Arutelu:Keiser

Keiser on valitseja tiitel kes on pühitsetud piiskopi poolt. Selles suhtes erineb kuningast.
Millist allikat Sa kasutad? Andres 00:27, 3 Sep 2004 (UTC)
+Kirikuajaloo allikad: H. BRÜK Lehrbuch der Kirchengeschichte. 1989 Mainz (kokku 958 lk). ja J. MARX Lehrbuch der Kirchengeschichte. 1908 Trier (kokku 920 lk). --Leon 00:40, 3 Sep 2004 (UTC)
Siin tuleb teha vahet n-ö päriskeisrite, kes kasutasid tõepoolest kas omakeelseid Caesari nime derivaate või ladinakeelses titulatuuris seda nime ennast, ja eesti ajalooterminoloogias levinud "keisrite" vahel, kelle tiitli täpsem tõlge oleks "imperaator". Enamik "päriskeisreid" on sidunud ennast Karl Suure järglusega (Saksa-Rooma, Saksa, vististi ka Austria-Ungari), v.a. Vene tsaarid, kes "Kolmanda Rooma" kontseptsiooni raames hiivasid tiitli Bytsantsist. Napoleoni formaalseid põhjendusi ma kahjuks ei tunne. Ei usu hästi, et ykski Jaapani või Hiina keiser oleks ennast ametlikult Caesariks nimetanud; nende puhul on tegemist pigem otsetõlkes imperaatoritega. Mehhiko ja Kesk-Aafrika keisrite titulatuuri täpsemalt tundmata oletan, et nende keisritiitel põhines peamiselt argumendil "kes ytleb, et ma seda ei ole?" Tiitli "plahvatuslik" levik algas ehk pigem siiski Karl Suurest, või õigemini tema (ideoloogilise) pärandi jagamisest, Rooma keisritiitel minu teada väljapoole Roomat ei jõudnud. Keegi targem inime võiks ajaloos esinenud keisrid artiklis yles lugeda. --Oop 09:05, 13 Nov 2004 (UTC)

Mõistlik oleks 'päriskeisreiks' pidada all Roomas ja Konstantinoopolis valitsenuid. Hilisemate, muude sidumine Rooma keisritega on kõvasti vaieldav.

Karl Suur, Saksa-Rooma (ja Habsburgide läbi ka Austria-Ungari) ning samuti Napoleon on minu meelest kõik ühtviisi isehakanud, ükskõik kuidas nad ennast ka ei nimeta või nimetada ei lase. Selge on, et nad kõik püüavad end üht või teist teed pidi Roomaga siduda, istugu nad siis Pariisis või Moskvas.

Esimeseteks isehakanud keisriteks ida pool oli kaua aega enne venelasi hoopis Bütsantsi vaenanud bulgaarlaste tsaarid (lisaks hakkasid nad oma kirikupäid Ida-Rooma meelehärmiks patriarhideks tituleerima). Venemaa valitsejad alates Peeter I olid imperaatorid (tsaarist kõrgemal). - Urmas 22:51, 14 Nov 2004 (UTC)

:Ma pidasin "päriskeisreid" silmas ideoloogilise ja etymoloogilise traditsiooni raames, erinevalt nt Hiina "keisreist", kes pole end iial kuidagi Caesariga seostanud. Eks seda tiitlit võta praktikas jah rohkem need, kellele kobisema ei tulda, et mis keiser nyyd sina. Bulgaarlased unustasin ära, sorry. Aga nende "imperaatorite" tõlkimisega on veider lugu - meil räägitakse ammu ja mõnuga Jaapani ja Hiina keisritest, samas kui ma pole iial kuulnud yhestki tseesari või tsaari derivaadist nende titulatuuris. Eks ta tuli ilmselt sisse kuskilt 19.sajandi rahvahariduskirjandusest, kus kaugete maade asju valgustades pyyti suuri valitsejaid eestlastele tuntud sõnade abil tuttavaks teha, mitte formaalseid vastavusi järgida. Tähendusvälja etymoloogia oleks iseenesest huvitav kyll, kui keegi asjatundja seda seletada viitsiks. Tegelikult peaks artiklis selliseid eestikeelseid sõnu nagu "tseesar", "keiser" ja "imperaator" vist lahti seletama, et oleks arusaadav, mis on nende vasted muis keeltes ja etymoloogia. Ehkki suurem seletus peaks minema mingisse hiidartiklisse nimega Titulatuur või midagi sarnast. --Oop 14:34, 15 Nov 2004 (UTC)

"Keiser ehk imperaator" on meelevaldselt võrdsustatud.
Imperator on sadu aastaid vanem tiitel kui Caesar.
http://en.wikipedia.org/wiki/Roman_dictator
http://en.wikipedia.org/wiki/Imperium

Sõnal "imperaator" on kaks tähendust. Esimene on see tiitel, mis on keisrist sadu aastaid vanem, teine on see tiitel, mis on võrdne keisriga. Artiklis peaks sellest lähemalt rääkima. Taivo 4. jaanuar 2011, kell 18:51 (EET)
Imperaatorist peaks olema eraldi artikkel, aga sõna "imperaator" tähendab eesti keeles ka 'keisrit'.  Andres 4. jaanuar 2011, kell 19:19 (EET)


Arutelu:Apostellik suktsessioon

Öeldakse ka "apostellik suktsessioon". Andres 01:04, 3 Sep 2004 (UTC)

Jah, minagi olen seda teist märksa rohkem kohanud. Kõlab paremini (ilmselt midagi kõnerytmis). Igatahes on linke mõlema peale, nii et kumb jääb põhivormiks ja kumb saab suunamisleheks? --Oop 12:39, 31 Dec 2004 (UTC)

Esimene probleem on selles, et Leon muutis definitsiooni laiemast kitsamaks jälle tagasi. Tema pakutud definitsioon on liiga piiratud ega anna edasi asja kaasaegset olemust. Praegusel juhul välistab üldine definitsioon teises alajaotuses ehk protestantliku traditsiooni osas toodud selgituse õigsuse. Seepärast teen ma ikkagi ettepaneku minna tagasi laiema määratluse juurde, mille ma oma tekstis sisse tõin. Loomulikult võib muuta selle sõnastust, et see kõlaks paremini. Oma seisukoha kinnituseks saan ma esitada:
(1) ingliskeelse Wikipedia definitsiooni, mis ütleb selgelt, et In Christianity, the doctrine of Apostolic Succession (or the belief that the Church is 'apostolic') maintains that the Christian Church today is the spiritual successor of the Church of the Apostles;
(2) Arnold Erhardti uuringu apostlikust suktsessioonist, mis väidab, et In its broader sense, apostolic succession refers to the relationship between the Christian church today and the apostolic church of New Testament times. Thus, apostolic succession refers to the whole church insofar as it is faithful to the word, the witness, and the service of the apostolic communities. Understood in this way, the church is not simply a collectivity of individual churches; instead, it is a communion of churches whose validity is derived from the apostolic message that it professes and from the apostolic witness that it lives.
Teine probleem on tõesti see, et milline neljast terminist võtta põhimõisteks, milliste pealt teha ümbersuunamine ja millised mainida ära lihtsalt artikli sees. Katoliku kiriku uue katekismuse tõlkest lähtudes kasutaks ma apostellikku suktsessiooni, endale oleks kõige kodusem apostellik järjepidevus. Mida ülejäänud arvavad?
Sacerdos79 8. jaanuar 2006, kell 13.09 (UTC)

Kas saaks ehk eristada apostellikku suktsessiooni kui piiskopiameti järjepidevat edasikandumist piiskopipühitsuse kaudu ja apostellikku järjepidevust kui kiriku järjepidevust? Andres 8. jaanuar 2006, kell 13.17 (UTC)
Kuivõrd suktsessioon ei tähenda muud kui järgnevust või järjepidevust (ld successio), siis oleks selline eristus väga kunstlik ja võib-olla isegi eksitav, kuigi mõte iseenesest on huvitav. -- Sacerdos79 8. jaanuar 2006, kell 16.02 (UTC)

Sõna successio tähendab eeskätt ametijärglust, ja mitte järjepidevust.

Olgu kuidas on, igatahes tuleb "kitsamal" ja "laiemal" mõistel eksplitsiitselt vahet teha. Andres 8. jaanuar 2006, kell 16.08 (UTC)
OK, pakun siis välja kompromisslahenduse, mis säilitab suures osas praeguse ülesehituse: toome põhidefinitsioonina välja kitsama tõlgenduse ehk siis ametijärgluse, aga sel juhul viitame teises või hiljemalt kolmandas lauses muude tõlgenduste olemasolule, mille kohta tekitame allpool eraldi alajaotuse - esialgu kas või sellesama protestantliku traditsiooni pealkirja all, hiljem võib vajadusel ka selle ümber nimetada. Oluline on siiski see, et esimeses lõigus saaks inimene teada, et ametijärglus ei ole selles kontekstis ainus tähendus, mille sõnale "suktsessioon" saab omistada. On see rahuldav lahendus? Kui jah, siis peaks edasi ära otsustama ka selle, millise sõnaühendi me põhimõistena kasutusele jätame/võtame! :) -- Sacerdos79 8. jaanuar 2006, kell 17.54 (UTC)

See on rahuldav lahendus eeldusel, et sama terminit tõesti kasutatakse kahes tähenduses. Pealkirjana eelistaksin sel juhul "Apostellik suktsessioon" ning teiste pealkirjade alt peaks siia tulema ümbersuunamine. Andres 8. jaanuar 2006, kell 19.47 (UTC)
Jah, siin oleks appi vaja protestantliku taustaga teoloogi... minu kokkupuude selle termini kasutusega on eelkõige "katoliku traditsiooni" kontekstis ja muid tõlgendusi olen lugenud valdavalt üksikutest uuringutest/teatmematerjalidest, mis ei tarvitse olla üldaktsepteeritud protestantlikus teoloogias (kui neid rohkeid suundi saab üldse ühe nimetaja alla kokku võtta). Selles mõttes olen praegu isegi üsna rahul olemasoleva tekstiga ja kui õnnestub usaldusväärsest eestikeelsest allikast selle termini täpsed kasutusviisid teada saada, arendame teemat edasi. Muidu, ma kardan, vaidleme me asjade üle, mida ei suuda kumbki pool 100-protsendiliselt verifitseerida. Sellele vaatamata oli teema minu arust diskussiooni väärt ja ajendab mind lõpliku tõe leidmisel aktiivsemalt edasi tegutsema! Tänan osavõtjaid! :)
Apostellik suktsessioon on minu meelest ka väga hea variant. Jääme siis selle juurde. -- Sacerdos79 8. jaanuar 2006, kell 20.57 (UTC)
----
ja enamik teadlasi ei usu apostelliku õpetuse või järjepidevuse olemasolu olukorras, kui puudus nn kristlik pealiin ja oli õpetuste (traditsioonide) paljusus.

Võtsin selle välja, sest minu meelest ei ole siin jutt mitte õpetuse järjepidevusest, vaid ametijärglusest.
Saardi raamatu viide on leheküljenumbrita. Mul on ka kahtlus, kas on õigesti refereeritud. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 16:42 (EET)
Kui ma nüüd eelneva arutelu läbi loen ja piilun teistesse vikidesse, siis näen, et siin annab end tunda kahe mõiste eristamata jätmine. Üks asi on katkematu ametijärgluse eitamine, teine asi on õpetuse järjepidevuse eitamine. Artikkel vajab ümbertöötamist. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 16:48 (EET)


Arutelu:Homo erectus

Kas Sirgeinimene on eestikeelne teaduslik vaste Homo erectusele? Ma esialgu ei vaidlusta seda, vaid tahan lihtsalt teada, sest ma pole sellist nimetust varem kuulnud. Siim 11:33, 3 Sep 2004 (UTC)

Kõige sagedamini on kasutatud nimetust "püstine inimene", küllaltki sageli ka "sirgeinimene". On kasutatud ka "sirginimene". Et kindlat kokkulepet ei näi olevat, arvan, et artikli pealkiri võiks olla Homo erectus. Andres 11:45, 3 Sep 2004 (UTC)

Las olla siis pealkiri Homo erectus.

Jah, ma leian, et see on kõige mõistlikum. Minu arust tõlgitakse seda eesti keelde harva, aga kui siis Püstine inimene, selle alt võiks teha suunamise Homo erectusele. Siim 11:51, 3 Sep 2004 (UTC)

Minu meelest on suur osa selle artikli sisust copy-paste (võib-olla vähesel määral muudetud) annaabi.com materjalidest.--Kyng (arutelu) 21. august 2012, kell 09:59 (EEST)

oli kopipeist, esialgu asendasin võrgus oleva EE või VE teksti faktidega--Bioneer1 (arutelu) 29. august 2012, kell 21:45 (EEST)


Arutelu:Bakterid

Jah, selle toimetamine on suur töö. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13:09, 3 Sep 2004 (UTC)

Kas peaks suunama selle Bakter alla ? naine 15:27, 3 Sep 2004 (UTC)

Ma arvan, et ei. Arvan, et tuleks teha pealkirja Bakter alt ümbersuunamine siia. Andres 16:07, 3 Sep 2004 (UTC)

See lause on ilmselt vale või siis vananenud: Bakterite hulka kuuluvaks loevad paljud teadlased ka 1975.–1978. aastatel eraldi rühmana eristama hakatud arhed, keda peetakse vaheastmeks rakutuumata pärisbakterite (Eubacteria) ja rakutuumaga päristuumsete organismide vahel. --Dj Capricorn 20. november 2007, kell 18:44 (UTC)

muutsin lause ja asetasin artikllise tagasi --Dj Capricorn 21. november 2007, kell 12:25 (UTC)

Kogu artiklis on arhed ja bakterid ühte patta pandud, mis on aga täiesti vale --Dj Capricorn 20. november 2007, kell 18:51 (UTC)

See on vananenud. Seda vananenud kontseptsiooni tuleb kindlasti mainida. Andres 20. november 2007, kell 23:14 (UTC)

eemaldatud: *Bakterid jaotuvad kahe domeeni vahel
**Arhebakterid - arheoodid, ürgbakterid) (Archaea=Archaeota=Archebacteria)
**Pärisbakterid - bakterid (Bacteria=Eubacteria)
**Kolmanda domeeni moodustavad kõik eukarüoodid kokku
--Dj Capricorn 20. november 2007, kell 18:44 (UTC)
Bakterid on eeltuumsed organismid, sest neil puudub rakuline ehitus. Ma arvan, et see lause pole õige  --Dj Capricorn 21. november 2007, kell 18:56 (UTC)

Muidugi pole õige. Eeltuumsed organismid ehk prokarüoodid on rakulise ehitusega. Kas bakterid nende hulka kuuluvad, seda ma ei tea. Andres 22. november 2007, kell 08:14 (UTC)
väljavõetud ja muudetud: Suurus on (0,15) 0,4–2 (20) μm ((erandlikult kuni )) --Dj Capricorn 21. november 2007, kell 18:59 (UTC)
Arhed- ehk ürgbakterid on bakterid, mis suudavad elada äärmuslikes keskkonnatingimustes (kõrge temperatuur, soolsus, rõhk). Neil on erinev rakukest ja rakumembraan.  --Dj Capricorn 21. november 2007, kell 19:23 (UTC)

Nojah, tänapäeval neid bakterite hulka ei arvata ning seetõttu hüütakse neid arhedeks, mitte arhebakteriteks. Andres 22. november 2007, kell 08:15 (UTC)

:Arhebakterid ei ole vale ütlus, pigem lihtsalt juurdunud sõnakõlks, iseloomustamaks arhesid, vähemalt minu arvates --Dj Capricorn 22. november 2007, kell 15:18 (UTC)

:: "Arhebakterid" on sõna, millest on teadlikult loobutud. Ja see sõna ei iseloomusta arhesid, vaid ainult eksitab. Andres 23. november 2007, kell 08:52 (UTC)
----
Inglise vikis on Eubacteria (meil punane link pärisbakterid) ümbersuunatud sellele samale artiklile ehk siis bakteritele.--Tiuks 9. veebruar 2008, kell 20:47 (UTC)

Tegemist on vananenud taksoniga. Seal võiks selle olla jutt tollest taksonist. Andres 9. veebruar 2008, kell 21:20 (UTC)
----
Kust on võetud "grammpositiivne" ja "grammnegatiivne"? Tavaliselt kirjutatakse ühe m-iga. Andres 26. mai 2010, kell 18:21 (EEST)
----
Eemaldasin "Esimesed bakterid tekkisid ligi 3,5 miljardit aastat tagasi ning nad olid kõige esimesed eluvormid Maal." kuna see on täiesti vale. Iga allikas mida ma senimaani olen lugenud on öelnud et esimesed organismid on teadmata, kuid eeldatakse et bakterid, arhed ja eukarüoodid pärinesid ühest/sarnasest ellasest. Teiseks, kõige vanemad kivistised on 3,86 miljardit aastat vanad, ning nendes on tõendeid elutegevusest.--MärgRätik 11. oktoober 2011, kell 16:04 (EEST)

Kogu artikli peale ainult üks viitamine? ...
ok, juba kaks.
nooh, juba 19, enamik küll inglise keelsest Wikipediast


Arutelu:Arhed

Selline mõiste nagu arhebakter ei kõlba. Ma tean, et see on laialt levinud ja Võõrsõnade leksikonis sees jne, kuid ikkagi ei kõlba. Selgitan: Eluslooduse süstemaatika kõrgeim aste on domeen. On olemas kolm domeeni, need on arhed, bakterid ja eukarüoodid. Nagu näha ei kuulu bakterid ja arhed isegi mitte samasse domeeni. Seega õige oleks Arhed Siim 15:05, 3 Sep 2004 (UTC)

Võib panna küll "Arhed". Peaasi, et oleks ümbersuunamine teiste nimetuste alt. Aga iseenesest ei tähenda nime ebakorrektsus, et teda ei võiks kasutada. See on tavaline, et kui saame uusi teadmisi, siis sekgub, et vanad nimetus ei olnud õigupoolest kohane. Aga see ei tähenda automaatselt, et sellest tuleks loobuma. Loobumine kestab võib-olla terve põlvkonna, ja võib juhtuda et ei loobutagi, vaid jäetakse traditsioonilise nimetuse juurde. Andres 15:56, 3 Sep 2004 (UTC)

Muide, meil on siin ka Sinivetikad, kes on tegelikult bakterid. Andres 16:05, 3 Sep 2004 (UTC)
Kui olla aga täiesti eestipärased peaks olema nimi Ürgid naine 16:31, 3 Sep 2004 (UTC)

See viimane Ürgid. "Arhed" on minu meelest ka keeleliselt lonkav, aga jäägu see... 16:39, 3 Sep 2004 (UTC)
Kes selle välja pakkus? Mina eelistan versiooni Arhed, sest nii ütlevad TÜ bioloogia õppejõud. Pean neid sel alal Eestis autoriteetideks. Loomulikult võib ka ürgide alt teha suunamise. Mulle isiklikult ei meeldi ürgid see kõlab nagu ürdid ja võib tekitada segadust. Siim 16:43, 3 Sep 2004 (UTC)

Selle artikli teine välislink viib artiklini, kus on öeldud: ürge on varem kutsutud ka arhebakteriteks ehk arheateks. Autorid on Tanel Tenson (doktor molekulaarbioloogia erialal, Tartu ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudi vanemteadur) ja Veljo Kisand (doktor hüdrobioloogia erialal järeldoktor Oldenburgi ülikooli merekeemia ja -bioloogia instituudis Saksamaal, kuid TÜ-s ka loenguid pidanud).

Bioloogid ei ole ka omavahel kokku leppinud, aga nähtavasti tõesti tuleb eelistada seda nimetust, mida kasutavad TÜ bioloogid. (Tõsi küll, ka Tenson ja Kisand on TÜ bioloogid. Ma ei leia ka midagi imelikku, kui bioloogid mõlemat nimetust kasutaksid. Nimetus "arhead" esineb kirjanduses samuti, nii et seegi tuleks ära tuua. Veljo Kisand on ise seda oma loengutes kasutanud. Arvatavasti ütlesid eesti bioloogid algul "arhead".) Ma panin praegu kõik rööpkujud rasvaseks, aga arvatavasti tuleb diferentseerida siiski nii, et "arhed" ja "ürgid" rasvaseks (viimane ei ole vananenud nimetus ega ole uuema jaotusega vastuolus), teiste kohta võib öelda, et need on varem kasutusel olnud vananenud nimetused, ja kirjutada nad kursiivis. Arvan, siiski, et kõik need nimetused peaksid esimeses lõigus sees olema. Leidsin veel nimetuse "ürgbakterid", mis samuti tuleb fikseerida. Ma pean kõigi nimetuste fikseerimist oluliseks sellepärast, et lugeja peab jõudma artikli juurde selle nimekuju juurest, mida ta juhtus kohtama, ja teisest küljest peaks ta olema ette valmistatud hiljem aru saama, et teise nime taga peitub sama mõiste. Sellele artiklile tuleks igatahes teha ümbersuunamised kõigi nimetuste alt nii ainsuse kui ka mitmuse vormis. Andres 04:26, 4 Sep 2004 (UTC)

Kui ma õigesti aru saan, siis domeenide kontseptsioon kuulub Carl Woesele. On ju mõeldav, et leidub biolooge, kes sellega ei mõustu. Aga igatahes päris nii ei tohiks olla, et artiklis arhesid kord nimetatakse bakteriteks, kord öeldakse, et nad ei ole bakterid. Tuleb selgelt välja tuua vana kontseptsioon ja uus kontseptsioon. Võib-olla tõesti võiks esimene lõik olla neutraalne, teises lõigus rääkida domeenidest ja kolmandas varasematest arusaamadest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 04:26, 4 Sep 2004 (UTC)

millese kuuluvad organismid on omadustelt rakutuumata organismide
  ja rakutuumaga organismide vahepealsed.
  Nagu bakteritelgi, puudub arhedel tuumamembraan.
Säherdune sõnastus on natuke naljakas - kui puudub tuum,

siis ei saa olla ka tuumamembraani, ütleb lihtne loogika.

Kas keski selgitaks täpsemalt?

[[Kasutaja:Suwa|suwa]] 13. jaanuar 2008, kell 14:38 (UTC)

See pigem halb lause, ehkki rõhutatakse arhede ligidust eukarüootidele (tuumaga rakkudele). Selgelt on see praegu eksitav ja umbkaudne --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 13. jaanuar 2008, kell 14:48 (UTC)
Vahepealsed ei kõlba ka kuhugi, kuna see tähendabks, et arhed pole eraldi domeen. Näiteks on raku memberaani ehitus bakteritel ja eukarüootidel sama, aga arheadel hoopis erinev.--[[Kasutaja:MärgRätik|MärgRätik]] 11. oktoober 2011, kell 15:59 (EEST)

Artiklil pole jällegi ühtegi viidet, või eesti keelses vikipedias ei peagi olema?

Peaks olema küll, need tuleks lisada. Andres (arutelu) 21. oktoober 2013, kell 00:55 (EEST)


Arutelu:Bioloogia

Terve see domeeni (riigid, liigid jne) süüsteem tuleks meil siin ära lammutada ja miski sobiv süsteem luua. Pole mõtet liigi nimesid siia panna. naine 16:27, 3 Sep 2004 (UTC)

Võiks luua sellise artkli nagu Eluslooduse süstemaatika vms. ja domeenid, riigid jne. sinna panna. Siim 16:33, 3 Sep 2004 (UTC)

:: Kui te lammutate ja ehitate, siis pidage ainult silmas, et taksonitele pühendatud artiklid peavad hõlpsati leitavad olema. Seetõttu tuleks niipalju kui võimalik kasutama ka tähestikulisi loetelusid. Andres 16:41, 3 Sep 2004 (UTC)

Seened on eraldi riik. Ei kuulu taimeriigi alla. Siim 17:31, 3 Sep 2004 (UTC)
Kõige eelnevaga väga nõus olles võtsin nüüd ette mahukama redigeerimise.. Loodan seda lähipäevil siluda ja jätkata, samal ajal on mõistagi teretulnud kriitika ja nõuanded-parandused!
--KS 20:21, 6 Nov 2004 (UTC)
Mu esimene katse Bioloogia üldteema artiklit reformida on saanud kriitika osaliseks koos soovitusega asju enne muudatuste tegemist kogenumate kasutajatega arutada. Järgnevalt tahangi seda nõu kuulda võtta. Niisiis, kes kompetentne on või kellele muidu asi korda läheb, palun arvamust avaldada.
Nimelt lõin (lisaks muudele pisikohendamistele) artikli algusesse bioloogia põhivaldkondade mõistete loendid (praegu kõrvaldasin  nad ja ka enamiku linke neile)
*Anatoomia mõistete loend
*Botaanika mõistete loend
*Füsioloogia mõistete loend
*Meditsiini mõistete loend
*Mikrobioloogia mõistete loend
*Molekulaarbioloogia ja geneetika mõistete loend
*Zooloogia mõistete loend
*Ökoloogia mõistete loend
(need siin olid n.ö visandid),
millele sain järgmise vastukaja:
Ma näen, et sa oled siin palju tööd teinud, kuid kahjuks pole keegi vahepeal õpetussõnu jaganud. Probleem on loendites. Vikipeedia loendid on võimalikult üldised. Detailsuse saavutamiseks on kategooriad. Ma arvan, et ei ole vaja teha geneetika mõistete loendit. Näiteks ATP tuleks kanda keemiliste ainete loendisse, geneetika loendisse, molekulaarbioloogia loendisse, biokeemia loendisse jne. Niimoodi võib hulluks minna ja seda süsteemi ei ole võimalik meeles pidada. Kui sa ise saad asjast aru siis teised küll ei saa ega oska uusi mõisteid kuhugi paigutada.
Minu ettepanek on selline, et las olla üks suur bioloogia mõistete loend, mille nimi peaks olema Bioloogia mõisteid, see peab niikuinii olema, sest on vaja üht loendit, mis koondaks kõik bioloogilised mõisted. Kõigile seente liikidele ja ka kõrgematele taksonitele peaks olema üks loend, mille nimi oleks Seente loend, seevastu kategooriad võiks olla näiteks [Category:Eesti söögiseened] jne. Siim 18:53, 7 Nov 2004 (UTC)
Miks ma pidasin nende loomist heaks ideeks, oli üks põhiline põhjus - ühe ühise bioloogia mõistete loendi maht kujuneks palju kordi suuremaks, kui nt analoogiliste geograafia mõisteid või keemia mõisteid (viimased näitena paremini välja kujundatud valdkondadest), ning kaotaks seeläbi ülevaatlikkuse ning muutuks raskemini kasutatavaks(?).  Teiseks, kui antud kaheksa loendit on bioloogia põhilehekülje alguses nähtaval, pole minu arvates tegemist väga keerulise süsteemi meelespidamisega. Liiatigi arvestades et mingi artikli kirjutaja mingilgi määral oma vastavat teemat tunneb, peaks ta oskama valida ka vastava(d) loendi(d)kuhu see sobib. Valdav enamik mõisteid ei tuleks siiski mitmesse listi kanda, või äärmisel juhul kahte. Mitmesse loendisse kandmine on nagunii vahel vajalik, nt ka keemiliste ainete loendisse. Geograafia mõisted tuleb praeguse süsteemi järgi ka geogr. mõistete all kahte kohta (tähestikulisse ja temaatilisse) kanda - asi, mida uus kasutaja unustada võib. Asulad nii Maailma asulate loendisse, kui ka asulate loendisse riigiti, mõnel juhul veel riikide pealinnade loendisse. Mis loendite üldisusse puutub, siis eksisteerivad ju ka Eesti neemede loend või Hobusetõugude loend.
Samas, meditsiini mõistete loend saaks sel juhul lahti vajadusest korrata anatoomia loendis või füsioloogia loendis toodud mittemeditsiinilisi mõisteid. Keemiliste ühendite loend saaks lahti vajadusest korrata mitmesuguseid molekulaarbioloogilisi termineid (nt RNA-polümeraas), mis pole tegelikult keemilised ained kitsamas mõttes, vaid molekulide kompleksid jne.
Mis veel minu meelest teiste suurte teemavaldkondade artiklite formaadile lähendamiseks vaja teha oleks?
Bioloogia artikkel on nagu vist liiga pikaks ja laialivalguvaks muutunud - mida võiks kärpida? Nagunii tuleks juurde kirjutada paar sõna bioloogia ajaloost. Kas võiks alajaotused Valdkonnad  ja Valdkondade loend kuidagi kokku panna?
Kas eluslooduse süsteem on liiga pikalt lahti kirjutatud? See võtab veidi ruumi, aga on minu meelest otsitava kiireks leidmiseks mugav?
Parimat soovides ja vastukajasid oodates --KS 20:55, 8 Nov 2004 (UTC)

Põhimõtteliselt olen nüüd nõus, et võib bioloogia mõisted mitmesse ossa jagada, kuid leian siiski, et võiks olla üks suur bioloogia mõistete loend mis hõlmaks kõiki bioloogia mõisteid. Minu pisut äge reaktsioon tulenes sellest, et mulle jäi mulje, et Vikipeediasse on tulnud üks "elevant portselanipoes", kes jätab endast maha hävingu, mida keegi lappida ei suuda. Õnneks ma siiski eksisin. See, et sa bioloogias korralikku süsteemi tahad üles ehitada on väga tervitatav.

Iseenesest see ei ole eriline probleem, et üks loend muutub väga pikaks. Minu arvates võib see vabalt sisaldada näiteks 1000 märksõna. Ka keemia ja geograafia mõistete loendid on alles väga algusjärgus. Lugeja ei pruugi teada kust mingit märksõna leida, seepärast on parem kui on selline loend nagu Bioloogia mõisteid. Kui teha mitu loendit siis võib tekkida probleeme mõiste paigutamisel. Tihti peab selleks olema ekspert bioloogia alal, sest mõni mõiste võib omada kergelt erinevaid tähendusi mitmes bioloogia harus mida mittespetsialist ei pruugi teada. Sellisel juhul muutuvad loendid mittetäielikeks, mis on üsna halb asi.

Ma arvan, et see nn. eluslooduse süsteem tuleks bioloogia lehelt tõsta omaette artiklisse, millele muidugi peaks olema lihtsalt leitav link bioloogia artiklis.

Valdkondade puhul on tõesti tegemist osalise dubleerimisega. Võibolla oleks parem kui nad oleks koos. Siim 22:45, 8 Nov 2004 (UTC)

Nende eriala loenditega on see häda, et mõistete lisamiseks peab tõesti bioloogias hästi orienteeruma. Minu jaoks on meditsiin, füsioloogia ja anatoomia suhteliselt ähmaste piiridega valdkonnad. Niivõrd detailsete loendite tegemine on ehk oma elu tarbetult keeruliseks tegemine. Nende täiendamine võib edaspidi probleeme põhjustada. Siim 23:16, 8 Nov 2004 (UTC)

:Kindlasti peab jääma üldine bioloogia mõistete loendid aga ma näeksin väga hea meelega ka rohkem  loendeid mis on keskendunud eraldi teemadele. Need on lausa vajalikud kuna tegemist on suurte teadusharudega mis on piisavalt spetsiifilised. naine 23:35, 8 Nov 2004 (UTC)
Aitäh vastamast!
Loendi eelis on minu meelest just see, et sealt tähestiku järgi otsides asja kergema vaevaga leiab kui vasakul olevat otsingumootorit kasutades - seepärast eelistasingi kitsamate valdkondade loendeid luua, mis ülipikaks ei kujune. Kuigi nt keemia mõisteid alles pooleli on julgeksin väita, et selle maht jääb mitu korda väiksemaks kui bioloogia mõistete loendil (olen peale bioloogia ka paar aastat keemiat õppinud, seetõttu on teatud võrdlusmoment olemas - geograafias nii kodus pole:)). Mis artikli kirjutajasse puutub, siis, nagu ütlesin, tunneb ta ju oletatavasti teemat, millest kirjutab, vähemalt sel määral, et teab mis valdkonda ta kuulub? Nagu ma aru saan ei olda teemade mõistete loenditele põhimõtteliselt vastu, aga vajalik näib olevat ka üldine loend - kas ei võiks seda nimetada Bioloogia mõistete koondloendiks?
Mis teistesse mõistete loenditesse puutub, siis võiks ka arutada küsimust, millised teemade loendid võiks/peaks olemas olema. Jagasin bioloogia mõisted oma parema äratundmise järgi ligikaudu võrdse mahuga loenditesse, kas sellega seoses on mingeid konkreetseid ettepanekuid või eriarvamusi?
Ma arvan et loendite sisu tuleks segaduste vältimiseks kuidagi suht lühidalt ja konkreetselt defineerida, ja need definitsioonid nii loendi algusse kui ka nt bioloogia lehele loendi lingi kõrvale panna, et kõigile selgem oleks, mis kuhu käib(nt mainitud meditsiin - tegeleb organismi mittenormaalse talitluse ja ehitusega, füsioloogia - normaalse talitluse ja anatoomia - normaalse ehitusega)?
PS. Et uutele kirjutajatele elu kergemaks teha tuleks meie arutelude tulemused kuidagi fikseerida mingite kergesti leitavate soovitustena nt Vikipeedia reeglid all (lõpus), seda oleks minu meelest hädasti vaja vikipeediale (väiksema vaevaga) ühtse näo tagamiseks. Samuti peaks välja töötama mingidki standardid bioloogilist liiki või taksonit käsitlevate artiklite jaoks - selleks pole veel hilja, sest neid on veel kaunis vähe.  Edasisi arvamusi ootama jäädes, --KS 01:42, 9 Nov 2004 (UTC)

Bioloogiaa mõistete loend peaks siiski kandma nime Bioloogia mõisteid. Selle toetuseks on vähemalt kaks argumenti. Esiteks on nii nimetatud teised loendid nt. Astronoomia mõisteid, füüsika mõisteid jne. Seega me hoiaksime stiili ühtsena ning väldiks segadust nimedega. Teiseks oleks "Bioloogia mõistete koondloend" lihtsalt liiga pikk ja lohisev. Ma küll ei viitsi sellist pealkirja pidevalt sisse toksida ja selle sõnastus võib ka meelest minna.

Artiklite kohta, mis käsitlevad bioloogilisi liike tuleks ilmselt teha korralikud näidised millest saaks edaspidi juhinduda. Eeskujuks võiks võtta inglise viki sarnased artiklid.

Kui me jõuame mingi ühtse seisukohani, siis tuleks see muidugi reeglitesse kirjutada ja seda on ka tehtud. Siim 12:30, 9 Nov 2004 (UTC)
Jäägu siis Bioloogia mõisteid. Ma hoiatan, see kujuneb pagana pikaks - mõeldes ka tulevikule kui vikipeedias kirjutajate arv oluliselt kasvab. Muidugi pole 1000 märksõna sisaldav loend eriti raskesti kasutatav, aga iga eriala loend neist bioloogia omadest kujuneks minu meelest kindlasti vähemasti tuhandet mõistet sisaldavaks, kui aga ühisloendis on nt. 10 000 sissekannet? Mahulistel põhjustel pole ka vist loodud näiteks ühtset geograafiliste nimede loendit, ehkki iga kasutaja ei tea otsitava nime puhul, kas tegu on linna alevi vm haldusüksusega?
Ingliskeelse vikipeedia taksonite artiklid on tegelikult üsna kaootilised, (mis pole ime kasutajate hulka arvestades), nende peamiseks ühisjooneks on vasakul paiknev süstemaatilist kuuluvust tutvustav pildiga tabelike.
Võibolla võiks - see pole ettepanek, vaid lihtsalt idee, mida tuleks tegelikult mujal (suuremas ringis) arutada, - luua ka analoogilise mahuga nt täppisteaduste (füüsika, astronoomia, keemia), maateaduste (geograafia, geoloogia, meteoroloogia), sotsiaalteaduste (majandus, sotsioloogia, õigus) jne mõistete üldloendid, bioloogia valdkondade ja meditsiini mõisteid koondaks mingi "eluteaduste mõisteid" vms? Eks mitte-asjatundjal ole ju sageli raske otsustada, millisesse valdkinda mõiste kuulub ka teistel teadusaladel, kus palju ühiseid mõisteid.
Parimat soovides --KS 15:39, 9 Nov 2004 (UTC)

Sellele ma olen isegi mitu korda mõelnud, et miks kuradi pärast ma pean ühte mõistet mitmesse loendisse toppima. Seda juhtub liigagi tihti, et üks mõiste peab üheaegselt kuuluma geoloogia ja geograafia loendisse (nt. vulkaan) või keemia ja füüsika loendisse (nt. ioon). Palju lihtsam oleks tõesti kui oleks "Maateaduse mõisteid". Seda enam, et minu jaoks on niikuinii kõik Maad uurivad teadused sarnased ja ühevõrra huvitavad. Siiski, ma arvan, et sellele ideele on üsna laialdane opositsioon, sest inimesed ei ole harjunud näiteks meteoroloogiat ja vulkanoloogiat ühe ja sama süsteemi eri osadeks pidama. Pealegi tekib probleem inimgeograafiaga, mida siis enam kuhugi paigutada ei oskaks. Siim 16:34, 9 Nov 2004 (UTC)
Arvan, et kategooriate ja loendite loomulik tööjaotus oleks selline: kategooriad fikseerivad, millised artiklid olemas on, loendid püüavad olla võimalikult täielikud, jõudes üldjuhul artiklitest ette. Loendid ja kategooriad peaksid teineteisele viitama.
Loendid peaksid olema nii tähestikulised kui ka süstemaatilised, nii üldised kui ka spetsiaalsed. Maht ei ole takistuseks, sest loendi saab jaotada mitme lehekülje vahel. Kui me ei seosta loendit enam otseselt olemasolevate artiklitega, ei ole suurt midagi katki, kui mõni artikkel loendis fikseerimata jääb.
Arvan, et loendite puhul on kordused vajalikud. Näiteks käivad minu meelest meditsiini mõistete alla ka inimese kehaosad ja ravimtaimed. Andres 12:06, 10 Nov 2004 (UTC)

Keelelink :jbo:Mivyske nähtavasti ei tööta. Mis keelt mõeldud on, ei oska praegu arvata. Ehk mõistab keegi targem asja parandada. --Oop 22:53, 26 Dec 2004 (UTC)
Olen seda linki kuskil ka inglisvikis näinud (ja seal kah ei töötanud).KS 22:57, 26 Dec 2004 (UTC)
Leidsin, aga ei saanudki kiiruga sirvides aru, kas see on toki pona (en:toki pona) või en:lojban. Toki pona Vikipeedia on kinni pandud, nii et see oleks loogiline kyll. --Oop 23:29, 26 Dec 2004 (UTC)
----
Initsiaalid tuleb üksteisest ja perekonnanimest eraldada sõnavahega (tühikuga). Parem aga mitte neid kasutada. Andres 04:33, 20 Jan 2005 (UTC)
----
Kas Vikipeedias saavad olema sellised artiklid nagu "mardikas" ja "liblikas" või saavad nad suunamisleheks artiklitele "mardikalised" ja "liblikalised". See on oluline koht trilobiitide küsimuse lahendamisel. Siim 10:40, 24 Jan 2005 (UTC)
Mina teeks küll ümbersuunamise, tegemist pole ju erinevate mõistetega vaid täielike sünonüümidega. KS 12:11, 24 Jan 2005 (UTC)

*Praegu on bioloogiaportaal kajastatud ka päises ja "vaata ka" rubriigis, võib-olla esimese pole see sobilik panna --Dj Capricorn 30. august 2008, kell 17:29 (UTC)

Jah, täpsustusmärkusesse ei sobi kumbki. Andres 30. august 2008, kell 17:52 (UTC)

:bioloogia mõisteid võiksid ikkagi sisse jääda ? --Dj Capricorn 30. august 2008, kell 18:04 (UTC)

:: Need on ju "vaata ka" all. Andres 30. august 2008, kell 18:09 (UTC)
----
Kõik need asjad ei kuulu selle artikli teema alla. Pigem sobiksid nad artiklisse Elu.

===Viirused===
*Viirused Viiruste loend
*Prioonid, Viroidid
===Bakterid===
*Bakterid Bakterite loend
===Arhed ehk arhebakterid===
*Arhed Arhede loend
===Eukarüoodid ehk päristuumsed organismid===

*Bakterid Bakterite loend

*Arhed Arhede loend

:Eukarüoodid
====Protistid====
*Protistid (Limakud, Juurjalgsed, Eosloomad, Ripsloomad)
====Taimed====
*Taimed, Taimede loend
*Vetikad (Ränivetikad, rohevetikad, punavetikad, pruunvetikad)
*Sammaltaimed
*Sõnajalgtaimed
*Paljasseemnetaimed
*Õistaimed ehk katteseemnetaimed.
====Seened====
*Seened (Seigseened, kottseened, kandseened) Seente loend
*Samblikud
====Loomad====
*Käsnad
*Ainuõõssed
*Ussid (Lameussid, Ümarussid, Rõngussid)
*Lülijalgsed (Koorikloomad, Ämblikulaadsed, Putukad)
*Limused (Peajalgsed, Teod, Karbid)
*Okasnahksed
*Keelikloomad (Kõhrkalad, Luukalad, Kahepaiksed,  Roomajad,Linnud, Imetajad)

*Eesti taimestik

*Eesti rohevetikate nimestik

*Eesti samblikud

*Eesti samblad

*Eesti sõnajalgtaimede nimestik

*Eesti paljasseemnetaimede süstemaatiline nimestik

*Eesti üheiduleheliste süstemaatiline nimestik

*Eesti kaheiduleheliste nimestik
*Eesti seenestik

*Eesti seente süstemaatiline nimestik
*Eesti loomastik

*Eesti putukad

*Eesti kalastik - Eesti kalade süstemaatiline nimestik - Eesti kalade loend

*Eesti kahepaiksed Eesti roomajad

*Eesti linnud Eesti lindude süstemaatiline nimestik

*Eesti imetajad Eesti imetajate süstemaatiline nimestik
Andres (arutelu) 4. juuni 2013, kell 07:10 (EEST)

*Elu teke
*Darvinism
*Evolutsioon (Molekulaarne evolutsioon, Evolutsiooni mehhanismid)
*Inimese evolutsioon
*Paleontoloogia

*Ökoloogia
*Biosfäär, Aineringe
*Populatsioon
*Biogeograafia
*Keskkonnakaitse
*Kooslused
*Fenoloogia
Siin on selliseid bioloogia harude nimetusi, mida tekstis ei ole. Selle asemel tuleks harusid üksikasjalikult loetleda. Andres (arutelu) 4. juuni 2013, kell 07:18 (EEST)
Arvan, et piltidega on siin ka liiale mindud. Kõik pildid on illustratiivsed. Ühest (esimesest) illustratiivsest pildist peaks aitama. Andres (arutelu) 4. juuni 2013, kell 07:14 (EEST)


Arutelu:Mälaren

Keskmine veetase järves on vaid 70 cm üle merepinna.
Mis jama see on, kas keegi oskab seda väidet põhjendada. Siim 16:54, 3 Sep 2004 (UTC)

70 cm on isegi hästi! EE 6. köide annab 30 cm üle merepinna ja et 12. sajandil oli tegemist puhtakujulise merelahega. Seletus on lihtne, kui mõelda, miks Mullutu laht ja Linnulaht enam lahe mõõtu välja ei anna. Rootsi too piirkond on aga Botnia lahe põhjaosale veelgi lähemal. - Urmas 17:01, 3 Sep 2004 (UTC)
Vabandust. Ma lugesin üht ja mõtlesin teist. Ma sain millegipärast aru, et keskmine sügavus on 70 cm. Siim 17:05, 3 Sep 2004 (UTC)

See on olemas nii KNAB-is kui praktilises keelekasutuses, ja mõneti eestipärasem kui Mälaren. Kurinurm (arutelu) 12. november 2023, kell 22:51 (EET)


Arutelu:Seanina

Sõna "seanina" tähendused...

Seanina on mitmetähenduslik sõna, homonüüme siin ei ole: tal on otsene tähendus 'seakärss' ning sellest ülekantud tähendused 'vannasader' ja 'kiilukujuline lahingukord'.  (http://www.eki.ee/books/ekkr/l37.html).

http://www.miksike.ee/lisa/5klass/5eestim/10pollundusjakarjandus.htm -- Jaan513 19:01, 3 Sep 2004 (UTC)

Nojah, aga me peame ikkagi kas tegema täpsustuslehekülje või tegema täpsustuse näiteks selle artikli algusesse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13:20, 4 Sep 2004 (UTC)

"Seanina tulepaak" peaks olema eraldi artikkel, kui juba on tulepaakide loend. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 05:48, 29 juuni 2005 (UTC)

____________
Võiks lisada ajaloolis-sõjalise terminina vikipeediasse.
Kiitke heaks või laitke maha, keeleliselt tuleks kindlasti toimetada :)
Seanina kasutati muinasajal lahinguformatsioonide: lahinguparve ja liini murdmiseks ja/või purustamiseks.
Kuidas muinasaegset seanina moodustada ja kasutada.
Esimene mees.
Niisiis: esimene mees  valitakse suur tugev, raske ja väga hästi ja reaalselt soomustatud. Hea turvis ja jaks peab ka järgmise kahel rea sõdalastel olema.
Rivistuse kord.
Esimeses reas on üks, teises kaks, kolmandas kolm, neljandas neli jne.
Parempoolsed hoiavad kilpe paremas käes, vasakpoolsed vasemas, keskelolijad pea kohal või enda ees. Kilbid on üksteisest üle võimaluse korral niimoodi, et eespool olev katab tagaolevat kilpi osaliselt.
Rivis hoidmine, liikumine
Esimene hoiab kilpi täie jõuga otse ees, toetab ka teise käega, relv on puusal valmis, või ripub käe otsas. Ta seismise/jooksmise asend on taha kallutatud, niiet jookseb nö: jalad ees ja kui tagumised teda ei toetaks vastu selga, siis ta kukuks. Vastase liinini jõudes lükatakse ta (ja tema tagaolijad) sirgeks ja ettepoole kergelt, nii saavutatakse lisalöök ja tihedam ühtne mass. Esimese hooleks jääb ka suuna valik (saab kergelt muuta suunda, et vastase liinipealikku eksitada)
Ka kaks tagumist võivad olla kergelt tahapoole kaldus, toetatuna (palju kergemalt kui esimest) kolme taganolija poolt. Tagumistes ridades olijad toetavad enda ees olijat kergelt kilbi või käega Nii saavutatakse tihe ühtne löögimass, mis on kordades suurem kui tugevaimgi liin hoida suudab.
Teises reas olijad peavad proovima hoida oma kilpe sellise nurga all, et kilbi eesmine külg jääb esimese mehe kilbi varju.
Taktika
Kui on piisavalt mehi, siis seanina kaitseb ümberhaaramise eest vasakult ja paremalt grupp, ja taga võiks ka midagi olla. Kui on aga situatsioon:
30 mehe vastu sinu 15 ja põgeneda ei anna, siis ainuke võimalus on rünnak seaninana. Katsed tiivalt rivi ümber haarata on läbikukkumisele määratud, sest rivi jõuab (eeldusel, et on sarnase väljaõppega), pöörduda.
Seanina peab sööstma vähemalt 2/3 ulatuses vastase liini taha. Siis seanina pöördub (avaneb õie moodi): vasakul olijad pöörduvad vasakule ja haaravad ümber ning paremalolijad langevad paremal tiival neile seljaga olijatele kallale. Kui läbimurre on hästi tehtud, ja vastane ei suutnud murdepunkti ette aimata, tekib reaalne võimalus võita.
Seanina võib kasutada ka ringkaitsesse asunute vastu. Häda neile, kui nad on liig tihedalt koos...
Seanina vastane taktika.
Seanina vastu aitab vaid tark ja tähelepanelik liinipealik, distsipliin ning õigeaegne liini taha vasakule ja paremale lahtitõmbamine, kilbid odad lükatakse sissepoole ette ja läbimurdnute vastu astub mõlemalt poolt kaks rivi.
Katsed maha kükitada, lootuses et ründajad upakile kukuksid, on ekslik jalõpeb mahakükitanutel halvasti, Kui ka keegi üksikutest ründajatest peaks kukkuma, siis ikkagi seanina tagumine osa teeb tööd. Katsed liin ette laiali tõmmata, seda ei jõua, ning vaesed liinisolijad, kes satuvad seanina rünnaku alla ettepoole joostes...
--Hallsilm 2. november 2006, kell 15:45 (UTC)

Panin üles leheküljele Seanina (sõjandus). Andres 2. november 2006, kell 16:05 (UTC)
----
Välislink (Seanina kalurid püüdsid 3 meetri pikkuse tuura) välja jäetud, sest ei näita (enam) seda, mida peaks. --Jaan513 21. jaanuar 2009, kell 22:18 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.saareviikingid.ee/retk2003/39aSeanina%20sadam.html
** In Seanina on 2013-06-24 13:23:44, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Seanina on 2013-07-07 00:08:39, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:08 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.saareviikingid.ee/retk2003/40Vorkaia%20sadam.html
** In Seanina on 2013-06-24 13:23:44, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Seanina on 2013-07-07 00:08:49, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:09 (EEST)


Arutelu:Hiina ajalugu

Kas eKr. on õigem, kui e. Kr. Siim 21:06, 3 Sep 2004 (UTC)

TÜ eesti keele õppetooli üllitatud "Õpetusi ja harjutusi algajale keeletoimetajale" (autor Ellen Uuspõld; Tartu 2003) annab lk.-l 13 pKr ilma igasuguse punktita. Analoogia alusel siis eKr - Urmas 06:32, 4 Sep 2004 (UTC)

Varasema õigekirja järgi kirjutati "e. Kr.", uuema õigekirja järgi on "eKr". Tõsi küll, kasutatakse ka vana õigekirja (näiteks teeb seda Ilmamaa kirjastus), aga me oleme Vikipeedias juba uue õigekirja kasutusele võtnud. Igatahes aastaartiklite pealkirjades kasutatakse vormi "eKr". Kui keegi tahab kirjutada  "e. Kr.", siis tuleb link teha ümbersuunamise kaudu. Andres 11:36, 4 Sep 2004 (UTC)

Kuhu mu mingi dünastia artikkel kadus? Ei sobinud või?
----
Siin on praegu ainult lingikogu. Mina küll ei poolda sellist lähenemist. Andres 08:38, 9 Sep 2004 (UTC)
Mina ka ei poolda. Ennem nägi see ajaloo osa palju parem välja. Minu arust härra Leon muutis siin midagi. Tahtis veel Mingide dünastia osa ära kustutada, kuna väitis, et sellist dünastiat ei olnud. Lõpiks ikka vist sai kuskilt infi, et ikka oli küll.

Kui Sa soovid, siis võib endise kuju taastada. Leon ei tohi seda omal volil (jõudu kasutades) ümber teha.  Andres 08:48, 10 Sep 2004 (UTC)
----
Kui kogu Hiina ajalugu ei arvata piirduvat Vana-Hiinaga, ei kuulu käesolev artikkel kategooriasse Vana-Hiina. Selle asemel võiks Vana-Hiina suunata uude kategooriasse Hiina ajalugu. --Oop 10:59, 13 Nov 2004 (UTC)
----
Hiina dynastiate (või siis yldse Hiina ajaloo perioodide) kohta võiks ka mingi templaat olla. --Oop 13:43, 18 Jan 2005 (UTC)
Ja nad peaks korralikult läbi töötama ja artiklite nimed korrastama. Kas siis selle uue paksu "Hiina"-raamatu või kooliõpikute järgi; kahjuks pole mul praegu kumbagi käepärast. --Oop 13:58, 18 Jan 2005 (UTC)
----
Ajaloolased üldiselt ei kasuta periodiseerimises sellist terminit nagu "eelaeg". On ikka muinasaeg (või ka eelajalooline aeg, või esiaeg). Viu 14. jaanuar 2011, kell 02:46 (EET)
----
Praegu on välja jäänud lühiajaline ja pisuke Hiina Nõukogude Vabariik 1931-1937. Kuna HNV-l oli oma armee, post, pank, raha ja maksusüsteem, siis peetakse seda Kahe Hiina alguseks. Sisuliselt oli see Hiina Rahvavabariigi väike eellane. 91.129.110.209 26. detsember 2020, kell 19:12 (EET)


Arutelu:Tsistertslaste ordu

Mis need isikunimed siin all teevad? Kas need on tsistertslaste nimed? Aquino Thomase tõmbasin siit maha, sest tema oli dominikaanlane. Kaks nime on ka artiklis Tsistertslased. Arvasin, et tegemist on tsistertslastega ja panin neile pealkirjaks "Tsistertslasi". Andres 06:02, 4 Sep 2004 (UTC)
Artikkel sisaldab sõnasõnalist Ülla Parase teksti siit. Andres 06:11, 4 Sep 2004 (UTC)
Siin on osa esialgsest tekstist, mis on põhiliselt maha kirjutatud ning milles sisalduv info tuleks artiklisse integreerida:
Kloostri reeglid võeti vastu 1119 a. Tsistertslased on esimene hierarhiliselt ülesehitatud süsteemiga ordu Katoliku kiriku
Nad loobusid pärisorjade tööst kloostripõldudel , tegelesid aiandusega, harisid uudismaid (kolmeväljasüsteem).
Tsistertslased rõhutasid Jumala teenimise kõrval ka munkade füüsilise töö vajadust – esimesi kloostreid rajasid mungad ise. Ordu kloostrid rajati reeglina kõnnumaale, inimasustusest suhteliselt kaugele. Läheduses pidi kindlasti olema veekogu, enamasti asuvad kloostrid jõeorgudes.
Ordu reegel nõudis liikmeilt kehalist tööd, seetõttu tegelesid kloostrid põlluharimise ja käsitööga. Ordu rikastudes hakati kasutama ka ilmikvendade, palgaliste ja sõltuvate talupoegade tööd.
Nende elu oli kasin, kloostrid sisustatud ainult hädavajalikuga, mungad ja nunnad allutatud rangele distsipliinile.
Aastast 1120 asutatakse ordu naisharu. Naistsistertslased olid tavaliselt aadlipäritolu daamid, kas lesed või vanatüdrukud, kes oma elulõppu kloostrirahusse veetma tulnud.
Tsistertslaste ordu kasvas ja 14. sajandi alguses oli Euroopas ligi 700 kloostrit). Reformatsiooni tagajärjel vähenes tsistertslaste kloostrite arv järsult. Tänapäeval on tsistertslaste ordu (Sacer Ordo Cisterciensis) meesharul 81 ja naisharul 95 kloostrit.
== Baltimaad ja eesti ==
Baltimaadel ehitati esimene tsistertslaste klooster umbes 1205 Daugavgrīvasse (Dünamünde). Eestis rajati kloostrid 1228 aastal Kärknasse ja 1317 aastal Padisele, 13. sajandi kloostrimõis Kolgasse ja nunnakloostrid asutati Tallinnasse, Tartusse ja Lihulasse. Juurutasid eestis kolmevälja süsteemi.
Mungakloostrid: Kärkna klooster - Padise klooster
Nunnakloostrid: Tallinna Mihkli klooster - Lihula naistsistertslaste klooster - Tartu naistsistertslaste klooster või Püha-Katariina nunnaklooster
Mõlemad Eesti meestsistertslaste kloostrid asusid sammuti jõgede kallastel, nende ümber olid paisutatud vallikraavid. Tsistertslaste kloostrite juurde kuulusid väga sageli kalatiigid, ka neist on mõlema Eesti kloostri puhul jälgi. Nimelt tsistertelased ei söönud loomaliha aga kalaliha oli neil lubatud süüa.
Tsistertslased olid Läänemaal Saare-Lääne piiskopkonna ajajärgul tähtsad. Sai esimeseks Saare-Lääne piiskopkonna piiskopiks 1228. a. Daugavgriva tsistertslaste kloostri abt Gottfried. Tsistertslaste ehitusreegleid järgides on ehitatud Haapsalu toomkirik ja Läänemaa keskaegsed kirikud. Arvatavalt järgisid Haapsalu piiskopilinnuses elanud toomhärrad tsistertslaste mungaordu reegleid.
----
Kas on mõtet eraldi artiklil Tsistertslased? Selle kogu sisu võiks olla samahästi siin. --Oop 12:18, 31 Dec 2004 (UTC)

Nõus. - Urmas 12:38, 31 Dec 2004 (UTC)
----
Kas Bernard Clairvaux'st ei peaks olema Bernard de Clairvaux? Taivo 11:38, 21 Mar 2005 (UTC)

Ei. "de Clairvaux" tähendabki "Clairvaux'st". Nii hüütakse teda selle kloostri järgi, kus ta tegutses. Andres 11:48, 21 Mar 2005 (UTC)

:Jah, seda ma tean. Mind huvitab, kas Vikipeedia stiil soovitab Leonardo da Vinci asemel Leonardo Vincist, Vermeer van Delfti asemel Vermeer Delftist, Henri de Navarre'i asemel Henri Navarrast jne. Kui ei, kas siis de Clairvaux on erand? Või on kõik prantsuse nimed erandid? Kuidas ma edaspidi erandit ära tunnen? Taivo 12:57, 21 Mar 2005 (UTC)

Arvan, et just "Leonardo da Vinci" ja "Vermeer van Delft" on erandid. Äratundmiseks vaata, kuidas senises traditsioonis on kasutatud. Henri puhul öeldakse "Navarra Henri". Andres 19:19, 21 Mar 2005 (UTC)

:Ma tahan kontrollida, kas ma sain õigesti aru. Robert de Molesme sellesama artikli alguses on viga, peaks olema Robert Molesme'ist. Üxküllide suguvõsa esimesed liikmed XIII sajandil olid Ükskülast, hilisemad kaotasid sideme Ükskülaga ja olid seetõttu von Üxküllid (piiritõmbamisega peab olema ettevaatlik!). Rembrandt van Rijn peaks olema Reini äärest, aga ülemaailmselt tuntuna on ta vist erand nagu Vermeergi? Taivo 13:47, 22 Mar 2005 (UTC)

:: Jah, õige on "Robert Molesme'ist". Juhtudel, kui seestütlevat käänet on ebamugav kasutada, võib öewlda ka "Molesme'i Robert". Samuti peaks saama öelda "Molesme'i püha Robert".

:: Kui nimi muutub pärandatavaks, siis võib teda vaadelda perekonnanimena. Esimeste Üxküllide kohta ei oska öelda.

:: "Rembrandt van Rijn" on erand. Eestis on kombeks öelda lihtsalt "Rembrandt". Andres 15:45, 22 Mar 2005 (UTC)
----
Tsistertslaste hulgas on mainitud Theoderichi, kuid pole arusaadav, millise Theoderichiga on tegemist. Andres 25. september 2006, kell 15:22 (UTC)


Arutelu:Isaac Newton

''Parlamendis rääkis ta ainult korra, paludes akna sulgemist; ometi korrastas ta Inglise rahasüsteemi ja tema ajast peale on gini 21 shillingit.''
Võtsin selle lause välja. Õigsust tuleb kontrollida. Mina tean vastupidist lugu, et Newton palus akna avamist.

Ma pisut kahtlen selles, kas Newtoni ikka võib filosoofiks pidada. Sel ajal nimetati kogu loodusteadust loodusfilosoofiaks, mis aga ei anna veel alust kõiki tolleaegseid loodusteadlasi filosoofideks pidada. Newtoni kõige kuulsama teose Philosophiae Naturalis Principia Mathematica pealkiri sisaldab küll sõna filosoofia, kuid selle töö sisu ei ole ju filosoofiline. Muidugi oli Newtonil nagu ka paljudel teistel selle ajajärgu geeniustel töid väga erinevaist valdkondadest, kuid ma arvan, et eelkõige oli tegemist siiski loodusteadlasega. Siim 15:53, 9 Dec 2004 (UTC)

filosoof oli ta kindlasti, ta kirjutas terve hulga mingeid religioosseid traktaate - Ahsoous

: Kas siis religioon ja filosoofia on üks ja sama. Ma tean ka, et Newton oli väga religioosne, aga siiski. Põhimõtteliselt ma ei vaidlusta seda, et ta filosoof võis olla, tahan tähelepanu juhtida sellele, et kõik loodusfilosoofid ei olnud filosoofid. Siim 16:19, 9 Dec 2004 (UTC)

a) ei ole, aga on ka ühiseid jooni (loodan et selle lause pärast teda usutegelaste hulka liigitama ei hakata;); b) nõus - Ahsoous
Kas polnud mitte Newtoni praegusel ajal populaarseima teose pealkiri Philosophiae Naturalis Principia Mathematica? Igatahes oli tal ohtralt seisukohti ses suhtes, kuidas teadust tegema peaks ja enda teada ta neid ka ei hoidnud; iseasi, et neil oli tugev seos Newtoni usuliste vaadetega, aga neidki võib pidada religioonifilosoofiliselt huvitavateks. Nii et Newton oli kyll, jah, filosoof, teadusfilosoofias ei pääse tast yle ega ymber. --Oop 20:18, 9 Dec 2004 (UTC)

Mul on ka kõhklusi Newtoni filosoofiks nimetamisel. Filosoofid tõesti diskuteerivad teadlastega, aga sellepärast ei ole teadlased veel filosoofid. Arvan, et kui üldse Newtonit filosoofiks nimetada, siis vaidluse tõttu leibniziaan Clarke'iga aja ja ruumi absoluutsuse või relatiivsuse küsimuses. See, et Newtonil olid mingid arvamused teaduse metodoloogia küsimustes, teda küll filosoofiks ei tee, samuti mitte see, et ta kujundas endale välja kindlad teoloogilised vaated. Andres 08:29, 10 Dec 2004 (UTC)

: Huumori mõttes võrdlesin teiste vikidega: soomes, inglises, hispaanias, itaalias, prantsuses, hollandis filosoof; saksas, rootsis, esperantos, tyrgis ja poolas mitte. Paljudel suisa alkeemik, vahel ka numeroloog. Mitte, et rahvahääletus siin midagi loeks, aga vaielda ka ei viitsi. Võib ju kõik, kel suisa metafyysikat ei ole, selguse mõttes eriteaduste vahel laiali jagada. Filosoofiale ainuomast problemaatikat, millega ykski muu distsipliin ei tegele, on õnneks vähe kah. --Oop 09:04, 10 Dec 2004 (UTC)

Võtsin välja Suri 1727. aastal neitsina. - kena õhtulehelik väide, aga tõestamata. Kas see nii oli, ei tea keegi. --Oop (arutelu) 11. oktoober 2012, kell 12:08 (EEST)

See võiks olla sees. Inglise vikis on terve lõik sellest.--WooteleF (arutelu) 11. oktoober 2012, kell 12:50 (EEST)

:Oeh. On palju olulisemaid asju, millest kirjutada. Et Voltaire oli klatšimoor, pole kellelegi eriline uudis. --Oop (arutelu) 19. oktoober 2012, kell 17:31 (EEST)

::No muidugi on!!! Ega sellepärast ei pea vähemolulisi välja tõstma. Tegemist on levinud ja tuntud legendiga ja nii tulebki kirjutada.--WooteleF (arutelu) 19. oktoober 2012, kell 17:43 (EEST)

:::Njah, ainult et ka seda tuleks kirjutada korralikult, viidatud allikatega ja selgitades, et see on yks osa populaarsest Newtoni-mytoloogiast, mitte lakooniline fakt. Ja sel juhul peaks tekstis olema hea hulk muid asju, nii et see legendijupike ei võtaks artiklist totralt suurt osa. --Oop (arutelu) 20. oktoober 2012, kell 14:27 (EEST)

Newtoni retseptsioonist Rootsi-aegses Tartu Ülikoolis võiks kirjutada eraldi artikli, aga mis selle nimi peaks olema? Eestis on, muide, muudki njutoniaanat. --Oop (arutelu) 19. oktoober 2012, kell 17:31 (EEST)

Minu meelest võiks siin teha alajaotuse Newtoni seostest Eestiga või midagi sarnast, eraldi artiklit aga ei soovitaks teha, kuni ruumikaalutlused seda ei nõua. Andres (arutelu) 20. oktoober 2012, kell 16:32 (EEST)

Keegi on siin tõlkides ilge jama kokku keeranud, kuna ei osanud inglise keelt, ei tundnud teadusajalugu ega füüsikat, ei teadnud Vikipeedia reegleid ega viitsinud süveneda niigi palju, et tekstist kordusi välja võtta. Paar põgusat näidet: 1) Newtoni vanaemast tehti vanavanaema; 2) Newtoni kooli link läks teisele samanimelisele (inglises on õige, puhtalt tõlkija viga); 3) Newton pandi diferentsiaalarvutust välja töötama _koos_ Leibniziga (mis on suuremastaabiline lollus); 4) loodi mingi müstiline Trinity kogudus, mille liikmeks Newton olla valitud; 5) Newton olevat "endamisi" hüljanud "Trinity õpetuse" (misasi see veel olema peab? kunagise eesti ulmekirjaniku Andre Trinity õpetus?); 6) leiutati "kuupmeetri tasapinna kõverad"; jne jne jne. Lisaks keelelised õudused nagu "Poliitiliselt oli Newton seotud Whig parteiga. Newtoni teenis lühikest aega ka Parlamendi liikmena Cambridge’i ülikooli jaoks" ning massiliselt linke inglise vikisse, mille koristamine võttis omajagu aega. Loodetavasti sai nüüd siiski natuke parem. Lühidalt: palun ärge neid totrusi tagasi pange, eks? --Trinity Kuupmeeter (arutelu) 5. mai 2017, kell 06:22 (EEST)

Aitäh vaeva eest! Loomulikult me ei pane jama tagasi.

Aga ma imestan, kuidas anonüümse kasutaja repliigil on niisugune allkiri. Andres (arutelu) 5. mai 2017, kell 16:50 (EEST)

:Science!

... "Isaac Newton 69-aastasena. Godfrey Kelleri maalitud portree koopia" - on mingi arusaamatus. Autori perekonnanimi on Kneller ja maal on on pärit 1689. aastast, mil Newton oli 46/47. Ja mis koopia? Võiks panna "Isaac Newton 1689. aastal. Godfrey Knelleri portree" vms.
Kalle

See on reproduktsioon 1992. aastal maalitud koopiast. Muidu õige, parandasin pisut. Andres (arutelu) 14. detsember 2017, kell 20:24 (EET)


Kasutaja arutelu:Kirju

Tere tulemast Vikipeediasse, Kirju! Ootame põnevusega Sinu kaastöid. Andres 10:43, 4 Sep 2004 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi 30-Tukumsi purskaev.JPG juurde autor (või allikas) ja sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 12. mai 2010, kell 11:21 (EEST)


Arutelu:Demokraatia

Mulle meeldib see, väga hea jutt! Muidugi tuleb seda edasi arendada, täiendada ja viimistleda.

Mul tekib praegu niisugune küsimus. Demokraatia valdkond vastab poliitika valdkonnale. Selles artiklis on räägitud poliitikast riigi tasandil. Artiklis [[Poliitika]] (mille kallal tuleb muidugi kõvasti töötada) on püütud poliitikat määratleda üldistatumalt. Nähtavasti saab ka demokraatiast rääkida samal üldistatuse astmel. Mis Sa arvad, kuidas need erinevad tasandid siduda ja kust alustada? Kas alustada ajaloolisest demokraatia- (ja poliitikamõistest) ja siis liikuda üldistuse poole või alustada tänapäevasest üldistatud arusaamast. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11:01, 4 Sep 2004 (UTC)
Üldistused (siit tuleb kindlasti vähemalt artiklis midagi välja jätta):
Kui on grupp, siis selle grupi juhtimise võib viia skaalale '''autoritaarne'''-'''demokraatlik'''.
Kuna ''demokraatia'' kui rahvavõim ei eelda ilmtingimata hääletust, vaid ''konsensuse'' võib ka muul viisil leida, siis võib määratluse aluseks võtta erinevuse, et kõrgeima astme otsuse tegemisel on kodanikel ''demokraatia'' puhul võrdsed võimalused, ''autoritaarse'' grupi puhul erinevad võimalused (ehk siis, ükskõik, milline on otsustusprotsess, ei muudaks selle tulemust mitte kuidagi, kui kaks suvaliselt valitud kodanikku A ja B muudaksid arvamust nii, et A arvab, mida oleks arvanud B ja B arvab, mida oleks arvanud A).
'''Kõrgeima astme otsused''' on suvaline otsuste hulk, mille muutmine mõjutab vastavalt muudatusele ka kõik teised ''üldise tasandi otsused'' (seadused) selliseks, nagu otsustaja seda soovib. Arenenud ''demokraatias'' saab kodanikuks teatavast vanusest alates iga ''otsustusvõimeline isik'', kes ei kanna ''kehtivat kriminaalkaristust''. '''Üldise tasandi otsus''' on sellisel juhul otsus, mille langetamine kuulub vastava grupi '''pädevusse'''. Riigi kui grupi ''pädevuses'' on otsused, mis käsitlevad grupi liikmete tegevust, mis omab '''selget mõju''' teiste liikmete olekule (kui riik loeb kõik otsused grupi liikmete tegevuse kohta oma pädevuseks, siis on tegu totalitaarse riigiga, mis on seda totalitaarsem, mida rohkem on valdkondi, kus riik sellise ''pädevuse'' endale kuuluvaks loeb). Samuti on iga grupi ''pädevuses'' otsused, mis puudutavad vastava grupi ühisvarade seaduslikku kasutamist või nende liikmete tegevuse juhtimist küsimustes, milles konkreetsed liikmed on andnud nõusoleku riigile alluda (selgitus -- ametnikud, sõdurid). ''Selge mõju'' on füüsiline mõju, mida ei ole lihtne vältida. '''Otsustusvõimeline isik''' on paljudes gruppides iga liige, mõnes grupis vastavalt vaimsele seisundile (mida võib lugeda juba demokraatia piiramiseks, kuna vaimne seisund ei ole üheselt määratletav). '''Kehtiv kriminaalkaristus''' on karistus, mis on määratud grupi kõige olulisemate reeglite rikkumise eest ja ei ole lõppenud.
* '''Demokraatia''' on suvaline grupi juhtimise reeglistik, mille puhul ''kõrgeima astme otsuseid'' teostavad kõik grupi liikmed sellisel viisil, et otsuse tulemusi ei mõjuta konkreetse grupi liikme positsioon grupis. Riiki võib pidada seda demokraatlikumaks, mida lihtsam on otsust läbi viia peale rahva enamuse konsensuse saavutamist vastavas küsimuses ja mida vähem on rahva vähemusel võimalust sellise otsuse läbiviimist põhjendamatult takistada -- riigis, mis ei ole demokraatlik, võib rahva enamuse otsuse läbiviimise ainsaks vahendiks olla verine revolutsioon.
* '''Otsedemokraatia''' on suvaline grupi juhtimise reeglistik, mille puhul ''üldise tasandi otsuseid'' teostavad kõik grupi liikmed sellisel viisil, et otsuse tulemusi ei mõjuta konkreetse grupi liikme positsioon grupis.
* '''Esindusdemokraatia''' on ''demokraatia'', mille ''kõrgeima astme otsuste'' hulgaks on ülejäänud otsuste langetajate valik (juhtiv koosseis). ''Esindusdemokraatia'' laienduseks võib olla teatud hulk lisaküsimusi, mida otsustatakse ''otsedemokraatlikult'', nagu näiteks põhiseaduse muutmine. Esindusdemokraatias valitakse kas tippjuht, kes valib juhtiva koosseisu või juhtiv koosseis, kes valib tippjuhi või mõlemad. Juhtiva koosseisu siseselt langetatakse otsused ''otsedemokraatlikult'', ent juhtiva koosseisu otsustusõigus riigis võib olla piiratud isegi ''kõrgeima astme otsuste'' langetamise piires (näiteks ei pruugi juhtiv koosseis otsustada, millised küsimused võetakse hääletamisele). Esindusdemokraatlikku riiki võib pidada ka valitava kuningaga kuningriigiks, kui rahvas valib ainult tippjuhi (ehkki selline variant on siiski demokraatlikum juhul, kui tippjuht määrab ka senati).
* Väikse märkusena -- minu enda nägemus ''ühest võimalikust demokraatiast'' on selline, kus otsedemokraatlikult oleks võimalik pisut kõigutada teatavate reeglite järgi hääletajate häälte hulka, mis lisaks kerge esindusdemokraatia või aadlisüsteemi elemendi -- ma pole seda muidugi saanud väga põhjalikult vaielda kellegiga, nii et see on lihtsalt mingi võimalus, samuti ei ole nii üheski riigis olnud peale selle, et mõnes kohas on kodanikuks saamine sõltunud teenetest riigi ees:(http://arutlused.raati.net/Arutlused/viewtopic.php?t=24)
--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 16:52, 9 Mar 2005 (UTC)
Eelnevast ehk siis pädevusest tuleb sealjuures välja, et grupi liikmete otsustusõiguse summa on oluliselt suurem, kui grupi otsustusõigus (see on kusjuures ka suht loodusseadus, sest kõike ei saa isegi totalitaarses riigis riiklikult tasemel jälgida/mõjutada). --[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 18:19, 9 Mar 2005 (UTC)

Üks asi, mis tuleks lisada, on [[otsedemokraatia]] kirjeldus (alustada võib [http://arutlused.raati.net/Arutlused/viewtopic.php?t=14 sellest] või [http://groups.msn.com/Arutlused/koguduseeesmrk.msnw?action=get_message&mview=0&ID_Message=7&LastModified=4675512424261652024 sellest] või [http://groups.msn.com/Arutlused/arvutid.msnw?action=get_message&mview=0&ID_Message=75&LastModified=4675512279728621533 sellest], samuti leiab infot [http://wiki.demokraatia.ee/index.php/Otsedemokraatia siit], googlest võib otsida direct democracy) [[Kasutaja:Tvali|Tvali]]

Tahaksin vaielda siin artiklis toodud väitega, et demokraatia on üksikisikule võrdne diktatuuriga. Asi selles, et suurem hääletajate hulk ja rohkem huve hääletusel tegelikult vähendab asjade hulka, mis pannakse paika üldriiklikul tasemel - loomulikult tavaline demokraatia võib sattuda läbikukkumisteni, kus üritatakse nt. kogu rahvast Sparta stiilis sunnitööle saata (sõjavägi) selle asemel, et uurida, kuidas sõjaväge ilma sunnitööta teostada, ent kui otsustajaid on laiem hulk, siis selliste mõttetute kohustuste arv väheneb märgatavalt, kuivõrd ei oleks mitte ühte koalitsiooni või enamust, vaid igas küsimuses moodustuks eraldi koalitsioon/enamus ja tegelikult kuuluks keskmine kodanik umbes sama paljudesse enamustesse, kui paljudesse vähemustesse ta kuulub, mis omakorda tähendaks, et tegelikult oleks suvalisel hääleõigusega grupil kasulik teiste gruppidega hästi läbi saada. Sestap hakkab rolli mängima asjaolu, et igal grupil kui vähemusel on teiste gruppide, kui enamusega kasulik hästi läbi saada. Seega filtreeruks välja seadustik, mis toob kasu rahva igale liikmele, mitte ühele enamusele, ja näiteks tapmise ebaseaduslikkuse vajadusest saab isegi enamik mõrvareid aru, ma arvan (üks mõttekäik sellel teemal -- [http://arutlused.raati.net/Arutlused/viewtopic.php?t=8 seaduseloomest]) Diktatuuriks saab üldiselt pidada peamiselt riiki, mille seadused esindavad suvalise konkreetse vähemuse huve, sest seadus, mis arvestab vastuoluliste huvidega, takistab elanikku ainult tegemast asju, mille eest teda ilma selle seaduseta ehk isegi jõhkramalt karistataks (viimast on ajalugu näidanud, sest konkreetne ohver karistab ründajat alati märksa hullemini, kui erapooletu vaatleja arvates mõistlik oleks). --[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 18:19, 9 Mar 2005 (UTC)

Tegin võrgus natuke uurimist, kuidas demokraatiaid üldiselt liigitatakse. Sain tulemuseks esialgu järgmised liigid:
Leidsin sõnastikust ka sõna antidemokraatia (antidemocracy), kuhu võib-olla peaks artiklist linkima, kui on asja natuke uurind keegi.
See nimekiri on esiteks puudulik, teiseks käsitleb osa sellest otseselt hääletussüsteemi, sellal kui teised on rohkem riigiasutuste struktuuri kohta ja kolmandad osutavad mingitele omadustele, mis on lihtsalt demokraatlikus riigis võimalikud/võivad tekkida, ehk siis käivad riikide kohta, kus sellised asjad on (näiteks liberal democracy osutab rohkem põhiseaduse kujule, kui hääletusviisile). Sellest tuleb ka välja, et neid eesliiteid võib mitu üksteise otsa laduda -- näiteks peaks meil olema nii esindusdemokraatia, liberaaldemokraatia, pisut osalusdemokraatiat kui ka muid. Ühesõnaga on vaja kõvasti researchi :)
Tegelen nende asjade otsinguga hiljem veel ja mõtlen, kust saada eestikeelsed vasted neile, millele sõnastikus ei ole ..ehk keegi ka leiab veel häid nimekirju?
Siit tuleb tegelikult välja, et riigi totalitaarsus-liberaalsus ja keskvõim-rahvavõim on kaks täiesti eraldi skaalat, mis üksteist ei puuduta (vt. [[totaaldemokraatia]]). Kus tõlge on ilmselge, tõlkisin ise, aga ei tekitanud linki olematule artiklile.
[[E-demokraatia]] (E-democracy) -- pole vist selgitust vaja :)
[[Internetidemokraatia]] (Internet democracy)
'''[[Otsedemokraatia]]''' (Direct Democracy) -- kõik osalevad kõikides küsimustes
'''[[Esindusdemokraatia]]''' (Representative Democracy) -- valitakse juhtivkogu (seda paljude antiikaja poliitikatoreetikute, näiteks Aristotelese poolt, ei liigitatud demokraatiaks)
'''[[Osalusdemokraatia]]''' (participatory democracy) -- demokraatia, millele lisanduvad üksikud rahvahääletused ja muud viisid protsessis osaleda; otsedemokraatia võib selle alla liigitada
Sotsiaaldemokraatia '''social democracy'''
'''[[Liberaaldemokraatia]]''' (Liberal Democracy, modern democracy) -- kõikidele hääleõigus, vähemustega arvestamine, vabad ja õiglased valimised/hääletused, kus kõik saavad osaleda (nii palju, kui valimisi/hääletusi on, sest ka esindusdemokraatia võib olla liberaaldemokraatia)...
'''Kaalutlusdemokraatia''' (Deliberative Democracy, Discursive Democracy) -- üritab saavutada seda, et hääletustel osalejad mõtleksid kriitiliselt ja kaaluksid eri vaatenurki
'''Transnatsionaaldemokraatia''' (Transnational Democracy) (vastand. '''national democracy''')
'''Radikaaldemokraatia''' (radical democracy) --
'''Elitaardemokraatia'''? (elitist democracy) -- paistab, et demokraatia, mis ei ole õigusriik
'''Protektiivdemokraatia''' (protective democracy)
'''Anticipatory democracy'''
'''Konsensusdemokraatia''' (Consensus democracy)
'''grassroots democracy'''
'''semi-direct democracy''' -- Some political scholars use the term semi-direct democracy to describe direct democracy systems that are mediated in some way to protect civil liberties as well as protecting minority interests from majoritarianism. However, since direct democracy mechanisms are almost always mediated in this way, this term suggests a grey area where there is most likely none.
'''[[Totaaldemokraatia]]''' (Totalian Democracy)
Palju asju: http://www.answers.com/topic/list-of-voting-systems-topics
Liberaaldemokraatiast: http://www.historylearningsite.co.uk/democracy.htm
Transnatsionaalsest: http://www.polity.co.uk/global/mcgrew.htm
http://multitudes.samizdat.net/article.php3?id_article=42
--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 15:57, 11 Mar 2005 (UTC)

:"Eesti, on liberaalse esindusdemokraatia riigid"

: Eestit ei saa pidada liberaalse esindusdemokraatiaga riigiks. Esindusdemokraation on küll õige, aga liberaalne ei ole õige. Eesti on parteilise esindusdemokraatiaga riik. St otsuseid ei tee mitte rahvas vaid partei. Seega liberaalsust kui põhimõtet, mis lähtub kõigi inimeste vabadusest ja õigustest meil ei ole.

:: Nähtavasti peetakse silmas sellist liberaalse demokraatia mõistet, nagu on esitatud inglise viki artiklis en:Liberal democracy:

:: Liberaalne demokraatia on esindusdemokraatia, mille puhul valitud võimukandjate võim allub seaduste regulatsioonile ning on piiratud (tavaliselt) põhiseaduses fikseeritud üksikisikute ja vähemuste õigustega, mis piiravad võimukandjate otsustamisvabadust  ja enamuse tahte arvestamist.

:: Kas Sa pead silmas, et liberaalse demokraatia all tuleks mõista midagi muud,  või et Eestis ei ole need tingimused täidetud?

:: Kuidas saakski esindusdemokraatias rahvas otsuseid teha, kui mitte arvestada valimisi ja harva korraldatavaid referendumeid? Andres 5. august 2006, kell 02:42 (UTC)

Selle järgi on kõige demokraatlikum riigivorm anarhia, mis on otsedemokraatia.

See lause on vaieldav ning tundub tendentslikuna. Andres 29. märts 2007, kell 17:42 (UTC)

: Kui "riik" ära jätta, siis on arusaamatu, kuidas saab demokraatliku riigi kohta öeldust midagi järeldada anarhia kohta. Andres 29. märts 2007, kell 18:09 (UTC)

: Jätsin selle lause välja, sest otsedemokraatia eeldab riiki. Andres 29. märts 2007, kell 18:10 (UTC)

Varasem redaktsioon:
Demokraatia on vastavalt sõna etümoloogiale (sõna pärineb kreeka keelest) rahva võim.
Riik on seda demokraatlikum, mida vähem on eriõigusi ja seadusi, mida ei ole võimalik demokraatlikult (rahvahääletusega) muuta. Demokraatlikus riigis võib rahvahääletuste teel muuta kõiki kõrgeima astme otsuseid. Kõrgeima astme otsusteks esindusdemokraatia riikides on parlamendivalimised ja muud rahvahääletuse teel otsustatavad küsimused.
Paljud tänapäeva riigid, nagu näiteks Eesti, on liberaalse esindusdemokraatia riigid (Eesti on täpsemalt parlamentaarne vabariik). Siiski ei tähenda see absoluutselt kõigi inimeste osalemist otsuste tegemisel. Põhireegliks on, et rahva moodustavad riigi otsustusvõimelised elanikud, kes omavad hääleõigust. Samuti ei tähenda demokraatia seda, et iga inimene osaleb iga otsuse tegemise juures, ehkki näiteks Aristoteles ei pidanud esindusdemokraatiat demokraatiaks – seega on kriteeriumid, mille alusel riigikorda demokraatiaks peetakse, aja jooksul muutunud. Esindusdemokraatiat, mille puhul rahvas osaleb otsustusprotsessis, kutsutakse osalusdemokraatiaks. Osalusdemokraatia näiteks on rahvahääletused, mida korraldatakse ka Eestis, ent millega on kaugemale mindud näiteks Šveitsis. Kui osalusdemokraatiaga selle loogilise lõpuni minna, tekib otsedemokraatia, mis tähendab, et rahval on võimalus sekkuda otsustusprotsessi igas punktis.
Otsustusvõime on läbi aegade määratletud erinevalt.
Vana-Kreekas moodustasid valijaskonna vabad täisealised meesterahvad (mõnes linnriigis oli lisatingimuseks sõjaväekohustuse ärakandmine). Seega naistel, lastel ja orjadel polnud otsustusõigust. Nende eest otsustas nende mees-isa-omanik.
Keskajal taastekkis demokraatia maapäevade näol. Sel juhul olid otsustajateks maad ja talupoegi omavad maahärrad.
Tänapäeva liberaaldemokraatias moodustavad valijaskonna peaaegu kõik täisealised isikud. Kitsendused on seoses piirkonnaga seotusega (näiteks riigi otsuste tasemel riigi kodanikuks olemine), kriminaalkaristusega, mõnes riigis ka terve mõistusega (vaimuhaigete elimineerimine otsustamisest).
Peale otsustusvõime seatakse piiranguid ka sellele, keda ja millistes tingimustes saab valida. Piiranguteks võib olla üks või mitu järgnevatest:
* Valida saab ainult ülikuid (paljud vanad demokraatiad)
* Valida saab erakondi või nende liikmeid, ent erakondade moodustamine ja nendesse kuulumine ei ole piiratud
* Piirangud parlamenti kandideerimisel (vanusepiirang, riigikeele oskus)
* Piirangud erakondade loomisele (NSVL – üheparteisüsteem, USA – sisuline kaheparteisüsteem) ja sellega seoses võib osutuda valituks ainult see, kes on eelnevalt saanud loa kitsalt ringilt ehk neilt, kes juba mõnda erakonda kuuluvad.
Demokraatia vastandiks peetakse hierarhilist käsutamispõhimõttega juhtimissüsteemi, kus käsud lähtuvad ülevalt ega kuulu arutamisele – peamiselt sellist, kus juhtimiseks vajalikud privileegid on sünnipärased või antakse mõne mittevalitava koosluse, näiteks kiriku poolt. Tegelikult on ka demokraatia olemuselt hierarhiline, ehkki hierarhia tipus on mõtteline isik, rahvas, mis teeb otsuseid vastavalt hääletuste tulemusele. Rahva langetatud otsuseid peab iga rahva liige samuti vaidlemata täitma, ehkki sõltuvalt demokraatia liigist on erinevad tegevused, millega ta saab soodustada otsuste muutumist. Demokraatia üksi ei tähenda, et tegemist ei ole totaalse riigiga, vt. nt. liberaaldemokraatia või totaaldemokraatia.
Demokraatiaid võib liigitada järgnevatel alustel:
* Kes saab valida/hääletada?
* Kes saab kandideerida?
* Milline on valimise/hääletamise viis?
* Milline on riigijuhtimise struktuur; kes, kuidas ja millistes punktides saab otsustamist mõjutada?
* Mida loetakse riigi pädevuses olevaks? (Totaalne riik loeb kõik enda pädevusse, liberaalne riik ei sega vahele inimeste eraellu (mitte ajada segi liberaalse turumajandusega, mis eemaldab riigi pädevusest ainult turuasjadesse sekkumise)).
* Kes osalevad millistes hääletustes? Esindusdemokraatias osalevad enamikus hääletustes parlamendiliikmed ja rahvas saab neid valida. Osalusdemokraatias osalevad paljudes hääletustes kõik riigi otsustusvõimelised kodanikud. Otsedemokraatia viib kogu seaduseloome protsessi rahvahääletustele, ent riigiasutused jäävad siiski alles ja võivad oma igapäevaseid siseküsimusi ise otsustada, ehkki rahvas saab riigiasutusi kokku kutsuda, laiali saata jne.
Andres 27. juuni 2007, kell 08:31 (UTC)
Väide, et demokraatia otsene vastand on diktatuur, tundub kahtlane.
Esindusdemokraatiale on tunnuslik, et kuigi esindajad on kodanike poolt valitud, on neil otsustamise puhul vabadus lähtuda oma paremast äranägemisest, kuidas oma valijate huve esindada.

See oli algselt nii, kuid nüüd kipuvad esindajad alluma parteide otsustele. Andres 27. juuni 2007, kell 08:34 (UTC)

Miks artikli neutraalsus vaidlustatud on? --Minnekon (arutelu) 28. detsember 2019, kell 20:26 (EET)

Vaidlustusmärkuse lisamise aja järgi puudutab see ülal välja toodud tsitaati "Eesti, on liberaalse esindusdemokraatia riigid", mida artiklis enam ammu ei ole. Võtan vaidlustusmärkuse ära. Pikne 29. detsember 2019, kell 12:47 (EET)
----
Kas mandri Euroopas ei alanud demokraatia järjepidev areng mitte Itaalia linnriikidest (Veneetsia Vabariik  697, Amalfi Vabariik 839, Forli Vabariik 889, Genua Vabariik 1005  (linnaprivileegid 958)). Itaalia linnakommuunid algasid üldiselt 10. sajandil ja 11. sajandil võitlesid (alates 1030) nad juba oma õiguste eest. 11. sajandi lõpul valitsesid neis valdavalt valitavad konsulaarid ja 12. sajandi teisel poolel valitavad (ametnikest) podestad.  Siis hakkasid nad ka välja töötama keisri õigusele vastuseatavat oma õiguslikku  ideoloogiat (de facto ja de jure eristus).
Vabandust, osaliselt on sellest muidugi artiklis juttu.  91.129.105.11 26. detsember 2020, kell 13:08 (EET)


Arutelu:Kallaste

Hiiumaal asub Kallaste pank. Kallaste linnas ka vist? Muhus asub Kallaste küla, kus võib ka (pole infot) Kallaste nimeline pank asuda. Praegu aga pole plaanis ühestki neist artiklit kirjutada. Jaan513 19:06, 4 Sep 2004 (UTC)

Arvan, et kõik muud Kallaste-nimelised kohad peale Peipsi-äärse linna loetleme leheküljel Kallaste (täpsustus). Andres 20:57, 4 Sep 2004 (UTC)
(vene Красные Горы (Krasnõje Gorõ))
Mida see siin teeb, kui saksa nimesid ei või eksponeerida? --Christopher Robin 18. juuli 2006, kell 08.53 (UTC)

Saksa nimesid võib eksponeerida küll, kuid seda pole soovitatav teha esimeses lauses.

Nähtavasti on venekeelne nimi sellepärast, et vene keel on linna kohalik keel. Andres 18. juuli 2006, kell 09.09 (UTC)

: Ametlikult venestust enam ei ole. Nüüd nimetatakse seda peenemalt: poliitiline korrektsus ja vähemuste huvide kaitsmine. --Christopher Robin 18. juuli 2006, kell 09.18 (UTC)

:: See on kokkuleppe asi, kuidas me mitte-eestikeelseid nimesid kajastame. Minu meelest pole siin mingit poliitikat ega poliitilist korrektsust ega vähemuste huvide kaitsmist. Kui Sa leiad, et peaks kuidagi teisiti tegema, eks siis arutame. Andres 18. juuli 2006, kell 09.38 (UTC)
Ettepanek: võibolla oleks huvitav ajaloo all mõne sõnaga mainida suurt tulekahju Kallaste linnas enne II maailmasõda, kahjuks ei tea aega, kuid 1963.a. näidati mulle linnas majadest tühjaks põlenud "koridori". Tulekahi olevat alguse saanud 2 km eemal põlemaläinud põhukuhjast, tuul kandis põlevad põhutordid linna ja need süütasid puumajad. Välja tõstetud. --Metsavend 7. august 2008, kell 19:32 (UTC)

Kui kuskilt võtta on, võiks eelmised linnapead ka loetleda. Praegu lihtsalt asendati vana uuega. Adeliine 15. juuli 2015, kell 13:44 (EEST)

Viktor Nukka. Andres (arutelu) 15. juuli 2015, kell 14:18 (EEST)
----
Kallaste peaks nüüd olema kõige väiksema elanike arvuga linn Eestis. Aga seda tuleks täpsustada. Velirand (arutelu) 15. mai 2021, kell 11:53 (EEST)


Kui me eelistame transkriptsiooni transliteratsioonile peaks selle kiriku nimi olema Võru Suurkannataja Jekaterina kirik mitte Võru Suurkannataja Ekaterina kirik. Kui see on kiriku ametlik nimi siis meie hammas ilmselt peale ei hakka, aga vale on ta ju ikkagi. Siim 10:57, 5 Sep 2004 (UTC)

See nimi ei tule minu teada mitte vene, vaid kreeka keelest. Õigeusu kiriku tegelastel ei ole minu teada ka ühtset seisukohta, kuidas nimesid tuleb eesti keeles edasi anda. Aga jah, me ei saa ametlikke nimesid muuta. Andres 11:19, 5 Sep 2004 (UTC)

Ametlik paistab selline nimekuju olevat eeskätt koguduse nimes. Ja ametlikku nime ei pruugi esikohale tõsta. Pealkiri võiks olla lihtsalt Võru õigeusu kirik nagu KNABis. Pikne 14. september 2013, kell 18:03 (EEST)

Koguduse kohta peaks olema eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. mai 2006, kell 18.19 (UTC)

Kas Eesti rahva kalender oli tõesti 1954 aastast kui kõik muu oli 100 aastat vanem? Ott 28. august 2006, kell 19:12 (UTC)

Parandasin. Andres 28. august 2006, kell 22:19 (UTC)

Amdmed vaimulike kohta peaksid minema koguduse artiklisse. Andres 28. august 2006, kell 22:19 (UTC)
Pidin praegu just sedasama kirjutama. Andres 8. september 2008, kell 16:19 (UTC)

Muidugi peaksid, aga kuni artiklit ei ole, siis minu meelest olgu parem siin kui üldse mitte kuskil. Mina isiklikult olen siia lisanud ainult Protopopovi, kusjuures tema isikuartiklis linkisin ainult kogudusele, mitte kirikule. -- Toomas 8. september 2008, kell 16:56 (UTC)

Muideks, peab ikka eriline ajuhiiglane olema, et tulla lagedale nimekujuga "Ekaterina" :) -- Toomas 8. september 2008, kell 17:06 (UTC)
Tahtsin jälle sedasama öelda. Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 17:55 (EEST)
----
Laekast leiti veel kolm ajalehte Severnaja Ptšela aastast 1854, Eesti rahva kalender 1854, Riias 1848. aastal trükitud aabits, kolm eestikeelset õigeusuteemalist trükist ja 22 vaskmünti.

Seda tuleb lugeda nii: "Laekast leiti veel ajalehe Severnaja Ptšela kolm numbrit aastast 1854, Eesti rahva kalender 1854, Riias 1848. aastal trükitud aabits, kolm eestikeelset õigeusuteemalist trükist ja 22 vaskmünti." Parandasin. 2001:7D0:87FF:6480:3C10:726D:AB6A:AFAA 1. september 2016, kell 14:24 (EEST)

Kõrgel tambuuril asetseb kuplitaoline haritorn.

Juuresolevalt ristlõikelt paistab, et tegemist pole haritorni, vaid konstruktsiooni läbiva torniga? 2001:7D0:87FF:6480:3C10:726D:AB6A:AFAA 1. september 2016, kell 15:38 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Võru Suurkannataja Ekaterina kirik


Arutelu:Vaimufilosoofia

Korrigeerisin termineid Oxfordi filosoofialeksikoni järgi. Kui Sa ei ole sealse terminoloogiaga nõus, siis võime kasutada rööbiti mõlemat terminoloogiat, aga artiklite pealkirjades peame omavahel kokku leppima.
Mina isiklikult eelistaksin rääkida mentaalsete ja füüsikaliste fenomenide ssemel vaimsetest ja füüsilistest nähtustest.
Mulle jääb arusaamatuks, mis on irratsionaalsed fenomenid. Andres 07:42, 6 Sep 2004 (UTC)

Blackburni leksikon on terminoloogia suhtes hea, midagi autoriteetsemat meil ilmselt võtta ei ole (ja kesse ikka viitsib 'Akadeemia' numbreid selel pilguga uurida.) Ühesõnaga, üritan edaspidi sellega konsulteerida. 'Mentaalne' tundub mulle olevat natuke kitsama tähendusega, kui 'vaimne', eestlane võib vaimsete nähtuste alla liigitada ka hingede rändamise ja kummitused. Aga 'nähtus' 'fenomeni' asemel on hea.

Irratsionaalsed nähtused vaimufilosoofia kontekstis võiksid olla noh näiteks põhjendamata uskumused, või näiteks propositsioonilised hoiakud, mis käivad inimese huvide vastu, või midagi säärast. Priitp 20:24, 7 Sep 2004 (UTC)

Miks nii palju vahepealkirju kui seal all tekste pole, nendest võiks lihtsalt loendi teha. - Evr

Kirjutaja nähtavasti planeerib nende alla midagi kirjutada. Aga niikuinii tuleb iga alajaotuse alt viidata põhjalikumale artiklile. Andres 07:42, 6 Sep 2004 (UTC)

Leon, sinu mõte artikkel osadeks jaotada ei pruugi olla halb, kuid kõigepealt peaksid sa oma ideed selgitama ja tegutsema alles siis, kui oled saanud nõusoleku. Inimene, kes selle artikli kirjutas ei pruugi sinu parandustega nõus olla. Kui ma kirjutaks pika artikli ja siis tuleks keegi ja selle lihtsalt ära jupitaks siis ma vihastaks ilmselt päris korralikult.Siim 14:49, 6 Sep 2004 (UTC)

Taastasin enam-vähem esialgse kuju põhjusel, millest Siim rääkis. Oleks tõesti hea artikli struktuuri muutust Priitp-ga kõigepealt arutada. Leoni pakutud muutusi on vajaduse korral hõlbus taastada. Võib-olla on Leoni parandus "klass-> valdkond" hea, kuid praeguses variandis seda parandust ei ole. Andres 17:49, 6 Sep 2004 (UTC)

Uute artiklite sisu on esialgu dubleeritud, kuid loodetavasti muutuvad nad ajapikku märksa pikemaks. Ülevaateartikli jaoks on allosade praegune pikkus minu arvates enam-vähem paras. Andres 17:52, 6 Sep 2004 (UTC)

Leon, see võib ju tõsi olla, et vana ei kõlba, aga Sa pead seda põhjendama! Andres 18:36, 6 Sep 2004 (UTC)
Teen ettepaneku Urmasele või Jaanile kaitsta selle artikli eelmist versiooni seniks, kuni asja on arutatud. Andres 18:38, 6 Sep 2004 (UTC)

Kas sa mõtled seda, et taastada eelmine versioon ja vajutada linki "kaitse seda artiklit"? Jaan513 19:43, 6 Sep 2004 (UTC)

: Jah, ma mõtlen seda. Palusin Sind või Urmast sellepärast, et te ei ole asjasse segatud. Muidugi rakenda siin oma tervet mõistust ja jäta see palve täitmata, kui Sa seda otstarbekaks ei pea. Andres 20:59, 6 Sep 2004 (UTC)
Esiteks seda, et mõte artikkel teemade/teooriate järgi osadeks jaotada on
hea. See tuli mulle hiljem endalegi pähe. ;-) Artikli praegune kuju on väheke imelik -- enamus teemasid on kadunud, need kolm, mis on säilinud,
ei anna vaimufilosoofiast teab mis põhjalikku pilti. Kes iganes need
teemad ka vasakule pani, lisa palun vastavad märksõnad. Priit

Aga Priit, mis Sa arvad, kui jätaks sellesse artiklisse niisuguse ülevaate, kus igast positsioonist on pisut räägitud, põhjalikum käsitlus aga jääks eraldi artiklitesse.

Teine mõte on niisugune. See artikkel tiirleb keha ja vaimu probleemi ümber, mis aga pole ainuke vaimufilosoofia probleem. Võib-olla tuleks see ülevaade  panna hoopis artiklisse Keha ja vaimu probleem? Andres 17:18, 7 Sep 2004 (UTC)

: Jah, mingi üldisema jutu eri probleemidest ja teooriatest/seisukohtadest võiks siia jätta küll. Samas kujuneb eriartiklite maht väga erinevaks -- dualistlikest teooriatest pole nagu midagi pikemalt rääkida, funktsionalismist võiks aga jahuda lõpmatuseni. (Muideks, selle termini kohta on juba artikkel olemas, kas panna filosoofiline jutt sinna lõppu?)

:: Eri artiklite pikkus võib erinevaks kujuneda küll, aga sellest pole midagi. Kui mõni artikkel kujuneb liiga pikaks, siis on mitmeid võimalusi selle sisu mitme artikli vahel jaotada. Arvan muide, et ka dualistlikest teooriatest saab pikemalt rääkida. Funktsionalismist vaimufilosoofias peaks olema eraldi artikkel "Funktsionalism (vaimufilosoofia)" või "Funktsionalism (filosoofia)", kui filosoofias muud funktsionalismi ei ole. Vastavalt sellele pealkirjale tuleb ka viidata. Tegemist on täiesti erinevate mõistetega. Inglise vikis on vastava artikli pealkiri :en:Functionalism (philosophy of mind).

: Keha ja vaimu probleem on vaimufilosoofias üks kesksemaid, iga vaimu teooria peab sellele mingi lahenduse andma ja sellest jutust ei pääse eri teooriate juures kuhugi. Samas mingi väiksema eraldi ülevaate võiks sellest teha küll. Priitp 20:13, 7 Sep 2004 (UTC)

:: Põhimõtteliselt nõus. 194.126.101.134 20:56, 7 Sep 2004 (UTC)

Leon, palun ära kustuta ilma arutamata. Sa ju näed, et kogu aeg tekib vaidlusi. Kui Sa niimoodi teed, siis Sa lihtsalt lõhud teiste tööd ja takistad neil tegutsemist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:25, 8 Sep 2004 (UTC)

Ei saa öelda, et metafüüsika kuulub vaimufilosoofiasse. Metafüüsika tervikuna ju ei tegele vaimufilosoofiliste küsimustega. Ma ei tea, kuidas paremini sõnastada. Andres 08:00, 10 Sep 2004 (UTC)

Jah, sõnastus sai natuke vigane. Priitp 08:28, 10 Sep 2004 (UTC)

Sõna akrasia on tsitaatsõna ning peab seetõttu olema kursiivis. Indrek Männiste on Tiiu Hallapi juhendamisel kaitsnud magistritöö, kus ta kasutab sõna "akraasia". Arvan, et see sõna oleks loomulik eestikeelne termin ("tahtenõrkus" ja "tahtenõtrus" on võib-olla liiga ebamäärased).
Leian, et väljend "irratsionaalne nähtus" ei ole kohane, sest ta on liiga ebamäärane. Akrasia puhul saaks ehk öelda, et tegemist on mõistuse ja tahte lahkmemisega, mistõttu tahe on mõistusega vastuolus ja sellea mõttes irratsionaalne. Aga mingis mõttes võiks ju öelda, et tahe kui niisugune on irratsionaalne, sest ta ei põhine mõistusel, ja seega on tegemist irratsionaalse nähtusega. Ja muidugi peab igal juhul täpsustama, et jutt on vaimunähtustest (mentaalsetest nähtustest). Kirjutasin pikalt probleemist, aga ma ei tea lahendust, seda enam, et ma ei tea, millised on teised "irratsionaalsed nähtused" peale akraasia.
"Personaalse identiteedi" asemele pakun "isikusamasust". Viimast kasutab ka Oxfordi filosoofialeksikon.
Andres 08:20, 10 Sep 2004 (UTC)

Akrasiat kasutab jälle Oxfordi leksikon. :) Ega ma ise ka nende irratsionaalsete nähtustega niiväga kursis ei ole... Priitp 08:28, 10 Sep 2004 (UTC)
Jah. Akrasia on kindlasti õige ja ma ei vaidlusta seda, aga ta lihtsalt ei ole suupärane (rõhk peab muide olema i peal). Oxfordi leksikon (Bruno Mölder) on siin konservatiivne, aga ilmselt läheb varsti üldkäibesse "akraasia". Andres 08:37, 10 Sep 2004 (UTC)

Üheks problemaatilisemaks vastuseks Descartes'i dualismile on idealism. Idealistid eitavad dualistlikus pildis leiduvat materiaalset poolt. Nende järgi eksisteerivad ainult vaimud ja nende sisud, materiaalseid objekte mitte ainult ei eksisteeri, vaid materiaalne maailm on sõna otseses mõttes mõeldamatu. Arusaam, et leidub väljaspool vaimu eksisteerivaid objekte, ei ole mitte lihtsalt vale, vaid mittemõistetav.
Erinevalt idealistidest on materialistid seisukohal, et iga substants on materiaalne substants.
Siin ma paluksin järgmist sõnastust:
Monistide lahendus keha ja vaimu probleemile seisneb kas kehaliste (materiaalsete) substantside või vaimsete substantside eitamises. Idealistide järgi  eksisteerivad ainult vaimud ja nende sisud, materiaalseid objekte mitte ainult ei eksisteeri, vaid materiaalne maailm on sõna otseses mõttes mõeldamatu. Arusaam, et leidub väljaspool vaimu eksisteerivaid objekte, ei ole  lihtsalt väär, vaid on mittemõistetav. Materialistid seevastu on seisukohal, et kõik substantsid on materiaalsed.
Andres 08:44, 10 Sep 2004 (UTC)

Päris hea, kuigi idealismi problemaatilisuse mainiksin ma siiski ära. Samas jälle võib ju selgitada ka mujal, miks Berkeley lähenemine paljudel pinnuks silmas on. Priitp 10:09, 10 Sep 2004 (UTC)

: Ma arvan, et idealismi problemaatilisust võib märkida küll, aga siis tuleb ka selgitada, milles tema problemaatilisus seisneb.

: Meil on siin üks probleem veel. Mõnikord mõistetakse idealismi laiemalt ning Berkeley lähenemist nimetatakse subjektiivseks idealismiks. Mõnikord nimetataksegi idealismiks "subjektiivset idealismi".

: Arvan, et me peaksime selle alajaotuse sõnastuses lõplikult kokku leppima ja siis tegema administraatoritele ettepaneku teksti asendamiseks. Andres 10:21, 10 Sep 2004 (UTC)

Leon, Sa surud oma lähenemist häbematult peale. Taastasin endise kuju ja teen ettepaneku selle artikli kaitse alla panemiseks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:45, 10 Sep 2004 (UTC)
Leon, tõsiseltvõetavad leksikonid ehitatakse tüüpiliselt üles nii,
et lugeja saab artiklist märksõna kohta tervikliku ülevaate. Vajadusel lisatakse alamteemade kohta eraldi artiklid, kus asi põhjalikumalt lahti seletatakse. Linkidel klikkimise harjutamiseks ei pea tingimata Vikipeediat kasutama.
See kõik on muidugi minu tagasihoidlik arvamus...
[[kasutaja:Priitp|Priitp]] 10:16, 10 Sep 2004 (UTC)

Teen ettepaneku lisada artikli algusesse niisugune tekst:
''Artikkel on kirjutuskaitse all. Ettepanekud artikli muutmiseks esitage palun [[Arutelu:Vaimufilosoofia|aruteluleheküljel]].''
s...st saia ei tee. Kui tahad inglise keelest tõlkida, siis ettevaatust filos. kommentaaridega, kasuta ikka akadeemilisi allikaid. Soovitan inglaste keele ja analüütilist filosoofiat, aga see on minu mittearvestatav arvamus --[[Kasutaja:Leon|Leon]] 14:10, 10 Sep 2004 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tyk.ee/bin/documents/vaimufilosoofia-sisu.pdf
** In Jonathan Lowe on 2013-06-24 11:27:21, 404 Not Found
** In Vaimufilosoofia on 2013-06-24 14:04:51, 404 Not Found
** In Vaimufilosoofia on 2013-07-07 20:52:44, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:53 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://jamaica.u.arizona.edu/~chalmers
** In Vaimufilosoofia on 2013-06-24 14:04:51, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Vaimufilosoofia on 2013-07-07 20:52:55, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:53 (EEST)


Kasutaja arutelu:Priitp

Tere tulemast Vikipeediasse, Priitp! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:27, 5 Sep 2004 (UTC)

Palun vaata märkusi artikli [[Vaimufilosoofia]] [[Arutelu:Vaimufilosoofia|aruteluleheküljel]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:55, 5 Sep 2004 (UTC)

Need, kes programmeerimisest kirjutavad, käivad Vikipeedias harva. Arvan, et Sa võid julgelt parandada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:46, 13 Sep 2004 (UTC)

Pakkusin Sind administraatoriks. Palun teata leheküljel [[Vikipeedia:Administraatorikandidaadid]], kas oled nõus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:50, 27 Feb 2005 (UTC)
Oled nüüd administraator. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12:09, 27 Mar 2005 (UTC)

Hello. I'm a steward. A new policy regarding the removal of "advanced rights" (administrator, bureaucrat, etc.) was adopted by community consensus recently. According to this policy, the stewards are reviewing administrators' activity on wikis with no inactivity policy.

You meet the inactivity criteria (no edits and no log actions for 2 years) on etwiki, where you are an administrator. Since that wiki does not have its own administrators' rights review process, the global one applies.

If you want to keep your rights, you should inform the community of the wiki about the fact that the stewards have sent you this information about your inactivity. If the community has a discussion about it and then wants you to keep your rights, please contact the stewards at :m:Stewards' noticeboard, and link to the discussion of the local community, where they express their wish to continue to maintain the rights, and demonstrate a continued requirement to maintain these rights.

We stewards will evaluate the responses. If there is no response at all after approximately one month, we will proceed to remove your administrative rights. In cases of doubt, we will evaluate the responses and will refer a decision back to the local community for their comment and review. If you have any questions, please contact us on :m:Stewards' noticeboard.

Best regards, Rschen7754 22. august 2014, kell 07:30 (EEST)


Arutelu:Kommunikatsioon

Kolme definitsiooni seostamatult üksteise järel esitamine tundub mulle eklektilisena.
Asendasin "animaalse kommunikatsiooni" (''animal communication'') loomade kommunikatsiooniga. Aga artiklis defineeritakse kommunikatsioon ju ainult loomade puhul?
Minu meelest teemad ("Kommunikatsiooni mudelid" ka eriti "Kultuur ja kommunikatsioon") ei sobi hästi artiklipealkirjadeks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 06:56, 6 Sep 2004 (UTC)

Loomade kommunikatsiooni võiks üldistades lugeda biokommunikatsiooniks --Dj Capricorn 17. detsember 2007, kell 20:45 (UTC)

Jah. Biokommunikatsioon hõlmab ka näiteks organismisisest kommunikatsiooni. Andres 17. detsember 2007, kell 23:22 (UTC)

"Kommunikatsioon on organismidevaheline suhtlemine" - Kommunikatsioon on lihtsalt võõrsõna ja tähendabki eesti keeles suhtlust/suhtlemist.--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 25. september 2009, kell 14:37 (UTC)
Pigem võiks olla, et "teabevahetus". Pole vahet, kas inimeste või mikroobide vahel.--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 25. september 2009, kell 14:39 (UTC)

"Kommunikatsioon on tähenduse loomine ja vahetus.
Kommunikatsioon on märkide edastamise protsess, mis loob, peab üleval ning muudab ühist sotsiaalset tegelikkust ja sotsiaalseid süsteeme." Need laused on minu arust üleliigsed. Tähendus ja märk ongi teave.--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 25. september 2009, kell 15:06 (UTC)

Varasem redaktsioon:
'''Kommunikatsioon''' ehk '''suhtlus''' on [[organism]]ide vaheline [[teave|teabe]] vahetus.
'''Kommunikatsioon''' on [[tähendus]]e loomine ja vahetus.
'''Kommunikatsioon''' on [[märk]]ide edastamise protsess, mis loob, peab üleval ning muudab ühist sotsiaalset tegelikkust ja sotsiaalseid süsteeme.
Kommunikatsioonis võib eristada kolme põhilüli:
#[[kommunikaator]] ehk teate [[saatja]]
#[[teade]] ehk [[tähendus]]t omav [[märk]]
#[[retsipient]] ehk teate saaja

*Kommunikatsiooni mudelid
*Kultuur ja kommunikatsioon
*Telekommunikatsioon

*Biokommunikatsioon
*Grupikommunikatsioon
*Verbaalne kommunikatsioon
*Mitteverbaalne kommunikatsioon
*Alternatiivkommunikatsioon
*Massikommunikatsioon
*Informatsioon ehk teave

*Semiootika
*Zoosemiootika
*Autokommunikatsioon
*Sisekommunikatsioon
*Kommunikatsioonid
Andres 28. august 2010, kell 23:30 (EEST)
----
Kommunikatsioon ehk suhtlus on organismidevaheline teabevahetus.

Kas kommunikeeruda ei või organismi osad ja tehnilised süsteemid? Inglid ja Jumal? Andres 28. august 2010, kell 23:32 (EEST)
----
Minu meelest see pilt on üleliigne. Andres (arutelu) 16. juuli 2016, kell 20:07 (EEST)
----
Varasemad probleemid on jäänud lahendamata.
Esitus on segane, sest vaheldumisi on lõigud, mis räägivad kommunikatsioonist inimühiskonnas, ja lõigud, kus on juttu loomadest jms. Andres (arutelu) 20. detsember 2016, kell 02:23 (EET)
----
On ka Suhtlemise elamistoiming? Andres (arutelu) 29. november 2018, kell 23:56 (EET)

Commonsis on eestikeelne kategooria (:commons:Category:Suhtlemisoskused), mille päisest tõin järgmise info siia:
Oskus suhelda (lähtudes suhtlemise definitsioonidest) tähendab oskust kontakteeruda teise inimesega, anda ja vastu võtta informatsiooni, tajuda teist inimest, tema sõnumit ja ennast selles situatsioonis  mõjutades vastastikku üksteist.
Suhtlemist on defineeritud erinevalt nt
* Suhtlemine on inimestevaheline teabevahetuse protsess, mille käigus toimub vastastikune tajumine ja tundmaõppimine ning sotsiaalsete suhete aktualiseerimine.
* Suhtlemine on säärane vähemalt kahe või enama isiku ühistegevus, kus ühe partneri tegevuse edukus sõltub suuremal või vähemal määral teis(t)e tegutsemisest.
* Suhtlemine on sotsiaalse inimese eneserealisatsiooni põhivorm, aga ka isiksusliku eneseaktualiseerimise keskne tee ja enesearendamise tähtsamaid mooduseid.
* Suhtlemine tähendab ühise tähenduse loomise protsessi.
Seega kujutab suhtlemine endast kommunikatsiooni (teabevahetuse) pertseptsiooni (isikutaju) ja interaktsiooni (vastastikuse mõjutamise) protsessi.
Inimene suhtleb kaasasündinud (kehakeel, sõnad) ja õpitud vahendite (kirjalik suhtlus) kaudu.
--Estopedist1 (arutelu) 28. aprill 2019, kell 10:28 (EEST)