Arutelu:Kõlbeline puhtus

"Kõlbeline puhtus" on kristlikus traditsioonis levinud väljend kõlbelise käitumise ehk [[kõlblus]]e kohta, millest siinsel autoril on imelik arusaam. Sama mõistet tähistavate väljendite kohta eraldi artikleid olema ei pea. Kustutan. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 21. veebruar 2014, kell 12:19 (EET)

Abieluvälise ja -eelse seksi keelatus on omane kõigile (võib-olla on erandeid) kristlikele kirikutele ja kogudustele. Abieluvälist seksi nimetatakse abielurikkumiseks. Kui siin öeldakse, et tegu on äärmusega, mis on omane islamile ja "Kristuse kirikule" (mingi kristlik denominatsioon?), siis see ei ole neutraalne ja on koguni väär. Arutlused onaneerimise keelamise ebaloomulikkuse kohta ei ole neutraalsed. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. jaanuar 2007, kell 08:56 (UTC)
Kas on kindel, et kõlbeline puhtus on seotud ainult seksuaalsusega. Mis vahekorras on (kõlbeline) puhtus ja südamepuhtus? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. jaanuar 2007, kell 09:01 (UTC)

Puudub lehekülg [[Puhtus]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. jaanuar 2007, kell 09:03 (UTC)

Katoliiklikku õpetust puhtusest vaata [http://www.katoliku.ee/katekismus/see-on-meie-usk/kahekumne-esimene-peatukk.html siit]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. jaanuar 2007, kell 09:09 (UTC)

Vikipeedia on hea näide sellest, et teatud küsimusi ei saa anda kellele iganes lahendamiseks,kuna huvi ja ettevalmistus seavad tõkkeid selgeks kaemuseks. Keegi on tundnud end paarist lausest väga puudutatuna, mis osutab tõsiasjale, kui terav võib olla sõna ja salvav tõde peegelpildis.
Samas ilmselge jura kirjutajate tekst tuleks süümepiinadeta eemaldada.
Kustutatud Atsi tekst:

On religioonis sektantlik aseksuaalne ideoloogia milles arvatakse, et seks iseenesest on paha.
Äärmuslikum vorm (rigorism) keelab igasuguse seksi väljaspool või enne abielu (nt "Kristuse kirik", islam).
Onaneerimise keelamine on ebaloomulik. Vastupidi, enne abielu või kui partner on ära siis on onaneerimine kõlbelise puhtuse väljendus.
Mõõdukad arvavad, et lubamatu on ainult seks väljaspool abielu.
On kolmas arvamus, et seks kas rahuldab või mitte ja ei ole kõlbluse kategooria.
Andres 6. jaanuar 2007, kell 14:20 (UTC)
----
Kõlbeline puhtus (ladina puritas, inglise purity) on enda laitmatu ülalpidamine ja normide järgimine suhtluses vastassugupoolega. Vastand on liiderdamine.

Praegune redaktsioon tekitab mitu küsimust. Kas kõlbeline puhtus on sama mis puhtus? Sõnal "puhtus" on muidugi ka teisi tähendusi, kuid see kehtib ka ladina ja inglise sõna kohta.

Mis vahekorras on puhtus ja südamepuhtus?

Kas puhtus puudutab ainult käitumist või ka siseelu?

Kas liiderdamine on sama mis liiderlikkus? Andres 6. jaanuar 2007, kell 14:24 (UTC)

Mis vahekorras on kõlbeline puhtus siivsusega? Andres 6. jaanuar 2007, kell 14:42 (UTC)
Kas inimene, kes suhtlemises vastassugupoolega järgib laitmatult norme aga muidu valetab, varastab ja peksab naabri koera, on kõlbeliselt puhas? -- 88.196.100.205 6. jaanuar 2007, kell 15:33 (UTC)


Arutelu:Tšuudid

"algul läänemeresoomlaste ja seejärel ainult eestlaste kohta" Kas see on ikka õige?

ENe 1. väljaandest saan nii aru, et tšuudideks nimetati läänepoolseid
soomeugrilastest naabreid, 11.–12. sajandist enamasti eestlasi. Andres 6. jaanuar 2007, kell 12:01 (UTC)

Kas see sõimusõna ei ole mitte "tšuhnaa"? Ja kas see on üldse eestikeelne sõna, peaks ehk vene keeles kirjutama? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. september 2010, kell 10:11 (EEST)
---
Täielik halleluuja.
Soomlaste wiki annab tšuudidest vähe tõsisema ülevaate.
Venelaste artikkel on segasem, kuid ka nemad nendivad, et  thiuda (þiudа) on gootide endanimetus.
Kuidas vadjalased ja goodid vahetusse läksid,ei oska ma seletada.
Tšuudi pärinemine tšudnoist (imelikust) ei pea paika, kuna põhjapoolsed venelased puutusid nendega kokku iga päev, vahetasid naisi ja lõpuks segunesid nendega.
Hetkehäda on selles, et Viki nõuab korralikke viiteid, aga pea kõik viited on pärit XIX sajandist ja väga-väga lapsikud.
Muideks, mitte üheski läänemeresoome keeles ei leidnud ma endoetnonüümi Tšuudid, Chudde vms. See on ikka vist gootide värk. Proto-läänemeres on endanimetus Inimene (inSe-me-ne, inše-me-ne, inhe-me-ne ehk mees- mina-see).
Lüüdi ehk ljuudi on samuti goodi algupära, tähendab samuti rahvast. Lõunapoolsed karjalased ja vepslased räägivad ju lüüdi keelt.
Kirill

Mis sorti raamat kirjanduse nimekirjas olev "Aleksander Heintalu. Estide (tšuudide) hingestatud ilm. 1 osa 2002. 2 osa 2006." on? Umbluu või midagi asjalikku? --Minnekon (arutelu) 11. juuni 2016, kell 16:53 (EEST)
----
Siin oli kuskil üks peupa, mis ei tundu häälikuliselt kokku minevat. Andres (arutelu) 11. juuni 2016, kell 17:46 (EEST)

Sõnades peupa ja peudija peaks Priit Ligi teksti järgi p ja d tähtede kohal kriips olema, aga ma ei osanud selliseid märke tekitada. --Minnekon (arutelu) 11. juuni 2016, kell 18:33 (EEST)

: Jah. Ma arvan, et kriipsuga p on sama mis  þ ja kriipsuga d on sama mis ð. "Keeles ja Kirjanduses" ei oleks neid kriipse tarvis olnud, aga nähtavasti Bubrichi töö oli trükitud kohas, kus neid märke ei olnud. Minu meelest ei ole mingit vajadust kirjutada samamoodi nagu Bubrichi publikatsioonis. Nii et need sõnad peaksid vist olema *þeuþa ja *þeuðija. Andres (arutelu) 11. juuni 2016, kell 21:46 (EEST)

: Aga mida tähendab vanapõhja idamurde sõna þjūð ? --90.141.56.93 21. veebruar 2017, kell 02:36 (EET)
----
Minu meelest vene tähti pole tarvis kursiivi panna. Andres (arutelu) 11. juuni 2016, kell 17:46 (EEST)

Miks peaks vene keelele erandi tegema? 2001:7D0:87FA:6380:84E1:894C:5774:20B2 12. juuni 2016, kell 14:34 (EEST)

:Minu meelest on kursiivi eesmärk eristada sõna ülejäänud tekstist, aga kirillitsa eristub niigi. --Minnekon (arutelu) 12. juuni 2016, kell 15:45 (EEST)

::Mulle tundub, et ei eristu piisavalt hästi. Tegemist on teise keele sõna tsiteerimisega eesti keeles ja sellisel puhul tuleb kasutada kaldkirja. 2001:7D0:87FA:6380:84E1:894C:5774:20B2 12. juuni 2016, kell 16:20 (EEST)

::: Olen nõus sellega, mida Minnekon ütles. Tsiteerimisel tulebki kasutada kaldkirja selleks, et sõna eristada. Alternatiiv on jutumärgid, ja kui neid kasutatakse, siis kursiivi ei kasutata. Ja kuidas võiks üldse arvata, et võõraste tähtedega kirjutatu ei ole tsitaat? Ma teen ettepaneku küsida keelenõust.

::: Aga on veel teine kaalutlus. Inimene, kes on võõra kirjaga vähem tuttav, ei pruugi teada, et see on kursiiv ja kuidas püstkiri välja näeb. Kui me paneme venekeelse sõna kursiivi, siis ei ole tähed mitte ainult viltu, vaid mitme tähe kuju muutub oluliselt. Seega me raskendame info kättesaadavust. Andres (arutelu) 12. juuni 2016, kell 16:40 (EEST)
Mh. Palun küsime keelenõust. Vägivalla kasutamine pole aktsepteeritav. Andres (arutelu) 12. juuni 2016, kell 16:50 (EEST)
----
Panen ette järjestada kirjanduse loetelu kronoloogiliselt (nii oleks selles lihtsam orienteeruda) ning jätta sinna ainult need kirjutised, milles on tšuudidest pikemalt juttu. Ülejäänud viiteallikad võib kirjendada viidetes. Andres (arutelu) 11. juuni 2016, kell 21:46 (EEST)

Võtsin muudatusi tehes ettepanekud arvesse.--Minnekon (arutelu) 12. juuni 2016, kell 15:43 (EEST)

: kes see R. Agejeva on? Ühtlasi võiks võimaluse korral talle ikka otse viidata, mitte kellegi teise vahendusel.

:Veel puudusi: Alaosa "Kes olid tšuudid?" on ebaproportsionaalselt liigendatud. Kronoloogiline jaotus ei tundu üldse mõistlik. Parem oleks liigendada vastavalt sellele, kelleks tšuude peetud on. Lisaks võiks mainida ka pseudoteaduslikke käsitlusi (nt Heintalu, äkki keegi veel) või miks mitte tekitada sellest eraldi alajaotus, kui materjali on piisavalt. Praegu mõjub see üksik Heintalu kirje kirjanduse loendis ikka äärmiselt kummaliselt.--2001:7D0:87C9:9580:E589:7588:4370:2BDE 1. august 2016, kell 13:37 (EEST)

::Priit Ligi artiklis pole täisnimesid toodud. Teised seal mainitud isikud suutsin tuvastada, aga Agejevat mitte. Otse talle ei saa vähemalt mina viidata, sest pole ta raamatut lugenud. Aga jah, ideaalis võiks muidugi Priit Ligi artikli viite juurde lisada täpsustuse, kust ta väidab oma andmeid pärinevat. Kronoloogilise jaotuse valisin, kuna teemast kirjutanud autorid on rõhutanud, et tšuudide nime tähendus on eri perioodidel selgelt erinev olnud. Võib ka teistmoodi jaotada, aga mulle ei tundu, et see tingimata parem lahendus oleks. See tähendaks nt, et iga "tšuudid = X rahvas/rahvad" hüpoteesi juures tuleks eraldi mainida, et vastav oletus kehtib vaid teatud ajaperioodi kohta. Heintalut pole lugenud, ei oska kommenteerida. --Minnekon (arutelu) 1. august 2016, kell 21:27 (EEST)

Minu meelest harilikult järjestatakse kirjanduse loetelu autori nime järgi (v.a siis, kui tegu on nummerdatud loendiga). Praegu on üsna raske taibata, et järjestus kronoloogiline. Et veel lihtsam oleks orienteeruda, siis parem loetleda kasutatud kirjandus ja lisalugemise kirjandus eraldi. Et allikaviited viitavad loendile, kus allikad ja mitteallikad pole läbisegi, on toimetatud väljaannetes üsna elementaarne. Kui allikaloendis ja lisalugemise loendis mõni kirje kattub, siis sellest pole minu meelest midagi. 90.190.59.148 1. august 2016, kell 22:15 (EEST)

Noh, ligi artiklis toodud kirjandusviite võib vabalt siia üle tuua, lisades, et viidatud on Ligi järgi. Siis on ka teistel lihtsam allikat ja autorit otsida.

Minu meelest kirjanduse loetelus pole oluline, kas artiklis on mingile allikale viidatud või mitte. Pealegi kõik viidatu on niikuinii märkustes kirjendatud. Jah, kirjanduse loeteludes on tavaliselt viidatud kirjandus, aga sisuliselt on selle all siis ikkagi ka lisalugemine, sest sageli viidataksegi allikatele mittesisuliselt, lihtsalt mainides. Peale selle, teksti muutudes võivad allikad liikuda ühest kategooriast teise.

Minu meelest on teemakohase kirjanduse kronoloogiline reastamine lugejale kasulikum, aidates paremini kirjanduses orienteeruda. Et kõik viited on lahti kirjendatud, siis puudub vajadus viidet järgides autori järgi otsida, pealegi võib aastaarvu järgi sama hästi otsida. Segaduse vältimiseks võib juurde märkida, et on kasutatud kronoloogilist järjekorda. Andres (arutelu) 1. august 2016, kell 22:32 (EEST)

: Mida tähendab siin "viited on lahti kirjendatud" ja kuidas sellepärast pole tarvis allikat autori järgi otsida? Et aastaarvu järgi otsida, peaks allikakirjed olema kuidagi teisiti vormistatud, nii et aasta oleks alguses. Aga see oleks ikka üsna harjumatu.

: Kas allikale on viidatud või mitte, on oluline sellepärast, et kasutatud kirjanduse loetelust viidatud allikas kergemini üles leida ja et oleks võimalik saada ülevaade sellest, milliseid allikaid tegelikult on kasutatud.

: Vt nt :en:Byzantine Empire. 90.190.58.188 2. august 2016, kell 18:28 (EEST)

:: Ma eksisin, enamik viiteid ei ole lahti kirjendatud. Tõenäoliselt on kirjendatud ainult viited allikatele, mis ei ole teemale tervenisti pühendatud; ma olen ise ka nii teinud.

:: Olen nõus, et kasutatud kirjanduse loetelu võib lugejale huvi pakkuda. Ja samavõrd võib huvi pakkuda teemakohase kirjanduse loetelu (mitte "lisalugemise" loetelu). Kui teha kasutatud kirjanduse loetelu, siis tuleks teha ka teemakohase kirjanduse loetelu. Praegu on ühtne loetelu, kust mõned kasutatud allikad on välja jäetud, sest neid on viidetes kirjendatud.

:: Kui teha kaks loetelu, siis võiks esimene olla alfabeetiline, et oleks harjumuspärane otsida, ja teine kronoloogiline.

:: Minu meelest hakkavad aastaarvud niikuinii hõlpsasti silma. Olen need linkinud, et nad paremini välja paistaksid.

:: Kui kord artikkel on lõpule viidud, siis minu meelest pole kahte nimekirja tarvis, sest loomulik oleks kõiki teemakohaseid ja mainimisväärseid allikaid kasutada. Sellepärast hea artikli puhul seda probleemi ei tohiks tekkida. Andres (arutelu) 2. august 2016, kell 19:20 (EEST)

Priit Ligi artikkel on veebis loetav. Oleks hea, kui kirje juures oleks ka link. Andres (arutelu) 1. august 2016, kell 22:35 (EEST)

Arvan, et see artikkel on igati asine. Seega esitan selle A-klassi artikli kandidaadiks (nö lahja versioon heast artiklist). Valituks osutumiseks oleks tarvis veel kahte poolthäält.
Kui kellelgi on midagi selle artikli valimise vastu, siis palun siin sõna võtta. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 22:11 (EET)
* Andres (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 01:13 (EET)

:Sai tehtud ettepanek arvata see artikkel A-kvaliteediklassi. Selleks oleks vaja veel ühte poolthäält. Nõnda oleks tarvis, et keegi artikli üle vaataks ja siin oma arvamust avaldaks. Ivo (arutelu) 20. jaanuar 2017, kell 22:54 (EET)
* Daniel Charms (arutelu) 21. jaanuar 2017, kell 14:14 (EET)

:Ja artikkel on arvatud A-klassi kuuluvaks. Ühtlasi meenutan, et see on ka hea artikli kandidaat. Igasugused täiendus- ja parandusettepanekud on samuti teretulnud. Ivo (arutelu) 21. jaanuar 2017, kell 16:27 (EET)

Hea artikli hääletus toimub Vikipeedia:Heade artiklite kandidaadid#Tšuudid. Taivo 21. jaanuar 2017, kell 16:33 (EET)
* --90.141.56.93 21. veebruar 2017, kell 02:43 (EET) lõikudes Etümoloogia ja Kes olid tšuudid on häirivalt palju kordusi.

Kas heade artiklite hääletuse puhul pole vähemalt nii, et hääle võib anda ainult sisseloginud kasutaja?--Raamaturott (arutelu) 21. veebruar 2017, kell 09:35 (EET)

: Jah, on küll, ja minu meelest võiks siin ka nii olla. Aga anonüümsete kirjutajate märkusi tuleks ikkagi arvesse võtta. Andres (arutelu) 21. veebruar 2017, kell 09:51 (EET)

:: Lisame siis ühe mitteanonüümse märkuse veel. Bõliinad on  eesti keelde tõlgitud, seega peaks kõrgemale tasemele jõudmiseks ära märkima, millistes neist tšuudidest räägitakse. - Melilac (arutelu) 28. märts 2017, kell 15:00 (EEST)
Vaata ka Arutelu:Saami algkeel, kus räägitakse, et Novgorodi ümbruse tšuudid rääkisid soome-ugri keelt, mis polnud läänemeresoome ega saami keel. Seda ei ole artiklis mainitud. Andres (arutelu) 30. detsember 2017, kell 14:59 (EET)
----
Kuna leetopissid tšuudide täpsemat alupaika ei nimeta, aga jätavad samal ajal mainimata (erinevalt teistest Vana-Vene keskustest), kes elasid Irboskas, peab ta usutavaks, et seal asusid tšuudid.

Mis tähendab "alupaika"?

Loetavuse huvides oleks hea ümber sõnastada, sest on raske aru saada, et "kes" on rõhuline, ning jääb arusaamatuks, mille kohta sulgudes olev märkus käib. Kas Irboska on üks keskustest? Sellest on ka raske aru saada.  Andres (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 11:14 (EET)


Arutelu:Višnuism

hinduismi suund ja religioon

Mis see tähendab? Andres 7. jaanuar 2007, kell 15:25 (UTC)

: Seda tähendabki: nii hinduismi suund kui ka omaette religioon, kuna hinduismi mõistetakse sageli ka kui paljude religioonide yldnimetust. Võiks öelda ka: traditsioon. Antud juhul ei tahaks sõna "kultus" kasutada, kuna vähemalt minu meelest on kultus märksa väiksem ja piiratum nähtus.  --Lulu 7. jaanuar 2007, kell 21:12 (UTC)

:: Saan aru, mis Sa mõtled. Aga see ei ole arusaadav sõnastus. Pealegi pole selge, kust jooksevad ühe usundi piirid (sõna "usund" tundub selles kontekstis selgem olevat, võib-olla veel selgem oleks "uskkond") . Arvan, et lihtsalt "hinduismi haru" oleks piisav. Andres 7. jaanuar 2007, kell 21:25 (UTC)

Višnuismis on küll üldiselt Krišna Višnu avataara, aga krišnaismi (mis samuti kuulub višnuismi alla) seisukohast on asi ümberpöördult. Andres 7. jaanuar 2007, kell 15:25 (UTC)

:Jajah, nii räägitakse. Nii oli siin ka enne kirjas Tahaksin seda siiski allikatest kontrollida, siis saab juurde lisada. --Lulu 7. jaanuar 2007, kell 21:12 (UTC)

:: :en:Gaudiya Vaishnavism ja lingid sealt. Andres 7. jaanuar 2007, kell 21:25 (UTC)

:: Pean seda oluliseks: tegu pole lihtsalt detailiga, sest praegu jääb mulje, nagu puudutaks väide kogu višnuismi, see on aga otseselt väär. Otsida ka ISKCON-i saitidelt. Andres 7. jaanuar 2007, kell 21:27 (UTC)

Olen seda meelt, et tuleks kirjutada "Vishnu" ja "vishnuism". Põhjendused:  ja . Tsiteerides: (1) Võõraid isiku-, koha- jm nimesid kirjutatakse nii nagu lähtekeeles -- ladinakirjalisest keelest võtame need üle lähtekeelsel kujul, muukirjalisest keelest kanname reeglite järgi üle eesti kirja. Lähtekeeleks on ladinakirjaline inglise keel kui India ametlik keel. (2) Võõrnimetuletised kirjutatakse nime ortograafiat säilitades. Üldsõnastumist näitab väike algustäht. Nt schopenhauerlus, freudism, -ist, thatcherism, -ist. --Lulu 31. jaanuar 2007, kell 22:43 (UTC)

Minu meelest ei tule siin lähtuda inglise keelest, sest tegu on india mütoloogia tegelase nimega, millesse India riik üldse ei puutu. Seda pärandit jagab India ka Nepaliga, kus inglise keel ei ole riigikeel. Arvan, et inglise keelest ei tuleks lähtuda ka Vana-India kohtade puhul, mida tänapäeval ei eksisteeri, ja sanskriti keeles kirjutanud autorite ning Vana-India isikute puhul. Andres 1. veebruar 2007, kell 09:05 (UTC)

ÕS-is seda sõna ei ole, püüan vaadata teisi teatmeteoseid. Kui me ei jõua kokkuleppele, eks pöördume siis Peeter Pälli poole. Andres 1. veebruar 2007, kell 09:06 (UTC)

: Vaatasin "Väikese entsüklopeedia" uut väljaannet, mis on viimane eesti keeles ilmunud autoriteetne üldentsüklopeedia. Seal järgitakse sanskriti nimede puhul modifitseeritud (lihtsustatud) Mälli transkriptsiooni: pikkade vokaalide peal on kriips ära jäetud. Kirjutatakse "Višnu", "Krišna" jne, ainult ISKCON-i nimes on "Krishna". Andres 1. veebruar 2007, kell 14:32 (UTC)
Tegin Googli otsingu eestikeelsete lehtede osas. Tulemused:

:Višnu 331. Vishnu 470

:Krišna 426. Krishna 724

:Šiva 311, Shiva 552
Veelgi suuremad on erinevused veidigi haruldasemate nimede osas:

:Lakšmi 40, Lakshmi 631

:Ištar 59, Ishtar 612
Veenusel asub Ishtari maa, mille lääneosas asub Lakshmi platoo. Jne. Järeldused: Mitte ainult ISKCON, vaid yldine tendents on kirjutada š asemel sh.

:: See on ju üldine viga, et inimesed ei viitsi või ei oska veebis ja üldse arvutitekstides š-tähte moodustada. Krišnaiitidel võib-olla õigekirjast oma arusaam. Mõnes tekstis esines "Vishnu" eesnimena, mis tulebki niimoodi kirjutada. Astronoomid vist ei tõlgi teiste taevakehade objektide nimesid (mõnikord siiski). Ja Ištar ei ole üldse india jumalanna, nii et kirjutada "sh" ei ole kindlasti mitte mingit põhjust. Andres 5. veebruar 2007, kell 19:59 (UTC)
Miks ma seda asja ajan juba tykk aega? Selle taga on terved rida hinduismi-teemalisi artikleid. Enne kui kirjapildi kysimused pole selged, ei saa tööga edasi minna. Võibolla kirjutan ise Peeter Pällile, kui muud yle ei jää. --Lulu 5. veebruar 2007, kell 13:45 (UTC)

Noh, tööga saab edasi minna ikka. Vaata, kui palju VanemTao tööd tegi:-) Andres 5. veebruar 2007, kell 19:59 (UTC)
Saatsin Peeter Pällile järgmise-sisulise kirja:

Austatud Peeter Päll,

Tegelen eestikeelses Vikipeedias "Lulu" kasutajanime all mitmete teemadega ning muuhulgas ka hinduismi-teemadega viimasel ajal.

Meil on siin tekkinud probleem India/hindu nimede ja terminite õigekirjaga. Palun, kui on võimalust, tutvuda vastavate diskussioonidega http://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Višnuism#Kirjapilt ja http://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Vedad ja pakkuda lahendusi.

Lugupidamisega, /jne/ --Lulu 5. veebruar 2007, kell 14:02 (UTC)

: Selles kirjas ei ole mainitud sanskriti (ja paali) keelt. Andres 5. veebruar 2007, kell 14:37 (UTC)

: Hiljuti on eesti keeles ilmunud kaks teatmeteost, kus sanskriti päritolu nimede edasiandmisel on järgitud Mälli transkriptsiooni. Seal on ka viimase silbi vokaali pikkus märgitud. Tsitaatsõnade puhul kasutatakse rahvusvahelist transliteratsiooni. Mina leian, et tuleks kasutada sealseid nime- ja sõnakujusid, välja arvatud juhul, kui keelenormeerijad on sätestanud teisiti (seal on "veedad", ÕS-is "vedad".)

: Need on "Ida mõtteloo leksikon" ISSN 1736115X  ja "Maailma mütoloogia entsüklopeedia"  ISBN 9985312643  . Andres 5. veebruar 2007, kell 14:25 (UTC)
----
Madhavas, Šri Vaishnavas, Rudra Vaishnavas, Nimbarka Vaishnavas ja Gaudiya Vaishnavism - Niivõrd kui mina aru saan, on sõnalõpu -s inglise mitmuse tunnus ja eesti keelde ei kuulu. Samuti peaks olema Vaišnava ja "vaišnavism". Ise kysimus on, kuidas talitada suurtähtedega - mul on ähmane mulje, et sanskritis suurtähti ei ole, seega on asi puhtalt transkriptsioonis, ent eesti keeles on koolkonnad jms yldiselt väikese algustähega. Vaieldagu nyyd vastu või kiidetagu takka, siis ma tean, kas hakata artiklit parandama või ei. --Oop 15. juuni 2011, kell 08:32 (EEST)

Kiidan takka: eesti keeles ei kasutata ingliskeelset mitmuse tunnust ja koolkondade nimetused käivad väikse tähega. "Vaišnava" ja "vaišnavismi" asemel peaks olema "višnuist", "višnuistlik" või "višnuism". Andres 15. juuni 2011, kell 09:50 (EEST)
----
Višnuismis on viis traditsioonilist koolkonda: Madhva višnuism, Šri višnuism, Rudra višnuism, Nimbarka višnuism ja Gaudiya višnuism (ehk Hare Krišna). Kust see loetelu võetud on? Inglisviki ytleb hoopis nii: Within Vaishnavism there are four main disciplic lineages (sampradayas), each exemplified by a specific Vedic personality.  Need neli on Lakshmi-sampradaya, Brahma sampradaya, Rudra sampradaya ja Kumara-sampradaya. Selle kõige taga on vähemalt viited. Aga millest lähtuda? --Oop 15. juuni 2011, kell 12:21 (EEST)

Arvan, et võiks lähtuda sellest, mis on inglise ja saksa vikis. Andres 15. juuni 2011, kell 22:49 (EEST)


Arutelu:Eeter TV

Kas pealkiri peabki olema läbiva suure tähega??? Kahtlen selles. --Mona 7. jaanuar 2007, kell 15:57 (UTC)

Välislingi järgi otsustades mitte. Andres 7. jaanuar 2007, kell 16:12 (UTC)

Postimehe uudistes figureeris "Eeter TV". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. jaanuar 2007, kell 06:57 (UTC)

''ta on teine muusikatelevisioon Eestis Alo TV kõrval''
Aga on ju ka MTV Eesti? [[Kasutaja:Valju|Valju]] 8. märts 2007, kell 13:41 (UTC)

Paistab, et kanal on nüüdseks ajalugu. Nende koduleht teatab lakooniliselt - Suletud võlgnevuse tõttu. --Tarmo Tanilsoo 21. märts 2007, kell 11:12 (UTC)


Kasutaja arutelu:Erko

Hi Erko! Would you be so kind to help me translate part of this article into the wonderful Estonian language? Please. 3-4 lines would be enough. Thanks a lot and best regards:)--Amaqqut 6. november 2009, kell 01:32 (UTC)

Tore näha, et teed artikleid teiste riikide koondistest. Minu nägemust mööda peaks sellistesse artiklitesse kuuluma teade, kas koondis on pääsenud OM-, EM- või MM-finaalturniirile ja kuidas seal läinud on. Ja selle all tabelina Eestiga peetud mängud. Jõudu tööle! (Ah soo, loe, palun, veel kord Aserbaidžaani jalgpallikoondis, eriti selle punast linki :-)) Taivo 19. november 2009, kell 14:05 (UTC)

Ma üritan jah esmalt teha kõik need põhjad valmis, siis hakata neid järjest täiendama.  Eesti koondisega mängud on mul ka plaanis sisse kanda, aga enne seda üritaks saada kõikide Eesti koondise mängude väravalööjad kirja, siis saab kohe koos nendega ära täita, ei ole pärast topelt tööd. Muidugi ei tea, kas 20.-30. aastatel peetud mängudel on võimalik seda infot veel saada. Erko 19. november 2009, kell 19:56 (UTC)
Palun vii endaloodud artiklid jalgpalluritest ka loenditesse. Ave Maria 24. detsember 2009, kell 14:05 (UTC)

Kas oled nõus, et Levadia II ja Flora II on eraldi artikli väärilised? Nad ju mängivad Esiliigas. Pelmeen10 13. märts 2011, kell 01:43 (EET)

Ma pigem siiski pooldan seda varianti, et kuni põhimeeskonna artikkel piisavalt pikk pole, siis pole mõtet duublile eraldi teemat teha. --Erko 13. märts 2011, kell 08:14 (EET)

: Minu meelest tekitab eri meeskondadest samas artiklis rääkimine segadust. Linki järgides on niimoodi raske õiget kohta üles leida. Andres 13. märts 2011, kell 08:46 (EET)

Praegu on meil hunnik hooaegade artikleid, kus on ainult võitja kirjas. Mu meelest peaks kirjutama umbes nii: "Meistriliiga 2010 oli Eesti jalgpalli kõrgliiga Meistriliiga 2010. aasta hooaeg."
Madalama liiga puhul: "II liiga 2010 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2010. aasta hooaeg." --Pelmeen10 11. aprill 2011, kell 17:32 (EEST)

Sobib! Kasutan edaspidi ka redigeerides seda varianti siis. Erko 15. aprill 2011, kell 21:54 (EEST)

*:Pilt:FC Hell Hunt.gif
*:Pilt:Fc kose.gif
*:Pilt:Fcestonvilla.gif
*:Pilt:Infonet FC.jpg
*:Pilt:MicroLink logo.png
*:Pilt:Fc-igiliikur-logo.png
*:Pilt:Mc tallinn.jpg
*:Pilt:Otepaa.gif
*jne
Nende piltide juurde ei ole märgitud, millise litsentsi alusel autoriõiguste valdaja neid kasutada lubab. Vikipeedias saab hoida vaid pilte, mis on vabaks kasutamiseks. Logod üldjuhul seda pole. Adeliine 12. juuli 2011, kell 10:37 (EEST)
----
Tere! Kas oled piltide Galaxy Riias.jpg ja P9210028.JPG autor? Pikne 1. august 2013, kell 13:42 (EEST)

Olen. --Erko (arutelu) 25. august 2013, kell 14:43 (EEST)
----
Sa teed neid artikleid inglise viki põhjal, eks? Võiksid lisada ka eestikeelse artikli lingi Wikidatasse, et see seotaks teiste vikidega. Inglise vikis on vasakus servas lingid teistes keeltes artiklitele. Ja nende all on link "Edit links". Kui sinna vajutad, satudki Wikidatasse, kuhu saad lisada eestikeelse artikli pealkirja. --Epp 6. märts 2014, kell 06:07 (EET)

Hi Erko! As a Steward I'm involved in the upcoming unification of all accounts organized by the Wikimedia Foundation (see :m:Single User Login finalisation announcement). By looking at your account, I realized that you don't have a global account yet. In order to secure your name, I recommend you to create such account on your own by submitting your password on Special:MergeAccount and unifying your local accounts. If you have any problems with doing that or further questions, please don't hesitate to contact me on my talk page. Cheers, DerHexer (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 20:13 (EET)

Ära torma nii artiklite tegemisega. Olemas oli juba artikkel Rauno (sina tegid veel juurde Rauno (eesnimi)). Lisaks oled loonud artikli Dzintar (eesnimi), kuid mis siis artikli Dzintar all peaks olema, samuti Sepo (eesnimi) jne. Sellised lühikesed artiklid muidu palju juurde aina, kui ainult siis seda, et artiklitega on alustatud.--Raamaturott (arutelu) 15. märts 2017, kell 21:36 (EET)

Ilma mõjuva põhjuseta ei lisata artiklitele ülemkategooriat (nt Eesti jalgpallurid), kui artikkel on juba mõnes alamkategoorias (nt Eesti jalgpallikoondislased). Ivo (arutelu) 28. aprill 2017, kell 23:15 (EEST)

Äkki oleks võimalik nende tänavaartikli juurde saada kohe ka natuke täiendavat teavet? Nt aja, mil tänav sellise nime sai, tänava pikkuse, alguse ja lõpukoha, ristuvad tänavad jms. Muidu ei ole lugejatele sellistest artiklitest suurt midagi kasu. Ivo (arutelu) 16. juuli 2017, kell 22:16 (EEST)

Ka lennujaamade andmete (sh statistika) allikad peavad olema viidatud. Loodan, et saate ise oma artiklitesse viited lisada. Edu! Kuriuss 10. juuni 2018, kell 11:54 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tomhansen~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Tomhansen! Andres 8. jaanuar 2007, kell 20:21 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Tomhansen~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Elvis Presley

{{Hea artikkel mittevalitud}}

Varasem redaktsioon:

Elvis Aaron Presley (8. jaanuar 1935 Tupelo, Mississippi – 16. august 1977 Memphis, Tennessee) oli USA muusik, produtsent ja näitleja. Ta on tuntud ka nime all "Rock’n’rolli kuningas".
Presley populaarsus ei ole aastatega vähenenud, pigem on ta oma surmale järgnenud aastate jooksul muutunud veelgi legendaarsemaks. Enam kui 20 aasta pikkuse karjääri jooksul lõi ta rekordeid nii plaadimüügi kui ka kontserdipubliku hulga osas. Paljud neist rekorditest püsivad löömatuna tänase päevani. USA singlimüügi edetabeli esimese 40 loo hulka jõudis 120 Elvise singlit, neist üle 20 jõudsid esikohale. Praeguseks on tema plaate maailmas müüdud üle miljardi.
USA muusikateemalises ajakirjas Rolling Stone on öeldud, et "Elvis muutis rock'n'roll'i popkultuuri rahvusvaheliseks keeleks". Nimelt tema oli see, kes ainuisikuliselt muutis 1950ndate keskel muusikalisi ja kultuurilisi suundumusi. Tema plaadid, lavaliikumine, ellusuhtumine ja riietus muutusid rock'n'roll'i  kehastuseks. Elvise esituses kõlasid võrdselt nii kiired ja käredad rockabilly ja rock'n'roll'i laulud kui ka aeglased ja meelad ballaadid, luues oma laulude valiku ja esitusviisiga aluse kõigile järgnenud rock'n'roll'i viljelenud muusikute stiilile. Ta laulis kuulsaks mitme USA neegerlaulja (nt. Little Richard ja Chuck Berry) loomingu ning aitas sellega kaasa nende omaksvõtmisele valgete noorte seas. Mitmed muusikud, nagu Jerry Lee Lewis, Roy Orbison, Everly Brothers ja Buddy Holly alustasid oma karjääri Elvisest inspireerituna.

Andres 8. jaanuar 2007, kell 21:34 (UTC)
PS! Elvis Presley keskmine nimi ei ole mitte "Aaron", aga "Aron". Eriti sagedaseks on sellise vea ehk muutnud fakt, et "Aaron" on kirjutatud ekslikult ta hauaplaadile. Sünnitunnistusel, dokumentides, autogrammis... kõikjal on "Aron", mis on korrektne.

:Elvise sünnitunnistuse järgne keskmine nimi on Aaron - Ahsoous 19. jaanuar 2007, kell 23:19 (UTC)

:muide huvitav märkus on inglisvikis ta venna kohta käiva artikli arutelus... et too nagu olevat surnud aastal 2003... ja kui vaidlus käib, et kas Aaron või Aron, siis ka ta venna nime puhul ei teata kas oli Jesse või Jessie - Ahsoous 20. jaanuar 2007, kell 00:01 (UTC)

:: Vaidlust nime üle tuleb artikli tekstis mainida. Andres 20. jaanuar 2007, kell 06:36 (UTC)
Vanemad panid ta nimeks "Aron", aga ekslikult kirjutati sünnitunnistusse esialgu "Aaron", mille Vernon lasi kohe ümber muuta "Aroniks".
"Jesse" või "Jessie"... "Jesse" on õige... Mis kala selle nime ümber oli, pean uuesti üle vaatama, kuskil oli selle kohta ilusti kõik lahti seletatud. Samas katsun kontrollida kindluse mõttes ka "Aronit".

kusjuures nii see Jessie kui Aaron nagu kuskil on kirjutatud antud vanemate miskite tuttavate järgi... ja kui kirjapilti jägiti siis on need sellised, kui aga meelega teisiti kirjutati siis on Jesse ja Aron... siin võib olla miski loogika nende nimede kirjapildis täiesti olemas. - Ahsoous 20. jaanuar 2007, kell 11:43 (UTC)
Näed, siin on sünnitunnistus: http://www.elvispresleynews.com/images/BirthSmall.jpg
Kogemata juhtusin peale veel sellisele koledale dokumendile, samuti "Aron":
http://www.elvispresleynews.com/images/DeathCertificate.jpg
Ka inglisekeelses Wikipedias on mainitud: "On his grave, his middle name Aron is misspelled as Aaron. Presley's parents went to great lengths to remove the double 'A' on his official birth certificate after his twin brother Jesse Garon was stillborn."

ma ei näe mitte kumbatki neist piltidest - Ahsoous 20. jaanuar 2007, kell 16:24 (UTC)
Vahel on jah nende piltide avamisega mingi kala sees. Tee nii, et avad linki... ta ütleb, et ei leia... sina paned aadressiriba peal uuesti ENTER... nagu hakkab uuesti selle aadressi alt otsima... ja pilt tuleb ilusti alla. Itimaailm on juba selline imepärane kohake...
Niih... ma arvan, et nüüd on asi selge. Elvis.com seletab asja ilusti ära. Ta sündis Aronina... elas Aronina... Elu lõpus, viimastel aastatel oli tal plaan nime Aaroniks muuta "traditsioonilistel ja piibellikel" põhjustel... aga avastas, et kogemata oligi ta nimi juba mispellitud... Ametlikult ta oma nime muuta ei jõudnud, aga puht' austusest Elvise soovi vastu lasi Vernon hauakivile "Aaron" panna... ja pärast surma on ta nimi siis... samuti puht' austusest Elvise soovi vastu... ametlikult ära muudetud "Aaroniks". Nii et jääb siis "Aaron"... katsun teksti sisse kah poole sõnaga ära mainida kuskil.
http://www.elvis.com/elvisology/faq/faq.asp?qid=11
Mis siin mõeldakse "vajab vormindamist vastavalt Vikipeedia reeglitele" al

Võtsin selle märkuse ära, sest ta on aegunud. Peetakse silmas Vikipeedia reeglite järgimist artikli vormistuses. Andres 26. jaanuar 2007, kell 14:37 (UTC)
Kogemata juhtus silma... seal on neli korda lingitud sõna "rock'n'roll"... aga kas ei peaks linki ainult esimesele "rock'n'rollile" panema? Kusjuures enne neid nelja on kah sihuke sõna olemas, mis aga pole lingitud... Kuskilt reeglitest nagu lugenud, et ühte sõna lingitakse vaid üks (ja esimene) kord... On vist nii? Jürka 5. veebruar 2007, kell 17:03 (UTC)
Lingitakse esimene sõna, mis tekstis esineb, rock n roll on juba esimeses lõigus, siin tuleks see linkida, järgmistes kohtades mitte --Dj Capricorn 5. veebruar 2007, kell 19:19 (UTC)
Just seda ma mõtlesingi jah... parandan ära... Jürka 5. veebruar 2007, kell 20:09 (UTC)

Välja jäetud:
Järgnesid teleesinemised... "The Dorthy Brothers' Show"... "The Milton Berle Show"... "The Steve Allen Show"... "The Ed Sullivan Show"... Sealt said alguse ka küsimused Elvise esinemiste eetilisuse kohta. Tõusis suur kisa vanema põlvkonna poolt, et seksistlik ja hävitab inimestes moraalitunnet jne, noorem põlvkond kisas samuti, aga erutusest Elvist nähes.
1956. aastal sai alguse Elvise filminäitleja karjäär filmiga "Love Me Tender". Neile järgnesid 1957. aastal "Loving You" ja "Jailhouse Rock". Samal aastal ostis Elvis ka oma uueks koduks Gracelandi.
Üldiselt sõjaväeteenistus ei olnud Elvisele kerge, aga tegi selle auga läbi. Kuna tal oli raskusi õigel ajal teenistuses ärkamisega, siis hakkas ta teiste soovitusel ja eeskujul selleks vastavat abivahendeid kasutama - erguteid. 1960. aastal sõjaväes hakkas Elvis tegelema karatega.  	+  	1958. aasta kevadel hakkas Elvis aega teenima. Peagi juhtus aga Elvise elus tragöödia: ta ema Gladys suri. Elvis oli väga löödud, kuid naases peagi teenistusse, mis jätkus Saksamaal. Teenistuse jooksul ei võtnud ta vastu pakutud eeliseid teiste ees, välja arvatud see, et ta isa Vernon ja paljud sõbrad võisid temaga sinna Saksamaale kaasa tulla, kus koos vahetpidamata kõva läbu pandi. 1959. aastal kohtas Elvis ka Saksamaal oma tulevast naist Priscilla Beaulieu kes sai peagi elvise naiseks Priscilla Presley`ks, kes tol ajal alles 14-aastane oli.

Andres 7. veebruar 2007, kell 18:59 (UTC)
Sellele järgnes posu mängufilme, neist esimene "GI Blues". Kunstilises mõttes ei olnud need filmid midagi väärt ja Elvis teadis ka ise seda ja ei sallinud samuti neid.
Eriti häirivad olid arvukad naised, kellega Elvis ja "maffia" nii võtteplatsil kui erapidudel läbi käis.
Ta oleks tahtnud mängida mõnes asjalikumas linateoses, aga "kolonelil" oli oma visioon, kus Elvis peab mängima ja millisena välja paistma.
Siis "kolonel" otsustaski, et teevad '68 jõuluteks telešõu, kus Elvis laulab mõned jõululaulud. Siiski läks väheke teisiti ja Elvis ei laulnud mitte mõned jõululaulud, vaid sellest sai viimase peal rock-šõu!
Toimus kaks šõud, kus Elvis koos mõne sõbra-muusikuga laval toolidel istusid, ja kaks šõud, kus Elvis üksinda püstijalu oma tuntumaid hitte uues kuues esitas, ja lisaks teised kokku monteeritud filmilõigud. Telešõu lõppes klipiga, kus Elvis seisis valges kostüümis mustas ruumis, mille taustal punastest tulukestest "ELVIS" maalitud, ja laulis laulu "If I Can Dream", mis oli koostatud just selle telešõu tarvis ja kuigi pole ta Elvise enda kirjutatud, olevat kirjutatud see spetsiaalselt Elvise maailmavaadete põhjal. Šõu kandis nimetust "Elvis", mis on tänapäeval tuntud nime all "'68 Comeback Special". Igaljuhul ei olnud ühelgi kriitikul midagi paha selle šõu kohta öelda. Võis julgelt väita, et "Elvis on tagasi".
Andres 7. veebruar 2007, kell 19:25 (UTC)
Kas ei ole see mitte oluline Elvise eluloo juures? Eriti pean silmas suurt skandaali '50, mis oli küllaltki märkimisväärne sündmus... samuti hetk, mil temast sai filminäitleja... just esimesed filmid, mis erinevad vägagi hilisemast filmiperioodist... jne jne. Teatud lausete vahele jätmine jätab jutust pooliku ja arusaamatu mulje... Sõnastada võib teisiti ja lühemalt, aga nii mõndagi ei saa jutu loomulikuks jätkuks ära jätta.
Samuti EP'd?
Ja linkid? Se's mõttes, et Lisa Marie on tänapäeval samuti üsna tõsiseltvõetav laulja... ja Priscilla mingil määral filminäitleja... samuti Memphis Maffia ja Graceland, millest niigi artikkel olemas on jne?
Veel üks asi, mille just avastasin... Kui sa parandad teksti, siis paranda õigesti, sest siin pole parandustes mitte ainult massiliselt trükivigu, vaid ka sisulisi...
Koloneli puhul olen ma siiski veel sedameelt, et teksti sees ei tohiks "kolonel" olla suure tähega... Kas ta jutumärkides on või ei ole... no ma ei tea, mina paneks ta jutumärkidesse, aga suure tähega kindlasti mitte...
Mis puudutab Bill Belew't ja Gene Doucette'i... siis teen ettepaneku... kas nimetada neid mõlemaid või jätte mõlemad anonüümseks... Jürka 8. veebruar 2007, kell 22:32 (UTC)

Need olid nimetu kasutaja parandused. Tee ümber vastavalt oma äranägemisele. Andres 9. veebruar 2007, kell 06:59 (UTC)

: Asoh? Eks ma siis panen eelmise versiooni võibolla mõningaste väikeste muudatustega tagasi, sest see, mis see nimetu kasutaja on siin teinud, on puha mõistetamatu pullikaka... Jürka 9. veebruar 2007, kell 09:33 (UTC)

:: Stiili tuleb igatahes kohendada. Andres 9. veebruar 2007, kell 13:20 (UTC)

::: Ma tean seda... kui kellelgi selle peale käppa on, võiks teha seda... ise ei valda entsüklopeedilist sõnastust nii hästi... Jürka 9. veebruar 2007, kell 13:45 (UTC)

:::: Püüdsin alustada toimetamist.
Presley populaarsus ei ole aastatega vähenenud, pigem on ta oma surmale järgnenud aastate jooksul muutunud veelgi legendaarsemaks.

See on deklaratiivsevõitu, seda tuleks kuidagi tõendada, sõnastus on ebamäärane. Kas legendaarsuse kasvu ei põhjustagi aja möödumine? Kui seda sissejuhatuses mainida, peaks see olema lõpus.

Mis tähendab "šõuartist"?

Kui viidatakse ajakirjale Rolling Stone, peaks olema ka täpne viide. Kas jutt pärineb ajakirja juhtkirjast või on keegi ka alla kirjutanud? Andres 10. veebruar 2007, kell 05:29 (UTC)

: See jutt populaarsusest ja Rolling Stone'st pole minu kätetöö, nii et see pole minu kommenteerida, aga "šõuartist"... See ta ongi... artist ehk esineja... šõu... šõuesineja... Justnimelt "šõu" sellepärast, et üldiselt ei nimetata tema etteasteid mitte kontsertiteks (viimastel aastatel ka seda), aga justnimelt šõudeks (dinner show, midnight show, afternoon show jne)... Samuti ka teistel samalaadsete artistide puhul, kes Las Vegases (või näiteks ka Lake Tahoe kasiinohotellis või mis ta ka poleks) esinevad. Näiteks "dinner show" puhul inimesed vaatavad seda söögi-joogi kõrvale... kontserti puhul sellist asja kunagi pole... Jürka 10. veebruar 2007, kell 09:45 (UTC)

"Ta külastas elu jooksul euroopast Suurbitanniat , Portugal ja Hispaania"
Hei-hei-hei! Kust see siis tulnud on!? Ta pole elu sees Portugali ega Hispaaniat külastanud... USA'st on ta jalga välja saanud vaid 1957. aastal üheks kontserdiks Kanadas, ja sõjaväeteenistuse jooksul Saksamaale, Prantsusmaale ja tagasitulekul ka Šotimaalt vm läbi astunud... Portugalis ega Hispaanias ta kindlasti pole käinud! [[Kasutaja:Jürka|Jürka]] 6. märts 2007, kell 16:14 (UTC)
Nonii... Võtsin õiguse eelmise versiooni tagasi muuta, kuna kasutaja IP aadressiga 193.40.176.66 on tõenäoliselt teadlikult levitanud valeinformatsiooni. Sama kasutaja muutis tema esimese albumi "Elvis Presley" aastaarvu 1957'ks... Kontrollisin järele, endine 1956 oli siiski õige. [[Kasutaja:Jürka|Jürka]] 6. märts 2007, kell 16:26 (UTC)

Oleks huvi kirjutada artikkel Elvise esinemiskostüümide (ingl k "jumpsuit") kohta... Küsimus oleks siis, et mis artiklile nimeks panna... või kas oleks üldse selline teema aktsepteeritav...
Se's mõttes, et eks igasugused artistid kasutavad kostüüme jne ja ei oleks ju mõeldav iga rõivatüki kohta artiklit teha, aga teisest küljest on Elvise kostüümid üsna omapärased ja tuntud ja nad justkui moodustaksid omaette klassi ja neist oleks, mida kirjutada, ja ma usun, et see võiks ka kedagi lugejat huvitada...
Et siis küsimus... Kas tasub sellega jamama hakata, kas teema on aktsepteeritav ja kui on, siis mis nimeks sobiks? Jürka 16. märts 2007, kell 15:30 (UTC)

Minu meelest võiks esialgu teha siiasamasse alajaotuse "Esinemiskostüümid". Andres 17. märts 2007, kell 08:49 (UTC)

: Panin ta siis esialgu siia alla, aga hetkel on artikkel kohutavalt tasakaalust väljas... nagu need kostüümid oleksid pool tema elust...

: Kindlasti tuleks uus artikkel teha... Ise pakuks välja "Esinemiskostüümid (Elvis)"... Kui teema üldse aktsepteeritav on muidugi... Jürka 17. märts 2007, kell 17:04 (UTC)

:: Teema on aktsepteeritav küll. Kui Sa tingimasta tahad eraldi artiklit teha, siis sobiks pealkirjaks "Elvis Presley esinemiskostüümid" või "Elvis Presley lavakostüümid". Aga mingi kokkuvõte peab ka sellesse artiklisse jääma. Andres 18. märts 2007, kell 06:58 (UTC)

:: Aga ma ei soovitaks praegu eraldi artiklit teha. Andres 18. märts 2007, kell 06:59 (UTC)

::: Ma just mõtlesin, et siis paneks jutu sisse kuskile lindi kostüümidele ja võiks need kohad, kus Belew'd ja Doucette'i mainitakse, maha kustutada... sest minu arust need justkui ei sobiks sinna hästi... Lihtsalt mainiks ära, et jah, näed, esines kostüümides ja link...

::: Miks ma seda pikka joru siia artiklisse ei jätaks... Praegu kõlab sisukord niiviisi, et biograafia... kolm perioodi... pikk joru esinemiskostüüme.. kümme punkti... diskograafia, filmograafia jne... Liiga suur rõhk on esinemiskostüümidele pühendatud... tasakaalust väljas... Kui oleks näiteks kõik need Memphis Maffiad ja Gracelandid ja kolonel ja bänd ja kõik, mis tal seal kategooria all on, oleks siin artiklis, oleks kõik korras... oleks tasakaalus... See lahendus poleks muidugi õige siia alla neid panna... Jürka 18. märts 2007, kell 19:27 (UTC)

:::: Minu kaalutlused on järgmised.

:::: Esiteks, sellesse artiklisse saab palju materjali lisada. Kui siin on materjali rohkem, siis võib-olla artikkel ei tundu enam proportsioonist väljas olevat.

:::: Teiseks, omaette artikkel on mõtet teha eelkõige sellistest asjadest, mis on oma nime all otsitavad. Elvis Presley esinemiskostüümidel ei ole mingit oma nime, mistõttu neid otsitakse ainult sellest artiklist. Ka sisuliselt käib see teema ju Elvis Presley juurde, sest jutt on ju ikkagi tema kostüümidest. Seetõttu on minu arvates mõtet need omaette artiklisse panna ainult juhul, kui see artikkel läheb muidu hõlmamatult pikaks. Ja ka sel juhul peaks sellesse artiklisse jääma alajaotus, kus teemast kokkuvõtlikult räägitakse. Andres 19. märts 2007, kell 06:32 (UTC)

::: Jah, kui sellesse artiklisse palju erinevat materjali lisada, oleks kõik korras, kuid ma kardan, et vähemalt lähitulevikus pole küll suurt juurde tulemas... Need põhilisemad alajaotused on juba erinevate artiklite all (kategooria:Elvis Presley)... Muidugi oleks kõva, kui oleks kellelgi, mida lisada, et asi tasakaalu saada. Hetkel aga oleks nagu see artikli väline ilu kadunud...

::: Sellest teisest kaalutlusest saan kah suurepäraselt aru... et mõtet artiklit teha siis, kui ta on mingi kindla nime alt otsitav... aga samas antud juhul töötaks see asi niisamagi... Olemas oleks link Elvis Presley biograafia all... samuti kategoorias... nii et huvilistele peaks kättesaadav olema.

::: Kusjuures mul käis mõte läbi, et kostüümide alla võiks panna ka tervikliku nimekirja neist... mis tõesti teeks artikli üsna pikaks... Jürka 19. märts 2007, kell 14:39 (UTC)

"HOIATUS: Selle lehekülje pikkus ületab 32 kilobaiti. Mõne brauseri puhul valmistab raskusi juba 32-le kilobaidile läheneva pikkusega lehekülgede redigeerimine. Palun kaaluge selle lehekülje sisu jaotamist lühemate lehekülgede vahel."
Kuidas sellesse suhtuda? Pole ju teine sugugi veel pikk (kasvõi näiteks võrreldes inglisekeelse Elvise leheküljega)? Jürka

Ei maksa eriti välja teha. See hoiatus on vanast ajast jäänud, vaevalt  kellelgi enam nii vilets tehnika on. Kuni 60 kilobaidini peaks OK olema. Andres 8. aprill 2007, kell 19:15 (UTC)

:Ok, siis on kõva... Jürka 8. aprill 2007, kell 19:23 (UTC)

Jutumärgid käivad pealkirjaga kokku... seega on korrektsem jutumärgid lingi sisse panna... ja pealegi... kui keegi avastab jälle mõne eestikeelse nime, siis on lihtsam ja kiirem ümber redigeerida... Jürka 3. juuni 2007, kell 12:16 (UTC)

Minu meelest ei ole see korrektsem ega taga ka hõlpsamat muutmist, küll aga teeb tööd juurde. Andres 3. juuni 2007, kell 12:23 (UTC)
Kuidas ta tööd juurde teeb? Vastupidi just... Jürka 3. juuni 2007, kell 12:32 (UTC)

Iga nimi tuleb kaks korda kirjutada. Andres 3. juuni 2007, kell 12:45 (UTC)

:Üks kord on juba kirjutatud! Vaja muuta, siis õigesse kohta eestikeelne versioon panna ja vsjo... Muidu peaks muutmiseks kaks nime koos igasugu märkide ja värkidega kirjutama hakkama... Jürka 3. juuni 2007, kell 12:57 (UTC)

:: Kui muutma ei hakata, siis ei ole ju mõtet kaks korda kirjutada. Pealegi ei ole selline praktika, kus näha on eestikeelne pealkiri ja all ingliskeelne, üldse hea.

:: Kui jutumärgid on väljaspool nurksulge, siis ei ole igatahes muutmisega küll mingit probleemi. Andres 3. juuni 2007, kell 13:18 (UTC)

:::Aga tõenäoliselt hakatakse muutma... kui selgub eestikeelne pealkiri... Ja see, et ingliskeelse pealkirja all on eestikeelne link... seal ma ei näe mingit probleemi, sest film on üks!

:::Aga ok, kui arvad, et nii ei tohiks olla ja peaks teisiti olema, siis... ja kui keegi muutma viitsib hakata, siis tehku seda kõigil! ...mitte valikuliselt... Elvise artikli all pole muud, kui undo (seda juhul, kui otsustame siiski jutumärgid välja lingist võtta)... Jürka 3. juuni 2007, kell 13:23 (UTC)

:::: Kui Sa tahad kirjutada jutumärgid nurksulgude sisse, võid seda teha, aga Sa pead lubama teistel teisiti teha.

:::: Muidugi oleks hea, kui muudetaks kõik, aga seda Sa ei saa ka nõuda:-) Andres 3. juuni 2007, kell 13:27 (UTC)
Nõuda ei saa, aga see on üldine viisakus... kui midagi muuta, siis lõplikult... Jürka 3. juuni 2007, kell 13:33 (UTC)

Just, see on viisakus, ja seda ei saa nõuda. Andres 3. juuni 2007, kell 13:37 (UTC)

:Sa võtad mul sõnad suust... Just mõtlesin, et seda ütled... Ok, nõuda ei saa, aga kasvatada tuleks... sest kui seda ei tee, on tulemuseks kaos... Praegu on nii, et teen ilusti kõik 31 filmi valmis... siis keegi avastab, et ühte asja tuleks muuta... parandab ühes filmis ära... ja ma lasen nagu lindi peal kõik ülejäänud samamoodi... siis teine arvab, et vot see peaks ka olema (võibolla isegi sama asi kolmandat moodi), parandab ühel filmil ära, mina lasen nigu lindi peal ka kõik ülejäänud samamoodi jne. Jürka 3. juuni 2007, kell 13:41 (UTC)

:: Jah. Ma ei oska muud nõu anda, kui et palu inimestel asi üle vaadata ning oota mõne aja. Aga see ei anna Sulle mingit garantiid, et hiljem ei hakka keegi osaliselt muutma. Kui leitakse mingi otsene viga, siis muudetakse lõpuks niikuinii igal pool ära.

:: Praegusel juhul ei soovitata Sul nii vormistada, nagu Sa praegu teed. Ära siis enne jätka, kui on asi teistega läbi arutatud. Võib-olla keegi leiab viisi, mis ka Sulle meeldib. Andres 3. juuni 2007, kell 13:49 (UTC)
Ma ei saa aru, misk kõik ühtemoodi peab olema. See et eesti vikipeedia hetkel veel nii pisike on, et üks inimene tõesti kõikidest artiklites ära paranda suudab, ei tähenda et see ka tulevikus nii on. Kui on juba üle saja tuhande artikli ja tuhandeid kirjutajaid, siis on loomulik et iga üks teeb erimoodi ja minu arvates pole selles ka midagi halba. Peaasi, et ühe artiklis sees kõik samamoodi oleks.--Hiraanitiger 3. juuni 2007, kell 13:49 (UTC)

Kõik peaks ühtemoodi olema ja otseloomulikult oleks nii ideaalne, aga seda ei saavutaks iial, aga... omalaadsed artiklid võiksid igal juhul samasugused olla (ühes kategoorias)... Olen katsunud kõik artiklid laevadest ühe käekirja järgi panna, samuti on Elvis Presley filmid ühe konveieri teema. Kui nüüd, mil vikipeedia veel väike on, annaks kõik ühte moodi tegema hakata, siis hiljem, kes artikleid teevad, neil oleks eeskuju juba olemas. Ma siin mõni aeg tagasi mõtlesin tõstatada teemat, et loodaks kindel artikli ülesehitus erinevatele kategooriatele (nagu mall, aga artikli kohta)... näiteks laevadel, et see esimesed laused ühtemoodi kõlaks (Laeva nimi (ehitatud 19**. aastal kus riigis millises laevatehases) on kelle milline laev, mis bla-bla-bla... ja sellele järgnevad nimede loetelu, mida laev on kandnud  ja ajalugu jne ja lõppeb laeva üldandmetega, kui vaja, siis järgneb relvastus ja soomus vm)... Samuti biograafiate kohta jne... Muidugi tuleb lubada erinevaid variatsioone, sest inimesed on üpris erinevatel elualadel jne, aga see põhisüsteem... Nii ka filmidel. Kui oleks selline "ankeet" olemas, saaks artikli kirjutaja võtta selle, täita lüngad ja jutt juurde kirjutada ja kõik oleks ilus ja entsüklopeediale kohane! Jürka 3. juuni 2007, kell 14:03 (UTC)

Nime kohta võiks olla eraldi alajaotus, kus asja selgitataks. tahaks ka teada, miks tema kaksikvenna nime hiljem muudeti. Andres 5. juuni 2007, kell 05:45 (UTC)

Elvis.com kirjutab, et "...for reasons we have yet to determine." ja "Because of the spelling on the marker at Graceland, we tend to use the spelling Jessie to avoid confusion." Et siis... nad ei tea isegi ja kui nemad juba ei tea, siis ei tea (vist) keegi... Jürka 5. juuni 2007, kell 13:44 (UTC)

Küsimus aga Gladyse kohta... Kust on pärit info, et pärast "rasket sünnitust" ta enam lapsi ei saanud (nii see elu läks, aga et ei olnud võimeline lapsi saama)? Jürka 5. juuni 2007, kell 13:44 (UTC)

Võtsin selle saksa vikist. Võimalik, et see on valetõlgendus või väärinfo. Andres 5. juuni 2007, kell 15:04 (UTC)

:Ma kardan, et tõesti võib sellega mingi kala olla... K...rat seda teab, kes sinnagi selle kirjutas... Ma igaks juhuks jätaks siin mainimata selle... Jürka 5. juuni 2007, kell 19:04 (UTC)

Miks "biograafia" on parem kui "elulugu"? Võiks olla ka "elukäik", sest kogu artikkel on ju biograafia. Andres 5. juuni 2007, kell 15:07 (UTC)

No ei ole päris kogu artikkel biograafia...  Diskograafia ja filmograafia ei ole biograafia... aga ilus on, kui ilusti kõik graafiad on järjest... Biograafia, diskograafia, filmograafia... Järjepidavus... süsteem... Jürka 5. juuni 2007, kell 19:04 (UTC)

: Veel vähem pooldan ma pealkirju "diskograafia" ja "filmograafia". Need on minu meelest liiga pretensioonikad ja tarbetult keerulised. Miks ei võiks kirjutada lihtsalt "Plaadid" ja "Filmid"? Ja mingit süsteemi ma "graafiates" ei näe. Need on ju lihtsalt sõnad. Andres 5. juuni 2007, kell 20:04 (UTC)

::Kogu vikipeedia koosneb "lihtsalt sõnadest"... Plaadid... no ma ei tea... Ma olen veendunud, et "biograafia-diskograafia-filmograafia" on kõige selgem ja õigem... Jürka 5. juuni 2007, kell 20:12 (UTC)
...ja ilusam... Jürka 5. juuni 2007, kell 20:15 (UTC)

Mina olen veendunud vastupidises. Andres 5. juuni 2007, kell 20:18 (UTC)

:Siis pole midagi teha... Suu pidada ja edasi teenida... Jürka 5. juuni 2007, kell 20:42 (UTC)

:: See on lihtsalt minu seisukoht. Andres 6. juuni 2007, kell 05:12 (UTC)
Ise olen küll üritanud pigem neid graafiad kasutada, kuid ilusam oleks loomulikult eestipärasemad kasutada--Dj Capricorn 5. juuni 2007, kell 20:56 (UTC)

Üks asi on küll eestipärane... aga need graafiad on kõik eestikeelsed... Sõna "film" ise pole eestipärane... Võiks siis juba panna "liikuvad pildid" vm... Point on rohkem tähenduses... "Filmid" on lihtsalt... filmid... filmid, mida Elvis meeleldi vaatas vm... aga "filmograafia" on kindla tähendusega... et see on tema töö vili kogu filmivärgis... olgu nad siis filmid või midagi muud filmiga seotud... Samamoodi "diskograafia"... "Plaadid" on just nimelt plaadid, mitte kassetid ega mitte k...rat-teab-mis-väljalasked (Padar vist lasi mingi aeg tagasi oma laulud mingis... telefoni... mingis... ma ei tea...) Aga kui on selge sõnaga "diskograafia", siis see tähendab, et siin on kõik, mis seda puudutab. Tegelikult minu mõte oleks veel see, et kõik see tema päritolu ja kõik see... sellest teeks eraldi lõigu "Suguvõsa" (või "Esivanemad" või miskit...) ja siis biograafia aastad alates 1935 algaksid ikka inimese sünniga... See on osa inimese elust ja aasta 1935 põhisündmus. Ei ole ju tarvis nii keeruliseks kõike keerata... Seepärast ongi välja mõeldud selline sõna nigu "süsteem"... Jürka 5. juuni 2007, kell 21:07 (UTC)

: See on muidugi õige, et "filmograafia" on täpsem kui "filmid". Ja ÕS-i järgi see tähendab 'näitleja, lavastaja vm filmitegija filmide nimestik'. Raamatukogusõnastiku järgi on see filmide bibliograafia, nimestik. Nähtavasti võib rääkida ka näiteks Eesti filmi filmograafiast. Aga bibliograafia ei sisalda ju ainult pealkirju, vaid kirjeid, kus on rohkem andmeid. Seetõttu tundub, et pealkiri "Filmograafia" eeldab, et filmide kohta oleks peale aastaarvu ja pealkirja rohkem andmeid. Samuti eeldab see vist ammendavust. Seda aga ei saa alati tagada.

::Mis mõttes ei saa tagada?

: "Filmograafia" ei ole siiski päris ühemõtteline. Täpsem oleks öelda "Elvis Presley filmograafia". Kui kontekstist on arusaadav, et tegu on Elvise filmidega, siis peaks ka pealkiri "Filmid" seda kontekstis ütlema. Kui ei, siis võib ju panna pealkirjaks "Elvis Presley filmid".

::Arvan, et seda "Elvis Presley" ei tuleks sinna ette lisada... see on kontekstist selge.

: Sõna "filmograafia" on küll eestikeelne, kuid keerulisem ja raskemini arusaadav kui "film". Viimast sõna ei saa kuidagi asendada ning selle järele ei ole ka vajadust, sest ta on väga tuntud.

: Mida veel peale filmide siis filmograafia hõlmab?

::Kas televisiooni erid saab "filmide" all olla?

: Diskograafia on Raamatukogusõnatiku järgi helisalvestiste nimestik. Arvan, et jutt ei ole kõigist helisalvestustest, sest näiteks filme sinna ju ei panna. Kui on ka kassetid, siis võib ju kirjutada "Plaadid ja kassetid" või mis iganes vastavalt vajadusele. Pealegi pole sugugi kõigile selge, et diskograafia hõlmab ka kassette, sest disk on ju plaat.

: Selle vastu, et päritolust või suguvõsast teha alajaotus elukäigust eraldi, mul midagi pole. Aga vaata, tegemist on biograafilise artikliga ning ka see osa artiklist on biograafia. Seetõttu ei ole minu meelest hea kasutada sõna "Biograafia" alapealkirjana. Üks võimalus on sellisest alajaotusest üldse loobuda ning teha elukäigu osad põhialajaotusteks.

::Ma pean silmas teha päritolust/suguvõsast eraldi alajaotus sinna ritta, kus on karate ja tervislik seisund, mitte elukäigu alla.

::: Minu meelest sobiks see elukäigu ette. Tavaliselt alustatakse biograafiaid ju suguvõsast. Andres 6. juuni 2007, kell 15:52 (UTC)

::::Jah, aga kõige tähtsam inimese kohta on ikkagi elukäik... saab see jutustatud, tulevad kõiksugu alateemad, mis võibolla igat inimest eriti ei huvita. Aga see, kuidas poiss sündis, see tuleks siis mõne sõnaga elukäigus ära märkida...

: Keeruliseks keeramise ja süsteemi jutust ma ei saa hästi aru. Jutt on ju ainult alajaotuste pealkirjadest. Sisukorra järgi on alati näha, mis artiklis sisaldub. Andres 6. juuni 2007, kell 05:12 (UTC)

:: siinkohal toetan mina pigem sõnade filmograafia ja diskograafia kasutamist... filmograafia alla käivad ju ka otse videosse või tele jaoks üles võetud, ka ainult DVD, VHS-i või miskil muul kujul ilmunud teosed... kui aga kasutada sõna filmid siis tuleb nood hoopiski välja jätta, või kuidas? diskograafia hõlmaks ka näiteks minidiske, audio DVD-sid, mp3-albumeid (on ju ka selliseid mis on turustatud üksnes miskite pleierite peal) ja muud sehukest stuffi ... - Ahsoous 6. juuni 2007, kell 11:45 (UTC)

::: Nojah, aga kui palju on neid, kes teavad, mida need täpselt hõlmavad? Minu meelest oleks selgem, kui panna "Filmide" alla filmid jne. Helisalvestused võiks jagada hoopis albumiteks, singliteks ja EP-deks või midagi sarnast. Andres 6. juuni 2007, kell 15:51 (UTC)

::::Vahet ei ole paljud teavad või ei tea... Kõigile on selge, et filmograafia all on kõik, mis puudutab filme... seal on eraldi mängufilmid, dokumentaalid, televisiooni erid... Viimased neist "filmid" alla aga ei käiks... ja kui selle siis puha eraldi paned, läheb jälle segaseks, sest ka televisiooni erid on "peaaegu sama", mis filmid... vaadatakse samuti telekast... on filmilindile üles võetud... st peaks olema ikkagi ühise pealkirja all kui mängufilmid ja dokumentaalid... 82.131.23.162 6. juuni 2007, kell 17:49 (UTC)

::::: Minu meelest on küll vage. Me ei saa eeldada, et täpselt teatakse, mida sõna "filmograafia" sisaldab. Mina ka ei tea; mina arvaksin, et filme. Ka eestikeelsed teatmeteosed mainivad   selles seoses ainult filme.

:::::: ega ikka ole küll nii. Kas miniseriaal on film - vastus peaks olema 'ei ole', aga filmograafiates on need sees - Ahsoous 7. juuni 2007, kell 05:37 (UTC)

::::::: Pean silmas, et ÕS-is on filmograafia sõnaseletus: "näitleja, lavastaja vm filmitegija filmide nimestik", Raamatukogusõnastikus  	"filmide bibliograafia, nimestik". Võib-olla kuskil on see teisiti defineeritud. Andres 7. juuni 2007, kell 06:24 (UTC)

::::: Ma ei tea, mis tähendab "televisiooni eri". Pole sellist  väljendit varem kuulnud. Ja ma ei saa aru, mille poolest ta film ei ole.

::::Helisalvestused ongi jagatud albumiteks, singliteks ja EP-deks, aga nad vajavad ka ühist pealkirja... 82.131.23.162 6. juuni 2007, kell 17:50 (UTC)

::::: Kui kõik ei ole plaadid, miks siis mitte "Helisalvestused" või "Helikandjad" või ka "Plaadid ja kassetid"? Andres 6. juuni 2007, kell 20:41 (UTC)

Oodatud oleksid "Las Vegas ja tuurid'le" asenduspealkiri, sest jah, Las Vegas ja tuurid iseloomustavad küll seda eluperioodi kõige paremini, kuid jätab mulje, nagu peaks seal olema juttu ainult šõudest ja kontserditest.

Nõus. Andres 6. juuni 2007, kell 20:41 (UTC)

Kendall, sa tekitasid vigu umbes sama palju, kui parandasid... Järgmine kord katsu väheke kvaliteetsemalt seda teha...
Mis puudutab aastaarvude linkimist... Ma ei arva, et seda tuleks iga aastaarvuga teha... Ikka tähtsamad, mis on tõesti antud objekti jaoks oluline... Mis eliit arvab?

Loodan, et parandad vead ära.

:Ikka-ikka jah... Tegin juba ära...

Mina isiklikult lingiksin kõik aastaarvud. Andres 1. juuli 2007, kell 23:30 (UTC)

On reegel, et ühte mõistet lingitakse artiklis vaid üks kord... Aga kas ei oleks mõistlikum linkida mõistet üks kord iga pealkirja all erinevalt? Se's mõttes, et näiteks... võtame karate... Mina lingiks ta ära eluloo all ühe korra ja karate artikli enda all ühe korra, sest kui inimene loeb juttu karatest, aga karate enda juurde ta sealt linki ei leia, siis oleks kah väheke imelik... Samuti Las Vegas... Mina lingiks ta korra eluloos ja korra Elvis Presley Show's... Pikas artiklis on natuke paha sundida lugejat otsima seda lingikohta... Ta ei pruugi seda ju algusest lõpuni lugeda... Jürka 2. juuli 2007, kell 14:07 (UTC)

Nõus. Andres 2. juuli 2007, kell 22:18 (UTC)

Minu meelest ei tohiks elulugu sisaldada sünnieelseid ja surmajärgseid sündmusi. Andres 2. juuli 2007, kell 22:18 (UTC)

Ma mõtlesin ka ise selle peale hetkeks, kuid ma arvan, et see on ok, sest iga teema vajab sissejuhatust ja nigu järeldust... sama lugu ka sünnieelsele (sissejuhatus elule) ja pärast surma (lõppsõna)... Mis aga puudutab näiteks nime... Mina pakun välja, et selle võiks panna täiesti eraldi pealkirja alla... pärast elulugu kuhugi sinna tahapoole... ja "vanemad ja esivanemad vm" võiks kah eluloost allapoole tõsta, sest see, mis huvitab lugejat eelkõige, on ikka elulugu... see peaks esimene olema... 62.65.212.74 2. juuli 2007, kell 22:22 (UTC)

: Minu meelest peaks päritolust kirjutama enne elukäiku. Andres 2. juuli 2007, kell 23:46 (UTC)

::Minu meelest ei peaks... Need alateemad ei ole kronoloogilises järjekorras, vaid pigem tähtsuse järgi... Inimene, kes tahab Elvisest lugeda, on eelkõige huvitatud tema elukäigust, kindlasti aga mitte tema esivanematest... Jürka 3. juuli 2007, kell 00:00 (UTC)

Aga sünd peaks kindlasti esimese eluetapi alla minema, mitte eraldi seisma... sünd peaks lapsepõlve alla käima... Sealt algab lapsepõlv... 62.65.212.74 2. juuli 2007, kell 22:24 (UTC)

: Nii ongi. Andres 2. juuli 2007, kell 23:46 (UTC)

::Ei ole... Praegu on sünd eraldi... Aga ta võiks olla "lapsepõlv ja noorus" all... Jürka 3. juuli 2007, kell 00:00 (UTC)

On vale öelda "perekond kasutas hiljem nime...", sest perekond kasutab siiani seda nime... ja miks mitte mainida, mis ajast seda nime kasutatakse? Elvise ajal oli ta veel Jesse... Jürka 2. juuli 2007, kell 22:37 (UTC)

: See viga on parandatud. Kui tead, mis ajast, võid kirjutada, aga see kuulub pigem artiklisse venna kohta. Andres 2. juuli 2007, kell 23:46 (UTC)

::Tõsi ta on jah, aga ma arvan, et poleks ülearune kõik Elvisega puudutavat seal "nime" all sirgeks rääkida (kui juba selline alalõik olemas on)... Nigu ma elvis.com'st välja lugesin (pole küll just väga selge sõnaga kirjutatud), siis on Jessie Jessie alates mälestusplaadi püstitamisest... Seal ta nagu kirjutas, et kuna sinna plaadile on pandud "Jessie", siis nüüd nimetatakse teda "Jessieks"... Järelikult enne plaati teda "Jessieks" ei kutsutud. Ja plaat paigaldati pärast Elvise surma. Jürka 3. juuli 2007, kell 00:00 (UTC)

"Tema pärijad soovivad, et praegu kasutataks Elvis Presley nime mainides teist eesnime kuju "Aaron"."
See lause mulle ei meeldi... Nimi on ju ametlikult "Aaroniks" muudetud, mitte lihtsalt kellegi soov... 62.65.212.74 3. juuli 2007, kell 13:16 (UTC)

Millal ta siis muudeti? Andres 3. juuli 2007, kell 14:30 (UTC)

:Pärast Elvise surma... Täpsemalt polegi nii oluline... "...and it's the spelling his estate has designated as the official spelling when the middle name is used today."

:: Pole arusaadav, kuidas saab inimese nime pärast surma muuta. Seda on kindlasti tarvis selgitada. Andres 3. juuli 2007, kell 15:28 (UTC)

:::No ju siis ikka saab... Kes seda teab, mida kohalikud seadused ütlevad... Ma arvan, et elvis.com on piisavalt usaldusväärne allikas, et seda faktina võtta... Jürka 3. juuli 2007, kell 16:10 (UTC)

:::: Mina ei loe sellest tsitaadist küll välja, et nime on pärast surma muudetud. Ma ei oska allika usaldusväärsuse kohta midagi arvata. Häda on selles, et see jutt on arusaamatu ning tekitab möödapääsmatult küsimusi.  Andres 3. juuli 2007, kell 16:15 (UTC)

:::::Jutus tekivad küll mõned küsimused... ehk siis pole kõik päris kristallselgeks tehtud, aga see on küll selge sõnaga öeldud: "...designated as the official spelling..." Jürka 3. juuli 2007, kell 16:20 (UTC)

:::::: Nojah, aga mis tähendab "ametlik"? Minu meelest kasutatakse seda siin umbes nii nagu väljendis "ametlik veebisait". Andres 3. juuli 2007, kell 16:39 (UTC)

:::::::No "ametlikku nime" ei saa küll kuidagi teisiti võtta... Mida tähendab "ametlik veebisait", mina täpselt ei tea... kelle poolt see peab olema koostatud või kellega kooskõlastatud või mida iganes... aga "ametlik nimi" on küll üheselt mõistetav... Jürka 3. juuli 2007, kell 17:06 (UTC)

:::::::: Mulle mitte. Andres 3. juuli 2007, kell 17:23 (UTC)

:::::::::Aga mille alusel sa väidad, et "perekond soovib, et ta nimena "Aaron" kasutataks"? Seda pole küll kuskil öeldud... Ma kujutan ette, et perekonnal on sügavalt poh..., mis kujul ta nime kasutatakse... Jürka 3. juuli 2007, kell 17:26 (UTC)

::::::::::: Mina saan sellest kohast nii aru. "Perekonna" asemel võiks olla "pärijad". Andres 3. juuli 2007, kell 18:08 (UTC)

::::::::::::Perekond või pärijad... selles pole üldse küsimus, kes need on... Küsimus on selles, et kas on üldse mingeid "soovijaid", et ta nime sellisel kujul kasutataks... 62.65.212.74 3. juuli 2007, kell 19:05 (UTC)

::::::::::::Praegu tuleb välja umbes nii, et seal on selge sõnaga öeldud, et ametlikult on ta nüüd "Aaron", aga sina saad aru, et pärijad soovivad midagi... Täiesti absurd värk... Jürka 3. juuli 2007, kell 19:30 (UTC)

::::::::::::: Selles see asi ongi, et see sõna pole selge. Nagu juba mainisin, kasutatakse sõna official näiteks väljendis official website, ja sellel pole ametivõimudega midagi pistmist. On arusaamatu, kuidas võimud nime postuumselt muudavad. Andres 4. juuli 2007, kell 23:34 (UTC)
Praegu on kasutusel tema teise eesnimena "Aaron".

See ei ole ju tõsi. Kasutatakse mõlemat, kuigi "Aaronit" Google'i järgi kaks korda sagedamini. Andres 4. juuli 2007, kell 23:34 (UTC)

:Ma mäletan vaidlust selle üle, mis nimega Elvis peaks olema siin Vikipeedias... Nüüd hakkaksid sa nagu ümber lükkama, et tegelikult polegi ta kasutusel "Aaronina"... et samahästi oleks ta võinud olla ka "Aron"... Mis officiali puudutab, siis... ma olen ikkagi veendunud, et kui keegi ütleb "ametlik nimi", siis ta mõtleb selle all ametlikku nime... Jürka 5. juuli 2007, kell 11:17 (UTC)

::: Mul ei ole midagi selle vastu, kuidas tema nimi praegu kirjas on. Ka see FAQ, millest allpool juttu on, on mulle tuntav. Küll aga on kodulehe jutt segane, sest pole selge, millistest ametlikest dokumentidest  on jutt.

::: Mul pole midagi ka selle vastu, et nimetada "Aaronit" ametlikuks nimeks, kuid nime ametlikku muutmist pole minu arusaamise järgi toimunud. Aga "and it's the spelling his estate has designated as the official spelling when the middle name is used today" tähendab minu arusaamise järgi "ja see on nimekuju, mille tema pärijad on määranud teise eesnime ametlikuks nimekujuks selle praegusel kasutamisel". Siin on jutt nimekuju ühepoolsest määramisest, mistõttu pole minu meelest võimalik, et siin peetakse silmas ametlikkust selles mõttes, et see oleks kuidagi seotud ametivõimudega. Pigem on see pärijate "ametlik" seisukoht. See on lause, millest me kumbki täpselt aru ei saa, mistõttu pole nähtavasti mõtet püüda selle sisu artiklisse panna.

::: Pole mõtet öelda, et praegu on kasutusel teise eesnimena "Aaron". Kasutatakse ju mõlemat. Kui Sa tahad öelda, et seda tuleks kasutada vms, siis tuleb seda teisiti väljendada. Võtsin selle lause välja. Andres 5. juuli 2007, kell 18:14 (UTC)

::::Uued uudised ütlevad, et ta nimi oli koguaeg (mitte sünnist saati, aga siis, kui see eksitus juhtus) ametlikult "Aaron", seepärast polnud mingisugust ametlikku muutmist. Ma saan aru, et nüüd on asi selge? Jürka 5. juuli 2007, kell 18:20 (UTC)

:::: See, et kuskil paberites oligi juba nimi "Aaron", oli juba ennegi artiklis kirjas ja see pole mingi uudis. Asi aga päris selge pole, sest pole arusaadav, millistes paberites see oli. Andres 5. juuli 2007, kell 19:07 (UTC)

:::::Ei tea, millistes state recordsites täpselt, aga point on selles, et tema ametlik nimi on "Aaron"... Ju need paberid ei olnud niisama ostutšekid... Jürka 5. juuli 2007, kell 20:40 (UTC)

:::::"...the state of Mississippi had filed his birth records as Aaron..." Jürka 5. juuli 2007, kell 20:44 (UTC)

:::::: Just see ei olegi selge. Sünnitunnistuse peal on ju Aron, eks ole? Andres 6. juuli 2007, kell 06:01 (UTC)

:::::::Sünnitunnistusel on "Aron" ja nad ise ju ka ütlevad, et "not Aron as on his original birth records." Järelikult on nimi sünnitunnistuselt registrisse või kuhugi valesti läinud... Sünnitunnistus on ju see, mis inimese kätte jääb... Ametnikele jääb inf teisel kujul... Jürka 6. juuli 2007, kell 10:30 (UTC)

:::::::: Selge ei ole see, kuhu nimi valesti läks. Andres 6. juuli 2007, kell 10:31 (UTC)

::Küsisin elvis.com'lt järele ja sain teada, et...

::"Elvis and his parents spelled his name Aron most of his life.  His high school diploma, his marriage license etc. are all spelled Aron.  At one point in his life later on he decided to change to the Biblical spelling and then he learned that somehow the state of Mississippi had filed his birth records as Aaron when he was born and so he did not have to change anything.  It was always Aaron, he just didn’t know it. When Elvis died, his father also used the spelling Aaron.  So birth and death records are spelled Aaron. No changes were needed for Elvis except to start using his legal name."

::...ja veel tõid nad eraldi välja juba FAQ's oleva lause, et "In the process he learned that official state records had inexplicably listed it as Aaron, and not Aron as on his original birth records."

::Jürka 5. juuli 2007, kell 16:57 (UTC)

::Kuidas sina sellest aru saad? Mina saan aru nii, et sündides oli ta ikkagi "Aron" ("not Aron as on his original birth records."), aga et siis lihtsalt vahepeal muutus sünnidokumentides nimi ära?

::PS! Sünnitunnistusel on "Aron": http://www.elvispresleynews.com/images/BirthSmall.jpg

::Jürka 5. juuli 2007, kell 17:05 (UTC)

::Mis asi on üldse "state records"?
----
Elvise kaksikvenna nimena on perekond hakanud kasutama "Jesse Garoni" asemel "Jessie Garon", sest sellisel kujul on ta nimi mälestusplaadil Gracelandis. Tõenäoliselt on see tulnud Vernoni isa nimest "Jessie".

See lõik ei ole minu meelest teemakohane. Vennast on ju eraldi artikkel. Andres 3. juuli 2007, kell 14:30 (UTC)

:Nii ja naa... Minu arust Elvise nimi ja ta venna nimi on üsna üks teema ja võiks küll ühe pealkirja all ära räägitud olla... Jessie Garoni artiklisse mahub palju muud, mis Elvise artiklisse kindlasti oleks palju panna... Igasugu laule ja värke olevat Jessiest kirjutatud ja mingi sihuke teema... Tahtsin neid seal mainida, aga nüüd on allikad kõik kadunud... 62.65.212.74 3. juuli 2007, kell 14:39 (UTC)

:: Mulle ei tundu see veenev. Kuidas on Elvise ja venna nimi üks teema? Selle artikli teema on Elvis, mitte tema vend. Andres 3. juuli 2007, kell 15:28 (UTC)

:::Hea küll, hea küll, hea küll... Jürka 3. juuli 2007, kell 16:10 (UTC)
----
Lavanimi on ju Elvis Presley, eks ole? Andres 8. juuli 2007, kell 22:13 (UTC)

Ei ütleks nii... Tal ei olnud lavanime... See on tavaline, et inimese keskmist nime igapäevaselt ei kasutata. Samahästi võiks pakkuda, et ta lavanimi oli lihtsalt Elvis... Talle meeldis kui teda lihtsalt Elviseks kutsuti ja igalpool kuulutustel (näiteks need suured Las Vegase plakatid, kes täna õhtul esinevad jne) oli samuti lihtsalt "Elvis"... aga ikkagi... Mina ütleks, et tal ei olnud mingit spetsiaalselt lavanime... 62.65.212.74 12. juuli 2007, kell 15:17 (UTC)

: Minu meelest sel juhul "Elvis" oli lavanimi. Andres 12. juuli 2007, kell 15:20 (UTC)

::Ma ütleks, et see, mis me siin arutame, on vaid meie määratlus... Kui küsida mõnelt asjaosaliselt... kasvõi kolonelit... Ma pakuks, et nemadki jääks mõtlema selle küsimuse peale... Ega lavanimi pole ju minu arust mingi ametlik nimi? Ma jääksin ikka selle juurde, et tal polnud lavanime... Mõnda inimest lihtsalt kutsutakse rohkem eesnime järgi, mõnda teist päris täisnimega (Jerry Lee Lewis)... Elvis hoidis lihtsalt võimalikult vabasid/sõbralikke suhteid oma kuulajaskonnaga ("No, I'm not Mr. Presley... Mr. Presley is my dad over here... I'm just Elvis..." vm)... Tol ajal kõik teadsid, kes on Elvis... Ei olnud teisi Elviseid silmapiiril... "Elvis" pole väga levinud nimi, seega Elvisega seostati vaid Presley't ja kuna see lühem ja efektsem, siis seetõttu kasutati ainult seda reklaamplakatitel, aga kõik teadsid, et see on Elvis Presley kontsert ja šõude ametlik nimi oli samuti "Elvis Presley Show". Jürka
----
Teisel joonisel ei ole joonistus. Minu meelest pole seda pilti üldse tarvis. Andres 19. aprill 2008, kell 09:11 (UTC)

Ka minu arust seda maalitud pilti sinna tarvis pole... Ma arvan, et too kunstnik ise riputas selle pildi igas keeles artiklisse... Jürka 19. aprill 2008, kell 17:15 (UTC)

Täna 08. jaanuaril 2010 oli  rock'n'roll-i kunni sünniaastapäev, 75. nimelt. suwa 8. jaanuar 2010, kell 13:00 (UTC)
----
Hollywoodi-aastate alajaotuses on liiga kõnekeelne stiil ("posu", "otseloomulikult"). Andres 15. oktoober 2010, kell 23:33 (EEST)


Arutelu:Gunnar Graps

Stiili tuleks neutraalsemaks muuta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. jaanuar 2007, kell 22:34 (UTC)

Kuid juba 16 aastasena liitus ta bändiga Mikronid, kuhu Graps jäi kokku järgnevaks 18-ks aastaks.

Anonüümne kirjutaja oli 18 parandanud 6-ks. Võib-olla see on õige, kuid igaks juhuks ma muutsin tagasi. Andres 22. aprill 2007, kell 13:09 (UTC)

: 6 on õige.

: kas anonüümsete kasutajate parandused ei kõlba? John 21. august 2007, kell 19:17 (UTC)

:: Täiesti õige märkus! Enne tagasimuutmist oleks tulnud fakte kontrollida.--Boy 21. august 2007, kell 19:30 (UTC)

::: Jah, oleks tulnud kontrollida. Ise ei jõudnud kontrollida, aga märkisin arutelulehele, et teised teaksid kontrollida.

::: Kui anonüümne kasutaja teeb üksiku paranduse, siis olen umbusklik. Andres 21. august 2007, kell 21:02 (UTC)

rookisin artiklist välja enamiku hinnangulisi ja muid asju, mis hästi ei tundunud sobivat. panen selle materjali siia, kuigi vaevalt sellest mingit erilist kasu on:
"oli üks populaarsemaid ja edukamaid Eesti NSV aegseid muusikuid
Kõige enam on tema kompromissitut rockilooja natuuri võrreldud Mick Jaggeriga, aga ka Alice Cooperiga. Grapsi kogu loometee tundub võitlusena – algul kivinenud seisukohtade, siis kontserdiorganisatsioonide vastu, siis võitlus eduga ja seejärel ebaeduga.
Elu vältel kogunes tal üldteada tähiseid terve rida. Trummar, kitarrist, laulja ja laululooja-rockikomponist Gunnar Graps kuulub sellesse põlvkonda, kes biitlivaimustuse ja 1960. aastate biitmuusika ajel tõi eesti n-ö kergesse muusikasse suure muutuse. See oli kirglik noortemuusikalaine, iseolemise kultuurimanifest, millele ei suutnud päitseid pähe panna ka tolleaegne nõukogude ideoloogia. See oli ka isetegemise pidurdamatu laine. Tolleaegne entusiasm ja loominguline purse on midagi niisugust, mille kui lätte juurde pöörduvad praegused noored muusikud ikka ja jälle.
Olles küll pea kõrvuti Rujaga, kuid siiski viimase varju jäänuna, mängis Ornament ledzeppelinlikke psühhedeelse varjundiga riffe, esindades käre-tumedat kõlamaailma.
Seal on ta arvatavasti esinenud suurematele rahvahulkadele, kui ükski teine eesti artist suutnud on.
mõistes et tema aeg on siiski läbi ja et Eestis ei ole enam piisavalt hea muusika austajaid.
oli ta jällegi sunnitud end müüma kommertslikel eesmärkidel ning
Plaadilt oli tunda mehe senist suursugusust ning tunda tema meisterlikkust.
"Ta ei öelnud mitte midagi. Ei kurtnud, et oleks paha olnud. Lihtsalt ühel hetkel see juhtus, jalapealt."
Mul jällegi on ainult tühjad pihud,
kuid küsides ma vaatan ümberringi,
on terad juba kuldses vihus,
kuid mina oma päevi ära kingin.
Mul jällegi..."
John 22. august 2007, kell 12:55 (UTC)
----
Siin oli enne "Gunnar Graps-Grafs". Kas Grafs oli sünninimi või õige nimi? Andres 23. detsember 2007, kell 08:53 (UTC)
----
Ta on müünud sadu tuhandeid plaate üle maailma

See on välja jäetud, aga kas see pole tõsi? "Üle maailma" võib ka välja jätta, sisulist vahet ei ole. Andres 8. veebruar 2008, kell 21:59 (UTC)
----
"Kahjuks ei olnud tema reaalne elu pooltki nii lilleline, kui näidatud reklaamis" Kas see on entsüklopeediale sobilik stiil? Velirand (arutelu) 4. märts 2015, kell 14:55 (EET)

Liigne lause. Võid julgelt parandada. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 16:37 (EET)
----
Mis põhjusel on kustutatud, et on sündinud Tartus ja surnud Tallinnas? Ssgreporter (arutelu) 1. september 2016, kell 00:10 (EEST)

Meil on link Gunnar Graps International Official Fan Club (Gunnar Grapsi fännniklubi), mis tegutses Rakveres. Kas see klubi on eraldi artiklit väärt?--Estopedist1 (arutelu) 8. veebruar 2019, kell 10:01 (EET)
----
"1989. aastal kolis Graps Ameerika Ühendriikidesse." Kas oli ikka 1989? Kas ei olnud 1990? Velirand (arutelu) 7. september 2019, kell 11:52 (EEST)

Gunnar Grapsi fännniklubi ehk Gunnar Graps International Official Fan Club


Arutelu:Tulemüür (informaatika)

Pealkiri peaks olema "tulemüür (informaatika)", sest tegu on metafooriga, mille eeskujuks on tulemüür (puitehitiste vaheline kivimüür tule leviku takistamiseks tulekahju korral). Andres 9. jaanuar 2007, kell 07:51 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cisco.com/univercd/cc/td/doc/product/iaabu/centri4/user/scf4ch3.htm
** In Tulemüür (informaatika) on 2013-06-24 13:55:51, 404 Not Found
** In Tulemüür (informaatika) on 2013-07-07 05:17:44, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:18 (EEST)


Arutelu:Kurivara

Kasutusel on ka "õelvara". Andres 9. jaanuar 2007, kell 07:56 (UTC)

Vallastel on ainult "pahavara" (ma olen ise ka ainult seda kohanud), ehk võiks pealkirjana seda eelistada. Adeliine 18. november 2010, kell 12:29 (EET)

: EKSS-is on mõlemad, kusjuures "pahavara" on toodud "kurivara" sünonüümina. Andres 19. november 2010, kell 08:50 (EET)

Nad eeldavad viidet materjalide päritolule. Parem oleks kirjutada nii, et vajadus sellise viite järele langeks ära. Välislinkide alla võib sellise viite muidugi panna. Andres 15. mai 2007, kell 10:57 (UTC)
Ma ei saa probleemist aru.
Minupoolest võib seda viidet vabalt kasutada.
Või siis ka definitsiooni ennast ilma viiteta :)

: Palun siiski mitte sõna-sõnalt maha kirjutada, isegi kui Arvutikaitse sait ja selle autorid ei pahanda. Andres 15. mai 2007, kell 13:03 (UTC)

üsna laialdaselt kasutatakse mõistet ka pahavara. On jäänud mulje, et sinna kuuluvad kõik programmid, mis installeeritakse arvutisse kasutaja tahte kohaselt, erinevalt viirustest. Seega siis nuhkvara, reklaamvara, troojalased jne jne. Arvutiviirus on ikka kindla tähendusega programm, millel reeglina vähe sarnasust pahalastega.--Hendrix 15. mai 2007, kell 12:35 (UTC)

ja muide, miks need botide tegevused nüüd nii nähtavad on? --Hendrix 15. mai 2007, kell 12:43 (UTC)

: Uus bot ei olnud botina registreritud. Nüüd ta enam nähtav ei ole. Andres 15. mai 2007, kell 13:04 (UTC)


Arutelu:Rämpspost

Võib-olla oleks parem pealkiri "Spämm", sest rämpspostiks võidakse nimetada ka tavalisse postkasti saabuvat pahna. Andres 9. jaanuar 2007, kell 08:02 (UTC)

Ka intervikides pole vastavused täpsed. Andres 10. oktoober 2009, kell 07:16 (UTC)
ÕS2006 ei tunne kahjuks tavakeeles tavalist väljendit spämm...
Õnneks tunneb seda vallaste: http://vallaste.ee/index.htm?Type=UserId&otsing=588
suwa 10. oktoober 2009, kell 13:29 (UTC)
“Rämpspost” on muidugi laiem kui kindlas tähenduses ja kindla valdkonnaga seostud “spämm”. Minu arvates on “spämm” juba niivõrd läbi löönud, et seda võiks kasutada küll. Suwa osutus e-teatmikule tundub asjakohasena. Tehnoloogia vallas tehakse pidevalt mugandusi. Ja ajakirjanduses kasutatakse seda sõna ka pidevalt. Ma küll ei kujutle, et keegi hakkaks siin Vikipeedias otsima artiklit “Rämpspost”. Järgnevalt mõned osutused.
1 spämm -- V. Hanson, A. Tavast. Arvutikasutaja sõnastik
spam 1 (< spiced ham) (=ECP) 2 (=excessive cross posting) (=EMP) (=excessive multiple posting) (=UCE) (=unsolicited commercial e-mail) prügi, rämps, spämm ● paljudele adressaatidele või uudisegruppidele korraga saadetud soovimatu materjal
2 Eesti keele Instituut. Keelenõuanne. Tulemused keelenõuvakast:
Sõna rämpspost on kirjakeelne, spämm on argikeelne.
3 Tasub vaadata! > Maire Raadik. Tsitaatsõnad  Seal on muuseas kirjas: “Kui mingit teise keele sõna on tarvis ikka väga sageli kasutada, on mõnigi kord otstarbekam ta mugandada - nii tekivad võõrsõnad. Erinevalt tsitaatsõnadest kirjutatakse võõrsõnu häälduspäraselt, st enam-vähem selle lähedaselt ja kokkuleppeliste mugandustega, kuidas neid lähtekeeles hääldatakse. Näiteks: bisnis (ingl business), meilima (ingl mail). Peale selle ei kasutata võõrsõnades (erinevalt tsitaatsõnadest) võõrtähti nagu c, q, w, x, y. Seetõttu on browser'ist eesti keeles saanud brauser, scanner'ist skanner ja petanque'ist petank. Osa sõnu sobib eesti keelde küll ka ilma et neid miskitpidi kohendama peaks, nt inglise link ja server. Praktilise elu seisukohalt on oluline see, et erinevalt tsitaatsõnadest (mis on n-ö võõrkehad) ei pea võõrsõnu (mis on juba mugandatud) ülejäänud tekstist eristama - ei kaldkirjaga ega muud moodi. Seega, kui me ei pea tsitaatsõna otstarbekaks (nt: maitsestab curry'ga), võime tast teha võõrsõna (maitsestab karriga).” --Reinvald 29. mai 2010, kell 17:26 (EEST)
Võeti välja: Ain-Villu Parvet, Roosa Elevant, HansaNet OÜ ja Mikare Baltic OÜ. Ma ei ole muidugi üldse kindel, kas need peaks siin olema.--Morel 9. veebruar 2012, kell 23:58 (EET)

Milliseid toendeid vajad? Mina votaks Mikare valja kuid HansaNet on pidev spammer, Ain-Villu Parvet pidas sp2mmikontorit, Roosa Elevant on erakordselt suur sp2mmer ja siiani aktiivne.
Tonusamuel 10. veebruar 2012, kell 11:32 (EET)

:On vaja tõendeid, millele saab viidata. Kas või artikleid ajakirjanduses, kus räägitakse sellest, et need firmad on spämmiga tegelenud. Ei piisa sellest, et Sina tead ja paned kirja. Vikipeedia ei esita oma tegijate _arvamusi_.--Morel 10. veebruar 2012, kell 13:16 (EET)
Tegelen selle osa korrastamisega n2dalavahetusel korralikult. Ma olen seda materjali omal kogunud aastaid ning info rohkus on suurem probleem kui selle puudumine. Tonusamuel 10. veebruar 2012, kell 16:12 (EET)

Minu meelest ei saa teha sellistest artiklitest ühiskondliku mõjutamise vahendit. Kuigi spämm on ebameeldiv, siis spämmijate register kuulub kuskile mujale. Siin peaks minu arvates kajastama põhimõtteliselt olulisi asju/verstaposte, asju kategooriast "esimene Eestis" vms. Pigem võiks käsitleda spämmi ajalugu läbi statistika ja spämmimismeetodite kui läbi isikute. Natuke suurem ajaline distants sündmustega aitaks ilmselt samuti kaasa. --90.191.166.161 15. veebruar 2012, kell 08:42 (EET)

Olen nõus. Lisaks ei vääri need suuremad spämmijad mu meelest eraldi artikleid, sest see promob neid tegelikult veel rohkem, pealegi pole nad tegelikult nii tähelepanuväärsed.--Morel 15. veebruar 2012, kell 10:31 (EET)

ühe leidsin, ehk kaevates leitakse veel:
 http://www.nc.ee/?id=11&tekst=RK%2F3-1-1-85-08&print=1
 Kohtuasja number 3-1-1-85-08
 Otsuse kuupäev 25. veebruar 2009
 Kohtuasi Kriminaalasi süüdistuses KarS § 207 järgi
Omamata luba maavalitsuse arvutivõrgu kasutamiseks, analüüsis ajavahemikul 4.-14. novembrini 2005 oma koduarvutist arvutivõrgu turvalisust selleks spetsiaalselt mõeldud programmiga Nessus ja sai interneti kaudu läbi tulemüüri ligipääsu maavalitsuse arvutivõrku, saatis maavalitsuse e-posti aadressile 2-sekundilise intervalliga elektronkirju, mille tulemusena ummistusid maavalitsuse töötajate kirjakastid, kokku saatis maavalitsuse e-posti aadressidele 1039 laviinkirja, millest 986 kirjale oli lisatud manus, tegevuse tagajärjel ei jõudnud töötajateni tööalaselt vajalik informatsioon ja puudus võimalus elektronkirjade saatmiseks, mis häiris tööd ja põhjustas olulise materiaalse kahju summas 31 633.52 krooni, lisaks tekitas süüdistatav moraalset kahju summas 50 000 krooni, kuna vähenes maavalitsuse autoriteet riigiasutuste, omavalitsuste ja teiste asutuste ning kodanike ees.
see on siis suvaline väljavõte.
suwa 18. veebruar 2012, kell 17:14 (EET)
----
Siit võeti üks viitamata nimi ära; ma arvan, et tuleks ka teised ära võtta, kui viiteid ei panda. --Epp 4. juuli 2013, kell 03:32 (EEST)
Minu meelest on need spämmijate nimekirjad kahtlased. Andres (arutelu) 20. detsember 2017, kell 21:10 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.pcauthority.com.au/News/129204,top-10-worst-chief-executives.aspx
** In EstDomains on 2013-06-24 10:49:28, 403 Forbidden
** In Rove Digital on 2013-06-24 13:16:34, 403 Forbidden
** In Rove Digital on 2013-07-06 22:58:48, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:13 (EEST)


Arutelu:Edastusohje protokoll

See on e-teatmikust maha kirjutatud, kusjuures seal soovitatakse terminit "edastusohje protokoll". Andres 9. jaanuar 2007, kell 08:14 (UTC)

Pole sellest eestikeelsest kuulnud, aga kirjutasin midagi asemele. Et poleks kopipeist. Jaan513 9. märts 2007, kell 19:22 (UTC)

::Palun leiutame sellele parema eestikeelse nime! Pisar tuli silma praegust (edastusohje protokoll) lugedes ja see ei olnud rõõmupisar. Mbakhoff 21. jaanuar 2011, kell 03:07 (EET)

:: Võib kasutada "TCP"-d, aga Vikipeedia pädevuses ei ole ise midagi leiutada. Andres 21. jaanuar 2011, kell 09:02 (EET)

:::Ei väida, et e-teatmik ka mingi konsensusel põhinev väljaanne oleks, sest seda avaldab ainult üks inimene ning praegune definitsioon väljendab algupäraseid mõtteid või uurimistulemusi. Seepärast "edastusohje" ei kõlbagi.

:::Praegune termin "edastusohjeprotokoll" parim ei olegi, sest see on liiga üldsõnaline ja ajab segadusse. Jaan513 tähendused allpool on samuti valgustavad.

:::Keeleliselt sobiva vaste esialgsel puudumisel ei ole kõige eestindamine või uuesti leiutamine lihtsalt praktiline (vt. ajur, tüürel, voogedastus ning ühes rohkem kui kümme aastat vanas väljaandes lausa "nööp" nupu asemel), sest TCP mõistest saavad aru kõik, kes asjaga vähegi tuttavad, aga "edastusohje" on mingi umbluu. Parem siis juba ülekandekontrolliprotokoll, mis on palju selgem.

:::Tuleb veel ära märkida, et teiste keelte Vikipeediates on nimetet protokoll oma algupärase ingliskeelse nimetuse või lühendiga. Omakeelne nimetus on vaid käputäiel keeltel.

:::Kõigele lisaks ei ole sõna edastus ingliskeelne vaste üldse mitte transmission ja viimast "edastuseks" ka ei tõlgita. -Mardus (arutelu) 26. detsember 2012, kell 05:33 (EET)

:::: Minus see termin erilisi tundeid ei tekita ja ma ei saa aru, mille poolest ta ikkagi liialt üldsõnaline või segadust tekitav on. Tõsi, et vaid ingliskeelse kirjandusega kokkupuutunud võivad pisukse ahaa-elamuse osaliseks saada, aga neile, kes veel ei tea, millega on tegu, võiks edastusohje protokoll vahest siiski enam öelda kui lühend TCP.

:::: Algupärased mõtted ja uurimistulemused saavad olla sisulised, see punkt ei käi niivõrd sõnakasutuse kohta. Päris arusaamatuid sõnu võiks küll jah vältiada ja eelistada neile varem kasutatud sõnu. Transmission on IT-vallas ennemini just edastus ja mis see ohjegi laias laastus muud on kui kontroll. Sõnade tähendused on seejuures kokkuleppelised ja ükskõik, milline hea vaste eesti keeles kasutamiseks valida, definitsiooni ennast vaid sõna niikuinii ei asenda. Ja e-teatmiku autorit saab Vikipeedia tegijate kõrval erialainimesena pidada autoriteediks. 90.190.114.172 3. jaanuar 2013, kell 10:55 (EET)
hm, tpi-pere kasutab, juu siis autorlus-tõlge on tpi-st pärit, küberis selline väljend vist popp pole, soovitan erialainimestelt küsida, miks selline tõlge on valitud, nemad hoiavad ju erialakeelt elus :)
* https://www.google.ee/?hl=et&gl=ee&q=%22Edastusohje+protokoll%22+site:ttu.ee&
* https://www.google.ee/?hl=et&gl=ee&q=%22Edastusohje+protokoll%22+site:ut.ee&
* http://akit.cyber.ee/terms/291-tcp-ip-model
suwa 3. jaanuar 2013, kell 11:20 (EET)

Esimene lause peaks kokkuvõtvalt seletama, millega on tegemist. Pakun uueks esimeseks lauseks järgneva:
 TCP (lühend inglise keelest Transmission Control Protocol) on levinuim
 interneti võrguprotokoll ja on ette nähtud andmete ülekandeks TCP/IP võrkudes.
Valju 9. märts 2007, kell 19:33 (UTC)

OSI mudeli kihilise struktuuri järgi on TCP transpordikihi protokoll ja ma ei tea, kas on õige öelda 'interneti võrguprotokoll'. Võrgukihil töötav protokoll on IP. Jaan513 9. märts 2007, kell 19:38 (UTC)
Kindlasti ei saa õelda et TCP on ainult interneti protokoll. See on ainult üks selle kasutamise võimalusi. TCP on ka LAN'i protokoll jvm.AKRA217.159.152.154 9. märts 2007, kell 19:42 (UTC)

: Siis jääb ainult võrguprotokoll. Valju 9. märts 2007, kell 19:51 (UTC)

::Ma ei pannud kirja päris nii nagu sa välja pakkusid, aga ehk esialgu sobib. Ma ei väida sugugi, et minu poolt artiklilehele kirjapandu oleks parim variant. Jaan513 9. märts 2007, kell 20:16 (UTC)
Pakun pealkirjaks TCP. Andres (arutelu) 27. märts 2019, kell 20:37 (EET)


Arutelu:Visoko

Tõlkida:
with approximately 17,000 residents. It is located on the road between Zenica and Sarajevo. Visoko lies on the Bosna river, where the Fojnička river merges into it. It is administratively part of the Zenica-Doboj Canton of the Federation.
The Visoko area was early political, cultural and trade center of the medieval Bosnian state. During the period of the Ottoman Empire, Visoko city was founded by Ajas-beg. After Austro-Hungary's annexation of Bosnia, Visoko was given a new but still traditional style.  This is reflected in the oriental style of Visoko that was common throughout the Ottoman rule. In the Kingdom of Yugoslavia, Visoko didn't develop much and in Second World War, the town itself did not suffer much damage. The major expansion of the region did not occur until the era of communist Yugoslavia.  Visoko was controlled by Army BiH for the duration of the Bosnian war. It is site of alleged Bosnian pyramids which were discovered by Semir Osmanagić.
== External links ==
*City of Visoko
*Turistic presentation of Visoko
*Images of Neolithic findings in Okolište, Visoko
*Short history of Visoko
*Visoko in Encyclopedia Britannica, 11th Edition
Andres 10. jaanuar 2007, kell 08:21 (UTC)


Kasutaja arutelu:Aulo~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Aulo!
Kas Eesti Panga pildid on Su enda tehtud? Andres 10. jaanuar 2007, kell 11:45 (UTC)
Kas Laine Jänese pilt on Su enda tehtud? Andres 10. jaanuar 2007, kell 11:52 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Aulo~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Kaliiber (relv)

Kaliiber on tulirelva kuuli ümbermõõt
Ma usun, et pigem on tegemist vintraua diameetriga. Ilmselt vintraud pole ka parim sõna, sest on olemas sileraudseid miinipildujaid jms. Siim 10. jaanuar 2007, kell 17:19 (UTC)

Kaliiber tähendab paljude käsirelvade puhul hoopis seda, kui mittu ümarkuuli sai valada ühest inglise naelast tinast. Kaliber 12, mis kasutuses olevatest siledaraudsetest jämedaiima rauaõõnega sai naelast tinast valada 12 kuuli, kaliiber 16 = 16 kuuli,  kaliiber 20. mille rauaõõn on kasutusel olevatest siledaraudsetest jahirelvadest peenim sai valada 20 kuuli jne. Vintrauaga tänapäevaste relvade puhul on põhimõtted teised. Seal üldiselt ei räägita kaliibrist üldises standardses mõists.Akra 12. jaanuar 2007, kell 15:31 (UTC)

Kaliibri puhul peale eelpool kirjeldatu tuleks lahti rääkida ka see, millistel juhtudel relva laskemoona läbimõõt erineb rauaõõne läbimõõdust. Vähemalt kolm juhust. Akra 13. jaanuar 2007, kell 20:06 (UTC)

Millisel juhul ja milliste relvade puhul on tegemist kuuli ümbermõõduga?Akra 13. jaanuar 2007, kell 20:06 (UTC)

hm, kuigi vene keeles on olemas Гильза, ei tähenda see tepsmitte,
et maakeli võib selle vabalt teisendada ladinakirjaliseks ja tugeva algustähega Kilsi-ks.
Nimelt on kirjakeelne vaste Hülss
* Mis on tšok Чок - ma ei tea, miskit haavlitega vist seotut
suwa 24. november 2007, kell 18:17 (UTC)

Tšok inglis keeles choke on haavleid koondav koonus sileraudse püssi otsas kas vahetatav või paikne rauaõõnes  ja see on küll puhalt eesti keelsest relvaraamatust pärit.Akra 24. november 2007, kell 19:53 (UTC)
----
Pealkiri jätab mulje, nagu kaliiber oleks relv. Andres 20. veebruar 2010, kell 16:53 (UTC)

Tahtsin sama asja öelda. Head ideed pole ka. Kaliiber (sõjandus)? --Epp 20. juuni 2011, kell 17:58 (EEST)

: Kas Relva kaliiber ei oleks loomulikum? Sõda ei ole ainuke asi, milleks relvi tarvitatakse.--Kyng 20. juuni 2011, kell 18:19 (EEST)

:: Oleks loomulikum küll. Aga siis ähmastatakse seda, et termin on ikkagi "kaliiber", mitte "relva kaliiber". Andres 20. juuni 2011, kell 21:08 (EEST)

гильза vs hülss


Arutelu:Sydney ooperiteater

Mis on kõigil nende "Vaata ka" linkide vastu? Miks eemaldati sealt ka arhitekt?
Minu arvates on arhitekti mainimine "Vaata ka" all igastahes oluline. Ise ma seda aga enam lisada ei kavatse. Kolmas kord juba, kui neid linke kustutatakse. Isegi Vikipedia reeglitesse sai seetõttu juba muutus tehtud .
Minu jaoks on eriti huvitav/arusaamatu see, et ühegi teise minu artikli puhul ei ole säärast probleemi tekkinud. Kui aga natuke minu artikleid vaadata ("Vaata ka" osa), siis selle üle võiks lausa imestada. iffcool 10. jaanuar 2007, kell 21:23 (UTC)
Nimede mainimine vaata ka rubriigis pole lihtsalt levinud, vähemalt Vikipeedias mitte. Pisut segane tekst, kuid ehk mõistad --Dj Capricorn 10. jaanuar 2007, kell 21:34 (UTC)

Minu meelest pole tähtis, kas tegu on nimega või  mitte, aga arhitekti nime tuleks minu meelest mainida juba esimeses lõigus. "Vaata ka" alla see ka minu meelest ei sobi. "Sõja ja rahu" mainimine on täiesti arusaamatu. "Modernne ekspressionism" võib ju olla, aga sedagi oleks parem tekstis mainida. Kui ta on tekstis mainitud, siis pole teda "Vaata ka" alla tarvis. Andres 11. jaanuar 2007, kell 08:33 (UTC)

: Sidney Ooperiteatri puhul Sõja ja rahu mainimine arusaamatu? See oli selle teatri esimene lavastus. - Ahsoous 11. jaanuar 2007, kell 10:30 (UTC)

:: Seda tuleks mainida tekstis, mitte "vaata ka" all. Praegusel kujul on selle mainimine arusaamatu. Andres 11. jaanuar 2007, kell 11:10 (UTC)

kas viimane muudatus on õige? [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] ([[Kasutaja arutelu:Avjoska|arutelu]]) 5. veebruar 2013, kell 21:49 (EET)

Asutuste ja hoone jaoks peaks eraldi artiklid olema? 88.196.28.229 8. detsember 2014, kell 19:19 (EET)

Inglise viki artikkel :en:Sydney Opera House on hoonest ja see loetleb Sydney ooperimaja kasutavate arvukate asutuste seas nelja võtmeasutusena järgmisi: Opera Australia, The Australian Ballet, Sydney Theatre Company, Sydney Symphony Orchestra.

::Võibolla oleks Sydney ooperimaja kohasem nimetus? 88.196.28.229 9. detsember 2014, kell 18:23 (EET)

::: Küllap vist. Andres (arutelu) 9. detsember 2014, kell 18:32 (EET)


Arutelu:Virtuaalmasin

Palun vabandust, aga ma ei saa aru, mis see virtuaalmasin on. Andres 11. jaanuar 2007, kell 22:05 (UTC)

See oli tõesti arusaamatu. Kirjutasin täielikult ringi. Taivo 8. veebruar 2012, kell 13:37 (EET)

Varasem tekst on täiesti arusaamatu jutuga üle kirjutatud. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 9. detsember 2013, kell 04:13 (EET)

Varasem: [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 11. detsember 2013, kell 18:59 (EET)
[[Pilt:VirtualBox2.png|pisi|[[VirtualBox]] võimaldab luua mitu virtuaalmasinat, mis korraga samas arvutis jooksevad.]]
'''Virtuaalmasin''' ('''VM''') on niisugune [[interpretaator]][[tarkvara]], mis võimaldab käitada mitut [[operatsioonisüsteem]]i samas [[arvuti]]s ühel ja samal ajal, kusjuures iga operatsioonisüsteem käitab oma [[arvutiprogramm|programme]].<ref name=vallaste>[http://www.vallaste.ee VM (Virtual Machine)] e-teatmik. Vaadatud 8. veebruaril 2012</ref>
Esialgu oli virtuaalmasin [[IBM]]-i [[suurarvuti]]te tarkvara, mille töötasid välja nende arvutite kasutajad ja mille IBM võttis hiljem oma süsteemseks tooteks (VM/SP). [[Vestlusmonitori süsteem]] annab virtuaalmasinale [[interaktsioon|interaktiivse]] töö võime.<ref name=vallaste/>
Hiljem hakati virtuaalmasinaks nimetama igasugust interpretaatortarkvara, mis tõlgib [[keskprotsessor]]ile arusaamatus [[programmikeel]]es kirjutatud [[lähtekood|koodi]] sellele mõistetavateks [[käsk]]udeks.<ref name=vallaste/>
Tuntuim virtuaalmasin on [[Java virtuaalmasin]] ehk Java interpretaator, mis teisendab [[Java]] koodi [[reaalaeg|reaalajas]] ridahaaval selle arvuti [[masinakood]]iks, kuhu ta on [[installeerimine|installitud]].<ref name=vallaste/>
Virtuaalmasin võimaldab luua platvormist sõltumatu ühtse arenduskeskkonna või ühtse käivituskeskkonna.
Virtuaalmasin võib olla kas reaalselt [[simulaator|simuleeritav]] arvuti ([[VMWare]]) või spetsiaalne programmikeskkond, näiteks ''Java Virtual Machine'', milles töötavad Java programmid.
Vabandust, aga Vallaste E-teatmik pole keeleliselt kõige autoriteetsem allikas. Aga samas on isegi seal "virtuaalmasina" kõrval termin "virtuaalarvuti", mida loetakse eesti keeles keeleliselt õigemaks. Soovitaksin selles artiklis kõik "masinad" läbivalt "arvutiteks" parandada.
"Virtuaalarvuti" allikaviiteid:
EKI inglise-eesti masintõlkesõnastik - http://www.eki.ee/dict/ies/index.cgi;
Microsoft Language Portal - http://www.microsoft.com/Language/en-US/Search.aspx?sString=virtual%20machine&langID=et-ee
[[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 13. mai 2014, kell 17:59 (EEST)


Kasutaja arutelu:Alar75~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Alar75! Andres 11. jaanuar 2007, kell 22:09 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Alar75~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)