Arutelu:Puidutöötlemise mõisteid

Siin peaks eristama puidutöötlemisviise  pinna viimistluse viisidest.Akra 10. veebruar 2008, kell 20:29 (UTC)

Jah, ma mõtlesin ise ka, kust otsast alustada. Aita siis! Algul plaanisin ainult lõiketöötlusest loendit teha, siis mõtlesin, et võiks juba kõigi seotud mõistete loendi teha. Aga tegin alustuseks nii, et lihtsalt kuskilt hargnema hakkaks, sest puidu töötlemisviis on ju ikka viimistlemine ka. Samas on vaid üksikud neist mõistetest sellised, mis käiksid tingimata AINULT puidu kohta. Üritan esialgu kuidagi süsteemselt läheneda. Näiteks kategooriate määramisel tekib siin veel see nüanss, et osa töötlusviise on kahtlemata eelkõige tööstuslikud, osa aga pigem käsitöö. --Epp 10. veebruar 2008, kell 21:43 (UTC)

:Tegelikult tahtsin öelda, et minu arvates ei pea neid eristama. "Töötlemisest" võib ilmselt mitut moodi aru saada, aga isegi siin toodud pooliku määratluse järgi tähendab see mh detaili omaduste muutmist. Ja seda viimistlemine igatahes teeb. --Epp 10. veebruar 2008, kell 22:20 (UTC)

Sa panid pooled ju ise paika. Esiteks on materjal. Teiseks detail, mis on läbinud töötlemise, see tähendab on muudetud tema kuju, pinda või ka ainult saetud parajaks. Kolmandaks me viimistleme selle detaili pealispinda, kuid ei muuda enam tema kuju. Vanasti ei loetud viimistlust (kruntimine, värvimine jms.) töötlemise alla, võibolla praegu on asi ümber defineertud. Vanasti kuulus küll töötlemise alla immutus vaakumkambrites ja muu sügavimmutus, kuid mitte värvimine.Akra 11. veebruar 2008, kell 06:50 (UTC)

:Sa saad ju aru küll, miks ma selle nimekirja tegin – et koondada kokku teatud hulk seotud mõisteid. Puidutööstusega seotud loendiks ei tahtnud ma seda nimme nimetada. Muidugi oleks nimekirjale ka huvitavama nime võinud panna, näiteks: Puidu, puitmaterjalide, puidust ja puitmaterjalidest toorikute, detailide ja nende pinna töötlusviiside loend, või: Puidust ja puitmaterjalidest toodete valmistamiseks vajaminevate töötlusviiside loend. See ei olegi minu meelest siin praegu oluline. Loendid võib mis tahes hetkel sobivamas vormis ümber kujundada, eristades tegevusi mis tahes tunnuste alusel.

:Võib-olla tõesti keegi väidab, et materjali (tooriku) pinna töötlemine ei ole selle materjali töötlemine. Minugipoolest. Paljusid materjale näiteks lamineeritakse – kas see on nende materjalide töötlemine või mitte? Millises rollis on töödeldav objekt – kas ta on materjal või on ta toorik? Mis hetkel lakkab toorik olemast materjal? Kas puittoorikute töötlemine teel toote saamiseni on kuni lõpuni puidutöötlemine? Mul on kahtlus, et puidutöötlejad ei ole selle üle ka eriti mõelnud ega sellist aspekti oluliseks pidanud. Ja miks immutamine kvalifitseerub, aga õlitamine või peitsimine mitte? Kui mina õlitan oma põrandat, siis ma igatahes arvan, et tegu on puidu töötlemisega. Ja ilmselt ei tohiks siis ka toodete koostamist liigitada puidutöötlemise alla. Seega tegelikult ka näiteks mitte spoonimist. Ma olen nõus, et nt värvimine või lakkimine muudab eelkõige tooriku pinna omadusi. Aga puittooriku töötlemiseks nimetaksin ma seda ikkagi. Ja minu meelest ei ole viimistlusse saabuv toorik veel detail, mis on töötlemise läbinud. Tema töötlemine jätkub, ja toorikust saab detail alles siis, kui temaga rohkem enam midagi ei tehta. --Epp 11. veebruar 2008, kell 21:23 (UTC)

:: Aitaks ka esimese lause põhjalikumaks muutmine. Andres 12. veebruar 2008, kell
05:04 (UTC)

Arvan, et enne kui artiklis midagi muutma hakkame tuleks selgeks rääkida mõisted puidutöötlemine, koostamine ja viimistlemine pärast seda saame alles üheselt väita, ka mina, mis kuhu kuulub. Ja ka puitmaterjal. Akra 12. veebruar 2008, kell 08:39 (UTC)

:Lugesin siin mõningaid teatmeteosei EE tehnikaleksikon ja pudukäsiraamatuid, mis käepärast olid. Minu arvates tuleks see artikel ümber nimetada Puidutehnoloogiliste mõistete loend siis  kuuluvad kõik mõisted siia, kuni tselluloosini välja. Puidutöötlemine on kitsam mõiste. Mida arvate.Akra 12. veebruar 2008, kell 08:58 (UTC)

:: Pealkiri võiks sel juhul ikka olla Puidutehnoloogia mõisteid. Andres 13. veebruar 2008, kell 07:05 (UTC)
Ma vist jätan selle teema praegu rahule ja ärgitan järgmisel koosolekul TTÜ Puidutöötlemise õppetooli terminoloogiakomisjoni täpselt määratlema, mis siis ikkagi on puidutöötlemine ja mis puidutöötlemise tehnoloogia. Minu arust millegi tegemise tehnoloogia on pigem kitsam mõiste kui see tegemine ise, sest käsitleb meetodeid mingite konkreetsete osategevuste sooritamiseks. Puidutehnoloogia mõistet ma ei kasutaks üldse, sest tehnoloogia on ikkagi seotud millegi tegemisega. Olen kogenud, et puidutöötlemise teemal on täiesti võimatu ilma tülita välja öelda kas või ühtainsat lauset.:-) Loomulikult ei ole kellelgi sõnade kasutamise monopoli, ja sageli on väljendumisviisi valimine rohkem maitseasi (nt klassikaline haamer vs vasar) ning üheselt kasutatavaid mõisteid pole tihti olemas. Minu meelest ei ole midagi halba selles, kui kasutatakse sünonüüme.  Ühtki ammendavat käsiraamatut eesti keeles ilmunud pole ja ka puidutöötlemisega praktiliselt ja teoreetiliselt seotud inimesed kipuvad omavahel vaidlema. Aga näiteks tselluloosi tootmiseks tuleb ju igal juhul puitu töödelda. Aga tahan ikkagi üle korrata, et tegin selle loendi selleks, et asi kuskilt edasi hargnema hakkaks. Kõigi puidutöötlemise mõistete kohta plaanisin eraldi loendi teha. --Epp 12. veebruar 2008, kell 16:45 (UTC)

Kui on tegemist sünonüümide või homonüümide, peame hoolitsema selle eest, et artikli juurde võiks jõuda iga sünonüümi juurest, ning tegem,a homonüümidele vastavad eraldi artiklid. Terminoloogia küsimusi me ei pea ise otsustama. Andres 13. veebruar 2008, kell 07:05 (UTC)

:See võimalus TTÜ's terminoloogia üle arutad on igati hea. Aga ära võtta neid meiepoolseid arutelus toimunud teemaarendusi isiklikult. Need ei ole mitte kellegi poolt niimoodi mõeldud. Pigem on nende eesmärk konsensus, mis ongi vajalik selleks, et edasi minna. Sama toimub ka teiste artiklite juures, kui on eriarvamused. Viimane näide minu praktikast Arutelu:Luud ja sellega seotud artiklid. Kui küsimusega TTÜ'sse lähed, siis üks asja alustest ongi mida see õppetool õppetab oma põhiprogrammi raames ja mis on eriala toetavas osas.
Sorry, kui see kostis nii, nagu oleksin ärritunud, tegelikult püüdsin lihtsalt kõva häälega arutleda, mitte üldse absoluutset tõde kuulutada. Paljud asjad ongi ilmselt siiani üheselt määratlemata, paljude asjade puhul on vanad meistrid ja uue aja teoreetikud eri meelt. Olen tegelikult puidutöötlemise tehnoloogia insener, ja muuhulgas olen ma ise selle alltoodud Puutöömeistri käsiraamatu tõlkinud. Ja ega enne selle tõlkimist ei teadnudki, kui palju erimeelsusi võib mõnest pisiasjast tekkida (näiteks kas või sellest, kas "puutöö" ja "puusepa" asemel ei peaks ütlema "puidutöö" ja "puidusepp"). Ja mõnes mõttes tänu vaidlustele selle tõlkimise käigus sattusin ka puidu õppetooli terminoloogiakomisjoni. Aga puidutöötlemistehnoloogia on määratletud nii – "talitlusviis (menetlus) puitmaterjali tooteks või detailideks töötlemisel". Ma siis kasutan edaspidi seda väljendit, kuigi tundub kohmakas. Puidu kui materjali töötlemise (aga mitte puidutöötlustehnoloogia) seisukohalt on vaieldavad ilmselt peamiselt värvimine ja lakkimine, ja ainult nende pärast ei tahtnud ma loendi pealkirja liiga keeruliseks teha, sest siis ei saaks sellest enam mitte keegi aru. Kaotan parem selle eraldi töötlusviiside loendi ära ja püüan uuele mingi suhteliselt kõikehõlmava pealkirja panna. Masinaehituse loendiga on märksa lihtsam, seda ilmselt keegi kodus ei harrasta :-), aga puutöö puhul on mõisteid, mida ei sobiks minu meelest näiteks puidutööstuse mõistete alla liigitada. --Epp 13. veebruar 2008, kell 14:36 (UTC)

:Tore, et mõistmisega probleemi ei ole. Igati tore oleks, kui asjatundjad selle terminoloogia paika panevad ja siis saaks vikis selle juba õigemini, täpesmini kirja panna, kui teised teatmeteosed seda tänaseni annavad. Teiseks kuna sul on lühem viki kogemus, vähemalt selle nime all, siis kui tead et sul on kinlalt õigus põhjenda, ja veelkord põhjenda, ja üldiselt tõde võidab.

:Ära loendit ära kaota, tühi koht on hullem. Küll see terminoloogia ka paika saab.
Näiteks EE 7  lk 511 puidutehnoloogia puitmaterjali puittooteiksvõi -detailideks töötlemise tehnoloogia Laiemas tähenduses hõlmab p. nii puidu mehaanilise kui ka keemilise töötlemise ning paberi ja tselluloositootmise tehnoloogia. ..... terve artikel lahtiseletustega. Lakkimine ja värvimine olidki need asjad mille pärast teemat alustasi, tundusid kuidagi väärad puidutöötlemis loendis.Akra 13. veebruar 2008, kell 19:24 (UTC)

Mõtlesin tegelikult, et teisaldaks loendi siis näiteks sellise nime alla: "Puidutöötlemistehnoloogiaga seotud mõistete loend" ja koguks sinna siis tõesti kõik mõisted, mis vähegi selle teemaga seotud. Tundub, et "puidutehnoloogiat" ja "puidutöötlemise tehnoloogiat" kasutatakse paralleelselt, aga see esimene variant tundub kuidagi kõnekeelsem ja ehk ebakorrektsem. --Epp 13. veebruar 2008, kell 20:39 (UTC)

: Pealkiri peaks siis olema kas "puidutehnoloogia mõisteid" või "puidutöötlemise tehnoloogia mõisteid". Mina eelistaksin küll esimest, sest teine on kohmakam. Andres 14. veebruar 2008, kell 06:05 (UTC)

* tööriistade kirjelduse leiab raamatust Puutöömeistri käsiraamat,
mille autorid on Albert Jackson ja David Day,
ISBN 998571511X ja ISBN 9789985715116
suwa 13. veebruar 2008, kell 06:53 (UTC)
----
Puudub lehekülg Puidutöötlemise tehnoloogia. Andres 15. veebruar 2008, kell 07:42 (UTC)

Kuidas on kombeks, kas igast märksõnast peaks tulema tingimata omaette artikkel? Või võib näiteks puidu niiskusega seotud mõisted ümber suunata artiklisse "puidu niiskus" ja kirjutada kõigist korraga (sest niiskuse artiklis tuleb neist niikuinii kirjutada)? --Epp 15. veebruar 2008, kell 12:43 (UTC)

: Meil ei ole selles suhtes kindlaid reegleid.

: Praegusel juhul on aga juba selle lehekülje leitavuse huvides vajalik et oleks ka artikkel "Puidutöötlemise tehnoloogia".

: Minu isikliku arvamuse järgi peaks, kui vähegi võimalik, olema iga mõiste kohta eraldi artikkel. Andres 15. veebruar 2008, kell 13:13 (UTC)

: "Puidu niiskus" aga ei ole võib-olla eraldi mõiste, mistõttu sellest saals kirjutada artiklites Puit ja Niiskus. Kui tegemist on eraldi mõistega või pikemat käsitlemist vajava teemaga, siis see võiks olla ka eraldi artikkel. Ma ei tea, mis need puidu niiskusega seotud mõisted on, aga nende kohta võiks ikka teha ka eraldi artiklid. Andres 15. veebruar 2008, kell 13:15 (UTC)
----
Kas trahhee all on siin mõeldud juhtsoont? Andres 15. november 2008, kell 07:53 (UTC)

Jah. Muutsin ära. --Epp 15. november 2008, kell 10:16 (UTC)
----
Kas Paber ja papjeemašee ei käi siia? Andres (arutelu) 5. mai 2017, kell 15:14 (EEST)


Arutelu:Kahekojaline taim

Kas kahekojalisus võiks siia suunata ? --Dj Capricorn 10. veebruar 2008, kell 21:12 (UTC)

suunasin siia--Bioneer1 (arutelu) 1. detsember 2012, kell 22:57 (EET)

Tundub, et [[lahksugulisus]] käib ka loomade kohta--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 1. detsember 2012, kell 22:57 (EET)

kahekojalisus on vist ka poliitikamõiste--Estopedist1 (arutelu) 25. juuli 2016, kell 11:05 (EEST)

Muidugi on, parlament võib olla kahekojaline. Andres (arutelu) 25. juuli 2016, kell 11:55 (EEST)


Arutelu:Türgi van

miks nii poeetiliselt? Viki on siiski teatmeteos, mitte ilukirjandus--Hendrix 11. veebruar 2008, kell 17:05 (UTC)

ja et teada saada millega tegu on tuleb praegu päris mitu lõiku läbi lugeda... panen artiklile toimetamismärke. - Ahsoous 11. veebruar 2008, kell 18:44 (UTC)
Kas see on ikka õigesti kirjutatud? Andres 4. jaanuar 2011, kell 21:30 (EET)
Kas on vaja täpsustusmärkust Vani järvele, mis ju samuti Türgis asub? Taivo 4. jaanuar 2011, kell 21:50 (EET)

Vaevalt. Andres 4. jaanuar 2011, kell 22:12 (EET)

Türgi van
Teised nimed: Türgi ujuv kass
Paritolumaa: Türgi
Päritolu
Türgi vani kõige hämmastavam iseloomujoon on tema kiindumus vee suhtes. Neile mitte ainuüksi ei meeldi vesi, vaid nad ka tegelikult naudivad ujumist. Nad on pärit Vani järve ümbritsevalt alalt Türgis ja neid on seal piirkonnas juba sadu aastaid kodustatud. 1950ndatel aastatel tõi üks puhkust veetev paar Suurbritanniasse kaasa kaks türgi vani ja nad hakkasid neid teistest erineva mustriga kasse paaritama. Järeltulijad olid korralike tõutunnustega ja aretusprogrammi liideti rohkem türgi kodustatud kasse. Nad pälvisid ametliku tunnustuse ja kasse eksporditi USA-sse ja Austraaliasse, kus nad on samuti populaarsust kogunud.
Kirjeldus
Türgi van on suur ja lihaseline, kuid siiski elegantne kass, kellel on valge keha ning eriomase värvusega pea ja saba. See tõug ei saa täielikult täiskasvanuks enne kolmandat või neljandat eluaastat. Kassid on tasakaalustatud ja proportsionaalsed ning välimuselt tugevad ja ühegi liialdusteta tunnusjooneta. Pea on laia kiilu kujuga ning keskmise pikkusega ninaga, mis on profiilis vähese nõgususega. Suured kõrvad asetsevad kõrgel pealael ja teineteisele lähedal. Silmad on suured, ovaalsed ja ilmekad. Keha on pikk ja tugev ning rindkere on lai ja lihaseline ning seda just eriti isasloomade puhul. Jalad on keskmise pikkusega, käpad väiksed, ümarad ja tuttidega. Saba on üleni harjasetaoline ja tasakaalustab oma pikkusega keha proportsioone.
Värv
Türgi vani karvkate on pikk, pehme ja siidine ilma villase aluskasukata. Talvekasukas on suvekasukast pikem ja raskem ning krae kaela ja rindkere ümber muutub vanusega lopsakamaks. Kassi keha on ülekaalukalt valge, ilma kollaseks muutumiseta. Pea peal on värviline muster, kuid see ei ulata silmadest või kõrvatagustest kaugemale. Pea värvust poolitab vertikaalne valge laik. Saba on värviline ja sellel võivad esineda kahvatud sõõrid, mis on rohkem märgatavad kassipoegadel ja saba värvus võib ulatuda natukene ka selja peale. Vahel leidub kasse, kelle kehal on värvilised pöidlajäljendid ja säärased kassid pole näitustel ihaldusväärsed, kuigi kui loom on üldiselt oma tüübi ideaalne näide, andestavad kohtunikud selle vea kahevärvilisuse nime all. GCCF tunnustab kasse, kellel on koos valgega punakaspruun või kreemikas muster. Silmade värv võib-olla merevaigukarva või sinine või mõlemat. Nina nahk ja käpapadjad on roosad. Vane võib-olla ka musta, sinise, kilpkonnaluukarva või sinakaskreemika mustriga, kuid GCCF neid ei tunnista.
Kaalu/Kõrguse ulatus
Türgi vanid kaaluvad 3–8,5 kg.
Karva pikkus
Keskmine
Ootused elueale
Türgi vanid elavad umbes kaksteist kuni neliteist aastat.
Keskmine pesakonna suurus
5
Feeding
Türgi van on aktiivne kass ja vajab päevas toitu umbes 80 Kcal ühe kg kehakaalu kohta. Kuigi neil ei ole kalduvust rasvuda, on targem nende toitumisel silma peal hoida.
Haigused
Türgi van on üsna tugev ja terve kass ja harjunud oma keskkonnas klimaatiliste äärmustega toime tulema. Seega on tõenäoline, et nad elavad pika ja aktiivse elu, kuid aruka ennetusena on pärast kaheksandat või üheksandat eluaastat mõistlik igal aastal tervisekontrollis käia ja kontrollida hambaid ning neeru- ja maksatalitlust.
Iseloom
Türgi vanid on erakordselt intelligentsed ja sõbralikud ning see teeb neist suurepärased seltsilised. Neil on vaikne ja pehme hääl ning nad on hea meelega toakassid, eeldusel, et neil on piisavalt seltsi ja neid lõbustatakse. Nad on elavad kassid ja naudivad mängimist nii koos inimeste kui teiste kassidega. Neile meeldib vesi ja kui basseini pole käepärast, käivad nad vannis suplemas! Vanide poolehoid vee suhtes tähendab seda, et turvalisus on eriti oluline.
Häälekus
Keskmine
Energia
Keskmine
Sobivus lastega
Keskmine
Ühtesobivus sama tõuga
Keskmine
Ühtesobivus teiste loomadega
Kõrge
Harjamine ja näitused
Pool-pikakarvaline
Näita iseloomuomadusi
Vani kasuka parimasse vormi saamine nõuab üsna suurt pingutust, kuid tulemus on seda väärt. Nagu eelpool mainitud, ei tohiks näituse-eelne vanniskäik probleeme valmistada. Enamik vane on nii sõbralikud olevused, et naudivad täiest südamest näitusel osalemist. Punkte võib kaotada värvuse vigade tõttu, kehva kasuka ja halva üleüldise seisundi tõttu ja tõustandarditest kõrvalekaldumise tõttu ning samuti vigade pärast, mis kehtivad kõigi tõugude puhul nagu näiteks kolba väärarengud, entroopia (moondunud silmalaud), saba kõverused jne.
Ülalpidamine
Türgi vanid vajavad regulaarset harjamist, et hoida nende ilusat ja siidist kasukat pulstidest vabana; kõige parem on neid igapäevaselt harjata, sest see aitab ära hoida suurte pusade ja viltide tekkimist. Kui kassi juba pojana harjutada kammimise ja harjamisega, saab vältida potentsiaalseid probleeme, mis muidu sellega kaasneda võivad. Kui türgi vani näitusele viia, võib vannitamine vajalik olla, et kasukas kindlasti säravvalge oleks ning kindlasti on hea alustada varakult kassi veega harjutamist, kuigi selle tõu kiindumus vee suhtes teeb selle igal juhul lihtsamaks.
Karva ajamine
Keskmine
info on leitud
#http://www.purina.nestle.ee/apps/breedlibrary/CatBreedInfo.aspx?bid=27

Kopipeist, aga selle alusel saab täiendada

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://Üld%20info
** In Türgi van on 2013-06-24 13:58:49, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Türgi van on 2013-07-07 05:47:31, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:47 (EEST)


Arutelu:Tuhkur

Seda süstemaatikat(Eesti imetajate süstemaatiline nimestik) siia küll mõtet pole panna ? --Dj Capricorn 12. veebruar 2008, kell 21:23 (UTC)
See ju pakub võimaluse näha ta kohta Eesti imetajafaunas. Muidu poleks mingit otseviita leida teavet teiste lähedaste liikide kohta meie loomastikus.  Kk 12. veebruar 2008, kell 21:33 (UTC)

see on subjektiivne: Seega on tuhkur kasulik, kuna ta hävitab kahjureid. Võtsin välja --Dj Capricorn 7. märts 2008, kell 19:35 (UTC)

Miks katku lõik eemaldati?

Sest see ei käi tuhkrute kohta. Nagu artiklist näha, ei ela tuhkrud Põhja-Ameerikas. See käib võib-olla mustjalg-tuhkrute kohta. Tõstsin selle lehele Arutelu:Mustjalg-tuhkur.

Kui Sa midagi kirjutad, siis märgi kindlasti ka allikas. Muidu ei saa üksikasju kontrollida. Andres (arutelu) 4. september 2016, kell 15:15 (EEST)
----

Kas lisatud sünonüümid on õiged? --Andres (arutelu) 7. juuni 2022, kell 14:13 (EEST)


Arutelu:Eesti Rahvuslik Liikumine

Kas seda tohib kärpida? Vikipeedias võiks anda ainult kiire ja lühikese ülevaate kõige olulisemast. Sellised pikad kronoloogiad siia hästi ei sobi.

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 15. veebruar 2008, kell 07:56 (UTC)

Ülevaatlikkuse huvides võib kronoloogia paigutada eraldi alajaotusse. Informatsiooni välja võtta ei ole minu meelest küll otstarbekas, sest põhimõtteliselt on üksikasjaliku info olemasolu ju hea. Andres 15. veebruar 2008, kell 07:56 (UTC)

Seega siis, artikkel tuleb toimetada paremini loetavaks, kuid infot välja jätta ei tohiks. Andres 15. veebruar 2008, kell 07:57 (UTC)

ERL-i aktsioonitoimkonna liikmed

Kas see oli vale? Praegu on selle asemel "ERL-i algatajad". Andres 15. mai 2008, kell 17:22 (UTC)
ERL-ist rääkides on sõna aktsioonitoimkond vale, kuna ERL-il pole aktsioonitoimkonda olnud. Võimalik, et see segadus on tekkinud Aavo Savitschi pärast, kes kuulus ERE (Eesti Rahvuslaste Erakond) aktsioonitoimkonda, kuid tülide või intriigide tõttu lahkus ERE-st (aktsioonitoimkonnast) ja hakkas koos Kalle Lindi, Ene Kessi, Ain Saare ja Alar Ehalaga ette valmistama ERL-i. Olen kohanud kirjutisi, kus Mait Raun (ERE) on väitnud, et ERL on välja kasvanud ERE aktsioonitoimkonnast, mida muidugi A.Savitsch eitab kategooriliselt.

Miks ta seda eitab? Kas see pole tõsi? Andres 8. jaanuar 2010, kell 12:58 (UTC)
Manalasse vajununa ei eita A.Savitsch enam midagi, küll aga oli SI kommentaariumis sellel teemal pikalt vaidlusi. Kahjuks sulges Mait Raun ühe  vasakäärmuslastest feministi ähvarduste pärast kommentaariumi ja seal avaldatule pole enam ligipääsu. kokkuvõtlikult võib nentida, et ERL-il polnud aktsioonitoimkonda. Ja ERE-l pole ERL moodustamisega mingit seost.

Selle jutu järgi ju on seos, kuigi vast mitte niisugune, nagu Mait Raun väitis (ma ei tea, kas teised nimetatud isikud kuulusid ERE aktsioonitoimkonda ja kas nad olid ise ERL-i loomise algatajad). Andres 8. jaanuar 2010, kell 14:58 (UTC)

:Ene Kess oli ERE algatusgrupis, aga kas see annab alust väita, et ERL kasvas välja EREst?

:: Ei. Selline sõnastus ei ole õnnestunud. Andres 8. jaanuar 2010, kell 19:32 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rahvuslikliikumine.ee/index.php?page=valitsus-peaks-soodustama-venelaste-emigratsiooni
** In Eesti Rahvuslik Liikumine on 2013-06-24 10:39:26, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Eesti Rahvuslik Liikumine on 2013-07-05 20:16:49, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:17 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rahvuslikliikumine.ee/index.php?page=juri-ratas---astu-tagasi
** In Eesti Rahvuslik Liikumine on 2013-06-24 10:39:26, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Eesti Rahvuslik Liikumine on 2013-07-05 20:17:19, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:17 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rahvuslikliikumine.ee/index.php?page=ajaloopaev-estonia-hoovis
** In Eesti Rahvuslik Liikumine on 2013-06-24 10:39:26, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Eesti Rahvuslik Liikumine on 2013-07-05 20:18:39, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rahvuslikliikumine.ee/index.php?page=erl-toeatab-juri-estamit
** In Eesti Rahvuslik Liikumine on 2013-06-24 10:39:26, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Eesti Rahvuslik Liikumine on 2013-07-05 20:19:09, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rahvuslikliikumine.ee/index.php?page=valitsus-plaanib-venestusprogrammi
** In Eesti Rahvuslik Liikumine on 2013-06-24 10:39:26, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Eesti Rahvuslik Liikumine on 2013-07-05 20:19:30, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rahvuslikliikumine.ee/index.php?mact=News,cntnt01,detail,0&cntnt01articleid=21
** In Eesti Rahvuslik Liikumine on 2013-06-24 10:39:26, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Eesti Rahvuslik Liikumine on 2013-07-05 20:19:50, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:20 (EEST)
----
Kustutatu sisu oli, et osa Rahvaliidu liikmeid oli astunud teistesse erakondadesse. Ma ei tea küll, kas see on siin oluline.
"Nimetas" asemel "väitis olevat" ei ole minu meelest hea asendus, sest see sisaldab justkui umbusku.
Ma pole kindel, kas on mõtet kokku võtta. Nii võib tekkida moonutus. Sõna "rahvusriik" kadus ära. Kui leiab allika, siis võiks tsiteerida ja viidata. Kui nad ise rahvuskonservativismist ei rääkinud, siis on võib-olla selle kohta tarvis viidet. Andres (arutelu) 27. juuni 2016, kell 16:27 (EEST)

Ma vaatan ka, et kahe viimase muudatusega artikkel kohati kaotas neutraalsust, mitte ei saanud juurde (nagu muutja seda põhjendas). --Minnekon (arutelu) 28. juuni 2016, kell 20:38 (EEST)

Jaotise "Hilisem tegevus" puhul torkab silma karjuv allikate puudumine. Ma loen ja mõtlen samas, kas ma loen kellegi ilukirjandust või mitte. Kui keegi teab allikaid neile väidetele, mis seal toodud on (ja võivad kuid ei tarvitse tõesed olla), siis need oleks abiks.


Kasutaja arutelu:Koffer~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Koffer! Andres 15. veebruar 2008, kell 07:47 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Koffer~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Juur

Mõned siiatulevad lingid on valed --Dj Capricorn 16. veebruar 2008, kell 20:21 (UTC)
Artiklist Harilik sibul:

Juure osad on juurekübar, epidermis, koor, vaskulaarne keskosa, endoderm ja eksoderm (hüpoderm).

Juurte ja varte pea- ja külgharude tippudes paikneb tipmine (e apikaalne) meristeem, see koosneb tihedalt paiknevatest rakkudest, mis on väga õhukese (esmase) kestaga. Rakkude õõs on täidetud tsütoplasmaga, suuri vakuoole ei ole. Raku keskel on suur tuum.

Vaskulaarne keskosa on spetsialiseerunud transpordile, ja selle osad on ksüleem, floeem ja pericycle ('peritsükkel').

Esikoore sisemine kiht on endoderm ja tema on vaskulaarse kesksilindri ja perifeersete juurekudede vahel.

Juure keskosas paikneva endodermi diferentseerumisel eristatakse IV järku: pro-endodermis (proendodermaalsed rakud meenutavad struktuurilt meristemaatilisi rakke), II, III, IV.


Kasutaja arutelu:Snakeman~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Snakeman! Andres 17. veebruar 2008, kell 11:29 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Snakeman~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Erast Parmasto

Ta ei ole praegu professor. Esimest lauset tuleks täpsustada. Andres 17. veebruar 2008, kell 15:44 (UTC)
EPLi tänase loo väitel sai ta 1980 "professori kutse", mida iganes see siis ka ei tähendaks. --Oop 11. september 2010, kell 15:04 (EEST)

Nojah, sõnal "professor" on mitu tähendust: 1) professori ametikohal töötav inimene (selle tähendus võib omakorda olla erinev); 2) see, kellel on professori kutse (Nõukogude Liidus oli vastava komisjoni poolt antud kutse omamine vajalik professori ametikohal töötamiseks); 3) kõnetlustiitel, see kõlbab küllap ka emeriitprofessorile; 4) professori aunimetuse omanik (näiteks Soomes). Me peame kuidagi siin juuksekarva lõhki ajama. Andres 11. september 2010, kell 16:27 (EEST)

: Ehk saab elulooraamatust vms täpse tähenduse teada. Praegu jääb segaseks, et kui ta oli professor alates 1980. aastast, kus ta sellena siis töötas? Tänapäeval sellist kutset Eestis minu teada ju pole. --Oop 12. september 2010, kell 13:43 (EEST)

:: Vaata  (pdf). Siin on selgelt öeldud, et professori kutse. Aga õppetööst pole sõnagi  juttu. Arvan, et nii või teisiti tuleb teha artikkel professori kutse, või professor (kutse).  Andres 12. september 2010, kell 13:52 (EEST)

:: Aga meie artiklis on mainitud, et ta oli 1987–1995 Tartu ülikooli professor. Ma oletan, et ta võis varem kohakaasluse alusel õpetada. Andres 12. september 2010, kell 13:55 (EEST)

:: Ma ei leia kinnitust. Kuulo Kalamees oli 1992. aastast mükoloogia professor. Teisalt, TÜ botaanika instituudi publikatsioonide nimestikus on 1995. aasta all ka Parmasto tööd. Andres 12. september 2010, kell 14:13 (EEST)

Aga Delfi artikli järgi suri Parmasto eile, s.o. 24. aprillil. --Juhan121 (arutelu) 25. aprill 2012, kell 13:59 (EEST)


Arutelu:Suur rahvasterändamine

Sisu ei vasta pealkirjale. Andres 18. veebruar 2008, kell 18:20 (UTC)
Varasem versioon:
Suur Rahvasterändamine.
algus: 375a. Hunnide jõudmine Musta mere Põhja rannikule
lõpp: 568a. Langobardide riigi rajamine Itaalias
sellest tekkisid:
418a.Läänegootide riik Hispaanas,
Vandalide riik Põhja-Aafrikas,
Anglosakside riik Britannias,
5.saj lõpp Frangi riik  Gallias,
Idagootide riik itaalias,
Langobardide riik Italias.
Andres 18. veebruar 2008, kell 18:21 (UTC)
Selles artiklis räägitakse germaanlastest, mitte suurest rahvasterändamisest. Varasem versioon on küll kehv, kuid vähemalt veidigi teemakohane. Andres 16. november 2008, kell 12:06 (UTC)
Minu ettepanek on integreerida see lehekülg artikliga Germaanlased või viia üle tolle artikli arutelulehele ning seejärel see siin kustutada. Arutelulehele jääb varasem versioon näha. Andres 16. november 2008, kell 12:08 (UTC)

Suur Rahvasterändamine
III-II a.tuh. I pool Põhja-Saksamaal, Taanis ja Lõuna-Skandinaavias kujuneb välja germaanlaste hõim II saj. lõpp e.Kr. Germaanlased ründavad Roomat - roomlaste ja germaanlaste vaenutsemise algus I saj. e.Kr. Julius Caesari teoses “Märkmeid Gallia sõjast” mainitakse esmakordselt germaanlasi 98.a.p.Kr. Rooma kirjanik Tacitus kirjeldab oma teoses “Germania” germaanlaste asukohta ja elu-olu II saj. Ptolemaiose “Geograafia” annab põhjaliku ülevaate Germaania kohta II-III saj. Germaanlased asuvad Ida- ja Kesk-Euroopas ümber - suurem oht Roomale, tekivad püsivamad hõimud: alemannid, frangid, burgundid, saksid, tüüringid, lääne- ja idagoodid, langobardid, vandaalid. 476.a. Germaanlasest väepealik Odoaker tapab viimase Lääne-Rooma riigi keisri Romulus Augustuluse - Lääne-Rooma riigi lõpp.
Germaanlased olid põhjamaalastele omaselt pikad ja heledajuukselised. Mehed kandsid kitsaid, liibuvaid pükse, mida kattis reiteni ulatuv särgitaoline kittel.
Meeste ja naiste jalanõudeks olid ühest nahatükist lõigatud ja rihmadega jala külge seotud ummiskingad. Iga mehe ja naise garderoobi kuulus nahast või riidest valmistatud ja pronksist ehistega kaunistatud vöö. Juuksed ja habe olid mehelikkuse sümboliks, nii et germaanlasest mehe pea paremat külge kattis alati juuksekrunn (“sueebi juuksekrunn”). Juukseid blondeeriti lubjarikka veega. Germaanlaste otsustavaks sõjajõuks oli jalavägi. Kõige tavalisemaks relvaks oli viske- või torkeoda e. framea, tunti ka mõõku. Kaitsena kasutasid germaanlased puidust pronks- või raudäärisega kilpi. Germaani sõjaväeks oli alati võitlusvalmis rahvavägi, mille eesotsas seisis väljavalitud hertsog.
--WooteleF 30. detsember 2008, kell 17:56 (UTC)
-----
"umbes aastatel 400 kuni 800 pKr" Kas 400 sobib ikka Suure rahvasterändamise algusdaatumiks? Hunnid jõudsid Musta mere põhjakaldale juba 375 aastal ja läänegoodid põgenesid nende eest Rooma riigi territooriumile 376.aastal. 90.191.119.98 26. detsember 2013, kell 13:30 (EET)

Siin on praegu "umbes", aga võib täpsustada küll. Lõpuks arvab saksa viki 568. Andres (arutelu) 27. detsember 2013, kell 00:31 (EET)


Arutelu:Kataba

universaaltöödeks

Mis see tähendab? Andres 18. veebruar 2008, kell 23:51 (UTC)

: Tähendab seda, et ei ole mingi kindla töö jaoks mõeldud, vaid kõlbab igasuguseks saagimiseks, on meie tavalise käsisae analoog. Kas "üldotstarbeline saag" oleks äkki parem?  --Epp 19. veebruar 2008, kell 00:53 (UTC)

:: Jah. Peaks vist ka täpsustama, mille  saagimiseks. Kas mis tahes materjali?  Andres 19. veebruar 2008, kell 01:34 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://dougukan.jp/archive/eng/dougu-e/e01noko.html
** In Jaapani saed on 2013-06-24 11:22:04, 404 Not Found
** In Ryōba on 2013-06-24 13:18:06, 404 Not Found
** In Dōzuki on 2013-07-05 19:33:02, 404 Not Found
** In Jaapani saed on 2013-07-06 03:56:23, 404 Not Found
** In Kaeba on 2013-07-06 05:59:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:54 (EEST)


Arutelu:Sammaltaimed

Minu meelest peaksid olema eraldi artiklid Sammaltaimed ja Sammal (kasvuvorm). Andres 21. veebruar 2008, kell 11:31 (UTC)

Kus on inglise vikis eraldi link kasvuvormi kohta? Kasvuvormist loetakse ariklist sammal ehk sammaltaimedest, mis on inglise viki en:Bryophyte. Täpsemalt saab lugeda vastavast hõimkonnast.--Tiuks 21. veebruar 2008, kell 11:40 (UTC)

Siin parandatud tekst viia artiklisse lehtsammaltaimed.--Tiuks 21. veebruar 2008, kell 12:01 (UTC)
Siinses artiklis üritasin ma ju rääkida obsoleetsest taksonist (sammaltaimed kui hõimkond), miks üle viia ? --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 14:11 (UTC)
Jah, miks üle viia? Peale selle, sammaltaimed kui rühm on ju ikkagi olemas, mis siis et ta pole hõimkond. Andres 21. veebruar 2008, kell 15:09 (UTC)
See on parafüleetiline rühm, aga hispaania vikis on ta nimetatud ülemhõimkonnaks (Bryophyta sensu lato). Andres 21. veebruar 2008, kell 15:11 (UTC)

Mulle tundub, et tuleb teha sammaltaimed sensu lato (laias mõttes) (siia kuulub kolm hõimkonda), kusjuures siin saab rääkida kõikidest aspektidest (kasvuvorm ja taksonoomia) [see oleks justkui EE artikkel sammaltaimedest], sammaltaimed sensu stricto räägib lehtsammaltaimedest. Mis arvate ?  --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 15:35 (UTC)

eriti uus allikas: http://www.hunterwetlands.com.au/viridiplantae%20overview.pdf . Bryobionta võiks see sensu lato nimetus olla, kui alamriik siis juba;  nagu ennist vist ka Andres mainis --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 15:40 (UTC)

Milleks, kui on erinevad nimetused "sammaltaimed" ja "lehtsammaltaimed"? Andres 21. veebruar 2008, kell 15:43 (UTC)

Paralleelselt on käibel mitu süsteemi. Jah, Bryobionta on alamriik, mida võib mainida siinsamas artiklis. Andres 21. veebruar 2008, kell 15:46 (UTC)

:Probleem on lihtsalt selle kasvuvormi suhtes, mida korduvalt on ülestõstatatud. Varsti tuleb küsida, mis asi on kasvuvorm --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 15:47 (UTC)

:: Kasvuvorm on üldiselt morfoloogiline või arhitektuuriline eripära. Mis on sammal kui kasviuvorm, seda tuleb küsida asjatundjalt. Andres 21. veebruar 2008, kell 15:55 (UTC)

:::Praegune käsitlus on igati hea minu meelest --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 16:25 (UTC)

:::: Täitsa õigus. Lehtsammaltaimedel on hoopis vale tekst. Hetkel on väga hea. Kui nüüd kasvuvorm ka siia saaks, siis olekski asi lahenenud. Taksoboksi me siia panna ei saa, sest ega Bryobionta ei ole veel kasutusele võetud. Ja kes on öelnud, et taksonoomilises artiklis ei või kasvuvormist kirjutada. Kuigi Andres püüab seda selgeks teha. Mittesoontaimede linki tahaks ka siia artiklisse (nagu Bryophyte alguses), sest siis saab vetikatest ka lugeda (kui mittesoontaimed artikkel kirjutatakse). --Tiuks 21. veebruar 2008, kell 20:41 (UTC)

:::: Sammaltaimede bioloogia lõigus on lehtsammaltaimede tekst.--Tiuks 21. veebruar 2008, kell 21:48 (UTC)

:::::: Meil on lingid Sammal (kasvuvorm). Kui nüüd selle alt jõutakse  taksonoomilist üksust käsitleva artiklini, siis see on küll paras segadus. Andres 22. veebruar 2008, kell 14:50 (UTC)
Seda me püüamegi Sulle selgeks teha, et sammaltaimede artiklis tuleb kasvuvormist rääkida. See tähendab, et tekst tuua siia ja sammal (kasvuvorm) ümbersuunata sammaltaimed või kus kasutatakse, kustutada kasvuvorm tagant ära jääb artikliks sammal, mis on ümbersuunatud sammaltaim.--Tiuks 22. veebruar 2008, kell 14:55 (UTC)

Miks ei võiks kasvuvormist teha omaette artiklit? Andres 22. veebruar 2008, kell 19:09 (UTC)

: Sammaltaimed on brüofüüdid ja seda räägiti kasvuvormi artiklis, millele vastas inglise viki en:Bryophyte. Nüüd on selleks eesti vikis sammaltaimed ja seostatakse en:Bryophyte. Sammaltaimede artiklis räägitakse laiemalt ja ei ole vaja teha artiklit sammaltaimed sensu lato, mis eelnevalt läbi käis. Miks ajada asja keeruliseks. Kasvuvormist ei räägi eraldi artiklis, seda tahab ka Dj Capricorn. --Tiuks 22. veebruar 2008, kell 21:22 (UTC)

:: Seda ma küsingi, miks  ei räägi kasvuvormist eraldi artiklis. Sina ei ütle selle kohta midagi ja Dj Capricorn ütleb, et ta on erapooletu. Andres 23. veebruar 2008, kell 12:21 (UTC)

::Ma ei tahaks siin olla radikaalne, parem jään erapooletuks --Dj Capricorn 22. veebruar 2008, kell 21:24 (UTC)

::Kasvuvormi vajalikkuse kohta (ja selle olemasolu või siis mingis mõttes olemasolu) saab väita ainult kas botaanik või tõeline brüoloog --Dj Capricorn 22. veebruar 2008, kell 21:26 (UTC)

::: Äkki Kk oskaks probleemi lahendada? Andres 23. veebruar 2008, kell 12:23 (UTC)

:: Kui Sa mõtled seda, et näiteks puu (see on kasvuvorm, saan ma õieti aru), siis meil võiks olla selleks artikliks sammal ja ainult kasvuvormi osa viia sinna, sest artikkel algaks sammal on sammaltaim ja olekski asi korras.--Tiuks 22. veebruar 2008, kell 21:32 (UTC)

:::pigem siis juba: sammal on soonteta taim.... --Dj Capricorn 22. veebruar 2008, kell 21:51 (UTC)

:::: Olen täiesti nõus.--Tiuks 22. veebruar 2008, kell 21:59 (UTC)

::::: Mul ei ole selle vastu midagi, et artikli pealkiri oleks Sammal. Andres 23. veebruar 2008, kell 12:21 (UTC)

:::::: Segadust tekitas en:Bryophyte, kus räägiti tegelikult taksonoomilisest üksusest laiemas tähenduses ja meil oli algul sellega seotud kasvuvorm. Sambla kohta peaks inglise vikis olema en:Moss, mis ei ole enam Bryophyta. Samas on seal lehtsammaltaimede klassid ja see artikkel ongi praegu lehtsammaltaimede interviki link. Dj Capricornil annab välja sõeluda, mis kuulub lehtsammaltaimedele ja mis kõikidele sammaltaimedele.--Tiuks 23. veebruar 2008, kell 13:00 (UTC)
----
Taimede loendis on sammal kasvuvormina. Mida sellega teha? Andres 30. mai 2008, kell 04:18 (UTC)

Need tulevad ümbersuunamisega kenasti siia. (Erinevalt puudest moodustavad samblad ka taksonoomiliselt enam-vähem kompaktse rühma.) Kk 30. mai 2008, kell 17:21 (UTC)

: Kas kasvuvormi poolest samblad ja sammaltaimed langevad täpselt kokku? Sel juhul peaks kohe alguses mainima ka kasvuvormi. Andres 30. mai 2008, kell 18:21 (UTC)
----
Alguses on ladinakeelne nimi Bryophyta, kuid teksti sees on öeldud, et selle asemel on nüüd kasutusel Bryobionta. Andres 30. mai 2008, kell 04:24 (UTC)

Korrekteerisin selle lause. Kasutusel on mõlemad. Kk 30. mai 2008, kell 17:24 (UTC)
----
Praegune algus pole korrektne. Kas võiks alguses öelda, et tegu on parafüleetilise rühmaga, mis hõlmab kolm hõimkonda ja mida varem vaadeldi hõimkonnana? Andres 30. mai 2008, kell 18:24 (UTC)

Selle küsimusega jäime eelmine kordki jänni (kas kasvuvormi ja taksonit võib lugeda sünonüümiks, ehk rääkida ühes artiklis). Tookordseks vastuseks jäi, et ainult botaanik võib seda öelda; ise seda välja mõelda ei ole mõtet --Dj Capricorn 30. mai 2008, kell 19:47 (UTC)

: See küsimus ongi mõeldud botaanikule.

: Minu meelest on nii, et pole tegu sünonüümidega, aga mõistete maht võib-olla langeb kokku. Kui millestki ühes artiklis räägitakse, siis see veel ei pea  tähendama, et tegu on sama mõistega. Andres 30. mai 2008, kell 19:54 (UTC)

Mu kokkupuuted nii brüoloogia kui ökoloogia professionaalidega on küll jätnud mulje, et sambla kasvuvormil ja sammaltaimedel kui taksonil mingit selget eristust ei tehta. Iseasi on samblarinne, kuhu kuuluvad nii samblad kui maaskasvavad samblikud. Või siis rakisjas ehk tallusjas eluvorm (nt osal helviksammaldest) ning varte ja lehtedega eluvorm (lehtsammaldel) või siis epifüütne ja maapealne (epigeiline) kasvuvorm...
Ja veel ka üldisem joon, mis meie vikipeedias kuidagi on kujunenud ja puudutab tervet eluslooduse klassifikatsiooni esitamist - siin on eristusepüüd detailsem kui nende elusolendirühmade professionaalid seda igapäevaselt teevad. Nimelt on taksonoomias enam-vähem stabiilne vaid liigitase, sest bioloogilised liigid eristavad end ise. Liikide rühmad (perekondadest hõimkondadeni ja edasi) on seevastu suuresti koolkondliku kokkuleppe küsimus, ja nii pole need ka kuigi stabiilsed. Seetõttu ei ole ka mingit põhjust nende üle eriti piike murda. Muidugi, filosoofile on otsekohe ja selgesti näha, et liik ja üheliigiline perekond on oma olemisviisilt täiesti erinevad asjad, tõesti, aga samal ajal süstemaatika profid ei võta vaevaks nende kirjeldamisel selle vahega tegelda.
Lühidalt - mu meelest oleks mõistlik kogu bioloogilise süstemaatika osas siin vikipeedias panna rõhk liikidele (seejuures eriti Eesti liikidele) ja liigist kõrgemate taksonite osas piirduda eraldi artiklitena eelkõige traditsioonilisemate ja enamkasutatavamate ja tuntumate rühmadega (taksonitega), näidates taksonoomilised detailid ja miks mitte ka erinevad klassifitseerimisviisid ära artikli vastavas alalõigus.
(Juhiksin tähelepanu, et kõige professionaalsem Eesti sammaltaimede raamat kannab pealkirja "Eesti sammalde määraja".) :-) Kk 30. mai 2008, kell 22:03 (UTC)

: Kui mõistete mahud langevad kokku, siis võib ekstensionaalses kontekstis kasutada emba-kumba mõistet. Peale selle, sõna "sammal" on nii või teisiti kahemõtteline, kui ta tähistab nii taksonit kui ka kasvuvormi, mistõttu pealkirja järgi ei saa öelda, et seal mõeldakse ainult. Ma ei poolda ka alati eraldi artikleid. Näiteks leian, et kui samblad kui kasvuvorm langevad kokku sammalde kui sammaltaimedega, siis nad võivad olla ühes artiklis, sest kasvuvormi kirjeldus kuulub nende ühiste tunnuste kirjelduse alla.

: Tahaksin siiski vaielda. Ka liik ei ole stabiilne. Seda esiteks sellepärast, et liigi mõiste on idealisatsioon (tegelikult ei pruugi looduses täpselt sellist asja olla: liigijaotus muutub pidevalt, kuigi aeglaselt; konkreetne isend või eksemplar ei pruugi kuuluda mingisse liiki (näiteks ristandi puhul); alamliigi ja liigi vahel ei pruugi olla objektiivset erinevust). Ja teiseks sellepärast, et süstemaatikas on seisukohad lahknevad ja muutuvad (mingit taksonit loevad ühed liigiks, teised alamliigiks).

: Seetõttu ei ole minu meelest põhimõttelist vahet. Muidugi tuleb olendeid kirjeldada pigem madalama taksoni all (see tähendaks siis ka, et näiteks alamliigi või sordi all), kuid tarvis on ka artikleid kõrgematest taksonitest, isegi kui nad mahult kokku langevad. Sellel on mitu põhjust. Esiteks, peale olendite vajavad entsüklopeedilist käsitlust ka taksonid ise: taksoni ajalugu (kes on autor jne), nomenklatuur ja selle ajalugu ning variandid, ja taksonoomia (eritunnused võrreldes teiste sama tasandi taksonitega). Teiseks, on ju võimalus, et avastatakse uus liik või muu madalam takson sama taksoni koosseisus. Looduse enese kohta ei saa öelda, et taksonite mahud langevad kokku. Tõenäoliselt tegelikult ei lange, aga me ei pruugi seda teada (eriti mineviku  taksonite kohta on raske teada saada).

: Süstemaatika ei olegi ju enamiku bioloogide jaoks igapäevane tegevusala. Kui nad tegelevad olendite enestega, siis süstemaatika jääb tahaplaanile.

: Minu meelest me peaksime püüdma käsitleda kõiki taksoneid, sest entsüklopeedia peab olema nii täielik kui võimalik. Niikuinii on tuntumatel ja Eestis esinevatel taksonitel on rohkem šansse sisse pääseda (see puudutab nii liike kui ka kõrgemaid taksoneid).

: Kasvuvormi detailsem määratlemine oleks Taimede loendis küll võib-olla otstarbekas, kuid praeguse seisuga on seal kõik sammaltaimed määratletud sammaldeks. Seda tegi Kasutaja:KS, kes on Vikipeediast ammu lahkunud. Andres 31. mai 2008, kell 04:20 (UTC)

: Ja veel. Olukord, kus kõrgematele taksonitele pööratakse ebaproportsionaalselt suurt  tähelepanu, tuleneb nähtavasti püüust kaardistada kõigepealt (taksonitele vastavad) mõisted. Andres 31. mai 2008, kell 04:25 (UTC)

Reeglina on kasvuvorm üks taksoni tunnuseid. (Kasvuvormi kohta artikkel meil puudub, seetõttu ei saa ka eristusele hästi pihta.) Kk

Ent millises allikas on sambla kasvuvormi ja sammaltaime kui taksoni eristus toodud? Kk 31. mai 2008, kell 04:52 (UTC)

: Nii palju kui mina aru saan, saab kasvuvormist rääkida erineval üldisuse astmel (võidakse rääkida ka näiteks konkreetsele liigile omasest kasvuvormist). Kõrgematel üldisuse astmetel on kasvuvormide ja taksonite piirid tavaliselt (või vähemalt sageli) erinevad. Aga ka üks eksemplar võib oma kasvuvormi arengu jooksul muuta, nii palju kui mina aru saan (kas puu on kohe puu?); seda tavaliselt ei mainita. Sammaltaimede puhul langevad sambla kui kasvuvormi piirid nähtavasti kokku sammaltaimede taksoni piiridega. Aga kirjuta ise, mida kasvuvormi all mõistetakse. Toomas Kuke pärandkoosluste loengumaterjalis on selline definitsioon: geneetiliselt konstantsed vegetatiivsed morfoloogilised tunnused, mis võivad muutuda vaid fenotüüpilise plastilisuse piires; morfoloogiliste ja arhitektuuriliste iseärasuste kogu. Ta eristab seda eluvormist, mis on funktsionaalsete iseärasuste kogu või ökoloogilis-morfoloogiliselt sarnaste (olenemata fülogeneesist) sarnaste organismide rühm. Selle definitsiooni järgi tuleb nii välja, et ka igal eksemplaril on oma kasvuvorm. Samas aga on puu ka eluvorm. Puud nimetatakse tavaliselt kasvuvormiks; Kuke definitsiooniga on see kooskõlas juhul, kui lähtuda sellest, et iga eksemplari korral on geneetiliselt määratud, kas ta on puu (ma ei tea, kas see nii on). Aga räägitakse ka, et amfiibsete taimede kasvuvorm oleneb veetasemest, ja see ei ole Kuke definitsiooniga kooskõlas. Mul ei ole trükitud allikat selle mõiste kohta, aga veebist leitu põhjal tundub, et seda sõna kasutatakse mitmes tähenduses.

: Allika kohta ma ei tea midagi. Seda peaks küsima KS-ilt. Eeldan, et ta omandas selle eristuse TÜ bioloogiateaduskonnas. Aga minu meelest on selge, et nad on mõisteliselt erinevad, sest kasvuvorm ei saa olla takson. Iseasi, kas sellisest kasvuvormist tegelikult räägitakse. Selles asjas olen usaldanud KS-i. Andres 31. mai 2008, kell 05:32 (UTC)

: Kasvuvormi kohta leidsin artikli :de:Pflanzenwuchsformen, kus on mõned viited. Samuti :en:Plant life-form, kust võib vist välja lugeda ka termini "kasvuvorm" päritolu (seal küll pole piisavalt viiteid). Paistab, et eluvorme ja kasvuvorme (võõrkeeltes) mõnikord samastatakse, mõnikord eristatakse. Vaata ka "Suure nõukogude akadeemia" artiklit. Andres 31. mai 2008, kell 05:41 (UTC)

:: Jah, need on head allikad. Ent eluvormide ja kasvuvormide klassifikatsioonides 'sammal' peaaegu kunagi ei esine. Kk 31. mai 2008, kell 06:07 (UTC)

::: Võib-olla küll. Aga Sa vist tead mõnd näidet, kus ta esineb? Sel juhul võiks seda mainida. Ja kui leiad, et taimede loendis pole mõtet sellist kasvuvormimääratlust kasutada, kuidas siis ümber teha? Andres 31. mai 2008, kell 06:18 (UTC)

:::: Taimede loendis on 'sammal' kõigil juhtudel 'sammaltaime' tähenduses. Muuta pole vaja. Kk 31. mai 2008, kell 06:25 (UTC)

::::: Vaata loendi sissejuhatust. "Sammal" on sellel kohal, mis on mõeldud kasvuvormi jaoks. Andres 31. mai 2008, kell 06:47 (UTC)

:::::: Mis lihtsalt tähendab, et loendi sissejuhatuses on mõistet 'kasvuvorm' vääralt kasutatud. Seelle asemel võiks olla nt 'iseloomustus' vms. Kk 31. mai 2008, kell 06:51 (UTC)

::::::: Kas ka rohttaim ja puu ei ole kasvuvormid? Andres 31. mai 2008, kell 07:04 (UTC)

:::::::: 'Puu' üldiselt on, 'rohttaim' enamasti mitte. Kk 31. mai 2008, kell 07:30 (UTC)

::::::: Minu meelest on mõeldud mittetaksonoomilist iseloomustust ka juhul, kui sõna "kasvuvorm" ei ole õige. Taksonoomilise iseloomustuse jaoks on antud sugukond. Öelda lihtsalt "iseloomustus" ei saa, sest see on ebaspetsiifiline. Kas võiks öelda "iseloomustus kasvuvormi järgi"? Andres 31. mai 2008, kell 07:25 (UTC)

:::::::: Parem oleks seal sissejuhatuses tuua see lühike loend, mida iseloomustamisel kasutatakse (puu, rohttaim, sammal vms), ilma seda kasvuvormideks nimetamata. Tegu on jaotusega, mis ongi vana hea 'folk taxonomy' (mis mõnes osas peaaegu püsima jäänud ka teaduslikus taksonoomias, nagu samblad, mõnes osas mitte, nagu rohttaimed). Kk 31. mai 2008, kell 07:40 (UTC)

::::::::: Olgu, ma teen sissejuhatuse ümber, vaata siis üle. Minu mäletamist mööda on mõne taime puhul ka "veetaim", mõne puhul veel midagi muud. Selles mõttes ei ole see jaotus vist koherentne. Andres 31. mai 2008, kell 07:45 (UTC)

:::::::::: ok. Kk 31. mai 2008, kell 08:00 (UTC)

Bioloogilise süstemaatika algusaegadel on takson ja kasvuvorm/eluvorm olnud kokkulangevad. Nende eristamine algab homoloogilise ja analoogilise sarnasuse eristamisest - kogu bioloogiline süstemaatika lähtub sellest, et rühmitatakse homoloogilise sarnasuse põhjal. Kasvuvormide (eelkõige morfoloogilised) ja eluvormide (eelkõige funktsionaalsed) klassifikatsioonid põhinevad aga analoogilisel sarnasusel või kombinatsioonidel (sügavam analoogiline ja pindmisem homoloogiline).  Kk 31. mai 2008, kell 05:53 (UTC)

: Jah. See tuleks vastavates artiklites lahti kirjutada. Andres 31. mai 2008, kell 06:18 (UTC)
----
Rahvataksonoomiast võiks kirjutada alajaotuses, mis praegu kannab pealkirja "Samblad ja samblikud". Andres 31. mai 2008, kell 08:48 (UTC)
----
Kuna lehtsammaltaimede hulka kuuluvad enamik endisi sammaltaimede hõimkonna taksoneid ja liike, siis mõnikord nimetatakse lehtsammaltaimi sammaltaimedeks sensu stricto.
Võtsin välja, kuna see kasutus on mu meelest liig harv. Kk 19. aprill 2009, kell 06:18 (UTC)

Minu meelest tuleks seda ikkagi kuidagi arvestada. Andres 19. aprill 2009, kell 07:52 (UTC)

: Ma lihtsalt pole sattunud ühelegi sellise kasutuse viitele. Kk 19. aprill 2009, kell 07:55 (UTC)
----
See kladogramm ei sobi sellisena siia, kuna on tõlkimata (sisaldab kolm ladinakeelset taksoninimetust ja ühe inglisekeelse). Kk 19. aprill 2009, kell 06:43 (UTC)

Artiklis sisalduv välislink paraku ei toimi, tea kas vajab muutmist või sootuks eemaldamist? Ei oska arvata, kust leida toimiv veebileht, kui selline olemas on, ehk on kompetentseid abilisi :) Kuukiireneid 28. aprill 2009, kell 18:36 (UTC)

Võtsin välja. * Samblad Andres 28. aprill 2009, kell 19:18 (UTC)


Arutelu:Vesinikeksponent

mis vahet on kahel kõige aluselisemal ühendil - naatriumhüdroksiidil ja Sooda-NaOH-l? pH väärtused on erinevad.--Hendrix 19. veebruar 2008, kell 15:22 (UTC)

seal on tegu ilmselt veaga, võtsin välja:
|-
| Sooda - NaOH ||bgcolor=#000100|13,9 --Dj Capricorn 24. veebruar 2008, kell 21:29 (UTC)

Inglisviki artikkel algab lausega "It approximates but is not equal to p[H], the negative logarithm (base 10) of the molar concentration of dissolved hydronium ions (H3O+) /---/", mis on siinsega otseses vastuolus. Paraku on mu keemiaõpinguist hea jupp aega möödas, nii et ma jätaks selle parandamise hea meelega kellegi hooleks, kes on kindel, et uusi vigu sisse ei tee. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 11. september 2010, kell 09:37 (EEST)

"Vesinikeksponent ehk pH on negatiivne logaritm lahuse vesinikioonide kontsentratsioonist (mol/l)"
Tegemist on p[H] definitsiooniga, pH on negatiivne logaritm lahuse vesinikioonide aktiivsusest.
Artikkel vajaks kõvasti täiendust.

: Mis vahe on tähistustel p[H] ja pH?


Kategooria arutelu:Mallid

Kas kellelegi ei tundu, et mõningaid malle peaks paremini kategoriseerima? iffcool 19. veebruar 2008, kell 20:15 (UTC)

Jah, seda saaks teha Mall:Template category ja kõik viki mallid süsteemi järgi paika. Mina kõike ei oska aga tahaks aidata korrastamisel. Kasutaja:Tiuks/Tõlkimine alustasin ettekujutuse loomist.--Tiuks 19. veebruar 2008, kell 20:29 (UTC)

Mallide kategoriseerimine (jätkub allpool)

::Nagu ma varem juba mainisin, ei jaga ma nende sinu kopeeritud mallide puhul matsu välja ;)

:Minu jaoks liiga keeruline süsteem. Enda mallid, mida olen tõlkinud, olen teinud maksimaalselt lihtsaks (s.t. lollikindlaks – kuigi lollid on harukordselt leidlikud). Võrdle näiteks: Mall:Vajab parandamist ja Template:Todo. Nagu eri mallid kohe. iffcool 19. veebruar 2008, kell 20:39 (UTC)

:: Miks õpetus ei ole alamlehel Mall:Dokumentatsiooni alamleht, see koormaks vähem malli. Väga hea! Põhiline, et mall töötab ja hiljem ei peaks koodi pärast ümber kirjutama. Minu põhiline aitaja on olnud Ahsoous aga tema ka ei jõua kõike teha, mis siin vikis tegemata on. See süsteem ei ole üldse keeruline. Asjasse on vaja ainult süveneda.--Tiuks 19. veebruar 2008, kell 20:59 (UTC)

:::Kuna minu loodud süsteem on hulga lihtsam, on tegelikult ka mall oluliselt väiksem. Selle malli suuruseks näitab 1261 baiti aga inglise viki omas on see 1922 baiti, olenemata sellest, et dokumentatsiooni osa on seal eraldi.

:::P.S. Kuna aeg-ajalt esineb probleeme, et lehel on toimetamismärkus aga ei ole aru saada, mida toimetama peaks, siis see mall on just selliste olukordade lahendamiseks mõeldud. Ma ei ole jõudnud veel seda malli kasutusele võtta aga kui leiad sobivaid kohti, kus seda kasutada annab, kasuta seda julgelt. Uusi malle on vaja vahest natuge laiemalt levitada, et nende kasutamine paremini juurduks.iffcool 20. veebruar 2008, kell 20:47 (UTC)

::::Siiski peaks jutuga tagasi jõudma antud kategooria mallide juurde. Hetkel ei ole probleem veel eriti märgatav aga malle tekib juurde – see on selgemast selgem. Kui aga kategooriaid juurde ei teki, on hiljem juba hulga keerulisem kategoriseerimise vigu parandada.

:::Enne, kui ma midagi kategooriatesse paigutama tahaks hakata, tahaks üldse kokku leppida, mis kategooriaid meil vaja on. See, et näiteks Mall:linn/Mingi riik ja Mall:Mingikuukalender200? tüüpi mallid võiks eraldada, on selge, aga ülejäänud? Mõtlema peaks ka sellele, et pärast oleks vajamineva eriala malle lihtsam leida.

:::iffcool 20. veebruar 2008, kell 20:47 (UTC)

:::: Olen Sinuga täiesti nõus. Minu mõte oli ka see mall kunagi teha. Inglise viki omal on võimalusi rohkem. (mittekategooriaga, väikselt, target=Foo). Kasutamisest saan ka paremini aru.

::::Kategooriates tuleb kokku leppida või peab jälle keegi tegema üksinda vikiprojekti ja oma nägemuse järgi süsteemi looma, mille järgi siis teised juhinduvad. Mulle tundub juba pikka aega, et viki tehnilist poolt ja korrastamist võetakse väga ükskõikselt.--Tiuks 20. veebruar 2008, kell 21:03 (UTC)

:::::Pakuksin välja mõned kategooriad (millese oleks esialgu vist rohkem malle):

::::::*Linnade mallid

::::::*Poliitikaalased mallid

::::::*Sõjandusalased mallid

::::::*Kunstialased mallid

::::::*Muusikaalased mallid

::::::*Spordialased mallid

::::::+ Mall:Mingikuukalender200? tüüpi mallid olemasolevasse kategooriasse kalendrimallid.

:::::iffcool 20. veebruar 2008, kell 21:31 (UTC)
Kategooria:Infoboksid (muusika, linnad jne) tuleks ka teha, sest näiteks kalendrimallid ei kuulu sinna.--Tiuks 20. veebruar 2008, kell 21:54 (UTC)

Enamus malle on mingil kujul infoboxid. Ma ei näe vajadust sellise kategooria järele. Leian, et malle peaks liigitama ikka teema alusel (nagu ma juba osa teemasid välja pakkusin, ainult, et teemasid tuleks rohkem). iffcool 21. veebruar 2008, kell 14:23 (UTC)

: Ma mõtlesin neid malle, kus on nimes (inglise mallis) infobox sees. Aga võib olla tõesti on parem mitte eristama hakata. Eks seda näeb siis, kui teemade järgi on ära liigitatud.--Tiuks 21. veebruar 2008, kell 22:53 (UTC)
===Isikuartiklite mallid (jätkub)===

::iffcool 24. veebruar 2008, kell 19:24 (UTC)

::: Ma arvan, et erialaselt oleks kõige lihtsam. Kunstniku mall läheks kunstialased mallid, sest sinna läheks kõik mallid (kaasaarvatud navigeerimismallid), mida kunsti artiklites kasutatakse. Olümpiavõitja võiks olla spordialased mallid aga persooni kohta ei oska pakkuda. Vaatasin, et seda saab kasutada ka laujate kohta. Ise tahaks muusikas võtta eeskujuks malli en:Template:Infobox Musical artist, kus on kindlad värvid popmuusikale ja klassikalisele muusikale. Ja tuleb tunnistada, et enamasti kopeeritakse inglise vikist. Miks mall teha kõik eestikeelseks? Artiklisse infoboksi lisamisel peab kõik uuesti välja kirjutama (täielik käsitöö), selle asemel, et tõlkida ainult seda, mis eesti viki boksis näitab.--Tiuks 24. veebruar 2008, kell 20:42 (UTC)

::::Mulle ei meeldi isegi mitte mõte vastava eriala inimeste mallide paigutamisest vastava eriala alla. Välja pakutu võib tunduda esialgu loogiline aga kui kirjutada inimestest artiklit, oleks kõige parem ikka üks mallide kaust, kus otsida sobivaimat malli.

:::Mis kategooriasse peaks paigutama inimeste kohta käivad mallid? (Nt. Mall:Kunstnik, Mall:Persoon, Mall:Olümpiavõitja)

:::::Mulle ei meeldi ka ingliskeelsed nimetused mallides. Meil on ikka Eesti Vikipeedia ja ma ei mõista seda käsitöö kartust. Pealegi peaks kohandama mallid siinsele vajadusele vastavaks, mitte üks ühele kopeerima. Paljud inglise Viki mallid on liiga keerukaks aetud ja see keerukus ei meeldi mulle samuti silmaotsaski.

::::Eri värvid annab lihtsalt määrata (näiteks: Taustavärv= ning malli leheküljel on eraldi värvid koos tähendustega üles loetletud). Samas kahtlen eri värvide vajalikkuses, sest tavaline artiklilugeja neid nii kui nii ei mõista (talle võiks meelde jääda üks värvus, mis tähistab lauljat aga mitte ridamisi eri värvusi, mis tähistavad eri žanrites lauljaid).

::::iffcool 24. veebruar 2008, kell 21:19 (UTC)
Alustan vastamist lõpust. Värvid mängivad meie elus väga tähtsat rolli (nägemismälu). Näiteks is on erinevatel riikidel (10) kindel värv ja võid juba lehele minnes on asi selge. Žanrites ma ka ei sooviks erivärve. Selles infoboxis on koosseisude järgi värvid.
Inglisekeelsed malli nimed saab ju eestikeelseks tõlkida, st. teisaldada, kood jääb ainult ingliskeelseks. Ega lehe lugeja koodi ei näe, ta loeb eestikeelset infot ju, sest vastavad väljad tõlgitakse.
Isikud tuleb paigutada arvatavasti kahes variandis. 1. Eriala mallidesse eraldi kategooriatesse. See tähendab, et navigeerimismallid lähevad näiteks muusikaalased mallid ja lauljatele oma kategooria, ansamblitele oma kategooria, mis siis kuuluvad kategooriasse muusikaalased mallid. 2. Kategooria:Inimesed ja seda siis jagada kategooriatesse (muusikud, sportlased jne).--Tiuks 25. veebruar 2008, kell 07:06 (UTC)

See, et lehelugeja "inglise keelset koodi" ei näe, ei tähenda, et seda olemas ei ole (kui sa kodus tolmu kapi alla pühiksid, siis see, et seda enam näha ei oleks, ei tähendaks, et see lakkaks ühtlasi eksisteerimast – samuti ei kao ka inglise keelsed sõnad koodist, kui neid sealt sihilikult ei kaotata, vaid räägitakse, et neid ei ole näha).

Ma kahtlen, kas koodi saab nimetada inglise keelseks – kood on universaalne, lihtsalt kipub paiguti kasutatud lühendite tõttu inglise keelele sarnast väljanägemist omandama. Ära aja segamine koodi ja koodis leiduvaid sõnu. Toon koodist näite:

Nüüd küsiks, mis osa oli kood ja mis seda ei olnud.

Tekstiosa võib olla üks kõik mis keeles. Mingi osa koodist kasutab paratamatult inglise sõnu. Esimene on kasutajale näha, teine mitte (kui kood on artiklisse kaasatud mallide abil). Kui kasutaja tahab aga midagi muuta ja klikkab nupule "Redigeeri", siis lisaks mallile, on seal esindatud ka mõned sõnad (antud juhul see osa, mis jääb loogeliste sulgude vahele). See osa on tegelikult tekstiosa, mis tähendab, et see on täies mahus tõlgitav. Kui me jätame selle osa tõlkimata, siis ei pruugi too uus kasutaja redigeeritavast küll vähimatki aru saada.

iffcool 26. veebruar 2008, kell 13:13 (UTC)

: Muidugi oleks tore kui nähtamatu osa oleks ka eesti keeles. Probleem on selle, et siis peaks mediavikit (vist) tõlkima hakkama. Ma ei tea kuidas programm infobokse loeb aga me kopeerime inglise vikist ja siis ei saa kõike eestikeelseks tõlkida.--Tiuks 26. veebruar 2008, kell 13:22 (UTC)

::Säärased lühendid/sõnad, mis pärineva inglise keelest (img, if, font, color) ei vaja minu arvates tõlkimist ja mina neid tõlkida ei oskagi (programmeerimise tasemel), eeldusel, et mingit pidi on see võimalik. Kui aga tagasi minna esitatud näite juurde, siis sellist osa nagu näiteks  on küll võimalik tõlkida ja mina leian, et just selliseid tekstijuppe ei tohiks inglise keelseks jätta, sest need jäävad artikli koodis näha. Mõnede teemade puhul olen ma muidugi leplikum, kus kipub rohkem seda kopeerimise osa olema (bioloogia) aga mujal olen ma küll selle vastu, et koodi nõnda otseselt kopeerida. iffcool 26. veebruar 2008, kell 13:30 (UTC)

::: Väga hea kui saab aga kus kohas täpsemalt. Rõõmuga tõlgiksime eesti keelde. Kas see tähendab ka seda, et kui infoboksi kopeerime, siis loebki eesti keeles. Viisakamaks väljanägemiseks parandaks artiklis uuesti eestikeelseks.--Tiuks 26. veebruar 2008, kell 13:37 (UTC)

Mallide nimetused on ingliskeelsed? ja Isikuartiklite mallid (jätk)

::Tõstsin 35 malli ümber kategooriasse Linnade maalid. Algus seegi.

:Ma ei saa jälle pihta (õudsalt loll tunne juba), mida sa mõtled oma viimase kommentaariga. Kas kopeerime malli koodi uueks malliks siinsesse Vikipeediasse või kopeerimime malli sisu sealsetest artiklitest siinsetesse artiklitesse? Kuskohas ja mida parandaks? iffcool 26. veebruar 2008, kell 17:19 (UTC)
===Isikuartiklite mallid (jätk)===

::Kas kategooria isikud sobiks. Kategooria inimesed elukutsete kohta vist ei ole hea mõte.

:: Me kopeerime mõlemad. Süsteem on selline. Et üldse infoboksi saaks artiklisse panna, on vaja malli (näiteks nagu mall:taxobox). Nüüd kui kopime artiklisse infoboksi inglise vikist, siis ta loebki meie malli taxobox. Nüüd oleks vaja, et tarkvara oskaks lugeda näiteks fossil_range ja siis saaks taxoboxi täielikult eestikeelseks teha, samuti võib parandada artiklis read ära. Ja veel. Malli nime muutmisel on see aga, et algul peab ta olema inglise keeles ja siis saab teisaldada eestikeelseks. Siis võib kindel olla, et kõik toimib ja leiab mallid üles, mis kasutavad ingliskeelset nime. Tõlkimise projektis tõlkisin mallid eestikeelseks, ka malli sisu, sest neid ei kasutata infoboksides.--Tiuks 26. veebruar 2008, kell 18:45 (UTC)

:::Kategooria:Isikute mallid – kõlab ju kuidagi kahtlaselt. Mis isikud oma mallidega seal kategoorias on?

:::Juhul kui kopeerida inglise Viki artiklist malli tulem Eesti Vikisse, kus on peaaegu identne mall, see tulemusena küll töötab aga "tõlkimata osa = eestikeelne vastus, mis jääb artiklis näha" jupp jääb ikka osalt tõlkimata. Bioloogiaalaste mallide puhul see eriti probleemiks pole, kuna tavakasutaja vaevalt säärast inglise, ladina, eesti segatekstidega kasti puudutaks ja selleks vaevalt vajadust on. Teiste artiklite puhul võib tal tekkida soov kuskil mallis midagi lisada/muuta aga ingliskeelse esiosa tõttu saab see lisatud valesse kohta või jääb üldse lisamata. Seetõttu peakski vähemalt teistes mallides kõik tõlkima ja seejärel neid artiklisse paigutades inglise Vikist ületoodava info kriteeriumid (nn. | kriteerium = vaste) enne kopeerimist tõlkima.

:::iffcool 26. veebruar 2008, kell 19:09 (UTC)

:::: Nii saaks ka teha. Siis peab õpetusel kirjas olema inglise-eesti koodid. Taxoboxi mallil on alamleht (kasutajanimi/taxobox) olemas (link õpetuses) ja saab proovida, kas kõik on õieti. --Tiuks 26. veebruar 2008, kell 19:38 (UTC)

:::: Veel soovin, et ingliskeelne (parameeter?) oleks ka sisse kirjutatud, mida sai lisada  abil. Siis ei teki probleemi, kui kohe artiklis tõlkida ei jõua või jääb pooleli.--Tiuks 27. veebruar 2008, kell 10:24 (UTC)

::::Pakun kategooria nimeks "isikuartiklite mallid". Pikk ju on, aga minu arust parem kui "isikute mallid", eeltoodud põhjusel. --Ken 27. veebruar 2008, kell 13:53 (UTC)

:::::"Isikuartiklite mallid" minu poolest täitsa sobib. Tekitan selle kategooria.

:::::Küsiks veel, kas mallid: "Mall:Mingikuukalender200?" peaks tõstama kategooriasse Kalendrimallid või peaks tekitama uue kategooria.

:::::iffcool 5. märts 2008, kell 17:34 (UTC)

:::::: Ma arvan, et peaks tegema eraldi kategooria. --Tiuks 5. märts 2008, kell 20:06 (UTC)

::Samas oleks üks palve ka. Oskad ehk välja mõelda, kuhu need mallid nagu Persoon, Kunstnik, Sõjaväelane, Olümpiavõitja jt. kokku koondada. Ma ei suuda kuidagi korralikku kategooria nime välja mõelda. No ei tule sobivat ideed. iffcool 26. veebruar 2008, kell 17:19 (UTC)

Minu arvates võiks olla ka :Kategooria:Transpordi mallid. Ja kas osad mallid peavad olema siin kategoorias ja infokastide/navigeerimismallide kategoorias mõlemas? --Pelmeen10 7. detsember 2010, kell 18:21 (EET)


Arutelu:Surnud 2008

Kas Veiko Jürissoni surmakuupäeva kohta on viide? Andres 19. veebruar 2008, kell 23:16 (UTC)

Ei olnud kuni täna hommikuni, mil ma hakkasin eelmise nädala Sirpi lugema. Õige kuupäev, tuli välja, on 7. veebruar. -- Toomas 21. veebruar 2008, kell 08:39 (UTC)

Mul on niisugune mulje, et Varvara Semennikova ei väitnud, et ta on maailma vanim inimene, vaid tegu oli teadaolevalt vanima inimesega, kelle sünni registreerimise dokument on säilinud. Küll aga ei jõudnud Guinnessi rekordite raamatu koostajad jt tegelased veenduda dokumendi ehtsuses. Andres 14. märts 2008, kell 03:15 (UTC)

Täiesti võimalik. Ei ole asja põhjalikult uurinud. -- Toomas 14. märts 2008, kell 06:36 (UTC)

Jah, Sul on õigus. Väidetavalt on Jakuutia arhiivis tema sünd täiesti dokumenteeritud, aga ühtedel andmetel ei jõudnud rekordite raamatu koostajad veenduda selle ehtsuses, teistel andmetel ei pidanud dokumente piisavalt usaldusväärseks. -- Toomas 14. märts 2008, kell 06:41 (UTC)

Kas kirjaniku nimi ei võiks olla lihtsalt "Arthur Clarke"? Minu meelest on ta eesti keeles figureerinud selle nime all. Kardan, et kui artikkel tuleb, ei pruugita sellelt nimekujult siin ümbersuunamist teha. Andres 19. märts 2008, kell 07:34 (UTC)

Kui Sa vaatad e-kataloogi ESTER, nekrolooge Eesti ajalehtedes, Raamatukoi raamatupoodi ja blogisid, siis on Arthur C. Clarke rohkem kasutatud nimekuju. Google'i otsingus - mis ei ole küll mingi näitaja - annab C-ga nimekuju 4050 ja ilma C-ta nimekuju 126 vastet. Ja artiklitaoline asi on juba olemas. :) -- Toomas 19. märts 2008, kell 07:46 (UTC)

: Noh, küllap siis on nimekasutus muutunud. Nelikümmend aastat tagasi igatahes jäeti "C." ära. Andres 19. märts 2008, kell 11:19 (UTC)

:: Seda ma usun küll, et siis võis nii olla. Ilmselt inglise keele ja selle tavade levides on ka C. hakatud lisama. -- Toomas 19. märts 2008, kell 11:22 (UTC)

Kas ei peaks olema Iljass Šurpajev kahe s-iga? Andres 13. aprill 2008, kell 10:38 (UTC)

Küllap vist. Mina teda ei lisanud, seega ei kontrollinud ka nime kirjutamist kirillitsas. Parandame. -- Toomas 14. aprill 2008, kell 06:05 (UTC)

Paluin pidage kinni reeglist, et ühe kuupäeva all reastatakse isikud vanuse järjekorras. Andres 24. juuli 2008, kell 12:24 (UTC)
Palun reastage samal päeval sündinud inimesed vanuse järjekorras. Andres 24. juuli 2008, kell 21:00 (UTC)

Aga Inglise vikis nad reastatakse tähestiku järjekorras.
Mille poolt on USA spämmer tähtis on? Geonarva 25. juuli 2008, kell 06:06 (UTC)

: Miks me peame inglise vikit järgima? Ma ei näe tähestikulisel järjestamisel mõtet. Siiamaani oleme järjestanud vanuse järgi. Niikaua kui teisiti pole otsustatud, tuleks sellest kinni pidada. Andres 25. juuli 2008, kell 08:29 (UTC)

: Minu meelest pole mõtet tähtsuse järgi valida. Kui inglise vikis on tema kohta artikkel, kõlbab ta meile ka.  Andres 25. juuli 2008, kell 08:32 (UTC)

::Aga kui inglise vikis artikkel puudub? Kas teised vikid saavad ka allikana olla? Geonarva 25. juuli 2008, kell 09:07 (UTC)

Muidugi saavad. Samuti nekroloogid trükis ja teated ajakirjanduses. Andres 25. juuli 2008, kell 09:34 (UTC)
Soovitan kirjeldada isikuid lühidalt. Piisab tegevusalast. Ametikohti, autasusid jne pole tarvis, muidu läheb pilt liiga kirjuks. Andres 25. juuli 2008, kell 08:45 (UTC)

Pakun teha ajutist linki tänasele kuupäevale, et oleks lihtsam lisada ja toimetada. Geonarva 28. juuli 2008, kell 10:14 (UTC)

Ei saa aru. Andres 28. juuli 2008, kell 10:22 (UTC)

:Teeme täna:

Homme seda kustutame ja selle asemel lisame
== 29. juuli == jne.
Geonarva 28. juuli 2008, kell 10:28 (UTC)

Võib küll, aga kolme võrdusmärgiga. Andres 28. juuli 2008, kell 10:31 (UTC)

:: Südaööl peaks tõstma kuupäevaga alajaotusse ja täna jääb tühjaks. Kui kasutaja vaatab kell 1 öösel ja muudetud ei ole, siis võib see segadust tekitada. --Tiuks 28. juuli 2008, kell 11:29 (UTC)

::: Kuskil pole ju öeldud, et see on täna. Võib ju teha nii, et kui järgmisele kuupäevale on tehtud esimene märge, siis eelmine kustutada. Andres 28. juuli 2008, kell 12:00 (UTC)

:::: Täitsa õige. Artikli ajaloost on ju näha. Siis võib vabalt alajaotust "täna" kasutada. Sellisel juhul ei pea pikka kuu nimekirja alla kerima. --Tiuks 28. juuli 2008, kell 18:44 (UTC)

:::::Pooldan seda ettepanekut. Geonarva 28. juuli 2008, kell 19:50 (UTC)

:::::: Täna on ju 28. juuli, nii et see "täna" on eksitav. Panen ette, et pealkirja "täna" asemel oleks "28. juuni" enne esimest selle kuupäeva surma. Homset kuupäeva kasutada pole mõtet. Kuupäeva vahetatakse siis, kui lisatakse esimene sellel kuupäeval surnu. Andres 28. juuli 2008, kell 21:33 (UTC)

::::::: Sa ei saa mõttest aru. Täna on ju 29. juuli ja see käib tänase päeva kohta. Homme tehakse enne "täna" alajaotus 29. juuli ja täna käib juba 30. juuli kohta. --Tiuks 28. juuli 2008, kell 21:36 (UTC)

:::::::: Niimoodi läheb asi sedajagu keerulisemaks, et peab hakkama mõtlema, mis kuupäev täna on. Andres 28. juuli 2008, kell 22:01 (UTC)

::::::::: Selle peab jah enne valmis mõtlema. See kes esimesena peale südaööd lisab, peab eelmistele eelmise päeva kuupäevaga alajaotuse tegema ja teisaldama need. Järgmised ei pea enam pead murdma. --Tiuks 28. juuli 2008, kell 22:12 (UTC)

::::::::::Pakun veel lisada Eile, sest info hilineb ja surnute suurim osa lisatatakse järgmisel päeval. Geonarva 29. juuli 2008, kell 14:22 (UTC)
----
eile, täna?--Hendrix 11. august 2008, kell 18:18 (UTC)

Ainult muutub lisamist mugavamaks, eriti kuu lõpus. Geonarva 11. august 2008, kell 18:24 (UTC)
inimene ei sure eile, ega täna, vaid konkreetsel kuupäeval--Hendrix 11. august 2008, kell 18:28 (UTC)

: Surebki eile või täna konkreetsel kuupäeval ja kirjutamine ehk kaastöö on mugavamaks tehtud. Hakka seda nimekirja kerima. Tahad sisestada eilseid ja selleks on konkreetne alajaotus. --Tiuks 11. august 2008, kell 18:42 (UTC)

::juhtuski see, mis juhtuma pidid. Täna on juba 12 august, aga artiklis on täna 11 august...--Hendrix 12. august 2008, kell 04:47 (UTC)
----
Kui Maris Pajo juba sees on, siis võiks olla ka Veronika Dari. Andres 14. august 2008, kell 10:01 (UTC)

Veronika Dari artiklile on mitmed lingid juba. Ma ei ole perekonnanime õigekirjas kindel. avjoska 14. august 2008, kell 11:06 (UTC)

: Õigekiri on õige. Ja eelkõige peaks tema nime lisama surnute nimekirja. Andres 14. august 2008, kell 11:11 (UTC)

:: Artiklis Surnud 2005 on olemas. avjoska 14. august 2008, kell 11:12 (UTC)
----
Siin on John Challise nekroloog. Niipalju kui mina aru saan, ei rajanud ta mitte spordifondi, vaid kuidagi vähihaigetega seotud fondi, aga ma ei saanud täpselt aru, mis fond see on. Andres 22. august 2008, kell 05:58 (UTC)

Ma püüdsin ka seda enne natuke uurida, ja sain nii aru, et see oli fond eluohtlikke haigusi põdevate laste spordi toetuseks vms. , aga ei osanud seda paremini sõnastada. --Epp 22. august 2008, kell 06:08 (UTC)
----
Tõenäoliselt "eile" ja "täna" aitavad vähe, nt 24.08 kell 22-46 polnud andmeid sellest, kes suri 23. ja 24. auguslis. Võib-olla on mõte teha nagu inglise vikipeedias - iga kuupäeva alljaotus eraldi ja iga kuu kohta eraldi leht. Geonarva 24. august 2008, kell 19:48 (UTC)

Inglise viki on kujundust muutnud ja see on tõesti hea mõte. --Tiuks 24. august 2008, kell 19:52 (UTC)

: Millist kujunduse muutust Sa silmas pead? Andres 25. august 2008, kell 16:03 (UTC)

Minu meelest võiks jätkata nii, nagu enne oli. Eraldi kuu lehed on tülikad, samuti kuupäevade alajaotused. Andres 25. august 2008, kell 16:00 (UTC)

: Uus kujundus seisneb selles, et selle kuu kuupäeva lingid on alajaotustes  ja vastupidises järjekorras nii:
==august 2008==
===29===
*...
===28===
*...
===27===
*...

Tulemus nii:

===29===
*...
===28===
*...
===27.===
*...
Eelmistel kuudedel on ainult lingid:
==[[Juuli 2008]]==
Vaata [[:en:Deaths in July 2008]].

Vaata :en:Deaths in July 2008.
Kuu lehel näidatakse portaalikaste aga selle peale võiks mõelda tulevikus. --Tiuks 29. august 2008, kell 18:56 (UTC)
Artiklis Surnud 1980 kasutatakse proovi malli , mis näitab aastaid samamoodi nagu artiklis 2008 malliga  (link aastale olemas). "Surnud" tuleb vist ümber nimetada "In memoriam". --Tiuks 29. august 2008, kell 19:09 (UTC)

"In memoriam" on mõeldud ainult jooksva aasta jaoks. Andres 29. august 2008, kell 20:04 (UTC)

: Khmm. Tead mis ma avastasin nüüd siit. Siin nimekirjas on kirjas näiteks sarimõrvar... kas sellisel puhul üldse on ilus panna pealkirjaks In memoriam? -- Ahsoous (arutelu) 11. november 2012, kell 21:03 (EET)

:: Minu meelest on ikka ilus. Andres (arutelu) 11. november 2012, kell 21:49 (EET)

Kuidas panna arusaadavalt kirja inimesed, kes mängivad nt ameerika, kanada või austraalia jalgpalli? Olen pannud USA ameerika jalgpallur ja see on vist arusaadav. USA kanada jalgpallur vist pole? Austraalia päritolu austraalia jalgpallur on hoopis kummaline (just äsja oli üks selline). Või piisaks lihtsalt sellest, kui oleks USA jalgpallur ja kogu lugu; küll artiklis jõuab täpsustada, kui see peaks kunagi tekkima? --Epp 12. september 2008, kell 21:31 (UTC)

Siin tekib segadus riigi ja jalgpalli liigi vahel. Näiteks USA ameerika jalgpallur. Mõeldakse ameerika jalgpalli aga kokku loeb siit hoopis Ameerika Ühendriikide ameeriklane. Jalgpalli liigi võiks ära jätta. --Tiuks 12. september 2008, kell 22:09 (UTC)

Minagi arvan, et võib nimetada lihtsalt jalgpalluriks. Kui tuleb artikkel, siis saab kirjutada, millist jalgpalli ta mängis. Andres 13. september 2008, kell 06:40 (UTC)

: Nojah, ega see siin ei olegi oluline. Mõtlesin, et selline vajadus võib kuskil mujal tekkida, aga eks siis saab lihtsalt selle jalgpalli iga kord õigesse kohta linkida. --Epp 13. september 2008, kell 12:22 (UTC)


Arutelu:Samblikud

Islandi käokõrva hüütakse tänapäeval küll rohkem põdrasamblikuks. Andres 19. veebruar 2008, kell 23:18 (UTC)

Siin ongi antud mõista, et mitte sammal vaid samblik. See on nimelt nii. Põdrasamblik ei julge panna, sest neid on nii palju. Alpi põdrasamblik (Cladina stellaris), peen põdrasamblik (Cladina tenuis). Need algavad hoopis Cladinaga. Väga paljud kasutavad valesti.--Tiuks 19. veebruar 2008, kell 23:27 (UTC)

Allikas. -Mardus /arutelu 27. oktoober 2016, kell 08:38 (EEST)

Tuli välja, et samblikud koosnevad kolmest organismist


Kasutaja arutelu:Purbo T

:User Talk:Purodha

ksh:Medmaacher Klaaf:Purodha

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Purbo T~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)


Malli arutelu:Logo

mallis toodud tekstist võib teha järelduse, et Vikis olevaid logosid ei tohigi ärilistel eesmärkidel kasutada?--Hendrix 20. veebruar 2008, kell 18:12 (UTC)

Mitte et ei tohi kasutada, vaid et kasutamine on piiratud. Andres 20. veebruar 2008, kell 19:12 (UTC)

:mis tähendab piiratud? Ja pealegi, Viki põhiideoloogia järgi ei tohiks mingeid piiranguid olla.--Hendrix 20. veebruar 2008, kell 19:24 (UTC)

::Minuarust tuleks siiski lähtuda sellest kas piiratud õigustega materjalist on artiklis kasu või mitte. Kui me kustutaks kõik piiratud õigustega materjalid siis ei tohiks logosid üldse siin olla. Samas on logo ettevõtteartiklites väga tähtis.--WooteleF 20. veebruar 2008, kell 19:34 (UTC)

:::eesmärk pühendab abinõu?--Hendrix 20. veebruar 2008, kell 19:35 (UTC)

:::: Mis sel abinõul siis viga on? Andres 20. veebruar 2008, kell 19:55 (UTC)

See erand on samuti läbihääletamata ning ei pruugi seetõttu kuigi püsiv olla.
teatavad logod on ka Commonsi jaoks sobivad - millel on küll kaubamärgi piirangud, kuid pole autoriõigusest tulenevaid piiranguid [[commons:Category:Company_logos]] --[[Kasutaja:WikedKentaur|WikedKentaur]] 20. veebruar 2008, kell 20:22 (UTC)

Minu teadmiste järgi kehtib valdavale osale logodest autoriõigus nagu see kehtiks igale teisele taiesele. Seetõttu jääb mulle segaseks, millele tuginedes lubatakse logode kasutamine Eesti Vikipeedias? Fair use – millele inglise viki toetub – analoogi ju Eesti seadusandluses teatavasti ei eksisteeri. —Quibik 22. veebruar 2010, kell 19:08 (UTC)


Kasutaja arutelu:Markus.dnd

Tere tulemast Vikipeediasse, Markus.dnd! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. veebruar 2008, kell 18:29 (UTC)

Kustutasin tühja artikli. Artiklit luues tuleb sinna kohe midagi entsüklopeedilist kirjutada. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 22. november 2011, kell 19:47 (EET)

Kui ma panen artikli malli alla kirja, on see selle jaoks, et keegi teine seda juhuslikult muu aine raames ära ei rakendaks vms. Kui ma tegelen samal ajal selle artikkli kirjutamisega, oleks hullult kena, kui seda jooksvalt ära ei kustutata. On küll väga tore, et siin nii aktiivselt seda valvatakse, aga kerge ajaviit inimeste jaoks, kes ei tunne formaatimist une pealt oleks ka ilus.

Ma sain väga hästi aru, miks see mall seal oli. Aga seda artiklit saab ükskõik kes mis iganes hetkel vaadata ja kui seal ei ole midagi peale mingi segase malli, häirib see lugejat. Vikipeedias on teatud reeglid ning seda kiiremini saad Sa nad selgeks, mida kiiremini Sind nendega tutvustatakse. Oleks hullult kena, kui Sa ei võtaks seda rünnakuna oma isiku ja töö pihta. Edu! Adeliine 22. november 2011, kell 20:47 (EET)

: Seda on raske mitte isiklikult võtta, kui täites ülesannet see rohkem kui kiirelt kustutatakse. Igastahes panen soovitused kõrva taha ja jätkan tegutsemist. Üritan reeglite piires püsida.

::Vikipeedias on väga raske midagi teha, kui kõike isiklikult võtta. Oma kommentaaridele lisa allkiri: redigeerimiskasti kohal pliiatsiga nupp või trüki neli tildet (~~~~). Adeliine 22. november 2011, kell 21:44 (EET)

::: Will do. cmc 23. november 2011, kell 13:18 (EET)


Arutelu:Klavessiin

Klavesiin erineb klaverist sellepoolest , et klavesiinil on mustad ja valged klahvid vahetuses-mustad klahvid on valged ning valged mustad  ,  klavesiin on nagu üks suur kaunistus , sest kui klaveritiiva üles tõsta , siis on seal seespool klaveritiiba maal ja klaverijalad on ka erineva kujuga , igal-pool on klavesiini peal kaunistused . Klavesiini kõla on selline , et kui klahvi vajutada , siis on niisugune tunne nagu keegi tõmbaks kitarri keeli .

Kustutatud artiklist. Andres 20. veebruar 2008, kell 19:28 (UTC)

Mu ... tegeleb muusikaga. See on õige klavessiini võib kutsuda ka tšembaloks(š=AltGr+s)

Enamik allikaid ütlevad, et klavessiin ja tšembalo on sünonüümid. Siin on, et sõna "tšembalo" peaks vältima. Ents aga annab tšembalo klavessiini alaliigina, sest defineerib klavessiini pillide rühmana nagu ka inglisviki. Adeliine 19. november 2016, kell 14:48 (EET)
Kui siin juba teiskeelseid nimesid loetletakse, siis võiks inglise harpsichord kah seas olla, sest see on väga levinud, aga ei sarnane üldse teiste keeltega ja tekitab omajagu segadust. --Ehitaja (arutelu) 7. aprill 2019, kell 13:03 (EEST)


Arutelu:MySQL

Arvan, et peak load on ikkagi "tippkoormus". Andres 21. veebruar 2008, kell 07:27 (UTC)

Viisin selle muudatuse sisse. Rene 4. mai 2010, kell 21:02 (EEST)

Kas MySQL on relatsioonilise andmebaasi haldamise süsteem?, või on see andmebaasimootor, või andmebaasimootori kasutajaliides? jne jne suwa 22. aprill 2011, kell 14:17 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://blogs.sun.com./jonathan/date/20080116
** In MySQL on 2013-06-24 12:28:58, Socket Error: 'Connection reset by peer'
** In MySQL on 2013-07-06 15:17:09, Socket Error: 'Connection reset by peer'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:17 (EEST)


Arutelu:Vene SFNV

Mis sai sellest riigist peale 1922.aastat.[[Kasutaja:Akra|Akra]] 21. veebruar 2008, kell 07:34 (UTC)

[[Nõukogude Venemaa]] oli ka selle riigi mitteametlik nimetus (vaata [[Arutelu:Nõukogude Venemaa]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. veebruar 2008, kell 08:02 (UTC)

Millal muudeti nimi vene NFSV-ks? Andres 21. veebruar 2008, kell 08:05 (UTC)

30.12.1922 ühines Vene SFNV teiste nõukogude vabariikidega NSVL-iks. --kanakukk 3. veebruar 2009, kell 14:09 (UTC).

: Kas siis ka nimi muutus? Arvan, et see muutus hiljem. Andres 3. veebruar 2009, kell 14:12 (UTC)

:: Kas äkki muutus nimi alles 1937. aastal, kui võeti kasutusele uus lipp link: Vene SFNV, 1937. aastast NFSV lipul olid slaavilikud tähed RSFSR. ? --kanakukk 5. veebruar 2009, kell 11:36 (UTC).

::: Vene viki järgi muutus nimi liiduvabariigi 1937. aasta konstitutsiooniga. Vahetati omavahel kaks sõna, kusjuures venekeelne lühend jäi samaks, sest vene keeles algavad need sõnad sama tähega. Andres 5. veebruar 2009, kell 12:53 (UTC)
* Vene SFNV Riiklik väärtustehoidla (Государственное хранилище ценностей РСФСР (Гохран)), moodustati Vene SFNV RKN otsusega  21. aprillil 1918. aastal.
Vene SNFV Siseasjade Rahvakomissariaadi rahvakomissar
*Aleksei Rõkov (26.10. - 4.11.1917)
*Grigori Ivanovitš Petrovski (17.11.1917 - 25.03.1919)
*Feliks Dzeržinski (30.03.1919 - 6.07.1923)
*Aleksandr Georgevitš Belobrodov (Александр Георгиевич Белобородов) (7.07.1923 - 13.01.1928)

seisuga 3. jaanuar 1925.a.
# Kolleegium (Коллегия)
# Arvestus-Jaotus osakond (Учетно-распределительный отдел)
# Ülevenemaalise Kesktäitevkomitee Administratiivkomisjon (Административная комиссия ВЦИК )
# Asjadevalitsus (Управление делами):
## üldosakond (общий отдел )
## kolleegiumi sekretariaat (секретариат Коллегии)
## kartograafia osakond (картографический отдел)
## majandusosakond (хозяйственный отдел)
## finantsosakond (финансовый отдел)
## organisatsiooniline osakond (организационный отдел)
# Keskne haldusvalitsus(Центральное административное управление (ЦАУ)):
## sekretariaat (секретариат)
## inspektsioon (инспекция)
## haldusosakond (административный отдел)
## miilitsaosakond (отдел милиции)
## kriminaaljälituse osakond (отдел угрозыска)
# Kommunaalmajanduse Peavalitsus (Главное управление коммунального хозяйства (ГУКХ)):
## elamuosakond (жилотдел)
## eelarveosakond (бюджетный отдел)
## ettevõtete osakond (отдел предприятий)
## heakorrastuse osakond (отдел благоустройства)
## tuletõrje osakond (пожарный отдел)
## teaduslik-tehniline nõukogu (научно-технический совет)
# Kinnipidamiskohtade Peavalitsus (Главное управление местами заклюючения (ГУМЗ)):
## sekretariaat (секретариат)
## arvestus-registratiooniüksus (учетно-регистрационная часть)
##                             (административно-пенитенциарный отдел)
## tööde ja haldusosakond (отдел работ и эксплуатации)
## varustusosakond (отдел снабжения)
## jaotuskomisjon (распределительная комисси)
Vene NSFV Maahariduse Rahvakomissariaadi rahvakomissar
*Vadimir Pavlovitš Miljutin (Владимир Павлович Милютин) (26.10 - 4.11.1917)
*Aleksandr Grigorjevitš Šlihter (Александр Григорьевич Шлихтер) (13.11. - 24.11.1917)
*Andrei Lukitš Kollegajev (Андрей Лукич Колегаев) (25.11.1917 - 16.03.1918)
*Semjon Pafnutjevitš Sereda (Семен Пафнутьевич Середа) (3.04.1918 - 10.02.1921)
*Valerian Valerianovitš Obolenski (Валериан Валерианович Оболенский (Осинский))(ajutiselt 24.03.1921 - 18.01.1922)
*Vassili Grigorjevitš Jakovenko (Василий Григорьевич Яковенко) (18.01.1922 - 7.07.1923)
*Aleksandr Petrovitš Smirnov (Александр Петрович Смирнов) (7.07.1923 - 19.12.1928)
Vene NSFV Töö Rahvakomissariaadi rahvakomissar
* Aleksandr Gavrilovitš Šljapnikov (Александр Гаврилович Шляпников) (26.10.1917 - 8.10.1918)
*Vassili Vladimirovitš Šmidt (Василий Владимирович Шмидт) (8.10.1918 - 29.11.1928)
Vene NSFV Sõja-sõjamerekomitee (26.10. - 8.11.1917), Sõjakomissaride nõukogu (8.11. - 26.11.1917):
*Vladimir Antonov-Ovsejenko (Владимир Александрович Антонов-Овсеенко)
*Pavel Dõbenko
*Nikolai Krõlenko (Николай Васильевич Крыленко)
Vene NSFV sõja- ja sõjamere rahvakomissariaat (26.11.1917 - 20.06.1934)
*Nikolai Iljitš Podvoiski (Николай Ильич Подвойский) (27.11.1917 - 14.03.1918)
*Lev Trotski (14.03.1918 - 26.01.1925)
**asetäitja (Эфраим Маркович Склянский)
Sõjamerejõudude rahvakomisssariaat (22.02 - 17.12. 1918)
*Pavel Dõbenko (Павел Ефимович Дыбенко) (22.02. - 15.03.1918)
*Lev Trotski (6.04. - 17.12.1918)
Vene NSFV kaubanduse- ja tööstuse rahvakomisssariaat
*Viktor Nogin (Виктор Павлович Ногин) (26.10. - 4.11.1917)
*Aleksandr Šljapnikov (kohusetäitja 4.11.1917 - 26.03.1918)
*Vassili Mihhailovitš Smirnov (Василий Михайлович Смирнов) (kohusetäitja 2 - 22.04.1918)
*Metšislav Genrihovitš Bronski (Мечислав Генрикович Бронский) (kohusetäitja 22.04. - 9.05.1918)
*Leonid Krasin (14.05.1918 - 12.06.1920)
12.6.1920 reorganiseeriti Vene NSFV Väliskaubanduse rahvakomissariaadiks (1920 - 1921)
*Leonid Krasin (12.06.1920 - 18.11.1925)
Vene NSFV Töö- ja Kaitse nõukogu juures asuv sisekaubanduse komisjon (24.12.1922 - 9.05.1924), NSV Liidu sisekaubanduse rahvakomissariaat (9.05.1924 - 18.11.1925)
*Andrei Ležava (Андрей Матвеевич Лежава) (24.12.1922 - 9.05.1924)(9.05. - 17.12.1924)
*Aron Šeinman (Арон Львович Шейнман) (17.12.1924 - 18.11.1925)
Vene NSFV Hariduse rahvakomissariaat
*Anatoli Lunatšarski (26.10.1917 - 12.09.1929)
Vene NSFV Rahanduse rahvakomissariaat
*Ivan Skvortsov-Stepanov (Иван Иванович Скворцов-Степанов) (26.10.1917 - 20.01.1918)
*Vjatšeslav Menžinski (20.01. - 28.03.1918)
*Isidor Gukovski (Исидор Эммануилович Гуковский) (2.04. - 16.08.1918)
*Nikolai Krestinski (Николай Николаевич Крестинский) (16.08.1918 - 10.10.1922)
*Grigori Sokolnikov (Григорий Яковлевич Сокольников (Бриллиант)) (10.10.1922 - 16.01.1926)
Vene NSFV ja NSV Liidu Välisasjade rahvakomissariaat
*Lev Trotski (26.10.1917 - 8.04.1918)
*Georgi Tšitšerin (Георгий Васильевич Чичерин) (9.04.1918 - 25.07.1930)
Vene NSFV Justiitsrahvakomissariaat
*Georgi Lomov-Oppokov (Георгий Ипполитович Ломов-Оппоков) (26.10 - 9.12.1917)
*Isaak Steinberg (Исаак Захарович Штейнберг) (9.12.1917 - 16.03.1918)
*Pjotr Stutška (Петр Иванович Стучка) (18.03. - 22.08.1918)
* Dmitri Kurski (Дмитрий Иванович Курский) (22.08.1918 - 18.02.1928)
Vene NSFV Toitlustuse rahvakomissariaat
*Ivan Teodorovitš (Иван Адольфович Теодорович) (26.10 - 4.11.1917)
*Aleksandr Schlihter (Александр Григорьевич Шлихтер) (18.12.1917 - 24.02.1918)
*Aleksandr Tsjurupa (Александр Дмитриевич Цюрупа) (25.02.1918 - 12.12.1921)
*Nikolai Brjuhhanov (Николай Павлович Брюханов) (12.12.1921 - 9.05.1924)
Vene NSFV Posti- ja telegraafi rahvakomissariaat
*Nikolai Glebov (Николай Павлович Глебов (Авилов)) (26.10 - 9.12.1917)
*Proš Prošjan (Прош Перчевич Прошьян) (9.12.1917 - 16.03.1918)
*Vadim Podbelski (Вадим Николаевич Подбельский) (11.04.1918 - 25.02.1920)
*Artemi Ljubovitš (Артемий Моисеевич Любович) (24.03.1920 - 26.05.1921)(12.11.1927 - 14.01.1928)
*Valerjan Dovgalevski (Валериан Савельевич Довгалевский) (26.05.1921 - 6.07.1923)
*Ivan Smirnov (Иван Никитич Смирнов) (6.07.1923 - 6.10.1927)
Vene SNFV Rahvuste rahvakomissariaat
(Наркомат по делам национальностей (Наркомнац) РСФСР (1917 - 23))
*Jossif Džugašvili (Stalin)
Vene SNFV Raudteede rahvakomissariaat
(Наркомат по железнодорожным делам) (26.10.1917 - 24.02.1918)
*Mark Jelizarov (Марк Тимофеевич Елизаров) (8.11.1917 - 7.01.1918)
Teede Rahvakomissariaat (Наркомат путей сообщения) (24.02.1918 - 15.03.1946)
*Aleksei Rogov (Алексей Гаврилович Рогов) (24.02. - 9.05.1918)
*Pjotr Kobozev (Петр Алексеевич Кобозев) (9.05. - 24.06.1918)
*Vladimir Nevski (Владимир Иванович Невский (Кривобоков)) (25.07.1918 - 15.03.1919)
*Leonid Krassin (30.03.1919 - 20.03.1920)
*Lev Trotski (kohusetäitja 20.03. - 10.12.1920)
*Aleksandr Jemšanov (Александр Иванович Емшанов) (10.12.1920 - 14.04.1921)
*Feliks Džerzinki (14.04.1921 - 2.02.1924)
*Jānis Rudzutaks (Ян Эрнестович Рудзутак) (2.02.1924 - 11.06.1930)
Vene SNFV Heakorra rahvakomissariaat (Наркомат государственного призрения) (8.11.1917 - 20.03.1918)
*Aleksandra Kollontai (30.10.1917 - 17.03.1918)
Sotsiaalhoolekande rahvakomissariaat (Наркомат социального обеспечения) (1918 - 1991)
*Aleksandr Vinokur (Александр Николаевич Винокуров) (20.03.1918 - 30.06.1921)
*Nikolai Miljutin (Николай Александрович Милютин) (kohusetäitja 14.04.1921 - 29.12.1924)
*Vassili Jakovenko (Василий Григорьевич Яковенко) (29.12.1924 - 2.10.1926)
Vene SNFV Riigivara rahvakomissariaat
* Vladimir Karelin (Владимир Александрович Карелин) 9.12.1917 - 16.03.1918)
*Pjotr Malinovski (Петр Петрович Малиновский) (kohusetäitja 18.03. - 7.04.1918)
Vene SNFV kohaliku omavalitsuse rahvakomissariaat
*Vladimir Trutovski (Владимир Ефимович Трутовский) (19.12.1917 - 12.06.1918)
Vene SNFV Riigikontrolli rahvakomissariaat
*Karl Lander (Карл Иванович Ландер) (9.05.1918 - 25.03.1919)
*Jossif Džugašvili (30.03.1919 - 7.02.1920)
Vene SNFV Tööliste ja Talupoegade Inspektsioon (7.02.1920 - 34)
*Jossif Džugašvili (24.02.1920 - 25.04.1922)
*Aleksandr Tsjurupa (Александр Дмитриевич Цюрупа) (25.04.1922 - 6.07.1923)
*Valerian Kuibõšev (Валериан Владимирович Куйбышев) (6.07.1923 - 5.11.1926)
Tervishoiu rahvakomissariaat
*Aleksandr Vinokur (21.01. - 27.06.1918)
*Nikolai Semaško (Николай Алекандрович Семашко) (11.07.1918 - 25.01.1930)

Vene SNFV Siseasjade Rahvakomissariaadi(''НКВД РСФСР'') struktuur

Vene Sotsialistlik Föderatiivne Nõukogude Vabariik (vene keeles Российская Социалистическая Федеративная Советская Республика)

Kas riigi ametlik nimi eesti keeles pole siiski Venemaa Sotsialistlik Föderatiivne Nõukogude Vabariik? Vt artiklit Venemaa Nõukogude Vabariik. 88.196.236.106 11. juuni 2015, kell 00:10 (EEST)

: Kuidas seda ametlikku nime kindlaks teha? Igatahes NFSV-d on alati nimetatud "Vene". Võib ju Peeter Pälli käest küsida. Andres (arutelu) 11. juuni 2015, kell 00:37 (EEST)

::Vene NFSV ei olnud riik, erinevalt Venemaa Nõukogude Vabariigi järglasest Venemaa SFNV-st.  90.190.71.25 29. september 2015, kell 16:50 (EEST)
----
kuni uue, 1937. aasta konstitutsiooni vastuvõtmiseni, mille kohaselt riigi nimeks sai Venemaa Nõukogude Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik (Vene NFSV)

Siis ei olnud see enam riik, vaid NSV Liidu haldusüksus (liiduvabariik). 88.196.236.106 6. juuli 2015, kell 17:29 (EEST)


Arutelu:Harilik humal

Miks liigi juures kirjutasid välja mõlemad, parem oleks kindlasti H. lupulus või siis lupulus ? --Dj Capricorn 22. veebruar 2008, kell 16:37 (UTC)

See oli Andrese parandus, tegin nii nagu tavaliselt kasutatakse. Arvatavasti parandades humal (perekond), muutis ka ladinakeelset nime.--Tiuks 22. veebruar 2008, kell 21:11 (UTC)

: Komme kasutada perekonnanime lühendit on taksoboksidesse hiljuti tulnud. Olen selle vastu. Tuleks kirjutada lihtsalt lupulus ilma eestikeelse nimeta (binaarne nimi on niikuinii järgmisel real). Kui juba eestikeelne nimi oli, siis ma kirjtasin ka ladinakeelse nime välja. Andres 23. veebruar 2008, kell 05:57 (UTC)

: Minu meelest võiks selle rea üldse välja jätta, sest see dubleerib järgmist rida. Andres 23. veebruar 2008, kell 06:00 (UTC)
Miks me peame tegema rea, kus korratakse liiginime, kusjuures ladinakeelset nime lühendatult? Andres 23. veebruar 2008, kell 10:34 (UTC)

Nii on inglise vikis. Binaarne nimetus on kahe nimega ja seal ei ole vist sobiv tõlkida. Kirjanduses olen näinud lühendatud nime ka.--Tiuks 23. veebruar 2008, kell 10:37 (UTC)

::Kindlasti on korrektne kui liigi nimena kasutada ladinakeelset lupulus; eesolevava H. lupulus'e kohta ei oska öelda, arvan, et see on kuidagi nagu paremini haaratavam --Dj Capricorn 23. veebruar 2008, kell 11:01 (UTC)

::: Erialakirjanduses kasutatakse lühendatud nimesid küll (kas ma pean seda tõestama?), ja seda tuleks minu meelest artiklis Binaarne nimetus  ka selgitada, sest lugeja peaks kuskilt selle kohta teada saama. Arvan aga, et selguse huvides oleks Vikipeedias parem lühendatud nimesid vältida.

::: lupulus ei ole õigupoolest liigi nimi, vaid ainult osa sellest. Sellepärast ma leian, et see rida on üleliigne. Andres 23. veebruar 2008, kell 17:51 (UTC)
Lupus tähendab harilik, sest humulus on humal. Lühendatud nimes on perekonnanime esitäht ainult ja sellel real on sobiv see tõlkida. --Tiuks 24. veebruar 2008, kell 03:03 (UTC)

: Lupulus on 'hundike', mitte 'harilik'. Andres 24. veebruar 2008, kell 03:08 (UTC)

: Eestikeelne nimi on ju nii tabeli alguses kui ka artiklipealkirjas kui teksti alguses. Andres 24. veebruar 2008, kell 03:09 (UTC)

:: Minule meeldib liiginime juures eestikeelset nime lugeda, mitte otsida ülevalt poolt, et kindel olla kas oli see. Jääb siis nii nagu Laama (loom).--Tiuks 24. veebruar 2008, kell 03:15 (UTC)

::: Sellise variandi vastu mul pole midagi. Andres 24. veebruar 2008, kell 03:42 (UTC)

:::lupulus peaks olema jah liigiepiteet. No jah, enamikus vikides ju korratakse binaarset nime,aga kui eestikeelne nimi ära jätta, siis ma poleks vastu. Ehkki meil peaks eranditult kõik artiklid olema teisiti (sellised nagu praegu humalgi) --Dj Capricorn 23. veebruar 2008, kell 18:58 (UTC)

:::: Minu meelest vanasti olid taksoboksid sellised, kus selles reas oli ainult liigiepiteet. See oleks vastuvõetav. Andres 23. veebruar 2008, kell 22:44 (UTC)

::::: Me kasutame nüüd uut täiuslikumat Mall:Taxobox, sest selles on ohustatud liigid ka sees. Ja seda malli saab otse eesti vikisse kopeerida, tuleb ainult eestikeelsed nimed juurde kirjutada. Vanad taksoboksid tuleb asendada uuega.--Tiuks 24. veebruar 2008, kell 00:01 (UTC)

::::::Ma pole küll pole Laama (loom) taksonoomianimede vastu, kuid minu meelest võiks ikkagi panna liigi järele ladinakeelse liigiepiteedi (kaasa arvatud eestikeelne nimi), see nagu haaraks alumist ladinakeelset binaarset nime paremini --Dj Capricorn 25. veebruar 2008, kell 20:58 (UTC)

::::::: Kas siin siis väikse tähega lupulus. Tegelikult on korrektne H. lupulus ja mul ei ole selle vastu midagi, et 2 keelt on ühe rea peal.--Tiuks 25. veebruar 2008, kell 21:03 (UTC)

:::::::: jah, see võiks sobida ? --Dj Capricorn 25. veebruar 2008, kell 21:08 (UTC)

::::::::::Mis mõttes korrektne on H. lupulus ? --Dj Capricorn 25. veebruar 2008, kell 21:09 (UTC)
Erialakirjanduses olen näinud aga ju ei ole vahet kas H. lupulus või lupulus.--Tiuks 25. veebruar 2008, kell 21:11 (UTC)

Pealkiri peaks olema Harilik humal. Andres 8. detsember 2010, kell 19:55 (EET)

tegin--Bioneer1 8. detsember 2010, kell 22:02 (EET)

On üle kirjutatud. Varem oli nii:
'''Harilik humal''' (''Humulus lupulus'') on [[Kanepilised|kanepiliste]] sugukonda [[humal (perekond)|humala]] perekonda kuuluv taimeliik, mille emastaime käbikujulisi [[õisik]]uid kasutatakse peamiselt stabiliseeriva ja maitselisandina [[õlu|õlles]].

Humal on mitmeaastane kahekojaline liaan pikkusega 3–6 (kuni 18) meetrit, kuuetahuliste väätidega, mis on varustatud raagudega. Igal kevadel kasvavad risoomist välja uued võrsed, mis sügisel närbuvad. Kõrs on neljakandiline ja seest täis. Valged isasõisikud on pikad ja hõredad pöörisedS. Piippo, U. Salo, Meelte ja tunnete taimed, Tallinn: Kirjastus Varrak, 2007. Kollakasrohelised, tihedad emasõisikud on 2–3(−4) cm pikad ja meenutavad käbi. Humala viljaks on augustis-septembris valmiv pähkel.
Kuna võsu võib kasvada kuu ajaga ligi 3 meetrit, on ta üks suurima joonkasvukiirusega taimi Eestis (ca 10 cm ööpäevas).

Humal on pärismaine Euroopa ja Aasia mõõdukas kliimas.

Humal on  taim, mis Eestis kasvab hajusalt niisketes lehtmetsades ja jõgede kaldatihnikutes.

Kuigi humalat kasvatatakse kõikjal maailmas, on siiski suurimad tootjamaad Saksamaa, Suurbritannia, Venemaa, USA, Austraalia ja Uus-Meremaa.

Humalataime emasõisikutest (humalakäbidest) saadavat ainet kasutatakse õlletegemisel.
Humal annab õllele mitu iseloomulikku omadust: kibeduse, mis tasakaalustab linnase magusust; taimelikke aroome; ja antibiootilise mõju, mis parandab õlletootmisel pärmi aktiivsust ja vähendab mikroorganismide aktiivsust. Samuti valmistatakse ka teed, tinktuuri, kapsleid, tablette, kompresse .

Humala õisikutes leidub eeterlikku õli, mis sisaldab 100–200 terpenoidset komponenti, sh. α-mürtseeni, humuleeni, β-karüofülleeni, farneseeni, borneooli, palderjanhappeestrit, geraniooli, linalooli, feruulhapet, kohvihapet ja selle derivaate, kalkoone.

Humal alandab tõenäoliselt meeste sugutungi, kuid võib naistele mõjuda armurohuna ning on tõenäoliselt ka östrogeenselt aktiivne. Kui humalat manustada mõõdukalt, siis annab elujõudu. Humal sobib unetuse, närvilisus, rahutuse, pingete, pingepeavalu, hüsteeria, stressi ja isupuuduse raviks. Humalat võib ka kasutada menopausivaevuste, menstruatsioonivalude, katkenud menstruatsiooni, nõrkushoogude ja reumavalude ravimiseks. Lisaks leevendab humal närvisüsteemist tulenevaid seedehäireid ja jämesoolepõletikku.

Teadaolevalt kultiveeriti humalat esimest korda Saksamaal Hallertau piirkonnas aastal 736. Esimest korda kasutati humalat õlletootmises aastal 1079. Humal võeti kasutusele Briti õlletehastes 15. sajandil. Kultiveerimine Ameerika Ühendriikides algas 1629. Sakslased viisid humalakasvatuse 1860. aastatel Hiinasse ja Koreasse ning 1876. aastal Jaapanisse .
Andres (arutelu) 24. märts 2017, kell 21:16 (EET)