Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt KOV 2017

Kas neil omavalitsustel, mis ei liitu ja jäävad samadesse piiridesse, läheb kõik vanamoodi edasi? St me ei tee uusi artikleid? 1939. aasta reformi puhul minumeelest tegime, isegi kui valla territoorium ja nimi jäi samaks. Aga 1939. aasta reform oli muidugi põhjalikum ka. Adeliine 15. oktoober 2017, kell 21:15 (EEST)
Kui nimi jäi samaks, aga piirid muutusid, kas siis teha uus artikkel või mitte? Adeliine 16. oktoober 2017, kell 18:28 (EEST)

Minu meelest vanadesse piiridesse jäänud omavalitsuste kohta pole uusi artikleid vaja. Valdade funktsioonid ju oluliselt ei muutunud, kuigi jah, uuest aastast saavad nad seoses maavalitsuste kadumisega rohkem ülesandeid, aga suures osas jäid kohaliku omavalitsuse ülesanded ja eesmärgid ju samaks. Seega poleks uued artiklid justkui õigustatud. Keerulisem on see, kui nimi jäi samaks, aga piirid muutusid. Selles osas ei ole ma suutnud veel järeldusele jõuda, mis oleks parem. Kõhutunne ütleb, et tuleks teha uus artikkel. -- Toomas (arutelu) 17. oktoober 2017, kell 12:51 (EEST)

: Mulle paistab nii, et uus artikkel tuleb teha siis kui moodustatakse uus omavalitsus, isegi kui varem kasutusel olnud nimi jääb kasutusse. Näiteks : Ahja, Laheda, Mooste, Põlva ja Vastse-Kuuste valla ühinemise teel moodustatakse uus vald, mille nimeks Põlva vald. Näites toodud Põlva vallaga on lugu aga pisut keerulisem seetõttu, et tegelikult moodustati uus vald ka 2013. aastal kui ühinesid Põlva linn ja Põlva vald. Ehk siis praegune Põlva valla artikkel tuleb teisaldada pealkirja "Põlva vald (2013)" alla ning lisaks teha juurde artikkel "Põlva vald (1991)" perioodi 1991–2013 kohta. Uues Põlva valla artiklis oleks hea seda ajalugu ülevaatlikult kirjeldada. Plaanin seda teha ja tõin Põlva juhtumi lihtsalt näiteks, et kuidas võiks toimida.--VillaK (arutelu) 17. oktoober 2017, kell 13:42 (EEST)

:: Mina jällegi kipun arvama, et vähem on parem. Oletame, et sa oled välismaalane, kes tahab omakeelses vikipeedias ka asju kaasajastada -  sel juhul on paljudes erinevates artiklites orienteerumine raske ja erinevused võivad jääda arusaamatuks. - Melilac (arutelu) 17. oktoober 2017, kell 21:31 (EEST)

:::Ma arvan, et Melilacil ei ole kaalukas argument. Meie Vikipeedia on eelkõige eesti keele oskajatele. Tõlkeabi on olemas. Ja ega siis ei saagi tõlkida, kui üldse keelest aru ei saa. Kuidas siis paremini aru saab, kui kõik on koos ühes jorus? Me peame just eesti keeles info selgelt esitama. Üks mõiste, üks artikkel. Vaadates seda Põlva valda, pooldan VillaK lähenemist. Nii 2013 kui ka nüüd on muutused olnud märkimisväärsed ja eraldi artiklid on õigustatud. Teatud keerulisi aspekte muidugi on. Näiteks armastavad vallad kirjeldada oma ajalugu muinasajast peale. Tekivad küsimused, millises artiklis mida ja kuidas ajaloo kohta hoida. Kõik ei pruugi olla ärajagatav asulate artiklitesse või olla sobiv maakonna artiklisse, mis on püsivamad kui vallad. Adeliine 17. oktoober 2017, kell 22:08 (EEST)

::: Just nimelt, ajaloos orienteerumine muutubki raskemaks, ja maakondade artiklites ei anna asja tihti juba seetõttu kajastada, et ka neis on sisulised muudatused - näiteks liikus Pärnumaa Kasari jõeni. Sellisel juhul tekib küsimus, kas kirjutada ka uus Pärnumaa? - Melilac (arutelu) 17. oktoober 2017, kell 23:27 (EEST)

:::: Andres kasutas sellistes küsimustes identsuskriteeriumi. Ehkki ta keeras sellega mõnikord vindi üle (meenub üks ajalehe juhtum, kus identsus oli selgelt muutunud ehkki formaalselt oli tegevus järjepidev), on selles argumendis oma point. Kui lihtsalt territoorium suurenes, kuid uut omavalitsust vm haldusüksust ei moodustatud, siis identsus ei muutunud. Meil on ajaloos selliseid kaasuseid, kus üks külanõukogu likvideeriti ja selle alad liideti teise külanõukoguga. Nt Ahja külanõukogu, mis moodustati 1945 ja likvideeriti 1991, aga 1954 liideti sellega Akste-Kärsa külanõukogu. Külanõukogu identsus säilis 1945–1991 ehkki selle aja jooksul muutus paljugi, sh maakondlik/rajooniline kuuluvus, territoorium jm. Analoogia põhjal, kui Pärnu maakonnale liideti uued alad, siis maakonna identsus ei muutunud – maakonda ei likvideeritud, selle territoorium suurenes. Ent valdade ühinemisega on lood teised. Varem toodud Põlva valla näites moodustati uus omavalitsus, millele küll pandi nimi, mis ka varem kasutusel oli. Ent kui oleks olnud nii, et Põlva vallale oleks liidetud juurde likvideeritud omavalitsusi, siis identsus ei oleks muutunud. Aga tehti eksplitsiitselt teisiti - viis varasemat omavalitsust sõlmisid ühinemislepingu, millega varasemad vallad lõpetasid tegevuse ja tegevust alustas ühinemisel tekkinud uus omavalitsus.--VillaK (arutelu) 17. oktoober 2017, kell 23:51 (EEST)

::::: Seetõttu tasubki silmas pidada, et lehtedes  jne. kajastatakse valdasid, mis ühinemisprotsessi läbi ei teinud kujul: "Jätkas iseseisva vallana". - Melilac (arutelu) 4. november 2017, kell 12:20 (EET)
Juriidiline samasus, millest VillaK räägib, võib olla küll aluseks teha uus artikkel, aga seda minu meelest ei maksa võimaliku kriteeriumina üle tähtsustada. Mõnel juhul võib see olla siiski pelk formaalsus. Näiteks samuste 1939. aasta valdade puhul, kui mõni vald moodustati täpselt samal kujul uuesti (erinevalt praegusest olukorrast, mil ei moodustatud kõiki valdu uuesti), ei toimunud muudatusi juhtimises ja muud võimalikud halduskorralduslikud muudatused olid tehtud varasematel aastatel. Kokkuleppeliselt samastamiseks, või kui ka mitte samastada, siis lihtsalt eraldi artikli mittetegemiseks, võivad alust anda ka muud juriidilisest samasusest või staatusest sõltumatud tunnused, sh sisulised tunnused nagu territooriumi säilimine osaliselt või täielikult, tegevuse järjepidevus.
Selgelt peaks saama asju esitada sõltumata sellest, kas on eraldi artiklid või mitte. Eks ole, kui ka lähtuda vaid juriidilisest samasusest ning ühinemislepingus oleks üks lause teisiti ehk üks vald jäi alles ja teised liideti sellega, siis artikli muu sisu oleks ikka sama. Nii et minu meelest poleks midagi katki ega valesti, kui esialgu uuest samanimelisest vallast eraldi artiklit pole ja kui on selgelt öeldud, mis muutus ja mis alustel ühineti. Ei oleks nii et ühes artiklis kirjutatakse põhjuseta koos suvalistest samanimelistest asjadest. Kui sisu on vähe, siis võib üks artikkel olla ülevaatlikum. Kui kunagi hiljem mõne konkreetse artikli täiendamisel selgub, et eraldi artikli tegemine on mingil mõjuval põhjusel otstarbekas, ka juriidilise samasuse korral, siis saab ka pärastpoole eraldi artikli teha. 193.40.12.10 18. oktoober 2017, kell 12:52 (EEST)

Muidugi saaks teha ka teisiti. Andres oli meil teatavasti separatist ja tema mõjul (ta oli oma argumentatsioonis visa, nii et ega ta enne ei jätnud järele kui sai oma tahtmise) on eesti Vikipeedias juurutatud ka seda Adeliine viidatud printsiipi "üks mõiste, üks artikkel" ning jagatud siis samanimelisi valdu ajajärkude järgi, nt Mooste vald (Põlva kihelkond), Mooste vald (1939), Mooste vald. Nüüd, kus Andres enam aruteludes ei osale, oleks muidugi võimalus mergistlikuks revanšismiks. (Mulle meeldib must huumor, kui keegi sellest veel aru pole saanud ;) See võiks siis tähendada näiteks, et tõsta kõik Mooste vallad ühte artiklisse kokku ja teha sellesse artiklisse eraldi alajaotused, mis erinevate ajajärkude Mooste valdu ja nende eripärasid kirjeldavad. Sest eks neil erinevatel valdadel mingid ühisosad ju ikkagi olid: lisaks territoriaalsele ühisosale ka vähemasti see, et tegemist oli omavalitsusüksustega. Eks ta tõsi on, et see ümbertegemine koos siselinkide korrastamisega oleks lõpuks päris töömahukas. Aga teisalt oleks üsna ebaloogiline kui nö poolel teel artiklite struktureerimise ideoloogiline alus muutuks ja osad artklid on separatismi ideoloogia alusel lahti löödud ja teine osa artikleid siis mergismi ideoloogia alusel ühendatud. --VillaK (arutelu) 20. oktoober 2017, kell 09:39 (EEST)

:Minu arust on olulisim põhimõte see, mismoodi vald ise asju käsitleb, ehk siis kui uus vald käsitleb end ise samanimelise vana valla järglasena, siis kes oleme meie, et seda kahtluse alla seada - ja kui ei käsitle, siis  kes oleme meie, et seda vana uuele juurde pookida? Vastasel juhul oleme nagu mõned õhe sõbraliku naaberriigi esindajad, kes ütlevad, et meie järjepidevus siin Eesti riigis on ENSV ja mitte eelmise vabariigi liine mööda. - Melilac (arutelu) 21. oktoober 2017, kell 14:26 (EEST)

:Ehk siis lihtsamalt öeldes järjepidevat separatismi ma õigeks ei pea, küll aga mõõdukat, ehk siis liitunud teisenimeliste üksuste uue üksuse osadena käsitlemise ja nende sinna suunamise puhul usun, et need väärivad omaette artiklit, elik vanade valdade artiklite kaotamist ei poolda. - Melilac (arutelu) 21. oktoober 2017, kell 14:36 (EEST)

Muuseas, ka samaks jäävate haldusüksuste artiklite sisu ei pruugi samaks jääda, vaata näiteks artiklit Häädemeeste vald. Hetkel piirneb see vanade haldusüksustega. - Melilac (arutelu) 21. oktoober 2017, kell 14:40 (EEST)

: Sellised asjad tulevad vast siselinkide ülevaatamisel välja.

: Ma arvan, et mõistlik on juhtumipõhine lähenemine. Ei pea olema ühtmoodi eraldi artiklid ühe võimaliku kitsa ja formaalse kriteeriumi järgi. Näiteks kui Ruhnu vald moodustati 1939. aastal samades piirides uuesti, siis see on puhas formaalsus. Kuivõrd suuremad ja olemusikult tähtsamad muudatused on toimunud pikema aja jooksul või ilma uue valla moodustamiseta, siis sellisel juhul tundub range vahetegemine moodustamise järgi isegi kunstlik. Kui mitu valda ühinesid, nimi muutus, siis küllap on enam põhjust eraldi artiklid teha. Kui Mooste vald muutus 1939. aastal kahe küla ja mõne kinnistu osas, siis on arvatavasti jällegi vähem põhjust.

: Sellest, kuidas vald ise oma ajalugu käsitleb, saab sageli lähtuda küll, aga vastuolude puhul ei pruugi see siiski võimalik olla. Riikidega on asi üldiselt keerulisem. Mis puutub võrdlusesse Eesti riigiga, siis õigusliku järjepidevuse põhimõte ei kehti ju lihtsalt sellepärast, et Eesti arvab, et see võiks kehtida.

: Separatismi ja inklusionismi küsimus oleks minu meelest pigem näiteks see, kas teha mõnest külast, talust või metsatukast eraldi artikkel või käsitleda või mainida neid vajadusel valla artiklis. Kui siin jääb mõnest vallast eraldi artikkel tegemata, siis ikka sellepärast, et see ongi käsitletav rohkem või vähem sama asjana (või sama asja ajaloona), millest juba on artikkel. 193.40.12.10 22. oktoober 2017, kell 19:54 (EEST)

Osa rutiinseid asendusi saab teha AutoWikiBrowseriga. Kas millegi jaoks saaks kasutada ka roboteid? Adeliine 15. oktoober 2017, kell 21:59 (EEST)

Suuremates valdades (Saaremaa n'iteks) küladel vana valla uuega asendamisel vast... - Melilac (arutelu) 17. oktoober 2017, kell 21:32 (EEST)

Mis te arvate sellest, kui panna päisebännerisse (sitenotice) teade, et Eesti KOV artiklid on ajakohastamisel ja ei pruugi kajastada tegelikku hetkeseisu ja kutsuda vikiprojekti lehele, et kaasa lüüa? Adeliine 16. oktoober 2017, kell 23:01 (EEST)

Tundub mõistlik mõte. -- Toomas (arutelu) 17. oktoober 2017, kell 12:38 (EEST)

:Isegi hädavajalik mõte - Leedu haldusreformi tagajärjel sai tükk aega artikleid valesti kirjutatud, sest teavet ei olnud. - Melilac (arutelu) 17. oktoober 2017, kell 21:21 (EEST)

Juhin tähelepanu, et uued omavalitsusüksused tekivad alles valimistulemuste väljakuulutamise päeval (siis jõustuvad ka haldus- ja asustusjaotuse muudatused), selleks loetakse "valimiskomisjoni poolt volikogu liikmete registreerimise otsuse avalikustamisele järgnevat päeva". Valimistulemuste kinnitamine võtab tavaliselt 2–3 nädalat. Kui kindla omavalitsuse valimiskomisjoni kodulehel sellesisulist otsust üleval pole, siis tõenäoliselt uut valda veel pole. Nii et praegu on ajakohastamist puudutava teate jaoks veel ilmselt vara.

Minu meelest on selline teade kõigi lehekülgede kohal ka hiljem liiast. Iseenesest võiks olla mõistetav, et igasuguse info ajakohastamine võtab aega ja Vikipeedias on niikuinii kogu aeg märkimisväärne hulk infot, mis vajab ajakohastamist. Kui mõne lehe ajakohastamine on keerulisem, ja pole kindel, kas jõutakse (pole kavas) lähemate kuude jooksul selle lehega tegeleda, siis piisaks, kui sellisele lehele lisatakse ajakohastamismärkus. Peale selle on hulk muud toimetamist vajavat sisu, millega tegelemist võiks pidada prioriteetsemaks, aga mida ei kuulutata iga lehe kohal. 193.40.12.10 18. oktoober 2017, kell 12:52 (EEST)

:Haldusreformi juhendmaterjalides on kirjas, et "Avalikkust võib informeerida juba varem". Ei ole keelatud uute haldusüksuste artiklite loomine ja info selline uuendamine-täpsustamine, mis võtab arvesse, et valimistulemusi pole veel välja kuulutatud. Ma tahan öelda, et ei pea senikaua käed rüpes istuma.

:Loomulikult on Vikipeedias palju tähtsaid teemasid ja ajakohastamist nõudvaid artikleid. Kuid praegune haldusreform on selline asi, mis puudutab suurt hulka artikleid, mis hakkavad ühel hetkel valeinfot sisaldama. Minu arvates ei tohiks Vikipeedia selles valdkonnas endale valeinfot lubada. Aga seda olukorda on ka suhteliselt lihtne hoogtöö korras parandada. Samuti on see üks hea võimalus inimeste tähelepanu pöörata sellele, et Vikipeedia sisu sõltub vabatahtlikest ja igaühest. Sest haldusreform on midagi, millega inimestel on suhteliselt kerge suhestuda, see puudutab väga paljusid.

:Mis on see sisu, millega tegelemist võiks pidada prioriteetsemaks ja mis oleks samas sama atraktiivne kui haldusreform? Adeliine 18. oktoober 2017, kell 15:48 (EEST)

:::Seda sisu, millega võiks midagi ette võtta, on küll ja veel (vaata siia).

:::Minu arust on praegune teade liiast. Üldse võiks selle bänneri sisu muuta vahetuvaks, et juhuslikkuse alusel on korraga näha üks kolmest / neljast teatest. Ivo (arutelu) 18. oktoober 2017, kell 18:14 (EEST)

Kas bänner on juba kasutusel? Kui ei, siis siin on minu ettepanek. Võite vabalt redigeerida ja lõpliku variandi ametlikuks teha. Telempe (arutelu) 19. oktoober 2017, kell 12:19 (EEST)

:Pakutud bänner on ilus, aga ma olen siiski veendunud, et lihtsam on artiklid kohe korda teha, kui neile bännereid külge kleepida.

:Alustuseks püüan sellel nädalavahetusel Hiiumaaga seotud artiklid korda teha. Ivo (arutelu) 20. oktoober 2017, kell 03:17 (EEST)

Pakun, et uue haldusüksuse artikli pealkiri võiks olla Tartu linn, samamoodi teiste teiste linnadega, mis edaspidi koosnevad mitmest asulast (sh varasem haldusüksus, mis edaspidi on ainult linnasisese linna staatuses). Siis piisab täpsustusmärkusest haldusüksuse artikli päises. Võimalik, et mõned senisele ümbersuunamisele vastavad lingid tuleb parandada. Sulgudega pealkirjal pole erilist mõtet, kui "Tartu linn" on praegu ümbersuunamine. Kusjuures sulgudes ei peaks olema "omavalitsus", kuna artikkel on ikkagi haldusüksusest (ühtlasi omavalitsusüksus), mitte selle valitsemisviisist (omavalitsus). 193.40.12.10 18. oktoober 2017, kell 12:52 (EEST)

Ja sama teha siis nt Pärnuga?

Minu poolest tundub mõistlik, kuigi ma pole veel päris kindel, et kuidas peaks infot artiklite vahel jagama ja mida täpselt millega linkida. Eriti kui juurde võta artiklid nagu "Tartu ajalugu" jt... Ivo (arutelu) 18. oktoober 2017, kell 18:17 (EEST)

:Minu arvates see tähendaks, et me hakkame eesti keeles sõna "linn" primaarseks tähenduseks pidama "linnaks nimetatavat mitme asulaga haldusüksust". Linna primaarne tähendus on siiski üks suur linnaline asula. "Tartu linn" tähendab primaarselt asulat. Adeliine 18. oktoober 2017, kell 18:57 (EEST)

::keelekuju "Tartu linn" jt analoogsed linn-keelekujud on antud juhul kindlasti ebaõnnestunud, sest tekitaksid vaid segadust--Estopedist1 (arutelu) 19. oktoober 2017, kell 10:39 (EEST)

Õiguslikult eristatakse linna kui haldusüksust ja linna kui asustusüksust. Vt ka Riigi Teatajast: asustusüksuste nimistu ja haldusüksuste nimistu. Ma ei tea, kas sellest teadmisest eriti palju kasu on, sest Tartu linn (haldusüksus) ja Tartu linn (asustusüksus) või Tartu (asustusüksus) ja Tartu (haldusüksus) (+ sama lugu Haapsalu, Paide ja Pärnuga) ei pruugi olla parimad artiklite pealkirjad. Kuigi on ka võimalus sellised artiklid moodustada ja seal seletada seal üksnes Eesti territooriumi haldusjaotuse seadust ning haldusreformi seadust. -- Ohpuu (arutelu) 20. oktoober 2017, kell 11:50 (EEST)

: Siin on jälle see sama tuttav separatismi teema ja nõustun Ohpuuga, et ehk ei peaks sellega vinti üle keerama. Jah, linn on tõesti nii haldusüksus kui asustusüksus, nagu Ohpuu kirjeldab. Aga ka näiteks isa võib olla kas bioloogiline või sotsiaalne või mõlemad, ent kõigist isa vormidest ja rollidest saab kirjutada ühes artiklis, samas neid vorme ja rolle omavahel eristades ja ka vastavalt kirjeldades. Sama lugu linnadega. Tartust kui haldusüksusest ja Tartust kui asustusüksustest saab kirjutada samas artiklis. Muuseas, linkida on võimalik ka artikli alajaotusele, nii et ka siselinkimise võimalused ei pea olema takistuseks.--VillaK (arutelu) 20. oktoober 2017, kell 15:08 (EEST)

:: Hiina linnade ja haldusüksustega on sama jama olnud juba aastaid. Meil on Chongqing Shi (linn haldusüksusena) ja Chongqing (füüsiline linn), Beijing Shi ja Peking jne jne. Hiina puhul jäi aruteludes peale seisukoht, et tuleb teha kaks artiklit. Järjepidevuse huvides meil siis nt Pärnu linn (haldusüksus) ja Pärnu (linn).--Vihelik (arutelu) 22. oktoober 2017, kell 02:12 (EEST)

Tartu linnast kui haldusüksusest ja Tartu linnast kui asulast pole olnud seni eraldi artiklit, kuna nende territoorium langes kokku. Ühtlasi muidugi on sellisel juhul kerge pidada asulat ja haldusüksust sama asja eri tahkudeks. Edaspidi ei lange kokku, Tartu linn kui asula on üks mitmest asulast Tartu linnas kui haldusüksuses. Nii et senist praktikat jätkaktes peaks edaspidi olema ikka eraldi artiklid. Artikkel Tartu jääb arvatavasti ka edaspidi asulale, mis jäi samaks.

Hiina või ka Soomega ma Eestit antud asjas ei võrdleks, kuna neis maades pole sellist asustussüsteemi, kus asulad on kindlapiirilised territoriaalüksused (enamasti siis osaliselt või täielikult hajaasulad). Nende teiste maadega seoses seisneb raskus selles, et mõni kasutajata on tahtnud siin pidada mõnd kompaktset asustust mingis ulatuses eraldi kohaks või asulaks, eiratas seda, et antud maal tegelikult pole kokkulepet pidada antud asustust sellisel kujul eraldi kohaks.

Nõus, et sõnal "linn" on selline põhitähendus. Aga sellele vaatamata, ma võin küll eksida, aga ma oletan, et artiklit asulast otsitakse enamvähem alati märksõna "Tartu" alt. Paljude teiste asulate jaoks pole siin liigisõnaga ümbersuunamistki. Sellepärast tundub, et liigisõnaga märksõna "Tartu linn" pole tarvis ümbersuunamise jaoks hoida. 193.40.12.10 22. oktoober 2017, kell 19:54 (EEST)
Aga et oleks selgem, mis tähenduses artikli teksis sõna linn kasutatakse, siis võib-olla võiks kokku leppida, et alati kui silmas peetakse omavalitsusüksust, kirjutatakse, "küla omavalitsusliku Narva-Jõesuu linna piires", "omavalitsusliku Paide linna sõpruslinn" vms. Link näitab muidugi ka, millega tegu, aga siis ei peaks linki vaatama või vahepeal teisel lehel käima, ja on väiksem võimalus, et esitus kummastust tekitab. Kui loetletakse omavalitsusüksusi, tabelis või infokastis on vastav lahter või muul moel on konteksti järgi küllalt selge, et tegu on omavalitsusüksusega, siis muidugi pole see vajalik. 193.40.12.10 29. oktoober 2017, kell 11:56 (EET)

Ae, Commonsis tegutsejad  kas teate kedagi, kes asendikaarte mõistaks meisterdada? --WikedKentaur (arutelu) 19. oktoober 2017, kell 19:33 (EEST)

Mina küll ei tea, aga võib ju taotleda uusi kaarte :Commons:COM:Graphic Lab/Map workshop, kui on teada allikad, mille põhjal kaarte teha. Taivo 19. oktoober 2017, kell 21:50 (EEST)

:Kui kindlad need uued piirid nüüd on? Võib kaardid ära joonistada või peaks veel natuke aega ootama? Ivo (arutelu) 20. oktoober 2017, kell 03:24 (EEST)

::Ehk peaks ootama niikaua, kuniks Maa-amet annab välja uued ametlikud kaardid. Need peaksid tekkima siia. --Ivar (arutelu) 20. oktoober 2017, kell 18:34 (EEST)
Nüüd on siis ajutine seis kõikides asula artiklites vastuolus asendikaardiga, mis kasutavad :Mall:EestiAsula-t, kui asula on ühest maakonnast teise liigutatud, sest asendikaardid on vana haldusjaotuse järgi. suwa 5. november 2017, kell 21:58 (EET)

Minu arvates on mõistlik ka malldi korda teha, ntx nii, et on nii uued kui-ka vanad vallad :Mall:Pärnumaa
Sellelt on ka kohe näha, kui uue nimega valla artikkula puudub jne.
--suwa 20. oktoober 2017, kell 23:31 (EEST)

Ma jätaks lihtsuse huvides alles sellise navigeerimismalli, kus on ainult kehtiv jaotus, nii nagu see haldusüksuste navigeerimismallides tavapärane on. Võib-olla saab varasemate perioodide kohta teha eraldi navigeerimismallid, iseasi siis, milliste perioodide kohta. 193.40.12.10 22. oktoober 2017, kell 19:54 (EEST)

: a mis sellisel viga on?, täitsa ju kõlbab, eriti kui veelvanemad vallad ka lisada :)

: kui aega saan, siis vaatan kellele linnad-alevid allusid jne

: suwa 7. november 2017, kell 00:34 (EET)

Korrastasin Läti omavalitsusüksused kõigis keeltes. Tundub, et Venemaa haldusüksuste puhul pole õnneks meie haldusüksuseid sisse kirjutatud. Teiste keelte kallale vist enne kaartide saamist minna ei tasu? - Melilac (arutelu) 22. oktoober 2017, kell 11:10 (EEST)

Kas oleks palju tahetud, et iga kyla artiklisse jääks ühelauseline märge selle kohta, mis valda see enne haldusreformi kuulus? Ma kolme endise Setomaa valla kylade artiklitesse panin nüüd (nt "Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda." - sama malli saab kasutada ka mujal). Ideaalis võiks olla igas kylaartiklis ka infot selle kohta, millisesse kihelkonda, mõisavalda, Pätsu-aegsesse valda, rajooni, kylanõukogusse kyla kuulunud on. Aga praegu on ysna lihtne muutmisel alles jätta info, millisesse valda kyla enne haldusreformi kuulus ja sellega on yks lause iga kyla kõige lähema ajaloo kohta kerge vaevaga kirjutatud ning hulk artikleid on hulgale inimestele jälle palju informatiivsemad. Mõni kyla on liikunud ka yhest maakonnast teise, mis võib tekitada segadust. Ma ise ei jõua kõiki kylaartikleid yle käia, et seda lauset lisada (ja masinat seda tööd tegema kirjutada ei oska, kui see ka võimalik on). Oleksin väga tänulik, kui keegi teine ka samamoodi arvaks ja talitaks. -- Ohpuu (arutelu) 24. oktoober 2017, kell 15:00 (EEST)

Poolt. Adeliine 24. oktoober 2017, kell 19:25 (EEST)

Lisaks märgiksin, et nime muutnud külasid võiks ajaloolises kontekstis nimetada ja linkida vana nimega. Näiteks on artikkel Margus Muld, kus sünnikohaks jääb Liiva, link on ümbersuunamine küla uuele nimele Liivaranna. Samuti võtsin sealt välja, et sündis Mustjala vallas, sest tema sünni ajal ei olnud Mustjala valda. Adeliine 25. oktoober 2017, kell 10:46 (EEST)

: Lisama peaks ka aastate vahemiku, millal küla miskisse omavalitsusüksusesse kuulus, sest ka enne 2017. aastat on muutmisi olnud. suwa 25. oktoober 2017, kell 15:06 (EEST)

::See viimane eeldaks muidugi külade ajaloo palju pikemaks kirjutamist, mida nö. lööktöö korras ära ei tee ( mina näiteks ei tea kõiki piirimuutusi, mis nõukogude ajal ja enne seda olid ja meil pole kõigi varasemate haldusüksuste kohta artikleid ka veel olemas, et saaksin siit vaadata). - Melilac (arutelu) 28. oktoober 2017, kell 07:40 (EEST)

:: Praegu on jõukohane ja mõistlik vaadata, et artiklitesse jääks info, millisesse haldusyksusse kyla kuulus enne ja pärast seekordset haldusreformi. Pikemat ja sügavamat haldusajalugu saab pärastpoole ka kirjutada, kuigi minu meelest võiks see olla asi, mida iga kyla artiklis kõigepealt teha. Kuna kylasid ja seega kylaartikleid on neli ja pool tuhat (lisaks veel endised kylad, millest igayhe kohta ei ole artiklit, aga võiks olla), siis oleks see järgmise vikiprojekti mahtu töö. Mul oleks hea meel, kui keegi mõne jupi sellest tööst muidugi kohe võtaks ära teha, aga ma ei ole kuigi lootusrikas, et see jupp tööd selle projektiga tehtud saaks. Ise lisasin näiteks Setomaa kylade kohta nende kuulumise nulkadesse (oluline, arvestades, et nyyd kuuluvad kõik Eesti poole seto kylad senise nelja valla asemel yhte valda, mis teeb nende niigi väikeste kylade nimede vahel orienteerumise keerulisemaks ja seega on ylevaatlikkuse huvides tarvilik mingisugune grupeeriv taksonoomia neile, kes une pealt kõigi pooleteist saja kyla asukohti ei tea; traditsiooniline nulkade jaotus on just seda funktsiooni täitnud). Aga ka sinna jäi kindlasti mõni viga ja mingi osa tööd jäi tegemata, sest mul polnud käepärast head trykiallikat ja digitaalsete autoriteetsuses võib kahelda. -- Ohpuu (arutelu) 29. oktoober 2017, kell 15:12 (EET)
25. oktoobril märgitule lisaks märgiksin, et täpsustuslehtedele võiks külad vana nimega siiski ka alles jääda, vt  ja Arutelu:Liiva. Adeliine 10. november 2017, kell 17:08 (EET)

V-o oleks nutikam vallale linkimised teha mallina vms, et nt 15 a pärast ei peaks kõike linke jälle uuesti ümber tegema. Praegune vigane vallalinkide inimsilmaga otsimine ja käsitsi parandamine on kuidagi väga robotlik tegevus--Estopedist1 (arutelu) 26. oktoober 2017, kell 13:13 (EEST)

Siiski vajalik. Praeguseks olen avastanud nt. Karksi valla puhul kaks linki, mis sinna mitte viima ei pidanud, lisaks veel lingid, mis peavad vanale kujule jäämagi. - Melilac (arutelu) 28. oktoober 2017, kell 07:32 (EEST)

:kui 100-st lingist 2 puhul oli tõesti probleem, siis on küll küsitav, et kas kohe automatiseerimine ära jätta? :)--Estopedist1 (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 10:14 (EET)

Kas vanad mallid (näiteks Mall:Karksi vald) tuleks  kustutada? - Melilac (arutelu) 27. oktoober 2017, kell 00:07 (EEST)

kindlasti mitte kustutada vaid kaasajastada, näidates ära, millist ajavahemikku haldusjaotuses mall kajastab, sest korralikult vormistatud töötunde ei saa nõnda allavoolu lasta. suwa 27. oktoober 2017, kell 04:30 (EEST)

:Et siis lõpptulemus peaks jääma nii, nagu hetkel näiteks Ainja juures? - Melilac (arutelu) 28. oktoober 2017, kell 06:35 (EEST)

:: Tundub ok, kui just enne 1940.-t miskit samanimelist samas piirkonnas polnd ning siis on oodata, et kunagi tekib miskite koolkondade kaklus, kas sovjetiagsed külanõukogud jne peaks ka mallidesse viima jne jne :D suwa 29. oktoober 2017, kell 04:28 (EET)

Varem on üldiselt sellistel puhkudel kustutatud. Varasemat jaotust on navigeerimismallis üsna keeruline näidata. Ei ole selge, milliste perioodide kaupa peaks seda piiritlema ja hulk muudatusi on toimunud ka jooksvalt, ilma suuremate reformideta. 1997. aastal tehti asustusjaotuses küll hulk muudatusi, aga see aastaarv on siin näites praegu ikkagi üsna suvaline, paljude loetletud asulate puhul ei muutunud siis midagi. Lihtsuse huvides võiks navigeerimismallides ja ka kategoriseerimisel piirduda ajakohase jaotusega. Varasema kuuluvuse näitamiseks võiks piisata kirjeldusest artikli tekstis.

Kui mõnel maal on nii, et haldusjaotuse reformide vahel oli jaotus muutumatu (või peaaegu muutumatu) ning enne ja pärast oli täiesti teine jaotus, midagi samaks ei jäänud, siis ehk oleks mõeldavam endise jaotuse kohta navigeerimismall teha.

Seda tuleb ikka ette, et asju tehakse ringi. Artiklites tuleks küll ajaloost rääkida, aga ka ajaloo esitus võib muutuda, ei saa hästi nõuda et varasem sisu peaks säilima varasemal kujul. Rääkimata siis navigeerimisvõimaluste muutmisest, mis artikli sisusse ei puutugi. 193.40.12.10 29. oktoober 2017, kell 10:04 (EET)

: kui  keski asjaga tõsiselt tahab tegeleda, siis on alati võimalus statistikast võtta eesti klassifikaatorid ja nende järgi toimetada, pealekauba, kuna need on avalikud, siis võiks statistika veebist võtta automaagiliselt iga muutmise korral ja saaks vähema käsitööga tehtud ... kui tõesti viitsitakse. suwa 29. oktoober 2017, kell 11:30 (EET)

:: Mida sa silmas pead? Klassifikaatorit (EHAK) muudetakse mitu korda aastas, see lihtsalt kajastab haldus- ja asutusjaotuse muudatusi. Et teha varasemate navigeerimismallide kõrvale uus navigeerimismall alati, kui klassifikaatorit muudetakse? See vaevalt mõistlik oleks. 193.40.12.10 29. oktoober 2017, kell 11:56 (EET)

Kui praegu liigutatakse nt kategooriates endine vald uueks vallaks, kas siis järgmise poole aasta jooksul liigutatakse tagasi endise nimega kuid nüüd osavallaks?, sama küsimus linnaosade kohta. suwa 30. oktoober 2017, kell 17:50 (EET)

Kui see aasta wikikevadet korraldatakse, tasuks uued vallad soovitud artiklite nimekirja panna. Parandamisega saame ise hakkama, aga teistesse keeltesse kõiki artikleid kirjutama me ju nüüd ka ei hakka. - Melilac (arutelu) 4. november 2017, kell 12:12 (EET)

Miks on asutud endiste valdade kategooriaid kustutama? Ajalooliste riikide ja haldusüksüste kohta on ju ka kategooriad. Kas kuskil on kokku lepitud, et need tuleb kustutada? Minu meelest võiksid kategooriad jääda. Oleks loogiline, et näiteks endise valla sümboolika kohta käivad artiklid oleksid vastava valla kategoorias. --Metsavend 5. november 2017, kell 11:18 (EET)

Mumeelest tuleneb säherdune käitumine kampaania korras asjade tegemisest, sest suurte mahtude korral, kui kõik õlekõrred tahetakse ülevaadata, kipuvad terved metsad kaduma. Nt kui nüüd hakata tagurpidi ajas liikuma, siis kergelt ja kiirelt enam ei tuvasta, milliste omavalitsuste maal on miskid tuletornid ja sadamad olnud. Hea, et kihelkondade aegsete ja 1939. aasta valdade kategooriate kallale ei mindud. suwa 5. november 2017, kell 12:46 (EET)

: Seda, kus midagi asunud on, peaks tuvastama kaartide pealt.

: Minu poolest võiks ju kah need kategooriad jääda, aga... mõeldes sümboolika kohta käivate artiklite peale, siis mulle on juba varem tundunud, et võiks olla otstarbekas siin mõningast liitmist läbi viia. Nt mitte "Paide valla lipp" ja "Paide valla vapp" artiklid eraldi, vaid üks artikkel "Paide valla sümboolika", kuhu nimetatud lehed vastava alajaotuse juurde ümber suunavad. Põhjuseid oleks mitu: paljuski on artiklite sisu sama (st teineteist dubleeriv), nii oleks tugevalt seotud asjad paremini võrreldavad ning kohati võib-olla omavalitsustel veel sümboleid (mis võivad muidu tähelpanu alt välja jääda). Samal põhjusel esitavad omavalitsused ise seda sisu ühes kohas. Nüüd pärast sellise haldusüksuse kadumist nagu Paide vald võiks aga küsida, et kas kahel lühikesel artiklil on sellisel kujul mõtet: liita nad äkki hoopis valla artiklisse ja nii saab kolme lühikese artikli asemel ühe sisukama. Eraldi artikkel võiks olla ikkagi põhjendatud juhul, kui asja kohta on midagi asjalikku öelda mahus, mis mõne teise artikli koosseisu ei mahu/sobi. See on küll juba "natuke" maailmavaateline seisukoht, aga ikkagi. Ja selliste liitmiste järel kaoks küll vajadus nende kategooriate järele (vt nt :Kategooria:Kõue vald) – küll peaks kategooriaid säilitama Commonsis. Ivo (arutelu) 31. detsember 2017, kell 01:36 (EET)

: Ma eelistaksin, kui oleks eraldi.

: Keelekorraldajad ei soovita sõna "sümboolika" selles tähenduses. Andres (arutelu) 31. detsember 2017, kell 18:09 (EET)

::Mis siis peaks olema. "Sümbolid"? näide

::Mis oleks põhjendus nende lahus hoidmiseks? Ivo (arutelu) 31. detsember 2017, kell 18:33 (EET)
Kategooriaid kaotada pole minu meelest mingit vajadust.
Meil on igal pool lipud ja vapid lahus, miks siin peaks teisiti olema. Kokkulangemine ei ole ulatuslik.
"Sümbolid" on parem jah. Andres (arutelu) 31. detsember 2017, kell 19:53 (EET)

koondinfo X valla lippu(de) ja vappi(de) kohta on ju selle X valla artiklis ilusti koos. Ühendartikkel "X valla sümbolid" pole vist hea lahendus ja lõhuks praeguse süsteemi ära (praegu on alati lipust ja vapist tehtud eraldi artiklid). Ise teema on aga välismaa haldusüksuste lipud ja vapid. Kahtlane, kas need on alati tähelepanuväärsed, nt Mehhiko X haldusüksuse lipp ja vapp?--Estopedist1 (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 14:24 (EET)

Miks need siis vähem tähelepanuväärsed on kui Eesti omad? Andres (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 14:58 (EET)

:Minu eelnev märkus tulenes paljuski ka sellest, et ma ei leia, et vappide ja lippude sellisel kujul lahus hoidmine oleks mõistlik. Ehk sellist eraldi artiklite tegemist poleks tohtinud üldse tekitadagi.

:Ning kokkulangevus on nt Eesti valdade puhul väga ulatuslik. Samas pole hetkel valdade artiklites reeglina midagi räägitud valla sümbolitest ja kõik see on eraldiseisvates artiklites. Nii on meil hulk lühikesi artikleid, mis jupitavad tihedalt seotud teemat ja ei anna lugejale midagi juurde. Pigem pärsivad kiire ülevaate saamise võimalust. Ivo (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 16:50 (EET)

:Kokkulangevus sisus on vapi artiklis ainult kolme lause ulatuses.

:Kui inimest huvitab ainult lipp või ainult vapp, siis tal on mugavam, kui saab lugeda eraldi.

:Mida selles sümboolika alajaotuses siis ütlema peaks? Saab öelda, et on lipp ja vapp. Pildid ja lingid on olemas. Kui hakata pikemalt kirjutama, siis muutub valla artikkel vähem ülevaatlikuks. Andres (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 17:53 (EET)

Kas oskame täna midagi kokkuvõtvat ja ülevaatlikku öelda selle kohta, kui hästi projekt on edenenud, mis seisus on, mis on tehtud, mis veel tegemata? Kas on töö käigus tekkinud olulisi tähelepanekuid, murekohti, ettepanekuid? Adeliine 1. jaanuar 2018, kell 15:33 (EET)

*kõik uute külanimedega seotud artiklid on teisaldatud, kuid neile lingitud artiklid tuleks veel ükshaaval üle kontrollida;
*uute omavalitsusüksustega seotud loendid ja täpsustuslehed on uuendatud (ei saa anda pead, et 100% on tehtud);
*uute omavalitsusüksustega seotud artiklid on pea kõik uuendatud. Mõned on jäänud tegemata, kuna ma ei suutnud kindlaks teha, millise valla territooriumile mingi objekt sai (see käib eelkõige Puka ja Palupera valla kohta, mille külad jagunesid erinevate valdade vahel);
*endiste valdadega seotud artiklites on valla kohta käiv info suuremalt jaolt mineviku vormi viidud, kuigi suurema mahuga artiklites võib olla endiselt oleviku vormis lauseid;
*kõik uuete omavalitsusüksustega seotud kategooriad/mallid on valmis ja artiklitesse lisatud;
*täiendamata on suurem osa vallaartikleid, mille nimi jäi samaks, aga liitumistega territoorium suurenes;
*uued kaardid on valmis, kuigi kõikidesse artiklitesse pole nad veel jõudnud. --Ivar (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 16:40 (EET)

Millega on sätestatud praegusel maavalitsustejärgsel ajastul maakonnalinnad või maakonnakeskused? --WikedKentaur (arutelu) 12. märts 2018, kell 20:02 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt KOV 2017


Arutelu:Kalevi auliikmete loend

Mall vajab veel toimetamist.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 16. oktoober 2017, kell 23:22 (EEST)
Sellepärast, et auliikmete nimekirjas on ta ühe eesnimega, aga eristamise tarbeks on parem kahte eesnime kasutada ja kahe eesnimega on ta ka ESBL-is sees.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. detsember 2017, kell 10:33 (EET)
Mallist oleks ilmselt mõtet kohad eemaldada, artiklisse need aga alles jätta. Probleem on algandmete osas 1985. aastaga, mil Kalevi veebilehe järgi nagu nimetust üldse kellelegi ei antud, kuid ESBL-i järgi sai 1985. aastal Kalevi auliikmeks Eldur Annus. ESBL-i järgi sai 1964. aastal selle nimetuse Eino Niineste, kes puudub aga Kalevi veebilehel.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. detsember 2017, kell 10:42 (EET)

Siin ei pea kasutama mingit konkreetset allikat ega üldse viitama. Andres (arutelu) 14. detsember 2017, kell 11:43 (EET)

See mall on liiga mahukas. (Vt ka seotud arutelu: Malli arutelu:Eesti Vabariigi kohtunikud) Selle võiks esitada artklina Kalevi auliige või Kalevi auliikmete loend--Estopedist1 (arutelu) 26. veebruar 2018, kell 16:39 (EET)

Nõus. Pikne 23. mai 2022, kell 19:56 (EEST)

Vormistasin ümber ja eemaldasin malli kaheksast isikuartiklist, kuhu see oli lisatud. Pikne 30. mai 2022, kell 18:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:P. W. Siebert

Tere tulemast Vikipeediasse, P. W. Siebert!
Alustuseks on kasulik läbi lugeda sissejuhatus Vikipeediasse ja Vikipeedias kaastöö tegemise põhimõtted.
Arutelulehel oma kommentaari allkirjastamiseks lisa lõppu neli tildet (~~~~) või vajuta tööriistaribal allkirjanuppu . P. W. Siebert (arutelu) 17. oktoober 2017, kell 16:20 (EEST)

Tere. --P. W. Siebert (arutelu) 30. juuni 2020, kell 15:55 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:P. W. Siebert


Arutelu:LGBT-liikumised Eestis

See artikkel teistes keeltes on LGBT õiguste kohta, mitte liikumiste kohta. Kas peaks äkki tegema uue lehekülje kus on konkreetselt LGBT õiguste kohta Eestis? Bergaberg (arutelu) 11. aprill 2024, kell 13:01 (EEST)

Jah. See artikkel siin tuleks lahti siduda. --Andres (arutelu) 11. aprill 2024, kell 13:33 (EEST)

:Kas teen siis uue artikli Eesti LGBT õiguste kohta? Bergaberg (arutelu) 11. aprill 2024, kell 14:03 (EEST)

:: Jah palun tee. --Andres (arutelu) 11. aprill 2024, kell 14:37 (EEST)

:::Kohe alustan! Bergaberg (arutelu) 11. aprill 2024, kell 14:52 (EEST)


Arutelu:Drag queen

Definitsioon minu meelest liiga lai. Kui mees mängib naise rolli, siis ta ei ole tingimata drag queen. Peale selle, bakalaureusetöö ei ole usaldatav allikas. --Andres (arutelu) 22. august 2023, kell 23:38 (EEST)

Enne oli veel hullem; mõtlen, kuidas täpsustada. Bakatöö viited on kontrollitud, võin ka need täpsemalt lisada. Helgisaldo (arutelu) 23. august 2023, kell 01:55 (EEST)

:Siin kasutatakse sõna "drag-esineja". Kas "drag-artist" poleks kohasem? – Hirvelaid (arutelu) 24. august 2023, kell 17:18 (EEST)

::Valisin eestikeelsema kõlaga sõna, mõlemad sobivad. :) Helgisaldo (arutelu) 24. august 2023, kell 17:57 (EEST)

:Lisasin definitsioonile "drag-kultuuris", ma usun, et see paneb selge piiri drag queen'i ja Hannes Võrno vahele. :) Helgisaldo (arutelu) 24. august 2023, kell 17:59 (EEST)

Bakatöö pole usaldatav allikas? Vaieldav. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 24. august 2023, kell 17:30 (EEST)

:Foto võiks teine olla, praegusel on kujutatud muid nähtusi kui naiselikkust või miskit kuningannalikust.

Le Boréalien (arutelu) 24. august 2023, kell 18:10 (EEST)

:Kaasaegne drag on väga eriilmeline, nagu ka naiselikkus ja selle väljendused; drag'i idee juba iseeneses on soolisus pöörata pea peale ning stereotüübid küsimärgi alla panna. :) Aga kui vahetada, siis Eesti drag-esinejatest viljelevad traditsioonilisemat drag'i näiteks Vilita ja Nordika. Helgisaldo (arutelu) 24. august 2023, kell 18:39 (EEST)

Minu meelest on Eestiga seotud pildi kasutamine just hea. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 24. august 2023, kell 18:43 (EEST)

:Nõustun, et võiks olla eestlased siin esile tõstetud. See DIY/punk/gooti esteetika on tegelikult ka eesti drag'i omapära. Stiilinäidetena võib midagi juurde lisada, kui teil mahti. Kes huvitatud, siis ma olen dokumenteerinud kohalikku drag-skeenet ja meediakajastusi siin: https://helgisaldo.tumblr.com/tagged/press Helgisaldo (arutelu) 24. august 2023, kell 19:01 (EEST)
Pisa torni pähe ei riputata üles fotosid Eiffeli tornist, sest mõlemad on tornid või ehitised. Eestis on kindlasti pildistatud küllaga esinduslikemaid fotosid genderbenderitest. Mitte neid, kus emanduse ahvimiseks seotakse peldikupaberit pähe... ...those are junkies wallowing in the trash culture. Vabandust, aga siinseid artikleid kasutavad niisamuti lapsed ja noored, kes vajavad kasvamiseks nii üldsustatud kui moonutamata reaalsust! Vikipeedia eesti keeles ei ole skeene Berliinis, vastupidiselt püütakse siinset hoida puhtana ja tõesena ning vähekenegi akadeemilisena. Le Boréalien (arutelu) 24. august 2023, kell 19:17 (EEST)

LOL. Be my guest. Helgisaldo (arutelu) 24. august 2023, kell 19:26 (EEST)

Lisasin pildi Vilitast. Selle vähekese akadeemilisuse huvides, kui kedagi kasvõi ümber nurga hakata süüdistama uimastite kuritarvitamises, siis keeleliselt neutraalsem oleks vist rõhuda sõltuvusprobleemidele: https://nida.nih.gov/nidamed-medical-health-professionals/health-professions-education/words-matter-terms-to-use-avoid-when-talking-about-addiction

Kõikidele noortele ja lastele, kes peaksid seda arutelu lugema, one man's trash is another man's treasure ja pildil pole tegu peldikupaberiga. Kosutavat nädalavahetust! Helgisaldo (arutelu) 26. august 2023, kell 12:32 (EEST)


Malli arutelu:Looming

Märkuseid. Teostel on pealkiri, mitte nimetus, ja pealkiri nõuab jutumärke; inventarinumber, mitte invertarinumber. Palun vabandust, pole mallidega tegelenud, muidu oleksin ise ära parandanud. 2001:7D0:87CA:9180:ACC5:94C5:2A15:D982 21. oktoober 2017, kell 02:34 (EEST)

Mõte pigem selles, et oleks mingi universaalsem mall (vrd nt Artwork/Opera d'arte), mida saaks kasutada laiemalt (maal, skulptuur vms).—Pietadè (arutelu) 21. oktoober 2017, kell 09:34 (EEST)

:Eesti keeles on teosel pealkiri, on see siis kirjandusteos, kunstiteos, lavateos, film vms. Ja pealkiri nõuab jutumärke, st malli kasutaja teab, et kui on kirjas: pealkiri, siis tuleb kasutada jutumärke (seda võiks ka malli juhendis meelde tuletada). Kas nn Maailma suurim kirves on kirjeldus või teose pealkiri? 2001:7D0:87CA:9180:DD81:F36A:287B:A34E 21. oktoober 2017, kell 10:24 (EEST)

::„Suurim kirves” pigem soovkirjeldus.—Pietadè (arutelu) 21. oktoober 2017, kell 10:43 (EEST)
Toomemäe ohvrikivile vastaks pigem  ja Maailma suurimale kirvele . 2001:7D0:87CA:9180:5C6D:EB0B:B684:3AB5 21. oktoober 2017, kell 15:50 (EEST)

Siin on pealkiri tabelis või tabeli kohal eraldi real. Kui pealkirja pole tarvis muust tekstist eristada, siis pole jutumärke tarvis. Nii nagu näieks suur pealkiri artikli kohal on jutumärkideta ja nii nagu raamatu kaanel ei panda pealkirja jutumärkidesse. Peale selle, mujal, kus on jutumärke tarvis, kasutame Vikipeedias ju selliseid jutumärke: "...". Pikne 1. november 2018, kell 20:32 (EET)

Jutumärkide teemal on (Vikis) mitmes kohas juttu olnud, vt nt EKI keelenõu, samuti kasutavad nn 99...66 jutumärke nt nii EKI, ELis ja EVs kehtivad seadused, mitmed teised Vikid (on isegi aadressireale sisse pandud).—Pietadè 1. november 2018, kell 21:01 (EET)

" ei ole jutumärk, vrd nt

Worlds Largest Axe Nackawic NB.JPG
Worlds Largest Axe Nackawic NB.JPG

Pealkirjad kirjutatakse jutumärkidesse, aga nagu öeldud, muust tekstist eristamise eesmärgil ja siis kui pealkiri on muu teksti sees. Keelekorraldajad on siin täpsustanud: "Jutumärgid nagu ka kaldkiri on üks esiletõstu vahendeid ning kaht esiletõstu korraga ei rakendata. ... Esiletõst on ka eraldi real paiknemine, suurtähtkiri jm, mille korral võib samuti jutumärgid ära jätta." Sama asja on keelekorraldaja kinnitanud veel ka siin toodud vastuses.

Keelereeglitega ei ole kehtestatud ainuõigeid jutumärke. Jutumärkidena on kasutatud ja kasutatakse erinevaid märke. Võib-olla küll, et võiks eelistada ka selliseid jutumärke, mida siin pakud, aga Vikipeedias minu teada siiski pole sellistele jutumärkidele üle mindud. Eks võib teha kuskil sobivas kohas ettepaneku muuta ja veelkord arutada. Mina isiklikult kaldun arvama, et seda ei maksa muuta, kuna kõikjal muutmine oleks ilmselt üle jõu käiv ja teistsuguseid jutumärke on ikkagi tülikas sisestada. Praegu vähemasti on jutumärkide kasutus Vikipeedias enamvähem ühtlane, teistsuguste jutumärkide korral tõenäoliselt ei õnnestu seda ühtlasena hoida. Pikne 2. november 2018, kell 17:25 (EET)

: Ma ei taha Suga vaielda, kuna ajalugu tõestusena kinnitab seda, mis mulle/sulle ammu teada, ja hakkab me s-vahetuse tulemusel ka teisteni jõudma;jutumärgid (kujul 6699-„“) on ammu, implitsiitselt/eksplitsiitselt kehtestatud, selle õigusruumi seadustes, kus elame (nt, kui kindlasti on vaja alt, title, caption sisu sees midagi kindlasti vaja jutumärkidega eraldada, mida soovitad).

:Muideks, Sinu poolt viidatud EKI on enam-vähem samasse aja-kanti, mis minugi poolt viidatu; kusagil on kirjas, et V on projekt igale täiendamiseks, samas leiab siit (Vikipeediatest) vägagi teravakihvalisi avaldusi nn “tituškade” kohta, usun, et Su vahepealseid kadumisi jms tegevust arvesse võttes saab viimaks ka selle asjaga ühele poole.—Pietadè 2. november 2018, kell 19:28 (EET)

Kas seda malli võiks ka nii kohendada, et see võtaks andmeid otse Wikidatast, kui just pole lahtrit täidetud? Ivo (arutelu) 1. mai 2019, kell 20:00 (EEST)


Kasutaja arutelu:Krtoi

Soengute kujundamisel vajaminevad vahendid ja tarvikud

Plastmassist laiade piidega kamm on ideaalne juuste lahti kammimiseks peale juuste pesu.
Samuti sobib laiade piidega kamm ka lokkide jm lahti kammimiseks. Nii saavutavad juuksed loomulikuma oleku.
Pika sabaga kamm sobib eelkõige abivahendina rullide keeramisel, kuid leiab kasutust ka soengu sättimisel ja erinevate salkude välja toomisel. Saab kasutada ka juuste tupeerimiseks.
Mõnikord kasutatakse erinevate kohtade kergitamiseks soengus ka nn kahvelkammi. Sellise kammi varre osa on nagu haruline kahvel.
Vesilaine kammil on kahepoolsed piid. Ühes otsas peenemad piid ja teises laiema vahega piid. Kamm sobib ka teiste soengudetailide välja joonistamiseks ning samuti ka salkude ja pindade silumiseks.

Juukseharju on erineva tihedusega ning kujuga ja sellest tulenevalt on ka nende funktsioon erinev.
Tupeerimishari ehk soengu modelleerimise hari on peenike jõhvharjastega hari. See hari on mõeldud juuste tupeerimiseks, siledamaks kammimiseks ja pindade ning üksikute detailide silumiseks. Harja võib mõnikord kasutada ka föönisoengute kujundamisel ja juuste lahti kammimisel peale rullide keeramist.
Rullharju kasutatakse eelkõige föönisoengute tegemisel. Neid on mitmes suuruses. Sobiv suurus valitakse vastavalt soovitud soengule. Rullharjad sobivad nii kohevuse andmiseks, juukse keskosa silumiseks kui ka juuste otste kujundamiseks.
Fööniharjadega luuakse föönisoengule kuju. Nendega antakse kohevust ehk tõstetakse juuste juure osa ning samuti silutakse maha soovimatu kohevus. Suure fööniharjaga saab nendega juuksekarva siluda ehk võtta ära kahusust.

Soengurulle on igasuguses mõõdus (peenemaid ja jämedamaid). Peenematega saavutatakse rohkem lokkis tulemus, jämedamatega rohkem kohevust. Rulli suuruse valiku määrab see, milline peab olema tulemus.
Klassikalised soengurullid on plastmassist ning neil on sees avad, mis on vajalikud nii rullinõelte kinnitamiseks kui ka selleks, et juukseid kuivatav õhk saaks vabalt liikuda.
Takjarullid sobivad fööniseongu toestamiseks, tuka sättimiseks ja kiire kohevuse andmiseks. Neid võib kasutada ka klassikalisel moel, kuid jälgida tuleb seda, et nad ei takerduks juustesse kinni.
Pikad rullid ehk papiljotid pakuvad väga palju erinevaid keeramise variante. Papiljotte saab keerata nii klassikaliselt kui ka vertikaal-spiraalselt, tehes nii torujaid lokke. Neid rulle on samuti mitmes suuruses – rulli valikust sõltub loki suurus.
Kuumade lokirullide puhul on tegemist eelnevalt soojendatud rullidega ning neid kasutatakse kuivade ja puhaste juuste puhul, vastavalt sellele, millist soengut soovitakse teha. Rulle hoitakse peas nii kaua, kui nad on jahtunud.
(Loki)tangid kuuluvad kuumtöötlusvahendite hulka. Juuste koolutamise tange võib leida erineva kuju ja jämedusega (nt vahvelrauad, sirgendajad, vesilaine tangid jm).
Klassikaliste lokitangide (kaheosaliste) asemel kasutatakse tänapäeval rohkem koonustange. Samuti kasutatakse tihti ka sirgendustange ehk sirgendajaid.

Soengute tegemisel kasutatava fööni ehk käsifööni võimsus võiks alata 1200W. Heal föönil on vähemalt kaks kiirust, kaks erinevat kuumust ning külma õhu nupp. Föön võiks olla piisavalt kerge ning komplektis peavad olema kõik vajalikud lisad –  tuulesuunajad ja difuuser.
Professionaalsetel föönidel on ka spetsiaalselt salongitööks sobiv kaabel.
Tuulesuunaja aitab föönitamisel suunata õhku sinna, kuhu seda on vaja suunata. See on oluline nii soengu kvaliteedi kui ka energiasäästlikkuse kohalt vaadates.
Difuuser ehk tuulehajutaja on ideaalne abiline kui soovitakse kuivatada lokkis juukseid nii, et lokk jääks kompaktseks ja ei muutuks kahuliseks. Diffuuseri abil on võimalik ka sirgeid juukseid lokiliseks kuivatada.
Kuppelfööne kasutatakse põhiliselt soengurullide, vesilaine ja märjalt kujundatud soengute kuivatamiseks. Kuppelfööni tavaline kasutatav kuumus rullide kuivatamiseks on 50-60 kraadi. Kuivatamise aeg oleneb juuste pikkusest, paksusest, rullide arvust ja läbimõõdust. Pigem tasub määrata pikem kui lühem kuivamise aeg ja vahepeal võib kontrollida, kas juus on kuiv.
Tänapäevased kuppelföönid lubavad programmeerida juustele ja soengule vastava aja ja kuumuse. Programmis on ka jahutav osa, mis teeb võimalikuks soengu tegemist jätkata kohe, kui kuivamise aeg on lõppenud (juuksed peavad jahtuma, enne rullide lahtikeeramist, sest muidu võib rullide töö olematuks kammida).

Klippklambrid tuntud ka kui kurenokad.
Suuremaid klambreid kasutatakse juuksesalkude eest ära kinnitamiseks. Väiksemaid kasutatakse soengu tegemise käigus salgu kinnihoidmiseks või salgu vastu pead surumiseks. Kurenokkasid kasutatakse ka vesilaine tegemiseks.
Olulisteks abivahenditeks soengute tegemisel on veel erinevad klambrid, juuksenõelad (bobby-pin, „vanaema nõelad“ ehk hark-klambrid, kummid, juuksekaunistused ja soenguvõrgud.
Soenguproteesid ehk täitevahendid.
Proteese kasutatakse soovitud soenguvormi saavutamiseks. Soengutäidiseid on paljudes värvitoonides ja neid saab valida vastavalt kliendi juuste värvile. Täidised kinnitatakse juuksenõeltega. Proteesidena tuntakse veel šinjoone, lisajuukseid, tresse (on aluseks parukatele) ja parukaid.Soengute tegemisel on vajalik abivahend ka käsipeegel, mis võimaldab kliendile näidata soengut tagant, pealt ja külgedelt.

Selleks, et soeng tuleks välja just selline, nagu klient soovib ja püsiks tugevalt, peab soengute tegemisel kasutama soengu tugevdajaid ehk soengu viimistlusvahendeid, milleks on erinevad vedelikud, vahud, vahad, kreemid, geelid ja pastad. Viimistlusvahendeid on saadaval erineva tugevusega (nõrgad, tugevad ja eriti tugevad). Tugevus valitakse vastavalt vajadusele ja kliendi juuste tüübile.
Rullisoengute puhul kasutatakse rohkem erinevaid soenguvedelikke, föönisoengute puhul sõltub tugevdaja valik juuste tüübist, kliendi soovist ja kasutatava vahendi olemusest. Tugevdajat kantakse rätikukuivadesse juustesse (juus, kust enam ei tilgu vett). Fikseerivat ainet kantakse eelkõige nendele kohtadele, kuhu on vaja kohevust, tugevust ja püsivust (sageli juuksejuurele).
Selleks, et vahend ühtlaselt jaotuks, tuleb juus igas suunas hoolikalt läbi kammida föönitamise harja või suurema kammiga. Soenguvahtu võib kanda ka föönitamise harja peale ja siis kammida juustesse. Soenguvedelikku pihustatakse juuksejuurele, sõrmedega juukseid üles tõstes.
Aerosooliga juukselakke võib kasutada nii soengutegemise käigus kui ka lõppviimistluseks. Üldjuhul on nad hästi kammitavad, jätavad juuksed loomulikuks ja liikuvaks. Soengu kujundamisel kasutatakse vahefikseerimiseks nõrka lakki, lõppviimistluseks tugevat lakki. Lakki pihustatakse juustele soovituslikult 20-30 cm kauguselt selleks, et ühele kohale soengus ei satuks seda liiga palju. Juukselaki kasutamisel pihustatakse esimene vajutus kliendist eemale ja alles siis pihustatakse lakki juustele. Kui lakipudelil on märge, et see on mõeldud lõppviimistluseks, siis ei soovitata soengut enam ümber kammida. Tavapäraseid soengulakke on aga võimalik ümber kammida, kui soovitakse soengu kuju muuta.
Pumppihustiga aerosoolivabu juukselakke kasutatakse põhiliselt lõppviimistluseks. Mõnikord nimetatakse neid ka märgadeks lakkideks (märglakk), kuna need võivad jätta juustesse märja efekti. Neid lakke ei soovitata kasutada kohevate ja õhuliste soengute tegemiseks ega peenikeste juuste puhul, sest nad võivad muuta juuksed raskeks. Märjad lakid kuivavad aeglaselt ja juukseid on siis veel võimalik sättida, kuid peale laki kuivamist ei saa enam soengut ümber sättida.
Läikelakid on tavaliselt nõrga fikseerimisega või puudub neil üldse fikseeriv omadus. Neid kasutatakse peale soengulaki pihustamist, juustele läike andmiseks. Jälgida tuleks, et läikelakki lastakse võimalikult kaugelt – sellisel juhul levitub lakk ühtlasemalt kogu soengule.
Värviliste ja efektlakkidega on võimalik juukseid muuta üheks korraks teist värvi. Sädelevaid lakke kasutatakse tavaliselt pidulike soengute tegemise juures. Efektlakid pihustatakse juustele tavaliselt kõige viimasena ning nende peale võib pihustada veel ka tavalist lakki, sest neil puudub tugev fikseerimise omadus.
Juuksevahaga saab välja tuua üksikuid salke ja rõhutada soengu kuju. Vahad on oma tekstuurilt rasvased.
Rasvasemaid vahasid kasutatakse rohkem lühikeste soengute juures (püstise tukka saavutamiseks või juuste silumiseks).
Geelvahasid kasutatakse rohkem juustesse salgulise efekti tekitamiseks.
Matid juuksevahad teevad juuksed tuhmiks.
Kuna juuksevaha on tavaliselt rasvane, siis tuleb jälgida, et seda ei satuks juustesse liiga palju, sest liigne kogus vaha muudab juuksed raskeks ja määrdunuks. Vaha kantakse ainult kuivadele juustele – juuste latvadele, mitte juuksejuurele. Vaha ei sobi väga peenikestele ja õhukestele juustele.
Juuksekreemid on kergemad soengute viimistlusvahendid, mida võib kasutada nii lõppviimistluseks kui soengule toe andmiseks.
http://juuksur.innove.ee/chapter7/8.php


Kasutaja arutelu:Launoo13/Neutronpomm

Oled loonud teemale kohase artiklistruktuuri, tubli! Kirjutamise käigus võid seda muidugi veel muuta, võib-olla oleks näiteks ajaliselt loogilisem rääkida enne loomisest ja hiljem tagajärgedest. Aga see selgubki kõige paremini juba siis, kui artiklile liha luudele kasvatad. Alaosade pealkirjad tunduvad asjakohased ja neutraalsed. Head kirjutamisindu uueks etapiks!
--Proosamanna (arutelu) 25. oktoober 2017, kell 23:56 (EEST)

Sellist teemat veel vikipeedias ei ole ning on hea, et autor on selle teema valinud.
Struktuuri alus on tehtud, kõik vajalikud pealkirjad sobivad ja loodan, et need tulevad teemakohased.
Praegust tekstimahtu vaadates tundub, et viiteid piisab. Kindlasti tuleks järgnevalt leida veel ka uusi allikaid. Soovitav oleks lisada ka raamatuallikaid. Allikatel puudub aeg, millal autor neid lehekülgi vaatas.
Kirkeo (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 12:41 (EET)

Teemavalik on piisavalt kitsas ja sarnaseid teemasid pole. Ülesehitus on hea on olemas põhilised alateemad (võiksid kirjutada pommide tootmisest või siseehitusest). Võiksid leida raamatu, viited on õigesti tehtud.
Kukuwka112a (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 17:59 (EET)

Kaasvikipedistid on jätnud asjalikku tagasisidet ja mul on hea meel näha, et autor on juba mõnda nõuannet ka kuulda võtnud (lisanud viidetele vaatamise ajad). Väga hea! Ka ettepanekuid struktuuri täiendamiseks tasub kaaluda.
Soovitan tagasisidet andes pöörata tähelepanu ka sellele, kuidas on algallikaid refereeritud. On hea meel näha, et siinse artikli autor on järginud hea refereeringu põhimõtteid ega ole allika sõnastusse-lausestusse kinni jäänud. Juhiksin ainult ühele asjale tähelepanu: lauses "Selle mõju laiemas tähenduses on heidutus, mis hoiab ära kergekäelisi ning mõtlematuid rünnakuid" pole tegu vaieldamatu fakti või üksmeelse hoiakuga. Sealsamas allikas on mainitud ka vastupidiseid arvamusi.  Üks oluline oskus vikiartikli puhul ongi ära tunda, kuidas infot esitada. Siinse näite puhul peaks tähele panema, et mingi leiutise mõju, tähendus või eesmärk on alati seda kellegi jaoks, mitte iseenesest ja need arvamused võivad lahku minna. See ei tähenda, et selliseid arvamusi ei peaks artiklis kajastama -- on väga oluline, kuidas neutronpommi suhtutakse -- , vaid et arvamust kajastades peab kindlasti mainima ka, kellele see kuulub, ja vastuolulise teema puhul tooma ära ka teised arvamused.
Soovin kriitilist pilku ja kirjutamisrõõmu artikli jätkamisel!
--Proosamanna (arutelu) 2. november 2017, kell 16:01 (EET)

Assistendi kommentaar artiklile ja tagasisidele

Tore, et artikkel edeneb! Kirjutatu on asjalik ja sobivas stiilis. Ainult võib-olla peaks viitamisel natuke täpsem olema, mõnes kohas ei saa hästi aru, kust mingi väide pärineb. Näiteks "Kui inimesele on 600 rad ehk 6 Gy doos eluohtlik ja surm saabub mitme tunni jooksul" -- ma ei leia seda infot järgnevalt viidatud allikast. Veel: mõned artiklis toodud väited on vastuolulised. Sissejuhatuses on öeldud, et pomm "ehitistele ja seadmetele erilist ohtu ei kujuta"; tööpõhimõtet kirjeldades aga, et "Neutronpommides kasutatava radiatsiooni toimel muutub soomustatud tehnika radioaktiivseks ja seega kasutuskõlbmatuks 24 kuni 48 tunni vältel. Rakettide vastane toime tekib elektroonika häiretest radiatsioonist tingitud toime tagajärjel." Viimasest peaks ju järelduma, et neutronpomm kujutab seadmetele ohtu küll? Peaksid terava silmaga üle kontrollima, kas oled allikaid õigesti refereerinud. Mulle tundub, et Encyclopaedia Britannica ei väida tegelikult, et neutronpomm on seadmetele ohutu.
Allikaid lugedes näen, et see leiutis on tekitanud päris palju vastakaid arvamusi. Soovitan kindlasti kajastada ka seda arutelu ja erinevaid seisukohti pommi humaansuse või ebainimlikkuse suhtes! See on üks põnevamaid aspekte.
Pilt sobib artikli juurde hästi ja vastab autoriõigusi puudutavatele nõuetele. Väga hea!
Jõudu artikli jätkamisel! Kirjutad hästi ja artiklil on potentsiaali kujuneda väga huvitavaks.
--Proosamanna (arutelu) 10. november 2017, kell 01:05 (EET)

Artiklile pole lisatud kategooriat.
Siselinke on päris palju, soovitaksin ka esimeses lauses "tuumarelv" lisada siselingina. Tundub, et kõik siselingid on õigesti sisestatud.
Lisatud on ka tabel, mis aitab paremini orienteeruda. Kuid tabelil pole pealkirja ega täpsemalt infot kus tekstis sellele viidatakse.
Praegu tundub, et kokkuvõttes on täiesti uus info ning pole sisu osa kokku võetud. Kuid kui täpsemalt tuleb ka peatükkidesse, sobib kokkuvõte hästi.
Kirkeo (arutelu) 13. november 2017, kell 16:05 (EET)

Kategooriad on sobivad. Lingid töötavad, lingid korduvad kolmes kohas on kasutatud sama link mis viib lk-le kiirgus ja kahes kohas lk-le radioaktiivsus. Saab lisada linke nt lokaalne, domineeriv, gammakiirgusel (kokkuvõttes).
Nähtuse määratus on tehtud õigesti. Kokkuvõtes sisaldab rohkem infot kui tekst  (nt. radioaktiivne toime on suhteliselt lühiajaline) aga muidu arvusaadav(huvitav). 14. november 2017, kell 21:18 (EET)

Tore, et kaasvikipedistide tagasiside on asjalik ja konkreetne! Kasutaja kirkeo nõuanne lisada kategooria on ka juba realiseerunud. Nagu kirkeo viitas, vajaks tabel tõesti viidet. Samuti tasub üle vaadata kokkuvõtte/sissejuhatuse ja ülejäänud teksti ühilduvus. Päris kattumatu neis esitatud info küll minu meelest pole -- paljud väited on ikka tekstist leitavad, aga nt kasutaja Kukuwka112a väljatoodud väidet (radioaktiivse toime lühiajalisus) ma tõesti mujalt artiklist ei leia. Seda tasuks kuskil mainida küll.
Kukuwka112a tagasisidele ütleksin veel kommentaariks, et sellest, kui samale vikiartiklile on korduvalt siselink pandud, pole midagi. Vahel ei loeta artiklit algusest lõpuni järjest, vaid ainult üksikuid juppe, ja siis võib korduvast lingist kasu olla.
Viitamise kohta märgiksin, et üldiselt on see korralik, aga kahele allikale ühe ja sama lause/lõigu lõpus viitamine ajab segadusse. Kui ühes lauses on kasutatud kahest allikast pärit infot, siis proovi üks viidetest panna lause keskele või teha ühest lausest kaks. (Nt lause "Kuna neutronid paisatakse õhku ja õhk imab need endasse, mis ei lase radiatsioonil kanduda kaugustese, seetõttu neutronradiatsiooni lokaalne toime saabub kiiresti.[5] [6]" saaks ehk ka selgemaks, kui eri allikatest pärit info eraldi esitada. Samuti on kaks viidet järjest sissejuhatuse/kokkuvõtte lõpus ja "Tööpõhimõtte" esimese lause järel.)
Viitele nr 6 soovitaksin lisada peatüki pealkirja (CONVENTIONAL AND NUCLEAR WEAPONS...) järele tervikväljaande pealkirja (NATO HANDBOOK ON THE MEDICAL ASPECTS OF NBC DEFENSIVE OPERATIONS) ja kui võimalik, võiks sellele viidates täpsustada ka lõigu ja punkti (nt Section II: 207). Antud allikas on lihtsalt nii mahukas, et teeksid lugejale sellega suure teene! Aga see on ka väga usaldusväärne allikas, kiitus selle leidmise eest.
Üldiselt on aga juba praegu tegu päris kvaliteetse artikliga. Natuke tuleb veel kõpitseda ja siis on sellest olulisest teemast Vikipeedias väga hea artikkel. Jõudu viimistlemisel! --Proosamanna (arutelu) 15. november 2017, kell 21:29 (EET)

Assistendi kommentaar tagasisidele ja artiklile

Artikkel on juba üsna terviklik ja vajab veel ainult natuke viimistlemist. Soovitan veel kord vaadata ka eelmise nädala tagasisidet. Kuna suuri, põhimõttelisi probleeme Sinu artikliga ei ole, kommenteerin natuke pudi-padi:
Sisulise poole pealt: ajaloo teema all võiks kirjutada ka reaktsioonist neutronpommi vastu ja katsetuste ning kasutusplaanide lõpetamisest.
Keeleliselt:
Oled tagasiside põhjal täiendanud lauset:
 Neutronpommides kasutatava radiatsiooni toimel muutub soomustatud tehnika radioaktiivseks ja seega kasutuskõlbmatuks 24–48 tunni vältel, mis näitab neutronpommi toime lühiajalisust.
Nüüd saan aru, et siin oli lühiajalisest toimest räägitud. Aga sõna "vältel" teeb lause pisut segaseks (sellest ka eelmise nädala märkus): sõnad "muutub kasutuskõlbmatuks 24–48 tunni vältel" võivad tähendada ka (ja mulle tähendavadki eelkõige) seda, et kasutuskõlbmatuks muutumine võtab paar ööpäeva (ja kui kauaks nad kõlbmatuks jäävad, pole teada). Sõnadest "lühiajaline toime" järeldan aga, et mõtlesid pigem, et tehnika muutub radioaktiivseks ja seega kasutuskõlbmatuks 24–48 tunniks?
Mõeldes VI õppetüki materjalis käsitletud umbmäärastele väljenditele:
 Radioaktiivne hävitav toime ei ole samaväärne neutronpommi lööklainetest ha termilisest toimest tingitud toimega.
Mis suhtes või mille poolest samaväärne? Või toime millele? Eelmisel lauses on öeldud, et "8000 rad ehk 80 Gy doos surmab isikkoosseisu silmapilkselt" -- see kõlab ju üsna tugeva toimena. Või on siis mõeldud ruumilist ulatust? Arvan, et ka teised lugejad peale minu ei saa siin aru, mida väljend "ei ole samaväärne" tähendab.
Viitesse nr 7 pane alaosa ja täisteksti pealkirja vahele punkt, muidu ei saa aru, kust üks lõpeb ja teine algab. Ja kui soovitasin lõiku ja punkti täpsustada, tõin täiesti suvalise näite. Minu meelest ei leidu Sinu kasutatud infot Section II punktis 207. Ma ei leidnudki pikast otsimisest hoolimata üles, kust selles tekstis Sa info võtnud olid. (See näitabki täpsema viite tarvilikkust.)
Ja endiselt ei tohiks olla ühe lause lõpus kaks viidet järjest (à la "Karu on imetaja ja karvane loom. [5][6]" -- kumb allikas siis mida ütleb? Kas piisaks ühest allikast? Kas peaks olema hoopis "Karu on imetaja [5] ja karvane loom [6]"? :) )
Loodan, et jõuad enne kursuse lõppu veel artiklit viimistleda. Jõudu! --Proosamanna (arutelu) 23. november 2017, kell 00:17 (EET)

Panin mõned lingid, kust võib leida lisainfot, sest pregu tundub, et ei ole piisavalt infot. Lisaks panin eestikeelseid allikaid, sest kui isegi on hea inglise keel, siis võib esineda tõlkimisega probleeme (olen oma artikli juures sellest juba aru saanud). Muidu on praegu arusaadav, kust info tuleb (viitamisega hästi). Allikad tunduvad olema usaldusväärsed.
Selgitaksi ära, mis täpsemalt neutronpomm on, näiteks lisaks selle osadest pildid jne.
Võib-olla lisaks ka natuke ajalugu, et artikli väärtust tõsta.
Lisaks võiks lisada ka juttu tuumapommidest üldiselt?!? () Leisdin usutava allika: http://www.physic.ut.ee/instituudid/efti/loengumaterjalid/KvMeh1/PTenjeseMikrofyysikatxt.pdf
Küsimus, kas neutronpommil ja neutronipommil on vahe?
https://maailm.postimees.ee/351033/suri-neutronpommi-leiutaja-samuel-cohen - lugedes seda artiklit, tekkis küsimus, kuidas neutronpommi mõju inimese närvisüsteemile võib täpsemalt välja näha.

[[Kasutaja:Kirkeo|Kirkeo]] ([[Kasutaja arutelu:Kirkeo|arutelu]]) 27. november 2017, kell 15:07 (EET)

Muudatuste ja kommentaari kohta: TVäga tore, et tagasiside on läbimõeldud ja et muudatuste juures on ka selgitused!
Seletus pommi gammakiirgusepõhise toime kohta ei pea olema sissejuhatuses (läheks ehk liiga pikaks ja üksikasjalikuks), aga "Tööpõhimõtte" alaosas võiks ehk küll selguse huvides mainida, kuidas gammakiirgus asjasse puutub.
Tööpõhimõtte alla lisatud lingid allikatele on huvitavad ja tunduvad teemakohased. Sellisel kujul neid muidugi jätta ei saa, sealt tuleks vajalik info kokku võtta ja korralikult viidata. Samuti tundub, et tasuks uurida kommentaaris viidatud allikaid.
Lausete järjekorra muutmine tunudb mulle põhjendatud.
Soovitused artikli sisuliseks täiendamiseks on ka asjalikud. Tuumapommidest üldiselt aga vast siin artiklis kirjutama ei pea, neist on eraldi artikkel, mille huviline leiab siselingi kaudu. Neutronpommi ehituse üldine joonis oleks kindlasti valgustav, kui midagi sellist leiad (väga üksikasjalikke jooniseid vast (õnneks) saadaval ei ole?).
Hea, et tagasisides on kommenteeritud (ja kiidetud) ka viitamist ja allikate kvaliteeti. Olen nõus, et viitamine on nüüd korras ja allikad usaldusväärsed.
Artikli autorile:
Paarilise põhjalikule tagasisidele on vähe lisada. Kui jõuad, siis artikli mahtu võiks veel tõesti kasvatada selle ja eelmiste tagasisidede põhjal (nagu mainisin, on huvitav ka ühiskondlik reaktsioon neutronpommile ja selle kasutusplaanide ajalugu).
On rõõm näha, et Sinu artikkel on keeleliselt korrektne ja selge. Soovitaksin ainult rohkem lahti kirjutada (võib-olla mitmeks lauseks teha) järgmise lause:
 Kuna neutronid paisatakse õhku ja õhk imab need endasse, mis ei lase radiatsioonil kanduda kaugustese, seetõttu neutronradiatsiooni lokaalne toime saabub kiiresti.
Praegu on see ehk natuke liiga infotihe ja lauseosade seosed pisut segased.
Lisaks on sisse lipsanud näpuviga: "Neuronpomm". See oleks ka päris huvitav (ja õudne) relvaliik. :)
Üldiselt on mul olnud rõõm Sinu artikli arengut jälgida! See on kindlasti tänuväärne täiendus eestikeelsele Vikipeediale. Kirjutad hästi ja selgelt, oskad leida sobivaid allikaid, refereerida ja korralikult viidata. Tore, et oled kursusel aktiivselt osalenud ja ka teistele läbimõeldud tagasisidet jätnud. Ootan huviga, mida artiklile veel viimasel nädalal lisad. Jõudu! --Proosamanna (arutelu) 30. november 2017, kell 18:11 (EET)

Assistendi kommentaar muudatustele ja artiklile


Oled loonud teemakohase artiklistruktuuri, tubli! Tundub hea mõte käsitleda selle teema all eraldi ajaloolist uskumust ja selle tänapäevast versiooni. Kui oled pealkirjad täpsemalt läbi mõelnud, proovi need ka vormindada Vikipeedia artikli nõuete kohaselt. Vormindamisest saad lugeda lähemalt siit. Mõtle ka selle peale, kas nähtuse nimetus väärib läbivat suurtähte (Punane Saatuse Niit või lihtsalt punane saatuseniit?). Jätkuvat kirjutamisindu uueks etapiks!
--Proosamanna (arutelu) 26. oktoober 2017, kell 00:04 (EEST)

Teema on köitev, kuid ma ei ole kindel, kas see on piisavalt lai, et kirjutada 6000-7000-tähemärgiline artikkel. Ülesehitus on hea ja mõistlik, refereerimine eeskujulik. Kõik allikad on ingliskeelsed ehk on nähtud vaeva tõlkimisega. On viidatud ning seda tehtud tehniliselt korrektselt. Soovitan omalt poolt lisada täiendavat infot (näiteks, millistes riikides ning kus piirkonnas seda teooriat usutakse; kas esineb mingeid variatsioone/erinevusi nende riikide uskumuste vahel).
Edu!

Tere! Mulle meeldib teie teema valik ning loodan, et see on piisavalt lai 6000 tähemärkidele. Struktuur, refereerimine ja sisu on suurepärane. Soovin teile jätkata samas vaimus ning edu!
Edvvie (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 23:33 (EET)

Kaasvikipedistid on andnud head tagasisidet, osutades konkreetselt nii artikli voorustele (korralik viitamine, hulk allikaid) kui oma kahtlustele (kas teemast saab piisavalt palju kirjutada) ja pakkudes võimalikule probleemile ka lahendusi. Edaspidi võib olla veel täpsem, nimetades mitte ainult hästi lahendatud või probleemse aspekti (viitamine, sisu, vormindus vms), vaid tuues ka konkreetseid näiteid. Ent korralikult kirjutatud artiklile ongi raskem tagasisidet anda.
Viitamine ja ka viitekirjete vormistamine artikli lõpus on tõesti eeskujulik! Juhin ainult tähelepanu, et kui kasutad ühte allikat mitu korda, ei pea seda mitu korda viidetesse panema. Hetkel on viited nr 5 ja nr 3 samale allikale. Viite [5] asemel võid lihtsalt uuesti panna [3].
On hea, et oled leidnud mitu allikat. Oled kasutanud ajakirjanduslikke-populaarseid käsitlusi, millest moodustub just tänu allikate paljususele üsna usutav pilt. Sellistesse allikatesse tasub aga muidugi alati suhtuda kriitilise pilguga. Kas leidub ka mõni antropoloogiline või muu tõsisem, vähem meelelahutuslik käsitlus? Kas ja kuidas on seotud Aasia ja juudi folkloori punased niidid/lõngad? (Viimase kohta on nt selline artikkel.) Need on aga ainult soovitused, et artiklit veel paremaks teha :) Oled juba tublit tööd teinud! Jõudu edasiseks!
--Proosamanna (arutelu) 2. november 2017, kell 02:14 (EET)

Assistendi kommentaar artikli ja tagasiside kohta

Oled artiklit tublisti täiendanud! Legendide ja müütide käsitlemine on selle teema puhul kindlasti oluline, soovitaksin aga mõelda, kas nii pikalt lugu ümber jutustada (alaosas "folkloor") sobib Vikipeedia artikli stiiliga. Kas kujutaksid sedasorti teksti ette paberentsüklopeedias? Mulle tundub, et entsüklopeedilise stiiliga sobiks ehk paremini väga lühike kokkuvõte koos üldisemate järeldustega. Aga kui otsustad pika jutustuse siiski sisse jätta, vajaks see vähemalt eristavat sissejuhatust 'à la' "Uskumuse aluseks on legend...", lisaks kindlasti märget, 'kus' ja 'kes' seda legendi usuvad/uskusid.
Märkusi refereerimise kohta. Mõni osa jutustusest on refereeritud natuke liiga üksikasjalikult, nii et lähenevad tõlkele (nt "Zhang, teine mees, kes elas samas kohas, kus poiss ööbis..." -- kas kogu see Zhangi ja Pani teema on tegelikult üldse legendi tuuma mõistmiseks relevantne?; "Vana mees naeris" jm). Teisal on aga ebatäpsusi ('inn'i pole onn, vaid võõrastemaja; Wei polnud teel kohtuma Pani endaga, vaid Zhangiga). Samuti pole sa maininud, et sellest loost sai alguse Yue Lao kultus. Kindlasti on oluline märkida ära ka legendi päritolu, mida on ka Sinu viidatud tekstis mainitud: Tangi dünastia aegne 'The Sequel to the Collection of Mysteries' (sellel pealkirjal võib inglise keeles olla veel erinevaid tõlkeid). Võiksid ehk selle teose kohta rohkem infot otsida ja võimalusel välja selgitada, kas sealne versioon kattub Chinese Worldi ümberjutustusega. Alati on parem minna nii otsese allika juurde kui võimalik!
Tuletan meelde, et sel nädalal oli ülesandeks ka artikli juurde mõni pilt leida. Autoriõiguse alt väljas vanu kunstiteoseid sel teemal peaks kindlasti leiduma.
Jõudu artikli täiendamisel!
--Proosamanna (arutelu) 9. november 2017, kell 21:36 (EET)

Teil on suurepärane töö ja ma ei näe selles mingeid miinuseid. Jõudu edasikirjutamisel!)

Hea meel on näha, et oled tagasisidet kuulda võtnud ja folkloori alateemat kohendanud. Nüüd on sobitub see paremini vikiartikli stiiliga. Lisatud kategooriad on sobivad, pakuksin lisaks välja ka kategooria "Folkloor". Ka siselingid on asjakohased. Kokkuvõte on ülevaatlik, aga vajaks ka viiteid! Mõni asi võiks seal olla natuke lühemalt ja üldisemalt sõnastatud, nt lause "See niit võib venida ja sõlme minna, aga see ei purune kunagi" esineb allpool täpselt samal kujul. Kokkuvõttes pole seda nii paljusõnaliselt rõhutada vaja.
Endiselt soovitan otsida teemat ilmestava pildi.
Jõudu artikli jätkamisel!
Tagasiside kohta nii palju, et on küll tore, kui üksteist kiidate ja julgustate, aga võiks olla natuke konkreetsem. Hea kirjutise kohta on muidugi raskem midagi öelda, aga tagasisidejuhendis on selgesõnaliselt nimetatud aspektid, mida kommenteerida. Üksikasjalikum tagasiside oleks edasikirjutamisel lihtsalt rohkem abiks.
--Proosamanna (arutelu) 16. november 2017, kell 00:02 (EET)

On olnud rõõm jälgida kursuse jooksul Sinu artikli arengut ja näha, et oskad tagasisidet arvestada ja loed tähelepanelikult õppematerjale! Artikkel on saanud kena ja korralik. Oskad refereerida ja viidata, kasutada vikivormindust ning oled ka teksti keelelisele poolele tähelepanu pööranud -- väga hea :) Valitud pilt ilmestab samuti teemat suurepäraselt. Viimasel nädalal võid veel kord artikli läbi lugeda ja mõned näpuvead parandada (nt Jaapani usutakse peaks olema Jaapanis; tätoveerima ja tätoveering on ä-ga). Aga need on tõesti juba pisiviimistlused. Oled teinud tubli töö. Sinu artiklist saab kindlasti tänuväärne täiendus eestikeelsele Vikipeediale. Aitäh, et kursusel aktiivselt osalesid! --Proosamanna (arutelu) 1. detsember 2017, kell 15:08 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Kt0362e/Punane Saatuse Niit


Kasutaja arutelu:Uxnzdrqa/Tangier (Maroko)

Oled loonud teemakohase ja muljetavaldavalt põhjaliku artiklistruktuuri! Alateemadeks jaotumine on läbimõeldud ja põhjendatud. Selline korralik selgroog lihtsustab kindlasti tööd artikli edasisel kirjutamisel. Mis muud kui jõudu järgmiseks etapiks!
--Proosamanna (arutelu) 27. oktoober 2017, kell 02:24 (EEST)

Artikli ülesehitus on väga hea, teemad (ja alateemad) on väga hästi jaotatud. Arvan, et teemasid on natuke liiga palju kursuse 6000-7000 tähemeärgilise artikli kirjutamiseks. Samuti puuduvad ka viited kasutatud allikatele. Teks ise on hea ja sisukas. Edu edasi kirjutamisel :).
Karina (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 17:18 (EET)

Karina tagasiside on sisukas, täpne ja läbimõeldud, sellega tasub kindlasti arvestada :) Väga oluline on tõesti, et viited juurde paneksid. Ent muidu on olemasolevad osad väga hästi kirjutatud: tabad kenasti asjakohast stiili, oled välja sõelunud olulised ja ilmekad faktid ning need ülevaatlikult ja loogiliselt järjestanud. Teemasid, millest oled ette võtnud kirjutada, on tõesti palju, aga samas on need kõik relevantsed. Kui huvi ja aega jätkub, ei keela keegi kirjutada rohkem, kui ette nähtud, või jätkata ka pärast kursuse lõppu artikli täiendamist. See on ainult tore!
Kui peaks siiski tekkima kahtlus, et sa ei soovi või ei jõua kõiki teemasid käsitleda, soovitan esmajärjekorras valmis kirjutada need alaosad, mis kõige olulisemad tunduvad. Ajalugu on kindlasti üks neist.
Sissejuhatust tasub edaspidi täiendada sedamööda, kuidas uusi alaosi kirjutad. Kuid samas tuleb siiski jälgida, et see liiga infotihedaks ei muutuks.
--Proosamanna (arutelu) 2. november 2017, kell 00:19 (EET)

Oled sel nädalal pühendunud ülevaatliku külgriba loomisele. See on artiklile väärt lisandus! Pildifailid (lipp ja kaart) on väga asjakohased ja vastavad autoriõiguste poolest Vikipeedia nõuetele. Artikli tekstiosa pole muutunud, nii et selle kohta kehtin endiselt eelmisel nädalal öeldu: hästi kirjutatud, aga viitamine korda! Jõudu ja jätkuvat hoogu, siit paistab tulevat ilus artikkel!
--Proosamanna (arutelu) 10. november 2017, kell 01:16 (EET)

Teil tehtud väga head töö, kuid puudub viitamine, kategooria, siselingid ning tekst pole lõpuni kirjutatud. Jõudu edasikirjutamisel!) Edvvie (arutelu) 13. november 2017, kell 20:52 (EET)

Kokkuvõte on hästi tehtud ja paraja pikkusega. Esimene lause seletab mõiste hästi lahti. Mulle meeldib, et sulgudesse on lisatud ka hääldus ja nimi teistes keeltes. Kokkuvõttest saab palju vajalikku infot. Osa sellest on seletatud ka lahti artiklis, kuid selle kirjutamine on veel pooleli. Arvan, et tabel on hästi tehtud. See annab väga lihtsalt edasi tähtsat informatsiooni, mida tekstiga edastada oleks keeruline. Hetkel puuduvad veel lingid ja kategooria. Jõudu! Karina (arutelu) 14. november 2017, kell 21:42 (EET)

Kaasõpilaste tagasiside on toetav, konkreetne ja asjalik. Mitme aspekti juures (kategooriad, siselingid, viited) on paraku võimalik ainult puudumist nentida. Kuivõrd praegu pole 7. novembrist alates siin artiklis midagi muutunud, loodan, et leiad varsti jälle aega artiklit täiendada ja viimistleda. Jõudu! --Proosamanna (arutelu) 16. november 2017, kell 22:02 (EET)

Tore, et oled lisanud siselingid! Need on hästi valitud ja asjakohased. Enne kursuse lõppu tuleks aga kindlasti lisada viited ja kategooriad. Samuti tuleks artikli mahtu kasvatada. Järgmise nädala jooksul võiksid kirjutada juurde umbes sama palju, kui juba olemas on, siis saaks nõutud määra enam-vähem täis. Kui kõiki alateemasid lahti kirjutada ei jõua (sealt tuleks ilmselt palju rohkem mahtu juurde), võid artikliga jätkata ka pärast kursuse lõppu või jätta selle teistele vikipedistidele täiendamiseks. Ent kui Sa viiteid ei lisa, ei saa teised Sinu otsitud ja kokkukirjutatud infot lihtsalt kasutada, sest allikat ei saa kontrollida!
Loodan, et leiad kursuse viimasel nädalal veel aega, mida oma artiklile pühendada, sest algus on hästi kirjutatud! Jõudu tööle! --Proosamanna (arutelu) 26. november 2017, kell 17:43 (EET)

Mul on hea meel, et jõudsid artiklit täiendada, lisada viited ja artikli ka põhiruumi viia. See on nüüd (valmiskirjutatud alateemade ulatuses) eeskujulik artikkel ja eestikeelsele Vikipeediale suurepärane täiendus. Loodan, et kursus äratas Sinus huvi ja tahtmise ka tulevikus Vikipeediasse panustada! Vajalikud oskused on Sul selgelt olemas. Jõudu edaspidiseks! --Proosamanna (arutelu) 8. detsember 2017, kell 00:00 (EET)


Kasutaja arutelu:Sofiaprints/Elmar Elisto

Oled loonud oma artiklile asjakohase struktuuri, väga hea! Edasi kirjutades võid veel mõelda, kas mõnda alaosa omakorda liigendada (nt kui elulugu muutub pikaks, teha eraldi perioodide jaoks alapealkirjad nagu "Lapsepõlv", "1967-1987" või mis iganes). Kui tundub, et tekkiv tekst lisaliigendust nõuab, siis ideede saamiseks tasub tutvuda teiste tuntud isikuid käsitlevate artiklitega, kui sa seda juba teinud pole. Aga ega tingimata ei pruugigi asja nii keeruliseks ajada. Jõudu uueks kirjutamisetapiks!
--Proosamanna (arutelu) 27. oktoober 2017, kell 02:24 (EEST)

Algtekst on hea, nagu eelnevalt mainitud oleks eraldi perioodide kaupa liigitamine lugejale mugavam. Muidu tubli!
Kairiineimre (arutelu) 1. november 2017, kell 20:38 (EET)

Oled artikli kirjutamisel juba suure tüki tööd ära teinud, leides kasulikke allikaid ja vormistades sealt saadud info artikli alaosaks. Tubli!
Kõigepealt refereerimisest. Soovitan jälgida, et refereering ei järgiks liiga palju viidatavat teksti. Nagu juhendis öeldud, ei piisa refereerimiseks sellest, kui pisut sõnastust muudad. Muidugi on Sinu teema puhul teatud fakte, mille puhul polegi mõtet uut sõnastust otsida (kui mitut moodi ikka saab öelda, et "Aastail 1924-1931 õppis Elisto Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat"?). Kuid näiteks lause "1941. aastal algas Elmari aastakümneid kestnud töö kirjastustes" on küll viidatud tekstiga liiga sarnane. Ka väljend "sai hea keelealase kooli ja kogemuse" pole tegelikult ju Sinu välja mõeldud, kuigi oled selle lauses teise kohta tõstnud.
Sinu algallikas on esitab tiheda faktide ja aastaarvude rea. Aga soovitan hästi läbi mõelda, millised faktid sealt oma artiklisse võtad. Kujutle end oma artikli lugeja rolli ja püüa välja sõeluda see, mis annab kõige paremini infot Elmar Elisto kohta. Lause "1. detsembril 1949 ühendati viis kirjastust üheks suureks Eesti Riiklikuks Kirjastuseks (aastast 1964 Eesti Raamat)" (mis on ka viidatud tekstile väga lähedane) ei seostu näiteks hetkel kuidagi teemaga, sest Elisto rollist selles kirjastuses pole üldse räägitud.
Võid mõelda ka, kas leidub ehk mõni vorm, milles on sellist aastaarvutihedat infot lihtsam esitada: näiteks punktloend või ajatelg? Minul läheb näiteks silme eest kirjuks, kui seda Jaan Toomla ettekannet loen.
Nii et lühidalt: proovi võtta allikast saadud faktid (kirjuta kas või märksõnaline kondikava enda jaoks välja) ja punuda nende ümber oma tekst.
Teiseks viitamisest: väga hea, et oled leidnud usaldusväärse allika! Emakeele Seltsi materjalid on siin kindlasti asjakohased. Soovitaksin ainult viidata sellistele allikatele Emakeele Seltsi enda kodulehe kaudu (http://www.emakeeleselts.ee/esa/ESA_47_pdf/Ringvaade.pdf). Ning lingile tuleks lisada ka infot, mis tagab, et ka lingi katkemise korral on enam-vähem aru saada, mis allikale on viidatud. Selle kohta saad täpsemalt uurida kolmanda õppetüki alaosast "Viidete vormistamine". Antud allika viite vormistamiseks sobib artikli mall (näide: Klimoski, R., & Palmer, J. [autori nimi] (1993) [ilmumisaasta]. The ADA and the hiring process in organizations [artikli pealkiri]. Consulting Psychology Journal: Practice and Research [väljaande pealkiri], 45(2) [väljaande number], 10-36 [artikli leheküljenumbrid].
Tagasiside sai nüüd päris pikk, aga ma loodan, et see Sind ei heiduta! Oled näidanud oma artikli kirjutamisel ja ka teistele tagasiside andmisel tervitatavat pealehakkamist. "Hariduse" alaosa on juba väga korralik ja "Karjääri" jaoks on palju asjakohaseid fakte juba leitud, need vajavad ainult mõnes kohas veel väikest läbimõtlemist ja -kirjutamist. Jaksu uuteks ülesanneteks!
--Proosamanna (arutelu) 1. november 2017, kell 23:16 (EET)

Aitäh kaasõppijale tagasisidet andmast! Head sõnad mõjuvad kindlasti alati julgustavalt ja seda on meil kõigil vaja. Proovi aga edaspidi täpsemalt välja tuua, mis on hea ja mis tublisti tehtud :) See aitab teistel oma tööd edaspidi mõista ja suunata.

Tore, et oled artiklid täiendanud ja parandanud kohti, millele eelmisel nädalal tagasisides osutasin! Seekord pööraksin jälle tähelepanu viitamisele. Jaan Toomla artiklile võiks viidata Emakeele Seltsi enda kodulehe kaudu. Ning nagu öeldud, tuleks viites anda lisaks lingile ka infot, mis tagab, et lingi katkemise korral on võimalik allikas üles leida. Kolmanda õppetüki alaosas "Viidete vormistamine" on sellest pikemalt. Näiteks Toomla artikli viide peaks olema selline: Toomla, J. (2001). Elmar Elisto - 100. Emakeele Seltsi aastaraamat, 47(2001), 197-198. http://www.emakeeleselts.ee/esa/ESA_47_pdf/Ringvaade.pdf Kasutatud 29.10.2017  Pane tähele, et faili üleslaadmise aeg ei võrdu avaldamisajaga (kuigi dokument on Yumpusse pandud 2015, ilmus kogumik tegelikult 2001 ja nii tuleks ka viidata).
Vaata III õppetükist ka seda, kuidas viidet vormistada, kui viitad samale allikale korduvalt (algab sõnadega "Kui sama viidet kasutatakse ühes artiklis mitu korda...").
Viide nr 5 on hetkel vigane, nagu Vikipeedia ütleb. Kuid kalmistud.ee lehekülge uurides selgub, et sealne info pärineb kas juba viidatud Emakeele Seltsi aastaraamatust Jaan Toomla artiklist või kuskilt  Keelest ja Kirjandusest nr 3, 2002. Soovitan soojalt nüüd see Keele ja Kirjanduse number välja otsida ning vaadata, mis seal kirjas ja kes kirjutas. See on märksa autoriteetsem allikas ja võimaldab täpsemat viitamist. Keele ja Kirjanduse vanad numbrid leiad andmebaasist Digar.
Jõudu kirjutamisel ja viimistlemisel! Proovi leida ka pilt, nagu möödunud nädalal ülesandeks oli. Artikkel võtab igatahes juba ilusti ilmet :)
--Proosamanna (arutelu) 10. november 2017, kell 08:46 (EET)

Kokkuvõte on lühike ja ülevaatlik, ent võiks võib-olla lisaks mainimisele, et Elisto oli keeleteadlane, lisada veel ühe lause, mis tutvustaks tema saavutusi. Teoste nimekiri on põhjalik ja huvilistele kasulik. Jaksu jätkamisel!
--Labidas (arutelu) 15. november 2017, kell 00:01 (EET)

Vikipedist Labida tagasiside kokkuvõttele on asjalik. Kui õnnestub Elisto saavutused kuidagi lühidalt kokku võtta, oleks see väga kasulik. Kategooriatele ega siselinkidele Labidas tagasisidet ei andnud. Minu meelest olemasolevad kategooriad sobivad. Kindlasti soovitaksin aga täiendada artiklit veel rohkemate siselinkidega. Siselingid on need, mis artikli Vikipeedia koesse tihedalt sisse seovad. Lisaks on need lugejale abiks info kiiremal leidmisel. Kindlasti võiks lisada Eesti Rahvaleksikoni lingi ning selliste institutsioonide nagu Emakeele Selts, Eesti Kirjanduse Selts, kirjastus Ilukirjandus ja Kunst lingid. Ja kuigi kohanimed pole ehk Elisto-huvilise seisukohalt kõige olulisemad, võiks linkida neidki, sest need võivad olla abiks inimestele, keda huvitavad mingite kohtadega seotud inimesed (nagu õppematerjalis mainitud, saab vaadata ka seda, kust mingile artikile viidatakse, nii et nt Vao küla kohta uuriv lugeja võiks ju rõõmuga avastada, et Elmar Elisto on seal algkoolis käinud. Vao külast kirjutab, muide, ka üks selle kursuse vikipedist.)
Liigenduse kohta mainin veel, et kui alateema "Elukäik" alla enam midagi ei lisandu, pole vast eraldi alapealkirja "Lapsepõlv" vaja. Isegi kui kirjutad veel midagi tema edasise elu kohta, ei tundu see alateema nii pikk tulevat, et alajaotusi vajaks.
Teoste nimekirjas võiks natuke selgemini näidata, et Elisto oli vaid üks Rahvaleksikoni toimetajatest (peatoimetaja oli Jaan Roos). Võib-olla luuagi eraldi nimekiri teostest, mille juures ta on toimetajana tegev olnud? Need on ikkagi üsna teistsugune kategooria kui tema enda kirjutatu. Nt alapealkirjaga "Toimetajana" vms, mille all oleks siis näiteks: "Teadusliku sekretärina: Eesti Rahvaleksikon. Peatoimetaja Jaan Roos. Noor-Eesti kirjastus, Tartu."
Ja vaata veel viide nr 4 üle, praegu on seal mingi segadus (viited EKSi aastaraamatule, KjaK-le ning kalmistud.ee-le üksteise otsas).
Jõudu artikli täiendamisel ja viimistlemisel! --Proosamanna (arutelu) 16. november 2017, kell 21:43 (EET)

On olnud rõõm jälgida Sinu artikli arengut! Tore, et oled tagasisidet arvesse võtnud. Täiendus kokkuvõttele on minu meelest väga hea! Lisatud siselingid on ka asjakohased. Artikkel on saanud väga asjalik ja ülevaatlik ning kujutab endast kindlasti tänuväärset täiendust eestikeelsele Vikipeediale. Aitäh, et oled kursusel aktiivselt osalenud! --Proosamanna (arutelu) 1. detsember 2017, kell 16:54 (EET)


Oled loonud teemaga sobiva artikli struktuuri ja mõelnud juba läbi ka mõne alajaotuse sisu. Väga hea! Kõike seda, alaosade järjekorda ja pealkirjade sõnastust, saab veel edaspidi muuta, aga kindlasti on olemasolev struktuur artikli kirjutamisel heaks toeks. Juhin ainult tähelepanu, et sissejuhatav lõik ei vaja omaette pealkirja (sul on praegu eraldi alapealkirjana "Maksimaalne hapniku tarbimine", aga definitsioon jm sissejuhatav jutt võiks minna lihtsalt artikli suure pealkirja alla). Jõudu-jaksu artikli täiendamisel!
--Proosamanna (arutelu) 27. oktoober 2017, kell 02:22 (EEST)

31.10.2017 tagasiside
Tere, väga põhjalik teemavalik. Kiidan läbitöötatud materjali hulka. Teksti struktuur on hästi tehtud, kuid võiks lisada näiteks fakte, näiteid. Üldiselt on algus palju tõotav. Edu, jään edasist tulemust huviga ootama!
14.11.2017 tagasiside
Väga tore näha, et peale põhjaliku teksti on ka artiklit huvitav vaadata, tänu pildimaterjalile. Kategooria ning lingid on ilusti lisatud ning töökorras. Artikel on mahukas, kuid samas sisuvastab ootustele. Veelkord peaks üle vaatama viitamise. Väga asjalik ning huvitav artikkel, palju edu valmimisel!

Teema on väga põnev. Artikkel on väga põhjalik ja läbimõeldud. Tekst on ilusti vormistatud. Mulle meeldib, et oled artikklis kasutanud erinevaid maksimaalse hapniku tarbimise testimis võimalusi. Loodan, et teksti ja põnevat informatsiooni tuleb veel juurde :). Palju edu!
31.oktoober tagasiside
Artikklisse on päris palju teksti juurde lisatud vägagi mahukas ja läbimõeldud. Loodan, et artikkel saab veel täiendust. Palju edu!
14.november tagasiside

Artikkel on läbimõeldud, sisukas ja põnev. Artikkel on hästi vormistatud, jätka samas vaimus!

Kaasõpilased on jätnud julgustavat ja asjakohast tagasisidet. Soovitan tagasisides pöörata tähelepanu ka viitamisele. Näiteks võib kehastuda väga umbusklikuks lugejaks, kes tahab iga väite üle kontrollida (ega Vikipeediat kõiges pimesi usaldada ei tasugi!). Siin artiklis on viiteid natuke liiga harva. Kolmanda õppetüki juhendist võib veel üle lugeda, kui tihti viited paiknema peavad. Näiteks lauses "2016. aastal tuli Ameerika Südameassotsiatsioon (ASA) välja tõestusega[2] ..." on viide sõna "tõestus" järel otsekui link, ent tegelikult peaks viide tulema mitte pärast allika nimetamist, vaid pärast allikast võetud info esitamist (seega kas lause või lõigu lõpus).
Struktuuri kohta tekkis küsimus, kuidas erinevad mõõtmine ja testimine? Aga võib-olla selgub see siis, kui alaosad on pikemalt lahti kirjutatud. Siiani näib käsitlus asjatundlik ja ASA artiklid on kindlasti usaldusväärsed allikad.
Soovin jätkuvat kirjutamishuvi ja ja jaksu!
--Proosamanna (arutelu) 2. november 2017, kell 17:58 (EET)

On hea meel näha, et oled leidnud uue allika, täiendanud teksti ja lisanud hästi sobivaid pilte. Nagu juba kirja teel rääkisime, tuleb valemiga joonise tõlkimiseks ja üleslaadimiseks kas autori luba küsida (muidu on lihtsalt tegu seaduserikkumisega) või luua ise analoogne joonis. Endiselt vajab korrigeerimist viitamine: viide väite (mitte lauses nimetatud allika) järele lause lõppu; 'vähemalt' iga lõigu lõpus peaks olema viide. Näiteks pole üldse öeldud, kust pärineb järgmine info: "Maailma kõige kõrgeim tase, mis seni mõõdetud on, mõõdeti Bjorn Daehliel (90.0), kes on endine Norra murdmaasuusataja. Ta on 8-kordne olümpiavõitja ja 9-kordne maailmameister. Dæhlie on võitnud taliolümpiamängudelt kokku 12 medalit: 8 kuld- ja 4 hõbemedalit." Samuti artikli kõige esimene lõik. Aga see on vormistamise küsimus (ehkki mitte vähetähtis). Muidu edeneb artikkel kenasti! Ja see on ka tore, et oled kirja teel asjalikke küsimusi esitanud. Jõudu!
--Proosamanna (arutelu) 9. november 2017, kell 19:40 (EET)

Tore, et kaasvikipedistid on artikliga üldiselt rahul, avaldavad kiitust ja soovivad edu. Hea oleks aga olla natuke täpsem. Seepärast on hea, et Luise Grethen on kommenteerinud ka kategooriate ja linkide olemasolu ja töökorda ning sisu ja pealkirja vastavust. Märkus viitamise kohta vajaks aga täpsustamist. Artiklis on üldiselt juba väga korralikult viidatud. Sellise soovituse puhul peaks teinekord kindlasti välja tooma kohad, mis siis konkreetselt ülevaatamist vajavad. Ise osutaksin järgmistele kohtadele:
1. Kokkuvõtte esimene lõik põhineb küll allpool esitatud infol, aga vajaks siiski ka eraldi viidet või viiteid.
2. Ficki valemi alaosas on viitena vormistatud link ingliskeelse Vikipeedia artiklile "Cardiac output". Vikiartikleid, olgu nad mis keeles tahes, aga allikatena kasutata. Kui mõtlesid tõesti sellele artiklile viidata, siis uuri parem artiklis endas kasutatud materjale ja viita nendele. Kui aga mõtlesid seda siselingina, siis eestikeelsetes vikiartiklites ingliskeelseid ei vikilingita, muidu läheks süsteem väga puntrasse. Küll aga võiks lisada näiteks siselingi artiklile "Kehaline aktiivsus" (lausesse "...tõI ASA välja kui oluline on igapäevane füüsiline aktiivsus") jm. (
Ficki valemi lõigus soovitan veel läbi mõelda, kus peaks viide paiknema. Kui ka valemi osad on pärit samast Khan Academy allikast, siis peaks viidet sellele allikale kordama ka selgituse lõpus (pärast sõnu "maksimaalne hapniku tarbimine"). Mingi viide peaks seal igal juhul olema. Aga näen, et alles tegeled selle alaosa lahtikirjutamisega, nii et kõik ei peagi veel täiuslik olema.
Suur rõõm on näha, et oled tagasisides antud soovitusi põhjalikult rakendanud. Uus joonis on hästi tehtud ja ilus!
Jätkuvalt rõõmsat kirjutamist! --Proosamanna (arutelu) 15. november 2017, kell 14:55 (EET)

Tore, et oled leidnud uusi eestikeelseid allikaid ja artiklit nende põhjal märgatavalt täiendanud.
 Kehaline liikumine on eluline tarve. Ilma lihaste tegevuseta pole võimalik hingamine ja südametalitlus ning kõik muu. Isegi inimese mõtlemine avaldub lihaspingutusena. Inimesel on kaasasündinud vajadus liikuda.
Selle info puhul tekib ka küsimus, kuivõrd see on üldse artikli konkreetse teemaga seotud. Pigem kuulub see kehalise aktiivsuse teema alla, millel on Vikipeedias oma artikkel, kuhu võiks Sinu artiklist kenasti link viia. Siis ei valgu jutt väga laiali, kuid info on ikkagi kättesaadav. (Kujutle end lugeja rolli. Kas see on info, mida märksõna "maksimaalne hapniku tarbimine" alt otsiksid?)
Suurem probleem on aga see, et need laused on muutmata kujul allikast kopeeritud! Kui peaksid otsustama selle info artiklisse jätta, siis kirjuta see kindlasti ümber.
Ka järgmised lõigud on kas muutmatult või väikeste kärbetega otse kopeeritud:
 Vastupidavuse spordialaga tegeleva sportlase tee tippu nõuab aastatepikkust tööd ning see protsess saab olla edukas kui tuntakse ja peetakse kinni vastupidavuse arendamise põhimõtetest. Treeningprotsessis, nagu igasuguses pedagoogilises protsessis, rakenduvad sellised üldpedagoogilised printsiibid nagu järkjärgulisus, süstemaatilisus, jõukohasus, teadlikkus, individuaalsus jt. Kõrget saavutusvõimet vormitakse kannatlikult ja kaua...
ja
 Testi põhjal mõõdetakse 12 minuti jooksul (kõndides, sõrkides või joostes) läbitud maa pikkus meetrites.
 Testi ei tohiks teha päris "tugitoolist" tõustes. Vajalik on eelnev mõnenädalane treening.
 Testi põhjal hinnatakse töövõime tase ja jaotakse see viite rühma: väga hea, hea, rahuldav, nõrk ja väga nõrk (Seda nii meeste kui naiste puhul.)
 Töövõime paranemise hindamiseks on soovitav korrata testi 2–3 korda aastas.
Sama lugu: kirjuta oma sõnadega ümber, võta entsüklopeedilises stiilis kokku! Cooperi testi kohta käivad punktid on küll üsna lakoonilised, aga sealgi on põhjendamatu jääda allika kohmakate sõnastuste juurde (miks "testi põhjal mõõdetakse"? Mõõdetakse ju ikka testi käigus. Ja teise punkti saaks sõnastada nt lihtsalt "Testile peaks eelnema vähemalt mõnenädalane treening", entsüklopeedilisse artiklisse pole vaja tugitoolikujundit. Lõik vastupidavuse arendamisest on aga lausa silmatorkavalt teises stiilis kui vikipeediale kohane.)
Lisan veel, et alapealkiri "Hüpoteesid ja oletused" tekitab minus natuke segadust. Ootaksin, et juttu tuleb teaduslikest hüpoteesidest (millised tervisenäitajad vms on maksimaalse hapnikutarbimisega seotud vms). Võib-olla peaksid seda alateema alguses natuke lahti kirjutama, mida täpselt oletatakse ja mille alusel.
Üldiselt oled olnud väga tubli vikipedist ja hoidnud oma artiklit kogu aeg tasemel. Loodan, et leiad kursuse viimaste nädalate jooksul aega ülalosutatud plagiaadid ära parandada. Muidu on artikkel kenasti ja põhjalikult koostatud.
MÄRKUS VII NÄDALA KOMMENTEERIJALE: Selle nädala ülesande täitmisel soovitan selle artikli kommenteerijal muuhulgas läbi mõelda, kas piiksutesti kirjeldus on selge ja arusaadav.
Jõudu tööle! --Proosamanna (arutelu) 23. november 2017, kell 19:31 (EET)

Väga tore on näha, et oled tagasiside põhjal artikliga taas tööd teinud. Nüüd on tõesti parem! Ka piiksutesti kirjeldus on nüüd natuke arusaadavam. Kui midagi veel norida, siis ainult siselinke lisaksin veel, nüüd kui nendega seotud küsimused on selgeks räägitud (võib-olla nt kehaline aktiivsus, hapnik, süsihappegaas?) Aga artikkel on põhjalik saanud ja tundub, et oled ka ise palju õppinud ja arenenud :) Loodan, et osaled edaspidigi eestikeelse Vikipeedia ehitamisel või rakendad kursuselt saadud oskusi muul moel! --Proosamanna (arutelu) 30. november 2017, kell 00:32 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Isabelagnes/maksimaalne hapniku tarbimine