Arutelu:Vello Salo

Kas teoksil on terve Piibli uustõlge? Andres 31. juuli 2007, kell 19:25 (UTC)

Nii palju kui mina olen kuulnud ja tean, siis küll. -- Toomas 31. juuli 2007, kell 20:01 (UTC)
Huvitav, et kui klooster taastati 2001, siis kuidas sai Salo 1993 asuda selle preestriks? Elas varemetes või?

Nii palju kui mina leidsin, sai ta kloostri preestriks 2001. Andres 25. aprill 2009, kell 20:25 (UTC)
Lisasin mõned olulised seigad, aga artikkel vajab muidugi täpsustamist ja olulisel määral ka täiendamist. Katsun lähiajal kaasa aidata. --Vikker 13. september 2009, kell 19:09 (UTC)
Püütud täiendada. Töö jätkub. Tööks: * ESTER  --Excalceus 19. veebruar 2010, kell 10:45 (UTC)
1. Täpsustusi ja võib-olla ka täiendusi tuleb veel. 2. Palun administraatoritel avaldada arvamust, kas (ja kus) tuleks võõrväljendite puhul kasutada kursiivi – olen eesti keele grammatika ja soovitustega küll kursis, kuid teatavates piirides loevad ka tavad – ka Vikipeedia tavad. --Excalceus 19. veebruar 2010, kell 20:44 (UTC)

: Me juhindume eesti keele reeglitest. Nende järgi ei käi kursiivis pealkirjad ja väljaannete nimed. Kuidas on asutuste nimedega, seda ma ei tea. Vanasti need käisid kursiivis, nüüd võib-olla mitte. Andres 19. veebruar 2010, kell 23:25 (UTC)

Lisasin siselinke, kuid neid saab veel kõvasti lisada. Eelistaksin, kui nende ühingute ja organisatsioonide nimed (artikli lugemisvaates enne sisukorda) oleksid välja kirjutatud, mitte lühendid. Võib-olla see eelistus on subjektiivne. Ave Maria 19. veebruar 2010, kell 22:32 (UTC)
Mida tähendab tekstis lühend SKS? Amherst99 20. veebruar 2010, kell 21:55 (UTC)
SKS - ei tea veel kinnitada, kas see on Suomalaisen Kirjallisuuden Seura või midagi muud. Äsja sain uut bibliograafilist materjali, millega on ka veel hulk tööd. Läheb aega, andmed on vahel vastuolulised.--Excalceus 22. veebruar 2010, kell 20:30 (UTC)
Kustutan osa TOIMETATUT, sest seal on mainitud ainult üht teost (Uku Masing. “Oceanus popcellarum” (Mälestused). Toronto 1989)
, ja teose toimetaja enda teatel ei ole õige seda mainida, kuna käsikiri jäi trükis ilmumata. --Excalceus (arutelu) 28. august 2012, kell 10:31 (EEST)
Täpsustatud andmetel kolis VS Torontosse 1975. a. (mitte järgneval, nagu seisab ekslikult EKL-is). Doktoriväitekirja kaitsmine oli küll Roomas (kuhu VS naasis Torontost), aga 1976. a. --Excalceus (arutelu) 22. november 2012, kell 18:44 (EET)

Et täpsustatud, see on tore, aga kust need täpsustatud andmed võetud on? Me peaks avalikult kättesaadavaid alikaid kasutama, eks ole. --Oop (arutelu) 22. november 2012, kell 19:00 (EET)

Tekstis on vähemalt paar kohta, mis võiksid selgemad olla. Praegu ei saa lugeja näiteks teada, kas Salo oli lapsest saati katoliiklane või vahetas mingil hetkel usku, ja kuidas vang sõdima lasti ning selle käigus Sileesiast Tšehhi sattus (need on lähestikku küll, aga Eesti ja Leedu on ka, ühest teise kulgemine kellegi eluloos väärib selgitust). --[[Kasutaja:Ehitaja|Ehitaja]] ([[Kasutaja arutelu:Ehitaja|arutelu]]) 22. detsember 2018, kell 02:26 (EET)

ESTERis ei ole kirjas mitte tema kirjutatud ega tõlgitud teost. Kuriuss 16. märts 2019, kell 20:52 (EET)

Tänavused ülestõusmispühad algasid katoliku koguduses sellise sõnumiga  Kalev Kask 21. aprill 2019, kell 09:30 (EEST)


Arutelu:Psühholoog

Kõige kõrgema tasemega psühholoogid on kliinilised psühholoogid ja neuropsühholoogid ning akadeemilise uurimistööga tegelevad psühholoogid.

Miks nii? Andres 31. juuli 2007, kell 20:36 (UTC)
Ehh, peab ikka viitamise ära õppima. Esimene on võetud EP liidu kodulehelt, teine ingliskeelsest wikist
Pamukamu 31. juuli 2007, kell 21:52 (UTC)

: Küsimus on selles, mis mõttes on nad kõrgema tasemega ja mille põhjal saab seda otsustada. Andres 31. juuli 2007, kell 22:06 (UTC)
Mina panin "lisa viide" mallid. Pamukamu ilmselt vastas neile. Ega viitamise kohta eesti vikis vist mingit juhendit ei ole, aga kõige parem on kopida mõnest artiklist, kus viited ees. (Kasvõi inglise viki artiklist.) Võib ka panna lihtsalt lingi nurksulgudesse.--Heiki e 31. juuli 2007, kell 22:12 (UTC)

Väga hea, võimalik kontrollida, kuidas asjast mitte midagi teadev inimene saab instruktsioonist aru: Vikipeedia:Viitamine.--Ken 31. juuli 2007, kell 22:34 (UTC)

Kirjutaks esimese lõigu ümber nii:
* Psühholoog on psühholoogiaalase erialase ettevalmistusega spetsialist. Psühholoogiks kutsutakse nii erialase teadmisloomega tegelevaid teadlasi kui selle rakendajaid nagu kliinilised-, kooli- ja organisatsioonipsühholoogid. Eestis on sarnaselt muu maailmaga tänapäeval levinud praktik-teoreetik mudel, mille järgi tegelevad rakenduspsühholoogia praktiseerijad ka teoreetilise uurimistööga. Eesti Psühholoogide Liiduga liitumiseks peab olema vähemalt psühholoogia magistrikraad. Tkivisik (arutelu) 2. aprill 2014, kell 18:11 (EEST)
Psühholoogiaga tegelev teadlane ei pea olema erialase ettevalmistusega, ta võib tulla ka muult erialalt. Psühholoogia algaegadel tegelesid psühholoogiaga põhiliselt filosoofid.
Sõnal "psühholoog" on mitu tähendust, millest põhilised on:
# teadlane, kes teeb uurimistööd psühholoogia alal
# psühholoogi ametikohal töötav inimene või professionaalne psühholoogiline nõustaja
# psühholoogi kvalifikatsiooniga inimene
On veel teisi tähendusi, nagu psühholoogiahariduse omandaja, teiste inimeste motiivide jms mõistja ja arvestaja.
Kõik tähendused tuleks avada vikisõnastikus. Arvan, et siin tuleks rääkida kahest esimesest. Allpool tuleks selgitada, milles võib seisneda praktiku erialane tegevus.  Milliseid kvalifikatsiooninõudeid psühholoogile esitatakse, see pole olemuslik ega pea olema avalõigus. See erineb eri aegadel ja kohtades.
See, et praktikud tegelevad ka uurimistööga, on avalõigus hoopiski kõrvaline. See peaks olema allpool. Andres (arutelu) 3. aprill 2014, kell 10:13 (EEST)

Nõus, et alguses räägiks üldiselt, siis keskenduks (Andrese) loetelu esimesele kahele. Nõus, et laiem tähendus võiks välja tulla Vikisõnastikus, mitte siin. Nõus, et kvalifikatsiooninõuded võiks olla allpool (Eesti lõigu juures?) Tkivisik (arutelu) 13. aprill 2014, kell 15:33 (EEST)
Eestit puudutav peaks olema selgelt eraldi, omaette alapealkirja all. Andres (arutelu) 12. aprill 2014, kell 22:58 (EEST)

Nõus. Tkivisik (arutelu) 13. aprill 2014, kell 15:33 (EEST)


Arutelu:Nerva (kunstnik)

Kodanikunimi on täiesti avalikult teada, nii et seda pole mõtet välja jätta. "Sünninime" kohta, olgu siis ühe või kahe l-iga, avalikke andmeid pole. Samuti ei leidnud ma andmeid sünnikuupäeva kohta, nii et minu meelest peaks hoopis selle välja jätma. Andres 1. august 2007, kell 11:26 (UTC)

Selline sünnikuupäev muide oli kirjas Postimehes (http://www.postimees.ee/170905/esileht/siseuudised/177173.php). Kodanikunimi Koit Nerva on jah igati teada ja avalik. Ometigi tundub, et Nerva eelistab olla tuntud ühe nime alt. Pole vist otsest põhjust selle vastu ka võidelda.

Pealkiri polegi ju "Koit Nerva". Aga meil on ära toodud kõigi tegelaste õiged nimed, kui need on avalikult teada. Ega see ei tähenda, et inimesed teda õige nimega hakkaksid kutsuma. Andres 1. august 2007, kell 12:22 (UTC)

Siin on üks õigekirjaprobleem. Sõna giclée peab olema kursiivis, ning kui ta on täiend, tuleb ta järgneva sõnaga siduda sidekriipsu abil. Andres 4. juuli 2008, kell 21:59 (UTC)

Nüüd on korrektne. Birge 5. juuli 2008, kell 13:15 (UTC)

: Peaks olema: giclée-graafikaseeria (või ehk giclée-graafika  seeria)  giclée-reproseeria. Andres 5. juuli 2008, kell 13:22 (UTC)

:: "Giclée-nimeline" kirjutatakse sidekriipsu abil kokku, kuna eesti keele ortograafiareeglid näevad ette käändsõna (nagu siin giclée) ja järgneva ne-/line-liitelise omadussõna kokkukirjutamist. Kuid fraasis "giclée graafikaseeria" kirjeldab "giclée" lihtsalt "graafikaseeria" tüüpi, tehnoloogiat - umbes nagu fraasis "Delli sülearvuti" - ning see tuleks siiski kirjutada lahku, st ka ilma sidekriipsuta. Birge 5. juuli 2008, kell 21:01 (UTC)

::: Jah, sidekriipsu kasutamine tähendabki meie näites kokkukirjutamist.  Dell on firma nimi, mitte tehnoloogia. Ma peangi silmas, et tehnoloogiat iseloomustav täiend tuleb kokku kirjutada, sest see on nimetavas käändes. Võiks võrrelda sõnaga "akvarellmaal". Tõsi küll, kui läheb pikaks, võib ka lahku kirjutada, aga minu meelest  tuleb vahe siis teha tahapoole.   Andres 5. juuli 2008, kell 21:41 (UTC)

:::: "giclee-graafika seeria" tundub ka üpris loogilise lahendusena.--Nerva 6. juuli 2008, kell 11:09 (UTC)

::::: Jah, ka minu meelest oleks see parim. Andres 6. juuli 2008, kell 11:40 (UTC)

:::::: Nüüd muudetud! Birge 7. juuli 2008, kell 08:13 (UTC)

Tagapool tuleks vormistada stiilis:
14. oktoobril Heiki Palm (tšello)
Andres 5. juuli 2008, kell 13:24 (UTC)

Tehtud! :) Birge 5. juuli 2008, kell 21:01 (UTC)

viidete vormistus vajab ülevaatamist. avjoska 16. september 2008, kell 04:11 (UTC)

Mida täpsemalt muutma peaks? Birge 18. september 2008, kell 21:11 (UTC)

:Tegin ühe näite ette. avjoska 18. september 2008, kell 21:19 (UTC)

::Kahju, et netiviite mallis ei saa lisada leheküljenumbrit, kui artikkel on ka paberkujul ilmunud. avjoska 18. september 2008, kell 21:19 (UTC)

::: Viidata võib ju ka ilma mallita. Andres 19. september 2008, kell 06:42 (UTC)

:::: Küsin profidelt veel üle, et kuidas soovitaksite viited muuta - kas kõik avjoska pakutud malli järgi või tasuks jätta nõnda, nagu oli algselt (koos paberväljaande leheküljenumbriga)? Birge 22. november 2008, kell 16:36 (UTC)

::::: Vastus asub siin: http://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja_arutelu:Andres#Viitamine Birge 8. detsember 2008, kell 10:33 (UTC)

Põlvamaal on kaks Karilatsit. Andres (arutelu) 29. august 2016, kell 16:12 (EEST)

kui kellelgi õnnestub see kindlaks teha, siis ka Wikidatasse see kanda--Estopedist1 (arutelu) 2. mai 2024, kell 18:20 (EEST)


Arutelu:Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester

Artiklil peab mingi sisu olema, mitte ainult link. Andres 1. august 2007, kell 18:17 (UTC)

Palun aega atra seada. Tulemas on ka sisu, kuid see ei ole veel avaldamiseks valmis. Puha jama ka nagu ei tahaks ilmarahva ette tuua.
Lugupidamisega,
Harry Illak
(orkestri dirigent)

Hästi, ootame. Andres 1. august 2007, kell 19:19 (UTC)


Kasutaja arutelu:Pime

Tere tulemast Vikipeediasse, Pime! Andres 1. august 2007, kell 19:44 (UTC)

Olen puhkpillimuusikaga seonduvate teemadega argielus sügavalt seotud. Kuna Vikipeedias asi ju puha kajastamata, otsustasin omad näpud vähe asjaga segada. Loodan, et väga ei vusserda. Olen ette tänulik õpetussõnadeja koolituse eest.
Harry

Pole viga. Lihtsalt jälgi parandusi, mis Sinu artiklitele tehakse, nii õpid. Andres 1. august 2007, kell 19:57 (UTC)


Arutelu:26. märts

Mille poolest Lueder oli nii väga silmapaistev? Subjunktiivselt subjektiivne stiihilisus siin... Fatinitza 3. august 2007, kell 10:06 (UTC)Fatinitza

Eesti tingimustes on immatrikuleeritud aadlikuks saamine piisav saavutus. Pole õige rüütelkondi marksistlikust seisukohast lähtudes maha vaikida või umbisikuliseks muuta.
Eesti tingimustes, noo... Oleks ka paljuütlevam nimi kui Lueder, säherdune provinziös. Naljakas tõesti, kui keegi hakkaks Rüütelkonna käsiraamatutest siia immatrikulatsioone sisse laduma. Fatinitza 3. august 2007, kell 13:45 (UTC)Fatinitza

Ja miks mitte? Mul ei ole nii arenenud huumorimeel, kui Teil. --OV 3. august 2007, kell 13:51 (UTC)

: Meil ei ole kokkulepitud kriteeriume selle kohta, milliseid sündmusi kuupäevaartiklites kajastada. Andres 3. august 2007, kell 18:10 (UTC)

kui otsida vkj kuupäevaliselt, siis siit ei leia viidet artiklile :Eestlaste demonstratsioon Petrogradis, kuidas on viisakas lisada? suwa 23. jaanuar 2016, kell 13:23 (EET)

Siin lähtutakse uuest kalendrist alates sellest ajast, kui see Itaalias kasutusele võetakse. See peaks minema uue kalendri kuupäeva alla. Andres (arutelu) 24. jaanuar 2016, kell 11:29 (EET)


Arutelu:Artur Balder

Teda loetakse üheks rikkaimaks kirjanikuks.
== Välislingid ==
*Artur Balderi ametlik lehekülg

Välja võetud. Andres 3. august 2007, kell 17:28 (UTC)
Raamatusarja nimi pole "Curdy" ning ta on hispaania, mitte saksa kirjanik. Andres 14. detsember 2008, kell 21:53 (UTC)
Ei poolda kustutamist. Välislingid viitavad sellele, et ta on hispaania keeles midagi avaldanud ning Hispaania juhtivad ajalehed on seda retsenseerinud. Andres 14. detsember 2008, kell 23:05 (UTC)

:Please check the english article for more information or references. Thanks --Lolox76 14. jaanuar 2011, kell 22:32 (EET)

A Dutch user, http://nl.wikipedia.org/wiki/Gebruiker:MoiraMoira, is aabusing with vandalism all the trasnlations of the subject Artur Balder.
In some wp, her actions have been deleted after review of local administrators.
http://eo.wikipedia.org/w/index.php?title=Artur_Balder&action=history
Those are the facts:
The article Artur Balder was voted to be kept at the English wp after review of the references
http://en.wikipedia.org/wiki/Artur_Balder
After that, some translation of this article, well done by native in other wp, were uploaded. She is still deleting them under the excuse: "cross wp spam", and indeed they are translation of an accepted wp well referenced article.
Im looking for penalties at the local wp because of pure vandalism done by http://nl.wikipedia.org/wiki/Gebruiker:MoiraMoira
--Lolox76 27. juuli 2011, kell 02:18 (EEST)

:Harassment is too when, for example, an editor deletes an article without consensus in other wikis. Thats what happened there, and you know were. The attacks of Dutch user MoiraMoira can be considered cross wp vandalism. This user is the one who did not keep the discussion at the Dutch wp, instead of that, the user destroyed well translated articles, that were approved long time before the English one, without local consensus at several wikipedias. As a result, the article is back in most of them, by local wp editors, not by me. The discussion cannot be kept in one wiki, because the attacks were cross wp by the mentioned user. International court is needed to investigate the facts. On top of that, there you have solved the question of the image at commons. And one thing more: the author is translated into Dutch. Thats enough, with the international references, to guarantee notability and keep a sketch of the English one at the Dutch wikipedia, as I provided it. The cross wp vandalism against the article, supported by collaborators of MoiraMoira, should be investigated.
--Lolox76 (talk) 02:29, 3 August 2011 (UTC)

::One thing more: it is too far when, at some wikipedias, and now there are several cases at the Dutch one, this kind of agressive reactions from editors, blocking certain persons and names, come out specially when the subjects are of openly of jewish origin, as is the case of Artur Balder. I dont want to use, not yet, the word, but there is a certain degree of antisemitism in the cross wp vandalism prepetrated by MoiraMoira against Artur Balder, and the blocking of the name at the Dutch wikipedia.--Lolox76 (talk) 02:33, 3 August 2011 (UTC)

Image problem has been solved. See here: http://en.wikipedia.org/wiki/File:Artur_Balder_Directs.jpg --Lolox76 (talk) 21:28, 1 August 2011 (UTC)

Attention: Artur Balder article is being massiv destroyed by a Dutch user with cross wp vandalism


Arutelu:28. august

Miks virmaliste kohta on öeldud "isegi Jaapanis"? Andres 4. august 2007, kell 06:48 (UTC)

* 1859 – magnettorm põhjustas põhjapoolkeral, isegi Jaapanis laialdaselt vaadeldavaid virmalisi.
--WikedKentaur (arutelu) 27. august 2017, kell 18:33 (EEST)


Arutelu:A. Le Coq

Cuba pole enam tootmises meil, seega kustutasin loendist :)
--Kristo 4. august 2007, kell 10:57 (UTC)

Aga kodulehel on ta nii toodete kui ka hinnakirja lehel. --M2ger 10. september 2007, kell 15:28 (UTC)

: Kui ta pole tootmises, siis saab teda näidata endise tootena. Andres 10. september 2007, kell 15:35 (UTC)

"holding firma kandis ettevõtte praegust nime" - kardan, et sellisel kujul see lause jääb arusaamatuks --[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 12. juuli 2008, kell 20:16 (UTC)

kaasajastasin ja uuendasin oluliselt ettevõtte tutvustust, ajalugu ning toodete osa.

Palun eemaldada pilt "Albert L. J. Le Coq" järgmistel põhjustel:
1) pildil ei ole kujutatud A. L. J. Le Coq, vaid tema pojapoeg.
2) pilt (tegelikult montaaž) ei kuulu AS A. Le Coq'ile ja ei ole mõeldud vabaks kasutamiseks.
----
Muuseumist pole tarvis nii pikalt rääkida. Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 10:08 (EET)

Natuke arusaamatuks jääb varasemate piltide kustutamine, artiklis on ruumi küll ja veel nii uute kui vanade piltide jaoks.
Ja kui teksti uut teavet lisada, siis võiks ka teabe päritolule viidata. Sillerkiil (arutelu) 15. detsember 2022, kell 17:14 (EET)


Kasutaja arutelu:SlyEcho~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, SlyEcho! Andres 4. august 2007, kell 15:45 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema SlyEcho~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:EKP Keskkomitee

EKP KK nomenklatuur on hoopis ise asi, millest tuleks rääkida eraldi artiklis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. august 2007, kell 05:55 (UTC)

EKP KK pleenumid toimusid kaks või kolm korda aastas. Numeratsioon oli iga koosseisu kohta eraldi. Praegune tabel on mõttetus. Pleenumeid nimetatakse aasta ja kuu järgi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. detsember 2008, kell 07:59 (UTC)

aasta             	pleenumid                   	toimumise koht
21.-26. märts 1950	EKP Keskkomitee VIII pleenum	Tallinn, Eesti NSV
09. oktoober 1988 	EKP Keskkomitee XI pleenum  	Tallinn, Eesti NSV

[[EK(b)P Keskkomitee]] ja [[EKP Keskkomitee]] pleenumid

Magistritöö --kanakukk 15. august 2009, kell 00:10 (UTC).

Puudub EKP KKs tähtsal kohal olnud Aili Aben? Amherst99 8. märts 2010, kell 21:18 (UTC)

Siin on ka palju teisi puudu.

Aga tuleb vahet teha keskkomiteel ja keskkomitee aparaadil. Aparaadi kohta tuleks teha eraldi artikkel. Andres 9. märts 2010, kell 09:06 (UTC)
Kes on Б.Четвергов.? Kas see võib olla Valeri Tšetvergov (:ru:Четвергов, Валерий Иванович)? Geonarva 17. aprill 2011, kell 21:59 (EEST)

Enn Tarvel, Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee organisatsiooniline struktuur 1940–1991 (Tallinn: Kistler-Ritso Eesti Sihtasutus, 2002) lk 287–396 on kirjas Keskomitee sekretäride ja nende asetäitjate elulood, lk 397-662 on aga ülestähendatud EKP KK liikmete ja funktsionääride elulood. Loomulikult on selles paksus raamatus muudki huvitavat, mida vikisse võiks kirja panna. --kanakukk (arutelu) 10. mai 2012, kell 18:26 (EEST).
----
Miks on siin infokastis Eesti Naine? Ja miks ei ole Eesti Kommunisti? 88.196.28.229 8. mai 2015, kell 14:50 (EEST)

Parandasin. Aga need polnud veebilehed, nii et need sellesse malli ei sobi. Andres (arutelu) 9. mai 2015, kell 13:43 (EEST)


Arutelu:Kiwa

Kompositsioon on segane. Andres 6. august 2007, kell 07:00 (UTC)

tähelepanek käis kopipeistitud materjali kohta, mis on siit eemaldatud--Bioneer1 (arutelu) 22. märts 2013, kell 17:50 (EET)

Sünnikuupäeva parandasin ära, aga kodanikunimi on avalikult teada, nii et seda ei saa välja jätta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. oktoober 2008, kell 05:51 (UTC)

Cabaret Derrida suunab siia, ent v-o peaks olema eraldi art, vt Arutelu:Cabaret Derrida--Estopedist1 (arutelu) 10. august 2019, kell 10:17 (EEST)


Arutelu:Ülo Jõgi

Kas on mõtet nimetada kõiki sõjas osalenuid sõjaväelasteks? Andres 7. august 2007, kell 05:00 (UTC)

Kui ta sõjas sõdurina osales, siis igaljuhul... Jürka 7. august 2007, kell 14:09 (UTC)

: Ma ei vaidle selle vastu, et ta sõjaväelane oli (kuigi sõjas osaleda võib ka sõjaväelane olemata). Pean silmas, et minu meelest ei sobi sõna "sõjaväelane" inimese iseloomustamiseks, kui tegu pole elukutselise süjaväelasega. Andres 7. august 2007, kell 19:22 (UTC)
Ja Eesti sõjaväelane ta minu meelest ei olnud. Andres 7. august 2007, kell 05:01 (UTC)

Kahe otsaga asi... Ma ei tea, kas ta on Eesti sõjaväes olnud, aga kui võtta asja nii, et ta oli eestlane, kes oli sõjaväelane... Järelikult eesti sõjaväelane. Jürka 7. august 2007, kell 14:12 (UTC)

: "Eesti" ja "eesti" on ise asjad. Andres 7. august 2007, kell 19:22 (UTC)

Teostes 9-kohaline ISBN ei kajastu viitena? suwa 7. august 2007, kell 13:44 (UTC)

Minu meelest ta sõjaväelasena oligi luuraja, nii et ei saa öelda "sõjaväelane ja luuraja". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. august 2007, kell 07:24 (UTC)

abiellus Aili Jõgiga

Peaks teisiti ütlema. Kas see oli Aili Jürgenson? --Epp 28. juuni 2013, kell 04:08 (EEST)

: Selgus, et oli jah. --Epp 28. juuni 2013, kell 04:26 (EEST)

Teda pole Prosopos nimekirjades. Millise Eesti sõjaväes ta teenis? See, et sõdis sõjas (ja vahet pole kas vabatahtlik või mobiliseeritu) Soome ja Saksa poolel ei tee veel kedagi sõjaväelaseks. Kas kõik ajateenistuse läbinud poisid on sõjaväelased? Ja need kes NSVL poolt Afganistaani sõtta saadeti samuti? LauriKreen (arutelu) 6. november 2023, kell 15:04 (EET)


Kasutaja arutelu:Knight2000~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Knight2000!
Autoriõigusega kaitstud pilte ei tohi siia ilma loata üles laadida. Andres 7. august 2007, kell 05:10 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Knight2000~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Volkswagen Golf

Kui toodetakse tänapäevan, siis peaks kirjutama kuskohas?
Mina tean ainult, et toodetakse LAV-is, kuid kas ka Brasiiliass, Hiinas või Mehhikos, seda ei tea.
suwa 7. august 2007, kell 14:43 (UTC)
----
"Volkswagen Grupp" ei ole vist korrektne. Andres 28. juuli 2009, kell 17:54 (UTC)

nõus, parandasin. suwa 29. juuli 2009, kell 08:47 (UTC)
----
See siin on mingi följeton. Andres 24. veebruar 2010, kell 17:56 (UTC)

Minu meelest on küsimus ainult stiilis, nii et kustutamine ei olnud hea lahendus. Ka varasem jutt pärineb suurelt jaolt samalt kirjutajalt. Andres 24. veebruar 2010, kell 23:09 (UTC)

:See viimane osa oli kopipeist. Võimalik, et ka muus tekstis leidub seda.--WooteleF 25. veebruar 2010, kell 07:50 (UTC)


Arutelu:Fantoom

Miks ma nii tegin? Fantoomrasedus pole olend, aga see on artikkel (mitte täpsustuslehekülg) ja nimekirjas on toodud, kus seda olendit esineb... Jürka 7. august 2007, kell 17:00 (UTC)

:fantoomraseduse käes vaevlev naine on vägagi kindel, et on olend. Aga noh, kui Su plaanid olid teised, siis vabandan...--Hendrix 7. august 2007, kell 17:07 (UTC)

::Selles ongi vahe, et naine ise on olend, aga fantoomrasedus, nagu sa enne nimekirjapäises nimetasid, on nähtus vm... Ma arvan küll, et nii on parem... Teine võimalus oleks ta teise nimekirja panna, aga ma ei tea, mida seal öelda... et "fantoomid iseloomustavad ka fantoomile sarnaste omadustega nähtusi" vm? Jürka 7. august 2007, kell 17:19 (UTC)

:::kuigi, miks see "fantoomrasedus" ei võiks fantoomi all olla? Kasutaja klõbistab otsingus söna "fantoom" sisse ja saab teada kogu tõe...--Hendrix 7. august 2007, kell 17:25 (UTC)

::::Sest fantoom on olend, aga fantoomrasedus on nähtus vm... Raseduse "liik" on saanud lihtsalt fantoomilt kui olendilt endale nime, sest omadused on sarnased... Kui sa tahad fantoomrasedusest ühe lausega rääkida, siis võib muidugi seal artiklis seda mainida, aga kui see on midagi, mis vääriks pikemalt seletamist, siis oleks sellele eraldi artiklit tarvis... ja ma pakun, et kindlasti oleks, sest kui inimene tahab just fantoomraseduse kohta lugeda ja toksib otsingusse "fantoomrasedus"... Kuhu ta satub? Kas mitte kuskile või kui ümbersuunamine on tehtud, siis mingisugusele leheküljele, kus on Rolls Royce'dest ja ooperitest pajatatud... aga ei, teda huvitab justnimelt rasedus! Jürka 7. august 2007, kell 17:38 (UTC)

Eestis on minu meelest koomiksitegelasest tuntum sama tegelasega film "Fantoom" (koos järgedega), mis 1970ndatel Eesti kinodes jooksis. Ma ei leidnud inglise vikist andmeid tolle filmi kohta. Andres 8. august 2007, kell 05:28 (UTC)

Jah, mäletan kah neid filme... Tuleks kuidagi lisada, aga mis nimeks panna ja kas filmide pealkirjad olidki lihtsalt "Fantoom" vm ja kuidas esimest ja järgesid eristada jne? Siis tuleks nimekirja panna sellisel kujul, et see on tegelane filmist "Fantoom" vm... mitte nagu film ise... Kui filmil endal samasugune pealkiri, siis tuleks juba täpsustuslehekülg teha jne...Jürka 8. august 2007, kell 13:10 (UTC)

: Minu meelest oli esimese filmi pealkiri "Fantoom", edasi tuli "Fantoom tegutseb jälle" või midagi taolist. Tuleb küll täpsustusleht teha. Samanimelisi filme on ka hiljem tehtud. Andres 8. august 2007, kell 17:08 (UTC)

Kas nime "Fantoom" kannab mitu muusikali? Andres 8. august 2007, kell 05:28 (UTC)

Minu teada üks... Vihjad vist sellele, et aastaarv on liigne...Jürka 8. august 2007, kell 13:10 (UTC)

: Jah. Andres 8. august 2007, kell 17:08 (UTC)

Muusikalist ilma kommentaarita rääkida pole siin kohane, sest tegu pole täpsustusleheküljega. See muusikal räägib ooperifantoomist, ja ta pole ainuke ega tuntuim selline. Andres 8. august 2007, kell 05:47 (UTC)

Jah, se's suhtes on sul õigus... Kas piisab, kui ta jääb sinna "see artikkel" alla või tuleks ta dubleerida "vaata ka" all?Jürka 8. august 2007, kell 13:10 (UTC)

: Piisab algusest. See aga läheb nähtavasti täpsustuslehele. Andres 8. august 2007, kell 17:08 (UTC)

Too "filmifantoom" on juba nimekirjas mainitud! Viimane lause dubleerib. Temast peaks olema eraldi artikkel... ja kui mitte temast, siis filmist kindlasti, kus võib olla ka temast endast juttu. Viimane lause kuuluks siis sinna artiklisse. 82.131.22.148 8. august 2007, kell 20:56 (UTC)
nii Phantom- kui Fantomas-nimelisi filme on mitu. ,  -- 62.65.228.149 8. august 2007, kell 21:02 (UTC)
Kindel see, aga need tuleb sinna ilusti nimekirja panna ja ka Fantoom (täpsustus) ära märkida. Jürka 8. august 2007, kell 21:11 (UTC)
----
Kas see 1996. aasta film on sellest lillast tüübist, kes mingil saarel elas ja püstolitega vehkis ja valge setuka seljas kimas? Kui on, siis oli ta algselt ikka koomiksitegelane minu arust (ja sel juhul tuleks mõlemaid mainida)? Jürka 8. august 2007, kell 21:52 (UTC)

Küsin uuesti... Kas 1996. aasta filmitegelane on sama, kes koomiksist? Kui on, siis tuleks nad ühe punkti alla panna, sest jutt käib erinevatest tegelastest, mitte erinevatest allikatest, kus need tegelased ringi on jooksnud... Jürka

: Katsu siis välja uurida. Vajuta neli korda ~. Andres 21. august 2007, kell 00:13 (UTC)
----
Fantoom on ju sama mis viirastus, eks ole? Peale selle nimetatakse fantoomiks nukku, millega inimese asemel harjutatakse. Andres 9. august 2007, kell 13:26 (UTC)

Fantoom? Viirastus? Ei-ei ütleks... Mõni ehk kasutab selliselt, aga ei tahaks uskuda, et ta viirastust tähendaks... Nukust pole samuti kuulnud, aga võibolla... Jürka 9. august 2007, kell 21:12 (UTC)

:Vaata . Täpsemalt tuleks vaadata EKSS-ist. Andres 10. august 2007, kell 13:54 (UTC)

:: Samuti: 2. inimkeha v. selle osa loomulikus suuruses mudel õppevahendina°—° Pietadè 18. aprill 2019, kell 22:07 (EEST)


Arutelu:Poolhaagis

Poolhaagis on tänapäeval kõige levinum kaubaveovahend maanteel.

Mis tähendab "kaubaveovahend"? Millega siin võrreldakse? Andres 8. august 2007, kell 07:30 (UTC)
Vahend, mida kasutatakse kaupade edasitometamiseks. Üldmõiste "transpordivahend". Kuid transpordivahend on ka jalgratas, tramm, rong.... Seetõttu nimetasin ta kaubaveovahendiks, kuna poolhaagisega veetakse eranditult kaupu punktist A punkti B.
Millega võrreldakse - siin pole tegelikult võrrelda vaja. Poolhaagis lihtsalt on tänapäeval kõige levinum transpordivahend maanteel, kui me võrdleme veoste mahtu. Mul on veel mõtteid selle artikli täiustamiseks. Hetkel on ta vist tõesti veidi arusaamatu.
Andresl 8. august 2007, kell 15:24 (UTC)

Tegelikult oleks ka definitsioon mulle arusaamatu, kui pilti ei oleks.

Aga see lause ei ole üheselt mõistetav. Esiteks, poolhaagis ei liigu ju ise nagu jalgratas, tramm ja rong. Võrrelda saaks haagist nähtavasti haagisega ja näiteks veoauto kastiga ja sõiduauto pakiruumiga. Või on mõeldud hoopis poolhaagisega autot. Kui pole selge, milline on liigitus, ei tähenda ka "kõige levinum" midagi. Peale selle, veoste mahtu pole üldse mainitud, praeguse sõnastuse järgi võiks arvata, et on tahetud öelda, e6t maanteedel viibib poolhaagiseid arvuliselt rohkem kui näiteks haagiseid. Sellepärast lisan siia toimetamismärkuse. Andres 9. august 2007, kell 10:06 (UTC)
Veel üks mõte. Keegi pani selle artikli kategooriaks "Autondus". Mina paneks "Transport" ?
Andresl 8. august 2007, kell 15:27 (UTC)
See skemaatiline pilt ei õnnestunud eriti. Võib-olla oskab seda keegi kohendada ?
Andresl 10. august 2007, kell 14:53 (UTC)

Minu meelest hea pilt. Andres 10. august 2007, kell 15:02 (UTC)
Tänan ! Las siis jääb nii. Andresl 10. august 2007, kell 17:24 (UTC)

"Karkass kannab kattetenti" - arvan, et tendi peaks lahti seletama. Me ei saa ju eeldada, et kõik Viki lugejad valdavad inglise keelt.--Hendrix 16. august 2007, kell 00:38 (UTC)

Inglise keel ei puutu asjasse. Tuleb lihtsalt sõna varustada siselingiga. Kõiki mõisteid ei saa ühes artiklis lahti seletada. Andres 17. august 2007, kell 05:54 (UTC)

: Lisasin sünonüümi. Nüüd ehk kõlbab ? Andresl 17. august 2007, kell 16:22 (UTC)

:: Minu meelest kõlbab küll, aga nii või teisiti soovitaksin teha selle mõiste kohta artikli ning varustada siin see termin lingiga. Andres 17. august 2007, kell 19:33 (UTC)

::: mõned puldan/plastkattega veoautode pildid commonsist:

::: * Pilt:Scania 93M Norwegian military.jpg

::: * Pilt:Deutz_Lorry.jpg

::: * Pilt:Car.accident.arp.750pix.jpg

::: ja miskit huvitavat veel:

::: * Pilt:National_blood_service_lorry.jpg

::: * Pilt:Lorry stuck in mud 15l07.JPG

::: suwa 19. august 2007, kell 17:53 (UTC)

Hakkasin looma artiklit "Sadulveok" ja olin sinna ka juba definitsiooni kirjutanud: Sadulveok (ka poolhaagisautorong) on veok, mis koosneb omavahel sadulseadise ehk sadulhaakeseadme abil ühendatud vedukist ja poolhaagisest. Vedukiks võib olla sadulveduk või vedukauto (viimasel juhul ühendatakse poolhaagis eelikuga). Siis aga vaatasin uuesti seda pilti siin ja hakkasin kahtlema. See definitsioon käib kindlasti poolhaagisautorongi kohta, mis on kinnitatud termin, aga kas sadulveok on sama, mis sadulveduk? Keeleliselt kahtlane. Veok peaks olema nagu kogu asi kokku või ei? Adeliine 24. november 2015, kell 14:06 (EET)


Arutelu:Coop Eesti

Kas see ei peaks olema Eesti Tarbijateühistute Keskühistu? --Metsavend 8. august 2007, kell 07:30 (UTC)

peaks küll...--Hendrix 8. august 2007, kell 07:54 (UTC)

:aegunud--Estopedist1 (arutelu) 15. detsember 2015, kell 00:07 (EET)

Jääb arusaamatuks seos Hüva ja Säästu kaubamärgiga. Andres 8. august 2007, kell 14:50 (UTC)

Veebis ja ajakirjanduses esineb nime Eesti Tarbijateühistu Keskühistu, v-o väärib see vigane (?) keelekuju eraldi mainimist--Estopedist1 (arutelu) 15. detsember 2015, kell 00:07 (EET)
----
ETKVL-i Agro  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. oktoober 2017, kell 11:43 (EEST)


Arutelu:Seim (Läti)

Kas seda lehekülge ei tasuks ümber nimetada "Seim"iks, sest nii tundub olevat nii Poola, Leedu kui ka Läti parlamentide nimetus eesti keeles.

Võib-olla. Kuidas on EE 15. köites? Aga eri riikide parlamentidest tuleb igal juhul rääkida eri pealkirjadega artiklites. Andres 9. august 2007, kell 12:28 (UTC)
Ma võtsin välja praegu 2010. aasta koosseisu, sest see oli juba kolm aastat aegunud. 2011.a tulemusi ei hakkaks ma 5 päeva enne valimisi enam siia sisse panema, pangem siis parem juba uus koosseis. Vanad koosseisud on valimiste artiklites niigi olemas. -- Toomas (arutelu) 29. september 2014, kell 23:25 (EEST)

Kust nimi "Saeima" võetud on ja miks seda "Seimile" eelistada tuleks? Eestikeelsed allikad kasutavad reeglina siiski nime "Seim". Vikipeedia:Artikli pealkiri: "Pealkirja valiku aluseks on teema nimetamisviis(id) eestikeelsetes usaldusväärsetes allikates". --Minnekon (arutelu) 8. juuli 2019, kell 23:02 (EEST)
Lauris.V: näiteks Välisministeerium ja ERR kasutavad nimekuju Seim. Lisaks on tegemist üldlevinud nimekujuga. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. juuli 2019, kell 00:57 (EEST)
Saeima on Läti parlamendi nimi, seim on ekslik üldnimetus, mille päritolu pole mulle päris selge, aga paistab tõenäoliselt olevat vene laen (vt vene vasteid - latõškii sejm). Täpsemalt seletades - Seimas ja Sejm on samast tüvest pärit nimed, leedulased ja poolakad nimetavad vastamisi teise riigi parlamente ka sedaviisi (lenkų Seimas, litewski Sejm). Saeima on keeleuuenduses loodud nimi, mis ei ole tüve poolest seotud kahe teise nimega, vaid ilmselt välise sarnasuse pealt võrdsustatud teiste nimedega. Olen seda küsimust arutanud EKI-ga ja jõuti lahenduseni, mis kajastub uusimas ÕS-is - seim ei viita Läti parlamendile. Välisministeerium ja ERR ei maksaks ses osas võtta lähtekohaks, ma oletan, et need valikud on teadmatusest tingitud. Pealegi ei tegele nad keeleküsimustega ja võivadki kasutada vorme, mis pole alati täpseimad (rääkimata sellest, et ERR kirjutab läti nimesid läbivalt vigaselt veebis). Mis puutub sellesse, et üldlevinud - paljud keelevormid on üldlevinud ja üldlevinud olnud, kui nüüd on inimesi, kes on arutanud seda küsimust veidi põhjalikumalt ja jõudnud parema vormini, miks ei peaks veebientsüklopeedias seda kasutama? Pealegi on olemas ümbersuunamisfunktsioon inimeste jaoks, kes ei tea, kuidas neid asju täpsemalt nimetatakse.  Lauris.V (arutelu) 9. juuli 2019, kell 12:00 (EEST)

Veebientsüklopeedia ei peaks uut vormi kasutama sellepärast, et siinne reegel on kasutada just nimelt üldlevinud nime, milleks on "Seim". Vikipeedia ülesanne on peegeldada üldist keelekasutust, mitte võtta endale keeleuuendaja rolli. Kui "Saeima"-vorm võetakse tulevikus ajakirjanduses ja muudes allikates põhinimena kasutusele, alles siis on õige hetk ka siin vastav muudatus sisse viia. --Minnekon (arutelu) 9. juuli 2019, kell 12:24 (EEST)

: Kas oskate viidata, kus on Vikipeedia reeglites kirjas, et tuleb peegeldada üldist keelekasutust? Mulle näib, et artikli pealkirja juhend ei lükka ümber seda muudatust või isegi toetab seda, sest "Eelistada tuleb õigekeelsussõnaraamatus eelistatud või siis laiemalt kasutatavat kirjapilti." Täpsemalt räägitaksegi juhtudest, kus üldlevinud kuju on vastuolus ÕS-iga, ja viidatud, et üldlevinud kuju tuleb ümber suunata ÕS-i variandile. Lauris.V (arutelu) 9. juuli 2019, kell 13:10 (EEST)

::Jah, nii on, aga ma ei näe ÕS-is "Saeima" variandi eelistamist. Võib-olla jäi mul kahe silma vahele kuidagi, kas sa saad täpse lingi siia jätta? --Minnekon (arutelu) 9. juuli 2019, kell 13:29 (EEST)

::: 2018 ÕS annab sõna 'seim' tähenduseks "Poola, Leedu parlament" (https://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=seim&F=M), varasemalt, nt 2013. aasta ÕS-is, hõlmas tähendus ka Läti parlamenti (http://www.eki.ee/dict/qs2013/index.cgi?Q=seim&F=M). 'Seim' on siin üldnimetus, st ta viitab Leedu ja Poola parlamendile (täpsemalt Poola alamkojale), samas kui antud parlamentidel on ka nimed (Seimas ja Sejm). Kuna üldnimetus ei viita ÕS-i järgi Läti parlamendile, tuleb nime kasutada, nagu teiste parlamentide puhul, mille jaoks omakeelne nimi (Eduskund - Eduskunta, Liidupäev - Bundestag jne) või kitsam üldnimetus (seim, raada jne)  puudub, nt Storting, Folketing, Alþingi. Võõrnimesid ÕS ei kajasta, sest nende kirjutamisel lähtutakse lähtekeele nimekujust. Lauris.V (arutelu) 9. juuli 2019, kell 14:35 (EEST)

:: Wikipedia:Article_titles#Use commonly recognizable names - selle kohta lugeda saab siit. Rangelt öeldes on tegu kyll inglise vikiga, aga sama põhimõtet rakendame yldjuhul siingi. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. juuli 2019, kell 18:20 (EEST)

Nagu ennist resümees öeldud, ÕS-is antud sõnaseletused pole ammendavad. Seal pole kõigi sõnade kõiki tähendusi eraldi välja toodud, paljud sõnad on ära toodud ühegi sõnaseletuseta, rääkimata olemasolevatest sõnadest, mida ÕS-is pole. Nii et Läti mainimata jätmisest iseenesest pole põhjust välja lugeda, et sõna on selles tähenduses vale või ebasoovitatav. Kui sõnaseletus on viimases ÕS-i trükis lühenend, siis see võib olla ka lihtsalt selleks, et tähenduse küsimus lahtise(ma)ks jätta. Mõne sõna või tähenduse kohta on seal küll eraldi välja toodud, et see on ebasoovitatav, aga antud juhul nii ei ole.

Sõnad ja nende tähendused on lõppude lõpuks tinglikud, sõnad võivad olla laenatud mitme keele vahendusel ning midagi eriskummalist pole ka selles, kui teatud asjade kohta kasutatakse ühes keeles ühtainust sõna ja teises keeles mitut sõna. Kui me kasutame sõna "seim", siis sellepärast, et see läheb kokku tegeliku keelekasutusega ning teadaolevalt ei ole see ka vastuolus keelekorraldajate avaldatud soovitustega. Pikne 9. juuli 2019, kell 15:16 (EEST)

:Olen ka nõus sellega, et kuna keelekorraldajad ei ole otsesõnu nimetanud seimi ebasoovitatavaks ja see on eesti keeles üldkasutatav, siis eelistada seda. Ma ei ole kuulnud, et keegi ütleks Saeima, mismoodi seda üldse hääldatakse? Adeliine 9. juuli 2019, kell 15:42 (EEST)

:Esitan siis asja täpsustamiseks küsimuse EKI-le. Lauris.V (arutelu) 9. juuli 2019, kell 16:20 (EEST)
Minu meelest meil pole sellist reeglit olnud, et eelistada tuleb laiemalt kasutusel olevat nimekuju või terminit. Andres (arutelu) 9. juuli 2019, kell 23:50 (EEST)

Minu meelest oleme kogu aeg sellest lähtunud. Ja miks ei peakski? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. juuli 2019, kell 01:13 (EEST)

:Kõigepealt tuleb leida korrektne ja eelistatav nimekuju või termin. Alles siis, kui nende kriteeriumide järgi kindlat eelistust pole, võib vaadata, milline nimekuju või termin on levinum. Nii meil on olnud. Inglise keeleruumis ei ole nii keskseid autoriteete, sellepärast nad kasutavad rohkem statistikat.  Andres (arutelu) 10. juuli 2019, kell 12:40 (EEST)

::Praegune vaidlus lähtuski minu arust eeldusest, et ÕS-ile antud juhul toetuda ei saa ja selles kontekstis tuleb otsida kõige laiemalt kasutatavat nimekuju. Kuid ma isiklikult tõepoolest ei pea põhjendatuks ÕS-i ja teiste EKI väljaannete ülima autoriteedina võtmist. Aga kuna Vikipeedias olevat taolisele kokkuleppele jõutud, eks ma hetkel lepin siis sellega. --Minnekon (arutelu) 10. juuli 2019, kell 14:03 (EEST)

::: Huvitaval kombel oli nüüd mul tahtmine siia kirjutada, et pigem tuleks see artikkel teisaldada peakirja Saeima alla. Lugedes siin juttu populaarsusest siis kipun muideks arvama, et eesti keeles on see tänapäeval vähemalt uudistes ja poliitilistes kommentaarides ka kasutatum, aga kasutati seda ju ka eelmise vabariigi ajal.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. august 2019, kell 21:50 (EEST)

::::Millistes uudistes ja kommentaarides? ERRi, Postimehe ja Delfi otsingut kasutades tuleb uudiseid Saeimadega käputäis, Seimidega aga massiliselt. --Minnekon (arutelu) 24. august 2019, kell 03:49 (EEST)
 Postimees, ERR, Delfi jne edasi ei ole tõsiselt võetavad ajalooallikad („olu“looallikad pigem), kui pidada Vikisid usaldusväärsemaks (no ehk on 38 üksusest mõnegi loomise taga ka mõni Nobeli laureaat vms), siis oleks Saeima õigem; kuigi Encyclopaedia Britannica pole autoriteet(?), seal samuti Saeima.PS! Kui siinse artikli pealkirjas oleks Saeima (kuidas seda hääldatakse), siis oleks siinne artikkel ka Google'i otsingus esireas (vt ka VSL);Ja miks siis nt Eduskund, aga mitte Soome Ülemõukogu?°—° Pietadè 24. august 2019, kell 08:35 (EEST)

:::Me lähtume keeleküsimustes keelekorraldajate autoriteedist sellepärast, et muidu tekkiksid viljatud vaidlused asjade üle, kus õigsus sõltub kokkuleppest, ja ka selleks, et meile ei saaks ette heita keelelist ebakorrektsust. Andres (arutelu) 24. august 2019, kell 15:09 (EEST)
----
Miks mulle tundub, et sõna 'priekšsēdētājs' on eesti keeles pigem siiski 'president' või siis 'eesistuja' ja kipub vähem olema 'spiiker' või 'esimees'.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. august 2019, kell 22:02 (EEST)

Miks? --Minnekon (arutelu) 24. august 2019, kell 03:49 (EEST)

priekšsēdētājs on läti-eesti sõnaraamatu järgi 'esimees' või 'eesistuja', aga parlamendi puhul võib tõlkida ka spiikriks. Aga "spiiker" on selles kontekstis  siiski kõnekeelne, korrektsem oleks öelda "esimees".

Ahsooust mõjutab nähtavasti sõna etümoloogia. Andres (arutelu) 24. august 2019, kell 15:15 (EEST)


Võtsin välja järgmise jupi, kuna see takistas tervete aastakäikude lisamist.
==1985==
*3. Karel Čapek. „RUR. Rossum's Universal Robots.“
Märkasin, et 1969. aastal pole bibliograafia järgi 22. numbrit. Ei oskagi selle kohta mingit kommentaari teha. --Heiki e 8. august 2007, kell 18:24 (UTC)

Vaata  siia --Metsavend 8. august 2007, kell 18:42 (UTC)

miks Čapek takistas?--Hendrix 8. august 2007, kell 18:34 (UTC)
Tol hetkel ei saanud arugi miks (juhe läks kokku, töötasin äärmise kiiruga), aga ilmselt peaks 1970-st edasi olevate puuduvate aastakäikude kohta kohahoidja olema. Mõnda aega mul võimalik seda artiklit täiendada pole. --Heiki e 9. august 2007, kell 14:32 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Loomingu Raamatukogus ilmunud teoste loend aastakäiguti


Arutelu:Rootsi kuninglik perekond

Kas malli lisaja võiks kirjutada, mida toimetada tuleks? sookoll 8. august 2007, kell 19:44 (UTC)

Keeletoimetamine on nüüd minu meelest tehtud.

Minu meelest on üllatav, et artiklis "Rootsi kuninglik perekond" räägitakse ka isikutest, kes sinna ei kuulu. Andres 9. august 2007, kell 11:40 (UTC)
==Pereliikmete hulgast välja arvatud isikud==
Kuigi kuninga teisi õdesid nimetatakse printsessideks, ei kuulu nad perekonda ega kanna kuninglikku tiitlit. Põhjuseks on nende abiellumine tavakodanikega, mis polnud tol ajal lubatud.

*Kuninga teised õed
**printsess Margaretha (sündinud 31. oktoobril 1934)
**printsess Desirée (sündinud 2. juunil 1938)
**printsess Christina (sündinud 3. augustil 1943)

Sellest peaks kuskil ja mingil kujul rääkima. Andres 10. august 2007, kell 11:20 (UTC)
Ka mina arvan, et neid peaks kuidagi mainima, aga kui siin artiklis ei sobi, siis mina küll ei tea, kus ja kuidas. Ootan ideid! sookoll 10. august 2007, kell 19:15 (UTC)

Tegelikult saab nad siin ära tuua kui endised Rootsi kuningliku perekonna liikmed. Andres 11. august 2007, kell 10:44 (UTC)
----
Kroonprintsessi abikaasa tuleb lisada. Andres 21. juuni 2010, kell 14:04 (EEST)


Kasutaja arutelu:Heini~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Heini! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. august 2007, kell 12:07 (UTC)

Tere. Kas sul trollide depoodest ja lõppjaamadest pilte on? Need võiks ka teemas olla. Samas mõtlesin et kui trolli liinidest kirjutada võiks olla teemas vastava numbriga trolli pilt. Sul on päris head pildid. Äkki on su kogus ka puuduvad numbrid.--[[Kasutaja:Lohusalu|Lohusalu]] 3. august 2009, kell 07:29 (UTC)

Tere! Selle pildi autori luba pildi avaldamiseks toodud litsentsi GFDL all tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org. Pikne 1. august 2013, kell 12:55 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Heini~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:19. august

Kas Frasure sai ordeni hukkumise päeval? Andres 9. august 2007, kell 13:55 (UTC)

* 1934 – Võrus tähistati linnaõiguste saamise 150. aastapäeva.
 * 1700 –
--WikedKentaur (arutelu) 18. august 2016, kell 08:12 (EEST)


Malli arutelu:Tartu lubab

Need pildid võiks siis juba Commonsisse laadida, muidu ei saa teistes vikipeediates neid ikkagi kasutada. --WikedKentaur 9. august 2007, kell 15:46 (UTC)

sellisel kujul ei tunne Commons seda malli ära. Kas peab temast Commonsisse omaette Template tegema või saab kuidagi Vikisisese linkimisega/peegeldamisega asja korda ajada--Hendrix 10. august 2007, kell 05:53 (UTC)

:otake nati, kas lubatakse kasutada Vikipeedias, või vabalt koos allika äranäitamisega. Kui esimene variant, siis ei kõlba neid ei Commonsisse laadida, ega ka üleüldse kasutada. - Ahsoous 10. august 2007, kell 13:02 (UTC)

::selle peale nagu ei mõelnud jah... Täpsustan, milline nende nägemus on.--Hendrix 11. august 2007, kell 05:45 (UTC)

::Tartu linn lubab siis pilte kasutada nii nagu mallis märgitud --Hendrix 22. august 2007, kell 11:27 (UTC)

Kas Tartu veebiserveris asuvate piltide varalised õigused kuuluvad Tartu linnale?--WooteleF 8. jaanuar 2010, kell 15:57 (UTC)

Jah, kui pole just erandit välja toodud. Ja kui see erand on välja toodud, siis neid pilte Viki ei tohi kasutada. "Fotode kasutamine on lubatud üksnes Tartu linnavalitsuse avalike suhete osakonna loal. Tärniga märgitud pildid on OÜ Scanpix Baltics omand ja nende kasutamine ilma omaniku nõusolekuta on keelatud."--Rünno 8. jaanuar 2010, kell 18:25 (UTC)

:Osad pildid (mõned ajaloolised) peaks ka täiesti vabad olema.--WooteleF 8. jaanuar 2010, kell 18:49 (UTC)

::Jah, näiteks Vabadussilla fotod.--Rünno 8. jaanuar 2010, kell 18:55 (UTC)

Kuna eeldatavasti pole antud luba piltide kasutamiseks vaba litsentsi all (Commonsi järgi), siis tuleks see mall ja temaga tähistatud pildid kustutada. Pikne 21. mai 2012, kell 13:13 (EEST)

Mõnel pildil kujutatu on autoriõiguse alt väljas, nt :Pilt:Vabaduse sild, Puusild 1826-1923.jpg. Aga kui metsa raiutakse, siis laastud muidugi lendavad. --Oop (arutelu) 21. mai 2012, kell 14:13 (EEST)

: Vabadussilla ja Kivisilla pildi autoriõiguslik seisund on teadmata. Autoriõiguse kehtivus on küll suure tõenäosusega lõppenud, aga et need pildid alles jätta, tuleks minu meelest siiski veenduda, et foto või postkaardi tagaküljel või kuskil kataloogikirjes pole toodud autorit, kelle surmast pole möödunud 70 aastat. Pikne 21. mai 2012, kell 15:31 (EEST)

::"Tuleks veenduda" tähendab, et sa mitte ei kontrolli, vaid kustutad ja siis jätad enda veenmise kellegi teise mureks? Konstruktiivne ja viljakas lähenemine. Järgmine etapp võiks olla kirjavigadega artiklite kustutamine. --Oop (arutelu) 2. juuni 2012, kell 19:03 (EEST)

: Esiteks, jutumärkidesse pandud fraas käis kahe pildi kohta, mis on endiselt alles. Teiseks, kohustus tõestada, et pilt sobib Vikipeediasse lasub üleslaadijal (commons:COM:EVID) või kellel iganes, kes soovib pildi allesjätmist, mitte sellel, kes julgeb puudustele tähelepanu juhtida ega sel, kes varem või hiljem võtab vaevaks ebaselge staatusega pildi kustutada. Mis muidugi ei tähenda, et ma ei püüa enne kustutamist võimaluse piires enesele asju selgeks teha. Pikne 2. juuni 2012, kell 20:35 (EEST)

Tere! Olen Vikist juba nii kaua eemal viibinud, et ei mäleta parooli jne ja seega kirjutan anonüümselt.
Malli on millegipärast muudetud. Tartu linnavalitsuselt sai kaubeldud luba nende veebisüsteemis avaldatud pilte. Kuna olin tollal Viki kaastööline, siis kirjutasin loomulikult Viki nimel, kuid ei taotlenud piltide kasutamise õigust ainult Vikis. Nii on ka malli algne tekst. Teen copi-paste kirjavahetusest tollase Tartu vastava ametiisikuga:
Tere!
Oleme nõus, et kasutate Tartu kodulehel www.tartu.ee olevaid pilte Tartuga seonduvate artiklite illustreerimiseks. Välja arvatud need pildid, mille juures on eraldi märge, et neid tohib kasutada vaid foto autori või selle omaniku nõusolekul.
Parimate tervitustega
Lilian Lukka
Tartu linnavalitsuse avalike suhete osakond
teabeteenistuse juhataja
736 1212, 516 4592
hendrix
<siin on minu tollane e-maili aadress >
Kellele
Lilian.Lukka@raad.tartu.ee
19.03.2008 09:14
Koopia
Teema
pildid Vikipeediasse
Tartu linnavalitsuse avalike suhete osakond.
Tervist.
Sooviksime kasutada Vikipeedias pilte, mis asuvad Tartu Linna koduleheküljel või sellega seonduvates serverites. Piltide kasutamise peamiseks eesmärgiks on illustreerida Tartuga seonduvaid artikleid Vikipeedias, kuid võimalusel ka teisi artikleid. Juhul, kui Te olete nõus nende piltide kasutamisega, tuleb arvestada GNU Vaba Dokumentatsiooni Litsentsi (http://et.wikipedia.org/wiki/GNU_FDL; http://en.wikipedia.org/wiki/GNU_Free_Documentation_License) tingimustega, mille kohaselt igal ühel on õigus Vikipeedias olevaid pilte kasutada oma äranägemise järgi. Pildi omanikul on õigus  nõuda faili kasutamisel kohustust ära märkida pildi autor ja faili algpäritolu. Nõusoleku korral palun seda nõusolekut meili teel, et see oleks võimalik edastada: "permissions@wikimedia.org"
nagu näete, anti luba piltide kasutamiseks vaba litsentsi alusel - Hendrix --213.219.107.146 8. juuni 2012, kell 15:48 (EEST)

Ma ei loe vastusest (olemas ka OTRS-pilet) välja, justkui oleks oldud nõus GFDL-litsentsiga. Oldi nõus vaid piltide kasutamisega "Tartuga seonduvate artiklite illustreerimiseks". Tartu.ee ütleb, et piltide kasutamiseks tuleb luba küsida. Kui oleks oldud nõus vaba litsentsiga, tuleks pildid kõigepealt Vikipeediasse laadida, et neid saaks seejärel mujal luba küsimata kasutada. Pikne 8. juuni 2012, kell 17:49 (EEST)

:Kevade tulekuga on läinud järjekordseks märuliks piltide pärast. Kas veri on keema läinud? Üldises arutelus on terve romaan järjekordselt piltide teemal kokku kirjutatud. Aga mis puudutab seda malli, siis on ju Tartu linnavalitsus sellega nõus olnud, et lähevad vaba litsentsi alla. Teist moodi ei ole võimalik aru saada. Sest, "kui olete nõus, siis..". Oldi nõus ja probleem on lahendatud. Onju.--Rünno (arutelu) 8. juuni 2012, kell 20:06 (EEST)

::Mis värk siinse jahumisega on? Kui keeruline on kirjutada Tartu linnavalitsusse ja kysida, kas nad oleksivad nii lahked ja kinnitaksivad selguse huvides yle, et nad on nõus nende ja nende fotode avaldamisega Wikimedia Commonsis litsentsi CC-by-SA 3.0 all, nii et neid saaks kasutada kõigis Vikipeedia keeleversioonides? --Oop (arutelu) 9. juuni 2012, kell 11:30 (EEST)

::: Võid seda teha. Üle mitme rea enesele meelepärase mõtte kokkulugemine on minugi meelest imelik. Pikne 9. juuni 2012, kell 12:34 (EEST)

::::keegi piltide koha pealt pädevam võiks seda ju Tartu linnavalitsuselt uuesti ja täpsemalt küsida, nagu Oop palus--Bioneer1 (arutelu) 4. september 2013, kell 15:28 (EEST)


Arutelu:Õpetamine

indoktrinatsiooni ehk laias mõttes "tuupimise"

See koht ei ole hästi arusaadav. Minu meelest on indoktrinatsioon ja tuupimine eri asjad. Andres 10. august 2007, kell 14:10 (UTC)

: Jah, üks on õpilase, teine õpetaja poolelt vaadates. Indoktrinatsioon on aga ilma tuupimata võimatu, st kui õpilane on võimeline mõistma, mida talle õpetatakse, siis ei saa teda ju indoktrineerida. Saab küll dotseerida aga mitte indoktrineerida. --Kamma 11. august 2007, kell 11:45 (UTC)

:: Võib-olla me mõistame indoktrinatsiooni ja tuupimise all eri asju. Minu teada on indoktrinatsioon teatud seisukoha, vaatekoha, arvamuse, suhtumise edasiandmine õpilasele nii, et ta selles kahtlema ei hakka. Ja tuupimine on andmete (faktide, fraaside vms) meeldejätmine ilma neid seostamata millegi muuga. Andres 11. august 2007, kell 11:51 (UTC)

:: Selles mõttes ei sisalda tuupimine endas mingi arvamuse ega seisukoha omaksvõtmist. Andres 11. august 2007, kell 11:52 (UTC)

::: Tuupime on siis erinevalt indoktrinatsioonist seisukoha, vaatekoha, arvamuse meelde jätmine ilma seda samas omaks võtmata? Olen nõus, et tuupimine ei eelda tingimata omaksvõtmist, kuigi praktikas ilmselt võetakse tuubitud seisukohad sageli varjatult omaks. Ilmselt siit ka meie mõistmiste lahknemine. --Kamma 11. august 2007, kell 12:04 (UTC)

:::: Nähtavasti on asi selles, et peale tuupimise, mida teeb üpilane, räägitakse mõni kord ka õpilasele pähetuupimisest, ja selle objektiks võivad tõesti olla ka vaatekohad. Mina aga pidasin silmas, et tuupimine piirdub faktiliste andmetega (ei sisalda seisukohti) ja fraasidega (mille tähendusse ei süüvita). Seetõttu ei saa selle kaudu omandada vaatekohti. Aga ma olen asja vist liigselt lihtsustanud, sest pähetuubitut võidakse ka hiljem mõtestada ja omaks võtta.

:::: Igatahes aga soovitaksin jätta sõna ja pealkiri "tuupimine"  "kitsamas mõttes" tuupimise jaoks. Andres 11. august 2007, kell 13:27 (UTC)

Mida teha märksõnaga koolitamine (koolitaja)?--Estopedist1 (arutelu) 27. märts 2019, kell 23:17 (EET)


Arutelu:Sügis

O.Luts "Kevad" jne.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 11. august 2007, kell 07:53 (UTC)

Esimene lause küll ei ütle, et just sügisega tegu on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. september 2010, kell 20:03 (EEST)

"Sügis on jahe aastaaeg, mis on väljendunud eriti selgelt parasvöötmes, vähem lähistroopikas ja arktilistel aladel." Täpselt identne lause on sügise ja kevade kohta. Natuke imelik ikka. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 12. oktoober 2012, kell 19:16 (EEST)

"Sügise algus on vastavalt 1. september või 1. märts."
Mis ajast algab sügis 1. septembril? Ja mis ajast on sügis alanud 1 märtsil? Ja mis ajast saab olla aastas kaks sügise algust?
Või olen millestki valesti aru saanud?
Raadiomees (arutelu) 23. oktoober 2012, kell 07:08 (EEST)

Lõik algab "Igapäevaelus ..." ja juttu on Maa lõuna- ja põhjapoolkerast. Adeliine 23. oktoober 2012, kell 07:40 (EEST)


Arutelu:Aamen

Sõna amen tuleb vanaegiptuse keelest ja usust. Muistsete egiptlaste usuriitused lõppesid ütlusega "Amon on" e. "Amen"
Amon: vanaegiptuse usundis algselt õhustiihiat kehastav Teeba kaitsejumal, samastati hiljem päikesejumal Re-ga (Amon-Re) kujunes Uue riigi ajal peajumalaks.
Selles mõttes huvipakkuv fakt, et kristlased/juudid/moslemid oma palvete kinnituseks teiseusuliste jumalat hüüavad.

Võtsin välja, sest väide on alusetu. Tähendus heebrea keeles on umbes 'nii olgu'. Andres 11. august 2007, kell 11:20 (UTC)
(eesti keeles "tõesti", "see sündigu nõnda")
Ja mis on selle väite aluseks?  Mina vähemalt sain oma täienduse kinnituse vikipeedia põhilehelt.
Kui metslased muudavad näiteks riigipitsati nimetuse tegusõnaks või omadussõnaks a´la "tõesti", "see
sündigu nõnda", ja viitavad teiste metslaste keelele, kes kasutasid seda pähklite purustamiseks,  siis see ei muuda sõna algupära ja päritolu karvavõrdki.
Kuidas artikli sõnastus kirja panna, seda saab arutleda, kuid teha maha autoriteetsetest allikatest pärit fakte ja kinnistada juudi mütoloogiat ja seda sõna AMEN juudi algupäraks on nõme.
Õigem oleks artikkel sõnastada nii, et mainida ära selle sõna algupära ja nimetada, et judaismist ülevõetuna kasutavad kristlased/moslemid amenit tähenduses: ("see sündigu nõnda). Ilmalikud inimesed ei kasuta antud sõna mingis tähenduses vaid on teadlikud sellest kuidas usklikud tarbivad päikesejumal Amon-i nime...taovad pitsatiga pähkleid...ning rumal oleks seda huvitavat fakti üldsuse eest varjata.
EI! Lugu on keerulisem:

Etümoloogiliselt on tegu tuletisega heebrea verbist aman ('kinnitama, tugevdama'). On ka oletatud, et algselt pärineb sõna hoopis vanaegiptuse taeva- ja päikesejumala Amoni nimest. Muistsete egiptlaste usuriitused lõppesid ütlusega "Amon on".
Huvipakkuv on, et kristlased/juudid/moslemid oma palvete kinnituseks esimese monoteistliku jumala nime kasutavad. Monotesmi tõid egiptusesse tõenäoliselt semid (vt: Moosese lugu).

Tõepoolest, heebrea keeles tähendab see sõna umbes 'tõesti'. Igatahes on see normaalne omasõna, mille sidumiseks egiptuse jumala nimega pole mingit põhjust. Inglise viki artiklis :en:Amun on seda seostamist mainitud, kuid mingit allikat pole esitatud. Andres 13. august 2007, kell 16:36 (UTC)

Ma paneksin siia malli "lisa viide", aga ma ei tea selle nime. Andres 13. august 2007, kell 16:37 (UTC)


Kasutaja arutelu:T6brik

Tere tulemast Vikipeediasse, T6brik! Andres 12. august 2007, kell 17:11 (UTC)

Millise vaba litsentsi all sa selle pildi  kasutada annad? --WikedKentaur 21. aprill 2010, kell 17:37 (EEST)
Tere! Palun lisa ka pildi Majakas.jpg juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 23. aprill 2010, kell 11:01 (EEST)


Arutelu:Sangaste mõis

Mida olen mina sellest ehitisest kuulnud? Krahv läks Inglismaale naist kosima... ikka kuninglikust soost naist... aga naise isa (või keegi) ei olnud asjaga rahul, sest ei tahtnud tütart "metslasele" anda... Krahv ehitas südametäiega selle peale lossi valmis, et näidata, et ei ole ta mingine metslane... See pidavat olema mingisuguse inglise lossi vähendatud koopia (mitte täpne koopia, aga suht' sarnane)... Ja lossis pidavat olema 101 tuba, et ta tõesti loss ja mitte mõis ei oleks (tubade arv pidi ületama 100 piiri, et lossiks saada). Nii et õige oleks öelda, et tegemist on lossi, mitte mõisaga... Enne lossi ehitamist, nagu ma aru saan, olevat seal mõis olnud, aga praegune punane ehitus on loss. Jürka 12. august 2007, kell 18:32 (UTC)

See loss ei ole mitte mõis, vaid mõisa härrastemaja. Andres 12. august 2007, kell 19:01 (UTC)

:Point jääb samaks... Jürka 12. august 2007, kell 19:09 (UTC)

:: Ei saa aru. Selles artiklis räägitakse mõisast. Andres 12. august 2007, kell 19:21 (UTC)

:::Pool artiklit on lossist...

:::: Artiklis pole öeldud, et härrastemaja ei ole loss. Andres 12. august 2007, kell 19:32 (UTC)

:::::Artikkel sellisel kujul on sobimatu. Mõisast võib juttu olla aga ainult siis kui räägitakse Sangaste lossi eelsest ajast. Muidu on selle nimi Sangaste loss.

:::::P.S: Kui aega saan, võin mõne pildi sellest lossist juurde lisada. Või peaksin ootama kui artikkel hakkab lossist rääkima? iffcool 12. august 2007, kell 20:04 (UTC)

:::::: Praegu võib vabalt lisada. Lossist on siin ka juttu, kuigi mitte lossi nime all. Andres 13. august 2007, kell 08:30 (UTC)

::::::Minu nägemus asjast oleks selline, et see artikkel räägib sellest lossieelsest ajast... kuni lossini (kui kohal just mõisaga edaspidi rohkem pistmist ei ole)... ja siis on seal link ilusti Sangaste lossile ja see artikkel siis räägiks praegusest ehitisest. Jürka 12. august 2007, kell 20:09 (UTC)

:::::::: Mõis on teatud maavaldus, loss on hoone. Need on igal juhul erinevad asjad. Muidugi võib lossist ka eraldi artikkel olla. Andres 13. august 2007, kell 08:30 (UTC)
minu arust peab lossist olema eraldi artikkel. Hoone kui selline on ju niivõrd tähelepanuväärne Eesti tingimustes, et kuskil mõisa artiklis temast möödaminnes juttu teha oleks patuasi. Mõisa koosseisu kuulus ju peale härrastemaja ehk lossi veel mitmeid muid tähelepanuväärseid ehitisi. Ja veel - mõis on institutsioon, aga loss on hoone. Kes oskab, võiks koostada arhitektuurse kirjelduse. Mina ei oska ja seetõttu piirdub minu panus artiklis Sangaste loss piltide üleslaadimisega...--Hendrix 23. august 2007, kell 15:50 (UTC)

Kuidagi ilusti-targasti tuleks ka see Sangaste loss sisse tuua... ära mainida... viidata jutus... Aga kuhu ja kuidas, et korrektne oleks? Ei mina tea, kust alates see lossi jutt seal hakkab... 194.106.116.182 24. august 2007, kell 03:49 (UTC) alias Jürka

hoonetest on seal veel üks, mis on kangesti viinaköögi moodi, aga mälestiste registris viinakööki ei ole märgitud. Hoone on paremat kätt kui näoga fasaadi poole olla. Korstna otsas kurepesa. Tea, kas on viinaköök või ei ole?--Hendrix 23. august 2007, kell 23:33 (UTC)

kui tegemist vene aeg ehitatud keskkütte katlamajaga, siis ilmselt too pilt ei sobi siia. Aga lausa raske uskuda, et vene aegu selliseid kandilisi korstnaid ehitati...--Hendrix 30. november 2007, kell 06:46 (UTC)
Korsten on küll vana mõisaaegne.Akra 30. november 2007, kell 08:14 (UTC)

tegemist siis mõisa aegse ehitisega, mis vene aeg ümber ehitatud?--Hendrix 30. november 2007, kell 17:10 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sangasteloss.ee/Index_files/page0001.htm
** In Sangaste mõis on 2013-06-24 13:22:28, 404 Not Found
** In Sangaste mõis on 2013-07-06 23:57:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:57 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sangasteloss.ee/Index_files/page0002.htm
** In Sangaste mõis on 2013-06-24 13:22:28, 404 Not Found
** In Sangaste mõis on 2013-07-06 23:57:28, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:57 (EEST)


Arutelu:Suurlinn

kui pool miljonit, miks siis Tallinn nimekirjas on? - Ahsoous 13. august 2007, kell 13:19 (UTC)

On olemas erinevad definitsioonid. Näiteks Saksamaal on suurlinnad üle 200 000 elanikuga linnad. Andres 13. august 2007, kell 16:12 (UTC)

: kui artikli alguses on öeldud 500000 tuleks sellest ka lähtuda, kui 200000 siis Baltikumist on puudu näiteks Kaunas... - Ahsoous 13. august 2007, kell 22:37 (UTC)

:: Muidugi, minu repliik ei olnud mõeldud vastuseks. Andres 13. august 2007, kell 22:41 (UTC)

::: Inglise vikis on kirjutatud, et ÜRO järgi on "big city" üle 500 000 el. ja "city" on üle 100 000 elanikutega. Geonarva 15. august 2007, kell 12:17 (UTC)

:::: Rootsi Statistika Keskbüroo peab suurlinnadeks (storstad vähemalt 200 000 elanikuga linnu. Ja ühe 1997. aasta statistikakonverentsi määratluse järgi algab suurlinn 100 000 elanikust. Andres 15. august 2007, kell 12:27 (UTC)

::: Pole selge, kuidas big city ja city tõlkida. Andres 15. august 2007, kell 12:27 (UTC)

:::: Kas saame neid mõlemaid suurlinnaks nimetada? Geonarva 15. august 2007, kell 14:43 (UTC)

Novosibirsk ei asu Ida-Euroopas. Andres 15. august 2007, kell 09:47 (UTC) Ah jah, kas Praha asub? - Ahsoous 15. august 2007, kell 12:10 (UTC)

: Tavaliselt arvatakse Praha Kesk-Euroopa alla. Külma sõja ajal võis öelda "Ida-Euroopa". Andres 15. august 2007, kell 12:12 (UTC)

: Aga siin ei olegi Kesk-Euroopa piirkonda, ja piirkondade piirid on hägused. Andres 15. august 2007, kell 12:15 (UTC)

tahaks kangesti selle kahtlase /ameerika või mis iganes/ maailmajaotamisvaate vaidlustada - Ahsoous 15. august 2007, kell 12:18 (UTC)

nuh ilmselt on siin veel muudki vajaka... näiteks on nimekirjast täiesti puudu Vladivostok, Habarovsk, Iževsk, Irkutsk, Orenburg... - Ahsoous 15. august 2007, kell 11:51 (UTC)

: tegelt nagu ma aru saan on see nimekiri kopeeritud inglisvikist ning seal on alguses öeldud et tegu ei ole täieliku nimekirjaga - Ahsoous 15. august 2007, kell 12:15 (UTC)

:: Jah. Pakun Aasias lisada "Venemaa aasiaosa" ja täendada nimikiri. Geonarva 15. august 2007, kell 12:19 (UTC)

::: kena oleks - Ahsoous 15. august 2007, kell 12:24 (UTC)

:::: puudu on näiteks Kabul, Giza, Guarulhos, Krõvõi Rig, Tucson - niisiis täiendada on vist pea igat maailma otsa - Ahsoous 15. august 2007, kell 12:50 (UTC)

:: jääb selline mulje et see nimekiri on küll lakke vaadates kokku pandud Austraalia ja Okeaania - Gold Coast, Newcastle, Wellington ja Auckland ei ole ka 500000 elanikuga, kui lugeda piiriks 200000 siis tuleks lisada Canberra, Central Coast, Wollongong, Christchurch, Manukau ja North Shore - aga Wellington üksiku linnana ei mahuks ikkagi sisse (179 446) - Ahsoous 15. august 2007, kell 13:09 (UTC)

muideks saksa viki järgi on olemas vähemalt 306 miljonilinna... palju siin nimekirjas linnu on ? - Ahsoous 15. august 2007, kell 12:27 (UTC)

Kui see loend pole täielik, kas tal on üldse mõtet? Andres 15. august 2007, kell 12:29 (UTC)
Linnad võiks rühmitada hoopis riikide järgi. Andres 15. august 2007, kell 12:32 (UTC)

hakkasin ka nii mõtlema... vähemalt Venemaa tuleks küll kõik tükis eraldi jaotuseks panna- Ahsoous 15. august 2007, kell 19:02 (UTC)

: tegelikult sellel riikide kaupa rühmitamisel on veel see pluss, et siis oleks võimalik eri riikide kohta erinevaid piire rakendada, sest eks Eesti oludes on Tartugi suurlinn - Ahsoous 15. august 2007, kell 19:32 (UTC)

:: ja Indias ning Hiinas on üksi juba vastavalt 35 ja 47 miljonilinna - Ahsoous 15. august 2007, kell 19:39 (UTC)

Peale selle, kuidas arvestatakse linna elanikke? Kas peetakse silmas  haldusüksust või asulat? Andres 15. august 2007, kell 12:32 (UTC)

Minu meelest ei saagi selle artikliga enne edasi tegeleda, kui see küsimus pole selge. Isiklikult olen küll veendunud, et arvestada tuleks asulat. Ja selle asula elanike arv võiks ikka üle miljoni olla. 500 000 ei tundu mulle küll miski suurlinnana. Siim 15. august 2007, kell 18:44 (UTC)

: nagu ma aru saan on see piir vist ÜRO järgi... ja nu ausalt ega mulle ka näiteks Vilnius erilise suurlinna muljet jäta ;) - Ahsoous 15. august 2007, kell 18:51 (UTC)

::Pakun rühmitada neid riigiti ja nagu mäetipud rühmiti: üle 1 mlj elanikku, 500 000 - 1 mlj elanikku; alla 50 000 elanikku (sellel juhul, kui see on esimene suuruselt linn riigis ja teise suuruselt linna elaniku arv on 2 korda vähem). Geonarva 15. august 2007, kell 19:10 (UTC)

Vikilingid on küll valed, neis räägitakse põhiliselt miljonilinnadest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. august 2007, kell 18:41 (UTC)

Mis see üüratu lipp seal keset artiklit teeb ? --Dj Capricorn 19. aprill 2008, kell 14:01 (UTC)

Vana nimekiri, mis sisaldas poole miljoni elanikuga linnasid, oli probleemne ja aegunud. Viskasin välja väiksemaid linnu ja tekitasin juurde artikli miljonilinn. Kuna selliseid linnu on ise 500+ (ja see kasvab kiiresti), siis ei ole mõtet eraldi loetleda linnu, kus on alla miljoni elaniku. Ivo (arutelu) 13. juuli 2022, kell 09:55 (EEST)


Arutelu:Nõmmküla (Muhu)

maanteede nimed vajavad täpsustamist. Nõmmküla nimega seotuid maanteid Eesti maanteede loend järgi ei ole.--Hendrix 13. august 2007, kell 17:35 (UTC)

Tegu on nähtavasti maanteelõikudega. Andres 13. august 2007, kell 17:54 (UTC)

:seda küll, aga lihtsam on orienteeruda, kui maantee nimi õigel kujul välja kirjutatud. Andmebaasid tunnistavad paraku käibivaid maanteede nimesid--Hendrix 13. august 2007, kell 18:00 (UTC)

::järeleuurimisel selgus, et artiklis toodud maanteed on õiged. Mis tähendab, et Eesti maanteede loend tahab täiendamist...--Hendrix 14. august 2007, kell 05:05 (UTC)
Jah, ega ma neid maanteid päris lambist ei võtnud :) Jaan513 19. august 2007, kell 20:43 (UTC)
Tänaseks seisab enamus hoonest tühjana, klubi ei tööta enam ammu. Ainus toimiv funktsioon hoones on kauplus. Hoonet on korduvalt üritatud müüa, kuid edutult. 1990-date aastate keskel käis klubihoones hea äri ja korraga tegutseseid kaks kauplust. Alles hiljuti (aastal 2007) töötas majas kaks kauplust ja mõned ruumid peaks külakeskusele (vms) kuuluma või nende poolt kasutusel olema. Jaan513 19. august 2007, kell 20:49 (UTC)

Lõiku saigi natuke muudetud. Jaan513 19. august 2007, kell 20:55 (UTC)

Kuidas on selle Kivari mäega — artikli järgi on see Muhu kõrgeim tipp, aga kaardist vaadates näen ma mingit nimeta mäge Kapi, Tupenurme ja Lepiku vahel, kus üsna suur tükk maad 25-m-horisontaalist üle läheb. Eks Jaan teab, kuidas on? --Mmh 26. august 2009, kell 22:19 (UTC)

Olgu, uurin. --Jaan513 27. august 2009, kell 07:29 (UTC)

:Jätsin sisse, et see on üks kõrgematest. Viidet praegu ei leidnud. --Jaan513 27. august 2009, kell 08:00 (UTC)

:Maa-ameti ajaloolistel kaartidel (NL topokaart 1945–1952) on Tupenurme juures tõepoolest rohkem kui Kivaril: 24,3 (Kivari 23,9). Kivari mägi on aadressiandmete rakenduses olemas (kõrgust küll mitte), seda nimeta mäge/kohta Tupenurmel aga mitte. Teisi kõrgeid kohti sealkandis vana kaart ei näita. --Jaan513 27. august 2009, kell 08:17 (UTC)

::Kõrgeim on Sepa mägi Päeldas. Tupenurme ja Nõmmküla kõrgeimad punktid jäävad napilt alla. --Jaan513 (arutelu) 10. oktoober 2012, kell 13:06 (EEST)


Arutelu:Eesti maanteede loend

huvitav, mis tähendus sel numeratsioonil on?--Hendrix 14. august 2007, kell 08:26 (UTC)

ise küsin, ise vastan - tee number.--Hendrix 14. august 2007, kell 08:32 (UTC)
---
Miks osad maanteed on kirjutatud suurtähtedega? Egon 25. jaanuar 2008, kell 14:32 (UTC)

ilmselt sellepärast, et Maaameti andmebaasis on nad suurte tähtedega ja on tehtud vist kopipeist--Hendrix 25. jaanuar 2008, kell 17:48 (UTC)

tea, kes need maanteede nimed küll kombekohaselt ümber viitsib kirjutada...--Hendrix 27. jaanuar 2008, kell 14:15 (UTC)

Mina ei viitsi... Aga võib-olla kuulutame välja hoogtöö? Andres 27. jaanuar 2008, kell 14:31 (UTC)

Pikkused peaksid olema sulgudes. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. juuni 2008, kell 14:41 (UTC)

Mis maantee oli/on Tallinna–Viljandi maantee (3 linki)?--Estopedist1 (arutelu) 28. detsember 2016, kell 13:07 (EET)
----
Pealkiri ei vasta sisule. Päises on küll öeldud, et kõrvalmaanteed on eraldi loendis, aga lisaks riigiteedele on katmata veel ka kohalikud maanteed. See loend on üsna lühike, minu meelest võiks selle vabalt liita artiklitega põhimaantee ja tugimaantee. Pikne 11. aprill 2021, kell 20:14 (EEST)

Olen nõus, et selle artikli võiks liita põhimaantee ja tugimaantee artiklitega. Lisasin tugimaantee artiklisse tugimaanteede nimekirja. Tegelikult võiks olla olemas ka selline artikkel, mis räägiks lähemalt Eesti maanteede võrgust tervikuna (teede liigid ja klassid, nummerdussüsteem). Sarnaselt artiklile https://en.wikipedia.org/wiki/Highways_in_Estonia. Eesti maanteede kohta on midagi kirjas artiklis maantee, kuid see peaks rääkima maanteedest kogu maailmas, mitte ainult Eestis. --Karljohan29 (arutelu) 11. aprill 2021, kell 20:51 (EEST)

Leitavuse huvides näib mõistlik hoida siin täpsustulehekülge. Muidu on huvilisel keeruline vastavaid loendeid kätte saada. Sellest tulenevalt tekitasin siia midagi. Ivo (arutelu) 22. august 2021, kell 20:18 (EEST)

Tegelikult võiks olla ka artikkel Eesti maanteedest. Kui vaadata varasema artikli interwiki linke (:d:Q1329505), siis need saaks kaheks jaotada: loendid ning ülevaateartiklid. Selline ülevaateartikkel kuluks ka meil ära, mis räägiks, et palju Eestis maanteid on jne. Ivo (arutelu) 22. august 2021, kell 20:18 (EEST)

Ma osa linke siia eemaldasin enne, mõned jäid veel eemaldamata. Kuna on üsna juhuslik, mille kohta on Vikipeedias eraldi loendid, siis on kahedav, et seda loetelu taibatakse otsida, kui linke enam pole. Kas nüüd, kui on artikkel Eesti teedevõrk ja suunamine Eesti maanteed, on ikka seda eraldi loendite loetelu tarvis? Pikne 23. august 2021, kell 17:55 (EEST)


Arutelu:@

allikas: wikipedia teistes keeltes ja http://answers.google.com/answers/threadview?id=89484
* apestaart - Dutch for "monkey's tail"
* snabel - Danish for "elephant's trunk"
* kissanhnta - Finnish for "cat's tail"
* klammeraffe - German for "hanging monkey"
* kukac - Hungarian for "worm"
* dalphaengi - Korean for "snail"
* grisehale - Norwegian for "pig's tail"
* sobachka - Russian for "little dog"
soome:
* hiirenhäntä
* kanelipulla
* kissanhäntä
* kissantassu
* miuku
* miukumauku
* miumau
* möykky
* norsunkorva
* tööttä
suwa 14. august 2007, kell 15:43 (UTC)
Nimetused eri keeltes tuleks üle viia vikisõnaraamtusse ja sinna link panna. --Metsavend 10. detsember 2009, kell 12:43 (UTC)

Nad ei pea tõesti siin olema, kuigi ehk võiksid. Vikisõnaraamatus peaks need siis panema eestikeelsete nimetuste tõlgeteks? Andres 10. detsember 2009, kell 12:59 (UTC)

Panin vikisõnastikku tõlked, sealhulgas suurema osa nendest, mis olid nimetatud. Sõnasõnalised tähendused saab panna siis, kui vastavad artiklid tulevad. Andres (arutelu) 8. detsember 2017, kell 12:20 (EET)

Siia võib küll teha alajaotuse sellest, millise tähendusega sõnu selle märgi kohta kasutatakse. Andres (arutelu) 8. detsember 2017, kell 13:28 (EET)
----
"serverinime eraldamiseks." Serverinimi ei ole xxx.ee. See on interneti aadress, või kuidas igas seda nimetada. Serveri nimi võib olla suvaline tähtede kombinatsioon - "minukoduserver" näiteks.--Rünno 12. detsember 2009, kell 18:24 (UTC)
----
Prantsuskeelne sõna peaks olema siiski 'arobase'  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. detsember 2017, kell 12:32 (EET)

Jah, aga kas see ei ole siis sõna arroba teisend? On küll ka teisi etümoloogiaid. Andres (arutelu) 8. detsember 2017, kell 13:28 (EET)

: Teisend või mitte, aga lause sõnastus oli ju vigane.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. detsember 2017, kell 13:51 (EET)
 Sageli kasutatakse seda Interneti sümbolina.
kus? --WikedKentaur (arutelu) 11. oktoober 2021, kell 19:48 (EEST)


Malli arutelu:Kultuurimälestis

väga kena :)--Hendrix 14. august 2007, kell 16:01 (UTC)

Minu arvates võiks olla Hendrixi pilt, ja ehk ülejäänud taust samamoodi beež (nagu H. pildil). Praegu punane tellis + pisut viltune tahvel, kust kirja hästi välja ei loe + sinine mallitaust on pisut kakofooniline minu jaoks.--Ken 15. august 2007, kell 17:05 (UTC)

Lisaks, kas oleks mõeldav selle malli ja mallide muinaslink/muinaslink2 ühendamine? Et tühja teate "Kultuurimälestis" asemel oleks mallil kirjas, et "XXX on kantud Kultuurimälestiste Riiklikusse Registrisse." ja link nende lehele. Teeks malli pisut funktsionaalsemaks, mulle tundub, muidu lihtsalt iluasi.--Ken 15. august 2007, kell 17:05 (UTC)

Muutsin tausta pruuniks, teksti hõbehalliks ning tähti veidi väiksemaks. Laius 100% ja ilma marginita. Kas nii sobib? Valju 15. august 2007, kell 18:13 (UTC)

: See on suhteliselt maitse küsimus, nii et ilmselt võibki vaidlema jääda, aga minu arust on liiga intensiivne see pruun. Tekst on natuke õhuke, lisaks ei pea kõik ju suurtähed olema. Mängin natuke variantidega, panen üles Kasutaja:Kendall/kultuurimälestis.--Ken 15. august 2007, kell 20:03 (UTC)

:: Ma homme püüan vaadata kõiki neid variante kalibreeritud monitori ja ühe vana ja väsinud monitoriga. Valju 15. august 2007, kell 20:09 (UTC)

:: ausalt öeldes mulle hakkab praegune toon silmadele aga 25594-le asjale külge pookimisel on see taust ikka suht oluline - Ahsoous 15. august 2007, kell 20:11 (UTC)

::: ei teeks paha püsida n.ö. standartsete fontide juures ja mitte mängida fontidega mida oma arvutis leidub, esiteks on lugejatel erinevad süsteemid ja muidu on ka lihtsam saiti kasutada kui püsitakse võimalikult ühtses stiilis. Sama käib tegelikult ka värvide kohta, see mis MonoBook-is võib olla kena on teises nahas väga võõras element lehel.

::: samuti ei paneks seda ka artikli algusesse, nii tähtis see nüüd ka ei ole et peaks seda kasutajale näkku lajatama. Artikli sisu on ikke tähtsam kui see mis "autasusid" objekt on saanud --TarmoK 15. august 2007, kell 21:37 (UTC)

::::aga kui artikli algusesse ei pane, muutub see embleem suht mõttetuks. Artiklist endast ju tuleb niikuinii välja, et tegemist kultuurimälestisega. Kui kirjutaja vaevub seda malli panema, siis ilmselt paneb ta ka täpsemad viited. Minu idee oli just selles, et artikli avamisel "lajatab" embleem näkku. Rohkem nagu iluasi. Artikli lõpus olevana ei näe mina tal mingit mõtet...--Hendrix 16. august 2007, kell 00:09 (UTC)

: aga paneks lihtsalt infoboxina? - Ahsoous 15. august 2007, kell 22:34 (UTC)
45px	Eesti kultuurimälestis

:: Minu meelest peaks see mall sisaldama linki sissekandele ametlikus kultuurimälestiste registris. Andres 17. august 2007, kell 05:52 (UTC)
No näiteks nii. Probleemid tekivad täpitähtedega kultuurimälestiste puhul, siis link ei tööta.--Ken 17. august 2007, kell 07:22 (UTC)

:Mulle jääb arusaamatuks, miks tahetakse seda malli artikli algusesse panna. iffcool 17. august 2007, kell 10:42 (UTC)

:: Mõte on vist selles, et nii juhitakse tähelepanu sellele, et tegemist on tähtsa asjaga, nagu olümpiavõitjaga. Andres 17. august 2007, kell 10:55 (UTC)

:::Ma ei tea, et meil olümpiavõitjate artiklites sääraseid malle kasutatakse (pole nagu nägema juhtunud ja loodan, et ei näegi). Mina näeks seda malli aga kõige parema meelega artikli lõpus. Näiteid on teisigi (Rudyard Kipling, Ivan Pavlov jne).
	EESTI KULTUURIMÄLESTIS

:::Minu arust võiks mall olla ka selline:

:::iffcool 17. august 2007, kell 11:26 (UTC)

:::: Vaata näiteks Ants Antson. Andres 17. august 2007, kell 11:40 (UTC)

:::: Minu meelest sobib mall praegusel kujul artikli lõppu välislinkide alla. Andres 17. august 2007, kell 11:40 (UTC)

:::::Praegusel kujul jah välislinkide alla.

:::::Seda nn. malli, olümpiavõitjate oma, ma tean. Seda ei sa aga praeguse malliga võrrelda. See on pigem infobox. iffcool 17. august 2007, kell 12:15 (UTC)

::::::Minuarust võiks ka olla lõpus nagu Nobeli mall.--Ken 17. august 2007, kell 12:30 (UTC)

sellised asjad, nagu Nobeli mall jms omavad mõtet ainult siis, kui nad on üleval. Kui inimene lugemisega jõuab sinna alla välja, teab ta juba niigi, millega tegemist - tegemist oleks mõtetu info dubleerimisega. Aga kui ta artikli alul on, saab inimene kohe teada, millega tegemist. Arvan, et entsüklopeedia ei pea olema kuiv faktide kogum, vaid artiklid peaksid olema varustatud atraktiivse ja lööva visuaalse materjaliga. Samuti on oluline, kuidas visuaalne materjal paigutada. See Ants Antsoni mall on minu meelest väga hea. Tuleb muidugi vaadata, et piltidega nägemisvälja üle küllastaks, eriti selliste nn "autasude" mallidega.--Hendrix 17. august 2007, kell 16:19 (UTC)

: Kui ta on lihtsalt illustratsioon, on parem paigutada ta üles paremale. Kui see on ühtlasi link, on parem teda hoida all välislinkide all. Andres 17. august 2007, kell 19:30 (UTC)

: Nobeli auhinna laureaatide puhul on analoogiline mall all, kuid minu meelest ei ole sel all mõtet. Andres 17. august 2007, kell 19:31 (UTC)

:: Paistab et malli tegemise tuhinas ununeb ära kõigepealt selgeks teha et mille jaoks seda malli vaja on; kui üldse vaja on.

:: ise näeksin sel ainukese rollina navigeerimismallina, sarnaselt nagu praeguseks hetkeks Nobeli mall on tehtud (:Mall:NobelMeditsiin), teksti teeks veel väikesemaks. Ja seal oleks oleks kas kogu Eesti või maakonna kaupa kokku pandud kultuurimälestised, et huviline pääseb teiste samalaadsete objektide juurde. Maakonnakaupa tehes võiks mõelda ehk midagi KeemElemMittemetallid -mallide laadset (näide Fosfor) või siis nii nagu on inglise vikis näiteks neid Nobeli laureaate rühmadesse jaotatud (näide)

:: Kui seda vaid teha lingiks Kultuurimälestiste andmebaasi välislinkide alla siis olgu see tavalise tekstina nii nagu teisedki välislinkide mallid on tehtud.

:: ja praegune pruunikas värv on ikke päris paha, link sellel sulab tausta sisse ja ole mees ja loe seda välja ... ja "näkku lajatamisest" see et mingi hoone on kultuurimälestis ei ole ju kõikse tähtsam asi objekti juures. kui see kuulub UNESCO nimekirja siis lajatame selle ka veel kasutajale näkku selle asemel et ta saaks rahulikult lugeda artiklit(?) --TarmoK 24. august 2007, kell 20:57 (UTC)
----
Selle malli link ei avane. Nad on vist kodulehte vahetanud. Siin on ka mida ma olen kasutanud -  Kultuurimälestiste riiklik register--Lohusalu 25. oktoober 2009, kell 08:17 (UTC)
----
Mulle meeldis eelmine versioon rohkem. See uus on oma valge taustaga artikli lõpus väga ebamäärane.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 16:01 (UTC)

Mall võiks olla raamistatud, siis on üld pilt selgem. Lohusalu 4. veebruar 2010, kell 13:49 (UTC)

:Mingisugune (tagasihoidlik) raam võiks tal tõepoolest olla. Athanasius Soter 17. veebruar 2010, kell 12:07 (UTC)

:Mall võiks olla niuke nagu ta enne oli. Või siis võiks taust olla natuke heledam pruun või beež vms. Praegune jääb väga koledalt artiklite lõppu.--WooteleF 17. veebruar 2010, kell 12:06 (UTC)
----
Minu meelest võiks ta välislinkide all lihtsalt nii olla:
* Kiltsi mõis kultuurimälestiste riiklikus registris
Või äärmisel juhul nii:
 Kiltsi mõis kultuurimälestiste riiklikus registris
193.40.10.181 18. veebruar 2010, kell 19:55 (UTC)

Jah, nii oleks tõesti parem. Andres 18. veebruar 2010, kell 20:05 (UTC)
----
On kellelgi ideid kuidas seda paremaks muuta? Vaadake näiteks artiklit Kiltsi mõis. See mall on väga kole seal lõpus. Minuarust võiks kasvõi eelmise versiooni taastada.--WooteleF 23. märts 2010, kell 19:10 (EET)

Vaatan ja mõtlen, et võiks küll kunagise versiooni taastada -- Ahsoous (arutelu) 5. märts 2012, kell 11:25 (EET)

: Märkus käis selle versiooni kohta. Algset kobakat kasti minu meelest tarvis pole. 193.40.10.180 5. märts 2012, kell 14:46 (EET)
----
Teen ettepaneku muuta malli nii, et ta ei lisaks ette tärni ehk täppi. Siis saaks seda normaalselt ka viites kasutada, vt Helme kalmistu. See muudatus ilmselt mõjutaks kõiki neid lehti, kus malli praegu kasutatakse, kas tekiks kuskil ületamatut probleemi? Adeliine 7. juuni 2013, kell 11:57 (EEST)

Nõus, võiks küll täpita olla. Olemasolevates artiklites saaks asendada ehk AutoWikiBrowseri abil, panna artiklisse malli ette tärni? --Morel (arutelu) 18. juuli 2013, kell 01:41 (EEST)
----
Viitan ka sellele arutelule.--Morel (arutelu) 18. juuli 2013, kell 01:44 (EEST)

Muutsin natuke malli koodi, nüüd peaks saama lisada ka teise parameetri ning kasutada viidetes. Tuleb veel ainult nüüd lisada olemasolevates artiklites malli ette tärn.--Morel (arutelu) 18. juuli 2013, kell 12:42 (EEST)

Palun kustutage read, kus on tehtud. --Mmh (arutelu) 18. juuli 2013, kell 13:06 (EEST)

Teen seda just AWB abil, natuke läheb aega.--Morel (arutelu) 18. juuli 2013, kell 13:08 (EEST)

:Võiks siis ka need juhud üle vaadata, kui artiklis on mitu seda malli, ja siis lisada teise argumendina täpsustus. Vt nt Nõmme Saksa Lunastaja kirik.--Morel (arutelu) 18. juuli 2013, kell 13:15 (EEST)

Selge. Ma töötan listi altpoolt läbi, ja parandan ka teisi vigu, mida ma leian. --Mmh (arutelu) 18. juuli 2013, kell 13:21 (EEST)

:Tegelikult oli mallil ka varem võimalus lisada nimetust: esimese parameetrina, enne ID-d. Nüüd on võimalus ka viimase parameetrina (pärast ID-d). Sedaviisi oli paaris kohas kasutatud ka. Vahet ei tohiks olla, kummas kohas.--Morel (arutelu) 18. juuli 2013, kell 15:40 (EEST)

::Nüüd peaks olema tärnid igal pool, v-o midagi jäi kahe silma vahele.--Morel (arutelu) 18. juuli 2013, kell 16:57 (EEST)

Aitäh! --Mmh (arutelu) 18. juuli 2013, kell 17:32 (EEST)

Samuti võiks see mall lisada kategooria: Eesti kultuurimälestised. iffcool 17. august 2007, kell 12:15 (UTC)

Jah, võiks küll--Ken 17. august 2007, kell 12:30 (UTC)
Kategooria:Eesti kultuurimälestised on vististi parem selle malli küljest lahti siduda. Eriti kui seda malli ka viidetes kasutada. Pikne 29. juuli 2013, kell 15:25 (EEST)

Oleks vist õigem jah. Aga sel juhul peaks panema selle kategooria kõikidele lehtedele, kus see praegu tuleb malliga. Kas seda saaks kuidagi automatiseerida? (Mind ennast alati häirivad malliga pandavad kategooriad, sest malli sisu teadmata ei jaga alati ära, et mingi kategooria on olemas, kui toimetamisvaates oled.)--Morel (arutelu) 29. juuli 2013, kell 22:35 (EEST)

:peaks küll saama automatiseerida, ehkki see pole mõttekas, sest kultuurimälestise tuleb kategoriseerida vähemalt maakonna kaupa, aga v-o isegi vallati--Bioneer1 (arutelu) 30. juuni 2014, kell 10:20 (EEST)
kategooria teemat tuleks uuesti arutada. Automaatselt malliga kaasa tulev lahendus on halb nii eelmainitud põhjustel kui ka seetõttu, et ei lase panna kitsamaid kategooriaid, nt Põlva maakonna kultuurimälestised (malliga tuleb kaasa kategooria "Eesti kultuurimälestised")--Bioneer1 (arutelu) 30. juuni 2014, kell 10:21 (EEST)

Küllap ollakse päri, et kategooria tuleks malli küljest ära võtta. Kui saad artiklitele (pool)automaatselt maakonna kategooria lisada ja sul selleks mahti on, siis palun tee seda. Pikne 23. september 2014, kell 13:55 (EEST)

: Tänan, et malli parandasid, ja nüüd ei tule kategooria automaatselt kaasa. Toodud märkus pole vist enam asjakohane, sest ka need lingid töötavad, kus ID on märgitud koos "ID=number". Tolle kategooria "Parameetrite vead" liikmete juures võtsin ID maha --Bioneer1 (arutelu) 30. september 2014, kell 14:49 (EEST)


Arutelu:Maantee

mu arust pole välisviide kohane (E-road). See lihtsalt näitab andmebaaside täislikkust, mitte reaalsete maanteede olemasolu--Hendrix 14. august 2007, kell 16:08 (UTC)

ja see E-teede pilt oleks nagu nn valvepilt. Pigem peaks olema pilt ikka maanteest. Kas läbilõige maanteest, mis näitaks maantee ehitust või midagi sarnast.--Hendrix 15. august 2007, kell 04:10 (UTC)

Intervikid räägivad vist kiirteest. Andres 12. juuni 2010, kell 00:20 (EEST)

Kuna tekkis kiirtee artikkel, siis panin intervikid sinna, aga mis nüüd siia panna? en:Highway on mistahes avalik tee (ka katteta), en:Road on kattega tee kahe paiga vahel. On ka en:Thoroughfare, mis mulle tundub vastavat mõistele tee. Adeliine 30. august 2015, kell 12:56 (EEST)

Maantee on asulatevaheline. Andres 13. märts 2011, kell 16:34 (EET)

Asulatevahelisus tundub olevat maantee määratluses üleliigne. Eestis algavad ja lõppevad kõik teed mingis asulas või kui ka mõelda tihedama asustusega (suuremaid) kohti, siis näiteks Luhamaa kui põhimaantee üks ots pole suur koht. Rääkimata kõigist tugi- ja kohalikest maanteedest. Tõsi, maantee öeldakse tavaliselt pigem mõne suuremapoolse tee kohta, mitte iga põlluvahetee kohta, aga vahe tegemine oleks ebamäärane ja sel pole vististi seetõttu mõtet. 90.190.114.172 13. märts 2011, kell 16:58 (EET)

: Nojah, aga ka näiteks linnatänavatel on autoteed, mida maanteedeks ei nimetata (välja arvatud mõnes tänavanimes). Mõisted on muidugi lähedased. See, et mõistete vahel ei ole selget piiri, ei ole iseenesest piisav nende eristamata jätmiseks. Mina ei oska küll täpselt öelda, mis vahe on maanteel, autoteel ja sõiduteel. Andres 13. märts 2011, kell 17:28 (EET)

: Sellel, et Luhamaa pole suur koht, pole minu meelest  tähtsust. Pealegi on tegu ju lihtsalt piiripunktiga, mille taga maantee jätkub. Andres 13. märts 2011, kell 17:30 (EET)

:: Nojah ja sealt, kust ta jätkub ei pea ta tingimata mõnda suuremasse asulasse edasi minema (maantee ei pea asulatevaheline olema). Kui mõisteid ei osata selgelt eristada, kuidas neid siis eristatakse? Pealegi pole eristamine eesmärk omaette, eriti kui lugejal on raske mõista miks sisuliselt peaaegu kattuvatest nähtustest kirjutatakse mitmes kohas.

::: Ei olegi räägitud "suuremast asulast". Maantee võib erandjuhtudel nähtavasti tõesti viia kohta, mis pole asula, nii et maantee definitsioon ei ole vist täpne.

::: Kui mõisteid ei osata täpselt piiritleda, siis eristatakse neid prototüüpide järgi, millega mõiste alla kuuluvad asjad sarnanevad. Definitsioon võib sisaldada ebamääraseid mõisteid, ometi võivad definitsioonid olla erinevad, nii nagu ka mehe ja poisi definitsioon peavad olema erinevad.

::: Mõnikord on tõesti otstarbekas rääkida ühes artiklis mitmest mõistest koos. Mina teeksin seda nii harva kui võimalik, aga teistel võivad olla teistsugused eelistused. Mõlemal lähenemisel on oma head ja vead.

::: Minu meelest ei saa asja üle enne otsustada, kui need mõisted on autoriteetsete allikate järgi defineeritud. Intuitiivselt arvan aga, et lugeja mõistab küll, miks näiteks linnatänavate sõiduteedest ei räägita artiklis Maantee. Ja ka põlluvaheteed ei sobi selle pealkirja alla. Andres 13. märts 2011, kell 17:53 (EET)

Huvitav, et meil ei olegi artiklit Luhamaa. Andres 13. märts 2011, kell 17:31 (EET)

Kogu artikkel alates mõiste definitsioonist räägib maanteedest Eestis. Kahtlen, et "maantee" ongi Eesti-spetsiifiline mõiste (nt ENE-s on ikka üldisem tähendus), seega tuleb   sisu siin laiendada või artikli pealkiri teemale vastavaks muuta. --Minnekon (arutelu) 5. aprill 2021, kell 23:17 (EEST)