Arutelu:Venemaa riigipeade loend

Kas siia peaksid minema ka Vene SNFV ja NFSV "riigipead"? Andres 22. oktoober 2005, kell 13.18 (UTC)
Ei, kindlasti mitte. --Lulu 22. oktoober 2005, kell 13.46 (UTC)

: Siis peaks panema lingi sinna, kus nendest juttu on. Andres 22. oktoober 2005, kell 13.53 (UTC)

NSVL-s minu teada oli enne Gorbatšovi ametlikult riigipea funktsioonis kollektiivne organ, viimati Ülemnõukogu Presiidium. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. oktoober 2005, kell 18.50 (UTC)

Teatud küsitavus on ka monarhide käsitlemises riigipeadena. Seda on hakatud tegema alles 20. sajandil ning rangelt võttes ei ole rakendatav Venemaa monarhide puhul.

Artikli kontseptsioon ei ole päris arusaadav. Esiteks on Kiievi-Vene valitsejad ju samuti keskaja Venemaa mõjukamad valitsejad. Ja kui Venemaa oli killustunud mitmeks riigiks, siis pole selge, kas ja keda saab nimetada Venemaa riigipeaks. Vähemalt peaks need asjad artiklis selgeks rääkima. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. oktoober 2005, kell 18.50 (UTC)

Samuti on problemaatiline Venemaa ja Nõukogude Liidu samastamine (või kuidas tuleb sellest aru saada?). Praegusel Venemaal on järjepidevus Vene NFSV-ga. Miks siis ka mitte siin vähemalt mainida liiduvabariike Vene NSFV-d ja Vene NFSV-d? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. oktoober 2005, kell 18.50 (UTC)

Tuleks vahet teha linnadel ja riikidel. Aga ma ei tea, kuidas peaks nimetama Novgorodi riiki. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. oktoober 2005, kell 18.57 (UTC)

Praegu on märgitud Lenin, Trotski ja Stalin samaaegseteks tegelikeks riigijuhtideks. See nõuaks vähemalt selgitavat märkust. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. oktoober 2005, kell 14.16 (UTC)

Mis asi on "tegelik riigipea"? Arvan, et sellest punktist tuleks loobuda - on olemas valitsusjuhid, parteijuhid ja ülemnõukogu (presiidiumi) esimehed, keda saab siin nimetada. Tuua aga välja loetelu persoonidest, kes riigis hetkel kõige suuremat võimu omasid (nii saan ma selles "tegelikust riigipeast" aru), - on spekulatiivne. - Urmas 29. oktoober 2005, kell 12.34 (UTC)

Siin on öeldud "tegelik riigijuht", mitte "tegelik riigipea". Arvan, et sellist määratlust võib kasutada, kui varustada see kommentaaridena. Arvan, et saab täpselt öelda, kes oli tegelik riigijuht, välja arvatud vast Stalini surma järgne aeg (1953) ja Lenini haigestumise ja surma järgne aeg (Stalini võimu kindlustumiseni). Andres 29. oktoober 2005, kell 12.50 (UTC)

:Iga riigimehe surma järel määratakse tema ametisse keegi teine. Tuleb kirjutada, kes sai Stalini jt riigimeeste surma järel nende asemele, nende ametitesse. Minuteada ei saanud Beria Stalini järglaseks. See, et ta püüdis olukorda kasutada, on iseasi. Kuid omades oma kontrolli all maailma tolle hetke parimat repressiivaparaati, kõrvaldati Beria siiski mõne kuuga. Kas see on riigi "tegelik juht"? Lubatagu kahelda. Tegelikke riigijuhte nimetades - on üldteada, et Jeltsini tervis polnud presidendiaja lõpus just kõige parem: kes oli siis Venemaa tegelik juht. Kes lähikondlastest või oligarhidest? - Urmas 29. oktoober 2005, kell 13.11 (UTC)

:: Asi on selles, et kui riigi ülesehitus erineb tavapärasest, nagu see "kommunistlike riikide" puhul on, siis on tegeliku riigijuhi märkimine informatiivne. Mõningatel juhtudel võib see olla subjektiivne, kuid paljudel juhtudel mitte. Näiteks on Hiina RV-s Deng Xiaoping olnud tegelik riigijuht, omamata ühtki ametlikku ametikohta. Nõukogude Liidus on tegelikul riigijuhil olnud erinevad ametlikud ametikohad: kord valitsusjuht, kord parteijuht, kord mõlemad koos, kord parteijuht ja Ülemnõukogu Presiidiumi esimees, kord president. Seetõttu oleks orienteerumiseks hea ära näidata see rida. Sellega, mis oli Lenini haiguse ajal ja päradt Lenini surma, ma pole täpselt kursis. Stalini ametikohad jaotati, kuid elu näitab, et tähtsaim ametikoht oli parteijuhi oma, mis jäi Hruštšovile, seepärast võib tegelikuks riigijuhiks pidada Hruštsovi, kuigi ta algul pidi oma võimu kindlustamiseks vaeva nägema. Muidugi on raskusi veel sellega, et "tegelik riigijuht" (Brežnev, Tšernenko) oli riigijuht ka ainult sümboolselt, nimeliselt. Igal juhul tuleks seda tabelit kommenteerida. Jeltsini-aegse Venemaa puhul pole tarvis sellist määratlust kasutada, sest seal ei olnud parteivõimu.

:: Iseasi on see, et on kahtlane, kas tasub Nõukogude Liidu juhte märkida Venemaa riigipeade tabelisse, ning see, et Nõukogude Liidul ei olnud ainuisikulist riigipead.

:: Nõukogude Liidu tegelikud juhid võib loetleda ka kuskil mujal, mingil muul leheküljel. Võib-olla vastav artikkel ei olekski loend, vaid võimuolusid selgitav artikkel. Andres 29. oktoober 2005, kell 13.30 (UTC)

:::See asi on artiklis Nõukogude Liit juba ära tehtud. - Urmas 29. oktoober 2005, kell 13.36 (UTC)

:::: Sellisel juhul ma teen ettepaneku jätta kõik Nõukogude Liidusse puutuv siit välja ning asendada see viitega artiklile Nõukogude Liit. Arvan ka, et Vana-Vene ja Vladimiri-Suzdali valitsejad võib koos mingi selgitusega siit välja viia. Andres 29. oktoober 2005, kell 13.47 (UTC)

::::: Pooldan. - Urmas 29. oktoober 2005, kell 14.14 (UTC)
Asi on sinnapaika jäänud. Andres 22. jaanuar 2009, kell 09:36 (UTC)


Minu meelest ei ole pealkiri keeleliselt korrektne. Andres 23. oktoober 2005, kell 11.58 (UTC)

Minu meelest ka. Euroopa Ühendatud Vasakpoolsed/Põhjala Vasakrohelised? Kas jätta kaldkriipsu ette ja/või järele tühik? Taivo 23. oktoober 2005, kell 14.26 (UTC)

: Vaata: :en:European United Left - Nordic Green Left. Pakun: "Euroopa Ühendatud Vasakpoolsed ja Põhjala Vasak-Rohelised". Andres 23. oktoober 2005, kell 14.58 (UTC)

Artikkel tuleks neutraalsemaks muuta, preagu on suht eurokommunistide vaatevinklist kirjutataud.
--194.126.101.138 3. detsember 2005, kell 18.05 (UTC)
----
Partito dei Comunisti Italiani: see on sõna-sõnalt "Itaalia Kommunistide Partei", ja Rifondazione Communista on sõnasõnalt "Kommunistlik Taasasutamine". Arvan, et viimane on parem jätta itaalia keelde, esimene aga tuleks täpselt tõlkida, sest kuidas seda muidu eristada Itaalia Kommunistlikust Parteist? Andres 12. veebruar 2006, kell 20.23 (UTC)
----
"Boheemia ja Moraavia": See küll ei saa õige olla. Andres 16. juuli 2006, kell 17.54 (UTC)
----
Võtsin välja "Parteid, millel on EPs liikmeid assotsieerunud liikmetena, on need, kes ei taha olla grupi täisliikmed." Kui mõni EP systeemi tundja sellest jutust midagi aru saab, palun eesti keelde ymber panna. --Oop 9. oktoober 2006, kell 22:02 (UTC)
"Parti Kommunistlike Français": Mis keel võiks olla? --Oop 9. oktoober 2006, kell 22:05 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Euroopa Ühendatud Vasakpoolsed ja Põhjala Vasak-Rohelised


Arutelu:Mihhail Gorbatšov

Ta mõistis, et riigi päästmiseks on vaja tõsiseid reforme, kuid paraku ei mõistnud ta, et need reformid võivad jõuga loodud ja hoitud impeeriumi ka destabiliseerida ja isegi hävitada.

See on hinnang, tõsi küll, üsnagi vaieldamatu. Selle võiks ehk paigutada kuskile lõpupoole ja nähtavasti tuleks see atribueerida. Andres 23. oktoober 2005, kell 13.47 (UTC)

: peale selle on see spekulatioon - äkki ta hoopis soovuiski seda?  ;-) - Ahsoous 8. märts 2006, kell 20.51 (UTC)

Järgnev NLKP juht küll ei saanud olla Jeltsin. Gorbatšov oli viimane NLKP peasekretär --Dj Capricorn 8. märts 2006, kell 20.24 (UTC)

ei olnud... viimane oli Vladimir Ivaško (seda 24-29. august) - Ahsoous 8. märts 2006, kell 20.59 (UTC)

Võib-olla Sul on õigus. Vene viki järgi oli ta peasekretäri asetäitja ning määrati "hunta" poolt peasekretäri kohusetäitjaks. Kui mul on valesti, siis paranda tagasi. Andres 9. märts 2006, kell 08.52 (UTC)

Sain nüüd aru, et sellel pole tähtsust. Gorbatšov ju loobus sellest kohast. Parandan tagasi. Andres 9. märts 2006, kell 08.58 (UTC)

: nii ehk naa too intsident vajab vähemalt eestikeelses vikis pikemat kirjutist... loodetavasti see kunagi ka tekib, siis saab asjad selgemaks... - Ahsoous 9. märts 2006, kell 09.12 (UTC)

Ei saa aru, Urmas, miks mu parandused likvideerisid ja ennistasid eelmise vigase teksti ? --Dj Capricorn 8. märts 2006, kell 20.29 (UTC)

Muutsin tabeli, muud muutused, mis kuidagi "kaasa võtsin" olid näpukas. Tegid parandused samal ajal,kui ma tabeliga tegelesin. Pärast veateadet salvestamisel tegin vist copy-paste'ga midagi valesti. Vabandust! - Urmas 8. märts 2006, kell 21.03 (UTC)

"Nõukogude Liidu ja NLKP juhina oli Gorbatšovil oluline roll Eesti taasiseseisvumises." Võib-olla tuleks see lause kuidagi teisiti sõnastada? Gorbatšovi poliitikal oli oluline osa nende protsesside vallapäästmisel, mis viisid Eesti taasiseseisvumiseni. Kuid Gorbatšov ei pooldanud Balti riikide iseseisvuse taastamist. 90.191.119.98 28. august 2011, kell 12:08 (EEST)

Jah. Andres 1. september 2011, kell 22:33 (EEST)

"NLKP Ülemnõukogu esimees" Peaks ikka olema NSVL Ülemnõukogu esimees. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 16. september 2015, kell 14:00 (EEST)

"oli Nõukogude Liidu viimane riigipea." Ainult selline määratlus ikka ei sobi. Kuidas võiks olla? Nõukogude Liidu ja Venemaa poliitik ja ühiskonnategelane. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 17. märts 2016, kell 10:44 (EET)

Isa Sergey Andreyevich Gorbachev, vaadake neid kurbasid ja kissitavaid silmasid, juudi veri on täiesti ilmselge. Tema vanaisa oli  Moisey Gorbachev, väga juudilik eesnimi.
----
91-aastaselt lahkunud Gorbatšov oli surres vanim Venemaad valitsenud inimene (nii Kerenski kui Kuznetsov surid 89-aastaselt).

Noh, siin on eeldatud, et Nõukogude Liit on lihtsalt Venemaa teine nimi. --Andres (arutelu) 22. september 2022, kell 14:09 (EEST)


Arutelu:25. oktoober

* 1935 – orkaan Haitil, hukkus üle 2000 inimese.
puudub artikkel sellest konkreetsest orkaanist. --WikedKentaur (arutelu) 24. oktoober 2016, kell 17:33 (EEST)
----
"1933 – mandrilt väljasaadetud Ned de Baggo saabus Kihnu saarele." Tähelepanuväärsus? Velirand (arutelu) 21. oktoober 2022, kell 23:53 (EEST)


Arutelu:27. oktoober


Arutelu:Vahekohus

ma ei teagi kuidas sport siia ära mahutada... - Ahsoous 27. oktoober 2005, kell 05.23 (UTC)

: Alternatiivsed vaidluste lahendamise viisid (st alternatiivid kohtumenetlusele) mõnikord tõepoolest pole lihtsalt eristatavad. Näiteks töövaidluskomisjon on mõneti arbitraaži moodi ja Ameerikas lahendataksegi selgeltsõnu arbitraažis töövaidlusi. --Heiki e 27. oktoober 2005, kell 19.54 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.koda.ee/?id=1119
** In Vahekohus on 2013-06-24 14:04:18, 404 Not found
** In Vahekohus on 2013-07-07 20:50:31, 404 Not found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:50 (EEST)


Arutelu:Diplomaatiline teenistusaste

kena artikkel. Neil teenistusastmetel on vist ka "tähtsuse järjekord", seda võiks kuidagi ära mainida et loetelu on "tähtsamast vähemtähtsamani" või kuidas seda õige nüüd nimetada oleks --TarmoK 27. oktoober 2005, kell 07.48 (UTC)

Ka "esimese sekretäri" jne kohta peaksid olema artiklid, kuid ma pole kindel, mis nende pealkirjad peaksid olema. Andres 27. oktoober 2005, kell 13.15 (UTC)

: Mulle hetkel tundub, et keskmiste teenistusastmete kohta pole mitte kui midagi kirjutada. Uurin üldiselt asja edasi jõudumööda. --Heiki e 27. oktoober 2005, kell 19.51 (UTC)

"Suursaadik" ja "saadik" (mida enam ei kasutata) ei ole diplomaatilised teenistusastmed, vaid diplomaatilised auastmed. Neid ei pruugita määrata staaži järgi. Andres 22. märts 2006, kell 07.50 (UTC)

Jah. Ei maksaks "saadikut" kohe maha kanda -- võib olla riike, kus seda kasutatakse.

Eesti jaoks võib nende teenistusastmete kohta vaadata ka uue välisteenistuse seaduse eelnõud riigikogu lehelt. --195.80.96.210 22. märts 2006, kell 09.20 (UTC)
See vahetegu on, niipalju kui mina aru saan, Eesti välisteenistuse eripära. Panen selle kohta artiklisse lause, misjärel võiks vaidlustuse maha võtta. --Heiki e 1. mai 2007, kell 16:30 (UTC)
Samuti kattub praegu osa materjali artikliga Diplomaat. Mida teha? --Heiki e 1. mai 2007, kell 16:31 (UTC)

Sellest ei ole esialgu midagi. Tulevikus peaks artiklis Diplomaat olema kokkuvõte siinse artikli sisust. Andres 1. mai 2007, kell 16:35 (UTC)

§ 3. Välisministeeriumi keskasutise diplomaatilise koosseisu ametiastmed on:
1) Välisministri abi (ministre-adjoint);
2) osakonna direktor (Directeur de départment);
3) abidirektor ja büroojuhataja (directeur-adjoint de départment et chef de bureau);
4) I sekretär (premier secrétaire de légation);
5) II sekretär (deuxième secrétaire de légation);
6) atašee (attaché).
Peale selle kuulub diplomaatilisse koosseisu protokolliülem (chef du protocole) osakonna direktori õigustega.
§ 4. Välisesinduste diplomaatilise ja konsulaarkoosseisu ametiastmed on:
a) diplomaatilisel alal:
1) saadik (envoyé extraordinaire et ministre plénipotentiaire);
2) nõunik (conseiller de légation);
3) I sekretär (premier secrétaire de légation);
4) II sekretär (deuxième secrétaire de légation);
5) atašee (attaché).
b) konsulaaralal:
1) peakonsul (consul général);
2) konsul (consul);
3) asekonsul (vice-consul).
Välisriikidesse, kus ei ole ette nähtud saadiku kohta, võidakse määrata ametisse alaline esindaja (chargé d'affaires).
§ 5. Välisteenistuse ametikohtade vastavusest olenevate küsimuste käsitlemisel loetakse Välisministeeriumi keskasutise diplomaatilise ja välisesinduste diplomaatilise ja konsulaarkooseisu ametikohad võrdseiks järgmiselt:
1) saadik; Välisministri abi;
2) alaline esindaja; peakonsul, Välisministeeriumi osakonna direktor;
3) saatkonna nõunik; Välisministeeriumi büroojuhataja;
4) saatkonna I sekretär-konsul; konsul; Välisministeeriumi I seketär;
5) saatkonna II sekretär-asekonsul; asekonsul; Välisministeeriumi II sekretär;
6) atašee; atašee Välisministeeriumis.
http://www.hot.ee/seadustekogu/skiii-1-2.html
----
Ilmselt kõige ökonoomsem oleks 1936. aasta süsteem tabelis esitada, et astmete võrdsustamine ilusti välja tuleks. --Heiki e 2. mai 2007, kell 10:16 (UTC)
----
Puudub lehekülg Teenistusaste. Andres 3. mai 2007, kell 02:05 (UTC)
----
Minu teada atašee (ja ka konsul) ei ole diplomaat.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. veebruar 2017, kell 01:04 (EET)

Atašee on küll (vt: Atašee arutelu), konsul vist mitte. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 17. veebruar 2017, kell 01:39 (EET)

Väljavõte 1936. aasta Välisteenistuse seadusest


Malli arutelu:VikipeediaTänab

Mall vormistamaks viiteid autoritele kelle materjali on märkimisväärselt kasutatud artikli loomisel:
Malli kutsumiseks lisada argumendiks tekst mida soovib näha kasti sees, "Vikipeedia tänab" pealkirja all.
;Näide
 {{VikipeediaTänab|Artikli loomisel on kasutatud suurel määral Tor Au
kogutud ja kirjutatud materjale.}}

See mall on praegu kasutusel ühes artiklis. Minu arvates on segane, mis selle malli funktsioon on. See ei saa asendada viitamist ja siis peaks ju kõigi viidatud allikate autoreid tänama? Adeliine 7. detsember 2015, kell 21:19 (EET)


Arutelu:Lasnamäe

Arvan, et selle artikli peaks reserveerima Lasnamäele kui asumile. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. oktoober 2005, kell 21.53 (UTC)

asustusüksused muutsid aeg-ajalt oma asukohta teatud ala piires (1,5–3 km)

Pole arusaadav, mille kohta kilomeetrid käivad. Andres 13. detsember 2005, kell 10.47 (UTC)

http://viru.tlu.ee/~jevgeni/projektid/kodumaa/estonian/ilumae/uus.html#E
Lugemist ja täiendamist küllaga.. [[Kasutaja:Kanakukk|kanakukk]] 5. aprill 2008, kell 10:21 (UTC)

Tundub, et kõik intervikid räägivad Lasnamäe linnaosast. Andres 21. november 2008, kell 18:08 (UTC)

See on praegu ka nii. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 12:28 (EET)

: Minu meelest see siin ei tarvitse olla eraldi artikkel. Kui ka ulatus täiesti kokku ei lange, võib varasemast sellenimelisest kohast rääkida linnaosa ajaloo all. Siin on niikuinii praegu enamjaolt kirjas linnaosa territooriumi ajalugu. Kui alguses mainitud "Lageda mägi" on kuidagi konkreetsemalt piiritletav, siis võib-olla võiks sellest eraldi artikkel olla. 88.196.241.249 6. jaanuar 2015, kell 13:18 (EET)

:: Mina pooldan eraldi artiklit ainult juhul, kui see on kuidagi piiritletud ala. Praegu pole arusaadav, kuidas territooriumid erinevad. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 13:36 (EET)

Lasnamäel on 750 elamut, millest 650 on korrusmajad. Suurima korterite arvuga elamu, 324 korterit, asub Paasiku tänaval.

See ei peaks olema ajaloo all. Kas on olemas Paasiku tänav ja mõeldud on seda? Tänava juurest läheb link Vikerlase tänav. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 12:25 (EET)

Venekeelses vikipeedias on kirjutatud: " В 1343 году в Ласнамяэ началось восстание Юрьевой ночи." Oh jah. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 21. september 2016, kell 15:38 (EEST)

Miks ei ole artikli pealkiri Lasnamäe linnaosa? [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 21. september 2016, kell 15:46 (EEST)

Vist on olemas piirkond, mida kutsutakse Vana-Lasnamäe või Vana Lasnamäe, aga ma ei leia selle kohta eriti infot. Oleks vaja artiklit. Adeliine 23. detsember 2016, kell 13:56 (EET)

Tundub siiski rohkem nagu kellegi väljamõeldud kohanimi. Flying Saucer (arutelu) 20. veebruar 2017, kell 17:21 (EET)

: Vana-Lasnamäe on see piirkond mis jääb Majaka tänava kanti ehk siis enamvähem Sikupilli asum.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 20. veebruar 2017, kell 17:35 (EET)

::Tahtsin just sedasama küsida: Kas see pole mitte Sikupilli kant? 2001:7D0:87FF:6480:10C8:1FF5:60D3:155B 20. veebruar 2017, kell 17:38 (EET)

::: Seal on ka vanad puumajad olemas.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 20. veebruar 2017, kell 17:49 (EET)


Arutelu:Sionism

mille eesmärgiks on kõigi vahenditega luua juudi riik

See on ammu loodud. Andres 30. oktoober 2005, kell 08.42 (UTC)
Maailma juutlus

Sõna [juutlus]] on meil kasutusel judaismi sünonüümina. Juudid peavad seda sõna endale solvavaks, eriti kui see ei tähista ainult usundit.
jaguneb kahte põhilisse voolu:

Ortodokssed juudid on üks judaismi vool kõrvuti teistega. Pole õige kõrvutada seda sionismiga. Ortodoksseid juute on ka Iisraelis.
Toora järgi mis keelab juutidele oma riigi moodustamise (juut peab olema oma asukohariigi ustav kodanik)

Kus see Tooras on öeldud? Andres 30. oktoober 2005, kell 08.42 (UTC)
ning peab juutlust usutunnistuseks ilma rassiliste ja poliitiliste piirideta.

Kas Toora peab või ortodokssed juudid peavad? Andres 30. oktoober 2005, kell 08.42 (UTC)

Sionistlik juutlus mis eitab otseselt Toorat ja piiblit

Mis mõttes eitab?
peab juutlust rahvuseks

Kas juudid ei ole rahvus?
on otseselt huvitatud juudi riigi ehk Iisreali loomisest

On ju ammu loodud. Andres 30. oktoober 2005, kell 08.42 (UTC)
peab juute teistest kõrgemaks.

Kas jutt on juudi rahvusest? Mida see tähendab? Andres 30. oktoober 2005, kell 08.42 (UTC)
Paradoksaalselt juhinduvad nad oma tegevuses Tanahist ja Toorast, kuigi nad igapäevaelus on ateistid.

Mis see tähendab? Andres 30. oktoober 2005, kell 08.42 (UTC)

Mis see tähendab? ~~
esiteks 1 link (http://www.jewsnotzionists.org/ juutluse ja sionismi suhetest] oma siinset juttu ei ole ma teinud mitte ainult selle ühe lingi tagant aga lugedes materjale vähemalt 10-15  lingi tagant ja ka suheldes USAs olles 3 juudi vaimulikuga 2 erinevast sünagoogist kuna need olid meie firma kliendid 2 neist olid ortodoksed juudid 1 tipa kaasaegsem. Kokku suhtlesin/ vestlesin nendega nii 3 aasta lõikes mitmeid kordi. Kõigi nende 3 seisukohtadele põhinedes alustasin ma seda juttu, et ka eestis saaks rahvas (nii palju kui neid siin käib) kuulda ka 2 arvamust mitte ainult rahvusvahelise terrori organisatsioonide nagu SternGang, NarodnajaVolja Irgun ja mõned teised veel kelle liikmed olid sionistid ja kelle juhtidest tulid  hiljem Iisreali riigi juhid.
mul ei olnud see asi päris valmis veel aga alustame otsast - kui juutlus kui usk loodi siis anti neile püharaamat (tanah, toora, talmud ja isegi tegelikult piibel) milles oli määratletud, et juudiks võib hakata  igaüks kes soovib usu vastu võtta ning juhinduda oma edasises elus ainult nendest pühadest raamatutest või siis juut on see isik kelle ema on juut  - seega selline väide välistab  mõiste "juudi rahvus" kuna on teada et juute on hiinlaste vietnamlaste ja ka aafrika erinevate rahvuste hulgas - kuidas saab siis seda kutsuda rahvaks kelle esindajad on lausa erinevate rasside hulgast ?? peale seda need pühad raamatud väidavad 2 asja - esiteks juutlus on usk mitte rahvus ja teiseks juutidel ei ole õigust luua oma riiki vaid nad peavad ootama Messia saabumist kes neile selle riigi SIIS annab.
Mis puutub sionistide eitavasse suhtumisse siis näiteks selline vaatenurk - seadus ütleb sulle ära varasta aga sina varastad - seega sa eitad seadust ju ?!
juute on jahh tipa rohkem voolusi kui ainult sionist ja ortodoksid kuid kõik ülejäänud juhinduvad oma käitumises kas ortodoksidest või sionistidest. OK laadna mida siin pikalt lobiseda lisan siia  veel mõned lingid istu ja loe rahulikult ja loodan, et see mõjub paremini
http://www.marxists.de/middleast/brenner/irgunazi.htm
http://www.nkusa.org/activities/Demonstrations/April1705Regavim.cfm
http://www.nkusa.org/
http://www.ladah.org/article48.htm
http://www.jewsnotzionists.org/differencejudzion.html
http://www.jewsnotzionists.org/opposed.html
;-)))   --makruss 30. oktoober 2005, kell 16.38 (UTC)

Kui mul oleks praegu aega kõik see läbi lugeda, siis ma kirjutaksin ise;-). Juhtisin tähelepanu konkreetsetele küsitavustele ja enam-vähem selgetele vigadele. Palun püüa küsitavustest lahti saada ja vead parandada. Kui miski tuleneb Toorast või Tanahist, siis esita tsitaadid ja näita, kuidas see tuleneb.

Olen nõus, et on tõepoolest konflikt juutide mõistmise vahel rahvusena või religioonina. Kui juudiks olemise määrab emapoolne põlvnemine, siis on ju selge, et rass võib põlvkondade vältel muutuda. Andres 30. oktoober 2005, kell 16.57 (UTC)
aga võta aega ja loe - mina leian ...
põhimõtteliselt saan ma aru sinu nn "poindist" - ma püüan ühendust saada paari asjatundjaga ja siis nende vastused ja "poindid" koos osundustega lõikudele lehekülgedele ja tistaatidele eesti maa keelde panna. põhiliseks probleemiks pean et maailmas ja ka eestis prevalveerib kahjuks juutluse ühe suuna - sionismi poliitilse ekstremismi vaated mida paljud juudid peavad mitte ehtsaks suunaks ... ja kahjuks on nii et kui püüad  midagi öelda siis sõimatakse sind kohe fasistiks ja antisemiidiks. minu jaoks on mõlemad hüüdlaused "jussid ahju" ja "kommud ahju" ühiskondliku kretinismi ilminguteks aga ka teinepoolne seisukoht et eksisteerib ainult üks ja õige juutlus mis tuleb iisrealist pole just vaba eelpool toodud ilmingutest kahjuks...
lõpetuseks veel 1 link Iisreali riigi "populaarse" rahvastiku ja muu poliitika ilmestuseks
siin ta on ... --makruss 30. oktoober 2005, kell 17.43 (UTC)
avastasin sellise asja et kas "sionism" ei ole äkki "zionism" ?? äkki mõni lingvistik ütleb sõna sekka ? --makruss 4. november 2005, kell 15.35 (UTC)

Õige on "sionism". Andres 20. juuli 2006, kell 07.33 (UTC)

*http://en.wikipedia.org/wiki/Zionism
*http://en.wikipedia.org/wiki/Hagganah
*http://en.wikipedia.org/wiki/Irgun
*http://en.wikipedia.org/wiki/Zionology

Välja tõstetud. Meil on vikilingid. Ülejäänud sisu tuleb eesti keeles esitada. Andres 20. juuli 2006, kell 07.33 (UTC)

Hei,
Täiendasin ja muutsin artiklit päris tublisti.
Ehk võib nüüd võtta ära märke 'vaidlustatud' ja 'vajab toimetamist' :)

Võtsin vaidlustuse maha, aga toimetamist see siiski veel vajab.
rahvusvaheline juutide poliitiline liikumine, mis toetab juutide kodumaad Iisraeli maal.

Mida tähendab siin "poliitiline liikumine"?

Mis tähendab "juutide kodumaa" ja mis tähendab "Iisraeli maa"?

Ja mis tähendab "toetab juutide kodumaad"?
Liikumise asutas ametlikult Austria ajakirjanik Theodor Herzl 19. sajandi lõpus, kuid see pärineb juba varasemast ajast.

Varasema aja kohta tuleks täpsemalt rääkida. Milles seisnes liikumise ametlik asutamine?
Liikumise peamiseks edulooks on Iisraeli riigi loomine 1948. aastal, mis on maailma ainuke ja esimene moodne juudiriik.

Iisraeli riigi kohta on artikkel Iisrael.

Sõnastus peaks olema pisut asjalikum. Kas on olemas juudiriigi mõiste?
Sionistlik liikumine on tänapäeval Iisraeli riigi ja valitsuse toetusorganisatsioon.

Millisest organisatsioonist on jutt?
Kas entsüklopeediate ja sõnaraamatute tsiteerimine on sisuliselt vajalik?
Sionism põhineb usulisel traditsioonil, mis seob juudid Iisraeli maaga, kus usutavasti arenes juutide rahvus välja ajal, mis jääb aastate 1200 e.m.a. ja 70 m.a.j. vahele.

Judaismile võiks viidata lahtiselt.
Pärast holokausti sai sionismist peamine juutide poliitiline liikumine.

Seda peaks saama kuidagi arvudega näidata.
Väide, nagu juudid saaksid elada turvaliselt kristlikes ühiskondades, kummutus.

Tundub, et see pole piisavalt põhjendatud. Andres 19. detsember 2007, kell 08:45 (UTC)
----
http://www.zionistarchives.org.il/ZA/pMainE.aspx

Tundub, et see link on asjakohane. Andres 12. mai 2009, kell 06:12 (UTC)
----
Juudi ortodokssete rühmitus Neturei Karta liikmed

Lauseehitus lonkab. Andres 18. veebruar 2010, kell 11:00 (UTC)
----
Viimane lause ei saa niisama jääda. Siin peab olema selgitus. Andres (arutelu) 28. detsember 2013, kell 12:09 (EET)


Arutelu:Vitsebsk

Selle teksti koht on vürstiriigile pühendatud artiklis. - Urmas 30. oktoober 2005, kell 12.55 (UTC)
 ==Ajalugu==
 1101 – 1129 ja 1140 – 1436 eraldi vürstiriik. 1392 – 1393 ja 1430 – 1436 oli Viciebski vürstiks Swidrygiello (Svitrigaylo, Boleslaw; ca 1370 – 10. veebruar 1452 Luck).
----


Arutelu:Joseph Haydn

''Oma elu lõpul kirjutas Haydn: "Minu noorusaeg oli väga raske. See möödus ainult töös..." Ilus lauluhääl ja silmapaistev muusikuanne viisid ta lapsepõlves kirikukoori laulma. Nii sai ta tasuta ülalpidamise ja algteadmised muusikast ning õppis mängima mitut pilli. Häälemurde ajal Haydn vallandati. Ta oli mõnda aega Viini tänava-ja tantsumuusik, teenis leiba tunniandjana, klaverisaatjana ja isegi teenrina. Heliloojaks õppis ta suurte meistrite teoseid uurides. Lõpuks sai temast õukonna komponist. Ligi 30 aastat teenis ta Ungari vürsti Esterhazy õukonnas. Juba 60-ndail aastail esitati Haydni teoseid ka välismaal. Kahel korral viibis muusik ka Londonis. Ta juhatas kontserte ja kirjutas vastava lepingu täitmiseks 12 sümfooniat. (Neid sümfooniaid nimetatakse Londoni sümfooniateks.)
Londonis tundis seni peaaegu teenri seisundis elanud Haydn end esmakordselt vaba inimesena. Tema kontserdid olid harukordselt edukad. Oxfordi ülikool andis talle muusikadoktori aunimetuse.
Viimased eluaastad veetis Haydn Viinis, kus suri 1809.a.päeval, mil Napoleoni väed linna ründasid.''
''Raamatust "Muusikaajalugu"''

ma ei ole kindel, et Eszterhazi valitsejaid nimetatakse vürstideks, aga siin artiklis niimoodi oli. Inglise artiklis öeldakse ''prince''.[[Kasutaja:ML|ML]] 24. juuli 2007, kell 20:21 (UTC)
Jah, Esterházyd olid vürstid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. juuli 2007, kell 07:19 (UTC)
miks austria hümn on kirjas ja kas saksa hümn ei ole olegi märkimist vääriv? - [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 5. august 2007, kell 10:42 (UTC)

Sõna "muusikakeskus" kasutatakse tavaliselt teises tähenduses, aga "muusikaline keskus" ei ole ka muidugi hea. "Muusikaelu keskus"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 22. aprill 2014, kell 09:44 (EEST)
Kas "majaohvitseri" asemel ei peaks olema näiteks "õukonnaametnik"?

honnête homme ei ole eesti keeles "aus mees", vaid austatud, väärika käitumisviisiga härrasmees Anu Kõlar (arutelu) 24. veebruar 2024, kell 07:34 (EET)


Kasutaja arutelu:Voyag

Tere tulemast Vikipeediasse, Voyag! Andres 1. november 2005, kell 12.09 (UTC)

Tere! Palun redigeeri selle pildi lehekülge ja kirjuta, kas oled ise autor või kust pilt pärineb (ja kelle loal on pilt sellise litsentsi all avaldatud). Pikne 21. juuni 2012, kell 16:52 (EEST)
Voyag: pilt on minu tehtud. Kuhu ma selle info seal pildi juures kirjutan?

Lisasin ise pildi juurde selgituse. Pikne 21. juuni 2012, kell 19:20 (EEST)
Voyag: OK, sobib.


Arutelu:Cheopsi püramiid

suurim maailmas

See on siis: suurim püramiid maailmas? Võrreldud on teda siis peale Egiptuse püramiidide Ameerikas asuvate püramiididega? Aga kas need on võrreldavad? Võib-olla peaks lihtsalt ütlema, et ta on suurim Egiptuse püramiididest. Andres 2. november 2005, kell 16.12 (UTC)

:Guinessi rekordite raamatu järgi suurim püramiid on en:Great Pyramid of Cholula ... - Ahsoous 2. november 2005, kell 18.03 (UTC)

:: Nojah, too on kõige suurema ruumalaga, Cheopsi püramiid on kõige kõrgem. Andres 2. november 2005, kell 18.41 (UTC)
Võibolla oleks õiglane kirjutada Vana Maailma suurim ehitis/püramiid/misiganes? Kuni 15. sajandi lõpuni ei saanud nii või teisiti Euroopa kultuuriruum rääkida millestki muust. Ja ega sealseid asju kohe üles ei leitud.
Termin Vana Maailm üldiselt sisaldab eesti keeles kahte asja:
*esiteks siis seda tavalist, Indo-Eurooplaste poolt tuntud maad/alasid/riike/rahvaid;
*ja teiseks kogu seda perioodi, mis eelnes Kolumbuse eksirännakutele lombi taha.
Peremees 2. november 2005, kell 20.24 (UTC)

Pole kahtlust, et Cheopsi püramiid on suurim Vana Maailma muistsetest püramiididest. Aga kas muistseid püramiide on Vanas Maailmas (olnud) mujalgi peale Egiptuse?  Kui ei ole, siis vast pole mõtet Vana Maailma mainida. Edasi, kas on viimasel rajatud mingeid püramiide? Ja kas Vanas Maailmas on ehk muid muid ehitisi, mis on Cheopsi püramiidist ruumalalt suuremad?

Kui praegu rääkida Vanast Maailmast, siis see tähendab ikkagi kogu maailma, välja arvatud Ameerika. Andres 2. november 2005, kell 20.42 (UTC)

Püramiid on orienteeritud põhiilmakaartega nii, et iga külg on täpselt risti kahega neist.
Kas see pole liiga keeruline viis öelda, et püramiidi iga külg on suunatud täpselt ühe põhiilmakaare poole? --Kal 12. märts 2008, kell 21:48 (UTC)
Mida tähendab "põhiilmakaar", kas põhi-lõuna ja ida-lääs, ja "külg",kas tasapind? Kui mõlemate vastused on JA, siis minu arusaamiste järgi kõlaks asi palju lihtsamalt alljärgnevalt:
 Püramiidi neljast alusservast kaks on risti ja kaks on paralleelsed maa pöörlemisteljega. --Peeter Mälk 27. mai 2010, kell 13:50 (EEST)

Minu meelest on praegune sõnastus arusaadavam. Andres 27. mai 2010, kell 14:00 (EEST)
Ehk siis peaks vaatlema tervet lõiku ja viimane lause ühendama esimesega, kasutamata "risti" ja "paralleelsed" ja "teljega", kasutades rahvakeelseid ja -meelseid sõnu.
On kirjutatud:
"Cheopsi püramiid asub praktiliselt ideaalselt tasandatud kaljul (kuni 2 cm kõikumised) ja püramiidi põhi on lähedane ideaalsele ruudule. Püramiid on orienteeritud põhiilmakaartega nii, et iga külg on täpselt risti kahega neist."
Pakun sellise variandi välja:
"Cheopsi püramiid asub praktiliselt ideaalselt tasandatud kaljul (kuni 2 cm kõikumised) ja püramiidi põhi on lähedane ideaalsele ruudule, mille kaks vastandkülge on põhja-lõuna suunas ja muud ida-lääne suunas."--Peeter Mälk 27. mai 2010, kell 16:20 (EEST)

Millel põhineb väide,et teadlased on jõudnud üksmeelele sfinksi näo suhtes?

"Üksmeel" on ilmselt väär; jutt võib olla valdavast arvamusest. Andres 29. november 2009, kell 21:26 (UTC)
----
45 hektarit? --Epp 5. september 2013, kell 20:30 (EEST)


Kasutaja arutelu:Batmannu

Tere tulemast Vikipeediasse, Batmannu! Andres 2. november 2005, kell 18.50 (UTC)
aww.. mershii :)
BM:)

mershii :)
BM :)
Batty is bad
no im not.. :/


Arutelu:Maldiivid

kas dhivehi (keelena) ikka on eesti keeles maldiivi keel? - Ahsoous 2. november 2005, kell 21.11 (UTC)

On küll. Andres 2. november 2005, kell 21.34 (UTC)

: vaatsin knabist (http://www.eki.ee/knab/kd.htm) - seal on selline rida dv = divehi, maldiivi, Maldivian ... ja kujutan ette, et põhivorm on ikka esimene või ma eksin? - Ahsoous 3. november 2005, kell 07.43 (UTC)

:: Ma ei oska seda kommenteerida. Vikipeedias on aluseks võetud nimekiri, kus "maldiivi keel" on esikohal (vt Maailma keelte loend). Võib-olla tuleb seda korrigeerida. Ehk Urmas teab paremini. Andres 3. november 2005, kell 08.13 (UTC)

:::See nimekiri, mida Andres viitas, põhineb Peeter Pälli artiklil "Rahvaste ja keelte nimetuste õigekiri" (Keel ja Kirjandus nr 4, lk. 262-272, 1998). Minuteada uuemat materjali sel teemal pole. KNAB annab Maldiivid all keeleks 'maldiivi'. - Urmas 3. november 2005, kell 10.30 (UTC)

:::: too nimekiri millele ma viitan hakkab peale ju uusim seis 2004-3-20... kusjuures ISO tabelis on selle keele juures lahtris Date added or changed aastaarv 1999... - Ahsoous 3. november 2005, kell 10.50 (UTC)

:::::Siiski on õige 'maldiivi keel'. 'Divehi' on selle kohalik nimetus. Kreeka keelel on samal lehel kirjas "ellinika, kreeka, Greek" - kohalik, eesti ja inglise. - Urmas 5. november 2005, kell 11.30 (UTC)

KNAB-is on esikohal nimekuju "Male". Muidugi ei saa "Male" olla vastava artikli pealkiri. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. märts 2006, kell 20.24 (UTC)

Kas ei peaks olema "Maldiivide lipp" ja "Maldiivide vapp"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. märts 2008, kell 11:49 (UTC)
Tahtsin seda praegu jälle küsida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. november 2008, kell 09:27 (UTC)

Riikide mallid on täiesti erinevad, vrdl Maldiivid ja Paapua Uus-Guinea. Lõppeks on riigid on yks esimesi asju, mida Vikipeediast otsima oskaks hakata. --Oop 27. september 2008, kell 22:51 (UTC)

Maldiivide puhul kasutatakse malli... Paapua Uus-Guineal on siiani aga veel tabelina tehtud infobox, mis vajaks lihtsalt koodimuutust ja malli kasutuselevõtmist - Ahsoous 27. september 2008, kell 23:07 (UTC)

Freddie Mercury sündis ju Sansibaril. Kus see info tulnud on, et ta Maldiividel sündis?--Raamaturott (arutelu) 5. aprill 2017, kell 20:11 (EEST)


Arutelu:Ingeri

Rootsi vikis on rootsiaegne Ingerimaa vapikilp, soome vikis ja mujal Ingeri lipp ja vapp. Andres 3. november 2005, kell 22.14 (UTC)
Mul on mitu asja segaseks jäänud. Kust on pärit lipp ja vapp ja mis staatus neil on olnud? Kui suur oli Ingerimaa? Olen kohanud arve 15 000 ja 55 000 ruutkilomeetrit. Kas Ingerimaad võib 1703–1710 nimetada hertsogiriigiks? Kas Peterburi kubermangu piirid jäid muutumatuks? Kas Leningradi oblasti piirid kattusid Peterburi kubermangu piiridega ja kas nad jäid muutumatuks? Andres 4. november 2005, kell 07.57 (UTC)
Soome viki nimetab piirijõgedena Lavaoja ja Laukaan joki. Andres 4. november 2005, kell 12.06 (UTC)
Ruotsalaiset kilpailivat Novgorodin kanssa ja perustivat 1300 lyhyaikaisen Maankruunun linnan nykyisen Pietarin paikalle. Kalparitarit miehittivät länsiosaa ja perustivat Kaprion linnan.

Mis on Maankruunu? Kaprio on praegu Koporje. Mis ta siis oli? Andres 4. november 2005, kell 16.43 (UTC)

: Rootsi keeles Landskrona rootslaste (väejuht Torkel Knutsson'i poolt) 1300 aastal Neeva suudmesse rajatud kindlus, mille novgorodlased juba järgmisel aastal hävitasid.--Boy 5. november 2005, kell 00.03 (UTC)
Osa materjalist tuleks vist viia artiklisse Ingerisoomlased. Andres 4. november 2005, kell 16.55 (UTC)

Ingeri (sm Inkeri) Loode-Vene Leningradi kubermangu põhjaosa Soome lahe ja Laadoga ääres, Eesti ja Soome vahel. Ingeri lääneosa ulatub Eesti piiridesse u. Narva joeni. Laadogast Soome lahte voolav Neeva jogi jagab Ingeri kate ossa; Põhja-Ingeri ja Lõuna-Ingeri. Looduslikult sarnaneb Ingeri suurelt määralt Põhja-Eestiga. Peamise osa Lõuna-Ingerist võtab enda alla tasasevõitu paelispinnaga paelava - Põhja-Eesti paelava idapoolne jätk, mis Narva ja Leningradi vahelise ala keskuses tõuseb üle 150 m merepinnast. Luuga jõgi, samuti Neeva lõunapoolsed lisajõed on uuristanud paelavasse sügavad orud. Paelava piirdub põhja poolt lookleva paekaldage, nagu Põhja-Eestiski. Paekalda jalale jääb 10-25 km laiune madalam rannamaa, mis isas läheb Neeva jõe orundiks. Viimasest põhja pool, Soome lahe ja Laadoga vahelisel maakaelal, kergib rida kõrgeid liiva- ja kruusaseljakuid (kuni 183 m ü. m.). Ingeri lõunaserv on taas madalam ja tasasem ning kaetud peam. ulatuslikkude metssade ja soodega, millel lookled Luuga jõe ülemjooks ning selle lisajõgi Oredezh.
Ingeri erinevus muust Loode-Venemaast on tingitud ajalooliselts ja etnograafiselt. Ingeri kuulus kauemat aega Rootsi riigi külge ja asustati siis luteriusuliste soomlastega, kes moodustasid enamusrahvuse maa algelanikkude vadjalaste ja ingerlaste kõrval. Ingeri soomlased jagunevad oma päritolu järgi 2 suuremasse rühma: äyrämöiset ja savakot. Neist hilisemal ajal tulnud nimetatakse suomenmaakkoset. Soome ja vene asustuse vaheline piir käis üldjoontes Pljussa jõe suudmest lookleva joonema üle Luuga ja Orodezhi joeni, mis laskub Laadoga järve. Praegu haarab see ala üldjoontes Leningradi mk-a, ühes Eesti Ingeriga kokku u. 18.000 km2, 2.2 milj. el. (1926) ilma Leningradi linnata 0.55 milj., neist soomlasi 115.000, eestlasi 45.000 ja nn. isureid 16.100. 1917. a-ni kuulus Ingeri soome ja eesti maarahvastik 28 luteri usu kogudusse, millele lisandusid veel linnakogudused Peterburis. Eesti Ingerisse kuulub Narva vald. Paele venelaste elab seal isureid ja soomlasi. Viimaste külad astsevad kõik valla põhjapoolses osas, Rosona jõe ääres ning piki Vene piiri, mainitus jõe ja mere vahel. Isurid elavad läbisega soomlaste ja venelastega. Nad on ap.õigeusulesed, soomlased aga luteri usku.
Ingeri maarahvas elab enemasti suurtes tihedalt rühmitunud külades, kuid nende kõrval on rohkesti ka omil eraldatud hrintidel asetsevaid üksikkõuesid (huutoreid). Nõukogude valitsuse ajal on läbi viidud maapidamiste kollektiviseerimine muu Venemaa eeskuval. Ingeri keskuses, Neeva suudmeel, asetseb Venemaa end. pealinn Peterburi (nüüdne Leningrad), mis oma ligi 2-miljonise rahvastikuga annab venelastele rõhuva enamuse Ingeri rahvastigu üldarvus. Lisaks on Leningradi tõmmanut rohkesti vene rahvast oma lähemasse ümbrusse ja põhjustanud rohkete linnade kujunemist võrdlemisi kitsapiirilised maa-alal; need linnad on nüüd osalt liidetud Leningradiga.
Ingeri lääneosa asustuskeskuseks on Kingissepp (end. Jamburg), Eesti Ingeris Narva.
Ingeri elanikkude pea-tulualaks on p~llu- ja karjapidamine, rannikuil suuremate jõgede ääres ka kalastus. Leningradi miljoonilinn oli ja on osalt praegugi Ingeri karjasaaduste, eeskätt piima, suureks tarvitakaks. Lisaks leidis Ingeri rahvastik siit mitmesugust alatis ja juhuslikku  krvaltööd ning teenistust. Ingeri soomlaste ja eestlaste talud oli venelaste omadest üldiselt paremal järel ja nende pidajad avaldasid seetõttu visamat vastupannu nõukogude-v~imude kollektiviseerimispüüdeile. See andis n~ugogude-võimudele põhjust Ingeri soome sugu rahvastiku hulgaliseks väljasaatmiseks nende senistelt elukohtadelt P~hja-Venemaale ja Siberisse. Ingeri oli juba vanemal ajal asustadut soome-ugri hõimude hulka kuuluvate ingerlastega, kelle sekka hiljemi tungesid karjalased ja venelased. Ingeri kirdepoolne osa (Narva ümbrus) kuulus viikingiaegadel rootslaste v~imu alla, läks age hiljemini kogu muu Ingeriga Novgorodi valdusse. Rootsipoolne katse 1240. a. Ingerit taasvallutada ebaonnestus Alles 1580-ndail a-il oli rootslasil Ingeris Pontus De la Gardie ja uuesti 1612. a. E.Horn´i juhatusel suuremat edu. Stolbova rahu järgi 1617 langes Ingeri l~plikult Rootsile. 1703 vallutas Moskva tsaar Peeter I Ingeri ja asutas siia Vene uue pealinna - Peterburi. Uusikaupunki rahulepinguga 1721 jäi Ingeri Venele, kes loovutas 1920. a. Eesti - Vene rahulepinguga sellest väikse osa Eestile.

See on võetud "Eesti Entsüklopeediast" (1938). Andres 27. juuni 2008, kell 19:11 (UTC)
----
Rootsi Ingerimaa kubermangu kohta tuleks teha eraldi artikkel, ja sinna panna ka kubernerid. Andres 5. oktoober 2008, kell 18:13 (UTC)
----
Okupatsiooni link tuleks panna ajaloo osa sisse. Andres 10. mai 2009, kell 16:33 (UTC)
----
Artiklist:
Ingerisoomlased ei tulnud vabatahtlikult Soomest tagasi, vaid rahulepingu yks tingimus: endised "vene alal" elanud saadeti Soomest tagasi.Nad ei läinud ise vabatahtlikult söjajalust Eesti, Klooga kaudu Soome vaid neid viidi Saksa-Soome kokkuleppel odavaks tööjöuks Soome. Automaadiga sakslane seisis uksel ja käsk minna vöi ...nii rääkisid mulle mu vanemad ja sugulased kes selle yle elasid. Aga mitte "köike teadvad"ajaloolased.
146.255.183.140 23. aprill 2017, kell 19:45 (EEST)


Arutelu:Rula

Tuleks kirjutada ka sõna rula päritolust. Kas rula tuleb sõnast '''Ru'''ll'''La'''ud?--[[Kasutaja:Boy|Boy]] 3. november 2005, kell 22.37 (UTC)

: jah rula = RUll + LAud

ja rulle (rularattaid) ja laudu valmistati Eestis

eelmise sajandi seitsmekümnendatel-kaheksakümnendatel.

Kui mälu ei peta, siis Võrus, Desintegraatori tsehhis.

Kas trukile ei leidu maakelse tüvega vastet?

nt pöördtelg või väändtelg, plastpuksi kasutamist vist ei pea nimes kajastama.

: suwa 23. jaanuar 2006. a. kl. 02:25.

Siia ei viita ükski lehekülg. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. november 2005, kell 13.26 (UTC)

Jätsin välja järgmised osad, mis minu meelest siia ei sobi:
===Meedia===
Tänapäevase üleilmastumise juures lähevad rulavideod ja rulaajakirjad nagu soojad saiad. Rulafirmad maksavad  raha operaatoritele ja fotograafidele, et nemad saaksid tolle firma tiimi sõitjatest võimalikult palju head materjali.
Eriti populaarne on operaatorite/fotograafide juures objektiiv kalasilm. Kalasilm suudab pilti moonutada, luues 180° vaaatenurga.
Kuna hea pilt või hea videomaterjal on hinnatud, kasutatakse oma ala kõige kallemaid tooteid.
===Rulakultuur Eestis===
Aktiivseid rulakultuuri esindajaid on Eestis üsna palju. On inimesi, kes on ise sõitja rollis, ning
on ka nö. fännid.
--Morel (arutelu) 23. aprill 2012, kell 15:04 (EEST)
----
"Ajalugu" kõneleb mitte rulast, vaid rulasõidust, millest puudub artikkel. Tekst yle viia, lisada definitsioon ja hädapärane artikkel on olemas. Toimetamine läheb siin muidugi nagu soojad saiad. --Oop (arutelu) 24. juuli 2012, kell 01:28 (EEST)

Sai on juba jahtunud :) Andres (arutelu) 24. juuli 2012, kell 05:16 (EEST)


Kasutaja arutelu:Antti~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Antti!
Pildi üleslaadimisel märgi pildileheküljele ka pildi päritolu, autoriõiguslik staatus ja litsentsi tüüp. Andres 4. november 2005, kell 07.31 (UTC)

Eemaldasin pildid artiklist Rula, kuna puuduvad märked piltide kasutusõiguse kohta.--WikedKentaur 22. jaanuar 2006, kell 09.47 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Antti~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


näiteks Maa-väliste tsivilisatsioonide või tulnukate tegevuse käsitlemine ei kuulu Vikipeediasse

Küsimus on selles, kuidas materjali esitatakse. Andres 4. november 2005, kell 16.19 (UTC)
Vikipeedia artiklid ei esita oletusi, spekulatsioone, kahtlusi, vihjeid, hüpoteese, arvamusi, hoiakuid, hinnanguid, kuulujutte jmt.

Siin tuleks selgelt välja öelda, et oletusi jne ei esitata, küll aga võib neid kirjeldada, kui nad on dokumenteeritud. Peale selle, näiteks Popperi järgi on kõik loodusteaduslikud teooriad oletused, aga me siiski esitame neid, kui nad on enam-vähem üldtunnustatud. Andres 8. aprill 2006, kell 21.11 (UTC)

: Just nimelt. Kui vaja, tuleb alati viidata allikale, kus midagi on väidetud. Eriti muidugi siis, kui väited ei ole yldtunnustatud. St Popperi järgi, kui asi on enam-vähem yldtunnustatud, siis, pole vist vaja viidata, või mis? --Lulu 8. aprill 2006, kell 21.19 (UTC)

:: Point on selles, et ka üldtunnustatud teooriad on oletused. Olen nõus, et üldtunnustatud väidete puhul pole tarvis viidata. Aga seda teksti siin on tarvis täpsustada. Andres 8. aprill 2006, kell 21.50 (UTC)

Arvan, et see punkt ei ole vajalik. Andres 26. aprill 2009, kell 08:48 (UTC)

Selle võiks sõnastada teisiti ja lisada alajaotusse "Vikipeedia ei ole propaganda tegemise koht". Midagi enesereklaami kohta. --Tiuks 26. aprill 2009, kell 08:57 (UTC)

: See teema on seotud neutraalsuse nõudega ning nõudega otsuseid argumenteerida.--Andrus Kallastu 26. aprill 2009, kell 13:41 (UTC)

Vikipeedia ei ole isiklike emotsioonide süüdimatu väljaelamise koht

Teen ettepaneku lisada artiklisse tekst: "Vikipeedia ei ole sugupuuuurimus. Vikipeedias nimetatakse ära avalikes allikates tõendatud sugulussuhted vaid teiste Vikipeedias artiklit omavate isikutega." --Andrus Kallastu (arutelu) 4. märts 2018, kell 11:23 (EET)

Ma arvan, et seda eraldi punktina välja tuua pole vaja. See läheb originaaluurimuse keelu ja viitamise nõude alla. Ja pole vaja piirata nendega, kellest Vikipeedias on artikkel, sest esiteks on väga palju isikuartikleid veel puudu ja teiseks võib ju (viitamisnõudeid täites) nimetada ka artikli teema suhtes olulisi (lähi)sugulasi, kellest ilmselt kunagi artiklit ei tule. Adeliine 4. märts 2018, kell 11:38 (EET)

:See, et artikkel on puudu, ei saa olla põhjendus, sest tähelepanuväärsel teemal artikli puudumisel võib alati tekitada punase lingi ehk potentsiaalse artikli. Ma ei kujuta hästi ette, millisel põhjusel tuleks nimetada "artikli teema suhtes olulisi (lähi)sugulasi" peale nende inimeste, kellest niikuinii on või võiks olla Vikipeedias artikkel? See, et mingil erilisel põhjusel mainitakse inimese ema ja isa või muid eellasi, on võib-olla veel kuidagi arusaadav, kuid naiste, laste ja muude sugulaste mainimiseks ei saa küll olla mingit iseeneslikku põhjust. Leian, et see punkt reeglites on vajalik, kuna ka Vikipeediasse jõuab paratamatult näiteks praeguses eesti ühiskonnas küllaltki levinud trend avaliku elu tegelaste asjassepuutumatuid lähikondseid sopaga üle kallata.--Andrus Kallastu (arutelu) 4. märts 2018, kell 18:03 (EET)

Tuleb otsustada, kumb on parem pealkiri, ja teha teiselt ümbersuunamine. Andres 4. märts 2006, kell 09.49 (UTC)

Minu meelest on "mida" parem pealkiri. Taivo 4. märts 2006, kell 14.51 (UTC)

:Aga minu meelest on kirjakeelsem ja õigem "Mis vikipeedia ei ole". Näiteks oleks üks vastusevariant: "Vikipeedia ei ole sõnaraamat", mitte "Vikipeedia ei ole sõnaraamatut."  Siin on kaks konstruktsiooni segi aetud. Olema ei ole transitiivne verb. --Metsavend 4. märts 2006, kell 15.50 (UTC)

:::Sinu suust kõlab tõde. Tunnistan, et eksisin. Taivo 4. märts 2006, kell 17.42 (UTC)

:: Kas keegi teist viitsiks saata Keelenõusse järelepärimise või helistada sinna? Andres 4. märts 2006, kell 16.08 (UTC)
----
Minu arvates läks nüüd pealkiri hullemaks. Mis mõttes "Vikipeedia ei ole"? Ta ju on, eksisteerib! Minu isikliku arvamuse järgi sobiks "mida" hästi, see oleks siis osaöeldistäide, märgib subjektieseme kvantitatiivset piiritlematust, st on erinevaid ja mitmeid asju, mida Vikipeedia ei ole, muu hulgas ei ole näiteks sõnaraamat. Adeliine 20. märts 2013, kell 00:07 (EET)

Samad tunded.--Morel (arutelu) 20. märts 2013, kell 00:21 (EET)

:Kuigi "Mis ..."-pealkiri on ehk grammatiliselt õigem, mõjub "Mida ..."-pealkiri siiski mõttelt selgemana. Soovitaksin tagasi panna. Praegune pealkiri on küll korrektne, aga siis peaksid lõpus olema mõttepunktid, mis osutaksid sellele, et järgneb loetelu. Minu arvates köidaks algaja vikipedisti tähelepanu paremini "Mida ..." pealkiri. Ssgreporter (arutelu) 20. märts 2013, kell 00:35 (EET)
Võiks ka nii: "Vikipeedia ei ole ..." Andres (arutelu) 20. märts 2013, kell 00:46 (EET)

Näen nüüd, et see on juba öeldud :) Andres (arutelu) 20. märts 2013, kell 00:48 (EET)

:Kaalusin ka kolme punkti varianti (Vikipeedia ei ole ...), kuid artikli pealkirjana see tundus lohisev. Aga parem nii, kui kummalise küsisõnaga algav lause, mille lõpus puudub küsimärk. --Andrus Kallastu (arutelu) 20. märts 2013, kell 01:04 (EET)

::Ei ole parem. Miks siis mitte teha küsimärgiga?--Morel (arutelu) 20. märts 2013, kell 01:06 (EET)
----
Eemaldasin kategooriast Vikipeedia reeglid, kuna pole kokkulepet, et siin lehel toodu puhul on tegemist reeglitega. WikedKentaur (arutelu) 2. august 2014, kell 14:44 (EEST)

See on siin enamvähem muutmata kujul ammust ajast kirjas olnud ja me üldjoontes järgime seda. Minu meelest neid võib reegliteks pidada. Pealegi on need reeglid väga sarnased teistes keeltes Vikipeediate reeglitega ja peegeldavad selliselt üle maailma paljude vikipedistide konsensust. Või kui tõesti ka need pole reeglid, siis küll pole Vikipeedias ühtegi kirjutatud ega kirjutamata reeglit. Pikne 2. august 2014, kell 15:00 (EEST)
----
Siin on põhjendus selle kohta, miks õige on pigem "Mida Vikipeedia ei ole", mitte "Mis..." ja just ilma küsimärgita. Juures on ka keelenõuande kommentaar. Kui keegi vastu pole, siis teisaldan tagasi algse pealkirja alla. Pikne 24. märts 2015, kell 10:18 (EET)

Üle toodud arutelust "Mis Vikipeedia ei ole"

Ei saa aru, miks on vaja malle "otsetee" ja "sisukord paremale"? Eemaldasin, nüüd on tagasi pandud. Esimene punkt "Vikipeedia ei ole paberentsüklopeedia" on ilma pealkirjata, sisukorras sellele klõpsates sisu juurde ei vii, viskab tagasi. 2001:7D0:87CD:2B80:B415:2284:5F56:F2CC 15. aprill 2017, kell 22:30 (EEST)

Malli "otsetee" pole vaja (ja seda pole ka enam), kuid "sisukord paremale" on minu meelest ilusam, sest tekst algab siis peale kohe ülevalt, mitte sisukorra kasti alt. Cumbril 15. aprill 2017, kell 23:09 (EEST)

: Nõustun Cumbriliga.

: Pealkiri tuleb panna, muidu rikub sisukorra ära.

: Mida otsetee mall teeb? 146.255.183.167 16. aprill 2017, kell 00:03 (EEST)

: Sain aru, aga ma ei saa aru, miks otsetee malli tarvis pole. Ainult et otsetee leht tuleks luua, muidu võib see jääda arusaamatuks. 146.255.183.167 16. aprill 2017, kell 00:06 (EEST)

:: See VP: otsetee tehti vist inglisviki eeskujul, kuid inglisvikis on WP: nimeruumialias nimeruumile Wikipedia. Meil aga mitte ja VP:POLE on artiklinimeruumis olev ümbersuunamislehekülg, mille nimes on koolon. Eri:Lingid_siia/VP:POLE näitab, et kahes kohas on seda ümbersuunamislehte kasutatud. Cumbril 16. aprill 2017, kell 00:18 (EEST)

::: Minu meelest võiks meil ka nii olla. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 16. aprill 2017, kell 16:49 (EEST)

:: Otsetee mall näitab lihtsalt lehekülje paremasse äärde joonduvas kastis vikilinki, mis sinna sisse pannakse. Cumbril 16. aprill 2017, kell 00:33 (EEST)

:::Nüüd on esimesel punktil "Vikipeedia ei ole paberentsüklopeedia" pealkiri olemas, aga sisukord jääb pealkirja ja teksti vahele ja tekst on pealkirjast lahutatud. Igatahes mobiilivaates on nii. See ei ole hea. Sellepärast eemaldasingi malli "sisukord paremale". Sisukorra tavalise asendi korral seda probleemi polnud. 2001:7D0:87CD:2B80:F45C:B256:5557:AEAD 16. aprill 2017, kell 14:49 (EEST)

:::: Võtsin malli ära ja lisasin sissejuhatava lause. Nüüd on minu meelest hästi. Andres (arutelu) 16. aprill 2017, kell 15:15 (EEST)

::::: Vaatasin just mobiilivaates, kõik on OK (pärast Andrese parandust). Cumbril 16. aprill 2017, kell 15:23 (EEST)

::::::Korras. 2001:7D0:87CD:2B80:F45C:B256:5557:AEAD 16. aprill 2017, kell 15:41 (EEST)

:: Vahetasin malli  koodi välja. Nüüd näitab mobiilivaates ka paremal oleva sisukorraga ilusti. Cumbril 16. aprill 2017, kell 16:05 (EEST)

Võiks reisijuhi juurde lisada, et selleks on Vikireisid
suwa 16. aprill 2017, kell 13:11 (EEST)
----
Mis mõttes kaldkiri ei ole lõpetatud? See ju lõpeb õiges kohas. Andres (arutelu) 16. aprill 2017, kell 20:29 (EEST)

Italic (ka bold, strike, sup, sub, small, span, div, table jne. jne.) on paarismärgend ja kui see jätta see lõpetamata, on see viga. Antud puhul kujunduses see otseselt küll välja ei löö, aga teinekord kui lehekülje kujundus nässu läheb võib hulk aega vigade otsimisele kuluda.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. aprill 2017, kell 00:11 (EEST)

: Saan aru, et üldiselt võivad vead tekkida. Aga see on kõigest tekst, ja kursiivi paneku mõju lõpeb lõigu lõpuga ära. Mitte et ma sageli niimoodi teeks. 194.150.65.174 17. aprill 2017, kell 00:30 (EEST)

:: Saan aru. Mina muidugi arvasin, et algusmärgistus on kogemata pandud, kuna antud puhul ei näe kaldkirjal mõtet. Mingi sissejuhatav jutt aga on vajalik küll.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. aprill 2017, kell 02:01 (EEST)

::: On mõeldav panna teistsugune sissejuhatus, mis kaldkirja ei vaja. Aga mulle pole pähe tulnud, mis see võiks olla. 146.255.183.171 17. aprill 2017, kell 03:39 (EEST)

Jaotus "Vikipeedia ei ole kasutusjuhend ega käsiraamat" on sõnastatud nii, nagu muidu oleks kõik OK, kui mõni artikkel on juhend, aga me lihtsalt vabastame end vastutusest tagajärgede ees, kui lugeja hakkab selle järgi käituma. Kaniivel (arutelu) 17. veebruar 2024, kell 18:43 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Mida Vikipeedia ei ole


Arutelu:Charles III

Esimeses lõigus on kolm korda "Tema Kuninglik Kõrgus". Arvan, et seda vormelit pole üldse tarvis kasutada. Andres 4. november 2005, kell 16.38 (UTC)

Jah, võtsin maha. Tõstsin välja ka järgmise lõigu:
__TOC__

Tema nimi koos väga harva kasutatavate täielike tiitlitega näeb välja nii: ''His Royal Highness The Prince Charles Philip Arthur George, Prince of Wales and Earl of Chester, Duke of Cornwall, Duke of Rothesay, Earl of Carrick, Baron of Renfrew, Lord of the Isles, Prince and Great Steward of Scotland, Knight Companion of the Most Noble Order of the Garter, Knight of the Most Ancient and Most Noble Order of the Thistle, Great Master and First and Principal Knight Grand Cross of the Most Honourable Order of the Bath, Member of the Order of Merit, Knight of the Order of Australia, Companion of the Queen's Service Order, Member of Her Majesty's Most Honourable Privy Council, Aide-de-Camp to Her Majesty''.

Põhjendus: siin on erinevad tiitlid, ordenid ja auastmed segamini ning need muutuvad kogu aeg. Pealegi, kui võimalik, siis tuleks kasutada eestikeelset terminoloogiat. Ingliskeelsest Wikist saab need ingliskeelsetena alati kätte, kui kedagi huvitab. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 27. november 2005, kell 13.10 (UTC)

Eelnev:
 '''[[Elizabeth II|Elizabeth II]]'''
'''[[Inglismaa ja Šotimaa monarhide loend|Suurbritannia kroonprints]]'''
 [[1948]]–[[...]]
Järgnev:
 '''[[William|Prints William]]'''

Võtsin selle välja, sest ta pole monarh. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. märts 2006, kell 01.01 (UTC)

Teen ettepaneku nimetada art. ümber Charles (Walesi prints) - või Charles (Wales)

ajaloos on paraku veel varasemaidki Chatrlesi nimelisi Walesi printse olnud... iseenesest tegelikult vist võiks ka... aga kaldun eelistama praegust varianti... - Ahsoous 10. märts 2006, kell 12.13 (UTC)

:Kõik Briti kroonprintsid on minuteada Walesi printsid. Seda tiitlit hoiavad nad niikaua, kui saavad valitsejaks. Siis peab Charles endale nagunii järjekorranumbri "võtma" ja artikkel tuleb igal juhul ümber nimetada Charles III-ks.

Niipalju, kui mina aru olen saanud, oleks õige Prints Charles (Walesi prints) (The Prince Charles, Prince of Wales).

Ka ülejäänud mittevõimulolev perekond tuleks ümber nimetada - Diana (Walesi Printsess) (Diana, Princess of Wales), Camilla (Cornwalli Hertsog) (Camilla, Duchess of Cornwall), William (Walesi prints) (Prince William of Wales), Harry (Walesi prints) (Prince Harry (Henry) of Wales), Prints Andrew (Yorki Hertsog) (The Prince Andrew The Duke of York).

: Sellised pealkirjad ei ole minu meelest sobivad, sest nad ei pruugi osutada ainulisele isikule. Peale selle, tiitlid  kirjutatakse väikese algustähega ja Duchess on hertsoginna. Andres 10. märts 2006, kell 15.52 (UTC)

Arvan, et kui aetakse taga nimekujudes täpsust diakriitiliste märkide puhul, luues kohati loetamatuid või võõrakujulisi nimesid harjumuspäraste asemele, on ebaõige kasutada tiitlite puhul süsteemitut suhtumist, nagu ta praegu kipub olema.--Ken 10. märts 2006, kell 13.10 (UTC)

: Jah, tiitlid tuleb korda teha, aga tiitel ei pea tingimata sisalduma artikli pealkirjas. Andres 10. märts 2006, kell 15.52 (UTC)
Inglise wiki arikli pealkiri on Charles, Prince of Wales. Mõlemad varasemad Charles'i nimelised Walesi printsid said kuningateks (vastavalt Charles I ja Charles II ja on tuntud nende nimede all), nii et segiajamise võimalust ei ole. Ka Stuarti dünastia nõudlejate poolt nimetatud Walesi printsid on tuntud teiste nimede all.

Charles I ja Charles II olid enne kuningaks saamist Walesi printsid. Teiselt poolt, kui praegune Walesi prints saab kuningaks, siis ta ei ole enam Walesi prints. Aga jah, põhimõtteliselt ma pealkirja muutmisele vastu ei ole. Andres 13. märts 2006, kell 11.05 (UTC)

:Inglise keelses wikis on samuti valitsejate artiklite juures olnud pikad arutelud, ja lõpuks saadud artiklid kodanikunime alt ära tõstetud. Tõsi, probleeme ilmselt ei teki Walesi printsidega, küll aga erinevate Edinburghi või Yorki vm hertsogitega, kelle ainsaks üheseltmõistetavaks nimeks jäigi ntx Richard, Duke of York (praegu ei viita kellelegi konkreetselt). Samas, saab alati teha eluaastatega täpsustuslehekülje.--Ken 13. märts 2006, kell 11.26 (UTC)

::Aga ma ei taha pealkirja muuta. Siis ei ole iga kord vaja artiklit teisaldada, kui tema tiitel muutub. Ja see, mis toimub teistes vikides, on küll argument, aga nõrk. Taivo 13. märts 2006, kell 16.14 (UTC)
Tulemata jätsid ka Kreeka pagendatud kuningas Konstantinos II ja Iirimaa troonipärija Patrick Hillery.

Kes see viimane veel on?

Pakun pealkirjaks Charles, Walesi prints või Prints Charles, Walesi vürst. Too viimane küll läbi ei lähe.--WooteleF 18. veebruar 2010, kell 12:59 (UTC)

Esimene oleks sobiv, ja peaks viitama ka varasematele  sellenimelistele. Andres 18. veebruar 2010, kell 13:16 (UTC)

:Püüan selle korda teha.--WooteleF 18. veebruar 2010, kell 14:02 (UTC)

Kuna siia suunab "Pisimwa Kamiwohkitahpamikohk", peaks selle koht olema ka selgitus. Ma ei tea, millisesse lõiku see panna, aga tekst võiks olla järgmine: "2001. aastal Kanadas Saskatchewani provintsis asuvale Wanuskewini põlisrahvaste kultuuri ja ajaloo kaitsealale tehtud visiidi käigus toimunud tseremoonial andis hõimuvanem Charlesile kriikeelse nime Pisimwa Kamiwohkitahpamikohk, mis ligikaudses tõlkes tähendab "Päike vaatab teda heal pilgul"." Ümbersuunamised peaksid olema artikli lugejale arusaadavad.

Jah, muidugi. Andres (arutelu) 3. august 2015, kell 09:50 (EEST)

Alates sünnist on tema ametlik nimetus

Sõna "nimetus" pole sobiv. Andres (arutelu) 7. veebruar 2017, kell 23:44 (EET)
Palun kaotage artikli pealkirjast sõna "Kuningas". Tänan.

Keegi, kes on kursis Wikidataga, peaks Charles III-ga seonduva üle vaatama, et asi jonksus oleks. [[Kasutaja:Athanasius Soter|Madis]] ([[Kasutaja arutelu:Athanasius Soter|arutelu]]) 8. september 2022, kell 21:44 (EEST)

Võib-olla tuleb Wikidata infokast asendada tavalise infokastiga, siis saab sinna pildi lisada. Velirand (arutelu) 9. september 2022, kell 10:08 (EEST)

Lihtsam ehk asendada andmed tema ema infokastis. ☆☆☆— Yx iNdiviid Kaastöö 9. september 2022, kell 12:39 (EEST)

Huvi pärast kaesin, nt hr Konstantin Päts, vanaisa naaber, ei evinudki armulugusid, või siiski... ☆☆☆— Yx iNdiviid Kaastöö 9. september 2022, kell 18:17 (EEST)

Selle märkuse võiks kustutada. Kui soovid, võid artiklit muuta. --Andres (arutelu) 9. september 2022, kell 23:45 (EEST)

Praegu just teadustati, et pühitsetakse ametisse homme 09:00 GMT (umbes (samalaadne tseremoonia) nagu ta emalgi, kelle vastavat tseremooniat mälestuseks edastatakse)...de facto / de jure, artiklis siis ära märkida, pühitseti ametisse vms... ☆☆☆— Yx iNdiviid Kaastöö 9. september 2022, kell 19:36 (EEST)

Kuningaks sai ta kohe, homme ta "kuulutatakse" kuningaks. --Andres (arutelu) 9. september 2022, kell 23:45 (EEST)

:Ja kroonitakse 2023. a 6. mail ☆☆☆— Yx iNdiviid Kaastöö 11. oktoober 2022, kell 21:26 (EEST)
----
Pealkirja muutmise järel võiks alustuseks siia tulevad lingid parandada. Nüüd on teis(t)ele valitseja(te)le viitavaid linke juba keerulisem leida. Pikne 9. september 2022, kell 22:16 (EEST)

Jah, tõsi. Aga praegu peaks korras olema. --Andres (arutelu) 9. september 2022, kell 23:45 (EEST)

: 17 linki viitas Lääne-Frangi kuningale. Parandasin nüüd need. Pikne 10. september 2022, kell 13:01 (EEST)

:: Aitäh! Ma omast arust parandasin kõik ära, aga ma siis vist ei vaadanud teisele leheküljele. Igatahes praegu leidsin veel ühe. --Andres (arutelu) 10. september 2022, kell 13:17 (EEST)
----
Suurbritannia kuningas ja teiste Rahvaste Ühenduse riikide kuningas

Siit jääb mulje, nagu ta oleks kõikide Rahvaste Ühenduse riikide kuningas. See pole tõsi. --Andres (arutelu) 10. september 2022, kell 00:43 (EEST)


Arutelu:DVD

lõpuks ju otsustati et see polegi lühend mitte kummastki variandist... iseasi, et seda on vist päris raske artiklisse sisse kirjutada... teine asi on see et DVD juures ei tohiks olla pilt DVD-R-ist need nagu erinevad asjad. - Ahsoous 5. november 2005, kell 02.43 (UTC)

: rodu viiteid ingliskeelsele wikipediale:

: http://en.wikipedia.org/wiki/Optical_media

: mis suunatakse: -> http://en.wikipedia.org/wiki/Optical_disc

: http://en.wikipedia.org/wiki/CD

: mis suunatakse: -> http://en.wikipedia.org/wiki/Compact_disc

: http://en.wikipedia.org/wiki/DVD

: milles on vist kõik DVD derivaadid, vt

: - There are a variety of application types for DVD: 8

: - The disc medium can be: 8 koos viidetega eraldi artiklile

: http://en.wikipedia.org/wiki/Blu-ray_Disc

: viimane on siis juba tootmises ja selle nime

: eesti keelseks tegemise arutelu käis ee.keel UG-s 2004 kevadel:

: http://groups.google.com/group/ee.keel/browse_thread/thread/8e984bfe91e8c8e8/71e4209dfadda5c1

: siis veel BRD konkurent HD-DVD

: http://en.wikipedia.org/wiki/HD-DVD

: seega oleks vaja eesti keeles:

: Optiline salv, CD, DVD, BRD/HD-DVD

: milledest osa on andmekandjana loetletud:

: http://et.wikipedia.org/wiki/Andmekandja

: suwa 01. veebruar 2006. a. 22:30.

Kuidagi tuleb "gigabaidi" kahel tähendusel vahet teha, ma ei ütle, et tingimata nii, nagu siin. Andres 11. jaanuar 2007, kell 07:53 (UTC)

kõige lihtsam on ingliswikist mall tõlkida? http://en.wikipedia.org/wiki/Template:Quantities_of_bytes

suwa 1. september 2012, kell 02:21 (EEST)
Millal ilmusid Eestis DVD mängijad müügile? 90.191.119.98 20. juuli 2013, kell 20:45 (EEST)


Kasutaja arutelu:Geniu

Tere tulemast Vikipeediasse!
Palun varusta üleslaaditud pildid märgetega päritolu, autoriõiguste ja litsentsi kohta. Andres 6. november 2005, kell 09.44 (UTC)

Milliseid kasutajanimega seotud asju Sa tahad luua?

Arutelulehtedel allakirjutamiseks kasuta nelja järjestikust märki ~ . Andres 1. detsember 2005, kell 14.22 (UTC)
Pidasin silmas pilte :Pilt:Warsaw-EU2.JPG, Pilt:Pzl-sw4 poola.JPG. Enda tehtud pildi juurde kirjuta, et see on enda tehtud, millal ta on tehtud ning et annad selle pildi kasutamiseks selle ja selle litsentsiga (kõige parem oleks GNU FDL). Kui pilt on kuskilt võetud, siis märgi ära allikas ja autor, litsentsi tüüp ning vajaduse korral autoriõiguste omaniku luba. Andres 1. detsember 2005, kell 14.28 (UTC)
Pildi kopeerimisel kuskilt mujalt lisa pildi kirjalduse lehele ka URL, kust pilt on saadud. Näiteks :Pilt:Varssavi warsaw eu.JPG lehele tuleks lisada viide pildi infolehele hollandi vikis http://nl.wikipedia.org/wiki/Afbeelding:Warsaw_skyline_1.jpg, mida saab teha ka malli abil vt Malli_arutelu:PiltVikist. URL-i olemasolul on hilisem pildi allika kontrollimine lihtsam :) --WikedKentaur 3. jaanuar 2006, kell 19.53 (UTC)
Selge, tänan. nüüd hakkan arusaama mis kuidas toimib:) Geniu 3. jaanuar 2006, kell 21.20 (UTC)geniu

Palun ära unusta arutelulehel alla kirjutada. Andres 14. veebruar 2006, kell 20.44 (UTC)
commonsis olevaid pilte saab koheselt kasutada kõigis vikipeediates ning ka teistes Wikimedia vikides. Neid ei ole vaja igasse vikipeediasse eraldi üles laadida. näiteks nagu see pilt: , on koheselt ka siin sama nimega kasutatav . --WikedKentaur 22. veebruar 2009, kell 10:12 (UTC)
Laadisid üles pildi :Pilt:Warsaw-varssavi.JPG. Kirjelduses on öeldud, et pilti tohib kasutada, kuid pole öeldud, kus ja mille jaoks tohib pilti kasutada. Palun lisa see pildi juurde. Taivo 8. jaanuar 2010, kell 16:11 (UTC)

Laadisid üles omatehtud pildi :Pilt:DSC02337 krakow europe mariacki.JPG. Palun lisa sellele litsents. Taivo 21. jaanuar 2010, kell 22:07 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide Poznan poland-subs.JPG, EU warsaw varssavi poola.JPG, DSC02326 krakow altar poland.JPG ja Jelcz infobus poland.JPG juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 23. aprill 2010, kell 11:01 (EEST)


Kasutaja arutelu:Archie~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Archie! Andres 6. november 2005, kell 10.09 (UTC)
Palun märgi üleslaaditavate piltide pildileheküljele andmed päritolu, autoriõiguste ja litsentsi kohta. Andres 6. november 2005, kell 10.10 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Archie~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)