Arutelu:Rebane (perekond)

Kas teiste keelte osa võiks üle kanda Vikisõnaraamatusse? Jaan513 19:33, 29 Aug 2004 (UTC)

Jah. Aga katsu seal eristada liik ja perekond eri tähendusteks. Andres 01:40, 31 Aug 2004 (UTC)

: Rebane (perekonnanimi) tähendab sama.

Kas mulle ainult tundub või siin on teatav vastuolu?
* Rebased tekkisid Pliotseenis – Artiklist Pliotseen: Pliotseen vastab ajavahemikule 5,33...1,80 miljonit aastat tagasi.
* Rebase perekonna teadaolevalt vanim (ja ainus väljasurnud) liik on Vulpes riffautae, kes elas 7 miljonit aastat tagasi Tšaadis.
Ivo 18. juuli 2009, kell 13:54 (UTC)

Jah, on küll vastuolu. Andres 18. juuli 2009, kell 17:43 (UTC)

:Küsiti viidet. Allikas: :en:Vulpes riffautae. Kas ja kuidas seda viidata? Vastuolu selle artikli ja "Loomade elu" vahel on tõesti olemas. Ma ei tea, kumb allikas on usaldusväärsem. Taivo 20. juuli 2009, kell 14:26 (UTC)

: Inglisekeelses vikipeedias on perekonda Vulpes juba mainitud seoses hilise Miotseeniga 9-10 MA tagasi. "Loomade elu" on ehk natuke vananenud käsitlus lihtsalt? See asi tuleb teistest allikatest igatahes üle kontrollida.--Kyng (arutelu) 13. veebruar 2013, kell 15:54 (EET)

Inglise Vikis on perekonna autoriks toodud Garsault, 1764.--Raamaturott (arutelu) 18. aprill 2022, kell 17:39 (EEST)

Saksakeelses on Frisch. Garsault on varasem, võib-olla ta on siis avastatud. --Andres (arutelu) 19. aprill 2022, kell 09:54 (EEST)


Arutelu:Jägala juga

Vabandust. Juhtus väike eksitus, sest hakkasin kogemata redigeerima esimest versiooni. Siim 15:27, 30 Aug 2004 (UTC)

Eemaldasin osa fotode linke, millel ei paistnud olevat artikliga otsest seost (Yosemite'i rahvuspargi pildid?) või mis ei töödanud. Siiski jääb küsimus, kas niipalju pildilinke on ikka vaja - minu meelest aitaks kahest-kolmest küll. Elanorea 15. oktoober 2006, kell 15:32 (UTC)

Mina isiklikult aitan, et pildilinke võib olla kui palju tahes, sest iga pilt lisab infot juurde. Andres 15. oktoober 2006, kell 15:36 (UTC)

: Andres, kuidas sinu arvamus sellega mida Vikipeedia ei ole, kokku läheb? (Eestikeelne versioon on mõneti nadi selgitama asju, ingliskeelses on paremini lahti seletatud) --TarmoK 15. oktoober 2006, kell 19:01 (UTC)

Paigutasin pildid kompaktsemalt, võib-olla niiviisi häirib vähem. Mina vaataksin küll heameelega võimalikult palju fotosid. Andres 15. oktoober 2006, kell 15:43 (UTC)

: ausalt öeldes on praegune seis välislinkides paras puder numbreid. Milleks see? kui on välislink siis peaks olema ka näha kuhu see läheb ja selge selgitus mis lehele see läheb (autor/omanik jne) ja kui meeldib võimalikult palju fotosid vaadata siis selleks on olemas Google ja otsingumootorid. Iga vähegi kõbusamale pildile lingi panemine on võrreldav linkide ladumisega mõne popmuusiku kõigile fännilehtedele --TarmoK 15. oktoober 2006, kell 19:01 (UTC)

:: Võib muidugi panna iga pildi juurde, milliselt lehelt ta on pärit ja mis seal peal on. Mulle lihtsalt tundus, et inimesed on suurema arvu linkide vastu sellepärast, et nii ilmub artikli teksti liiga palju tarbetut infot.

::: lingid on ise tarbetud. Praegu on lingid ju iseenda pärast ja teisalt tõmbavad vett peale entsüklopeediale näidates et teiste tööd ei osata korralikult esitleda. --TarmoK 16. oktoober 2006, kell 20:26 (UTC)

:: Mis puutub piltide ja fännilehtede võrdlemisse, siis mulle tundub, et iga pilt on uus info, mis on asendamatu. Kui fännilehtedel kordub sama info, siis pole mõtet mitut linki panna, kui aga mitte, miks siis mitte kõigile link panna?

::: piltidel kordub ju ka sama, sama juga, värvid natuke vahelduvad, vahel jääs, vahel mitte, mille poolest see erineb fänni lehtedest kus on sama isku pildid, pooled langevad omavahel kokku kuid igal fännilehel on kindlalt paar mida teisel ei ole ja igal ühel on mõneti erinevat teksti, nii et selle loogika järgi on see "uus info".

::: Loodetavasti lugesid mu varasemat küsimust eespool. selles on ka vastus miks ei ole mõttekas igale piskule ja küsitavale "infole" linki panna --TarmoK 16. oktoober 2006, kell 20:26 (UTC)

:: Mis puutub sellesse, et on on otsingumootorid, siis minu meelest Vikipeedia mõte ongi informatsiooni otsimise ja töötlemise töö lugeja eest ära teha. Andres 15. oktoober 2006, kell 20:17 (UTC)

::: Vikipeedia ei tegele, vähemalt siiani pole mina küll kuulnud, pildimaterjali "töötlemisega". Järgmiseks oleks selle loogika järgi kõigi raamatute, helikandjate, meediafailide jne linkimine / viitamine, ehk jätaks sellised asjasse mitte otseselt puutuvad asjad vastavatele teistele ja palju sobivamatele infoallikatele --TarmoK 16. oktoober 2006, kell 20:26 (UTC)
Eestikeelne Vikipeedia ei ole on koostatud ingliskeelse vastava lehekülje eeskujul mitu aastat tagasi. Vahepeal on ingliskeelset lehekülge muudetud. Võib-olla kajastab selle sisu kokkuleppeid, mis inglise vikis vahepeal on sõlmitud. Meil selliseid kokkuleppeid pole. Nii et tuleks kõigepealt asi läbi arutada.
Kõigi raamatute jne linkimine on hüpoteetiline ja selle artikli puhul ei puutu asjasse. Muide, ma pooldan küll, et toodaks ära viited vähemalt eestikeelsetele ja miks mitte kõigile trükitud allikatele Jägala joa kohta. Mingisugust muud infoallikat, kus oleks toodud linke piltidele Jägala joast, minu teada ei ole, muidu võib-olla piisaks sellele viitamisest.
Kui ma koondan lingid piltidele, siis see ongi informatsiooni töötlemine.
Fännilehtede küsimust võib eraldi arutada, aga kui palju on neid isikuid, kellele on pühendatud niipalju fännilehti, et üldse midagi arutada oleks?
Minu jaoks ei ole tähtis, kuidas lingid piltidele on vormistatud. Tähtis on aga see, et nad olemas oleks. Muidugi võib pildid varustada selgitustega, aga neid on umbes 20, ja läbi klõpsates on ju niikuinii näha, millega on tegemist ja mis leht see on. Minu meelest ei suuda Google piltide nimekirju päris õigesti koostada.
Otsustamine piltide väärtuse üle on subjektiivne. Kui tahad mingi asja välimusest ülevaadet saada, siis ongi tarvis rohkem pilte, mis näitavad seda asja eri nurga alt ja eri olukordades. Minu meelest peaks sellise erimeelsuse puhul üldjuhul otsus langema selle kasuks, kes soovib materjali säilitamist, sest tema jääks selle kustutamisel infost ilma, teine peaks ainult ärrituma selle pärast, et esitatakse midagi, mis teda ei huvita.
Kas aitaks see, kui esitataks pildid väärtuse järjekorras, et ei peaks kõiki läbi klõpsama? See oleks muidugi subjektiivne, kuid ka valik, millised pildid üldse esitada, oleks subjektiivne. Andres 17. oktoober 2006, kell 05:15 (UTC)

Tõstan need lingid praegu siia, kuna osa üsna kattub commonsis oleva teematikaga, osa võiks küll peale üle vaatamist artiklisse tagasi panna:
*Fotod:

--WikedKentaur 31. märts 2008, kell 07:05 (UTC)

Vaata siis üle. Ja pane Commonsi pildid sisse, kas või galeriina. Mulle tundub, et iga pilt annab midagi juurde, nii et lingid võiksid ikkagi jääda. Andres 31. märts 2008, kell 07:08 (UTC)
*virtuaaltuur ja panoraamfoto ; autor: foto360.ee
selle lehe panoraamfoto mängijas näitab mul ainult sinist? --WikedKentaur 31. märts 2008, kell 16:24 (UTC)

FF ei näita mul midagi. Ainult must ekraan. IE-ga näitab ja täitsa tore--Hendrix 31. märts 2008, kell 16:31 (UTC)

Märksõna "Jägala joa kaitseala" suunab siia. On ka kahtlane link Jägala looduspark. Natura'ga seoses räägitakse Jägala loodusalast ja Jägala jõe hoiualast --Estopedist1 (arutelu) 18. oktoober 2015, kell 16:05 (EEST)


Arutelu:Eesti alevite loend

Eestis minu teada aleveid ei ole. Mis mõte sellel loendil siis on? Siim 15:36, 30 Aug 2004 (UTC)

Aleveid haldusjaotuse üksusena enam pole, kuid alev kui asula arengujärk on täiesti olemas. Talu - küla - alevik - alev - linn - linnastu rida on jätkuvalt paigas. - Urmas 20:21, 30 Aug 2004 (UTC)

Peale praeguse seisu tuleks kuskil loetleda ka endisi aleveid. Üldse, ajakohastamisel peaks vaatama, et infot kaduma ei lähe. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuli 2006, kell 19.31 (UTC)

Простите что пишу на русском, эстонский не знаю (но я сам тоже не русский).
Правильно ли я сделал соеденив русскую статью :ru:Посёлки городского типа Эстонии с этим через Wikidata? Kak я понял из русскую статью, alev(ite) это посёлок городского типа. --XXN (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 23:44 (EET)

: Да. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 23:59 (EET)

А на счёт статей Eesti alevike loend и alevik – что обозначает alevik? Обьясните как вам удобнее (примером, сравнением), на английском/ русском/ французком. Мне важно понять суть что представляет собой этот alevik. --XXN (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 23:52 (EET)

: In the Soviet times, alevik was the same as посёлок сельского типа. Now it is officially urban rather than rural. Andres (arutelu) 7. veebruar 2015, kell 00:02 (EET)

::Thank you very much! --XXN, 7. veebruar 2015, kell 00:05 (EET)


Arutelu:Jumala nimi

Leon, palun põhjenda miks sa kustutasid siin olnud artikli. Siim 17:15, 31 Aug 2004 (UTC)

Paistab, et Leon pani varasema artikli sisu artiklitesse Jahve ja Jehoova. Andres 18:00, 31 Aug 2004 (UTC)
jah andresel on õigus, elohim alla ka aga viimase rikkus keegi ära!! --Leon 18:14, 31 Aug 2004 (UTC)

Mis seal siis rikutud on? Andres 18:39, 31 Aug 2004 (UTC)

Alguslausel sellisel kujul ei ole ju mõtet. Ja kokkuvõtted levinumatest jumala nimedest (mis siin artiklis enne olid: Elohim, Jehoova jms) võiks siin ikkagi olla, kasvõi lühendatult. Muidu vajuta ainult linki, et teada saada, kuhu sind suunatakse (ehk artikkel ei pea olema portaalilik, vaid ikka sisukas). Vikipeedia on ju muuhulgas ka õppimiseks erialast mittearusaavale inimesele (nagu mina). Kui viidatakse kuhugi Elohim-ile, siis mina küll ei teaks, et see on jumala nimi, kui juures mingit teksti ei ole. Jaan513 07:36, 15 Sep 2004 (UTC)

Jaaniga täiesti nõus. Ja minu meelest jagavad sellist lähenemist kõik peale Leoni. Ma arvan, et meil ei ole mõtet selle üle iga  artikli juures eraldi vaielda. Peame sõnastama mingi ühtse reegli või poliitika. Andres 07:49, 15 Sep 2004 (UTC)

:Leidsin väga hea lingi, mida pole seni kordagi Vikipeedias surfamise jooksul kohanud: mis Vikipeedia ei ole. Ja lingikogu kohe kindlasti mitte. Ja ka mitte entsüklopeedia paberil, mis minu arvates välistab lühendite jms kasutamise. Jaan513 08:04, 15 Sep 2004 (UTC)

:: Jah, punkt 13 käib meie juhtumi kohta. Me peame tolle lehekülje eesti keelde tõlkima. Lühendeid on siiski mõningatel juhtudel otstarbekas kasutada: näiteks "nn" ja "lk". Andres 08:45, 15 Sep 2004 (UTC)

Miks peavad siin üldse olema sõna "Jumal" tõlked teistesse keeltesse? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:51, 16 Sep 2004 (UTC)

Kindlat Jumala nime lausudes võidavat teda oma tahte vastaselt asju tegema sundida. Näiteks, kui oleks teada tema "võimu nimi", saaks Jumalat käskidagi, nagu seda olevat teinud Lilith. Arusaadavatel põhjustel pole inimestele neid nimesid muidugi teada jäetud.
Leon lühendas seda lõiku, jättes osa sisu välja. Miks? Andres 21:15, 16 Sep 2004 (UTC)

Kabala eri küsimused --Leon 21:31, 16 Sep 2004 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://twinbridgescanoe.com/godsproperty/the_names_of_god.html
** In Jumala nimi on 2013-06-24 11:28:59, 404 Not Found
** In Jumala nimi on 2013-07-06 05:19:15, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.lillyofthevalleyva.com/jesuslovesyou-godsnames.html
** In Jumala nimi on 2013-06-24 11:28:59, 404 Not Found
** In Jumala nimi on 2013-07-06 05:19:17, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:19 (EEST)


Arutelu:Klooster

Leon, kas Sa teed nalja või? Kirjutad Miksikesest ümber! Mis mõte sellel on? Andres 20:10, 31 Aug 2004 (UTC)
Munklus ei alanud kristlusega ja ei piirdu sellega ka tänapäeval. Kloostrid samuti. --Oop 14:08, 11 Feb 2005 (UTC)
Vaatasin yle. Juba praegune definitsioon ei võimalda yhtki budistlikku asutust kloostriks nimetada. Ei ole neil seal Jumalat ega kirikut. Ja nunni pole kah olemas. Jube lugu. --Oop 14:14, 11 Feb 2005 (UTC)
Klooster on Kiriku asutus, mille moodustavad Jumalakartlikud isikud, kes ennast eriti pühendanud Jumala teenimisele ja palvetamisele ning annud selleks vastava (munga) tõotuse.
Eesti Apostliku-õigeusu Kiriku põhimäärus (RT 1935, 48, 474), sissejuhatuse IV osa. --Marius 12. detsember 2006, kell 13:34 (UTC)

See definitsioon on piiratud rakendusega. Andres 12. detsember 2006, kell 21:48 (UTC)

: Siin artiklis võiksidki muuhulgas olla erinevate kirikute ja uskkondade endi ametlikud definitsioonid, mis on klooster.

:: Jah. Andres 19. detsember 2006, kell 11:55 (UTC)

Maailmareligioonidest budismil on köige pikem organiseeritud  munkluse ajalooline ´taust , nii et kui kloostrist kirjutada peaks alustama sel juhul  budistlikust kloostrist  sest ikka vanemast traditsioonist  räägitakse enne .Arvan selleks et ei tekiks absurdi tuleb vist kirjutada eraldi  artikkel kloostri osas nii budistidele jkui  kristlastele,--VanemTao 12. detsember 2006, kell 16:29 (UTC)

Kui räägitakse budistlikust kloostrist, siis on kristlusest pärit sõna tähendust laiendatud. Minu meelest on võimalik kirjutada eri usundite kloostritest ka samas artiklis, kuid alustama peaks minu meelest kristlusest, sest see sõna on kristliku päritoluga. Andres 12. detsember 2006, kell 21:48 (UTC)

kasutatav söna vöib olla kristlike juurtega kuid kloosterlus ning munklus kui religioosne eluvorm  ja idee avaldusid   esmalt  just  nimelt budismis ja Aasias mitte Euroopas ,Kas me söna päritolu pärast hakkame  ideede ajalugu ymber kirjutama   .--VanemTao 19. detsember 2006, kell 12:20 (UTC)

Minu meelest ei ole kristlik klooster budistlikust kloostrist ideed saanud. Minu meelest peab kindlasti ütlema, et "klooster" ja "munk" on algselt kristlikku mõistet tähistanud sõnad, millega hiljem on hakatud tähistama ka näiteks budistlikke nähtusi. See, et tegu on sama sõnaga, ei pruugi tähendada, et tegu on ka sama nähtusega. Võib-olla tuleks budistlike nähtuste kohta isegi eraldi artiklid kirjutada. Andres 19. detsember 2006, kell 12:55 (UTC)

:Just nimelt. Materjal lahku, muud ei jää üle.

Kas  arvad et mööda Siiditeed liikusid Euroopasse  Aasiast  ainult pipar,safran,portselan ja  bambuskeppidesse  peidetud    siidiussid      jesuiidi munkadega  kes nad varastasid Hiinast.Siiditee oli enne kui kristlus ilmus ja seda mööda liikusid nii kaubad kui ideed ,miks mitte eeldada et kristlased omistasid  ka kloostri-idee , kui juba siidiusse ja portselani tootmis-tehnoloogiat   varastati  Aasiast ,Kui ajaloos uurida siis on neid ideid mis mööda Siiditeed Euroopasse saabunud  niivörd palju meie ymber et yks pisikene klsoostri-idee on selle körval lausa  syytu kaup  ? --VanemTao 19. detsember 2006, kell 13:11 (UTC)

Oletusest ei piisa. Kas Sul on konkreetseid andmeid? Andres 19. detsember 2006, kell 13:24 (UTC)
'

On kyll.Piiblis Uues testamendis on kirjeldus kus targad saabusid Idamaalt kallite kaupade ja kinkidega Jeesus lapsukest uudistama ;eks nad yhtteist ka kloostritest  kohapeal   rääkisid   juutidel kylas olles.Kindlasti töid nad ka imelisi jutte kaasa ylitarkadest budausu munkadest ja kloostritest kus geniaalsed budistlikud  öppejöud  ja filosoofid tapsid vastatastikku teine-teist argumentidega ,Jaa olen selles veendunud  et nad budistide kloostreid  kui  imelisi nähtusi ja idamise tarkuse keskusi  kirjeldasid monoteismi kyysis vaevlevatele juutidele .Budistid on kyllalt lahked  ja avatud rahvas ,vaaata ja vördle  näiteks isegi minu kirjutatud kommentaaride pikkust enda omadega- ;mis siis veel neist idamaistest tarkadest rääkida,kes lausa rikkusi myrri ja muude vyrtside näol  kohale tassisid ,miks mitte siis ka juba ideid ???
Nyyd teatad  et muud kristlikud yrikud sellest    ei maini ja nii ei interpreteeri seda syndmust .  Mis siis. Vötame lähtepunktiks siin ikkagi Siiditee mis juba ise on kaalukas vastu argument sinu väitele ,--VanemTao 19. detsember 2006, kell 13:59 (UTC)

:: Olgu kuidas on, tegu on ikkagi Sinu oletusega. Andres 19. detsember 2006, kell 14:08 (UTC)

Kas siiditee oli varaste ja humanitaarabi ühesuunaline liiklus nagu Sa näid arvavat, või liikus idasse mingeid kaupu vastu ka?

Sulle seletuseks et siin on jutt kloostri-ideest ,ja Buddha Shakjamuni syndis pooltuhat aastat enne Kristust ,  kui eeldad et budistid said kloostri-idee kristlastelt siis pole mötet hakata nagu  juttu tegema  .
Kui sa väidad et tekkis ise kloostri-idee siin Euroopas  kohapeal , siis   tundub mulle see kah imelik , sest isegi juudi-rahvusest geenius  aus ja usin  Albert Einstein sai idee enda relatiivusteooria jaoks oma  esimeselt serblasest pruudilt kellega koos öppis fyysikat  .Nii et -ideed söidavad maailmas ringi nagu pilved ja kui Kristuse kohta väidetakse et too olevat viibinud Aasias  ,miks mitte siis  syydistada selles neid idamaiseid tarku kes kingitustega tulid Jeesus-lapsukest Aasiasse budausu kloostrisse meelitama ,Selle  versiooni kohta on isegi terve teos kirjutatud .
Sinu kommentaari algus nagu ,,, kaubavahetus ,,,ja mis pidi see käis , see nagu teine ja eraldi teema.Kysimus on ajaloolises faktis ja ajalises vahes.Budistide poolt loodud kloostri-ideel piisas 500 aastast et jöuda Euroopasse. --VanemTao 19. detsember 2006, kell 14:26 (UTC)

Nii palju kui mina tean, tekkisid kristlikud kloostrid Põhja-Aafrikas, kui erakud üksi vastu ei pidanud. Budistidel aga tekkisid kloostrid algselt sellepärast, et vihmaperioodil oli raske ringi rännata. Andres 19. detsember 2006, kell 14:33 (UTC)

See pole mingi loogiline vastuväide minu omale.Tood välja vaid pöhjused miks kloostrid tekkisid  ,Budistidel oli selleks kliima -  kristlaste puhul aga  sisepinged ja  nörk psyyhhika  .--VanemTao 19. detsember 2006, kell 14:54 (UTC)

Ega see olegi eriline loogiline vastuväide, aga kui see on nii, siis ei ole kloostri ideel ja selle levikul tähtsust. Andres 19. detsember 2006, kell 16:04 (UTC)

Andres kas see on sinu jaoks piisav märge ?
200s BCE: Sanskrit and Prakrit languages emerge in northern India. Indian traders regularly visited ports in Arabia, explaining the prevalence of place names in the region with Indian or Buddhist origin. For example, bahar (from the Sanskrit vihara, a Buddhist monastery). Mon seafarers and Ashokan emissary monks brought Buddhism to the Mon settlements of Suwannaphum (modern Burma).
Indian traders, from western and southern India, and doubtless Sind too, were regularly visiting ports in the Gulfand Arabia, and these contacts probably explain the frequency of names in the region which contain elements such as but, and also hind (Indian), and bahar (from the Sanskrit vihara, a Buddhist monastery).
*
 --VanemTao 19. detsember 2006, kell 21:29 (UTC)

Ei. Andres 22. detsember 2006, kell 08:40 (UTC)

Panin vaidlustuse tagasi. Kui lugeda esimest lauset, siis on selge, et selle määratluse alla saab käia ainult kristlik klooster. Andres 22. detsember 2006, kell 08:40 (UTC)
Oleks hea, kui artiklist tuleks selgesti välja, et klooster ei ole lihtsalt paik ja hoone, vaid eeskätt reglementeeritud sotsiaalne süsteem oma iseärasuste ja tunnustega. Selgelt võiksid olla välja toodud kloostrite tüübid. Juhtigem tähelepanu ka terminile 'monasterium' = kloostrihoone, klooster, peakirik, katedraal. Ajaloos võiks kloostrite väljakujunemise eelloona olla lühidalt välja toodud Piiblis esinevad seisukohad (Jeesus, Paulus), mis pakkusid askeetlikule eluviisile pidepunkte; askeetliku liikumise algus 3. saj. Egiptuses, sealhulgas Püha Antonuse lugu jne. Järgnevalt Pachomiose ja hilisemad kloostrireeglid ca a 325). Kindlasti peaks kaunis üksikasjalikult olema sees Basileios Suur (4. saj), sest tema andis kloostriinstitutsiooni idaharu tervikule kindla kuju. Siis muidugi Benedictus Nursiast ja Monte Cassino loomine a. 529, ehkki see ei olnud läänes päriselt esimene - aga see klooster oli organisatsiooni poolest väga oluline saavutus. Jne. Tahan öelda, et kultuurilooliselt oluliste keskustena väärivad kloostrid kaunis üksikasjalikku artiklit. --Excalceus 15. jaanuar 2012, kell 11:17 (EET)

Muidugi väärivad. Andres 15. jaanuar 2012, kell 20:40 (EET)
Kloostrid olid ka taoismis, tegelikult ei ole päris selge, millal need alguse said. Võisid olla budismist mõjutatud, võisid ka mitte olla.  Judaistlik liikumine esseenid ja nende Qumrani klooster on maailmas väga tuntud. Olen lugenud seisukohta, et Esseenide kloostriideed kasvasid aga välja pigem prohvetite koolidest, mis olid vana testamendi ajal enne budiste juutide juures juba olemas, sealhulgas nasiiride liikumisest. Melilac (arutelu) 19. jaanuar 2014, kell 22:49 (EET)
Veel üks küsimus.Tõenäoliselt levis kloostrisüsteem üle Pärsia (Iraan) juudi esseenide kogukondade kaudu Egiptusesse kus lisandusid koos kristlusega ka seksuaalkeelud."  Kas see oli niipidi või levisid seksuaalkeelud kristlusesse asketismile pühendunud munkade kaudu kloostritest? Melilac (arutelu) 28. jaanuar 2014, kell 20:58 (EET)

Hakkasin toimetama. Ehk saab asja. --Lulu (arutelu) 26. juuni 2019, kell 17:17 (EEST)
Täiendasin ajalugu. Eemaldasin vaidlustuse. --Lulu (arutelu) 27. juuni 2019, kell 08:45 (EEST)
Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku põhimääruse (1935) tsiteerimine on anakronism. Ursus scribens (arutelu) 27. juuni 2019, kell 13:02 (EEST)

:Tänan. Eemaldasin selle lõigu:
Definitsioon: Klooster on Kiriku asutus, mille moodustavad Jumalakartlikud isikud, kes ennast eriti pühendanud Jumala teenimisele ja palvetamisele ning annud selleks vastava (munga) tõotuse. (Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku põhimäärus (RT 1935, 48, 474), sissejuhatuse IV osa.)--Lulu (arutelu) 27. juuni 2019, kell 14:27 (EEST)

on keelekomplekt ingliskeelse abbey alt, vt :wikidata:Q160742. Vs klooster? Commonsis isegi :commons:Category:Abbeys in Estonia--Estopedist1 (arutelu) 9. juuli 2019, kell 11:12 (EEST)

Vt en.wiki Monastery#Terms []--Lulu (arutelu) 9. juuli 2019, kell 12:04 (EEST)

:nojah 2001:1530:1000:632:D54:789:414E:AB01 8. oktoober 2023, kell 13:09 (EEST)
----
Klooster on kas naiste või meeste ühiselamu.

Minu meelest on see kohatu lause ja tuleks välja võtta. --Andres (arutelu) 11. oktoober 2023, kell 18:53 (EEST)


Arutelu:Bütsants

{{Hea artikkel mittevalitud}}
Selle artikli pealkiri peaks minu meelest olema [[Ida-Rooma keisririik]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:19, 31 Aug 2004 (UTC)
JAH! --[[Kasutaja:Leon|Leon]] 21:32, 31 Aug 2004 (UTC)

Bütsants näikse samast asjast olevat. Mis pealkiri jääma peab? Pikne 7. mai 2010, kell 16:51 (EEST)

ENE samastab Bütsantsi ja Ida-Rooma riiki. Minu meelest räägitakse Ida-Rooma riigist varasema, Bütsantsist hilisema perioodi puhul, aga las ajalootundjad otsustavad. Andres 7. mai 2010, kell 21:02 (EEST)

: ENEs ja TEA E-s on Bütsants põhinimi. Arvan, et tuleks traditsiooni järgida kui pole väga head põhjust vastupidi toimida. --Metsavend 19. aprill 2011, kell 13:01 (EEST)

:: Bütsants on tõesti ajalooteaduse üldlevinud nimetus. Rooma riigi ajal oli tegemist otseselt Ida-Roomaga. Aga tuleks ka mainida seda kuidas nad end ise nimetasid.  Known simply as the "Roman Empire" (Greek: Βασιλεία Ῥωμαίων, Basileia Rhōmaiōn;[2] Latin: Imperium Romanum) or Romania (Ῥωμανία) to its inhabitants and neighbours, it was the direct continuation of the Ancient Roman State and maintained Roman state traditions.

Kõva töö, Iifar! --[[Kasutaja:Leibur|Leibur]] ([[Kasutaja arutelu:Leibur|arutelu]]) 13. aprill 2012, kell 23:05 (EEST)

Viitamata ja keelevigadega tekst esialgu siia:

Bütsantsi ehk Ida-Rooma keisririigi valitsejaks oli vaitav, mitte päritava võimuga, Bütsantsi keiser. Ida-Rooma keisririigi valitsemine ja valitsejate residents ning pealinn viimidi üle Konstantinoopolisse 330. aastal ja seetõttu riigi valitsejad käsitlesid ennast Rooma keisritena. Riigivalitsemisel toetus keiser riigi ametliku religiooni, õigeusu kiriku juhile Konstantinoopoli oikumeenilisele patriarhile ja Idakirikule.
, Konstantinoopoli oikumeeniliste patriarhide loend, Konstantinoopoli Õigeusu Kirik

Ida-Rooma keisririigi moodustumisel kuulusid 4. sajandi lõpul riigi territooriumite koosseisu Rooma riigi idaosad: Balkani poolsaare alad, Väike-Aasia, Põhja-Mesopotaamia, osa Armeeniast, Süüria, Palestiina, Egiptus, Kyrenaika ja Kürpose, Rhodose, Kreeta ja muud Vahemere saared. Järgneva 1 000 riigi ekisteerimise aasta jooksul muutusid riigi piirid.
----
Minu meelest võib see tekst vabalt ka artiklis olla, need paar kirjaviga võib ka ära parandada. Ilmseid vigu mulle silma ei torganud. Andres (arutelu) 22. detsember 2014, kell 13:15 (EET)
----

Nii EE-s kui TEA-s on kohe põhinime järel rööpnimi "Ida-Rooma riik". Siin ei ole seda üldse mainitud. Peale selle, siit jääb mulje, nagu "Ida-Euroopa keisririik" ja "Ida-Euroopa impeerium" oleks eri nimed, aga see on ainult eesti keeles nii. (Ja nendest kahest on "keisririik" minu meelest eelistatav.) Nime kohta võiks olla eraldi alajaotus, kus saaks selgemalt esitada. (Inglise artiklis on selle kohta pikk alajaotus.) Siis võiks sellest võib-olla ka sissejuhatuses lühemalt rääkida. Praegu on sissejuhatuses esitus hüplik, nimest on räägitud eri lõikudes. Siin pole öeldud ka seda, et "Bütsants" on nimena käibel peamiselt hilisema perioodi kohta, mil Lääne-Rooma riiki enam ei olnud. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 09:12 (EET)
----
Majandus ja diplomaatia ei tohiks olla kultuuri all,  sest sealt ei teata neid otsida. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 09:12 (EET)
----
Asendikaart tuleb tõlkida. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 09:18 (EET)

Praegune asendikaart vajab legendi, sest seal on kasutatud eri värvitoone. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 11:06 (EET)

Tuleks ka kuidagi märkida, et sel ajal oli territoorium kõige suurem. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 11:08 (EET)
----
mis tekkis Rooma impeeriumi jagunemisel, hõlmates viimase idapoolse osa

See ei ole hea sõnastus, eriti see des-konstruktsioon. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 09:20 (EET)
----
"Varane ajalugu" ei ole minu meelest tabav pealkiri.
Kuskil vilksatas ka niisugune sõna: priviligeeritud.
Ma ei taha norida, aga tõesti, teeme kõigepealt korda. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 09:23 (EET)
----
EE nimetab Bütsantsiks ka Byzantioni, linna, millest sai Konstantinoopol. Alguses peaks olema täpsustusmärkus, aga kas Byzantioni kohta peaks olema eraldi artikkel? Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 09:36 (EET)

Byzantioni kohta on juba eraldi artikkel. --Ivar (arutelu) 4. märts 2015, kell 09:52 (EET)

: Jah, see on korras. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 09:57 (EET)
----
Infokastis ei ole ilus rubriik "Riigikeel(ed)", kus kasutatakse sulge. Siin peaks natuke mõtlema. Kui ma õigesti aru saan, siis ladina keel ei minetanud kunagi ametlikku riigikeele staatust. See peaks olema pigem esimesel kohal. Kreeka keel on liiga üldine. Ma pole kindel, kas võib öelda "vanakreeka keel". Võib-olla kreeka keel oli pigem ametikeel, mitte riigikeel. Kuskil tekstis peaks sellest lähemalt rääkima. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 09:45 (EET)

Mis puudutab rubriigi nime, siis tabeli veeru või rea päises võib minu meelest vabalt kasutada mitmust, kui ka mõnel juhul on loetletavaid asju üks. Kas sulgude ära jätmine teeb asja vormiliselt ilusamaks? Pikne 4. märts 2015, kell 12:33 (EET)

: Jah, nii oleks parem. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 15:23 (EET)
----
Bütsantsi eristatakse tänapäeval Antiik-Roomast

Kas see käib ka riigi algaegade kohta? Vähemalt hilisantiigiga pidi ikka tegu olema. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 09:47 (EET)

: Parandatud Rooma riigiks. --Ivar (arutelu) 4. märts 2015, kell 15:55 (EET)
----
Sissejuhatuses on ajaloo lühiülevaade. Minu meelest see sobiks ajaloo alajaotuse algusesse. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 09:51 (EET)

Olen kategooriliselt vastu selle ümbertõstmisele ning pean seda sissejuhatuse väga oluliseks osaks! Kui midagi sissejuhatusest ära viia, siis nimesse puutuvat, millest saab eraldi alajaotuse tekitada. Küll nõuaks see siis aga täiendava info lisamist. Ivo (arutelu) 4. märts 2015, kell 15:24 (EET)

: Nimede kohta on teistes vikides, sealhulgas inglise vikis, pikk jutt, nii et materjali on küll. Midagi peaks siiski sissejuhatusse ka jääma.

: Kas ei ole imelik, kui sissejuhatus räägib ainult poliitilisest ajaloost? Võib-olla annab ajaloo kokkuvõtet lühendada.  Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 16:29 (EET)
----
oli hilisantiikajal ja keskajal tuntud kui Ida-Rooma impeerium

Ei usu, vähemalt keskajal küll mitte. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 09:53 (EET)

: Muudetud. --Ivar (arutelu) 4. märts 2015, kell 16:13 (EET)
----
Peaks olema niisugune alajaotus, mis räägib riigikorrast ja riigi toimimisest, sealhulgas haldusjaotusest, sõjaväest, bürokraatiast ja diplomaatiast. Diplomaatia on praegu täiesti eraldi. Juura võiks ka seal olla. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 10:36 (EET)
Ka rahvastiku kohta peaks olema eraldi alajaotus. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 10:22 (EET)
----
Bütsantsi kirjandust on mõjutanud eelkõige kreeka, ladina, kristlik ja idamaine kirjandus. Kirjanduses säilisid antiikaja žanrid.

Loetelu ei ole ühtsel alusel. On vanakreeka kirjandus, kas peaks ütlema rooma kirjandus või vanarooma kirjandus? Mis see "kristlik kirjandus" täpsemalt on, ja kas see pole osa nendest teistest? "Idamaine kirjandus": seda peaks ka teistmoodi väljendama. Antiikaja asemel peaks olema pigem antiikkirjandus, kas peaks sellise artikli tegema? Kas mitte ikkagi mingi osa bütsantsi kirjandusest ei kuulu antiikkirjandusse? Kas kirjanduse all on mõeldud ainult ilukirjandust? Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 10:36 (EET)
----
Seda kaheks jagunemist ja Rooma riigist pärinemist tuleks minu meelest just sissejuhatuses pisut rohkem selgitada. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 10:48 (EET)
----
Ostrogorsky artikkel on mul olemas. Lk 21 ega minu meelest üldse selles artiklis pole minu meelest seda, millest see lõik "Varane ajalugu" räägib. Andres (arutelu) 5. märts 2015, kell 01:06 (EET)

Võtsin viite välja. Andres (arutelu) 6. märts 2015, kell 14:01 (EET)
Rooma riigi sõjavägi suutis vallutada väga suure territooriumi Vahemere äärsetes maades, Ibeeria poolsaarel, Põhja-Aafrikas jm. Vallutatud aladel elas palju erineva kultuuritaustaga rahvaid, kelle seas oli nii primitiivseid kui ka väga hästi arenenuid.

Minu meelest see pole teemakohane. Andres (arutelu) 5. märts 2015, kell 01:11 (EET)

Võtsin välja. Andres (arutelu) 6. märts 2015, kell 14:01 (EET)

:
----
Kirjanduse loetelust puudub Wells (1922). Andres (arutelu) 6. märts 2015, kell 14:01 (EET)

----
Tetrarhia kirjeldus ei ole hästi arusaadav: kuidas see kindlustas ohustatud piirkondi, milles seisnes selle lagunemine? Andres (arutelu) 6. märts 2015, kell 14:10 (EET)
Kuhoffi artikli juures peaks olema kuidagi märgitud, et veebiversioonile on ligipääs piiratud (tasuline või raamatukogu tellimusega). Kes läheb raamatukogu kaudu, peab kasutama teist teed. Andres (arutelu) 6. märts 2015, kell 14:15 (EET)
Vähemalt 6. sajandil oli Bütsantsi käes ka osa Lääne-Rooma territooriumist. Seda tuleb kuidagi arvestad.  Andres (arutelu) 5. märts 2015, kell 01:11 (EET)

Mul oleks üks ettepanek kaardi Pilt:Bütsants1450.png kohta. Nimelt on seal kirjas Malta Ordu. Kuid see ordu, mille ametlik nimi on Püha Johannese ordu, sai Malta enda kätte alles 1530. Seetõttu tuleks neid siinsel kaardil nimetada kas Johanniitideks või Hospitaliitideks. Ja kui tahta, siis sulgudesse panna (hilisem Malta ordu). Athanasius Soter (arutelu) 10. märts 2015, kell 15:03 (EET)

Välja võetud: Euroopa ei suutnud Bütsantsi majandusliku tugevusega võistelda kuni keskaja lõpuni.
On ilmne, et keskaja lõpus ehk 15. sajandil polnud Bütsants majanduslikult küll võimekam kui Euroopa riigid. Athanasius Soter (arutelu) 18. märts 2015, kell 22:50 (EET)

Kas triiviumis ei peaks mitte kolm kunsti olema? Praegu on kaks. Athanasius Soter (arutelu) 18. märts 2015, kell 22:57 (EET)

Ehk sellepärast oligi Bütsantsi õppekava leebem, et loogika jäi välja? - Melilac (arutelu) 22. oktoober 2015, kell 11:58 (EEST)

Kirjanduses säilisid antiikaja žanrid. Suurim erinevus seisnes selles, et need olid suures osas allutatud kõnekunsti reeglitele.
Suurim erinevus võrreldes millega? Kas võrreldes eelnevaga või võrreldes Lääne-Euroopaga? Athanasius Soter (arutelu) 18. märts 2015, kell 23:24 (EET)

...kui Ivan III püüdis Vene impeeriumist kujundada "kolmandat Roomat"
Välja võetud. Tegelikult Ivan III ajal mõeldi see fraas välja ning laiemalt kasutusse läks see alles Ivan IV ajal. Athanasius Soter (arutelu) 18. märts 2015, kell 23:51 (EET)
Lõpulõigu väide on esitatud faktiväitena, samas kui tegelikult on see hinnang (täpsemalt hukkamõist). Tuleks kirjutada kujul "tänapäeval on X ja Y sellega võrrelnud Putini Venemaa diplomaatiat" ja kui võimalik, tuua teisi analooge või vastuväiteid. Praegune tekst on NPOV.
----
Riiklikust kristlusest või rooma riigikirikust ning nende tekkest võib rääkida alles Bütsantsi ajal.

See lause on sobimatus kohas ja viitamata. Andres (arutelu) 18. aprill 2015, kell 18:24 (EEST)
----
Kas seldžukid ei peaks mitte olema läbivalt väikese tähega? Raamatus "Ristisõdijad Hommikumaal" nad seda olid... - Melilac (arutelu) 21. august 2015, kell 21:16 (EEST)

Ma saan aru, et tegemist on dünastiaga ja dünastiate nimed on üldiselt suure tähega, aga artiklis kasutatakse seda dünastia valitsetud riikide/rahvaste tähistamiseks ja sellisel puhul on (analoogiks ajjubiidid, safaviidid jne. üldiselt kasutusel oolnud väike algustäht. Keelereeglid võivad selle koha pealt muidugi muutunud olla... - Melilac (arutelu) 23. august 2015, kell 22:11 (EEST)

:Ok, Kuriuss seletas mulle ära, et sain asjadest õigesti aru. Nüüd on minu jaoks artiklis üks küsimus (mis hea artikli staatust ei mõjuta) - kas lõik Rooma õiguse kodifitseerimine ja Ida-Rooma kultuur 6. sajandil on ikka kõige õigemas kohas? - Melilac (arutelu) 22. oktoober 2015, kell 11:52 (EEST)


Arutelu:Suhtekorraldus

Ühele sõnale ei ole tarvis nii palju viiteid panna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:17, 2 Sep 2004 (UTC)

Kas aastaarvu parandus oli õige? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. juuli 2006, kell 18.27 (UTC)

Suhtekorraldus on eelkõige juhtimisvahend, mille võtmesõnaks on kommunikatsioon. Samamoodi nagu organisatsiooni eesmärkide saavutamiseks rakendatakse personalipoliitikat või uuendatakse tootmistehnoloogiat, nii vajab ettevõte ka avalikkusega suhtlemiseks hästikorraldatud kommunikatsiooni. Sisuliselt põhineb meie ühiskond ju omavahelisel suhtlusel. Ilma selleta ei toimuks ükski äritehing, lendaks lennuk, sõidaks buss ega kestaks riigid.
Planeeritud ja oskuslik teabevahetus on edukalt toimiva ettevõtte alus. See muudab organisatsiooni suhtluse ausamaks, kiiremaks, asjakohasemaks ning kahepoolsemaks. Viimane tähendab lisaks info edastamisele ka selle kogumist ning enda ümber toimuva pidevat jälgimist ja analüüsimist.
Kellele siis on suhtekorraldust vaja? Ühest vastust sellele pole. Küll aga tasuks suhtekorraldaja palkamisele mõelda, kui näiteks on oluline tihe suhtlus meediaga, puudub selge ülevaade ettevõttesisesest inforinglusest, kontaktid välisriikide partneritega kipuvad katkema, vajatakse abi ulatuslikuma kampaania korraldamisel või adekvaatse tagasiside korjamisel põhjaliku uuringu vormis.
Artiklist Pridea. Andres 26. juuli 2008, kell 15:07 (UTC)
----
Tegu peaks olema suhtekorraldusega. On need teised n-ö rööpterminid mainimisväärsed või kust pärit? Pikne 15. detsember 2009, kell 14:08 (UTC)

"Avalikud suhted" on olnud laialt kasutusel, kuid selle ebakorrektsuse pärast on leiutatud "avalikkussuhted" (mida on kasutanud näiteks Marju Lauristin) ja lõpuks "suhtekorraldus". Mulle on võõras ainult "üldsussuhted". Arvan, et rööptermineid mainida on asjakohane. Andres 15. detsember 2009, kell 16:35 (UTC)


Arutelu:Jumalad

Ma ei ole säärase artikli vastu.
Aga praeguses sõnastuses on minu meelest ebatäpsusi. Mõnikord eristatakse jumalaid ja jumalannasid, jumaluse mõiste haarab aga mõlemad. Peale selle, kas ei või äkki polüteistlikus religioonis olla muidki austusobjekte peale jumalate?
Kahtlen, kas on tarvis säärast malli. See tundub liiga keeruline ja ebaülevaatlik. Andres 30. jaanuar 2007, kell 07:48 (UTC)
Ja muidugi, selleks, et sellel artiklil mõtet oleks, peab ta jumalatest enestest ka rääkima. Andres 30. jaanuar 2007, kell 07:48 (UTC)
"kreeka mütoloogia" ja "egiptuse jumalused" on polüteistlikud ususndid?? maausu ja konfutsianismi suhtes ma ka kahtlen väga. nii lihtsad need asjad nüüd küll ei ole. -- 195.80.96.209 30. jaanuar 2007, kell 08:23 (UTC)

Jah, konfutsianism küll polüteistlik usund ei ole. Andres 30. jaanuar 2007, kell 09:02 (UTC)

Tõstsin selle välja, sest see ei kuulu siia. Arvan, et selle sisu võib kirjutada iga jumala kohta eraldi artiklisse. Sobiks võib-olla artiklisse [[Vanakreeka mütoloogia]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. märts 2008, kell 21:23 (UTC)

Zeus lad. Jupiter - peajumal, taeva ja tuulte valiseja.
Kujutatud sageli piksenoolte, egiidi ja tammepa"rjaga varases keskeas mehena. Sümboliteks olid tamm, mille lehtede kohinast oraakel luges välja Zeusi mõtteid, ja kotkas.
Hera lad. Juno - Zeusi abikaasa, abielunaiste kaitsja.
Olevat olnud noor ja kaunis, kuid mitte veetlev. Oli ka alati tohutult armukade, kuna Zeus polnud just truuduse võrdkuju.
Kujutatud on enamasti diadeemiga peas. Sümboliteks olid lehm ja paabulind.
Poseidon lad. Neptunus - Zeusi vend, vete valitseja.
Teda on kujutatud enamasti habetunud, kolmharki käes hoidva mehe või ka kalana. Poseidoni loomaks oli hobune.
Hades lad. Pluton ehk Pluto - Zeusi vend, allilma jumal, surnute valitseja.
Sümboliks oli granaatõun.
Demeter lad. Ceres - maa- ja viljakusjumalanna.
Kujutatud on teda tavaliselt viljapeadega.
Apollon lad. Apollo - kunstide ja muusade kaitsja,
jahijumalanna Artemise kaksikvend, Zeusi poeg.
Tema sümboliks oli lüüra ja kujutati teda sageli koos muusadega.
Artemis lad. Diana - jahijumalanna, Apolloni kaksikõde ja Zeusi tütar. Üks Olümpose kolmest neitsilikust jumalannast.
Teda peeti ka parimaks kütiks. Kujutati Artemist jahikoera, vibu ja nooltega lühikeses kitoonis koos loodusjumalannade nümfidega. Tema loomaks oli emahirv.
Athena ehk Pallas Athena ehk Athena Parthenos lad. Minerva - tarkuse jumalanna ja s&otide;jameeste kaitsja, Zeusi peast sündinud tütar, üks Olümpose kolmest neitsist.
Teda kujutati alati täies varustuses kiivri ja odaga. Mõnikord hoidis ta käes ka võidujumalanna Niket. Oli Ateena linna kaitsja ja talle opli pühendatud ka Ateena Akropoli Parthenoni tempel.
Tema sümboliks oli öökull.
Aphrodite lad. Venus - ilu ja armastuse jumalanna, Zeusi tütar, kes sündis merevahust Küprose saare lähedal ja oli väga ilus.
Kujutati teda peamiselt peegli, lillede ja oma poja Erosega.
Eros lad. Amor - armastuse jumal, Aphrodie ja Arese poeg.
Teda kujutati peamiselt tiivulise lapse või noorukina, vibu ja nooltega käes, mõnikord ka seotud silmadega.
Ares lad. Mars - sõjajumal, Zeusi ning Hera poeg.
Oli julge, kuid taltsutamatu ja väikese aruga. Aphrodite kallim.
Kujutati alati relvade, kilbi ja kiivriga.
Hephaistos lad. Vulcanos - sepatöö umal seppade kaitsja. Aphrodite abikaasa.
Kunstnike ja käsitööliste hoidja. Ainuke inetu jumal, kuid väga õiglane ja heasüdamlik.Oli lonkur.
Teda on kujutatud sepavasara ja tangidega.
Hermes lad. Mercurius ehk Mercurio - kaupmeeste ja varaste jumal Ettevõtlike inimeste kaitsja ning jumalate käskjalg.
Uljas nooruk, kes ainukesena võis minna allilma, keda Kerberos ainukesena läbi laskis. Teda võib ära tunda tiivulistest sandaalidest ja tiibadega kübarast.
Dionysos lad. Bacchos ehk Bacchus - veini- ja viljakusjumal.
Alati viinapuupärjaga peas, viinamarjakobara ja veinipeekriga.
Teda saatsid sileenid, saatürid ja menaadid.
Nike lad. Victoria - võidujumalanna.
Kärbitud tiibade, võidupärja ja pasunaga jumalanna. Sageli koos Athenaga.
Helios lad. Sole ehk Sol - päikesejumal.
Oli väga ilus, kuldsete pikkade lokkidega mees. Tihti on teda kujutatud neljahobusevankril, pea kiirgamas kuldseid kiiri.
Selene lad. Luna - kuujumalanna, eelmise õde.
Oli kahvatu, kuusirbiga juustes, kahehobusevankriga.
Eos lad. Aurora - koidujumalanna.
Kujutati tegelikult vähe, peamiselt roosa taevana.
Tema lilledeks olid kollased nelgid. Kui teda kujutati inimesena, siis veeanumaga, millest puistas kastepiisku, käes.
Paan lad. Faun - maarahva ja karjuste jumal.
Elas metsades ja soodes. alle meeldis oma tavatu välimusega inimesi ehmatada - sellest ka sõna paanika. Ilmus tihti unenägudes. Oli sokujalgade ja teravatipuliste kõrvadega, vilepilli mängiv jumal.
Hestia lad. Vesta - kolmas Olümpose kolmest neitsilikust jumalannast. Kodukolde jumalanna. Roomas vestaalide kaitsja.
Herakles lad. Hercules - Kreeka kangelane, Zeusi poeg, kes peale surma jumalaks sai. Tegi elu jooksul 12+2 vägitööd.


Arutelu:Tsivilisatsioon

Tsivilisatsioon on seotud üleüldise tehnika rakendamisega.
Kas sa ise saad aru, mida see tähendab? Siim 10:37, 2 Sep 2004 (UTC)
Kas Osvald Spengler on ainus kes kirjutab kultuuri ja tsivilisatsiooni suhtestusest, või sa lihtsalt ei tea rohkem. Siim 10:55, 2 Sep 2004 (UTC)

Tõepoolest, sõnal "tsivilisatsioon"  ei ole ainult üks tähendus. Andres 10:59, 2 Sep 2004 (UTC)
See artikkel vajab kindlasti uut ja paremat definitsiooni. Siim 17:14, 3 Sep 2004 (UTC)

Selle sa kirjutasid siit maha. Seda ei saa nii jätta. Siim 18:04, 3 Sep 2004 (UTC)

"Tsivilisatsioonide kokkupõrge" on väga hea raamat. Soovitan sul see läbi lugeda enne, kui artiklit Tsivilisatsioon hakkad toimetama. Siim 18:16, 3 Sep 2004 (UTC)

Ma püüdsin artiklit toimetada, aga vana variant hüppas millegipärast tagasi. Minu meelest tuleb Spengler panna ettepoole ning Spengleri ja Huntingtoni vahele tuleb panna Toynbee. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13:08, 4 Sep 2004 (UTC)

Kas kogu praegune tekst on maha kirjutatud või ainult osa sellest? Andres 13:08, 4 Sep 2004 (UTC)

Mina pidasin mahakirjutamise all silmas Huntingtoni puudutavat lõiku. Siim 13:16, 4 Sep 2004 (UTC)

Huvitav kas tõesti ainult kaheksa tsivilisatsiooni. Mina olen siiamaani arvestanud kümnega. Lisaks nimetatuile ka budistlik ja ka Iisraeli tsiv (ma ei tea kuidas oleks õige nimetada), sest Iisraeli ei anna hästi ühegi tsivilisatsiooni alla paigutada. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 13:25, 4 Sep 2004 (UTC)
Selline tsivilisatsioonide loendamine ei ole tegelikult kuigivõrd tõsiseltvõetav. Aga eks oma lõbuks võib muidugi yritada. Ainult et India paistab näiteks sisaldavad rohkem kui yht (ei ole ta ju mitte täienisti budistlik), samuti Hiina (ja yldse enamik budistlikke maid, isegi Tiibetis on/oli bön); Iisraeli tähtsus seevastu on kristlike ideoloogide poolt ylepaisutatud - kui hakata iga piirikultuuri omaette tsivilisatsiooniks nimetama, jõuame eesti, läti ja setu tsivilisatsioonini. Ei maksa sellega liialt pead murda. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 01:19, 4 Jan 2005 (UTC)

Praegune tekst (eriti viimases redaktsioonis) on yldsõnaline ja auklik. Konkreetselt tahaks teada tsivilisatsiooni eelduste loetelu allikat; selliste asjade korhta on nii palju erinevaid teooriaid, et yht neist objektiivse ja lõplikuna esitada on totter. Mida tähendab "ajaloo arengu astmel olev ühiskond"? Mis pagana mõttes on tsivilisatsioon "suures suletud ruumis"? Praeguse definitsiooni järgi on tsivilisatsioon teatud sort yhiskondi. Kas see tähendab, et iga tsivilisatsioon on yks yhiskond - sõltumata geograafilistest, keelelistest või rahvuslikest erinevustest tsivilisatsiooni sees? Mis mõttes moodustab "kultuurikeskkond" "kultuuripiirkonna"? Spenglerit olen lugenud kyll ja kyll ning ei mäleta, et tsivilisatsioon tal midagi "tühistaks", veel vähem "yleminekut loovalt kultuurilt tarbijalikule elulaadile" - see võiks ehk olla tsivilisatsiooni kõrgstaadiumi murdepunkt ja allakäigu algus, kuid mitte miski, mida "tähistatakse". Ja nii edasi. Urr. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 01:19, 4 Jan 2005 (UTC)

Võibolla suudab ka tsivilisatsiooni ja selle termini kasutuse küsitavused lahti kirjutada.
* Tsivilisatsiooni üheks eelduseks pole kiri vaid arveldusmärgistik. Näiteks Ubaidi urbaniseerumine tekkis saviplönnidest arvelduskujukeste (?) najal, mis võimaldasid majandustegevust suuremas mahus ja tasemel organiseerida. Sumeri nn kiri tekkiski selle läbi ja oli algselt vaid majandusarveldusteks. Sama on ka inkade tsivilisatsiooniga. See nn nöörkiri kimpu oli seal tarvitusel majandusarvestusteks.  Kirja selle otseses mõttes polnud.
* Kui tegemist on kõrgkultuuriga, mis peaks olema kõrgema organiseerituse aste, siis miks on valdavalt kõik vanad tsivilisatsioonid (üksikud erandid) langenud nn madalkultuuride (?) läbi. Kas on ikka tegemist regulatsiooni ja adaptatsiooni kõrgema astmega? Või on tegemist termini ühekülgse kasutamisega. (Mongolid kes ratsutades lääne poole mängisid ajatäitmiseks pimemalet???) Kuidas kristlik Euroopa sulas viikingite läbi, kes lõid ka juutidelt ja araablastelt vähemalt sajandiks Vahemere kaubanduse üle. Kuidas saksid elasid enne nende liitmist jõukalt ja lahedalt ning kristlik Frangi riik vireles olemasolu piiril.
* Üleminekut agraartsivilisatsioonile on iseloomustatud ka kui üleminekut ühekülgsele paiksusele ja ühekülgsele toitumisele. Sellega seoses on juttu tsivilisatsioonihaigustest. Koos muu ühekülgsusest ja paiksusest tingituga. Nn tsivilisatsiooni ja tehnifitseerimise pahed.
* Kas ajaloos pole märgata pigem inimkonna arengule omast ruraliseerumise (nn barbariseerumise läbi) ja urbaniseerumise (sellest ka tsiviliseerumine) loomuomast tsüklikat. Ja kas regulatsiooni ja organiseerituse tase ei pea olema vaid väline (hoonestatuses) vaid esmalt sisemine. On juba hakatud kirjutama ka pimeda aja headest külgedest. Praegune ajalookirjutus ilmus munkade ja õukonnakroonikute läbi ja oli ka vastav. Mis on ruraliseerumise eeldusteks ja eripäraks?
* Kuidas nimetada nomaadide organiseeritust, kas nomaadlikuks tsivilisatsiooniks? Seda mis neile on sedavõrd edu toonud. Juttu on ka solidaarsusest. Üks (või mõni veel) roomlane on kirjeldanud ka hunnide õukonda. Hiilgav ja arukas värk. Viikingite Sitsiiliaski räägiti õukonnas nii heebria, kreeka ja ladina keeles jne. Muus Euroopas samal ajal... Kuidas sai 2001. 11. september niivõrd hukatuslikuks nagu kunagi aasta 9.pKr?
* Kuidas suutsid kütid-korilased (meoliitikum) ehitada Göbekli Tepe laadse kaunistatud ja kujudega (hoonestatud?) megaliitkompleksi. Kui agraarsetel ühiskondadel võttis sellise tasemeni (?) jõudmiseks veel vähemalt nii 3000 aastat.
* Või on küsimuse püstituski vale? Nagu: miks katk omab sellist edu? Peale oma kandjatega kohanemist jäävad ellu sellised tüved, mis ei lase peremeesorganismil kiirelt surra vaid aeglaselt poolelus vireleda. Nii saab see edasi püsida. Kumb on katk ja millal: tsivilisatsioon või nomaadlus? Kogu see germaanlaste jt pealetulnud ja tasapisi edasiarenenud riiklus ja valitsus. Aadlikristlus. Praeguseks piisab. --90.130.129.171 24. november 2010, kell 11:08 (EET) Ivo Vahur
Mida tähendab väljend: nõnda me julguski suri pimeda tuule käes, mis on puhumas pahema käel?  --90.130.129.171 24. november 2010, kell 11:26 (EET) Ivo Vahur
Ka midagi sellist on vaja:

:Kreeklased pidasid tsiviliseeritust ainuomaseks vaid neile. Vastandus tsiviliseeritus-barbaarsus väljendus nende jaoks sõnapaaris helleen-barbar. (Civis - kodanik)  Roomas tähendas kodanikuks olemine nende kultuuris osalemist, selle osaks olemist. Rooma, kus kodanike seisus sajandite jooksul laienes kuni lõpuks ka provintslasteni, kõrvaldas  Kreeka välistavuse. 7. 8.s taaselustasid  tsivilisatsiooni mõiste kristlased õpetlased, kes kirjutasid ajaloost ja näitasid et kristlus oli olnud tõsises ohus, enne kui ta paganatest võidu sai. Terminina hakati seda kõigepealt kasutama 19s Prantsusmaal.
----
Minu meelest läks halvemaks. Mis asi on "hästi korraldatud ja kultuuritasemega ühiskond"? --Epp 5. september 2013, kell 20:26 (EEST)


Arutelu:Eesti kloostrid

See oli hea mõte sellest materjalist omaette artikkel teha. Aga niisugusel puhul tuleks poetada kuskile sellekohane märkus. Andres 10:39, 2 Sep 2004 (UTC)
Ma mõtlesin esialgu teha väiksema jutu eesti kloostritest aga see kasvas mul suuremas, et ei hakanud kohe ise uut artiklit tegema aga pärast unustasin ära naine 01:44, 3 Sep 2004 (UTC)
Võtsin Kuimetsa kloostrimõisa nimekirjast välja. Ei ole mõtet seda kontekstist väljarebituna teiste päris-kloostrite vahel esile tuua. Kui juba, siis tuleks üles loetleda kõik kloostrite majandusmõisad, mis siin keskajal (teadaolevalt) olid, nt Pirgu, Perila, Nabala, Kaiavere, Muuga, Kolga jt. Samas ei ole neid keegi uurinud - isegi Jaan Tamm oma kloostrite monograafias ei too nende nimekirja.
Mina tean mõisaid veidi uurijana mõnda neist pooljuhuslikult, ei ole hetkel aga valmis tooma nende täielikku keskaegset nimekirja. Valdopraust 24. aprill 2007, kell 10:44 (UTC)
artikli sisu eksitav, vrd välislingid.

Mis konkreetselt on eksitav? Andres 6. juuni 2007, kell 09:07 (UTC)

Õigeusu kloostrite kohta peaks olema ka eraldi lõik.--Dr Oldekop 5. september 2009, kell 13:53 (UTC)

[[Dominiiklaste klooster]] on ju sama mis [[Püha Katariina klooster]], eks ole? Kas võib sellise ümbersuunamise teha? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. august 2011, kell 15:06 (EEST)

Müürivahe tänaval on silt "Siena püha Katariina klooster". Kas on selline klooster? Andres 10. august 2011, kell 15:06 (EEST)

seal kohas klooster tegutsema kyll. ma pole kindel, mis ordu nunnad seal elavad, aga sellest kloostrist on minu meelest meedias juttu olnud.

EAÕK tahtis Plaani külla ka kloostri teha, aga ma ei tea, kui kaugele nad sellega jõudnud on. silm tuleks peal hoida. vist yks munk seal paar aastat tagasi oli juba, aga see polnuvat kiriku meelest veel klooster (pigem nagu yhe kõrbes elava eremiidi moodi). Ohpuu 23. august 2011, kell 11:48 (EEST)
Sellise nime all tänapäevane dominikaani munkade klooster Tallinnas tõesti tegutseb. Kuna see on pühendatud teisele Katariinale, siis peaks sellest ilmselt eraldi artikli tekitama, kuigi järjepidevuse mõttes oleks mõistlik neist ühes artiklis kirjutada. Seda võimaldaks tagasipöördumine nimetusele "Dominiiklaste klooster", ent teisest küljest on ehk mõttekas need kaks eraldi hoida, sest täna eksisteerib ju nii muuseum kui ka klooster ja mõlemast samas artiklis kirjutada on segadust tekitav. Ristviited peab muidugi looma.

Vaatasin, et muuseumist on ka eraldi artikkel kavandatud. Olgu siis kõik kolm eraldi – keskaegne klooster, tänane klooster ja muuseum.

: Aga Siena püha Katariina klooster ei ole ametlik, äriregistrisse kantud nimi. Seega peaks see olema ümbersuunamine artiklile Dominikaani Vendade Ordu Klooster Tallinnas.
Plaani mungakloostri projekt ei ole siiani teostunud ja vist seotud omandiõiguslike ja finantsiliste probleemide tõttu niipea ka ei teostu. Nii olen vähemalt kuulnud usaldusväärsetelt allikatelt. -- Toomas 23. august 2011, kell 12:29 (EEST)

Kersti Markuse teose (MISJONÄR VÕI MÕISNIK? TSISTERTSLASTE ROLL 13. SAJANDI EESTIS, Acta Historica Tallinnensia, 2009, 14, 3–30) tulemusel tekkis alus kahtlusele, kas Kolgal asus vaimuliku kogudusega klooster, koos sinnakuuluvaga, või asus seal puhtalt majandustegevusega tegelenud nn "Kolga majanduskeskus" "abimajand", mille toodangut realiseeriti Tallinnas?
Arvamused ja hinnangud?
Kui tees on õige, siis vajab ümberhindamist senikasutatud mõiste Kolga klooster ja vaja ka tegevusele vastava nimetuse kasutuselevõtt--NOSSER 23. august 2011, kell 13:34 (EEST)
________
See artikkel vajab tubli läbitöötamist. Kõrvaldatud sai väide, et jesuiitidel oli Eestis klooster. Jesuiitidel ei saa kloostreid olla. Muudetud on väljend "segaklooster", mis loob täiesti vale mulje sellest, milline on kloostri struktuur, sisekord jne. Kasutada võiks väljendit "kaksikklooster", nagu sai ka parandatud. Näiteks oli kahe eraldi konvendiga kaksikklooster Pirital. --Excalceus 14. jaanuar 2012, kell 11:41 (EET)
Lisaks näide segastest kohtadest. Kui öeldakse "Augustiinlased ja birgitiinid Ainus augustiinlaste ja birgitiinide klooster Eestis oli Püha Birgittale ja Neitsi Maarjale pühendatud", mida peaks tavalugeja siis sellest järeldama? Tavalugeja hakkab küsima, kas augustiinlaste klooster oli pühendatud Pühale Birgittale jmt. --Excalceus 14. jaanuar 2012, kell 12:09 (EET)
----
Kas Tallinna klooster kandis nime Mihkli või Miikaeli? -- Ahsoous (arutelu) 15. märts 2013, kell 03:15 (EET)


Kasutaja arutelu:Dpi~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Dpi!
Üks märkus: arvan, et ei ole hea, kui pealkiri sisaldab sõna "ehk". Meil on võimalik üks pealkiri välja valida ja teise alt sellele suunata. Andres 10:43, 2 Sep 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Dpi~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Hiinlased

Kas sa tahad väita, et hiina keel kuulub mongoli keelkonda? Siim 14:17, 2 Sep 2004 (UTC)
Mongoli rahvad Ida-Aasias.
Jätsin selle lause välja. Leon tahtis vist ütelda, et nad on mongoliidid. Andres 00:48, 3 Sep 2004 (UTC)

Jah, see on võimalik, et ta pidas silmas rassi. Ma taipasin seda alles pärast oma küsimuse esitamist, sest rahvuse määrab tavaliselt keel.

Kindlasti on vaja artiklit Hiinlased ja on kahetsusväärne, et meil maailma suurima rahvuse kohta siiamaani seda ei ole, kuid praegusel kujul see artikkel eksisteerida ei tohiks. Ma arvan, et siin on kaks võimalust, me kas täiendame artiklit ja anname talle viisaka vormi või, kui me seda teha ei jõua või ei oska siis tuleb ta kustutada. See on vajalik, et Vikist saaks prestiižne entsüklopeedia. Ei tohi läbi lasta lollusi ja lapsikusi.

Sellist sorti demokraatia, et igaüks kirjutab, mis pähe tuleb täiel määral ei toimi. Me ju teame missorti kommentaarid järgnevad näiteks Delfi internetiportaali artiklitele. Jube mõeldagi, kui see seltskond siia läbustama tuleb. Sellepärast on vaja hoida suht. karmi joont ja kui inimene korduvatele ettepanekutele soovitustele jms. ei reageeri, tuleb tema suhtes rakendada teatud jõuvõtteid.

Ma kirjutasin selle võibolla liiga karmis toonis ja võibolla pole üldse õige inimene olukorda kommenteerima, sest olen vikis olnud vaid napp kuu aega. Seepärast ootaks huviga endast vanemate olijate arvamust. Siim 12:27, 3 Sep 2004 (UTC)

: Olen Nixdorfiga nõus. Andres 12:37, 3 Sep 2004 (UTC)

See "rahvastik" torkab mulle kõrva. Kas saaks ehk kuidagi teisiti öelda? Kas 'Hiina tsivilisatsioon' om mõiste või tuleks seda mõista tsivilisatsiooni mõiste kaudu? Andres 03:50, 4 Sep 2004 (UTC)

Mulle endale see "rahvastik" ka kõige parem ei tundunud, kuid pidasin silmas hõimu või rahvast või hõimuliitu (täpselt ma ei tea, seepärast ei saanud ühtegi neist kasutada), kes Hiina tsivilisatsioonile aluse pani. Kui keegi teab, et oli nt hõim ja ka selle hõimu nime (näiteks 'hanid'), võib asendada. - Urmas 06:52, 4 Sep 2004 (UTC)

: Siin on veel see probleem, et minu teada "rahvastik" ei ole siin õige sõna. Tavaliselt kasutatakse sõna "elanikkond", aga see tundub selles kontekstis küll naljakas. Andres 11:31, 4 Sep 2004 (UTC)

"Hiinlasi oli 1995. aastal maailmas hinnanguliselt 1,1 miljardit." Võiks ju andmeid kaasajastada. Ingliskeelne vikipeedia pakub hiinlaste üldarvuks maailmas 1,3 miljardit. 90.191.119.98 9. juuni 2012, kell 12:15 (EEST)

Jah, aga vana las jääb ka. Tarvis ka viidet. Andres (arutelu) 9. juuni 2012, kell 20:14 (EEST)

Ka enamik ülemerehiinlasi on hiinlased.

Kas siin on mõeldud väljarännanud hiinlasi, see tähendab välishiinlasi? Võtsin välja. Ursus scribens (arutelu) 2. oktoober 2019, kell 07:52 (EEST)


Arutelu:Baltimaad

Kuidas on õige kirjutada, kas anneksioon või annektsioon. Siim 15:47, 2 Sep 2004 (UTC)

http://ee.www.ee annab anneksioonile vaste, annektsioonile aga mitte. Jaan513 15:49, 2 Sep 2004 (UTC)
--Leon 15:51, 2 Sep 2004 (UTC) mis nalja allikaid kasutate: annekteerima

Tea võõrsõnastik. Link. Jaan513 15:54, 2 Sep 2004 (UTC)

anneksioon (annexio) = liitmine; annekteerima (annectere)=liitmist teostama. On huvitav -ma tegevusnime meil nii käänatakse! Ld =2 tüve: anne/ct ja anne/x ld tüvi an-nekto >vaatasin ladina sõnaraamatust Aga kui ld keeles pööratakse tuleb x --Leon 16:14, 2 Sep 2004 (UTC)

:ÕS'99 annab 'anneksioon', st kuju, mis hetkel artiklis. Enne kirjutasin liiga enesekindlalt. Anneksioon on 'annekteerima' on anneksiooni teostama. - Urmas 16:23, 2 Sep 2004 (UTC)
ma tean aga ld alus on an-nekto!!--Leon 16:37, 2 Sep 2004 (UTC)

:ÕS kuulub nende allikate hulka, mida eesti vikipeedias oleme lugenud vaieldamatult autoriteetseiks. - Urmas 16:42, 2 Sep 2004 (UTC)
--ma parandasin oma "eestikkelsed raamatukesed" juba ära- üldiselt tore avastus eesti keeleteadusele!! --Leon 16:56, 2 Sep 2004 (UTC)

Punaarmee okupeeris ka nt Poola, kuid ei liitnud toda maad oma territooriumiga (ei annekteerinud). Baltimaade mõiste kujunemisel on oluline just liidendamine. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 18:11, 2 Sep 2004 (UTC)

Varasemat teksti, mis nüüdseks on muudetud:
''Varem on Balti riikide ja baltimaade mõiste olnud praegusest erinev. 18.-19. sajandil ning kuni Vene Tsaaririigi kokkuvarisemiseni 1917 mõeldi baltimaade (Balti provintside) all Venemaa Balti provintse - Eestimaad, Liivmaad ja Kuramaad (vahel loeti eraldiseisvaks ka Saaremaad) ehk ligikaudu praeguse Eesti ja Läti alasid ilma Poola Latgale ehk Inflantia aladeta. Need olid Vene tsaaririigi alad, kus kehtis nn Balti Erikord, mis määras baltisakskastest aadlike, saksa keele ning luteri usu juhtpositsiooni, tehes need alad Sise-Venemaa aladest väga erinevaks.
''Kahe maailmasõja vahelisel ajal hakati Baltri riikide hulka kuuluvaks lugema ka Leedut. Ajuti peeti Balti riikide hulka kuuluvaiks tollal ka Soomet ning Poolat.
''Teise maailmasõja ning sellega kaasnenud Nõukogude anneksiooni järel loeti baltimaade hulka jätkuvalt Eesti, Läti ja Leedu, kellest olid saanud nüüd Nõukogude Sotsialistlikud Vabariigid NSV Liidu koosseisus. Tollal hakati baltimaade hulka kuuluvaks lugema ka Königsbergi piirkonda ehk Kaliningradi oblastit - varasemat Preisimaa idaosa, mille NSV Liit Teise Maailmasõja käigus annekteeris ning asustas venekeelse elanikkonnaga.
''Eesti, Läti ja Leedu taasiseseivumise ning NSV Liidu lagunemise järel 1991 jäi Königsbergi piirkond eraldatud enklaavina Vene Föderatsiooni koosseisu ning seda enam tihti baltimaade hulka ei loeta

Selles artiklis on mõistlik siiski ka mainida, mida mõeldi balti piirkonna all enne Esimest maailmasõda. Muidu lähevad mõisted väga sassi ja järjepidevus kaob. Loomulikult ei saa me rääkida enne 1918. aastat Balti riikidest, kuid sel juhule oleks mõistlik teha minu jutule eraldi artikkel ja jutu kustutamise asemel see sinna ümber tõsta.
Oi kui palju kordi olen ma erinevatele huviliste rääkinud mõiste "balti" ajalugu ja selle kujunemist. Ja seda, et Leedu tuli sinna mängu alles 1920ndatel ning Poola Latgalel on olnud ka eripärane ajalugu, mistõttu ka see piirkond oli alates 1560ndatest kuni 1918. aastani piirkonnast "väljas". (Valdopraust, www.mois.ee)

Selle jaoks oleks artikkel Balti kubermangud. Baltimaad ehk rööpnimega Balti riigid on ikka Esimese ilmasõja lõpust alates. [Latgale on 'Poola Liivimaa'] - Urmas 16. august 2006, kell 10:14 (UTC)
Nägin juba. Balti kubermangud on aga veidi eksitav pealkiri, kuna piirkonna eripära (Balti erikord jms) on palju vanem, kui allumine Vene tsaaririigile alates nn. Harku rahust 1710. Mina oleks selle artikli pealkirjastanud Balti provintsid vms. Ja kuidagi sidunud Liivimaa ja Vana-Liivimaa mõistega, mille sisuliseks jätkuks ta oli. Peab veel mõtlema. Mõistel Latgale on ka mitu tähendust, Poola Liivimaa (Inflantija) on vaid üks ta tähendustest, mis kehtib ajastu kohta kusagil 16. sajandi lõpust alates. - Valdopraust 16. august 2006, kell 12:11 (UTC)

"Balti kubermangud" võib vajadusel ümber nimetada "Balti provintsid".

Poola Liivimaa osa on kunagi ka Lõuna-Eesti olnud. :) - Urmas 16. august 2006, kell 11:23 (UTC)

Vanema nime kohta on saksa (:de:Baltikum) ja prantsuse vikis eraldi artikkel. V-o oleks nutikam ajaloo kohta rääkida ikka siinses artiklis, mitte eraldi artiklis--Bioneer1 (arutelu) 22. oktoober 2013, kell 16:07 (EEST)

lisan, et dewiki's eristatakse Baltikumi ja Baltimaasid, kusjuures Baltikum on geograafiamõiste ja Baltimaad poliitikamõiste. Kuidagi peaks dewiki ja frwiki märksõna ehk siduma etwiki'ga--Bioneer1 (arutelu) 25. veebruar 2015, kell 19:07 (EET)--Bioneer1 (arutelu) 25. veebruar 2015, kell 19:07 (EET)

Baltimaad vanemas kirjanduses kui Baltikum

Sõna Прибалтика ei tähenda, et Baltimaad kuuluvad Venemaale või Nõukogude Liidule. Sõna Прибалтика tähendab Baltikumi regiooni, kuhu kuuluvad Eesti, Läti, Leedu ja Kaliningradi oblast. Страны Балтии on aga haruldaselt kasutatav uus väljend, mis tähendab Balti riike (Eesti, Läti, Leedu), mitte aga Baltikumi regiooni, kuhu kuulub ka Kaliningradi oblast. Fiu-Vro (arutelu) 24. juuni 2014, kell 21:58 (EEST)
Uurisin asja ning sain teada, miks Страны Балтии kasutatakse harva. Asi on selles, et seda väljendit hakati 90ndatel aastatel kasutama Lätis läti keele mõjul (läti Baltija = vene Балтика, Прибалтика). Aastate jooksul levis väljend mööda Balti regiooni, aga vene keeles on siiski õigem ja arusaadavam termin Прибалтийские государства.Fiu-Vro (arutelu) 23. mai 2016, kell 23:35 (EEST)

Прибалтика ja Страны Балтии

Märgin, et frwikis ja plwikis on Baltimaadele pühendatud portaal, vt :fr:Portail:Pays baltes. Samuti on frwiki teinud koondartikli Baltimaades kõneldavatest keeltest, vt :fr:Langues dans les Pays Baltes. Teise artikli vajaduses/mõttekuses ma kahtlen, ehkki nt enwiki on analoogne :en:Languages of the Caucasus--Bioneer1 (arutelu) 26. jaanuar 2015, kell 14:26 (EET)

meil on mitmeid linke märksõnale Kirde-Euroopa. Enwikis suunab märksõna :en:Northeastern Europe Balti riikide alla, ehkki artikli päises on öeldud, et "This article is about the geographical region in Northeast Europe"--Estopedist1 (arutelu) 12. november 2016, kell 14:28 (EET)

Kas Põhja-Baltikum on eraldi mõiste?--Estopedist1 (arutelu) 9. mai 2018, kell 12:31 (EEST)


Arutelu:Anneksioon

Võõrsõnade Leksikon (2000) kirjutab järgmist:

anneksioon - ld annexio =tüvi (annekto) ld k käändes! On raske aru saada?--Leon 19:31, 2 Sep 2004 (UTC)

annekteerima - ld annectere
Millised on teised allikad, argumendid? - Urmas 18:33, 2 Sep 2004 (UTC)
Leon kirjutas artiklis nii:
== Sõna kasutamine eesti keeles ==
Teatmeteosed annavad: ANNEKSIOON aga ladina keele tüvi on AN-NEKTO seega pakub WIWKI keeleuuenduse = ANNEKTSIOON.''
Siin ei ole tegemist käändega. Tegevusnimi moodustatakse ladina keeles supiinumi vormist, mis sõnal annecto on annexum. Eesti keeles on tavaks ladina vorme järgida. Andres 20:20, 2 Sep 2004 (UTC)
See asi läheb juba naljakaks. Leon, Sa ju ei oska ladina keelt! Andres 20:24, 2 Sep 2004 (UTC)

+tõesta! Ega ma seda omast peast välja mõelnud! Loeb ainult tõestus. --Leon 20:36, 2 Sep 2004 (UTC)

Mida ma pean tõestama? Eesti keeles lihtsalt ei ole kombeks ladina keelt ümber teha  ja entsüklopeedia ei ole keeleuuenduse koht. Aga jah, nüüd ma saan aru, et Sa tahad lihtsalt eesti keelt ümber teha. Andres 21:16, 2 Sep 2004 (UTC)
----
Anneksiooni ja okupatsiooni erinevus ei seisne nende kestuses. Siim 19:05, 2 Sep 2004 (UTC)
--Leon 19:31, 2 Sep 2004 (UTC)pane juurde siis!!!
Hoia supiinum endale -kui sa seda mõistad? Eesti sõnaraamatus 2 tüvevormi mis ei sobi, selleks et leida vaatame Ladina algvormi =ANNECTO ja teeme eestikeeles paranduse = annektsioon ja annekteerima on nüüd ühe tüvega! --Leon 20:45, 2 Sep 2004 (UTC)

Mis ei sobi? Eesti keel on selliseid sõnu täis, millel on kaks tüvevormi, näiteks uba, oa. Andres 21:16, 2 Sep 2004 (UTC)
----
Leon, ma vaatan su kirjutisi ja imestan, et kuidas võivad ühel inimesel nii pikad ja katkestuskohti täis juhtmed olla. Siim 21:41, 2 Sep 2004 (UTC)

Me peame kõik kolmekesi õppima ilma solvanguteta toime tulema. Andres 22:48, 2 Sep 2004 (UTC)

Aga tõsi ta ju on: on põhjendatud: Vikipeedia ei ole keeleuuenduse koht ja WIWKI ainult esitab teadmisi. Andres 22:51, 2 Sep 2004 (UTC)
+tõsi ta on -kollektiiv otsustab! Mis ma (tibu alles) wikist tean. Aga kas see esilehe teemade süstematiseerimine oli tõesti nii halb??--Leon 23:18, 2 Sep 2004 (UTC)
----
Annekteerimine on  riigi või maa-ala vägivaldne liitmine ilma otsese sõjategevuseta liidetava riigi sisemisi vastuolusid või väljapäästmatut olukorda kasutades.
Ümbersuunatud artiklist. Andres 13. oktoober 2008, kell 15:37 (UTC)


Arutelu:Filoloogia

Milles sa siis tugev oled? Äkki avaldad meile selle saladuse? [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 21:00, 2 Sep 2004 (UTC)

Kategooriast filoloogia. Panin tähele, et Siim on kustutanud kategooria "Filoloogia" ja artikli "Filoloogia" kategoriseerinud "Keeleteadus". Ma ei mõista - ehk keegi seletaks mulle, kas "Filoloogia" ei olegi teadus, et see kategooria kui "Teadused" alt kustutati? Paul 11:13, 7 Dec 2004 (UTC)

Filoloogia on niisugune hübriid, mille alla kuuluvad keeleteadus, kirjandusteadus ja veel nipet-näpet. Arvan ka, et kategooriat "Filoloogia" ei ole tarvis. Võiks veel lisada kategooria "Kirjandusteadus". Filoloogia on minu meelest pigem valdkond kui teadus. Andres 11:26, 7 Dec 2004 (UTC)

Võiks ka lisada kategooria "Folkloristika". Andres 11:28, 7 Dec 2004 (UTC)

:Olen selles mõttes nõus, et ta on hübriid-üldnimetaja-ülakategooria ja sellepärast ta ongi esimese tasandi kategooria. Kui anda eelistused alumistele kategooriatele, siis ükski programm ega süsteem tööle ei hakka nagu hetkel siin Vikipeedias, üks suur sega-pudru-kapsad. Teen allpool piltliku näite, kuidas peaks töötama kategooriate süsteem:

Entsüklopeedia: Kategooriad süstematiseeritult
{| border=1 cellpadding="3" cellspacing="0" align="center" style="background:#B0C4DE"	Entsüklopeedia: Kategooriad süstematiseeritult
{| border=1 cellpadding="3" cellspacing="0" align="center" style="background:#B0C4DE"	Entsüklopeedia: Kategooriad süstematiseeritult
{| border=1 cellpadding="3" cellspacing="0" align="center" style="background:#B0C4DE"	Entsüklopeedia: Kategooriad süstematiseeritult
{| border=1 cellpadding="3" cellspacing="0" align="center" style="background:#B0C4DE"	Astmed	Kategooriad	Kategooriad	Kategooriad
1. aste 	Teadused               	Teadused               	Teadused
2. aste 	Filoloogia             	Filoloogia             	Filoloogia
3. aste 	Keeleteadus            	Kulturoloogia          	Kirjandusteadus
4. aste 	Klassikaline filoloogia	Klassikaline filoloogia	Klassikaline filoloogia
Artiklid	Antiikfilosoofia       	Antiikkirjandus        	Antiikmütoloogia

*"Filoloogia" on teadus ja ta asub kõrgemal astmel kui "Keeleteadus" - "Kirjandusteadus", mis asuvad 3. astmel;
*Kategooriate loogiline jada ülevalt alla: "Teadused" -> "Filoloogia" -> "Kulturoloogia" -> "Klassikaline filoloogia"
*Kategooria "Klassikalise filoloogia" valdkonnad on "Antiikfilosoofia", "Antiikkirjandus", "Antiikmütoloogia" ehk artiklid. Iga artikkel võib kuuluda veel teistessegi kategooriatess ja siis tuleb ka need kategooriad lisada artklitele. Näiteks: Artiklile "Antiikfilosoofia" tuleb lisada kategooria "Filosoofia".
Selline lihtne ülesehitus töötab korrektselt ja on kiire, samas ka hea kõigil järgida.
Kuis arvuti võimaldab laiemalt käsitleda materjali, siis võib alamastme kategooriaid, mida peetakse oluliseks, tuua need ka esimesele tasandile koos ülematasandi kategooriatega aga mitte vastupidi. Paul 12:02, 7 Dec 2004 (UTC)

Minu meelest ei ole tarvis kategooriate süsteemi liiga palju tasandeid. Arvan, et "Filoloogia" on ülearune. Andres 12:37, 7 Dec 2004 (UTC)

:Olen sellega nõus, et kategooriate süsteemi ei ole vaja liiga palju tasandeid aga sellega ei ole nõus, et "filoloogia" on ülearune. Mul tekkis idee, pakun lahendaduse - teen selle oma projekti lehel kiired muudatused. Vaata, mõne aja pärast, mis Sa sellest arvad? Paul 13:01, 7 Dec 2004 (UTC)

Lisan juurde täpsustuseks: Kategooriad "Keeleteadus", "Kirjandusteadus", "Kulturoloogia", "Rahvaluuleteadus" on need olulised kategooriad, mis võiksid asuda esimesel tasandil ehk lehe "Kategooria" esimesel lehel. Iseasi on nende nimetustega, milles tuleks konsensus leida, näiteks "Rahvaluuleteadus" ja "Folkloristika", et mida eelistada. Paul 12:30, 7 Dec 2004 (UTC)

: "Folkloristika" on eelistatav kui laiemalt levinud sõna. Andres 12:37, 7 Dec 2004 (UTC)

::Meil Sinuga konsensus leitud. Hea oleks kui Oop, kes on filoloog, aitaks kaasa koostada esimese tasandi kategooriate nimetusi. Edasi on juba kõik lihtsam. --Paul 12:49, 7 Dec 2004 (UTC)

ENEKEse põhjal on filoloogia
rahva vaimse elu uurimine tema keele ja kirjanduse alusel. F. on seega keele-, rahvaluule- ja kirjandusteaduse ühisnimetus. Vanakreeka- ja ladinakeelset kirjandust uurib klassikaline filoloogia. Filoloogiaeriteadlast nimetatakse filoloogiks.
Seega ei ole filoloogia tasandi lisamine vale. Iseasi, kui levinud see teadmine on (filoloogiat kiputakse siiski samastama keeleteadusega).

Õige ta on, et paljusi nimetusi samastatakse aga etsüklopeedia on see koht, kus saab sellele konkreetse vastuse, niiet siin on tähtsam teaduslik kui rahvalik arusaam. Paul 16:20, 7 Dec 2004 (UTC)

: Võtan kokku oma kaks argumenti kategooria "Filoloogia" vastu.

:# Kui filoloogia on kolme teaduse kogusumma, siis on ta nende suhtes sekundaarne ja selle lisamine ei anna midagi. Pealegi on selle mõiste tähendus vähem tuntud kui nonde kolme oma. Selle mõiste  tundmaõppimiseks on artikkel, selleks ei ole kategooriaid vaja.

:# Pole mõtet luua sellist kategooriat, mille alla saab paigutada ainult kolm alamkategooriat. Ülearuste tasandite lisamine teeb süsteemi liiga keeruliseks. Normaalne on, kui kategooria alla mahub vähemalt mitukümmend alamkategooriat või artiklit. Andres 16:29, 7 Dec 2004 (UTC)

::Kategooriate süsteem ei ole üksi selleks, et jadapidi jõuda artiklini, minu idee seisneb selles, et kui keeleteaduse alla koonduvad temaga seotud artiklid, kirjandusteaduse alla kirjandusega seotud artiklid jne. siis kui nendel artklitel on ka kategooria filoloogia, siis sinna koonduvad kõik artiklid, mis on nii otseselt kui ka kaudselt (vaieldavad) ehk tekib automaatselt loend filoloogia artiklitest. See on igal juhul parem mõte kui meeeletu töö ja vaevaga koostada igasugu loendeid nagu tehakse. Paul 17:00, 7 Dec 2004 (UTC)

::: Nii et siis me peaksime iga kord, kui lisame näiteks kategooria "keeleteadus", lisama ka kategooria "filoloogia". Sel juhul tekib tõesti hästi suur loend. Aga kas meil on sellist loendit tarvis? Andres 17:21, 7 Dec 2004 (UTC)

::: Jah, üks-kaks nime kirjutada on lihtsam kui sadu ja tuhandeid. Meil siin Vikipeedias on suur hulk neid artikleid "... loend" - see on ikka meeletu töö, mida tehakse. Kas neid loendeid tarvis? Kui neid tehakse, miks mitte siis see lihtsamaks muuta - lisa kategooria ja automaatselt artikkel kategooriate loendis olemas. Näiteks olen mina lisanud ja Sa ka nimesi loendisse "Biograafiad" - on tülikas? Kui artiklile lisame kategooria "Biograafiad", siis tekib kategooria loend "Biograafiad". Pealegi on need artiklid võrreldavalt mahukamad kui paar kategooria sõna. Veel üks pluss - kategooria lehel on ka automaatne tähestik ja loendur (loendab kui palju artkleid loendis on) Paul 18:13, 7 Dec 2004 (UTC)

:::: Ma ei näe mõtet koostada filoloogia mõistete loendit, kui juba on olemas keeleteaduse, kirjandusteaduse ja folkloristika mõistete loendid.

:::: Ma ei mõtlegi, et kategooriate lisamine oleks töömahukas, samuti nagu pole kuigi töömahukas artiklite lisamine loenditesse. Töömahukam on kindlakstegemine, millised kategooriad tuleb lisada ja millistesse loenditesse tuleb artikkel lisada.

:::: Loenditesse artiklite lisamine ei ole enam kohustuslik. Kategooriad ei saa loendeid asendada, sest loendid võimaldavad lisada märksõnu, mille kohta artiklit ei ole, ning kommentaare. Erinevalt kategooriast saab loendi ülesehitust vabalt valida. Andres 18:42, 7 Dec 2004 (UTC)

:::::Ei vaidlegi sellele vastu, mind ei huvita see küsimuses üldsegi, kas see filoloogia on või ei ole, ma räägin globaalsemalt - kategooriate süsteemist ja selle mõttest, filoloogia näitel. Kui kellelegi ka meeldib koostada filoloogiast loend - kirjutagu või valigu lihtsam tee - ei ole meie otsustada. Teeme parem, sellele esilehele "Kategooria" nagu ma oma ettepanekus tegin. Seal töötava esialgse variandi juures juba arutleme, mis ja kuidas süstematiseerida kategooriad ja millised võiksid olla esimesel tasemel. Võib ka teistmoodi - algul teen lehe valmis, korrigeerime ja siis alles viide esilehele. Paul 19:14, 7 Dec 2004 (UTC)
IMHO - mina lahendaks selle teemaderingi natuke teistmoodi: nimelt teeks kategooria 'Keel ja kirjandus' ja selle alla kõik kategooriad, mis vähegi seda jaotust puudutavad, näiteks 'Kreeka mütoloogia', 'Eesti kirjandus', 'Hispaania keel', 'Foneetika' ja mida iganes. VB vähe ketserlik mõte, aga kuna teemadering nii ehk naa kattub, siis miks ka mitte... - Ahsoous 17:37, 7 Dec 2004 (UTC)

See oleks siis seesama filoloogia, millest populaarse ajakirja nimega yhildumise eesmärgil (?) on eemaldatud rahvaluule (ja seega sinna alla nt mytoloogia sõna traditsioonilises mõistes ei lähe). Kas poleks lihtsam teha lihtsalt lingvistika, kirjandusteaduse ja folkloristika koondamiseks yks suurem kategooria ("Filoloogia") ning asi tahe? St, jätkuks kõik nagu siiani, artiklid märgistataks ikka yhena neist kolmest või veel mingi madalama nimetajaga (on seenelegi selge, et "eesti kirjanik" on yhtlasi kirjandus) ja Pauli rõõmuks koonduks need kõik automaatselt ka katuskategooriasse. Leiba see ei kysi ja neid kah ei häiri, kes seda ei kasuta. Ning ei, ma ei poolda (ceterum censeo) yhegi kategooria risustamist selle mitu järku allpool asuvate alamkategooriate kõigi artiklite loendamisega (et kõik "kolmejalgsed eesti kirjanikud" oleksid veel eraldi märgitud kui "kirjanikud", "eesti kirjandus", "filoloogia" jms) - selle jaoks on kategooriate omavahelised relatsioonid. (Seega on artikkel "Herakles" kategoorias "Kreeka heerosed", mis omakorda viitab "Vana-Kreeka mütoloogiale" ja sealt siis yhtpidi antiigile, teistpidi mytoloogiale, klassfillile ja millele iganes. Mitte igayhele eraldi, see on arulage enesekordus.)

Ja tõepoolest, "filoloogia" kui yldjaotus on suuremalt jaolt käibelt kadunud, elus on veel ainult eridistsipliinid nagu "inglise filoloogia", "saksa filoloogia" jms - mis kipuvad pealegi lagunema interdistsiplinaarseteks, olemuselt kulturoloogilisteks regionaaldistsipliinideks nagu "amerikanistika", "assyrioloogia", "egyptoloogia", "sinoloogia", "Briti uuringud" jms. Ses mõttes ei lisaks "Filoloogia" eriti midagi olemuslikku, ainult rõõmustaks systemaatikute sydameid. Deus otiosus, enamjaolt kahjutu. --Oop 20:54, 8 Dec 2004 (UTC)
Tehtud. Ehk on siis sellegi debatiga yhel pool. Yhtlasi pakun, et kuna keegi tegelikult eriti "rahvaluuleteadusest" ei räägi, rohkem ikka "folkloristikast", siis ehk võikski artikkel (ja põhiviidad) olla Folkloristika (millest ka mingi hakatus juba valmis on) ja Rahvaluuleteadus suunamisleht. --Oop 21:36, 8 Dec 2004 (UTC)


Arutelu:Okupatsioon

Teise riigi lühiajaline liidendamine oma riigi külge. Vt: Riik.
See ei pea paika. Okupatsioon ei ole liidendamine. Andres 23:28, 2 Sep 2004 (UTC)

Peale selle on okupeeritud riikide loend väga meelevaldne ja lausa eksitav. Kas Kashmiri ja Kuriili saari saab ikka lugeda okupeeritud riikideks? Kas Iraagis on ikka (veel) rahvusvahelise õiguse kohaselt okupatsioon kui seal on ametis vähemalt formaalselt vabade valimiste tulemusel kogunenud parlamendi poolt ametisse nimetatud valitsus? Ja viriseda võiks veelgi... idee on hea, aga siin on vaja pikemaid selgitusi ja täpsemaid määratlusi, ka mõningate alade väljajätmist nimestikust. -- Sacerdos79 20. juuni 2006, kell 07.19 (UTC)

Kohati peaks rääkima siiski okupeeritud aladest, mitte riikidest. Teiseks tuleks ära mainida, millised okupatsioonid on üldtunnustatud ja millised vaieldavad. Näiteks Põhja-Küprose kohaliku elanikkonna meelest ei ole mingit okupatsiooni. -- Sacerdos79 20. juuni 2006, kell 07.22 (UTC)

: Artiklis Iraak on öeldud, et Iraak on USA okupatsiooni all. Palun kirjuta sinna, kuidas Sinu meelest on õige.

: Selles artiklis võiks loetleda ka varasemaid okupatsioone. Andres 20. juuni 2006, kell 07.29 (UTC)

:: Iraagi korrigeerimine tuleb hoolikalt läbi mõelda, sest meil on veel artikkel pealkirja all Iraagi okupatsioon (2003-2006), mis tuleb siis ka korda teha (sisu on seal enam-vähem õige, aga pealkiri ekslik ja lõppjäreldused puuduvad). Pean veidi mõtlema ja natuke kirjandust lugema, et sõnastusega mitte eksida – vaatan, kas jõuan enne ärasõitu korda teha. -- Toomas 20. juuni 2006, kell 07.37 (UTC)

Nii Haagi kui ka Genfi konventsioonile tuleb viidata nii, et lugeja satuks nendest kõnelevatele artiklitele. Andres 20. juuni 2006, kell 23.21 (UTC)

M2rgin siinjuures, et tuleks v2ltida linkimist Viini, Haagi, Genfi konventsioonidele, kuna nendes linnades on s6lmitud kymneid konventsioone. Tavaliselt paneb kontekst paika, millist konventsiooni m6eldakse, aga entsyklopeedias ei saa seda lugejalt eeldada.Isegi humanitaar6iguse-alastele 1949. aasta Genfi konventsioonidele eelnesid 1864. aastal, 1899. aastal ja 1929. aastal Genfis s6lmitud humanitaar6igusealased konventsioonid.--193.40.5.245 21. juuni 2006, kell 09.43 (UTC)

: Ei tule mitte vältida, vaid tuleb töötada välja nomenklatuur, mis võimaldab üheselt linkida. "Viini konventsioon" jne jääksid täpsustuslehekülgedeks. Andres 21. juuni 2006, kell 09.47 (UTC)

: See ei ole küll suur probleem, sest nende artiklite alla tulevad täpsustusleheküljed, kuid muidugi on märksa parem on linkida juba konkreetsel aastal sõlmitud konkreetse konventsiooni artiklile. Kuni puudub ülevaade, millised need täpselt on ja kuidas need pealkirjastada, on link üldisele, edasisuunavale lehele ka abiks. Üritan nende täpsustuslehekülgedega ühel hetkel ka tegelema hakata, aga mitte enne juuli teist poolt. Igal juhul on märkus asjakohane ja arvesse võetud. -- Toomas 21. juuni 2006, kell 09.49 (UTC)

:: Link täpsustuslehele oleks ka praegu abiks, sest siis on hiljem hõlpsalt võimalik linki täpsustada. Muidu ta lihtsalt ununeb. Andres 21. juuni 2006, kell 09.52 (UTC)

::: Selles artiklis on need juba olemas. Tegin peale Sinu esimest märkust ära... -- Toomas 21. juuni 2006, kell 09.55 (UTC)

: Vabadussõja ajal olid ka Läti ja Venemaa osad okupeeritud Eesti poolt.--Christopher Robin 21. juuni 2006, kell 10.03 (UTC)

:: Vajuta neli korda ~ . Andres 21. juuni 2006, kell 09.52 (UTC)

"Vaidlustatud okupatsioon" on tõesti kahemõtteline, aga "lubatud okupatsioon" ei tee asja selgemaks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. juuni 2006, kell 12.04 (UTC)

:''Haagi konventsioonide kohaselt tohtinud okupeeriv riik dikteerida valitsuse koosseisu ega muuta valitsuskorda. [[Genfi konventsioon]] keelab ka [[kollaboratsioon]]ilise valitsusvahetuse okupatsiooni olukorras.''
Mina ei leidnud seda konventsioonitekstidest. --[[Kasutaja:193.40.5.245|193.40.5.245]] 24. juuni 2006, kell 18.41 (UTC)

Miks on okupatsiooni mõistest ära võetud osa, et okupatsiooni teostatakse sõjaväega vms? Praegusel hetkel on definitsioon sama, mis anneksioonil --Kinks 25. juuni 2006, kell 18.47 (UTC)

Ei ole ju sama:

:  Anneksioon ehk annekteerimine ehk anastamine ehk anastus on võõra riigi kogu territooriumi või selle osa ühepoolne (ilma selle riigi nõusolekuta toimuv) liidendamine oma riigi külge. Annekteerimisele eelneb tavaliselt okupatsioon.

:  Okupatsioon on võõra riigi territooriumi oma võimule allutamine ja selle oma valduses hoidmine.

Milles probleem?
--193.40.5.245 25. juuni 2006, kell 19.16 (UTC)

:: Praeguse definitsiooni järgi on anneksioon okupatsiooni erijuht. Tänapäeva rahvusvahelises õiguses see nii ei ole.

::: Kas piisaks, kui anneksiooni all märkida, et see on vastuolus rahvusvahelise õigusega? --193.40.5.245 26. juuni 2006, kell 18.47 (UTC)

:::: Ei piisaks. Andres 26. juuni 2006, kell 22.25 (UTC)

::: Kuidas siis olukord tänapäeva rahvusvahelises õiguses on? --193.40.5.245 4. september 2006, kell 17:41 (UTC)

:::: Küllap Sa tead ise paremini. Andres 4. september 2006, kell 19:47 (UTC)

:: Okupatsiooni mõiste on küll vanem kui tänapäeva rahvusvaheline õigus, nii et tuleb eristada selle sõna eri tähendusi.

:: Okupatsioon eeeldab minu teada relvajõudude kasutamist (see ei pruugi kehtida mõne teise keele sarnase sõna puhul). Peale selle, okupeerida võidakse ka osa mõne riigi territooriumist. Andres 26. juuni 2006, kell 17.38 (UTC)

::: Kas sul on esimese väite tõestuseks mingi allikas?

:::: de:Okkupation. Võin küll seda valesti tõlgendada. Andres 26. juuni 2006, kell 22.25 (UTC)

::: Territoorium tähendab lihtsalt maa-ala, mitte seda kindlat maa-ala, mis konkreetse riigi määratleb ning seetõttu on ilmne et võidakse okupeerida ka osa riigi territooriumist.

::: --193.40.5.245 26. juuni 2006, kell 18.47 (UTC)

:::: Selline sõnastus ei ole ühemõtteline. Andres 26. juuni 2006, kell 22.25 (UTC)

Parandaks artiklit, aga ei suuda aru saada, mis veel valesti on. Kas küsimus on selles, millises seoses on omavahel mõisted "anneksioon" ja "okupatsioon." --193.40.5.245 4. september 2006, kell 20:13 (UTC)

Võtsin vaidlustuse maha. Andres 4. september 2006, kell 20:27 (UTC)

Ümber tõstetud arutelu artikli Eesti NSV alt. --Oktav 23. jaanuar 2009, kell 20:13 (UTC)
=== Okupatsioon järg ===
----
ENSV loomise poliitilised käsitlused
ENSV tekkimise kohta on olemas mitmeid erinevaid poliitilisi käsitlusi. Valdavad käsitlused on, et Nõukogude Liit ja Nõukogude Liidu väed okupeerisid Eesti Vabariigi. Sellele vastandub käsitlus, et Eestis toimus NSV Liidu kaasabil juunipööre, mille tulemusel tekkis ENSV. Mõlemas käsitluses tõlgendatakse samasid sündmuseid erinevate poliitiliste vaatenurkade alt.
Pikemalt artiklis Nõukogude okupatsioon Eestis
Pikemalt artiklis Juunipööre
Kuulge, see on jama. Esiteks, misasi on "poliitiline käsitlus"? Teiseks, mis komme on laia arvamusspektrit niimoodi võrdsel alusel entsüklopeediasse panna? Sama loogika alusel võiks näiteks öelda, et "Holokausti toimumise kohta on erinevaid poliitilisi käsitlusi. Pikemalt artiklis Holokaust toimus; Pikemalt artiklis Holokaust on väljamõeldis". --Kriku 11. jaanuar 2009, kell 20:11 (UTC)

Kes teab, võib-olla peakski...

Igatahes on siin sõna "valdavad", nii et võrdset alust ei ole. Andres 11. jaanuar 2009, kell 20:50 (UTC)

: Kui niimoodi teha, siis on tulemuseks poliitikute valede kataloog, mitte entsüklopeedia. --Kriku 12. jaanuar 2009, kell 08:43 (UTC)

:: Poliitikute valed on osa ajaloost ning peaksid ka entsüklopeedias koha leidma. Andres 12. jaanuar 2009, kell 17:08 (UTC)

Asi on praegu esitatud väga segaselt, ja niisugusel kujul on see mõttetu jutt.

Aga ikkagi on sel jutul iva sees. Eesti NSV olemasolu ju faktiliselt tunnustati. Kuidas muidu oleks saanud näiteks Eesti NSV Ülemnõukogust Eesti Vabariigi parlament. Okupeerimine ja Eesti NSV tekkimine ei ole minu meelest teineteisega vastuolus, küll aga tunduvad olevat vastuolus kaks juriidilist loogikat, millest üks toetuv Eesti Vabariigi ja teine Eesti NSV seadustele. Viimane muidugi eeldab Eesti Vabariigi saamist Eesti NSV-ks. Milline neist valida (või kuidas neid kombineerida), see on poliitiline küsimus. Ka sõna "okupatsioon" juriidiline tähendus on probleem, millel on küll lahendus, aga see on vähetuntud. Andres 11. jaanuar 2009, kell 21:00 (UTC)

: ENSV Ülemnõukogu -> EV Riigikogu ja muu üleminekuaja korraldus on tehniline detail, mis ei muuda sisuliselt asja. --Kriku 12. jaanuar 2009, kell 08:43 (UTC)

: Esiteks: Haagi 1907.a. konventsioon sätestab, et okupeeriv riik ei tohi okupeeritud territooriumil muuta seal kehtinud seadusi.

:Teiseks: Sama Haagi 1907.a. konventsioon sätestab, et okupeeriv riik ei tohi okupeeritud territooriumil eraomandit natsionaliseerida.

:Kolmandaks: Genfi 1949.a. konventsioon sätestab, et okupeeriv riik ei tohi okupeeritud territooriumi asustada oma kodanikega.

: Lisaks sellele olid Konstantin Päts'i poolt välja antud aktid kehtetud hetkest, mil teda selleks sunniti: 1938. aasta põhiseadus: § 46. Kui Vabariigi Presidendi ametikoht on vaba või Vabariigi President seaduses tähendatud juhtudel on takistatud oma ametikohuste täitmises, siis täidab Vabariigi Presidendi ülesandeid Peaminister, pannes Peaministri ülesanded Vabariigi Presidendi ülesannete täitmise ajaks Peaministri asetäitjale. Antud juhul läksid need üle peaminister Jüri Uluots'ale. Vähemalt olen mina sellest nii aru saanud, iseasi kas see on ka juriidiliselt nii, sest puuduvad mul vastavad diplomid. --kanakukk 11. jaanuar 2009, kell 22:08 (UTC).

:: Uluotsa kohta käiv on õige, eksiilvalitsuse hilisema järjepidevuse teema on palju segasem. --Kriku 12. jaanuar 2009, kell 10:42 (UTC)

::: Pärast Uluotsa surma (ehk kuni ta enam oma ametikohustusi ei saanud täita) läks 1938. aasta põhiseaduse järgi (§ 52. Peaminister esindab Vabariigi Valitsust, juhib ja ühtlustab Vabariigi Valitsuse tegevust, juhatab Vabariigi Valitsuse istungeid, võib pärida aru üksikuilt ministreilt nende tegevuse kohta ja anda neile juhtnööre nende tegevuses.

::: Peaministri ettepanekul nimetab Vabariigi President ministrite seast Peaministrile asetäitja. Kui Peaminister ega ka tema asetäitja ei saa täita Peaministri ülesandeid, siis täidab neid Vabariigi Valitsuse kõige vanem liige.) ülesanded üle Peaministri asetäitjale Otto Tief'ile. Lisaks sellele näeb põhiseadus ette, et kui ka asetäitja ei saa täita ülesandeid, siis lähevad ülesanded üle valitsuse kõige vanemale liikmele - August Rei'le. --kanakukk 12. jaanuar 2009, kell 14:36 (UTC)

: Kindlasti tasuks vaadata ka:  ja  --kanakukk 11. jaanuar 2009, kell 22:14 (UTC).

: Peale selle tasuks lugeda baaside lepingu viiendat artiklit, milles öeldakse: Käesoleva Pakti elluviimine ei tohi mingil viisil riivata Lepinguosaliste suveräänõigusi, eriti nende majandussüsteemi ja riiklist korda. --kanakukk 11. jaanuar 2009, kell 22:41 (UTC).

: Tasuks vaadata ka seda  --kanakukk 12. jaanuar 2009, kell 14:52 (UTC)
Need on kõik olulised asjad, aga vaieldakse ka selle üle, kas okupatsioon oli. Peale selle, tuleb selgitada, mis mõttes oli tegu okupatsiooniga. Andres 12. jaanuar 2009, kell 08:35 (UTC)

: Vaieldakse ka selle üle, kas Holokaust oli. Vaieldakse üldse kõigi asjade üle. Entsüklopeedia ülesanne ei ole kõikidele vaidlejatele oma veerge pakkuda. --Kriku 12. jaanuar 2009, kell 08:43 (UTC)

:: Praegusel juhul on minu meelest küll asi nii tähtsate ning asjassepuutuvate vaidlejatega, et neist ei saa mööda minna. Minu meelest on oluline teada mõlema poole argumente. Andres 12. jaanuar 2009, kell 17:08 (UTC)

::: Siin on üksjagu mõlema poole argumente ja vastuargumente välja toodud. --kanakukk 12. jaanuar 2009, kell 17:45 (UTC)

:: No on kas võimalus järele küsida või tugineda allkatele, millele siis viidata. --kanakukk 12. jaanuar 2009, kell 14:52 (UTC).

::: "Pikemalt artiklis Nõukogude okupatsioon Eestis (1944-1992)" – okupatsioon kestab ju tänaseni?  --kanakukk 12. jaanuar 2009, kell 17:43 (UTC).

::: Esiteks, mida sa mõtled tähtsuse ja asjassepuutuvuse all? Teiseks, prominentsete vaidlejate argumentatsioon peaks kuuluma kas nende isikuartiklite või nende ideoloogiat käsitleva artikli teemade hulka. Minu teada ei olene väidete tõesus või väärus sellest, kas neid esitavad tähtsad või vähetähtsad isikud. --Kriku 13. jaanuar 2009, kell 18:28 (UTC)

:::: Poliitiliste ja juriidiliste hinnangute puhul on tõesusest ja väärusest raske rääkida. Andres 13. jaanuar 2009, kell 18:40 (UTC)

::::: Poliitilised hinnangud peaks kuuluma poliitilisi doktriine käsitlevatesse artiklitesse. Juriidilised hinnangud aga on õigusteaduse metoodika abil täiel määral verifitseeritavad. --Kriku 14. jaanuar 2009, kell 21:06 (UTC)

:::::: Kui see on nii, miks siis toimuvad kohtuvaidlused?

:::::: Et ajalugu oleks objektiivne, peab ta hoiduma poliitilistest hinnangutest nii palju kui võimalik, küll aga peab ta neid kirjeldama.  Andres 14. jaanuar 2009, kell 21:21 (UTC)

::::::: Esiteks võivad kohtuvaidlused toimuda tõendite hindamise pinnalt - mõlemad pooled esitavad tõeseid õiguslikke väiteid, kuid pole selge, kumma väited on antud situatsioonis asjakohased. Teiseks võib kohtuvaidlus toimuda juhul, mil pooled on õigusliku väite osas erineval seisukohal ning kohus verifitseerib neist kummagi väiteid tuvastades, milline neist on tõene ja milline väär.

::::::: Sinu teise väitega nõustun - seetõttu peakski niiöelda poliitilised hinnangud korjama ajalooalasest artiklist välja ning panema vastava poliitilise doktriini juurde. Samal põhjusel, miks bioloogiatunnis tuleb õpetada evolutsiooniteooriat, mitte kreatsionismi.

::::::: Väide Eesti okupeerimisest on õiguslik väide, mis kuulub rahvusvaheliseks õiguseks nimetatud alamdistsipliini ja on sellisena täiel määral verifitseeritav. --Kriku 15. jaanuar 2009, kell 15:39 (UTC)

: Äkki sa viitaksid sellele rahvusvahelisele õigusaktile või kohtulahendile, millele sinu väide rahvusvahelisest õigusest toetub? --Oktav 15. jaanuar 2009, kell 16:26 (UTC)

:: 1907. aasta Haagi konv. art. 42 ja 43. --Kriku 19. jaanuar 2009, kell 11:41 (UTC)

:::::::: No vaata, juriidiline vaidlus algab ju sellest, milliseid seadustest, printsiipidest jne antud juhul tuleb lähtuda. Kui me näiteks räägime Tartu rahulepingust, siis on ju väidetud, et Venemaa valitsus oli ebaseaduslik ning seda lepingut polnud õigust sõlmida. Kui jutt on juunipöördest, siis on väidetud, et võimu üleminek oli seaduspärane. Okupatsioonile saab viidata, aga jällegi, keeruline on tõestada, et tegu oli okupatsiooniga. Otsustavaks saavad lõpuks ikkagi poliitilised kaalutlused, mitte juriidilised argumendid.

::::::::: Tsaaririigi seisukohalt olid nii Vene kui Eesti valitsused ebaseaduslikud. Aga see pole antud kontekstis oluline. Oluline on rahvusvahelise õiguse subjektsuse teke rahvusvahelise tunnustuse kaudu. Juunipöörde kohta on sinu poolt sõnastatud väidet esitatud, aga see väide on lihtsalt väär. Niisama väär kui väide Maa kettakujulisusest. Juriidilises mõttes pole siin mitte midagi keerulist. --Kriku 19. jaanuar 2009, kell 11:41 (UTC)

:::::::: Ka rahvusvaheline õigus on keeruline ja mitmeti tõlgendatav. Pealegi ei ole kohut, kõnealusel juhtumil vähemalt mitte.

:::::::: Ja kohtuotsus ju kaevatakse sageli edasi ja järgmine kohtuinstants võib teha risti vastupidise otsuse. Me võime ainult öelda, et kohtuotsus on see ja see, aga ei saa öelda, et kohtuotsus on iseeneses õige.

::::::::: Loomulikult et saame. --Kriku 19. jaanuar 2009, kell 11:41 (UTC)

:::::::: Eesti okupeerimine võib ju olla verifitseeritav, aga kas pole nii, et juristid võivad põhimõtteliselt verifitseerida mida tahes?

::::::::: Ei ole. --Kriku 19. jaanuar 2009, kell 11:41 (UTC)

:::::::: See, mida koolis õpetada, on poliitiline otsus. Ei saa ju öelda, mida on iseeneses õige õpetada.

::::::::: Saab küll. Õige on koolis anda faktiliselt tõeseid andmeid. --Kriku 19. jaanuar 2009, kell 11:41 (UTC)

:::::::: Vikipeedia põhimõte on erapooletus. See aga tähendab minu meelest, et ei saa piirduda Eestis valitseva poliitilise doktriiniga, vaid tuleb mainida ka teisi mõjukaid seisukohti ning argumente, millega neid põhjendatakse. Praegusel juhul on  selleks Venemaa seisukoht. Esituse põhijoon peaks minu meelest olema võimalikult faktikeskne, ja tõlgendused tuleks lisada eraldi. Andres 15. jaanuar 2009, kell 16:40 (UTC)

::::::::: Minu arvates tähendab see ka seda, et Vikipeedia ei tohi langeda tõe relatiivsuse lõksu, kuhu kõiksugused survegrupid seda pidevalt lükata üritavad. --Kriku 19. jaanuar 2009, kell 11:41 (UTC)

: Ja sina Kriku, kuulud siis survegruppi, kes toetub 1907 aastal kehtinud Haagi konv. art. 42 ja 43., mis sinu eelduste järgi on 21. sajandil sama pädevad kui siis? --Oktav 19. jaanuar 2009, kell 12:46 (UTC)

:: Jutt on 1907. aastal sõlmitud Haagi konventsioonist. See on üks rahvusvahelise (sõja)õiguse alusdokumentidest. See on üldkättesaadav teave, millega kursis olemisega seoses ei ole mõtet rääkida mingitest "survegruppidest". --Kriku 23. jaanuar 2009, kell 15:05 (UTC)

: Ja millisel põhjusel eelistad sa 1907 Haagi konventsiooni Genfi 1949. aasta omale? --Oktav 23. jaanuar 2009, kell 16:59 (UTC)

:: Esiteks toimus Eesti okupeerimine enne 1949. aastat. Teiseks Genfi 1949. aasta konventsioon ei muuda okupatsiooni definitsiooni. --Kriku 23. jaanuar 2009, kell 17:16 (UTC)

::: Olen ma millestki valesti aru saanud või on tõesti nii, et kui mingi asi (võtame näiteks alkohol) keelustatakse, siis mina kui enne keeldu elanu võin juhinduda eelmisest seadusest? Jah, karistada ei saa tagasiulatuvalt, kuid ometigi tuleb uut seadust sellest hetkest järgida. --kanakukk 23. jaanuar 2009, kell 17:43 (UTC).

:::: Ma ei saa küsimusest aru. --Kriku 23. jaanuar 2009, kell 17:53 (UTC)

::::: Probleem või minu mõttetera seisnes selles, et kuni 1949. aastani, kuni konventsioon ei olnud jõustnud, ei rikutud seda ning pärast selle jõustumist seda juba rikuti. --kanakukk 23. jaanuar 2009, kell 18:10 (UTC).

:::::: Ma pean tunnistama, et ei saa ikka küsimusest aru. 1907. a. Haagi konventsioon jõustus 1910. a. ning 1949. a. Genfi konventsioon ei muutnud okupatsiooni mõistet. Jah, muidugi saab rääkida 1949. a. Genfi konventsiooni rikkumisest alles alates selle jõustumisest. Aga mis siis? --Kriku 23. jaanuar 2009, kell 18:53 (UTC)

: Tegelt peaks see arutelu olema artikli okupatsioon arutelus. Kuid haagi konvensiooni IV osa räägib olukorrast, kus kaks riiki on sõjaolukorras. Eesti riik ei öelnud poole sõnagagi, et oleks tol hetkel oleks eesti ja venemaa vahel sõda olnud. Miks nad seda tegid, on juba iseküsimus. --Oktav 23. jaanuar 2009, kell 19:05 (UTC)

:: Esiteks ei jäta Nõukogude armee faktiline tegevus kahtlust, et tegu oli "vaenuliku armeega". Teiseks ei sõltu Haagi konv. formaalsest sõjakuulutusest. Vt. näiteks selle lisa art. 2, mis räägib vaenuliku armee lähenemisel spontaanselt relvile tõusvaist isikuist. Teiseks tuleks Haagi konventsiooni vaadelda koos muude osalistele sel ajal kehtinud lepingutega, sh. Briand-Kelloggi paktiga. --Kriku 23. jaanuar 2009, kell 19:58 (UTC)

Kes teab, võib-olla peakski...

Igatahes on siin sõna "valdavad", nii et võrdset alust ei ole. Andres 11. jaanuar 2009, kell 20:50 (UTC)

: Kui niimoodi teha, siis on tulemuseks poliitikute valede kataloog, mitte entsüklopeedia. --Kriku 12. jaanuar 2009, kell 08:43 (UTC)

:: Poliitikute valed on osa ajaloost ning peaksid ka entsüklopeedias koha leidma. Andres 12. jaanuar 2009, kell 17:08 (UTC)

Asi on praegu esitatud väga segaselt, ja niisugusel kujul on see mõttetu jutt.

: ENSV Ülemnõukogu -> EV Riigikogu ja muu üleminekuaja korraldus on tehniline detail, mis ei muuda sisuliselt asja. --Kriku 12. jaanuar 2009, kell 08:43 (UTC)

: Esiteks: Haagi 1907.a. konventsioon sätestab, et okupeeriv riik ei tohi okupeeritud territooriumil muuta seal kehtinud seadusi.

:Teiseks: Sama Haagi 1907.a. konventsioon sätestab, et okupeeriv riik ei tohi okupeeritud territooriumil eraomandit natsionaliseerida.

:Kolmandaks: Genfi 1949.a. konventsioon sätestab, et okupeeriv riik ei tohi okupeeritud territooriumi asustada oma kodanikega.

:: Uluotsa kohta käiv on õige, eksiilvalitsuse hilisema järjepidevuse teema on palju segasem. --Kriku 12. jaanuar 2009, kell 10:42 (UTC)

: Kindlasti tasuks vaadata ka:  ja  --kanakukk 11. jaanuar 2009, kell 22:14 (UTC).

::: Siin on üksjagu mõlema poole argumente ja vastuargumente välja toodud. --kanakukk 12. jaanuar 2009, kell 17:45 (UTC)

:: No on kas võimalus järele küsida või tugineda allkatele, millele siis viidata. --kanakukk 12. jaanuar 2009, kell 14:52 (UTC).

::: "Pikemalt artiklis Nõukogude okupatsioon Eestis (1944-1992)" – okupatsioon kestab ju tänaseni?  --kanakukk 12. jaanuar 2009, kell 17:43 (UTC).

:::: Poliitiliste ja juriidiliste hinnangute puhul on tõesusest ja väärusest raske rääkida. Andres 13. jaanuar 2009, kell 18:40 (UTC)

:::::: Kui see on nii, miks siis toimuvad kohtuvaidlused?

:::::: Et ajalugu oleks objektiivne, peab ta hoiduma poliitilistest hinnangutest nii palju kui võimalik, küll aga peab ta neid kirjeldama.  Andres 14. jaanuar 2009, kell 21:21 (UTC)

: Äkki sa viitaksid sellele rahvusvahelisele õigusaktile või kohtulahendile, millele sinu väide rahvusvahelisest õigusest toetub? --Oktav 15. jaanuar 2009, kell 16:26 (UTC)

:: 1907. aasta Haagi konv. art. 42 ja 43. --Kriku 19. jaanuar 2009, kell 11:41 (UTC)

:::::::: Ka rahvusvaheline õigus on keeruline ja mitmeti tõlgendatav. Pealegi ei ole kohut, kõnealusel juhtumil vähemalt mitte.

::::::::: Loomulikult et saame. --Kriku 19. jaanuar 2009, kell 11:41 (UTC)

:::::::: Eesti okupeerimine võib ju olla verifitseeritav, aga kas pole nii, et juristid võivad põhimõtteliselt verifitseerida mida tahes?

::::::::: Ei ole. --Kriku 19. jaanuar 2009, kell 11:41 (UTC)

:::::::: See, mida koolis õpetada, on poliitiline otsus. Ei saa ju öelda, mida on iseeneses õige õpetada.

::::::::: Saab küll. Õige on koolis anda faktiliselt tõeseid andmeid. --Kriku 19. jaanuar 2009, kell 11:41 (UTC)

: Ja millisel põhjusel eelistad sa 1907 Haagi konventsiooni Genfi 1949. aasta omale? --Oktav 23. jaanuar 2009, kell 16:59 (UTC)

:: Esiteks toimus Eesti okupeerimine enne 1949. aastat. Teiseks Genfi 1949. aasta konventsioon ei muuda okupatsiooni definitsiooni. --Kriku 23. jaanuar 2009, kell 17:16 (UTC)

:::: Ma ei saa küsimusest aru. --Kriku 23. jaanuar 2009, kell 17:53 (UTC)


Arutelu:Keeleuuendus

(Eesti) Keele täiendamine kas murdesõnadega või päritolu järgi.
See ei ole täpne. Andres 23:32, 2 Sep 2004 (UTC)
See artikkel on kahjuks liiga pealiskaudne ja osalt ebatäpne, õieti asjatundmatu. Isegi Aavikut ei ole mainitud. Ja kogu lähenemisviis on imelik.--Vikker 25. aprill 2009, kell 07:56 (UTC)

Võid seda otsast peale alustada. On asju, mida ei tasu kritiseerida. Andres 25. aprill 2009, kell 09:32 (UTC)
== Keeleuuendus seotud võõrlaenudega ==
Võõrsõnade puhul lähendatakse neid algkeelele või tõlgitakse päris uue sõnaga! Siin on kaks koolkonda: võõrsõnade ülevõtmine või nende tõlkimine (soome).
Paul Ariste ja Uku Masing kujundasid eesti keele reegleid.  Esimesed tähed eesti keeles võõrsõnadel on tugevad. Ka eestistati nimesid (Lõuna-Eesti järgi) kus kasutati topelttähti. Berliin originaalis Berlin või Jeruusalem originaalis Jerusalem.
Praegu on paljud reeglid vabaks antud.

Võtsin selle välja, sest see on umbluu. Andres 28. aprill 2009, kell 18:16 (UTC)
Jah see on õige. Mõne aja pärast tekib siia ehk siis üks uus lugu.--Vikker 28. aprill 2009, kell 18:44 (UTC)
Aavik andis välja ka sellenimelist ajakirja. --Ehitaja (arutelu) 23. veebruar 2020, kell 16:32 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ester.nlib.ee/search~S1*est?/dkeeleuuendus/dkeeleuuendus/1%2C2%2C72%2CB/exact&FF=dkeeleuuendus&1%2C71%2C
** In Keeleuuendus on 2013-06-24 11:39:12, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Keeleuuendus on 2013-07-06 07:06:11, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:06 (EEST)