Arutelu:Rahvarinne

Rahvarinne on ka elulõnga sordi nimi. --Metsavend 22. veebruar 2008, kell 18:43 (UTC)

kirjuta see täpsustuslehele: Rahvarinne (täpsustus) --Kinks 24. veebruar 2008, kell 20:16 (UTC)

[[Oleg Harlamov]] on juhtorgani koosseisust välja võetud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. august 2009, kell 07:08 (UTC)

KGB kaastöötajad ütlesid, et Rahvarinne on lubatud organisatsioon. suwa 8. jaanuar 2010, kell 10:46 (UTC)

"1.-2. oktoober 1988 toimunud RR kongressil valiti juhtorgan, kuhu kuulusid: ...., Klara Hallik, Hagi Šein, Rem Blum, Vladimir Brehhov, Oleg Burov, Rafik Grigorjan, Eduard Šaumjan, Juri Lotman, Eldar Efendijev."
Eks ta üks järjekordne juutide ja kagebiitide vandenõu oli. Kahju, et nii lõppes. Küll meie oleks aga teinud, kui seda rahvarinnet poleks ees olnud.

tegelikult siis:
" 1-2. oktoobril 1988. Kongressil valiti seitsme-liikmeline eestseisus, kuhu kuulusid Kostel Gendorf, Mati Hint, Lembit Kolk, Marju Lauristin, Edgar Savisaar, Heinz Valk ja Rein Veidemann. "
http://home.uninet.ee/~altoja/rr.htm
http://www.rahvarinne.ee/rr/101/
Kas noorkesikud pole siis märganud, kelle käpa all on viki.

Võtsin kogu selle lõigu välja. Teisena mainitud allikas seda pole, esimeses on viitega raamatule "Teine Eesti". Seda viidet tuleks kontrollida ja õige jutt sisse panna. Võib-olla varem oli mõeldud mingit muud juhtorganit. Andres 9. aprill 2010, kell 12:24 (EEST)

Võtsin vaidlustuse ära, sest nähtavasti oli vaidlustatud väljavõetud lõik.

Kas see Arno Altoja tekst on usaldatav allikas? Andres 9. aprill 2010, kell 12:27 (EEST)
----
Rahvarinde tegevusest ajavahemikul 13. aprillist kuni 1. oktoobrini 1988 tuleks ka kirjutada. 90.191.119.98 3. juuni 2012, kell 14:00 (EEST)

Palun kirjuta. Andres (arutelu) 3. juuni 2012, kell 20:29 (EEST)

1-2. oktoobril 1988. Kongressil valitud seitsme-liikmeline eestseisus

Prantsuse Vikis on üks jabur lõik Rahvarinde teemal, vt teine lõik. Mõni parem prantuse keele oskaja ehk parandab? --Amherst99 (arutelu) 21. jaanuar 2014, kell 18:48 (EET)

Kogu artikkel on umbluu. Tuleb otsast peale kirjutada. Ajab kaks Rahvarinnet segi ja seostab ekslikult ühe teise mõistega. Andres (arutelu) 21. jaanuar 2014, kell 18:56 (EET)

:Seal pole üheksa aastat midagi muutunud. Artiklist ei selgu Eugen Friedi seos Eestiga.


Arutelu:Gause reegel

Nimekujus (Georgii Gause) pole üldse kindel --Dj Capricorn 22. veebruar 2008, kell 21:49 (UTC)

Georgi Gauze oleks transkriptsioon vene keelest. Andres 23. veebruar 2008, kell 12:17 (UTC)

mille järgi kaks liiki, kes konkureerivad samade ressursside pärast ja saa stabiilselt eksisteerida, kui ökoloogilised faktorid jäävad konstantseteks

Lauseehitus on arusaamatu. Andres 23. veebruar 2008, kell 12:17 (UTC)

Seetõttu pole ka arusaadav, mida see reegel ütleb. Andres 23. veebruar 2008, kell 12:18 (UTC)

Samatoline on Grinnelli reegel,

Esimene sõna pole arusaadav. Andres 1. märts 2008, kell 07:41 (UTC)

konkurentse välistamise reegel on grammatiliselt veider. On see tõesti just niisugusel kujul kasutuses? --Oop 18. jaanuar 2012, kell 21:41 (EET)

Hea märkus. Ökoloogialeksikon annab nii, v-o see allikas eksib grammatiliselt. Veebis on leida ka vorm: konkurentsi välistamise reegel. V-o küsida EKI-st, kas eksitakse grammatika vastu?--Bioneer1 21. jaanuar 2012, kell 12:15 (EET)

:Et siin mingi kamm on, võin ise ytelda, EKI ei tea sellest midagi erilist, mida meie ei teaks. Mul oli kahtlus ainult võimalike värdsõnad konkurentne ja konkurentsne tõttu (praktikas esineb hullematki, näiteks on juurdunud perversne vorm tervisedendus), aga ilmselt peetakse silmas ikkagi konkurentsi välistamist, mitte ei ole see mingi kummaline välistamise liik. Parandan ära. --Oop 21. jaanuar 2012, kell 15:08 (EET)

::Inglise keeles muideks on selle vaste "competitive exclusion principle" (ehk siis adjektiiv on sees?). Sõnast konkurents adjektiiv peaks olema konkureeriv (konkurentne siis värdsõna), aga adjektiivina tulekski mingi kummaline välistamise liik. --Bioneer1 21. jaanuar 2012, kell 16:42 (EET)

::: "Konkurentne" tähendab siin minu meelest 'konkurentsist tingitud'. Olgu see sõna kui tahes veider, me ei tohiks seda ümber teha. Andres 28. jaanuar 2012, kell 02:44 (EET)

::::panin selle "konkurentse" konstruktsiooni tagasi. Asi vajab ilmselt selginemist, selgitamist--Bioneer1 11. veebruar 2012, kell 11:26 (EET)


Arutelu:Märtsipommitamine

Kas siis uisuväli asub nende varemete kohal, mis on pildil? Andres 23. veebruar 2008, kell 06:56 (UTC)

Jah. --kanakukk 13. märts 2009, kell 17:41 (UTC).
Kas 50% Tallinna elamispinnast elas 20 000 inimest?

Mis tähendab, et hävis kolmandik Tallinnast? Andres 23. veebruar 2008, kell 06:59 (UTC)

:Selline pealkiri ei ole hea. Märtsis tomus väga palji pommitamisi eesti linnadele. Alpool kuupäevaline väljavõtte.Akra 23. veebruar 2008, kell 12:06 (UTC)

::Dekabristid mässasid ka novembris vana kalendri järgi, nimetame neid nüüd novembristideks? kanakukk 9. märts 2008, kell 08:11 (UTC)
*Eesti linnadele toimunud õhurünnakud aastatel 1941/1944
*Kuupäev	Linn	Kahjustused
*1942
*5. märts 1942	Narva	Surma said 8 tsiviilisikut.
*8. märts 1942	Narva	Toimus 2 rünnakut. Väiksemad kahjustused hoonetel.
*11. märts 1942	Narva	Toimus 3 rünnakut. Väiksemad kahjustused hoonetel.
*15. märts 1942	Narva	Väiksemad kahjustused hoonetel.
*1943
*13. märts 1943 	Narva	10 tsiviilisikut said surma.
*16. märts 1943 	Narva	Väiksemad kahjustused hoonetel.
*20. märts 1943 	Tallinn	27 elamut said suuremaid vigastusi.
*22. märts 1943 	Tallinn	Väiksemad kahjustused hoonetel.
*23 - 24 märts 1943 	Tallinn	Vigastada said 79 hoonet.
*24 - 25. märts 1943 	Tallinn	Vigastada said 111 hoonet, 12 tsiviilisikut said surma ja 13 haavata.
*25 - 26. märts 1943 	Tallinn	Väiksemad kahjustused hoonetel.
*25 märts 1943 	Narva	Väiksemad kahjustused hoonetel.
*1944
*1. märts 1944 	Narva	Linnale heideti üle 200 lennukipommi.
*6. - 7. märts 1943 	Narva	Pommitamine kestab 11 tundi järjest. Umbes 200 lennukit heidavad alla ca 3600 pommi. Linn hävis täielikult.
*7. - 8. märts 1944 	Narva, Tapa j.t.	Rünnakud mitmele Eesti linnale, millest võtavad osa ca 490 pommitajat.
*8. märts 1944 	Jõhvi	Väiksemad kahjustused hoonetel.
*9. - 10. märts 1944 	Tallinn 	Hävis ca 280 hoonet, 2 teatrit, 2 kirikut, mitu muuseumi ja kinohoonet ning teisi ühiskondlikke hooneid. Hukkus 463 ja haavata sai 659 inimest.
*17. - 19. märts 1944 	Narva	Pommitati Narva varemeid.
*25. - 26. märts 1944 	Tartu	Hävis ca 80 hoonet. Umbes 100 tsiviilisikut sai surma.

Pooldan seda pealkirja. Kui räägitakse lihtsalt märtsipommitamisest, peetakse silmas just seda. Andres 23. veebruar 2008, kell 19:36 (UTC)

:Ega ikka ei peeta küll. Virulane ei mõtle Tallina vaid Narva Jõhvi või Tapa peale ja tartlane Tartu peale. Siia tuleks teha täpsustuslehekülg. Asjad ei saa ega tohi olla mingi linna kesksed vaid objektiivsed. Kui tallinnas hävitati 25-30% siis Narvas üle 90% ja mis alles jäi tehti maatasa 17-18 märtsil. Akra 23. veebruar 2008, kell 20:05 (UTC)

:: Kas 1943. aasta Narva pommitamist nimetatakse märtsipommitamiseks? Ma ei ole lihtsalt kuulnud sellist nimetust, kuigi Narva pommitamisest on palju räägitud. Vaatasin Google'ist, leidsin kaks kohta, kus Narva pommitamist on nimetatud märtsipommitamiseks, ja kaks kohta, kus   Tartu pommitamist  on nimetatud märtsipommitamiseks. Ülejäänud mainimised käivad Tallinna kohta.

:: Missuguseid pealkirju Sa ette paned? Andres 23. veebruar 2008, kell 23:30 (UTC)

:::Järelikult ei ole ainus märtsipommitamine Tallinna oma. Pelkiri võiks olla Märtsipommitamine Tallinas või Tallinna pommitamine. Või Tallinna pommitamised. Analoogilised pealkirjad teiste linnade kohta.Akra 24. veebruar 2008, kell 08:08 (UTC)

:::: Kindlasti ei ole ainus märtsipommitamine Tallinna oma. Küsimus aga on selles, mida märtsipommitamiseks tavaliselt nimetatakse. Mulle tundub   (tundub, ja kaudseks tõendiks võin tuua Google'i otsingutulemused), et valdavalt on see sõna kasutusel Tallinna märtsipommitamise kohta (pommid ei langenud seal küll ainult Tallinnasse, vaid ka näiteks Aegviitu). Sellepärast reserveeriksin ma selle nimetuse Tallinna märtsipommitamisele. Aga kui teised leiavad, et tuleb teisiti teha, siis ma paneksin ette "Tallinna märtsipommitamine", mis tundub olevat kõige laiemalt käibel. Kõlbaks ka "Märtsipommitamine Tallinnas", mida samuti on kasutatud. (Eelduseks muidugi, et ka mõnd teist pommitamist tuleb sama nimega nimetada). "Tallinna pommitamine" oleks liiga ebaspetsiifiline, pealegi  ignoreeriks see nimetust "märtsipommitamine". Sama ka "Tallinna pommitamiste" kohta. Teiste linnade pommitamiste kohta ma ei tea. Tõenäoliselt sobiks siis "Tartu märtsipommitamine" ja "Narva märtsipommitamine." Andres 24. veebruar 2008, kell 09:21 (UTC)

Tegelikult ei pommitatud neid linnu ainult märtsis vai ka teistel kuudel. Pelkirja Tallinna märtsipommitamine all saab rääkida ainult märtsis toimunud pommitamistest ja teisi Tallinna pommitamisi siia ei saa panna, aga need ju toimusid samuti. ja need väärivad samuti mainimist. Minu andmetel toimunud Tallinna pommitamised.Akra 24. veebruar 2008, kell 10:44 (UTC)
Tallinnale toimunud õhurünnakud aastatel 1941/1944
*Kuupäev	Linn	Kahjustused
*15 - 16 september 1942 	Tallinn	Väiksemad kahjustused hoonetel.
*14 - 15 veebruar 1943 	Tallinn	Hävis 117 hoonet. Umbes 20 tsiviilisikut said surma.
*21. veebruar 1943 	Tallinn	Vigastada said 9 hoonet.
*22 - 23. veebruar 1943 	Tallinn	44 hoonet said vigastada.
*20. märts 1943 	Tallinn	27 elamut said suuremaid vigastusi.
*22. märts 1943 	Tallinn	Väiksemad kahjustused hoonetel.
*23 - 24 märts 1943 	Tallinn	Vigastada said 79 hoonet.
*24 - 25. märts 1943 	Tallinn	Vigastada said 111 hoonet, 12 tsiviilisikut said surma ja 13 haavata.
*25 - 26. märts 1943 	Tallinn	Väiksemad kahjustused hoonetel.
*? aprill 1943 	Tallinn	Väiksemad kahjustused hoonetel.
*? mai 1943 	Tallinn	Toimus neli rünnakut üksteise järel. Väiksemad kahjustused hoonetel.
*31. juuli, 1. august 1943 	Tallinn	Kannatada said 45 hoonet.
*16 - 17. august 1943 	Tallinn	Kannatada said 5 hoonet.
*4 - 5. september 1943 	Tallinn	Kannatada said 30 hoonet.
*9. - 10. märts 1944 	Tallinn 	Hävis ca 2800 hoonet ???, 2 teatrit, 2 kirikut, mitu muuseumi ja kinohoonet ning teisi ühiskondlikke hooneid. Hukkus 463 ja haavata sai 659 inimest.
*25. juuli 1944 	Tallinn	Sadamas sai tabamuse kaubalaev Nordwind laskemoonaga ja läks põhja.
*20. september 1944 	Tallinn	Rünnati sadamast lahkuvaid laevu.
*21. september 1944 	Tallinn	Vigastada said hooned Viru tänaval ja Merepuiesteel.

Noh, Tallinna pommitamiste kohta võib ju eraldi artikli kirjutada, ja Tallinna märtsipommitamise kohta eraldi artikli. Andres 24. veebruar 2008, kell 11:12 (UTC)

:Võib ka nii.Akra 25. veebruar 2008, kell 16:06 (UTC)
HALLO????
"9. - 10. märts 1944 Tallinn Hävis ca 2800 hoonet ???, 2 teatrit, 2 kirikut, mitu muuseumi ja kinohoonet ning teisi ühiskondlikke hooneid. Hukkus 463 ja haavata sai 659 inimest."
Kus siin on välja toodud MÕNI TEINE LINN? EI OLEGI. Märtsipommitamine toimus 9. - 10. märtsil 1944 TALLINNAS. Märtsipommitamine on spetsiifiline mõiste. See ei tähendada, et pommitati millalgi märtsis, vaid just täpselt ongi mõeldud 9. - 10. märtsi 1944. aasta pommitamist. kanakukk 9. märts 2008, kell 08:16 (UTC)
// ning palun ärge kopeerige seda pommitamise nimekirja... piisab ühest korrast.. kanakukk 9. märts 2008, kell 08:18 (UTC)

Võiksid nimekirja ikka läbi lugeda nee on siiski kaks erinevat ehki mõned asjad korduvad. Märtsipommitamine ei ole mingi spetsiaalne mõiste Tallinna kohta vaid mõnede tallinlaste arusaam, et see on kõige tähtsam. Ja kui nimekirja vaatad siis ka märtsis pommitat Tallinnat rohkem, kui ainult 9.-10. kuupäeval. Kahjuks on järjest rohkem hakkanud levima tendets Tallinn ja ainult Tallinn nagu muud eestimaad ei olekski (televisioon raadio press teatud toimetistes). Viki ei peaks sinna kuuluma vaid kajastama kõike objektiivselt, mitte ühe geograafilise punkti kesksena.Akra 9. märts 2008, kell 11:58 (UTC)

:noh, siis võiks viidata objektiivsetele seisukohtadele ja ongi probleem lahendatud--Hendrix 9. märts 2008, kell 12:27 (UTC)
Millistele objektiivsetele seisukohtadele? Kas kahe pommitajatelaine ülekäimine on võrreldav 11 tunnise järjestikuse laine laine järel toimuva pommitamisega. Koledad on nad mõlemad ja mina ei eelistaks ühte teisele. Ühel juhul hävib mingi osa linnast umbes 25% (Tallinn) teisel juhul ja kolm päeva (6. märtsil) varem üle 90% linnast (Narva) 17.-19. märtsil tambiti Narvas veel varemeid, mis imekombel püsti olid jäänud.

kõikvõimalikud mõisted on puhtal kujul kokkuleppe värk. Inimesed lepivad kokku, et "valu" tähendab seda ja seda. Nii ka siinse märtsipommitamisega. Objektiivsete seisukohtade all pean silmas viiteid artiklitele, kus võetakse kokku erapooletult mõiste "märtsipommitamine" tähendus.--Hendrix 9. märts 2008, kell 19:38 (UTC)

Seda minagi kuna märtsis toimus palju pommitamisi , mitte ainult Tallinn ja Narva siis oleks vaja nende kõigiga tegelda ja nendele viidata. Mis puutub tähendustesse ja tähenduse kokkulepetesse, siis vaata ka 23. veebruar 2008, kell 20:05 mida kirjutasin.Akra 10. märts 2008, kell 10:35 (UTC)

:Sa pooldad seisukohta, et kirik keset küla. Meie asi ei ole ajada kirikut keset küla püsti - see peab meie eest ära olema tehtud. Meie asi on refereerida. Kui autoriteedid ütlevad, et märtsipommitamise all mõeldakse just nimelt Tallina pommitamist, siis meie asi on see seisukoht siin  kirja panna.--Hendrix 10. märts 2008, kell 11:11 (UTC)
Mite keset küla, kuid ka nii võib õelda. Sest antud juhul mingi arv Tallinlasi ristis selle Tallinna pommitamise Märtsipommitamiseks ja need tallinlased pole kuulnudki samal ajaperioodil toimunud Tartu või Narva pommitamisest. Mingi arva Narvalasi nimetas selle Narva märtsipommitamise Märtsipommitamiseks ja mingi arv Tartlasi tegi seda sama teadmata teiste linnade samaaegsestest pommitamisest. Siit ka küsimus Millise küla me valime kelle samba järgi paneme pealkirja ja kui eelistame kedagi kas see on õige. Probleem ju selles ongi, et iga linna linnlane vaatab asjale oma mätta otsast, kuna oma särk on kõige lähemal. Meie asi on sele üldiselt läheneda. Akra 10. märts 2008, kell 18:40 (UTC)

kujutan ette, et peaks eksisteerima üldaksepteeritav ajaloo käsitlus, kus seostatakse Märtsipommitamine konkreetse kohaga.--Hendrix 10. märts 2008, kell 18:50 (UTC)

Milline see sinu arvates antud küsimuses oleks. Mina pooldan artikli pealkirja Tallinna märtsipommitamine räägiks suurpommitamisest. Või Tallinna märtsipommitamised räägiks märtsis toimunud Tallinna pomitamistest kaasa arvatud ka 9. kuupäeva oma.Akra 10. märts 2008, kell 19:44 (UTC)

:minu arvamus ei ole üldse tähtis, sest ma ei pea end pädevaks lõplikku otsust antud küsimuses vastu võtma. Me peame asja nii käsitlema, nagu ta kirjanduses esitatud on. Praegu kipub asi sinna kanti, et Viki tahab ise ajalugu teha ja mõisteid luua. Viited, viited ja veel kord viited...--Hendrix 11. märts 2008, kell 05:36 (UTC)

Just vale arusaam. Viki ei taha ega tohi, ükskõik mis põhjusel ajalugu teha ja ei tohi ka entüklopeediana võimendada valesid arusaamu. Ja märtsipommitamine mõistena ei ole üheselt mõistetav. Ja ka raamatud, mis vähegi on ajalooga seotud käsitlevad seda Tallinna märtsipommitamisena või märtsipommitamistena Eestis.  217.159.152.154 11. märts 2008, kell 07:20 (UTC)

: Anna siis viited. Andres 12. märts 2008, kell 06:57 (UTC)
=== Veel pealkirjast ===
kuna juba riiklik asutus Eesti Post on lasknud välja eritempli Märtsipommitamine ja mõeldud on Tallinna pommitamist, mis meil siis veel jalgratast vaja leiutada?  --Hendrix 9. märts 2008, kell 08:50 (UTC)

Templi peal on küll lihtsalt "märtsipommitamine". Paberil, mille peal tempel on, on kasutatud "Tallinna märtsipommitamine". Eelistaksin küll jätta pealkirjaks "Märtsipommitamine", aga vale ei oleks ka "Tallinna märtsipommitamine". Võrrelge "Vabadussõda" ja "Eesti Vabadussõda". Eelistaksin küll pealkirja "Vabadussõda", aga ka "Eesti Vabadussõda" on õige. Andres 9. märts 2008, kell 09:36 (UTC)
Mina leian, et artikkel Märtsipommitamine peaks olema täpsustusleht. Enim on seda väljendit kasutatud küll Tallinna pommitamise kohta, kuid näiteks siin on nii nimetatud ka Tartu ja Narva pommitamist. Minu arust on analoogia olemas näiteks Kaarli kirikuga. Enamasti mõeldakse selle all kirikut Tallinnas, kuid sama nimega kirik on olemas ka Tuhalas, seega kiriku artikkel on Tallinna Kaarli kirik.--WooteleF 23. märts 2008, kell 20:39 (UTC)
=== Pommituse tagajärjed ===
Kuidas peaks artiklis märkima need majad/hooned, mis Märtsipommitamisel tabamuse said (s.t. et artikli välimus ka ilus jääks)? --kanakukk 8. oktoober 2008, kell 12:44 (UTC).

Artikli sõnastus & toimetamine; pealkiri

http://paber.ekspress.ee/viewdoc/CFB07F1B1D5EF678C2256E4B003A384A
täiendamist. --kanakukk 9. mai 2008, kell 19:57 (UTC)

*Paremal: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.2   |    märts 1979   |   lk 7 --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 22:49 (UTC).
*Kommentaar terrorirünnakust Tallinnale (all paremal): Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.3   |    mai 1979   |   lk 7 --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 23:01 (UTC).
----
"9. ja 10. märtsi pommitamise tulemusel hävis 8000 hoonet, väidetavalt kolmandik Eesti pealinnast ja ligi 50% selle elamispinnast."
50 % on vist ikka liialdus. Tegelikult hävis 30-35 % elamispinnast. 90.191.119.98 29. jaanuar 2012, kell 15:31 (UTC)

Kuulge, kustutage see jama ära! Kõige räigem sõjaaegne propaganda ei pakkunud kah rohkem kui 21 pommitajat. Kellelgi ikka hea fantaasia...
Nüüd see jama levib igalepoole metawikidesse ja nii edasi.

Meil ei ole tõe vastu midagi. Palun paranda, kuid siis lisa ka viide usaldatavale allikale. Andres (arutelu) 27. oktoober 2012, kell 23:38 (EEST)
----
"ja ligi 50% selle elamispinnast." Liialdus. Nii palju ei hävinud. Kogumikus "Tallinn tules" (1997) peaksid selle kohta täpsed andmed olema. 90.191.119.98 28. oktoober 2012, kell 00:39 (UTC)
----
Bulgaariakeelses vikipeedias on kirjutatud, et märtsipommitamise tagajärjel hävis 10 % Tallinnast. See on kõvasti vähendatud. Tegelikult oli ikka üle 30 protsendi. 90.191.119.98 16. märts 2013, kell 22:47 (EET)

Kokku tulistasid sel ööl linna kaitsel olnud õhutõrjeüksused ja ööhävitajate JU-88 eskadrill alla 36-38 nõukogude pommitajat

Juske jutt on asjatundmatu ja mida varem see unustatakse, seda parem: http://www.militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?p=352484#p352484 N.N. (arutelu) 20. märts 2014, kell 10:14 (EET)
----
Miks nii palju lühemaks läks? Andres (arutelu) 10. august 2019, kell 11:13 (EEST)

Tallinn läks eraldi artikliks. Lisaks tohutult kordusi tekstis. Castellum (arutelu) 10. august 2019, kell 11:42 (EEST)


Arutelu:Tauno Kangro

Mulle tundub, et just alapealkirja Kalevipoeg all leiduv ei ole kooskõlas neutraalsuse põhimõttega. Mitte et seal tingimata midagi valesti oleks, aga Kalevipoja ümber toimuvale on antud värvikas, ühepoolne subjektiivne hinnang - mis ei ole just entsüklopeediline lähenemine.--Nerva 23. veebruar 2008, kell 14:33 (UTC)

Praegu justkui pole enam neutraalsusega probleeme?--Nerva 23. veebruar 2008, kell 17:23 (UTC)

: Ei ole, võtsin maha. Andres 23. veebruar 2008, kell 22:27 (UTC)
Võtsin maha ka selle "Tauno Kangro ja Tallinna Kaubamaja" kopipeisti jupi. Esiteks oli seal mitu ebatäpsust. Teiseks oli kahtlane selle teksti kopeerimise õigus. Ühesõnaga, selle asemele sai täpne loetelu monumentaalskulptuuridest ning täpsem info ka toimunud näitustest.--Nerva 24. veebruar 2008, kell 12:55 (UTC)

arvan, et skulptuuri pilt sobiks rohkem vastava skulptuuri artiklisse, mitte tolle skulptuuri autori kohta käivasse artiklisse põhipildina. Või on see autoskulptuur?--Hendrix 25. märts 2008, kell 18:25 (UTC)

Tegelikult jah, mõtlesin et las olla seni ülevalpool kuni tekib autorist ka pilt siis alles nihutaks alajaotusse "Monumentaalskulptuurid". Tõstke ümber kui nii on õigem.Samurai 25. märts 2008, kell 18:38 (UTC)

: Toetan mõtet, et pilt skulptuurist ei peaks olema ülajaotuses, kuhu tuleks panna hoopis pilt Taunost endast. Tõstsin pildi monumentaalskulptuuride alla.--Nerva 26. märts 2008, kell 09:35 (UTC)
Kas skulptuuri foto on veel kuskil alles? Andres 20. juuni 2008, kell 18:03 (UTC)

Jah, ma panen tagasi kui üldise arutelu all jõutakse ühisele kokkuleppele skulptuuri piltide osas. Samurai 22. juuni 2008, kell 08:29 (UTC)

: Kui see on eesti Vikipeediasse üles laetud, võib ta kindlasti artiklisse sisse panna. Põhimõttelist takistust Vikipeedias kasutamisele ei ole. Andres 22. juuni 2008, kell 21:10 (UTC)

Mitmel lõigul/faktil pole viidet. --[[Kasutaja:Piret6k|Piret6k]] ([[Kasutaja arutelu:Piret6k|arutelu]]) 2. märts 2018, kell 12:47 (EET)

Eesti Seltsi viide ei tööta. --Piret6k (arutelu) 2. märts 2018, kell 12:47 (EET)
----
Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://taunokangro.ee/autorist_cv.php
** In Tauno Kangro on 2013-06-24 13:45:50, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tauno Kangro on 2013-07-07 03:34:29, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:34 (EEST)
----
Tauno Kangro leiab inspiratiooni Skandinaavia mütoloogiast, loomadest, inimestest ja religioonist. Ta kasutab oma ideede jäädvustamiseks kivi ja pronks materjale. Kangro hiiglaslikud skulptuurid on muutunud mitmete Eesti paikade sümboliteks.

See on sobimatu. Andres (arutelu) 22. september 2015, kell 20:00 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ratna~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Ratna! Andres 23. veebruar 2008, kell 20:13 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ratna~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Sajakroonine meenemünt (2008)

Puudub lehekülg Sajakroonine meenemünt. Neid on vähemalt kolm. Andres 24. veebruar 2008, kell 11:46 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eestipank.info/pub/et/yldine/press/pressiteated/pt2008/pt0222c
** In Kümnekroonine meenemünt (2008) on 2013-06-24 11:57:03, 404 Not Found
** In Sajakroonine meenemünt (2008) on 2013-06-24 13:20:25, 404 Not Found
** In Sajakroonine meenemünt (2008) on 2013-07-06 23:39:04, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:39 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eestipank.info/pub/et/yldine/press/pressiteated/pt2008/pt0219
** In Kümnekroonine meenemünt (2008) on 2013-06-24 11:57:03, 404 Not Found
** In Sajakroonine meenemünt (2008) on 2013-06-24 13:20:25, 404 Not Found
** In Sajakroonine meenemünt (2008) on 2013-07-06 23:39:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:39 (EEST)


Arutelu:Karula kõrgustik

Kõrgustik tekkis viimase jääaja lõpus Võrtsjärve nõo ja Võru-Hargla nõo täitumisel.
See lause on pisut poolik, kuid ma ei osanud EE originaalartiklist siia midagi siduda. Originaalis on see järgmine: Kõrgustik on tekkinud hilisjääajal Võrtsjärve nõgu ja Võru-Hargla nõgu täitnud liustikukeelte vahelise moodustisena. --Dj Capricorn 24. veebruar 2008, kell 15:40 (UTC)

Nagu ma saan aru, viimasel jääajal oli Võrtsjärve nõgu ja Võru-Hargla nõgu täidetud liustikukeeltega. Nende liustikude külje- ja otsemoreen ongi see materjal, millest Karula kõrgustik moodustas. Geonarva 24. veebruar 2008, kell 16:12 (UTC)

Ekslik lause: "Kõrgustikule on omased mitmed ida–lääne-sihilised järved, näiteks Aheru järv".
Tõenäoliselt tuletatud EE artikli tekstist, ilma kaardile vaatamata.
EE artikkel Karula kõrgustik kirjutab: "Enamik järvi asub kõrgustiku ida–lääne-sihilises osas, suurimad on Aheru järv ja Ähijärv." Kindlasti on kõrgustiku ida-läänesuunaline osa kõrgustiku järvede asukohamääratlusena ebaõnnestunud väljend (aga see on EE probleem). Ent väita, et Karula kõrgustikule on omased ida-läänesihilised järved, on otseselt eksitav. Aheru järv ja Ähijärv on loode-kagusihilised, Apja järved kirde-edelasihilised, Ubajärv, Kaugjärv, Peräjärv põhja-lõunasihilised. Praktiliselt ainuke ida-läänesihiline järv kogu piirkonnas on Karula Pikkjärv. Kuid kindlasti saaks Karula kõrgustiku järvede kohta öelda midagi asisemat nende ilmakaarelisest orientatsioonist. --VillaK (arutelu) 26. november 2014, kell 10:05 (EET)
---
Siin vajavad viited parandamist. Kuriuss (arutelu) 7. aprill 2020, kell 09:17 (EEST)


Kasutaja arutelu:Pepito~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Pepito! avjoska 24. veebruar 2008, kell 20:09 (UTC) Palun ära unusta artikleid alustades Vikipeedia vormistusreegleid. avjoska 24. veebruar 2008, kell 20:20 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Pepito~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Malli arutelu:Infokast sportlane/doc

Kui Sa oleks tõlkinud en:Template:MedalRelatedTemplates ära ja muidugi teised vajalikud mallid ka, siis oleks näited ka olemas. Malli nime võid ju kohe eesti keeles kirjutada aga sisu ei saa ju eestikeelne olla ("käsitöölistele" peab olema?), sest arvutikeel on nagunii inglise keel. --Tiuks 25. veebruar 2008, kell 11:17 (UTC)

Ma ei saa sellest jutust mõhkugi aru. Milles on probleem?

Järjekordselt tegin ma malli lihtsamaks, kui see on inglise Vikis ja täiendasin seda sünni ja surmaaja lisamise võimalusega, et see natuke nagu tavalise infoboxi moodi välja näeks (mõtlen, et see sarnaneks näiteks Mallile:Persoon).

Miks sa tahad, et me kõik mallid teistest Vikipeediatest (või õigemini sellest inglise keelsest) üks ühele kopeeriksime? iffcool 26. veebruar 2008, kell 12:52 (UTC)

: Järgmistele mallidele ei olnud võimalik alamlehte  lisada, sest seda näitas infoboksis. Mall dokumentatsioon lisab alamlehe, kuhu tuleb õpetus. Järelikult ei saa lihtsalt malli teha ja tuleb keerulisemalt kirjutada. Sinu süsteem tuleb vist keerulisem, inglise viki oma on lihtsam.--Tiuks 26. veebruar 2008, kell 12:58 (UTC)

::Mis järgmistele lehtedele? Kui mõtled teisi malle, siis need on alammallid ja seega pole seda dokumentatsiooni jura nende juurde tarvis. Mis hea pärast peaks see nende juures samuti olema? Mitu korda peab ühte ja sama õpetust lugema, et kohale jõuaks? Ma arvan, et seda malli kasutavale inimese piisab (või peaks piisama) ühest lugemiskorrast.

::Ainuke keeruline asi, mis mulle siin keerulisena paisatab, on see dokumendatsiooni värk. Kui teen selle malli juures ka nõnda, et "malli kasutamise kohta vaata malli arutelust" ja lisan õpetuse sinna, on asi minu jaoks taas nii lihtne kui vähegi olla saab.

::Sina ajad asja keeruliseks ja mulle ei meeldi keerulised asjad. Seega palun lõpeta, sest mul hakkab närv juba mustaks minema. iffcool 26. veebruar 2008, kell 13:23 (UTC)

::: Arutelu on aruteluks.  näitab õigeid kategooriaid ka, mis peaksid põhimallil olema. Malli kood jääb malli ja muu (kategooriad, interviki lingid) on alamlehel. Vast oli sellest õpetusest kasu.--Tiuks 26. veebruar 2008, kell 13:26 (UTC)

:::Leian endiselt, et seda dokumentatsiooni osa on vaja ainult ühele (peamisele)lehel. See, kas arutelelehel toimub arutelu või on sinna ka õpetus lisatud on minule ükskõik. iffcool 26. veebruar 2008, kell 13:38 (UTC)

:::: Näiteks jõudsid suvalise mallini kuskilt kategooriast. Tekivad küsimused, kuidas ta välja näeb, mis on selle malliga veel seotud. Sina teed seda ja Sa tead täpselt aga kasutaja tahaks ka teada, mis mallid on omavahel seotud. Seda näeb ainult põhimalli juures ehk siis siin. Arutelusse ei ole mõtet ju lisada vaata siit. Mina küll ei läheks arutelu lehele vaata ega õpetust ei ole. Hetkel oli see süsteem täisti absurdne, et õpetust pidi lugema arutelu lehelt.--Tiuks 26. veebruar 2008, kell 13:45 (UTC)
Ma paigutasin alammallid peamalliga ühte kategooriasse. Samuti saab kasutada "Viidad siia" osa. Milles probleem? iffcool 26. veebruar 2008, kell 13:48 (UTC)

No sellisel juhul on asi selge.--Tiuks 26. veebruar 2008, kell 13:52 (UTC)

Kuram. Alles nüüd vaatasin, et meil on põhimõtteliselt medalimallid olemas.
Mall:OlümpiaKuld vs. Mall:Kuldmedal
Siin peab küll need üle vaatama ja vist viimasenaloodud kustutama. iffcool 26. veebruar 2008, kell 18:24 (UTC)

Leidsin Mall:TulemusedOlümpial. Seda malli ei ole kasutatud ja tundub olema sama. Õpetuse peaks nüüd panema alamlehele või mida üldse sellega tehakse.--Tiuks 26. veebruar 2008, kell 18:56 (UTC)

:Selle malliga pole vaja otseselt midagi teha ja ma olen seda ka varem märganud. Koodi kujul on midagi sarnast paljudes kohtades kasutusel. Selle malli miinuseks loen ma võimalust ainult olümpiamedaleid üles loetleda, oma malli tegin aga selleks, et saaks loetleda ka MM-idel, EM-idel vms. saavutatud tulemusi. Kuna ma aga ei olnud sellesse malli varem süvenenud, ei olnud ma märganud ka Kuldmedali jt. malle. iffcool 26. veebruar 2008, kell 19:14 (UTC)

:: Siis võib ju vana malli ära kustutada, ilmaasjata tekitab segadust. Sinu mall on ju parem.--Tiuks 26. veebruar 2008, kell 19:29 (UTC)

:::Ma ei kiirustaks vana malli kustutama.

:::Kui pealegi on mul vaja natuke oma uut malli eri tingimustes katsetada (kui vähegi rohkem aega saan). iffcool 26. veebruar 2008, kell 20:25 (UTC)


Arutelu:Marina Kaljurand

Could anyone please tell me what the nationalities of Kaljurand's parents are? Unfortunately I do not know Estonian and cannot find out the information myself.
Many thanks! --159.148.233.2 25. veebruar 2008, kell 15:59 (UTC)

Who are you? Otherwise - Estonian - English dictionary would open the richness of this culture. :))  Kk 25. veebruar 2008, kell 16:08 (UTC)

:Father was Latvian, mother was Russian.--WooteleF 25. veebruar 2008, kell 16:11 (UTC)

::Thanks! I would have used a dictionary, but I did not know where to seek the information. Once again, thanks for your help! --159.148.233.2 25. veebruar 2008, kell 16:32 (UTC)

"Kukul külas" 16. novembril 2008. Kui ilmub veebi, võib lingi panna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. november 2008, kell 12:37 (UTC)

ning TTÜ Kõrgema Majanduskooli õigusteaduse lektor

See osa lausest ei sobi sinna, kus ta praegu on (Diplomaadikarjäär). 2001:7D0:87DF:1701:ED93:3A77:6A2B:C928 16. aprill 2016, kell 18:26 (EEST)

Eelneva-järgneva tabelis peaks võib-olla olema kohusetäitja Jürgen Ligi. Andres (arutelu) 16. juuli 2015, kell 00:22 (EEST)

Minu meelest küll. Tavaliselt oleme neid arvestanud. --Epp 16. juuli 2015, kell 01:13 (EEST)

Tema isa on endine ENSV Ministrite Nõukogu aseesimees ja teraviljasaaduste minister Viktor Rajevski.Viktor Rajevski – Aafrika spetsialist, Õhtuleht, 13. detsember 2008

Ma võtsin selle välja, sest ma ei usalda seda allikat. Andres (arutelu) 26. august 2015, kell 23:14 (EEST)
Tolles artiklis on mingid oletused, aga Marina Kaljurand on ise öelnud, et ta lätlasest isa tütar ja teda kasvatas ainult ema. Andres (arutelu) 26. august 2015, kell 23:39 (EEST)

Kui see oleks entsüklopeedia.ee, siis ma ei küsikski, aga kuivõrd tegemist on avatud entsüklopeediaga, siis oleks hea teada küll, milliste kriteeriumite järgi saab siin allikaid valida? ERAF.7SM.1.40412 järgi on keegi 1962 sündinud Marina Kaljurand tõesti Imanti tütar, mis võiks ühe läti soost isiku nimi olla küll, aga mulle tundub, et allika väljapruukimise protsess ei olnud praegu küll läbipaistev. Eikuskilt tekkis miski revolutsiooniline südametunnistus ja ütles, et nõnda olgu ja nii saagu. Milleks siis originaaluurimuse keeld? --kanakukk (arutelu) 27. august 2015, kell 00:03 (EEST).

: Meil on valida kahe allika vahel, mis räägivad üksteisele vastu, nii et mingit originaaluurimust siin pole. Andres (arutelu) 27. august 2015, kell 00:50 (EEST)

:: Originaaluurimus seisneb selles, et Vikipeedia kaastööline mitte ei refereerinud erinevaid allikaid, vaid ta langetas otsuse ja valis(!) neist ühe. --kanakukk (arutelu) 27. september 2015, kell 21:55 (EEST).

::: Siis on igasugune allikakriitika rakendamine originaaluurimus.

::: Paistab, et teised ei vaidlusta minu parandust. Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 11:18 (EEST)

: Asjaolu, et teised ei vaidlusta sinu parandust tõestab nüüd mida? Autoriõigusteta teos võib aastaid üleval olla, ilma et keegi seda vaidlustaks. Minu meelest oli sinu filosoofia aastaid tagasi tugevam.

: Ma ei ole küll ajakirja Kroonika lugeja, ja mulle ei lähe ka korda, kes on v ei ole välisministri isa, aga ma tahaksin, et oleks selgus, kuidas Vikipeedias allikatega ümberkäimine toimub. Kes otsustab ja millistel alustel, kas allikas olevat infot võib siia ümbertrükkida või mitte.

: Ma ei saa ka sellest aru, miks sul on kohutav kartus justkui nending, et tema isa võib olla ka Viktor Rajevski, mõjuks Vikipeediale kuidagi halvasti. Kui see väide on viidatud, siis vastutab selle viite tõele vastavuse eest ajakirjanik. --kanakukk (arutelu) 30. september 2015, kell 22:41 (EEST).

:: Asjaolu, et teised ei vastusta, näitab minu meelest, et teised on põhimõtteliselt minuga ühel meelel.

:: Mõnda asja lihtsalt ei panda tähele, aga see arutelu siin on pikalt käinud. Ainult Metsavend avaldas arvamust.

:: Minu meelest on nende väidete kaalud võrreldamatult erinevad, nii et ma ei paneks ka kaht versiooni kõrvuti. Äärmisel juhul võib Urmo Soonvaldi versiooni allmärkuses mainida. Ma pean äärmiselt vähetõenäoliseks, et niisuguse positsiooniga inimene valetab oma päritolu kohta (ja kui see ka nii oleks, siis keegi ju ikka vaidleks vastu). Ja Urmo Soonvald kirjutas siis, kui asjaosaline polnud midagi öelnud, nii et eksitus on mõistetav.

:: Ma leian küll, et kui mõistlikku kahtlust pole, peaks Vikipeedia ikkagi tõde eelistama, mitte refereerima oletusi lihtsalt sellepärast, et neid on kunagi tehtud.

:: Ma leian, et allikakriitika rakendamine teeb Vikipeedia paremaks. Andres (arutelu) 1. oktoober 2015, kell 05:38 (EEST)

Me ei jõua ju nii mitte kuskile, kui kuskilt tuleb Andres, kes otsustab, millised allikad Vikipeediasse sobivad ja millised mitte. Kas kogukond on otsustanud, et Soonvaldi isik on selline, keda ei sobi usaldada, või on otsustatud, et Õhtuleht ei sobi allikana? Kui need tingimused ei ole täidetud, siis minu meelest ei saa lihtsalt niisama viidatud teksti välja võtta. Või nojah, saab muidugi, saab ka punase tulega üle tee minna... --kanakukk (arutelu) 27. august 2015, kell 10:26 (EEST).

:Ma arvan ka, et viidatud allikas pole eriti usaldusväärne. Samas saab selle panna artiklisse, viitega Urmo Soonvaldi väitel ... ja vastavalt "Kaljuranna enda väitel..." Asi võib olla ka keerulisem - tal võis olla kasuisa ja seega võib mõlemal õigus olla. --Metsavend 27. august 2015, kell 10:43 (EEST)
Vikipeedia üldine põhimõte on "Ole julge". Parandusi võivad teised ka hiljem vaidlustada.
Noh, võib ju kirjutada allmärkuse, kus mainida Urmo Soonvaldi väidet. Aga kui ka oleks olnud kasuisa, siis on isaks nimetamine ikkagi vale. Aga võiks ehk kõigepealt Urmo Soonvaldilt küsida, kas ta endiselt usub seda ja millistele andmetele ta toetub. Andres (arutelu) 27. august 2015, kell 12:13 (EEST)
Kustutasin sama asja jälle ära. Andres (arutelu) 6. september 2015, kell 09:45 (EEST)

Viktor Rajevski artiklis on ikkagi sees. 90.190.71.25 6. september 2015, kell 11:17 (EEST)

: Ka sealt kustutasin. Andres (arutelu) 6. september 2015, kell 12:22 (EEST)

:::Teine allikas () ütleb, et Rajevski-Rajevskaja on tema ema (tõsi, mitte küll ajalooline) perekonnanimi (aga mitte isa perekonnanimi).

:::: Jah, see on täiendav argument. Andres (arutelu) 6. september 2015, kell 19:17 (EEST)
Saatsin Urmo Soonvaldile kirja ja küsisin, kas tegu on eksitusega. Andres (arutelu) 6. september 2015, kell 12:22 (EEST)

Minu meelest saab seda asja parandada üksnes nii, et Õhtuleht avaldab valeväite puhul nupukese, milles lükkab eksitava teate ümber. Andres, see on ju kõige ehedam originaaluurimus, kui igaüks ise otsustab, kas allika väide vastab tema arvates tõele või mitte. Kui allikas on trükiviga, siis allikas peab ise selle teatavaks tegema, mitte me ei hakka otsustama, et tõde on naasugune jnejne. Muide, isa on "Perekonnaseaduse" järgi muu hulgas ka isik, kes võtab isaduse omaks, või kes on lapse emaga sünni ajal abielus. Niipalju siis absoluutsest tõest. --kanakukk (arutelu) 7. september 2015, kell 23:48 (EEST).

: Noh, ega siis ka Vikipeedia ei saa allikakriitikata läbi. Minu meelest on praegusel juhul asjaosalise ütlused, mis on Õhtulehe väitega vastuolus, ilmselgelt usaldatavamad. Äärmisel juhul võib alternatiivset versiooni mainida allmärkuses. Andres (arutelu) 8. september 2015, kell 09:51 (EEST)

Isegi kui ajakirjanik vastab, siis tõendina on ta ju kõlbmatu: kaastöölised on juba ammu kokku leppinud, et e-kirjad allikatena viitamiseks ei sobi. Ja kui juba küsida, siis miks mitte välisministri enda käest? --kanakukk (arutelu) 27. september 2015, kell 21:55 (EEST).

: Välisminister on ju andnud avalikud ütlused, mis välistavad, et tema isa on Viktor Rajevski. Ajakirjaniku käest küsida on mõtet selleks, et saada parem allikakriitiline selgus. Aga ta pole midagi vastanud. Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 11:18 (EEST)
Näib, et Viktor Rajevskiga on selleks korraks klaar.  --kanakukk (arutelu) 18. aprill 2016, kell 16:00 (EEST).

Perekonnal on ka šoti terjer Cassandra (2001) ja hiidtaks Rocky (2008).Marina Kaljuranna intervjuu saates "Ringvaade", 23. juuli 2015, ETV

On välja võetud kui triviaalne. Andres (arutelu) 21. detsember 2015, kell 13:52 (EET)
----
Viidatud allikas ei ole nii täpseid andmeid vanemate kohta. Andres (arutelu) 15. aprill 2016, kell 12:39 (EEST)
Andres (arutelu Andres kas piinlik ei ole , et selline artikkel siin on? Mis jama see on siin? Nagu KGBd mängiks. Et kuidas saaks varjata inimese tegeliku biograafiat? Marbella112 (arutelu) 16. aprill 2016, kell 10:06 (EET)

Ma ei saa sellest etteheitest aru. Asju, mida ei ole usaldatavates allikates varem avaldatud, ei tohiks Vikipeedias kirjutada. Ja ei tohiks olla viidet, kui viiteallikas ei ole seda öeldud, mida siin öeldakse. Kui saab viidata, siis tuleb viide panna, ja kui ei saa, siis väited ära võtta. Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 10:32 (EEST)

Leidsin allika ja panin sisse. Allikas ilmus eile hilisõhtul. Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 11:12 (EEST)

alates 16. juulist 2015 28. Eesti välisminister

Siin on kaks numbrit kõrvuti, see ei ole hea. Kas seda "28." on siia üldse tarvis. See võiks ehk jääda artiklisse Eesti välisminister. Praegu seal numbreid ei ole. Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 11:20 (EEST)

See on tähtis artikkel, palun aidake see korda teha, ma üksi ei jõua. Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 12:15 (EEST)
Viited ema töökohtadele on kaudsed ja juhuslikud. Esimesest ei selgu otseselt, et ta seal töötas. Teise puhul pole selge, et V. on Veera. Ja üldse pole selgust, kas tegu on sama inimesega. Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 15:11 (EEST)
On küll olemas üks pilt, mis kujutab bussijuht Imants Uitsi, kuid viidet siin ei ole ja pole ka täit selgust, et tegu on sama inimesega. Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 15:14 (EEST)
On selge, et Marina Kaljurand ise peaks olema informatsiooni allikas. Selge aga, et Marina Kaljurand ei taha anda mingit infomatsiooni. Varjatakse isegi seda,kus noor nõukogude jurist töötas aastatel 1986-1990. Vaat see ongi juba KGB. Pole normaalne. Veera Rajevskaja kohta on olemas toimik arhiivis, see on Rahvusarhiivis nähtav. Midagi juhusliku tema kommunisti karjääris pole. Imants Uits oli punavanake, kes töötas sellena , kellena ta töötas. Informatsioon on õige.Marbella112 (arutelu) 16. aprill 2016, kell 15:44 (EEST)
Presidendi kandidaadi kandidaadil võiksid ikka mittesalastatud vanemad olla.

"Varjatakse isegi seda,kus noor nõukogude jurist töötas aastatel 1986-1990" Ta võis sel ajal lastega kodus olla. Velirand (arutelu) 16. aprill 2016, kell 16:17 (EEST)

: See on oletus. Eelmine KGB jutt on ka oletus. Aga kui avalikud andmed puuduvad, siis ei jäägi muud üle.

:: Keegi ei kahtlusta, et ta töötas KGBs. KGB on see , et selline varjatud biograafia, mis ei sobi demokraatliku ühiskonda avaliku elu tegelasele, kes kõrgetes ametites. Kus ta aga töötas? mälu järgi organites, prokuratuuris. Kontrollime.Marbella112 (arutelu) 16. aprill 2016, kell 16.39 (EEST)

::: Mis puutub lastesse, siis artiklis on öeldud, et esimene laps sündi 1987. Nii et vähemalt osa sellest ajat pidi ta lapsega kodus olema. Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 17:16 (EEST)
Vikipeedia ei saa avalikustada seda, mida pole avalikustatud. Vikipeedia ei ole uuriv ajakirjandus. Vähemalt mina saan Vikipeedia põhimõtetest nii aru.
Noh, vanemate nimed ning sünnikohad ja sünniajad eile avalikustati. Tõesti, see ei ole Vikipeedia süü, et kõik ei ole teada. Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 17:06 (EEST)
Vanemate töö kohta on meil kaudsed andmed. Ma ei paneks neid sisse.
Lünk töökäigus on nüüd ka täidetud. CV-st saab ka töö kohta Välisministeeriumis täpsemat infot. Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 17:37 (EEST)

Võtaks need tühjad alapealkirjad ära? St kirjutaks need esialgu teksti sisse. --Epp 16. aprill 2016, kell 17:42 (EEST)

:Jah, muidugi. Mina isiklikult teeksin ametikohad punktloendina. Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 17:55 (EEST)

:: Seal on vahepeal muidugi pikem ja pealkirjaga jutt Venemaal saadikuks olemisest, pärast seda ei saa jälle ilma pealkirjata jätkata. Punktloend peaks siis olema kuidagi eraldi, sest kohati on seal sidusat juttu. --Epp 16. aprill 2016, kell 18:01 (EEST)

::: Jah, punktloend peaks olema eraldi. Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 18:21 (EEST)

:::: Nojah, siin tuleb ikka allikad otsida ja asjad korralikult ritta panna. Ehk tuleb keegi ja teeb. --Epp 16. aprill 2016, kell 18:31 (EEST)

:::: Noh, selles allikas, kus on juttu majandustehnikumis töötamisest, on kõik ametikohad koos aastaarvudega loetletud. Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 18:33 (EEST)

Marina Kaljurand on välisministrina jätkanud eelnevate välisministrite tööd, rõhutades EL-i ühise välis- ja julgeolekupoliitika vajalikkust ja hoides häid suhteid EL-i, Ameerika Ühendriikide ning teiste Eesti liitlastega.

See on minu meelest sisutu lause. Ja kui sel sisu on, kas saab siis seda kuidagi tõendada? Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 17:13 (EEST)

: Andres, palun mitte puutuda minu viiteid, need on niigi raske tööga saadud. Marina Kaljurand on selgelt öelnud, et tema isa oli Imants Uits, see inimene on tema passis isana. Viitega tõestasime, et selline lätlane tõesti Eesti elas , oli reaalselt eksisteeriv isik. Mingeid teisi Imants Uitsi nimelisi POLE KUNAGI VAREM EGA HILJEM EESTIS ELANUD. Ärme teeme ennast lolliks. Marbella112 (arutelu) 17. aprill 2016, kell 09.13(EEST)

:: Mismoodi ma Sinu viiteid olen puutunud?

:: Kust Sa tead, mis tal passis on? Minu meelest passis isa ees- ja perekonnanime pole.

:: On küll olemas üks pilt, kus on kujutatud bussijuht Imants Uitsi, aga viidet sellele pildile artiklis ei ole. See, kas isa elas Eestis või mitte, pole üldse oluline. Selleks et isa olla, pole tarvis Eestis elada. Pilt ei kinnita ka seda, et tegu on lätlasega. Ja peaks tõendama, et sellenimeline inimene Eestis elas? Milleks? Sellel, mida välisminister enda kohta väidab, on rohkem kaalu kui oletuslikult saadud andmetel. Et me peaksime tõendama, et ta pole seda nime välja mõtelnud? Ja kui Sa juba valetamist kahtlustad, siis miks mitte kasutada tegelikult elanud inimese nime? Ja kust Sa tead, et Eestis pole teisi sellenimelisi elanud? Ükski Sinu allikatest ei tõenda, et jutt on Marina Kaljuranna vanematest; me võime seda ainult oletada, kuigi suure tõenäosusega.

:: Ma usun ka, et tõesti on tegu Marina Kaljuranna vanematega, aga niisuguste kaudsete andmete põhjal oletuslikku uurimistööd teha ei ole entsüklopeedia jaoks soliidne. Põhimõtteliselt on tegu originaaluurimusega, mis on Vikipeedias keelatud. Andres (arutelu) 17. aprill 2016, kell 10:08 (EEST)

::: Me räägime Marina Kaljuranna enda sõnadega , avaldatud tekstiga. Marina Kaljurand räägib oma nõukogu passist, kus on kirjas nii ema ja isa, nii ees, perekonna kui isanimega. Selline oli nõukogu passi ametlik vorm. Kaljurand rõhutab, et isaga ei elanud, kuid passis ( nõukogude passis) on ta nii kirjas.Kõik see Andres on elementaarne. See, et me suutsime tõestada, et selline inimene Nõukogude Eestis tegutses on oluline, kuna ka see on tekitanud küsimusi. Selleks kasutasime Eesti arhiivi materjale, mis on avalikult. Seega migit orginaaluurimust pole läbi viidud , vaid antud on viide selle inimesele.  Marbella112 (arutelu) 17. aprill 2016, kell 10.46(EEST)

See viis, kuidas lapsepõlve lõik on sõnastatud, on sobimatu. Andres (arutelu) 17. aprill 2016, kell 10:10 (EEST)
Tõstan selle siia, kuniks see korda tehakse.
Marina Kaljurand isa oli läti  päritolu Imants Uitsi (sündinud 1924 Salduses, suri 1993), kes oli bussijuht, kes Marina sõnul perega ei elanud. Marina kasvatas üles tema Eesti venelasest ema Veera Rajevskaja (sündinud 1925 Narvas), mistõttu Marina peab end venelaseks. Veera Rajevskaja isa oli kommunist http://ais.ra.ee/index.php?module=202&op=4&tyyp=3&otsing_id=20160417085839691420&id=111702195527&active=1&query=Sergei+Rajevski&naita_ridu=&sess_id=7b146ec8b5b80b62915291baaa6a854d EKP Narva Linnakomitee > 4. Отдел кадров / Документ... > 1. Личные дела > Rajevski, Aleksander Sergei p    Aleksander Sergei poeg Rajevski ja ema Aleksandra Pjotori tütar Rajevskaja. http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=31&iid=200704499429&img=eaa5352_001_0000036_00022_m.jpg&tbn=1&pgn=2&prc=60&ctr=0&dgr=0&lst=2&hlx=&hly=&hlw=&hlh=&hash=027bbd919b664843605c830ac75fbe00 Meetrikaraamat; EAA.5352.1.36; 1925 [[BNS] Kaljuranna kinnitusel on ta sünnijärgne Eesti kodanik, postimees.ee, 15. aprill 2016.Mikk Salu. MARINA KALJURAND: olen venelane ja Eesti patrioot!, Eesti Ekspress, 17. detsember 2014, lk 21. Veera Rajevskaja töötas  EKP Narva Linnakomiteeshttps://4.bp.blogspot.com/-uc5Uwd_IHmg/VxFdfW20MXI/AAAAAAAAiSE/i6NlPVy0crw3YTmBRPCAbJZQo0GIC561QCLcB/s1600/rajevskaja.gif Eesti Rahvusarhiivi otsingusüsteem AIS ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu Asjadevalitsuseshttp://www.ra.ee/fotis/index.php?type=2&id=445564 Rahvusarhiivi fotode andmebaas.
Palun aidake see korda teha. Mida rutem saab tagasi panna, seda parem. Andres (arutelu) 17. aprill 2016, kell 10:22 (EEST)

Mis siin korras ei ole. Konkreetselt.  Marbella112 (arutelu) 17. aprill 2016, kell
10.49(EEST)

: Ma praegu ei jaksa, las vahepeal teised teevad ja ütlevad. Andres (arutelu) 17. aprill 2016, kell 12:26 (EEST)

:: Oh jah, see on siit tegelikult juba läbi ka käinud, et mitte üheski allikas pole kirjas neid väiteid, mida siin on esitatud. Aga hea küll, teeme siis puust ja punaseks. Esiteks, bussijuht Imants Uits – mitte miski ei tõesta, et fotise lingil olev isik on just Kaljuranna isa ja kuigi see on väga tõenäoline, ei ole mõistlik ainult kaudsetele viidetele tuginedes nii ebaolulist infot esitada. Lause "Marina kasvatas üles tema Eesti venelasest ema Veera Rajevskaja (sündinud 1925 Narvas), mistõttu Marina peab end venelaseks" vajab viidet. Edasi, AISi ja Saaga põhjal tehtud järeldus, et kommunist Aleksander Rajevski oli Kaljuranna vanaisa, on originaaluurimus ja siinkohal pole isegi oluline see, kas see on tõsi või mitte. Mis puudutab MN asjadevalitsust, siis allika põhjal saab teada ainult seda, et seal töötas keegi V. Rajevskaja, aga mitte seda, et tegemist oli just Kaljuranna emaga.--90.191.96.36 17. aprill 2016, kell 12:53 (EEST)

:: Lisaks veel sobimatu stiil, kahtlustav suhtumine ja keelevead. Viidete paigutus ka vist ei klapi. Andres (arutelu) 17. aprill 2016, kell 13:03 (EEST)
Ma saan aru, et Nõukogude passis olid vanemate nimed. Aga miks see oluline on? Kus on Kaljurand sellest rääkinud? Viidet ei ole, ja mina ei tea.  Ja kes on Kaljuranda kahtlustanud, et tema sõnade õigsust peaks tõendama hakkama? Andres (arutelu) 17. aprill 2016, kell 13:09 (EEST)

Kahjuks kõike see ei sobi. Meil ongi tegemist Vikipeediaga , kus me otsime kättesaadavat avaliku infot ja teeme artikli. ME EI KIRJUTA TEISTE TEATMETEOSEID ÜMBER. Siis poleks Vikipeedial mõtet. Kuna inimene ise ei anna piisavalt infot, me otsime, oleme leidnud ja avaldame. Meetrika on leitud, vanaisa ja ema toimikud on leitud. Tegemist on Marina Kaljuranna emaga. Mida keegi ka suust välja ei aja. Kõik ülejäänu on puhas tsentseerimine, et äkki toob see info Kaljurannale kahju. Äkki vanad kommunistid minevikust vähendavad Kaljuranna reitingut. Justkui ei kandideeri mitte Kaljurand , vaid tema padukommunistist ema. Biog.artikli mõte on anda infot, sealhulgas ka presidendiks kandideeriva isiku vanemate, päritolu kohta. See on normaalne. See ei saa kedagi halvustada, näiteks see, et  Marju Lauristini vanemad oli padukommunistid, ei kahjusta Marju Lauristini. Marbella112 (arutelu) 17. aprill 2016, kell 15.20(EEST)

: Arhiiviandmetest järelduste tegemist peetakse originaaluurimuseks, sest andmete tõlgendamist peetakse ajaloolaste pädevuses olevaks. Tõsi küll, see põhimõte on võib-olla vaieldav. Vikipeedia põhimõte on refereerida juba olemasolevat, usaldavates allikates avaldatud infot. Arhiivist andmete otsimine ei ole Vikipeedia, vaid uuriva ajakirjanduse ülesanne. Vikipeedia ei ole koht andmete esmaavaldamiseks.

: Viited ei vii kohta, kus infot saaks. Mina näen küll ainult lehte, kus palutakse sisestada kasutajanimi ja salasõna. Või siis on antud arhivaali pealkiri, mitte selle sisu.

: Kus Sa näed teatmeteoste ümberkirjutamist?

: Mina ei ole midagi rääkinud kellegi maine kahjustamisest. Hoopis Sina oled avaldanud kartust, et keegi võib andmete varjamisega oma mainet hoida.

: Küll nüüd, kui vanemate nimed on avalikustatud, hakkavad ka ajakirjanikud kaevama ja asjaosaliselt küsima, ja siis langeb ära vajadus ise midagi arhiividest otsida ning oletuslikke järeldusi teha. Andres (arutelu) 17. aprill 2016, kell 15:59 (EEST)

: Kellegi maine mõjutamine ei üht- ega teistpidi ei ole Vikipeedia ülesanne. Andres (arutelu) 17. aprill 2016, kell 16:00 (EEST)

Marbella112, küsimus ei ole kellelegi kahju tegemises, vaid selles, et tõendid on viletsad. "Kriminaalmenetluse seadustiku" § 7 lg 3 ütleb tabavalt: "Kriminaalmenetluses kõrvaldamata kahtlus kahtlustatava või süüdistatava süüdiolekus tõlgendatakse tema kasuks". Kuivõrd Teie pakutud allikad ei kõrvalda kahtlusi ammendavalt, siis jääb üle nõustuda Andresega ja neid väiteid Vikipeediasse mitte lubada (st tõlgendada asja Kaljuranna kasuks).

Võtsin voli arutelu alamjaotused pealkirjastada. --kanakukk (arutelu) 17. aprill 2016, kell 16:06 (EEST).

: Pole mõtet panna mitmele alajaotusele sama pealkirja.

: See mida Sa ütled, ei ole minu meelest relevantne. Meil pole tegu kriminaalmenetlusega. Pealegi ei ütle ükski neist piisavalt tõendamata väidetest midagi, mis oleks vastuolus asjaosalise ütlustega. Andres (arutelu) 17. aprill 2016, kell 16:15 (EEST)

Ma ei tea, kuidas teised, aga mina püüan redigeerida teksti pealkirjade alt ja sel juhul on päris ükskõik ju, mis seal kirjas on. Panin siiski asjakohase pealkirja niivõrd, kuivõrd asdasdasdad olnuks ju veel halvem.

Oled ikka päris kindel, et tegu pole kriminaalmenetlusega? Kirjapandu mõte oli selles, et kui kuskil on kirjas Andrus Ansip, siis ei tähenda see tingimata, et jutt käibki 01.10.1956 sündinud Andrus Ansipist, kes oli ka Eesti peaminister, mitte näiteks hoopis 1966. aastal sündinud Andrus Ansipist, kes oli 1998-2008 Keskerakonna liige. Aga küllap ei oska ma lihtsalt kujundite ja metafooridega ümber käia, pole mul ju doktorikraadi. --kanakukk (arutelu) 17. aprill 2016, kell 16:43 (EEST).

: Ma vajutasin nupule "eel" ja lugesin Sinu märkust. Seal juures on ka link alajaotusele. Kui ma sinna vajutan, siis ma ei jõua siia, vaid esimesse alajaotusse, mille pealkiri on "Sisutoim". Proovi järele.

: Eks see ole minu viga ka, et ma metafooridest ja vihjetest aru ei saa, või kui saan, siis valesti.

: Jah, tõsi. Nimest ei aita, kui pole tõendit, et tegu on sama inimesega. Andres (arutelu) 17. aprill 2016, kell 16:55 (EEST)
Nii tõesti ei tohi pealkirju panna. Ja "sisutoim" pole isegi mitte sõna. --Epp 17. aprill 2016, kell 21:13 (EEST)

Jah, ja pealkirja järgi peaks aru saama, millest jutt on. Andres (arutelu) 17. aprill 2016, kell 21:36 (EEST)

: Eks kõik sõnad on välja mõeldud. Sisutoim on ilmselgelt ju lühend fraasist sisuline toimetamine, mis võiks tähendada jada kõiki neid järjestikkuseid toiminguid, mida artikli toimetamisel teostatakse. Mingit pikka annotatsiooni pealkirja panna ei ole ilmselgelt mõtet. Kui arutelul on olnud keskne tuum, siis olen aastate jooksul püüdnud ikkagi kokkuvõtvalt pealkirjastada. Aga mõnikord on vaidluse all Vikipeedia põhimõtted, viited, sisu, keel jnejne, sellisel juhul ei hakka ju lausa hashtage pealkirja kuhjama? Kas midagi jäi nüüd ebaselgeks ja peaksin veel selgitama? --kanakukk (arutelu) 18. aprill 2016, kell 16:00 (EEST).
Imants Uitsi surma-aasta kohta puudub usaldatav allikas, sellepärast võtsin selle maha. Andres (arutelu) 19. aprill 2016, kell 19:15 (EEST)
----
ning TTÜ Kõrgema Majanduskooli õigusteaduse lektor

See lause ei sobi Diplomaadikarjääri peatükki, kus ta praegu on. 2001:7D0:87DF:1701:C03E:317C:3537:3DAC 20. aprill 2016, kell 15:31 (EEST)

Jah, ei sobi. Ma kahtlen ka selle paikapidavuses. Andres (arutelu) 20. aprill 2016, kell 16:39 (EEST)
----
Senised viiteta ametinimetused on vigased, nt oli Kaljurand juriidilise osakonna rahvusvaheliste lepingute büroo direktor, mitte lepingute osakonna direktor. Samas on vigu ka leheartiklites, nt väidab Kanada suursaadikuks asumise puhul tehtud loos Postimees, et Kaljurand alustas Venemaal juba aasta varem kui tegelikult. Allikate usaldusväärsus on üsna niru. --82.131.125.155 28. aprill 2016, kell 13:21 (EEST)

Ei viitsi selle artikliga tegeleda, adminid segavad. Isegi nüüd kui on olemas Kaljuranna enda poolt kinnitatud väited lehtedes, adminid ikka sakivad. See pole normaalne. Emotsioonid mingi välisministeeriumi ametniku ümber, tule taevas appi !
Marbella112 (arutelu) 1. mai 2016, kell 21.31(EEST)

: Milles konkreetselt probleem on? Andres (arutelu) 1. mai 2016, kell 21:52 (EEST)

Ma kirjutasin siin ja artiklis Eesti välisminister, et ta oli välisminister 8. septembrini. See ei ole juriidiliselt korrektne, aga see oli faktilise lahkumise aeg. Andres (arutelu) 10. september 2016, kell 19:34 (EEST)
Võimalik, et viimane link, mille lisasin, on võtnud allikaks Vikipeedia. Google annab ka elulookirjelduse, ma ei tea millised oleks usaldusväärsed allikad. --Pelmeen10 24. juuli 2017, kell 01:08 (EEST)


Kas paavst tegi oma avalduse inglise keeles? Kui üldse, siis võiks see tekst olla stiili mõttes ladinakeelne. --Pernow 26. veebruar 2008, kell 10:56 (UTC)

Hoopis eestikeelne peaks olema. Me ei saa eeldada, et lugejad valdavad võõrkeeli. Võiks olla veel nii, et on see tekst originaalkeeles (selles mis keeles paavst need sõnad ütles) ning tõlge. Antud jutt on pärit inglisekeelselt kodulehelt mis võib ka tõlge olla.--WooteleF 26. veebruar 2008, kell 11:02 (UTC)

: Muidugi eestikeelne. Aga kui lisada veel originaaltekst, peaks see olema keeles, mida paavst ise kasutas. Ma kahtlen, kas see ikka oli inglise keel. --Pernow 26. veebruar 2008, kell 11:05 (UTC)

::Täiesti nõus.--WooteleF 26. veebruar 2008, kell 11:07 (UTC)
Tekst kahes versioonis on siin   ja . Ise kohal kahjuks ei viibinud, aga näib, et originaaltekst oli inglise keeles. Paavsti teiste alaartiklitega läheb aega, materjal on aga koos, kuid loodan enne suve enamiku sisse panna. Noorpõlve faktoloogial tuginesin eelkõige Tad Szulci andmetel.Kalev.

Nüüd tuleb siis lisad tõlge.--WooteleF 26. veebruar 2008, kell 11:14 (UTC)

:Aga tõlge on olemas? --Pernow 26. veebruar 2008, kell 11:16 (UTC)
Näib, et lugesite tasapisi artikli läbi, tõsi tõlge vajaks pisut keelelist kohendamist. Kui on paremaid variante, võib artiklile panna ka teise pealkirja.Kalev

Lugesin küll. Minu kriitika oli suunatud sellele, kas paavst kasutas inglise keelt. Ja veel: arvan, et Kaido Kama puudumist pole vaja eraldi märkida. Sel oleks mõtet siis, kui Kama näol oleks tegu veendunud antikatoliiklasega (või on?). --Pernow 26. veebruar 2008, kell 11:27 (UTC)

:Mõeldud on ilmselt mind. Ma tõesti ei näinud algul, et seal tõlge on. Pidasin seda selgitavaks jutuks. Palun vabandust.--WooteleF 26. veebruar 2008, kell 11:28 (UTC)

Einar Laigna on käinud paavsti audientsil. Kindlasti on teisigi eestlasi käinud; Laigna on sellest ise rääkinud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. märts 2010, kell 19:54 (EET)
Netis on ka pilt olemas, kuid ehk saaks kuskilt vähemalt ühe kuupäeva. Kalev.

Plwiki's on seotud artikkel Baltimaade kohta: :pl:61 podróż apostolska Jana Pawła II--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2014, kell 17:16 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Johannes Paulus II suhted Eestiga


Arutelu:August Mölder

"Alimentide asjad" tõlkis tema nimekaim. Aga sellelt August Möldrilt on vist õpikuid jms. Andres 27. veebruar 2008, kell 01:11 (UTC)

* Kalmistu    	 Kvartal    	 Rida/Sektor    	 Platsi aadress    	 Maetu perekonnanimi    	 Maetu eesnimi    	 Matmisaeg
*Pärnamäe   	 10/27   	     	 67   	 MöLDER   	 AUGUST   	 17.03.1971
*Pärnamäe  	 27  	    	 mölder  	 MöLDER  	 AUGUST  	 13.07.1976
*Rahumäe  	 Kaarli vana esimene neljas  	 26/5  	    	 MöLDER  	 AUGUST  	 15.08.1976
*Rahumäe  	 Kaarli vana teine esimene  	 30/6  	    	 MöLDER  	 AUGUST  	 28.11.1974
*Rahumäe  	 Pauluse A teine  	 13/3  	    	 MöLDER  	 AUGUST  	 16.03.1996
*Rahumäe  	 Jaani uus C  	 5/11  	    	 MöLDER  	 AUGUST  	 14.07.1936


Arutelu:Paljasseemnetaimed

Ladinakeelsed sugukonnanimed tuleb tõlkida eesti keelde --Dj Capricorn 27. veebruar 2008, kell 15:43 (UTC)

Tundub, et paljasseemnetaimed sensu lato hõlmab okaspuid, palmiklehilisi jt ning sensu stricto ainult okaspuid (okaspuutaimi)  --Dj Capricorn 27. veebruar 2008, kell 16:15 (UTC)

Lihtsuse huvides võiks see ju kehtida, aga botaaniliselt on see vale --Dj Capricorn 27. veebruar 2008, kell 16:53 (UTC)

: Palun selgita seda. Andres 27. veebruar 2008, kell 18:16 (UTC)

::Sellega tahtsin ma rõhutada et Gymnospermiae ja Pinophyta ei ole minu meelest samad. Probleem on (uuema) eesti keelse süstemaatikanimede vähesuses. Kuna Pinophyta (on hõimkond) ei hõlma vastaklehiktaimi, hõlmikpuutaimi ja teisi hõimkondi. Need hõimkonnad on aga paljasseemnetaimed. Seega oleks minu meelest õigem näiteks okaspuutaimed. Paljasseemnetaimed jääksid sel juhul pigem nende puude tunnuseks või siis kõrgemaks määratlemata hõimkonnaks. Mõneti tuginen sellele inglisvikile: http://en.wikipedia.org/wiki/Gymnosperms --Dj Capricorn 28. veebruar 2008, kell 13:38 (UTC)

:: Leidsin, et Gymnospermae on vana nimetus.  --Tiuks 28. veebruar 2008, kell 13:47 (UTC)

:::segadust tekitab ka see ingliskeelne lõik: So, while the term 'gymnosperm' is still widely used for non-angiosperm seed-bearing plants, the plant species once treated as gymnosperms are usually distributed among four groups, which can be given equal rank as divisions within the Kingdom Plantae.
See viitab sellele, et Gymnospermiae nimi on tõesti vananenud, kui see on õige, on sõnal Paljasseemnetaimed kaks tähendust: Pinophyta (hõimkond) ja klassifitseerimata rühm, kuhu kuuluvad hõlmikpuutaimed ja teised ... --Dj Capricorn 28. veebruar 2008, kell 14:01 (UTC)

See võib täitsa õige olla, sest teadus areneb ja klassifitseeritakse ümber.--Tiuks 28. veebruar 2008, kell 14:03 (UTC)

: Siin on perekonnad, mis võiksid vist olla hoopis hõimkonnad, sest räägitakse ju paljasseemnetaimedest. Targemaks sellest ei saa.--Tiuks 28. veebruar 2008, kell 14:14 (UTC)

: Gymnospermae - paljasseemnelised raamatukoi.--Tiuks 28. veebruar 2008, kell 14:21 (UTC)
Kui eestikeelset nime pole või pole hõlbus identifitseerida, võib kasutada ladinakeelset nime. Andres 28. veebruar 2008, kell 14:40 (UTC)

Inglise viki annab ümbersuunamisega :en:Coniferophyta Pinophyta lehele (meil Paljasseemnetaimed). Sellel lehel on Okaspuutaimed - Coniferophyta, samas loen artiklist okaspuud, et IBCNi järgi pole see nimetus enam lubatud.--Tiuks 28. veebruar 2008, kell 18:45 (UTC)
----
Kas mitte ei leitud Rootsist vanema juurestikuga kuusk? Andres 3. mai 2010, kell 09:53 (EEST)
----
Siin nimetatakse seda hõimkonnaks, aga inglise viki järgi ütleks, et see on parafüleetiline täpsemalt klassifitseerimata rühm, mis koondab enda alla neli eraldiseisvat taimeriigi hõimkonda. Ivo (arutelu) 24. oktoober 2016, kell 15:45 (EEST)

Jah, see on üks võimalus. Inglise vikis on ka klassifikatsioon, kus neid vaadeldakse alamklassidena. Aga jah, hõimkonnana käsitlemine on vananenud ja artiklit tuleb ajakohastada. Andres (arutelu) 24. oktoober 2016, kell 15:59 (EEST)

Huvitav, artiklis Taimed on paljasseemnetaimed hõimkond Pinophyta ja need neli on kõik sinna alla arvatud. Minu kirjutatud esialgses redaktsioonis see nii ei olnud, vahepeal on seda muudetud. Võib-olla praegune esitus on POV. Andres (arutelu) 24. oktoober 2016, kell 16:04 (EEST)

Vaatasin nüüd, et minu esialgses redaktsioonis on eraldi hõimkonnad, kusjuures on öeldud, et paljasseemnetaimedeks võidakse nimetada kas hõimkonda Pinophyta või nelja hõimkonda kokku. Andres (arutelu) 24. oktoober 2016, kell 16:17 (EEST)

Ja samamoodi on ka siinses artiklis öeldud. Nii et inglise viki artikkel käib paljasseemnetaimede kohta laiemas mõttes, siinne kitsamas mõttes. Andres (arutelu) 24. oktoober 2016, kell 16:20 (EEST)

Sel juhul peaks vaste olema :en:Pinophyta.

Ja alamklass Pinales on eesti keeles okaspuud (). Andres (arutelu) 24. oktoober 2016, kell 16:28 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Usaldusväärsuse tagamine

Kui tuginetakse teiste vikipeediate andmetele, siis võib üldjuhul piirduda koondmärkusega selle kohta, milliste vikipeediate milliseid versioone on kasutatud.
Seda tõika tuleks pisut täpsustada, kuidas näiteks peaks viitama võõrvikile, probleemne on muidugi, kui sealset vikit muudetakse (selle probleemi osas), mida sa oled viidanud --Dj Capricorn 27. veebruar 2008, kell 16:35 (UTC)

Viidatakse näiteks nii:
Selles artiklis on kasutatud saksa vikipeediat seisuga 24. jaanuar 2008.
Andres 27. veebruar 2008, kell 18:18 (UTC)

: Tõlkimise projektis on selle jaoks Mall:Tõlkimine/Ref ja õpetus Mall:Tõlkimine/Juhised, mis käivad projektiga kogu aeg kaasas. See on seotud püsilingiga, mis on ka riistakastis. Kuna projekti kohta pole keegi arvamust avaldanud, siis ta seisab. Põhimõtteliselt on kõik valmis, oleks vaja veel esialgsel lehel Vikipeedia:Vikiprojekt Tõlkimine kirjutada ka portaalikasti tekst eesti keeles.--Tiuks 27. veebruar 2008, kell 20:56 (UTC)

Hetkel on mall tõlkimata aga näeks välja nii:

Kasutamine
 {{Tõlkimine/Ref | keelekood |artikkel | oldid=püsilingi viimased numbrid}}

Näide

: Kasutamine ei tähenda tingimata tõlkimist. Andres 28. veebruar 2008, kell 09:18 (UTC)

:: Ei tähenda, peab ainult malli lisama. On veel võimalik teha mall vastava viki, näiteks prantsuskeele Vikipeedia kohta on inglise vikis mall :en:Template:FRref. Selle kohandaks näiteks Mall:ENref ja teeks inglise vikist kasutatud materjali jaoks. --Tiuks 28. veebruar 2008, kell 09:42 (UTC)

::: Mall tuleks lisada ainult siis, kui tegu on tõlkega. Minu meelest ei ole peaaegu kunagi tegemist sõnasõnalise tõlkega, vaid lihtsalt kasutatakse teiste vikide materjali, sageli mitme oma korraga. Andres 28. veebruar 2008, kell 09:59 (UTC)

:::: Teeks malli ülaltoodud teksti järgi, siis ei pea sõnasõnaliselt tõlkima. Malli kasutamine on minuarust sama aga tekst on teine. Teen täna selle malli korda, siis on näha kuidas kasutada ja kuidas välja näeb.--Tiuks 28. veebruar 2008, kell 10:25 (UTC)

Kasutamine:
 {{subst:ENref |:keelekood:artikli nimi|kuupäev}}

Näide:
* Selles artiklis on kasutatud :en:Note value seisuga 28.02.08.

: Seda malli võib muidugi kasutada ja selle võib siia kirja panna. Aga kui näiteks on kasutatud 10 vikipeediat, kas on siis mõtet nii palju malle panna? Ja mida enam malle, seda raskem on neid meeles pidada. Pigem võiks see tekst olla väikese kirjaga.  Andres 28. veebruar 2008, kell 12:53 (UTC)

:: Esimese malli puhul on hea, et saab püsilingi järgi alati teada, kas on uuemat redakstsiooni. Teise puhul võin katsetada mitu artiklit lisada. Proovin, kas saan. Iseenesest on mall lihtne.--Tiuks 28. veebruar 2008, kell 13:22 (UTC)

::: Ei noh, põhimõtteliselt muidugi võib neid malle kasutada. Aga probleemiks on 1) nii muutub see märkus silmatorkavamaks, kui tarvis oleks; 2)  malli kasutamine on alati keeruline, sest mali tuleb otsida, kui see peas ei ole; ja redigeerimise keerukus peletab uustulnukaid; 3) kasutamine ei pruugi olla midagi suurt; see võib lihtsalt tähendada, et artikli sisuga on tutvutud ja seal pole midagi teistele vikidele vasturääkivat. Andres 28. veebruar 2008, kell 20:37 (UTC)

:::: Teeksin alumise malli teksti väiksemaks aga ei oska. Ülemine mall oleks rohkem neile, kes tõlgivad ühe artikli järgi või kasutavad tõlkimise projekti. Alumist malli võib lausa kopeerida (sõnastust), sest mall lihtsalt tekitab selle. Põhiline, et on mille järgi teha viide.--Tiuks 28. veebruar 2008, kell 21:15 (UTC)

::::: Selleks tuleb kasutada <small>...</small>. Andres 28. veebruar 2008, kell 23:02 (UTC)

:::::: Nüüd on väike tekst. Et seda näha, peaks uuesti malli kasutama. Teen seda malli õpetuse lehel.--Tiuks 28. veebruar 2008, kell 23:30 (UTC)

:::::: Mitu allikat ei saa lisada, sest seda näitab ühe lingiga. Malli tuleks siis muuta aga ma ei oska mitut muutujat lisada. --Tiuks 28. veebruar 2008, kell 23:57 (UTC)

Et seda lehekülge leida, tuleks veel kuskile linke panna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. veebruar 2008, kell 18:20 (UTC)

Teadusartiklite kohaselt peaks viide olema iga lõigu lõpus. Seeläbi peaks olema see viide vastava lõigu lõpus. See on muidugi otstarbekas, juhul kui on kasutatud mitmeid allikaid (kaasa arvatud raamatuid jne) --Dj Capricorn 28. veebruar 2008, kell 19:49 (UTC)

Seda saaks teha ... ja selle vahele mall lisada.--Tiuks 28. veebruar 2008, kell 20:02 (UTC)

Malli ei loe välja nende vahel. Jääb ainult mall näha.--Tiuks 28. veebruar 2008, kell 20:15 (UTC)

: Minu meelest ei tule teiste vikipeediate kasutamisel samamoodi viidata kui muude allikate puhul. Esiteks on niikuinii tegemist ühe ja sama projektiga, mis on lihtsalt eri keeltes; teiseks ei saa vikipeedia olla iseseisev allikas. Andres 28. veebruar 2008, kell 20:37 (UTC)

:: Ma arvan ka, et ei ole mõtet lõigu lõpus konkreetsele vikile viidata. Piisab, kui on artikli lõpus see mall.--Tiuks 28. veebruar 2008, kell 20:44 (UTC)
----

Nõus. Andres 28. veebruar 2008, kell 20:37 (UTC)
Kui keegi muudab artikli teksti, siis ta peab lisama allika, mille põhjal ta seda teeb. Teksti muutmisel tuleks eristada vähemalt kahte muutmist. 1) Faktide muutmist (vajavad viiteid). 2) Sõnastusliku ja keelelist muutmist ( ei vaja viiteid). Sellel juhul puuduvad ju algallikad, kuid artikli teksti muutmine on ta samuti.  Seega teen ettepaneku sõnastada esimene lause ümber (või viia sisse täiendav lõik 2. aspekti selgitamiseks.)nii, et need mõlemad aspektid üheseltmõistetsvslt kajastuksid. Akra 28. veebruar 2008, kell 20:25 (UTC)

Panin "teksti" asemele "faktilised andmed". Andres 28. veebruar 2008, kell 20:38 (UTC)

:Nii on hea ja peaks kõigile selge olema kuidas käituda.Akra 28. veebruar 2008, kell 20:42 (UTC)
----
"Viitamata andmed, mis näitavad kirjeldatavat isikut halvas valguses" - ma kahtlen, kas seda reeglit on õige just nii formuleerida. "Halb valgus" on ysna leebe ja ähmane väljend; sellega võib seada kahtluse alla ka väited, mille õigsuses keegi ei kahtle, kuid mis on juhtumisi viitamata. Näiteks on praegu viitamata väide "Juri Ustimenko (sündinud 23. aprillil 1981) on Eesti kõigi aegade ohtlikem sarimõrvar". Ega ta siis sellepärast veel ilmsyyta lapsuke ole. Samuti on eri inimestel "halvast valgusest" väga erinevad arusaamad. --Oop (arutelu) 27. veebruar 2013, kell 13:30 (EET)
----
Kui tuginetakse teiste vikipeediate andmetele, siis võib viidete alajaotusesse lisada koondmärkuse selle kohta, milliste vikipeediate milliseid versioone on kasutatud. Ma ei ole sellise sõnastusega nõus. Mitte "võib lisada", vaid see peaks olema kirjutaja kohustus üheselt ja selgelt välja tuua, kust artiklis esitatud info pärineb. Mina lugejana ei pea olema selgeltnägija ja eeldama, et ju on kasutatud muukeelsete vikipeediate andmeid. Viitamata ja allikateta artikli puhul võib sama hästi ju tegemist olla ei tea kust kokku aetud jamaga. --Determist (arutelu) 5. mai 2015, kell 12:30 (EEST)

Teiste vikide andmed võivad olla samasugune jama, kui viiteid ei ole. Mina saan asjast nii aru, et teistele vikidele ei tule viidata info õigsuse tõendamiseks, vaid eelkäijate töö tunnustamiseks. Andres (arutelu) 5. mai 2015, kell 16:37 (EEST)

: Nojah. Mistõttu on eksitav märkida vajadust viidata teistele Vikipeediatele seoses usaldusväärsuse tagamisega. Võtan välja. Pikne 5. mai 2015, kell 16:58 (EEST)


Arutelu:Hinge passioonid

Raamat on eesti keeles ilmumata ja kindlat tõlkevastet ei ole. Siis oleks vast parem jätta artiklipealkirjas teose pealkiri tõlkimata. Ma saan aru, miks on tõlgitud "passioonid", aga miks peab sidekriips vahel olema? See ei ole ilmne. [http://www.hot.ee/tancred/descartes/ Siin] on Rainer Kivi kasutanud ilma sidekriipsuta nimekuju. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. veebruar 2008, kell 21:13 (UTC)
Tuleks kirjutada kuidagi nii, et oleks arusaadav, kes selle raamatu õieti kirjutas. Praegu jääb asi kuidagi hämaraks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. veebruar 2008, kell 21:55 (UTC)

Descartes ei olnud kirjavahetuses Böömimaa Elizabethi, vaid tema tütrega. Andres 7. mai 2008, kell 07:12 (UTC)
Mulle näib, et Wikipeedia puhul on tegemist otsese lõssenkistliku harimatu innukuse terroriga. Sissekande tekst on laitmatu ja täpne. Ometi on keegi "erudiit" selle liigitanud sisult kahtlaseks ja kriitikameelega loetavaks. Sissekanne koosneb ainult faktidest. Ei ole ime, et eestikeelne heakskiidetud osa nii palju jama sisaldab või õigupoolest otseseid haledaid tülkeid inglise keelest, mis on amatööride poolt tehtud vananenud uurimuste põhjal.

Sissekande tekst ei ole laitmatu, sest sisaldab keelevigu. Samuti on tekstist raskesti arusaadav, kes on teose autor. Siiski pälvib tekst minu meelest pigem keeletoimetamis- kui toimetamismärkust. "Loe kriitikameelega" siia tõesti hästi ei sobi. Descartes oli kirjavahetuses Böömimaa Elisabethiga. Siselink läheb õigesse kohta, aga nime kirjutusviis soodustab ema ja tütre ärasegamist, vaata Arutelu:Böömimaa Elizabeth. Andres 29. september 2009, kell 13:57 (UTC)

Kohendasin natuke teksti ja võtsin märkused ära. Märkuste puudumine ei tähenda heakskiitmist. Midagi heakskiidu taolist tähendab heaks artikliks tunnistamine.

Asjatundjad on teretulnud artikleid korrigeerima. Ka keeletoimetajaid on meil hädasti tarvis. Andres 29. september 2009, kell 14:03 (UTC)

Esa Saarineni raamatus "Läänemaise filosoofia ajalugu tipult tipule Sokratesest Marxini." (Soome keelest tõlkinud Juhan Kahk noorem, Kaido Floren, Tõnis Idarand, Katrin Raid. Tallinn, lk 104, Avita 1996. ISBN 998582573X) on tõlgitud René Descartesi teose Les Passions de l'âme eestikeelseks pealkirjaks "Hingeliigutused".
Mariina 10. aprill 2014, kell 16:24 (EEST) alias Простота

HINGE TUNDMUSED.

Mariina 11. september 2014, kell 14:59 (EEST) alias Простота


Arutelu:Susan Sontag

Alati vääriks eraldi esile tuua eesti keeles ilmunud asjad. Kk 1. märts 2008, kell 21:29 (UTC)

allikaks on 8. Vikerkaar aastast 1992, LK 67.  suwa 22. jaanuar 2018, kell 17:12 (EET)
SUSAN SONTAG sündis 16.1 1933 New York City's, kasvas Arizonas ja Kalifornias.
Õppis Berkeley, Chicago (1951 B.A. filosoofias) ja Harvardi ülikoolis (1954 М.A. anglistikas);
jätkas tööd väitekirjaga Oxfordis St.Anne'i College'is ja Pariisis Sorbonne'is.
1950—57/58 oli abielus sotsioloogiaõppejõu Philip Rieffiga, sündis poeg David.
Õpetas 1953—54 inglise keelt Connecticuti ülikoolis, 1955—57 filosoofiat Harvardis,
1959—60 Sarah Lawrence College'is Bronxville'is (N.Y.), 1960—64 New Yorgi Columbia ülikoolis.
1964—65 oli mõnd aega „Writer-in-Residence” Rutgersi ülikoolis New Brunswickis.
Sai mitmeid tähtsaid auhindu ja abirahasid, mis võimaldas akadeemiliste ülesannete kõrval
olla viljakas filmi-, teatri- ja kirjanduskriitikuna, tegelda aja- (1959 oli ajakirja „Commentary” toimetaja)
ning ilukirjandusega: romaanid „Heategija” (Thе Benefactor; 1963) ja „Death Kit” (1967),
jutukogu „I, etcetera” (1978); kirjutanud ka kaks filmistsenaariumi ja teinud dokumentaalfilmi
Araabia—Iisraeli 1973. aasta konfliktist.
1960. aastate keskpaigast peale võidab kuulsust eeskätt provokatiivsete ja vaimukate esseedega:
esseekogud „Interpretatsiooni vastu ja teisi esseid” (Against Interpretation and Other Essays;
1966) ning „Radikaalse tahte stiilid” (Styles of Radical Will; 1969).
Esimeses on avaldatud ka siinne „Märkmeid camp'ist”,
teisest on Riho Laanemäe eestindanud käsitluse „Film ja teater”» (TMK 1990, nr 2).
Esseeraamat „Fotograafiast” (On Photography; 1977) pälvis 1978 National Book Critics Circle'i auhinna.
1970. aastate keskel avastati S.S-il vähk; öeldavasti sellest kogemusest ajendatuna sündis pikem
essee „ ”Haigus kui metafoor» (Illness as Metaphor; 1978), mida eesti keeles on mõjusalt
refereerinud Mihkel Mutt (Müüdid haigustest Susan Sontagi interpreteeringus. „Looming” 1982, nr 11;
ilmunud ka raamatus „Kõik on üks ja seesama”, 1986).
Hiljem on lisandunud esseeraamatud „Saturni märgi all” (Under the Sign of Saturn; 1980), kus kõige muu
kõrval tegeldakse ka fašismi esteetikaga, ning „AIDS ja ta metafoorid” (Aids and its Metaphors),
mille pealkiri räägib iseenda eest.
1960. ja varajaste 70. aastate kontrakultuuriliikumiscd leidsid S.S-is oma „tõmmu daami”.
Tüdinuna institutsionaliseeruvast high modern-'ist ja vastandades end akadeemilises kriitikas valitsevale
uuskriitilisele lähenemisviisile, pöörduti sajandi algupoole Euroopa avangardkunsti kogemuse poole.
S.S-i hämmastavalt ulatuslik pädevus korraga nii ameerika kui euroopa kultuuritekstides andis talle siin
omamoodi vahendaja, ühtesiduja rolli. Algusest peale olid S.S.-i huvikeskmes niisugused, 50. aastate lõpust
alates aktualiseeruma hakanud kunstinähtused nagu happening, action painting, pop art, minimal painting, living theatre, free dance, konkreetne
muusika ja konkreetne luule, rõhutatult enesereferentsiaalsed või metafictionilc lähenevad kujutluslaadid kirjanduses;
aga samuti ka sellised kategooriad nagu esteetiline populism ja eklektika, tsitaadikunst ning massikultuuri klišeede
mänguline, irooniline või paroodiline ärakasutamine.
Ühesõnaga kogu see ainering, millest nii või teisiti, tõukudes või tuginedes, kasvas hiljem välja postmodernistlik kunstiproblemaatika.
Nii ei olegi midagi kummalist selles, et veel 80. aastatelgi on arvatud S.S-i kõige mõjurikkamate kaasaegsete ameerika kriitikute kilda.
„Notes on „Camp”” ilmus esmalt radikaalse kultuurikirja „ ”Partisan Review» 1964. aasta 4., sügisnumbris. (Toimetus tänab Tiit Hennostct,
kes selle harulduse ühelt Amsterdami (?) bukinistiletilt üles noppis ja „Vikerkaarele” kasutada andis.) Just selle publikatsiooniga on seostatud
S.S-i esiletõusu 60. aastate ameerika kultuuridialoogis. Artikli (ja toonase S.S-i) keskseid mõisteid sensibility, 'tundlikkus, sensibiliteet',
on käesolevas tõlkes küllalt vabalt eestindatud „elutundeks”.  Toimetust sundis seda vastet mitmemõttelisematele või makaroonilisematele
võimalustele eelistama soov säilitada S.S-i stiili aforistlikku võlu. Seda enam, et eesti kriitikakeeles on „elutundel” teatav ligilähedane,
kuigi teise päritolutaustaga traditsioon olemas. S.S-i camp'i-käsitust on varem eesti keeles refereerinud Andres Heinapuu (kommentaarides Mati Undi
teatri- ja filmikirjutiste kogumikule „Kuradid ja kuningad”, 1989, lk 235), maininud või viidanud mitmed teised. Pikemalt on käesolevat esseed
tutvustanud Hasso Krull ja Urmas Muru (Camp. Introduction. „Eesti Ekspress”» 20.IХ 1991).
Et S.S-i, eespool juba kiidetud, ülevoolava, ammendamatu ja kommenteerimatu pädevuse tõttu Ameerika ja Euroopa kultuurifaktides võib „Vikerkaare”»
lugejale ometi jääda mulje, nagu püütaks talle tundmatut (või siiski mitte?) seletada tundmatu kaudu, siis korrakem siin lõpuks mõnesid Krulli ja
Muru valitud juhunäiteid eesti camp-kaanonist: Sergei Issupovi keraamika (osaliselt), Raimond Valgre laulud, Tarvo H. Varrese kunstfotod,
Raoul Kurvitsa mõningad soengud., „Viimne reliikvia”, Anu Samarüütli moelooming, Friedebert Tuglase marginaal: „Luua müüte, see on kõrgeim”,
Ilmi Kolla luuletus „Minu kallima auto” (1954)...
K.P.


Arutelu:Tallinna–Narva tee

Kas ei peaks mitte olema Tallinna–Narva maantee? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. märts 2008, kell 08:49 (UTC)

Minu meelest peaks olema "Tallinna–Narva maantee". Andres 4. mai 2008, kell 07:41 (UTC)

maanteeameti andmebaasis on "Tallinn-Narva"--Hendrix 3. juuli 2008, kell 08:05 (UTC)

Jõhvi halduspiire maantee ei läbi, vaid möödub Jõhvi vahetus läheduses.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 3. juuli 2008, kell 08:05 (UTC)

Kohtla-Järvelt ja Jõhvist antud maantee läbi ei lähe.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 17. jaanuar 2009, kell 12:48 (UTC)
see maantee jupp, mis K-Järve juures kulgeb, asub Ontika küla territooriumil.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 17. jaanuar 2009, kell 12:59 (UTC)

"Tallinn–Narva maanteega ristuvad riigimaanteed" - miks siis erateed on välja jäetud, kui neid on?--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 16:40 (UTC)

Nähtavasti pole nende kohta andmeid. Andres 18. jaanuar 2009, kell 17:11 (UTC)
Ka paljusid külasid see tee otseselt ei läbi. Aga mis siis, kui Jõhvi asub teispool maanteekraavi? See tee siiski puudutab neid asulaid ja seepärast teen ettepaneku need asulad nimekirjas taastada.

Igal külal on oma territoorium. Võib muidugi eraldi mainida linnu, mille lähedalt ta kulgeb. Andres 28. veebruar 2009, kell 16:57 (UTC)

Peab olema Tallinn-Narva maantee, mitte Tallinna-Narva. Amherst99 20. juuni 2009, kell 19:11 (UTC)

Miks? Andres 20. juuni 2009, kell 20:03 (UTC)
Õige on Tallinna–Narva maantee. Selle kohta midagi näiteks siin (Eesti Keele Instituudi lehel). Kui on lihtsalt maantee otspunktid toodud, võib olla "Tallinn–Narva". Aga sõna "maantee" lisamisel asi muutub.  --Jaan513 21. juuni 2009, kell 09:34 (UTC)

Kas minevikus oli ka mingi teine Tallinna-Narva maantee, nt mainitud artiklis Kahala postijaam--Estopedist1 (arutelu) 11. september 2015, kell 17:07 (EEST)

Tee kulges osalt teisiti. Andres (arutelu) 12. september 2015, kell 00:33 (EEST)

: (to Estopedist) Võta Tallinna kaart ette ja vaata kus on Narva maantee. Ja siis see tee läheb läbi Maardu (kui Vana-Narva maantee).  Teine koht kus saad lihtsalt vaadata, kus see vana tee läks on Kuusalu vallas, ehk siis Kiiul ja Kuusalus (samuti Vana-Narva maantee), siis näiteks veel üks jupp kus on tee selgesti arusaadav on Valgejõe juures, samuti praegusest maanteest tükk maad põhja pool. Viitna juures aga on vana maantee praegusest lõuna pool kulgemas (võid otsida Viitna kõrtsi). jne.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. september 2015, kell 01:14 (EEST)

:: Vana maantee kohta tuleks kirjutada kas eraldi alajaotus või eraldi artikkel. Andres (arutelu) 12. september 2015, kell 01:50 (EEST)


kuna Konstantin Pätsi ausammas tähistab presidendi sünnikohta, kas siis tema õige koht on ikka siinses loendis?--Hendrix 2. märts 2008, kell 16:17 (UTC)

Võib-olla ta on ühtlasi Vabadussõja mälestusmärk? Andres 2. märts 2008, kell 16:26 (UTC)

:Tegelikult on ta püstitatud vabadusristi kavalerile nagu ka Laidoneri, Irve ja teiste ausambad.Akra 2. märts 2008, kell 16:28 (UTC)

::Kultuurimälestiste Register ütleb, et "Eesti Vabariigi esimesele presidendile pühendatud mälestusammas tema sünnikohas"--Hendrix 2. märts 2008, kell 16:36 (UTC)

Üks neist raamatutest (viidatud) mida kasutasin annab selle ausamba peatükkis "Vabadusristi kavaleride mälestussambad." Raamat on koostatud Eesti Muinsuskaitse Seltsi Ajaloo toimkonna poolt. Registrites pole tihti peale kõike kirjas.Akra 2. märts 2008, kell 16:45 (UTC)

:ilmselt oleks siis edasiste vaidluste vältimiseks vastavat artiklit, Konstantin Pätsi ausammas, vaja täiendada vastava teabega. Olen nõus, et Register ei ole viimse tõe instants.--Hendrix 2. märts 2008, kell 16:52 (UTC)

::Ehk teed Pätsi ausamba artikli korda, kuna oled selle kallal tegutsenud.Akra 2. märts 2008, kell 16:56 (UTC)

:::mul pole muud materjali, kui see, mis Registris. Kuna Sul on täpsem info käepärast, siis...--Hendrix 2. märts 2008, kell 17:02 (UTC)
Hästi.Akra 2. märts 2008, kell 17:03 (UTC)

mulle jääb siiski selgusetuks, miks Sinu poolt viidatud teose autor seostab Konstantin Pätsi ausammast vabadussõjaga? Ausambal on järgmine tekst: "Eesti Vabariigi presidendi sünnikoha tähistamiseks püstitanud Pärnumaa rahvas. 1939"--Hendrix 16. märts 2008, kell 07:28 (UTC)

Ei oska kommenteerida. Võibolla oskab sellele vastata autorite toimkond Eesti Muinsuskaitse Seltsist. Saada järelpärimine, saab asi selgemaks.Akra 16. märts 2008, kell 21:24 (UTC)

:tegelikult ma ei näe põhjust järgi uurima hakata. Minu loogika järgi ei ole sel ausamabal mingit pistmist vabadussõjaga. Loomulikult, hea tahtmise korral võib ka laulupidu kuskilt kandist seostada vabadussõjaga. Olen nõus, et Viki ei ole isiklike arvamuste esitamise koht, kuid kui kirjanduses avaldatavad seisukohad on vastuolus elementaarse loogikaga, kas ikka peab aluseks avaldatut võtma. Kordan veelkord, et Konstantin Pätsi ausammas on püstitatud Eesti Vabariigi presidendi sünnikoha tähistamiseks  Pärnumaa rahva poolt. Ja teiseks. Mida peale hakata nende mälestuskividega, mis on püstitatud ja kavatsetakse püstitada Eesti Vabariigi riigipeade kodude tähistamiseks: A.Rei, A.Warma, O.Strandmani, A.Birki, J.Teemanti, H.Marga kodukohade tähistamiseks mõeldud mälestuskivid. Kas need tuleks ka liigitada vabadussõjaga seonduvate mälestusmärkide hulka?--Hendrix 23. aprill 2008, kell 16:02 (UTC)
Su aruluse lähtepunkt on kinni kiilunud presidendi staastusel. On olemas veel Vabadusristi kavaleri staatus ja see mille eest see saadi. Enamus neist, kui mitte kõik, keda loetled ei puutu asjasse. Selle loogika järgi, kui isik kellele on omistatud vabadusrist ei puutu  antud teema puhul asjasse, siis on siin nimekirjas valesti ka Kapten Irve, F.Veemann'i, H. Jürgensoni, J.  Laidoneri' J. Parkali ja A. Õunapuu ausambad, mis on raamatu samas peatükkis ja milledest 3 on langemiskohal ja 3 sünnikohal nende hulgas ka Päts. Akra 23. aprill 2008, kell 16:50 (UTC)

olgu, et lähtepunkt oleks selgem, siis kõnealune mälestusammas on pühendatud kodanik Konstantin Pätsile, kes täitis muuhulgas ka Eesti presidendi kohustusi. Me peame lähtuma, sellest, mis on mälestussamba peal kirjas, mitte sellest, mida keegi arvas või arvab. Ma ei tea, mis on kirjas Sinu poolt viidatud sõjaväelastele pühendatud mälestussammastel. Kui seal on kirjas, et antud mälestussammas on vabadussõja mälestussammas, siis ta ka seda on. Kui ei ole, siis on kõige tõenäolisem, et ta on lihtsalt pühendatud näiteks J.Laidonerile. Oluline on skulptuuri sõnum ja selle sõnumi järgi tuleb ka skulptuur klassifitseerida.--Hendrix 24. aprill 2008, kell 03:08 (UTC)

kuidas siis Konstantin Pätsi ausammas probleem lahendada?--Hendrix 25. aprill 2008, kell 19:42 (UTC)
Suuremal osal vabadussõja ausammastest ei ole kirjas, et nad on vabadussõja ausambad. Kõik nad on rahva mitte riigi poolt püstitatud. Välja  on antud ka raamaat vabadussõja ausambad  I ja hiljaaegu ilmus ka teine osa. Peaks vaataa mis seal kirjas on. Pätsi puhul ei näe ma ikkagi muud võimalust kui teha järelpärimine.Akra 25. aprill 2008, kell 19:49 (UTC)

kui Sa viitsiksid selle järelepärimise teha, oleks tõesti tore. Ma ei saa praegu isegi sellega hakkama, et täpsustada Tartu linnavalitsuse luba kasutada nende faile Vikis. Commons ei ole rahul praeguse loa sõnastusega ja mina vahin lihtsalt taeva poole ja ootan mingit imet, mis sätiks need asjad korda...--Hendrix 25. aprill 2008, kell 19:57 (UTC)

:Teen ära. Vaatame mis vastatakse.Akra 26. aprill 2008, kell 19:48 (UTC)

loendis puuduvad Paju lahingu mälestussammas ja Paju hooldekodu õuel asuv mälestuskivi. Peabki nii olema?--Hendrix 22. märts 2008, kell 09:36 (UTC)

Loend ei ole täielik, lisasin ise mõned ja ilmselt on neid veel puudu. Lisa juurde, kui leiad veel.Akra 22. märts 2008, kell 09:58 (UTC)

:Paju lahingu mälestusmärki selle raamatu kirjutamise ajal lihtsalt ei eksisteerinud. Tema koht on aga kindlalt nimekirjas.Akra 22. märts 2008, kell 17:56 (UTC)

::mis aasta alla Paju lahingu mälestussammas panna? Kas 1940, kui valmis suurem osa mälestuskompleksist - suur muldkeha -, aga mis jäi pooleli, või 1994, kui toimus ametlik avamine?--Hendrix 22. märts 2008, kell 18:08 (UTC)
Mina paneksin 1994. aastasse viitega ehituse algusaastasse (nurgakivi panemine).Akra 22. märts 2008, kell 18:11 (UTC)

ok--Hendrix 22. märts 2008, kell 18:12 (UTC)
Haldusüksus, kus avati, peaks olema vastavalt toonasele haldusjaotusele (näiteks Karksi vald (Karksi kihelkond), sest seda Karksi valda, kuhu link viis, enam ei eksisteeri ja avamise hetkel veel ei eksisteerinud, praeguse asukoha saab asula põhjal kätte+ tähestikuline loend võiks kasutada uuemat haldusjaotust. - Melilac (arutelu) 28. oktoober 2017, kell 08:25 (EEST)

Kuigi siin loendis on muude andmete seas ette nähtud mälestusmärgi lõhkumise aeg ja taastamise aeg, siis mina neid ei leidnud. Mälestusmärgid lõhuti ikka põhjalikult, praktiliselt hävitati, nii et enamasti on tegemist juba koopiatega. Pean seepärast lõhkumiste ja taastamiste aastate märkimist väga oluliseks. 2001:7D0:87FF:6480:3C8F:EDBC:807A:409D 8. veebruar 2017, kell 17:00 (EET)
Äkki oleks mõistlik nimetada "Lõhkumise aeg" "Esimese taastamise aeg" "Teise lõhkumise aeg" "Teise taastamise aeg" ümber vastavalt:
"Lõhkumise aeg" -> "Lõhkumine Nõukogude okupatsiooni ajal (1940–1941) või eelnevalt"; "Esimese taastamise aeg" -> "Taastamine peale 1940-1941 aasta okupatsiooni"; "Teise lõhkumise a eg" -> "Lõhkumine peale 1944 aasta okupatsiooni"; "Teise taastamise aeg" -> "Taastamine ärkamisajal ja taasisesesivunud Eestis" vms. Hetkepealkirjad ei iseloomusta väga midagi, sest esimene võib olla erinevatel ausammastel ka näiteks peale 1944ndaid. Samuti mõnda ausammast hävitati rohkem kui 2 korda ja ka taastati rohkem kui kaks. Pealkirjad on lohisevad ja vb on paremaid ideid? Peale uute pealkirjade saaks seejärel andmed korrastada.
--Maikel nait (arutelu) 18. september 2023, kell 00:00 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend


Kasutaja arutelu:Trinkens

Tere tulemast Vikipeediasse, Trinkens! Andres 2. märts 2008, kell 17:26 (UTC)

Tere! Palun täpsusta piltide FC Tabivere logo.jpg, Fc Tabivere.jpg, FCT 2009.JPG, Fctabivere ban.gif ja FC Tabivere staadion 09.jpg juurdes, kas need on sinu enda ehk üleslaadija tehtud ja lisa nende juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 23. aprill 2010, kell 11:01 (EEST)
Sama uuesti üles laaditud piltide FC Tabivere v6tmehoidja.JPG ja :Pilt:FC Tabivere banner.gif kohta. Logo FC Tabivere logo.jpg juurde on Vikipeedias kasutamiseks tarvis lisada ka mõne vaba litsentsi märgis, soovitatavalt {{cc-by-sa-3.0}}. Kui pildid pole sinu enda tehtud, siis edasta palun aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et on nõus piltide avaldamisega valitud litsentsi tingimustel. Pikne 25. mai 2014, kell 20:26 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jaanusele

Tere tulemast Vikipeediasse, Jaanusele! Andres 2. märts 2008, kell 19:11 (UTC)

Kuidas link ei tööta? Töötas küll, niikaua, kuni see ära kustutati, sul võibolla ühenduses probleeme. Palun mitte panna sinna venekeelse kodulehe aadressi, kuna olemas on eestikeelne - ametlik kodulehekülg. Wortex001 9. jaanuar 2009, kell 14:15 (UTC)

Ühenduses probleem ei olnud. Tore, et oma kodulehel biograafia lingi ise ära parandasid ja kohe ka GFD litsentsi all kasutada lased. Jõudu edaspidiseks: Jaanusele 9. jaanuar 2009, kell 14:36 (UTC)

Me ei ole põhiartikli kategooriale * (tärni) lisanud, lihtsalt peale tulpa jäetakse tühik. Varem vist kasutati. --Tiuks 11. jaanuar 2009, kell 12:25 (UTC)

Ok, vaatasin lihtsalt, et teistel olid. Tänud --Jaanusele 11. jaanuar 2009, kell 12:27 (UTC)
----
Kui paned intervikilinki, siis pane ingliskeelsesse (või ka mõnesse teise) tagasilink. Andres 10. märts 2009, kell 10:17 (UTC)

Polegi aru saanud milleks see hea on. Millegipärast tundub, et piisab ka iw lisamisest ainult eesti wikisse. Olen näinud eesti iw linki võõrkeelsesse wikisse panduna ja mõni bot on lisanud ainult selle võõrkeelse iw lingi siia jättes lisamata ülejäänud iw-d ja teinekord näiteks ka parandanud seal olnud valed iw-d meil ka valeks (näiteks: Antarktika ja Antarktis ja nende kategooriad). Vist tuleb eesti wikisse terve iw-list igaljuhul panna ja ei piisa ainult näiteks inglise wikisse eesti iw panemisest.  --Jaanusele 10. märts 2009, kell 10:52 (UTC)

: Enamik botte alustab inglise vikist. Eesti vikist minu teada ükski bot ei alusta, nõnda jääb eesti artikkel isoleerituks.

: Eesti vikisse on küll soovitatav panna kõik; kui neid tuleb juurde, siis panevad botid ise järgmised.

: Kui kuskil on viga, siis botid võimendavad seda. Vea puhul tuleb parandada kõigis vikides kas käsitsi või ka boti abiga. Andres 10. märts 2009, kell 12:49 (UTC)
----
Teed väga head tööd. Sinu kirjutatud artiklid käsitlevad just seda perioodi mis ka mulle enim huvi pakub (17. sajand). Jõudu edaspidiseks!--WooteleF 19. mai 2009, kell 09:56 (UTC)
----
Tere, Jaanusele! Palun pane inimesed loenditesse (ehk siis biograafiate ja vajadusel näiteks sõjaväelaste omasse). --Epp 3. juuli 2009, kell 00:12 (UTC)
----
Kahjuks ei tea ka ise kuigi palju Alnpekest. Ilmselt Tarveli eessõna vanemast riimkroonika eestikeelsele tõlkele annab adekvaatset infot. Et TÜ Raamatukogu on praegu kinni, siis ise seda praegu kätte ei saa. Athanasius Soter 23. juuli 2009, kell 11:15 (UTC)
----
Palun pane inimesed loenditesse ja tee teistelt nimekujudelt ümbersuunamine. Mina ei viitsi. Näiteks artiklile Karl Raab ei viita miski. --Epp 15. august 2009, kell 20:06 (UTC)
----
Laadisin selle pildi üles. Faili nimi on Pilt:Academia Gustavo-Carolina.jpg --WooteleF 15. oktoober 2009, kell 12:24 (UTC)

Tänud! Lisasin artiklisse. --Jaanusele 15. oktoober 2009, kell 12:53 (UTC)
----
Tere! Kui aega leiad, ehk saad korrastada artikli Herman Wrangel. Sinna lisati üks vigane lõik, mis tuleks seostada ülejäänud tekstiga. Svenskt biografiskt handlexikoni põhjal üsna põhjaliku artikli kirjutada.--WooteleF 17. november 2009, kell 10:59 (UTC)
----
Koostan artiklit ühe oma esivanema, Matthias von Porteni kohta. Netis tema kohta leiduvad andmed on napid ja vastukäivad. Ehk oskad mõne hea allika soovitada. Üks allikas väidab, et ta oli Tallinna asehaldur 1690-1700, samas on mujalt näha, et ta tegutses samal ametikohal ka hiljem. Samuti on segadus tema eluaastatega.--WooteleF 16. detsember 2009, kell 22:01 (UTC)
----
Liivi ordumeistri kohusetäitjana Georg von Eichstätti "Ritterbrüderi" ordumeistrite nimekirjas pole, aga seal ei olegi vist kõiki kohusetäitjaid ära toodud. Samas võib tema kohusetäitjaks olek olla mainitud tema isikukirjes. Niipea, kui raamatu juurde saan, siis vaatan järele. Athanasius Soter 11. märts 2010, kell 12:04 (UTC)

Isikukirjes ongi tema maameistri kohusetäitjaks olek märgitud. Samas leiavad ordumeeste uurijad (Arbusow, Benninghoven ja nende jälgedes ka "Rittwerbrüderi" kostajad), et Sigulda komtuuri Georgi asukohta või perekonnanime pole võimalik kindlaks tehas. Seega pigem lihtsalt Georg, mitte Georg von Eichstätt. Athanasius Soter 11. märts 2010, kell 22:30 (UTC)

Я взял на себя смелость исправить степень ордена св. Георгия у этого Гротенгельма, правильно 3-я степень. 4-я степень была у его брата Фридриха Евстафьевича Гротенгельма (Ioahim Friedrich von Gritenhielm). --Netelo 24. august 2010, kell 14:40 (EEST)

Если вы понимаете по русски то сможете перевести эти статьи на свой язык http://ru.wikipedia.org/wiki/Фрейман,_Отто_Рудольфович_фон и http://ru.wikipedia.org/wiki/Фрейман,_Эдуард_Рудольфович_фон это племянники Фреймана Отто Оттовича.

Фрейман, Отто Рудольфович фон

Palun kontrolli linnavolinike sinised lingid üle, nimekaimude puhul lisa täpsustus ning lisa sama täpsustus ka nimekaimu artiklisse. Andres (arutelu) 3. september 2017, kell 23:50 (EEST)

Hello ,
Really sorry for the inconvenience. This is a gentle note to request that you check your email. We sent you a message titled "The Community Insights survey is coming!". If you have questions, email surveys@wikimedia.org.
You can see my explanation here.
MediaWiki message delivery (arutelu) 25. september 2020, kell 21:49 (EEST)