Vikipeedia arutelu:Kolmas kategooria

Võimalusi nimetamiseks: korralik, rahuldav, heakskiidetud, väärt, korras, asine, vastuvõetav... Adeliine 6. aprill 2015, kell 18:48 (EEST)
Siia peaks üle tooma ka senise arutelu. Andres (arutelu) 6. aprill 2015, kell 20:26 (EEST)

Teeksin seda, aga see on natuke raske, sest seal on kohati korraga räägitud nii headest artiklitest, uuest kategooriast kui ka üldisest artiklite toimetamisest. Adeliine 6. aprill 2015, kell 20:42 (EEST)

: Tuleks tekstist välja noppida ettepanekud kolmanda kategooria kohta.  Andres (arutelu) 6. aprill 2015, kell 20:54 (EEST)

::Toon siis ühtlasi siia üle enda sealse ettepaneku: "Pakun välja nimetada see tiitel kasulikuks artikliks ja anda seda välja kirjutistele, mis omavad suuremat üldistusmäära (st, et nt artikkel p53 on liiga spetsiifiline, aga artikkel geen sobib) ja piisavalt põhjalikud ning ilma suuremate puudusteta. Nii annaks ehk julgustada inimesi koondartikleid lappima, mis on entsüklopeedia kvaliteedi seisukohast eriti olulised."

::Põhjused:

::1) Oleks enam lootust süsteem tööle saada: kui luua uus kategooria, siis oleks minu arvates vaja seda hädasti piiritleda, sest 130+k artiklit on liiga suur valim, et seda meie ressursside juures edukalt läbi vaadata. Seega teeksin ettepaneku piiritleda see koondartiklitega. Nii jääb järgi mõistlik hulk artikleid, mida me suudaksime reaalselt ka läbi vaadata.

::2) Need artiklid on saanud liiga vähe tähelepanu: koondartiklid on seni olnud meil vaeslapse osas, kuna nende koostamine on tihti märgatavalt raskem, kui väga spetsiililiste artiklite tegemine. Seega on sellised artikleid väga raske "heaks" saada, sest võimalikke arutelukohti on tohutult. Praegu on heade artiklite hulgas sellised natuke ulatuslikumat teemat katvad artiklid nagu Antarktis, Araali meri, Indoneesia, Vulkaan, Uraan (planeet), Rwanda, Must meri ja Merkuur. Varsti lisandub ehk Keila. Mitmed neist ei vasta enam meie hetkenõudmistele heade artiklite valikul. Just nimelt selliste artiklite sihtimine lihtsustaks nende artiklitega mingi tiitlini jõudmist ja võiks seega ette anda selge sihi ning seeläbi kasvatada jõupingutusi nende artiklite arendamisel.

::3) Üldine kvaliteet: need artiklid kuuluvad selgelt kõige enim vaadatud artiklite sekka ja seepärast peaks selliste artiklite korrastamine olema prioriteetsem. Nt on 100 enim vaadatud artikli seas üle poolte nö koondartiklid (ülejäänud on paljuski poliitikute isikuartiklid jms). Samuti paraneks üldine Vikipeedia maine (sest kasvab tõenäosus, et inimesed satuvad korralike artiklite peale) ja see võiks aidata juurde tuua enam kaastöölisi.

::4) Koostöö: selliste ulatuslikumat teemat käsitlevate artiklite edukas arendamine eeldab sageli mitme inimese koostööd. Seda on lihtsam saavutada, kui tegutsetakse mingi konkreetse eesmärgi nimel ja suunatult. Lihtsalt linnukeste andmisel ei näe ma mõtet. Püüaks siin juba luua mehhanismi, mis soodustab koostööd. Väga kitsalt piiritletud teemade juures ei ole see aga kerge juhtuma.

::Ivo (arutelu) 6. aprill 2015, kell 21:35 (EEST)

:::Mitmel põhjusel mulle 'heakskiidetud' ei meeldi. Näiteks on meil rodumisi ühiskonna- ja seltskonnategelaste iseenese kohta tehtud artikleid ja varjatud kommertstekste. Need võivad olla "korralikult" vormistatud ja olla pealtnäha kallutamata, kuid nende "heaks kiitmine" jätab halva maigu juurde. Samal põhjusel ei meeldit mulle Ivo pakutud 'kasulik'. Kõige neutraalsem oleks 'korras', 'korralik' või 'rahuldav'. Meie selline kategoorias võiks hõlmata sedasorti artikleid, mida ingliskeelses Vikipeedias C-Classiks (ja osalt ka Startiks) kvalifitseeritakse. Märgisena võiks kasutada "linnukest".--Vihelik (arutelu) 7. aprill 2015, kell 01:24 (EEST)

:::: Seda, millest Ivo räägib, võiks teha küll, aga see oleks üks teine projekt, mitte see, mida meie siin arutame.

:::: Minu meelest ei sobi "rahuldav", sest see kõlab üleolevalt. "Heakskiidetud" läheb "heaga" segi Sobiks "korralik", võib-olla ka "korras". Andres (arutelu) 7. aprill 2015, kell 01:55 (EEST)

:::::Kui keskenduda koondartiklitele, siis mainitud ühiskonna- ja seltskonnategelaste artiklid ei kvalifitseeru. Samuti ei oleks neil lootust saada ükskõik millist kvaliteedimärgist, kui nad on kallutatud.

:::::Olen nõus, et minu pakutu on natuke teine asi, aga ma nimelt ei näe siin mitte mingit vajadust sellise väga üldise asja järele. Kui juba midagi teha, siis sihtida konkreetset probleemi (nagu puudujäägid koondartiklitega) ja püüda seda lahendada. Leian, et nii oleks sellest asjast ka kasu.

:::::Nõus Andrese kommentaariga nimede osas. Küll jääb aga natuke segaseks, et mis halba selles "kasulik" nimetuses oleks. Minu mõte selle nime taga on otseselt selles, et korralikest koondartiklitest on kasu kõige suuremale hulgale lugejatest. Artikkel on kasulik, kui seal sisaldub vajalik informatsioon, mida selle teema kohta peaks olema esitatud. Ivo (arutelu) 7. aprill 2015, kell 02:07 (EEST)

::::::Mina tajun seda asja nii, et selle uue märgise peamine eesmärk on öelda lugejale midagi artikli kvaliteedi kohta, mitte organiseerida kirjutajate töötamist. Ja me ei saa võtta endale õigust otsustada iga lugeja eest, kas just tema saab loetavast artiklit sellist kasu, mida ta vajab. Adeliine 7. aprill 2015, kell 02:19 (EEST)

:::::::Nagu juba eelnevas arutlus välja toodi, siis selleks pole vaja märke (või isegi hoiatusmalle), et kasutaja saaks hinnata artikli üldist olukorda. Enamus juhtudel piisab juba puhtalt pealevaatamisest ja ehk ka mõne rea lugemisest, et öelda, kas artikliga on probleeme või kas see on korralik. Ma leian, et kasutaja ei vaja seda, et keegi teine talle ütleks, et mis artikkel on korralik ja mis mitte. Mis mõte on niisama linnukesi jagada? Ivo (arutelu) 7. aprill 2015, kell 02:28 (EEST)

::::::::Adeliinega nõus. Seda, mida Ivo tahab, tuleks arutada kusagil mujal. --Vihelik (arutelu) 7. aprill 2015, kell 02:31 (EEST)

::::::::Ivo: kui sel mõtet pole, miks me siis häid ja eeskujulikke artikleid valime? --Vihelik (arutelu) 7. aprill 2015, kell 02:31 (EEST)

:::::::::Me ei vali eeskujulikke artikleid (on arutatud isegi nende 2 ümbernimetamist headeks). Valime ainult häid ja ka nende valimisega on raskusi. Seega puudub mul igasugune usk, et uue üldkategooria loomine on mõttekas ja et see toimiks.

:::::::::Tõin juba eelnevas arutelus välja, miks on kasulik häid artikleid valida. Siin tahan aga peaasjalikult tõstatada küsimust, et miks teha seda sama asja teise nime all? Kui langetada kvaliteedinõudeid, siis on väga tõenäoline, et see uus kategooria ei suuda enam mitte kuidagi tagada nende eesmärkide täitmist, mida praegu heade artiklite valik tagada püüab ja sellisel juhul taanduks see lihtsalt nn linnukeste panekuks, mis sellisel kujul on täiesti mõttetu ressursside raiskamine.

:::::::::Kui juba midagi teha, siis võiks tegeleda reaalset lahendamist nõudvate probleemidega. Ivo (arutelu) 7. aprill 2015, kell 02:54 (EEST)
No ikka ei ole nii, et pealevaatamisest piisab. Olulised puudused võivad ilmneda süvenemisel. Andres (arutelu) 7. aprill 2015, kell 02:49 (EEST)

:Kohe ootasin, et selline kommentaar tuleb. Tean, et nii on. Paraku ilmnevad sellised puudused isegi paljude praeguste heade artiklite juures, kui neisse süüvima hakata. Seega ei kaitse mingi linnukese lisamine kasutajat kohe kuidagi. Lõpuks langeb see otsustamine ikka kasutaja enda peale ja mis mõte on siis neil linnukestel. Ivo (arutelu) 7. aprill 2015, kell 02:54 (EEST)

:: Kaevatakse, et hea artikli staatust on liiga raske saada, nii et see ei stimuleeri hea artikli poole püüdlemist. Korraliku artikli staatust oleks lihtsam saada, sest sellesse on lihtsam süüvida.

:: Kvaliteedinõuded ei ole madalamad, lihtsalt korralik artikkel ei pea olema nii põhjalik nagu hea artikkel. Andres (arutelu) 7. aprill 2015, kell 03:31 (EEST)

::: Kas sõnade "hea" ja "korralik" semantilised tähendusväljad on eesti keeles tõesti nii erinevad, et keegi peale kitsa ringi asjassepühendatute võiks nende kategooriate sisulisest erinevusest aru saada? Võib vaadata näiteks eesti-soome sõnaraamatust sõna "korralik". Üks tähendustest on: (hea, kõlblik) kelvollinen, kunnollinen, laatun käypä.--VillaK (arutelu) 7. aprill 2015, kell 08:56 (EEST)

:::: Sama mõte võib tekkida "rahuldava" puhul. Kui see tähendab, et artikliga ollakse rahul, siis ei saa ju rahul olla artikliga, mis pole hea. --Epp 7. aprill 2015, kell 09:01 (EEST)

::::: Nojah, aga hea ja eeskujulik võivad sama hästi segi minna. Sellist nimetust, mis iseenda eest räägiks, ei oska küll juba pakkuda. Võib-olla siis juba "linnukesega artikkel"? Andres (arutelu) 7. aprill 2015, kell 11:34 (EEST)

:::::: Jah, seda ma mõtlesingi, et sellist nimetust on võimatu leida, mille koht hierarhias automaatselt arusaadav oleks. Iga kategooria artiklite loetelu juurde saab ju panna selgituse. --Epp 7. aprill 2015, kell 11:53 (EEST)

:::::: Hea ja rahuldav ei saa segamini minna inimestele, kes on kõrgkoolis õppinud (ja isegi õpetanud). Eeskujulikul on samuti laialt levinud tavatähendus. Nõustun Andresega, et rahuldav kõlab üleolevalt. Hinnang "rahuldav" võib stiimuliks olla ilmselt neile, kes seni saanud mitterahuldavaid hindeid. Kuid nagu ma varem märkisin, mitterahuldavaid asju ei tohiks üldse avaldada. Samas, kui võtta mängu levinud hindeskaala väline kategooria, siis tekib loomulik küsimus, kuidas see kategooria suhestub teiste olemasolevatega. Korralik võiks olla isegi parem kui hea, sest see ei ole siis mitte ainult hea, vaid on ka korda järgiv.--VillaK (arutelu) 7. aprill 2015, kell 14:05 (EEST)

:::::::: Miks see peaks kellegi haridusega seotud olema? Muide, ka see arvamus kõlab üleolevalt. Ja ega kogu maailm ei ole kool. Sõnu tohib ikkagi loomulikul viisil ka kasutada. Aga ma muidugi ka ei poolda siin "rahuldavat". Kasulikuks pean mina ka häid ja eeskujulikke artikleid. --Epp 7. aprill 2015, kell 14:30 (EEST)

:::::::Seepärast ma ka selle "kasuliku" välja pakkusin, et ei oleks segadust nimega. Ivo (arutelu) 7. aprill 2015, kell 14:13 (EEST)

::::::::: Haridusega on see seotud niivõrd kuivõrd Eestis on kõrgharidusega inimeste osakaal rahvastikus kõrge  ja sestap on palju neid, kes on kõrgkoolis käinud ja selliseid hindeid saanud. Muidugi võib öelda, et need "head" ja need "rahuldavad", millest siin juttu, ei ole need, mida professorid ja lektorid kõrgkoolis panevad ja et kogu maailm ei ole kool, nagu Epp siin õigesti märgib. Ent kuivõrd tegemist on siiski hindamisega, siis ilmselt paratamatult tekivad paljudel kindlad assotsiatsioonid. Semantikud räägivad konnotatiivsest tähendusest . Juurdunud konnotatsioone ei ole nii lihtne muuta, et lepime kokku, et homme tähendab üks sõna hoopis midagi muud. Minu arvamuses puudub üleolek, ma kirjutan/ütlen seda aeglase, rahuliku, kindla ja veenva tooniga. --VillaK (arutelu) 7. aprill 2015, kell 18:36 (EEST)

::::::::::Ma arvan, et lugejate kogemus kõrgkooli hindamisega või selle puudumine ei puutu asjasse. Inimestel pole põhjust arvata, et Vikipeedia allub kõrgkooli hindamissüsteemile. Me ei tohiks ka sellele allutada. Me ei hinda artikli autori(te) sooritust, vaid artikli väärtust lugejale. Ma olen nõus Andresega, et nimetused ei saa enda eest rääkida, sest sõnade tähendused on mitmekülgsed. Kui lugeja tahab meie mitmetasemelisest hindamissüsteemist kasu saada, peab ta ikkagi hinnangute sisuga tutvuma. Adeliine 7. aprill 2015, kell 18:52 (EEST)
Just konnotatsiooni pärast ma ei tahakski "rahuldavat". Kuigi see on positiivne hinne, on konnotatsioon selline, et see ei kõla tunnustusena. Nendest ettepanekutest, mis Adeliinel olid, sobiks minu meelest ka "väärt". Samuti võiks olla "lugemisväärne" (nii on saksa vikis), "laitmatu", "toimetatud". Andres (arutelu) 7. aprill 2015, kell 20:30 (EEST)

Need on arvestatavad ettepanekud. --VillaK (arutelu) 9. aprill 2015, kell 21:28 (EEST)

:"Laitmatu" tundub natuke uhkeldavana. "Toimetatud" on päris hea ettepanek. Adeliine 9. aprill 2015, kell 23:36 (EEST)

::Meil on tõesti nii palju toimetamismärkusega artikleid, et ülejäänud väheste tekstide juurde võiks kleepida sildi "toimetatud". Jumal hoidku selle eest, kui mõni artikkel on ilma sildita. :P Ivo (arutelu) 10. aprill 2015, kell 00:30 (EEST)

Probleem paistab olevat selles, et kõigil eesti keele sõnadel on juba mingi tähendus, nii et iga sõna korral hakkab keegi protestima (olgu "ontlik", "moodupärane", "paslik" või "kõlbulik"). Pange siis nagu inglastel on, "C-klassi artikkel" ja asi tahe. See ei tähenda midagi muud.

Ettepanek korraliku või rahuldava või heakskiidetud artikli kohta. Nõuded peaksid olema samad mis hea artikli korral, aga põhjalikkust (üksikasjalikkust) ei nõuta. Kõige olulisemad asjad peaksid siiski sees olema. Poolthäälte arvu võiks kahandada kolmele, eksponeerimise aega kuult ütleme kahele nädalale. Aga selleks et see efekti annaks, peaksid artiklid olema lühikesed. Ma ei tea, kas formaalne mahupiirang peaks olema. Andres (arutelu) 7. aprill 2015, kell 02:49 (EEST)

Kui lühike on lühike? Kas 10 000 – 20 000 tähemärki on juba pikk? Minu meelest on palju just umbes sellise pikkusega artikleid, mis on täitsa viisakad, aga heaks artikliks neid lihtsalt lühiduse pärast millegipärast ei kõlba esitada (kuigi minu meelest võiks). "Korralik artikkel" oleks minu meelest kõige parem nimetus. --Epp 7. aprill 2015, kell 05:58 (EEST)

: Minu meelest üle 20 000 kindlasti ei tohiks olla, võib-olla jääb seegi liiga pikaks.

: Kui nad on lühikesed ainult sellepärast, et materjali rohkem pole, siis nad võiksid ikkagi minna hea artikli rubriiki. Andres (arutelu) 7. aprill 2015, kell 11:37 (EEST)

::Minu meelest mitte. Las jäävad igaveseks ajaks kolmandasse kategooriasse:)  --Hirvelaid (arutelu) 7. aprill 2015, kell 13:13 (EEST)

::: Kas meil ei ole siis eesmärgiks, et kõik artiklid oleksid head? Andres (arutelu) 7. aprill 2015, kell 13:45 (EEST)

::::Eesmärgiks on eeskujulik artikkel, selle puudusel lepime heaga, kuid olen sellega nõus, et kolmanda kategooria nominentidele esitame nõuded, mis peaksid olema samad mis hea artikli korral.--Hirvelaid (arutelu) 7. aprill 2015, kell 21:01 (EEST)

::::: Mõte on ikkagi märkida ära laitmatuid vähem põhjalikke artikleid, mitte keelata lühikestele põhjalikele artiklitele hea artikli staatust. Andres (arutelu) 8. aprill 2015, kell 00:38 (EEST)
Minu jaoks tundub selle asja üle vaidlemine liiga aeganõudev. Ma parem kirjutan artikleid, mis minu enda meelest on head ja mulle sellest piisab. :-) --Epp 7. aprill 2015, kell 13:48 (EEST)

Tubli. Ma ise teen samamoodi.  Kusjuures ma olen sunnitud Andresele vastu vaidlema - kui korralik artikkel peab olema laitmatu, kuidas saab ta siis olla vähem põhjalik? Olen Ivoga nõus - heade artiklite kandidaatide puhul on suurem hulk aktiivseid wikipediste toonud kaasa rohkem kriitikat põhiliselt just SISU baasil, mitte vormistuse alal. Mistõttu hea artikli nõudmistele vastamise puhul tekib küsimus - milleks siis veel see kolmas lahter hea peaks olema? Lühike artikkel, mille kohta materjali pole, võib vabalt olla hea, selles olen ma Andresega nõus.
Veidi konstruktiivset lähenemist ka: kõige asjalikum tundub mulle endale nimetus Kasulik artikkel. Selle pikkus ei tohiks olla määratletud, kui millegi kohta palju kirjutada ei anna, siis ei anna. Kuna see on kasutajale suunatud, siis võiks selle alla minna märkimisväärselt rohkem artikleid kui Hea või Eeskujuliku alla (mis on pigem suunatud tegijatele kui sihid, mille poole püüelda). Tingimused võiks olla sellised:
* arutelus pole lahendamata küsimusi. Kui on, siis mingis vallas pole see artikkel kasulik (on segane).
* Artikkel on lõpetatud - kajastab teemat enam-vähem kogu selle ulatuses
* On kontrollitav (viited, töötavad välislingid)
* Sisu tundub asjalik vähemalt kahele administraatorile.
Arvestades artiklite hulka on valimine minu meelest liiga kohmakas protseduur. Asi peaks pigem käima nii: Administraator A vaatab artikli üle, parandab paar trükiviga, leiab, et nüüd kärab küll, lisab märke "Kategooria:Kasuliku artikli kandidaat" ja sealt saavad teised siis ka asja vaadata. Eeldades, et administraatorid on vastutustundlikud inimesed, ei hakka  administraator P, kes asjast midagi ei taipa, asja edasi susima, tuleb administraator T, kes on teemaga enam-vähem kursis, vaatab ja nõustub: on täiesti asjalik taies. Ja ongi valmis. P.S, sellise asjaga nõustumine toob kaasa ka kohustuse artiklit jälgida. Tulevad arutelulehele küsimused, tuleb maha võtta, mis seal siis ikka. Kui need vastatud saavad, siis saab artikli taas lihtsalt tagasi pista. Selline oleks minu nägemus asjast. P.P.S  Vabandust, Ivo, aga kui sul on ikka vaja mingi konkreetse valgu kohta infot, siis on kasulik just p53 (kui ta tingimustele vastab) ja artikkel geen sulle enam kasulik ei ole, aga geneetikast mittemõikavale traktoristile on lood vastupidised, seega ei näe mina mingit põhjust määratleda, et mingi teema või spetsiifilisusaste reguleeriks sellesse rühma sattumist - Melilac (arutelu) 14. aprill 2015, kell 19:23 (EEST)

Olen igati nõus selle viimase väitega. Leian lihtsalt, et koondartiklitele tuleks senisest oluliselt enam tähelepanu pöörata ja nõnda võiks olla märgatavat kasu kvaliteedikategooriast, mis aitab just seda teemat adresseerida. Samuti tundub mulle, et ilma sihtartiklite hulka piiritlemata on neid muidu liiga palju, et nende edukas märgendamine kunagi õnnestuks. Ivo (arutelu) 17. aprill 2015, kell 11:14 (EEST)

:Seda nüüd küll, et koondartiklitel võiks olla mingi eraldi märgis, aga see on taas rohkem tegijatele suunatud. Lihtsalt kasutajaile suunatud märgis (mis, nagu mulle tundub, oli sellise sooviavalduse eesmärk) eeldab ilmselt siiski teistsugust alust (näiteks sellist lihtsat, nagu ma välja pakkusin), kuna aga kasutajad on erinevad ja erinevate nõudmistega, siis on piiritlemine minu meelest kahtlane. P.S - tegelikult piiritlevad sellise meetodi puhul tulemust administraatorite teadmised, aga sellest vist pääsu ei ole. - Melilac (arutelu) 30. aprill 2015, kell 17:56 (EEST)
See, kui  kolmanda kategooria artikleid jälgitakse, aitab kindlasti kaasa vandalismiga võitlemisel, mistõttu taoline lisa oleks tegelikult hea. Iga uut artiklit jälgimisloendisse panna ja elu hinnaga kaitsta pole ju mõtet, ikka selliseid, mis ei ole võsaartiklid elik "stub"id. (nende puhul on tõenäolisem muudatus ju hoopis artikli parandamine). Selles mõttes kiiduväärt algatus - kui see vaid reaalselt teoks saaks. Üks nimevariant veel - asjalik artikkel- Melilac (arutelu) 8. mai 2015, kell 23:48 (EEST)

Kas sellest nüüd areneb ka lõpuks midagi või võime vanaviisi edasi minna.--Raamaturott (arutelu) 6. juuni 2015, kell 11:17 (EEST)

: Me ei jõudnud otsusele, mis selle uue kategooria nimi peaks olema. Paistab ka, et on kahtlusi, kas see projekt on vajalik ja hallatav. Andres (arutelu) 6. juuni 2015, kell 11:40 (EEST)

::Vanaviisi edasi minna on alati võimalus, aga minu arvates võiks küll selle siinse asjaga tegeleda. Minumeelest Andres ütles, et selle jaoks ei oleks tarvis terve kogukonna konsensust, piisab, kui mingi seltskond sellega lihtsalt rahulikult tegelema hakkab. Ei pea mingit süsteemset ajujahti ja artiklite mass-sõelumist kohe tegema, aga midagi võiks liikuma hakata. Teine seltskond võib tegeleda nt Ivo pakutud variandiga, üksteist nad ju ei sega. Adeliine 6. juuni 2015, kell 11:49 (EEST)

::: Ma eriti ei usu sellesse, et seda suudetakse hallata. Meil pole enam inimesi isegi vandalismi ja jamaga tegelemiseks. Kui need nimetada kogukonna valikuks, peaks minu meelest igatahes mingi laiem üksmeel olema. Pigem võiks siis teha nii, et kasutajad ise koguvad oma lehele loetelu enda arvates kobedamatest artiklitest ja kuhugi saaks panna lingid, et kasutaja a soovitab, kasutaja b soovitab jne.  --Epp 6. juuni 2015, kell 13:22 (EEST)

::::Mind ennast pigem häiribki, et sellisel kujul ei usu ma asja elujõulisusse. 135k artiklit on justkui liiga palju. Oleks veel, et võetaks vaatluse alla mingi konkreetne artiklite alamgrupp, mida eriti oluliseks peetakse (nt 5000 tk) või kitsendataks asja muul viisil. Võib-olla ma küll eksin. See oleks ainult rõõmustav, kui seda tõestada suudetaks. Enda pakutud variandi üle olin muidu juba varemalt mõelnud – oleks lihtsalt kasulik, kui õnnestuks koondartiklitega midagi peale hakata. Ivo (arutelu) 6. juuni 2015, kell 13:26 (EEST)

:::::Sõltub ju, kuidas hallata ja mida hallata... Paljud on arvanud, et see peaks asuma kusagil "Hea" kategooria kõrval (millisel juhul selle haldamissuutlikuses kahtlen ka mina, samuti ei ole ma näinud häid argumente, mille poolest ja miks see kategooria siis "heast" eristuma peaks). Kuna see kategooria oli aga algse idee kohaselt mõeldud rohkem nagu kasutajale kui tegijale, siis mu enda tehtud ettepanekute jõustumisel ei tohiks haldamisprobleeme ju olla. Ja - 135K on tõepoolest palju, tavakasutajal on hinnangut anda veel raskem. P.S kui paljud tunnevad huvi, et mida see ja teine kasutaja soovitavad? Milleks soovitab? Kellele soovitab? Seda peaks ikka kuidagi artikli juures näha olema. Et näiteks kasutaja Melilac meelest ja kasutaja Pietade meelest tähelepanuväärne ning päris hästi kirjutatud. - Melilac (arutelu) 6. juuni 2015, kell 14:12 (EEST)
Noh, põhimõtteliselt me tahaksime, et kõik artiklid oleksid head või vähemalt tolle kolmanda kategooria artiklid. Nii et me peame niikuinii kõigi nende tuhandetega tegelema. Paistab, et kategooriate omistamine stimuleerib kvaliteetsete artiklite kirjutamist, samas aga nõuab mingil määral lisaressurssi. Minu meelest põhiline põhjus, miks kolmas kategooria ette pandi, on see, et väga pikkade artiklite hindamine ja kordategemine on väga töömahukas ja jääb venima.
Koondartiklitega kvaliteediga tegelda on muidugi väga tähtis, ja algatused selleks on teretulnud. Kõige lihtsam lähenemine on lihtsalt hakata otsast pihta. Andres (arutelu) 6. juuni 2015, kell 15:01 (EEST)


Arutelu:Kegel (aadlisuguvõsa)

Minu meelest on Keikæl allikas valesti kirjutatud. Ja seda, et saksakeelne nimi oli Kegel, allikas ei ole. Kahtlen selle õigsuses.

Millist allikat Sa silmas pead? Voldikut? --Hirvelaid (arutelu) 8. aprill 2015, kell 07:24 (EEST)

Võtke Johanseni raamat õigest kohast lahti ja lugege sealt. "Voldik!" Nagu see "voldik" oleks ainus olemasolev allikas.

: Palun tule appi. Andres (arutelu) 8. aprill 2015, kell 01:59 (EEST)

: Tunnistan, et pole Johanseni raamatut käes hoidnud (seda igas raamatukogus pole ka). Minu meelest artikli alustuseks võib voldik ka sobida. Pärast käivad suguvõsaspetsid artiklist niikuinii üle. --Hirvelaid (arutelu) 8. aprill 2015, kell 07:24 (EEST)

Lätikeelne mõisanimi tundub olevat valesti kirjutatud. Andres (arutelu) 8. aprill 2015, kell 00:43 (EEST)

Jah, Varepil on ta teisiti. Ma vaatan sealt. --Hirvelaid (arutelu) 8. aprill 2015, kell 07:24 (EEST)
Põldvee: Kegelsmuiza
Varep: Kegelsmuiza mõis (saksa k. Kegeln)
Inglisviki saksakeelsetest kohanimedest Lätis: Kegeln: Ķieģeļi
Millised variandid on veel? --Hirvelaid (arutelu) 8. aprill 2015, kell 14:03 (EEST)

Ma ei tea, aga mõis on läti keeles muiža, mitte muiza. Sealt võib olla teisigi diakriitikuid puudu. Kasutaja:Melilac, kas Sa tead? Andres (arutelu) 8. aprill 2015, kell 16:51 (EEST)

:Ķieģeļmuiža, Ķieģeļi. Viimane on praegune ametlik külanimi, esimene vana kohanimi. Volmari kreisi Rubene kihelkond, tänapäeval Kocēni piirkond ei defineeri seda küll Riia lähedasena... - Melilac (arutelu) 9. aprill 2015, kell 08:02 (EEST)

::Jah, Rubene jääb Riiast eemale. Kuid Lätis võis olla teisigi Ķieģeļi-nimelisi mõisu? --Hirvelaid (arutelu) 9. aprill 2015, kell 08:27 (EEST)

:::Ei välista võimalust, et rahvasuus mõnd nii kutsuti. Kindlalt kandis seda nime Vecsaliena mõis, Riiale lähedasim, mida minu teadaka nii kutsuti, asus Lauberes (Laubern, Lauberes muiža). Ķieģeļu tähendab ju "tellistest tehtut" (antud mõisal tellistest hooned küll minu andmeil puudusid). Nimi Kegeln aga ütleb üsna otseselt Valmiera kant (). -Melilac (arutelu) 9. aprill 2015, kell 09:32 (EEST)

::::Väga hea, oletame, et mõisa asukoht on enam-vähem tuvastatud. Kuid seoste kohta Eestist Läti alale kolinud Kegelitega meil veel midagi ei ole? --Hirvelaid (arutelu) 9. aprill 2015, kell 10:09 (EEST)

:::::Aastal 1453 müüs Andreas Kegel selle mõisa maha (ja just nimelt selle) . Enne oli mõisa nimi Cammen. Kõlbab? - Melilac (arutelu) 9. aprill 2015, kell 10:42 (EEST) P.S Riia lähedus võib tekkida sellest, et mingi Budbergi sünnikohaks on ühtedes allikates see mõis, teistes aga Strazdumuiža mõis?-Melilac (arutelu) 9. aprill 2015, kell 10:49 (EEST)

:::::::Mina seda lugeda ei mõista:), kuid nimed ja aastarvud räägivad ka midagi. Panin viite ära. Ja paistab, et rattaletõmmatud Patkul on selle mõisa hilisemaid omanikke?

:::::::Kas Ķieģeļu muiža on sama mõis käändelises vormis? --Hirvelaid (arutelu) 9. aprill 2015, kell 13:33 (EEST)

Jah, Ķieģeļi omastav on Ķieģeļu. Ja mina ka igast sõnast aru ei saa, mõni nüanss võib kahe silma vahele jäänud olla, üldiselt saan siiski õnneks aru.- Melilac (arutelu) 18. aprill 2015, kell 11:55 (EEST)

Artiklis Aadlisuguvõsad ei ole seda suguvõsa mainitud. Andres (arutelu) 8. aprill 2015, kell 00:48 (EEST)

Kas seal on lõplik nimekiri? --Hirvelaid (arutelu) 8. aprill 2015, kell 07:24 (EEST)

: Ma arvasin, et on lõplik, sellepärast tekkiski küsimus. Kui ei ole, siis tuleb see sisse panna. Andres (arutelu) 8. aprill 2015, kell 13:30 (EEST)

::Las spetsid otsustavad. --Hirvelaid (arutelu) 8. aprill 2015, kell 14:16 (EEST)

Tagasi arutelu esimeste küsimuste juurde. Ma ei saa asjale pihta. --Hirvelaid (arutelu) 8. aprill 2015, kell 19:20 (EEST)

Keikæl on võetud EE-st, ja Varepi artiklis vist ka nii. Varep ongi vist EE autor. Aga siin on voldikus on nimeks Keikal ja saksakeelse nime kohta pole allikas midagi öeldud, nii et neid asju ei saa voldikuga tõendada. Ma oleks arvanud, et nimi Kegel on hilisem.  Andres (arutelu) 8. aprill 2015, kell 22:48 (EEST)
Välislingis toodud perekonna seos Eestimaa Kegelitega on vägga kahtlane.
Tæmma ei ole aadlisuguvõsa, vaid Wibærni vend (Tæmma frater Wibærni) LCD-s. Johanseni arvates on see Thitmari lühend (sama, mis Timmo). Välislingil pole Eestimaa Kegelitega midagi ühist.
Kas Kegelid said nime Keikali järgi või tuleb asula saksakeelne nimi suguvõsa nimest?  Kui viimast, siis tuleks see lisada artiklisse Keila. - Melilac (arutelu) 7. mai 2015, kell 20:19 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Portaalid

Vaata arhiivi: Vikipeedia arutelu:Portaalid/Arhiiv 1

Ma ei oska seda mujale kirjutada, lisan siia. Portaalides väljavalitud artiklites ei peaks olema alapealkirjade juures "muuda"-linke. Nende keelamiseks on magic word __NOEDITSECTION__. Kas aga võiks olla kogu kasti muutmise link, kust saab tervet väljavalitud artikli kasti sisu muuta (mitte artiklit ennast), või seda pole üldse vaja ja muutja leiab thatmise korral koha üles, selles ootan teiste arvamusi. Adeliine 8. aprill 2015, kell 20:04 (EEST)

Kui Sa mõtled alapealkirja muuda linki, nagu on oli portaalis Ajalugu, nõustun täielikult.

Kui soovitakse portaalis esiletõstetud artiklit või pilti muuta, peab liikuma vasakul asetsevast menüüst leheküljele lehekülje andmed, kus on all väljatoodud lehel kasutatavate mallide loetelu koos linkidega mallidele. Selle kaudu saab üsna kiiresti kogu kasti sisu muuta. Postituvi (arutelu) 9. aprill 2015, kell 11:33 (EEST); Muudetud Postituvi (arutelu) 9. aprill 2015, kell 11:48 (EEST)

:Portaali avalehele poleks vaja muuda linke. Kes näeb viga, saab seda muuta (eelnevalt kirjeldatud tee abil) või kirjutada märge arutelulehele.  Postituvi (arutelu) 9. aprill 2015, kell 11:38 (EEST)

Portaalid polnud kunagi mõeldud sisaldama väga sageli vahetuvat sisu. Pigem on nad staatilised lehed, mis suunavad kasutajaid erinevate valdkonna artiklite juurde. Nii on võimalik nad sisuliselt valmis teha, sest nad ei vajaks pidevat kaasajastamist. Kas on ikka vaja tekitada igale poole igakuiselt vahetuvat sisu? Ivo (arutelu) 13. aprill 2015, kell 20:04 (EEST)

Kui poleks uuenevat sisu, siis saab kasutaja ühe korraga vajaliku info kätte ning ei pruugi tagasi enam tulla. Muutuva sisuga (kasvõi nii, et igakuine ent aastast-aastasse korduv) tuleb see külastaja võib-olla tihedamini lihtsalt uudishimust tagasi vaatama. Postituvi (arutelu) 13. aprill 2015, kell 20:32 (EEST)

:Ühe aeg-ajalt muutuva tüki pärast ei tule nüüd küll keegi tagasi. Samuti on portaalide vaatajanumbrid märkimisväärselt madalamad kui esilehel. Kui viimast vaadatakse kuus 100+k korda, siis mõnda populaarsemat portaali vaid 800 korda. Nõnda ei ole põhjust neile liiga palju rõhku panna. Ivo (arutelu) 13. aprill 2015, kell 22:41 (EEST)

::Sain aru. Sellegipoolest võib neid arendada. Miks on muidu üldse Vikipeediasse portaalid loodud? Postituvi (arutelu) 13. aprill 2015, kell 23:00 (EEST)

:::Loodud said nad seepärast, et kasutajatel oleks lihtsam mingi teema artiklitega tutvust teha. Koondartiklid on meil kohati siiamaani üsna näruses seisus ja neisse ei saa lõputult linke toppida.

:::Soovitaksin välja valida paar portaali, millega oleks soov pikemalt tegeleda ja neisse tulevast sisu paika panema hakata. Minimaalselt oleks vaja asi aasta aega ette ära tekitada. Kui sellega on korras, siis on ehk parem ülevaade, kui lihtsalt neisse vastavat sisu hankida annab ja palju see aega nõuab. Seejärel on juba lihtsam otsustada, et mitme portaali puhul tasub sellega tegeleda.

:::Kui trükkida Google otsingusse "Vikipeedia", siis vähemalt ühe täiendava lingina peaks otsimootor välja pakkuma ka portaalide lehe. Kui mõnda portaali usinasti uuenda, siis küll need püsivad ka Google jaoks olulised. Kõik ei mahu otsingutuluste sekka aga isegi parima tahtmise korral. Ivo (arutelu) 14. aprill 2015, kell 01:19 (EEST)

::Postituvi, ehk peaks paika panema, et milliste portaalide juures tuleb muutuv sisu, milliste juures valib lihtalt paar eri võimalust (mille vahel juhuslikult lülitada nagu nt inglise vikis) ning kus mingit muutuvat sisu pole. Seda siis arvestusega, et vastav töökoormus oleks mõistlik (nt summaarselt kümmekond muutuvat artiklit ja nõndasama palju pilte). Samuti peaks vast täpsustama, et milline artikkel sobib portaalis esiletõstmiseks (piltidega puudust pole, seal on lihtne). Isegi ingliskeeles Vikipeedias on suure osa portaalide juures ainult üks-kaks muutuvat elementi, kus mõne valiku vahel edasi-tagasi lülitatakse. Ivo (arutelu) 24. aprill 2015, kell 23:06 (EEST)

:::Eestikeelses Vikipeedias on rohkem kui 22 portaali. Arvan, et kümnel külastatavamal portaalil võiks olla iga kuu muutuv esiletõstetud artikkel ning pilt, ülejäänutel võiks olla 4 esiletõstetut, mis igaastaselt vahetuvad. Kas on võimalik sarnaselt sellega: {{HETKEKUU}, olemas ka kvartali või poolaasta muutja? Postituvi (arutelu) 25. aprill 2015, kell 08:02 (EEST)

::::Igaks juhuks märgin ära, et kui sa tahad muutuvat sisu, siis pead olema paraku just sina see, kes sellega tegelema hakkab.  Kõikjale, kuhu sa seda toota ei suuda, sealt võtan ma selle välja, sest poolikut lahendust ei saa lubada ning keegi teine ei jõua sellega tegeleda.

::::Kui esitada nt 4 varianti, siis saab neid esitada juhuslikult. Ivo (arutelu) 25. aprill 2015, kell 13:51 (EEST)

:::::Kui Sinule ning teistele Vikipeediaga põhitegelejatele sobib, teeksin niimoodi, et hoiaksin portaalide, mis on nähtaval mallis:Portaalid, uuendamist igakuisena. Kõik alaportaalid võiks teha 4 erineva muutujaga. Kui ma enam ei saa portaalide tegemisega jätkata, siis eemaldan muutuvad elemendid või teen need jäävaks. Postituvi (arutelu) 25. aprill 2015, kell 18:55 (EEST)

: Olles ise tegelt ju ühe portaali teinud, peaksin ma mainima, et tollel on muutuv sisu olemas ja seda igapäevaselt. Võib olla, et see ei ole kõige parem lahendus ja sisu seal vajab ikka tasapisi täiendamist ja uuendamist, aga vähemalt see töötab. Aga mingigi sisu loomine sinna on võtnud ikka päris kaua aega (alguses läks vist isegi paar kuud ära, et kõik leheküljed olemas oleksid).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 25. aprill 2015, kell 14:14 (EEST)

Igaks juhuks märgin, et võin mõne portaali juures ise ka kaasa aidata. Nt ajalooportaalis täitsin lähemate kuude pildid ära. Küll aga ei suuda ma aega leida, et seda väga mitme portaali juures teha. Ja kui mõne portaaliga unustatakse tegeleda, siis kes teab mitu kuud hiljem see välja tuleb. Ivo (arutelu) 25. aprill 2015, kell 22:45 (EEST)

:Postituvi, uus kuu on alanud ja portaalide sisu vajaks tegelemist. Ivo (arutelu) 2. mai 2015, kell 14:52 (EEST)

::Mis portaal näitab punast? Postituvi 2. mai 2015, kell 15:01 (EEST)

::Palun täpsusta. Postituvi 2. mai 2015, kell 15:09 (EEST)

:::Kui sa kohendasid asju muutuva sisu peale, siis nüüd oleks tagumine aeg seda sisu tekitama hakata.

:::Muide, kuskil võiks olla eraldi lehekülg, kust saaks ülevaate kõige selle kohta, mida peab uuendama (st kus on muutuv sisu ja mis seal tulemas on). Nii oleks vähemalt mingi ülevaade selle kohta. Ivo (arutelu) 3. mai 2015, kell 03:27 (EEST)

::::Tasakesi püüan alustada sisu tekitamisega. Peaaegu kõik info, mille kaudu mina portaalides tegutsen, leidub sellel lehel. Sellelt lehelt on võimalik vaadata, kauaks on muutuvat sisu lisatud. Postituvi 4. mai 2015, kell 21:59 (EEST)

::::Suuremalt loodan kirjutada portaalidele sobivaid artikleid suvel, kui põhikool lõpetatud ning vaba aeg käes. Postituvi 4. mai 2015, kell 22:01 (EEST)

::::Muide, ka seda sisu, mis praegu leidub Vikipeedias, tasub portaalides kuvada. See ei pea tingimata olema uus sisu. Postituvi 5. mai 2015, kell 15:02 (EEST)
 Ütlen vahele, et vajadusel saab panna sisu vahelduma täpselt sellise intervalliga nagu vaja. Kuu, kvartal, poolaasta...  ja  on olemasolevad muutujad, kuid sama hästi saab teha malli, mis tagastab HETKEKVARTALI. Kui vaja, siis võin näidise teha. Taavi (arutelu) 3. mai 2015, kell 05:33 (EEST)

saigi loodud. Taavi (arutelu) 3. mai 2015, kell 06:15 (EEST)

: Aitäh! Võtan selle kasutusele vähem külastatavates/tähtsates portaalides. – Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas Postituvi (arutelu • kaastöö) 5. mai 2015..

:: Vaatasin, kuidas on tehtud inglise vikis ja näiteks en:Portal:Religion puhul on tehtud nii, et valitud artiklid ja pildid moodustavad loendi, mille seast juhuslikult valitakse see, mida portaali külastajale näidata. Võiks teha samamoodi. Siis ei ole vajadust iga teatud aja tagant artikleid vahetada/lisada ja puudub ka oht, et kui portaale toimetav inimene ei saa või ei taha jätkata, siis portaalid jääks närusesse seisu. Taavi (arutelu) 5. mai 2015, kell 00:30 (EEST)

:::Suvaliselt (nt. 10 artikli hulgast) valitav artikkel tundub väiksematesse portaalidesse paremini sobivat. Postituvi 5. mai 2015, kell 06:58 (EEST)

: Tundub mõistlik kasutada muutuva sisu jaoks sama valikut korduvalt, ükskõik kas kindla aja tagant korduvat sisu või juhuslikult korduvat sisu. Aga tehnilise poole pealt soovitan eeskuju võtta kuskilt mujalt kui inglise vikist. Sealt tuleb kopeerimisel palju sodi kaasa. Mooduli kasutamine mingi vahemiku juhusliku arvu genereerimiseks on ehk isegi otstarbekas, aga selleks peaks piisama millestki lihtsast nagu :no:Modul:Rand. Pikne 6. mai 2015, kell 14:49 (EEST)

Juhusliku valikuga on see aga, et sisu uuenemine on n-ö poolautomaatne ehk kui keegi lehte ei muuda ega tühjenda selle puhvrit, siis jääb ta üsna pikaks ajaks muutumata. Inglise viki portaalides on selle jaoks link "näita uusi valikuid". Kui meil portaalides vähe käiakse ja veel vähem portaalilehtede puhvrit uuendatakse (kui ka samasugune link tekitada), siis võib-olla tasub kaaluda siiski ka sellist valikut, mis uuendatakse kindla aja tagant (kvartalis, kahe kuu tagant, kuu tagant vm). Aga siis nii, et järgmisel aastal kasutatakse uuesti eelmise aasta valikuid, mitte ei tuleks samu lehti uuesti valida.

Ma siis asendan praegused moodulid, kui pole mingit kaalukat põhjust seda mitte teha. Pikne 8. mai 2015, kell 12:46 (EEST)

: Malli  seisukohast on ükskõik, milline moodul tekitab talle juhuslikku arvu, kui see moodul töötab nagu vaja. Kuid inglise viki moodulis on mitu kasulikku funktsiooni. Üks tagastab juhuliku kuupäeva, teine tagastab etteantud sõnade loendist juhusliku sõna. Ma arvan, et neid võib kusagil mujal mallis vaja minna. On küll lihtne moodul vajadusel uuesti kopeerida. Samas mooduli asendamisest mallis mitte midagi paremaks ei muutu, mistõttu taolise tegevuse mõttekus jääb mulle arusaamatuks.  Taavi|✉  9. mai 2015, kell 03:59 (EEST)

:: Kui me ei näe praegu ette, et siin vikis neid teisi funktsioone millegi jaoks vaja läheb, siis need pole ju kasulikud. Ja ei pruugi kunagi kasulikuks saada. Kui kunagi peaks olema vajalik tagastada loendist juhuslik sõna, siis tundub, et umbes sama lihtne, kui mitte lihtsam, on kodeerida need sõnad arvudena.

:: Põhiline viga on praegu minu meelest see, et moodul veab igakordselt endaga kaasas mitut teist moodulit, mida antud otstarbe juures mittemillekski tarvis pole. Pikne 9. mai 2015, kell 09:57 (EEST)

::: Vikisüntaksis on ka terve hunnik asju, mida keegi eestikeelses Vikipeedias pole kasutanud ja ei hakkagi kasutama. Moodul Random on sisuliselt vikisüntaksi laiend, umbes nagu programmeerimiskeele libary või teek. Sinna on kokku pandud igasugused juhuslike asjade tekitamise funktsioonid. Nagu tööriistakast siis. See norra (või mis iganes) moodul Rand on nagu tööriist, mis teeb ainult ühte asja. Mina eelistan hoida kodus tööriistakasti, sest kunagi ei tea, mis tööriista võib vaja minna (ja paraku tuleb tunnistada, et enamus tööriistakastis olevaid tööriistu ei leiagi kunagi kasutamist).

::: Neid teisi mooduleid pole jah antud ülesande jaoks vaja, nad on olemas sellepärast, et nad koondavad teatud funktsionaalsuse (html-i tabelite esitamine või mooduli argumentide töötlemine) ühte kohta. Need on ka teegid. Neid kasutatakse paljudest erinevatest moodulitest. Näiteks moodul Arguments, mida ei pidanud kopeerima, sest see oli juba olemas, sest juba varem kopeeritud moodulid kasutavad seda.

::: Ma saan aru, et võib olla keeruline jälgida, kuidas täpselt moodul töötab, kustkaudu andmed liiguvad, sest seda peab otsima üle mitmete erinevate moodulite. Võrreldes malliga on see keerulisem. Aga samas ei pea mooduli muutmiseks sellest 100% aru saama, peab ainult sellest kohast aru saama, mida on vaja muuta.  Taavi|✉  10. mai 2015, kell 02:36 (EEST)

:: Seda küll, et on ka tarkvaralised võimalused, mida ei kasutata. Teegilaadne osis on siinkohal minu meelest pigem tarkvara Lua keele tugi. Aga millised spetsiiflisemad tööriistad nende võimaluste juures kokku pannakse, see on meie enda valikute küsimus. Sarnasel eesmärgil saab kasutada väga erinevaid lahendusi, tuleb otsutada, mis on antud juhul otstarbekam. Nagu amboxi arutelus juba nii- ja naapidi selgitatud, on erinevad võimalikud vajadused (eri vikides, eri rakendusvaldkondades jne). Kui sa minu selgitusi ei usu, siis vaata palun ise eri vikides ringi selle pilguga, kui väga leidub lahendusi, mida antud vikis ei kasutata või kui väga leidub dubleerivaid lahendusi. Mulle tundub, et üldjuhul on need asjad siiski läbi mõeldud. Teistsuguseid näiteid leiab rohkem pisivikidest, kust ilmselt pole eriti aru saadud, mida täpselt mujalt kokku on kopeeritud.

:: Tööriistakastiga võiks kasutatavate lahenduste komplekti võrrelda küll, aga tööriistakastis hoitakse minu meelest ikka just neid asju, mida läheb sagedamini vaja või mida suurema tõenäosusega vaja läheb. Mina igatahes pole näinud tööriistakasti, mis oleks pungil tööriistadest, mis on lihtsalt tööriistadena huvitavad. Nii oleks vajalikke asju keerulisem leida.

:: See on tore küll, et samu mooduleid saab kasutada erinevates kohtades. Nii nagu see on ka mallide puhul. Aga antud juhul lihtsalt pole vaja nende teiste moodulite juurde üldse pöörduda.

:: Siinkohal see vist pole oluline, aga ka mallide muutmisel piisab üldiselt vajamineva osa selgekstegemisest. Pikne 10. mai 2015, kell 10:23 (EEST)

::::: Jah. Ja hea on ka see, et isegi kui on ainult 1 artikkel või pilt millest valida, siis pole ikka midagi katki.

:::: Üks asi, mida ma tahaks portaalide juures näha, on see, et valitud artikli ja pildi kasti juures oleks redigeerimise link. Nagu en:Portal:Religion portaalis edit-link. Sest muidu tavaline külastaja, kes tahab võib-olla midagi tekstis parandada või lisada, ei leia kohta, kus saaks seda teksti redigeerida. Kas sa saaksid enda tehtud portaalide kujunduses selle lingi kuhugi paigutada? Taavi (arutelu) 5. mai 2015, kell 07:42 (EEST)

::::: Portaalis kuvatavaid artikleid saab muuta, liikudes läbi vasakul paikneva menüünupu "Lehekülje andmed" tulevale lehele, kus allpool kuvatakse kasutatavaid malle. Sinna klikkides saab muuta malli sisu. Minu arvates peaks rõhuma portaalides, et andmed on usaldusväärsed. Kui lihtsalt kuvatakse linki muuda, on vandaalitsemine lihtsam ning teised lugejad võivad hakata mõtlema info õigsuspärasuses. Kui igaüks, ka Vikipeedia kirjutamiskoodidest (mõtlen artikli loomisel kasutatavaid koode) mittearusaav lugeja muudab malli, ei pruugi see enam nii usaldusväärseks jääda.

::::: Võimalik on lisada portaalides raamidele lingid, näide all.

::::: Kuidas saaks luua suvalise arvu genereeriva malli? Postituvi 5. mai 2015, kell 15:02 (EEST)
 Ma ei mõelnudki malli muutmist, vaid valitud artikli/pildi teksti muutmist. Näiteks nagu see tekst siin: Portaal:Informaatika ja infotehnoloogia/Valitud artikkel/04.2015. Kuna see pole mall, siis on see sama lihtne muuta nagu ükskõik milline Vikipeedia artikkel. Tekstis võib olla näiteks kirjavigu, mida portaali toimataja pole märganud. Viki mõte ongi selles, et kõik saavad käed külge lüüa ja aidata. Vandaalitsemise korral muudatus lihtsalt tühistatakse.
Ehk oleks mõtekas muuda-link panna üles paremale pealkirja paremale serva? See asetus, mida välja pakud, jätab mulje nagu saaks hoopis arhiivi muuta.
Ma mõtlen parajasti selle suvalise arvu malli lahenduse üle, teen midagi varsti valmis. Taavi (arutelu) 5. mai 2015, kell 21:08 (EEST)
P.S. Tegelikult on see muuda-link praegu ka enamvähem OK, lihtsalt võiks ehk proovida ka teist asetust. Taavi (arutelu) 5. mai 2015, kell 21:25 (EEST)

Kas variant, kus muuda link on enne arhiivi linki, oleks parem? Postituvi 5. mai 2015, kell 21:28 (EEST)

: Hea oleks kui saaks näha ja võrrelda neid kolme varianti -- kaks sinu pakutud ja see, kus link on ülal paremal servas. Taavi (arutelu) 5. mai 2015, kell 21:45 (EEST)

: Sa saad kasutada Malli  liivakasti versiooni, kui soovid malli muudatusi katsetada. Siis tuleb tekstis lihtsalt kirjutada  asemele . Taavi (arutelu) 5. mai 2015, kell 21:53 (EEST)

::Näited on siin. Oskad viimases versioonis muuta malli nii, et muuda tekst jääks samale reale pealkirjaga? Postituvi 5. mai 2015, kell 22:36 (EEST)

::: Lootsin, et sina oskad :). Sest sa ise tegid kujunduse koodi(?). Kuid OK, hakkan katsetama, see võtab aega. Taavi (arutelu) 5. mai 2015, kell 23:29 (EEST)

:::: Tegin nüüd nii, et oleks samal real. Vaata siit. Teine variant langeb ära minu meelest, valida on esimese ja kolmanda vahel. Kas kellelgi on veel arvamusi peale minu ja Postituvi, milline on parem variant? Veel üks küsimus, kas muuda link peaks avama kohe redigeerimisakna või sobib nii nagu praegu on? Taavi (arutelu) 6. mai 2015, kell 03:13 (EEST)
Nii mallid Raam, raam2 on võetud prantsuskeelsest Vikist eestikeelseks kohandatuna. Pakutud esilehe variant oli/on samuti ainult kohandatud. Parim variant oleks kolmas. Postituvi 6. mai 2015, kell 06:41 (EEST)


Arutelu:Ubuntu Vabastusliikumine

Mida peaks muutma, et saavutada "Neutraalsus", või mida täiendada oleks vaja?--Rolandu314 (arutelu) 10. aprill 2015, kell 16:17 (EEST)

Väljendus Ubuntu inimesed ei ole poliitikud ega korporatsioonid, kel mõttes kasumid ja valitsemine. Tegemist on tavaliste inimestega, kes hoolivad teistest inimestest: emade, isade, teadlaste, õpetajate, arstide, leiutajate, koduperenaiste ja paljude teistega. Nende eesmärk on ka informeerida inimesi, et me ei vaja elamiseks mitte raha, vaid inimeste ühtsust. või keegi ei taha ju oma mugavusi ja hüvesid loovutada on neutraalsusest väga kaugel, nii et alustada võiks nende lausete ümbersõnastamisest. --Determist (arutelu) 10. aprill 2015, kell 16:37 (EEST)
Eemaldasin selle lause lihtsalt, see oli nende kodulehelt võetud ja ümber tõlgitud. Mis veel? --Rolandu314 (arutelu) 10. aprill 2015, kell 18:45 (EEST)

Palun vaata, mis muudatusi ma artiklis tegin, võib-olla aitab edaspidi kas sellesama artikli või millegi muu kirjutamise juures. Kui paari kohta vajalikud viited ka saaks, siis minu poolest võiks neutraalsusmalli praegu eemaldada (toimetamist vajab artikkel siiski endiselt) --Determist (arutelu) 10. aprill 2015, kell 19:13 (EEST)
Mis veel toimetamist vajaks? Soovitused on teretulnud :) --Rolandu314 (arutelu) 14. aprill 2015, kell 14:06 (EEST)
Eesti osa peaks olema artiklis Ubuntu (filosoofia). Aga see eeldab, et need asjad oleks otseselt ubuntuga seotud, mitte lihtsalt sarnased. Andres (arutelu) 14. aprill 2015, kell 14:13 (EEST)
Tõstsin esialgu sarnase Eesti osa siia arutelu alla. võibolla kasulik kunagi --Rolandu314 (arutelu) 14. aprill 2015, kell 18:27 (EEST)

Ubuntulikku mõtlemist on Eestis vähesel määral propageeritud.
2. septembril 2014 avaldati "Vabaduse deklaratsioon"Vabaduse deklaratsioon, Kõigile Eesti inimestele ja kõigele elavale, 2. september 2014, Tallinn. Selle koostasid ajakirjanik ja kultuuriloolane Tuuli Stewart, muusikateadlane Saale Kareda, muusik ja kodanikuaktivist Emil Rutiku, leiutaja ja tööstusdisainer Vegard K. Emanuelsen, ettevõtja Ain Rammu ja filmiprodutsent Silver Siilak.
3. aprillil 2015 toimunud Telegrami konverentsil esitas Hando Tõnumaa ettekande teemal “Raha- ja poliitikutevaba tulevik”Telegrami konverents 2015: kes seal esinevad ja mida nad räägivad, Telegram, 26. märts 2015
 ja Saale Kareda ettekande teemal “Uus inimväärne ühiskond ja kuidas sinna jõuda”.


Arutelu:Gattšina

{{tõlgitud leht|ru|Гатчина|versioon=69915821|kohalik_versioon=4159322}}
Selle artikli aluseks oli venekeelne hea artikkel, mille tõlkimise käigus selgus, et selle viited olid siiski ebapiisavad ja paljud andmed 7–8 aastat vananenud. Peamised muudatused ja täiendused, millega tuli tegeleda:
* uuendasin võimaluse piires andmeid ja viiteid, püüdsin lisada võimaluse piires uusi andmeid ja arenguid aastatest 2012–2015 – kõigi andmete puhul polnud see kahjuks võimalik. Need, mis olid viitamata ja ilmselgelt vananenud, viskasin välja, et lugejat mitte eksitada;
* kuigi meil pole linnaartikli osade kokkulepitud järjestust, püüdsin suures osas kinni pidada kunagi [[Podolsk]]i artiklit tõlkides kasutatud osade järjestusest, et tagada ühtlust ja järgida süsteemi, mis tundus mulle endale loogiline: seetõttu vahetasid mitmed osad venekeelse artikliga võrreldes kohta nii osade järjestuses kui ka osade hierarhias;
* kontrollisin üle KÕIK artiklis sisaldunud võrguviited – need, mis artiklis alles on, töötavad ja on ajakohased;
* viitamata lõikudele püüdsin leida ka viiteid internetist, aga igal pool see siiski ei õnnestunud;
* osa tabeleid tuli otsast peale teha, sest kõik vene vikipeedia mallid meil ei toimi (kliimatabel, rahvaarvu muutumise tabel);
* lühendasin korduvaid andmeid: näiteks jätsin rahvastiku osas välja tulpdiagrammi, mis sisaldas juba tabelis ja nooldiagrammis ära toodud andmeid, seega koormas lugejat korduvate andmetega. Samuti kärpisin majanduse alajaotusi, mis sisaldasid väga palju ülidetailset statistikat. Ideaalis võiks ehk praegustki detailsuse astet vähendada, aga esialgu jätsin nii;
* piirasin ka siselinkide hulka – igale pargipaviljonile ja Gattšina tänavale ei ole meil ilmselt otstarbekas artiklit kavandada;
* lõin nupukesed kõigi artikli sissejuhatusest lingitud märksõnade kohta ([[Gattšina parkmuuseum]], [[Gattšina lipp]], [[Gattšina vapp]], [[sõjalise kuulsuse linn]]). -- [[Kasutaja:Sacerdos79|Toomas]] ([[Kasutaja arutelu:Sacerdos79|arutelu]]) 14. aprill 2015, kell 00:27 (EEST)

ajalooline linnasüda

Kas selle asemel ei võiks öelda "vanalinn"? Andres (arutelu) 11. aprill 2015, kell 08:47 (EEST)

: Vast võiks. Ega meil vist vanalinna definitsiooni ajaliselt piiritletuna ei ole. Ilmselt võib 18.–19. sajandil kujunenud hoonestust nimetada vanalinnaks? Mul endal oli selle osas kahtlus ja et kasutatud väljend kõlas mulle isiklikult vähemalt sümpaatselt, siis kasutasin seda. Meie oma definitsioonile siin kontekstis vanalinna kasutamine igatahes sobiks ja kui Helsingil on vanalinn, siis miks mitte ka Gattšinal. -- Toomas (arutelu) 11. aprill 2015, kell 11:31 (EEST)

: Muutsin. -- Toomas (arutelu) 14. aprill 2015, kell 00:27 (EEST)

Linnapea nime ei suutnud leida. Kalugin läks 2014 väidetavalt pensionile, aga uue linnapea kohta pole midagi isegi ametlikul veebilehel. -- Toomas (arutelu) 11. aprill 2015, kell 13:20 (EEST)

Vist Jelena Ljubuškina  --Mona 11. aprill 2015, kell 13:33 (EEST)

: Ei, tema on Gattšina rajooni administratsiooni esinaine. Leidsin küll ühe kavandi linna ja rajooni administratsiooni juhtide kohtade ühendamiseks, aga see oli vana materjal ja kinnitust selle teostamise kohta ei leidnud. -- Toomas (arutelu) 11. aprill 2015, kell 13:40 (EEST)

:: Pakun veel sellise kandidaadi :)  --Mona 11. aprill 2015, kell 14:00 (EEST)

::: Tema on kirjas. See on saadikute nõukogu ehk linnavolikogu esimees. :))) -- Toomas (arutelu) 11. aprill 2015, kell 14:03 (EEST)

::::Mingid kodulehed on maas, aga leidsin sellise asja . No kui seal pole, siis linnapead polegi :) või midagi on ikkagi ühendatud ja ümbernimetatud. Eks keegi neist täidab linnapea ülesandeid. --Mona 11. aprill 2015, kell 14:20 (EEST)

::::Filonenko all on punkt Статья 22. Глава города Гатчины ??? --Mona 11. aprill 2015, kell 14:28 (EEST)

::::: See terminoloogia on segadust tekitav: vähemalt enne olid eraldi "Глава города" ja "Глава администрации города", aga kuna teise kohta tõesti kuskil mingeid andmeid ei ole, siis äkki on nüüd kõik koondatud ühe mehe alla. Vene süsteem ei ole päris meiega võrreldav, selliste väikeste linnade puhul täidab volikogu esimees ka suurt osa neid kohuseid, mis meil on linnapeale pandud ja see administratsiooni ülem (mille vasteks mitteametlikus kõnepruugis on aga just "meer") on rohkem nagu tegevdirektor, mitte poliitiline ametikoht. Nii nagu ka paljudes USA väikelinnades on linnapea lihsalt palgatud administraator, mitte tegevpoliitik. -- Toomas (arutelu) 11. aprill 2015, kell 14:40 (EEST)

::::: See küsimus jääb esialgu lahtiseks ja vajab edaspidist täpsemat uurimist. Lisasin artikli teksti ka venekeelsed ametinimetused, et oleks selgem. -- Toomas (arutelu) 14. aprill 2015, kell 00:27 (EEST)

meil on 3 linki märksõnale Gattšina lipnikekool. Ruwikist ei õnnestu kooli kohta leida ja v-o seal seda polegi. Kas keegi teab kooli venekeelset nime?--Estopedist1 (arutelu) 16. jaanuar 2017, kell 16:01 (EET)

Peaks olema Гатчинская школа прапорщиков. Võib-olla on kusagil veel infot, nt kui otsida Põhjarinde lipnikekooli järgi. --Jaan513 (arutelu) 15. august 2019, kell 14:45 (EEST)

Artiklis on öeldud, et linnas on nii Balti jaam (Gattšina) kui ka Balti kaubajaam. Kas see kaubajaam on ikka tõesti ka linnas olemas? Võõrvikidest nagu ei leia?--Estopedist1 (arutelu) 13. märts 2019, kell 08:54 (EET)

Ma saan aru, et venekeelne Vikipeedia ei kuulu sinu jaoks võõrvikide alla? Kui sa siiski peaksid oma seisukohta muutma, siis: Через город проходят три железнодорожные магистрали Октябрьской железной дороги («Варшавская» и «Балтийская» линии, а также линия Мга—Ивангород). Имеются три железнодорожные станции (Гатчина-Пассажирская-Балтийская, Гатчина-Варшавская и Гатчина-Товарная-Балтийская) и два остановочных пункта (Татьянино и Мариенбург). Осуществляется пригородное пассажирское сообщение. -- Toomas (arutelu) 13. märts 2019, kell 09:21 (EET)


Arutelu:Tallinna SK Tempo

"Tallinna Tempo oli Tallinnas asuv endine Eesti jalgpalliklubi." — mida see tähendab? Kas analoog oleks "XVII sajandi "Mõõgavennad" oli Tallinnas asuv endine vehklemisklubi"?Lisaks, suhteliselt normaalsest itwiki artiklist ei ole siin mitte midagi, peale nime, mis mõte sellisel tegevusel on? peale lugeja des-orienteerimise? —Pietadè (arutelu) 11. aprill 2015, kell 12:55 (EEST)

http://www.weltfussballarchiv.com saidil olevad andmed on valed.
"Estonian football 100 years" andmed mis on täpsemad:
*Full name: Tallinna Taksopargi Spordiklubi Tempo
*Formed: 1959 as Taksopark, since 1964 - Tempo
*Dissolved: 1992
*Lõpetamise kohta ka järgnev tekst: "Despide taking part as a D1 team in the first official post-war Estonian championship in 1992, Tempo was dissolved the same year." --LeeMarx (arutelu) 1. detsember 2015, kell 13:57 (EET)
Panin viite raamatule ... Sel saksakeelsel lehel on ka viide, et saab ise parandada, proovinud ei ole.—Pietadè (arutelu) 1. detsember 2015, kell 15:13 (EET)
Kas mitte jäähokimeeskond ei olnud parem?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. detsember 2017, kell 12:59 (EET)


Arutelu:Balti liit

See tekst on vigane. ENE järgi ei maksa poliitilist ajalugu kirjutada. Balti Liit (1919-1925) ja Balti Entente (1934-1940) on erinevad asjad.

Palun aita korda teha. Andres (arutelu) 16. aprill 2015, kell 11:08 (EEST)

kas eri asi oli ka Balti Sõjaline Liit?--Estopedist1 (arutelu) 19. aprill 2016, kell 20:07 (EEST)

lvwikis on artikkel :lv:Baltijas federācija (Balti föderatsioon (?), Balti Föderatsioon (?)). V-o see meie viki jaoks pole tähelepanuväärne asi--Estopedist1 (arutelu) 19. veebruar 2018, kell 17:07 (EET)

ma suunasin siia märksõna Balti Entente. Kas see fraas on toortõlge?--Estopedist1 (arutelu) 14. juuni 2018, kell 17:52 (EEST)


Arutelu:Vaike Rannet

Teksti teine pool, mille kustutasin, on väga raskesti arusaadav (mina sellest jutust aru ei saanud). Kopeerisin teksti siia.
Eemaldatud artiklist mittearusaadavuse tõttu:
1945 aaastal abiellus ta Egon Rannetiga, kelle erasekretär, isikliku toimetajana ja hooldajana ta tegutses kuni kirjaniku surmani 1983. aastal, mistõttu ta mujal tööl ei käinud. Ta tegi kirjanduslike katsetusi juba enna Egon Ranneti surma, kuid see ei leidnud Egon Ranneti poolt toetust. Tema teiseks elukaaslaseks pärast esimese abikaasa surma oli Vello Rehkalt (s. 1944).
Vaike Rannet oli pärast Egon Ranneti surma viimase suurromaani "Kivid ja leib" II osa (1985) kaasautor ning 1992 aastal ilmunud "Kivid ja Leib " III osa ja 1996 aastal ilmunud IV osa autor, millest kujunesid menuteosed eesti lugejate seas.
Postituvi (arutelu) 17. aprill 2015, kell 15:25 (EEST)

See vajab lihtsalt veidi parandamist. Kustutada ei tohiks. --Epp 17. aprill 2015, kell 15:30 (EEST)

: Artikli teisel poolel lõigus 1945 aaastal abiellus ta Egon Rannetiga, kelle erasekretär, isikliku toimetajana ja hooldajana ta tegutses kuni kirjaniku surmani 1983. aastal, mistõttu ta mujal tööl ei käinud.  on väga raskesti mõistetav, et erasekretäriks, isiklikuks toimetajaks jne. oli Vaike Rannet. Postituvi (arutelu) 17. aprill 2015, kell 15:33 (EEST)
Nüüd on loetav.Postituvi (arutelu) 17. aprill 2015, kell 15:37 (EEST)

See kaasautorluse jutt pärast surma on küll veidi segane jah, jätsin toimetusmärkuse alles. Aga sisu ikkagi ei tohiks kustutada, nii meil ei jääkski midagi artiklitesse alles. :) --Epp 17. aprill 2015, kell 15:38 (EEST)

: Jätan meelde sinu soovituse. Asendasin loogika põhjal ta-sõnad nimega.

: Kui artikkel on raskesti loetav, kas peaksin siis selle raskesti mõistetavad osad lihtsalt peitma, või teisaldama aruteluleheküljele? Postituvi (arutelu) 17. aprill 2015, kell 15:43 (EEST)

:: Kui on segane, siis pane toimetamismärkus, kui keeleliselt vigane, siis keeletoimetamismärkus. Toimetamismärkust tuleks arutelus selgitada. Kui tõesti üldse aru ei saa ka ühegi allika põhjal, võetakse segane jutt ikka lõpuks välja, aga selle uurimine nõuab lisatööd. Meil on siin ikka hulga hullemaid asju. Aga jah, üldine põhimõte on see, et teiste kaastööd austatakse ja kustutatakse ainult siis, kui on selgelt pahatahtlik või täielik jama (või siis toimetamise käigus ümber kirjutatakse). --Epp 17. aprill 2015, kell 15:52 (EEST)

:: Kõigepealt püüa parandada, ja nende kohtade kohta, millest aru ei saa, küsi arutelulehel. Andres (arutelu) 17. aprill 2015, kell 19:26 (EEST)
Mis siin ikka arusaamatut on . VAIKE RANNET EI OLNUD KODUNE. Ta tegi tööd olles abikaasaga kodus. Tema töö seisnes selles, et kirjaoskamatu Ranneti kirjanduslike fantaasiad paberi peale panna, toimetada, muuta nad tekstiks. Ta tegutses ka tema põetajana, kuna Rannet oli alates 1952 aastast raskesti haige ja vajas pidevat meditsiinilist hooldust, faktiliselt tegutses Vaike Rannet kui meditsiiniöde, süstis jne
Marbella112 (arutelu) 17. aprill 2015, kell 15:45 (EEST)
Ma ei saa midagi teha, kui Postituvi pole lugenud Debora Vaarandi mälestusi või et üldse talle eesti kirjandus üle jõu käib. Kirjapandu on Vaike Ranneti kohta elementaarne, mis on masstiraažis ilmunud eesti ajakirjanduses aastakümneid ! Marbella112 (arutelu) 17. aprill 2015, kell 15:51 (EEST)

Noh, hea küll, nooremad inimesed ei tea, võib ka artiklisse üksikasjalikumalt kirjutada. Andres (arutelu) 17. aprill 2015, kell 19:26 (EEST)


Arutelu:Laula mu laulu

See ei ole kanal2 saade vaid rahvusvahelise formaat.

Siin on jutt Kanal 2 saatest, rahvusvahelisest formaadist võib eraldi rääkida. Andres (arutelu) 19. aprill 2015, kell 10:44 (EEST)

Kas graniitvilla all mõeldakse mõisa? [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] ([[Kasutaja arutelu:Avjoska|arutelu]]) 19. aprill 2015, kell 07:26 (EEST)

Need tabelimonstrumid tunduvad täiesti ülearused.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. oktoober 2015, kell 22:55 (EET)

Mis siin konkreetselt viga on? Andres (arutelu) 29. oktoober 2015, kell 23:13 (EET)

: Nii pikkade tabelite redigeerimine ei ole just eriti mugav. Aga muidu kui sa küsid mis muud viga on, siis minu teada eestikeelses vikis me ei kasuta selliseid jutumärke - või kasutame?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 31. oktoober 2015, kell 18:50 (EET)

:: Selliseid jutumärke kasutati vanasti ainult raamatutes, tänapäeval pole neid küll vaja kasutada. Pean seda Toomikule ütlema, kuna tema kasutab selliseid jutumärke. Voorits (arutelu | kaastöö) 31. oktoober 2015, kell 19:53 (EET)

:: Jah, sellised jutumärgid on muidugi ülearused, aga see on rohkem iluviga.

:: Jah, tõsi, juurdetulijatele võib see peavalu valmistada. Aga vanad olijad peaks hakkama saama. Mina ei hakka ka ise tabelit tegema, aga kui juba on ees, siis saab jäljendada.  Andres (arutelu) 31. oktoober 2015, kell 20:46 (EET)

::: Tabelit on mõtet teha siis kui selle järgi on vajadus. Kas siin on?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 31. oktoober 2015, kell 22:22 (EET)

:::: Osa lugejaid eelistab tabelit, sest see tundub ülevaatlikum. Kas kellegi meelest tabel on vähem ülevaatlik? Andres (arutelu) 1. november 2015, kell 12:52 (EET)

Laul Merlee19 (arutelu) 27. juuli 2017, kell 15:47 (EEST)

Kas Sa mõtled seda, et on sellenimeline laul? Kas sellele tuleb mõni link? Andres (arutelu) 27. juuli 2017, kell 18:05 (EEST)

: "Laula mu laulu helisev hääl", originaalis "Sweet Music Man"  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. juuli 2017, kell 21:12 (EEST)

:: Võib-olla teha täpsustusmärkus. Andres (arutelu) 27. juuli 2017, kell 22:06 (EEST)


Arutelu:Tartu Ülikooli ajalugu

"Teise maailmasõja sõjatules hävis 22 ülikoolile kuulunud hoonet ja vara..." — mida see tähendab?
Lisan alla mõne viite. —[[Kasutaja:Pietade|Pietadè]] ([[Kasutaja arutelu:Pietade|arutelu]]) 18. aprill 2015, kell 21:09 (EEST)
* "Sõjas hävis 19 ülik hoonet"<ref>Eesti Nõukogude Entsüklopeedia (RUND-TING), Tallinn, 1975.</ref>
* "Purustatud ja hävinud oli..., 19 ülikooli hoonet,..."<ref>Tartu ajalugu, Tallinn, 1980, lk 231.</ref>
* "Kokku kaotas ülikool 1944. a. sügisel 15 õppe- ja majandushoonet."<ref>Tartu Ülikooli ajalugu III, Tallinn, 1982, lk 179.</ref>

{{viited}}

Rootsi võimu aegse Tartu Ülikooli järjepidevuse suhtes tänapäevase Tartu Ülikooliga on ajalooliselt esitatud kahtlusi; nii kirjutas TRÜ ajaloo komisjoni esimene sekretär E. Selli korduvalt 17. sajandi ülikoolist kui vaid Tartu Ülikooli (nõukogudeaegse Tartu riikliku Ülikooli) eelkäijast. Vastupidist seisukohta esindas ja Selliga diskuteeris Helmut Piirimäe.Piiriäe, H. "Probleeme Academia Gustaviana ajaloost" Tartu ülikooli ajaloo küsimusi I. Tartu, 1975, lk 17Tartu Ülikooli ajalugu, kd I, Tallinn: Valgus 1982, lk 19-20

See on arusaamatu põhjendusega välja jäetud. Andres (arutelu) 23. aprill 2015, kell 21:49 (EEST)
Ervin Martinson kandis erilist viha rootsiaegse ülikooli vastu.

Ervin Martinson?

Jutt on siin ju sellest, kas Rootsi-aegne ülikool on hilisema eelkäija või hilisemaga identne. Andres (arutelu) 23. aprill 2015, kell 22:32 (EEST)

Lvwikis on keelelinkideta artikkel :lv:Academia Gustaviana Adolphina (meil link Academia Gustaviana Adolphina). Pole kindel, kas eraldi artikliks on mõtet?--Estopedist1 (arutelu) 3. veebruar 2018, kell 15:38 (EET)

See on Academia Gustaviana, sellega tulekski kokku linkida. Andres (arutelu) 4. veebruar 2018, kell 12:32 (EET)
Minu meelest peaks olema eraldi artikkel Academia Gustaviana ja Adolphina tuleks sinna ümber suunata. Andres (arutelu) 4. veebruar 2018, kell 12:38 (EET)


Arutelu:Estonia katastroof

Ei ole nõus. Lisandunud on ebaproportsionaalselt palju vandenõuteooriate kirjeldusi ning viiteid pealiskaudsetele ajaleheartiklitele, aga kuhugi on kadunud laevahukku puudutavate valdavalt eestikeelsete raamatute loetelu. Puudub viide valitsuskomisjoni aruandele, viide ajaleheartiklile selle kohta näitab aga, et viidatud ajakirjanik pole aruannet lugenud, vaid on põgusalt lehitsenud. Samal ajal tegutses ka põhjalikum Riigikogu komisjon, mis ei seadnud rahvusvahelise uurimiskomisjoni aruannet kahtluse alla. Ssgreporter (arutelu) 20. aprill 2015, kell 01:56 (EEST)

:Vabandust, kirjanduse loetelu on artiklis Estonia (laev), samuti on seal mälestusmärgid hukkunuile.Ssgreporter (arutelu) 20. aprill 2015, kell 23:58 (EEST)

Kas kõik viited, mis on enne punkti, tuleks viia punkti järele? Pärtel Toompere (arutelu) 21. juuni 2015, kell 12:27 (EEST)

Punkt ja siis viide.--Raamaturott (arutelu) 21. juuni 2015, kell 21:30 (EEST)

Lause artiklis: Väga sarnased vigastused Estonia omadega olid suvel 1975 valminud Silja Line'i Wellamo visiiril 30. detsembril 1975.
Vaatame artiklit Wellamo:  Laev ehitati 1986. aastal.
Kes teab, kus on viga, parandage, palun.
Liilia Moroz (arutelu) 12. märts 2019, kell 18:02 (EET)

See pole sama laev, 1975. aastal ehitatud Wellamo õnnetus juhtus sama aasta lõpul, aga laev sai 1981. aastal uue nime Dana Gloria, hiljem King of Scandinavia ja Color Viking. 1986. aastal ehitatud Wellamost sai Silja Festival. Ssgreporter (arutelu) 13. märts 2019, kell 00:54 (EET)

Järgnev artiklist eemaldatud tekst põhineb foorumipostitustel. Tõstan siia, vb keegi saab inspiratsiooni paremate viidete otsimiseks. --Minnekon (arutelu) 15. september 2019, kell 00:36 (EEST)

Relvaveoga seotud vandenõuteooriad jagunevad kaheks: ühed laiavad, et relvaveo tõttu laev hukutati, teised aga seda, et laev hukkus küll tehnilistel põhjustel tormisel merel, kuid õnnetuse asjaolusid varjatakse, et vältida relvaveo ilmsikstulekut. On leitud, et relvavedu oli põhjus, miks tahtsid valitsused vraki kiiresti betooni või liivaga katta, miks nad kuulutasid info laevahuku kohta riigisaladuseks ja kõrvaldasid pääsenud, kes oleksid olnud olulised tunnistajad. Ühe teooria järgi võis olla autotekil asunud veoauto koormaks radioaktiivne saadetis või tuumalõhkepea, mis oli demonteeritud Paldiskist või mõnest teisest Nõukogude tuumabaasist Eestis. Arvatavasti sooviti mõni seesugune saadetis transportida salaja läände ning nüüd tuli laev betoneerida, et vältida keskkonnaohtu. Plaanist aga loobuti, sest haagis ja selles olnud konteiner või kast koos radioaktiivne materjaliga tõmmati autotekilt välja ja maeti liivaga kattes vraki lähedale merepõhja. Teooriat toetab asjaolu, et vaid kuu aega varem olid Eestist lahkunud Nõukogude väed. Samuti räägivad selle kasuks argumendid, et laeva ramp on aja jooksul vajunud rohkem lahti, kui esimestes videotes näha; betoneerimise plaanist loobuti, kuid laeva lähedusse viidi siiski liiva; firma, kellelt telliti betooniga katmine (Smit Tak AB), tegeles muuhulgas ka radioaktiivsete ainete kahjutustamisega ning ajakirjanduse andmetel puistati liiva vrakist küllalt kaugel. Teooria järgi võib relva- või tuumatehnika veo salastamine olla seotud ka algselt päästetud, kuid hiljem kadunud isikutega, kuna nad võisid teada relvaveost. Tuumarelvastuse vedu on oponeeritud Jutta Rabe sukeldumisega laevale. Rabe pani laeva lähedale dosimeetri, kuid see ei näidanud radioaktiivsust. Teooria pooldajad aga viitavad asjaolule, et tuumatehnikat veetakse konteinerites, mis ei lase kiirgusel levida välja, samuti summutab vesi väga hästi alfakiirgust ning uhub ära võimaliku radioaktiivse aine lekke.M/L Estonia hukkumisest 28.09.1994. Kipper, lk 15

:Minu meelest ei olnud tarvis seda välja võtta. Kui seda sees ei ole, siis keegi ka ei otsi allikaid. Andres (arutelu) 15. september 2019, kell 15:18 (EEST)

::Kas sa vaatasid viidatud foorumilehte? Sealsed väited on esitatud kui foorumikülastaja enda või tema anonüümse isikliku kontakti arutlus, mitte kui meenutus mingist nimeliselt mainimata unustatud usaldusväärsest allikast. Artiklisse selline asi kuidagi ei kõlba, pigem võiks küsida, kas arutelulehtki sobib foorumijuttude jäädvustamise kohaks. --Minnekon (arutelu) 15. september 2019, kell 16:34 (EEST)

::: Ma mõtlen seda, et need asjad on kõik või peaaegu kõik ka mujal avaldatud. Foorumiviidet pole tarviski. Andres (arutelu) 16. september 2019, kell 10:33 (EEST)

::::Nojah, ma lähtusin foorumis olnud esitusest, mis näitab neid originaalsete ideedena. Kus need asjad mujal avaldatud on? --Minnekon (arutelu) 16. september 2019, kell 12:45 (EEST)

Arvan,et ärge nähke vaeva vandenõuteooriate esitamisega. Viiteid leiaks rohkem kui küll, aga leian, et entsüklopeediavääriliseks teeks artikli faktide esitus, mitte vandenõuteooriate kirjeldamine. Näiteks seni pole ükski tõsine allikas nimetanud "relvavedu", uuriti hoopis "sõjatehnika vedu". Aga "sõjatehnika" võib olla ka näiteks elektrooniline skeem. Kõigele lisaks pole seni tuvastatud, et õnnetusööl oleks laeval olnud sedagi "sõjatehnikat". Ssgreporter (arutelu) 17. september 2019, kell 00:35 (EEST)

:Minu meelest on vandenõuteooriad olulised. Need võivad ka eraldi lehel olla. Kui me neid ei kirjelda ja olemasolevaid vastuväiteid ei esita, siis süüdistatakse meid mahavaikimiseks. Ma arvan küll, et siit peaks saama teada, mida väidetakse ja miks see  ei ole tõsi. Andres (arutelu) 17. september 2019, kell 12:16 (EEST)

:Ma arvan ka, et neist tuleks siin või ka eraldi artiklis rääkida, sest neist on palju ajakirjanduses jm räägitud. Seejuures tuleks muidugi püüda eristada rohkem tõsiseid allikaid vähem tõsistest. --Minnekon (arutelu) 17. september 2019, kell 12:20 (EEST)

Leian, et on hea ettepanek panna vandenõuteooriad eraldi artiklisse. On väga tavaline, et mistahes teooria esitaja alustab sellest, et rahvusvahelise uurimiskomisjoni lõpparuanne ei kõlba kuhugi ja seejärel tuleb välja oma seisukohtadega, millest ilmneb, et ta pole lõpparuannet lehitsenudki, lugemisest rääkimata. Ssgreporter (arutelu) 18. september 2019, kell 00:36 (EEST)

: Kui see on nii, siis tuleks aruannet nii põhjalikult refereerida, et kõik see, mis seda lugedes või lehitsedes on oluline teada saada, oleks siin kirjas. Minu meelest ongi artikli põhipuudus see, et selline referaat puudub. --Andres (arutelu) 4. juuni 2024, kell 10:18 (EEST)

12.04.2019 ERR teates (Epp Ehand, Nanterre): "Kannatanuid ja ohvrite lähedasi esindav advokaadibüroo Schmill&Lombrez leiab, et põhivastutaja on just klassifitseerimisfirma."
Niisuguse konstruktsiooniga laev võib vee peal sõita ja autosid ning inimesi vedada küll, aga avamere-sertifikaati poleks tohtinud anda. See polnud ju esimene kord, kui visiir ei pidanud tormile vastu. 193.40.12.10 22. september 2019, kell 20:42 (EEST)

Lisasin artiklisse. --Minnekon (arutelu) 22. september 2019, kell 21:08 (EEST)

Artikli neutraalsus vaidlustati aasta eest ja artikkel on ise vahepeal mõneti muutunud. Kas hetkel on jätkuvalt põhjust kahelda neutraalsuse puudumises? Seda enam, et vandenõuteooriate esitamine iseenesest ju asja mitteneutraalseks ei muuda. Iseasi, kui teooriaid esitatakse tõe pähe, aga nüüd artikliga tutvudes mulle midagi sellist silma ei jäänud. Ning vandenõuteooriate kummutamine võiks just olla tarvilik osa artiklist. Ivo (arutelu) 30. september 2020, kell 00:11 (EEST)

Minu jaoks pole artikkel neutraalne peamiselt sellepärast, et ebaproportsionaalselt suur osa on vandenõudele jm alternatiivsetele teooriatele pühendatud. Lisaks on kohati hinnangulisi väljendusi. Oleks vaja tõsisemat osa tunduvalt pikendada või vandenõud eraldi artiklisse viia. Ma mõtlesin ka, et mis pealkirja alla need mitte-ekspertide versioonid koondada? Kõiki (nt Kurmi jutte) vast üheselt vandenõuteooriate all paigutada ei saa. --Minnekon (arutelu) 13. oktoober 2020, kell 23:08 (EEST)

:Vandenõuteooriad ja alternatiivteooriad peaks tõesti alustuseks eraldi artiklisse panema ja siis saaks ülejäänud artikli üle vaadata ning tõsisemat osa pikemaks kirjutada. Samas jah, nagu Minnekon aasta tagasi mainis võiks kuidagi eristada otseseid vandenõuteooriaid ja nt. Kurmi teooriaid. Pakun, et mitte-ekspertide teooriad siis näiteks artiklisse Estonia katastroofi vande- ja alternatiivteooriad või siiski ikkagi Estonia katastroofi vandenõuteooriad ning siin lühidalt kirjeldada peamisi vandenõuteooriaid. Me peaks selle artikli lähitulevikus korda tegema, sest kuniks OJK ja Kurm pole oma juurdlusi lõpetanud, on teema suhtes huvi olemas ja uut informatsiooni võib veel lisanduda. --Kuuskinen (arutelu) 12. oktoober 2021, kell 15:30 (EEST)

::See arutelu on nüüd mitu aastat seisnud, aga sellises mahus vandenõuteooriate (sh. kadunud isikud) tekst tuleks siit eemaldada. Seega võiks teksti mõne minu pakutud vms pealkirja alla liigutada, sest see on absurdne, et vandenõuteooriate ja kadunuks jäänud isikute tekst võtab visuaalselt rohkem ruumi kui katastroofi enda kohta käiv. Tahaks nagu mõnda seisukohta näiteks uue artikli pealkirja osas veel enne kui mingi hetk ise teksti liigutan. --Kuuskinen (arutelu) 30. mai 2024, kell 00:05 (EEST)

:::Mina ei ole kindel, et Vikipeedia neid vandenõuteooriaid üldse nii suures mahus käsitlema peaks, et eraldi artikkel teha. Minu arvates võiks jätta peatüki "vandenõuteooriad", kus 2-3 lõiguga mainitaks ära, et Estonia huku ümber on levitatud vandenõuteooriaid ja millised peamised neist on. Muu võiks kustutada. Metzziga (arutelu) 30. mai 2024, kell 08:25 (EEST)

::::Ma ei ole sellega nõus. Estonia vandenõuteooriad on nii laialt levinud, et minu meelest peaks neid põhjalikult käsitlema. Lugeja peaks teadma nende poolt- ja vastuargumente. Mida vähem nendest kirjutada, seda rohkem lugeja neid usub. Ja pole välistatud, et neis on mingi tõde. Andres (arutelu) 30. mai 2024, kell 11:13 (EEST)

::::Aga muidugi, ka komisjoni tööst ja järeldustest tuleb kirjutada põhjalikult. Andres (arutelu) 30. mai 2024, kell 11:14 (EEST)

:::::No pakuks siis, et eemaldame siit selle praeguse vandenõude teksti eraldi artiklisse ja siia jätame nö ametliku käsitluse ning vastukaaluks mingisuguse kokkuvõtte peamistest teooriatest nagu on inglise Wikis. Siin artiklis võiks ikkagi olla pikem ülevaade katastroofist ja selle uurimisest. Ise ma vandenõuteooriate lehekülge teha ei taha, aga võin abistada selle artikli pikemaks kirjutamisse. --Kuuskinen (arutelu) 31. mai 2024, kell 23:06 (EEST)

:::::Ma arvan, et siia peaks jätma neist lyhikese kokkuvõtte ja ylejäänud tuleb koondada eraldi artiklisse. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 31. mai 2024, kell 23:27 (EEST)

:::::: Te räägite ebaproportsionaalsusest, aga miks on ametlikust uurimisaruandest ainult üks lõik? Nagu siin enne välja toodud, puudub viide aruandele ning kirjanduse loetelu on millegipärast ainult laeva artiklis. (Vaatasin nüüd, et viited aruandele on küll olemas, kuid puuduvad leheküljenumbrid.)

:::::: Siin on enne öeldud, et ajakirjanike juttudest on näha, et aruannet pole loetudki, isegi mitte lehitsetud. Siis tuleb kõik olulised punktid ära tuua, et saaks näidata, miks alternatiivsed arvamused on väärad. Kui me ütleme, et tegu on vandenõuteooriatega, siis see justkui näitaks, et Vikipeedia teab, et need on väärad.

:::::: Üks Eesti-poolne komisjoniliige lahkus komisjonist. Sellega seoses on spekuleeritud, et ta ei tahtnud osaleda tõe varjamises.

:::::: Ma leian, et vandenõuteooriad on selles artiklis täiesti teemakohased. Jutud inimestest, kes pääsesid ja siis kaduma jäid, on pealtnägijate ütlustega tõendatud. Miks pidada neid kõrvalisteks? Muidugi võib teha alamartikleid, aga et otsustada proportsionaalsuse üle, tuleks artikkel kõigepealt korralikult valmis kirjutada. --Andres (arutelu) 1. juuni 2024, kell 07:08 (EEST)

:::::::Vandenõuteooriate ja kadunud isikute osas ei saa ma hästi aru, miks me peame just siin lehel neid nii pikalt kajastama. Spekulatsioonide ja erinevate arvamuste siin kajastamise korral peaks siis Apollo 11 artiklisse panema ka pika teksti sellest kuidas hulga inimeste meelest pole Kuul kunagi käidud. Jah, kergelt meelevaldne võrdlus, aga no selle kohta ju ka hunnikus vandenõusid. Ametliku versiooni teksti tuleb siin muidugi pikemaks kirjutada, aga praegu jääb pigem mulje, et Vikipeedia kajastab huku leheküljel mõnuga igasugu sellega seotud teooriaid, millel pole alati selget tõestust. Ma pole vastu, et Vikis oleks mingi artikkel teooriate kohta, sest soome vikis on täitsa olemas leht "Estonian uppoamisen salaliittoteoriat", aga ma ei saa hetkel aru, et miks kellegi vandenõuteooriad on sama kaaluga kui kaks ametlikku uurimist. --Kuuskinen (arutelu) 2. juuni 2024, kell 01:37 (EEST)

::::::::Ma leian, et kaal ei puutu siin asjasse. Võiks ju ka väita, et kui on omaette artikkel, siis on eriti suur kaal antud. --Andres (arutelu) 2. juuni 2024, kell 15:07 (EEST)

: Ma olen nõus, et vandenõuteooriate ja spekulatsioonide osa tuleks oluliselt kärpida ning selle eraldi lehele tõstmine ei ole päriselt lahendus. Vikipeedia neutraalsuse põhimõtte järgi on oluline just kaal (due weight) ehk tuleb jälgida, et sellel materjalil, millel on suurem kaal usaldusväärsetes allikates, oleks vastavalt suurem kaal ka Vikipeedia esituses. Ka võimaliku alamartikli ja põhiartikli sisu peaks olema omavahel sobivates proportsioonides ning tuleks vältida sellist olukorda, et alamartikkel räägib justkui samadest asjadest, millest põhiartikkel, aga teise nurga alt (vt :en:WP:POVFORK).

: Kui vandenõuteooria on usaldusväärsetes allikates märkimisväärset kajastamist leidnud, siis küll tuleks seda ka Vikipeedias mainida, aga see, millise põhjalikkusega seda teha, nõuab kaalutlemist. Põhimõtteliselt saaks ka mõne lausega kokkuvõtvalt ära öelda, millised on levinumad vandenõuteooriad.

: Vandenõuteooriatele on ju üldiselt omane, et neid saa tõendada ega kummutada. Katsetest neid kummutada pole suurt muud tolku, kui et vandenõuteooria ise leiab lihtsalt veelkord tiražeerimist (vt :en:WP:FRINGE). Ei oleks ka vaja püüda olla vandenõuteoreetikutele meele järgi, millegi mahavaikimises või pisendamises süüdistavad nad meid niikuinii, kui me ei esita aju just nii nagu nemad esitaks. Pikne 3. juuni 2024, kell 22:08 (EEST)

::Dagens Nyheter ega Svenska Dagbladet ei ole seepärast veel ebausaldusväärsed allikad, samuti Rootsi Televisioon, et pealiskaudsed ajakirjanikud on neis väljaannetes aastakümneid mitmesuguste allikate mitmesuguseid vandenõuteoreetilisi seisukohti vahendanud. Seepärast on näiteks selles artiklis siin väärtusetud enamik päevalehtede artikleid ja palju ringhäälingu-uudiseid. Et laevahuku uurimise ajal oli merendusteadmine enamjaolt Eesti pool ning Rootsis mõjutasid avalikku arvamust pigem reisijate omaksed ja juristid, siis levisid need teooriad seal palju paremini ja Rootsi meremeeste seisukohti ei võetud kuulda. Ent ma ei hakka siin vaidlema, toon vaid vandenõuteooriate esitlemise pooldajaile mõttetuse illustreerimiseks oma Rootsi kolleegi minu meelest veenva väite. Nimelt on uuriva ajakirja Filter peatoimetaja Mattias Göransson nende teooriate levikut uurinud ja ajakirjas selgitanud ning need kokku võtnud argumendiga: "Näiteks on võimatu tõendada, et Rootsi metsades ei leidu nähtamatuid päkapikke." (artiklis "Intellektuaalsest hämast Estonia huku ümber". Eesti laevanduse aastaraamat 2022) Ssgreporter (arutelu) 4. juuni 2024, kell 01:05 (EEST)

::: Minu meelest just see väide ei ole veenev. Siin ei ole midagi konkreetset. Milline väide on võrreldav nähtamatute päkapikkude teooriaga? Ka selle artikli refereerimine oleks siin oluline.

::: Kindlasti saaks alternatiivteooriate jne esitust kompaktsemaks teha, ilma sisust midagi kaotamata.

::: Ma lugesin alustuseks seda osa, kus räägitakse kadunud isikutest. Esimene lõik, kus räägitakse reisijate nimekirjade ebausaldusväärsusest, ei ole minu meelest selle teema ja võib-olla ka kogu artikli seisukohast üldse relevantne. Jah, neid kadumisi seostatakse vandenõuteooriatega. Minu meelest on näiteks Avo Pihti  kadumine märkimisväärne mõistatus isegi siis, kui me seda vandenõuteooriatega ei seosta. Kas näiteks Erich Moik on meremeeste silmis asjatundmatu ja  ebausaldusväärne? Ja kas  Andi Meistri jutul ei ole üldse mingit kaalu? Ta on terve raamatu kirjutanud.

::: Minu meelest alternatiivteooriad ja Estonia hukuga seotud mõistatuslikud asjaolud ei lähe fringe theory mõiste alla. Siin ei ole tegu teaduslike ega pseudoteaduslike alternatiivteooriatega. See argument, et mingid argumendid ei aita ja me pööraksime liiga suurt tähelepanu, ei ole minu meelest kuigi. Ma arvan, et suuremal osal lugejatest ei ole kindlat seisukohta ja neil on tarvis infot, mille põhjal oma seisukoht kujundada. Kui mingi väide on ebaloogiline või faktidega vastuolus, siis peaks olema lihtne näidata, et see on nii on. Ja kui on esitatud mingi teooria, mida põhimõtteliselt ei saa tõendada ega kummutada, siis tulekski nii öelda. Mõnel juhul on ju nii, et täiendav uurimine tooks asjasse rohkem selgust. Tavaliselt ütlevad alternatiivteooriate autorid, et mingile faktile pole piisavalt tähelepanu pööratud ning seda fakti pole seletatud. Kui sellele faktile on tähelepanu pööratud ja seda on seletatud, siis saab ju öelda, mis on seletus või miks see fakt pole oluline või siis et fakt ise pole piisavalt tõendatud. --Andres (arutelu) 4. juuni 2024, kell 10:18 (EEST)

::::Andrese toodud mõttekäiguga igati nõus. – Hirvelaid (arutelu) 4. juuni 2024, kell 12:26 (EEST)

::Ei ole Andrese mõttekäiguga nõus. Mul on võimalus olnud Estoniaga seotut jälgida nii Eestis kui ka Rootsis juba alates jaanuarist 1993, kui laev esimest korda Eestis sildus. Laevahuku kohta on kaht liiki teavet: teaduslikku ja huvirühmade oma. Kõige jõulisem huvirühm on olnud Saksa laevatehas, ka nende uurimisrühma on püütud serveerida teaduslikuna, kuid teisalt tõendatud, et sedavõrd tendentslik lähenemine pole teaduslik. Olen ka ise Rootsis kohanud laevatehasega üsna otse seotud inimesi ja näinud, et väidetega, mis Rootsis on sobinud, Eestisse siiski ei söandata tulla. Üks huvirühm on veel Vahemerel. Lisaks on ühe Rootsi omasteühingu juhatus korduvalt eriti jõuliselt aktiveerunud just siis, kui 1100 omakse kohtuprotsessis laevatehase vastu Prantsusmaa kohtus on olnud mingi pööre. Rootsi ajakirjanduse probleem on see, et mõnikümmend üsna häälekat inimest on hõivanud laiema meediaruumi sedavõrd, et mõistlikud inimesed jäävad vait. Nii ongi Rootsis laevandusajakirjades ja näiteks skeptikute ühingus hoopis teistsugune teave ja sellest tulenev hoiak kui näiteks Rootsi TV noorepoolsel reporteril, keda teemaga korduva tegelemise tõttu peetakse asjatundjaks. Tegelikult on ta lihtsalt kasutanud kergemini kättesaadavaid allikaid - neid, kes ise väga tahavad rääkida ja kelle nimi on seetõttu ajapikku juba tuntuks saanud. Ka Eestis on üks päevaleht raisanud hulga leheruumi ja raha, et üht esinemishimulist profaani esiplaanile seada. Arvan, et ei peaks selle isiku või mõne teise mitteasjatundja seisukohti üle kordama ja levitama. Kuigi artiklid on ilmunud ja tema ütlused viidatavad.

::Kapten Pihti ja kapten Moiki tundsin piisavalt kaua ja hästi, nende üle ma siin ei aruta. Viimane Rootsis rohkem kui Eestis tähelepanu pälvinud teadusliku ambitsiooniga töö on TTÜ Eesti Mereakadeemias 2021. aastal cum laude kaitstud magistritöö, mille I osas on kokkuvõte Estonia huku teemalistest teadustöödest ja -artikleist. Ssgreporter (arutelu) 5. juuni 2024, kell 00:58 (EEST)

:::Sa ei ole minu mõttekäiguga nõus, aga Sa ei ütle, kus on selle nõrgad kohad.

:::Mul ei ole midagi selle vastu, kui artiklisse kaasatakse rohkem tõsiseltvõetavaid allikaid.

:::Kui me mõned autorid diskvalifitseerime, siis peaks sellel olema ka selged tõendatavad põhjused. Minu meelest pole lõppkokkuvõttes oluline mitte see, kes midagi ütles, vaid suhestuda tuleks sellesse, mida ja mis argumentidega ta ütles. Kui keegi väidab midagi lihtsalt niisama, ütlemata, kust ta selle võttis, siis see on  muidugi kergekaaluline. Teine asi on pädeva inimese eksperthinnang. Andres (arutelu) 5. juuni 2024, kell 10:05 (EEST)
----

Mulle ka isiklikult need teooriad ei sympatiseeri, aga fakt on, et need on Estonia juhtumi juures väga tähelepanuväärne detail. Ilmselt yks TOP 3 asju, millest inimesed sellega seoses räägivad. Kirjutada neist tuleks muidugi allikatele viidates (ideaalis küll mitte stiilis telegram.ee'le), aga põhimõtteliselt ei ole nõus, et nende mainimine peab piirduma lõigu või paari lausega. Inglise vikis on eraldi artiklid nt en:9/11 conspiracy theories jne. Ei näe põhjust, miks meil ei võiks ja ei peaks sama moodi olema. See, et kellelegi ei meeldi nende kajastamine, ei ole argument. Ja kui mõned on ymberlykatud, siis muidugi need vastuargumendid tuleb ka lisada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. juuni 2024, kell 14:59 (EEST)

:Nõus. See arutelu on teemast juba kõrvale kaldunud. Küsimus pole olnud selles, kas me hakkame eristama nt. telegram.ee teooriaid ja Margus Kurmi väiteid. Pigem tahtsingi antud teemat uuesti tõstatades saada aru, kas need peaks eraldi artiklis olema. Üldiselt tundub, et praktika on pigem sinnapoole, et kui vandenõuteooriad on juba ise tähelepanuväärseks muutunud, siis need võivad olla, aga mitte ametliku versiooniga kõrvuti. Seega pigem paneks need eraldi artiklisse nagu on tehtud nt. soome vikis ja siin mainiks lühidalt, et hukuga on seostatud erinevaid teooriaid ja kui soovitakse pikemalt lugeda, siis minnaksegi teisele lehele. --Kuuskinen (arutelu) 5. juuni 2024, kell 22:28 (EEST)

Mõneti panevad selles teemas sagedamini esinevad mõisted kukalt sügama. Nimelt just mõisted: õnnetus, katastroof, hukkuma, uppuma! Eesti keel paistab mitte just kindlatel jalgadel seisvat, lonkab mõistete kasutamise järekindlus.
Hukkub ligi 850 inimest ning see loetakse õnnetuseks! Lõhkusin kogemata savinõu - ka see on õnnetus. Võrreldamatud juhtumid ju!! Teema pealkiri teavitab katastroofist, mis see laeva uppumine tegelikult oligi. Edasi - laev hukkus? Reisijad lõpptulemusena jah, uppusid!  Meie kõigi jaoks, laevaga reisile läinud inimesed hukkusid, sest laev läks merepõhja ehk uppus. Laevahuku all mõistame vist pigem seda, et laevaga hukkus inimesi, mitte et laev ise oleks hukkunud.
Lennukid näiteks eesti keeles ei huku, aga kukuvad alla või nagu nüüd "moodsas" keeles öeldakse - põrkavad maakeraga kokku (oh, mis nõme väljendus)! Selline juhtum on eesti keeles muidugi ka 'õnnetus', täpsemalt 'lennuõnnetus'! Pole vahet, kas hukkus korraga viissada reisijat, või juhtus mõnel reisijal õnnetus - ajas kohvitassi kogemata kandikul ümber. 185.157.111.80 25. september 2021, kell 22:23 (EEST)

"Laevahuku all mõistame vist pigem seda, et laevaga hukkus inimesi, mitte et laev ise oleks hukkunud." Ei, laevahukk tähendab laeva hukkumist ehk põhjaminekut. Velirand (arutelu) 25. september 2021, kell 22:40 (EEST)

:"Õnnetusel" ongi kaks tähendust (vt Seletav sõnaraamat): 1) ebaõnn, halvastiminek; häda, nuhtlus; 2) ootamatu traagiline sündmus, kus keegi v. miski saab viga. Kohvitassi ümberminekul mõeldakse esimest, laeva põhja minekul teist tähendust. Ka "hukkumisel" on kaks tähendust (): 1) (õnnetuse, vägivalla tõttu) elu kaotama, surma saama; 2) täielikku hävingusse sattuma, hävima. Seega "õnnetust" võib kasutada küll, laeva puhul "hukkumisest" rääkida on ehk küsitavam, aga mitte tingimata vale, eriti kui allikad, mille alusel siinne artikkel on koostatud, peaksid seda väljendit kasutama. --Minnekon (arutelu) 25. september 2021, kell 22:42 (EEST)

Kui laev upub, siis selle tulemust nimetatakse 'laevahukuks*. Inimeste kohta on viisakas öelda, et nad 'hukkusid', olenemata põhjusest: osa uppus, osa külmus, osa sai surmavaid vigastusi. Ma ei pea 'katastroofi' sobivaks pealkirjaks - täpsem oleks "Estonia hukk", mis ei sisalda hinnangut. Ssgreporter (arutelu) 13. oktoober 2021, kell 00:35 (EEST)

Mingi definitsioon võiks siin minu meelest ikkagi olla. Artikkel on esiteks kindlast mõistest, mida saab defineerida, ja teiseks pealkirjast endast ei tule välja, mida katastroofi all täpsemalt silmas peetakse. Pikne 16. juuni 2023, kell 17:48 (EEST)

Arvan sama. Definitsiooni ärajätmist võiks kaaluda, kui pealkiri ise oleks kirjeldav ja juba sisuliselt definitsioon. Aga "Estonia katastroof" iseenesest ei ütle seda väljendit mittekuulnud inimesele kuigi palju. Minnekon (arutelu) 16. juuni 2023, kell 18:33 (EEST)

:Laevahukk on laeva hukkumine või taastamist välistav vigastumine (ka vrakistumine). Mereleksikon, 1996. Ssgreporter (arutelu) 17. juuni 2023, kell 01:35 (EEST)

:Täiendan: Meresõiduohutuse seadus, § 69 Laevaõnnetuse mõiste

:(1) Laevaõnnetus on sündmus või sündmuste jada, mis on otseselt seotud laeva käitamisega ja millega kaasneb:

:1) inimese surm; /.../

:4) laevahukk, eeldatav hukk või hülgamine;

:Kokku on 8 punkti, mispuhul tegu on laevaõnnetusega. Kordan, 'laevahukk' on termin, aga ma ei saa aru, miks see on asendatud tegusõna käändelise vormiga ja tühistan selle paranduse. Ssgreporter (arutelu) 17. juuni 2023, kell 23:52 (EEST)

Milleks nüüd see "nimetatakse"? Definitsioonid ei ole harilikult nii sõnastatud ja artikkel on ikkagi laevaõnnetusest, mitte selle ühest võimalikust nimetusest.

Kas siin häiris enne eelkõige sõnakordus? Kas sellisel juhul oleks varasemast parem ehk midagi umbest sellist: "Estonia katastroof oli laevaõnnetus, mis toimus Läänemerel 28. septembril 1994. Selle tagajärjel uppus parvlaev Estonia ..."? Pikne 18. juuni 2023, kell 21:27 (EEST)

:Katastroof artikli pealkirjas ei ole merendustermin, vaid palju üldisem ja pigem loodus- jm maismaaõnnetuste kohta kasutatav sõna. Seepärast on hea, et on väljendatud, et seda konkreetset laevahukku nimetatakse (sageli just ajakirjanduses) katastroofiks. Link artiklile laevahukk kui täpsele terminile peab kindlasti definitsioonis olema. Seda ei asenda 'laevaõnnetus' (laevahukk on laevaõnnetuse alaliik ehk täpsem termin), 'uppumine' ega 'katastroof'. Ssgreporter (arutelu) 19. juuni 2023, kell 00:42 (EEST)

:: Minu poolest võib olla ka "laevahukk". Samas üldisem "laevaõnnetus" iseenesest ütleks samuti millega on tegu ja kõik täpsustavad üksikasjad niikuinii avalausesse ei mahu. Pikne 19. juuni 2023, kell 16:10 (EEST)

:Kuigi sõna 'laevaõnnetus' kõlab tõsisena, klassifitseeritakse meresõiduohutuse seaduses nende 8 punkti hulgas laevaõnnetuseks ka näiteks laeva sõit madalale või ühe isiku vigastus, mis põhjustab töövõimetuse kauemaks kui 3 ööpäevaks. See on liiga lai termin. Ehkki vahel harva on olnud ka ohvriteta laevahukke, kui kõik inimesed on päästetud. Ssgreporter (arutelu) 21. juuni 2023, kell 00:32 (EEST)
----
OJK on asutus

Tegelikult on asutuse (ministeeriumi) struktuuriüksus, vt . Seetõttu võiks keelereegli järgi kirjutada väikeste tähtedega, sõltumata sellest, kas tegu on ametliku kasutusega või mitte. Pikne 24. juuli 2023, kell 16:45 (EEST)
See ei ole ministeeriumi osakond, mida kirjutatakse väiketähtedega. Põhimääruse kohaselt on oma ametitegevuses sõltumatu, juhi nimetab valitsus samuti kui ministeeriumi kantsleri. Suurtähtedega kirjutamist õigustab ka "oma lipp ja vapp" ehk oma kirjaplank ja rahvusvaheline otsesuhtlus teiste riikide vastavate ametitega. Senise vaatluse põhjal on tugiteenused MKMi kaudu, nt raamatupidamine Riigi Tugiteenuste Keskuselt. Ssgreporter (arutelu) 26. juuli 2023, kell 00:32 (EEST)

: Minu meelest võiks jääda suurte tähtedega. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 26. juuli 2023, kell 11:20 (EEST)

Võimalik, et on rohkem sõltumatu kui osakonnad, aga ta on sellegipoolest struktuuriüksus nii nagu osakonnad, mitte omaette asutus ministeeriumi haldusalas, nii nagu näiteks TTJA. Keelereegel puudutab ainult seda, kas tegu on struktuuriüksusega või mitte. Väikesed tähted on tavatekstis igal juhul õiged, oleks ka siis, kui tegu oleks omaette asutusega, mille ametlikus nimes on suured tähed. Praegu on siin nimetuse ees veel "Eesti" ja suurte tähtedega jääb kergesti mulje, et "Eesti" on nime osa. Pikne 26. juuli 2023, kell 19:07 (EEST)
----
Kas tehtud muudatused on õiged? Olen umbusklik. --Andres (arutelu) 23. oktoober 2023, kell 12:46 (EEST)

Kust kellaaeg on võetud? Keda nimetatakse päästetuks? Praegu ebaloogiline sõnastus. --Andres (arutelu) 23. oktoober 2023, kell 12:58 (EEST)


Arutelu:Tony Abbott

* The Australian Women's Weekly: Austraalia peaminister jõi pindi õlut ära seitsme sekundiga (video), KorrespondenT.net, 20. aprill 2015 (vene keeles)


Arutelu:Lai tänav (Tallinn)

Lai 2, 4, 6 ja Lai 1, 2

Imelik. Andres (arutelu) 2. mai 2015, kell 10:54 (EEST)

1784. aastal alustas hoones tegevust esimene Tallinna asjaarmastajate teater, rajajaks (1812–1813) August von Kotzebue.