Arutelu:Nauru

Naurul ei ole pealinna - see peaks olema ainuke riik maailmas millel see puudub

Nad vist ei ole ametlikult pealinna kuulutanud, kuid Yaren antakse tavaliselt Nauru pealinnana - pole kindel kas just seal, kuid kuskil peab ju näiteks valitsus ja riigipea füüsiliselt asuma. Ja nende asukoht on üks pealinnaks olemise määrajaid.

:Ainus riik, kellel tõesti pealinna ei ole, on siiski Vatikan. - Urmas 11:55, 28 Nov 2004 (UTC)

Siin artiklis on õeldu, et suurim asula on Yaren (4500) elanikku. Samas Yareni artiklis on õeldud järgmist: Rahvaloenduste andmetel elas Yareni distriktis 1977. aastal 413 inimest, 1983. aastal 553 inimest, 1992. aastal 672 inimest ja 2006. aastal 828 inimest. Vähemalt mulle tundub, et andmetes on väike ebakõla.--Animagi 24. juuni 2006, kell 14.04 (UTC)

Yareni ringkonna territoorium moodustab ainult osa asula (linna) territooriumist. Andres 27. jaanuar 2007, kell 21:07 (UTC)

:Ma ei tea kuidas nad eristavad linna ja maad? Vaata ka Arutelu:Yaren.--Animagi 27. jaanuar 2007, kell 21:16 (UTC)

Niipalju kui mina aru saan, nad ise ei eristagi. Yareni linnast räägitakse väljaspool Naurut. Andres 27. jaanuar 2007, kell 21:23 (UTC)

Kas fosforiit on täielikult otsas, või on selle kaevandamine lihtsalt (tunduvalt) vähenenud?--Animagi 27. jaanuar 2007, kell 20:27 (UTC)

Fosforiit ei ole täielikult otsas, ja viimasel ajal on leitud uusi varusid. Kaevandamine on vähenenud küll. Andres 27. jaanuar 2007, kell 20:38 (UTC)

:Ma siis viin artiklisse selle ka sisse. --Animagi 27. jaanuar 2007, kell 20:39 (UTC)

:: Tuginen saksa viki andmetele. Andres 27. jaanuar 2007, kell 20:48 (UTC)

:::Inglise vikis on samuti kirjas, et kaevandamine on tunduvalt vähenenud (kuid mitte lõppenud).--Animagi 27. jaanuar 2007, kell 20:52 (UTC)

Kas tabelis peaks olema ka Nauru deviis? Kuidas seda sisse panna? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. jaanuar 2007, kell 14:32 (UTC)

Ma ei tea, mis selle kaardiga teha. Selleks et ta oleks normaalselt loetav, peaks ta olema suurem. See kaart tuleb niikuinii tõlkida, võib-olla saab siis ka suuremat kirja kasutada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. jaanuar 2007, kell 09:17 (UTC)
Mõtlesin ringkondade kaarti. Sama käib üldkaardi kohta. Võib-olla pole mõlemat tarvis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. jaanuar 2007, kell 14:37 (UTC)

Saksa vikis on kaart, mis näitab majanduspiire teiste riikidega. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. jaanuar 2007, kell 14:13 (UTC)
Saksa vikis on Yareni ringkonna ja Aiwo ringkonna kliimadiagramm. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. jaanuar 2007, kell 19:02 (UTC)
Saksa vikis on Nauru 2005. aasta rahvastikupüramiid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. veebruar 2007, kell 14:49 (UTC)

Tertsiaari enam ametliku üksusena ei kasutata. Samas pole ta millegagi üksüheselt asendatud, mistõttu tuleks tekkeaega täpsustada, et õigemini nimetada. Tertsiaariks nimetati seda osa Kainosoikumist, mis eelnes Kvaternaarile. Siim 10. veebruar 2007, kell 15:13 (UTC)

Võtsin selle saksa vikist, ja seal ei ole tekkeaega täpsustatud. Andres 10. veebruar 2007, kell 15:18 (UTC)
fosforiidineerud
See on pisut naljakas. Ma pakun näiteks "fosforiidi neerjad konkretsioonid". Siim 10. veebruar 2007, kell 15:13 (UTC)
Kust see tekst võetud on? Kui ta on netis, siis ma võin pilgu peale visata. Ehk saan pisut sotti sest asjast. Praegune esitus on küll suht segane. Siim 10. veebruar 2007, kell 15:13 (UTC)

See on võetud saksa vikist. Päris selge, et tuleb ka teisi allikaid kaasata, et asjast sotti saada. Andres 10. veebruar 2007, kell 15:18 (UTC)
Peale oletuse, et see on kujunenud tugeva karstumise (rifilubjakivi lahustumise) tagajärjel, on veel teine versioon. Põhjuseks võis olla lainetuse mõju tõusuperioodidel.
Ma ei pea seda küll tõenäoliseks. Lubjakivi sambad peaksid ikkagi karstivormid olema. Ma ei kujuta ette, kuidas lainetus midagi sellist teha saab. Siim 10. veebruar 2007, kell 16:12 (UTC)

Viide saksa vikis puudub. See võib ju olla ka ebakompetentse inimese oletus. Andres 10. veebruar 2007, kell 16:15 (UTC)

Seal on seletus pisut pikem, aga ma ei saanud sellest suurt sotti. Andres 10. veebruar 2007, kell 16:16 (UTC)
Encyclopedia of geology peatükk fosforiitidest ütleb, et Nauru fosforiit on guaano ja ei maini mingit vaieldavust selles punktis. Ilmselt on need muud teooriad jällegi mingite asjaarmastajate geoloogide kokkuklopsitud fantaasiad. Merelised fosforiidid tekivad šelfidel, mitte ookeanilistel saartel. Mereline on näiteks Eesti fosforiit. Siim 10. veebruar 2007, kell 16:30 (UTC)

Jah, need võivad küll olla asjaarmastajate fantaasiad. Andres 10. veebruar 2007, kell 16:43 (UTC)

Mind häirib lause:

Ta on pindala poolest maailma riikide seas 227. kohal.
Maailmas ei ole niivõrd palju riike. Seega peaks muutma kas sõna riik või arvu 227. Muidu jääb (vähemalt mulle) selgusetuks, et 227. kohal aga mitme seast? iffcool 11. veebruar 2007, kell 16:10 (UTC)

Jah, jutt on siin maailma maadest, mitte riikidest. Nimekiri on siin. Aga tõepoolest, praegune pole hea. Peaks jätma ainult riigid ja vaatama, mitmes ta tuleb. Sama käib rahvaarvu, rahvastiku tiheduse ja muude näitajate kohta. Andres 11. veebruar 2007, kell 16:13 (UTC)

Allikas on :en:List of countries and outlying territories by total area. Andres 11. veebruar 2007, kell 16:14 (UTC)

Sain, et on riikide seas 189. kohal. Andres 11. veebruar 2007, kell 16:19 (UTC)

:Ma vaatasin ka seda allikat ja kas ei peaks olema äkki hoopis 190. kohal? (Monaco - 191| Vatikan - 192) iffcool 11. veebruar 2007, kell 16:30 (UTC)

:: Nähtavasti üks meist eksis loendamisel. Ma ei viitsi uuesti loendada. Andres 11. veebruar 2007, kell 16:34 (UTC)

:::Tegelikult ma ei loendanud midagi. Ma lähtusin sellest, et riike on 192 (nüüd meenus, et seoses Ida-Timori tekkimisega on riike 193) ja loendasin nimekirja lõpust. Nauru ja Monaco (ning selle järgneva, nimekirja lõpetava Vatikani) vahel ei asu riigid, seega. 193 - Vatikan, 192 - Monaco ja 191 - Nauru. Muidugi võin ma oma loogikaga ka eksida. iffcool 11. veebruar 2007, kell 16:50 (UTC)

:::: Montenegro tuli ju alles eelmisel aastal juurde. Riikide arvu tuleb kontrollida. Andres 11. veebruar 2007, kell 17:20 (UTC)

::::Seda hullem. Sellisel juhul veel 192. koht, aga riikide arvu peaks tõesti kontrollima. Kas meil eestikeelses vikipeedias ei ole midagi selle kohta? (võiks olla) iffcool 11. veebruar 2007, kell 17:32 (UTC)

::::: Artiklis Riik on öeldud riikide arvuks 193, aga seal vist Montenegrot pole arvestatud. Andres 11. veebruar 2007, kell 17:42 (UTC)

::::: Kui võtta ÜRO liikmesriigid, Vatikan ja Taiwan, siis on kokku 194 riiki. Naurust väiksemad on Vatikan ja Monaco, nii et 192. koht. Andres 11. veebruar 2007, kell 17:47 (UTC)

Mis see rahvuskeel siis on, see ongi riigikeel, või kuidas? Andres 17. veebruar 2007, kell 13:27 (UTC)

Üritasin britannica lauset "Nauruan is the national language; English is the language of business and government." maakeelde panna. National language vastena on antud nii riigikeel kui ka rahvuskeel .
Igal juhul ei ole Nauru põhiseaduses ühelegi keelele ametlikku staatust antud.
Tundub, et seda 'the language of business and government' tuleks hoopis tõlkida asjaajamiskeeleks  Põgusalt oli rahvuskeelt mainitud ka seal Tomuski artiklis. -raul-

: Jah, paistab, et Sul on õigus, kui lähtuda Britannicast. Kahjuks ei nähtu sellest sõnastusest, mida on mõeldud. Inglise väljend "national language" võib tähendada nii 'rahvuskeel' kui ka 'riigikeel'. Ja asjaolu, et põhiseaduses pole nauru keelt riigikeelena mainitud, ei välista, et seda on tehtud mõnes muus aktis. Andres 17. veebruar 2007, kell 18:46 (UTC)

: Mulle tundub siiski, et ei saa rääkida riigi rahvuskeelest, mistõttu peab olema mõeldud riigikeelt. Andres 17. veebruar 2007, kell 18:48 (UTC)

Praegu on Vikipeedias terminitega Riigikeel (national language) ja ametikeel (ametlik keel, official language) segadus. See tuleb korda teha. Andres 17. veebruar 2007, kell 13:30 (UTC)

Palun aita neid asju Vikipeedias korrastada. Andres 17. veebruar 2007, kell 18:46 (UTC)
----
Tõstsin selle teksti siia, sest minu meelest on siin tegemist väga kahtlase jutuga. Siim 22. veebruar 2007, kell 21:23 (UTC)
Selles loos on kaks vaieldavat punkti. Esiteks on kahtluse all omapäraste kivimoodustiste tekkepõhjus. Peale oletuse, et see on kujunenud tugeva karstumise (rifilubjakivi lahustumise) tagajärjel, on veel teine versioon.  Põhjuseks võis olla lainetuse mõju tõusuperioodidel.   Hiljem on vihmavesi kivid lihvinud.  Igatahes on rannas ning madalas kivises vees eriti saare idaküljel palju väikesi kummalise kujuga kivisambaid, mis on tekkinud rifimassiivi purunemisel merelainete toimel.  Teine vaieldav punkt on fosforiidi (nauruiidi) tekkimine. Fosforiidisetete kiht on väga keeruka ehitusega. Kõige tüüpilisemad on erineva suurusega tükeldatud rusud: osalt meetrise läbimõõduga koored ja pangad, enamasti väiksemad kandilised tükid, harvemini lihvitud neerjad fosforiidikonkretsioonid, mis on segatud peene mullaga.  Kogu materjal on sorterimata ja väga mitmekesine. Seetõttu on arvatud, et algselt akumuleerunud fosforiit, mis tavaliselt moodustub madalas vees pärast suurte planktonimasside surma, on muundunud tugeva erosiooni   ja korduva ümberkihistumise tagajärjel. Saare ajaloos on kindlasti olnud tugevate taifuunidega perioode. Need tõid kaasa rusude intensiivse väljauhtumise ja ümberkihistumise. Sarnaseid katastroofilisi muudatusi on täheldatud ka tänapäeva atollidel. Peen muld kandus avamerele; suuremad tükid, eeskätt fosforiidimügarad ja tilkade toimel tekkinud koorte fragmendid, jäid saarele.  Veerised ja fragmendid jäid kinni saare õõnespinnavormidesse, ja karstireljeefis täitsid nad eelkõige rihvilubjakivist  püramiidide ja muude kõrgete moodustiste vahelised nõod ja taskud.

millisest allikast on pärit 2001 SKT andmed? --84.50.163.7 1. märts 2007, kell 18:04 (UTC)
millisest allikast on pärit 1991 ekspordi-impordi andmed? --84.50.163.7 1. märts 2007, kell 18:24 (UTC)
----
saksa vikis on vapist olemas ka .svg versioon -- Ahsoous 2. jaanuar 2010, kell 21:45 (UTC)
----
Kas saare kohta ei peaks eraldi artiklit olema?--WooteleF 23. jaanuar 2010, kell 14:26 (UTC)

Eraldi artiklit pole sellepärast, et riigis teisi saari pole. Andres 24. jaanuar 2010, kell 09:10 (UTC)

Rändeiive ei saanud olla 2006. aastal 0. Inglise vikipeediast: Nauru had 9,265 residents at end of 2006.  The population was previously larger, but in 2006 some 1500 people left the island during a repatriation of immigrant workers from Kiribati and Tuvalu. (allikas) --Metsavend 1. september 2010, kell 13:38 (EEST)
----
Vana elanike arv: rahvaarv = 12 570 (2003) Taivo 1. september 2010, kell 13:59 (EEST)

rahvaarv = 12 570 (2003) Andres 1. september 2010, kell 16:35 (EEST)

rahvaarv = 9300 (2006) Taivo 19. juuli 2011, kell 21:19 (EEST)
----
Statistiliste andmete uuendamisel tuleb vana säilitada. Kuude nimetusi pole tarvis linkida. Laevade nimed on püstkirjas ilma jutumärkideta. Andres (arutelu) 1. aprill 2017, kell 13:29 (EEST)
----
Vana elanike arv: 11 288 (2015) Velirand (arutelu) 22. juuli 2019, kell 23:49 (EEST)
----
Andres, võtsin pildi :Fail:Nauru-Pos.png allkirjaga "Piirid" enne välja, sest see ei kujuta piire. Nauru territoriaalmeri on näidatud alast oluliselt väiksem. Samuti, orienteeriv asendikaart ülalpool juba on. Tõlkimata kaardi jätsin eespoolt ära, sest elu on näidanud, et kui tõlkimata kaart on kord artiklisse lisatud, siis tõlkima seda enam keegi ei hakka ja see vaid julgustab teiste tõlkimata kaartide lisamist. Pikne 15. september 2019, kell 14:35 (EEST)

Hea küll, kui see piire ei kujuta, siis on teine asi. Huvitav, mida see siis kujutab?

Minu meelest on tõlkimata kaart siiski parem kui mitte midagi. Andres (arutelu) 15. september 2019, kell 14:38 (EEST)


Arutelu:27. november

—
Mul on selle märgi kohta välja tuua samad puudused mis mõttekriipsu puhul: tülikas teha ja teeb pildi tarbetult kirjuks. Aga kui valida selle ja mõttekriipsu vahel, siis ma eelistan mõttekriipsu. Andres 19:57, 28 Nov 2004 (UTC)

nõus, see tundub tõesti liiga pikk, aga lihtsalt proovi mõttes panin mõned - Ahsoous
Aga, ega mõttekriipsu tegelt nii raske sisestada polegi Alt+0150, (või ka ndash), selle meelespidamine on hoopis tülikam, et ei vajuta mitte lihtsalt '-' - Ahsoous

Mina kopeerin mõttekriipsu alati Wordist või juba olemasolevast mõttekriipsust. Seal, kus õigekiri nõuab mõttekriipsu, me sellest mööda ei pääse. Ja seegi annab toimetajatele palju tööd, sest inimesed reeglina mõttekriipsu ei oska sisestada või unustavad selle või ei viitsi. Sellepärast arvan, et seal, kus mõttekriipsu saaks vältida, oleks parem seda vältida. Andres 08:51, 29 Nov 2004 (UTC)
Kas Neuilly rahu sõlmiti anarhistide vahel? --IFrank (arutelu) 1. september 2013, kell 20:48 (EEST)


Arutelu:Heraldika

Võtsin siit materjali, mis sobib artiklisse Vapp (vapi definitsioon ja vappide ajalugu) ja kasutasin seal. Arvan, et selles artiklis ei tuleks rääkida mitte vapist ega heraldika reeglitest, vaid heraldikast. Heraldika reeglitest tuleks rääkida kas artiklis Vapp või eraldi artiklis Heraldika reeglid. Iga heraldikamõiste kohta peaks olema ka eraldi artikkel. Andres 05:09, 30 Nov 2004 (UTC)

Samale mõttele jõudsin ma enne algse artikli salvestamist ja tegin selleks ka märke, et vajab  toimetamist. Mõistlik arutelu aitab algajaid, siin Su kogemused väärivad eeskuju. Paul 08:58, 30 Nov 2004 (UTC)

: "Juba muinasaegses Sumeris kasutati sumerlaste sõjajumala kujutist" - olen VÄGA kahtlustav. Vappidest kui kuningate tunnusest tean kindlalt Uus-Assyyrias, aga varem... Tahaks allikat teada. --Oop 23:57, 1 Jan 2005 (UTC)

The French-speaking blazon project has been entirely revised, the creation of blazons is now vectorial. A start guide for newcomers has been created and many new charges, ordinaries and surrounding elements have enriched the already existing base, in order to give to the most what is necessary for a simplified creation of free blazons.  Thus, don't hesitate to participate, you'll see it's easy and fun to do.
What we particularly need is draftsmen for charges creating. See more details on the welcome page of the project. Amically, the French-speaking blazon project team.
------------
kas teadusega (heraldikaga) tegelemine on ikka harrastus? --Hendrix 29. mai 2007, kell 10:39 (UTC)

Tegelikult ei ole heraldika ainult teadus. Andres 29. mai 2007, kell 21:58 (UTC)
----
Tundmatu kasutaja poolt lisatud tekst:
Heraldika alguseks loetakse 12. sajandi keskpaika. Algselt kasutasid tänapäeva mõistes vappi tituleeritud suveräänid oma pitsati ehtsuse tõestamiseks. Nende eeskujul võtsid omale vapi alamad rüütlid. Heraldika kujunes süsteemseks valdkonnaks 13. sajandi keskel, mil vappe hakati registreerima vapirulledele ja vapiraamatutesse. Vappide populaarsusele aitasid kaasa turniirid. Vvappe registreerivate heerivaltide ja herauderite järgi hakati kogu valdkonda 15. sajandil nimetama heraldikaks. Sellest turniiride populaarsuse kõrgajast pärineb ka mõiste "vapp". --Mona 11. veebruar 2008, kell 08:25 (UTC)

On these two pages, published a letter from the Chief Heraldry Master of Russia. It is dated 2006. http://www.rus-deco.com/vp/JS-Lib/CustomerSites/Common/view_larger.htm?src=http%3A%2F%2Fwww.rus-deco.com%2F510_500_csupload_20087015.jpg%3Fu%3D553230982

http://www.rus-deco.com/vp/JS-Lib/CustomerSites/Common/view_larger.htm?src=http%3A%2F%2Fwww.rus-deco.com%2F514_500_csupload_20087025.jpg%3Fu%3D3016084680

At the present moment is initiated his replacement to this picture without a single mistake and the author's portrayal: http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Greater_Coat_of_Arms_of_the_Russian_Empire_1700x1767_pix_Igor_Barbe_2006.jpg Earlier, the authors insisted on the presence of yellow in the figure dies with his name. For VIKI author has made an exception. However, the file with a yellow bg can remain - it has more resolution. References to it are optional for connoisseurs. http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Greater_coat_of_arms_of_the_Russian_empire_IGOR_BARBE_1500x1650jpg.jpg All files are located here: http://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Greater_Coat_of_Arms_of_the_Russian_Empire
THNKS!
Barbe Igor (talk) 09:45, 24 March 2011 (UTC)

Greater Coat of Arms of the Russian Empire 1882-1917 (mass replacement)

Kas vapiteadus on sünonüüm? Aga vapindus? Adeliine 7. detsember 2015, kell 20:12 (EET)


Arutelu:Bill Gates

Selline pilt artiklis vist ei lähe eriti entsüklopeedia vaimuga kokku. diaspar 12:56, 30 Nov 2004 (UTC)

Ma leian ka, et see ületab hea maitse piirid. Panin asemele 21 aastase Gatesi, mis peaks ka piisavalt humoorikas olema. Siim 13:24, 30 Nov 2004 (UTC)

Nalja tehti inglise keelses wikis... - ahsoous

: Jah, ma tean, et inglise vikis on sama pilt, kuid kõiki inglise viki lollusi ei pea me järgi ahvima. Siim 13:36, 30 Nov 2004 (UTC)

Koolis käies olevat õpetajale öelnud, et kui ma 30 a. saan, olen miljonär. Aga ta eksis, selleks ajaks oli ta juba miljardär.

Võtsin selle välja. Kui see artiklisse kirjutada, tuleks kindlasti märkida ka allikas, kes seda väidab (arvatavasti mõni intervjuu). Peep 25. oktoober 2005, kell 20.49 (UTC)
--------
Artikkel on tasakaalust väljas; ületähtsustatud rikkuse teema asemel peaks see keskenduma Gatesi tegudele, maailma muutnud uuenduslikele saavutustele jms. Kuriuss (arutelu) 23. veebruar 2023, kell 10:37 (EET)


Arutelu:Egüptoloogia

Siiski võib-olla ma eksisin, kui eemaldasin kat. "teadused". Meil tuleks ära otsustada, kas määrame kat. "teadused" kõigile, ka väikestele teadusharudele või ei tee seda üldse. Nt. Füüsika ja Geograafia artiklid kuuluvadki kategooriatesse "füüsika" ja "geograafia". Kas neile on vaja määrata kategooriaks ka "teadused"? [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 17:20, 1 Dec 2004 (UTC)
Väga paljud asjad pretendeerivad teaduse nimele, isegi sellised, mille puhul on raske taibata, mis nad õieti on.--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 17:20, 15 Mar 2005 (UTC)
Võib-olla "uurimisvaldkonnad" või "valdkonnad", mis eristaks nad valdkondade terminitest?--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 17:20, 15 Mar 2005 (UTC)
*Siinkohal piisab täiesti ajaloo kat-ist--[[Kasutaja:Ats|Ats]] 15. juuni 2006, kell 15.39 (UTC)

elitaarne ja ebapraktiline

Kas need on hinnangud või faktiväited? Esimesel juhul ei tohiks neid siin olla, teisel juhul tuleks avada nende sisu. Andres 15. juuni 2006, kell 21.23 (UTC)
*faktiväited ikka. Ebapraktiline =teoreetiline teadusharu. Elitarne =vähe harrastajaid, vaja haridustaset, jms--Ats 15. juuni 2006, kell 22.01 (UTC)

: Kas on mõni teadusharu, mis ei ole elitaarne? Ja kas saab olla teadusharu, millel pole mingit rakendust? Andres 15. juuni 2006, kell 22.46 (UTC)

Nimetatutest väärivad egüptoloogi nime ainult Lemm ja Stadnikov. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. juuni 2006, kell 21.29 (UTC)

Millisest Johannes Burchartist siin jutt on? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. november 2009, kell 20:02 (UTC)

Champollioni artiklist:

Dr Okasha El Daly (University College London's Institute of Archaeology) väidab, et paljud hieroglüüfid dekodeeriti Ibn Wahshiyya poolt kaheksa sajandit varem kui Champillion dešifreeris Rosetta kivi - juba 10ndal sajandil m.a.j. uuris hieroglüüfide araabia ajaloolane Ibn Wahshiyya, kelle käsikirjas Kitab Shawq al-Mustaham (985 m.a.j.) on vaatluse all mitmed iidsed tähestikud ning kus ta dešifreerib paljusid egiptuse hieroglüüfe. Ibn Wahshiyyat peetakse tõenäoliselt esimeseks egüptoloogiks.
Andres (arutelu) 31. detsember 2017, kell 19:48 (EET)


Arutelu:Alkeemia

Mina pakuks esoteerika asemel kategooriaks pseudoteadused. Sellesse kategooriasse saaks paigutada palju asju nt. astroloogia, igiliikurite teadus, ufoloogia ja muu sarnane kahtlase väärtusega kaup. Siim 17:24, 1 Dec 2004 (UTC)

Ma ei poolda seda kindlasti mitte astroloogia ja alkeemia puhul (põhjendus leheküljel Arutelu:Astroloogia). Igal juhul tuleb pseudoteadus täpselt defineerida (selle alla kipuvad sattuma liiga erinevad asjad). Aga ikkagi on karta vaidlusi. Andres 19:55, 1 Dec 2004 (UTC)

: Inglise vikis on pseudoteaduste kategooria olemas. Alkeemia on pseudoteaduse musternäidis, see ei tähenda, et ma teda ainult halvustaks, sest tegemist on pseudoteadusega, mis on väga tugevalt mõjutanud ühe teaduse - keemia arengut. Ma arvan, et kategooriat "esoteerika" sii küll vaja pole. Siim 20:05, 1 Dec 2004 (UTC)

: Arvestades sellega, et alkeemiaga tegeleb tänapäevalgi innustunult märksa rohkem inimesi kui assürioloogiaga, on pseudoteadus kui teatud distsipliinid "päris" teaduste kõrval sekundaarseteks kvalifitseeriv termin ikkagi NPOV. Mul endal on ysna samasugune POV, aga entsyklopeediaartiklisse see siiski ei sobi; seda enam, et kui solvunud alkeemikuid meil siin veel ei paista, siis alkeemia pseudoks nimetamisel solvuvaid astrolooge on juba nähtud. Veel kord ja punasest puust: kui me kirjutame "paljud teadlased (või: teadusfilosoof X) liigitavad trampampi pseudoteaduseks", siis kinnitab Vikipeedia ametlikult, _et_ kodanik A _nimetab_ nähtust B sõnaga C; kui kategoriseerime sama trampampi märgisega "Pseudoteadus", siis kinnitab Viki ametlikult, et nähtus B _on_ C. Mitte ei _nimetata_ (mille vastu ei saa ykski apologeet vaielda), vaid _on_. Kategoriseerimine on faktiotsustus ja võib sellisena tekitada palju paksu verd. Selle vastu NPOV-poliitika ju pysti pandud ongi. (Et aga astroloogia ja alkeemia kuuluvad esoteerika alla, ei vaidlusta minu teada eriti keegi. Kui on tahtmist esimene olla, aga palun.) --Oop 20:20, 1 Dec 2004 (UTC)

:: Alkeemia kulub ka esoteerika alla ja eriti tänapäeval ta seda ka on, sest need üksikud veidrikud kes alkeemiaga tegelevad ei usu vist isegi selle asja "teaduslikku" poolt, pigem on tegemist rituaalide jms. Ajalooliselt on aga alkeemia kindlasti pigem pseudoteadus, sest eesmärgiks oli tarkade kivi tegemine ning sellega metallide eeskätt plii "ravimine" et teda kullaks muuta jne. Alkeemia erinevalt astroloogiast on siiski selgelt ajalukku vajunud nähtus ning sellisena tuleks teda ka käsitleda. Pseudoteadus ja esoteerika ei ole teineteist välistavad, pigem vastupidi, kuid kui valida siis astroloogia, numeroloogia, ufoloogia, alkeemia jne puhul peaks kat. olema pseudoteadus. Siim 20:43, 1 Dec 2004 (UTC)

::: Just ajaloolisest plaanist lähtuvalt ei nimetaks ma alkeemiat pseudoteaduseks. Newton ei ole ju ometi süüdi selles, et tal ei olnud võimalik Popperit lugeda. Priitp 21:07, 1 Dec 2004 (UTC)

:::: See pole mingi argument. Ka tänased teadlased ei ole süüdi selles, et nad ei saa lugeda artikleid, mis kirjutatakse 300 aasta pärast. See siiski ei vabanda neid, kui nad hakkavad keemia asemel alkeemiaga tegelema. Siim 21:26, 1 Dec 2004 (UTC)

::::: Pole sellel argumendil häda midagi. Sellal kui Newton alkeemiaga tegeles, oli see täiesti respektaabel teadusharu. Teaduseks olemise kriteerium muutus hiljem radikaalselt, niimoodi tagantjärele hinnanguid anda ei ole minu arust kõige õigem... Priitp 21:45, 1 Dec 2004 (UTC)

:::: Alkeemiasse ma ei suhtu eriti halvasti, sest tegemist on valdkonnaga, millest on keemia arengule kõvasti kasu olnud. Sellest erineb astroloogia, mis on täielik jamps, millest pole ka mingit kasu olnud. Siim 22:00, 1 Dec 2004 (UTC)
Noh, eks astroloogilistel eesmärkidel seda astronoomiat ju algselt uuritigi. Aga asi pole ju selles, vaid selles, kas me vikipeedias kajastame kunagi kehtinud, või praegu (valdavalt) kehtivaid arusaamu ja vaateid? Seega arvan ma et kui me vikipeediat kirjutaks 16 sajandil, liigitaks me alkeemiat teaduseks, 21 sajandil aga...--KS 22:14, 1 Dec 2004 (UTC)
Põhimõtteliselt nõus, aga astronoomia on siiski väga vana teadus ja selle üle võib lõputult vaielda, kas teda tehti astroloogia jaoks või mitte. Suurema osa oma ajaloost oli astronoomia põhiliseks rakenduseks astroloogia huvide teenimine :( Ka mina leian, et 21 sajandi entsüklopeedias võiks väljenduda nii nagu asjad on. See kui ei lubata öelda, et astroloogia ja alkeemia on pseudoteadused on selge tsensuur, mida vikipeedias ei tohiks olla. Siim 22:28, 1 Dec 2004 (UTC)
Teaduste arengu ja muutumise yks olulisi tagajärgi ongi see, et mingil ajal yleyldisi teadmisi nimetatakse hiljem plämaks. Astroloogia ja astronoomia eristusid suhteliselt hilja, seepärast ei saa ajaloolisel plaanis sellele eelnenud täheteaduses neid lahterdada. Kerge on arvata, et varasema aja inimesed erinesid meist selle poolest, et nad olid veel lollikesed. Aga kui Newton oleks saanud näha Popperi valgust, mis kõik oleks ta võinud ära teha! Nii lihtne see asi siiski ei ole. Eelnevast on pealegi näha väga vahvat suhtumist, mille järgi tänapäeval aktsepteeritud teooriatega sobimatud paradigmad on talutavad, kui nad on surnud - ja ainult siis. Ajalooliste teenete nimel. Samas on erinevus praeguse ja varasema astroloogia vahel peamiselt populaartasandil, sisu jääb siiski samaks. Seega ei tohiks suhtumises vahet olla - või kuidas? Ptolemaiose Almagest oli siiski astroloogiaraamat, mille jaoks koostatud astronoomiline osa oli hädavajalik, kuid tyytu ja olemuselt kõrvaline. Ytleme, et Ptolemaios oli ullike? Mnjah. - Kui mingi asja kohta on ysnagi levinud erinevad arvamused, on objektiivse teatmeteose asi panna kirja, et selle kohta on erinevad arvamused, esitada mõlema poole argumendid ja jätta valik lugeja hooleks. Arukas inime teab ise, mis asjadest arvab, arutu saab vastaspoole väiteid lugedes ainult vihaseks. Ja nii nagu ma ei tahaks kuulda mõnd astroloogi halamas, et Vikipeedias on tsensuur, sest tema ei saa kirjutada "Tähed mõjutavad iga inimest kosmilise kiirgusega!" ilma lisamata, et see on ainult yks seisukoht, läheb ka lausele "Tähed ei mõjuta yhtegi inimest mingisuguse kiirgusega!" juurde, et nii arvab see ja see. Tsensuur on see, kui yht seisukohta ei avaldata, mitte see, kui kogu (Viki puhul pealegi avatud) kirjutajaskond ei võta omaks osa kirjutajate seisukohti. Ja kui keegi tahab kirjutada, et Aime Sygis võtab baretinupuga vastu kosmilisi kiiri ning Bill Clinton on kosmosesisalik, siis kirjutatakse sinna ette, et esimest kinnitab A.Sygis ja teist D.Icke - aga seda ei jäeta kirjutamata. --Oop 23:02, 1 Dec 2004 (UTC)
Asi pole minu meelest selles, kuidas millessegi suhtuda. Astroloogiasse ja alkeemiasse võib suhtuda nii ja naamoodi; võib ka kirjutada et üks või teine inimene midagi väidab. Aga kas meie asi on siia kõiki legende, muinasjutte, ammu unustatud teooriaid, ja suhteliselt mittetuntud isikute arvamusi esitada ja tõesuselt võrdväärsena käsitleda tänapäeva suhteliselt kriitlise teaduse poolt aktsepteeritutega? Minu meelest on vikipeedia ülesandeks lugejale võimalikult tõest infot vahendada. Üks osa sellest infost on ka mitmesuguste väidete liigitamine vananenuteks ja mitte tänapäeval üldtunnustatuteks. Paraku. Muidu on oht informatsiooni asemel desinformatsiooni edastada. Muidugi ei ole see, mis tänapäeva teaduses üldtunnustatud on, lõplik tõde, vaid tõde mingis lähenduses. Aga paremat meil hetkel võtta pole.--KS 23:31, 1 Dec 2004 (UTC)

Lugesin nüüd inglise viki artiklit neutraalsusest ja pean tunnistama, et hakkan kogu probleemi olemusest alles nüüd aru saama. Asi on lihtsalt selles, et mina ja KS tegeleme loodusteadusega ja meie jaoks on ülimuslik objektiivsus ja tõele vastavus. Vikipeedias on ülimuslik neutraalsus ja ka füüsikaline maailmapilt peab selle ees taanduma (loodusteadustes ei juhtu seda kunagi). OK, jäägu siis neutraalsus võitjaks, kuid see ei tähenda, et ma seda õigeks peaksin. Astroloogia ja alkeemia on pseudoteadused vaatamata sellele kuidas käsitletakse neid vikipeedias. Arvan, et sel teemal pole enam mõtet vaielda. Siim 23:42, 1 Dec 2004 (UTC)
Antagu mulle andeks et ma seda mõttetuks kippuvat diskussiooni siiski jätkan. Nimelt ei tee ma seda põikpäisusest, vaid siiras usus et asi on siiski arutamist väärt ja vikipeedia seisukohalt oluline.
Ma ei sea kahtluse alla vikipeedia põhimõtet olla neutraalne ja erinevaid seisukohti kajastada. Küsimus on selles kui täht-tähelt seda neutraalsuse põhimõtet järgida, ilma et see vikipeedia kui infoallika kvaliteeti oluliselt mõjutaks. Erinevate seisukohtade äratoomisel tuleks minu arvates rõhk mitte sellele asetada, kes nii arvas, vaid miks (mis põhjendusega).
Kui 100% kõiki arvamusi kajastada püüda, peaksin ma nt Eesti liblikate nimestiku üsna kirjuks tegema, kajastades näiteks seda, et inimesed a, b, ja c siiski ei arva et liblikas x Eesti faunasse kuulub (kuna nad pole lihtsalt kuulnud, et antud liik eelmisel suvel Eestist leiti). Või et mõned tänapäeval arvavad, et Ameerika on omaette manner, aga on ka teistsuguseid seisukohti: teadlane Kolumbus oli seisukohal et ta on Aasia osa. Üldse tuleks paljud geograafia artiklid ümber teha, kajastades võrdväärsena ka nende seisukohti, kes ei arva, et maakera on ümmargune?
Mõnel pool kiputakse üldise võrdsuse taotlemisel neutraalsusega üle pingutama, muutudes terve mõistuse seisukohalt naeruväärseks. Tendents on levinud eriti USAs, Euroopas pisut vähem. Küsimus on selles, kui jäigalt meie oma maakeelses versioonis neutraalsust tõlgendame?--KS 09:02, 2 Dec 2004 (UTC)

Olen nõus, et me ei pea iga inimese arvamust arvestama, vaid ainult neid arvamusi, millel on mingigi kõlapind. Teiseks olen minagi selle poolt, et rõhutataks rohkem argumente kui seda, kes mida arvab. Näiteks inglise viki artiklis :en:Astrology ongi toodud ainult argumendid.

Arvan, et Vikipeedia võib kirjutada küll, et astroloogia on pseudoteadus, kuid alustada tuleks pseudoteaduse täpsest definitsioonist (ja see termin ei ole üheselt mõistetav ega ole ühest arusaama, mis asi on pseudoteadus). On olnud ka selliseid väljapaistvaid teadusfilosoofe (Paul Feyerabend), kelle jaoks see mõiste ei oma mõtet. Saab kirjutada ainult, et astroloogia on pseudoteadus selles mõttes, nagu seda mõistab valdav enamik loodusteadlasi, teadusfilosoofia peavool, Enn Kasak (kes on püüdnud seda mõistet määratleda), Karl Popper või nii edasi. Teadusfilosoofias oleneb pseudoteaduse mõiste määratlemine nn demarkatsiooniprobleemi lahendamisest ja Popperi lahendus ei pruugi olla ainus. Andres 10:50, 2 Dec 2004 (UTC)

Eriarvamuste puhul on nende allikate esitamine oluline just seepärast, et ei tekiks kysimust, kas autor pyyab enda arvamust vaikselt sisse sokutada. Pealegi võimaldab see inimestel kohandada enda seisukohta vastavalt nende arvamusele arvajast (kui mingi astroloogia ajaloo detaili suhtes on kaks eriarvamust, on see yks asi, ja kui nende autoritena on kirjas Igor Mang ja Enn Kasak, on see teine asi). Minu arvates peaks nii hundid kui lambad kõhu täis saama, kui kirjutada, et vastavalt X antud pseudoteaduse definitsioonile kuuluvad sinna alla sel ja sel põhjusel näiteks see ja too, vastavalt Y seisukohale aga mitte - igayks teab ise, kui tõsiselt ta Poprit või Feyerabendit võtab. Ning tõepoolest, artiklimaterjali tuleb valida vastavalt allika olulisusele. Mõnikord on selle kohta võimalik esitada ka objektiivseid andmeid, mis asendavad kommentaare. Lapiku Maa pooldajad tuleb kuskil kindlasti ära mainida, nähtus on ju huvipakkuv; samas saab nende juurde ka kenasti kirjutada, et koolide õppekavadesse pole seda juttu siiski siiani kusagil pandud. --Oop 17:45, 2 Dec 2004 (UTC)

: Põhimõtteliselt nõus. Näen ainult kahte probleemi või ohtu. Esiteks ei tohiks argumendid jääda autoriteedi varju. Teiseks tuleb allikaid hoolikalt valida, et esitada 1) kõige tüüpilisemaid seisukohti ja 2) viia seisukohad võimaluse korral tagasi nende algallikani, et vältida allikate juhuslikkust. Andres 20:42, 2 Dec 2004 (UTC)

tegelemine ei põhinenud süsteemil, mida tänapäeval tuntakse teadusliku meetodina.

Sõnastasin selle ümber, sest on väga vaieldav, kas eksisteerib teaduslik meetod kui süsteem. Andres 9. september 2005, kell 21.41 (UTC)

Leian, et pikk jutt sellest, kuidas üht elementi ei saa teiseks muuta, on siin ülearune. Andres (arutelu) 13. märts 2016, kell 16:22 (EET)

Leian seda endiselt. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2017, kell 23:00 (EET)

Rahvasuus on see tavaliste metallide muutmine kullaks. Sügavam, müstiline tähendus on tavalise inimteadvuse (sümboliks on seatina) transformeerimine spirituaalseks teadvuseks (sümboliks on kuld) - Kristusteadvuseks.

Võtsin selle välja, sellisel kujul sobimatu. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2017, kell 23:00 (EET)


Malli arutelu:Toimeta

''Malli kasutusjuhised: [[Vikipeedia:Reeglid#.7B.7BToimeta.7D.7D]]''

Mulle meeldib see. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:42, 2 Dec 2004 (UTC)

Aitaks see, kui oleks eraldi mallid <nowiki>{{toimeta}}</nowiki> ja <nowiki>{{vormista}}</nowiki> - viimane siis vikivormingu ja struktuuri jaoks, esimene sisu jaoks. Näiteks [[Armastus]], mis on tegelikult kenasti vormistatud, saaks toimeta malli, samas kui näiteks [[Soome punkansamblite loend]] saaks vormista malli. [[Kasutaja:Peep|Peep]] 2. oktoober 2005, kell 20.01 (UTC)

Kas see mall ei võiks olla natuke väiksem? Terve ekraani laiune on kole ja häiriv. Sama [[Mall:Täienda]] kohta. Näiteks nii:
{| cellspacing="2" cellpadding="3" style="width:50%;border:1px solid #999;background:#E6E6FA;margin:0.5em auto;clear:both"
| style="text-align:center" | '''Aita seda artiklit toimetada!'''
|}
[[Kasutaja:Peep|Peep]] 17. oktoober 2005, kell 18.04 (UTC)

Paistab et tarkvara muudatus või mingi muu seade muudatus on viinud selleni et artiklite kategooriad värksendatakse teatud aja möödudes ja niimoodi ei "tööta" enam see kuude kaupa kategoriseerimine. Kui kellegil ei ole rohtu selle "omaduse" taastamiseks siin mallis(?) siis oelks vist targem eemaldada see praegusel hetkel kuni tuleb mõni muu võimalus aja järgi dünaamiliselt kategoriseerida. --TarmoK 10. veebruar 2006, kell 17.17 (UTC)

peaks vist jah praeguse seisuga selle ära koristama... - Ahsoous 10. veebruar 2006, kell 17.45 (UTC)
Kardan, et see ka sellisel kujul ei püsi...äkki peaks selle märkuse lisamisel kuu ja aasta ise mehaaniliselt parameetriga panema... ja siis kuidagi nii, et kui on unustatud eraldi määrata, et  siis võtaks jooksva aasta ja kuu... - Ahsoous 27. veebruar 2006, kell 13.00 (UTC)

olen siin mitu päeva/nädalat "testinud" ja oma testilehekülgedel on see püsinud niimoodi, siis püsib see "väärtus" mis malli lisamise hetkel oli malli koodis, nii et minu ennustus/lootus :o) on see et kui nüüd veebruaris see mall kuhugi lisatakse, siis märtsis on see artikkel "veebruari kategoorias" (artiklis endas võib küll lugeda märts, kui malli on uuendatud märtsi alguses.) vaatame kui nii 5-10 märtsi paiku (tavaliselt on läinud paar päeva kui see "ümberkategoriseerimine" on toimunud) see muutus ei ole mõjunud siis võib muud proovida.

ei mõistnud seda parameetri varianti, selgitad lähemalt? ... variant on et proovid seda näiteks :Mall:KMP-malli juures, siis näeb kumb lähenemine töötab/ei tööta --TarmoK 27. veebruar 2006, kell 13.10 (UTC)

: katsetasin siis vt Kasutaja:Ahsoous/proov3 Kasutaja:Ahsoous/proov2 Kasutaja:Ahsoous/proov ...  - Ahsoous 27. veebruar 2006, kell 13.53 (UTC)

:: ok, vaatame kuidas selline (Kasutaja:Ahsoous/proov3) variant töötab, ausalt öeldes mina isiklikult ei viitsiks neid argumente iga kord käsitsi panna ja sedasi jätaksin pigem selle malli kasutamata kui hakkan mõtlema/otsima/vaatama kuidas selle kood oli. kui see nüüd töötab ilma parameetriteta ka, (ja see minu variant ei tööta, tahaks enne näha kuidas see töötab) siis pole mul midagi selle vastu et selline lähenemine kasutusele võtta.

:: paned selle lähenemise äkki sinna "KMP" malli ja siis otsid mõne pildi millel veel KMP märge puudu ja lisad malli, parameetritega ja ilma ning siis märtsi keskpaigas vaatab kuidas olukord on(?) --TarmoK 27. veebruar 2006, kell 14.21 (UTC)

::: kui need parameetrid panemata jätta siis lihtsalt aeg nihkub edasi ja arvata on, et kategooriasse enam õigesse kohta ei jää, aga vähemalt ei ole vaja iga kuu algul taas malli muuta aga kui parameetrid juba paigas on siis sinna artikkel ka püsima jääb - Ahsoous 27. veebruar 2006, kell 14.28 (UTC)

::::: nujah, eks ta ole kahe otsaga asi, ühes mallis, korra kuus muuta üks sõna vs. iga uue malli kutsumise juures kirjutatav ... nende mallide idee on et nad on artiklis võimalikult lühikest aega, et sedasi peaks ka malli lisamine olema võimalikult lihtne. vaatame, ei kaitse/suru peale oma varianti, soovin vaid et lõppvariant oleks võimalikult lihtne kasutada --TarmoK 28. veebruar 2006, kell 09.20 (UTC)

:::: see et neid kasutusõiguse märketa pilte üles leida on omaette paras probleem ;) - Ahsoous 28. veebruar 2006, kell 07.44 (UTC)

::::: :o) eks ta ole jah, kui vaja siis ei jää ühtegi ette, kui niisama ringi vaadata siis tuleb neid jätkuvalt ... üks koht kust neid lihtsam otsida on Eri:Unusedimages, paljud mitte lipu ja vapi pildid peaksid olema KMP --TarmoK 28. veebruar 2006, kell 09.20 (UTC)

:::::: muide hakkasin mõtlema, et äkki aitab ka substi kasutamine hädast välja...? - Ahsoous 2. märts 2006, kell 22.39 (UTC)

::::::: tuli endal ka mõtteid sinnapoole, eriti nüüd kui näen et mallide muutused uuendatakse kiiresti artiklisse (vs teise artikli liitmine) Metas oli mingi variant kuidas noinclude ja subst-i kokku pannes saab vist sellisedid muutuvaid väärtusi artiklisse "kinnistada", peab uurima, proovima --TarmoK 3. märts 2006, kell 08.53 (UTC)

Peep muutis malli poole lühemaks, sest pikk oli tema meelest inetu. Mina muutsin pikaks tagasi, sest mulle meeldib nii rohkem. Mul ei ole häid argumente peale selle, et mulle meeldib nii. Nähtavasti ongi see maitse küsimus. Kas korraldame mingi hääletuse selle üle? Taivo 9. juuni 2006, kell 12.34 (UTC)

Tundub, et see teema ei leidnud piisavat vastukaja aga mina pooldan ka lühikest malli. Mulle tundub, et kui artikkel on sellise suure ja silmatorkava malliga varustatud siis on see kindlasti kohe halb artikkel. – WooteleF 8. jaanuar 2008, kell 16:38 (UTC)

Ettepanek on asendada praegune toimeta malli kood siinse testi malli koodiga. Mille tulemusena muutuks natuke ka toimeta malli kutsumise 'kood'. Toimeta malli kutsutaks edaspidi järgnevalt:  (muutus on subst: eesliide).
Malli kutsumise kergenduseks saab muuuta ära toimeta-malli lingi redigeerimisakna all, nii et lisa kirjutamis vaeva see muudatus ei tekita
Sellise muudatuse tulemusena saab artiklid edaspidi kategoriseerida vastavasse kuu ja aasta toimeta kategooriasse  sarnaselt praegusele, kuid nii et artiklid "jäävad" vastavasse kategooriasse ka kuu vahetudes.
Malli on lisatud ka vastav "meeldetuletus", kui juhtub käsitsi kirjutama ja ei lisa subst: eesliidet. Vaata näidet siin.
Vaata ka Mall:ToimetaAeg --TarmoK 29. juuni 2006, kell 19.16 (UTC)

Tegin nüüd malli ToimetaA mis oleks ülemineku ajal kasutusel, seni kuni kõik Toimeta malli kasutused on ära muudetud. Ja link on redigeerimis akna all ka olemas --TarmoK 12. juuli 2006, kell 14.39 (UTC)

Muutsin teksti: "Vajab toimetamist". P6hjendus: h22letamine ei andnud tulemusi, kuid selline muudatus tundus olevat vastuv6etav. Kui kellelegi ei meeldi, saab muidugi tagasi muuta. Parimate soovidega, --Lulu 6. november 2006, kell 13:19 (UTC)

Muutsin vastavalt hääletuse mõttele. Sõnastusega võib edasi töötada. Ja palun keegi, lõpetage hääletused vormiliselt ära. Kaks esimest hääletust on lõppenud. Andres 7. november 2006, kell 16:51 (UTC)

: Olen seda malli kasutanud peamiselt siis kui artikkel vajab sisulist toimetamist. Kui keegi tahab malli keelevigadega artiklite jaoks, siis tehku uus mall. Praegune lahendus on eriti imelik. Kui malli on kasutatud erinevatele puudustele osutamiseks, siis tuleb ta kasutusest maha võtta, aga mitte eelistada üht teisele. Siim 17. november 2006, kell 21:54 (UTC)

: Minu meelest oleks vaja üht malli keelevigadega ja teist sisuliste vigadega artiklite jaoks, kuid mitte kummagi nimi ei tohiks olla "Toimeta", sest sellenimeline mall on juba paljudes artiklites kasutusel, kuid mida konkreetsel juhul mõeldi, seda me ju ei tea. Siim 17. november 2006, kell 21:57 (UTC)

:: Sekundeerin siin taas kord Siimule. Praegu on tõepoolest tekkinud olukord, kus sisulisi parandusi nõudvate artiklite ette on tekkinud hoiatus/teade "vajab keelelist toimetamist". Minu meelest on see olukord problemaatiline ja kui meil ka puudub konsensus, millised toimetamismallid täpselt peaksid kasutusel olema, siis tuleb kiirkorras tekitada vähemalt ajutised mallid keele- ja sisuliste vigade jaoks. Kindlasti muuta aga malli "toimeta" tekst tagasi, sest iga konkreetse artikli juures saab selle asendada keelelise toimetamise või sisulise toimetamise malliga alles pärast arutelu või artikliga tutvumist. Hetkel oleme me teksti muutmisega ka sisulised vead keelevigadeks nimetanud. -- Toomas 17. november 2006, kell 22:12 (UTC)
Tõepoolest, me võime vana malli tagasi muutma, sest neil juhtudel, kui mall on kunagi pandud, ei ehmata see enam kedagi. Aga kas ei võiks teha nii, et võtta kõigepealt kasutusele uued mallid. Muidu jääb asi venima.
Teiseks, mida üldse mõeldakse sisulise toimetamise all? Kas seda ei kata vaidlustamismallid? Andres 17. november 2006, kell 22:54 (UTC)

Minu meelest ei kata, sest kirjutatu ei pruugi olla vale, kuid ta on näiteks liialt lihtsustav või avab laiemat nähtust liiga kitsa nurga alt jms. Mõni kord kumab artiklist hästi läbi, et kirjutaja ei tea teemast suurt midagi. Vaidlustusmall on ikka ilmselge jama jaoks. Erialaste artiklite puhul vajab tihti kohendamist ka terminoloogia, mis minu meelest kuulub sisulise toimetamise alla. Siim 17. november 2006, kell 23:04 (UTC)

: Noh, eks need asjad tuleb selgeks rääkida. Kui on liiga lihtsustav, siis on ju vale. Ja terminoloogia kulub ju keele alla. Andres 17. november 2006, kell 23:17 (UTC)

:: Minu tagasihoidliku arvamuse kohaselt ei kuulu terminite muutmine keeletoimetajate kompetentsi. Siim 17. november 2006, kell 23:27 (UTC)

::: Esiteks, keelelise toimetamisega ei tegele ainult "keeletoimetajad". Teiseks, lihtsamatel juhtudel saab keeletoimetaja sellega hakkama. Andres 17. november 2006, kell 23:43 (UTC)

::: Pean silmas juhtumeid, kus termineid on ilmselgelt valesti kasutatud. Loomulikult ei tähenda see, et võib keeleliselt toimetada, kui asjast aru ei saa. Andres 17. november 2006, kell 23:45 (UTC)
Kui te mõtlete selliseid juhtumeid nagu leheküljel Maa, siis seal ei ole ju sisuliselt midagi valesti. Tarvis on muuta sõnastust. Et selliseid juhtumeid katta, tuleb lihtsalt malli sõnastust muuta. See võiks olla näiteks niisugune: "Artikli keel ja  sõnastus vajab kohendamist". Andres 17. november 2006, kell 22:59 (UTC)

Jah, see Maa artikkel oli üks, mida oleks tahtnud näiteks tuua. Mõned näited on veel, minu arvates paremad, aga ma ei suuda neid enam üles leida. Sirvin homme asju, millega olen viimastel päevadel tegelenud, ehk tuleb sealt välja. Teoreetiliselt (ehk ka praktiliselt :-)) on võimalik, et Sinu pakutav sõnastus katab ka need juhtumid või siis on asi selles, et malle on mõnel juhul valesti lisatud. Suur osa sisulisena näivaid eksimusi võivad tuleneda ebatäpsest või halvast sõnastusest, mis on tõepoolest keelelised eksimused. Kui me leiame, et jääme siiski ühe malli juurde, siis vajaks see täpsemat teksti, sest praegune viide keelelisele toimetamisele tekitab tunde, et tahaks parandada eelkõige kirjavigu, lisada komasid ja muid kirjavahemärke, jne... -- Toomas 17. november 2006, kell 23:13 (UTC)

: Jah, just nii ma mõtlesingi. See mall katab ka need juhtumid, kus tuleb valesti välja läbimõtlemata sõnastuse tõttu, näiteks kui jääb mulje, et esitatakse mingi sõna ainus tähendus, kuigi neid on rohkem.

: Jah, ma ju ütlesin algusest peale, et see on ainult malli esialgne sõnastus ning seda tuleb vimistleda.

: Praktikas on minu meelest küll nii, et kui juba toimetamine ette võetakse, siis toimetatakse kõike, mida osatakse.

: Siim räägib juhtdest, kus artiklit tuleks lihtsalt paremaks teha. Aga kas on niisugust artiklit, kus seda vajadust ei ole? Sellistel juhtudel on mall minu meelest sama mõttetu kui täiendamismall. Andres 17. november 2006, kell 23:23 (UTC)
Igatahes ma ei poolda õigekeele ja sõnastuse lahkuviimist eri mallidesse. Andres 17. november 2006, kell 23:17 (UTC)
----
Siim, kas oled nõus sellega, et teeme uue malli, mis käib ainult keelelise või sõnastusliku toimetamise kohta (malli ilus sõnastus tuleb alles leida)? Andres 22. november 2006, kell 18:50 (UTC)
Jah, muidugi. Seda ma tahangi öelda, et tuleb teha uus mall, sest selle malliga on tähistatud muudki kui keeleliselt viletsaid artikleid. Näiteks praegu kirjutas keegi artikli Veebilanss. Ma tahaks selle kohe hädasti toimetamist vajavaks kuulutada, aga ma ei mõtle praegu sõnastuslikku külge. Siim 22. november 2006, kell 18:55 (UTC)

Too artikkel vajab ka keelelist toimetamist ja vikindamist.
 Andres 22. november 2006, kell 18:58 (UTC)

Eriti uute inimeste puhul tuleks anda mingit infot selle kohta, miks artikkel on toimetamist vajavana märgitud, kas või arutelulehel. Andres 22. november 2006, kell 19:04 (UTC)

Sain Altsilt ettepaneku, et ma võiksin teha    ja    mallidele samasuguse väljanägemise nagu ma tegin näiteks mallile   , aga teised värvid võiksid olla. Kelletoimetamisel tumeoranž (punakas) ja toimeta mallil sinine. Vaatasin millised on inglise viki sarnased mallid ja leidsin, et neil on neid väga mitmeid erinevaid. Peamine erinevus eesti viki mallidest on see, et malli sisse on kirjutatud ja viidatud mida toimetamise all silmas peetakse. Hetkel on eesti vikis kasutusel need 2 malli, mida kasutatakse tihti paralleelselt ja kummalgi pole viidet, mis vahe neil on. Pea kõik eesti viki artiklid sisaldavad neid malle ja keegi ei toimeta, sest pole viidatud, mida adminnid sellega mõtlevad. Kas keegi kirjutaks valmis tekstid, kuhu saaks nende mallidega viidata? Või pole viki adminnid huvitatud, et malle muuta ja arusaadavaks teha? Praegu on artikkel Vikipeedia:Vormistusreeglid mille all puudub alalõik "vikipeedia keelekasutus", mis võiks selgitada toimetamise põhimõtteid. Ma eeldan, et keeletoimetamine tähendab kirjavigade parandamist. Kasutaja epp paneb selle malli igale mu kirjutatud artiklile, isegi siis, kui kirjavigu pole. Millist keelt epp silmas peab, pole ma aru saanud. Loodetavasti on tal eesti filoloogias mingi oma arusaam, millest ta võiks kirjutada ja selgitada, milline vahe on sel toimetamisega..--Oktav 26. august 2010, kell 13:27 (EEST)

Epp peab üldiselt silmas, nagu ma olen aru saanud, sõnastuslikku poolt. Alts 26. august 2010, kell 13:34 (EEST)

:: Ma ei pea silmas tingimata sõnastust. Kuigi arusaamatu jutt on minu arust sada korda hullem kui kas või läbivalt puuduvad komad või valesti kirjutatud sõnad. Oktav, kui jutt on arusaamatu ja lihtsalt halvas keeles, ei olegi võimalik mingitele konkreetsetele vigadele näpuga näidata. Ma pole enam ammu oma mäletamist mööda neid märkusi Sinu tehtud asjadele pannud, pigem olen parandanud. --Epp 26. august 2010, kell 14:01 (EEST)

:::Kui minu tehtud artiklile oled pannud keeletoimeta märkuse, siis pean enda eesmärgiks seda ikkagi nii kaua parandada, kui sellel märkusel pole enam kohta. Alts 26. august 2010, kell 14:05 (EEST)

:::: Parem uuri eeskujusid ja vaata parandusi, mida teised on teinud, ja võta mõnikord nõuandeid arvesse. Koosta laused eesti keeles, ära püüa sõna-sõnalt mingit juppi inglise vikist tõlkida. --Epp 26. august 2010, kell 14:10 (EEST)

:::::Ok. Alts 26. august 2010, kell 14:11 (EEST)

:Võiks siis erinevad keeletoimeta mallid olla. Näiteks see kelletoimeta mall, mis märgib ära, et artikkel vajab grammatilist toimetamist, teine märgib ära, et sõnastuslikku ja kolmas märgib ära, et mõlemat on tarvis. Alts 26. august 2010, kell 13:50 (EEST)

::: Kindlasti ei peaks. Mallide rohkus pole ju eesmärk omaette. Pealegi ei ole need ju mingi hindamine ega etteheide kirjutajale, ma ei väsi kordamast. Keegi ei nõua ega eelda algselt kirjutajalt artikli parandamist, sest tema arvates on see ju korras. Seega pole tema jaoks ju vahet, mida märkus ütleb. Kes vigu näeb, see parandabki. --Epp 26. august 2010, kell 14:01 (EEST)

::::Ja pealegi, kui sa ütled, et need parandavad, kes oskavad, siis tundub, et neid oskajaid praktiliselt ei olegi. Alts 26. august 2010, kell 14:08 (EEST)

::Toimeta mallist rääkides, siis see on minu jaoks ikkagi arusaamatu. Ma olen siiamaani ainult ühte artiklit näinud, mis oleks vajanud toimeta malli, sest see oli tõesti imeliku sisuga. Sinna ta pannakse ja unustatakse aastateks, selle asemel et ette võtta ja ära parandada, eelistatakse üha uusi neid sinnu otsa rippuma panna. Alts 26. august 2010, kell 13:53 (EEST)

::: Sa ei peagi ju sellega tegelema. Las need tegelevad, kellele pole arusaamatu. --Epp 26. august 2010, kell 14:01 (EEST)

: Epp, kui sul on palju aega, et kõiki keeleparandusi ise teha, ega keegi ei keela, kuid kui sa soovid, et keegi teine sind aitaks, siis tuleks omad reeglid kenasti kirja panna. Näiteks, et artikkel peaks olema läbinisti minevikuvormis jne.--Oktav 26. august 2010, kell 14:23 (EEST)

:: See ei ole üldse mingi "minu reegel". Ja ma ei mäleta, et oleksin isegi sellise asjaga eriti üldse kokku puutunud või seda kuskil väga parandanud. See on väike asi, ja igatahes pole ma kunagi märkust pannes seda silmas pidanud. Keegi võiks sellised juhised kirja panna küll, aga mina seda tegema ei hakka, pealegi pole ma üleüldse mingi keelespetsialist. --Epp 26. august 2010, kell 14:30 (EEST)

Kui sa pole keelespetsialist (eesti keele filoloog), siis soovitaks sul malli "keeletoimeta" rohkem mitte kasutada :D
--Oktav 26. august 2010, kell 14:32 (EEST)

: Noh, otsustada tuleb tegeliku töö järgi. Andres 26. august 2010, kell 19:36 (EEST)

: Hehhee. --Epp 26. august 2010, kell 14:38 (EEST)
Olen kunagi varem sellele ka tähelepanu juhtinud, aga eesti vikis pole miskipärast lühiartikli märgendit (inglise stub). Lademes on ühest lausest koosnevaid artikleid, millele annab ainsa abinõuna lisada "toimeta" mall. Teine erinevus on keeletoimeta osas. Inglise vikis pole sellist asja justkui olemas, võibolla ei oska ma ka märgata. Meil kasutatakse seda sageli aga väga arusaamata reeglite järgi. Leida võib segaseid, slängis, vms., kirjutatud artikleid milledele seda pole pandud. Sama, aga kui teed tiheda teksti, kasutad sulge ja killauseid os pe 100% kindel, et sinna ilmub see mallZosma 26. august 2010, kell 14:43 (EEST)

:: Me oleme lühiartikli märgendist loobunud, sest see on niigi näha, et artikkel lühike on.

:: Inglise vikis on keeletoimetamismärkus olemas, aga seda kasutatakse küllaltki harva. Muide, viletsas keeles artikleid tundub seal ka vähem olevat.

:: Kui Sa leiad halvas keeles artikli, võid keeletoimetamismärkuse panna. Ega need iseenesest ei teki. Andres 26. august 2010, kell 19:36 (EEST)

Täpselt nii ongi. Peale ärkamist vaatan tavaliselt enda hiljuti kirjutatud artikleid ning vaatan, mitu malli need seekord kogusid. Alts 26. august 2010, kell 14:51 (EEST)

:Arvan, et pole siin ainuke kaasalööja, keda selline süsteem tööd tegema just ei motiveeri. Kogud materjali ja teed vaeva nähes artikli, tulemuseks vaid vigade parandust nõudvad mallidZosma 26. august 2010, kell 15:00 (EEST)

:: Tulemuseks on ju artikkel ise. Malli tekstis pole kunagi olnud nõudmist. Andres 26. august 2010, kell 19:36 (EEST)

::Olen täiesti nõus, et neid malle kasutatakse kergekäeliselt ja põhjendamata, kuid Alts, sinu artiklites on kohati nii palju keelevigu, et ühte konkreetset viga välja tuua pole mõtet. Võtsin ühe juhusliku sinuloodud artikli ja leidsin viielauselisest artiklist kolm viga:

::*Ta on alates 1971. aasta näidelnud...

::*..Cannes' filmifestivalil.

::*Samuti on ta enim nomineerinud näitlejanna Césari auhinnale

::Kuigi korrektne keel ei kuulu ka minu tugevamate külgede hulka, soovitan sul hommikul ärgates pigem oma õigekirja arendada.--WooteleF 26. august 2010, kell 15:06 (EEST)

Hoolimata sellest, et seal oli kaks käändelõpu viga, ei näe ma põhjust, miks sinna see mall toppida. Selle asemel võiks ikkagi need ühetähelised vead ära parandada. Alts 26. august 2010, kell 20:30 (EEST)

:::See esimene on puhas typo, käändelõpp jäi panemata. Ülejäänute kohta ei oska üldse kommenteerida, mis selles vale on. Samuti ei piisa 3 veast, millest üks on käändelõpp, et sinna keeletoimeta toppida. Kelletoimeta malli riputamise asemel võiks hoopis selle typo ära parandada. Alts 26. august 2010, kell 15:31 (EEST)

:::: Kõiki artikleid parandada lihtsalt ei jõua. Andres

::::Kui sa väidetavalt tead, miks need valed on, siis võiksid ära parandada ja mulle ka öelda, mis õige on? Igatahes seda ma võin sulle öelda, et Cannes' filmifestivalil on keeleliselt täiesti korrektne. Vahepeal isegi Eesti Rahvusringhäälingu uudistes ei panda täpselt samalale sõnapaarile ülakomagi Cannes' lõppu. Jah tõesti tundub, et see pole su tugevaim külg. Alts 26. august 2010, kell 16:38

::::: Alts, palun lõpeta teiste süüdistamine selles, et sa ise kirjutada ei oska. --Epp 26. august 2010, kell 16:52 (EEST)

::::::Ei süüdistagi kedagi. Alts 26. august 2010, kell 17:13 (EEST)

::::::: ja Cannes' filmifestivalil on kindlasti vale. Ülakoma ülakomaks, aga antud juhul on käändelõpp kindlasti vajalik. Ahsoous 26. august 2010, kell 16:59 (EEST)

::::::::No täpselt seda ma räägingi. Alts 26. august 2010, kell 17:01 (EEST)

::::::::: Hetk tagasi ütlesid, et see on korrektne. -- Ahsoous 26. august 2010, kell 17:11 (EEST)

::::::::::Ma ilmselt ei saanud aru, mis mõtlesid. Kuidas siis õige peaks olema? Alts 26. august 2010, kell 17:12 (EEST)

::::::::::: Kas Cannes'i filmifestivalil või Cannesi filmifestivalil. (Mina panen sinna alati ülakoma, keelekorraldajad seda aga kohustuslikuks ei pea). Ausalt, ega mulle ka ei meeldi nende mallide massiline kasutamine, aga pole miskit parata. Keele järelevalve tegutseb ;) ma tean enda koha pealtki, et ma ise enda tehtud kirjavigu peaaegu kunagi üles ei leia ja mõnes mõttes on hea kui neid malle pannakse – saan isegi teada, et miskit on kuskil mäda (samas parandamisega jään pahatihti hätta) -- Ahsoous 26. august 2010, kell 17:18 (EEST)

::::::::::::Jah, ma sain nüüd aru. See oli täiesti mu enda viga. Püüdsin valet tõe pähe määrida, kuigi ma tegelikult mõtlesin ikkagi käändelõpuga. Alts 26. august 2010, kell 17:42 (EEST)
----
Viide leheküljele, kus räägitakse ka (ja isegi eeskätt) keeletoimetamisest, on eksitav, sest see mall siin käib muu toimetamise kohta. Tavaliselt ei panda seda märkust ka mingite reeglite või sõnastatud nõuete rikkumise pärast. Andres 28. august 2010, kell 23:57 (EEST)

: Praegune malli sõnastus on äärmiselt totter. Esiteks ei tähenda sõna "toimeta" suurt midagi ja selle kahes erinevas sõnastuses üle kordamine annab aimu viimase "toimetaja" ringitoimetamisinnikusest. Kui vikis pole ühtegi sildivaba õpetavat artiklit, mis selgitaks, mida toimeka toimetamise all silmas peetakse, on pehmelt öeldes, halvasti. Ma kirjutasin alguse, toimekad ringitoimetajad lisasid sinna 2 sisutühja silti, toimetage nüüd ja kui keegi ei suuda ära toimetada, siis pole sildistamisest mingit kasu. Keeletoimetamise kohta artikli kirjutajat ei leidunudki.  --Oktav 1. september 2010, kell 00:49 (EEST)

:: See on tõsi, et meil peaksid olema selgitavad leheküljed toimetamise ja keeletoimetamise kohta. Praegu pole kedagi, kes oskaks ja jõuaks neid teha.

:: Kui toimetamise kohta käiv leht on eksitav, siis tuleb ju sellele kuidagi tähelepanu juhtida.

:: Toimetamismärkuse puhul me eeldame, et arutelulehel on selgitus, miks see on pandud. Andres 1. september 2010, kell 15:45 (EEST)

:: Enne kui Sa seda malli muutma hakkasid, siin kordust ei olnud. Andres 1. september 2010, kell 15:46 (EEST)

Seda on ilmselt võimatu kirja panna, millistel juhtudel seda malli kasutada, aga peaks siis äkki selle kuhugi kirja panema, milliste puhkude jaoks on teised mallid. --Epp 20. mai 2013, kell 04:35 (EEST)

Kas see mall peaks käima ainult artiklitele või ka teistes nimeruumides? Pelmeen10 (arutelu) 21. august 2013, kell 18:57 (EEST)
Selle märkuse võiks ära kaotada, seda niikuinii ei osata kasutada. --Epp 15. juuli 2015, kell 23:59 (EEST)

Kuidagi ikka võiks saada artiklit märgistada, kui see on segaselt kirjutatud ja on näha, et osa asju on sassi aetud ja teise osa juures on kahtlus, et võib olla sassi aetud, aga ise parandada ka ei oska või parandamiseks pole mahti. Teine võimalus oleks püüda silmatorkavamad segased-vigased jupid lihtsalt kohe välja visata, aga seda ju ei lubata, kuna iga kirjuta panus olla ühtviisi hindamatu.

Võiks ehk siin täpsemalt lahti kirjutada, millal malli kasutada ja juhtida vajadusel malli lisaja tähelepanu sellele selgitusele. Pikne 16. juuli 2015, kell 18:50 (EEST)

: Mis mõttes ei osata kasutada? Minu meelest on see märkus hädavajalik.

: Kui ei ole kirjutatud täielikku jama, siis minu meelest lihtsalt kustutada ei tohiks. Andres (arutelu) 16. juuli 2015, kell 23:14 (EEST)

:: Märkus oleks hädavajalik muidugi. Aga praegu pannakse seda valdavalt ilma, et oleks arusaadav, mida siis tuleb toimetada. Või põhjendatakse sellega, et puuduvad siselingid või viited või on need valesti vormistatud. Enamasti siis, kui tundub, et artikkel näeb peale vaadates kole välja. --Epp 17. juuli 2015, kell 00:51 (EEST)

::: Kui on märkus on pandud ilma põhjenduseta või ebasobiva põhjendusega, võib selle ära võtta. Andres (arutelu) 17. juuli 2015, kell 09:51 (EEST)

Tegin nii, et kui mall panna asendamisega (asenda:), siis läheb lisaks kuule ja aastale automaatselt malli parameetrite sekka ka malli lisanud kasutaja kasutajanimi. Ideest on lähemalt juttu arutelus Juhendi arutelu:Toimetusmärkuste eemaldamine. Kuigi kasutajanimi (anonüümse kasutaja puhul IP-aadress) on mallis sees, ei näidata seda malli peal. Ka lingi automaatselt lisamine parandusele, millega toimetusmall pandi, oleks lihtne. Selleks piisab kuuekohalise redaktsiooni ID salvestamisest malli. Redaktsiooni lingi puhul on lahtine küsimus, kuidas seda malli peal näidata.
See muudatus on praegu lihtsalt prooviks. Ma pole kindel, kas sellest on nii palju kasu, et seda tasub hoida. Sest teistpidi tähendab malli parameetrite lisamine, et malli kood on artikli tekstis pikem ja raskemini loetavam. Cumbril 19. aprill 2017, kell 12:15 (EEST)

Kuigi hästi aimatav kasutajanime lisamise tagamõte ilmselt ei ole küll (kommenteeritud näiteks siin) ning kaheldav, kas keegi tegelikult selle järgi ajaloost midagi otsib. Ma jätaks selle ära.

Malli lisamise parandusele linkimine oleks parem küll. Link võiks olla näiteks sulgudes malli lisamise aja küljes. Aga ma kahtlen, kas lingi lisamine ikka on lihtne. Siin on öeldud, et ühe trikiga peaks praegu saama lisada lingi jaoks redaktsiooni ID, aga see võimalus tahetakse ära kaotada. Pikne 30. oktoober 2019, kell 17:30 (EET)

:  mõte on selles, et 'lisaja' aitab lihtsamalt aru saada, kes toimetamismalli pani. Samas kuus ja aastas võib ka olla mitmeid redaktsioone, mille seast tuleks otsida. Küsin vastu, et mis on 'lisaja' parameetri miinus? Üks, mis mulle pähe tuleb: IPv6-aadressiga registreerimata kasutajatel tekib malli sisse päris korralik tähemärkide jada, mis natuke häirib. See on õige, et redaktsiooni ID lisamine polegi nii lihtne või üldse võimalik. Cumbril (arutelu) 2. jaanuar 2020, kell 18:03 (EET)

:: Jah, sain parameetri mõttest aru. Mulle lihtsalt tundub, et see ei lihtsusta redaktsiooni leidmist märkimisväärselt. Enamasti ühes kuus palju redaktsioone ka pole. Raskemini loetav kood on veidike häiriv ning viidatud kommentaari põhjal tundub, et see tekitab kirjutajates mõningast segadust (võib-olla sellepärast, et täiendusi artiklites muidu ei allkirjastata).  Pikne 2. jaanuar 2020, kell 19:37 (EET)

::: Näiteks selles artiklis on toimetamismall daatumiga juuli 2016. Kui vaadata redaktsioone, siis on juulis 2016 neid paarkümmend tükki, kokku kolmelt kasutajalt. Artikli arutelulehele on juulis 2016 lisatud rida kommentaare. Redaktsioone üksvaahal uurides selgub, et Ahsoous pani toimetusmalli. Kui Ahsoouse nimi oleks mallis sees, siis oleks ehk piisanud sellest, et vaadata, mida Ahsoous arutelulehel juulis 2016 kirjutas. Taolisi näiteid leiaks veel.

::: Mul endal ja Sul on toimetusmalli autorit lihtne leida ka siis, kui autorit või daatumit toimetusmallis poleks – WikiBlame. Aga kui paljud tehniliselt vähem osavad kasutajad taipavad seda tööriista kasutada? Oleks hea, kui teised (need tehniliselt vähem osavad) avaldaks arvamust, kas kasutajanimi malli sees on pigem kasulik või pigem häirib. Cumbril (arutelu) 2. jaanuar 2020, kell 21:27 (EET)

:::: Häirib, sest see pole isiklik asi. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2020, kell 22:18 (EET)

: Kuna Pikne ja Andres arvavad, et kasutajanime pole mallis vaja ja teistel on ükskõik, siis ma võtan selle ära. Cumbril (arutelu) 5. jaanuar 2020, kell 14:44 (EET)

Hispaania vikis tuleb kuu ja aasta asemel toimetamismalliga kaasa ajatempel (20211008), mille järgi on eri kuude artiklid ühes kategoorias sisukorra abil leitavad (nt :es:Categoría:Wikipedia:Copyedit). Ehk võiks siin ka pigem umbes nii teha. Iga kuu uued kategooriad teha on praegu veidike tülikas, näib, et kellelgi pole nende vastu eriti huvi. Pikne 8. oktoober 2021, kell 16:55 (EEST)

Vaatasin seda hispaania viki lahendust. See on selles mõttes ebaselgem, et kui valid aasta ja kuu, siis näidatakse kõiki artikleid, mis on valitud kuust uuemad. Valid august 2021 ja saad august, september, oktoober 2021. Kui kategooriate tekitamine on tülikas, siis saaks neid teha ette robotiga mitme aasta jagu. Kaniivel (arutelu) 16. oktoober 2021, kell 14:01 (EEST)

: Seda küll, et kategoorias poleks täpselt näha, palju on ühe kuu artikleid. Samas ehk see poleks kuigi oluline.

: Kui umbes nii teha, siis arvatavasti oleks võimalik jääda ka selle juurde, et sisestatud on kuu ja aasta, aga järjestamisel teisendatakse kuunimetus numbriks.

: Tühje kategooriaid ei tahaks ette teha. Need segaksid vastaval erilehel. Aga kui keegi saaks panna roboti käima nii, et need kategooriad tekitataks iga kuu alguses, siis see oleks praegusest olukorrast parem küll. Pikne 17. oktoober 2021, kell 15:10 (EEST)


Arutelu:Foneetika

segmentaalfoneemid ehk häälikud
Kas sõna "foneemid" mitte ei implitseeri, et häälikuid mõistetakse fonoloogilisest aspektist?
Tajufoneetika on psühholoogiateaduse osa, mis uurib, kuidas inimesed häälikutevahelisi erinevusi tajuvad, ning otsib allofoone.
Tajufoneetika on foneetika osa ning seetõttu keeleteaduse osa. Kas ta on nii keeleteaduse kui ka psühholoogia osa?
fonoloogia aga otsib häälikusüsteemile sarnasusi keelesüsteemist
Mulle tundub see sõnastus segasena. Andres 13:55, 5 Dec 2004 (UTC)
Tajufoneetika on tõesti interdistsiplinaarne, kuuludes korraga kahe valdkonna alla.

Võib-olla tuleks siis öelda nii: Tajufoneetika on interdistsiplinaarne distsipliin foneetika ja psühholoogia piirimail..." Andres 22:42, 6 Dec 2004 (UTC)
Hakkan lähiajal siinset keeleteaduse osa jõudumööda täiendama ja pean juba ette ära ütlema, et nii keeleteaduses kui selle alavaldkondades on väga raske ühtset süsteemi esitada. Isegi foneetika alla kuulub tegelikult rohkem uurimissuundi kui ma siinkohal välja tõin. Keeleteaduse puhul võiksin kohe loetleda mõnikümmend erinevat teadusharu ja kui kirjandusele toetuks, võiks see arv vabalt sajani kasvada - ja paljud neist alaharudest kuuluvad korraga mitme teaduse alla. Nt kõnetehnoloogiagi on ühtaegu keeleteadus (seejuures keeleteadus keele tasemete kaupa: foneetika, süntaks jne); arvutiteadus ja otsapidi füüsika. Hull lugu on see, et ka keeleteadlased ise ei ole oma teaduse liigendamisel üksmeelel ja pigem tuleb iga kord alustada sellest, milline vastandus aluseks võetakse. Kõik see kokku on nii keerukas, et siia pole seda mõtet hetkel segada, sestap püüan välja tuua lihtsalt olulisemad seosed - nagu tajufoneetika puhul interdistsiplinaarsus. Nimigi ütleb: TAJU ja FONEETIKA :) Sõnastust proovin selgemaks kirjutada, see on hea märkus. Ala sees olles on raske hoomata, kuidas lingvisti jaoks kodune sõnavara ja mõisteruum võib väljapoole segasena paista.
Siinjuures peaks veel võib-olla täpsustama, et mõned kahe teadusala vahel kõlkuvad ained ei pruugi tingimata olla kummagi teadusharu osa - nad lihtsalt kasutavad nende teadusharude põhimõisteid ja mõttemalle, kuid ei pruugi midagi tagasi anda :)
Ehk ei läinud väga segaseks.

Oli väga hästi arusaadav. Eesmärk on muuta artikli sõnastus võimalikult selgeks, ühemõtteliseks ja mittevastuoluliseks. Andres 22:42, 6 Dec 2004 (UTC)

Ma ei saa enam artikliosa muuta, aga: peale paranduse tegemist on seal viimasel real kirjaviga, peab olema "... kõnesüntesaatori arendamisega ..."

Ei saanud kahjuks aru, kus tuleb parandus teha. Andres 22:42, 6 Dec 2004 (UTC)


Arutelu:New York

Meil on artikkel Põhja-Ameerika mandrist, aga kas ei võiks olla ka artikkel Põhja-Ameerikast kui piirkonnast, mis hõlmab ka Põhja-Ameerikat ümbritsevaid saari? Andres 08:00, 6 Dec 2004 (UTC)

Jah, kindlasti. (Looduslik-kultuurilise) Põhja-Ameerika jaoks, mis on ainult USA ja Kanada ehk siis Anglo-Ameerika, on Põhja-Ameerika mõeldudki ja vaba. - 193.40.58.22 10:20, 6 Dec 2004 (UTC)

: Sel juhul ei ole mitte ainult Põhja-Ameerika mandrile, vaid ka Põhja-Ameerikale teistes vikides vastet ning eesti vikis ei ole vastet inglise viki artiklile :en:North America jne. See võib ju nii olla, et eesti keeles on mõisted teistsugused, aga teiste keelte mõjuga tuleb arvestada. Andres 11:39, 6 Dec 2004 (UTC)

: Ah jaa, New York ei asu ju tervikuna Põhja-Ameerika mandril. Aga muidu läheb raskeks Põhja-Ameerika piiritlemisega: :en:North America hõlmab kogu Kesk-Ameerika, :de:Nordamerika jätab Kesk-Ameerika välja, Põhja-Ameerika kui USA ja Kanada on veel kolmas arusaam. Mina arvasin, et Põhja-Ameerika on Põhja-Ameerika manner koos ümbritsevate saartega. Andres 11:55, 6 Dec 2004 (UTC)

:: Artiklis tuleb lihtsalt eraldi seletada mõiste kasutamist erinevates mahtudes sõltuvalt kontekstist - ja hea oleks ka eri keelte traditsioone kommenteerida. --Oop 23:05, 26 Dec 2004 (UTC)

Siin peaks olema viide 9/11 sündmusele. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 6. august 2006, kell 15:32 (UTC)

| elanikke = 8 104 000 (2004) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. jaanuar 2009, kell 16:53 (UTC)

See siin ei ole kopipeist. Viidatud allikas on siit maha kirjutanud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. juuni 2009, kell 20:45 (UTC)

Infokastis ja tekstis on erinev pindala. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. oktoober 2010, kell 14:25 (EEST)

Mina seda World Gazetteeri ei usaldaks. Seal arvutatakse teadmata algoritmi järgi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. oktoober 2010, kell 17:41 (EEST)

''United Airlinesi lennuk (lend 175) sööstab 11. septembril 2001 Maailma Kaubanduskeskuse lõunatorni.'' — Pildiallkiri ehk sisule vastavaks teha; või vahetada pilt allirja kajastavaks? --[[Kasutaja:Pietade|Toivo]] ([[Kasutaja arutelu:Pietade|arutelu]]) 25. aprill 2012, kell 13:56 (EEST)

Appi, päästke varasem tekst! Andres (arutelu) 28. aprill 2012, kell 00:57 (EEST)

Suurem osa vanast jutust on vist alles jäetud. --Epp 28. aprill 2012, kell 01:33 (EEST)

: Algus oli enne korralikult vormindatud. Andres (arutelu) 28. aprill 2012, kell 01:37 (EEST)

:: Panin vana alguse tagasi; see uus jutt tuleb integreerida ja kordused ära võtta. --Epp 28. aprill 2012, kell 01:41 (EEST)
Osade järjestamisel võiks teistest artiklitest eeskuju võtta. --Epp 28. aprill 2012, kell 01:34 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://2010.census.gov/2010census/popmap/ipmtext.php?fl=36
** In New York on 2013-06-24 12:33:28, 404 Not Found
** In New York on 2013-07-06 16:07:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:08 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.census.gov/population/www/documentation/twps0027.html
** In New York on 2013-06-24 12:33:28, 404 Not Found
** In New York on 2013-07-06 16:08:01, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:08 (EEST)
----
Viimane välislink võiks sobida ainult artiklisse Hart Island. Andres (arutelu) 18. september 2016, kell 02:29 (EEST)
----
Sissejuhatus tuleb ümber teha, see on liiga pateetiline. Andres (arutelu) 29. september 2016, kell 09:33 (EEST)
----
Flushing Meadowsi koht suurusjärjestus linnas on vaieldav, seepärast asendasin selle lõpuks linnaosaga. Pargi kodulehel öeldakse, et ta on suuruselt teine (siin oli et ta on kolmas ja inglisviki järgi, et on neljas). Miks see park on Van Cortlandti pargist väiksemaks muutunud ja seda 2013. aastal võib lugeda inglisviki artiklist. Kuid kust võetakse kodulehele veel teine koht on nati arusaamatu, kuid võib oletada, et Staten Islandi rohelist vööd ei loeta seal pargiks. Et linnas suurim on Pelham Bay, pole vist kahtlust.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. september 2016, kell 11:11 (EEST)
----
Esimest eestimaalast mainitakse segases sõnastuses. Andres (arutelu) 30. september 2016, kell 09:02 (EEST)


Arutelu:6. detsember

kuidas teha eesti keeles vahet sõnadel 'Free State' ja 'Republic' ? - Ahsoous

Arvan, et Free State võiks olla "Vaba Riik". Kasutasin seda artiklis Iirimaa. Google'ist leidsin "Iiri Vaba Riik" ja "Oranje Vaba Riik", trükitud allikatest ei saa praegu vaadata. Andres 20:03, 6 Dec 2004 (UTC)

:Uus ENE artiklis "Iirimaa" selle riigi nime ära ei tooda. Arvan, et nii võib ümber panna küll. - Urmas 20:27, 6 Dec 2004 (UTC)

:: kuskil nägin varianti Vaba Iiri Riik...
----
Minu meelest eesti keeles ei panda jutumärkides hüüdnime  eesnime järele, see on ameerika komme. Andres 20:07, 6 Dec 2004 (UTC)

Mõtlesin tükk aega, kas see panna või mitte, lõpuks otsustasin siiski ära tuua, sest ilmselt paljud ei teagi ta eesnime. - Ahsoous 20:11, 6 Dec 2004 (UTC)

: Ei, mul ei ole midagi hüüdnime äratoomise vastu, kuid küsimus on vormis. Võib näiteks kirjutada nii: Keke Rosberg (Keijo Rosberg). Või: Keke Rosberg (Keijo Rosberg). Andres 22:01, 6 Dec 2004 (UTC)
----
võtsin maha rea *1534 – asutati Quito.  kuna see lause vajaks esimesel aastatuhandel olemasolnud linna puhul ikkagi pikemat kirjeldust. Kas nii võib: Hispaania konkistadoorid asutasid inkade endi poolt mahapõletatud inkade linna kohale Quito? - Ahsoous 6. detsember 2005, kell 22.59 (UTC)

Asja võib vast mõelda nii, et asutati uus linn. Ka näiteks Peterburi kohal on olnud Nevanlinna kindlus, kuid järjepidevus kindluse ja linna vahel puudub. Andres 7. detsember 2005, kell 08.34 (UTC)

Aga muidugi, võib kirjutada nii, nagu Sa pakkusid. Andres 7. detsember 2005, kell 08.35 (UTC)

:Või äkki siis lisada veel sisse inkade sõjapealik Rumiñahui ? - Ahsoous 7. detsember 2005, kell 08.55 (UTC)

:: Arvan, et siin tuleks rääkida rangelt ainult sellest, mis toimus sel kuupäeval, ja sellestki põhiosa teistele lehekülgedele jättes. Andres 7. detsember 2005, kell 09.06 (UTC)

:::sellisel juhul peab olema sees sõna 'ametlikult', sest reaalselt asutati Quito ka konkistadooride poolt juba varem...- Ahsoous 7. detsember 2005, kell 09.32 (UTC)

:::: Jah. Nähtavasti tuleb eristada asutamist ja rajamist. Andres 7. detsember 2005, kell 10.06 (UTC)
----
Tegin sündinute seas valiku. Kui keegi tahab, võib lisada. Andres 8. detsember 2005, kell 17.56 (UTC)
----
Tuntud eestlaste sünnipäevade lehte ei tohiks sõna-sõnalt kopeerida. Andres 8. detsember 2005, kell 17.56 (UTC)

sry, mis lehe sa mõtled? kas sa mõtled seda korela oma? ... kui nii siis kokkusattumused tollega on küll tahtmatud, sest seda ma praegu isegi mitte ei vaadand... mõtlesin, just, et kas sealt miskit lisa leidub...

: Mõtlen seda. Sealt oli kindlasti maha kirjutatud, aga seda võis teha mõni eelmine kirjutaja.    Andres 8. detsember 2005, kell 19.50 (UTC)

:: tegelt on muidugi ka too leht (tõenäoliselt) igalt poolt maha kirjutatud asjadest kokku pandud... Üks raamat millega sealne sündmuste osa pahatihti sõna-sõnalt kattub on näiteks 2002. aastal ilmunud Euroopa tähtsündmuste kalender... sellelt leheküljelt endalt paistavad aga pidevalt maha kirjutama Postimees ja SLÕhtuleht... aga kui nüüd aus olla, siis mina küll ei oska öelda kes tegelikult kelle pealt seal nüüd maha kirjutas... (võib ka olla, et selle raamatu autorid on miskit laenand jne.jne...)... iseenesest faktid ju autoriõiguse alla ei käi, küll aga sõnastus...... - Ahsoous 8. detsember 2005, kell 20.17 (UTC)

::: Jah, ma mõtlengi sõnastust. Kui ikka järjest on asjad täpselt samas sõnastuses, siis see pole hea. Pealegi ei vasta sealne sõnastus sageli Vikipeedia tavadele. Andres 8. detsember 2005, kell 21.53 (UTC)
----
Jaan Jaago võitis Münchenis seitsmendat korda elukutseliste maadlusvõistlused

Mis võistlused? Maailmameistrivõistlused? --Epp 12. veebruar 2014, kell 17:09 (EET)


Arutelu:Antropoloogia

Mis võiks olla selle artikli kategooriaks? Meil juba on nii "füüsiline antropoloogia" kui ka "kultuurantropoloogia". Kas need hakkaks siis antropoloogia alla kuuluma? Äkki pole neid vaja ja saab piirduda kategooriaga "antropoloogia"? Siim 22:20, 6 Dec 2004 (UTC)

(Tegelikult on olemas ka filosoofiline antropoloogia.) Paneksin siia mõlemad kategooriad, nii "Füüsiline antropoloogia" kui ka "Kultuurantropoloogia". Füüsiline antropoloogia on minu meelest sama erinev kultuurantropoloogiast kui füüsiline geograafia inimgeograafiast. Andres 23:04, 6 Dec 2004 (UTC)

"Vaata ka" all käivad Vikipeedias siselingid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. aprill 2009, kell 16:58 (UTC)

Eestis õpetatakse antropoloogiat täismahus bakalaureuse- ja magistriprogrammina Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudis.

Kas see programm sisaldab ka füüsilist antropoloogiat? Ja filosoofilist antropoloogiat? Andres 26. aprill 2009, kell 17:00 (UTC)

Esimese lingi alt ei ole ju midagi vaadata. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. aprill 2009, kell 17:02 (UTC)

EKA-s ei ole ju antropoloogia eriala. Andres 27. juuni 2009, kell 09:16 (UTC)

Tundub, et ei ole.--WooteleF 27. juuni 2009, kell 09:28 (UTC)

Võtsin välja välislingid, mis ei sobi siia:

*Tallinna Ülikooli antropoloogia õppekava
*EHI antropoloogia õppetool
*Eesti Kunstiakadeemia kunsti ja kultuuriantropoloogia magistriõppekava--Dj Capricorn 20. september 2009, kell 06:24 (UTC)

Teeksin ettepaneku artiklit täiendada informatsiooniga, et ka Tartu Ülikoolis saab õppida üheskoos etnoloogiat, folkloristikat ja rakendusantropoloogiat. Tegemist on magistriõppega. http://www.ut.ee/et/sisseastumine/mag/oppekavad/etnoloogia-ja-folkloristika
Lisaks on olemas väga aktiivselt tegutsev Rakendusliku Antropoloogia Keskus, mille loojad on samuti TÜ lõpetajad. http://www.antropoloogia.ee/

Pane sisse. 194.150.65.153 12. jaanuar 2017, kell 13:28 (EET)


Arutelu:Ooper

See tekst on vist [[ENEKE]]-sest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23:07, 6 Dec 2004 (UTC)

Kas ''opera buffa'' puhul saab rääkida tõsise sisuga muusikalisest lavateosest? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:19, 27 Jan 2005 (UTC)

Siitani raamatus "Õhtumaade muusikalugu I" ja näiteks inglise artiklilt [[en:Dafne]] viidatud lehel operafiles.com/operas/dafne.html öeldakse, et Daphne esmaesitus oli 1597, aga artiklis [[en:Dafne]] endas öeldakse "tõenäoliselt 1597 või 1598]].[[Kasutaja:ML|ML]] 22. juuli 2007, kell 17:29 (UTC)

Tekst on väga hädine ja pealiskaudne. Tuleb hakata tasapisi parandama-täiendama. AK720 30. august 2023, kell 17:52 (EEST)


Arutelu:Kognitiivne lingvistika

ning laiemalt ka kultuuri ja keele seoseid
See sõnastus tundub mulle ebamäärane. Kas "laiemalt" või "ka"? Andres 17:11, 7 Dec 2004 (UTC)

Sõnasta siis ümber: asja mõte on selles, et kultuuri ja keele uurimine on kognitiivse lingvistika puhul pigem kaudseks, iseenesest tulenevaks eesmärgiks - kogn. lingvistika uurimistulemusi kasutatakse kultuuri ja keele seoste väljatoomiseks. See on oluline kõrvalprodukt ja sellisena rakendatav, kuid mitte eesmärk omaette. Seejuureski leidub erandeid, on mõned koolkonnad, kes peavad just viimatinimetatut kogn. lingvistika olulisimaks tööks. Ma leidsin, et kõike eelnevat suudab ehk väljendada 'laiemalt ka', kuid kui leidub parem sõnastus, siis oleks see teretulnud!


Arutelu:Võru keel

Kuulen esimest korda tartu ja mulgi keelest. Võru ja setu keele puhulgi puudub üksmeel, kas nad on keeled või murded. Neid eriarvamusi tuleb kindlasti käsitleda. Andres 11:04, 8 Dec 2004 (UTC)

Mina pole ka tartu ja mulgi keelest midagi kuulnud. Kindlasti pole tegemist keelte vaid murrakutega, mis on ilmselt tänaseks hääbunud. Ka võru keel pole minu arvates keel vaid murrak, aga see-selleks. Nimetus pole oluline ja kindlalt kokkulepitud piiri keele ja murraku vahel nagunii ei ole. Siim 21:31, 29 Dec 2004 (UTC)
Nõustun eelkõnelejatega. Võru keel on kaheldav, kuid tartu keelest pole minagi midagi kuulnud. Samamoodi on eksitav lõunaeesti termin. Kunagi olid Põhja ja Lõuna vahel erinevused, kuid eraldi keelerühmi pole kuskil mainitud. Mario 22:25, 29 Dec 2004 (UTC)

Aitäh kommentaaride eest! Lisasin nende põhjal võru keele artiklisse lause, mis kajastab eesti dialektoloogias tuntud seisukohta lõunaeesti keeltest kui murretest. Lõunaeesti keel(ed) on siiski üsna tõenäoliselt läänemeresoome keeltest üks kõige varem hargnenud osasid. Nii on arvanud näiteks sellised tuntud keeleteadlased nagu Pekka Sammallahti ja Tiit-Rein Viitso. Keeleliselt pole võru keelt vähem põhjust omaette keeleks pidada kui karjala, norra, friisi, kašuubi või katalaani keelt. Võru- ja setukeelse rahva edumeelsus ja tegusus oma keele ja kultuuri arendamisel pole vähemtähtsad. Ametlik tunnustus on, tõsi, alles poolel teel. Tartu ja Mulgi keelega on tõesti lood täbaramad, kuid eriti viimast siiski hääbunuks lugeda ei tohi, sest mulgid on viimasel ajal omal moel üsna aktiivselt oma keele heaks tegutsema asunud.

Igal juhul on kunagise lõunaeesti esindajaiks tänapäeval erineva elujõu ja arenemistasemega väikekeeled tartu, mulgi, võru ja setu. Puhtkeeleliselt võib neid tõesti pidada üheks (põhja)eesti keelest tunduvalt erinevaks lähisugukeeleks. Paraku pole kõnelejate enda teadvuses mingit lõunaeestit vaid ikkagi võru ja setu (kuna mulgi ja eriti tartu on hetkel kahjuks tõesti hääbümas). Mõneti sarnane olukord on saami keelega, mille sees on tegelikult kümmekond täiesti erinevat keelt lõunasaamist kuni koltasaamini. Saami keeled on muidugi omavahel palju erinevamad, kuid olukord on ikkagi sarnane: ühe keele, tegelikult keelerühma sees veel mitu keelt ja neile tuginevat erinevat identiteeti.

:Parimaga, võru keele artikli koostaja.

:: Nagu ma aru saan sa ignoreerid murrete ja murrakute olemasolu ja pead neid kõiki keelteks (kümmekond saami keelt). Seda ei ole sobilik Vikipeediasse kirjutada, sest Vikipeedia esitab üldtunnustatud seisukohti mitte mõne üksikisiku vaateid. Siim 00:35, 30 Dec 2004 (UTC)

:::Ta ei ignoreeri murrete ja murrakute olemasolu - kirde-eesti murre jääb ju alles :). On täiesti loomulik, et kui keeled võivad hääbuda, saadeks osaks teisest keelest või asendudes teise keelega, siis on võimalik ka vastupidine protsess, kus murretest kujunevad pikapeale eraldi keeled. Näiteid võib siin tuua hulgi. "Üldtunnustatud" aga ei peaks kindlasti mitte tähistama selliseid seisukohti, mis on (nõukogude nt) aastakümneid kestunud ja koolis hästi selgeks õpetatud, vaid spetsialistide seisukohast "üldtunnustatud". Uuemad teaduslikud arengud ja seisukohad peavad kindlasti Vikipeedias oma koha saama. - Urmas 07:50, 30 Dec 2004 (UTC)

:::: Kas tartu ja kümnekonna saami KEELE olemasolu on tänapäeva keeleteadlaste seisukoht? Siim 11:33, 30 Dec 2004 (UTC)

::::Ehk täpsemalt: kas tartu ja mulgi keele olemasolu on tänapäeva keeleteadlaste ENAMUSE seisukoht? KS 14:16, 30 Dec 2004 (UTC)

:::::Kümnekonna saami keele olemasolu on tõesti tänapäeva keeleteadlaste seisukoht (ka ingliskeelses Wikipedias nii). Saami keele mõiste all tuleb tegelikult mõista keelerühma, mitte mingil juhul üksikkeelt. Lõunaeesti keelega on asi üsna sarnane. Ma tõesti ei ignoreeri murdeid-murrakuid - need on ju ka võru keele ja ka näiteks põhjasaami keele sees täiesti kindlalt olemas. Mu enda emakeeleks on ka üks võru kirjakeelest eristuv idavõru murde murrak (tuu um üts´ väega illos murrak, tuud ma joht mõtlõ-i ignoriiriq eiq).

:::::Mulgi-tartuga on aga asi tõesti kehv. Kahjuks. Hääbuma kipuvad. Mulgid annavad siiski veel mingit lootust. Näiteks Anu Taul on hiljuti ilmutanud väga populaarseks saanud täismulgikeelse plaadi "Tähe tüdär", mulgi keelt õpetatakse ühes koolis lastele, on olemas Mulgi instituut. Murdeil pole tulevikku, murre on tuleviku suhtes negatiivne määratlus. Keel on neutraalne või positiivne, keeltel võib tulevikku ka olla. Selget keeleteaduslikku vahet tegelikult nagunii ei ole, asi on pigem ühiskondlikus hinnangus. Miks siis mitte toetada ja tunnustada potentsiaalset keelt keelena. Miks peaks andma eksistentsipüüdlikule väikekeelele sõnas murre sisalduva negatiivse, prestiiži madaldava ja arengut pidurdava hinnangu, kui võib jääda neutraalse määratluse keel juurde ja toetada sellega positiivseid arenguid. Ega me ju mulgi keele puhul riigikeelt mõtle, ses suhtes ei saa ta kunagi olla võrdne eesti keelega, tegemist on põlise piirkondliku väikekeelega, täiesti kahjutuga suurele eesti keelele, küll aga kasulikule Eesti ja maailma mitmekesisusele. Ärme ometi paneme sel suurel keelte ja loodusliikide hävimise, mitmekesise maailmaterviku kadumise ajastul kätt ette säilimislootusega maailmaelementidele. Mitte ainult külmalt uurida ja eritleda, vaid ka maailma säilimisele kaasa aidata - see on kaasaegse keeleteaduse, ka maailmanimega teadlaste, nagu Tove Skutnabb-Kangas ja Lyle Campbell, seisukoht.

::::::Võru keele artikli koostaja.

eksistentsipüüdlikkus ei tee ju murret keeleks. murre ei pidurda arengut. Ühesõnaga ma saan asjast nii aru, et kui keegi teeb täissaaremurrakulise plaadi ja saare murrakut hakataks ühes koolis lastele õpetama, siis oleks kohe saare murraku asemel saare keel. jumal jumal, kuhu me niimoodi jõuame? oeh. ühesõnaga olen ma puuga pähe saanud siin praegu. avjoska 13. juuli 2006, kell 19.26 (UTC)

:Küllalt tugev eksistentsipüüdlikkus võib murde keeleks teha küll, seda eriti just siis kui murdestaatus tõesti juba keele arengut pidurdama hakkab. Tavaliselt juhtub aga selline asi majanduse ja poliitika tugeval toel (näiteks Letzeburgi murdest Luksemburgi keele saamise lugu). KOHE, ilma pika ajaloo ja sihikindla tegevuseta ei juhtu keelte staatusega kindlasti kuskil midagi. Saare murre pole hea näide, sest selle puhul pole üldse midagi vaielda - keegi pole kunagi väitnud, et saarlaste oma keel (või see saarepärane aktsent, mis sellest tänapäeval järgi on jäänud) midagi muud oleks kui (põhja)eesti keele saare murre. See on ilmselge asi, mida keegi pole vaidlustanud. Saare kirjakeeleks pole kunagi olnud miski muu kui eesti kirjakeel ja pole seal ka millegi muu poole püüeldud peale ö-tähtedega naljatlemise. Lõunaeesti keelega on aga lugu palju keerulisem. See on ajaloos tartu kirjakeele näol olnud reaalselt omaette kirjakeelena tomiv keel ja on seda võru kirjakeele näol ka praegu. Sel on oma pikk ajalugu ja tõsine sihikindel tegevus seljataga. Lõunaeesti keele päritolu, liigenduse ja staatuse üle on alati olnud mitmesuguseid arvamisi ja vaidlusi. Sellest ei tasu lasta end puuga pähesaanult tunda ega arvata, et me seepärast jumal teab mis absurdsete näideteni peaksime jõudma.--Võrok 29. august 2006, kell 09:23 (UTC)

:: kihnu keelest juba räägitakse ja seda koolis õpetatakse? asi, mida eesti kohapealsetes oludes arvestada tuleks, on see, et rahvakeel ei tee ranget vahet keele, murde ja murraku vahel lingvistide mõttes (sõna KEEL on võimeline kõiki kolme tähistama; kõnekeeles ei kasutata termineid sama rangelt kui kirjakeeles). nii on võimalik rääkida idavõru keelest ja harju keelest ja võru keelest ja muhu keelest ja minu poolest ka karula keelest, ilma et see tavakõneleja kõrva väga palju riivaks (eriti kui räägitakse rääkijate kodusest keelest või naabermaakonna või -kihelkonna keelest). kui aga kirja panna, siis tuleb suureesti rahvuslus (mille tõttu on võimalik yldse eesti keeles midagi praegu kirjutada) ja hakkab oma nõudma (rahvuskeelena on eesti kirjakeel alati konkureerinud murrete ja kõnekeele eri vormidega, yritades oma eluõiguse nimel neilt funktsioone yle võtta). Ohpuu 29. august 2006, kell 16:02 (UTC)

:::Rahvakeel nimetab tõesti mistahes kõnepruuki keeleks ja ma olen üsna kindel, et Kihnu keelest ongi selles tähenduses räägitud. Kuid lõunaeesti keele puhul pole kindlasti mitte ainult sellega tegu. Lõunaeesti keelt või selle osasid on, küll eri nimede all (võru, võru-setu, tartu) ikka ka rangelt lingvistilises mõttes paljude poolt omaette keeleks peetud. Probleemiks pole siin mitte lingvistilne vaid õiguslik ja poliitiline mõte, mis sageli isegi tänapäeval kipub üht riiki ja rahvust tingimata ainult ühe keelega siduma.--Võrok 1. september 2006, kell 14:38 (UTC)

Alajaotus "Ortograafia" kuulub pigem artiklisse Võru kirjakeel, pealegi on sama materjal seal olemas. Andres 19:08, 30 Dec 2004 (UTC)

Tegin omaette artikliks Võru kirjaviis. Vk art koost.
Arvan, et teadus ja teatmeteosed ei peaks olema angažeeritud, isegi mitte õilsate kavatsustega. Ei ole nõus, et murre on halvustava tähendusega termin. Panen ette ära mainida, et seni valdava seisukoha järgi on olemas eesti keele võru murre, kuid rühm entusiaste leiab, et selle murde erinevus eesti kirjakeelest ja edusammud oma kirjakeele normi kujundamisel annavad alust rääkida eraldi võru keelest. -- lõunaeestlane

Põhimõtteliselt nõus. Võru keelest saab nähtavasti  siiski vaieldamatult rääkida kui millestki regionaalkeele laadsest. Kui nimetada teda samas mõttes keeleks nagu eesti keel, siis ei saa seda teha reservatsioonideta, vaid tuleb sõnastada selles vaimus, nagu eelkõneleja esitas. Andres 11:25, 24 Mar 2005 (UTC)

: Teadus on aina millegi teenistuses, tihti ka teatmeteosed. Kui võru keelest rääkida sellises vaimus ja toonis, nagu eelpool soovitatud, siis on seegi angažeeritud, st millegi teenistuses - selle osa eesti rahva, rahvusluse või riigivõimu teenistuses, kes suhtub lõunaeesti põliskeelte enesesäilitamispüüetesse tõrjuvalt ja ohutundega, skeptiliselt või ükskõikselt. Murre ise pole otseselt halvustava tähendusega, kuid ta sisaldab teatud ühiskondlikult väljakujunenud hinnanguid ning selle terminiga määratletuile langeb osaks vastav kohtlemine, mille tagajärjed on enamasti traagilised ja pöördumatud. Samas mõttes keeleks nagu eesti keel, st riigikeeleks koos kõige sellest tulenevaga, ei saa võru keelt muidugi nimetada, kuid seda pole ka kunagi tehtud. Vaid imepisike osa maailma keeltest, millesse õnneks kuulub ka eesti keel, naudib riigikeele hüvesid. Kahjuks kipub see staatus tegema sest väiksest hulgast keeltest teaduses, teatmetostes ja muuski võrdseimad võrdsete hulgas. --Võrok 22:58, 30 Mar 2005 (UTC)

:: See on tõsi, et artikli alguses on öeldud, et tegemist on regionaalkeelega, ja see muidugi eristab võru keelt eesti keelest. Olen nõus ka sellega, et juurdunud esitusviis (lahterdus keelteks ja murreteks) on tendentslik.

:: Küsimus on selles, kuidas saavutada tõeliselt neutraalset esitust. See eeldab, et asja tuleb esitada nii, et erinevate teaduslike seisukohtade esindajad saaksid nõustuda. Selleks tuleb poolte seisukohad ja argumendid eksplitseerida. See nõuab keele/murde küsimuse palju detailsemat käsitlemist.

:: Praegune esitus hälbib minu meelest neutraalsusest (ja on vist lausa eksitav) vähemalt järgmistes punktides. Eesti dialektoloogide seisukohtadest kõneldakse minevikuvormis. Nopitakse välja teadlaste vähemiku seisukohad. Tartu ja mulgi keelest kõneldakse kui vaieldamatutest, kuigi nad on veel vaieldavamad kui võru keel.

:: Keelte ja murrete üle on ikka vaieldud. Need vaidlused on reaalsed ja nendest tuleb rääkida. Termin "regionaalkeel" jätab minu meelest lahtiseks, kas tegemist on keele või murdega, ja lahtiseks see küsimus ju esialgu jääbki. Sellepärast pole mõtet kiirustada võru keele kuulutamisega keeleks.

:: See ei tähenda, nagu mina oleksin võru keele vastane. Lugejale tuleb lahkarvamuste puhul anda asjast võimalik detailne ja mitmekülgne pilt. Peale keeleteaduslike vaidluste võib rääkida ka poliitilistest vaidlustest. Peale selle on minu meelest Urmasel õigus, et keelest võib saada murre ja murdest keel.  Andres 06:13, 1 Apr 2005 (UTC)

::: Kirjutasin võru ja setu keele artiklitesse pisut eri seisukohtadest ja vaidlustest juurde ja sõnastasin mõned asjad ümber. Ehk on nüüd objektiivsus paremini tagatud. Muidugi võiks teadusest, poliitikast, vaidlusist ja paljust muust veel palju huvitavat ja põnevat kirjutada, aga pole praegu jaksu siin nii süvitsi minna. --Võrok 22:26, 1 Apr 2005 (UTC)

:::: Nüüd on jutt pisut objektiivsem küll. Kahjuks ei ole selle täielikuks tagamiseks muud võimalust kui detailsuse astme tunduv suurendamine. Andres 05:50, 2 Apr 2005 (UTC)

Iga aasta Eurovisiooni lauluvõistluse kohta tuleb kindlasti eraldi artikkel kirjutada. Ühte artiklisse küll kõik ära ei mahu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. aprill 2006, kell 13.52 (UTC)

Proovisin teha võru keele kohta Swadeshi loendit, aga keegi keeleoskaja peaks selle üle kontrollima. Pärast võiks selle [http://en.wiktionary.org/wiki/Swadesh_lists_for_Finno-Ugric_languages sinna] ka panna.

Eesti	Võro

mina	mina

sina	sina

tema	timä

meie	miiq

teie	tiiq

nemad	nimäq

see	seo, taa

too	tuu

siin	siin, tan

seal	sääl

kes	kiä

mis	miä

kus	kon

millal	kunas

kuidas	kuis, kui

ei, mitte	ei, joht

kõik	kõik

palju, mitu	pall'o, mitu

mõni, mõned	mõni, mõnõq

mõni	mõni

teine, muu	tõõnõ, muu

üks	üts

kaks	kats

kolm	kolm

neli	neli

viis	viis

suur	suur

pikk	pikk

lai	lag'a

paks	paks

raske	rassõ

väike	väiku

lühike	lühkü, lühüq

kitsas	ahtagõnõ, ahas

õhuke, peenike	ohku, ohuq. piinü

naine	naanõ

mees	miis

inimene	inemine

laps	lats

naine	naanõ

abikaasa, mees	miis

ema	imä

isa	esä

loom	elläi

kala	kala

lind	tsirk

koer	pini

täi	täi

madu, uss	huss, siug

uss	huss, vagõl

puu	puu

mets	mõts

kepp	kepp

vili, puuvili	vili, puuvili

seeme	seemeq

leht	leht

juur	juur

koor	kuur

őis, lill	häidseq, lill, ninn

rohi	hain, moro

köis	köüds

nahk	nahk

liha	liha

veri	veri

kont, luu	luu

rasv	rasv

muna	muna

sarv	sarv

saba	hand

sulg	sulg

juus	hius

pea	pää

kõrv	kõrv

silm	silm

nina	nõna

suu	suu

hammas	hammas

keel	kiil

küüs	küüds

jalg	jalg

jalg	jalg

põlv	põlv

käsi	käsi

tiib	siib

kőht	kõtt

sisikond, soolikad	sisekund, sooligu

kael	kaal

selg	sälg

rind	rõnd

süda	süä

maks	mass

jooma	juuma

sööma	süümä

hammustama	haukama

imema	imemä, nudsima

sülitama	sülgämä

oksendama	ossõndama

puhuma	puhkma

hingama	hengämä

naerma	naardma

nägema	nägemä

kuulma	kuuldma

teadma	tiidmä

mőtlema	mõtlõma

haistma	haistma

kartma	pelgämä

magama	magama, magahama

elama	elämä

surema	kuulma

tapma	tapma

vőitlema, kaklema	taplõma, kiskma

küttima	jahtma

lööma	lüümä

lõikama	lõikama

lõhestama	lahki ajama, lahksama

kratsima, sügama	süütmä

kaevama	kaibma

ujuma	ujoma. oidma

lendama	lindama

kőndima	kõndma

tulema	tulõma

valetama	võlsma

istuma	istma

seisma	saisma

pöörama, keerama	püürdma, käändmä

kukkuma, langema	sadama

andma	andma

hoidma	hoitma

(kokku) suruma, pressima	presma

hõõruma	hõõrdma

pesema	mõskma

pühkima	pühkmä

tõmbama	tõmbama

tõukama, lükkama	kukkama

heitma	hiitmä

siduma	köütmä

õmblema	umblõma

loendama	lugõma

ütlema	ütlema

laulma	laulma

mängima	mängmä

hõljuma, ujuma	hõl'oma

voolama	juuskma

külmuma	külmämä

paistetama	paistuma

päike	päiv

kuu	kuu

täht	täht

vesi	vesi

vihm	vihm

jõgi	jõgi

järv	järv

meri	meri

sool	suul

kivi	kivi

liiv	liiv

tolm	tolm

maa	maa

pilv	pilv

udu	undsõq, udsu

taevas	taivas

tuul	tuul

lumi	lumi

jää	ijä

suits	sau

tuli	tuli

tuhk	tuhk

põlema	palama

tee	tii

mägi	mägi

punane	verrev

roheline	hal'as, rohilinõ

kollane	kõllanõ

valge	valgõ

must	must

öö	üü

päev	päiv

aasta	aastak

soe	lämmi

külm	külm

täis	täüs

uus	vahtsõnõ

vana	vana

hea	hää

paha, halb	halv

mädanenud	määnüq

must, määrdunud	must, mustõnuq

sirge, otse	õkv

ümar	ümmär

terav	terräv

nüri, tömp	nühr

sile	sille, hille, tasanõ

märg	likõ

kuiv	kuiv

parandama	parandama

lähedal	lähkün

kauge(l)	kavvõn

parem	hüvä

vasak	kura

juures	man

sees	seen

koos	üten

ja	ja

kui	ku

sest, seepärast et	selle, tollõ

nimi	nimi

Päris hää töö, aga ma panin veel mõne sõna juurde ja veidi silusin teksti viimaste õigekirjutusreeglite järgi.  --[[Kasutaja:Võrok|Võrok]] 28. august 2006, kell 22:38 (UTC)
Kas sünonüüme pole palju saanud? Ms reeglid nende Swadeshi loendite puhul kehtivad.? -- [[Kasutaja:82.131.24.107|82.131.24.107]] 29. august 2006, kell 16:59 (UTC)

Võiks ju ikka jääda ka link artiklile Murre. Andres 2. juuni 2007, kell 19:37 (UTC)

Minugipoolest võiks jääda. Loen seda kommentaari alles nüüd, aga kui see link kuskilt minu tõttu kaduma on läind, siis pandagu aga tagasi.--Võrok 1. oktoober 2008, kell 06:55 (UTC)

:*Millegipärast on artikli alguses infotabeli pikkuses vasakul tühi ruum. Kas keegi oskaks seda kaotada?

:*Teine asi: kas võiks ka eesti vikipeedias lisada keelte infotabelisse ISO 3-keelekoodi. Võrul see nüüd on, aga kui lisasin tabelisse, siis artiklis midagi paistma ei jää.--Võrok 11. veebruar 2009, kell 00:43 (UTC)

:: Tehnilistes küsimustes ei oska aidata, aga minu arust peaks kogu teabekasti materjal ka tekstis sees olema, nii et koodid võiks teksti panna. Andres 11. veebruar 2009, kell 12:58 (UTC)

Ikkagi, miks me ütleme siin ennekõike keel ja ainult mainime murret? Kasutatavates mõistetes tuleks kokku leppida või kasutada neid nii nagu neis juba kokku on lepitud. Kui me üldiselt nimetame Võru keelt või murret (kuidas keegi soovib) võru keeleks, tuleks ka kõiki teisi murdeid keelteks nimetada. Ei saa ju erineva tähendusega mõisteid läbisegi kasutada.
Kui see tõele vastab, et Võru murre on lõunaeesti hõimukeelest on arenenud ja teps mitte üldisest eesti keelest (milline see siis eri aegadel ka olnud pole), mis murdeid seob, ei saa ära unustada, et keelte põlvnemisel keelesarnasust arvesse võttes on Võru murre siiski osa eesti keelest.
Iseenesest ei tekita väljend võru keel minus vastumeelsust ja üldjuhul ma kõnes nii ka ütlem (nii sama ka setu keel), aga ma ei arva, et murde keeleks nimetamine peaks kohe ametlik olema – kõrvu teiste murretega olgu ta ikka murre edasi. Muidugi saab ja võib mainida et hellitavalt nimetatakse murret sageli ka keeleks.
Kui peaks selguma, et võru murre ikkagi on (oli) eraldi keel ja ta nii eesti keele sarnaseks eesti keele ja ta murrete mõjutusel on saanud, siis las keelemeeste üldsus jõuab sellele seisukohale ja siis nimetame Võru murret võru keeleks. Seni peaks keeleteaduse kontekstis ja sellest lähtuvalt ka siinset nimetama Võru murdeks ja niisamuti teiste lõunaeesti murrete ja murrakutega. 195.50.206.178 5. august 2009, kell 18:35 (UTC)

Keelte ja murrete eristamiseks ei ole absoluutset kriteeriumi. "Võru keel" ja "Võru murre" (kas eesti või lõunaeesti keele murre) on eraldi mõisted, kuigi asi on sama, sellepärast peaks ka Võru murde kohta eraldi artikkel olema. Pole tarvis valida kahe vahel, vaid võib mõlemast rääkida.

Keeli tuleb juurde sedamööda, kuidas inimeste teadvus muutub.

Põhjaeesti ja lõunaeesti murdeid on üheks keeleks hakatud pidama poliitilistel põhjustel. Algselt rajati ju isegi eraldi põhjaeesti ja lõunaeesti kirjakeel, hiljem viimasest loobuti. Võru ja setu keel (setud otsustasid oma kongressil, et neil on oma keel) on lõunaeesti keele jäänused (neid võib vaadelda selle murretena; teised on tartu ja mulgi keel).  Andres 5. august 2009, kell 20:25 (UTC)

: Mu meeles ei peaks väga filosofeerima selle üle millal sisuliselt samast asjast rääkides pigem keelt ja millal murret silmas peetakse ja sellega nii kaugele minema, et samast asjast kahes kohas kirjutada. Erinevad lähenemised saab ka ühes kohas kirja panna.

: Põhjaeesti ja lõunaeesti kirjakeel tekisid oletatavasti murdeerinevustest tingituna, aga üldine keeletasand (liigitatuna) oli sama. Teadvust muudame jah, aga me tahaks seda ikkagi põhjendatult teha. 195.50.206.178 5. august 2009, kell 21:02 (UTC)

:: Siin ei ole midagi filosofeerida, see peaks ju kohe näha olema, kas kirjutatakse keelest või murdest.

:: Kui kirjutada murdest, siis tuleb rääkida erijoontest võrreldes teiste sama keele murretega; kui jutt on keelest, siis on rohkem juttu poliitikast, ja võrrelda tuleb keelt keelega. Minu meelest teeks Võru murdest eraldi kirjutamine kogupildi selgemaks.

:: Kui me hakkame samas artiklis mõlemast kirjutama, siis me ei saa pealkirja valida, neutraalsusest kõrvale kaldumata.  Kumbki vaade ei tundu olevat valdav.

:: See on minu teada vaieldamatu, et juba vähemalt tuhat aastat tagasi olid lõunaeesti ja põhjaeesti keelekuju vahel selged erinevused. Nad on ühendatud üheks keeleks seoses eesti rahvusteadvuse kujunesega.

:: Jutt ei ole mitte teadvuse muutmisest, vaid teadvuse muutumisest. Andres 5. august 2009, kell 21:25 (UTC)
----
Võru keelt ei ole olemas, nagu ei ole olemas ka võru rahvast. On olemas eesti keele võru murre! Vikipeedia ei ole see koht, kuhu suurusehullustusest erinevaid murdeid keele pähe üles riputada. Rahvasuu kutsub küll murdeid "keeleks", kuid mis on lubatud rahvale, ei ole lubatud entsüklopeediale. Kui võru keel on tõesti keel, siis see keel teeb Vikipeedia "kollasemaks" ja vähem tõsiseltvõetavamaks! --85.253.60.181 4. jaanuar 2010, kell 09:52 (UTC)

Nagu artiklist selgub, on võru keelele antud isegi rahvusvaheline keelekood. Niipalju kui mina aru saan, on ta ka keeleteaduslike kriteeriumide järgi keel. Andres 4. jaanuar 2010, kell 10:15 (UTC)

: Nii palju kui mina aru saan on ISO koodi andmisel keeleteaduslike kriteeriumitega vähe pistmist, pigem on määrav koodi taotleja soov seda koodi saada, kõnelejate arv, meediaväljaannete olemasolu jms. See, et Eesti alal kõneldi kunagi põhjaeesti eellaskeelega otseselt mitteseotud lõunaeesti hõimukeelt ja et nüüdisaegne võru keel sellest keelest on arenenud ja murre mitte ei ole, on üks teooria ja mulle tundub, et mitte väga laialt levinud teooria, kui koolis õpetatakse endiselt, et tegu on pelgalt murdega. Antud teooria on internetis (sh Vikipeedias) endale hea kandepinna leidnud. Üks asi on rääkida võrukeste identiteedist, nimetatagu nende kõnepruuki siis murdeks või keeleks, aga kui argumentatsiooniks on poolpseudoteaduslik jutt nagu rohkem või vähem viimati lisatud välislingi all olevat meenutav – murre oli võru keel keeleajaloolise käsitluse järgi – siis see ei tundu objektiivne. Minu meelest ilma rohkete erialaste viideteta, mis annaks aimu tegelikust levinud keeleteaduslikult arusaamast, võiks see artikkel olla vaidlustatud. 193.40.10.180 10. märts 2011, kell 15:11 (EET)

:: Jah, seda kohta, kus argumendina viidatakse ISO-le, võiks muuta küll.

:: Põhimõtteliselt on artiklis mainitud mõlemat käsitlust, asjatundjad võivad esitust muuta ja viiteid lisada.

:: Nii palju kui mina aru saan, on põhiline "puhtkeeleteaduslik" kriteerium vastastikune arusaadavus: kui arusaadavust pole, on tegu eri keeltega. Andres 10. märts 2011, kell 16:16 (EET)

:: Mis täpselt selles artiklis poolpseudoteaduslik on ja millist linki Sa silmas pead? Andres 10. märts 2011, kell 16:19 (EET)
----
Kõnelejate arvu link ei tööta. Andres (arutelu) 13. september 2012, kell 22:16 (EEST)
----
Võiks võru keele käänete kohta tabel olla.90.191.119.98 22. veebruar 2013, kell 20:17 (EET)
----
Commonsi link viib eesti keele kategooriale. Andres (arutelu) 23. august 2014, kell 09:17 (EEST)