Arutelu:Idavedude skandaal

Pealkiri "Kaja Kallase idavedude skandaal" ei kõlba, sest see on eksitav. Pole ka selge, et keegi oleks seda niimoodi nimetanud. Meedias esineb kyll variant "Idavedude skandaal". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. september 2023, kell 13:24 (EEST)

Lihtsalt "Idavedude skandaal" ehk? ERR-is on selline märksõna tehtud. Stark Logistics on üks firma nimi, mis enamikule meelde ei jää. Kaja Kallase artiklis ma tegin sellenimelise alajaotuse, sest muud ei tulnud tol hetkel pähe. Kaniivel (arutelu) 13. september 2023, kell 13:36 (EEST)

: Jah, saagu siis see. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. september 2023, kell 13:39 (EEST)

Pole kindel, kas sellist kunstlikku "definitsiooni" on siia vaja. Igal juhul mitte sellises sõnastuses. Samuti on äärmiselt kysitav, kas saab kõnelda "Kaja Kallase seotusest" tema abikaasa äritegevusega. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. september 2023, kell 14:58 (EEST)

Vikipeedia võiks jah olla faktipõhisem ja mitte minna kaasa ajalehtede löövate pealkirjadega. Kui eesti firma, kellele peaminister andis laenu, üheks kliendiks on eesti firma, mis tegutseb venemaaal, siis see pole Kaja Kallase äritegevus venemaal.2001:BB8:2002:4800:DA5E:D3FF:FE77:E548 13. september 2023, kell 16:27 (EEST)

:Enne muudatust oli info lehel loogiline ja loetav. Nüüd on jälle pillapalla laiali kõik. Näiteks puuduvad skandaalil käigud. "Skandaali käigu" esimene lause on ebaloogiline, justkui skandaal alanud Kaja Kallase teatamisega. --LeeMarx (arutelu) 13. september 2023, kell 23:48 (EEST)
ERR-i algse artikli järgi ei ole skandaali keskmes Kallase antud laen, vaid tema abikaasa äritegevus. Ja seda Karise tsitaati ei ole tingimata vaja siia panna. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. september 2023, kell 02:17 (EEST)

"Kui hiljem selgus, et ettevõte siiski tegi Venemaal äri, siis väitis Kaja Kallas, et ei olnud sellest teadlik ega plaani tagasi astuda." - Kas see lause on kollasest ajakirjast? LeeMarx (arutelu) 13. september 2023, kell 18:00 (EEST)

Artiklis on iseäranis administraator Neptuunium üritanud esitada kõike Kaja Kallase ja Arvo Halliku ütlustest ja mitte skandaali tuumaks olevast probleemist lähtuvalt, mis jätab artiklist mulje nagu entsüklopeedia oleks viimaste pressiteenistus. Selle skandaali nagu ilmselt iga skandaali osaks on see, et skandaali fookuses olevad isikud eitavad toimunut või pisendavad selle tähtsust, sj on skandaali autor tegelikult see osapool, kes on selle üldse skandaaliks teinud, antud juhul ERR, institutsionaalselt ka EV president, kes on Kallasele ülesande andnud valitsus moodustada, aga soovitas tagasi astuda, lisaks muud väljaanded ja Riigikogu opositsioonilised jõud. Skandaalis fookuses olevate isikute selgitused on õige kuskil küll esitada, aga skandaali määratlemine artikli algusosas neist lähtuvalt on umbes sama usaldusväärne nagu kuriteo kirjeldamisel usaldada kurjategija maalitud pilti toimunust. Piinlik! --Kadakasaks (arutelu) 14. september 2023, kell 03:41 (EEST)

: Entsüklopeedia ei peaks olema ka teise poole pressiteenistus ja aitama kaasa pliiatsist välja imetud skandaali suuremaks puhumisele. Siin sobib ehk meenutada EKRE juhtpoliitikute mõne aasta taguseid avaldusi: 17.08.2019: Siseministri Mart Helme abikaasa Moonika jagas eile Facebookis rahandusministri Martin Helme postitust ja kirjutas jagatavale postitusele juurde järgmise lause: «Me otsustasime, et Reformierakonna hukk on olulisem, kui Vaheri pagunid!» ERR 23.10.2021: [Covidi] piirangute vastane meeleavaldus Vabaduse väljakul. Kohal on ka EKRE esimees Martin Helme, kes esines ka kõnega ja skandeeris "maha Kaja Kallase valitsus". Riigikogu valimistest möödunud poole aasta otsimise järel leiti lõpuks võimalus Kaja Kallase ründamiseks: eesti firma, kellele Kallas laenas raha, klientide huldas oli eesti firma, mis tegutseb venemaal.

: RE on EKREIKE-le pinnuks silmas niisamuti kui meie idanaabrile. Kaja Kallase niisugune ringiga seotus Venemaal tegutseva firmaga teeb ta šantažeeritavaks, aga mitte piiri tagant šantažeeritavaks vaid šantažeeritavaks valimistel kaotajaks jäänud EKREIKE poolt. Vikipeedia ei ole päevaleht ja niisuguste artiklitega on õige oodata, kuni tekib mingigi ajaline distants ja vastastikune lahmimine ning sõnavääratuste otsimine rahuneb maha.2001:BB8:2002:4800:DA5E:D3FF:FE77:E548 14. september 2023, kell 09:45 (EEST)

Minu meelest peaks hoidma artiklis eraldi faktid (kes mida ja millal ütles) ja hinnangud. Hinnangute alla lähevad näiteks president Karise öeldu, Kiige öeldu; ka usaldusväärsuse küsitluse tulemused on paljude inimeste hinnang. Arvamusartiklid ja ajalehtede juhtkirjad on suures osas hinnangud, kuigi seal võib leida ka fakte. Siit tuleks loogiliselt kaks alajaotust: sündmuste käik / skandaali käik / kronoloogia vms ja reaktsioonid/ hinnangud/ vastukaja vms. Sissejuhatus on kokkuvõte artikli sisust, võtab kokku peamise ja ei sisalda uut infot. Faktid ongi suures osas Kallase ja temaga seotud osapoolte ütlused. Komisjonide ees käimised, komisjonide moodustamised jne. Kui keegi kolmas on leidnud mõne uue infokillu, siis see samuti. Kaniivel (arutelu) 14. september 2023, kell 08:47 (EEST)

"Kui 25. augustiks oli selgunud, et aerosoolpakendeid tootev Metaprint tegi logistikavõtte Stark Logisticsi vahendusel Venemaal äri, olles Ukraina sõja algusest müünud Vene turule materjale 30 miljoni euro eest, väitis Kaja Kallas, et ei olnud sellest teadlik ega plaani tagasi astuda." Sellisel kujul ei tohi ühes lauses kaht asja siduda. Info sellest, mis ja millal selgus äride kohta ning Kallase ütlused tuleb üksteisega sidumata esitada. Kaniivel (arutelu) 14. september 2023, kell 09:06 (EEST)

: Skandaal ei ole see, mida peaminister ütles või tegi, vaid see, mida on toonud skandaalsena välja eri demokraatlikud institutsioonid, sj rahvusringhääling ja viies võim laiemalt, president, riigikogu opositsioon jt. Skandaali aktiivsete osapoolte pagendamine vastukaja rubriiki muudab käsitluse naeruväärseks ja sellisel kujul pole sellega mõtet edasi töötada. Sellisel kujul on see peaministri kaitsekõne ilma süüdistuseta ega ole skandaali sisuline ega neutraalne kajastus. --Kadakasaks (arutelu) 14. september 2023, kell 09:50 (EEST)

:: Artikkel antud kujul vägagi neutraalne. On skandaal, osaliste vastulaused (faktidega) ja neutraalsete organite faktilised väited. See on skandaali tuum. See kui opositsioon või kollane meedia igapäev midagi arvab, see ei ole enam skandaali sisu, see on tavaline poliitiline kemplus ja seda ei pea kuidagi esiletõstvalt avalausesse panema. Samuti ei ole skandaali kõige tähtsam osa rahvaküsitlus. --LeeMarx (arutelu) 14. september 2023, kell 10:23 (EEST)

::Kui me määratleme teema skandaalina ("avalik, sündsustunnet haavav käitumine või sündmus, mis inimestes tekitab äärmist meelepaha või hämmastust"), siis peaks see meelepaha ja hämmastus juba artikli sissejuhatuses mainitud olema. Tavaliselt mulle ei meeldi kui Vikipeedia esitab teatud sündmusi skandaalina, sest iga asi võib kellelegi skandaalne paista ja teisele mitte ning seda võib hinnanguna tajuda, aga seekord on see võib-olla õigustatud. Kas toimunu juures ongi tähelepanuväärne ennekõike meelepaha ja hämmastust väljendavad reaktsioonid ehk skandaal või oleks toimunu selletagi tähelepanuväärne? Kas saab artikli teema defineerida nii, et selle keskmes poleks skandaal? --Minnekon (arutelu) 14. september 2023, kell 10:50 (EEST)

::: Ega ei saa küll. --Andres (arutelu) 14. september 2023, kell 11:12 (EEST)

::: Jah, tähelepanuväärne on see tänu meelepahale, mis võib olla kyll subjektiivne kategooria, ent avaldus siis märkimisväärselt ja mitmekylgselt (erinevad väljaanded, arvamusliidrid jms). Keskmesse peab iks jääma skandaal ise, ehkki selle aluseks olev juriidiline(?) probleem peab ka muidugi avatud olema. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. september 2023, kell 12:59 (EEST)

:: Presidendi, opositsioonitegelaste jm sõnavõtud just sellesse peatykki käivadki. Kui on tegu mingi sisulisema tegevusega (umbusaldusavaldused jms), siis sellest võib rääkida ylal. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. september 2023, kell 13:02 (EEST)
Ma arvan sarnaselt LeeMarxile, et hetkel artiklil neutraalsusega probleeme pole. Mõni kogenud vikipedist, kes pole artiklis muudatusi teinud (Andres, Minnekon, ...), võiks üle vaadata ja oma hinnangu anda artikli neutraalsuse osas. 15. september 2023, kell 14:42 (EEST)

Minu vaatepunkti tugevus ja nõrkus on see, et praktiliselt kogu info, mida ma kõnealuse skandaali kohta tean, on siitsamast vikiartiklist. Ma arvan, et artikkel peab algama teema kokkuvõttega ("...on skandaal, mis tekkis pärast seda, kui tuli avalikuks abikaasa seotus Venemaal äri ajava firmaga" vms). Edasi on võimalik teemat avada mitmel moel. Praegune rubriikideks jaotamine muudab teema ülevaatlikumaks, aga kohati ebaselgeks (kui Kallas ütleb, et ei astu tagasi, kas ta tuli ise selle ideega esimesena lagedale või on see vastus kellegi tagasiastumissoovitusele - kui viimane, siis peaks see enne Kallase avaldust kirjas olema); samuti tõstab see teatud osapoolte hinnangud rohkem esile, mis võib mõjuda mitteneutraalsena. Kui tahta hoida hinnangud lahus faktidest, siis tuleks seda teha ka Kallase hinnangute ja kommentaaridega. Ma ei näe head põhjust, miks nad peavad asuma firmaga seotud faktide ja Kaitsepolitsei selgituse (ehk neutraalse info) vahel. Sisulise poole pealt on artiklis oluline lünk selles osas, et mida kriitikud Kallasele ette heidavad ja/või miks tagasiasumist soovivad. Loen, et Hallik on võib-olla teinud midagi ebamoraalset, aga miks niivõrd terav pahameel on suunatud Kallase vastu jääb ebaselgeks. Väiksematest küsitavustest jäi silma nt, et miks on oluline välja tuua, et Kallasel polnud ühel kohtumisel täpselt meeles, mis kuupäeval ta laenu andis. --Minnekon (arutelu) 15. september 2023, kell 16:12 (EEST)

Artikkel pole neutraalne, toimetatud soodsaks Kallase jaoks

transpordiettevõte Stark Logistics on hoolimata 2022. aasta Venemaa sissetungist Ukrainasse jätkanud oma äritegevust Venemaal

See vist ei ole täpne. Niipalju kui mina aru saan, tegi Stark Logistics küll Venemaale vedusid, kuid äri tegi Eestis. --Andres (arutelu) 14. september 2023, kell 11:16 (EEST)

: Keeletoimetagu. See sissejuhatav lõik on suhteliselt õnnetu tõesti. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. september 2023, kell 13:02 (EEST)
----

Toimetasin vaid välja yhe osapoole systemaatilist POV-i, kus ta yritas allikates olevat (kohati näis, et sealtki puuduvat) teksti väänata endale sobivateks, ajuti ebaentsyklopeedilises stiilis väideteks. Ylal on juba toodud vähemalt kaks stiilinäidet (kõnekaim neist vast pyyd väita, et Kaja Kallas oli oma abikaasa piiritaguse äritegevusega seotud). Keda rohkem huvitab, eks kaege Kadakasaksa muudatusi sisuliselt. Kui aga peaks tekkima soov on päriselt heas usus siia panustada (see artikkel vajab paremat lahtikirjutamist tõesti, sh oleks nt tarvis erinevate yhiskonnategelaste [kriitilisi] seisukohti paremini esile tuua), siis palun väga. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. september 2023, kell 12:50 (EEST)
Arvan, et kronoloogiline esitus teeb asja selgemaks, esimene osa võiks ka olla kronoloogiliselt esitatud. Kaniivel (arutelu) 14. september 2023, kell 14:19 (EEST)

: ... kus ei osanud ütelda, millal täpselt andis 350 000 euro mahus laenu ...

: Kas see on asi, mida panna kirja entsüklopeediasse? Kallase ründamiseks kõlbas kõik, aga miks ta peaks peast teadma paar aastat tagasi tehtu täpset kuupäeva, kui erikomisjon ei esitanud talle enne kirjalikult küsimust selle kohta? Järgmises lauses on ju kirjas, et ta ei varjanud seda, vaid lisaks kuupäevale esitas komisjonile terve lepingu.2001:BB8:2002:4800:DA5E:D3FF:FE77:E548 4. oktoober 2023, kell 09:18 (EEST)

Minu meelest Pevkuri ja Tsahkna seisukohad pole eriti olulised, et neid ära tuua. Nad ei ütle peale stamplausete eriti midagi ja need on ühe inimese arvamused. Hea oleks välja tuua Eesti 200 ja sotside hinnang skandaalile või ka selle puudumine. Kaniivel (arutelu) 15. september 2023, kell 14:49 (EEST)

Minu meelest tuleks kajastada Reformierakonna positsioone kyll, seda enam, et seal oli ka Kallase suhtes kriitilisi hääli. Valitsuspartnerite (sh liikmete) seisukohad peaks samuti kuidagi kokkuvõtlikult olemas olema. Võib-olla tsiteerida pole eelmainituid just tõesti tarvis. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. september 2023, kell 14:55 (EEST)

: Kui meil on sees oppositsiooni seisukohad, siis neutraalsuse huvides peab kindlasti olema ka koalitsiooni omad. --LeeMarx (arutelu) 15. september 2023, kell 20:21 (EEST)
----
Artiklis on minu meelest küll konarusi, mida siin on juba mainitud, aga ma ei leia, et see oleks tervikuna ebaneutraalne. Tahaks, et välispoliitiline taust oleks rohkem esile toodud. On mõned uued sündmused, mida minu meelest tuleks mainida: Valdar Parve artikkel ja Arvo Halliku reaktsioon sellele, Kaja Kallase soovitus pinnida Kersti Kaljulaidu seoses Alexelaga. Mida siit üldse näha pole, on Kaja Kallase hoiak, et ajakirjandus ja Riigikogu kiusavad teda ja küsivad asju, mis pole nende asi; see on küll minu subjektiivne kokkuvõte, aga see pole minu meelest faktidest kaugel. Samuti on minu meelest oluline, et Kaja Kallasele on ette heidetud halba kommunikatsiooni ja peaministrile sobimatut käitumist. Veel on vast oluline see, et Reformierakond tervikuna ei soovi oma juhti ja peaministrit välja vahetada, mida näitab see, et peale Kallase keegi parteijuhiks ei kandideeri. Vastukajasid erineva nurga alt võiks rohkemgi olla, äsja lugesin artiklit, mille pealkiri oli "Pärast petmist ei ole armastust". Asja sisulist poolt tuleks kuidagi rohkem avada. Kaja Kallasele heidetakse ette kahepalgelisust: ta propageerib Eestis ja välismaal Venemaaga äri täielikku lõpetamist olenemata kahjudest, mida see toob, käskis riigiettevõtetel sellise äri lõpetada, aga oma kodus seda lubab. Tõsi küll, ta ei ole tahtnud Eestis seda keelata, ilma et naaberriigid sellega kaasa tuleksid. Kriitika ütleb, et nüüd tema sõnum ei kõla usutavana. Ma usun, et kõiki neid motiive saab sisse tuua ilma neutraalsust rikkumata. Üks asi veel: praegusest esitusest ei tule välja, miks abikaasale antud laen on oluline, miks see on skandaali osa. Ja oluline osa skandaalist on kindlasti see, kuidas Kaja Kallas on küsimustele reageerinud. --Andres (arutelu) 4. oktoober 2023, kell 11:43 (EEST)

Alustuseks võiks selgeks teha, mis on üldse skandaal. Kellegi käitumine või tegevus on skandaal mitte selle tegevuse enda tõttu, vaid kellelgi reaktsiooni tõttu sellele. Selles mõttes on artikkel praegu tagurpidi, sest esitab skandaalina asjaosaliste endi kirjelduses seda käitumist, mis Kaja Kallase ja tema toetajate arvates ei vääri üldse tähelepanu, sest selles pole midagi skandaalset. Seega pole praegune artikkel skandaalist, vaid Kallase ja tema toetajate eneseõigustustest, st reaktsioonist skandaalile. Kui tahta siin artiklis tõepoolst käsitleda skandaali, tuleks Kallase ja tema toetajate arvamused pagendada "vastukaja" osasse ning esitada neid õigustusena, millel kohati on faktiline alus, aga kohati mitte. Juhin tähelepanu, et Kallase abikaasale antud laenu toimetasin artiklisse mina ja siinsed innukad kustutajad püüdsid ka seda fakti siit eemaldada ning välistada selle sisulist seostamist skandaaliga. Neutraalset vaatepunkti mitte austavate toimetajate pidurdamatu vandalismi tingimustes pole adekvaatse artikli koostamine võimalik, sellele kulutatud aeg on mõistliku osaleja jaoks raisatud ja tulemus ei vasta entsüklopeedilise teksti nõuetele. Kadakasaks (arutelu) 15. oktoober 2023, kell 14:35 (EEST)

:See, et meedia ja opponendid üritavad Kallast seostada tema abikaasa äridega on imho tõepoolest samuti skandaalne. Antud artiklis on skandaaliks siiski nö "idavedu", ehk Kallase abikaasa äride seos idavedudega, mitte kellegi kolmanda reaktsioon meedia poolt ülespuhutud teemale. Samamoodi laenud, mis polnud antud idavedusid tegevale firmale ei ole seotud idavedude skandaaliga. Ükskõik kui meeleheitlikult ei üritata seda opponentide poolt sellisena kuvada. --LeeMarx (arutelu) 15. oktoober 2023, kell 14:59 (EEST)

:Kuidas me teada saame, mis on skandaal. Võõrsõnade leksikon ütleb: "avalik häbistav v kõmuline juhtum; mürgel, märul, suur riid". See ei aita edasi. Sõnaveeb ütleb: "avalik, sündsustunnet haavav käitumine või sündmus, mis inimestes tekitab äärmist meelepaha või hämmastust". Võib-olla tuleks lähtuda sellest, et tegu on suure riiuga.

: Ma arvan, et asja iva on see, et inimestes tekitas hämmastust tajutud vastuolu Kaja Kallase propageeritavate hoiakute ja tema abikaasa käitumise vahel.

: Ma arvan, et laen puutub asjasse sellepärast, et tekkis kahtlus, et Kaja Kallas ise oli osaline tema abikaasa äris.

: Ma ei usu, et kellelgi siin on tahtmist artiklit mitteneutraalseks teha. Asju tuleb lihtsalt arutada.

: Mulle tundub, et me ei saa neutraalselt otsustada ühegi sündmuse või käitumise kohta, et see on skandaalne. Saab ainult kirjeldada, milles see seisnes ja mida inimesed sellest on arvanud. --Andres (arutelu) 15. oktoober 2023, kell 15:35 (EEST)

::Mingis mõttes oleks hea, kui selliseid asju kajastaks entsüklopeedia 10-aastase lõtkuga, aga paraku jõuab info siia kiiremini ja seega tuleb kuidagi neid asju kajastada. Mitte-neutraalsuse soov tuleb aga selliste küsimuste puhul oma poliitilistest eelistustest, nt LeeMarxi ja Neptuuniumi puhul pole kallutatuses erilist kahtlust. Iseenesest pole väga suur kunst panna kirja skandaalis osalevate poolte seisukohad neutraalsust taotledes ja refereerides seda, mida avalikkuses on skandaali asjaolude kohta välja toodud meedia, osapoolte jmt kaudu, tuues välja osapoolte väidete tuuma, vaidluse objekti, kirjeldades selle muutumist skandaali käigus. Kui aga on eesmärk väita, et skandaal polegi skandaal või see ongi ainult meedia nõiajaht või poliitilise opositsiooni vandenõu, siis pole neutraalse artikli koostamine võimalik. Ma arvan, et meil kõigil on oma kallutatus ja piiratus, aga peaks usaldama artikli kaasautorite head tahet ning püüdma nende pakutud täiendavaid ja allikatega kaetud rakursse artiklis kajastada, vajadusel täpsustada. Muudatuste tervikuna tagasipööramine oma isiklikust kallutatusest lähtuvalt kindlasti edasiviiv tegevus pole. Kadakasaks (arutelu) 16. oktoober 2023, kell 05:27 (EEST)

:::See, et mul on oskus asju näha nii nagu nad on, ei tähenda, et ma oleks kallutatud. Väga suvaliselt ja suure kaarega mööda paugutad. Pigem tekitab küsimusi meeleheitlik katse fakte moonutada ja jätta muljet, justkui Kallas oleks isiklikult rekatäie kaupa veremaale viinud. Seda võid uutes uudistes kirjutada, aga mitte vikipeedias, kus faktid loevad. --LeeMarx (arutelu) 16. oktoober 2023, kell 09:22 (EEST)
Me ei jõua kuskile, kui me üksteist kahtlustame ja süüdistame. Muudatuste tagasipööramise asemel tuleks asju arutada. --Andres (arutelu) 16. oktoober 2023, kell 13:38 (EEST)

Mis põhjusel meil see endiselt üleval on? Kas ainult ühe inimese jonni pärast? Pärast märgi panekut on adminid siin usinalt artikli neutraalseks teinud ja võiks selle nüüd eemaldada. LeeMarx (arutelu) 6. jaanuar 2024, kell 22:21 (EET)

Neutraalsusega on kõik korras ja võtsin märgi ka maha. Paari kohta vajaks artikkel veel viiteid, aga muidu pole tal häda midagi. Metzziga (arutelu) 7. jaanuar 2024, kell 07:54 (EET)

: No kui keegi leiab, et esitus pole neutraalne, siis oleks konstruktiivne leida koostöös temaga esitus, mis on kõigi meelest neutraalne. --Andres (arutelu) 7. jaanuar 2024, kell 15:19 (EET)
Lugesin artikli läbi. Minu meelest on tegu pigem seosetute infokildude kogumiga. Ma ei seostaks seda neutraalsuse puudumisega. Tundub, et artikliga on lihtsalt vähe tööd tehtud. --Andres (arutelu) 7. jaanuar 2024, kell 15:25 (EET)

Sellega võib iseenesest nõustuda, kuid ülal oli neutraalsuse vaidlustamise põhjuseks paari kaastöölise järelejätmatu soov paigutada artikli esimesse osasse peaministri enda tõlgendus toimunust, mis sisuliselt teeb artikli skandaali eitavaks ega ole oma olemuselt neutraalne või tasakaalustatud. Kuna lugeja hakkab lugema algusest, siis ei saa ta artiklit lugedes skandaalist tasakaalustatud ega neutraalset pilti, ka pole neutraalsuse vaidlustamise põhjustanud ülesehitus artiklist kadunud. Kuna administraator Neptuunium ja kasutaja LeeMarx pöörasid tasakaalustamist püüdnud muudatused tagasi, siis polnud võimalik neutraalsuse tagamiseks ka toimetamistööd teha ja märgise lisamine oli õigustatud ning lugejat tuleks neutraalsuse puudumise pärast jätkuvalt hoiatada. --Kadakasaks (arutelu) 11. jaanuar 2024, kell 22:57 (EET)

: Ylal olen vististi juba selgitanud, miks mõned reaalsust moonutavad ja selgelt erapoolikud väited (stiilis X oli "poliitiline sündmus, mille käigus on saanud ilmseks peaminister Kaja Kallase seotus majandustegevusega Venemaal") tagasi pöörati. Kui analoogse tegevuse asemel on soov päriselt heatahtlikke parandusi teha, siis palun lahkesti (olen oma meelest pyydnud mõningaid aspekte tagasipööratud muudatustest ka lõppvarianti lõimida).

: - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. jaanuar 2024, kell 23:35 (EET)

:: Konstruktiivne on teha parandusi järk järgult, muudatuste tagasipööramine on äärmuslik meede, mis polnud õigustatud. Aitäh, et märkasid tagasipööramisega kaduma läinud olulist sisu ja püüdsid seda artiklisse lisada. Parem oleks, kui sellised toimetuslikud muudatused sünniks kaastööliste panust ja töörõõmu kustutamata. --Kadakasaks (arutelu) 25. jaanuar 2024, kell 23:08 (EET)
Kuidas oleks, kui jätaks sissejuhatusse ainult esimesse lõigu ning  ülejäänud sisu panna tahapoole? --Andres (arutelu) 12. jaanuar 2024, kell 00:01 (EET)

Mis eesmärki see täidaks? Praegu annab sissejuhatus väga hea ülevaate kogu sellest teemast. --LeeMarx (arutelu) 12. jaanuar 2024, kell 22:35 (EET)

:Siis kaoks vaidlus selle üle, mis sisu peaks sissejuhatuses olema. --Andres (arutelu) 12. jaanuar 2024, kell 22:37 (EET)

:: Sellest võiks kasu olla küll. Skandaalid ongi segased asjad, kus osapooltel on toimunust vastandlik pilt. Kui tahta skandaali erapooletult sisse juhatada, peaks kajastama alustuseks kõige markantsemaid lahknevusi, mis on ühtlasi teatud määral autoriteetsed, nt meedia, parteid, institutsioonid jmt. --Kadakasaks (arutelu) 25. jaanuar 2024, kell 22:53 (EET)


Arutelu:Agir (Brasiilia)

"Tegutsema" Kas on kindel, et erakonna nimi eesti keeles on selline? Velirand (arutelu) 13. september 2023, kell 18:30 (EEST)

"Agir" (erakonna nimi portugali keeles) on tegusõna algvorm. Olen ~90% kindel, et "Tegutsema" on õige. Mu portugali-eesti taskusõnastiku andmetel on sõna "Agir" tõlge "tegutsema, toimima, käituma". Nõustun, et "Tegutsema" tundub pisut kohmakas. Ehk oleks parem artikkel ümber nimetada "Agir"? Collorizador (arutelu) 13. september 2023, kell 21:05 (EEST)

: Jah, otsetõlge on tõesti selline. Aga kas eesti keeles on seda erakonda varem kusagil niimoodi (Tegutsema) nimetatud? Velirand (arutelu) 13. september 2023, kell 21:09 (EEST)

::Eesti keeles pole ma leidnud viidet sellele erakonnale sõnaga "Agir" või "Tegutsema" (tegu on Brasiilia kontekstis imepisikese erakonnaga, mis alles viimasel aastal vahetas oma nime). Selle artikli puhul ma tõlkisin selle ise. Asendan sõnaga "Agir" ja siis lisan tõlke artiklisse? Collorizador (arutelu) 13. september 2023, kell 21:25 (EEST)

::: Ausalt öeldes ma ei söanda öelda, kuidas oleks õigem. Selles küsimuses oleks vajalik laiem konsensus. Velirand (arutelu) 13. september 2023, kell 21:40 (EEST)


Arutelu:Saiga

Kust see eestikeelne termin on võetud? Kahtlaselt kõlab see juba sellepärast, et epideemiaid nimetatakse meil tavaliselt haiguse, mitte bakteri nimetuse kaudu. Lisaks jääb mulje, et Google ei tea midagi ka nasaalbakteritest. Ega haigusena ole mõeldud hoopis pastörelloosi? Kuriuss (arutelu) 14. september 2023, kell 18:53 (EEST)


Arutelu:Ling

Minu arust ei saa hiina nimesid niimoodi ühte patta panna. Seal on erineva hääldusega ja tähendusega nimed. Metsavend 14. september 2023, kell 22:43 (EEST)

Kirjutasin ingliskeelse Wikipedia baasil täpsustuse.Teomees (arutelu) 15. september 2023, kell 12:59 (EEST)


Arutelu:Las Palmase provints

Kas tõesti sajab "augustis 0 mm" sademeid? Kuriuss (arutelu) 15. september 2023, kell 03:34 (EEST)


Arutelu:Uue Testamendi koodeksid

Artiklil peaks olema mingi sissejuhatav lause. Velirand (arutelu) 15. september 2023, kell 14:28 (EEST)


Arutelu:Eduard von Maydell

"Eestimaa poliitik." Baltisaksa riigitegelane oleks minu meelest täpsem. Velirand (arutelu) 16. september 2023, kell 09:35 (EEST)

Poliitikuks on teda nimetatud vist seoses rüütelkonnaga seotud tegevuste tõttu?

Pakutud variant tundub mulle ebatäpsem ja kui öelda "riigitegelane", siis võiks olla pigem juba "Venemaa riigitegelane". Pikne 16. september 2023, kell 16:50 (EEST)

: Siis võiks olla vähemalt Eestimaa kubermangu poliitik. Ma ei saa aru, miks nii mitmedki Vikipeedia autorid väldivad baltisakslaste nimetamist baltisakslasteks. Velirand (arutelu) 16. september 2023, kell 16:55 (EEST)

:: Ma arvan, et keegi otseselt ei väldi, aga mõnikord on lihtsalt kindlam kasutada mingit teist kirjeldust. Inimese baltisakslaseks liigitamine tundub olevat siin-seal artiklites rohkem oletuslik (mittetalupoeg, saksapärane nimi, järlikult baltisakslane?). Sellest oli hiljuti veel paaris kohas juttu (nt Arutelu:Ernst Boustedt).

:: Võib-olla RobertRSMN soovib selgitada, miks ta siin just sellise kirjelduse valis. Pikne 16. september 2023, kell 17:31 (EEST)


Arutelu:Aleksis Avasalu

"1942 õnnestus pääseda Eesti diviisi". See on liiga ebamäärane. Vt Eesti diviis. VillaK (arutelu) 16. september 2023, kell 21:36 (EEST)


Arutelu:Järvamaa mõisate loend

Miks on mõisu loetlevas artiklis hoopis kirikute pildid? Ülevaatlikuse mõttes mõisu rühmitades võib seda teha ka kirikukihelkondade kaupa, aga mõisad ja kihelkonnad (ammugi kirikuhooned) pole olemuslikult seotud, pole sama hierarhia eri tasemed. Üks on majandusüksus, teine usuorganisatsiooni üksus. Minnekon (arutelu) 17. september 2023, kell 13:18 (EEST)

Need pildid võiks siit ja teistest mõisate loenditest eemaldada. Vt ka Arutelu:Harjumaa mõisate loend. Pikne 18. september 2023, kell 16:23 (EEST)

: Kui oleks asjakohased pildid (mitte kirikute omad), siis tuleks kindlasti alles jätta. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. september 2023, kell 16:52 (EEST)

:Toetan, kirikukihelkonna artiklis oleks kihelkonnakiriku pilt asjakohane, mõisate loendis aga mitte NOSSER (arutelu) 18. september 2023, kell 20:20 (EEST)


Arutelu:Katie Moon

Ta uus perekonnanimi on Katie Moon. Velirand (arutelu) 18. september 2023, kell 09:41 (EEST)

Tuleb vastavad muudatused teha. Millal nimi muutus? --Andres (arutelu) 18. september 2023, kell 17:16 (EEST)

: Inglise Vikipeedias on nimi muudetud 5. veebruaril 2023. Velirand (arutelu) 18. september 2023, kell 17:31 (EEST)


Arutelu:Jüri Rästas

Siia tulevad ka ühe teise Jüri Rästase lingid. Velirand (arutelu) 18. september 2023, kell 21:17 (EEST)


Varem oli selles hoones Ukraina Kompartei Keskkomitee. Vääriks ehk äramärkimist. Velirand (arutelu) 18. september 2023, kell 21:27 (EEST)

Kindlasti. --Andres (arutelu) 18. september 2023, kell 21:38 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Ukraina Presidendi Administratsiooni hoone


Arutelu:Lõikepind

Siia tulevad ka mõned üldmõiste lõikepind kohta käivad lingid. Velirand (arutelu) 18. september 2023, kell 22:25 (EEST)

Selleks et seda parandada, tuleb üldmõiste kohta paar ridagi kirjutada. --Andres (arutelu) 19. september 2023, kell 13:03 (EEST)


Arutelu:Ernst Raiste

Artiklist ei selgu, milles seisnes ta tegevus vabadusvõitlejana. Velirand (arutelu) 19. september 2023, kell 19:01 (EEST)


Arutelu:Keegel

Kas "keegel" on selle artikli järgi üldmõiste kõigi veeremängude kohta, või konkreetne reeglitega mäng?
Mida peaks tähendama viide "boolingule", mis viitab tagasi sellesamale lehele?
Kas ma võin võtta https://keegel.evml.ee/mis-on-sportkeegel/ ülevaatest siia kokkuvõtte teha?
http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=keegel annab sõnale "keegel" veel hoopis laiema tähenduse. Kurinurm (arutelu) 20. september 2023, kell 00:29 (EEST)


Arutelu:Booling

http://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=booling
bowling - booling ehk hobikeegel, mängitakse 10 kurikaga
Seega muutsin eelmise ümbersuunamise (=> Keegel) ära uueks (=> Bowling). Kurinurm (arutelu) 20. september 2023, kell 00:34 (EEST)


Arutelu:Georg von Bradke

Esimeses lauses peaks olema ka mingi üldisem määratlus. Velirand (arutelu) 20. september 2023, kell 11:05 (EEST)


Arvan, et hoolimata "erilistest teenetest" ei ole kõik artikliväärilised ja neid ei pea linkima. Metsavend 20. september 2023, kell 11:40 (EEST)

Lingi võib ära võtta, aga enne peaks veenduma, et isik ei vääri artiklit. Mõnikord on isik tuntud teise nime all, näiteks Tatiana Järvi on tuntud kui Tatjana Järvi. --Andres (arutelu) 20. september 2023, kell 12:44 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eriliste teenete eest Eesti kodakondsuse pälvinud inimeste loend


Arutelu:Igate mõis

Esmamainimise aasta on lausest puudu. Kuriuss (arutelu) 22. september 2023, kell 03:44 (EEST)


Arutelu:Borodino (Eesti)

"Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda." – "Kihelkondlikult" on tarbetu kordus, vaja oleks hoopis konkreetset ajalist määratlust, MILLAL kuulus. Kuriuss (arutelu) 23. september 2023, kell 10:35 (EEST)


Arutelu:Christin

Meessoost pesapallimängija foto ei kinnita ega illustreeri artikli põhiväidet, et "Christin on naise eesnimi". Kuriuss (arutelu) 23. september 2023, kell 10:42 (EEST)


Arutelu:Maksim Gorki

"Tulevane Tšehhoslovakkia president Tomas Garrig Masaryk vastas Maxim Gorkyga ja 1911 külastas teda Capris." – ei saa aru, mida ja miks on tahetud selle lausega öelda. Kuriuss (arutelu) 23. september 2023, kell 11:46 (EEST)


Arutelu:Popasna lahing

Opasna või Popasna lahing? Octagon11 (arutelu) 23. september 2023, kell 20:24 (EEST)

Popasna on õige. Parandan. --LeeMarx (arutelu) 23. september 2023, kell 20:28 (EEST)


Arutelu:2022. aasta Hersoni vasturünnak

1st Special Operations Brigade - see peaks olema Ivan Bohuni nimeline eriotstarbeline brigaad. Octagon11 (arutelu) 23. september 2023, kell 20:54 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2022. aasta Hersoni vasturünnak


Arutelu:Ernst-Karl Kõo

"... konverentsil (Tallinn, 1978) tunnustati tema tööd lastekardioloogia valdkonnas" – tunnustati millega? Kuidas? Milles tunnustamine seisnes? Kuriuss (arutelu) 24. september 2023, kell 18:10 (EEST)


Arutelu:Novorossia

Novorossija peaks olema õige nimetus. EKI LeeMarx (arutelu) 24. september 2023, kell 19:28 (EEST)

KNAB-i järgi on peamine nimekuju Uus-Vene. Andreas003 (arutelu) 26. september 2023, kell 13:58 (EEST)

:Selge. Kuid guugeldamise põhjal jääb mulje, et meedias eelistatakse kasutada sõnaühendit "Uus-Venemaa", muidugi ka "Novorossija". Sõnaühendit "Uus-Vene" ma üldse ei näinud. Minu meelest võiks artikli avalause alata KNAB-i põhivormiga. Artikli pealkirjaks aga panna "Novorossija". – Hirvelaid (arutelu) 26. september 2023, kell 15:17 (EEST)

::Nõus Andreas003 (arutelu) 26. september 2023, kell 15:41 (EEST)
"Uus-Vene" on üllatav, sest meie teeme vahet Vene (Russ) ja Venemaa (Rossija) vahet. --Andres (arutelu) 26. september 2023, kell 22:33 (EEST)

Küsi Pällilt :) – Hirvelaid (arutelu) 27. september 2023, kell 17:00 (EEST)


Arutelu:Tingimuslikkuse mehhanism

Antud artikkel annab ülevaate Euroopa Liidu välja töötatud tingimuslikkuse mehhanismi kohta, mis jõustus 2021. aastal (võeti vastu 16.12.2020) Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusega. Tingimuslikkuse mehhanismi määruse eesmärk on lisada liidu eelarvele täiendav kaitse, kui õigusriigi põhimõtete rikkumine mõjutab või võib mõjutada ELi finantshuve.

Antud määrus käsitleb tingimuslikkuse mehhanismi, tänu millele saab Euroopa Liidu eelarvet kaitsta mõjutuste eest, kui liikmesriigis toimub õigusriigi põhimõtete rikkumine. EL lepingu artiklis 2 (ELL art 2) on sätestatud, et ühinedes liiduga, ühinetakse seejuures ka õigusstruktuuriga, mille aluseks on liikmesriikide ühised väärtused. Üks olulisimaid aspekte on  õigusriigi austamine, kuna sellega kaitstakse teisi põhiväärtuseid, millel EL rajaneb. Nendeks on näiteks demokraatia, võrdsus ja inimõiguste austamine. Ilma õigusriigi põhimõteteta ei saa olla demokraatiat ja põhiõiguste austamist. Seega on Euroopa Liidu aluseks õigusriigi põhimõte ning selle järgimine on üks liikmesriikide ühistest väärtustest, millel liit rajaneb.
Kui liikmesriigis ei austata õigusriigi keskseid põhimõtteid, siis on ohus ka liidu eelarvest eraldatud raha korrektne ja usaldusväärne kasutamine. Liikmesriigid peavad liidu eelarvet kasutama vastutustundlikult ja toimima vastastikusel usaldusel ning tingimuslikkuse määrus kaitsebki eelarvet ohtude eest, mis kaasnevad õigusriigi põhimõtete eiramisega.
Õigusriigi austamine on oluline eeltingimus Euroopa Liidu toimimise Lepingu artiklis 317 sätestatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete järgimiseks. Usaldusväärne finantsjuhtimine on tagatud aga ainult siis, kui riikide avaliku sektori asutused tegutsevad kooskõlas seadustega ning nende asutuste üle on võimalik teostada tõhusat konhtulikku kontrolli sõltumatute kohtute ning Euroopa Liidu poolt. Käesolevas määruses sätestatu täiendab neid instrumente, pakkudes eelarvele lisakaitset.
===Määruse rakendamine===
Käesolevas määruses sätestatud meetmed on vajalikud eelkõige juhtudel, kui teised Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud menetlused ei võimalda liidu eelarvet tulemuslikult kaitsta. Vastuvõetavate meetmete kindlaksmääramisel on olulisel kohal proportsionaalsuse põhimõte. Eelkõige tuleks arvesse võtta olukorra tõsidust, asjaomase tegevuse või tegevusetuse algusest möödunud ajavahemikku, sellise tegevuse või tegevusetuse kestust ja korduvust, asjaomase liikmesriigi tahtlust õigusriigi põhimõtete rikkumine kõrvaldada, mil määral ta teeb selleks koostööd, ja mõju liidu eelarve usaldusväärsele finantsjuhtimisele või liidu finantshuvidele.
Olulisel kohal on ka lõplike vahendite saajate või toetusesaajate õiguste kaitse õigusriigi põhimõtete rikkumise korral ja meetmete vastuvõtmisel.
Meetmete rakendamisvolitused on Euroopa nõukogul, kes teeb lõpliku otsuse komisjoni ettepaneku põhjal. Enne mis tahes meetme vastuvõtmise ettepaneku esitamist käesoleva määruse alusel peab komisjon asjaomasele liikmesriigile teatama, miks ta arvab, et liikmesriik on rikkunud õigusriigi põhimõtet. Komisjon peab igast sellisest teatest andma teada ka nõukogule ja Euroopa Parlamendile. Seejuures peab asjaomasele liikmesriigile andma ka võimaluse esitada omapoolsed märkused. Tähtaegade määramisel peab komisjon arvestama  eelkõige esitatud ja nõutava teabe hulka, vastavate asjaolude ja nende hindamise keerukust ning asjaomase liikmesriigi haldussuutlikkust. Kui pärast liikmesriigi märkuste analüüsimist leiab komisjon, et meetmete vastuvõtmise tingimused on täidetud, peab ta esitama nõukogule ettepaneku kohaste meetmete vastuvõtmiseks.
Vastavalt olukorrale saavad meetmeteks olla näiteks:
* maksete või juriidilise kohustuse täitmise peatamine või juriidilise kohustuse täitmise lõpetamine;
* liidu eelarvega tagatud vahendi alusel antud majandusliku eelise peatamine või vähendamine;
* keeld sõlmida uusi lepinguid liidu eelarvega tagatud laenude või muude instrumentide kohta;
* ühe või mitme programmi heakskiitmise peatamine või peatamise muutmine;
* maksete peatamine.
=== Määruse mõju liikmesriikidele ===
Määrusega kohustatakse riike hoiduma õigusriigi põhimõtete rikkumisest, mis võivad kahjustada liidu eelarvet. Määrust ei kohaldata iga õigusriigi küsimusi hõlmava sanktsioonina, vaid selle kohaldamiseks peavad rikkumised piisavalt otseselt ohustama eelarve usaldusväärset haldamist või liidu finantshuvide kaitset.
Liikmesriigid peavad kasutama neile eraldatud ELI raha otstarbekalt ning raha saamise kriteeriumiks on õigusriigi põhimõtete järgimine.
Tingimuslikkuse mehhanismiga suurendab Euroopa Liit oma võimet sundida liikmesriike oma riigi õigustavasid muutma, näiteks varasemalt on Euroopa Liit läbi Euroopa poolaasta andnud riigipõhiseid soovitusi, mis võivad sisaldada soovitusi halduse ja õigusemõistmise kohta, kui nende toimimine mõjutab majanduselu või riigieelarvet. Kuna tegu oli soovitustega, siis ei omanud need riikidele mingit kohustuslikku või siduvat mehhanismi ja vajalik oli kehtestada rangemad eelarvetingimused.
Mõned liikmesriigi valitsused mõistsid tingimuslikkuse mehhanismis selget ohtu olles määruse vastuvõtmise vastu ja andes asja Euroopa Kohtusse. Peamised eestvedajad ja määruse vastased olid Poola ja Ungari. Eeltoodud liikmesriigid olid arvamusel, et määrus on eelkõige liikmesriikide karistamiseks ja sellel puudub õiguslik alus.

Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus 2020/2092

===  Ungari vs. Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu lahend 1C‑156/21 ===
Ungari, keda toetas Poola Vabariik, esitas 11. märtsil aastal 2021. aastal hagi Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu Nõukogu vastu Euroopa Kohtule, millele järgnes Euroopa Kohtu täiskogu otsus 16. veebruaril 2022. Euroopa Parlament taotles kiirendatud menetlust ning Euroopa Kohus määras selle Euroopa Kohtu täiskogule, tuginedes Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklile 16.
==== Ungari väited ja argumendid ====
Ungari esitas hagi vaidlustatud määruse tühistamiseks, väites, et liidul polnud pädevust määruse vastuvõtmiseks ning väites, et määruse eesmärk on eelkõige liikmesriikide karistamine õigusriigi põhimõtete rikkumise eest. Teise võimalusena esitas Ungari hagi määruse nr 2020/2092 artikli 4 lõike 1, lõike 2 punkti h, artikli 5 lõike 2, lõike 3 kolmanda lause ja viimase lause, artikli 6 lõike 3 ja lõike 8 tühistamiseks.
Ungari väitel puudus esiteks määrusel õiguslik alus, sest liikmesriikide suhtes kasutatavad meetmed lähevad finantsmääruses kehtestatud nõuetest palju kaugemale ning materiaal- ja menetlusnormide seos eelarvega ei anna alust kvalifitseerida sääraseid norme finantseeskirjadena.
Teiseks pandi Ungari sõnul toime kõrvalehoidmine ELL artiklist 7 ja ELTL artiklist 269. ELL artikkel 7  sätestab, et õigusriigi põhimõtete rikkumisele saab menetlusega reageerida vaid selle artikli alusel. Samuti väitis Ungari, et määrus rikub pädevuse üleandmist ja institutsioonilise tasakaalu põhimõtet, vastavalt ELL artikli 5 lõikele 2 ja ELL artiklile 13 lõikele 2. Ungari sõnul halveneb rikkumise toime pannud liikmesriigi menetluslik olukord.
Viimasena tõi Ungari välja ka seisukoha, mille kohaselt ei ole nõuetekohaselt kindlaks määratud seost võetavate meetmete ja õigusriigi põhimõtte rikkumise vahel.
Ning kolmandaks on Ungari seisukohal, et määrusega rikuti õiguskindluse ja õigusselguse põhimõtteid, jättes määratlemata täpsed mõisted ja meetmed ning seose võetavate meetmete ja õigusriigi põhimõtte rikkumise vahel.
==== Euroopa Kohtu hinnang ====
Kohus pidas tarvilikuks veelkord rõhuda asjaolule, et määruse eesmärk pole liikmesriikide karistamine õigusriigi põhimõtete rikkumise eest, küll aga rikkumistest tulenevate riskide maandamine peaasjalikult kaitstes liidu eelarvet kahju eest.
Samuti on Kohus seisukohal, et liidul peab olema enda pädevuse piires võimalus kaitsta õigusriigi ja solidaarsuse väärtusi, millel liit rajaneb.Kohtu sõnul on liidu pädevus kehtestada finantseeskirju, mis seavad rahastamise eelduseks just õigusriigi põhimõtete järgimise. Finantseeskirjaks võib ka lugeda tingimuslikkuse mehhanismi. Õigusliku aluse argumendi kohta vastas Kohus, et et ELTL artikli 322 lõige 1 oli sobiv määruse vastuvõtmise õiguslik alus ning lükkab Ungari esitatud väited tagasi.
Ungari väitis määruses esinevat kõrvalehoidmist ELL artiklist 7 ning ELTL artiklist 269. ELL artiklis 7 käsitletud eesmärk rikkumise toime pannud liikmesriiki karistada on võimalik sundimaks teda rikkumisi lõpetama. Vaidlustatud määruses sätestatud eesmärk erineb viimasest ja selleks on rikkumise korral tagada liidu eelarve kaitse, mitte õigusriigi põhimõtete rikkumise eest liikmesriiki karistada. Seega leiab kohus, et määrusega ei hoita kõrvale ELL artiklist 7.
Kohus tõi välja, et hinnangud õigusriigi põhimõtete rikkumise tuvastamise korral peavad olema erapooletud, õiglased ning ausad ja peab olema tuvastatud seos rikkumise ja tõsise riski vahel. Samuti allub protsess Euroopa Kohtu kontrollile. Määruses on välja toodud mõiste tõsine risk, mis peab omakorda olema tõendatud, ilma milleta ei saa kaitsemeetmeid kasutada.
Kohus on seisukohal, et Ungari argumendid määruse ebapiisava täpsuse kohta on alusetud, sest määruses on erinevad mõisted, sh tõsine oht, selgelt täpsustatud ning määrus on õiguskindluse põhimõttest tulenevatele nõuetele vastav.
Ungari teiseks ettapanekuks oli osaliselt määrus tühistada, mida pidas Kohus lubamatuks põhjusel, et see tooks kaasa määruse sisu olulise muutumise, sest see eemaldaks ka täpsustavad nõutavad tingimused, et kaitsemeetmeid saaks kasutada.
Kokkuvõttes jättis Euroopa Kohus hagi tervikuna rahuldamata. Ungarilt mõisteti välja nii enda, Euroopa Parlamendi kui ka Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud.
=== Poola Vabariik versus Euroopa Parlament, Euroopa Liidu Nõukogu lahend 2 C‑157/21 ===
Poola Vabariik pöördus 11. märtsil 2021. aastal Euroopa Kohtu poole, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembril 2020. aasta määrus 2020/2092 tühistataks. Määrus käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks.
Poola Vabariiki toetas hagis Ungari ning Euroopa Parlamenti toetasid teiste seas Soome Vabariik, Rootsi Kuningriik et cetera. Kohtuasi lahendati kiirendatud menetluses.
==== Poola eellugu====
Euroopa Nõukogu võttis 2017. aasta detsembri lõpus vastu otsuse, milles leiti Poola Vabariigi puhul ilmne oht õigusriigi väärtustele.
Euroopa Komisjoni hinnangul puudus Poolas sõltumatu põhiseaduslikkuse järelevalve ning ohus on ka kohtute sõltumatus, seoses Poola parlamendi tegevusega. Parlament võttis vastu mitu seadust, millega muudeti erinevaid aspekte kohtute töö korralduses. Näiteks on uute seadustega antud justiitsministrile vabadus põhjendamata nimetada ja ka vabastada ametist kohtute esimehi.
Komisjon võttis Poolas toimuva osas õigusriigi raamistiku raames kasutusse võimalikud meetmed, et murelikud aspektid korda seada. Esmalt tuvastati oht õigusriigi väärtustele ehk leiti, et kohtunikke ei nimetata ametisse seaduslikult ning vastuvõetud seadused ei ole kooskõlas muuhulgas ei võimude lahususe ega õiguskindlusega. Seejärel algatati Poolaga dialoog, et selgitada õigusriigile lasuvat ohtu ning anti kolm soovitust parendamiseks. Korduvalt kutsuti Poola ametiasutusi ka konstruktiivse dialoogi eesmärgil kohtumistele, aga probleemkohtades muutusi ei tehtud.
==== Poola  väited ja argumendid ====
Poola Vabariik leiab, et ELTL art 322 lg 1 p a ei ole sobiv õiguslik alus määruse väljaandmiseks ning liidul puudub üleüldse pädevus hinnata liikmesriigi õigusriigi põhimõtetele vastavust.   Muuhulgas leidis Poola, et liidul puudub pädevus defineerida mõistet “õigusriik”.  Lisaks leiti, et määruses väljatöötatud mehhanism on loodud põhjendamatult, kuna ELL artiklis 7 on sisuliselt vastav mehhanism juba olemas ning rikkumise tuvastamise pädevus on antud Euroopa Ülemkogule.  ELL artiklis 7 on loodud võimalus, et Euroopa Ülemkogu tuvastab, kas liikmesriik on rikkunud ELL artiklis 6 nimetatud liidu ühiseid väärtusi ning seejärel nõukogu otsustab edasise sanktsiooni.
Poola leiab lisaks, et määruse vastuvõtmisel rikuti protokollist nr 2 tulenevat subsidiaarsuse põhimõtet.  Nimetatud protokolli nr 2 artiklist 4 tuleneb kohustus, edastada seadusandlike aktide eelnõud liikmesriikide parlamentidele (konsulteerimise kohustus). Edastati aga vaid algne ettepanek.  Konsulteerimine on aga kohustuslik liidu ja liikmesriikide vahel jagatud pädevusega küsimuses, mis antud teema Poola hinnangul ka on.
Poola leidis veel, et loodud määruse kohaldamisega, rikutakse ELL art 4 lõikest 2 tulenevat põhimõtet, et aluslepingute ees on kõik liikmesriigid võrdsed. Poola viitab asjaolule, et määruse vastuvõtmisele eelnenud ettepanekus, ei toodud välja konkreetseid tingimusi menetluse algatamiseks ja riikide vastu kohaldatavate meetmete valimiseks, mis ei taga riikide võrdset kohtlemist. Poola leiab ka, et mehhanismiga on ette nähtud karistusliku toimega meetmed, mille otsustamise kvalifitseeritud häälteenamusega toob kaasa väiksemate riikide ebavõrdsuse.
==== Euroopa Kohtu hinnang ====
Kohus leidis vastates poole esimesele argumendile, et esmalt on oluline teada, et ELL artiklis 2 on toodud välja liidu väärtused, mille austamine on alus liidus olemisele.  Kohus leidis, et artiklis 2 nimetatud väärtused peavad olema püsivad ehk kui need on ühinemisel riigis täidetud, siis need peavad püsima ka liikmesriigiks olles . Kohus leidis, et kuivõrd aluslepingute antud pädevuse piires peab saama kokkulepitud alusväärtusi kaitsta, siis on ELL artikli 5 lõikge 2 (pädevuse andmise põhimõte) ja ELTL artikkel 7 (poliitikavaldkondade kooskõla põhimõte) aluseks tingimuslikkuse mehhanismile.
Argumendi, et uue mehhanismi loomine oli põhjendamatu, sest aluslepingus on see pädevus juba Ülemkogule antud, lükkas kohus samuti ümber. Kohus toob välja, et liidu väärtuste kaitsmiseks on lisaks ELL artiklile 7 ka muid artikleid, milles antakse liidu institutsioonidele pädevus hinnata toimepandud rikkumisi.
Protokollist nr 2 tuleneva konsulteerimise kohustuse kohustuste rikkumisega kohus ei nõustu. Kohus leidis, et määrus, mille sisu on määrata kindlaks liidu eelarve koostamise ja täitmise kord, saab olla ainult liidu enda pädevuses ehk subsidiaarsuse põhimõte antud juhul kohaldamisele ei kuulu.
Kohus leidis, et määrusega ei rikuta riikide võrdsust aluslepingute ees ja põhimõtet austada riikide rahvuslikku identiteeti, kuna määruses on selgelt lahti kirjutatud, mis alusel riigi suhtes menetlus algatatakse ehk Poola argument on alusetu. Lisaks rõhutab kohus, et kuna määruse alusel võetavad meetmed ei ole sanktsioonid, siis ei ole asjakohane ka Poola väide, et selliselt kvalifitseeritud häälteenamusega otsuste vastuvõtmine ei ole aus väiksemate riikide suhtes.
Kohus jättis hagi tervikuna rahuldamata.

Rakendamine Euroopa Liidu kohtupraktikas

Maurice, E. (2023). The Rule of Law: the uncertain gamble on conditionality. Lk 2-3.
C‑157/21. WM. p 1.
Euroopa Liit. (2021).Õigusriik: uue mehhanismi eesmärk on kaitsta ELi eelarvet ja väärtusi.
Euroopa Komisjon. Õiguse tingimuslikkuse määrus. Kasutatud 21.09.2023.
Määrus (EL) 2020/2092 - ELT L 433, p 5
Määrus (EL) 2020/2092 - ELT L 433, p 6
Vt kohtuotsus, Euroopa Kohus, 23. aprill 1986, Les Verts vs. parlament, C-294/83, ECLI:EU:C:1986:166, punkt 23. Vt ka kohtuotsus, Euroopa Kohus, 20. aprill 2021, Repubblika vs. IlPrim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311, punktid 61–65.
[[ https://commission.europa.eu/system/files/2022-03/c_2022_1382_3_et_act_part1_v1.pdf|Komisjoni teatis, Määruse (EL, EURATOM) 2020/2092]]
Määrus (EL) 2020/2092 - ELT L 433, p 8
[[ https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:32020R2092#ntr8-LI2020433ET.01000101-E0008|Määrus (EL) 2020/2092 - ELT L 433, p 7]]
[[ https://eur-lex.europa.eu/legal-content/ET/TXT/?uri=CELEX:32020R2092#ntr8-LI2020433ET.01000101-E0008|Määrus (EL) 2020/2092 - ELT L 433, p 14]]
C‑157/21, WM, p 28
C‑157/21, WM, p 63
C‑157/21, WM, p 67-70
C‑157/21, WM, p 87
Euroopa Liidu Leping, artikkel 6 ja 7
C‑157/21, WM, p 230
C‑157/21, WM, p 235
C‑157/21, WM, p 231-233
C‑157/21, WM, p 273
C‑157/21, WM, p 275
C‑157/21, WM, p 277
C‑157/21, WM, p 142, Euroopa Liidu Leping, artikkel 2
Euroopa Liidu Lepingu ja Euroopa Liidu Toimimise Lepingu konsolideeritud versioonid. 2016/C 202/01, art 322 lg 1
C‑157/21, WM, p 146
C‑157/21, WM, p 192-195
C‑157/21, WM, p 241
Määrus (EL) 2020/2092 - ELT L 433, lk 6, 8
C‑157/21, WM, p 288
C‑157/21, WM, p 304
Määrus (EL) 2020/2092 - ELT L 433, p 17
Määrus (EL) 2020/2092 - ELT L 433, p 18
Määrus (EL) 2020/2092 - ELT L 433, p 19
Määrus (EL) 2020/2092 - ELT L 433, p 20-24
Määrus (EL) 2020/2092 - ELT L 433, Art 5
Euroopa Liidu Lepingu artikli 7 lõike 1 kohane põhjendatud ettepanek, mis käsitleb õigusriigi olukorda poolas. 2017/0360, p 5
Euroopa Liidu Lepingu artikli 7 lõike 1 kohane põhjendatud ettepanek, mis käsitleb õigusriigi olukorda poolas. 2017/0360, p 175
Euroopa Liidu Kohtu põhikiri, art 16
Euroopa Liidu Leping, artikkel 7
Euroopa Liidu Toimimise Leping artikkel 269
Euroopa Liidu Leping, artikkel 5 lõige 2
Euroopa Liidu Leping, artikkel 12 lõige 2
C‑156/21, WM, p 90
C‑156/21, WM, p 199
C‑156/21, WM, p 110
 C‑156/21, WM, p 129
C‑156/21, WM, p 153
C‑156/21, WM, p 155-198
C‑156/21, WM, p 267
C‑156/21, WM, p 222
C‑156/21, WM, p 352-360
C‑156/21, WM, p 361


SSO on erioperatsioonijõudude nimetus, mitte väejuhatuse nimetus. Väejuhatus oleks siis KSSO. Octagon11 (arutelu) 25. september 2023, kell 23:35 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2023. aasta raketirünnak Musta mere laevastiku staabile


Arutelu:Veepark

Kas veepark ja lõbustuspark on ikka sünonüümid? Velirand (arutelu) 26. september 2023, kell 11:36 (EEST)

Loomulikult ei ole. --Andres (arutelu) 26. september 2023, kell 12:58 (EEST)

: Minu meelest ka ei ole. Velirand (arutelu) 26. september 2023, kell 13:01 (EEST)


Arutelu:Janek Hepner

Ta suri Eesti aja järgi 18. septembril, kohaliku aja järgi 19. septembril. Kumb kuupäev peaks kajastuma avalauses (ja infokastis)? LeeMarx (arutelu) 26. september 2023, kell 19:38 (EEST)

Meil ei ole selle kohta reegleid, aga tõenäoliselt tuleks lähtuda kohalikust ajast. --Andres (arutelu) 26. september 2023, kell 22:23 (EEST)
----
Kas esimeses lauses tohib surmakuupäev sellisel kujul olla, nagu praegu on? Velirand (arutelu) 18. oktoober 2023, kell 13:20 (EEST)

Jah, kui selle järel märgitud ka surmakoht. – Hirvelaid (arutelu) 18. oktoober 2023, kell 18:25 (EEST)

Surnud inimese puhul peavad kuupäevad ja kohad olema nimetavas. --Andres (arutelu) 18. oktoober 2023, kell 23:46 (EEST)


Arutelu:Vladimir Solovjov (telesaatejuht)

"2022. aasta mais käis ta Venemaa relvajõudude poolt okupeeritud Mariupoli linnas, mis sai tuntuks pärast Solovjovi ühisfoto avaldamist Donetski Rahvavabariigi juhi Deniss Pušiliniga Iljitši nime kandvas suures metallurgiakombinaadis." – seosed vajavad selgemat sõnastust. Kuriuss (arutelu) 27. september 2023, kell 11:28 (EEST)

Jah. Nähtavasti on mõeldud selle fakti teatavaksaamist. --Andres (arutelu) 27. september 2023, kell 16:36 (EEST)
 Pärast Venemaa sõjalise operatsiooni algust Süürias 2015. aasta sügisel on Solovjov olnud ainus saatejuht Venemaal, kes on teinud president Vladimir Putiniga intervjuu.
kuid ta ei jäänud ainsaks. --Wkentaur (arutelu) 11. mai 2024, kell 20:45 (EEST)


Arutelu:Natsionalnaja Media Gruppa

Artikli keelelink (vähemalt inglise oma) viib Kabajeva isikuartiklisse, mis ei peaks vast nii olema. Kuriuss (arutelu) 27. september 2023, kell 11:36 (EEST)

Keelelingid on õiged, aga inglise vikis on niisugune ümbersuunamine. --Andres (arutelu) 27. september 2023, kell 16:34 (EEST)


Arutelu:Aleksei Mordašov

"2008. aastal asutas ta National Media Groupi." – Kas on kindel, et tema isiklikult ja üksi selle asutas? Vähemalt pealiskaudse otsinguga ei leia sellele väitele kinnitust. Kuriuss (arutelu) 27. september 2023, kell 11:40 (EEST)


Arutelu:RTL aktuell

Kas sellises artiklis on ikka vaja tabeleid, kust me saame teada välismaise uudistesaate ilmateadustajate peasaatejuhi asetäitjad? Kuriuss (arutelu) 28. september 2023, kell 12:30 (EEST)

Kui see info juba on, siis miks ka mitte. Aga see tabel vajab ajakohastamist. --Andres (arutelu) 28. september 2023, kell 12:36 (EEST)

Saatel on viis miljonit vaatajat ja kõik saatejuhid on tähelepanuväärsed. --Andres (arutelu) 28. september 2023, kell 12:39 (EEST)


Palun lisatagu lihtsas keeles kontekst - mida tähendavad need registreerimise piirangud, miks neid vaja on või mismoodi kaubamärkide kasutamist mõjutavad. Praeg n hulk pooljuriidilist teksti, aga lihtsat ülevaadet teemast ei ole.
Need kohtupraktika näited... Miks need artiklis on? või mida annavad? ja miks nii täpselt? 194.126.99.34 28. september 2023, kell 12:54 (EEST)

Jah, artikliga tuleb töötada.

Ma ei ole kindel, et kohtupraktika näited on ülearused. Normatiivakti täielikuks mõistmiseks on tarvis, kuidas kohtud on seda tõlgendanud. --Andres (arutelu) 28. september 2023, kell 13:00 (EEST)
Pealkiri on imelik. --Andres (arutelu) 28. september 2023, kell 12:57 (EEST)

Artiklist on sissejuhatus puudu ja need kohtupraktika näited üle

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Euroopa Liidus kujutiste kaubamärgina registreerimise piirangud


Arutelu:Kerki

Alates 2017. aastast on linna nimi jälle Kerki. Velirand (arutelu) 29. september 2023, kell 13:55 (EEST)

Palun tee parandused-täiendused. --Andres (arutelu) 29. september 2023, kell 18:17 (EEST)


Arutelu:2023

milles põles ära üle 6800 hektari maad

Mis mõttes maa põles ära? --Andres (arutelu) 29. september 2023, kell 17:54 (EEST)

Pole artiklisse lisatud:
* 8. jaanuar – In elections to the parliament of Benin, the Progressive Union for Renewal–Republican Bloc alliance retains a majority, but the opposition Democrats win back parliamentary representation.
* 22. jaanuar – Brahim Ghali is re-elected as secretary general of the Polisario Front and president of the Sahrawi Arab Democratic Republic.
* 5. veebruar – The incumbent UNM party led by Brigitte Boccone-Pagès wins all 24 national council seats in the Monegasque general election.
* (Sport) 7. veebruar – LeBron James (pictured) surpasses Kareem Abdul-Jabbar to become the all-time leading scorer in the National Basketball Association.
* 16. aprill – In Finland, Unit 3 of the Olkiluoto Nuclear Power Plan, Europe's largest nuclear reactor, begins regular operation after eighteen years of delayed construction.
* juuni – Former US president Donald Trump is indicted after a special counsel investigation charges him with mishandling classified documents.
* september – The Ministry of Foreign Affairs of Poland is accused of involvement in a cash-for-visa corruption scandal
--Raamaturott (arutelu) 26. detsember 2023, kell 02:13 (EET)


Arutelu:Indoneesia pass

"Erandite kohaselt võivad vastsündinud kodanikud omada kahekümnendat rahvust (kaasa arvatud Indoneesia) kuni kaheksateistkümnenda sünnipäevani, mille järel tuleks otsustada, kas valida kodakondsus." Mida see tähendab? Kuriuss (arutelu) 30. september 2023, kell 13:25 (EEST)

Masintõlge tõenäoliselt. Kuni kaheksateistkümnenda sünnipäevani tohib omada topeltkodakondsust. Velirand (arutelu) 30. september 2023, kell 13:35 (EEST)

: See ei ole ka päris loogiline, sest kui nii, siis otsustada tuleks varem.

: Indoneesia kodakondsusest tuleks rääkida teises artiklis. --Andres (arutelu) 30. september 2023, kell 15:49 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Terminivõistlus

Minu meelest on "terminivõistlus" ja "terminite teemal" eksitavad väljendid. Jutt on ju artiklite kirjutamisest mõistete, mitte terminite kohta. --Andres (arutelu) 1. oktoober 2023, kell 09:02 (EEST)

Nüüd on ka ajalehes öeldud " eestikeelseid artikleid terminite ehk oskussõnade teemal". See on ju vale. Samas all põhjalik jutt sellest, kuidas mõiste ja termin erinevad, aga selles lauses ju aetakse termin ja mõiste segi. Kui me kirjutaks terminite teemal, siis peaks kirjutama, kuidas mingi termin on sündinud, mitte mõistest ega asjast. Mul on väga piinlik. Kas ma tohiksin siinses tekstis parandusi teha. Ja ma ei saa aru, miks mind ei kuulata. --Andres (arutelu) 5. oktoober 2023, kell 03:40 (EEST)

:On jätkuvalt arusaamatu, et mida ja kus sa muuta tahad. Ei ole ka kindel, et sa ise asju rohkem segi ei ajaks. Ivo (arutelu) 5. oktoober 2023, kell 04:19 (EEST)

:: Ma tahaks muuta esimeses lõigus seda kohta "artikleid teaduslike terminite teemal". Praegu ma ei teagi, kuidas seda sõnastada. Jutt on artiklitest, mille pealkiri on termin. Võib-olla siis "artikleid teaduslike mõistete kohta". --Andres (arutelu) 5. oktoober 2023, kell 05:06 (EEST)

:::Teaduslikest mõistetest võib rääkida küll. Eelkõige tekitabki küsimusi selle suure muutmissoovi juures, et mida ja mis mahus tahad sa ümber teha. Seda teksti on siis ikkagi kõigi koostööpartneritega varasemalt kooskõlastatud. Ivo (arutelu) 9. oktoober 2023, kell 22:25 (EEST)

:::: Kooskõlastada võiks ka Vikipeedia toimetajatega. Koostööpartnerid ei tunne Vikipeedia eripära. --Andres (arutelu) 10. oktoober 2023, kell 00:49 (EEST)

::::: Ja mille alusel sa arvad, et seda pole Vikipeedia toimetajatega kooskõlastatud?

::::: Tõesti ei ole iga siin tegutseja käest küsitud, aga täpselt samamoodi ei küsita nt iga Tartu Ülikooli töötaja käest asjade kohta, mida ülikool ette võtab. Ivo (arutelu) 10. oktoober 2023, kell 01:13 (EEST)

:::::: Mingit avalikku arutelu siin enne võistluse väljakuulutamist vist ju ei olnud? Asi peaks olema läbipaistev ja Vikipeedia tegijatega tuleks Vikipeedia asju tavapäraselt arutada ikka Vikipeedias. Loomulik oleks arutada kõigepealt Vikipeedias ja kooskõlastada siis teiste osapooltega. Sama peaks minu meelest kehtima ka muude WMEE tegevuste kohta, millega soovitakse lisada Vikipeediasse rohkem või vähem ebatavalist sisu (eriti nt need n-ö virtuaalnäitused). Pikne 24. jaanuar 2024, kell 21:51 (EET)
See on kõige häirivam koht.
Allpool on veel öeldud, et termin tähistab mõistet. See on EKI teatmikust võetud, see tundub mulle läbimõtlematu, aga siin tuleks siis EKI teatmiku autoriga diskuteerida. Aga seda, et definitsioon ehk määratlus terminit väljendab, pole ka seal öeldud. See on imelik sõnastus.
Mis puutub võistluse eesmärkidesse, siis siin võiks loosunglikke vormelite asemel olla lahti kirjutatud, mida oodatakse. --Andres (arutelu) 5. oktoober 2023, kell 05:18 (EEST)
Kas oodatakse uusi termineid? Vaevalt küll, sest kõik peab olema viidetega varustatud. Sellepärast tekitab kogu jutt terminiloomest segadust. Selleks et terminit saaks Vikipeedias kasutada, ei pea vastavat artiklit olema, kuigi muidugi on parem, kui on. Artiklit, mida oodatakse, tutvustavad ikkagi mõisteid, termini tähendus tuleb muidugi ka kaasa. Seda, et artiklid ei ole terminiteteemalised, näitab kas või see, et kui ühele mõistele vastab mitu terminit, siis me ei kirjuta iga termini kohta artiklit. Ja tuleb arvestada ka seda, et meil vaadatakse lühikeste artiklite peale viltu, need nagu polekski täisväärtuslikud artiklid. --Andres (arutelu) 5. oktoober 2023, kell 05:28 (EEST)

Kuidas niisugune võistlus saab avardada eestikeelset terminivara, kui võistlejad ei mõtle termineid ise välja? --Andres (arutelu) 1. oktoober 2023, kell 09:04 (EEST)

: Olemasolevate terminite populariseerimine teeb seda minu meelest samuti. Kui olemasolevat vastet keegi ei kasuta, siis pole sellest ju midagi kasu. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. oktoober 2023, kell 11:31 (EEST)

:: Kas need on siis välja mõeldud, aga kasutatud neid pole? Kuidas see nii saab olla? Et nad on avaldatud sõnastikes, aga kasutatud neid pole? Minu meelest terminivara avardamine ei tähenda mitte midagi muud kui uute terminite leiutamist. --Andres (arutelu) 3. oktoober 2023, kell 12:00 (EEST)

::: Millegi väljamõtlemisest ja ühe korra kuskil kasutamisest ei piisa. Kuskil doktoritöö eestikeelses kokkuvõttes võib ju midagi mainida, aga Vikipeedia kaudu saab selle päriselt nähtavaks teha. Ivo (arutelu) 3. oktoober 2023, kell 15:58 (EEST)

::: Nojah, mingi mõte sellel on, aga seda peaks  siiski teistmoodi nimetama, mitte avardamiseks, vaid siis juba tutvustamiseks või populariseerimiseks vms. Ma oleks ise küll arvanud, et terminist saab rääkida siis, kui mõni komisjon on selle välja töötanud, aga see on tõsi, et kui on pretsedent olemas, siis võib esialgu seda järgida, kui see pole just keeleliselt vigane. --Andres (arutelu) 3. oktoober 2023, kell 16:12 (EEST)

::::Nt EKI poolelt oodatakse pigem Vikipeedialt suuremat hulk erialatekste ning ei ole seda usku, et komisjonid asja ära lahendaks. Ivo (arutelu) 3. oktoober 2023, kell 16:36 (EEST)

::::: Kas ei ole mitte nii, et terminite väljamõtlemine on pinges originaaluurimuse keeluga? Ega me ei ole ka päris nii saanud, et uusi keelendeid ei kasuta, näiteks haldusüksuste nimetustes neid on. Enamasti ju ei ole terminite tõlkimisega vaeva, näiteks filosoofias on see enamasti, kuigi mitte alati, triviaalne ega ole kõneväärt. Igatahes Vikipeedias pannakse sageli viitenõue, kui leitakse sõna, mida mujal pole. --Andres (arutelu) 3. oktoober 2023, kell 16:58 (EEST)

:::::: Kui midagi näiliselt kasutuses pole, siis ei tähenda see seda, et tegelikult ka nii on. Meenutan näiteks, kuidas mõni tuli minuga vaidlema termini kiirkuubimine juures. Selles kohas on Vikipeedia põhimõtete meenutamine jultumus kuubis ja illustreerib hästi seda, miks paljudele erialaekspertidele Vikipeedia ei meeldi (ja ma olen ikka päris paljudega vestelnud sel teemal). Täielikult ignoreeritakse seda, kui keegi mingist asjast sisuliselt midagi teab. Samal ajal oleks aga nt kirja saatmine ekspertidele ja sealt saadav vastus justkui pädev ehk asjad on sisulise külje pealt täiesti läbi mõtlemata ning lisaks ei arvesta need üldse Eesti kultuuriruumi eripäradega.

:::::: Täna on meil eestikeelsest Vikipeediast puudu tuhanded terminid, mis praktikas on ammu erialakeeles juurdunud. Erialainimesi peaks siin oluliselt rohkem tegutsema, et jõuaks vähegi mõistestiku ära katta ja selleks on vaja esmalt näidata, et Vikipeedia muutmine on hõlbus. Ivo (arutelu) 3. oktoober 2023, kell 18:12 (EEST)

::::::: Oota, ma ei saa hästi aru, millest Sa räägid. Loomulikult meil on palju artikleid puudu, aga kui keegi kasutab mingit täiesti uut sõna, siis ta jätab mulje, nagu see sõna olekski kasutusel. Me ei küsi mitte kellegi käest, kas ta on ekspert või mitte, vaid ta peab oma juttu usaldatavate allikatega tõendama. Vähemalt siis, kui tekib kahtlus. Jah, originaaluurimuse keelul on mingid mõistlikkuse piirid, aga me peaksime selle asja kõigepealt omavahel läbi arutama. Mille poolest siis Vikipeedia muutmine ei ole hõlbus? --Andres (arutelu) 5. oktoober 2023, kell 05:39 (EEST)

:::Hõlbus ei ole see, kui tuleb laskuda viljatutesse vaidlustesse. See tapab iga uue tulija panustamissoovi.

:::On keegi kõnelenud sellest, et viitamine pole järsku enam oluline?

:::Näitena võid vaadata ka seda: Vikipeedia:Tartu Ülikooli keelenurk. Samuti on siin võistluse lehel selgelt välja toodud artiklite näidised. Ivo (arutelu) 9. oktoober 2023, kell 22:25 (EEST)

:::: Mis need viljatud vaidlused on?

:::: Kui keegi mõtleb ise termini välja, kuhu ta siis viitab? --Andres (arutelu) 10. oktoober 2023, kell 00:49 (EEST)

:::: Praegu viib mõtte termini väljamõtlemisele nimi "Terminivõistlus" ja jutt sellest, missugune üks hea termin peab olema. --Andres (arutelu) 10. oktoober 2023, kell 00:58 (EEST)

:::: Ja eesmärgi kirjeldus jätab ka niisuguse mulje: avardada ... eestikeelset terminivara, võimaldada teadustulemuste tutvustamist eesti keeles, ... edendada kvaliteetset terminiloomet. Kui termineid välja ei mõelda, siis ma ei saa sellest aru. --Andres (arutelu) 10. oktoober 2023, kell 01:02 (EEST)
võimaldada teadustulemuste tutvustamist eesti keeles,

Terminid on juba olemas.
edendada kvaliteetset terminiloomet

See eeldab jällegi terminite väljamõtlemist, mis ei ole Vikipeedia ülesanne, kuigi vahel me oleme sunnitud seda tegema. --Andres (arutelu) 1. oktoober 2023, kell 09:06 (EEST)
Terminivara (oskussõnavara) on mistahes eriala mõistestikku tähistav sõnavara.

Sõnavara ei tähista mõistestikku, ja isegi sõnad ei tähista mõisteid, pigem väljendavaid neid. --Andres (arutelu) 1. oktoober 2023, kell 09:08 (EEST)

: Tsiteeritud lauset on mh kasutatud nendes allikates , . "Terminivara" on korduvalt kasutanud ka Tiiu Erelt oma kõrgkooliõpikus "Terminiõpetus" .--VillaK (arutelu) 16. oktoober 2023, kell 19:07 (EEST)

::"Terminivara" vastu mul ei ole midagi. Sõltumata sellest, kes selle lause on sõnastanud, on sõnastus ebatäpne. Isegi kui eeldada, et sõnad tähistavad mõisteid, ei tähista sõnavara (oskussõnavara, terminivara) sõna otseses mõistes mõistestikku ega üldse midagi. Niisugune väljendusviis on võib-olla mööndav, kuid algajat, kes alles mõisteid õpib, võib see segadusse ajada. See oleks umbes nagu öelda, et lehmakarjal on sabastik taga. Andres (arutelu) 17. oktoober 2023, kell 13:57 (EEST)
Kui ülesanne on definitsioon välja mõelda, siis tekib pinge originaaluurimuse keeluga. Aga noh, me ei saa ka teisiti. --Andres (arutelu) 1. oktoober 2023, kell 09:10 (EEST)
Juhin tähelepanu sellele, et ühele mõistele võib vastata mitu terminit ja ühele terminile võib vastata mitu mõistet. --Andres (arutelu) 1. oktoober 2023, kell 09:13 (EEST)

Siin oleks olnud kohane taas viidata Tiiu Ereltile, kelle "Terminiõpetuse" õpikus on väga sarnaste pealkirjadega peatükid "Üks termin – mitu mõistet" ja "Üks mõiste – mitu terminit". Väärib tähelepanu, et Ereltil mahub kõik see käsitlus kaanepealkirja "Terminiõpetus" raamesse. Sealhulgas ka peatükk "Mõiste ja selle määratlemine".--VillaK (arutelu) 16. oktoober 2023, kell 19:07 (EEST)

:Jah, muidugi on sellest sobiv terminiõpetuse raamatus rääkida. Ma mainin seda sellepärast, et siinne lehekülg pole seda minu meelest arvesse võtnud, ja seda võiks ka sõnaselgelt mainida. Andres (arutelu) 17. oktoober 2023, kell 13:45 (EEST)
peegeldab terminitaiplikkust

Ma ei ütleks, et see on selgekeelne. --Andres (arutelu) 1. oktoober 2023, kell 09:15 (EEST)
Kas ma tohin teha tekstis parandusi? --Andres (arutelu) 3. oktoober 2023, kell 16:58 (EEST)

Kas see võistlus läbi ei peaks olema? --Gert7 (arutelu) 11. jaanuar 2024, kell 01:28 (EET)

Artiklite esitamise periood on läbi. Tulemused tehakse teatavaks aga alles veebruari algul. Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2024, kell 00:18 (EET)

Tere! Kas tulemused tehakse ka kuskil mujal teatavaks? Ei saanud ise terminipäevakule tulla, kuid sooviks tulemusi teada. Kveerpalu (arutelu) 3. veebruar 2024, kell 09:09 (EET)

Esmaspäeval lähevad tulemuste kohta teated välja. Ivo (arutelu) 5. veebruar 2024, kell 02:15 (EET)


Arutelu:David Bohm

Miks on teoste loetelus pealkirjad ainult eesti keeles? Velirand (arutelu) 1. oktoober 2023, kell 09:56 (EEST)

Pole tähtis, miks, igatahes ei tohiks olla. --Andres (arutelu) 1. oktoober 2023, kell 10:05 (EEST)


Miks minu nimi Valve-Liivi Presjärv-Kingisepp  puudub Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlaste nimekirjast. Lõpetasin eesti filoloogina ülikooli 1959. aastal.  2001:7D0:87D2:9680:44CD:2637:556F:5F2E 1. oktoober 2023, kell 12:06 (EEST)

Miks minu nimi Valve-Liivi Presjärv (aastast 1962 Kingisepp) puudub Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlaste nimekirjast? Lõpetasin ülikooli eesti filoloogina 1959. aastal.

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vilistlased


Arutelu:Andreas Ventsel

"Tõepõhjahäkaton" – kust see nimetuse kuju pärit on? Kuriuss (arutelu) 1. oktoober 2023, kell 14:06 (EEST)

"post-truth" oleks nagu tõejärgne. Velirand (arutelu) 3. oktoober 2023, kell 09:41 (EEST)


Arutelu:Tiiu Sinipalu

Kumba nime nüüd siis kasutama peaks? ...  Mona 1. oktoober 2023, kell 17:00 (EEST)

Sinipalu 91.129.104.135 2. oktoober 2023, kell 21:17 (EEST)

:Kas Ivanova on endine nimi? --Andres (arutelu) 2. oktoober 2023, kell 21:59 (EEST)

:: kui guugeldada, siis Ivanova peaks olema abieluga saadud nimi. Kas ta on endine Ivanova ja nüüd jälle Sinipalu??? Just viimaste aastate allikad kirjutavad ka nii erinevalt ... --Mona 2. oktoober 2023, kell 23:59 (EEST)


Arutelu:Malik Ahmedilov

"Malik Akhmedilov" Eesti keeles peaks olema ikka Malik Ahmedilov. Velirand (arutelu) 1. oktoober 2023, kell 17:41 (EEST)


Mallid on eemaldamata, artiklid loenditesse ja kategooriatesse lisamata.  Metsavend 2. oktoober 2023, kell 12:01 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Koolitööna kirjutatavad artiklid


Arutelu:Papli tänav (Pärnu)

"Villad Kuuse ja Side tänava vahelisel lõigul rajati 1930. aastatel linnaarhitekt Olev Siinmaa nõudmiste järgi." Tuleks konkretiseerida (ja lisada sellekohased viited), kas Siinmaa oli nende villade arhitekt või mingi piirkonna üldplaneeringu autor või tähendasid need "nõudmised" lihtsalt linnaarhitekti kooskõlastust. Kuriuss (arutelu) 3. oktoober 2023, kell 10:24 (EEST)


Arutelu:Mõõtsõnad hiina keeles

Kust sellist terminit kasutatud on? Metsavend 3. oktoober 2023, kell 10:37 (EEST)


Arutelu:Ühistranspordi kaart

Kas kogu artikkel on ChatGPT looming? Kui palju kustutada? Metsavend 3. oktoober 2023, kell 12:59 (EEST)

Viitena see muidugi ei kõlba. Artikli tekst on iseenesest asjalik, v.a. mõni erand (paari väidet on vaja pärisallikatest kindlasti kontrollida). Tuleks jätta viitamata malliga. Samas võib vaielda, kas see artikkel peaks olema sellise pealkirja all ning mitte mõne teise artikli osa.

Võtsin välja:
* Oluline on märkida, et kaartide kujundus, sisu ja kättesaadavus võivad erineda erinevates linnades ja riikides. Seega on kõige parem pöörduda konkreetse transpordisüsteemi või linna ametlike kanalite poole, et saada ajakohast ja täpset teavet ühistranspordi kaartide kohta vastavas piirkonnas
* Ühistranspordi kaardid leiutati 19. sajandi alguses.
* Ülemaailmselt hakati ühistranspordi kaarte kasutama 1930. aastal.
- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. oktoober 2023, kell 13:10 (EEST)
----
Siia ei tule ühtegi linki.
Kas Tallinna roheline kaart ei ole ühistranspordi kaart? --Andres (arutelu) 3. oktoober 2023, kell 14:43 (EEST)

Ma arvan, et see on 'ühistranspordikaart'. --Metsavend 3. oktoober 2023, kell 15:08 (EEST)
Ühistranspordi kaart on tavaliselt trükitud või elektrooniline dokument, mis sisaldab teavet bussiliinide, peatuste ja sõidugraafikute kohta.

See definitsioon ei ole õige, sest see võib olla ka sõiduplaan. Samas, kaardil ei ole tavaliselt sõiduplaani. --Andres (arutelu) 3. oktoober 2023, kell 16:01 (EEST)
---
Oih, mul oli algselt millegipärast tunne, et jutt käib sõidudokumendist. Lihtsalt artiklit stiilis "bussiplaan" ei ole kyll vaja. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 6. oktoober 2023, kell 13:09 (EEST)

Minu arvates on see legitiimne teema, sõiduplaan samuti. --Andres (arutelu) 7. oktoober 2023, kell 01:15 (EEST)

: Sellise artikli olemasolul võiks siinsest asjast seal rääkida. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. oktoober 2023, kell 13:52 (EEST)

::Sõiduplaan ja kaart on täiesti erinevad asjad. --Andres (arutelu) 9. oktoober 2023, kell 19:25 (EEST)

::: Ometigi kasutatakse kaarti just seal illustratsioonina. Ja "Ühistranspordi kaart" ju kujutabki eelkõige sõiduplaani. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. oktoober 2023, kell 19:35 (EEST)

:::: Ei! Ma ei tea, kas Sa elad Tallinnas. Siin on bussipeatustes ühistranspordi kaart eraldi ja sõiduplaanid eraldi. Neil asjadel on erinevad otstarbed. See ei tähenda muidugi, et nad ei või koos olla.

:::: Peale selle on olemas ka ühistranspordi plaanid, eriti metrooliinide plaanid ehk skeemid. --Andres (arutelu) 10. oktoober 2023, kell 01:20 (EEST)
--Andres (arutelu) 10. oktoober 2023, kell 01:20 (EEST)


"Mäng koosnes ... seitsmest mängijast meeskonna kohta" – nii ei ole õige öelda. (Ma ise ei tiku parandama, kuna ei tunne ei vanu ega uusi jäähoki reegleid.) Kuriuss (arutelu) 4. oktoober 2023, kell 10:06 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Jäähoki 1920. aasta suveolümpiamängudel


Arutelu:Aganaleib

Ma kahtlustan, et sellist leiba söödi ka väljaspool Eesti ala, ja leiba ainult Eestiga seostav definitsioon tuleb sellest, et kasutatud allikas on spetsiifiliselt Eesti ala etnograafiale keskenduv teos. Minnekon (arutelu) 6. oktoober 2023, kell 15:41 (EEST)


Arutelu:Talvi Johani

isa ja venna nimed on Andrus Johani artiklis. kust need sinna said, ma ei tea. aga usaldan seda infot. Ave Maria (arutelu) 7. oktoober 2023, kell 15:43 (EEST)

Ehk keegi leiab sellele kinnituse, et lugejad ei peaks öeldut pimesi usaldama. --Minnekon (arutelu) 8. oktoober 2023, kell 18:24 (EEST)


Arutelu:Katariina Krjutškova

Aasta ajakirjanikku EI VALITA (st lugejad ei hääleta ajakirjanike poolt nende populaarsuse/meeldivuse järgi), vaid see on ajakirjandusauhind, mille žürii MÄÄRAB konkreetsete silmapaistvate ajakirjanduslike üllitiste eest. Kuriuss (arutelu) 7. oktoober 2023, kell 18:47 (EEST)


Arutelu:Solaris (romaan)

Kui keegi saab aru, millised on Snaudi ja Sartoriuse "külalised", võib vabalt täiendada Minule jäi pisut ebaselgeks Violanta22 (arutelu) 8. oktoober 2023, kell 14:02 (EEST)

Hea küll. Lemi kodulehelt võib lugeda, et neid polegi raamatus selgelt kirjeldatud. Violanta22 (arutelu) 11. veebruar 2024, kell 14:40 (EET)


Arutelu:Killerite kiirrong

palun süžee esimene lauseosa ümber sõnastada, muidu kõlab väga nagu komöödia aga ometi ju öeldakse, et on põnevusfilm. Ave Maria (arutelu) 8. oktoober 2023, kell 23:50 (EEST)


Arutelu:Jüri Leppik

"Ta on kolmandat ametiaega Eesti Advokatuuri juhatuse liige." – suhtelise ajamääratluse asemel tuleks entsüklopeedias kasutada aastaarve. Kuriuss (arutelu) 9. oktoober 2023, kell 13:35 (EEST)


Arutelu:Maksim Kolbasnik

Kas on ikka tähelepanuväärne? Velirand (arutelu) 9. oktoober 2023, kell 13:59 (EEST)


Arutelu:Nora Ikstena

Teoste pealkirjad "Elu pühitsus" ja "Emapiim" peaksid ka infokastis olema jutumärkides. Kuriuss (arutelu) 9. oktoober 2023, kell 22:54 (EEST)

Ma ei tea, kas Wikidata infokasti annab muuta. --Andres (arutelu) 10. oktoober 2023, kell 00:32 (EEST)

Proovisin muuta, ei oska. --Andres (arutelu) 10. oktoober 2023, kell 00:35 (EEST)

:Tänan proovimise eest. Mina infokastide tegemise tehnilist külge ei tunne, aga arvan, et kuna Wikidata andmed põhjustavad infokastides keelevigade ja üldistusloogikat rikkuvate valikutega nii palju ebameeldivusi, siis ei peaks seal Wikidata andmeid sellisel kujul kasutama. Kas selle soovituse võiks mingisse Vikipeedia juhendisse sisse kirjutada? Kuriuss (arutelu) 10. oktoober 2023, kell 13:15 (EEST)

:: Meil ei ole konsensust selles asjas. Adeliine kaitseb Wikidata infokaste selle põhjendusega, et kui me vigadest ei teata, siis ei saa neid täiustada. Ma ei saa aru, millest ja kuhu tuleb teatada. Ivo ründab neid ägedalt. --Andres (arutelu) 11. oktoober 2023, kell 20:23 (EEST)

: Kui parasjagu ei oska või ei saa Wikidatas parandada, siis lihtsalt asendage Wikidata infokast tavalise infokastiga või kui mallis ei ole eriti andmeid või seal on esiletõstmiseks andmed halvasti valitud, siis lihtalt eemaldage mall või jätke alles ainult pilt.

: Sagedasemad või lihtsalt korduvad probleemid seoses Wikidata infokastiga võiks välja tuua eeskätt malli arutelus (Malli arutelu:Infokast persoon/Wikidata). Üksikute artiklite juurde kaovad sellised märkused ära  ja kui probleemidest pole piisavalt head ülevaadet, siis võibki jääda kergesti mulje, et probleem on ainult või eestkätt teatud andmetes, mida on vaja parandada-täiendada või lihtsalt selles, et malli kood vajab veidike silumist.

: Antud juhul ei ole Wikidatas viga. Jutumärgid tuleks lisada siin malli kaudu, aga automaatselt on seda väga keeruline teha (vt malli arutelu). Pikne 11. oktoober 2023, kell 21:19 (EEST)


Arutelu:Lazdynai

"... rajama Muinasjutuparki" – palun lisada pargi originaalnimi. Kuriuss (arutelu) 10. oktoober 2023, kell 10:57 (EEST)


Arutelu:Milad Mohammadi

perekonnanimi on vist õigesti Moḩammadī aga eesnimi... Ave Maria (arutelu) 10. oktoober 2023, kell 12:15 (EEST)

Mīlād. --Andres (arutelu) 11. oktoober 2023, kell 20:27 (EEST)


Kasutaja arutelu:2001:7D0:8C54:4A80:8829:B849:11F8:7781

Stop, thanks Quinlan83 (arutelu) 10. oktoober 2023, kell 22:13 (EEST)


Arutelu:Signaaliülekanne

Äkki keegi adminnidest saab aidata lehekülje linkimisega inglisekeelse Wiki-ga? https://en.wikipedia.org/wiki/Signal_transduction Mul näitab, et õigusi pole. Darja.Lavogina (arutelu) 11. oktoober 2023, kell 16:20 (EEST)

Nüüd on vast korras. Ivo (arutelu) 11. oktoober 2023, kell 16:37 (EEST)

:Tänud! Darja.Lavogina (arutelu) 11. oktoober 2023, kell 17:35 (EEST)

Lehekülje linkimine inglisekeelse versiooniga

Vaatasin, et hetkel võeti ära täpsustus, et tegemist on signaaliülekandega biokeemia kontekstis. Minu meelest eksisteerib veidi sarnane või lausa väga sarnane mõiste ka signaalitöötluse valdkonnas, vt nt https://ois.ee/et/curriculum-subject/view?curriculum_id=3&subject_id=137&year=2013 . Keegi tehnikaspetsialist võiks kommenteerida, kas pealkirjas peaks või ei peaks täpsustama, et antud leheküljel kirjutatakse lahti biokeemilise mõiste tähendus. Kategooriad ja selgitus ise muidugi vihjavad sellele niikuinii.  Darja.Lavogina (arutelu) 12. oktoober 2023, kell 08:29 (EEST)

Kui tekib artikkel teise mõise kohta, siis võib ju ka see olla täpsustusega. Hetkel on lingid korras ning otseselt pole vajadust muretseda artikli nimetamise pärast. Ivo (arutelu) 12. oktoober 2023, kell 09:56 (EEST)


Algses nimekirjas, mis oli loodud Vabadussõja mälestusmärkide kohta oli nimetatud ausammas sees, mistõttu sai loodud ka see lehekülg. Samas:https://esm.ee/muuseumist/sojahauad/kaitsevae-kalmistu andmetel oli tegu peamiselt 1MS hukkunud Saksa 1918 aasta okupatsiooni ajal maetud saksa sõduritega. Samas  Narva lahingus sõdisid juba Eesti rahvaväelased ühekoos saksa okupatsioonivähedega Punaarmee vastu (Saksa okupatsioon Eestis (1917–1918). Enamasti on paljud Vabadussõja tähised olnud ka 1MS ohvrite tähisteks. Maikel nait (arutelu) 12. oktoober 2023, kell 23:47 (EEST)

Kas tegu on vabadussõjas langenud saksa sõdurite mälestussambaga üldse?

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Vabadussõjas langenud saksa sõdurite mälestussammas


Arutelu:Kiripugu-rüdi

Taksonitabel? Velirand (arutelu) 13. oktoober 2023, kell 12:45 (EEST)


Tere!
Leidsin Vikipeedia Eesti Punase Risti teenetemärgi kavalerid ja lootsin sealt ka enda vanavanaema leida, kuid ta puudub nimekirjast. Minu vanavanaema oli Lucie Sobolev (Rebenitz) ja ta sai eesti Punase Risti mälestusmärgi III järgu 1929 aastal. Kahjuks pole meil õnnestunud leida teenetemärki, kas andis ta ise selle kunagi muuseumile või on see sõja ajal kaotsi läinud, kuid alles on tunnistus selle saamise kohta. Kas te täiendate veel olemasolevat nimekirja? Võin teile vajadusel saata tunnistusest foto. Minu meiliaadress on kassandrateder@hot. Loodan teilt tagasisidet saada.
Kõike head
Kassandra Teder 2001:7D0:8A23:F080:2457:B59B:D2:1B3 13. oktoober 2023, kell 20:31 (EEST)

Eesti Punase Risti mälestusmärgi III järgu omanik

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Eesti Punase Risti teenetemärgi kavalerid


Arutelu:Rand-soodahein

Taksonitabel? Velirand (arutelu) 13. oktoober 2023, kell 21:22 (EEST)


Arutelu:Kastrõtšnitski rajoon (Vitsebsk)

"... rajooni juhib Siarhiej Stašeŭski" – vaja oleks siiski ametinimetust, mitte laialivalguvat sõna "juhib". Kuriuss (arutelu) 14. oktoober 2023, kell 15:55 (EEST)


Arutelu:Hanesulg

Kõnekeeles on endisaegse kirjutusvahendi sagedasim nimetus hanesulg. Mõtlen, et see on tegelikult üldnimetus vanaaegsele linnusulest tehtud sulele, olenemata mis linnu tiivast on see tõmmatud (kuigi kirjalikku kinnitust eriti kuskilt ei leidnud). Kirjutussulg on tegelikult laiem mõiste ja hõlmab ka vanemaid roost ja uuemaid terasest kirjutussulgi. Kas võiks pealkirja "kirjutussulg" ümber suunata artiklile "sulg (kirjutusvahend)" ja praeguse artikli sisu kanda artiklisse "hanesulg"? Evlper (arutelu) 14. oktoober 2023, kell 16:41 (EEST)
Teine variant oleks sisu liita artikliga "sulg (kirjutusvahend)" nagu prantsuskeelses vikis ja vahest mõnes veel.Evlper (arutelu) 14. oktoober 2023, kell 16:46 (EEST)

Mina eelistan esimest varianti, aga muuda nii, nagu targemaks pead. --Andres (arutelu) 14. oktoober 2023, kell 17:49 (EEST)


Arutelu:Venezuela

(mööndav Venetsueela).. ma ei ole keeletoimetaja, a ju siis seepärast ei saa ka aru, miks selline väljend siin püsib.
No ei kõla õige nohh!
Larts (arutelu) 14. oktoober 2023, kell 19:09 (EEST)

Lauseehitus ei ole õige? Seda arvan mina ka. Aga sõna on küll õige. --Andres (arutelu) 14. oktoober 2023, kell 20:24 (EEST)


Arutelu:Eesti fotoharidus

Siia ei viita midagi. Metsavend 15. oktoober 2023, kell 13:48 (EEST)


Arutelu:Riigiloome

Artikli alguses peaks olema mõiste definitsioon, kuid siin see puudub. Kuriuss (arutelu) 15. oktoober 2023, kell 14:44 (EEST)


Arutelu:Marjinka lahing (2022–2023)

Kas lahing toimus Marjinkas või Rubižnes? --Andres (arutelu) 15. oktoober 2023, kell 19:05 (EEST)

Azov oli ju Mariupolis ümber piiratud. Kuidas Marjinkasse sattus? Octagon11 (arutelu) 4. november 2023, kell 16:17 (EET)

:Inglise vikis on olemas terve loend lahingudest kus nad osalenud: en:Azov Brigade --LeeMarx (arutelu) 4. november 2023, kell 16:31 (EET)

::Fakte kontrollisid? Octagon11 (arutelu) 11. november 2023, kell 14:53 (EET)

79. üksik ründedessantbrigaad kuulub dessanvägede, mitte maaväe alla. Octagon11 (arutelu) 11. november 2023, kell 14:54 (EET)