Arutelu:Itaalia

Tavaliselt alustatakse Itaalia ajalugu Lääne-Rooma keisririigi lõpust, aga põhimõtteliselt võib ju ka nii.
Peaks veel mõtlema, kuidas ajaloo osa vormistada. Praegu on siin midagi tähtsamate sündmuste kronoloogia taolist. Ajaloo detailsem esitus peaks niikuinii minema eraldi artiklisse, seetõttu võib siin ehk ka kronoloogia olla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. oktoober 2005, kell 19.04 (UTC)

Mida täpsemalt rannajoont mõõta, seda pikem ta on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. oktoober 2005, kell 06.40 (UTC)

Puunia sõjad: sõdade lõpptulemusena hävitati Kartaago, mitte Rooma. Oli ju. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 10. oktoober 2005, kell 11.58 (UTC)

Osa alajaotusest "Kliima" on kirjutanud inimene meiliaadressiga mariliis.mets.001@mail.ee [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. oktoober 2005, kell 22.27 (UTC)

2003. aasta rahvaarvuks oli märgitud 57 998 353. Hea oleks ka vanad rahvaarvud talletada. Peale selle, kui muutus rahvaarv, siis pidi muutuma ka rahvastiku tihedus. Andres 17. november 2005, kell 21.35 (UTC)

Kui panid tähele, siis muutsin rahvasiku tiheduse numbrit. Varasemad rahvaarvud võid aga kokku korjata  siit (CIA omad). Pole mõtet säilitada numbrit, mille kohta pole teada, mida ta näitab - on see rahvaloenduse arv (arvu täpsus paneb seda arvama) või aasta keskmine rahvaarv. Kui rahvaarvudest moodustada aegrida, siis peavad selle rea arvud olema võrreldavad. (arvutuslik ja rahvaloendus seda pole) - Urmas 18. november 2005, kell 08.42 (UTC)

: Säilitada saab ju ka nii, et kirjutada rahvaloenduste andmed eraldi ja muud eraldi või märkida iga arvu juurde, kuidas see on saadud.  Ka varasemad rahvastiku tihedused peaksid kuskil kirjas olema. Ma lähtusin lihtsalt põhimõttest, et olemasolevat infot ei tohiks kustutada. Andres 18. november 2005, kell 08.49 (UTC)

Hea Ulla, aga kumbki mees pole ju veel ametisse astunud, kuidas Sa siis nad maa tabelis ära vahetasid? President Napolitano astub minu teada ametisse alles 15. mail, ka Prodi pole oma valitsuse koosseisu veel lõplikult kokku saanud. Kui Sul on teised andmed kui mul, siis jaga neid minuga. -- [[Kasutaja:Sacerdos79|Sacerdos79]] 11. mai 2006, kell 10.19 (UTC)

"Usund: Katoliiklus": see on minu meelest liiga ebamäärane. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. märts 2007, kell 11:17 (UTC)

::muide ega sa uurinud pole kuidas Frazione siis veel eesti keelde panna? - Ahsoous 6. mai 2007, kell 21:06 (UTC)

:: Ma ei ole küsinud. Tõlkida on raske. Andres 6. mai 2007, kell 21:51 (UTC)

::: kui mahti saad, äkki küsid, sest võib juhtuda, et tulevikus peame ka sellise asjaga maadlema hakkama - Ahsoous 6. mai 2007, kell 21:59 (UTC)

:::: Saatsin kirja. Andres 6. mai 2007, kell 22:19 (UTC)

::::: Peeter Päll soovitas tõlkida "osavald". Minagi oleksin samamoodi tõlkinud. Andres 7. mai 2007, kell 13:17 (UTC)

: et kuna ma olen põhimõtteliselt vastu sõna vald kasutamisele, siis ma jään ka siin eitavale seisukohale. Neid on Itaalias üle 60000 (kommuune 8101), see selleks, aga muidugi osade nimesid on sealmaal suht palju: municipio (munitsipaliteet? meil tõlgitud ju ka vahetevahel vallaks :-), circoscrizione (ringkond, piirkond), quartiere (1/4; kvartal või äkki on parem juba linnaosa), terziere (1/3), sestiere (1/6, näiteks Veneetsia linn), sesti (1/6), rione (linnaosa), parrocchia (kihelkond), località (põhimõtteliselt nagu asula aga ei pruugi koosneda mitte ühest)... - Ahsoous 8. mai 2007, kell 02:31 (UTC)

:: Municipio on tõesti raske tõlkida. Kõnekeeles ongi ta sama mis comune. Sitsiilias on see ametlikult sama mis comune. Kui frazione on "osavald", siis ta läheb tõesti segi  municipioga, mis tekib vallast, kui ta ühineb teiste valdadega suuremaks vallaks. Sellegipoolest, ka itaalia sõnal frazione on sama häda, nii et nimetust tuleb võtta tinglikuna.
Circoscrizione comunale di decentramento (teda nimetakse Napolis ja Venezias municipalità, Roomas municipio) on tõesti suurem kui frazione geografica. Arvan, et linnade puhul võib neid nimetada  linnaosadeks. Circoscrizione üldiselt tähendab mingi organi võimupiirkonda.
Quartiere võiks küll olla "kvartal", sest "kvartal" tõlgitakse quartiere. Sestiere võiks olla "kuuendik" või ehk "sestieer". Kus on sesti?

::: ainsuses sesto - Leonessa linnas - Ahsoous 9. mai 2007, kell 00:57 (UTC)
Rione võiks ehk ka olla "kvartal".  Parrocchia on kindlasti "kihelkond". Seda me ei pea vist siia arvama.  Località on enam-vähem sama mis asula. Küsin nende asjade kohta. Andres 8. mai 2007, kell 19:58 (UTC)
----

: Muide praegu avastasin ühe jama mis tekib seoses soome keelega... Itaalia provintsid nimelt kannavad soome keeles nime maakunta ... see  üksnes suurendab segadust - Ahsoous 7. mai 2007, kell 08:27 (UTC)

: et ühesõnaga mulle tundub, et meil oleks mõistlik regioonid jätta regioonideks mitte maakondadeks ümber nimetada - Ahsoous 7. mai 2007, kell 08:32 (UTC)

:: Eestikeelsed terminid on paika pandud (vt ). Me ei saa neid muuta. Minu meelest ei peaks soome keelt meid segama. Andres 7. mai 2007, kell 10:43 (UTC)

:: Kui sa mõtled EKI-t siis ma arvan, et nemad ei anna tegelikult ametlikku seisukohta vaid ainult soovitavad midagist. Iseenesest mind nagu see soome keelne väga ei sega ainuke asi ma ei taipa miks Itaalia puhul on võetud kätte ja regioon nimetatud maakonnaks kui enamike muude riikide puhul on see kas ringkond või piirkond? - Ahsoous 7. mai 2007, kell 11:00 (UTC)

::: EKI soovitused on autoriteetsed. Peale selle, omavahelise vaidlemise asemel oleks minu meelest otstarbekam järgida EKI soovitusi. Meie asi ei ole keelenormi luua. Miks on maakonnad, seda ma ei tea. Tuleb Peeter Pälli käest küsida. Andres 7. mai 2007, kell 11:07 (UTC)

::: ei sea ma siin EKI-t midagi küsimärgi alla ja ei tahagi eriti vaielda ja keelenormiga pole siin vist eriti pistmist, mul on lihtsalt tunne, et nii mõnelgi puhul oleks parem lähtuda tolles riigis endas kasutatavatest üksuste nimedest, mitte neid mingil (ja teinekord suht arusaamatul) viisil eestistades. Et miks kasutatakse sõnu prefektuur, departemang jne ja ei või kasutada kommuun, munitsipaliteet, regioon jne?

::: ah ja veel - Paistab et alates märtsi lõpust on veneetsia keel seal Vèneto piirkonnas kuulutatud ametlikuks keeleks ... nii et ma kujutan, ette et peame siin hoopis isekeskis kokku leppima, kumbast keelest me siin lähtume (see puudutab nii mõndagi muud kohanime ka veel) - Ahsoous 7. mai 2007, kell 11:50 (UTC)- Ahsoous 7. mai 2007, kell 11:50 (UTC)

:::: Tegemist on terminoloogiaga. Minu meelest peaksime võimaluse korral vältima terminite loomist, eriti kui terminid on juba kuskil fikseeritud. Vähemalt tuleks uued terminid võimaluse korral asjatundjatega läbi rääkida. Olen nõus, et terminite valik on kohati arusaamatu.  Ega midagi, küsin siis Peeter Pälli käest, miks "maakond" ja kas tuleks eelistada veneetsiakeelseid nimesid. Andres 7. mai 2007, kell 13:10 (UTC)

::::: Peeter Pälli vastus (veneetsiakeelsete nimede kohta ei küsinud):
Seda tuleb vist pidada lihtsalt ajalooliseks traditsiooniks. Juba
punasekaanelises ENEs on maakonnad, mis jagunevad provintsideks. Kahjuks
ei ole mul siin käepärast 1930. aastate EEd, ent küllap see on sealgi
nii.
Oletan, et ka Vana-Rooma puhul räägiti maakondadest. Roomlaste
vallutatud alad nimetati aga provintsideks. Nüüd on provintsid väiksemad
kui maakonnad.
Andres 7. mai 2007, kell 14:57 (UTC)

:::: Minu ettepanek on lähtuda itaalia keelest. Veneetsiakeelsed nimekujud tuleb muidugi lisada.  Andres 7. mai 2007, kell 13:10 (UTC)

:::: Veneetsia keel ei ole kuulutatud ametlikuks keeleks, vaid keeleks (mitte murdeks). Andres 7. mai 2007, kell 13:16 (UTC)

:::: hmm inglisviki ütleb:  (a law recognising Venetian as a regional official language has been approved by the regional Parliament 29/03/2007). - Ahsoous 7. mai 2007, kell 14:20 (UTC)

::::: Leidsin selle koha nüüd üles. Seda pole artiklis veneetsia keele kohta ei inglise, itaalia ega veneetsia keeles. Ka siit ei õnnestnud mul seda leida. Seda peaks kindlasti kontrollima. Andres 7. mai 2007, kell 16:38 (UTC)

:::: Siin on ainult üks dokument, kus mainitakse lingua veneta. Andres 7. mai 2007, kell 16:46 (UTC)

::: nuh kui traditsioonidest rääkida - siis VE 2006 näiteks ütleb - kommuun, väikseim haldusüksus Rootsis, Itaalias ja Prantsusmaal.  sama ütleb ka ENE 4. köide aastast 1989 aga on veel loetletud Alžeeria ja Belgia... (usun, et ka eelmises väljaandes on samuti, praegu ei viitsi seda välja koukima hakata ning kahjuks pole mul käepärast ennesõjaaegset EE-d...) - Ahsoous 7. mai 2007, kell 15:26 (UTC)

:::: Aga aruta ise seda Peeter Pälliga. Peeter Pälli soovitused on tõesti innovaatilised. Andres 7. mai 2007, kell 16:38 (UTC)

:::: Peeter Päll soovitab kasutada "vald". Vaata ka ÕS-i: siin ei ole üldse mainitud haldusüksust. Andres 7. mai 2007, kell 16:46 (UTC)

::::: (antud juhul see pole ÕS-i küsimus, too raamat ei anna sugugi kõiki võõrsõnugi tähendustest rääkimata) - nüüd 1. jaanuarist on kommuun ka Taani haldusüksuseks ja maakondi seal ka enam pole või on?? endiste amt-ide (ehk EKI järgi maakondade) asemel on nüüd regioonid (EKI leheküljed seda veel ei kajasta) - Ahsoous 8. mai 2007, kell 02:31 (UTC)

:::::: Maakondi enam pole. Küsin Peeter Pällilt järele, kuidas nüüdseid üksusi tuleb nimetada. Andres 8. mai 2007, kell 19:00 (UTC)

:::::: Küsisin ka, kas "vald" "kommuuni" asemel on ettepanek või tunnustatud termin. Andres 8. mai 2007, kell 19:08 (UTC)

::::::: Peeter Pälli vastus:
Olen Taani uued haldusüksused juba KNABi sisestanud, ent
Interneti-versioonis neid veel ei ole; tahaksin riikide haldusüksustes
enne ühe revideerimisringi lõpetada.
Kasutasin terminit "piirkond". Väiksem haldusüksus võiks olla "vald",
sest see on üsna traditsiooniline termin. Rootsi ja Taani "kommun" on ka
Soome rootslastel sama terminiga, soomlastel on see "kunta" ja meil
omakorda "vald".
Ma ei oska defineerida tunnustatust. EE minu teada kasutab üsna
sarnaseid termineid kui KNABis ja meil ei ole sel teemal vaidlusi olnud.
"Kommuuni" puhul arvatavasti mängib kaasa ka asjaolu, et meile tundub
see liiga eksootiline ja mõnikord ka pigem punahõnguline termin (Pariisi
Kommuun jms).
Andres 9. mai 2007, kell 15:02 (UTC)

::::::: See on tõsi küll, et ÕS-ist ei saa kaugeleulatuvaid järeldusi teha, kuid asi on märkimisväärne. Võiks ka vaadata, milliseid termineid kasutavad uus VE ja EE 15. köide, (ma pole jõudnud seda teha). Igatahes soovitan Sul asja Peeter Pälliga arutada. Andres 8. mai 2007, kell 19:00 (UTC)

::::::: EE 15. köites on Taani jagatud 5 regiooniks. --Metsavend 8. mai 2007, kell 19:03 (UTC)

:::: vaatasin täna ka eelmisel aastal ilmunud Võõrsõnade leksikoni - ka seal on kommuuni kohta öeldud, et see on haldusüksus nondes maades /Rootsi, Prantsusmaa, Itaalia/. Ja seda et see punahõngulisena tundub - võimalik küll - aga nimelt selle Pariisi kommuuni järgi see haldusüksus oma nimetuse sai. - Ahsoous 9. mai 2007, kell 17:08 (UTC)

::::: Minu poolest võib eestikeelne nimetus olla mis tahes, mida keelemehed ja asjatundjad tunnustavad. Haldusüksuste nimede asjas on minu meelest Peeter Päll kõige suurem autoriteet, sellepärast leian, et tuleb tema soovitusi järgida või vähemalt oma vastuargumendid talle esitada, et saaks asja läbi arutada.

::::: Ma katsun sõnade päritolu kontrollida.

::::: Konkreetselt itaalia comune kohta ütleksin nii palju, et sellele vastab Itaalia saksakeelsetes piirkondades Gemeinde, mitte  Kommun (selle kohta vaata :it:Comune. Samas on seal comune mõiste alla paigutatud ka saksakeelsete maade Gemeinde, poola gmina jne. Vaata ka sealseid keelelinke. Selle järgi otsustades tundub "vald" küll sobiv tõlge olevat. Andres 9. mai 2007, kell 18:34 (UTC)

::::: Siin öeldu kehtib suurelt jaolt ka prantsuse termini commune kohta (vt :fr:Commune). Haldusüksuse nime päritolu kohta ma selgust ei saanud. Äkki Sa juhatad allika? Andres 9. mai 2007, kell 18:46 (UTC)

:::: krt, ma lugesin seda kuskilt internetist... nüüd olen sunnitud ütlema, et too allikas oli ilmselt ka suht vigane, nimi pärit kõvasti varasemast ajast. Aga võta EE kätte (ise lugesin kahjuks alles praegu tolle artikli algusest lõpuni läbi), seal on juttu piisavalt - Ahsoous 9. mai 2007, kell 19:02 (UTC)

::::: Nimi on muidugi varasemast ajast pärit, aga kuidas ja millal sai see haldusüksuse nimeks? Mul on ainult ENE 1. väljaanne, seal piisavalt infot ei ole. Muide, kommuun ja Gemeinde on etümoloogiliselt sama tähendusega. Andres 9. mai 2007, kell 19:18 (UTC)

::::: ma ei taha autoriõigustega vastuollu minna ... aga lühikokuvõte on selline, et keskajal 11-12 saj. tekkisid It.,Pr.,Madalmaad linnades võitluses ülemvõimu vastu (hiljem ka külades), siis 13-14s muutusid nad (peale mõne) riigivalitsejaist sõltuvaks. Nu ja siis tuli Suur Prantsuse revolutsioon (Pariisi ja ka teiste linnade omavalitsused) - Ahsoous 9. mai 2007, kell 19:35 (UTC)

:::::: Tahaks teada, millal ja kuidas tekkis niisugune üleriiklik haldusstruktuur, kus kommuunid olid omavalitsusüksused? Peale selle, see sõna ise pidi järk-järgult omandama omavalitsusüksuse tähenduse, nagu ka sõna Gemeinde. Minu meelest on EE-s liiga vähe infot, et selles selgust saada. Andres 9. mai 2007, kell 19:41 (UTC)

:::::: loodetavasti aeg annab arutust... ma ei tea palju EKI-s rahvast töötab, aga mul on selline kahtlane tunne, et praeguse seisuga on meil siin kohanimesid, mis kuskil artiklis korragi mainitud on juba rohkem kui Pälli kohanimede raamatus (mõtlesin muide täna raamatupoodi külastades tükk aega kas osta too ära või mitte, ma tõsiselt imestasin, et see veel müügil on). - Ahsoous 9. mai 2007, kell 20:08 (UTC)

::::::: Küllap tõesti on. Peeter Päll tegeleb EKI-s kohanimedega üksinda. Andres 10. mai 2007, kell 08:03 (UTC)
----
Jõgeva vald on itaalia vikis it:Jõgeva (comune rurale). Kui neil on vastav termin midagi muud kui meil, miks siis ei võiks meil oma olla. Miks peaks olema kommuun, kui see on toortõlge.--Hendrix 20. oktoober 2007, kell 17:52 (UTC)

Artiklites ongi "vald". "Kommuun" ei ole vale, aga Peeter Päll soovitab "valda". Andres 21. oktoober 2007, kell 07:55 (UTC)
----
Äkitselt tekkis sehuke küsimus, et mis nime võiks kanda Itaalia Vabariigi artikkel aastatest 1802–1805? -- Ahsoous 10. august 2008, kell 21:28 (UTC)

Näiteks Itaalia Vabariik (1802–1805). Andres 11. august 2008, kell 06:39 (UTC)
----
Rahvaarv (2005)Rahvastiku tihedus 58 103 000192,8 in/km² Andres 7. jaanuar 2009, kell 17:02 (UTC)

Kui jätta kopeerimisel sisse HTML-i sildid (td, tr), ilma table siltideta, siis lähevad need lahtrid automaatselt Viki tabelisse ja keeravad selle "kihva"
----
* Ma olen itaallaane, ma raagi esti kelt luhike, nagemist. I'm sorry for my terrible estonian laguage but in 2005 I was there and I loved a lot your wonderful country, especially Tallinn. Good job and best wishes to all you, Francesco, 30/12/2009
----
Haldusjaotustabel (allikas: ENG Wiki).
Siia vist ei saa templateidega vappe panna, viis haldusüksust on kaldkirjas, eristaatuse tähistamiseks.--Toivo (arutelu) 24. aprill 2012, kell 19:05 (EEST)
Sai küll, "kaldmalle" kasutada, mis on loogiline --Toivo (arutelu) 25. aprill 2012, kell 08:06 (EEST)--Toivo (arutelu) 25. aprill 2012, kell 08:31 (EEST)
----
Inglise Comune ja Itaalia Comuni d'Italia artiklitest tuleks minu arvates kompileerida Vikisse mingi artikkel, à la "Itaalia haldusjaotus" (ja "Itaalia comune'd", "haage" artikliga Kommuun; nt Comuni d'Italia-s on kenad tabelid, mille saaks V-sse tuua).
Üks põhjendus: praegu Haldusjaotuse all olevat esimest lauset tuleks objektiivsuse huvides laiendada, nt nii, et kõige suurem comune, Rooma, jaguneb omakorda 20 (22) alljaotuseks.Rooma puhul "rajoonideks" (vt ka Comune liigendus, Rooma "rajoonid"), Milano puhul 9 "tsooniks" (Zone di Milano) jne;
ehk siis teisisõnu: kui anda inimkooslustele võimalus (antud juhul siis etruskite ajast?) oma areaale määratleda, siis nad seda ka teevad...
ja veel: nt Rooma, Milano (kas kommuuni või valla nime all) jt jagamine allosisteks, näib olevat keeleliselt lihtsalt desorienteeriv (st, kui teha seda "valla" või "kommuuni" suhtes), see on minu arvamus.
--Toivo (arutelu) 25. aprill 2012, kell 13:47 (EEST)

Lisaks, kui tulla ajaloost tänapäeva, siia oleks ju hea kõik see (antiigist Ameerika avastamiseni jne, võimaluste piires) lahti seletada; tänapäeva It-t kommuunidesse/valdadesse lahterdades tundub see ettevõte olevat kahtlane, mõtlesin: võimatu...lubatagu lisada üks ekskurss: mul on kaks last, üks sündinud 18., teine 19. sama kuu päeval, lasteaias oli mustvalgel kirjas: "sündinud 19. ja 18. kuul, samal aastal"; minu küsimuse peale, et miks (ja kuidas see tehnoloogiliselt võimalik peaks olema), öeldi, et nii saatis meile andmed kohalik omavalitsus... koos laste ema ja lastega teame, et lapsed ikka eri aastatel sündinud, kirjas aga... ;-)so... --Toivo (arutelu) 25. aprill 2012, kell 15:21 (EEST)
----
Viimase tagasipööramisega läks kaotsi ka see asjalik lisandus, et ka Lipari saartel on tegevvulkaane. Lingis "seismilise aktiivsuse" asendamine "seismoloogiaga" pole minu meelest õige. Kõrgeima tipu asja pean veel uurima, aga kuidas saab Šveitsi territooriumil paiknev mäetipp olla Itaalia kõrguselt teine? Andres (arutelu) 13. november 2013, kell 18:17 (EET)
Peame Itaalia  kõrgeimaid mägesid ja mäetippe ikkagi kuidagi mainima, kas või mööndusega, et piirivaidluse tõtu ei saa üheselt öelda, kas mingi objekt paikneb Itaalias. Andres (arutelu) 13. november 2013, kell 18:29 (EET)
----
Jutukat lugedes jäi ette, et Itaalia maakond oli seal tõlgitud lääniks. Aga kas sellel on mingi tagamõte ja kui seda sõna on mujalgi kasutatud, peaks äkki kuskil ära märkima.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. detsember 2013, kell 14:51 (EET)
----
Kas täpsustusmärkuses olev lingikuju on ikka hea?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 31. märts 2015, kell 01:42 (EEST)

Mulle see ka ei meeldi. Andres (arutelu) 31. märts 2015, kell 08:09 (EEST)

Tõstsin topograafilise kaardi Looduse alla. Maakonnad ja nende kõrvalolev kujutis on ühes laias tabelis koos. Topograafilise kaardi kõrgemal olles tekkib teksti tühimik (laia tabeli ette), mille suurus sõltub lehe külastaja brauseri akna suurusest.°Pietadè (arutelu)

Valitud, vt Vikipeedia:A-klassi artiklite kandidaadid/Arhiiv --Ivar (arutelu) 23. jaanuar 2018, kell 09:28 (EET)

Lombardia maakonnas Varese provintsis Maggiore järvest paari kilomeetri kaugusel asub Ispra Teadusuuringute Ühiskeskuse ala 41 (Area41), Euroopa Liidu suuruselt teine tuumajäätmete hoidla.


Kustutada või tõlkida. Andres 9. oktoober 2005, kell 09.42 (UTC)

Pole ju mõtet siin hoida asja, mis on inglise vikis olemas. Andres 13. oktoober 2005, kell 15.38 (UTC)

:Mina küll arvan et see võiks siia siiski alles jääda, ehk kunagi tekivad ka artiklid nii plaatide kui ka esinejate kohta ja iseenesest on see päris asjalik alusnimekiri selleteemaliste artiklite tekitamiseks... ehk küll peaks pealkirja eestikeelseks teisendama (ja loomulikult ka tekst tuleb ära tõlkida) - Ahsoous 13. oktoober 2005, kell 16.07 (UTC)

See artikkel ei ole tasakaalustatud. Tegemist on ühe isiku või kitsa isikute ringi arvamusega. Ja mitte isegi arvamuse, vaid muusikalise maitsega. Ma kahtlustan, et ei ole võimalik seda artiklit taskaalustada, s.t. tuua veel kümmekonna bändi top-500. Sellepärast pooldan mitte tõlkimist, vaid kustutamist. Katsun lisada ka NPOV-malli. Taivo 13. oktoober 2005, kell 16.18 (UTC)
Taivo, kas sa ei märganud teksti, mis ütleb, et see on Rolling Stones ajakirja arvamus? Ma võtan selle malli ära. Peep 13. oktoober 2005, kell 16.23 (UTC)

Ei märganud. Mõtlesin, et bänd. Nüüd näen. Hea küll, olen nõus, et on neutraalne. Ikkagi kipun pooldama pigem kustutamist. Taivo 13. oktoober 2005, kell 16.36 (UTC)

: ainsuses -- Rolling Stone. seisukohta ei võta. --Ker 13. oktoober 2005, kell 16.26 (UTC)

Artikkel on OK, aga see ei tohiks olla inglise keeles (lisaks on siin osa puudu, mis moonutab teksti). Peale selle oleks väga hea, kui mainitaks ka seda, kuidas see nimekiri koostati. Andres 13. oktoober 2005, kell 16.37 (UTC)

peaks olema piisava koguse muusikakriitikute arvamus (pole hetkel küll kindel) 500 parema loo tabeli pani kokku 173 kriitikut palju neid siin oli ei tea - Ahsoous 13. oktoober 2005, kell 16.43 (UTC)

Kas parem oleks Rolling Stone ajakirja 500 parima albumi loend või lihtsamini, Rolling Stone ajakirja 500 parimat albumit? Võib-olla jätkaks ka "ajakirja" ära. Peep 13. oktoober 2005, kell 16.40 (UTC)

Pakun "500 paremat albumit Rolling Stone'i järgi". Tõsi, sõna "album" põhitähendus on teistsugune. Andres 13. oktoober 2005, kell 17.00 (UTC)

Imelik et see on siiani inglisekeelse nime all püsinud, võiks lõpuks ära liigutada. Kavatsen liigutada umbes väljapakutud nime alla, "Kõigi aegade 500 paremat albumit Rollinge Stone'i järgi". Kuid ma pole kindel, kas peaks olema "paremat" või "parimat"? Peep 13. aprill 2006, kell 21.39 (UTC)

: Parimat. --Metsavend 13. aprill 2006, kell 21.42 (UTC)

: Keelemehed on soovitanud sellises kontekstis "paremat", sest ega siis kõik 500 ole parimad, parim saab olla üks. Andres 14. aprill 2006, kell 04.12 (UTC)

:: Mul tekib siis küsimus, et millest paremat? Ja kui need on paremad, siis peab olema veel mingi parim. --Metsavend 14. aprill 2006, kell 09.51 (UTC)

::: Ülejäänutest paremat. Parimat ei pea olema. Saab olla ka nii, et parim on, aga me ei tea seda. Andres 14. aprill 2006, kell 09.52 (UTC)

:::: Võib olla ka mitu parimat. Ja siin on ju parim teada, see mis on esikohal ongi parim. On halvemad ja paremad ja on parimad. Näiteks miljonist plaadist on 300 000 paremat ja neist 500 on parimad. --Metsavend 14. aprill 2006, kell 10.06 (UTC)

::::: Ma pole sellega nõus. Parimad saavad olla ainult siis, kui on mitu parimat, näiteks eri aegadel või eri aladel.

::::: Küsime keelenõust. Andres 14. aprill 2006, kell 11.18 (UTC)

:::: Keelemehed ütleks, et tegu on ülivõrde teise tähendusega . Iseasi, kui palju teatakse, et ülivõrdel selline teine tähendus on. Pikne 26. november 2011, kell 09:36 (EET)

::::: Olgu siis nii. Varem võttis sellise kasutamise vastu sõna vist Henn Saari. Sealt mul see vist külge jäänud ongi. Andres 26. november 2011, kell 19:39 (EET)

:::::: Saari oli "Keeleminutites" vastupidi antud kontekstis keskvõrde vastu, rangemini kui lingitud nõuandes. Pikne 26. november 2011, kell 19:52 (EET)

::::::: Huvitav, kust mul siis vastupidi meelde jäi. Andres 26. november 2011, kell 22:41 (EET)
----
Kontrolli linke. Näiteks The Joshua Tree on meil U2 album. --Tiuks 4. mai 2008, kell 22:52 (UTC)

Vabandust, see on hoopis teine loend. --Tiuks 4. mai 2008, kell 22:53 (UTC)
----
Ma ei ole kindel, et "parema albumi" on kõige õigem tõlge. Inglise keeles ei tähenda "greatest" ilmtingimata parimat. See edetabel ei reasta albumeid mitte nende paremuse, vaid eelkõige mõjukuse ja muusikaajaloolise tähtsuse järgi.--WooteleF 2. juuni 2010, kell 17:01 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi loend


Arutelu:Roswinkel

Hollandi vikis on vabalt kasutatav pilt. Andres 10. oktoober 2005, kell 17.53 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.historisch-emmen.nl/f_200_buitendorpen/p_207.htm
** In Roswinkel on 2013-06-24 13:16:32, 404 Not Found
** In Roswinkel on 2013-07-06 22:57:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:58 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.wireless-roswinkel.nl/
** In Roswinkel on 2013-06-24 13:16:32, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Roswinkel on 2013-07-06 22:57:58, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:58 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.projectenbankcultuurhistorie.nl/content%5CFort_voor_het_Water.xml.asp?bc=balk2-2-2-2
** In Roswinkel on 2013-06-24 13:16:34, 404 Not Found
** In Roswinkel on 2013-07-06 22:58:08, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:58 (EEST)


Arutelu:Maausk

Minu meelest maausulised eitavad rekonstruktsiooni. [[Kasutaja:Andres|Andres]]

Maausulised nimetavad maauskudeks ka mitmete teiste rahvaste traditsioonilisi usundeid.

Olen kuulnuid raadiosaates maausuliste esindajalt sellist tõlgendust. Tundub, et siin on erinevad seisukohad. Andres 3. detsember 2005, kell 19.42 (UTC)

Ka "maarahvas" tundub olevat aktsepteeritud teiste rahvaste kohta, eriti nende kohta, kes ise ennast nii nimetavad. Andres 3. detsember 2005, kell 19.44 (UTC)

: Miks neutraalsus vaidlustatud? --Lulu 3. detsember 2005, kell 19.51 (UTC)

:: Viimane kirjutaja võttis välja eeltoodud lõigu ning asendas selle seisukohaga, et teiste rahvaste põlisusundite nimetamine maausuks ei ole õige. Vikipeedia ei tohiks öelda, mis on õige, vaid kirjeldada erinevaid arvamusi. Andres 3. detsember 2005, kell 19.54 (UTC)

: Selge. (Yldiselt, võiks arutelus taolisel puhul kohe selgelt ytelda, mis viga. Igayks ei hakka ju artikli ajaloost vaatama, kes mida muutis... ) Aga jah, kui sellest viimasest seisukohast rääkida, siis minu meelest on veel mitmeid rahvaid, kes endid maarahvasteks nimetavad ja oma usku maausuks. --Lulu 3. detsember 2005, kell 20.05 (UTC)

Linkide seas on link Mossinile, aga too ei ole maausu, vaid taarausu esindaja. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. detsember 2005, kell 23.34 (UTC)

Artikkel on asjatundmatu ja veider. Näiteks on maausulistena kirja pandud Kustas Utuste, kes on taarausuliikumise yks rajajaid. Maausuku nimetatakse rekonstruktsiooniks, kuigi maausulised järgivad eelkõige neid tavasid ja uskumusi, mis nendeni jõudnud järjepidevalt.
Ära on toodud pyhade nimekiri, mis ei haaku ei maausuliste sirvikalendri ega rahvakalendriga.
Ära on toodud jumalate nimekiri, kus mrahvusromantilisi leidusi nagu näiteks vanemuine.
Esitatud lingikogu ei toeta kuidagi artiklis esitatud (vale)teavet.
Tõenäoliselt on artikli näol tegemist kas kellegi fantaasia või rumala naljaga.

Asi on ilmselt selles, et seda artiklit on mitmed inimesed redigeerinud ja täiendanud, sageli ka asjatundmatult. Seda juhtub siin Vikipeedias sageli. Kui äsjase kommentaari autoril on paremaid andmeid, siis ta võiks selle artikli ju korda teha. --Lulu 3. jaanuar 2006, kell 18.11 (UTC)

Kirjutajate seas ei ole olnud tõelist asjatundjat. Kui teed artikli korda, siis hoolitseme selle eest, et seda ei solgitaks. Andres 3. jaanuar 2006, kell 18.39 (UTC)
Ma söandan oletada, et maausu puhul on osalt siiski vähemalt osalt tegu ka rekonstruktsiooniga, mitte muinasajast saadik järjepideva elava põlvest põlve edasi antud traditsiooniga. -- 62.65.192.22 4. jaanuar 2006, kell 08.27 (UTC)

Ajakirjanduses on Lauris Kaplinskit mõnikord nimetatud ekslikult maausuliseks. Tema enesemääratlus ja maailmavaade on siiski taarausuline.
Pigem võiks siin tuntud maausulistest olla Helle Meri, kes on kümnekonna aasta eest antud intervjuus öelnud, et on maausku.

Kas ta mõtles seda sõna-sõnalt? Andres 4. jaanuar 2006, kell 20.51 (UTC)
Vaevalt kyll. See rohkem naljana siin välja pakutud :)

Andres (vist) taastas lõigu, mis algab: Osa maausulisi leiab, et maausk on ainuüksi eestlaste ja nende lähisugulaste loodususk. Varem oli umbes nii, et "maausk" võib tähendada nii eestlaste omausku kui ka teiste rahvaste loodususundeid. Minu meelest oli varasem versioon parem. Eriti ei saa rahul olla sellega, et "osa maausulisi leiab...", sest need, kes on sellisel seisukohal, ei pea sugugi maausulised olema. See on lihtsalt selle mõiste teistsugune kasutamine. "Usklikkus" ei puutu asjasse. --Lulu 5. jaanuar 2006, kell 18.12 (UTC)

Tegin veel paar parandust. Tegin oma eelmise paranduse eelse lõigu ümber sellepärast, et minu meelest ei olnud sõnastus piisavalt selge. Andres 5. jaanuar 2006, kell 18.54 (UTC)
----
'Maauskudeks nimetatakse mõnikord ka teiste rahvaste loodususundeid

See mitmus on minu meelest kahtlane. Kui kasutada mitmust, tuleks öelda, et ka Eestis on maausud, sest maausk võib isegi igas peres olla erinev. Pealegi eeldab selline sõnastus minu meelest, et keegi kasutab seda sõna mitmuses, viimast ma aga hästi ei usu. Andres 21. august 2006, kell 17:11 (UTC)
Jah, õige. Parandasin ära. --Lulu 21. august 2006, kell 17:44 (UTC)

: selle mitmuse lisamine oli vist minu parandus. Haljand Udam tarvitas ysna järjekindlalt _maausk_ 'kohalik usund', 'kohalik rahvausk'. tema pruuki järgides arvasin, et annab mitmuses tarvitada kyll, aga pole kindel (kohalikud maausud, kui neid eri uskudeks pidada; Udami pruuki võib järgida Vikerkaares ilmunud yldisemast artiklist islami kohta, võib-olla isegi islami erinumber). ei tea, et pärast tema surma keegi sama tähtis kirjatundja tarvitaks järjekindlalt _maausku_ suvalise maa kohaliku rahvausu tähenduses. neid Udamigi kirjatykke, kus mõni maausk jutuks tuleb, olen yksikuid näinud. võib ehk väita, et sõna tarvitamine selles tähenduses pole juurdunud?

: Maavalla Kojas valitseb seisukoht, et see _maa-_ seal ees on seesama _maa-_ mis _maakeeles_. Kalle Eller räägib ysna järjekindlalt, et "pool maausust on maakeeles". muude kohalike uskude tähistamiseks on lansseeritud yldtermin _omausk_, ilmselt _omakultuuri_ eeskujul. kui juurdnud _omausk_ on, ei tea öelda. Ahto Kaasik tarvitab järjekindlalt, Google annab 473 kasutust. võib-olla juurdub veel. _omakultuur_ on suutnud oma 70 aastat elujõuline olla, Google annab aga 556 tarvitust.

: eks ta selgem oleks, kui _maausk_ jätta ainult Maavalla Koja esindatava kyllalt vähe normeeritud konfessiooni tähendusse ja panna kõrva taha, et muud tarvitused teevad vett segasemaks veel, kui ta on. Ohpuu 29. august 2006, kell 17:00 (UTC)

:: Igatahes ei saa ignoreerida asjaolu, et sõna "maausk" on kasutatud ka laiemas tähenduses. Ühel või teisel kombel peab see Vikipeedias mainimist leidma, ja seejuures nii, et ka sellest artiklist alustades seda teada saab.

:: Peale selle, maausk on seotud maarahva ja maakeelega. Aga maailmas on ka teisi rahvaid, mis end maarahvaks hüüavad (ma ei tea täpselt, millised).

:: Sisulist seost on minu mäletamist mööda väidetud näiteks Põhja-Ameerika põliselanike ja põhjarahvastega. Andres 29. august 2006, kell 18:36 (UTC)
Mis puutub segadusse, siis minu meelest just lihtsustamine põhjustab segadust. Artikkel tuleb lihtsalt niiviisi üles ehitada, et esitus oleks võimalikult arusaadav. Andres 29. august 2006, kell 18:39 (UTC)

::: mhm, kõik tore ja õige. kogu see sasipundar tuleks lihtsalt ykskord korralikult lahti kirjutada. yritasin eelnevas lihtsalt vihjata, et sõna "maausk" ei tarvitata (Maavalla Kotta organiseerunud) maausuliste kogukonna sees enam muude loodususundite kohta. varem, 1990ndatel seda tehti. mida ylejäänud eesti keel sellest asjast arvab, ei mõista ma nii hästi öelda, aga Vikipeedia peaks seda asja teadma ja kirjutama ja teada andma. Ohpuu 29. august 2006, kell 20:51 (UTC)

:::: Kirjuta see siis artiklisse sisse, või kui Sa seda ei tee, on see vähemalt siit tulevastele kirjutajatele näha. Andres 29. august 2006, kell 22:11 (UTC)
* Udami pruuk peaks ilmnema nendest "Hommikumaarännu" artiklite tsitaatidest (reostan seda ruumi siin, kui kästakse, võin maha ka võtta):
Olles lugenud Henri Bromsi kirjutist suhtlemisest pärimuslike klišeede varal,
taipasin esimest korda täie selgusega, kuivõrd Lääs erineb pärimuslikust
Idast, endal mul ju Läänes elamise kogemust ei
olnud. Nõukogude kord oli Kesk-Aasias hävitanud pärimusliku
õpetuseandmise süsteemi, kuid rohujuurte tasandil, kus ei tehtud
kuigivõrd vahet maausu ja Koraani-usu vahel, oli nii mõndagi
säilinud. Rahvuslus ja religioossus tähendasid sageli ühte ja
sama. Pühameeste ja õpetajate, nende haudade ning islamist
palju vanemate maagilise väega pühapaikade austamine on
Kesk-Aasias üldlevinud. Mullade sõitlemisest hoolimata austavad
inimesed endiselt maaema ja maaisa. Pühapaigaks (mazor)
võib olla mõni eriskummaline looduslik moodustis, allikas (mägedes
võib ette tulla ka kuumaveeallikaid), kivi või puu, mida
hoolega hoitakse. Sageli võib näha keset karja poolt mullani paljakssöödud
maad taraga ümbritsetud paika, kus kasvab iidne
puu ja vohab lopsakas rohi. Puid austatakse sageli riideribade
sidumisega. Avo Susi on oma matkadel täheldanud, kuidas niisugused
paigad tekivad – hakatakse austama paiku, kus on aset
leidnud mõni “numinoosne” sündmus, on nähtud haldjat või on
toimunud imepärane paranemine või pääsemine. Indoiraani rahvas
tad‡ikid on iidne maaharimisega tegelev rahvas ja on elanud
oma maal järjepidevalt ilmselt juba maaviljeluse algusest
alates, nende naabrid türgid (usbekid, kirgiisid ja kasahhid) on
pärit kaugemalt Sise-Aasiast ja on samal rohujuurte tasandil
säilitanud šamanismi. Sufi õpetajateks saavad sageli just šamaanide
suguvõsast pärit inimesed. 1991. aasta hilistalvel Taškendis
võttis mind mõneti oma hoole alla (leides, et – îí òîæå ïîäêëþ÷åííûé)
kirjanik ja maalija Jevgeni Jefimovitš Berezikov,
kelle vaarema oli olnud Altai šamaan. J. Berezikov oli olnud kõrgetel
parteilistel ametikohtadel, kuid selged, initsiatsioonilise tähendusega
spontaansed nägemused ja isegi taevaskäimised olid
talle olnud tuttavad juba noorukieast alates. Neid on ta kirjeldanud
üksikasjadeni oma vaimses autobiograafias.12
Udam, KARATEGINI ÕHTUD, Orienditeekond lk 22-23
"Islami levimine kolmel kontinendil on suuresti dervišite töö vili.
Edukas on see töö tavaliselt seal, kus püsib elavanamaagiline
ja animistlik elu- ja loodusetunnetus, kuna islam
alustab oma misjonit vana maausu pinnalt: islami sõnum pole
määratud üksi inimestele, vaid ka vaimudele ja tontidele. Ka
dervišid austavad püha väega paiku, puid, hiisi, kivikangruid,
pühakuid ja pühakute säilmeid, ravivad, nõiuvad ja näevad nägemusi."
Udam, ALIŠER NAVOII LUULE JA USK, "Orienditeekond" lk 225-226
"Kirjatundjad ja seadusemehed oma araabia keele, koolide ja
raamatutarkusega tulevad hiljem ja asuvad seda esialgset metsikut
usku tasapisi puhastama. Mullad manitsevad rahvast, et
maaemade ja maaisade (tad‡ikid ja usbekid austavad näiteks
Bibi-Sešanbet ja Bobo-Dehkoni) palumisest ja neile kivide peal
ja puude all ohverdamisest tulu ei ole, õnnistus tuleb ainuüksi
Allahilt. Ent ikkagi püsib maausk islami põhjas ja sees kõikjal
elavana."
Udam, ALIŠER NAVOII LUULE JA USK, "Orienditeekond", lk 226
"II maailmasõja eelses Euroopas levival
uuspaganlusel (selle kõige äärmuslikumaks vormiks oli teatavasti
austria-saksa ariosoofia ja selle mõjutusel tekkinud SS-i
“Ahnenerbe”*) ja muudel, enamasti teosoofiast mõjutatud teooriatel
polnud midagi ühist Guénoni käsitusega traditsioonilistest
õpetustest.
*H. Himmleri alluvuses tegutsenud muinasgermaani maausu uurimise instituut."
Udam, RENÉ GUÉNON, Orienditeekond, lk 365 (* = joonealune märkus)
Ohpuu 4. september 2006, kell 13:52 (UTC)
Maausk on eesti rahvausund - kas nii ikka saab väita? Pigem ehk teatud autorid/ringkonnad nimetavad eesti rahvausundit maausuks. Ilma kommentaarideta sünonüümideks ma neid küll ei paneks. ----195.80.96.210 20. september 2006, kell 10:36 (UTC)

Peale selle, artikkel "Eesti rahvausund" ei ütle selgelt, mida tuleb eesti rahvausundi all mõista. Andres 20. september 2006, kell 10:47 (UTC)
----
Panin tagasi sõna "eeskätt", sest maausk võib olla seotud ka näiteks mõne naaberrahva usundiga. Panin tagasi ka lingi "Paganlus", sest ma ei näe, miks seda ei võiks olla.
Sellel seisukohal on eelkõige TÜ usuteaduskonna ja Eesti Kirikute Nõukogu spetsialistid.

Usuteaduskonna spetsialistid: kas on mõeldud kõiki usuteaduskonna töötajaid või neid, kes on maausu spetsialistid? Kes on kirikute Nõukogu spetsialistid, see on arusaamatu. Võiks ehk selleasemel hoopis nimepidi nimetada ning koguni viidata. Andres 31. oktoober 2006, kell 17:35 (UTC)

: täpne viitamine on alati abiks ja alati parem kui anonyymselt kaevata inimeste peale, kelle nimesid ei nimeta. ei oska TÜ usuteaduskonnas nimetada yhtki maausu spetsi, aga ei jälgi kuigi aktiivselt nende publikatsioone. äkki keegi teine oskab nimetada? doktorant Anu Kööp võttis endale maausu teema, aga ma ei tea, kas ta ka midagi kirjutanud on. Lea Altnurme juhendab, aga Anu on rääkind, et meetodi poolest, mitte materjali või teemavaldkonna pärast. 84.50.156.61 1. november 2006, kell 09:31 (UTC)
Kas maarahvas on täpselt sama mis eestlased? Andres 31. oktoober 2006, kell 17:36 (UTC)
Maausk on eesti rahvausund, seda saab nii väita küll. Sest maausus ei järgita mingite muude usundite rituaale, ega järgita taarausu kombel väljamõeldud rituaale. Järgitakse täpselt seda, mis on pärimuslikul teel edasi antud või eesti rahvausundi uurijate poolt üles tähendatud.

Meil on ka artikkel maarahvas, mis muidugi pole ammendav. Minu point oli selles, kas maausu mõiste laieneb ka võrukestele ja setudele, kes ennast eestlasteks hästi ei taha pidada, ja vadjalastele, kes vist ka end maarahvaks nimetavad.

: võrukestele, setudele ja vadjalastele – laieneb kyll. Maavalla Koja liikmeskonna hulgas on võrukesi ja setusid kyll, Emujärve Koda koosneb suurelt osalt võrukestest. 84.50.156.61 1. november 2006, kell 09:31 (UTC)

Rahvausundi uurijate polt üles tähendatud ritaalide järgimine on ju modernne tegevus ning seda võib nimetada ka rekonstruktsiooniks, sest rahvapärimuse loomulik edasikandumine on katkenud. Andres 1. november 2006, kell 07:50 (UTC)

: ei ole katkenud, see on modernistlik myyt, et on katkenud. jõulusid ja jaanipäeva ometigi peetakse ja kombestik on yldtuntud ning varieerub nigu rahvausundis kombeks. hingedeaega peetakse kah, kui aknaid vaadata (tegelt on kyynalde akna peale panemine innovatsioon, mis kinnitab traditsiooni elujõudu). ma ei saa aru, mis võiksid olla pärimuse edasikandumise "ebaloomulikud viisid". Ohpuu 1. november 2006, kell 09:38 (UTC)

:: Kirjutasin üht-teist spekulatiivset sel teemal leheküljel Arutelu:Uuspaganlus. Ma ei taha seda siin korrata. Ma ei taha väita, et rahvapärimus on katkenud, vaid ainult seda, et ~kõik selle elemendid ei pruugi enam edasi kanduda traditsioonilistel viisidel. Ja seda saab tõlgendada rekonstruktsioonina. Mis on üldse rekonstruktsioon, see ei ole minu meelest üldse enesestmõistetav. Andres 1. november 2006, kell 14:18 (UTC)
Artikkel "Eesti rahvausund" ei ütle tõesti selgelt, mida selle all mõista, aga nagu ma aru saan, ei ole Vikipedia poliitika see kui ma võtaksin kätte ja kopeeriksin siia terve raamatu "Eesti rahvausund", pluss veel muid raamatuid,  pilte, video ja fonosalvestisi. Eks ju?

Ma ei saa hästi aru, mida Sa öelda tahad. Minu point oli selles, et esitust tuleb täiustada. Pole mõtet piirduda mitteüheselt mõistetava termini kasutamisega, sest nii ei saa mõtet edasi anda. Andres 1. november 2006, kell 07:50 (UTC)

aga hakka mingist otsast pihta selle rahvausu või mõne piirneva teema täpsema kirjeldamisega, kui midagi tead ja jagad ja kui sul vastavat kirjandust, mida refereerida ja kasutada, käepärast on (Oobi lehelt leiad näiteks mõned šamanismi yldised mõisted; tegelikult on nõidki praegu ysna kesine; yksikud üleloomulikud olendid võib ka ykshaaval ette võtta). ole nii kena ja lahke. yksikmõistetest korralikke artikleid praegu sama hästi kui ei olegi. maausu ja eesti rahvausu samasus avaldub kõige paremini minu meelest just kasutatavates või tunnustatud yksikmõistetes, kumbki ei ole "suur ideoloogia" (vrd "suur narratiiv"), mõlemad on eelkõige avatud konglomeraadid. nii et yldpõhimõttelised ideoloogilised vaidlused neil teemadel ongi sama hästi kui mõttetud. Ohpuu 1. november 2006, kell 09:38 (UTC)

: Ega see mulle polnud mõeldud? Andres 1. november 2006, kell 14:18 (UTC)

:: ei olnud. selle peale oli: "kui ma võtaksin kätte ja kopeeriksin siia terve raamatu "Eesti rahvausund", pluss veel muid raamatuid,  pilte, video ja fonosalvestisi". ja oli siuke yleyldine appikarje ilmaruumi. Ohpuu 2. november 2006, kell 07:30 (UTC)
TÜ usuteaduskonnas on põhirõhk kristlusel ja ei tegeleta spetsiaalselt maausuga. Kummalisel kombel on sellega tegelemas hoopis eesti rahvakultuuri uurijad nagu Mare Kõiva. Kusjuures tema peab maausku eesti rahvausundiks. Viljandi kultuuriakadeemia õppejõud Madis Arukask, A. Barkalaja (olgu, viimane võib ju olla kallutatud) peavad ka maausku eesti rahvausundiks ja nad õpetavad tudengitele seda.  Küll on aga usuteaduskonna õppejõud pr. Pille Valk öelnud maausu kohta sedapsi.

"Paganlus" ja "eesti rahvausund" ei ole ju kuidagi teineteist välistavad määratlused. Ongi ju tegemist paganlusega selle sõna kristlikus tähenduses. (Kristlik tähendus ei ole tingimata halvustav (selline halvustamine ei vastagi minu meelest kristluse põhimõtetele), kuid muidugi on kristlus oma olemuselt paganlusevastane.) Peale selle võib sõnal "paganlus" olla ka muid tähendusi, mis ei lähtu kristluse positsioonilt. Andres 1. november 2006, kell 07:50 (UTC)
Jah, maarahvas on eestlased sünonüüm ning tunnistatud ka Eesti keele ja kirjanduse instituudi poolt. Mõiste eestlane ja eesti rahvas võttis kasutusele Jannsen. Oli olemas ka üksikisiku nimetus: maakas. Halvustavalt hakati seda mõistet kasutama Noor-Eesti kultrainimeste poolt.

Nagu ma ülalpool mainisin, on võimalik, et maarahva mõiste laieneb teistelegi peale eestlaste. Andres 1. november 2006, kell 07:50 (UTC)

: see on paras pundar ja tahab korralikumat lahtikirjutamist. aga laias laastus: reeglina "maarahvas" = "eestlased", sest elavaid vadjalasi praegu enam arvestataval määral pole ja setusid yldjuhul eestlaste hulgast välja ei arvata. Ohpuu 1. november 2006, kell 09:38 (UTC)

:: Noh, mõned setud ja võrukesed ise arvavad end eestlaste seast välja, niipalju kui mina aru saan. Ja see, et vadjalasi enam  arvestataval määral ei ole, ei mõjuta minu meelest kuidagi maarahva mõistet. Andres 1. november 2006, kell 14:18 (UTC)
Link paganlus ei oleks kõige mõistlikum, sest nii võidakse maausku seostada paganlusega -see on aga solvav - või uuspaganlusega, mis on veelgi solvavam. Võib ju öelda, et näiteks sõna "neeger" kasutatakse ilma valehäbita, sest nii on juurdunud. Kuid viimase 100 aasta jooksul pole eriti kasutatud maausu (eestlaste omausu) kohta mõistet paganlus, uuspaganlus vaid on kasutatud: eesti rahvausund, omausk. Ning seda just eriti keeleteadlaste ja rahvakultuuri uurijate poolt. Mõistet paganlus on hakatud kultiveerima ja siduma maausuga pärast TÜ usuteaduskonna taasasutamist.

"Vaata ka"-link on selleks, et lugeja täiendaks oma arusaamist artikli teemast teiste artiklite kaudu. See eeldab mingit seost, kuid mitte tingmata samasus- või kuuluvusseost. Muidugi on võimaluse korral parem teha link artikli teksti sisse, sest nii on seose iseloom selgem. Minu meelest on maausu ja paganluse (või vastavate mõistete) seose olemasolu täiesti vaieldamatu. Olgu esitus milline tahes, Vikipeedia ei saa seda seost olematuks teha. Andres 1. november 2006, kell 07:50 (UTC)

Arvan, et sama kehtib ka uuspaganluse kohta. Andres 1. november 2006, kell 07:50 (UTC)

: põhimõtteliselt tuleks need seosed kunagi korralikult välja kirjutada. uuspaganluse artikli algus on praegu paras hägu ja koosneb hinnangutest ja anonyymsetest yldistustest rohkemal määral, kui yks entsyklopeediaartikkel endale lubada võiks. ("Mõned uuspaganlikud grupid väidavad, et neid seob eelkristliku traditsiooniga katkematu järjepidevus (nt põrandaaluste preestrite sugupuude kaudu), kuid need väited pole piisavat tõestust leidnud." – ma tõesti tahaks teada, mida kirjutaja õieti mõtles ja mispärast jättis nimed nimetamata, kas näiteks hirmust võimalike needuste ees, mida viidatud anonyymsed ryhmad kirjutaja poole läkitada võiksid? ja kas näiteks vabamyyrlaste loožid, mis oma päritolu Egiptusest peale loevad, on siis ka uuspaganad?) Ohpuu 1. november 2006, kell 09:38 (UTC)

:: Selle lause autor on anonüümne kirjutaja ning see lause on artiklis algusest peale sees olnud. Tõenäoliselt ei osanud autor konkreetsemalt kirjutada või pidas seda hakatuseks liiga vaevarikkaks või liiga ebaülevaatlikuks. Kui ma õigesti mäletan, siis Hallsilm juba jättis selle välja, kuid ma taastasin, sest  ma umbusaldasin tema parandusi teistel põhjustel. Arvan, et selle lause põhiline puudus on ebakonkreetsus. Andres 1. november 2006, kell 14:18 (UTC)

: Keegi ei keela ju artiklit paremaks teha. Mitte et "tuleks kirjutada" ja kohatu vaimutsemine võimalike needuste teemal. Praegune tekst on ilmselt refereering ingliskeelsest artiklist. "Mõned uuspaganlikud grupid, kes..." - eks siis tuleb täpsemaid allikaid otsida. Näiteks Gardner oma wiccaga väitis, et ta on pühitsetud järjepidevasse nõiatraditsiooni. Mõned druidistid väidavad sama Aubrey kohta, linki praegu ei leia. Briti Muuseum lükkab need väited ümber. Minu teada on ka vähemalt üks Eesti maausuline (Kalle Eller?) rääkinud, et temani on maausk jõudnud katkematu pärimusena, aga trükiviidet ma ei oska leida. --195.80.96.222 1. november 2006, kell 11:41 (UTC)

:: Jah, see on asjalik lähenemine. Probleeme võib vast tulla ainult sellega, kas üht või teist usundilist nähtust nimetada uuspaganluseks.

:: Ei maksa aga laita, kui keegi ütleb "tuleks kirjutada". Ja miks mitte ka vaimutseda, muidu läheb ehk asi liiga tõsiseks:-) Andres 1. november 2006, kell 14:18 (UTC)

: põhihäda on ikkagi selles, et iga kord, kui "paganluse" või "uuspaganluse" mõistet tarvitatakse, võib tekkida kahtlus, et teda on tarvitatud hinnangu andmiseks või sõimusõnana (vrd "juut", "neeger"; paganus selles tähenduses oligi linlike kristlaste sõimusõna "maakatest" mitte). teine häda on mõiste ebamäärasus: paganluse sisu on eelkõige negatiivne (kõik peale yhe või paari ryhma), nii et asja positiivse sisu kirjeldamine on paras pähkel; uuspaganlus tähendab kõige laiemalt ilmselt kõiki neid, kes ennast ristiusu (või muu aabrahamliku religiooni) praeguses või endises valitsemiskeskkonnas teiseusuliseks tunnistavad. Ohpuu 1. november 2006, kell 09:38 (UTC)

:: Noh, siis on lahendus tõesti selles, et sõna "paganlus" kasutame üldjuhul ainult mõiste väljendamiseks, mitte nähtuse nimetamiseks; teiste sõnadega, kasutame seda sõna ainult seal, kus ta on hädavajalik. Andres 1. november 2006, kell 14:18 (UTC)

: inimesi "paganluse" & "uuspaganluse" mõistest loobuma keelitada tähendaks vast liialdatud poliitilist korrektsust, kyll aga võin yles kutsuda inimesi rääkima asjadest konkreetsemalt. kui ytlete näiteks "Eesti uuspaganad", siis jääb ebaselgeks, kellest õieti räägite. ryhmadel, keda uuspaganlikeks nimetada annab, on igayhel oma identiteet ja muud määratlevad tunnused. hoopis neljas kysimus on uuspaganluse ja New Age'i suhe. New Age on samuti laialdaselt käibel sõimusõna ja hinnanguna ning seetõttu maksab mõelda, (i) mida õieti öelda tahetakse, kui "New Age" keele peale tuleb; (ii) mis mahus mõistet parasjagu tarvitatakse; (iii) kas kuidagi täpsemalt ei saa väljenduda. Ohpuu 1. november 2006, kell 09:38 (UTC)

:: Pooldan ka seda lähenemist. Detailiseerimine on parim viis hinnangulisusekahtlusest vabanemiseks. Andres 1. november 2006, kell 14:18 (UTC)
----
Kas Mana ei ole maausu jumal? Andres 4. aprill 2007, kell 19:43 (UTC)

Nii ja naa. Nagu keegi tahab uskuda. --Lulu 4. aprill 2007, kell 22:48 (UTC)
----
Käesolev artikkel on umbmäärane ja ei viita allikatele. --Kriku 2. september 2007, kell 16:35 (UTC)
----
Kriitikute sõnul aga niisugune omausk hääbus 18. ja 19. sajandil hernhuutlaste ja teiste kristlike voolude survel peaaegu täielikult ning tänapäevane maausk on suurel määral rekonstruktsioon. Sellel seisukohal on näiteks Tartu Ülikooli usuteaduskonna ja Eesti Kirikute Nõukogu spetsialistid.

See on välja võetud. Minu meelest see peaks kuidagi sees olema, küll aga viidetega. Andres 23. august 2009, kell 10:30 (UTC)
---
Eelmise lõigu suhtes. Kui artikli juures avaldatakse Eesti Kirikute Nõukogu või oma põhikirja kohaselt protestantlikku teoloogiat õpetava TÜ usuteaduskonna arvamus maausust, siis tuleb avaldada kristluse ja näiteks ka EELK artikli juures Maavalla koja asjatundjate arvamused neist.

Ja mis nende asjatundjate (?) arvamus olema peaks? Et luterlus suri Eestis välja 19. sajandil ja praegune on rekonstruktsioon? --Kaali 15. september 2010, kell 14:29 (EEST)
See küsimus tuleks küll Maavalla koja aadressil saata. Aga ma oletan, et vastuses seisaks, et nimetatud organisatsioon viljeleb ideoloogiat, mis vastutab Eestis toime pandud inimsusevastaste kuritööde eest.
Eesti vanima ülikooli spetsialistide arvamus peaks kindlasti sees olema. Ainult viiteid ei oska ma kuskilt võtta. See inimsusevastaste kuritegude (mida see iganes tähendab) jutt on mingi demagoogia. Maausulised ei ole ainult seepärast mingeid kuritegusid toime pannud, et nende paarikümne-aastane eksistents pole andnud neile selleks võimalust. Ma olen salliv inimene, kanepisuitsetamist ja shamaanitrummi tagumist ei pea kuriteoks. --Kaali 16. september 2010, kell 13:25 (EEST)

Selles kontekstis Eesti VANIMA ülikooli rõhutamine on veider. Tartu ülikooli asutamise aegu tegeles ülikooli teoloogiateaduskond tõsimeeli nõiajahi teadusliku põhjendamisega. Selle teaduskonna lõpetanud aga korraldasid kihelkondades nõiajahti ennast - nuhkisid, vangistasid, piinasid ja mõrvasid. Eesti vanima ülikooli usuteaduskond pole tänapäeval enam sel moel kuritegelik, kuid ka erapooletu kaugeltki mitte. Seal õpetatav protestantlik teoloogia kuulub pseudoteaduste valdkonda koos astroloogiaga. Nn teadus, mis lähtub kristlikust õpetusest, ei ole võimeline tegema objektiivseid järeldusi teiste usundite kohta. Saati maausu kohta, mille vaenamisega protestandid siin sajandeid tegelenud on. Muidugi võib leiduda inimeste hulgas erandeid, kuid see ei muuda teoloogiateaduskonda kui sellist objektiivseks teadusasutuseks.
Sinu väide demagoogiast on alusetu. Katoliku ja luterlik kirik on korraldanud ja toime pannud inimsusevastaseid kuritegusid nii Eestis kui mujal. Siinsamas Vikipeedias antud definitsiooni kohaselt on kirik tegelenud kõikide inimsusevastase kuriteo liikidega. Vaata ka genotsiidi.
Kas Vikipeedia toimetajaid peaks huvitama, mida sina Kaali isiklikult arvad kanepisuitsetamisest ja shamaanitrummidest? Kui sa aga soovisid olla sarkastiline maausu suhtes, siis need nooled on saadetud küll valel aadressil.

: Tartu ülikooli pole üldse tarvis mainida. Kui keegi on tõendatavalt arvamust avaldanud, siis tuleb see koos viitega ära tuua. Igaüks saab ise otsustada, kas ta seda arvamust usaldab. Andres 17. september 2010, kell 14:30 (EEST)

Ago Künnapi juurde on lisatud märkus "Lisa viide". Ühest küljest on mõistetav, et andmed peavad olema viidatud. Teisalt ootaks toimetajatelt selgeid põhimõtteid ja nende üleüldist rakendamist. Kas nime juures peab olema viide? Ja kas sellisel juhu peab viitega varustama kõik nimed Vikipeedias?
Maausuliste jumal Lemming viib kindlasti valele artiklile. Või ongi seda pisinärilist mõeldud? --Kaali 15. september 2010, kell 14:29 (EEST)

Kogu info peab olema usaldatavate allikatega tõendatav. Mida viidata ja mida mitte, pole päris selge, aga igatahes on juhul, kui kellelgi kahtlus tekib, tarvis viidet. Minul ei õnnestunud antud juhul andmeid leida, seetõttu paningi selle märkuse.

Ma ei tea, kas kõik nimed peab viitega varustama, aga õigupoolest peaks selles nimekirjas küll seda tegema. Usuline kuuluvus kuulub delikaatsete isikuandmete hulka (kas ma eksin) ning seda ei tohiks ilma avalike tõenditega avalikustada. Andres 15. september 2010, kell 15:03 (EEST)

Kuidas talitada juhul, kui toimetajal on vastavate isikute kirjalik nõusolek enda nime kandmiseks siia nimekirja?

: Sellest ei piisa; asi peab olema varem avaldatud. Vikipeedia ei saa olla esmaavalikustaja. Andres 15. september 2010, kell 17:09 (EEST)
Olen kuulanud mitmete usuteaduskonna õppejõudude (nimesid ei hakka nimetama, aga ükski neist ei jätnud muljet, nagu ta oleks kedagi hiljuti ära põletanud) loenguid, mõnele ka eksameid teinud. Minu hinnangul on tegemist igati kompetentsete ja tsiviliseeritud inimestega. Usuteaduskond on Tartu Ülikoolis olnud kogu tema eksisteerimise aja jooksul, sajandeid enne maausu tekkimist, välja arvatud Nõukogude okupatsiooni periood. See on ka tänapäeval täisõiguslik teaduskond, nagu kõik teised. Seal antakse rahvusvaheliselt tunnustatud teaduslikke kraade. Academia Gustaviana arstiteadus on tänapäeva seisukohalt ilmselt anekdoot, tolleaegsed geograafid uskusid, et maa on lapik, juristid olid tänapäeva seisukohalt justiitsmõrvarid, botaanikud ei teadnud isegi Linné binaarsest nomenklatuurist midagi jne. Teaduse tööpõhimõte on selles, et kääbused seisavad hiiglaste õlgadel ja näevad seetõttu kaugemale. Ilma eelkäijateta ei saa teha ühtegi teadust, isegi kui areng seisab eelkäijate tööde ümberlükkamises. Kui eelkäijaid ei ole, siis tuleb nad muidugi ise välja mõelda.
Sajandeid on luterlased katoliiklasi, katoliiklased luterlasi, juudid viliste, kalvinistid katoliiklasi, anglikaanid katoliiklasi, katoliiklased kalviniste, õigeusulised moslemeid, hindud anglikaane jne kõikvõimalikes sõdades tapnud ja kõike muud korda saatnud. See on ajalugu. Ainult üks eile tekkinud väike New Age'i sekt on ilmsüütu kõigis maailma pattudes maailma algusest alates ja õigustatud kõiki teisi oma moraalse üleoleku kõrguselt süüdistama, sest nemad pole kellegile kurja teinud.
Minul puudub veendumus oma ainuõigsuses ja kõrgemate sfääridega otseühendust ei ole. Seetõttu võin erinevaid uskusid hinnata ainult minule tajutavates piirides: millal on see tekkinud, kes on asutaja, miks asutati (kellest lahku löödi), millised on õpetuse eripärad, milline on vaimulike riietus, milline on jumalateenistuse kord, kirikuarhitektuuri eripärad jne. Mingi piinamise, tuleriitade, teibasseajamise jne peale ma lihtsalt ei tule. Mind ei huvita sellised asjad. Aga kui juba sellele teemale jõudsime, siis ütlen puhtsüdamlikult, et olen kristlikule õpetusele tänulik. Seepärast, et võin päris julgelt ringi käia, kartmata et mind orjastatakse, verikotkaks tehakse, risti lüüakse, kuskil hiies puu otsa riputatakse või Cthulhule ohverdatakse. Selle on Jeesus Kristus minu eest juba läbi teinud ja kristlik humanism on, ka ristisõdu pidades, suutnud pikapeale tagada, et midagi niisugust organiseeritud korras enam ei tehta. Kes tänapäeval selliseid asju teevad, neid on suhteliselt vähe, neid nimetatakse sarimõrvariteks ja tabamise korral neid karistatakse. Kurjategijaid on üleüldse kristliku maailmavaate mõjulepääsemisest peale karistatud, kuigi kuriteo piirid ja karistused on eri aegadel muutunud.
Maausuliste kodulehekülg ei pole neutraalne infoallikas, see on ühe asjast huvitatud poole propaganda. Kui õhtumaise vana ülikooli teadlaste arvamus ei ole pädev, siis see ammugi mitte. Miski ei pane mind uskuma, et Billingeni katastroofist peale on pidevalt aastaid loendatud, kui isegi geoloogid selles enam kindlad ei ole.
Mul on kahju oma elu ajast, mida siin tulutu vaidlemise peale kulutasin, aga loodan, et kellelgi selle lugejatest tekib kriitikameel. Rohkem ma seda teemat siin ei puuduta. --Kaali 17. september 2010, kell 16:25 (EEST)
----
Välja võetud:
Kriitikute sõnul aga niisugune omausk hääbus 18. ja 19. sajandil hernhuutlaste ja teiste kristlike voolude survel peaaegu täielikult ning tänapäevane maausk on suurel määral rekonstruktsioon. Sellel seisukohal on näiteks Tartu Ülikooli usuteaduskonna ja Eesti Kirikute Nõukogu spetsialistid.
Maausku on koos taarausuga seostatud neošamanismiga (Lintrop, A. Šamaaniraamat. Tartu: Ilmamaa, 1995, lk. 15).
Andres 17. september 2010, kell 16:48 (EEST)
Viited peaksid olema täpsemad ning jutt konkreetsem, siis võib need asjad ka tagasi panna.
Esitada ei saa ainult selle põhjal, kuidas asjaosalised ise asja esitavad. Usu järjepidevuse suhtes on esitatud tõsiseid kahtlusi, ja seda ei saa maha vaikida, muidu ei ole esitus erapooletu. Andres 17. september 2010, kell 16:56 (EEST)
----
Need Eisenid ja Satorid ei ole minu meelest teemakohased. Need kuuluvad artiklisse Eesti rahvausund. Andres 17. september 2010, kell 17:01 (EEST)
----
Maausu lingid ei avane. Andres 17. september 2010, kell 17:02 (EEST)
----
Miks on linkide all udmurdi ja mordva asjad, kui artikkel räägib eesti usundist? Andres 18. september 2010, kell 20:24 (EEST)

Sest maausk kui ajalooline eesti oma loodususk kuulub ühte perre teiste soome-ugri põliste loodususkudega.
----
Kas uuspaganluse kategooria on kohane, see on vaieldav, sest on ju vaieldav, kas on tegemist vana või uue usuga. Praegu sellest vaidlusest artikkel üldse ei räägi. Andres 18. september 2010, kell 20:27 (EEST)

Esimene lause ütleb seda, nii et mu meelest on kohane.--Kk 18. september 2010, kell 20:28 (EEST)
Kui esimene lause on sel kujul eksitav, tuleb see ringi teha. Ma ei tea ühtegi teaduslikku ega muud uuringut, kus oleks tõestatud, et maausk on uususund või sõimusõna kasutades uuspaganlus. Maausulised kinnitavad oma juurmistes tekstides ja ajakirjanduses ilmunud materjalides, et nad järgivad ajaloolisi maausulisi tavasid ja uskumusi, mis on jõudnud elavalt kaasaega. Näiteks jaanitule tegemine, liu laskmine liugupäeval, hingedeaja pidamine, varrude, pulmade ja matuste pidamine ajaloolisi tavasid järgides, ajalooliste tevitussõnade kasutamine, pühapaikadega seotud tavade järgimine, jne jne. Selle kohta on ilmunud kümneid atikleid. Kui kusagil on ilmunud teaduslikke uuringuid, mis sellise enesemääratluse kahtluse alla seavad, võib nende väiteid siin kajastada ja viidata. Kuni seda pole tehtud, ei maksa kristlaste meelevaldseid ja ilmselgelt vaenulikke hinnanguid siin avaldada. Juhin ka tähelepanu, et mistahes elava usu küsimus on äärmiselt delikaatne, kuna puudutab isiklikult paljusid inimesi. Oletustel põhinevaid ning hinnangulisi väiteid ei maksa seepärast ühegi usu kohta avaldada. Eksimine selle põhimõtte vastu võib tuua kaasa selle, et maausulised hakkavad ümber tegema ka luterlaste jt kristlike voolude artikleid Vikipeedias. Seejuures leidub laias ilmas väga rohkesti väga kriitilisi uuringuid kristlike voolude kohta, millele on võimalik viidata.

See artikkel räägib ju tänapäeva usulisest liikumisest. Seda, et tegu oleks uususundiga või uuspaganlusega, artiklis öeldud ei ole. Ja "uuspaganlus" nüüd vaevalt ka sõimusõna on, see on laialt kasutatav termin, mida ka paljud asjaosalised ise kasutavad.
- Ka homoseksuaal pole iseenesest sõimusõna, kuid kui kasutada seda heteroseksuaalse inimese kohta, muutub see sõimusõnaks. Samuti pole uuspaganlus iseenesest sõimusõna, kuid luterluse, budismi või maausu kohta kasutades on see sõim ja mõnitus. Kui see pole piisavalt selge, siis toon paar võrdlust. Maausuliste seisukohalt on luterluse näol tegemist kristliku sektiga, mis vastutab Eestis toime pandud inimsusevastaste kuritegude ja genotsiidi eest. Paneme Vikipeedias luterluse artiklisse selle kohta lause ning täiendame viidetega sektile, inimsusevastastele kuritegudele ja genotsiidile? Katoliku kirikus laienevad pedofiilia-skandaalid. Paneme Vikipeedias katoliikluse artiklisse vastava teabe ning juurde viite pedofiiliale?

Maausulised ise nähtavasti kasutavad sõna maausk nii varasema eesti mittekristliku rahvausundi kohta kui ka tänapäeva institutsionaliseeritud usundi kohta. Teised (näiteks EKSS) aga kasutavad seda sõna tavaliselt ainult viimase kohta, ning sellest viimasest see artikkel ju räägib ja peakski rääkima. Esimesest peaks rääkima eeskätt artiklis Eesti rahvausund.

ei maksa kristlaste meelevaldseid ja ilmselgelt vaenulikke hinnanguid siin avaldada

Eks ole, see on ju ka vaenulik ning võib-olla meelevaldne hinnang.
Võimalik, kuid see pole avaldatud Vikipeedia teabeartiklis ristiusu kohta.

Miks ei võiks viidata kriitilistele uuringutele   kristlike voolude kohta?

Artikkel peab olema erapooletu ega saa põhineda ainult asjaosaliste eneste vaadetel. Kui nüüd esitada väljaspoolseisjate seisukohti, siis muidugi tuleb välja jätta need, mis pole tõsiseltvõetavad, aga piiri tõmbamine on raske.

Kriitikaga on üldse nii, et seda on raske taluda. Aga maha vaikida seda ka ei saa, kui see pole lihtsalt mõttetu sõim. Andres 19. september 2010, kell 23:42 (EEST)

Muidugi Vikipeedia tegijad kedagi ega midagi kritiseerima ei hakka. Aga tõsiseltvõetavaid seisukohavõtte tuleb minu meelest kajastada ka juhul, kui nad ei ole teaduslikult tõestatud. Muidu peaks ka maausulistelt nõudma, et nad oma väiteid teaduslikult tõestaks. Andres 19. september 2010, kell 23:44 (EEST)

- Kui piiri on raske tõmmata, tuleb olla eriti ettevaatlik. Kas TÜ teoloogiateaduskonna toonase professori Kalle Kasemaa seisukoht (14.04.2003 PM), et taara- ja maausulisi võib võrrelda vaimuhaigetega, on piisavalt tõsiseltvõetav, et see Vikipeedias avaldada?
Järeldus, et maausulised peavad oma uskumusi teaduslikult tõestama, on minu arust kiuslik. Usk on alati subjektiivne ning ei saa pürgida teaduslikkusele. Kui aga usaldusväärne entsüklopeedia soovib mingi usu väiteid kummutada, peaks see küll olema teaduslikult põhjendatud. Vastasel korral muutub Vikipeedia foorumiks a la "naised saunas rääkisid".

: See sönavött ilmus vist Tartu Postimehes. Ma ei leidnud originaalartiklit (pole ka kindel, kas see ilmus 2003 vöi 2005), aga nii palju kui mina aru saan, räägib Kasemaa sallivusest ebameeldiva vastu. "taara- ja maausulisi võib võrrelda vaimuhaigetega": see on minu meelest mötet moonutav refereering. Kasemaa sönastus oli kyll vöib-olla taktitu.  Artiklit tervikuna nägemata ei oska öelda, kas seda artiklit tasub mainida. Vaimuhaigetega vördlemist kindlasti mitte.

:Järeldus, et maausulised peavad oma uskumusi teaduslikult tõestama, on minugi arust kiuslik, ning vaevalt keegi leiab, et Vikipeedias tohiks avaldada maausuliste ainult teaduslikult töestatud seisukohti.  Aga kui jutt on maausu retseptsioonist, siis ei saa minu meelest nöuda ka kriitikutelt seisukohtade teaduslikku töestamist. Vikipeedia ei tegele usu väidete kummutamisega, kyll aga vöib möistlikkuse piires kirjeldada katseid seda teha. ½½½½½--Andres 20. september 2010, kell 18:36 (EEST)
----
Viide isikute kohta on liiga üldine. Sellelt suurelt saidilt ei leia üles. Lehtedel on ju oma aadressid. Andres 11. oktoober 2010, kell 18:02 (EEST)
Viide on õige, aga kõik siin nimetatud seal ei figureeri. Andres 23. oktoober 2011, kell 00:37 (EEST)
Minu meelest tuleks nimekiri "Tuntud maausulisi" artiklist eemaldada: usk on inimese isiklik asi ja selle nimekirja kandmise vormis mainimine on sobimatu. --Andrus Kallastu (arutelu) 5. juuli 2020, kell 01:03 (EEST)

2. veebruaril 2013 on artiklist üle sõidetud (http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Maausk&diff=3428760&oldid=3398281), tundub, et asendatud kopipeistiga. Tuleks vist taastada?--Bioneer1 (arutelu) 16. juuli 2013, kell 18:35 (EEST)

Jah. Andres (arutelu) 16. juuli 2013, kell 19:02 (EEST)

:ennistasin--Bioneer1 (arutelu) 17. juuli 2013, kell 15:39 (EEST)
----
Jumalatel on tavapäraste meeltega tajutav vorm, värv ja muud omadused.

:Mis asi on "tavapärased" meeled? 2001:7D0:87FF:6480:D188:1E86:7F98:10D7 22. detsember 2016, kell 16:42 (EET)

::Küllap nägemine, kuulmine jt "viis meelt". Andres (arutelu) 23. detsember 2016, kell 03:36 (EET)

:::Aga millised on sellisel juhul "mittetavapärased" meeled? Minu meelest on see mõttetus. 2001:7D0:87FF:6480:B99B:E223:97FE:6293 23. detsember 2016, kell 11:02 (EET)

:::: Tegin ümber. Mõeldud oli nähtavasti seda, et võiks olla nii, et jumalad oma meeltega üksteist näevad, inimesed oma meeltega aga jumalaid ei näe. (Andres). 194.150.65.18 23. detsember 2016, kell 11:51 (EET)

Kas keegi oskaks korda teha: inglise vikis suunab en:Estonian neopaganism ekslikult artiklile Taarausk, kuid peaks suunama artiklile Maausk. Lehel https://www.wikidata.org/wiki/Q1882332#sitelinks-wikipedia kõik justkui korras. --Andrus Kallastu (arutelu) 25. september 2019, kell 14:15 (EEST)

Seal on tehtud ümbersuunamine en:Taaraism -> en:Estonian neopaganism. Ilmselt seetõttu on valed ka intervikide lingid. Olen püüdnud seal taastada en:Taaraism iseseisva artiklina, kuid muudatus on kaks korda mkingite bottide poolt tagasi pööratud. Ei viitsi nendega seal rohkem vaielda, aga keegi asjatundjam võiks selle asja korda teha.--Andrus Kallastu (arutelu) 26. september 2019, kell 10:35 (EEST)


Malli arutelu:Valitud sündmused/Päis

abimall valitud sündmuste päevade mallidele, linkimaks ülevaate lehekülgedele.
argument: kuunimi


Malli arutelu:PäevaValitudSündmused

mall näitamaks valitud sündmuste ülevaate lehekülgedel vastava päeva valituid sündmusi, kuidas see näeks välja esilehel ja lisaks redigeerimise abilingid
argumendid:
* päev
* kuu - kuu nimi väikese algustähega
; näide
 {{PäevaValitudSündmused|
   päev = 2 |
   kuu  = veebruar}}
; tulemus


Malli arutelu:PäevaValitudSündmusedArtiklis

mall näitamaks kuupäeva lehel vastava päeva valituid sündmusi esilehe jaoks ja lisaks redigeerimise abilingid. Mall lisab ka vastava alajaotuse pealkirja
argumendid:
* päev
* kuu - kuu nimi väikese algustähega
; näide
 {{PäevaValitudSündmusedArtiklis|
   päev = 11 |
   kuu  = oktoober}}
; tulemus


Arutelu:11. oktoober

"Valitud sündmused" peaks minu meelest olema arutelulehel, sest see ei ole mõeldud artikli lugejale. Andres 11. oktoober 2005, kell 11.45 (UTC)

iseenesest päris hea mõte - toetan - Ahsoous 11. oktoober 2005, kell 11.59 (UTC)

: iseensest jah, kuid teisalt, on redigeerijana mugavam kui need on samal lehel ja olles lehekülje lõpus ei sega see minu arust liigselt ka artikli lugemist, kuid ei vaidle vastu mulle käivad mõlemad variandid.

: tegin sellel lehel selle näiteks, kui kokkuleppele jõuame siis teha vastavalt ka teistes artiklites. --TarmoK 11. oktoober 2005, kell 12.05 (UTC)


Arutelu:Aachen

{{Hea artikkel mittevalitud}}
Ma jätsin ära topeltmarkeeringu selle ingliskeelse luuletuse nime ees ja pärast seda. Pole kindel, kas nii on õige. [[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 12. oktoober 2005, kell 15.34 (UTC)

Aacheni lippu peaks olema lihtne teha, vaata [http://www.fahnenversand.de/fotw/flags/de-nw-ac.html]. Must ja kollane võrdne horisontaalne laid, proportsioonid 3:5. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. oktoober 2005, kell 15.52 (UTC)

''elanikke = 257 520 (31. mai 2005)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. juuni 2007, kell 05:04 (UTC)

Rahvastiku peatüki all on pilt, mida ma ilma allkirjata küll mingi linna rahvastikuga seostada ei suuda. avjoska 1. juuli 2007, kell 19:40 (UTC)

Sellel ei olegi rahvastikuga otsest seost. Pildil on kuju, mis houab käes Aacheni traditsioonilist magusat küpsetist (Printe).  Andres 1. juuli 2007, kell 23:06 (UTC)

| elanikke = 259 300 (2008) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. september 2010, kell 01:19 (EEST)

Kuidas pilti panoraampildiks teha? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. oktoober 2014, kell 08:55 (EEST)

kirjas on
 Neid kasutati järgmise 32 Saksa-Rooma riigi keisri kroonimisel.
mida see neid märgib, kas hauda ja hauapanuseid? suwa 30. detsember 2014, kell 11:26 (EET)

Ma ei leidnud seda kohta üles, aga kui oskad, siis tee ümber. Andres (arutelu) 30. detsember 2014, kell 12:01 (EET)

: :Aachen#Ajalugu neljas lõik. suwa 30. detsember 2014, kell 12:48 (EET)

:: Endiselt sama küsimus: mida tähendab "neid"? Nagu mingi lause oleks eest puudu. Saksakeelne Karl Suure vikiartikkel ütleb ainult: Die Krönung der römisch-deutschen Könige und Kaiser war für die nächsten Jahrhunderte auf die Aachener Pfalzkapelle fixiert, weil man glaubte, nur eine dortige Krönung könne volle Legitimität verleihen..--Astromaailm (arutelu) 16. jaanuar 2020, kell 22:17 (EET)


Malli arutelu:Riigi ikoon

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

*
*
*

*
**
**
**
**
**
*
**
**
**
**
**
*

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

*
*
*
*
*

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

*
*
*
*
*
*
*
*
* (mitteametlik)
*
*

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*

*

*
*
*
*
*
*
*

*
*

*

*
*
*

1299–1923
 1701–1750
 1861–1946
 1863–1924 ja 1935–1967
 1866–1971
 1869–1918
 1871–1918
 1910–1918
 1920–1993
 1923–1991
*
*
*
*
*
 1933–1945
 1946–1992
 1959–1990
 1967–1970
 1992–2006

→ Macau
 → Araabia Ühendemiraadid
 → Euroopa Liit
 → Jamaica
 → Keenia
 → Kongo Demokraatlik Vabariik
 → Lõuna-Aafrika Vabariik
 → Kolmas Riik
 → NSVL
 → NSVL
 → Québec
 → Saksamaa
 → Saksamaa
 → Ameerika Ühendriigid

Selle malli ja sellega seonduvad mallid peaks minu arust ümber nimetama, näiteks Väike-, Mini- või PisiLipp. "Mall:Lipp" võiks olla mall, mis lisab lipu artiklisse õieti vormindatud lipu (proportsioonid, FIAV, jne). Peep 13. oktoober 2005, kell 19.51 (UTC)

Pisilippude jaoks siis näiteks  ja , viimane siis riiginimega pisilipp. --WikedKentaur 13. oktoober 2005, kell 21.29 (UTC)
Lisaks - kas tõesti on vaja iga riigi jaoks vaja *kolme* eraldi malli? Kas see ei võiks olla ühes mallis koos (iga riigi kohta)? Peep 13. oktoober 2005, kell 19.54 (UTC)

Iga andmevälja jaoks on vaja eraldi malli, minimaalselt siis kaks: üks lipufaili nimega ja teine ISO koodiga. --WikedKentaur 13. oktoober 2005, kell 21.29 (UTC)

Milleks see mall on mõeldud? Kus seda kasutada on mõeldud? kuidas seda kasutada? ... tundub et see mall eeldab teiste "(abi)mallide" olemasolu(?) --TarmoK 14. oktoober 2005, kell 08.33 (UTC)

Pisilippudega mallid on kasutamiseks spordi tulemuste tabelites. Lipufaili nimedega abimalle saab kasutada ka näit Mall:Riigi info infotabelis. --WikedKentaur 15. oktoober 2005, kell 11.36 (UTC)

Could you please replace :Image:Flag of Czech Republic.svg with :Image:Flag of the Czech Republic.svg? The former should be deleted. Thanks! :en:User:Nightstallion, 26. november 2005, kell 16.06 (UTC)

Thanks! :en:User:Nightstallion, 26. november 2005, kell 16.48 (UTC)

Mh, please also in your template for Czechoslovakia? Thanks again! :en:User:Nightstallion, 26. november 2005, kell 17.02 (UTC)

Another few changes, these should be the last one: :Image:Flag of Taiwan.svg to :Image:Flag of the Republic of China.svg, and :Image:Flag of China.svg & :Image:Flag of Peoples Republic of China.svg to :Image:Flag of the People's Republic of China.svg. Thanks! :en:User:Nightstallion, 27. november 2005, kell 11.07 (UTC)

And :Image:Flag of México.svg should be replaced by :Image:Flag of Mexico.svg. Thanks once more! :en:User:Nightstallion, 28. november 2005, kell 14.31 (UTC)
Kas saaks lisada Euroopa liidu ja Maailma lippu lisada? Kuna ma ei oska ise lisada. Yoosq, 25. Juuni 2007, kell 11.46 (UTC)

Puudu on Niue lipp ja Cookie saarte lipp. alts 16. juuni 2010, kell 23:24 (EEST)

Samuti ka Ahvenamaa lipp. alts 19. juuni 2010, kell 04:17 (EEST)

:Nüüd on olemas.--WooteleF 19. juuni 2010, kell 11:30 (EEST)

::Tänan. alts 19. juuni 2010, kell 12:11 (EEST)
Palun juurde teha Flandria (), Valloonia () ja Quebeci () lipud. Alts 6. august 2010, kell 04:22 (EEST)

Olemas nüüd. Alts 6. august 2010, kell 15:26 (EEST)

:Quebec on ümbersuunamisleht. Pelmeen10 17. jaanuar 2011, kell 17:59 (EET)

Osad lingid mallidel viivad valesse kohta, nt Hawaii, Mississippi, Missouri, New York, Washington. --Pelmeen10 21. jaanuar 2011, kell 21:30 (EET)

See ongi minu arvates selle malli miinuspool. Kui on selline juhus nagu näiteks ka
*
**, siis tuleks nii teha, et
* Limburgi provints
** Limburgi provints.
Samamoodi tuleks ka ilmselt nende osariikidega ümber käia. Alts 22. jaanuar 2011, kell 23:35 (EET)
Mina kustutaksin Mall:Riik/Washington/lipp taolised ümbersuunamised ära, sest link viib valesse kohta, nt  viib jõe artiklisse. Pelmeen10 23. jaanuar 2011, kell 17:00 (EET)

Ma omistaksin Mississippi nime üldse osariigile, sest tundub, et suuremas osas artiklites, kuhu sinna lingitakse, on mõeldud Mississippi osariiki. Kasvõi näiteks Britney Spears, ei tea kui kaua aega juba viidatakse, et ta sündis jões. Alts 23. jaanuar 2011, kell 22:22 (EET)
Minu arvates peaks lipule klikkides minema riigi artiklisse (riigi ikooniga eriti), mitte pildile. Oleks seda võimalik parandada? Pelmeen10 24. veebruar 2011, kell 23:01 (EET)

Usun, et saab küll, aga enne peavad teised ka nõusoleku andma, et sellist muudatust läbi viia. Alts 9. juuli 2011, kell 14:39 (EEST)

Kas selle tabeli ei võiks panna malli dokumentatsiooni? Alts 22. jaanuar 2011, kell 02:17 (EET)

Võiks küll jah. Seda tabelit on üldse raske üles leida, ehk panna mitmesse malli dokumentasiooni? Pelmeen10 20. märts 2011, kell 00:07 (EET)

* Commons:National insignia


Kasutaja arutelu:Mj~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mj! Taivo 14. oktoober 2005, kell 16.05 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mj~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Firenze

Mis see tähendab, et Medicid hääbusid? Andres 14. oktoober 2005, kell 17.3 (UTC)

"hääbusid" vist mingi bioloogide vms termin, ajal, mille kirjutamisega hetkel ametis (15-16 saj vahetus), oli ka Med-te  valitsemissüst. nimetuseks vivere popolare, mingil ajal siis, nt Soderini p-min-ks oleku ajal *1498-1512* (2 kuud oli see max ajaline kestus) oli "valitsusjuhtide" valimiseks "atesteeritud" kanditaatide ring laiem; soovi korral võrdluseks: Vana-Rooma (orjanduslik demokraatlik VABAriik, ehk siis, [jätkub...])--Pietade 12. november 2011, kell 13:07 (EET)

Virtuaalgiidi link praegu ei tööta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. oktoober 2006, kell 11:45 (UTC)

| elanikke = 368 059 (2004) Andres 8. mai 2010, kell 11:18 (EEST)

372.168 – 30/04/2011 – Istat'i andmdetel (Allikas: ITA Wiki allosundatud leht) --Toivo 28. november 2011, kell 20:27 (EET)

Püha Rooma riigi loomine aitas leevendada kiriku ja Karl Suure vahelist konflikti. - Püha Rooma riik loodi 150 aastat peale Karli surma.--WooteleF 9. mai 2010, kell 15:59 (EEST)

See tuleks ümber sõnastada või välja võtta. Andres 10. mai 2010, kell 11:57 (EEST)

: Kirikul ikka vahetevahel surnutega konflikte, võib-olla seda peetaksegi silmas? ;-) --Toivo 28. november 2011, kell 23:03 (EET)

:: Lause sisu on ilmselt vildakas. Aga Karl Suur krooniti sellest hoolimata Püha Rooma imperaatoriks. -- Ahsoous 29. november 2011, kell 00:26 (EET)
Sinjoriia arutelu alt jõudsin siia, panin Savonarola graafika ja parandasin eelneva kirje – tegemist sama http://it.wikipedia.org/wiki/Palazzo_Vecchio ("Iidne palee") ees asuva L-kujulise platsiga, mille panoraampildist juttu Sinjoriia arutelu all --Pietade 6. november 2011, kell 16:36 (EET)

paremini sobiks lehele ikkagi mõni panoraamfoto sellest linna keskväljakust (neid Commonsis palju), muidu liialt "Savonarolalik", aga, kes suudab selle siia niiviisi panna, et nt ka IE mõistaks, mida talt tahetakse... , mina ei oska --Pietade 6. november 2011, kell 16:42 (EET)

samaväärne Tallinna Raekoja platsiga, nii et kui artikkel konkreetsest linnast... --Pietade 6. november 2011, kell 16:46 (EET)

: plats ka ses suhtes relevantne (artikli kontekstis), et sinna on osatud mahutada muljetavaldav kogus Fir ajalugu, sajandite lõikes, vt nt: ITA Wiki või siis sama leht vasakult menüüst ENG peale ... --Pietade 6. november 2011, kell 16:59 (EET)

mnjah! kas õige on nt "Viljandi '''L'''innapea" või "Viljandi '''l'''innapea" — Sinjoriia arutelu fotole jäid õnneks peale ka sõnad 'sinjoore' ja 'sinjoora'...
ja kogu see jutt linna valitsemise kohta; kui [[Niccolò Machiavelli|NM]] ja [[Valitseja (Il Principe)|IL Pr]]-ga lõpetan, siis jõuan ehk siia ka --[[Kasutaja:Pietade|Pietade]] 6. november 2011, kell 17:08 (EET)

kontekstis 'sinjoore' ja 'sinjoora' – tänapäeval kuuleb filmidest pöördumisena sõna ''dottore'' (kasutatakse ka ''dottoressa'', ''fem'' poole pöördumisel), mis peaks nagu tõlkes otse ja üheselt tähendama "tohtrit, doktorit, arsti", tegelikult kasutatakse seda aga pöördumisel endast ''stato'''lt kõrgemal seisva isiku poole, umbes nagu meil "härra", ja näib et ilma pejoratiivse alatoonita (nt itaaliakeelsetest ''Komissar Rex''’i osadest "torkab kõrva" (mõnel maal on originaali itaaliakeelsetele versioonidele (mõned viimastest hooaegadest) saksakeelne tõlge peale loetud, järjepidevuse huvides vist, ja siis ei "torka kõrva"...) --[[Kasutaja:Pietade|Pietade]] 6. november 2011, kell 17:59 (EET)

Kes tegeleb vasema menüü keelte järjestamisega – nt Afrikaansi all Eesti tähestikuliselt vale koha peal, mõne teiskeelse lehe peal jällegi tähestikuliselt õiges kohas? --Pietade 9. november 2011, kell 11:52 (EET)

Vikides võivad kõik parandusi teha. Aga eri vikides on erinevad kokkulepped keelte järjestuse kohta, ja robotid seavad varem või hiljem keeled õigesse järjekorda. Andres 9. november 2011, kell 14:49 (EET)

: mnjah, see võib rippuda ära ka (robodi) "õpetajatest", st üks päev parandad, jrg päev jälle "õige ver" tagasi (aga e.k. tähestik, oma tähtede järjestuses, ikka "kurrrrikuulsalt" "ülalt" kiikamas....)--Pietade 11. november 2011, kell 00:38 (EET), ei mäleta täpset aasta-aega, aga, oli aasta, mil speller püüdis mulle peale suruda, et sõna "Tallinn" ei eksisteeri, pakkus asemele "Talliõnn, Taluõnn" no ja nii edasi, hr Billi Väravad (mingi seadus vist ütleb, et peab olema e.k.-s) ka omajagu epiteete teeninud, aga, ei tohiks nagu teps mitte kallutatud lk olla, seega, 'hr. väravad', olgu ta kinni v lahti... --Pietade 11. november 2011, kell 00:36 (EET)

"Edevuse tuleriida" lingitud märksa kaasaegsema romaaniga, viimast minutit --[[Kasutaja:Pietade|Toivo]] 26. november 2011, kell 14:37 (EET)
Inimene õpib kogu elu: ""...Edevuse tuleriida" süütamisega, milles <u>põlatati</u> tuhaks..." – tegelikult ilus sõna ju, iseenesest, tähendus küll kahtlasevõitu... ;-) --[[Kasutaja:Pietade|Toivo]] 27. november 2011, kell 21:27 (EET)

Comune di Firenze hõlmab nii linna kui ümbritsevat territooriumit, nii et selle kohta sõna 'vald' kasutamine tundus vägadi imelikuna; sestap asendasin 'valla' 'linnaga' --Toivo 27. november 2011, kell 21:55 (EET)

Peeter Päll soovitab comune tõlkida "vallaks", sestap seda sõna siin ongi kasutatud. Linna all võidakse mõelda ka asulat. Andres 27. november 2011, kell 22:01 (EET)

: Ajalooliselt oli see ilmselt mingi "kommuun" vms, konkreetselt Firenze kohta: kõrvale tundub väga võõras, kui mõtled kõrvale, et 'vallakeskuses', Firenzes siis, 370 tuhat elanikku, millele lisandub siis contado, ehk ümbritsev territoorium. Kaardilt vaadates tundub, et "Saapa" peal on neid omajagu, silma järgi hinnates suhteliselt samasuguse pindalaga. Ei ole nii suured ehk kui nt USA osariigid või Saksa liidumaad või Šveitsi kantonid vms, elanike arvu suhtes ei tea, neid on palju, seda tean..., lihtsalt, maailma kultuuripärandisse arvatud linna kohta sõna "vald" kasutamine tundub kuidagi mitte nii väga päris õigena... --Toivo 28. november 2011, kell 09:42 (EET)

:: Noh, "kommuun" on ka õige. Need on omavalitsusüksused. Andres 28. november 2011, kell 09:55 (EET)

::: No ja sealt siis edasi, kumb on parem: "Tallinna kodulehekülg" või "Tallinna linna kodulehekülg", kusjuures viimase võib ju ka pikemaks kirjutada. --Toivo 28. november 2011, kell 09:59 (EET)

::: Kusjuures sõna 'kommuun' assotsieerub koheselt, minul vähemalt, 'Pariisi kommuuni', 'hipide 'kommuunidega', mis eeldaks siis siin ka sõna lahtiseletamist (haakub mõneti nt "Staadionite loendiga" - kui title ütleb, et tegemist just 'staadionite' loendiga, kas siis on vaja seda sõna tekstis läbivalt korrata)... --Toivo 28. november 2011, kell 10:14 (EET)

::::: Sellepärast Peeter Päll "valda" soovitabki. Andres 28. november 2011, kell 14:34 (EET)

::::: Firenze puhul vist mingit ümbritsevat territooriumi ei ole, nii et valla ja linna eristamine pole oluline. Andres 28. november 2011, kell 14:38 (EET)

:::::: Kusjuures eelnevalt vaatasin, kaardilt,  tundub siiski olevat, ka ümbritsev territoorium, suur punane latakas kaardil, paremas veerus kõige all – vt Firenze ITA Wiki (Posizione del comune di Firenze all'interno dell'omonima provincia – Firenze "kommuuni" asend samanimelises provintsis) --Toivo 28. november 2011, kell 16:19 (EET)

::::::: See punane latakas ongi Firenze territoorium. Mingit ümbritsemist sealt ei nähtu. Andres 28. november 2011, kell 17:11 (EET)

:::::::: Hõlmab veel ka nt Pistoia't jt väiksemaid asumeid, ütleb ITA Wiki--Toivo 29. november 2011, kell 11:33 (EET)

::::::::: Ei. Pistoia on eraldi vald/kommuun. Andres 29. november 2011, kell 11:40 (EET)

:::::::::: Osa Firenze-Prato-Pistoia "metropol-ühendusest" (asutatud anno 2000), kus kokku üle 70 comune; Pistoia linnas u 94 tuh elanikku; segane "värk", tuleb tunnistada, ja uurida...;-) --Toivo 29. november 2011, kell 12:17 (EET)

:::::::::::Sellel "moodustisel" pole mingit pistmist haldus- ega omavalitsusjaotusega, see pakub vaid statistilist huvi. Segaseks teeb aga asjaolu, et see moodustis ei sarnane tüüpilise linnastu ega hiidlinnaga – seetõttu liigitada ma ei oskaks.--Hirvelaid 29. november 2011, kell 15:01 (EET)

:::::::::::: Ma arvan, et tal on siiski mingi muu mõte (näiteks valimisringkond, kuigi tõenäoliselt mitte). Vat seda kah, et nii Pistoia kui Prato olid varem Firenze provintsi osad. Ma ei saa praegu aru täpselt mis pistmist on siin Fiorentina nimelise moodustisega, aga midagi siin on. -- Ahsoous 29. november 2011, kell 15:40 (EET)

::::::::::::: Kaardilt (Firenze kaart, Pistoia ja Prato on Firenzest loodes) uurides paistab kogu see "kupatus" (Firenze+Pistoia+Prato) ühe suure linnana; Pistoia ja Prato peaksid siiski seniajani seisma omanimeliste provintside eesotsas (kui ITA Wikit uskuda, siis seisavad kahhhh); see "metropol" moodustis (3 linna + ?) puht statistilistel eesmärkidel loodud, seisab kirjas --Toivo 29. november 2011, kell 15:55 (EET)

:::::::::::::: Ei ole mitte 3 linna, vaid 3 provintsi. Aga äkki aitab midagi aru saada :en:Metropolitan Area (Italy) -- Ahsoous 29. november 2011, kell 16:04 (EET)

:::::::::::::::Just, see on õige leht. Tegemist ikkagi hiidlinnaga.--Hirvelaid 29. november 2011, kell 16:31 (EET)

::::::::::::::::Kui "hiidlinn", siis vahest ehk ainult paberil, de facto ei paista siiski niiviisi olevat --Toivo 29. november 2011, kell 16:44 (EET)

:::::::::::::::::Keskmine asustustihedus on alla 400 inimese km2 kohta, suuremates hiidlinnades – Roomas, Milaanos, Napolis – on see arv üle 1500.--Hirvelaid 29. november 2011, kell 17:02 (EET)

:::::::::::::::::: Kõige väiksem - 0,89 inimest, kõige suurem - 11.922,12 in/km² (alt+0178=²) --Toivo 29. november 2011, kell 17:11 (EET) vt graaf--Toivo 29. november 2011, kell 17:14 (EET)

::::No Sa vaatad valdade lõikes, selle järgi on Firenze üle 3000 inimese km2 kohta, ma aga tõin näiteid hiidlinnade tihedusest. --Hirvelaid 29. november 2011, kell 17:20 (EET)

:::::"Hiidlinn" või mitte, eelosundatud graafis peaksid kõik nad sees olema, kena comune nime all...--Toivo 29. november 2011, kell 17:32 (EET)
"Kõrvaltoast" öeldakse, et EST Viki Pistoia linna tutvustav leht annab ka lingi Pistoia kommuunile... Itaalias kokku üle 8 tuhade comune, elanike arvult kõige pisemas  33 elanikku, kõige suuremas (Rooma) ligi 3 miljonit... vallad...--Toivo 29. november 2011, kell 16:37 (EET)
Ise nad pakuvad nt Ameerika Ühendatud Osariikide suhtes analoogsõnana välja sõna "linn" --Toivo 29. november 2011, kell 16:56 (EET)

Comune'd – ITA Wiki - comune'd maailmas — seostusloend. USA (Stati uniti d'America) seoses antakse vasteks "linn" (city); Soome vasteks kunta (vald, kihelkond); keelelink juhib Viki artiklisse "Vald"; ENG Wiki artiklisse "Municipality"... --Toivo 29. november 2011, kell 09:23 (EET)

: "põlvneb" Vana-Kreeka polis'est, ütleb ITA Wiki (polis - linnriik; tollases "mõõtkavas") --Toivo 29. november 2011, kell 10:26 (EET)

:::::: Tuleb välja, et ka Rooma on comune – vt Itaalia comune'd, inglased jätavad tõlkimata... (ja lisavad, oma lehel: In Italy, the comune (plural comuni) is the basic administrative division, and may be properly approximated in casual speech by the English word township or municipality.) – ripub seega ära konkreetse ühiku suurusest, ehk --Toivo 28. november 2011, kell 16:46 (EET)

::::::: Так, коммуна Рим (Лацио) имеет площадь 1285,30 км² и население 2 726 539 человек – RUS Wiki — sellel lehel on ka ITA terrioriaaljaotuse kaart olemas --Toivo 28. november 2011, kell 16:57 (EET)

:::::::: Kogu Itaalia on jaotatud kommuunideks (valdadeks). Mõnes kommuunis on ainult üks asula, kuid enamasti on neid mitu. Andres 28. november 2011, kell 17:11 (EET)

::::::::: Nujah, "Rooma vallas/kommuunis" siis ehk ainult üks suur-suur asula, võib-olla veel mõned äärelinnakesed kah; kusagilt turgatas pähe, et seal veel lisaks ka mäestiku või kõrgmaa või kuidas seda eesti keeles öeldagi, comune'd, millel teistest eristuvad õigused --Toivo 28. november 2011, kell 18:55 (EET)

::Kui terminoloogiakomisjon tööle hakkab, võiks teha sellele ettepaneku, et Itaalia 3. astme haldusüksusi nimetada eesti keeles valdade asemel kommuunideks.--Hirvelaid 28. november 2011, kell 17:33 (EET)

::: Siis saab ehk ka nt "Rooma vald" lõpuks ometi kommuuni õigused..., mis iseenesest on tore, progress ikkagi... --Toivo 28. november 2011, kell 18:49 (EET)

:::: Kusjuures string "Comune di Roma" saadab ITA W-s ümbersuunamislehele (Roma Capitale), kõikjal need eriõigused... ;-) pilt peaks küll Rooma alla minema, aga, kui jutuks tuli..., kilomeetrite "kogus" on küll hirmutav, aga, mõne päeva/nädalaga ehk kõnnibki linnast (vallast/kommuunist) risti läbi..., kui see eesmärgiks seada... --Toivo 28. november 2011, kell 19:01 (EET)

::: "kommuun ...  ühistegev kooskond. Pariisi Kommuun. Põllumajanduskommuun", ütleb EKI ÕS 1999; kas Tallinn/Tartu jne on "kommuunid"? Kusjuures, mõneti ehk ongi.--Toivo 28. november 2011, kell 23:14 (EET)

:::: Vaadake enne ikka järele, mis on sõna kommuun algne tähendus -- Ahsoous 29. november 2011, kell 00:11 (EET)

::::: Vaata EKSS, 2. tähendus. Andres 29. november 2011, kell 00:19 (EET)

:::::: "ühistegev kooskond" --Toivo 29. november 2011, kell 10:37 (EET)

Firenze comune on elanike arvult (1,5 milj) Itaalia comune'de seas 8. kohal, Firenze linn siis osa sellest comune'st --Toivo 29. november 2011, kell 11:08 (EET)

:Firenze vallas on umbes 370 000 elanikku (=linnaga), valla pindala 102 km2.1,5 miljonit elab urbaniseerunud piirkonnas, mille moodustavad enam-vähem kolme provintsi (Firenze, Pistoia ja Prato) elanikkonnad. --Hirvelaid 29. november 2011, kell 12:31 (EET)

::: Ehk see 1,5 miljonit on kokku 73 kommuuni -- Ahsoous 29. november 2011, kell 12:34 (EET)

:::: See on siis ehk see Pistoia-Prato-Firenze metropol-"jaoskond" (24%-line osakaal on firenzelastel), mis 2000-ndal moodustati --Toivo 29. november 2011, kell 12:37 (EET)

: comune'd tohivad võtta endale linna tiitli... vt Itaalia comune'd --Toivo 29. november 2011, kell 11:20 (EET)

::Küllap jah, sest valdu juhivad linnapead. --Hirvelaid 29. november 2011, kell 12:31 (EET)
Valla eesotsas tavaliselt ikka vallavanemad. Lisaks, kui nt Firenzes juhtub olema staadion Stadio Comunale, siis peaks see olema "vallastaadion", sest sõna comunale (adj) otsene tuletis  sõnast comune.--Toivo 30. november 2011, kell 09:24 (EET)
* Ja siia vahele "sõitis" poliitika ja "reklaam", vt Save the Internet, and Wiki --Toivo 30. november 2011, kell 09:35 (EET)
"Paavsti meelepaha Firenze iseseisvuse vastu leidis teotust..." --Toivo 1. detsember 2011, kell 19:35 (EET)
----
Nime Fiorenza on kasutatud eesti keeles? Ladinakeelne nimi tundub ka määratluses liigne olevat. Ingliskeelsed välislingid oleks ka justkui suvalised. 193.40.10.180 19. märts 2012, kell 16:01 (EET)


Arutelu:Poseidonios

kimbreid ei samastanud ta germaanlastega

Pole arusaadav, mida see tähendab ja milleks on see sulgudes lisatud. Andres 15. oktoober 2005, kell 17.20 (UTC)

Sünniaasta peaks olema ikka "u 135", mitte 153.


Kasutaja arutelu:Pendulum

Tere tulemast Vikipeediasse, Pendulum! Andres 16. oktoober 2005, kell 09.49 (UTC)

Servus! Katsun ilma suuremate pahandusteta anda oma osa (laste)kirjanduslike tegelaste vallas. Ja multikute vallas. Ja kõige muu vallas, mis mulle endale hingelähedane on. par pent 16.10.2005, kell 10.46 (UTC)

: Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda järjest ~ . Andres 16. oktoober 2005, kell 12.41 (UTC)

:: Bueno. Sain pihta. Aitäh par pent 16.10.2005, kell 12.46 (UTC)

Vaatasin, et laadisid üles :Pilt:Sipsik.png. See näeb väga hea välja. Kas Sa oled professionaalne kunstnik?
Aga peale selle, ole hea ja lisa sinna pildilehele autoriõiguste kohta info. Soovitatav oleks, kui Sa avaldaksid selle pildi GFDL litsentsi all (selleks kirjuta pildilehele ), kuid võid valida ka täielike autoriõiguste säilitamise. Peep 17. oktoober 2005, kell 12.44 (UTC)

Ei ole professionaalne. Aga joonistan selliseid asju. Lisan selle kirje siis. par pent 17.10.2005, kell 14.22 (UTC)

: Aitäh. Peep 17. oktoober 2005, kell 14.43 (UTC)

Olen nüüd Vikis mõned päevad ringi tuuseldanud, ulakust teinud ja katsunud ennast kurssi viia, kuidas asjad käivad. Üks asi teeb murelikuks: iga kord kui ma mõne artikliga hakkama saan, ilmub sinna mõne hetke pärast mall "toimetada":) Aga sellest üksi on vähe, et ma aru saaks, mida toimetada. Niisiis siiras palve - kui viitsite, palun kirjutage mõne lausega mulle, kus ma suuremaid vigu teen: ortograafia, halb stiil, segased laused, vormistus või midagi muud. Ehk annaks pika peale tulemusi. Ma saan aru, et noovikute koolitamine on tülikas tegevus... par pent 19.10.2005, kell 19.37 (UTC)

Olen toimetamismärkust lisades tavaliselt resümeesse lühidalt kirjutanud, milles asi on. Sina kirjutad enamikust teistest paremini, toimetamine seisneb Sinu artiklite puhul peamiselt pisiasjade silumises. Kui ma näen, et tuleks kas või pisut redigeerida, kuid ise seda parajasti teha ei jõua, siis lisan toimetamismärkuse. Kui ma aega saan, siis püüan ära toimetada, siis näed, millised vead on. Tüüpiline viga on sidekriips mõttekriipsu aseme, aga selle asja oled juba selgeks saanud. Andres 19. oktoober 2005, kell 20.05 (UTC)

: V2ga hea, aityma par pent 19.10.2005, kell 20.12 (UTC)


Kasutaja arutelu:Stemugram

Tere tulemast Vikipeediasse, Stemugram! Andres 16. oktoober 2005, kell 11.28 (UTC)

Millise litsentsi tingimustel kasutamisel on nende Viimse reliikvia piltide puhul luba antud?  --WikedKentaur 10. november 2006, kell 18:50 (UTC)
Mh.. ei oska öelda. Saatsin Tallinnfilmi e-maili ja küsisin, et kas võin selle artikli illustreerimiseks kasutada filmist võetud pilte. Vastus tuli, et kuna tegemist teadusliku leheküljegas, siis tohib küll.

Tere!
Ehk lisaksid enda üleslaetud piltidele litsentsid. Mulle jäid praegu silma need:
*:Pilt:Liwentaal-Alexandre-1896.jpg (mismoodi on luba olemas?)
*:Pilt:Raikkula mois 11.08.2007.jpg
*:Pilt:Seidla mois 14.07.2007.jpg
Aga kui on teisigi, siis lisa neile ka.--WooteleF 12. aprill 2010, kell 16:27 (EEST)
Oled lisanud neile Viimse Reliikvia piltidele üsna vaba litsentsi. Julgen kahelda selle õiguses.--WooteleF 19. aprill 2010, kell 16:52 (EEST)
Milline litsents sinna sobiks? --Stemugram 19. aprill 2010, kell 17:25 (EEST)

Millistel tingimustel Tallinnfilm need pildid siia lubas? Kas ainult Vikipeedias kasutamiseks?--WooteleF 19. aprill 2010, kell 18:13 (EEST)

:Ma küsisin kas tohib mõnda kaadrit filmist kasutada selle artikli illustreerimiseks. Vastati, et kuna tegemist teadusliku leheküljega, siis tohib ikka.--Stemugram 19. aprill 2010, kell 19:44 (EEST)

:: Kui luba pole küsitud konkreetselt litsentsi GFDL tingimustel kasutamiseks, siis need pildid ei kuulu selle litsentsi alla. Kui luba on küsitud lihtsalt Vikipeedia artikli illustreerimiseks, aga mitte kasutamiseks mõne vaba litsentsi tingimustel, siis need pildid ei sobi Vikipeedias kasutamiseks. Pikne 24. mai 2014, kell 22:16 (EEST)

Hi Stemugram! As a Steward I'm involved in the upcoming unification of all accounts organized by the Wikimedia Foundation (see :m:Single User Login finalisation announcement). By looking at your account, I realized that you don't have a global account yet. In order to secure your name, I recommend you to create such account on your own by submitting your password on Special:MergeAccount and unifying your local accounts. If you have any problems with doing that or further questions, please don't hesitate to contact me on my talk page. Cheers, DerHexer (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 21:12 (EET)

GNU Vaba Dokumentatsiooni Litsents on eelkõige tekstipõhise materjali jaoks. Piltidele puhul on see vähe kahtlasem. Kas sa selle foto autorina ei sooviks muuta litsentsi CC SA-BY 4.0 peale? Seejuures on skulptor lubanud, et tema loomingust tehtud fotosid võib CC SA-BY litsentside alla levitada. Seega saaks selle pildi siis ka Commonsisse ümber paigutada. Ivo (arutelu) 15. august 2020, kell 06:37 (EEST)

Ma CC BY-SA 4.0 malli ei leidnud ja lisasin CC BY-SA 3.0 malli. Ma loodan, et see sobib ka --Stemugram (arutelu) 20. august 2020, kell 20:56 (EEST)

[[:Fail:Peterson Kristjan-Jaak monument Tartus.jpg]]