Arutelu:Eesti punk

Vikipeedia on entsüklopeedia. Sellest tulenevalt on asju, mis Vikipeedia ei ole ja on reegleid, mida tuleb järgida. Kui see artikkel on Eesti punkaritest ja vastava liikumise ajaloost Eestis, siis tulebki nii kirjutada ja artiklile ka vastav nimi panna. Loodan, et on arusaadav. Siim 14:27, 16 Feb 2005 (UTC)

Kitarr (muusikariist) kirjutatakse tugeva k alguses mitte aga gitarr.

Muidugi. Igal pool, kus kirjas "gitarr", tuleb see ära parandada. Artiklis on teisigi keelevigu, sellepärast on alguses toimetamismärkus. Andres 25. detsember 2005, kell 14.42 (UTC)
----
Viimases Ekspressis on sel teemal artikkel. Andres 6. august 2010, kell 00:54 (EEST)
Peamised mässuvaimu kandjad Eesti NSV-s olidki punkarid. --Numbriga kärumees 15. juuni 2011, kell 16:09 (EEST)

Mystiliselt jabur jutt. Toimetan natuke, aga see artikkel (ja teema yldse) vajaks tööd allikatega. --Oop 16. juuni 2011, kell 16:00 (EEST)
Oot, mis Kaseke see Pära Trustist arenes, Pära Trustist arenes ikka Turist ja tollest omakorda Vanemõde ja Singer Vinger. Kaseke oli Propa-meeste teema. Tegelikult Päratrust kirjutatakse tavaliselt kokku ka, ehkki on nii ja naa ette tulnud.

Palun paranda. Andres (arutelu) 14. juuni 2016, kell 00:34 (EEST)
----
Kas Irwin Art on pseudonüüm? Velirand (arutelu) 11. august 2016, kell 14:39 (EEST)


Arutelu:Helirida

Muuseas, heliridadele võiks viidata ka artiklis [[Rida (täpsustus)]]. See tõotab yldse pikk ja segane tulla (vrdl. nt. [[Uraani rida]]). --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 20:13, 12 Feb 2005 (UTC)

Ma panin lingid [[diatooniline helirida]] ja [[kromaatiline helirida]]. Minu meelest ei saa sõnad "kromaatiline" ja "diatooniline" üldse artiklipealkirjadeks olla. Tuleb panna pealkirjad koos põhisõnadega ning vajaduse korral "diatoonilisus" ja "kromaatilisus". Võib ju teha ümbersuunamised stiilis "diatooniline" -> "diatoonilisus". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:59, 23 Mar 2005 (UTC)
"Euroopalikus muusikas on kasutusel diatooniline helirida, '''mis on vastavuses klahvpillide klaviatuuri valgete klahvidega'''"? Aga D-duur. Diatoonilised helid võivad olla põhinimetused, kui ka tulendnimetus. D-duuris on fis ja cis, muidu ei oleks diatooniline, st mažoorne vaid x-duur.--[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 30. august 2007, kell 22:34 (UTC)

Laad ei ole kuskile kadunud. Semlek kirjutab, et helistiku ja helilaadi koondmõiste on helistiklaad. Näiteks klassikaline konsoonlaad (naturaalne duur ehk loomulik mažoor). Selgituseks: konsoon ehk kooskõla. Minu arust hakkavad helistikud ära kaduma ja asenduma laadidega. Meil hakkab tekkima siin varsti pudru ja kapsad.--Tiuks 25. september 2007, kell 23:51 (UTC)

Mina ei saa ka aru, miks on ära kaotatud mõiste helilaad. Ma saan asjast aru nii, et laad on mingi kindel seitsme astmega helirida, millel on kindlaks määratud helidevahelised kaugused (vanad helilaadid dooria, lüüdia jne ning duur ja moll). Helirida on mingi suvaline järjestikustest helidest koostatud rida (suvalise helide arvuga). Aga duurid ja mollid erinevatelt kõrgustelt on helistikud. Adeliine 3. mai 2008, kell 10:28 (UTC)

: Kasutaja:Andrus Kallastu väidab, et see on vananenud mõiste. Aga kui see mõiste on teistsugune, siis võib sellest mõistest ikka rääkida. Andres 3. mai 2008, kell 10:33 (UTC)

:: Mulle tundus ka algul võõras helilaadi helireaks nimetada aga kui analüüsida, siis vanad helilaadid ongi heliread. 7. astmega helirida on heptatoonika, mida saab ehitada üles 7-lt erinevalt astmelt. duur-moll-süsteem on välja kasvanud vanadest helilaadidest ehk heliridadest (dooria, eoolia). --Tiuks 3. mai 2008, kell 11:04 (UTC)

::: Helirida ja helilaad on mõiste sisu poolest identsed, lihtsalt erinevatel aegadel erinevate autorite poolt on kasutatud eesti keeles erinevat sõna (sõna helilaad on eesti keelde tulnud ilmselt vene keele vahendusel). Helirida ei ole "mingi suvaline järjestikustest helidest koostatud rida (suvalise helide arvuga)": 1. helireas (nagu ka helilaadis) võib olla erinev arv helisid (mitte ainult seitse), see ei ole probleem ja 2. rea helirea (helilladi) struktuur ning järjestus on alati kindel. Olen nõus, et asjast rääkimisel esineb vahel terminoloogilist hämamist: räägitakse tegelikult ilma järjestuse kvaliteedita helide rühmast (või heliklasside kollektsioonist), aga öeldakse helirida. See, millest Adeliine räägib, on ehk pigem helikõrguste moodus.--Andrus Kallastu 3. mai 2008, kell 11:34 (UTC)

:::: Aga kas "kirikulaadid" võib öelda, või peab ütlema "kirikuread"? Andres 3. mai 2008, kell 15:52 (UTC)

::::: Kirikuheliread.--Andrus Kallastu 3. mai 2008, kell 16:11 (UTC)
Kui лад on helirida, mis on siis Звукоряд ja Tonleiter? Andres 3. mai 2008, kell 16:29 (UTC)

Tõesti, see artikkel on vene vikis :ru:Лад (музыкальный строй)  aga neil on ka :ru:Звукоряд. Tšehhi oma on :cs:Modus (hudba).--Tiuks 3. mai 2008, kell 16:40 (UTC)

: Vanasti igatahes tehti eesti keeles helilaadi ja helirea vahel vahet ning tundub, et ka vene vikis ja teistes vikides on see vahe.  Ainult inglise vikis on need peaaegu sama asi, kuigi on eraldi artiklid. Andres 3. mai 2008, kell 16:46 (UTC)

::Sõna "laad" probleemiks on lihtsalt see, et selle sõna tähenduses pole ühtegi asja, mida sõna "helirida" ei hõlmaks: kindel struktuur ja järjestus, helidevaheline suhetevõrgustik ning identiteet. Звукоряд ja Tonleiter on ka helirida. Probleem ongi selles, et eri aegadel ja eri kohtades on samale asjale antud erinevad nimetused.--Andrus Kallastu 3. mai 2008, kell 19:48 (UTC)

::: Tõepoolest, ka saksa vikis on nii, vene vikis aga on helidevaheline suhetevõrgustik "laad", järgnevus aga "helirida". Me ei tohiks siis seda artiklit kummagagi vastavusse viia. Andres 3. mai 2008, kell 19:59 (UTC)

:::: See on väga hea tähelepanek, mille võiks minu meelest ka meie helirea juurde kirja panna. Idee on venelaste lauses "Лад в музыке — система взаимоотношений звуков". Huvitav on veel see, et sellel artiklil pole ühtegi viidet teistele keeltele. --Andrus Kallastu 3. mai 2008, kell 20:17 (UTC)

::: Või kui, siis helireaga. Minu meelest on meil intervikid praegu valed. Tuleks lähtuda saksa artiklist :de:Tonleiter. Andres 3. mai 2008, kell 20:01 (UTC)

::: Semlekul on ka väga imelikud tähendused. Helilaad on helikõrguste mõõtsüsteem. Helirida peab ta kõrgusastmikuks ehk kõrgusjärjestuseks - helide järjestus nende kasvava või kahaneva kõrguse järgi. Heliastmik on heliomadusest lähtuv helijärjestus - kõrgusastmik, vältusastmik. Helistiklaad on helistikku ja helilaadi ühendav mõiste. Helistik on helilaadi kõrguspaiknevus. Siin on kõike. --Tiuks 3. mai 2008, kell 16:57 (UTC)

::: Mis nendes imelikku on? Andres 3. mai 2008, kell 17:05 (UTC)

: Väga rasked tähendused. Ma ei mõista nende sisu. Helirida kujutab helikõrguslikke suhteid, mis on võrreldavad muusikalise tähestikuga aga laadi all mõistetakse tugihelide ümber organiseerunud helide kogumit. Laad määrab helide omavahelisi seoseid ja suhteid, nende sõltuvused ehk funktsioonid. Vanasti peeti laadideks heptatoonikat, pentatoonikat. Laadid jagatakse 2 gruppi: mažoorsed ja minoorsed. Näiteks loomulik mažoor ja minoor on tonaalsed laadid, mitte heliread. Helirida on tõusev või laskuv helide kõrguslik järjestus. --Tiuks 3. mai 2008, kell 17:28 (UTC)

::Olen Tiuksiga nõus: Semleku teooria on tihti lihtsate asjade mõttetult keeruliseks ajamine neologismide sissetoomisega. --Andrus Kallastu 3. mai 2008, kell 19:48 (UTC)

Tulen jälle laadi ja helirea juurde tagasi. Alteratsioonis saab olla ainult laadiline alteratsioon, sest helirealine alteratsioon ei sobi öelda. Peame tulema harmoonia juurde tagasi ja asja selgeks rääkima. Kas hakkame ise terminoloogiat vahetama? --Tiuks 10. mai 2008, kell 08:56 (UTC)

Miks nii üldse peab ütlema? Vaatasin läbi ka artikli alteratsioon ja ei saa ilma viideteta aru, kust see teooria ja need märksõnad pärinevad. Muusikateoorias ei ole asjad das Ding an sich. Asjadel on seos muusika ajalooga. See, et alteratsiooni hakati kasutama, seostus modaalharmoonia järk-järgulise muutumisega funktsionaalharmooniaks. Selles artiklis on varjatult juttu funktsionaalharmooniast seda sõna kordagi nimetamata. --Andrus Kallastu 10. mai 2008, kell 13:32 (UTC)

: Meie õppisime 20 aastat tagasi ja nüüdki õpetatakse niimoodi väljendama. Sellest kirjutasid Semlek ja H.Kostabi koos kõrgema ja kesk-erihariduse õppevahendites. Mitu põlvkonda on üles kasvanud teades, et on olemas laadiline alteratsioon. Anna nõu, kuidas siis nüüd peaks neid asju nimetama. --Tiuks 10. mai 2008, kell 14:55 (UTC)

::Oleme taas ringiga Semleki juures! See on suur probleem, et pika perioodi jooksul publitseeris tema ainsa eestlasena (au talle!) eestikeelse muusika elementaarteooria tekste. Hea küll, kui tegu on isiklike uurimistöödega, kuid kui tegu on isiklike uurimistöödega õpiku funktsioonides, siis on loomulikult juba kuri karjas. Samas: tegi tema, mis ta tegi. Pole vaja asju kriitikavabalt paljundada! Minu meelest peaksime selles suhtes võtma selge seisukoha: kui terminil puudub muukeelne vaste, tuleb sellesse suhtuda kriitiliselt!. Kui vastav termin asja kohta, millel on olemas selgelt piiritletav mõiste sisu, näiteks inglise või saksa keeles üldse puudub, tasub loomulikult kaaluda vastava originaalse termini üldist kasutamist, kuid ainult algallika äranäitamisega. Näiteks termini "Laadiline alteratsioon" (mis on selle vaste muudes keeltes???) sisust võiks rahulikult rääkida palju eestikeelsemalt, näiteks sõnadega "juhuslik alteratsioon" või ka lihtsalt alteratsioon. Asja sisu on ju alteratsioon, mis ei kutsu esile helistiku muutumist. Semleki "laadiline alteratsioon" on lihtsalt mingi monstrum, mille kasutamise eesmärk jääb ebaselgeks. --Andrus Kallastu 10. mai 2008, kell 22:49 (UTC)

: 1976. aastal tal vaevalt suurt sõnaõigust oli. H.Kostabi oli Elleri kooli õppejõud ja see on arvatavasti tema terminoloogia. Võta nüüd kinni. Aastakümneid on räägitud laadilisest alteratsioonist, sest räägiti ka laadist. Mulle tundub ikkagi, et me püüame termineid kaasajastada. --Tiuks 10. mai 2008, kell 22:56 (UTC)

:: Leian, et küsimus ei ole kaasajastamises, vaid küsimus on tões (ja terves mõistuses ning kriitikameeles). Kui nähtuse iseloomustamiseks puudub parem termin, kui "laadiline alteratsioon", siis las ta olla. Kui mõistetel "laad" ja "helirida" on mingi erinevus, tuleb see erinevus defineerida. --Andrus Kallastu 11. mai 2008, kell 17:54 (UTC)

Mõtisklesin ja leidsin, et vanasti mõeldi laadi all duur-moll-süsteemi. Tuleb ju reastada kvintsüsteemina ja tulemuseks on  duur-moll süsteem. (seda mainisin ka heptatoonikas). Saab küsida ju millist laadi helistik (mažoorne või minoorne). --Tiuks 14. mai 2008, kell 23:43 (UTC)

: Jah, kui lugeda venekeelse vikipeedia artiklit laadist, siis seal on laadi mõiste kontekstis juttu heliridadest antiigist kuni duur-moll-süsteemini, seega kõigest ja ei millestki konkreetselt, kusjuures laad defineeritakse esimeses lauses kui helirea helide vaheline suhtetevõrgustik (mis sisaldub ju iseenesestmõistetava koostisosana ka helirea definitsioonis). Venelaste sellise avara mõiste sisu juures ei saa laadi defineerida ka helikõrgusliku mooduse täpseks vasteks, kuna modaalsus on siiski selgepiiriline (ajalooline) mõiste. Samuti ei hõlma laadi mõiste neil ka kaksteistheliridasid. Nii et "Mõeldes muusikast" (mis esindab hetkel Eestis muusikast mõtlemise tipptaset) toimetuse loobumine termini "laad" kasutamisest näib selles kontekstis õigustatud. Eraldi probleem on loomulikult kõiksugused tuletisterminid (näiteks 'laadiline alteratsioon'), mis tuleks eesti muusikateadlastel ühel hetkel kriitiliselt läbi vaadata.--Andrus Kallastu 15. mai 2008, kell 10:17 (UTC)

:: Olen sinuga nõus. Veneaegne terminoloogia vajab ülevaatamist. --Tiuks 15. mai 2008, kell 10:55 (UTC)
----
harmoonia seisukohalt nimetatakse laadiks toonika-kolmkõla ümber organiseeritud akordide süsteemi (funktsioon) - see lause on segane. Kas jutt on funktsionaalharmooniast? Võtsin selle lause praegu välja kuni asjaolude selginemiseni. Palun anna viide, kust selline info pärineb.--Andrus Kallastu 10. oktoober 2008, kell 21:21 (UTC)

Kas sa harmooniat ei ole õppinud? See on pärit Sori harmoonia õpikust. --Tiuks 11. oktoober 2008, kell 07:43 (UTC)

:OK, tänu viite eest. Kui vähegi järele mõtled, leiad ilmselt Sinagi, et tegu on terminoloogilise segaduse külvamise ja sõnavahutamisega. Harmoonia-alaste tasemel infoallikate reaga tutvumisel soovitan alustada Rimski-Korsakovi harmooniaõpikust.--Andrus Kallastu 12. oktoober 2008, kell 22:32 (UTC)
----
Toodud üle artiklist helikõrgus:
Helirida ehk skaala (lad. scala - trepp) on helide kõrguslik järjestus.

Vastavalt helide arvule võib helirida olla:
*1-heliline - monohord (kr. monos - üks, üksik, ainuke horde - keel)
*2-heliline - duhord ehk bihord (kr. duo - kaks, mõlemad lad. bis - kaks korda)
*3-heliline - trihord (kr. tria - kolm)
*4-heliline - tetrahord (kr. tetras - neli)
*5-heliline - pentahord (kr. pentas - viis)
*6-heliline - hekshord (kr. heksas - kuus)
*7-heliline - heptahord (kr. hepta - seitse)
*8-heliline - oktohord (kr. okto - kaheksa)
*9-heliline - enneahord e. novehord e. nonohord (kr. ennea, lad. novem - üheksa)
*10-heliline - dekahord (kr. deka - kümme)
*11-heliline - endekahord (kr. endeka - üksteist)
*12-heliline - dodekahord (kr. dodeka - kaksteist)
jne.
Vastavalt omavahelisele intervalsele suhtele võivad helirea helid olla:
*diatoonilised

Diatoonilised helid saadakse häälestamisega. Häälestusintervallideks on konsonantsid. Saadud helid on omavahel konsoneerivad (kr. con-sonare - kokku kõlama). See tähendab, et diatoonilised helid on omavahel sobivad, lähedases suguluses olevad helid (nende osahelide suure kokkulangevuse tõttu). Diatooniline helirida on sugulashelide kõrguslik järjestus.
*altereeritud

Altereeritud helid tuletatakse diatoonilistest helidest. Nad saadakse keerukama häälestamise tulemusena ja seetõttu on nad diatoonilistest helidest kõlaliselt kauged helid ning nendega suhteliselt dissoneerivad (kr. dis-sonare - lahku kõlama).
Helide arv on diatoonilise helireas piiratud (kuni 7).
Sõltuvalt helide arvust võib diatoonika olla:
*2-heliline - duotoonika ehk bitoonika
*3-heliline - tritoonika
*4-heliline - tetratoonika
*5-heliline - pentatoonika
*6-heliline - heksatoonika
*7-heliline - heptatoonika
Helirida jaguneb oktaavidesse, mis avaldub selles, et iga 8. diatooniline heli nagu sulab ühte esimesega, kordub. Võnkesagedus on igal kaheksandal helil esimesega võrreldes 2 korda suurem. Helide sarnasus (kokkusulavus) on tingitud nimetatud kahe heli kõigi ülemhelide kokkulangevusest. Tempereeritud häälestuse korral esineb ühe oktaavi piires 7 erineva kõrgusega diatoonilist ja 5 altereeritud heli, kokku 12 heli.
----


Arutelu:Martin Luther

Minu meelest on see pilt liiga suur. Head pildiinimesed, lõigake ta pisemaks. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 21:29, 12 Feb 2005 (UTC)
Sugulus Eestimaa Luederitega tuleks vist kuidagi sisse kirjutada. [http://daten.digitale-sammlungen.de/~db/bsb00000601/images/index.html?id=00000601&seite=165] --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 5. oktoober 2009, kell 14:36 (UTC)

Kas on loogiline, et ei ole juttu 1917. aastast, Wittenbergi linnakirikust ega ka 95 teesist? Ave Maria 30. oktoober 2009, kell 17:50 (UTC)

Täienda. Andres 30. oktoober 2009, kell 17:59 (UTC)
Mina ei oska 80.235.69.84 laamendamisele piiri panna. --Kontra 13. jaanuar 2010, kell 10:59 (UTC)

Blokeerisin. Andres 13. jaanuar 2010, kell 11:12 (UTC)

Luhter, mille nimiosatäitja Idris Elba on saanud rolli eest Kuldgloobuse on (jätkuv) briti telesari; kas siis peaks art. pealkirjaks olema "Luther" (telesari), või, siiski eeldada, et eesnime 'Martin' ikka teatakse ja mitte saata pelga 'Luther'-iga ainuvalikuliselt siia, või siis miskit sarnast, nagu Lutheri täpsustuslehekülg? --Toivo (arutelu) 24. juuni 2012, kell 20:31 (EEST)

Artikli algusesse täpsustusmärkus. Andres (arutelu) 25. juuni 2012, kell 03:32 (EEST)

Ilmus eestikeelne valimik lauakõnedest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]  5. detsember 2017, kell 01:00 (EET)
 See oli ainus Martin Lutherile püstitatud mälestusmärk kogu Vene keisririigis.
Aga Gulbene monument? --[[Kasutaja:WikedKentaur|WikedKentaur]] ([[Kasutaja arutelu:WikedKentaur|arutelu]]) 20. juuni 2021, kell 17:40 (EEST)

Lutherit peetakse jõulukuuse tava isaks. Legend räägib, et ühel õhtul läks Luther läbi metsa koju ja märkas, kuidas kuusel peegeldub taevatähtede valgus. Ta raius kuuse maha ja viis koju. Kodus pani ta kuusele küünlad, et luua samasugust muinasjutulist meeleolu.


Arutelu:Reinkarnatsioon

''(Piltlikult: inimese eluenergia on kui küünal ja elu kui leek, inimene elab niimitu elu kui leek on küünla lõpuni põletanud.)'' - Tõstsin välja. Minu meelest on see jura, aga ehk keegi tahab. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 23:52, 12 Feb 2005 (UTC)

Aga kuidas on lood ümbersünniga näiteks hinduismis? Kas see ei kuulu selle artikli alla? Kas ümbersünd on sama mis reinkarnatsioon? Andres 20:05, 19 Mar 2005 (UTC)
Reinkarnatsioon tähistab budismist ja hinduismist rääkides põhimõtteliselt sama (ma ei otsind seda artiklit ennem, lihtsalt surfasin teiste kasutajate ajalugudes ja vaatasin tekste & ümbersündi oli dalai-laama täiendamiseks vaja). Samas, kristluses ei öelda üldiselt "ümbersünd" eesti keeles, vaid "taassünd" (reincarnation). Kristlik taassünni kontseptsioon on põhimõtteliselt erinev budistlikust -- budism käsitleb seda tüütu jamana, millest tasub vabaneda; kristlus võtab seda mingi vinge imena, mida kristus teha plaanib.--Tvali 20:21, 19 Mar 2005 (UTC)

Hinduistlik ja budistlik reinkarnatsioonikontseptsioon on sarnased, kuigi neil on ka põhimõttelisi erinevusi. Arvan, et nendest peaks (vähemalt esialgu) rääkima ühes ja samas artiklis. Peale selle kuuluksid siia ka reinkarnatsioonikontseptsioonid paljudes teistes religioonides. (Praegu on selles artiklis juttu ainult budistlikust kontseptsioonist). Artikli pealkiri peaks minu arvates olema pigem "Reinkarnatsioon", sest see on ühemõttelisem. "Ümbersünd" võib olla ka isiku pöördeline muutumine ühe ja sama elu raames. Selles tähenduses kasutatakse sõna ka kristluses.

Minu meelest räägitakse "Kristuse taastulekust", mitte "taassünnist".  Andres 08:34, 20 Mar 2005 (UTC)
Arvan, et reinkarnatsioon võiks olla täpsustuslehekülg, kust saaks valida taassünni ja ümbersünni vahet. Põhimõtteliselt kristus on reinkarnatsioonikontseptsiooni järgi bodhisatva.--Tvali 20:24, 19 Mar 2005 (UTC)

''See, kelleks ta sünnib, sõltub karmast ehk harjumustest.
Võib-olla budismis samastatakse karmat harjumustega (ma ei tea, kui levinud selline kontseptsioon on), kuid karma mõiste üldse ei tähenda harjumusi.
''Uuesti sünnitakse liiki, mille arenguaste vastab ümbersündija arenguastmele harjumuste ja nende puudumise (teadlikkuse) poolest.
Vähemalt osa Tiibeti budiste väidab, et inimesel ei ole võimalik ümber sündida teise liiki, sest see oleks liiga suur pidevuse katkestamine. Loomanimesid kasutatakse lihtsalt metafooridena: näiteks hunt tähendab hundisarnast inimest.
Mida ei tehta teadlikult, tehakse harjumuse (vt. refleks) tõttu.
Mulle tundub, et harjumuse mõiste on refleksi mõistest erinev ning viidata tuleks ikkagi harjumusele, mitte refleksile. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 08:41, 20 Mar 2005 (UTC)
Ka tiibeti budism üldiselt ei väida sellist asja. Sa võid sinna liigile ka perekonna lisada. Karma mõiste põhimõtteliselt tähendab harjumusi ja seda sõna ei kasutata karma tähenduses, see on lihtsalt kergesti arusaadav sõna sinna positsioonile.--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 10:17, 20 Mar 2005 (UTC)

Minu meelest on ümbersünd sama mis reinkarnatsioon. Andres 17:46, 13 mai 2005 (UTC)
On jah Ats 17:56, 13 mai 2005 (UTC)

Leian, et "reinkarnatsioon" on tuntum sõna kui "ümbersünd", seetõttu pooldan pealkirja "reinkarnatsioon". Andres 18:10, 13 mai 2005 (UTC)

Kust selline möte pärit on?
",,,,,,,,,,,,Tiibeti budismis usutakse, et kui laama (dalai-laama, pantšen-laama vm) sureb, siis sünnib ta 45 päeva pärast uuesti.,,,,,,,,,,,"
--VanemTao 20. november 2006, kell 21:12 (UTC)

Lulu kirjutas, kust võttis, ei tea. Andres 20. november 2006, kell 21:41 (UTC)

:: See ei ole minu kirjutatud. --Lulu 21. november 2006, kell 07:22 (UTC)

::: Ajalugu näitab seda:  Andres 21. november 2006, kell 08:38 (UTC)

:: Ja ongi... poolteist aastat tagasi. Aga kust see pärineb, ei ole kyll meeles. --Lulu 21. november 2006, kell 15:03 (UTC)

Klassikaliselt väidetakse et ymbersynd ei saa yldse enne toimuma hakata kui ei ole möödunud surma momendist  49 +7 päeva.
Alles siis tasub yldse möelda sellele et keegi vöib alles hakata millalgi ymber kehastuma.
Tiibetlased ei seosta seda hingega seoses (ymbersyndi) vaid kui täiesti  uut kehastumis-protsessi , kus kodanik    uues elus ei tea ega tunne ennast  ei mäleta  midagi , ei tunne kedagi jne,,,,Too uus olend  saab  taas uue keha.
Samuti ei anna  tema nägu vörrelda vanade passipiltidega ja eelmisest elust pärit haridus-alased dokustaadid ei maksa ,
Tal pole prakttiliselt mingit seost enda eelmise elu teadvusega ega mälestustega.
See  läänelik , spiritistlik  ymbersynni jutt on nii imal söna ja  viltune möiste , sest   selgitab kokku protsessi olemust valesti   budismi seisukohast lähtudes.
Kas siia juurde on mötet panna seda tiibeti budismi osa?
Lihtsalt kysin?--VanemTao 20. november 2006, kell 21:57 (UTC)

Ma ei saa hästi aru, mida Sa küsid. Kas Sa pead lõiku, kus räägitakse dalai-laamade ümbersünnist, ülearuseks? Arvan, et ta pole ülearune, aga kui seal on midagi valesti, siis tuleb parandada. Andres 20. november 2006, kell 22:19 (UTC)

Tegin uue sisu. --Lulu (arutelu) 16. jaanuar 2020, kell 12:53 (EET)


Arutelu:Kõlblus

Minu meelest ei ole see õige definitsioon. Andres 04:16, 13 Feb 2005 (UTC)
Tundub, et filosoofias kasutatakse seda sõna saksa sõna Sittlichkeit ja vene sõna нравственность vastena.  Andrus Tooli loeng järgib seda traditsiooni. Selles suhtes tuleks nähtavasti järgida Eisleri leksikoni.
Üldkeelse tähenduse annab EKSS: 'sündsusega kooskõlas olev käitumine, sündsusest kinnipidamine, moraal'.
ENE 1. väljaandes määratletakse kõlblust kui inimeste tegelikku käitumist kohuse täitmise seisukohast. Andres 13. märts 2006, kell 10.02 (UTC)
"Kõlblust samastatakse eesti keeles enamasti pigem moraaliga, kuid mitte eetika või eetilisusega." See on mingi jama. Tavakeeles on need sisuliselt synonyymid. --Oop (arutelu) 21. veebruar 2014, kell 12:21 (EET)

Lühidalt: vanasti olid Aristotelese kategooriad, tänapäeval on tänapäeva kategooriad. Arutluse objektiks on just tänapäeva kategooriad eetika ja moraal. Kõlblus ei ole tänapäeva kategooria, selle kohta definitsioon puudub ja sellepärast see arvati olevat "kõlbelised tunded tekivad kõlbeliste tõekspidamiste alusel". Seda ei saa samastada kategooriaga ja seda ei saa liigitada kategooria alla kategooria osiseks - kõlblus on kategooriast väljas. Millisel juhul kuidas kategooria kohta öeldakse "moraal on moraali normide süsteem" öelda ei saa ja tuleb öelda "kõlblus tähendab inimese jaoks seda mida inimene südamega tunneb". Kõlbelised tunded saavad olla südamlikud ja ei ole välistatud tekkimine tõekspidamiste alusel. Ma eristasin täpselt, tänan.
Regressivselt ajalugu vaadeldakse retrospektiivselt ja sellisel juhul moraali normide süsteem lämmatab Aristotelese eetika.Kui eeldada et Aristotelesel oli õigus siis Aquino Thomas eksis - Aristotelesel olid kategooriad, Aquino Thomasel olid Aristotelese kategooriad, ta õppis neid püüdlikult, põhjalikult ja seletas teistmoodi kui Aristoteles. Aristotelese sõna nous.
Ahjah, kui keeleliselt korrektselt siis KÕLBELISUS--Joel-Heino (arutelu) 10. juuli 2016, kell 20:02 (EEST)

Inglise keeles morality - põhimõtted, mis käsitlevad vahet õige ja vale või head ja halba. Justament minu enda põhimõtted, mitte moraalikoodeks millise ma pähe olen õppinud. Ja teine: ENE 1. väljaandes määratletakse kõlblust kui inimeste tegelikku käitumist kohuse täitmise seisukohast. Kulla mees, kõlblus on siiski minu individuaalne olemus et mul on see olemas või siis mul ei ole seda. Kõik inimesed ei ole kõlbelised ja nendele kes pole kõlbeline kõlbelisust (kõlblust) õpetada ei saa, kõlblus, põhimõtted ja tõekspidamised on suhteliselt hõlmav kompleks. Ma ise määratleksin minu kõlbelisust (kõlblust) kui üksikinimese tegelikku käitumist kohuse täitmise seisukohast. Ilma vastu vaidlemata kõik kõlbelised inimesed käituvad tegelikult ja täidavad kohust. Aga selle konkreetse määratluse puudujääk on selles et ta on viinud kõik inimesed ühise kategooria alla. Minu meelest. Kõik kõlbelised inimesed. Ütlemata seejuures mis asi see kõlbelisus oleks individuaalselt "indiviidi põhimõtted, tõekspidamised ja patriotism kui sisetunne" või mida. Millisel juhul ei saa lahti tundest et "kõlblus on moraali nõuete täitmine massiliselt". Siis põgeneks Aristotelese eetikasse ise tegema. Lihtsakoeliselt võttes MÄÄRATLEDA sai tehniliselt aga tehiolud muutusid ära ja eelmise pildi viskas eest. Sa oled teovõimeline ka ise määratlema. Mõtle või tuleta kõlbelisus kui uus kategooria - saab olla võimalik õigel käsitlusel.--Joel-Heino (arutelu) 11. juuli 2016, kell 00:24 (EEST)


Arutelu:Piibel

Raamatud on biblia. Kas "Piibel" tuleb sõnast "biblia"? Andres 11:25, 13 Feb 2005 (UTC)
just --Lulu 14:42, 13 Feb 2005 (UTC)
Ehk saaks siis päris kreeka kuju ka? Oxfordi sõnar ytleb "Gk biblia books pl. of biblion, orig. dim. of biblos, bublos papyrus". Põhimõtteliselt võiks muidugi selle pikema etymoloogia kah väikeses omaette sektsioonis välja laduda (ja kui me selle juures juba oleme, siis levinud seostamise Byblosega, mis on lihtsalt kena vaadata ilma suurema sisutagi). --Oop 08:58, 17 Feb 2005 (UTC)

Siinne etümoloogia (st sulgudes olev (kreeka Βίβλος nt Αγία Γραφή pühakiri...)) on esitatud arusaamatult ja segaselt. Sellisel kujul ei näe mina sel mõtet, pigem tuleks ära kustutada. - Kata (arutelu) 28. mai 2012, kell 14:19 (EEST)

: Nõus. Andres (arutelu) 28. mai 2012, kell 18:12 (EEST)

siinne artikkel, nagu ma aru saan, on piiblist kui pühakirjast ja sellepärast suure algustähega, kuid piiblil on minu teada ju ka laiem kasutus(?) Näiteks teatud raamatud mida loetakse mingi valdkonna "alus(t)eks", need on siis selle valdkonna piiblid. Kusagil oleks minu arust hea ka seda mainida, kahjuks ei oska seda korralikult ie defineerida --TarmoK 08:39, 4 May 2005 (UTC)

Pakun, et paneks Vikipeedias kõik "Piiblid", "Uued Testamendid", "Koraanid" jms väikse algustähega, nagu ÕS ja EKI juba ammu soovitavad. Eks ta natuke vaieldav on ja kindlasti on inimesi, kellele väiketäht tundub lugupidamatu, aga tegelikult ju väiketäht ei alanda kedagi ega midagi.--Trjlsk (arutelu) 14. veebruar 2021, kell 19:40 (EET)

: Väga nõus. Vähemalt siis kui ÕS ja EKI soovitavad. Nende soovitustele tuleks viidata ja seda otsust dokumenteerida nii, et sellele saaks viidata, sest vastutuul hakkab kindlasti puhuma. --LucSaffre (arutelu) 14. veebruar 2021, kell 21:13 (EET)
----
Kas judaistid ei kasuta sõna "Piibel" oma pühakirja kohta? Andres 18. oktoober 2005, kell 20.09 (UTC)

: kui ma palju puusse ei pane siis hoopis thorah või midagi sellist  --makruss 19. oktoober 2005, kell 04.36 (UTC)

:: Toora hõlmab minu teada viis Moosese raamatut. Andres 19. oktoober 2005, kell 09.48 (UTC)

:: Tõsi küll, Tooraks nimetatakse mõnikord ka kogu heebrea Piiblit. Andres 19. oktoober 2005, kell 09.50 (UTC)

jah, võtsin judaistid välja, sest sõna "piibel" tähendab eelkõige ristiusu pyhakirja. judaistidel seda sõna kasutusel ei ole. pealegi tuleb see ju kreeka keelest. see, et mõned nimetavad toorat juutide piibliks, tuleb lihtsalt analoogiast. samamoodi võib mõni nimetada koraani moslemite piibliks jne. --Lulu 19. oktoober 2005, kell 10.26 (UTC)

: Võib olla siis tuleks kirjutada "Vaata ka" alla "Heebrea Piibel". Selline fraas on tarvitusel. Andres 19. oktoober 2005, kell 11.36 (UTC)

: Õige küll, judaistid kasutavad nime Tanah. Andres 19. oktoober 2005, kell 11.37 (UTC)

::Sõnapaar "Heebrea Piibel" on veidi kentsakas, sellest võib ka nii aru saada, et kõik Piibli osad (UT ja VT) on lihtsalt heebrea keelde tõlgitud. Juutidel olid omad pühad raamatud, millest osa langevad Piilis olevate raamatutega kokku. Pigem siis selguse mõttes ütelda juba juutide pühade raamatute kohta eestikeelse varjandiga Toora, vms. Saareprints 18. märts 2011, kell 16:12 (EET)
----
Karlstadis võeti 1520. a kasutusele sõna apokriiva nende piibliosade kohta, mis lisati kaanonisse hiljem. Kas Apokriivaks ei nimetata mitte neid raamatuid, mis piibli kaanonisse ei kuulu? --Boy 3. juuni 2006, kell 17.30 (UTC)

Jah. Võtsin selle lause välja, sest see on täiesti arusaamatu. Sõna oli kasutusel ammu enne seda. Üldse on kogu artikkel vilets. Andres 3. juuni 2006, kell 17.59 (UTC)
----
Siin võiks kirjas olla ka eestikeelsed Piibli väljaanded.
Pakun alustuseks viienda väljaande andmed.

Piibli Ramat, se on keik se Jummala Sanna, mis Pühhad Jummala Mehhed, kes pühha Waimo läbbi juhhatud, Wanna Seädusse Ramatusse Ebrea Kele, ja Uue Seädusse Ramatusse Kreka Kele on kirjotanud, agga mis Jummala armo läbbi ka meie Eesti Ma Kele on üllespandud, ja nüüd Tarto Piibli-seltsi polest Wiet korda trükki antakse.

Essimesses otsas on üks õppetus ja maenitsus nende heaks, kes Jummala sanna omma hinge kassuks püüdwad luggeda.

Tartus, trükkitud Schumanni lesse ja C. Mattieseni kirjadega, 1862. aastal.

193.40.5.245 26. märts 2011, kell 11:05 (EET)

: Jah, kindlasti. Andres 26. märts 2011, kell 11:11 (EET)

:: Piibli trükkide loendamine on huvitav. Peterburis trükiti "kolmat ja neljat korda Wennerigi Piibli seltsi kulloga, aastal 1822 ja 1825"., aga kitsamatel lehtedel ja väiksemate tähtedega. 1835 trükiti uuesti kolmat korda suurte tähtedega. 193.40.5.245 26. märts 2011, kell 19:29 (EET)
----
Ka islam tunnistab Vana Testamenti kui vana lepingu raamatut.

See on kahtlane väide. 2001:7D0:87CA:9180:D438:5247:607E:BC26 18. märts 2018, kell 02:34 (EET)
Vulgata, mis jäi kuni reformatsioonini katoliku kiriku jumalateenistuse alustekstiks.

Aga pärast reformatsiooni? 2001:7D0:87CA:9180:D438:5247:607E:BC26 18. märts 2018, kell 02:34 (EET)
----
Raamatu infokast siia minu meelest ei sobi, vähemasti mitte sellise otsitud ja küsitava sisuga. Pikne 22. veebruar 2020, kell 10:27 (EET)

Eks ta vist veidi imelik tundub tõesti. Katsetasin, et kuidas see võiks siin olla. Teiste analoogiliste artiklite puhul tundus sobivat küll: Dhammapada, Daodejing. --Lulu (arutelu) 22. veebruar 2020, kell 15:18 (EET)

https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/dsall/piibel/1 Amherst99 (arutelu) 23. oktoober 2022, kell 14:55 (EEST)

Kirjutatakse nii suure kui ka väikese algustähega


Arutelu:Küberneetika

Mul on tunne, et sõna küberneetika teine tähendus (teadus kommunikatsioonist ja (tagasisidega) juhtimissüsteemidest) on ehk rohkem levinud, kui see praegune teoloogiaga seotu. Priitp

Jah. Arvan, et võiks olla Küberneetika (teoloogia). Andres 12:05, 13 Feb 2005 (UTC)

:Just. Kui väga tahta, võiks ju see olla täpsustusleht, aga minu arust pole see vajalik, kyberneetika teoloogiline tähendus ei ole laiema publiku seas kuigi tuntud. --Oop 08:32, 17 Feb 2005 (UTC)

:Arvan ka, et see peaks olema Küberneetika (teoloogia). Taivo 20:26, 4 Apr 2005 (UTC)

:: Küberneetika tähendas algselt vist laevajuhtimiskunsti. Andres 08:42, 17 Feb 2005 (UTC)

:::Jah, aga pole kuulda olnud, et ykski merekool tyyrimehendust enam nii kutsuks. --Oop 16:49, 17 Feb 2005 (UTC)

Minu meelest pole siia tarvis ingliskeelseid raamatuid ja linke. Andres 20:17, 4 Apr 2005 (UTC)

Termini tõi praeguses tähenduses kasutusele Norbert Wiener.
Praktilises teoloogias nimetatakse küberneetikaks õpetust kiriku valitsemisest ja juhtimisest.

Ka see teine tähendus on praegune, ja vanem kui esimene. Andres 27. september 2005, kell 17.28 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.smithsrisca.demon.co.uk/cybernetics.html
** In Küberneetika on 2013-06-24 11:56:22, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Küberneetika on 2013-07-06 09:48:08, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:48 (EEST)


Arutelu:Mesilane

Mesilane (Apis) on putukate perekond kiletiivaline seltsist ja mesilaslaste (Apidae) sugukonnast.
Mitte midagi ei saa aru. Kas kiletiivaliste selts sisaldab perekonda "putukad"? Siim 20:08, 13 Feb 2005 (UTC)
einoh, "putukad" on klass lylijalgsete hõimkonnast, ja sellesse klassi kuulub selts nimega kiletiivalised... kuhu omakorda kuulub sugukond Apidae, mille yks perekond ongi Apis ehk mesilane... --Lulu 20:13, 13 Feb 2005 (UTC)

Sissejuhatav lause peab olema üheselt mõistetav. Praegu ta seda ei ole. Siim 20:23, 13 Feb 2005 (UTC)

Jääb arusaamatuks, keda eluviisi järgi jaotatakse. Mis on kodumesilane, kas kodustatud meemesilane? Kas järgnev jutt jäib kodumesilase kohta? Sel juhul tuleb see paugutada vastavasse artiklisse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 06:31, 14 Feb 2005 (UTC)

Arvan, et selle pealkirja all tuleks rääkida kodumesilasest. Mesilase perekonnast võiks olla artikkel Mesilane (perekond). Andres 3. september 2005, kell 15.42 (UTC)

Kardan, et see viiks bioloogiliste taksonite artiklite systeemi paigast ära. Me ei kirjuta ju artiklipealkirjaks Rebane (perekond) vms. Kodumesilane on jah "meemesilane", ehkki ma pole kindel, kas ka "india mesilaselt" mett ei võeta. Eraldi artiklit väärib just kodumesilane, seal tuleks rääkida (muuhulgas ka) kodumesilase tõugudest, tõuaretusest jne, igavesti põnev teema. See artikkel võib jääda nagu ta on. Ainus etteheide on praegu see, et "sügisel" lesed hävitatakse -- teistes kliimavöötmetes ei pruugi "sügist" ollagi. --Lulu 3. september 2005, kell 16.13 (UTC)

Sry just näen, et kirjutamegi Rebane (perekond)... heh, vale näide sai võetud... --Lulu 3. september 2005, kell 16.15 (UTC)

: Arvan, et tuleb ikka lähtuda sellest, mida mingi pealkirja alt tõenäoliselt otsitakse. Lugeja ei pruugi taksonitest midagi teada, samas on arvata, et enamikku lugejaid huvitab just kodumesilane. Ma ei saa aru, kuidas see taksonite süsteemi segi lööb. Ega siis sõna "mesilane" ei kasutata ainult perekonna nimena. Andres 3. september 2005, kell 16.19 (UTC)

Märksõna "mesilane" peaks eelmainitu põhjal ju viima siis kodumesilase ehk meemesilase juurde. Kust pärineb väide, et Apis kui perekond on eesti keeles mesilane?--Dj Capricorn 20. aprill 2009, kell 07:49 (UTC)
Ja artiklis mesilane (liigist rääkiv) peaks olema viide sugukonnale Apidae (mesilaslased), mis tähendaks, et mesilane on mis tahes mesilaslaste sgk esindaja--Dj Capricorn 20. aprill 2009, kell 07:49 (UTC)
Mesilane on ikka perekond, liik on meemesilane. Praegune jaotus on õige. Kk 20. aprill 2009, kell 08:26 (UTC)

Kuidas nimetatakse neid mesilasi, keda mesinikud kasvatavad? Andres 20. aprill 2009, kell 16:54 (UTC)

: Meemesilaseks ikka. Näiline arusaamatus tekib sellest, et väga paljudel juhtudel me igapäevakeeles nimetame liike nende perekonnanimedega (vahel ka mõne veel kõrgema taksoni nimega), ning liike seejuures tihti ei eristagi. Näiteks õunapuuks nimetame tavaliselt nii mets-õunapuud kui aed-õunapuud, kibuvitsaks nimetame igat perekonna Rosa Eesti pärismaist esindajat, lepaks nii halli leppa kui sangleppa, kiil on iga kiililine, ämblik on iga ämblikuline jne. See on täiesti õige kasutus. Ja nii on ka õige, et kiil viib kiililiste seltsi juurde. Ning mesilane mesilase perekonna juurde. (Mõned erandid praegu on, nt õunapuu, kuid oletan, et see muutub, kui tulevad artiklid peale aed-õunapuu ka mets-õunapuust ja õunapuu perekonnast. Seega siis mesilane on perekond, meemesilane on liik, aga igat liiki võib alati nimetada ka sellest kõrgema taksoni nimega, meemesilast siis mesilaseks, putukaks, lülijalgseks, loomaks, elusolendiks. Kk 20. aprill 2009, kell 19:10 (UTC)

:: Kas meemesilased elavad ka looduses? Pean silmas: kas tarudes kasvatatavaid mesilasi nimetatakse veel kuidagi eriliselt? Artiklis Meemesilane sellest juttu pole.

::: Jah, sama liik elab ka metsas. Kk 20. aprill 2009, kell 19:29 (UTC)

:: Mesilase puhul on võib-olla otstarbekas nii teha, aga arvan, et me peaksime näiteks kultuurtaimi üldjuhul eelistama samanimelistele perekondadele, nagu me eelistame Eesti pärismaiseid liike samanimelistele perekondadele. Andres 20. aprill 2009, kell 19:19 (UTC)

::: Mulle tundub järjest enam, et need erandid ei pruugi (enamasti) olla vajalikud. Näiteks kärbse all mõtleb enamik inimesi toakärbest, ometi on õige, et kärbes on suunatud taksoni kärbselised juurde. Kk 20. aprill 2009, kell 19:25 (UTC)

::: Vajalikud erandid aga oleksid siis ennekõike need, kus eestikeelne liigi ja perekonna nimetus langevad kokku, mistõttu perekonna puhul on lisatud (perekond). Kk 20. aprill 2009, kell 19:37 (UTC)

:::: Kärbeste suhtes ma olen nõus.

:::: Ei ole nõus neil juhtudel, kui kultuurtaime või kodulooma liigi nii-öelda põllumajanduslik nimetus langeb kokku perekonna nimega. Andres 19. august 2010, kell 23:39 (EEST)

:::: Eestis ei ela mitut liiki mesilasi? Või elab? Andres 19. august 2010, kell 23:42 (EEST)
----
Oluliste artiklite loend hädaldab, et puudub artikkel Anthophila. Kui see inglises suunab en:Bee peale, ehk võiks eestivikis suunata siia ja asi tahe? --Oop 19. august 2010, kell 16:49 (EEST)

Kuna Anthophila on ka üks liblikate perekond,  siis oleks mõistlik vist sellenimeline lehekülg teha täpsustusleheküljena. --Kk 19. august 2010, kell 17:26 (EEST)

: Mis asi see Anthophila siis on? Neid pidi olema 20 000 liiki. Kas kõiki neid nimetatakse mesilasteks? Ei saa ju siia suunata, kui siin on perekond, kuhu kuulub neli liiki. Andres 19. august 2010, kell 23:39 (EEST)

:: Mul on kahtlus, et tavakeelne mesilane tähistab perekonnast pisut laiemat mõistet. Kui keegi oskab hea formuleeringu leida, võiks terminoloogilise segadiku vähemalt ära mainida. --Oop 20. august 2010, kell 03:27 (EEST)

::: Tuleb täpselt teada. Andres 20. august 2010, kell 10:04 (EEST)

:::: No me teame "täpselt", et Anthophila on systemaatiliselt ebamäärane takson, milles on ligikaudu 20 000 liiki 7-9 perekonnas. (Bees are a monophyletic lineage within the superfamily Apoidea, presently classified by the unranked taxon name Anthophila. There are nearly 20,000 known species of bees in seven to nine recognized families,[1] though many are undescribed and the actual number is probably higher.) See on see probleem, et entsyklopeedia peab olema kasutatav nii tavakeelselt kui ka erialaselt, ehkki tavakeelse sõna ja erialatermini maht võib suuresti erineda. Kui inimene ei leia artiklist "Mesilane" metsmesilast ja Aafrika mesilast, keda leheartiklis või juturaamatus mainiti, lahkub ta siit pahuralt - ja põhjusega. (Õigupoolest kuulub siia ka mesilaste kajastamine kultuuris, näiteks "Mesilane Maaja" ning "Karupoeg Puhh".) Õnneks mahub termin tihti tavasõna sisse, nii et hundid on söönud ja lambad mõnikord ka. --Oop 20. august 2010, kell 17:13 (EEST)

::::: Kas eesti sõnaga "mesilane" võidakse mõelda mis tahes putukat taksonist Anthophila?

::::: Nii või teisiti, meil on tarvis sõna erinevate tähenduste kohta erinevaid artikleid, mille juurde siit link läheb. Me peaksime teadma, mis need on.

::::: Anthophila sünonüüm on Apiformes. Kas sellel taksonil on ka eestikeelne nimetus? Veebis seda pole.

::::: Arvan, et tavakeelne "mesilased" ei välju mesilaslaste sugukonna raamest.  Andres 20. august 2010, kell 19:42 (EEST)
----
Vikilingid pole täpsed. Näiteks saksa vikis on Apoidea, kuhu kuulub 9 liiki. Andres 19. august 2010, kell 23:42 (EEST)
----
Pealkirja probleem on lahendamata. Ja tuleb lingid siia üle vaadata, küllap seal on neid, mis peavad silmas meemesilast. Andres 2. august 2011, kell 17:49 (EEST)

Lugesin viimast National geographicut ja seal oli juttu seitsmest liigist nelja asemel. Sama oli ka ingliskeelses wikis. Vaatasin üht uuemat liiki ja avastasin, et senisest neljast on uuemate uuringute põhjal eraldatud veel kolm liiki. Mett võetakse muidugi kõigilt liikidelt, kasvatatakse peale kodumesilase küll siiski ainult neid liike, mis artiklis ära toodud, põhiliselt aga kodumesilast ja india mesilast. Riti (arutelu) 10. juuli 2017, kell 22:26 (EEST)
----
Mesilased kaaluvad 120–300 milligrammi. Mesilaste tootlikuse tõstmiseks uputatakse nende tarusid suhkruvee ja siirupiga ning kunstlikult aretatakse suurema tootlikusega tõuge.

Kas see käib kogu perekonna kohta? Andres (arutelu) 1. august 2017, kell 11:52 (EEST)


Arutelu:Arhaikum

*Eoarhaikum
*Paleoarhaikum
*Mesoarhaikum
*Neoarhaikum
Selline järjekord ei ole aktsepteeritav. Iga geoloog teab, et kihtide rikkumata lasumuse korral on vanem kiht all ja noorem peal. Sellest põhimõttest tuleb ka siin lähtuda st. "Neoarhaikum" peab olema kõige peal ja Eoarhaikum all. Siim 13:40, 14 Feb 2005 (UTC)
Atmosfäär ei neelanud ultraviolettkiirgust.
See on küll väga huvitav väide. UV-kiirgust ei neela need molekulid, millel puudub dipoolmoment. Laskumata detailidesse ütlen, et sellised on kaheaatomilised samadest aatomitest koosnevad molekulid st. nende elektronpilv ei ole kallutatud kummagi aatomi poole. Sellised on nt. O2 ja N2. Kui tolleaegne atmosfäär koosnes peamiselt süsinikdioksiidist, metaanist ja ammoniaagist pidi ka kasvuhooneefekt olema väga tugev ja oligi. Seega see lause on lausvale.
Kurat, olen ise vist lolliks läinud. Ajasin IP ja UV sassi. Vabandust. Siim 14:16, 14 Feb 2005 (UTC)
Maa atmosfäär muutus hapnikurikkaks umbes 2 miljardit aastat tagasi.
Mis asi on hapnikurikkus? Selle lausega ei saa ma nõustuda. Vabade hapniku molekulide olemasolu ei ole veel hapnikurikkus. Saan aru, et peamiseks allikaks on Kalju Eerme geofüüsika loengukonspekt, mida ma ei soovita kasutada. See sisaldab üsna palju vigu. Siim 14:09, 14 Feb 2005 (UTC)

Vanimateks organismide jälgedeks on peetud väga erineva vanusega leide.
*4,6 miljardit aastat tekkisid kemofossiilid ehk kemokivistised, mis esindavad Maa evolutsiooni esimest staadiumi. Neis leiduvad orgaanilist süsinikku, aminohapete ja süsivesinike jäänuseid, valkainelise päritoluga väävlit, rauaühendeid ja kaltsiumkarbonaati. Kuigi atmosfääri koostise tõttu elu ei saanud veel säilida, esinesid seal just need orgaanilised ained, mida elu eeldab.
*3,8 ja 3,87 miljardi aasta vanuseid mikroorganismide elutegevuse jälgi on leitud Gröönimaa settekivimitest. Isua-nimelise leiukohast leiti rauabaktereid meenutavad ümmargused moodustised, ent nende biokeemiline päritolu ei ole veel selge.
*3,46 miljardit aastat tagasi tekkisid Lääne-Austraalia Warrawoonas sinibakterite ehk tsüanobakterite  elutegevuse tulemustel niinimetatud biomassivaibad, mida kivististena kutsutakse stromatoliitideks. Stromatoliite tekib soojaveelistes madalates lahtedes veel tänapäevalgi. Prokarüootiline aeg kestis paar miljardit aastat. See lõppes päristuumsete ehk eukarüootide ilmumine proterodoikui merede kihinditesse. William Schopf leidis 3,5 miljardit aastat vanal kivil 11 bakteriliiki. Tsüanobakteritele (varasem nimi  sinivetikad) iseloomulike süsivesinike rohkus osutab sellele, et need organismid elasid ja eraldasid ainevahetuse käigus hapnikku tunduvalt varem, kui Maa atmosfäär muutus hapnikurikkaks.
*3,4...3,5 miljardit aastat tagasi leiti Aafrika lõunaosas Svaasimaa Fig Tree leiukohast settekivimitest organisme. Mikrokivistised - ainuraksed, kerajad, keskmiselt 18,7 mikromeetrise läbimõõduga sinibakterid Archaeosphaeroides barbertonensis - on oma nime saanud Barbertoni linna lähedal asuva leiukoha järgi. Samast leiti ka kepikujulisi baktereid. Need organismid on prokarüoodid.
*Lõuna-Aafrika 2.9 miljardi aasta vanustest lubjakividest on leitud vetikate säilmeid. Need on bakteritest oluliselt keerulisemaks vormiks.
Selle osa võtsin tervikuna välja, sest ta ei vasta tänastele teadmistele. Kindlalt teame eluvormidest, mis eksisteerisid 2,7 Ga tagasi. Kõik varasem on kaheldav. Siim 14:32, 14 Feb 2005 (UTC)

Miks siis mitte neid oletusi mainida ja kommenteerida? Öelda, et need on ekslikud või kaheldavad. Andres 14:38, 14 Feb 2005 (UTC)

: Jah, seda võib teha kui oleks teadmisi rohkem ja teaks nn. story't iga leiu taga, aga seda võib ju ka edaspidi teha. Tõstsingi nad siia mitte ei kustutanud, sest arvan, et neist saab midagi teha küll, kuid artiklis on nad sellisel kujul igaljuhul eksitavad. Siim 14:53, 14 Feb 2005 (UTC)

*Kalju Eerme Sissejuhatus geofüüsikasse: allikas
*Sinivetikad maailma vanimas kivistises?: allikas
*Arhaikum: allikas
Välislingid võtsin välja, sest neis ei sisaldu midagi sellist, mida võiks soovitada. Siim 14:37, 14 Feb 2005 (UTC)
----
Artikkel sai nüüd kõvasti nudida, kuid ma arvan, et parem olgu ta lühem kui sisaldagu kahtlase väärtusega infot. Siim 15:03, 14 Feb 2005 (UTC)
----
Ehk oleks "vee all" asemel parem öelda "vees". Andres 16:41, 10 august 2005 (UTC)
----
See artikkel on hea artikli kandidaat, aga see on minu meelest teema, millest on vaja natuke põhjalikumat ning paremini kirjutatud käsitlust. Selle artikli sisu õigsuse suhtes ma ka mürki ei võtaks. Kunagi ma vist rappisin teda ja viskasin ilmset jama välja, aga siin võib veel olla. Ma lihtsalt ei tunne seda asja nii hästi. Siim 13. veebruar 2009, kell 22:59 (UTC)

Lisasin viite aga lause tahaks täpsutamist. --Tiuks 21. mai 2009, kell 15:54 (UTC)


Arutelu:Jumalatõestus

Taivo, minu meelest ei ole see, mis Sa siin tegid, hea mõte. Argumendid olid kirjeldatud ainult vihjeliselt. Kriitika tuleks esitada artiklis, mis räägib konkreetsest jumalatõestuse liigist põhjalikumalt.
Pealegi on vähemalt osa argumente omandanud moondunud kuju. Ontoloogiline argument sellisel kujul, nagu selle esitas Canterbury Anselm, kasutab määratlust "millest suurem ei ole mõeldav (kujutletav)". Miks Sa selle maha tõmbasid? Ma ei saa aru, kus seal on eeldatud või öeldud, et ei ole võimalik kujutleda seda, mida olemas pole. Praegusel kujul on argumenti moonutavalt lihtsustatud.
Ka kosmoloogilist argumenti on pisut moonutatud. Ei tehta  järeldust mitte algpõhjuse olemasolust igal asjal (kõigel), vaid näidetakse, et kõikidel asjadel on ühine algpõhjus. Argument lähtub klassikalisel kujul Aristotelese füüsikast ning on pigem (loodus)filosoofilist laadi. Seda on raske üheselt seostada tänapäeva füüsikaga. Ka põhjust mõistetakse seal teistmoodi. Ma ei eita küll kosmoloogilise tõestuse teistsuguste variantide olemasolu.
Vastuargument teleoloogilisele argumendile on minu meelest nõrk: koostati ju programm, järelikult oli intelligentne kavandaja.
Üldise nõusoleku srgumendile ja moraaliargumendile esitatud vastuväited on minu meelest veenvad, mistõttu on minu meelest nende puhul õigustatud sõna "tegelikult" kasutamine, eelmiste puhul mitte.
Vastuväitest transtsendentaalsele jumalatõestusele ma ei saa hästi aru, nagu ka sellest jumalatõestusest endast.
Pascali kihlvedu. Mänguteooriat Pascali ajal ei olnud, tema vist enam-vähem selle leiutaski. Siin tuleks täpsustada, et Pascalil on kõrvuti pandud lõplik kahju ja lõpmatu kasu. See ongi argumendi tuum.

Probleem Pascali arumendiga--Tvali 2. september 2005, kell 04.04 (UTC)
Võib-olla ei ole see loetelu praegusel kujul hea, sest igast argumendist peaks kas rääkima põhjalikumalt või seda ainult nimetama. Andres 20:49, 14 Feb 2005 (UTC)

: Minu tagasihoidliku arvamuse kohaselt läks see artikkel nyyd kyll palju paremaks ja selgemaks. Muidugi võib täiendada-toimetada veel ning eraldi artiklites erinevatest jumalatõestustest muidugi pikemalt ja põhjalikumalt rääkida, kuid praegune versioon on nyyd päris hea ja ylevaatlik. --Lulu 08:21, 15 Feb 2005 (UTC)
Mul on ettepanek kirjutada selles artiklis jumalatõestustest ja nende kriitikast pikemalt (jättes siiski veel pikema jutu spetsiaalartiklitesse). Andres 20:58, 14 Feb 2005 (UTC)

Traditsiooniline nimetus on "jumalatõestus". Et aga jumalatõestuste puhul on vaieldav, kas tegemist on tõestustega ning mõningaid jumalatõestusi pole kunagi tõestusteks peetudki, siis nimetatakse neid ka argumentideks Jumala olemasolu kasuks. Seetõttu tahaks seda sünonüümi tagasi. Andres 15:00, 15 Feb 2005 (UTC)

Tänan Andrest konstruktiivse kriitika eest, Lulut toetuse eest ja Atsi kiirete paranduste eest. Minu mõned ebaadekvaatsused tulid teadmatusest. Ajasin kaks jumalatõestust segi. Lisan uue jumalatõestuse. Ma ei tea selle nime, esialgne nimi on platonistlik. Taivo 16:55, 15 Feb 2005 (UTC)

Ma arvan, et tvali isiklik jumalatõestus tuleb siin siiski linkimata jätta. --Ker 15:31, 9 Mar 2005 (UTC)

Mis sellel siis viga on? :)

: Sellel ei pruugi midagi viga olla. Ker lähtub nähtavasti põhimõttest, et Vikipeedia ei ole tribüün, kus kasutajad esitavad oma originaalseid  teooriaid, ideid jne. Tõsi küll, seda põhimõtet ei saa päris täht-tähelt võtta. Muide, Sa võid oma kasutajaleheküljele panna lingi oma koduleheküljele. Andres 14:14, 13 Mar 2005 (UTC)

:: Ma ei esita seda ideed. Selletõttu ongi tegemist välislingiga, mitte copy-pastega siia -- ma lihtsalt viitan võimalikule seisukohale ja ei muuda seda kuidagi vikipeedia seisukohaks.

::: Ma toetan Ker'i seisukohta. Eneseupitamiseks Vikipeediat kasutada pole eetiline. Ma leppinuks selle välislingiga kui selle algne lisaja oleks olnud keegi teine kui lingitud materjali autor. Minu arvates tuleks see kustutada.--Boy 1. september 2005, kell 20.30 (UTC)

::: Tutvusin härra Väli seisukohtadega lähemalt ja jõudsin järeldusele, et see link ei sobi siia artiklisse pigem sisulistel kaalutustel. Kui on tingimata vaja seisukohta propageerida, siis mina soovitaksin põõrduda Peeter Liivi poole. Tema on kindlasti nõus seda juttu Päikesetuules avaldama, kui sellele jutule vähe sidusam kuju anda. Ja seda sidusamat kuju annaks ehk juba ka entsüklopeediaga linkida. Priitp 1. september 2005, kell 21.59 (UTC)

:::: Noh, võid mu arutlustes vaielda ja ebasidusaid kohti näidata ;) PS. vikipeediast minu kasutajalehelt on üllataval kombel paar inimest tulnud sinna lehele, vikipeedia Jumalatõestuse lehelt mitte ühtegi peale priitp. Ma ei pea seda propageerimiseks ;) PS. soovitan ka eestikeelseid kõiki lugeda, millele siit viitan, enne, kui otseselt sõna võtad :) ...oled vist pc254.host1.trt.starman.ee?--Tvali 1. september 2005, kell 23.01 (UTC)

::::: Kuigi eesti vikipeediasse me veel seda reeglit ametlikult kirja pole pannud tsiteerin inglise wiki reeglit välislinkide kohta: Wikipedia disapproves strongly of links that are added for advertising purposes. Adding links to one's own page is strongly discouraged .... Persistently linking to one's own site is considered Vandalism and can result in sanctions.

::::: Ehk siis maakeeli: Vikipeedia ei mõistab rangelt hukka lingid, mis on lisatud reklaami eesmärgil. Laiduväärne on ka linkide lisamine, mis viitavad lisaja oma veebileheküljele....Järjekindlat oma veebileheküljele linkimist käsitletakse vandalismina, millele võivad järgneda sanktsioonid. Arvan, et ma ei pea midagi muud lisama.--Boy 1. september 2005, kell 23.29 (UTC)

:::::: See link siin on lihtsalt teemakohane.

:::::: Ja kui mõtled seda russelli teksti ka -- kelle lehele ma sinu arvates peaks panema teksti, mille tõlgin? ja arvad, et ma ei tõlkinud seda sellepärast, et pidasin oluliseks?

:::::: Mu saidil puuduvad asjad, mida ma peaks kuidagi ebavajalikuks. Ma lihtsalt ei näe mõtet sinna selliseid asju panna.--Tvali 2. september 2005, kell 03.34 (UTC)

::::::: Teemakohane, võibolla. Kas ka linkimist vääriv, see on omaette küsimus. Su Russelli viidet ei toonud ma teadlikult, sest see pole "sinu tekst" (kuigi sa otseselt kuskil ei kirjuta, et tegemist on Russelli mõtete tõlkega ja link tuleks korralikult vormistada). Aga mis puutub siia see, mismoodi sa defineerid asjade vajalikkust. Vikipeedia peaks ka välislinkimisel arvestama NPOV põhimõttega. See mis sulle tundub vajalik ei pruugi seda olla teistele. Nõustuksin Andrese alltoodud võimalusega eeldusel, et link kirjeldatud viisil vormistada aga siiski ma arvan, et selle teema käsitlemisel on välislinkideks oluliselt mõistlikumaid valikuid.--Boy 2. september 2005, kell 07.36 (UTC)
See välislink võib siin minu poolest olla, tuleks ainult korrektselt vormistada ja parem, kui oleks ainult üks link, muidu on segane. Juurde võiks lisada, et tegu on amatöörfilosoofi tekstiga. Lingiga Russelli tekstile vast probleeme pole.
Küll aga arvan endiselt, et vastuväidete lühikokkuvõtted, mis praeguses artiklis on, on lubamatult lihtsustavad. Jumalatõestuste olemusest ja vastuväidetest tuleks kirjutada üksikasjalikes artiklites, millele siin viidatakse. Andres 2. september 2005, kell 05.27 (UTC)
See välislink siin ei pea muidugi ainus olema. Andres 2. september 2005, kell 07.42 (UTC)
----
Samuti tuleks siin linkimata jätta huumorileheküljed. --Ker 11. september 2005, kell 14.26 (UTC)

Arvan, et huumorilehekülgi võib linkida, tuleks ainult juurde kirjutada, millega tegu. Andres 11. september 2005, kell 14.49 (UTC)
----
Eelmine redaktsioon:
== Ontoloogiline jumalatõestus ==
Kui kujutleme suurimat võimalikku objekti, siis on see inimese ajus. Objekt, mis sellele lisaks veel eksisteerib, on veelgi suurem. Seetõttu peab suurim võimalik kujuteldav objekt tingimata ka päriselt olemas olema. See objekt ongi Jumal.
Vastuväide: harilikult mõeldakse Jumalast kui kogu maailma loojast. Pole kindel, et suurim objekt on looja, sest looming võib vahel loojast suurem olla.
== Platonistlik jumalatõestus ==
Ei ole võimalik kujutleda seda, mida olemas pole. Jumalat saab kujutleda, järelikult ta eksisteerib.
Vastuväide: on võimalik kujutleda selliseidki asju, mille olemasolu on võimatu (igiliikur, absoluutselt must keha).
== Kosmoloogiline jumalatõestus ==
Kõigel on algpõhjus, universumi algpõhjus on Jumal.
Vastuväide: on olemas ka nähtusi, mis toimuvad teadaoleva põhjuseta (elektroni-positronipaari teke vaakumis, radioaktiivne lagunemine).
== Teleoloogiline jumalatõestus ==
Universumi suur korrapära näitab, et universumil pidi olema intelligentne kavandaja, kes on Jumal.
Vastuväide: on modelleeritud varase Maa tingimusi, pannes katseklaasi lihtsaid orgaanilisi ühendeid, kuumutades seda ja andes aeg-ajalt elektrilööke, et imiteerida välku. Tulemusena kujunevad ilma kellegi sekkumiseta keerukad orgaanilised ühendid.

Jätsin vastuväited välja, sest need kuuluvad artiklisse Argumendid Jumala olemasolu vastu ja artiklitesse konkreetsete jumalatõestuste kohta. Andres 9. jaanuar 2008, kell 14:52 (UTC)
----
kui midagi tõestatakse, siis võiks ju ka tõestajale viidata. Aga siin artiklis pole ühtegi viidet. Paar välislinki ja kogu lugu...--Hendrix 9. september 2008, kell 15:22 (UTC)

Siin on toodud jumalatõestuste klassifikatsioon. Iga tüübi kohta on ette nähtud eraldi artikkel, kus on konkreetsemalt juttu, kes milliseid tõestusi on esitanud. Iga tüüpi on kasutanud paljud autorid. Vaata näiteks Ontoloogiline jumalatõestus. Andres 9. september 2008, kell 15:41 (UTC)

:vaatasin. Ja seal viidatakse Anselmile ja Kantile. Kas nemad on siis lõpliku tõe väljaütlejad?--Hendrix 9. september 2008, kell 15:46 (UTC)

:: Seda mitte, aga nende ütlused on kõige tuntumad. Tegelikult on artiklis mainitud ka hulk teisi nimesid, alates Gaunilost. Saaks kirjutada põhjalikumalt, aga seda pole jõutud teha. Andres 9. september 2008, kell 15:55 (UTC)

:::egas midagi, kui jõudu kirjutajatele ja viitsimist ka viidata...--Hendrix 9. september 2008, kell 16:04 (UTC)

Keegi lisas artiklisse sellise väidetava kurjuse probleemi lahenduse, mis küll lahenduse moodi väga ei paista ja allikas ka puudub. Igaks juhuks tõstan siia: --Minnekon (arutelu) 9. jaanuar 2022, kell 23:40 (EET)

Jumal on loonud kõik ja andnud meile vaba tahte: ´kas olla hea nagu on Tema või minna kurjuse teed ja täita oma süda kurjusega´ Kui ei oleks vabatahet ei oleks ka tõelist armastust, Jumal on loonud meid ju elama. Jumal pole loonud kedagi selle eesmärgiga, et neil lasta piinelda igavesti tulejärves, aga tulejärv on mõeldud neile kes tahavad kurjust, sest Jumal on armastus ja Teda nad pole soovinud. Jumalas on kõik head omadused mida elust otsida (headus, lahkus, armastus kõigi vastu, arm, halastus, õigsus) aga inimeste uhkus keeldub Teda vastu võtmast. Ta on tegutsemas ka täna, kutsudes inimesi meelt parandama, tegutsedes ka läbi Jumalasulaste (mõned üksikud tuntumad mainitud): Kenneth E. Hagin, Benny Hinn, F. F. Bosworth, T. B. Joshua, Reinhard Bonnke. Nagu on Piiblis kirjas 1. Pt 5:5 ´Jumal paneb suurelistele vastu, aga alandlikele annab armu´ Lisaks: Õp 3:34 Jk 4:6 Js 61:1 Päevast-päeva kuulutatakse ja Tema armu ja halastuse pärast on sulle see teatavaks tehtud. Tema ees must on must ja valge on valge, ei loe milline on sinu enamus. Ainuke võimalus puhtaks saada, on uuesti sündida vaimus ja uskuda Tema Pojasse Jeesusesse Kristusesse, selle pärast Ta meile oma Poja saatiski, sest ise me ennast õigeks teha ei saa.


Arutelu:Admiral

Kuulge kuidas seda inimkujulisest admiralist eraldada?

Pakun pealkirjaks Admiral (liblikas). Andres 15:33, 15 Feb 2005 (UTC)

Siin peaks alustama admirali mõistest üldse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17:57, 15 Feb 2005 (UTC)

Kas kategooriaks kõlbab "Auastmed" või peaks olema "Sõjaväelised auastmed"? [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 16:15, 27 Mar 2005 (UTC)

''Eestis ei ole olnud ühtegi admirali auastmega ohvitseri.'' Kas mitte Pitka polnud admiral? --[[Kasutaja:Boy|Boy]] 20:01, 10 juuli 2005 (UTC)
Kas mitte ka Kõuts pole admiral? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 06:20, 11 juuli 2005 (UTC)
Ei, Kõuts on viitseadmiral. Ja Pitka oli kontradmiral. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 06:24, 11 juuli 2005 (UTC)

: Nemad olid Vene admiralid:

Adam Johann Ritter von Krusenstern

Fabian Gottlieb Thaddeus von Bellingshausen

Johannes Gröön (Ivan Green) - NSVL viitseadmiral

Suwa 7. mai 2006, kell 13.09 (UTC)

Vt ka eelnevat arutelude teksti! Enwikis, itaalia vikis ja Commonsis on ilmselt vead sees, vt :en:Category:Estonian admirals ja sealset keelelinki--Estopedist1 (arutelu) 11. oktoober 2017, kell 00:24 (EEST)


Arutelu:Munklus

Puudub definitsioon. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:55, 15 Feb 2005 (UTC)

Minu teada nimetatakse õigeusus isaks ainult preestreid ja ülemhingekarjaseid. Andres 14:55, 15 Feb 2005 (UTC)
Paha lugu jah... Ats selle siia tõstis artiklist Vaimulik... vaidleme temaga nendel teemadel juba mitu korda... ma ei saa aru, miks munk ei ole vaimulik tema arvates... aga jah, "isa" on katoliikluses ja õigeusus (pyhitsetud) vaimuliku ehk siis preestri yldnimetus... ja iga munk on loomulikult pühitsetud vaimulik isik. --Lulu 15:06, 15 Feb 2005 (UTC)

Vaimuliku definitsioon ei ole nii ühene. Kitsamas mõttes vaimulike hulka mungad ja nunnad ei kuulu, kui neil ei ole vaimulikupühitsust, laiemas mõttes arvatakse nad vaimulike hulka. Andres 15:24, 15 Feb 2005 (UTC)

kõik õige... "vaimulikule elule pyhendunud isik" ongi "vaimulik", selles yldises mõttes... no ega me ei hakka ju tegema eraldi artikleid kitsamas ja laiemas mõttes vaimulik? ... kõike saab ju yhes artiklis lahti rääkida.. hoopis hullem on see, et kui Ats kogu aeg need mungad sealt välja tõstab, ja uut artiklit korralikult (definitsiooniga) ei vormista... mis teha?... tõstan tagasi jälle?... ja, miks just munklus, mitte munk vms? ...kes selle peab jälle korda tegema?...heh.. --Lulu 16:38, 15 Feb 2005 (UTC)

: Kindlasti tuleb selgitada, et on erinevad mõisted. Andres 17:33, 15 Feb 2005 (UTC)

munk ja munklus ongi praegu kaks eraldi artiklit, aga kummaski pole miskit viidet vaimulikule... --Lulu 16:38, 15 Feb 2005 (UTC)
tõstsin välja lõigu
Munklust (kloostrit) juhivad preestri pühitsuse saanud mungad (keda mõnelpool kutsuti isad). Suurem osa munki on "vennad" kes täidavad kloostris erinevaid ülesandeid. Vaatamata vormilisele ühtsusele om munkade seas range hierarhia.
kuna tundus veidi segasena... ehk Ats vaatab, mis sellega teha saab... --Lulu 15:24, 16 Feb 2005 (UTC)
*Munklus ei ole klooster. Klooster on konkreetsete reeglite alusel struktureeritud vaimulik (munga)kogukond. Munklus on mungana elutsemise komme/traditsioon, seda ei juhita. Kloostril on hooned või asupaik, munklusel ei ole. Munkluse juhtimine on nagu tsölibaadi juhtimine - absurd. Kui seda Ats vaatab, siis peab kaua ja põhjalikult vaatama, muidu tuleb jälle mingi polyteistlik igand välja.
*Idee poolest on Munklus tegelikult hea mõte. Siis saab jätta artikleisse Munk ja Nunn ainult soospetsiifika (nt traditsioonid, kus on ainult yks või teine, või nende erinevad õigused ja funktsioonid eri religioonides jne) ja kogu yldise jutu munk-olemise-kombe kohta tuua Munklusse.
*Munk ei ole automaatselt vaimulik. Suures osas usulistest traditsioonidest on vaimuliku staatus enam-vähem rangelt reglementeeritud; isegi traditsioonilises šamanismis ei saa iga tänaval sisseastunu trummi kätte võtta ja taguma hakata. Et mõnedes traditsioonides on see piir sujuvam, ei pruugi tähendada, et piiranguid yldse ei ole, neid on lihtsalt raskem kirjeldada. Kindlasti peab vaimulikuks tahtja olema ise vastavalt usklik (nt paavsti puhul pole formaalset nõuet, et paavst oleks kristlane; iseasi on see, et paavst peab samas olema Rooma piiskop, mis tähendab, et ta peab olema saanud vaimulikupyhitsuse ja sealtkaudu tuleb see nõue praktiliselt ikkagi sisse) ja arvatavsti on vaja ka kogukonna aktsepteeringut; kuidas see saadakse ja kas selleks on mingeid (vabavormilisi) eeldusi/rituaale, on isekysimus. Mungaks tahtja peab osas traditsioonides täitma mingeid nõudeid ja formaalselt mingisse organisatsiooni astuma, aga iseenesest on ajalugu paksult täis täiesti eraklikke munki. (Kas keegi tõesti usub, et Syyria sambapyhakuil oli kolmandal sajandil mingi ametiyhing?) Mõnel pool piisab aga tõotustest, mille andmine on miinimumis ikkagi inimese ja jumala (või sydametunnistuse vms) vaheline asi, muud võivad seal kõrval seista või mitte. Kõigele lisaks võib äärmiselt vaga ja vaimsusele pyhendunud elu elada ilma igasuguse organisatsioonilise kuuluvuse või tõotusteta (näiteks harrastab taimetoitlust ja vägivallatust terve rida inimesi, kes pole seda kellelegi lubanud, nad lihtsalt on sedasi). Nii et vahe munga, vaimuliku ja vaimliselt elaja vahel on täiesti olemas ja isegi mitte väga keeruline. --Oop 16:20, 17 Feb 2005 (UTC)
JAH, minule on selge. Oopi juttust järeldan nimetused: vaimulik ja erak (see mida Lulu isehakanuteks nimetab). Munklus on oraganiseeritud erakud Ats 16:46, 17 Feb 2005 (UTC)
Armas Ats! Maailm ei ole kohati nii lihtne, kui sulle tundub. Sinu jutust, et mungale on kõige tähtsam "yksindus (sexi mõttes)" järeldan ma, et sa pole tantrismist kuulnud. Tutvu vastavate materjalidega ja mõtle järele. --Oop 17:31, 17 Feb 2005 (UTC)
olen ka tegelenud, kas nad on ikka "mungad-nunnad" või õpetaja-õpilane, tantristid muidugi Ats 17:38, 17 Feb 2005 (UTC)

Parandan munkluse artiklit hetkel ülikoolis loengus valitud kohustusliku referaaditeema raames.
Kindlasti on ka minu versiooni vaja teha parandusi, kuid palun artikkel jätta teistel redigeerimata järgneva 2 nädala jooksul.
Aitäh!

See on ilma kuupäevata.

Aga minu meelest niisugune tingimus pole vajalik, sest panust saab ajaloo järgi vaadata. Ilma ajaloota ei saa ju niikuinii aru, millised parandused tehtud on. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 23:25 (EET)

Lugedes artikli algusest väidet, et "Jeesus elas täielikus vaesuses, ilma mingi maise omandita, ning nõudis sellest loobumist ka oma järgijatelt" tekkis küll mõte, et kas see ikka päris nii oli?
Kaks tegelaskuju: Ristija Johannes ja Jeesus erinevad üksteisest üsna tuntavalt kirjelduste järgi.
"Neil päevil tuli Ristija Johannes ja kuulutas Juuda kõrbes. Johannesel oli kaamelikarvadest kuub, ja ta niuete ümber oli nahkvöö, aga roaks olid talle rohutirtsud ja metsmesi." (Mat.3:1,4)
See sarnaneb vägagi askeetlusele.
Mida võib UT lehekülgedelt Jeesusest leida? Ta oli puusepp (Mk.6:3). Arvestades asjaolu, et ta oli ca. 30-aastane, enne kui hakkas kuulutama, oli ta üle poole oma elust olnud seotud selle käsitöövaldkonnaga. Ta teenis endale elatist tehes puusepatööd. Kas ta oli vaene või rikas? Seda on võimatu tänapäeval mõõta. Ilmselt nagu tavaline Palestiina puusepp tollel ajal ikka; sai eluga hakkama.
Jeesusel oli kodu Kapernaumas (Mat.4:13; Mk.9:33). Jüngritega ringi rännates olid Jeesusel sponsorid (Lk.8:1-3) ja neil oli ühine rahakassa, mille üle vastutas Juudas Iskariot (Joh.13:29).
Veelgi huvitavam oli Jeesuse jüngrite seltskond: neli neist olid elukutselised kalurid (Peetrus, Andreas, Jaakobus ja Johannes). Mitte hobikorras õngitsejad, vaid paadiomanikud. Väike-ettevõtjad oleks äkki tänapäevane vaste? Igatahes on kirjas, et kui Jeesus kutsus Jaakobuse ja Johannese endaga kaasa, siis jäi nende isa koos palgalistega maha (Mk.1:20). Neil oli piisav sissetulek, et pidada palgalisi.   Lihtsalt mõtiskluseks tollaste inimeste sissetuleku üle...

Jeesuse võimalik naine ja poeg on Uues Testamendis peidetud Maarja nimeliste naiste eristamisega. Nad ei olnud mungad, vastupidi paljud olid omavahel sugulased. Jeesuse vennad võtsid hiljem omale naisi Jeruusalemma algkogudusest...

: Nojah, aga jutt on Jeesuse sellest eluperioodist, kui ta õpetas.

: Jeesuse võimalik naine ja poeg on minu meelest spekulatsioon, me ei saa väita, et nad on peidetud.

: Jüngrite kohta pole siin midagi väidetud. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 23:31 (EET)

See lõik artiklist on küll äärmiselt veider. Pealkiri pole kindlasti ei täpne ega ka selles lõigus kirjeldatud muutustega kooskõlas. Muidugi on ka 14.-15. sajandil toimunu kirjeldus üpris kallutatud. Lisaks jääb hetkel mulje nagu oleks munklus kristluses hiliskeskajal lihtsalt otsa lõppenud. -- Toomas (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 20:05 (EET)

Jah, see pealkiri pole sobiv. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 23:34 (EET)


Arutelu:Pluuto

Kas koer Pluuto on Pluuto järgi nime saanud? Muidu võiks ta siit välja jätta, sest täpsustuses juba viidatakse talle. Andres 20:04, 15 Feb 2005 (UTC)

Mul pole õrna aimugi. Siim 20:09, 15 Feb 2005 (UTC)

: Enne oli kriips vahel, aga ma alustan nüüd uut artiklit. Andres 20:12, 15 Feb 2005 (UTC)

:: Legend räägib, et: koer Pluuto, kes esmakordselt ilmus ekraanile samal aastal kui avastati planeet, sai oma nime planeedi järgi - Ahsoous 20:18, 15 Feb 2005 (UTC)

Kas võiks parandustega algust teha või peaks ootama mõne erialasema ajakirja artiklit? http://www.postimees.ee/240806/lisad/teadus/214706.php?r
 --Valju 24. august 2006, kell 16:09 (UTC)

Alustasin parandustega inglise viki põhjal. Seal on ka allikaviiteid. Võib kasutada ka ajalehti, aga peab arvestama, et seal võib olla vigu. Andres 25. august 2006, kell 06:52 (UTC)

"Pluuto on Päikesest nii kaugel, et seal on iga päev pime" on küll naiivne sõnastus, kuid põhimõtteliselt peab ju paika, eks ole? Seda tuleb kuidagi paremini väljendada. Sama kehtib sõnastuse "Pluuto on nii kaugel, et teda on raske vaadelda." kohta. Andres 14. september 2006, kell 05:15 (UTC)
Seda saab täpselt välja arvutada, kui pime seal ikkagi on (Päikese nurkläbimõõt sellisel kaugusel on ~1/40 meil nähtavast, ehk ~45", pindheledus on aga sama. Arvutustega saab Päikese heleduseks seal ~-18 tähesuurust, mis on ca 250x heledam kui täiskuu Maal). Sega heidavad ka Pluutol esemed päikesevalguses varje. Valgustatuse tase on küll niru, aga see ei ole valguse puudumine (=pime). Pluuto on kaugel küll (aga tähed on veel kaugemal!) ja tema pinda on raske otse pildistada (mida suht-koht lihtne on Kuu puhul teha), aga Pluutot _ei ole_ raske vaadelda. Treenitud silmaga näeb seda ~20cm teleskoobis, digifotoka abil saab ehk hakkama lihtsama teleobjektiiviga jne. Nood mõlemad laused/sektsioonid jätavad mulje a'la: midagi tahaks sellest, kirjutada, aga mida siis ikkagi? Umbes nagu emotsionaalsed täitelaused. Ma muretsen eelkõige selle pärast, kui mõni inimene loeb seda ja rahuldubki tegeliku info puudumisega või loob enda jaoks vale ettekujutuse.Tonisee 14. september 2006, kell 18:00 (UTC)

:: Vikipeedias esineb sageli olukord, kus info on ebapiisav ning ebatäpselt sõnastatud ning võib tekitada vale arusaamise, kuid ei ole iseenesest väär. Muidugi tuleb sellistel juhtudel teksti täiendada ja parandada, kuid väljajätmine ei tundu mulle produktiivsena. Praegusel juhul oli minu meelest asjakohatu ainult sõna "iga päev". Pimedus ei tähenda valguse puudumist. On võib-olla vaieldav, kas Pluutol on pime, aga see on igal juhul oluline. et pimedus on suhteline, tuleks seda millegagi tuttavaga võrrelda. Nähtavasti on oluline ka see, et atmosfääri puudumise tõttu ei ole taevas valge.
Hääkene küll... tänapäeva astronoomide arvamus olgu siis pealegi see mis on, aga mis teha artiklitega 18. veebruar ja 1930 ? - Ahsoous 14. september 2006, kell 18:41 (UTC)

Jah, vaatluse raskus on muidugi suhteline, aga selleks et midagi vaadelda, tuleb ta kõigepealt üles leida:-) Igatahes ei saa inimene Pluutot vaadelda, kui ta pole astronoom või harrastusastronoom. Andres 15. september 2006, kell 08:27 (UTC)
"Et kõik ausalt ära rääkida, pean alustama algusest" ;-) Ma kirjutasin mõlema kuupäeva juurde omapoolse nägemuse, küll suhtkoht toorel kujul. Pluuto kultuurilise mõju tõttu võiks ju sealkohal teha erandi ja kirjutada mõni sõna juurde, et näidata mõiste muutust ajaloo jooksul?Tonisee 14. september 2006, kell 21:07 (UTC)

Arvan, et astroloogia alajaotus tuleks viia eraldi artiklisse Pluuto (astroloogia). Andres 15. september 2006, kell 08:29 (UTC)
Igati nõus! Kui on eraldi astroloogiast rääkiv lehekülgede puu, siis ehk hoopis kuidagi sinna alla? Tonisee 15. september 2006, kell 09:12 (UTC)

Seda puud praegu ei ole, aga ma tekitan lehekülje Astroloogia mõisteid. Andres 15. september 2006, kell 11:36 (UTC)

panin Pluutost uue pildi. Eelmine oli nati kehva kvaliteediga.--Hendrix 7. mai 2007, kell 05:33 (UTC)

Hendrix, kas sa oleksid nii hea ja lisaksid pildile juurde hoiatuse, et tegu on kunstniku nägemusega Pluutost? Ligilähedasi pilte hakkame saama alles siis, kui praegu Pluuto poole teel olev automaatjaam lõpuks kohale jõuab ;-) Iseenesest on tõesti parem pilt kui eelmine.Tonisee

Kuidas see pildiallkiri tuleks sõnastada? "Kunstniku nägemus" tundub imelik. Andres 7. mai 2007, kell 17:25 (UTC)

Tonisee. Ja kaldun arvama, et kunstniku osa taoliste CAD piltide juures on üsna tagasihoidlik. Võetakse ju rodu ruumilisi punkte, vajutatakse nupule "render" - ja ongi pilt valmis. Kõik sõltub siiski topograafilistest algandmetest ja neid ei pane paika pildi genereerija. --Hendrix 8. mai 2007, kell 05:01 (UTC)
Topograafilised andmed on Pluuto puhul heledusmuutuste põhjal leitud pinnamaterjalide erinev albeedo. Ehk siis - see 200x200 km on veidikene valgem, kui teisel pool planeeti olev samasuur tükk jne.. Enamasti inimeste tehtud illustratsioonide juures kasutatakse astronoomiaalases populaarteaduslikus kirjanduses sellise ütlust. http://skytonight.com/ või http://www.space.com/ oleksid näited.Tonisee
kui Pluuto sarnaneb vähegi toodud pildil esitatud kujutisele, siis ma lähen ja söön oma mütsi ära...--Hendrix 5. juuli 2007, kell 18:33 (UTC)

Pluuto tiirleb ümber Päikese erinevalt teistest planeetidest ovaalse tiiruga.

Võtsin välja. See on segane lause ja nähtavasti kordab eelmises lauses öeldut. "Suur elliptilisus" pole küll ka päris korrektne ja arusaadav väljend. Andres 3. oktoober 2008, kell 17:15 (UTC)

Päris kummstav oli lugeda, et New Horizons jõuab Plutoni aastal 2016, kuigi senise inglisekeelse info põhjal tean, et see peaks toimuma aastal 2015.
cineguru@neti.ee

Parandasin ära. Ühe korra oli ka õigesti. Oled teretulnud artiklit toimetama. --Epp 20. juuli 2010, kell 02:32 (EEST)
----
Pluutol ei ole nimetus, vaid nimi.
Kui Pluuto avastati, siis ei nimetatud teda kääbusplaneediks. Andres (arutelu) 12. aprill 2017, kell 08:37 (EEST)
----
Mida tähendab Pluuto pöörleb orbiidil külili nagu Uraangi.? Adeliine 16. aprill 2017, kell 00:59 (EEST)

Et pöörlemistelg on ligikaudu orbiidi tasandil. Minu meelest peaks see olema arusaadav. Andres (arutelu) 16. aprill 2017, kell 09:21 (EEST)

New Horizons peaks ikka 2015 Plutoni jõudma


Kasutaja arutelu:82.131.65.35

Äkki saaks seda "lugu" natuke entsüklopeedilisemalt vormistada. Siim 20:58, 15 Feb 2005 (UTC)

Üritan.