Vikipeedia arutelu:Mittevaba sisu kriteeriumid

teeks siis pildilaadimise juurde vastava litsentsi, et poleks vaja kasutada igatsorti spetsiifilisi malle nagu "Mall:EestiFotograaf"--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 5. oktoober 2008, kell 07:53 (UTC)

*eesti vikipeedias kasutamiseks lubatud meediafailid - peaks täpsustama, millised on lubatud.--WooteleF 8. jaanuar 2010, kell 17:52 (UTC)

Eesti kutseliste fotograafide või näitusi korraldanud fotograafide fotod fotograafide artiklites kasutamiseks;

veel midagi? --WikedKentaur 12. jaanuar 2010, kell 16:13 (UTC)

:Raamatute, ajakirjade, plaatide jms. kaanepildid, mis võiksid autori loal siin olla.--WooteleF 12. jaanuar 2010, kell 16:16 (UTC)

::Samuti ka sellised. Kuidas nende kohta öelda? Filmikaader?--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 13:00 (UTC)

Kas see viimane on ametlikult deklareeritud? Andres 12. jaanuar 2010, kell 21:20 (UTC)

Mis viimane?--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 12:54 (UTC)

:pildid, millel on kujutatud Eestis asuvat ning üldsusele külastamiseks avatud kohas alaliselt asuvat arhitektuuriteost, kujutava kunsti teost, tarbekunstiteost või fotograafiateost--Andres 1. veebruar 2010, kell 20:18 (UTC)

::Aga mis tähendab "ametlikult deklareeritud"? Neil piltidel puuduvad vabad alternatiivid ning seadus lubab meil neid avaldada.--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 20:35 (UTC)
minu meelest need pildid on niisamutigi vabad Vikipeedias kasutamiseks:

§ 201. Üldsusele külastamiseks avatud kohtades asuvate teoste kujutiste vaba kasutamine

Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta on lubatud üldsusele külastamiseks avatud kohtades alaliselt asuva arhitektuuriteose, kujutava kunsti teose, tarbekunstiteose ja fotograafiateose reprodutseerimine ükskõik millisel viisil peale mehaanilise kontaktkopeerimise ja selle teose kujutise üldsusele suunamine, välja arvatud juhul, kui selline teos moodustab kujutise põhimotiivi ja seda kavatsetakse kasutada otsesel ärilisel eesmärgil. Kui käesolevas lõikes sätestatud teosel on nimetatud autori nimi, tuleb see lisada kujutise üldsusele suunamisel.
iseasi, kui sa võtad ja hakkad nende järgi müügiks postkaarte välja andma

See tähendabki, et on mittevaba.--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 20:43 (UTC)

: loe paragrahvi pealkirja 'Üldsusele külastamiseks avatud kohtades asuvate teoste kujutiste vaba kasutamine.

::Vikipeedia kontekstis tähendab "vaba" ka võimalust kasutada seda ärilistel eesmärkidel.--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 20:52 (UTC)

::: peand pea otsene äriline eesmärk on midagi muud. Muide, huvitav kui maalikunstnik võtab kätte ja läheb teeb mingist ütleme skulptuurist oma nägemuse järgi pildi, kas ta pilti müüa võib või ei või? --Ahsoous 1. veebruar 2010, kell 20:55 (UTC)

::::Ei või.--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 20:55 (UTC)

::::: Ok see selleks.

::::: Aga fotodest... kui ma avaldan pildi cc-by-sa all, siis võid sa küll pilti jagada, võid seda modifitseerida, aga otseselt müüa ei saa (ja litsentsi pead kaasa panema). Nii ja nüüd ütle kus kohas on otsesed ärilised huvid?

::::: Muide seda ka veel fotodest. Isikust tehtud foto, kui see on Creative Commonsi litsentsiga, siis enne seda, kui pilti saab kommertskasutuseks kasutada, tuleb saada luba inimeselt, kes on pildil. -- Ahsoous 1. veebruar 2010, kell 22:01 (UTC)

::::::Siis polegi ju mittevaba sisu olemas.--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 22:07 (UTC)

:::::::No igatahes olen senimaani arvanud, et "noncommercial" on Wikimedia projektides lubatud ainult erandjuhtudel. Olen mitmes arutelus ära toonud isegi Jimmy Walesi vastava kirjutise. Olen üllatunud, et cc-nc litsentse üldse lubatakse (muide, cc-by-sa ei keela ärilisel eesmärgil kasutamist).--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 22:28 (UTC)

:::::::: Ta ei keelagi. Aga see ei ole otseseks äriliseks kasutamiseks mõeldud. Tuleta meelde GNU litsentside all olevat tarkvara müüa võid, aga üksnes ütleme materjali ja oma kulude hinnaga, miljoneid kokku ajada ei tohi. CC-ga on põhimõtteliselt asi samamoodi. Ahsoous 1. veebruar 2010, kell 22:38 (UTC)

:::::::::Ma ei tea, kas Eesti seadusandlus teeb vahet otsesel ärilisel eesmärgil ja muudel ärilistel eesmärkidel.--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 22:46 (UTC)

::::::::::Eestikeelne Creative Commonsi sait väidab järgmist: Noncommercial. Ei tohi kasutada kommertsrakendustes. Kui soov kommertskasutuseks on siis tuleb võtta ühendust teose autoriga.--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 22:50 (UTC)

:::Saatsin Hendrixile selleteemalise kirja. Kui õigesti mäleta, siis tal oli millalgi mingi segadus Commonsisse üles laaditud piltidega. Äkki ta oskab mingilmääral asja valgustada. Ahsoous 1. veebruar 2010, kell 22:45 (UTC)

:: Mis te sogate, ei ole vast mõtet filosofeerida selle üle kui vaba otseselt äriline vms. Lihtsalt tuleb vaadata, millised konkreetsed litsentsid on Commonsis lubatud ja ülejäänud pole Wikimedia kontekstis vabad. Seda, et kõik CC litsentsid, k.a NC, ei käi "vaba" alla näete siis, kui proovite Flickri pilte üles laadida [1]. 88.196.241.249 2. veebruar 2010, kell 06:58 (UTC)

:: Kui küsimus oli § 20-s, siis selle alla käiv pole samuti Commonsis lubatud ja pole seetõttu ka vaba [1]. 88.196.241.249 2. veebruar 2010, kell 07:12 (UTC)

:::Nii palju, kui mina sellest välja loen, käib pea kõik § 201 alla. Kas see tähendab seda, et Commonsist peaks eemaldama kõik Eesti hoonete pildid (teos moodustab kujutise põhimotiivi) mille arhitekt pole vähemalt 70 aastat surnud olnud? Hendrik 22. aprill 2010, kell 23:07 (EEST)

::::Leidsin juba ise vastuse. Jah Hendrik 22. aprill 2010, kell 23:10 (EEST)

:::::Commonsis on probleemi teadvustatud. Ma ei tea, kas ka kustutama on juba hakatud.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 23:17 (EEST)
Kui sa loed sellesama lehekülje alt, mis siin kirjas on? Küll jah teksti kohta on öeldud. Commonsi jaoks on CC vabalt kasutatav ja nüüd tuleb välja, et eestikeelses vikis ei või siis üldse mitte midagi kasutada peale public domaini? Ma küsin juba viiendat aastat, kas meil siin mõni jurist ka olemas on?-- Ahsoous 2. veebruar 2010, kell 08:56 (UTC)

Puhtalt panustatud tekstide järgi oletades üks võib-olla on: Kasutaja:Heiki e. --WikedKentaur 3. veebruar 2010, kell 09:43 (UTC)

Ära nüüd liialda. Siin projektilehel toodutest ei tohiks ühtegi ka Commonsisse laadida. Minu jaoks jääb ainult arusaamatuks miks Commons lubab cc-nc pilte (kõik CC pildid pole non-commerical only, ainult need, millel on juures ka nc märge). See ja see väidavad selgelt, et Wikimedia projektides võib "non-commercial only" pilte kasutada vaid erandjuhtudel, kui pole võimalik vaba pilti saada.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 09:52 (UTC)

: Kust võtad, et CC-NC on Commonsis lubatud? Siinse järgi pole ükski CC-i NC-litsents lubatud. 88.196.241.249 2. veebruar 2010, kell 10:40 (UTC)

::Üks paljudest cc-nc piltidest.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 10:52 (UTC)

::: Ma ei tea kas paljudest, aga selle malli seal on kasutaja enda piltide jaoks kokku klopsinud ja see on üldiste põhimõtetega vastuolus.

::: Kui see pilt seal olla võib, siis sellepärast et see kuulub ka GFDL-i alla. 88.196.241.249 2. veebruar 2010, kell 12:13 (UTC)

::::Kahtlustasin ka ise, et see võib olla kellegi omalooming. Aga neid nc-märgisega pilte on seal omajagu. Igatahes, kui nc on Commonsis keelatud, siis on kõik väga hea ja mu senine maailmapilt ei varisenudki kokku.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 12:20 (UTC)

On Wikipedia, our goal is to be a free content encyclopedia, with free content defined as content that does not bear copyright restrictions on the right to redistribute, study, modify and improve, and otherwise use the works for any purpose in any medium, even commercially. But, because free as in cost and free as in freedom are two entirely different things, images freely available on the internet may still be inappropriate for Wikipedia. Any content which does not satisfy any of the criteria, such as "non-commercial use" only images, images with permission for use on Wikipedia only, or images that are fully copyrighted are classified as non-free. - See tähendabki, et § 20 pildid on mittevabad.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 09:52 (UTC)

Meil tuli Vikimedia poolt käsk kätte deklareerida, millised mittevabad litsentsid meie poliitika järgi on lubatud. Need saidki deklareeritud ning siinsed kriteeriumid peale viimase vastavadki sellele, mis me deklareerisime, kui ma õigesti mäletad. Oleks hea, kui me teaksime, mis meil deklareeritud on ja millised on litsentsid. Ühel hetkel võidakse hakatada meie deklareerimata mittevabade litsentsidega pilte kustutama. Andres 2. veebruar 2010, kell 07:18 (UTC)

See avalike skulptuuride ja ehitiste värk tuleb sinna deklaratsiooni lisada. Kes seda teeks? WikedKentaur?--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 09:52 (UTC)

::: Vata ma ei tea. Ma pole just ise eriti commonsisse pilte väga laadinud, aga tundub, et nad Eesti ehitisi ja avalikes kohtades skulptuuure lubavad ja see eesti seaduse pookstav on seal ka kirjas  -- Ahsoous 6. veebruar 2010, kell 15:00 (UTC)

::::Freedom of panorama#Estonia.--WooteleF 6. veebruar 2010, kell 15:11 (UTC)
Kui taasdeklareerimiseks on konsensust vaja vms, siis märgise arutelus toodud põhjenduste järgi tundub mõistlik erand olevat, erandi tegemise tingimused on selged ja mina olen seega kolmanda punktiga nõus.
Aga mulle ei meeldi üldse teise punkti teine alapunkt (Eesti kutselise fotograafi...) ja sean selle kahtluse alla. Miks kutseline fotograaf ei peaks oma pilti vaba litsentsi all avaldama? Kui ta ei taha pilti vaba litsentsi all avaldada, siis ärgu laadigu hunnikut pilte Vikipeediasse või tehku valik,  millist üht või kaht pilti ta on siiski nõus loovutama. Praegusel kujul paistab sel fotograafile reklaami tegemise eesmärk olevat (ainult fotograafi artiklis). Lisaks on selle erandi kasutstingimused väga ebaselged — pilte võib kasutada ainult fotograafi artiklis, aga miski ei takista neid ka mujal kasutamast (keeruline kontrollida) ja midagi neist pildiest on juba ka nädalapiltideks valitud. Arvan, et see punkt tuleks eemaldada. 88.196.241.249 2. veebruar 2010, kell 10:40 (UTC)

:::: off-topic aga mulle selles suhtes meeldib golfi põhimõte, et amatöör ei tohi võistluste eest raha saada ja proff ei tohi ilma rahata võistelda. -- Ahsoous 6. veebruar 2010, kell 15:03 (UTC)

Selles osas olen ma nõus, et tuleks piirduda ühe-kahe pildiga, ning, et neid pilte ei tohiks kasutada mujal kui fotograafist rääkivas artiklis.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 10:50 (UTC)

:Fotograafidelt on saadud nõusoleks nende piltide kasutamiseks eestikeelses Vikipeedias. See tähendab kõigis siinsetes artiklites. Ivo 2. veebruar 2010, kell 10:56 (UTC)

::Jah, aga EDP-d tohib kasutada ainult juhul kui vaba pilti pole saada. Kui kutseline fotograaf on pildistanud rasvatihast, siis võib seda kasutada tema loomingu illustreerimiseks (sest vaba pilti ei ole võimalik saada), kuid mitte rasvatihase artiklis, sest linnust on võimalik vaba pilti saada.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 10:58 (UTC)

:: Pealegi näeb malli tekst ette kasutamist ainult fotograafi artiklis. Andres 6. veebruar 2010, kell 15:10 (UTC)

===Logod===
Tõden kurbusega, et kuskil pole põhjendatud, miks peaks ebavabad logod eesti Vikipeediast lubatud olema. Mall Logo nendib ainult, et tegu on logoga – kui juures pole vaba litsentsi all olemist kinnitavat märgist, on pildi kasutatavus kahtluse all. Eeldatavasti logod siin kirjas olema ei peaks ja mall Logo ei peaks olema üleslaadimise lehel pakutud kui litsentsimärgis, kui ta seda pole. – Pikne 22. aprill 2010, kell 19:49 (EEST)

Kaubamärgiseadus § 14.

Registreeritud kaubamärgi avaldamisel teatmeteostes, käsiraamatutes, õpikutes, erialakirjanduses või muudes publikatsioonides, sealhulgas elektroonilistes, peavad autor ja kirjastaja tagama, et kaubamärgiomaniku nõudel oleks kaubamärgi juures hoiatustähis. Kui publikatsioon on juba avaldatud, võib kaubamärgiomanik nõuda hoiatustähise kasutamist järgmises väljaandes.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 19:55 (EEST)

: Olenemata sellest, mis maal kaubamärki kasutatakse ja mis maal ta on registeeritud? Malli tuleks sisse kirjutada, mis alusel me kaubamärki kasutame, et ta litsentsimärgise moodi saaks. Kuidas jääb nende logodega, mis pole kaubamärgid? Pikne 22. aprill 2010, kell 20:28 (EEST)

:: § 5. Kaitstavad kaubamärgid

::(1) Õiguskaitse saab:

::1) kaubamärk, mis on üldtuntud Eestis tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (RT II 1994, 4/5, 19) artikli 6bis tähenduses (edaspidi üldtuntud kaubamärk);

::2) kaubamärk, mille kohta on tehtud registreering registris (edaspidi registreeritud kaubamärk);

::3)kaubamärk, mille kohta on tehtud Eestis kehtiv registreering Büroo rahvusvahelises registris Madridi protokolli alusel.

::(2) Õiguskaitse on ainult sellel üldtuntud kaubamärgil, registreeritud kaubamärgil või Madridi protokolli alusel Eestis kehtival kaubamärgil, mille õiguskaitse ei ole välistatud käesoleva seaduse §-des 9 ja 10 sätestatu alusel.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:33 (EEST)

: Leidsin ka selle koha, aga kuidas lähtuda? Peaks siis iga kaubamärgi juures ära märikima, et ta vastab ühele nimetatud kolmest tingimusest ja muud logod peavad olema avaldatud vaba litsentsi all? Pikne 22. aprill 2010, kell 20:53 (EEST)

::Ilmselt küll. Kuidas üldse selgitada, kas logo vastab mõnele neist tingimustest?--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:56 (EEST)

::: Ehk siis üsna mõtlematult on logosid üles laaditud. Kaubamärkide andmebaasis leidumine võiks aluseks olla. Pikne 22. aprill 2010, kell 21:55 (EEST)
Minu meelest puudutab see seadus meid ainult niivõrd, et kaubamärgi juures tuleb kasutada hoiatustähist.
Litsents "logo" ju täpsustab kujutise kasutamise tingimusi, ja need tulenevad seadustest. Ja kõik logod ei ole kaubamärgid. Ka näiteks vappidel on ju kasutamise piirangud, ja see ei takista nende kujutamist Vikipeedias.
Nii palju kui mina aru saan, võime kasutada kõiki logosid, kui puuduvad autoriõiguslikud piirangud. Enamasti logodel neid pole, sest puudub oluline loominguline panus. Kui on, ka siis tuleb teatud tingimustel kõne alla nende kasutamine. Andres 23. aprill 2010, kell 17:20 (EEST)

Ma ei tea kui rangelt on tõmmatud piirid eesti autoriõiguseseaduses, kuid minu arust valdav osa logodest omab siiski piisavat loomingulist panust (nt. :en:File:Eestimaa Rohelised logo.svg kohta ei julgeks ma küll vastupidist väita)? Logod, mis on autoriõiguse omamiseks liiga lihtsad, võiks pigem juba otse Commonsisse laadida näiteks Commons:Template:PD-textlogo või Commons:Template:PD-ineligible alusel. Quibik 24. aprill 2010, kell 23:14 (EEST)

: Neid ongi Commonsis. Andres 25. aprill 2010, kell 12:46 (EEST)
Olen nõus, et "logo" mallist praegusel kujul ei piisa, sest selge peab olema ka autoriõiguslik staatus. Andres 23. aprill 2010, kell 17:22 (EEST)
Mulle siiski tundub, et kaubamärgiseadusest välja toodu ei ole lahendus meie probleemile. Kas hoiatustähise olemasolu nõue ei ole mitte üksnes täiendav nõue kõigele muule? Antud lõigus ei ole sõnagi autoriõigustest vabastamise kohta. Quibik 24. aprill 2010, kell 23:14 (EEST)

Sõnadel, nagu "Aspirin" ei ole autoriõigust.

Logode puhul võiks siis ju küsida luba Vikipeedias avaldamiseks. Andres 25. aprill 2010, kell 12:46 (EEST)
Just, ilma autoriõigusliku staatuseta ei täpsusta logo-mall praegu poole sõnagagi siin kasutamise tingimusi. Aga tõepoolest – ülaltoodud § 14 ei eelda, et kaubamärgi kasutamiseks ei tule luba küsida.
Logode kasutamiseks loa küsimine oleks ehk tõesti vastuvõetav (ühes raamatukaante ja muu allpool nimetatuga). See oleks praegu teadaolevalt (minu arusaamise järgi) ka ainuke alus ebavabade logode kasutamiseks eestikeelses Vikipeedias. Pikne 26. aprill 2010, kell 14:43 (EEST)
===Kutselised fotograafid===
Kutseline fotograaf ei taha oma pildi kasutust vabaks anda – pole põhjendus vaatamaks mööda põhimõttest, et kõik pildid on Vikipeedias peavad olema vabad, nagu eelpool juttu oli. Kui ka lubada iga kutselise fotograafia kohta tõesti üks pilt ebavabalt fotograafa artiklis kasutada, on peaaegu võimatu sellist luba mitte halvasti ära kasutada. Pilte laaditakse fotograafi kohta rohkem üles, kui artikli ilustreerimiseks hädatarvilik. Tekib küsimus, kes on kutseline fotograaf ja kes siin kutselise fotograafina esineb ja miks ta pilti ikkagi vabaks ei anna. Tehniliselt ei saa pildi kasutust piirata ainult ühe artikli piiresse – pilte kasutatakse ka mujal. Kokkuvõttes on sellise kriteeriumi alla käivate piltide üle arve pidamine keeruline ja tekitab rohkem küsitavusi ja probleeme, kui asi väärt. Mina soovitan tungivalt sellele omaalgatusele kriips peale tõmmata.–Pikne 22. aprill 2010, kell 19:49 (EEST)

Aga, kas mõne kaasaja tuntud maalikunstniku maal(id) võiks autori loal siin olla? Samamoodi loomingu illustreerimiseks.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:52 (EEST)

: Kui, siis maalide ja skulptuuride (pole avalikus kohas) reproduktsioonid saaks ehk raamatukaantega ühte patta panna järgmise punkti alla. Pikne 22. aprill 2010, kell 20:57 (EEST)

::Samas võib silmapaistvate fotograafide (mida näiteks Urmas Tartes kindlasti on) fotosid samamoodi kunstiteosteks pidada.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:59 (EEST)

: Nii valgub ikkagi väga laiali ebavaba sisu siin ja jäävad eelpool nimetatud hädad. Arvan, et on parem ka ebavabad kujutised skulptuuridest ja maalidest ikkagi välja jätta. Pikne 22. aprill 2010, kell 21:55 (EEST)

::Selle järgi on mittevabad pildid, mis kujutavad autoriõigustega kaitstud kunstiteoseid, lubatud. Tingimuselt, et asi on legaalne. Ma arvan, et me peaksime mõtlema selged piirangud selliste piltide kasutamiseks, kuid me ei tohiks välistada nende kasutamist.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 22:10 (EEST)

: See on see, milles inglise viki on kokku leppinud. Me ei pea samu asju lubama ja võimalus kasutada autoriõigusega kaitstud kunstiteose kujutist jääb vaba litsentsi all avaldamise näol ikka. Millised oleksid selged piirangud? Pikne 22. aprill 2010, kell 22:20 (EEST)

::Mingisugused, mis välistaks vastutustundetu mittevabade piltide üleslaadimise. Et kunstniku loomingu iseloomustamisel piirdutataks mõne üksiku silmapaistvaima teosega.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 22:26 (EEST)
Üks lehekülg, mis tuleb seoses selle teemaga üle vaadata on Kasutaja:Iffcool/Pildid. Seal on palju mittevabu pilte, millest osa tuleb kustutada ja osa kasutamist piirata.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 22:47 (EEST)
Olen nõus WooteleF-iga, et kunstniku, sealhulgas fotokunstniku teose kujutamine Vikipeedias kunstniku loal peab olema lubatud. Seejuures ei ole minu arvates tähtis, kui palju neid teoseid on. Me ei saa piiri tõmmata, millised teosed on piisavalt silmapaistvad. Mõnel kunstnikul võib isegi olla hulk teoseid, mis väärivad eraldi artiklit.
Sellist põhimõtet, et kõik pildid peavad olema vabad, Vikipeedias lihtsalt ei ole.
Minu meelest me ei peaks piirama selliste piltide üleslaadimist, vaid vajaduse korral piirama nende kasutamist. Ütleme siis näiteks, portreteeritavate isikute artiklites ei tohiks neid pilte kasutada, kui on võimalik saada vabu pilte.
Fotograafi kutselisus ei ole minu meelest oluline.
Andres 23. aprill 2010, kell 18:03 (EEST)

Mina arvan, et portreeteoseid võiks kasutada üksnes kunstnikuartiklis, isegi siis kui portreteeritavast pole vabu pilte. Samas, osades vikides võib surnud isikute puhul kasutada mittevabu pilte.--WooteleF 23. aprill 2010, kell 18:08 (EEST)

: Tähtis pole mitte see, kas portreteerivast on vabu pilte, vaid kas neid on võimalik saada. See on ju enam-vähem nii, et elusast inimesest on neid võimalik saada, surnud inimesest mitte. Aga kui elav isik on vana ja tema aktiivne periood on ammu, siis uued pildid ikkagi vanu ei asenda. Minu meelest peaks lubama mittevabu pilte kindlasti surnud inimeste kohta ja teatud tingimustel ka elavate inimeste kohta. Andres 23. aprill 2010, kell 18:15 (EEST)

:: Kuid küsimus pole ju üksnes selles kas meie lubame, sellel peab olema ka seaduslik alus. Eestis kahjuks fair use-i ei eksisteeri (minu teada). Kuidagi oleks vaja siiski ka seadustest lähtudes põhjendada autoriõigustega kaitstud tööde kasutamise lubamist. Quibik 24. aprill 2010, kell 23:26 (EEST)

:::Selliseid teoseid avaldaksime me ainult autori loal.--WooteleF 24. aprill 2010, kell 23:30 (EEST)

Mina siiski väldiks üksnes Vikipeediale kasutusõigusi lubavat litsenseerimist kui vähegi võimalik. Wikimedia projekti üks oluline eesmärk on suurendada vabalt kasutamiseks olemas olevate materjalide hulka ning selliste litsentside mittelubamisega motiveerime me autoreid oma teoseid avatumalt jagama. Ühe või paari üksiku töö vabamalt litsenseerimine ei tohiks olla enamasti eriliseks probleemiks. Eriti veel antud juhul, kui fotograafide töid kasutatakse sisuliselt nende eneste tasuta reklaamiks võiks nad olla igati koostööaltid.  Quibik 24. aprill 2010, kell 23:46 (EEST)
Kunstnikul peaks olema motivatsioon oma piltide vaba litsentsi all avaldamiseks -- nagu näiteks selles artiklis Nerva (kunstnik). Kui lubame poolvabu ainult Vikipeedia pilte, siis seda motivatsiooni enam pole. --WikedKentaur 25. aprill 2010, kell 08:14 (EEST)

Teiste sõnadega, vabad litsentsid tuleb kunstnikelt välja pressida. Andres 25. aprill 2010, kell 12:48 (EEST)
Olgu, vabandust, ma ei väljenda ennast selgelt – kõik pildid n-ö peavad olema vabad – see on range soovitus, eesmärk ja eelistatav variant. Ennekõike peaks ebavaba sisu kriteeriumi rakendamisel aluseks olema selle selgus ja lihtsus. Klausel, et pilti võib kasutada ainult kindlas artiklis, teeb kriteeriumi järgimise keeruliseks.
Näiteks siin on praegu reklaamartikkel – need 12 fotot ei ole kõik millegi poolest eraldi silmapaistavad. Need on lihtsalt suvalised ebavabad pildid, millega fotograafi reklaamida. Sellepärast räägin teoreetiliselt piiratud arvust fotodest. Praktikas ei näe mina sellise olukorra vältimiseks mõistlikumat lahendust, kui et me hoidume mittevabadest fotograafi või kunstniku töönäidistest.
Väljapressimine oleks kahetsusväärne, ma loodan, et keegi ei tee seda. Lihtsalt leppigem, et kõige illustreerimiseks puudub võimalus. Selle asemel, et põhimõttest, et pildid peaksid vabad olema, oluliselt kõrvale kalduda. Pikne 26. aprill 2010, kell 14:43 (EEST)

Väljapressimine seisneb minu meelest selles, et loodetakse saavutada selline olukord, kus kunstnik oleks sunnitud vaba litsentsi kasutama, et mitte teistele konkurentsieelist anda.

Olen nõus, et Tõnis Tuuga näide on hoiatav. Aga minu meelest tuleks leida diferentseeritum lähenemine. Andres 26. aprill 2010, kell 16:18 (EEST)

Aga leebem väljapressimine toimiks ka Vikipeedia-litsentsi puhul. Mis peaks kellelgi sellise litsentsi vastu olema? Andres 26. aprill 2010, kell 16:21 (EEST)
===Raamatukaaned, albumikaaned jms.===
Kui lubada Vikipeedias raamatukaante kujutised jms, peaks kirjas olema konkreetselt millele antud kriteeriumit saab kohaldada (nt raamatute, perioodikaväljaannete ja plaatide kaanepiltidele ja filmikaadritele ning ei millelegi muule). Samuti peaks nõudma, et pildi juures oleks nimetatud keegi kui varalise õiguse valdaja (senises praktikas on ähmaseks jäänud kas lubajal üldse mingid õigusi on või kellelt õigupoolest luba küsiti). Samas, kui nagunii tuleb varalise õiguse valdajalt luba küsida, kas siis ei pruugiks paluda see üks filmikaader vaba litsentsi all avaldada? Teiseks, kas me üldse peaks n-ö suusõnalisi kinnitusi lubamise kohta usaldusväärseks pidama? Minu meelest on loa alusel millegi üleslaadimine sellepärast küsitav ja ma pigem hoiduksin seetõttu ka sellisest kriteeriumist. Commons kasutab eraldi luba nõudvate piltide jaoks Wikimedia OTRS-süsteemi.–Pikne 22. aprill 2010, kell 19:49 (EEST)

Vahel tuleb lihtsalt usaldada.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:55 (EEST)

: Tähtis on igal juhul, et oleks teada, kellele varalised õigused kuuluvad. Andres 23. aprill 2010, kell 18:16 (EEST)
===Kokkuvõtteks===
Kas me hääletame kõik siin kirjas olevad kriteeriumid ühekaupa läbi, kui siit nüüd midagi konsensuslikku välja ei tule ja keegi eriti seisukohta võtta ei taha? Pikne 22. aprill 2010, kell 19:49 (EEST)

Ma arvan, et hääletus on tõesti vajalik.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 22:49 (EEST)

:Seadustele lisaks lisapiirangute seadmine siin vikipeedias ju piirab asjatult teabe levikut. --Kk 22. aprill 2010, kell 22:51 (EEST)

::Kas pead silmas mittevabade piltide vältimist? See korraldus on kõrgemalt kätte antud.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 22:55 (EEST)

:::Pean silmas, et korraldused ja seadused, mis on vikipeediale väljast peale pandud ja vältimatud, ei vaja ju enam mingit hääletust, neile lisaks aga pole nagu alust piiranguid seada. --Kk 22. aprill 2010, kell 22:57 (EEST)
Arvestada tuleb ka Wikimedia seatud tingimusi:
*m:Founding principles
*wmf:Resolution:Licensing policy
*m:Non-free content
--WooteleF 22. aprill 2010, kell 23:10 (EEST)
Mittevaba tähendabki siinkohal piirangute vähendamist kohalikus vikis. Aga noist kõrgemalt seatud piirangutest tuleks võimalikult vähe kõrvale kalduda ja seda põhjendatult ning selgetel alustel. Pikne 22. aprill 2010, kell 23:53 (EEST)

Minu meelest Sa vaatad asja valepidi. Kõrgemalt seatud piirangutest ei ole võimalik kõrvale kalduda. Andres 23. aprill 2010, kell 18:08 (EEST)

: Ma räägin n-ö kõrvalekaldumisest, mis siin toodud oma kriteeriumite näol oleks lubatud. Pikne 26. aprill 2010, kell 14:43 (EEST)

:: See tähendab siis, et Sina leiad, et meie seatud piiranguid tuleks maksimeerida, ja Kk leiab, et neid tuleks minimeerida. Mina kaldun pigem Kk poole. Andres 26. aprill 2010, kell 16:18 (EEST)

::: Kus siin on juttu piirangute seadmisest? Ebavaba sisu kriteeriumitega tehakse piirangutesse aukke – kui rääkida piirangutest Kk välja toodud tähenduses. Küll peaks piirangud minimeeritud olema selles mõttes, et pildid ise on vabad. Pikne 26. aprill 2010, kell 16:32 (EEST)

:::: Minu meelest on sisuliselt tegu just täiendavate piirangute seadmisest. Vormistame jah aukudena. Andres 26. aprill 2010, kell 16:47 (EEST)

::::: Räägin olukorrast, kus on teada, mida üles laadida tohib ja üles ei laadita ükskõik mida. Sellisel juhul teevad need n-ö piirangud kasutatavate piltide ringi laiemaks.
Mina vaatan asjale nii, et kõik, mis ei tulene Wikimedia litsentsilingimustest ja milles ei ole eraldi kokku lepitud, on omaalgatus. Märgised EestiVikipeediaPilt ja EestiFotograaf on enda piltide jaoks sobivatena valmis tehtud ilma, et enne oleks arutatud, küsitud kas sellistel kriteeriumitel võib puudusi olla ja kas nende rakendamisega ollakse nõus.
Praegusel juhul tundub ainult Eestis avalikus kohas asuvaid kunstiteoseid puudutav punkt enamvähem ilma vastukajata (kuigi seda tuleks ka kuidagi kinnitada) ja põhjendatud olevat. Muid kriteeriume pole püütud põhjendada ega selgelt ja lihtsalt järgitavatena välja töötada – seega siiani üles laaditud muudele kriteeriumitele vastavad pildid peaks kustutama. Pikne 9. mai 2010, kell 16:55 (EEST)

Järeldus on minu meelest hoopis see, et peaks läbi arutama ja otsustama. Andres 10. mai 2010, kell 12:28 (EEST)

: Ma ei näe, et keegi midagi mõistlikku (või üldse midagi) välja pakuks. Minu eesmärk on, et oleks täiesti selge, mida tohib üles laadida, iga ebavaba pildi juures ei peaks eraldi vaidlema ning ei jäetaks olemasolevate ja justkui kasutatavate märgistega üleslaadijale muljet, et valitud tingimused sobivad, kuigi tõenäoliselt ei sobi. Pikne 10. mai 2010, kell 13:40 (EEST)

::Neist mallidest võiks arendada EestiVikipeediaPilti, mida annaks kasutada peaaegu kõigi mittevabade piltide juures. Sealses arutelus pakkusin välja ka teistmoodi sõnastuse.--WooteleF 17. mai 2010, kell 11:58 (EEST)

Kaubamärgiseadus § 14.

: Olenemata sellest, mis maal kaubamärki kasutatakse ja mis maal ta on registeeritud? Malli tuleks sisse kirjutada, mis alusel me kaubamärki kasutame, et ta litsentsimärgise moodi saaks. Kuidas jääb nende logodega, mis pole kaubamärgid? Pikne 22. aprill 2010, kell 20:28 (EEST)

:: § 5. Kaitstavad kaubamärgid

::(1) Õiguskaitse saab:

::1) kaubamärk, mis on üldtuntud Eestis tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni (RT II 1994, 4/5, 19) artikli 6bis tähenduses (edaspidi üldtuntud kaubamärk);

::2) kaubamärk, mille kohta on tehtud registreering registris (edaspidi registreeritud kaubamärk);

::3)kaubamärk, mille kohta on tehtud Eestis kehtiv registreering Büroo rahvusvahelises registris Madridi protokolli alusel.

::(2) Õiguskaitse on ainult sellel üldtuntud kaubamärgil, registreeritud kaubamärgil või Madridi protokolli alusel Eestis kehtival kaubamärgil, mille õiguskaitse ei ole välistatud käesoleva seaduse §-des 9 ja 10 sätestatu alusel.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:33 (EEST)

: Leidsin ka selle koha, aga kuidas lähtuda? Peaks siis iga kaubamärgi juures ära märikima, et ta vastab ühele nimetatud kolmest tingimusest ja muud logod peavad olema avaldatud vaba litsentsi all? Pikne 22. aprill 2010, kell 20:53 (EEST)

::Ilmselt küll. Kuidas üldse selgitada, kas logo vastab mõnele neist tingimustest?--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:56 (EEST)

Sõnadel, nagu "Aspirin" ei ole autoriõigust.

Aga, kas mõne kaasaja tuntud maalikunstniku maal(id) võiks autori loal siin olla? Samamoodi loomingu illustreerimiseks.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:52 (EEST)

: Kui, siis maalide ja skulptuuride (pole avalikus kohas) reproduktsioonid saaks ehk raamatukaantega ühte patta panna järgmise punkti alla. Pikne 22. aprill 2010, kell 20:57 (EEST)

::Samas võib silmapaistvate fotograafide (mida näiteks Urmas Tartes kindlasti on) fotosid samamoodi kunstiteosteks pidada.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:59 (EEST)

: Nii valgub ikkagi väga laiali ebavaba sisu siin ja jäävad eelpool nimetatud hädad. Arvan, et on parem ka ebavabad kujutised skulptuuridest ja maalidest ikkagi välja jätta. Pikne 22. aprill 2010, kell 21:55 (EEST)

::Selle järgi on mittevabad pildid, mis kujutavad autoriõigustega kaitstud kunstiteoseid, lubatud. Tingimuselt, et asi on legaalne. Ma arvan, et me peaksime mõtlema selged piirangud selliste piltide kasutamiseks, kuid me ei tohiks välistada nende kasutamist.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 22:10 (EEST)

: See on see, milles inglise viki on kokku leppinud. Me ei pea samu asju lubama ja võimalus kasutada autoriõigusega kaitstud kunstiteose kujutist jääb vaba litsentsi all avaldamise näol ikka. Millised oleksid selged piirangud? Pikne 22. aprill 2010, kell 22:20 (EEST)

Mina arvan, et portreeteoseid võiks kasutada üksnes kunstnikuartiklis, isegi siis kui portreteeritavast pole vabu pilte. Samas, osades vikides võib surnud isikute puhul kasutada mittevabu pilte.--WooteleF 23. aprill 2010, kell 18:08 (EEST)

:: Kuid küsimus pole ju üksnes selles kas meie lubame, sellel peab olema ka seaduslik alus. Eestis kahjuks fair use-i ei eksisteeri (minu teada). Kuidagi oleks vaja siiski ka seadustest lähtudes põhjendada autoriõigustega kaitstud tööde kasutamise lubamist. Quibik 24. aprill 2010, kell 23:26 (EEST)

:::Selliseid teoseid avaldaksime me ainult autori loal.--WooteleF 24. aprill 2010, kell 23:30 (EEST)

Väljapressimine seisneb minu meelest selles, et loodetakse saavutada selline olukord, kus kunstnik oleks sunnitud vaba litsentsi kasutama, et mitte teistele konkurentsieelist anda.

Olen nõus, et Tõnis Tuuga näide on hoiatav. Aga minu meelest tuleks leida diferentseeritum lähenemine. Andres 26. aprill 2010, kell 16:18 (EEST)

Aga leebem väljapressimine toimiks ka Vikipeedia-litsentsi puhul. Mis peaks kellelgi sellise litsentsi vastu olema? Andres 26. aprill 2010, kell 16:21 (EEST)

Vahel tuleb lihtsalt usaldada.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:55 (EEST)

: Tähtis on igal juhul, et oleks teada, kellele varalised õigused kuuluvad. Andres 23. aprill 2010, kell 18:16 (EEST)

Kas me hääletame kõik siin kirjas olevad kriteeriumid ühekaupa läbi, kui siit nüüd midagi konsensuslikku välja ei tule ja keegi eriti seisukohta võtta ei taha? Pikne 22. aprill 2010, kell 19:49 (EEST)

Ma arvan, et hääletus on tõesti vajalik.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 22:49 (EEST)

:Seadustele lisaks lisapiirangute seadmine siin vikipeedias ju piirab asjatult teabe levikut. --Kk 22. aprill 2010, kell 22:51 (EEST)

::Kas pead silmas mittevabade piltide vältimist? See korraldus on kõrgemalt kätte antud.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 22:55 (EEST)

Minu meelest Sa vaatad asja valepidi. Kõrgemalt seatud piirangutest ei ole võimalik kõrvale kalduda. Andres 23. aprill 2010, kell 18:08 (EEST)

: Ma räägin n-ö kõrvalekaldumisest, mis siin toodud oma kriteeriumite näol oleks lubatud. Pikne 26. aprill 2010, kell 14:43 (EEST)

:: See tähendab siis, et Sina leiad, et meie seatud piiranguid tuleks maksimeerida, ja Kk leiab, et neid tuleks minimeerida. Mina kaldun pigem Kk poole. Andres 26. aprill 2010, kell 16:18 (EEST)

::: Kus siin on juttu piirangute seadmisest? Ebavaba sisu kriteeriumitega tehakse piirangutesse aukke – kui rääkida piirangutest Kk välja toodud tähenduses. Küll peaks piirangud minimeeritud olema selles mõttes, et pildid ise on vabad. Pikne 26. aprill 2010, kell 16:32 (EEST)

:::: Minu meelest on sisuliselt tegu just täiendavate piirangute seadmisest. Vormistame jah aukudena. Andres 26. aprill 2010, kell 16:47 (EEST)

Järeldus on minu meelest hoopis see, et peaks läbi arutama ja otsustama. Andres 10. mai 2010, kell 12:28 (EEST)

::Neist mallidest võiks arendada EestiVikipeediaPilti, mida annaks kasutada peaaegu kõigi mittevabade piltide juures. Sealses arutelus pakkusin välja ka teistmoodi sõnastuse.--WooteleF 17. mai 2010, kell 11:58 (EEST)

Meediafailid, mis on vajalikud artiklite illustreerimiseks, kuid millele on raske või võimatu saada vaba alternatiivi ning mille varaliste õiguste valdaja on lubanud nende avaldamise Vikipeedias - Seni on taoliste failidena määratletud kunstiteosed, logod ja kuvatõmmised, kuid selle lause järgi oleks võimalik põhimõtteliselt ükskõik, millise mittevaba pildi üleslaadimine. Selline teguviis on Wikimedia Foundationi poolt iseenesest lubatud: Such EDPs must be minimal. Their use, with limited exception, should be to illustrate historically significant events, to include identifying protected works such as logos, or to complement (within narrow limits) articles about copyrighted contemporary works. An EDP may not allow material where we can reasonably expect someone to upload a freely licensed file for the same purpose, such as is the case for almost all portraits of living notable individuals. Any content used under an EDP must be replaced with a freely licensed work whenever one is available which will serve the same educational purpose.
Kuigi leian, et mõnel puhul on mittevabade piltide kasutamine õigustatud (erakordsed sündmused, mida jäädvustas ehk vaid üksik fotograaf vms), kardan, et see toob kaasa tohutu vaidlemise piltide asendamatuse üle. Seetõttu olen praegu mittepooldaval seisukohal. Toon ära kaks pilti, mida on püütud sellise põhjendusega Vikipeediasse lubada: :Pilt:Kaliningradi kanal.jpg (olen kindlalt vastu) ja :Pilt:Estonia visiir.jpg (eelmisest tunduvalt põhjendatum pilt). Missugune on teiste kaastööliste seisukoht?--WooteleF 21. august 2010, kell 19:21 (EEST)

Minu meelest me ei saa midagi tegemata jätta sellepärast, et see tekitab vaidlusi. Vaidlusi tekitab ka siinne kokkulepe. Küll ajapikku paika loksub. Andres 21. august 2010, kell 19:32 (EEST)

Ma olen juba mitmes kohas korduvalt oma segadust väljendanud ja mulle on midagi vastatud ka, aga kuna selgeks pole saanud, siis küsin uuesti. On meil siis logod ja  kaanepildid lubatud või mitte? Adeliine 13. juuli 2011, kell 21:24 (EEST)

Kaanepildid ei ole lubatud, logode asi on segane. Andres 13. juuli 2011, kell 22:18 (EEST)

:Kaanepildid on lubatud.--WooteleF 13. juuli 2011, kell 23:33 (EEST)

:: Pead silmas juhtu, kui kaanepilt kuulub vaba litsentsi alla? 88.196.241.249 14. juuli 2011, kell 12:50 (EEST)

:::Pean silmas seda, et kaanepildid ei pea olema vaba litsentsi all. Piisab kui autoriõiguste valdaja on lubanud nende kasutamise Vikipeedias.--WooteleF 14. juuli 2011, kell 18:12 (EEST)

:::: Selles pole ju kokku lepitud, ega? 88.196.241.249 14. juuli 2011, kell 19:19 (EEST)
Olgu tegu logo, kaanepildi või mõne muu teosega, kui pole alust arvata, et kasutamine on lubatud (ehk teos kuulub vaba litsentsi alla), siis ei ole lubatud. Lähtekohana võiks see minu meelest selge olla. Segadus tuleb sellest, et logosid on ekslikult üles laaditud ja seejärel on kuskile ekslikult kirja pandud, et nad on lubatud.
Möönan, et abilehtedel tuleks autorõigusi puudutavat enam lahti kirjutada – millised on Wikimeda litsentsipõhimõtted (ideoloogia millest lähtuda), mis on vaba ja mis mittevaba, kaubamärkide  õiguskaitse jms meid litsentside juures ei huvita. Siis on ehk lootust, et suurem osa kaaskõnelejatest saab aru, millest jutt ja võib-olla võiks ka tegelikult mittevaba sisu (vähesel määral) kasutamises kokku leppida. Arvan, et nende piltide (kuigi neidki ei peaks üles laadima, enne kui lõplik selgus olemas) kasutamises oleks võimalik enamvähem konsensuslikult kokku leppida. Mu mittevaba sisu, mille kasutamises põhjendatult ja selgelt formuleerituna ilmselt lähemas tulevikus kokku ei lepita, aga mida eesoleva eeskujul aiva lisatakse, tuleks ükskord ometi kustutada.
Keeruliseks teeb asja mõne ülalkõneleja toetus kaosele. 88.196.241.249 14. juuli 2011, kell 12:50 (EEST)

"Nende piltide" asjus ongi ju lõplik selgus olemas.--WooteleF 14. juuli 2011, kell 18:13 (EEST)

: Noh, peaks hääletama ja seda korralikult deklareerima. See on ka variant, et kohalikud üleslaadimised üldse ära keelata nagu näiteks rootsi vikis. 88.196.241.249 14. juuli 2011, kell 19:19 (EEST)

::Ei maksa asja nii rangeks ajada, koos pesuveega lendab niiviisi laps kah välja. Minuarust ei ole meil praegu suuri probleeme.--WooteleF 14. juuli 2011, kell 22:28 (EEST)

::: Võib-olla tõesti pole AõS § 201 alla kuuluvate piltidega pealtnäha suurt probleemi, kuigi mina tahaksin ikkagi selgust. Praegune konsensus peaks rahuldavalt dokumenteeritud olema. Nii, et tulevased vikipedistid, kes kriteeriumeid kitsendada või laiendada tahavad, ei peaks kukalt kratsides küsima, miks nende piltide üleslaadimist üldse lubati. Samuti pole üldised kriteeriumid paigas ja nii võib selle eeskujul lihtsalt mittevaba sisu puudutavaid malle endiselt juurde teha ja öelda, et "probleemi pole".

::: Aga logod, fotograafide ja mittefotograafide mittevabad pildid minu meelest üks suur probleem ainult ongi. 88.196.241.249 14. juuli 2011, kell 23:01 (EEST)

Kuna asjad on venima ja jäänud ja ebaselgus luurab endiselt ringi, oleks mõistlik EDP-d läbi hääletada ja ära deklareerida. Seda peaks ilmselt tegema mõnel hääletuslehel, kuid ma alustan esialgu siitsamast.--WooteleF 25. november 2011, kell 02:04 (EET)
===Logod===
 - Logode puhul pole me vist suutnud välja selgitada (vabandage kui eksin), kas neid võib siia lisada ilma omaniku loata või on vajalik ka luba. Enne selle väljaselgitamist olen vastu.--WooteleF 25. november 2011, kell 02:04 (EET)

Sellisel juhul ei maksa seda hääletusele panna. Andres 25. november 2011, kell 08:35 (EET)

Aga kas mitte me ei hääleta siin selliste juhtumite üle, kus luba on olemas, kuid see pole Vikipeedia kriteeriumide järgi vaba. Annan oma hääle selle eeldusega. Andres 25. november 2011, kell 08:39 (EET)
 Andres 25. november 2011, kell 08:39 (EET)
--Hirvelaid 25. november 2011, kell 13:17 (EET)
 – Olen aru saanud, et meie võime neid kasutada ja seejuures täiesti sõltumata omaniku arvamusest. Nimetame ma seda siis hariduslikel eesmärkidel kasutamiseks, tsiteerimiseks või millegiks muuks aga seadus lubab. Edasine kommertskasutus jms on küll lubamatu (kuid ka sellel on erandid: näiteks ettevõte võib konkurendi kaubamärki kasutada näitamaks, et nende ettevõtte toodang sellega ühildub) aga see ei ole enam meie probleem on tuleneb otseselt vastavast seadusandlusest. See oleks vaja lihtsalt malli tekstis välja tuua ja suurt midagi siin hääletada polegi, sest milleks keelata millegi kasutamist, mida me saame kasutada. Ivo 25. november 2011, kell 14:05 (EET)

Millest selline arusaam?--WooteleF 25. november 2011, kell 16:11 (EET)

" aga see ei ole enam meie probleem on tuleneb" - su sõnad on hämarad. --Oop 28. detsember 2011, kell 08:08 (EET)
 Mulle ka tundub, et logosid just sellise kasutamise jaoks luuaksegi. --Vihelik 25. november 2011, kell 21:50 (EET)
 Niivõrd, kui ma juristidelt selle asja kohta kommentaare olen kuulnud, võime neid eesti Vikipeedias kasutada. Kuna need pole ilmselt siiski täisvabad, ei tohiks neid minu arvates Commonsisse laadida.
 --WikedKentaur 10. jaanuar 2012, kell 21:59 (EET)
 Esimest korda avastasin selle lehe. Miks hääletusi ei viida läbi selleks ettenähtud hääletuste lehel? --Metsavend 10. jaanuar 2012, kell 22:33 (EET)
===Raamatute, ajakirjade, plaatide jms. kaanepildid===
 - mina olen poolt.--WooteleF 25. november 2011, kell 02:04 (EET)
 Kui luba on olemas. Andres 25. november 2011, kell 08:39 (EET)
--Hirvelaid 25. november 2011, kell 13:17 (EET)
 – Kui on luba õiguste omanikult, siis ma ei näe mingit probleemi. (Kuigi failid tuleb vastavalt märgistada.)Ivo 25. november 2011, kell 14:05 (EET)
 Ei näe loa küsimiseks põhjust (välja arvatud juhul, kui väljaandja sellise nõudmise üllitisele lisanud on). Kaanepiltide kasutamine on ju tavaline nt kataloogides jmt. --Vihelik 25. november 2011, kell 21:50 (EET)
 Juhul, kui õiguste omanikult on luba, võib kasutada eesti Vikipeedia piires. (In spe võiks pakkuda autoriõiguse seadusse loa kasutada informatiivsetel eesmärkidel teatud suuruses koopiaid kaanepiltidest vabalt, ilma eraldi luba kysimata. See lihtsustaks tööd oluliselt - tihtipeale polegi kedagi, kellelt kysida, nt nõukogudeaegsete kirjastuste korral.)
 Tootjal on vabadus anda paar kaanepilti vaba litsentsi alla. --WikedKentaur 29. detsember 2011, kell 14:04 (EET)
 --Metsavend 10. jaanuar 2012, kell 22:33 (EET)
===Kunstiteosed, mis ei asu alaliselt üldsusele külastamiseks avatud kohas===
 - mustandis on piirdutud küll vaid fotograafidega, kuid tegelikult pole vahet, millise kunstiliigiga tegu. Muidugi on suhteliselt raske määrata kui mitu pilti võiks lubada ühe kunstniku kohta ja kust maalt algab tähelepanuväärne kunst. Kuigi iga juhtumit tuleb vaadata eraldi, oleks mõistlik mingid kriteeriumid välja mõelda. Aga üldiselt olen mittevaba kunsti lubamise poolt.--WooteleF 25. november 2011, kell 02:04 (EET)
 Kuigi keskus seda ei soosi. Keskus lubab seda ainult varem avaldatud teoste puhul. Andres 25. november 2011, kell 08:41 (EET)
--Hirvelaid 25. november 2011, kell 13:17 (EET)
 – Kui kunstnik lubab, siis ikka võiks. Ivo 25. november 2011, kell 14:05 (EET)
 Kui luba on. --Vihelik 25. november 2011, kell 21:50 (EET)
 Kui on kunstniku luba, võib kasutada eesti Vikipeedias. (Taas võiks pakkuda seadusse täiendust, mis lubaks kasutada teatud suuruses fotosid.) --Oop 28. detsember 2011, kell 08:08 (EET)
Kas see punkt võimaldab 'üksnes Eesti Vikipeedias kasutamiseks' tingimusel avaldada suvalisi enda tehtud fotosid? --WikedKentaur 29. detsember 2011, kell 14:00 (EET)
 --WikedKentaur 10. jaanuar 2012, kell 22:00 (EET)
 --Metsavend 10. jaanuar 2012, kell 22:33 (EET)
===Ekraanipildid===
 - minu jaoks võõras teema.--WooteleF 25. november 2011, kell 02:04 (EET)
 Kui luba on olemas. Andres 25. november 2011, kell 08:42 (EET)
--Hirvelaid 25. november 2011, kell 13:17 (EET)
 – Kui lubadega kõik korras (tarkvaratootja lubab/ ekraanipiltide võtmine on üldse vaba). Ivo 25. november 2011, kell 14:05 (EET)
 Kui on luba, siis eesti Vikipeedia piires. (Seda teemat Eesti autoriõiguse seadus yldse ei mainigi.) --Oop 28. detsember 2011, kell 08:08 (EET)
 Tootjal on vabadus anda paar ekraanipilti vaba litsentsi alla. --WikedKentaur 29. detsember 2011, kell 14:02 (EET)
 --Metsavend 10. jaanuar 2012, kell 22:33 (EET)
===Kunstiteosed, mis asuvad üldsusele külastamiseks avatud kohas===
--WooteleF 25. november 2011, kell 02:04 (EET)
 Andres 25. november 2011, kell 08:44 (EET)
--Hirvelaid 25. november 2011, kell 13:17 (EET)
 – Kindlasti peaksime lubama. Lisaks peaksime eesmärgiks võtma, et Eesti seadusi nõnda muuta (NB! seda seadust hakatakse ümber tegema ja seega saame ettepanekuid esitada), et antud kunstiteostest tehtud fotosid võiks ka vabalt kommertseesmärgil kasutada (st. fotod muutuksid Commonsi kõlbulikeks), sest praegune piirang on üsna jabur. Ivo 25. november 2011, kell 14:05 (EET)
 --Epp 25. november 2011, kell 17:55 (EET)
 --Vihelik 25. november 2011, kell 21:50 (EET)
 Nagu korduvalt yteldud, ei tähenda see, et neid võiks vabalt Commonsisse laadida. Ent seda piirab mitte seadus,  vaid Wikipedia poliitika. --Oop 28. detsember 2011, kell 08:08 (EET)
 --WikedKentaur 29. detsember 2011, kell 13:57 (EET)
 --Metsavend 10. jaanuar 2012, kell 22:33 (EET)

- Logode puhul pole me vist suutnud välja selgitada (vabandage kui eksin), kas neid võib siia lisada ilma omaniku loata või on vajalik ka luba. Enne selle väljaselgitamist olen vastu.--WooteleF 25. november 2011, kell 02:04 (EET)

Raamatute, ajakirjade, plaatide jms. kaanepildid

Kunstiteosed, mis ei asu alaliselt üldsusele külastamiseks avatud kohas

Kunstiteosed, mis asuvad üldsusele külastamiseks avatud kohas

Minu arvates ei saa me lahendada seda asja ainult hääletusega. Enne tuleb põhjalikult uurida juriidilist tausta ja fikseerida see enda (vikikogukonna) jaoks ning siis alles hääletada selle järelejäänud otsustusõiguse piirides. Adeliine 25. november 2011, kell 02:13 (EET)

Ebaselge on vaid logode ja (minu jaoks) ekraanipiltide teema.--WooteleF 25. november 2011, kell 02:37 (EET)

Loomulikult me ei saa teha midagi, mis on Eesti seadustega vastuolus. Me hääletame neid juhtumeid, kus Eesti seadused on leebemad kui Commons. Andres 25. november 2011, kell 08:44 (EET)

: Seadus järgi ei pea ühtegi tööd vaba litsentsi all avaldama. Lihtsalt Wikimedia projektidega tahetakse vaba sisu propageerida ja levitada. Minu meelest ei tule siin hirmsast vastuolu näha (Vikipeedia on selline ja mõni teine entsüklopeedia naasugune) ja vaba sisu põhimõtet iga hinna eest õõnestada.

: Tundub mullegi, et niisama punktide üle hääletamine ei too selgust. Tarvis on üldiseid põhimõtteid nagu :en:WP:NFCC, mis ei laseks mittevabal sisul liiga laiali valguda. Ja enne hääletamist tuleks asjad lahti seletada. Kui kunstiteos ei asu avalikus kohas, siis on minu arusaamise järgi igal juhul luba tarvis. Eesti autoriõigusseaduse vaba kasutuse põhimõte (mida logode juures mainitakse) ei ole Vikipeedias rakendatav, siin pole tegu ainult õppe- ega teaduslike eesmärkidega. See põhimõte on (kõrg)koolides kasutamiseks . Ammugi pole terve teose kasutamine tsiteerimine.

: Mis autoriõigse seaduse ümbertegemisse puutub, siis see on ennekõike autorite mitte konkreetselt Wikimedia jaoks. Kusjuures § 20 käibki juba just nimelt vaba kasutuse kohta (kitsendatakse autori õigusi), lihtsalt mitte vaba sisu definitsioonile vastava vaba kasutuse kohta.

: Mina olen kõige vastu peale § 201 rakendamise. See oleks vahest tõesti märkimisväärne puudus, kui me uuemate ehitiste pilte ei saa kasutada ja kui seaduses on ühtlasi olemas selline lihtsustav klausel, mille järgi luba ei tule nende kasutamiseks küsida, siis võiks seda rakendada. Kusjuures ühest arhitektuuriteosest peaks pilte olema minimaalselt (ehk siis illustreerimiseks piisab ühest?). Muuga aga valgub mittevaba sisu liialt laiali või läheb selle kasutamine üleliia keeruliseks (ülal toodud põhjustel, eriti segane oleks fotograafide teostega, milleks on tegelikult kõik fotod) ja ei tuleks lubada mittevaba sisu, mille kasutamiseks on tarvis luba.

: Või samas, demokraatia on võimas tööriist, sarnaselt võiks siis selle probleemi igaveseks lahendada nii, et lepitakse üksmeelselt kokku autoriõiguse täielikus eiramises. Pikne 25. november 2011, kell 15:32 (EET)

::Pikse viimase lausega 100% nõus.

::Eesmärk peaks olema eesti viki sisukamaks tegemine. Selle nimel (s.t iga hinnaga sisukamaks)  tegutseb 99% vabatahtlikest kasutajatest.  Takistuseks on meretagune keskus oma reeglitega ja nende reeglite täitmise üle kontrolli teostavad vabatahtlikud  tsensorid (näiteks need, kes pilte kustutavad). Seega on esindatud kaks elustiili. Õigus eksisteerida muidugi mõlemil, kuid kannatajaks on eesti vikipeedia.--Hirvelaid 25. november 2011, kell 16:42 (EET)

:::Oleme Vikipeedia, mitte Rahvuslik-Sõltumatu Eesti Iseseisev Veebientsüklopeedia.--WooteleF 25. november 2011, kell 17:01 (EET)

::: ma ei näe põhjust tõmmata jämedat joont "meretaguse keskuse" ja "nende" reeglite ja eesti Vikipeedia kogukonna vahele. olen nõus rakendama Vikipeedia reegleid, mida tuleb eestikeelse Vikipeedia juures vastavalt oludele täpsustada ja mõistlikult kohaldada. oleme tahtsi või tahtmata osa suuremast Vikipeedia kogukonnast, "meretagune keskus" teeb tööd meie vabatahtliku töö hõlbustamiseks, kaastööd tehes oleme andnud oma nõusoleku ka reeglitele. muu hulgas on reeglite hulgas põhimõte, et neid tuleb rakendada mõistlikult ja kõiki reegleid võib rikkuda, kui reegel takistab Vikipeedia paremaks muutmist. muidugi, õigusrikkumisi ei oleks mõistlik selle reegliga põhjendada. Ohpuu 9. detsember 2011, kell 16:51 (EET)

:: Tõepoolest, kas "kunstiteosed, mis ei asu alaliselt üldsusele külastamiseks avatud kohas" on ka mis tahes fotod kui teosed? Kas sellega ei kaasne oht, et hommepäev hakkavad kõik fotode üleslaadijad sellele punktile viidates fotodele piiranguid peale panema? Või saan ma valesti aru? --Epp 25. november 2011, kell 18:09 (EET)

:::Saad õigesti aru. Ja see oht on tõesti olemas.--WooteleF 26. november 2011, kell 00:33 (EET)

:::: Seda ohtu minu meelest ei ole, sest keskus ei luba varem avaldamata fotode avaldamist ilma vaba litsentsita. Andres 26. november 2011, kell 10:33 (EET)
Me ju hääletame siin mittevaba sisu kriteeriume. Me saame hääletusega otsustada lubada ainult neid asju, mida lubavad Eesti seadused ja keskus (oma piirangutega mittevaba sisu kriteeriumitele). Kui hiljem selgub, et oleme lubanud midagi sellist, mida need ei luba, siis kitsendused rakenduvad automaatselt, sest luba tühistub. Sellepärast ei pea meil enne hääletamist olema absoluutset selgust. Andres 26. november 2011, kell 10:39 (EET)
# Me ei saa teha eesti Vikipeedias erandeid, mis on põhimõttelises vastuolus Wikipedia kui terviku reeglitega, näiteks autoriõigust täielikult ignoreerida. Muuhulgas peame tegutsema ka Eesti seaduste piires.
# Kyll aga võime teha erandeid sisu kohta, mille tarvitamist Vikipeedias lubaks Eesti seadused, kuid mida ei saa vabalt tarvitada Commonsis Wikipedia enda poliitika tõttu, mis lubab ainult täisvaba, st ka kommertsiaalseks kasutuseks vaba sisu. Selle näide on tänapäevane arhitektuur.
# Õigupoolest on meil formaalset läbihääletamist vaja just nimelt selleks, et me võiksime viidata Wikipedias oma kehtivale erandipoliitikale, nii et see poleks yksnes läbihääletamata visand. Kuni pole selget otsust, ei ole meil rangelt võttes põhjendust, miks me oma erandeid kasutame.
# Ingliskeelne Wikipedia teeb analoogseid erandeid, mis on legaalsed vaid mõnes konkreetses jurisdiktsioonis. (Palun mitte ajada segi Wikipedia yldisi põhimõtteid ning inglise Wikipedia piires kehtestatud reegleid.) Näiteks on võetud vastu põhimõtteline otsus lubada kasutada teatud pilte fair use'i alusel, samas paljude riikide - sh Eesti - autoriõigus sellist kasutust ei luba. Seega ei saa me ka kõiki inglisviki pilte valimatult pruukida.
# Mis puutub arhitektuuri, siis yks foto ei pruugi olla hoone kui teose kohta alati piisav. Vahel on oluline illustreerida mõnd detaili või eri rakursse, milleta lugeja lihtsalt ei mõista, mis selles hoones nii eripärast on, et sellest yldse pikemalt rääkima peaks. (Arhitektuuriliste detailide ja ehitusvõtete illustreerimine on veel omaette kysimus.) Seepärast pole range yhe-pildi-piirang mõistlik.
# Logod. Yks siinkohal anonyymseks jääv intellektuaalse omandi dotsent kinnitas mulle isiklikult, et näiteks logo puhul võib väita, et Vikipeedias tsiteeritakse seda tervikteosena. Samas ei ole minu teada selleteemalisi kohtulahendeid, nii et piltide tsiteerimise lubatav ulatus ja kontekst on vaieldavad. Igal juhul ei ole logod täisvaba sisu - teisalt, kui nõuda, et logod oleksid täisvabad, ei saaks yheski keeles yhtki logo ettevõtte artiklisse panna, mis on ka absurd. Ses mõttes võiks logosid siiski kasutada, kuid ma tahaksin näha konkreetset kirjalikku juriidilist põhjendust, millele me saaksime vajaduse korral viidata.
# Fotod on yldjuhul tõepoolest "kunstiteosed, mis ei asu alaliselt üldsusele külastamiseks avatud kohas". Seepärast ongi fotode yleslaadimisel nõue lisada neile vaba litsents või info, miks antud foto puhul pole autoriõiguslikke piiranguid (nt autor vähemalt 70 aastat surnud).
# Õigupoolest on praegune hääletus ja arutelu oluline veel yhes aspektis: see näitab, millise sisu järele on eesti Vikipeedias vajadus, ning aitab mõelda, milliseid ettepanekuid tuleks teha autoriõiguse seaduse täiendamiseks. Näiteks on paragrahv 19 ("Teose vaba reprodutseerimine teaduslikel, hariduslikel, informatsioonilistel, õigusemõistmise ja halduslikel eesmärkidel") muidu ju tore ning Vikipeedial on kahtlemata informatsioonilised eesmärgid, ent paragrahvi tekstis esitatud loetelud on kirjutatud ilmselt internetile yldse mõtlemata, informatsiooniliste eesmärkide näiteks (neid kyll sõnaselgelt mainimata) tuuakse vaid ajakirjandus, mitte teatmeteosed. Sestap võiks kaaluda, kuidas annaks seadust täiendada teatmeteoste vajadustele mõeldes. --Oop 28. detsember 2011, kell 07:59 (EET)

See on ilus kokkuvõte eelnevast, aga tervikülevaate saamiseks tuleks rääkida ka Wikimedia vaba sisu ideoloogiast. Nimelt on Wikimedia projektide eripära see, et neist leitav materjal peaks võimalikult suures ulatuses olema vaba (oluliste kasutuspiiranguteta). Vikipeedia artiklite illustreerimiseks võib näha vajadust igasuguste mittevabade piltide järgi, ka selliste, mille autoriõiguse kehtivus pole lõppenud või selliste mida autor pole nõus vaba litsentsi all avaldama. Ehk siis vajaduselt lähtuvalt võiks kohaliku poliitika abil küll Wikimedia üldisi litsentsipõhimõtteid piisavalt palju väänata, et suurem osa lubatud piltidest poleks vabad, aga Vikipeedia poleks siis enam vaba entsüklopeedia. Miks see absrudne on, kui näiteks logo ei saa Vikipeedias kasutada? Logo pole veel sellepärast maamunalt kadunud ega tsenseeritud ega varjatud, kuskil on ta ilmselt lihtsasti kättesaadav, aga mitte vabas entsüklopeedias Vikipeedia. (Või kui logosid siiski kasutada, siis ma tahaks ka korraliku, lihtsat ja arusaadavat põhjendust näha selle dotsendi seisukohale.)

Seetõttu tuleks mittevaba sisu kriteeriumid defineerida ikkagi võimalikult kitsalt, mitte vastupidi laialt. Teatmeteoste peale võiks ju autoriõigusseaduses rohkem mõelda küll, aga teatmeteosed ei pea olema vaba sisuga ja üldjuhul ka pole. Tavateatmeteose jaoks võib materjali kasutamine piisavalt vaba olla, aga erandliku ideoloogiga Vikipeedia jaoks mitte. Seaduse muutmine lähtuvalt Vikipeedia (= kõik, kes materjali mistahes eesmärgil kasutada tahavad, mitte ainult teatmeteos ise) vajadustest pole minu meelest mõistlik. 88.196.241.249 28. detsember 2011, kell 17:39 (EET)

:1. Miskipärast inglisvikis, mis arusaadavatel põhjustel on Wikipedia "standardiks" kujunenud, ikkagi kasutatakse ettevõtete artiklite juures logosid. Oo hirm ja õud, väänavad yldisi litsentsipõhimõtteid? Khm. Kysimus on ikkagi selles, et anglosaksi fair use on terve mõistusega kooskõlas, meie autoriõiguses on see funktsioon aga suuresti täitmata. 2. Vaba sisu ideoloogia juurde kuulub ka oma panuse andmine õiguskeskkonna mõjutamiseks, et kinniseks ei jääks rohkem sisu kui tarvilik. Sellesama ideoloogia kohaselt on just nimelt mõistlik, kui seadused võimaldavad võimalikult suurt osa intellektuaalsest loomingust kasutada võimalikult vabalt, kuna see soosib nii info yldist vaba levikut kui ka vabalt levival infol rajanevat uut loomingut ja ettevõtlust. On muidugi teisi ideoloogiaid, mille järgi on info vaba levik ettevõtlusele ja loometegevusele kahjulik ning seda ei peaks promoma, aga Wikipedia aluseks need ei ole. --Oop 29. detsember 2011, kell 07:52 (EET)

:: Minu meelest väänavad ja palju. Päris üksmeeleselt inglise Vikipeedias fair use pilte ei kasutata ka. Selliseid mittevabu pilte, mille jaoks on luba vaja, nad siiski ei kasuta. Ja on ka Vikipeediaid, kus mittevaba sisu pole. Võib-olla võiks üht-teist Eesti autoriõigusseaduses vabamaks teha, aga oletan, et sa ikkagi ei arva, et näiteks TEA entsüklopeedias avaldatud materjalide mujal mistahes otstarbel kasutamine on tarvilik? Rohkem või vähem vabalt on fair use laadne sisu ikkagi mittevaba. Aga Vikipeediast leitav materjal võiks olla idees võimalikult vaba. Nojah, vaba sisu ideoloogia poliitilist poolt saab nii- ja naapidi tõlgendada, sellega pole meil võib-olla tarvis tegeleda. 88.196.241.249 29. detsember 2011, kell 10:34 (EET)

::: Ma arvan lihtsalt, et võimalikult suur hulk entsyklopeediates tarvis minevat sisu võiks olla vaba, sõltumata sellest, milline entsyklopeedia seda kasutama juhtub. Mis puutub vaba sisu ideoloogia poliitilisse poolde, siis selles olen ma teistsugusel seisukohal. Minu arvates on meil vägagi vaja sellega tegelda. Kas või juba sellepärast, et kui vikipedistid seda ei tee, ei pruugi keegi seda meie eest teha. Eesti on väike ja siinne Vikipeedia eestikeelses infoväljas ysna ainulaadsel positsioonil, ent sellega kaasneb ka sotsiaalne vastutus, mis väljendub muuhulgas hoolitsemises infovabaduse eest meie õiguskeskkonnas. --Oop 29. detsember 2011, kell 16:11 (EET)

Praeguse seisuga ei ole sedalaadi asju lehel mainitud, aga kui plaadiümbrised ja raamatute esikaaned nimekirjas on, siis reaalselt võiksid ka need siin kirjas olla???  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. august 2014, kell 20:16 (EEST)

Endiselt aktuaalne. - 2001:7D0:8A2C:2D80:9D03:DFB1:6450:AF47 15. jaanuar 2017, kell 00:57 (EET)

Endiselt. Lisaks näiteks arvutimängude plaadiümbriste pildid. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. mai 2017, kell 17:24 (EEST)

:"plaatide jms. kaanepildid" dvd-plaadid ja arvutimänguplaadid lähevad sinna alla. --Pelmeen10 19. september 2017, kell 10:52 (EEST)

Ei, kuna Eesti seadus ei võimalda neid asju Vikipeedias luba küsimata mittevabalt kasutada. Sellest oli juttu ülal ja hiljuti üldises arutelus. Nende asjade siia kirjapanemise ja nende üle hääletamisega poleks pidanud segadust tekitama. 193.40.12.10 19. september 2017, kell 12:16 (EEST)

Filmiplakatid ja postrid ning DVD-de ümbrised

Panin meil seni kokkulepitu kirja ning lisasin ka meta lehele. Oleks hea, kui keegi lisaks siia ka, millise seadusepügala järgi seda tohib teha. Andres (arutelu) 19. september 2017, kell 09:59 (EEST)

Andres, kui ma siinset lehte loen, siis kokku lepiti ka logude, kaanepiltide jm. osas?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. september 2017, kell 10:42 (EEST)

: Vt eelmist teemat. 193.40.12.10 19. september 2017, kell 12:16 (EEST)

: Teistes asjades ei olnud konsensust. Kui midagi lisandub, võib selle siia  lisada. Ja see on ainuke punkt, mida me tegelikult järgime. Andres (arutelu) 19. september 2017, kell 19:26 (EEST)
Tuleks vist juurde kirjutada, et neid pilte tohib kasutada üksnes artikli nimeruumis ja mitte mujal ning sedagi mitte kus juhtub.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. september 2017, kell 11:19 (EEST)
Alguses võiks olla umbes nii: Wikimedia litsentsipoliitika ja AutÕS § 20¹ alusel. Aga praegusel kujul on see minu meelest selgelt ebapiisav, et olla kooskõlas litsentsipoliitikaga. Öeldud on: Their [EDPs] use, with limited exception, should be /.../ to complement (within narrow limits) articles about copyrighted contemporary works. Siin ei seata teatud artiklite "täiendamisele" praegu mingeid piire (vrd :en:WP:NFCC#3 ja #8).
Need piirid peaks kuidagi tagama, et kasutus on usutavasti kooskõlas litsentsipoliitikaga motiveeritud. Väita umbes, et iga pilt, mis on erineva nurga alt tehtud, annab igal juhul olulist infot, läheb ilmselt litsentsipoliitika mõttest mööda. Ma läheneksin asjale nii: arvatavasti on siinkohal mõistlik teha vahet tsiteerimisel (rohkem motiveeritud) ja illustreerimisel (vähem motiveeritud või üldse mitte), sarnaselt vahetegemisega autoriõiguse vaba kasutuse juures (vt nt ). Mõlemal juhul käib pilt teksti juurde, ja ka litsentsipoliitika erandi mõte on niikuinii Vikipeedia teksti täiendamine. Vikipeedias on hoonete pildid harilikult illustratiivsed (tekst ei eelda konkreetse pildi kasutust). Kui mittevaba sisu peaks kasutama võimalikult vähe, siis korraga mitme illustratiivse iseloomuga mittevaba pildi kasutust ei saa kuigi motiveerituks pidada. Selline võiks olla lähtekoht.
See mille kohta on vaja kokkulepet, on need kriteeriumid, kui need kunagi kirja saavad. Praegu peaks ikkagi olema märge, et see on mustand (või et siia tuleb mustand). Võib-olla on mõistlik inglise viki kriteeriumites mõni punkt või midagi analoogset veel üle võtta. Mõne punkti puhul arvatavasti pole mõtet, kuna need on niigi Wikimedia litsentsipoliitikaga otsesõnu kaetud. 193.40.12.10 19. september 2017, kell 12:16 (EEST)
Minu meelest selleks, et see ei oleks mustand, piisab sellest, kui öelda, et selliseid pilte tuleb kasutada kooskõlas  Vikipeedia litsentsipoliitika põhimõtetega. Edasi võib juba laiendada, mis sellest on siin asjassepuutuv. Minu meelest ei ole tarvis sätestada midagi neist põhimõtetest konkreetsemat, sest lahkarvamused konkreetsetel juhtudel jäävad ikka ning meil pole võimalik kõiki asjaolusid ette näha. Andres (arutelu) 19. september 2017, kell 19:26 (EEST)

Olgu, võib-olla küll, et on piisav, eeldusel, et seejuures loetakse ka litsentsipoliitikat ja püütakse seda järgida. Aga minu meelest näitab siin senine praktika ühselt, et täpsemate kriteeriumite puudumisel litsentsipoliitikat eiratakse ja selle jõustamine on praktiliselt võimatu. Ei ole mingitki juhtnööri, mille pinnalt lahkarvamust lahendada ning sellise lakoonilise sisu põhjal ilmselt ei tule enamik kasutajaid selle pealegi, et ühest objektist mitme sarnase pildi kasutamine on tõenäoliselt vastuolus litsentsipoliitikaga. Nii et, kui teame ette, et selline erand reeglina tegelikult ei tööta, siis minu meelest pole ikkagi põhjust seda piisavaks pidada. 193.40.12.10 19. september 2017, kell 20:44 (EEST)

:Me võime siin eesti keeles kirjutada, mis asjakohased printsiibid litsentsipoliitikas on. Seda saabki siis lugeda. Andres (arutelu) 19. september 2017, kell 20:48 (EEST)

:Võib ju ka tuua näiteid teiste vikide praktikast.

:Siia võib kirjutada palju tahes, ega see iseenesest ikka tööle ei hakka.

:On Sul näiteid, kus neid printsiipe on rikutud? Andres (arutelu) 19. september 2017, kell 20:52 (EEST)
Lisage siia, mida tarvis. Andres (arutelu) 19. september 2017, kell 21:00 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Mittevaba sisu kriteeriumid


Arutelu:Toamasina

Ma kopeerisin kliimanäitajate tabeli hispaania vikist. Mis seal valesti on, et tabelit näha pole? Andres 5. oktoober 2008, kell 11:20 (UTC)
Mul näitab peatüki "Liiklus ja transport" pealkirja kuskil selle tabeli kõrval.--WooteleF 5. oktoober 2008, kell 11:49 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tamatave-tourisme.com/home.html
** In Toamasina on 2013-06-24 13:50:57, 404 Not Found
** In Toamasina on 2013-07-07 04:30:05, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:30 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.madainfo.de/osten_photos/pages/Toamasina%20Tamatave%20grosse%20Hafenstadt%20an%20der%20Ostkueste%20von%20Madagaskar%20(5).htm
** In Toamasina on 2013-06-24 13:50:56, 404 Not Found
** In Toamasina on 2013-07-07 04:30:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:30 (EEST)


Kategooria arutelu:Brauserid

Kas Eestikeelne termine ei ole mitte "veebi sirvija"? --Margusmartsepp 5. oktoober 2008, kell 11:46 (UTC)

Jah Googlest leiab vastuseid. WWW-brauser (veebisirvija) on programm, mis kopeerib võrgust ... ÕS annab brauseri vastuseks hüperteksti lugemise programm. Õigem oleks siis "veebisirvijad" --Tiuks 5. oktoober 2008, kell 11:54 (UTC)

: ÕS ju täiesti tunnustab sõna "brauser", aga sõna "veebisirvija" seal ei ole. Nii et ÕS-i järgi küll "veebisirvija" õigem ei ole kui "brauser". Andres 5. oktoober 2008, kell 12:04 (UTC)

Kas liita? Nt enwikis on küll :en:Category:Browsers--Estopedist1 (arutelu) 20. mai 2019, kell 10:20 (EEST)


Arutelu:Õhtuleht

Kas leht on nime vahetanud, et artikkel teisaldati? avjoska 5. oktoober 2008, kell 14:21 (UTC)

Leht hakkab homsest ilmuma Õhtulehe nime all.

Aga on ka õhtulehe üldmõiste. Nüüd tuleb mõelda, kuidas vahet teha. Andres 5. oktoober 2008, kell 14:38 (UTC)

: Samuti tuleb seda lehte eristada vanast Õhtulehest. Andres 5. oktoober 2008, kell 14:39 (UTC)
Mis pealkirjaga oleks artikkel üldmõistest? Kas peaks olema eraldi artikkel Õhtulehest enne Sõnumilehega ühinemist? Andres 29. november 2008, kell 15:29 (UTC)

tegin lingi õhtuleht (üldmõiste). Infot selle üldmõiste kohta saab nt enwikist :en:Evening newspaper (pole eraldi artikkel)--Estopedist1 (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 15:37 (EET)

Varasem redaktsioon:
Ettevõtte juhatuse esimees on Priit Leito. Peatoimetaja on  Väino Koorberg.  2003. aasta veebruaris töötas lehes  104 inimest.
Leht on Eesti suurim trükiväljaanne. 2003. aastal oli tiraaž üle 60 000. EMOR-i andmetel oli ajalehel 2003. aasta oktoobris 264 000 lugejat.
Andres 7. oktoober 2008, kell 22:43 (UTC)
"Vana" Õhtuleht hakkas ilmuma juba 1944. Ta oli Tallinna linnaleht, mitte üle-Eestiline. Vahepeal oli ka venekeelne paralleelväljaanne Vetsherni Tallinn. Xerxes 29. november 2008, kell 15:33 (UTC)

Jah. Aga kuni Sõnumilehega ühinemiseni on kindlasti tegu sama lehega, mis lihtsalt muutis oma suunitlust. Aga ma pole kindel, kas SL Õhtulehte selle lehega võib samastada. Andres 29. november 2008, kell 15:44 (UTC)
Siiski on pea sama päistiitel, mis viitab järjepidevusele. Mina paneks mõlemad ühte artiklisse. Xerxes 29. november 2008, kell 15:50 (UTC)

Seega siis, Sõnumileht ühines Õhtulehega mittepariteetselt? Kas see on analoogiline Hommikulehe, Rahva Hääle ja Hommikulehe ühinemisega Eesti Päevaleheks? (EPL peab oma eelkäijaks ikkagi Päevalehte). Andres 29. november 2008, kell 15:55 (UTC)
Ma ei oska sellele vastata, ei tea. Aga kujunduslik sarnasus annab siiski vihje. Xerxes 29. november 2008, kell 16:11 (UTC)
Varasem redaktsioon:
Õhtuleht on Tallinnas ilmuv üle-Eestilise levikuga eestikeelne tabloidleht.
Leht asutati 2000. aastal ajalehtede  Sõnumileht  ja Õhtuleht ühinemisel. Esimene number ilmus 3. juulil 2000.
SL Õhtuleht kuulub võrdsetes osades meediakontsernidele Ekspress Grupp ja Eesti Meedia. Ettevõtte juhatuse esimees on Kristjan Mauer. Peatoimetaja on Väino Koorberg.
Leht on Eesti suuruselt teine trükiväljaanne. 2008. aasta septembris oli tiraaž üle 59 000. EMOR-i andmetel oli ajalehel 2008. aasta teises kvartalis 227 000 lugejat.
:
* Tehnika (esmaspäev)
* Auto (teisipäev)
* suheterubriik M&N (Mees & Naine) (kolmapäev)
* majanduslisa Raha (neljapäev)
* 16-leheküljeline telekava (reede)
* nõuanderubriik Stella (laupäev)}}
SL Õhtuleht toetab meediasponsorina järgmisi spordiorganisatsioone:
*Eesti Meistriliiga Schenker võrkpallis
*FC Flora Jalgpalliklubi
*Korvpalliklubi Kalev
*Eesti Korvpalliliit
*Peugeot' Korvpalli Meistriliiga.

*Õhtulehe veebiväljaanne
Minu meelest ei saa samastada enne SL Õhtulehte ilmunud Õhtulehte ja praegust lehte. Andres 30. september 2009, kell 13:26 (UTC)
Tahtsin jälle seda öelda. Andres 20. jaanuar 2010, kell 08:41 (UTC)
Sisu poolest ei saa samastada, aga formaalset alust eristamiseks ka pole - toimetuses töötab neidki inimesi, kes olid seal juba 15 aastat tagasi. Õhtuleht erastati toimetuse töötajaile ja oli sisult nagu teisedki päevalehed, aga ilmus pärastlõunal. Kui uuel omanikul õnnestus aktsiaid kokku ostes häälteenamus saavutada ning ka pärastlõunane levi oli kallinenud, siis leitigi ajalehele uus nišš. Seni oli koos Sõnumilehega turul neli päevalehte, mis üksteise turgu "sõid". SSGreporter 18. veebruar 2010, kell 22:10 (UTC)

Õhtuleht ühines Sõnumilehega ja tekkis uus leht SL Õhtuleht, mis nüüd on ümber nimetatud Õhtuleheks. Siis ei saa ju samastada.

See on tõsi, et Õhtuleht muutis omal ajal nišši, aga leht säilitas siis järjepidevuse. Andres 18. veebruar 2010, kell 23:10 (UTC)
See ühinemine sarnanes pigem allaneelamisega. Et Sõnumileht oli tegutsenud lühikest aega, siis varsti ei mäletatudki, mida see SL pidi tähendama. Järjepidevust või eristumist kannab tavaliselt toimetus ja seda demonstreeritakse päise abil, aga Õhtuleht tabloidistus juba enne ühinemist. Selle lehe puhul on erinevused pigem sisus: Tallinna lehest päevaleheks ja siis tabloidiks ehk õhtuleheks väikese tähega. Võib-olla see peaks olema artiklis selgemini välja toodud, aga SL Õhtulehe periood sisu poolest nii selgelt muust ei eristu. SSGreporter 18. veebruar 2010, kell 23:44 (UTC)

Loomulikult toimus sisu muutus enne ühinemist Sõnumilehega, kus oli toimunud samalaadne sisumuutus. Sisumuutus iseenesest ei tähenda, et tegu oleks uue lehega.

Eestis on olnud mitu juhtumit, kus toimetus tegi uue lehe. Näiteks Eesti Ekspressi toimetus tegi uue lehe, aga Eesti Ekspressi järjepidevus säilis ikkagi. Sarnane asi toimus Rahva Häälega, mis säilitas järjepidevuse hoolimata toimetuse vahetumisest.

SL Õhtuleht kandis endas järjepidevust nii Õhtulehe kui ka Sõnumilehega, nii et see oli ikkagi uus leht. Küll aga on ta identne praeguse Õhtulehega. Või ma eksin? Andres 19. veebruar 2010, kell 00:22 (UTC)
Ei julge kindlalt väita, mulle vaid tundub, et SL Õhtulehe kohta poleks otstarbekas eraldi artiklit teha, vaid pigem tuua see periood siinses artiklis välja, ning Sõnumilehe juurest viidata samuti siia. Muutus SL Õhtulehest uuesti Õhtuleheks on ainult vormiline, aga üsna tugev seos SL Õhtulehe eelse Õhtulehega on samuti olemas. Sõnumileht lihtsalt kadus ja lubadust võtta selle parimad jooned üle võib-olla peetigi aasta või paar.
Rahva Häälega oli teisiti. Sealt lahkus praktiliselt kogu toimetus Eesti Sõnumitesse, mida lugejad tollal tajusidki Rahva Hääle järglasena. ASi Maag Rahva Hääl sai tühja kesta - toimetuse vara ja kaubamärgi -, mida hakkas uute inimestega senisega võimalikult sarnase sisuga täitma. Vormiliselt säilis selle järjepidevus seega kuni ühinemiseni Eesti Päevalehega. Kuid ka Eesti Sõnumeid ja isegi Sõnumilehte võib pidada Rahva Hääle järglasteks. Eesti Ekspressist lahkunud Eesti Aeg oli küll omaette väljaanne, kuigi sealt tulnud toimetusliikmetega. SSGreporter 19. veebruar 2010, kell 10:41 (UTC)

Sõnumilehe juurest viidata siia? Ei ole nõus. See oli ikka täitsa omaette leht, ja muide pealegi enne suunamuutust päris omanäoline. Ma ei mäleta enam, mis seos tal Rahva Hääle või Eesti Sõnumitega oli, aga leian, et neist lehtedest peaksid ikkagi olema eraldi artiklid.

Seos SL Õhtulehe eelse Õhtulehega on muidugi olemas, aga minu punkt on selles, et neid ei saa samastada. Andres 19. veebruar 2010, kell 11:29 (UTC)
Pidasin silmas seda, et Sõnumilehe kohta on muidugi eraldi artiklit vaja, aga peaks ehk osundama, et Sõnumilehe n.ö jätk on selles artiklis. Kõhklen pigem selles, kas SL Õhtuleht selle nimekujuga eraldi artiklit väärib.
Sõnumileht oli suures osas Eesti Sõnumite jätk: see leht jõudis kesta umbes aasta ning suutis kuuldavasti säilitada suure osa endistest Rahva Hääle lugejatest. Kui see umbes aasta hiljem n.ö väljastpoolt suleti, lahkus (varasem Rahva Hääle) toimetus veelkord ja asutas Sõnumilehe. See aga ei osutunud enam nii edukaks, kuigi kestis kauem kui aasta. Arvan, et kõigi kolme siinnimetatu kohta peaksid olema eraldi artiklid, aga nende lehtede omavahelist seost tuleks neis artiklites ka näidata. SSGreporter 19. veebruar 2010, kell 23:18 (UTC)

Muidugi tuleb artiklis Sõnumilehe kohta kirjutada, mis Sõnumilehest sai, ja siis tulebki link siia.

SL Õhtulehest ei ole vaja eraldi artiklit, sest see on lihtsalt selles artiklis jutuks oleva lehe vana nimi.

Loomulikult tuleb omavahelist seost näidata.

Minu punkt on selles, et enne Sõnumilehega liitumist Õhtulehe nime all välja antud lehe kohta peaks olema eraldi artikkel. Andres 19. veebruar 2010, kell 23:53 (UTC)
Eks siis tule vist olemasolev artikkel kaheks jagada, kusjuures vanema osa kohta on seal ainult esimene lõik ja varasemad toimetajad. Väikese tähega õhtulehe kohta võiks vist samuti olla eraldi artikkel, nagu leidsin päevalehe kohta. SSGreporter 20. veebruar 2010, kell 00:17 (UTC)

Just, nii tulekski teha. Küll see teine artikkel ka täieneb. Andres 20. veebruar 2010, kell 06:46 (UTC)
----
Me võiksime näiteks järgida vene viki eeskuju ning teha artikli Õhtuleht (1944). Andres 26. märts 2010, kell 09:48 (EET)
Ikka veel lahendamata. Andres 23. september 2010, kell 23:32 (EEST)

Kas see etteheide oli mulle? Osalesin küll arutelus, aga lootsin, et keegi teine sellega artikliga tegeleb. SSGreporter 23. september 2010, kell 23:40 (EEST)

: Ei, see ei ole konkreetselt Sulle. Andres 24. september 2010, kell 01:24 (EEST)

Ja see ei ole etteheide, vaid meeldetuletus või midagi sarnast. Andres 24. september 2010, kell 01:25 (EEST)
Asi on endiselt lahendamata. Andres 31. märts 2011, kell 08:58 (EEST)
Leian, et praegust lehte ei saa samastada 1944 ilmuma hakanud lehega. Andres 31. märts 2011, kell 08:59 (EEST)
Endiselt lahendamata. Andres (arutelu) 23. aprill 2013, kell 19:13 (EEST)
Endiselt lahendamata. Andres (arutelu) 21. november 2017, kell 12:48 (EET)
----
Mis see "kerge" tähendab? Andres (arutelu) 23. aprill 2013, kell 19:13 (EEST)

Kirjutaja mõtles tõenäoliselt, et "helekollane", s.t et mitte väga tabloidne. Aga eks see sõna liigne ole. Ssgreporter (arutelu) 24. aprill 2013, kell 00:59 (EEST)
----
SL Õhtuleht AS kuulub võrdsetes osades meediakontsernidele Ekspress Grupp ja Suits Meedia. Ettevõtte toimetuse tööd juhib alates 2016. aasta sügisest Martin Šmutov, kes juhtis pikalt Õhtulehe veebitoimetust. Ettevõtte juhatuse esimees oli kuni 2005. aasta 20. novembrini Priit Leito, praegu on sellel ametikohal Kristjan Mauer.

Varasem.

Välja võetud ka spordisponsorlus. Andres (arutelu) 28. märts 2019, kell 11:26 (EET)
----
Varem Alexela asemel Suits Meedia. Andres (arutelu) 11. september 2019, kell 21:08 (EEST)


Arutelu:Kalju Komissarov

Oli pikka aega abielus Luule Komissaroviga, 2007. aastal teatati tõenäolisest lahutusest. Ei tea, kas on lahutanud. Andres 6. oktoober 2008, kell 07:53 (UTC)

Artiklis pole mainitud seda, et Kalju Komissarov on töötanud Lavakunstikateedris õppejõuna. Aastaarve ma täpselt ei tea, aga aastatel 1984-1988 oli ta 13. lennu juhendaja.

See on oluline puudus. Mul ei õnnestunud tugitoolist tõusmata neid andmeid leida. Kui ma õigesti aru saan, õpetas ta lavakunstikoolis kokku nelja lendu. Andres 2. oktoober 2010, kell 10:08 (EEST)
----
"1990-1991 NLKP liige." ENE-s (4. kd, 1989) on kirjas, et NLKP-s oli ta alates 1971. aastast. 90.191.119.98 26. juuli 2013, kell 10:11 (EEST)

Peaks praeguse välja võtma siis. Võib-olla on siin parteist väljaastumise umbkaudne aeg siis. Andres (arutelu) 26. juuli 2013, kell 10:59 (EEST)
----
Mis tähendab "Kalju Komissarovi biograafiline leksikon"? Kas seal on leksikoniartikkel ära  toodud? Andres (arutelu) 2. aprill 2017, kell 20:50 (EEST)
noormees "Moskvitšis" rollis

Nii ei saa öelda. Andres (arutelu) 2. aprill 2017, kell 20:52 (EEST)


Arutelu:Tizian

Kes siis kelle õpilane oli? Tiziani nime all leian, et T oli Giorgone õpilane. Giorgone all kirjas, et Giorgione oli koos Tizianiga Bellini juures õpipoisiks.

Siin öeldu on kindlasti õige. Igatahes töötasid nad hiljem koos ja Tizian lõpetas paljud Giorgione tööd. Ma ei tea, kas on õige öelda, et Tizian oli Giorgione õpilane. Andres 6. oktoober 2008, kell 13:28 (UTC)

"Urbino Venus" võiks olla ühe e-ga (nagu kolm rida allpool Venus ja Adonis), mitte Veenus.

Parandasin. Saad ise ka niisuguseid asju parandada. Andres (arutelu) 30. august 2013, kell 07:58 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mukumuku~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mukumuku! Andres 6. oktoober 2008, kell 19:38 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mukumuku~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Kroonlinna ülestõus

Minu meelest tuleks kasutada neutraalset väljendit "Kroonlinna mäss". Andres 7. oktoober 2008, kell 06:10 (UTC)
Venekeelses artiklis mainitakse loosungit "Nõukogud ilma parteideta"
??

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://rushistory.stsland.ru/Oruzie/Oruzie38.html
** In Kroonlinna ülestõus on 2013-06-24 11:49:06, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kroonlinna ülestõus on 2013-07-06 09:11:25, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:11 (EEST)


Arutelu:Kanepi õiguslik staatus

See on halb pealkiri. Sisu ei vasta pealkirjale.
Minu meelest ei ole tarvis sellist spetsiaalset artiklit, vähemalt esialgu. Lisage see materjal artiklisse Kanep või, veel parem, tehke eraldi artikkel kanepist kui mõnuainest. Ingliskeelset teksti ei tohi artiklis olla. Kui ilma läbi ei saa, peitke see ära. Andres 7. oktoober 2008, kell 07:02 (UTC)
Minu arust on sellist artiklit kindalasti vaja. Eesti ei ole võimalik kuskilt õiget informatsiooni saada. Tölkimine on pooleli. Katsun kiiresti ingliskeele eemaldada. Võid pakkuda välja sobivama pealkirja. Kuidas saan pealkirja muuta? --Ftt6 7. oktoober 2008, kell 09:29 (UTC)

Materjali on tarvis küll, aga see ei tähenda, et ta peaks eraldi artikkel olema. Just loomuliku pealkirja puudumine viitab sellele.

Mul on ettepanek hakata kõigepealt kirjutama artiklit Kanep (aine). Sinna tuleb üle viia ka osa materjalist artiklis Kanep. Soovitan Sul alustada kanepi kohta üldise info tõlkimisest ning võtta materjali nii palju korraga, kui Sa jõuad ära tõlkida. Meil ei ole siin nii palju inimesi, et Sa teistelt palju abi võiksid saada. Andres 7. oktoober 2008, kell 09:44 (UTC)

: Tõlkimata materjal võiks olla tõlkimise projektis. Enne tuleb tekitada vastav lehekülg, alles siis saab arutelu lehel tõlkida. --Tiuks 7. oktoober 2008, kell 09:56 (UTC)
Okidoki. Võib selle lehe nii kaua maha võtta, kui tõlgitud saab(ise kahjuks ei oska). Ma mõtlesin, et kui yleval on siis ehk keegi näeb ja aitab edendada.--Ftt6 7. oktoober 2008, kell 11:48 (UTC)
aga paneks pealkirjaks "Kanep seadusandluses". Praegusel juhul jääb mõni sõna puudu, et pealkiri oleks korrektne. Peaks olema vähemalt "Kanepi kasutamise seaduslikkus", aga sellisel kujul võib ka tekkida probleeme. Kasutamine "meelelahutuses" või "meditsiinilistel näidustustel". Erinev sisu ju.--Hendrix 7. oktoober 2008, kell 16:52 (UTC)
"Kanep seadusandluses" kõlab tõesti paremini. Keegi targem võiks aidata ära muuta pealkirja--Ftt6 7. oktoober 2008, kell 16:56 (UTC)

kasuta "teisaldamine" nuppu--Hendrix 7. oktoober 2008, kell 16:58 (UTC)
"teisaldamine" ei jää kuskil silma. Kasutamine "meditsiiniliste näidustutel" ja "meditsiinilistel näidustustel" on juba teiste artiklite teema. Antud artikli eesmärk on anda ylevaade seadustest, mis käivad kanepi kohta.--Ftt6 7. oktoober 2008, kell 17:32 (UTC)

: Ka see ei ole hea pealkiri. Ei maksa kiirustada, katsume kõigepealt materjali põhiartiklisse integreerida. Andres 7. oktoober 2008, kell 17:35 (UTC)

::paku välja sobilik pealkiri.--Hendrix 7. oktoober 2008, kell 17:36 (UTC)

::ja milline oleks see põhiartikkel?--Hendrix 7. oktoober 2008, kell 17:39 (UTC)

::: Ma ei oska. Kanep (mõnuaine). Andres 7. oktoober 2008, kell 17:44 (UTC)

:::Ma ise pakuks kanep (narkootiline aine). iffcool 7. oktoober 2008, kell 17:46 (UTC)

::::kirjandus on kirev ja mul on jäänud mulje, et mitte iga kanep ei ole seotud narkoga. Püüdgem olla täpsed.--Hendrix 7. oktoober 2008, kell 17:51 (UTC)

::::: Mis Sinu ettepanek oleks? Andres 7. oktoober 2008, kell 17:59 (UTC)

"Kanep seadusandluses". Eesti seadusandlus nõuab igasuguse kanepi kasvatamiseks luba. Aga kuidas mujal on?--Hendrix 7. oktoober 2008, kell 18:04 (UTC)

: See ei ole hea pealkiri. Esiteks ei soovitata öelda "seadusandlus" selles tähenduses. Teiseks jääb siin määramatuks, mida kanepi all mõeldakse. Andres 7. oktoober 2008, kell 18:07 (UTC)

::eks ikka narkootilise toimega kanepisaadusi--Hendrix 7. oktoober 2008, kell 18:20 (UTC)

::: Nojah, aga nagu Sa ise ütled, räägib Eesti seadus igasuguse kanepi kasvatamisest. Andres 7. oktoober 2008, kell 18:46 (UTC)
Sobiv pealkiri oleks vast "Kanepi õiguslik staatus". Andres 7. oktoober 2008, kell 20:05 (UTC)
See viimane tundub tõesti hea pealkiri. Mul oli toortõlge ingliskeelest. Palun muutke keegi ise ära. Ma ei leia teisaldamis nuppu.--Ftt6 7. oktoober 2008, kell 20:16 (UTC)

Hakkab tunduma, et Eestit käsitleva osa juurde tuleks lisada, et seadusega küll keelatud, aga kui ei õnnestu tõestada teadlikku tegevust, siis karistamisele ei kuulu.--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 13. oktoober 2009, kell 17:50 (UTC)

See artikkel on täielik jama, kuna ei erista põllumajanduslikku ning narkojoobe saamiseks kasutatavat kanepit. Esimese kasvatamine on mõningate tingimuste täitmisel täiesti legaalne. --Kriku 24. juuni 2011, kell 13:38 (EEST)


Arutelu:Suurpuhastus

(Vene keeles Большая чистка)

* Andrei Hvostov (29.10.2003) Elamus: Juz Aleškovski "Käsi. Timuka pihtimus" @paber.ekspress.ee
* Lauri Vahtre (19.03.2005) Eesti rahvuskommunismi Nürnberg
----
On kindel, et siin peaks olema ümbersuunamisleht? Äkki täpsustus vms? Ave Maria (arutelu) 9. jaanuar 2015, kell 09:59 (EET)
Minu arust see peaks rääkima suurpuhastusest, mida kodus tehakse. Artiklist Neljapäev tuleb selles tähenduses ka link. Andres (arutelu) 9. jaanuar 2015, kell 10:20 (EET)


Arutelu:Vesiehitis

Kas de:Absperrbauwerk on Vesiehitise vaste või mitte ? suwa 7. oktoober 2008, kell 09:28 (UTC)

Ei. Andres 7. oktoober 2008, kell 09:32 (UTC)

: vabandust, kui mul pole hetkel sõnaraamatuid käepärast - mida see saksakeelne sõna tähendab?

:: Eestikeelset vastet ei õnnestunud leida, aga tundub, et see hõmab mitut liiki paisud ja tammid, sealhulgas ülevoolupaisud. Andres 7. oktoober 2008, kell 10:16 (UTC)
Kas es:Obra hidráulica on Vesiehitise vaste või mitte ? suwa 7. oktoober 2008, kell 09:40 (UTC)

Paistab küll sedamoodi, aga seal on sisse arvatud kanalid, mida siin ei mainita. Andres 7. oktoober 2008, kell 10:02 (UTC)

: siin on olemas ju lüüsid - kõrgusevahega kanalid ilam lüüsideta ei saagi olemas olla nt, seega pane iw-sse juurde suwa 7. oktoober 2008, kell 10:14 (UTC)

Kas vesiehitis on ka näiteks Kassari ja Hiiumaa vaheline tamm? (või on see seal üldse ühilduv tammi definitsiooniga) Ivo (arutelu) 6. juuni 2017, kell 16:07 (EEST)


Arutelu:Föderaalreservi Süsteem

Siin on liidetud artikli sisu. Ma pole kindel, kas kõik on siin artiklis olemas.
Föderaalreserv (inglise keeles Federal Reserve System) on Ameerika Ühendriikide  keskpangandussüsteem, mis loodi Ameerika Ühendriikide Kongressi otsusega 23. detsembril 1913. Föderaalreservi seadust kutsutakse Owen-Glass Actiks ning sellele andis seaduse jõu president Woodrow Wilsoni allkiri.
Föderaalreservi moodustab erapankade konsortsium. Föderaalreservi juhatusse kuuluvad nende pankade 12 harupanka, mis on laiali USA osariikides. Föderaalreservi juhatuse määrab ametlikult ametisse president, kuid tegelikkuses on kandidaadid olnud alati kas 12 harupanga või asutajapankade juhtkonnast.
Erinevalt enamikust riikidest puudub USA-s riigipank. Föderaalreserv ei ole riiklik asutus, vaid erapank, mis juhib USA rahaasju.
Kõik USA rahatähed on trükitud Föderaalreservi vahenditega ja laenatakse USA valitsusele kasutamiseks, kusjuures 1 paberdollari trükihinnaks loetakse 10 senti. Föderaalreserv müüb selle valitsusele hinnaga keskmiselt 45 senti paberdollari eest, millele lisandub raha kasutamisse laskmise eest laenuprotsent kuni 15%. Mõned konstitutsiooni asjatundjad leiavad, et selline asjade korraldus on põhiseadusevastane, kuna vastavalt Ameerika Ühendriikide Põhiseadusele (Artikkel 1, Peatükk 8) omab raha trükkimise õigust ainult USA Kongress.
Viimane katse võtta raha väljaandmine riigi kätte oli 4. Juuni 1963. aastal, kui tollane president J. F. Kennedy andis välja nn Executive Orderi ehk Presidendi Erikäsu number 11110 millest lähtudes võttis Föderaalreservilt tollele ebaseaduslikult (Põhiseaduse vastaselt) antud rahatrükkimise ja käitlemise õiguse. Vastavalt sellele Päevakäsule hakkas Riigitrükikoda trükkima 2-dollarilisi rahatähti. Pärast president Kennedy mõrva üritus külmutati ja kuigi ametlikult pole 2-dollarilist käigust maha võetud, seda ringluses praktiliselt ei esine. Hetkel on võimalik neid rahatähti osta isikutel kes külastavad asutust nimega US Mint ehk Riigirahapada ja saada neid meeneks. Vahet saab antud rahatähtedel teha pealkirja abil - Presidendi rahal on kirjas United States Note ja Föderaalreservi rahal on kirjas Federal Reserve Note.
1968. aastal arutas Minnesota osariigi suur vandekohus (Grand Jury) kohtunik Martin Mahoney eesistumisel kohtuasja First National Bank of Montgomery kodanik Jerome Daly vastu ning määras, et föderaalseadused Federal Reserve Act (ka Owen-Glass Act) ja National Banking Act on vastuolus konstitutsiooniga ning seega kehtetud. Kohtuotsus põhines sellel, et pankadel on kombeks, lähtudes nii-öelda fraktsionaalpanganduse (mis kehtib ka Eestis) praktikast, trükkida nii palju sularaha kui nad vajalikuks peavad, seega seadusevastase püramiidskeemi põhimõttel. Pärast otsuse väljakuulutamist mürgitati kohtunik 6 kuud hiljem tundmatu(te) isiku(te) poolt oma kodus. Vaatamata või just tänu sellele on need kohtuasjad siiani jõus ning lähtuvalt USA kohtusüsteemi keerdkäikudest jõus kogu USA territooriumil. Seega on USA kohtutes ebaseaduslikuks tunnistatud nii Föderaalreserv ise kui ka tema praktika raha "õhust välja imeda".

* The Rothschild Family - London
* The Rothschild Family - Berliin
* The Lazard Brothers - Pariis
* Israel Seiff - Itaalia
* Kuhn-Loeb - Saksamaa
* The Warburgs - Amsterdam
* The Warburgs - Hamburg
* Lehman Brothers - New York
* Goldman & Sachs - New York
* The Rockefeller Family - New York

*Föderaalreservi ametlik veebileht (inglise keeles)
*Kohtunik Martin V. Mahoney kohtulahendi lühitutvustus (inglise keeles)
*Executive Orders(inglise keeles)
*Valge Maja koduleht - seletus Föderaal Reservi kohta
*Tsitaadid USA kohtu juhtumistest mis näitavad Föderaalreservi suhet USA valitsuse ja riigi suhtes
Andres 7. oktoober 2008, kell 10:01 (UTC)


Arutelu:Tallinna 21. Kool

Artikkel on tasakaalust väljas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. oktoober 2008, kell 15:08 (UTC)

Tallinna 21. Kooli esindusbänd on Noisebleed.

Välja võetud. Taivo 25. aprill 2011, kell 22:39 (EEST)

Rööpnimesid mitte linkida, vaid teha rasvaseks. Andres 26. juuli 2011, kell 17:51 (EEST)

Tegin rööpnimed rasvaseks, nüüd on ajatelg esitatud tabeli kujul ja rasvane kiri kadunud. 2001:7D0:87FF:6480:BDFC:4D51:B6E2:1227 30. jaanuar 2017, kell 20:18 (EET)
----
Eelmine direktor Naida Toomingas. Andres (arutelu) 1. september 2015, kell 23:00 (EEST)
----
Vanad õppesuunad on välja võetud. --Andres (arutelu) 3. märts 2023, kell 20:19 (EET)
----
"21. juunil osutasid koolimajas paiknevad Eesti kaitseväe sidepataljoni võitlejad Punaarmeele viimast vastupanu" Raua tänaval lahingu peeti "töölisomakaitsega". Velirand (arutelu) 28. aprill 2023, kell 13:58 (EEST)


Kasutaja arutelu:ZoRCoCuK~etwiki

Welcome to Estonian Wikipedia, ZoRCoCuK! Your user page has been translated (more or less). --Jaan513 7. oktoober 2008, kell 17:54 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema ZoRCoCuK~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Venemaa luuretegevus Eestis

Mis seoses on siin mainitud kaasmaalaste ühendusi? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. oktoober 2008, kell 17:56 (UTC)

Kronoloogia on tagurpidi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. detsember 2008, kell 21:01 (UTC)

See on täiesti kaootiline. Materjali koguda võib ka oma kasutajalehel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. jaanuar 2009, kell 08:23 (UTC)

Seda lehekülge on raske leida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. jaanuar 2009, kell 08:23 (UTC)

Kuidas viimati lisatud välislink siinset teemat ilmestab? Mu vene keel ei ole nii hea, et aru saada... [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] ([[Kasutaja arutelu:Avjoska|arutelu]]) 28. märts 2012, kell 16:47 (EEST)

*1998-Ville Sonn, kinni peetud Venemaal Pihkva oblastis pildistamas õhutõusvaid vene sõjalennukeidЭстонским спецслужбам долго будет сниться кошмарный Сонн;
*1998, Gennadi Zhevkov/Gennadi ŽevkovVenemaa süüdistab Eestit jälle spionaazhis, Postimees, 24. aprill 1999,
*1999-Pjotr Kalatšov, kes FSB väitel tundis huvi Pihkva õhudessantdiviisi lahinguvalmiduse, personali ja rahuvalveoperatsioonides osalemise vastu, samuti olevat ta uurinud dessantväelaste suhtumist NATO tegevusse Jugoslaavias. Kasutades tutvusi kohalike elanike hulgas, olevat Kalatshov tutvunud mitme ohvitseriga, kellele tegi värbamisettepanekuid, lubades neile ohutust ja rahaVenemaa süüdistab Eestit jälle spionaazhis, Postimees, 24. aprill 1999,
**Venemaa süüdistab Eestit jälle spionaazhis, Postimees, 24. aprill 1999
*2001-Valeri Ojamäe
*2002-23. september peeti Venemaal kinni FSB poolt Igor Vjalkov (Игор Вялков), kes kogus hulgaliselt andmeid Vene piirivalve, sõjaväeluure peavalitsuse (GRU) vahenditest ja töömeetoditest, koostööst teiste riikide piirivalve ja eriteenistustega, samuti Eesti territooriumil elavatest ja Nõukogude Liidu riikliku julgeolekukomiteega (KGB) koostööd teinud isikutest;
** Вялков выдал имена 36 жителей Эстонии, на негласной основе сотрудничавших с разведотделом 106-го погранотряда, который ранее дислоцировался на территории республики. Также он раскрыл имена ряда кадровых сотрудников ГРУ, задействованных на эстонском направлении, 106. Punalipuline piirivalvesalk
**Vene luureohvitser andis Eestile välja kümnete agentide nimed
**Moskva sõjaväekohus mõistis süüdi Vjalkovi Eesti spioonina

Väidetavad eestipoolsed [[teabehankeoperatsioon]]id ja luureorganite poolt kaastatud isikud, kes on Venemaal kinni peetud spionaaži eest

Kas Veltman või Veitman? Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 13:43 (EEST)

Ühendusin enwiki artikli :en:Russian influence operations in Estonia sellega, ent v-o too käsitleb laiemat teemat (Venemaa mõjuoperatsioonid Eestis?)--Estopedist1 (arutelu) 9. november 2015, kell 16:46 (EET)
----
Kronoloogia on tagurpidi. 2001:7D0:87CA:9180:D4EF:5A8E:9FA0:CA5F 11. veebruar 2018, kell 09:31 (EET)


Arutelu:India kanep

kogun välislinkide alla kirjandust, et saada taimest ettekujutust. Hilisema artikli kirjutamise käigus korrastan kirjanduse loendit.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 8. oktoober 2008, kell 06:52 (UTC)

Miks 1...2 m on madal kasv? Andres 8. oktoober 2008, kell 19:04 (UTC)

ma ise ka imestasin, et miks madal. Aga kuna nii oli kirjutatud, siis ma mõtlesin, et minu arvamus on minu omapära. Õigem oleks üldse vältida selliseid subjektiiveid hinnanguid--Hendrix 9. oktoober 2008, kell 04:31 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kanep.info/
** In Harilik kanep on 2013-06-24 11:04:28, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Marihuaana on 2013-06-24 12:16:42, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Harilik kanep on 2013-07-06 00:58:39, Socket Error: 'Name or service not known'
** In India kanep on 2013-07-06 02:50:52, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:51 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://bibleocean.com/OmniDefinition/Cannabis_indica
** In India kanep on 2013-06-24 11:16:40, 404 Not Found
** In India kanep on 2013-07-06 02:51:02, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:Al.Neuland

Tere tulemast Vikipeediasse, Al.Neuland! Andres 8. oktoober 2008, kell 07:34 (UTC)
Kui sa mõtled parandust mis puudutab kategooriat, siis selleks, et kõik kuud ja kuupäevad oleksid järjekorras. Aga viimase paranduse tegi sinna Andres. --Mona 2. jaanuar 2009, kell 15:34 (UTC)
Tere! Panid artiklisse Aadam heebreakeelse lingi, mis viitab tegelikult Aadama ja Eeva artiklile. Ma võtan selle maha, sest link ei lähe sama nimega artiklile. Näiteks artiklis Aabel ei ole linki inglise vikile, sest seal ei ole artiklit en:Abel ja :en:Cain, vaid on ainult :en:Cain and Abel. Taivo 13. mai 2009, kell 12:06 (UTC)

Ja veel panid Aadama heebreakeelse nime, mis üks kord on ad'am ja teine kord adam'a. See nimetus peaks olema, aga ma ei tea, kumb on õige. Taivo 13. mai 2009, kell 12:12 (UTC)
Miks Sa teisaldad heebrea nimed KNABis kasutatavast erinevale kujule? --Metsavend 1. juuni 2009, kell 16:52 (UTC)

Vaata Arutelu:Yisra'el Betenu.

: Ma ei saa aru, seal ei ole midagi kokku lepitud. Kas  võtsid Peeter Pälliga ühendust?  --Metsavend 1. juuni 2009, kell 17:04 (UTC)

:: Ei, ma ei ole veel temaga ühendust võtnud, aga kavatsen seda peatselt teha. Al.Neuland 1. juuni 2009, kell 17:24 (UTC)

::: Mille alusel Sa siis nimesid uuele kujule teisaldad? See tuleks kirja panna lehele Vikipeedia:Transliteratsiooni- ja transkriptsioonireeglid. --Metsavend 1. juuni 2009, kell 17:46 (UTC)

:::: Minul jäi niisugune mulje, et see transkriptsioon, mida Al.Neuland kasutab, langebki KNAB-i omaga kokku, välja arvatud mõned nüansid seoses e-tähega. Andres 1. juuni 2009, kell 17:58 (UTC)

::::: Minul sellist muljet ei jää. Nt Daliyya ja Weizmann ei vasta KNABi transliteratsioonile. --Metsavend 1. juuni 2009, kell 18:32 (UTC)

::::: 1. Vaata Nahariyya. 2."Weizmann" on saksa perekonnanimi, ja seda nime peaks eesti keele reeglite järgi kirjutama 1. juuni 2009, kell 19:12 (UTC)

Palun vaata [[Arutelu:Litviinid]]. Võib-olla oskad aidata. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. august 2010, kell 10:19 (EEST)

Ka "Moskva ülikool" (väikese tähega) on minu arusaamise järgi adekvaatne nimetus ja seda ei pea parandama. Pikne 30. oktoober 2010, kell 13:19 (EEST)

Kuni 1917. aastani kandis ülikool nime Keiserlik Moskva Ülikool, 1917. aastast kannab ta Moskva Riikliku Ülikooli nime (mitmesugused nimevariandid, mis koosnevad sõnadest "Moskva Riiklik Ülikool": 1. Moskva Riiklik Ülikool, M. N. Pokrovski nimeline Moskva Riiklik Ülikool, M. V. Lomonossovi nimeline Moskva Riiklik Ülikool). Minu arvates tuleb küll kasutada nimesid "Moskva ülikool" ja "Keiserlik Moskva Ülikool", kui lugu on enne sügist 1917 toimunud sündmuste kohta. Al.Neuland 30. oktoober 2010, kell 14:36 (EEST)

Ka mina leian, et nimetust "Moskva ülikool" võib kasutada ka Nõukogude-aegse ja praeguse ülikooli kohta, sest see on õige hoolimata nimemuutustest ja sellest, et Moskvas on olnud ja on ka teisi ülikoole. Mida ei tohiks kasutada, on "Moskva Ülikool". Andres 30. oktoober 2010, kell 15:15 (EEST)

Kahtlane on pigem "Moskva Riiklik Ülikool", sest see pole kunagi olnud ülikooli ametlik nimi. Andres 30. oktoober 2010, kell 15:18 (EEST)

: "Moskva Riiklik Ülikool" oli küll aastatel 1930-1932 ning 1937-1940 ülikooli ametlik nimi. Viimase üheksa aastakümne jooksul kasutati ka (ja kasutatakse ka praegu) ametlikku lühendit "МГУ" (MRÜ). Al.Neuland 30. oktoober 2010, kell 15:43 (EEST)

:: Siis ma ametliku nime suhtes eksisin. Ma ei väida, et Moskva Riiklik Ülikool on vale nimi, aga selle õigsus on siiski küsitav, kui tegu pole ametliku nimega. Sellepärast tundub mulle lühendnimena Moskva ülikool eelistatav. On mõeldav ka "Moskva riiklik ülikool". Ma kasutaksin ka artikli pealkirjana kas praegust ametlikku nime või siis "Moskva ülikool". Andres 30. oktoober 2010, kell 17:27 (EEST)

::: Eelistaksin artikli pealkirjana "Moskva ülikooli" asemel ikka ülikooli praegust ametlikku nime — M. V. Lomonossovi nimeline Moskva Riiklik Ülikool. Al.Neuland 30. oktoober 2010, kell 18:19 (EEST)


Arutelu:Mohrenschildt

Perekonnanimede kategooria pole minu meelest õige. Andres 8. oktoober 2008, kell 19:33 (UTC)

*Oskar Hugo von Mohrenschildt, (8.6.1818 [[Kurisalu mõis]] Weisenstadi maakond -  12/24.3.1899 Rooma) Kurisalu mõisaomanik; abiellus (фон Мореншильдт/von Mohrenschildt, ур. баронесса Штакельберг-Вормс/von Stackelberg a. d. Haus Worms, Анна Вильгельмина Нина Фромгольда (Фромгольдина), sünd 30.6.1821 Reval - 7.1.1867 Rooma)
*Charlotta Ernestina von Mohrenschildt (14.12.1824 [[Kurisalu mõis]] [[Paide|Weisenstad]]i maakond - 5/18.6.1908 [[Rooma]])  (Шарлотта Эрнестина (Шарлотта Гедеоновна) фон Мореншильдт);
Selle info koht on vastavates isikuartiklites. Muide kust pärinevad valed nimed (Weisenstad, Kurisalu)?--WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 00:47 (UTC)


Kasutaja arutelu:193.40.60.26

Tere,
Maanteemuuseumi koduleht asub http://muuseum.mnt.ee/. avjoska 9. oktoober 2008, kell 06:50 (UTC)

Vaatan blokeerimiste ajaloost, et olen ühe 3-aastase bloki tühistanud põhjendusega "See on kooli IP, anname võimaluse", aga kaastöö ja blokeerimise ajalugu lähemalt vaadates on seda võimalust küll ülekaalukalt halvasti ära kasutatud. Seega ma ei ole pikema bloki vastu. Adeliine 7. november 2019, kell 14:14 (EET)