Arutelu:Russalka

Skulptuuri ja mälestusmärgi kohta peaks ehk olema eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. aprill 2006, kell 13.06 (UTC)

Kas kuupäevad on vana kalendri järgi? Andres 29. juuli 2006, kell 11.27 (UTC)
Enamus teksti näib olevat copy-paste Isidor Goldmani raamatust.

Mis tähendab "näib olevat"? On siis või ei ole? Andres 8. november 2007, kell 10:01 (UTC)

: Mälu järgi ütlen. Raamatut pole käepärast. Suvaliselt laimama ka ei hakka. Olen selles veendunud. Ilmne copy-paste on ta igal juhul, usun, et seda ei hakka keegi eitama.

:: Mulle ei ole teksti enese järgi ilmne, et see on kopipeist. Andres 9. november 2007, kell 13:04 (UTC)

Postimees 20. september 1893 [http://dea.nlib.ee/fullview.php?frameset=1&nid=2802&pid=s358387] toob Sõnumites Tallinnast kolmandal leheküljel ära kuue [[Eestimaa kubermang|Eesti-]] ja [[Liivimaa kubermang|Liivimaa]] kubermangust pärit hukkunud Russalka mehe nimed. Teiste seas on puusepp Mihkel Solong [[Kuressaare kreis|Saaremaalt]] [[Kärla]]st (sünd. 1870). Tean, et Kuressaares on Salongi nimelisi, nii et tegemist võib olla trükiveaga. Ei hakanud siiski parandama ja jätsin nime nii, nagu ta ajalehes oli, sest ma ei tea Kärla kohta täpselt. Kui kellelgi on kindlaid andmeid, palun parandada. [[Eri:Kaastöö/88.196.28.229|88.196.28.229]] 28. oktoober 2013, kell 16:06 (EET)

Sündmusi ei saa ajaloolisest kontekstist välja rebida, neid teise aegruumi tõsta. See on anakronism. 1893. aasta Postimehes ära toodud Russalka mehed olid pärit, nagu leht ütleb, Eesti- ja Liivimaalt (see tähendab Eesti- ja Liivimaa kubermangust), Saaremaalt (see tähendab Kuressaare kreisist) ja Riia kreisist, ja  mitte keskaegselt Liivimaalt või Saare maakonnast. Need olid tolleaegsed haldusüksused. Ajalugu tuleb tunda, selmet seda omatahtsi ümber kirjutada. Taastan algse redaktsiooni. 88.196.28.229 30. oktoober 2013, kell 19:35 (EET)

Ei maksa siin minu üle irvitada ja mulle ajalugu õpetada ("ajalugu tuleb tunda"?!). Eestimaa ja Liivimaa olid olemas ammu enne seda, kui siia esimene Vene kuberner saadeti, see on ajalugu. Viimane Liivimaa hertsog oli Nikolai II, ammu pärast Russalka hukkumist. Isegi venestusajal säilisid siin rüütelkonnad. Eesti- ja Liivimaa on palju enamat, kui nende territooriumil asutatud vene haldusüksus. Need olid eroopalikud hertsogiriigid ja provintsid ja meie ajalugu on Euroopa ajalugu. Maakond on saksa keeles Kreis ja vene keeles uezd. --46.131.176.34 30. oktoober 2013, kell 20:18 (EET)

: Jah, Liivimaa, Eestimaa ja Saaremaa on lihtsalt üldisemad mõisted kui kitsama ajavahemikuga piiritletud kubermang või kreis. Pikne 8. november 2013, kell 10:49 (EET)

Küsimus Kuid kas see oli ikka Russalka? on omal kohal. Sellest kahtlusest ja küsimusest
Eesti Meremuuseumi Russalka otsingud 2003. aasta jaanuaris algasidki. 88.196.28.229 30. oktoober 2013, kell 19:35 (EET)

Üldiselt entsüklopeediasse ei kirjutata retoorilisi hüüdeid ja küsimusi. Võib ju kirjutada, et meremuuseumi ringkonnas tekkis kahtlus, kas leitud laev oli ikka Russalka. --46.131.176.34 30. oktoober 2013, kell 20:18 (EET)

: Nõus. Pikne 8. november 2013, kell 10:49 (EET)

põhjaveetee uurimisprojekt Russian-American Long-term Census of the Arctic.
* Thu, Sep 17 2009, Former Cold War foes team up to probe warming seas, reuters.com
--suwa 8. november 2013, kell 10:20 (EET)

Seos? Pikne 8. november 2013, kell 10:49 (EET)

Tõlgitakse tavaliselt näkineiuks. Andres (arutelu) 5. oktoober 2017, kell 06:21 (EEST)

mida teha märksõnaga Rusalka? Kasutajasõbralik ja vist loogiline oleks, kui Russalka ja Rusalka viiks ühele lehele. Võimalik on ka märksõnad ühendada täpsustusleheks--Estopedist1 (arutelu) 23. august 2018, kell 11:43 (EEST)


Kasutaja arutelu:Diggy~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Diggy! Andres 29. aprill 2006, kell 13.13 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Diggy~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Voppe4~etwiki

Tere tulemast eesti Vikipeediasse, Voppe4! Andres 29. aprill 2006, kell 13.43 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Voppe4~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Tiit Madisson

Tiit Madissoni põhimääratluseks ei sobi "holokaustirevisionist". Andres 29. aprill 2006, kell 18.16 (UTC)

No olgu siis "poliitik". --Lulu 29. aprill 2006, kell 19.28 (UTC)

Madissoni tegevusest ja vaadetest, sealhulgas ka juudiküsimuses, tuleb muidugi detailselt kirjutada.
Sõna "poliitvang" on põhimõtteliselt kindlasti õige, kuid tuleks siiski võimaluse korral märkida, mille eest ta süüdi mõisteti. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. aprill 2006, kell 04.33 (UTC)

Üsna raske on nõustuda sellega, et Madisson on Eesti poliitik. Õigem oleks kasutada jutumärke, nagu pakub seda Lulu. Benno 19. september 2006

Või siis poliitikategelane. Jutumärgid inimest iseloomustava tegevusala puhul ei sobi hästi. --Lulu 19. september 2006, kell 23:02 (UTC)

Tegin vastava muudatuse. --Lulu 19. september 2006, kell 23:04 (UTC)

: Vallavanem on ju poliitik. Ma ei näe mingit vahe poliitiku ja poliitikategelase vahel. Kui teisi on nimetatud poliitikuteks, siis peaks ka teda niimoodi nimetama, muidu tekib arusaamatu vahetegemine. Andres 20. september 2006, kell 01:47 (UTC)

Nojah, tegu ju siiski eksvallavanemaga. Vallavanem on siiski pigem riigiametnik, kui poliitik.
Seega pakun: endine Eesti poliitik, sest Madissoni praegusest poliitilisest tegevusest ei ole paslik võib-olla siin wikis rääkida. Benno 20. september 2006

Vallavanema ametikoht on kindlasti poliitiline. Aga olgu sellega kuidas on. See vallavanema koht ei ole tema juures kindlasti kõige tähtsam. Ma ei ole ka kindel, et on õige öelda "endine poliitik".  Kindlasti tuleks tema määratlemiseks ka midagi muud öelda, igatahes aga ei saa lähtuda isiklikust suhtumisest temasse. Andres 20. september 2006, kell 13:07 (UTC)

On välismaal tuntud kui Holokausti eitaja ja revisionist ning neonatsist.

Jätsin selle lause välja. "Välismaal tuntud" on liiga üldine väljend. Andres 27. november 2006, kell 19:56 (UTC)

Artiklit lugedes jääb veidi arusaamatuks, millises riigis ta need riigipöördekatse tingimused lõi. See võiks natuke selgemini olla väljendatud.
Tallinna linnakohus mõistis Tiit Madissoni 1996. aasta sügisel süüdi tollase kriminaalkoodeksi 62. paragrahvi alusel, mis puudutas riigireetmist, ning määras talle koos seni kandmata karistusega kahe aasta ja kahe kuu pikkuse vanglakaristuse.
Mullu jaanuaris kehtima hakanud kriminaalkoodeksis muudeti 62. paragrahvi, mille alusel mõisteti Madisson süüdi nii, et ta pidi Riigikogu amnesteerimisotsusega vabadusse pääsema. Madisson sai vanglast vabaks eelmise aasta 14. novembril riigiprokuratuuri loal, sest Riigikogus vastu võetud amnesteerimisotsus oli õiguslikult vigane.  Õhtuleht --kanakukk 8. jaanuar 2009, kell 16:01 (UTC)
Veel huvipakkuvat teksti: http://arhiiv2.postimees.ee:8080/leht/97/11/17/krimi.htm --kanakukk 8. jaanuar 2009, kell 16:17 (UTC)
----
Ta pidi ju Kreekasse elama minema. Kuidas sellega jäi? Andres 13. mai 2009, kell 06:21 (UTC)

Ei läinud. Kunagi kirjutati lehes, mida imelikku ta on lubanud ja pole teinud, aga ma ei mäleta enam, mida ta veel oli lubanud. Taivo 13. mai 2009, kell 10:49 (UTC)
Kas ta on juutide või sionistide kritseerija? --Improvisaator 30. mai 2009, kell 10:30 (UTC)
Juudid on usuline tunnistus ja etniline grupp. Kahte eelnimetatut T.Madisson ei kritiseeri. Seega kritiseeritakse sioniste.
----
See kurjategijate kategooria tundub kohatu. Andres 25. aprill 2010, kell 14:56 (EEST)

Tallinna Linnakohtu 25. septembri 1996. a. otsusega mõisteti T. Madisson süüdi KrK § 15 lg. 1 ja § 62 järgi ja teda karistati 2-aastase vabadusekaotusega. KrK § 41 lg. 1 alusel liideti osaliselt sellele karistusele eelmise kohtuotsusega mõistetud kandmata karistus ja lõplikuks karistuseks mõisteti 2 aastat ja 2 kuud vabadusekaotust kinnises vanglas. Vt. . Al.Neuland 25. aprill 2010, kell 15:34 (EEST)

: Selge, et ta on kuriteos süüdi mõistetud.

: Aga minu meelest ei tohiks olla Kurjategijate loendis ega kurjategijate kategoorias kõiki, keda on kuriteos süüdi mõistetud, vaid ainult need, kes väärivadki artiklit seoses oma kuritegudega.  Andres 25. aprill 2010, kell 16:54 (EEST)

:: Sama loogika järgi ei tohiks olla vandenõuteoreetikute kategoorias kõiki, kes on tuntud vandenõude paljastajana, vaid ainult need, kes väärivadki artiklit seoses vandenõude paljastamisega. Al.Neuland 25. aprill 2010, kell 23:22 (EEST)

:::Paljastamise või väljamõtlemisega?--WooteleF 25. aprill 2010, kell 23:39 (EEST)

:::: Me võiksime näiteks järgida inglise viki eeskuju, vt. Category:Israeli criminals (kurjategijate kategooriasse kuulub 7 artiklit, mis on pühendatud endistele parlamendiliikmetele). Al.Neuland 26. aprill 2010, kell 00:11 (EEST)

:::::Ma arvan, et me just ei peaks järgima inglise viki eeskuju. Olen seisukohal, et sellist kategooriat peaks kasutama ainult nende puhul, kes on artikliväärilised üksnes oma kuritegude tõttu.--WooteleF 26. aprill 2010, kell 00:24 (EEST)

:::::: olen WooteleFi ja Andresega nõus. Ohpuu 26. aprill 2010, kell 12:12 (EEST)

:::::::Ma ei ole nõus. Näiteks Meelis Lao ja Rene Kuulmann on eelkõige kurjategijad, kuid olid ka linnavolikogu liikmed. Toomas Meola oli kunagi ajakirjanik, osa maffia löömamehi Eesti meistrid poksis või milleski sellesarnases. Ma ei taha vaidlusi teemal, kas isik on ka millegi muuga peale oma kuritegude tähelepanu pälvinud. Kohtus süüdimõistmine on hea formaalne kriteerium, millest lähtuda, see väldib asjatuid vaidlusi. Taivo 26. aprill 2010, kell 17:11 (EEST)

:::::::: Minu meelest ei väldi kohtus süüdimõistmine vaidlusi, pealegi ei pruugi kuritegelik episood olla isiku iseloomustamisel oluline. Samas on ka kurjategijaid, keda pole süüdi mõistetud, kas või sellepärast, et nad enne surid. Andres 26. aprill 2010, kell 17:14 (EEST)

:::::::::Kas ka näiteks Jeesus, Mary Stuart, Giordano Bruno ja Charles I tuleks kanda kurjategijate loendisse ja lisada vastav kategooria?--WooteleF 26. aprill 2010, kell 17:16 (EEST)

:::::::::Või küüditatud?--WooteleF 26. aprill 2010, kell 17:21 (EEST)

::::::::::Kõik, kes on kohtus süüdi mõistetud ja keda pole tagantjärele rehabiliteeritud. Nii et küüditatud sinna ei kuulu. Taivo 26. aprill 2010, kell 21:30 (EEST)
Toomas H. Liiv oli tuntud ajakirjanik. Kui ta varem poleks tuntud olnud, poleks põhjust temast artiklit kirjutada. Andres 27. aprill 2010, kell 01:49 (EEST)

Ajakirjanduse uudisekünnise on Eestis ületanud kõik pedofiiliaprotsessid, ka need, kus süüdistatav oli enne täiesti tundmatu. Ma ei saa päris hästi aru, kas te tahate väita, et kui inimene on millegi seaduslikuga tuntuks saanud, siis ei või ta enam kurjategija olla? Kohtud on igatahes teistsugusel arvamusel. Taivo 27. aprill 2010, kell 17:54 (EEST)

: Noh, pedofiilias süüdi mõistetud on ikka kümneid inimesi, eks ole? Tuntud on neist ainult Meola ja Hanson, kes olid ka enne tuntud. Teiste kohta mina küll artiklit ei hakkaks tegema.

: Ma ei taha väita, et tuntud inimene ei või olla kurjategija. Tahan lihtsalt öelda, et minu meelest peaks kurjategijate kategooriat kasutama ainult nende kohta, kelle kohta siin on artikkel tema kuritegude pärast. Andres 27. aprill 2010, kell 18:02 (EEST)

::Kui ma sind õigesti mõistan, siis näiteks kategooria "Eesti ajakirjanikud" välistab sinu hinnangul kategooria "Eesti kurjategijad". See ongi veider: kategooria "Eesti ajakirjanikud" ei välista kategooriaid "Eesti poliitikud", "Eesti luuletajad" ja "Eesti sportlased", küll aga sinu hinnangul välistab kategooria "Eesti kurjategijad". Ma ei näe sellel põhjendust, ma ei teeks kurjategijatele erandit. Muide, "Kes? Mis? Kus" 2008 kirjutab kolmel leheküljel jutti vangi mõistetud perverdist Meelis Hansarist, kes minu teada pole millegi muuga peale oma kuritegude avalikkuse tähelepanu pälvinud. Taivo 27. aprill 2010, kell 21:37 (EEST)

::: Pooldan Taivo seisukohta. --kanakukk 27. aprill 2010, kell 21:39 (EEST).
----
Holokaustieitamise link on asendatud holokaustirevisionismi lingiga. Minu meelest neid kahte ei saa samastada. Andres 26. jaanuar 2011, kell 16:46 (EET)
----
Miks see muudatus  tagasi pöörati? --Miacek (arutelu) 13. märts 2013, kell 20:57 (EET)

Kui asjalood tõesti ka nõnda on, peaks selline väide mingisugusele ajahetkele osundama. Minu arvates ei ole tegemist siiski ei entsüklopeedilise ega ka sisuliselt vajaliku täiendusega, sest tegemist on elava isikuga, kes vähemalt praegu avalikust elust kõrvale hoiab. See, kust keegi toitu muretseb, ei ole sisulise väärtusega info, kui just elukutselise toitlustusspetsialistiga tegemist pole. Võib-olla pooldab Madisson lihtsalt rohelise maailmavaadet. --Vihelik (arutelu) 14. märts 2013, kell 03:51 (EET)
----
2014.a. teatas ta juba, et ongi sotsialist

See on imelik. --Epp 26. märts 2014, kell 19:48 (EET)
----
Mitteneutraalsed kohad:
Aastal 1995 määrati Tiit Madissonile ametiseisundi kuritarvitamise eest karistus üks aasta tingimisi kaheaastase katseajaga, kuigi hagejana esinenud EMEX-il puudusid dokumendid tema väidetava metallivarguse tõendamiseks.
USA sionistlike organisatsioonide survel
Siis on veel, et kohaliku rahva vastupanu põhjustas poliitilise kriisi, ma ei tea millist kohalikku rahvast siin mõeldakse. Andres (arutelu) 15. veebruar 2015, kell 22:51 (EET)


Arutelu:Wismar

njah... kas peaks lisama siia ka viite ühele teatavale asutusele ühel samanimelisel tänaval, mida samuti nii kutsuti... Ahsoous 29. aprill 2006, kell 22.26 (UTC)

Arvan, et "Vaata ka" alla võib panna lingid Wismari tänavale ja Wismari haiglale. Andres 30. aprill 2006, kell 04.59 (UTC)

| elanikke = 45 000 (2007) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. aprill 2011, kell 00:10 (EEST)

See tänav võiks olla siin ka mainitud.
Millise tollase (enne 1945) reegli järgi kirjutati Saksamaa linna Wismar nimi eesti keeles Vismar?
LauriKreen (arutelu) 26. november 2021, kell 08:27 (EET)


Arutelu:Keenia

Suahiili keeles Harambee;

Mille kohta see käib? Vaevalt suahiili keeles midagi kahe e-ga kirjutatakse. Andres 30. aprill 2006, kell 04.11 (UTC)

: http://en.wikipedia.org/wiki/Harambee

: http://de.wikipedia.org/wiki/Harambee

: milline oleks parim tõlge - kas eneseabi ja moto ?, teistes wikides:

: en: Harambee literally means "pulling together" in Swahili,

: de: Kisuaheli etwa so viel wie: „Lasst uns alle zusammen an einem Strick ziehen!“

: ru: «Harambee (Работать вместе)

: es: Lema nacional : Harambee (Suahelí), Traducción: Trabajemos juntos

: sl: Harambee (svahili, »Delajmo skupaj«)

: ca: Harambee (Suahili, "cooperativa" sovint traduït com a "treballem plegats")

: Ning Harambee House = State House (Kenya).

: Suwa 30. aprill 2006, kell 06.29 (UTC)

:: Jah, paistab, et tõesti on suahiili keeles "Harambee".

:: Paistab, et see on hüüdsõna, mida kasutatakse siis, kui koos köit tõmmatakse. Eesti keeles oleks see vist "tiri aga tõmba". Andres 30. aprill 2006, kell 06.49 (UTC)

::: ee - see on ka riigi moto ka miski vist kossumeeskonnanimi

::: ja tähendab ka miskit eneseabi vormi Suwa 30. aprill 2006, kell 06.51 (UTC)

:::: Nojah, riigi moto ja korvpallimeeskonna nimi ongi umbes "Tiri aga tõmba". Eneseabivormina võiks seda tõlkida "talgud". Andres 30. aprill 2006, kell 06.53 (UTC)

Kustkohast see Kenya on eesti keelde võetud?

võiks sisselogida ja allkirjastada arutelude sõnumid :)

Kenya ja Keenia -> vt KNAB-ist - KohaNimedeAndmeBaas:

otsing Kenya @KNAB @eki.ee

ja võrreldab võib otsinguga Keenia @KNAB @eki.ee

suwa 8. mai 2009, kell 22:25 (UTC)

: Lühidalt öeldes, riigi nimi on nii suahiili kui ka inglise keeles Kenya, ning eesti keelemehed soovitavad seda nimekuju ka eesti keeles kasutada. Andres 9. mai 2009, kell 04:23 (UTC)

::Tuleks kindlasti propageerida ikka e e s t i keelele omast nimekuju KEENIA [keenia], mitte mingi KENYA [kenia]. alts 24. mai 2010, kell 21:55 (EEST)
Eesti Keele Instituut soovitab nimekuju "Kenya". Vikipeedia asi ei ole midagi propageerida. Andres 24. mai 2010, kell 22:15 (EEST)
----
| rahvaarv = 31 639 100 (2003) Andres 15. jaanuar 2011, kell 18:10 (EET)
----
Panin toimetusmärkuse enne sellepärast, et kolmas lause on ebaselge. Mis mõttes "ka"? --Epp 18. detsember 2012, kell 19:55 (EET)

Vist sai korda? Adeliine 18. detsember 2012, kell 21:10 (EET)

: Vist jah. Kuskil peaks selle staatust niikuinii täpsustama. --Epp 18. detsember 2012, kell 21:14 (EET)

Vastavalt Emakeele Seltsi keeletoimkonna soovitusele on riigi põhinimi taas Keenia: http://www.eki.ee/knab/mmaadpar.htm --Metsavend 16. märts 2013, kell 10:16 (EET)

Kus on öeldud, et Kenya on "mööndav"? Andres (arutelu) 16. märts 2013, kell 22:35 (EET)

: Otseselt sellist lauset kuskilt ei leidnud, aga kuidas peaks veel tõlgendama tabelis http://www.eki.ee/knab/mmaad.htm olevat Keenia ~ Kenya? --Metsavend 16. märts 2013, kell 22:41 (EET)

:: "1. ja 3. veerus esitatakse põhinimekujule lisaks lainelise joone järel ka muid eesti tekstis kasutatavaid nimekujusid..." Ma ei tea, tegelikult, mis see "mööndav" tähendav. Ma olen nii aru saanud, et see on järeleandmine harjumuspärasele keelepruugile. Praegusel juhtumil on see minu meelest kohatu, sest keelekorraldajad ise propageerisid seda nimekuju ning pealegi on algkeelsed nimekujud just algkeelsuse tõttu õiged.

:: Võiks kirjutada "Keenia ehk Kenya". Andres (arutelu) 16. märts 2013, kell 22:50 (EET)

::: Minu arust on selgelt kirjas, et eelistatav on Keenia: "Kenya asemel on esikohanimeks Keenia" ja "Võttes arvesse järgnenud meilimõttevahetust, avalikkuselt saadud tagasisidet ning mh üliõpilaste küsitlustulemusi, otsustas keeletoimkond soovitada mugandatult nimekuju Keenia (selle kõrval sobib kindlasti ka originaalipärane Kenya)." --Metsavend 16. märts 2013, kell 22:57 (EET)

:::: Minu mõte on see, et "mööndav" näitab minu meelest nimekuju Kenya vähem soovitatavana, kui mõeldud on. Andres (arutelu) 16. märts 2013, kell 23:30 (EET)

::::: Ma saan aru, aga ma ei loe kuskilt välja, et Kenya oleks rohkem soovitatud kui näiteks Argentiina. Mina ei tea, mida keeletoimkond mõtleb, ma näen mis kirjas on. --Metsavend 16. märts 2013, kell 23:38 (EET)

:::::: Sõna "mööndav" seal pole. Seda kasutab KNAB. Kui asi tuleb KNAB-i, siis näeme, kas on vahet. Andres (arutelu) 16. märts 2013, kell 23:55 (EET)

::::::: No tõesti ei ole. Aga kui vaadata varasemaid sarnaseid juhte, nt Palau~Belau, Türkmenistan~Turkmeenia, siis seal on KNABis "mööndav". Ootame siis ära, mis siin ikka vaielda. --Metsavend 17. märts 2013, kell 11:03 (EET)

:::::::: Jah, see laineline kriips märgib ei ole nii diferentseeritud tähendusega. Andres (arutelu) 17. märts 2013, kell 11:36 (EET)
Kenya on igaljuhul õige nimekuju, Keenia aga mitte eriti.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 2. märts 2014, kell 01:30 (EET)
-----
Kommentaar: (Keenia on tuntud safarite ja loodusparkide poolest.) pigem on Kenya tuntud pikamaajooksjate poolest.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 2. märts 2014, kell 01:35 (EET)
----
See oli nüüd küll lihtsalt pahatahtlik. Ja tegu on eeskätt emakeele seltsi keeletoimkonna, mitte EKI soovitusega. 90.190.114.172 2. märts 2014, kell 01:44 (EET)

Ei olnud. Ja sealt võid ka lugeda, et kasutusuuring näitas, et lähtekeelset kirjapilti kasutatakse 1.5 korda sagedamini kui mugandit ning sobib kindlasti ka originaalipärane Kenya.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 2. märts 2014, kell 09:53 (EET)
----
Need variandid ei ole võrdväärsed. Kenya on ingliskeelne (nagu enne artiklis märkisin) ja Keenia eestikeelne, nii on märgitud ÕSis, siin on Keenia selgelt esikohanimi ning ka KNABis pole Kenya rööpnimi. 90.190.114.172 2. märts 2014, kell 11:34 (EET)

Mis siis praegu valesti on? Me olemegi paigutanud esikohanime pealkirjaks ja esikohale ja toonud sünonüümina ära nime, mille kasutamine on igati õige. Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 12:22 (EET)

: Ehk viitab seniste tavade järgi ju sellele, et tegu on võrdväärse rööpnimega. Peaks olema sulgudes ja kaldkirjas. 90.190.114.172 2. märts 2014, kell 12:26 (EET)

:: Kenya ongi igati õige ja korrektne viis seda nime eestii keeles kirjutada. Originaalnimekuju on alati õige.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 2. märts 2014, kell 12:29 (EET)

:: Kui oleks sulgudes ja kaldkirjas, siis see viitaks ebasoovitavusele. Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 12:43 (EET)

::: Seniste tavade järgi minu meelest küll mitte. Kas senised asjad sulgudes, näiteks muude kohtade lähtekeelsed nimed, taksonite ladinakeelsed nimetused, isanimega isikunimed jne on siis ebasoovitatavad? Ebasoovitatavust saab eeldada minu meelest vaid siis, kui on juurde kirjutatud ebasoovitatav, varem või midagi sellist. Ma ei vaidle vastu, et Kenya on õige, aga ta pole eestikeelse nimega võrdväärne. 90.190.114.172 2. märts 2014, kell 13:14 (EET)

::::::: on võrdväärne ja minu puhul antud nime korral reaalselt isegi ainsana võimalik, sest selles nimes tegelikult ei ole pikka e-d.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 2. märts 2014, kell 13:50 (EET)

:::: Erinevatel puhkudel on erinevad tavad. Sünonüümi, mis ei ole soovitatav, märgime tavaliselt nii: (ka: ebasoovitatavsünonüüm). Taksonite ladinakeelsete nimede puhul eeldame, et nende staatus on lugejale selge. Kui on lähtekeelne nimi, siis märgime juurde, mis keeles see on.

:::: Jah, see on tõsi küll, et põhimõtteliselt piisaks lähtekeelse nime äratoomisest. Aga minu meelest väljendab praegune vormistus kõige adekvaatsemalt keelekorraldajate praegust seisukohta. Me võime ju nime eestikeelse kasutamise kohta lisada allmärkuse või kas või terve alajaotuse, et info oleks võimalikult täpne. Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 13:34 (EET)

::::: Lihtsalt on erinevaid põhjuseid, miks üks või teine nimetus on sekundaarne ja sellepärast ei saa eeldada, et sulgudesse ja kaldkirja panemine iseenesest tähendab ebasoovitatavust. Nimed on praegu näidatud võrdväärsetena, mis ju ei anna edasi keelekorraldajate seisukohta. Oleks siis veel, et kõik võimalikud variandid vormistatakse ehk-idega, aga meil on ju sekundaarsete nimede jaoks eraldi vormistus. Võib lisada allmärkuse, kuigi see pole minu meelest otseselt vajalik, lihtsalt lähtekeelset nime võib kasutada nagu võõrkohanimede puhul ikka. 90.190.114.172 2. märts 2014, kell 13:55 (EET)

:::::: Noh, formaalselt võib nimedel Sverige ja Kenya olla sama staatus, aga faktiliselt see ei ole nii. Ei saa olla pärast seda, kui ta on aastaid olnud esikohanimi. Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 15:23 (EET)

::::::: Mis ei muuda seda, et Kenya on sekundaarne, kuigi sekundaarseks pidamise asjaolud võivad olla esituses lahtised või mõnest muust juhust erinevad. Praegune esitus on igatahes eksitav lugejale, kes on Vikipeedia vormistustavadega tuttav. Panen ette taastada eelmine vormistus ja lisada vajadusel täpsustav allmärkus. 90.190.114.172 2. märts 2014, kell 15:40 (EET)

:::::::: Allmärkus ja nähtavasti pikem jutt tekstis tuleb lisada niikuinii. Aga minu meelest on praegune vormistus vähem eksitav kui varasem. Tegemist ongi unikaalse juhtumiga (võib-olla on mõni selline juhtum veel, see tuleks ka minu meelest niiviisi vormistada). Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 15:48 (EET)

::::::::: Kuidas sai eelnev vormistus olla eksitav? Ta lihtsalt jättis lahtiseks, mis staatuses nimi täpsemalt on. Praegu on aga tegu märksa ühemõttelisema rööpnime vormistusega. Minu meelest pole vajadust lisada antud juhtumi juurde mingit unikaalsuse pitserit. Lõppude lõpuks on küsimus lihtsalt vormistuses. 90.190.114.172 2. märts 2014, kell 16:18 (EET)

::::::::::: Minu meelest see juhtum ei ole tavaline ning nõuab ka ebatavalist vormistust, muidu ongi vormistus eksitav. Miks ta ei peaks olema ühemõtteline? Mitte kuidagi ju ei saa väita, et Kenya on ühe pulga peal näiteks Sverige, Österreichi ja France'iga. Viimaste kohta saab väita, et nad on korrektsed, aga neid ju eesti keeles ei kasutata, Kenyat kasutatakse.  Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 16:31 (EET)

:::::::::: Aga eespool oli juttu, et sulgudes kaldkirjas võivad olla üsna erilaadsed sekundaarsed nimetused ehk sekundaarse nimetuse täpsem staatus on lahtine ja täpsustusteta ei järeldu kuskilt et Kenya on nende teistega ühe pulga peal. No kui toodud allikate järgi ühemõtteliselt ei ole nii nagu siin praegu enamvähem ühemõtteliselt (vastava vormistusega) näidatakse. 90.190.114.172 2. märts 2014, kell 16:39 (EET)

:::::::::::: Eks me oleme lugejalt salamisi eeldanud mingeid Vikipeedia-väliseid teadmisi. (Saladuskatte all ütlen, et meie teame ka natuke rohkem, kui sõnaraamatus seisab.) Arvan, et nende eeldamiseks on isegi rohkem põhjust kui Vikipeedia tavade tundmise eeldamiseks. Lugeja ju üldiselt teab, et paljude maade kohalikke nimesid eesti keeles ei kasutata, paljude maade puhul puuduvad endonüümid, ja mõned teavad sedagi, et mõnede maade puhul on soovitatavate kohalike nimed kõrval mööndavad endonüümid. Praegune juhtum on erandlik, ja seda lugeja ei pruugi teada. Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 17:11 (EET)

::::::::::::: Ja veel: lugeja kipub järeldama ka seda, mis ei järeldu. Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 17:12 (EET)

:::::::::::: See tõdemus minu meelest ei näita, et järldumatust ehk järelduv viga on vähem probleeme kui enamvähem ühemõttelisest vormistusest järelduv viga. 90.190.114.172 2. märts 2014, kell 17:40 (EET)

::::::::::::::: Mul läheb pea umbe. Ma pole kindel, kas ma sellest lausest õigesti aru saan. Igasuguseid vigu tuleb võimalust mööda ennetada. Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 18:30 (EET)

:::::::::::::::: Nojah, sellepärast panengi ette eelmine vormistus taastada, kuna sellest ei järeldu midagi otseselt vigast, aga praegu järeldub. 90.190.114.172 2. märts 2014, kell 18:33 (EET)

::::::::::::::::: Et tegemist on võrdväärse rööpnimega? Aga mis see "võrdväärse" tähendab? Üks on esikohanimi, teine mitte, ja see on näha. Mille poolest nad siis ei ole võrdväärsed? Et üks on eestikeelne ja teine ei ole? Niipalju kui see midagi tähendab, on see niigi näha. Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 18:41 (EET)

:::::::::::::::::: Kuskil eespool on vastus neile küsimustele ja küllap tead seda, aga olgu: Meil on siin sünonüümide jaoks kaht tüüpi vormistust. Kui sünonüümi ei saa vähem eelistatavaks pidada, siis kasutame ehk-i ja kui sünonüüm on vähem eelistatav, siis sulgudes ka-d. Antud juhul esikohanimeks või rööpnimeks mitteolemine näitab, et ingliskeelse nime kasutamine eesti keeles on vähem eelistav (kuigi selle kasutamine pole vale). Vormistuse järgi see praegu nii pole. Kui paneme nime sulgudesse, siis see näitab iseenesest lihtsalt seda, et sulgude ees olev nimi (nimed) on soovitatavam ning mitte seda, kas need vähem soovitatavad nimed on näiteks ebasoovitatavad, vananenud, vähelevinud või vigased. Kui meil poleks sünonüümide jaoks erinevat tüüpi vormistust, siis võib-olla saaks esimese nime eespool olemine näidata midagi eelistatavuse kohta. 90.190.114.172 2. märts 2014, kell 19:22 (EET)

:::::::::::::: Mina olen asjast kogu aeg teisiti aru saanud: sünonüümid, mis on korrektsed (või mille puhul, me ei tea, et nad oleksid ebakorrektsed), on rasvases kirjas ning ebakorrektsed ja ebasoovitatavad sünonüümid on koos sõna "ka" või "varem" ning kooloni järel kaldkirjas. Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 19:50 (EET)

::::::::::::: Huvitav, kas siis eespool toodud näited (muud lähtekeelsed nimed, taksonite nimed, isanimega isikunimed), kohtade mitteametlikud nimed ja muu on kõik ebakorrektsed ja ebasoovitatavad? Lihtsalt ebakorrektseid (aga levinud) nimesid pole minu meelest harilikult üldse tarvis ära tuua, piisab suunamisest, ebasoovitatavate sünonüümide puhul üldjuhul sama. Ja kui ühes autoriteetses sõnastikus (nt KNABis) soovitatakse üht sõna või ka mõnd selle sünonüümi, aga sellest ei järeldu, et muud levinud sünonüümid on ebasoovitatavad, siis kuidas me eelistust esile tõstame? Sellisel juhul oleks sünonüümide erinevat tüüpi vormistus üsna mõttetu. 90.190.114.172 2. märts 2014, kell 20:13 (EET)

:::::::::::::: Noh, kõiki juhtumeid ma muidugi täpselt ja ammendavalt ei kirjeldanud. Ma saan nii aru, et Sa mõistad tavalist tüüpilist juhtumit teistmoodi. Kui ikka nime eesti keeles ei kasutata, siis ta võib eesti keele normi järgi korrektne olla küll, aga me toome ta ära koos keelemääranguga, mitte eestikeelse sünonüümina.  Taksonite ladinakeelsete nimede kasutamine ei tekita kaksipidimõtlemist. Ma ei tea, mis probleeme valmistavad isanimed ja kohtade mitteametlikud nimed. Kui on tarvis märkida, et sünonüüm ei ole soovitatav, siis me kasutame "ka:", "varem:", võib-olla veel midagi.

::::::::::::::: Levinud sõnad, mida ei soovitata kasutada, tuleb minu arvates ikkagi ära tuua, sest muidu ei pruugi lugeja kindel olla, kas ta on ikka õiges kohas. Ma ei räägi ortograafiavigades või millestki sarnasest.

::::::::::::::: Minu arvates piisab sellest, kui me eristame soovitatavaid ja ebasoovitatavaid sõnu või nimesid. Kui KNAB-is öeldakse "mööndav", võib sedagi öelda (sel juhul saab rääkida eelistamisest). Esikohanimi ei pea tingimata olema rööpnimedele eelistatav. Meil on esikohanime tarvis eelkõige selleks, et mitte vaielda, millist nime pealkirjaks ja esimesele kohale panna. Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 20:40 (EET)

:::::::::::::: Vabandust, aga mulle tundub, et sa üritad musta valgeks rääkida. Niipalju, kui mina Vikipeedias aastate jooksul näinud ja teinud olen, on mitteametlikud nimed ja kõik muud sekundaarsed asjad valdavalt (vähegi järjekindla vormistuse korral) sulgudes kaldkirjas olnud ja ka iseenesest ei tähenda üldiselt ebasoovitatavat. 90.190.114.172 2. märts 2014, kell 21:22 (EET)

:::::::::::::::: Ma räägin nii, nagu mina olen asjast aru saanud. Nii palju kui mina tean, on Vikipeedias märksõna sünonüüm kaldkirjas (ja siis ka sulgudes) ainult juhul, kui see on a) võõrkeelne (sealhulgas tsitaatsõna) või b) praegu mittesoovitatav.

::::::::::::::: "ka:" iseenesest ei tähenda mittesoovitatavust, aga Vikipeedias on see minu teada alati seda tähendanud. Mis mõtet sel muidu oleks? Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 22:51 (EET)

::::::::::::::: Ja kui juba meie Sinuga saame vihjetest erinevalt aru, siis minu meelest ei maksa selle peale loota, et lugeja neist kindlasti õigesti aru saab. Tegu on ikkagi Vikipeedia seisukohast kõrvalise asjaga. Eksplitsiitselt võib neist asjust rääkida Vikisõnaraamatus. Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 22:53 (EET)

:::::::::::::::: ka on minu meelest lihtsalt siduv sõna, nagu ehk. Eelistatavast sõnast vähem soovitatav ei saa minu meelest tähendada sama mis mittesoovitatav. 90.190.114.172 2. märts 2014, kell 23:13 (EET)

::::::::::::::::: Hea küll, kui "ka" tähendab sama mis "ehk", (ja iseenesest see tõesti nii on) siis ta ei ütle eelistatavuse kohta midagi, ei kummaski mõttes. See võib olla ainult vihje, ja lugeja ei pruugi õigesti aru saada, millele see vihjab. Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 23:54 (EET)

:::::::::::::::: See on siin ikkagi intuitsioonivastane. Kui ma ka Vikipeedia vormistustavadest midagi ei teaks, jääks mulje, et mõlemad rasvased nimed on sama ametlikud ja sama sobivad ja põhimõtteliselt pole vahet, kumb pealkirjas oleks. Aga tegelikult on üks neist eelistatav. Seda segadust saab ju eelneva vormistusega lihtsasti vältida. 90.190.114.172 2. märts 2014, kell 23:32 (EET)

::::::::::::::::: Noh, teisel lugejal võib jälle olla teistsugune intuitsioon. Segadust saab vältida ainult sellega, kui me eksplitsiitselt ütleme, et üks on selle ja selle autoriteedi järgi esikohanimi ja teine on see ja see. Vormistusega vääritimõistmist vältida ei saa. Kui me neid asju artiklis kindlasti öelda tahame, siis peamegi neid sõnaselgelt ütlema. Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 23:54 (EET)

::::::::::::: Muide see, et sa võõrkeelsete nimede puhul midagi kaldkirja tahad panna, on vististi viga keelereeglite suhtes. Võõrkeelsed nimed ja pealkirjad käivad eestikeelses tekstis siiski püstkirjas.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 2. märts 2014, kell 18:03 (EET)

::::::::::::::: Minu meelest see ei kehti, kui nimed ise on jutuks. Siis võib kasutada kaldkirja ka nimede puhul ja sõltumata keelest. Andres (arutelu) 2. märts 2014, kell 18:13 (EET)
----
suurusega 10 320 kuni 14 000 ruutkilomeetrit

See on arusaamatu. Peale selle, see ei kuulu minu meelest siia. Tõmbaksin selle siit maha. Andres (arutelu) 23. juuni 2017, kell 13:04 (EEST)
 Riigi põhjapiiril asuv vaidlusalune Ilemi kolmnurk, suurusega 10 320 kuni 14 000 ruutkilomeetrit, on tegelikult (de facto) Keenia kontrolli all.

Võtsin kogu lause välja. Andres (arutelu) 23. juuni 2017, kell 19:14 (EEST)


Arutelu:Karl Vaino

saadeti NSVL saadikuks Venezuelasse ja Nicaraguasse

Ta saadeti algul ikka ühte riiki, kas mitte Venezuelasse? Andres 30. aprill 2006, kell 04.23 (UTC)

:tihtilugu saadetakse saadikud kaugematesse ja vähem olulistesse kohtadesse korraga üks inimene mitme riigi peale. võttes näiteks Jaapani, on praegune eesti suursaadik Helsinkis ja ennesõjaaegne resideerus Riias.

:: Jah, aga Väljas saadeti algul Venezuelasse, hiljem Nicaraguasse. Andres 14. juuni 2009, kell 18:06 (UTC)

eesti keeles kõnelemist enamasti vältis

Oma võimuloleku esimestel päevadel külastas ta üht kolhoosi või sovhoosi. Seal ta purssis küll eesti keelt. Jäi mulje, et ta kavatseb eesti keele ära õppida. Seda küll ei juhtunud. Andres 30. aprill 2006, kell 04.26 (UTC)

Rahvuskommunistid võtsid enda kätte kõik olulisemad ametikohad ning hakkasid järk-järgult harjuma mõttega Eesti taasiseseisvumise teele asumisest.

Mulle tundub see lause liiga lihtsustav ja subjektiivne. Esiteks pole päris selge, mis tähendab "rahvuskommunistid". Teiseks võib selle kohta, mis nende peas toimus, ainult oletusi teha. Andres 30. aprill 2006, kell 04.28 (UTC)

Mis on vaidlustatud? Andres 18. detsember 2008, kell 21:39 (UTC)
Selle pildi artiklist eemaldamine on naiivne. Kellele kuulub selle nõukaaegse propagandaplakati kasutusõigus - kas tõesti Vasakparteile?

Vasakparteile see kindlasti ei kuulu. Nõukogude ajast pärinevate propagandateoste autoriõiguslik staatus on tõepoolest segane. Ehk tuleks pöörduda mõne asjatundja poole?--WooteleF 14. juuni 2009, kell 18:25 (UTC)
Kui tal kopiraidi c-märki juures ei ole (ja arvan, et ei ole), pole ta autoriõiguse kaitse all. Arvan, et Viki on liiga ettevaatlik niisuguste materjalide avaldamise suhtes.

Märk ei ole nüüd küll määrav. Seda märki ei kasutata sageli ka tänapäeval, ometi kuuluvad nende autoriõigused kellelegi.--WooteleF 14. juuni 2009, kell 18:38 (UTC)

Kas Karl Vaino tõepoolest on kunagi kandnud nime Kirill Voinov? Kollases ajalehes avaldatud artiklit () ei saa mingil juhul pidada autoriteetseks allikaks. Al.Neuland 14. juuni 2009, kell 21:08 (UTC)

, , . Samas räägitakse, et see Kirill Voinov on tõesti kellegi poolt välja mõeldud.--WooteleF 14. juuni 2009, kell 21:25 (UTC)

: Võtsin välja. Ükski neist allikatest ei tundu usaldatav. See peaks olema mõnes teatmeteoses või ajaloolises uurimuses. Andres 14. juuni 2009, kell 21:37 (UTC)

: Uurimustöö lk 176: At the same time, the Tomsk born Kirill Voinov / Karl Vaino was not credited with being a rather accomplished person. He was much resented for his reluctance to speak Estonian despite the fact that he came to the ESSR in 1947.609

: 609 Misiunas/Taagepera, p. 208; Arjakas in Õispuu, p. 268. --kanakukk 9. august 2009, kell 23:20 (UTC).

: Siin on ta ka Voinov, aga ilmselt oleks hea sobrada arhiivis või vaadata Genrichi sünnisissekannet. Ma miskipärast kahtlustan, et ta võis ka teatud hetkel Voinov olla, aga ehk vahetas mingil hetkel tagasi. --kanakukk 9. august 2009, kell 23:26 (UTC).
----
Kas osakondade nimetused on kontrollitud? Andres 12. august 2009, kell 12:25 (UTC)

*All paremal: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.4   |    juuli 1978   |   lk 8 --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 22:17 (UTC).
"EKP KK esimene sekretär Karl Genrihovitš Vaino: elukäik ja vaated." – Raamatus  Mati Graf. “Kalevipoja kojutulek. 1978. aasta poliitilisest pööripäevast 1988. aasta suveräänsusdeklaratsioonini.” Tallinn, kirjastus Argo 2008, lk. 33–49. ISBN 978-9949-438-53-2 --Brita 10. mai 2010, kell 12:25 (EEST)
M. Grafi andmed (ta on kasutanud K. Vaino toimikut, ankeete, Olev Liiviku raamatut) erinevad siin artiklis esitatud andmetest.
1) M. Graf ütleb: Vaino lõpetas 1947 Tomski Raudteetranspordiinseneride Elektromehhaanikainstituudi ning töötas pärast Eestsse asumist 1947. aasta septembrist kuni 1948. aasta veebruarini Tapa veduridepoos tehnikuna, aastail 1948–1949 Eesti Raudtee veojaoskonna elektritehnikuna ning Tapa–Narva liini elektriseadmete lõigu ülemana.
2) Siin öeldakse, et Vaino töötas "raudteesõlme energeetikainsenerina. Aastatel 1948–1949 oli ta EK(b)P KK tööstuse ja transpordi osakonna instruktor; 1949–1950 EK(b)P KK tööstuseosakonna instruktor".
3) Vaino vist ikka ei saanud korraga olla tehnik ja EKP KK töötaja. Graf: 1952 oli Vaino EKP Tallinna Oblastikomitee sekretär, EKP KK tööstuse ja transpordi osakonda asus 1953. aasta mais. --Brita 10. mai 2010, kell 12:45 (EEST)

Grafi andmed võib koos viidetega sisse panna. Andres 10. mai 2010, kell 12:53 (EEST)

Ametisse asumine 1978; temast ajalehes "Võitleja"

* 13. september 2005, Erich Vallimäe - omal ajal kiidetud, hiljem kirutud uurija, parnupostimees.ee
 Tegemist oli ühe Lasnamäel valminud elamuga, kus sai altkäemaksu eest korteri üle 40 inimese,
 peamiselt oli tegemist Eestisse tulnud meremeestega.
 ...
 Sellest kriminaalasjast on endine uurija pikalt pajatanud Kuku raadios, ka on Tiina Jõgeda asjast
 Eesti Ekspressis kirjutanud. Pealkirja “ALTKÄEMAKS ANNA VAINOLE”
----
"Aastal 1988 lõhenes Eestimaa Kommunistlik Partei rahvuskommunistideks ja impeeriumimeelseteks. Viimaseid juhtis mõistagi K. Vaino, teiste liidriks kujunes aga peagi Ladina-Ameerikast tagasi kutsutud Vaino Väljas." Ma ei leia, et see oleks täpne. Väljas saabus Tallinnasse alles 15. juuni 1988. 90.191.119.98 15. juuni 2013, kell 14:00 (EEST)
----
Venekeelses vikipeedias on tal kodakondsuseks märgitud Eesti. See on muidugi vale. Velirand (arutelu) 22. mai 2015, kell 11:32 (EEST)
----
"kõneles aktsendiga ja vigaselt eesti keelt." Avalikult esines ta alati vene keeles. Velirand (arutelu) 14. juuni 2016, kell 09:04 (EEST)

Kui ta oli just etteotsa saanud, siis oli raadios reportaaž tema visiidist maale. Seal ta igatahes rääkis eesti keeles. Ega rohkem pole kuulnud küll. Andres (arutelu) 14. juuni 2016, kell 10:38 (EEST)
----
See artikkel räägib ikkagi Karl Vainost, seetõttu pööraksin viimase muudatuse tagasi. Andres (arutelu) 13. august 2016, kell 20:27 (EEST)
Kui me Antonist nii pikalt rääkime, siis peame mitmel lehel korraga ajakohastama, ja selle peale ei pruugi tulla. Andres (arutelu) 16. august 2016, kell 15:31 (EEST)
----
"Rahvuskommunistid võtsid enda kätte kõik olulisemad ametikohad ning hakkasid harjuma mõttega Eesti taasiseseisvumise teele asumisest. " - see tuleks kuidagi ümber sõnastada: isegi nt 1988. aasta novembri suveräänsusdeklaratsioonis pole ju juttu otse iseseisvusest, vaid on, vastupidi, juttu vajadusest sõlmida liiduleping. Seega see siin on liialdus.Miacek (arutelu) 13. juuni 2018, kell 19:59 (EEST)
----
Venekeelses vikipeedias kirjutatakse:"В 1979 году на него было совершено неудачное покушение". See ei ole tõsi. Velirand (arutelu) 25. september 2020, kell 13:42 (EEST)
----
На 99-м году жизни умер Карл Вайно, который в 1978–1988 годах занимал должность первого секретаря Центрального комитета Коммунистической партии Эстонии, об этом говорится на сайте Ставропигиального храма преподобного Сергия Радонежского в Мытищах. Умерший был дедушкой главы администрации президента России Антона Вайно.
Отпевание Вайно состоялось 14 февраля, говорится в сообщении. На церемонии присутствовали сослуживцы и родные. При этом Delfi пишет, что Вайно похоронили 16 февраля. Причину смерти издание не называет.Умер бывший первый секретарь ЦК Компартии Эстонии Карл Вайно  ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 20. veebruar 2022, kell 12:16 (EET)

14 февраля 2022 года на Федеральном военном Мемориале «Пантеон Защитников Отечества (ранее ФВМК) клирик Богоявленского храма деревни Бородино иерей Николай Пушкарь совершил отпевание Вайно Карла Генриховича. На отпевании присутствовали сослуживцы и родные люди. 193.40.12.10 20. veebruar 2022, kell 19:49 (EET)

: Отпевание (Νεκρώσιμος Ἀκολουθία) on kiriklik matusetalitus, millest ei lähtu surmakuupäeva. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 20. veebruar 2022, kell 21:55 (EET)
----
"born Kirill Voinov" Natukene häiriv ikka, et selline valeinfo on inglise Vikipeedias. Velirand (arutelu) 1. märts 2022, kell 15:40 (EET)

Ta võis ehk sellise nime all siia tulla. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 5. märts 2022, kell 23:38 (EET)

Panin enwi-s «born» →> alias  ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 6. märts 2022, kell 00:47 (EET)
----
Vene vikis on surmakuupäev koos allikaga. Palun pange sisse, ma ei jaksa praegu allikalinki teha. --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 21:12 (EEST)
----
Kui Jaan Künnap soovib, et tema nimi siin kirjas oleks, miks ta siis ei või olla? --Andres (arutelu) 29. juuni 2022, kell 21:23 (EEST)

Me ju üldiselt ei lisa kaastööliste nimesid otse artiklisse. Vt ka :en:MOS:CREDITS. Pikne 30. juuni 2022, kell 19:13 (EEST)

: Üldiselt ei lisa, aga miks mitte erandit teha. --Andres (arutelu) 1. juuli 2022, kell 07:50 (EEST)

::Miks antud juhtum erandlik on? --Minnekon (arutelu) 2. juuli 2022, kell 11:04 (EEST)

::: Sest ta soovib seda ja tal on sageli asendamatud fotod. Kas tingimus, et fotograafi nime tuleb foto all mainida, ei ole  CC BY-SA 3.0 ja GFDL litsentsiga ühitatav? Ja isegi kui seda tingimust ei ole, miks mitte vastu tulla? --Andres (arutelu) 2. juuli 2022, kell 11:29 (EEST)

:::: Need litsentsid nõuavadki autorile viitamist, aga piisavaks peetakse autorile viitamist seotud leheküljel, nii nagu ka Vikipeedia teksti puhul. Tegu on sisu suhtes kõrvalise infoga ja selline info pole üldiselt ju artiklist ära jäetud lihtsalt laiskusest vmt. Lisada see info üksikute piltide juurde on ebajärjekindel ja see info on niigi hõlpsasti leitav. Pikne 2. juuli 2022, kell 14:29 (EEST)
kui maalikunstnike puhul maali autorit mainitakse, siis mis takistab fotograafide puhul sama tegemast... --WikedKentaur (arutelu) 1. juuli 2022, kell 23:31 (EEST)

See on artikli teema seisukohast väheoluline info. Eriti infokastis peaks vaid kõige peamisem olema. --Minnekon (arutelu) 2. juuli 2022, kell 11:04 (EEST)

Kui maal on artiklis illustratsioonina, siis ju üldjuhul ainult sellepärast, et tegu on (tuntud autori) tuntud tööga ja see tuleb siis pildiallkirjast välja. Aga Künnapi fotod, mida Vikipeedia artiklites leidub, on valdavalt kõrvutatavad pigem teiste Vikipeedia kasutajate tehtud fotodega, mille puhul pole sisulist tähtsust, kes on autor. Kui konkreetsel juhul oleks tegu mõne näitusetööga või muu tuntud fotoga ja seda kasutatakse sobivas kontekstis, siis see oleks muidugi iseasi. Pikne 2. juuli 2022, kell 14:29 (EEST)
----
Mis ajast ta oli EKP KK I sekretär? See peaks kuupäevaliselt kirjas olema, aga isegi aastat ei ole ühemõtteliselt ära toodud. --Andres (arutelu) 5. juuni 2024, kell 10:57 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tonukauba

Tere tulemast Vikipeediasse, Tonukauba! Andres 30. aprill 2006, kell 10.25 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi TonuKauba.JPG juurde sobiv litsentsimärgis, autor ja allikas (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 27. mai 2010, kell 13:35 (EEST)


Arutelu:Masinaehitus

Osa selle artikli sisust tuleks viia artiklitesse [[Masin]], [[Detail]] ja [[Koost]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. aprill 2006, kell 18.29 (UTC)

Masinaehitus on ka tööstusharu. Minu meelest ei tuleks siin rääkida masinaehituse põhitõdesid, vaid kirjeldada masinaehitust kui  teaduse, tehnika ja majanduse haru. Andres 1. mai 2006, kell 05.23 (UTC)
Tead Andres masinaehitust kui teaduse, tehnika jamajanduse haru on väga raske defineerida. Eks aja jooksul tuleb kindlasti midagi paremat.
--Animagi 2. mai 2006, kell 23.35 (UTC)

Minu meelest on oluline teha vahet sõna "masinaehitus" kolmel tähendusel: teadusharu, inseneritegevuse ala ja tööstusharu. Igaühe neist võib eraldi defineerida. Andres 3. mai 2006, kell 05.28 (UTC)

: Tööstusharu koha pealt panin mööda. Seda nimetatakse masinatööstuseks. Andres 3. mai 2006, kell 22.33 (UTC)

Kas masinaehitus on sama mis masinaehitustehnoloogia? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. mai 2006, kell 22.33 (UTC)
Ei need ei ole samad mõisted. Masinaehitustehnoloogia kuulub Masinaehituse alla. Lihtsalt väljendades- masinaehitustehnoloogia käsitleb seda kuidas masinaid valmistada. Masinaehitustehnoloogiat võib jagada: valutööde tehnoloogia, sepistamise tehnoloogia, stantsimise tehnoloogia, keevitamistehnoloogia, lõiketöötlemise tehnoloogia, koostamise tehnoloogia jne. Selleks, et midagi teha peab olema tehnika (tööpingid) ja tundma tehnoloogiat. See oleks nii lühiseletus.--[[Kasutaja:Animagi|Animagi]] 3. mai 2006, kell 22.59 (UTC)
Mul on tunniplaanis ka selline tund nagu masinaehituse tehnoloogia. Tegelikult on asi võrratult keerulisem nii, et täpset definitsiooni ei oskagi kohe anda.--[[Kasutaja:Animagi|Animagi]] 3. mai 2006, kell 23.01 (UTC)

Kas masinaehitusinsener ja mehhaanikainsener on eri asjad? Millisel erialal saab TTÜ-s õppida masinaehitusinseneriks? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. mai 2006, kell 04.08 (UTC)
Peale mehaanika käsitleb masinaehitus ka masinate juhtimisega seonduvat, samas paljud masinaehitusinsenerid nimetavad ennast mehaanikainsenerideks. Eks masinaehitusinseridel ongi nn. rauakool tähtsam kui infotehnoloogia,programmeerimine, elektroonika jms, kuigi mingid teadmised saab ka neist aladest. Aga TTÜ- s on selleks erialaks Tootearendus ja Tootmistehnika. Vähemalt bakalaureuseõppes ei ole neil sellist eriala nagu masinaehitus.--[[Kasutaja:Animagi|Animagi]] 4. mai 2006, kell 16.54 (UTC)

Masinaehitust saab väga profesionaalselt ja pesu ehtsalt õppida Tallinna Tehnikakõrgkoolis.


Kasutaja arutelu:Animagi

Tere tulemast Vikipeediasse, Animagi! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. aprill 2006, kell 18.30 (UTC)

Palun pööra tähelepanu järgmistele asjaoludele:
*Artikli alguses peab olema mõiste definitsioon; mõistet väljendav sõna või väljend kirjutatakse '''rasvases kirjas'''.
*Tuleb kontrollida, kas sinised siselingid viivad sinna, kuhu nad on mõeldud viima. Kui punane siselink viitab masinaehitust puudutavale artiklile, siis kanna pealkiri leheküljele [[Masinaehituse mõisted]], et saaks kontrollida, kas samale asjale viidatakse sama nime all.
*Märksõnade loendis rubriigis "Vaata ka" ei kasutata punkti.
*Kui tegemist on üldtehnilise mõistega (näiteks [[üksiktootmine]], [[saritootmine]], [[masstootmine]], ka näiteks 'operatsioon', millest praegu räägib artikkel [[operatsioon (masinaehitus)]], oleks parem püüda anda artikli alguses üldtehniline definitsioon. Kui masinaehituses on vaja midagi spetsiifilist lisada, võiks selle paigutada eraldi alajaotusesse "Masinaehitus" sama artikli alla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. mai 2006, kell 06.56 (UTC)
Ära pane valemitele math-märke. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. mai 2006, kell 20.08 (UTC)

Tabelite tegemine pole keeruline. Minu jaoks on kõige lihtsamad tabelid niisugused nagu 1968. aasta suveolümpiamängudes: võta sealt ükskõik milline spordiala, vaata redigeerimise aknast, kuidas tabel on tehtud, ja tee ise järele. Poksis ja maadluses on kõige vähem veerge. Purjetamises ja 20 kõige enam medaleid võitnud riigi tabelis mängisin taustavärviga. Taivo 21. mai 2006, kell 13.26 (UTC)
Tervitused kirjuta kasutaja arutelusse. --Metsavend 29. mai 2006, kell 11.24 (UTC)
Oled hoolsalt tegutsenud, see määrdeainete mall on hea, kuid ka kategooria, mis praegu on Tehnika, tuleks muuta Määrdeaineteks, ma võin kategooriad ise ära muuta, kuid kas Määrdeained ikka sobivad tehnika alla; ma ise pole teemas pädev --Dj Capricorn 16. detsember 2006, kell 11:43 (UTC)

Kohe kindlasti sobivad.--Animagi 16. detsember 2006, kell 11:44 (UTC)

:Tegin korda, panin määrdeained esialgu masinaehituse alla --Dj Capricorn 16. detsember 2006, kell 12:21 (UTC)

Tervitusi on mõtet saata ainult neile, kes on Vikipeedias midagi teinud. Muidu võib see ära ehmatada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. jaanuar 2007, kell 19:55 (UTC)
Veel tervituse kohta. Õige kirjaviis on "Tere tulemast Vikipeediasse, NN!" Kui jätad kirjavahemärgid ära, jääb Vikipeediast halb mulje. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. jaanuar 2007, kell 07:07 (UTC)

Interwikid jätta alati artiklis kõige viimaseks, tavaliselt peale kategooriaid, siis on bottidel lihtsam neid muuta ja lisada --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 19. jaanuar 2007, kell 16:41 (UTC)

:Palun lisa inglise oma kõrvale ka teised interwikid (kõige lihtsamalt saab seda teha kopi-peistiga inglise viki redigeerimisvaatest). - Urmas 29. jaanuar 2007, kell 17:49 (UTC)

:Tavaliselt teen artikleid inglise Viki põhjal ning seetõttu olen lisanud ka ainult inglise Viki lingi, kuna robot paneb ülejäänud lingid. Mõningatel juhtudel, kui ma artikli tegemiseks kasutan mingit muud materjali olen lisanud inglise Viki lingi, kuna see on ainuke võõrkeel, mida oskan. Aga eks ma katsun nüüdsest siis arvestada ka teiste interwikidega.--Animagi 29. jaanuar 2007, kell 18:03 (UTC)

Palun kasuta malle siit: Malli arutelu:Linn ja Malli arutelu:Provints. Linna malli oleks hea kasutada ka suvalise väljaspool Eestit paikneva asula jaoks. Linnade (ja provintside) rahvaarvude jaoks on sobilikud lingid siin: Vikipeedia:Haldusüksuste artiklite reeglid. - Urmas 27. jaanuar 2007, kell 22:43 (UTC)

OK.--Animagi 27. jaanuar 2007, kell 22:44 (UTC)

Mali 1. järgu haldusüksused on piirkonnad. 2. järgu haldusüksusi võiks nimetada maakondadeks. --Metsavend 12. veebruar 2007, kell 11:49 (UTC)

Peaks saatma Peeter Pällile kirja ning küsima tema arvamust. Andres 12. veebruar 2007, kell 12:02 (UTC)

:Kes selle kirja saatma peaks? Võiksin muidu ise saata, kuid ei tea aadressi. --Animagi 12. veebruar 2007, kell 13:12 (UTC)

:Mida siin küsida, asi on ju selge. Valla ja piirkonna vaheline haldusüksus on maakond. Nii on näiteks Kreekas. --Metsavend 12. veebruar 2007, kell 13:37 (UTC)

::Ameerikas on näiteks osariigid ja Prantsusmaal departemangud?--Animagi 12. veebruar 2007, kell 13:38 (UTC)

:::Ma ei saa aru, mis argument see on. Need on eesti keeles olemasolevad sõnad. Põhjendamatuid toorlaene pole vaja. --Metsavend 12. veebruar 2007, kell 13:40 (UTC)

::::Ei no jah aga Venemaa maakondi kutsutakse näiteks rajoonideks! Ja veel on seal oblastid.--Animagi 12. veebruar 2007, kell 13:47 (UTC)
Saatsin kirja. Toorlaenud on selleks puhuks, kui eesti keeles tõlkevaste puudub. Arvan, et ilma hädavajaduseta ei tuleks Vikipeedias terminiloomega tegelda. Saatsin kirja Peeter Pällile. Andres 12. veebruar 2007, kell 14:39 (UTC)

Nii, et siis ikkagi maakond.--Animagi 12. veebruar 2007, kell 14:50 (UTC)
----
Mõned näpunäited biograafiate kirjutamiseks. Kui kirjutad nii sünni- kui ka surmadaatumi siis kirjuta lihtsalt (9. aprill 2000 – 13. mai 2001). Lingid ka muidugi. Sinna vahele pane sidekriipsu asemel mõttekriips, so redigeerimiskasti lühem kriips, või alt+0150.

Kuidas seda on võimalik vajutada? --Animagi 18. veebruar 2007, kell 17:51 (UTC)

: Redigeerimiskasti all on hulk tähti, nende seas on ka kaks kriipsu. Võta vasakpoolne kriips. Andres 18. veebruar 2007, kell 18:40 (UTC)
Category asemel kasutame me eestikeelses vikis sõna Kategooria.
Jõudu ja tahtmist --Mona 18. veebruar 2007, kell 17:34 (UTC)
Palun pane tähele vormistuse parandusi Sinu biograafilistes artiklites. Andres 24. veebruar 2007, kell 18:20 (UTC)
Palun järgi eesti keele reegleid võõrkeeltest (kreeka ja araabia) translitereerimisel. Inglise keeles on oma reeglid, mis ei vasta eesti reeglitele. --Metsavend 7. märts 2007, kell 20:43 (UTC)

Mida sa silmas pead?--Animagi 7. märts 2007, kell 20:44 (UTC)

:Seda näiteks, et eesti keeles on VALE kirjutada Constantine Karamanlis. Õige on Konstantínos Karamanlís. Ära tee uusi vale pealkirjaga artikleid. --Metsavend 7. märts 2007, kell 21:04 (UTC)
----
Kreeka peaministrite mallis on nüüd õiged nimekujud. Andres 8. märts 2007, kell 16:17 (UTC)
----
Palun tee sellel kast ümber. Nagu sellelgi Yoosq 10. Juuli 2007, kell 11:25 (UTC)

Kas kõlbab?

: Tänan väga
Mõtle ka natuke enne, kui kirjutad. Albani, Ardat jne on valesti kirjutatud. --Metsavend 28. juuli 2007, kell 09:32 (UTC)

Kirjuta siis õigesti.--Animagi 28. juuli 2007, kell 09:33 (UTC)

:Kui sa meelega valesti ja valeandmeid kirjutad lõpeb see sinu blokeerimisega. --Metsavend 28. juuli 2007, kell 09:43 (UTC)

::Kõik andmed pärinevad inglise Vikist. Mis puutub linnade valesse kirjapilti siis arvestasin, et eesti keeles y tähte eriti ei kasutata.--Animagi 28. juuli 2007, kell 09:46 (UTC)

:::Eesti keeles kasutatakse ladinakirjaliste keelte puhul originaalkirjapilti. --Metsavend 28. juuli 2007, kell 09:52 (UTC)
Kuule armas suguvend, füüsika ja teiste definitsioonidega peab olema täpne, mitte loengukonspektist , vms. võtma Zosma 10. september 2007, kell 16:36 (UTC)

Vikipeedia ongi ju kollektiivne töö. Kus häda näed laita seal tule ja aita! Või kuidas?--Animagi 10. september 2007, kell 16:41 (UTC)
See ei tähenda, et purskad mingi mõtte välja ja siis ootad, et hakatakse parandama...ise peab max korrektne olemaZosma 10. september 2007, kell 16:44 (UTC)

Kuule ma olen Vikipeediasse kirjutanud üle 1500 artikli. Olen nõus, et minu luminestsents definitsioon on tegelikult fotoluminséstsentsi definitsioon, kuid ära arva, et ma suvaliselt artikleid kirjutan. Enamik fakte peaks olema minu artiklites korrektsed. --Animagi 10. september 2007, kell 16:48 (UTC)
Pole põhjust ärrituda...igal juhul su tänased artiklid on vajamas üksjagu fundamentaalset korrektuuriZosma 10. september 2007, kell 16:50 (UTC)

Pole ka just kõige lihtsamad mõisted või kuidas? Vähemalt algus on tehtud. --Animagi 10. september 2007, kell 17:03 (UTC)
Loomulikult, otse välja öeldes see on suurepärane, et sa sellise töö ette oled võtnud! (aga sellest on reaalne abi vaid täpse sisu puhul) Zosma 10. september 2007, kell 17:06 (UTC)

Ma olen vähe teisel arvamusel. Ja muide minu jaoks pole Vikipeedia mitte töö vaid lõbu. Noh kui ma kuskil midagi valesti kirjutan siis loodan et keegi targem parandab. Arvan siiski, et enamus minu tööst kannatab kriitikat, kuid nagu ennist ütlesin, kes teeb sel juhtub.--Animagi 10. september 2007, kell 17:41 (UTC)

: Nõustun Sinuga, Animagi. Lisaks sellele tasuks võib-olla mõningatel kodanikel Vikipeedia soovitusi lugeda. --kanakukk 7. september 2008, kell 12:48 (UTC)
----
Vt. Arutelu:Silla talu. Ehk oskad kuskilt mingeid viiteid leida.--WooteleF 20. juuli 2008, kell 11:58 (UTC)

Tere! Ehk saad mõned pildid litsentsiga varustada:
*:Pilt:Vaheristikuga sidur.jpg
*:Pilt:Sõrmpukssidur.jpg
*:Pilt:Reguleertakisti.jpg
*:Pilt:Nihe.jpg
*:Pilt:Neetliite arvutus.jpg
*:Pilt:Korkkaliiber1.jpg
*:Pilt:Kiilrihmaratas.jpg
*:Pilt:Harkkaliiber.jpg
*:Pilt:Ava ja võll.jpg
*:Pilt:Ava ja võllisüsteem1.jpg
--WooteleF 22. aprill 2010, kell 11:07 (EEST)

Litsentsid lisatud.--Animagi 1. juuni 2010, kell 05:33 (EEST)
*:Pilt:Image USPatent6074098.png
Mina seda inglise vikist ei leia, ehk oskad litsentsi koha pealt aidata. Adeliine 20. september 2011, kell 12:58 (EEST)

Hi Animagi! As a Steward I'm involved in the upcoming unification of all accounts organized by the Wikimedia Foundation (see :m:Single User Login finalisation announcement). By looking at your account, I realized that you don't have a global account yet. In order to secure your name, I recommend you to create such account on your own by submitting your password on Special:MergeAccount and unifying your local accounts. If you have any problems with doing that or further questions, please don't hesitate to contact me on my talk page. Cheers, DerHexer (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 20:01 (EET)


Arutelu:Sõiduk

Sõiduk on juhitav inimeste veoks kohandatud liiklusvahend. Sõiduk liigub edasi mootori (auto, lennuk, laev) või sõitja enda jõul (jalgratas, kanuu).
Veok on juhitav enamasti mitte inimeste veoks kohandatud liiklusvahend.
Käru (haagis) on inimese, looma, veoki või sõiduki poolt lükatav või veetav, ilma iseseisva juhtimisseadmeta liiklusvahend.
Ma arvan, et nii võiks liiklusvahendeid jaotada.--Valju 1. mai 2006, kell 09.50 (UTC)

: ja kanuu saab kasutada ka vee voolamist ja siis saab veel kasutada tuult

: ja laineid ja ka päikesetuult saab liikumiseks kosmoses kasutada.

: Lisaks veel gaaside ning vedelike omadusi nt: kuumaõhupall ??

: Loomulikult võiks mainida ka raskusjõu kasutamist.

: Suwa 1. mai 2006, kell 09.56 (UTC)

Kuidas oleks see eesti keeles Liikudes moodustavad sõidukid koosluse - liikluse, mis nõuab kokkupõrkeohtude tõttu korraldamist. --Valju 1. mai 2006, kell 09.54 (UTC)

: Mumeelest on lause täiesti eestikeelne, kui sa sellega nõus ei ole,

: palun esita analüüs või teisene sõnaseade.

: Nt:

: * Teedel liikudes moodustavad autod ja jalgrattad koosluse liiklus.

: * Liikudes moodustavad veesõidukid terviku, mida nimetatakse veeliikluseks.

: * Lennates kujundavad lennukid ohtlikke olukordi õhuliikluses.

: Suwa 1. mai 2006, kell 10.01 (UTC)
Liiklus on liiklusvahendite ja jalakäiate liikumine neile määratud kohas. Käru lükkamist kasvuhoones või aias ei nimetata liikluseks isegi siis kui on korraga ühes aias 10 käru. Motokrossi ei peeta ka liikluseks. --Valju 1. mai 2006, kell 11.02 (UTC)
Minu arvates peaks liiklusest kirjutama eraldi artiklis

Nõus. Andres 1. mai 2006, kell 17.15 (UTC)

Eelmisest redaktsioonist on üle sõidetud, tehtud muudatused on siin: --Bioneer1 (arutelu) 30. september 2012, kell 21:47 (EEST)

Tegu on originaaluurimusega. Sõiduk ei pea liikuma maapinnal, vähemalt EKSS-i järgi tuleb nii välja. Teen ettepaneku taastada vana redaktsioon, Koduparandaja jutt panna arutelulehele ning kasutada selle mõistlikke osi. Andres (arutelu) 1. oktoober 2012, kell 08:18 (EEST)

sõiduk on üldmõiste, kas võiks jagada nii allliikideks?
Sõiduk on üldnimetus sisemise jõuallikaga (mitte alati sisemise energiaallikaga) liikurile, sõltuvalt liikumise keskkonnast võib jagad sõidukid:
* maasõiduk, maasisene? rööbassõiduk?
* õhusõiduk
* veesõiduk - veepealne, veealune
* kosmosesõiduk, teise taevakeha sõidukid, olemas on kuusõiduk (kuukulgur), marsisõiduk (marsikulgur) jne
??? suwa 1. oktoober 2012, kell 10:25 (EEST)
Liigitust muudeti, siselingid eemaldati. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2014, kell 19:07 (EET)

Seda on siin korduvalt edasi-tagasi tehtud. --Epp 16. jaanuar 2014, kell 19:31 (EET)

Tähelepanuväärne on, et eestikeelset mõistet sõiduk pole viimases Eesti Entsüklopeedias (ENE/EE) ega mitmes muuski leksikonis märksõnana üldse mainitud.

ega mitmes muuski leksikonis - millistes? EKSS-is ja ÕS-is, näiteks, on küll olemas. 2001:7D0:87FF:6480:B923:300B:C7B9:C2A5 16. märts 2017, kell 08:20 (EET)

See pole tähelepanuväärne, kustutasin. Andres (arutelu) 16. märts 2017, kell 08:28 (EET)
Definitsioonile järgnevas (ajaloolises) osas on piirdutud ainult maasõidukite loetlemisega. 2001:7D0:87FF:6480:B923:300B:C7B9:C2A5 16. märts 2017, kell 08:34 (EET)

Jah, see on liiga kitsas. Andres (arutelu) 16. märts 2017, kell 08:37 (EET)

Mis on siin vaidlustatud? Andres (arutelu) 16. märts 2017, kell 08:29 (EET)

Minu meelest pole siin enam midagi vaidlustada. See märkus käis mõne varasema redaktsiooni kohta. Ka keelega tundub kõik korras olevat. 2001:7D0:87FF:6480:B923:300B:C7B9:C2A5 16. märts 2017, kell 09:44 (EET)

Sõiduk on inimese loodud vahend transpordiks  maal (nt auto), vees (nt Purjekas), õhus (nt Lennuk) ja kosmoses (nt kosmoserakett). Sõidukeid võib liigitada käivitusjõu allika järgi:
* Inimjõulised
** kärud - aiakärgu, lapsevanker, rikša;
** jalgrattad - ühe-, kahe- ja mitmerattalised ning -kohalised.
* Loomade abil liigutatavad
** kibitka
* Loodusjõude kasutavad
* -
Liikudes moodustavad sõidukid koosluse - liikluse, mis nõuab kokkupõrkeohtude tõttu korraldamist.

Pilt:Barnevogn2.jpg|Lapsevanker
Pilt:Carro_Ribadavia_060115_05.jpg|Kaarik
Pilt:Draisine-templin.jpg|Velodresiin
Pilt:Amphicar-stuttgart-2005.jpg|Amfiibauto
Pilt:Hot_air_balloon_in_flight_quebec_2005.jpeg|Kuumaõhupall
Pilt:Spaceship_One_in_flight_1.jpg|Kosmoselennuk

* Veesõiduk
* Õhusõiduk
Andres (arutelu) 16. märts 2017, kell 08:31 (EET)
----
Kasutaja Andruse meelest ja arust pole siin midagi vaidlustada! Väga enesekindel seisukoht, kuid see on ju tegelikult ühe inimese arvamus ja meelsus, mis ei lähe kokku tegelikkusega. Praeguses (17. okt. 2020) redaktsioonis tuleb teema pealkirjaks panna 'Liikur'. Vähem kui ühe inimpõlve jooksul eesti keelt nii väänata nagu teevad seda praegused "tarkpead" (ka vikis) on ikka valus näha. 82.131.46.8 17. oktoober 2020, kell 10:22 (EEST)

Hoiatan: isiklikud rünnakud, halvustavad märkused teiste kaastööliste aadressil on lubamatud ja võivad lõppeda blokeerimisega (vt Vikipeedia:Põhimõtted). Austa ennast ja austa ka teisi Vikipeedia kasutajaid. Ursus scribens (arutelu) 17. oktoober 2020, kell 16:26 (EEST)
------
Võtsin välja lause, mis tundub Eesti ja Eesti linnade mastaape arvestades asjakohatu olevat: "Eestis on sõidukite hoolduskeskusi hakatud linna südamest linnade äärde viima, mistõttu inimeste ajakulu hoolduskeskusse jõudmiseks on suurenenud." Kuriuss (arutelu) 30. oktoober 2020, kell 18:03 (EET)
----
Väljavõetud materjali saab võib-olla mõnes teises artiklis kasutada. --Andres (arutelu) 23. september 2023, kell 12:48 (EEST)


Arutelu:Lastekirjandus

Sellesse artiklisse võiksid potsatada ka need, kes klikivad lingil lastekirjanik... Ehk siis, kes oskab võiks ümbersuunamise teha. Vaatasin, et nii oli ka inglise, prantsuse ja soome wikis.. 193.40.129.1 1. mai 2006, kell 19.14 (UTC)

Arvan, et võiks ikka eraldi artikkel olla. Seal saaks kirjutada näiteks sellest, keda loetakse lastekirjanikuks, mis inimesed lastekirjanikud on ja kuidas lastekirjanikuks saadakse, millised raskused selles töös on ja nii edasi. Samuti võiks seal olla link lastekirjanike loendile. Andres 1. mai 2006, kell 19.17 (UTC)

: A jah.. samas miks mitte.. Ma ise ei mõelnud nii laialt. Tundus, et definitsioon a la   lastekirjanik on kirjanik, kes kirjutab lastele võib ka olemata olla. Olgu siis eraldi. Pendulum 1. mai 2006, kell 19.24 (UTC)

:: Isegi sel juhul, kui oleks ainult niisugune definitsioon, oleks artiklil mõtet, sest lastekirjandus ei pruugi olla lastele kirjutatud. Pealegi pole kindel, kas kirjanik, kes on kirjutanud ka mõne lastele mõeldud raamatu, aga muidu kirjutab täiskavanutele, on latekirjanik. Andres 1. mai 2006, kell 19.36 (UTC)

:::esialgu tegin lastekirjaniku puhul suunamise, sest suurvikid on nii teinud--Estopedist1 (arutelu) 7. november 2017, kell 13:32 (EET)

Ma ei usu, et "laste- ja noorsookirjandus" on sünonüüm. Andres (arutelu) 22. mai 2014, kell 10:15 (EEST)

lingistasin laste- ja noorsookirjandus--Estopedist1 (arutelu) 7. november 2017, kell 13:32 (EET)

Laste- ja noorsookirjandus kui sünonüüm?


Homo sapiens peaks minu arvates ka selles nimekirjas olema.--Valju 2. mai 2006, kell 08.15 (UTC)

Nõus. Aga nimestiku vormistus tuleb teha vikipärasemaks. Andres 2. mai 2006, kell 08.26 (UTC)

:Andresega vägagi nõus. üritan alustada... avjoska 21. juuli 2006, kell 17.45 (UTC)

::Nummerdus peaks alles jääma, liiginimetusi ei ole vaja alapealkirjadeks teha. --Metsavend 21. juuli 2006, kell 17.56 (UTC)

:::untsu läks. mul ikka palju õppimist veel. avjoska 21. juuli 2006, kell 18.03 (UTC)
Kui keegi paar esimest perekonda näiteks ette teeks, ehk saaksin edasi ise hakkama.

ma nüüd ei tea, kas tegin õige undo, kuid carnivora oleks vist nagu lihasööjad--Hendrix 26. jaanuar 2008, kell 19:43 (UTC)

Fissipedia on alamselts --Dj Capricorn 26. jaanuar 2008, kell 19:51 (UTC)

Kas see homo sapiens (sapiens) peab siin ikka olema ? Seda siin märkida on kuidagi kentsakas --Dj Capricorn 6. aprill 2008, kell 20:35 (UTC)

Kas ta siis pole Eesti imetaja? Andres 7. aprill 2008, kell 03:58 (UTC)

:Loomulikult kuulub inimene Eesti imetajate hulka. Kk 7. aprill 2008, kell 07:13 (UTC)

Kas viite "Teatmeteose "Euroopa imetajad" andmetel." all on mõeldud David W. MacDonaldi ja Pricilla Barreti raamatut "Euroopa imetajad"? Sest mina ei leia sellest raamatust kuidagi neid kohti, "mille andmetel" silmikdelfiini või kunelit eestist leitud oleks.--Kyng (arutelu) 16. oktoober 2012, kell 16:46 (EEST)

Minu meelest võiks selle liita artiklisse Eesti imetajad. Ivo (arutelu) 3. jaanuar 2023, kell 23:07 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti imetajate süstemaatiline nimestik


Arutelu:Peter von Wrangell

Õige on tegelikult Wrangel.--Nahkhiir 2. mai 2006, kell 09.50 (UTC)

Ma arvan tegelikult sama, kuigi mitte selle saksa artikli pärast. Suguvõsa haru, kust ta pärines oli ühe l-iga. Ja ma arvan, et ka "von" on liiast.--WooteleF 17. november 2009, kell 15:33 (UTC)

Peter von Wrangell kuulus Wrangellide suguvõssa, tema esivanem oli parun
* Georg Gustaf von Wrangell (1662-1733), kes immatrikuleeriti Eestimaa aadlinimekirja 20. juunil 1746. Vene keisririigi teenistusse asus tema lapselaps
*Hans Georg von Wrangell (1727—1774) ja lapselaps
*Karl Hermann von Wrangell (1773—1821),kelle poeg oli
*Hans Georg Hermann von Wrangell (1803-1868), kelle poeg oligi Peter von Wrangell.''
- No mis jama see on. Kuidas sai Peter von Wrangelli isa surra 10 aastat enne Peteri sündi. Tegemist on hoopis Peteri vanaisaga, kelle poeg Nikolai (1847–1923) oli Peteri isa.--WooteleF 18. juuli 2008, kell 12:31 (UTC)
* vabandan ajutise meeltesegaduse eest ja tulevikus kontrollin kahekordselt leitud andmeid....NOSSER 18. juuli 2008, kell 12:35 (UTC)
----
Kas tema lapsed kandsid vene- või saksa nimesid (Helena vs. Jelena ning Peter vs. Pjotr)?--WooteleF 17. november 2009, kell 10:21 (UTC)
----
Siinse artikli ja rüütelkonna käsiraamatu oli erinevus Peteri abikaasa ja tema tütarde abikaasade asjus. Nosser, millisest allikast pärines info tema tütarde abikaasa ning tema enda abikaasa isanime kohta?--WooteleF 17. november 2009, kell 10:34 (UTC)


Arutelu:Vabadusrist

Välja tõstetud: Vabadusristi väljaandmine lõpetati 1925. aastal.  sest  kohaselt sai  J.Laidoner VR III/1 18. veebruaril 1928. --Boy 2. mai 2006, kell 19.34 (UTC)

See 1928 on trükiviga. Nii elementaarseid asju võiks ikka teada. Ja Karl Jaanuse võiks ka artiklis ära mainida.

Eesti Vabariigilt:
23. veebruaril 1920 Eesti Vabadusrist I/1, 18. veebruaril 1925 Eesti Vabadusrist III/1''

Nüüd on see viga viidatud leheküljel parandatud. Tõstan eemaldatud lõigu tagasi.
-- Tabelis toodun andmed ei klapi kohe mitte. Mis andmeid siin on kasutatud? Hannes walteri"Eesti teenetemärgid" on kirjas, et kokku anti 3215 risti. Ja kas risti järkusid ja klasse mitte teises järjekorras ei esitata? Enne klass, alles siis järk. Et I järk ja siis tulevad 1, 2 ja 3 järk. Praegune järjekord veidi imelik.--Krizz 11. märts 2007, kell 16:56 (UTC)

Amtsblatt des Generalkommissars in Reval 1942, lk. 63.
24 aasta eest võitles eesti rahvas saksa abiga endale kätte vabanemise bolševistlikust ähvardusest. Ühise võitluse mälestuseks määran mina tänasel aastapäeval, mida pühitsetakse esimest korda saksa vägede poolt taas vabastatud Eestis, järgmist:
24. veebruaril 1919. a. asutatud Vabadusristi kavaleridele on lubatud neile annetatud aumärgi kandmine.
Reval, den 24. Februar 1942.
Der Generalkommissar in Reval<BR>
gez. Lietzmann.
Soomes on sama nimetusega autasu (Vapaudenristi) ja ilmselt mitmes teises riigis veel. Nendele tuleks ilmselt täpsustusleht teha. --Metsavend 7. detsember 2008, kell 21:13 (UTC)

*Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.1   |    jaanuar 1979   |   lk 1 --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 22:41 (UTC).
*VR kavalerida saatusest (paremal): Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.6   |    november 1980   |   lk 8 --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 02:15 (UTC).

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rk.ee/symb/2001_3.doc
** In Vabadusrist on 2013-06-24 14:04:05, 403 Forbidden
** In Vabadusrist on 2013-07-07 20:47:31, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:47 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rk.ee/symb/2001_1.doc
** In Jaan Künnap on 2013-06-24 11:21:13, 403 Forbidden
** In Vabadusrist on 2013-06-24 14:04:05, 403 Forbidden
** In Vabadusrist on 2013-07-07 20:47:39, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:47 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://vana.romantavast.ee/index.php?lang=est&main_id=32,33,163
** In Vabadusrist on 2013-06-24 14:04:06, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Vabadusrist on 2013-07-07 20:47:41, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:48 (EEST)
----
Saksa ja hispaania artiklis on mingi jama: nagu oleks Vabadusristi asutanud algul Päts ja 3. märtsil 1919 valitsus. Ma ise ei riski õiendama hakata. --IFrank (arutelu) 18. september 2013, kell 15:23 (EEST)
----
Minu meelest pole seda "suunatud siia" malli tarvis. Andres (arutelu) 13. november 2013, kell 18:48 (EET)

kui arvatakse, et suurtähtlühend VR peab siia suunama, siis on "suunatud siia" malli päises ära toomine vältimatu; v-o teha VR kohta eraldi täpsustuslehekülg--Bioneer1 (arutelu) 4. aprill 2014, kell 01:17 (EEST)

: Miks vältimatu? Andres (arutelu) 4. aprill 2014, kell 04:15 (EEST)

::meil on ju tavaks, et kui suurtähtlühend suunab kuhugi põhiartiklisse, siis päises tuuakse ära alternatiivne tähendus (nt ENL) või viide täpsustuslehele--Bioneer1 (arutelu) 5. aprill 2014, kell 14:31 (EEST)

::: Võib kasutada tavalist täpsustusmärkuse malli. Andres (arutelu) 5. aprill 2014, kell 22:28 (EEST)
----
Vabariigi Presidendi otsusega 22. juunist 1939 amnestiaseaduse § 5 põhjal anti tagasi Vabadusristid ühes kõigi nendega seotud õigustega järgmistele isikutele, arvates 23. juunist 1939:
*Johannes-Voldemar Holland VR II/2 ja II/3
*Johannes Kitsel VR II/3
*August-Juulius Klasman VR II/3
*Eduard-Alfred Kubbo VR I/2 ja II/3
*Paul-Georg Laaman VR I/3
*Andres Larka VR I/1
*Jaagup Leeman VR II/3
*Leonhard-Herman Pallon VR II/3
*Ants Pedak VR I/3
*Karl Podrätsik VR II/3
*Viktor Puskar VR I/1
*Alfred Sampka VR II/3
*Aleksander Seiman VR I/2, II/2 ja II/3
*Alfred-Johannes Stern VR II/3
--IFrank (arutelu) 2. aprill 2014, kell 23:51 (EEST)
Artiklit tuleks oluliselt täiendada uusima raamatu (Eesti Vabaduse Risti kavalerid, 2016) alusel. Mul endal oma raamatut ei ole, tegin mõned täiendused, millest olulisim on Vabadusristi kujunduse autori muutmine Peet Areniks (varasemate andmete põhjal oli see Nikolai Triik). --37.157.97.251 26. juuli 2017, kell 21:52 (EEST)

Mis on "Vabadusristi mälestusrist", mida nimetab artikkel Heiki Kortspärn? --Ehitaja (arutelu) 8. september 2018, kell 17:16 (EEST)


Arutelu:Sotsialistlik riik

Tuleb arvestada, et sotsialistlikust riigist saab marksistlik-leninlik-(stalinliku) teooria järgi rääkida alles sellest ajast, kui sotsialism on üles ehitatud. Nõukogude Loodus kuulutati see saavutatuks vist 1937. aastal. Enne seda olid sõjakommunism, NEP ja sotsialismi ülesehitamine. Idabloki maid pärast Teist maailmasõda nimetati algul rahvademokraatiamaadeks, sotsialism ehitati üles umbes 1950. aastate lõpuks. Mitmed maad (Tšehhoslovakkia, Rumeenia) muutsid ka nime, võttes nimesse sisse sõna "sotsialistlik". Andres 2. mai 2006, kell 20.14 (UTC)
Sellepärast ei saa igal pool automaatselt panna "kommunistliku riigi" asemele "sotsialistlikku riiki". Teine asi on "nõukogude sotsialistlik vabariik". Andres 2. mai 2006, kell 20.21 (UTC)

Sul on õigus. Ent link kommunistlikule riigile on veelgi halvem, sest niisugust asja pole kunagi olemas olnud. Muide, seda, et NSV Liidus otsustati 1937. aastal, et sotsialism on üles ehitatud, ei pea ma väga oluliseks, sest sel ajal ei pööratud seal sõnade ja tegelikkuse kokkulangemisele väga suurt tähelepanu. Taivo 2. mai 2006, kell 20.37 (UTC)

: Jah, paistab, et sõna "sotsialism" kasutatakse siiski kahel moel: kui sotsialismi üles ehitatakse, siis on sotsialism juba olemas. Andres 3. mai 2006, kell 04.51 (UTC)

:: Õigupoolest nimetatakse ka sotsialismi kommunismi esimeseks faasiks. Seda arvestades võiks öelda ka "kommunistlik riik".

:: Millisele allikale Sinu esitus tugineb? Andres 3. mai 2006, kell 21.09 (UTC)

:::Mul polegi allikat. Täiendan artiklit. Taivo 4. mai 2006, kell 12.39 (UTC)

:::: Parem oleks, kui Sa kasutaksid nõukogudeaegseid allikaid, siis oleks sõnastus täpsem. Näiteks tuleks öelda "eraomandus" ja "ühiskondlik omandus".

:::: Leidsin artikli "sotsialistlik riik" 1985. aasta "Filosoofia leksikonist". Andres 4. mai 2006, kell 14.52 (UTC)

Paistab, et sotsialistlikus riigis võivad ettevõtted olla ka töökollektiivide käes. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. mai 2006, kell 04.56 (UTC)

Vaidlustasin neutraalsuse. Põhjendus: kogu artikkel on läbi imbunud kommunistlikust propagandast. Puudub neutraalsus, räägitud on ainult positiivselt kõlavatest asjadest. Inimõiguste ja kodanikuvabaduste drastilisest piiramisest, vägivallast, sunnitööst, majanduslikust kyyndimatusest, kaubadefitsiidist, jne jne minnakse vaikides mööda. --Lulu 8. detsember 2006, kell 19:11 (UTC)

Tegin selle muudatuse tagasi, sest nimetatud tegurid ei ole seotud mitte sotsialismi kui ideoloogiaga, vaid totalitarismiga. On olemas ka mitte-totalitaarseid sotsialistide liikumisi. Seega nendel põhjustel neutraalsuse vaidlustamine on põhjendamatu. --Stratomenti 8. juuni 2010, kell 22:11 (EEST)

: See artikkel ei räägi ju "anarhistlikest riikidest" ega ideoloogiast. Mismoodi anarhistlikul ideoloogial põhinev ühiskond välja näeb, seda me ju ei tea. Andres 8. juuni 2010, kell 22:46 (EEST)

:: Sellegipoolest ei ole sotsialistlik riik tingimata totalitaarne riik. Üleval pool viidatud artiklites võib lugeda mis vahet on sotsialismil ja totalitarismil. Need on ideoloogiad, ja sotsialistlik riik ei pea tingimata olema minevikus või olevikus. Võib olla täiesti vabalt ka hüpoteetiline riik. --Stratomenti 9. juuni 2010, kell 23:04 (EEST)

::: Käesolev artikkel käsitleb marksistlik-leninlikul ideoloogial põhinevat "sotsialistlikku riiki". (Sotsialistliku riigi all võidakse mõelda ka näiteks Rootsi sotsiaaldemokraatlikku heaoluriiki.) Minu meelest ei ole õige lähtuda ainult väljendist ning panna artiklisse kõik, mida selle väljendiga võidakse tähistada. Eri mõistete kohta peaksid olema eraldi artiklid.

::: Etteheide puudutabki just seda, et ei mainita, et marksistlik-leninlikku ideoloogiat järginud maades ongi sotsialistliku riigini jõutud totalitaarsete meetoditega ning sotsialistlik riik on olnud totaalne riik. Isegi kui siin rääkida ka anarhistlikul ideoloogial põhinevast sotsialistlikust riigist, jääb see etteheide ikkagi jõusse.

::: Minu meelest ei ole sotsialism ega totalitarism ideoloogiad, vaid ideoloogiad on näiteks marksism-leninism, sotsiaaldemokraatia ja anarhosündikalism. Andres 10. juuni 2010, kell 01:17 (EEST)

:::: Sellisel juhul tuleks artikli nime muuta, sest Rootsi all ma peangi silmas seda, et kõik sotsialistlikud riigid ei ole totalitaarsed, samuti nagu nad ei ole kommunistlikud (kommunism on sotsialismi äärmuslik vorm). --Stratomenti 10. juuni 2010, kell 21:04 (EEST)

::::: Artikli nime võib muidugi arutada. "Sotsialistlik riik" on termin, mis markiksistlik-leninlikus kirjanduses oli käibel. Tegu ei ole kirjeldusega, vaid pigem nimetusega. Sellepärast ongi niisugust nimetust kasutanud. Kui see sõna on terminina olnud kasutusel ka mõnes muus tähenduses (muu ideoloogia raames), siis võib pealkirja tõsiselt kaaluda. Andres 10. juuni 2010, kell 21:21 (EEST)

:::::Artikkel on üsna punane, st võõrastav ja mitte neutraalne. Ilmselt sotsialisti poolt kirjutatud.
Nt väide "...sest enam polnud võimalik väita, et näiteks töötust pole võimalik kaotada...". Juba sotsialismi lõpupoole rääkisid Eesti majandusteadlased-õppejõud ise, et sotsialistlikes maades asuvad töötud vabrikute sees. Amherst99 8. aprill 2011, kell 20:49 (EEST)
Selle artikli neutraalsus tuleb taas vaidlustada. Kasvõi viimane lõik - mis teeb artiklist omamoodi kokkuvõtte - pole kindlasti neutraalne. --Amherst99 20. detsember 2011, kell 17:46 (EET)

meil on linke märksõnale sotsialismimaad (sotsialismimaa). See on vene keeles социалистическая страна, ent vastav iw (vt nt :ru:Социалистическая страна) on ühendatud käesoleva artikliga sotsialistlik riik. Segadus?--Estopedist1 (arutelu) 27. juuli 2017, kell 09:53 (EEST)

Sotsialismimaa on sama asi mis sotsialistlik riik. Andres (arutelu) 27. juuli 2017, kell 10:23 (EEST)

Toimetasin, vähendasin ülemäärast kiidulaulu, ehk sai parem ja neutraalsem.--Lulu (arutelu) 3. august 2020, kell 10:46 (EEST)


Arutelu:Eesti telesaadete loend

Kõik saated? Kas on mõeldud saatesarju? Või ka üksiksaateid, filme, teleseriaale? Andres 3. mai 2006, kell 06.34 (UTC)

Kas nüüd on täpsem? Piret 3. mai 2006, kell 06.52 (UTC)

: Kas siia lähevad ka telefilmid? Andres 3. mai 2006, kell 06.59 (UTC)

: Näiteks I. Raagi "1991" läheb siia alla küll. Piret 3. mai 2006, kell 07.02 (UTC)

::lingistasin seotud mõisteid, et see arutelu üles leida. Mõisted on saatesari, üksiksaade, teleseriaal, telefilm--Estopedist1 (arutelu) 1. jaanuar 2016, kell 11:19 (EET)

:Kas siin ei peaks olema pealkiri, "Eestikeelsete telesaadete loend". "Eesti" vihjab nagu rohkem sellele, kes seda rahastanud või mis riigist on pärit originaal? Filmid ja seriaalid võiksid eraldi loetelus olla. Telesaadete alla peaks minema ka kõik lastele tehtud saated --Kinks 3. mai 2006, kell 13.48 (UTC)

: Kas siin ei võiks olla Eestis tehtud võõrkeelsed saated? Andres 3. mai 2006, kell 16.10 (UTC)

: Näiteks "Subboteja". Eurovisiooni lauluvõistluse finaal. Andres 3. mai 2006, kell 16.11 (UTC)

: Subboteja on Eesti telejaamas (praegu vist kanal kahes) töötavate teleajakirjanike toodang. Eurovisooni lauluvõistluse finaal seda aga ei ole mitte. Kui just ei peeta silmas Eesti lauludest tehtud saateid, mida juhtisid Padar ja Reikop ja mis olid Eesti TV toodetud: Kuigi siin võib vaielda, sest tegu oli ühise EU formaadiga. Piret 9. mai 2006, kell 09.19 (UTC)

:: Subbotejaga on nüüd korras, enne oli nõutud eestikeelsust (ei, vist oli tegemist lihtsalt Kinksi ettepanekuga). Eurovisiooni puhul pidasin silmas seda korda, kui finaal toimus Tallinnas. Minu meelest on nii rahvuslikud finaalid kui ka too rahvusvaheline finaal Eesti TV toodetud (võin muidugi eksida). Andres 9. mai 2006, kell 09.58 (UTC)

::: Antud loendi puhul peab formaat olema Eesti televisioonile tehtud või siit pärit. Miljonimäng ja Reisile Sinuga siia alla ei käi. Tallinnas peetud võistlus võiks isegi mahtuda. Kuigi ka siin on raamistik väljast antud. Piret 9. mai 2006, kell 10.12 (UTC)

:::: Minu meelest on see tarbetu kitsendus. Ja isegi kui formaat on väljast antud, toodetakse saadet ju ikkagi Eestis, või saan ma valesti aru sellest, mis on tootmine? Tootmise kohta tuleks kirjutada eraldi artikkel, kus see lahti seletatakse. Kui saadet "Miljonimäng" Eestis ei toodeta, tuleks alguses kriteeriumi nõrgendada. Andres 9. mai 2006, kell 10.25 (UTC)

:::::Oih. panin rooside sõja siia aga see on samas kategoorias nagu miljonimäng vist? avjoska 14. august 2006, kell 07:26 (UTC)

::::: Kui seda ikka Eestis tehakse, siis peaks siia alla käima küll. Andres 14. august 2006, kell 08:30 (UTC)

Televisiooni ajaloo seisukohalt on oluline esitada ka kunagi varem olnud saadete (saatesarjade) loetelu. Kas aga ei peaks vanemad saated, mis praegu ekraanil ei ole, omaette rühma viima? --Vikker 22. aprill 2009, kell 18:50 (UTC)

Suurem osa saateid ongi ju kunagised, ja nende osatähtsus ainult kasvab. Andres 22. aprill 2009, kell 20:50 (UTC)

Nimekiri tuleks üle vaadata. Siia on sattunud ka teleseriaale, näiteks "ENSV" ja "Kättemaksukontor". Võtsin need välja. Ursus scribens (arutelu) 13. november 2020, kell 00:53 (EET)


Kategooria arutelu:Loendid

Ma ei tea, kuhu seda kirjutada, aga ilmselt on see koht kõige kohasem.
Nimelt, tavakasutajale pole sageli arusaadav, mida need loendid sisaldavad või peaksid sisaldama. Kas antud valdkonda hõlmavat täielikku loendit või yksnes neid asju, mille kohta on Vikipeedias artikkel või siis neid, mille kohta on Vikipeedias artikkel ja kavandatav artikkel (st punane link). Iga kord, kui ma vaatan mõnda uut loendit, siis kohe läheb mõte sellele, et kui palju neid vastavaid asju siis tegelikult ka olemas on. Kysimus on Vikipeedia piiridest. Tean väga hästi, et mõned kasutajad, Andres, näiteks, võtavad meie Vikipeediat kui igavikulist projekti, millel piire ei ole. Ise ma seda meelt ei ole. Igal asjal on piirid. Ja neid piire peaks vähemalt kuidagi tunnetama.
Seetõttu ettepanek: kas ei võiks loendite puhul (kus muidugi võimalik), näidata alguses kohe ära, kasvõi hinnanguliselt, et kui palju vastavaid asju yldse võiks olemas olla. Kui sellist numbrit alguses ei ole, siis kipuvad paljud loendid jääma väga hädisteks ja maavillasteks.
Vaatasin näiteks loendit Maailma ajakirjade loend... Tean väga hästi, et maailmas ilmub praegu ligi sada tuhat erinevat ajakirja. Lisaks veel need ajakirjad, mis on ilmumise kyll lõpetanud, aga peaksid loogiliselt ka selles loendis olema nimetatud. Iialgi ei suuda me seda nimekirja ammendavaks teha. Selleks on teised allikad. (Nendele võiks viidata, muideks, välislinkides, paljude loendite puhul.)
Või siis see Asulate loend. Sama asi. Lugeja/kasutaja võiks tahta teada, kui palju on maailmas asulaid. Selleks on teised allikad, kust seda vaadata, aga miks mitte tuua need andmed kohe nende loendite algusse?
Hästi segased on need inimeste loendid. Õpetajate loend jne. Keda sinna panna, keda mitte?
Dixi et animam levavi. --Lulu 3. mai 2006, kell 14.48 (UTC)

Arvu ei pruugi teada.

: Siiski, suurusjärk on enamvähem kättesaadav, peaaegu alati. Jään oma ettepaneku juurde ja kui oskan ja tean, siis hakkan ise lisama nende loendite algusse vastavate asjade koguarvu, ykskõik kui umbkaudse. Eriti siis, kui vastavat artiklit veel ei ole. Loend on ikkagi millegi loetlemine. Loendist võiks kasutaja teada saada ka loendatavate asjade koguhulga. --Lulu 3. mai 2006, kell 19.04 (UTC)

:: Loend on nimestik ehk loetelu. Loendis loetletakse asju, s.o loetakse nimepidi üles. Sõnal "loendama" on kaks tähendust: 1) arvu kindlaksmääramiseks midagi või kedagi ära lugema, 2) üles lugema, loetlema. Loend ei pea midagi esimeses tähenduses loendama.  Minu meelest on millegi arvu äratoomine loendis ülearune. Küll aga võib selle ära tuua vastavas artiklis. Andres 3. mai 2006, kell 20.51 (UTC)

Loendite tegemisel on üldpõhimõte see, et iga loetletava objekti kohta on või võiks olla artikkel.

Praegu kasutatakse kas osastavat käänet (mis ei eelda täielikku loendit) või nimetavat käänet (mis eeldab täielikku loendit). Võib ju ka kasutada sõna "kõik", väljendit "mittetäielik ja lahtine loend" jne.

Õpetajate loendisse tuleb panna tuntud inimesed, kes töötavad või on töötanud õpetajatena.

Arvan, et asulate arvu võiks mainida pigem artiklis asula.

: ... mida veel ei ole. --Lulu 3. mai 2006, kell 19.04 (UTC)

Ma ei kujuta ette, kuidas piire tunnetada.  Kuidas me saame ette näha, milline on Vikipeedia näiteks kümne aasta pärast? Andres 3. mai 2006, kell 17.18 (UTC)

: See läheb kyll veidi teemast välja, aga piire on väga lihtne tunnetada. Kymne aasta pärast on eesti keelt rääkivate inimeste arv umbes samas suurusjärgus nagu praegugi. Kas ja kuivõrd see hulk rohkem või vähem internetti kasutab ja/või Vikipeediale kaastöid teeb, muudab väga vähe. See panebki piirid paika. --Lulu 3. mai 2006, kell 19.04 (UTC)

:: Kuidas siis piire tunnetada? Andres 3. mai 2006, kell 20.51 (UTC)
Ja veel: paljude loendite alguses on öeldud, mida see loend sisaldab, näiteks, Rahulepingute loend loetleb rahulepinguid.. Kuid, paraku, mõiste ise, st rahuleping, on avamata, artikkel puudub. See esineb väga paljude loendite puhul. Kui ei saa teada, mida õieti on silmas peetud, st mida tegelikult loendatakse, siis on asi viletsavõitu. --Lulu 3. mai 2006, kell 15.29 (UTC)

Nojah, seni kui artiklit pole, võib muidugi loendisse definitsiooni panna. Aga kui juba definitsioon on olemas, miks mitte panna see siis kohe artiklisse. Andres 3. mai 2006, kell 17.18 (UTC)

: Nõus. Kuid miks yldse alustada loendi tegemist, kui mõiste ise on veel defineerimata? --Lulu 3. mai 2006, kell 19.04 (UTC)

:: Inimesed teavad enamasti niigi, millega on tegemist. Andres 3. mai 2006, kell 20.51 (UTC)

minu meelest võiks olla ka Loendite loend, mis hargneks edasi, nii et selle kaudu võiks jõuda iga artiklini. (see eesmärk saaks minu meelest lõplikult täidetud siis, kui Vikipeedia lõpuks valmis saab.) kysin: äkki on mingi sarnane loend mõne teise nime all juba olemas? (vrd :en:List of lists of lists.) või on mu mõte halb?  -- Ohpuu (arutelu) 11. aprill 2012, kell 16:08 (EEST)

See inglisviki leht lihtsalt koondab olemasolevaid loendeid. Minu meelest ei kasutata seal enam ammu loendeid selleks, et kõigi olemasolevate artikliteni jõuda. Selleks on kategooriad. 90.190.114.172 11. aprill 2012, kell 16:40 (EEST)

: siin eestikeelses aga on kuulda seisukohta, et loendite kaudu võiks artiklite yle arvet pidada kyll, nii et eesmärk oleks Vikipeedia sisu ammendavad loendid. selle lähenemise järgi oleks loendite loend loogiline. mulle meeldib loendite ja kategooriate dubleeriv, kuid erinev funktsioon sisu korrastamisel. võiks kasutada mõlemaid. -- Ohpuu (arutelu) 11. aprill 2012, kell 16:50 (EEST)

::Mina pean ka nii loendeid kui kategooriaid ühtmoodi vajalikuks. Meil on praegu ka paar temaatiliste loendite loendit: Kirikute loendite loend riikide kaupa (kuigi seal on artiklitena olemas vaid Eesti kirikute loend ja Itaalia kirikute loend), Valitsusjuhtide loendid riigiti. Kui teha Loendite loendid, siis läheb see struktuur päris keeruliseks. Aga põhimõtteliselt olen Ohpuuga nõus.--Morel (arutelu) 11. aprill 2012, kell 16:58 (EEST)

:::Kategooriate loend - on see olemas? Et kui tegin artikli ja ei tea, millist kategooriat lisada (kas Eesti metsad, metsandus, metsamajandus, metsandustegelased, metsandusteadus, metsandusteadlased, metsalugu, kui üks kimbatus näiteks pakkuda). --.Toon (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 11:35 (EET)

::::kategooriate loendi tegemine pole hiigelsuure mahu tõttu mõistlik. Artikli kategooriasse panekul söödetakse ju olemasolevad kategooriad ette. Kui artiklit kategooriasse panna ei oska, siis lisada lihtsalt valdkond, nt kirjandus, arhitektuur jne. Küll asjatundjad neid täpsemalt kategoriseerivad--Estopedist1 (arutelu) 22. jaanuar 2018, kell 17:53 (EET)


Arutelu:Eesti raadiojaamade loend

Vikerraadio on Eesti Raadio esimene programm, mitte raadiojaam. Andres 3. mai 2006, kell 16.23 (UTC)
Panin Eesti Raadioga kokku ka Klassikaraadio ja Raadio 2. Kui Raadio 4 all on mõeldud Radio 4, tuleks ka see välja jätta. Mul ei ole aga selge, mis tähendab "raadiojaam". Näiteks Kuku, Elmar ja Uuno on võib-olla samuti ühe jaama programmid, aga sellel "jaamal" pole nime. Andres 3. mai 2006, kell 16.30 (UTC)

: Eesti Raadio ei ole ei kanal ega raadiojaam, see on ettevõte, mis toodab erinevaid programme erinevatele raadiojaamadele. Samalaadne seis on ka Trio jaamade puhul: Trio on firma, mis toimib läbi erinevate väljundite. Kuku ei ole programm, vaid raadiojaam, millel on oma programm. Piret 4. mai 2006, kell 07.01 (UTC)

:: Hästi, Kuku puhul võib see nii olla, aga kui pole raadiojaama definitsiooni, on selle üle raske otsustada. Võib-olla küll, et on tegemist ühe firma mitme jaamaga. Aga nad töötavad Tallinnas minu teada samas majas. Eesti Raadio on EE 12. köite järgi avalik-õiguslik ringhääling, mis edastab nelja üleriigilist programmi. Ma ei tea, kas jaamad on programmid või jaam on ringhääling. Andres 4. mai 2006, kell 07.11 (UTC)

::: Trio asub ka kõigi oma väljunditega ühes majas. See ei näita otseselt midagi. ERi kohta leian nende kodukalt järgmist: Eesti Raadio on avalik-õiguslik juriidiline isik. Eesti Raadio põhitegevused on raadioprogrammi tootmine ning kultuuri- ja ajaloosündmuste salvestamine ja säilitamine. Piret 4. mai 2006, kell 07.26 (UTC)
Definitsiooni katse: Raadiojaam on tehniline seade, millega edastatakse elektromagnetvälja raadiolainete sagedusel moduleeritud signaale. Arvan, et antud loendi pealkirja peaks muutma. --Lulu 4. mai 2006, kell 08.03 (UTC)

See definitsioon käib raadiosaatja kohta. Andres 4. mai 2006, kell 08.09 (UTC)

Raadiojaam on kõnekeelne sõna, millega tähistatakse raadioringhäälingusaatjat, seda hoonet või ruumi kus saatja asub, inimeste kollektiivi, kes ringhäälingusaateid valmistavad ja isegi ettevõtet, kus need inimesed töötavad. Samuti tähendab raadiojaam kõnekeeles kaasaskantavat kahepoolse raadioside seadet.--Valju 4. mai 2006, kell 09.46 (UTC)

: Sellisel juhul tuleb loendi alguses täpselt öelda, mida siin loetletakse. Andres 4. mai 2006, kell 10.54 (UTC)

: Minu arvates on siin tahetud loetleda raadioprogramme.--Valju 4. mai 2006, kell 10.58 (UTC)

peaks olema ka sagedused kirjas.

Kas siia lähevad ka internetiraadiod? --Epp 9. september 2010, kell 07:57 (EEST)

Arvan küll. Andres 9. september 2010, kell 14:51 (EEST)

Kas viimased parandused on õiged? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 4. oktoober 2012, kell 07:04 (EEST)

Nüüd on Uuno Raadio asemel MyHits. Kuidas ümberkorraldused teha? Kas Uuno Raadio kustutada, kirjutada juurde, et on endine, või panna eraldi tabelisse? Andres (arutelu) 12. oktoober 2016, kell 09:52 (EEST)

Aa, ongi teise tabelisse tõstetud.

Aga palun pange MyHits ka sisse.

Veel, seal teises tabelis on tähestiku järjekord korrast ära. Andres (arutelu) 12. oktoober 2016, kell 10:01 (EEST)
Miks on Kuressaare pereraadio topelt? 2001:7D0:87C3:8680:A9B7:FBEF:6D5F:4CF 21. juuni 2017, kell 17:15 (EEST)

Võtsin ühe ära. Andres (arutelu) 25. juuni 2017, kell 15:23 (EEST)

See ei ole veel täielik loend. Endiste jaamade "märkuste" lahter tuleks kõigi puhul ära täita. Ehk võiks olla eraldi lahter tegutsemisperioodi jaoks? --Pelmeen10 25. juuni 2017, kell 11:02 (EEST)

Võiks küll. Andres (arutelu) 25. juuni 2017, kell 15:21 (EEST)

https://www.postimees.ee/1645833/paldiski-saab-lokaalraadio infot, mida artiklis ei ole. --Pelmeen10 16. september 2018, kell 00:39 (EEST)

Mis selle [[Sky Plus]]iga on? Nüüd pole teda siin üldse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 11. august 2019, kell 12:41 (EEST)

Kas Tartu Kuku on aktiivne?   --Pelmeen10 (arutelu) 29. jaanuar 2020, kell 19:48 (EET)
Tabeli lahtrites olevatele lausetele lõpupunkti ei panda. Punkti eesmärk on ju lahutada kaht lauset, kuid tabelijooned teevad seda niigi. Ursus scribens (arutelu) 29. jaanuar 2020, kell 21:04 (EET)

Väga huvitav. Siis pole ka suurtähega vaja alustada. Kui lahtris on kaks lauset, kas siis pannakse punkt vaid esimese lause lõppu? --Metsavend 21. november 2021, kell 17:43 (EET)

:Vaata siin. Ursus scribens (arutelu) 21. november 2021, kell 19:48 (EET)

Miks on aktiivsed raadiojaamad välja jäetud? --Andres (arutelu) 14. juuli 2022, kell 12:48 (EEST)

Eksperimenteerisin nt siin ühe telekanalite tabeliga ja tegin selle põhjal kiiresti ka näidise raadiote jaoks, mida peaks saama automaatselt Vikiandmete põhjal uuendada. Kuna Vikiandmetes tundus Eesti raadiokanalite andmeid vähe, siis ma ei hakanud esialgu rohkem vaeva nägema, aga kui on huvi või vajadust, siis võiksin konsulteerida tabeli vormistamist Vikiandmete tabelina. Hädavajalik see pole, aga märkasin, et seda artiklit uuendatakse sageli -- Vikiandmete kasutamine teeks ilmselt uuendamise mugavamaks, andmed aga paremini ja rohkemateks otstarveteks taaskasutatavaks. --Märt Põder (arutelu) 22. juuli 2022, kell 17:56 (EEST)
----
Miks on religioosne – kristlik parem määratlus kui religioosne (kristlik)? Pealegi peaksid lingitud märksõnad olema nimisõnad, mitte omadussõnad? Ursus scribens (arutelu) 28. juuli 2022, kell 19:16 (EEST)

Saaks olla automaatselt uuendatav Wikidata tabel


Kasutaja arutelu:Morgul~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Morgul! Andres 4. mai 2006, kell 04.10 (UTC)
Tere! Autoriõigustega kaitstud pilte ei või Vikipeediasse laadida.--WooteleF 28. august 2009, kell 08:57 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Morgul~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Juss Laansoo

*http://www.jouluturniir.ee/?p=222
Motokrossiga alustas isa toel ja eeskujul 90. aastate algul. Paljukordne Eesti meister. 2002.a. Euroopa jun. meister 500 CC klassis. 2004.a. avastart USA meistrivõistluste etapil lõppes 10. koha. Samal aastal saavutas Rahvuste Krossil Eesti meeskonna koosseisus 4. koha, olles teises stardis individuaalselt kolmas, mis on siiamaani eestlaste ainukene poodiumikoht Rahvuste Krossilt. 2005.a. valiti USA-s aasta parimaks uustulnukaks. 2006.a. jäi käetrauma tõttu vahele. Tänavu sõitis pool hooaega kodustel võistlustel ja osales ka ühel MM-etapil Taanis, kus MX-3 klassis oli esimeses sõidus neljas. Jätkab järgmisel hooajal võistlemist USA-s. Pelmeen10 3. mai 2010, kell 17:13 (EEST)