

: Sa oled asjatundja, täpsusta ise, millise traditsionalismi (või mille iganes) pooldaja ta on. Tee artikkel traditsionalismist.

: Miks viide puhkamisele benediktlaste kloostris risustab artiklit?

: Arutlusleheküljel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 19. juuni 2006, kell 17.00 (UTC)

: Kindlasti on võimalik seda artiklit tõhustada, aga olgem ausad – võrreldes enamuse eestlaste kohta kirjutatud artiklitega Vikipeedias on selle artikli sisu, struktuur ja pikkus üsnagi korralikud. Vaateid peaks muidugi esitama süstematiseeritumalt, aga hädapärast saab mingisuguse täielikuma pildi siintoodud üksikute seisukohtade abil lugeja kokku panna küll. Traditsionalismi on vaja täpsustada ja tõepoolest, seda saab teha kõige paremini linkides vastavale artiklile. Selle artikli peab aga keegi kirjutama – ehk võtad selle siis ette, Peeter. Faktide osas minu teada artiklis eksimusi ei ole. Benediktlaste kloostri lause parandasin hiljaaegu ära, sest sealt võis välja lugeda nagu puhkaks ta pidevalt seal. Praegusel kujul ma ei näe selle lause juures probleemi, sest see on ju otseselt inimest puudutav fakt. -- Sacerdos79 19. juuni 2006, kell 18.15 (UTC)

Teatud perioodil puhkas ta benediktlaste kloostris regulaarselt. Ta on ise sellest avalikult rääkinud. Andres 19. juuni 2006, kell 18.23 (UTC)

Ma ei tea, kas ta ikka veel regulaarselt seal käib. Aga praegusel kujul jätab see lause millegipärast mulje, nagu oleks tegu mingi vihjega. Ta on ise selgitanud asja umbes nii, et kloostrielu võimaldab taastada rahu või midagi sarnast. Andres 19. juuni 2006, kell 18.26 (UTC)

: Sel aastal pidi ta minu teada maale/metsa puhkama minema ja ka eelmine aasta ta kloostrisse vist ei jõudnud. Ühesõnaga, lause võib muidugi paremini ümber sõnastada, aga eelmine sõnastus mulle ka ei meeldinud. Ma üritan midagi ja eks Sa siis paranda. -- Sacerdos79 19. juuni 2006, kell 18.36 (UTC)

:: Jah, nii sobib. Andres 19. juuni 2006, kell 20.40 (UTC)

::: Ok. Minu poolest ka sobib nii. Lihtsalt mulle tundus see sellise kontekstist väljarebitud faktina, mille nimetamine tekitab rohkem lisaküsimusi, kui jagab infot. Boms 20. juuni 2006, kell 07.21 (UTC)

Einar Laigna traditsionalismiversioon on nähtavasti algupärane. Nüüd tekib tõesti küsimus, millist traditsionalismi on mõeldud. Igatahes on silmas peetud seda, et tema õpetus ei lähtu lihtsalt kristlusest või katoliku kirikust, vaid tähtsustab rohkem asju, millest räägib ka filosoofiline traditsionalism. Minu meelest ei ole Laigna vaadete järgi üldse kõige tähtsam mingi kindel usund, vaid vaimne traditsioon kui niisugune. Andres 20. juuni 2006, kell 10.08 (UTC)

Laigna traditsionalism on rohkem nagu Evola liinis, vahest ka Udami moodi... Sõna 'algupärane' kasutamisega oleksin ettevaatlik - enamik asju on kunagi öeldud ja mõeldud... Boms 20. juuni 2006, kell 13.37 (UTC)

: Jah, eelkõige Evolat pidasingi silmas. Algupärase all mõtlen lihtsalt seda, et ta propageerib oma vaateid, mitte mõne kindla teise mõtleja õpetust. Andres 20. juuni 2006, kell 13.41 (UTC)

Kas artikli neutraalsus on ikka veel vaidlustatud? Andres 2. august 2006, kell 11.09 (UTC)

Minu meelest on ikkagi asjaolu, et ta on benediktlaste kloostris puhkas, täiesti üleliigne ühe viki artikli seisukohalt... Muus osas ma enam ei õienda. Boms 7. august 2006, kell 08:34 (UTC)

: Kas see on kuidagi neutraalsusega seotud? Andres 7. august 2006, kell 10:50 (UTC)

:: Õige märkus. Neutraalsusega pole, rohkem professionaalsusega. :) Boms 7. august 2006, kell 11:00 (UTC)

::: Kas võib siis neutraalsusmärke maha võtta? Andres 7. august 2006, kell 11:17 (UTC)

:::: Jah, võib. Boms 7. august 2006, kell 19:05 (UTC)

# Võtta Einar Laigna artiklite juurest autorinimi ära.
# Teiste autorite puhul tuua autorinimi lingist välja ning linkida. Võiks ehk kirjutada eesnime perekonnanime ette. Järjestus võiks olla kronoloogiline. Andres 29. august 2006, kell 22:00 (UTC)
Ja mis on Sul artiklilinkide korraliku bibliograafilise vormistuse vastu (kuigi üks oluline kirjeelement on ka minu esitusviisist puudu)? Tegelikult saan ma aru küll, et korrata Laignat 6-8 korda järjest on natuke nõme ja kui pealkirjas on juba 'Einar Laigna artiklid', siis selle möönduse võiks teha. Kirje üldist struktuuri ei tahaks ma muutma hakata, aga kui autorite siselinkimine on oluline, siis panen ette linkida ainult artikli pealkirjad ja jätta nii autor kui väljaande pealkiri soovi/vajaduse korral vabaks siselinkidele. Järjestus võiks antud juhul olla vist tõesti kronoloogiline, praegu on ta autori nime alusel alfabeetiline. -- Toomas 30. august 2006, kell 13:27 (UTC)

Minu meelest ei tee minu ettepanekud vormistust vähem korrektseks.

Jah, linkida ainult pealkirjad oleks ka minu meelest mõistlik.

Kirjed ja viited võivad olla mitmesugused vastavalt otstarbele. Perekonnanime paigutamine eesnime ette on õigustatud minu meelest (tähtsuse järjekorras) siis, kui ülalpool on viited perekonnanime järgi, puudub selgus, milline nimi on perekonnanimi ja/või nimekiri on pikk ja tähestikuline. Ühtki nimetatud põhjustest siin minu meelest ei ole, eriti kui me paneme kirjutised kronoloogilisse järjekorda. Isegi biograafiate loendis pole seda tehtud. Kas oleks tarvis? Andres 30. august 2006, kell 13:38 (UTC)

: Andres, ei maksa võrrelda bibliograafiat ja biograafiate loendit. Biograafiate loendis ei ole loomulikult tarvis tuua perenime välja enne eesnime, sest kõigile on selge, et loend on alfabeetiline ja sisaldab lisaks seda järjestust kinnitavaid alajaotusi. Veelgi enam, seda ei piira mingid reeglid.

: Artiklite ja raamatute nimetusi ära tuues oleks üldiselt ilus järgida bib. kirjete vormistamisele kehtivaid reegleid. Nende mittejärgimine kirjanduse loetelus häirib mind üsna tugevalt. Loomulikult võib teha mugandusi, näiteks jätta ära autori nime, kui me esitame ainult tema teoste loendi. Samuti on järjestuse valik vaba ja erinev sõltuvalt olukorrast. Aga kirjeelementide kasutamise kord – kui nad juba kirjes sisalduvad – võiks lähtuda üldtunnustatud ja kokkulepitud, kohati lausa standardiseeritud alustest. Näiteid kõrgeima tasandi bibliograafiatest pakub küllaga veebileht http://www.nlib.ee/135. -- Toomas 1. september 2006, kell 10:16 (UTC)

:: Minu meelest ei ole meil kohustust vormistada kirjandusviiteid ja välislinke bibliograafiliste kirjetena. Ja isegi kui see nii oleks, võivad meil ikkagi olla oma reeglid. Aga minu arvamus ei ole siin määrav. Asja tuleb laias ringis arutada. Andres 1. september 2006, kell 10:23 (UTC)

::: Meil ei ole siin veebis üldse mingeid kohustusi, kaasa arvatud kohustust Vikipeediat koostada. Küll aga olen ma nõus, et peaks nii viitamise kui ka bibliograafiate puhul jõudma ühtsete kokkulepeteni. Ja siin on meil tõesti vabadus otsustada, kuidas me tahame Vikipeedias asju näha. Sest praegu teeb üks nii ja teine naa ning kõikvõimalikke viitamissüsteeme ja bib. standardeid, millest lähtuda, on piisavalt palju. Nii et ühe laiema diskussiooni peaks algatama, aga ma ei oska praegu formuleerida ilusti neid küsimusi, mis laiemale publikule arutamiseks ette anda :( -- Toomas 1. september 2006, kell 10:36 (UTC)

:::: Ma olen seni arvanud nii, et artiklis võib kasutada mis tahes viitamissüsteemi, peaasi, et ühe artikli raames oleks see ühtne. Ühtlustamine ei annaks minu meelest mingit sisulist võitu, küll aga teeks toimetajatele tööd juurde. Peale selle, just sellepärast, et viitamissüsteeme ja bibliograafilise standardeid on erinevaid, puudub loomulik põhjendus mingi süsteemi eristamiseks (ei saa öelda, et üks on korrektsem kui teine). Ja pole üldse selge, kas kirjanduse loetelud artiklite lõpus peaksid olema bibliograafilise iseloomuga.

:::: Küsimused (need võiks panna üldisesse arutelusse.

:::: Mis alusel koostada artikli lõpus kirjandusviited? Kas tegemist peaks olema valikuga või peaks taotlema ammendavat loetelu teemakohastest (eestikeelsetest või mingi muu kriteeriumiga piiritletud) kirjutistest?

:::: Kas kirjandusviidete loetelu peaks olema bibliograafia (koosnema bibliograafilistest kirjetest)?

:::: Kas on tarvis ühtset vormistust kirjandusviidete jaoks? Kui jah, siis milline see peaks olema? Andres 2. september 2006, kell 00:29 (UTC)
----
Vikipeedias on selline põhimõte, et välislingid peaksid olema eraldi lõpus, et oleks ühemõtteliselt selge, et Vikipeediast väljutakse. Viiteid veebis mitteleiduvatele kirjutistele pole sisuliselt õige välislinkide alla panna, sest tegu pole ju välislinkidega. Seetõttu on seni tehtud nii, et kirjanduse loetelust on välja jäetud need kirjutised, mis on välislinkide all.
Ma ei kasutaks sõna "Bibliograafia", sest see võib jätta mulje ammendavusest, millele kirjanduse loetelud üldjuhul ei pretendeeri.   Andres 2. september 2006, kell 00:29 (UTC)
----
Tõstan siia täna artiklisse lisatud laused:
NB! Tema ainsaks tõendiks katoliku kiriku idariituse preestriks olemise kohta on E.L. enda jutt. Vettpidavaid tõendeid selle kohta pole leitud.
Minu meelest sai kunagi arutatud, et kui keegi tahab midagi vaidlustada, siis lasub tõestamise raskus sellel, kes vaidlustab. Antud situatsioon on vaidlustamisega analoogne ehk siis – kuni ei ole veenvat ja avalikustatud informatsiooni, et Laigna ordinatsioonis on alust kahelda, ei pea ma selle lõigu olemasolu artiklis õigustatuks. -- Toomas 11. juuli 2009, kell 18:40 (UTC)

Jah.

Ka seda, et Laigna on seda väitnud, tuleb viitega tõendada. Andres 12. juuli 2009, kell 10:37 (UTC)
Einar Laigna ise rääkis seda juttu(et ta katoliku preester), pärast EELK-st väljaastumist. Ja näitas ka pilte, kus ta Tallinna Katoliku koguduses missat peab. Ning selle teo eest sai tolleaegne preester Mihhail Krumpans Riiast kardinal Vaivods'i käest peapesu suvalise isiku altarisse lubamise eest. Juba siit võib näha, et Laigna (katoliku)ordinatsioonis on alust kahelda. Luterliku ordinatsiooni viis läbi peapiiskop Jaan Kiivit(sen.)

Ettepanekud välislinkide vormistuse kohta

Esimene saatuslik vale puudutab muinasaega ja muidugi seda, mis tegelikult Läänemere basseinis toimus ja kuidas tsiviliseerumisprotsess siia jõudis. See esimine vale kujutab muistseid eestlasi tamme all kannelt mängivate meestena ja murueide tantsivate tütardena lillepärjad peas, muidugi – vägivallatuina. Ja siis tulid kurjad ristirüütlid tule ja mõõgaga ning tõid siia selle vastiku ristiusu. „Tule ja mõõgaga!“ – see hüüatus on küll pea ainukene ajalooteadmine varasest ajaloost. See on esimene algvale, mida jätkuvalt kultiveeritakse ja millega mürgitatakse üks põlvkond teise järel kuni neid veel jätkub.
Tõeline lugu on see, et eestlased, saarlased ja kurelased olid eriliselt julmad röövlid, kes röövisid teisi läänemere äärseid rahvaid ja tõid röövitud inimesi kaasa orjadeks. Muinaseesti ühiskond oli orjanduslik ühiskond. Hiiumaal Orjaku nimeline koht oli orjalaada koht, see nimetus ei kuulu hilisemasse mõisate aega. http://decivitate.ee/?news_id=335 --Numbriga kärumees 13. mai 2011, kell 17:01 (EEST)

kirjas on: ... katoliku kiriku idariituse preestriks ...
millise neist? vt ka List of Catholic liturgical rites
suwa 26. mai 2012, kell 17:12 (EEST)
"Aastatel 1978–1980 õppis ta katoliku kiriku põrandaaluses vaimulikus seminaris." Kus? Kas Leedus? Velirand (arutelu) 4. november 2015, kell 11:31 (EET)

Seda juttu on Laigna jah rääkinud (Leedu versioon). Aga see jutt ei tõenda midagi (pole allikaid).--Juhan121 (arutelu) 24. märts 2017, kell 23:52 (EET)
----
On välja võetud, et on radikaalse traditsionalismi propageerija, viidates allikate puudumisele. Andres (arutelu) 24. märts 2017, kell 19:48 (EET)

Propageerija on natuke imelik. Pooldaja sobiks paremini. Velirand (arutelu) 24. märts 2017, kell 21:57 (EET)

: Lihtsalt pooldamist poleks minu meelest mõtet mainida. Teda tuntakse ju just sellepärast, et ta propageerib seda. Andres (arutelu) 24. märts 2017, kell 22:21 (EET)
----
"ja oli 5 aastat misjonär Armeenia NSV-s." Raamatus "In manibus portabunt = Kätel kantud : Einar Laigna lugu" on kirjutatud: "On kuulujutt, et ma olevat seal olnud mingi misjonär. Maa nagu Armeenia ei vaja kusagilt mujalt misjonäre." (lk. 164). Velirand (arutelu) 1. aprill 2018, kell 16:42 (EEST)


Malli arutelu:Cc-by-2.0

Kopeeritud inglise vikist :en:Template:Cc-by-2.0


Kasutaja arutelu:TarmoK/arhiiv

Tere!
Oleme eesti Vikipeedias haldusüksuste, kolooniate, sõltuvate territooriumite jms artiklites kasutanud tabelit, mille leiad lehelt [[Vikipeedia:Haldusüksuste artiklite reeglid]].
Vähemalt osad pildifailid, mis inglise vikis olemas, on ka ilma üleslaadimata teistes vikides kasutatavad. Selleks tuleb faili nime ette kirjutada, mitte 'Pilt', vaid 'Image'. Näiteks: [[Image:LocationYemen.png]]. Osa vaeva jääb ära. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 22:41, 1 Jan 2005 (UTC)

Täpsustuseks: Vanema tegijana, kas soovitus on kasutada sellist lühemat tabelit nagu seal mainitud artiklist on toodud näiteks?
Aitäh nõuande eest, kui redigeerisin seda artiklit siis oli mul alguses kopeeritud ingliskeelsest vikist ka see pildi link, kuid miskipärast selle kohale tuli vaid "pilt puudub" tekst. Proovib järgmine kord siis otse lingitamisega.

Ühtse stiili mõttes on küll soovitav. Jutt ja andmed, mille jaoks tabelis rida-kohta pole, võib rahulikult artikli põhiteksti kirjutada. - Urmas 23:02, 1 Jan 2005 (UTC)

:Proovisin nüüd lisada pilti inglise keelsest vikis, kuid ... tuleb vaid "Puudub pildifail". Olen ma nüüd midagi valesti teinud või ...? (lehekülg on siis Tokelau) --TarmoK 00:55, 2 Jan 2005 (UTC)

::Võimalik, et see fail ei kuulun nende "vähemalt osad" hulka. Täpsemalt ei saa öelda, mind ei lase ingliskeelne artikkel ligi. - Urmas 01:05, 2 Jan 2005 (UTC)

Pakkusin Sind administraatoriks. Palun teata leheküljel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus. Andres 12:22, 18 Feb 2005 (UTC)

Oled nüüd administraator. Andres 20:46, 27 Feb 2005 (UTC)

see riik on juriidiliselt Rasvane kiriOLEMATU (Kasutaja:Harri 10:07, 23 Apr 2005)

Kuskilt hakkas nagu silma, et sa vist uurisid mingi hetk, kuidas teha täiendamist vajavate artiklite kategooriat...või tegid selle juba ära. Mõtlesin ka selle peale, kontekstis, et täienda mallist võiks olla sarnaselt inglise ja soome wiki-ga link sellele kategooriale...ja natuke täiendavat teksti kaa stiilis nagu inglise wikis: "this article is a stub" jne. Huvitav ainult, mis oleks ilus eestikeelne vaste stub-ile - mustand? idu? uurisin nii soome kui inglise sõnade tõlkevasteid kõik kõlavad kuidagi nõmedalt. Äkki "prototüüp"? --Boy 07:55, 14 Apr 2005 (UTC)

Oleme kasutanud sõnu "nupp" ja "nupuke". Need aga käivad väga lühikeste artiklite kohta, mida saab täiendada, mitte kõikide täiendamist vajavate artiklite kohta. Andres 08:35, 14 Apr 2005 (UTC)

: minu ettepanek oli kategooriate nimedest (aja liitmine nimesse) vt: Vikipeedia arutelu:Vikipeedia reeglid#Täienda ja Toimeta mallidele kategooriad. Seda kuidas neid täiendamist vajavaid malle nimetada, "nupp", "nupuke" oli kusagil väike arutelu aga ei lea praegu kohe üles. Mäletamist mööda jäi see lahtiseks --TarmoK 09:11, 14 Apr 2005 (UTC)

:: see tekst mida otsisid vist paiknes seal http://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia_arutelu:Vikipeedia_reeglid#Toimeta

Mul läksid aknad vahetusse ja tegin kogemata kasutusjuhendi tühjaks,
tagasi salvestada ei saanud kuna mingi tehniline vidin kas siinpool
või sealpool pani blokki.
Aitähh.

tuleb ette, ... kuigi peast käis läbi et panen bloki ka veel peale su IP-le, ma nimelt ei armasta eriti IP-de taga tegutsevaid tegelasi :o) ja olin juba mõtlemas et jälle üks selline siin tegutsemas. Kuid hea et endast märku andsid. Edu jätkamiseks! --TarmoK 14:36, 14 Apr 2005 (UTC)
----
Eesti keeles kirjutatakse "kategooria" mitte "category". Palun arvesta seda eestikeelse Vikipeedia koostamisel. Siim 10:36, 16 Apr 2005 (UTC)

kasutamisjuhend ,aitähh et korda tegid TarmoK

Arvan, et redigeerimissõdade puhul tuleb alustada artikli võtmisest kirjutuskaitse alla lühikeseks ajaks. Personaalsed meetmed tuleb kollektiibvselt läbi arutada. ~Andres (palun vabandust, iunustasin sisse logida, olen võõras arvutis).


Arutelu:Vajarski marš

Kirjaviis läheb lahku mujal eesti Vikipeedias kasutatavast. Sõnad tuleb tõlkida eesti keelde. Andres 08:41, 27 Apr 2005 (UTC)
Eestikeelne ligikaudne mittekunstiline tõlge:
Me read on ühtsed, samm meil kindel, /
kui käime vabal kodumaal /
ja vaenlasele igal rindel /
me vastu seismas igal a'al. //
Las püüdleb iga kõrget tippu /
me vaba Valgevene vaim, /
me valge-puna-valget lippu /
las hoiab kõrgel iga kaim. //
Nüüd võitlusesse aeg on minna /
meil priiuse ja õnne eest! /
Pikk öö peab maha jätma linna, /
seob püha püüe iga meest. //
Las Valgevene nimel vahval /
neil hirmu läita südames, /
kes rõhujateks meie rahval, /
ja vaenajate vägedes. //
Me soov on õnnel minna vastu, /
las võimsalt kõmatada kõu - /
saab viimaks kütkeist vabaks lastud /
me rahva priiust ihkav põu.
Eesti keeles on see asi siiski marss, mitte marš. --Oop 15:15, 12 august 2005 (UTC)

Meil on siin olnud kombeks hümnide pealkirju üldjuhul mitte tõlkida. Andres 16:34, 12 august 2005 (UTC)

Kuskil siin oli meil hümnide loend, aga seal seda hümni pole. Andres 16:35, 12 august 2005 (UTC)

: Kas "marš" on nimi või nime laiend? "Radetzky marss" on ju kyll, või ehk siis "Uurali jõgi", mitte "Uurali reka". Testiks võib proovida panna selle kauni muusikapala nime fraasidesse nagu "Marss "Vajarski marš"" - kui tundub, et "nii ka saama", siis võib ju jätta. Kui kõlab absurdselt (umbes nagu "Mount Everesti mägi"), tuleks ära tõlkida. Kui "marš" ei tähenda eesti keeles marssi, vabandan härdalt. --Oop 22:40, 13 august 2005 (UTC)

::Selle hümni pealkiri on hetkel valgevenekeelne. Kuna teiste hümnide pealkirjad on olnud tõlkimata, siis jäi ka see nii. Lisaks peab võimaliku tõlkimise korral kindel olema, et selle hümni pealkiri maakeeli tegelikult "Sõdalaste marss" pole. Uurin asja, kui satun mõnda korralikku raamatukokku. - Urmas 08:34, 15 august 2005 (UTC)

::: Eesti keeles ei ole väljakujunenud pealkirja, sellepärast oleks parem jätta pealkiri igal juhul valgevenekeelseks. Andres 08:43, 15 august 2005 (UTC)

:::: Pealkirja suhtes olen igati nõus, ma kahtlustan lihtsalt, et siin peetakse liigimääratlust pealkirja osaks. Ja liigimääratlused siiski tavaliselt tõlgitakse. --Oop 07:41, 16 august 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://belarusy.com/mp3/My_vyjdziem_scylnymi_radami_(Unija).mp3
** In Vajarski marš on 2013-06-24 14:04:57, 404 Not Found
** In Vajarski marš on 2013-07-07 20:54:04, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:54 (EEST)


Kasutaja arutelu:IF~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, IF! Andres 16:03, 27 Apr 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema IF~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Oberhasli ringkond

Siin on üleslaadimata kaart. Andres 05:43, 28 Apr 2005 (UTC)

kaart commonsist lingitud --TarmoK 08:19, 28 Apr 2005 (UTC)
----
Miks ei või pindala tekstis olla? Andres 18. november 2006, kell 18:45 (UTC)
----
Kas "maakond" on ikka õige? Andres 28. veebruar 2008, kell 17:13 (UTC)

Arvan, et "ringkond" on parem. --Metsavend 2. mai 2010, kell 23:00 (EEST)

: Minu meelest ka. Andres 2. mai 2010, kell 23:17 (EEST)
----
Parandasin artiklis ära, mujal mitte. Andres 2. mai 2010, kell 23:23 (EEST)

- Parandasin kõikjal. Hendrik 2. mai 2010, kell 23:39 (EEST)


Arutelu:Stomatoloogia

(ladina keeles stoma 'suu';  logos 'teadus õpetus')
See etümoloogia ei ole korrektne. Andres 05:55, 28 Apr 2005 (UTC)
Stomatoloogia vaste inglise keeles on dentistry, mitte stomatology. Praegune link "teised keeled" all inglise stomatology peale on väga eksitav ning juhib pealegi ingliskeelsele "stub"-artiklile, kus pole eriti midagi öeldud. Sellist mõistet inglise keeles meedikud peaaegu ei tarvitagi. Ikka dentistry on see põhimõiste, mis vastab eestikeelsele "stomatoloogiale". Ning stomatoloogia on eelkõige hammaste ravisse puutuv meditsiini haru; suuõõs muidugi ka, aga eelkõige ikkagi hambaravi. --Lulu 07:36, 11 May 2005 (UTC)

ENE 1. köite järgi on stomatoloogia õpetus peamiselt suuõõne ja lõualuude haigustest ning jaguneb terapeutiliseks, ortopeediliseks ja kirurgiliseks stomatoloogiaks. Niipalju kui ma aru saan, vastavad saksa, hollandi, poola, portugali ja rumeenia link sellele definitsioonile, inglise ja prantsuse oma aga mitte (ülejäänute kohta ei oska otsustada). Prantsuse "Dentiste" on 'hambaarst'. Inglise "Dentistry" on defineeritud "hambateaduse praktiline rakendamine inimestele". Artikkel räägib hambaarsti (või ka laiemalt stomatoloogi) elukutsest, mitte meditsiini harust. Andres 12:10, 11 mai 2005 (UTC)

Üritaks siin mingit selgust luua enne, kui see lehele tõsta.
Ma saan aru, et asjad on umbes nii:
Hambaarstiteadus (:en:Dentistry) on hammaste, lõualuude ja suuõõne haigusi, nende õppimist ja ravi käsitlev arstiteaduse- ehk meditsiiniharu.
;Hambaarstiteadus jaguneb ... alaharuks
*Endodontia :en:Endodontics - juureravi ehk hammaste juurekanalite raviga tegelev hambaraviharu; endodontiale spetsialiseerunud hambaarst on endodont
**Apikotoomia (:en:Apicectomy - hambajuure tipu kirurgiline eemaldamine
*Hambaproteetika ehk hammaste proteesimine :en:Prosthodontics; millega tegeleb hambaproteesiarst
*Hambumusfüsioloogia ehk hammaste oklusioon (hambumus) ja lõualuu funktsioonid (Dental Physiological  Occlusion) - uurib hammastiku ehitust, hambumise häirete epidemioloogiat, etioloogiat, diagnostikat ja ravi.
*Implantoloogia (Dental Implantology) - Puuduvate hammaste korvamine
*Ortodontia (:en:Orthodontics) - hammaste asendi, hambakaarte kuju ja funktsiooni parandamine; ortodontilise ravi läbiviija on ortodont.
*Parodontoloogia (:en:Periodontology) - hammast ümbritsevate kinnituskudede ja igemete ravi; millega tegeleb parodontoloog
*Pedodontia ehk lastehambaravi (Paedodontics); milleg tegeleb laste hammaste ravile spetsialiseerunud hambaarst ehk pedodont
*Suupatoloogia :en:Oral pathology, suu- ja hambahaiguste õpe ja diagnoosimine
**Karioloogia ehk kaarieseõpetus ([[:fi:Kariologia])] - uurib kaariese etioloogiat, epidemioloogiat, patogeneesi, diagnostikat, ennetamist ja ravi.
*Suu- näo ja lõuakirurgia (:en:Oral and maxillofacial surgery)
**Hambakirurgia (:en:Dental surgery)
**Suukirurgia (:en:Oral surgery) (ambulatoorne suukirurgia)
;Termineid
*Hambaarst ehk Stomatoloog en:dentist (stomatologist) (NB! Ravimeid võivad kliiniliselt uurida ainult arstid ja stomatoloogid oma erialal, ning üksnes katses osaleja nõusolekul.)
*Odontoloogia ehk :en:Odontology - õpetus hammastest, hambahaigustest ja -ravist, hambaid käsitlev stomatoloogia osa
;Hambaravi liigid:
*Adhesiivne hambaravi (:en:Adhesive Dentistry)
*Konservatiivne hambaravi ehk Traditsiooniline hambaravi (stomatoloogia) (Conservative dentistry) -  Kaariese ennetamine ja konservatiivne ravi
*Restauratiivne hambaravi (:en:Restorative Dentistry) (Endodontia, Parodontoloogia, Ortodontia, Hambaproteetika, Implantoloogia); millega tegeleb Restauratiivse hambaravi eriarst
**Ortopeediline hambaravi (Orthopedic Dentistry)
*Diagnostiline hambaravi ehk Suu- ja hambahaiguste diagnostika (Diagnostic Dentistry)
**Hambaröntgen
**Hammaste radiograafia (:en:Dental radiography)  (digitaalne hambaröntgen, digitaalne röntgenpilditehnika)
*Ennetav hambaravi (Preventive Dentistry)
*Esteetiline hambaravi ehk Kosmeetline hambaravi (:en:Cosmetic dentistry)
*Geriaatriline hambaravi (:en:Geriatric dentistry)
*Kirurgiline hambaravi ehk hambakirurgia (:en:Surgical Dentistry)
*Kliiniline hambaravi (Clinical Dentistry)
*Laste hambaravi (:en:Pediatric Dentistry)
*Kohtuodontoloogia (:en:Forensic dentistry)
*Terapeutiline hambaravi (Therapeutic Dentistry)
*Veterinaar hambaravi ehk loomade hambaravi (:en:Veterinary dentistry)
Ma ei tea kas on Hambaarstiteadus ikka stomatoloogia eelistermin, või tegeleb stomatoloogia ka näiteks näoskeleti, lõualuude, Keeleluu anatoomiaga jne. Kui on peaks vist Hambaarstiteaduse lehe looma ja ka :Kategooria:Hambaarstiteadus.
Kõik täiendused ja ettepanekud on oodatud. -- Jaanusele 12. jaanuar 2009, kell 02:24 (UTC)

arutelulehel asjad sageli jäävadki vedelema. Mõttekam on need tõsta artiklilehele. Hambaraviga seonduva viisin vastavasse artiklisse hambaravi--Estopedist1 (arutelu) 2. jaanuar 2016, kell 10:27 (EET)


Arutelu:Victoria (Austraalia)

Tühistasin paranduse, sest andmed ei ole usaldusväärsed. Andres 13:06, 28 Apr 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vic.gov.au/index.jsp
** In Victoria (Austraalia) on 2013-06-24 14:13:06, 404 Not Found
** In Victoria (Austraalia) on 2013-07-07 21:51:27, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:51 (EEST)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 4 989 900 (2004) Velirand (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 13:56 (EET)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 6 290 700 (märts 2017) Velirand (arutelu) 5. aprill 2019, kell 11:29 (EEST)


Arutelu:Portugal

{{tõlgitud leht|en|Portugal|versioon=656895788|kohalik_versioon=4162328}}
See artikkel on nüüd mõneti unikaalne – ühestki nii suurest ja rikkaliku ajalooga riigist meil siiani täismahus artiklit veel ei olegi. Ja olgem ausad, ühele inimesele on see ka päris tõsine ja raske töö. Võtsin aluseks ingliskeelse artikli, mis ei olnud hea artikli staatuses, aga sisaldas ometi rohkem ja ajakohasemat infot kui hea artikli staatuse saanud soomekeelne artikkel (mida kasutasin abiks koos venekeelsega). Paraku oli ka ingliskeelne artikkel suures osas aegunud ja väga väheste viidetega, mistõttu kulus suur osa aega uute andmete ja viidete otsimisele. Mõned peamised märkused:
*artikli struktuuri üritasin vastavusse viia meil kinnistunud riigi artikli struktuuriga, kuigi ametlikke kokkuleppeid meil ka selles osas (analoogselt linnadega) ei ole;
*kus ikka oli vaja teemale teisiti läheneda, seal ei hoidnud originaaltekstist üldse kinni, järjestasin lõike ja lauseid ümber, lõin uusi alajaotusi ja kirjutasin terveid lõike juurde (vahel kustutasin ka ära) – väga suured muutused on ajaloo peatükis, mis sai võib-olla ka veidi liiga detailne, kuid kindlasti tasakaalustatum ja ühtlasem kui ingliskeelse artikli vastav peatükk; väga palju tuli juurde kirjutada kultuuri osas, kus ingliskeelse artikli sisu ei olnud üldse ülevaatlik ega ammendav;
* püüdsin tagada ka selle, et infokastis ja artikli sissejuhatuses ei oleks punaseid linke, nii lõin lisaks põhiartiklile terve hulga nupukesi ([[Autonoomne piirkond (Portugal)]], [[Brasiilia iseseisvumine]], [[Estado Novo]], [[globaalne rahuindeks]], [[Leóni kuningriik]], [[nelgirevolutsioon]], [[Portugali peaminister]], [[Portugali revolutsioon (1910)]], [[Portus Cale]]);
*kuna artikli maht on tohutu, ületades tublisti 200 000 baiti, siis sellist teksti ületoimetamist nagu mitme lühema artikli puhul, ei olnud võimalik lihtsalt teha. Selleks ei jää ka aega. Seega keelelist toimetamist on siin tõenäoliselt tarvis. -- [[Kasutaja:Sacerdos79|Toomas]] ([[Kasutaja arutelu:Sacerdos79|arutelu]]) 17. aprill 2015, kell 18:02 (EEST)

Kuidas on eesti keelde tõlgitud Portugali haldusüksuste nimetused nagu freguesia, distrito, concelho, região, município? [[Kasutaja:62.65.237.119|62.65.237.119]] 17:52, 28 Apr 2005 (UTC)
''Distrito'' on ringkond, ''região'' on piirkond. Teiste tõlkeid ei tea olevat. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:44, 28 Apr 2005 (UTC)

Rahvaarv (2002) Rahvastiku tihedus10 356 117112 in/km²

rahvaarv = 10 627 250 (2008) Taivo 10. mai 2010, kell 21:57 (EEST)
Palun mitte infot kustutada. Andres 24. juuli 2006, kell 06.21 (UTC)

Tere!

Loomade juurde saaks alustuseks need maod lisada...

ja Portugalis...

Mariina 25. märts 2015, kell 18:10 (EET) alias Простота
Aitäh, Mariina, igati hea ja asjalik lisandus. Panen sisse. Kui saaks äkki mingi viite ka, kust see nimekiri madudest pärineb? Ma sealt artiklist ei osanud leida, mille põhjal Sa selle konkreetse riigi loendi oled kokku pannud. -- Toomas (arutelu) 25. märts 2015, kell 20:13 (EET)

pärineb Vikipeediast List of reptiles of Portugal ja Roomajate andmebaasist jm..., kui artikliks saab siis püüan tavaliselt veelkord üle üle vaadata...

Mariina 25. märts 2015, kell 20:21 (EET) alias Простота

: OK, selge pilt. Tänan! -- Toomas (arutelu) 25. märts 2015, kell 20:48 (EET)

:: Minu lugupidamine, Toomas! Kogemata sattusin viimasel kuul märkama, et see artikkel muudkui kasvas ja kasvas. Paistab olevat põhjalik ja sisukas. Aplaus ja lilled! Kuriuss (arutelu) 17. aprill 2015, kell 19:50 (EEST)

::: Aitäh heade sõnade eest! Ega ma muidugi neid jutukesi siia arutelulehtedele ei kirjuta selleks, et tänu lunida, vaid pigem n.ö kaaskirjana oma võistlustöödele, et hindajatel-lugejatel oleks lihtsam näha, mida, miks ja kuidas on tõlkeprotsessi käigus tehtud. Kahju, et teised seda ei tee: vahel on nähtav lõpptulemus vaid jäämäe tipp ja nii oleks endalgi huvitav konkurentide teekonnast selle lõpptulemuseni lugeda. Aga tänu ja kiituse võtan ikka hea meelega vastu! :) -- Toomas (arutelu) 17. aprill 2015, kell 21:14 (EEST)

:::: Võib-olla ei panda selliseid asju aruteludesse kirja sellepärast, et suurem osa neist on enesestmõistetavad. :-) Nii ju artiklite tegemine käibki. --Epp 17. aprill 2015, kell 23:03 (EEST)

::::: Ainult Sina ja Toomas teete niimoodi. Andres (arutelu) 18. aprill 2015, kell 00:48 (EEST)

::::: Nii arvad Sina, Epp. Tegelikult tõesti enamik inimesi nii artikleid Vikipeedias ei tee/tõlgi. Kahjuks. Muide, inimeste üks sage puudus on ka see, et nad peavad oma töömeetodeid tavapärasteks, kuigi need võivad olla hoopiski tavapärasest erinevad. Kipume ikka iseennast mõõdupuuks pidama. ;-) -- Toomas (arutelu) 18. aprill 2015, kell 03:00 (EEST)

:::::: Noh, eks ma enda eest rääkisingi. --Epp 18. aprill 2015, kell 03:20 (EEST)

Valitud, vt Vikipeedia:A-klassi artiklite kandidaadid/Arhiiv --Ivar (arutelu) 23. jaanuar 2018, kell 09:29 (EET)

Soovitaksin jääda traditsiooniliste mõistete (tööstus, põllumajandus ja teenindus) juurde. Algallikas (CIA) on samuti traditsioonilised mõisted. Artiklisse võib lisada, et põllumajanduse hulgas on terve primaarne sektor. Samuti võiks 2009. aasta andmeid uuendada. --Ivar (arutelu) 20. veebruar 2017, kell 09:44 (EET)

Ei ole vastu. Samas juhin siinkohal tähelepanu ka sellele, et meil endal on ka vikisiseselt nende sektorite kasutamise osas erinevusi. Näiteks primaarne sektor on põhimõistena nimeruumis kasutusel, sekundaarne ja tertsiaarne sektor aga mitte. Riigi artiklites on vaja pidevalt andmeid uuendada, keegi ei jõua sellega süsteemselt tegeleda. Enamik majandus- ja rahvastikunäitajaid on tänaseks uuenenud, eks kõbin neid natuke, aga ei luba, et kõiki jõuan uuendada. -- Toomas (arutelu) 20. veebruar 2017, kell 10:37 (EET)


Arutelu:Korallrahu

Minu meelest on artikkel praegusel kujul mõttetu. Siim 11:34, 29 Apr 2005 (UTC)

Jutt ei ole teemakohane, aga ehk saab seda mujal kasutada. Tundub, et autor lihtsalt otsis linki, mille alla oma info paigutada. Andres 12:21, 29 Apr 2005 (UTC)

*Svjatoslav Sahharov. Meritsi ümber maa, Tallinn 1982.
See on lasteraamat, kus korallrahudest on kirjas umbes sama palju kui selles artiklis. Ei näe põhjust selle kirjanduse alla paigutamiseks. Siim 15:58, 14 august 2005 (UTC)
----
Pinnavorm ulatub osaliselt veepinnale? Andres 11. aprill 2010, kell 21:52 (EEST)
----
Artiklis Suur Vallrahu on teistsugune pindala ning seal on Suurt Vallrahu nimetatud korallrahude süsteemiks, mitte korallrahuks. Andres 27. mai 2011, kell 09:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Sorent~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Sorent! --[[Kasutaja:Boy|Boy]] 22:35, 29 Apr 2005 (UTC)

Palun vaata märkust leheküljel Arutelu:Riikide loend pindala järgi. Andres 11:46, 30 Apr 2005 (UTC)

Korras! Sai parandatud --Sorent 21:09, 30 Apr 2005 (UTC)

Hindame kõrgelt su soovi kaastööks Eesti Vikipeedias, loodetavasti püsid meiega koos kauem kui 10000 artikkli piirini. Jõudu. :) --Boy 21:05, 30 Apr 2005 (UTC)

Üks eesmärk aitab määratleda/kinnitada järgmist;) --Sorent 21:08, 30 Apr 2005 (UTC)

Palun ära pane üles ingliskeelset teksti. Meil on niigi palju toimetamata ja poolikuid artikleid. Andres 12:40, 1 May 2005 (UTC)

ma luban igaljuhul lõpetada enda poolt üles pandud artiklid  --Sorent 16:52, 1 May 2005 (UTC)

: Kui jätad artikli pooleli, siis kustuta ingliskeelne osa ära. Andres 17:27, 1 May 2005 (UTC)

::neid loended ei saa ju pooleli jätta! ma tegelengi sellega praegu. kuidas on eesti keeles "an lushan rebellion"

::: Miks ei saa pooleli jätta? Kui pead arvuti juurest ära minema, salvesta see osa, mis on tõlgitud. Lõppu pane {{pooleli}}. Andres 17:44, 1 May 2005 (UTC)

::: An Lushan Rebellion on "An Lushani mäss". Andres 17:46, 1 May 2005 (UTC)

:::no okei. need mis hukkunute arvud ja siis üks värk veel, mis kuhugi jäi ma lõpetan ära ja edaspidi ei võta ette projekte, mis ma ühekorraga ei lõpeta. pean silmas, et teen näiteks notepadis valmis  --Sorent 18:53, 1 May 2005 (UTC)

:::: Kui on plaan "pikem" tekst või tekst mida ei tea veel kuidas täpselt lõpp tulemust näha tahad, siis on variant kirjutada seda teksti valmis näiteks oma arutelu lehel ja kui valmis siis kopeerida "õigesse kohta", see on n.ö. sinu "koduõu" ja sinna ei tule keegi "torkima". Teine variant on teha oma lehe alla alaleht a la Kasutaja:Sorent/AlaLeheNimi ja seal toimetada omaette --TarmoK 19:47, 1 May 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Sorent~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Somaalia

Siin oli enne end iseseisvaks kuulutanud (st mässuliste) riikide seas mainitud ka:
[[Jubaland]] (territoorium, mida kontrollib Juba Oru Allianss, pealinn [[Kismaayo]]);
*''[[Edela-Somaalia]] (Rahanweini Vastupanuarmee kontrolli alune territoorium).
Kas Sul on andmeid, et see ei pea paika? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12:49, 30 Apr 2005 (UTC)

Eemaldatud on järgmine märkus:
''NB!'' Et riigis käib intensiivne kodusõda alates aastast [[1977]], siis võivad tabelis toodud andmed olla ekslikud. Eriti puudutab see presidenti ja valitsusjuhti.

Andres 12:53, 30 Apr 2005 (UTC)
Miks on nimetus "Somaali Demokraatlik Vabariik"
"Jamhuuriyadda Dimoqraadiga Soomaaliya" eemaldatud? Araabia keeles on see alles jäänud. Kui asi on selles, et sellel riigil pole kontrolli oma territooriumi üle, siis ei tohiks märkida ka presidenti ja peaministrit. Andres 12:58, 30 Apr 2005 (UTC)

Harri, missugustele allikatele toetudes sa Jubalandi ja Edela-Somaalia maha võtsid? Taivo 18:03, 16 mai 2005 (UTC)
Kui üle kontrollida võib ptk "Riik" lõppu lisada lause: "Puntland peab Somaalia (de jure) keskvalitsuega läbirääkimisi mille üle." mille üle asemele siis kas iseseisvumise üle, Somaalia riikliku tuleviku üle või mille üle nad seal täpsemalt läbi räägivad. Kui Harri lisaks allika, mille põhjal ta seda väitis või kust see info pärit on. - Urmas 15:50, 19 mai 2005 (UTC)

Kas riik, mis on mitukümmend aastat pidevas kodusõjas olnud ja kust on seetõttu ligi 2 miljonit elaniku põgenud, ei ole siis kaoses?

Kaose all on vist mõeldud anarhiat, võimu puudumist, ühiselu korraldamatust. Tuleks selgemalt sõnastada. Andres 1. mai 2009, kell 17:14 (UTC)
---------
"... mis praeguseks on läbikukkunud riik" – minu arvates see ei ole entsüklopeedialt eeldatav neutraalne toon ega asjalik stiil. Kuriuss (arutelu) 31. juuli 2023, kell 13:25 (EEST)

Selline mõiste on. Vt Läbikukkunud riik. Pikne 31. juuli 2023, kell 21:21 (EEST)


Kasutaja arutelu:Prana~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Prana! Andres 07:56, 1 May 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Prana~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Dresdeni pommitamine

D. pommitamine on lähiajaloo oluline peatükk võib küll eraldada Ats 18:22, 1 May 2005 (UTC)

Dresdeni pommitamise kohta võib eraldi artikkel olla küll, aga see ei tähenda, et artiklis Dresden ei tohiks sellest üldse rääkida. Praegusel kujul pole sellel artiklil siin saba ega sarvi. Andres 18:23, 1 May 2005 (UTC)
Dresteni pommitamise kohta eisobi öelda Holokaust.
Holokaust oli tereve  rahumeelse rahva süstemaatiline  hävitamine surmalaagrites ilma mingi ohuta ohvrite poolt.Peaks mainima ka pommitamise põhjuse, see olevat olnud, et liitlased kahtlustaid selles linnas
aatomipommi valmistamist. Allikat ei mäleta.
Mitte unustada, et sakslased alustasid sõda ja liitlased kaitsesid ennast.artikkel lõhnab NLiidu aegse suunatud käsitluse järgi. ~~Mats

Artikkel on mõnevõrra erapoolik küll. See on väga keeruline teema. Mitu inimest on seda nimetanud holokaustiks. Neid võib muu hulgas tsiteerida, kuid Vikipeedia nimel ei saa seda öelda. Artiklit tuleb tublisti täiendada. Andres 8. aprill 2007, kell 07:22 (UTC)

Sõna "holokaust" on kasutatud nähtavasti ka sellepärast, et tegu oli sõna otseses mõttes põletusohvriga: tohutu palju süütuid inimesi hukkus tulemeres. Andres 8. aprill 2007, kell 07:24 (UTC)

Need inimesed ohverdati selleks, et säästa liitlaste sõjaväelaste elu. Andres 8. aprill 2007, kell 07:25 (UTC)

Uuemate andmete järgi oli hukkunute arv suurusjärgu võrra väiksem. Andres 27. aprill 2010, kell 16:47 (EEST)

Uuemad andmed võib viidata ja sisse panna. Vanad andmed olid viidatud. Taivo 27. aprill 2010, kell 20:38 (EEST)

Anonüümne kasutaja muutis numbreid ja võttis osa teksti välja: [http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Dresdeni_pommitamine&diff=2720535&oldid=2720512 diff]. Adeliine 22. juuni 2012, kell 22:24 (EEST)

"Dresdeni süütepommitamises hukkus osade ajaloolaste hinnangul kuni 500 000 inimest" See vajaks nüüd küll viidet. Velirand (arutelu) 7. veebruar 2020, kell 22:10 (EET)

Või kustutamist - nagu enamus praegusest artiklist. Kurt Vonneguti fantaasiad-mälestused ei kõlba Vikipeedia allikaks. Vast keegi viitsib teiste vikide või muude allikate põhjal midagi korralikumat siia kirjutada. --Minnekon (arutelu) 9. veebruar 2020, kell 22:56 (EET)
Asendasin senise teksti tõlkega inglise viki artikli sissejuhatusest. Viidete vormistust on vaja veel kohendada ja sisu kontrollida ja võib-olla veel midagi sealt üle tuua või parandada. Inglise viki artikkel pole tegelikult väga hästi kirjutatud, aga see on parem kui senine eestikeelne. Vana versioon: --Minnekon (arutelu) 12. veebruar 2020, kell 01:41 (EET)

Dresdeni pommitamine oli Teise maailmasõja käigus 13.–15. veebruaril 1945 toimunud liitlaste õhurünnak Dresdenile. Hukkunute arvu on aastakümnete jooksul hinnatud mitmeti; veel 2003. aastal hindas Der Spiegel ohrvite arvuks 200 000. Hiljem on aga ajaloolaste komisjon pakkunud hukkunute arvuks kuni 25 000. Ohvrid olid peamiselt tsiviilisikud ja sõjapõgenikud, kellest enamiku moodustasid naised ja lapsed. Dresden kui üks Euroopa ajaloolisi kultuurikeskusi ja kunstilinn oli üldise arvamuse kohaselt puutumatu, ka puudusid seal igasugused sõjalised objektid.
Dresden oli seni jäänud pommitamistest puutumata. “Dresdenis vilistasid aurukatlad ikka veel rõõmsalt. Trammid tilisesid. Telefonid helisesid ja neile vastati. Tuled süttisid ja kustusid, kui vajutati lülitile. Teatrid ja restoranid töötasid. Töötas ka loomaaed,” kirjeldab linna ise pommitamise ajal Dresdenis sõjavangina viibinud Ameerika kirjanik Kurt Vonnegut romaanis “Tapamaja, korpus viis ehk Laste ristisõda”. Arvati, et linna ei rünnatagi ning Dresdenist sai põgenike linn, kuhu kogunesid pommitamistest peavarjuta jäänud inimesed. Linn oli täis põgenikke, laatsarette, siin oli ka 26 000 sõjavangi. Puudusid sõjalised objektid, samuti õhukaitse.
Enne sõja lõppu aga sooritati Dresdenile viis suurrünnakut ja 13.–15. veebruaril 1945 hävitati totaalselt kogu linn. Leekides hukkus kuni 25 000 rahulikku elanikku, jällegi peamiselt naised ja lapsed.
13. veebruari hilisõhtul ründasid 244 Briti lennukit linna, kella ühe ja kahe vahel öösel tegid 529 Briti lennukit teise rünnaku. Heideti alla 400 000 süütepommi, mille tulemusel vallandus kohutav tulemöll ja tekkis kuumus, mis meeletu tulena keerles taevasse, põletades õhust hapniku. Tänavatel sulas asfalt. 14. veebruaril vastu keskpäeva pommitasid linna 311 Ameerika "lendavat kindlust" Boeing B-17, neile lisandus hiljem veel 210 lennukit.
“Ülevalt kostis otsekui hiiglase jalasamme. Need olid tugeva lõhkejõuga pommide sarjad. Hiiglased astusid ja astusid...” kirjeldab Vonnegut.
Suurrünnakus osalenud 1300 lennukilt heideti alla 650 000 süütepommi, 2978 tonni lõhkepomme ja 4500 fosforleegipommi. 2. märtsil ründasid 400 lennukit linna veelkord. Pommitajaid saatnud hävitajad tulistasid pardarelvadest põgenejaid ja tuletõrjujaid. Ka Vonnegut on seda kirjeldanud: “Suitsupilve all lendasid kohale Ameerika hävitajad, et vaadata, kas seal all keegi veel liigub. Nad nägid seal Billyt ja teisi ringi liikuvat. Nad puistasid ameeriklased kuulidega üle, kuid need ei tabanud. Siis nägid lennukid veel mõnd inimest jõe ääres liikumas. Nad tulistasid neid. Mõni sai pihta.”
Dresdeni pommitamiste tulemused olid kohutavad. Täielikult purustati 75 000 maja, hävitati 143 kooli, haiglat ja kultuurimälestist. Hukkunuist suudeti tuvastada vaid 35 000.
Vonnegut tsiteerib Ameerika Ühendriikide õhujõudude kindralleitnandi Ira C. Eakeri sõnavõttu: “Mul on raske mõista neid inglasi või ameeriklasi, kes nutavad vaenlase surmasaanud tsiviilelanike pärast, kuid kes ei ole valanud ühtki pisarat meie vaprate lennukimeeskondade pärast, keda me oleme kaotanud lahingus julma vaenlasega.”

Kokku heideti linnale 13 168,8 tonni lõhke- ja süütepomme.
Dresdeni süütepommitamises hukkus osade ajaloolaste hinnangul kuni 500 000 inimest. Dresdeni pommitamist, nagu ka muid lääneliitlaste pommitamisaktsioone Saksamaa tsiviilobjektide vastu, on hinnatud ka sõjakuriteona, sh lääneriikide enda poliitikute jne poolt.

Minnekon asendas minu meelest ühe tendentsliku ja viletsa versiooni teise, POV poolest polaarselt vastandliku puuduliku versiooniga. 1. versioonist oleks ikkagi "Dresdeni pommitamist, nagu ka muid lääneliitlaste pommitamisaktsioone Saksamaa tsiviilobjektide vastu, on hinnatud ka sõjakuriteona, sh lääneriikide enda poliitikute jne poolt." võinud alles jätta.

Sellel lausel, mille sa ise olid varem lisanud, puudus viide. Vikipeedias esitatud väited tuleb varustada viidetega. Lähemalt saad selle reegli kohta lugeda siit: Vikipeedia:Viitamine ja Vikipeedia:Usaldusväärsuse tagamine. --Minnekon (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 20:05 (EET)
Teine asi on see, et 500 000 on tõesti ilmne liialdus, aga siiski võiks tuua loetelu tõsiseltvõetavates allikates varem kasutatud üsna suurest ohvritearvust. David Irvingi üksinda esile toomine mõjub siin praeguses versioonis kui sofistlik trikk, mida inglise keeles nimetatakse "poisoning the well". Vt loetelu kas või siit:  (natuke allapoole scrollida seal).

Ohvrite arvu hinnangute kohta võib rohkem kirjutada, kui see kajastab autoriteetseid hindajaid. Irving on esile toodud kui üks põhilisi liialdatud hinnangute levimise lähtekohti. Kui see vastab tõele, siis on tema üksinda mainimine põhjendatud ega ole kuidagi trikina käsitletav. --Minnekon (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 20:05 (EET)
"Mõned inimesed, ennekõike Saksamaa paremäärmuslaste seas, on rääkinud pommitamisest kui massimõrvast, nimetades seda "Dresdeni pommide Holokaustiks" - see ei ole sobiv kokkuvõte asja olemuse kohta. Vt siit: Bombing_of_Dresden_in_World_War_II#Post-war_debate. Selline selektiivsete pseudokokkuvõtete tegemine, nagu see praegu artiklis domineerib, ei ole aktsepteeritav. Zeitgeistkritiker (arutelu) 13. veebruar 2020, kell 00:28 (EET)

Pakud välja omapoolse parema kokkuvõtte või tuleks see lause kustutada? --Minnekon (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 20:05 (EET)
@Minnekon: palun ära tee postitusi teise kasutaja kommentaari keskele - nii läheks ju kõik segamini, kui ma veel sinna juurde oma vastuse lisaks jne jne. Praegu ei ole tahtmist üksikasjadesse süüvida, aga ütleks vaid et Irving ei ole kuidagi nende suurt ohvritearvu esitavate hinnangute lähtekohaks. Arvu 500 000 ei ole minu teada üheski vähegi tõsiseltvõetavas allikas esinenud, aga erinevad peavoolu ajalehed, poliitikud (Adenauer) ja Dresdeni viimane Saksa DV aegne ülemlinnapea esitasid aastakümneid kordades suuremaid hinnanguid kui ca. 25 000, mida mõned praegu raudkindlaks ja ainumõeldavaks peavad.Zeitgeistkritiker (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 20:22 (EET)
Mis puutub varasematesse autoritesse, kes lääneliitlaste pommitamiskampaaniat uurisid (ja ehk ka ise kogenud olid), siis vene wikist sattusin sellise autori juurde: . Marcus Cunliffe'i arvustuse 1. lk. Saksa wikis oli kahjuks vähe Hans Rumpfi raamatute väärtuste või puuduste kohta.Zeitgeistkritiker (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 23:53 (EET)

Varasema kommentaari keskele vastamise eelis on see, et on kergesti näha, millele vastatakse ja erinevad teemad ja argumendid on eraldi. Ma üritan aru saada, milles täpselt sinu arvates mitteneutraalsus praegu seisneb ja miks sa selle malli artiklisse lisasid. Väljatoodud võimalikud puudused ei puutu minu arust neutraalsuse küsimusse, vaid on lihtsalt vigased või alusetud väited. Kas ükski neist kolmest viitest, mis arvu 500 000 järel on, tegelikult ei maini seda arvu? Irvingu lause juures olevast viitest vist tõesti ei saa välja lugeda, et ta on üks peamisi liialdatud hinnagute lähtekohti, seda lauset tuleb kohendada. Vananenud või mitteautoriteetsetest allikatest (poliitikud jms) pärinevate ohvrite arvu hinnangute mainimine tuleks kasuks, aga see on teema ammendava käsitluse, mitte neutraalsuse probleem. --Minnekon (arutelu) 28. veebruar 2020, kell 18:57 (EET)

Vonneguti tsitaate ei peaks välja võtma. Need on sündmuse vahetu tunnistaja läbielamised ja sellisena väärtuslik mikroajalooline allikas. Ka hävitatud tsiviilobjektide statistika on nüüd puudu. Ursus scribens (arutelu) 13. veebruar 2020, kell 12:35 (EET)

Ma arvan, et Vonneguti tsitaate võib esitada juhul, kui need on tõesti pealtnägija kirjeldused ja autoriteetsed allikad toovad tema kirjeldusi esile kui korrektseid või mingis mõttes olulisi. Hetkel on mul siiski kahtlus, et tema kirjeldused on võetud ilukirjanduslikust teosest, kus pole võimalik eristada reaalset kogemust kirjanduslikust fantaasiast ja muudest allikatest, sh kuulujuttudest hangitud infost/ideedest. Ka ausameelse kirjeldusena esitatuna oleks tegu ikkagi primaarse allikaga, mida saab kasutada vaid juhul, kui sekundaarsed usaldusväärsed allikad seda esile tõstavad. --Minnekon (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 19:37 (EET)

Sa lisasid lõigu "Vallandus kohutav tulemöll ...". Kas see ongi Vonnegutilt? Praeguse esituse järgi pärineb see justkui Harrise allikast, mis pole tõsi. --Minnekon (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 19:40 (EET)
Leidsin Dresdeni ja Vonneguti romaani kohta ühe ajakirjaartikli (), kus öeldakse, et romaanis esitatud kirjeldused põhinevad osaliselt Vonneguti isiklikule kogemusele, pole võetavad ajalooliselt täpsetena ega ole Vonneguti poolt mõeldudki sellistena. Kel ligipääs sellele artiklile, siis  lk 10-11 räägib sellest. Seega pealtnägija kirjelduseks see ei sobi, aga seda, et tema Tapamaja raamat räägib Dresdeni pommitamisest, saab siin artiklis muidugi mainida. --Minnekon (arutelu) 3. märts 2020, kell 13:00 (EET)

Ma ei näe võimalust pidada Einar Laigna (pole ajaloolane) ja Rein Helme Ekspressi artiklit (Dresdeni holokaust) usaldusväärseks allikaks. Pole aru saada, kust nende väited pärinevad, pealegi on need kohati karjuvas vastuolus teiste allikate infoga. Nt surnuid väidavad nad olevat täpsustatud andmeil kuni 320 000 (ja neist 35 000 tuvastati), mis on lausa 10x kõrgem kui domineeriv hinnang, kusjuures nad esitavad oma numbrit justkui oleks see üldtunnustatud seisukoht (mitte ei ütle, et tavaliselt peetakse seda numbrit palju väiksemaks, aga meie või autor X usub suuremat numbrit), mis jätab mulje, et nad pole isegi kursis Dresdenit puudutavate uurimustega. Selle allika järgi pärineb arv 320 000 Ida-Saksa propagandast. Veel väidavad Laigna ja Helme, et Dresdenis puudusid igasugused sõjalised objektid ja et kogu linn hävitati totaalselt, mis mõlemad on taas selges vastuolus muude allikatega (en:Bombing of Dresden in World War II, Dresden 1945: Reality, History, and Memory). Selles valguses ei saa me pimesi usaldada Laigna ja Helme teisigi väiteid. --Minnekon (arutelu) 4. märts 2020, kell 10:02 (EET)
Ma vaatan, et see "Dresden 1945: Reality, History, and Memory" tundub asjalik ja varasemat kirjandust kokku võttev käsitlus. Selle põhjal võiks artiklit täiendada. --Minnekon (arutelu) 4. märts 2020, kell 10:02 (EET)
Vallandus kohutav tulemöll ja tekkis kuumus, mis meeletu tulena keerles taevasse, põletades õhust hapniku. Tänavatel sulas asfalt. Ohvrid olid peamiselt tsiviilisikud ja sõjapõgenikud, kellest enamiku moodustasid naised ja lapsed. Dresden kui üks Euroopa ajaloolisi kultuurikeskusi ja kunstilinn oli üldise arvamuse kohaselt puutumatu. Arvati, et linna ei rünnatagi ning Dresdenist sai põgenike linn, kuhu kogunesid pommitamistest peavarjuta jäänud inimesed. Linn oli täis põgenikke, laatsarette, siin oli ka 26 000 sõjavangi.

Mis on siin ebausaldusväärset?
Puudusid sõjalised objektid, samuti õhukaitse.
Dresdeni pommitamiste tulemused olid kohutavad. Täielikult purustati 75 000 maja, hävitati 143 kooli, haiglat ja kultuurimälestist. Hukkunuist suudeti tuvastada vaid 35 000

Kui need andmed tõele ei vasta, saab need välja võtta või otsida kinnitust mujalt allikatest - kusagilt on need ju võetud? Rein Helme oli tunnustatud sõjaajaloolane, miks peaks teda mitte usaldama? Ursus scribens (arutelu) 4. märts 2020, kell 14:51 (EET)

:Juba sisu vaatamata on tegu nadivõitu allikaga: ajaleheartikkel, mille üks kaasautor pole ajaloolane (pole teada, milline oli Laigna panus sisusse), mille ajaloolasest kaasautori puhul pole teada, kas artikli teema kuulus tema uurimissuunda (vähemalt Rein Helme vikileht ei nimeta 2. ms tema spetsialiteedina) ning kus faktiväited on viitamata. Kui siia lisada, et mitu Dresdeni pommitamise kohta artiklis esitatud põhiväidet on drastiliselt erinevad domineerivast ajaloolaste seisukohast (hukkunute arvu võib paremal juhul pidada marginaalse vaate esindamiseks, halvemal juhul Ida-Saksa propaganda levitamiseks; väide kogu linna totaalse hävitamise kohta paistab olema totaalne jama), siis ongi artiklit raske pidada piisavalt usaldusväärseks. Vähene usaldusväärsus ei tähenda seejuures muidugi, et kõik seal esitatud väited on ilmselt valed, vaid et me ei saa üksi selle allika põhjal olla piisavalt kindlad, et väidetu väärib Vikipeedias esitamist. Ma ei tea, kui tunnustatud ajaloolane Rein Helme oli, aga artikliga võis olla ka nii, et tema enda panus sellesse oli heal tasemel, aga Helme usaldas liialt kaasautorit ega kontrollinud üle Laigna kirjutatud viletsamat osa. Kui mul aega rohkem tekib, katsun selle "Dresden 1945: Reality, History, and Memory" põhjal artiklit täiendada, see katab ka Ekspressi artiklis mainitud asjaolusid (sõjapõgenikud, naised, lapsed, linna puutumatus, tulekahju kirjeldus). --Minnekon (arutelu) 4. märts 2020, kell 19:44 (EET)

:Oot-oot, asi on veel halvem. Rein Helme suri 2003, aga artikkel avaldati 2005. Oma blogis nimetab Laigna seda enda artikliks ega maini Helmet üldse. Nii jääb lahtiseks, milline Helme roll artikli valmimisel üldse oli. Avaldatud lõppversiooni pidi ikkagi kirjutama Laigna ja Helme ei saanudki tema teksti ajaloolasena üle kontrollida ega vigu välja rookida. --Minnekon (arutelu) 4. märts 2020, kell 20:03 (EET)

:Selgub, et see blogi, kus artikkel vaid Laignale omistatakse, pole siiski Laigna enda, vaid tema fänni kirjutatud. --Minnekon (arutelu) 4. märts 2020, kell 20:29 (EET)


Arutelu:Õlipuu (perekond)

Siin on praegu segi õlipuu perekond ja liik Olea europaea (euroopa õlipuu ehk harilik õlipuu).  Andres 10:00, 2 May 2005 (UTC)
Jah, tõsi, parandasin... --Lulu 10:22, 2 May 2005 (UTC)

Tuleks teha eraldi artiklid. Andres 10:51, 2 May 2005 (UTC)
Miks? - Enamike taimeperekondade puhul oleks sobiv põhiartikkel just perekonnast, seal all jutt ka huvipakkuvamatest liikidest. Iga liigi kohta eraldi artikkel oleks liiast, minu arvates... Kasvõi tarn (Carex), näiteks. Keda huvitavad tarna liigid? Neid on nagunii liiga palju, et igayhest eraldi artikkel teha. Tarn on yldmõiste ja juhuslikult ka taksonoomiliselt perekond. Hästi sobiv artikli jaoks. Või paju (Salix). Sama lugu. Liiga palju liike, et igayhest eraldi artikkel teha. Perekond paju on taas täpselt sobiv Vikipeedia artikli jaoks. Ning, antud juhul, perekond Olea. Sama lugu. Või mis? --Lulu 12:47, 2 May 2005 (UTC)

Ei ole nõus. Mis tähendab "liiga palju"? Võtab lihtsalt aega ja kõik. Kindlasti on neid, keda liigid huvitavad. Andres 15:07, 2 May 2005 (UTC)

Siinkohal tuleks märksõna Õlipuu vist jätta ikka perekonnale. --Dj Capricorn 3. veebruar 2009, kell 18:58 (UTC)

Soovitaksin suunata ümber harilikule õlipuule. Andres 3. veebruar 2009, kell 19:04 (UTC)

:Seega siis liigile prioriteet?--Dj Capricorn 3. veebruar 2009, kell 19:07 (UTC)

:: Jah, liigile peaks porioriteedi andma. Peaaegu kõik lingid siia peavad silmas harilikku õlipuud. Andres 25. jaanuar 2011, kell 17:46 (EET)

Ma pole kindel, kas kogu perekonna liikide vilju nimetat. oliivideks, hariliku õlipuu omi küll--Dj Capricorn 3. veebruar 2009, kell 18:58 (UTC)

Minu arusaamise järgi ikka hariliku õlipuu oma. Andres 3. veebruar 2009, kell 19:04 (UTC)

Kas viide võiks olla :commons:Category:Olea ? suwa 16. jaanuar 2010, kell 12:03 (UTC)

too eelmine oli ebatäpne. Panin Su mainitu sisse--Dj Capricorn 19. jaanuar 2010, kell 14:33 (UTC)
Kuidas siis on, kas teeme pealkirjad ümber? Andres 26. jaanuar 2011, kell 10:11 (EET)

Jah, pealkiri õlipuu võib olla suunatud harilikule õlipuule ja perekonna artikkel pealkirjaga õlipuu (perekond), kuid leian, et siis peaks seda rakendama igal pool. Kõik perekondadest rääkivad artiklid peaksid olema laiendiga perekond Ulrika 26. jaanuar 2011, kell 11:12 (EET)

: Miks igal pool?

:: Sest mulle meeldib, kui on kindel kord.

::: Nojah, aga kord ei pea seisnema selles, et perekonnanime taha alati kirjutatakse "perekond". See kirjutatakse ikka ainult juhul, kui ilma täpsustuseta pealkiri pole vaba. Andres 26. jaanuar 2011, kell 17:00 (EET)

: Teeme siis selle siin ära, kas Sa võtad ette? Andres 26. jaanuar 2011, kell 11:17 (EET)

:: Ma pole kindel kas oskan. Õlipuu artikli tegin ainult perekonnast rääkivaks ja tegin artikli harilik õlipuu ka, a kord ma juba sain selle eest, et sisuga artikleid ei suunata, nii et mind tuleb juhendada, kuidas seda teha. Kas kopeerin õlipuu sisu artiklisse õlipuu (perekond) ja siis suunan tühjaks jäänud õlipuu hariliku õlipuu alla? Ulrika 26. jaanuar 2011, kell 16:22 (EET)

::: Õlipuu tuleb teisaldada pealkirja "õlipuu (perekond)" alla (mitte kopeerida) ja siis tuleb "õlipuu" suunata hariliku õlipuu alla. Pärast seda tuleb kontrollida, kas kõik liigid õlipuule peavad silmas harilikku õlipuud, ning kõik ümbersuunamised (oliivipuu) tuleb õigesse kohta suunata. Andres 26. jaanuar 2011, kell 17:00 (EET)

:::: Nii ja kuidas ma teisaldan? Kas selle jaoks on mingi eraldi tööriist? Ja kuidas linke kontrollida? Juhm aga püüdlik Ulrika 26. jaanuar 2011, kell 21:47 (EET)

::::: Nupust "Redigeeri" paremal on kolmnurk. Kui sellele vajutad, kargab allpool välja nupp "Teisalda". Kasuta seda.

::::: Linke kontrollid nii. Vasakul tööriistade all on nupp "Lingid siia". Vaatad, millistest artiklitest lingid tulevad, ja kui kahtlustad, et pole tegu õige lingiga, otsid lingi üles, kontrollid ja vajaduse korral parandad. Andres 26. jaanuar 2011, kell 21:53 (EET)


Arutelu:Hiina keel

Tegelikult ei ole kirjakeelgi päris ühine. Taiwanil kasutatakse traditsioonilisi hieroglüüfe (kirjareformi ei tehtud kaasa). Minnani keelel on oma kirjakeel, oma Vikipeediagi. Andres 15:13, 2 May 2005 (UTC)
Teisest küljest oli varem klassikaline hiina kirjakeel kasutusel ka maades, kus ei räägitud üldse hiina keelt, näiteks Vietnamis, kunagi ka Jaapanis. Andres 15:15, 2 May 2005 (UTC)
Peale selle on Hiinas peale hiinlaste veel teisi rahvusi, kuid ka hiinlased räägivad erinevaid keeli. Andres 15:16, 2 May 2005 (UTC)

Kõik õige. Kirjakeel ühendab hiina rahvast ja tema keeli ja kogu hiina kultuuri. Kui jutust aru ei saa, siis kirjast saavad kõik kirjaoskajad ikka yhtmoodi ja õieti aru. Sama ka muidugi Taiwanil ja Minnani rahval. Asjaolu, et hiina kirjal on palju stiili-erinevusi, ei sega veel selle mõistmist. Jaapanlased kasutavad oma keele kirjutamiseks samuti hiina kirja, ka praegusel ajal, nagu teada. (Lisaks hiina kirjale on neil veel oma "kaana" märgid (hiragaana ja katagaana), mida kasutatakse võõrsõnade, võõrnimede jm puhul, kui on oluline täpsem hääldus; aga ka koolides, lasteraamatutes, aabitsates jm.) --Lulu 16:18, 2 May 2005 (UTC)

: See ei ole päris nii. Hiina RV-s on kasutusele võetud lihtsustatud hieroglüüfid, mistõttu Taiwanil kirjutatust ei pruugita aru saada, ja vastupidi. Haritud inimestele see tõenäoliselt küll probleemiks ei ole. Jaapani hieroglüüfid on lihtsustatud ja traditsioonilise kirja vahepealsed. Jaapanlaste ja hiinlaste kiri on nii erinev, et aru teineteise kirjast suurt ei saada.

: Peale selle, tänapäeval on olemas ka ühtne standardne hiina kõnekeel putonghua. Andres 18:11, 2 May 2005 (UTC)

Noh, kui huvitab, siis võib sellest veel pikemalt rääkida. Tegelikult, meil vist ei ole veel artiklit hiina kiri? Kahjuks pole ma eriti asjatundja, et seda artiklit tega, aga vajalik oleks ta kindlasti. Mis puutub jaapani ja hiina kirja erinevusse, siis aru nad teineteisest ei saa muidugi, sest keeled on ju erinevad. Aga märgid on enamikel juhtudel samad. Täpsemalt, osasid hieroglyyfe kasutavad jaapanlased foneetiliste märkidena, osasid semantiliste märkidena ning osasid mõlematena. Hiinlane võib seetõttu jaapani keeles kirjutatud kirjast osaliselt aru saada kyll. On tõsi, et Hiina RV-s kasutatakse ka lihtsustatud märke, kuid kasutatakse endiselt ka traditsioonilisi. Hiina on selleks liiga suur, et mõne või mõnekymne aastaga kirjareformi läbi viia. Vanad märgid pole kuhugi kadunud (ja ilmselt ei kao kunagi). Taolisi kirjareforme on Hiinas varemgi toimunud. Need kõik on pigem stilistilised reformid kui semantilist segadust tekitavad. Hiinlased on suutelised oma kirja väga kiiresti lugema, praktiliselt kõnelemise kiirusega: vaata näiteks mõnikord hiinakeelseid subtiitreid filmidel. Hiina Kesktelevisiooni hiinakeelsetel saadetel, ka uudistel, on alati subtiitrid all: lihtsalt sellepärast, et kõik hiinlased aru saaksid, millest jutt käib. Putonghua taolisi kõnekeeli on samuti varem kasutusel olnud, aga yhtset hiina kõnekeelt, mida kõik hiinlased mõistaksid ja räägiksid, pole kunagi olnud ja ilmselt lähema tuhande aasta jooksul ei tule ka. Vietnami kohta pole ma kindel, kas seal kunagi yritati hiina kirja kasutusele võtta. Korea märgid aga on kyll hiina kirjast välja arenenud ja täiesti iseseisvaks kirjaks kujunenud. --Lulu 05:37, 3 May 2005 (UTC)

: Jah, eks tuleb asja täpsemalt uurida ja kirja panna. Jaapani kana-märgid on kujunenud hiina kirja sekundaarsetest variantidest, katakana hieroglüüfide elementidest, hiragana nimelt kiirkirjast. Kana-märgid ei ole normaalsed hieroglüüfid ja hiinlased neist aru ei saa. Ka normaalsetes hieroglüüfides on teatud, kuid mitte väga suuri erinevusi hiina ja jaapani kirjas. Ajalehepealkirjadest võivad jaapanlased ja taiwanlased küll vast suuremalt jaolt vastastikku aru saada.

: Vietnamis oli hiina kiri kasutusel 19. sajandini.

: Korea foneetilisel kirjal (Hangul) ei ole otsest seost hieroglüüfidega. Andres 06:29, 3 May 2005 (UTC)

Klassikaline hiina keel on küll isoleeriv, tänapäeva hiina keel siiski mitte enam päris. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:41, 3 May 2005 (UTC)

Kas hiina tähtede kohta sobib öelda hieroglüüf? Minu arust käib see ainult Egiptuse kirja kohta. Peep 18. september 2005, kell 10.55 (UTC)

Algsemas ja kitsamas tähenduses käib see teatud vanaegiptuse kirjamärkide kohta (Egiptuses oli ka teisi kirju). Laiemas tähenduses mõeldakse hieroglüüfkirja all selliseid kirjamärke, mis märgivad sõnu, mõisteid või morfeeme ning kus on kombineeritud tähendus ja kõla. Hiina hieroglüüfid ei ole tähed. Tähed on ainult alfabeetilises kirjas.

Paistab küll, et praegu on tendents hakata sõna "hieroglüüf" hiina kirjamärkide kohta vältima, kuid ma ei näe selleks mingit vajadust. Andres 18. september 2005, kell 11.37 (UTC)
Arvestades, et egiptusekeelne nimi hieroglüüfidele oli "jumala sõna", ja sõna hieroglüüf ise põhineb sellel, siis minu arust on sellega midagi muud peale Egiptuse hieroglüüfe kirjeldada mittesobiv. Peep 18. september 2005, kell 11.53 (UTC)

See on väga tavaline, et sõna algne (etümoloogiline) tähendus ei lange kokku selle praeguse tähendusega. Andres 18. september 2005, kell 12.03 (UTC)
----
"Hiinas on peale hiina kirja kasutatud ka teisi kirju. Näiteks on Hunani provintsis alates 15. sajandist kasutatud naistekirja nüshu. Aber" - Kas see "aber" tsitaadi lõpus on mingi näpukas?--Rünno 10. august 2009, kell 10:19 (UTC)

JAH. Andres 10. august 2009, kell 16:27 (UTC)

Siia on ümbersuunamine "Mandariini keel", aga artiklis seda ei mainita. Adeliine 7. juuli 2011, kell 17:05 (EEST)

Andmebaasi LINGUAE järgi on selle põhinimi Põhjahiina keel. See on natuke täbar lugu, sest hiina keele all mõistetaksegi enamasti seda. Andres 8. juuli 2011, kell 07:43 (EEST)
----
"Šanghai keeles on ainult kaks selgelt väljendunud tooni, Kantoni murderühmas (kõneldakse Guangdongis ja Hongkongis) on üheksa tooni, Min Nani murdes kaheksa." Tänapäeva hiina kirjakeeles on neli tooni. Selle võiks ikka ära mainida. Velirand (arutelu) 22. detsember 2014, kell 10:34 (EET)

Pane sisse. Andres (arutelu) 22. detsember 2014, kell 11:04 (EET)


Kasutaja arutelu:Allan~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Allan! Andres 16:04, 3 May 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Allan~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Eesti rahvausund

Kas Sul on tuua näiteid, et keegi kasutaks sõnu "eesti rahvausund" laiemas tähenduses? Andres 09:12, 4 May 2005 (UTC)
Mnjah, hea kysimus... "eesti rahva uskumused" = "eesti rahvausund" ? ... tuleneb see loogiliselt artikli rahvusreligioon definitsioonist, aga kui seda keegi kunagi niimoodi ei kasuta (peale mõne veidriku, nagu Lulu), siis peab vist jah ymber sõnastama... --Lulu 09:26, 4 May 2005 (UTC)
Siiski, kui tõsiselt rääkida, siis kaasaegne rahvausundi uurimine hõlmab ka selle laiema tähenduse. Võiksin viidata näiteks Mare Kõivale ja teistele rahvausundi uurijatele... --Lulu 09:36, 4 May 2005 (UTC)
Vt näiteks http://haldjas.folklore.ee/folklore/authors/mare.htm --Lulu 09:39, 4 May 2005 (UTC)

Olen nõus, et on kitsas ja lai tähendus. Kitsas tähendus on minu meelest OK, aga lai tähendus on liiga lai, sest kui mõni eestlane on juhtumisi krišnaiit, budist või "kõrgkiriklik" akadeemiline luterlane või Uku Masingu taoline masuurikas, siis vaevalt saab tema uskumusi rahvausundiks pidada.  Andres 10:57, 4 May 2005 (UTC)
Huvitav, kas praegust nn maausku võib (laiemas tähenduses) eesti rahvausundi osaks pidada? Või usku Luule Viilmaa õpetusse? Kas kriteeriumiks on piirdumine enam-vähem Eesti piiridega või ka nt peamiselt suulise leviku nõue? Kas 80. aastatel populaarsed valgeid kootud barette võib nimetada eesti rahvarõivaste elemendiks? :) --195.80.96.213 11:12, 4 May 2005 (UTC)

Eks see ole folkloristide määratleda. Mina neid piire täpselt ei tea ja ilmselt neid täpselt tõmmata ei saagi. Arvan aga, et kriteeriumiks võiks olla, et tegemist on kultuurinähtusega, mis levib spontaanselt ning ei ole oma sisus rangelt määratletud. Andres 12:04, 4 May 2005 (UTC)
Folkloristliku määratuse kohaselt see just nii ongi (see lai tähendus). Kultuurinähtus, mis levib spontaanselt ning ei ole oma sisus rangelt määratletud. Mis puutub sellesse masuurikasse, Uku Masingusse, siis on ta ise ytelnud, et usub vaid Jumalat ja oma mõistust. Aga tal on ka yks väga hea artikkel "Eestipärasest ristiusust", kus ta toob väga ilusti välja need asjaolud, mis teevad eestlaste ristiusu just nimelt eestipäraseks ja kordumatuks. Sama ilmselt ka krishaiitide, budistide ja teistega, kui nad oma asju eesti keeles ja eestlaste sees ajavad. Ehk aitaks, kui teha sellesse artiklisse vastavad alalõigud: vana usk (paganlus, maa-usk vms); ristiusk; budism; new-age; krishnaism; ebausk (ended, rahvausund tänapäevases mõttes, koos mustade kasside ja populaarse astroloogiaga jne vms), jne...ehkki nad on sageli segunenud...   --Lulu 12:22, 4 May 2005 (UTC)
kõiki uskumusi, mida eestlased usuvad või tunnistavad: see on ikkagi liiga lai ning ei lähe ülaltoodud kriteeriumiga kokku.

Ja eesti rahvale omane usund võib olla õige, aga see tundub liiga ebamäärane. Võib-olla peaks selle eestipärase usundi tooma välja eraldi tähendusena. Kolmas tähendus oleks siis tänapäeva rahvausk ("ebausk" ja New Age-i tüüpi asjad).

Need alajaotused tuleb niikuinii teha. Tõsi küll, ei tea, kas budismi ja krišnaismi kohta midagi kirjutada on.  Andres 12:46, 4 May 2005 (UTC)

Sellised välislingid sobiksid artiklisse [[Eesti rahvaluule]]. Siin nad peaksid olema spetsiifilisemad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12:52, 4 May 2005 (UTC)

Arvan, et sulgudes märgitud variantidega pealkirjad ei sobi. Andres 12:52, 4 May 2005 (UTC)
Ok, vaatan, mis teha annab, nende välislinkidega... tegelikult tuleb veel ka kirjandus, mis on nagunii juba spetsiifilisem... täiendasin mõisteid, aga kui yldine artikli plaan on vastuvõetav, siis hakkan vaikselt täitma...
--Lulu 14:36, 4 May 2005 (UTC)

Jah, üldine plaan on vastuvõetav. Andres 14:47, 4 May 2005 (UTC)

Aga algus ei ole vastuvõetav, ülalnimetatud põhjustel. Andres 15:16, 4 May 2005 (UTC)
Kas keegi juba kirjutab muinasusundi kohta pikemat artiklit? Muidu oleks välja pakkuda üks lühikonspekt hakatuseks. --62.65.236.69 17:55, 7 May 2005 (UTC)

Lase tulla... väga tore oleks... :) --Lulu 18:53, 7 May 2005 (UTC)
Muinasusundi lõik sobib hakatuseks kyll... Vaja veidi täpsustada siiski... Näiteks matused olid põletusmatused, Tõnn ja Antonius on siiski erineva algupäraga, keelelist ja regilaululist osa tuleks täiendada... muidu väga hea... Katsun sellega lähemal ajal tegeleda... --Lulu 07:25, 8 May 2005 (UTC)
Veel mõisteid: ahjualune - Alevipoeg - arbumine - eksitaja - hiiud - hingeliblikas - hingeloom - Ilmaneitsi - Ilmarine - kahi - Kalevipoeg - kalm - kalmuneiu - koerakoonlased - Koit ja Hämarik - kool - kurat - Kuu - Kõu - Laurits - Leiger - Linda - loksberi sõitjad - Lämmeküne - majauss - maksamerelised - mardus - murueit - murueide tütred - pardiajajad - peninukid - Piret - Päike - rukkihunt - Rongo - rõugutaja - Salme - Sulevipoeg - Surm - taig - teadja - tiko - tont - tulupoiss - Turis - tuuslar - Tõll - Täht - ussisõnad - Vanemuine - varavedaja - vetevana - viljaneitsid - virmalised - viruskundra - vägimehed - võhl - Ülemiste vanake

väga hea :) mõned neist on juba loendis sees, aga lisan juurde need, mida veel ei ole --Lulu 09:19, 8 May 2005 (UTC)
Samas kas Jeesus, Maarja, Püha Vaim jts ikka on eesti rahvausundi mõisted? Eriti kui vastavates artiklites pole kirjutatud, kuidas maarahvas nimetatud tegelasi ette kujutas.
Rahvausu tähtpäevade sel kombel sisse toomine on minu arvates küsitav. Mis perioodist selline kalender pärineb? Millistest allikatest? Kas see pole mitte maausuliste rekonstruktsioon, kus lihtsalt 19. sajandi rahvakalendrist on üritatud kõik kristlik välja rookida ja võib-olla ka natuke juurde fantaseerida? --62.65.236.229 5. jaanuar 2006, kell 21.15 (UTC)

Leon tõi selle üle artiklist Maausk. Selle võib sinna tagasi panna, lisades ka selgituse, millega on tegemist. Andres 6. jaanuar 2006, kell 04.15 (UTC)

Mida mõeldakse siin reo all? Link läheb [[Reo]] külast rääkivale artiklile. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. august 2006, kell 15:21 (UTC)

Kitsamas mõttes käsitletakse eesti rahvausundina tavaliselt eestlaste (maarahva) ristiusustamise eelset usundit.

Minu mõttes tuleks ära jätta kas sõna "tavaliselt" või fraas "kitsamas mõttes". Arvan, et "käsitletakse" asemel tuleks öelda "mõeldakse", "mõistetakse" või "käsitatakse".

Aga ikkagi peaks algusest selguma, kas artiklis käsitletakse eesti rahvausundit laiemas või kitsamas mõttes. Andres 20. september 2006, kell 11:19 (UTC)

: mõistlik oleks, kui eesti rahvausundi artikli alla kuuluks nii ristiusueelne, ristiusukõrvane, ristiusujärgne kui ka ristiusuga seotud usk. Ülo Valk on palju vaeva näinud, et ristiusuga seotud rahvausundit jälle uurima hakataks (artiklikogumike sari Christian Folk Religion). ufondus ja eksamikombed on näiteks kõige uuem rahvausk, mis praegu elus on. suur hulk tervendajaid-imearste kah lähtuvad mõttesysteemidest, mis on uuemaaegsed (nt reptiloidimytoloogia). maausk võiks siis olla rahvausu mittekristlik osa, kuid samuti on ta mittemuhameedlik ja mittehinduistlik (Haljand Udam on nimetanud maausuks ju ka tyrgi rahvaste ja araablaste mittemuhameedlikku usku), nii et seal artiklis näeksin hea meelega positiivsemat määratlust, nt kohalik, põline, etniline vastandina universalistlikele ja misjoneerivatele uskudele.

: praegune artikkel on parasjagu nii segane, et ei mõista kuskilt otsast kinnigi võtta. Ohpuu 20. september 2006, kell 11:52 (UTC)
Mina tõstaks hakatuseks need tähtpäevad sellest artiklist välja. -- 195.80.96.210 20. september 2006, kell 11:57 (UTC)

'
Varasem redaktsioon:
''Eri viisil tõlgendatud osiseid sellest vähesest, mis eesti rahvausundist teada on, kasutavad maausk ja taarausk.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. november 2006, kell 13:53 (UTC)
Et ei tekiks asjatuid vaidlusi, jätaks hinnangu "vähe/palju" hoopis ära? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. november 2006, kell 13:54 (UTC)

Kas eesti rahvausundis ei ole Mana mõistet? Andres 4. aprill 2007, kell 19:42 (UTC)

On ikka. --Lulu 4. aprill 2007, kell 22:49 (UTC)

Mida on siin mõistetud ema all? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. detsember 2007, kell 20:11 (UTC)

Mis see hall siin on? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. mai 2009, kell 13:01 (UTC)

Mis see vari siin on? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 17. juuni 2014, kell 18:47 (EEST)

Suunasin märksõna eesti usund (3 linki) siia--Bioneer1 (arutelu) 13. detsember 2014, kell 19:00 (EET)


Arutelu:EENet

Tärn kuulub Vikipeedia stiili juurde. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12:49, 4 May 2005 (UTC)

Siin on vahepeal tehtud viitamata muudatusi ja siis need jälle tagasi pööratud, vaidlustasin sisu, kuniks ilmuvad viited, mis artiklis esitatud väidete paikapidavust kinnitaksid.

Varasem tekst oli täpne ja kirjeldas adekvaatselt riigiasutuse tegevust kuni lõpetamiseni 2 aastat tagasi. Uus tekst lähtus seisukohast, et Wiki lehekülg on üks asutuse infokanalitest (EENeti kaubamärki kasutab praegu Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutuse Tartu osakond).
Võtsin teksti muutjatega ühendust ja tegin ettepaneku lisada olemasolevale tekstile täiendused, mis kirjaldaksid viimase paari aasta jooksul toimunud muutusi, aga austaks ka 20 aastat tegutsenud riigiasutuse ajalugu. Leppisime kokku, et püüame edaspidi enne muutma hakkamist kõiki rahuldava kompromissini jõuda.
--Duneyrr 9. juuli 2015, kell 15:18 (EEST)

Palun lisage siis artiklisse viited ka, et esitatud info oleks kontrollitav.

:Vikipeedia artikkel ei saa olla asutuse infokanal selles mõttes, et asutus otsustab artikli sisu üle ja kajastatakse vaid hetkeolukorda. See on õige teguviis, et säilitada ajalooline info ja seda täiendada. Allikaviited on vajalikud väidete tõendamiseks. Arutelulehel kommenteerides palun lisage oma sõnumile allkiri, selleks trükkige oma teksti järele neli tildet (~~~~) või klõpsake muutmiskasti kohal nupureas pliiatsi pildiga nuppu, salvestamise järel ilmub siis allkiri. Adeliine 9. juuli 2015, kell 15:10 (EEST)


Arutelu:A

{{Hea artikkel mittevalitud}}
Palun laadige üles illustratsioonid inglise vikist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:46, 4 May 2005 (UTC)

A on aari-, aasta ja ato tähis.a, muus on la tähis. A ülakomaga on prantsuse keeles igaüks. see käibkaalu, hinna ja hulga puhul näiteks: 5 tiku toosi a 50 senti.A(suur) on ampri tähis. A üleval väike ting on ongstörmi tähis.

Välja võetud, sest on nõrk ja osalt kordab juba öeldut. Andres 4. veebruar 2006, kell 11.56 (UTC)

Minu meelest on noodi põhitähis ikka väike a. Andres 9. detsember 2008, kell 09:47 (UTC)
Sama käib b, c ja d kohta. Ainult H on suure tähega. Andres 9. detsember 2008, kell 09:48 (UTC)

Koolis oldi küll ranged, et peab kirjutama ainult suure tähega. Väikese tähega tähistatakse minoori, st a on sama mis A-moll. Suurtäht A käib aga mõlema, nii noodi kui A-duuri (ehk la-mažoori) kohta. Aga võibolla on reeglid praeguseks muutunud, aastaid möödas ka juba. :) --Nerva 9. detsember 2008, kell 11:16 (UTC)

: Kõigis eestikeelsetes teatmeteostes on noodi nimi väikese tähega. Andres 9. detsember 2008, kell 19:28 (UTC)

Nii eesti ja ladina tähestiku A kui ka kreeka tähestiku alfa annavad edasi häälikut a (eesti keeles ümardamata madal tagavokaal). Enamasti on tegu kas ümardamata madala tagavokaaliga [ɑ] või ümardamata madala keskvokaaliga [a].
Minu meelest on siin vastuolu. Siim 7. veebruar 2009, kell 17:39 (UTC)
Võib-olla sain aru, aga pole kindel. Ainult eesti keeles on ümardamata madal tagavokaal, aga teistes keeltes võib olla ka ümardamata madal keskvokaal? Kas nii on mõeldud? Siim 7. veebruar 2009, kell 17:47 (UTC)

Jah. Võib olla ka muid hääldusi. Jätan teise lause ära. Andres 9. veebruar 2009, kell 13:51 (UTC)
Miks on siin just inglise ja prantsuse keele A? Ja kas nad üldse peaksid siin olema? Siim 7. veebruar 2009, kell 17:39 (UTC)

Põhimõtteliselt peaks siin rääkima kõigist keeltest. Selles osas on esitus poolik. Kui me tahame kirjeldada, kuidas seda tähte kasutatakse, siis on see ju vajalik. Andres 7. veebruar 2009, kell 18:34 (UTC)

: Kui Sa tahad siia kõik keeled panna, siis on kindel, et see osa artiklist ei saa kunagi valmis. Ja see poleks ka normaalne, kui kogu artikkel sellist asja täis oleks. Minu meelest on see vikisõnaraamatu materjal. Näitena võib ju paar keelt olla. Siim 7. veebruar 2009, kell 19:25 (UTC)

:: Aga mis siis sellest on, kui artikkel kunagi valmis ei saa? Minu meelest on see nii enam-vähem kõigi artiklite puhul.

:: Vikisõnaraamat on organiseeritud sõnade (ka fraaside) kaupa. Vikisõnaraamatu artiklis ei saa kirjeldada tähe kasutamist. Keelte kirjeldused peaksid ikkagi olema Vikipeedias. Kui artikkel läheb ebaülevaatlikuks, saab sellest üle struktureerimisega ning materjali saatmisega kitsama teemaga artiklitesse. Andres 7. veebruar 2009, kell 20:18 (UTC)
Suurem osa tähistuste ja lühendite osast peaks ehk olema hoopis täpsustuslehel, sest pole selle artikli teemaga otseselt seotud. Siim 7. veebruar 2009, kell 17:39 (UTC)

Kui selle artikli teemaks on muu hulgas, kuidas A-d kasutatakse, siis on ju otseselt seotud. Peale teatud häälikute märkimise kirjas jms märgib ta ka teatud mõisteid (olenemata sellest, mis sõnaga neid väljendatakse). Tähised ja lühendid võib ju panna ka täpsustuslehele. Praegu on täpsustuslehel ainult need asjad, mida  nimetataksegi "a" või "A". Andres 7. veebruar 2009, kell 18:34 (UTC)

Kas a võiks olla nasaalne või peab siin artiklis kasutama sõna "nasaliseeritud"? Mis on erinevus "nasaliseeritul" ja "nasaalsel"? avjoska 8. august 2009, kell 17:47 (UTC)

Mu meelest "nasaalne" on korrektne sõna, "nasaliseeritud" ebasoovitatav. Taivo 9. august 2009, kell 12:35 (UTC)

Kust Sa seda võtad?

Minu teada saavad nasaalsed olla ainult kaashäälikud (näiteks n ja m), neid nimetatakse nasaalideks ehk ninahäälikuteks. Täishäälikud saavad olla ainult nasaliseeritud. Andres 10. august 2009, kell 08:52 (UTC)
Mida siin tähe sageduse all silmas peetakse? --Metsavend 16. oktoober 2011, kell 18:10 (EEST)

Võtsin selle välja, sest see jääb arusaamatuks.
 on ingliskeelses tekstis  36,8%, hispaaniakeelses tekstis 62,2% ja prantsuskeelses tekstis 39,5%Percentages of Letter Frequencies per 1000 Words.


Arutelu:Kõrgõzstan

Olen selle vastu, et "Kõrgõzskaja Respublika" kirjutataks tabeli päises ilma sulgudeta. Asi on selles, et tegemist ei ole venekeelse kirjakujuga ega isegi mitte transliteratsiooniga, vaid eesti transkriptsiooniga. Teine asi on kirgiisikeelne ladinatäheline nimetus: Kõrgõzstanis on ametlikul kasutuselevõtmisel ladinatäheline kirjaviis. Võrdle ka näiteks inglise viki tabeli päist. Andres 15:11, 5 May 2005 (UTC)

Mis vahet on sulgudesse puututvalt sellel, millise latinisatsiooniga on tegu? Lihtsalt eesti keeles on levinud eesti transkriptsioon. Kui ei ole ka vene keeles kasutatav kirjakuju, siis venekeelne ja ainult venekeelne on selle venekeelse nime latinisatsioon ju sellegipoolest. Pikne 14. september 2019, kell 15:27 (EEST)

:Eesti transkriptsioon peaks olema igal juhul sulgudes. Andres (arutelu) 15. september 2019, kell 14:33 (EEST)

:: Mina ei näe sulgude järele vajadust. Tavaliselt on latinisatsioon selles kohas ilma sulgudeta. Pikne 15. september 2019, kell 14:47 (EEST)

::: See pandi omal ajal niimoodi paika, sellest ma lähtusingi. Sina oled vahepeal nende asjadega tegelnud, võib-olla oled selle ümber teinud. Minu meelest on sulgude kasutamine hädavajalik, kui just ei ole märget, et see on eesti transkriptsioon. Jah, tõesti, tähtis on see, et tegu on transkriptsiooniga, mida me kasutame. Kui on ladinakirjaline rööpkirjaviis, siis pole sulge tarvis.  Andres (arutelu) 15. september 2019, kell 15:37 (EEST)

:::: Mõnes artiklis on sulud. Võib-olla küll, et need on pigem kõige vanemad artiklid. Aga et neid järejekindlalt kasutataks, seda ma täheldanud pole. Mina seda süstemaatiliselt ringi teinud pole, kui üldse.

:::: Seda ma küsingi, et miks on tähtis, et tegu on transkriptsiooniga. Mida ja kuidas saab lugeja sulgude kasutamisest või ärajätmisest siin eeldada? Mina ei näe vahet, millise latinisatsiooniga (või ka kirjaviisiga) on tegu. Praegusel kujul ei ole malli päis hea koht, kus täpsustada, millise latinisatsiooniga on tegu (kirjutasin enne sellest siia).  Kui ühtlustada, siis lihtsuse huvides ma jätaks sulud ära.

:::: Nüüd pandi need latinisatsioonid veel kaldkirja. Selline vormistus on veel haruldasem. See ei ole ka otseselt vajalik, eriti arvestades, et tekst on niigi eraldi real ja praegu ka sulgudes ning taolisi endonüüme saab muu teksti sees kasutada nii nagu võõrnimesid ikka (tavalises kirjas). Pikne 16. september 2019, kell 16:55 (EEST)

Mida see tähendab, et ametlik nimi on Kirgiisia või Kirgizstan, mitte Kõrgõzstan? Kasutaja:Idapoolne 13:47, 14 Mar 2009 (UTC)

Mitte Kirgiisia ega Kirgizstan, vaid Kirgiisi Vabariik. Seda kasutatakse diplomaatias, tavaliselt kasutatakse nime Kõrgõzstan. Andres (arutelu) 15. september 2019, kell 14:43 (EEST)
----
Nime kohta vt ka , . Adeliine 14. september 2019, kell 13:01 (EEST)


Kasutaja arutelu:Rots

Mina lähtun sellest, et: kui mingile teemale on pühendatud kategooria, siis artikkel sellel teemal võiks olla ainult endanimelises kategoorias. Kui see teema kuulub mingite teiste kategooriate alla siis saab määrata, et vastav kategooria on teiste kategooriate alamkategooria ja artiklit ennast muuta pole vaja.
Näiteks: Õigusteadus on nii artikkel kui teema. Kui nüüd tahaks näidata et õigusteadus kuulub ka humanitaarteaduste alla, siis oleks vaja muuta vaid kategooriat "Õigusteadus" ja määrata, et see kuulub humanitaarteaduste alla. Kui artikkel õigusteadus kuuluks ka mingite teiste kategooriate alla siis peaks muutma nüüd need samuti, mingi loogika järgi peaks ta kuuluma siis nüüd ka iga humanitaarteaduste ülemkategooria alla jne...
huhh kui te nüüd midagi aru saite...
igal juhul kui ma midagi valesti teen öelge parem kohe...
--Rots 13:46, 28 mai 2005 (UTC)

Muidugi see kehtib siis nii-öelda tavaliste artiklite puhul, kus võrgustikud tekivad kategooriate abil ja igas kategoorias on oma artiklid, mida mujal pole. Igal pool loomulikult nii ei saa. Nt inimeste puhul tuleb mitu kategooriat (surnud, sündinud...)--Rots 13:56, 28 mai 2005 (UTC)


Arutelu:Muistend

Kardan, et kunstmuinasjutt hästi ei sobi muistendi liikide hulka: muinasjutt ja muistend on siiski erinevad zhanrid. Usundilised muistendid on muidugi eri liik muistendeid, kuid kuskil alguses võiks olla nimetatud, et kõik muistendid on (kunagi olnud) usundilised. --Lulu 08:18, 7 May 2005 (UTC)
Mulle muistendi praegune definitsioon eriti ei meeldi. Rahvas rääkis ju konkreetsetest mõisnikest ja kirikuõpetajatest enam-vähem tõesti sündinud lugusid, mis sarnanevad rohkem tänapäevasele anekdoodile. Praeguse definitsiooni järgi on need ka muistendid. Kui lisada muistendi juurde tinginmus, et pärast muistendi sündmusi ei olnud maailm päris selline nagu enne. See välistaks anekdoodisarnased lood reaalsetest isikutest, aga siis kukuks ka Orjakivi muistend ära. Mida teha? Taivo 14:54, 8 May 2005 (UTC)
Jah, tõsi... Pyydsin täiendada, et täpsem oleks, aga peaks veel... --Lulu 15:23, 8 May 2005 (UTC)
Kunstmuinasjutt ei ole muistendi liik, sest kunstmuinasjutu autor on teada, muistendil teadmata. Ja väljend "kõigist neist on käibel muistend" on pisut üle pakutud. Taivo 14:54, 8 May 2005 (UTC)
Võtsin kunstmuinasjutu välja. Lisasin "seletusmuistendi" liigi, mis seni veel puudus. --Lulu 15:23, 8 May 2005 (UTC)

mis võiks olla ltwikis :lt:sakmė vaste meil?--Estopedist1 (arutelu) 18. juuli 2018, kell 12:41 (EEST)


Arutelu:Pärnu jõgi

Siin oli juttu Devoni liivakivist, ma ei teadnud linki täpselt panna. Andres 20:01, 8 May 2005 (UTC)

Ma arvan, et Devon ja liivakivi peavadki eraldi lingid olema. Devonis on ju väga erinevaid liivakive. Näiteks valkjas liivakivi Piusal ja punakas liivakivi Tartus. Siim 20:34, 8 May 2005 (UTC)

: Nii praegu ongi. Jutt on Tori põrgust. Andres 23:10, 8 May 2005 (UTC)

Aivar, kas ei peaks praegust Pulli küla ja kiviaegset asulakohta kuidagi eristama? Andres 26. august 2005, kell 11.57 (UTC)

on tehtud eraldi lingid Pulli külale ja Pulli asulakohale--Bioneer1 (arutelu) 11. juuli 2014, kell 19:13 (EEST)

Mõlema jõe puhul on viide teineteisele, kuid ei ole kirjas põhjust
s.t minuteada voolas vesi maapinna tõusmiseni Peipsi-Emajõgi-Pärnu, st oligi üks jõgi?
Kas mõni geoloog kommenteeriks ja integreeriks?
suwa 2. juuni 2007, kell 13:37 (UTC)

artiklis Pärnu jõgi polnud voolu suunda mainitud ei tollases versioonis ega ka praeguses versioonis. Artiklis Emajõgi artiklis mainitakse voolusuunda, ent teineteisele viidet küll pole--Bioneer1 (arutelu) 11. juuli 2014, kell 22:01 (EEST)
----
Pildi allkiri tähendab "Pärnu jõe valgla", aga see pilt vajaks veel mingit selgitust. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2016, kell 22:13 (EET)

Tahtsin seda jälle öelda. Andres (arutelu) 29. august 2016, kell 16:43 (EEST)

Võtsin pildi välja. Sellel on Pärnu jõe valglasse arvatud märgatav osa ümbritsevast rannikuvalglast. Pigem võiks tegu olla Pärnu alamvesikonnaga, aga ka mitte päriselt, kuna see ala ulatub selgelt Lätisse. 90.190.58.243 29. august 2016, kell 17:30 (EEST)

Voolu suund ja tänased Emajõgi ning Pärnu jõgi

Paistab nii, et Pärnu jõe (samuti ka Navesti ja Halliste jõe) valgla ei peaks piirduma vaid Eestiga, kuna osa valglat jääb lisajõgede kaudu ka Läti alale. Näiteks Hendrikhansu oja, mis Halliste ja Navesti jõe kaudu Pärnu jõkke suubub, saab alguse Läti piiri ligidalt ja toitub kraavide kaudu Läti alalt (vaata kaarti). Samuti Neitsi oja, mis Tõlla jõe kaudu Halliste jõkke suubub, lähtub Läti piiri tagant (vaata kaarti).
Umbisik (arutelu) 2. aprill 2017, kell 01:27 (EEST)

Kahtlus osutus õigeks. Selge tõend on, et Pärnu jõe lisajõgi Reiu jõgi lähtub Lätist. Umbisik (arutelu) 2. aprill 2017, kell 01:43 (EEST)


Arutelu:Piim

Kui kirjutada teise lõiku, et piima all mõistetakse ka muud, siis jääb segaseks, millest siin artikklis juttu on. Andres 22:07, 8 May 2005 (UTC)

njah ja kuidas selle põiktalaga veel lood on? --Ahsoous 06:46, 9 May 2005 (UTC)

Tõstsin välja:
Nõudluse kasv ja vastav piimatootmine nõuab ka veisekasvatuse suurenemist. Lüpstav piim võetakse põhimõtteliselt ära vasikate eest, kellele see õigupoolest oleks mõeldud. Piimaasendajad vasikate nuumamiseks, mida valmistati tapajäätmetest, on praegu hullulehmatõve tõttu keelatud. Ent sellega ei ole järelkasvul puuduva piima probleem lahendatud. Loomasõbralik ja ökoloogiline loomapidamine nõuab vasikate toitmist otse ema udarast. Kui ka inimene tahab piimast osa saada, peab ta kõigepealt ära sööma (enamasti isase) vasika.
Põhjendus: asjatundmatu jutt. --Lulu 13. mai 2007, kell 12:59 (UTC)
Arusaamatu, miks eri keeltes on artiklis antud nii erinevad andmed piima koostise kohta. Näiteks kas lambapiim on lehmapiimast rasvasem või mitte?

Et seda küsimust lahendada, tuleb pöörduda algallikate poole. Võimalik, et ka need lahknevad. Andres 28. veebruar 2008, kell 22:38 (UTC)
Siin tuleks teemad kas või osaliselt lahku lüüa: piim füsioloogias, piim kui toiduaine, eri loomade piimad, rinnapiim. Andres 4. jaanuar 2011, kell 19:54 (EET)
Selle pealkirja all võiks keskenduda lehmapiimale kui toiduainele. Andres 4. jaanuar 2011, kell 19:55 (EET)

Toiduained on ka pühvlipiim, kitsepiim, lambapiim ja kaamelipiim. --Iifar 4. jaanuar 2011, kell 21:56 (EET)

: Muidugi. Ma pean silmas, et selle pealkirjaga artikli pealkiri võiks olla lehmapiim vaadelduna toiduainena. Andres 4. jaanuar 2011, kell 22:14 (EET)

2,5-protsendine piim on endiselt müügil. Mis vahepeal on juhtunud? Andres 4. jaanuar 2011, kell 19:58 (EET)

Siin (aastast 2007) on kirjas, et ELi piima rasvasisalduse nõue kaotab kehtivuse 2009, aga selle peaks nüüd üle kontrollima. --Iifar 4. jaanuar 2011, kell 21:56 (EET)
----
Kas piimatootjate tabelis on ainult lehmapiim või kõik piimad kokku? Andres 5. jaanuar 2011, kell 11:29 (EET)

Tabelite pealkirjas on info ju olemas. --Iifar 5. jaanuar 2011, kell 14:39 (EET)

: On tõesti. Ma ei näinud, sest vaatasin ainult redigeerimisvaates. Andres 5. jaanuar 2011, kell 14:51 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ki.ee/hinnainfo/index_piim.htm
** In Piim on 2013-06-24 12:53:18, 404 Not Found
** In Piim on 2013-07-06 19:04:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://tonis.hinnosaar.net/nrg46b/2007/04/06/kevadpuhade-eri-kuidas-teha-pashat/
** In Piim on 2013-06-24 12:53:18, 404 Not Found
** In Piim on 2013-07-06 19:05:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:05 (EEST)


Arutelu:Must-Vene

Siin on millegipärast ingliskeelsed nimed: Rurikovich, Michael... Andres 07:26, 9 May 2005 (UTC)

Kontrollimisvajaduse mall ei ole läbipaistev. Tavalugeja ei saa aru, mida see tähendab. Andres 12:34, 14 mai 2005 (UTC)

Siis tehtagu see nii ümber, et saab. Mida tähendab "läbipaistev"? - Urmas 12:41, 14 mai 2005 (UTC)

: See tähendab seda, et ei saa aru, miks mõned tekstijupid on roosaks värvitud. Andres 14:14, 14 mai 2005 (UTC)

::Selles ongi mõte! - peab olema arusaadav, st nähtav, milline on kontrollimist vajav ehk siis Vikipeedia kvaliteeti alla viia võiv tekstilõik, mis tuleks täpsustada. - Urmas 05:32, 16 mai 2005 (UTC)

::: Viies hiire sinna teksti peale tuleb ka tekst nähtvale et "see vajab kontrollimist"

:::: Aga kust tuleb lugeja selle peale, et seal üldse link on? Mina näiteks tükk aega ei tulnud, arvasin, et see on mingi uus rõhutamise viis. Andres 09:45, 16 mai 2005 (UTC)

::::: Ettepanekud on oodatud kuidas seda kontrollimise vajadust paremini esitada. (vt. ka malli arutelu lehte) --TarmoK 14:42, 16 mai 2005 (UTC)

::::::: Ettepanek: lisada sellise malliga lehekülje algusesse lühiselgitus. Andres 19:59, 16 mai 2005 (UTC)

:::::::: Et tekstis on fakte, mis vajaksid kontrollimist/põhjalikumat kontrollimist? Oleks mõistlik. - Urmas 06:00, 17 mai 2005 (UTC)

Mitte ainult seda, vaid ka kuidas nad on tähistatud. Andres 07:57, 17 mai 2005 (UTC)

::: Ideaalis meil ei oleks selliseid artikleid kus seda malli on kasutatud, kuid alati ei ole võimalust kontrollida samal hetkel kui kirjutatud on. Varem kui selle malli tegemisest arutelu oli ("Reeglite arutelu lehel"), tegin ettepaneku et sinna võiks ka "automaatse" kategooria lisada et oleks kergem neid  artikleid leida. Kas peaks selle juurutama või kasutada seda linki? --TarmoK 07:20, 16 mai 2005 (UTC)
----
Minu meelest sellist tabelit küll tarvis pole. Andres 16:36, 28 mai 2005 (UTC)

Olen täiesti nõus. Seda enam, et see sisaldab ka eksitavat, st väära informatsiooni. - Urmas 18:52, 29 mai 2005 (UTC)
----
Tõstsin alljärgneva teksti arutellu. Tegemist on ebapiisavalt kontrollitud ja väärate nimekujudega artikliosaga. Siiani on kõnealuse piirkonna valitsejate nimed kirjutatud nende leedukeelsel kujul; tolereerida tasub ka valgevene kujusid, kuid mitte seda segapudru, mis allpool tuleb. Püüdsin küll natuke parandada, kuid enamus tööst on veel tegemata. Kui asjad korras, võib lõigu artiklisse tagasi tõsta. - Urmas 14:34, 30 mai 2005 (UTC)
----
Kas on kindel, et nimetus on uuem? Mitmed Valgevene vanad kohanimed, mis sisaldavad valget või musta, tähistavad sealsete elanike usku XII sajandil. Valge oli kristlik, must paganlik. Must-vene tähendaks siis sisuliselt Kiievi vürstiriigi all olnud paganlikku ala. Melilac (arutelu) 18. aprill 2014, kell 17:37 (EEST)

*?-? Erdywil
*pärast 1185-1192 Mingayl
*1192-? Skirmunt
*?-1239 Troniata
*-1239 osa Hrodna vürstiriigist ?
*1239-1254 Vojszalak (Mindaugase poeg)
*1254-1258 Roman Danilovitš (Rjurikovitš; suri pärast 1258)
*1258-1267 Vojszalak (Mindaugase poeg; suri 1267)
*1264-1341 vürsti polnud
*13. sajand Narymont
*?-1341 Narymunt
*1341-1347 Koriat (Giedyminowicz)
*1347-13?? Woidete (Giedyminowicz; suri pärast 1362)
*13?? -1381 Butaw (Giedyminowicz; suri pärast 1381)
*1381-1386 vürsti polnud
*1384 Yuriy (Giedyminowicz)
*1386-1390 Towtiwil (Giedyminowicz)
*1390-1440 Sigismond Korybut (Giedyminowicz)
*1440-1441 Michael Boleslaw (Giedyminowicz; suri 1451)
*1441 - osa Hrodna vürstiriigist

Kumb siis? Ühes artiklis ei tohiks kasutada eri nimekujusid selgituseta, kui see just kirjaviga pole.