Arutelu:Novotšerkassk

Vana elanike arv: elanikke = 180 800 (2005) Taivo 14. detsember 2009, kell 19:31 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://novocherkassk.net/
** In Novotšerkassk on 2013-06-24 12:36:51, HTTP Redirect Loop:  ->  ->
** In Novotšerkassk on 2013-07-06 16:47:57, HTTP Redirect Loop:  ->  ->
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:48 (EEST)


Arutelu:Raudteepeatus

Ootepaviljon võib raudteepeatustes siiski olla, see on kah ehitis.

Lisasin artiklisse. --Jaan513 15. detsember 2009, kell 07:37 (UTC)

:Artikli ajaloost näen, et mulle seni tundmatu sõna "raudteepeatus" on eesti keelde ilmunud ilmselt 2009. aastal. Seni nimetati jaamadeks neid kohti, kus rongid peatuvad. Hoolimata sellest, kas oli üks või mitu rööpmepaari või kas oli jaamahoone või mitte. Nii nimetati ka jaamu, kus pole jaamahoonet olnud, nt Kulli jaam või Mustjõe jaam ja kus peatus vaid osa (reisi)ronge. Rahvasuu nimetas neid vahel "teivasjaamadeks". Reisirongijaama nimetus on alati olnud "jaam" ja kaubajaama nimetus "kaubajaam". Sõna "jaam" hakkas vene keele eeskujul levima muudesse valdkondadesse, nt "sordiaretusjaam". Pean vahetegemist "raudteepeatuse" ja "jaama" vahel kunstlikuks ja ebaotstarbekaks. Keelt see kuidagi ei rikasta. Ssgreporter (arutelu) 5. september 2013, kell 01:07 (EEST)

:: Jah, ma pole ka väljaspool Vikipeediat mitte kunagi kuulnud, et keegi räägiks raudteepeatusest. --Epp 5. september 2013, kell 01:25 (EEST)

::: Iseenesest sõna jaam on eesti keelde jõudnud just vene keele vahendusel mongolitelt.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu 5. september 2013, kell 02:02 (EEST)

Kas tuleks teisaldada "Rongipeatuse" alla? Ühtlasi tuleks ümbermuuta ka kõik teised "raudteepeatust" kasutavad artiklid - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. november 2017, kell 01:52 (EET)
__________________
Paralleelvormid võivad rahulikult käibel olla. Kui tuleb Rail Baltic oma ingliskeelse terminoloogiaga, kas siis hakkate jälle kõike ümber tegema? Tundub, et elu on igav ja muud pole teha.
Las jääda nagu on, aga sõna raudteepeatus kasutuselevõtja võiks panna õiged viited (kui neid leida on, muidugi) venekeelse raudteeterminoloogia osas. Aga osa raudteealaseid õpikuid on võibolla siiani venekeelsed.
Rongipeatus on nii nagu "bussipeatus" ja "taksopeatus" eesti keeles täiesti omal kohal. Pange see leht tagasi. Võib olla kunagi keegi lingvistidest vaevub sinna lisama ka sõna saamisloo selgituse ("peatus" üldse, "jaam" üldse).
Raudteepeatus, rahvakeeles pigem rongipeatus, on raudteejaamast väiksem, kõrvalteedeta reisirongide peatuskoht, mille väjaehitamisel on tavaliselt piirdutud perrooni(de) ja reisijate ootepaviljoni(de)ga, mis tihti paiknevad otse perroonil.
Varem raudteejaamana toiminud raudteepeatustel (näiteks Nõmmel, Sauel, Järvel, Hiiul) võivad siiski olla ka muud ehitised, nagu näiteks jaamahoone või endise jaama kõrvalhooned.
Raudteepeatustes kiirrongid enamasti ei peatu.
Raudteepeatustes ei toimu enamasti rongide vastuvõtmist, ärasaatmist, vahetust, möödasõitu ja manöövritöid. Seetõttu ei asu raudteepeatuses tavaliselt raudteejaama juurde kuuluvaid ehitisi ja ei ole paigaldatud raudteejaamale iseloomulikku seadmestikku.
Kolm uusimat raudteepeatust Eestis on Urda, Padula ja Kitseküla.

*Raudteejaam
*Eesti raudteejaamade ja raudteepeatuste loend
Rongipeatus, raudteealases erialaterminoloogias raudteepeatus, on raudteejaamast väiksem, kõrvalteedeta reisirongide peatuskoht, mille väjaehitamisel on tavaliselt piirdutud perrooni(de) ja reisijate ootepaviljoni(de)ga, mis tihti paiknevad otse perroonil.
Varem raudteejaamana toiminud rongipeapeatustes (näiteks Nõmmel, Sauel, Järvel, Hiiul) võivad siiski olla ka muud ehitised, nagu näiteks jaamahoone või endise jaama kõrvalhooned.
Raudteepeatustes kiirrongid enamasti ei peatu.
Raudteepeatustes ei toimu enamasti rongide vastuvõtmist, ärasaatmist, vahetust, möödasõitu ja manöövritöid. Seetõttu ei asu raudteepeatuses tavaliselt raudteejaama juurde kuuluvaid ehitisi ja ei ole paigaldatud raudteejaamale iseloomulikku seadmestikku.
Kasutaja parveto, 08. november 2017, kell 03:10


Kasutaja arutelu:Tohuvabohu~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Tohuvabohu! Andres 15. detsember 2009, kell 17:41 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Tohuvabohu~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Koerakoonlased

Intervikid ja pildid ei ole teemakohased.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 15. detsember 2009, kell 19:20 (UTC)

See Opritšnina jutt on ikka mõnevõrra kahtlane. Koerakoonlasteks kutsuti Liivi sõja ajal tatarlasi ja baškiire, kes maad rüüstasid ja inimestele jahti pidasid. Nad olid imelike näojoontega, aga võisid kanda ka maske või näokatteid. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 8. detsember 2012, kell 23:04 (EET)

Kogu seee koerakoonlase jutt on ju puhas väljamõeldis
----
"olid Liivimaal algselt Opritšnina maakeelseks hüüdnimeks" See Opritšnina jutt on väga kahtlane. Koerakoonlaste-teemaline rahvapärimus sai alguse Liivi sõja ajast, kui tatalased ja baškiirid maad rüüstasid. Rahvajuttudes on säilinud isegi sõnu koerakoonlaste keelest, mis on identifitseeritavad tatari keele sõnadena. http://etv.err.ee/?0562379 90.191.119.98 20. detsember 2013, kell 21:41 (EET)


Arutelu:Tapa vallutamine

Kas leidub litsents, mille toel võiks siia üles laadida Maximilian Maksolly "Tapa vallutamise"? Näiteks skannida pilt "Eesti Vabadussõja" 1937. aastal avaldatud 1. köitest, liiati kui tegemist on (nagu artiklis viidatud allikas kirjeldatud) Maksolly originaalteose reproduktsiooniga. Võrdluseks võib tuua sarnase Maksolly töö, Admiral Pitka portree, mis samuti üle 70 aasta tagasi avaldatud ja probleemideta siinses keskkonnas kodunenud.

Siin on ta üleval rippunud sellepärast, et on kahe silma vahele jäänud. Ei, ei või lisada. Avaldamise aeg on määrav vaid siis kui autor pole teada.--WooteleF 16. detsember 2009, kell 16:25 (UTC)

Hetkel näen ma siin 4 suuremat vajakajäämist:
# Osa artiklist on viitamata. Alates pealkirjast "Mälestustahvel Tapa jaamahoonel" käib vist kõik selle päris artikli lõpus antud viite alla, aga sõjategevuse kirjelduse osas on seis segasem.
# Suur(em) osa artiklist põhineb sõjaväelaste mälestustele. Iseenesest see poleks probleem, aga seal kirjutatut antakse siin edasi faktiväidetena, isegi täiesti subjektiivseid hinnanguid ("Alevi elanike rõõm oli piiritu", "Tapa vallutamine soomusrongide poolt oleks samal päeval lennult sündinud, kui..." jne) ja kalamehejutuna kõlavaid lugusid ("Erilist vahvust ilmutas soomusrongi nr. 1 vanemallohvitser Karl Lipand, kes nelja mehega punaste väeosale loodepool Tapal kallale tungis ja 40 punaväelast ühes 60 püssi ja 100 käsigranaadiga vangistas").
# "Punaste" poole tegevusest, vägede suurusest, motiividest, eesmärkidest on siin väga vähe kirjas ja ka see mis on, lähtub sellest, kuidas see teisel pool rindejoont olnud "valgetele" tundus (nt "Paistis, nagu mõtleksid punaarmeelased lagedal väljal avaldada visa vastupanu."). Vaevalt, et kaotajate poolel keegi neist sündmustest pikki mälestusi kirjutas, aga midagigi peaks vähemalt nõukaaegsetes raamatutes sellest kirjas olema.
# Võiks lühidalt olla kirjas sündmuste taust, kuidas lahingueelne situatsioon rindel tekkis, miks alustati pealetungi, miks Tapa oli strateegiline koht, mida mõlemad pooled enda käes tahtsid hoida. --Minnekon (arutelu) 1. september 2015, kell 20:15 (EEST)

Tõstsin artikli heade artiklite seast ümber B-kvaliteediklassi (vastavale sellele arutelule siin). Teksti täiendaval kontrollimisel ja arendamisel võib selle esitada A-kvaliteediklassi artikli kandidaadiks. Ivo (arutelu) 21. jaanuar 2018, kell 22:27 (EET)


Arutelu:Psühhosõda

Oma aega ja kohta ootamas:
*2001. aastal loodud Eestis asuvate Venemaa kaasmaalaste Ühingute LiitVenelaste liidrid lubavad lojaalsust Eesti riigile , esimees - ajalehe Molodjož Estonii peatoimetaja Arkadi PrisjažnõiMoskva raha Eesti poliitikas, Sergei Sergejev
*Eesti vene kogukonna portaal Портал Русской общины Эстонии, portaaali peakoordinaator Aleksandr Kornilov,
*Inimõiguste TeabekeskusInimõiguste Teabekeskus mustab Eestit(täiend), DElfi, 18. mai 2007
*Notšnoi Dozor
*MTÜ Ühiskondlik Liit Uusfašismi ja Rahvusliku Vaenu vastu (alias Antifašistlik Komitee), sekretär Andrei Zarenkov
*Venemaa Föderatsiooni Presidendi Administratsiooni Välismaaga Regioonidevahelise ja Kultuurisidemete Arendamise Valitsus, Modest Kolerov;
*Venemaa suursaadik Nikolai Uspenski: noore mehe hukkumine Afganistanis on kurb. “Ma tahan uskuda, et need ohvrid, mida paljud riigid — Eesti nende seas — on toonud, ei ole asjatud ja selle tulemus rahuldab meid kõiki,” märkis ta., Delfi 16. detsember 2009
*Moskva peab setusid eestlastest eraldi rahvuseks, Eesti setud mitte, Postimees, 6.07.2010

Asendasin mõttetu kopi: ps on inimestevaheline vaimne konflikt, kus vastasseisus võivad olla nii otseselt, vahetult suhtlevad inimesed või inimrühmitused, kui ka suuremad sotsiaalsed kooslused, kaasa arvatud riigid ja isegi nende grupid.
----
Psühholoogilise sõja küsimus: milleseks sõjaks inimesi, ühiskonda ja sõjaväelasi valmistatakse.

Mis see tähendab? Andres (arutelu) 16. september 2017, kell 20:35 (EEST)
Psühholoogilise sõja mõiste alla kuulub nii Trooja hobune, raadiojaam Vaba Euroopa ja "Emmanuelle'i"-laadsed filmid, kui ka popkultuuri sümbolid nagu Coca Cola, teksased, georgi lindid või punksoeng. Eristub ajaloolis-teoreetiline ja kultuurpoliitiline mõõde, ning kriiside riiklik lahendamise oskus.

Võtsin selle välja. Pole hästi aru saada, mida siin tahetakse öelda ja viidet ka pole. --Minnekon (arutelu) 18. november 2017, kell 13:14 (EET)
-------
Mille poolest erineb "teabekeskkond" "inforuumist"? Kuriuss (arutelu) 14. aprill 2021, kell 22:20 (EEST)

Vaher, millest selline pealkirjamuutus? Militerm näiteks sellist nimekuju eelistatuks ei pea. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 12. mai 2021, kell 15:20 (EEST)

:Sellist eristust pooldavad ing.k tõlgid ja mõned sõjandusega tegelejad. Aga ilmselt pole mõtet juurdunud lühivorme muuta.--Vaher (arutelu) 15. mai 2021, kell 19:16 (EEST)

Nendel pealkirjamuudatustel pole alust. Sõnal "sõda" on Sõnaveebi järgi kolm tähendust, kolmanda all on näitena toodud "psühholoogiline sõda". Andres (arutelu) 12. mai 2021, kell 23:56 (EEST)


Arutelu:Artur Neuman-Tarimäe

Kas Tarimäe on eestistatud nimi või ta kasutab mõlemat perekonnanime koos? --Improvisaator 18. detsember 2009, kell 11:04 (UTC) Onomastika andmebaasi järgi muutis keegi Neimann 1939. aastal Tallinnas oma nime Tarimäeks. (3 Neimann Tarimäe Tallinn 1939-10-10). --Improvisaator 18. detsember 2009, kell 11:12 (UTC)
Artur muutiski oma nime 1939. aastal Tarimäeks. --Daff 29. märts 2010, kell 07:52 (UTC)

Miks siis niisugune pealkiri? Andres 30. märts 2010, kell 16:27 (EEST)

: Eesti vähesed vutientsüklopedistid (Luik, Schwede) on valinud sellise tee segaduse vältimiseks.--Mel 30. märts 2010, kell 21:09 (EEST)

Mul on vana postkaart tema pildiga, mille tahan Commonsi üleslaadida. Ma ei tea mis litsents peab olema? --Daff 26. aprill 2010, kell 17:08(UTC)

Kui autor ja pildistamise aasta pole teada, siis Commonsisse ilmselt ei lubata.--WooteleF 26. aprill 2010, kell 17:10 (EEST)


Arutelu:Andres Koogas

Välja võetud: Taivo 18. detsember 2009, kell 11:30 (UTC)
* 2008 - Tallinna FC Flora 16/2; Flora II (EL) 7/2
* 2007 - Tallinna FC Flora II 25/1; FC Flora 2/-
* 2006 - FC Warrior Valga 34/1
* 2005 - FC Flora Tallinn 9/-; JK Tervis Pärnu 25/4
* 2004 - Pärnu Tervis 17/-; FC Flora 0/-
* 2003 - HÜJK Emmaste; Pärnu Tervis
Mänginud Eesti U21 koondises.

Selline oli ta enne minu redigeerimist:
Koondisekarjäär
*Eesti U21 11 (0)
*Eesti U20 1 (0)
*Eesti U19 10 (1)
*Eesti U17 5 (1)
----
Jalgpall.ee saidis on sellel lehel: Andres Koogase andmed, mis väidaved, et mees on mänginud kaks korda U-21 ja korra U-23. Kui vaadata üle tema viimased 7 aasta mängud, siis leiab kaks U-21 mängu aastal 2008. Samad andmed on ka Nõmme JK Kalju kodulehel: Andres Koogas.


Arutelu:Valguskaabel

Artikkel [[Kiudoptiline kaabel]] räägib samast asjast. --[[Kasutaja:Kyng|Kyng]] 20. detsember 2009, kell 08:41 (UTC)

".. mille sooneks on valgusimpulsse juhtivad klaas- või plastikkiud."

Juhivad pidevat valgust ka, ei pea olema impulsid.
"Valguskaablit kasutatakse nii, et elektri impulss muundatakse valgus impulsiks, valgusallika kaudu levib see mööda valguskaablit ning hiljem muudetakse taas elektriimpulsiks."

Digitaalside on ainult üks valguskaablite kasutusala. Kasutatakse valguse edastamiseks - fiiberoptilised radiomeetrid, spektromeetrid, mitmesugused andurid valgussignaali olemasolu registreerimiseks (näiteks mingi detailide loendaja konveieril) jms. Korrastatud valguskaablid kujutise edastamiseks. 193.40.133.134 21. oktoober 2010, kell 08:34 (EEST)

: Kas Sa võiksid artiklit neid märkusi arvestades parandada ja täiendada? Andres 21. oktoober 2010, kell 09:37 (EEST)

Minu meelest pole mõtet ingliskeelsel pildil ja allkirjata pildil. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. oktoober 2010, kell 15:22 (EEST)

Kas artiklis Kiudoptiline kaabel polnud midagi kasutamiskõlblikku? Andres 19. detsember 2010, kell 22:21 (EET)

Minu mäletamist mööda polnud sealt suurt midagi võtta. Artikkel oli õhuke ja selles sisalduv tekst kattus materjaliga, mis on olemas artiklis valguskaabel. --Iifar 19. detsember 2010, kell 22:31 (EET)

...on 1,125 terabitti sekundis.


Kasutaja arutelu:Kosmik

Tere tulemast Vikipeediasse, Kosmik! Andres 20. detsember 2009, kell 13:10 (UTC)
Tere! Tutvu erinevate vormistusreeglitega, algust saad teha siit. Uuri ka teiste artiklite vormistamist.--WooteleF 20. detsember 2009, kell 14:25 (UTC)

Lugupeetud Kosmik, palju õnne! Palun võta ühendust aadressil andrus.kallastu@eesti.ee ning saada mulle Eesti Kultuurkapitali lepingu sõlmimiseks oma kodanikunimi, isikukood ja postiaadress. Parimate soovidega uuel aastal, --Andrus Kallastu 2. jaanuar 2010, kell 14:14 (UTC)


Kasutaja arutelu:Indrekg

Tere tulemast Vikipeediasse, Indrekg!
Palun lisa [[:Pilt:Indrek.jpg|pildi Indrek.jpg]] juurde selle kasutamist puudutav info (nt. lubatud vabasse kasutusse). [[Kasutaja:Iffcool|Ivo]] 20. detsember 2009, kell 17:08 (UTC)

Soovitan kasutada artikli eelvaadet ('salvesta'-nupust paremal). [[Kasutaja:Alts|Alts]] 17. veebruar 2011, kell 14:07 (EET)

Palun lisa pildi [[:Pilt:Galetin.JPG]] juurde kasutusõigusi puudutav info. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 12. juuli 2011, kell 19:57 (EEST)

Tere! Vikipeedia sisu peaks olema reeglina vaba, s.t seda võib kasutada igaüks mis tahes eesmärgil. Wikimedia litsentsipõhimõtted võimaldavad kaaluda mittevaba sisu kasutust, kui autoriõiguse erand võimaldab teha seda luba küsimata. Kui kasutada Vikipeedias fotot loa alusel, siis tuleks anda luba siiski vabaks kasutuseks. Kui autor on nõus selle foto avaldamisega kindla vaba litsentsi tingimustel (nt CC BY-SA 3.0), siis palun edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor seda kinnitab. Pikne 5. detsember 2019, kell 18:33 (EET)


Arutelu:Svaasimaa

| rahvaarv = 1 161 200 (2003) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. detsember 2009, kell 23:43 (UTC)

See, et "Svaasimaa kaubalaevastik" on nali, selgub siit: [http://www.snopes.com/humor/jokes/africa.asp]. [[Kasutaja:Athanasius Soter|Athanasius Soter]] ([[Kasutaja arutelu:Athanasius Soter|arutelu]]) 30. mai 2013, kell 23:44 (EEST)

Kas artikli nime ei peaks muutma eSwatini Kuningriigiks? Riik vahetas selle aasta kevadel ametlikult nime. EKI KNABi link--Taavik27 (arutelu) 27. juuni 2018, kell 15:47 (EEST)

Me kasutame riigiartiklite pealkirjadena põhinimesid. Andres (arutelu) 27. juuni 2018, kell 18:00 (EEST)
----
Vana elanike arv: 1 185 000 (2009) Velirand (arutelu) 6. september 2019, kell 10:57 (EEST)

Kui riigi ametlik nimetus alates 2018 on Eswatini siis miks me püüame tema kohta jätkuvalt Svaasimaa öelda ja kirjutada? - https://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=mm&lang=et&kohanimi=Eswatini&f2v=Y&keel=&f3v=Y&allikas=&staatus=&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&f14v=Y&of=tb LauriKreen (arutelu) 6. september 2022, kell 20:23 (EEST)

Svaasimaa on põhinimi, teist nime kasutatakse ainult diplomaatias. Sama lugu on ka näiteks Birmaga ja Elevandiluurannikuga. Andres (arutelu) 6. september 2022, kell 22:27 (EEST)

Birma suhtes eksisin. --Andres (arutelu) 6. september 2022, kell 22:30 (EEST)


Arutelu:Kalle Kaarli

Minu meelest on tema põhiala  universaalalgebra. Andres 23. detsember 2009, kell 08:41 (UTC)

Just nimelt. Rühmateooriaga on ta üsna vähe tegelenud. --Valdis 31. oktoober 2011, kell 22:10 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://math.ut.ee/pmi/inimesed/kaarli.html
** In Kalle Kaarli on 2013-06-24 11:34:40, 404 Not Found
** In Kalle Kaarli on 2013-07-06 06:19:34, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:19 (EEST)


Arutelu:Rakke vald (1939)

* Rakke vallavolikogu oli koos. Järva Teataja, 5. juuni 1940, nr. 65, lk. 8.

Neil päevil lahkus Rakke vallavolikogust volinik Vold. Kuusman. Kuna puuduvad kandidaadid, siis jääb lahkunud V. Kuusmani koht volikogus täitmata ning volikogu koosseisu kuulub nüüdsest alates senise 12 asemel 11 volinikku.
Järva Teataja, 31. mai 1940, nr. 63, lk. 2.

V. Kuusman lahkus Rakke vallavolikogust.


Arutelu:Juuniküüditamine

Avalduse "Kommunistliku režiimi kuritegudest Eestis" eelnõu (784 AE) arutelu --kanakukk 25. detsember 2009, kell 03:56 (UTC).

Kas mälestused küüditamisest võiks olla eraldi alajaotuse all? --kanakukk 5. märts 2010, kell 23:40 (UTC).

Kas siin tuleks rääkida ainult Eestis toimunud sündmustest või kõigis liiduvabariikides, kus küüditamine läbi viidi? --kanakukk 13. märts 2010, kell 21:57 (UTC).

Arvan, et selles artiklis siin võiks piirduda Eesti sündmustega. Andres 13. märts 2010, kell 22:08 (UTC)

: Olgu. Aga mis peaks selle artikli nimi olema, mis räägiks "Sotsiaalselt võõra elemendi väljasaatmise kohta Balti liiduvabariikidest, Lääne-Ukrainast, Lääne-Valgevenest ja Moldaaviast" 1941. aasta juunis? --kanakukk 10. juuni 2010, kell 14:55 (EEST).

Isegi, kui me viiteid ei kasuta, siis ei saa lauseid nii seada, nagu praegu artiklis on: üks lause selgitab, et NSV Liidu ametniku aruande kohaselt viidi ära 9146 inimest, ja temale kohe järgmine, et ära viidi 10 016 inimest. Peaks kirjutama, et hilisemad küsitlused-uurimised on näidanud, et deporteerituid oli rohkem – 10 016 inimest vms, aga mitte nii nagu hetkel asi lahendatud on – lugeja ei saa ju absoluutselt aru, et kust see 10 016 järsku tekkis. --kanakukk 19. juuni 2011, kell 16:55 (EEST).

Arvan, et sellise tõese sisuga artiklis kõik arvud peavad olema tõendatud usaldusvääsete viidetega. Geonarva 19. juuni 2011, kell 18:58 (EEST)

Küüditatute arv (aruanded, hilisemad loendused)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://forum.inosmi.ru/forum//themes/printpost?post=37669
** In Juuniküüditamine on 2013-06-24 11:29:58, 400 Bad Request
** In Juuniküüditamine on 2013-07-06 05:26:10, 400 Bad Request
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:26 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://vp1992-2001.vpk.ee/est/k6ned/K6ne.asp?ID=4243
** In Juuniküüditamine on 2013-06-24 11:29:57, 404 Not Found
** In Juuniküüditamine on 2013-07-06 05:26:30, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:26 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://vp1992-2001.vpk.ee/est/k6ned/Avaldus.asp?ID=4463
** In Juuniküüditamine on 2013-06-24 11:29:57, 404 Not Found
** In Juuniküüditamine on 2013-07-06 05:26:40, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:27 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://vp1992-2001.vpk.ee/est/k6ned/Avaldus.asp?ID=4454
** In Juuniküüditamine on 2013-06-24 11:29:57, 404 Not Found
** In Juuniküüditamine on 2013-07-06 05:26:50, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:27 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://vp1992-2001.vpk.ee/est/k6ned/Avaldus.asp?ID=4446
** In Juuniküüditamine on 2013-06-24 11:29:57, 404 Not Found
** In Juuniküüditamine on 2013-07-06 05:27:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:27 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://vp1992-2001.vpk.ee/est/k6ned/K6ne.asp?ID=3909
** In Juuniküüditamine on 2013-06-24 11:29:57, 404 Not Found
** In Juuniküüditamine on 2013-07-06 05:27:10, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:27 (EEST)

Tekstist on puudu mitu olulist asja, millele edasisel täiendamisel peaks mõtlema. Praegu pole selgelt öeldud, keda tegelikult küüditati - mille alusel küüditatavad välja valiti. Pole tänapäeval küüditamisele antud hinnanguid, nii poliitilisi kui ka õiguslikke; sh peaks eraldi mainima Venemaal aja jooksul muutunud ametlikke käsitlusi Stalini surma järgsest hukkamõistust kuni Putini-aegse õigustamiseni. Tekstis on eufemisme nagu "asjasse pühendatud seltsimehed" - need tuleks asendada väljenditega, mis kajastaksid asja sisu ning oleks ka võhikule arusaadavad (entsüklopeedia ei peaks olema kirjutatud nii, et seda mõistab ainult see, kes asja sisu niigi teab). Puudub ka selline oluline aspekt nagu kes konkreetselt olid küüditamises osalejad (mujalt Liidust tulnud vs kohalikud) ja mil määral on asjaosalisi karistatud. --213.184.43.2 13. juuni 2014, kell 15:03 (EEST)

Aitäh märkuste eest! Oled teretulnud ka ise täiendusi tegema. Andres (arutelu) 14. juuni 2014, kell 00:05 (EEST)
 küsib lehel Arutelu:Babino tollenimelise kohta, kuid tundub, et siin samas lauses mainitud Starobelskit polnud samuti olemas, vaid oli Staroselski laager, aga see asus Venemaal Kostroma oblastis.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. juuli 2017, kell 10:29 (EEST)
----
Infokastis märgitud juuniküüditamise tulemuseks ei saa olla Nõukogude okupatsioon. Ursus scribens (arutelu) 26. veebruar 2019, kell 14:16 (EET)

Ma ei nõustu SELLE muudatusega. Minu meelest on Djukovi materjalid asjakohased. Las lugeja ise otsustab, kes teeb propagandat. Pole ka välistatud, et lugejal on sääraseid materjale vaja ja siit leiaks need hõlpsasti üles. --kanakukk (arutelu) 14. juuni 2019, kell 22:10 (EEST).

Djukovi materjalid on ilmselt asjakohased, aga neid tuleks esitada koos teiste autorite kommentaaridega tema töö kohta. Samas leidub siin Djukovist küsitavamaidki allikaid, nt Kirjanduse rubriigis üks Saksa okupatsiooni ajal üllitatud artikkel. --Minnekon (arutelu) 14. juuni 2019, kell 23:55 (EEST)

:Minu meelest võiks teha lühikese alalõigu "Vene historiograafias" (nii toimisin omal ajal Balti riikide okupatsiooni käsitlevas artiklis en-wikis), kus lühikeste kommentaaridega viidata Djukovi raamatute/versioonide olemasolule. Nõuab muidugi natukegi lisatööd.Miacek (arutelu) 16. juuni 2019, kell 21:03 (EEST)

Kas Wolfgang Curilla trükise "Die deutsche Ordnungspolizei und der Holocaust im Baltikum und in Weißrußland 1941-1944" saab siis Vikipeedia kirjanduse alamjaotusse lisada üksnes juhul, kui koostada alapealkiri "saksa historigraafias"? Ma olen nõus, et lugejat võib hõlbustada asjaolu, kui inglise, saksa, vene ja maakeelsed trükised on keele järgi eraldi jaotatud. Aga ma ei saa aru, kuidas me propagandast selleni nüüd jõudsime? Ja mis ajast me kirjanduse alamjaotuses mingeid silte kleebime? Noh, näiteks "TÄHELEPANU, SEE KIRJUTIS ON AUTORITEETSETE ALLIKATE ARVATES PROPA"? --kanakukk (arutelu) 17. juuni 2019, kell 16:52 (EEST).

:Sa tõsimeeli usud, et Curilla on võrreldav Djukoviga? Djukoviga võrreldav oleks nt Jürgen Graf "Müüt Holocaustist" artiklis Holokaust: ka seal ei oleks ma nõus selle esitamisega teiste, tõsiseltvõetavate raamatute seas.Miacek (arutelu) 17. juuni 2019, kell 19:21 (EEST)

::Vikipeedia asi on vahendada usaldusväärsete allikate seisukohti ja see käib ka Kirjanduse peatüki kohta. Ainult teemakohasusest siia pääsemiseks ei piisa. Kui Djukov on lootusetult ebausaldusväärne, siis ta sündmuste valgustamiseks ei kõlba ja paremal juhul saaks teda ehk mainida peatükis "Juuniküüditamise teema (Venemaa) poliitikas" vms. Analoog oleks käitumine lamemaalaste kirjutistega artiklis planeedist Maa. Kui aga Djukovi pidada probleemseks, ent siiski enam-vähem usaldusväärseks (ajaloolane ikkagi), siis tuleks ta vaateid kajastada artikli põhiosas ja loomulikult koos teiste autorite hinnangutega. Lihtsalt Kirjanduse all mainimine oleks halb, aga täitsa välja jätmine sel juhul vast veel halvem (seejuures historiograafia jagamine riikide kaupa ei tundu mulle põhjendatud). Ehk siis alustada võiks küsimusest, kas Djukovi usaldusväärsuse tase on üldse Vikipeedia-kõlbulik, millega ta on ära teeninud siia pääsemise? --Minnekon (arutelu) 17. juuni 2019, kell 20:51 (EEST)

Minu meelest on see originaaluurimus ja kallutatus, kui me hakkame otsustama, mis on propa ja mis ei ole. Ma ei ole selle vastu, kui artikli põhiosas mingid tegelased tituleerivad teisi propagandistideks, aga see on nende autorite seisukoht, mitte Vikipeedia kaastöölise seisukoht. Kui on soov oma seisukohti esitada, siis minu meelest tuleks selleks teha oma uudisteportaal või entsüklopeedia. Mina saan Vikipeedia toimimispõhimõtetest vähemasti nii aru. --kanakukk (arutelu) 17. juuni 2019, kell 20:56 (EEST).

:Muidugi, nõus, ma ei mõelnudki, et me oma isiklikke hinnanguid artiklisse kirja panema hakkame. Djukovit on avalikult kritiseeritud, nt Toomas Hiio poolt. Aga asjatundlikkust, seda, kas Djukov oma tausta, haridust ja kogemust arvestades on üldse pädev antud teemal sõna võtma, peame paratamatult ise hindama --Minnekon (arutelu) 17. juuni 2019, kell 22:22 (EEST)

Ma ei ütle, et Djukov v "Haakristi teenrid" ei ole propa. Aga miks me ei võiks lihtsalt neid trükikirjandusena üles loetleda, sellest ma aru ei saa. Las jääda lugeja otsustada, kas ta soovib neid lugeda. Keegi ei sunni ju midagi lugema. --kanakukk (arutelu) 17. juuni 2019, kell 22:37 (EEST).

:Ma ei ole nõus Kanakuke kommentaari põhiseisukohtadega. Inglise wikis on palju vaeva olnud sellega, et eraldada "teri sõkaldest", st mitteusaldusväärseid ja nišiautoreid tõsistest autoriteetidest. Wikipedia artiklid, isegi meil eesti Vikipeedias, kipuvad juba vaat et liiga pikaks minema, seda enam on oluline saastast vabaneda. Nüüd, mis puudutab Djukovit siin. Ka artiklis Holokaust on meil eraldi alajaotus Holokausti eitajatest. Sinna nemad ka kuuluvad! Ka siin on kohane alajaotus antiteaduslike seisukohtade (nagu Djukov) kohta, kuivõrd neil siiski mingil põhjusel on täiesti arvestatav mõju. Erinevalt lamemaalaste seisukohtadest, mida poooldab kaduvväike osa inimestest. Need ei ole päris võrreldavad asjad. Miacek (arutelu) 17. juuni 2019, kell 23:00 (EEST)

Aga milline on see protseduur, kuidas teri sõkaldest eraldada? Ja ma ei saa ikkagi aru, keda segab, kui kuskil trükikirjanduse alajaotuses on "Haakristi teenrid" ilma märketa, et see on propa? --kanakukk (arutelu) 17. juuni 2019, kell 23:15 (EEST).

:"Haakristi teenreid" tekstis ei leidnud, oleksin kohe uurinud, milles asi. Katsu seda vaadata: . Ehk liiga pikk see EN-WIKI suunis, aga põhimõtted/nõuanded/juhised head. Et seda osaliselt või suures osas reaalselt siin ja seal ei jälgita - see on omaette küsmimus. Jään enda juurde, siin, vähesemal määral Holokausti eitamise küsimisel jpm. tuleks alternatiivse historiograafia olemaolule viidata, kuid üldaktsepteeritud "Valges raamatus eesti rahva kaotustest okupatsioonide läbi 1940–1991" nagu ka Max Jakobsoni komisjoni tulemuste (ka Venemaa järjekordse ülbitsemise korral on just neid uurimistulemusi kasutatud!) vaidlustamiseks põhjust ei näe, samas arvestades Vene šovinistliku-postsovietliku käsitluse olulisust oleks lausa hädavajalik seda mainida, ja teeksin seda kas või ise, kui kirjutajatest puudust tuleb (küll leiab põhiteesid Djukovist kuskilt, see nii tuntud autor).Miacek (arutelu) 18. juuni 2019, kell 03:11 (EEST)
----
Kas see oli esimene küüditamine üldse või esimene küüditamine Baltikumis? --Andres (arutelu) 27. aprill 2024, kell 21:29 (EEST)

Vt artiklit Küüditamine Lulu (arutelu) 28. aprill 2024, kell 16:20 (EEST)

:Tolles artiklis öeldu järgi pole õige öelda nii:
Nõukogude repressiivorganite (NKVD) teostatud esimene massiline küüditamine,
--Andres (arutelu) 28. aprill 2024, kell 22:45 (EEST)


Arutelu:Leinapäev

Artikli sissejuhatav lause, mis peaks selle mõiste sisu täielikult avama, ei ole võib-olla kõige parem, aga nüüd on vähemalt lootus, et minust pädevamad inimesed ja siinsed kaastöölised seda teha püüaksid. --kanakukk 25. detsember 2009, kell 04:15 (UTC).

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://vp1992-2001.vpk.ee/est/k6ned/K6ne.asp?ID=3912
** In Leinapäev on 2013-06-24 12:01:52, 404 Not Found
** In Leinapäev on 2013-07-06 10:37:55, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:38 (EEST)


Arutelu:Krasnaja Gorka operatsioon

See väide, et Krasnaja Gorka kavatseti vallutada siis, kui Loodearmee vallutab Petrogradi, on maailmasõdadevahelise Eesti ajalookirjanduse häma. Tegelikult taheti igal juhul algusest peale Gorkat kätte saada. R. Rosenthal

Tolle lause võib artiklist vabalt ka ära jätta, ilma et tervik sellest oluliselt kannataks. Ometi pole see ju ka läbini vale (ehk jätab vaid sõnastus pisut soovida) – Vene merekindluste hõivamine omanuks Eestile praktilist otstarvet üksnes Petrogradi operatsiooni kordaminekul. Minu arusaamise järgi põhjendab see väide (üht) Eesti-poolset ajendit Krasnaja Gorka operatsiooni algatamiseks, mitte põhimõtet tegevuskava muutmiseks käigu pealt vastavalt Loodearmee pealetungi edukusele. ErlichLw 26. detsember 2009, kell 16:49 (UTC)
a) Fordi hõivamise praktiline otstarve Eesti kõrgema väejuhatuse seisukohalt vaadates oli: 1) aidata Loodearmeel Petrogradi vallutada; 2) saavutada paremad tingimused Balti laevastiku hävitamiseks. Esimese eesmärgi täitmiseks oli fort tarvis vallutada juba enne Petrogradi operatsiooni kordaminekut; teise eesmärgi täitmisel polnud tähtsust, kas Petrogradi operatsioon on korda läinud või mitte, sest Balti laevastikku sooviti hävitada sellest sõltumatult (et seda ei saaks tulevikus Eesti vastu kasutada ükskõik siis, mis värvi Venemaa).
b) Tegelikult on ka see 1930. aastate mütoloogia:
"Üldine pealetung algas alles 10. oktoobril. Riia kokkuleppe kohaselt[4] toetasid Loodearmee pealetungi Eesti väed, organiseerides pealetungi Krasnaja Gorka kindlustisele ja korduvaid lühikesi kallaletunge Pihkva suunas, Velikaja jõel ja Põtalovole."
Absoluutselt mitte kuskil arhiividokumentatsioonis ei leia viidet Riia kokkuleppele kui Eesti vägede oktoobripealetungide alusele. Riia kokkulepet ei loetud oktoobris mitte millekski, sest see ei kehtinud enam. Tegelikult võtsid Eesti väed need operatsioonid ette, kuna sõjavägede ülemjuhatus seda soovis. Üldiselt oli nii, et Eesti ülemjuhatus soovis Venemaal pigem Vene valgete kui punaste võitu ja seetõttu ka toetas Loodearmeed oktoobris. Sellist asja ei saanud 1920.-1930. aastatel muidugi avalikult öelda, sest Vene valged olid ju Eesti iseseisvuse vastased ja kuidas siis ometi meie ülemjuhatus neid toetada sai!? Seetõttu hämatigi ajalookirjanduses igasuguste Riia lepingutega ja muu sellisega. Ma olen sellest kõigest pikemalt kirjutanud "Laidoner - väejuhis".
c) "Nii ei tiivustanudki Eesti väejuhatust Krasnaja Gorka operatsioonil niivõrd Loodearmee abistamine, kui Vene merekindluste ja Balti laevastiku vallutamine Soome lahe idasopis, Petrogradi külje all."
Seda on raske öelda, kumb Eesti väejuhatust antud juhul tegelikult rohkem tiivustas. Pitkat kindlasti tiivustas rohkem merekindluste ja laevastiku vallutamine. Aga Laidoneri ja Sootsi?
d) Siis veel see asi kah: "Nõupidamisel selgus, et kindral Judenitš ei soovi enam jätkata pealetungi, põhjendades seda toetuse mittesaamisega merelt." Selle väite algallikaks on Pitka mälestused ja tegu on parimal juhul pooltõega. Peamine põhjus, mille Judenitš sellel nõupidamisel ette tõi, oli Loodearmee lõunatiiva läbimurdmine Punaarmee poolt, mistõttu punased ähvardasid Loodearmee Gattšina ruumis võitlevale grupeeringule selja taha tungida. Ka sellest on täpsemalt "Laidoner - väejuhis".
Muidu aga jaksu edaspidiseks. Su artiklid on täitsa asjalikud. Ma ise olen liiga laisk, et wikisse midagi korralikku kirjutada.
R. Rosenthal

Tegin tolle problemaatilise "eelloo" lihtsamaks, üldsõnalisemaks ja kokkuvõtlikumaks, jättes sisse kõige elementaarsema, mis vajalik konkreetse sõjalise operatsiooni vahetute ajendite ja põhimõtete mõistmiseks. Vabadussõja-aegne välispoliitika ning operatiiv- ja strateegiatasand puhtinimlikel põhjustel mu kompetentsi ei kuulu, eks või neid teemasid tulevikus ehk kohasemates artikliteski lahata. Teiste puudujääkidega (eelkõige operatsiooni lõpetamine, taandumine, tulemused) püüan lähemate päevade jooksul tegelema hakata.

# "ja Krasnaja Gorka jäigi seekord vallutamata" Kas kunagi järgmine kord võeti ära või on plaanis edaspidi?
# "Niisugune kohapeal tammumine muutus tüütavaks" Selliseid lauseid võiks lugeda ehk mõne mehe päevikust, mitte entsüklopeediast. Ei anna ka midagi juurde selle teema kohta.
# "Krasnaja Gorka operatsioonisse suhtus ka Eesti avalik arvamus eitavalt" sellised laused jätavad mulje, et tekst on kuskilt 1930. aastate raamatust maha kirjutatud, sest laused tunduvad kuidagi vanamoelised. Miks mitte "Eesti avalik arvamus suhtus Krasnaja Gorka operatsiooni negatiivselt." Üleüldse on kogu tekst kuidagi vanamoodsas stiilis.
# "Ohvitseride energilisel kaasabil lahenes aga arusaamatus pataljonis kohe ja edaspidi võitles see üksus sama vapralt kui teisedki väeosad." Kas sellest peab nii aru saama, et ohvitserid (kes seda ka ise ei teadnud) rääkisid sõduritele, et Krasnaja Gorka vallutatakse kindlustamaks end Loodearmee vastu? See oleks sõdurid tõesti oma ülesandest aru saama pannud.
# Kogu tekst on äärmiselt rahvusromantiline ja Eesti mätta otsast. See rikub minu hinnangul Vikipeedia:Põhimõtted 5. punkti: neutraalsus.
# Punaarmee tegevusest on infot vaid mokaotsast. Millised olid nende plaanid? Kuidas mõjutas neid operatsiooni tulemus? Milline mõju oleks olnud Eestlaste edul? Kas Loodearmee edu sõltus kuidagi eestlaste edust? Siis veel see, et nende kaotused on võrreldes eestlastega tohutult suured. On need numbrid ehk ülepaisutatud? Kui ei, siis miks ikkagi nii suured? Hästi kindlustatud positsioonidel olev osapool kannab oluliselt suuremaid kaotusi, kui neid ründav osapool. Ei kõla loogiliselt.
Lisaks on juba ülalpool juhitud tähelepanu mitmetele asjadele. --Kyng 27. detsember 2009, kell 19:08 (UTC)
# Sõna "seekord" võib tollest lõigust tõepoolest eemaldada.
# Kui tundub, et lause tõepoolest midagi juurde ei anna, ja on võimalik ta tekstist eemaldada, ilma et tervik sellest kahju saaks, siis laske aga käia. Väljatoodud lause on küll kange ilukirjandusliku tooniga, ent iseloomustab seejuures ju kaunis värvikalt "üksikindiviidi tasandilt" Eesti vägede meeleolu ning igapäevast lahingutegevust dessantvägede vasaku tiiva pealetungi takerdudes.
# Vikipeedia:Põhimõtted 1. punkti järgi: tehke aga julgelt parandusi! Üksainus isik ei jõua puhtfüüsiliselt tegeleda kõigi artikli juures oluliste peensustega, liiati siis pedantse keeletoimetamisega. Tegusõnu lausete lõpust sai ikka lugematul hulgal ettepoole tõstetud, muidki ajastule eriomaseid grammatilisi nüansse kohendatud, et toda algallikate "vanamoelisust", toda saatana sigitist, välja juurida. Järgisin paljudel puhkudel sihilikult algupärast sõnastust, et laused meelevaldse ümbersõnastamisega oma algset mõtet ei kaotaks. Teksti "moderniseerimise" vastutusrikas töö jäägu õppinumatele inimestele, mina ei hakka sellega katset tegema.
# Ohvitseride poolt kasutatud võtteid vahejuhtumi lahendamiseks pole üheski (minule teadaolevas) allikas täpsustatud, lugeja saagu sellest mistahes moel aru.
# Artikli praegune versioon on koostatud justnimelt neist väljaannetest, mis mulle aga parajasti riiulilt või arvuti kõvakettalt kätte sattusid. Kui neis on oma annus rahvusromantikat, on see ju ometi igati tervitatav, mõistagi juhul, kui säärast efekti ei saavutata faktide võltsimisega.
# Krasnaja Gorka operatsiooni Punaarmee-poolse rakursi kirjeldamine eeldab ligipääsu vastavatele algallikatele, tugevat allikakriitikat ning asjatundlikkust. Kui selliste omadustega inimene peaks võtma vaevaks oma tarkustega ka käesolevat artiklit õnnistada, siis poleks selles midagi taunimisväärset. Sama lugu Punaarmee kaotustega; kui on küllalt põhjust neis kahelda, võib nad üldsuse hüvanguks ka tekstist välja jätta. Numbrid pärinevad kapten Jakob Saidlo aruandest. ErlichLw 27. detsember 2009, kell 21:13 (UTC)
Punkt 4) Ohvitseride poolt kasutatud võtete kohta on raske andmeid leida, minul see igatahes ei õnnestunud. Ülejäänud väeosadele küll teatati operatsiooni alguses, et Krasnaja Gorka vallutamise tagamõte on Balti laevastik põhja lasta. Seega võib julgelt oletada, et 4. jalaväepolgule öeldi sedasama. R.Rosenthal
OK, teen ka ise veel mõned parandused.
Lisaks, keelelise poole pealt: millist terminit oleks õige Krasnaja Gorka kohta ühtlaselt kasutada? Praegu on artiklis läbisegi (olenevalt iga allika erisugusest sõnavarast) "fort", "kindlus", "kindlustus" ja "kindlustis". ErlichLw 27. detsember 2009, kell 22:12 (UTC)
"Fort" on kõige täpsem. R.Rosenthal.

Arvan, et kõik pakututest peale kindlustise, mida pigem mittesõjalises tähenduses kasutatakse, peaks sama täpsusega sobima. Küll jah, võimalik, et ka fort ei peaks esimene valik olema, mida kõige sagedamini kasutada, kuna võõrkeeli mittemõistva lugeja jaoks on sõnad kindlustus ja kindlus kergemini mõistetavad.

Operatsioonisse suhtus – mis ennist kõige vanamoelisemana silma on jäänud, näitab muideks hoopis rektsiooniteadlikkust. Teisiti ole muidugi vale, aga koos sõnaga suhtuma (millesse) tõesti pikka sisseütlevat soovitatakse, see mulle isegi koolipingist kõrvu jäänud (pikemalt siin).

Mina küll ei leia, et see tekst siin vanamoeline oleks, see on hoopis märksa paremas eesti keeles kui suurem osa ilma keeletoimetusmärkuseta artikleid. Näiteks järgnevail päevil on vägagi hea stiil ja ei vaja parandamist. Silma jäävad mõned jutumärgid, praeguste reeglite järgi on nendes ainult pealkirjad, aga sõidukitel (laevad) on nimed, küll jah, sõnastuse kõrval on see pisiasi.

Jõudu kirjutajale! Pikne 12. jaanuar 2010, kell 18:42 (UTC)

Kas on ikka hea mõte kõiki langenuid ükshaaval üles lugema hakata? Võiks olla mingi eraldi nimekiri: "Vabadussõjas langenud" vms, kuhu süstematiseeritult võiks üles lugeda kõik langenud aga lahingu artikli juures piisab üldisest statistikast (mis siin artiklis on olemas). --Kyng 30. jaanuar 2010, kell 15:30 (UTC)

Arvan vastupidi. Pigem siin kui mõnes üldartiklis.--WooteleF 30. jaanuar 2010, kell 15:38 (UTC)

Nõustun WooteleF-ga. --kanakukk 30. jaanuar 2010, kell 15:43 (UTC).
Vabadussõjas langenute koondnimekirja loomine (tõsi küll – pikemas perspektiivis) on idee, millele tuleb kahe käega alla kirjutada. Kui Eesti vikis on juba 3130 Vabadusristi kavaleri ülesloetlemine  ette võetud, ei saa 2200-2300 langenu andmete kokkukogumine ju kaelamurdvam projekt olla. Arvestatav hulk nimesid (eeskätt ohvitserid) oleks võimalik praegustes oludes isegi siniste linkidega varustada. ErlichLw 30. jaanuar 2010, kell 16:32 (UTC)

Langenute loendamisega tegelevad minu teada Jaak Pihlak ja Mati Strauss. Ma arvan, et topelttööd pole mõtet teha. St, minu arvates on lihtsam hiljem valmis nimekiri ümber kopeerida, kui hakata puuduolevaid nimesid kontrollima. --kanakukk 30. jaanuar 2010, kell 16:55 (UTC).
----
"Short vesilennukid" ei ole keeleliselt korrektne. Andres 11. september 2011, kell 16:02 (EEST)


Kust see "Ühinenud Rahvaste Abistamis- ja Taastamisvalitsus" pärineb? Tiit Made leksikonis on "ÜRO Abistamis- ja Taastamisadministratsioon"; minu meelest võiks selle nime alla teisaldada. --Epp 27. detsember 2009, kell 14:00 (UTC)

UNRRA-s töötasid peamiselt USA kommunistid, kes mõnitasid eesti pagulasi ja tahtsid neid Nõukogude Liidule välja anda.
Wkentaur (arutelu) 6. detsember 2023, kell 11:27 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:ÜRO Abistamis- ja Taastamisadministratsioon


Arutelu:Tapa–Tartu raudteelõik

kaardil on Sootaga, tekstis Soontaga. Kumb on õige? Mina ei mäleta... - Melilac (arutelu) 12. oktoober 2015, kell 21:08 (EEST)
Ah jaa, kasutusel olevate jaamade ja peatustearv ei ole mitte 10, vaid 12. Jaamad on kahe rööpapaariga, mistõttu neid kasutataks ka siis, kui sellele teele jääks vaid ekspressrongid ja kaubavedu. Seega on kasutusel automaatselt ka Nõmmküla. Lisaks on kahetine Kärkna. - Melilac (arutelu) 12. oktoober 2015, kell 21:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tja.ee/public/lisa_3_2010_2011_06032009.pdf
** In Keila–Haapsalu raudtee on 2013-06-24 11:39:40, 404 Not Found
** In Tallinna–Keila raudtee on 2013-06-24 13:41:36, 404 Not Found
** In Tallinna–Haapsalu raudtee on 2013-07-07 02:58:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:05 (EEST)


Arutelu:Merab Mamardašvili

Kultuurimaas on ka üks tema tõlge ilmunud. Andres 27. detsember 2009, kell 17:50 (UTC)

Tahtsin seda jälle öelda :) Andres (arutelu) 5. aprill 2016, kell 15:23 (EEST)

"Moskva ülikool" on minu meelest OK, ainult "Moskva Ülikool" ei sobi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. oktoober 2010, kell 14:59 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ihtik.lib.ru/db_28sept2006/data/312712.html
** In Merab Mamardašvili on 2013-06-24 12:21:00, 404 Not Found
** In Merab Mamardašvili on 2013-07-06 13:53:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:54 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://philos.omsk.edu/libery/index/indext06.htm
** In Merab Mamardašvili on 2013-06-24 12:21:00, 503 Service unavailable
** In Merab Mamardašvili on 2013-07-06 13:53:58, 503 Service unavailable
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:54 (EEST)


Kasutaja arutelu:Irve

Tundke end juhendamisel vabalt, olen suhtkoht uusik ja võib juhtuda, et teen rahuga vigu.

: Tere tulemast, aulik isand Irve! Ohpuu 2. märts 2010, kell 07:42 (UTC)

Hi, Irve. Sul on hea pilt, mida on vaja kindlasti Commonsisse , vastavat lk. leiad siit: Vajuta nuppu Next lk. all, tervitusi, --PjotrMahh1 (arutelu) 11. august 2012, kell 09:06 (EEST)


Arutelu:Molotovi kokteil

Jääb arusaamatuks, mis seos on sellel Molotoviga.
Artiklis Talvesõda seostatakse selle päritolu Talvesõjaga. Andres 27. detsember 2009, kell 22:54 (UTC)

Sellest miks asja nimetus on Molotovi kokteil on kasvõi inglisviki artiklis päris ilusti kirjutatud -- Ahsoous 28. detsember 2009, kell 01:23 (UTC)

: Muidugi tegelikult me ju ei tea, kas Molotov esines seepärast et ta oli välisasjade eest vastutav või hoopis seepärast, et tegelikult oli tema tollal rahvakomissaride nõukogu esimees ehk siis ametlik valitsusjuht. Nii, et võib-olla tuleks see teine ja tähtsam ametinimetus ka juurde kirjutada. -- Ahsoous 30. detsember 2009, kell 23:00 (UTC)

"Molotovi" tuleb kirjutada suure algustähega.

Jah, kurat, eksisin. Parandan. Taivo 30. detsember 2009, kell 22:43 (UTC)
Kas Molotovi leivakorvist peab olema eraldi artikkel?  Andres 30. detsember 2009, kell 22:23 (UTC)

Viies vikis on. :en:Molotov bread basket Taivo 30. detsember 2009, kell 22:43 (UTC)

enwi artiklis RRAB-3 on lõik: "The name comes from an urban legend, according to which Soviet Foreign Minister Vyacheslav Molotov claimed that the Soviet Union was not dropping bombs on Finland, but merely "airlifting food" to "starving" Finns. There is no record of these claims actually being made. The Finns due to this misinformation "sarcastically" dubbed the RRAB-3 cluster bomb "Molotov's bread basket." Consequently, the improvised incendiary device that Finns used to counter Soviet tanks was named the "Molotov cocktail", "a drink to go with the food."[3][unreliable source?]"'Nimi pärineb linnalegendist, mille kohaselt Nõukogude välisminister Vjatšeslav Molotov väitis, et Nõukogude Liit ei pommitanud Soomet, vaid lihtsalt toimetas "õhutranspordiga" toitu "nälgivatele" soomlastele. Ei ole andmeid, et neid väiteid oleks tegelikult esitatud. Soomlased nimetasid selle väärinfo tõttu RRAB-3 kobarpommi "sarkastiliselt" "Molotovi leivakorviks". Sellest tulenevalt nimetati improviseeritud süütevahendit, mida soomlased kasutasid nõukogude tankide vastu, "Molotovi kokteiliks".' ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 24. aprill 2023, kell 16:42 (EEST)


Arutelu:Signaaliluure

Kasutatatvad sünonüümid:
*communication intelligence activities

*Teise maailmasõja krüptimismasinate edetabel

on üheselt selge, et tegemist on spämmiga ja viide viib miskile kiirlaenu lehele, seega võiks kustutada ja kasutaja jäädavalt plokkida. suwa 18. oktoober 2018, kell 14:08 (EEST)

Esterm ütleb: signaalluure. Ursus scribens (arutelu) 18. oktoober 2018, kell 13:39 (EEST)

Täna (1. november 2023, kell 18:33 (EET)) ütleb "Terminibaasi Esterm siinne versioon, mille täiendamine lõppes 1.03.2022, ei ole tehnilistel põhjustel enam kättesaadav. Oskuskeeleinfot soovitame vaadata EKI keeleportaalist  Sõnaveeb, kuhu on koondunud kõik uuemad terminibaasid (kokku üle 120), sh EKI uus ühendterminibaas Esterm 2. Lisainfot saab ka EKI terminoloogia lehel rubriigist Terminiallikad. Tegeleme Estermi üleviimisega EKI ühtsesse andmebaasi Ekilex. Edaspidi hakkame Estermi infot kuvama Sõnaveebis."  ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 1. november 2023, kell 18:33 (EET)
AKIT ütleb: signaaliluure, ja lisab:kohati käibiv "signaalluure" on väär: vrd signaalitöötlus, signaaliedastus, signaalimuundus jpt; nimetavaline liitumine ütleb, et luure ise on signaaliks millegi kohta
olemus
luureandmete kogumine side- või muude signaalide püügi teel
vt ka
- seiresignaaliluure
- sideluure
- telemeetrialuure—Pietadè 7. jaanuar 2019, kell 18:32 (EET)

Signaallluure on palju-palju levinum variant ja seetõttu olen vastu tagasi teisaldamisele. Lisaks on EKI allikana autoriteetsem. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 7. jaanuar 2019, kell 18:40 (EET)

Levitajad oleme me ise, “Signaallluure”...esimesena turgatas keelele kosmosluure↔ kosmoseluure
signaaliluure on nt ka Komisjoni 12. juuli 2016 rakendusotsuses isikuandmete kaitse piisavuse kohta ELi-USA andmekaitseraamistikus Privacy Shield vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ, koguni 125 "signaaliluure" isendit...—Pietadè 7. jaanuar 2019, kell 18:49 (EET)
Tundub küll, et "signaaliluure" on keeleliselt õigem ja sellepärast võiks seda pealkirjas eelistada. EKI kodulehel on veel teine sõnastik, kus on signaaliluure. Igatahes võiks mõlemad variandid olla artikli alguses ära toodud. Pikne 7. jaanuar 2019, kell 19:26 (EET)

Red konfliktis olles läks kaotsi, et ülemise viite (signaalluure) kuupäev on 27.04.2001 ja valdkonnaviide JU6; tasuks pidada silmas avalehel olevat teavet, nt seda: „Estermis võib leiduda ka vananenud infot. Seetõttu tasub kindlasti pöörata tähelepanu kirje viimase muutmise kuupäevale, mis on näha iga kirje päises.“—Pietadè 7. jaanuar 2019, kell 19:49 (EET)

: Minu meelest kasutab erialane kirjandus küll peaasjalikult kuju signaalluure, aga hüva - saagu militermi järgi siis signaaliluure.  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 7. jaanuar 2019, kell 20:25 (EET)

on kirje mu poolt täna lisatu signals intelligence selgituseks ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 1. november 2023, kell 17:34 (EET)

Mis siis ilmselt viitab sellele, et keel areneb; hea (?) et siin vaid eesti keel, inglise keele sõnaloomet tahes-tahtmata pea igapäevaselt jälgides/kasutades/vahendades jne... ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 1. november 2023, kell 17:40 (EET)

ja, no/nu ei anna rahu, kapsaste mängumaal oleks siis "kapsassupp", mitte kapsasupp...;-) ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 1. november 2023, kell 18:31 (EET)
=== Eristamisest ===
Selline pealkiri ("Signaaliluure teave") ja kitseedus on mõttetus. Siin on vaja kõnelda nii luureprotsessist kui tulemist. EKI selgitus termini vältimise kohta hõlmab vaid juhtumeid, mil kõneldakse ainuyksi tulemist. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 1. november 2023, kell 23:15 (EET)


Kasutaja arutelu:TarMar

Tere tulemast Vikipeediasse, TarMar! Ivo 28. detsember 2009, kell 17:08 (UTC)

Ma soovitan sul enne muudatuste salvestamist "Näita eelvaadet" nuppu kasutada. See aitab su tööd lihtsustada. Ivo 2. veebruar 2010, kell 20:57 (UTC)

Tere! Ne- ja line-lõpulised sõnad kirjutatakse üldjuhul eelmisega kokku (komikeelne, kõmrikeelne jne). Kategooriat "Keeled" ei tuleks lisada lisaks kategooriatele "Kaukaasia keeled" ega kategooriat "Keldi keeled" lisaks kategooriale "Briti keeled", sest mõlemal juhul on teine esimese alamkategooria. Üksust "Kaukaasia keeled" ei tuleks tabeli keelesuguluse lahtris tuua, sest seda ei peeta üldiselt keelkonnaks. Jõudu! 88.196.241.249 19. jaanuar 2012, kell 16:52 (EET)

Sa paned ikka kategooriat "Keeled". Ma ei ole küll kategooriate süsteemiga 100% tuttav, aga mu meelest poe seda vaja, kui on juba mõni selle kategooria alamkategooria.--Morel 20. jaanuar 2012, kell 00:35 (EET)

:Jah, kategooriasysteem on juba kord selline, et kui paned alamkategooria, pole selle kõrgemat kategooriat vaja panna. Selline dubleerimine muudaks kategoriseerimise talumatult kohmakaks: näiteks Lennart Meri oleks kõigepealt kategoorias Eesti presidendid, siis Presidendid ja Eesti inimesed, siis Poliitikud ja Eesti poliitikud... oeh. Bioloogiliste liikide peale ära mitte mõtlegi, seal tuleks yles lugeda kõik taksonid, lisaks muud liigitusalused (mida sööb, kus elab, milline osa on ökosysteemis). Ei, parem, jääme võimalikult lihtsa lahenduse juurde. --Oop 20. jaanuar 2012, kell 05:28 (EET)
Kui paned pildi juurde artiklisse, kus varem pilte pole (jakuudid näiteks), siis palun ära pane keskele ega lõppu, vaid kõige algusesse. Taivo 11. märts 2013, kell 23:00 (EET)


Arutelu:Johann Herman

Kas ta rahvuse kohta on midagi teada? Amherst99 28. detsember 2009, kell 20:28 (UTC)
Siin on tema surmakuupäevaks 20.08.38: http://stalin.memo.ru/names/p84.htm Amherst99 29. detsember 2009, kell 15:07 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://law-order.ru/reference/ru_g/t55327.html
** In Johann Herman on 2013-06-24 11:25:29, 404 Not Found
** In Johann Herman on 2013-07-06 04:43:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:43 (EEST)


Kasutaja arutelu:Andrees~etwiki

Tere tulemas Vikipeediasse, Andrees! Tutvu erinevate vormistusnõuetega. Algust saad teha näiteks siit.--WooteleF 29. detsember 2009, kell 12:59 (UTC)

Ja Vikipeedia ei ole sõnaraamat. On olemas Vikisõnastik.--WooteleF 29. detsember 2009, kell 13:09 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Andrees~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:BrightBlackHeaven

Tere tulemast Vikipeediasse, BrightBlackHeaven! Andres 29. detsember 2009, kell 19:37 (UTC)

Kahjuks pean paluma, et sa ei eemaldaks keeletoimetamise malle, põhjust näeb siit. Taivo 8. juuni 2010, kell 01:37 (EEST)

Mujalt olen näinud et need mallid kipuvad pikemaks ajaks tilpnema jääma; seekord vedas. ×××BrightBlackHeaven(arutelu)××× 8. juuni 2010, kell 19:32 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kasparkalluste

Ära teisalda artikleid ilma põhjuseta.--WooteleF 29. detsember 2009, kell 21:45 (UTC)

Lehekülgi kustutada saavad ainult adminnid.--WooteleF 29. detsember 2009, kell 21:51 (UTC)

Tere! Palun edasta aadressile permissions-etwikimedia.org luba, mille kaanekujunduse varaliste autoriõiguste valdaja kinnitab, et lubab kasutada seda pilti valitud vaba litsentsi tingimustel. Pikne 1. mai 2015, kell 21:37 (EEST)
Pildiga :Fail:Tanel Padar Parem veelgi esikaas.jpg võivad tekkida samuti autoriõiguslikud küsimused. Pragune litsents tähendab seda, et kõik üle maailma võivad seda takistamatult kopeerida, muuta jne. Arvata võib, et see tegelikult ei ole aga soovitav tagajärg.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. veebruar 2018, kell 19:52 (EET)
Kuidas neid tagajärgi oleks mõistlik vältida? • 12. veebruar 2018, kell 20:10 (EET)

Kui ei soovita, et pilt on mõne vaba litsentsi tingimustel kasutatav, siis ei saa pilti eesti Vikipeedias kasutada. Kui nende kaanekujunduste autor või varaliste õiguste valdaja ei ole andnud luba kasutuseks nimetatud litsentsi tingimustel, siis tuleb pildid kustutada. Pikne 28. juuli 2018, kell 12:10 (EEST)


Arutelu:Ro-pax-laev

Oleks vaja märksõna "ro-pax-laev", mitte "ro-pax", kuid ma ei oska märksõna muuta. See ühtlustaks artikleid teiste laevatüüpidega.
SSGreporter 29. detsember 2009, kell 22:19 (UTC)

Artikli kohal on teisalda-nupp.--WooteleF 29. detsember 2009, kell 22:21 (UTC)
Kustutasin puuduva viite koha, sest sinna peaksin paigutama hulga üksikviiteid iseendale, kuigi see pole minu lause. Kuid pehmendasin lause kategoorilisust. Mulle tundub, et esialgne autor on ro-pax-laevadeks liigitanud ka kiired parvlaevad, ning sel juhul sobib tema väite kinnituseks, et pärast Stari ja Superstari ilmumist Tallinn-Helsingi liinile lahkusid sellelt liinilt ülepeakaela kaks kiirlaevafirmat kokku nelja laevaga ning Tallink müüs kõik oma neli kiirlaeva.SSGreporter 7. jaanuar 2010, kell 21:17 (UTC)

Siin on nüüd tööõnnetus juhtunud. Max paari-kolmesaja reisijaga ro-pax-laeva (reisijakohtadega ro-ro-laeva) foto on asendatud parvlaeva (autotekiga reisilaeva) fotoga. Eesti ro-pax-laevad (üle 12 reisijakoha) on Kapella ja Regal Star. Kui hästi otsin, siis leidub mul vist nendegi fotosid. Vanasadamas käib ka Soome ro-pax-laev Translandia. SSGreporter 7. jaanuar 2010, kell 22:26 (UTC)

Isegi St. Ola liigitub ro-paxi alla. Üleüldse on see mõiste väga veniv. -- Ahsoous 7. jaanuar 2010, kell 23:34 (UTC)

:Paraku ei. Saaremaa Laevakompanii selle põlvkonna laevad on kõik parvlaevad. See on Läänemerel tekkinud liinireisilaeva tüüp (en: ferry, sv: färja) - autotekiga reisilaev. SSGreporter 7. jaanuar 2010, kell 23:55 (UTC)
Commonsis on ro-pax-laevadest pilte terve sületäis (kui kirjeldus muidugi tõene on). Nt:
*http://commons.wikimedia.org/wiki/File:ROPAX_Sunflower11.jpg
*http://commons.wikimedia.org/wiki/File:MARIA_GRAZIA_ON_15-05-2007_(2).jpg
*http://commons.wikimedia.org/wiki/File:MS_Ben-my-Chree_-_Isle_of_Man_Steam_Packet_-_kingsley_-_20-APR-09.jpg
*http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Immagine_226.jpg
--WooteleF 8. jaanuar 2010, kell 00:05 (UTC)

:: Mõiste ma ütlen on liiga veniv /ja mis sest siin ikka arutada/ Tehnilises mõistes läheb ro-paxi alla suvaline aparellidega laev mis võtab ka reisijaid peale. Kui hakata kitsendusi otsima siis muidugi... peaks suutma ookeanil sõita jne. -- Ahsoous 8. jaanuar 2010, kell 00:22 (UTC)
Mõiste väga palju ei veni ja siinnimetatud pildid pole Läänemerelt, seepärast ma nende vastu huvi ei tundnudki. SSGreporter 8. jaanuar 2010, kell 11:48 (UTC)
Ro-pax-laeva puhul on eeliseks kaup (üldjuhul veeremilast), reisijad on teisejärgulised ja üldjuhul neid üle saja ei ole (kuigi on ka 400 reisijakohaga ro-pax'e). Parvlaevad (autotekiga reisilaevad) vastupidi - laev eelkõige reisijate veoks ja autotekk põhiliselt seepärast, et reisijad saaks oma autosid kaasa võtta (ja natuke ka muud kaupa saab lisada). Tallinki laevad on parvlaevad.Mairold 3. märts 2010, kell 12:30
Kapella on tüüpiline ro-pax oma mõnekümne autojuhikohaga. Siin olid enne saarte parvlaevade pildid. SSGreporter 3. märts 2010, kell 12:19 (UTC)

Tõsi, Eestis on parimaks ro-pax näiteks Kapella Mairold2 3. märts 2010, kell 21:14 (UTC)

:Mul on selline karvane tunne, et eestikeelne mõiste "parvlaev" tähistabki ro-pax laeva... 62.65.219.52 5. juuli 2010, kell 01:16 (EEST)

::Teie tunnetest olenemata ei tähista parvlaev ro-pax-laeva, need on eri laevatüübid. Kuid paarisaja reisijaga hea teenindusega ro-pax-laevas võib võib tõesti parvlaeva tunne tekkida. SSGreporter 5. juuli 2010, kell 01:40 (EEST)


Arutelu:Evhen Tsybulenko

Ametlik nimi tundub olevat Evhen Tsybulenko. --Metsavend 30. detsember 2009, kell 15:35 (UTC)

Jah – Evhen Tsybulenko--90.191.12.183 29. jaanuar 2010, kell 07:53 (UTC)

Selline kirjaviis on veidi vastuoluline. Ukraina Є peaks häälduma Je-na. Valju 29. jaanuar 2010, kell 08:59 (UTC)

: Minu teada on nii, et kui inimene saab Eesti kodakondsuse, siis tema ametlik nimi saadakse vene-eesti (või antud juhul ukraina-eesti) transkriptsioonireeglite järgi, nii et ta peaks nüüd saama ametlikuks nimeks Jevgen Tsõbulenko. Eestis elava välismaalase ametlik nimi on see, mis vastava riigi passis kirjas on. Nii või teisiti ei pea artikli pealkirjaks olema ametlik nimi.   Andres 29. jaanuar 2010, kell 09:56 (UTC)

:: Nii lihtne see ei ole. Artikli pealkirjaks peaks olema nimi, mille järgi inimest tuntakse. Nimevormi Jevgen Tsõbulenko on kasutanud seni ainult Vikipeedia. Ma arvan, et inimesel on võimalus ka ise otsustada, kuidas tema nime kirjutatakse. --Metsavend 29. jaanuar 2010, kell 11:55 (UTC)

::: Mina ei avaldanud seisukohta, vaid ainult kommenteerisin. Andres 29. jaanuar 2010, kell 15:45 (UTC)

:::Sellise nimekuju puhul peaks olema artiklis hääldus ka mainitud.--WooteleF 29. jaanuar 2010, kell 13:30 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kalev.ee/est/?news=940526
** In Evhen Tsybulenko on 2013-06-24 10:51:14, 404 Not Found
** In Evhen Tsybulenko on 2013-07-05 22:13:42, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 01:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kalev.ee/est/?news=938306
** In Evhen Tsybulenko on 2013-06-24 10:51:14, 404 Not Found
** In Evhen Tsybulenko on 2013-07-05 22:13:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 01:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.turunsanomat.fi/ulkomaat/?ts=1,3:1003:0:0,4:3:0:1:2007-05-09,104:3:457594,1:0:0:0:0:0
** In Evhen Tsybulenko on 2013-06-24 10:51:13, 404 Not Found
** In Evhen Tsybulenko on 2013-07-05 22:14:02, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 01:14 (EEST)


Arutelu:KDE

Konqueror'i asemel kasutatakse ka "Dolphine'i". Kuid Dolphine (minu teada) Internet'i ei brausi.--Mihkel Põder 31. detsember 2009, kell 17:23 (UTC)

Dolphine peaks olema alates 4. versioonist vaikimisi failibrauser (3. valikuline). See artikkel vajaks lihtsalt kaasajastamist. --Kyng 1. jaanuar 2010, kell 10:47 (UTC)

: e-d vist lõpus ei ole ja o asemel on praegasel ajal 3? -- Ahsoous 1. jaanuar 2010, kell 12:14 (UTC)

KDE'ga tähistatakse nüüd projekti, mis tegeleb KDE töölaua ja sellega seonduva arendamisega. Seetõttu on ka interwiki hetkel veidi mööda.--Kyng 29. märts 2010, kell 11:52 (EEST)


Arutelu:Transmissioonelektronmikroskoop

Mul tekkis praegu selline loll küsimus, et mis õigupoolest selle jubina nimi on, millest ma just artiklit kirjutama hakkasin? Tahtsin hakata ümbersuunamisi lisama aga sai nagu vaadatud, et seda nimetakse kõiksugu eri viise pidi (transmissioon elektronmikroskoop, transmissioon-elektronmikroskoop, transmissiooni elektronmikroskoop jms). Et kas sai ikka õige nime alla? Ivo 31. detsember 2009, kell 23:23 (UTC)

TTSS-is on "transmissioonelektronmikroskoop". Nii on ka meil artiklis Mikroskoop. Minu arust tuleks selle alla teisaldada. Need teised variandid, mis Sa välja tood, on ilmselt vigased, aga nende alt võib ümbersuunamised teha. Andres 1. jaanuar 2010, kell 08:16 (UTC)

:kui vaadata teisi sama tüvega sõnasid on vist pigem õige transmissioonielektronmikroskoop, nt ÕSi sõnad transmissiooni|rihm , transmissioonivõll ,ülekandevõll, transmissiooniõli. --Dj Capricorn 7. jaanuar 2010, kell 17:58 (UTC)

:: Nimetavalist liitumist kasutatakse juhtudel, kui liitsõna esimene koostisosa väljendab meetodit, viisi vms. ÕS-is toodud näidetes see nii ei ole. Andres 7. jaanuar 2010, kell 19:01 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.the-iom.org/assets/files/SEM-TEM.pdf
** In Transmissioonelektronmikroskoop on 2013-06-24 13:54:04, Socket Error: 'Connection refused'
** In Transmissioonelektronmikroskoop on 2013-07-07 05:02:15, Socket Error: 'Connection refused'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:02 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tlu.ee/~tony/oppetoo/eksperimentaalfyysika/Jana_Elektronmikroskoop.pdf
** In Transmissioonelektronmikroskoop on 2013-06-24 13:54:04, 404 Not Found
** In Transmissioonelektronmikroskoop on 2013-07-07 05:02:25, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:02 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.fi.tartu.ee/~sam/Loeng/Pinna%20mikroskoopia%20ja%20anal%FC%FCs/Loeng6_TEM.pdf
** In Transmissioonelektronmikroskoop on 2013-06-24 13:54:04, 404 Not Found
** In Transmissioonelektronmikroskoop on 2013-07-07 05:02:35, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:02 (EEST)


Arutelu:Vene-Balti laevaehitustehas

Arvan, et hilisemate nimede jaoks pole tarvis eraldi artikleid teha, pigem ümbersuunamised siia. Andres 1. jaanuar 2010, kell 10:21 (UTC)

Kuidas seda mõista? Nt BLRT Grupp tegutseb samas kohas, kuid kas see väärib eraldi kirjutist?

Vt ka: http://www.bsr.ee/index.php?lang=est&main_id=420

suwa 1. jaanuar 2010, kell 10:29 (UTC)

: Arvan, et ei vääri eraldi kirjutist. Andres 1. jaanuar 2010, kell 11:07 (UTC)

Tallinn ei saa eesti keeles olla Revel, sest eesti keeles oli ta ka tollal Tallinn. (Parandasin ära.) See oleks samahea, kui soome keeles kirjutataks Helsinki asemel Helsingfors - mis on ju alati olnud rootsikeelne Soome pealinna nimi. --Amherst99 (arutelu) 16. august 2013, kell 14:30 (EEST)

Märksõna Vene-Balti tehas suunab siia, mis on ilmselt aktsepteeritav, ent oli ka Vene-Balti vagunitehas (:ru) (või kuidas seda nimetada)--Estopedist1 (arutelu) 23. september 2015, kell 16:01 (EEST)

Kui mõtlete Telliskivi tänava kanti, siis seal oli enne Teist maailmasõda Eesti Raudtee Peatehased, aga mis nimega see enne Esimest maailmasõda oli, seda ma ei tea. Ssgreporter (arutelu) 23. september 2015, kell 23:34 (EEST)

Ka Peterburis oli/on vist mingi sarnase nimega laevaehitustehas, vt linki Baltiiski zavod--Estopedist1 (arutelu) 13. aprill 2016, kell 17:54 (EEST)

Peaks praegugi olema. Aga millal siis Tallinna tehase nimi on olnud Baltiiski Zavod? Ssgreporter (arutelu) 14. aprill 2016, kell 01:10 (EEST)


Arutelu:Liepāja

''Liepāja on sõjasadam (Tsaari-Venemaa aegadest alates).'' - Kas see tähendab, et Liepaja sadamat on kasutatud sõjalisel eesmärgil? Sel eesmärgil kasutati teda juba Kuramaa hertsogiriigi aegadel.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 2. jaanuar 2010, kell 15:25 (UTC)

Vana elanike arv: elanikke = 83 700 (2007) Taivo 3. märts 2010, kell 00:09 (UTC)

Elanikke: 78 787 (2015) - Melilac (arutelu) 16. juuli 2016, kell 11:45 (EEST)

Ei ole enam Liepaja rajooni keskus, sest rajooni ei ole. Inglise ega läti vikist ma ei saanud praegu aru, kuhu kuulub ja mis värk on. Adeliine 25. aprill 2016, kell 19:16 (EEST)


Kasutaja arutelu:Lena1980~etwiki

Tere tulemast vikipeediasse.
Palun ära kopeeri siia teiste lehtede sisu. See ei ole lubatud. Jutt tuleb ümbersõnastada. --Mona 2. jaanuar 2010, kell 18:23 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Lena1980~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Vaba-Sõltumatu Kolonn Nr. 1

*Esimesena Eestis hakkasime tähistama (21. oktoobril 2007) Tahteväljenduspäeva, mida loetakset taasiseseisvumisprotsessi üheks suursündmuseks. - Sõnastust võiks muuta. Praegusest võib valesti aru saada.
*Esimesena kogu maailmas (2008) viisime kodanikualgatuse korras sisse EESTI RAHVA TÄNUMEDALI. - Selline sõnastus on naljakas. Üleüldse tuleks teksti neutraalsemaks võtta.
*Esimesena Eestis hakati (21. oktoober 1987) avalikult kasutama sini-must-valget lippu - Sellise sõnastusega on see lause väär. Sinimustvalget kasutati avalikult juba 19. sajandil.--WooteleF 2. jaanuar 2010, kell 19:34 (UTC)
Misasi on Eesti Vabaduspoliitika?--WooteleF 2. jaanuar 2010, kell 19:35 (UTC)

Mul tekkisid samad küsimused. Ning arusaamatuks jäi ka kuidas toimub rahva kaasamine Vabaduspoliitikasse ja mispidi täpselt toimub sellesama rahva tahte arvestamine. Ivo 2. jaanuar 2010, kell 20:13 (UTC)
Wootele, 100 aastat tagasi tekkis sama küsimus näiteks sõnaga microline ahi. Täna ei tea selle sõna tähendust vaid vaimupuudega indiviidid. Eesti Vabaduspoliitika on uus poliitiline termin, mis kunagi jõuab iga endast lugupidava eestlase teadmisse.
Lipu osas oleks õigem kirjutada Esimesena okupeeritud Eestis hakati (21. oktoober 1987) avalikult kasutama sini-must-valget lippu
Ivole, esmalt tänud asjaliku redaktsiooni eest. Selgituseks - Rahva kaasamine toimub peamiselt oma tegevusega eeskuju andmise läbi - häid asju püütakse ikka järgi teha, matkida või tehakse isegi paremini.
--Ancien

Sõna "vabaduspoliitika" tuleb kuskil lahti seletada. Kuna Google näitab, et seda sõna kasutatakse ainult Kolonnniga seoses, siis tuleb seda selgitada just siinsamas artiklis.--WooteleF 4. jaanuar 2010, kell 10:55 (UTC)

:Ju ma siis olen vaimupuudega indiviid, aga ma pole mingist microlisest ahjust kuulnud, mida aastal 1910 Eestis kasutati. Ja ma kahtlustan, et termin "vabaduspoliitika" ei jõua kunagi iga endast lugupidava eestlase teadmisse, kui seda endast lugupidavat eestlast just väge imelikult määratlema ei hakata. Taivo 4. jaanuar 2010, kell 17:38 (UTC)
Taivo, kui eesmärgiks on sul tülinorimine, siis selleks on küllalt igasugu foorume ja chatte.--Ancien

Minu eesmärk oli kindlaks teha, kas sul on mingeid allikaid või ei. Selgus, et sul on täiesti korralikud allikad olemas, mille eest sulle suur tänu! Ja ma tunnistan, et alguses tahtsin tõesti natuke norida. Muidugi, artiklit tuleb veel toimetada, ja esitatud allikate põhjal ma seda ka teen. Taivo 4. jaanuar 2010, kell 22:11 (UTC)
Toivo, selgituseks nimetusele "kolonel". Mõningate väidete kohaselt tuli Koloneli nimi pisikesest naljast, et mis Kolonn see on, millel koloneli pole? Nii hakati Kolonni juhti tituleerima koloneliks. --Ancien

Kas kolonni nimi on ikka õigesti kirjutatud? Andres 4. jaanuar 2010, kell 11:30 (UTC)

Jah, Kolonni nimi on kirjutatud õieti --Ancien

Ma ei leidnud ühestki viitest ega kodulehelt sellist nimekuju. Kodulehel kirjutatakse "Nr. 1", mitte "Nr.1". Andres 4. jaanuar 2010, kell 20:44 (UTC)
Grammatiliselt on loomulikult õigem "Nr. 1", aga nagu näha kasutatakse ka varjanti "Nr.1". Seega mina ei tea kumb see õigem on.

Esiteks, ma ei leidnud muud kohta, kus "Nr.1" oleks kasutatud, ja teiseks, et ka kodulehel on "Nr. 1". Seellepärast leian, et meil pole mingit põhjust kirjutada "Nr.1". Las see jääb ümbersuunamiseks. Andres 5. jaanuar 2010, kell 07:08 (UTC)

20 aastat tagasi murti Võrus okupatsioonivõimu selgroog - Selliseid väljendeid tuleks vältida. Entsüklopeedia peab olema neutraalne ja asjalik.--WooteleF 4. jaanuar 2010, kell 20:37 (UTC)
20 aastat tagasi murti Võrus okupatsioonivõimu selgroog on Lõunalehes Maris S Kaasiku artikkel. Kas tuleb artikli nime muuta ??? --Ancien
Väide ,et "Kolonni üritused polnud küll esimesed, kuid siiski ühed esimestest okupeeritud Eestis, kus hakati (21. oktoobril 1987) avalikult kasutama sini-must-valget lippu, mida võimud ei julgenud maha rebida. [12]" on siiski ekslik. Eesti Lipu Seltsi koduleheküljelt leiab hulgalisi lipu heiskamise insidente, kuid lipp võeti alati nõukoguse okupatsioonivõimude esindajate poolt maha. 21. oktyoober 1087 jäi Võrus lipp maha rebimata.

Seal oli 24. veebruaril 1987, kus üks mees ratsutas ringi Tallinna kesklinnas, lipp seljas, ja lippu ei rebitud maha. Aa, sa mõtled, et see polnud heiskamine? Sel juhul see, kus Artur Kapp oma koju lipu heiskas, seda ka ei võetud maha. Taivo 7. jaanuar 2010, kell 16:48 (UTC)
Artur Kapp ei heisanud lippu laiade rahvahulkade ees. Võru omapära ongi just see, et lipu kanti rahvahulga ees ning seda "nõukogude vastast" teguviisi ei söandanud võimurid takistada.

Saan aru. Kapp võis elada sellel tänaval, mis tänapäeval on Kapi tänav Tallinnas. Ma olen seal käinud, see on tupiktänav. Aga kui sa heiskamisest räägid, siis rahvahulga ees kantavat lippu ei heisatud samuti. Heisatakse lipuvarda otsas paigal seisvat lippu. Selles suhtes on suurem sarnasus 24. veebruari 1987 Endel Jõe juhtumiga Tallinnas Raekoja platsil, mis toimus samuti suure rahvahulga ees ja oli ikkagi varasem. Ma saan aru, et kuidagiviisi oli Võru esimene, aga siin on väga täpselt vaja sõnastada, et Kapp ja Jõgi välja jääksid. Taivo 7. jaanuar 2010, kell 20:31 (UTC)
Olen nõus, et sõnastus lonkab. Mõte mida soovitakse edasi anda on see, et kuigi kogu Eesti okupeerimise aja on toimunud toredaid üksikaktsioone sinimustvalgega, oli Võru esimene, kus lippu kanti avalikult suure rahvahulga ees ilma, et võimurid oleks söandanud seda käest võtta ja sellest ajas peale on Võrus lippu avalikult kasutanud noortekolonn oma ettevõtmistel. Usutav on, et Artur Kapi maja oli selliselt, et keegi tema heisatud lippu ei näinud (igati tubli mees see Artur ja müts maha tema ees), sest kui lippu oleks nähtud oleks see ka eemaldatud ja Artur oleks saanud täie rauaga. Võru puhul oli see rahva üldine toetus mis tegi, et võimurid ei julenud "rohkem õli" tulle valada.

Võib-olla siis kirjutakski, et see oli esimene juhtum, mil avalikul üritusel avalikult sinimustvalget lippu kanti, ilma et võimuorganid seda ära oleks võtnud (Endel Jõgi ja Artur Kapp ei teinud seda avalikul üritusel, vaid ilma ürituseta, ehkki avalikult). Taivo 7. jaanuar 2010, kell 22:02 (UTC)
Mõtteks ei ole küll vaielda aga kui avalik on sissepiiratud vaatega koduõues sinimustvalge lipu heiskamine? Olin omal ajal Tallinna Kodulinna aktivist ja meil oli nn. "staap" Toompeal. See oli nii nurgatagune kohakene, et sinna oleks võinud sinimustvalge lehvima panna aastaks, ilma, et keegi oleks osanud isegi tähelepanu pöörata. Võrus puhul võime aga rääkida rahva ja okupatsioonivõimu otsesest konfrontatsioonist, kus okupatsioonivõim lippu ei julgenud ära võtta. Lisaks kõigele, erinevalt mujal toimunud üksikaktsioonides sai Võrus 21. oktoobril algust just järjepidev ja sihikindel töö lipu ja hiljem ka Eesti iseseisvuse eest andes sellega ülejäänud Eestile eeskuju ja julgust. Jan Gilliou on öelnud, (vabalt tsiteerides) et ajalugu ei ole midagi kindlat vaid see kirjutatakse võimul olevate inimeste poolt ja just sellisena nagu see neile kasulik on. Nii on Võrus toimunut aastaid püütud maha vaikida jaisegi võltsida. Näiteks avaliku sinimustvalge kasutamine on püütud Tartu Muinsuskaitse päevade arvele kirjutada. Seega kui Wikipedia mõte on edastada tõele võimalikult lähedane pilt, siis jätke see 21. okt. fakt alles. inimesi kes kahtlevad on alati ja lisatud materjalide kohaselt on alati võimalik urgitseda ja uurida palju süda lustip.

Üks probleem on artiklis veel. Kahjuks ei ole artikli pildid vabad, vaid nende autoriõigus kuulub kolonnile. Vikipeedia põhimõte ei luba kasutada niisugusi pilte. Piltide autoriõiguste omanik võib pildid vabaks anda, samuti on võimalik, et me need pildid kustutame. Näiteks :Kategooria:Piltide mallid alt saab valida sobiva kategooria, mille alusel pilt vabaks anda, aga :en:Fair use on Eesti vikis samuti keelatud. Kõige suurem pilt on korras, sellega pole midagi vaja teha. Taivo 7. jaanuar 2010, kell 23:50 (UTC)

Siis tuleb pildid ilmselt kustutada, sest ma ei usu, et noortekolonn oma õigusest piltidele loobub. Sama ei kehti autoriõigus juhtudel kui pildi avaldamine pole kommertsiaalne või kui pildi avaldamisel võib olla üldine informatiivne mõte.

:Vikipeedia põhimõte on, et sisu (sealhulgas pildid) peab olema vaba (muuhulgas äriliselt kasutatav).--WooteleF 8. jaanuar 2010, kell 01:20 (UTC)

::WootleF, ma peaksin sind natuke noomima. Võib olla küll tundub see ainult mulle nõnda ja ma olen ülekohtune aga sa pingutad minu arvates selle piltide asjaga üle. Meie ju ise teeme reeglid, mida me (pildimaterjalist) Vikipeediasse lubame. Ning isegi kui me kirjutame juurde, et "piltide mittekommertseesmärkidel kasutamine on ok (kuna ...)" või, et kasutamisel tuleb viidata noortekolonnile (ja Vikipeediale) siis ei ole ka midagi pahasti.

::Märgiksin ära, et me meil on ka mall  ja seega me lubame kasutada pilte, mille autoriõigused on enam kui piiratud (Kaubamärgiseadus jm).

::Ka lipp on sümbol, mille kasutamisega kaasnevad paratamatult teatud piirang ning samuti on liikmemärkide kujundus autoriõiguste poolt kaitstud. Küll aga peaks liikmemärkide pildid ise olema vabasse kasutusse lastud ning samuti lipu pilt – aga siin tuleks pigem selgitada vastavaid võimalusi. Kindlasti ei ole nende piltide kasutamine Vikipeedias lubamatu ning nende piltide vabasse kasutusse andmine ei mõjuta kuidagi nende esemete endiga seotud õigusi.

::Kusjuures pildi Kolonn2007.jpg eemaldamine artiklist oli ülearune – see on antud vabasse kasutusse (vähemalt võib nii litsentsist lugeda) ja seega selle kasutamine on igati sobilik.

::Ivo 8. jaanuar 2010, kell 11:02 (UTC)

:::Mina järgin kõrgemalt paika pandud juhtnööre. Pealegi ei ole ma siin artiklis nõudnud mingite piltide eemaldamist, märkisin ära vaid Vikipeedia põhimõtte. Mina nõuan vabu pilte asjadest, millest on võimalik vabu pilte teha, organisatsiooni sümboolikast vist ei ole.--WooteleF 8. jaanuar 2010, kell 14:14 (UTC)

::::Seisukoht seisukohaks aga see sõnavõtt lihtsalt ehmatab inimesi, kes pole ehk Vikipeedia siseeluga (autoriõiguste alaste probleemidega jm) niiväga kursis ning minu kriitika on tingitud just sellest. Ivo 8. jaanuar 2010, kell 14:26 (UTC)

:::::Mina ei leian endal mingit süüd, olen igati normaalselt asju seletanud. Kas ma peaksin vaikima? Kui uus kasutaja ei ole mingitel põhjustel erinevate juhendite ja põhimõtetega tutvunud, siis tulebki talle öelda, millega on eksitud. Autoriõigustega kaitstud piltide üleslaadimine on koguni seaduserikkumine (seaduse mittetundmine ei vabasta vastutusest). Siinse artikli juures ma ei näe üldse probleemi.--WooteleF 8. jaanuar 2010, kell 14:47 (UTC)
Kui pildid võivad olla, siis pange need tagasi - ise jäin sellega jänni. Ivo selgitus piltide kasutamisest kõlab igal juhul asjalik. Toetan!

Kas lipu ja märkide piltidele võib juurde kirjutada, et "piltide kasutamine on vaba aga kujutatu on kaitstud autoriõigustega. Autoriõiguste omanik on Vaba-Sõltumatu Kolonn Nr. 1"? Ivo 8. jaanuar 2010, kell 12:30 (UTC)

:Isiklikult leian, et see artikkel on väga eeskujulik ja informatiivne =) Pöial püsti kõigile tegijaile!
Artiklis nimetatud Kadi Kuus ei saa ju olla Kerttu Rakke? --37.157.99.186 14. juuli 2017, kell 18:01 (EEST)

Miks ei saa? Minu meelest tõenäoliselt ongi. Andres (arutelu) 14. juuli 2017, kell 18:20 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Vaba-Sõltumatu Kolonn Nr. 1


Arutelu:Agul

Arengumaade suurimate linnade agulites muutuvad slummideks.

Mis see tähendab? Ja kas slumm pole sama mis agul? Andres 2. jaanuar 2010, kell 23:31 (UTC)

:
Nagu ma saan aru, arenenud riikides, sh Eestis, muutusid agulid tavaliselt magalarajoonideks või isegi eliitrajoonideks. Vene keelel on mõiste "agul" päris neutraalne - "пригород" või "окраина". Aga mõistel "slumm" on selgelt negatiivne tähendus - "трущобы", mis tähendab, et seal elavad kõige vaesemad inimesed, töötud, puuduvad mugavusi ja kõrge kuritegevus. Geonarva 3. jaanuar 2010, kell 08:35 (UTC)

:: пригород on äärelinn.

::: EKI poolt tehtus 5-köitelise Eesti-vene sõnaraamatu järgi "agul (äärelinn) окраина (eeslinn) предместье". Geonarva 3. jaanuar 2010, kell 09:18 (UTC)

:: Vaatasin ÕS-i: agul on vilets, armetu ääre- või eeslinn, slumm on vaeste- ehk räpaagul. Andres 3. jaanuar 2010, kell 09:08 (UTC)

kassisaba suunab taime lehele, mitte asumi lehele :D

kasutaja Andres tegi korda--Bioneer1 (arutelu) 4. juuni 2012, kell 16:46 (EEST)
----
" Vaevalt kuskil mujal Euroopas, välja arvatud ehk Rootsi omaaegsed mäetööstuspiirkonnad, oli töölisagulite olme nii masendavalt troostitu kui ta oli seda I maailmasõja eelses Tallinnas."
Kuidagi väga emotsionaalne jutt. Eks seda troostitust oli ikka muudes maades ka. 90.191.119.98 6. juuli 2013, kell 20:16 (EEST)
----
"Tatari asumis" Tänane Tatari asum oli ikka suhteliselt parem linnaosa, see ei olnud mingi töölisagul. 90.191.119.98 6. juuli 2013, kell 20:17 (EEST)
----
Võik olla ka artikkel "Eeslinn". 90.191.119.98 11. juuli 2013, kell 20:01 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tonuteder

Tere tulemast Vikipeediasse, Tonuteder! Andres 3. jaanuar 2010, kell 08:27 (UTC)
Tere! Oletan, et tegite enne registreerimist kaastööd ip-aadressi 62.65.192.82 alt. Kirjutasin teile korra, et ärge kasutage v-tähe asemel w-tähte. Kas kirjutate sõna-sõnalt maha mõnest eestiaegsest teosest? Suurest ilmasõjast wõttis osa bataljoni ülemana ja wiimati ka polgu ülema abilisena. Ülesnäidatud wahwuse eest lahinguwäljal ja omandatud teenuste eest on talle Wene sõjawäes 6 aumärki mõõkadega annetatud. - Selline keelekasutus ei ole 21. sajandil enam aktsepteeritav. Pealegi võib muutmata kujul lause näol olla tegu autoriõiguste rikkumisega. Edaspidi kasutage ikka kaasaja normidele vastavat sõnastust. Sõnastus tuleb paranda artiklites Aleksander Tõnisson ja Andres Larka. Jõudu edaspidiseks!--WooteleF 3. jaanuar 2010, kell 10:19 (UTC)

Teisaldasin Su loodud artikli kasutaja alamlehele (Kasutaja:Tonuteder/Raitz von Frentz), et saaksid sellega töötada. Artikliks ta ei sobi tõlkimata teksti tõttu. Adeliine 5. juuli 2017, kell 22:24 (EEST)


Kasutaja arutelu:Sound~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Sound! Andres 4. jaanuar 2010, kell 09:18 (UTC)
Tervitus sullegi! Olen siin varemgi ilma sisse logimata lehti teinud aga nüüd tekkis selle jää-häälega segadus, kuna ei osanud lehte kustutada.

Lehekülgi saavad kustutada ainult administraatorid. Arutelulehel alla kirjutamiseks vajuta neli korda tildet (~~~~) või redigeerimiskasti kohal eelviimast nuppu. Adeliine 4. jaanuar 2010, kell 14:03 (UTC)
Tere. Teisaldasin su tehtud leheküljed, kuna pealkirju kirjutatakse vikis pigem sedaviisi, kui vähegi võimalik. Kui samanimelisi asju on mitu, siis täpsustus läheb sulgudesse. Ja lihtsalt teadmiseks, linkimisel ei ole vaja allkriipse trükkida, piisab tühikust.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. detsember 2013, kell 00:09 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Sound~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Avalik Arvamus

Kas see on ajaleht või ajakiri? [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 4. jaanuar 2010, kell 13:22 (UTC)
A4 formaadis, klamber köites 3-6 lk koosnev ajakiri.--[[kasutaja:Ancien|Ancien]]

Missugune oli algne tiraaž? Kus on numbreid säilinud, kas mõnes muuseumis ka või üksnes erakogudes? KGB jälgis toimetuse liikmeid, kas karistas ka? Miks ajakirja väljaandmine lõppes? Kas seda müüdi ka kusagil? Mis hinnaga? Miks ajakirja uuesti välja andma hakati? Kas tänapäeval seda müüakse? Kes tänapäeval ajakirja toimetab? Ega seda tänapäeval ometi kirjutusmasinal paljundata? Missugune on tänapäeval tiraaž? Tänapäevast hinda pole vist vaja panna. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 5. jaanuar 2010, kell 14:43 (UTC)

Algne tiraaž olevat olnud (Kaja Tulluse ja Mia Danieli sõnul) 30-40. Võrumaa muuseumi peaarhivari (Ruusma?) sõnul olevat olemas kõik 1988.a. ilmunud Avaliku Arvamuse numbrid. KGB kiusamist seoses Avaliku Arvamuse tegemisega teada pole. Kalmer Vaindlo väitel asendus Avaliku Arvamuse väljaandmine linnavalitsuselt saadud infostendiga (1989-1991) Võru kesklinnas, millel olid avalikusele lugemiseks üleval kõik kolonni materjalid. Avalikku Arvamust tänapäeval ei müüda - see on tasuta. 2007.a. on Avalikku Arvamuse toimetajatena kirjas: Tuuli Soomets, Aavo Savitsch ja Ain Saar. Tänapäeval valmistatakse Avalikku Arvamust trükivalmis pdf failina võrgus e-postiga levitamiseks.

Kas need andmed on avalikult tõendatavad? Andres 7. jaanuar 2010, kell 22:15 (UTC)
Avfaliku Arvamuse (AA) Tiraažist kirjutatakse raamatus "Võru veri ei värise" lk. 37. Võrumaa muuseumi andmebaasi pole avalikustatud ja seega ei saa kontrollida. minu andmed pärinevad 17. oktoobril Võrumaa Muuseumis toimunud Ajalookonverentsil muuseumi peavarahoidja tehtud ettekandest. Väide, et kedagi pole AA toimetamise, trükkimise või levitamise eest karistatud on järeldus loetud materjalidest kolonni ja Võrus toimunu kohta - seega originaaluurimus mida kahjuks ei saa kasutada allikana. Tasuta AA levitamist ei saa ka ajakirjanduslikult tõestada, kuna selle kohta materjalid puuduvad (on vaid isiklik kogemus - olen saanud AA tasuta). AA "asendamine" infostendiga on kirjas raamatus "Võru veri ei värise". AA toimetajaid saab tõestada viitega alla laetavatele AA failidele (toimetaja on kirjas viimasel AA leheküljel). Sellega on ka tõestatav, et AA on pdf failis.

Palun lisage artiklisse viited või viidete lisamise märkused. Andres 8. jaanuar 2010, kell 09:13 (UTC)

Kas seda ajalehte levitatakse Vikipeedia kaudu? Ma ei leia mujalt siin toodud linke. Pikne 22. mai 2010, kell 12:46 (EEST)
Esitan kustutamiseks – ajalehe või kolonniga mitteseotud allikad üksikasjade kohta paistavad puuduvat. Ajalehte võiks lihtsalt kolonni artiklis mainida. Lisaks võib jääda mulje, et artikkel on tehtud Vikipeediasse ajalehe levitamiseks (ma ei leia ikka mujalt neid linke). Pikne 27. juuni 2010, kell 20:23 (EEST)

Jah, ajalehe ylevaate võiks liita kolonni artikliga. Keegi pole pooleteise aasta jooksul yhtegi kustutusvastast põhjust esitanud. --Oop 18. veebruar 2012, kell 03:24 (EET)

: Kas on siis liidetud kolonni artikliga? Ka arutelulehel olevad andmed võiks kuskile sinna üle kanda.

: Aga ma ei saa aru, miks pidi kustutama, meil on ju artiklid kõigi Eesti ajalehtede kohta. Andres (arutelu) 7. aprill 2012, kell 00:04 (EEST)

::Kas 30 eksemplaris paljundus on ajaleht? Kui me ajalehe mõiste niimoodi ymber defineerime, siis ei, meil ei ole artikleid kõigi Eesti ajalehtede kohta ja vaevalt ka iialgi tuleb. Mis puutub artiklis kirjeldatud olukorda "tänaepäval", siis ma ei leidnud Kolonni kodulehelt mingit märki, et AA yhelgi kujul elus oleks, aga ausalt yteldes on tollesinase lehe ylesehitus ka ysna veider ja andmed võivad olla kuhugi peidetud. --Oop (arutelu) 7. aprill 2012, kell 13:26 (EEST)

Ilmselt tuleb need lingid ära korjata, sest väljaanne pole tähelepanuväärne? Seda ei maini nad isegi oma kodulehel ()?--Bioneer1 (arutelu) 8. oktoober 2013, kell 11:23 (EEST)

siiski kodulehe kaudu on leitav e-versioon: --Bioneer1 (arutelu) 8. oktoober 2013, kell 11:28 (EEST)


Arutelu:Rummu aherainemägi

Kui see pole tuhamägi, miks ta siis tuhamägede kategoorias on? Andres 4. jaanuar 2010, kell 20:13 (UTC)

Kas sobib kategooria aherainemäed? Geonarva 4. jaanuar 2010, kell 20:29 (UTC)

Ma küsiks veel seda, et kui see pole tuhamägi siis miks on selle nimi "Rummu tuhamägi"? Ivo 4. jaanuar 2010, kell 20:15 (UTC)

:Tsitaat: "Tavakasutuses kutsutakse kõik põlevkivi kaevandamis- ja töötlemisjääkide kuhjatisi tuhamägedeks hoolimata nende tehispinnavormide ilmselgest erinevusest nii koostiselt kui ka kujult"Mis on Eesti kõrgeim tehismägi? Eesti Loodus, 2005, nr 5. - see ongi vastus.

Oletan, et kuigi see pole seotud põlevkivi kaevandamisega, aga on helehali värvuse tuhaga sarnane, siis on selle mäe rahvanimi tuhamägi. Geonarva 4. jaanuar 2010, kell 20:32 (UTC)