Malli arutelu:Pooleli

Mille jaoks see mall tegelikult on? Mida ta näitama peaks? Peep 2. oktoober 2005, kell 19.27 (UTC)

Minu arvates on tegemist täiesti mõttetu malliga. See pannakse artikli lõppu selleks, et ta sinna unustada. Siim 2. oktoober 2005, kell 20.03 (UTC)

: See ei ole päris nii. Juhul kui see sinna unustatakse, tuletab ta meelde seda, mis on unustatud. Aga alati ei unustata. Andres 3. oktoober 2005, kell 16.18 (UTC)

::Praktika näitab, et õigus on pigem Siimul. See, kui artikkel on pooleli, on tavaliselt mallitagi näha. Seda peaks asendama mall {{täienda}}, mis näitabki, et artikkel on poolik. Taivo 4. oktoober 2005, kell 10.48 (UTC)

::: Alati ei ole see ilma mallita näha. Andres 4. oktoober 2005, kell 12.44 (UTC)

:::: Minu arvates on tegemist väga hea malliga. Mulle meeldib, kuna juhul kui ma pean mingil põhjusel kirjutamise pooleli jätma, saan jätta teistele märgi, et mul on see pooleli. Et ei tuleks silti Aita seda artiklit toimetada. kystilla 15. juuni 2006, kell 22:25 (UTC)

::::: Minu meelest võib seda malli panna ka artiklitele, mis on pooleli. Toimetada võib ju ka seda osa, mis valmis on. Andres 15. juuni 2006, kell 21.53 (UTC)

Taaskord, sellist malli pole vaja. Hetkel ilutseb ta 1093 leheküljel. Viimase 10 päeva jooksul on ta lisatud 16 artiklisse, oletatavasti umbes 5–7 kirjutamist neist jätkatakse, ülejäänutesse unustatakse ja kõigisse vanematesse on juba unustatud.
Kui materjali lisamine tõesti poole mõtte pealt lõppeb, tuleks soovitada kasutada eelvaadet, liivakasti, oma kasutajalehekülge või poolik tekst oma arvuti töölauale salvestada. 88.196.241.249 20. jaanuar 2010, kell 07:51 (UTC)

Mitte tingimata poole mõtte pealt; mõnikord muidugi juhtub ka nii, kui tuleb kiiresti töö katkestada.

Minu meelest on poolik artikkel parem kui mitte midagi.

Jätkata on võimalik ka teistel. Me ei saa ju eeldada, et artikli kirjutamist mitte keegi kunagi ei jätka.

Pealegi teeb see lugejale olukorra arusaadavamaks. Andres 20. jaanuar 2010, kell 08:01 (UTC)

: Kui mitte poole mõtte pealt, siis ma ei saa aru miks selle malli üldse lisama peaks. Täiendatavad on kõik artiklid. 88.196.241.249 20. jaanuar 2010, kell 08:04 (UTC)

:: Kui näiteks räägitakse inimese eluloost, siis võib see pooleli jääda. Andres 20. jaanuar 2010, kell 08:45 (UTC)

:: On ka muid juhtumeid, kus puuduv teeb  olemasoleva vähem mõttekaks.

:: Võib-olla Sa seda pidasidki poole mõtte all silmas. Mina mõtlesin seda, kui näiteks lause jääb pooleli. Andres 20. jaanuar 2010, kell 08:47 (UTC)

:::Pooleli-malli on hea kasutada seal, kus on ette võetud ulatuslikum töö (tõlketöö mõnest teisest vikist, raamatutest vms). Biograafi- ja ajalooartiklites on poolelijäämine täiesti võimalik. Isik elas näiteks 1567–1612, elulugu on aga aasta 1595 juures pooleli jäänud. Ajalooartiklites samamoodi. See on muidugi tõsi, et need mallid kipuvad seisma jääma. Endalgi nii, et olen tahtnud teha vähe põhjalikumat artiklit, kuid kõiksugu muud toimetused vahele tulnud ja pooleliolev artikkel sootuks meelest läinud.--WooteleF 20. jaanuar 2010, kell 08:56 (UTC)

Minu arvates on see mall vajalik. Mina kasutan seda siis, kui mul tõesti jutt millegi taha pooleli jääb ja plaanin ise artiklit edasi kirjutada. Mõnikord ka väga ajutiselt selle näkkukargava punase ootamispläraka asemel. Pean tunnistama, et olen mõned tõesti päris pikaks ajaks üles jätnud, aga nad on mul üldiselt meeles ja jätkuvalt plaanis. Mind ei sega see mall artikli lõpus küll praktiliselt üldse. Olen nõus, et algusse ega (eriti veel mitmesse kohta) keskele ei tohiks neid panna. Mind ei seganud ka see, et artikli all kategooria näha oli, sest selle kaudu vaatasin tihti ka enda pooleli jäetud artikleid. Otsinguga ei vaata ma kategooriaid vist kunagi. --Epp 20. jaanuar 2010, kell 11:24 (UTC)

: Mall "Oodake" on väga hea värvilahendusega ja näkkukargamine ongi tema ülesanne. Hoopis "pooleli" malli värvilahendus on halb, kui ta Sind ei sega. Mind siiski segab, kuid mitte värvi pärast, vaid seetõttu, et ta on ballast, mis ei peaks artiklis olema. Mis reaalselt kasulikku ülesannet selline mall ikkagi täidab artiklis, mida pole aastaid täiendatud? Kes ja millal ta ära võib võtta või ei saagi temast enam lahti? Siim 25. august 2010, kell 12:32 (EEST)

::: Ma olen nõus, et olen tegelikult seda malli aeg-ajalt valesti kasutanud, ja märkinud sellega rohkem enda jaoks asju, mis tingimata ei ole väga poolikud, aga mille puhul on/oli plaan konkreetselt midagi juurde kirjutada. Ja mõni kirjutaja paneb neid tõepoolest igale artiklile; see häirib ka mind. Kui aega tekib, võtan neid ära. Arvan ka, et igaüks võib neid ära võtta, kui artikkel ei jäta poolikut muljet. --Epp 25. august 2010, kell 12:56 (EEST)

:: Nagu muidki parandusi teha, võib malli ära võtta igaüks ja ka tagasi panna igaüks. Kui on karta vaidlust, võib kirjutada kõigepealt arutelulehele.

:: Kui oled veendunud, et malli pole tarvis, võta ära. Kui kahtled, siis küsi.

:: Eespool on toodud üks näide: kui eluloo esitus on poole pealt katkenud. Üldiselt on ta vajalik selleks, et lugeja mõistaks, et kummaline esitus tuleb sellest, et kirjutamine on pooleli. Kui esituses midagi kummalist pole, siis pole ka seda malli tarvis. Andres 25. august 2010, kell 12:46 (EEST)

::: Hea küll, elulooartiklites on vähemalt malli kasutamise mõte arusaadav. Paraku kasutatakse teda laiemalt ja enamasti ilma mõistliku põhjenduseta. Kusagile tuleks kirja panna, millal seda malli kasutada ja millal mitte. Võib-olla tuleks lehte Vikipeedia:Mallid täiendada ka vajaduse korral paarilauseliste seletustega. Siim 25. august 2010, kell 12:52 (EEST)

:::: Muidugi oleks hea see kirja panna, ka mallide lehele. Andres 25. august 2010, kell 13:01 (EEST)

::::: Pakun välja esialgse variandi: Malli võib lisada näiteks biograafilistele artiklitele, mille esitus on poole pealt katkenud. Seda malli ei panda selleks, et rõhutada vajadust artikli täiendamise järele. Siim 25. august 2010, kell 13:10 (EEST)

:::::: Minu meelest peaks olema ka mingi üldistus selle kohta, mis puhul malli kasutatakse. Arvan, et see pannakse juhul, kui artikli kirjutamine on pooleli jäänud ning selle teadmine aitab artikli sisu mõistmisele (ning artikli toimetamisele ja täiendamisele) kaasa. Andres 25. august 2010, kell 13:24 (EEST)

Malli ei tohiks panna, kui arutelulehel ei näidata selgelt ära materjali, millega võrreldes artikkel pooleli on. Kui konkreetne materjal puudub, tuleks mall kui risustaja eemaldada.--[[Kasutaja:Andrus Kallastu|Andrus Kallastu]] ([[Kasutaja arutelu:Andrus Kallastu|arutelu]]) 21. aprill 2018, kell 12:04 (EEST)

"Kõik" hõlmab ka kõiki külastajaid. Cumbril 12. aprill 2017, kell 14:52 (EEST)
Sõnastust võiks muuta umbes nii: "Artikkel on selles kohas pooleli jäänud. Jätkamine on kõigile lahkesti lubatud."
See osutaks just pooleli jäänud kohale – võib-olla tekiks siis vähem segadust malli otstarbega. Cumbril 12. aprill 2017, kell 16:56 (EEST)

Jah. Andres (arutelu) 12. aprill 2017, kell 18:05 (EEST)

:Minu arvates võiks sõna "kirjutamine" sisse jääda. Pange ennast hetkeks lugeja asemele, kes juhuslikult ei tea, et igaüks saab artikleid muuta. Teda võib see uus sõnastus segadusse ajada, ta ei leia kohta, kus ta saab lugemist jätkata. Adeliine 13. aprill 2017, kell 19:19 (EEST)

:: Miks ka mitte. Cumbril 13. aprill 2017, kell 19:41 (EEST)
Malli sõnastus oma luulelisuses on veider. Kui seda malli üldse kasutada, peaks tekst sisaldama viidet allikale, millega võrreldes artikkel pooleli on. --Andrus Kallastu (arutelu) 21. aprill 2018, kell 23:18 (EEST)

Võid paremat sõnastust pakkuda. Sõnastus, mida pakkusid, pole hea. Esiteks arutelulehel enamasti pole mingit infot selle kohta, miks Pooleli-mall on pandud. Oleks lugeja suhtes eksitav juhatada teda infoni, mida pole. Teiseks peaks sõnastus olema selline, et on aru saada, et mall osutab tekstis pooleli jäänud kohale. Et seda ei pandaks teksti algusse. Malli otstarbe on Andres hästi sõnastanud: "Pooleli-mall on esiteks selleks, et selgitada artikli karjuvat imelikkust, ja teiseks selleks, et juhtida tähelepanu poolikusele, mis on oluline, kuid põgusal vaatlusel silma ei torka." Cumbril 21. aprill 2018, kell 23:48 (EEST)

:Andrese põhimõte on väga hea, kuid mall praegusel kujul on segane. Kogu Vikipeedia on kogu aeg pooleli. Selle malli panija peaks aga selgelt ära näitama, et siin on miski pooleli millegagi võrreldes. Kõige parem oleks, kui see võrdlusalus oleks välja toodud juba mallis endas, näiteks lingina konkreetsele allikale. --Andrus Kallastu (arutelu) 22. aprill 2018, kell 10:24 (EEST)

:: Minu meelest pole see vajalik ega praktiline. Cumbril 22. aprill 2018, kell 11:59 (EEST)

::Ei tohiks jääda mulje, et head artiklit saab või tuleb kirjutada ainult ühe allika põhjal. "Pooleli millegagi võrreldes" on pooleli võrreldes artikli tervikliku kujuga (see ei ole sama mis põhjalikkus või sisuline ammendavus). Hea näide on elulugu, kus on kirjeldatud noorpõlve, aga hilisemast elust ja saavutustest pole sõnagi. Artikkel, mis on küll lühike, aga enamik olulisi aspekte on puudutatud, ei ole selle malli mõistes pooleli (poolik). Adeliine 22. aprill 2018, kell 12:01 (EEST)

Mul on idee käia robotiga läbi kõik lehed, kus see mall pandud on, ja võtta see ära neilt lehtedelt, kus see on pandud lehekülje algusse. Cumbril 12. aprill 2017, kell 20:40 (EEST)

Jah, vist nii võiks teha, kuigi mõnikord võib ka alguses olla asja pärast pandud, ainult valesse kohta. Andres (arutelu) 12. aprill 2017, kell 20:42 (EEST)

: Need artiklid, mis robot leiab, saaks panna ajutisse kategooriasse. Siis läbi vaadata. Või pisteliselt läbi vaadata. Aga ma arvan, et kui mõnes artiklis lähebki asja pärast algusse pandud mall kaduma, siis pole see väga suur kaotus. Cumbril 12. aprill 2017, kell 21:03 (EEST)

:: Jah, ei ole suur kaotus. Andres (arutelu) 12. aprill 2017, kell 21:27 (EEST)

: Panin need artiklid ajutiselt kategooriasse :Kategooria:Artikli alguses asuva Pooleli-malliga artiklid. Kokku on selliseid 120 tükki. Kui keegi tahab, võib läbi vaadata. Cumbril 13. aprill 2017, kell 00:39 (EEST)

: Korjasin Pooleli-mallid ära. Cumbril 14. aprill 2017, kell 23:55 (EEST)

eespool on seda ka arutatud, ent võiks kaaluda selle malli ära kaotamist, sest paljudele artiklitele võiks see panna--Estopedist1 (arutelu) 13. aprill 2017, kell 13:50 (EEST)

Kui seda malli kasutatakse nii nagu malli abilehel kirjas on – ja tundub, et enamasti kasutatakse –, siis see on vajalik mall ja ma ei poolda selle ärakaotamist. Cumbril 13. aprill 2017, kell 14:54 (EEST)

:Cumbriliga nõus. Adeliine 13. aprill 2017, kell 16:54 (EEST)


Arutelu:Arvutiviirus

Kui viirus põhjustab ettearvatavaid tagajärgi, kas ta siis ei ole viirus? "Ebameeldiv" on minu meelest liiga subjektiivne. Viiruse autorile need tagajärjed kindlasti meeldivad. Andres 3. oktoober 2005, kell 16.01 (UTC)

Lühidalt, praegusel kujul pole artiklis põhimõtteliselt midagi säilitamisväärselt (vast ehk jaotus kannatab ainsana kriitikat). Definitsioon on kindlasti ebaõige. Artikkel tuleks kas põhjalikult ümber kirjutada või kustutada.--Boy 13. august 2006, kell 21:12 (UTC)
----
Ka siin ikka on tehtud vahet viiruste ja nuhkvara vahel? Minu meelest tekitab näiteks reklaamaknaid tavaliselt nuhkvara. Ja üldse, siin ei ole mainitud tõeliselt raskeid tagajärgi, näiteks kogu kõvaketta tühjenemine. Andres 30. september 2006, kell 07:42 (UTC)

Nuhkvara on üldjuhul selline programm mille kasutaja teadlikult üldjuhul oma arvtuisse topib. Igasugu tööriistaribad ja pragrammidega kaasas olevad lisanännid mida peab kasutama et peamis programmi saaks tööle. ma arvan. Loomulikult satub ka teisi teid pidi. Kaitz 30. september 2006, kell 08:34 (UTC)

Esiteks. Mis asi on parasiitprogramm? Teiseks: arvutiviirus ei pruugi olla eraldiseisev programm....arvutiviirus võib olla ka liidetud mõne teise programmi sisse. Kolmandaks, absoluutselt tähelepanuta on jäänud arvutiviiruste kõige olulisem tunnus - paljunemis (isekopeerumise=nakatamise) võime - sellest ka nimi. Neljandaks. Arvutiviirustel ei pruugi alati olla halbu omadusi - artiklis toodud halvad omadused on võrdlemisi leebed: tõeliselt hävituslikud arvutiviirused kustutavad tühjaks kõvaketta või rikuvad isegi arvuti riistvara. Võiks ju veelgi kritiseerida aga kas on mõtet.--Boy 30. september 2006, kell 17:10 (UTC)

võib panna ka nii: ... on arvutiprogramm mis on loodud muutma arvuti tööd ja kasutama arvuti resurssi ilma kasutaja teadmata ja nõusolekuta???????

Tõesti on mõningaid viiruseid mis paljunevad ja tekitavad surt kahju riistvaralise poole pealt. Kirjutatakse kõik mäluseadmed(BIOS) üle, mis võimalik rikkudes nii emaplaadi ja teised seadmed.(CIH) Kaitz 30. september 2006, kell 18:18 (UTC)

: Ma eelistaksin viiruse osas määratlust, mis lähtuks "paljunemisvõimest" nt. ....arvutiprogramm, mis on võimeline endast arvutikasutaja teadmata koopiaid tehes levima. Programmid, mis salaja arvutisse installeeruvad liigitaks mina troojaprogrammideks. Lisaks on viirused reeglina loodud kas nakatunud arvuti / tarkvara kahjustamiseks, selle töö häirimiseks või moodsamal ajal ka ressursi volitamatuks kasutamiseks. Esineb loomulikult ka erandeid. 90 keskel oli väga palju viiruseid, mis lihtsalt levisid ja midagi "halba" ei teinud. Tänapäeval on muidugi troojakate ja viiruste eristamine üsna keeruline.--Boy 30. september 2006, kell 19:58 (UTC)

mu arust võiks selle artikli kustuda. Tase ei ole entsüklopeedia tasemel, vaid tänapäeva windowsi tavakasutaja tasemel. Arvutiviiruse definitsioon on antud valesti. --Hendrix 13. mai 2007, kell 19:15 (UTC)
----
Loendis peaksid olema siselingid. Andres 23. august 2009, kell 10:55 (UTC)
----
Varasemast redaktsioonist on üle sõidetud. See tuleks uude teksti integreerida. Otsustasin esimese lause järgi, vist siiski pole üle sõidetud. Andres 15. detsember 2010, kell 22:47 (EET)
Aga võrrelda võiks ikkagi. Andres 15. detsember 2010, kell 22:49 (EET)
Arvutiviirus ehk viirus on programm, mis suudab ennast kopeerida ja arvuti nakatadahttp://vx.netlux.org/lib/aas10.html. Termi viirus kasutatakse sageli ka teiste õelvara programmide puhul, näiteks reklaamvara ja nuhkvara puhul, mis ei suuda ennast kopeerida. Ehtne viirus suudab levida ühest arvutist teise vaid teise programmi seeshttp://www.newton.dep.anl.gov/teachers/compvir.htm. Levimine toimub, kui kandja-programm satub teise arvutisse: näiteks kui kasutaja saadab selle faili üle võrgu või üle interneti teisele kasutajale, või kopeerib selle floppy kettale, CD-le, DVD-le või mälupulgale ja viib selle teise arvutisse. Viirused suurendavad oma levikut nakatades arvutivõrgu failisüsteeme või failisüsteeme, mida kasutavad teised arvutidhttp://www.actlab.utexas.edu/~aviva/compsec/virus/whatis.htmlhttp://us.trendmicro.com/us/threats/enterprise/glossary/n/network-viruses/.
Nagu ülal mainitud mõistetakse mõnikord termini all "arvutiviirus" kõiki õelvara tüüpe: reklaamvara ja nuhkvara programme, mis ei ole isepaljunevad. Õelvara all mõistetakse: viirused, ussid, trooja hobused, juurkomplektid, nuhkvara, kuritegelikud ja teised pahatahtlikud programmid. Viiruseid aetakse tihti segamini usside ja trooja hobustega, mis on tehniliselt täiesti erinevad. Uss suudab ära kasutada turvaauke, et ennast automaatselt üle võrgu levitada ning troojalane on programm, mis tundub ohutu, kuid peidab endas pahatahtlikke funktsioone. Ussid ja troojalased nagu ka viirused võivad rikkuda arvutisüsteemi andmeid või jõudlust. Mõned viirused on kasutajale märgatavad, teised jooksevad "vaikselt" taustal ja on raskesti märgatavadhttp://www.buzzle.com/articles/different-types-of-computer-viruses.html.

* Antiviirus
* Trooja hobune
* Uss

=== Vabavara antiviirused ===
* AVG Free (arvutiviiruste tõrje)
* Dasient (veebilehe kontroll ja viiruse tuvastamine)
* Virus Total (kahtlase faili kontroll)
* Avast Free (Vabavara antiviirus)

* Mees maksis kätte arvutiviirusega
Andres 15. detsember 2010, kell 22:45 (EET)


Arutelu:Tartumaa vapp

Kas mitte Günther Reindorff? Andres 3. oktoober 2005, kell 16.13 (UTC)
Vapi praegune kujundus pärineb tõenäoliselt aastast 1937, kui maakondade vappe ühtlustati, ja selle autor on Günther Reindorff.
Ikka Gustav, mitte Günther. -- 62.65.236.47 16. mai 2006, kell 16.27 (UTC) Või siiski, võtan oma sõnad tagasi. Ei tea, kust see Gustav pärit on :)
Arusaamatu oletus. Siin on Riigivanema otsus 5. veebruaris 1937:
Riigivanema otsus nr. 53 — 5. veebruarist 1937 Tartu maakonna vapi kinnitamiseks.
RT 1937, 26, 227.
Alus: Maakondade ja linnade vappide ja lippude seaduse § 1 (RT 67 — 1936).
Kinnitada Tartu maakonna vapp käesolevale otsusele lisandatud kujul järgmiselt: vapi väli on lõigatud pahemalt poolt diagonaalis kaheks väljaks. Parempoolne ülemine väli on sinine ja sellel reljeefne kuueharuline kuldne täht; välja äärel diagonaalis üle vapi kolm hõbedast lainjoont. Pahempoolne alumine väli on roheline ja sellel kolmest lehest ja kahest tõrust koosnev kuldne tammeoks.
K. Päts
Peaminister
Riigivanema ülesannetes.
K. Eenpalu
Siseminister.

Kas Sa tahad öelda, et Päts ja Eenpalu on vapi autorid? Andres 16. mai 2006, kell 15.43 (UTC)

:Päts kinnitas selle vapi 5. veebruaril 1937 ja sellest alates omab ta ametlikku staatust. Reindorff võis joonistda palju maakonnavappide kavandeid (need olid Riigiarhiivis näitusel üleval http://riigi.arhiiv.ee/index.php?lang=est&content=naitused-9-0&parent_btn=menu_11), kuid vapiks tegi need Pätsi otsus.

:: Õigupoolest on minu teada nii, et ametlikku staatust omab kirjeldus normatiivaktis, mitte konkreetne kuju. Kui see otsus siin on koostatud Günther Reindorffi kavandi alusel, on seda igatahes kohane märkida. Pole aga selge, kas Reindorff koostas kavandid oma ideede järgi või heraldikute nõuandel. Andres 16. mai 2006, kell 17.16 (UTC)
Enne 1937. aastat oli Tartumaa vapp erinev (vastu võetud vist 1928) – seitsmeharuline täht (T. Ü. teaduskondade arv) kuueharulise asemel ja terve tamm tammeoksa asemel.
http://riigi.arhiiv.ee/naitus/07112005/ERA.40.1.6496_vapp2.jpg

Siseministeeriumi poolt esitati Tartu ajutisele maavalitsusele vastuvõtmiseks uus vapi kavand, mis koosneb ristiseisvast mõõgast ja võtmest punasel foonil. Kuuldavasti see kavand Tartu maavalitsusele ei meeldivat. Tartumaa praeguse vapi sümboliks on põline pärn [!], Emajõgi ja põhjanael, põld ja sinetav taevas. Tartu maavalitsus pooldavat endist vappi.
Uus Eesti, 24. juuli 1936, nr. 197, lk. 2. --Improvisaator 18. mai 2009, kell 10:38 (UTC)


Arutelu:Soome lipp

Minu meelest on see sinine liiga tume. Andres 3. oktoober 2005, kell 17.47 (UTC)

Ütlen seda lihtsalt mulje põhjal, mis mul lehvivast lipust on jäänud. Andres 3. oktoober 2005, kell 17.50 (UTC)
Paistab, et on tõesti liiga tume. Pääsusabaga lipul on see Commonsis ära parandatud, teistel veel mitte (vrdl :Pilt:Finland_flag_300.png ja :Pilt:Suomen_kielekkeinen_valtiolippu.png). Peep 3. oktoober 2005, kell 18.03 (UTC)

: Ma küll ei arva, et Andres sellist tooni erinevust mõtles... mäletan minagi nagu päris helesinist varianti... aga tundup et vähemalt praegusel ajal on ametlik tumesinine... muide võtsin raamatu kõrvale ja sealt pilti vaadates tundub mulle hoopis see sabaga lipu toon tsipa heledavõitu ;) - Ahsoous 3. oktoober 2005, kell 18.56 (UTC)
Praegune tumesinine värvitoon kehtestati 1978.
Kui muidugi ajaloost rääkida siis vist ikka peaks mainima ära ka lõvilipu ja ka punakollase risti ära ning ausalt öeldes kui nüüd konkursist rääkida siis asja arutamine jäi ju kodusõja tõttu pooleli, siis tehtestas Vaasa senat ametlikult lõvilipu, maikuus Mannerheimi võidu puhul heisati Suomenlinnas samuti lõvilipp... nu lühidalt kokku võttes vajaks ajaloo osa pikemat lahtikirjutamist. - Ahsoous 3. oktoober 2005, kell 19.18 (UTC)

Iga lipu juures on imetilluke FIAV-pildike, igal erinev. Mille järgi neid valitakse? Kas suvaliselt? Taivo 4. oktoober 2005, kell 11.04 (UTC)

Vaata :en:Vexillological symbols. Need täpid näitavad, kes tohib seda lippu kasutada. Loodetavasti tuleb siia ka varsti artikkel nende sümbolitega, kuhu sealt pildilt siis viidata saaks. Peep 4. oktoober 2005, kell 11.08 (UTC)

:Selle asemel võiks seda lihtsalt sõnadega kirjeldada. Andres (arutelu) 18. veebruar 2016, kell 00:45 (EET)
Kas tundub Soome suurvürstiriigi lipp ainult minu jaoks Venemaa lipuga kahtlaselt sarnane? Kuidas neil vahet tehti?

See ongi Venemaa lipp, see ei peaks siin olema. Galeriil on ka teisi puudusi. Andres (arutelu) 18. veebruar 2016, kell 00:45 (EET)
----
Soome-Rootsi identiteedi päev

Mis see tähendab? Soomerootsi? --Andres (arutelu) 11. mai 2024, kell 14:04 (EEST)


Arutelu:Rooma

Kas on kindel, et tuleb kirjutada "Roma provints"? Andres 3. oktoober 2005, kell 18.06 (UTC)
Artiklis oli Vaatamisvääruste allpealkirja juures  küll pildiallkiri "Tituse kaar", kuid puudus pilt ise. Lisasin faili Wikimedia Commonsist []. --Greta 24. august 2009, kell 14:01 (UTC)
Siia tuleb väga palju linke, mis peavad silmas Rooma riiki.--WooteleF 30. september 2009, kell 14:11 (UTC)

Need lingid tuleb parandada. Andres 30. september 2009, kell 16:13 (UTC)
Kustutatud artiklist Rooma linna tekkimine saaks ehk midagi kasutada, kas siis siin või tõepoolest mõnes eraldi artiklis: Rooma oli piirilinn: sellest ühel pool, Tiberi idakaldal, elasid latiinid, läänekaldalt aga algas etruskide maa. Rooma tekkiski peamise jõeületuskoha juurde, kus ammusest ajast kulges tee Etruuriast Latiumi. Nagu enamik linnu, tekkis ja kujunes ka Rooma järk- järgult pikema aja jooksul. Roomlased ise aga uskusid, et nende linna rajas kuninglikust soost Romulous aastal 753 eKr. Selle aasta võtsid roomlased oma ajaarvamise aluseks, Romulusti aga pidasid nad oma esiisaks ja kuningaks.Pärimuse järgi oli Romulust ja tema kaksikvend Remus kohaliku kuninga tütre Rhea Silvia ja roomlaste sõjajumala pojad. Kuninga õel vend kukutas valitseja võimult ja võttis kuningatiitli endale. Rhea Silvia vastsündinud pojad käskis ta Tiberisse haita. Ent korv, millesse lapsed pandi, kandus jõevooluga kaldale Seal olevat üks emahunt poisse seni imetanud, kuni üks karjus nad leidis ja oma majas üles kasvatas. Täiskasvanuks saanud, kihutasid noormehed õela vanaonu minema ja aitasid taas võimule oma vanaisa. Seejärel otsustasid nad seal, kus emahunt neid toitnud oli, üheskoos uue linna rajada. Kuid vendade vahel puhkes tüli, mille käigus Romulus tappis Remuse. Seejärel ehitas ta koos kaaslastega linna üles ja nimetas enda järgi linna Roomaks. Tõenäoliselt ei ole Romulus ajalooline tegelane, vaid rahvapärimuses väljamõeldud kuju. Kuid roomlastele ja teistele Itaalia rahvastele pakkus see lugu usutava seletuse Rooma linna kohta. --Oop 19. jaanuar 2012, kell 08:15 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.comune.roma.it/was/wps/portal/pcr
** In Rooma on 2013-06-24 13:15:55, 403 Forbidden
** In Rooma on 2013-07-06 22:48:08, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:48 (EEST)

 Teda on nimetatud Igaveseks Linnaks, sest ta on väga vana.
Natuke imelik selgitus. --WikedKentaur (arutelu) 24. august 2017, kell 19:52 (EEST)


Arutelu:Liputeadus

Tekkis küsimus, et kui kirjutada artikkel liputeaduses kasutatavatest sümbolitest mis peaks olema selle pealkiri. Liputeaduse sümbolid? või Veksilloloogilised sümbolid, või Liputeaduslikud sümbolid?--Boy 3. oktoober 2005, kell 19.54 (UTC)

Minu meelest oleks kõige parem "Liputeaduslikud sümbolid". Andres 3. oktoober 2005, kell 20.03 (UTC)
Lihtsalt kysin: kuhu kuuluvad firmade lipud? Artikkel Plagu ytleb, et see on organisatsioonide või yksikisikute lipp, st firmade lipud selle järgi ei ole plagud? Ja kui plagud on yksikisikute lipud, mis on siis perekonna, näiteks aadlisuguvõsa vm perekonna lipp? Ja teine asi: kuhu kuuluvad siuxed kolmnurksed vm kujuga rippuvad asjandused, mingi yksteise kõrvale paigutatud värvikombinatsiooniga, mis on samad mis riigi- või rahvuslipul (näiteks sinine, must ja valge kõrvuti)? Vimplid? Või midagi muud? Ja veel yks asi: kui on näiteks mingi muu vahendiga edasi antud rahvuslipu vm lipu värve, näiteks neoontuledega vm valgusega? Kas see on ka veksilloloogia teema või enam mitte? --Lulu 21. oktoober 2005, kell 12.35 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.flaginstitute.org/fiindex.htm
** In Liputeadus on 2013-06-24 12:06:01, 404 Not Found
** In Liputeadus on 2013-07-06 11:11:42, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:12 (EEST)


Arutelu:Balti Hertsogiriik

Ei tasuks kiirustada (just täpselt sellises mõõtkavas) musta ristilippu ja analoogset vappi Balti Hertsogiriigi ametlikeks sümboliteks kuulutama, seni kuni peale ENE(KEse?) ja saksakeelse Wikipedia sellele autoriteetsemaist allikaist kinnitust ei ole. Saksakeelne Wikipedia artikkel selle praegusel kujul tundub olevat suures osas kirjutatud sedalaadi amatööri(de) poolt, kelle arvates selle riigi saksakeelne nimi oli "Baltikum"... --3 Löwi 4. oktoober 2005, kell 11.20 (UTC)
Kolmandast välislingist peaks olema selgesti näha, et lõplikuks riigipea kandidaadiks jäi Mecklenburgi hertsog Adolf Friedrich!

Palun tee vastav täiendus. Andres 4. jaanuar 2006, kell 18.40 (UTC)

Toimetasin teksti ära, ent Macklenbergi hertsogi lingi tegemises pole päris kindel, väike probleem tekkis ka Liivimaa ja Eestimaa rüütelkonna lingistamisel, kuid minu arvates tuleks Eesti vikipeediast need kindlasti kajastada --Dj Capricorn 6. veebruar 2006, kell 18.28 (UTC)
Siia peaks leidma mõne uuema kaarti 1740 aasta kaart ei ole küll kõige parem 1918 aasta plaanide kajastamisel.Akra 22. jaanuar 2007, kell 16:44 (UTC)
Kaks Balti Hertsogiriigi välislinki on identsed - äkki kõrvaldaks ühe neist?
88.196.236.222 9. mai 2007, kell 20:11 (UTC)

Tehtud. Andres 10. mai 2007, kell 08:06 (UTC)
1918. aasta kaart 1918. aasta sündmuste kohta on minu silmis õigem kui 1740. aasta oma. --Improvisaator 3. detsember 2008, kell 11:27 (UTC)

Kasutaja Otberg muutis suure osa infost. Kuna ma ei ole teemaga kursis siis ei tea kas muuta tagasi. Ise nimetas ta oma tegevust Saksa propaganda eemaldamiseks.--WooteleF 11. detsember 2008, kell 17:08 (UTC)

Meil oli just praegu temaga jutt. Ta ütles, et kui minu meelest on artiklis kõik õige, siis tal pretensioone pole. Ainult et 1920. aasta kaart ei saavat 1918. aasta riiki õigesti näidata. Andres 14. jaanuar 2009, kell 10:59 (UTC)

:Andres, vaata seda kaarti hoolikamalt. Seal on just Esthonia, Livonia ja Kurland, mitte Esthonia ja Latvia. The map shows the situation after the treaties of Versailles and Brest-Litovsk and before the en:Peace of Riga and the organization and recognition of the nation-states of en:Estonia and en:Latvia. --Improvisaator 14. jaanuar 2009, kell 11:04 (UTC)

:: Ma nägin seda algusest peale (ma ei tea küll, mis see asjasse puutub). Annan ainult edasi Otbergi sõnad (ma sain nii aru, et kaart on koostatud 1920. aastal). Igal juhul vajaks see kaart mingit selgitust. Andres 14. jaanuar 2009, kell 11:16 (UTC)

::: Nagu inglisekeelses selgituses öeldud, kujutab kaart 1918. aasta situatsiooni, seega koostamise aasta pole oluline. 1920. aastal ei olnud piirid veel kindlad ja üldteada, lihtsam oli vanu kaarte kopeerida. Siin on ju isegi Latgale Venemaa koosseisus antud. --Improvisaator 14. jaanuar 2009, kell 11:22 (UTC)

:::: Kaardil ei ole kujutatud seda riiki, millest jutt on, sest territoriaalne jaotus on vale ning Latgale on puudu, nagu Sa ise ütled. Kui see kaart ilma mingite selgitusteta sisse panna, siis see on eksitav. Andres 14. jaanuar 2009, kell 12:01 (UTC)

::::: Osades keeltes on Läänemereprovintside kaart 1895. aasta Meyeri leksikonist, mis (kuigi nimede kirjutamises täpsem) on anakronistlik 1918. aasta kohta. Territoriaalne jaotus ei ole vale (on Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa, mitte Eesti ja Läti). Samal kaardil on kujutatud ka Poola ja Leedu. Latgale kohta saab kommentaari kirjutada pildiallkirja juurde. Igatahes on see huvitav kaasaegne (kuigi mõnevõrra ekslik) dokument Esimese maailmasõja järgse situatsiooni kohta (pärast Brest-Litovski ja enne Riia ja Tartu lepinguid). --Improvisaator 14. jaanuar 2009, kell 13:06 (UTC)

:::::: Seda ma räägingi, et see kaart vajab pildiallkirja. Territoriaalne jaotus on ikkagi vale, sest riik pidi jaotatama mitte kolmeks, vaid 7 osaks, nagu tekstist selgub, kusjuures pidi arvestatama rahvuspiire. Minu arust tuleb see kaart ka infokastist välja võtta. Kaart on muidugi huvitav, aga on küsitav, kas ta selle artikli juurde sobib. Andres 14. jaanuar 2009, kell 13:21 (UTC)

::::::: Kõik need kantonid (Riia, Kuramaa, Liivimaa, Saaremaa, Eestimaa, teisel pool Vene piiri ka Latgale) on ju ka kaardi peal olemas. Teist, paremat, kaarti samast ajast mina ei tea. --Improvisaator 14. jaanuar 2009, kell 13:28 (UTC)

:::::::: Olgu siis esiotsa ilma kaardita. Kui kaarti pole, võib selle ka ise teha. Andres 14. jaanuar 2009, kell 13:35 (UTC)

::::::::: Ehtsa kaardi väljajätmist ma küll ei poolda. --Improvisaator 14. jaanuar 2009, kell 13:45 (UTC)

:::::::::: Siis tuleb ta vähemalt infokastist välja tõsta. Andres 14. jaanuar 2009, kell 14:04 (UTC)

Kaasaegse teate järgi kehtisid järgmised rahad: Vene kuldraha, vene hõberaha, duumarahad, Kerenski rublad, paberkopikad ja paberrublad, Saksa idarublad ja rauast kopikad (1, 2 ja 3 kopikat): Ristirahva Pühapäeva-leht, 11. aprill 1918, nr. 5–6, lk. 21–22. --Improvisaator 14. jaanuar 2009, kell 13:15 (UTC)

Riiki ju ei eksisteerinud, nii et see ei kuulu siia. Andres 14. jaanuar 2009, kell 13:21 (UTC)

: Mis on eksisteerimise/mitteeksisteerimise tõend? Minu arust eksisteeris, tal oli oma võimuaparaat ja ta oli tunnustatud Saksamaa poolt. Päts, tema valitsus ja vabariik olid sel ajal midagi taolist nagu Kalev Ots praegu. --Improvisaator 14. jaanuar 2009, kell 13:28 (UTC)

:: Sel juhul tuleb kogu artikkel ümber kirjutada. Andres 14. jaanuar 2009, kell 13:35 (UTC)

::: Minu arust on artikkel praegu just tasakaalus selle loomisel olnud riigi kohta. Kui hakkaksin juurde kirjutama, et oli täiesti olemasolev ja sõltumatu riik, vallandaksin ainult järjekordse redigeerimissõja. --Improvisaator 14. jaanuar 2009, kell 13:45 (UTC)

:::: Ei, asi tuleb ikkagi täies nüansirikkuses avada. Eks ole, Eesti Vabariik tollal faktiliselt ei eksisteerinud. Kas Balti Hertsogiriik oli vasallriik või nukuriik? Kas teda võiks võrrelda Eesti NSV-ga juulis 1940 või hiljem või Eesti omavalitsusega Teise maailmasõja ajal? Peale selle, meil on ka artikkel samaaegse Saksa okupatsiooni kohta Eestis. Miks peaks see redigeerimissõja vallandama, kui me rahulikult asjad paika panema?

::::: Eesti NSV-ga ei saa teda võrrelda, sest ta tugines täiesti olemasolevatel omamaistel institutsioonidel (rüütelkonnad eksisteerisid kindlasti juba varem, mitte sakslased ei asutanud uut rüütelkonda). Eesti Omavalitsus ei olnud kindlasti riik ega sellisena tunnustatud. Kavatsust teda Saksamaa poolt annekteerida ei olnud, sest Saksamaal kehtis üldine hääleõigus, mida siin ei tahetud rakendada. Minu arust maakogude asutamine rüütelkondade laiendamiseks oli täiesti siiras ettevõtmine (veel paar aastat varem oli Pätsil omaette eesmärk rüütelkonna maapäeva laiendamine). Ma usun, et hertsogiriigist oleks tulnud Saksamaaga kultuurisidemetes olev iseseisev ja sõltumatu väikeriik väljaspool Saksamaad (nagu Luksemburg, Danzigi vabalinn pärast Esimest maailmasõda või Liechtenstein; laiemalt saksa dünastiate poolt valitsetavad Rumeenia või Bulgaaria). Probleem algab minu arust suhtumisest (eelarvamusest): kas Läänemereprovintsid on alati säilitanud oma institutsioonide iseseisvuse ja enesemääramisõiguse või on siin alati olnud jagamatu Venemaa kubermang, millele Vene ajutiste valitsejate armust 1917 autonoomia anti. 1918. aastal jagunes iseseisvusliikumine kahte tiiba: monarhistlik (mitte ainult sakslastest koosnev), mis lootis Saksamaa võidule sõjas ja toetusele ja vabariiklik, mis lootis liitlaste võidule ja nende toetusele. Esimese tiiva arvestuse osutusid valeks ja teise omad õigeks (20 aastaks). Mõlemat tuleks võrdväärsena käsitleda. --Improvisaator 14. jaanuar 2009, kell 14:17 (UTC)

Muidugi, nii palju kui see on Vikipeedia raames võimalik. Andres 14. jaanuar 2009, kell 14:23 (UTC)

Ära arvesta ette, et meil on eelarvamused. Andres 14. jaanuar 2009, kell 14:23 (UTC)
Pealkiri "Konfliktid Eesti ja Lätiga" ei kuulu siia, sest siis hertsogiriiki enam ei olnud. --Õli (arutelu) 2. november 2012, kell 17:56 (EET)
----
Kuidas sai riigi kohta, mida olemas ei olnud kirjutada iseseisvus? -- Ahsoous (arutelu) 13. juuli 2013, kell 03:26 (EEST)

lvwikis on keelelinkideta artikkel :lv:Baltenlande, kus on öeldud, et eesti k on see Baltimaa. Kas see pole mitte sama mis Balti Hertsogiriik?--Estopedist1 (arutelu) 2. oktoober 2018, kell 11:01 (EEST)

Artikleid võrreldes mingit suurt ja selget erinevust silma ei hakka. Võib-olla Baltenlande all mõeldakse üldisemat Balti riigi ideed, hertsogiriik oli aga konkreetne riigivorm, kuidas seda teostada taheti. --Minnekon (arutelu) 2. oktoober 2018, kell 11:38 (EEST)


Arutelu:Ruja

Kas eesti keeles poleks "rock" asemel parem kirjutada "rokk"? Peep 5. oktoober 2005, kell 14.32 (UTC)

Jah. Andres 13. juuni 2006, kell 05.53 (UTC)

Albumid olid algul antud nii:
* Ruja EP (1979)
* Ruja LP (1982)
* Kivi veereb LP (1987)
* Pust budet vsjo LP (1988)
* Must lind CD (1994)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. juuni 2006, kell 05.53 (UTC)
Tuleb taastada, praegu on jama. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. juuni 2006, kell 05.53 (UTC)

1985–88: Peeter Maikov (flööt, laul) Taivo 11. veebruar 2013, kell 23:42 (EET)

Bänd lõpetas oma tuuri Nevil Blumbergiga, kes oli enne mänginud koos Igor Garšnekiga bändis Synopsis. Ent Nevil Blumberg muutis Ruja soundi, muutes ta taustabändiks oma malmsteenilikele kitarrisoolodele. 1988. aasta Tartu levimuusikapäevadel ei olnud Urmas Alender bändi muusikaga üldse rahul. Varsti lahkus Blumberg ja bänd proovis veel korra kitarrist Raul Jaansoniga. See viimane koosseis lindistas ühe loo, "Ih-ih-hii ja ah-ah-haa", kuid see oli ka kõik. "Rujat" polnud enam.

Tõstsin selle lõigu välja, sest ajalooga on selles lõigus vähe pistmist ja see mis ongi, on segane jutt. Valju 13. mai 2007, kell 13:50 (UTC)
----
Kas Alender oli teises koosseisus? See on äsjane lisandus. Andres 30. aprill 2010, kell 20:10 (EEST)
----
Ansambli muusikat eri perioodidel võiks ikka ka iseloomustada. Artikkel aga koosneb peamiselt ainult loenditest. 90.191.119.98 13. juuli 2013, kell 20:06 (EEST)

Keegi ei keela sul seda teha kui infot leiad ja viitad. --Tiia (arutelu) 13. juuli 2013, kell 20:12 (EEST)
----
Ansambli nimeks võeti uudissõna "ruja", mis oli mõeldud asendama väljendit "teaduslik fantastika" -- see on vale, "ruja" tähendus oli "fantaasia". Teadusliku fantastika kohta käis tollal sõna "ulme", nüüdseks on selle tähendus pisut laienenud.
----
"Ruja" ei olnud siiski Andres Ehini sõna, tegemist on epideemiliseks muutunud linnalegendiga, tõestuseks Sirbi ja Vasara keeleveerud 19. veebruarist 1971, kus on kirjas "... tuleb E. Vannas omakorda välja täiesti uue, kunstlikult loodud sõnaga ruja 'fantaasia'..." -- Endel Vannas oli tollal Ilmar Sikemäe pseudonüüm Sirbis.

:Artikkel Rujast avati küll 2005. aastal (sic!), aga senini ei olnud siin saidis keegi Rujast midagi olulist kirjutanud. Mida värki siiski, kas eesti viki madallend.... ? Ruja alguseaja lugudest tõusevad nii mõnegi mälestustesse mõjusalt sooaur, samblalõhn, rukkilõikus, mulla sõmerus, velle toodud padrunid, onu Tom jms! Tegelikult on siin vabas veebientsüklopeedias Poola, Prantsuse jne vallad-linnad-asulad kindlasti ka olulised lugeda, ei laida, tuleb kiita.... Tegin siinkohal ikkagi alguse Ruja loo jätkamisele, oodates lahedaid tekstilõike keeruliste aegade kohta teadjatelt sellidelt. Eesti Ruja, Eesti muld ja Eesti Viki.... need jäävad ikka kokku.Teomees (arutelu) 3. oktoober 2023, kell 01:24 (EEST)


Arutelu:Vanaidaslaavi keel

Nende keelte artiklite tabelitega peaks midagi ette võtma. Praegu:
* jookseb tekst tabeliga kokku, mis pole kena;
* nendes tabelites on esitatud ka andmeid, mida ajaloolise keele kohta vastavate kindlate tõendite puudumisel alati väita ei saa;
* eesti vikipeedia tabel peaks olema korralikult eestindatud
Urmas 5. oktoober 2005, kell 16.25 (UTC)

Mulle ei meeldi keelte tabelid üldse. Arvan, et vähemalt surnud keelte puhul tuleks need ära jätta. Andres 5. oktoober 2005, kell 19.41 (UTC)
----
древнерусский язык

Võtsin selle teabekastisst välja, sest tegu on nimetusega tänapäeva vene keeles. Andres 11. september 2010, kell 00:12 (EEST)
----
Kas see ise idaslaavi keelte kategooriasse ei sobi? --Oop (arutelu) 7. märts 2012, kell 19:11 (EET)


Meil vist pole praegu seda lehte üldse vaja. Ma muidugi Eesti Ekspressis olen korra näinud Wikipedia mainitavat, aga see oli inglise, mitte eesti viki kohta. Peep 5. oktoober 2005, kell 20.42 (UTC)

Üldiselt on siiski vaja küll, eriti kui näiteks Eesti meedias viidatakse Vikipeediale või kui viidatakse eestikeelsele Vikipeediale. Artikleid, mis viitavad Vikipeediale, on vahepealse aja jooksul ka lisandunud. -Mardus 30. november 2006, kell 20:58 (UTC)

Eestist pärit allikate juures ei peaks eraldi välja kirjutama, et vot, et Eestist ja puha. Muidu välismaiste puhul oleks seda kunagi ka paslik mainida, juhul kui kunagi ka eestikeelset Vikipeediat keegi refereerida suvatseb. -Mardus 30. november 2006, kell 21:28 (UTC)

Ma olen märganud meedias ka artikleid, kus on selgelt Vikipeediat allikana kasutatud, aga pole viidatud. Kas neid peaks ka siin mainima? --Metsavend 14. juuni 2007, kell 07:50 (UTC)

:Mul käis sama mõte peast läbi, tekkis sama küsimus. avjoska 14. juuni 2007, kell 07:54 (UTC)

:: Need võiksid olla eraldi. Andres 14. juuni 2007, kell 07:59 (UTC)

:::Samuti on näiteks ingliskeelses vikis olemas kategooria meedias kasutatud wikipeedia artiklitest (Category:Wikipedia pages referenced by the press). avjoska 14. juuni 2007, kell 09:26 (UTC)

Algus tuleks ümber teha. Siin on jutt ainult eestikeelsetest artiklitest. Andres 14. juuni 2007, kell 11:01 (UTC)
Oli prantsuse röstsai varem hoopis saksa röstsaia nimetusega? Kutsuti Mesopotaamia tasandikku tegelikult ka Viljakaks Poolkuuks?

: Minu meelest on see ülearune, samuti otsingumootorite loetlemine. Andres 14. juuni 2007, kell 11:08 (UTC)

Kas konkreetsete linkide tagant peaks aastanumbrid ära võtma? avjoska 14. juuni 2007, kell 12:23 (UTC)

Las nad olla, nii on lihtsam orienteeruda. Minu arvates võiks parem kuude alapealkirjad ära jätta. Andres 14. juuni 2007, kell 12:26 (UTC)

Kuidas teha Eestis ilmunud venekeelsete väljaannetega? transkribeerimist ma ei oska, kas vene keeles sobib siia panna artikli pealkiri ja võib-olla tsitaat artiklist? avjoska 17. jaanuar 2008, kell 16:25 (UTC)

Vene keeles sobib vabalt. Andres 17. jaanuar 2008, kell 16:58 (UTC)

Kas "Palun aidake seda lehekülge tõlkida ja kohandada" artikli alguses on ikka vajalik? Ma ei näe küll midagi tõlkimist vajavat ja mida peaks kohendama?
Lisaks sellele võiks äkki sisukorra paremale nihutada (mall:Sisukord paremale).
iffcool 17. jaanuar 2008, kell 20:38 (UTC)

See oli algul kirjutatud sellepärast, et leht koostati inglise viki eeskujul ning oli osaliselt tõlkimata. Andres 18. jaanuar 2008, kell 00:45 (UTC)

artikli [http://www.jt.ee/261107/esileht/20007399.php "Hando Runnel. Maaomane laps"] lõpus on soovitus "loe juurde" ja viide ühele viki lehele. kuidas seda kajastada? [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 19. jaanuar 2008, kell 18:58 (UTC)

*Siin on öeldud: "Entsüklopeedilise teabe pakkumine peaks olema avalik teenus. Praegu meil seda ei ole, mistõttu tühja kohta täidab juhutekkeline, keelelise hoolitsuseta ja pahatihti täiesti vale info. Või on koht üldse täitmata." Kas jutt on meist? Andres 20. jaanuar 2008, kell 22:31 (UTC)

Seda tõenäoliselt ei saa välistada, et jutt on Vikipeediast... Mis veel sellisele kirjeldusele vastab? avjoska 20. jaanuar 2008, kell 22:42 (UTC)
Usun et otseselt mitte. Tarandi artikli tähelepanukese on EE natsionaliseerimisel (mis tundub mõistlik) ja sellest lähtuvalt tekitab ta sellele üldise vastandi, mille hulka kuulub väga palju ja milles vikil on pisike osa. Ometi küll huvitav, et ta vikipeediat üldse ei maini, mis võib siiski sellest tuleneda, et ta sellega pole küllalt tuttav.Kk 20. jaanuar 2008, kell 22:43 (UTC)

Kas ehk peaks varsti mõtlema hakkama lehe jaotamist aastate kaupa kuidagi? Või hakkab asi ainult minu silmis pikaks venima? avjoska 4. veebruar 2008, kell 18:15 (UTC)

Liiga pikk see pole, aga arvan, et seda lehte pole tarvis. Andres 5. veebruar 2008, kell 10:36 (UTC)

:Äkki on meil vaja kaht lehte, kuid natuke erinevalt praegusega võrreldes. Ehk peaks eristama need artiklid, mille põhiteema on Vikipeedia neist, mille sisus on Vikipeediat mainitud (kas siis allikana või kuidagi muudmoodi)? avjoska 8. august 2008, kell 20:33 (UTC)
Vikipeediale või Wikipediale viidatakse nii sageli, et minu meelest pole mõtet seda registreerida. Siin pole kõik juhtumid. Andres 11. august 2008, kell 07:38 (UTC)

:Wikipedia koha pealt olen nõus, kuid Vikipeedia mainimist võiks küll kajastada? --Dj Capricorn 11. august 2008, kell 07:52 (UTC)

Kuku raadio uudistes öeldi, et Moskvas tapeti Sulim Jamadajev ja tsiteeriti pikalt Vikipeedia artiklit. Paraku tapeti Moskvas Sulimi vend Ruslan Jamadajev. --Metsavend 24. september 2008, kell 17:29 (UTC)

Viimased andmed siin on 2008. aastast. Kas oleks vaja seda lehte ajakohastada ja kes tahaks seda teha? Adeliine 22. jaanuar 2011, kell 16:32 (EET)

Arvan, et see leht ei ole enam vajalik. Vikipeedia kasutamine uudiste allikana on niivõrd tavaline.--WooteleF 22. jaanuar 2011, kell 16:45 (EET)

:Sel juhul kas kustutada või säilitada ajaloo huvides? Adeliine 22. jaanuar 2011, kell 17:24 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Vikipeedia kui uudiste allikas


Vikipeedia arutelu:Eeskujulike artiklite kandidaadid

Kas parem poleks artikli nimeks "Vikipeedia:Eeskujulike artiklite kandidaadid"? Ja sama piltidega. Peep 5. oktoober 2005, kell 20.50 (UTC)

Sellised pealkirjad ei oleks keeleliselt korrektsed. Andres 6. oktoober 2005, kell 05.20 (UTC)

:Mida v...?! Vikipeedia:Heade artiklite kandidaadid on keeleliselt korrektne, aga Vikipeedia:Eeskujulike artiklite kandidaadid ei ole?! WTF? Jürka 21. september 2007, kell 19:48 (UTC)

:: Ka see teine pealkiri pole korrektne, aga see ei häiri. Nii et ma ei ole vastu pealkirja muutmisele ka siin. Andres 22. september 2007, kell 06:37 (UTC)

:::Seleta siis ära ka, mis selles korrektne pole ja seleta see ka, miks üks häirib, teine ei häiri... Jürka 26. september 2007, kell 21:00 (UTC)

:::: Kumbki ei häiri. Ma ei oska seda seletada. Vist oleks korrektne "Eeskujuliku artikli kandidaadid". Aga võib-olla mitmuse puhul võib mitmust kasutada. Andres 26. september 2007, kell 21:06 (UTC)

:::::Grammatiliselt peaks küll igati oki-doki olema... Kuna eeskujulikke artikleid võib mitu olla (vist võib ikka?), siis peab ka kandidaatide leheküljel mitmuses olema, et "eeskujulike artiklite"... Jürka 26. september 2007, kell 21:09 (UTC)

:::::: Nojah, aga iga artikkel kandideerib üheks eeskujulikuks artikliks. Andres 26. september 2007, kell 21:13 (UTC)

:::::::Ahsoo, saan aru, aga... on mitu kandidaati, mis kandideerivad mitmeteks eeskujulikeks... Jürka 26. september 2007, kell 21:20 (UTC)

: Jah. Mul ei ole selles asjas selgust. Andres 28. september 2007, kell 06:15 (UTC)
See lehekülg on ikka naljanumber. 6 aastaga pole ühtegi eeskujulikku artiklit suudetud valida. Kas ei oleks aeg latti allapoole lasta? Küsimus ei ole ju valijate passiivsuses. --Metsavend 10. märts 2011, kell 21:51 (EET)

Kui alla Sa paned ette lasta? Andres 10. märts 2011, kell 22:06 (EET)

:Kirstunaelaks on kindlasti kõikide siniste siselinkide nõue, mida ma pole peale ingliskeelse vikipeedia kuskil näinud. --Iifar 10. märts 2011, kell 22:12 (EET)

:: Kas Sa leiad, et see pole õigustatud? Andres 10. märts 2011, kell 22:29 (EET)

:::Jah, leian küll. --Iifar 10. märts 2011, kell 22:36 (EET)

:::: Miks?

:::: Eeskujulik artikkel peaks ligilähedaselt näitama, milleni me tahame jõuda. Selleks peab ka tema ümbrus enam-vähem korras olema. Andres 10. märts 2011, kell 22:42 (EET)

:::::Just enam-vähem, aga mitte 100%. Ingliskeelset Vikit täiendavad terve armee kirjutajaid-toimetajaid, meie ei suuda kunagi nendega võrreldavat mahtu saavutada. Selle nõude täitmine pole meile lihtsalt jõukohane. ---Iifar 10. märts 2011, kell 23:20 (EET)

::::::: Sellest minu arvates tulenebki, et meil on vähe eeskujulikke artikleid. See aga ei tähenda, et me mitte ühtegi ei suudaks koostada.

::::::: Sinise lingi olemasolu ongi ju vajalik, et oleks enam-vähem korras. Ka sinise lingi taga ei tohiks päris jama olla. Andres 10. märts 2011, kell 23:47 (EET)

:::::::: Aga ei ole ju suutnud peaaegu ühtegi sellist. --Metsavend 10. märts 2011, kell 23:56 (EET)

::::::::: Üks või kaks oleme ju suutnud. Aga me pole ka püüdnud. Andres 11. märts 2011, kell 00:27 (EET)

::: Minu arust probleemi pole: vähese arvu punaste linkidega on hea artikkel, kui kõik on sinsised, siis eeskujulik. Hea artikkel on isegi väärt tunnustus. Mingit kvalitatiivset vahet tuleks siiski teha selliste artiklitega, kus tõesti midaga ette heita pole (iga viitamist vajav väide/lõik viidatud, kõik lingid sinised). --Vihelik 10. märts 2011, kell 22:44 (EET)

:::: Eeskujulik artikkel peaks olema enam-vähem lõplikul kujul, sinised lingid on ainult üks tunnus. Pean silmas, et ei leidu ka ilmseid lünki. Andres 10. märts 2011, kell 23:47 (EET)

::::: Seda muidugi. --Vihelik 10. märts 2011, kell 23:51 (EET)

:::::: Või siis on materjal esitatud mõistlikus mahus ning nähtud ette eraldi artiklid kitsamate teemade põhjalikumaks käsitlemiseks. Siis eeldaks, et need põhjalikumad artiklid on ka olemas. Nendest veel kitsamate teemade kohta ei pea enam tingimata olema. Andres 10. märts 2011, kell 23:54 (EET)

:::: Probleem on selles, et 8 aasta jooksul on suudetud tekitada 2 sellist artiklit ja needki väga marginaalsel teemal. Selliste nõuetega ei ole lootustki, et me eeskujulikke artikleid niipea juurde hakkaks saama. Vähegi üldisemal teemal ei õnnestuks eeskujulikku artiklit luua, sest alati saab punaseid linke juurde lisada. See siniste linkide nõue on küll ebareaalne. Praegused kandidaadid sobiksid minu meelest kõik eeskujulikeks ja paljud head samuti. Eeskujulik artikkel ei peaks olema täiuslik, see peaks olema selline, millest saaks eeskuju võtta teiste artiklite kirjutamisel. --Metsavend 10. märts 2011, kell 23:56 (EET)

::::: Kui artikkel on muidu eeskujulik, saab ju punase lingi alati täita. Praeguste eeskujulike artiklite puhul ongi nii tehtud. Kui inglise vikis sellega hakkama saadakse, kuidas see siis ebareaalne on? Meil lihtsalt  töötatakse harva järjekindlalt ühe artikli kallal. Andres 11. märts 2011, kell 00:02 (EET)

::::: Meil ei ole seda vaimu, et teeme ühiste jõududega mõne artikli heaks või eeskujulikuks. Valdab see, et lihtsalt hindame ja hääletame. Andres 11. märts 2011, kell 00:03 (EET)

:::::: Metsavend, kuidas siis hakata edaspidi esile tõstma selliseid artikleid, mis tõesti kõigile Andrese esitatud kriteeriumitele vastavad? Eks hakka neidki vaikselt juurde tekkima. Olemasolev 80,000+ ariklit on piisavalt hea baas, millele nii mõnegi eeskujuliku artikli saaks ehitada. Praegu on ju olemas kategooria head artiklid, seal sisalduvad ariklid enam-vähem täpselt Sinu ja Iifari loetletud kriteeriumitele vastavadki. --Vihelik 11. märts 2011, kell 00:10 (EET)

::::::: Teeks parem hääletuse, kas peaks reegleid muutma? Pelmeen10 11. märts 2011, kell 01:18 (EET)

:::::::: Hääletuse võib teha küll, aga see ei tohiks asendada arutelu. Andres 11. märts 2011, kell 01:24 (EET)
Mina arvan, et me ei jaksa kaht sorti häid artikleid valida. Ja kui eeskujulik artikkel ei pea olema nii täielik kui vähegi võimalik, mille poolest ta siis heast artiklist erineks? Arvan, et eeskuju puudumise taha heade artiklite lisandumine küll ei jää. Pole ju näha, et oleks tohutud hordid inimesi, kes suudaksid häid artikleid kirjutada, aga näe, ei saa, sest eeskuju pole kuskilt võtta. Eeskujuks sobivad ju ka headeks nimetatud artiklid. Me ei saa heade artiklite tegemisegagi hakkama. Lihtsalt hääletamine ei tee ühtki artiklit paremaks, aga just sellega on heade artiklite valimisel põhiliselt tegeldud. Me ei saa hakkama ka ilmselge rämpsu koristamisega, ja see on minu arust palju hullem, sest ka need võivad kellelegi eeskujuks sattuda. Minu meelest on olulisem lausjama korda teha kui mingeid tiitleid artiklitele jagada. --Epp 11. märts 2011, kell 04:40 (EET)

Nojah, asi pole mitte valimises, vaid meil lihtsalt pole eeskujulikke artikleid. Kui tuleb, küll me siis ka valida jaksame. Andres 11. märts 2011, kell 08:49 (EET)

:Ka minu arvates on eeskujulike artiklite nõuetega natuke üle pingutatud. Näiteks olen ma igati päri Metsavennaga ja arvan, et iga viimane kui link ei pea tingimata sinine olema. Kohati tundub mulle ka, et meil lingitakse selliseid objekte, nimesid jm. mille kohta on vägagi küsitav, kas ikka artiklit tarvis on või mitte. Nõua siis veel siniseid linke?!

:Paljud varasemad head artiklid ei vasta praegustele heade artiklite nõuetele ja selles grupis vähe sorteerimist nüüd küll paha ei teeks. Mõnelt peaks selle nimetuse ära võtma ja mitmeid võiks eeskujulikuks ümber nimetada. Aitaks paremini orienteeruda.

:Ma olen igati nõus sellega, et mingi tiitel ei tee artiklit paremaks (ega halvemaks) aga ma pean heade (ja eeskujulike?) artiklite valimist väga oluliseks, sest arvan on vaja midagi sellist, mida inimestele näidata ja uute artiklite kirjutamisel eeskujuks seada. Muidu satuvadki eeskujuks igasugu toimetamata jubedused.

:Positiivne hääl tuleks anda ikka juba sellisele artiklile, mille seis reaalselt hea on ning ma usun, et paljudel heade artiklite kandidaatidel see nii ka on. Kirjutatu on kahtlemata hea aga keegi pole vaevaks võtnud artikliga tutvuda ja oma poolthäält anda. Nõnda ei lisandu aga uusi positiivseid eeskujusid. Ivo 11. märts 2011, kell 22:20 (EET)

:: Kui tegu on eeskujuliku artikliga, siis seal lihtsalt pole halbu linke. Leian, et eeskujuliku artikli puhul peab ka selle ümbrus korras olema. Pakun, et selle asemel et latti alla lasta ja tasemevahet heade ja eeskujulike artiklite vahel vähendada, võiks leppida sellega, et meil esialgu eeskujulikke artikleid pole. Eeskujulikud artiklid peaksid olema eeskujuks mitte ainult meile, vaid kõigile, kes vastavate teemade kohta kirjutavad. Seda me saavutame ainult asjatundjate ja kogenud toimetajate koostöös.

:: Selleks et saada tõelist artiklit, on tarvis koostööd. Artiklit saab tegelikult hinnata ainult siis, kui ise selle tegemises osaled, püüdes omalt poolt teha seda nii heaks kui võimalik. Sellepärast arvan, et selleasemel et hakata häid artikleid ümber hääletada, võiksime ühiselt püüda neid paremaks teha. Artiklid võiks ükshaaval ette võtta. Andres 12. märts 2011, kell 06:38 (EET)
Ma püüdsin enne sihilikult teemast mööda rääkida. Püüdsin välja elada oma frustratsiooni selle üle, et meil ei jätku inimesi, kes jälgiksid vandalismi või tegeleksid kas või minimaalselt uute artiklite või imelike täiendustega. Nii palju on see asjaga seotud küll, et see  kurnab inimesi, kes võiksid muidu ehk nende heade artiklite tekkimisele kaasa aidata. Mind on see praegu igatahes lõpuni ära kurnanud. Aga olen kogenud, et igasugused üleskutsed ja palved on lihtsalt ajaraiskamine. Sellepärast arvangi, et las see nähtamatu käsi juhib siis samamoodi ka nende heade ja veel paremate artiklite tekkimist.
Ma pidasin valimise all silmas sellist protseduuri, mis on seni heade artiklite valimise puhul toimunud. Meid on nii vähe, et igasugune kõrvaltegevus nagu maitse üle vaidlemine annab kohe kuskil mujal tunda. Mulle on jäänud mulje, et üldiselt pigem arvataksegi, et hääletamisest piisab artikli heaks tegemiseks või siis pannakse artikli tegijale automaatselt peale kohustus artikkel korda teha, stiilis "tehke see asi korda, siis hääletan poolt".
Ma olen nõus, et eeskujulike artiklite eristamisel headest on mõte ainult siis, kui eeskujulik on tõesti ainult selline artikkel, mida praktiliselt pole enam võimalik täiustada. Linkide siniseks tegemine ei pruugi selle juures üldse see kõige suurem töö olla. Kui nõudeid leevendada, aga artikleid ikka piisavalt ei teki, kas siis leevendame uuesti? Sama kehtib ju heade artiklite kohta; ka neid saaks juurde, kui nõudeid leevendada, eks ole. Pealegi, hääletada saab ju sõltumata sellest, mil määral mingid nõuded täidetud on.
Aga kui linkide siniseks tegemine toimub sellisel viisil, nagu äsja näha oli, muutub kogu protseduur minu arvates naeruväärseks. Kui meil on inimesi, kes toodavad teadlikult ja tahtlikult rämpsu, selleks, et linnuke kirja saada, siis pole reeglite kehtestamisel ka erilist mõtet. See näitab, et asja sisu niikuinii korda ei lähe ja tegu ongi üksnes formaalsusega.
Hiljuti oli muide esilehe artiklis vandalism üle ööpäeva, enne kui keegi anonüüm selle ära võttis. Mu meelest on võrdlemisi mõttetu rääkida mingist koostööst, kui inimestele lihtsalt lähevad korda erinevad asjad. Õigemini ei lähe korda. --Epp 14. märts 2011, kell 17:23 (EET)

Sa räägid ju Vikipeediast üldiselt. Ma ei leia reeglitest punaste linkide kohta. Ometi on see toodud põhjenduseks mitmele artiklile. Pelmeen10 14. märts 2011, kell 17:44 (EET)

: Punaste linkide reegel  käib eeskujulike artiklite kohta. Punaste linkide puudumine on tarvilik, kuid kaugeltki mitte piisav tingimus. Ja seejuures ei lähe arvesse sellised lingid, mille alt mingit uut infot ei leia. Andres 15. märts 2011, kell 00:32 (EET)

: Praegu ei ole meil tõesti kuskil kirjas, et punaseid linke ei tohi olla. Aga on öeldud, et artikkel peab olema ideaalilähedane, ja mina leian, et ideaalilähedases artiklis punaseid linke ei ole. Andres 15. märts 2011, kell 09:06 (EET)

Seda edasi-tagasi solgutamist on raske jälgida. Mille üle nende puhul õieti hääletatakse? Kas hääletus 1 ja 2 käivad sama asja kohta? Kuskil oli ju kunagi heaks artiklilt valimise hääletus. Iga hääletuse alguses peab olema ettepanek, mida hääletatakse. --Epp 20. märts 2011, kell 23:51 (EET)

Jah, hääletus1 käib selle kohta, kas ta on hea artikkel. See ei peaks  siin olema. Andres 21. märts 2011, kell 00:11 (EET)

:Ei ole ju. Hääletus1 on selle kohta, kas eemaldada eeskujulik. Pelmeen10 22. märts 2011, kell 10:09 (EET)

:: Inimesed on lihtsalt hakanud teemaväliselt arvamust avaldama. Andres 22. märts 2011, kell 10:45 (EET)

: Nojah, aga teised? Mul on juhe täitsa koos. Siin lehel tähendab ju poolthääl seda, et ollakse eeskujulikuks valimise poolt. Aga nende ümbertõstetute puhul ju hääletati eemaldamist eeskujulike hulgast, või kuidas? --Epp 21. märts 2011, kell 00:16 (EET)

:: Õige küll. Arvan, et eemaldushääletus peaks samal lehel olema, aga nii, et oleks arusaadav, et see on eemaldamishääletus. Heade artiklite puhul oli meil nii, et eemaldamiseks piisab kahest poolthääleks. Siin võiks samamoodi olla? Andres 21. märts 2011, kell 00:32 (EET)

::: Kahest piisab minu meelest ka. Hanerahu hääletus toimus muide enne seda, kui sinna viiteid lisati ja lingid siniseks tehti, nii et selle peaks uuesti mu meelest tegema. --Epp 21. märts 2011, kell 00:38 (EET)

:::: Teeme siis uuesti. Andres 21. märts 2011, kell 01:01 (EET)

:::::Kui arvate midagi on valesti, siis tehke ümber. Pelmeen10 21. märts 2011, kell 23:54 (EET)

Kas eeskujulikus artiklis võib olla punaseid linke?
 Mõne üksiku võib lubada, et vältida "spetsiaalselt siniseks tegemist", mille vastu siin ka paljud olid. Pelmeen10 24. märts 2011, kell 12:46 (EET)
 Eeskujulik artikkel peaks olema ilma punaste linkideta.--Kyng 24. märts 2011, kell 12:48 (EET)

Arvan endiselt, et ilusam oleks, kui kõik lingid on sinised. Samas võib see nõue kultiveerida kommet teha sisutühju artikleid. Teadsin varem, et see nõue kehtis ka mujal (või vähemalt varem kehtis). Eesti keelne Vikipeedia on nii väike, et raske on iga sinise lingi taha vähemalt minimaalset artiklit saada.--Kyng 24. märts 2011, kell 19:35 (EET)

: Selle kombe vastu on lihtne astuda: lihtsalt mitte lugeda sisutühje artikleid selle reegli rahuldamiseks.

: Mis puutub sellesse teisesse väitesse, siis samahästi võiks öelda, et eestikeelne Vikipeedia on nii väike, et raske on üldse eeskujulikku artiklit kirjutada. Kusjuures siniste linkide nõue ei kujuta endast selle juures kõige suuremat raskust. Andres 24. märts 2011, kell 20:39 (EET)

:: Alustame lõpust. Võttes arvesse eeskujulike artiklite arvu praegu ja milline vaidlus siin ühe kandidaadi ümber on puhkenud, siis jah, on küll raske eeskujulikku artiklit kirjutada. Linkide siniseks saamine on tõesti iseenesest lihtne, raskused on mujal.

:: Mõistest "sisutühi artikkel" saadakse erinevalt aru. Mõnele on juba 3 lauset OK.--Kyng 25. märts 2011, kell 07:09 (EET)

::: Oleneb, millised laused. Kui oleks kolm informatiivset lauset, siis mulle sellest piisaks küll. Muidugi oleks hea, kui artikkel oleks pikem, aga see ei puuduta enam põhiartikli eeskujulikkust. Andres 25. märts 2011, kell 07:49 (EET)
 Ei poolda kõikide siniste linkide nõuet, kuna minu teada teistes vikides sellist nõuet pole. Punased lingid on olemas ka kolme kõige suurema (inglise, prantsuse ja saksakeelne) Vikipeedia eeskujulikes artiklites. --Iifar 24. märts 2011, kell 13:37 (EET)
 - kui punaseid mitte lubada, on ju vähemalt kolm kunstlikku varianti, neid mitte näidata a) teha sisutud artiklid ja saada lingid siniseks, b) lingid kui sellised ära kaotada c) näiteks ifexisti abil linkida kui artikkel olemas on ja kui ei ole, siis linki mitte luua - Ma ei tea - kas need on paremad variandid või mitte. -- Ahsoous 24. märts 2011, kell 14:18 (EET)

See, kas lingid on punased või sinised, ei ole ju sisuline küsimus. Jutt on sellest, et ka artikli ümbruse eest peaks olema hoolitsetud, kuidas siis muidu saab artikkel eeskujulik olla. Tuleb ju demonstreerida, kuidas siselingid töötavad.  Trikid on ju kohe näha, ega siis robotid ei hääleta. Andres 24. märts 2011, kell 20:42 (EET)
===Kas siselinkidest viidatavad artiklid peavad olema pikemad kui 2-3 lauselised?===
Kui poolt siis kui pikad? Mida sisaldama peaks jne.
 Mis vahet sel on kui pikk on viidatav artikkel, paljud inimesed ei kliki neile lühikestel artiklitele nagunii (sinine link on ilusam kui punane, kuid lingi sisu on kõrvaline). Ega siselinkidest viidatavaid artikleid ei soovita tehe Heaks artikliks või Eeskujulikuks. Pelmeen10 24. märts 2011, kell 12:58 (EET)
 - tegelikult on asi selles, et mul puudub tänini veel seisukoht, kas Vikipeediasse produtseerida massiliselt ühe-kahe lauselisi artikleid või mitte. Ja miks see nii on? Ma tean, et paljud on selliste artiklite vastu ja ega tegelt ma ise ka neid väga produtseerinud ei ole, samas vahetevahel on kange tahtmine neid väga hulgi tegema hakata /vahetevahel küll teen ja meelega teen/. (Siinkohal ka selles suhtes positiivne näide on rootsi viki, mis koosnes pikka aega enamuses taolistest artiklitest, nüüd aga võib öelda, et nende ümber on tohutus koguses sisu tekkinud.) Aga jah siin on kõlanud aeg-ajalt selliseid seisukohti, et neid pole vaja teha ja see viib taset alla ja mida iganes - aga võib-olla see hoopiski innustab inimesi artikleid täiendama, kui nad näevad, et mingist lähedasest asjast on kordi pikem artikkel olemas? -- Ahsoous 24. märts 2011, kell 14:18 (EET)

Kes arvab, et viib taset alla? Mina arvan, et usaldusväärsus ja sisu-poolne jama on probleemiks. Keegi ütles, et probleemiks on see, et kui artikli looja ise ei huvitu selle täiendamisest, siis ka teised ei huvitu. Rootsi on muidugi näide vastupidisest. Kui oluline teema, siis pigem olgu 1 lausegi. Vahel võtab ohkama küll, et artikleid on 75000+, kuid olulised asjad on ikka puudu. Vikipeedia kui Eesti kulturipärand internetis. Huvitav fakt on mu meelest see, et meil on tehtud 2 494 249 muudatust loomisest alates, inglise vikis on aga 3,592,941 artiklit... Pelmeen10 24. märts 2011, kell 15:05 (EET)

Mina ei näe selles probleemi, et artikkel on ühe- või kahelauseline, peaasi ta mingit mittetriviaalset infot annab ning on korralikult vormistatud. See hääletus läks lahti sellest, et sinise lingi nõude täitmiseks kirjutatakse artikkel, kus pole rohkem infot kui põhiartiklis niigi juba on. Mina leian, et sel juhul see nõue täidetud ei ole, isegi kui see uus artikkel ise ei ole selline, et selle kustutama peaks. Andres 24. märts 2011, kell 20:33 (EET)
===Küsimused===
*Küsimus tuleks nii sõnastada, et oleks aru saada, mida tähendab poolt- ja mida vastuhääl. --Epp 24. märts 2011, kell 13:46 (EET)

Mina ei saa aru, millest Sa aru ei saa. Praegu on hääletajad aru saanud. Kas keegi teine oskab sõnastada? Pelmeen10 24. märts 2011, kell 13:48 (EET)

: Sõnastus ei ole tõesti kõige parem. "Kas eeskujulikus artiklis võib olla punaseid linke?" Kõlaks paremini, aga praegu antud hääled tuleks vastupidi panna. 2 nädalat – 1 kuu on need hääletused tavaliselt.--Kyng 24. märts 2011, kell 16:14 (EET)

::Okei. Sellegi poolest võiks vaadata artiklit (hääletust), millest see alguse sai. Pelmeen10 24. märts 2011, kell 16:20 (EET)
*Kui kaua see hääletus kestma peab minimaalselt? Pelmeen10 24. märts 2011, kell 12:58 (EET)
Ma ei saa sellest hääletusest aru. Igale hääletajale peab jääma õigus otsustada, kas konkreetne artikkel on eeskujulik.
Küsimus ei ole mitte lausete arvus, vaid selles, kas viidatud artiklist saab teada midagi, mida viitavas artiklis ei ole öeldud.
Andres 24. märts 2011, kell 17:48 (EET)

Ei saa sust Andres päris aru, aga ei pea ju nii olema. Muidu see tähendaks ka olukorda, et näiteks biograafia avalause asemel võime lugeja suunata hoopiski kuupäevaartiklisse, kust saadakse sünniaeg ja tegevusala teada. Või võiks ikka teha selle avalause koos sünni (ja surmaaja) ning tegevusalaga? Aga see ei tähenda veel minu meelest, et miski konkreetne artikkel ei ole eeskujulik. -- Ahsoous 24. märts 2011, kell 19:04 (EET)

: Vaata, ma ei räägi mitte piisavast, vaid tarvilikust tingimusest. Piisavaid tingimusi sõnastada pole võimalik. Andres 24. märts 2011, kell 20:29 (EET)

:Olen nõus, sünniaasta on uus info. Pelmeen10 24. märts 2011, kell 19:23 (EET)
Minu meelest on küsimuseasetus vildak, sellepärast ma ka häält ei anna. Esiteks, meil ei ole sellist reeglit, et punaseid linke ei tohi olla. See aga ei takista neil, kelle meelest neid olla ei tohi, vastu hääletada, ega neil, kelle meelest nad tohivad olla, poolt hääletada. See hääletus siin ei muuda selles suhtes midagi. Mina ise leian, et artikli ümbrus peab korras olema, muidu ei näita artikkel siselinkide kasutamise osas eeskuju. Aga see ei välista mõnd punast linki seal, kus andmete hankimine on väga raske. Nii et ma ei teeks seda ka absoluutseks reegliks, millel pole erandeid. Andres 24. märts 2011, kell 20:46 (EET)

Milline on siis parem asetus? Kui mõned inimesed keelduvad hääletuse tulemusi vastu võtmast, siis ei jõua me Vikipeediaga kuskile ning jääme aastateks vaidlema. Eeskujikke artikleid pole siis lootagi. Pelmeen10 25. märts 2011, kell 08:20 (EET)

: Me võime ju arutada selle üle, mida me eeskujuliku artikli all mõistame, et ettekujutused liiga palju lahku ei läheks.

: Aga reeglid ei ole ju need, mis eeskujulikke artikleid toodavad. Tuleb lihtsalt ühiselt väga head tööd teha. See, kas mõni artikkel on kuulutatud eeskujulikuks, asja sisu ei muuda. Andres 25. märts 2011, kell 08:42 (EET)
Iseenesest minul on küll küsimus, mis pagana asi on eeskujulik artikkel - kas see on üleüldse defineeritav? -- Ahsoous 25. märts 2011, kell 09:06 (EET)

Täpset definitsiooni ei saa anda, sellepärast meil hääletused ongi. Üldine iseloomustus: Vikipeedia:Eeskujulikud artiklid. Andres 25. märts 2011, kell 10:50 (EET)

: Minu meelest tähendab see ainult üht - kui täpselt defineerida pole võimalik, siis pole võimalik esitada ka mitte mingeid konkreetseid nõudeid, vaid üksnes soovitusi -- Ahsoous 25. märts 2011, kell 11:13 (EET)

::: Nii ongi. Igaüks otsustabki ise, kas tema meelest võib sellest artiklist igas mõttes eeskuju võtta. --Epp 25. märts 2011, kell 14:49 (EET)

:: Inglise keelses Vikipeedias on suudetud kriteeriumid paika panna, samuti, saksa, rootsi, hispaania, bulgaaria, katalani, ukraina, jne. keeltes on suudetud kriteeriumid paika seada. Meil ei suudeta. Seega: mitte "ei saa" vaid "ei taha". Igasugused definitsioonid on kokkuleppe küsimus. Iseasi, kas tahetakse üldse kokku leppida--Kyng 25. märts 2011, kell 14:39 (EET)

::: Kas seda nimetatakse veel kuskil eeskujulikuks? Äkki me peaksime siis selle asja ümber nimetama ja hakkama valima näiteks suurepäraseid artikleid? :-). Eeskujulik tähendab ju seda, et me arvame, et sellest tuleb eeskuju võtta, see tähendab – teha mujal samamoodi. Kuni seal on kas või üks asi, mida kellegi meelest ei tohiks eeskujuks võtta, on vastuhääl ju igati õigustatud. --Epp 25. märts 2011, kell 14:49 (EET)

:::: Ei ole erilist vahet, kas me nimetame neid "eeskujulikeks", "suurepärasteks", "esinduslikeks" või "assa raisk kui vinge!" artikliteks, tähtis on, mis on tingimused. Nimi erinevates vikipeediates varieerub, tingimused on enam-vähem samad. Aga kriteeriumid peaksid ikkagi kirjas olema, et nad oleks igal ajal kõigile nähtavad.--Kyng 25. märts 2011, kell 15:15 (EET)

::::: Olen kahe käega poolt, et eeskujulikele artiklitele saaks samuti põhikriteeriumid kehtestatud.--Iifar 25. märts 2011, kell 16:15 (EET)

::::::Mina olen kahe käe ja kahe jalaga kriteeriumite poolt. Pelmeen10 25. märts 2011, kell 23:19 (EET)

:::::: Kuidas neid kehtestada? Kes neid kehtestaks? Andres 25. märts 2011, kell 19:44 (EET)

::::::: Kuidas praegune kord kehtestati? Kes need kehtestas? Kuidas need teistes Vikipeediates tehti.Kyng 25. märts 2011, kell 20:12 (EET)

:::::::: Sa ju ütled, et kriteeriumid on fikseerimata. Järelikult praegusi kriteeriume ei ole. On ainult see, mis on leheküljel Vikipeedia:Eeskujulikud artiklid. Võrdluses reeglitega leheküljel Vikipeedia:Head artiklid on need selgelt erinevad. Kuidas need teistes vikides kehtestati, seda ma ei tea. Ka heade artiklite kohta pole täpseid reegleid. Kriteeriumid on olenenud hääletajate äranägemisest ning on aja jooksul karmistunud (näiteks viitamise nõuet algul ei olnud). Minu meelest see töötab. Kas ei võiks siis lasta ka eeskujulike artiklite kriteeriume samamoodi kujuneda? Andres 25. märts 2011, kell 20:23 (EET)

:::::::::Minu poolest võib ka olla "suurepärased" artiklid. Kas see nimetus muudab hääletuse tulemusi? Minu meelest ei tohiks muuta. Praegu võetakse ka kehvadest artiklitest eeskuju ning Epp või keegi teine on mulle korduvalt soovitanud võtta neist kehvadest eeskuju. Aga see on tõsi, et esialgu peaksid kriteeriumid olema madalamad, et välja sõeluda paremad artiklid ning vältida kehvadest eeskuju võtmist. Pelmeen10 25. märts 2011, kell 23:19 (EET)

::::::::::: Arvan, et ka headest artiklitest võib eeskuju võtta, kuigi mitte kõiges. Pigem peaks heade artiklite valimisel arvestama, et neist saaks eeskuju võtta. Eeskujulikud artiklid on mõeldud selleks, et näidata Vikipeedia võimalusi. Nendest peaks saama eeskuju võtta ka väljaspool Vikipeediat. Andres 25. märts 2011, kell 23:46 (EET)

:::::::::Mis sa kujunemise all silmas pead? Praegu mingit kujunemist ei toimu ega hakka toimuma kui kriteeriume ei ole. Praegust protsessi nimetatakse vaidlemiseks. Vaidlemine on tavaline hääletuste ajal, kuid ka vajalikud ning hoiavad hiljem jällegi vaidlusi ära. Kui keegi protesteerib küsitluse vastu ning tahab ikka omamoodi teisi arvestamata teha, siis pole eestikeelsel Vikipeedial helget tulevikku oodata ega loota. Pelmeen10 25. märts 2011, kell 23:23 (EET)

:::::::::: Kui vaadatakse, milliseid põhjendusi vastuhäältele tuuakse, siis selgub, millised nõuded peavad tingimata täidetud olema. Igaüks hääletab nende kriteeriumide järgi, mis tema peas on, aga kui neid välja öeldakse, siis kujuneb üldine pilt nõuetest. Muidugi on need nõuded nii suured, nagu kõige nõudlikum hääletaja nad seab.

:::::::::: Kui vaidlemine on tavaline ja hoiab hilisemaid vaidlusi ära, mis Sul siis vaidlemise vastu on? Kuidas saab ilma vaidluseta milleski kokku leppida? Ja miks üldse on tarvis kokku leppida, kui kellelegi ei saa ette kirjutada, mida ta aluseks võtab ja kuidas ta hääletab? Andres 25. märts 2011, kell 23:46 (EET)

:::::::::::Mille vastu mul midagi on? Tahaksin praegu mingitele kokkulepeteni jõuda, et hijem pääseda vaidlustest. Neid võib muidugi veel tekkida, kuid siis võib uuesti arutada ning hääletada. Pelmeen10 26. märts 2011, kell 00:22 (EET)

:::::::::::: Vaidlusi ei saa niimoodi ära hoida, et millegi üle hääletatakse. Lahkarvamused jäävad ju alles. Artiklite poolt hääletamisel ei saa kedagi sundida enamusele alluma. Saab ainult veenda. Andres 26. märts 2011, kell 00:44 (EET)

:::::::::::::Veenda on lihtsam kui on reeglid millele tugineda. Ilma reegliteta on kogu protsess liiga laiaulatuslik ning justkui võimatu missioon. Pelmeen10 26. märts 2011, kell 02:10 (EET)

:::::::::::::: Reeglites konsensusele jõuda ilma veenmiseta ei saa. Andres 26. märts 2011, kell 09:15 (EET)

::::::::::::::: Kas tõesti on praegused kriteeriumid isetekkelised, nt hääletamise kord? Või võib selle ka nüüd soovituslikuks lugeda ja ise artikleid heaks ja eeskujulikuks nimetama hakata kui tuju tuleb. Ja kui vaadata häid artikleid, siis nende kvaliteet kõigub. Viidete osas varieerub asi kõvasti: kord on viidatud, kord mitte. Alles see oli, kui ühele esilehe artiklile hakati üksteise võidu toimetamismalle. Kõikuv kvaliteet näitab, et mingeid isetekkelisi kriteeriume meil küll ei ole. Igaüks teeb oma suva järgi ja selle tulemusel ei teki ka mingit koostööd: keegi seab oma lati madalale ja hääletab igale poole poolt ja keegi teine seab lati enda jaoks kõrgemale ning hääletab vastu. See, kelle latt on madalal, leiab, et kõik on juba korras ja midagi pole vaja muuta ning asjaga edasi ei tegele. Kui hääletad vastu, siis sisuliselt oma mure vigu parandada, sest leitud vigade parandamisest huvitatud osapool meil üldjuhul puudub. Kui oleks üks standard, siis ehk asju ühtlustada. Vähemalt saaks kõik nõudeid enne mingi artikli esitamist kuskilt lugeda ja ei ei peaks neid üllatusega hääletuse käigus avastama (pool praegusest konfliktist on kirjapanemata nõuete tulemus). Jah, kedagi ei saa sundida kuidagi hääletama, aga võib-olla hääletus ei olegi parim viis heade ja eeskujulike artiklite valikuks.--Kyng 26. märts 2011, kell 09:24 (EET)

::::::::::::::::: Praegused heade artiklite kriteeriumid, mida leheküljel Vikipeedia:Head artiklid otseselt ei mainita, on küll isetekkelised, ja enamik neist on minu meelest konsensuslikud. (Ma ei pea silmas neid kriteeriume, mis Sina oled üles pannud. Nendel on küll soovituslike kriteeriumide staatus.) Tegelikud kriteeriumid on need, mille täitmist tegelikult nõutakse, st mille täitmiseta heaks artikliks (vähemalt tavaliselt) ei valita.

:::::::::::::::::: Standard võib muidugi olla, aga seda ei saa teisiti jõustada kui vastu hääletades. Seda ma soovitangi Sul teha, kui tahad latti tõsta. Kui leiad, et artikkel ei ole hea artikli nime väärt, siis hääleta vastu ja põhjenda. See toimib kõige tõhusamalt. Sellepärast ma leiangi, et hääletamine on hea viis.

::::::::::::::::: Viidetega on nii, et pärast seda, kui Sina hakkasid viitamist nõudma, ilma viideteta artikleid üldse üles ei seatagi või hääletatakse nad kohe maha. Kui nõuded karmistuvad, siis varem valitud artiklid uutele nõuetele ei vasta.

::::::::::::::::: Ise suvaliselt nimetama ei saa hakata, sest need, kellel on karmimad kriteeriumid, hääletavad vastu.

::::::::::::::::: Hääletuskord on lambist võetud, aga mitte keegi pole öelnud, et see ei ole hea kord. Ju siis ollakse sellega rahul. Kui Sul on mõni muu ettepanek, siis ütle välja.

::::::::::::::::: Hääletuskord on mõeldud stimuleerima ka koostööd artikli täiustamiseks. Aga see ei tööta. Võiks teha ka talguid konkreetse artikli kallal töötamiseks. Olen korduvalt püüdnud neid algatada ("nädala koostöö"), aga vedu pole seni võetud. Andres 26. märts 2011, kell 11:02 (EET)

::::::::::::::::::Mu meelest on ka sinu koostöö jutus vastuolu. Pakud koostööd, samas pole seda ise nõus tegema ja ütled et eeskujulikul artiklil on vaja rohkem tegijaid (kui palju?). Paljud vastuhääletajad pole ise nõus artiklit parandama, äkki pole see õige. Mida sa koostöö täistamiseks siis välja pakud? Pelmeen10 26. märts 2011, kell 21:50 (EET)

::::::::::::::::::::: Ma mõtlen seda, et mingi artikkel kuulutatakse nädala artikliks ning kutsutakse kõiki üles selle artikli kallal töötama, et seda heaks või vähemalt paremaks teha. Küllap ma sellisel juhul lööksin kaasa. Praegu on asi lihtsalt selles, et ma töötan parajasti mingi muu asja kallal ega taha seal tööd pooleli jätta. Hulgakesi koos töötada on toredam. Praegune Põhjamaade võistlus oma keskendumisega kitsale teemaderingile seda mingil määral ka võimaldab. Andres 26. märts 2011, kell 23:03 (EET)

Kas siselinkidest viidatavad artiklid peavad olema pikemad kui 2-3 lauselised?

*Küsimus tuleks nii sõnastada, et oleks aru saada, mida tähendab poolt- ja mida vastuhääl. --Epp 24. märts 2011, kell 13:46 (EET)

Mina ei saa aru, millest Sa aru ei saa. Praegu on hääletajad aru saanud. Kas keegi teine oskab sõnastada? Pelmeen10 24. märts 2011, kell 13:48 (EET)

: Sõnastus ei ole tõesti kõige parem. "Kas eeskujulikus artiklis võib olla punaseid linke?" Kõlaks paremini, aga praegu antud hääled tuleks vastupidi panna. 2 nädalat – 1 kuu on need hääletused tavaliselt.--Kyng 24. märts 2011, kell 16:14 (EET)

: Vaata, ma ei räägi mitte piisavast, vaid tarvilikust tingimusest. Piisavaid tingimusi sõnastada pole võimalik. Andres 24. märts 2011, kell 20:29 (EET)

Milline on siis parem asetus? Kui mõned inimesed keelduvad hääletuse tulemusi vastu võtmast, siis ei jõua me Vikipeediaga kuskile ning jääme aastateks vaidlema. Eeskujikke artikleid pole siis lootagi. Pelmeen10 25. märts 2011, kell 08:20 (EET)

: Me võime ju arutada selle üle, mida me eeskujuliku artikli all mõistame, et ettekujutused liiga palju lahku ei läheks.

Täpset definitsiooni ei saa anda, sellepärast meil hääletused ongi. Üldine iseloomustus: Vikipeedia:Eeskujulikud artiklid. Andres 25. märts 2011, kell 10:50 (EET)

: Minu meelest tähendab see ainult üht - kui täpselt defineerida pole võimalik, siis pole võimalik esitada ka mitte mingeid konkreetseid nõudeid, vaid üksnes soovitusi -- Ahsoous 25. märts 2011, kell 11:13 (EET)

::: Nii ongi. Igaüks otsustabki ise, kas tema meelest võib sellest artiklist igas mõttes eeskuju võtta. --Epp 25. märts 2011, kell 14:49 (EET)

::::: Olen kahe käega poolt, et eeskujulikele artiklitele saaks samuti põhikriteeriumid kehtestatud.--Iifar 25. märts 2011, kell 16:15 (EET)

::::::Mina olen kahe käe ja kahe jalaga kriteeriumite poolt. Pelmeen10 25. märts 2011, kell 23:19 (EET)

:::::: Kuidas neid kehtestada? Kes neid kehtestaks? Andres 25. märts 2011, kell 19:44 (EET)

::::::: Kuidas praegune kord kehtestati? Kes need kehtestas? Kuidas need teistes Vikipeediates tehti.Kyng 25. märts 2011, kell 20:12 (EET)

:::::::::::Mille vastu mul midagi on? Tahaksin praegu mingitele kokkulepeteni jõuda, et hijem pääseda vaidlustest. Neid võib muidugi veel tekkida, kuid siis võib uuesti arutada ning hääletada. Pelmeen10 26. märts 2011, kell 00:22 (EET)

:::::::::::: Vaidlusi ei saa niimoodi ära hoida, et millegi üle hääletatakse. Lahkarvamused jäävad ju alles. Artiklite poolt hääletamisel ei saa kedagi sundida enamusele alluma. Saab ainult veenda. Andres 26. märts 2011, kell 00:44 (EET)

:::::::::::::Veenda on lihtsam kui on reeglid millele tugineda. Ilma reegliteta on kogu protsess liiga laiaulatuslik ning justkui võimatu missioon. Pelmeen10 26. märts 2011, kell 02:10 (EET)

:::::::::::::: Reeglites konsensusele jõuda ilma veenmiseta ei saa. Andres 26. märts 2011, kell 09:15 (EET)

::::::::::::::::: Viidetega on nii, et pärast seda, kui Sina hakkasid viitamist nõudma, ilma viideteta artikleid üldse üles ei seatagi või hääletatakse nad kohe maha. Kui nõuded karmistuvad, siis varem valitud artiklid uutele nõuetele ei vasta.

::::::::::::::::: Ise suvaliselt nimetama ei saa hakata, sest need, kellel on karmimad kriteeriumid, hääletavad vastu.

::::::::::::::::: Hääletuskord on lambist võetud, aga mitte keegi pole öelnud, et see ei ole hea kord. Ju siis ollakse sellega rahul. Kui Sul on mõni muu ettepanek, siis ütle välja.

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Eeskujulike artiklite kandidaadid


Arutelu:K kohuke

Esmaspäeval, 3. oktoobril, ilmusid ka mõned reklaamid, mis kujutasid rukkilille koos kirjaga "Eesti rahva lill". Sellist logo kasutab Eesti Rahvaliit, mille pressiesindaja Agu Uudelepp ütles Delfile, et reklaam on Rahvaliiduga seotud, kuid see olevat üles pandud sellepärast, et erakond ei jõudnud reklaamifirmaga Unicom kokkuleppele reklaamibroneeringute tühistamisega peale poliitiliste välireklaamide keelamist.
AS Kohuke on ärimehele Oliver Kruudale kuuluva Tallinna Piimatööstuse tütarfirma. Kruuda aga on väidetavalt olnud Keskerakonna suurrahastaja; samuti müüs ta erakonna esimehele Edgar Savisaarele madala hinna eest Keila-Joal maja.
--Boy 5. oktoober 2005, kell 22.19 (UTC)

Esimene lõik ei ole vast jah tähtis, kuid teine lõik võiks ikkagi sees olla, et näidata seost erakonnaga. Peep 6. oktoober 2005, kell 13.52 (UTC)

: Esimene lõik võiks kuuluda artiklisse 2005. aasta Eesti kohalikud valimised. Ka teises lõigus esitatud seostest võib rääkida tolles lõigus. Andres 7. oktoober 2005, kell 04.31 (UTC)

See artikkel ei ole ju tegelikult kohukesest nagu pealkirja järgi võiks arvata. Sisu (välja arvatud esimese lause esimene pool) kajastab K-kohukese reklaamikampaaniaga seotud skandaali ja pealkiri peaks seda kajastama. Samuti kuidagi imelik on näha et kohuke, kui toidukaup kuuluks poliitikasse (kategooriasse) --TarmoK 6. oktoober 2005, kell 07.00 (UTC)

Asi on siiski algusest peale olnud poliitiline. Peep 6. oktoober 2005, kell 13.53 (UTC)

: Huvitav mille alusel sa väidad seda, oled sa selle värgi algataja ja organseerija?

: Ja isegi kui siin on poliitline külg (teatud osapoolte foobiad) siis kuuluks selle artikli sisu poliitilise artikli juurde, et kui seda eraldi sündmusena ei taheta võtta siis õigem koht oleks Keskerakonnast rääkivas artiklis kui tootest rääkivas. Sellise "algusest peale poliitliline" loogikaga peaks orava artiklis rääkima ühest teisest poliitilisest ühendusest, või teatud helikopteri artikkel oleks ühest õnnetusest jne.

: Ei maksaks ikka erinevaid asju, "sündmust" ja toodet, kokku panna samasse artiklisse. Selle artikli sisu tuleks kaheks lüüa: K kohuke tootest ja "K-kohukese skandaal" (või kuidas tahes seda kutsuda). Toote artiklis ehk lausega mainida reklaamikampaaniast millest on tehtud skandaal. ... See on muidugi omaette küsimus kas me hakkame siin igast tootest artikleid tegema --TarmoK 6. oktoober 2005, kell 19.36 (UTC)

:: Lennuõnnetus ei ole seotud ühe kindla lennumasinaga, seega ei läheks see ka helikopteri artiklisse, küll aga läheks sinna selle teatud mudeliga lähedalt seotud sündmused. Pole mõtet teha eraldi artikleid kui asjad on siiski omavahel tihedalt seotud ning artikkel ei lähe väga pikaks (mitukümmend lehekülge). See skandaal ja kohuke on omavahel siiski tihedalt seotud, kohukesest endast poleks midagi kirjutada, see on põhimõtteliselt Black Mama koopia teise nimega. Peep 6. oktoober 2005, kell 20.30 (UTC)

::: ok, ehk ei olnud mu viide piisavalt selge, pidasin silmas 10. augusti juhtumit ja Sikorsky S-76.

::: Mis puutub tihedalt seotusesse siis näiteks Eesti lipp on väga tihedalt seotud Eestiga kuid ei teki kellegil tahtmist teha artikkel "Eesti" ja rääkida seal vaid Eesti lipust. (Või asendage "Eesti" eelnevas lauses ükskõik mis riigi, valla või linnaga) Ja argumendid et ei ole palju kirjutada ja sellepärast ühendada sisuliselt erinevaid asju (mida on siin paaris teiseski kohas tehtud) on minu arust absurdsed, selleks artiklid ongi et sisu jaotada eri lehekülgedele, muidu võiks vabalt kirjutad kogu entsüklopeedia kõik kokku ja iga saja rea järel teha uus lehekülg: "lehekülg nr. NN". Kui asja kohta on kirjutada rohkem kui paar lauset siis on minu arust see juba piisav et jätta n.ö. pea artiklisse viide sellele ja asi ise omaette artiklisse tõsta, kuid see on üldisem teema siin Vikipeedias.

::: Kui asja (kohukese) kohta ei leia midagi kirjutada siis ei ole vaja ka ju teha artiklit selleks. Kui artikli eesmärk on kajastada ühte reklaamikampaanjat siis tuleks asja ka nii nimetada (ja panna artikkel reklaamindusega seotud kategooriasse) --TarmoK 7. oktoober 2005, kell 07.39 (UTC)

:: Seda oskavad vähesed öelda, kas selle kohukese reklaam oli tegelikult varjatud poliitreklaam, kuid juba fakt, et see reklaam on sarnane erakonna logoga, ning kogu see skandaal teeb asja poliitiliseks. Peep 6. oktoober 2005, kell 20.30 (UTC)

::: Nõus Peebuga. Andres 7. oktoober 2005, kell 04.31 (UTC)

:::: Eks igaüks vaata enda mätta otsast. Paljud on harjunud otsima igas asjas poliitikat ja kes otsib see leiab, seda et reklaamibüroo on ehk kavalalt ära kasutanud inimeste sellist suundumust (ja rakendanud seda enda huvides) on ju palju raskem uskuda sest see kõlaks liiga harjumatult --TarmoK 7. oktoober 2005, kell 07.39 (UTC)

::::: Minu meelest ei puutu see üldse asjasse, kas Keskerakond on tegelikult asjasse segatud. Tähtis on  see, et skandaal leidis aset. Andres 7. oktoober 2005, kell 07.58 (UTC)

::::: Artiklis on ju mainitud ainult vaieldamatuid fakte. Andres 7. oktoober 2005, kell 07.59 (UTC)
----
Ka kohukese pakend kujutab superkangelase välimusega meest, kellel on rinna peal K-täht.
mida tähendab "Ka kohukese pakend ...", mis see superkangelane siia puutub? --TarmoK 6. oktoober 2005, kell 07.00 (UTC)
----
kuigi Indrek Tibar oli päev enne ...
kes on Indrek Tibar? ametinimetus/töökoha nimetamine teeks lause selgemaks --TarmoK 6. oktoober 2005, kell 07.00 (UTC)

AS Kohuke koduleht ise jah nimetab seda "K kohuke", kuid korrektsem õigekiri oleks "K-kohuke", sellist kirjaviisi kasutavad ka enamus ajalehti (). Peep 6. oktoober 2005, kell 13.51 (UTC)

Pole kindel, et "K-kohuke" on korrektsem. Andres 7. oktoober 2005, kell 04.31 (UTC)
----
samuti oli selline fakt

See ei ole õige sõnastus, jutt ei ole ju faktist. Andres 20. oktoober 2005, kell 16.11 (UTC)

: Kas ebatõeset infot ei saa nimetada faktiks? Näiteks "ta ütles välja fakti, et taevas on roheline". Peep 20. oktoober 2005, kell 17.12 (UTC)

::Ei saa. Fakt on alati tõene. See, et taevas on roheline, võib olla väide, aga fakt see ei ole. Taivo 20. oktoober 2005, kell 17.30 (UTC)

::: Aga siis kas on välja pakkuda mõni parem sõna või väljend selle asemele? Mul ei tule praegu midagi pähe. Peep 20. oktoober 2005, kell 17.29 (UTC)

::::Väide? Taivo 20. oktoober 2005, kell 17.30 (UTC)

::::: Aga Ärapanija ju ei väitnud, et see nii on. Peep 20. oktoober 2005, kell 17.46 (UTC)

:::::: Viidatud Ärapanijat ei ole ma küll näinud aga arvaks, et ju seal oli valimistulemustes Keskerakond asendatud K kohukesega. Nii võikski kirjutada ja sõnu fakt ning väide mitte kasutada.--Boy 20. oktoober 2005, kell 22.07 (UTC)

Ei saa väita, et see oli Keskerakonna välireklaam, kuna seda tegi AS Kohuke ning ei ole võimalik teada saada, mis selle taga tegelikult oli. Kui see selliseks jääb, tuleb panna sisu vaidlustamise mall. Peep 20. oktoober 2005, kell 17.55 (UTC)
Jah, nõus. Peab ootama ära vastavad kohtulahendid, kui neid tuleb. Praegu on asi liiga värske veel. Ilmselt tuleks ymber sõnastada veidi. Katsun seda teha. --Lulu 20. oktoober 2005, kell 17.58 (UTC)
Mind natukene häirib, et mõned väiksed faktid jäid välja. Peep 20. oktoober 2005, kell 20.37 (UTC)

Pane tagasi. Andres 20. oktoober 2005, kell 22.32 (UTC)
----
Mitmed erakonnad olid juba jõudnud tellida valimiskampaania jaoks reklaami, kuid muutunud seadusruumis tuli neil kas sellest loobuda ning kanda vastavad kulutused või siis korraldada midagi ümber.

Siin on ilmne vihje, et reklaam tehti Keskerakonna raha eest. Samal ajal pole see kindlalt teada. Samuti on kogu see väide vist oletuslik. Andres 20. oktoober 2005, kell 22.31 (UTC)

:: Võtsin selle lause esialgu välja. Andres 21. oktoober 2005, kell 13.29 (UTC)

:Eesti rahva lille reklaam tehti Rahvaliidu raha eest, seda Rahvaliit ise tunnistas. Aga kohukese reklaamiga see põhjuslikus seoses muidugi ei ole. Taivo 21. oktoober 2005, kell 10.04 (UTC)

Häda ju selles, et reklaami ei tehtud Keskerakonna raha eest ja kui reklaam tunnistatakse poliitiliseks, on tegemist varjatud rahastamisega äriettevõtte poolt, mis on samuti seadusevastane. Kui siin juba artikkel, siis peaks ka sellest kõnelema. Välireklaam muide ei ole keelatud valimiskampaania ajal, vaid "aktiivse agitatsiooni perioodil". --Ker 21. oktoober 2005, kell 12.10 (UTC)

: Tegin paranduse.

: Ker, palun pane see sisse. Andres 21. oktoober 2005, kell 12.54 (UTC)
Skandaal tekkis sellest, et hoolimata K-kohukese reklaami sarnasusest Keskerakonna logoga eitas Keskerakond kategooriliselt oma seost K-kohukese reklaamiga.

Skandaal ei tekkinud mitte sellest, vaid sellest, et K kohukese reklaami tajuti kui poliitilist välireklaami keelavast sättest möödahiilimist.

Need asjad tuleb muuta, muidu tuleb artikli neutraalsus ning võib-olla ka sisu vaidlustada. Andres 20. oktoober 2005, kell 22.31 (UTC)

Palun panna vikisõnaraamatu link ainult sõnadele, mis seal on olemas või mis sinna kohe pannakse. Tegin artikli :wikt:tohuvabohu. Andres 20. oktoober 2005, kell 22.57 (UTC)

See on selge, et  tuleb tõesti panna ainult siis, kui artikkel on olemas, aga tavalise lingi tegemist võrdlesin ma kui punase siselingiga. Peep 21. oktoober 2005, kell 11.49 (UTC)

: Ma leian, et see reegel peaks käima ka tavalise lingi kohta. Vikisõnaraamatu link ju ei lähe punaseks. Andres 21. oktoober 2005, kell 12.51 (UTC)

:: See on hea põhjendus. Nõustun. Aga samas ta ju võiks minna.. Peep 21. oktoober 2005, kell 12.56 (UTC)

::: Kui ta läheks, siis oleks teine asi. Arvan, et üks põhjus, miks ta seda ei tee, on see, et artikli olemasolu kontrollimine võtab aega ja muid ressursse. Andres 21. oktoober 2005, kell 13.24 (UTC)

See on väga hea, et Boy siia pildi pani, seda oligi vaja. Aga hea oleks siin näidata ka Keskerakonna logo pilti. Kahjuks ei leia ma mitte kusagilt (Keskerakonna leheküljel) infot selle kasutamise kohta. Peep 21. oktoober 2005, kell 11.33 (UTC)

Oleks ka hea, kui siia saaks mõne reklaamplakati pildi. Kui need juba maha võetud on, siis saaks ehk küsida mõne ajalehes ilmunud pildi autorilt luba. Peep 21. oktoober 2005, kell 13.06 (UTC)
Pilt on Commonsist maha võetud, sest kujutise kasutamiseks pole litsentsi. Kas ka meie vikisse see pilt ei sobi? Andres (arutelu) 29. jaanuar 2015, kell 08:49 (EET)

Tahaks veel sisse panna sellise asja, et erakonna seostamine kohukesega oleks pidanud erakonna mainet rikkuma, aga nad ei käskinud neid plakateid maha võtta, ja sellest tekkisid paljudel kahtlused (vähemalt kuskil ajalehes midagi sellist oli kirjas). Muidugi oleks parem, kui saaks mingi kindla nime "paljudel" asemele kirjutada.
Hea oleks veel pilt paari aasta tagusest Keskerakonna reklaamist, kus oli mingi lause stiilis "ära viska..", võrdlusena K-kohukese reklaam kõrval "Viska oma paber siia!", nagu SL Õhtuleht tegi. ;) Peep 21. oktoober 2005, kell 13.09 (UTC)

See kaalutlus, millest Sa räägid, tuleb kindlasti kellelegi omistada. Andres 21. oktoober 2005, kell 13.25 (UTC)
----
tajuti sarnasuse tõttu erakonna sümboolikaga Keskerakonna valimisreklaamina ning seega seadusest möödahiilimisena

Selles sõnastuses on mittevastavus. Otsene valimisreklaam on seaduserikkumine, kaudne valimisreklaam aga seadusest möödahiilimine. Andres 21. oktoober 2005, kell 18.31 (UTC)
----
Boy, ma ostsin tänagi ühe. Andres 11. detsember 2005, kell 19.53 (UTC)

Siis tuleb ära parandada, ma pole juba mitu kuud ühtegi poes näinud...kus neid veel müüakse?--Boy 11. detsember 2005, kell 21.13 (UTC)

: Tallinnas müüakse neid näiteks Valdeku poes ja Nõmme keskuses. Andres 11. detsember 2005, kell 21.40 (UTC)

:: Ma kuulsin, et neid pidi saama ainult parteipileti ettenäitamisel ;) ausalt minagi pole veel mitte kusagi neid kordagi müügil näind - Ahsoous 12. detsember 2005, kell 09.15 (UTC)

::: Kas neid ikka veel toodetakse? --Metsavend 1. juuni 2009, kell 05:29 (UTC)

:::: Kordan sama kysimust. Kui ei, oleks kena see ära mainida. --Oop 19. veebruar 2010, kell 15:56 (UTC)

Arutelu:K kohuke/Allikad. Andres 22. aprill 2006, kell 16.38 (UTC)

:> "et valimised võitis K kohuke"
EKI käsiraamatu järgi pannakse sellised tsitaadid jutumärkidesse.
Huvitav, kas telesaadete nimed tuleks ka jutumärkidesse panna, ehkki näiteks perioodikaväljaannetele pole enam tarvis — või et jutumärkidesse tuleb panna teoste ja sarjade pealkirjad.
-Mardus 16. juuni 2006, kell 03.19 (UTC)

Jah, tsitaadid käivad jutumärkides. Ka telesaadete nimed käivad jutumärkides. Andres 16. juuni 2006, kell 06.39 (UTC)

Superman? Võib-olla on seal hoopis Kalevipoeg? Edgar nooruspõlves? Ühesõnaga, mis ma öelda tahan - oma äranägemise järgi teda pole mõtet nimetada, nt selles artiklis on teda nimetatud nii "Jõumeheks" kui ka "muinasjutukangelaseks", küll aga mitte "supermaniks". --kanakukk 24. august 2009, kell 08:30 (UTC).

Öeldud on ju "Supermani välimusega mees", mis ei ole vale.--WooteleF 24. august 2009, kell 11:04 (UTC)

:Jah, aga paraku sellesse (Eesti) kultuuriruumi ta ei sobi. --kanakukk 24. august 2009, kell 16:53 (UTC).

::Miks? Rinnal olev täht (isegi selle kuju) pärinevad ju selgelt Supermanilt.--WooteleF 24. august 2009, kell 17:00 (UTC)

Politsei ja tarbijakaitse menetluste tulemustest pole sõnagi. Tuleks refereerida nt  jms. --Oop 4. jaanuar 2012, kell 11:51 (EET)

Selle kohta tuleks ka siia informatsiooni lisada.
--Roheline Siga (arutelu) 4. mai 2017, kell 20:25 (EEST)

Ei ole kindel. Sisulist seost tõendatavalt ei ole ja tegu on ainult ühe kirjasaatja arvamusega. Andres (arutelu) 5. mai 2017, kell 14:44 (EEST)


Arutelu:Musta Veenuse Ordu

Viimaes lõigus oleks tarvis täpsemaid ajamäärangut. Peale selle on venitamistaktika kasutamise ja ettekäänete omistamine tõlgenduslik. Peaks püüdma esitada pigem fakte kui tõlgendusi. Andres 6. oktoober 2005, kell 20.58 (UTC)

Pealegi, filmis ütles Jason minu meelest, et ta ei ole kunagi üritanud organisatsiooni registreerida. Ave Maria 12. juuli 2010, kell 14:08 (EEST)

välja tõstetud lingid:
*Eesti Satanistlik Foorum
*Musta Veenuse Ordu ajalugu
*Musta Veenuse Ordu üritused
sama saidi eri lehekülgi ei ole mõtet kõiki siia üles lugeda  --TarmoK 13. aprill 2006, kell 13.55 (UTC)
Jätkuvat registreerimisest keeldumist põhjendatakse erinevate demagoogiliste ja otsitud väidetega.

See on hinnang, mida on raske tõestada või ümber lükata. Vikipeedia järgib erapooletuse põhimõtet. Hinnangu asemel oleks hea sündmuste käiku detailsemalt kirjeldada ning võimaluse korral ka esitada viiteid, mis väiteid kinnitavad. Andres 6. august 2006, kell 16:34 (UTC)


Arutelu:Lombardia

Kas Val Camonica kuulub mõnda UNESCO mälestiste nimekirja? Andres 7. oktoober 2005, kell 08.04 (UTC)

Tundub küll http://whc.unesco.org/en/list/94 ja http://www.sitiunesco.it/index.phtml?id=48. Kuid, mis on õige nimekuju? - Urmas 7. oktoober 2005, kell 08.13 (UTC)

: Arvan et esialgu võiks öelda "UNESCO maailmapärandi nimistu". See koosneb veel omakorda mitmest nimistust. Kui selgub, et õigem on mingi muu nimi, siis võib hiljem ümber suunata. Andres 7. oktoober 2005, kell 08.34 (UTC)

: Sama link on artiklites Kaliningradi oblast ja Kura säär. Andres 7. oktoober 2005, kell 08.50 (UTC)

::Kas 'Val Camonica' on tarvitatav kujul 'Val Camonica org'? Või tuleks kirjutada 'Camonica org', 'Val Camonica kaljujoonised' ja piirkonnanimena 'Valcamonica'? See küsimus tekkis mul ülal lingitud itaaliakeelse lehe põhjal. - Urmas 7. oktoober 2005, kell 09.42 (UTC)

::: Olgu siis "Camonica org". "Val Camonica", "Valle Camonica"~, "Valcamonica" ja "Vallecamonica" on minu arusaamise järgi kõik selle oru nime variandid. Andres 7. oktoober 2005, kell 10.14 (UTC)

:::: 9 387 200 (2005). Andres 20. november 2010, kell 08:00 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.regione.lombardia.it/wps/portal/_s.155/603?PRLfrom=cl&PRLso=off
** In Lombardia on 2013-06-24 12:06:59, 404 Not Found
** In Lombardia on 2013-07-06 11:21:34, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:21 (EEST)


Arutelu:Pentagramm

omistatud sügavamõttelisi tähendusi, ehkki osa neist on üsna hilised. Igatahes on teda kasutatud läbi ajaloo ja erinevates kontekstides.

Jätsin, selle välja, sest see ei tundu informatiivne. Andres 7. oktoober 2005, kell 15.54 (UTC)

Uruki perioodil 3500 eKr , kus ta avastati kaldealaste potikildudelt koos teiste kirjamärkidega.

Tõstsin selle siia, sest see ei ole tervikuna usaldatav. Kaldealased ilmusid Mesopotaamiasse palju hiljem. Andres 7. oktoober 2005, kell 16.03 (UTC)

Sama tekst mis alajaotuses "Alla suunatud pentagramm" on ka artiklis [[Tagurpidi viisnurk]]. Seda ma püüdsin toimetada ning lisasin ka küsimusi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. oktoober 2005, kell 11.56 (UTC)

Lucifer tähendas algselt koidutähte. Huvitav kas sealt pärineb ka hilisem koidutähe märgi ülekandumine Saatanale? --WikedKentaur 10. detsember 2005, kell 22.42 (UTC)
----
Joonisest jääb mulje, nagu pentagrammi küljed peaksid tingimata lõikuma. Tegelikult see nii ei ole. Ka tekstis on pärast esimest lõiku juttu pentagrammi erijuhust. Andres 26. jaanuar 2006, kell 12.31 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.erm.ee/vanast/naitus/symbol/pentagramm.html
** In Pentagramm on 2013-06-24 12:51:12, 404 Not Found
** In Pentagramm on 2013-07-06 18:45:24, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:45 (EEST)


Malli arutelu:VikiCommonsisse

Selle malliga tähista pildid või meediafailid, mis tuleks Wikimedia Commonsisse teisaldada.
{{vikiCommonsisse}}
Malliga tähistatud meediafailid kuvatakse :Kategooria:Esitatud Commonsisse teisaldamiseks all.

Kas saan õigesti aru, et selle malliga märgistatud pildid võiksid saada Commons 'isse üles laetud, et ka teised vikid saaksid neid näha ja kasutada? - Urmas 8. oktoober 2005, kell 10.51 (UTC)

Selle mõttega see on tehtud jah. --WikedKentaur 8. oktoober 2005, kell 11.41 (UTC)

:Commons'ist võivad puudu olla illustratsioonid, mis meil kirjeldatud kui enda tehtud. - Urmas 8. oktoober 2005, kell 11.53 (UTC)

Kas "viiaCommonsisse" poleks mitte parem (ja loogilisem) nimi? Peep 13. oktoober 2005, kell 18.17 (UTC)

Küsimus on kas panna viiaCommonsisse või viiCommonsisse. --WikedKentaur 14. oktoober 2005, kell 18.37 (UTC)