Arutelu:Vandenõuteooria

Vaadates seda artiklit, tekib selline küsimus.
Teame ajaloost paljusid vandenõusid
* Julius Gaius Caesari surm
* Suurem osa riigipöördeid
** Vene tsaarivõimu vastane vandenõu, mille aktiivne liige oli Puškin
** See, kuidas Päts riigi maha müüs (tunnustatult vist vandenõu)
* Paljud sõjad sisaldavad neid paksult
* See, kuidas indiaanlastelt nende maid ära võeti (ja muude kohtade pärismaalastelt)
* 9/11 (pole suurt vahet, kelle vandenõu, aga vandenõu oli see ju igal juhul)
Äkki oleks õige:
* Esiteks liigutada kogu artikkel märksõna "Vandenõuhüpotees" alla ja panna siit link sellele, sest teooria on miski, millel on piisav põhjendus.
* Teiseks teha eraldi artikkel "Ajaloolised vandenõud", kuhu siit samuti link viiks.
See artikkel, kui seda vähegi kriitikameelega lugeda, jätab mulje, nagu oleks kõik piisavalt põhjendatud vandenõusüüdistused valed.--Tvali 19:57, 13 Mar 2005 (UTC)
nõus, et "teooria" kõlab veidi nagu ... "teaduslikult" ... (ehkki ega ka teaduslikel teooriatel ei pruugi olla piisavaid põhjendusi sageli...) tõsi ... ega "hüpotees" ka parem ei ole ... tegemist on suuresti pigem "uskumuse" või "eelarvamusega", igal juhul millegagi, millel on psühholoogilised (täpsemalt, massipsühholoogiasse puutuvad) põhjused... kahtlemata: on kaks ise asja, kas "vandenõu" ise või "vandenõu kahtlustamine" ehk siis, "vandenõuteooria"... Tvali loetletud vandenõud (Caesarist kuni 9/11-ni) on kahtlemata vandenõud... aga "teooria", et 9/11 korraldasid "tegelikult" juudid või FBI või CIA, on juba midagi muud... "vandenõuteooria" on midagi sellist, mis kahtleb nende vandenõude korraldamise ametikes, üldlevinud versioonides... (nagu artikli alguses ka seletatud) ... mõiste "vandenõuteooria" on selle nähtuse üldlevinud nimetus... vt ka http://en.wikipedia.org/wiki/Conspiracy_theory ja http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_conspiracy_theories ning eriti http://en.wikipedia.org/wiki/Conspiracy_theories_%28a_collection%29 --Lulu 07:05, 14 Mar 2005 (UTC)~

::vahemärkus - mis puutub 9/11 siis USA üks naisterahvas kelle abikaasa andis RICO Act'i(käsitleb rühmituse tegevust kuritegeliku akti sooritamiseks ning selle hilisemat varjamist karistusest pääsemiseks /vaba tõlge/) alusel kohtusse Bushi (president), Cheney, Rumsfeldti ja veel mõned mehed. Kuigi kohus ei suutnud otseselt tõestada, et need isikud sooritasid või lasid sooritada selle terroroiakti leidis kohus, et USA valitsusasutused oli osalised organiiserimises ja teadlikud ning lasid sellel sündmusel toimuda - kohtu ettepanek oli, et kui daamil tekib uued kahtluse alused kes konkreetselt seda tegid siis tulla tagasi - vastavalt USA seadustele ei ole võimalik kohtus karistada umbisikulist organisatsiooni (ka valitsust) vaid ainult selle esindajaid nimeliselt - ja see ei ole TEOORIA vaid praktika kahjuks ...  --makruss 26. oktoober 2005, kell 07.05 (UTC)
Me ei saa seda artiklit ümber nimetada, sest vastav termin lihtsalt on niisugune. Võib ainult selgitada, et tegemist pole teooriaga selles mõttes, nagu teooriat teadusfilosoofias mõistetakse. Muidugi peaks olema ka artikkel Vandenõu, millele siit tuleks viidata. Andres 07:48, 14 Mar 2005 (UTC)
Üks levinud vandenõuteooria oli ka see, et Iraagi sõja põhjendused on valed ja et USA ei plaani seal teha, mida ametlikult kavatses (väited, et Iraagis ei ole massihävitusrelvi ja et USA ei vea peale Husseini kukutamist kohe vägesid välja). Teine oli see, et Eesti valitsus valetab euroliidu kohta (väited, et Eesti seadusandlus ei jää täiesti Eesti enda otsustada ja et seadusi hakatakse ümber tõlkima, mitte ei ole need soovitusliku iseloomuga -- koheselt peale valimisi ka tulid suhkrutrahvid). Ajaloost leiab selliseid riikliku taseme vandenõusid tegelikult palju (nende hulka võib arvata ka valimislubadused, mis on antud, aga mille suunas ei ole hiljem tegutsetud). Seega tuleks ära muuta "ainus, mis on leidnud kinnitust" kujule "üks, mis on leidnud kinnitust". Kusjuures, seal on jällegi küsimus, et millise riigi versioon on ametlik versioon -- näiteks Iraagi ametlik versioon väitiski, et neid ei ole.
Ühtlasi ei ole ametlik versioon miski, milles ei tohiks kahelda -- ametnike allkirjad ei muuda asja veel absoluutselt tõeseks. Loomulikult leiab põhjendust leidnud vandenõuteooriaid juba langenud riigikordade kohta oluliselt rohkem, kui püsivate kohta.
Arvan, et vandenõuteooriate hüpoteesideks nimetamine on põhjendatud, ehkki paljud neist omavad ka väga absurdseid vorme (paljud tuntud vandenõuteoreerikud räägivad üldse mingitest peletistest maa sees, kellega vabamüürlased väidetavalt suhtlevad jne...), aga sellisel skaalal on tegu hüpoteesidega, eriti, kui arvestada, et mõni on leidnud põhjenduse.--Tvali 11:12, 14 Mar 2005 (UTC)

Kas pole mitte nii, et vandenõuteoreetikud ise ei pea oma "teooriaid" hüpoteesideks? Kui tegemist on mõistliku hüpoteesiga, siis polegi alust seda vandenõuteooriaks nimetada. Andres 11:16, 14 Mar 2005 (UTC)

: Nii palju, kui mina neid tean, peavad nad neid üldiselt siiski hüpoteesideks, kui need pole piisavalt põhjendatud.

: Tavaliselt on vandenõuteoorial mingid versioonid, milles ei ole alust kahelda, teised, mis on hüpoteetilised ja kolmandad, mis kalduvad absurdi -- näiteks on juutide vandenõuteooria puhul ilmne, et nad üritavad vallutada palestiinat (pidevalt uued tugipostid palestiinas, aastatetagune suure verevalamisega sissetung ja maa vallutamine). Samuti on Akadeemias üks Israel Shahaki kirjutis, mis räägib, kuidas juutidele koolis õpetatakse, et neile kuuluvad usulistel põhjustel väga suured alad iisraeli ümber. Samuti on vandenõuteoreetikute hulgas, kes seda küsimust Iisraelist pisut suurema ala peale laiendavad, tuntud see Ariel Sharoni lause. Need siinsed andmed on kõik sellised, mida ametlikult ei eitata, aga mida ka ametlike kanalite kaudu väga palju ei levitata. Samas on ka teatav kogus hullumeelseid, Eestis näiteks Jüri Linaga eesotsas, kes on teinud kõikidest nendest hüpoteesidest ka absurdivariante.

: Seega arvan, et siinne lähenemine on väljajätteline ja eksitav antud kujul.--Tvali 11:28, 14 Mar 2005 (UTC)

: Natuke küll halb tunne siin nuriseda, sest Lulu on selle artikliga päris suure töö ära teinud & üldiselt jätab ta töö siin väga hea mulje, aga igaljuhul tuleks siia kindlasti täpsustusi sisse viia ja selle teksti natuke erapooletumaks muutma ...ma saan aru, kui entsüklopeedia esitab teadlaste poolt nende valdkondades kontrollitud infot eelistatuna sellele vastukäivale, aga see, kui kõik peab 100% vastama "ametlikule versioonile", tundub mulle natuke juba propagandat meenutav -- üldiselt peetakse näiteks ajakirjanduse puhul sellist ju kollaseks ajakirjanduseks ja eeldatakse ajakirjanikult isemõtlemist; miks entsüklopeediaga peaks teisiti olema? Arusaadavalt tuleb küll kõik need vandenõuteooriad kahtluse alla seada, aga siiski erapooletumas vormis. --Tvali 12:21, 14 Mar 2005 (UTC)

:: Jah, olen nõus, et vandenõuteooriate väärust ei saa endastmõistetavusena eeldada. Selles suhtes tuleb artiklit kindlasti korrigeerida. Peale selle tundub mulle, et sõna "vandenõuteooria" ei kasutata ainult antropoloogilise terminina, nagu selles artiklis, vaid ka hinnangut väljendava sõnana. Antropoloog võib muidugi lähtuda sellest, et vandenõuteooriad on väärad, või õigupoolest ei omagi nende tõeväärtus tema jaoks tähtsust. Andres 13:33, 14 Mar 2005 (UTC)
...vaatan seda arutelu ja saan vist aru, mis häirib: paljudel vandenõuteooriatel võib olla tõsi taga, tõepoolest... ja miks mitte? ... tõde võib olla ka mitmetine: kasvõi see arstide ja farmaatsiatööstuse vandenõu... võiksin sellest pikalt kirjutada... (Jüri Lina käsitluses on see jah raske kuritegu inimeste tervise jm vastu, igatahes vandenõu ... tegelikkuses töötavad arstid ja farmaatsiatööstus käsikäes ja, tõepoolest, arstidele jagatakse tasuta ravimite näidiseid, tehakse soodustusi ja muud taolist, kuid see on tavaline reklaam, mida muidugi on võimalik üles puhuda globaalseks vandenõuks... ) aga see selleks... sissejuhatavates lõikudes peaks olema selgesti öeldud, et vandenõuteooriad võivad olla ka õiged... pole sugugi öeldud, et nad on igal juhul valed ja väljamõeldised... P.S. ei saa aru, miks keegi on linke kustutanud .. --Lulu 19:33, 14 Mar 2005 (UTC)

Ma ei ole tegelikult seda Lina lugenud, ma olen ainult kuulnud ta raamatute mõne osa lühikesi ümberjutustusi, nii et ei oska sellesse teemasse eriti tulla -- olen nagu aru saanud, et ta pooldab maaluseid koletisi jms., nagu see ameeriklane, kes ka "tunnustatud" on selles vallas.--Tvali 19:54, 14 Mar 2005 (UTC)

Vandanõu on see arstide asi sellisel juhul, kui firmaomanikud on omavahel kokku leppinud, et tuleb mingeid kindlaid ravimine omadusi varjata ja teisi juurde lisada. Samas ei ole ma selle valdkonnaga eriti kursis, ei tarbi arstide tööd ja ei huvitu neist kuigivõrd.--Tvali 19:54, 14 Mar 2005 (UTC)

Linkide kohta ei tea.--Tvali 19:54, 14 Mar 2005 (UTC)

Lõikude algused, nagu "Kas vandenõuteooriad on uskumused, müüdid või eelarvamused?" osutavad oma lauseehitusega kõikidele vandenõuteooriatele. Artikli algus võiks sellisel juhul eraldi rõhutada, et artikkel käsitleb ainult põhjendamata vandenõuteooriaid.--Tvali 19:54, 14 Mar 2005 (UTC)
jah, vaatasin ise ka... tegin neutraalsemaks... jutt käib muidugi kõigist vandenõuteooriatest, sõltumata sellest, kas nad on rohkem või vähem põhjendatud... --Lulu 20:12, 14 Mar 2005 (UTC)

Ausaltöeldes ma praegu ei oska täpselt kokku võtta, kuidas selle artikli neutraalseks saab – mõtlen selle üle, kui mõnede muude asjadega lõpetanud olen.--Tvali 19:54, 14 Mar 2005 (UTC)

Kas tohin enda arvates enesestmõistetavad parandused viia sisse või räägin neist siin arutelus?--Tvali 19:54, 14 Mar 2005 (UTC)

Äkki oleks mõtet natuke klassifitseerida:

* Globaalsed vandenõuteooriad (maailm)

* Mastaapsed vandenõuteooriad (nt. riik)

* Lokaalsed vandenõuteooriad (nt. estonia)

Igal pool võiks olla ära toodud vastavat tüüpi vandenõud ajaloost.

Nii oleks asi natuke süstemaatilisem ja igal grupil on teatud hulk ühisomadusi, mida saaksid kokku võtta--Tvali 19:54, 14 Mar 2005 (UTC)
klassifitseerimise võiks ette võtta siis, kui neid liiga palju juba koguneb... praegune loetelu on piisavalt ylevaatlik... muide, interwikis on sama artikkel viimaste nädalatega tunduvalt laienenud ja mitmeteks artikliteks jagunenud... seal on ka juba neid teooriaid ka liigitama hakatud... lihtsalt, liiga palju juba... vt linke selle arutelu alguspoolel... --Lulu 20:12, 14 Mar 2005 (UTC)

Klassifitseerimine ei ole vajalik selleks, et suuremat hulka mahutada, vaid on näiteks üks teatav hulk üldistavaid omadusi, millest saad rääkida seoses globaalsete vandenõuteooriatega ja ühtlasi poolt/vastuväited üldistatud kujul (viide ajaloolisele ülemaailmsele vandenõule võiks ülla katoliikliku kiriku tegevus mitte väga ammu aega tagasi -- ehkki neid leiab muidugi palju rohkem). Igaüks ei viitsi lihtsalt iga teooriat eraldi läbi lugeda (ma ise ka sinna sisse ei viitsind süveneda).--Tvali 12:07, 15 Mar 2005 (UTC)

Inglise keelne artikkel sellel teemal on sedavõrd hägune ja kõikuv, et ma parem hoian sealt eemale -- mina nimetaksin sellist asja propagandaks (isegi sõna "vandenõu" on seal lahti kirjutatud ainult vandenõuteooriate kaudu) :)--Tvali 12:07, 15 Mar 2005 (UTC)

Igal pool võiks olla selgelt välja näidatud ka see, et eri vandenõuteooriad võivad olla tulnud täiesti eri keskkonnast -- välja visata selliseid lauseid, nagu "kas vandenõuteooriad on ...?", sest sealt jääb mulje, et küsimusele vastamine vastab sellele kõikide nende "teooriate" kohta korraga, mitte et igaühe puhul on erinev vastus.--Tvali 12:07, 15 Mar 2005 (UTC)

Kusjuures pakun välja, et artikli sees võiks olla kasutusel sõna "vandenõumüüt", mis käsitleks ainult neid vandenõusid, mis sisaldavad absurdielemente -- nende kohta võib siis juba tõesti ilma kitsendusteta kõiki neid küsimusi esitada.--Tvali 12:07, 15 Mar 2005 (UTC)

Rohkem mul selle artikli kohta vist suurt öelda pole ..stiil tuleks ära parandada ja jälgida samas, et inimesed sealt kõik selle info soovi korral kätte saaks, mida praegune variant soovib edastada :)--Tvali 12:07, 15 Mar 2005 (UTC)

Artiklis on palju huvitavaid fakte, kuid terviklik pilt logiseb -- keskkooli õpilasele ütleks emakeele õppejõud, et tütarlaps/noormees, teie teema arendus jääb nõrgaks ja loogiline ülesehitus samuti. Pärast läbilugemist ei teki seda tunnet, et "ahhaa! see siis ongi vandenõuteooria". Tekstis on sisemised vasturääkivused ja tekst jätab mulje nagu üritataks sensatsiooni tekitada või oma "laialdasi ja sügavaid teadmisi" teistele edasi anda. See häirib väga, et sõnu on palju, aga olulist teavet vähe ja loogilisi vigu igal sammul. Tsiteerin:
"Kas vandenõuteooriad on uskumused, müüdid, eelarvamused või tõsiseltvõetavad teooriad? Kas nad kuuluvad folkloori, mütoloogia, religiooni või teaduse valdkonda? Ühest vastust nendele küsimustele ei ole." -- Autor deklareerib, et vandenõuteoorial puudub definitsioon, ei ole teada, mis see on. Kas siit edasi on üldse mõtet kirjutada?
"Tuntud on vandenõuteooriate levik totalitaarsetes ühiskondades. Kuna totalitaarsus juba iseenesest sisaldab vandenõu (salajast kokkulepet võimu säilitamiseks), manipuleeritakse propaganda abil ning valitseb teabesulg, siis kaheldakse kõiges ning nähakse kõikjal vandenõu." -- Siin väidab autor, et hoolimata sellest, et pole teada, mis vandenõuteooria on, sisaldub vandenõu juba iseenesest totalitaarsuses.
Artikli sõnum on nõrk ja pool-vägisi otsitud. Väga raske on niisuguse võtmes nagu siin, vandenõuteooriale paremini läheneda. Põhjus on lihtne -- semantilisel konstruktsioonil "vandenõuteooria" puudub sisuline tähendus. Tegu on hinnangulise mõiste ehk tühja märgiga, mis võib vastavalt hindajale hõlmata suvalisi sotsiaal-skemaatilisi nähtusi (idee kujul). Niisuguse tühja märgi kehtestamisega üritab selle kehtestaja neutraliseerida talle ebasobivana tunduvat sotsiaal-skemaatilist ideed, asudes dominantsele hinnangulisele positsioonile nõudes ebasobiva alistumist ja asetumist kategooriasse "väärtusetu".

"Vandenõuteooria" on kindel mõiste. Vt näiteks http://en.wikipedia.org/wiki/Conspiracy_theory ja http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_conspiracy_theories ning eriti http://en.wikipedia.org/wiki/Conspiracy_theories_%28a_collection%29
--Lulu 10:25, 8 Apr 2005 (UTC)

Mulle tundub, et tuleb lahus hoida kaks küsimust. Üks asi on see, milliseid seisukohti konkreetselt peetakse vandenõuteooriateks (selles asjas on lahkarvamused). Teine asi on see, mida peetakse vandenõuteooriale iseloomulikuks. See, et pole teada, millistel vandenõuteooriatel on õigus, ei tähenda, et vandenõuteooriatel puuduksid ühisjooned, mis ei sõltuks nende tõeväärtusest. Arvan, et vandenõuteooria mõiste ei ole siiski puhthinnanguline. Andres 10:44, 8 Apr 2005 (UTC)
Sõnastasime ymber... tänud Tvalile eraviisiliste soovituste eest... --Lulu 08:33, 9 Apr 2005 (UTC)

Siia võiks juurde lisada nüüd, et osa Estonia vandenõuteooriast on tõeks osutunud (Rootsi tunnistas, et veeti sõjaväetehnikat). Kui selliseid vandenõuteooriaid piisaval hulgal kinnitust saab, siis muutub see artikkel päris lõbusaks lugemiseks. Soovitan veel lisaks Zurab Zhvania vandenõu, Dzhohhar Dudajevi vandenõu, Harald Meri vandenõu, Ülo Koidu vandenõu jne. Ma väga kriitiline ei tahaks olla, aga tuleks igal juhul ära mainida, et vandenõuteoreetiku silt on väga laialdaselt kasutusel valitsuste poolt kriitikute mustamisel. Ad Hominem ründed ei ole head, Nimed tuleks ära korjata. Eraldi peatükk võiks olla "vandenõupraktika", kardan ainult, et see tuleb pikem kui teooria osa ja muutub peagi eraldi artikliks. Ja siis peaks veel olema ametlikud vandenõuteooriad, näiteks Iraagi massihävitusrelvade vandenõu, al-Qaeda vandenõu, 19 lennukoolis läbipõrunud araablase vandenõu, ilmauurimislennuki U-2 vandenõu, Lee Harvey Oswaldi igast suunast tulevate kuulide vandenõu (muide, miks JFK teooriate nimekirjas ei ole?) jne. --213.219.75.230 07:18, 27 mai 2005 (UTC)
Kõik õige, ilma mingi sarkasmita, muideks... ;) Vabalt võib lisada juurde, selleks see "täiendamise" märkus seal allpool seisabki. Nimed võiks muidugi ära korjata, sest tegemist ei ole vandenõuteoreetikute, vaid vandenõupraktikutega (kui oli mõeldud seda nimede osa). --Lulu 07:39, 27 mai 2005 (UTC)
----
Vikipeedia üldise põhimõtte järgi tuleb välislingid ära tuua eraldi, et nad siselinkidega segi ei läheks. Põhimõtteliselt võib see olla ka alajaotuse alajaotus. Andres 19:42, 29 mai 2005 (UTC)
Jajah. Kas liiga kirjuks ei lähe, kui igal lõigul on veel yks alajaotus "Vaata ka" vms...? aga võib ka, muidugi... Lisasin need lingid eelkõige sellepärast, et artikkel on tekitanud elavat vastukaja, nagu näha, ja paljudel juhtudel inimesed lihtsalt ei tea vastavate teooriate ulatust ja tagamaid. Vormistamise osas, jah, ilmselt ikka peaks eraldi alajaotusega igas lõigus eraldi.  --Lulu 20:39, 29 mai 2005 (UTC)

Ma vaatasin ennist, et on lihtsalt välislingid. Aga inglise vikile pole minu meelest küll vaja välislinke teha, üks keelelink meil juba on. Võib ju eesti keeles pikemalt kirjutada. Andres 20:42, 29 mai 2005 (UTC)
Jah, ilmselt vist tulebki hakata neist eraldi artikleid tegema. --Lulu 20:50, 29 mai 2005 (UTC)
Kuidas neid pealkirjastada? Kategooria on meil juba olemas, aga artiklite pealkirjad? Kas igas pealkirjas peaks olema sõna "vandenõu" või "teooria"? Wikis on nii ja naa, vahel ka (sulgudes) täpsustusena. Aga meil võiks paremini ja läbimõeldumalt olla. --Lulu 20:59, 29 mai 2005 (UTC)
Aga tegelikult vist sobivad juba ka praeguste alajaotuste pealkirjad artiklite pealkirjadeks, kui vastuväiteid ei ole... --Lulu 21:06, 29 mai 2005 (UTC)

Alajaotuse pealkirja all võiks ikkagi olla mingi kokkuvõte. Andres 21:41, 29 mai 2005 (UTC)
----
Kas Johannes Paulus II surma kohta on siis mingeid alternatiivseid teooriaid? Teine asi on Johannes Paulus I. Andres 10:59, 26 juuni 2005 (UTC)
Vist on mõeldud seda, et paavsti tegelik surmaaeg oli varasem kui väljakuulutatud surmaaeg. Igatahes tekitab see küsimusi, kui asjast lähemalt juttu ei ole. Andres 11:01, 26 juuni 2005 (UTC)
Eh, need (Johannes Paulus II ja Yassir Arafat) said nimetatud vaid nende hiljutise surma tõttu. Aga jah, tuntud inimeste surma puhul hakkavad alati liikuma ka kuulujutud ja vandenõuteooriad. Minu poolest võib need nimed sealt ära ka võtta ja mõne teisega asendada.  /Lulu/

Siis oleks parem nimesid üldse mitte mainida. Andres 11:55, 26 juuni 2005 (UTC)
Artikli alguses on selline lause - ""Erinevalt teaduslikest teooriatest on paljud levinud vandenõuteooriad vähe põhjendatud, irratsionaalsed ja seetõttu harva tõsiseltvõetavad. Sellest hoolimata võivad vandenõuteooriad olla väga püsivad ning laialdaselt tunnustatud."" -  olles ise seda teemat nüüdseks juba üle 10 a uurinud pean  nentima, et tihti peale on need vandenõuteooriate ümberlükkamiseks toodud  põhjendused tunduvalt nadimad kui vandenõuteooriad. Paljud vandenõuteooriad on meie uue "suure sõbra" keeles bull-shit kuid elu on kahjuks näidanud, et vandenõud meie planeedil on rohkem levinud ning valitsejate hulgas levinud ning praktiseeritavad kui vandenõuteoreetikud arvatagi oskavad.  --makruss 25. oktoober 2005, kell 19.41 (UTC)

: Arvan, et vandenõuteooriate juures polegi võibolla tähelepanuväärne see, mida nad väidavad, vaid see kuidas nad seda väidavad. Soovitan soojalt lugeda Umberto Eco raamatut Foucault's Pendulum. --Heiki e 25. oktoober 2005, kell 20.49 (UTC)
----
Selle kohta vaata lähemalt Teisi variante: vaata lähemalt ja USA parlamendi uuringud(inglise keeles).

Nii ei saa. Tuleb teha eraldi artikkel. Andres 26. oktoober 2005, kell 07.26 (UTC)
9/11 vääriks üldse eraldi artiklit - kus on eraldi alalõik Spekulatsioonid.  --makruss 15. veebruar 2006, kell 11.06 (UTC)
kuna keegi veel pole jõudnud siis näiteks kodaniku Juta Raabe peaks siit ära võtma tehniliselt sest tema nii öelda "vandenõud" hakkavad juba kajastuma ka valitsuse dokumentides ja pole enam sugugi vandenõud ...
ka olen ma põhimõtteliselt vastu Greenewaldi siia paneku osas (kuigi  momendil ei näe alternatiivi) - kutt opereerib ametlike valitsuse paberitega ning põhimõtteliselt ei spekuleeri ega mängi teooriatega aga esitab fakte nagu nad sealt paberitest väljuvad ...  --makruss 12. aprill 2006, kell 17.07 (UTC)

Tundub siiski, et ta implitseerib, et riik on midagi varjanud või salanud.

Vandenõuteoorial võib ju ka õigus olla. Minu meelest ei ole sellest midagi, kui mõnd vandenõuteoreetikut ametlikes dokumentides tsiteeritakse. Andres 13. aprill 2006, kell 04.51 (UTC)
aga ta ju varjab - alates iseseisvuse väljakuulutamise hetkest kuni tänapäevani - eredaimad näited on Kodusõja põhjused - Mehhiko sõja põhjused 1 ja 2 maailmasõja põhjused - Korea, Vietnam, Grenada, Kuveit, Afganistan Iraan Iraaq   ...........................   nimekiri läheks veel pikemaks ja laiemaks kui tooks veel sisse salamõrvad kodumaal (piirdume esialgu USAga eks) ja välismaal ning ei maksa unustada kogu seda tolmu ja jama UFOde ümber ja et kellegil ei tunduks/arvaks et ainult USAt mustan siis on teada ka mõned NSVL/ Venemaa varjamised (see on eriti tagasi hoidlik "statment" onju) rääkimata ei saa jätta ka Eesti juhtumid - kuidas praeguste "avalike elu tegealste" (elusate ja hiljuti surnute) ettekannete põhjal saadeti inimesi Siberisse ja ka kohapeal maha lasti -  lisada veel Paldiski "tuumaobjekt" Estonia uppumine ja mõned asjad veel siis peab olema nagu need 2 ahvi - ei kuule - ei näe - ei räägi. Kahjuks olen oma elu jooksul veendunud et paljudel vandenõu teoreetikutel on õigus - kahju on mul aga neist inimestest kes arvavad et sõna vandenõu teoreetik on sõimusõna - lõppu tipa veel vanasõna meenutus palgist ja pinnust ja silmadest ... --makruss 13. aprill 2006, kell 21.13 (UTC)

Nojah, seda ma ju mõtlengi. Kui me räägime vandenõuteooriast, siis on jutt väitest või oletusest, et keegi varjab meie eest midagi, mida meil on õigus teada. See võib tõsi olla või mitte, aga kui ta ka on tõsi, siis jääb see vandenõuteooriaks niikaua, kuni varjamine kestab. Tõesus või väärus ei saa millegi vandenõuteooriaks nimetamisel olla kriteeriumiks, sest just varjamise või väidetava tõttu on raske otsustada, kas varjamine tõepoolest aset leiab. Arvan, et vandenõuteoreetikuks võib nimetada ka seda, kes ei ütle välja, et varjatakse, kuid annab seda mõista (nagu Greenewald). Andres 14. aprill 2006, kell 03.34 (UTC)

:minu meelest Greenwaldi teene meie kõigi ees ongi see et ta oli praktiliselt esimene kes nii laiahaardeliselt tõestas et varjamine toimub - kas ja kui palju ta tõestada suudab mingit konkreetset fakti on juba suht teisejärguline ...  --makruss 14. aprill 2006, kell 13.22 (UTC)

:: Andresel on õigus. Vandenõuteooria võib olla tõsi või mitte, aga mitte selles pole asi. Paljud vandenõuteooriad on nõrkadel alustel ja raskesti tõestatavad, kuid see ei tähenda veel, et neil ei võiks ka osaliselt või täielikult tõepõhi all olla. Mis puutub sellesse, et kui mõne riigi valitsusasutus on mõnda teooriat tunnustanud, --- ega siis sellepärast saa seda taoliste teooriate loetelust kohe välja jätta. Vandenõuteooria jääb vandenõuteooriaks ka siis, kui mistahes hulk inimesi seda (piisavate põhjendusteta) usub. Mitmete araabiamaade valitsused/asutused kinnitavad ja usuvad näiteks juutide ylemaailmse vandenõu olemasolu. HAMAS omakorda tegeleb ja võitleb juutidevastaste vandenõudega. Jne. Vandenõuteooriateks jäävad nad sellegipoolest. --- Arvan, et sõna "-teooria" võib vandenõu tagant ära võtta alles pärast pädeva kohtu poolt langetatud ja jõustunud kohtuotsust või pärast ymberlykkamatute tõendite avalikustamist või vandenõulaste endi ylestunnistust vms. Kunagi näiteks oli ka MRP salaprotokollide olemasolu lihtsalt "vandenõuteooria". Praeguse ajalookäsitluse kohaselt aga on nende puhul tegemist kahe riigi vandenõuga teiste Euroopa riikide vastu. Ei mingit "-teooriat" enam. --- Usun, et suutsin ennast selgesti väljendada. Parimat. --Lulu 14. aprill 2006, kell 13.54 (UTC)
Suutsid küll Lulu aga siin näiteks selline case - kõik teavad Ceasari vastast vandenõud (ja paljusid selliseid ja teisi kahh) kuid nagu enamus vandenõusid POLE nad leidnud kohtulikku käsitlust - seega peaks ka Ceasari/Brutuse "suhe" olema vandenõuteooria !?  Vaidleks vastu v.teooriate "aluste" kohta - nad ei ringleks kui nad oleks nõrkadel alustel - alused on head ja korras - tugevaid probleeme on just tõestuse osas - seega tegelikult peale nende üksikute mis pole kohtusse jõudnud peaksid kõik olema ülejäänud teooriad ka Ceasari mõrv. mul pole midagi asjaliku arutluse vastu teatud teooriate osas - mis mind vahest "tigedaks" teeb on see kui mingi isik kukub lahmima et näe see ei saa ju tõsi olla kuna ( järgneb 1000+1 põhjust ) kuid unustatdes ära jälle need 1000+1 põhjust mis väidavad vastupidist. Seoses oma tööga olen näinud palju asju mida saab liigitada v.teooriate alla ning teades selles osalenud isikute arvu ja positsioone siis tean et vahet pole palju publikum tõde nõuaks jäävad nad alatiseks teooriateks. --makruss 16. aprill 2006, kell 12.41 (UTC)
Jannseni ja baltisakslaste vandenõu
19. sajandi teisel poolel levinud teooria, mille kohaselt Johann Voldemar Jannsen oli tegelikult sakslaste poolt ära ostetud, et ta oma ajalehes "Eesti Postimees" kirjutaks ainult sakslastele meelepärast juttu. See on üks vandenõuteooriaid, mis on ka hiljem kinnitust leidnud: Rudolf Põldmäe leidis Balti aadli arhiivist materjale regulaarsete toetussummade maksmise kohta "Eesti Postimehele".''
Seda teavad kõik, kui palju baltisakslased Jannsenile maksid. Kui paljud aga on vaevaks võtnud kasvõi mõelda selle peale, kui palju maksid venestajad Jakobsonile vaenuõhutamise eest?
Viktor Suvorov vandenõust: Kogu inimkonna ajalugu on läbi põimitud poliitilistes mõrvadest ja vandenõudest. - enamikule meist teada olev Julius Caesari tapmine Rooma senati istungil polnud sugugi esimene ja kaugeltki mitte ainus taolist laadi sündmus. Ent keegi taob visalt meie pähe mõtet, et vandenõud juhtuvad äärmiselt harva ja oleks väga rumal seletada neid või teisi ajaloolisi sündmusi üksikute inimgruppide organiseeritud tegevusega, mis on suunatud nt võimu haaramisele, omakasu ajendist vms. Kõigi vastu, kes püüavad ajaloo umbsõlmi lahti harutada, on välja mõeldud hävitav vormel :"See on vandenõuteooria". See vormel tuuakse kuuldavale tülgastuse ja põlgusega: "ah, jälle see vandenõuteooria!".
Meid harjutatakse mõttega, et vandenõuteooria on midagi mittetõsist, et vandenõusid uurivad vaid hädavaresed ja sharlatanid, ajaloo uurimisega pole nende taidlemisel mingit pistmist. Kui inimkonna ajaloost kustutada ära vandenõud, neid mitte uurida ja mitte lahti harutada, siis ei jää ju ajalugu ennastki järele.

9-11 vandenõuteooria on tehtud (kas meelega või kogematta) väga naeruväärseks, et kõige taga on juudid jne. Selle asemel võiks tuua fakte, millele vandenõuteoreetikud tuginevad, nt pilt WTC läbilõigatud tugisambast ja plahvatustest enne kokkuvarisemist.

Selle kohta peaks olema eraldi artikkel, kus kõigest pikemalt saab rääkida.

Sõnasta ümber, nii et oleks neutraalne. Andres 4. juuli 2011, kell 13:22 (EEST)

:Tuletan meelde, et ülaltoodud põhjenduse alusel on artikkel tänini "Neutraalsus vaidlustatud" sildiga. Ma pole põhjendusega nõus. Miks läbilõigatud tugisamba ja plahvatuste jutt vähem naeruväärne on kui versioon juutide osalusest? Siinne artikkel ongi mõeldud põgusaks tutvustuseks ja ei saa ega pea mahutama kõiki selle vandenõuteooria väiteid. --Minnekon (arutelu) 29. september 2018, kell 22:32 (EEST)
----
Seega vandenõuteooria võib olla ka osavalt koostatud pettus, libaoperatsioon.

Minu meelest ülearune lause. Andres (arutelu) 8. märts 2015, kell 19:55 (EET)

19. sajandi teisel poolel levinud teooria, mille kohaselt Johann Voldemar Jannsen oli tegelikult sakslaste poolt ära ostetud, et ta oma ajalehes Eesti Postimees kirjutaks ainult sakslastele meelepärast juttu. See on üks vandenõuteooriaid, mis on ka hiljem kinnitust leidnud: Rudolf Põldmäe leidis Balti aadli arhiivist materjale regulaarsete toetussummade maksmise kohta Eesti Postimehele.

Võtsin selle artiklist välja, sest pole andmeid, et keegi seda vandenõuks oleks kutsunud. Ja toetussummade maksmine kuidagi ei kinnita seda "vandenõud". --Minnekon (arutelu) 27. jaanuar 2018, kell 21:19 (EET)

:See oli saladuses ja seda varjati, kuna Jannsen ja tolleaegne rahvuslik liikumine oli selgesti opositioonis baltisakslastega. Seega võiks seda pidada siiski vandenõuks ja/ehk vandenõuteooriaks, ehkki tänapäeval seda enam sellisena ei nähta. Seda on käsitlenud ka näiteks Jaan Kross oma romaanis/jutustuses "Pöördtoolitund" ning sellisena on seda käsitletud ka mujal. Iseasi, kas seda on vaja siia artiklisse jätta. Ilmselt mitte. --Lulu (arutelu) 20. juuni 2019, kell 15:11 (EEST)

Peaks vist tegema eraldi artikli, vandenõuteooriate loend. --Lulu (arutelu) 20. juuni 2019, kell 15:14 (EEST)

Tegin sissejuhatuse uuesti ümber, senisest midagi välja ei visanud. Loodetavasti nüüd sobib. Alguslõik on sisuliselt tõlge en:wiki artikli algusest.--Lulu (arutelu) 21. juuni 2019, kell 14:54 (EEST)

Kas definitsioonis olev sõna 'seletus' kui "edukas vastus küsimusele, miks leidis aset mingi konkreetne sündmus või miks on olemas mingi nähtus (sealhulgas mingi seaduspära)" on ikka kõige parem? Minu meelest vandenõuteooria on just seetõttu vandenõuteooria, et see ei ei ole tõene ja selle teooriaks nimetamine on pigem iroonia. Selgem võiks olla näiteks 'väide', 'propositsioon', 'väidete süsteem' vms, sest need ei pea olema tõesed.--Andrus Kallastu (arutelu) 21. juuni 2019, kell 18:11 (EEST)

:Hea küsimus. Võtsin selle en:wikist, kus on alguses öeldud: A conspiracy theory is an explanation of an event...--Lulu (arutelu) 21. juuni 2019, kell 18:29 (EEST)

:Võibolla oleks tõesti parem ütelda, et 'vandenõuteooria on katse seletada...' vmt.--Lulu (arutelu) 21. juuni 2019, kell 18:32 (EEST)

::Nojah, ta pole vist ka katse seletada, sest vandenõuteoreetikud ise usuvad oma juttu kahtlusteta.--Andrus Kallastu (arutelu) 22. juuni 2019, kell 01:39 (EEST)

:::Kui ka artiklis Seletus antud definitsioon õige on, on ta ainult üks tähendus ja ma kahtlen, et lugejad seda sõna nähes just taolisest tähendusest mõtlevad. EKI järgi kasutatakse sõna "seletus" hoopis tähenduses "mingi nähtuse, sündmuse vms. seletamine, selle selge(ma)ks tegemine v. põhjendamine lähema kirjeldamise ja lisaandmete esitamisega"  - see sobiks siia ilusti. --Minnekon (arutelu) 22. juuni 2019, kell 03:19 (EEST)

::::Minu meelest ka. Praegune sõnastus on arusaadav küll. Ursus scribens (arutelu) 22. juuni 2019, kell 10:54 (EEST)

:::::Vikipeedia ja EKI definitsioon ei ole vastuolus: mõlemal juhul tähendab 'seletus', et asja selgemaks tegemisele, st tõele jõuti lähemale. Vandenõuteooria puhul ju nii ei ole, mistõttu ei saa olla tegemist seletusega.--Andrus Kallastu (arutelu) 22. juuni 2019, kell 11:18 (EEST)

::::::Seletust peetaksegi tõeseks selle pooldajate poolt kuni uue seletuse leidmiseni. Ursus scribens (arutelu) 22. juuni 2019, kell 11:40 (EEST)

:::::::Kui me oleme selles suhtes ühel nõul, et sõnas 'vandenõuteooria' olev sõna 'teooria' on mõeldud iroonilisena, kas me tahame samasuguse irooniana mõista ka artiklis olevaid muid sõnu (näiteks sõna 'seletus')? Minu meelest see ei ole otstarbekas: vandenõuteooria on juba eeldusena väljamõeldis, mis ei seleta tõde.--Andrus Kallastu (arutelu) 22. juuni 2019, kell 11:57 (EEST)

::::::::Miks sa arvad, et "teooria" on mõeldud iroonilisena? "Teoorial" on 2 tähendust: teaduse mõiste ja kõnekeele mõiste, viimane tähendabki lihtsalt sedasama "seletust", oletust. Küllap sellest viimasest ongi väljend "vandenõuteooria" arenenud. "Vandenõuteooria on juba eeldusena väljamõeldis, mis ei seleta tõde" - ei ole nõus. Vandenõuteooria on lihtsalt nõrk, tõenditega vähekinnitatud seletus, millele on usutavamad alternatiivid. See ei tähenda, et ta tõeväärtus null on või et vandenõuteooria põhiväide tõele vastata ei saaks. --Minnekon (arutelu) 22. juuni 2019, kell 12:59 (EEST)

:::::::::Huvitav, millise vandenõuteooria põhiväide vastab tõele? Kui see oleks nii, poleks ju tegu vandenõuteooriaga.--Andrus Kallastu (arutelu) 22. juuni 2019, kell 13:54 (EEST)

::::::::::Ma ei mõelnud, et põhiväide on õige, vaid et see pole tingimata vale, selle kinnituseks pole lihtsalt piisavalt tõendeid. See selleks. Kas on tõendeid, et sõna "seletus" saab kasutada ainult tõendatud ja üldaktsepteeritud väidete kohta, aga mitte puudulikult või üldse mitte tõendatud väidete kohta? --Minnekon (arutelu) 23. juuni 2019, kell 12:16 (EEST)

:::::::::::Irooniliselt võib ju sõnu kasutada kuidas tahes. Kui aga eeldada, et 'seletus' on "nähtuse, sündmuse selge(ma)ks tegemine" (Eesti keele seletav sõnaraamat), st tõe poole pürgimine ning vandenõuteooria seda juba definitsiooni kohaselt ei ole, siis sõna 'seletus' ei tundu antud kontekstis õigena. --Andrus Kallastu (arutelu) 23. juuni 2019, kell 16:50 (EEST)

::::::::::::Paistab, et me ei jõua siin ühisele arusaamale. Minu meelest ei eelda sõna "seletus" tähendus, et seda saab kasutada vaid juhtudel, kui selle argumentide paikapidavus on üldtunnustatud, vaid hõlmab igasuguseid seletuskatseid. Selles küsimuses oleks siin rohkemate inimeste seisukohti vaja.--Minnekon (arutelu) 25. juuni 2019, kell 17:50 (EEST)

:::::::::::::: Minu meelest ei ole artiklis Seletus antud definitsiooniga vastuolu, sest "edukas" on parasjagu ebamäärane. Andres (arutelu) 25. juuni 2019, kell 19:25 (EEST)

:Jah, see on parem tõesti. Muide, wikidata annab ka hea definitsiooni: theory alleging secret actions by a conspiracy. Pakuks uue variandina välja, et "vandenõuteooria on salakokkulepet oletav teooria nähtuse või sündmuse seletamiseks". Mida arvatakse?--Lulu (arutelu) 22. juuni 2019, kell 08:49 (EEST)

:Lisasin uue definitsiooni, nagu siin sai välja pakutud. Eemaldasin keeletoimetamise malli, piisab ehk vaid toimetamise mallist. Eemaldasin ka neutraalsuse malli. Ausalt öeldes ei saagi vist vandenõuteooriatest täiesti neutraalselt rääkida... - --Lulu (arutelu) 24. juuni 2019, kell 07:46 (EEST)

::Sõna teooria mu meelest ei sobi. Kuigi kõnekeeles on ta tõesti ka lihtsalt üldine "seletus, arvamus, oletus", siis tema teine ja Vikipeedia jaoks vast peamisem tähendus on palju spetsiifilisem ja teaduslikum.

::: Asendasin "teooria" "väitega". Andres (arutelu) 25. juuni 2019, kell 19:27 (EEST)

::::Vandenõuteooriad teevad enamat kui väidavad, nad argumenteerivad oma väite tõenduseks. --Minnekon (arutelu) 25. juuni 2019, kell 22:20 (EEST)

::::: Lisasin, et koos argumentidega. Andres (arutelu) 26. juuni 2019, kell 04:11 (EEST)
Olen nõus, et vandenõuteooriatest ei saa päris neutraalselt rääkida, sest halvustav konnotatsioon käib selle sõna juurde. Andres (arutelu) 25. juuni 2019, kell 19:29 (EEST)
----
Vandenõu, millest vandenõuteooria puhul juttu on, on tõe varjamine. Andres (arutelu) 25. juuni 2019, kell 19:29 (EEST)
----
Selle kohaselt on sündmus või olukord tekkinud teatud pahatahtlike ja võimsate jõudude vandenõu tagajärjel, ehkki muud seletused võivad olla tõenäolisemad ja tunnustatumad.

See minu meelest üldiselt ei kehti, sest nähtust, mida oleks tarvis seletada, ei pruugi olla, ja kui midagi seletamatut ka välja tuuakse, siis see seletamatu asi ise ei pruugi olla vandenõu tagajärg, sest vandenõu seisneb tavaliselt tõe varjamises. Kuidas näiteks sobib see 11. septembri vandenõuteooria kohta või Kuul mittekäimise vandenõuteooria kohta?  Andres (arutelu) 26. juuni 2019, kell 04:11 (EEST)
----
Kui tegeliku vandenõu puhul oletatakse või kahtlustatakse vandenõu, siis kuidas eristada seda nn vandenõuteooriast? Ursus scribens (arutelu) 19. august 2019, kell 14:16 (EEST)
--------
Toimetasin, lisasin mõned viited, ehk sai veidi parem.--Lulu (arutelu) 25. august 2020, kell 12:15 (EEST)


Arutelu:Uusromantism

See on õige küll, et "romantism" tuleb lõppkokkuvõttes Rooma nimest, kuid arvan, et siin pole õige koht seda märkida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 08:23, 14 Mar 2005 (UTC)
Kuidas on ''Tchelitchew''i nimi korrektses eesti keeles? Kas on ikka päris kindel, et eesti keeles on olemas selline sõnavärd nagu ''pictorialism''? Ja miks ei võiks ''The beat poets'' asemel ytelda ''biitnikud''? --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 07:51, 16 august 2005 (UTC)

Arvan, et uusromantism levimuusikas ei kuulu siia. Pealegi on selle kohta eraldi artikkel Uusromantism (muusika). Andres 25. september 2005, kell 20.20 (UTC)

Kas muusikas oli siis kaks uusromantismi? 20. sajandi algupoolel ja 1980. aastatel? Adeliine 2. mai 2008, kell 16:44 (UTC)

: Nojah, üks kuulub süvamuusikasse, teine levimuusikasse. Andres 2. mai 2008, kell 16:53 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gutenberg.org/etext/557
** In Uusromantism on 2013-06-24 14:03:30, 403 Forbidden
** In Uusromantism on 2013-07-07 20:43:23, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:43 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gutenberg.org/etext/5720
** In Uusromantism on 2013-06-24 14:03:30, 403 Forbidden
** In Uusromantism on 2013-07-07 20:43:30, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:43 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gutenberg.org/etext/556
** In Uusromantism on 2013-06-24 14:03:30, 403 Forbidden
** In Uusromantism on 2013-07-07 20:43:40, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:44 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gutenberg.org/etext/3261
** In Romantism on 2013-06-24 13:15:28, 403 Forbidden
** In Romantism on 2013-07-06 22:46:58, 403 Forbidden
** In Uusromantism on 2013-07-07 20:43:50, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:44 (EEST)


Arutelu:Relatiivsusteooria

Miks "Vaata lisaks:"? Reeglites on ju selgesti öeldud, et tuleb kirjutada "==Vaata ka==". Siim 17:29, 14 Mar 2005 (UTC)

Nüüd ma siis tean :) Uurin varsti neid reegleid ja parandan oma artiklid.

: Kaks sidekriipsu ei asenda mõttekriipsu, seda on küll vist juba öeldud, aga küll küllale liiga ei tee. Siim 17:34, 14 Mar 2005 (UTC)

:: Jama on selles, et see 0150 muidu on küll mõttekriips, aga IE textareas annab see mulle ikkagi tavalise miinuse.

::: Kui ära salvestad, küll siis mõttekriipsuks muutub. Siim 17:48, 14 Mar 2005 (UTC)
Tglt selle relatiivsusteooria mõistega on paras segadus ..newtonil on üks ja minuarust galileil ja pascalil ka ...ma natuke kontrollin googlest, aga kui keegi viitsib, võiks ka meenutada, sest ma lugesin seda värki päris ammu ja inglisekeelses vikis ei ole ühtegi peale Einsteini oma.--Tvali 18:15, 14 Mar 2005 (UTC)
Tähendab, tglt muu ei olegi oluline, aga kes mõtles välja selle asja, mis oli üks neist, mida relatiivsusteooriaks kutsuti, mis lihtsalt ütles, et sõltuvalt vaatleja asukohast ja kiirusest saab eri tulemused teiste asjade asukoha ja kiiruse kohta ja määratles valemid selle jaoks nii, et kirik ei saanud enam rääkida "universumi keskpunktist" ?
Ma ei tea, kas me mõtleme sama asja, aga Galileil olid mingid relatiivsusprintsiibid, mille pärast kirikuga jama tuli. Relatiivsusteooriaks seda muidugi nimetada ei saa. Siim 18:24, 14 Mar 2005 (UTC)
Galileil oli vist probleeme kirikuga seepärast, et ta uskus Päikest olevat universumi keskpunkt. Siim 18:26, 14 Mar 2005 (UTC)
Jah, nagu ka mõnel teisel ...samas oli üks konkreetne teooria, mis käsitles asju, mida praegu tehakse vektorarvutustega, ja millele ühes relativismi raamatus viitas kui kellegi muu relatiivsusteooriale -- aga ma pole kindel, kas see ikka oli galilei, minuarust oli see mingi matemaatik siiski.--Tvali 18:31, 14 Mar 2005 (UTC)
Jah, seda ei nimetata üldiselt relatiivsusteooriaks vist:
* http://mathworld.wolfram.com/GalileanTransformation.html
http://mathworld.wolfram.com/ on kusjuures ülihea koht matemaatika uurimiseks.
----
lähenedes valguskiirusele, jääb aeg peaaegu seisma
See ei ole nüüd küll korrektselt sõnastatud.
Minu meelest siin  midagi lausa valesti ei ole, aga kompositsioon on segane ja rõhud pole võib-olla õiges kohas, mistõttu head pilti asjast siit ei saa. Andres 09:07, 17 Mar 2005 (UTC)
----
Saksa vikipeedias anti asjatundjatele hinnata just artikkel relatiivsusteooria kohta, lootuses, et nad paljastavad kirjutajate ebakompetentsuse. Eksperdid leidsid, et seal on kõik õige. Pole kaugel need ajad, kus ka eesti Vikipeediat püütakse diskrediteerima hakata. Seetõttu peame olema valvel ja vähemalt ära märkima need artiklid, mida usaldada ei saa. Andres 09:12, 17 Mar 2005 (UTC)
----
Siin on mainitud aja kiirust, mis ei ole korrektne.

Aa, see teade ununes enne vastamata. Põhimõtteliselt on võimalik, et Einstein ei kasutanud relatiivsusteooriast rääkides päris korrektset sõnastust, aga ma ei pidanud vajalikuks selle üle arutleda siin. Mingi hetk võin leheküljenumbri ka anda Einsteini raamatust, sest ma olen päris kindel, et ta täpselt "speed of time" ütles, aga mul pole seda raamatut praegu käepärast :) --Tvali 23:13, 17 Mar 2005 (UTC)

Loe näiteks seda -- http://newton.umsl.edu/~run/traveler.html --Tvali 23:13, 17 Mar 2005 (UTC)

Igaljuhul võid selle ükskõik, millise korrektsema vormiga asendada. --Tvali 23:13, 17 Mar 2005 (UTC)
Peale selle on siin relatiivsusteooria ajalugu esitatud kuidagi ümberpööratult. Einsteini lähtekoht ei olnud mitte uus geomeetria, vaid asjaolu, et valguse kiirus (miks Sa ütled "valguskiirus"?) ei sõltu sellest, millises inertsiaalsüsteemis teda mõõdetakse. Geomeetrilise tõlgenduse andis (eri)relatiivsusteooriale alles Minkowski.
http://www.stetson.edu/~efriedma/periodictable/html/Rn.html oli ehk pisut matemaatiliseks aluseks.--Tvali 19:48, 17 Mar 2005 (UTC)
Võib panna "on alati sama ja võrdub valguskiirusega" või " on alati valguskiirus, mis on konstantne ja alati sama".--Tvali 19:48, 17 Mar 2005 (UTC)
Maxwelli võrranditest räägib siin: http://hyperphysics.phy-astr.gsu.edu/hbase/electric/maxeq.html . Need ei ole geomeetriliseks aluseks niivõrd, kuivõrd elektromagnetvälja kohta käiva aluseks.--Tvali 19:48, 17 Mar 2005 (UTC)
Oleks vast palju öelda, et sisu on vaidlustatud, kuid toimetamist on hädasti tarvis. Andres 18:06, 17 Mar 2005 (UTC)
----
Nonii, lugesin nüüd seda Sinu kirjutatut ja selle kallal tahaks natuke nuriseda küll.--Tvali 12:16, 18 Mar 2005 (UTC)
Esiteks ka meenus, miks võib öelda "aja kiirus". Asi tglt väga lihtne. Aja mõõtmise etaloniks on konkreetne keemiaprotsess, võiks öelda, füüsikaline protsess. Selle protsessi kiirus vaatleja suhtes ongi nimetatav "aja kiiruseks".--Tvali 12:16, 18 Mar 2005 (UTC)

Ei saa aru. Andres 12:28, 18 Mar 2005 (UTC)

: Ehk siis -- füüsikaline mõiste "aeg" on defineeritud alati mõne füüsikalise protsessi kaudu -- see on otseseoses vastava protsessiga. Erinevates teadusharudes on need protsessid kohati erinevad, ent nt. "sekund" on määratud ühtse etaloni kaudu. Nüüd, kui teises kohas võtab üks sekund kauem aega, kui seal, kus mina olen, siis järelikult on seal aeg aeglasem, sest sekund ongi ajamõõtmise alus. Kuna kõikide võimalike etalonide kiirused muutuvad, siis aja kiirus muutub igas mõttes.--Tvali 13:06, 18 Mar 2005 (UTC)

:: Saab küll öelda, et aeg voolab ühe vaatleja jaoks kiiremini kui teise jaoks selles mõttes, et kahe kokkusaamise vahel on ühe jaoks kulunud rohkem aega kui teise jaoks. Aga see ei tähenda, et sekund võtaks ühe vaatleja jaoks rohkem aega kui teise jaoks. Just selle alusel, et esimese vaatleja jaoks kulus rohkem sekundeid kui teise jaoks, võibki öelda, et esimese  jaoks voolas aeg kiiremini. Andres 21:16, 18 Mar 2005 (UTC)
  "Relatiivsusteooria revideerib tavaarusaamu ajast ja
  ruumist. Erirelatiivsusteooria käsitleb muuhulgas ruumi
  ja aja käitumist teineteise suhtes liikuvate vaatlejate seisukohast.
  Aeg ja ruum osutuvad suhtelisteks: kestus ja vahemaa võivad
  olla eri vaatlejate jaoks erinevad. Aeg ja ruum saavad mõistetavaks
  ühtse aegruumi raames. Üldrelatiivsusteooria taandab
  gravitatsiooni aegruumi kõverusele."
Põhimõtteliselt on nii, et Sinu poolt siia kirjutatus ei ole midagi, mida ei saaks öelda ka Newtoni teooria puhul, kuhu on lisatud valguse kiirus -- ka seal on kestus ja vahemaa eri vaatlejate jaoks erinevad, vähemasti on selline vaatenurk, mille puhul nii võib öelda. Siiski on Newtoni füüsikas sellisel juhul tegemist mõõtmisveaga -- kui vaatleja liigub ruumis, muudab enda kiirust ja suunda, siis ei vasta mõõtmistulemused enam ennustatavale, vaid ta peab enda liikumise lahutama ja arvestama mitmesuguste teguritega.--Tvali 12:16, 18 Mar 2005 (UTC)

Newtoni mehhaanikas om küll kiirus sõltuv inertsiaalsüsteemi valikust, kuid mitte kestus ja vahemaa. Andres 12:28, 18 Mar 2005 (UTC)

: Newtoni järgi mõõtes lihtsalt, arvestades valguse liikumiskiirusega, saaks mõõdetavast objektist eemale liikudes vale kestuse ja vahema. Samas osutasin lihtsalt sellele, et Sinu käsitluses on välditud mitmeid relatiivsusteooriale omaseid muudatusi lähenemises, mis on tegelikult selle aluseks.
Einsteini relativismi järgi ei ole tegemist mõõtmisveaga -- kõikide mõõtjate tulemused on tõesed ja sellest tulenevalt vastavad täpselt loodusseadustele. Aeg ja ruum ei ole mitte eri vaatlejate jaoks erinevad -- aeg ja ruum sõltuvad vaatleja asukohast.--Tvali 12:16, 18 Mar 2005 (UTC)

Aeg ja ruum (täpsemalt kestus ja vahemaa) sõltuvad erirelatiivsusteoorias inertsiaalsüsteemi valikust. Mitte vaatleja asukohast, vaid sellest, kuidas vaatleja liigub. Andres 12:28, 18 Mar 2005 (UTC)

: Vaatleja liigub relatiivsusteooria järgi alati sirgjooneliselt otse edasi kõige lühemat teed pidi :) Samas inertsiaalsüsteemi valik ongi vaatleja asukoht, sest liikumine on juba ruumi omadus ja ei puuduta vaatlejat.

:: Ei, sellega ma küll nõus ei ole. Ühes ja samas ruumis on võimalik liikuda erineval moel. Esimene lause kehtib selles mõttes, et üldrelatiivsusteoorias kulgeb keha maailmajoon mööda aegruumi geodeetilist joont, kui kehale ei mõju mingeid jõudusid peale gravitatsioonijõu. See on inertsiaalliikumine. Siiski on võimalik ka teistsugune liikumine, näiteks kui ma kõnnin toas edasi-tagasi. Andres 13:25, 18 Mar 2005 (UTC)

::: Sellisel juhul liiguvad kõik Sinu osakesed ikka sirgjooneliselt oma lõputut teed mööda ...see ei ole inerstsiaalliikumine. Ma rõhutan veelkord, et ma ei räägi mitte Newtoni, vaid Einsteini teooriast...

::: ...kuna vaatleja on absoluutses mõttes punkt, siis kehtib see ka vaatleja kohta.

:::: Ma ei saa Sinu argumentidest aru. Andres 21:16, 18 Mar 2005 (UTC)

::: Palun loe enne vähemalt üks raamat relatiivsusteooriast täiesti läbi, peatükk peatüki järel, proovi kõigest aru saada ja siis kirjuta seda artiklit edasi. See on lihtsalt soovitus. Põhimõtteliselt ei pea Sa üldse vastama mu ettepanekutele, kuna ma ise niikuinii seda artiklit rohkem ei puuduta ja teen siin lihtsalt viiteid, kui miski tundub parandatav seal. --Tvali 13:34, 18 Mar 2005 (UTC)

:::: Annaksin Sulle sama soovituse. On mitmeid asju, millest Sa minu meelest pole õigesti aru saanud. Andres 21:16, 18 Mar 2005 (UTC)
Sinu teksti puhul võin ma täheldada tegelikult üleliigset ettevaatlikkust. Sa üritad minu tekstist välja visata "ilmselget absurdi". Tegelikult, paraku, see, mis Einsteini teooria puhul tohutu hulga teadlasi pikaks ajaks täielikule erimeelsusele jättis, on see, et Einsteini teooria loogikanihe "tavaloogika" suhtes ongi sedavõrd suur, et see ongi täielik absurd ja arulagedus, kui neid väiteid ilma enda taustsüsteemi üsna suurel määral muutmata uurida.--Tvali 12:16, 18 Mar 2005 (UTC)

Kas ma viskasin Sinu tekstist midagi välja? Andres 12:28, 18 Mar 2005 (UTC)

: Selle, et muutub aja kiirus ja objekti kuju. Samas Sa viskasid lihtsalt relativistlikku vaatepunkti välja.

:: Ma ei ole nõus väljendiga "aja kiirus", kuid ma pole seda välja visanud. Ka see koht, kus Sa räägid kujust, on alles. Objekti kuju on suhteline just selletõttu, et vahemaa on suhteline. Mis puutub "aja kiiruse" suhtelisusse, siis see on taandatav kestuse suhtelisusele. Andres 13:25, 18 Mar 2005 (UTC)

::: Ma pean silmas, et Sinu algus käsitleb nagu kitsamalt sama asja, mis allpool ja Sinu "alustasin uut käsitlust" väide näitab, et see on siis paljuski välja visatud.--Tvali 13:54, 18 Mar 2005 (UTC)

::: Ma mõtlesin seda uut käsitlust lihtsalt selles mõttes, et ma kirjutan üksikasjalikumalt ja teises järjekorras. Ma ei kavatse midagi välja visata. Alguses ei saa käsitleda kõiki detaile, muidu muutub esutus ebaülevaatlikuks. Andres 21:16, 18 Mar 2005 (UTC)

::: Objekti kuju ei ole suhteline sellepärast, et vahemaa on suhteline. See on antud juhul lihtsalt oletus, mille Sa "loogiliselt" püstitasid, kuna minu lause sõna-sõnalt võtmine ei sobi Sinu antiikse ruumimudeliga. Objekti kuju on suhteline selletõttu, et ruum võib olla kõver.--Tvali 13:54, 18 Mar 2005 (UTC)

:::: Hästi. Aga ka erirelatiivsusteoorias on objekti kuju suhteline. Ja ka üldrelatiivsusteoorias taandub kuju suhtelisus lõppkokkuvõttes ikkagi vahemaade suhtelisusele, kuigi see taandumine on keerulisem. Loomulikult on objekti kuju sõna-sõnalt suhteline. Andres 21:16, 18 Mar 2005 (UTC)
----
Kusjuures, siit võiks lingid viia järgmistele asjadele, mida on relativismi loogikast tuletatud, ehkki need on kõik hüpoteesid, millest mina parima meelega kahtlen kõigis sügavalt:--Tvali 13:44, 18 Mar 2005 (UTC)
Ussiaukude teooria -- räägib ruumikõverustest, kus täiesti eri ruumiosad veetakse kokku ja tekivad mingit liiki "kanalid" või "augud", läbi mille saab ruumis kiiresti rännata (kõikidest nendest tuletistest kõige tõepärasem).--Tvali 13:44, 18 Mar 2005 (UTC)
Mustade aukude teooria, kus musta augu mass on piisav, et kõik, kaasa arvatud valgus, jääks kokkuväänatud ruumi igaveseks kinni (Hawking, kes selle püstitas, seda kaitses ja hiljuti teatas, et on alust arvata, et see ei ole õige, vaid mustad augud teatud aja jooksul hävivad ja vabastavad mateeria).--Tvali 13:44, 18 Mar 2005 (UTC)
Modernsed ajarännakute hüpoteesid -- peamiselt aluseks võetud, et "mis siis saab", kui saab siiski ületada valguskiirust. Väiteks see, et aeg hakkab käima tagurpidi ehk objekt "läheb ajas tagasi". Lähevad peamiselt ulmekirjanduse alla, ent siiski on mitmeid katseid, mis seda justkui kinnitaks ja millest kõikidele ei ole ühest selgitust.--Tvali 13:44, 18 Mar 2005 (UTC)
Diletandi kokkuvõte: "Kui 30 km/h sõitvas rongis veereb rongi liikumise suunas pall, mille kiirus vaguni põranda suhtes on 20km/h, siis raudtee kõrval seisva vaatleja suhtes näib pall liikuvat 20+30 km/h. Kui aga rongi asemel oleks peaaegu valguse kiirusel liikuv kosmoselaev ja palli asemel valguskiir, siis kosmoselaevast väljaspool oleva vaatleja jaoks kiiruste liitumist ei toimu. Valguse kiirus on võrdne kõigi vaatlejate suhtes, sõltumata nende liikumisest valguse allika suhtes – see on Einsteini erirelatiivsusteooria esimene postulaat. Teise postulaadi kohaselt kehtivad kõigile ühtlaselt liikuvatele vaatlejatele samad füüsikaseadused. Mõlemad postulaadid saavad olla tõesed ainult siis, kui universaalset aega ja ruumi ei eksisteeri, vaid kestus ja vahemaa muutuvad sõltuvalt vaadeldava süsteemi kiirusest vaatleja taustsüsteemi suhtes. Kiiresti liikuva objekti aeg aeglustub ja liikumissuunalised mõõtmed vähenevad. Valguse kiirusest palju väiksemate kiiruste puhul on need erinevused väga väiksed, seepärast on teooria igapäevakogemuse pinnalt raskesti mõistetav. Erinevusi on aga katseliselt kinnitatud, näiteks lennutades ülitäpseid kelli kiiretes lennukites. Kiiruse suurenedes suureneb ka keha mass, mis kiiruse lähenedes valguse kiirusele läheneb lõpmatusele. Seepärast saab valguse kiirus olla vaid objektidel, mille seisumass on null. Erirelatiivsusteooria sidus suhtelise aja ja ruumi neljamõõtmeliseks aegruumiks. Üldrelatiivsusteoria lisas aegruumile kõveruse, milleks on gravitatsioon. Mass kõverdab ruumi ja valguskiir järgib seda kõverust. Selle teooria järgi on inertsiaalne ja gravitatsiooniline mass ekvivalentsed ning pole võimalik kindlaks teha, kas keha asub kiirendusega liikuvas taustsüsteemis või gravitatsiooniväljas. Relatiivsusteooriast järeldub ka aine ja energia ekvivalentsus ning kuulus valem E=mc2"
Ee ..kui veel siia satud, siis võiksid ühtlasi mainida, kas seda teksti on võimalik artiklis kasutada (kas see on mingit liiki autoriõiguse kaitse all Sinu poolt või muul viisil).

Palun kirjutage alla, muidu ei saa pärast enam aru, kes mida kirjutas. Kui keegi siia midagi kirjutas, on ta igatahes sellega lubanud oma teksti kasutada. Andres 21:16, 18 Mar 2005 (UTC)

Ah jaa, mul ei ole jutumärkides olevale tekstile midagi ette heita. Andres 21:20, 18 Mar 2005 (UTC)

No aga paneks selle siis artikliks. See on küll kohati nagu pigem lähend, aga selle poolest ta hea ongi -- mina lähen oma tekstis kõikuvalt mõnda asja liiga sisse ja jätan mõnelt selgituse ära, mis on oluliselt halvem esitus, sest midagi paremat, kui lähendit või väga väljajättelist teksti ei saa alla ulmelise pikkuse kindlasti tekitada & ilmselgelt saab selle jutumärkides oleva autor aru, millest ta räägib.--Tvali 21:40, 18 Mar 2005 (UTC)

: Jaa, too esitus on ka minu meelest parem kui Sinu oma, kuigi Sul ei olnud minu meelest tekstis mingeid põhimõttelisi vigu. Teisest küljest, igal juhul on vaja artiklit täiendada. Ometi ei hakkaks ma tolle artikli puhul täiendamisega kiirustama. Andres 21:49, 18 Mar 2005 (UTC)

:: Monteerisin jutumärkides oleva teksti artiklisse sisse. Aga artikli kallal tuleb ikkagi edasi töötada. Andres 08:29, 19 Mar 2005 (UTC)
Selle jutumärkides jutu kirjutasin mina, aga ma ei oska veel allkirja tekitada. Mul on selle kohta veel üks veidi pikem konspekt, aga seal võivad vead sees olla (olen füüsikast ülikauge inimene). Kas oleks mõtet seda siia kuhugi kopeerida?

Allkiri käib üleval eelviimasest nupust või kaks korda - ja neli korda ~ üksteise otsa.--Tvali 18:05, 21 Mar 2005 (UTC)

Mida kaugem Sa füüsikast oled, seda parem. Seljuhul saavad teised ka aru, millest jutt käib, kui Sina aru saad.--Tvali 18:05, 21 Mar 2005 (UTC)
Ma teen proovi, palun varuge kannatust. Parandused on väga vajalikud.  -- Aheidel 18:51, 21 Mar 2005 (UTC)
"Kui 30 km/h sõitvas rongis veereb rongi liikumise suunas pall, mille kiirus vaguni põranda suhtes on 20km/h, siis raudtee kõrval seisva vaatleja suhtes näib pall liikuvat 20+30 km/h. Kui rongi asemel oleks peaaegu valguse kiirusel liikuv kosmoselaev ja palli asemel valguskiir, siis kosmoselaevast väljaspool oleva vaatleja jaoks kiiruste liitumist ei toimu. Valgus (ega ka miski muu) ei saa liikuda kiiremini valguse kiirusest c.
Valguse kiirus on võrdne kõigi vaatlejate suhtes, sõltumata nende liikumisest valguse allika suhtes – see on Einsteini erirelatiivsusteooria esimene postulaat. Teise postulaadi kohaselt kehtivad kõigile ühtlaselt liikuvatele vaatlejatele samad füüsikaseadused. Mõlemad postulaadid saavad olla tõesed ainult siis, kui universaalset aega ja ruumi ei eksisteeri, vaid kestus ja vahemaa muutuvad sõltuvalt vaadeldava süsteemi kiirusest vaatleja taustsüsteemi suhtes. Kiiresti liikuva objekti aeg aeglustub ja liikumissihilised mõõtmed vähenevad. Neid muutusi väljendavad matemaatiliselt Lorentzi teisendusvalemid. Valguse kiirusest palju väiksemate kiiruste puhul on need erinevused väga väiksed, seepärast on teooria igapäevakogemuse pinnalt raskesti mõistetav. Erinevusi on aga katseliselt kinnitatud, näiteks lennutades ülitäpseid kelli ülikiiretes lennukites.
Kiiruse suurenedes suureneb ka keha mass, mis kiiruse lähenedes valguse kiirusele läheneb lõpmatusele. Seepärast saab valguse kiirus olla vaid objektidel, mille seisumass on null. Relatiivsusteooriast järeldub ka aine ja energia ekvivalentsus ning kuulus valem E=mc2.
Relatiivsusteooria tuletab meile meelde, et kaugeid objekte ei näe me kunagi sellisena, nagu nad on praegusel hetkel, kuna mistahes informatsioonil kulub meieni jõudmiseks aega. Ei ole mingit võimalust kindlaks teha, kas kauged sündmused toimuvad samaaegselt või isegi millises järjekorras nad toimuvad. Ei ole olemas absoluutset paigalseisu või liikumist. Üksteise suhtes liikuvatel vaatlejatel on erinev omaaeg.
Erirelatiivsusteooria järgi ei ole olemas eelistatud taustsüsteeme – iga vaatleja võib lugeda nimelt ennast paigalseisvaks ja teisi enda suhtes liikuvaks. Siit tuleneb nn kaksikute paradoks – kujutleme kaksikuid, kellest üks lahkub valguse kiirusele lähedasel kiirusel kosmoselennule ja teine jääb koju. Kui kosmonaudist kaksik Maale naaseb, on tema jaoks kulunud vähem aega ning ta on jäänud nooremaks kui kodune kaksik. Näib, et tegu on paradoksiga, kuna kummalgi oleks nagu õigus oletada, et just tema seisis paigal ja teine liikus temast eemale ja tagasi. Sellele paradoksile on antud erinevaid selgitusi, mis valgustavad sama reaalsust eri vaatenurgast, olles ainult näiliselt omavahel vastuolus. Kõige lihtsama seletuse kohaselt on võrdväärsed ainult inertsiaalsed taustsüsteemid; kosmosekaksik pidi aga oma raketti pidurdama ja kiirendama. Ja kiirendus, erinevalt kiiruses, pole suhteline vaid absoluutne.
Paljud füüsikud kalduvad eelistama paradoksi seletust, mis kasutab toimunu illustreerimiseks Hermann Minkowski poolt välja pakutud ja Einsteini poolt kasutusele võetud neljamõõtmelise aegruumi mõistet. Neljamõõtmelise aegruumi elemendiks on sündmus, millel on ühe ajakoordinaadiga määratud aeg ja kolme ruumikoordinaadiga määratud koht. Joonistel kujutatakse lihtsuse mõttes sageli vaid üht ruumikoordinaati. Neljamõõtmeline aegruumiline intervall sündmuste vahel jääb kõigis taustsüsteemides samaks; valguse kiirusest saab aja- ja ruumiühikute vastastikuse teisendamise abivahend.
Erirelatiivsusteooria sidus suhtelise aja ja ruumi neljamõõtmeliseks aegruumiks. Üldrelatiivsusteooria lisas aegruumile kõveruse, milleks on gravitatsioon. Selle teooria järgi on inertsiaalne ja gravitatsiooniline mass ekvivalentsed, samuti pole võimalik kindlaks teha, kas keha asub kiirendusega liikuvas taustsüsteemis või gravitatsiooniväljas. Mass kõverdab ruumi ja valguskiir järgib seda kõverust; vabalt langevad objektid liiguvad mööda kõvera ruumi geodeetilisi jooni. Gravitatsioon mõjutab lisaks ruumile ka aega, võimaldades järjekordse lahenduse kaksikute paradoksile: gravitatsioonilise "lohu" põhjas käivad kellad aeglasemalt kui "kõrgemal" olevad. Kõvera aegruumi kirjeldamiseks ei sobinud enam Eukleidese geomeetria ja Einstein võttis abiks Bernhard Riemanni loodu.
Ülimassiivsed objektid võivad enda ümber ruumi kõverdada nii palju, et kõverusse sattunud valguskiir (ega ka miski muu) sealt enam välja ei pääse. Neid ruumiauke nimetatakse mustadeks aukudeks; üldrelatiivsusteooria põhjal ennustati nende olemasolu ja astronoomid on seda hiljem vaatlustega kinnitanud. Teiseks omapäraseks relatiivsusteooriast teoreetiliselt tuletatavaks nähtuseks on nn ussiaugud ehk otseteed kõvera ruumi kaugete piirkondade vahel. Need on ainet andnud arvukatele ulmekirjanikele. Samuti tulenes üldrelatiivsusteooriast asjaolu, et ajal pidi olema alghetk – nn Suur Pauk. Einstein ise püüdis sellest järeldusest mööda pääseda nn kosmoloogilise konstandi sissetoomisega. Hilisemad füüsikud ja kosmoloogid on loonud
erinevaid teooriaid ja mudeleid nii aja alguse kirjeldamiseks kui relatiivsusteooria ja kvantteooria ühendamiseks."
Panin teksti üles. Minu meelest siin kõik päris õige ei ole, kuid asja tuleb värske peaga vaadata ja uutida. Esiteks on minu meelest üldtunnustatud, et erirelatiivsusteooria järgi on samaväärsed ainult inertsiaalsüsteemid, mille all mõistetakse taustsüsteeme, mis ülsteise suhtes liiguvad konstantse kiirusega. Teiseks minu teada Suure Paugu olemasolu ilma täiendavate eeldusteta relatiivsusteooriast ei järeldu. Andres 20:35, 21 Mar 2005 (UTC)~

Kas need asjad siin said sisse pandud? Andres 13. detsember 2010, kell 00:25 (EET)
----
Praegune "üldarusaadav esitus" tuleks allpool olevaga integreerida. Andres 13. detsember 2010, kell 00:25 (EET)


Arutelu:Võimekus

Sõnad "õppejõud" ja "õpetaja" ei märgi tingimata võimekust. Prohvet ja pühak ei ole geenius ja tipp. Artikkel propageerib mingit isiklikku teooriat. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:19, 14 Mar 2005 (UTC)
Geenius on teaduses [[erakordsus|erakordselt]] harvaesineva teadmiste määraga inimene, prohvet on sama religioonis (erinevus selles, et teadus ja religioon käsitlevad mõistet "teadmine" üsna erinevalt, aga ma ei väidagi siin, et need kaks tähendaks sama, vaid väidan, et need vastavad üksteisele -- nagu väites "direktor on koolis nagu president riigis"). Vastavust näitan seetõttu, et paljud ei pruugi üldse teada, mis on näiteks "õpetaja" idamaades (indias nt. mahatma) -- seda nimetust ei anta seal igaühele, nagu siin. [[Pühak]]u nimetus omistati neile, kes suutsid religioosses mõistes väga kaugele jõuda, ehk religiooni tippudele. Lihtsalt geeniuse ja prohveti definitsioonid on ühesugused, nagu ka tipu ja pühaku, ehkki valdkonnad on erinevad. Nimekirja andsin selleks, et näidata võimekuse skaalasid -- ja võrdlusmomendi selleks, et oleks võimalik eristada. Loomulikult on ka professorikraadi kindlasti idiootidele antud ja tippteadlasi kutsutud magistriteks, aga see ei ole nende asjade definitsioonides.--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 19:32, 15 Mar 2005 (UTC)
Sõna "õpetaja" määratleb siiski teatava koguse võimeid antud alal, ehkki meie koolisüsteem on tõesti vilets, kui sellele viitad -- igaljuhul näidatakse sellega teatavat võimekust, olgugi, et tühist. Mõte lihtsalt selles, et ehkki põhikooli õpetajate valiku kriteeriumid on tihti mõttetult madalad, mida ka igat moodi põhjendatakse (õpetajate palgad jne...), on see siiski mõnedes riikides võimekust näitav amet (peamiselt küll mõnedes aafrika riikides, kus isegi kirjaoskus on näitaja ja kooliõpetajaid kutsutakse rahvakeeles professoriteks).--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 19:32, 15 Mar 2005 (UTC)
Anyway, seda võrdlusmomenti pole ma kuskilt lugenud küll--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 19:32, 15 Mar 2005 (UTC)
Sisuliselt võiks siia veel lisada "professionaali", mis ei anna küll veel õigust teisi õpetada, aga osutab, et nimetuse kandja teenib vastava alaga endale raha.--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 19:32, 15 Mar 2005 (UTC)

Artiklist eemaldatud tekst:
''Võimekate inimeste kohta kasutatakse sõnu [[täht (inimene)|täht]], [[geenius]] või [[valgustatu]] (vanem keel), [[tippteadlane]], [[tippsportlane]], kasutades sõna [[tipp]]. Kasutatakse ka akadeemilisi kraade, nagu [[professor]], [[doktor]], [[magister]]. Samuti [[õppejõud]] või [[õpetaja]].
''[[Religioon]]id, nagu [[kristlus]], [[islam]] või [[judaism]] annavad religioosse teadmise mõistes geeniuse vasteks [[prohvet]] ja [[tipp|tipu]] vasteks [[pühak]]. Kasutatakse ka sõnu [[misjonär]] või [[kirikuõpetaja]] või [[preester]].
''Vanemad religioonid, mida kutsutakse ka õpetusteks ja mis ei pruugi olla tänapäeva mõistes religioosse sisuga, nagu budism ja hinduism, annavad geeniuse vasteks [[õpetaja]] ja [[tipp|tipu]] vasteks [[jutuvestja|jutuvestja]] või [[tark]]. Õpetajat loetakse kastisüsteemides kõige kõrgemaks kastiks, millele järgneb [[valitseja]]. Sõna [[tark]] on palju kasutatud ka šamanismis, mis on Eesti ja Soome vana usk -- nendes ka sõna [[šamaan]] või [[nõid]]. Vanemate religioonide kohta kasutatakse koondnimetust [[paganlus]], mis tuleb sõnast [[pagan]] ehk talupoeg, välja arvatud budism, mis on katoliikliku kiriku poolt [[kanoniseerima|kanoniseeritud]].
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 08:08, 1 juuli 2005 (UTC)

Miks seda kustutada? See paistab õige olevat. Andres 8. veebruar 2006, kell 08.24 (UTC)

Tehniliselt küll, aga kas teeme ka artiklid jõukus, teenekus, hoolikus, tarmukus jne jne. Leian, ei sellisel kujul on sõnaseletus mõttetu. Teisalt muidugi võib ju olla, eriti arvestades, et artikli taga on päris pikk arutelu. Tegemist rohem filosofiasse ja sõnade tähenduse analüüsi langeva teemaga, mida võiks käsitleda artiklis Geenius või Õppimine. --Boy 8. veebruar 2006, kell 08.41 (UTC)

: "Võimekus" on termin, ja selle õige tähendus peaks olema esitatud. Artiklit tuleks kindlasti täiendada, aga ka õige definitsioon on juba suur asi. Üldine printsiip on selline, et kui on tegemist ainult sõna tähendusega, siis jääb see sõna ainult vikisõnaraamatusse, kui aga on tegemist terminiga, millele vastavast mõistest või asjast saab entsüklopeediliselt kirjutada, siis peab see olema Vikipeedias. Alati polegi võimalik ette näha, kas midagi kirjutada on. Aga midagi kirjutada.

: Teiseks, iga mõiste kohta peaks olema eraldi artikkel. Sõna "võimekus" kasutatakse mis tahes võimete puhul, mida saab mõõta.  Andres 8. veebruar 2006, kell 08.53 (UTC)

:: Ok. Las olla. --Boy 8. veebruar 2006, kell 09.04 (UTC)

:: Samas peaks vist ütlema, et võimekust kasutatakse enamasti (peaaegu alati) inimese/elusa kontekstis, taimed võib vist välja arvata. Ehk siis kas ei peaks olema mitte artikkel Võime, mille all räägitaks ka võimekusest ?

::: Vajaduse korral võib täpsustada, kelle võimetest on jutt. Ka artiklis Võime on vaikimisi eeldatud, et jutt on inimese võimetest.

::: Arvan, et Võimekus peaks olema eraldi artikkel, sest see on eraldi mõiste. Andres 8. veebruar 2006, kell 09.20 (UTC)

Kuidas kategoriseerida selliseid imepisikesi nupukesi? Semantika alla näiteks? --Boy 16. detsember 2006, kell 12:39 (UTC)

Ma ise olen tavaliselt need nupukesed kategoriseerinud mingi üldisema alla; võimekus sobiks kuhugi filosoofia, psühholoogia juurde ehk --Dj Capricorn 16. detsember 2006, kell 12:41 (UTC)

: Võimed võivad olla psühholoogilised, kuid ka kehalised. Andres 16. detsember 2006, kell 13:37 (UTC)

:: Kategooria Inimene siis? Või kategooria mõõtmine?


Arutelu:Seksuoloogia mõisteid

'''''Koopia arutelust: Erootika'''''

Mis te arvate, kas erootika definitsioon laias mõttes on adekvaatne või peaks see mõistete loetelu olema mõne teise pealkirja all, näiteks "Seksuaalsus"? Andres 06:19, 4 Aug 2004 (UTC)
vist oleks jah see loetelu seksuaalsuse või mõne teise pealkirja all siiski parem... yldisem, mis hõlmaks ka erootikat... praeguses mõistete loetelus on ju näiteks "abielu", "androloogia" "sõrmuste vahetamine" jmt, mis erootikaga otseselt ei seostu...--Lulu 14:02, 10 Mar 2005 (UTC)
tegelt, seksuaalsus ka ei sobi, sest see hõlmaks ka loomariiki, asi läheks väga laiaks... aga miski loetelu peaks olema... interwikis on päris suur loetelu http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_sexology_topics ... võibolla tõesti midagi taolist ka siia teha? --Lulu 09:43, 11 Mar 2005 (UTC)

Õigupoolest on siin erinevaid mõisted, millest ühed on lähemal seksuaalsusele kui niisugusele, teised erootilisele armastusele, kolmandad abielu instituudile. Seksuoloogia mõistete loend võiks küll eraldi olla, kuid mida teha teiste mõistetega, mis seksuoloogia alla ei kuulu? Nähtavasti tuleks eristada kolm teemat: seks (mitte ainult seksuoloogilises, vaid ka sotsiaalses ja kultuurilises aspektis), armastus ja abielu. Aga ka sel juhul jääb vist järele erootika kitsamas mõttes (näiteks erootiline fotograafia). Andres 09:55, 11 Mar 2005 (UTC)
nõus... mis puutub seksuoloogia mõistete loendi loomisse... see hõlmaks muide ka erootika igas mõttes, kaasa arvatud erootilise fotograafia, pornograafia, samuti kõik sotsiaalsed ja kultuurilised aspektid, ka armastuse, armukadeduse, abielu jmt ... häda muidugi selles, et interwiki analoogiline loetelu http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_sexology_topics on kohutavalt mahukas... ligi 2000 mõistet... pluss seal kõrval veel täiendavad loetelud homo-, trans-seksuaalsuse jpm nähtuste ja ilmingute kohta... muidugi võib mingi valiku teha... aga enamasti pole sealt midagi erilist välja jätta, peale mõnesaja slängitermini... mis teha? --Lulu 10:58, 12 Mar 2005 (UTC)

Nojah, seksuoloogiat mõistetakse kitsamalt ja laiemalt. Ma lähtusin ennist kitsast meditsiinilis-bioloogilisest definitsioonist. Laiemas mõttes kuuluvad need tõesti kõik seksuoloogia valdkonda.

Jah, selle nimekirja võiks eesti keelde tõlkida küll, aga tuleks olla kriitiline, näiteks mitte panna sisse omadussõnu, vaid asendada need nimisõnaliste väljenditega. Tuleb ka kontrollida, kas mõiste ikka kuulub seksuoloogia valdkonda. Muidugi võime ka omalt poolt midagi lisada. Andres 11:13, 12 Mar 2005 (UTC)
ok, tegelen sellega... (õnneks mul bioloogi haridus ka... nii et terminoloogia on tuttav)... teen seda off-line, kui kõlbab yles panna, siis läheb juba tervikuna... --Lulu 13:20, 12 Mar 2005 (UTC)

Mõistete vahel peab olema üks sidekriips. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 12:41, 15 Mar 2005 (UTC)

Minu meelest ei kuulu selle teema alla ajude nikkumine ja nussimine, avameelsus ja võib-olla ka anatoomia. Andres 19:25, 15 Mar 2005 (UTC)
tjah,... ise ka mõtlesin, et miks nad interwikis sees on, mitmes variandis (brainfucking etc), sellepärast jätsingi... aga võib ka ära koristada... vahet pole... suht slängi terminid ju ikkagi, rohkem ylekantud tähenduses... anatoomia on sellepärast, et suht palju anatoomia mõisteid siin sees... et las olla ka anatoomia yldiselt... --Lulu 20:10, 15 Mar 2005 (UTC)

Muidugi on kõik need asjad piiri peal ja otsustamine on siin meelevaldne. Aga tekivad ka mõned põhimõtelised küsimused.

Meil ei ole tegemist sõnade, vaid mõistete loendiga. Lähtuvalt sellest on teistes analoogilises loendites sünonüümide puhul valitud see, mis on artikli pealkirjaks. Arvan, et tuleks kasutada ühtset põhimõtet. Kui seksuoloogias ei ole midagi erandlikku, mis sunniks erandit tegema, siis tuleks kas see loend ühtlustada teistega või hakata ka teisi loendeid üles ehitama nii, nagu see siin on üles ehitatud.

Teistest analoogilistest loenditest on alaga tegelejad välja jäetud. Kui järgida sama põhimõtet, siis peaks meil olema ka Seksuoloogide loend.

Slängiterminid on minu teada inglise vikis omaette märksõnadena sees juhtudel, kui nende kohta saab rääkida ja midagi muud peale nende tähenduse avamise. Vastasel korral kuuluvad nad Vikisõnaraamatusse. Kui vastavast mõistest on mingi sünonüümi all artikkel, siis võib nad ju tolles artiklis ära tuua. Mina isiklikult vaidlustaksin ka selle põhimõtte, et kui saab rääkida midagi muud peale tähenduse avamise, siis kuulub Vikipeediasse. Mina arvan, et kõik, mida räägitakse sõna, mitte mõiste ja asja kohta, kuulub Vikisõnaraamatusse. Kindlasti on juhtumeid, kus Vikipeedia artikli pealkiri peabki olema slängitermin, sest muud sõna ei ole. Näiteks kähkukas, mis on siinsest loendist välja jäänud, kui ma õigesti mäletan. Andres 09:51, 16 Mar 2005 (UTC)
kähkukas on siin sees kyll... aga see selleks... mis puutub synonyymidesse ja synonyymsetesse slängi sõnadesse, siis ise mõtlesin, et kasutatakse lihtsat ymbersuunamist... näiteks, kui põhiartikkel on suguühe, siis kõik selle synonyymid (coitus, keppimine, nussimine jne) on REDIRECT kohe põhiartiklile... kui on ka kõrvaltähendusi, siis muidugi vastavalt sellele... mis puutub alaga tegelejate loendisse, siis, jah, miks mitte... viia need nimed (autorid) siit välja eraldi loendisse... (ega neid siin praegu palju ei olegi, enamik eesti seksuolooge on siit praegu veel välja jäänud... kui räääkida loendist seksuoloogide loend)... aga sel juhul, mida teha Hugh Heffneri, Seksi-Kristi, Aivar Palumäe jmt-ga? Kuhu need läheksid? Või mõtelda välja mingi sõna, mis hõlmaks nii seksuolooge kui ka seksitööstust? --Lulu 11:45, 16 Mar 2005 (UTC)

Siin on kaks võimalust: kas teha iga termini alt otse link õigele artiklile või suunata ümbersuunamislehekülje kaudu. Mina eelistaksin esimest. Ümbersuunamisleheküljed peaksid ka muidugi olema. Teistes loendites ei ole kasutatud sellist printsiipi nagu siin. Peaksime ehk üldises arutelus arutama, kas seda ka mujal kasutada või kas tuleks sellest siin loobuda.

Arvan, et võiks tegevusalade järgi olla mitu erinevat loendit, näiteks pornotähtede, pornoärimeeste, erootikafotograafide jne kohta. Ühise nimetaja alla pole neid minu arvates mõtet viia.  Andres 09:03, 17 Mar 2005 (UTC)
jah, nõus, otse link õigele artiklile on enamikel juhtudel parem... mis puutub isikute loendisse, siis siin on tegelikult veel mitu võimalust...
1. jätta nii nagu on ning lisada selgitusse alguses, et siin on peale mõistete ka isikud, organisatsioonid, väljaanded jne
2. teha samal lehekyljel mitu loendit
**mõisted
**isikud
**"juriidilised isikud" st ajakirjad, firmad, organisatsioonid jne
3. teha mitu erinevat loendit eri lehekylgedel
ise eelistaksin vist teist varianti, sest paljud mõisted-isikud-muud on omavahel seotud, parem oleks neid näha yhel lehekyljel koos, parem ylevaade lihtsalt... ning isikute loend võiks olla siis ylalt alla reastatud, et saaks paar sõna ka igayhe kohta kohe ytelda (eluaastad jmt)
sama systeem võiks töötada ka muude loendite puhul (kujuta ette näiteks loendit "marksismi mõisteid" või "satanismi mõisteid" vms)... --Lulu 10:13, 17 Mar 2005 (UTC)

: Jah, esialgu võib ju panna kõik loendid ühele leheküljele, aga lõppkokkuvõttes on minu meelest parem, kui iga loend on eraldi leheküljel, sest siis on võimalik igale loendile mitmest kohast linkida. Andres 10:23, 17 Mar 2005 (UTC)
tõstsin isikud välja, kõige lõppu... --Lulu 17:03, 17 Mar 2005 (UTC)
Probleem järgmine: millist tyypi synonyymid oleksid kõige sobivamad põhiartikli jaoks nii, et teised synonyymid jääksid ymbersuunamislehekylgede jaoks? Kõige lihtsam oleks põhiartikkel teha ladinakeelse nimega (coitus, penis, vulva etc), aga meil on siiski eestikeelne entsyklopeedia, nii et see hästi ei sobi selles mõttes. Ei tahaks ka miskeid kunstlikke sõnu kasutada, valev-mirtemlikke õilmeid ja hurmastamisi... ei lähe nagu kohe mitte... aga puhtalt eesti keeles, meditsiiniliste terminitega läheb jällegi jamaks... ma ei kujuta hästi ette artiklit nimega "väikesed häbememokad" näiteks... labia minora oleks nagu parem ... ok, genitaalidega saaks vast veel hakkama... yhte artiklisse suguelundid, ja asi selge... aga mida teha näiteks coitus interruptusega? "katkestatud suguühe" või "väljatõmbamine" vms ? esimene poleks päris täpne, teine jälle pisut vulgaarne... või mis arvatakse? Probleem on hetkel yleval seoses rasestumisvastaste vahendite ja meetoditega, aga sama probleem tekib ka teiste teemadega... --Lulu 16:03, 21 Mar 2005 (UTC)
Võib ju igal üksikjuhul eraldi otsustada, kuidas sobib, aga panna kõik ladinakeelsed õigesti suunama?--Tvali 16:42, 21 Mar 2005 (UTC)

Minu meelest pole eestikeelsete anatoomiaterminitega mingit probleemi. Tuleb kirjutada "väikesed häbememokad", mis selles siis imelikku on?

"Katkestatud suguühe" on täpne vaste ladina väljendile coitus interruptus". Kui esimene pole täpne, siis ka viimane pole täpne. Nimetus ei peagi päris täpne olema, piisab sellest, et just seda nimetust kasutatakse. Andres 20:09, 21 Mar 2005 (UTC)
Muide, ega keegi ei oska öelda kuidas eesti keelde tõlkida 'Adult model'? -21:05, 13 august 2005 (UTC)

"Erootikamodell". On ka mõiste "pornomodell".  Andres 05:17, 14 august 2005 (UTC)

Ma ei jõudnud lugeda seda arutelu siin läbi, kuid kas selle artikli nimi ei peaks olema "Seksuoloogia mõistete loend"? Peep 14. september 2005, kell 19.35 (UTC)

Meil on välja kujunenud, et mõistete loendite pealkirjas on "mõisteid". Minu poolest võiks pealkirjas olla ka "mõistete loend". Andres 15. september 2005, kell 02.25 (UTC)
Kõikide selliste artiklite ümber nimetamine oleks vast liiga suur töö, kuid kusagil võiks kirjas olla, et selline konventsioon on olemas. Peep 15. september 2005, kell 13.46 (UTC)
----
Lulu on selle lehekülje koostanud nii, et siin oleksid ka slängi- ja kõnekeelsed sõnad. Need peaksid olema ümber suunatud vastavat mõistet väljendavatele artiklitele või olema varustatud täpsustava lingiga. Igatahes "türa" ja "tüdruk" kuuluvad sellesse rubriiki. Tõsi küll, türa on inimese suguti, kuid meil on artikkel sugutist üldse. "Türapea" ja "türaimeja" on sõimusõnad, kuid väljendavad ka seksuoloogilisi mõisteid. Andres 9. aprill 2006, kell 18.49 (UTC)

Jah, nii see on. Ja kui mõni artikkel tuleb, siis tulebki need synonyymsed slängisõnad suunata kokku ning artikli alguses need ka kindlasti ära nimetada. Nii on tehtud näiteks selles loendis mõistega "lits", "libu", jne: kõik suunatud artiklisse "prostituut", ning seal on ka need mõisted ära toodud koos märkusega nende mitmetähenduslikkuse kohta. ---- "Türa", "Türapea", "Türaimeja" peaksid vastavalt suunduma artiklitesse "Inimese suguti", "Sugutilukk" ja "Oraalseks" vmt. --Lulu 10. aprill 2006, kell 12.47 (UTC)

: Artiklit "Inimese suguti" praegu ei ole. Arvan, et seal võiks esialgu olla ümbersuunamine artiklile "Suguti".

: "Türa", "türapea", "türaimeja" ja "tüdruk" on praegu sellelt leheküljelt eemaldatud. Artikkel "Türa" on kustutatud. Teen sinna ümbersuunamise. Andres 10. aprill 2006, kell 12.53 (UTC)
----
Välja võetud: rand. Andres 17. aprill 2006, kell 22.24 (UTC)
----
Mis on Albert? Mis on tatuu? Andres 19. aprill 2006, kell 20.24 (UTC)
----
Pornotähtede (erootikamodellide, tissimisside, pornofilminäitlejate) ja pornoärimeeste loendid võiksid olla eraldi.
Seksi-Kristi puhul pole kindel, kas ta oli pornotäht. Ta ise pidas end kunstnikuks. Andres 19. aprill 2006, kell 20.24 (UTC)
----
"Ajude nussimine" ei kuulu minu meelest siia. Andres 20. juuli 2007, kell 18:01 (UTC)
----
siin küll ei ole nii hull, kui narkoloogia mõisteid, kuid tõeline segapudru anatoomiast, füsioloogiast ja rahvasuust on ikkagi.--Hendrix 1. oktoober 2007, kell 19:07 (UTC)

Ka siin on arvatavasti mõte selles, et slängisõnade järgi oleks võimalik õige artikkel üles leida. Andres 1. oktoober 2007, kell 19:31 (UTC)

:sama jutt, mis narkoloogia puhul - seksuoloogia on kindlatele jne... Kui oleks pealkirjaks, et sugueluga seotud rahvakeelsed anatoomilise, füsioloogilise sisuga mõisted, oleksin artikliga täitsa rahul. Isegi väga rahul. Aga antud juhul - seksuoloogiat peaks ju siiski iseloomustama range teaduslik ja olemuslik terminoloogia...--Hendrix 1. oktoober 2007, kell 19:47 (UTC)

:: Niisugune ülesehitus on vaieldav. Minu meelest võiks teha nii, et sedamööda kuidas artiklid valmivad, võtta slängisõnad tabelist välja ning teha ümbersuunamisteks. Slängisõnad jätta ainult juhtudeks, kui terminit ei ole, näiteks Kähkukas.  Sama ka narkoloogia mõistetega. Ma hakkangi siis sellega pihta. Andres 2. oktoober 2007, kell 05:17 (UTC)
----
Jätaksin ajude nikkumise ja ajude nussimise välja, sest minu teada ei puuduta need seksuoloogiat. Andres 2. oktoober 2007, kell 05:18 (UTC)
Jätsin need välja, samuti anatoomia ja avameelsuse. Andres 2. oktoober 2007, kell 05:21 (UTC)
Kas aktseleratsioon kuulkub siia? Andres 2. oktoober 2007, kell 05:27 (UTC)

aktseleratsioon on mittespetsiifiline mõiste, siin viitab ilmselt sellele, et (bioloogiline) puberteediiga saabub üha varem.--Ken 2. oktoober 2007, kell 05:36 (UTC)

Sel juhul ta võiks ka seksuoloogia all olla, aga võtsin selle välja. Kes tahab, võib tagasi panna. Andres 2. oktoober 2007, kell 05:52 (UTC)
Ma võtsin siit välja sünonüüme, mis viitasid olemasolevatele artiklitele. Jätsin sünonüümid sisse ainult juhtudel, kus ühe artikli all on mitu mõistet, nagu Oraalseks. Seal on tarvis rohkem artikleid. Samuti jätsin välja mõisteid, mis on liiga kaudselt seksuoloogiaga seotud. Loendi saab päris korda ainult siis, kui kõik teemad lahti kirjutada. Andres 2. oktoober 2007, kell 05:52 (UTC)
----
Kust pärineb teave, et püromaania on seotud seksuaalse rahuldusega?--Rünno 16. oktoober 2009, kell 15:04 (UTC)

Kus selline teave on esitatud? Andres 16. oktoober 2009, kell 15:25 (UTC)

:Püromaania on toodud seksuoloogia mõistete nimekirja.--Rünno 16. oktoober 2009, kell 15:29 (UTC)

:: Siin pole öeldud, miks. Kui artikkel püromaania kohta saab valmis ning selgub, et midagi seksuoloogilist seal pole, siis võib selle välja jätta. Andres 16. oktoober 2009, kell 15:31 (UTC)

:: Teistes vikides igatahes seksuaalsusest juttu pole. Jätan selle siis välja. Andres 16. oktoober 2009, kell 15:37 (UTC)
----
Väga huvitav loend - sitt on seksuoloogia mõiste. Ok, saan aru, et teatavate perverssuste juurde kuulub sittumine, aga nii võib ka teleka siin ära loetleda - sealt saab ju pornot vahtida.--Rünno 5. detsember 2010, kell 15:22 (EET)

Artiklis amfetamiin pole sõnagi juttu seksuaalsusest, ometi on ta siin loendis. Samuti buliimia. Vaieldamatult kõige naljakam on eesti rahvustoit kama siin loendis, oleks tore kui keegi suudaks ära põhjendada selle. ÕSis kahjuks ei eksisteeri sellist sõna nagu tatuu. Alts 23. detsember 2010, kell 13:04 (EET)

: Amfetamiini ma siit ei leidnud. Buliimial on kaudne seos seksuaalsusega, ta võiks vast jääda. Igatahes inglise viki loendis on ta sees. Kama asemele panen kaama. Andres 23. detsember 2010, kell 20:35 (EET)

::Amfetamiin on täitsa loendis olemas. Alts 8. jaanuar 2011, kell 19:05 (EET)

::: Siis ta on vale koha peal. Andres 8. jaanuar 2011, kell 21:58 (EET)

::: Mõtlen, pole tähestiku järjekorras. Andres 8. jaanuar 2011, kell 21:59 (EET)
Välja võiks jätta:
*jumalad ja muud mütoloogilised olevused
*organisatsioonid
*kõnekeelsed sünonüümid
*suguhaiguste jaoks peaks olema eraldi loend
--WooteleF 16. jaanuar 2011, kell 21:57 (EET)
----
Miks siin on hirvepark? Andres 30. september 2011, kell 23:58 (EEST)

Kas mitte Louis XV haaremit ei nimetatud nii? --IFrank (arutelu) 26. detsember 2013, kell 00:05 (EET)

: Aga siis võiks keegi lingi ümber nimetada, näiteks hirvepark. Või hoopis kustutada. --Juhan121 (arutelu) 26. detsember 2013, kell 00:31 (EET)

:: Prantsuse artikkel: . --IFrank (arutelu) 26. detsember 2013, kell 00:45 (EET)
Seksi-Kristi: minu arust mingil ajal ta muutis oma nime Alexy Ferraraks, ma ei tea, millise nime all ta olema peaks. --IFrank (arutelu) 26. detsember 2013, kell 00:05 (EET)

Tema tegelik nimi oli Kristi Sell. Aga ta muutis selle ära ja võttis uueks nimeks Alexy Ferrara. 90.191.119.98 26. detsember 2013, kell 00:11 (EET)

: Las ta olla Seksi-Kristi nime all. Andres (arutelu) 26. detsember 2013, kell 23:38 (EET)
----
Sellel loendil on niisugune kontseptsioon, et sünonüümide alla pannakse lingid põhiartiklitele. Andres (arutelu) 25. aprill 2016, kell 14:36 (EEST)


Arutelu:Mõõde

Miks on siin suunamine artiklile N-mõõtmeline geomeetria? Siim 12:34, 15 Mar 2005 (UTC)

Võib ka lihtsalt lingi panna. Mulle tundub lihtsalt, et parem on mingi suunamine, kui see, kui üldse infot pole -- ma plaanin siia ka ise mingi artikli kirjutada mingiks hetkeks.

Tvali, palun ära unusta arutelelehtedel alla kirjutada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:17, 15 Mar 2005 (UTC)

Matemaatikaterminina tähendab mõõde seda, mida siin nimetatakse mõõtmelisuseks. ~
Selles tähenduses, nagu seda sõna siin kasutatakse, teda matemaatikas ei kasutata. Andres 15:17, 15 Mar 2005 (UTC)
Muutsin "telje" "telje ulatuseks", nii on selgem.
Sina arvad, et mõõde ja mõõtmelisus on sünonüümid? Palun anna mulle vastavateemaline link artikli "N-mõõtmeline geomeetria" juures (sest seal algatasid sama arutelu).--Tvali 16:32, 15 Mar 2005 (UTC)

"Mõõde" ja "mõõtmelisus" ei ole sünomüümid, vaid "mõõde" on matemaatiline termin selle kohta, mida Sa nimetad mõõtmelisuseks. Lingi leiad oma aruteluleheküljelt. Andres 11:06, 17 Mar 2005 (UTC)
Mõõde ei ole ulatuvus. Vahel nimetatakse ristküliku pikkust, laiust ja kõrgust ristküliku mõõtmeteks, aga üldiselt öeldakse matemaatikas nende kohta: mõõdud. Mõõt ja mõõde ei ole sünonüümid. --Ker 01:02, 16 Mar 2005 (UTC)
Mõõt ja mõõde ei ole sünonüümid. Sõnastik annab mõõde=parameter, mis on mõõdetav omadus; mõõt=measure. Ei saa öelda, et objektil on kolm mõõtu. Kolm mõõtu tundub kogusena. "Ristkülik määratakse kahe mõõduga" tundub imelik. Samas "ristkülikul on kaks mõõdet" ei ole enam nii imelik. Mõõt on mõõde, mis on juba väärtustatud antud objekti puhul.

Jah. Ma ütlesingi, et mõõt ja mõõde ei ole sünonüümid. Aga juhtisin tähelepanu sellele, et teatud kontekstis kasutatakse sünonüümidena mitmusevorme 'mõõdud'-'mõõtmed'. "Ristküliku mõõtmed e. mõõdud on 4x5 cm".

Keegi siin ei väitnud, et objektil on kolm mõõtu. Aga mõõde on matemaatikas justnimelt "kogus". Arv. Mitte ulatuvus. mathworld.wolfram.com, millele kusagil entusiastlikult viitasid, ütleb Sulle näiteks, et dimensioon on topoloogiline mõõt. Mõõt, mis väljendab koordinaatide arvu, mis vajalikud punkti asukoha määramiseks ruumis või kujundis. Tavakeelseid, füüsikas või ulmes kasutatavaid mõisteid matemaatika ei vaja. Ristkülik on kahemõõtmeline kujund: punkti asukoha määramiseks ristkülikul on tarvis kahte koordinaati. Sinu definitsioonikatse jätab kujundid praegu üldse vaatluse alt välja. "Ruum on kolmemõõtmeline", Sinu järgi "ruumil on kolm põhitelje suunalist ulatuvust e. kolm mõõdet". Matemaatikas aga: "ruumipunkti asukoha määramiseks on tarvis kolme koordinaati e. ruumi mõõde on kolm".

--Ker 13:52, 17 Mar 2005 (UTC)

: Irw @ entusiastlikult viitasin ...kas Sinu arvates on tegu mingi sõjaga, et peaks allikaid varjama ja poolikult esitama, et peale jääda?

:: Ei, minu arvates on tegu väga hea allikaga, mille suhtes ma Sinu vaimustust jagan. --Ker 17:31, 17 Mar 2005 (UTC)

: Ütle, kus on kirjas, "mõõde on kolm"? Üks link. Ma ei ole kindlasti sellist kohanud. Googlest saab otsida lauseid jutumärkide abil -- ma ei leia sellist lauset. Kui otsin, "kolm mõõdet", siis leian palju -- mitte ainult füüsikas. Järelikult on vaja selle sõna mitmust.--Tvali 14:53, 17 Mar 2005 (UTC)

:: Vabandust, aga me räägime geomeetria mõiste sisust, mitte erinevate keelekonstruktsioonide esinemissagedusest matemaatikavälises keeles. Keele ebatäpsusi ei tohi matemaatikasse üle kanda. Me peame lähtuma mõiste konkreetsest definitsioonist geomeetrias. Sina proovid geomeetria mõiste pähe pakkuda mittegeomeetrilist. Sa leiutad definitsiooni ise eeskujudega konsulteerimata. Õigemini, Sa kasutad geomeetriaväliseid eeskujusid.

:: Linkidest rääkides: rääkida tasub Sul siin ainult geomeetriaalastest tekstidest. Kas neid ka leidsid? Mina praegu küll ei leidnud. Eelnevast on meeleks täpselt üks internetisrippunud geomeetriat riivav kirjatükk, kus Sinu rõõmuks kasutati sõna 'mõõde' täpselt ühe korra ja Sinule sobivat keelekonstruktsiooni kasutades, nimelt püüti seal mõõdet lisada, lisakoordinaadi sissetoomise tähenduses.

:: Lingid sulle: Eesti entsüklopeedia, Matemaatikaleksikon. Arvatavasti leiaksin Sulle paar konspekti kah. --Ker 17:31, 17 Mar 2005 (UTC)

: Mathworldis on tõesti paljudes kohtades dimensionit nii kasutatud, nagu sina ütled. Võid minu artikli lõppu ka mainida, et selline kasutus on võimalik :)--Tvali 14:53, 17 Mar 2005 (UTC)

: Samas on seda seal ka nii kasutatud, nagu mina defineerin -- http://mathworld.wolfram.com/Four-DimensionalGeometry.html ("extended into one additional dimension", "hypersphere in n dimensions"). Seda "dimension is 4" varianti seal ei ole.--Tvali 14:53, 17 Mar 2005 (UTC)

:: Esiteks ei soovita ma sul eesti keelt inglise keele vaatevinklist vaadata.

:: Teiseks, kasutusviisil ilma definitsioonita ei ole väärtust. Ja definitsioon? See on seal ju antud (mitte küll väga rangel kujul). Liigu rajal "4 dimensions" - "dimensionality" - "dimension". On Sul pakkuda mõni teine definitsioon? Geomeetrias, tuletan meelde. --Ker 17:31, 17 Mar 2005 (UTC)

: Anyway, leidsin nüüd ühe raamatu (Peeter Puusemp "Lineaaralgebra"), kus kasutab samuti dimensiooni Sinu variandis.--Tvali 14:53, 17 Mar 2005 (UTC)

: Ühesõnaga, mõlemad on täiesti kasutusel -- seega ei tule vastavat artiklit mitte vaidlustada, vaid sinna lihtsalt juurde kirjutada. Tavalisem on minu variant, aga võimalik, et viimasel ajal on Sinu variant ennast sisse söömas.--Tvali 14:53, 17 Mar 2005 (UTC)

: Anyway, kuna minu variant on 100% kasutusel, siis ei olnud see põhjus artiklit vaidlustada. Oleks võinud juurde lisada, et "mõnikord kasutatakse mõistet 'mõõde' tähenduses 'mõõtmelisus' -- ja olekski kõik olnud ilma minu aja ja oma aja raiskamiseta, sest kasutust minu tähenduses oleks ise ka otsida saanud.--Tvali 14:53, 17 Mar 2005 (UTC)

: Minu jaoks on need kaks konkreetset erinevat terminit. Mathworldis suunab "mõõtmelisus" lihtsalt ümber "mõõtmele" -- miks on vaja sünonüüme, kui on mõlemal sõnal tähendused ammu olemas? http://mathworld.wolfram.com/Dimensionality.html

: Kuna mul on neid sõnu mõlemaid vaja, siis oleks totakas neid sünonüümidena kasutada.

: Vaata sõnakasutust näiteks siin:

: http://www.ncgia.ucsb.edu/education/curricula/giscc/units/u100/u100.html

: Otsi googlest z-dimension, time-dimension või misiganes dimension ja siis näed sõna kasutust.

: Sinu ja minu kasutuse statistiline võrdlus googles:

: 4D

: *dimension-is-four -- 290 lehte (Sinu kasutus)

: *has-four-dimensions -- 3490 lehte (minu kasutus)

: 3D

: * dimension-is-three -- 250 lehte

: * has-three-dimensions -- 15000 lehte

: *z-dimension -- 24200 lehte (minu kasutuse erijuht)

: Seega ei saa ma aru, mida siin vaidlustada on.

: --Tvali 14:53, 17 Mar 2005 (UTC)

:: Sinu seletus ei anna edasi mõiste matemaatilist sisu. Matemaatika mõisteid ei defineerita rahvahulkade enamushääletusel. Matemaatiline mõiste ja grammatiline konstruktsioon on kaks erinevat asja. --Ker 17:31, 17 Mar 2005 (UTC)

:: Ker jõudis minust ette, aga olgu siin siis ka minu vastus.

:: Meil on siin eestikeelne entsüklopeedia. Ma ei saa aru, mis puutuvad asjasse ingliskeelsed veebilehed.

:: Keegi ei vaidlusta seda, et sõnal "mõõde" on mitu tähendust. Üks nendest on "mõõtmine" ja selle puhul on tegemist teise sõnaga, mille omastav on "mõõte". Sõna "mõõde" tähendab üldkeeles pikkust, laiust ja paksust või sügavust. Seda sõna kasutatakse ka ülekantud tähenduses. Matemaatikud tavaliselt väldivad matemaatilises tekstis sõna "mõõde" kasutamist selles tähenduses. Võib-olla mõnikord keegi ka ütleb "ruumi mõõde on kolm" asemel "ruumil on kolm mõõdet", kuid siis ta ei mõista seda sõna-sõnalt. Vikipeedia peab loomulikult selgitama ka sõnade "mõõde" ja "mõõtmed" teisi tähendusi ja kasutamisviise.

::: Ja sellepärast ongi mul kaks tähendust sellele sõnale :)

::: Aga see "mõõtmelisus" ja "mõõtmeline" võib võrrelda sõnaga "silp". Kui öelda, et sõna on "kolmesilbiline", siis mõeldakse, et sellel on kolm silpi, mitte, et selle silp on kolm. Seega keeleliselt on väga korrektne ühendus.--Tvali 20:15, 17 Mar 2005 (UTC)

:: Vaidluse all on see, et Sa ei pea matemaatikast rääkides kinni väljakujunenud matemaatikaterminoloogiast. Vaidlustatud on sõna "mõõtmelisus" kasutamine sõna "mõõde" asemel.

:: Google'i-statistika ei ole representatiivne, sest veebis on üldkeelseid ja mittematemaatilisi tekste palju rohkem kui tõsiseid matemaatilisi tekste. Andres 17:44, 17 Mar 2005 (UTC)

::: Noh, ega need Sinu arvamusega kokkuminevad tulemused seal ka kaugeltki kõik tõsised matemaatilised tekstid ei ole.

::: Microsoft (MSis on palju tõsiseid teadlasi) Encarta annab:

::: 6. mathematics: coordinate for space and time: a coordinate used with others to locate a point in space and time

::: Ilma ühegi muu tähenduseta. Silmas peetakse ühte koordinaati.

::: dictionary.reference.com annab:

::: 1. Mathematics.

::: 1.1. The least number of independent coordinates required to specify uniquely the points in a space.

::: 1.2. The range of such a coordinate.

::: Ehk siis mõlemad tähendused.

:::: See esimene allikas ei ole minu meelest kuigi tõsiseltvõetav, sest 1) aeg ei ole matemaatiline mõiste ja 2) ta jätab välja sõna põhitähenduse matemaatikas. Keegi võib ju öelda koordinaadi kohta "dimension", aga kas ka eesti keeles nii öeldakse?

::::: Teisest tähendusest ma ei saa aru. Mis see range on? Koordinaadi võimalike väärtuste hulk? See on tavaliselt kõigile koordinaatidele ühine. Andres 20:41, 17 Mar 2005 (UTC)

:::::: Range on vahemik. Vahemik ei pea kõigile ühine olema (aegruumi kõveruse vahemik ei ole sama, mis ruumivahemik; samuti ajaühik ja ruumiühik ei ole võrreldavad [üks matemaatik küll väitis, et need on võrreldavad valguskiiruse abil ja üks sekund on ruumiühik, mille valgus läbib sekundiga]). Samas ei puutu see üldse asjasse, kas see on ühine -- see tähistab lihtsalt ühe koordinaadi vahemikku ehk siis, kui on x-koordinaat, siis on sellel x-vahemik, mis oleks x-dimensioni tähendus (b). Seega kattub selle definitsiooni tähendusala minu definitsiooni omaga.--Tvali 21:12, 17 Mar 2005 (UTC)

:::::: Need kaks sõnastikku on need, mis googlest kahe esimesena tulevad. MSN ei hakka lihtsalt pikalt seletama aja kohta -- kuna aega kasutatakse matemaatikagraafikutel tihti, siis ta ütleb selle lihtsalt samas lauses ära ja ei lasku filosoofiasse, sest aru saamiseks sellest piisab. Kuna koordinaat ilma täpsustuseta ongi selle koordinaadi vahemik (sest ilma kitsenduseta tähistab hulk kõiki hulga võimalikke väärtusi), siis kattub selle tähendusala minu definitsiooni omaga.--Tvali 21:12, 17 Mar 2005 (UTC)

::::::: Sõna range kõige tavalisem tähendus matemaatikas on '(funktsiooni) muutumispiirkond' (funktsiooni kõigi tegelike väärtuste hulk). Selles kontekstis ei tundunud see tähendus olevat rakendatav, sest polnud ilmne, kuidas koordinaati mõista funktsioonina. Kui koordinaati mõista funktsioonina punktide hulgalt, siis tuleb välja just see, mis ma ütlesin: koordinaadi kõik võimalikud väärtused.

::::::: "Vahemik" on inglise keeli interval.

::::::: Erirelatiivsusteoorias eristatakse ajasarnaseid ja ruunisarnaseid intervalle, kuid mitte aja- ja ruumiintervalle,sest aja ja ruumi erinevus on suhteline. Selles Sa eksid, et aja- ja ruumiühik ei ole võrreldavad. Aegruumist saabki rääkida just sellepärast, et relatiivsusteoorias nad on võreldavad. Just sellisel viisil, nagu too matemaatik Selle selgitas.

::::::: Sellest, kuidas too tähendus langeb kokku sellega, kuidas Sina mõõdet mõistad, ma aru ei saa, sest ma ei saa aru, mis tähendab "koordinaadi vahemik".

::::::: ilma kitsenduseta tähistab hulk kõiki hulga võimalikke väärtusi: ma ei saa aru, mis see tähendab.

::::::: aega kasutatakse matemaatikagraafikutel tihti: ma ei saa aru, mis see tähendab.

::::::: Ma ei saa aru, mida Sa näidata tahad. Isegi kui Sul õnnestub näidata, et mõni matemaatik defineerib sõna dimension selle matemaatilisest põhitähendusest erinevalt, siis see ei tee ju olematuks fakti, et sõna põhitähendus matemaatikas on teistsugune, ega näita, et väljendit "ruumil on kolm mõõdet" tuleb matemaatikas mõista sõna-sõnalt. Igatahes on need sõnaraamatud, millele Sa viitad, ilmselt tehtud inimeste poolt, kes matemaatikas ei orienteeru. Peale selle puudutavad need sõnaraamatud inglise sõna dimension, mitte eesti sõna "mõõde". Andres 07:32, 18 Mar 2005 (UTC)

Siin on küll üks vaieldav küsimus, mis annaks ehk põhjuse terve rea mu artiklite vaidlustamiseks, kui sellega nõus ei olda: Ma arvan, et ühe- ja kahemõõtmeliste objektide/ruumide puhul mitteeukleidilist geomeetriat asjade sees üldse ei maini, sest muidu tuleks isegi ruudule juurde märkida mitte, et "nurgad on 90 kraadi", vaid et "nurgad on eukleidilises geomeetrias 90 kraadi" -- suurema dimensionaalsusega ruumide puhul on see põhjendatud, aga väiksema dimensionaalsusega ruumides on kogu seda kräppi nii harva vaja, et mõtet on see ainult "vaata ka" alla panna. Kas keegi arvab teisiti?--Tvali 14:51, 15 Mar 2005 (UTC)
Ehk siis, ma arvan, et "ring" defineerib siiski ringi eukleidese mõistes ja nt. ring (üldisemalt) vms. muude geomeetriate ringi.--Tvali 17:17, 15 Mar 2005 (UTC)

Piisab sellest, kui õiges kohas mainida, et jutt on eukleidilisest geomeetriast või eukleidilisest ruumist. Andres 11:06, 17 Mar 2005 (UTC)

Endine tekst. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. aprill 2006, kell 13.03 (UTC)
''Matemaatilise mõiste kohta vaata [[Mõõde (matemaatika)]].''

'''Mõõde''' ehk '''dimensioon''' on mõõdetava omaduse ulatuvus. Mõõdetav omadus peab olema mõõdetav teaduslikus mõttes, vastasel korral on tegu [[skaala]]ga (nt. IQ).
Tavatähenduses on suvaline vähegi mõõdetav skaala 'mõõde' (nt. "sotsiaalne mõõde").
Selleks, et oleks mõõde, ei pea olema [[etalon]]i, sest mõõtme olemasolu on etaloni olemasolu eeldus -- etalon, millel on muuhulgas ka vastav mõõde, peab olema, et saaks määratleda [[mõõtühik]]u.

Mõõde ehk dimensioon on geomeetrias ruumi põhitelje suunaline ulatuvus. Et oleks mõõtmed, peab olema olemas põhiteljestik, ent see ei pea olema seotud konkreetsete suundade ja mõõtühikutega (ei pea olema etaloni).
Eukleidiline Ruum on nii mitme mõõtmeline, kui mitut koordinaati on vaja, et määrata punkti koordinaate (asukohta) selles ruumis.
Eukleidilisest erinevates ruumides võib olla lisamõõtmeid, mida ei ole vaja koordinaatide määramiseks, samuti võib olla koordinaatide määramine võimatu -- sellisel juhul sõltub ruumi mõõtmelisus sellest, milliseid mõõtmeid on vaja, et vastavat ruumi kirjeldada.
Eukleidilise ruumi puhul määratakse kõigepealt sama palju vektoreid, kui palju on dimensioone, kusjuures need peavad kõik olema üksteise suhtes 90 kraadise nurga all ja ühepikkused. Seejärel nimetatakse need vektorid telgedeks, näiteks X-telg, Y-telg ja Z-telg. Seejärel määratakse koordinaadid X, Y ja Z, kusjuures punkti asukoht ruumis on sellisel juhul X * X-telg + Y * Y-telg + Z * Z-telg.

*n-mõõtmeline geomeetria
Andres 21. aprill 2006, kell 13.03 (UTC)
----
Topoloogias on kasutusel üldisem mõõtme mõiste. Andres 21. aprill 2006, kell 13.05 (UTC)
----
Kuidagi tuleb kajastada ka sõnakasutust, milles räägitakse näiteks ajast kui aegruumi neljandast mõõtmest. Andres 21. aprill 2006, kell 13.12 (UTC)
----
See on liiga keeruline teema, praegu ei jaksa seda lahti kirjutada. Andres 21. aprill 2006, kell 13.24 (UTC)
----
Artikli pealkiri peaks olema "Koordinaadid". Koordinaadist ei saa artiklit kirjutada. Andres 21. aprill 2006, kell 16.16 (UTC)
----
Meil on kindlasti tarvis eraldi lehekülge Mõõtmed. Andres 17. veebruar 2009, kell 08:28 (UTC)

Millest seal räägitaks? --Hardi 17. veebruar 2009, kell 13:27 (UTC)

: Selgitataks, mis tähendab "mõõtmed". Vaata linke, mis "mõõtmetelt" tulevad. Igatahes  ümbersuunamine siia ei ole õige. Andres 17. veebruar 2009, kell 17:35 (UTC)
----
Läks halvemaks. Esitus läks segasemaks ega pea enam kinni põhimõttest, et ühest asjast räägitakse ühes artiklis. Andres 17. veebruar 2009, kell 18:01 (UTC)
Puudused ei ole kõrvaldatud. Ja vaata . Andres 17. veebruar 2009, kell 22:02 (UTC)

mõõt - vrd mõõtmed (oskuskeeles). Millised puudused? --Hardi 17. veebruar 2009, kell 23:36 (UTC)

: Jah, terminina kasutatakse "mõõtmed", mitte "mõõdud", seejuures mitmuses, mitte ainsuse. Ka sõnal "mõõt" on veel mitu tähendust.

: Algus on tehtud segasemaks ja esitus tervikuna peaks olema sidusam. Juurde on pandud asju, mis ei käi sama mõiste alla: mõõde kui pikkus, laius jne on erinev sellest mõistest, millest suurem osa artiklist räägib. Samuti on erinev mõõtühiku dimensioon, mida minu teada kunagi mõõtmeks ei nimetata.

: Kui matemaatikas kasutatakse kõigis tähendustes mõlemat sõna, siis tuleks kokku leppida, kas kasutada "mõõde" või "dimensioon". Paistab, et varem on otsustatud rääkida mõõtmest. Andres 17. veebruar 2009, kell 23:45 (UTC)
----
On nende mõõtmetega, kuis on, aga esimene (täpsustav) rida on vastuolus artikli Mõõtmed siiasuunamisega. Pakun, et lähtuda tuleks kõigepealt tavakeelest ning erialaterminid, mille kasutuses on hulk nyansse ja erisusi, eraldada omaette artiklitesse. --Oop 4. november 2011, kell 01:53 (EET)

Muidugi on "mõõtmete" ümbersuunamine siia vale. Tegu on hoopis teise mõistega.

Tavakeeleski on sageli ühel sõnal mitu tähendust. Andres 4. november 2011, kell 02:10 (EET)
----
Ei ole sellise parandusega nõus. Selles artiklis on jutt hoopis teisest asjast. Andres (arutelu) 27. mai 2013, kell 09:06 (EEST)