Faili arutelu:Naine vaagnaga.JPG

Miks ei võiks see pilt vaba litsentsiga olla? Ja pildi üleslaadimise lehelt tuleb eemaldada võimalus malli EestiFotograaf valikuks. Ivo 26. juuli 2009, kell 15:32 (UTC)

aga miks peaks? Igaüks võib ise otsustada, kas ja kellele ta kingib oma töid või mitte. Oktav -- 26. juuli 2009, kell 16:19 (UTC)

: Muidugi võib, aga siis pole mõtet neid Vikipeediasse toppida. Vikipeedias olev materjal peab olema vabalt kasutatav. --Metsavend 26. juuli 2009, kell 16:24 (UTC)

ongi vabalt kasutatav eesti viki piires. Eesti riigis kehtivad aga omad seadused. Kui eesti viki neid ei jälgi, on kasutajad karistatavad eesti seaduste järgi. Oktav -- 26. juuli 2009, kell 17:02 (UTC)

:Commonsis on ära tehtud suur töö autoriõiguste osas fotografeerimisel . Seal on ka Eesti kohta juttu - "Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta on lubatud üldsusele külastamiseks avatud kohtades alaliselt asuva arhitektuuriteose, kujutava kunsti teose, tarbekunstiteose ja fotograafiateose reprodutseerimine ükskõik millisel viisil peale mehaanilise kontaktkopeerimise ja selle teose kujutise üldsusele suunamine, välja arvatud juhul, kui selline teos moodustab kujutise põhimotiivi ja seda kavatsetakse kasutada otsesel ärilisel eesmärgil. Kui käesolevas lõikes sätestatud teosel on nimetatud autori nimi, tuleb see lisada kujutise üldsusele suunamisel.". See tähendab, et Oktavi poolt üleslaetud pildid rikuvad Eesti Autoriõiguse seadust.--Rünno 26. juuli 2009, kell 17:25 (UTC)

::Nende skulptuuridega on jama värk jah. Iseenesest võiks ju Vikipeedias pilte kasutada, kuna ärilisi eesmärke me ei taotle. Samas on üks Vikipeedia põhimõtteid see, et sisu võib vabalt äriliseks otstarbeks kasutada. Selleteemaline vaidlus on kuskil olnud vist ka juba. Minuarust pole hullu ka siis, kui skulptuuripildid ära kustutada - saab ju neid välislinkidena artiklis ikkagi ära tuua.--WooteleF 26. juuli 2009, kell 17:32 (UTC)

:::Või pildistada nii, et ei saaks öelda - põhimotiiv. Tuleb näiteks sõber kaasa võtta ja panna ta skulptuuri kõrvale seisma ja öelda, et, näe pildistasin sõpra. :)--Rünno 26. juuli 2009, kell 17:38 (UTC)

::::Elementaarne, Watson! Siin on pildistatud kajakat! Taivo 27. juuli 2009, kell 10:27 (UTC)

:::::See on võimalik kui võtta ümbruskonnast suurem plaan.--WooteleF 27. juuli 2009, kell 10:29 (UTC)

:::::: Sellel pole mõtet, sest on tarvis ikkagi pilti skulptuurist. Andres 27. juuli 2009, kell 10:33 (UTC)

:::::::Aga mis sa hädaga teed, kui piirangud on sellised. Näiteks artiklit Norra Vikis kuningas Haakon VII skulptuurist :no:Haakon VII-statuen på 7. juni-plassen illustreerib järgmine pilt. Ausammas ei ole pildi põhimotiiviks.
--Rünno 27. juuli 2009, kell 11:03 (UTC)

::::::::: On ju võimalik kasutada mingit sarnast litsentsimalli nagu logode puhul. Logosid ju ka ei vabalt kasutada, vaid ainult sellisel eesmärgil, nagu meil siin. Andres 27. juuli 2009, kell 11:18 (UTC)

Maakeelde ümber panduna tähendab see seadus, et avalikus kohas asuvaid skulptuure ja muid kunstiteoseid võib pildistada, kui see pole põhimõtiiv JA seda ei kasutata ärilisel eesmärgil. "Kujutise põhimotiiv" tähendab, et kui näiteks maalist tehakse koopia ja müüakse seda kui maali. Foto skulptuurist, isegi siis kui seal fotol sõpra pole, on omaette kunst, kuid pole uus skulptuur, mida ei tohi teha JA müüa. Fotograaf on sisuliselt kunstnik ja teab ise, mis oma fotodega teeb. Kui kellelgi tekib kahtlus, et tema foto on kopeeritud ja esitletakse ilma autorile viitamiseta, võib õige fotograaf nõuda alati originaalfaili. Ja viki kontekstis skulptuuridest tehtud fotole tähendab kogu autoriõigus, et litsents: kasutamiseks ainult eesti vikis on täiesti seaduskohane, aga samas litsents, et kõik võivad vabalt toda pilti võtta ja kommertsväljaandes näidata, pole. Fotograaf võib alati ka teisiti otsustada. Juhul kui keegi on pildi tõesti kuskilt varastanud, siis see litsents vabastab viki sisuiselt kohtu alla minemisest. Oktav -- 26. juuli 2009, kell 18:52 (UTC)

:Ei ole mõtet targutada, vaid tuleb seadus läbi lugeda ja sellest aru saada. On selge, et Commonsis ei ole rumalad koos.--Rünno 26. juuli 2009, kell 18:59 (UTC)

::On olemas selline asi nagu autor.ee — intellektuaalomandi infovärav ning seal on asi lahti seletatud. Sellest järeldub, et Oktavi arusaam seadusest on ekslik. Kui peamine kujund fotol on autoriõigustega kaitstud skulptuur, siis on vaja selle avaldamiseks ka kuju autori luba.--WooteleF 26. juuli 2009, kell 21:45 (UTC)

Panen siis õige lingi ka. Seal on kirjas see sama, mis ma ütlesin: pildistada võib, ärilistel otstarvetel kasutada ei või. Selle foto puhul ei tohiks põhimotiivi küsimust nii ehk naa tekkida: fotol on veel onu ja kajakas ja foto kasutatakse lehel, mis räägib sellest autori tööst, kus on nimi täismahus ära märgitud. Ainukesena võiks nuriseda, et skulptuurist rääkival lehel pole antud fotograafi nime. Luban, et sel teemal vikit kohtusse ei anna ;) Oktav.-- 27. juuli 2009, kell 08:53 (UTC)

:Minu poolt toodud leheküljel selgitab Eesti üks parimaid intellektuaalse omandi tundjaid professor Heiki Pisuke asja niiviisi: tähtis erand eelnevast üldreeglist on järgmine: ilma autori nõusolekuta ei tohi reprodutseerida ja üldsusele edastada teost sel juhul, kui teos moodustab kujutise põhimotiivi (näiteks üle ¼) ja seda motiivi kavatsetakse kasutada otsesel ärilisel eesmärgil..

:Sinu pildil moodustab skulptuur ilmselgelt põhimotiivi ja Vikipeedias kasutatavad pildid peavad olema lubatud äriliseks kasutamiseks.--WooteleF 27. juuli 2009, kell 09:01 (UTC)

:: Sellist reeglit Vikipeedias ei ole, et pilti peab saama kasutada ärilisel eesmärgil. Pilt võib olla ka sellise litsentsiga, mis seda ei võimalda.

:: Tuleb nähtavasti teha selline mall, millega saab märgistada fotosid avalikus ruumis olevatest skulptuuridest, mis on autoriõiguse all. Andres 27. juuli 2009, kell 09:08 (UTC)

:::The GFDL license under which Wikipedia is released explicitly allows our content to be used commercially. For this reason, all our free content must allow commercial use, even though Wikipedia itself is non-profit. Many people are willing to let their images be used for non-commercial purposes, but unfortunately Wikipedia cannot accept images with such a restriction. – --WooteleF 27. juuli 2009, kell 09:16 (UTC)

:::: Kust see võetud on?

:::: Mina ei räägi praegu mitte Oktavi pildist, vaid avalike skulptuuride pildistamisest. Näiteks inglise viki kasutab laialdaselt ka autoriõiguse all olevaid pilte, ja neid ei saa ärilisel otstarbel (ega üldse vabvalt) kasutada. Samalaadne olukord on logode, lippude ja vappidega. Andres 27. juuli 2009, kell 09:33 (UTC)

:::::en:Wikipedia:Basic copyright issues. Mittevabad pildid asendatakse siiski esimesel võimalusel vabadega. Ma ei tea millised õigusaktid sätestavad riigisümboolika kasutamist.--WooteleF 27. juuli 2009, kell 10:14 (UTC)

:::::: Siis võiks ju nii teha, et aktsepteerime Oktavi litsentsi, ja kui keegi teeb samast asjast uue pildi, siis paneme selle Oktavi pildi asemele ja kustutame tema oma ära. Andres 27. juuli 2009, kell 10:24 (UTC)

:::::::Küsimus on ka selles, kas Oktavi litsents on üldse sobilik. Kõik õigused sellele pildile kuuluvad pildi autorile. - See on ekslik. Teatud õigused kuuluvad ka Juhan Raudsepa pärijatele.--WooteleF 27. juuli 2009, kell 10:26 (UTC)

:::::::: Millised õigused? Andres 27. juuli 2009, kell 10:33 (UTC)

:::::::::Seesama eelpoolmainitud ilma autori nõusolekuta ei tohi reprodutseerida ja üldsusele edastada teost sel juhul, kui teos moodustab kujutise põhimotiivi ja seda motiivi kavatsetakse kasutada otsesel ärilisel eesmärgil.. See näitab, et teatud õigused kuuluvad skulptori pärijatele.--WooteleF 27. juuli 2009, kell 10:39 (UTC)

:::::::::: Jah, õige küll. Oktavi litsents peab olema teisiti sõnastatud ning lisada tuleb üldine mall taoliste juhtude jaoks. Andres 27. juuli 2009, kell 10:44 (UTC)

: Kuna eesti vikis on veel palju skulptuuride pilte ja Tartu skulptuuridest on päris korralik ülevaade, siis tegin valmis ühe malli Mall:KunstiteoseFoto, mis peaks autoriõiguseseadusele vastama ja mida saaks edaspidi kasutada. Ma tahaksin Tallinna skulptuuride kohta artikleid edasi teha. Oktav. -- 28. juuli 2009, kell 09:03 (UTC)

::Oktav, Sa oled ilusa malli teinud, aga tekst mallis on poolik tõde. Seadus ütleb, "Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta on lubatud üldsusele .... välja arvatud juhul, kui selline teos moodustab kujutise põhimotiivi ...". Me peaksime kuidagi lahendama selle põhimotiivi probleemi või siis autorilt loa välja kauplema. Autorilt loa väljakauplemise osas ma arvamust ei avalda, aga põhimotiiv. Minu arvates üleval pool oleva kuninga ausamba pilt on veidi üle pingutatud. Seal ei saa õieti arugi, et ausammas pildil on. Skulptuur võiks suurem olla. Teen ettepaneku midagi taoliseks - skulptuur Norra Kåfjordi külas. Skulptuur ei domineeri, kuna ei moodusta enamikku pildi pindalast.
 --Rünno 28. juuli 2009, kell 14:04 (UTC)

::: Jah, ta ei moodusta isegi veerandit. Andres 28. juuli 2009, kell 14:45 (UTC)

::::Järsku on lahti mõtestatud kuskil see mõiste "põhimotiiv"? Kolmandik, veerand, viiendik?--Rünno 28. juuli 2009, kell 14:48 (UTC)

::::: Jah, vaata siinsamas ülalpool, Heiki Pisukese järgi tähendab see näiteks üle veerandi. Andres 28. juuli 2009, kell 14:59 (UTC)

::::::Noh, siis pole muud, kui mõõdupulk pihku ja mõõtma. Ja kaob ka vajadus Oktavi poolt tehtud malli järele.--Rünno 28. juuli 2009, kell 15:52 (UTC)
Minu arvates liigub see arutelu vales suunas. Pole mõtet arutleda, mitu protsenti moodustab mingi skulptuur foto pinnast. Selgituses on 2 tingimust, mis peavad olema samal ajal täidetud:
* Teos moodustab kujutise põhimotiivi
* Seda motiivi kavatsetakse kasutada otsesel ärilisel eesmärgil
Vikipeedia ei kasuta ühtegi fotot ärilisel eesmärgil ja kui keegi kasutab mõnda Vikipeedias avaldatud fotot näiteks enda toote reklaamimisel, siis sellise foto väärkasutuse eest vastutab foto kasutaja. Aga selliste fotode Vikipeediassepanekul, kus oluline objekt moodustab mingi mõttelise väikese osa foto pinnast, pole üldse mingit mõtet, sellised fotod ei anna teavet edasi.
Ja veel, oletame, et ma teen kaks fotot, mõlemal on sama skulptuur. Esimese foto pikem külg on 800px, millest skulptuur hõlmab 500px. Teise foto pikem külg on 8000px, aga skulptuur on ikka 500px suurune. Kas siis teist fotot justkui võiks avalikult kasutada isegi ärilistel eesmärkidel ja teha sellega, mis pähe tuleb, näiteks paigutada skulptuuri osa oma reklaamraamatu esiküljele ja ülejäänud osa sujuvalt näiteks raamatu tagumisele küljele, skulptuur moodustab ju ikka pildist vähem kui veerandi?! Aga tundub, et seda esimest fotot ei võiks isegi Vikipeediasse panna, rääkimata raamatukaanele trükkimisest! Oluline objekt on kusjuures mõlemal neist sama suur. Absurdne ju!
Pigem teha Vikipeedia litsentsid ringi ja kasutada Vikipeedias piiratud õigustega fotosid kui hakata mõõtma ja arvutama skulptuuride pindala ja pildi pindala suhet ja selle tagajärjel saada hulk mittemidagiütlevaid, ähmaseid ja segaseid fotosid! Valju 28. juuli 2009, kell 16:34 (UTC)

"Vikipeedia ei kasuta ühtegi fotot ärilisel eesmärgil" - Vikit kasutatakse/peab saama kasutada ärilisel eesmärgil. Vaata palun Viki põhiideoloogiat.--Rünno 28. juuli 2009, kell 16:47 (UTC)

Valjuga nõus.

Muide, kui tegu pole päris vaba pildiga, siis kõik litsentsid, ka tavaline Vikipeedia litsents, seavad ärilisele kasutusele piiranguid, mis teevad paljud kasutusviisid mõttetuks.  Andres 28. juuli 2009, kell 17:04 (UTC)

:Selliste kahtluste puhul tuleks asjad selgeks rääkida kuskil tsentraalsemalt. Ja kui seal on asi üheselt paika pandud, siis informeerima ka kõiki kasutajaid kehtivatest põhimõtetest.--Rünno 28. juuli 2009, kell 17:10 (UTC)

:: Ma olen sama meelt nagu Valju. Pealegi, kui me ka kramplikult mingitest protsentidest kinni peame, ei saa me ju ikkagi vastutada selle eest, mida teeb järgmine kasutaja. Väga lihtne on pildist välja lõigata tükki, mille puhul see proportsioon enam ei kehti. Näiteks see Haakoni monument ülal on nii suure resolutsiooniga, et sealt saab vabalt arusaadava foto välja lõigata. --Epp 28. juuli 2009, kell 19:41 (UTC)

:::Mina jällegi nõustun igas punktis Rünnoga. Kui järgmine kasutaja lõikab suure resolutsiooniga pildist välja tüki (muutes mingi kujutise pildi põhimotiiviks) siis on seaduserikkuja selgelt tema mitte Vikipeedia.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 00:18 (UTC)

::::Wootele paneb täpselt kümnesse. Meie asi on jälgida, et Vikis publitseeritav oleks legaalne. Kuidas keegi seda pilti edasi töötleb, on juba töötleja mure, et kõik oleks seadusekohane. Sest autorikaitse ei ole mõeldud välja Viki jaoks.--Rünno 29. juuli 2009, kell 03:42 (UTC)

::::Ja muide. PD-self mallis on ühemõtteliselt kirjas: "Ma annan kõigile õiguse seda tööd kasutada ükskõik mille jaoks, ilma mingisuguste tingimusteta, välja arvatud juhul kui sellised tingimused on seaduse poolt nõutud."--Rünno 29. juuli 2009, kell 05:15 (UTC)
Valju jutu mõte on selles, et kui seadus lubab Vikipeedias kasutada pilti, mille põhimotiiv on skulptuur, siis me peaksime seda võimalust kasutama ning avaldama selle pildi litsentsi all, milles on öeldud, et seda ei tohi kasutada otsesel ärilisel eesmärgil. Kasutaja suhtes on aus, kui me informeerime teda sellest piirangust, kuigi me võiksime lihtsalt öelda, et seda võib kasutada neil ja neil tingimustel, juhul kui see ei ole seadustega vastuolus. Andres 29. juuli 2009, kell 07:02 (UTC)

Aga seadus ei luba Eestis paiknevatest skulptuuridest ilma autori loata levitamiseks mõeldud paljundusi teha nii, et kujutisele ehk pildile jääks skulptuur põhimotiivina. Saksamaa skulptuuridega näiteks seda probleemi pole.--Rünno 29. juuli 2009, kell 07:15 (UTC)

: Lubab ju, kui seda ei tehta otsesel ärilisel eesmärgil. Andres 29. juuli 2009, kell 07:20 (UTC)

::"... välja arvatud juhul, kui selline teos moodustab kujutise põhimotiivi". Ja Viki puhul tuleb alati eeldada, et kasutatakse ärilisel eesmärgil.--Rünno 29. juuli 2009, kell 07:23 (UTC)

::: Vikipeedias avaldamine ei ole otsesel ärilisel eesmärgil kasutamine. Andres 29. juuli 2009, kell 07:49 (UTC)

::::Meil ei ole jah ärilist eesmärki, aga Vikipeedias avaldatu peab vastama nendele nõuetele, mis on esitatud ärilisel eesmärgil publitseeritud materjalidele. Et probleemide tekkimisel ei saaks ärimees öelda, et võtsin muutmatul kujul üle Vikist, kuna Viki seda lubab. Ja siis vastutab juba Viki, kui tekib konflikt seadusandlusega.--Rünno 29. juuli 2009, kell 09:25 (UTC)

::::: Ei vastuta, eriti kui me ütleme, et see ei ole lubatud.

::::: On ju muidki juhtumeid, kus meilt võetud materjali ei tohi kasutada. Ja ka üldine vikipeedia  litsents seab kasutamisele piirangud. See ei ole täiesti vaba. Andres 29. juuli 2009, kell 09:32 (UTC)

::::::Minu arust meie ei saa öelda, et ei ole lubatud. Seadus ütleb seda. Meie ei ole seaduse loojad, vaid peame ise seadusetähe järgi omi asju ajama. Ja me ei ole ka õppematerjal. Õppematerjal on lektori poolt loengul esitletav materjal.--Rünno 29. juuli 2009, kell 09:37 (UTC)

::::::: Milline seadus ja seaduse paragraf seda ütleb ja kuidas ütleb? Valju 29. juuli 2009, kell 09:53 (UTC)

::::::: Me võime ju seadusele viidata. Ja mis muutub siia õppematerjal? Andres 29. juuli 2009, kell 10:20 (UTC)

::::::::Et kellelgil ei tekiks tahtmist Vikit õppematerjaliks kuulutada.--Rünno 29. juuli 2009, kell 10:24 (UTC)

Üks oluline tekst antud teema kohta – Jimbo Walesi otsus keelata "non-commercial"-pildid. Teatavasti on Wikimedia üks põhimõtteid see, et Jimbo Walesi sõna maksab.
See otsus puudutab eelkõige neid:Mall:EestiFotograaf, Mall:EestiVikipeediaPilt, Mall:Ajaloomuuseum (ilmselt on selliseid malle veel).--WooteleF 29. juuli 2009, kell 10:04 (UTC)

Tsitaat Wikipediast: "We reject licenses that limit use exclusively to Wikipedia or for non-commercial purposes. Commercial use is a complex issue that goes well beyond a company's for-profit status, another reason to be careful. In fact, we reject any licenses with significant limitations. That is not free enough." --Rünno 29. juuli 2009, kell 10:21 (UTC)

: On olemas niisugune asi nagu  EDP. Eesti fotograafi mall käib eesti vikipeedias selle alla.

::Kuidas nii? EDP lähtub kohalikust poliitikast, nagu jänkide fair use. Eesti Autoriõiguse seadusest ei tulene taolisi vabastusi.--Rünno 29. juuli 2009, kell 10:56 (UTC)

:::Minu arusaamist mööda tähendab EDP piiratud kasutusvabadusega piltide lubamist Vikipeediasse. Muidu on see ju keelatud. Kõiki seadusi täidetakse aga tehakse erand Vikipeedia põhimõttele kasutada ainult vaba materjali.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 11:08 (UTC)

:::: Just. Andres 29. juuli 2009, kell 11:10 (UTC)

:::::Mina saan aru sellest tekstist, et tuleb ikkagi arvestada kohalikku seadustikku - "A project-specific policy, in accordance with United States law and the law of countries where the project content is predominantly accessed (if any), that recognizes the limitations of copyright law (including case law) as applicable to the project, and permits the upload of copyrighted materials that can be legally used in the context of the project, regardless of their licensing status."--Rünno 29. juuli 2009, kell 11:22 (UTC)

::::::Kõik ongi praegu seaduslik ju. Mall:EestiFotograaf vastab Eesti seadustele.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 11:34 (UTC)

:::::::Mallis toodud tekstist saan mina aru, et selle malliga varustatud pilte võib ainult Eesti Vikis kasutada. On nii?--Rünno 29. juuli 2009, kell 11:40 (UTC)

:::::::: Jah, ja seda EDP lubabki. Andres 29. juuli 2009, kell 11:42 (UTC)

Näriks tähte edasi. . Kogu see mitte-vaba kasutus baseerub :en:fair usele. Eesti seadusandlus fair uset minu arust ei tunnistata.--Rünno 29. juuli 2009, kell 11:57 (UTC)

: Sa ei viita üldistele reeglitele, vaid inglise viki omadele. Andres 29. juuli 2009, kell 12:01 (UTC)

::Non-free puhul ei pruugi fair use asjasse puutuda. Minu poolt enne toodud mallid ei kasuta üksi fair use põhimõtet. Need pildid on autorite poolt Vikipeediasse lubatud. Seadusandlus ei puutu siin enam asjasse, siin mängivad rolli Vikipeedia põhimõtted, mis taunivad non-free materjalide kasutamist. EDP lubab teatud juhtudel eirata neid Vikipeedia põhimõtteid ja kasutada mittevabu pilte (mis vastavad igati Eesti seadustele).--WooteleF 29. juuli 2009, kell 12:06 (UTC)

:::Kui autor on lubanud oma teose Vikis avaldamiseks, siis käibivad need "Creative Commonsid" ja sarnased. Too palun üks näide, kus non-free ei kasutaks fair uset.--Rünno 29. juuli 2009, kell 12:15 (UTC)

::::Fair use is a doctrine in United States copyright law that allows limited use of copyrighted material without requiring permission from the rights holders, - minu poolt eespool mainitud mallid (või noh pildid millel neid malle kasutatud) on mittevabad, kuid nende kasutamine Vikipeedias on lubatud nende autorite poolt. Seega ei lähe ükski neist fair use alla.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 12:23 (UTC)

:::: Ja Creative Commons ei pruugi olla free. Andres 29. juuli 2009, kell 12:24 (UTC)

:::::Mis puhul ei pruugi olla vaba? --Rünno 29. juuli 2009, kell 12:49 (UTC)

::::: Creative Commonsil on mitu varianti. Mõni neist keelab näiteks ärilist kasutamist. Andres 29. juuli 2009, kell 12:51 (UTC)

: Aga tõepoolest, me ei tohiks Oktavi pilte sellistel tingimustel vastu võtta, sest need on hõlpsasti asendatavad.

: Kui aga asi puudutab skulptuuri autori õigusi, siis normaalset vaba pilti pole võimalik saada. Andres 29. juuli 2009, kell 10:34 (UTC)

::Such EDPs must be minimal. - EestiFotograafi malli kandvad pildid on läinud liiga laialt kasutusse. Seda malli kandvaid pilte tohiks kasutada ainult fotograafidest rääkivatest artiklites aga praegu on need kasutusel igal pool kus võimalik.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 10:40 (UTC)

::: Jah, see on küll tõsi. See on ka vastuolus litsentsiga. Andres 29. juuli 2009, kell 10:58 (UTC)

::siis normaalset vaba pilti pole võimalik saada. - sama mure on ka näiteks 1970. aastatel ära surnud rokkmuusikutega. Neist lihtsalt pole võimalik vabakasutuses pilte saada. Skulptuuriartiklitesse sobiks minuarust ka näiteks kaugemalt võetud fotod, nagu see Haakon VII kuju, mille Rünno enne näiteks tõi.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 10:43 (UTC)

::: Kas ma saan millestki valesti aru? Ma ei jaksa seadustesse ega reeglitesse süveneda, aga siin on ju kaks eraldi teemat, ja arvamused tunduvad läbisegi kaitsvat erinevaid asju. On ju eri asi, kas pildi autor lubab kasutada oma fotot, ja see, mida ütleb seadus pildil oleva asja kujutise kasutamise kohta. Meie võime ikkagi ju lubada fotot kasutada kõigil seadusega lubatud juhtudel. Seadust peab niikuinii ju alati täitma, seega ei tarvitse seda isegi mainida. Kahtlustan, et ka "vabade" piltide puhul ei luba seadus neid kõigil mõeldavatel viisidel kasutada, vähemalt kindlasti mitte solvaval või vaenu õhutaval viisil monteerida.

::: Ära keelamise puhul peame siis leppima, et meil lihtsalt pole enam skupltuuride pilte.  Ja see jutt, et neile linkida saab, ilmselt kehtib harva. Mina küll ei viitsi oma fotosid kuskile spetsiaalselt üles laadida, et siis sinna linkida.

::: Aga seda arvan ma küll, et kui inimene ise oma foto siia üles paneb, peaks ta selle vabasse kasutusse andma, kui just pole tegu mingite erakordsete asjaoludega. --Epp 29. juuli 2009, kell 12:32 (UTC)

::::Sellesuhtes on sul õigus, et siin on kaks paralleelset vaidlust eri teemadel.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 12:33 (UTC)
Minu meelest on mõistlik teha oma EDP nii, et avalikult välja pandud kunstiteoseid saaks eksponeerida, ja oleks võimalik ka teiste kunstiteoste reproduktsioonide Vikipeedias eksponeerimist autori loal. See on just see juhtum, kus asendamine vabade piltidega pole võimalik. Inglise vikis on sellistel puhkudel laialt kasutusel fair use, meil oleks siis teised vahendid.

Kui sellised vahendid on olemas, oleks kena küll.--Rünno 29. juuli 2009, kell 12:45 (UTC)

: On ju olemas. Saab toetuda seadusega antud loale või autori loale. Andres 29. juuli 2009, kell 12:53 (UTC)

::Autori luba ei ole ju EDP juhtum. Või on?--Rünno 29. juuli 2009, kell 13:02 (UTC)

::: On küll, kui on tegemist tähelepanuväärse kunstiteosega. Andres 29. juuli 2009, kell 13:11 (UTC)

::::No ma ei tea. Vaatasin praegu läbi inglise viki litsentsid. Sellise loaga, nagu Wootele tõi näiteks - eestifotograaf või eestivikipeediapilt - ei lähe inglise vikis midagi läbi. Seal jah, on olemas taoline valiku võimalus küll, aga see pigem harimise mõttes. Sest selgitatakse, miks selline asi ei lähe läbi. --Rünno 29. juuli 2009, kell 13:17 (UTC)

::::: Meil on vabadus määrata oma tingimused. Ma ei tea, millest Sa täpselt räägid, aga seal ei ole neid asju tarvis, sest neid asendab fair use. Tähendab siis, see käib eestifotograafi kohta, sest seal on eesmärgiks saada võimalus illustreerida fotograafide lolomingut, eestivikipeediapildi kohta vist mitte. Andres 29. juuli 2009, kell 13:33 (UTC)
Ja Oktavi tingimustel piltide vastuvõtmine on meil kõrgemalt poolt keelatud, sest väärtuslik ja asendamatu pole mitte foto, vaid sellel kujutsatu, ja meil on hõlpsasti võimalik teha vabad fotod. Andres 29. juuli 2009, kell 12:39 (UTC)

See on asjalik mõte. Ma olen selle poolt.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 12:44 (UTC)
See EDP peaks hõlmama kõiki avalikus ruumis asuvaid autoriõigustega kaitstud objekte - arhitektuuriteost, kujutava kunsti teost, tarbekunstiteost ja fotograafiateost.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 19:52 (UTC)

Jah. Andres 29. juuli 2009, kell 19:56 (UTC)

::Täiendasin pisut Oktavi loodud Mall:KunstiteoseFoto-t. See peaks sobima. Võimalik, et tuleb muuta nime.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 20:22 (UTC)

:: See ei sobi niisugusel kujul, sest seal on öeldud, et pilti tohib kasutada ainult Vikipeedias. Teda peab tohtima igal pool kasutada, kuid mitte ärilisel otstarbel. Andres 29. juuli 2009, kell 20:27 (UTC)

:::Mõistan.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 20:31 (UTC)
Kas selline sõnastus on korrektne?:
Antud fotol on tegemist Eestis üldsusele külastamiseks avatud kohas alaliselt asuva arhitektuuriteose, kujutava kunsti teose, tarbekunstiteose või fotograafiateosega. Vastavalt Eesti autoriõiguse seaduse § 20 ¹-le, kuuluvad kõik õigused sellele fotole foto autorile ja fotol kujutatud kunstiteose autorile.
Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta on lubatud antud foto reprodutseerimine ükskõik millisel viisil peale mehaanilise kontaktkopeerimise ja selle teose kujutise üldsusele suunamine, välja arvatud juhul, kui seda kavatsetakse kasutada otsesel ärilisel eesmärgil.
Faili üleslaadija kinnitab, et ta on foto autor.
Mulle jääb arusaamatuks paragrahvi viimane lause - Kui käesolevas lõikes sätestatud teosel on nimetatud autori nimi, tuleb see lisada kujutise üldsusele suunamisel.. Kuidas tuleks seda mõista?--WooteleF 29. juuli 2009, kell 20:39 (UTC)
kuuluvad kõik õigused sellele fotole foto autorile ja fotol kujutatud kunstiteose autorile

Seda kohta tuleks minu meelest muuta, sest foto autor peab vähemalt osa oma õigustest tagasivõtmatult loovutama.

:Miks peab? Millised õigused tuleb loovutada?--WooteleF 30. juuli 2009, kell 07:22 (UTC)

:: Ta ei saa tagantjärele keelata selle foto kasutamist. Andres 30. juuli 2009, kell 08:05 (UTC)
Tegelikult on nii, et Eesti seadusandluse järgi ei saa autor oma isiklikest õigustest loobuda. Küll aga võib ta anda loa nende õiguste kasutamiseks. Õigused on järgnevad:
#õigus teose autorsusele ehk võimalus esineda üldsuse ees teose loojana ja nõuda teose loomise fakti tunnustamist teose autorsuse seostamise teel tema isiku ja nimega teose mis tahes kasutamisel;
#õigus autorinimele ehk võimalus otsustada, millisel viisil peab olema tähistatud autori nimi teose kasutamisel (kas autori kodanikunimega, autorimärgiga, varjunimega ehk pseudonüümiga või hoopis ilma nimeta – anonüümselt);
#õigus teose puutumatusele ehk võimalus teha ise, lubada või keelata teha teistel isikutel teoses endas, teose pealkirjas (nimetuses) või autorinime tähistuses mis tahes muudatusi ning õigus vaidlustada ilma autori nõusolekuta tehtud muudatusi;
#õigus teose lisadele ehk võimalus lubada või keelata lisada oma teosele teiste autorite teoseid (illustratsioone, eessõnasid, järelsõnasid, kommentaare, selgitusi, uusi osasid jms);
#õigus autori au ja väärikuse kaitsele ehk võimalus vaidlustada mis tahes moonutusi ja teisi ebatäpsusi teoses endas, selle pealkirjas või autorinime tähistamises ning autorile või tema teosele antud hinnanguid, mis kahjustavad autori au ja väärikust;
#õigus teose avalikustamisele ehk võimalus otsustada, millal teos on valmis üldsusele esitamiseks. Vaid autor ise, ja mitte õppetooli professor või instituudi juhataja, on õigustatud vastu võtma otsuse, et nüüd on teos nii valmis, et seda saab avalikustada;
#õigus teose täiendamisele ehk võimalus oma avalikustatud teost täiendada ja parandada;
#õigus teos tagasi võtta ehk võimalus nõuda teose kasutamise lõpetamist;
#õigus nõuda oma autorinime kõrvaldamist kasutatavalt teoselt (AutÕS § 12 ).
--WooteleF 30. juuli 2009, kell 08:53 (UTC)

::: Vikipeedia üldiselt ei anna autorile õigust oma kaastööd tagasi võtta ega selle muutmist keelata. Kas see on vastuolus Eesti seadustega? Andres 30. juuli 2009, kell 09:05 (UTC)

::::Iseenesest vastuolus ju ei ole, kuna ka Vikipeedial on õigus esitada nõudmisi. Näiteks, et "kaastöö tegija peab lubama, et ei kasuta oma õigust teos tagasi võtta ehk nõuda teose kasutamise lõpetamist". Midagi selles vaimus igatahes. Ma näen ka litsentsi lahendust millegi sellisena. Autor ei loobu õigustest küll aga tõotab, et ei kasuta oma õigust teatud punktidele.--WooteleF 30. juuli 2009, kell 09:13 (UTC)

::::: Küsimus on selles, kas pärast Vikipeediasse postitamist on autoril seaduslik õigus näiteks oma kaastöö tagasi võtta. Andres 30. juuli 2009, kell 09:25 (UTC)

::::::Jah.--WooteleF 30. juuli 2009, kell 09:27 (UTC)

::::::: Ja mis me siis teeme, kui keegi seda nõuab? Vikipeedia ju lähtub sellest, et seda õigust ei ole. Andres 30. juuli 2009, kell 09:29 (UTC)

::::::::Egas midagi vist. Tuleb maha võtta ja nõuda seda ka sealt kus pilti kasutatud. Seepärast olekski parim viis lubada pildi kasutamine üksnes Vikipeedias, kuna siis oleks asi kõige valutum.--WooteleF 30. juuli 2009, kell 09:37 (UTC)

:::::::: Aga see on ju võimatu kui pilt on kuhugi trükitud. Valju 30. juuli 2009, kell 09:42 (UTC)

::::::::: Pilt pildiks, aga see puudutab ka teksti.

::::::::: Tehtut ei saa olematuks teha, kuid saab keelata selle levitamist. Andres 30. juuli 2009, kell 10:18 (UTC)

::::::::::Vikipeedia teksti kasutamist reguleerib autoriõiguse seaduse § 31. Selle järgi kuulub tekstide autoriõigus Wikimedia Foundationile.--WooteleF 30. juuli 2009, kell 11:02 (UTC)

::::::::::: Lg 3 ütleb nii:
(3) Kollektiivsesse teosesse võetud teoste (kaastööde) autoritele kuulub autoriõigus oma teosele ning nad võivad oma teoseid kasutada iseseisvalt, kui lepinguga ei ole kindlaks määratud teisiti. Kaastööde autoreid ei loeta ühisteks autoriteks.

::::::::::: Nende tekstiosade autoriõigus, mis on konkreetse autori poolt kirjutatud, kuulub kirjutajatele. Andres 30. juuli 2009, kell 11:09 (UTC)

::::::::::::Autoriõigus kollektiivsele teosele kuulub isikule... ja Kollektiivsesse teosesse võetud teoste (kaastööde) autoritele kuulub autoriõigus oma teosele - need on ju omavahel vastuolus kuna kaastöö moodustab osa kollektiivsest teosest. Mille alusel üldse määrata meie tekstide autorlust? Suurem osa tekste on mitmete kasutajate ühistööna valminud (isegi nii, et pool lauset on ühe, pool teise kirjutatud). Huvitav lause on veel võivad oma teoseid kasutada iseseisvalt, kui lepinguga ei ole kindlaks määratud teisiti. - Siit annaks kindlasti midagi välja nuputada. --WooteleF 30. juuli 2009, kell 11:28 (UTC)

::::::::::::: Noh, seda viimast Vikipeedia niikuinii ei keela.

::::::::::::: Vikipeedia deklareerib, et ta arvestab iga artikli puhul kõigi osalenute autorlust.

::::::::::::: Kui keegi oma kirjutatu välja võtab, siis tuleb tema kirjutatust loobuda ja alles jääv tekst vastavalt ümber teha. Andres 30. juuli 2009, kell 11:45 (UTC)
Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta on lubatud antud foto reprodutseerimine ükskõik millisel viisil peale mehaanilise kontaktkopeerimise ja selle teose kujutise üldsusele suunamine, välja arvatud juhul, kui seda kavatsetakse kasutada otsesel ärilisel eesmärgil.

Siin peaks olema umbes nii: "Fotot ja selle töötlusi võib kasutada mis tahes viisil, eeldusel, et viidatakse Vikipeediale kui selle allikale, selle kasutamisele ei seata uusi piiranguid ning seda ei kasutata otsesel ärilisel eesmärgil." Tegelikult on see keerulisem, aga ma ei oska seda sõnastada.

:Need on GFDL-i tingimused aga seda litsentsi ei saa antud juhul kasutada.--WooteleF 30. juuli 2009, kell 07:22 (UTC)

: Me võime ise otsustada, millised need tingimused on. Nad peaksid olema GDFL-i tingimustele nii lähedased kui võimalik. Andres 30. juuli 2009, kell 08:05 (UTC)
Faili üleslaadija kinnitab, et ta on foto autor.

Faili üleslaadija ei pea olema foto autor, kuid tal peavad olema foto autori vastavad volitused.

Kui teose juures on teose autori nimi kirjas, siis tuleb teose foto avaldamisel alati lisada allkiri, kus teose autori nimi on kirjas. Mõnikord võib allkirja asemel olla suuline kommentaar. Andres 30. juuli 2009, kell 04:59 (UTC)

Nüüd peaks ära muutma ka olemasolevate skulptuuride fotode litsentsid. Näiteks :Pilt:Juri lotmani malestusmark.jpg jpm. Samuti peaks olema fotofaili juures kirjas olema ka skulptuuri autor. Tekst " See pilt on tehtud minu poolt." pole nii oluline, olulisem on skulptuuri autor (kui see on teada). Kui skulptuur on koopia kellegi kuulsast skulptuurist, näiteks: Belvedere Apollo, siis võib foto ka kõigile vaba litsentsi alla panna. Kui keegi fotograaf saab skulptuuri autorilt loa, et kõik võivad kasutada, siis võib foto vaba litsentsi alla jätta. PS! minu lisatud skulptuurifotod on vikis nii väikse resolutsiooniga, et ükski küljendaja sellist trükkimiseks ei võtakski. Oktav -- 30. juuli 2009, kell 09:13 (UTC)

Belvedere Apollot võib tõesti kitsendusteta kasutada. Viimane väide ei ole oluline, on pisemaidki pilte trükkimiseks võetud.--WooteleF 30. juuli 2009, kell 09:16 (UTC)
----
Kuna see arutelu on niivõrd laiali valgunud alustan siit joone alt uuesti. Tundub, et Eesti (ja teise kontinentaaleuroopa õigussüsteemi kuuluvate maade) seaduste järgi ei saa autor loobuda isiklitest õigustest. Uurides asja paistab, et minupoolt enne pakutud variant, et autor annab lubadusi oma õigusi mitte rakendada, on täiesti mõistlik lahendus. Igatahes on selline asi Euroopas levinud. Sisuliselt võib seda litsentsimalli pidada ju lepinguks, mis määrab pildi kasutamise tingimused.--WooteleF 30. juuli 2009, kell 14:55 (UTC)

Kas see tähenda siis, et lepinguga ta ei loobu oma õigustest, vaid kohustub neid mitte kasutama? Andres 30. juuli 2009, kell 15:00 (UTC)

:Just nimelt.--WooteleF 30. juuli 2009, kell 23:31 (UTC)

:: Et see nüanss on subtiilne, siis ei tohiks piirduda sõnastusega, et foto autoril on kõik õigused. Andres 31. juuli 2009, kell 06:00 (UTC)

:::Aina segasemaks asi minu jaoks muutub. Esitasin arupärimise sinna autor.ee portaali ja sain vastuseks, et Eesti seaduste järgi on autoril võimalik oma teos vabakasutusse anda, ehk siis loobuda kõigist õigustest (kasutades näiteks Creatice Commons vms.) litsentsi.--WooteleF 31. juuli 2009, kell 19:53 (UTC)


Arutelu:Üksiku nukleotiidi polümorfism

"on DNA järjestuse muutused" - Variatsioonid oleks ühemõttelisem.--Rünno 26. juuli 2009, kell 19:11 (UTC)

Loodetavasti on nüüd parem.

Ma sooviks lähiajal kirjutada ka artiklid inimese kromosoomidest. Mida neile nimeks panna: 1. kromosoom (inimene)? (üsna levinud variant Vikipeedias)

... või inimese 1. kromosoom jne. ?

Kusjuures "1. kromosoom" ja "kromosoom 1" läheksid ümbersuunamisteks. Ivo 26. juuli 2009, kell 21:18 (UTC)

"1. kromosoom (inimene)" on imelik. Kui juba niikuinii läheb ümbersuunamiseks, siis juba "1. kromosoom". Andres 26. juuli 2009, kell 23:38 (UTC)

:Ümbersuunamiseks läheb kuna teisi artikleid pole veel niipea oodata (kas üldse ongi kunagi põhjust kirjutada?). Või leiad, et kui täpsustusmärkusena artikli ülaäärde märkida, et artikkel räägib inimese kromosoomist, siis sellest piisab? Ivo 27. juuli 2009, kell 00:20 (UTC)

:: Piisab sellest, kui ette näha täpsustusleht 1. kromosoom (täpsustus). See tuleb ette näha olenemata sellest, mis artikli pealkiri on, sest niikuinii tuleb ümbersuunamine. Nimekujud oleksid "1. kromosoom", "kromosoom 1", "inimese 1. kromosoom" ja võib-olla ka "esimene kromosoom". Tuleks kirjutada: see artikkel räägib inimese 1. kromosoomist; teiste liikide kohta vaata lehekülge 1. kromosoom (täpsustus). Kui juba niisugune täpsustusmärkus niikuinii on, siis on parem, kui artikli pealkiri on "1. kromosoom". Artiklit võib alustada nii: Inimese 1. kromosoom ehk kromosoom 1. Andres 27. juuli 2009, kell 06:36 (UTC)

Kas see tõlge "pleissimine" on pärit äkki siit? Muutsin selle splaissimiseks, ja peitsin teise märkuse. --Epp 9. aprill 2010, kell 06:18 (EEST)

Teine märkus oli ka asjakohane (kõik muutused DNA järjestuses on mutatsioonid), viisin selle sisse.--Kk 9. aprill 2010, kell 06:42 (EEST)

:Väga asjakohased märkused olid tõesti. Hea, et parandatud sai. See lõik sai üle toodud sealt: Mutatsioon#Mutatsioonide peamised tüübid. Ivo 9. aprill 2010, kell 19:06 (EEST)

Ümbersuunamised tuleks teha ka kõigilt mitmuslikelt vormidelt. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. aprill 2010, kell 23:05 (EEST)

Definitsioon on ebaselge, ja edaspidi läheb asi veel segasemaks, sest polümorfismi samastatakse mutatsiooniga. Kui ma õigesti aru saan, siis on tegu genoomi variatiivsuse liigiga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. aprill 2010, kell 23:09 (EEST)
Me ei saa ju öelda, milline variant on "õige"; siis ei oleks õige variandi puhul tegu mutatsiooniga.
Igatahes on imelik nimetada varianti polümorfismiks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. aprill 2010, kell 23:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://nci.nih.gov/cancertopics/understandingcancer/geneticvariation/Slide14
** In Üksiku nukleotiidi polümorfism on 2013-06-24 14:32:36, 404 Not Found
** In Üksiku nukleotiidi polümorfism on 2013-07-08 00:06:53, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:07 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ncbi.nlm.nih.gov/sites/entrez?db=snp
** In Üksiku nukleotiidi polümorfism on 2013-06-24 14:32:36, 404 Not Found
** In Üksiku nukleotiidi polümorfism on 2013-07-08 00:07:13, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:07 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://geenikeskus.cma.ee/index.php?lang=est&show=&sub=&nid=349
** In Üksiku nukleotiidi polümorfism on 2013-06-24 14:32:37, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Üksiku nukleotiidi polümorfism on 2013-07-08 00:07:33, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:07 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.argusbio.com/sooryakiran/gensnip/gensnip.php
** In Üksiku nukleotiidi polümorfism on 2013-06-24 14:32:46, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Üksiku nukleotiidi polümorfism on 2013-07-08 00:07:34, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:07 (EEST)


Arutelu:Longyearbyen

Siin on ülearune jutt Teravmägede kohta, kuid pole isegi seda öeldud, millisel saarel see asula asub. Andres 27. juuli 2009, kell 10:29 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.svalbard.net/
** In Longyearbyen on 2013-06-24 12:07:05, 404 Page not found
** In Longyearbyen on 2013-07-06 11:23:24, 404 Page not found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:23 (EEST)


Arutelu:Ajutine Valitsus (Venemaa)

Venemaa Keisririigi asemel loodi Venemaa Demokraatlik Vabariik Vene Riigiduuma Sotsialistide-Revolutsionääride Partei, VSDT(m)P partei ja konstitutsiooniliste demokraatide (kadettide) esindajatest.

Selles lauses on midagi valesti: vabariik loodi parteide esindajatest? Andres 28. juuli 2009, kell 10:36 (UTC)

Parandasin. Andres 28. juuli 2009, kell 10:42 (UTC)

Mis selle ametlik nimi oli? Minu meelest oleks õigem pealkiri "Ajutine Valitsus (Venemaa)". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. juuli 2009, kell 10:36 (UTC)

Kust on võetud valitsuse kukutamise kuupäev 29. oktoober? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. detsember 2009, kell 20:45 (UTC)

Чрезвычайная следственная комиссия для расследования противозаконных по должности действий бывших министров, главноуправляющих и прочих высших должностных лиц как гражданского, так военного и морского ведомств[1] — чрезвычайный следственный орган, учрежденный 5 марта (ст. ст.) 1917 года Временным правительством после Февральской революции.

[[Ajutise Valitsuse Erakorraline Uurimiskomisjon]]


Kasutaja arutelu:Kask~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Kask! Andres 29. juuli 2009, kell 07:06 (UTC)

Jõudu, arutelulehtedel saab allkirjastada teateid nelja tildega.
Redigeerimiskonfliktide vältimiseks on mall oodake: https://et.wikipedia.org/wiki/Mall:Oodake
suwa 20. märts 2013, kell 16:35 (EET)

Tere!
Suur tänu, et võtsite osa tänavustest tõlketalgutest. Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 20. juunil kell 17.00 Euroopa Majas Tallinnas, aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Koosviibimisel antakse üle auhinnad tublimatele tõlkijatele ning pakutakse veini ja suupisteid.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate lõpetamisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kask~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:A(H1N1)

Ümbersuunamine on tehtud vigasele pealkirjale. Ja ümber suunata ei tohiks puuduvale artiklile. Minu meelest "A(H1N1)" ongi sobiv pealkiri. Andres 29. juuli 2009, kell 09:05 (UTC)

Siiani olen aru saanud, et artikli pealkiri peab olema

võimalikult täpne ja piisavalt kirjeldama sisu

vaevalt oleks õige pealkiri nt autole VW Golf,

millelt võiks olla suunamine Volkswagen Golf.

Sama on ka viirusega, et räägime A-tüüpi gripiviirusest

ja konkreetselt tüvest see-ja-see ehk:

Gripiviirus A tüvi H1N1

Viirused#Viiruste süstemaatika on ju ka tüved toodud.

Lühidalt - artikli nimi peab olema inimkeeli loetav!

suwa 29. juuli 2009, kell 13:37 (UTC)

: ahjaa - kas keski navigeerimis malli oskab korralikult teha?

: algne info on siin: Arutelu:Gripiviirus_A_tüvi_H5N1

: suwa 29. juuli 2009, kell 13:39 (UTC)

:: Kui mingi asi on tuntud tähise all, siis peaks see ka pealkirjaks olema. Pooltes vikides on pealkirjaks H1N1. Kasutatakse ka A/H1N1, A(H1N1), A (H1N1). Minu poolest võib ka pikem pealkiri olla, aga see, mida Sina pakud, ei ole keeleliselt korrektne ja seda ei kasutata. Andres 29. juuli 2009, kell 13:45 (UTC)

:::Korrektne nimi paistab olevat Gripiviirus A(H1N1) --Rünno 29. juuli 2009, kell 13:55 (UTC)

:::: http://www.google.ee/search?q=%22gripiviirus+A%22

:::: http://www.google.ee/search?q=%22gripiviirus+B%22

:::: http://www.google.ee/search?q=%22gripiviirus+C%22

:::: See, et erialainimesed ei viitsi kasutada nimetuses sõna tüvi

:::: on tavaline erialane igapäevane mugavus ja üheselt arusaadav,

:::: kuid mis ei tähenda, et ei peaks asju nimetama nende tegelike ja täielike nimedega.

:::: suwa 29. juuli 2009, kell 13:58 (UTC)

::::: "Gripiviirus A(H1N1)" on normaalne väljend, selle vastu ma pole, kuigi ka paljas tähis on minu meelest korrektne.

::::: Seda, et Rünno välja toodud nimetus pole korrektne, tuleb alles tõendada. Andres 29. juuli 2009, kell 14:03 (UTC)

:::::: - Ega vist adekvaatsemat allikat eestikeelse nime jaoks meil võtta ei ole.--Rünno 29. juuli 2009, kell 14:20 (UTC)

:::::: üldine info on adekvaatne pigem siin:
* http://www.ebc.ee/loengud/virol/
* http://www.ebc.ee/~mremm/virol/rna/ortomyxo.html
* http://www.vetlab.ee/?a=mypage&story_id=49fed936dad9071d7fdd7
* http://www.gripp.ee/index.php?id=11

:::::: suwa 29. juuli 2009, kell 14:55 (UTC)

::::::: Nendest allikatest pole selles küsimuses abi. Andres 29. juuli 2009, kell 15:32 (UTC)

::: Usun, et Andres peab suunatud pealkirja vigaseks kuna erinevalt inglise keelest on meil käänded. Mu meelest oleks lihtsalt mõistetav ja eesti keele pärane "A-gripi H1N1-tüvi" või "A-gripi tüvi H1N1". Kui just "A-gripi" asemel ei pea olema "A-gripiviiruse". – Kas "gripp" ja "gripiviirus" on enamvähem samatähenuslikud? Tundub et keeleliselt usaldusväärseid materjale internetis selle kohta pole. Selle nimetuse osas võiks ehk keeleabi poole pöörduda. 195.50.206.213 29. juuli 2009, kell 15:18 (UTC)

::::: Minu meelest on mõlemad Rünno viidatud allikad usaldusväärsed. Kindlasti saaks abi ka raamatutest. Ise nimetusi välja mõelda pole mõtet.
Andres 29. juuli 2009, kell 15:32 (UTC)

::::: Stiilis "A-gripi tüvi H1N1" on Eesti Päevalehes küll kirjutatud, see aga pole usaldusväärne allikas. Andres 29. juuli 2009, kell 15:34 (UTC)

:::: gripp on haigus ja gripiviirus selle tekitaja(üks tekkepõhjustest) suwa 29. juuli 2009, kell 15:23 (UTC)

:::: http://www.emea.europa.eu/humandocs/PDFs/EPAR/h5n1/H-1015-et1.pdf kasutab nii:
 A-tüüpi gripiviiruse tüvi H5N1
 Gripiviiruse tüvi H5N1.
 A-tüüpi gripiviiruse H5N1 alamtüvi.

:::: suwa 29. juuli 2009, kell 15:39 (UTC)

::::: Need kaks esimest sobivad ka. Aga neid kirjeldavaid nimetusi on palju erinevaid. Andres 29. juuli 2009, kell 15:48 (UTC)

:::::: Kui gripi asemel gripiviirus kirjutada, arvan ma selle Päevalehe näite keeleliselt korraliku olevat. – Seda erialakirjandusese tavadest sõltumatult. Viimasest sõltuvalt võib ka Rünno pakutu õige olla. Aga kui erialakirjanduses mingis viirustüvede tabelis näpuga järje ajamise asemel on üsikasjalikku tüve vaja kuidagi suurpärasemalt ja mõistetavalt nimetada, siis miks ei ole mõtet ise nimetusi välja mõelda (kui seda enne tehtud pole)?

:::::: Midagi kirjeldavat oleks jah hea. Viimastes suwa näidetes võib "A-tüüpi gripiviirus" ilmselt lühenduda ka kujule "A-gripiviirus", ilma et nimetus vähem kirjeldav oleks? Ainult viimane näide tekitab natuke kahtlust. – H5N1 ja alamtüvi vahel peaks ilmselt sidekriips olema ja see peaks ilmselt selge olema kas me räägime siis tüvest või alamtüvest (mõeldakse vist ikkagi tüve). 195.50.206.213 29. juuli 2009, kell 15:57 (UTC)
Alamtüvi on toortõlge inglisekeelsest subtype - :en:Influenza A virus subtype H1N1.  suwa 29. juuli 2009, kell 16:23 (UTC)

See paistab õige sõna olevat (sõna "alltüvi" ma ei leidnud). Saan nüüd aru. See väljend seal on õige küll, aga ta ei tähista mitte tüve H5N1, vaid selle alamtüve. Andres 29. juuli 2009, kell 16:28 (UTC)

::::::: Jah. Pealkiri, mida me kasutame, peaks siiski mõnes autoriteetses allikas esinema. Tekstis võib ju kasutada igasuguseid variante. Viimane on ka minu meelest ebakorrektne. Andres 29. juuli 2009, kell 16:00 (UTC)

Ravimfirmade prospektid on nii nagu parasjagu juhtub. Nemad peavad valmistama korralikku rohtu ja keegi nende kallal ei irise, kui viirus, mida nende rohi peab tapma, on kirjutatud kord nii, kord naa. Pooldan siiski Maailma Terviseorganisatsiooni ja Euroopa Liidu Teataja kirjaviisi. Kasvõi juba sellepärast, et kui neil tekib probleem, siis nad saavad alati spetsiifilist keelelist konsultatsiooni. Ravimfirmalt aga võetakse keelelise konsultatsiooni eest hingehinda ja firmad ei hakka sellise pisiasja pärast (nende aspektist), nagu viiruse nimi, hiigelsummasid maksma.--Rünno 29. juuli 2009, kell 16:02 (UTC)

: Jah, Rünnoga nõus. Mitte et teised sellepärast valed oleksid. Andres 29. juuli 2009, kell 16:04 (UTC)

::Variatsioonid. Keeleline mitmekesisus.--Rünno 29. juuli 2009, kell 16:19 (UTC)

gripiviiruseid on siis 3 tüüpi ja need põhjustavad haigust nimega gripp
* Gripiviirus A - A-gripiviirus - :en:Influenzavirus A - :sv:nfluensavirus typ A
* Gripiviirus B - B-gripiviirus
* Gripiviirus C - C-gripiviirus
ja nendel on palju tüvesid. Kas selline väljandusviis tundub arusaadav ja korrektne ja piisavalt täpne ? suwa 29. juuli 2009, kell 16:27 (UTC)

Pigem palju alamtüvesid. Aga kirjuta artikkel ära ja siis arutame edasi.--Rünno 29. juuli 2009, kell 16:30 (UTC)

: kirjutises gripp on olemas, et on alltüübid ja uued tüved, mitte alamtüved/alltüübid. suwa 29. juuli 2009, kell 16:35 (UTC)

::Sinu poolt viidatud gripi artiklis pole ühtegi töötavat viidet tõsiselt võetavale allikale eestikeelse nomenklatuuri kohta.--Rünno 29. juuli 2009, kell 16:46 (UTC)

::: kas siit leiad miskit :de:Orthomyxoviridae#Systematik ja en:Virus classification ja :de:Virusklassifikation ? suwa 29. juuli 2009, kell 16:58 (UTC)

::::Ma ei arvagi, et maailmas poleks suudetud viiruseid klassifitseerida. Küsimus on eestikeelses vormistuses.--Rünno 29. juuli 2009, kell 17:03 (UTC)

::::: hm, oli paar minutit aega koogel-moogeliga veebi lapata

::::: kas geenikeskuse veeb on piisavalt pädevana tunduv infoallikas?

::::: http://www.genomics.ee/files/menu/200544.htm kirjtab:
 Linnugrippi põhjustava viiruse tüvi H5N1 sisaldab kaheksa RNA-st koosnevat geeni,
 millest ainult kaks põhjustavad nakkust. Sümbol H5 tähistab geeni, mis toodab viiruse
 pinnal asuvat valku hemagglutiniin, mis aitab viirusel siseneda tervesse rakku
 ja seda nakatada. N1 geen toodab teist valku - neuraminidaasi, mis võimaldab viirusel
 rakust väljuda ja teisi rakke nakatada.
 .
 Uue H5N1 tüve vastase vaktsiini tootmiseks eraldatakse viirusest H5 ja N1 geenid.
 H5 geeni 1723-st aminohappest eemaldatakse 7, mis muudab sünteesitava valgu kahjutuks.
 Lisades nüüd genoomi tagasi N1 geeni koos modifitseeritud H5 geeniga, saadakse tulemuseks
 nõrgestatud viirus, mida kasutatakse juba antikehade tootmiseks.
 ..
 ... Briti teadlased plaanivad aretada geneetiliselt modifitseeritud kana,
 kes on resistentne kõikidele teadaolevatele linnugripi tüvedele ...

::::: Ma saan aru, et uudised on 2005 aasta oktoobrist ja suht vanad

::::: kuid loodan, et mineid alamtüüpe, mida peaks lugema tüüp-kaldkriipsvõis sulud-algavad jne,

::::: pole siiski teadlased suutnud leiutada ... suwa 1. august 2009, kell 13:10 (UTC)

Geenikeskuses peaksid geneetikud olema, kes ei pruugi sugugi lõplikku tõde viroloogiast teada. Ja usun, et ametlikud infoallikad pöörduvad viroloogia alaste teadmistega inimeste poole. See meditsiini/bioloogia terminoloogia kipub päris palju lonkama. See, kuidas mingit nähtust Eesti keeles kirjutada, peavad teadma keelealase haridusega inimesed. Oletan, et maailma tasemel infoallikad, nagu seda on Maailmaterviseorganisatsioon ja Euroopa Liidu teataja, suudavad eestikeelset terminoloogiat pädevamalt esitleda, kui geenikeskuse teadlased.--Rünno 1. august 2009, kell 13:31 (UTC)

: Keeleabi vastus 10. augustist 2009. a.:
 Kuna tegu on ühe A-gripi viirusega, soovitan vormistust A-gripi viirus H1N1.
 Sõna "tüvi" ei pea ma selles fraasis hädavajalikuks.
 .
 Tuuli Rehemaa
 EKI

: suwa 24. oktoober 2009, kell 11:19 (UTC)
----
Siin on ikka veel tühi ümbersuunamine. --Epp 25. november 2009, kell 02:19 (UTC)


Arutelu:Venemaa õhudessantväed

"Alates 2007. aastast on õhudessantvägede juhataja kindralleitnant Valeri Jevtuhhovitš. 2009. aastal Vladimir Šamanov[1]." Peaks kirja panema, millal Jevtuhhovitš vallandati/saadeti pensionile.--Rünno 29. juuli 2009, kell 17:15 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.desant.ru/
** In Venemaa õhudessantväed on 2013-06-24 14:11:43, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Venemaa õhudessantväed on 2013-07-07 21:42:38, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:42 (EEST)


Arutelu:Karabiin

Kas karabiini saab üldse täpselt defineerida? Andres 29. juuli 2009, kell 18:10 (UTC)

Vabalt. Võta suvaline teatmeteos ja muudkui defineeri! Taivo 29. juuli 2009, kell 19:09 (UTC)

: Mõtlen seda, et pole mingit selget ja lihtsat kriteeriumi. Andres 29. juuli 2009, kell 19:31 (UTC)

::Kriteerium on see, et teatmeteoses on nii kirjas. Probleem on siis, kui eri teatmeteosed vastuolus on. Taivo 29. juuli 2009, kell 21:58 (UTC)

::: Üldentsüklopeediates võib käsitlus olla lihtsustatud. Pealegi pole siin mingit allikaviidet. Mul jääb mulje, et eri maades ja eri aegadel on kriteeriumid erinevad. Andres 30. juuli 2009, kell 05:50 (UTC)

::::Võimalik. Sel juhul tuleb eelistada tänapäeva Eestis kehtivat. Ülejäänuid võib aga mainida. Mina tegin VSi (1979) järgi. Taivo 30. juuli 2009, kell 11:09 (UTC)

::::: VS ei saagi anda ammendavat definitsiooni. Andres 30. juuli 2009, kell 11:19 (UTC)

::::::See väide tundub liigsõnalisuse ehk pleonasmina. Kui see pole ammendav, siis see polegi definitsioon. Taivo 30. juuli 2009, kell 13:09 (UTC)

::::::: Jah, VS sõnaseletus ei ole definitsioon sõna ranges mõttes. Andres 30. juuli 2009, kell 13:15 (UTC)

::::: Mis tähendab "tänapäeva Eestis kehtiv"? Me ju nimetame mineviku ja teiste maade relvi lähtudes sellest, kuidas neid siis nimetati ja või seal nimetatakse. Andres 30. juuli 2009, kell 11:19 (UTC)

::::: Ja ise me neid ju ei tooda. Andres 30. juuli 2009, kell 11:19 (UTC)

::::::Sa pidasid vist silmas, et sõna tähendus muutub ajas ja ruumis. Et tänapäeva ja 1930-ndate entsüklopeedia võivad määratleda erinevalt. Sel juhul kasutagem viimast teadaolevat. Ja sa pidasid vist silmas, et näiteks prantsuskeelsel sõnal carabine võib olla tähendusvarjundeid, mida eestikeelsel sõnal "karabiin" ei ole. Sel juhul kasutagem ikka tähendust, mille Eesti teatmeteosed kehtestavad. Näiteks Austraalia loomi me nimetame ka nii, kuidas teatmeteosed on nende nimed kindlaks määranud, ehkki need loomad Eestis ei ela. Nii et see, kas Eestis karabiine toodetakse või ei, ei puutu kuigivõrd asjasse. Taivo 30. juuli 2009, kell 13:09 (UTC)

::::::: Asi pole mitte teatmeteostes (mis ei kehtesta midagi, vaid pigem annavad ligikaudse sõnaseletuse), vaid selles, et me kasutame eri aegade ja eri kohtade puhul erinevaid kriteeriume. Sõna on ikka sama. Seda võib muidugi tõlgendada nii, et on olemas palju karabiini definitsioone ning me vahetame neid sõltuvalt kontekstist. Sellegipoolest tõenäoliselt ei ole mitut karabiini mõistet. Kindlasti me tõlgime prantsuskeelse sõna ikka "karabiiniks". Andres 30. juuli 2009, kell 13:15 (UTC)

::::::::Ma ei saa aru, mida sa mõtled, öeldes "Me kasutame eri aegade ja eri kohtade puhul erinevaid kriteeriume. Sõna on ikka sama." Vahest tood mingi näite? Taivo 30. juuli 2009, kell 13:44 (UTC)

::::::::: Palun süvene teemasse, küllap siis leiad ise näiteid. Andres 30. juuli 2009, kell 14:01 (UTC)
Ma püüdsin süveneda. Definitsioon on selline: karabiiniks nimetatakse ... (üldisem mõiste), millel on ... (kitsendavate tingimuste loend). Teistes teatmeteostes karabiini ei defineerita. Sõna tähendust selgitatakse, see on kõik. Sina küsid, kas karabiini üldse saab defineerida. Esiteks, kas peaks? Miks peaksime teistest teatmeteostest erinema? Arvan, et ei pea, sõna seletamisest piisab küll. Teiseks, puhtakadeemiliselt võib püstitada küsimuse, kas karabiini üldse saab defineerida. Usun, et saab, ja koguni mitmel teineteisele vastukäival viisil. Nüüd tekib küsimus, missugune neist vastukäivatest definitsioonidest on meile (sulle?) vastuvõetav, praktiline, otstarbekas? Sellele küsimusele ei oska ma anda muud vastust kui et see tuleb isekeskis läbi arutada, kaaludes igasuguseid argumente. Sõnaseletus tekitab vähem vaidlusi, sest me ei pea igas viimases kui punktis kokku leppima, mistõttu rahuldavat sõnaseletust on lihtsam saada kui rahuldavat definitsiooni. Kas ma vastasin sinu küsimusele? Taivo 30. juuli 2009, kell 17:17 (UTC)

Sõna seletamine on sõnaraamatu ülesanne.

Kui mingit mõistet saab defineerida mitmel vastuolulisel viisil, siis peabki entsüklopeedia need lahti seletama, sest ilma selleta jääb ekslik mulje, nagu sõnaseletus olekski definitsioon. Selles asi ongi, et sõnaseletus lihtsustab asja ning seetõttu on eksitav. Ma ei taha Sinuga vaielda ega Sinult midagi küsida, vaid lihtsalt juhin tähelepanu sellele, et   praegune olukord on ebarahuldav. Andres 30. juuli 2009, kell 18:54 (UTC)

:Arusaadavalt kolmest lausest koosnev artikkel ei ole rahuldav. Kuid siiski tunnen ma sundi öelda veel kaht asja. Esiteks, sõna seletamine on küll sõnaraamatu ülesanne, kuid ka Vikipeedia peab sõnu seletama. Teiseks, sõnaseletus tõesti lihtsustab asja ja seetõttu võib eksitada, kuid ei pruugi eksitada, sest igasugune lihtsustamine ei ole eksitav. Taivo 30. juuli 2009, kell 19:15 (UTC)

:: Nõus nii esimese kui ka teisega.

:: Kuid ka kolmest lausest koosnev artikkel võib olla definitsioonina rahuldav, kui seal pole midagi eksitavat. Andres 30. juuli 2009, kell 19:54 (UTC)

Eesti keelde on sõna "karabiin" tulnud prantsuse keelest (carabine).

Küllap ikka vene keele vahendusel. 2001:7D0:87FF:6480:49B8:C426:20D3:F4D6 27. november 2016, kell 01:18 (EET)


Arutelu:Taube

Carlöö (Österbotten) Rootsi Taube af Karlö - sõnastust tuleks kohendada.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 19:19 (UTC)

Kas on õige sõnastus, et Eduard Taube sai Rootsi aadlitiitli ? Võeti ta ju naturalisatsiooni korras sinna rüütelkonda ja põlvnes ka juba vana aadli suguvõsast.--Jaanusele 29. juuli 2009, kell 19:47 (UTC)

:Minu arvates on ka ekslik öelda, et "sai Rootsi aadliks". Ilmselt ei ole minu muudatus tõesti kõige õigem.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 19:50 (UTC)

:: "Rootsi aadlikuks"? Andres 29. juuli 2009, kell 19:55 (UTC)

:::Ilmselt.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 20:00 (UTC)

Kas Evert Axel Taube (1890–1976) kuulub samasse suguvõssa? suwa 30. juuli 2009, kell 16:33 (UTC)

Kuulub Rootsi aadlisuguvõsasse nr.734, tõenäoliselt läheb Edise-Purtse liini alla.  --Jaanusele 30. juuli 2009, kell 18:44 (UTC)
----
Millise suguvõsa haru vapp on see teine. Ilmselt peab see olema Saksimaa või Kudina haru oma.--WooteleF 15. oktoober 2009, kell 12:42 (UTC)
----
immatrikuleeriti Taube af Karlö vabahärrasuguvõsana nr.34 Rootsi rüütelkonda. - sõnastust peaks parandama. Kas õige on Karlö või Carlö?--WooteleF 15. oktoober 2009, kell 12:48 (UTC)
----
Siinse Evert Taube'i artikli jaoks peaks mingi teise pealkirja välja mõtlema. --Epp 26. märts 2010, kell 02:39 (EET)

Evert Taube (sõjaväelane).--WooteleF 26. märts 2010, kell 09:53 (EET)

Kas oskab keegi paigutada suguvõsaharusse ka
1558. aastal pärast Vene vägede Tartu vallutamist Moskvasse tsaar Ivan IV juurde vangi viidud Tartu stiftifoogt Elert Kruse kaaslast endist Tartumaa meeskohtunikku ja stiftinõunikku Johann Taubet--Nosser 26. märts 2010, kell 09:02 (EET)

Kas mitte see Tsooru-Cesvaine liini juures mainitud Joannes Taube pole sama isik?--WooteleF 26. märts 2010, kell 10:02 (EET)

See liin ei peaks siin olema, kuna selle liikmed kuulusid tõenäoliselt teise Taubede suguvõsasse. Teoses Genealogisches Handbuch des Adels (2003) on see liigitatud Venemaa Taubede suguvõsa alla. Juba XX sajandi algul pidasid Michael von Taube ja Astaf von Transehe-Roseneck väljaande Jahrbuch für Genealogie lehekülgedel poleemilist arutelu Johann Georg Taube (1750-1830) päritolu üle. Taube toetas versiooni, et hilisem Venemaa Taubede suguvõsa oli Eestimaa Taubede suguvõsa haru (Preisimaa liini kaudu); seda on korratud ka mõnedes hilisemates Taube suguvõsa ajalugu käsitlevates teostes (nt 1913 üllitatud A. Taube käsitluses Släkten Taube: familjebok med ättartal, porträtter, biografiska notiser och öfversikt af Livländska ordensländernas historia). Transehe-Rosenecki andmetel ei ole allikalisi tõendeid, et nimetatud Johann Georg Taube pärineks Taubede Preisimaa vabahärraliinist. Rucava kirikuraamatust nähtub, et ta oli ametilt ametikirjutaja ja hiljem postikomissar, mis viitab tema võrdlemisi madalale päritolule. Michael von Taube käsitluse järgi oli ta vabahärra ja Preisimaa eruleitnant. Kirikuraamatust ei nähtu kuidagi, et ta oleks olnud vabahärra või isegi aadliseisusest. The Prince of Tartu (arutelu) 29. jaanuar 2024, kell 17:06 (EET)


Arutelu:Glehni loss

"krohvimata paehoone" - Miks selline väide? Minu teada paehooneid ei krohvitagi--Rünno 30. juuli 2009, kell 16:42 (UTC)

Nii oli lingis kirjas, Portaal "Eesti mõisad. Ei ole ehitus spets. Kui ei ole loogilene tuleb kõrvaldada. Mis teised arvavad.--Lohusalu 30. juuli 2009, kell 16:45 (UTC)

: Näiteks siin on öeldud, et Paekivi on hoonetes enamasti olnud krohvitud. Krohvimata paekivist on ehitatud vaid Porkuni loss, tall ja väravad. --Epp 30. juuli 2009, kell 18:22 (UTC)

::Mina olen Rünnoga üht meelt. Vanavanemate elumaja (endine mõisa abihoone) on krohvimata, Paide Vallitorn on krohvimata jne. jne.--WooteleF 30. juuli 2009, kell 23:26 (UTC)

::: No aga see ei tee ju midagi, kui seal see kirjas on, et krohvimata. --Epp 30. juuli 2009, kell 23:36 (UTC)

::::Ekslik ta ju pole, küll aga tarbetu. A la "Porsche 928 on ilma neliveota sõiduauto."--WooteleF 30. juuli 2009, kell 23:41 (UTC)

:::: Minu meelest on normaalne, kui on öeldud "krohvimata paekivist". Kuidas siis muidu teada saab, kas on krohvitud, kui just sama tähendusega väljendit pole.

:::: Porsche puhul tuleb mainida alternatiivi, mis neliveo välistab. Andres 31. juuli 2009, kell 06:40 (UTC)

Mõisaportaalis () võib aru saada et Glehni loss on sama mis Mustamäe mõis (Mustamäe kõrvalmõis). Rangelt võttes on loss üks hoone, ent mõis enamasti ala, kus paiknevad hooned, sh loss--Estopedist1 (arutelu) 23. detsember 2015, kell 12:43 (EET)

Glehni loss on selle kõrvalmõisa peahoone.  Siin on tegu juhtumiga, kus peahoonest tasub eraldi artikkel teha. Andres (arutelu) 25. detsember 2015, kell 03:45 (EET)

Aga kas see Mustamäe kõrvalmõis üldse ametlikult olemas oli? Võib-olla on tegu lihtsalt uude kohta rajatud residentsiga? Andres (arutelu) 25. detsember 2015, kell 03:49 (EET)


Arutelu:Vana-Rooma konsulite loend

Kas peaks olema mingi navigeerimismall, millega nende kõigi vahel hõlpsalt liikuda? avjoska 31. juuli 2009, kell 06:58 (UTC)

Mina paneks nad üldse ühele lehele ja teeks kas või sajandite kaupa alajaotused. Andres 31. juuli 2009, kell 07:04 (UTC)

: Tahtsin just sama öelda. Andres 13. märts 2011, kell 12:18 (EET)

::Tegin. Adeliine 21. september 2012, kell 00:25 (EEST)

::: Aitäh! Andres (arutelu) 21. september 2012, kell 00:37 (EEST)

:::: Cool!--Morel (arutelu) 21. september 2012, kell 01:06 (EEST)

Kas "Flavius Anicius Iustinianus I" on vigane? See on [[Justinianus I]], aga tema nimes polnud Aniciust? [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 14. juuli 2013, kell 15:59 (EEST)

Miks siin 376 eKr kuni 301 eKr auk on? Adeliine 13. veebruar 2016, kell 15:00 (EET)


Arutelu:Hengo Tulnola

Tuleb kirjutada seostest taarausuga.--WooteleF 31. juuli 2009, kell 08:14 (UTC)
Mõned nopped raamatust, vahest saab artiklis kasutada, kui siia tema elukäigust rohkem teksti tekib:
Hengo Tulnola suurimaks vaimseks mõjutajaks kuni jumaldamiseni, tema tarkuse ja julguse tõttu, oli tema onu Juhan Lilloson (Miitsare Juhan)Tee ellujäämisele. Võru 2005, lk. 39..
Pärast Oranienbaumi lipnikekooli lõpetamist ja lipnikuks ülendamist õnnistas onu Juhan Lilloson teda sõnadega: "Sa pead võõrsil jääma tammeks, kes ei unusta oma juuri, ja niisama hoia eemale kirikust, kõrtsist ja litsimajast, neist kolmest eesti rahva vaimsest ja kehalisest kurnajast." Siis jäi Hengo Tulnola selle juhendi osas kurdiks, pidades seda harimatuse tunnuseks. Alles hiljem, eesti rahva olemasolu küsimuste juurdlemisel hakkas ta seda juhist pühaks tõeks pidama, nentides, et on koolihariduse mõjul kõrvale ja tagurpidi kaldunud loomulikult aregultTee ellujäämisele. Võru 2005, lk. 80..
1917. aastal sõnas onu Juhan prohvetlikult: "Kui saa Eesti riik, siis saa eestläne esi peremihes umal kodomaal. ... Mitte kellelegi tõsele, kui ännegi sulle, sõsarepoig, ütle ma üte vanapagana käest saad salause, et Kurgsuuviirde vanatare mäe alla raudkeldrihe um ärä käkit suur vara ja keldre raudusse säidse lukku mõist vallale võtta ännegi õige Eesti riigi kuningasTee ellujäämisele. Võru 2005, lk. 89..
24. septembril 1922 abiellus Hengo Tulnola Pärnu Elisabeti kirikus kullassepp Georg Saare ja tema abikaasa Elisabet Hermi tütre Maryga (hilisem nimi Marju). 12. oktoobril 1923 sündis nende poeg Valter (hilisem nimi Valdur)Tee ellujäämisele. Võru 2005, lk. 123 ja 124..
"[Eesti Vabadussõjalaste] Liidu juhtimisele tõusnud poliitikaküsimusis naiivne, kuid hää kõnemees ning osav demagoog tagavaraleitnant A. Sirk oli lasknud ennast põranda alt juhtida Saksa natsionalistide ideedest ning taktikast ja lühikese aja jooksul Vabadussõjalaste liikumise nime all ellu kutsunud Eestis vaimse taudi, mis ähvardas juba Eesti riikliku iseseisvustTee ellujäämisele. Võru 2005, lk. 142.." Tulnola ise oli vabadussõjalane ja Võitluse kaastööline kuni 1932. aastani (samas). 1932. aastal astus ta välja kirikust ja Eesti Kirjanduse Seltsist. "1933. aastal astusin välja Vabadussõjalaste Liidust, kus päääsis kehtima kadakluse (luterluse ja hitlerluse) poliitiline märatsemine (vapslus)Tee ellujäämisele. Võru 2005, lk. 152.
"Kustas Utuste oli see tulevikku vaataja tark eestlane, kes 1917. a. kevadel revolutsioonilises korralageduses, kõigi Vene ja Eesti "kodanliste" ja "sotsialistliste" erakondade vastuseisu kiuste, sõnastas Eesti riikliku iseseisvuse aate ja Vabadussõjas koos hiljem selle omaks võtnutega tegevalt osa võttis selle aate teostamisestTee ellujäämisele. Võru 2005, lk. 145.
"1957. a. aprillikuu alguses viibis Enn paar päeva Kose-Uuemõisas mul külas. Veel mitte toibunud oma perekonna purunemise vapustusest, näitas Enn Enn mulle kirjavahetust oma endise abikaasaga Inge-Lindaga, kes ahastava andekspalumise ja enesealandusega söandas pakkuda ennast uuesti Ennu naiseks pärast seda, kui tema 1944. aastal juba kümnendal päeval pärast Ennu vangistamist astus sohiabiellu "Vanemuise" näitleja H. Peep'iga, jättes hooletusse vaevalt aastavanuse tütre Halliki, elas kuni 1956. aastani sohiabielu ja kasvatas Ennu tütart oma isa võõristavas vaimusTee ellujäämisele. Võru 2005, lk. 264–265. .


Прошу прощения что пишу на русском, т. к. эстонского языка я не знаю. Предлагаю удалить эту статью, причины для этого следующие. Есть и всегда (за время человеческих наблюдений) был единый массив суши, который по традиции и из-за ошибки первооткрывателей, именовался на картах как три разных острова (Котельный, Земля Бунге и Фаддеевский). На современных географических картах Котельный включает в себя Фаддеевский полуостров и Землю Бунге и значится одним островом, как логически и должно быть. Убедится в этом можно на картах национального атласа РФ (Роскартография) и maps.yandex.ru (работают с Роскартографией). Писать отдельную статью про часть острова, притом называя её именем ВСЕГО ОСТРОВА. Посмотрите другие интервики, везде всему острову посвящена одна статья про Котельный, и отдельные про Землю Бунге и полуостров Фаддеевский. Буду благодарен тому кто переведет моё предложение на эстонский. --Insider51 10. august 2011, kell 14:42 (EEST)

Igal juhul on see eraldi geograafiline objekt, isegi kui pealkirja peaks muudetama. Seetõttu kustutamine ei ole minu meelest põhjendatud.

Suures maailma atlases on Fadejevi või Faddejevi saar, mitte poolsaar. Asja tuleb uurida.

Meie viki väidab, et Kotelnõi saar ja Faddejevi saar olid varem eraldi saared. Andres 10. august 2011, kell 15:44 (EEST)

:Kui praegu arvatatakse, et see on üks saar kolmest osast, siis pakun selle artikli sisu lisata artiklisse Kotelnõi saar, Faddejevi saar teisaldada artikliga Faddejevi poolsaar ja artiklist Kotelnõi saar, Bunge maa ja Faddejevi saar teha ümbersuunamine. Geonarva 11. august 2011, kell 13:09 (EEST)

:: Aga kuidas siis nimetada Kotelnõi saart kitsamas mõttes? Ka "Suures maailma atlases" on poolsaare nimi "Faddejevi saar". Andres 11. august 2011, kell 13:45 (EEST)

::: Kui tänapäevasest seisukohast see on üks saar, siis pole mõtet rääkida Kotelnõi saarest kitsamas mõttes, võib rääkida praegusest Kotelnõi saarest ja selle osadest - Bunge maast ja Faddejevi saarest. See, et "Suures maailma atlases" on poolsaare nimi "Faddejevi saar", ei ole ka probleem, seal oli kasutatud 20. sajandil levinud seisukoht. Geonarva 11. august 2011, kell 16:30 (EEST)

:::: Nõustun eelkõnelejaga. Puhtulaid on ka poolsaar, aga ikka nimetatakse laiuks. - Melilac (arutelu) 15. veebruar 2016, kell 22:54 (EET)
* Будут ли ещё какие аргументы? Формально остров был открыт в 1805 году, описан Санниковым в 1809 году, тогда было решено что между Котельным и Фаддеевским находится пролив, однако уже в 1811 было выяснено что между островами находится Земля Бунге и залив Геденштрома.--95.32.180.120 25. august 2011, kell 13:33 (EEST)

Pealkiri on halb – võiks kas või pikk ja kirjeldav olla. Näiteks Kotelnõi, Bunge ja Fadejevi maatükk, Kotelnõi, Bunge ja Fadejevi laam (laam laiemas tähenduses), lihtsalt Kotelnõi, Bunge ja Fadejev või midagi muud säärast? 195.50.197.51 1. august 2009, kell 07:49 (UTC)

Pealkiri on halb tõesti. Kotelnõi, Bunge maa ja Fadejev? --Epp 1. august 2009, kell 11:47 (UTC)

: Kas me saame seda nime ise välja mõelda? Andres 4. august 2009, kell 21:15 (UTC)

:: Ei tea. Aga kui neil koos äkki "ametlikku" nime polegi, siis võib see olla ju lihtsalt kirjeldav pealkiri? Vaatasin natuke ka teisi vikisid, tundub, et ka intervikid lähevad väga risti-rästi. --Epp 4. august 2009, kell 22:11 (UTC)
----
Viimase õige nimi on Faddejevi saar. Siis ehk "Kotelnõi saar, Bunge maa ja Faddejevi saar"? Andres 4. august 2009, kell 21:15 (UTC)
----
Intervikid peaks läbi vaatama ning otsustama, kas jutt on Kotelnõi saarest või kolmest kokku. Andres 5. august 2009, kell 06:18 (UTC)

:sv:Kotelnyjön võtsin ennist juba välja, :ja:コテリヌイ島 jäi oli kahesilma vahele jäänud, nüüd peaks korras olema. Kuniks mõni robot täiendama tuleb. 195.50.206.178 5. august 2009, kell 09:24 (UTC)

: Et robot segi ei lööks, tuleb muudatused teha kõigis vikides. Andres 5. august 2009, kell 09:33 (UTC)
Tundub, et kustutada pole keegi tahtnud. --Andres (arutelu) 12. veebruar 2024, kell 13:58 (EET)
Paistab, et enamvähem kõik praegu artikliga Kotelnõi saar ühendatud artiklid teistes keeltes räägivad suuremast saarest, mis hõlmab ka Bunge maad ja Faddejevi saart. Kui vene keeles ja teistes keeltes nimetatakase seda suuremat saart lihtsalt Kotelnõi saareks, siis vahest sobib siin samamoodi teha. Kui väiksemast saarest eraldi artikkel alles jätta, siis panna ehk selle pealkirjaks Kotelnõi saar (endine saar). Aga tundub, et eraldi artikli järele pole eriti vajadust ja saaks öelda lihtsalt, et teised saared liitusid Kotelnõi saarega. Pikne 14. veebruar 2024, kell 17:10 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Kotelnõi saar, Bunge maa ja Faddejevi saar


Arutelu:Gruusia sõjatee

Kui ma seda artiklit loen, siis jääb täiesti arusaamatuks, mis põhjustel seda teed just "Gruusia sõjateeks" nimetatakse. --kanakukk 1. august 2009, kell 17:06 (UTC).

* ehitusajad on inglise ja vene vikides erinevad. suwa 13. juuni 2010, kell 16:53 (EEST)


Arutelu:Urnesi püstpalkkirik

Minuarust on see uus pilt kehvem kui eelmine. Sellelt paistab vaid pool kirikut.--WooteleF 2. august 2009, kell 09:39 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.fortidsminneforeningen.no/eiendom/urnestxt.htm
** In Urnesi püstpalkkirik on 2013-06-24 14:02:51, 404 Not Found
** In Urnesi püstpalkkirik on 2013-07-07 20:37:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:38 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.stavkirke.org/stavkirker/urnes.html
** In Urnesi püstpalkkirik on 2013-06-24 14:02:51, 404 Not Found
** In Urnesi püstpalkkirik on 2013-07-07 20:38:01, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:38 (EEST)


Arutelu:Šaakal

Šaakaleid on mitut liiki, kõige laiema levialaga on tavaline šaakal (Canis Aureus). Vöötšaakalile (Canis Aadustus) on iseloomulik mööda külgi jooksev valkjas triip, mis ulatub õlast sabani. Etioopia šaakal (Canis simensis) sarnaneb rebasega, šabrakkšaakal (Canis mesomelas) on šaakalite seas kõige sõjakam.

Võtsin selle esialgu välja, sest pole šaakali taksonit. Andres 2. august 2009, kell 18:21 (UTC)

Leian, et viide "Šaakali päevale" on siin ülearune. Kui just tahetakse, võib selle panna täpsustuslehele "vaata ka" alla. Andres 4. detsember 2010, kell 13:33 (EET)
Niisugust täpsustusmärkust ei tohi teha. Tuleb teha täpsustusleht. Andres 4. detsember 2010, kell 13:35 (EET)
Ainult esimene täpsustus võiks täpsustusmärkusesse jääda. Andres 4. detsember 2010, kell 13:45 (EET)

viisin täpsustuselehele suwa 4. detsember 2010, kell 15:01 (EET)

: (Andresele) ei arva just nii ... Nii sellenimeline film kui ka Venetsueela päritolu terroristile viited tundub, et on täiesti õigustatud... ja kui ka viide terroristile on õige, siis on seda ka viide "Šaakali päevale"... -- Ahsoous 4. detsember 2010, kell 20:33 (EET)

:: Ma ei saa sellest argumendist aru. Andres 4. detsember 2010, kell 20:58 (EET)

:: Terroristist ma ei tea midagi ega ole sellest ka täpsustuslehel juttu.

:: Kuidas on võimalik öelda "Šaakali päeva" asemel "šaakal"? "Šaakali päevale" peaks olema eraldi lehekülg, millele linkida muidugi tohib. Andres 4. detsember 2010, kell 21:00 (EET)

::: Ma arvan, et kui sa järele mõtled, siis sulle meenub ka see terrorist (ta palgati mõrvama näiteks Charles de Gaulle'i). Aga Forsythi "Šaakali päev" räägibki just temast (kuigi seal on tegelikult paras segapuder). Ahsoous 4. detsember 2010, kell 21:11 (EET)

:::: Ma ei ole nii erudeeritud.

:::: Aga film "Šaakali päev" on isegi inglise viks "Vaata ka" all. Kahte ülejäänud asja seal ei mainita. Andres 4. detsember 2010, kell 22:01 (EET)

Neid peetakse kõige tüüpilisemateks koera perekonna esindajateks.

Kes peab ja mille põhjal? Taivo 22. mai 2011, kell 20:18 (EEST)
Harilikel šaakalitel Indias kipuvad olema lühemad kõrvad kui nende Põhja-Ameerika liigikaaslastel.

Siin on miskit untsus. Šaakal ei ela P-Ameerikas. Taivo 22. mai 2011, kell 20:18 (EEST)
Sugude vahel esineb 12% kaaluerinevus.

Kummad raskemad on? Taivo 22. mai 2011, kell 20:18 (EEST)


Arutelu:Psühho

Mina ei oska hinnata, kas siin peaks sulgudes täpsustus olema. --Epp 3. august 2009, kell 00:58 (UTC)

Minu meelest mitte. Andres 3. august 2009, kell 06:41 (UTC)

Artiklisse on kirjutatud pildifail, aga pilti ennast pole näha. Kuriuss (arutelu) 26. detsember 2022, kell 12:32 (EET)


Kasutaja arutelu:Bepe

Tere tulemast Vikipeediasse, Bepe! Andres 3. august 2009, kell 12:28 (UTC)
Palun ära märgi täiendusi pisiparandusteks. Andres 27. jaanuar 2011, kell 16:20 (EET)

Olen märganud, et sa ei pane enda poolt loodud artiklitele interviki linke. Erinevalt mõnikord esinevatest eksiarvamustest, ei tegele sellega puhtalt robotid, esimesed lingid tuleb siiski inimkasuajal tekitada, edasi on see juba tõesti robotite töö. Kõige lihtsam on kopeerida lingid mõnest teisest vikipeediast (nagu ma tegin nt. S75 (Berliin) puhul). Jõudu tööle.Kyng 14. veebruar 2012, kell 22:04 (EET)


Arutelu:Eesti NSV haldusjaotus

See artikkel on juba üle poole aasta pooleli ja sisaldab minu arvamust mööda mitmeid ekslikke andmeid, millest osa - Loksa ja Pärnu rajooni likvideerimise aasta - korrigeerisin ära. Igal juhul vajaks see kontrollimist ja toimetamist, mida minul lihtsalt pole aega ette võtta. -- [[Kasutaja:Sacerdos79|Toomas]] 4. august 2009, kell 10:20 (UTC)
See "aastal 1957 toimunud likvideerimine" toimus tegelikult aastal 1959, v.a. eelpool arutleja mainitud Loksa ja Pärnu juhtumid. Kuna täpsemalt pragu ei tea, siis ei kipu ka korrigeerima.

Mujal on kirjas, et aastal 1959 likvideeriti Tõrva rajoon.

Keegi lisas selle. --Epp 13. oktoober 2010, kell 22:28 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://wwhp.ru/qssr.htm
** In Eesti NSV haldusjaotus on 2013-06-24 10:39:13, 404 Not Found
** In Eesti NSV haldusjaotus on 2013-07-05 20:12:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:13 (EEST)
Siin on nüüd eestiaegsed maakonnad tänapäevasteks ümber suunatud, mis ei ole põhimõtteliselt õige, kuna on olemas eraldi artiklid. --IFrank (arutelu) 5. september 2013, kell 20:03 (EEST)

Automaatne kõigi muudatuste tagasipööramine, kustutab ka mõningad kasulikud parandused.. likvideerus ka artikli pealkirja korrektuur
Siin on loetletud Eesti NSV tegevusaja jooksul aastail 1940–1991 toimunud haldus- ja administratiivpiirkondade muudatusi ning annab nende muudatuste põhjuste lühikirjelduse. NOSSER (arutelu) 23. aprill 2023, kell 13:36 (EEST)

Minu meelest ei teinud sa siin praegu ühtegi kasulikku parandust. Milline artikli pealkirja korrektuur? Pikne 23. aprill 2023, kell 13:46 (EEST)


Kasutaja arutelu:Vuss

Tere tulemast Vikipeediasse, Vuss! Andres 4. august 2009, kell 11:16 (UTC)
Tere ka minu poolt! Uuri teiste artiklite põhjal kuidas tuleks artiklid vormindada.--WooteleF 4. august 2009, kell 12:11 (UTC)
Mis alusel piltide lisamise õiguseid jagatakse, ilma nendeta on suht infota???--Vuss 6. august 2009, kell 08:26 (UTC)

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ .

Piltide üleslaadimine saab võimalikuks neli ööpäeva pärast konto avamist ning tingimusel, et on tehtud kümme parandust. Tuleb arvestada, et pilt ei tohi rikkuda kellegi autoriõigusi.

Commonsi pilte lisada saad juba praegu.   Andres 4. august 2009, kell 13:12 (UTC)

:Uuri näiteks siit.--WooteleF 4. august 2009, kell 13:14 (UTC)
Kas kusagil selge juhis pildi lisamiseks on? see mis siit vasakult menüüst tekib jääb hetkel segaseks.--Vuss 6. august 2009, kell 08:26 (UTC)

Pilti saad artiklisse lisad nii: . Pildifaile sa veel üles laadida ei saa (nagu eespool öeldud). Commonsist saad paadiklasside kohta pilte küll (lingilt, mis ma enne andsin). Kõige paremini saad süsteemi selgeks teisi artikleid uurides.--WooteleF 4. august 2009, kell 14:11 (UTC)

Aloha, paranda seda - Star (kiiljaht), v.t ka Star, sinu kirjutatu tõstsin lehe arutelusse :)
viskasin kipperi foorumisse ka paar rida: http://foorum.kipper.ee/viewtopic.php?t=3036
suwa 5. august 2009, kell 05:47 (UTC)
no hetkel olen enamusele leidnud pildid. paaril on joonised puudu. nüüd vaja ainult täiendada, muidu tundub ok--Vuss 6. august 2009, kell 08:25 (UTC)

nüüd peaksid veel selgeks saama allkirjastamise arutelulehtede,

selleks on kaks võimalust
* kirjutad enne salvestamist neli tildet järjestikku ~~~~
* redigeerimisakna ülaservas on allkirja ikoon - Sinu signatuur kuupäeva ja kellaajaga.

kumba kasutad on sinu valik :) suwa 6. august 2009, kell 08:23 (UTC)

Tere! Vaatan, et sa oled teinud kõvasti kopipeisti internetist vikipeediasse. See pole õige tegu. Selline tekst on üldjuhul kaitstud autoriõigustega. Seda tohib ainult ümber jutustada, mitte kopipasteerida. Taivo 8. august 2009, kell 12:37 (UTC)

Välja arvatud juhul, kui selle autoriõigused kuuluvad Sulle või autor on need loovutanud. Andres 8. august 2009, kell 13:08 (UTC)
kuna ma töötan Põllumajandus-Kaubanduskojas siis meie eesmärk ongi teha nende märkide teavitustööd. autoriõigused kuuluvad epkk-le ja epkk poolt see leht lisatud ongi--Vuss 10. august 2009, kell 10:45 (UTC)

selline mure, et inglisekeelselt lehelt on tulnud terve hunni teateid, et minu laetud pildi on kustutatud seoses autoriõiguse rikkumisega. samas ei saa nagu hästi aru, et mis ma siis tegema pean, et tõestada, et need on mieie enda logod ja meile kuuluvadki autoriõigused?
The Wikimedia Commons page User talk:Vuss has been changed on
16 October 2010 by Quibik, see
http://commons.wikimedia.org/wiki/User_talk:Vuss for the current
revision.
See
http://commons.wikimedia.org/w/index.php?title=User_talk:Vuss&diff=0
&oldid=45125179
for all changes since your last visit.
Editor's summary: Please send a permission for

File:Tunnustatud_maitse.jpg to OTRS
Contact the editor:
mail: http://commons.wikimedia.org/wiki/Special:EmailUser/Quibik
wiki: http://commons.wikimedia.org/wiki/User:Quibik
There will be no other notifications in case of further changes unless
you visit this page.
You could also reset the notification flags for all your watched pages
on your watchlist.
             Your friendly Wikimedia Commons notification system
--
To change your watchlist settings, visit
http://commons.wikimedia.org/wiki/Special:Watchlist/edit
To delete the page from your watchlist, visit
http://commons.wikimedia.org/w/index.php?title=User_talk:Vuss&action
=unwatch
Feedback and further assistance:
http://commons.wikimedia.org/wiki/Help:Contents

Siit leiad blanketi. Täida see aru ning meili näidatud aadressil. Andres 22. oktoober 2010, kell 00:10 (EEST)


Arutelu:Tatari asum

Sakala tänavaid on mujalgi kui ainult Tallinnas
Otsingu tulemus
*Asula Tänav/alev/küla Majad Sihtnumber
*Jämejala küla, Pärsti vald, VILJANDIMAA Sakala kõik majad 71024
*Kohtla-Järve Järve Sakala kõik majad 30326
*Kohtla-Järve Järve Sakala põik kõik majad 30326
*Pärnu Sakala kõik majad 80028
*Tallinn Sakala 2, 3-lõpuni paaritud, 6-lõpuni paaris 10141
*Tartu Sakala kõik majad 50406
*Viiratsi, VILJANDIMAA Sakala 1-15 paaritud, 2-18 paaris 70101
*Viiratsi, VILJANDIMAA Sakala 17-lõpuni paaritud, 20-lõpuni paaris 70104 --Nosser 6. august 2009, kell 13:07 (UTC)

Jah. Aga enne kui tekib lehekülg Sakala tänav, ei tohi teistsugust linki teha. Andres 6. august 2009, kell 13:34 (UTC)

Saatkondade kohta võiks olla eraldi artiklid. Seda võiks arvestada ka [[Sibulaküla]] puhul. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. märts 2011, kell 23:17 (EET)

Tatari või tatari suunab siia, samas mõni siselink peab silmas Tatarimaad või tatarlasi--Estopedist1 (arutelu) 19. mai 2015, kell 11:21 (EEST)

Lingid tuleb lihtsalt parandada, nagu juba tegingi. Aga võib-olla selleks puhuks, kui keegi otsib siit midagi tatari rahva, maa või keele kohta, peaks siin link olema. Andres (arutelu) 19. mai 2015, kell 12:21 (EEST)
----
"Tatari asumis asusid: Veerenni saun." Veerenni saun ei olnud Tatari asumis. Velirand (arutelu) 27. veebruar 2017, kell 16:12 (EET)


Arutelu:Piimhappebakterid

Kas piimhappebakterid on kindlasti sama mis selts Lactobacillales? Andres 6. august 2009, kell 23:10 (UTC)

Kas artikli nimi ei peaks olema mitte "Piimhappebakterid"? Ivo 13. oktoober 2009, kell 23:08 (UTC)

Minu meelest ka. Andres 14. oktoober 2009, kell 06:21 (UTC)

See artikkel peaks siis rääkima seltsist (Lactobacillales; ma ei tea, kas eestikeelne nimetus on piimhappebakterid). Meil on ka artikkel perekonnast: laktobatsillus (Lactobacillus). Mõnes vikis pannakse need kokku (nt saksa)--Bioneer1 3. detsember 2011, kell 12:35 (EET)


Arutelu:Suislepa vald (1935–1939)

Puudub lehekülg [[Suislepa vald]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. august 2009, kell 23:23 (UTC)

Tõstan artiklist siia:

RT 1935, 37, 352.
Alus: Eesti ajutise omavalitsuse 30. märtsi 1917 seaduse teostamise määruse 22. juunist 1917 (VSKK 173 – 1917 art. 952) V osa § 1 ja Maakondade ajutise valitsemise seaduse (RT 5 – 1934) §§ 5 ja 6.
Kinnitan Viljandi ajutise maavalitsuse otsuse 25. veebruarist 1935 (prot. nr. 64 p. 745) Vana-Suislepa ja Uue-Suislepa valdade ühendamise asjas.
Selle otsuse järgi Uue-Suislepa vald iseseisva omavalitsuse üksusena likvideerida ja kõigi oma asutistega ühendada Vana-Suislepa vallaga. Uue-Suislepa vallaomavalitsusele kuuluvad kõik kinnis- ja vallasvarad, kapitalid ja muud väärtused lähevad Vana-Suislepa vallaomavalitsuse valdamisele ja omanduseks kõigi nende õiguste ja kohustega, millistega Uue-Suislepa vallaomavalitsus neid valdas või vallata võis.
Uue-Suislepa valla likvideerimine ja Vana-Suislepa vallaga ühendamine teostada 1. maiks 1935. Selleks tähtajaks Uue-Suislepa vallavalitsusel anda üle Vana-Suislepa vallavalitsusele kõik Uue-Suislepa vallaomavalitsuse asutised, varandused, kapitalid ja muud väärtused, arhiiv ja asjaajamine ühes kõigi õigustega ja kohustega ning lõpetada Uue-Suislepa vallavolikogu ja vallavalitsuse tegevus.
Ühendatud vald nimetada Suislepa vallaks.
Vastuväited jätta tagajärjeta.
Siseminister K. Eenpalu.
Omavalitsuste osakonna direktori ajut. k. t. Osk. Angelus.
Adeliine 28. detsember 2014, kell 01:47 (EET)

Siseministri 11. aprilli 1935 otsus Vana-Suislepa ja Uue-Suislepa valdade ühendamise asjas.


Arutelu:Tallinna FC TVMK

Allikas: Margus Luik ja Indrek Schwede. Eesti Jalgpall 2002. Eesti Jalgpalliliidu ametlik teatmik.
LK 19. President Pjotr Sedin, Kadrioru staadione, eelaev 5 miljonit krooni, peatreener Vjatšeslav Smirnov.

meil suunab FC Nikol siia, ent mitmes vikis on eraldi art tehtud, vt keelekomplekti :wikidata:Q1749296--Estopedist1 (arutelu) 20. juuni 2019, kell 14:13 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jusaja~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Jusaja! Adeliine 8. august 2009, kell 11:24 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Jusaja~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Veeteede Amet

Formaalsed asjad oleks võinud ikkagi sisse jääda. Ikkagi teave.--Rünno 8. august 2009, kell 17:02 (UTC)

Selle formaalse värgi (võõrkeelsed nimed) panin vikisõnaraamatusse. Oot-oot, link vikisõnaraamatusse puudub. Tänan märkimast, panen kohe. Taivo 9. august 2009, kell 11:17 (UTC)

Varasem peadirektor Andrus Maide. Andres (arutelu) 18. mai 2017, kell 10:01 (EEST)

Peadirektoreid ei ole palju olnud, nende kõigi nimed võiksid artiklis olla. Praegune on alles viies. Ssgreporter (arutelu) 19. mai 2017, kell 00:14 (EEST)

: palun viidet loetelule. suwa 19. mai 2017, kell 01:30 (EEST)

See vist viiteks ei kõlba: peadirektorite loetelu Merevikis, aga nelja eelmise peadirektori nimed ja ühisfoto on olnud ka Veeteede Ameti Teatajas. Teataja on Veeteede Ameti kodulehel avaldatud, aga ma ei mäleta, millises numbris see oli. Ükshaaval on igaüks neist ajakirjanduses esinenud, viimasena meenub Andrus Maide lahkumisintervjuu ajakirjas Paat 2015, nr 1. Ssgreporter (arutelu) 20. mai 2017, kell 01:25 (EEST)

: lahe, thnx, nüüd on vaid vaja tuvastada enne 1940. aastat olnud ametkondade juhid ! :) suwa 20. mai 2017, kell 01:48 (EEST)


Arutelu:Kabaree

Ei, kategooria muusikavormid ei lähe kohe mitte. Adeliine 9. august 2009, kell 20:37 (UTC)

Ega see maha pole kirjutatud? Netist ei leidnud. --Epp 9. august 2009, kell 22:59 (UTC)

Mida teha märksõnaga Cabaret? Mitmed suurvikid on teinud täpsustusleheks. Meil peavad lingid silmas muusikali "Kabaree", ent seda on ka Eestis kantud ette pealkirja all "Cabaret"--Estopedist1 (arutelu) 14. märts 2017, kell 16:55 (EET)
Moulin Rouge põles 1915 maha, seega kas saab öelda tänini tegutsev?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. märts 2017, kell 17:33 (EET)


Arutelu:Colin Archeri laht

* :en:Colin Archer Peninsula - poolsaar Baffini lahe kaldal.

See poolsaar ka sai oma nimi Colin Archeri auks, aga lahega pole ta seotud. Geonarva 10. august 2009, kell 16:05 (UTC)
----
Kas ei peaks olema Colin Archeri laht?--WooteleF 10. august 2009, kell 08:31 (UTC)

Jah, ma samuti kahtlesin, kuidas on eesti keeles õige. Geonarva 10. august 2009, kell 16:05 (UTC)


Malli arutelu:Viide

Väide

----
Kas oleks seda malli nii võimalik kujundada, et URL ei oleks näha? Üsna häiriv vaatepilt. Iseenesest üsna hea mall viitamise vormistamiseks.--Rünno 10. august 2009, kell 09:38 (UTC)

Selles on mingi viga, et URL-i link tuleb aga ma ei leia viga. See on täpne koopia inglise viki mallist. --Tiuks 10. august 2009, kell 09:43 (UTC)

:Päris täpse koopiaga ei ole tegemist. Eestindamise käigus on veidi muudatusi tehtud. Näiteks:
|URL= - Eesti Vikis
|URL= - Inglise vikis
Käesolevat malli teenindavad mitmed teised mallid ja võimalik, et nende eestindamise käigus on  veel mingi viga sisse lipsanud. Ilmselt tuleks kogu kupatus uuesti Inglise Vikist ümber kopeerida ja tasapisi tõlkima hakata, jälgides ühtlasi, et kood ei moonduks.--Rünno 10. august 2009, kell 16:39 (UTC)

Pigem tuleks otsast eesti keeles tegema hakata ja sellises ulatuses ja selliste parameetritega, mida vaja ka on. Inglise vikist võib seejuures eeskuju võtta ja ehk mõned kohad koodist ka kopeerida, kui samamoodi hea saab. Abimallidega mall peaks viimane variant olema.

Minule meeldiks hoopis selline viitemallide komplekt nagu siin soome viki eeskujul välja pakkusin ja muu võiks olemata olla, et kattumisi ei tekiks. 195.50.199.67 10. august 2009, kell 18:40 (UTC)

:Siis võiks võtta  aluseks ja selle põhjal arendada välja Eesti Vikile omane, lihtne, ent tõhus viitamise mall.--Rünno 12. august 2009, kell 16:53 (UTC)

:: Keegi ei netiviidet arendada, seepärast ma inglise viki oma tegingi. --Tiuks 12. august 2009, kell 18:39 (UTC)

:: See mall sõltub ka Mall:Viide/core ja oma ajal püüdsin ainult tõlkida, midagi ei muutnud. --Tiuks 12. august 2009, kell 18:42 (UTC)

::: Mall:Viide/core sees püüdsin muuta koodis  printonly asemele nii urlexpansion kui ka hiddenStructure, kuid kumbki eriti ei aidanud. Kuna Viited mall on selle pika aadressi näitamise pärast korrast ära, ei saa seda kasutada. Või ei ole muudatused äkki kohesed? -Mardus (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 16:33 (EET)

::* Valitud klassid sobisid seepärast, et neil on {display:none} juba kirjas ning ise ma näiteks Vikipeedia enda üld-CSS-i muuta ei saa, aga malli lähtekoodi paistab, et sain, aga ainult. -Mardus (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 16:35 (EET)
*Muuta tuleks siis vaid üleüldine CSS, kus

.printonly {display:none}.

Peakski nagu kõik olema. -Mardus (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 15:06 (EET)

Viidetes on Edition tegelikult trüki number, à la "2. trükk" jne. Saaks keegi selle korda teha, sest ma ei orienteeru üldse praeguses koodis. -Mardus /arutelu 3. november 2015, kell 02:07 (EET)

Midagi muutsin ära :Mall:Viide/core juures, nii et loodetavasti töötab. -Mardus /arutelu 3. november 2015, kell 02:24 (EET)

:Minumeelest on edition just väljaanne. Trükk on impression, print run. Adeliine 3. november 2015, kell 10:45 (EET)

:: Minu meelest on Mardusel õigus. Kui üht raamatut antakse samas kirjastuses (võib-olla muudetud) kujul mitu korda välja, siis seda nimetatakse traditsiooniliselt trükiks. Kuidas seda teist asja tuleb nimetada, ma ei tea. Vast Kasutaja:Kuriuss tuleb appi. Andres (arutelu) 3. november 2015, kell 11:35 (EET)

::: Kui vaadata, kuidas editionit defineeritakse inglise keeles, siis on näha, et sõna kasutatakse ka formaadi eristamiseks (a leather-bound edition of Shakespeare), toimetaja või väljaandja eristamiseks (the Oxford edition of Shakespeare) või ka raadio- või teleülekande jaoks. Üldiselt peaks vaatama, mis tähenduses inglise mallis en:Template:Citation parameetrit edition on kasutatud, kuna tegemist on tõlgitud malliga.  Taavi|✉  3. november 2015, kell 12:05 (EET)

:::: Siin vist võidakse mõelda kas trükki või väljaannet. Andres (arutelu) 3. november 2015, kell 12:46 (EET)
----
Juhend vajab toimetamist. Andres (arutelu) 3. november 2015, kell 12:46 (EET)

:Kas ei oleks võimalik teha nii et kui hiirega tekstisolevale viite lingile-numbrile liikuda siis ilmuks viite tekst autorite, pealkirja jms kohe sinna kõrvale. Nagu on inglise wikis. Niimoodi oleks palju mugavam, artiklis ei lähe lugemisel järg käest ära kui tekib soovi väitele allikat näha. Mustvalge (arutelu) 4. juuli 2016, kell 03:52 (EEST)

:Seda teeb see tööriist. Ma arvan, et ei oleks probleemi, kui see tööriist meil rakendada sellel põhimõttel, et iga kasutaja saab ise seda endale soovi korral sisse lülitada. Vaikimisi rakendamiseks peaks konsensuse välja selgitama. Kui keegi oskab tööriista meie vikisse paigaldada, siis minu poolest paigaldagu :). Adeliine 4. juuli 2016, kell 08:13 (EEST)

Võiks olla nii et vaikimisi on sisse lülitud ja soovi korral saab ise välja lülitada. Muidu vb eriti ei märgatagi et selline asi olemas, näit mina poleks alguses ingl wikis ilmselt märganud. Samas mumeelest artikli lugemist see küll kuidagi ei sega (kui just ei taha lugeda paari sõna mis sinna ilmuva kastikese alla jäävad ja samaaegselt näha mis teises lauses oleva väite allikaks on..). Teoreetiliselt võiks selline Reference Tooltips (viite tööriist?) mõjuda ka korrektsemalt viitama panevalt, et kuna viide ilmub kergelt ka teksti sees ega jää ainult artikli tahalõppu kuskile. Mustvalge (arutelu) 4. juuli 2016, kell 23:02 (EEST)
----
Valdav osa selle malli kasutustest olid seotud suunamisega Mall:Citation. Eemaldasin selle suunamise, kuna malli "Citation" kasutused omakorda on valdavalt inglise vikist kopeeritud ja ei vasta siinsele mallile. Mall on ise vigane ja vananenud koodiga ning parandamine on keeruline. Ma arvan, et on mõistlik selle järelejäänud 35 kasutust lihtsalt asendada ja mall kustutada. Pikne 21. september 2022, kell 19:09 (EEST)


Arutelu:Carl Hacker

Kas artikli pealkiri võiks olla "Carl Hacker"? avjoska 10. august 2009, kell 16:09 (UTC)
Romantiline artikkel. "Puhkes noorte tormiline armastus" - Kes seda väidet kinnitab? Järsku põhines nende kooselu mingitel muudel põhimõtetel? Minu arust põhjendamatult Vikis. Pooldaksin kustutamist.--Rünno 10. august 2009, kell 17:26 (UTC)

Marie Underi esimene mees väärib kindlasti artiklit. Taivo 10. august 2009, kell 20:24 (UTC)

:Olgu, esimene mees. Aga siis võiks ka sellest esimesest mehest kirjutada kasvõi formaalselt. Praeguselt on ilus muinasjutt.--Rünno 11. august 2009, kell 18:45 (UTC)
Õige pea tekkisisd abielusse esimesed mõrad - nad olid vaimult liialt erinevad. Värskele abielumehele ei meeldinud, et tema naine töötab ja liigub kahtlases (kunstiinimeste) seltskonnas. Carl leidis, et perekonna toitmine on tema ülesandeks ja leidis raamatupidaja kohas Moskvas "Singeri" vabriku esinduses. Carli palk oli väike, üüriti tuba. Marie jäi koduseks ja 1. septembril 1902 sündis neil tütar, kes sai nimeks Dagmar.

Seda on lühendatud, minu meelest ilmaasjata. Pigem oleks tarvis rohkem üksikasju koos viidetega. Andres 13. august 2009, kell 19:23 (UTC)

Kas tõesti oli ekspediitori ametinimetus juba üle saja aasta tagasi kasutusel? Kuriuss (arutelu) 11. oktoober 2022, kell 13:43 (EEST)


Arutelu:Mstislav Rostropovitš

Miks artiklis link Moskvale punane on? Adeliine 10. august 2009, kell 17:38 (UTC)

Enam ei ole punane.--Rünno 10. august 2009, kell 17:45 (UTC)

"Tema esituses kõlas kogu tšellomuusika repertuaar" – mina küll ei usu, et ta valimatult "kogu tšellomuusika repertuaari" peale aega raiskas, maailmas kirjutatakse ju igasuguse kvaliteediga muusikat. Vast ta tegi ikka mingi valiku või ei leidnud päris kõiki maailmas kirjutatud tšellopalu üles? Kuriuss (arutelu) 8. august 2023, kell 20:00 (EEST)


Kasutaja arutelu:Echoecho

Tere tulemast Vikipeediasse, Echoecho!

Pidin kahjuks Su muudatused tühistama, sest lingid muutusid valeks. Abi kirjutamisel saad juhendist. --Epp 11. august 2009, kell 09:10 (UTC)
Hea töö! Andres 14. august 2009, kell 10:11 (UTC)
Üks asi siiski: Vikipeedias välditakse võimalust mööda lühendeid. Lühendit "u" on parem mitte kasutada. Andres 14. august 2009, kell 10:12 (UTC)
Veel kord, hea töö. Lühendite kohta täpsustuseks nii palju, et kasutame alati "jt" ja "jne", sest muidu pole arusaadav, ja enamasti ka "m", "km" ja muid üldtuntud mõõtühikute lühendeid, kuigi viimased võib ka välja kirjutada, kui see lugemist ei raskenda. Stiilis "1960ndad" võib kirjutada, sest see on keelekorraldajate poolt sanktsioneeritud, aga artiklipealkirjades kasutame stiili "1960. aastad". Andres 14. august 2009, kell 13:46 (UTC)

Kohanimesid saad kontrollida siit. --Epp 30. august 2009, kell 14:02 (UTC)

Tere!
Suur tänu tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 21. mail 2014 kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele.
Koostöös Vikipeedia psühholoogiatalgutega on sel aastal võimalus enne ametlikku lõpetamisüritust tutvuda Eesti Teaduste Akadeemia majaga Toompeal, Kohtu 6. Ekskursioon TA majja algab kell 15.15.
Üritus jätkub kell 17.00 Euroopa Majas, Rävala 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt). Pakutakse veini ja suupisteid.
Kui võimalik, siis teatage palun e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate meie koosviibimisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu
----
Oleme Vikipeedias kasutanud harilikult sirget ülakoma ('), mida on lihtsam sisestada. Vormistusreeglite järgi on alaosapealkiri "Kirjandus", mitte "Kirjandust". Pikne 3. märts 2021, kell 20:12 (EET)

Aitäh! Võtan arvesse, aga lisan, et mul pole ebamugav seda ülakoma kasutada (numbrikombinatsioonid!). :) Katsetasin ka otsingut ja esmapilgul tundub, et tilgakujuline ülakoma ei tekita probleeme. Seniseid tekste muutma ei hakkaks, peaasi, et teksti piires oleks stiil ühtne. echoecho (arutelu) 4. märts 2021, kell 10:44 (EET)
----
Tere!
Keeletoimetamistalgute tulemused on selgunud ja mul on hea meel teada anda, et saite Wikimedia Eesti parima uue talgulise preemia 500 eurot.
Ootame Teid pilti tegema reedel, 21. mail kell 12.30 Zoomi Eesti Keeletoimetajate Liidu seminarile. Saadan lingi kohe, kui see on selgunud.
Ürituse päevakava
12.30–12.45 talguauhindade ja kutsetunnistuste üleandmine
12.45–13.30 Mari Koigi ettekanne
13.30–14.00 arutelu keelehoolde ja -korralduse üle
14.00–14.05 paus
14.05–16.00 arutelu jätkub
Auhinnaraha saamiseks saatke mulle palun oma ees- ja perekonnanimi, isikukood ja kontonumber Vikipeedia kaudu või aadressile ann.siiman@ut.ee. Raha kantakse üle pärast seminari.
Andke teada, kui soovite tagasisidet osa Teie tehtud paranduste kohta, saadan faili.
Õnnitledes Ann Siiman
Annn (arutelu) 1. mai 2021, kell 19:10 (EEST)
---------------
Lp kasutaja echoecho!
Miks olete artiklis "Filmi mõisteid" kõik dokumentaalfilmid tõsielufilmideks teinud? (Ei ole vaja viidata keelenõuandele, kus tutvustatakse "tõsielufilmi" kasutamise võimalust, ma olen sellega tuttav.) Žanri tähistav põhimõiste on siiski "dokumentaalfilm" ja entsüklopeedias peaks sellega järjepidevalt arvestama, "tõsielufilm" on alles selle sünonüüm. Lisaks on kõnealuse sünonüümiga veel see probleem, et paljud kipuvad "tõsielufilmi" segi ajama "tõsielusarjaga" (kus teatavasti luuakse sageli kunstlikult üliemotsionaalseid intriige ja lavastatakse olukordi). Ehk olete nii kena ja panete kõik "dokumentaalfilmid" tagasi? Tänan ette! Kuriuss (arutelu) 27. detsember 2021, kell 19:31 (EET)