Arutelu:K-komando

Võiks lisada ka pildi, näiteks: http://images.google.com/imgres?q=k+komando&hl=en&biw=1152&bih=709&tbm=isch&tbnid=bmeyKjFLr71DuM:&imgrefurl=http://bemil.chosun.com/nbrd/bbs/view.html%3Fb_bbs_id%3D10027%26pn%3D0%26num%3D528&docid=pEWfuMz09qQArM&imgurl=http://bemil.chosun.com/nbrd/files/BEMIL068/upload/2007/02/Estonian%252520K-Komando%252520during%252520the%252520demonstration%252520in%2525202006_5.JPG&w=1008&h=1512&ei=8EqXTurPC5HasgavwNjiAw&zoom=1&iact=hc&vpx=105&vpy=320&dur=737&hovh=275&hovw=183&tx=87&ty=206&sig=102203883387891922215&page=2&tbnh=151&tbnw=113&start=15&ndsp=17&ved=1t:429,r:11,s:15 või: http://en.wikipedia.org/wiki/File:K-komando.jpg Kirjutas 13. oktoober 2011, kell 22:39 82.131.88.219

K-Komando koosseisu on kuulunud politseiakadeemia töötajaid, Lembit Kolki karategruppide liikmeid ja kõrgema haridusega poisse. Eesti ajakirjandus teatas, et kaks vene keelt kõnelevat liiget annavad operatsioonidel käsklusi vene keeles. Neile anti eesti keele õppimiseks aega, ent nad ei suutnud eesti keelt ära õppida, mistõttu arvati nad üksusest välja. Mitte sobivaid liikmeid arvatakse välja operatsioonidele mitte kaasa võtmisega. Veel on K-Komandost välja arvatud liiga jõulisi võtteid ja üksusega erimeelsustesse sattunud punt mehi ning hariduse ja varasema sõjaväelise karjääri kohta valetanud Kolki tuttav, kes kahjustas K-Komandot rahaliselt. Lisaks on üksusest välja arvatud Nõmme politseikoolist pärit neli meest, kuna nad valetasid, kasutasid liiga jõulisi võtteid ning teised üksuse liikmed ei soovinud nendega enam koos operatsioonidele minna.K-komando looja Lembit Kolk: elu käis toona noateral
 1995. aastal lasi Kolk testida üksuse liikmete erialaseid oskusi, füüsilisi võimeid ja vaimset poolt. Võrreldes testi tulemusi maailma eriüksustega, siis Kolki arvates olid K-Komando tulemused väga head. Üksust on Saksamaal koolitatud vaimselt haiget inimest maha võtma. Üksuse tööpäev algab tavaliselt 08:30, ent kindel tööaeg pole määratletud.K-komando looja Lembit Kolk: elu käis toona noateral
 2016. aastal avaldas Eesti ajakirjanik Enno Tammer raamatu ,,Raudse rusika looja. Lembit Kolk ja K-komando".K-komando looja Lembit Kolk: elu käis toona noateral
Midagi sellest tekstist saaks ehk ajaloo peatükis kasutada. --WikedKentaur (arutelu) 28. september 2016, kell 21:03 (EEST)
----
K-komandol on kõrge maine ning väljaõppe tase ja teadaolevalt pole ükski üksuse liige teenistuskohustuste täitmisel hukkunud. Üksuse sisseastumiskatsed on rängad, füüsilisest võimekusest olulisemaks tunnistatakse kandidaadi psühholoogilist ja vaimset sobivust, kuid kandidaat peab olema ka väga heas füüsilises vormis. Üks viimastest katsetest on vabavõitlus järjest mitme kogenud võitlejaga ja liikmeks saab ainult siis, kui selleks on oma nõusoleku andnud kõik üksuse liikmed. Väidetavalt on kuulunud K-Komando koosseisu ka judomaadlejana tuntud kahekordne olümpiapronks Indrek Pertelson.
- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 19. august 2017, kell 20:42 (EEST)


Arutelu:Alma Vaarman

Jaan Krossi mälestustes on temast pikalt juttu. Andres 14. oktoober 2011, kell 16:29 (EEST)

Ta oli 1946. ja 1957. aasta vahel vangis ja koos Krossiga asumisel. Praegu pole artiklis sellest kirjutatud.

:Kirjuta. Andres (arutelu) 4. mai 2017, kell 22:46 (EEST)
Foto: Jaan Kross ja Alma Vaarmann Siberis
Pärast vangilaagrit asumisele saadetud Jaan Kross elas Krasnojarski krais ühe katuse all Alma Vaarmanni alias Metsiku Almaga. Metsik Alma oli Siberis juba teist ringi; esimene kord 1937 Moskvas vangistatuna kui Eesti ja Poola spioon ja teine kord Tallinnas. Alma sõnul käinud asi nõnda: “Ja arreteeriti mind, kui ma parajasti laulupeorongkäigus Beria portreed kandsin.” J. Kross. Kallid kaasteelised.
Jaan Krossi ja Alma Vaarmanni Siberis asumisel veedetud ajast kirjutab Jaan Undusk: Jaan Krossi nurjunud katsed saada nõukogude kirjanikuks.
2001:7D0:87C3:8680:A4BF:9B80:FB34:7F27 6. juuli 2017, kell 14:31 (EEST)
Jaan Krossi juubeli puhul on taas RR näitusel ja mujal juttu tema kontaktidest Alma Vaarmaniga.  Otsisin selle naise elulugu Vikipeediast ja nägin hämmastuseks, et on vähimagi läbimõtlemiseta kopeeritud mingi Nõukogude-aegne tekst, kus pole ühtki viidet areteerimistele ja väljasaatmistele.  Siis otsisin  materjali Krossi raamatust "Kallid kaasteelised".  Tahtsin esitada protesti Vikipeediale, aga näen, et mitu inimest on seda teinud varemgi alates juba 2011. aastast. Need märkused ei asenda korrektset kontrollitud ja süsteemsete faktidega teksti otse leheküljel, ei või ju eeldada, et iga lugeja avab arutelulehekülje. Või otsib siit viiteid kirjandusele. 5. veebruar 2020.

Ei siin ega ka üheski teises artiklis ei tohiks allikana kasutada veebisaidilt Archives Portal Europe leitud infot. Tegemist on sisuliselt AISi peegeldava saidiga, aga AISis leiduvad arhiivimoodustajate kirjeldused ei ole detailides täpsed ja ei ole neil ka sellist eesmärki. Need on esiteks mõeldud ainult ähmase ülevaate andmiseks sellest isikust või instantsist, kelle/mille arhiiviga on tegemist. Teiseks ei ole nende tekstide koostajad sageli või isegi enamasti vastava teema eksperdid. Nii et põhimõtteliselt võiks praegu artikli sisu ka vaidlustada, sest on vägagi tõenäoline, et siin on ebatäpsusi nii aastaarvudes kui ka misiganes muudes faktiväidetes.--193.40.12.10 5. veebruar 2020, kell 13:27 (EET)

Ega mina ka ei oleks Archives Portal Europe't hea meelega kasutanud, aga mujalt ma infot ei leidnud. Aastaarvud tunduvad siiski õiged olevat. Velirand (arutelu) 5. veebruar 2020, kell 13:39 (EET)


Kasutaja arutelu:Jaanus.kalde

Tere tulemast Vikipeediasse, Jaanus.kalde! Adeliine 14. oktoober 2011, kell 22:16 (EEST)
Palun märgi malli lisamine pisiparanduseks. --Epp 9. jaanuar 2013, kell 01:12 (EET)

Olgu. Jaanus.kalde (arutelu) 9. jaanuar 2013, kell 15:38 (EET)

Hello, have a look on the German version of the article: de:PC-Netzteil. Maybe you will find some more important references and facts. I hope the google translator will have good performance: http://translate.google.com/#de/et/http%3A%2F%2Fde.wikipedia.org%2Fwiki%2FPC-Netzteil In case of doubt or questions, leave a message on my WP talk: de:Benutzer_Diskussion:Hans_Haase. Hope to hear from you. --Hans Haase (arutelu) 21. jaanuar 2013, kell 13:58 (EET)

tere, kirjutises adsl2+ tühistasin su muudatuse, mis kustutas kategooria telekommunikatsioon, sest justnimelt kaugele signaali edastamisega on tegu ja mida muuhulgas võidakse kasutada intrnetipakettide edastamiseks ... :) suwa 10. veebruar 2013, kell 22:01 (EET)
.

:Kategooria:Internet on :Kategooria:Telekommunikatsioon alakategooria. Ehk siis Interneti kategoorias olemine tähendab, et teda pole enam vaja Telekomi kategoorias hoida, va. erandjuhul. Ma arvan et hetkel pole erandjuht.Jaanus.kalde (arutelu) 11. veebruar 2013, kell 00:04 (EET)

: Kategooria Telekommunikatsioon kuulub kategooriatesse  ja  ja kategoorias "Internet" pole "Telekommunikatsiooni" kategooriat ja "Telekommunikatsiooni" kategoorias pole "Interneti" kategooriat seega pole "Internet" "Telekommunikatsiooni" alamkategooria.  --Tiuks (arutelu) 11. veebruar 2013, kell 00:44 (EET)

:::Kategooria:Telekommunikatsioon on :Kategooria:Arvutivõrgud milles omakorda on :Kategooria:Internet Jaanus.kalde (arutelu) 11. veebruar 2013, kell 12:52 (EET)

::: ja siis sa võtad ühe DSLAM-i ja ühendad selle külge modemid-ruuterid ja mis pistmist on selle Internetiga, kui jaam/võrgusõlm pole teiste võrkudega ühenduses, kuid kasutatakse ikkagi nt adsl2+ tehnoloogiat?, seejuures pole oluline kas kasutatakse internet protokollistikku või mitte :)  suwa 11. veebruar 2013, kell 15:56 (EET)

:::: Kui kasutatakse nii interneti kui üldiselt telekommi mõlema jaoks siis peaks mõlemad alles jätma. Kuigi ma pigem soovitaks siis tõsta ta nt. Arvutisuhtluse alla ja jätta ainult sinna.Jaanus.kalde (arutelu) 11. veebruar 2013, kell 16:41 (EET)

Tänan sind osalemast esimesel digihariduse konkursil! Loodan, et see oli õpetlik kogemus ning julgustaksin osalema ja võitu püüdma ka septembris alanud uues võistlusvoorus. Ivo (arutelu) 17. september 2017, kell 18:30 (EEST)


Arutelu:Universaalne jadasiin

FireWire/1394 peaks olema eraldi artikkel. <br>
See jutt siin on väga konarlik.

Protokoll "USB Storage" kujutab endast meetodit edastada piki kaablit USB käske SCSI, omab suuri kulutusi, võrreldes talle samasuguse protokolliga SBP-2 FireWire/1394. See tõttu, kui ühendatakse CD/DVD kirjutaja FireWire kaudu, saab saavutada kiirema andmeedastuskiirust.
Lisaks, USB Storage ei toetanud vanades OS (ka Windows 98) ja nõudis driveri installimist. SBP-2 toetanud nendes.  Ka vanades OS (WINDOWS2000) protokoll USB Storage oli realiseerinud  lühendatud vormis, mis ei andud võimalust kirjutada CD/DVD plaate CD/DVD kirjutajaga mis on ühendatud USB kaudu. SBP-2 kunagi ei olnud esellist piiranguit.
USB siin on rangelt orienteeritud, s.t.  et ühendumist kaht arvutit või kaht välisseadmeit vajab lisa varustust.Mõned tootjad toetavad skaaneri ja printeri ühendumist. Siinil 1394/FireWire ei sellist puudust(näiteks võib ühendada kaks kaamerat)
Sellele vaatamata, Apple'i litsenseerimise poliitika vaates ja veelgi kõrgema keerukusega seadmed, 1394 on vahem levinud, vanadel emaplaatidel ei ole 1394 kontrollereid.  Apple kasutab omal arvutitel 1394 port, levinud nimega FireWire800, millel ande edestamisekiirus 800 Mbit/sek.
----
84.50.36.10 16. oktoober 2011, kell 15:17 (EEST)
-----------
Termin "universaalne järjestiksiin" pärineb ilmselt mõnest vanemast allikast. Nüüd tuleks artikli pealkiri muuta "Universaalseks jadasiiniks", nagu see on uuemates IT-sõnastikes ja andmebaasides:
#AKIT-is on see "universaalne jadasiin";
#Arvutikasutaja sõnastikus (Hanson ja Tavast) samuti jadasiin (USB (=universal serial bus) USB ● universaalse aeglaste seadmete (1,5 MB/s, kuni 127 tk) jadasiini standard);
#Microsofti terminibaasis "universaalne jadasiin";
#ESTERMis "universaalne jadasiin" märkega "eelistermin". Kuriuss 14. mai 2018, kell 20:11 (EEST)

Nõus, aga "universaalne järjestiksiin" tuleks vast ka ära mainida, kuna Google'i otsing annab sellele isegi rohkem vasteid. Anthrax11 (arutelu) 14. mai 2018, kell 21:14 (EEST)


Arutelu:Ādivāsī

Veebis kohtab ka nimetust "adivasid". Ma ei tea, kas see oleks õige, pigem peaks siis olema "aadivaasid". Andres 17. oktoober 2011, kell 09:18 (EEST)
Martti Kalda järgi on siinne määratlus, et adivasid=scheduled tribes, pigem vale: "Ajakirjandus ja seadusandlus võttis inglastelt üle mõisted scheduled castes ja scheduled tribes. Esimeste all peetakse silmas kastituid (daliteid), kes moodustavad viimase rahvaloenduse andmetel 17–20% India elanikkonnast (200–250 miljonit). Teine seltskond on India hõimurahvad, keda on rahvastikust 8–9% (90–110 miljonit). Hindu maailmavaate kohaselt on nemadki kastitud, kuna ei järgi aarialaste tavasid ega kummarda hindu jumalaid. Lisaks veel endised šuudra seisuse esindajad, kes kannavad nimetust other backward classes (O.B.C.), keda on 40–41% India elanikkonnast (umbes 490 miljonit). Hinnanguliselt moodustavad „mahajäänud seisused“ seega umbes 70% India vabariigi elanikkonnast." Inglise viki artiklid on üsna viletsad ja ausalt öeldes annavad India-teemalistes artiklites tooni hindu aktivistid, kes suunavad need kajastama kõrgemate kastide ja valitsevate parteide ideoloogiat ja vaatepunkti. India-artiklites olukorra arusaadavaks kajastamiseks oleks meil hädasti tarvis korralikke, selgeid ja neutraalsetele allikatele tuginevaid ülevaateid sellistest põhimõistetest nagu scheduled tribes (Kalda järgi "India hõimurahvad"), scheduled castes (dalitid, "kastitud"), other backward classes ("teised mahajäänud klassid"?), korralike eestikeelsete vastetega. (Transkriptsioon on ka muidugi vaieldav: võib ajada rangelt seda rida, mis on kellegi meelest "õige", või siis kasutada sõnu, mis on levinud kõnekeeles või Eesti orientalistide seas. Igal omad vead.) --62.65.236.45 5. aprill 2018, kell 13:32 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://video.google.com/videoplay?docid=6141774356030998272&hl=en
** In Ādivāsī on 2013-06-24 14:33:54, 404 Not Found
** In Ādivāsī on 2013-07-08 00:19:08, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:19 (EEST)


Arutelu:Rebiya Kadeer

Miljonäressiks? Mis keeles? Ja see oli ju fakt, et ta oli miljonär? Andres 18. oktoober 2011, kell 05:26 (EEST)

Inglise keeles ongi "millionairess" ebaregulaarne väljend (ja totravõitu). Ei tulnud paremat tõlget pähe ("miljonäritar"?), tegelikult oleks võinud lihtsalt ära jätta. - Muuseas, eesti keeles on "kinnisvara" hulgale viitav ainsus, nagu näiteks "kaasavara" ja "tarkvara". Kui lause esimene pool on "Pruudil on palju kaasavara", siis teine pool on "selle seas kindad ja sokid", mitte "nende seas". --Oop 18. oktoober 2011, kell 11:56 (EEST)

: Nojah, aga kas siis Hiinas kasutatakse inglise keelt? Andres 18. oktoober 2011, kell 14:45 (EEST)

:: Mõningal määral ikka, Chenglishit ärikeelena. Aga see sõna pärineb pigem rahvusvahelisest pressist. No yhesõnaga, välja. --Oop 18. oktoober 2011, kell 15:56 (EEST)

viienda viite süntaksis on mingi viga ilmselt. [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] 18. oktoober 2011, kell 09:33 (EEST)

Kuidas uiguuri nimesid tuleb kirjutada? Andres 16. november 2011, kell 22:14 (EET)

Vigaselt. --Oop 17. november 2011, kell 06:42 (EET)

: Kui vähegi võimalik, kirjutaks õigesti. Asi pole lihtsalt õigesti kirjutamises, vaid ka nime kohta rohkem teadmises. Andres 17. november 2011, kell 07:20 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.foreignpolicy.com/articles/2009/08/20/seven_questions_with_rebiya_kadeer}
** In Rebiya Kadeer on 2013-06-24 13:09:32, 404 Not Found
** In Rebiya Kadeer on 2013-07-06 21:53:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:54 (EEST)


Arutelu:Kontrrevolutsioon

Mind isiklikult häirib, kui sõnad on poolenisti siselingitud nt antud juhul vastureaktsioon. --kanakukk 18. oktoober 2011, kell 17:50 (EEST).

Ja see link läheb üldse täpsustuslehele. --Epp 18. oktoober 2011, kell 19:29 (EEST)

:Parandanud siis ära. --Oop 19. oktoober 2011, kell 08:33 (EEST)
Pätsu tsitaati, mis vahepeal siia ja siis minema kärutati, mainitakse näiteks siin. Tõsi, see pole miski usaldusväärne allikas. Tasuks otsida näiteks järgmise päeva ajalehtedest Rahvusraamatukogu arhiivis. --Oop 19. oktoober 2011, kell 13:29 (EEST)

Tuustisin jupp aega ja leidsin: Pätsu 15. märtsi 1934 kõne trykiti Päevalehes ära alles laupäevases numbris, lk 3. Lisan artiklisse, sest tsitaat on markantne, ehkki selle teksti sulandamine ja konteksti esiletoomine võib tahta pikemat tööd. --Oop 20. oktoober 2011, kell 00:28 (EEST)


Kasutaja arutelu:Oranž tõru

Tere tulemast Vikipeediasse, Oranž tõru! Ivo 19. oktoober 2011, kell 07:55 (EEST)
Aitäh, et viitsid sellist vajalikku tööd teha! Andres 19. oktoober 2011, kell 09:02 (EEST)
Käesolevaga annetan pidulikult nädala ortograafi aunimetuse ja Vikipeedia keeletoimetuse rändpunalipu. Au ja kiitus, tõepoolest. --Oop 19. oktoober 2011, kell 13:22 (EEST)

Aitäh tunnustuse eest… Oot-oot, aga miks punalipu, kas see on iroonia? Just nõukogude ajal püüti Tallinn linnast linaks suruda; mina — vastupidi — sellist asja ei talu. Nõudsin Commonsis faili ümbernimetamist. Seevastu tähed Š ja Ž ei ole nõukogude leiutised, neid kasutati ka esimese Eesti aegu. See pole mingi punapropaganda. Lihtsalt eesti keelele on omane, et igale häälikule vastab konkreetne täht. Me ei asenda Ü-tähte diftongiga UE (sakslaste kombel) ega vaja mingit SH (inglis-), SCH (saksa-) või SZ (poolakeelset) proteesi. Pealegi, kuna nt sõnades täishäälik, ühishuvi, uudishimu jt ei ole tegemist Š-häälikuga, siis las ikka jääda selgelt eristatavaks. Oranž tõru 19. oktoober 2011, kell 15:15 (EEST)

:Ma usun, et Oop tahtis lihtsalt humoorikas olla ja midagi halba ei mõelnud :). Jõudu tööle. Adeliine 19. oktoober 2011, kell 15:18 (EEST)

::Vastu tulles laiade masside soovile vahetan rändpunalipu rändsinilipu vastu. --Oop 19. oktoober 2011, kell 18:14 (EEST)

::Tjah, tuimast arvuti ees toksimisest on mu huumorisoon praegu tõesti ummistunud. :) Oranž tõru 19. oktoober 2011, kell 18:35 (EEST)

:Nimekirja vaadates meenus selline tore sõna nagu pasha, mida tänapäeval järjekindlalt paša moodi hääldatakse, olgu tele- või raadioeetris siis diktor, ajakirjanik või kes iganes. Oleks "Aktuaalsel Kaameral" vaid redigeerimisnupp... --Oop 19. oktoober 2011, kell 19:55 (EEST)
Punalipp võiks ikkagi sobida, sest õpetajad parandavad punasega, mitte sinisega:) Andres 19. oktoober 2011, kell 19:36 (EEST)

Olen keeletoimetajana ka rohelist edukalt kasutanud. Ehkki, jah, punane toimib kõige paremini. Roheline lipp kuulub pealegi Liibya ajalukku. --Oop 19. oktoober 2011, kell 19:53 (EEST)

: vabandust http://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Green_flags ;) suwa 20. oktoober 2011, kell 01:38 (EEST)

: kasutajanimi on igastahes lahe, pani mötte jooksma:

: suwa 23. oktoober 2011, kell 22:09 (EEST)
Selline ettekujutus eeldab tõesti, et mõte läheks jooksma. :) Ah et siis kohe jääkülmast šokolaadist (või želeemarmelaadist) tõru oranžil taustal ja puha?
Aga ise olen silmas pidanud pigem tavalist küpset tammetõru, mis harilikult ju ongi oranžikas või pruun — vt nt Flickris seda pilti või seda
Aga jah, ega Eestis valmivad need sellise astmeni harva. Arvatavasti samal põhjusel, miks ka maisitõlvikud ei taha kasvada — liiga vähe päikest, mis muud. Tjah, nüüd liigub mu mõte hoopis sellises tumedas suunas, et iga päevaga jääb päikesepaistet aina vähemaks ja vähemaks… Suvi on läbi, langeb kraad. :( Oranž tõru 24. oktoober 2011, kell 02:43 (EEST)

Oh, pole hullu, varsti hakkab kraadide absoluutväärtus jälle kasvama. Ja pasknäärid tõrude värvist ei kysi, nemad on kõige yle tänulikud. --Oop 24. oktoober 2011, kell 12:04 (EEST)

Miks sa mallides seda zh --> ž muudatust teed? Töötab mõlemat moodi ja artiklit lugedes on infokastis ühtemoodi näha ž olenemata sellest, kuidas see mallis kirjutatud sai. Ivo 27. oktoober 2011, kell 23:20 (EEST)

Palun vabandust, kui need asendused risustavad viimaste muudatuste loendit. Et teisi mitte häirida, siis katsun need ära teha mitte praegu, vaid öösel kella 03:00 ja 05:00 vahel. Mu eesmärk on lahti saada mallidesse sisseehitatud n-ö värdkeelsusest, et vältida zh-kirjapildi edaspidist levikut (s.o nt praegu iga kord, kui kirjutatakse järjekordsest filmist). Nii nt otsing montaazh leiab 216 artiklit, kuigi lõviosas neist on see ebasõna nii kirjutatud vaid malli tõttu. Kui mallid saavad lõpuks korda, siis tõhustub tõeliste õigekirjavigade otsing. Oranž tõru 28. oktoober 2011, kell 00:03 (EEST)

:Selliste asjade puhul oleks muidugi esmane malli kohendamine. Muidu tulevad uued artiklid ikka "vigased" :)

:Tegelikult oleks vast palju hõlpsam selline asendamise ülesanne mõnele bot'ile anda. Ivo 28. oktoober 2011, kell 00:24 (EEST)

::Täiesti nõus, esimene etapp oligi malli kohandamine nii, et saaks kasutada nii õiget kui ka vigast kirjapilti. Oot-oot… Tahtsin just oma jutu tõestuseks näidata malli ajalugu (vt paralleelkäibe etappi), kuid oma üllatuseks praegu avastasin, et kasutaja Mona on vahepeal selle malli muutnud nii, et paralleelkäive enam ei toimigi! Igatahes, mul ei olnud nii mõeldud, nagu praegu ehk paistab.

::Roboti kasutamisest olen mõelnud, kuid hakkasin pihta käsitsi redigeerimisega kahel põhjusel.

::*Vikipeedia n-ö nimeliseks kasutajaks sain alles hiljuti (olen kõpitsenud ka enne seda, kuid anonüümselt erinevatelt IP-aadressidelt). Seega, roboti püstipaneku õigusi mul ei ole. Võib-olla peaksin seda paluma (robotist oleks ju kasu ka muude levinud õigekirjavigade parandamiseks, nagu nt keskond või aksepteerima), kuid siin tuleb mängu teine punkt.

::*Nimelt, olen lugenud inglise vikist ideoloogilist suunist :en:Wikipedia:Bot policy ja seal on rangelt kirjas, et õigekirjaparandusi ei tohi teha robot (sest seda peetakse liiga keerukaks ja kontekstist liiga sõltuvaks tegevuseks, mida tehisintellekt ei suuda veel korrektselt sooritada).

::Oranž tõru 28. oktoober 2011, kell 00:48 (EEST)

:Näiteks kasutajal WikedKentaur on oma bot ja võid selliseid asju tema käest pärida.

:Küllap leidub arvukalt selliseid õigekirjaparandusi, mida bot väga edukalt teha suudab. Seal bot policy's kardetakse vast pigem seda, et püütakse arendada liiga tarkasid programme (väga ulatuslike muudatuste tegemisel on juba päris kõrge oht, et midagi läheb nässu). Ivo 28. oktoober 2011, kell 01:05 (EEST)

::Leidsin nüüd allika (kust selle keelu kohta lugesin):

::Kui aga Sinu arvates võiks siiski robotit kaasata, siis võtan mainitud kasutajaga ühendust, aitäh soovitamast. Oranž tõru 28. oktoober 2011, kell 01:13 (EEST)

:::No me võime selle ju Yldises arutelus maha hõigata: kui keegi tõsiselt vastu ei vaidle, ongi kommuniteedi aktsept olemas. Samas oleks sellest ehk kasugi, kui seal asja arutada: yhelt poolt võib vigu automaatselt parandades tõesti tulla ette kohti, kus seda teha ei tohiks, ning äkki keegi paneb neid tähele ja hoiatab; teisalt võidakse pakkuda välja teisigi vigu, mis inimestele silma on jäänud. Tõsi, eestiviki on väike ning enamasti ei ole yhtki viga nii palju, et seda poleks lihtsam parandada käsitsi kui botitsi. --Oop 28. oktoober 2011, kell 11:56 (EEST)

:::: Bottide töö on üldjuhul silma alt ära, sellest ka ettevaatus. Meil aga on väike kogukond ja kõik hästi näha. Kui bot peakski mõne vea tegema, kaalub kasu kahju kõvasti üle, sest vigu on meil ikka väga palju. Andres 28. oktoober 2011, kell 12:28 (EEST)

::::: Selles mõttes ei ole, et meil on palju erinevaid vigu, yhe vea eksemplaride arv on tavaliselt väike, kui see ei ole mingis ohtralt kopeeritud elemendis. Meil on lihtsalt väike viki. Kui inglisvikis võtta "tyypvigade loend" (mul on see link kuskil kasutajalehel) ning selle elemente otsida, on tulemuste arv ikka hoopis teine. Omaette kysimus on, kas ka meie ei peaks ehk tekitama inimestele pruukimiseks levinud õigekirjavigade loendit. --Oop 28. oktoober 2011, kell 12:43 (EEST)

::::::: Levinumad vead on Oranž tõru vist juba parandanud või saab varsti valmis. Teiste puhul botid muidugi ei aita.

::::::: Loendi võib tekitada küll, aga düsgraafikud kahjuks ei parane. Andres 28. oktoober 2011, kell 12:49 (EEST)

:::::::: toimetajale oleks selline loend seevastu ysna kasulik. muu hulgas hea uute toimetajate teadmiste täiendamisel ja tähelepanu juhtimisel. kuuluks peatykina stiiliraamatusse, kui see kunagi moodustataks. Ohpuu 28. oktoober 2011, kell 13:12 (EEST)

Poolautomaatseks parandamiseks on üks parimaid programm AWB . Seal on arvukalt võimalusi paljude vigade kiireks parandamiseks.
Eestikeelsete fraaside või sõnade õigekirja suhtes peab olema teatud juhtudel paindlik, sest keelereeglid muutuvad üldiselt üha paindlikumaks, nt inglisekeelne ja ingliskeelne parandamine on küsitav. Mõlemad vormid on lubatud, ehkki tõesti lühem vorm on v-o natuke eelistatavam. Etteruttavalt võin ka öelda, et tõenäoliselt "muuhulgas" ja "muu hulgas" parandamine on üsna tulutu, sest tulevikus ilmselt on mõlemad lubatud, samuti "veelkord" jne jne --Bioneer1 31. oktoober 2011, kell 19:39 (EET)

ot-ot ... ega sa miskit sassi ei aja ... inglisekeelne pole nüüd küll lubatav... -- Ahsoous 31. oktoober 2011, kell 20:15 (EET)

Üldiselt püüan küll arvestada, et teatud juhtudel on õigekirjas lubatud paidlikkus (nt lõppeb on samuti lubatud, kuigi kõlab imelikult). Mu möödunudöise tegevuse eesmärk oli redigeerida ilmselgeid õigekirjavigu ja ma ei osanud arvata, et sõnakuju inglisekeelne võiks olla ametlikult lubatud. Ka praegu, pärast Sult märkuse saamist, ei osanud ma leida teistsugust normi. Vaatasin järgmisi allikaid:

*Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2006

*Eesti keele seletav sõnaraamat

*Eesti Keele Instituudi keelenõuanne: Vestlesime inglise keeles. See oli ingliskeelne vestlus

*Otsing Eesti Keele Instituudi keelenõuvakast

Palun, kas Sa saaksid tuua mõne konkreetse viite oma väite kinnitamiseks? Pean silmas just sõna inglisekeelne.

Oranž tõru 31. oktoober 2011, kell 20:59 (EET)

:Kahtlen siiralt ja sygavalt, kas sihukest viidet leidub. Ja ka "veelkord" asjus ma pigem ei tõttaks ajast ette. Minu suhtumine on muidugi ysna radikaalne: minu poolest võib EKI "tulevikus ilmselt lubada" kirjutada ka "minnu Eesdi geel longap uelle maee", ykski tont ei saa mind takistada Vikipeedias kasutatavat eesti keelt paremasse stiili toimetamast ning oma "pensjonid" võivad nad sisse soolata. --Oop 1. november 2011, kell 00:40 (EET)

::Oop, minu ovatsioonid. Adeliine 1. november 2011, kell 10:33 (EET)

::: Ühinen kestvate kiiduavaldustega. -- Toomas 1. november 2011, kell 10:42 (EET)


Arutelu:Opolje külaasundus

Kylanimed on KNAB-i järgi kontrollitud. --Oop 19. oktoober 2011, kell 14:33 (EEST)
1. viide on vale ja rahvaloendus toimus 2010. --Metsavend 9. aprill 2012, kell 21:43 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://allmae.by.ru/book01.html
** In Eesti külad välismaal on 2013-06-24 10:40:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Opolje külaasundus on 2013-06-24 12:41:30, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Väliseestlased on 2013-06-24 14:21:44, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Eesti külad välismaal on 2013-07-05 20:34:11, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Ingeri on 2013-07-06 02:59:12, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Opolje külaasundus on 2013-07-06 17:26:53, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:27 (EEST)
----
Opolje vald oli ka tsaariajal. Andres (arutelu) 20. juuni 2016, kell 09:23 (EEST)


Kategooria arutelu:Eesti kohtunikud

Mul tekkis selline mõte: kas siia peaksid kuuluma ka näiteks raadide liikmed, kes olid ju ka kohtunikud?
Kas siia peaksid kuuluma ka enne Eesti riigi tekkimist tegutsenud kohtute liikmed? --Numbriga kärumees 19. oktoober 2011, kell 16:30 (EEST)
Ilmselt peaks siin kategoorias olema küll mingi selgitus. Mitte, et ma just kohtunike ja riigikohtunikke nii väga kipuks lahku lööma, seltsimehelikest kohtutest ka praega juttu ei tee. (ja hoidku jumal selliste naljade eest nagu Jänkistanis. Muidugi tegelikult võiks äkki olla ka kategooriad Euroopa kohtunike ja näiteks ka Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunike kohta. Praegusel hetkel mõtlen ma hoopiski õigusemõistjaid muus vallas – nimelt spordikohtunikke. -- Ahsoous (arutelu) 15. märts 2012, kell 03:12 (EET)

Selle loendi arutelus (arutelu:Eesti Vabariigi Riigikohtu kohtunike loend) pakuti välja ühe alamakategooria nimi: "Eesti riigikohtunikud"--Bioneer1 (arutelu) 18. august 2014, kell 09:20 (EEST)


Arutelu:Kattri Ezzoubi

Kas surma kohta on viiteid? Peaks siis panema ka lehele In memoriam 2011. Andres 21. oktoober 2011, kell 00:25 (EEST)

Õhtuses AKs öeldi, küllap homme on ka lehtedes. Ssgreporter 21. oktoober 2011, kell 00:30 (EEST)

:Nii mitmeski kohas oli, kuid selle kuu sees... Ja mis kuupäeval sündinud? Ülikooli lõpetamise aja peilib võib-olla kergemini välja... --Juhan121 21. oktoober 2011, kell 00:50 (EEST)

:: Panin viite Postimehe artiklile, kus oli, et väidetavalt suri 9. oktoobril. --Epp 21. oktoober 2011, kell 00:58 (EEST)

:::väidetavalt--WooteleF 21. oktoober 2011, kell 02:49 (EEST)

:::: Nojah. See pole tõesti eriti hea allikas. See on vist parem, siin vähemalt pole isiku suhtes kahtlust väljendatud. --Epp 21. oktoober 2011, kell 02:55 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.facebook.com/people/Kattri-Ezzoubi/694252256
** In Kattri Ezzoubi on 2013-06-24 11:38:39, 404 Not Found
** In Kattri Ezzoubi on 2013-07-06 06:58:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:59 (EEST)


Arutelu:Sulg

Mõnedel dinosaurustel väidetavalt olid ka suled, kas nende jaoks teha eraldi artikkel? Adeliine 21. oktoober 2011, kell 13:43 (EEST)

Mina ei teeks. Andres 21. oktoober 2011, kell 14:22 (EEST)
Minu meelest on kaks esimest lauset omavahel vastuolus. Andres 23. oktoober 2011, kell 01:57 (EEST)

Jaa, kaks esimest lauset on vastuolus. Taivo 25. oktoober 2011, kell 19:11 (EEST)
Tekstis ei tohiks olla niisugusel moel jämedas kirjas sõnu. Kui neist terminitest on vaja eraldi artikleid, siis tuleb nad linkida, aga kui eraldi artikleid ei ole vaja, siis pole ka paksu kirja tarvis. Taivo 25. oktoober 2011, kell 19:11 (EEST)
Sule kohta võiks ehk öelda midagi niisugust, et esinevad tänapäeval ainult lindudel, aga väljasurnud loomadest on neid olnud ka mõnel teropoodsel dinosaurusel. Ja artikli lõpus olev "sulelaadne sulg" on mingi jama, sulg on alati sulelaadne. Taivo 25. oktoober 2011, kell 22:44 (EEST)

Küsiks, et kuidas muudmoodi tõlkida siis "Pennaceous feather"? --- Makaaber 26. oktoober 2011, kell 15:27 (EEST)

: ilmselt: katte- ehk kontuursuled (pennaceous feathers ehk contour feathers), aga mõnest ornitoloogia raamatust võiks kontrollida--Bioneer1 27. oktoober 2011, kell 01:36 (EEST)

:: Muutsin "sulelaadse sule" "kattesuleks". Pole antud termini õigsuses 100% kindel, kuid "kattesule sarnane sulg" tundus ka kuidagi kahtlane, seega loodan, et seletus "kattesule" sõna järgi annab aimdust, et tegu pole päris sellise kattesulega, nagu meie seda tänapäeval kohata võime. --- Makaaber 27. oktoober 2011, kell 21:24 (EEST)
muide... veel enne kui ma artiklit ja arutelu üleüldse vaatasin mõtlesin ma, et miks  kirjamärkide pealkiri on ainsuses või on siis siin sea eluruumist juttu... -- Ahsoous 25. oktoober 2011, kell 22:53 (EEST)

Makaaber peab vist tegema täpsustuslehekülje Sulg (täpsustus), kus kõik need tähendused koos on. Taivo 25. oktoober 2011, kell 23:32 (EEST)

: Tegin täpsustuslehekülje vastavalt Eesti Õigekeelsussõnaraamatus 2006 välja toodud termini "Sulg" eri tähendustele. Loodan, et see sobib. --- Makaaber 27. oktoober 2011, kell 21:24 (EEST)
Kas sõna "filament" on üldkasutatav termin? Kui ei, kas ehk "kiud" ei sobiks selle asemel kasutada? Quibik 9. november 2011, kell 02:35 (EET)

Eelistaks seda siiski "filamendiks" jätta. Pole kindel sõna "sulekiud" teaduslikus õigsuses. Loodan, et antud alapunkti sisu on sellegipoolest mõistetav. Makaaber 10. november 2011, kell 14:42 (EET)

Sisu
Artikkli aluseks olnud vastav ingliskeelse vikipeedia artikkel on minu arvates üsna heal tasemel ja seega on ka käesolev artikkel täitsa korralik.  Artiklis käsitletakse objekti mitmekesiselt: eraldi peatükid on nii sulgede klassifikatsiooni, struktuuri, värvuse, funktsiooni kui ka evolutsiooni kohta.    Üldiselt on teema piltidega piisavalt kaetud kuid vajalik oleks  ka sule struktuuri osa pildi(te)ga selgitada kuna see aspekt on üks raskemini arusaadavaid. Struktuuri ja tunnuste peatüki sissejuhatav lõik, kus räägitakse keratiinidest, jääb segaseks. Üldiselt on artikkel ülevaateks piisavalt mahukas.
Allikad ja viitamine
Artikkel on viidetega väga põhjalikult kaetud. Lisaks originaalartiklis olevatele viidetele on viiteid ka kodumaistele allikatele mis näitab, et tegemist pole vaid tõlkeartikliga. Viited veebis olevatele materjalidele töötavad. Ka on kasutatud eeskujulikult siselinke.
Keeleline kvaliteet
Teksti arusaadavus on üldiselt heal tasemel välja arvatud üksikud kohad, kus kasutatakse pikki ja keerulisi lauseehitusi. Kõnekeelt ei esine.
===== Mõningad näpuvead: =====
Sissejuhatav lõik
*sõna „sulede” on näpuveaga
Lõik „Struktuur ja tunnused”
*korduvus fraasiga „kasvu nahal”
Lõik „Klassifikatsioon”
*sõna „papilli” peaks olema ainsuses
*sõna „ebemest” peaks olema mitmuses
* „...on meil tegemist...” sõna meil üleliigne
*”...õhu raskusele...” ei ole sobiv, peaks olema näiteks „...õhu survele...”
*kehv sõnastus lauses „...kust suled on välja langenud kohalt, mis munaga kokku puutub.”
Lõik „Värvus”
*”karrotenoidide” all peetakse arvatavasti silmas sõna „karotinoidid”.
* sõna „igapäevasel” lõpust puudu täht „t”
* lause „Isase kurikatiivulise tantsulinnu nimelise värvulise (Machaeropterus deliciosus ) on kohastunud nii, et tekitada kõrgetoonilist kosjalaulu...” natuke arusaamatu.
Lõik „Evolutsioon”
* sõnast „partner” lõpust puudub "i" täht
Lõik „Evolutsioonilised astmed”
* „Mitu filamenti, mis ühendatud...” peaks olema „Mitu filamenti, mis on ühendatud...”
Crimson 9. november 2011, kell 16:27 (EET)

Tegin vastavad parandused. Pean tunnistama, et "karotinoidid" ja "karotenoidid" ajasin tõepoolest omavahel sassi.
Samuti üritasin keratiinidest pajatavat lõiku ümber sõnastada, kuid pean tunnistama, et see pole väga kerge. Võib-olla on lihtsam see lause / need laused lihtsalt ära kustutada? Makaaber 10. november 2011, kell 14:51 (EET)

Retsensent võiks täpsustada, mis jääb segaseks. Andres 11. november 2011, kell 01:00 (EET)

:Arusaamatuks jäi lõik, kus räägiti alfa- ja beetakeratiinidest. Praeguseks on parandus sisse viidud ja teema on arusaadav.
Veel mõned näpuvead (vigane/probleemne sõna on rasvases kirjas):
*"...lisaks seovad neil...";
*"Sule pulk on...";
*"...et karotenoidid on seotud ka...";
*"minimeerida" võiks asendada eestikeelse sõnaga, nt vähendada;
*"...kes kuulub värvuline alla.";
*"... nende hõõrmusel üksteise...";
*"...keskenduhõõrmuselnud...".
Crimson 11. november 2011, kell 14:24 (EET)

Parandasin oma töö vastavalt mainitud vigadele. Sulgede struktuuri selgitava pildi lisamise osas on väike takistus ees. Nimelt saatsin mitmele asutusele, kelle kodulehekülgedelt vastavaid pilte leidsin, meili, kus küsisin luba nende pildi Vikipeediasse lisamise osas, kuid keegi pole siiamaani midagi vastanud. Kaldun arvama, et nad ei luba seda, kuigi mainisin, et muudaksin pildidl olevad terminid eestikeelseteks. Makaaber 11. november 2011, kell 17:10 (EET)

: Olen artikli kvaliteediga rahul, vigu ei leidnud. Crimson 11. november 2011, kell 18:00 (EET)
----
Mõttekriipsuna kasuta keskmise pikkusega kriipsu (redigeerimiskasti alt saab võtta), pikka kriipsu me artiklites ei kasuta. Lauses "Tavaliselt koosneb sulg ..." jääb kriipsu kasutamine üldse segaseks.
*2. ja 3. varba (sõrme) luude kohale kinnituvad suled on laba-hoosuled. Adeliine 19. november 2011, kell 15:32 (EET)

Tegin vastavad muudatused. Eeldan, et viimasena väljatoodud mummu all on mõeldud "varba (sõrme) luude" korrigeerimist. Makaaber 20. november 2011, kell 16:54 (EET)

:Ei, ma mõtlesin, et võiks lisada "kinnituvad suled". Adeliine 20. november 2011, kell 17:01 (EET)

:: Tegin vastatavad muudatused. Makaaber 22. november 2011, kell 09:05 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ardeola.org/files/Ardeola_51(2)_375-383.pdf
** In Sulg on 2013-06-24 13:33:27, 404 Not Found
** In Sulg on 2013-07-07 01:35:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:36 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://cumv.bio.cornell.edu/pdf/Bostwick_Prum_2005_manuscript.pdf
** In Sulg on 2013-06-24 13:33:27, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Sulg on 2013-07-07 01:36:19, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:36 (EEST)


Kasutaja arutelu:Maitmait

Tere tulemast Vikipeediasse! Kas oled laulu "1905" sõnade autor? Vikipeedias olevad tekstid avaldatakse Creative Commons Attribution Share-Alike 3.0 litsentsi all, mis tähendab, et tulevikus võidakse neid laulusõnu kasutada näiteks ilma autoritasusid maksmata. Laulusõnade asemele võib panna mõne lingi, mis viib mõnele laulusõnade lehele, sellisel juhul ei oleks vaja laulusõnu säärase litsentsi all avaldada.--WooteleF 23. jaanuar 2011, kell 13:46 (EET)

Tere! Järgmiste piltide juures tuleks nimetada allikas ja autor. Kui autor on keegi teine, mitte üleslaadija ise, siis tuleks ühtlasi edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et lubab piltide kasutust vabalt mis tahes otstarbel, nii nagu piltide lehtedel kirjas.
* :Fail:Puiestee.jpg
* :Fail:Puiestee2.jpg
--Pikne 12. juuli 2020, kell 18:04 (EEST)


Arutelu:Onkogenoomika

Kas ei pea see artiklis Vähk (haigus) olema? Geonarva 21. oktoober 2011, kell 19:37 (EEST)

Inglise vikipeedias on artikkel Genetics of cancer, ehkki artikkel on orvuks märgitud. --Vihelik 4. november 2011, kell 00:15 (EET)
Minu meelest võiks kogu materjal olla artiklis Vähk (haigus). Andres 4. november 2011, kell 00:50 (EET)
<<>>
Tegu on samateemalisest ingliskeelsest wikiartiklist oluliselt põhjalikuma käsitlusega, ent sellegipoolest tuleks nii sisulise
kui keelelise poolega veel vaeva näha.
Olgu esmalt ära toodud sisulised puudused.
Esiteks, terminit "onkogeen" ei saa tõlkida vähi geeniks. Seda seetõttu, et ykski geen per se ei tekita vähki. Kui kirjutada "vähi geen",
jääb mulje, nagu oleks mõne geeni eesmärk vähki tekitada. On geene, mille mõtteks on vähi teket maha suruda (tuumor-supressorgeenid),
kuid mitte vastupidi.
(Võib ka vaielda selle yle, kuidas "vähigeen" kirjutada tuleks, kui seda yldse kasutada - kokku või
lahku. Klassikaline näide: venna raamat. Raamat on venna oma. Vähi geen - geen ei ole vähi oma, seega kokku, vähigeen.)
Teine suurem sisuline viga on peatyki "vähid on invasiivsed tuumorid" juures. Tegu on siiski neoplaasia ehk ebanormaalse,
kontrollimatu kudede kasvuga, mitte neoplasmaga ("uus plasma"). Neoplasm on neoplaasia tagajärg ehk tykk ebanormaalselt vohavat kudet.
Vähk on definitsiooni kohaselt pahaloomuliselt vohav ebanormaalne kude (malignant neoplasm).
Kolmandaks, invasive = metastatic. Invasiivne ja siirdeline on synonyymid, seega oleks õigem mitte kasutada ingliskeelse sõna eestindust
"metastaseeruma", kuna seda on võimalik väljendada ka palju lihtsamalt.
Ka tuumor-supressorgeenide olemust on autor mõistnud vääriti. ("Tuumor-suppressor geen ehk anti-onkogeen on vähi geeni tüüp, mis on tekkinud nn. funktsiooni kaotuse mutatsioonina (loss-of-function)") Kuna tegu on täiesti funktsionaalse geeniga, mille eesnärk on maha suruda kasvaja teket. Juhul kui tuumor-supressorgeenis leiab aset mutatsioon, mille tõttu viimane oma funktsiooni kaotab, suureneb risk vähi tekkeks, kuid enamasti on selleks vaja täiendavat mutatsiooni mõnes teises geenis.
Nuriseda võib ka teksti liigendatuse yle, kuna esineb osaliselt kattuva sisuga alalõike. Jääb tunne, nagu oleks tegu tõlkega ainult yhe
allika põhjal, ilmselt mõnes ingliskeelse õpiku põhjal, mille sisukorrast pärinevad alalõikude nimed. Mitme allika kasutamise suureks
eeliseks on see, et kirjutajale endale saab neid lugedes yha selgemaks, mis on teema põhilised ivad ja kuidas neid loogilises järjekorras
esitada.
Kirjavigu leidus tekstis ysna palju, samuti oli probleeme lausestusega. Ma ei tea, kes on selle artikli kirjutanud, kuid kui tema
emakeeleks pole eesti keel, leian, et puudujääkidele vaatamata on tegu hästikirjutatud artikliga, mille kallal on palju vaeva nähtud.
Helgasch 10. november 2011, kell 20:44 (EET)

Inglise keelses raamatus, mida ma kasutasin artikli koostamisel, oli palju kohti, kus kasutati terminit "cancer gene" ehk "vähigeen". Eraldi oli peatükk nimega "Onkogeenid", nende kohta koostasin ka artiklis peatükki ning kõik, mis on seal kirjeldatud, on tõlgitud inglise keelest ja natuke formuleeritud üle. Seepärast artikli esimestes peatükkides kasutatakse just terminit "vahigeen", mitte aga onkogeen. Tõepoolest vähigeenid ise ei tekita vähki, aga nad on agentid, mis ajavad rakke formeerima tuumoreid ning onkogeen ongi üks vähigeenide tüüp.
Vähigeen kirjutatakse tõesti koos, nii et kõik vead on artiklis parandatud.
"A tumor suppressor gene is a type of cancer gene that is created by loss-offunction mutations" - raamatust. Minu poolt tõlgitud lause peab endas sisaldama samasugust mõtet. --alex90 14. november 2011, kell 13:43 (EET)

See artikkel tuleb ilmselt liita artikliga Vähk (haigus), aga võtame seda siin praegu kui artiklit.
*'''mitusada'''; samas lauses -des-vormi (kontrollides) ees peab olema koma
*'''rakkudes'''
*''', jäävad vähi geneetika põhiprintsiibid'''
*'''arenevad silma võrkkestas'''
*'''See seletab, kuidas nii pärilikud kui'''
*''detekteerimises'' → '''tuvastamises'''
*'''mis tahes'''
*'''normaalsete rakke ümbritsevate kudede'''
*'''sissetungival'''
*'''võib vähk metastaseeruda'''
*'''Arvatakse, et tuumorid arenevad üksikust'''
*''Tuumori kasvamine selle raku tulijatest'' Ei saa aru
*'''metastaatiliste kasvajateni'''
*'''Nagu ka sirprakuline aneemia, võib vähk päranduda'''
Palun võta mõni eesti keelt emakeelena oskav sõber appi ja paranda ise edasi. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 27. november 2011, kell 03:13 (EET)

*Lauses "Viimaste aastate jooksul kirjeldati..." peab sõna "kontrollides" ees olema koma
*''', jäävad vähi geneetika põhiprintsiibid'''
*''mistahes'' → '''mis tahes'''
*''Tuumorid on arvatud kerkima üksikust'' → '''Arvatakse, et tuumorid arenevad üksikust'''
*'''Suurt osa inimpopulatsiooni mõjutavatest vähkidest ei saa ennustada Mendeli'''
*'''Geenid, mis kutsuvad esile klassikalisi geneetilisi haigusi, kanduvad ühest generatsioonist teise, kuid vähigeenid'''
*'''vähki haigestumise riski'''
*mis on "geneetiline vaateväli"?
*jne [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 12. detsember 2011, kell 16:05 (EET)
Toimetasin esimesed neli lõiku, samamoodi tuleks lõpuni läbi käia. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 2. jaanuar 2012, kell 19:48 (EET)<br />
Redigeerisin mitu päeva tagasi koos oma eesti keele õpetajaga. Ainult praegu nägin, et ma polnud sisse loginud. Palun vaadake artikkel üle. [[Kasutaja:Ent90|Ent90]] 5. jaanuar 2012, kell 22:02 (EET)

Selles artiklis on niipalju vigu, et see on mõtet kustutada - või siis vaadata, kas on mõni lause, mida annaks täienduseks artiklisse [[vähk (haigus)]] siit enne lisada.
Täiesti vigane on juba esimeses lauses toodud definitsioon. Sest vähk võib ka epigeneetilistel põhjustel kujuneda.--[[Kasutaja:Dr Oldekop|Dr Oldekop]] 5. jaanuar 2012, kell 22:52 (EET)

Parandasin niipalju kui suutsin, sest teaduslikult ei valda ma materjali tõesti vabalt. Mõned rumalad laused kustutasin ära. alex90 6. jaanuar 2012, kell 17:08 (EET)

Minu arvates kirjutada, et artikkel on vigane ja vajab kustutamist 5. jaanuaril kella 23 paiku arvestades seda, et 6. jaanuar on tähtajaks, on vähemalt ebaviisakas. Parandasin esimest lauset. Kritiseerida oskab igaüks, aga inimlikult aidata ainult mõni üksik. Ma väga tahan parandada artiklit, aga kuidas ma saan seda teha, kui ma ei tea isegi missugused need vead on? Palun tooge need välja või aidake kaasa. Vikipeedia on vist mõeldud koostööks? Samuti aidake palun liita artikli vähk (haigus) artikliga, ma ei oska seda teha. alex90 7. jaanuar 2012, kell 14:51 (EET)

Palun vabandust. Ma ei teadnud midagi õppetöö tähtajast, võtsin seda kui tavalist Vikipeedia artiklit. Tunnistan, et nüüd on see hulga paremaks saanud. Materjali parem tundmine aitab kirjutamisele kaasa. :-))) Igatahes palju jõudu ja edu! --Dr Oldekop 7. jaanuar 2012, kell 18:53 (EET)
----
===Näiteid vigadest ja arusaamatutest kohtadest===
*mille korral on kaotatud raku kasvu normaalne kontroll Mis on kasvu kontroll? http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=kontroll&F=M Sõnal kontroll on eesti keeles inglise keelest erinev tähendus, tänapäeval kasutatakse kontrolli sõna nii eesti kui inglise keele tähenduse märkimiseks, seega selle tähendus on muutunud laialivalguvaks. Parem on kasutada mõnda muud sõna, mis toob mõtte paremini välja. Seda ka mujal, mitte ainult selles artiklis.
* Mis on haiguste spekter? http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=spekter&F=M
* Mis on koekompartment, klonaalne? Eesti keeles on need sõnad tundmatud.
Lisaks on veel õigekirja- ja stiilivigu, kuid need on teisejärgulised. Artiklit saaks parandada inimene, kes saaks sellest aru ning tunneks meditsiini oskuskeelt. Mitte-asjatundja jaoks on selles liiga palju võõrsõnu ja erialaseid mõisteid. Valju 7. jaanuar 2012, kell 18:45 (EET)
----
Liitmise tarviduse osas ma ei ole enam kindel. Vähk on ulatuslik teema, ja selle geneetika kohta eraldi võib ju artikkel olla küll, seda enam, et geneetiline aspekt pole vähi puhul osutunud eriti tähtsaks, kuigi sellest on väga palju kirjutatud.
Võõrsõnu võib olla mu meelest küll, kui neid kasutatakse korrektselt ja kui nad on artiklis esimesel kasutamisel lingitud neid selgitavatele artiklitele.--Dr Oldekop 7. jaanuar 2012, kell 19:02 (EET)

Kopeerisin osa artiklisse "Vähk (haigus)" ümber ja eemaldasin liitmismärkuse.

Kui vähigeen võib olla defineeritud kui geen, mis suurendab vähki haigestumise riski või edendab vähi arengut, siis kuidas saab tuumor-suppressor geeni nimetada vähigeeni tüübiks, kui see kaitseb rakke vähi eest? Ivo 7. jaanuar 2012, kell 19:07 (EET)
----
Peamine probleem selle artikliga on kohati äärmiselt populariseeriv stiil, mis lihtsustab sedavõrd, et asi pole enam õige. --Dr Oldekop 7. jaanuar 2012, kell 19:14 (EET)

V-o võiks artikli teisaldada pealkirja alla Vähktõve geneetika, siis ei peaks seda täpsustusrubriiki artikli päises olema--Bioneer1 8. jaanuar 2012, kell 10:56 (EET)
----
Mõned vead tõi eespool välja Valju.
*Eristav tunnusjoon hea- ja pahaloomulise kasvaja vahel tugineb selle sissetungival (invasiivsel) tegutsemisvõimel.  Ei saa aru.
*ingliskeelsed sõnad ja väljendid kaldkirja
*Lauses "Huvitav on see, et vähigeenid..." koma puudu
*otseseotud → otseselt seotud
*Tõepoolest enamik geene ja nende mutatsioone ei pea olema seotud vähiga. Halb lause
*vastavat valku
*RNA splaissing
*mitme aastakümne või aastakümnete
*Proto-onkogeenid reguleerivad tavaliselt rakkude kasvu
*Onkogeenid on unikaalsed vähigeenid, sest
*kaitseb rakku vähi arengu teele astumisest. halb stiil
Adeliine 11. jaanuar 2012, kell 19:24 (EET)
Artikkel hakkab juba üsna viisakaks muutuma. Saaks mõne pildi ka Commonsist :) Ivo 12. jaanuar 2012, kell 16:08 (EET)
Parandasin viimaseid vigu alex90 12. jaanuar 2012, kell 17:58 (EET)

Tere! Minu meelest oleks eestikeelsesse Vikisse terminina kasulik tuua sisse mõiste onkogenoomika, sest ka kunagine inglisekeelne Genetics of cancer on nüüd Oncogenomics alla kolinud. See on viimasel aastatel olnud jõuliselt arenev valdkond, mis uurib nii päritavaid ehk iduliinis esinevaid muutusi, mis võivad vähiriski tõsta, kui somaatilisi muutusi, mis esinevad vahetult vähkkasvajas. Asusin tegema onkogenoomika kohta artiklit, sest Oncogenomics alt eestikeelsele leheküljele "Vähi geneetika" hetkel suunamine puudub, kui avastasin, et eksisteerib selline artikkel ka. Darja.Lavogina (arutelu) 24. oktoober 2023, kell 15:59 (EEST)

Kui vähi geneetika on sama asi mis onkogenoomika, siis võib artikli lihtsalt uue pealkirja alla teisaldada. --Andres (arutelu) 24. oktoober 2023, kell 17:36 (EEST)

:Jah, see on uuem termin, mis võtab arvesse geenide paljusust ja omavahelisi vastastikmõjusid. Nii et ma pakuks, et tuleks ümber nimetada ja linkida vastava inglisekeelse leheküljega. Vajadus eestikeelse onkogenoomika-alase Viki-artikli järele tuli välja ka näiteks seoses vastavateemalise ettekandega arstiteaduskonna aastapäeva konverentsil, mis toimus üle-eelmisel nädalal. Darja.Lavogina (arutelu) 24. oktoober 2023, kell 19:38 (EEST)

::Ma ei saa küll aru, kuidas uuem termin midagi rohkem arvesse võtab, aga ma nimetan selle ümber ja kirjuta sinna, mida vajalikuks pead, ainult et säilita see, mida on võimalik säilitada. Andres (arutelu) 24. oktoober 2023, kell 20:51 (EEST)

:::Aitäh. Ma olen Wikidata osas liiga koba - kas saaksid palun aidata ka cross-linkimise osas, et lehekülg ei suunaks vanale Genetics of cancer, vaid uuele inglisekeelsele Oncogenomics leheküljele? Darja.Lavogina (arutelu) 24. oktoober 2023, kell 21:51 (EEST)


Arutelu:Fotosüsteem II

Mis asi see on? --Epp 21. oktoober 2011, kell 23:01 (EEST)

Artikkel on teemakohane, sisukas ja piisavalt pikk. Artikli tekst on loogilise ülesehitusega. Pildimaterjal visualiseerib tekstis esitatud fakte.
Töö lõpus on ära toodud viited allikatele ja lingid teistele sarnastele artiklitele. Ka artikli sees võiksid olla viited allikatele, mille põhjal on antud tekst valminud. See kiirendaks algmaterjalidest mõne kindla fakti leidmist.
Töö on korrektselt vormistatud. Artikkel on koostatud arusaadavalt ja ladusas kirjakeeles. Kohati on laused liiga pikad, mistõttu on raske lause mõttest aru saada. Töös esinevad mõned õigekirjavead ja lauseehituse ebakorrektsused.
Järgnevalt toon välja kohad, kus on vaja parandada õigekirja. Esimese lõigu neljandas reas oleks vaja parandada sõna elektrontranspordiahel. Sealt oleks vaja eemaldada r täht. Üheksandas lauses oleks vaja sõna neid asemel kasutada sõna need.
Alapeatükis vett lagundav kompleks on viimases lauses vaid eest koma puudu.
Järgnevalt toon välja kohad, kus oleks vaja parandada lauseehitust või stiili. Esimese lõigu viiendas lauses on kasutatud sõnaühendit ”mille järel”. Selle võiks asendada sõnaga ”mille järgselt”. See oleks stiililiselt parem. Sissejuhatava osa lause, mis algab sõnadega fotosüsteem II teeb veelt..., oleks parem kirjutada nii, et lause algab sõnaga veelt saadud elektronidega teeb fotosüsteem II.... Alapeatükis vee lõhustamine on viimases lauses öeldud, et "fotosüntees II katalüüsib...", kas peabki olema fotosüntees II või on tegu hoopis fotosüsteem II-ga?
Artikli ülesehitus ja vormistus vastavad hea artikli nõuetele. Töös on kasutatud piisavalt siselinke, mis võimaldavad kiirelt leida huvipakkuva info teistelt lehekülgedelt.
--Pipa 10. november 2011, kell 17:32 (EET)
Sõnaühendite "mille järel" ja "mille järgselt" kohta annab ÕS 2006, et parem on siiski "järel".
--Snuupo 10. november 2011, kell 23:54 (EET)
----
Tuleks üle kontrollida siselingid, eriti punased, et nad lingiksid algvormile ja oleks olemas vajalikud tühikud.
*Eksperimendi, mis tõestas, et ... , viis läbi prantsuse bioloog Pierre Joliot. Võiks vältida lauseehitust "midagi tehti kellegi poolt".
*Alajaotuses "Mittefotokeemiline kustutamine" peab arvu ja ühiku vahel olema tühik.
Artikkel tundub tsipa lühike ja allikatele viitamisega võiks veel vaeva näha. Allikate all toodud lingid peaks viidetena teksti itnegreerima. Adeliine 14. november 2011, kell 13:38 (EET)
----
*vähemalt kuut erinevat
*arvude vahel on "kuni" tähenduses mõttekriips (mitte see pikk kriips, siuke keskmine, võta redigeerimiskasti alt) Adeliine 29. november 2011, kell 08:03 (EET)
----
https://www.researchgate.net/figure/a-The-Kok-cycle-showing-the-steps-of-oxygen-evolution-in-the-oxygen-evolving-complex_fig1_336109313 Sellest Kok´i tsüklist tahaks ka lugeda, ja Hilli reaktsioonist (https://en.wikipedia.org/wiki/Hill_reaction). Nimelik (arutelu) 26. august 2020, kell 21:09 (EEST)
----
Mn4 klastreid on vett lagundavas kompleksis kuus. Kas saaks selle väite taha mingi kinnituse, viite? Minu teada peaks neid ainult üks olema...? https://en.wikipedia.org/wiki/Photosystem_II#/media/File:Photosystem-II_2AXT.PNG Kus need 6 on? Mangaaniklastri keemiline valem on CaM4O5. Siin see klaster võrrelduna vildaka tooli kujuga https://www.researchgate.net/figure/a-The-Kok-cycle-showing-the-steps-of-oxygen-evolution-in-the-oxygen-evolving-complex_fig1_336109313 jah, ta on nagu mittekorrekte kuup kahe lisaaatomiga..ja see klaster asub valkudest ümbritsetud kompleksis (oxygen evolving complex (OEC)), mille abil vee lagundamine, vee molekulilt elektronide (2 elektroni) röövimine toimub. Nimelik (arutelu) 29. august 2020, kell 18:44 (EEST)
----
Seega võib arvata, et nii mõnedki "lisa" redokskomponendid võivad seal olla selleks, et ensüüme kaitsta. Huvitavad arvamused..kes see arvaja on ja millele ta tugineb. Tahaks siin viiteid või midagi. Nimelik (arutelu) 27. august 2020, kell 20:39 (EEST)
----
Veemolekuli lagundamisel saadud vesinikioonid ehk prootonid aitavad tekitada prootongradienti, mida kasutab teine tülakoidide membraanis paiknev valkkompleks ATP süntaas, mis genereerib ADP-st ja anorgaanilisest fosforist ATP-d. Äkki peaks lause lõppema sõnadega: ADP-st ja fosforhappejäägist
(PO4)?  https://en.wikipedia.org/wiki/Adenosine_triphosphate#/media/File:ATP-ADP.svg  Nimelik (arutelu) 29. august 2020, kell 22:09 (EEST)


Arutelu:Mürareostus

Siia ei viita midagi --Mona 22. oktoober 2011, kell 11:56 (EEST)

Nüüd viitab. Ivo 22. oktoober 2011, kell 12:49 (EEST)
Sõna "müra" ei pärine ladina sõnast. Öeldu käib inglise sõna noise kohta. Selles artiklis siin ei ole see lause vajalik.
Artiklis puuduvad siselingid. Andres 23. oktoober 2011, kell 02:04 (EEST)

Mõistet peaks linkima ainult selle esmakordsel esinemisel artiklis.

Tuleks kirjeldada ka Eesti situatsiooni (näiteks: kus on Eestis müratasemega suurimaid probleeme).

Commonsi link on vale. Ivo 23. oktoober 2011, kell 22:45 (EEST)
Mürareostust võivad tekitada igasugused helid, mitte ainult müra. Samahästi võiks artikli pealkiri olla helireostus.--Andrus Kallastu 24. oktoober 2011, kell 22:12 (EEST)

Praegune link mürale on muidugi eksitav. Aga üldiselt arvan, et selle artikli pealkiri võiks olla "Müra", sest mürareostust nimetatakse tavaliselt müraks (mitte helireostuseks) ning "müra" tähendabki tavakeeles mürareostust. Andres 25. oktoober 2011, kell 02:08 (EEST)

: Arvan, et võiks ikka eraldi olla (müra ja mürareostus)--Markusr 25. oktoober 2011, kell 19:43 (EEST)

:: Eraldi muidugi, aga selle artikli pealkiri võikski olla "Müra". "Mürareostus" on harva kasutatav sõna, enamasti nimetatakse seda müraks ja müraks nimetatakse enamasti seda. Andres 25. oktoober 2011, kell 23:26 (EEST)

:::Andres, aga praegune "Mürareostus" ja praegune "Müra" ei saa mõlemad korraga kanda pealkirja "müra". Vähemalt üks neist peab siis saama pealkirja taha täpsustuse. Kumb neist peaks täpsustuse saama või äkki mõlemad ja missugune täpsustus peaks see olema? Taivo 26. oktoober 2011, kell 00:29 (EEST)

::::: See artikkel ilma täpsustuseta, teine näiteks Müra (muusika). Andres 26. oktoober 2011, kell 00:45 (EEST)
Leian endiselt, et selle artikli pealkiri võiks olla "Müra". Andres 20. november 2011, kell 18:07 (EET)
=Retsensioon=
Artiklis on ümmarguselt umbes 5 000 tähemärki, sellest hoolimata on tegemist mõnusa ülevaatliku tekstiga. Üldiselt vastab vikipeedia headele tavadele, on piisavalt liigendatud ja sisaldab arukal hulgal lingitud mõisteid. Kasutatud on nii ingliskeelse artikli ’’noise pollution’’ tõlget, kui ka Eesti enda andmeid. Teksti illustreerivad asjakohased pildid ja tundub, et töö koostamisega on vaeva nähtud.
Mõned tähelepanekud siiski on:
*„Näiteks on tõendatud, et vanemad mehed, kes on kokku puutunud märkimisväärse töömüraga(siin peaks olema koma) omavad oluliselt kehvemat kuulmistundlikkust võrreldes nende eakaaslastega.“
*Lause „Mõned rühmad on rohkem haavatavamad mürast“ võiks olla „Mõned rühmad on mürast rohkem haavatavamad“.
*Vahest võiks müra kriitilise piiri ka arvuliselt välja tuua. Näiteks, et elurajoonis päevasel ajal 55 dB ja öisel 50 dB (http://forte.delfi.ee/news/teadus/mura-saastab-ja-tapab.d?id=18014598).
*Sõna püüdleti võiks asendada sõnaga püüeldi.
*Puudub märge selle kohta, et alustekstina on kasutatud inglisekeelset artiklit.
NB: Märkasin, et viidetes on mõned ingliskeelsed materjalid eesti keelde tõlgitud pealkirjadega. Huvitav miks?--(o.O)Eh...username? 11. november 2011, kell 00:22 (EET)

Kuidas lisan märke, et alustekstina on kasutatud inglisekeelset artiklit? Ma enam ei leia Teie artiklist ka seda märget (minu teada enne oli olemas). Müra normtasemed on välislingi all lisatud. Lisasin artiklisse pikemalt erinevate müratasemete mõjudest. Artikli pikkuse kohta: rõhusin pigem sellele, et iga lause oleks viidatud korrektselt ning üritasin kasutada võimalikult palju erinevat informatsiooni, mitte ei võtnud kusagilt 2000 tähemärgiga lõike, korrigeerides paari sõna või lauset ning minu teada rõhutatigi korduvalt, et see 10 000 tähemärki ei olnud otseselt kõige tähtsam eesmärk. Tõlkisin eesti keelde mõned pealkirjad, sest mulle jäi kusagilt silma, et nii oli tehtud. Ma ei leia, et seda peaks muutma, eriti kui viites on märgitud, et artikkel on inglise keeles. Aitäh retsensiooni eest!--Markusr 11. november 2011, kell 09:03 (EET)

:Ingliskeelse artikli kasutamist saab tähistada erinevalt. Lihtsaim viis on lisada vastav mall oma teksti lõppu või arutelu lehele. Juhised leiad lehekülgedelt http://et.wikipedia.org/wiki/Mall:T%C3%B5lgitud_leht. Loodan, et sellest on abi ja muidugi ei pea retsensiooni pimesi järgima. Kõike parimat!--(o.O)Eh...username? 11. november 2011, kell 11:30 (EET)

Artikkel on tõesti väljendusõpetuse aine jaoks liiga lühike. Adeliine 25. november 2011, kell 07:36 (EET)

Kas nüüd sobib?--Markusr 27. november 2011, kell 13:50 (EET)
*ainuüksi juba "juba" on liigne
*vanematel meestel, ..., on oluliselt
*kaheksatunnise
*neli eurot päevas ühe detsibelli vähendamise eest aastas natuke segane
*vastasel korral muutub ootamatu
*vaalad ju ei räägi, või ma olen millestki valesti aru saanud?
*arvutisimulatsioon
*saab teatud määral vähendada, konstrueerides
*mürareostusvastane organisatsioon Noise Free America
*riiklikke; maakondlikke
*suurlinnapiirkondades'
*pikkuse poolest on parem
Adeliine 2. detsember 2011, kell 16:09 (EET)

Vead parandatud. Tänan tähelepanekute eest. Kas sain nüüd selle osa eest arvestuse kirja?--Markusr 3. detsember 2011, kell 20:46 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.terviseamet.ee/et/keskkonnatervis/fuusikalised-tegurid/mura/tallinna-muravahendamise-tegevuskava.html
** In Mürareostus on 2013-06-24 12:30:40, 404 Not Found
** In Mürareostus on 2013-07-06 15:33:40, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:34 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.terviseamet.ee/keskkonnatervis/fuusikalised-tegurid/mura/tallinna-murakaardid.html
** In Mürareostus on 2013-06-24 12:30:40, 404 Not Found
** In Mürareostus on 2013-07-06 15:33:50, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:34 (EEST)


Kasutaja arutelu:Baz~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Baz! Adeliine 22. oktoober 2011, kell 13:26 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Baz~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Williamsi sündroom

Korrektne eestikeelne nimetus oleks "Williamsi-Beureni sündroom". Levinum on lihtsalt "Williamsi sündroom". Panen ette teisaldada "Williamsi sündroomiks".
RHK-10 kood on Q93.8 (muud autosoomide deletsioonid). Andres 22. oktoober 2011, kell 14:04 (EEST)
Mismoodi saab seda teisaldada?

Tärni ja otsinguvälja vahel on kolmnurk, sellele klõpsides peaks ilmuma ka nupp "teisalda".

Arutelulehel pane allkiri nelja ~-märgiga või redigeerimiskasti kohalt pliiatsi ikooniga. Andres 22. oktoober 2011, kell 14:24 (EEST)

:Ma ei leia seda kolmnurka. --Ignes solis 22. oktoober 2011, kell 14:36 (EEST)

::Teisaldamisõiguse saab pärast nelja päeva ja 10 muudatust. Adeliine 22. oktoober 2011, kell 14:54 (EEST)

::: Kas ma tohin teisaldamise ise ära teha? Andres 22. oktoober 2011, kell 14:58 (EEST)

::: Hea küll, ma siis teisaldan ise. Andres 22. oktoober 2011, kell 15:02 (EEST)
Võiks lisada Kategooria:Geneetilised haigused ning mõne vaste mujal, nt inglise vikis (kui yks link teistesse vikidesse juba on, lisab ylejäänud bot). --Oop 22. oktoober 2011, kell 15:14 (EEST)

Sel juhul tuleb ka teisest vikist tagasilink teha. Andres 22. oktoober 2011, kell 15:16 (EEST)

Sisu: tekst  on süstematiseeritud, annab hea ülevaate.
Pikkus: piisav (koos viidetega ületab 10000 tähemärki)
Illustreeritus: võiks olla ka illustratiivne pilt haldjalike näojoonte kohta
Allikad, viitamine: viitamine on korrektne, allikaid on piisavalt
Vikipeedia tavad: tavasid on järgitud, vormistus vastab nõuetele, siselinke on piisavalt
Keeleline kvaliteet: leidsin vigu, mis vajaksid parandamist:
"nad on väga suhtlusaldis" (peaks olema mitmuses)
"nii- öelda" -tühik on üle
"tugeva keeleoskusega"- soovitan tugeva asemel pigem hästi arenenud keeleoskus.
"Sotsiaalsetes suhetes keskenduvad sügavalt teiste inimeste silmadele"-Arvan, lihtsalt "Suheldes/suhtlemise ajal keskenduvad..." kõlab paremini.
"Lastel on kirjeldatud hüpotüreoosi (kilpnäärme alatalitlust), kuigi selle esinemist täiskasvanutel pole tõestatud." Sidesõna "kuigi" oleks justkui ebasobiv antud kontestis. Ehk peaks olema seal "kuid"? Või on siin mõeldud, et kuigi vanematel pole hüpotüreoosi, siis nende lastel see siiski esineb? Või hoopis, et lapseeas haigus esineb, kuid täiskasvanutel enam mitte? Lause sisu on minu arvates mitmeti mõistetav.
"Patsiendid võivad olla väga verbaalsed." Pakun, et patsiendid võivad olla kõrgelt arenenud verbaalsete oskustega.
Kahtlen, kas keeleliselt on korrektne öelda, et patsient on verbaalne (ehk sõnaline).
"ebatavatult"- tavatu tähendab ebatavalist, seega ebatavatu on eba-ebatavaline
"Frontaal-cerebellaar-rajad"- tõlge ei tundu just kõige parem; cerebellum  on väikeaju, ehk saab selle kaudu kuidgi parema tõlke.
"mis demonstreerib dorsaal-ventraalsetest puudujääkidest tulenevaid vähenenud sisemisi piiranguid" (keeruline sõnastus); kasuta nt mis demonstreerib dorsaal-ventraalsetest puudujääkidest tulenevat sisemiste piirangute vähenemist.
"inimeste mandelkeha suurenemist võrreldes seda mandelkeha keskmise suurusega inimestel" Koma on puudu.
"miks on WBSiga indiviidid aldis suhtlema kõigiga"- aldis, peaks mitmuses olema.
"võibolla" õige on võib-olla.
--Kreitsman 5. november 2011, kell 15:35 (EET)
"inimeste mandelkeha suurenemist võrreldes seda mandelkeha keskmise suurusega inimestel"
Koma selles lauses pole, aga muudaks lauseehitust veidi loogilisemaks.
----
Väldi lausekonstruktsiooni "midagi tehti kellegi poolt", kasuta "keegi tegi midagi" või "midagi tegi keegi".
*enamikul
*märkimisväärne hulk
*21aastaselt või 21-aastaselt
*Lauses "Kui Williamsi sündroomiga lastel..." puudu koma
*probleemidega käitumise ajastamisel
*Teadlased on leidnud, et elastiini kodeeriva ELN geeni puudumine ...
*põhinevad sümptomitel, mitte sümptomitele
Tubli! Adeliine 20. november 2011, kell 22:27 (EET)
Veel kord: väldi lausekonstruktsiooni "midagi tehti kellegi poolt" (ingl sth was done by sb). Laused "sündroom identifitseeriti Williamsi poolt", "illustraatori poolt kujutatud haldjas", "juhtnöörid on avaldatud Am. P. Akadeemia poolt" tuleks ümber teha, et seal poleks sõna "poolt". Adeliine 4. detsember 2011, kell 14:35 (EET)

Selle kohta anti kunagi enam-vähem asjalik soovitus: "poolt" on kõlbulik vaid kohtades, kus võiks olla ka sõna "vastu". (Aga kogu komplott meenutab lugu yhest sõjajärgsel ajal Eestisse saabunud ametnikust, kes nõudis kategooriliselt, et loosungil oleks mitte "Eesti rahva palav armastus sms Stalini vastu", vaid ikkagi "poolt".) --Oop 4. detsember 2011, kell 16:02 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://genetics.emory.edu/ask/question.php/2443/Syndromes/1/
** In Williamsi sündroom on 2013-06-24 14:26:29, 404 Not Found
** In Williamsi sündroom on 2013-07-07 23:23:02, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:23 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.neurology.org/cgi/pmidlookup?view=long&pmid=16476938}}
** In Williamsi sündroom on 2013-06-24 14:26:30, 404 Not Found
** In Williamsi sündroom on 2013-07-07 23:23:22, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:23 (EEST)
----
Esimeses lauses peaks vist olema "mikrodeletsioon". Andres (arutelu) 19. juuli 2015, kell 00:00 (EEST)

Muidugi. Aitäh! Parandatud. Kuriuss 19. juuli 2015, kell 00:31 (EEST)


Arutelu:Soomuselised

Siselingid tuleb panna artiklipealkirjadele. Kui artiklipealkiri erineb sellest sõnast, mis tekstis on, siis püstkriipsust vasakule tuleb kirjutada artiklipealkiri, püstkriipsust paremale see sõna, mis tekstis näha jääb. Andres 22. oktoober 2011, kell 14:53 (EEST)

Artikkel on huvitav ja informatiivne ning sisaldab palju põnevaid fakte. Teema kaetuse ja artikli pikkuse koha pealt võiks siiski öelda, et see oleks võinud olla veidi pikem. Näiteks ei ole eraldi kirjutatud soomuseliste toitumisest ja nende elupaikadest.  Illustreerivaid pilte on piisavalt.
Allikate rohkusest on näha, et tööga on vaeva nähtud,  ei ole kasutatud ainult internetiallikaid, vaid on võetud informatsiooni ka raamatutest. Viited on ilusasti olemas.
Tekstist leidsin ühe näpuvea – sõna "moodustuma" on kirjutatud valesti ("moodusutp"). Slängi ei esine ja tekst on selge ja arusaadav. Vormistusel on järgitud Vikipeedia reegleid, siselinke on piisavalt ("Uus Maailm" võiks olla ka siselingiga suunatud).
Safransirmik 11. november 2011, kell 02:38 (EET)
----
*suurim selts, millesse kuuluvad; sellesse kuuluvad ka
*hateeria, kes elutseb
*elusaid liike sisaldav selts
*Kas "molekulaarne kell" on mõiste?
*enamik ajast
*Erinevatel liikidel on ka hemipeenise kuju erinev.
*enamik neist
*kes kõik püüavad teda viljastada
*seda enne, kui
*võõrkeelsed sõnad kaldkirja
*mõned maoliigid
*enamikule maomürkidest
*Sisalike hammustused ei ole erinevalt mürgiste madude hammustustest surmavad
*Klassifikatsiooni alajaotuses jälgi mõttekriipse, et nad tõesti oleksid mõttekriipsud ja eraldatud tühikutega.
*monitorsisalikud; alligaatorsisalikud; kivi- ja arusisalikud
Adeliine 19. november 2011, kell 15:13 (EET)
Pilt tuataarast ei sobi soomuseliste seltsi, vaid kärsspealiste seltsi lehele, sest tegemist on ju seltsi ainsa esindajaga. --Karlakas (arutelu) 27. detsember 2012, kell 20:26 (EET)


Kasutaja arutelu:Ignes solis

Tere tulemast Vikipeediasse, Ignes solis! Adeliine 22. oktoober 2011, kell 18:45 (EEST)

You have been a medical translators within Wikipedia. We have recently relaunched our efforts and invite you to join the new process. Let me know if you have questions. Best Doc James (talk · contribs · email) 12:34, 13 August 2023 (UTC)

Invitation to Rejoin the [https://mdwiki.org/wiki/WikiProjectMed:Translation_task_force Healthcare Translation Task Force]


Arutelu:Kuulipilduja

Kas "käsitulirelv" ei ole õige? Andres 23. oktoober 2011, kell 13:12 (EEST)

Suurekaliibrilised kuulipildujad ei ole kohe kuidagi käsitulirelvad. Ivo 23. oktoober 2011, kell 13:23 (EEST)

kergekuulipilduja on käsitulirelv. aga iga kuulipilduja pole käsitulirelv, nt relva ZU-23-2 vist on ka mõnes pruugis kuulipildujaks nimetatud. Ohpuu 23. oktoober 2011, kell 20:33 (EEST)
Kui kuulipilduja leiutamise juuures räägitakse Abraham Lincolnist ja aastast 1861, siis Ameerika Iseseisvussõda oli juba 80 aastane ajalugu. Vast ikka Kodusõda?

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vpk-news.ru/hot/history/posledniy-pulemet-degtyareva
** In Kuulipilduja on 2013-06-24 11:53:35, 404 Not Found
** In Kuulipilduja on 2013-07-06 09:31:17, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:31 (EEST)
----
Täiskuulipildujat ei mainita. Andres (arutelu) 2. juuni 2016, kell 21:52 (EEST)


Kasutaja arutelu:Pipa~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Pipa! Adeliine 23. oktoober 2011, kell 16:53 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Pipa~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Kauppakeskus Jumbo

Minu meelest oleks parem tõlkimata jätta või vähemalt sõnade järjekorda mitte muuta. Andres 23. oktoober 2011, kell 18:27 (EEST)

Nagu mis sõnade järjekord? 85.78.69.47 23. oktoober 2011, kell 18:52 (EEST)

: Kaubanduskeskus Jumbo. Andres 23. oktoober 2011, kell 19:00 (EEST)

: Miks sina ei teisalda seda? 85.78.69.47 23. oktoober 2011, kell 19:06 (EEST)

:: Tahan nõu küsida. Andres 23. oktoober 2011, kell 19:09 (EEST)

Mis peaks olema lehel Jumbo? Andres 23. oktoober 2011, kell 19:12 (EEST)

Sellepärast, et selle nimi on Jumbo? 85.78.69.47 23. oktoober 2011, kell 19:22 (EEST)

: Ei saa aru. Andres 23. oktoober 2011, kell 19:38 (EEST)

Miks artikli nimi on "Kauppakeskus Jumbo"? Ma ei usu, et eestlased teavad mis tähendab 'kauppakeskus'. Üllar 23. oktoober 2011, kell 19:26 (EEST)

: Ma sain nii aru, et see on nimi. Seda, mis see tähendab, saab artiklis selgitada. Andres 23. oktoober 2011, kell 19:38 (EEST)

: Jah, see on selle nimi, aga miks ei võiks olla "Kaubanduskeskus Jumbo"? Aru saan küll, et "Jumbo kaubanduskeskus" oli vale. See on eestikeelne viki, siis me võiksime kirjuta eesti keeles. Üllar 23. oktoober 2011, kell 19:46 (EEST)

:: Kui see on nimi, siis võib-olla on parem mitte tõlkida. Andres 23. oktoober 2011, kell 21:50 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.jumbo.fi/etusivu.asp
** In Kauppakeskus Jumbo on 2013-06-24 11:38:44, 404 Not Found
** In Kauppakeskus Jumbo on 2013-07-06 07:02:11, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:02 (EEST)


Arutelu:Lõigustumine

Linkida tuleb pealkirjadele nimetavas käändes. Andres 23. oktoober 2011, kell 18:32 (EEST)

Artikli üldmulje on hea, see on sisutihe, piisavalt pikk ja ka teema on hästi kaetud. Pildiline materjal on olemas. Teksti ülesehitus on korralik, kuid võiks olla veidi rohkem siselinke (just lõpu osas). Tekstisisesed viited on väga hästi, korrektselt ära toodud.
Leidsin ka mõned trüki- ja õigekirjavead
*teises lõigus on sõnas "blastomeer" l-täht ära jäänud;
*lõigus Asünkroonne ja sünkroonne lõigustumine oleks parem "Enamusel loomarühmadel..." asemel "Enamikul loomarühmadest...", kuna enamus=arvuline ülekaal ning enamik=suurem osa;
*sama lõigu eelviimases lauses "Embrüoloogias on sünkroonne lõigustumise..." asemel peaks olema "Embrüoloogias on sünkroonse lõigustumise...";
*alapealkirja holoblastiline lõigustumine esimese lõigu teises lauses ei tohiks olla koolonit, kuna puudub kokkuvõttev sõna;
*alapealkirja radiaalne lõigustumine all: kas laused  "Esimesed kaks lõigustumist toimuvad vertikaaltelje suunas." ja "Esimene ja teine lõigustumine toimuvad vertikaaltelge pidi." ei ole samaväärsed ja seega üks neist üleliigne?;
*sama lõigu viimases lauses on jäänud sõnas "kolmanda" l-täht vahelt ära;
*lõigus rotatsiooniline lõigustumine lausesse " Lõigustumise ajal liigub embrüo munajuhas kuni jõuab emakasse, kus toimub implantatsioon." sõna "kuni" ette paneksin koma.
--Snuupo 10. november 2011, kell 23:38 (EET)
----
Jälgi, et lingid viitaksid algvormile: [[sügoot|sügoodi]]. Omadussõnu tuleb linkida nt [[holoblastiline lõigustumine|holoblastiliseks]]. Lingi rohkem mõisteid. Kohati on laused ebamugavalt lühikesed, võiks lauseid liita, oleks parem lugeda. Pealkirju ei ole tarvis paksu kirja panna. Liiga palju on fraasi "mida nimetatakse", selle saaks mõnel pool kindlasti asendada. Enamikul loomarühmadel. "Blastulatsiooni" alajaotuses on üks koma puudu. Adeliine 15. november 2011, kell 13:40 (EET)
----
Sissejuhatuses on kordusi. Peale selle, enamikul imetajatel tekib blastula asemel blastotsüst (kas ma saan õigesti aru, et blastotsüst ei ole blastula). Andres (arutelu) 10. detsember 2016, kell 01:42 (EET)


Arutelu:Liitiumorgaanilised ühendid

Äkki oleks mitmuslik pealkiri parem? Andres 23. oktoober 2011, kell 18:37 (EEST)

Teiste keelte Vikipeediad ei kõlba viitamiseks (ringviitamine).--Kyng 1. november 2011, kell 15:45 (EET)

Üldiselt on artikkel asjalik ja loogilise ülesehitusega. Leian, et kõik tähtsad aspektid on kaetud; võin pakkuda vaid tuua näiteid sünteesidest, kus liitiumorgaanilisi ühendeid kasutatakse. Võimalik infoallikas artikli täiendamiseks: P.R. Jenkins, Organometallic Reagents in Synthesis (Oxford University Press, 1995)

Antud artikli puudustest tooks esimesena välja siselinkide vähesust. Eestikeelses Vikipeedias on pajlu sobivaid artikleid, millele saab selles töös viidata, nt “Liitium”, “Kovalentne side”, “Alküülrühm” ja palju muid.

Samuti liitun ettepanekuga muuta pealkirja mitmuslikuks, kuna antud artiklis on juttu tervest aineklassist, mitte üksikust ühendist. Ka definitsioonis tasuks mitmuslikku vormi kasutada.
Järgnevalt toon välja mõned tähelepanekud keelekasutuse ja vormistuse kohta.

* “…toodetakse liitiumorgaanilisi ühendeid halogeenorgaaniliste ühendite ja liitiumi vahelise reaktsiooni teel…”
* Saamise meetodite loetlemisel võiks 2.-4. meetodi kirjeldust koondada ühte lausesse, loobudes järjekorranumbritest, või vormistada kõiki meetodeid nummerdatud loendina.
* „on olemas aga õnneks“ – mitteasjakohane stiil
* Mõned näpuvead - “vahetussreaktsioon”, “eisnevad”, “tetreedrist”; esimese pildi allkiri vajab parandamist.
* “Metüülliitium koosneb Li4 tetreedrist.” Pakun sõnastust “Metüülliitium esined tetrameeridena, kus 4 liitiumi aatomit moodustavad tetraeedri.”
* “Metüülrühmad paiknevad tetraeedri iga tahu keskmes, olles korraga ühenduses kolme Li-aatomiga.”
* “Polümerisatsiooniaste sõltub suuremalt jaolt orgaanilise rühma struktuurist, lahuste puhul ka lahustist. Viimase puhul on täheldatud, mida polaarsem on lahusti, seda vähem assotsieerunud on ühend.” Arvan, et viimases lauses võiks sõna “puhul” mõne teise väljendiga asendada ning lisada “et”. Pakuks ka sõna “vähem” asemel kasutada “vähemal määral”.
* Lühendeid (THF, TMEDA) tasuks kas lahti kirjutada või teha siselinki vastavale Vikipeedia artiklile.
* “...vähendab assotsiatiivsust ... TMEDA lisamine lahusele, muutes seega ühendi reageerimisvõimelisemaks.” Pakun asendada “muutes seega” sõnaühendiga “mis muudab”.
* “Oma unikaalsete omaduste tõttu saavad need hästi mõjutada tekkiva polümeeri struktuuri.”
* Kasulike omaduste kirjeldamiseks tasuks kasutada nummerdamata loendit.
* “Liitiumorgaanilised ühendid on ülimalt pürofoorsed: aine omadus hapniku, õhu ...”. Tuleb jagada kaheks lauseks: “…ülimalt pürofoorsed. Pürofoorsus on aine omadus…”.
* “Pürofoorsus sõltub aine omadustest…“ Pürofoorsus ise on aine omadus, mis sõltub aine iseloomust/aineklassist/struktuurist jne.
* "ning lahusti leekpunkt (mida madalam, seda ohtlikum)."
Arvan, et sisu poolest on artikkel korralik ja stiil on enamasti hästi loetav. Tuleb aga kindlasti parandada kahetsusväärseid keelekasutusvigu, eriti kohtades, kus need võivad tekstist arusaamist takistada.
Meloniel 11. november 2011, kell 13:35 (EET)
----
*linkida metallorgaaniline aine, süsinik, elektropositiivsus, halogeenorgaanilised ühendid jne ehk rohkem siselinke
*elektronide laengutihedus suuremal osal koondunud süsiniku aatomi ümber suuremal osal millel?
*ingliskeelse tekstiga pilt tuleb muuta eestikeelseks
*seda pikka kriipsu me mõttekriipsuna ei kasuta, redigeerimiskasti alt saad õige pikkusega kriipsu
*otsi artiklile sobiv kategooria ka
*artikkel on väljendusõpetuse aine jaoks veidi liiga lühike
Adeliine 8. detsember 2011, kell 17:26 (EET)


Arutelu:Tehismärgala

Tubli :). Nüüd võiks siselinke lisada ja lugeda üle selle pilguga, kas komad on õiges kohas ja pole hooletusvigu. Adeliine 23. oktoober 2011, kell 22:42 (EEST)

Kõiki ingliskeelses Vikipeedias olevaid pilte ei saa siin kasutada. Pilt peab selleks Commonsis olema.

Kuna tegu on tõlkega, siis võiks üle tuua ka viited. Ivo 23. oktoober 2011, kell 22:47 (EEST)
Kui sõna on käändes, siis tuleb link teha nii mülgast või nii mülgast. Adeliine 24. oktoober 2011, kell 09:54 (EEST)

Artikkel käsitleb tehismärgalade teemat põhjalikult. Olulised punktid on välja toodud ning lahti seletatud.  Artikkel vastab ettenähtud pikkusele. Illustreerimiseks on kasutatud skeeme ja mõnda pilti. Kolme erineva märgala tüübiga skeemil võiks kirjas olla ka vastavate tüüpide nimetused, näiteks: a)..., b)... ja c)... . Samuti võiksid kaks artiklis kasutatud pilti omada seletavat teksti (informatsioon pildi all). Kuna artikkel on valminud kasutades inglise keelset Vikipeediat (aluseks), siis on tore, et siin artiklis on välja toodud ka Eesti tehismärgalad. Kuigi tuntumaid on vaid nimetatud ja mõnda paari lausega tutvustatud, siis antud töö juures (arvestades töömahtu) on see piisav. Eesti tehismärgaladest saaks omaette sisuka artikli koostada. Variandiks oleks ka jätkata vastava punkti (Eesti tehismärgalad) täiendamisega.
Artikli koostamisel on kasutatud piisaval hulgal autoriteetseid allikaid ja tekst on varustatud korrektselt vormistatud viidetega. Viidete nr. 12 ja 16 järel esineb võimalus avada aken sõnapaarile vajutades, kuid avanev aken ei sisalda küll mingisugust vajalikku informatsiooni. Kas see (In Mall:Harvnb) on viidete järel vajalik? Ehk on tegemist veaga kuskil?
Kuna artiklis on välja toodud punkt „Vaata ka“, siis peaks seal lisatud olema ka linke, mida saaks vaadata. Kui autoril ei ole sinna midagi lisada, siis võiks selle ära kustutada.
Stiililt (lauseehituse poolest) on artikkel üldiselt ühtne. Esineb aga mõningate sõnade ebaühtlane kasutamine (kord lahku, kord kokku, kord sidekriipsuga). Palju esineb hooletusvigu, probleeme on ka õigekirjaga ning kohati on raskusi lausest aru saamisega.
* Looduslikud märgalad töötavad nagu biofiltrid eemaldades setteid ja saasteaineid ,nagu näiteks raskemetalle veest.
Parandus: Looduslikud märgalad töötavad nagu biofiltrid, eemaldades setteid ja saasteaineid, näiteks raskemetalle veest.
* Tehismärgalasi saab disainida nii, et nad jäljendaksid looduslikke märgalasid, andes neile ka esteetilise väärtuse.
Parandus: Tehismärgalasid saab disainida nii, et nad jäljendaksid looduslikke märgalasid, andes neile niimoodi ka esteetilise väärtuse.
Kuskil oli veel kasutatud sõna “tehismärgalasi”, kuid korrektne oleks, kui sõna lõpus on ka d-täht. Palun artiklis need vead parandada.
* Taimed on ka süsiniku allikad mikroobidele, kui nad lagunevad.
Arvan, et parem sõnastus oleks selline: Lagunedes on nad süsinikuallikad mikroorganismidele.
* Sellest tulenevalt tuleb enne tehismärgala ehitamist teada, milliseid aineid reovesi sisaldab.
Parandus: Sõnapaar “tulenevalt tuleb” on kuidagi kohmakas. Seda võiks muuta/parandada.
* Maa-aluse vooluga märgalasid saab veel edasi jagada kaheks: horisontaal vooluga ja vertikaal vooluga tehismärgalad.
Parandus: Sõna “edasi” asemel oleks ehk parem kasutada sõna “omakorda”. Horisontaalvooluga ja vertikaalvooluga käivad kokku. Võib kasutada ka sellist kirjutamisviisi: ..horisontaal- ja vertikaalvooluga tehismärgalad.
* Peale pilliroo kasvatatakse veel maailmas hundinuiasid, tarnasid, vesihüatsinti.
Parandus: Maailmas kasvatatakse neil tehismärgaladel peale pilliroo veel hundinuiasid, tarnasid, vesihüatsinti.
Artiklis kasutatud lause nimetab justkui lihtsalt taimed, mida kasvatakse maailmas peale pilliroo. Lause peab olema siiski seotud kogu tekstiga ja arvan, et pakutav lause variant sobiks artiklisse rohkem.
* Reoveetöötlus tehismärgaladel algab teoreetiliselt, siis kui reovesi puutub kokku taime risosfääriga, kus elavad aeroobsed ja anaeroobsed mikroorganismid, kes lagundavad orgaanilisi ühendeid.
Parandus: Reoveetöötlus tehismärgaladel algab teoreetiliselt siis, kui reovesi puutub kokku taime risosfääriga, kus elavad aeroobsed ja anaeroobsed mikroorganismid, kes lagundavad orgaanilisi ühendeid. (Koma sidesõna “siis” järel.)
* Fosfor sadeneb koos raua-, alumiiniumi- ja kaltsiumi ühenditega.
Parandus:  Fosfor sadeneb koos raua-, alumiiniumi- ja kaltsiumiühenditega.
* Antud lause jääb arusaamatuks:  Heljum filtreeritakse pinnapealses märgalas välja settimise teel märgala põhja või maaaluses tehismärgalas mehaanilisel filtreerumisel filterkihis.
Palun teha lause selgesti mõistetavaks.
* Bakterite nimetused peaksid olema suure tähega ja kaldkirjas.
* Ei pea vajalikuks kasutada esimest lauset punktis nr. 5. (Kõik kolme tüüpi märgalad kasutavad roostikke peamiselt kattetaimedena.)
Artikkel tuleks väga hoolikalt läbi lugeda, et parandada hooletusvead, kokku-lahku kirjutamise vead, komakohad ja väiksed näpuvead (nt. lämmastk, i-täht puudu).
Rõhutan seda, et kindlasti tuleb üle vaadata tühiku kasutamine. (Lause lõpeb punktiga, mille järel on tühik. Enne on kirjavahemärk ja sellele järgneb tühik. Sõna ja sulu vahel on tühik jne.)
Parandada tuleb ära sõnad, mis käivad kokku, mis lahku. (Selles artiklis tuleb palju sõnu kokku kirjutada.)
Artikli ulatuses on segadus sõna “maa-alune” kasutamisega. Kord on kirjutatud see kokku, kord sidekriipsuga. (Ka sõna “lõpp-produkt”). Need sõnad kirjutatakse sidekriipsuga või äärmisel juhul kokku (kontrollida ka ise seda väidet!), seega palun kasutada ühtset stiili.
Üle vaadata sõnade “horisontaalvooliline”, “vertikaalvooluline” ja “taimestik-pinnasfilter” kasutamine. (Mõnes kohas võib märgata ilmselt kopeeritud teksti parandamata jätmist.)
Vikipeedia võimaldab kasutada ka astmefunktsioone ja seega nt. 375 m2 saab artiklisse kirjutada 375 m2. (Mõnes kohas oli m2 sõnana välja kirjutatud. Palun kasutatada ühtset stiili.)
Lugedes artiklit uuesti hoolikalt läbi, loodan, et mõnes kohas jääb ka silma, et lauset on võimalik paremini üles ehitada (nt. vahetades mõndade sõnade kohad). --Relikt 11. november 2011, kell 16:57 (EET)Relikt
----
Arvude vahel on "kuni" tähenduses mõttekriips. Sulu ees on tühik. Kooloni järel on tühik.
*Taimed on ka süsiniku allikad mikroobidele, kui nad lagunevad. → Lagunevad taimed on süsiniku allikaks mikroobidele.
*pinna pealse vooluga nende sõnadega oleks õigem pinnapealse vooluga, aga kas see on eesti keeles kõige õigem nimetus?
*horisontaalvooluga, vertikaalvooluga; horisontaalvooluline
*maa-ala
*Lauses "Maailmas kasvatatakse neil..." sõnakordus
*tarnu, vesihüatsinte
*Viimasel ajal tehismärgaladel tehtud uuringud
*Selles süsteemis oksüdeeritakse orgaaniline süsinik
*Antud uuenduslikul protsessil → Sellel uuenduslikul protsessil
*Alajaotuse "Üldiste saasteainete eemaldamine" esimeses lauses sidekriipsud liigsed. Teine ja kolmas lause kordavad üksteist, need võiks liita üheks lühemaks lauseks.
*lämmastik gaas ei ole õige
*ammoniaak on kaladele toksiline
*vähendada vere võimet hapnikku transportida
*enamikul üleujutatud märgaladest
*enamiku märgalade
*murdarvu eraldajaks on koma
*jutumärkide asemel tuleb ladinakeelsed nimetused panna kaldkirja ja lingi moodustamisel jätta ülakomad väljapoole nurksulge
*Lauses "Denitrifikatsioon on surutud..." sõnakordus
*punkti järel on tühik
*19 pinnapealse vooluga märgala uuringus leiti, et neist; järgmine lause samuti vigane
*arvu ja ühiku vahel on tühik
Palun võta mõni sõber appi ja sealt edasi paranda ise. Adeliine 19. november 2011, kell 22:13 (EET)
----
Nii, teine katse.
*Arvude vahel on "kuni" tähenduses mõttekriips (võta redigeerimiskasti alt).
*horisontaalvooluline
*nii hästi
*maa-ala
*Nitrifikatsioon on bioloogiline orgaanilise aine muundumine anorgaaniliseks lämmastikuühenditeks. Redutseeritud olekust oksüdeeritumasse olekusse Esimeses lauses ainsuse-mitmuse mitteühildumine. Teises lauses oleks tore, kui kuskil alus ja öeldis ka oleks.
*Lauses "Nitrifikatsioon esineb veel..." koma puudu
*osasid baktereid → osa baktereid või mõnesid baktereid
*lagundatakse N2-ks
*60 L/m2 day ?
*kaevandusveed
*50—70% nii pikka kriipsu me üldse ei kasuta
*Lauses "Lahustunud orgaaniline fosfor..." koma puudu
Jätka sealt ise (koos sõbraga). Adeliine 26. november 2011, kell 22:25 (EET)
----
*Nitrifikatsioon on bioloogiline orgaanilise ainete muundumine anorgaaniliseks lämmastikuühenditeks. Nüüd läks veel hullemaks. Omadussõna peab ikka nimisõnaga ühilduma.
*Lahustunud orgaaniline fosfor, mittelahustuvad orgaaniline ja anorgaaniline fosfor pole üldiselt bioloogiliselt kättesaadavad kuni nad pole muudetud lahustuvaks anorgaaniliseks ühendiks. "Ja"-l polnud seal midagi viga, teises kohas oli koma vaja
*"limiteeriv toitaine" võiks linkida
*Lauses "Kuna fosforil pole atmosfäärilist..." üks koma liigne
*Lauses "Toitaineterikkas keskkonnas kasvanud..." üks koma liigne
*'peamised fosfori ladestumiskohad, nendesse koguneb umbes
*kogu see lõik tuleks ingliskeelse artikliga võrreldes üle kontrollida, siin tunduvad mingid vasturääkivused (ingliskeelne tekst on ka segane)
*Ainult väikene osa fosfori eemaldamisest saab kanda bakteritele, seentele ja vetikatele sõnastada paremini
*samuti ka mõlemad samas lauses pole vajalikud
*mõlemate reaktsioonide väga halb
*kaltsiumfosfaatsoolad
*toimus siis, kui esines
Jne. Jne. Ma kahtlustan, et siin on lisaks keelelistele vigadele ka sisulisi vigu, millest mina aru ei saa. Adeliine 3. detsember 2011, kell 16:44 (EET)
----
*Soontaimed akumuleerivad looduslikel märgaladel endasse
*peamised fosfori ladestumiskohad
*esinesid siis, kui
*Suuremahuline fosfori eemaldamise efektiivsuse võrdlemine
*Teise aasta jooksul tuli juba fosforit rohkem välja märgalast kui teda oli sissevoolus.  halb
*kaubanduslikel eesmärkidel mis siin kaubandusega seotud on?
*Lauses "Kuigi mõned märgalad on..." sõnakordus
*20 m² inimese kohta
*musta ja halli vee (mis see tähendab?)
*lisaenergiat
*hübriidmärgala
*horisontaalvoolulisest
*mis on i.e?
*taimestik pinnasfiltrist ??
*artikli lõpus puuduvad siselingid
Adeliine 13. detsember 2011, kell 14:02 (EET)
Kas kuskil siin võiks olla link anammoksile? Andres 1. veebruar 2012, kell 09:01 (EET)
----
V-o peaks tehismärgalast ja märgalapuhastist olema eraldi artiklid. Praegu suunasin märgalapuhasti siia--Bioneer1 (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 21:31 (EEST)

Arvan küll, et võiks olla eraldi artikkel. Andres (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 23:53 (EEST)
----
Kogu sisu peale esimese lõigu kuulub kokku artikli Tehismärgalapuhasti teema alla ning tuleks tolle artikliga integreerida. Andres (arutelu) 16. oktoober 2013, kell 08:08 (EEST)


Arutelu:Vähk (haigus)

Kas taimehaiguste kohta Vähk (taimehaigus)? Andres 24. oktoober 2011, kell 07:46 (EEST)

Taimevähk oleks v-o parem pealkiri, aga ma ei tea, kas seda sõna kasutatakse. Taimedel ka nt juurevähk--Bioneer1 25. oktoober 2011, kell 01:06 (EEST)

: Ei kasutata. Andres 25. oktoober 2011, kell 02:36 (EEST)

::Ei kasutata. Taivo 25. oktoober 2011, kell 13:48 (EEST)

Statistikaameti põhimääruse kinnitamine
Vastu võetud 26.07.2004 nr 130
RTL 2004, 102, 1652
jõustumine 01.08.2004
Muudetud järgmiste aktidega (näita)
Määrus kehtestatakse «Vabariigi Valitsuse seaduse» § 42 lõike 1 alusel ning kooskõlas nimetatud seaduse § 65 lõike 2 punktiga 3.
1. peatükkÜLDSÄTTED
§ 1. Statistikaameti staatus
 (1) Statistikaamet (edaspidi amet) on Rahandusministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus, millel on juhtimisfunktsioon ja mis korraldab riiklikke statistilisi vaatlusi ja koordineerib riiklikku statistikat ning teostab riiklikku järelevalvet seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses. Statistiliste meetodite valimisel on amet sõltumatu.
 (2) Oma ülesannete täitmisel esindab amet riiki.
https://www.riigiteataja.ee/akt/13328227   online (vaadatud 23.04.2013)
Andmete kasutamisel palume viidata allikale : online (vaadatud 23.04.2013)
Statistikaamet
Endla 15, 15174 Tallinn
Autoriõigus: Statistikaamet 2013
http://www.stat.ee/statistika
Rahvastikusündmused
Abielud
Abielulahutused
Abordid
Ränne
Surmad
Sünnid
http://pub.stat.ee/px-web.2001/Database/Rahvastik/03Rahvastikusundmused/10Surmad/RV_04.htm
TH04: PAHALOOMULISED KASVAJAD* --- Aasta ning Näitaja
 	Esmasjuhtude arv
2002	6 105
Märkus:
* Andmed pahaloomuliste kasvajate kohta põhinevad alates 1970. aastast Eesti Vähiregistril.
1970.-2007. aasta andmed on korrigeeritud 19.06.2012.
TH04: PAHALOOMULISED KASVAJAD* --- Aasta ning Näitaja
 	Esmasjuhtude arv
2008	7 122
Märkus:
* Andmed pahaloomuliste kasvajate kohta põhinevad alates 1970. aastast Eesti Vähiregistril.
1970.-2007. aasta andmed on korrigeeritud 19.06.2012.
http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/Saveshow.asp
RV57: SURNUD 100 000 ELANIKU KOHTA --- Aasta, Surmapõhjus RHK-10 järgi, Sugu ning Vanuserühm
 	Vanuserühmad kokku
2008
Kasvajad (C00-D48)
Mehed ja naised	267.40
Märkus:
Surmapõhjuste muudatusi vaata rubriigist Mõisted ja metoodika.
http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/Saveshow.asp
RV57: SURNUD 100 000 ELANIKU KOHTA --- Aasta, Surmapõhjus RHK-10 järgi, Sugu ning Vanuserühm
 	Vanuserühmad kokku
2008
..pahaloomulised kasvajad (C00-C97)
Mehed ja naised	264.27
Märkus:
Surmapõhjuste muudatusi vaata rubriigist Mõisted ja metoodika.
http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/Saveshow.asp
RV57: SURNUD 100 000 ELANIKU KOHTA --- Aasta, Surmapõhjus RHK-10 järgi, Sugu ning Vanuserühm
 	Vanuserühmad kokku
2010
Kasvajad (C00-D48)
Mehed ja naised	269.30
Märkus:
Surmapõhjuste muudatusi vaata rubriigist Mõisted ja metoodika.
http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/Saveshow.asp
http://pub.stat.ee/px-web.2001/Dialog/varval.asp?ma=RV57&ti=SURNUD+100+000+ELANIKU+KOHTA+SURMAP%D5HJUSE%2C+SOO+JA+VANUSER%DCHMA+J%C4RGI&path=../Database/Rahvastik/03Rahvastikusundmused/10Surmad/&lang=2
23.aprill 2013 18:57 Mariina
----
Kas vähk ja vähktõbi on sama asi? Andres (arutelu) 1. september 2016, kell 20:06 (EEST)

Meditsiinisõnastik teeb vahet: vähk on pahaloomuline kasvaja, vähktõbi on vähist põhjustatud haigus. Andres (arutelu) 8. detsember 2016, kell 23:22 (EET)

Palun täpsustust - soovitavalt vastavuses "Riigi Teataja" ning "Statistikaametile" ....