Kasutaja arutelu:Lohusalu

Tere tulemast Vikipeediasse, Lohusalu! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. september 2008, kell 08:06 (UTC)

Sooviks üles panna ise tehtud paar kalmistu pilti, aga litsentsi jutt jääb mulle segaseks. Millist kasutada millist mitte.--[[Kasutaja:Lohusalu|Lohusalu]] 6. november 2008, kell 08:43 (UTC)

sul on vist fotokal kuupäev paigast ära ... Date and time of data generation...	 8. juuli 2003, kell 18:33... ja lumi maas, ise ka paned kuupäevaks tänase päeva - Ahsoous 28. november 2008, kell 18:38 (UTC)

vabandust. fotokal on see osa vigane. üks kord on parandatud, aga ei saadud jagu. sooviti minema visata. loodan see ei tekita wikis probleeme.--Lohusalu 28. november 2008, kell 18:43 (UTC)

: ei usu, et tekitaks, mingit moodi saab need andmed arvutis ju ka ära muuta ja paljud aparaadid ei panegi kuupäevi-kellaaegu, lihtsalt juhtisin tähelepanu arvates, et sa ei tea - Ahsoous 28. november 2008, kell 19:09 (UTC)

:: tänan, vaatan mis teha saab. paar pilti tuleb veel sama vigaselt üles.--Lohusalu 28. november 2008, kell 19:11 (UTC)
Ole hea ja ära ilma mõjuva põhjuseta thumbidele suurusmääratlusi pane - Ahsoous 6. detsember 2008, kell 16:22 (UTC)

mis on mõjuv põhjus.--Lohusalu 6. detsember 2008, kell 16:26 (UTC)

: mõningatel juhtudel on vaja pilti näidata suuremalt, kui vaikimisi väärtus on – näiteks mõnikord ei ole liigväikselt pildilt võimalik teksti välja lugeda, mingi panoraam võib jääda liigväikseks - väiksemaks kui vaikimisiväärtus ma kohe hoobilt öelda ei oska, aga küllap on ka selliseid juhuseid (vb mingi tabeli sees) - ning antud juhul sellist põhjust vaevalt, et oli -- Ahsoous 6. detsember 2008, kell 16:55 (UTC)

:: selge.--Lohusalu 6. detsember 2008, kell 17:20 (UTC)

Tegelikult, kuna on olemas võimalus, et neid tänavapilte võidakse ka muudes vikides kasutada tahta, siis äkki viitsid need Commonsisse laadida? avjoska 14. detsember 2008, kell 18:32 (UTC)

Anna nõu kuidas see käib. Seal on Tallinna või Mustamäe osa. --Lohusalu 14. detsember 2008, kell 18:52 (UTC)

Palun muuda kirjelduse teksti lehel :Pilt:Tallinna_32._Keskkool.jpg. Võid minu juurdekirjutatud teksti ära võtta. Eelmine pilt oli nimega 'Sääse raamatukogu.jpg', kuigi pildil oli Tallinna 32. Keskkooli hoone. Kustutasin eelmise ja laadisin selle uue nimega üles. --Jaan513 17. jaanuar 2009, kell 11:34 (UTC)

Muutsin teksti ise ära. Võid vabalt kogu minu kirjutatud teksti kustutada ning enda poolt midagi lisada. --Jaan513 26. veebruar 2009, kell 17:00 (UTC)

Palun pane alati ka link inglise vikisse ja tee ümbersuunamine ladinakeelselt nimelt. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 23. mai 2009, kell 12:55 (UTC)

Tere! Kirjutasid artikli Tondi tänav. Ma esitasin selle hea artikli kandidaadiks. Taivo 29. mai 2009, kell 22:42 (UTC)

Tänan! Üritan ka edaspidi tubli olla.Lohusalu 30. mai 2009, kell 05:53 (UTC)

Piltide, videote, helide jms jaoks ei tehta eraldi kategooriaid. --Metsavend 27. juuni 2009, kell 13:12 (UTC)

See Kategooria:Tartu Linnavalitsuse pildid läheb kustutamisele? Lohusalu 27. juuni 2009, kell 13:29 (UTC)

: Jah, aga enne tuleb piltidele õige kategooria panna. --Metsavend 27. juuni 2009, kell 13:36 (UTC)

:: See kategooria käib litsentsi Tartu lubab kohta ja peaks ilmselt olema kategoorias Pildid Vikipeedias. 27. juuni 2009, kell 13:41 (UTC)

::: Selge.--Lohusalu 27. juuni 2009, kell 13:45 (UTC)
----
Artikkel peaks olema ainult n-ö sama kategooriapuuharu kõige tipmisel oksal (võimalikult täpses kategoorias), mitte kahes-kolmes ja enamas järjestikuses alamkategoorias. Näiteks ei peaks Mustamäe nõlv olema nii Eesti paikade kui ka Tallinna paikade all, sest teine kategooria kuulub esimesse. Samuti ei peaks linnaosad kategoorias Tallinna linnaosad korduma samanimelise kategooria ja artikli näol vaid artikkel peaks kuuluma ainult endanimelisse kategooriasse ja kõik üksikasjaliku linnaosa kohta käivad kategooriad peaksid siis juba samanimelise kategooria külge poogitud olema. Samas võib Nõmme–Mustamäe maastikukaitseala kuuluda nii Nõmme linnaosa paikade kui ka Mustamäe linnaosa paikade kategooriasse, sest tegu on kahe erineva kategooriast Tallinna paigad alguse saava kategooriapuuharuga. Vaata Kategoriseerimine.
Kategooria põhiartikliks olemist märgitakse näiteks artiklis "Kristiine linnaosa" nii –   – siis asetub artikkel kategoorias teistest ettepoole.
Kategooria Tallinna paigad osas tuleks vahet teha paikadel ja ehitistel (hooned ja rajatised) – nii ei sobi sellesse kategooriasse Ehitajate tee jalakäigusild ja Balti jaam.28. juuni 2009, kell 07:54 (UTC)

Üldiselt nõustun eelkõnelejaga, aga nt. Mustamäe võiks kuuluda nii endanimelisse, kui ka linnaosade kategooriasse.--WooteleF 28. juuni 2009, kell 08:20 (UTC)

: Kategoriseerimise abileht omanimelistest kategooriatest küll ei räägi, aga miks selline kordus hea on? Eks ta muidugi problemaatiline on, kui kategooriast Linnaosad liikuma hakates jõuad äkki kategooriani, mis ei sisalda linnaosi. Inglisvikis on olukorda püütud lahendada juurkategooriaga Eponymous categories, aga ilma selleta näib ühetaolisuse nimel parim variant olevat kategooriate mitte põhiartikli külge kleepimine vaid selle artikli järgi nimetatud kategooria külge. – Tekib küsimus miks ühte kohta on pandud objekt kategooriana ja teis(te)sse artiklina.

: Vabandust kui segaselt seletatud, aga mina pidasin silmas, et täpsema kategooria olemasolul peaks artikkel kuuluma just sellesse kõige täpsemasse kategooriasse ehk siis näiteks artikkel "Kristiine linnaosa" kategooriasse "Kristiine linnaosa" ja mitte kategooriasse "Tallinna linnaosad", kuhu kategooria "Kristiine linnaosa" kuulub. Veel näitena ei pea Mustamäe nõlv olema ka kategooriates "Eesti paigad" ja "Eesti geograafiad", sest täpsemaid kategooriad pidi tagasi ronima hakates jõuad ka nendesse kategooriatesse. 28. juuni 2009, kell 08:35 (UTC)

::Üldiselt pooldan, et kõik peaks olema võimalikult täpsetes kategoorias ja kattuvaid kategooriaid tuleks vältida. Aga juhul kui artiklil on olemas samanimeline kategooria, siis võiks see olla ka tase kõrgemas kategoorias.--WooteleF 28. juuni 2009, kell 08:44 (UTC)

::: Selguse mõttes toon näite muusika vallast. Näiteks ansambel Metallica on samanimelises kategoorias . See on kategooriates  ja . Sama lihtne on teil ka linnaosade kategooriad.  Miks on tühi kategooria ? Valdeku tänav peaks ju selles olema. --Tiuks 28. juuni 2009, kell 10:03 (UTC)

Mulle tundub, et Sa ei pea eriti lugu objekti koordinaatidest. Miks?--Rünno 30. juuli 2009, kell 16:46 (UTC)

Ei mõista. Selgita palun. Kui on tõsine aps parandan.--Lohusalu 30. juuli 2009, kell 16:48 (UTC)

:Ei usu, et see oleks tõsine aps. Aga huvilisel oleks hea teada, kus midagi asub. Paned koordinaadid ja asi selge.--Rünno 30. juuli 2009, kell 16:56 (UTC)

::Selge. Tegelen.--Lohusalu 30. juuli 2009, kell 16:58 (UTC)

::: Koordinaatide märkimine pole ju kohustuslik. --Epp 30. juuli 2009, kell 18:17 (UTC)

::::Ei ole tõesti kohustuslik.--Rünno 31. juuli 2009, kell 18:18 (UTC)
Millest siis selline tunne Rünno?--Lohusalu 31. juuli 2009, kell 19:06 (UTC)

Tunne on sellest, et tavaliselt Sa ei pane oma artiklitele geograafilistest objektidest koordinaaate juurde.  Ära võta seda kui etteheidet.--Rünno 1. august 2009, kell 03:22 (UTC)

Valmis mall mida saab ka portaalides kasutada on  aga sellesse ei saa teist pilti lisada, saab ainult pildi eemaldada. --Tiuks 10. august 2009, kell 09:54 (UTC)

Tänan.--Lohusalu 10. august 2009, kell 10:11 (UTC)

Tere! Malli Raudteepeatus reisirongiliinidel täiendusega kaotasin vajaduse selle ja selle malli järele. Vististi võib kaks viimast kustutada. Et esimene toimiks nagu kaks viiamst tuleb lihtsalt emb-kumb, kas eelnev või järgnev välja jätta. Samuti, kas mõni mall, mida teha proovid on ka ainult ühes artiklis kasutatav? Kui jah, pole mu meelest mallil mõtet – võid tabeli koodi artiklisse kleepida. Jõudu! 195.50.204.37 11. august 2009, kell 19:55 (UTC)

Raudteepeatuste artikleid tuleks ju hulgi, neid on ka teistes riikides ja siis on malli parem kasutada kui tabeleid vorpida. Inglise vikist leidsin sellised mallid :en:Template:Rail line, enne :en:Heritage rail start ja :en:Template:End box. Näha saab näiteks artiklis :en:Parkend railway station. --Tiuks 11. august 2009, kell 22:08 (UTC)

Tere! Kas aitaksite mul koostada nimekirja objektidest Tallinnas, mis vajaksid pildistamist? --kanakukk 15. august 2009, kell 11:18 (UTC).

Ikka. Siis peaks koostama mingi registri süsteemi näiteks linnaosade kaupa. Nõmmes ma mingi algplaani tegin. Mis mõtted sul on.--Lohusalu 15. august 2009, kell 15:22 (UTC)

Ma ise arvasin ka et linnaosade kaupa. Täpsemaks vast esialgu ei ole mõtet minna. --kanakukk 15. august 2009, kell 15:37 (UTC).

: Kasutaja:Lohusalu/Tööpõld tegin väikse tabeli. Kas mu suund on õige? --Lohusalu 15. august 2009, kell 15:55 (UTC)

: Jah, aga tabeli tegemine (ja täitmine) vikis on vast liigne ajaraisk. Peale selle hakkasin mõtlema, et võib-olla lihtsalt käia ja pildistada mingit linnaosa ja pärast seda teha loend nendest objektidest, mis puudu veel on. --kanakukk 15. august 2009, kell 17:03 (UTC).

:: Aga linnas ringi käies on sul mingi nimekiri või ... mille järgi valid? Korjad neid millest vikis on teema. Tead, ma panen siia oma valiku - algatuseks hoonetest. Hiljem saab teisi lisada. Aga tabeliga saab parema pildi, vähemalt mulle tundub. Kui soovid anna oma valikutest teada ja ma panen nad tabelisse.--Lohusalu 15. august 2009, kell 17:18 (UTC)
Tallinna pildid alustasin Vanalinnast.--Lohusalu 15. august 2009, kell 19:22 (UTC)

Ma püüan ka jõudumööda oma pilte sorteerida ja üles laadida. Ega ei viitsigi vist neid kohalikke asju Commonsisse panna. Minu meelest võib ju lihtsalt kõigist teele jäävatest asjadest pilti teha, kui kaamera juhtub kaasas olema. Tabelite ja pildiloetelude koostamine on mu arust asjatult suur töö. --Epp 15. august 2009, kell 19:30 (UTC)

: Jah ta on suur töö, aga vahest laetakse pilt üles suvalise pealkirjaga. Asja mõtte (seda mõtlesin ma juba Nõmme puhul) - igas linnaosas võiks olla mingi hulk olulisi maamärke tuvastatud piltidega. Kui sul on see nimekiri kaasas, siis oleks lihtsam kindlat lindu püüda. Loomulikult võib ka huupi ragistada. Täna sai nii Männikul tehtud. Näis sudin esialgu Vanalinnaga. Kultuuri on siin küllaga. Kodu ligidal, saab tihti jahilkäia.--Lohusalu 15. august 2009, kell 19:49 (UTC)
---- Mõtlen et ehk ei peaks Commonsi pilte eesti vikis eraldi kategoriseerima, piisab kui nad seal juba kategoriseeritud on. Põhimõtteliselt nad ei asugi siin, mis neid siin kategoriseerida. Lisaks tundub mulle, et pildid kuidagi ummistavad artiklite kategooriad – kui pilte paljuks läheb, siis artiklid kaovad sinna kõrvale ära. Kohalikke pilte muidugi on hea kategoriseerida. Kui tahta seda ka muu kui litsentsi järgi teha, siis võib-olla peaks piltide jaoks mõeldud eraldi kategooriad juurde tegema, nagu inglise viki kategooriast :en:Category:Wikipedia images by subject välja kasvavad pildikategooriad. 195.50.201.39 16. august 2009, kell 13:18 (UTC)
----
Mulle meeldib, et portaali mall on artiklis nagu näiteks Nõmme Muusikakooli Puhkpilliorkester. Kui me jõuaksime teha omavalitsuste portaalid, siis võiks vastavale artiklile portaali malli panna. See on esialgu unistus aga kunagi teen Otepää vallast ka portaali. Jõudu sulle! --Tiuks 9. september 2009, kell 08:37 (UTC)
----
Kuna sa ei ole teinud aktiivseks endale e-kirja saatmise võimalust, siis palun võta minuga ühendust: avjoska(ät)yahoo(punkt)com. Ave Maria 18. september 2009, kell 15:30 (UTC)

Lohusalu, mulle meeldiks küll, kui Sa koju ei läheks. Andres 27. oktoober 2009, kell 22:26 (UTC)

Otsustasin tol hetkel vältida olukorda, et asi veel hullemaks läheks. Olen artikli "Hiiu" arutelu üha uuesti ja uuesti läbi lugenud ning leian, et ma ei ole Sulle midagi väga halvasti öelnud. Jah, minu 21:55 kommentaaril on iroonia maik juures, aga ma ei saa Sinu käest vabandust paluda, nagu Andres palus, olukorras, kus ma enda arvates ei ole midagi valesti teinud. Ma ei saa ka nõustuda sellega, et lihtsalt komade abil eraldatud tänavate joru vikisse niisugusel kujul kõlbab.

Ma hindan Su tohutut töövõimet ja loodud artiklite hulka. Ka mulle meeldiks, kui Sa otsustaksid ühel hetkel tagasi tulla. --kanakukk 29. oktoober 2009, kell 23:59 (UTC).
Blaze of Glory on pärit Jon Bon Jovi sooloplaadilt ja mitte bändi omalt -- Ahsoous 27. detsember 2009, kell 19:22 (UTC)
----
Minu meelest on osa asendatud Harjumaa valdade asendikaartidest suurema mõttkava tõttu ka päris head. Või tahtsid lihtsalt, et igalpool oleks samas stiilis kaart? Valla asulate malli valla artiklisse usutavasti tarvis pole [1]. 88.196.241.249 1. veebruar 2010, kell 08:38 (UTC)

Ka mulle tunduvad varasemad kaardid paremad. Uutel on vald nii kribu, et detailid jäävad märkamata.--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 08:43 (UTC)

: Tehke valmis selline kaart (Pilt:Parsti vald.png; Kasutaja:Geonarva tehtud) siis on siinsel jutul ka jumet. Lehel võib olla nii üldine kaart (Kasutaja:Mmh tehtud), kui ka täpsem skeem millele ma viitasin eespool. Lohusalu 1. veebruar 2010, kell 08:59 (UTC)

::Mulle tundub kõige parem selline kaart, nagu oli varem Viimsi valla artiklis.--WooteleF 1. veebruar 2010, kell 09:07 (UTC)

::: Keegi oskaja võiks seda kaarti natukene värskendad. Valla nimed peale kirjutada. Ülemist pilti täidab praegune kaart päris hästi. Lohusalu 1. veebruar 2010, kell 09:12 (UTC)
Veel üks hea kaart  Lohusalu 1. veebruar 2010, kell 09:17 (UTC)

Minu meelest võiks link inglise vikitekstile jääda ingliskeelsesse artiklisse (millele on link olemas). Eesti Vikipeedias võiks olla ainult lingid eestikeelsetele vabadele tõlgetele või muule, mis on eesti Vikitekstides. Pikne 16. aprill 2010, kell 11:08 (EEST)

Sa üks kord juba kirjutasid sellest. Arvan, et originaal teksti kasutamine on õigustatud.  Tekstid asendavad praegu puuduvat eestikeelset vaba tõlget. Kui sa suudad muretseda eesti vikisse vastavaid tekstid, siis võib need tõesti eemaldada. Lohusalu 16. aprill 2010, kell 12:40 (EEST)

: Lohusaluga nõus. Ja isegi kui oleks vaba tõlge eesti keelde, on ikkagi asjakohane originaaltekstile viidata. Andres 16. aprill 2010, kell 13:00 (EEST)
----
Tere! Sel pildil on litsents puudu:
*:Pilt:Tildri põik.jpg
--WooteleF 20. aprill 2010, kell 19:39 (EEST)

:Selle võib kustutada, sest auto number on ära tuntav.--Lohusalu 20. aprill 2010, kell 19:52 (EEST)

::Kas see on siis keelatud?--WooteleF 20. aprill 2010, kell 20:17 (EEST)

:::Kunagi sain siin isegi kolaka, et selliseid pilte teen. Vist mingi andmekaitse jura jälle.--Lohusalu 20. aprill 2010, kell 20:21 (EEST)

::::Saatsin Andmekaitseinspektsiooni järelepärimise.--WooteleF 20. aprill 2010, kell 21:02 (EEST)

:::::Selge.  siin on see jutt --Lohusalu 20. aprill 2010, kell 21:19 (EEST)
Sain põhjaliku ja ammendava vastuse. Kirja lõpus oli klausel, et kiri on mõeldud lugemiseks vaid adressaadile, mistõttu ma terve kirja ei avalda. Küll aga teen kokkuvõtte.
*Isikuandmete kaitse seaduse § 4 lg. 1 järgi kuulub auto registreerimisnumber isikuandmete hulka
*Isikuandmete kaitse seaduse § 5 järgi on isikuandmete avaldamine isikuandmete töötlemine
*Isikuandmete kaitse seaduse § 10 lg. 1 järgi on isikuandmete töötlemine lubatud üksnes isiku nõusolekul
Seega ei või me ilma isiku loata tõepoolest avaldada pilte, millel on näha autode registreerimisnumbrid. See tuleks kuhugi juhendisse ka kirja panna.--WooteleF 21. aprill 2010, kell 16:50 (EEST)

No nii, nüüd tuleb siis selle pilguga ka pildid üle vaadata.--Lohusalu 21. aprill 2010, kell 18:16 (EEST)

: Kui ma näiteks siin kirjutan "465 TFR", kas ma olen siis avaldanud isikuandmed? Minu meelest on isikuandmetega tegu ainult juhul, kui number on seostatud isikuga. Andres 21. aprill 2010, kell 20:52 (EEST)

::Tõin Andmekaitse Inspektsiooni vastuse üldises arutelus ära.--WooteleF 21. aprill 2010, kell 20:56 (EEST)
----
Vaatan, et oled oma kasutajalehel nimetanud ennast niihästi krimikirjanikuks kui krimikirjanduse tegelaskujuks. Eriti selle tagumise suhtes on mul suuri kahtlusi. Võiks parem kirjutada :Kategooria:Kriminaalkirjanikud ja :Kategooria:Kriminaalkirjanduse tegelaskujud. Taivo 14. veebruar 2011, kell 16:21 (EET)
----
Võistlus algas 23. märtsil. 22. märtsil tehtud kaastöö ei kvalifitseeru.--WooteleF 23. märts 2011, kell 12:11 (EET)
----
Ma ei mäleta enam, kas ja kus võis sellest juttu olla jne... aga meil on siin reeglina olnud artikli pealkirjades enne olnud sõna film ja siis aastaarv. Kas see nii olema peab ei tea, aga pigem las olla ühte moodi. -- Ahsoous 31. august 2011, kell 12:15 (EEST)
----
Kui artikkel on vale pealkirjaga, siis tuleb see teisaldada, mitte uus artikkel teha. Ajalugu läheb kaduma. --Epp 16. september 2011, kell 16:42 (EEST)
----
Kui sa paned vikisse artikli asemel filmisünopsise kopipeisti, siis ei ole mõtet seda arutelus kellegi teise allkirjaga viidata, vaid see tuleks ümber kirjutada. Või mida sa üritasid seal "Valitse minu üle" arutelus öelda? Ave Maria 21. september 2011, kell 21:19 (EEST)

Pildimallis "thumb" asemel on nüüd kasutusel "pisi". Järgarvude järgi peaks käima punkt. Võrdle: "võeti kasutusele tuhat üheksasada kuuskümmend kolm (1963.) aastal" vs "võeti kasutusele tuhande üheksasaja kuuekümne kolmandal (1963.) aastal".--Kyng 24. oktoober 2011, kell 17:06 (EEST)
Seni kuni pole olemas põhinime peal artiklit ja viidet täiendiga lehele, ei ole põhjust ka teistel lehekülgedel teha linke täindiga lehtedele. Muidu ei leita neid lihtsalt üles. Peale selle, too ümberuunamine tuleb sealt nii ehk naa kustutada. Ja antud pealkirja koha pealt edasi uurides tundub et ilma täpsustuseta pealkiri antud juhul peaks just filmile jääma. -- Ahsoous 16. november 2011, kell 20:59 (EET)

Kui sa tahad Nõmme linnaosa tänavatest tehtud fotosid (mis paiknevad Commonsis) kategoriseerida, siis tekita sinna vastav kategooria ja lingi siit kategooriast Commonsi kategooriale. Ivo 2. jaanuar 2012, kell 17:18 (EET)

Rīga on üks neid linnu, mille puhul on eelistatum eestikeelne nimi.--WooteleF 18. jaanuar 2012, kell 13:14 (EET)

"Imdb nimi" ja "filmiveebi nimi" viitavad näitlejatele, filmiartiklites kasuta malle  ja . 90.190.114.172 26. veebruar 2012, kell 18:48 (EET)

Paranda siis ära tundmatu--Lohusalu 26. veebruar 2012, kell 18:51 (EET)

: Pole kavas praegu süstemaatiliselt ette võtta, aga et lingid õigesse kohta viiks, peaks olema nii. Jõudu! 90.190.114.172 26. veebruar 2012, kell 19:06 (EET)

:: Lenda madalamalt--Lohusalu 26. veebruar 2012, kell 19:09 (EET)

::: Oma arust tegin kasuliku märkuse. Ei tahtnud solvata. 90.190.114.172 26. veebruar 2012, kell 19:15 (EET)
Nendel mallidel on minu meelest see viga, et annavad filmi pealkirja koos artiklipealkirjas oleva täpsustusega. Andres 26. veebruar 2012, kell 21:44 (EET)

ei anna, seal tuleb täpsustuse korral lisada sisse parameeter pealkiri= (aga filmiveebi doc oli vigane) -- Ahsoous 26. veebruar 2012, kell 22:14 (EET)
Ka võõrkeelsed pealkirjad käivad eestikeelses tekstis püstkirjas ja jutumärkides -- Ahsoous 26. veebruar 2012, kell 20:04 (EET)


Kasutaja arutelu:Margusmartsepp

Tere! Juhul kui Sinu parool (ja vist ka e-mail) on sama mõlemal kasutajakontol, oleks saanud Kasutaja:M2s17 ilma probleemideta ümber nimetada (seda saavad teha bürokraadid) ja kontod niimoodi ühendada. Tegelikult pole praegugi midagi katki, lihtsalt oleksid saanud eelmised kaastööd niimoodi üle kanda. Neid saab teha võib-olla ka praegu, vahetades nimed omavahel ära. --Jaan513 10. september 2008, kell 06:32 (UTC)

Tere! Tundub, et oled innukas inimene, ning see on hea. Siiski paroolid on erinevad ja mingit bot'i või SQL päringut nimevahetuseks loomiseks pole erilist vajadust. Viit kasutaja avalehel peaks olema piisav. --Margusmartsepp 10. september 2008, kell 16:41 (UTC)

:Eelistustest saab parooli ja e-maili vahetada. Nimevahetus on minu jaoks väga lihtsaks tehtud, paar nupuvajutust, ei mingit SQL-i või mida iganes. Siiski ma ei tea, kas saab vahetada nime juba unifitseeritud konto puhul. Nii et las ta jääb lihtsalt teadmiseks, aga kui selline soov tekib, siis üritan aidata. --Jaan513 10. september 2008, kell 18:41 (UTC)

Vaata palun Arutelu:Esileht 80. Adeliine 31. oktoober 2008, kell 21:16 (UTC)
Taolised joonised:  on soovitatav üles laadida kas png või svg formaadis. Kuna jpg-s jääb kujutis säbruline. --WikedKentaur 27. detsember 2010, kell 21:10 (EET)

Jätan meelde, kuid pilt on ülesse laetud (.pdf) formaadis ja vektorgraafika kujul (mis tagab ka ideaalse ühiluvuse printimisel). Säburiline pilt on tingitud asjaolust, et pilt ei ole oma originaalmõõtudes ja tõenäoliselt formaat ümber tõlgitud. Siiski avades pdf'i taoline näiline probleem kaob. --Margusmartsepp 27. detsember 2010, kell 21:53 (EET)

Lisasin pildid .svg'dena, nt:  --Margusmartsepp 27. detsember 2010, kell 22:47 (EET)
----
Vaata palun Kasutaja arutelu:M2s17 lõppu. Adeliine 10. oktoober 2011, kell 17:25 (EEST)
----
Tere! Palun täpsusta pildi Tasand1.gif juures, millist sobivat Creative Commonsi litsentsi on mõeldud. Pikne 8. november 2011, kell 11:03 (EET)
----
Kas lehel Kasutaja:Margusmartsepp/kasutajaartiklid lingitud materjalidega plaanid veel töötada või võiksid siiski kaaluda nende põhinimeruumi viimist? Need on juba mõnda aega seisnud, aga põhinimeruumis saaks ka teised neid toimetada, selle asemel, et sinu juba tehtud tehtud tööd ja nähtud vaeva dupbleerida. Adeliine 17. oktoober 2019, kell 12:13 (EEST)


Arutelu:Eesti Komitee koosseis (1990)

tundub, et sellenimelisi inimkooslusi on läbi ajaloo olnud mitu,
seega võiks juba nimes täpsustada, millisega on tegemist.
Nimelt valis Eesti Kongress 1990. aastal samanimelise töökeha.
suwa 12. september 2008, kell 05:58 (UTC)

Jah, see on oluline. Esiteks räägib artikkel Eesti Komitee hoopis teisest organist ja seal puudub link artiklile, mis räägib sellest organist siin. Nii et kõigepealt tuleks teha artikkel siinse Eesti Komitee kohta. Arvan, et selle artikli sisu võiks vähemalt esialgu paigutada tollesse artiklisse.  Andres 12. september 2008, kell 11:38 (UTC)

: Asi on endiselt lahendamata. Mul puuduvad andmed selle Eesti Komitee kohta, millest siin juttu on, seetõttu ei oska ma artiklile pealkirja panna. Andres 15. september 2008, kell 14:44 (UTC)
Küsimus endiselt lahendamata, see lehekülg siin on raskesti leitav. Andres (arutelu) 4. märts 2012, kell 13:33 (EET)

* Ülo Ignats (463)
* Andres Küng (437)
* Ivar Paljak (380)
* Aho Rebas (358)
* Jaan Vilval (352)
* Indrek Martinson (341)
* Sven Hanson (340)
* Peeter Luksep (326)
* Andres Käärik (324)
* Harri Kiisk (311)
* Ingo Tiit Jaagu (305)
* Heinrich Mark (305)
* Enno Penno (294)
* Evi Lepik (293)
* Mart Nõmm (292)
* Richard Norvell (280)
* Maria Kiisk (278)
* Evald Soomägi (276)
* Aksel Mark (267)
* Jaak Akker (266)
* Virge Hint (261)
* Paul Laan (259)
* Mihkel Mathiesen (254)
* Evi Seimre (252)
* Katrin Soomägi (247)
* Edith Kotka-Nyman (242)
* Rein Tarmet (242)
* Eva Vadi (234)
* Asta Lepik (233)
* Lili Kaelas (232)
* Aino Lepik (231)
* Maia Mathiesen (231)
* Harri Härm (230)
* Aleksander Terras (226)
* Olaf Aule (212)
* Heiner erendi (206)
* Gerhard Peet (206)
* Arnold Pundi (205)
* Martin Juhkam (203)
* Enn Nõu (203)
* Hele Lüüs (202)
* Aino Jakobson (199)
* Johannes Mihkelson (193)
* Helga Kerstell (190)
* Jaan Ruusa (186)
* Katrin Nyman-Metcalf (184)
* Mai Beijer-Mark (179)
* Juta Soe (171)
Asi on endiselt lahendamata. Andres 26. september 2008, kell 08:30 (UTC)

vaadates nimesid, võtan julguse arvata, et tegeimist on eestlaste ühinguga Rootsis

Ajaleht Eesti Elu Kanadas Lääne diasporaa roll Eesti iseseisvuse taastamisel

viitab neljale, Rootsis tegutses kaua neli keskorganisatsiooni:
* Eesti Rahvusfond, mille peamiseks ülesandeks oli infotegevus,
* Eesti Rahvusnõukogu, mis tegeles üldisemalt pagulaspoliitikaga,
* Eesti Komitee, mis tegeles koolide, sotsiaaltöö ja noorsootööga ja
* Rootsi Eestlaste Esindus (hiljem REL), mis oli Rootsi eestlaste valitud parlament.

Neist on tänapäevani üleelanud vaid REL, kes on üle võtnud suurema osa teiste tegevusvaldkondadest.

Seega saaks vist infot veebeist REL.ee ? suwa 26. september 2008, kell 12:55 (UTC)

: Kas võiks ehk pealkirjaks panna Eesti Komitee (Rootsi)? Andres 26. september 2008, kell 13:03 (UTC)

:: Saaks ka ilma sulgudeta kui nimekuju oleks Eesti Komitee Rootsis / Kanadas jne ... ? suwa 26. september 2008, kell 13:22 (UTC)

Eesti Komitee Asemike Kogu valimistulemused (1990)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti Komitee koosseis (1990)


Kasutaja arutelu:Improvisaator

Tere tulemast vikipeediasse, Improvisaator! suwa 12. september 2008, kell 10:33 (UTC)

Tänan, teen, mis võin! --Improvisaator 12. september 2008, kell 10:36 (UTC)
Tere. Isikuartiklid tuleb kanda ka Biograafiate loendisse.--WooteleF 15. september 2008, kell 10:35 (UTC)
Palun lisage artikli Tartu Ülikooli õppejõudude ja ametnike loend (1937) algusse ka märge, kas tegu on täieliku loendiga (s.t. praegusega võrreldes on väga huvitav, et ametnikke nii vähe oli), ja ka viide allikale. 193.40.5.245 20. november 2008, kell 23:23 (UTC)

Seda ma ei oska küll öelda (võtsin nimed avaldatud ametlikust nimekirjast nagu nad olid antud, jätsin välja aadressid ja kirjutasin välja lühendid), aga tundub, et esitatud on ainult isikud, kel mingil määral teadusega tegemist (Metsavend jättis õppejõudude loendist välja näiteks Leo Yllö) või kes olid piisavalt tähtsad isikud (vabateenijad, s. o. "koristajamuttide tasand" on kindlalt välja jäetud). Tundub, et neil kahel grupil ei saagi päris täpset vahet teha. Võiksin võrrelda samal aastal ilmunud ametnike koosseisuga, see võtab paar tundi aega. --Improvisaator 21. november 2008, kell 10:47 (UTC)

: Siiski, osa õppejõudude ametikohti on antud ka vabateenijate koosseisus. --Improvisaator 21. november 2008, kell 13:33 (UTC)

Võrdluseks, 1938. aastal jõustunud õppekohtade nimekiri on siin: . Vana nimekirja mul pole. --Improvisaator 21. november 2008, kell 10:50 (UTC)

Tere, Improvisaator! Palun lisa inimesed loendisse biograafiad, ja kui olemas, siis ka teistesse loenditesse (vaata, kuhu ma olen neid kandnud). Jõudu! --Epp 22. november 2008, kell 00:40 (UTC)
Hea oleks isikuartiklite juures ikka ka kategooria märkida, ja seejuures võimalikult kitsalt (mitte lihtsalt et 'Eesti inimesed') - see võimaldab neid artikleid ka pärast leida paremini. Ja hea oleks esmajärjekorras teha nende kohta artikleid mu meelest, kes on vikipeedias juba nimetatud (punase lingiga), aga kelle kohta artiklit pole (kasvõi sellestsamast ülalnimetatud huvitavast loendist mille te vikipeediasse tegite). Heade soovidega Kk 1. detsember 2008, kell 16:03 (UTC)

Palun pane inimesed loenditesse. Mina enam ei viitsi. --Epp 2. detsember 2008, kell 01:25 (UTC)

:Kategooriate lisamisel kasuta DEFAULTSORT malli. Siis ei pea iga kategooria taha isikunime kirjutama.--WooteleF 15. detsember 2008, kell 15:41 (UTC)

::Ja palun lisa inimesed sünnipäeva (alljaotus Sündinud) ja surmapäeva (alljaotus Surnud) lehtele. Geonarva 15. detsember 2008, kell 21:44 (UTC)

:::Kasuta ikka DEFAULTSORT malli. Nagu on kasutatud näiteks siin (tegelikult igalpool mujal ka). Ja märgi alati ära allikad. Alati! Vikipeedia suurimaks puuduseks tuuaksegi tihti viitamata artiklid.--WooteleF 19. detsember 2008, kell 00:11 (UTC)
Kirjuta täislausetega. Sellised konspektistiilis artiklikesed on kehvad lugeda. Ja kui võimalik kirjuta kronoloogilises järjestuses (Vabadussõda enne õpinguid kahekümnendatel). Ja lingi rohkem asju (aastaarve jne.).--WooteleF 8. jaanuar 2009, kell 19:30 (UTC)

Tuletan uuesti meelde, et palun kirjuta täislausetega. --Epp 19. jaanuar 2009, kell 17:44 (UTC)

:Ja palun lisa artikliltele kasutatud allikad. Sa ei kirjuta neid ju oma peast. Minuarust võiks artiklid olla kronoloogiliselt üles ehitatud. Praegu on nii, et õpingud on kõige eest ning näiteks osavõtt Vabadussõjast on hiljem. Selline ajas edasi-tagasi hüppamine tekitab segadust.--WooteleF 20. jaanuar 2009, kell 15:54 (UTC)

Sa kirjutasid, et ma lõpetaksin huligaanitsemise. Küsimus: kuidas ¤#&%#&# moodi mina huligaanitsen, kui sa kustutad ilma kommenteerimata minu muudatused arutelule. Mina pean huligaaniks sind. Enamus arutelus olnud tekstist oli arvamuste avaldamine ja Vladimir Nekrasovi solvamine. Sellist arutelu ei ole vaja ja see käib kõigi heade Wikipeedia tavade vastu. Kui sul on mingi ASJALIK põhjus, miks mu muudatusi kustutada, siis lase käia ja maini ära ka põhjus. Niikaua palun ära ülbitse.

Selguse huvides oleks asjalikum lisada suurvürstide nime taha täpsustav laiend (Venemaa suurvürst), näide Aleksandra Fjodorovna (Venemaa keisrinna)NOSSER 9. veebruar 2009, kell 12:07 (UTC)

Minu teada on selline ees- ja isanimede kombinatsioon omane ainult Vene valitsevale perekonnale, nii et laiendeid pole vaja. Suurem probleem on see, kuidas samanimelistel suurvürstidel/vürstinnadel vahet teha. --Improvisaator 9. veebruar 2009, kell 12:10 (UTC)

:Eluaastate järgi äkki. Olen kasutanud seda samanimeliste balti aadlike puhul.--WooteleF 9. veebruar 2009, kell 12:23 (UTC)

::Seda muidugi. --Improvisaator 9. veebruar 2009, kell 12:29 (UTC)
----
Kui paned kategooria, märgi see pisiparanduseks. Andres 18. veebruar 2009, kell 18:14 (UTC)

Sharmant nupuke

===Formel des Eides, welcher auf dem Dome zu Reval geleistet wird.===
Ich Endesbenannter gelobe und schwöre bei Gott dem Allmächtigen, vor seinem Heiligen Evangelio, daß ich will und soll Seiner Kaiserlichen Majestät, dem wahren und angebornen Allergnädigsten Großen Herrn und Kaiser Nikolai Pawlowitsch, Selbstherrscher aller Reussen, und Seiner Kaiserlichen Majestät Erben des Thrones aller Reussen, Seiner Kaiserlichen Hoheit dem Großfürsten Cesarewitsch Alexander Nikolajewitsch, treu und ungeheuchelt dienen und in Allem Gehorsam leisten, ohne meines Lebens, bis zum letzten Blutstropfen, zu schonen, und alle zu Seiner Kaiserlichen Majestät hohen Selbstherrschaft, Macht und Gewalt gehörigen Rechte und Vorzüge, so wie selbige bis jetzt festgesetzt sind und noch festgesetzt werden, nach äußerster Einsicht, Kraft und Möglichkeit aufrecht erhalten und vertheidigen und dabei im vollesten Maße mich bemühen, Alles zu fördern,was zu Seiner Kaiserlichen Majestät treuem Dienste und des Reiches Nutzen in allen Fällen gereicht kann; über Beeinträchtigung aber des Interesses Seiner Kaiserlichen Majestät, Schaden und Nachtheil, sobald ich davon Kenntniß erlange, nicht nur zeitig Anzeige machen, sondern mich auch auf alle Weise bemühen, für die Abwendung und Nichtzulassung zu sorgen; sollte aber, was Gott verhüte, dieser Dom vom Feinde überfallen werden, so will und soll ich mich aller gefährlicher Rathschläge enthalten, und mit allen übrigen treuen Einwohnern nicht bloß persönlich, sondern auch mit allen meinen Hausgenossen, die wehrhaft sind, weder meines Gutes, noch meines Blutes schonen, so wahr mir Gott helfe an Leib und Seele. Zum Schlusse dieses meines Eides küsse ich das Wort und Kreuz meines Erlösers. Amen.
aga on kombeks ka maakeeles tõlge juurde panna, et ka maakad saaks aru, millest jutt.....
Jõudu, NOSSER 23. veebruar 2009, kell 15:37 (UTC)
===Viited, allikad vms.===
Sa ei mõtle ju neid sünniaastaid ja muid andmeid oma peaga välja.--WooteleF 25. veebruar 2009, kell 11:05 (UTC)

Muidugi mitte. aga need nupud, mida ma praegu teen, on nii lühikesed, et sinna on tobe veel mingeid viiteid otsa keevitada. Praegu on mul Eesti teaduse biograafiline leksikon ees, aga see peaks ju enesestmõistetav allikas olema. --Improvisaator 25. veebruar 2009, kell 11:07 (UTC)

:Ükski asi ei ole iseenesestmõistetav. Sünnikuupäevad ja -kohad on siiski selline täpne info, mis peab olema viidatud. Ideaalis ei tohiks meil ükski artikkel olla ilma viideteta.--WooteleF 25. veebruar 2009, kell 16:44 (UTC)
Peer pole mitte ainult vulgaarse tähendusega eestikeelne sõna, vaid Lääne-Euroopas kasutatakse seda ka aadli kohta. Kalev.

Ma tean. Aga kas seda kasutatakse ka linnvabariikides (Genova)? Inglise ja saksa keeles öeldakse ainult, et tema isa oli aadlik. Iga aadlik ei ole peer. Inglisekeelses artiklis kasutatakse seda sõna ainult Ühendatud Kuningriigi ja selle eelkäijate, samuti Prantsusmaa kohta. Saksa vikipeedia artikkel ütleb otse välja: Der als peerage bezeichnete Adelsstand ist ein System von Adelstiteln, das es nur im Vereinigten Königreich gibt. Genova pole kunagi kuulunud Inglismaa, Suurbritannia ega Ühendatud Kuningriigi koosseisu. Vahest oleks patriits antud juhul parem termin kui aadlik. --Improvisaator 7. märts 2009, kell 12:33 (UTC)
----
Kui Sa teed täpsustuslehekülje, pead hoolitsema ka selle eest, et sinna saabuvad lingid õigesse kohta ümber juhtida. --Epp 14. mai 2009, kell 09:55 (UTC)
----
Palun pane inimesed loenditesse. --Epp 2. juuli 2009, kell 15:46 (UTC)
----
Villem Saarseni surma-aastaga läks nätuke nihu--Nosser 3. juuli 2009, kell 12:22 (UTC)

*Salme vald (1936–1939)
*Auvere-Joala vald (1923–1939)
*Vajangu vald (1936–1939)
*Kolovere-Kalju vald (1936–1939)
*Kernu vald (1921–1939)
*Valjala vald (1936–1939)
*Rakke vald (1936–1939)
*Mäe vald (1923–1939)
*Mooste vald (1931–1939)
*Meremäe vald (1923–1939)
*Sooru vald (1925–1939)
*Rootova vald (1923–1939)
*Laitsna-Rogosi vald (1932–1939)
*Seliste vald (1926–1939)
*Märjamaa vald (1937–1939)
*Pühalepa vald (1938–1939)
*Suislepa vald (1935–1939)
*Uulu vald (1922–1939)
*Varbola vald (1919–1939)
*Viljandi vald (1934–1939)
*Torma vald (1924–1939)
Sellel kategoorial on halb pealkiri. Peaks ehk enne muutma kui sinna väga palju artikleid saab. Kas arutelu lõpus väljapakutu sobib? Kui jah, siis peaks uue kategooria tegema. 195.50.204.207 9. juuli 2009, kell 10:22 (UTC)

Oma seisukoht mul puudub, peaasi, et kõik 1939. aastal moodustatud vallad oleksid koos. --Improvisaator 9. juuli 2009, kell 11:36 (UTC)

Ülalpool Wootele juhtis Su tähelepanu viitamise vajadusele. Võiks ikkagi seda teha. Viidata, kust pärineb Sinu info mingi konkreetse inimese kohta.--Rünno 11. august 2009, kell 17:23 (UTC)
----
Sa oled siin nii kaua olnud. Kas Sa ei võiks täpsustusmärkusi jms ise koostada? Andres 19. august 2009, kell 14:12 (UTC)

Ei orienteeru, see võtab mul palju aega. --Improvisaator 19. august 2009, kell 14:13 (UTC)

: Palun püüa vähemalt. Eesmärk ei olegi ju see, et artikli tegemine võtab vähe aega, eriti kui jätta teised enda tagant koristama. Kes siis peab seda otsima hakkama, mis nimega valdasid kunagi olnud on? Kui Sul need materjalid endal käepärast on, siis võid ju korraga teiste samanimeliste valdadega ka tegeleda. Need artikleid ei leia keegi muidu lihtsalt üles. --Epp 24. august 2009, kell 17:16 (UTC)

: Tegelikult muidugi me saame lõpuks need asjad korda nii või teisiti, sest artiklid on teadjate jaoks hõlpsasti leitavad, aga see võib mitu aastat aega võtta. Andres 24. august 2009, kell 17:31 (UTC)

::Aga las kirjutab. Kuniks see, mis tema kirjapandu, ei ole vale, siis las olla. No inimesele ei meeldi täpsustused, viited, kategooriad. Mis teha.. --Rünno 24. august 2009, kell 17:43 (UTC)

::: Antud juhul on küsimus selles, et toimetajad ei jõua vajalikke linke panna. Aga kui me kõik koos seda teeme, siis jõuame.

::: Ja küsimus pole mitte mittemeeldimises, vaid selles, et Improvisaator pole selles asjas vilunud. Andres 24. august 2009, kell 18:13 (UTC)

:::: PALUN proovi need valdade artiklid kuidagi olemasolevate artiklitega seostada. Mina ei oska, sest ei tunne üldse seda valdade kujunemise ajalugu. Pealegi, nagu näha on, võtab nende korrastamine rohkem aega kui Sul artiklite kirjutamine. Ja palun pane küladele jms siselingid. --Epp 1. september 2009, kell 14:45 (UTC)

::::: Siselinke ja muud teen jõudumööda, aga 1939. aasta külad ei ole tõenäoliselt vastavuses praegustega. --Improvisaator 1. september 2009, kell 14:47 (UTC) Praegu on minu jaoks esmatähtis saada mingid algelised artiklid, mida saaks täiendama hakata. Teen seda kõige muu kõrvalt ja sügavas ajapuuduses. --Improvisaator 1. september 2009, kell 14:50 (UTC)

:::::: Sa ikka ei saa aru, milles point on. Teised ei ole Sinu koristajad. Kas arvad, et teistel on liiga palju aega või et siin tegutsemine on kellelgi põhitöö? Palun pane siis kuskile, nt üldisse arutelusse kirja meeldetuletus, et 2. septembril tekitasid ziljon ripakil artiklit, et neid oleks vähemalt pärast võimalik üles leida, kui keegi tahab neid korda teha. Mina ei saa sellisest artiklist küll mitte midagi teada, kui ma kohta ei tunne ja praktiliselt ühtki linki artiklist kuhugi ei lähe. Ja kas kõik inimesed ikka saavad aru, mida üldse see poolik tsiteeritud lause tähendab? --Epp 2. september 2009, kell 14:41 (UTC)
Ei ole vajadust kiirustada. Ehk katsud ühe artikliga nii palju tegelda, kuni selle kohta oskad ja siis alles lähed järgmise kallale? sest tõesti, korrastamine su praeguse tempoga võrreldes võtab rohkem aega kui uute loomine. Ave Maria 1. september 2009, kell 16:56 (UTC)

Kes peaks sinu artikleid vormindama? Näiteks tähtloetelu peaks olema ülevalt alla nagu seadustes (Riigi Teatajas). Mina kasutasin artiklis Otepää vald (1939) loendi tegemiseks koolonit (taandrida), et mugavam lugeda. --Tiuks 1. september 2009, kell 16:48 (UTC)

Enne just nimelt oli nii, nagu 1938. aasta Riigi Teatajas. --Improvisaator 2. september 2009, kell 08:46 (UTC)

Kõigis artiklites on see tähtloend ühe joruna, sest ei kasutata mingit vormindamist. Vikisse ei saa ainult kopeerida, peab mõnele asjale vormi ka andma. Kus oli see enne? --Tiuks 2. september 2009, kell 08:51 (UTC)

: Need väljavõtted Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776), mis ma kõigile vallaartiklitele olen lisanud. See on tsitaat, mida ei tohiks muuta. --Improvisaator 2. september 2009, kell 08:53 (UTC) 83 vallaartiklit on veel vaja teha. Siis saan hakata neid täiendama (üksikfaktid, kirjandus, viited, väljapaistvad elanikud, valitsemine, sündmused, põllumajandus jne.). --Improvisaator 2. september 2009, kell 09:01 (UTC)

:: Ma ei leia seda dokumenti, palun anna link, tahaksin seda originaalis näha. Nägin ainult linke tagasi Vikipeediale aga kõik vallad olid ühes reas. --Tiuks 2. september 2009, kell 09:13 (UTC)

::: Ei saa aru. See 1938. aasta Vabariigi Presidendi otsus on minu teada ainult 1938. aasta Riigi Teatajas (paberkandjal), selle kohta ei ole mingit linki olemas. --Improvisaator 2. september 2009, kell 09:18 (UTC)

:::: Seda ma kartsin. Paberkandjal on nad ka ju ülevalt alla. Ma pean silmas loendi tegemist vikis. Puust ja punaseks.
Tärnloend
*x
*x
Numbriloend
#x
#x
Kooloniga

x

x
Ilusam on loendina, mitte nii nagu artiklis Põlva vald (1939) nii:
a) senise Peri valla maa-alast, välja arvatud Viira asunduse ning Saarjärve asunduse Tamme nr. 8, Soesaare nr. 9, Saare nr. 10, Mustajärve nr. 11 ja Turbaraba nr. 12 talude piirkonnad; b) senise Kioma valla maa-alast, ...
--Tiuks 2. september 2009, kell 09:25 (UTC)
Minu arust ei ole asi selles, kuidas oleks ilusam, vaid asutamisdokumendi täpses tsiteerimises. --Improvisaator 2. september 2009, kell 09:30 (UTC) Artiklid Juuru vald (1939) ja Järvakandi vald (1939) on praegu sellises olukorras, kust võib edasi minna. Teised on artikli algused ja osasid pole kõige algelisemalgi kujul olemas, nii et neid ei saa isegi täiendada. Ma olen tüdinenud oma kirjutamast oma tarkust väikestele võidunud paberilipakatele, mida pidevalt taskus kaasas pean kandma. --Improvisaator 2. september 2009, kell 09:33 (UTC)

Vikipeedia eesmärk ei ole kohe kindlasti dokumentide täpne tsiteerimine. Ave Maria 2. september 2009, kell 09:48 (UTC)

: Meil on infoajastu ja reeglid muutuvad. A, b, c, d, e on loendi märgistus ja tänapäeval on see ülevalt alla. Näiteks Riigi Teatajas Vabariigi Valitsuse seaduses kopeerin
§ 3. Vabariigi Valitsuse liikmed
(1) Vabariigi Valitsuse liikmed on:
1) peaminister;
2) haridus- ja teadusminister;
3) justiitsminister;
Nüüd vormindan:

1) peaminister;

2) haridus- ja teadusminister;

3) justiitsminister;
; on märk loendi jätkamiseks ja see on ka 1939 aasta valla artiklites. Kas sa nüüd mõistad mind? --Tiuks 2. september 2009, kell 10:18 (UTC)
Mul ei ole õigust 1938. aasta Riigi Teatajat mingite hetkel kehtivate reeglite järgi ümber kirjutada. Asi on täpses tsiteerimises. --Improvisaator 2. september 2009, kell 10:21 (UTC)

On küll õigus ja isegi kohustus. Sul on need failina ja sa kopeerid, seda on kohe aru saada. Sa ei viitsi vormindada. Palun skaneeri üks leht ja siis räägime tsiteerimisest malliga . --Tiuks 2. september 2009, kell 10:27 (UTC)

Ma ei usu, et tol ajal nii ilusas tänapäevases eesti keeles dokumente vormistati. Nii et miks sa siis ikkagi need ümber kirjutad, kui sa leiad, et sul ei ole selleks õigust? Sa oled wikisource's kasutaja, seadused jms sobib sinna paremini ja täiskujul. Ave Maria 2. september 2009, kell 10:33 (UTC)

:Kasutaja Avjoska, võta riiulist oma isiklik RT 1938. aastakäik ja vaata sealt minu tsiteerimise täpsust. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest on asutamisdokument, millest tuleks alustada ja see peaks valla artiklis olema. Otsuse täielikust tekstist konkreetse valla kohta käivat punkti otsida on frustreeriv. Kui seal midagi muudaksin, ei oleks see enam tsitaat, vaid ümberjutustus. Tsiteerimismalliga ei oska ma midagi teha, tõestatud. --Improvisaator 2. september 2009, kell 10:38 (UTC)

:: Nüüd on õpetused tsiteerimismallidele lisatud. --Tiuks 2. september 2009, kell 10:41 (UTC)

::: Kas nii sobib, nagu praegu Olustvere vallale tegin(Liigendatud teksti, kui see on tingimata vajalik, võib ju juurde lisada)? Aga mida see number 2 loogelistes sulgudes seal teeb? Kas seda ära kaotada ei saaks? --Improvisaator 2. september 2009, kell 10:44 (UTC)
Kust on tekkinud mõte, et on tingimata vajalik neid dokumente täht-tähelt tsiteerida? Sel juhul me saame ju Vikipeediast erinevalt aru. Mina saan aru, et Vikipeedia ei tsiteeri ilma tsitaadi mallita (ja sedagi ainult äärmisel vajadusel). Vikipeedias on enamus tekste ümbersõnastatud. Ave Maria 2. september 2009, kell 10:47 (UTC)

Kuule, sa paned siin kategooriaid "Vabadussõja veteranid", seda ka vabadusristi kavaleridele. Kas on võimalik saada vabadusristi ilma vabadussõjas osalemata? Kui ei, siis pole sel kategooria lisamisel mõtet, vaid selle asemel tuleks kirjeldada vabadusristi kavaleride kategooria vabadussõja veteranide kategooria alamkategooriana. Taivo 9. september 2009, kell 12:57 (UTC)

Kuule, kõik Vabadusristi kavalerid (näiteks Benito Mussolini) ei osalenud Vabadussõjas. Vabadusristi kolmanda liigi saamiseks ei pidanud üldse sõjaväes teenima, seda antigi tsivilistidele. Detsembrimässu mahasurujad ei pidanud ka olema Vabadussõjas osalenud. Mulle ka oleks alamkategooria lihtsam. --Improvisaator 9. september 2009, kell 14:17 (UTC)

: Ma ei jaga matsu aga milline alamkategooria on sulle lihtsam, kas kategooria ? Eks pane siis, aga see ei ole hetkel alamkategooria kategoorias . --Tiuks 10. september 2009, kell 16:53 (UTC)

:: Häda on selles, et iga Vabadusristi kavaler ei ole Vabadussõja veteran, nii et ma ei oska nende kategooriatega midagi targemat teha, kui seni teinud olen. --Improvisaator 11. september 2009, kell 08:24 (UTC)

Tere! Tegeled aktiivselt Eesti sõjaväelaste kohta artiklite tegemisega. Plaan on varsti teha skript, mis loob artiklid kõigi Laidoneri muuseumi ohvitseride andmebaasis olevate isikute kohta, keda vikis veel pole. Annan sellest teada, et Sa ei näeks tühja vaeva nende ise ümbertrükkimisega (kui seda peaksid tegema). --kanakukk 5. november 2009, kell 11:16 (UTC).

Tänan teatamast. --Improvisaator 5. november 2009, kell 13:56 (UTC)

Dear Improvisaator,
I hope you are still active on Wikipedia and will somehow receive my message. I am writing to you because in 2009, you created a wiki page about a man named Hans Sõber, a doctor from Tartu. It so happens that this man is my long lost grandfather of whom I only knew the name and profession of before this. This is the first time I have ever even seen an image of him. I would like to know if you are in some way related to him or if you have any more information about him? It would be highly appreciated, since all information that my family has had about him has been lost in time and because of the war. I would be delighted beyond words if you had time to reply to me. I hope you wikipedia editors don't delete this, since I do not know any other way how I can get in touch with the author of the wiki.
Sincerely, Nathalie


Arutelu:Artur Saueselg

Mis selle katastroofi õige nimi oleks? Laskeväli oli Valdeku mitte Valdeki. See osa tuleb eraldi artiklisse tõsta.--WooteleF 12. september 2008, kell 12:49 (UTC)

Ei, ta oli just Valdeki laskeväli või laskeplats või laskerada või õpperada, hilisem Männiku polügoon.

Kaasaegses ajakirjanduses nimetati seda "Valdeki katastroof", "Valdeki õnnetus", "sõjakooli katastroof". Kindlat nime ei olnud. Andres 12. september 2008, kell 20:07 (UTC)

:Tõsi omaaegses kirjanduses nii nimetati. Aga nagu ma aru saan on laskevälja nimi pärit Valdeku tänava küljest.--WooteleF 12. september 2008, kell 20:18 (UTC)

:: "Waldecker – Valdeku, Valdeki, Waldeki" --kanakukk 17. mai 2009, kell 16:42 (UTC).

Lõhkemise tagajärjel said surma aspirandid Heino Eerits (Kolga-Jaanist), Eduard Kikerpill (Nõost), Alfred Viira ja Kurt-Georg Gadd (Tartust), Karl Truumann (Lehtsest, Aleksei Pärl (Arusaarest). Haavadesse suri teel haiglasse aspirant Johannes Kattai (Paluperest) ja saadud haavadesse surid haiglas veel aspirandid Endel Uulits (Aakrest), Hugo Juhkami (Roelast) ja Ferdinand Hausenberg (Vana-Otepäält).Valdeki õnnetuse ohvrid saadeti kodupaikadesse Postimees, 17. juuni 1934., Sõjakooli katastroof kohtus arutlusel Postimees, 15. märts 1935.
Raskeid haavu said veel Karl Näska (Konguta) ja Endel Vaakmann (Vao vald), ning kergemaid Paul Reiter (Metsküla vald), Johannes Ristikivi (Aidu vald), Albert Kreim (Vao vald), August Põru (Vana-Võidu vald), Osvald Mooses (Tartu), Hendrik Kirik (Vana-Kariste vald), Theodor Unt (Konguta), Meinhard Laan (Tartu), Karl Laasi (Rakvere vald), tulevane metsateadlane Olev Henno (Holstre vald), Hans Pallo (Saadjärve), Karl Gross (Tähtvere), üleajateenija Aleksei Lääts (Taheva vald), Arno Ilmar Rungi (Vana-Vändra), Jüri Auksmann (Viljandi vald), Aleksander Kankar (Vara), Boris Herdemann (Tallinn), Konstantin Kärk (Tallinn) ja Alfred Martinson (Läätsa vald). - Eraldi artiklisse.--WooteleF 22. september 2008, kell 09:59 (UTC)


Arutelu:Pension

Kui täpne olla, siis
1.Pensioni maksmisel võivad olla maksmiste peatamised, mis ei tee pensioni olematuks, ehk siis
Pension justkui ei ole regulaarne väljamakse vaid pigem on sotsiaalne kindlustus (siia ongi raske õiget väljendit leida) vanaduse töövõimetuse või toitja kaotuse korral.
2. Pensioni saajaks võib olla pensionäri ülalpeetav. Pensionäri viibimisel vahi all on õigus saada pensioni pensionäri ülalpeetaval.
3. Pensioni jaotamist tööpanusest sõltuvaks ja sõltumatuks... Kui neid niimoodi välja tuua, siis peaks lisama rahvapensioni kohta, et need on rahvapension vanaduse korral, rahvapension töövõimetuse korral ning rahvapension toitjakaotuse korral. Nimelt rahvapensioni eesmärk on ju tagada sedasama sotsiaalset kaitset (kuid minimaalses suuruses), mida pakutakse tööpanuse täitnud isikule.
4. Kui sõnapaar "maksmist reguleerima" tähistab rahalise suuruse toimetamist isikule, siis riikliku pensionikindlustuse seadus, väljateenitud aastate pensionide seadus, soodustingimustel vanaduspensionide seadus reguleerivad
peale maksmise ka neid pensione endid, mis nad on, millal neile õigus on, millal neid makstakse ja millal on maksmine peatatud...
5. arusaamatu on ennetähtaegse pensioni ja edasilükatud pensioni detailirohke mainimine (miks seda tehtud on?), samamoodi võiks siis välja tuua soodustingimustel vanaduspensioni, mis lubab pensionile jääda enne üldise vanaduspensioniea saabumise.
6. Töövõimereformiga kaotatav töövõimetuspension...

Sa võid lihtsalt ümber teha. Andres (arutelu) 20. oktoober 2015, kell 12:04 (EEST)

: Jah, täiendused on teretulnud, paistab, et keegi pole viitsinud selle artikliga tegeleda. Aga ümber teha ei saa nüüd ka mitte nii lihtsalt, vaid ikka nii, et saaks parem. Vabandust, aga need anonüümse autori viis kommentaari on natuke kirvega kure püüdmine. Ehk pole kindel et pihta saab, st et nende kommentaaride teksti sisseviimisega asi parem saab. Aga eks siis paistab ja kui väga mööda läheb, nii et kõvasti silma riivama hakkab, eks siis parandame.--VillaK (arutelu) 20. oktoober 2015, kell 12:36 (EEST)

:: "väljateenitud aastate pensionide seadusega reguleeritakse isiku teatud tootmisalade, tööde, kutsealade, ametialade korral õigust vanaduspensionile." Nojah, kui nüüd tõesti täpne olla, siis väljateenitud aastate pension ei ole vanaduspension (või selle alamliik), vaid eraldi riikliku pensioni liik, mida makstakse isikutele, kes on töötanud sellistel kutsealadel või ametikohtadel, mille puhul eeldatakse kutsealase töövõime kaotust või vähenemist enne vanaduspensioni ikka jõudmist.--VillaK (arutelu) 26. oktoober 2015, kell 23:10 (EET)

Siin on kindlasti tarvis parandada. Andres (arutelu) 26. oktoober 2015, kell 23:55 (EET)
On 2 seadust, soodustingimustel vanaduspensionide seadus ja väljateenitud aastate pensionide seadus, mis mõlemad reguleerivad kutsealalt eripensionile minekut. Miks te, Villak, soodustingimustel tsitaadist välja jätate?

Loomulikult on kaks seadust, kuid tuleb tähele panna, et need reguleerivad erinevaid asju ja seaduste eesmärgid on seaduste tekstides sõnastatud erinevalt. Kui te kirjutate "Soodustingimustel vanaduspensionide seadusega ning väljateenitud aastate pensionide seadusega reguleeritakse /.../ õigust vanaduspensionile", siis sidesõna "ning" kasutamise tõttu on sellest võimalik aru saada ainult nii, nagu mõlemad nimetatud seadused reguleeriksid õigust vanaduspensionile. Kuid tegelikult teine nendest seadustest õigust vanaduspensionile ei reguleeri. Soodustingimustel vanaduspensionid jäid tsitaadist välja kuivõrd need ei ole antud juhul diskussiooni objektiks. Kui pool lauset on õige ja teine pool vale, siis see ei tee kogu lauset veel õigeks. Parimate soovidega, --VillaK (arutelu) 27. oktoober 2015, kell 15:22 (EET)
Lgp. Villak, palun tutvuge soodustingimustel vanaduspensionide seadusega. Raske on nõustuda sellega, nagu üks neist reguleeriks õigust vanaduspensionile ja teine mitte.
Vanaduspensionil (RPKS), soodustingimustel vanaduspensioni (SVPS) ja väljateenitud aastate pensioni (VAPS) ühisosa on nõudes vanusele ning üldisele staažile ja tähtajas eluaegse õiguse osas.
SVPS (ametikohad loetletud nimekirjades) ja VAPS (ametikohad nimetatud seaduses) lisavad lisatingimusi inimese tehtud töö sisust, kutsealast, ametikohast lähtuvalt, kehtestades ka RPKS vanaduspensionist erinevad
pensioniarvutuseeskirjad. Mõlema SVPS ja VAPS määramise, maksmise, ümber arvutamise ja indekseerimise kord on kehtestatud RPKS-iga.

"Pension on elatusraha töö või ülalpidaja kaotanud inimesele"
*töö kaotanu ei pruugi mitte sugugi pensionit saada
*vanaduspensionär ja töövõimetuspensionär võivad vabalt töötada.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 12. september 2008, kell 14:49 (UTC)

Varasem redaktsioon:
'''Pension''' (ld.k ''pensio'', maks) on [[elatusraha]] töö või ülalpidaja kaotanud inimesele. See on üksikisiku pidev [[sissetulek]] (tavaliselt [[vanadus]]es), kuid seda võivad saada ka näiteks [[laps]](ed), [[lesk]] või [[lapsevanem]] toitja kaotamise puhul ehk [[toitjakaotuspension]]; püsivalt [[töövõimetu]]ks tunnistatud vähemalt 16-aastasel isik, kelle töövõime kaotus on 40 kuni 100 protsenti ehk [[töövõimetuspension]].

Eesti pensionisüsteem toetub kolmele sambale:
*I sammas: Riiklik pension
*II sammas: Kogumispension
*III sammas: Täiendav kogumispension
Eestis mõistetakse riiklikku pensioni all solidaarsuspõhimõttele tuginevat igakuist rahalist sotsiaalkindlustushüvitist vanaduse, töövõimetuse või toitja kaotuse korral, mida makstakse riigieelarves riikliku pensionikindlustuse kuludeks määratud vahenditest. Riiklikku pensionikindlustuse seadus Elektroonili Riigi Teataja

*Pensionifondid

Andres 30. oktoober 2008, kell 16:20 (UTC)
Vähemalt osa teisi vikisid räägib ainult vanaduspensionist. Andres 7. november 2008, kell 02:02 (UTC)

Oleks vaja asjalikult selgitada eripensionide andmise korda ja olemust. See on sotsiaalselt oluline. Eripensionär, näiteks diplomaatilisel tööl saab ülikõrge kogusisssetuleku: põhipalga, välismaal viibimise tasu ja eripensioni, rääkimata muudest tasudest. Tuleks sellised asjad ära seletada.  --Harts 25. mai 2010, kell 22:32 (EEST)

Kahtlemata on see oluline. Kahjuks on meil liiga vähe toimetajaid. Võib-olla proovid ise algust teha? Taivo 25. mai 2010, kell 22:51 (EEST)

Praegu on
"II samba ehk kogumispensioni puhul tasutakse töötamise ajal vabatahtlikult enda poolt valitud suuruses pensionimakseid, et koguda endale vara pensionieaks. Kogumispensioni süsteem on eelfinantseeritav. Pensionifondid investeerivad töötajate poolt tasutud pensionimaksed erinevatesse finantsinstrumentidesse, eesmärgiga pensionivarade väärtust kasvatada. Kohustusliku kogumispensioni puhul tuleb pensioniikka jõudmisel (üldreeglina) sõlmida annuiteetleping kindlustusseltsiga, kes võtab endale kohustuse maksta inimesele pensioni elu lõpuni."
1. Kas on keegi, kellel on võimalus vabatahtlikult enda poolt valitud suuruses teha pensionimakseid 2 sambasse?
2. Kas on kellelgi sõlmitud annuiteetleping kindlustusseltsiga?
Praegune 2 samba tekst on üsna reklaamteksti nägu.
----
Pensioniea tabel võiks olla artiklis Pensioniiga või siis Vanaduspension. --Andres (arutelu) 20. september 2023, kell 13:41 (EEST)


Arutelu:Vektor

Siin tuleks mõelda: mis tähendab, et lõik on suunaga varustatud?

Lõik - kahte erinevat punkti ühendav lühima pikkusega joon. Ma loodan, et sõnu "varustatud" ja "suund" ei pea täpsustama? --kanakukk 13. september 2008, kell 09:30 (UTC)

: Täpsustada tuleb sõna "varustatud". Sellel sõnal ei ole matemaatilist tähendust, mistõttu ta tekitab mõistelist ebamäärasust. Põhimõtteliselt peaks see "varustamine" tooma kaasa selle, et vastupidiselt lause ehitusele ei ole enam tegemist lõiguga. Lõigu all mõeldakse sirglõiku, aga seda saab veel hiljem täpsustada. Andres 13. september 2008, kell 12:48 (UTC)

: Asja tuum on selles, et lõigul ei ole suunda, ja kui "lõigul on suund", siis ta pole lõik. See operatsioon, millega me "anname lõigule suuna", jääb ebatäpseks. Andres 13. september 2008, kell 18:40 (UTC)

vektoriaalne suurus [vektori´aalse s´uuruse, vektori´aalset s´uurust, vektori´aalseid s´uurusi e vektori´aalseid s´uuruseid] mehaanika (=vektor) füüsikaline suurus, mida iseloomustatakse lisaks arvväärtusele ka suuna abil, nt jõud. --kanakukk 13. september 2008, kell 09:41 (UTC)
Kas esimese lause teine pool on osa definitsioonist? See tuleks selgemalt välja kirjutada. Andres 13. september 2008, kell 09:18 (UTC)
Kas liitmise ja lahutamise reeglid on liitmise ja lahutamise definitsioonid? Andres 13. september 2008, kell 09:20 (UTC)
Alguses on öeldud, et vektorit iseloomustavad kindel siht ja suund, aga nullvektorit ju ei iseloomusta. Kas ta siis pole vektor? Ja kas ta on lõik? Andres 13. september 2008, kell 12:53 (UTC)

Oleks vist parem geomeetriline vektor ja vektorruumi element lahku viia. Andres 10. veebruar 2009, kell 11:03 (UTC)
Selles artiklis siin räägitakse mingisse punkti rakendatud vektoritest. Need ei ole need, mis eukleidilise ruumi moodustavad. Andres 12. veebruar 2009, kell 01:11 (UTC)

Vektorite ja vektorruumidega on siin üldse paras segadus. Saan su murest aru. Siin tuleks enne veidi mõelda. Pakun, et märksõna "vektor" all peaks esimesene ilmuma tüüpiline geomeetriline vektor tasandil või ruumis. --Hardi 12. veebruar 2009, kell 01:22 (UTC)

: Mina ei tea, mis peaks olema esimene, kas rakendatud vektor või rakendamata vektor. Inglise viki järgi otsustades on geomeetriline vektor just viimane. Andres 12. veebruar 2009, kell 01:35 (UTC)

: Hiljem vaatan, mis raamatud selle kohta ütlevad. Andres 12. veebruar 2009, kell 01:36 (UTC)

Siirutaja ehk vektor on ka bioloogia mõiste--Dj Capricorn 7. mai 2009, kell 13:41 (UTC)

on lisatud--Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2012, kell 11:21 (EEST)
----
Praegune definitsioon on minu meelest vale. Või on ta liiga segaselt sõnastatud. Suurus on vähemalt meie definitsiooni järgi muutuja, kuid kui vektorit vaadelda muutujana, siis pole tõsi, et tal on kindel siht, suund ja pikkus. Kui aga jutt on muutuja väärtusest, siis nullvektor pole vektor, sest tal pole kindlat sihti. Peaks võib-olla vaidlustama, kuid panen toimetamismärkuse. Andres (arutelu) 19. november 2012, kell 08:02 (EET)

Eemaldan märkuse. Definitsioon on viidatud. Toimetamismärkuse kasutamisest võiks üldiselt vältida. --Hardi (arutelu) 19. november 2012, kell 13:02 (EET)


Arutelu:Budism ja Põhjala

: Mis selle konverentsi nimi oli, kas Budism ja Põhjala 2008 või Budism ja Põhjala? Andres 20. märts 2009, kell 07:29 (UTC)
Budism ja Põhjala    proovi sel juhul Googe-it kasutada kui muu vahendiga otsid .Palun http://www.google.com/search?hl=en&num=50&q=Budism+ja+P%C3%B5hjala&btnG=Search&lr=lang_en|lang_et|lang_ru
Palun.
Teadlased ja budistid teevad koostööd 25. - 27. septembril Tallinnas toimuval rahvusvahelisel konverentsil „Budism ja Põhjala"
08.09.2008 06:44
Toimub: 25.09.2008
Kommenteeri Loe kommentaare 	Trüki | Saada sõbrale | Saada vihje

Pressiteade 8. sept, 2008
MTÜ Eesti Njingma
25. - 27. septembril 2008 toimub Tallinna Ülikooli ruumides rahvusvaheline konverents „Budism ja Põhjala 2008", mille korraldaja on MTÜ Eesti Njingma. Konverentsi eesmärk on uurida budismi ajalugu Põhjamaades ning käsitleda budismi kui kultuurinähtust laiemalt nii ajalises kui kultuurilises kontekstis. Konverentsi raames leiab aset ka fotonäitus "Budistlik traditsioon Eestis", mis avatakse 25. septembril Rahvusraamatukogu VI korruse galeriis.
Konverents „Budism ja Põhjala 2008" toimub Tallinnas Eesti Njingma eestvedamisel juba teist korda, tuues ühise teema raames konverentsi kõnepulti nii teadlased kui budistid -
osalejaid saabub nii Eestist, Lätist, Soomest, Rootsist, St Peterburist kui ka Burjaatiast ja kaugemalt. Konverents viib kokku Läänemere maade erinevad kultuurid oma budismi baasil ja annab osalejatele kolme päeva vältel hea ülevaate erinevate kultuuride budistlikust ühisosast. Tänavuse konverentsi peateema on "Budismi ajaloolised seosed Põhjamaades" ning alateemana on fookuses Eestis kasvanud ja koolis käinud kuulus budist parun Roman Ungern von Sternberg.
Konverents loob uue traditsiooni orientalistikas ja tibetoloogias tänu osalejate eripärasusele (teadlased ja budistid ühise laua taga) ja paneb aluse uuele käsitletavale teemale- Eesti ja Põhjamaade budismi ajalugu .
Konverentsil astuvad ettekannetega üles mitmed välisesinejad, nende hulgas professor Jürgen Offermann Lundi ülikoolist, dr.Hakan Walquist Stockholmi Etnograafiamuuseumist, tibetoloog Tiina Hyytiäinen Helsingi Ülikoolist, Läti ülikooli Aasia õppetooli dekaan dr.Leons Taivans, St.Peterburi Budistliku templi Kuntsechoinei eestseisja Buda Badmayev, St.Peterburi Idateaduste Instituudi vanemteadur Natalia Yakhontova, St.Peterburi P.Kozlovi muuseumi direktor dr.Alexander Andreyev, Soome Danakosha Njingma eestseisja Tulku Dakpa Rinpoche jt.
Eestit esindavad konverentsi kõnepuldist Vello Väärtnõu, Tõnis Vint, Jaan Kaplinski, Anti Kidron, Priit Kelder, Ville Jehe ja Vilen Künnapu.
Konverentsi raames leiab aset ka fotonäitus "Budistlik traditsioon Eestis", mis kirjeldab ühte lõiku Eesti budismi ajaloost – budistliku traditsiooni rajamist ENSV ajastul. Näitus avatakse 25. septembril Rahvusraamatukogu VI korruse galeriis.
Ainulaadsele konverentsile ning fotonäitusele on oodatud nii teadlased kui budistid, üliõpilased ja orientalistid ning loomulikult kõik kultuurihuvilised. Konverents on osalejatele tasuta.
Konverentsi toetavad Tallinna Noorsoo-ja Spordiamet, Hasartmängumaksu nõukogu,Tallink City Hotels, AS Thulepunkt.
Konverentsi korraldajaks on MTÜ Eesti Njingma. Eestis on budism kui kultuurinähtus olnud kohal alates 20. sajandi algusest ja tal on üle100 aasta pikkune ajalugu koos personaaliaga, kuid siiani pole seda veel uuritud. Seetõttu arendab Eesti Njingma teadlaste ja budistide rahvusvahelist koostööd eesti ja põhjamaade kultuuriloo budistliku aspekti uurimiseks ja säilitamiseks.
2006. aastal esindas Eesti Njingma Eestit St.Peterburis toimunud Agvan Dorjievi päevadel "Budistlik kultuur - ajalugu, allikad, lingvistika ja kunst", mis korraldati Riikliku Ermitaazhi, St. Peterburi Riikliku Ülikooli, Burjaatide kultuuriühingu, Budistliku templi Kuntsechoinei , P.K.Kozlovi muuseumi ja A.Dorjievi Fondi koostöös. Ettekanded on välja antud raamatuna Peterburi ülikooli poolt.
2006 aastal sai alguse Eesti Njingma veebiprojekt Budismi Entsüklopeedia: http://www.nyingma-buddhism.com
2007 aastal alustati Põhjamaade hariduse ja kultuurialase koostööga – I konverents „Budism ja Põhjala" ning näitus „St.Peterburi budistlik tempel"
Eelmisel aastal esmakordselt toimunud konverentsil "Budism ja Põhjala 2007" osalesid teadurid ja budistid Eestist, Soomest ja St. Peterburist. Kõnepuldis esindasid Eestit Leonhard Lapin, Tiit Pruuli, Anti Kidron, Priit Kelder ja Marju Broder. Paralleelselt konverentsiga toimunud fotonäitust "St. Peterburi budistlik tempel" külastas teiste hulgas ka Tai kuningriigi suursaadik hr. Aprichart Chinwanno koos abikaasaga.

Kas need konverentsid toimuvad endiselt?


Arutelu:Jeruusalemma mäe lahing

Viide ei tööta (vähemalt minu brauseri ja arvutiga).--WooteleF 13. september 2008, kell 18:23 (UTC)

Töötab aga peab ootama kui ära laeb. Brauseri all servas annab teada, et laeb ja siis lööb lehe lahti (IE7-ga). --Tiuks 13. september 2008, kell 18:26 (UTC)

: Tegemist on 360-leheküljelise PDF dokumendiga, seega ei soovitaks seda dial-up ühendusega isegi mitte avada. Peaks ehk mingi hoiatuse juurde ka panema? --kanakukk 13. september 2008, kell 18:50 (UTC)

::Seepärast algul vaatasingi, et ei tööta. Internetisaidi oleks avanud kohe aga kuna avas päris kaua siis ennatlikult arvasin, et link ei tööta.--WooteleF 13. september 2008, kell 18:52 (UTC)

:::Samas ei leidnud mina ei Russowi ega Renneri kroonikatest venelaste koguarvu (6000). See antud link tundub kahtlane ja on omakorda viideteta. Ilmselt tuleks see lause välja võtta. Samuti polnud tegu Tallinna kaitselahinguga kuna venelastel polnud vist plaaniski linna rünnata või piirata vaid seal ümbruses rüüstada.--WooteleF 13. september 2008, kell 19:45 (UTC)
Tänapäevaste asukohtade hoogne kasutamine tekitab mõnevõrra segadust. Teine lahing toimus umbes Pärnu maantee raudteeviadukti ja Tondi ülesõidu vahel. - Sellest lausest jääb mulje, et 1560. aastal olid juba olemas raudteeviadukt ja Tondi ülesõit.--WooteleF 24. november 2008, kell 20:15 (UTC)
Võib panna ka 'praeguse...'. Panin teksti uude artiklisse 'Lahing Jeruusalemma mäe taga', sest mäel endal ei toimunud lahingut. Kuidas vana artiklit 'Jeruusalemma mäe lahing' ära kaotada? Castellum 24. november 2008, kell 20:41 (UTC)

Lahingut tuntakse ju ikkagi Jeruusalemma mäe lahinguna. Hastingsi lahing toimus näiteks Hastingsist 10 km eemal.--WooteleF 24. november 2008, kell 20:42 (UTC)
Ausalt öelda ei tunta, võib näiteks vaadata sedasama Mustpeade epitaafi.  Ja kohanimena on seda tänapäeval haibitud, sest omaaegu oli nimi 'Jeruusalemma mägi' vähelevinud. Me võiks ikka oma ajaloos täpsemad olla, eriti seal, kus see on võimalik. 'Lahing Jeruusalemma mäe taga' on ka tinglik, sest 11. septembri 1560 sündmused toimusid ka mujal. Aga Tallinna lahing on liiga paljukasutatud ja kuupäeva sissetoomine teeb asja kohmakamaks.Castellum 24. november 2008, kell 22:34 (UTC)
Kui artiklile on tarvis uus pealkiri panna, siis ei tehta uut artiklit, vaid kasutatakse nuppu "Teisalda". Andres 25. november 2008, kell 08:03 (UTC)
Lahingule ise nime välja mõelda ka ei maksa. Kui on mitu samanimelist, siis kasutatakse täpsustust sulgudes. Andres 25. november 2008, kell 08:04 (UTC)

Minumeelest nimi "Jeruusalemma mäe lahing" ei eelda, et lahing oleks pidanud mäel toimuma. Mäe taga, ees, kõrval, lähedal jne. Suur osa vanema ajaloo lahingutest ei vasta kuigi täpselt oma nimedele.--WooteleF 25. november 2008, kell 08:11 (UTC)

Siin on kirjas keegi rüütelkonna peamees ja Salla mõisnik Lorenz von Ermes, kes samal kuupäeval kuskil Tallinnas, moskoviitide vastases lahingus, hukkunud on. --Jaanusele 9. aprill 2009, kell 08:05 (UTC)
----
Selle võiks ju ka ära märkida, et Marta tänaval asub Jeruusalemma mäe lahingus hukkunud Blasius Hogreve mälestusmärk 90.191.119.98 10. september 2011, kell 16:45 (EEST)


Arutelu:Myrtle Cook

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sportsmediacanada.com/awards.php?cat=7&id=25&PHPSESSID=32bb3b43a7a4c85e4ad08600c2fef6a8
** In Myrtle Cook on 2013-06-24 12:28:59, 404 File Not Found
** In Myrtle Cook on 2013-07-06 15:18:09, 404 File Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.caaws.ca/olympics/2004/history/matchless_six.cfm
** In Myrtle Cook on 2013-06-24 12:29:00, 404 Not Found
** In Myrtle Cook on 2013-07-06 15:18:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:18 (EEST)


Arutelu:Nullelement

See artikkel võib küll olla täpne ja mõiste korrektselt lahti seletada, aga tal on üks suur viga. Tavaline inimene ei saa absoluutselt mitte midagi aru. Näieks mina ei saanud seda artiklit lugedes targemaks. Ma olen ilmselt rumal ka, aga ma kardan, et ma pole ainus. Hea artikkel peaks raske teema lihtsamas keeles selgeks tegema. Siin on palju võõrsõnu ja osad neist pole isegi lingitud. Artikkel binaarsest tehtest on küll olemas, aga juhe jookseb kokku juba esimest lauset lugedes ning rohkem ei taha. Multiplikatiivsus pole isegi lingitud, aga ei saa ju eeldada, et lugejad selle tähendust teavad. Minu meelest võiks praegune tekst olla kusagil tagapool. Kui sellist asja on võimalik teha, siis peaks selle ees olema lihtsas keeles mingi selgitus mittematemaatikutele. Siim 7. veebruar 2009, kell 17:17 (UTC)

Ma tervitaksin igati sellist selgitust. Lisasin algusesse teise lause, mis peaks asja arusaadavamaks tegema. Kui see pole arusaadav, siis palun küsi, nii ma saaksin selgitust täiendada. Andres 7. veebruar 2009, kell 17:36 (UTC)

: Läks oluliselt paremaks küll. Siim 7. veebruar 2009, kell 17:41 (UTC)
--Hardi 5. jaanuar 2010, kell 00:40 (UTC)

:: Panin ühe lause veel juurde. Kui on veel küsimusi, siis küsi. Andres 7. veebruar 2009, kell 17:41 (UTC)

::: Kas sellest teistes vikides artikleid ei ole? Siim 7. veebruar 2009, kell 17:43 (UTC)

:::: :en:Zero element ja :de:Nullelement on ümbersuunamised, :fr:Élément absorbant ning selle inglise ja hollandi vaste räägivad ainult multiplikatiivsest nullelemendist. Kõiki vikisid ma läbi vaadanud ei ole. Andres 7. veebruar 2009, kell 22:56 (UTC)
Kas sellel asjal on mingeid praktilisi rakendusi ka? Ma mäletan kooliajast, et mind ajas jubedalt närvi viis, kuidas matemaatikat õpetatakse. Seda taotakse lastele pähe nagu mingit ilma igasuguse praktilise väljundita kuiva teooriat. tegelikkus on aga hoopis vastupidine. Kõik loodusteadused, ja mitte ainult nemad, vajavad hädasti matemaatikat ning mõnes mõttes võib isegi öelda, et matemaatika on kõige praktilisem asi üldse. Aga siin on jälle see vana probleem, et ei saa aru, kas see nullelement on ka kuskil kasutatav või lõbustavad matemaatikud ennast sellega niisama. Siim 7. veebruar 2009, kell 17:58 (UTC)

Noh, kõik, kes kasutavad arvu 0, kasutavad ka nullelementi. Kui rääkida nullelemendist üldiselt, siis ei kasutata seda vast isoleeritult, vaid koos algebraga üldse. Tema tähtsus on ikka rohkem matemaatikasisene.

: Avalauset peaks siis täiendama, et ka arv null on nullelement. Siim 7. veebruar 2009, kell 19:04 (UTC)

:: Panin selle teise lõigu lõppu. Nullelement saab olla mingite konkreetsete tehete suhtes.

:: Panin nulli näite ka ringi nullelemendi juurde, ja selle võiks panna ka  multiplikatiivse ja aditiivse nullelemendi juurde. Andres 7. veebruar 2009, kell 20:09 (UTC)

Mõtlesin kirja panna ka näiteid. Kõige arusaadavamad näited puudutavad ringi nullelementi. Ma ei jõudnud praegu kaugemale arvuringidest, sest teiste asjade täpne sõnastamine on keeruline. Näiteks tavaliste funktsioonide tavalise liitmise ja korrutamise puhul on nullelemendiks nullfunktsioon (funktsioon, mille kõik väärtused on nullid). Ruutmaatriksite liitmisel ja korrutamisel on nullelemendiks nullmaatriks (selle kõik elemendid on nullid). Andres 7. veebruar 2009, kell 18:28 (UTC)

Nullelemendid on ka vektorruumidel ja algebratel. Sellest ei ole praegu otseselt juttu. Andres 7. veebruar 2009, kell 18:30 (UTC)

Nullelemendist räägitakse kui vastavat tehet nimetatakse liitmiseks, ühikelemendist kui tehe kannab nime korrutamine. Mõlemal juhul on tegemist neutraalse elemendiga. --Hardi 5. jaanuar 2010, kell 00:40 (UTC)

Vaata Arutelu:Ühikelement.

Artikli sisu (välja arvatud tõestused) on võetud venekeelsest "Matemaatikaentsüklopeediast". Andres 5. jaanuar 2010, kell 08:42 (UTC)

Nullelement, ühikelement ja neutraalne element