Arutelu:Liivimaa

"Vaata ka" alajaotuse ülesehitamine tähestikulisel põhimõttel on minu meelest liiga formaalne. Liivimaa kubermang ja Liivimaa võivad omavahel segi minna. Andres 16. veebruar 2006, kell 10.54 (UTC)
Urmas, sa kirjutasid, et Liivimaa olevat läti keeles ka Vidzeme. Ehk põhjendasksid.--82.131.22.208 16. veebruar 2006, kell 12.04 (UTC)

Sel nimel on üldse mitu tähendust. Praegu ei tule see piisavalt välja. Andres 16. veebruar 2006, kell 12.07 (UTC)

: Selguse mõttes võiks artikli pealkiri ehk olla "Vana-Liivimaa".

: Läti keeles kasutatakse selle kohta Vidzeme kõrval nimesid  :lt:Livonija, Līvzeme, Lībija, Līva. Läti vikis ei ole nime Vidzeme üldse mainitud. Vidzeme all mõistetakse tavaliselt ikkagi Läti osa, mis kuulus Liivimaa kubermangu. Andres 16. veebruar 2006, kell 12.15 (UTC)

::Liivimaa lõunapoolne osa, mis Lätti jääb kannab nime Vidzeme. Poola-Liivimaa on läti keeles Poļu Vidzeme ja Rootsi-Liivimaa Zviedru Vidzeme (sh ka Eesti osa!).

::Livonija all mõistetakse Vana-Liivimaad. Seega märgivad need nimed küll osaliselt sama territooriumi, kuid erinevat aega. Līvzeme, Lībija, Līva on nimed, mille kasutamisel räägitaks mitte Liivimaast, vaid liivlaste maast. Lätlased teevad neil kahel selget vahet.

::: Võib-olla. Lähtusin läti vikist. Aga Vidzeme peaks tähendama Liivi sõja järgset Liivimaad. Andres 16. veebruar 2006, kell 15.47 (UTC)

::Artikli pealkirjaga on praegu kõik korras, selle Vana-Liivimaa osa on optimaalne. Juurde tuleks ainult kirjutada uusajast. - Urmas 16. veebruar 2006, kell 13.53 (UTC)

::: Millest see artikkel räägib, kas nimest "Liivimaa" või mingist konkreetsest piirkonnast? Kui ta räägib nimest, siis peaks siin olema pigem täpsustuslehekülg.  Andres 16. veebruar 2006, kell 14.11 (UTC)

::::Avalause ütleb, et räägib maast nimega Liivimaa. Selle maa territoriaalne ulatus on aja jooksul muutunud - alguses toimus kasv, hiljem omandasid maa eri osad oma territoriaalse identiteedi ja Liivimaa kahanes. Küllaltki tavaline lugu. Nimest "Liivimaa" peaks rääkima Vikisõnaraamatu vastav artikkel. - Urmas 16. veebruar 2006, kell 14.48 (UTC)

: Avalause ütleb "maa nüüdisaegse Eesti ja Läti alal". Aga algselt ei ulatunud see Eesti alale? Selline kontseptsioon võib ju olla, aga see tuleks alguses selgemalt välja öelda. Peale selle, näiteks läti viki artikkel on kitsama sisuga. Andres 16. veebruar 2006, kell 15.14 (UTC)

: Mulle tundub, et see kontseptsioon pädeb Vana-Liivimaa territooriumi väljakujunemise kohta. Kui nüüd üht osa sellest territooriumist hakati nimetama Eestimaaks ja teist (poolakate) poolt Liivimaaks, siis ei ole minu meelest tegemist mitte maa piiride muutumisega, vaid nime ülekandumisega. See on loomulik, et poolakad nimetasid enda käes olevat osa sõjaeelse  Liivimaa territooriumist Liivimaaks. Kuidas  saab selle kohta öelda, et maa territoorium kahanes? Andres 16. veebruar 2006, kell 15.30 (UTC)

: Teen ettepaneku kasutada siin niisugust kontseptsiooni, mille järgi siin selgitataks, kuidas ja mis asjaoludel selle nime kasutus on muutunud. Andres 16. veebruar 2006, kell 15.39 (UTC)

:::Need 'Vaata ka' lingid, mis ära kustutasin, kuuluvad pigem artiklitesse Balti riikide või Vana-Liivimaa kohta. Loomulikult on palju artikleid, mille sisu ühel või teisel määral sellega siin haakub, kuid alles tuleks jätta seda artiklit sisuliselt toetavad, mõista aitavad. - Urmas 16. veebruar 2006, kell 13.57 (UTC)

Praegune tekst järgib ENE/EE esitust koos selle puudustega. Andres 16. veebruar 2006, kell 15.43 (UTC)

::Liivimaa ala ulatus nii Eesti kui Läti alale. Kui on vaja lahata, kuidas täpselt 12. saj lõpus - 13. saj alguses toimus saksa ekspansioon, siis see sobib suurepäraselt nt artiklisse Maarjamaa.

:: Algne Liivimaa (11. sajandist kuni 13. sajandi alguseni) ei ulatunud Eesti alani. Andres 16. veebruar 2006, kell 18.30 (UTC)

::Nime ülekandumisest on suht' keeruline rääkida - piirkonna tuumalaks oli nii Vana-Liivimaa ajal kui ka 19. saj lõpus Riia.

::: See on veenev argument. Andres 16. veebruar 2006, kell 18.30 (UTC)

::Liivimaa küljest langes ära esmalt rootslaste osa ehk Eestimaa. Samuti loodi omaette Kuramaa hertsogiriik. On kahtlane, kas orduajal oli Lääne-, Järva-, Viru- ja Harjumaal ühtselt Eestimaa-identiteeti. See piirkond kujunes üheks halduspol üksuseks alles Rootsi ja Poola vahelise piiri paika saamisel. Poolakatel polnud mingit vajadust Liivimaale mingit nime eraldi välja mõtlema hakata - see nimi oli Liivimaal olemas.

::: Jah, see nimi oli olemas. Pidasin silmas seda, et poolakad oleksid enda kätte tahtnud kogu Liivimaad ning nimetasid enda käes olevat ala Liivimaaks lihtsalt sellepärast, et see oli Liivimaa osa. Kui rootslased hakkasid enda käes olevat osa Eestimaaks nimetama, siis toimuski nime tähenduse muutus. Kui aga arvestada, et Liivimaa tuumosa oli poolakate käes, siis saab seda tõesti tõlgendada ka nii, et Liivimaa piirid muutusid. Andres 16. veebruar 2006, kell 18.30 (UTC)

::Minu arvates on täiesti konkreetselt ära öeldud, mida millisel ajaperioodil nimetatakse Liivimaaks. Vana-Liivimaa perioodi on valgustatud vaid niipalju, et oleks selge, et Liivimaa all on mõistetud ka teda. Seda ära jättes ilmuks arutellu etteheited "miks ei ole nimetatud? miks ei ole räägitud?" "Eestimaaga" sedalaadi olukord juba tekkis.

::: Tekstis ei ole praegu üldse mainitud Liivimaa kubermangu. Minu meelest kiputakse kõige rohkem omavahel ära vahetama  Vana-Liivimaad ja Liivimaa kubermangu. Andres 16. veebruar 2006, kell 18.30 (UTC)

::Mis puudutab läti viki artiklit nimega "Livonija", siis see on Vana-Liivimaast ja selle artikli sisu lõppeb Liivi sõja lõpuga ja käsitleb Liivimaad Liivi sõja eelsetes piirides. Otse loomulik, et artiklite sisu peab olema erinev. See on mh ka põhjuseks, miks ma läti (nagu ka leedu ja tšehhi) lingi kustutasin.

::: See kustutamine oli õige. Üle vaatama peaks kõigi vikide artiklid ja nendevahelised lingid. Muidu jõuavad need lingid siia tagasi.  Andres 16. veebruar 2006, kell 18.30 (UTC)

::Otse loomulikult tähistab sõna Vidzeme Liivi sõja järgset Liivimaad, õigemini neid osi Livonijast, mis olid veel Liivimaaks jäänud. Ma need ülalpool ka nimetasin.

::Läti vikisse tuleks siit linkida kahele artiklile: "Livonija" ja "Vidzeme". Enam on selle artikli sisu vastav "Vidzeme"le.

::: Minu meelest ei saa siit linkida kummalegi. Andres 16. veebruar 2006, kell 18.30 (UTC)

::Olen jätkuvalt arvamusel artiklit tuleb täiendada poola, rootsi ja tsaariaja osas, kuid mitte kapitaalselt ümber tegema hakata. - Urmas 16. veebruar 2006, kell 18.02 (UTC)

:::Enne kui hakata EE lähenemist ümber tegema, tuleks tutvuda Liivimaa/Vidzeme kohta käivate materjalidega ka läti uuemas ajalookirjanduses - eestlastel ei ole siin mingit monopoli. - Urmas 16. veebruar 2006, kell 18.02 (UTC)

:::: Mida Sa mõtled ümbertegemise all?  Andres 16. veebruar 2006, kell 18.30 (UTC)

Urmas ei poolda mitme tähenduse kontseptsiooni. Sellepärast panin vaidlustuse.
Kui nimel on kolm tähendust, siis peaks olema ka kolm artiklit. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. august 2006, kell 11:24 (UTC)

''Vidzeme'' tähendab Läti keeles "keskmaa" ("vidus" - keskkoht, "zeme" - maa). See on ajalooline Läti piirkond. Teet 14.12.2009

I. Vastavalt 1721. a. Uusikaupunki rahuga kinnitatud õigusele provintsi kõikide elanikkude huvisid kaitsta ja Liivimaa hertsogiriigi nimel riigiõiguslikult kehtivaid lepinguid sõlmida, kuulutab Liivimaa rüütel- ja maiskonna maapäev käesolevaga Liivimaa provintsi Vene valitsuse rahvaste enesemääramise õiguse deklaratsioonile vastavalt Vene riigist sõltumatuks.
II. Liivimaa rüütel- ja maiskonna maapäev palub käesolevaga Saksa riigi valitsust, arvestades Kuramaa, Saaremaa ja Liivimaa okupeeritud osade rüütelkondade otsuseid, võtta Liivimaa Saksa riigi kaitse alla.
Eduard von Dellingshausen, Kodumaa teenistuses, Tallinn 1994, lk 223.
----
Liivimaa kubermangu kohta peaks olema eraldi artikkel, samuti Liivimaa rüütelkonna (ja maiskonna) kohta. Andres 15. august 2008, kell 13:28 (UTC)

Olen täiesti nõus. Lisaks pakuksin välja, et see artikkel võiks sarnaselt Eestimaale anda lühikese ülevaate Liivimaa kui ajaloolise piirkonna ajaloost, keskendudes siis selle traditsioonilisimale tähendusele 16.-20. sajandil. Keskaegse Liivimaa kohta on juba olemas artikkel Vana-Liivimaa, Poola-Liivimaa kohta võiks olla eraldi artikkel, nagu ka Vidzeme ehk Läti-Liivimaa kohta (kuna lätlased kasutavad Põhja-Läti kohta seda nimetust tänapäevani). Ja kui ujub välja veel tähendusi, siis võiks ka nende kohta eraldi artiklid teha. Athanasius Soter 14. august 2011, kell 15:30 (EEST)

:Lätikeelne Livonija ja Livzeme ei tundu siin päris korrektsed, eriti Livzeme, mis peaks tähendama liivlaste maad. Ja Livonija vist tähendab ka ainult Vana-Liivimaad. Liivimaa kubermang on lätlastel aga Vidzemes guberna. Seega peaks siin ikkagi vist kasutama Vidzemet. Vana-Liivimaale jäägu siis Livonija. Athanasius Soter 14. august 2011, kell 21:26 (EEST)

::Kui keegi vastu pole, siis lähipäevil viin need muudatused sisse. Athanasius Soter 15. august 2011, kell 20:41 (EEST)

Liivimaa maapäeva otsus 17./30. detsembrist 1917


Puudub Moldova pisikene lipp.Kes aitab?--[[Kasutaja:Mona|Mona]] 16. veebruar 2006, kell 18.54 (UTC)

Praegu on Olga Põljova osalemine olematuks tehtud. Artiklis tuleb rääkida sellest, et algselt anti hõbemedal Põljovale ning pärast dopingukontrolli tulemuste selgumist võeti ära. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. veebruar 2006, kell 19.38 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BT/C51D2_BTM015101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:12:10, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:12 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BT/C51C_BTM512101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:12:19, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:12 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BT/C73E_BTM015101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:12:29, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:12 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BT/C51A_BTM020101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:12:39, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:12 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BT/C73A_BTM020101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:12:49, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BT/C51B2_BTM407101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:12:59, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BT/C73C_BTM407101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:13:09, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BT/C51A_BTW007101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:13:30, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BT/C73B_BTW007101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:13:39, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C51C_CCW405101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:13:50, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BT/C73D_BTW510101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:14:00, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BT/C51D2_BTW012101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:14:10, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BT/C73E_BTW012101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:14:20, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BT/C51A_BTW015101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:14:30, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BT/C73A_BTW015101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:14:40, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BT/C51B2_BTW406101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:14:50, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BT/C73C_BTW406101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:15:00, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:15 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel


Arutelu:Suured Sunda saared

Vajab detailkategoriseerimist --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 16. veebruar 2006, kell 23.36 (UTC)

Sellisel segasel kujul koordinaate ei tohi esitada. Andres 22. november 2008, kell 00:33 (UTC)
Koordinaatide puhul piisab sellest osast, mis on enne kaldkriipsu. Andres 5. detsember 2008, kell 08:12 (UTC)
E ja N tuleb eelnevast tühikuga eraldada, E järel peab olema koma. Ja koordinaatide sellisel kujul esitamine on problemaatiline. Minu meelest tuleks pigem anda äärmuskoordinaadid. Andres 5. detsember 2008, kell 08:14 (UTC)
Jääb selgusetuks, kuhu kuuluvad Suurte Sunda saarte otseses naabruses paiknevad väikesed saared. Kui vaadata selle artikli ja artikli Väikesed Sunda saared juures olevaid kaarte, siis nad ei kuulu kummagi hulka. Erinevad vikid annavad erineva vastuse. Inglise viki järgi kuuluvad Suurte Sunda saarte hulka ka naabersaared, teiste vikide järgi mitte. ENE-s on vastuoluline sõnastus: Sunda saared jagunevad Suurteks Sunda saarteks (neli suurt saart) ja Jaavast ida pool paiknevateks Väikesteks Sunda saarteks. See on mittevastuoluline ainult juhul, kui suurte saarte väikesed naabersaared üldse Sunda saarte seast välja jäävad.    Andres 5. detsember 2008, kell 08:28 (UTC)
Britannica ütleb Sunda saarte kohta nii: group of islands extending from the Malay Peninsula to the Moluccas southeast of the Asiatic mainland toward New Guinea. They include the Greater Sundas (Sumatra, Java, Borneo, Celebes, and adjacent smaller islands) and the Lesser Sundas (Bali, Lombok, Sumbawa, Sumba, and Flores, Timor, Alor, and adjacent smaller islands). Arvan, et seda tuleks uskuda. Andres 5. detsember 2008, kell 08:35 (UTC)
Meyeri leksikonis jälle on nimetatud ainult neli suurt saart. Andres 5. detsember 2008, kell 08:39 (UTC)

Ma proovisin ka enne uurida ega saanud aru. Suurte Sunda saarte artiklis olevalt kaardilt lugesin välja, et Madura oli sisse arvatud, aga piki Sumatra rannikut olev saarestik (Mentawai saared) mitte. Aga tundub, et sellel kaardil oli ka Bali saar punaseks värvitud. (See tähendab, mitte et see kaart mingiks aluseks oleks, lihtsalt kaardi võimaliku parandamisvajaduse mõttes.) --Epp 5. detsember 2008, kell 08:46 (UTC)

Vaatasin, et Meyeri leksikoni siiski ei saa usaldada, sest seal pole piisavalt täpset kirjeldust. Andres 5. detsember 2008, kell 14:51 (UTC)

Igatahes jääb määramata, millised saared on adjacent. Ühestki teisest allikast peale Britannica ma seda reservatsiooni ei leidnud. Andres 5. detsember 2008, kell 15:05 (UTC)

: Just, ma mõtlesin sedasama. Äkki need, mis on ühekaupa vahetus läheduses (nagu Madura). St mitte näiteks Mentawai saared. Inglise vikist ma ei loe välja, et neid loetaks Suurte Sunda saarte hulka. Ega ka Bangkat ega Belitungi vist mitte. Aga Sunda saarte hulka need ju ikka kuuluvad? Ja kui need jagunevad ainult suurteks ja väikesteks, on ikka jama. :-) --Epp 5. detsember 2008, kell 15:12 (UTC)

:: Just seda ma mõtlengi.

:: Peaks pöörduma asjatundja poole. Andres 6. detsember 2008, kell 08:16 (UTC)

* saari piirab kaks ookeani - India ja Vaikne
* neid saari eraldavad mered, lahed, väinad, võiks need ka loetleda, nt :Kategooria:Indoneesia väinad
* Jaava meri, Banda meri, Timori meri, Florese meri jne jne suwa 5. detsember 2008, kell 23:46 (UTC)


Kasutaja arutelu:Unigolyn~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Unigolyn! Andres 17. veebruar 2006, kell 06.59 (UTC)

Teed head tööd. Andres 12. juuli 2006, kell 20.20 (UTC)

: Tänud! Ingliskeelne vikipeedia viskas üle liigse politiseerumise ja tähenärimise tõttu, siin on võimalik ka tegelikku tööd teha. Unigolyn 12. juuli 2006, kell 22.52 (UTC)

:: Kardan, et minu poolt on oodata mingil määral tähenärimist. Andres 13. juuli 2006, kell 06.59 (UTC)

::: Pean silmas rohkem "is this fancruft or not" tüüpi tähenärimist, ja vaidlusi teemal, kas mingi telesarja tegelase iseloomustamine on POV või mitte. Tõsiste artiklite neutraalsuse ja kõikide artiklite faktilisuse üle on vaidlus alati teretulnud. Unigolyn 13. juuli 2006, kell 18.43 (UTC)

Kõige parem on, kui Sa valiksid tõlkimiseks need artiklid, mille teemat Sa hästi valdad või mis Sulle isiklikult huvi pakuvad. Pikad artiklid võib tõlkida ka osaliselt. Kui Sa ei tea, millest kirjutada, siis hästi sobiksid ülevaateartiklid riikidest ja teadusharudest. Riikide puhul heida pilk peale, kuidas meil on tavaks artikleid liigendada. Andres 13. juuli 2006, kell 19.28 (UTC)

ka võid vaadata Eri:Wantedpages ja Vikipeedia:Soovitud artiklid. --TarmoK 13. juuli 2006, kell 20.44 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Unigolyn~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:18 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Parafiilia

Kui parafiilia on sotsiaalsest normist erinev seksuaalne eelistus, siis peaks selles nimekirjas olema ka heteroseksuaalsus. Andres 17. veebruar 2006, kell 11.04 (UTC)

Huvitav märkus. Ehk selgitaksid? --Lulu 17. veebruar 2006, kell 14.50 (UTC)

: Hiljuti oli meil juttu seoses välgutamise või millegi taolisega, et kui see on seksuaalse rahulduse saamise eelistatav viis, siis võib olla tegemist parafiiliaga, aga ei pea olema, sest see oleneb sotsiaalsest normist. Sa viitasid sellele artiklile. Aga mõnes kultuuris või subkultuuris võib ju heteroseksuaalsus olla normivastane. Andres 17. veebruar 2006, kell 15.11 (UTC)

Jajah, nyyd saan aru. Võiks tõesti lisada. Teatud Vana-Kreeka linnriikides oli tõesti normaalsem omada suhet pigem poisiga kui naisega. Näiteks. Subkultuuridest muidugi rääkimata. --Lulu 17. veebruar 2006, kell 19.52 (UTC)

: Sellisel juhul kaotab aga mõtte selle loetelu nimetamine parafiiliate loendiks. Siis on tegemist seksuaalsete orientatsioonide või sättumuste vms loendiga. Pigem arvan, et parafiilia kontseptsiooniga on midagi viltu: asi ei ole sotsiaalses normis. Andres 17. veebruar 2006, kell 20.02 (UTC)

Tjah, sain aru. Pyydsin veidi seletada sissejuhatuses. Aga kui tundub, et vaja, siis tuleb midagi veel teha. --Lulu 17. veebruar 2006, kell 20.28 (UTC)

: Praegu on samastatud parafiiliat ja perverssust. Aga need on kindlasti erinevad mõisted. Kui viimane on asendatud teisega, siis nad peavad olema erinevad. Perverssuse mõiste eeldab loomuliku ja äraspidise eristamist. Kuidas ka ei oleks, kindlasti on mingi aspekt, milles heteroseksuaalsus (ja mitte ainult heteroseksuaalsus, vaid tavapärase vaginaalse suguühte eelistamine) on loomulik või kuidas tahes seda nimetada. Andres 17. veebruar 2006, kell 20.35 (UTC)

Hm. Enam ei saa aru. Ehk selgitaksid jälle lähemalt? --Lulu 17. veebruar 2006, kell 20.39 (UTC)

: Lühidalt. Siin pole käsitletud mõiste kõiki aspekte või kasutusviisi ega vahekorda peverssuse mõistega. Saksa vikis on öeldud, et tegemist on lihtsalt väärtusneutraalse terminiga endise "perverssuse" asemel. Samas on seal eraldio artikkel :de:Perversion, kus räägitakse põhiliselt seksuaalsetest perverssustest.

: Mieditsiini seisukohast mõistetakse parafiilia all teatavat kannatusi põhjustavat seisundit, ja see on üsna erinev sellisest sotsioloogilisest kontseptsioonist nagu selles artiklis. Peale selle, meditsiinis (ja psühholoogias) võetakse lähtekohaks tavapärane seksuaalne armastus, millele parafiilia on takistuseks.

: Veel. Et ma ei ole terminoloogiaga hästi tuttav, rääkisin eelistusest enam-vähem suundumuse mõttes. Andres 17. veebruar 2006, kell 21.01 (UTC)

Ahah. Hakkan aru saama. "Parafiilia" mõiste on erinevalt kastutusel meditsiinis, seksuoloogias, psühhiaatrias, sotsioloogias --- ning, ka erinevalt kasutusel erinevates keeltes. Paraku, eestikeelses kirjanduses on see kasutusel vaid toorlaenuna, ning ysna suvaliselt. Nii kasutusala, eriala, taustaks oleva keele jm mõttes. Ega ei saa ju ytelda, et eestikeelne seksuoloogiline terminoloogia miskil arenenud tasemel oleks. Ega meil siin midagi muud teha ei olegi, kui kõiki neid aspekte esitada. Nii vähe kui neid ka on. --- Aga jah, "perverssus" vajaks vist tõesti omaette artiklit. --Lulu 17. veebruar 2006, kell 21.34 (UTC)

Tjah. "Perverssust" tulekski käsitleda kui "parafiilia" varasemat nimetust. Kas ta omaette artiklit tahab, on siiski kahtlane. --- Mis puutub meditsiini, siis, paraku, meditsiinilised käsitlused (mida pidada patoloogiaks ja mida ravida) tulenevad ikkagi kultuurilistest väärtushinnangutest. Võibolla kuskil kunagi on pyytud "ravida" ka monogaamiat või heteroseksuaalsust. Ammuks see oli, kui onanismi peeti haiglaseks nähtuseks ja anti soovitusi sellest vabanemiseks. Sama ka kriminaliseerimisega. NL-s oli teatavasti pederastia ju kriminaalkuritegu. Nii et kui siin on esitatud eelkõige sotsioloogilised-kultuurilised aspektid, siis, minu meelest ongi need primaarsed. Meditsiinilised ja ka õiguslikud aspektid on sekundaarsed, st eelmistest tulenevad. --- Muidugi võiks neid ka nimetada. --- See parafiiliate loend ei peagi olema täielik. Alajaotuse pealkiri ongi ju "parafiiliaid", st vaid mõningaid, ja ilmselt tuleks täpsustada, et meie praeguses yldises kultuurikontekstis loetakse neid (enamasti) parafiiliateks. Ja võtaksin siiski "heteroseksuaalsuse" loetelust välja tagasi. Meie kultuuritaustas seda parafiiliaks nimetada nagu siiski ei sobi. Tekiks ju kysimus, et miks siis monogaamiat pole siin parafiiliate hulka liigitatud jne. --- Ja kuskil alguses võiks nimetada, et parafiiliatesse suhtumine on mitmetine, ehk, teisiti, see alguses loetletud rahvapäraste väljendite rida kipub olema hästi halvustav. (Parafiilse eelistusega isik = pervo/pervert!?) Peaks lisama, neutraalsuse huvides, vastava selgituse. --Lulu 18. veebruar 2006, kell 11.33 (UTC)

: "Perverssus" peaks kindlasti olema omaette artikkel. Esiteks sellepärast, et see sõna ei tähenda ainult seksuaalset perverssust. Teiseks on käivad selle sõnaga kaasas ka teistsugused mõistelised ja kultuurilised seosed, isegi juhul, kui tõesti pole mingilgi määral tegemist eri mõistetega (milles ma küll kahtlen). Andres 18. veebruar 2006, kell 12.08 (UTC)

Kui parafiilia on hoiakute ja käitumiste kompleks, mis siis selle sümptomid on? Ikka ju mingi käitumine? Ja käitumine on muidugi hoiaku sümptom? Kas see kompleks tähendab konjunktsiooni? Või mida?
Andres 15. märts 2006, kell 17.16 (UTC)
Kompleks tähendab disjunktsioonide ja konjunktsioonide kooskõlastatud kogumit. Veidrad küsimused. Teoreetiliselt kirjeldatud käitumiste ja hoiakute kompleks pole käitumine ise. Käitumine on praktiline. Käitumise kirjeldus pole käitumine. Muud ei oska ütelda. Kas Sul on mingi ettepanek? --Kamma 15. märts 2006, kell 17.34 (UTC)

Mulle tundub, et pole enesestmõisteav, mida kompleksi all on mõistetud. Peale selle, kas võiks ehk käitumiste asemel rääkida käitumismallidest või muust sarnasest? "Käitumise" kaks tähendust ajavad segadusse. Tahaks, et oleks selgelt öeldud, mis on mille sümptom.

Edasi, arvan, et iga parafiilia kohta peaks eraldi ütlema, mis ta on, sest artiklist Parafiilia ei pruugita seda taibata otsida, ja säärane esitus käib igal juhul ümber nurga. Andres 15. märts 2006, kell 18.31 (UTC)

: See tähendaks, et iga parafiilia puhul peaks seletama, mis on kompleks ja mis on sümptom? Ma arvan, et sel juhul oleks parem kirjutada "x on parafiilia, mis väljendub y". Siis toimib loomulik klikkimisrefleks. Võimalik, et sõna "kompleks" on eksitav, kuna sellel on psühhoanalüüsis peen ajalugu. Kuidas väljenduda paremini? --Kamma 15. märts 2006, kell 18.52 (UTC)

:: Jah, sellisel juhul võiks ehk klikkimisrefleksi peale loota. Igal juhul tuleks ka artiklis "Parafiilia" see jutt ettepoole tuua.

:: Kui on jutt kompleksist psühhoanalüüsi mõttes, siis tuleks viidata vastavale artiklile. Kardan aga, et parafiilia mõiste peab olema sõltumatu psühhoanalüüsist.

:: Ma ei tea, kuidas väljenduda paremini, sest ma ei tunne asja ennast. Kui Sina tunned, siis ootan, et selgitaksid seda nii, et mul ei tekiks kontseptuaalset segadust. Andres 15. märts 2006, kell 20.53 (UTC)

Tunnen ennast rumalana - mis imeloomad on dis- ja konjunktsioon?

Parafiilia on jällegi psühhiaatriliselt (RHK-10) defineeritud nähtus, tänapäeval kasutatakse selle asemel väljendit "Seksuaalsuunitluse häired" ja selle alla käivad Fetišism, Fetišistlik transvestism, Ekshibitsionism, Vuajerism, Pedofiilia, Sadomasohhism jm käitumised, nagu frotetism, perverssete telefonikõnede pidamine, kägistamine, zoofiilia, nekrofiilia, jms. On oluline, et parafiilia alla ei käi sooidentsuse häired - Transseksualism, Kaksikrolli transvestism ega homo-, hetero- või biseksuaalsus.--Ken 16. märts 2006, kell 00.14 (UTC)

::: Arvan, et haiguste klassifikatsioonis olevat sõnastust tuleks tsiteerida. Leian aga, et kindlasti tuleks vahet teha meditsiinilisel seksuaalsuunitluse häire  mõistel ja üldseksuoloogilisel parafiilia mõistel. Niipalju kui ma Lulu jutust aru saan, on parafiilia kultuurisõlteline. Andres 16. märts 2006, kell 07.00 (UTC)

: Disjunktsioon ja konjunktsioon on "või" ja "ja". Küsimus on praegu selles, et misasi on parafiilia kui selline. Kas tegemist on pigem mingitlaadi teoreetilise üksusega (nagu Maslow püramiid) või tavalise nimega-omadussõnaga käitumismalli kohta (nagu edevus, upsakus, kadedus). Mina leian, et tegemist on teoreetilise üksusega, mis avaldub käitumises, aga pole lihtsalt omadussõna käitumise teatud vormide kohta. Kui see aga nii on, siis tekib küsimus, kuidas on teooria ja käitumises avaldumine omavahel seotud -- eelkõige: missuguste mõistetega seda seost kirjeldada ja missuguste mõistetega seda tavaliselt kirjeldatakse? --Kamma 16. märts 2006, kell 06.49 (UTC)

infantilism, infantiilne ei ole kohe kindlasti seotud parafiiliatega. Pigem tähistavad nad lapsikust, lapsemeelsust, lapseealisust - Infantiilne e laste hemipleegia ehk ''Infantile hemiplegia'' RHK-s G80.2 Infantiilne isiksus ehk täiskasvanud/suur laps.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 25. oktoober 2008, kell 15:11 (UTC)

Biseksuaalsus, lesbism ja küberseks on arvatud siin parafiiliate hulka. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. oktoober 2009, kell 01:43 (UTC)

Kas meil siin peab tingimata olema Mai Loogi slängisõnaraamat 2.0? "Pervo" jms võiks kolida vikisõnaraamatusse. --Oop 17. november 2011, kell 15:38 (EET)

Nõus. Andres 17. november 2011, kell 18:53 (EET)

Parafiiliate hulka ei loeta seksuaalseid orientatsioone nagu homo- ega biseksuaalsust. Probleemi tekitab mõiste definitsioon. Inglisekeelses vikipeedias on mõiste defineeritud ainult külgetõmbe järgi. St. välja on jäetud praktikad. Siit tulenevalt: küberseks, sadomasohhism ja pederastia ei sobi, kuna ole iha objektid vaid tegevus. Sadomasohhismi kui praktika asemel on juba sadism. Inglisekeelses vikipeedias ei olnud millegi pärast masohhismi parafiiliate all loetletud. Ei oska seda rohkem kommenteerida. Pederastia on jälle tegevus, mitte kiindumis. Kiindumuse ja seega ka parafiilia jaoks on mõiste pedofiilia. --Taavik27 (arutelu) 8. mai 2017, kell 13:33 (EEST)

Tuleb lähtuda autoriteetsetest allikatest (vikid ei loe), ja kui need lahknevad, kajastada seda lahknevust.

Mõne asja puhul võib-olla vastavale külgetõmbele pole eraldi nimetust, sellepärast räägitakse sellest nimetuse all, mis käib rohkem tegevuse alla. Andres (arutelu) 8. mai 2017, kell 15:30 (EEST)

:Eestikeelses artiklis puudub definitsioonil allikas, inglisekeelsel on. Seetõttu ma eelistan inglisekeelset varianti, mis defineerib parafiilia kui "tugeva seksuaalse erutuse". Praegune eestikeelne artikkel vajab kindlasti värskendamist, praegu ma lihtsalt eemaldasin mulle silma jäänud mõisted, mis selle alla ei tohiks kuuluda.--Taavik27 (arutelu) 10. mai 2017, kell 21:30 (EEST)

kategoorias :kategooria:parafiilia on praegusest erinev definitsioon. Tõin sealt siia (seal ka viide {{tõlgitud leht|en|Paraphilia|versioon=778437248}}):
Parafiiliaks nimetatakse tugevat [[seksuaalne erutus|seksuaalset erutust]] ebatüüpiliste objektide, [[fetišism|fetišite]], olukordade, fantaasiate, käitumiste või isikute vastu.
--Estopedist1 (arutelu) 16. mai 2019, kell 16:48 (EEST)


Arutelu:Peaaju

Abipalve eestikeelse terminoloogia osas
Algatasin oma Vikipeedia autoriküljel projekti "Eestikeelsed neuroanatoomia terminoloogia", mille eesmärgiks on koondada ja süstematiseerida eestikeelsed neuroanatoomia mõisted. Põhiterminite selginemisel lisan need organiseeritud kujul ka Vikipeediasse üles, et kõigil oleks sellele lihtne ligipääs. Kahjuks ei ole mul lähiajal ligipääsu ei Meditsiinisõnastikule ega Eesti teadusraamatukogudele, aga täiendan seda nimekirja jõudumööda ning olen väga tänulik kõigile, kellel on aega sinna kontributeerida. Projekti leiab järgmisel lehekülje alaosast: https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja:AllanPH.
Ette tänades,
--AllanPH (arutelu) 11. märts 2018, kell 06:43 (EET)
Teadlased tõestavad, et aju ei valeta. Ehk on siit midagi artiklisse integreerimist väärt. ma ei oska. avjoska 17. september 2006, kell 17:10 (UTC)

See on tahe, mis paneb meie lihased tööle ja aju mõtlema ehk tahe kontrollib meid. Ükskõik mida sa teed, sa tahad seda.
1. Inimestel on võime panna oma tahtejõuga tööle teise inimese aju. Tema lihased teevad seda, mida sa tahad. Sa saad ta panna mõtlema mõtteid, mida sina tahad. Ta tunneb enda mõtteid ja sinu pandud mõtteid paraleelselt.
2. Inimestel on veel võime suunata kogu oma ajutöö teisele inimesele. See tähendab, et sa saad panna teise inimese tundma mida sina teed, mida sa tunned ja üleüldse kõike tundma, mida su aju teeb.
See on elu. Joakim 17. veebruar 2006, kell 15.26 (UTC)

Arutelulehekülg on märkuste ja arutelu jaoks, mis aitab artiklit paremaks muuta. Andres 17. veebruar 2006, kell 19.18 (UTC)

: Selle teooria peab kunagi artiklisse kirjutama. Joakim 17. veebruar 2006, kell 19.53 (UTC)

:: Kelle teooria see on? Andres 17. veebruar 2006, kell 20.04 (UTC)

:::Puhtalt minu tuletis Joakim 17. veebruar 2006, kell 20.32 (UTC)

:::: Siis ei ole alust seda artiklisse panna. Andres 17. veebruar 2006, kell 20.36 (UTC)

::::: Selle pärast ma ta esialgu arutelusse paningi. Joakim 17. veebruar 2006, kell 20.39 (UTC)

:::::: Selliste teooriate, olgugi et huvitavate, koht teaduslikes artiklites siiski pole. Heal juhul mõnes filosoofilises heietuses. Mario 26. veebruar 2006, kell 21.01 (UTC)
----
Esimesel pildil puudub selgitus. Andres 15. august 2008, kell 13:42 (UTC)

Mis siis? 85.76.36.209 11. märts 2013, kell 22:19 (EET)
----
Artikli peaks vist viima pealkirja alla Inimaju --AivoK (arutelu) 6. mai 2012, kell 09:31 (EEST)
----
Artiklis sisu on põhimõtteliselt kuskilt mahakirjutatud või copy pastetud (seejuures tehtud tunduvalt lühemaks). Vabasse entsüklopeediasse pole nii teaduslikku sõnastust kindlasti vaja. Laused võiksid olla rohkem lahtiseletatud ja vähem nö võõrkeelsed.

Lihtsustamist ei poolda, aga ladinakeelseid vasteid pole tarvis sinna, kus saab need saata eriartiklitesse. Populaarse kokkuvõtte võib panna eraldi. Andres (arutelu) 11. märts 2013, kell 22:25 (EET)
----
-- Vaata ka -- kirjapildikesi!
viki e-kaudu on hüpotalaamus aga  meditsiinikirjanduse kaudu hüpotalamus
viki e-kaudu on talaamus aga meditsiinikirjanduse kaudu talamus
*A.Arstila, S.-E. Björkqvist, O. Hänninen  W.Nienstedt, 2011. "Inimese füsioloogia ja anatoomia". 549,570,573 lk. ISBN 978-9985-829-36-0
*Meditsiinisõnastik. Tallinn, Medicina, lk 284
*Meeli Roosalu. Inimese anatoomia, 2010, lk 19,198,199.
Ülaltoodud kirjanduslikud allikad annavad pisut erineva kirjapildi, panin allika linksuma ka Roomajate kaudu..
21.03.2013 9:00 Mariina
----
Tere NImelik!
Püüdke linksuda näituseks siia närvirakk e
ja kui hetkel ei leia Linnutee ning sünapsite arvutamise mudelit, kindlasti keegi meist teab, võib-olla Teiegi
aga püüdke siis palun lisada allikas ehk viide....
näiteks elevandi peaaju on suurem, kas tal (neil) on sünapseid ja või neuroneid  siis ka vastavalt rohkem kui inimese peaajus ja kui siis kui palju, kas Teise Linnutee jagu? .....
Mariina 30. juuni 2013, kell 17:06 (EEST)
----
Tere NImelik!
Leidsin osaliselt mingit, loodetavasti täpsustavat materjali, ja püüan selle siia ka lisada
*aga
Sünapsid vajavad täpsustamist ja need pole mitte üksnes peaajuga- täpsemini peaaju teatud piirkonnaga seotud
*vaid
KEEMILISED SÜNAPSID on ka taimedel
aga neile teadusdistsipliinid valdavalt mõtlemist ja taju ja valu (olgu või maailmavalu) naudingut, rõõmu ka mälu ei luba omistada.....

: Ja elevantide peaajule lubatakse teadustes samapalju sünapseid kui inimese peaajule....
*Astronomers estimate that the Milky Way contains up to 400 billion stars of various sizes and brightness.
As we peer through our telescopes, we can see fuzzy patches in the sky which astronomers now know are other galaxies like our Milky Way. These massive structures can contain more or less stars than our own Milky Way.
There are spiral galaxies out there with more than a trillion stars, and giant elliptical galaxies with 100 trillion stars.
And there are tiny dwarf galaxies with a fraction of our number of stars.
How many stars are in the Milky Way?
We mentioned earlier that astronomers have estimated the number of stars in the Milky Way from measurements of the galaxy's mass. But how do you measure the mass of a galaxy? You obviously can't put it on a scale. Instead, you use its orbital motion. From Newton's version of Kepler's Third Law of Planetary Motion,the orbital speed of an object in circular orbit, and a little algebra, you can derive an equation to calculate the amount of mass (Mr) that lies within any circular orbit with a radius (r).
1.	Orbital speed of a circular object (v) v=2Πa/p
2.	Because it's a circular orbit, a becomes radius (r) and M becomes the mass within that radius (Mr).Mr rv2/G
For the Milky Way, the sun lies at a distance of 2.6 x 1020 meters (28,000 light years) and has an orbital speed of 2.2 x 105 meters/second (220 km/s), we get that 2 x 1049 kg lies within the sun’s orbit. Since the sun’s mass is 2 x 1030, then there must be 1011, or about 100 billion, solar masses (sunlike stars) within its orbit. When we add the portion of the Milky Way that lies outside the sun’s orbit, we get approximately 200 billion stars.
To learn more about the Milky Way, look at the links on the next page.
*
The Sun belongs to a galaxy called the Milky Way. Astronomers estimate there are about 100 thousand million stars in the Milky Way alone. Outside that, there are millions upon millions of other galaxies also!
For the Universe, the galaxies are our small representative volumes, and there are something like 1011 to 1012 stars in our Galaxy, and there are perhaps something like 1011 or 1012 galaxies.
With this simple calculation you get something like 1022 to 1024 stars in the Universe. This is only a rough number, as obviously not all galaxies are the same, just like on a beach the depth of sand will not be the same in different places.
A Hundred Billion Planets?
Rocky planets are just a fraction of the total number of planets in our Milky Way, however.
A study of the number of potential worlds orbiting M-dwarfs—faint stars smaller than our sun that make up the vast majority of the stellar population—suggests our galaxy may be home to at least a hundred billion planets overall. (See "Four White Dwarfs Found Eating Earthlike Planets.")
"Based on our calculations, which are very complementary to those of [Fressin] ... we are showing that there is about one planet per star, and that gives us a total of about a hundred billion planets throughout our galaxy," said Caltech planetary astronomer John Johnson.
"The vast majority of those planets are orbiting stars that are very much different from our sun."
This is a photo toward the center of our galaxy taken by the COBE satellite in the infrared. In infrared you can see through some of the dust surrounding the galactic center and show the flattened shape of the galaxy with its central bulge. How many stars are in the Milky Way? Estimates are around 300 billion or 3 x 1011, perhaps plus or minus a 100 billion. Estimates are obtained by obtaining a measure of mass by analyzing rotation times and subtracting dark matter, then obtaining an average star mass. Uniform projections from the Hubble Ultra Deep Field lead to an estimate of 100 billion (1011) galaxies in the universe.
The adult human brain is estimated to contain from 1014 to 5 × 1014 (100–500 trillion) synapses. Every cubic millimeter of cerebral cortex contains roughly a billion (short scale, i.e. 109) of them.
*The Synaptic Organization of the Brain
Gordon M. Shepherd M.D. Professor of Neuroscience and Neurobiology Yale University School of Medicine
*Introduction to Bioregulatory Medicine, Alta Smit, Arturo O'Byrne,
*Mirror Neurons and the Evolution of Brain and Language, edited by Maksim I. Stamenov, Vittorio Gallese,
Mariina 7. juuli 2013, kell 11:28 (EEST)
----
Ma püüdsin parandada, aga ei saanud vist korda. Kas koljuõõs on ainult selgroogsetel? Aga teiste hõimkondade puhul vist ei kasutata terminit "peaaju". Andres (arutelu) 11. oktoober 2013, kell 00:01 (EEST)
----
Kas 'teiste' kohta tuleb artikkel 'aju' - kui lülijalgsetel kirjeldatakse ka aju?!...
Mariina 3. juuni 2014, kell 08:37 (EEST) alias Простота


Arutelu:Jeemen

Kas kellelgi on kubernerkondade araabiakeelsete nimede asemel ka midagi muud, kui kastid (mida mina näen) ? - Urmas 18. veebruar 2006, kell 11.35 (UTC)

mul araabia tähed.--Boy 18. veebruar 2006, kell 11.37 (UTC)

mul samuti araabia --Dj Capricorn 18. veebruar 2006, kell 11.56 (UTC)

:Pärast Andrese parandust, kui ta araabia nimedelt kursiivi eemaldas, näen samuti tähti. - Urmas 18. veebruar 2006, kell 12.26 (UTC)

Kubernerkondade lingid tuleb korda teha (mõned juba tegin). Tuleb teha vahet kubernerkondade ja asulate vahel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. detsember 2007, kell 10:09 (UTC)

Vana elanike arv: 19 349 900 (2003), rahvastiku tihedus 36,6 [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 25. oktoober 2011, kell 19:39 (EEST)

Ma pole peaministri nimes kindel, araabiakeelset nime praegu ei leidnud, aga paistab, et võib olla nii ‘Awād kui ka ‘Awaḑ. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 8. oktoober 2014, kell 16:41 (EEST)
Ja nüüd ei tea üldse, kes peaminister on. (http://www.reuters.com/article/2014/10/08/us-yemen-security-idUSKCN0HX28P20141008) --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 11. oktoober 2014, kell 03:20 (EEST)
Inglise viki järgi on nii presidendi kui ka peaministri ametikoht vakantne, kuid tuuakse ära faktilise juhi nimi, saksa viki annab presidendi ''de jure''. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 2. veebruar 2015, kell 11:59 (EET)

Täna oli õhurünnak presidendi paleele, tõuseb suitsu, muud andmed täpsustamisel (BBC live). —Pietadè (arutelu) 19. märts 2015, kell 15:54 (EET)
23:11 (GMT) BBC: president evakueeriti turvalisse kohta, järelikult, oli ikka rünnaku ajal kohal, rünnatavana. —Pietadè (arutelu) 20. märts 2015, kell 01:13 (EET)

Kas viitad sellele, et päevakajalistest sündmustest pole siin artiklis veel kirjutatud? Nojah, siin on peaagu kõik asjad veel kirjutamata. See, mida mainid, käiks võib-olla pigem mõnda täpsema teemaga artiklisse. Pikne 20. märts 2015, kell 09:46 (EET)

: See oli lihtsalt eelnevate lauset jätkuks mõeldud; ehk siis, kui on riik, siis peaks sellel eeldatavasti ka keegi eesotsas olema. —Pietadè (arutelu) 20. märts 2015, kell 10:27 (EET)

:: Olgu. Meeldetuletuseks siis, et Vikipeedia aruteluleht pole mõeldud üldiseks kommentaariumiks. Pikne 20. märts 2015, kell 10:31 (EET)

* Factbox - Some main factions in Yemen's crisis, Reuters, 22. märts 2015 (inglise keeles)


Arutelu:Male-Oscar

See nimekuju on minu meelest küll vigane. Ajakirjanduses on esinenud "male-Oscar" ja "Male Oscar". Mis õige on, seda ma ei tea.
Praegu on tekst nii segane, et ei saa aru, millega on tegemist. Andres 18. veebruar 2006, kell 13.41 (UTC)

loogiline oleks vist see kahe sõnaline variant (ametlikku tõlget vaevalt et üldse olemas on).-- Ahsoous 18. veebruar 2006, kell 14.04 (UTC)

Listi teisipidi pöörates tekib uute lisamisel probleeme lingistamisega --Dj Capricorn 4. oktoober 2006, kell 20:27 (UTC)
Praegu jääb mulje, nagu oleks aeg ümber pööratud: ajakiri hakkas auhinda välja andma hiljem, aga kooloni taga on varasemad. Ja üldse, nimekiri peaks olema kronoloogilises järjekorras. Andres 5. oktoober 2006, kell 04:20 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://oscar.fide.com/
** In Male Oscar on 2013-06-24 12:14:22, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Male Oscar on 2013-07-06 12:42:10, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:42 (EEST)


Kasutaja arutelu:Wk~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Wk! Arutelulehel alla kirjutamiseks vajuta 4 tildet (~~~~). Sellepärast keerasin Krossi tagasi, et osa teoseid oli kaduma läinud. Taivo 18. veebruar 2006, kell 15.43 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Wk~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Eestimaa kubermang

Eestimaa kubermang, kui niisugune hakkab peale 1584 aastast, kuni 1918 selle moodustasid rootslased. Lühikest aega oli Tallinna asehalduskond ja Eestimaa kindralkubermang,võibolla veel midagi. 1722 oli ta venelstel kindlalt selle nime all.-Akra 18. veebruar 2006, kell 21.12 (UTC)

See, mis oli Eestimaa 1584-1917, on artiklis Eestimaa. "Eestimaa kubermang" on artikkel just nimelt seda nime kandvast haldusüksusest. Muunimeliste haldusüksuste kohta, mida oled üles lugenud, tuleb teha omaette artiklid. Samuti nagu on Kingissepa rajoon, Kingissepa maakond ja Saare maakond. - Urmas 18. veebruar 2006, kell 21.27 (UTC)
See ei ole päris nii 1873. oli Venemaal haldusreform ja Eestimaa kubermangus valitses asehaldur, kuni 1796 aastani. See oli ka ainus aeg enne 19. sajandi keskpaika, kui baltikumi kubermangudes valitsesid Venemaaga ühesugused seadused. Nii et "Eestima kubermang" täpsel selle nimekujuga algas palju varem. Seega peaks arikel "Eesimaa kubermang" haarama terve kubermangu ajaloo nime algusest nime lõpuni. St.1684-1918 või peab artikli ümber nimetama.Akra 18. veebruar 2006, kell 21.57 (UTC)
Ah ja .Artikel Eestimaa ei võrdu Eestimaa kubermangu ega millegi muuga ajloolises tähenduses vaid on teritoriaalne üldmõiste. Seega vajab see artikel samuti täpsustamist. Samuti nagu Liivimaa on lumepall mida annab igale poole veeretada.Akra 18. veebruar 2006, kell 22.02 (UTC)

Mis puutuvad Eestimaa kubermangu 24. diviis Pihkvas ja 25. diviis Dvinskis. Need linnad ei kuulu Eesimaa kubermangu.[[Kasutaja:Akra|Akra]] 6. detsember 2008, kell 08:56 (UTC)
Tõstsin välja. [[Kasutaja:Akra|Akra]] 6. detsember 2008, kell 08:58 (UTC)
''*24. jalaväediviis, asukohaga [[Pihkva]], (''24 пехотная дивизия. Н. П. Рещиков, Псков'')
**93. Irkutski jalaväepolk, asukohaga [[Pihkva]], (''93 Иркутский пехотный полк, генерал-майор Н. И. Копытинский, Псков'');
**94. Jenissei jalaväepolk, asukohaga [[Pihkva]], (''94 Енисейский пехотный полк, генерал-майор В. З. Гудима, Псков'');
**95. Krasnojarski jalaväepolk, asukohaga (''95 Красноярский пехотный полк, Н. А. Лохвицкий, Юрьев (Дерпт)'' ;
**96. Omski jalaväepolk, asukohaga [[Pihkva]], (''96 Омский пехотный полк, Г. Д. Янов, Псков'').''
''*25. jalaväediviis, asukogaha [[Dvinsk]], (''25 пехотная дивизия. П. И. Булгаков, Двинск''). Kõik polgus asusid Dvinskis.
**97. Liivimaa jalaväepolk, (''97 Лифляндский пехотный полк. Д. К. Гунцадзе'');
**98. Jurjevi jalaväepolk, (''98 Юрьевский пехотный полк. Е. И. Новаков'');
**99. Ivangorodi jalaväepolk, (''99 Ивангородский пехотный полк. С. З. Верховский'');
**100. Ostrovi jalaväepolk, (''100 Островский пехотный полк, вакансия'')''

Ma arvan, et Reveli asemel tuleks kirjutada Tallinn.--WooteleF 6. detsember 2008, kell 10:49 (UTC)
Jutt Eestimaa hertsogiriigist ei kuulu siia. Hertsogiriik oli autonoomne riik ja kubermang oli Vene võimuaparaat ja haldusüksus. --Improvisaator 6. detsember 2008, kell 11:05 (UTC)

Minuteada polnud ta siiski autonoomne riik. Selle kohta on siin mitmes eri kohas arutelusid olnud aga midagi arvestatavat pole neist vaidlustest välja tulnud.--WooteleF 6. detsember 2008, kell 11:24 (UTC)

:millega säilitati juba keskajast pärinev autonoomia, Kelle või mille sutes see autonoomia kehtis ning milles ta seisnes.Akra 6. detsember 2008, kell 16:02 (UTC)
Aastal 1584 kujundati neljast Põhja-Eesti maakonnast (kreisist) – Harju–, Viru–, Järva– ja Läänemaast Eestimaa vürstkond, kuid see pole kunagi olnud haldusüksuse nimi. 16. sajandi lõpus võeti kasutusele Eestimaa kubermangu, kui haldusüksuse nimi.

Välja. Andres 6. detsember 2008, kell 19:17 (UTC)

1561. aastal Rootsi kuninga poolt kinnitatud seaduste alusel, moodustati 1584. aastal Harju–, Viru–, Järva– ja Läänemaa kreisi aadelkondadest Eestimaa rüütelkond koos oma õiguste ja privileegidega, kellest sai Eesti kubermangus tegelik võimukandja. Rüütelkond teostas võimu kubermangus Maapäeva (Landtag) otsute kaudu, kuni 1917. aastani.

17. sajandi esimesel poolel kasutati kõnekeeles Eestimaa kubermangu, kui haldusüksuse kohta Eestimaa vürstkonna hiljem Eestimaa hertsogkonna nimetust, mis tulenes Rootsi kuninga tiitlistikus olnud Eestimaa hertsogi titulaartiitlist.
Andres 6. detsember 2008, kell 19:19 (UTC)

:Kui mulle vastasid siis tegelikult oli küsimus selles, et asendati tekstis lause millega säilitati juba keskajast pärinevad aadlike privileegid lausega millega säilitati juba keskajast pärinev autonoomia mis ei ole mõisteliselt sama. Arvan, et esimene varjant on lugejale sisuliselt mõistetavam. Akra 6. detsember 2008, kell 21:39 (UTC)

:: Jah, Sinu variant on mõistetavam, aga kirjutada võiks igal juhul  detailsemalt. Mina ei ole Sulle vastanud. Andres 6. detsember 2008, kell 23:16 (UTC)

::: Teine variant tähendab, et mingit maariiki ja rüütelkondi pole kunagi olnudki, vaid siin on alati olnud jagamatu Venemaa nurgake, kus mingil põhjusel on võim olnud "parunite" ja "sakslaste" käes, kes siis kohalikku eestikeelset elanikkonda jõhkralt diskrimineerisid ja nende inimõigusi rikkusid. Kas Venemaal siis aadlikke ei olnud, et just siinset aadlit rõhutama peab? Ja linnade valitsemine ei kuulunud kindlasti aadlile. --Improvisaator 8. jaanuar 2009, kell 12:05 (UTC)

:Seda kindlasti.Akra 7. detsember 2008, kell 07:35 (UTC)

:: Igal juhul tuleb kirjutada nii, et ka asjatundmatu lugeja aru saaks. Selleks tuleks kirjutada pisut konkreetsemalt ning lisada siselink artiklile, kus asjast lähemalt juttu on. Andres 8. jaanuar 2009, kell 12:24 (UTC)
**95. Krasnojarski jalaväepolk, asukohaga Tartu, Dorpat, Jurjev  (95 Красноярский пехотный полк, Н. А. Лохвицкий, Юрьев (Дерпт);

::Anija on Annia (mitte Annio), Tartu on Dorpat, mitte Derpt (see on ainult vene keeles nii, venestuseelne nimekuju; Jurjew kirjutatakse saksa keeles w-ga), Helme on Helmet (mitte Gelmet), Narva-Jõesuu on Hungerburg (mitte Gungenburg), Ulvi on Oehrten (mitte Erten), Kohtla on Kochtel (mitte Kohtel), Maholm on Viru-Nigula, mitte Viru-Vigala, Mõniste on Menzen (mitte Mensten), Suur Väin on Moonsund (mitte Moon-Zund), Aegviidu (mitte Aegvidu!) on Charlottenhof (mitte Scharlottenhof), Kesselaid on Schildau (mitte Skuldai), Maasilinn on Soneburg (mitte Sondenburg), Puurmani on Talkhof (mitte Talhof), Peipsit ei nimetata ei saksa ega eesti keeles Tšuudi j., Läänemerd Varjaagi m., Kallastet Krasnye Gory jne. Kust nii palju vigu? --Improvisaator 30. detsember 2008, kell 12:54 (UTC)

:::Maholm, ka Maum pärineb vist Mahu kohanimest, mis muistse Mahu muinaskihelkonna nimena kandunud ka sinna moodustatud Viru-Nigula kihelkonnale Vt.Kihelkond#Virumaa (Viru-Nigula tuleneb sellest, et kirik on pühitsetud meremeeste kaitsepühak Nikolausele). PS! Vigane nimekiri pärineb tõenäoliselt siit: http://www.genealogia.ee/toponimika.htm – Jaanusele 2. jaanuar 2009, kell 13:24 (UTC)
Kas on helgeid ideid, mis koht võib olla мыза Рагола в Ревельском уезде?? NOSSER 7. jaanuar 2009, kell 14:58 (UTC)

Rahula mõis. Andres 9. jaanuar 2009, kell 18:59 (UTC)
Minu teada oli politsei ja politseimeister Tallinnas olemas juba 1840. aastatel. --Improvisaator 10. veebruar 2009, kell 13:20 (UTC)

Täiesti võimalik, aga need daatumid tulid välja seoses uue politseiseaduse vastuvõtmisega Venemaal, kui on kindlaid andmeid lisame ja saame kokku ilusa asja...  NOSSER 10. veebruar 2009, kell 13:35 (UTC)

: See peaks olema kirjas provintsiaalseadustikus ja isegi Mai Kriki raamatutes. --Improvisaator 10. veebruar 2009, kell 13:38 (UTC)

Kas on kellelgi täpseid andmeid, kas Rootsi Östersjöprovinserna koosseisus oli Eestimaa ametlikuks nimetuseks Eestimaa kubermang või on nimetus tekkinud ainult hilisema venekeelse kirjanduse tõlke tulemusena?--NOSSER 21. august 2011, kell 16:35 (EEST)

Miks siin leheküljel ei ole lippu? 91.129.101.167 17. november 2023, kell 01:48 (EET)

Oh, vaatasin, et ka Liivimaa kubermangu artikli juures ei ole lippu. Võib ju panna,et aastatel nn-kuni-nn. 91.129.101.167 17. november 2023, kell 01:51 (EET)

:Lippude äratoomiseks oleks esmalt vaja usaldusväärset allikat (nt ajaloolast), mis kinnitab, et teatud lipp oli ühe või teise kubermangu lipp. Mulle jäi kiire netiotsingu põhjal mulje, et nende lippude teema on kahtlane. Mingid väited on esitatud, aga usaldusväärset kinnitust mitte. Teemat on arutatud nt ka inglise Vikis: en:Talk:Governorate of Estonia#Flag. Minnekon (arutelu) 17. november 2023, kell 10:21 (EET)
See, mida üritatakse Vene Eestimaa kubermangu lipuna esitada, ei ole Eestimaa kubermangu lipp ja pole seda ka kunagi olnud.
Oli Vene Eestimaa kubermang, mis oli Vene riigiasutus lõpliku eesmärgiga kaotada kõik siinsed eripärad ja teha nii, et maailma algusest peale pole siin olnud midagi peale Venemaa, venelaste ja vene õigeusu. Mis enesestmõistetavalt kasutas ainult Vene riigilippu. Ja oli eestimaalaste Tartu korporatsioon Estonia, mis oli autonoomse ülikooli vabade buršide, mitte Vene tšinovnike organisatsioon, enamuse ajast illegaalne (väljaspool seadust, teda polnud Vene võimude ega ülikooli kuraatori jaoks olemas) ja mitte Vene koloniaalvõimu osa. Kaks täiesti eri asja. Okupandid ja okupeeritavad. Samamoodi nagu Ždanov ei toonud meile siia sinimustvalget ega Bobrikov Soome siniristi.
Kirjandus sel teemal minu teada praktiliselt puudub. Winkelmanni ja Blumfeldti-Loone bibliograafias pole lippe õieti mainitud. "Geschichte der Estonias" on lippu mainitud ainult möödaminnes.
1918. aasta "Revalsche Zeitungis" on lippude päritolu möödaminnes lahti seletatud järgmiselt: "Die jetzt geltenden kurländischen Farben grün-blau-weiß haben keinerlei heraldische Bedeutung für das Land gehabt, sondern sind erst durch die Landsmannschaft "Curonia", wahrscheinlich im 18. Jahrhundert, auf deutschen Universitäten entstanden, wie auch die Farben Livlands ("Livonia") rot-grün-weiß, Estlands ("Estonia") grün-violett-weiß und der Stadt Riga ("Fraternitas Rigensis") blau-rot-weiß.” https://dea.digar.ee/article/revalerzeitungpaevaleht/1918/08/03/26.10 Mis on ka ilmselt parim ja täpseim võimalik seletus. Aga mis pole muidugi ingliskeelne eelretenseeritav teadusajakiri, mis kedagi veenaks. Võib-olla on see mõnes uuemas allikas selgemalt välja öeldud. Samal 1918. aastal tähistas "Estonia" oma aastapäeva. Vist mitte seepärast, et nad Vene kuberneri tagasi igatsenud oleksid.
Vironia/Fraternitas Viliensis/EÜS valis oma värvideks sinise, musta ja valge, mis 1918. aastaks muutusid eestlaste ja Eesti (Estenland) enesestmõistetavateks värvideks ja lipuks. Mitte et selleks mingi Vene administratiivüksuse abistavat kätt vaja oleks olnud.
Raamatu "Vivat Academia" järgi olid Tartu korporatsioonid väljaspool seadust kuni 1855, värvide avalik kandmine lubati 1862, 1887 keelati väljaspool Tartut, 1894 keelati üldse seoses mundrikandmise kohustusega, lubati uuesti 1904, keelati uuesti 1915. "14. juuni 1915 keelas Daugava sõjaväeringkonna ülema abi kindralleitnant Pavel Kurlov oma käskkirjaga avaliku värvikandmise 3000 rubla suuruse trahvi või kolmekuulise vangistuse ähvardusel." (lk 87). Pole teada, et kindralleitnant Kurlov oleks samal ajal Vene Eestimaa kubermangu ära keelanud või et Vene kuberner oleks keelatud värve äkki endale tahtnud.
Inglise vikipeedia artiki arutelus on argumendina nimetatud laulupidusid, mis ei puutu asjasse. Ükski laulupidu pole algatatud Vene kuberneri poolt ega korraldatud ümberriietatud Vene tšinovnike poolt.


Arutelu:Eesti Energia

See ei ole artikkel. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 21. veebruar 2006, kell 14.07 (UTC)
=Eesti Energia brändistrateegia muutus=
Alates 2009-05-08 võtab Eesti Energia kasutusele ühtse Eesti Energia nime ja uuendatud visuaalse identideedi ning loobub seni kasutusel olnud ligi 20 eri nime ja näoga kaubamärgist.
Rahvusvaheliselt hakatakse kasutama visuaalselt sama võtmes kaubamärki Enefit.

Mis on pildil kujutatud? Andres 20. mai 2009, kell 20:28 (UTC)

Mul on see täitsa meeles, et allkiri puudu; tahtsin lihtsalt enne täpsustada, miks maja peale on teistsugune aadress kirjutataud kui nende ametlik aadress. Panen siis midagi. --Epp 20. mai 2009, kell 21:03 (UTC)

Teksti sisse tuleb panna siselingid, mitte välislingid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. august 2011, kell 11:57 (EEST)
Kas järjepidevus 1939. aastast on tõesti olemas? --[[Kasutaja:Numbriga kärumees|Numbriga kärumees]] 25. august 2011, kell 11:34 (EEST)

Tekst ei ole päris neutraalne, ehkki ei saa ütelda, et artikkel tervikuna oleks reklaam. Pidevad viited ettevõtte kodulehele, osaltmitteentsüklopeedilises vormis, igasuguse kriitika puudumine jne ei anna ettevõttest tasakaalustatud pilti.

Jah, keegi peab selle artikliga töötama. Andres (arutelu) 29. oktoober 2013, kell 16:30 (EET)
Siin on tehtud ajakohastamist, aga vananenud infot ei peaks kustutama, vaid selleks peaks rääkima ajaloo osas. Andres (arutelu) 12. juuni 2014, kell 13:55 (EEST)

Eesti Energia nõukogu liikmed on: Jüri Käo (nõukogu esimees), Meelis Atonen, Märt Vooglaid, Kalle Palling, Toomas Tauts, Toomas Luman, Andres Saame ja Olari Taal.Eesti Energia kodulehekülg: juhatus, nõukogu, auditikomitee
--WikedKentaur (arutelu) 24. märts 2015, kell 20:07 (EET)
* Kalle Palling (-2015)
* Toomas Luman (-2015)
*  Randel Länts (-2015)

Hando Sutter: 10 aastat tagasi (2005) töötas EE kaevandustes 4200, peale ümberkorraldusi hakkab olema 2400. -Mardus (arutelu) 30. august 2015, kell 21:24 (EEST)

Eesti Energia uute energialahenduste juht on Alo Kelder.Paldiski jäi ilma Apple’i miljardist

Võtsin välja, sest see on seostamata infokild. Andres (arutelu) 2. oktoober 2016, kell 18:10 (EEST)

Kas mitte Eesti Energia ei ole USA-st ära tulnud? Andres (arutelu) 2. oktoober 2016, kell 18:15 (EEST)

See, et tegutseb Soomes, on välja võetud. Andres (arutelu) 22. november 2016, kell 16:35 (EET)

kas Elektrikeskus peab ikka olema eraldi artikkel? Nt lvwikis suunab see Eesti Energia alla--Estopedist1 (arutelu) 7. veebruar 2018, kell 12:46 (EET)


Arutelu:Valmar Adams

Adamsi artiklit täiendades tekkis paar küsimust ka. Teadmata, kus on parim koht esitamiseks, jätan need vastust ootama siia.
*Kõigepealt, ilmselt on vikilastel olnud rida loaküsimisi eri institutsioonidelt nende materjalide kasutamiseks. Kust saab teada, kellelt ja millises ulatuses on luba saadud?
*Siis tekkis mõte, et võiks teoste loetulud ka kategooriseerida. Et luulekogud, romaanid jne oleksid kategooriates, näiteks esmailmumise aasta järgi. Vast on mõte arusaadav, aga kas on sel mõtet?
-- wk 21. veebruar 2006, kell 21.17 (UTC)

Loaküsimusi ei ole palju olnud. Mul tulevad meelde ainult geraldika.ru lipud ja vapid ning ajakirjandusele mõeldud pildid Eesti Olümpiakomitee leheküljelt. Andres 21. veebruar 2006, kell 22.12 (UTC)

Mõnes artiklis on eri laadi raamatud eraldi loeteludes. Meil ei ole ühtset poliitikat. Mulle isiklikult tundub, et üldjuhul on ühtne kronoloogiline loend ülevaatlikum. Probleem saab tekkida ainult siis, kui raamatuid on väga palju. Selles artiklis siin minu meelest probleemi pole. Andres 21. veebruar 2006, kell 22.12 (UTC)
See kategooriate mõte oli mul hämaralt sõnastet. Mõtlesin, et puuduvad kategooriad Luulekogud ja Romaanid jne. Ja et neil vist eraldiseisvana suurt mõtet ka pole (võiks olla tekstivikis), aga võiks olla aasta-kategoorias, et sel aastal ilmusid näiteks need ja nood luulekogud, sellised romaanid ja sellised esseekogud. Et siis teoste loetelus võiks teha umbes nii:
 *"Põlev põõsas" (1937; Valmar Adams "Põlev põõsas" luulekogu)
Mulle endale säärane ristviitamine meeldib, aga võib-olla läheb keerukaks... -- wk 21. veebruar 2006, kell 22.59 (UTC)

Minu meelest tuleks siis juba teha iga raamatu kohta eraldi artikkel. Kategooriad on ikkagi mõeldud artiklite loetlemiseks. Andres 21. veebruar 2006, kell 23.03 (UTC)

: Iseenesest on idee väga hea. Võiksid olla artiklid Eesti luule 1937 ja Eesti romaan 1937 ja Eesti ilukirjandus 1937, mis loetleksid ja miks mitte ka kirjutaksid veidi lähemalt kõigi eesti kirjanike vastaval aastal avaldatuist teostest. Kui me ei soovi iga aasta kohta eraldi artiklit teha siis võiks alustada artikleist Eesti luule 1940. aastad jne.--Boy 21. veebruar 2006, kell 23.07 (UTC)

:: Jah. Aga arvan, et need peaksid olema põhiliselt loendid, kus on esitatud autor, pealkiri, žanr. Kui on midagi üldist kirjutada, võib ka selle lisada. Üksikute teoste kohta peaks kirjutama eraldi artiklid. Tähtteosed eesti ja maailmakirjandusest tuleks loetleda ka artiklites 1937 jne. Andres 21. veebruar 2006, kell 23.14 (UTC)

: Seda ma isegi jäin mõtlema, et Kategooria pole kõige õigem vahend. Topelttöö vältimiseks oleks hää, kui saaks teoste sisestamisel kasutada märgendust, mis sisestatud info lõppeks automaatselt vastava aasta artiklis õigesse kohta paigutaks. Mul jäi alul mulje, et kui isikule määrata Kategooria:Sündinud 1937, siis jõuab  see sündmus automaatselt vastava aasta artikli sündide jaotusse -- wk 22. veebruar 2006, kell 00.28 (UTC)

:: Vastava aasta artiklisse tuleb see manuaalselt lisada --Dj Capricorn 22. veebruar 2006, kell 14.32 (UTC)
V. Adamsi eluloos on huvitavaid seiku, mis siit täiesti puuduvad. Ka ei ole kirjutisi teoste kohta, aga osa neist teostest, peale luule näiteks mõttepäevik "Sinu sekundid", on põnev tänapäevalgi.

Jah, tuleb täiendada. Andres 16. aprill 2009, kell 08:53 (UTC)

artiklis on hetkel 1993, aga http://www2.kirmus.ee/biblioserver/isik/index.php?id=17 annab 1992. See leht ei tohiks valeandmeid anda, ma usun.

Raamatukogukataloogid ütlevad ka 1993 siiski. Ja 1993 osas on teisigi allikaid, veebist nt http://www.sirp.ee/archive/1999/08.01.99/Varia/varia1-6.html

Mis EE 14. köites on?--Morel (arutelu) 30. mai 2012, kell 01:09 (EEST)

: EEs ja kirjarahva leksikonis on 1993. --Epp 30. mai 2012, kell 01:14 (EEST)
----
"Tema luule oli mõjutatud vene luulekoolkondadest." Võiks mainida, et konkreetselt milliseid koolkondi silmas peetakse. Velirand (arutelu) 15. märts 2023, kell 10:10 (EET)


Need kriipsud tähendavad võistkondi, vastavalt Norra I või Saksamaa II jne--Mona 22. veebruar 2006, kell 10.19 (UTC)

ok, siis peaks tabeli pealkirja muutma "võistkonnaks" või midagi selliseks ja see "number" oleks arvatavasti mõistlikum panna lingi sisse --TarmoK 22. veebruar 2006, kell 10.47 (UTC)

:Njah, aga äkki siis teha eraldi lahter võistkondade jaoks. Riik jääb ikka riigiks ja see link ei näitaks midagi. Võistkonnas olevad sportlased on ju välja toodud.--Mona 22. veebruar 2006, kell 10.58 (UTC)

:: võib-olla jah, sest siin on ju tegemist võistkondade mitte riikidega (võrdle üksik sportlane ja riik). osadel aladel on võistkonnad ja riigid kattuvad sest on ju vaid üks võistkond riig kohta.
Et siis midagi sellist(?) --TarmoK 22. veebruar 2006, kell 13.10 (UTC)
Koht	Võistkond                                       	Riik	Tulemus	Kaotusvõitjale
1.  	Saksamaa I Sandra Kiriasis, Anja Schneiderheinze	    	3.49,98

Pigem jah - Ahsoous 22. veebruar 2006, kell 13.22 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BS/C51B_BSW020101.html
** In Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2012-11-16 10:15:50, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-05-25 14:21:40, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 03:32:57, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 06:33 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BS/C73B2_BSW020100.html
** In Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2012-11-16 10:15:50, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-05-25 14:21:41, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 03:33:07, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 06:33 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BS/C51B_BSM020101.html
** In Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2012-11-16 10:15:51, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-05-25 14:21:42, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 03:33:17, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 06:33 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BS/C73B2_BSM020100.html
** In Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2012-11-16 10:15:51, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-05-25 14:21:43, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 03:33:27, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 06:33 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/BS/C51B_BSM040101.html
** In Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2012-11-16 10:15:51, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-05-25 14:21:44, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 03:33:37, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 06:33 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Bobisõit 2006. aasta taliolümpiamängudel


Kasutaja arutelu:Alexa24~etwiki

Lisatud pildil puudub info autori ja kasutusõiguse kohta. --WikedKentaur 23. veebruar 2006, kell 20.32 (UTC)
Pilt:Quito-3.jpg

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Alexa24~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Torishima

Fotode järgi paistab see saar olevat ainult selle vulkaani üle merepinna ulatuv tipp. Kahte eraldi artiklit neile mõlemale kirjutada pole vast mõtet; ainult sissejuhatava lause peaks korralikult kirja saama, et oleks selge - midagi muud peale vulkaani sellel saarel polegi. - Urmas 23. veebruar 2006, kell 21.28 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://hakone.eri.u-tokyo.ac.jp/vrc/erup/torisima.html
** In Torishima on 2013-06-24 13:53:29, Socket Error: 'No route to host'
** In Torishima on 2013-07-07 04:57:45, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:58 (EEST)


Arutelu:Monokristall

Monokristall on terviklik mingist ainest koosnev kristall, mille kristallvõre on ühtne.
Kristalli kristallvõre on niigi ühtne. Ma ei saa aru, mis sellega öelda tahetakse. Siim 24. veebruar 2006, kell 10.03 (UTC)
Kat. "Kristallograafia" siia küll ei sobi. Siim 24. veebruar 2006, kell 10.03 (UTC)
==Vaata ka==
*Pn-siire
Kas see peab "Vaata ka" all olema? Võtsin esialgu välja. Siim 24. veebruar 2006, kell 10.16 (UTC)


Malli arutelu:Koord dm

=== sekundid ===
Sekundid võiks samuti olla. Iseasi, kas neid alati kasutada on vaja, kuid võimalus selleks peaks jääma. - Urmas 24. veebruar 2006, kell 15.40 (UTC)

selleks on parem teha eraldi mall, samuti erinevate koordinaatide sisestamise jaoks. vt. :en:Template talk:Coor dms

siinne sai tehtud "linn"-a malli silmas pidades, eks teised mallid peaks ka tegema, kuid eks need oota vajaduse tekkimist --TarmoK 24. veebruar 2006, kell 16.08 (UTC)

:Linna mall kindlasti selline koht on, kus seda sekundite osa vaja oleks. Kas saan õigesti aru, et kui ta lisada siia malli, siis saab mallis "linn" kirjutada ka sellised koordinaadid, mis on kraadi, mitte minuti täpsusega? - Urmas 24. veebruar 2006, kell 16.43 (UTC)

:: mis on kraadi, mitte minuti täpsusega - pidasid kraadi all silmas sekundeid? ei linna mallis on vaid minuti "täpsusega". Nõus et sekundi täpsus peaks ehk asula puhul olema, kuid jätsin selle ära selle pärast et sekundeid ei ole alati teada, kuigi eks siis võiks ka nullid kirjutada, asi on selles et kui sekundid lisada mallile (siis teha sekunditega mall) siis peab malli kutsumises see alati sees olema, nii palju kui ma aru olen saanud, muid see URL mis loodakse ei tööta korrektselt ja nõnna arvasin et minuti täpsus asulate puhul peaks piisama ... näe ei mäleta kui palju see üks sekund ja üks minut looduses on, oskab keegi öelda(?) --TarmoK 24. veebruar 2006, kell 17.19 (UTC)

:::Jah, pidasin küll - sai kiiruga kirjutatud. Olgu, las jääda minuti täpsusega. - Urmas 24. veebruar 2006, kell 23.50 (UTC)

::::Üks minut pikkuskraadi võrdub vastavalt definitsioonile meremiiliga (1852 m). Sekund on sellest kuuekümnendik ehk ligi 31 meetrit. Linna asukoha määramiseks minu hinnangul liiga suur täpsus. Taivo 13. juuni 2006, kell 12.05 (UTC)

:::::(Mõtlesid ikka vast laiuskraadi minutit. Pikkuskraadi minut kahaneb poolustel nullini. - Urmas 13. juuni 2006, kell 12.19 (UTC))
----
Kas mitte ei pea koordinaatide vahel olema koma? Andres 13. juuni 2006, kell 11.32 (UTC)

Kui on mõeldud koma laiuse ja pikkuse vahel, siis pigem toetan. Taivo 13. juuni 2006, kell 12.05 (UTC)

: Jah, just seda ma mõtlen. Minu meelest Urmas märgib tekstis nii, muud autoriteetset allikat mul pole. Andres 13. juuni 2006, kell 12.13 (UTC)

::Koma passib sinna küll. - Urmas 13. juuni 2006, kell 12.19 (UTC)
----
Kas see mall ei tööta enam või? --Epp 5. juuni 2010, kell 01:09 (EEST)

Töötab, aga wikimedia serveril on viimasel ajal probleeme neile http://toolserver.org/~geohack klikkidele vastamisega. --WikedKentaur 5. juuni 2010, kell 21:28 (EEST)