Arutelu:Juhan Viiding

Auhindade puhul tuleks linkida auhinna täpsele nimetusele.
Tema ema oli Linda Viiding, kuid ma ei ole absoluutselt kindel, et kõik lapsed olid ühised.
Juhani tütar on Elo Vee.
Minu teada ta lõikas endal vannis veenid läbi. Kas tõesti on mingeid muid versioone? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:58, 9 May 2005 (UTC)
Toimetasin. Enesetapp muidugi (kyll mitte vannis, aga veenid, jah). Ühiseid lapsi oli Linda Viidingul (sünd. Laarman) ja Paul Viidingul minu teada vaid kaks: Mari ja Juhan. Mari (Juhani õde) abiellus Andres Tarandiga ning nende lapsed on Indrek ja Kaarel Tarand. Juhani naine (Riina) on Kaljo Kiisa tütar. Juhani ja Riina tütar Elo Viiding avaldas oma esimesed luulekogud pseudonyymi all "Elo Vee"; hiljem on ta hakanud kasutama nime "Elo Viiding". --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 08:19, 9 May 2005 (UTC)

Järgnev sisu on pärit kustutatud leheküljelt ning tuleb artikli praeguse sisuga kokku sulatada.
--[[Kasutaja:Oblige|oblige]] 5. juuli 2006, kell 10.13 (UTC)

1948-1995
Elulugu
Juhan Viiding sündis Tallinnas kirjanik Paul Viidingu perekonnas. Põhihariduse omandas ta mitmetes koolides, keskhariduse töölisnoorte keskkoolis. Aastatel 1968-1972 õppis Viiding Tallinna Riiklikus Konservatooriumis lavakunsti erialal V. Panso käe all.
Viidingut võib pidada  nii näitlejaks, lavastajaks kui luuletajaks.
Juhan Viidingu tütar Elo Viiding (pseudonüüm Elo Vee) on samuti kirjanik.
J. Viiding tegi enesetapu 1995. aastal. Sümboolsed selles osas on tema 1975. aastal kirjutatud read: „Aeglast enesetappu ei anna ma iial endale andeks. See, mis ma ütlesin, olgu mu elu, truuduse vandeks.”
Juhan Viiding teatrimaailmas
Viiding töötas 23 aastat Tallinna Draamateatris näitlejana. Talle omistati 1977. ja 1978. aastal Ants Lauteri nimelised näitlejapreemiad ja 1980. aastal ENSV teenelise kunstniku aunimetus. Tema suurrollideks jäid nimiosad näidendites „Hamlet” ja „Peer Gynt”. Ta lavastas koos näitleja Tõnis Rätsepaga näidendi „Olevused” ja mitu luulekava lavale.
Juhan Viiding luuletajana
Tema luulelooming jaguneb selgelt kahe perioodi vahel: 1) kuni 1978. aastani pseudonüümi Jüri Üdi all ilmunud luuletused; 2) alates 1978. aastast Juhan Viidingu nime all ilmunud luuletused.
 Jüri Üdi  debüteeris koos noorluuletajate Toomas Liivi, Johnny B. Isotamme ja Joel Sangaga ühiskogus „Närvitrükk” (1971). Sellele järgnesid luulekogud „Detsember”, „Käekäik”, „Selges eesti keeles” ja „Armastuskirjad”.
Pseudonüümi valiku kohta on Viiding öelnud, et valis teadlikult sellise, mis üldsust ärritaks. Nii kõlaliselt kui tähenduslikult pidas ta seda enese jaoks sümboolseks pseudonüümiks (üdini märg, üdini põhjalik, üdini poeet).
  Jüri Üdi luulet saab pidada „peiariluuleks”, narriluuleks. Selles nähakse maailma läbi koomika ja groteski, kus reaalsus põimub sageli fantastikaga. Üdi võteteks olid sõnamängulisus, keele- ja sõnade väärkasutus, kontrastide, absurdi ja iroonia kasutamine.  Sel perioodil kirjutas Viiding riimilist luulet.
Jüri Üdi luulega tekkis eesti luulesse mõiste „üdilikkus” – Üdi luulestiili järgimine ja jäljendamine.
1978. aastal ilmus luulekogu „Ma olin Jüri Üdi” Juhan Viidingu nime all. Nimemuutusega muutub ka luuletuste meeleolu. Koomika ja peiarlus asendub õpetlikkuse, mõtlikkuse ja olemishirmuga. Luule muutub hamletlikuks, luuletaja tajub üha enam vastutust elu ees.
1978. aasta kogule järgnesid veel kolm: „Elulootus”, „Tänan ja palun”, „Osa”. Oma tunnete ja elufilosoofia väljendamiseks leiab Viiding parima olevat vabavärsi.
Kuid liigselt teravdunud vastutustunne ja elu olemuse üle mõtisklemine muutus ta ülemäära nõudlikuks nii enda kui teiste suhtes, see viis omakorda sisekonfliktini, millest ei olnud väljapääsu.
Tutvu:  J. Üdi luuletusega „Suveteater” ja J. Viidingu luuletusega „Tuleb ette vaevalisi tunde”.
Andres 5. juuli 2006, kell 11.20 (UTC)
----
Tegu on ilmselt ühe omapärasema tõlgendusega Juhan Viidingu luulest.

Minu meelest üleliigne. Andres 29. mai 2007, kell 21:48 (UTC)
----
Tõstan siia IP poolt artiklisse lisatud teksti. Ave Maria 25. juuni 2010, kell 19:55 (EEST)
Exuse me!
I try to find out the roots of my wife. Her first name is Swetlana Viding. She was born in St.Petersburg. Her Granny was born in Siberia (inital surname Leppik). And her Grandfather was born on Saaremaa and was one of the teachers in Estuanian prfschcool in Leningrad (Viiding (probably) Theodore (Фёдор) Ivanovitch. Pls if you can help me I would be very greatfool.
Thanks in advance
Eugene Moshkov, St. Petersburg, Russia

Paraku ei ole viki toimetamises kogemusi, kuid kas selle artikli juurde peaks lisanduma pisut pikemalt ka Viidingu osalemine ansamblis "Amor Trio"?
Eesti levimuusikat käsitlevates teostes on seda kollektiivi pisut puudutatud, Viidingu loomingu kogumik sisaldab ühte plaati ka nende lugudega:
" ”Amor Trio” (1972). 1930-ndate ja 1940-ndate aastate lööklaule. Tõnis Rätsep, Lembit Ulfsak ja Juhan Viiding. (Salvest. Eesti Televisioonis 1972-1973)"

Jah. Andres 21. august 2010, kell 02:31 (EEST)
----
Artiklis Ants Lauteri nimeline näitlejapreemia räägitakse ainult 1978. aastast. --Epp 1. aprill 2016, kell 00:13 (EEST)
----
"Pärast keskhariduse omandamist Tallinna 6. Töölisnoorte Keskkoolis" Ta õppis veel vähemalt neljas koolis. Velirand (arutelu) 25. juuli 2016, kell 10:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tiigrikutzu~etwiki

Tere! Sa laadisid vikipeediasse pildid :Pilt:Berliinikell.jpg ja :Pilt:Berliinikell2.jpg, millel pole litsentsi (pole määratud, missugused need tingimused on, mille põhjal seda pilti kasutada tohib). Palun lisa neile piltidele sobiv litsents (selleks redigeeri pildi lehekülge). Taivo 7. juuni 2011, kell 20:48 (EEST)

Piltide juurde on nüüd lisatud litsents CC BY-SA 3.0, aga allikmaterjalis ei ole sellist litsentsi antud. Kui on lubatud kasutus selle litsentsi tingimustel, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor seda kinnitab. Pikne 11. juuni 2019, kell 17:57 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Tiigrikutzu~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Deemon

Deemonite päritolu kohta võib piiblist leida erinevaid teooriaid.  See ei ole korrektne: piiblis selliseid teooriaid ei ole. --Lulu 07:53, 11 May 2005 (UTC)

: Ok, tegelikult on muidugi ka üsna lahtine, mida ikkagi piibliks lugeda. Õigeusk, luterlus ja katoliiklus loevad piibliks erinevaid "raamatuid". Kuigi tunnistan, et refereerisin piibli teooriate osa võrdlemisi vabalt. --Boy 09:44, 11 May 2005 (UTC)

:: kas piibel on suure või väikese tähega? - Ahsoous 09:48, 11 May 2005 (UTC)

::: Erinevate Piiblite all pidasin silmas seda, et õigeusu ja katoliku kiriku piiblid sisaldavad nn. apokrüüfseid raamatuid. Demonoloogia konkekstis sisaldavad just need rohkem (ja ka teistsugust) informatsiooni (seisukoht põhine Ü.Valgu raamatul).--Boy 13:21, 11 mai 2005 (UTC)

deemon on saatana käsiline,kuri vaim

Välja. Andres 20. veebruar 2006, kell 18.09 (UTC)
Deemonid on koos Lutsiferiga, ehk saatanaga  tegutsevad kurjad langenud inglid, rüvedad vaimud. Kurjad inglid, ehk deemonid samastati ka "Jumala poegade" või "üliloomulike olenditega", keda on mainitud 1.Moosese 6:1-4.--Jyriorel 21. jaanuar 2009, kell 16:57 (UTC)

Kuna mõiste ei ole üheselt kurjusega seotud, pean selle liitmist "Kurja vaimuga" põhjendamatuks. Sillerkiil (arutelu) 22. jaanuar 2023, kell 09:52 (EET)


Arutelu:Santa Maria (täpsustus)

Vulkaani nimi peaks olema Santamaria. Siim 13:36, 11 mai 2005 (UTC)

Ja vulkaanile ei ole linki. Andres 25. juuni 2007, kell 06:24 (UTC)

* 30. detsembril 2015 leidsin allolevalt viitelt 52 Santa Maria nimelist alust, suvalised 10 on siin
** IMO: - ENI: 06002457    MMSI: 211482270
** IMO: 7423732 ENI: -     MMSI: 256128000
** IMO: - ENI: -           MMSI: 211627530
** IMO: 5312628 ENI: -     MMSI: 263759000
** IMO: - ENI: -           MMSI: 209232000
** IMO: -ENI: -            MMSI: 211103030
** IMO: - ENI: -           MMSI: 367617230
** IMO: 7523910 ENI: -     MMSI: 477032000
** IMO: 9194957 ENI: -     MMSI: 636091004
**  IMO: - ENI: -          MMSI: 248000893
allikas: http://www.marinetraffic.com/en/ais/index/ships/all/shipname:Santa%20Maria/page:1/per_page:50
suwa 31. detsember 2015, kell 01:35 (EET)


Malli arutelu:Keeled

See mall on ju mall ühe keele jaoks, mitte mitme keele loetelu. Teeks ettepaneku muuta see näiteks "KeeleAndmed" või "Keeleinfo" nimeliseks. --TarmoK 14:11, 11 mai 2005 (UTC)

Nõus. Adeliine 24. mai 2010, kell 23:47 (EEST)

Kus need värvid on loetletud?
Üldiselt soovitaksin selle asemel et keele artiklis kirjutatada värvi nimi, kasutada abimalli, sarnaselt nagu keemiliste elementide mallidega sai tehtud: Malli arutelu:KeemElem --TarmoK 14:11, 11 mai 2005 (UTC)

:Seda saab kasutada kõigile keeltele ja see on võetud inglise vikist. Värvide koha pealt on mul ükstaspuha, aga mugav on inglise vikist kopeerida koos värviga.  Kinks 14:19, 11 mai 2005 (UTC)

::Tegin abimalli Mall:Keeled/Keelkonnavarv. Palun aidake seda selle malliga siduda. Ma ei saa hakkama. --Metsavend 2. november 2006, kell 09:43 (UTC)
----
Teen ettepaneku jätta lahter "piirkonnad" ära ning märkida piirkonnad vajaduse korral esimeses lahtris. Andres 6. juuni 2006, kell 07.25 (UTC)

Nõus. Taivo 6. juuni 2006, kell 13.52 (UTC)
----
Mind häirib see, kuidas keelkonnad jne kirjutatakse trepikujuliselt. Andres 2. november 2006, kell 12:33 (UTC)
----
praeguse malli juures aitaks see, et saaks kasutusala kohta kaardi panna kohe malli, näide vene keele artiklis. avjoska 7. aprill 2007, kell 19:42 (UTC)

Üritan teha malli  :en:Template:Infobox Language järgi, siis saab ka kaardi lisada. --Tiuks 23. veebruar 2009, kell 13:13 (UTC)

: Mul on see mall pooleli aga kuidas sellesse malli lisada if käsklus kood 3 kohta. Artiklis eesti keel puudub see väli ja infokastis on nüüd looksulgudes koodi nimi. --Tiuks 23. juuli 2009, kell 17:18 (UTC)

::  --23. juuli 2009, kell 19:03 (UTC)

::: Tänan sind anonüümne kasutaja. Nüüd saab sellesse malli ka kaardi lisada ja ei olegi enam vaja malli . --Tiuks 25. juuli 2009, kell 13:36 (UTC)

Malli tuleks täiendada, et saaks kasutada ka tehiskeelte jaoks (lisada näiteks rida "looja"). Adeliine 24. mai 2010, kell 23:47 (EEST)

Järelikult ka programmeerimiskeelte jaoks, eks? Needki jagunevad keelkondadesse. Taivo 25. mai 2010, kell 13:20 (EEST)
Lisasin read looja ja loodud ning kasutasin neid oktsidentaali juures. Iseasi, kui informatiivne see mall seal nüüd jäi. Programmikeeltel on oma mall. Pikne 25. mai 2010, kell 15:57 (EEST)

Kui me ei taha teha eraldi malli väljasurnud keeltele, siis võiks vaadata malli neile sobivuse seisukohast üle, nt mõelda "Kõneldakse" asendamisele mingi teise väljendiga. --Ehitaja (arutelu) 7. detsember 2019, kell 20:39 (EET)


Malli arutelu:Kahtluse all

Hea algatus. Siin oleks vaja ka kusagil selgitada et kuidas neid pilte "tembeldada" et need autoriõigused korras oleksid.
Meil on siin hetkel vaid üks "tempel", see :Mall:Cc-by-2.0, arvatavasti on lisaks vaja veel "autoriõigused aegunud" ja muidki variante.
Olen proovinud siia saada visuaalset ülevaadet neist hetkel olemas olevatest "templitest"; kui see selgitust saab tehtud siis ehk midagi sarnaselt näidata ja selgitada mida millal kasutada(?) --TarmoK 07:36, 12 mai 2005 (UTC)

:Teema viidud Vikipeedia arutelu:Piltide kasutamine alla. Peep 20. oktoober 2005, kell 14.57 (UTC)
----
või äkki muudaks hoopis selliseks? ei saanud näppe eemal hoida :o) mingi sõna peaks seal veel lingiks tegema mis viiks sellisele lehele kus oleks selgitatud neid copyright-i "templeid" --TarmoK 09:38, 12 mai 2005 (UTC)
	Selle faili kasutamise õiguspärasus Vikipeedias on kahtlusalune.
Kui oled faili autor, siis lisa sellele kasutusõigust puudutav informatsioon.
Palun ära kustuta seda teadet enne kui vastav informatsioon on lisatud.
----
''
Kui oled faili autor (koma!) siis lisa... --Lulu 10:23, 12 mai 2005 (UTC)

Peaks olema kaks eraldi malli - üks piltidel, millel ei ole teada kasutusõigus (litsents) ja teine, millel ei ole teada allikas. Peep 17. oktoober 2005, kell 18.52 (UTC)

Kas tundub see vaid mulle et selles mallis/"templis" on liiga palju teksti? Sõnum läheb nagu kaduma.
Minu arust ei ole vajadust "templis" endas eraldi ära märkida näiteks, et pilt kuulub "kasutusõiguse märketa piltide nimekirja" ja "ära kustuta enne kui vastav informatsioon on lisatud", see info võiks olla omal lehel kuhu "templis" vaid viidatakse. Arvamusi? --TarmoK 07:35, 20 mai 2005 (UTC)
Siis võiks see tempel kah kategoriseerida vastavalt templi lisamise aja järgi nagu need täiendamise või toimetamise templid. Siis on pärast hea, kui mingi aja möödudes on kõik, mille tähtaeg on möödas, ühes kategoorias...--Rots 08:18, 20 mai 2005 (UTC)
Seda "palun ära eemalda" pole vast jah vaja, kas on üldse mõnda sellist juhtumit olnud? Peale selle võiks see olla "kui sa oled pildi autor või üleslaadija". Peep 17. oktoober 2005, kell 23.50 (UTC)
----
Selle faili kasutamise õiguspärasus Vikipeedias on kahtluse all.

See on liiga järsk sõnastus. Õiguspärasus ei pruugi ju kahtluse all olla. Lihtsalt puudub märkus litsentsi kohta. Andres 17. detsember 2005, kell 19.41 (UTC)

Ma arvan, et sellest mallist võiks teha kaks eraldi malli - üks pildi allika puudumise, teine pildi litsentsi (ehk siis autoriõiguste) puudumise kohta. Nagu inglise vikis. Peep 6. mai 2006, kell 15.15 (UTC)
----
lisasin teabelugemise juurde--Hendrix 27. september 2007, kell 18:39 (UTC)
----
Miks uus nimi mallil? Mis oli vanal nimel viga? Sisutult pealkirju ei ole mõtet muuta.--Rünno 12. august 2010, kell 19:24 (EEST)

Sest tegin litsentsi ja allika jaoks konkreetsemad mallid nagu eelpool soovitatud. Kui tegu on kasutusõiguse märketa pildiga (KMP), oleks nüüd hea neid konkreetsemaid malle kasutada. Ja et nende mallide sisu siinsega vähem kattuks või omavahel paremini klapiks, muutsin pisut siinse otstarvet ja sellest ka pealkirja. Pikne 12. august 2010, kell 20:01 (EEST)

:Minu arust nikerdamine tühiste asjade kallal. Kui oli midagi valesti, kõlbas KMP väga hästi. Kui artikli arutluses oli malli panemine selgitatud.--Rünno 12. august 2010, kell 20:05 (EEST)


Arutelu:Tjeldsund

Näide sellest, kuidas ei tohi artiklit teha. Selle järgi ei saa aru, kus kirjeldatav objekt asub. Andres 07:53, 12 mai 2005 (UTC)
Tjeldsund on ka vald Norras. --Metsavend 15. mai 2006, kell 10.35 (UTC)

Väina nimi peaks olema Tjeldsundet (vt :en:Tjeldsundet) ja valla nimi on Tjeldsund (vt :en:Tjeldsund ) --TarmoK 10. juuli 2006, kell 07.49 (UTC)

: KNAB-is on Tjeldsund. Võimalik, et see on viga, sest teiste Norra väinade puhul on "-sundet". Andres 10. juuli 2006, kell 08.16 (UTC)

::Saksa vikis on :de:Tjeldsund (Meerenge). Adeliine 5. mai 2013, kell 12:53 (EEST)

Kas Hinnøya pole Euroopas?  Kas Euroopa asemel ei peaks olema kontinent vms? Ott 15. mai 2006, kell 12.48 (UTC)

Praeguse teksti järgi pole võimalik üldse otsustada, kus need geograafilised objektid asuvad. Kui mõlemad on Euroopas, siis loomulikult ei saa niiviisi öelda. Andres 15. mai 2006, kell 12.53 (UTC)


Arutelu:Vähemusrahvus

Ei pruugi olla.  Artiklis "Minderheit" räägitakse vähemustest üldse. Eristatakse muuhulgas "nationale Minderheit" "rahvusvähemus" ja "ethnische Minderheit" "etniline vähemus", kuid eraldi märksõna on ainult viimase kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:05, 12 mai 2005 (UTC)

Link "peipsivenelaste" alt vanausuliste juurde ei ole õnnestunud. Peipsivenelased on ju moodustanud vanausuliste väikese osa, pealegi ei ole kõik peipsivenelased tänapäeval vanausulised. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. märts 2007, kell 18:57 (UTC)

Kas seda on tarvis viitega tõendada, et eestivenelased, sealhulgas peipsivenelased, on Eestis ajalooline vähemusrahvus? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. oktoober 2010, kell 11:54 (EEST)

Kas vähemusrahvus ja rahvusvähemus on tõesti sünonüümid ja kumbast neist see artikkel õieti räägib? 90.190.71.25 2. september 2015, kell 14:57 (EEST)

Ei ole (ja kummalgi sõnal on ka lisatähendus). Räägitakse mõlemast läbisegi. Vaata . Andres (arutelu) 2. september 2015, kell 21:23 (EEST)

:Kas see peabki nii olema? 90.190.71.25 12. september 2015, kell 12:15 (EEST)

:: Sul on võimalus käed külge panna. Andres (arutelu) 12. september 2015, kell 12:52 (EEST)

Suunasin märksõna vähemusrahvas siia.--Estopedist1 (arutelu) 31. juuli 2016, kell 13:37 (EEST)

tundub, et tänapäevases keelepruugis on vähemusrahvus sama mis diasporaa? Kui pole, siis tuleb selgitada--Estopedist1 (arutelu) 14. juuni 2018, kell 09:32 (EEST)

Ei ole. Näiteks kašuubid Poolas on põlisrahvas. Diasporaa on VSL-i definitsiooni järgi "rahva hajutatus võõrsil pärast sunnitud või vabatahtlikku väljarännet oma kodumaalt". Teiseks, diasporaa puhul on kindlasti tegemist rahvusvähemusega (rahvusliku vähemusega), kuid mitte tingimata vähemusrahvusega. "Vähemusrahvus" on ÕS-i definitsiooni järgi "rahvusriigi põhirahvusest etnilise enesemääratluse, keele, usu või kultuurilise omapära poolest erinev põline rahvusrühm", Eestis ajalooliselt näiteks rannarootslased, peipsivenelased. "Rahvusvähemus" ja "vähemusrahvus" ei ole sünonüümid (vt ka Estermi definitsioone). Ursus scribens (arutelu) 14. juuni 2018, kell 11:42 (EEST)

:kasutame siis kategooriates läbivalt terminit rahvusvähemused. Siiski, mõtteid eriteadlastele: rahvusvähemus ehk vähemusrahvus (vähemusrahvas), mille all saab eristada vähemalt kahte gruppi: põlist rahvusvähemust ehk põlist vähemusrahvust ja diasporaad. Sõna põline on erineva sisuga vist eri riikides ja eri rahvaste puhul. On vist ka nii, et Eestis pole veel ühtegi diasporaad, nt Eesti mustlased püsivalt juba 17. sajandist--Estopedist1 (arutelu) 20. juuni 2018, kell 10:02 (EEST)

::"Rahvusvähemus" ja "vähemusrahvus" ei ole sünonüümid (vt ka Estermi definitsioone). Ursus scribens (arutelu) 21. august 2018, kell 12:58 (EEST)

:::Minu meelest on levinud ka nende sünonüümidena kasutamine. Me ei saa eeldada, et ühte neist sõnadest kasutav allikas mõtleb selle all sama, mida ülalpool viidatud EKI anonüümne ekspert õigeks peab. Tegelikult juba sellest samast viitest ilmneb, et nt põhiseaduses ei kasutata neid sõnu nii nagu EKI soovitab. Lisaks on nende mõistete piir hägune - põlisusel mingit täpset tähendust ei ole ja hinnangud lähtuvad pigem kõhutundest. Neid asjaolusid arvestades tundub mulle mõistlik jätta mõlemad terminid ühte artiklisse, aga lisada juurde, et neid ka erinevates tähendustes kasutatud. --Minnekon (arutelu) 21. august 2018, kell 18:06 (EEST)

::::Esterm soovitab terminit "vähemusrahvus" üldse vältida. Ursus scribens (arutelu) 21. august 2018, kell 18:34 (EEST)

:::::Seda Estermi seisukohta tasub ka siin artiklis mainida.--Minnekon (arutelu) 21. august 2018, kell 20:57 (EEST)
Jüri Viikberg on nende terminite kasutamise ajaloost kirjutanud. Pakub välja omapoolse definitsiooni ja, et võiks sünonüümidena kasutada: . --Minnekon (arutelu) 26. november 2018, kell 14:17 (EET)
Ausalt öeldes ei mõju see eristus eriti veenvalt. St, mõistelise sisu eristamiseks on ilmselt tõesti terminit vaja, aga vähemusrahvuse ja rahvusvähemuse puhul puudub igasugune loogiline ja meeldejääv seos, kumb oli kumb. Nagu nähtub muidugi ka tavapraktikast, kus inimesed pruugivad neid sõnu segiläbi, sest kurat ka ei suuda neid meeles pidada. Estermi ekspert on natuke naljakas ja tekitab küsimuse, kuivõrd teda saab üldse allikaks pidada - niisugusi olukordi muidugi esineb, kus Don Quijote seisab üksinda mäel ning tal ongi, kusjuures, õigus kogu maailma vastu, aga ikkagi on see koomiline, kui üks anonüümik teatab, et põhiseadus on vale, tavakeel on vale (ja järelikult ka Wittgenstein), kõik on vale, aga tema on ainuke inimene maailmas, kes oskab eesti keelt kasutada ja teab, mida sõnad tähendavad. Kes ta on, kust ta selle väite võttis ja kes sellise keelekasutuse õigeks määras, ei ütle. EKI sõnaraamatud, muide, ei ole ka taevast antud, sealgi kasutatakse allikaid, nad lihtsalt vaikivad need samamoodi maha. Nii et ses mõttes oleks Viikberg ja loogiline terve mõistus märksa paremad lähtekohad. Ning kui tahetakse, et kõik kaasautorid kasutaksid terminit samal viisil, tuleb artikli alguses anda definitsioon. Käesolevas artiklis mõistetakse X all... --Ehitaja (arutelu) 18. veebruar 2019, kell 01:35 (EET)


Arutelu:Teaduslik meetod

Varem mõisteti teadusliku meetodi all induktsioonil põhinevat meetodit. Kui nüüd veel kaugemale minna, siis veel varem sai teaduslik meetod tähendada ainult deduktsioonil põhinevat meetodit. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:15, 12 mai 2005 (UTC)

Äkki Sa pidasid silmas Francis Baconit? Andres 19:16, 12 mai 2005 (UTC)
Ma olen üsna kindel, et see oli siiski Roger Bacon. Aga eks see jutt vajab ikka toimetamist.

Francis Bacon on teadusfilosoofia kontektis ehk rohkemgi tuntud, kui Roger.

: Jah, see on õige, et mõlemad tegelesid teadusliku meetodiga, aga Francis Bacon on selles suhtes tuntum.

: Siin tuleb nähtavasti ka vahet teha, kas keegi lihtsalt arutles teadusliku meetodi üle või õnnestus tal selle abil ka midagi saavutada. Andres 08:01, 13 mai 2005 (UTC)

Praegusest artiklist on puudu ajalooline perspekiiv, seda oleks ehk vaja näitamaks, miks on arusaam teaduslikust meetodist tänapäeval just selline, nagu see on. Priitp 04:36, 13 mai 2005 (UTC)

Miks osad laused rasvases kirjas on? [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 16:48, 13 mai 2005 (UTC)

78. aasta ÕS annab falsifitseerima vasteks võltsima  -> hüpoteesid peavad olema falsifitseeritavad. Ilmselt on tegemist otsetõlkega inglise keelest: falsify = to prove false. Kas see on pädev tõlge??? Ja kas tõesti peavad olema hüpoteesid valeks tõestatavad? Pigem äkki õigeks tõestatavad?  --Boy 18:43, 6 Jun 2005 (UTC)

: Aa...leidsin, falsifitseerimine on Popperi termin, mis erineb klassikalisest tõlkest. --Boy 18:46, 6 Jun 2005 (UTC)

Üldisemad teadusmeetodid on deduktsioon ja induktsioon. Vt: teadusmeetodite loend.

See ei sobi siia. Andres 22. juuli 2007, kell 21:40 (UTC)
sobivad küll, iseasi kui pikemalt väljakirjutada.

: Selles artiklis räägitakse teaduslikust meetodist teatud kindlas tähenduses. Viimasel lõigul ei ole artikli teemaga otsest seost. Andres 22. juuli 2007, kell 21:57 (UTC)

See on tõsi, et alustada tuleks teadusliku meetodi mõiste määratlusest. Aga mis tähendab "tõsikindel teadmine"?  Minu meelest isegi need, kes arvavad, et teaduslik meetod on olemas, ei pruugi nõustuda sellega, et selle meetodi abil saadakse tõsikindel teadmine. Andres 28. oktoober 2010, kell 08:28 (EEST)

:  Lisasin-täiendasin teksti raamatu Urmas Tokko "Bioloogia koduõpetaja" 2009 , lk. 10 baasil. Praegune viki-tekst keskendub liigselt filosoofilistele arvamustele teadusliku meetodi kohta. Ja nõrk on teadusliku meetodi enese tutvustamine:
1) probleemi püstitamine 2) taustainfo kogumine 3) hüpoteesi sõnastamine 4) hüpoteesi kontroll 5) tulemuste analüüs ja järeldus.
Info peaks olema selge, arvamused tõsikindla teadmise kontseptsiooni, kui sellise üle ei tohiks varjutada erapooletu, põhjaliku info jagamist meetodi enese kohta. Teadusfilosoofia osa peaks olema eraldi alajaotusena.
Nimelik 21. oktoober 2010, kell 13:37

:: Nojah, teadlaste arvamusi ja filosoofilisi arvamusi võib ju eraldi käsitleda, aga teadusliku meetodi uurimine on ikkagi teadusfilosoofia pädevuses. "Bioloogia koduõpetaja" ei tundu olevat selles valdkonnas autoriteetne allikas. Minu meelest saab selles artiklis käsitleda ikkagi ainult arvamusi teadusliku meetodi kohta. Puudub konsensus, mis on teaduslik meetod ja kas ta üldse on olemas.

:: Artikkel peaks muidugi olema palju põhjalikum. Andres (arutelu) 21. oktoober 2013, kell 13:59 (EEST)

::: Imelik küll, see raamat tundub ju täitsa faktipõhine ja asjatundlik olevat.  U. Tokko kohta:  https://sites.google.com/site/urmastokko/cv  Nimelik 23. oktoober 2013, kell 23:55

:::: Teaduslik meetod ei ole autori uurimisvaldkond. Seda, et teaduslik meetod on nii- ja niisugune, saab vaevalt faktiks nimetada. Andres (arutelu) 24. oktoober 2013, kell 01:46 (EEST)

Mida see tähendab, et teaduslikud meetodid on tunnustatud teaduses eneses? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 22. veebruar 2014, kell 15:40 (EET)

Kas teadusliku meetodi osaks on ka vastavalt saadud tulemuste kriitiline läbivaatus teadusliku kogukonna poolt? Uue teadmise vettpidav kaitsmine?
Loen raamatust "Teine maailm. kahtleja käsiraamat" lk 43: Teaduslikud uurimismeetodid on teadusringkonnas heaks kiidetud viisid uue teadusinfo hankimiseks. Ja kas äkki võiks "Teadusliku meetodi" kohta olla 2 erinevat artiklit nagu skeptitsismi kohta? Üks oleks teaduse-keskne, teine teadusfilosoofia-keskne. Oleks mõlemalt poolt asi selgem.
Nimelik 16. mai 2014, kell 19:52

Teadusliku skeptitsismi (õigem oleks öelda "skepsis") mõiste on filosoofilisest skeptitsismi mõistest täiesti erinev. Teadusliku meetodi mõiste on ikkagi üks, kuigi arusaamad selle olemusest jne võivad lahkneda.

Aga "teaduslikud uurimismeetodid" ei ole päris sama mis "teaduslik meetod". Andres (arutelu) 19. mai 2014, kell 08:03 (EEST)

Artiklis võiks olla täpsustus, et jutt käib loodusteadustest, mitte humanitaarteadustest, mis teadupärast teaduslikku meetodit selle sõna täpses mõttes ei kasuta. Laenasin selle mõtte õpikust: http://xn--pik-nna.xn--fsika-kvaa.ee/index.php/book/view/17  [[Kasutaja:nimelik|Nimelik]] 2. oktoober 2015, kell 12:40
Eemaldus: "Teadus on sotsiaalne nähtus ja seda tehakse reeglina avalikult. Kõik teadusliku uurimistöö etapid peavad põhimõtteliselt olema jälgitavad ja korratavad; kasutatud allikatele tuleb ettenähtud viisil viidata. Tulemused avaldatakse teadusajakirjades ja neid hindavad nii ekspertidest toimetajad kui lai teadusüldsus. Teadlaskonna konsensuaalne otsus tunnustab teaduslikke teooriaid; samas võidakse neid vähemalt teoreetiliselt ka iga hetk vaidlustada või ümber lükata."--[[Kasutaja:Vaher|Vaher]] ([[Kasutaja arutelu:Vaher|arutelu]]) 28. veebruar 2021, kell 17:05 (EET)

Füüsik Piret Kuusk räägib siin videos mudelitest füüsikas, selles nö loodusteaduste lipulaevas.
https://www.youtube.com/watch?v=YJsiQxsvKNw&t=315s Nimelik 2. jaanuar 2019, kell 23:58


Arutelu:Põhja-Küprose Türgi Vabariik

Kuidas ei ole toimetada? Kaart on vales kohas, mitu tühja pealkirja, "täienda" mall vales kohas jne. Mall "toimeta" eemaldatakse pärast artikli toimetamist. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 08:35, 13 mai 2005 (UTC)

Viimane sõnastus ei saanud minu arust parem. - Urmas 10. detsember 2005, kell 21.29 (UTC)

Jah, see ei olnud minu lõplik variant. Tegin veel kord ümber. Kui leiad nüüd, et midagi on valesti, siis paranda. Andres 10. detsember 2005, kell 21.41 (UTC)

Kreeklasi oli 497,  maroniite 234 ning muudest rahvustest inimesi 1613.

Kas need on 1993. aasta andmed? Kas mõeldakse Küprose kreeklasi või kreeklasi üldse? Maroniidid ei ole rahvus. Kirjutasin "muudest rahvustest", aga see ei ole ka õige. Andres 10. detsember 2005, kell 21.41 (UTC)
Elanikkond koosneb valdavalt Küprose türklastest.

See võib tõsi olla, aga on ka nii-öelda Türgi türklaste kogukond. Praegu jääb mulje, nagu viimaseid oleks väga vähe. Tõsi, ma ei tea, kui palju neid on. Andres 10. detsember 2005, kell 21.45 (UTC)

Kui nüüd saaks vastuse neile küsimustele rahvastiku kohta, siis võiks minu poolest toimetamismärkuse maha võtta. Andres 10. detsember 2005, kell 21.56 (UTC)

: Mnjah, Kreeka poole andmetel on 2/3 elanikkonnast Anatoolia päritolu immigrandid ja ainult 1/3 (umbes 50 000) moodustavad türgi küprioodid. Samas ei saa Kreeka poole andmeid pidada kuigi õigeteks, sest propaganda jätkub. Üritan võrrelda erinevaid allikaid ja küsida oma kontaktilt TRNC/KKTC valitsuses. -- Sacerdos79 16. märts 2006, kell 22.28 (UTC)

rahvusvaheliselt tunnustamata

Parem link oleks minu meelest Rahvusvaheliselt tunnustamata riik või tunnustamata riik. Andres 16. märts 2006, kell 22.21 (UTC)

: Aga mida sa kirjutaksid nende artiklite alla? Ühe lause, mis viitaks ikkagi "riigi tunnustamise" artiklile? --195.50.207.212 16. märts 2006, kell 22.23 (UTC)

:: Seal võiks rääkida konkreetsetest põhjustest, miks üks või teine riik on tunnustamata. Andres 16. märts 2006, kell 22.32 (UTC)

:::Siin on mu meelest anonüümsel kasutajal õigus. Sellest, miks kõik maailma tunnustamata riigid on tunnustamata, ei tohiks kirjutada ühes artiklis. Parem on artiklis "riigi tunnustamine" rääkida, mida on tunnustamiseks vaja, ja siis iga konkreetse piirkonna artiklis öelda, mis tal puudub. Vastasel juhul, kui mõni tunnus kaob või juurde tuleb, läheb lihtsalt meelest artiklisse "Riigi tunnustamine" parandus teha. Kui tahad statistikat konkreetsetest põhjustest, siis äärmisel juhul võib "Riigi tunnustamisse" kirjutada kokkuvõtte: Jaanuari 2006 seisuga pole oma raha riikidel X1, X2, X3, X4, kontrolli kogu territooriumi üle ei oma X1, X5, X6, X7, piiri pole määratlenud X3, X8, ... Aga see loetelu tuleb väga vaieldav; kahtlane, kas ta üldse entsüklopeediasse sobib. Taivo 17. märts 2006, kell 17.15 (UTC)

: Kui sa mõtled konkreetselt erinevate riikide kohta, siis oleks tõesti hea kui keegi n.-ö. poliitiliselt selliseid asju kaardistaks, aga siis ikka vast iga riigi artikli all eraldi. Üldistusi on võimalik põhimõtteliselt teha, aga see viib, ma kardan, entsüklopeediale sobimatult sügavale riigiteooriasse.

: "Riigi tunnustamine" on muidugi formaalselt korrektne juriidiline termin, aga ega kasutajad vist seda eriti linkida ei taipa. Sisu vajaks kah muidugi täiendamist. Võib-olla aitaks paar ümberviitamislehekülge, nt "rahvusvaheline tunnustus", "rahvusvaheline tunnustamine."

: Ma soosin igal juhul tunnustamise protsessina käsitlemist (vrdl nähtusena), kuna arvan et nii ei lagune teema pisikesteks mõisteartikliteks laiali. --195.50.207.212 16. märts 2006, kell 22.44 (UTC)

:: Ümbersuunamisleheküljed tuleks võib-olla teha, aga arvan, et "rahvusvaheline tunustamine" ja "rahvusvaheline tunnustus" ei käi ainult riigi tunnustamise kohta. Üles leida peaks seda mõistet  saama lehekülgede tunnustamine ja tunnustus kaudu (mida veel ei ole).

:: Ma ei saa aru, mis tähendab "protsessina, mitte nähtusena".

:: Iga riigi puhul tuleb muidugi ka eraldi rääkida, miks ta ei ole tunnustatud, aga kuskil peaks olema ka võrdlev ja ajalooline ülevaade. Peale selle võiks olla eraldi artikkel Riigi tunnused. Minu meelest eeldab pealkiri Riigi tunnustamine, et seal räägitakse, mis asi see on ja milline on selle protseduur. Sügavust ei ole tarvis karta.

:: Tunnustamata riigi kohta peaks olema eraldi artikkel juba sellepärast, et see on eraldi mõiste. Seal võiks olla ka näiteks statistika. Tunnustamata riikide loend võiks olla eraldi. Andres 16. märts 2006, kell 23.38 (UTC)

:::Ma pole nõus, et iga mõiste kohta peaks olema oma artikkel. Juhul, kui kaks mõistet on väga lähedased, võib ühelt teha ümbersuunamise teisele. Nagu praegu tunnustamata riigilt riigi tunnustamisele. Taivo 17. märts 2006, kell 17.15 (UTC)

:::: Minu seisukoht on, et üldjuhul peaksid olema eraldi artiklid. Olen nõus, et kui mõisted on väga lähedased, siis võib olla otstarbekas artikkel ühendada. Praegusel juhul see minu meelest otstarbekas ei ole. Andres 17. märts 2006, kell 17.54 (UTC)

Teksti/lauset "... rahvaloenduse andmetel ... umbes ..." ei ole võimalik kirjutada, sest rahvaloenduse mõte on saada täpne rahvaarv. Rahvaloendus ei anna tulemust "umbes". See sõnastus tuleb väga kiiresti kustutada! - Urmas 30. märts 2006, kell 22.27 (UTC)
Mis on KKTC ? - Urmas 30. märts 2006, kell 22.29 (UTC)

KKTC on Põhja-Küprose Türgi Vabariik, antud kontekstis on siis tegu valitsuse andmetega, mis sõnastatud täpselt sellisel kujul: rahvaloenduse andmetel oli riigis umbes 200 000 elanikku. Kas nad siis ei viinud läbi täeilikku loendust või mis iganes, aga samasuguse viite ligikaudsetele tulemustele, mis saadud väidetavalt rahvaloenduse käigus, annab ka Turkish Daily News oma 29. märtsi artiklis. -- Sacerdos79 31. märts 2006, kell 12.46 (UTC)

Aga viskasin praegu rahvaloenduse siiski välja, sest tõesti – mis rahvaloendused need siis ikka on, mis täpset tulemust ei anna??!! -- Sacerdos79 31. märts 2006, kell 12.49 (UTC)

Huvitav, kuidas on võimalik teha täpset rahvaloendust, see on ju alati suhteline ning suuremate masside lugemisel mitte kunagi õige: alati ju sünnib ja sureb mõni. ? --Dj Capricorn 31. märts 2006, kell 14.48 (UTC)

: Põhimõtteliselt on Sul muidugi õigus, DJ Capricorn, aga reeglina saadakse rahvaloenduse tulemusel siiski mingi konkreetne arv, mis siis kokkuleppeliselt loetakse ametlikuks rahvaarvuks. KKTC võimud aga esitavadki tulemuse kujul "umbes 200 000", mida ka mina pole varem ametlikes allikates kohanud. Loendades said nad ju siiski mingi täpse arvu, mitte "umbes" arvu. -- Sacerdos79 31. märts 2006, kell 15.48 (UTC)

Kas keegi oskaks mulle ära põhjendada (või suunata vastava arutelu juurde), miks ei kasuta me Vikipeedias Põhja-Küprose kohta riigi malli? Minu meelest oleme me ainus Wiki, kus Põhja-Küprose Türgi Vabariigi kohta on kasutusel tavapäraselt haldusüksuse kohta kasutatav mall. Sisuliselt on ju tegu moodustisega, millel on olemas kõik olulisemad riigi tunnused ning puudub lihtsalt rahvusvaheline tunnustus. Kui keegi vastu ei vaidle, siis viiksin lähiajal siin läbi malli vahetuse... -- Sacerdos79 3. mai 2006, kell 20.36 (UTC)

Palun oota ära Urmase arvamus. Andres 3. mai 2006, kell 21.43 (UTC)


Arutelu:Poola keel

Balti-slaavi keeleühtsuse olemasolu on vaieldav. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:38, 13 mai 2005 (UTC)

Arvan, et poolakeelse fraasi häälduse võiks ära jätta. Ligikaudne (eestipärane) hääldus tuleks anda märksõnadel, sest need on eesti keele väljendid, võõrkeelsete väljendite (võimalikult täpne) hääldus tuleks aga saata vikisõnaraamatusse. Muidu jääb eksitav mulje, et ligikaudne hääldus ongi täpne hääldus. Kui hääldus tuua, tuleks kasutada audiofaili. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. jaanuar 2006, kell 07.46 (UTC)

Mitme keele juurde on tehtud säärane grammatika alaosa, kus on toodud ase- ja küsisõnu. Täiendavate selgitusteta pole minu meelest tegu grammatikaga, vaid osaga sõnastikust või keelenäidetega. 193.40.10.180 20. september 2011, kell 08:50 (EEST)

Jah, see võiks olla näiteks keelenäidete all. Andres 20. september 2011, kell 08:55 (EEST)


Arutelu:Charles Darwin

Siin on mõned pildid puudu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:20, 14 mai 2005 (UTC)

Anonüümne kasutaja lisas faktid ja hiljem kustutas need: 12.02.1809- sündis Shrewsburys. 1817- suri tema ema kui ta oli 8-aastane. 1825- 16-aastaselt alustas Edinburghis meditsiiniõpinguid kuid teda ei köitnud need. 1827- isa ettepanekul asus õppima teoloogiat. Vahepeal abiellus oma nõoga ning nad kolisid Londonist Kenti. 1859- ilmus Darwini raamat “Liikide tekkimine”. 1877-1881- tegeles süvendatult botaanikaga. 1882- suri ning ta maeti Westminster Abbey’sse. --Dj Capricorn 3. mai 2009, kell 17:46 (UTC)

Tere kasutaja Maareti!

Ma püüan pisut Teie tõlkimisele kaasa aidata, aga vaadake palun ka ise üle soomekeelses Vikipeedias on palju uut soome keelt ja/või pole neil toimetamiseni jõutud, näit: Lokakuussa 1833 häneen sai kuumetaudin Argentiinassa.

Mariina 20. aprill 2014, kell 16:18 (EEST) alias Простота

Toimetada on veel palju. Märkuste äravõtmine oli enneaegne. Sellele, kes need kaldkirjad tagasi jõudis parandada: sõidukite nimed (Beagle) ei ole eesti keeles kaldkirjas ning pealkirjad, ka võõrkeelsed, käivad jutumärkidesse (kaldkiri võõrkeelses pealkirjas pole seejuures otseselt vajalik). 90.190.114.172 25. aprill 2014, kell 22:30 (EEST)

Tere 90.190.114.172!

mall-märgiseid mina ära ei võtnud ja Darwin ei tundu minu jaoks just kõige huvitavam inimene olevat aga kuidagi ma teda mäletasin...

püüdsin teha algust artikli vaatlemisega ja sidumisega olemasolevate asjaoludega... raamatus Charles Darwin, "Autobiograafia" (Eesti Loodusuurijate Selts, Loodusteaduste klassikud 1, Tartu 2006) on Beagle kaldkirjas ja V.Korsunskaja raamatus "Charles Darwin" veel ka jutumärkides.

Mariina 26. aprill 2014, kell 09:43 (EEST) alias Простота

: Praeguste õigekirjareeglite järgi ta ei käi jutumärkides ega kaldkirjas, sest tegu on nimega. Andres (arutelu) 26. aprill 2014, kell 10:39 (EEST)

:: Tere Andres!

:: ma püüan siis muuta (mina mõtlen eesti keeli küll teisiti aga see ei loe)...

:: Mariina 26. aprill 2014, kell 15:17 (EEST) alias Простота

Olete ikka laeva nimes kindel? - https://www.apollo.ee/charles-darwin.html

Selles raamatus on nimi eesti keelde tõlgitud. Mina olen ainult inglisekeelset originaali Beagle kuulnud kasutatavat, aga kui selline eestindamine on piisavalt levinud, võib ka Urukora artiklisse lisada. --Minnekon (arutelu) 3. detsember 2021, kell 00:05 (EET)

: Kui kasutus piirdub selle ilukirjandusliku lasteraamatuga, siis ma ei lisaks. Pikne 3. detsember 2021, kell 16:14 (EET)


Arutelu:Tallinna Noored Tegijad

Sellisena on see artikkel kustutamise kandidaat --[[Kasutaja:TarmoK|TarmoK]] 22:38, 14 mai 2005 (UTC)

TNT on minu jaoks trotüüli ehk trinitrotoluooli lühend, mitte mingite omaarust tegijate inimeste lühend. Lisaks on kindlasti võimalik leida teisigi tähendusi. Tuleks teha kas täpsustuslehekülg või panna siia trotüül ja teised tähendused täpsustuslehele. Siim 11:31, 15 mai 2005 (UTC)

Tundub küll, et TNT on omaette mõiste, mitte lihtsalt lühend. Pooldan selle lehekülje rahulejätmist ja teiste tähenduste panemist eraldi täpsustusleheküljele. Argument: EE 12. köites on eraldi artikkel "TNT", mis käsitleb just seda seltskonda. Ühendi puhul on artikli pealkiri ikkagi "trotüül", see seltskond on tuntud põhiliselt TNT nime all. Andres 12:15, 15 mai 2005 (UTC)

: Sellisel juhtumil, kui on lahkarvamusi, tuleks teha kirik keset küla ja teha see leht täpsustusleheks ja mitte kedagi eelistada. Mina ei ole praeguse olukorraga nõus. Siim 12:17, 15 mai 2005 (UTC)

:: Püüdkem kõigepealt esitada argumendid ja neile vastu vaielda. Siis on ehk võimalik jõuda konsensuseni. Andres 12:22, 15 mai 2005 (UTC)

:: Võib-olla küll Sul on õigus, et konsensust on võimatu saavutada, aga äkki püüaks. Andres 12:27, 15 mai 2005 (UTC)

::: Argumendid: Kui nad nimetavad end Tallinna noorteks tegijateks, siis on TNT lühend, minu arvates ei saa seda vaidlustada. Miks peaks me ühte lühendit eelistama teisele? TNT trotüüli lühendina on palju vanem ja omab seettõttu eesõigust. TNT trotüüli lühendina on palju tuntum, ka ülemaailmselt. Sellele vaatamata ei taha ma trotüüli eelistamist, vaid täpsustuslehete "TNT". On ju selge, et ühte tähendust võib teistele eelistada, vaid sel juhul, kui ta on oluliselt teistest tuntum. Antud juhul see kindlasti nii ei ole. Siim 12:28, 15 mai 2005 (UTC)

:::: Hea küll. Mul oli kõhklus, kas seda võib päriselt lühendiks nimetada, aga jah, nähtavasti see on ikkagi lühend. On raske öelda, milline lühend on tuntum. Võib-olla on kõige tuntum üks sellenimeline kullerifirma. Paneme siis sellele leheküljele siin nimeks "Tallinna Noored Tegijad". Andres 12:40, 15 mai 2005 (UTC)

::Nu kui keegi kunagi kavatseb vastavast ülemaailmselt tuntud firmast kirjutada, mis siis saab  (minu jaoks on see tähendus vast olulisem, kuigi ka see on lühend 'Thomas Nationwide Transport'ist - Ahsoous 12:51, 15 mai 2005 (UTC)

::: Ma ei näe probleemi. Tuleb samuti link täpsustuslehele. Siim 12:52, 15 mai 2005 (UTC)

Tallinna Noored Tegijad oligi spetsiaalselt väljamängitud trotüüli lühendile. Muidu oleks võinud jääda ka üks varasematest versioonidest a´la Põhja-Eesti Noored Autorid või Tallinna NAK vms. Lisaks oli just sel hetkel n.ö kuumaks väljendiks eesti meedias tegija, millele tekkis siis minu jaoks vähemalt boheemlik ja irooniline varjund. Lühendina siis veidi epateerivalt sisalduks plahvatuslikkust ja tulemöllu...
Ivar

Sellest võiks artikli tekstis rääkida. Andres 30. juuli 2007, kell 20:00 (UTC)

Väidan vastu, et selle artikli mall ei vaja toimetamist. See on lihtsalt väga põhjalik ja hoolega tehtud artikkel, erinedes seega väga paljudest (enamikest) teistest eestikeelse Wikipedia artiklitest. Ingliskeelses Wikipedias tehakse 3-4 x pikemaid ja põhjalikumaid artikleid (see ongi seal tava, norm) ja ei süüdista keegi neid kodulehe rolli mängimises. Jaak 3 30. juuli 2007, kell 22:45 (UTC)

Toon ka kohe näite: http://en.wikipedia.org/wiki/Queen_(band) . Selline peakski üks õige Wikipedia artikkel olema. Mina näen selles ka eestikeelse Wikipedia ainsat mõistlikku arenemisteed. Jaak 3 30. juuli 2007, kell 22:52 (UTC)

: Kellega/millega Sa vaidled? Muidugi peaks artikkel olema põhjalik. Andres 31. juuli 2007, kell 07:02 (UTC)

:: Nägin nüüd TarmoK repliiki. Ma ei saa hästi aru, mida ta mõtles. Võib-olla siiski võiks artiklist eemaldada need välislingid, mis puudutavad ainult ühte isikut, ning paigutada need isikuartiklitesse. Andres 31. juuli 2007, kell 07:08 (UTC)

::: Küsimus on stiilis mitte põhjalikkuses. Ja Andres on siin juba toonud hulgaliselt näiteid mida korrastada.

::: Ning sellest samast Queeni artiklist võiks vähemalt sedagi õppida kuidas välislinkke on kasutatud ja kui palju kuhugi neid panna. Toimetamist jätkub selle artikli jaoks küllalt et saada seda entsüklopeediliseks, see ei tähenda et artikkel iseenesest ei ole hea.

::: ...ja võiks ka mitte oma maitse järgi tagasi muuta korrastatud välislinkide osa pealkirja --TarmoK 31. juuli 2007, kell 22:48 (UTC)

:: Järelrühmitustest on minu meelest liiga põhjalikult kirjutatud. Neid võiks ainult mainida ning linkida eraldi atiklitesse. Andres 31. juuli 2007, kell 07:11 (UTC)

:: Ka "TNT-lased hiljem" on problemaatiline. See võiks ehk ka olla, aga ei saa ju lõpmatult seal andmeid täiendada. Võiks olla midagi väga üldist, aga detailid üksikute isikute kohta peaksid olema eraldi artiklites. Andres 31. juuli 2007, kell 07:13 (UTC)

: Peale vaadates tundub parandamist vajavana välislinkide kasutamine teksti sees. Kui vähegi võimalik, tuleks kasutada siselinke. Välislingid tuleb koondada artikli lõppu või paigutada vastavatesse artiklitesse (jälle artikli lõppu). Andres 31. juuli 2007, kell 07:05 (UTC)

Püüan siis neis osis midagi ümber korraldada. Isikulingid lõpus olevate linkide seas siiski on valitud nii, et jääksid aega 1998-2000 ja oleksid millegi poolest käesoleva artikli kontekstis olulised, s.o annaksid lisaks isikule ka tollase ajajärgu kohta üldist infot. Teksti sisse on samuti valitud ikka just need isikulingid, mis just juuresoleva väite kohta olulist infot lisavad (eriti Jana Lepiku juures). Järelrühmituste eraldi artiklitesse mõte oli ka mul endal. "TNT-lased hiljem" sisaldab ainult ülilühikest ülevaadet 10 aasta olulisemast - kui olla täpne, siis tuleks ülevaade 10 x pikem. Seda osa saab ja minu meelest tulekski edaspidi vajadusel ka uuendada, kui miskeid olulisi auhindu võidetakse vms, eks sedasama Queenigi külge pikendatakse vaikselt edasi, kuigi bändi pole juba 15 aastat. Aga need välislingid teksti sees... Mu meelest on kogu linkide süsteem praegu enam-vähem nii paika loksutud, et infootsijal oleks parem infot leida - nagu ütlesin, on teksti sees lingid siis, kui see annab lisainfot just selle konkreetse kitsa väite kohta. - - - Olen ingliskeelse wiki kauaaegne ja veendunud kasutaja, seepärast sean ka enda tehtud artiklites, mida ei saa ilmselt küll olema palju ja mis jäävad ikka ühte ainevaldkonda (seni Olimar Kallas, Orhan Pamuk, Roald Dahl, Eion Colfer, Tartu NAK jms), eesmärgiks kapitaalsuse, süsteemsuse ja info hulga, sest tean, kui hea on infootsijal (eriti siis, kui aega vähe) sellist artiklit kasutada - siis ei ole tõesti vaja enam mitte kuhugi mujale minna, isegi mitte bändi vms koduleheküljele... Jaak 3 31. juuli 2007, kell 08:58 (UTC)

: Rühmituse liikmete blogid on ju tänapäevased. Need ei kuulu minu meelest küll siia, vaid peaksid minema isikuartiklitesse. Andres 31. juuli 2007, kell 11:28 (UTC)

: Teiste välislinkide vastu pole mul midagi. Soovitan vormistada umbes nii, nagu ma alguses ette näitasin. Arvustuste puhul ka märkida, millise raamatu arvustusega on tegemist. Andres 31. juuli 2007, kell 11:36 (UTC)

: Olen nõus, et Vikipeedia peaks andma kogu info, kuid see ei pea olema  ühes artiklis. Praegused välislingid teksti sees peaksid minema artiklitesse isikute, raamatute jne kohta, kus saaks need eraldi välja tuua. Vikipeedia vaimule vastavad teksti sees siselingid välislinkide asemel. Kui välislink on möödapääsmatu, näiteks allikaviitena, tuleks kasutada allmärkust. Välislingid peavad olema eraldi, et lugejal oleks ühemõtteliselt selge, et ta väljub Vikipeediast.

: Ülevaade TNT-lastest hiljem on muidugi iseenesest asjakohane, peab ainult vaatama, et see ei läheks tarbetult põhjalikuks. Iga üksiku liikme kohta on niikuinii eraldi artikkel, nii et tuleks taotleda ainult  üldmulje andmist. Andres 31. juuli 2007, kell 12:00 (UTC)

: Millalgi tahan jõuda ka niikaugele, et teen liikmetele eri küljed. Hetkel kogun mõtteid SOTSIA külje tarvis, mis on taas üks suurt hulka isikuid ja pikka ajavahemikku koondav külg. Jaak 3 31. juuli 2007, kell 11:46 (UTC)
----
uus samanimeline rühm, järjekorraindeksiks hüüumärk – TNT!

Mina paneksin selle asemel lihtsalt "rühm TNT!". See, et ta on uus ja samanimeline, on niigi arusaadav. Ja milleks on hüüumärk, selle üle võib igaüks ise otsustada. See ei ole vast nii ühemõtteline. Andres 31. juuli 2007, kell 11:24 (UTC)
Esinemised olid menukad, meelitades kohale rohkelt publikut ja teenides kiitvat tagasisidet nii kriitikutelt kui ka niisama kirjandushuvilistelt. Eriti tõmbas tähelepanu Jürgen Rooste impulsiivne ja Wimbergi naklaslik esinemisstiil. Väga sugestiivselt esitas oma lühipoosat alati ka Marie Myrk.

Siin on hinnanguid, mis on tahes-tahtmata subjektiivsed. Hea oleks, kui oleksid viited kohtadele, kus need hinnangud on dokumenteeritud. Ka kriitikute ja huviliste tagasiside peaks olema kuidagi dokumenteeritud. Andres 31. juuli 2007, kell 11:45 (UTC)

Ja see naklaslik esinemisstiil. Jääb arusaamatuks, mis seda ikkagi iseloomustab. Andres 31. juuli 2007, kell 11:49 (UTC)
andis luuleõhtuid

Mul riivab see väljend kõrva. Andres 31. juuli 2007, kell 11:46 (UTC)
Almanahhi "Mõned ei tahtnudki kohta" võiks minu meelest olla eraldi artikkel, kus saaks sellest pikemalt rääkida. Andres 31. juuli 2007, kell 11:48 (UTC)

Täpsustasin, mida mõelda "naklaslikkuse" all. Lisasin linke, mille kaudu on võimalik saada ettekujutust TNT esinemistest. Artiklipealkirjades tundusid jutumärgid vajalikud. Ja semikooloneist püüan vabaneda kõikjal, kus võimalik. Jaak 3 31. juuli 2007, kell 17:11 (UTC)

Jah, kõik paremuse poole. Andres 31. juuli 2007, kell 17:27 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.bahamapress.org/index.php?section=teosed&file=kirjandus
** In Jaan Kaplinski on 2013-06-24 11:20:50, 404 Not Found
** In Sass Henno on 2013-06-24 13:23:02, 404 Not Found
** In Sass Henno on 2013-07-07 00:02:51, 404 Not Found
** In Tallinna Noored Tegijad on 2013-07-07 02:48:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:49 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sirp.ee/index.php?option=content&task=view&id=5857&Itemid=2
** In Tallinna Noored Tegijad on 2013-06-24 13:40:43, 404 Not Found
** In Tallinna Noored Tegijad on 2013-07-07 02:49:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:49 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://personal.inet.fi/yhdistys/peilikuva/analiza.htm
** In Tallinna Noored Tegijad on 2013-06-24 13:40:44, 404 Not Found
** In Tallinna Noored Tegijad on 2013-07-07 02:50:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:50 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ylioppilaslehti.fi/2002/020507/runoilja.html
** In Tallinna Noored Tegijad on 2013-06-24 13:40:47, 404 Not Found
** In Tallinna Noored Tegijad on 2013-07-07 02:50:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:50 (EEST)


Arutelu:Vihik (ajakiri)

Paistab, et ilmub küll, 2005. aasta alguses ilmus 9. number. Andres 04:16, 15 mai 2005 (UTC)
2006. a. juunis ilmus ka ajakirja 11. number... 16:45, 16. juuni 2006
Eks ta on kvartaliajakirja asemel pigem irregulaarne. Mingis vormis tuleks vist sedagi mainida, et Vihik avaldab kyll teoreetilisi tekste ja proosat (koos nende vahevormidega), ent pyyab hoiduda luulest. --Oop 27. veebruar 2009, kell 21:18 (UTC)

kas see ajakiri ilmub veel? Kui mitte, siis tuleb nende koduleht eemaldada (praegu katkine välislink). Väljaandeid saab lugeda DIGARist--Bioneer1 (arutelu) 7. juuli 2014, kell 13:16 (EEST)

Kas see, et "Püsiautoriteks on Erkki Luuk, Priit Kruus, Jaak Tomberg, Andreas Walden, Kiwa, Andres Keil" määrab kuidagi ajakirja spetsiifikat, iseloomu, palet? Sirvides nii küll ei paista.

Võib-olla ei määra, aga see nimekiri võiks minu meelest jääda. Ajakirja võib ju püüda ka kuidagi teisiti iseloomustada. Andres 8. aprill 2009, kell 05:40 (UTC)
Berk Vaheri tsitaat vajab allikaviidet. Kk 23. aprill 2009, kell 07:28 (UTC)

vt katkise lingiga seotud küsimust selle arutelu eestpoolt--Bioneer1 (arutelu) 7. juuli 2014, kell 13:16 (EEST)

Kas püsiautorite loend väljendab ajakirja eripära?


Malli arutelu:Kontrolli

Mall on mõeldud selleks, et märgistada tekstis kohti, mille paikapidavus vajab kontrollimist või täpsustamist.
Malli kasutamiseks kirjuta kontrollimist vajava teksti ette Kontrolli| (või Kas|) ja ümbritse see koos kontrollimist vajava tekstiga  kahekordsete loogeliste sulgudega.
 {{Kontrolli|kontrollimist vajav tekst}}
 {{Kas|kontrollimist vajav tekst}}
=== Näide ===
Tekst: Maakera on {{Kontrolli|kandiline}} ja tiirleb ümber päikese.
Tulemus: Maakera on  ja tiirleb ümber päikese.

Minu meelest on sellel mallil see viga, et lugeja ei saa aru, mis see tähendab. Andres 07:53, 16 mai 2005 (UTC)

minu nägemuse/mõistmise  järgiMalli "eesmärk" on et seda ei oleks kasutusel. See on märge kirjutajatele et see vajab täpsustamist ja kui see ei ole võimalik siis peaks selle kontrollimiset vajava teksti tõstma arutelu lehele, kui arvad et see on lugejale raske mõista --TarmoK 10:07, 16 mai 2005 (UTC)

: Võiks teha nii, et igale leheküljele, kus see mall on, lisada lehekülje algusesse selgitus selle tähenduse kohta. Andres 19:09, 16 mai 2005 (UTC)

:: ok, päris hea mõte.  Võib teha lisa malli, mis siis saab pandud lehekülje algusesse (midagi sarnast "toimeta" mallile). See eeldab siis et kasutaja ei unustaks kahte kohta "kirjutamast". ... mingi variant oleks ka HTML-i koodiga nokitseda selline "vigur" mis sättiks ennast kuhugi lehe äärde/nurka. vaatan proovin siis, as saan mingi sellise kokku kirjutatud, mis siin vikis ka "töötab" --TarmoK 19:57, 16 mai 2005 (UTC)
vt. ka: Reeglite arutelu leht, Arutelu:Must-Vene#Kontrollimisvajaduse mall
Arutlemiseks uus variant:

: Maa on kandiline  See vajab üle kontrollimist või täpsustamist. taevakeha.
Mall lisab kontrollimist vajava teksti järele "selgitava märkuse". Selle variandi puhul ei ole vaja kasutajal teha midagi uut, malli kasutataks samamoodi edasi nagu siiani. --TarmoK 07:49, 25 mai 2005 (UTC)

Leian, et parem on, kui selgitus oleks kursiivis lehekülje alguses. Märkus kõrval raskendab lugemist ja teeb pildi liiga kirjuks. Andres 08:18, 25 mai 2005 (UTC)

: õiged märkused, kuid ...

: a) et lehekülje alguses oleks oleks märge, selleks on vaja malli kasutajal käsitsi eraldi see lisada -> võib kergesti ununeda + kui redigeerib vaid üht lõiku siis on see "võimatu", sest redigeerimis aknas ei ole lehekülje algust. (ühesõnaga raskendab redigeerija elu)

: b) kui isegi see märge on seal lehekülje alguses, siis pikas artiklis on kaheldav kas lugeja seda "mäletab" kui kusagil allpool tuleb see mall vastu

: ..ja lõppude lõpuks sellise malliga märgistus on mõeldud ajutiseks kasutamiseks, see on sarnane märgendile et tekst on pooleli või toimetamata, tähendades et tekst "ei ole valmis". Kui Kontrolli-malliga märgistatud teksti ei ole võimalik üle kontrollida mõne päeva/nädala jooksul, siis peaks selle lõigu eemaldama, siirdama artikli arutellu, seniks kuni selgub, samamoodi nagu "pooleli" malli peaks eemaldama. (..ja sedasi jõuan ma jälle kategooria lisamise ja "viimaste muudatuste lehele" lingi tegemisele sellele kategooriale vajaduse juurde) --TarmoK 09:20, 25 mai 2005 (UTC)

:: Kui seni võis mall olla ilma kommentaarita, siis pole ka suurt häda, kui keegi unustab selgituse lisamata. Selgituse võib lisada ka alajaotuse algusesse. Kõige parem on seda malli üldse mitte kasutada. On ka teisi viise, kuidas märku anda andmete kaheldavusest. Andres 09:29, 25 mai 2005 (UTC)

::: Mulle tundub, et see mall on tehtud malli enda pärast. Kui lõik on kaheldav, siis võib ta tõsta arutelulehele või esitada lihtsalt küsimus arutelulehel, ilma kahtlast osa artiklist eemaldamata. Kui küsimus tõstatada arutelulehel, on märksa suurem tõenäosus, et asi leiab kiirema lahenduse. Siim 09:55, 25 mai 2005 (UTC)

Kas olen ainuke, kes näeb kirja "See vajab kontrollimist!" asemel (nagu mõeldud) hoopis lingitava artikli pealkirja (nagu polnud mõeldud) ? - Urmas 7. jaanuar 2006, kell 14.43 (UTC)

vaatasin FF ja IE-ga näiteks artiklit sudoku ja mõlemas näitab seda "See vajab kontrollimist!" -teksti kui hiir peale viia ... mis lehel ta sul ei näita?  --TarmoK 7. jaanuar 2006, kell 23.06 (UTC)

:Amga jõgi ja Žemaitija ei tööta. Algirdasega on korras. FF-ga. - Urmas 7. jaanuar 2006, kell 23.19 (UTC)

:: nendel juhtumitel on tegemist linkidega ja kuna link tuleb "viimasena" siis on lingi väärtus näha. Kui liigutad hiirt rohkem selle punase kastikese ääre poole, nii et ei ole enam teksti peal siis tuleb ka see "õige" tekst nähtavale ... see on siis selgitus, lahendus oleks need punased üldse ära saada :o) --TarmoK 8. jaanuar 2006, kell 00.46 (UTC)
----
Palun mallile keelelinke. avjoska 29. juuli 2008, kell 19:20 (UTC)
----
Mallile ei saa kategooriat panna, sest see tekitab tühiku. Vaadake artiklit Võluflööt. Eemaldasin kategooria ja probleem lahenes. --Tiuks 5. mai 2009, kell 17:10 (UTC)

Nüüd on korras. --Tiuks 9. mai 2009, kell 22:39 (UTC)

Mulle meeldib prantsuse viki mall, mis tõmbab viiteta lõigule joone alla ja sõna või lõigu järele panduna toimib nagu Lisa viide. Pikne 5. mai 2010, kell 18:15 (EEST)

Kirjutasin juba siia. Lisaks veel, et mulle meeldib, et ta teeb teksti punaseks, see torkab hästi silma. Adeliine 9. mai 2010, kell 18:42 (EEST)


Arutelu:Taarausk

Taarausk on 1930. aastatel Eestis levinud uuspaganlik rahvuslik usuline liikumine. Rahvusliku usundi juurutamise katseid tehti enne Teist maailmasõda mitmel pool Euroopas; Lätis oli (ja on) samalaadseks liikumiseks Dievturība, Leedus Romuva. Taarausu nimetus (Taara) pärineb pooleldi hüpoteetiliselt eesti muinasusundi jumaluselt.

Siin on probleeme kompositsiooniga, ja üldse...

Arvan, et esimene lause on mõnevõrra eksitav, sest taarausk eksisteerib ka tänapäeva Eestis. Teine lause on täiesti vale koha peal. Andres 08:24, 16 mai 2005 (UTC)

Tundub, et selles artiklis on maausust liiga palju räägitud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:36, 16 mai 2005 (UTC)
Anonüümse kasutaja sõnul on maausust kirjutatu kahtlane tekst. Olen nõus, sest seal on põhiliselt hinnangud. Võtan selle alajaotuse siit üldse välja. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. veebruar 2006, kell 17.44 (UTC)
''

:Taarausuga mõnesti sarnast, kuid paljus erinevat nähtust kujutab Eestis maausk, mis aga püüab jääda lähemale sellele, mida on teada maarahva muinasusundist. Ka on maausus vähem sõjakat rahvuslikkust, see sarnaneb rohkem Euroopas ja Ameerika Ühendriikides 1960. aastatest peale levinud pehmeid ja ökoloogilisi väärtusi esindavatele New Age'i-mõjulistele uuspaganlikele liikumistele.
Andres 28. veebruar 2006, kell 17.45 (UTC)
Taaralastega olid mingil määral seotud kirjanikud Hugo Raudsepp, Hendrik Visnapuu, Juhan Jaik ja Aino Kallas, publitsist Eduard Laaman, kunstikriitik Hanno Kompus, näitlejad Ants Lauter ja Toomas Tondu ning helilooja Juhan Aavik. Kas see "mingil määral seotud" tähendab ka tegelikku kuuluvust? Ma võiksin teha palju pikema loendi inimestest, kes on "mingil määral seotud" näiteks luterlusega. --Improvisaator 21. november 2009, kell 10:33 (UTC)
----
"ja tema kommunistist abikaasa Marta Utuste." Minu meelest ei ole õige teda kommunistiks nimetada. 193.40.142.254 3. jaanuar 2014, kell 13:59 (EET)

Kelleks siis? Igatahes ühendas ta oma isikus edukalt punasuse ja uuspaganluse. --IFrank (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 17:52 (EET)

: Aga siin ei puutu see asjasse, tema artiklis tuleb sellest üksikasjalikumalt rääkida. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 20:53 (EET)


Arutelu:NTFS

Kui meil tingimata peavad olema ingliskeelsed välislingid, siis tuleks vähemalt nende kommentaarid eesti keelde tõlkida. Andres 09:47, 16 mai 2005 (UTC)

Ei oskagi hästi väljendit time stamp tõlkida. Pakkusin välja 'ajapitser'. Jaan513 6. jaanuar 2006, kell 14.27 (UTC)

Ühtluse mõttes panin siiski sõna 'ajatempel', seda on ühes lõigus kasutatud. Jaan513 6. jaanuar 2006, kell 14.49 (UTC)

: Praegu on terve lõik ja veel mitu lauset inglise keeles. Andres 6. jaanuar 2006, kell 14.45 (UTC)
Tõstan need siia:
See võimaldab This elegant, albeit abstract approach allowed easy addition of filesystem features during the course of Windows NT's development - an interesting example is the addition of fields for indexing used by the Active Directory software.
Details on the implementation's internals are closed, so third-party vendors have a difficult time providing tools to handle NTFS. Currently, the Linux kernel includes a module which makes it possible to read NTFS partitions; however the general complexity of the filesystem and inadequate developer resources, both in time and persons, have delayed the addition of full write support. As a workaround, a project called Captive NTFS allows access to the NTFS by providing the operating system with an interface to the ntfs.sys driver which already exists on most NTFS partitions (and on all Windows NT installations). However, this provides slow read/write support and a few people have reported data loss. Captive NTFS also limits the maximum writable file size on an NTFS partition.
Jaan513 6. jaanuar 2006, kell 14.47 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://mlf.linux.rulez.org/mlf/ezaz/ntfsresize.html
** In NTFS on 2013-06-24 12:31:11, 404 Not Found
** In NTFS on 2013-07-06 15:42:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:43 (EEST)


Arutelu:Lõuna-Aafrika Vabariik

Minu meelest on tabelis osa keelenimesid valesti. Soto asemel peaks olema sotho, ma eimäleta, kas sidekriips käib. Xhosa asemel peaks olema koosa. Andres 21:06, 16 mai 2005 (UTC)

Võimalik. Soto oli seal juba enne. Xhosa kohta pole mul allikaid, kuidas ta peaks olema, seepärast jätsin lingi tegemata praegu. Täiendasin seda ainult sellepärast, et seal oli vaid 6...7 keelt (lisamärkusega, et ja veel mõned väiksemad, mis ei ole korrektne), sest tegelikult on neil tõepoolest 11 riigikeelt pluss veel 6...7 ametlikku keelt piirkonniti. --Lulu 21:50, 16 mai 2005 (UTC)

:Jah, Xhosa on koosa. Esilehe allotsas peaks kõik (va. švaabi-alemanni) õigesti olema. Sealt saab vaadata - Urmas 06:02, 17 mai 2005 (UTC)

:: Tegin parandused leheküljele Maailma keelte loend tuginedes. Andres 08:01, 17 mai 2005 (UTC)

"Rahvaste pidu"? Ei tea, et eesti keeles oleks säärast väljendit selles kontekstis kasutatud. Andres 17. veebruar 2007, kell 05:45 (UTC)
Aga kas sa oled kuulnud/näinud/lugenud mõnda muud valjendit. Ajaloo tunnist ei mäleta sellist asja. Kuigi tegelt seda ei õpetatudki. Aga ka netti sisse trükkides, ei leia ka paremat. Vähemalt ma ei leidnud.--Kadri723 17. veebruar 2007, kell 09:42 (UTC)

Ei, ma ei tea üldse ühtegi väljendit ega seda, mis see üldse oli. Andres 17. veebruar 2007, kell 10:07 (UTC)

Mis tähendab, et seadused lükati ümber? Ja mis oli see Rahvaste pidu? Andres 17. veebruar 2007, kell 10:10 (UTC)

Apartheidiseadused lükati ümber või tühistati 1990. aastal... Ühinen Andrese küsimusega. Mis vahe on seaduse ümberlükkamisel ja tühistamisel?
Muutsin ja parandasin. Järgmine kord tean - ENE aitab terminitega. Kadri723 17. veebruar 2007, kell 10:37 (UTC)

Mida mõistetakse siin abiellumisõiguse laiendamise all? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. jaanuar 2008, kell 23:07 (UTC)

Vapp on puudu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. detsember 2008, kell 23:26 (UTC)

Kas riigi malli mahub riigi nimi kõige rohkem viies keeles? --Epp 3. mai 2010, kell 05:08 (EEST)

Muutsin malli. Nüüd mahub kaheksas. Tundub, et midagi hullu ei juhtunud. :-) --Epp 3. mai 2010, kell 05:14 (EEST)

Pindala oli enne täitsa vale. Aga kust on praegune võetud? Eri allikates on erinevad arvud. Andres 8. juuni 2010, kell 02:23 (EEST)

: EE 15. köites on 1 219 090. --Epp 8. juuni 2010, kell 02:44 (EEST)

::Ma vaatsin, et pindala läks valeks (st. "1" kadus eest ära) infokasti lisamise/muutmisega () 3. mail 2010. Ivo 11. juuni 2010, kell 13:22 (EEST)

Võtsin keeltoimeta malli ära. Ei paistnud see keel siin midagi nii jube ja parem juba vähem malle, kui hetkel on artikli vastu kõrgendatud tähelepanu. Sellest tulenevalt võiks teostada ka mõningasi pingutusi artikli parandamiseks. Ivo 11. juuni 2010, kell 13:22 (EEST)

Kui on kõrgendatud tähelepanu, siis tulevad mallid minu meelest pigem kasuks.
2007. aastal laiendas riik abiellumisõiguse ka GLBT inimestele nagu ka Belgia, Holland, Hispaania ja Kanada.

See on arusaamatu ja vigane lause. Andres 11. juuni 2010, kell 18:44 (EEST)

| rahvaarv = 42 768 678 (2003) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. juuli 2010, kell 21:03 (EEST)

inglisekeelses versioonis kirjas, et Apartheidiseadused tühistati 1994:
"Since the end of apartheid in 1994, South African politics have been dominated by the African National Congress (ANC), ..."

artikkel afrikaani keel (vt ka arutelu) räägib ka "värvilistest" (:en:Coloured), kes on yks kolmest peamisest rahvastikuryhmast valgete ja mustade kõrval; apartheidi ajal kehtisid minu mäletamist mööda neile omaette seadused. (ANC võimu ajal olla jutt ja vastandus läinud mustvalgeks, nii et värvilised loetakse tihtipeale mustade hulka, aga see ei tee eelnevat ajalugu ega etnilist või sotsiolingvistilist reaalsust olematuks.) see mõiste tahaks kuidagi seletamist ja tõlkimist. ma pole praegu lõpuni kindel, kas "värvilised" on parim sõna seda mõistet väljendama. kui keegi asjast rohkem teadja leiab midagi paremat senisest eestikeelsest pruugist, võiks eraldi artikli teha. kui ei leia, siis tuleks ilmselt teha artikkel Värvilised. Ohpuu 17. oktoober 2011, kell 12:05 (EEST)

Minu mäletamist mööda on neid kogu aeg värvilisteks nimetatud. Andres 17. oktoober 2011, kell 15:32 (EEST)
----
"apartheidiks nimetatav rassieraldus, millele pandi alus 1948. aastal." Apartheid ei alanud ootamatult 1948. aastal. Apartheidi kehtestamine oli pikemaajaline protsess. Algust tehti 1913. aastal, mil võeti vastu põliselanike maa seadus, mille kohaselt mustad võisid elada vaid reservaatides. Väljaspool reservaate ei tohtinud mustad omada või rentida maad. 1923. aastal võeti vastu päriselanike linnaosade seadus, mille alusel moodustati linnades mustanahaliste tööliste getod. Väljaspool getosid tohtisid elada ainult majateenijad. 1936. aastal kaotasid aafriklased valmisõiguse.90.191.119.98 6. juuli 2012, kell 12:15 (EEST)

Võid teksti parandada. Andres (arutelu) 11. juuli 2012, kell 00:18 (EEST)
----
Praegu on Lõuna-Aafrika Liidu alt siia ümbersuunamine. Lõuna-Aafrika Liit oli Briti dominioon aalastel 1910-1961. Selle kohta peaks eraldi artikkel olema. Velirand (arutelu) 10. juuni 2016, kell 14:00 (EEST)
----
Vanemad andmed: 2010. aasta keskel oli hinnanguliselt Lõuna-Aafrika Vabariigi elanikest mustanahalisi aafriklasi 79,4%, valgeid 9,2%, värvilisi 8,8% ja India/Aasia päritolu inimesi 2,6%.http://www.statssa.gov.za/publications/P0302/P03022010.pdf. Velirand (arutelu) 13. mai 2018, kell 12:09 (EEST)
----
"Maavõõrandamise tulemusena on kodudest välja aetud üle 100 000 inimese ning levinud valgete farmerite mõrvamistega tapetud üle kahesaja tuhande inimese." 200 000 näib liialdus olevat. Mitmed allikad väidavad, et pärast apartheidi lõppu on Lõuna-Aafrikas mõrvatud 70 000 valget. Velirand (arutelu) 17. august 2019, kell 16:43 (EEST)
----
viimast ümbritseb kogu ulatuses

Ei ole hästi arusaadav. --Andres (arutelu) 21. märts 2024, kell 15:41 (EET)


Arutelu:Washington

siin peaks ilmselt olema täpsustuslehekylg... kuhu jääb George Washington jpt... --Lulu 10:43, 20 mai 2005 (UTC)

George Washington käib artikli "George Washington" alla. Isikunimed koosnevad reeglina ees- ja perekonnanimest. Selliste märksõnade alla nagu "Tamm", "Saar" või "Washington" inimesi ei panda. Siim 11:35, 20 mai 2005 (UTC)

: Lulu peab arvatavasti(?) silmas samasugust juhtumit nagu Bachi puhul. Washington oleks täpsustus lehekülg kus on siis KA link George Washingtonile

: neist täpsusutuslehekülgedest on siin ennegi arutatud ja ka Washingtonist Ameerika Ühendriigid. Loodetavasti seekord pääseme kaugemale "reeglite" tegemisel. vt. ka Vikipeedia:Käimasolevate arutelude loend --TarmoK 11:53, 20 mai 2005 (UTC)
Jajah, minust jõuti ette juba... Hakkasin kirjutama sedasama: Vahel pannakse ka isiku perekonnanimi täpsustuslehekyljeks: Bach, näiteks. Siin võiks mingi reegel olla (sellest on varem ka vist juttu olnud): paljudele otsijatele ei pruugi eesnimed ju meenuda... Ma isegi meenutasin umbes 10 sekundit, et mis selle Washingtoni-nimelise presidendi eesnimi oligi...;) --Lulu 12:00, 20 mai 2005 (UTC)

See ongi miskit mille kohta pakkusin, et võik olla kohe mitu suunamist artikli alguses. Siia pakuks välja miskit taolist:
*Siin on artikkel on USA pealinnast; osariigi kohta loe Washingtoni osariik, USA esimese presidendi kohta vaata  George Waskington. Muude samanimeliste kohtade ja isikute kohta vaata Washington (täpsustus).
(muide ühe Washingtoni kohta on juba praegugi artikkel olemas nimelt Denzel Washington) - Ahsoous 12:18, 20 mai 2005 (UTC)

: Sellist teksti on raske lugeda ja leida oma soovitut, selle pärast ju täpsustusleheküljed ongi et oleks lihtsam lugeda, seal on rohkem ruumi + saab nimekirjana esitada mis lihtsustab kiiret ülevaate saamist. Selle pakutu variandi puhul pean lugema kogu teksti ja veel hoolikalt et leida mida otsin, teadmata kas leiangi.

: ja teine asi selle puhul on: mis moodi määrata mis lingid iga artikli algusesse panna ja mis ainult täpsustuslehele?

: isiklikult ei poolda ma seda lugeja eest ära otsustmist, et mida ta tahtis leida, eelistan pakkuda "otsingu tulemust", siis täpsustuslehekülge ja siis lugeja valib mida ta soovis. --TarmoK 12:34, 20 mai 2005 (UTC)

::nu kahe rea teksti lugemisega on jah nii nagu ta on - vb antud puhul oleks õigem, et see artikkel ise oleks kohe täpsustusleheküljeks - aga mine võta kinni... - Ahsoous 12:51, 20 mai 2005 (UTC)
Muide tegelikult peaks selle linna ametlik nimi olema mitte Washington, DC vaid üksnes District of Columbia - Ahsoous 12:59, 20 mai 2005 (UTC)

Ei tasu segi ajada linna ja haldusüksust. - Urmas 19:27, 20 mai 2005 (UTC)
Linn on Washington DC ehk Washington District of Columbia - siis järjekorras linna nimi (Washington) ja haldusüksus (District of Columbia) üldjuhul kohalikud (jänkid siis) kasutavad alati nimekuju Washington DC et mitte segi ajada paljude teiste Washingtoni nimeliste kohtadega USAs. makruss 21. august 2005, kell 06.43 (UTC)

:Sa oled ühte patta pannud Washingtoni linna ja haldusüksuse. Jah, kohapeal on väga mugav segaduste vältimiseks kasutada asjajamisel kohe ka haldusüksuse lühendit. Seda vist tehakse ka teiste linnade puhul. Sellest hoolimata ei kasuta me eesti keeles näiteks nime Vaba- ja Hansalinn Hamburg, mis on Hamburgi ametlik nimi. Selliseid näiteid on veelgi. Washington linnana käib pealkirja alla "Washington", haldusüksus on "District of Columbia". Muud Washingtonid leiaks artiklist "Washington (täpsustuslehekülg)". Äärmisel juhul saame pealkirjana kasutada "Washington (DC)". - Urmas 21. august 2005, kell 07.03 (UTC)

samuti kaitseministeerium (Pentagon),

kaitseministeeriumi peahoone (Pentagon) asub minu arusaamise järgi teisel pool Potomaci jõge.
Washington on iseseisev linn.

Mida see tähendab? Andres 21. jaanuar 2006, kell 14.30 (UTC)

Siin Makruss rõhutab juba mitmetes aruteludes, nagu ei tohiks öelda lihtsalt "Washington", vaid yksnes "Washington D.C.", veel parem, "Washington, District of Columbia", või päris õieti hoopis "District of Columbia".
Kas poleks hea mõte lisada käesolevasse artiklisse umbes järgmine lõik:

District of Columbia (Kolumbia Ringkond) on aastal /see-ja-see/ loodud haldusüksus USA-s, mis kattub mõistega USA pealinn, Washington. USA-s kasutatakse ametlikus käibes selle haldusüksuse jaoks terminit District of Columbia või Washington D.C. Väljaspool ametlikku kasutamist ja väljaspool USA-d on selle haldusüksuse mitteametlikuks nimetuseks tavaliselt lihtsalt "Washington".
Kui keegi veel mäletab, siis algasid kõik Ameerika Hääle saated sõnadega: "Siin Ameerika Hääl, Washington." Kui keegi vaatab näiteks CNN või BBC saateid, siis, kui korrespondent asub selles linnas, siis ilmub pildi alla tema nimi ja sõna "Washington". Jne. Ei mingit "D.C."-d. Mis tähendab, et ingliskeelses maailmas, ka USA-s, kasutatakse seda mitteametlikku nimetust küll ja küll. Kui väga tahta, siis võib sellele lõigule veel lisada (kurioosumina), et ametlikult pole USA pealinna nimi iialgi olnud "Washington".
Mida arvatakse sellise lõigu lisamisest? --Lulu 21. jaanuar 2006, kell 14.40 (UTC)

Kindlasti on tarvis selles artiklis ka Washingtoni ja Columbia ringkonna vahekordi klaarida. Aga niipalju kui mina aru saan, on Washingtoni linn ja Columbia ringkonna nimeline haldusüksus siiski erinevad mõisted, kuigi praktiliselt on käesoleval ajal tegemist sama asjaga (kui mitte arvestada seda, et linn kui asula ei lõpe seal, kus lõpeb linn kui omavalitsusüksus). Andres 21. jaanuar 2006, kell 14.53 (UTC)

:: Sellist linna nagu Washington pole vististi ametlikult olemas juba aastast 1871...

: Jajah. Häda selles ongi (nagu Makruss rõhutab), et sellist linna kui omavalitsusyksust ei olegi olemas, on ainult District of Columbia. Aga ootame ära Makrussi arvamuse. --Lulu 21. jaanuar 2006, kell 15.02 (UTC)
makruss ütleb, et ootab natuke - ma saatsin washingtoni kirja - ajaloolisesse ühingusse las vastavad küssadele siis vaatame - külmutame selle jama niikauaks ...  --makruss 21. jaanuar 2006, kell 16.11 (UTC)
----
suure "kurbusega" pean teatama, et ametlikud organid (linnakantselei ja ajalooline ühing) ignoreerivad kõiki kirju mis selgitaks linna ja föderaal piirkonna vahet ja suhet - kuigi ma tean (oma arust vähemalt) miks nad seda teevad ja seda tänu suhtlemisele mõningate juriidikutega seal samas Washington DC-s ei  tee see olukorda siin selgemaks. kuna olen momendil läpakaga "metsas" siis kui mingi hetk koju jõuan ja keegi ikka väga tahab siis otsin saadetud mailid ülesse ja võin ka koopia forwardiga saata tutvumiseks kes arvab et varjan või midagi taolist. momendil lisasin siia lause osa linna algsest arhitektist L'Enfantist - kui sügis tuleb ja palavus järgi annab võib linna ajaloost nati rohkem kirjutada seniks aga elame-näeme.  --makruss 23. juuni 2006, kell 06.46 (UTC)
Pentagon jääb tegelikult linna piirest välja Virginia osariiki. --Metsavend 7. detsember 2007, kell 23:08 (UTC)
----
| elanikke = 599 700 (2009) --Epp 14. jaanuar 2011, kell 00:36 (EET)
----
Linn hõlmab põhiosa ringkonnast, mistõttu linna ja ringkonda sageli samastatakse. Siiski eristatakse vikipeedias asulat ja haldusüksust. Näiteks Columbia ringkond loodi 1871 ja selle piirid pole sellest ajast saadik muutunud, aga linn oli märgatavalt vanem ja kasvas järjest suuremaks. Pärast Columbia ringkonna moodustamist hõlmas Washingtoni linn sellest ainult osa, aga tänapäeval on kogu ringkond piltlikult öeldes linna täis kasvanud, kohati ulatub linn väljapoolegi.

Võtsin välja kui originaaluurimuse. Siin peetakse nähtavasti silmas tiheasustusega ala, aga pole selge, et seda tuleks samastada linna kui sellisega. Pikne 9. september 2021, kell 18:16 (EEST)
----
Infokastis ei peaks olema Columbia ringkond. Velirand (arutelu) 1. detsember 2023, kell 15:16 (EET)

Seda enam, et Columbia ringkonna kohta on eraldi artikkel olemas. Velirand (arutelu) 12. detsember 2023, kell 19:37 (EET)


Arutelu:Eesti loodusmälestiste loend

Ma ei tea veel täpselt isegi, mis siia loendisse kuuluma peaks ja mis mitte, aga sellist loendit on minu meelest vaja. Algul ma mõtlesin teha geoloogia seisukohast huvipakkuvate objektide loendi, aga karjäärid jms. peaks vähemalt siit loendist praeguse seisuga välja jääma. Siim 19:12, 20 mai 2005 (UTC)

: Aga kas pole mingit riiklikku loodusmälestiste "kaitsenimekirja" mis võiks selle loendi aluseks olla? (sorry kui on loll küsimus ;-))--Boy 19:18, 20 mai 2005 (UTC)

:: Geoloogid on juba aastakümneid koostanud sellist asja nagu "Eesti ürglooduse raamat". Ma arvan, et selle võiks aluseks võtta. Siim 19:21, 20 mai 2005 (UTC)
Näh, jälle jõuti minust ette. Kirjutasin niimoodi:

Loendit vaja muidugi. Aga miks "mälestised"? Geoloogia seisukohast jah, aga bioloogiliselt, mõni haruldane ja looduskaitsealune kõrreline või kahepaikne (mis peaks nagu ka siia kuuluma? või mitte?) ei pruugi olla sugugi mälestis, vaid ysna hiline tulnukas... Näiteks. ... Mis variante veel? "Eesti loodusharulduste loend"? ... kellele haruldus, kellele mitte... sama paljand ei pruugi 1000 km eemal enam sugugi haruldus olla... "Eesti looduskaitse(liste) /misjasjade?/ loend"?  (Ei tahaks nagu mõne linnukese kohta "objekt" ytelda...) --- Ega ma ei nori, lihtsalt mõtisklen. Loendit vaja muidugi. --Lulu 19:29, 20 mai 2005 (UTC)
Ma mõtlen, et siia käivad ainult geoloogia seisukohast huvipakkuvad ja kindlasti ka kaitset vajavad objektid. Bioloogia jääks teistesse loenditesse. Pealkirja üle võib muidugi arutleda. Panin algul "Eesti geotoopide loend", aga mõtlesin ümber. Minul pole sõna "geotoop" vastu midagi, aga tean, et mõned inimesed seda ei kannata. Siim 19:34, 20 mai 2005 (UTC)

Kui geoloogia, siis geoloogia... Kui sama pealkiri jätta, siis peaks kindlasti alguses ytlema, et loend sisaldab vaid "geotoope"... ehk siis geoloogilisi mälestisi vms.. Ja sealsamas peaks olema viide ka eluslooduse vastavale loendile... (mida veel ei ole, kahjuks)... --Lulu 19:41, 20 mai 2005 (UTC)

: Geoloogia ja bioloogia peavad olema eraldi, sest tegemist on põhimõtteliselt väga erinevate asjadega, mille ühte loendisse panek oleks loogikavastane. Bioloogilised "objektid", mis vajavad kaitset on enamasti nt. taimeliik vms. mis ei pea tingimata mõnes kindlas kohas asuma. Geotoope me võime, aga lähemas tulevikus suht. püsivateks nähtusteks nimetada. Mingid looduskaitsealuste liikide loendid meil minu teada siiki on. Siim 19:45, 20 mai 2005 (UTC)
Jep, muidugi. Võibolla võtangi selle ette. --Lulu 20:51, 20 mai 2005 (UTC)
Pealkiri tuleks ilmselt: Eesti Punasesse Raamatusse kantud liikide loend. Pikk ja kohmakas pealkiri muidugi, aga täpne. "Looduskaitsealuste liikide loend" oleks kitsam ja see ei hõlmaks ohustatud ja tähelepanu vajavaid liike. Mõlemal juhul tuleks loendi pikkuseks ligi tuhat nime või rohkemgi... Muidugi, Eesti Punane Raamat on võrgus vabalt saadav ja loetav... Võib ka teha lihtsalt artikli "Eesti Punane Raamat" koos välislingiga: Eesti Punasesse Raamatusse kantud liikide loend. Mida arvatakse? --Lulu 21:19, 20 mai 2005 (UTC)
eh, teinekord maksaks Vikipeediat ka vaadata... see kõik on juba olemas... kysimus on ainult, kas loendit on vaja või mitte... --Lulu 21:22, 20 mai 2005 (UTC)

Minu teada on KS millegi sarnasega kunagi tegelenud. Tasub üle vaadata, mis juba tehtud ning sellest lähtuda. Siim 21:29, 20 mai 2005 (UTC)

Mulle see nimi ikkagi hästi ei meeldi. Võib-olla oleks "Eesti geotoopide loend" parem? Sama ka maailma loodusmälestiste või geotoopidega. Tegemist on geoloogia seisukohalt huvipakkuvate looduslike objektidega ja minu arvates ei peaks neid tingimata mälestisteks nimetama. Siim 11. september 2005, kell 11.02 (UTC)

:Võibolla oleks vaja loetelusee lisada asukoha täpsustus (maakond, vald), kui asukoht nimest välja ei tule (Osmussaare pank).Akra 6. veebruar 2006, kell 15.12 (UTC)

:: Minu meelest ei ole seda vaja. Hiljem, kui loendatavaid objekte on palju kogunenud ja artikleid samuti, siis võib mõelda eraldi loendi(te) tegemisele, kus loodusmälestised on loendatud näiteks maakondade kaupa. Iseasi on siis kui samanimelisi kohti/objekte on mitu. Siim 6. veebruar 2006, kell 17.14 (UTC)

:Ma ei mõelnud seda nii. Esialgu, kui ei ole artikleid nimede taga ma arvan et Sinulgi tekkib raskusi mõne asja koha määramisega. Ekpromt kas tead ilma uurimata, kus asub "Neide pank". Akra 6. veebruar 2006, kell 18.01 (UTC)

:: Ma ei tea peast, kus asub Neide pank, aga ma ei tunne sellest teadmisest ka väga suurt puudust. Vajadusel aitab sõber google mind mõne sekundiga hädast välja. Pealegi olen ma rohkem terminikeskse mõtlemisega ja minu jaoks on üsna ükskõik, kuidas nimetatakse üht väikest lõiku suurest geoloogilisest struktuurist. Mulle on üldine pilt tähtsam, aga see pole praegu oluline. Loend ei ole minu meelest reisijuht ja kui me lisaksime maakonna ega seegi asukohta kuigi täpselt fikseeriks. Kui lisaksime valla, siis paljud jälle ei tea nende asukohta Eesti kaardil. Nokk lahti, saba kinni. Siim 6. veebruar 2006, kell 18.21 (UTC)

Vähemalt see on kaardil kirjas. Aga Sinu globalismi juures piisab teadisest, et ta on planeedil maa. Kaldun arvama et see teadmine jääb enausele inimestest nadiks.Akra 6. veebruar 2006, kell 19.39 (UTC)

Tuletan meelde, et siia loendisse kuuluvad vaid loodusliku tekkega objektid. Mis asi on Olgina maaalune kalmistu? Miks on siin Tuhala nõiakaev? Siim 6. veebruar 2006, kell 17.17 (UTC)

1.Tuhala nõiakaev on karsinähtus, vähemalt nii arvatakse ja nii ka kirjutatakse. Karstinähtused on antud loetelu osad.

2.Olgino maaalune kalmistu on täiesti looduliku tekkega, tõenäoliselt karstikoopad. Selliselt nimetatakse seda seepärast, et kunagi väga ammu mingi hõim otsustas seda hakata kasutama matmispaigana, kuid viimane ei välista tema loodusliku tekket.

3.Sellisel juhul ei kõlba siia nimistusse ka Valaste juga, mille keegi on siia sisse kirjutanud.Akra 6. veebruar 2006, kell 17.58 (UTC)
Kui Olgino on loodusliku tekkega, siis on OK. Nõiakaev ja Valaste juga on mõlemad piirjuhtumid, kuid minu jaoks läheks piir nende vahelt nii, et Valaste juga mahuks siia loendisse, nõiakaev aga mitte. See on muidugi vaieldav ja väga subjektiivne teema. Võime ka nii teha, et jätame vaieldavad juhtumid sisse. Siim 6. veebruar 2006, kell 18.21 (UTC)

Eks neid inimliku kaasabiga tekkinud looduslike objekte ole teisigi. Võibolla peaks selle nõiakaevu välja viima ja nimetama ta Tuhala karstialaks, võibolla nii on õigem. Aga Sinu piir jääb kull mõistmatuks. Kuidas üks inimliku kättetöö kaasabil tekkinud loodusnähtus sobib teine mitte. Süsteem olgu ühene ja ka üheselt mõisetav vastasel juhul asi ei toimi. Mudugi Tuhala näide on hea näide asjade selgeks rääkimisel.Akra 6. veebruar 2006, kell 19.39 (UTC)

: Tuhala karstialast tuleb loomulikult eraldi artikkel teha. Minu loogika piiri tõmbamisel on väga lihtne. Kui ma vaatan Valaste juga näib mulle kõik loomulik ja looduslik. Ma tean, et juga on loodud inimese kaasabil, aga mis siis. Vesi ja klint on looduslikud objektid. Nõiakaevu vaadates mul aga ei teki tunnet, et ma näen looduslikku objekti. Vastupidi, vesi voolab ju kaevust välja. Aga ükskõik, selliste asjade üle vaidlemine ei ole mu lemmikspordiala. Jätame nad parem sisse. Siim 6. veebruar 2006, kell 20.13 (UTC)

Minu meelest ei ole pealkiri sisuga vastavuses. On ka bioloogilisi üksikobjekte, mida saab minu meelest loodusmälestisteks nimetada, näiteks üksikud väga vanad puud.
Peale selle leian, et peab olema mingi konkreetne kriteerium selle kohta, millised objektid siia kuuluvad. See ei saa olla ühe inimese tunne. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. märts 2008, kell 02:33 (UTC)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. märts 2008, kell 02:33 (UTC)

Pakuksin välja Kaitstavate looduse üksikobjektide loend, kus oleks loetletud 1089 objekti (Kaitstav looduse üksikobjekt). Või esialgu need artiklid, mis on vastavas kategoorias. Teine variant oleks teha nimekiri maakondade kaupa. Mida arvate? --Pelmeen10 9. aprill 2018, kell 04:19 (EEST)

Pealkiri on OK. Kõik objektid võiks ikka ühes loendis koos olla. Hea on teha sorditava tabeliga loend, nt nagu siin on alustatud Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend. Sellise loend täiendamine pole küll väga kasutajasõbralik, ent sellisel loendil on palju plusse--Estopedist1 (arutelu) 13. aprill 2018, kell 00:36 (EEST)


Arutelu:Juhan Smuul

Täiendused on sõnasõnalt maha kirjutatud eesti kirjanduse õpikust. Seda vist ei saa aktsepteerida.--Mona 09:25, 21 mai 2005 (UTC)

Ega vist. Artikkel tuleb kas kustutada või põhjalikult ümber töötada. Siim 09:53, 21 mai 2005 (UTC)

: Mis artiklis peaks seda kajastama? kui siin, siis mis pealkirja all? hetkel nagu sobivat pealkirja polegi, mille alla panna. avjoska 20. juuli 2006, kell 09.00 (UTC)

See võiks olla siinsamas artiklis eraldi alajaotuses Smuuli mälestussammaste kohta. Kui ma ei eksi, siis on üks ka Tallinnas Kadrioru pargis. Andres 20. juuli 2006, kell 18.52 (UTC)

Kirikuraamatus (EAA.1292.1.314:78) seisab, et on sündinud Johannes Muul'ina. --kanakukk 20. aprill 2011, kell 02:12 (EEST).
Sündide nimistus on isa Jüri Smuul ja teised sugulased lahter edasi Schmuulid. --kanakukk 20. aprill 2011, kell 02:23 (EEST).
Kumb Lembit Remmelgas? Jutt on artiklist: Lembit Remmelgas. Juhan Smuul unustas “Poeemi Stalinile” käsikirja Moskva rongi – Õhtuleht 11. august 2000. Ei ole teada, kas kirjutis on vanema Lembit Remmelga pärandist või noorema Lembit Remmelga sulest. On kaks Lembit Remmelgat. Lembit Remmelgal oli sama nimega poeg (5. juuli1953 - 1.august 2011). Vt maaleht.ee/news/uudised/elu/lembit-remmelgast-sai-malestus-5-vii-1953-1-viii-2011.d?id=50679859.--Brita 3. veebruar 2012, kell 10:35 (EET)

Suri suhteliselt noorelt. Kui põhjuse puudumise tõttu guugeldada jõuab Ülo Tuuliku üsna inetu väiteni, et suri sisuliselt joomasurma.  Kas keegi teab tõelist põhjust, et see siia riputada ja spekulatsioonidele mitte alust anda?
----
"Kasutades ära oma positsiooni, asus ründama paljusid eesti kirjanikke jt. vaimuinimesi." Me ei saa ilma viiteta selliseid asju artiklisse lisada. Velirand (arutelu) 14. aprill 2023, kell 18:55 (EEST)

Võtsin anonüümse kasutaja 145.14.21.110 muudatused kuni asjaolude väljaselgitamiseni artiklist välja. Velirand (arutelu) 14. aprill 2023, kell 19:00 (EEST)
----
"Tähelepanu on pälvinud tema vastuoluline tegevus okupatsiooniperioodil. Eriti seosed märtsiküüditamisega." Sellest on ju artiklis allpool kirjutatud, miks oli see vaja nüüd artikli algusesse lisada? Velirand (arutelu) 4. august 2023, kell 15:35 (EEST)

Minu meelest on see õigustatud. Artikli ylemine ots ongi sisuliselt kokkuvõte või lyhitutvustus ning antud aspekt on Smuuli (nii nagu ka nt Gustav Naani) puhul kõnekas. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. august 2023, kell 11:27 (EEST)

: Jah, Smuuli artiklis on küüditatute vara üleskirjutamist kahel korral vaja mainida, samas kui Paul Viidingu artiklis samasugust tegevust üldse ei mainitagi. Velirand (arutelu) 5. august 2023, kell 12:07 (EEST)

:: Sa oled ju nii kaua kaastööd teinud, et tead isegi, miks seda seal pole – keegi pole võtnud seda artiklit korralikult lahti kirjutada. Aga ma arvan jah, et ka seal võiks mainitud olla. Smuuli juhtum oli muidugi yhiskondlikult suurema kella kyljes - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. august 2023, kell 20:52 (EEST)

::: "Smuuli juhtum oli muidugi yhiskondlikult suurema kella kyljes" Organiseeritud kampaania käib. Ma tean küll, kes see algataja ja organisaator on, aga ma ei hakka seda siin avalikult välja ütlema. Velirand (arutelu) 5. august 2023, kell 21:56 (EEST)
----
Seda ei ole artiklis üldse mainitud, et Smuul 1956. aastal oma isikukultuse aegset tegevust avalikult kahetses (erinevalt nii mitmestki teisest). Velirand (arutelu) 7. veebruar 2024, kell 13:38 (EET)
----
Ma ütleks küll, et see artikkel on tasakaalust väljas. Sellest, mille pärast teda hinnatakse, pole siin üldse juttu. --Andres (arutelu) 26. aprill 2024, kell 06:15 (EEST)


Arutelu:Aegna

Kiirlaevade liiklus tekitab Aegna rannikul suuri laineid ning kuhjab liiva Aegna ja Kräsuli vahele. Sadama ümbruses olnud liivaluited ning läänekaldal olnud meetri laiune liivarand on minema uhutud. Rand on murtud ja puud on kummuli vajunud.
See ei ole tõsi. Setted rändavad mererannas peamiselt tormituulte tõttu. Väga levinud on arvamus, et seda põhjustavad kiirlaevad, aga see ei vasta tõele. Siim 12:21, 21 mai 2005 (UTC)

Eemaldasin ka selle lingi Postimehe artiklile. Vikipeedia ei peaks sellisele lollusele viitama. Siim 14:57, 5 august 2005 (UTC)

: Panin asemele lingi, kus vastava ala spets kirjutab, kuidas asjad nende kiirlaevalainetega tegelikult on. Siim 15:02, 5 august 2005 (UTC)
Siim kas oled Aegnal käinud ja laineid näinud? Need tulevad ca iga poole kuni tunni tagant. Korralikud surfilained lüües kogu sadamakai korralikult märjaks. Samuti põhjustades kahjustusi sinna teadamtusest ankrusse jäänud erapaatidel. Sellised regulaarsed "tehistormid" ei saa jätta mõju avaldamata. Lainete toimel on viimase kümne aasta jooksul hävinenud sadamast läänepoole jääv sõjaaegne helgiheitja alus
Tõsi ta on et Aegna ja Kräsuli vahelised liivaluited olid ka juba enne kiirlaevasid olemas

Olen Aegnal korduvalt käinud ja laineid jälginud. Ei saa salata, et kiirlaevade tekitatud lained on tunduvalt tugevamad kui tavalised merelained. Samuti on läänerannik kivine ning mere ääres kasvavad puud on mere poole looka vajunud, sest nende alune pinnas on kohati ära kantud. Oleks väga lihtne süüdistada selles kiirlaevu, ent hinnakem asja kainelt. Puud kasvavad rannajoonest 10...15 meetri kaugusel. Kiirlaevade tekitatud lained ei ulatu aga kaugemale kui mõni meeter rannajoonest. Tõsi on küll see, et setete liikumist rannas põhjustavad lained, aga pisut teistsugused lained, nimelt tormilained. Kui tutvuda natuke rannikute geoloogiaga, siis tuleb selgesti esile, et rannikud arenevad hüppeliselt. Väiksed lained (ka kiirlaevade lained on väiksed) ei tee peaaegu midagi, aga tormid kujundavad ranna mõnikord tundmatuseni ümber. Eelmise aasta jaanuaritorm näiteks on mitmeid randu väga tõsiselt muutnud. Seda juttu ei räägi ma sugugi ainult omast tarkusest. Geoloogid, kes sellega tegelevad on jutust laevalainetest ja nende ümberlükkamisest juba üsna väsinud. Paraku usutakse pigem ajakirjanikke, kes ise kohalgi käinud ei ole ning loodusest mitte midagi ei jaga. Siim 13. veebruar 2006, kell 09.26 (UTC)

: Praeguse seisuga ei ole artiklis sellest teemast üldse juttu. Arvan, et artiklis tuleks levinud eksiarvamus kummutada. Andres 13. veebruar 2006, kell 22.08 (UTC)

:: Ma arvan, et see pole selle artikli teema. Siim 14. veebruar 2006, kell 11.56 (UTC)

:: http://vedur.ee/akadeemia/foorum_ala.php?aID=1371

:: ma arvan, et üksiklainest/solitonist võiks kirjutada siia: Tarmo_Soomere

:: --Suwa 13. veebruar 2006, kell 23.33 (UTC)

::: Tuleks ikkagi kirjutada eraldi artikkel.

::: Kas geoloogid on Tarmo Soomere jutu ümber lükanud? Andres 13. veebruar 2006, kell 23.40 (UTC)

:::: Seda tuleks küsida näiteks Kaarel Orviku käest. Siim 14. veebruar 2006, kell 11.56 (UTC)

:::: Mäletan, et ühes loengus Orviku rääkis matemaatikutest, kes setete rännet läbi hoovuste liikumise modelleerivad, mis on üsna rumal idee, sest Läänemeres ei ole nii tugevaid hoovusi, mis sellega hakkama saaksid, aga laevalainete kohta ütles ta seda, et kiirlaevade aastane mõju on võrreldav umbes poolepäevase tormiga. Et Eestis on aastas umbes paarkümmend tormipäeva, siis ei ole see mõju väga suur. Seega põhjustavad setete liikumist ikkagi peamiselt looduslikud põhjused. Inimesele on üldiselt omane ennast ületähtsustada ja siin väljendub see selles, et kiirlaevade laineid peetakse tormilaineist summaarselt võimsamaks setteid liigutavaks teguriks, mis on üsna kummaline. Matemaatikud võiks minna korraliku tormiga Aegna randa ja siis mõõtmisi teostada :) Siim 14. veebruar 2006, kell 12.12 (UTC)

Tšehhi vikis on esitus põhjalikum kui siin. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. september 2006, kell 21:46 (UTC)

KNAB mainim rootsikeelse nimena ''Ulffö''. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. oktoober 2006, kell 07:11 (UTC)

Algusesse on nimesid lisatud, aga nende saatus jääb segaseks, kusjuures Wluesøø küll eestikeelne nimi pole. Võtan selle välja, kuniks asi selgub. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. november 2008, kell 18:13 (UTC)
''Wluesøø''{{lisa viide}} ehk Hundisaar{{lisa viide}}, Wulffisaar{{lisa viide}},
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. november 2008, kell 18:15 (UTC)

Kas teil kellelgi pole aimu, kus täpselt on Aegna kõrgeim punkt (kas kuskil selles kõrgem asuvas metsas kagu pool, või hoopis mingil nendest küngastest põhja pool), ja kas sellel on mingi nimi? --Mmh 27. august 2009, kell 14:16 (UTC)
----
2008. aasta suvel toimib regulaarne laevaliiklus Tallinna Linnahalli sadama ja Aegna vahel. Laevaliini teenindab Lindaliini AS mootorlaevaga M/L Juku [].

See on välja võetud, aga võiks ikka ka varasemast laevaliiklusest kirjutada. Andres 4. detsember 2010, kell 02:22 (EET)
Veeallikaks on puurkaev saare keskuses. Vesi ringleb mööda suvist ringistatud veetorustikku (ringles kuni 2004.aastani-nüüdseks amortiseerunud ja alustatud uue aastaringse veetrassi rajamist). Tsentraalset kanalisatsiooni ei ole.

Miks seda on lühendatud? Andres 4. detsember 2010, kell 02:23 (EET)

:Olid vananenud andmed, veetrass on olemas. Ssgreporter 4. detsember 2010, kell 23:56 (EET)

:: Võiks ju seda ka mainida, mis oli. Andres 5. detsember 2010, kell 00:25 (EET)
----
Kas reisi-kaubaaurik Aegna ja reisilaev Aegna on kindlasti erinevad? Andres (arutelu) 22. aprill 2013, kell 09:13 (EEST)

Ei tea. :-) Ma igaks juhuks ei kustutanud eelmist ära. Aga täpsustus võiks sel juhul lihtsam olla, nt "aurik". --Epp 22. aprill 2013, kell 09:25 (EEST)

:On küll erinevad. Reisilaev "Aegna" kuulub Saaremaa Laevakompaniile, aga mul pole aega olnud seda artiklit teha. Ainul "aurik" ei viita reisilaevale, seepärast saan aru, miks kirjutaja on nii teinud. Pealegi võib see eksitada suuremat laeva just reisilaeva nime alt otsima. Ssgreporter (arutelu) 23. aprill 2013, kell 01:41 (EEST)
----
Elanike arv on 2014. aasta andmetel Aegna asumis 6 (kogumiku "Tallinn arvudes" järgi. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2015, kell 10:47 (EET)
----
"Korraga ei tohi Aegnal viibida üle 3000 inimese." Kus selline nõue fikseeritud on? Velirand (arutelu) 30. juuni 2016, kell 14:24 (EEST)

Hmm, kui 3000 inimest viia Aegnale liinilaevaga Vesta, siis tuleks teha 3000/47 = 64 reisi. Kõige mugavam oleks ilmselt 3000 inimest toimetada sinna talvel üle jäätee. --WikedKentaur (arutelu) 1. juuli 2016, kell 17:03 (EEST)

:See arv võib olla mingis kaitseala kaitse-eeskirjas. Pikaajaliste Aegnal kogu suve veetvate elanike jutu järgi on suurimad külastajate arvud suvistel nädalalõppudel olnud alla tuhande. Ssgreporter (arutelu) 7. juuli 2016, kell 01:25 (EEST)

Korraga ei tohi Aegnal viibida üle 3000 inimese.
----
Alapealkiri "Geograafia" ei ole sobiv. Andres (arutelu) 4. august 2017, kell 13:21 (EEST)
----
11
| rahvaarvu seis = 1.01.2017
--Andres (arutelu) 19. juuli 2022, kell 10:47 (EEST)
2020. aasta seisuga on end Aegnale elama registreerinud 16 elanikku

Mis see tähendab? --Andres (arutelu) 19. juuli 2022, kell 10:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Cicero~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Cicero! Siim 19:57, 21 mai 2005 (UTC)

Tere! Väike nõuanne: selliseid joonise "tüüpi" pilte nagu näiteks :Pilt:Heterosügoot.JPG on parem (kvaliteedi poolest) salvestada GIF-ina või veelgi parem, kui võimalus, PNG-na. JPG formaat on hea fotode jaoks. --TarmoK 20:28, 22 mai 2005 (UTC)
Pilt:Carolina Klüft.jpg --> Palun märgi pildi juurde kõik võimalikud andmed, mis alusel tohib seda pilti vikipeedias kasutada, kasutusõiguse märketa pildid kuuluvad aga kustutamisele. - Ahsoous 11:20, 10 august 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Cicero~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kaie~etwiki

Teretulemast Vikipeediasse Kaie! --Boy 23:02, 21 mai 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kaie~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ka.Ta.Na~etwiki

Ootan kommentaare ja soovitusi, kriitika on alati teretulnud.
Ka.Ta.Na

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ka.Ta.Na~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)