Kasutaja arutelu:Jekaterina~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Jekaterina! Andres (arutelu) 9. oktoober 2013, kell 21:24 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Jekaterina~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)

Kas töötad veel selle tekstiga? Kas on mingi põhjus, miks seda ei võiks artiklinimeruumi viia? Kui võib, siis oled teretulnud seda tegema, et artikkel muutuks lugejatele kättesaadavaks ja teistele kaastöölistele täiendatavaks. Adeliine 27. veebruar 2019, kell 11:31 (EET)


Arutelu:Pylaiella littoralis

Võtsin järgneva osa välja, kuna see käib pruunvetikate kohta üldiselt ja ei sobi liigi artiklisse. Samuti ei sobi kasutada vikipeedia enda artikleid allikatena. --Kk (arutelu) 9. oktoober 2013, kell 22:47 (EEST)
== Päritolu ==
Pruunvetikate vanust on väga raske määratleda, kuna nende rakukestades ei ladestu lupja, mis tähendab vähest arvu fossiile. Kindlalt määratud fossiile on leitud paleogeeni setetest, mis viitab pruunvetikate vanuseks olevat 62-23 miljonit aastat.https://et.wikipedia.org/wiki/Paleogeen Teiste autorite kohaselt leidub pruunvetikaid juba triiase(251-199 miljonit aastat tagasi)https://et.wikipedia.org/wiki/Triias   või isegi paleosoikumi setteis, mis tähendaks, et pruunvetikad on 540-250 miljonit aastat vanad.https://et.wikipedia.org/wiki/Paleosoikum
Pruunvetikate hõimkond (Phaeophyta) on väga ürgse päritoluga, eraldiseisva evolutsiooniharuna jagunemine toimus kaua aega tagasi. Seda seletab asjaolu, et pruunvetikad erinevad teistest vetikatest nii ehituse, tsütoloogia kui ka füsioloogia poolest. Samade pigmentide ning varuainete põhjal  eeldatakse, et pruunvetikad on suguluses koldvetiktaimede hõimkonnaga, kuid morfoloogia poolest on nende hõimkondade kaasaegsed esindajad väga erinevad. Eeldatakse, et neil on olnud ühised eellased, kui lahknemine on toimunud väga kaua aega tagasi.''

- - -
Aitäh artikli eest! (Tegemist on TÜ väljendusõpetuse kursuse raames tehtud tööga.)
Artikli pikkus on veidi lühike, aga mida ja kui palju peab tegema, kirjutasin autorile meilile.
Järgnevalt esmased tähelepanekud:
* Kas (Linnaeus) võiks ka liigituda võõrkeele alla? Kjellman on ilmselt nimi, kuid Linnaeus on vist ladina keel ja seega peaks olema kaldkirjas
* Kaldkirja kasutada ka teiste nimetuste puhul, kui need ei ole eesti keeles, nt: kõikjal P. littoralis, P. Littoralis’el (siin vist ei peaks l olema suur), P. littoralis-Ectocarpus confervoides, Pilayella
* Tegu on ka Läänemeres laialt levinud ning lihtsa ehitusega vetikaga. -- ka ja ning -- Tegu on Läänemeres laialt levinud küllalt lihtsa ehitusega vetikaga.
* assotsiatsiooni ka teise pruunvetika Ectocarpus confervoides’iga. -- kooslusi?, koma sünonüümide vahele -- ka teise pruunvetika, Ectocarpus confervoides’iga.
* 0,1 – 2,1 meetri -- tühikud ära -- 0,1–2,1 meetri
* P. littoralis kasvab üherealiste hargnenud niitide põimikuna, mis omakorda moodustavad paari sentimeetri suurusi põimikud ning suuremaid, kuni mitmekümne sentimeetriseid, sassis puntraid. -- üks koma vähemaks -- kuni mitmekümne sentimeetriseid sassis puntraid.
* Vegetiivses -- vegetatiivne?
* mis muudetakse laminariiniks(vetikatärklis) või manniid (alkohol). -- tühik, lause tervikuks -- mis muudetakse laminariiniks (vetikatärklis) või manniidiks (alkohol).
* on seesmine- tselluloosikiht ning välimine- pektiinkiht. -- mõttekriipsud, erimärkidest; ja tühikud -- on seesmine – tselluloosikiht ning välimine – pektiinkiht.
* Linkida natuke rohkem, nt ka alguleesi ja algiinhapet (heteropolüsahhariidi)
*  Algiinhape(heteropolüsahhariid) on ainulaadne selle poolest, et seda leidub vaid pruunvetikates ning mitte üheski muus taimerühmas -- tühik enne koolonit, mitte üheski teises
* ainult sellele rühmale iseloomulik aine – fukosaan(parkainetaoline aine.) -- ainult sellele rühmale iseloomulik aine – fukosaan (parkainetaoline aine).
* Pruunvetikatel on olemas ka võime mereveest enda tallusesse mikroelementide koguda. -- on võime
* vegetatiivse paljunemise korral toimub see talluse jagunemis abil -- vegetatiivsel paljunemisel toimub see talluse jagunemisel
* Mõnel liigil esinevad gametosporofüüdid, mis tähendab, et sugurakud võivad omada nii gameetide kui spooridena. -- omada kellena? ei saa olla, omamine üldse on kehvakene sõna parem -- sugurakud võivad olla nii gameedid kui ka spoorid. VÕI kui tõesti on omamisega tegu, siis: sugurakkudel võib olla nii gameete kui spoore.
* 5 nädala jooksul kadus vaid 20 % algsest massist. -- kuna siis? ikka "kaob" kui me hüpoteetiliselt räägime
* 0,2-21 m -- 0,2–21 meetrit -- mõttekriips
* assotsiatsiooni ... äkki saaks ikka mingit muud sõna kasutada? kogukonna, asurkonna jms
* kuid on väga tugevalt põhja kinnitunud -- teeks sellest uue lause -- Kuid samas on need väga tugevalt põhja kinnitunud.
*  2-3 m sügavuseni --  2–3 meetri sügavuseni
* karevetikas Cladophora glomerata´t.
Jõudu!
algvere (arutelu) 10. oktoober 2013, kell 23:13 (EEST)

Linnaeus ei käi kursiivis, sest see on nimi. Andres (arutelu) 11. oktoober 2013, kell 00:43 (EEST)
Selge -- aitäh!
algvere (arutelu) 11. oktoober 2013, kell 01:07 (EEST)
Korras! Töö on arvestatud!
Head arutelu edasiseks teistele Viki kasutajatele! :)
algvere (arutelu) 21. oktoober 2013, kell 12:24 (EEST)


Arutelu:Põõsalindlased

Aitäh kaastöö eest! Teema on tore, aga sellenimeline artikkel on Vikipeedias juba olemas. Võtke aluseks juba loodud Vikipeedia artikkel: https://et.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5%C3%B5salindlased ja kirjutage siia 8000 tähemärki juurde (linnuliikide loetelu tähemärkidena arvesse ei lähe). Olemasolev artikkel pole ka muidugi ideaalne, seda tuleks muuta, näiteks pole siin viiteid (vaadake, kuidas Vikipeedias viidatakse: peavad olema nii tekstisisesed viited kui ka viidete loend, kust lähevad lingid otse tekstisiseste viidete juurde). Lugege https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Viitamine Ainuüksi koduleheküljest on viitena vähe, kirjutage lähemalt, millega tegu.
Piisavalt pikka ja põhjalikku tööd ootama jäädes Annn (arutelu) 10. oktoober 2013, kell 11:28 (EEST)

Süsteematika on hiljuti muutunud, võib-olla veel muutumas ja praegu on palju segamini. Nagu ma aru saan, siis roolinnud ja käosulased arvatakse nüüd roolindaste sugukonda, seetõttu peitsin tekstis ära kõik roolindude ja käosulaste kohta käiva. Inglise Vikipeedia ütleb üldse, et perekonda Sylviidae kuulub ainult kaks perekonda 34 liigiga. EOÜ annab sugukonnas Sylviidae kokku 76 kirjet.
Selles konkreetses artiklis on süsteemaatika all loetletud üle 50 perekonna (peitsin praegu artiklis lause "Põõsalindlased sugukond sisaldab 48 perekonda ja 280 liigiga").--Raamaturott (arutelu) 2. jaanuar 2022, kell 18:39 (EET)
Ja siis on siin mainitud veel rohulindu, kuid rohulindudel on ka omaette sugukond.--Raamaturott (arutelu) 2. jaanuar 2022, kell 18:41 (EET) Neid on veel, kes põõsalindlaste hulka ei kuulu!!
Ma seaks süsteematika osa EOÜ loendi põhjal korda, kuid probleem on selles, et ülejäänud peatükkide all olev info puudutab paljusid liike, kes sellesse sugukonda enam ei kuulu.--Raamaturott (arutelu) 2. jaanuar 2022, kell 18:48 (EET)


Arutelu:Eestimaa Provintsiaalmuuseum

Siin on poolik esitus, sest Eestimaa Provintsiaalmuuseumi kui asutuse (mitte hoone) ajalugu algas ikka 1840. aastast. Vt nt EE: [http://entsyklopeedia.ee/artikkel/eestimaa_provintsiaalmuuseum2]--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 10. oktoober 2013, kell 20:56 (EEST)

Eestimaa Kirjanduse Ühingu Muuseum oli ametlik nimi, aga ma ei tea, millal. Andres (arutelu) 4. august 2014, kell 19:19 (EEST)

See võis mitu korda muutuda.

Suunasin märksõna Eesti Provintsiaalmuuseum siia, ent v-o on see eksitav. On vigane (?) analoog Eesti kubermang (1 link)--Estopedist1 (arutelu) 27. august 2016, kell 17:13 (EEST)
Kas pealkirja all Muuseumi natsionaliseerimine on Eestimaa Kirjanduse Ühingu või ÕES-i likvideerimisest? Viimane asus Tartus ja kaotati 1950.


Vikipeedia arutelu:Teadusfoto 2013/Osalemine

Kas ühendatud ühe faili mitmed pildid võivad osaleda nagu seda? Või iga foto peab olema sõltumatus failis? Tänan abi eest, 90.191.190.76 11. oktoober 2013, kell 17:46 (EEST)

Jah, võivad ikka. Ivo (arutelu) 17. oktoober 2013, kell 15:33 (EEST)


Kasutaja arutelu:MKulaviir/Kaltsium

Tekst vastab pikkuselt ilusasti nõutule. Õigekiri on halb, sisu hea. Tekst on lingitud hästi. Nimetan siinkohas mõned silmajäänud vead.
*viies levinuim -> levikult viies. (Äkki võiks neli levinumat ka üles lugeda? H, N, O, C?) Äkki võiks ka selle üles lugeda, missugused ioonid on merevees levinumad? H+, OH-, Na+ ... Cl-?
*Kui on öeldud, et kaltsium on tugevam kui plii, äkki on siiski mõeldud kõvadust? Sel juhul tuleks linkida [[kõvadus|kõvem]].
*"mida" ja "moodustab" ees käib koma, produtseeritud -> valmistatud
*"mille" ja "kuid" ees käib koma, "kui" eest võta ära. Algava sulu ees käib tühik. Produkt -> saadus. Selle lõigu viimane sõna "reaktsioon" jäta välja.
*"moodustades" ees käib koma. Üleval pool -> kõrgemal, alla poole -> allapoole. "Magneesiumil" ees ei käi koma.
*Ühik °C kirjutatakse arvust lahku (tühik vahele). Annad sulamistemperatuuri, aga kas sulakaltsiumi on ikka võimalik praktikas saada, äkki see näiteks plahvatab õhuga kokkupuutel?
*Reaktiivsus on suur, mitte kõrge.
*"kaltsiumiioon" kirjutatakse sidekriipsuta. Sama käib muude ioonide kohta (allpool). Selle lõigu esimene sõna "lahused" jäta ära.
*"Röntgenkiirgus" on valesti kirjutatud, vaata, kuhu see link viib. Samasugune viga on sõnas "röntgenipilt".
*nagu näiteks: kaltsiit, dolomiit ja kips -> näiteks kaltsiidis, dolomiidis ja kipsis. "Eeskätt" eest puudub koma.
*"millel" ees käib koma. Kosmiline isotoop tuleb linkida.
*tähe-uuringud -> astronoomia (?). Indikaatoreid ei jagata tõsisteks ja naljakateks (eri inimestel on huumorimeel eri kohas), vaid tähtsateks (või olulisteks) ja vähetähtsateks.
*K-Ca dateerimistehnika vajaks ühelauselist täpsustust: mis see on?
*transpordib -> viib
*"et" ja "avaldades" ees käib koma
*insektitsiid -> putukamürk
*lisaks ka -> lisaks (ja selle lõigu mõlemad laused tuleb koma abil kokku panna)
Oijah. Suure hulga kirjavigade tõttu ei usu ma, et kõik sai siinkohas üles loetud, pean pärast parandamist uuesti teksti üle käima. Aga sisult mul ju suuri märkusi polnud, eks? Sisult on täitsa kobe tükk! Taivo 11. oktoober 2013, kell 23:10 (EEST)
Palun ära arva, et sinu õigekiri on kõige hullem. Võrdluseks näiteks PPaaveri artikkel alumiiniumist on selles osas allapoole arvestust. Sinu artiklis ma vähemalt suutsin vead algusest kuni lõpuni üles lugeda. Taivo 11. oktoober 2013, kell 23:27 (EEST)

Loodan, et vead said parandatud.
Tähe-uuringute all olen mõelnud tähe elutsüklit, vanust jm käsitlevat teadust, see pole päris astronoomia, parandasin selle hetkel stellaarastronoomiaks, tundus täpsem, loodan, et sobib.
MKulaviir (arutelu) 13. oktoober 2013, kell 19:19 (EEST)
Lugesin teist korda teksti veel läbi ja leidsin seekord järgmist:
*Sul on tekstis sageli mitu tühja rida kõrvuti. Asenda kõikjal ühekordsete reavahetustega.
*enamik lahustuvad -> enamik lahustub
*Aatomnumber on suur, mitte kõrge
*nagu näiteks -> näiteks (selle ees käib koma ja järel ei käi koolonit)
*48Ca ees ei käi koolonit. praktilistel rakenduste poolest -> praktilistes rakendustes
*Ma mõtlesin, et linkida tuleb sõnad "kosmiline isotoop", mitte 41Ca.
*Neutronaktivatsioon on sul lingitud inglise vikisse. Sellist linki ei tehta. Asenda lingiga eesti vikisse, isegi kui see punaseks jääb. Võib-olla on sul veel selliseid kohti, asenda ka need.
*"Tuum" on sul lingitud aatomi tuumale ja link on punane, sest õige termin on "aatomituum". supernoova plahvatus -> supernoova (see ise ongi üks suur plahvatus). "kuni 40Ca" ees käib koma.
*Peatükis "kasutusviisid" peab olema üks punkt: viimase loendielemendi lõpus. Ülejäänud punktid võta ära, metallid lähevad omastavasse käändesse, tooriumi järelt võta koma ära.
*Insektitsiidi parandasid küll putukamürgiks, aga lingitud on see endiselt insektitsiidile ja link on punane. Artikkel "putukamürk" on täiesti olemas, lingi ikka sellele.
*Terminid lingitakse üldjuhul ainult esimesel kasutamisel. Sinul on prooton, neutron (ja ka putukamürk) lingitud lähestikku korduvalt. Paranda. Aga selles osas pole suurt viga, sest esimesel lugemisel ma ei pannudki sellist asja tähele.
*vetika -> vetikate
*meditsiinilis -> meditsiinis
Aega on parandamiseks nädala lõpuni. Seejärel arvan ma, et tekst on korras. Taivo 14. oktoober 2013, kell 19:08 (EEST)
Parandasin :)
MKulaviir (arutelu) 15. oktoober 2013, kell 09:34 (EEST)


Kasutaja arutelu:Rriispere/Asbest

Tere!
Aitäh asjaliku artikli eest! Artikkel on piisava pikkusega, väga hästi liigendatud ja keeleliselt hea.
Mõned märkused pean siiski tegema.
Palun viited üle vaadata! http://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Viitamine.
Ingliskeelse Viki artiklitele ei ole vaja viidata. Viimase viite puhul oleks parem, kui viite nimeks oleks "Asbestiga seotud ametialaste riskide vähendamine" ja link oleks eraldi URL-na.
Sissejuhatav peatükk Asbest peaks olema enne sisukorda ja ilma peatükinumbrita. Teised peatükid peaks olema vastavalt ühe võrra kõrgemal astmel: 1. Ajalugu, 2. Tuvastamine, 3. Liigitus jne.
"Asbestivastane hüsteeria" on entsüklopeedia jaoks veidi liiga hukkamõistev. Parem oleks nt "on hakatud asbesti vältima" vms.
"Varasemalt" asemel oleks parem "varem", kuna "varasemalt" on topelttuletus. Samuti oleks parem "praeguse Soome aladel", kuna Soome riiki tol ajal polnud.
"17.saj. lõpul algatas Peeter I asbesti paberi toodangu, kasutamaks krüsotüüli kiude, mis olid kaevandatud Uuralitest" - tootmise, kuna toodang tähendab valmisprodukti, mitte protsessi. Ja "kasutades", mitte "kasutamaks", kuna krüsotüüli kiude ju kasutati paberi tootmisel, mitte ei toodetud paberit selleks, et krüsotüüli kiude kasutada.
"Nõudlus asbesti järele" oleks täpsem kui "asbesti järele nõudmine". Ja "mitmete masinate jaoks".
"Kui piisavalt raskust kristallile avaldada" - parem sõnajärg oleks "kui kristallile piisavalt raskust avaldada".
"Igat kiudu ei saa tuvastada või välistada kui asbesti ainult palja silmaga või tavalise mikroskoobi all vaadeldes" - sõna "kui" on üleliigne. Või siis peaks "kui" ees olema koma ja "vaadelda" da-infinitiivis.
"põhineb erinevusel", mitte "erinevusest".
"Tihti kasutatakse seda laeplaatides ning , et muuta isoleerivaid tooteid tulekindlaks" - parem oleks "selleks, et muuta". Pane ka tähele, et komade ja punktide ees ei oleks üleliigseid tühikuid!
Palun lugeda kriitiliselt üle peatüki "Mõju tervisele" sissejuhatus, seal on peaaegu kõigi lausete sõnastuses midagi kahtlast. Näiteks, kas asbesti siis tohib sisse hingata või tähendab esimene lause, et see võib juhtuda, aga on siiski kahjulik?
"Keskmine eluiga" tähendab terve elu pikkust. Parem oleks "keskmine elatud aeg pärast mesotelioomi diagnoosimist".
Üldiselt on artikkel huvitav ja kasulik ning piltide kasutamine samuti väga asjalik.
Jõudu paranduste tegemisel!
Margotmöller (arutelu) 12. oktoober 2013, kell 21:20 (EEST)

Tere!
Parandasin oma artiklit, loodetavasti on nüüd parem. Aga probleem on selles, et ma ei oska sisukorra lahtrit kuidagi muuta. :S
Kuidas ma kaotan "Asbesti" sisukorrast kui pealkirja? Rriispere (arutelu) 27. oktoober 2013, kell 09:28 (EET)

Sisukord tekib ja muutub automaatselt vastavalt sellele, millised pealkirjad sul artiklis on. Eemalda artikli algusest =Asbest=. Arutelulehel allkirjasta oma kommentaar, selleks trüki kommentaari lõppu neli tildet (~~~~) või vajuta muutmiskasti kohal allkirjanuppu, mis trükib tilded sinu eest. Salvestamisel muutuvad tilded kasutajanimeks ja ajatempliks. Adeliine 26. oktoober 2013, kell 13:10 (EEST)
Tere jälle! Lugesin nüüd artikli veel korra tähelepanelikult üle ja leidsin viimased asjad, mis tuleks ära parandada.
Mitmuse omastav peaks olema ikka "kiudude", teil on päris mitmes kohas "kiude".
Kokku kirjutatakse sõnad "eterniiditootmist", "asbestipuru", "asbestikiud" (kahes kohas!), "asbestikaevandused" ja "asbestisisaldused".
Arvude vahel tähenduses "kuni" kasutatakse mõttekriipsu, mitte sidekriipsu. Selle leiab erimärkidest. Tühikuid selle ümber ei ole. seda esineb palju.
Vaadata üle tühikud: avava sulu ees (PLM) ja loetelus komade järel (sinine, must jne) peavad tühikud olema, arvude vahel oleva mõttekriipsu ümber ja koma ees mitte. Arvu ja tähise vahel on tühik, v.a. protsendimärgi ja kraadimärgi ees.
Esimeses lõigus, kus on riikide järel sulgudes arvud, peaks olema ka tähised igas sulus.
Arvude komakohti eraldatakse koma, mitte punktiga!
Panna tähele, et valemites ja tähistes oleks arvud ala- või ülaindeksina kirjutatud, nagu peavad olema.
"Kõvadus – 4". 4 mida?
"Enamus" tähendab arvlist ülekaalu. Selles artiklis sobiks "enamik", kui asi on loendatav, või "suurem osa", kui ei ole.
"märkimisväärselt mitmeid" asemel oleks parem "paljusid".
"Krüsotiili tunneb mikroskoobi all ära TEMA valgete kiudude järgi."
nõudmine ... nõudlus – samas lauses, üks on üleliigne.
"3-20 µm laiad ning kuni 0,01 µm peened" – kas ei peaks olema pikad ja laiad?
"On oht, et neid kiude võib sisse hingata ja NEED satuvad kopsudesse, kuhu nad terveks INIMESE eluks jääda võivad" – tuleb tähele panna, kas igal öeldisel on sama alus või täiend. Kui ei, tuleb seda väljendada!
"kivid, muld või tooted, mis sisaldavad asbesti, on häiritud" – kas kive saab häirida?
"Kui kristalliDEle piisavalt raskust avaldada, siis kipuvad nad lagunema" – kui "nad", siis "kristallidele". Ja öeldis peab olema lauses teisel kohal.
"Samas asbestiga kokkupuude pole ohtlik, kui tahke osa jäetakse rahule ja ei lõhuta seda." Terve see lause on ensüklopeediasse sobimatu. Öeldis peaks olema teisel kohal, peasõna "kokkupuude" peaks olema enne täiendit "asbestiga", "jäetakse rahule" ei ole teaduslik väljend ning lause viimase osa sõnadejärg on sassis.
Kommentaare tuli kokku päris palju, kuid usun, et need on kõik lihtsad ja kiired parandused. Jõudu viimaste pranduste tegemisel!
Margotmöller (arutelu) 2. november 2013, kell 23:22 (EET)
Tere! Loodan, et nüüd on parem ikka. Kõvadus 4 on Mohsi skaalalt võetud. See on empiiriline väärtus, sellepärast pole sellel ühikut.~
Rriispere (arutelu) 3. november 2013, kell 22:11 (EET)
Vabandust, et unustasin seda enne mainida, aga siselinkidega on ka veel probleeme. Esiteks see, et linkima peab alati nimisõna nimetavas käändes, teil on päris paljud asjad nt omastavas vm käändes või hoopis mitte nimisõnad. Vaadake oma punased lingid üle. Teiseks, piisab sellest, kui iga mõistet linkida ainult esimesel esinemiskorral. Muidu häirib lugemist, kui kogu tekst on värviline.
Ja kas krüsotiil ja krüsotüül on kaks eri asja? Margotmöller (arutelu) 4. november 2013, kell 01:21 (EET)~

Parandasin, mis vaja oli. Krüsotüüli pole tegelikult olemas, õige nimetus on krüsotiil. Alguses arvasin, et on krüsotüül ning jäi kahe silma vahele, nii et apsakas. Lisaks mul oli lause alguses kirjas "Teine Maailmasõda", muutsin "Maailmasõda" "maailmasõjaks", kui õige nimetus on väikeste tähtedega. Rriispere (arutelu) 4. november 2013, kell 20:19 (EET)


Arutelu:Historitsism

Kui hoone kirjelduses kasutatakse sõna "historitsism" lingiga siia artiklisse, ei ütle see midagi hoone tegeliku välimuse kohta. Seda sõna tuleks vältida ja selle asemel viidata konkreetsele ajaloolisele stiilile. --IFrank (arutelu) 12. oktoober 2013, kell 23:01 (EEST)

Meil on mitmeid linke märksõnale kroonuhistoritsism, ent ma ei leia ühtegi usaldusväärset allikat, kus sellest midagi kirjas pole. Märksõna pole ei Kunstileksikonides, TEAs, EKSSis, EEs, googeldades saab paar mainingut. Ruwiki's on vist lähim märksõna :ru:Эклектика (архитектура); vene k vist nimetatakse historitsismi eklektikaks. V-o väärib mainimist, et on olemas ka termin paraadarhitektuur (1930ndatel)--Bioneer1 (arutelu) 17. oktoober 2014, kell 16:52 (EEST)
----
Prantsusmaal võttis ilmet nii-öeldud Teise keisririigi klassitsistlikult baroksem stiilvorm.

Imelik lause. Artiklis on muudki imelikku ("aegkond"). Andres (arutelu) 1. september 2016, kell 20:54 (EEST)
"Uusstiilide aegkond". Kust see on võetud? Andres (arutelu) 25. september 2016, kell 20:41 (EEST)
Kust on võetud sõna "aegkond"? Andres (arutelu) 24. oktoober 2016, kell 12:27 (EEST)

Samuti nagu Art Déco-d käsitletakse mitte lihtsa kunstisuuna ega pikema ajastuna, vaid hoopis määratletud aegkonnaga kunstiajaloos, selle ajaloolises ja teiste valdkondadega läbipõimumise võtmes.

: Kus on kirjanduses seda sõna selles tähenduses kasutatud? Andres (arutelu) 25. oktoober 2016, kell 10:01 (EEST)
----
Palun lisada 'historitsism: uusbütsants, uusromaanika, uusgootika, uusrenessanss, uusbarokk, uusrokokoo, uusklassitsism' jaluses asuvasse tulpa "19. sajandi kunst".


Kasutaja arutelu:TPaiste/Karst

Artikkel on kirjutatud vajalikul teemal, millest seni oli eestikeelses vikipeedias kahetsusväärselt lühike artikkel. Nõutav pikkus on kuhjaga täis. Viidatud on üldiselt hästi.
Esimene lõik peaks määratlema selle, millest jutt käib. Sinul seda ei ole. Kirjutad üksnes, et karsti leidub seal, kus leidub kergesti lahustuvaid kivimeid. Sellistes kohtades leidub harilikult mulda ja rohtu. Kas muld ja rohi on siis karst? Ei ole ju! Praegune vikipeedia artikkel on küll lühike, aga selles leidus vähemalt teema määratlus, mille sa ära võtsid. Pane tagasi.
Kogu tekst peaks olema viidatud lehekülje täpsusega. Sinul on antud raamatu täpsusega. Kui tahan mingit väidet kontrollida, kas pean siis kogu raamatu läbi lugema? Anna kõik viited lehekülje täpsusega, vaata näiteks Ago Neo viitamist.
Karsti platoo kirjutatakse suure K-ga, sest see on kohanimi. See, kas Sloveenia asub Balkanil, on vaieldav, sest piire on tõmmatud mitmesuguseid. Mina jätaksin Balkani välja.
"Kivimid mis alluksid karstumisele" – kõigepealt käib "mis" ees koma ja teiseks ei ole see normaalne lause. Sõna "erinevate" jäta välja.
"Karstilembeline settekivim" on naljakas väide. Kui küsida kivimilt, kas ta tahab karstuda või ei, siis ma pakuks, et ta pigem ei taha. Ja sul on veel juttu kivimite iseloomust – tegelikult ju kivimid pole elus ja iseloomu neil pole.
Väide, et temperatuuri tõusmisel elavneb bioloogiline tegevus, ei ole absoluutne. Kui temperatuur väga kõrgele tõuseb, siis surevad pisikud kuuma kätte ja bioloogiline tegevus hoopis aeglustub. Ma usun, et raamatus võis sedasi kirjas olla, aga see võis käia Eesti kohta, kus nii suurt kuumust üldjuhul ei esine.
Reljeefi peatükis tuleb kirjutada, kas tasane reljeef soodustab või takistab karstumist.
Peatüki "Vee vööndid" kolmes esimeses alapeatükis ei ole viimane lause grammatiliselt korrektne. Ja üldiselt peaks tekst ka ilma pealkirjadeta loetav. Kui sinul peatükis "Vee vööndid" alapealkirjad ära jätta, siis pole enam arusaadav, millest jutt käib. Need terminid "süvatsirkulatsiooni vöö" ja muud peavad olema mainitud ka väljaspool pealkirju. Kui sul on ebamugav teksti sel moel ümber teha, võid alapealkirjad üldse ära kaotada, nagunii on igaühe taga neist üksainus lõik.
*võib juhtub -> võib juhtuda
*süsihappegaasi rikka -> süsihappegaasirikka
*"kust" ees käib koma
*"vesi liibub" – nii ei öelda. Ma ei tea ka, kuidas peaks ütlema: imbub, voolab, langeb ... Igatahes ei liibu.
*"kus" ees käib koma
*Peatükis "Karrid" käib "kuni" ees koma ja esimeses lauses peab olema sõna "karrid". Viimane lause pole jällegi täislause.
*"Maapind vajub sisse suurest voolust tingitud sufosiooni tõttu."
*Mitmuse omastav sõnast "suu" ei ole "suute", vaid "suude".
*Üleüldse on sul palju väljajättelisi lauseid, mida ma ükshaaval rohkem üles ei loe. Paranda kõik täislauseteks.
*enamast -> enamasti
*stalagdiit -> stalaktiit
*Sul on lingitud nii salajõgi kui maa-alune jõgi, jättes mulje, et need on eri asjad. Palun ära mõlemat lingi, ainult maa-alune jõgi kui põhitermin.
*koopa sarnased -> koopasarnased
*turisminduse arengu kasv -> turism
*Turismi osa vajab näiteid: mis riigis on karst turismi seisukohalt oluline? Kas Eestis ka?
*karsti nõgu -> karstinõgu, karsti lõhe -> karstilõhe
*erinevalt poorsetele purdpinnastele -> erinevalt poorsetest purdpinnastest
*ümber planeerimine -> ümberplaneerimine
*põllumaadel rajatud -> põllumaadele
*karstinähtustega -> karstiga
*"kes", "kui" ja "mille" ette pane koma
*lõunapool -> lõunas
*näeme -> on näha
*sõnad "madalamale lasknud" jätaksin välja.
*pildsitamata -> pildistamata.
Vigade loetelu on küll pikk, aga ma jõudsin vähemalt lõpuni (kõigil tudengitel ei jõua). Mul kästi tudengitele parandamiseks aega anda, kas 3 või 7 päeva. Sul ei ole määratud e-postiaadressi, sellepärast peab meie suhtlus toimuma selle arutelulehe kaudu. Saad 7 päeva, mis algab esmaspäeval, 14. oktoobril, ja lõpeb pühapäeval, 20. oktoobril. Mul on lootus, et suudame sellest artiklist kõik kirjavead välja ajada. Taivo 13. oktoober 2013, kell 00:10 (EEST)

*"Mitmuse omastav sõnast "suu" ei ole "suute", vaid "suude"." – ei leidnud mida parandada sellega.
Veevööndites tegin parandusi, aga kuna enamusel nendest on ära kirjutatud kus ja millist rolli nad mängivad karstide moodustumisel siis kas peaks need ka kuskile teksti vägisi sisse suruma.
*"Üleüldse on sul palju väljajättelisi lauseid, mida ma ükshaaval rohkem üles ei loe. Paranda kõik täislauseteks." – Otsisin, aga võib juhtuda, et kõike üles ei leidnud.
--TPaiste (arutelu) 15. oktoober 2013, kell 23:09 (EEST)

Viitamisega on head tööd tehtud. Sisulisi parandusettepanekuid mul enam ei olegi, üksnes õigekirjalised.
*Levinud kohtades -> Karst on levinud kohtades
*Sademetelt tulev vesi on minu arvates sadevesi.
*vastupidavaid -> vastupidavate
*Neis lahustunud -> Lahustunud
*"variseda ja" vahel käib koma.
*Sloveenia -> Sloveenias asuvalt
*Pealkiri "Tekke põhjused" pole iseenesest vale, kuigi mina kirjutaksin selle kokku, ühe sõnana.
*Selle peatüki esimene lause peaks olema täislause ja algama: "Karsti tekkeks on vaja kivimeid, ..."
*"kui ka" ees ei käi koma.
*vöönds -> vööndis
*Iseloomulik -> See on iseloomulik
*sessoonse -> sesoonse
*küllastub põhjaveega -> küllastub kivim põhjaveega
*sellese -> sellesse
*Ma ei lingiks sõna "küllastunud" ei küllastunud ja küllastumata ühenditele ega ühelegi muule artiklile. Artikkel "Küllastunud ühendid" räägiks arvatavasti orgaanilisest keemiast, mitte geoloogia mõistest. Jäägu linkimata.
*"andes" ees käib koma.
*Liigestus -> Liigitus
*puudub -> puuduvad
*"taimestik ja" vahel käib koma
*Moodustuvad -> Need moodustuvad
*Võivad -> Karrid võivad
*Esinevad peamiselt -> Need esinevad peamiselt
*vähematel -> väiksematel
*8. viite juures liida kaks lauset üheks, nii et 8. viide jääb keset lauset.
*Mitmete kurisude -> Mitme kurisu (see viga on kahes kohas)
*kurisuutest -> kurisutest
*maa-alla kaduvate jõgede -> maa alla kaduvatel jõgedel
*Peatüki "Häilud" esimese lause lükkaksin teise lause järele ja see peab olema täislause: "Häilusid nimetatakse ka ... (milleks?).
*"järsuääreliste" on üks sõna.
*millede -> mille
*nõiajakaev -> nõiakaev
*Selle peatüki 4 esimest lauset pole ükski täislause. Paranda kõik.
*Avaramad -> Karstikoopad on avaramad
*"mis" ees käib koma, "kuni" es käib koma
*kurisudest -> kurisutest
*Tavalise karstiga väliselt sarnased pinnavormid -> Ebakarst ehk pseudokarst on tavalise karstiga väliselt sarnane pinnavorm
*mis uuristanud paksu muda või aleuriidi kihti -> paksu muda- või aleuriidikihti (kaks sõna jäävad ära)
*"negatiivseid kui" vahel ei käi koma
*"turism" käib keset lauset väikese tähega
*"kallim kui" vahel ei käi koma
*kurisudesse -> kurisutesse
*mitmed keskkonnariskid -> keskkonnaohud
*kivimplokid -> kivimiplokid
*milletõttu -> mille tõttu (mistõttu)
*Eelpool nimetatu muudab seega -> See muudab järelikult
*põhja ja keskosas -> põhja- ja keskosas
*Koma kirjutatakse komaga, mitte punktiga. Selles lauses lingi lihtsalt [[Jaagarahu lade]]. Ja selles lauses ära sulge kasuta.
*mitmeid ... karstilehtrit -> mitu ... karstilehtrit
*"pindalaga 188 ha" ei eraldata komadega.
*Sõna "näha" on liigne.
*"karstiallikast toituv" ei eraldata komadega.
*järk-järgulist -> järkjärgulist
*"mida ei jäta pildistamata ükski fotoaparaadiga külastaja" eraldatakse komadega.
*On -> See on
*"mis" ees käib koma
*Pae peatükis asenda nagu -> näiteks
Palun paranda reedeks, ehk on mul aega nädalavahetusel veel korra läbi lugeda, siis saan muuhulgas näha, kas kõik laused on täislauseteks saanud. Taivo 23. oktoober 2013, kell 01:08 (EEST)

Kontrollitud juba eelmine nädal, unustasin kirjutamast.
TPaiste (arutelu) 28. oktoober 2013, kell 09:55 (EET)

Avastasin, et linkimine artiklis on vaja ümber teha. Ära lingi [[maapõu|maapõues]] ja [[Karsti platoo|Karsti platoolt]], vaid [[maapõu]]es ja [[Karsti platoo]]lt. Nii muutub artikkel pisut lühemaks ja redigeerimisvaates paremini loetavaks.
Terminid tuleb üldjuhul linkida esimesel kasutamisel. Sinul on "karstumine" lingitud 4 korda.
Mitmel pool on mitu tühja rida järjest. Asenda kõikjal ühekordsete tühjade ridadega.
*Artikli esimene sõna "Karst" ei tohi olla kaldkirjas (kahekordsete ülakomade vahel), vaid peab olema jämedas kirjas (kolmekordsete ülakomade vahel).
*Ära lingi sõna "kivim" kivile. Artikkel "Kivim" on täiesti olemas.
*Link "sool" läheb valesse kohta, veendu selles ise ja paranda.
*Sõna "sademevesi" ära lingi sademetele. Artikkel "Sademevesi" on täiesti olemas. (Enne ütlesin, et "sadevesi" on õigem, aga eksisin: "sadevesi" on küll lubatud, aga artikli pealkiri on "sademevesi".)
*orgaanilise -> orgaaniliste (ja selle ette ära pane koma, vaid "ning").
*"toimel vee" vahele ära pane koma.
*"mõõna aegne" kirjutatakse siin lahku.
*kivimmassiivi -> kivimimassiivi (või kivimi?)
*tektoonilise -> tektooniliste
*ajal millal -> kui (mil)
*"läbimõõdult kuni" vahel ei käi koma.
*"mille sügavus" -> alusta siin uut lauset sõnaga "Nende" või "Nõgude".
*Liigitatakse -> Karstiallikad liigitatakse
*moodustades -> moodustab
*"põhjaveekihtidest" on siinkohas üks sõna.
*"tilkekivi" kirjutatakse väikese tähega
*"siis" ees käib koma.
*maa-alla -> maa alla
*"poolt paksu" vahel ei käi koma.
*"negatiivseid kui" vahel ei käi koma.
*Sõnalt "riik" läheb vale link.
*Kostivere karstiala -> Kostivere karstialaga
*5–10 m ei kirjutata sidekriipsuga, vaid mõttekriipsuga (Alt+0150). Niisugusi arvuvahemikke on veel, paranda kõikjal.
*Peatüki "Eesti tuntumad karstinähtused" alguses on külanimede loend. Jäta see ära, igaühe kohta on nagunii alapeatükk olemas.
*maa-all -> maa all
*"Neelukohtadest kuni" vahel ei käi koma.
*Vasaristi peatüki teine lause ei ole täislause, paranda täislauseks.
Suure hulga paranduste tõttu, millest osa on mahukad (terve linkimine tuleb läbi töötada!), ei soovita ma seda artiklit veel arvestamiseks. Ma tahan selle pärast veel kord läbi lugeda. Erinevus on selles, et kui varem läks mul aega, enne jui järjeda sinuni jõudsin, siis nüüd on suur hulk töid, mida ma enam üle ei loe, ja sinu järg jõuab märksa kiiremini kätte. Tähtajast rääkides – nädala lõpuks peaks tehtud olema, järgmise nädala alguses loen uuesti. Taivo 31. oktoober 2013, kell 19:40 (EET)

Parandasin väljatoodud vead.
Märkisite, et "Mitmel pool on mitu tühja rida järjest. Asenda kõikjal ühekordsete tühjade ridadega.". Need tühjad read on seotud sellega, et pildid jääksid õigetesse kohtadesse. Kui neid mitut tühja rida järjest ei oleks siis ei läheks pildid ja tekst kokku. Kui teil on anda mingi muu võimalus kuidas seda probleemi lahendada siis oleks tore. Kui te päris täpselt aru ei saa mida ma siin mõtlen siis võite ise need ära kustutada ja vaadata "näita eelvaadet" nupu pealt.

Jäägu siis need mitmekordsed tühjad read ... Mõned vead veel:
*Teises reas on sõnast "kivim" m-täht puudu.
*lahustumist -> lahustamist (kuid link peab endiselt jääma lahustumisele!)
*Linki "lahustuma" ära tee. Eespool on isegi link lahustumisele, aitab sellest küll. Tegusõnadele ei lingita.
*Üheks põhiliseks karstumise eelduseks -> Karstumise põhiline eeldus
*ja suletud karstiks -> ning suletud karstiks (selguse mõttes on parem mitte kasutada samas lauses mitu korda "ja")
*edasi tagasi -> edasi-tagasi
*Ühikuid (meeter) ei ole kombeks linkida.
*maa-alla kaduvate -> maa alla kaduvatel
*Vahemere tüüpi ja vene tüüpi ei ole mõtet linkida Vahemerele ja Venemaale. Linkida tuleks avatud ja suletud karstile, alternatiiv on üldse linkimata jätta.
*nõiajakaev -> nõiakaev (pildiallkirjas)
*tühimikud maa-all -> tühimikud maa all
*koobaste süsteemideks -> koobaste süsteemiks (koopasüsteemideks)
*Karsti nähtustega -> Karstiga
*Positiivse näitena -> Positiivne näide
*Eesti -> Eestis
*Pane sõna "sajandeid" sõnade "toitnud ka" ette.
*väetavate -> väetatavate
*Lingi 1782 ja lisa aastaarvu järele punkt.
*analüüsis -> analüüsisid
*vertikaalse filtratsiooni hulkasid -> vertikaalset filtratsiooni
*Jaagarahu lade kirjutatakse suure J-iga.
*langatusorguteni -> langatusorgudeni
*Minu mäletamist mööda on Kose-Uuemõisa üks asula, mitte kaks. Vaata, kas artikkel "Kose-Uuemõisa" on olemas, ja kui on, siis lingi sellele.
*Pae küla tuleb linkida [[Pae (Kehtna)|Pae]].
Arvan, et kui veel korra läbi loeksin, leiaksin veel vigu, aga praeguseks tundub, et aitab küll. Linkimine on enam-vähem korras. Paranda need vead ära, mille näitasin, seejärel tohib artikli avaldada, saates selle artiklite nimeruumi. Taivo 9. november 2013, kell 22:42 (EET)


Kasutaja arutelu:Sinihiir/Mõõtenõud

Aitäh põhjaliku artikli eest! Struktuur ja teema on väga selged. Keelekasutus on ka arusaadav ja tekst hõlpsalt jälgitav. Artikkel ise muidugi ei näe küll väga Vikipeedia-artikli moodi välja. Sisukorda ei pea minu teada käsitsi tegema, piisab, kui lisad pealkirjad ja alapealkirjad võrdusmärkide vahele (võrdusmärkide arv sõltub sellest, mis taseme alapealkirjaga on tegu). Palun tutvu kindlasti ka vormistusjuhendiga (https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Vormistusreeglid) või vaata mõnd varem tehtud artiklit. Tore, et oled lisanud ka palju pilte, ent need ei tohiks artikli sabasse sedasi lohisema jääda, vaid peaksid olema kenasti artikli sisse ära paigutatud. Kui vormistamisega väga hätta jääd, küsi kelleltki nõu.
Palun kirjuta mulle ka (kas või Viki-postkasti), mis su nimi on, et teaksime, kes oma tööd on esitanud, ja kes mitte.
Esitan siin eelkõige mõned esialgsed keelelised kommentaarid (palun jälgi, et parandad sarnased või korduvad vead ära kogu töös).
* ''Silindrilised või koonilised klaasist anumad, millel on gradueering.'' Alusta lauset ikka sellega, millest sa räägid, ehk "Mensuurid ja mõõtesilindrid on…", samuti edaspidi "Neid kasutatakse" jne. Pea meeles, et see on artikkel, mitte konspekt.
* ''vedelikuhulkade ligikaudseks mõõtmiseks (nt. puhverlahuste valmistamine, protsendiliste lahuste valmistamine, lahuste hapustamine jne)'' Kas need näited on näited vedelikuhulkade mõõtmisest või sellest, mille puhul vedeliku hulka üldse mõõta tuleb?; "nt", punkti pole tarvis.
* ''lahjuendamiseks'' lahjendamiseks
* ''selle märgini täidetult kolb vastab täpselt'' "selle märgini täidetult vastab kolb täpselt"
* ''Maht - ehk Mohri (loe moori) pipetid.'' "Maht- ehk Mohri pipetid"
* ''ringukujuline märk, see näitab'' "ringikujuline märk, mis näitab"
* ''5 - 100''  Sõna "kuni" asendab mõtte-, mitte sidekriips.
* ''35 sekundit'' Sinna ei ole Vikipeedias mõttekriipsu jäänud, lisa see redigeerimiskasti erimärkide loendist. Teksti on veel paar F-funktsiooni mõttekriipsu asemele jäänud.
* ''Temasse jäänud viimast vedeliku tilka'' "Sellesse jäänud viimast vedeliku tilka"
* ''väikeste vedelikuhulkade (mikroliitrid) täpseks mõõtmiseks''  Sulgudes olevad näiteid võiksid ka käänata. "väikeste vedelikuhulkade (mikroliitrites) täpseks mõõtmiseks"
* ''Sisse ja väljalaske toru'' Sisse- ja väljalasketoru
* ''on soovitav'' "on soovitatav"
* ''Tavatingimustes on nad mõeldud'' "Tavatingimustes on need mõeldud"
* ''45 kraadise nurga'' 45-kraadise nurga
* ''s. t.'' st või s.t
* ''vertikaal asendisse'' vertikaalasendisse
* ''Siin pipeti otsikusse mõõdetav vedeliku hulk on võrdne väljalastava hulgaga.'' "Siin on…"
* ''Vajuta täitmise kolv esimese astmeni.'' Võiksid artiklis vältida juhenditele omast käskivat kõneviisi.
* ''70% etüülalkoholi lahusega'' 70-protsendilise; etüülalkoholilahusega (kui lahus on 70-protsendiline) või etüülalkoholi lahusega (kui alkohol, millest lahust tegema hakatakse, on 70-protsendiline)
* ''regileerida'' reguleerida
* ''täis- ja kümnendik milliliitriteks'' täis- ja kümnendikmilliliitriteks
Artikkel on natuke konspektilaadne, niru on, kui ühe alapeatüki moodustab ainult üks lause. Äkki suudad kas paremini struktureerida (nt teha vähem alapeatükke), nii et moodustuks mingi selgem tekst.
Las ta praegu jääb nii, paranda mainitud vead ära ja vormista artikkel nii, nagu nõutud on. Igaks juhuks aga võtan homme ka selle "Laboritöö alused" kätte, et kontrollida, ega tekst äkki liiga üks-ühele õpikutekstile ei vasta, sest sellisel juhul on plagiaadisüüdistused kerged tulema. Jõudu tööle!
[[Kasutaja:MPilvik|MPilvik]] ([[Kasutaja arutelu:MPilvik|arutelu]]) 13. oktoober 2013, kell 19:12 (EEST)

Artikli nõutav pikkus on kuhjaga täis. Oled ka üsna õigekeelne. Kahjuks on see artikkel vaja põhjalikult ümber töötada.
Sisukorda ei ole artikli algusesse vaja, võta see ära. Viki tarkvara genereerib sisukorra automaatselt, kui vaid kasutajaeelistustes on sedasi seatud (ja vaikimisi on).
Pealkirjad ei tohi olla nummerdatud. Pealkirjad tuleb kirjutada kujul

==Pealkiri== ja alapealkirjad kujul ===Alapealkiri===.
Terminid tuleb linkida üksnes esimesel kasutamisel. Sinul on paljud terminid lingitud igal kasutamisel. Paranda. Ära lingi [[kolb|kolb]] ega [[ruumala|ruumalade]], vaid [[kolb]] ja [[ruumala]]de. Niimoodi muutub tekst pisut lühemaks ja redigeerimisvaates paremini loetavaks.
Üldiselt tuleb kirjutada täislausetega. Sinul algab esimene peatükk: Silindrilised või koonilised klaasist anumad, millel on gradueering. See ei ole täislause. Vikipeedias ei ole ruumipuudust, siin pole vaja konspektiivselt kirjutada. Loetavus on olulisem.
Kogu tekst on viitamata, jah, tekstis pole ainsatki viidet. Välislingid ja kasutatud kirjanduse loetelu ei asenda viitamist. Väidete kohta tuleks kirjutada lehekülje täpsusega, et millegi kontrollimiseks poleks vaja tervet raamatut läbi lugeda.
Kirjuta, miks mõõtekolbe ei tohi kuumutada.
Ainsuse nimetav on "kolb", mitte "kolv".
Ühikuid (milliliiter) üldjuhul ei lingita. Taivo 17. oktoober 2013, kell 00:06 (EEST)
Siniseid hiiri Commonsist:
*:File:Meeting of Styles Lodz5.jpg
*:File:Vitoria - Graffiti %26 Murals 0284.JPG
*:File:Vitoria - Graffiti %26 Murals 1127 12.JPG
*:File:Bilbao - Ribera de Deusto 106.JPG
*:File:Mäuse und Katzen.JPG
*:File:Writing table with cat and mouse.jpeg Taivo 17. oktoober 2013, kell 00:06 (EEST)
* Pealkirju eraldi rasvasesse kirja panema ei pea, Vikipeedia teeb seda sinu eest.
* Lisa viited konkreetsete lausete ja lõikude järele, aga mitte peatükkide pealkirjade külge.
* Ära pealkirjadesse linke lisa, lingid jäägu teksti sisse.
* Ära pealkirjade järele punkte pane.
* Kordan: vedelikuhulkade ligikaudseks mõõtmiseks (nt. puhverlahuste valmistamine, protsendiliste lahuste valmistamine, lahuste hapustamine jne)
Kas need näited on näited vedelikuhulkade mõõtmisest või sellest, mille puhul vedeliku hulka üldse mõõta tuleb? Täpsusta lauses!
* Kolvi suue
Kas sobiks ka "suu"?
* Mõõtekolb täidetakse kaelal oleva ringikujulise mahumärgini (selle märgini täidetult vastab kolb täpselt mahule milliliitrites, mis omakorda näitab kolvis sisalduva vedeliku täpse ruumala milliliitrites).
"Mõõtekolb täidetakse kaelal oleva ringikujulise mahumärgini, mis näitab ühtlasi kolvis sisalduva vedeliku täpse ruumala milliliitrites."
* Maht - ehk Mohri pipetid.
"Maht- ehk Mohri pipetid" – sidekriipsu ette tühikut ei tule.
* Mahtpipettidega mõõdetakse kindlat vedeliku ruumala.
Mida see "kindlat" siin tähendab? Täpsusta, kui see sõna on oluline, kui ei ole, siis kustuta ära.
* 5-100 ml Mõttekriipsuga! Saad selle redigeerimiskasti erimärkide alt.
* • lõpuni gradueeritud
  • lõpuni gradueerimata.''
Võiksid sinna ette kirjutada mingi seletava osa, nt "Mõõtpipette on kaht tüüpi: lõpuni gradueeritud ehk … ja lõpuni gradueerimata ehk …"
* Mõõtpipetidega mõõdetakse
Mõõtpipettidega
* Soovitav on töö ajal pipeti käes hoida nii nagu ta on kalibreeritud
"nii, nagu see on kalibreeritud"
* Alati tuleb jälgida milline on vedeliku pind
"jälgida, milline"
* pipeti nn. “punase osa” sisse
nn ilma punktita
* Selle meetodiga on pipeti otsakusse mõõdetav vedeliku hulk on võrdne väljalastava hulgaga.
Teine "on" on ülearune.
* Aseta pipeti otsak 2-3 mm sügavusele vedelikku ja lase kolb algpositsiooni tagasi. Nüüd on pipeti otsak täitunud vedelikuga. Tõsta pipett välja ja pühi ära otsaku külge jäänud vedelikutilgad. Pühkimiseks kasuta riiet, mis ei anna kiude.
"Pipeti otsak asetatakse 2–3 mm sügavusele vedelikku ja kolb lastakse algpositsiooni tagasi. Kui pipeti otsak on täitunud vedelikuga, tõstetakse pipett välja ja pühitakse ära otsaku külge jäänud vedelikutilgad. Pühkimiseks kasutatakse riiet, mis ei anna kiude."
* Otsaku tühjendamiseks vedelikust vajuta kolb esimese astmeni, täielikuks tühendamiseks on vaja vajutada teise astmeni.
"Otsaku tühjendamiseks vedelikust vajutatakse kolb esimese astmeni…"
* Pipeti otsak täitub vedelikuga
Lause lõpust punkt puudu.
* Vajaminev kogus väljutatakse viies kolb esimese astmeni.
"Vajaminev kogus väljutatakse, viies kolvi esimese astmeni."
* 1 - 2 Otsaku täitmisel vajutakse kolb teise astmeni ja lastakse algpositsiooni tagasi.
"1–2: Otsaku…"
* 3 - 4 Tühjendamisel vajutakse esimese astmeni ja seejärel täidetakse uuesti otsak.
"3–4: Tühjendamisel vajutatakse kolb esimese astmeni ja seejärel täidetakse otsak uuesti."
* ära ei võeta !
Tühik hüüumärgi eest ära.
* Kasutatakse spetsiaalseid pesuvahendeid ja harju.
"Automaatpipettide hooldamiseks kasutatakse spetsiaalseid pesuvahendeid ja harju."
* Esialgu pesta pesuvahendi lahuses ja seejärel loputada 70-protsendilise etüülalkoholilahusega.
"Esialgu tuleb neid pesta pesuvahendi lahuses ja seejärel loputada…"
* Enne pipeti kokku monteerimist määrida pestud osad üle spetsiaalse silikoon määrdeõliga.
"Enne pipeti kokkumonteerimist peab määrima pestud osad üle spetsiaalse silikoon-määrdeõliga."
* Neile on lisatud klaaskraanid või ei ole.
"Neile võivad olla lisatud ka klaaskraanid."
* Büretide maht
Bürettide maht
* 5-6 mm
5–6 mm
* 1-2 ml
1–2 ml
* jaotused on 0,01-0,02 ml tagant
"jaotused on iga 0,01–0,02 ml tagant"
* Kui büreti silindriline osa on täidetud avatakse kraan või näpits ja täidetakse lahusega büreti nina allpool näpitsat või kraani.
"Kui büreti silindriline osa on täidetud, avatakse kraan või näpits ja täidetakse büreti nina allpool näpitsat või kraani lahusega."
* On oluline ,et ninna
"On oluline, et ninna"
* Klaaskraanidega bürette ei tohi kasutada leeliste lahuste puhul, sest, seejuures liibub kraan tugevasti kinni ja teda ei saagi enam avada.
"Klaaskraanidega bürette ei tohi kasutada leeliste lahuste puhul, sest sel juhul liibub kraan tugevasti kinni ja seda ei saagi enam avada."
* 0,02-0,03 ml
0,02–0,03 ml
* nn. järeljooksuviga
nn ilma punktita.
* Mõõtnõudega töötamise eeskirjad
Mõõtenõudega
* Märgini täidetakse mõõtekolb, siis kui kogu tahke aine on lahustunud nig lahus on hästi läbi segatud.
"Mõõtekolb täidetakse märgini siis, kui kogu tahke aine on lahustunud ning lahus on hästi läbi segatud."
* Kõik mõõtnõud hoitakse
mõõtenõud
* Vedelike puhul, mis on klaasi mittemärgavad võetakse
"Vedelike puhul, mis on klaasi mittemärgavad, võetakse"
* Kasutatud kirjandust pole mõtet seal põhiteksti all esitada.
* Mõõtekolbide pildi esitamise puhul oleks hea, kui paneksid selle väiksena teksti kõrvale paremale:
Pilt:FIL21038.JPG|pisi|130px|right|Mõõtekolvid (see siis kahekordsete kandiliste sulgude sisse)
* Pipeti pildid (v.a automaatipipettide pildid) võiksid esitada galeriina kogu pipetijutu all (enne peatükki "Pipeteerimise põhinõuded"):
    gallery (see < ja > märgi vahele)
    Pilt:FIL21077.jpg|Pipetid
    Pilt:FIL21080.jpg|Mahtpipetid
    Pilt:FIL21086.jpg|Mõõtpipetid
    Pilt:FIL21089.jpg|Gradueerimata ja gradueeritud
    Pilt:FIL21083.jpg|Mikropipetid
    /gallery (see < ja > märgi vahele)
* Eraldi automaatpipettide pilti pole tarvis, piisab sellest, kui paned pipeti ehitust tutvustava automaatpipeti pildi:
pilt:Copy of FIL21044.jpg|pisi|130px|left|Automaatpipett (see kahekordsete kandiliste sulgude sisse)
* Automaatpipeti ehituse pildi kõrvale pane pipeti osad ning jälgi, et järgmine peatükk "Automaatpipettidega pipeteerimise üldised nõuded" saaks reavahedega võimalikult kaugele eraldatud, nii et see ei jääks enam pildiga kohakuti.
MPilvik (arutelu) 23. oktoober 2013, kell 16:20 (EEST)
Aitäh, töö võib artiklina üles panna.
MPilvik (arutelu) 27. oktoober 2013, kell 22:30 (EET)


Kasutaja arutelu:Asalumets/Glutamaat neurotransmitterina

Tänan õigeaegselt esitatud artikli eest! Maht on piisav ning tekstil on potentsiaali saada väga heal tasemel artikliks. Kommentaarid on allpool.
Kopeerin igaks juhuks üldinfo vikipeedias kajastatavate teemade kohta kursuse KKK-st.
*Mida peaksin tähele panema teema valikul?
Teema võiks olla seotud Sinu lõputöö teemaga. Vikipeedia on aga entsüklopeedia, seega peaks teema esitama üht mõistet, mitte näiteks uurimisprobleemi või väga kitsast nähtust, mille nimetuses on mitu mõistet. Enamasti on entsüklopeedia-artikli märksõnad lühikesed, ühe-kahesõnalised. Seega ei sobi nt “Escherichia coli ribosoomide biosüntees”, aga sobib “Biosüntees”.  Vaata veidi Vikipeedias ringi, millise pealkirjaga artikleid on olemas. Vaata, millistel teemadel LOTE väljendusõpetuse tudengid eelmistel aastatel on kirjutanud.
Sinu teema on üsna spetsiifiline, aga kuna neurotransmitteri roll glutamaadil tundub tõesti tähtis võib seda vast lubada. Sinu ülesandeks jääb ka mõelda välja, kuidas selle võiks vikipeediasse sobitada.
Selleks tasub vaadata artikleid https://et.wikipedia.org/wiki/Glutamiinhape ja https://et.wikipedia.org/wiki/Neurotransmitter või otsida ise õige koht.
Kahjuks ei ole hetkel glutamaadist (glutamiinhape ei ole vist päris sama) veel artiklit kirjutatud nii, et ehk jõuad ise kirjutada paar sõna sissejuhatust glutamaadi kohta ja siis kasutada enda teksti selle järel. Samas on ka glutamiinhappel eraldatud pikk alapeatükk neurotransmitterile. Uuri ja mõtle.
Keele poolest on see üsna kvaliteetne tekst, mis sobiks hästi teadusartiklisse. Probleemid tekivad aga seepärast, et vikipeedia lugejalt ei saa oodata samasugust kompetentsi ja erialaterminoloogia valdamist. Teksti sisu tuleb tema jaoks teha võimalikult läbipaistvaks.
Teema on äärmiselt spetsiifiline ja just seetõttu jääb mulle kui tavalugejale mõni asi segaseks. Artikkel keskendub peamiselt keemilisele ja füsioloogilisele struktuurile. Kui võimalik, siis kasvõi juhtlõiku võiks veidi kirjutada sellest, et mis rolli glutamaat siiski ajus mängib. Saan aru, et ta on üldiselt vahendajaaine, mille kogust tuleb hoida korrapärasena, mida tuleb pideva energiasisendiga ülal hoida ning mille abil on võimalik juhtida ka aju signaale (et kui teatud piirkonnas on rohkem või vähem glutamaati). Lugejat huvitab kõige rohkem see, kuidas nö suur pilt kokku saab, ehk mis on siis glutamaadi täpne roll. Näiteks haigustega – mis täpselt häiritud saab olla. Mis piirides tema hulk varieerub või üritab regulatsioon seda just stabiilsena hoida.
Sünaptiline plastilisus jääb üsna müstiliseks ja teekond neurotransmitterist mäluni veelgi enam. Huvitav oleks lugeda isegi, et ega keegi ei tea, kuidas need seosed käivad.
Aga artikli eesmärk ilmselt ongi kirjeldada puhtalt baastasandit ning pole vaja oodata, mida artikkel ei luba. Hetkel tundub olevat moodustatud nii, et kõigepealt oli tekst ja siis pandi pealkirjad tekstile, mis juhtumisi olemas olid ilma, et eesmärgiks oleks katta mõnd valdkonda tervikuna. Proovi hetk mõelda, mis teksti ootaks kui teemast midagi ei tea ja tahaks üldiselt kõike glutamaadi rolli kohta neurotransmitterina teada.
Kriitikale võib vastata ka küsimuse või vastusega. Lõplik artikkel on Sinu koostada. Küll aga ootan enne artikli postitamist veidi parandusi ning püüet artiklit tavalugejale ligipääsetavamaks teha.
Glutamaat – boldi.
 eellasaine – See on mõiste, mille tähendus on veidi ebaselge. Võiks viidata viki artiklile või paari sõnaga lahti seletada (kasvõi allpool).
Juhtlõigus võiks parandada sidusust.
Keemilistes sünapsides säilitatakse glutamaat vesiikulites. - Järsk üleminek asukohale. Sõnajärg nagu viitaks, et on teisi kohti, kus glutamaati säilitatakse ja neist on olnud või tuleb veel juttu. Võiks seega muuta?
Teistmoodi oleks: Glutamaat säilitatakse (ladustatakse?) keemilistes sünapsites paiknevates vesiikulites.
Närviimpulsid vallandavad glutamaadi vabanemise presünaptilisest rakust, mis seondudes glutamaadi retseptoritega postsünaptilise raku pinnal, aktiveerivad viimase. – Jälle järsk üleminek, nüüd on jutt juba füsioloogiast?
„vallandavad vabanemise?“ kas „mis“ viitab rakule või glutamaadile?
Kuna glutamaat on oluline sünaptilises plastilisuses, siis on see seotud kognitiivsete protsessidega nagu õppimine ja Mälumälu. – Tavalugejale see järelduskäik väga ladus ei tundu. Miks peaks sünaptiline plastilisus (ehk, mis see üldse on) olema kindlasti seotud kognitiivsete protsessidega.
Näiteks sünapsi pikaajaline erutuvus (long-term potentiation), üks plastilisuse vorme, leiab aset glutaminergilistes sünapsides, mis paiknevad suurajukoores, hipokampuses ning mitmes teises aju piirkonnas. – Jälle, ei ole arusaadav, miks pikaajaline erutuvus on üks plastilisuse vorme (plastilisus on ju muutumisvõime?) ning kuidas on nende asukoht seletuseks sellele, et neil on seos kognitiivsete protsessidega.
Glutamaat üksnes ei toimi virgatsainena ainult kahe vahetus läheduses paikneva neuroni vahel, vaid osaleb ka ekstrasünaptilises signaliseerimises. – Siin pole midagi kurta.
Kuigi ehk võiks vähendada retoorilist stiili. S.t. pole vaja „üksnes“. Piisab „Lisaks toimimisele [virgatsainena] kahe vahetus läheduses paikneva neuroni vahel, osaleb ka ekstrasünaptilises (sünapsivälises?) signaliseerimises.“
Loodan, et on mõistetav, et juhtlõigu ülesehitus jääb veidi segaseks. See, mida sellega tuleks ette võtta sõltub natuke sellest, kuhu artikkel lõpuks paigutada.
Glutamaat üksnes ei toimi virgatsainena ainult kahe vahetus läheduses paikneva neuroni vahel, vaid osaleb ka ekstrasünaptilises signaliseerimises.
Kuigi on juba 75 aastat teada, et glutamaadil on mõju kesknärvisüsteemile, siis alles aastast 1984 tunnustatakse seda kui virgatsainet. Algselt arvati, et glutamaadil on kesknärvisüsteemis metaboolne funktsioon, sest seda leiti kõikidest kesknärvisüsteemi rakutüüpidest, paiknevana näiteks mitokondris ja tsütosoolis.
- See on väga huvitav teave, aga puutub ajalukku. Võiks liigutada eraldi alapeatükki ajaloo kohta, aga siis tuleks veidi ümber sõnastada.
Lugejale ei ole selge, miks range regulatsioon võimaldab tal käituda virgatsainena.
Lugeja ei tea, mis on metaboolne funktsioon. Võiks viidata artiklile ja/või ümber sõnastada.
 iseenesest – võiks ehk asendada „ka ise“ kui nii on mõeldud. Iseenesest on loetav ka nagu „tegelikult“ ja muud kasutud sõnad.
Terve alapeatükk on küll mõistetav, aga mitte esmakordsel lugemisel. Võiks lugejat rohkem juhtida.
Näiteks saaks kirjutada: Nagu kõik aminohapped koosneb glutamaat C-terminusest, süsinikskeletist ja N-terminusest. http://www.biokeemiaselts.ee/?mid=9&lang=et andmetel sobib ka „C-otsast, N-otsast“
on pärit – pärinevad
Aminorühm – ehk n-ots/n-terminus
metaboolne prekursor – siis eellasaine? (kuigi metaboolne juba teeb asja arusaadavamaks. Võiks ka ainevahetuslik eellane/eellasaine?)
Nende eesmärk on glutamaati kiirelt eemaldada rakuvälisest ruumist – kas see on tagasihaare? kui jah, võiks lisada. Hiljem on tagasihaare tundmatu mõiste.
 Umbes 10% GLT1 noore täiskasvanud roti hipokampuses on lokaliseerunud aksoniteterminalidesse, kus see vastutab glutaminergilistes närvilõpmetes kogu tagasihaaratud glutamaadi eest.
Umbes 10% GLT1-e on noore täiskasvanud roti hipokampuses lokaliseerunud
Dendriitides GLT1-e leitud ei ole.
 GLT1 ja GLAST-i jaotused inimestes ja närilistes on sarnased ning vastuolud kirjanduses on ilmselt tekkinud surmajärgseproteolüüsi tõttu.
Vikipeediasse niisiis oma hinnanguid ei tohi panna. Kui nii arvatakse allikas, siis tuleb „ilmselt“ millegi muuga asendada.
Glutamaadi retseptorid on sünaptilised retseptorid, mis paiknevad peamiselt neuronite membraanidel. – Võib-olla peamine on tema seos glutamaadiga? Lugejale on tundmata ka, mida sünaptilised retseptorid üldiselt teevad.
moduleerimine – mõjutamine? http://www.biokeemiaselts.ee/?mid=9&lang=et
Glutamaadi retseptorite peamiseks ülesandeks näib olevat siiski sünaptilise plastilisuse moduleerimine. Viimast peetakse eluliselt tähtsaks õppimise ja mälu jaoks. – See on väga põnev. Võiks kuidagi anda võimalust juurde lugeda.
1) Ionotroopseid ja metabotroopseid glutamaadi retseptoreid peale NMDA retseptorite on leitud kultiveeritud gliia rakkudelt.
2) Virgatsainete retseptorid jagunevad kaheks laiaks kategooriaks: ionotroopseks ja metabotroopseks.
Ära pane lauset 1 enne lauset 2. 1 eraldiseisvalt jätab mulje, et tüüpe on veelgi, aga neid lihtsalt seal ei leidu.
retsptorid
domään – olen näinud kasutatavat rohkem sõna domeen. Vaata nt viki-sissekannet, kas on sama. Aga valik on lõpuks Sinu teha.
konformatsioonilise – äkki sobib asendi või asendiline? (Aga mina seda ei tea) http://www.biokeemiaselts.ee/?mid=9&lang=et
Lisa viidetele pealkiri ==Viited==
Samuti vormista viidete nimi, nii et kajastaks pealkirja, autorit, avaldamiskohta jne. URL võib muutuda, aga info peab olema üles leitav. Viisakas on lisada ka vaadatud kuupäev.
Edu parandamisel! Anna teada kui valmis. Vaatan uuesti üle.
PeeterT (arutelu) 14. oktoober 2013, kell 15:40 (EEST)
Täiendasin artiklit esialgu nii nagu õigeks pidasin. Lisan juurde ka mõned põhjendused/probleemid
Kuna soovisin oma artiklis glutamaati käsitleda ainult virgatsainena, siis soovitas Ivo Kruusamägi artikli pealkirjaks panna "Glutamaat neurotransmitterina", lisades, et seda võiks nimetada artikli glutamaat/glutamiinhape tulevaseks alamartikliks. Selge.
Eellasaine ehk prekursor – keemiline ühend, mis eelneb lõpp-produktile. Ehk siis antud kontekstis on glutamaat ühend, millest sünteesitakse teatud reaktsioonide tulemusena GABA.
Väga hea. Nüüd point on see, et sa ei pea seda seletama mulle, vaid lugejale ja teksti sees. X ehk Y teksti sisse paigutada on hea algus. Linkida võiks ka kohasele vikipeedia artiklile. Terminoloogiat tuleb kasutada eelkõige läbivalt. Sõnakordused pole suureks probleemiks.
Keemilistes sünapsides säilitatakse glutamaat vesiikulites. - Järsk üleminek asukohale. Sõnajärg nagu viitaks, et on teisi kohti, kus glutamaati säilitatakse ja neist on olnud või tuleb veel juttu. Võiks seega muuta? Glutamaadil on organismis palju funktsioone ning erinevates piirkondades talletatakse seda erineval viisil. Sünapsides, kus seda kasutatakse virgatsainena, talletatakse seda vesiikulites.
Jälle, ei pea seletama mulle, vaid hoolitsema, et tulevane lugeja sellest üheselt mõistetavalt niimoodi aru saaks. Glutamaat tuleb linkida. Antud juhul sa mainid "keemilisi sünapseid" (see on terviktermin, mitte lihtsalt sünaps?) ainult juhtlõigus, samas kui virgatsaine paiknemine ainult seal tundub väga oluline info. Püüa järjepidevust parandada. Lugeja ei tea, et keemiline sünaps = virgatsainete jaoks mõeldud asukoht.
Närviimpulsid vallandavad glutamaadi vabanemise presünaptilisest rakust, mis seondudes glutamaadi retseptoritega postsünaptilise raku pinnal, aktiveerivad viimase. – Jälle järsk üleminek, nüüd on jutt juba füsioloogiast?  See on rohkem mehhanismi kirjeldus.
„vallandavad vabanemise?“ kas „mis“ viitab rakule või glutamaadile? „Mis“ viitab glutamaadile. Mitte minule, vaid lugejale. Sellepärast keel ongi imeline, et on võimalik kirjutada nii, et ka lugejal ei saa segadust tekkida. See on alati nii, et kirjutajale tundub jutt loogilisem kui lugejale. Antud juhul saaks nt. ", mis omakorda, seondudes (koma sellepärast, et osalause algab -des vormiga) ...
Kirjutamisel on üks universaale, et üldiselt ei ole võimalik lugeja arusaamatusvõimalusi ülehinnata.
Kuna glutamaat on oluline sünaptilises plastilisuses, siis on see seotud kognitiivsete protsessidega nagu õppimine ja Mälumälu. – Tavalugejale see järelduskäik väga ladus ei tundu. Miks peaks sünaptiline plastilisus (ehk, mis see üldse on) olema kindlasti seotud kognitiivsete protsessidega.
Sünaptilise plastilisuse kohta olen ma valdavalt infot saanud lehelt https://en.wikipedia.org/wiki/Synaptic_plasticity. Ehk siis sünaptiline plastilisus tähendab seda, et kahe neuroni vaheline sünaps saab tugevneda või nõrgeneda vastavalt väliskeskkonnast tulenevatele ärritustele. Tugevnemine tähendab siis retseptorite arvu kasvu või virgatsaine koguse suurenemist. Eelneva jutu all siis mõtlen siis funktsionaalset sünaptilist plastilisust. Eristatakse veel ka struktuurilist sünaptilist plastilisust, mis tähendab sünapside arvu muutust. Kognitiivsete protsessidega on sünaptiline plastilisus aga seotud seetõttu, et mälu ning tegelikult ju kogu inimõistus on eeldatavasti vaid suure hulga neuronite omavahelise suhtluse tulemus. Ehk peaks sünaptilisest plastilisusest tegema siselingi?
Lingid kindlasti 'plastilisus' nagu on, 'erutuvus' jne. Muidu väga hea! Sama jutt nüüd lugejale. Nii palju kui artikli konteksti mahub.
Mis puudutab C-terminust ja N-terminust, siis need jätaksin ma muutmata, sest valdavalt kasutatakse eesti keeles siiski selliseid termineid.
Ok. Vaata, et oleks lingitud.
Moduleerimise asendamine mõjutamisega tundub minule natuke liigse lihtsustusena. Siis lisa moduleerimisele kindlasti ka link.
Loengutes on silma hakanud, et kasutatakse rohkem sõna domään.Ok, aga kui mõiste on sama siis viita sinna, kus vikis juba artiklid on. Võid lisada ka nt domeen ehk domään või vastupidi. Mina ei oska hinnata, kas mõiste sisu on sama või ei ole.
Viiteid ei õnnestunud järgnevas formaadis lisada:
    ==Viited==
  #http://en.wikipedia.org/wiki/Glutamic_acid Glutamic acid (välja otsitud september 2013)
  #“Overview of Glutamatergic Neurotransmission in the Nervous System“ Mark J. Niciu, Benjamin Kelmendi and Gerard Sanacora (2011)
  #http://neurotransporter.org/neurotransporters_box.html Neurotransporters (välja otsitud september 2013)
  #https://en.wikipedia.org/wiki/Neurotransmitter_receptor Neurotransmitter receptor (välja otsitud september 2013)
  #https://en.wikipedia.org/wiki/Glutamate_receptor Glutamate receptor (välja otsitud september 2013)

:Igaks juhuks mainiksin veel ära, et ingliskeelsele Vikipeediale ei tohi viidata.

:Ja oma kommentaari saad allkirjastada, kui trükid ~~~~ Ivo (arutelu) 15. oktoober 2013, kell 23:42 (EEST)
Tavalugejana tunnen väga puudust konteksti loomisest, ehk kuidas neurotransmitterid siiski on seostatavad mälu või plastilisusega (ka kuidas sünapsite plastilisus võib olla seotud kognitiivse plastilisusega). Glutamaadi osalusest sünaptilise plastilisuse kujundamisel võiks olla isegi terve alapeatükk (kunagi tulevikus). Samas ei saa ma sulle ette kirjutada, millest artikkel peaks olema. Juhtlõik võib vajadusel olla küll nt 2 korda pikem. Lisa ka palju siselinke mõistetele, igal pool, kus uus mõiste sisse tuuakse.
Edu! Anna teada kui valmis.
PeeterT (arutelu) 20. oktoober 2013, kell 14:09 (EEST)


Kasutaja arutelu:MPilme/Mikrobioom

Ma tänan Sind pingutamast artikli õigeaegseks esitamiseks. Maht on artiklil piisav enam kui piisav ja keel on artiklis üpris hea. Soovitav oleks küll lauseid mitmel pool lühendada. Struktuur on ühele entsüklopeediaartiklile veidi ebatavaline. Need ei ole üldiselt mõeldud otsast lõpuni lugemiseks, vaid puhtalt otsitava info kiiresti leidmiseks. Seetõttu sissejuhatus-kokkuvõte vast ei sobi hästi. Struktuuriga saab teistes alapeatükkides ka ette võtta. Mõtle ja uuri, mis võimalused on. Midagi pakun välja ka.
Järgnevaid kommentaare lugedes tuleb silmas pidada, et vikipeediasse kirjutamise eesmärgiks ei ole päris tavaline tekst. Vikipeedia teksti ülesanne on edastada lugejale võimalikult kergelt informatsiooni, mistõttu tasub seal järgida entsüklopeedilist stiili. See tähendab eelkõige kompaktsust nii sisus kui väljenduses. Väldi keerulisi lauseehitusi, mis kuhjavad lugeja ette mõtteid, kui sama sisu võib edastada ehk ka ühe mõttega (komade arv on hea määr, mida jälgida). Ära toeta lauseid liigselt varasemale tekstile – enamasti saab lauseid moodustada nii, et nad on mõistetavad ka väljaspool konteksti. Samuti väldi nö. Cliffhanger’eid, kus tähtsaim sisu selgub alles lause või lõigu lõpuks. Entsüklopeediline tekst ei ole jutustus lõkke ümber ega detektiiviromaan. Püüa väljendada kompaktselt ja võimalikult lihtsalt.
Kompaktsus nõuab ka väljenduslikku täpsust. Ei ole mõtet jutuga keerutada ega väljendada umbmääraselt. Ähmaste või mitmetähenduslike sõnade kasutamine tekitab üldiselt probleeme lugejale, kes võib jutust valesti aru saada või on sunnitud lisaallikatega konsulteerima. Väldi hinnanguid (meie, kahjuks, tegelikult jne) ja esitle ainult allikates esinevaid väiteid ja fakte.
Vikipeedia puhul tuleb ka tähele panna lugejate laia kogukonda. Teksti peamine eesmärk on harida lugejat, kes teemast väga palju ei tea. Kui on võimalik kasutada omajuurelisi sõnu, siis tee seda, kuna need teevad teksti uuele huvilisele läbipaistvamaks. Väga suur roll on ka artikli ja artikliosade struktuuril, mis võivad muuta seoseid palju selgemaks või ajada ka juba lausetest leitud ivad segamini. Kirjutades mõtle, kuidas Sa edastaksid antud informatsiooni võõrale inimesele ning püüa ennast panna lugeja rolli.
Lugejale ligipääsetava teksti koostamine ei ole kerge, aga muutub lihtsamaks kogemuste  ja teadlikkuse kasvamisel. Järgnevad kommentaarid on koostatud eelkõige eesmärgiga pakkuda võimalust nende küsimuste üle mõtelda ja enda teksti peal näha, kuidas see toimib. Kriitikale võib vastata ka küsimuse või vastusega ja lõplik artikkel on Sinu kirjutada, aga kursuse lõpuks on oluline täiendada vikipeediat ka kvaliteetse artikliga.
Eriti vastutusrikas ülesanne on tõlketeksti loojal. Selle jaoks, et tõlkimisel oleks mõte, peab tõlketekst olema üheaegselt nii lihtne kui ka täpne. Enamasti ei klapi aga eesti keele ja originaalkeele (nt inglise keele) sõnade tähendusvarjundid ja lauseehitus, mistõttu tuleb peaaegu iga lause tervenisti ümber teha ja mõte tervikut silmas pidades uuesti sõnastada. Kõige halvem lahendus on võõrad sõnad lihtsalt „eestlaslikuks“ teha ja asetada samale kohale, mistõttu peab lugeja tihti hakkama teksti mõttes üle tõlkima ning originaali lugemine võib osutuda lihtsamakski. Mitmes keeles opereerides on aga kerge sattuda kogemata „laisale“ tõlkele, kuna tõlkimise ajal võib tunduda üsna mõistlik, et lugeja peaks aru saama nagu tõlkija hetkel mõtleb (sellest väärarvamusest saab lahti kogemustega). Tõlketekst tuleb pärast valmimist ning lühikest pausi kindlasti uuesti üle lugeda, kusjuures ei tohiks olla üllatav, kui parandusi tuleb teha igas lauses.
Täpsemalt siis juhtlõigust.
Hindan mõiste esitlemisel põhjalikkust, aga
Mõiste määratlus ei peaks siiski olema jutumärkides, vikipeedia püüab siiski esitleda üldusaldatavat koondversiooni olemasolevatest allikatest. Otse tõlkides tekivad ka küsimused, et kas sõna otseses mõttes „jagavad“ on eesti keeles ikkagi sama ning kes on see meie kellest jutt on? Fookuses on vist inimesed, aga kas mikrobioom on ka lõvidel või sinivaaladel?
Paljud teaduslikud artiklid eristavad „mikrobioomi“ ja „mikrofloorat“, et kirjeldada esimesel juhul ühes keskkonnanišis elavate mikroorganismide genoomide kogumikke ja teisel juhul mikroorganisme keskkonnas üksikult.[3][4][5] Algsed definitsioonid nendel mõistetel on suures osas sünonüümsed.
Väga hea ja oluline teadmine. Ehk annab kompaktsemalt sõnastada. Veidi segaseks jääb, mis on algsed definitsioonid. Et kunagi ei eristatud, aga nüüd eristatakse?
Inimese keha sisaldab oma enda keharakkudest üle arvuliselt kümne korra rohkem mikroobseid rakke. (Arve ei tea?)
 „ometi“ – on veidi hinnanguline sõna.
1400 grammi puhul puudub viide. Kas see on teistsugune mõõtmisviis?
 Seda peetakse „äsja avastatud organiks“, kuna ... ja sel arvatakse olevat märkimisväärne mõju inimese tervisele. – Saan õigesti aru, et seda peetakse organiks, kuna sel on märkimisväärne mõju?
 Kaasaegsed DNA testimise on võimaldanud teadlastel leida suurema osa mikrobioomi mikroobidest
Siin on sõna puudu.
leida = tuvastada?
 varem polnud see võimalik, kuna suurem osa neist mikroobidest pole laboris kultiveeritavad. – jutt on siis 1990ndate lõpu tehnoloogiast? huvitav fakt tegelikult. Ehk on võimalik lause teha kaheks.
Mikrobioomi kõige olulisem aspekt võib olla selle võimalik mõju autoimmuunhaigustele nagu diabeet, reumatoidartriit, lihasdüstroofia, polüskleroos, fibromüalgia ja võimalik et ka mõned vähktõved.
Olulisim aspekt kelle seisukohalt. Meditsiiniliselt?
Ülekaalulisus võib samuti olla soodustatud mikroobide ebasobiva koosluse tõttu soolestikus.
Soodustatud koosluse ebasobivusest. (mitte tõttu).
Veel parem oleks ehk: Ebasobiv mikroobide kooslus soolestikus võib soodustada ka ülekaalulisust.
Mõned mikroobid võivad muuta ajus leiduvaid neurotransmittereid, seetõttu võime nende abil saada leevendust skisofreenia, depressiooni,bipolaarse häire ja teiste neurokeemiliste tasakaaluhäirete vastu.
Sisuliselt veidi küsitav. Kas jutt on siis mikroobide lisamisest mikrobioomi? Või, et nende eemaldamisel võib neurokeemiline tasakaal uppi minna. Aga peaasjalikult on lause arusaadav.
Kui võimalik, siis „endosümbiootilisus e. ...“
Artikli struktuur on veidi ebatavaline. Enamasti vikipeedia artiklid ei sisalda ’sissejuhatust’ ja ’kokkuvõtet’ - vaata teisi artikleid. Vaid on juppideks jaotatud temaatiliselt, et lugeja oma otsitava infokillu kergesti üles leiaks.
Sisuliselt on artikli jupid informatiivsed ja hästi kirjutatud, aga nad ei lihtsusta info leidmist. Ma pole kindel, kuidas ja kui lihtne artiklit sellest seisukohast parandada oleks.
Hea struktuur siin võiks olla näiteks.
Ajalugu
(Mikrobioomi avastamisest.)
Roll eluslooduse kirjeldamisel
(Siia kirjutada sellest traditsiooniline vaade vs vaade mikrobioomi prisma läbi. Ja/või roll meditsiinilistes kirjeldustes vms.)
Inimene
Mikrobioom inimesel
Seosed haigustega vms.
Teised loomad
Kahepaiksed
Veised
Aedniksipelgad
jne.
Uurimisprojektid
Kokkuvõtet pole vaja.
 hõimkonna tasandil – jutt on vist arhede hõimkonnast?
Ülekaalulisus on seostatud hõimkonna tasandil olevate erinevustega mikroflooras, oluliselt kahanenud bakterite mitmekesisusega ja teatud valkude, mis suurendavad kalorite toidust omandamise efektiivsust , ekspressiooni kasvuga mikroorganismide populatsioonis.
Seda lauset võiks lihtsustada, lühendada ja tükeldada.
 Tüüp I diabeet [link] on autoimmuunhaigus [link]
 Tüüp I diabeet on autoimmuunhaigus, mis on korrelatsioonis paljude soodustavate teguritega, kaasa arvatud kõrvalekalded soole mikroflooras, lekkiv soole limaskesta barjäär ja sisemised erinevused immuunvastuses. – Lause kisub jälle pikaks.
 loommudelid  - [link]
 Tervete ja autoimmuunhaigusega laste soolestike mikrofloora koosluse DNA sekveneerimised on näidanud, et autoimmuunsetel lastel on võrreldes tervete lastega ebastabiilsem soole bioom, märkimisväärselt vähenenud liikide mitmekesisusega, lisaks oli populatsioonis Firmicutese liigid suurel määral asendunudBacteroidetese liikidega.
Liiga pikk. Lühenda, tükelda. Jälgi pikkust ka ülejäänud tekstis.
tervise ja haigusseisundi vahelisest tasakaalust – üpris keeruline mõiste?
amfiibide – kahepaiksete?
Lõik on veidi segane. Alguses on jutt chytridiomycosisest ja kohe pärast Batrachochytrium dendrobatidisest – kas nad on seotud?
Võrdlevad metagenoomilised uuringud andsid üllatavaid tulemusi, mille kohaselt iga üksik härg omas märkimisväärselt erinevat koosluse struktuuri, ennustatud fenotüüpi ja metaboolset potensiaali, isegi kui kõik härjad olid ühesuguse toitumisega, elasid koos ja kasutasid ühesuguse efektiivsusega taime rakukestadest saadavaid ressursse.
Lühenda, lihtsusta seda lauset.
Niisiis, püüa välja mõelda, mis struktuuriga ette võtta. Keeleliselt ma arvan probleeme ei teki. (Aga ette näidatud konarustega tegele ja loe tekst ilusti üle. Ootan huviga lahenduskäike. Edu probleemide ületamisel! Anna teada, kui valmis on. Vaatan uuesti üle.
PeeterT (arutelu) 14. oktoober 2013, kell 19:34 (EEST)

Mul on jäänud hiljapeale paranduste tegemine, aga loodan, et ehk nüüd sobib.
Inimese rakkude arvu kohta ma leidsin küll variante (põhiliselt 10 astmes 12-16), kuid ei leidnud sobivat viidet juurde ja ma pole kindel, kas seda saaks üldteadmisena võtta.
Seda peetakse „äsja avastatud organiks“, kuna ... ja sel arvatakse olevat märkimisväärne mõju inimese tervisele. – Saan õigesti aru, et seda peetakse organiks, kuna sel on märkimisväärne mõju? Saite õigesti aru, aga ma ei oska sellega väga midagi muuta ka, ainult eemaldada kui ei sobi sel kujul.
Endosümbiootilisusele ma sünonüümi kahjuks ei leidnud.
Tänan kannatlikkuse eest.
Kopeerin kirjavahetusest
Sobib paremini aga sa pead nüüd ikkagi hakkama, et päris suvalise koha pealt ei hakkaks. Kustutatud lausete naaberlaused
tasub siiski veidi ümber teha. Mõtle lihtsalt rahulikult, mis on selle lause eesmärk, mis on selle lõigu eesmärk ja mis on selle
lause roll lõigus.
Näiteks ajaloo sektsioon algab kentsakalt ja umbmääraselt. Saab ilma "kuni"-ga alustamata ja saab umbmääraste väljenditeta
nagu "viimase ajani".
Lugeja ei pruugi kohe pihtagi saada, et räägid ju uurimisseisu ajaloost.
Pealkirjadega, - ehk võib ka nii, aga ehk oleks parem "mikrobioom teistes loomades" ja ".. taimedes", kuna arutelu keskmes on
ju mikrobioom. Siis oleks ühtlustatud ka inimese omaga.
Täpsemalt võib leida veel selle koha.
Mikroobid arenevad immuunsüsteemiga kõrvuti ja teostavad selle üle kontrolli. On teada, et mikroobivabadel loomadel on alaarenenud immuunsüsteem. Viitamistõrge: Sulgemissilt </ref> puudub.
Nt "teostavad selle üle kontrolli" - ma ei ole kindel, mida see tähendab ja kas seda peab väljendama nelja sõnaga. Ehk saab ühe-kahega.
Ei ole aru saada, kas mikroobivabad loomad on siis sündinud selliseks või äkitselt sattunud. Alaarenenud eesti keeles tähendab ju ikkagi
et on olnud võimalus areneda aga pole välja kujunenud. Mitte sama kui "poorly developed" inglise keeles vist. Võin ka eksida.
Ülekaalulistelt ja kõhnadelt identsetelt kaksikutelt võetud soolestiku mikrofloora koosluse proovide sekveneerimisel leiti märkimisväärseid erinevusi nende koostises. Kogu populatsiooni järjestused analüüsiti, et teha kindlaks süsivesikute, lipiidide ja aminohapete metabolismis osalevate valkude tasemed. Ülekaalulisus on seostatud mikroflooras hõimkonna tasandil olevate erinevustega ja oluliselt kahanenud bakterite mitmekesisusega. Kaalu suurenemine on seotud ka toidust kalorite omandamise efektiivsust soodustavate valkude ekspressiooni kasvuga mikroorganismide populatsioonis.[11]
Siin lõigus Sa räägid vist ühest katsest. Sul on siis ehk kaks võimalust, 1) kirjutada katsest ja tuua välja selgelt, et tegemist on katsega, 2) (ja eelistatavam) püüa üldistada nii, et sa ei kanna ette katse metoodikat vaid üldistatavaid järeldusi, nii kuivõrd need tehtavad on.
Kõige parem oleks ehk alustada järeldusest ja siis põhjendada seda, et miks ja kuidas nii ja mismoodi see on tuvastatud.
Vaata terve tekst üle selle pilguga. Sisuvaesed laused tasub küll eemaldada, aga tuleb jälgida, et allesjääv sisu ikkagi korralikult ja täpselt edasi annavad.
Anna teada kui oled töö tervikuna üle käinud. (Hea oleks kui seda saaks teha lähipäevil nii, et ehk jõuad neljapäeva jooksul, 14.10 siis).
PeeterT (arutelu) 13. november 2013, kell 20:43 (EET)
Artikli sisu on üldiselt korras. Mõningad kirjavead ja muud kommentaarid:
"Tüüp I diabeet on Autoimmuunhaigus" → lause keskel väikese tähega.
"lisaks oli populatsioonis Firmicutese liigid suurel määral asendunud" → "lisaks olid [...] asendunud"
"Need mikroobid on peremehele kasulikud pannes vastu" → lauses koma puudu.
"potensiaali" → "potentsiaali"
"Olulised erinevused olid isegi siis kui kõik härjad olid" → "kui" ees koma puudu. Lisaks tuleks vältida sõnakordusi. Nt: "Olulised erinevused ilmnesid siis, kui kõik härjad olid"
"korjab sadu kilogramme lehti iga aasta." → "... igal aastal"
"Mikrobioomi poolt ennustatud süsivesikuid lagundavate valkude profiil" → tuleks vältida "poolt"-konstruktsiooni. Ning eeldan, et mikrobioom ei tegele ennustamisega. Seega oleks vaja lause sõnastust muuta, nt "Mikrobioomi eeldatav süsivesikuid ..."
"Taimi koloniseerivad laias valikus bakterite liike" → "Taimi koloniseerib lai valik bakterite liike"
"Human Microbiome Project" → kogu võõrkeelne tekst tuleb kirjutada kaldkirjas. Sama märkus ka järgmise lõigu kohta.
Siselinkide juures tuleb silmas pidada seda, et kui mõiste kordub tekstis, oleks see lingina ainult esimesel korral. (vt "loomad", "kooslus" jne)
Kui need vead saavad parandatud, võib artikli avaldada. Selleks tuleb artikli sisu kopeerida siia ja salvestada. Artikkel peab olema valmis hiljemalt 31. oktoobriks ning töö on arvestatud pärast artikli ülesjõudmist.
KSaar (arutelu) 29. oktoober 2014, kell 16:12 (EET)


Arutelu:Seljanka

EE ([) annab ka teise seotud tähenduse (s.o üleküpsetatud toit) --Bioneer1 (arutelu) 17. oktoober 2013, kell 12:04 (EEST)

Seljanka on küpsetatud hapukapsas. Supi nimi on soljanka.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. jaanuar 2014, kell 23:44 (EET)

: Võiks ju ÕSist järele vaadata, enne kui veendunult teisaldada. 90.190.114.172 19. jaanuar 2014, kell 23:52 (EET)

:: Ei ole plaaniski. Ei, mitte paha pärast, aga nimetus soljanka oli kasutusel juba 15 sajandil, nimetus seljanka jõudis vene kokaraamatutesse 19. sajandil ning paarikümne aasta pärast jõuti tagasi soljanka juurde. • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. jaanuar 2014, kell 23:54 (EET)

:::Ma tean, et on soljanka, aga ma ei ole mitte kunagi kuulnud ühtegi oma tuttavat kasutamas muud kui seljanka. Nii et ma ise ei oleks teisaldanud.--Morel (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 00:39 (EET)

::::: Artikkel on eestikeelne, see, kuidas suppi vene keeles nimetatakse, pole oluline. ÕS-i ja teiste eesti teatmeteoste järgi on ta seljanka. Vaidlustan selle, et sõna "seljanka" on vale või ebatäisväärtuslik. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 03:12 (EET)

::::::Mina pole varem 'soljankat' kuulnud ega näinud. Oo, ma olen vales elanud ...! :) Adeliine 20. jaanuar 2014, kell 07:56 (EET)

:::::::Andresega nõus. Ega ma siin venekeelset Vikipeediat tee. Ivo (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 14:05 (EET)

::::::::Suht Gruusia-Georgia vaidlus. Ma pooldan siiski reaalselt enim kasutatud sõna ehk "seljankat".H2ppyme (arutelu) 17. august 2015, kell 00:25 (EEST)

::::::::: Eesti keeles on selle supi nimi seljanka. Tuleks teisaldada. Velirand (arutelu) 22. oktoober 2015, kell 15:54 (EEST)

Viimati lisatud väited seljanka Poola-Ukraina päritolu kohta tahaks vast viidet. Praegu tunduvad küsitavad. Inglise ja Soome vikides seisab nt, et on vene päritolu roog. Metzziga (arutelu) 15. november 2022, kell 10:41 (EET)

Pöörasin igatahes praegu tagasi. Kui on viide, et seljanka tõesti Poolast või Ukrainast tuli, võib koos viitega tagasi panna. Esmavaatlusel netist küll mingit kinnitust seekohta ei leidnud. Metzziga (arutelu) 15. november 2022, kell 10:52 (EET)

:Ühes pohmarohuartiklis väideti Ukraina päritolu, aga ei saa seda kuigi autoriteetseks allikaks pidada. Eks igasugu vanade toitude päritolu ongi alati vaieldav (eriti riikidena), kuna retseptid ei püsi samuti muutumatud. Mingi ligikaudse piirkonna ja ajastu saab anda, aga väga konkreetseks pole võimalik minna. Sillerkiil (arutelu) 15. november 2022, kell 11:31 (EET)


Arutelu:Piparkook

:Tere Bioneer1!

Palun lisage välislinkide alla ka ...

Ilusad tänud! -- Mariina 17. oktoober 2013, kell 15:22 (EEST) alias Простота

:interwiki linke me ei pane välislinkideks --Bioneer1 (arutelu) 18. oktoober 2013, kell 16:17 (EEST)

Selle teksti, mis välja võeti, saab vast Vikitekstidesse panna.
Muid, ma ei näe põhjust, miks retseptid peaksid kuskil eraldi olema. Muidu nende jaoks on ette nähtud ka mingi koht, mis see nüüd oligi. Andres (arutelu) 18. oktoober 2013, kell 15:48 (EEST)

retseptide osas tuleks Vikipeedias mingi kokkulepe saavutada, v.a juhud, kui retsept on orgaaniliselt teemaga seotud (eeldan, et neid juhte üldse on), mispuhul see läheks põhiartiklisse  --Bioneer1 (arutelu) 18. oktoober 2013, kell 16:17 (EEST)

: Tere Bioneer1 et al!

: Naersin taas südamest- eile kui kommentaari lugesin

: aga see selleks

: piparkook (meie esivanematel piprakook) on alguse abi artikli paisumisele- minu kaudu sisestatud nn retseptid (ehk teooriad, milledest suuresti vikipeedia koosnebki) on osake kultuuriajalugu

: kui keegi plaanib nende järgi iga-aastaselt piparkooke küpsetama hakata siis ta võib õnnetult pettuda, neid retsepte saab teostada pikkamisi ja hoolega ja võtted tuleks eelnevalt kasvõi üks kord läbi vaadata kellegi kaudu, kes esivanemate moel, näiteks leiba, küpsetab...

: Inimeste toiduks, raviks ning kosmeetiliseks jm otstarbeks mõeldud retseptide osas kokkulepet vast saavutada on raske, kui ei ole aluspõhja ja otsustuskrieeeriumeid jms abiks võtta- nii näiteks sarnanevad proua A.Hoffmann'i raamatus trükitud retseptid osalt Georges Auguste Escoffier: "The Escoffier Cookbook and Guide to the Fine Art of Cookery: For Connoisseurs, Chefs, Epicures Complete With 2973 Recipes" .....

: * ka koguseid oleks hea teada, sest ainuüksi leivaretsepte saaks juba äkki 1000 leivaretsepti...

: * minu perekondlik toiduvalmistamis-retseptide baas on üüratu ja olen püüdnud  soovitada ja jagada retsepte nii lugemiseks kui tegemiseks aga kui keegi rohkem huvi tunneb siis olen pakkunud ka kokaraamatute top 20.

: Mariina 18. oktoober 2013, kell 17:07 (EEST) alias Простота

Siin on tegu erijuhuga punktist, mille järgi Vikipeedia ei ole kasutusjuhend ega käsiraamat (täpsemalt). Eks ikka võib teha üldistusi sellest, mis piparkoogi sisse tavaliselt pannakse või kuidas neid tavaliselt tehakse, aga mõne üksiku või kõigi võimalike retseptide äratoomine ei puutu ju enam entsüklopeedilisse käsitlusse. Pikne 18. oktoober 2013, kell 17:47 (EEST)

:: Tere Pikne!

:: Artikkel piparkook on üks armas mälestus paljudele meist, juba ainuüksi nimetus piparkook toob meelele-keelele piparkoogi-laadse tunde....

:: aga Bioneer1 ei teinud mitte sellelaadset ettepanekut: toiduvalmistamise retsepte saab ka analüüsida (võrrelda) ja kulinaaria kaudu toitainete vahekorrad välja tuua (kulinaarne matemaatika), et näituseks kuni 2-5% taigna kogumassist võiks olla lisaained (sh maitseained) et taigna retsept ka valmis toiduaineks saaks...  See ei ole mitte alati garanteeritud ka gourmet retsepte järgides.... (kus kogused tänapäeval kohati grammi täpsusega)...

::* pärmitaignal ja juuretisega taignal ja ka filotaignal võivad töövõtted ja taigna koostisainete ja töökeskkonna temperatuur erineda....

::* Lisaks on kulinaaria  sees ka wikipedia kaudu ja meil on Eesti Kulinaaria Instituut ... Selleks, et valmistada toiduks räime a la Demjanov ja/või a la meie Esivanemad ei pea kokaks õppima vaid pisut Loodust ja inimeste kaudu retseptiteooriat teadma ja mäletama....

:: Mariina 19. oktoober 2013, kell 10:41 (EEST) alias Простота

: Jah, aga ma räägin, et selle ja teised sarnased võiks panna Vikitekstidesse, mitte lihtsalt kustutada, ja retseptid võiks panna mingil kujul Vikiõpikutesse. Olen nõus, et artiklis peaks olema valmistamisviis üldistatult või klassikalisel moel. Kõikvõimalikke retsepte ei saa siia panna. Võib-olla sobib mõni vanaaegne retsept ka illustratsiooniks. Andres (arutelu) 19. oktoober 2013, kell 08:56 (EEST)

:: Tere Andres!

:: Mina toiduainete valmistamise retsepte Vikitekstidesse ega Vikiõpikutesse sisestada ei oska...

:: Artiklisse toiduainetest (söögimaterjalist, toitudest, küpsetistest jms) tooksin küll võimaluse korral ära retseptid meie esivanemate kaudu, nad on üldjuhul õpetlikud ja ei ole ahistavad, neid annab lihtsalt kohandada ja üle tuua ka tänapäevastesse köögiseadmetega varustatud paikadesse ja neid võivad proovida ka need kel kodus digitaalset köögikaalu ja/või suhkrutermomeetrit pole samuti on nad lihtsad lugeda....  ja lisaks veel maitseainete vahekorrad on parajad - lühidalt ei kõrveta nad ei keelt ega aju.....

::Kõikvõimalikke ma ei paneks aga kui on sobiva sisuga artikkel siis võiks küll lisada neid retsepte (mis ei ole koopia-kaitse-all jms)

:: aga kas oleks mõeldav järgida ka taigna liike: pärmi-, muretaigna jne retseptid--- minul on kaalukeel pisut välja timmitud kõike ma proovima nagunii ei hakkakski- hindan ja kaalun arve, toiduained ja võimaliku tulemi ning kas pean meeldivaks retsepti tulevikus ka jagada....

:: Teine lugu on muude "retseptidega" - ravimeid ja ka retseptiravimeid on vikipeediasse sisestatud, ka Aleksander Heintalu taimravi retsepte on sees ja küllap on sisse läinud ka toksilisi taimi jms ja võib-olla leidub isegi hea elu retsepti meie kaudu....

::: Sama lugu. Võid ju panna, aga Pikne kustutab. Teised võivad ka panna mujale. Andres (arutelu) 20. oktoober 2013, kell 00:56 (EEST)

:::: Tere Andres ja Pikne!

:::: Ma ei propageeri laussöömist.... Kas kasutaja Pikne ei ole wikipedia kaudu tordiretsepte lugenud, pakun siis lugemiseks-vaatamiseks, näituseks: Sacher-tort:

*Päritolu:

Allikas: Oma Maitse

Kakao-biskviittaignast kahekihiline aprikoosikeedise, rumminiisutuse ja šokolaadiglasuuriga tort. Kaunistuseks šokolaadiplaadid kirjaga "Sacher".
Säilivusaeg: 10 päeva, temp +4º ± 2º C
Standardtordi kaal on 1,0kg. Eritellimuse (tordid alates 1,5kg) kilohind on 16.00€.
100 g toote toiteväärtus:
Energiat:        367kcal; 1538kJ
Valke:            6g
Süsivesikuid:  49g
Rasvu:           15g.

::****Sacher:,,...
Original recipe
Sacher Cake (Sachertorte) "This is the original recipe, obtained through the courtesy of Mrs. Anna Sacher."
3/4 cup (170 g) butter; 6 1/2 oz. (180 g) semi-sweet chocolate; 3/4 cup (170 g) sugar; 8 egg yolks; 1 cup (120 g) flour; 10 egg whites, stiffly beaten; 2 tbls. apricot jam; icing: 1 cup (225 g) sugar; 1/3 cup (80 ml) water; 7 oz. (200 g) semi-sweet chocolate;
Beat butter until creamy. Melt chocolate. Add sugar and chocolate to butter; stir. Add egg yolks one at a time. Add flour. Fold in egg whites. Grease and butter 8-9" cake tin. Pour mixture in. Bake in 275 degree F (140 degree C). oven about 1 hour. Test with toothpick or straw. Remove to board; cool. Cut top off and turn bottom up. Heat apricot jam slightly and spread over top. Cover with chocolate icing, prepared as follows:
Cook sugar and water to thin thread. Melt chocolate in top of double boiler. Add sugar gradually to chocolate. Stir constantly until icing coats the spoon. Pour on top of cake.
---Viennese Cooking, O. & A. Hess, adapted for American use [Crown Publishing:New York] 1952 (p. 229)

Aasta 1952 viitab sellele, et retsept ei ole avalikus omandis. Seepärast ei kõlba seda siin küll kuskile panna. Isegi mitte Vikitekstidesse (Wikisource). -Mardus /arutelu 4. märts 2016, kell 17:47 (EET)

Sacheri tort 1kg [http://www.pagaripoisid.ee/tooted/tordid/shokolaadi/tort-sacher]

Prantsuse Kulinaaria Instituudi retsept (''ülevaatus'')

===Ingredients===
*Butter and flour for the pans
===For the cake===
*110 grams (3 1/4 ounces) unsweetened chocolate, chopped into bits
*110 grams (3 1/4 ounces) unsalted butter, at room temperature
*55 grams (2 ounces) confectioners´sugar
*6 large egg yolks, at room temperature
*110 grams (3 1/4 ounces) cake flour sifted
===For the French meringue===
*6 large egg whites, at room temperature
*100 grams (3 ½ ounces) granulated sugar
===For the finish===
*500 grams (1 pound, 1 ½ ounces) apricot jam
*30 milliliters (2 tablespoons) rum
*1 recipe Fondant Décor façon Colette (see page 403)
'300 grams (11 ounces) unsweetened chocolate, melted....
Valmistamise jätan ära ja kogused on toodud üksnes näitamiseks....
=== Sacheri rullbiskviit a la .......  tutvustus===
Retsept on minu kohandus

*Butter and flour for the pans

Retsept on minu kohandus

Sacheri rullbiskviit ''a la'' .......  tutvustus

*3 muna
*150 gr nisujahu
*150 gr suhkrut
*2 tl küpsetuspulbrit
*2 spl kakaopulbrit
*50 gr piima või kohvikoort
*Täidis : 2 dl aprikoosikeedist
*Kate : 50 kuni 100 grammi šokolaadi (vähemalt 70% kakaosisaldusega)... jne
* Kui asendada täidiseks olev aprikoosikeedis näiteks vaarika-, kirsi- ja või õuna-, ehk ebaküdooniakeedisega siis kannavad nad juba ka uut nime ......

:::: Mariina 20. oktoober 2013, kell 12:17 (EEST) alias Простота
Miks siin artikli arutelus on asjassepuutumatud retseptid? Ave Maria (arutelu) 17. detsember 2013, kell 06:29 (EET)

::::: Tere Ave Maria!

::::: Ja nimelt Sacheri tort on kaitsealune küpsetis seega asendame suhkru siirupiga, lisame 2 tl erinevaid vürtse ja sööme Jõulupühade ajal ja meil on pehme piparkook ...

::::: ja Sacheri rullbiskviit a la Jõulupiparkook - noh see on pisut lihtsamate inimeste pehme rullpiparkook kui asendada suhkur siirupiga ja lisada 1 tl täis erinevaid vürtse (jahvatatud nelki, ingverit, kaneeli ja vürtsi või koriandriseemneid)......

::::: Muidugi saab neid ka ära toimetada aga siinkohal oli arutlus ka ükskikute, pisut pikema ajalooga, küpsetiste võimalike artiklite loomise ja mitteloomise kaalukeelt pidi .....

::::: Mariina 17. detsember 2013, kell 07:09 (EET) alias Простота
----
Tühistasin, sest oli masintõlge. --Epp 23. detsember 2013, kell 18:01 (EET)


Kasutaja arutelu:Mustvalge

Tere tulemast Vikipeediasse, Mustvalge! Andres (arutelu) 21. oktoober 2013, kell 09:59 (EEST)

Tere! Kas saaksid palun Vikipeedia süsteemis (eelistuste lehel) kinnitada oma e-postiaadressi? Siis saan Sulle koostöönädala auhinna kohta kirjutada. Adeliine 21. jaanuar 2014, kell 17:43 (EET)

Ohoh, e-mail kinnitatud, loodetavasti ka nähtav.  Mustvalge 22. jaanuar 2014
----
Palun ära võta keeletoimetamise märkusi ära, kui artiklid parandatud pole. --Epp 6. aprill 2014, kell 17:32 (EEST)

Aga pange siis tagasi kui ikka vigu paistab. Näen et see on ainus moodus keeletoimetamise osas Teilt artiklile tagasisidet saada. Vabandan, kui seda peaks ka edaspidi ette tulema.  Mustvalge (arutelu) 8. aprill 2014, kell 17:02 (EEST)

: Eks panen tagasi jah, aga ma tõesti ei saa probleemist aru. Siin ei tehta koolitööd ja mina ei ole õpetaja. See ei ole hinne, ja tegija ei pea ise midagi ära parandama. Me teeme entsüklopeediat ja sellised märkused annavad lugejale teada, et me pole artikli seisukorraga rahul. Neid ei võeta lihtsalt jonni ajamise pärast ilma parandusi tegemata ära. Selles viimases artiklis on vähemalt komasid puudu ja halba sõnastust. Ma soovitan juhendeid jm soovitusi lugeda. --Epp 8. aprill 2014, kell 17:19 (EEST)

"on vähemalt" pole minu jaoks arusaadav. Mida see hõlmab? Mulle tundub, et Te lihtsalt oletate vigade olemasolu ning panete keeletoimetusmärke (paari)esimest kirjaviga nähes ilma artiklisse edasi süvenemata. Ehk teisisõnu, jääb mulje, et tegelete millegagi, mida võiks nimetada "lohakalt või hoolimatult toimeta-mallide lisamisega". Millegi olemasolu oletamisel ei saa olla kindel, et see olemas on... Jonni ajamise võiks küll siin unustada ja lähtuda pigem faktilisusest. Kui siin milleski probleemi võiks olla, siis arvan, et selles, et Te ei selgita piisavalt oma märkusi ja kui Te ise artikliga ei tegele siis ainult märkuse lisamisest pole ju nende paremaks muutmisel kasu.

Üldiselt loodan, et saame siin vikipeediakeskkonnas ikka normaalselt läbi. Ma lihtsalt jagan selle teemaga seoses oma mõtteid Mustvalge (arutelu) 8. aprill 2014, kell 18:14 (EEST)

: Jah, mina loodan ka. Ükski märkus muidugi ei tee artiklit paremaks. Selle otstarve ongi teine, seda ma ju räägingi. See ei ole mõeldud isiklikult kellelegi. Vigaseid artikleid on tohutult palju, keegi ei jõua vigu ükshaaval lahata. Parandada saab ikkagi ainult see, kes oskab. Kes ei näe, see ei oska ju ka, ja iga viga kellelegi kätte näidata pole võimalik. Kedagi ei saa sundida artiklit parandama ja minu meelest on süüdistamine siin äärmiselt kohatu. Pealegi ei ole mina ju sugugi ainuke, kes neid märkusi pani. Juhendis on kirjas, miks ja kuidas märkusi pannakse. Sama asja olen ma nüüd korrutanud iga päev ja paljudes aruteludes. --Epp 8. aprill 2014, kell 18:28 (EEST)

: Aga ka juhendi järgi ei pea keeletoimetamise märkust selgitama ja seda pole kunagi tehtud. --Epp 8. aprill 2014, kell 18:29 (EEST)

Te panete ette midagi sellist, et pean jätma kirja- stiilivigased artiklid nii nagu need on? Mustvalge (arutelu) 8. aprill 2014, kell 18:45 (EEST)

: Jah. --Epp 8. aprill 2014, kell 18:48 (EEST)

Aga kes siis nendega tegeleb? Mustvalge (arutelu) 8. aprill 2014, kell 18:51 (EEST)

: Eks see on nii nagu kõigi teiste poolikute asjadega Vikipeedias, et pikkamisi tegeldakse. :-) --Epp 8. aprill 2014, kell 18:53 (EEST)

Keeletoimetamise mall pannakse artiklile siis, kui artiklis on õigekirja- või stiilivead. Et iga kasutaja võib selle malli panna, siis võib muidugi kahelda selles, kas malli panemine oli õigustatud – võib-olla on hoopis malli lisaja arusaam keelest vigane. Praktikas panevad valdava osa keeletoimetamise malle Vikipeedias kindlad kasutajad, kes tavaliselt oma hinnangus ei eksi. Mina panen malli vaid siis, kui vigu on rohkem kui üks ja kui vead on päris ilmsed, mitte vaieldavad/kahtlased asjad.

Malli võib eemaldada, kui keegi artiklis parandusi teeb ja selle üle kontrollib ning leiab, et kõik vead said kõrvaldatud. Arvan, et siis tulekski mall eemaldada, sest mallil on mõte vaid siis, kui see aitab artiklit paremaks teha. Seejärel võidakse mall jälle tagasi panna, sest tegelikkuses ei saanud kõik vead eemaldatud.

Vikipeedias on kasutajad, kes vaatavad läbi kõik viimased muudatused ja lisavad toimetusmalle. Kuid puuduvad kasutajad, kes vaataks kõik artiklid igakordse toimetamise järel läbi ja eemaldaks toimetusmallid. Selle tagajärjel leidub palju toimetusmallidega artikleid, kus malli panemise põhjus on ammu kadunud, kuid keegi malli maha ka ei võta.

Seepärast leian mina, et parem on mall maha võtta, kui usud, et kõik vead said parandatud. Nii tekib tagasiside võimalus.

Kõikidele vigadele ei saa näpuga osutada, kuid kui vaatad oma artiklite parandusi, siis näed, mida on parandatud ja saad sellest õppida. Taavi (arutelu) 8. aprill 2014, kell 19:39 (EEST)
Iga viga ei pruugi ette näidata, aga mõni näide tuua või üldistus teha vigade kohta oleks ikka ilus, kui juba selle kohta küsitakse. 193.40.10.181 8. aprill 2014, kell 18:58 (EEST)

Jah, minarust ka midagi sellist. Ei saa nii ignorantne olla, muidu ei jää muud üle kui samaga  vastata Mustvalge (arutelu) 8. aprill 2014, kell 19:02 (EEST)

: Asi pole ju selles ühes artiklis (Mimas), vaid paljudes. Selles ei ole ju tõesti palju vigu. Ja kui täpne olla, ei pannud mina seda algset märkust. Mina panin ainult märkuse tagasi. Ma arvan, et siin on tegemist ka põhimõttelise küsimusega. Pole mõeldav, et hakataks kõikides artiklites näiteid tooma. Ma ütlesin, et komasid on puudu, nii selles  kui ka mujal, "viimasematel" ei saa ka öelda. Loomulikult oleme nüüd juba sellises seisus, et oleks jõudnud selles artiklis vaidlemise ajaga need asjad ära parandada. Aga sama kehtib ju mujal. Ma päriselt ei tea enam, mida teha. Kui kellelegi teisele arusaadavus ja korrektne keel korda ei lähe, siis mulle tundub üha mõttetum selles asjas siin osaleda. Ma pean seda enda aja raiskamiseks, et pean viimasel ajal iga päev üksi siin sel teemal vaidlema. See on mõttetu. Mul pealegi tõesti pole pedagoogilisi kalduvusi ja arvan, et inimene saab õppida ainult ise. --Epp 8. aprill 2014, kell 19:46 (EEST)

:: Arvan, et kui korra või paar ühele inimesele paari konkreetsema näitaga seletad, millist keelt ootad, siis ei tekiks sama küsimus iga artikli juures uuesti.

:: Muidu arvan, et teed toimetamismärkuste lisamisega head ja tänuväärset tööd. 193.40.10.181 8. aprill 2014, kell 20:20 (EEST)
Mida pead silmas põhimõttelise küsimusena? Vb. sa ei pannud küll esimesena märget artiklile Mimas, kuid kirjutasid mu arutelu lehele, et ma seda ei eemaldaks - seepärast on meil siin  selline arutelu. Mina ei saa aru ebakonkreetsetet väidetest jms., mis sisaldavad: "on vähemalt", "pikkamisi tegeldakse" --Mustvalge (arutelu) 8. aprill 2014, kell 20:02 (EEST)
----
Soovitan Sul vaadata, kui mõnele mõistele lingid, milline on selle mõiste õigekiri vastavas Vikipeedia artiklis. Näiteks Päikesesüsteem kirjutatakse suure algustähega, sest mõeldud on meie Päikest. Päikesesüsteem väikse algustähega on suvaline tähesüsteem universumis. Taavi (arutelu) 8. aprill 2014, kell 08:50 (EEST)

Tänan soovituste eest, eks ma jõudumööda kontrollin seda õigekirja, kohe kõike ei pruugi märgata. Mustvalge (arutelu) 8. aprill 2014, kell 17:02 (EEST)

Palun kasuta artikli pealkirja muutmiseks teisaldusfunktsiooni (päises "Teisalda", võib olla peitunud noolekese alla rippmenüüse), nii säilib õiges kohas artikli ajalugu. Adeliine 12. aprill 2014, kell 19:38 (EEST)

ok, siis siuke funktsioon on ka. Arvasin millegipärast, et artikli nime muutmiseks saab seda ainult ümber suunata, kuna endisele pealkirjale viitavad lingid võivad teistes artiklites sees olla. Mustvalge (arutelu) 12. aprill 2014, kell 20:11 (EEST)
---
Lugupeetud Mustvalge,
Olete oodatud psühholoogia sisutalgute ja tõlketalgute ametlikule lõpetamisele, mis toimub homme, 21. mail algusega 15.15 Eesti Teaduste Akadeemia (TA) hoones Toompeal (Kohtu 6, Tallinn). Seal tutvustab TA kolleegiumi sekretär Tiina Rahkama meile maja ja seal varasemalt elanud pere. TA-st räägib akadeemik neuroloog Ain-Elmar Kaasik.
Kell 17.00 jätkame Euroopa Liidu Majas, aadressil Rävala 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt). Koosviibimisel antakse tublimatele üle auhinnad ning osalejad saavad kohtuda teiste talguliste ja žürii liikmetega. Pakutakse veini ja suupisteid.
Palun teavitage enda tulekust-mittetulekust järgneval aadressil, kus väljastpoolt Tallinnat tulijad võivad üritusele tulekuks koonduda. Sõidukulud hüvitatakse reisitšekkide alusel (maksimaalses mahus 10 eurosenti / km)
Enda tulekust teavita siin
Kohtumiseni,
Taavi Kivisik
Psühholoogia sisutalgud 2014 üks peakorraldajatest
Eesti Psühholoogiaüliõpilaste Ühenduse president
Tkivisik (arutelu) 20. mai 2014, kell 15:27 (EEST)

Greetings.
Could you create the article :en:Climate of Azerbaijan in Estonian?
Thank you.

Sorry, no. --Mustvalge (arutelu) 19. juuli 2016, kell 10:51 (EEST)


Arutelu:Chikungunya viirus

This article could be improved with the translation provided by LTarve here: Kasutaja:LTarve/Chikungunya viirus. --Capmo (arutelu) 1. august 2015, kell 00:33 (EEST)


Arutelu:Vill

Tõenäoliselt peab suurem osa linkidest siia silmas lambavilla. Andres (arutelu) 21. oktoober 2013, kell 22:09 (EEST)

Tahtsin seda jälle öelda. Andres (arutelu) 20. mai 2017, kell 14:26 (EEST)
Lambavilla kohta peaks olema eraldi artikkel. Andres (arutelu) 21. oktoober 2013, kell 22:10 (EEST)

Kas kõik koolitööd on kuskilt kopeeritud? --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 18. november 2013, kell 03:42 (EET)

Eemaldasin artiklist info, mis suure tõenäosusega on kõik kopipeist, vt seda versiooni siit: --Bioneer1 (arutelu) 1. august 2014, kell 19:06 (EEST)


Arutelu:Gustav Wulff-Õis

Kas 1865. aastal oli tema sünnikoht Tartumaal või Võrumaal? Ja kuidas saab Otepää linnas olla veel Nüpli küla? --IFrank (arutelu) 25. oktoober 2013, kell 03:11 (EEST)

Sünnikoht on kirjutatud Eesti biograafilise andmebaasi ISIK järgi. Otepää linna parandasin vallaks kuigi andmebaasis on millegipärast ainult Otepää. --Tiia (arutelu) 25. oktoober 2013, kell 03:45 (EEST)

Millises dokumendis esineb ametlik nimekuju Wulff-Õis? Kas on mingi allikas mis kinnitab et pärast eesti keele ja nimede normeerimist kus fraktuurkirja W tähtedest loobuti V kasuks jäi isikul ametlikult kasutusele nimekuju Wulff ja seda ei muudetud kujule Vulff. Kas ta oli Saksa kodanik, neil nimesid ei muudetud?
LauriKreen (arutelu) 7. detsember 2023, kell 13:08 (EET)


Kasutaja arutelu:Margotmöller

Tere!
Parandasin oma artiklit, loodetavasti on nüüd parem. Aga probleem on selles, et ma ei oska sisukorra lahtrit kuidagi muuta. :S Kuidas ma kaotan "Asbesti" sisukorrast kui pealkirja? Rriispere (arutelu) 27. oktoober 2013, kell 09:29 (EET)

Vastasin Rriispere alamlehe arutelus. Adeliine 26. oktoober 2013, kell 13:11 (EEST)

Tere! Tegin parandused, loodetavasti on nüüd hästi kõik. Kõvadus 4 on Mohsi skaalalt võetud. See on empiiriline väärtus, sellepärast pole sellel ühikut. Rriispere (arutelu) 4. november 2013, kell 01:01 (EET)

Tere!
Tegin artiklisse soovitatud muudatused, palun kontrollige üle. Mvarblane (arutelu) 15. oktoober 2014, kell 20:10 (EEST)


Arutelu:Kurt Cobain

kas viimases lõigus ei peaks minema link [[Courtney Love]]'ile?  • • • [[Kasutaja:Ahsoous]] • [[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]] • 27. oktoober 2013, kell 17:30 (EET)

Lisaks laskehaavale peas leiti heroiini üledoos. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 9. september 2015, kell 08:38 (EEST)

Charles L. Cross, "Taevast raskem. Kurt Cobaini elulugu", tlk Lauri Liiders, Tallinn: Tänapäev, 2015 BirgittaMTh (arutelu) 21. september 2023, kell 11:19 (EEST)