Malli arutelu:Laeva teenistuskäik

Väga hea, et tõlgitakse lõpuks. Aga see on ainult kuuel lehel kasutusel, vast küllalt vähe redigeerimist neil lehtedel, et võiks ükskeelse malliga piirduda? 21. august 2009, kell 17:26 (UTC)

Kakskeelse mõte on selles, et saaks ka inglise vikist kopeerida ja kes soovib, see kasutab ainult eestikeelset koodi. --Tiuks 21. august 2009, kell 17:42 (UTC)

: Christened peaks olema ristimise aeg. Tau 21. august 2009, kell 17:45 (UTC)

: Tõlkida võite alajaotuses inglise-eesti, küsimärgi taga. Selle järgi teen muudatused mallis. --Tiuks 21. august 2009, kell 18:01 (UTC)

Ma arvan, et mingit kopeerimist ei ole vaja. Elu on näidanud, et nii jääb aeg-ajalt mingi osa tõlkimata või eestindamata, võõrad ühikud sisse jne ja väga ei vaadata, mida kopeeritakse.

Püüdsin sotti saada noist laeva mallidest. Mallide Laev ja Laevad parameetrid võiks ehk kokku panna. Üpris sarnased mallid paistavad olevat, teine on lihtsalt üksikasjalikum ja kumbki on ainult kolmel lehel kasutusel. Siinsel on eraldi otstarve, sellepärast oletatavasti tegu eraldi malliga. Aga mallid Infobox Ship Begin ja Infobox Ship Image võiks küll seejuures ära kaotada ja siiasamma lisada. Infobox Ship Characteristics on võib-olla millegi pärast hea eraldi hoida? Samuti ei meeldi mulle kujunduse jaoks malli WPMILHIST Infobox style kasutamine – nii keeruline mall lihtsa kujunduse jaoks. Tau arutelu lehele tehtud mallil (nimeks pakutud PVL&EML) on näiteks päris hea kujundus. 195.50.201.14 21. august 2009, kell 18:01 (UTC)

: Seda malli korratakse ühes artiklis, sellepärast ta ongi eraldi. Ma ise olen täielik võhik ja ise ei oska malli teha. Pildi mallis peaks vist täielikult eestindama, sest mul see ei õnnestu kakskeelseks teha ja siis on põhjust rohkem eestikeelset kasutada. Igatahes kui inglise vikist kopeerida, siis pildi read peab eestikeelseks tegema. --Tiuks 21. august 2009, kell 18:12 (UTC)

:: Nii, minu arvamus on selline: Ühtset malli kõikide laevade jaoks ei ole võimalik teha. Peaksid olema mallid: Reisilaev (peaks sobima mall Laevad), sõjalaevad (võimalik, et sobiks minu PVL&EML), purjelaevad ja siis näiteks see Laeva teenistuskäik. Siis on võimalik valida igale laevale sobiv mall. Tau 21. august 2009, kell 18:18 (UTC)

::: Inglise vikis ongi õpetuses eraldi koodid välja toodud aga mallid on samad. --Tiuks 21. august 2009, kell 18:20 (UTC)

:::: Kui see oli vastus mulle, siis ma ei saa päris täpselt aru mida sa mõtlesid. Selgita palun. Ja minu arvates võib selle Mall: Laev ära kustutada, sest praegusel kujul ei ole sellel erilist mõtet. Ja kas ma võin siis teha selle enda malli? Ma paneks pealkirjaks siis näiteks MIL-Laevad. Siis saaks seda ka teistel sõja või muudel laevadel kasutada. Tau 21. august 2009, kell 18:35 (UTC)

::::: Vaata inglise vikist õpetust :en:Template:Infobox Ship Career/doc, seal on ju eraldi malli koodid: warships, submarines jne. Sellepärast ma seda tahangi korda teha, et siis saaks kõikidel laevadel kasutada. --Tiuks 21. august 2009, kell 18:40 (UTC)

:::::: Aga, pane siis kõik need näitajad, mis mul on selles PVL&EML. Sest ma vaatasin, et seal inglise vikis on väga vähe tehnilisi näitajaid. Ja siis sobiks see ka mul piirivalvelaevadel kasutada. Tau 21. august 2009, kell 18:50 (UTC)

::::::: Tehniliste näitajate (üldandmete) jaoks on mall , inglise vikis :en:Template:Infobox Ship Characteristics. Vaata kas seal rohkem ei ole? Seda on ka vaja tõlkida. --Tiuks 21. august 2009, kell 18:57 (UTC)
Nendest järgmistest näitajatest peaks piisama (ei pea kõike täpselt inglise omast tõlkima):
Tau 22. august 2009, kell 12:23 (UTC)

Teen siia ka alajaotused. --Tiuks 22. august 2009, kell 19:13 (UTC)

: Tegelikult ka kaubalaevad võivad sõita mööda mingit kindlat liini. Minu arvates pole siin mõtet erinevaid alajaotusi teha, sest need näitajad võivad esineda kõikidel laevadel. Selle liini pärast pole mõtet ju eraldi teha. Tau 22. august 2009, kell 19:34 (UTC)

:: Teenistus ja üldandmed kopeeritakse korraga ja seetõttu võib üleliigsed ikkagi välja noppida. Näiteks sõjalaevad ei sõida liini. Neid andmeid on nii palju ja parem kui liigsed välja saavad. --Tiuks 22. august 2009, kell 19:40 (UTC)

*nimi
*IMO number
*omanik
*kodusadam
*klassifikatsiooniühing
*tellitud
*maksumus
*ehitaja
*kiil pandud
*vette lastud
*ristitud
*valminud
*üle antud
*kasutusele võetud
*uuesti kasutusele võetud
*kasutusest eemaldatud
*uppunud
*üles tõstetud
*uuesti uppunud
*staatus
*lipp
===Reisilaevadel===
*liin
*kasutaja (operaator)
===Kaubalaevadel===
*liin
*kasutaja (operaator)

*liin
*kasutaja (operaator)

*liin
*kasutaja (operaator)

IMO, MMSI numberi ja kutsungi väljaks tõlkisin identifitseerimine. Kuidas tõlkida refit ja struck? Inglise vikis on seda tihti kasutatud. --Tiuks 23. august 2009, kell 21:16 (UTC)

Refit peaks olema renoveeritud? Tau 24. august 2009, kell 09:26 (UTC)

: taaskordaseadmine, remont jne. Nt kui mast on murdunud ja laev lihtsalt seisab seetõttu,

: siis uue masti paigaldamine peaks ka refit olema.

: suwa 24. august 2009, kell 11:25 (UTC)

:: Kas võiks siis lihtsalt "remondis" panna? --Tiuks 24. august 2009, kell 13:16 (UTC)

::: Pigem siis Remonditud: ja selle järgi saab kirjutada kuupäeva näiteks 1. septembrist 3. oktoobrini. Tau 24. august 2009, kell 15:46 (UTC)

Kas seda mereväe lipu kasutamist saaks muuta nii, et see lipp suurem oleks. Praegu tundub liiga kribu. Võiks olla selline nagu siin artiklis. Tau 24. august 2009, kell 15:51 (UTC)

Saab küll muuta, vaata malli . Neid malle on vähe tehtud ja kui on soove, siis saan juurde teha. Ise võid ka proovida kui julged. :) --Tiuks 24. august 2009, kell 16:49 (UTC)

: ähh, ja ma mõtli, et miks ma parameetreid ei saa määrata,

: korrektne oleks pana mallile nimi, mis viitab sisule, koos - :Kategooria:Lipumallid

: suwa 24. august 2009, kell 16:54 (UTC)

:: Lipu väljale saab ainult lipupildi lisada. Seda siis malliga , sest selles saab kindlalt suurust muuta. Teiste kohta ma ei tea. Riigi väljal mereväe mall sobiks väikselt paremini, sest suur muudab päise suureks. --Tiuks 24. august 2009, kell 17:21 (UTC)
|}

Aus olla – ma ei kasutaks mereväe lipu malli. Nii nagu kõrvaltoodud, oleks hea. Lipu jaoks on teenistuskäigu päises eraldi kast olemas – see jääks siis tühjaks või oleks oleks lipp topelt. Väljal "riik" venitab ta päise välja ja ega riigi linki ka sinna vaja pole kui juba kõrval olemas link riigi mereväele. Inglise vikis ka ei paista eriti kuskil päises sõna "Teenistuskäik" taga sulgudes midagi olevat. Minu meelest oli teenistuskäigu mallis lipp natuke suur enne, tegin väiksemaks. Aga kui ei sobi, võib sama suureks tagasi teha nagu inglisvikis. 195.50.207.124 24. august 2009, kell 17:47 (UTC)

: Voh, nii oleks väga hea, ainult lipp võiks natuke suurem olla. Tau 24. august 2009, kell 17:50 (UTC)

Aa, inglisvikis ei reguleerigi mall lipu suurust. Siin reguleerib hetkel, ehk on mugavam, kui ainult pildi nime vaja. Tegin suuremaks. 195.50.207.124 24. august 2009, kell 17:59 (UTC)

: See on väga hea lahendus. Ma paneksin "kasutaja" kohe enne klassi ja tüüpi. Hetkel see 5. real, peale omanikku. --Tiuks 24. august 2009, kell 19:39 (UTC)

: Võtsin mereväe malliga näite üldse ära, et ei tekiks kiusatust. Artiklis HMS Trossö (A264) tuleks vist ära muuta ja lisada hoopis kasutaja väli. --Tiuks 24. august 2009, kell 20:57 (UTC)

Kiil maha pandud, see kõlab väga vale. Kiil pannakse alla, maha ei panda laeval midagi. A ja "tellitud" järel ei peaks ülakoma ka olema vast? Larts (arutelu) 28. detsember 2018, kell 19:05 (EET)

Lähed  ehk staapelplatsile või dokki ja paned staapile ehk rõhtsale maapinnale, ehk siis doki põhja metallplaadi või tala jne. Sellist tegevust nimetatakse kiilu mahapanekuks. Nii vähemalt ehitatakse laevu, paate saab ka muudmoodi ehitada. suwa 28. detsember 2018, kell 23:14 (EET)

: jahh, kõne- ja kirjapruuk ajas muutub, kuid võid ise vaadata, ntx

: Päewaleht, nr. 351, 29 detsember 1936 LK 5

: Allweelaewade häwitajale kiilupanek 24. weebr

: https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=paevalehtew19361229.2.20

: suwa 28. detsember 2018, kell 23:21 (EET)

:: See, et raskuskiil krutitakse kiilupoltidega kerege külge ... seda kasutatakse purjejahtide ehitamisel :) suwa 28. detsember 2018, kell 23:23 (EET)

::: Siia veel kaks viidet, sadakond aastat tagasi ja 21. saj :)

::: https://www.youtube.com/watch?v=Jps-pODuKr0&

::: https://www.youtube.com/watch?v=9P2F9CkXPes&

::: suwa 28. detsember 2018, kell 23:58 (EET)
Kiilu ei "panda maha", õige väljend on: kiil pannakse (laevale). Nii et mallis on vaja "kiil pandud". Olen mingis teises arutelus seda varem pikalt selgitanud. Näiteks väiksema laeva põhi on enne kiilupanekut üldse kummuli, aga kiilu ei panda ka põhja "peale". Ssgreporter (arutelu) 29. detsember 2018, kell 00:04 (EET)

mhmh, seda sa kirjutasid selles malli arutelus :Malli_arutelu:Infokast_laev#Kiil_on_ülespidi. suwa 29. detsember 2018, kell 02:04 (EET)

: Ehksiis, ei midagi maha. Larts (arutelu) 29. detsember 2018, kell 21:03 (EET)


Arutelu:Avatud lähtekood

Hello! This article is a part of discussion about interlanguage link conflicts. You can help to resolve it by correctly identifying content of articles in those languages that you know at a good level. Also creating of appropriate local analogue of some of templates :en:Template:Iwiki-conflict, :de:Vorlage:Interwiki-Konflikt or :uk:Шаблон:Інтервікі-конфлікт will be very great. If you have some further questions, please, left it on my talk page. Thanks for attention.  --DixonD 22. august 2009, kell 11:46 (UTC)
Peame mõisted lahku viima. Andres 22. august 2009, kell 11:58 (UTC)

Inglise vikis on open source käsitletud laiemalt kui ainult tarkvara lähtekoodiga seoses. Adeliine 22. jaanuar 2013, kell 12:25 (EET)


Arutelu:23 (Tallinna bussiliin)

Tegin liini 23 kohta artikli, näitamaks, milline minu arvates võiks näha välja üks artikkel bussiliini kohta. Parem ikka kui tühi koht. Kas sellisel kujul sobiksid artiklid? --Doublex120 22. august 2009, kell 21:51 (UTC)
Ajaloo tabelil pole viga. Suletud kasti võiks välja jätta. Kus sa andmed said? Siin peaks ikka viited ka olema. Peatuste loendi võiksid teha 4 (Tallinna trolliliin) järgi. Horisontaalis on minu arust ilusam.--Lohusalu 23. august 2009, kell 06:37 (UTC)

Artiklil pole viga aga jutt peaks tõesti viidatud olema.--WooteleF 23. august 2009, kell 07:12 (UTC)
Kaks esimest on hoopis teine liin. Nende kohta koos 113-ga peaks eraldi artikkel olema. Andres 25. august 2009, kell 09:13 (UTC)

Ega alapealkirja kylge pandud viide tõesti ilus välja ei näe. --Oop 9. veebruar 2010, kell 21:36 (UTC)

: Parem muidugi, kui poleks, aga kuhu see viide siis panna? Andres 9. veebruar 2010, kell 21:47 (UTC)

:: Selliste tabelite ja loendite puhul saaks ju tegelikult mingi sissejuhatava lause või tabeli pealkirja panna. Aga tihti ei saa, ja siis on ikka üks viide küll parem kui kümme kordust. --Epp 9. veebruar 2010, kell 21:57 (UTC)

::: Tõstsin selle õnnetu viite lõigu lõppu. Ei ole kõige kenam, ent tabeli järel on ta siiski parem kui pealkirjas. Kui sellises lõigus on mitte yks tabel nagu praegu, vaid mitu paragrahvi, võib kyll olla mõistlik lisada sama viide mitmesse kohta. Vastasel juhul peab ykskord järgmise viitega infot lisav inimene selle töö ikkagi ära tegema. --Oop 10. veebruar 2010, kell 19:31 (UTC)
Leidsin natuke inimlikuma lahenduse. Enne oli viide uhkes üksinduses, mis oli küll parem, kui eelmine variant, aga... --kanakukk 10. veebruar 2010, kell 19:38 (UTC).

http://www.tallinnapostimees.ee/770980/23-buss-hakkab-jalle-bussijaamani-soitma/
Ja peaks ta jääma läbima ka Kaubamaja peatust, mõlemas suunas.

Alates 01.04.2012 pikeneb liin taas Autobussijaamani


Arutelu:Arctic Sea

Artikkel on kohati täiesti arusaamatu.--WooteleF 23. august 2009, kell 13:53 (UTC)

kogun, et hiljem saaks kasutada, kui väited osutuvad tõestisündinuks. suwa 1. august 2009, kell 05:18 (UTC)
25. august 2009 - teisaldasin Arutelu:Piraadid alt siia. suwa 25. august 2009, kell 10:12 (UTC)
* 30. juuli 2009 Rootsi politsei uurib arvatavat kaaperdamist Läänemerel  @postimees.ee
** Mari Kamps, 01. august 2009, Postimees, LK 9, Välismaa, „Läänemere piraadid peksid Soome laeva meeskonda”
* Ohpuu, 31. juuli 2009 Piraadid Läänemerel: mehed mustas kaaperdasid Soome kaubalaeva @epl.ee
* 31. juli 2009, Det kapade fartyget lade ut från Jakobstad @vasabladet.fi
* 31. juli 2009 Kapade fartyget lastade i Jakobstad @of.fi
* Piraterna slog till – vid Öland @aftonbladet.se
* 30 juli 2009, Karolina Jonason, Fartyg kapat mellan Gotland och Öland @svt.se
* anr/dpa, 31. Juli 2009, KAPERUNG VOR SCHWEDISCHER KÜSTE, Ostsee-Piraten misshandelten russische Besatzung @spiegel.de
* Ostsee-Piraten geben Ermittlern Rätsel auf @welt.de
* 02. august 2009, STT/BNS @postimees.ee Läänemere rünnak ei anna põhjust turvameetmete muutmiseks
* 20. august 2009, Heikki Aasaru, ERR, Rootsi hoiatab Läänemere piraatide eest
* 20. august 2009, Ingvar Bärenklau, ERR, Arctic Sea meremehed kinnitavad laeva hõivamist
* 20. august 2009, Oliver Kahu, ERR, Kapo: Arctic Sea kaaperdajad on kuritegeliku taustaga
* 20. august 2009, Ingvar Bärenklau, ERR, Arctic Sea piraat andis Vene telekanalile intervjuu
* 21. august 2009, Sandra Maasalu, Postimees, Kõuts: tõde Arctic Sea kohta jääb saladuseks
* 21. august 2009, Ingvar Bärenklau, ERR, Venemaa informeeris kuue Eesti elaniku kinnipidamisest
* 21. august 2009, Ingvar Bärenklau, ERR, Kõuts: kogu tõde Arctic Sea kaaperdamise kohta ei selgu
* 21. august 2009, Ingvar Bärenklau ja  Inga-Gretel Linkgreim, ERR Vene kohus avalikustas Arctic Sea piraatide nimed
* 21 августа 2009 года 13:23 Interfax: постпред России при НАТО Дмитрий Рогозин: Информация НАТО по Arctic Sea не была эксклюзивной, но дала ощущение успеха в выполнении задачи по обнаружению и освобождению судна
** 20. august 2009 BNS, Postimees Rogozin näeb Arctic Sea juhtumis «piraadikonsortsiumi» kätt
* BBC:
** kaart - http://newsimg.bbc.co.uk/media/images/46217000/gif/_46217920_ship_sweden_466_new.gif
** 21. august 2009 Alan Quartly , BBC, Arctic Sea mystery deepens after arrests
** Video - Suspected hijackers flown in military plane
** http://news.bbc.co.uk/2/hi/europe/8199766.stm
** http://news.bbc.co.uk/2/hi/in_depth/8211360.stm
** http://newsvote.bbc.co.uk/mpapps/pagetools/print/news.bbc.co.uk/2/hi/in_depth/8211360.stm
** http://news.bbc.co.uk/2/hi/europe/8211475.stm
** http://news.bbc.co.uk/2/hi/in_depth/8206691.stm
** http://news.bbc.co.uk/today/hi/today/newsid_8196000/8196624.stm
** http://news.bbc.co.uk/2/hi/europe/8205590.stm
** http://news.bbc.co.uk/2/hi/europe/8202739.stm
** http://news.bbc.co.uk/2/low/europe/8197248.stm
** http://news.bbc.co.uk/2/mobile/europe/8197248.stm
** http://news.bbc.co.uk/2/mobile/europe/8197248.stm
** http://news.bbc.co.uk/2/low/europe/8202308.stm
** http://news.bbc.co.uk/2/hi/europe/8199514.stm
** http://news.bbc.co.uk/nolpda/ifs_news/hi/newsid_8205000/8205590.stm
** http://news.bbc.co.uk/2/low/in_depth/8206691.stm
** http://www.bbc.co.uk/russian/business/2009/08/090813_artic_sea_controversy.shtml
** http://www.bbc.co.uk/russian/international/2009/08/090814_arctic_sea_found.shtml
** http://www.bbc.co.uk/russian/international/2009/08/090815_arctic_sea_biscay.shtml
* Otsing Times Online-s: Arctic Sea @ Times Online
* REUTERS:
** Fri, Aug 21 2009, By Conor Humphries, Arctic Sea "hijackers" arrested in Moscow court, reuters.com
** Tue, Aug 25 13:20 PM EDT, Russia says nothing suspicious found on Arctic Sea
** Tue, Aug 25 2009, Russia says nothing suspicious found on Arctic Sea
** Wed, Aug 26 2009, Russian military says to check Arctic Sea cargo
** Sat, Sep 26 2009, Wives urge release of stranded Arctic Sea crewmen

Miks "M/L" peab pealkirjas olema? Ma saan aru, et EML ja PVL käiksid võib-olla nime juurde, kuigi on ka vaid lisatiitlid, nagu näiteks Eesti puhul Eesti Vabariik. M/L aga ütleb lihtsalt, kas laev on mootoriga või ilma? 195.50.207.124 25. august 2009, kell 14:13 (UTC)
See pole ju ka Eesti laev, siis ei saa ju eestikeelne lühend  laeva nime osa olla. Andres 25. august 2009, kell 15:42 (UTC)

et kui on väljamaa allveelaev, siis peab submarine võu u-boot ees olema?'

naljakas loogika minu jaoks. soovitav on tüüpi ees kasutada,

kuna samanimelisi kipub mitu olema.

Miks see küsimus juba nt M/L Star vaadates ei kerkind ?

suwa 25. august 2009, kell 17:10 (UTC)

: Kui ta oleks nime osa, peaks ta tõlgitav nime osa olema. Aga M/L ei ole nime osa, ega? Minu meelest ei peaks ta nime ees olema olenemata sellest kas ta näitab lihtalt tüüpi või on nime juurde kuuluv tiitel. Ühtsust silmas pidades, siin ei eristata ju samanimelisi nii. Samanimeliste ja erinevat tüüpi laevade artilite pealkirjad oleks näiteks Arctic Sea (mootorlaev) ja Arctic Sea (purjelaev). Stari teisaldamist ma ei märganud. Mõlemal juhul on tegu ainukese sellenimelise laevaga, millest meil (ja inglisvikis) artikkel. 195.50.207.124 25. august 2009, kell 17:48 (UTC)

:: Kui nime osa ei ole, siis muidugi ei ole seda tarvis. Mul on jäänud mulje, et selline lühend võib    olla nime osa. Aga miks ta peaks tõlgitav olema? Meil ei ole kindlat kokkulepet, kuidas eristada.  Andres 25. august 2009, kell 20:46 (UTC)

:::Kõigepealt mul tekib küsimus, kas üldse mõni Arctic Sea on veel peale selle laeva. Inglise viki ei anna midagi. Võib-olla ongi mõni, aga võrreldes SELLE laevaga eestlaste jaoks tähtsusetu, nii et õige nimi peaks olema Arctic Sea. Kui tuleb teisi, saavad ülejäänud sulgudesse midagi taha. Taivo 25. august 2009, kell 21:57 (UTC)

:::: Jah, nõus. Andres 26. august 2009, kell 06:11 (UTC)
Vessel Details
* Name: ARCTIC SEA
** MMSI: 367056000
** IMO: -
** Call sign: WSX6087
** Flag: United States
** Vesseltype: Fishing Vessel
* Name:  ARCTIC SEA
** MMSI: 215860000
** IMO: 8912792
** Call sign: 9HDN8
** Flag: Malta
** Vesseltype: Cargo Ship
** Width: 17 m
** Length: 98 m
suwa 26. august 2009, kell 05:55 (UTC)
M/l vms laeva nime ees
Samanimelisi laevu eristab lipp, nii et Malta lipu all teist Arctic Sead ei saa olla. Seepärast pole mõtet igale poole seda m/l-i kirjutada. Tänapäeval on sageli firma nimi, selle lühend või kaubamärk laeva nime osa, nii et m/l=mootorlaev nime ees eksitaks veelgi, nt sellist tüüpi laevanimega nagu SCF Primorye. Teksti teeb alati selgemaks laeva nimi jutumärkides, aga kahjuks on ka eesti keeles teiste keelte eeskujul hakatud jutumärkidest loobuma, kuigi meil pole võimalik laeva nime samatähenduslikest sõnadest eristamiseks määravat artiklit kasutada, nagu inglise keeles tehakse.Ssgreporter 12. detsember 2009, kell 23:58 (UTC)

nojah, siit peaks kuhugi mujale selle arutelu liigutama

vaevalt, et me kunagi kolmanda mereriigi HMS-sse hakkame eesti keelde tõlkima,

samas kui vaadata ka ajakirja Meremees kirjutisi vanemates laevadest, siis ikka kipub olema M/L

ja kui ma paadiga lahele kobin, siis sadamapäevikusse läheb ikka p/j

nojah ja väljamaalased kirjutavad sinna s/y ja m/y ... haruharva ka s/s :)

suwa 26. jaanuar 2011, kell 01:28 (EET)

:Kui on vaja selgitada, kas p/j on paat või jaht, siis on parem laevatüüp välja kirjutada. Näiteks a/jäämurdja Lenin aastal 1955 ei olnud aatomi-, vaid oli aurujäämurdja, nii et säärase lühendi selgitus nõuab eraldi tööd. Aga m/l iga viimase poolsajandi kauba- või reisilaeva nime ees on tarbetu. Ajakiri Meremees ei ole ilmselt lugupidamisest autorite vastu seda mõnest artiklist välja toimetanud, aga jutumärkide asendamine m/l-iga ei tee küll tekste kuidagi selgemaks. Ssgreporter 27. jaanuar 2011, kell 00:47 (EET)
----
Minu meelest kange keel on pigem aktsendiga kui (grammailiselt) vigane. --Andres (arutelu) 11. aprill 2024, kell 13:37 (EEST)


Malli arutelu:Laeva teenistuskäik/doc

Preagu on klassifikatsiooniühing, kas lühem klassiühing ei piisaks? suwa 24. august 2009, kell 07:55 (UTC)

Õige on pikk nimi (Veeteede amet). --Tiuks 24. august 2009, kell 10:19 (UTC)

: Ülalviidatud leht on kadunud, hetkel on VA veebis leitav

: https://veeteedeamet.ee/et/laevade-kahjulike-kattumisvastaste-susteemide-kontrolli-rahvusvahelise-tunnistuse-taotlemise

: Tunnistuse väljastab ülevaatuse alusel klassiühing.

: suwa 29. detsember 2018, kell 14:47 (EET)


Kategooria arutelu:Laevamallid

kuna pilt on kirju, siis kas ma saan asjadest õigesti aru?  suwa 24. august 2009, kell 08:08 (UTC)
* Mall:Laev - mallil endal kategooria olemas, kuid kategooria vaates ei näita ? vist ei hakata kasutama ??
* Mall:Laev/doc - arusaadav, malli dokumentatsioon
* Mall:Laevad - see mall, mida peamiselt laevaartiklites kasutama hakatakse ?
* Mall:Laeva infokasti algus - miski vajalik asi kummalise nimega
* Mall:Laeva infokasti pilt  - arusaadav, selle abil saab pildi infokasti
* Mall:Laeva teenistuskäik   - arusaadav, laeva eluukare kajastamine
** Mall:Laeva teenistuskäik/doc - arusaadav, malli dokumentatsioon
* Mall:Laeva üldandmed       - mille poolest erineb laevamõõtudest ja teenistuskäigust?
** Mall:Laeva üldandmed/doc  - arusaadav, malli dokumentatsioon
* Mall:Laevamõõdud           - igatsorti parameetrid, s.h peamõõdud ?


Arutelu:Ravila vald

Kas meil on tõesti vaja kahte artiklit ja eriti kui ajaline piir kahe valla vahel on olematu? Samuti see Kose kihelkond seal nimes???
Kas neid Ravila valdu on siis tõesti olnud nii arvukalt? Mina selle aastaarvu igatahes sealt järelt eemaldaks ja jätaks järgi ainult ühe valla artikli. [[Kasutaja:Iffcool|Ivo]] 24. august 2009, kell 09:39 (UTC)
* Kõik Eesti vallad kaotati 1939. aastal ja asendati uutega, mis olid geograafide pikaajalise uurimistöö tulemus. Eesti 1939. aasta valdade kaart on piisavalt tuntud (avaldatud ka entsüklopeediates), see kajastab Eesti ajaks väljakujunenud kohaliku omavalitsuse lõplikku seisu. Iga 1939. aasta valla kohta saab trükitud allikate põhjal kirjutada kompaktse artikli. --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 24. august 2009, kell 09:41 (UTC)
''Augusti lõpuks maavalitsused esitasid kogu materjali oma seisukohtade ja ettepanekutega Siseministeeriumile, kes asus kava lõplikule viimistlemisele. Selle töö tulemusena esitati 7. X 1938 valdade ümberkorraldamise otsuse kava koos Katastri Ameti poolt vastavalt otsuse kavale valmistatud kaartidega Vabariigi Valitsusele. Vabariigi Valitsus kiitis esitatud kava heaks, ja samal päeval Vabariigi President kirjutas valdade ümberkorraldamise otsusele alla. Selle otsuse (RT 1938, 87, 776) kohaselt kaotati arvates 1. IV 1939 kõik senised 365 valda ning asutati 248 uut valda. Uutele valdadele määrati eranditult eestipärased nimed, kusjuures kuulati ära Kohanimede Nõukogu ja vastavate eriteadlaste seisukohad.''
...
''Novembrikuus Siseminister määras talitusvallavalitsused, kelle ülesandeks oli peale jooksvate ülesannete veel uute vallaomavalitsuste tegutsema hakkamiseks vajalike eeltööde tegemine.''
''Kuna valdade ümberkorraldamise otsuse kohaselt kõik senised vallad kaotati, siis vajas lahendamist ka nende varade uutele vallaomavalitsustele ülemineku korraldamine. Selleks anti Siseministri poolt vallaomavalitsuste varaliste vahekordade lahendamise otsus (RT 1939, 28, 206).''
''Seoses valdade kaotamisega lõpetasid tegevuse kõik endiste vallaomavalitsuste organid: vallavolikogud, vallavalitsused ja revisjonikomisjonid. Kuna teg.-aastal kehtinud Vallavolikogude valimisseadus ei olnud uue põhiseaduse järgi enam kohaldatav ja uus seadus oli alles väljatöötamisel, määras Siseminister kõigile uuestiasutatud valdadele vallavanemad ja vallavanema abid, pannes neile nii vallavalitsuste kui ka vallavolikogude ülesanded. Siseministri vastava käskkirja järgi täidavad nad neid ülesandeid alates 1. IV 1939 kuni vallavolikogude järjekordsete valimisteni.''
(Valitsusasutiste tegevus 1938/39. a. Tallinn, 1939, Riigikantselei väljaanne, lk 97.)

Üldine põhimõte on ju niisugune, et kui mitmel asjal on üks ja seesama nimi, siis me teeme eraldi artiklid. Ñii on lugejal kõige lihtsam valdade rägastikus orienteeruda. Andres 24. august 2009, kell 11:30 (UTC)

Ivole. Sinu mõtet järgides võiks olla kõik ühes pundis - Nii Eesti kui Eesti NSV--Rünno 24. august 2009, kell 17:51 (UTC)

Oli vähemalt kolm Ravila vald ja nutikas on see teha täpsustusleheks, mitte reserveerida vaid 11 aastat kestnud vallale--Estopedist1 (arutelu) 21. märts 2016, kell 22:56 (EET)


Arutelu:Kalevi tänav (täpsustus)

Võtsin siit - http://kaart.otsing.delfi.ee/ Kalevi nimelisi tänavaid,  ja kokku tuli 23. suwa 24. august 2009, kell 20:37 (UTC)
*Kõik (23) Kaardil
* 01 - Kalevi tänav, Kohtla-Järve linn, Ida-Viru maakond
* 02 - Kalevi tänav, Rakvere linn, Lääne-Viru maakond
* 03 - Kalevi tänav, Tallinn linn, Harju maakond
* 04 - Kalevi tänav, Kiviõli linn, Ida-Viru maakond
* 05 - Kalevi tänav, Narva-Jõesuu linn, Ida-Viru maakond
* 06 - Kalevi tänav, Püssi linn, Ida-Viru maakond
* 07 - Kalevi tänav, Põltsamaa linn, Jõgeva maakond
* 08 - Kalevi tänav, Haapsalu linn, Lääne maakond
* 09 - Kalevi tänav, Kunda linn, Lääne-Viru maakond
* 10 - Kalevi tänav, Kuressaare linn, Saare maakond
* 11 - Kalevi tänav, Tartu linn, Tartu maakond
* 12 - Kalevi tänav, Tõrva linn, Valga maakond
* 13 - Kalevi tänav, Valga linn, Valga maakond
* 14 - Kalevi tänav, Viljandi linn, Viljandi maakond
* 15 - Kalevi tänav, Võhma linn, Viljandi maakond
* 16 - Kalevi tänav, Võru linn, Võru maakond
* 17 - Kalevi tänav, Järve linnaosa, Kohtla-Järve linn, Ida-Viru maakond
* 18 - Kalevi tänav, Türi linn, Türi vald, Järva maakond
* 19 - Kalevi tänav, Tapa linn, Tapa vald, Lääne-Viru maakond
* 20 - Kalevi tänav, Võsu alevik, Vihula vald, Lääne-Viru maakond
* 21 - Kalevi tänav, Räpina linn, Räpina vald, Põlva maakond
* 22 - Kalevi tänav, Järvakandi alev, Järvakandi vald, Rapla maakond
* 23 - Kalevi tänav, Uusküla küla, Rapla vald, Rapla maakond
Mind huvitab, miks Kalevi tänav on pandud Tartu tänavale. Mille poolest on ta olulisem teiste linnade Kalevi tänavatest? Äkki peaks Kalevi tänav olema täpsustuslehekülg? Taivo 25. august 2009, kell 11:19 (UTC)

See on juhus. Minu meelest on summaarselt lugejatele ajavõit, kui mõni tuntud tänav on välja valitud. Tartu tänav on Eesti suuruselt teise linna kesklinnas; kus asub Tallinnas Kalevi tänav, seda ei tea ka mina, põline tallinlane. Nii et siiski päris hea valik minu meelest. Andres

:Võib-olla oleks lugejatele ajavõit, kui George Bush ei oleks täpsustuslehekülg, vaid emb-kumb oleks välja valitud? Taivo 25. august 2009, kell 15:30 (UTC)
Ma teren ettepaneku, et kõige tähtsam on Kalevi tänav on Kohtla-Järvel, sest see on Kohtla-Järve peatänav. Taivo 25. august 2009, kell 15:30 (UTC)


Arutelu:Euroopa äärmuspunktid

Kes otsustas, et Elbrus ei saa olla Euroopa kõrgeimaks punktiks? Mõned arvavad vastupidi, see on kokkulepe küsimus. Vaata Euroopa kõrgeima mäe tippu tõusis rekordarv Eesti alpiniste, Elbrusest ja muud. Samad tulemused pakuvad ka ingliskeelsed allikad: :en:Mount Elbrus, Elbrus, the summit of Europe. Sellega ei poolda viimast muutumist. Geonarva 25. august 2009, kell 09:23 (UTC)

Suur maailma atlas, Eesti Entsüklopeedia kaardiköide, lk. 15. Taivo 25. august 2009, kell 20:13 (UTC)

See on kindlasti kokkuleppe küsimus, sest Euroopa-Aasia piiril on kaks varianti. Andres 25. august 2009, kell 21:31 (UTC)

Vaata Euroopa ja Aasia piir, Elbrus. Andres 25. august 2009, kell 21:33 (UTC)

Euroopa idapoolseim punkt Eestis on saaremaal?

??? Idapoolsem punkt – Flissingski neem (69° 02′ E), Želanija neemi juures, Eestis – Mõnnuste külas Kärla vallas Saaremaal[4].


Arutelu:Orlov

See lehekülg peaks rääkima Orlovi linnast Kirovi oblastis. --Metsavend 26. august 2009, kell 09:15 (UTC)

Miks? Suguvõsa on tuntum.--WooteleF 26. august 2009, kell 15:28 (UTC)

:Ma ka arvan, et suguvõsa on tuntum. Muide, Orlovi linnu on kaks tükki, Kaluuga ja Kirovi oblastis, kusjuures Kaluuga omas elab rohkem rahvast, aga Kirovi omast on ENE-s artikkel. Taivo 26. august 2009, kell 16:09 (UTC)

::Suguvõsa on Orlovid. Tahaks rohkem teada sellest Kaluga oblasti Orlovist, ei leidnud midagi sellise linna kohta. --Metsavend 26. august 2009, kell 17:53 (UTC)

:::Me oleme kasutanud Vikipeedias ainsust.--WooteleF 26. august 2009, kell 17:56 (UTC)

::::Kas sel on mõni hea põhjus? Suguvõsast rääkides tundub mitmus olevat loomulikum. --Metsavend 26. august 2009, kell 18:00 (UTC)

:::::Noh...suguvõsa on ainult üks.--WooteleF 26. august 2009, kell 18:05 (UTC)

:::::: Võimalik oleks ka mitmus, aga ka mina pooldan ainsust. Pealkiri võiks olla Orlov (aadlisuguvõsa), et aga see on tõesti tuntum kui linnad, siis ma jätaksin pealkirja nagu ta on, seda enam, et ka neid linnu on mitu. Andres 26. august 2009, kell 18:18 (UTC)

::::::: Linnu EI OLE mitu! Kus on need teised Orlovid? --Metsavend 26. august 2009, kell 18:39 (UTC)

:::::::: Rahu, rahu! No kui pole, siis pole. Andres 26. august 2009, kell 19:14 (UTC)

:::::::::Mul oli hetkeline meeltesegadus. Kaluugas on teine Kirov, mitte teine Orlov. Taivo 26. august 2009, kell 19:39 (UTC)

*Et Orlovide suguvõsal ei olnud meessoost pärijaid, lubati nende viimase naissoost järeltulija, Vladimir Orlovi tütre Natalja Vladimirovna Orloval ja tema abikaasa Pjotr Lvovitš Davõdovil (1782–1842) sündinud pojal alates 1856. aastast kasutada perekonnanime säilitamiseks liitnime Orlov-Davõdov ja krahvitiitlit. - Kole keeruline sõnastus, ma ei oska parandada.
*Grigori Orlovi ja tema teise naise Lukeria Zinovjeva lapsed - peres oli kokku üheksa poega, kellest peale tema jäid ellu viis venda: - jääb mõnevõrra arusaamatuks.
*Kuidas teha vahet vürst Grigori Orlovil ja tema samanimelisel isal?
--WooteleF 12. november 2009, kell 16:16 (UTC)

Isa puhul kasutatakse isanime.

Parandasin esimest natuke, teisest ei saa aru.  Andres 12. november 2009, kell 20:19 (UTC)
26. augustil (vkj 14. august) 1856 vürstitiitli saanud Orlovid kuulusid Kuramaa rüütelkonda (Nr. 319). - natuke veider lause, mingi osa infost oleks justkui puudu. EKaukonen (arutelu) 2. jaanuar 2020, kell 12:11 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://worldroots.com/brigitte/royal/alexpolenov/alexpolenov6.htm
** In Orlov on 2013-06-24 12:42:07, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Orlov on 2013-07-06 17:32:32, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:32 (EEST)


Arutelu:Friedrich Berg

Surmakuulutustes nimetatakse teda lihtsalt krahv Friedrich Bergiks. Ta oli Soome kodanik. --Improvisaator 26. august 2009, kell 09:23 (UTC)
Tema Soome kodakondsus peaks olema üldtuntud fakt (oli ka üks põhjusi, miks talle niivõrd suur osa Sangaste mõisast alles jäeti; seepärast pole minu arust päris õige teda baltisakslaseks nimetada). On öeldud sõna-sõnalt tema nekroloogis (kolmanda lõike esimene lause: Krahv Fr. Berg oli Soome kodanik). --Improvisaator 27. august 2009, kell 09:39 (UTC)

Kas Uus Eesti nekroloogis?  Andres 27. august 2009, kell 10:03 (UTC)

: Jah, see, mille ma kirjanduse alla panin. --Improvisaator 27. august 2009, kell 10:13 (UTC)

:Ega Soome kodakondsus ei tähenda, et ta baltisakslane ei ole. Selle Soome kodakonduse sai ta ilmselt siis kui tema onu ta lapsendas. Ja onu sai Soome kodakondsuse seoses talle 1856. aastal annetatud Soome krahvitiitliga.--WooteleF 27. august 2009, kell 10:09 (UTC)

:: Arvan ka nii. Andres 27. august 2009, kell 10:11 (UTC)

Ma arvan, et Krahv Friedrich Georg Magnus Berg ei ole õigem kui Krahv Friedrich Georg Magnus von Berg. Saksa keeli oli ta ju Friedrich Georg Magnus Graf Berg.--WooteleF 27. august 2009, kell 10:21 (UTC)

Saksa keeles on ta ju ka ilma von'ita, milles küsimus? Kui teda eluajal, nekroloogis ja surmakuulutuses nimetati krahv Friedrich Bergiks, võikski nii olla. Ma ei tea, kuidas teda nimetati ametlikult Soomes. Graf Berg on perekonnanimi, aga eesti keelde ümberpandult kõlab see ebamugavalt. Eesti keeles on ju näiteks kindral Laidoner või kindral Johan Laidoner, aga mitte Johan Kindral Laidoner. --Improvisaator 27. august 2009, kell 10:33 (UTC)

:Kindral ei ole ju tiitel. Ma olen nõus, et artikkel võiks selle pealkirja alla jääda aga artiklis tuleks mainida ka tema teisi nimesid. Sündides oli ta ju Friedrich Georg Magnus von Berg ning pole päris selge millist nimekuju tuleks peale krahvikssaamist kasutada. Isegi saksakeelses traditsioonis kasutatakse vahel voni koos tiitlitega.--WooteleF 27. august 2009, kell 11:02 (UTC)
Krahviseisusesse tõstmisel Bergi perekond loobus saksa eesliitest "von" - see on imelik sõnastus. Krahvitiitliga lihtsalt ei kasutata voni.--WooteleF 24. august 2011, kell 16:28 (EEST)

Sõnasta siis paremini. Andres 28. august 2011, kell 06:53 (EEST)

:Ei oska.--WooteleF 28. august 2011, kell 17:24 (EEST)

* himself, with parents:
* progeny:
* family of the wife:
88.195.126.19 27. aprill 2012, kell 14:05 (EEST)
vaimons tutar? naisetütar?--Morel (arutelu) 27. aprill 2012, kell 16:26 (EEST)
Kas tühistaks viimased muudatused? Allikaid ka pole. --Epp 27. aprill 2012, kell 22:02 (EEST)

Ma taastasin eelmise seisu. --Epp 28. aprill 2012, kell 02:21 (EEST)
Kuidas saab Bergi abikaasa õe mees olla abikaasast 44 aastat noorem? Tundub, et siin peaks üks põlvkond vahel olema. --IFrank (arutelu) 16. oktoober 2013, kell 22:21 (EEST)


Arutelu:Puri

Botaanikas on ka selle nimeline mõiste, liblikja õie ülemise, kõige suurema kroonleht tähenduses. --Sedum 26. august 2009, kell 09:29 (UTC)

Palun loo siis Puri (täpsustus), sellel võiks olla üks viidest lehele Puri (botaanika). suwa 26. august 2009, kell 09:32 (UTC)

Väide, et külgtuules ei purjetatud on kahtlane, kas on viide selle kohta? suwa 10. jaanuar 2011, kell 13:26 (EET)

Jah, seesama Antiigileksikon, see väide oli kogu aeg viidatud, kontrolli. Taivo 3. oktoober 2011, kell 17:01 (EEST)
Kas on viiteid, et mõne replikaga oleks õnnestunud purjetada soovitud kohta, kasutades ainult tagantuult? Kui ma nüüd sahtlites tuulan ja veebi lappan, siis leian huvilisele ka viited, skeemid, videod, joonised, et ka viikingte raapurjestusega alused loovisid ja pautisid. suwa 10. jaanuar 2011, kell 13:26 (EET)

Aga viikingid on hoopis teine asi. Nemad olid märksa paremad purjetajad. Taivo 3. oktoober 2011, kell 17:01 (EEST)

: vaja defineerida külgtuule kraadid, nimelt prassidel pole mõtet, kui nendega miskit ei liigutata,

: siis on mõtekas juba paigaldada peeled. Seega vajab too väida üsna täpset täpsustamist.

: suwa 4. oktoober 2011, kell 10:25 (EEST)


Arutelu:Peter Carl Fabergé

Kas see "logo" ei ole mitte kaubamärk? --Improvisaator 26. august 2009, kell 13:32 (UTC)

Aga kas see on üldse logo? Minuarust on see Keiserliku Venemaa vapp. Kaasajal on vapikilbile pandud F-täht aga artiklis toodud kilbil tundub küll olevat Püha Jüri.--WooteleF 26. august 2009, kell 16:05 (UTC)

Alajaotuses "Teosed". Kas ta pärandas need Charlesile või kuidas on? Adeliine (arutelu) 10. september 2022, kell 15:55 (EEST)


Arutelu:Nimede eestistamine

Kas tuleks teha kategooria või loend isikutest, kelle nimed eestistati? --Improvisaator 26. august 2009, kell 14:41 (UTC)

Võiks ju teha sellise lehekülje, kus on fikseeritud kõik artiklit väärivate isikute nimede eestistused. Andres 26. august 2009, kell 14:51 (UTC)

: No need, kelle kohta juba artikkel on, järelikult väärivadki artiklit. --Improvisaator 26. august 2009, kell 14:53 (UTC)

:: Arvan, et kõigi kohta, kes väärivad, artiklit veel pole. Andres 26. august 2009, kell 14:54 (UTC)

Miski kummaline, ilma viiteta väide tekstis. Hetkel on:
 Samaaegselt toimus ka kohanimede eestistamine, mis oli plaanitsetud sunduslikuna.
Küsin, kas mitte ei olnud teegemist võõrriikide võõrapäraste
nimede asendamisega nii, et ka kirjalikult võeti kasutusele
põlisnimed? Miski rakvjorri asendamine maakeelse pärisnimega
ametlikus kirjavahetuses ja kooli maateaduses on mõistuspärane.
Sunniviisiline oli ta kindlasti võõrriigi endistele ametnikele,
kes vaevalt, et oma ainuõigest kantseliidist tahtsid loobuda.
Niipalju spekulatsiooniks, kuni viited tulevad. suwa 26. august 2009, kell 15:28 (UTC)

Kohanimede eestistamiseks anti vastav määrus. Võin selle üles panna, kui keegi teine ei viitsi riiulist oma isiklikku Riigi Teatajat välja võtta. Ülejäänud taarausulise demagoogia jätan tähele panemata. --Improvisaator 27. august 2009, kell 09:52 (UTC)

: Noh, pane siis üles. Andres 27. august 2009, kell 10:07 (UTC)

RT 1938, 87, 777.
§ 1. Koha- ja kinnistusüksuste nimede korraldamisel loetakse eestipäraseiks koha- ja kinnistusüksuste nimed:
1) milleks on selgelt eestikeelsed ning eestipärase foneetikaga ja kohanime käändes esinevad tüvi- või liitsõnad;
2) mis on tuletatud käändsõna- või kohanimeliidetega ning on eestipärase foneetikaga;
3) mis küll midagi ei tähenda, kuid oma häälikkombinatsioonilt on eestiilmelised;
4) milleks on eestipärased nimed või liitmoodustised, mille üheks osiseks on eestipärane nimi või mis koosnevad mitmest eestipärasest nimest;
5) milleks on eestipärased välismaised kohanimed või rahvusenimed.
§ 2. Võõrapäraseiks loetakse koha- ja kinnistusüksuste nimed:
1) mis on selgelt võõrkeelsed või milleks on rahvusvahelised võõrsõnad;
2) mis on tuletatud võõrkeelsete liidetega või mis koosnevad eesti- ja võõrkeelseist sõnadest;
3) mis küll midagi ei tähenda, kuid oma häälikkombinatsioonilt on võõrapärase ilmega või ilmselt võõra algupäraga;
4) mis on foneetiliselt võõrapärased;
5) milleks on võõrapärased nimed või mis koosnevad eestikeelsest sõnast ja võõrnimest;
6) milleks on võõrapärased välismaised kohanimed või rahvusenimed.
§ 3. Labast tähendust omavaiks või halvakõlalisiks loetakse koha- ja kinnistusüksuste nimed:
1) milleks on sõimusõnad, halvakspandavate elukutsete nimetused või halba omadust tähendavad sõnad;
2) milleks on otseselt halva tähendusega või keelepruugis halva tähenduse saanud tarbeasjade, esemete, loomade ja kehaosade nimetused;
3) mis on pilkelise või koomilise varjundiga.
...
Jne. --Improvisaator 31. august 2009, kell 09:01 (UTC)
Ma ei tea, kas viimane muudatus on õige. Artikkel käib varasema aja kohta. --Numbriga kärumees 29. detsember 2011, kell 14:56 (EET)

Pöörasin tagasi. Andres 29. detsember 2011, kell 14:57 (EET)
Minu meelest ka Max Kaur tuleks sellest nimekirjast välja võtta. Tänapäeva eestistamised peaksid olema eraldi. Andres 30. detsember 2011, kell 12:44 (EET)

Aga kus rääkida tänapäeva ja üldse nimede eestistamisest kui üldmõistest? Adeliine 12. veebruar 2013, kell 09:30 (EET)
Omapärasel kombel sai endale eesnime Tartu ülikooli etnograafiaprofessor G. Ränga hiljuti sündinud poeg. Professor oli pojale valinud nimeks Osmo. Seda  nime aga perekonnaseisuametis ei lubatud, kuna see polevat eesnimi, sest seda ei leiduvat meie ametlikuks saanud eesnimede nimestikus. Soovitati võtta Osmu, mis olevat eestiline. Professor pahandus sellest ja tahtis siis poissi ristida Kristjaniks, missugune nimi olevat rahvusvaheline. Ka seda ei lubatud – olevat võõras. Siis professor jättis Kristjanil ära esitähe ja palus nüüd nimeks registreerida Ristjan. See leitigi olevat eestiline ja registreeriti. Anno. Märkmeid Tartust. Rahvaleht, 9. veebruar 1940, nr. 34, lk. 5. --IFrank (arutelu) 22. detsember 2013, kell 02:06 (EET)
Ideaalis oleksid loendis kõik eestistatud nimedega isikute elulood. Vahest tuleks loend teha tabeliks, mida saaks sorteerida ka endiste nimede järgi, aga ei oska, liiga töömahukas. --IFrank (arutelu) 12. jaanuar 2014, kell 03:57 (EET)
----
Nimekirja täienemisele pole lõppu näha – ehk oleks mõtekas eraldi artikkel või loend teha ja siia vaid mõned näited mõne tuntuma isiku kohta jätta. --Vihelik (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 00:23 (EET)

Ei vaidle vastu, aga kuni eraldi artiklit ei ole, on ehk praegunegi abiks (vahest oleks parem uute ja vanade nimede järgi järjestatav tabel, aga ma ei oska seda teha). Mis oleks tuntuse piir väikese nimestiku jaoks? --IFrank (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 00:35 (EET)

Koha- ja kinnistusüksuste nimede korraldamise määrus.

V-o tuleks teha ka artikkel eestistamine. Ruwikis räägib praegusest nimede teemast artikkel :ru:Кампания по эстонизации имён и фамилий (1920—1940)--Bioneer1 (arutelu) 20. juuni 2014, kell 13:34 (EEST)
----
Endiselt on loendis segiläbi kampaania ajal ja hiljem (võib-olla ka varem?) vahetatud nimed. Mõistlik oleks jätta siia (kui üldse) kampaania korras muudetud ning tõsta tervikleond koos nimemuutmisaastaga eraldi, kus seda võiks siis ka täiendada. Sealjuures peaks siis rõhutama, et alati ei ole selge, kas nimevahetuse motiiv on rahvuslik, poliitiline või kriminaalne.
----
"Max Kaur" on minu meelest problemaatiline. Kas siis "Max" on eestipärane nimi? Andres (arutelu) 24. mai 2016, kell 23:48 (EEST)

Olen selle poolt, et siinsesse artiklisse jääksid alles üksnes sõjaeelsed eestistatud nimed. Hilisematega nimemuutmistega peaks tegelema kuskil eraldi, nt nimeseadust selgitades. Muide, suht hiljaaegu on muudetud ka vastupidi, nt Vilba>Wilbach. Ssgreporter (arutelu) 25. mai 2016, kell 00:35 (EEST)

Kas nimede eestistamiseks saab ikka pidada seda, kui eestikeelne halvakõlaline nimi vahetatakse ilusama eestikeelse nime vastu? Minu arvates ei saa seda eestistamiseks nimetada. Eestistamiseks võiks ikkagi nimetada võõrapäraste ees- ja/või perekonnanimede muutmist eestipäraseks. Metzziga (arutelu) 7. veebruar 2021, kell 15:34 (EET)

Minu meelest seda ei peetagi eestistamiseks. Kui jutt käib siinsamas ülal esitatud seadusetekstist, siis labased jms nimed on eraldi paragrahvis eesti- ja võõrapäraste nimede kirjeldamisest. --Minnekon (arutelu) 7. veebruar 2021, kell 16:01 (EET)
Pidasin eeskätt silmas, et artiklis on "Eestistatud nimesid" all välja toodud näiteks Kits, uue nimega Kivisalu ning Kops, uue nimega Koitmets. Ja isiklikult olen näinud Vikipeedias küll korduvalt, et mõne kahtlase väärtusega, aga eestipärase nime muutmist 1930.-ndatel aastatel on nimetatud eestistamiseks. Sellest ka küsimus. Saan siis aru, et selline käsitlus on ekslik ja peale sattudes võib eestistamise julgelt asendada sellistes artiklites mõistega "muutis nime" ning siit artiklist ja eestistamise loenditest igasugu kitsed ja sokud välja visata? Metzziga (arutelu) 7. veebruar 2021, kell 16:20 (EET)

Ilmselt on need tõesti ekslikult sinna nimekirja sattunud. Artiklis puudub ka viide, kust need nimed võetud on. Kui artikli lõpus lingitud onomastika andmebaasist, siis seal on eestistatud nimed läbisegi muude nimemuutmistega. --Minnekon (arutelu) 7. veebruar 2021, kell 17:24 (EET)
Vaatan täna-homme eestistatud nimede loendid üle. Heitsin pilgu peale ja seal on sees ka eestikeelsete nimede muutmisi (Ahv, Raisk jne). Mõistlik on jätta sinna ainult võõrnimede muutmised. Metzziga (arutelu) 7. veebruar 2021, kell 17:29 (EET)
Küsin lihtsalt, et kui kõigilt Eesti ajal muudetud ebaväärikatelt perekonnanimedelt kategooriad ära võtta, kust siis suvaline lugeja nad ühest kohast üles leiab?
Võib-olla tasuks luua siis mingi kategooria "endised perekonnanimed" vms. Enamus neid nõmedamaid ju enam kasutusel ei ole. Ülejäänute puhul - Hunt, Jänes jne ei ole vast mingit kategooriat vaja - need on levinud perekonnanimed ja iga täie aruga inimene saab aru, et nendest, olgu siis põhjuseks abiellumine, asjaolu, et nimi ei meeldi või midagi kolmandat, on ka loobutud. Igatahes kategooriasse "Eestistamisel muudetud perekonnanimed" neid kindlasti jätta ei tohiks, sest juhul kui keegi (hüpoteetiline näide) näiteks Sitt asemel Sikk perekonnanimeks võtab, ei ole tegu ju kuskilt otsast eestistamisega, vaid lihtsalt ebameeldiva nime väljavahetamisega. Kõikidest perekonnanimedest, mida muudetud on, ei anna nagunii registrit luua, sest siis tuleks sinna kanda vast kõik perekonnanimed, mis on või on olnud Eestis kasutusel (nimed vahetuvad ju tihti ka kasvõi abielludes). Metzziga (arutelu) 3. mai 2022, kell 17:01 (EEST)
Nimede eestistamine oli ajaliselt ja ruumiliselt enam-vähem täpselt piiratud terviklik protsess ja seda nimetatigi eestistamiseks. Näiteks Nimede-eestistamise Toimkonna 1929. a. aruandes on öeldud: "Nimede-eestistamise Talituse kaudu on 22 perekonnanime muudetud 1929. a. Suur osa neist on võõrapärased, aga on ka inetuid eestikeelseid (Tutso, Luhakooder jne.)." See on kaasaegne autoriteetne seisukoht. Nimede eestistamine on väljakujunenud nimi ja siia alla võisid kuuluda ka veidrad nimed, nagu nad kuulusid Eesti ajal. Kõik perekonnanime muutmise palved ja otsused avaldati vahet tegemata Riigi Teataja Lisas. Kui nüüd koolinoored hakkavad endaleiutatud piirangute alusel osasid nimemuutmisi välja viskama, ja veel ilma uusi kategooriaid lisamata, siis see lihtsalt lamestab ja vaesestab tänapäeva arusaamist kogu selle suure kampaania kohta. Sellise loogika järgi eestistatud perekonnanimed, mis määrati mõnele varem "eestipärast" nime kandnud isikule, ei olegi eestistatud nimed ja pudenevad sõelast läbi. Selle loogika alusel polekski vaja perekonnanimede artikleid teha, kuna abiellumine on eelkirjutaja arvates ka perekonnanime eestistamine.

Palun arenda funktsionaalset lugemisoskust!

1.) "Eestistama" tähendab ÕSi järgi "eestiliseks, eestipäraseks" muutma. Kuidas peaks välja nägema eestipärase nime eestipäraseks muutmine?

2.) Näiteks Nimede-eestistamise Toimkonna 1929. a. aruandes on öeldud: "Nimede-eestistamise Talituse kaudu on 22 perekonnanime muudetud 1929. a. Muudetud - mitte eestistatud. On selge, et kuna inetuid nimesid just metsikutes kogustes ei olnud, ei hakatud nende muutmise tarbeks ka mingit eraldi toimkonda looma, vaid kui parajasti nimede eestistamine käis, vahetati selle käigus välja ka kohatud nimed. Aga asjaolu, et neid nimesid aitas välja vahetada Nimede-eestistamise Talitus, ei näita veel, et kohatu eestipärase nime vahetamine on eestistamine. (Anonüümse IP loogika järgi on eeldan et juhul, kui tuletõrje puu otsast kassi alla toob, tegu tulekahjuga?) Igatahes ei ole ma kohanud kusagil väljaspool Vikipeediat, et eestikeelse nime teise eestikeelse vastu vahetamist (ka juhul kui nimevahetuse aeg eestistamise kampaaniaga kokku langes või seda Nimede-eestistamise Talituse kaudu vahetati) eestistamiseks nimetataks. Ja kui keegi ka nimetab, on see keeleliselt ebakorrektne.

3.) Ei puutu otseselt teemasse, aga koolinoor pole ma juba enam mitu aastat. Päris kahju tegelikult - noorus on ilus aeg.

4.) Põhimõtteliselt võib mingi kategooria "Muud Nimede-eestistamise Talituse kaudu muudetud nimed" vms olemas olla, pole vastu. Küll aga ei tohiks taolisi nimesid, kui nad olid eestipärased, eestistatud nimedeks lugeda, sest see on keeleliselt vale. Metzziga (arutelu) 8. mai 2022, kell 08:23 (EEST)

:Ma pole teemaga piisavalt kursis, et välistada võimalus, et nimede eestistamise mõiste alla tõepoolest miskipärast ka juba eestipäraste nimede muutmine loetakse, aga seda peaks tõendama paremate allikatega, kus selgelt nii öeldakse. Hetkel paistab, et ei saa rohkemat öelda, kui et eestistamise kampaania ajal ja eestistamiseks loodud asutustes tegeleti ka nö koledate nimede muutmisega. --Minnekon (arutelu) 8. mai 2022, kell 14:11 (EEST)


Kas ülendatute kohta tuleks teha loend või kategooria? --Improvisaator 26. august 2009, kell 14:41 (UTC)

Loendi võib panna siiasamasse. Andres 26. august 2009, kell 14:52 (UTC)

: See tuleb pikk ja valmiskujul pole kusagilt võtta. Ma ei ole kindel ka selle ülenduse kehtivuses. Rohkem on see iseendale teadmiseks mõeldud. --Improvisaator 26. august 2009, kell 14:54 (UTC)

* Evald Ein, kolonelleitnant, suri 20. veebruaril 1986
* Paul Hinno VR I/3, kolonelleitnant, suri 5. septembril 1981
* Karla Liivola, kolonelleitnant, suri 26. veebruaril 1982
* August Tomander, kolonelleitnant, suri 29. juunil 1985
* Johannes Arro, major, suri 18. märtsil 1979
* Aleksander Derrik, major, suri 14. oktoobril 1981
* Bernhard Haltrik, major, suri 13. augustil 1982
* Aleksander Ilves (1900–1987), major, suri 23. novembril 1987
* Aleksander Jürgen, major, suri 4. jaanuaril 1981
* August Kala, major, suri 11. märtsil 1985
* Jaak Kuuse, major, suri 26. septembril 1981
* Paul Lanno, major, suri 2. jaanuaril 1981
* Jaagup Leeman VR II/3, major, suri 9. aprillil 1986
* Edmund Püss, major, suri 11. detsembril 1979
* Nikolai Valge VR II/3, kaptenmajor, suri 31. mail 1985
* Arnold Hinnom VR I/2, kapten, suri 9. oktoobril 1989
* Herbert Hold VR I/2, kapten, suri 22. veebruaril 1981
* Julius Kannelaud VR I/3, kapten, suri 19. novembril 1980
* Johan Kase, kapten, suri 22. veebruaril 1994
* Ernst Kull (sõjaväelane), kapten, suri 14. märtsil 1985
* Ludvig Saar, kapten, suri 2. oktoobril 1980
* Artur Kase, leitnant, suri 28. novembril 1988
* Tõnis Kint, leitnant, suri 5. jaanuaril 1991
* August Koern VR II/3, leitnant, suri 11. jaanuaril 1989
* Hans Ainson, nooremleitnant, suri 3. juunil 1980
* Oskar Angelus VR I/3, lipnik, suri 3. novembril 1979
* Theodor Luts, lipnik, suri 24. septembril 1980
* Karl Hunt VR II/3, kapral, suri 2. detsembril 1984
* Aleksander Elango, reamees (?), suri 17. märtsil 2004
* Ants Ilus (Vabadussõja veteran), reamees (?), suri 3. veebruaril 2006
* Karl Jaanus VR II/3, reamees, suri 6. oktoobril 2000
* Jaak Kitsing VR II/3, nooremveebel, suri 5. juulil 1981
* Voldemar Kurs VR II/3, reamees, suri 28. veebruaril 1988
* Aleksander Pajur VR II/3, reamees, suri 15. septembril 1986
* August Pruuel, reamees (?), suri 21. jaanuaril 2004
* Aarno Pärna, reamees (?), suri 15. detsembril 2004
* Villem Sõelsepp, reamees (?), suri 1999
* Johannes Tark, reamees (?), suri 26. detsembril 2004
* Voldemar Tilk, reamees (?), suri 26. mail 2002
* Anna Vares VR II/3, reamees, suri 26. juulil 1987
=== Mulle teadmata auastmega sõjaväelased ja muud segased juhtumid ===
* Avdy Andresson, suri 27. augustil 1990 (oli ülendatud Tõnis Kindi poolt 1974 koloneliks (?)
* Ernst Hansar, suri 27. veebruaril 1979
* Ernst Idla, suri 5. detsembril 1980
* Elmar Kirotar VR II/3, suri 17. septembril 1985
* Arnold Matteus, suri 2. novembril 1986
* Valter Metti, suri 19. aprillil 1989
* Aarno Pärna, suri 15. detsembril 2004
* Heinrich Riikoja, suri 31. oktoobril 1988
* Hugo Sturm VR II/3, suri 24. detsembril 1979
* Johannes Tark, suri 26. detsembril 2004
Ülendatavate hulgast on välja jäänud ohvitseri asetäitjad. Käskkirja vorm ei vasta tõenäoliselt 1938. aasta Ohvitseride teenistuskäigu seadlusele. --Improvisaator 1. september 2009, kell 11:48 (UTC)
=== Loendist puudu ===
**Ma ei hakka praegu uurima, kas sul on ka mingi süsteem siin, nähtavasti tuleks loetellu lisada ka Nikolai Valge. --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 22:37 (UTC).
**Ilmselt ka VR I/3 Oskar Angelus.
**Ja veel üks: Karla Liivola.
*Leitnant Erich Haas, major Julius Edor: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.4   |    juuli 1979   |   lk 4.
*Edvin Reinvald, Joosep Pruun, Villem Raid. Muide samas lehenumbris on ka üks pisike nupuke sellest Tõnis Kint'i ülendamisest, nimelt nimetab Kint Reinvaldi mitte majoriks vaid kapteniks:Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.5   |    september 1979   |   lk 7, vasakul.
*Endrik Tamm (all vasakul): Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.5   |    september 1979   |   lk 8
*Johannes Ostrat.
*Juhan Pallop, Konstantin Kurrik. Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.2   |    märts 1980   |   lk 5
*Major Ernst Tiivel, kapten Aleksander Veelmaa (Wehlmann)Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.2   |    märts 1980   |   lk 6
*Kolonel Nigul Ermaste, major Erich Kõiv.
*leitnant Johannes Taras
* Jaan Matson, Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.4   |    juuli 1980   |   lk 5
**Major Jaagup Leeman
*Kapten August Tiru
*Albert Leesment (Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.5   |    september 1980   |   lk 10 )
*Helmut Weiss (Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.6   |    november 1980   |   lk 9 )
**Theodor Luts
**Ernst Idla, paremal: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.1   |    jaanuar 1981   |   lk 6
**Paul Lanno
*--kanakukk 26. oktoober 2009, kell 01:01 (UTC).
Auastmete jäjekorras ülevalt alla, sama auastmega mehed tähestiku järjekorras, lõpus need, kelle auastet ei tea. Tänan lisanduste eest. --Improvisaator 26. oktoober 2009, kell 09:44 (UTC)
=== Nimekirjast veel ===
Siin (keskel) märgitakse, et R. Piirvee koostab nimekirja Vabadussõja veteranidest: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.2   |    märts 1980   |   lk 7. --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 00:54 (UTC).

1978. aastal oli elus veel üks Vabadussõjas osalenud kindralmajor
*Richard Tomberg, suri 25. mail 1982
...ja kolm koloneli, kes ei kuulu selle ülendamise alla:
*Nigul Ermaste, suri 10. märtsil 1981
*Elias Kasak, suri 17. märtsil 1985
*Gustav Knorring, suri 17. detsembril 1989
Kolonelleitnant
*Evald Ein, suri 20. veebruaril 1986
*Paul Hinno VR I/3, suri 5. septembril 1981
*Arnold Hinnom VR I/2, suri 9. oktoobril 1989 (kolonel?)
*Karla Liivola, suri 26. veebruaril 1982
*Alfred Luts, suri 6. augustil 1991
*Aado Lüüs, suri 16. veebruaril 1980
*Kurt Mollin, suri 19. juulil 1983
*Johann Ostrat VR I/3, suri 11. jaanuaril 1979
*Arnold Sinka, suri 17. detsembril 1986
*August Tomander, suri 29. juunil 1985
*Aleksander Varvas, suri 24. detsembril 1985
Kaptenleitnant
*Otto Kivima, suri 26. juulil 1979
*Johannes Plaks VR I/3, suri 23. augustil 1984
*Joosep Pruun, suri 1. oktoobril 1979
Major
*Johannes Arro, suri 18. märtsil 1979.
*Aleksander Derrik, suri 14. oktoobril 1981.
*Bernhard Haltrik, suri 13. augustil 1982
*Aleksander Ilves, suri 23. novembril 1987
*Aleksander Jürgen, suri 4. jaanuaril 1981
*August Kala, suri 11. märtsil 1985
*Jaak Kuuse, suri 26. septembril 1981
*Paul Lanno, suri 2. jaanuaril 1981
*Jaagup Leeman, suri 9. aprillil 1986
*Artur Leis, suri 4. detsembril 1979
*Joosep Lääne, suri 3. veebruaril 1991
*Mihkel Martsoo, suri 31. augustil 1989 Uppsalas
*Kurt Matson, suri 26. augustil 1986
*Rudolf Moorma, suri 23. juulil 1984
*Ferdinand Mänd, suri 5. märtsil 1987
*Edmund Püss, suri 11. detsembril 1979
*Konrad Sillard, suri 11. augustil 1986
*Hengo Tulnola, suri 17. jaanuaril 1986
*Johannes Uuskam, suri 14. detsembril 1982
*Harald Viirsalu, suri 13. juunil 1982
Major med.
*Robert Tuisk, suri 1. oktoobril 1982
Kaptenmajor
*Albert Lukas VR II/3, suri 25. aprillil 1980
*Gustav Sääsk, suri 6. märtsil 1980
Kapten
*Julius Kannelaud, suri 19. november 1980
*Johan Kase, suri 22. veebruaril 1994
*Ernst Kull, suri 14. märtsil 1985
*Arthur Nolk, suri 26. augustil 1986
*Oskar Puusep, suri 22. augustil 1980
*Villem Raid, suri 8. augustil 1979
*Edvin Reinvaldt VR II/3, suri 3. oktoobril 1979
*Hartvig Reinvalla, suri 27. mail 1991
*Ludvig Saar, suri 2. oktoobril 1980
Kapten med.
*Herbert Hold VR I/2, suri 22. veebruaril 1981
*Leonhard Mardna, suri 24. juunil 1982
Kapten admin.
*August Tiru, suri 9. augustil 1980 (sõjaväeametnik?)
Vanemleitnant
*Villem Karineem VR II/3, suri 24. detsembril 1982
Leitnant
*Erich Haas, suri 11. oktoobril 1994
*Artur Kase, suri 28. novembril 1988
*Tõnis Kint, suri 5. jaanuaril 1991
*Richard Kleis, suri 18. juunil 1982
*August Koern, suri 11. jaanuaril 1989
*Ivar Reinvald VR II/3, suri 14. aprillil 1982
*Leonhard Vahter, suri 12. veebruaril 1983
Nooremleitnant
*Hans Ainson, suri 3. juunil 1980.
*Rudolf Nogur, suri 13. aprillil 1980
*Karl Norak, suri 22. juulil 1989
*Ernst Nurm, suri 25. oktoobril 1983
*Jakob Ojamäe, suri 15. augustil 1983
Nooremleitnant med.
*Paul Arras VR II/3, suri 11. detsembril 1980
*August Erikson, suri 23. jaanuaril 1992
Lipnik
*Oskar Angelus VR I/3, suri 3. novembril 1979
*Harald Illisson, suri 22. juulil 1979
*Leonhard Kaasik, suri 2. novembril 1979 (leitnant?)
*Valter Kruuse, suri 12. veebruaril 1981
*Anton Lensmann, suri 1. mail 1983
*Theodor Luts, suri 24. septembril 1980
*Paul Müür VR II/3, suri 17. oktoobril 1983
*Eduard Okas, suri 29. juunil 1988
*Johannes Ostrat, suri 18. detsembril 1979
*Ilmar Raamot, suri 2. detsembril 1991
*Vidrik Saluste, suri 22. mail 1982
*Nikolai Semjonov, suri 24. jaanuaril 1982
*Albert Tattar, suri 21. detsembril 1989
Ohvitseri asetäitja
*Johan Pill, suri 28. septembril 1981
Reamees
*Hugo Mölder, suri 15. detsembril 1983 (enne kapten)
?Auaste
*Elmar Kirotar VI ?/?, suri 17. septembril 1985 (leitnant?)
*Alfred Truu VR II/3, suri 28. septembril 1984
Alamkapten
*August Nieländer, suri 30. jaanuaril 1986
Ohvitseri asetäitja
*Peeter Kass, suri 26. mail 1989 (kas Vabadussõja-aegne?)
---
*Bernhard Ingel, suri 7. aprillil 1983 Rootsis
*Karl Hunt, suri 2. detsembril 1984 Viiratsi külanõukogus
*Jaan Murde, suri 3. augustil 1980 Haaslava külanõukogus
*Leonhard Voltri, suri 25. detsembril 1978 Kehtnas.
*Enn Terasmäe, suri 17. augustil 1990 Frankfordis Ontario osariigis Kanadas.
--Numbriga kärumees 29. detsember 2011, kell 16:01 (EET)

Kas kirjavahemärgistus on nii nagu originaalis? Miks on tekst katkendlik, tühjade ridadega? 2001:7D0:87FF:6480:1035:8CEE:2F49:9E19 11. november 2016, kell 16:26 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Vabadussõja veteranide ülendamine 28. novembril 1978


Arutelu:Animalism

Sõnastus on raskestimõistetav. Adeliine 26. august 2009, kell 18:25 (UTC)

Ei ole peaaegu üldse mõistetav. Pealegi jääb mulje, et tegu on kahe mõistega. Andres 26. august 2009, kell 19:09 (UTC)

:Vaidlustan selle, et animalism on ideoloogia, ja vaidlustan selle, et "Loomade farmis" on kujutatud loomadele iseloomulikku käitumisviisi. Taivo 27. august 2009, kell 10:59 (UTC)
Näiteks on animalism kujutuslik ideoloogia George Orwelli teoses "Loomade farm".

Võtsin selle lause välja. Andres 27. august 2009, kell 11:34 (UTC)

Kes seda mõistepundart tahab lahata, siis hea eestikeelne allikas "Üldine usundilugu: religiooniteaduse põhimõisted" annab "animalismile" kaks tähendust: 1) totemismi sünonüüm; 2) traditsionaalkultuuride puhul kõigi loomadega seotud uskumuste koondnimetus --Bioneer1 (arutelu) 6. november 2013, kell 17:36 (EET)


Arutelu:Andri Ollema

Kas sünniajale ja -kohale on tingimata autoriteetset allikat vaja? ᛞᛃᚱᛖᛁᚳᚺᛋᚠᚢᚺᚱᛖᚱ 26. august 2009, kell 20:42 (UTC)

Ei ole vaja. Siis, kui on tekkinud mingi põhjendatud kahtlus, et esitatud andmed on valed, aga praegu seda kahtlust ei ole. Taivo 26. august 2009, kell 21:26 (UTC)

On küll tarvis. Praegu on kahtlus, et avalikku allikat ei olegi. Andres 27. august 2009, kell 09:19 (UTC)

Mis on põhjendatud kahtlus? Asi pole mitte kahtluses, vaid selles, et kõik andmed peavad olema avalike allikatega tõendatavad, isegi kui viiteid parajasti pole. Andres 27. august 2009, kell 09:22 (UTC)

:Mind huvitab, miks sa teistel inimestel ei nõua sünniajale viidet, aga sellele nõuad? Taivo 2. november 2009, kell 22:03 (UTC)

:: Sünnikohale viidet pole. Nõuan viidet sellepärast, et kahtlen avaliku allika olemasolus. Andres 2. november 2009, kell 22:27 (UTC)
Mulle torkas silma, et Ollema on 20. Eesti relvagrenaderide diviisi veteranide ühenduse liige. See väide on kahtlane, sest mitte keegi, kes on sündinud pärast 1940. aastat, ei või olla SS-diviisi veteran. Selles valguses võib tõesti vaja olla sünniaega viidata; usutavam on, et Ollema on üle 80-aastane ja võib-olla praeguseks surnud. Taivo 2. november 2009, kell 22:03 (UTC)

Ma arvan, et see asi läheb hoopis sellesse kapsaaeda, et vikipedistid märgivad siselinke valesti (siin ei tuleks linkida mitte 20. Relva-SSi diviisi, vaid veteranide ühendust ennast). Teiseks Ollema ei ole kohe kindlasti üle 80. Kolmandaks, võib ju ühenduse liige olla see inimene, kes organisatsiooni mingil määral juhib (nende näol, kellele see organisatsioon suunatud on, on ju tegemist väärikas eas olevate meestega ja ma kujutan ette, et jurist, sekretär vmt ametikohad seal ei pea tingimata mingi sõja veteranid olema). P.s. ma ei ole selle organisatsiooniga kuidagi seotud, seega andestage, kui kägu ajasin, aga lihtsalt minu loogiline arutlus.. --kanakukk 2. november 2009, kell 22:21 (UTC).

Praegu loen oma teksti ja ma ausalt öeldes ei kujuta ette, et kas keegi sellest aru ka sai.. lauseehitus on ikka kole vildakas. --kanakukk 4. november 2009, kell 16:23 (UTC).

Klubi Wiking-Narva juhatusse kuulumine on välja võetud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. oktoober 2011, kell 23:17 (EEST)

20. Eesti Relvagrenaderide Diviisi Veteranide Ühenduse (20.ERDVÜ) juhatuse otsus, mis võeti vastu Tallinnas 11. oktoobril 2011. aastal:
Alates 12.10.2011 on Andri Ollema välja arvatud 20.ERDVÜ liikmete nimekirjast vastavalt 20.ERDVÜ põhikirja punktile 17.

Tuleb siis mainida, et on välja arvatud. Andres (arutelu) 14. juuli 2012, kell 16:15 (EEST)


Arutelu:Puhja vald (1939)

* Puhja meierieihoone hävis tules. Päevaleht, 3. aprill 1939, nr. 93, lk. 2.
* Kindral G. Jonson talupidajaks. Lääne Elu, 5. aprill 1939, nr. 40, lk. 5.


Arutelu:Gustav Jonson

1939. aastal oli ta Ratsarügemendi 3. eskadroni šeff. --Improvisaator 27. august 2009, kell 11:38 (UTC)
okupatsioon.ee andmeil (mh kaadriohvitseride nimekirjas) on ta surmakuupäev 15. november 1942. Amherst99 20. jaanuar 2010, kell 16:25 (UTC)

Riigivanema käsunduskindral G. Jonson valiti hiljuti Narva kalevi manufaktuuri peakoosoleku poolt sama ettevõtte poolt [!] juhatusliikmeks. Ühtlasi on kindral G. Jonson edasi oma senisel teenistuskohal. Üldse on Narva kalevivabrikul direktoreid kuus, neist osa eesotsas peadirektor Peltzeriga Narvas ja osa eesotsas peadirektori abi V. Menninguga Tallinnas.
Vaba Maa, 18. veebruar 1935, nr. 42, lk. 5. --Kontra 5. veebruar 2010, kell 09:52 (UTC)

Jällegi, see info käib artiklis.--WooteleF 5. veebruar 2010, kell 10:00 (UTC)

:Ma ei tea praegu isegi selle ettevõtte täpset nimetust. --Kontra 5. veebruar 2010, kell 10:33 (UTC)

::See pole kõige olulisem. Võib olla ju Narva kalevimanufaktuur nagu selles ajaleheartiklis. Silmas peetakse ju niikuinii Kreenholmi Manufaktuuri.--WooteleF 5. veebruar 2010, kell 10:41 (UTC)
----
Tundub, et MUIS-i litsents Commonsis kasutamiseks ei sobi. Andres (arutelu) 16. juuli 2016, kell 23:21 (EEST)
"Kindral Janson..." See pilt on tehtud Tõnissoni 70. sünnipäeval 1938. aastal, kui Jonson andis talle üle Valgetähe I klassi teenetemärgi (karp Tõnissoni käes).

Kindral G. Jonson Narva kalevivabriku direktoriks


Arutelu:Kadriorg

Kas Kadrioru kui Tallinna asumi kohta tuleb kirjutada siia, või teeme eraldi artikli? --Mmh 27. august 2009, kell 17:45 (UTC)

Praegu pole eraldi artiklit ette nähtud, aga peaks vist tegema, sest erinevalt "piirkonnast" on asumil kindlad piirid. Andres 27. august 2009, kell 18:40 (UTC)

:Küsin sellepärast, et tahaksin mõnedest Kadrioru puumajade piltidest lahti saada, ja mõtlen, kas nendega siia, või kas uus lehekülg just asumi jaoks rajada. --Mmh 27. august 2009, kell 19:06 (UTC)
Välja võetud: Lossi juurde rajati lossi ehitajatele ja teenijaskonnale Slobodaa pargist edela poole oja äärde. Seal asusid majad kahes reas koos juurviljaaedadega. Pargiväravate juures lõunas (tänapäeva Weizenbergi tänava kohal) asus nn vahimaja, põhjas aga puhkemaja. Lossi majandushooned (köök, aidad ja jääkelder) asusid lõunas, teisel pool tänapäeva Weizenbergi tänavat. Lossi tallid asusid kunagise Noortepargi alumise sissepääsu lähedal, sepikoda (tänapäevaks hävinenud) asus vahimaja taga.. Taivo 29. august 2011, kell 15:31 (EEST)
----
"Kadriorg on piirkond Tallinnas" Piirkond? asum ikka? 90.191.119.98 15. veebruar 2014, kell 16:29 (EET)

Tere!
Sellel artiklil on väga palju viiteid puudu! Kas oleks võimalik siia lisada viiteid, praegu ei tule üldse välja, kust on kogu informatsioon võetud.
Tänud.


Arutelu:Aleksander Laak

Kas ta on süüdi mõistetud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. august 2009, kell 21:18 (UTC)
Aleksander Laagi üle pole ENSV-s tagaselja kohut mõistetud. Ilmselt ehk siiski oleks, kui ta poleks varem Kanadas surnud. Kohut mõisteti nii avalikult (Gerretz, Viik, Jüriste jt.) kui tagaselja (Mere, Viks, Linnas) siiski teiste sõjakurjategijate üle. A. Laak nende hulka ei kuulunud ning Vikipedia sellekohane viide on eksitav.

Sõjakurjategijaks tunnistas ta Jakobsoni komisjon:  [http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/kuritegude-taga-olid-saksa-okupandid?id=1464303]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 11. november 2017, kell 15:09 (EET)

Kes/mis on "päriselu "Tõpraste""? --Minnekon (arutelu) 3. mai 2019, kell 23:31 (EEST)

: Vihje filmile "Vääritud tõprad". Velirand (arutelu) 4. mai 2019, kell 00:27 (EEST)

::Tõstan kogu peatüki siia, kuni leiab kinnitust, et tapmissüüdistused pärinevad autoriteetsest allikast. Ühtlasi tuleks siis vihjete asemel ka selgem sõnastus anda. --Minnekon (arutelu) 4. mai 2019, kell 10:29 (EEST)

Morris Beckman kirjutab "The Jewish Brigade" raamatus ka päriselu "Tõpraste" arvatavast viimasest ohvrist, Jägala koonduslaagri komandandist Aleksander Laakist.
1960. aasta paiku Winnipegis leidis Laagi kinost koju saabunud abikaasa oma mehe ülespooduna garaažist. Väidetavalt viis Laagi enesetapuni kättemaksurühma liige Arnie Berg, kelle oli 1942. aastal värvanud FBI. Berg olevat ähvardanud tappa nii Laagi kui ka tema naise, kui too lõpuks koju jõuab. Mitmetes allikates peetakse Laagi surma tõepoolest enesetapuks, kuid politseidokumentides seisab, et tegemist oli mõrvaga.


Arutelu:Viki küla

Mis mõtet on panna "Salumäe 1992" asemele "Salumäe 1992" või "" ? Nüüd ju häirib rohkem. Andres 28. august 2009, kell 14:14 (UTC)

Ega süntaks ei peagi ise lihtsamaks minema vaid viited ühele ja samale allikale peaks olema koondatud. Ivo 28. august 2009, kell 14:48 (UTC)

: Ma ei saa tegelikult aru, milleks seda vaja on; noh, viidete osa läheb natuke lühemaks, aga seda ju keegi ei pea lugema, erinevalt tekstist redigeerimiskastist. Üldjuhul lähevad viited tõesti lühemaks, aga praegu ei lähe. Andres 28. august 2009, kell 15:18 (UTC)

::Mulle igatahes meeldib, et viited ühele ja samale allikale on üheskoos. Artikli peale lisandus 10 tähemärki, mis ei ole palju.--WooteleF 28. august 2009, kell 15:26 (UTC)

:::: Miks Sulle see meeldib? Andres 28. august 2009, kell 17:06 (UTC)

::: Tähemärke palju ei lisandunud, aga tekst läks märgatavalt kirjumaks. Mallid oleksid ka selle poolest paremad, et nad poleks nii kirjud. Andres 28. august 2009, kell 15:32 (UTC)

::::Mina leian küll, et mall oleks veel kirjum. Kui siin on pikkus oluline (antud olukord on pigem erand ja reeglina selline kirjutusviis võimaldab oluliselt tähemärke kokku hoida) siis annab ju lihtsalt kirjutada näiteks name="Sal" vms. Ivo 28. august 2009, kell 15:39 (UTC)

::::: Kuidas nii? Malli puhul poleks ju võrdusmärke ja suurem-väiksem-märke, mida tavalises tekstis ei esine. Ja "Sal" on mingi salakeel; tavaline viitamine oleks parem. Veel parem oleks  alaviited üldse ära jätta ning jätta ainult autori nime ja aastaarvu nagu trükitud tekstides. Andres 28. august 2009, kell 16:11 (UTC)

::::::See on vaid sinu arvamus asjast. Minu arust on just praegune viitamine parem.--WooteleF 28. august 2009, kell 16:15 (UTC)

::::::::Pole mingit vahet, mida sinna jutumärkide vahele kirjutada. "Sal" on lühend Salumäest aga sinna võib ju panna ka lihtsalt "S"-tähe kui on soov see viide maksimaalselt lühikeseks teha. Ivo 28. august 2009, kell 16:58 (UTC)

::::::::(Andres: võtsid selle kogemata välja. Panin nüüd tagasi). Ivo 28. august 2009, kell 17:28 (UTC)

:::::::::Asi pole mitte lühiduses, vaid loetavuses. Redigeerimiskastis olev tekst ei tohiks olla padrik, milles ei suuda järge pidada, ega salakeeles kirjutatu. Muidu jäävad vikit tegema ainult friigid. Andres 28. august 2009, kell 17:47 (UTC)

:::::::Nõustun WooteleF arvamusega. Praegune on kahtlemata parem (ning kui lisanduks ka mall siis läheks see tegelikult ju veel keerulisemaks kuna ühtlasi lisandub uus moodus viitamiseks ning käibel on kaks eri lahendust). Ivo 28. august 2009, kell 16:36 (UTC)

::::::: Muidugi minu arvamine, sellepärast ma räägingi. Aga küllap on teisigi, kellele keeruline süntaks meelde ei jää. Arvan, et kui mallid oleksid, siis hakataks neid ka kasutama. Keegi ei kasuta ju näiteks enam viited-malli asemel seda vana asja (mis ka hästi meelde ei jäänud). Ja ma ei saa aru, kuidas kahe viitamisviisi puhul midagi keerulisem on: igaüks kasutaks seda, mida tahab.

::::::::Ei saa mitte vaiki olla, mina ei kasuta kunagi viited-malli, vaid ainult , hea ühe käega tippida, ei pea teist kätt appi võtma. Taivo 28. august 2009, kell 19:17 (UTC)

:::On kaks eri asja, kas kirjutada  </references> asemele või kirjutada viide asemel  Ivo 28. august 2009, kell 17:28 (UTC)

:::: Sa tahad öelda, et läheb keerulisemaks? Kas tõesti viide on lihtsam kui ? Arvan, et ka viide on keerulisem kui , sest suurem-väiksem-märkide ja kaldkriipsudega on kerge eksida. Andres 28. august 2009, kell 17:47 (UTC)

Kui eksid siis tuletab seda meelde suur punane tekst eelvaateaknas, mis juhib tähelepanu veale.

:Mina leian, et ref-märgendid on just head selle poolest, et eristuvad ülejäänud tektist paremini kui mallid ning parem ka selle poolest, et kohati kasutatakse viite märkimisel malli – kui viide on aga ise ka mallina esindatud siis topeltmalli kasutamine muudab selle väga raskesti arusaadavaks. Ivo 28. august 2009, kell 18:24 (UTC)

:: Noh, eristuvad tõesti paremini. Aga need mallid, millest Sa räägid, on minu meelest ka kõige suuremad redigeerimiskasti risustajad.

:: Noh, jah, juhivad tähelepanu veale, aga see ei tähenda, et ma oskaksin õigesti kirjutada ja vea üles leiaksin. Andres 28. august 2009, kell 18:45 (UTC)

::: Miks praegune viitamine parem on? Kui otse viidata, siis pole ju lugejal tarvis klõpsida ja redigeerimiskastis on loetav tekst. Andres 28. august 2009, kell 17:00 (UTC)

Minu mäletamist mööda keegi kuskil mainis, et ta ei oska korduvat viidet märkida. Siin on nüüd näide. Ave Maria 28. august 2009, kell 14:23 (UTC)

: Inimene, kes tahab viidata, on arvatavasti selle lehekülje läbi lugenud, kui meelde ei jää, siis ei keela keegi tal ka seda materjali oma lehele kopeerida. --kanakukk 28. august 2009, kell 16:26 (UTC).

:: Kui ma parajasti tööd teen, kas ma hakkan siis tööd selle süntaksi pärast katkestama? Kui need asjad oleksid vähemalt redigeerimiskasti all, nii et saaks lihtsalt nupule vajutada, siis oleks teine asi. Andres 28. august 2009, kell 17:00 (UTC)

:::Nüüd on see ka redigeerimiskasti all. Ja kui tõesti meelde ei jää siis kopeeri juhend enda kasutajalehele. Ivo 28. august 2009, kell 17:28 (UTC)

:::: Ei noh, kui ta on redigeerimiskasti all, siis ma võtan muidugi sealt, nagu üldse ref-malli. Mis sellest kasu on, et ta mul kasutajalehel on? Andres 28. august 2009, kell 17:47 (UTC)

:::::Kui sa tööd teed on sul ju mitu lehekülge lahti ja oma kasutajalehekülje lahtilöömine ning selle lugemine võtab ainult loetud sekundid (mina igastahes kasutan küll artiklikirjutamise ajal usinalt oma kasutajalehel olevaid alamlehekülgi ja välislinke).

:::::Pealegi ei peagi sina selle viidete liitmise pärast muretsema. Neid saavad liita ka teised. Sina lihtsalt viita nagu sa alati teinud oled. Ivo 28. august 2009, kell 18:24 (UTC)

:::::: Ma ei ole kunagi oma kasutajalehte sel viisil lahti hoidnud. Jah, tõesti, see oleks võimalik. Aga ikkagi, minu meelest peaks tegema asjad võimalikult lihtsaks kõigile kasutajatele. Andres 28. august 2009, kell 18:45 (UTC)

: Asi on selles, et süntaks ei ole peas. Andres 28. august 2009, kell 14:29 (UTC)

::Ainult sinul ei ole selle süntaks peas. Ivo 28. august 2009, kell 17:28 (UTC)

::: Mina olen ainuke kasutaja, kellel see pole peas? Arvan, et neid, kes seda meie vikis üldse kasutavad (teistest vikidest kopeerimata), võib ühe käe sõrmedel üles lugeda.

::::Ma tõesti hämmastusin, et Andresel süntaks peas ei ole. Aga, noh, vikipedistid on erinevad, nii nagu inimesedki on erinevad :-) Taivo 28. august 2009, kell 19:17 (UTC)

::::: Jah, just seda ma tahtsin Sinu jutu peale öelda. Seda erinevust me kipume kõik alahindama. Sellepärast ei saa lähtuda sellest, mis ühele inimesele parem tundub, vaid tuleb püüda asja laiemalt uurida. Kui me seda ei tee, siis varsti ei tule meile enam ühtegi tegijat juurde. Võib-olla tähendab see just, et peab olema erinevaid võimalusi.

::::: Muide, kõrvalt vaadates ei tundu ju normaalne, et kirjutamine on nii keeruline, et mitu akent peab lahti olema. Keeruliste mallidega on ju ka sama lugu. Neidki peab teisest aknast kopeerima, eks ole?

::::: Arvutimaailmas lähevad kasutajale tehniliselt aina lihtsamaks. Aga meil on vastupidi. Minu meelest ei ole see normaalne, et tavainimene pole suuteline tehniliselt korrektset artiklit kirjutama. Andres 28. august 2009, kell 19:37 (UTC)

::: Kas te ei arva, et kasutajale tuleb asi lihtsaks teha, mitte sundida teda sümbolite jadasid pähe õppima?Andres 28. august 2009, kell 17:47 (UTC)

::::Me ei sunni kedagi millekski. Selleks ongi toimetajad, kes viited paika seadvad. Ma olen isegi juba üsna paljudel sinu artiklitel viiteid liitnud ja kuigi oleks hea kui sa seda kohe ise teeksid siis saavad sellega teised samuti edukalt hakkama ning tegelikult sul polegi otsest vajadust seda süntaksit meelde jätta.

::::Vähemalt noortel on juba selline arvutiasjandus veres ja neile pole see vähimgi probleem midagi säärast ära õppida. Lihtsalt natuke harjumist.

::::Ning mitu akent ei pea lahti olema aga kui kasutada internetiallikaid on oluliselt lihtsam ju kui nad on kõrval lahtiselt olemas. Ivo 28. august 2009, kell 20:36 (UTC)

::::Süntaks on tegelikult ääretult lihtne. Esimese ref-tag'i sisse tuleb lihtsalt ref järele kirjutada name= ja selle järele jutumärkidesse viite nimi (see ju teisisõnu lihtsalt viitenimi="see"). Ivo 28. august 2009, kell 14:48 (UTC)

:::::Kui hakkad kirjutama, siis läheb ikka meelest ära, kuidas see täpselt oli. Võib-olla aitaks ka see, kui need asjad redigeerimiskasti alla paigutada. Andres 28. august 2009, kell 15:18 (UTC)

::Panin selle nüüd ka redigeerimiskasti alla. Ivo 28. august 2009, kell 15:39 (UTC)

: Meil on juttu olnud, et võiks teha lihtsa süntaksiga mallid viide|nimi|tekst ja viide|tekst. Andres 28. august 2009, kell 14:30 (UTC)

::Seda kohta ei ole ma tabanud. Ave Maria 28. august 2009, kell 14:41 (UTC)

Kas ei peaks ehk "Reinu" olema?--WooteleF 28. august 2009, kell 14:50 (UTC)

Kellel voldik on, kontrolligu. Andres 28. august 2009, kell 17:02 (UTC)

: Voldikus seisab ainult "Iüri" ja "Rein". --Mmh 26. oktoober 2009, kell 09:39 (UTC)


Arutelu:Liivamäe lahing

Viide Liivamäe nimelt suundus Liivamäele Harjumaal, võtsin siis ära. Kaardilt ma seda õiget Liivamäge ei leidnud. Kas see on mingi Liivamägi (läänepool linnast on mingeid künkaid)? Või pigem mingi Liivamäe talu? Kas keegi aimab? --Mmh 28. august 2009, kell 16:45 (UTC)
Kui lahingus kanti avalikult sini-must-valgeid lippe või muid embleeme, siis on ju korras. --Ido10 8. detsember 2010, kell 16:55 (EET)
Lahingu kirjeldus ei tundu usutav. 150 hästirelvastatud meest vs 70 halvastirelvastatud meest, aga esimestel 68 langenut ja põgenevad, teistel 2 langenut ja võidavad. Selle anomaalia seletust pole. Üheks allikaks on mitte eriti usaldust äratav anonüümne tekst (https://web.archive.org/web/20070607021848/http://www.hot.ee/lvpfoorum/ajalugu-4.html#top), teist allikat ei suuda ma netist leida. Kuna enamus artiklist paistab selle esimese allika põhjal kirjutatud olema, siis tekib kahtlus ka teiste väidete usaldusväärsuse osas. Palju realistlikum paistab selles Päevalehe loos toodud sündmuste kirjeldus. --Minnekon (arutelu) 22. september 2018, kell 22:05 (EEST)

Herbert Lindmäe raamatus "Suvesõda Pärnumaal 1941" on sellest lahingust kindlasti põhjalikumalt kirjutatud. Velirand (arutelu) 22. september 2018, kell 23:16 (EEST)

:Leidsin praeguse artikli põhiallika: see on Vaino Kallase kirjutis. Ehk siis autor pole ajaloolane, neutraalsus puudub, tekstis pole isegi viiteid. Kui usaldusväärne see Lindmäe raamat on? Ta pole ka ajaloolane ja tema isikuartiklis toodud välislinkidest ei paista ka neutraalsust välja. --Minnekon (arutelu) 23. september 2018, kell 11:05 (EEST)

Miks peab inimene tingimata ajaloolane olema, et millestki kirjutada? Ajalugu on ühiskondade lugu. Sotsioloog, füüsik või jurist ühiskonna liikmena peab ju samamoodi olema võimeline teksti interpreteerima? Mis puutub nüüd sellesse, kas Taavet võib Koljatit võita või vähemasti ulatuslikke kaotusi põhjustada... Sinimägede lahing, Termopüülide lahing jne. Ütlen kohe ette ära, et ma ei tea, mis juhtus 23.08.1939. Ei viibinud seal. Aga vahel on unenäodki vägagi reaalsena tundunud, kõik ongi võimalik... --kanakukk (arutelu) 23. september 2018, kell 11:20 (EEST).

:Kirjutada võivad kõik, aga kirjutise asjatundlikkus ja usaldusväärsus on iseasi. Ajaloolaste puhul tagavad reeglina selle väljaõppest ja kogemusest tulenevad laiad teadmised ja oskus ajalooallikaid hinnata, sh allikakriitiline olla. Mitteajaloolaste puhul ei saa selles kindel olla. Erandeid võib leiduda, aga siis on seda hästi põhjendada vaja. Kallas tundub mulle täiesti kasutuskõlbmatu autor - me mitte ainult ei saa tema kirjutatus kindel olla, vaid me võime üsna kindlad olla, et ta kirjutab jama. Tema väiteid Liivamäe lahingu kohta ei saa ma kontrollida, aga kui vaadata nt Kallase Eesti ajaloo käsitlust, siis niipalju kui ma algusest lugesin, sisaldavad enamus ta lauseid üht või mitut valeväidet (mis on omaette saavutus).--Minnekon (arutelu) 23. september 2018, kell 13:37 (EEST)

:Ma ei eita, et Taavet võib Koljatit võita, aga sel pealtnäha võimatul võidul peab mingi põhjus olema. Nagu ma ülalpool ütlesin, siis Päevalehe lugu selle kohta ongi realistlikum ja selgitab, miks lahingu tulemus taoline oli. Kallase esitatud kirjeldus jääb ses osas arusaamatuks.--Minnekon (arutelu) 23. september 2018, kell 13:37 (EEST)


Arutelu:Belek

Hi, see:
* :File:2005-04 Belek (33).jpg
* :File:2005-04 Belek (28).jpg --R. Engelhardt 28. august 2009, kell 20:42 (UTC)
kaardil pole belekki. --Metsavend 29. aprill 2010, kell 22:21 (EEST)


Arutelu:Joey Dunlop

Eesti commonsi mall viitab siia kuid on olemas ka Joey Dunlopi kategooria (kuhu en wiki ka viitab). --kanakukk 28. august 2009, kell 21:20 (UTC).

Commonsist võiks ka nt selle pildi siia artiklisse lisada, aga seda alles siis, kui artiklit täiendada. --kanakukk 28. august 2009, kell 21:20 (UTC).
----
Kas need "nelja- ja kahekäigulised" ei peaks ikka olema "nelja- ja kahetaktilised"? --Epp 31. august 2009, kell 23:30 (UTC)


Arutelu:Nõmme lipp

Nii palju kui mina aru saan, ei tohi Vikipeedias viidata arhiivimaterjalidele, kui nendele pole trükis viidatud. Andres 29. august 2009, kell 09:00 (UTC)

Mida siis teha? Selles materjalis on palju huvitatud nõmme vapi kohta. Olen enamus Nõmme teemalised raamatud läbi uurinud, lipu ning vapi teemat pole veel leidnud.--Lohusalu 29. august 2009, kell 10:04 (UTC)

: Kas ka selline raamat? Tiiu Oja, Eero Medijainen. Eesti vapid ja lipud. 16. sajand - 1940. Tallinn, Olion, 1993. --Improvisaator 31. august 2009, kell 10:35 (UTC)

:: Sinna pole veel jõudnud.--Lohusalu 31. august 2009, kell 14:15 (UTC)

::: Op. cit., lk. 52: Nõmmele saadeti esialgsed kavandid 1934. a. apr. Omapoolse kavandi esitas linnapeale V. Turp, kes pakkus vapile keskaegset liivakella, mis pidi sümboliseerima Nõmme liivast pinda ja igavest püsivust. 1937. a. veebr. palus Eesti Linnade Liit teha lõplik otsus ja saata oma ettepanek vapikomisjonile. 25. veebr. 1937 leiti linnavalitsuses, et vapil tuleks kasutada männi, liiva ja kanarbiku motiive. Nõmme vapi ja lipu väljatöötamise au võttis endale E. Rajandi. Tema pakutud kavandid saadeti Nõmmele 1938. a. märtsis. 22. märtsil 1938 võttis linnavolikogu koosolek pakutud vapi ja lipu vastu. 42 Seitsme oksaga mänd pidi tähendama igavikku, kestvust ja püsivust. Vapi kuldkollane pind sümboliseeris Nõmme liiva, kuldset õhku ja päikest, roheline metsahaljust ja aedlinna. Lipuvärvid – valge-roheline-valge-roheline rõhutasid samuti Nõmme tervistavat õhku, valgust ja tervist.

::: 42 Tallinna Linnarhiiv (TLA). F. 49. N. 1. S. 158. L. 1–10. --Improvisaator 1. september 2009, kell 09:22 (UTC)
Väga hea. Tänan. Aga siis arhiivimaterjalide viitamine on välistatud.--Lohusalu 1. september 2009, kell 17:14 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rk.ee/symb/nomme.html
** In Nõmme linnaosa on 2013-06-24 12:37:57, 403 Forbidden
** In Nõmme linnaosa on 2013-07-06 16:57:00, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:57 (EEST)


Arutelu:Milan M. Horák

Kellel on pilt, pangu üles. Andres 29. august 2009, kell 19:56 (UTC)

Ivol on vist paremad pildid kui mul. --Epp 29. august 2009, kell 20:26 (UTC)

: Nüüd tegin kindlaks, et Commonsis on vähemalt üks pilt, kus ma olen näha: :File:Ekumenicka-bohosluzba-za-krajinu-1.jpg (see kuju kuld-punases mantlis olen mina). :-) --Mmh 4. september 2009, kell 17:08 (UTC)

::Nii-nii. Et siis ootasite, et ma pildi üles laadiksin. Püüan nüüd seda teha. Ühest vast piisab? Ivo 14. september 2009, kell 04:22 (UTC)

Metsavend tahtis viidet, siis panin sinna viite raamatule, kus aga minu kohta saab lugeda vaevalt rohkem, kui et ma olen Tšehhi-Eesti Klubi esimees. Suvel 2006 oli minuga aga suhteliselt pikk intervjuu Kuku Raadios (Nipernaadid, too kord Tšehhis), kus ma võib-olla enda kohta ütlesin rohkem; ma ei saa seda aga Kuku Raadio arhiivist leida — kui keegi leiaksite, andke teada, et Metsavend võiks rahulikult magada. (Muidu on minu kohta loomulikult palju rohkem materjale tšehhi keeles.) --Mmh 30. august 2009, kell 14:50 (UTC)

Minu une pärast ei tasu muretseda. Mulle tuleb meelde, et kuulsin ise seda raadiosaadet, aga nii vana saadet ei pruugi internetis väljas olla. Kuna tegemist on Eestis siiski üsna vähetuntud inimesega, peaksid tähtsamad faktid viidatud olema. --Metsavend 30. august 2009, kell 14:57 (UTC)

: Viited võivad vabalt olla ka tšehhikeelsetele allikatele. Andres 30. august 2009, kell 15:06 (UTC)

:: Siis millised konkreetsed faktid tuleks viidata? Sa rajasid minust artikli, aga ma ei ole nii tuntud, et minu kohta oleks olemas kohe biograafilisi raamatuid. Mõned faktid saab leida minu veebilehelt ka eesti keeles, see aga pole sõltumatu allikas. Mõned faktid on üksikult leitavad mujalt veebilehtedelt, paar-kolm tšehhi ajakirja on minuga intervjuud teinud, mis on ka veebilt lugeda, midagi leidub tšehhi raadio ja televisiooni arhiivis. Siis ütle fakt, ja ma katsun leida viide. --Mmh 30. august 2009, kell 15:16 (UTC)

::: Minu meelest Metsavend tahtis just selle Tšehhi-Eesti klubi kohta. Ülejäänu on olemas ka tšehhikeelses artiklis, millel pole küll ka ühtki viidet, aga need andmed peaksid olema hõlpsasti tõendatavad. Andres 30. august 2009, kell 15:20 (UTC)

::: Sünniaeg ja -koht ning tegevusala on kodulehel olemas. Nende jaoks küll sõltumatuid allikaid pole tarvis, ja link on olemas. Andres 30. august 2009, kell 15:23 (UTC)

:::: Muide, siin on eestikeelne allikas, et olen vaimulik ja elan mäe otsas. :-) --Mmh 30. august 2009, kell 15:31 (UTC)


Arutelu:Kristlaste Ühendus

Et punaseid viiteid jääks vähemaks, rajasin vähemalt nupukese. Aja jooksul lisan edasistki, aga praegu ma vist rohkem ei jõua. --Mmh 29. august 2009, kell 20:58 (UTC)
Panin selle protestantismi alla. Ma pole kindel, kas see on õige. Andres 30. august 2009, kell 06:35 (UTC)

Raske öelda. Oleme kindlasti "reformatsioonijärgne" usuühendus ja rajajate hulgas oli enamik luterlasi, aga lähemad kui protestandid on meile vanakatoliklased või husiidid, st need, kes on liturgiliselt katoliklased ja kirikuelus protestandid. --Mmh 30. august 2009, kell 11:29 (UTC)

Tuleks viiteid lisada. Ilmselt leiduks ka eestikeelseid raamatuid, kus midagi kirjutatud, sest siin nendele viidatakse. Panen sellepärast endale siia selle lingi, et aja jooksul järele vaadata. --Mmh 30. august 2009, kell 15:41 (UTC)

Kodulehel ei mainita Armen Tõugut. Andres 30. august 2009, kell 15:53 (UTC)

: Sest ta enam Eestis ei tööta. Ta kolis suvel 2007 tagasi Saksamaale. Praegu on Tallinna koguduse vaimulikuks Kati Kolk. --Mmh 30. august 2009, kell 16:10 (UTC)
Artiklit tuleks täiendada. Siin ei ole praegu midagi selle ühenduse õpetuse, organisatsiooni, sakramentide, hierarhia, liturgia kohta. 2001:7D0:87FF:6480:90A7:74D7:2262:C5AE 12. jaanuar 2017, kell 17:03 (EET)

Tuleks kindlasti. (Hea meelega teeksin, sest asjast mõndagi tean ;-), aga senini ei jõudnud. Toimeta julgelt, kui on vaja, siis täiendan veel.) --Mmh (arutelu) 16. märts 2017, kell 18:19 (EET)

Kristlaste Osadus on hiljuti kasutusele võtnud ka ametlikult uuesti oma endise nime, st Kristlaste Ühendus. Praegu muutsin ainult lingi veebilehele, aja jooksul tuleks aga muuta ka teksti ja artikli nime. Kui keegi teine seda tegema ei hakka, teen kunagi mina. --Mmh (arutelu) 22. jaanuar 2017, kell 14:40 (EET)
P.S.: Et see on seesama juriidiline isik, saab kindlaks teha äriregistrist (otse päringu tulemusele kahjuks linkida ei saa). --Mmh (arutelu) 22. jaanuar 2017, kell 14:50 (EET)

Aitäh kõigile, kes vahepeal seda või toda muutsid või lisasid. Muutsin nüüd veel artikli nime ja vahetasin ümbesuunamise. --Mmh (arutelu) 16. märts 2017, kell 18:17 (EET)


Kategooria arutelu:Kristlus

Arvan, et poleks paha rajada allkategooria kirikute (nagu organisatsioonide) jaoks. Kas on keegi vastu? Ja mis võiks olla sobiv nimi (kategooria "kirikud" on juba olemas, nimelt kirikute nagu hoonete jaoks)? --Mmh 29. august 2009, kell 20:58 (UTC)


Arutelu:Saab 210

Kas see on sõjalennuk? Andres 30. august 2009, kell 06:39 (UTC)

Nii palju, kui mina aru saan, siis on see testlennuk, et teatud keretüüpi katsetada. Inglis keelses vikis loetakse ta sõjalennukiks. --Kyng 30. august 2009, kell 08:33 (UTC)

:Varem olid ikka katselennuk ja katselendur. Kas need terminid on nüüd vananenud? 2001:7D0:87E2:7780:289D:7B31:963E:DB14 28. juuni 2016, kell 23:32 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vectorsite.net/avj35.html
** In Saab 210 on 2013-06-24 13:19:19, 404 Not Found
** In Saab 210 on 2013-07-06 23:26:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:27 (EEST)


Arutelu:Õeruma oja

Puudub lehekülg Vaikna. Andres 30. august 2009, kell 14:28 (UTC)

*Selles artiklis on räägitud Vaiknast


Siia ei viita midagi. Andres 30. august 2009, kell 19:54 (UTC)
Kas "Judea" ei tähenda siin mitte Juudamaad? --Numbriga kärumees 9. jaanuar 2010, kell 09:08 (UTC)

Siin minu meelest küll mitte. Andres 10. jaanuar 2010, kell 16:12 (UTC)

: Sümboolses tähenduses. --Numbriga kärumees 11. jaanuar 2010, kell 10:55 (UTC)

:: Jah, seda küll. Kui kanoonilist tõlget pole, võib pealkirja minu meelest inglise keelde jätta. Andres 11. jaanuar 2010, kell 12:01 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://images.indymedia.org/imc/ontario/judea_declares_war_on_germany.jpg
** In Juudid kuulutavad Saksamaale sõja on 2013-06-24 11:29:35, 404 Not Found
** In Juudid kuulutavad Saksamaale sõja on 2013-07-06 05:24:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.jewsagainstzionism.com/zionism/jewishwar.cfm
** In Holokaustirevisionism on 2013-06-24 11:10:44, 404 Not Found
** In Holokaustirevisionism on 2013-07-06 01:59:54, 404 Not Found
** In Juudid kuulutavad Saksamaale sõja on 2013-07-06 05:25:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:25 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Juudid kuulutavad Saksamaale sõja


Arutelu:Kanada vesikatk

ilmselt on sõna "võsu" siin valesti kasutatud: mis ujub veepinnal ja on kinnitunud taime külge õrna võsu abil. Asendasin vastava sõna "raoga"--Dj Capricorn 30. august 2009, kell 20:28 (UTC)


Kategooria arutelu:Tallinn

Kas me ei raja uue allkategooria Tallinna asumite jaoks? Aeglaselt hakkab neid olema palju. --Mmh 31. august 2009, kell 10:09 (UTC)

: kategooria on tehtud--Bioneer1 (arutelu) 15. september 2013, kell 15:47 (EEST)


Arutelu:Pikanõmme luide

Mida te arvate, kas Majakivi-Pikanõmme õpperaja kohta tasuks teha eraldi artikel? Ja Pikanõmme vaatetornist? Õpperaja kohta oleks see minu meelest mõistlik sellepärast, et õpperaja kohta informatsioone saab muidu kirjutada ainult hajevil Pikanõmme luite, Majakivi ja Aabla raba artiklitesse. Vaatetorni kohta ma ei ole kindel, andmed selle kohta mahuksid siia probleemita, aga eraldi artikliga saaks sinna kolida vaatetorni pildid, ja ka vaatetornist tehtud pildid (Aabla raba, Kolga laht). --Mmh 31. august 2009, kell 12:56 (UTC)

Arvan, et mõlema kohta võib, eriti esimese kohta. Andres 31. august 2009, kell 13:13 (UTC)

Et tegemist on liivaküngaste ahelikuga, siis kas õigem pealkiri poleks mitte Pikanõmme luited? Või on tegu ikkagi ühe ühtlase luitega?--Dj Capricorn 7. september 2009, kell 12:28 (UTC)

Ametlik nimi on "Pikanõmme luide". Mitmusest võib teha ümbersuunamise, kui arvad. --Mmh 7. september 2009, kell 12:41 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link.
* http://www.rmk.ee/teemad/looduses-liikujale/puhkealad/pohja-eesti-puhkeala/1609
** In Pikanõmme luide on 2013-06-24 12:53:44, 404 Not Found
** In Pikanõmme luide on 2013-07-06 19:06:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:06 (EEST)
 --Mmh (arutelu) 7. juuli 2013, kell 21:13 (EEST)


Arutelu:Tracy Chapman

Kas keegi aitaks täiendada artiklit? [[Kasutaja:Norru|Norru]] 31. august 2009, kell 16:00 (UTC)

lauljatar ja muusik

Lauljatar on ju muusik. Andres 31. august 2009, kell 20:08 (UTC)

:: WP ütleb - Muusik on muusikaharidusega loovisik, kes tegutseb heliloomingu või muusika interpretatsiooni alal. Laulja ehk vokalist on loovisik, kes kasutab oma häält muusika interpreteerimiseks.
Minu arust on vahe vahel, üks teeb muusikat üks kõik, mis kujul siis ja teine lihtsalt ainult laulab. Norru 1. september 2009, kell 14:17 (UTC)

Aga laulmine käib ju sinna ükskõik mis kujul tegemise alla. --Epp 1. september 2009, kell 14:26 (UTC)

: No võite eemaldada selle, kui vastu karva see ... Ma ei tea, ma lihtsalt mõtlesin, et võiks selle eraldi välja tuua, kui tema põhilise tegevusala. Norru 1. september 2009, kell 15:05 (UTC)

:: Seda võib ju artiklis täpsemalt kirjutada, näiteks mis pille ta mängib. --Epp 1. september 2009, kell 15:10 (UTC)

::: Okei, tänan arvamuse eest. Eemaldan siis selle "lauljatar" sealt ära. Norru 1. september 2009, kell 15:12 (UTC)

:::: Varem ei põhjendanud korralikult MIKS ma selle lauljatar sinna panin ... selleks, et sugu selgelt märgitud oleks. --Norru 2. september 2009, kell 14:42 (UTC)

Kas teie arust tuleks sellest eraldi artikkel teha? Poolt või vastu? Norru 2. september 2009, kell 15:06 (UTC)

Minu meelest ei tuleks. --Epp 2. september 2009, kell 15:08 (UTC)

:Esialgu mitte. Jätka praegu kõigega siin. Ave Maria 2. september 2009, kell 15:12 (UTC)

:: Tänan arvamuste eest 'vanad' vikijad :) Norru 3. september 2009, kell 14:34 (UTC)


Arutelu:Tädi Anni Juures

Siia ei viita midagi. Andres 1. september 2009, kell 00:56 (UTC)
Mh, aga milleks siin öelda, mis bussipeatused seal lähedal on ning et linnaosavalitsus on lähedal? Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 13:14 (EEST)

Üleliigne jah. Kaniivel (arutelu) 13. veebruar 2020, kell 14:29 (EET)

Kohviku lähedal oli Nõmme Linnaosa Valitsuse hoone.
Kohvik asus Vabaduse puiesteel asuva Valdeku bussipeatuse kõrval, kus peatuvad Tallinna bussiliinid 14 (Vana-Pääsküla – Viru keskus), 18 (Laagri – Viru keskus) ja 33 (Männiku-Kopli). 33. liini bussid peatuvad ka Valdeku tänava Valdeku bussipeatusesSõiduplaanid..
Kaniivel (arutelu) 13. veebruar 2020, kell 14:34 (EET)


Arutelu:Aablaht

Kas te keegi ei tunne Aablat paremini? Fotol on näha mingi oja suue, mis aga kaardi järgi ei peaks olema Aabla oja, vaid pigem mingi nimetu ojake või kraav. Seal, kus kaardi järgi peaks Aabla oja olema (rohkem põhja poole, Kiiu-Aabla poole), ei näinud ma mingit suuet (aga ka ei otsinud, polnud rohkem aega). --Mmh 1. september 2009, kell 09:56 (UTC)

Kust see nimi pärit on? Ma ei oska seda kuskilt mujalt leida. --Epp 1. september 2009, kell 18:30 (UTC)

: Mis nimi? Aabla oja? Etümoloogiliselt Aablast, Aabla Aablahest, ja Aablaht Haabadest. Või kuidas see siia ilmus? See oli siin kuskil juba enne mind punase lingina olemas, ja mina vaatasin kaardilt, ja ennäe, seal on ka Aabla oja kirjutatud. --Mmh 1. september 2009, kell 20:13 (UTC)

:: Ei, ma mõtlesin Aablahte. Kas see on kaardil olemas? --Epp 1. september 2009, kell 20:18 (UTC)

::: On. Ja kui ma ei eksi, siis on mainitud ka Lahemaa ajaloos. --Mmh 1. september 2009, kell 20:23 (UTC)

:::: Aa, siis on hea, KNAB-is ega meie loendis polnud, guugeldades ka ei leidnud. --Epp 1. september 2009, kell 20:27 (UTC)
----
See kaart minu meelest on siin liigne, sellel pole märgitud Aablahe asukohta.
Kui seista Aablahe rannal näoga mere poole, siis peaks Tsitre jääma vasakule, mitte paremale. Mmh, kas pilt on ikka Aablahest või on see tehtud kusagil Tsitrest läänes? Pikne 16. märts 2015, kell 09:02 (EET)

Aablaht on see kindlasti, aga Tsitre on vist mingi minu kirjaviga, mõtlesin midagi muud, aga praegu pole mul minu hea kaart käes ja Guugelmapsil külanimesid ei näe. See vaade on üle Aablahe lõuna poolt põhjapoole (nagu Leesi poole, aga Leesit pole sealt näha, see silmapiiril mets on see järgmine poolsaar, vist Kiiu-Aabla). Katsun mitte unustada ja hiljem kaardilt täpselt vaadata. --Mmh (arutelu) 13. mai 2015, kell 10:49 (EEST)