Arutelu:Eesti Evangeelne Luterlik Kirik

Olen kiriku nimega puterdanud. Aga on olnud veel Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik (E.E.L.K.), mis kuni hiljutise ajani tegutses välismaal, ja see on ka EELK esialgne nimetus. Andres 16:54, 25 Mar 2004 (UTC)

Võtsin ametlikud nimed Siseministeeriumi lehelt. Osadel kirikutel ("Elu Sõna") ei lange ametlik ja rahva seas laiemalt levinud nimi kokku. Need nimed võib ametliku nime järele (näiteks sulgudesse) üles märkida. -- Urmas 19:33, 25 Mar 2004 (UTC)

: Niisugustel juhtudel võiks artikli pealkirjaks ehk panna mitteametliku nime. Andres 22:45, 25 Mar 2004 (UTC)

Võib olla ka mitteametliku nimega artikkel, kust toimub suunamine põhiartiklile. - Urmas.

: Põhimõtteliselt võib. Aga üldjuhul peaks pealkirjaks olema kõige kasutatavam nimi, isegi siis, kui see pole mingis mõttes õige. Andres 10:27, 26 Mar 2004 (UTC)

Võiks ju olla artikkel [[EELK peapiiskop]], kus oleks juttu sellest ametist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:21, 27 mai 2005 (UTC)

Eluaastate märkimisel kasutatakse mõttekriipsu ka siis, kui surma-aastat pole märgitud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:25, 28 mai 2005 (UTC)

Lisasin siia koguduste loendi. Selle võib tõsta ka eraldi lehele (pealkirjaga "Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) koguduste loend").
Mureks on see, et Tallinna Toompea Kaarli koguduse kohta on küll artikkel olemas, kuid siin see ei kajastu, sest artikli pealkirjas on sõna "kogudus" suure algustähega. Kuidas ma saaksin tolle artikli pealkirja muuta? Kas see on üldse võimalik?
KAREN

Tegin suunamise Tallinna Toompea Kaarli kogudus -> Kaarli kogudus. Iseasi on see, et kas Kaarli kogudus on korrektne nimi. Kui artikli nimi peaks olema "Tallinna Toompea Kaarli kogudus", siis on seda võimalik selliseks muuta. Siim 18:36, 19 august 2005 (UTC)

:Tänan! "Kaarli kogudus" ei ole korrektne nimi. Õige oleks "Tallinna Toompea Kaarli kogudus". KAREN

:: Nüüd peaks korras olema. Siim 19. august 2005, kell 19.12 (UTC)
Konrad Veemi järgi (Eesti vaba rahvakirik, Stockholm 1990, lk 339) võeti nimetus Eesti Evangeelne Luterlik Kirik okupeeritud Eestis lõplikult kasutusele alles 1980. aastatel. Kiriku esimene põhikiri (1949) oli Eesti NSV-s tegutseva Evangeeliumi luteriusu Kiriku Põhikiri.

Siit on välja võetud side varasema kirikuga, kuid pole öeldud, kuidas see kirik on tekkinud. Andres 16. mai 2006, kell 16.36 (UTC)
Ma ei suuda seda praegu exprompt välja kirjutada. Põhimõtteliselt oli nii, et piiskop ja kõik tema asetäitjad põgenesid Rootsi või vangistati ja siis võtsid Eestisse jäänud kirikuõpetajad vastu uue kiriku põhikirja. Iseenesest oleks huvitav teada, millest alates EELK ei lugenud end enam piiskop Johan Kõpule alluvaks. —Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas 194.126.101.133 (arutelu • kaastöö) .
EELK loetleb oma koduleheküljel piiskopid ja peapiiskopid alates J. Kukest, H. B. Rahamäest ja J. Kõpust (vt. http://www.eelk.ee/piiskopid.html). Kui EELK loeb oma järjepidevust alates 1919. a. valitud esimesest piiskopist J. Kukest, siis pole mõtet hakata Vikipeedias EELK ajalugu muutma. Karen 18. mai 2006, kell 16.11 (UTC)
Ühesõnaga ENSV usuasjade voliniku järelevalvel tegutsev EELK on kogu aeg olemas olnud ja endale võtnud ka E. E. L. K. ajaloo, olles teinud selle väliseestlaste (põlastava tooniga öeldud)päkapikukirikuks.
Enne teist ilmasõda Eestis tegutsenud luteri kirik on nii EELK kui välis-eesti luteri kiriku ajalugu. Ma pole kohanud EELK-s alavääristavat suhtumist välis-eesti luteri kirikusse. Kui oled kirjutanud soliidse teadustöö, mis näitab, et EELK ei ole 1917. aastal asutatud Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku järglane, siis palun anna sellele viide. Karen 18. mai 2006, kell 20.46 (UTC)
E. E. L. K. järglane võib ta olla, kuid pole sellele identne.
Sündmuste käik, nagu see on esitatud Konrad Veemi raamatus "Eesti vaba rahvakirik", Stockholm 1990 lk 336 - 339:
1943 andis Kirikukogu Piiskop Johan Kõpule volituse teha otsuseid Kirikukogu ja Konsistooriumi eest.
29. juunil 1944 nimetas Konsistoorium piiskopile viis asendajat:
*Vikaarpiiskop Johannes Oskar Lauri (läks Rootsi, hilisem E. E. L. K. Peapiiskop)
*assessor Aleksander Täheväli (läks Rootsi)
*assessor Anton Eilart
*assessor Jakob Aunver (läks Rootsi)
*assessor Friedrich Stockholm (läks Saksamaale)
Seega jäi Eestisse pärast Johan Kõpu ja tema asendajate lahkumist vaid Eilart, kes asus Piiskopi kohuseid täitma kuni Kõpu tagasitulekuni. Mulle teadaolevalt ta ei lasknud Piiskoppi ametist lahti ega nimetanud kirikut ümber. Veemi järgi arreteeriti Eilart 25. novemberil 1944, Riho Saardi (Akadeemia 1998, 3) järgi läks põranda alla 26. novembril 1944 pärast eelmisel päeval toimunud läbiotsimist ja arreteeriti alles 18. märtsil 1948.
Nii või teisiti oli viimane Eestisse jäänud Piiskopi asetäitja Kiriku juhtimisest kõrvaldatud. Pärast vabanemist 1956 teenis Eilart Rannal ja ei pretendeerinud EELK juhtimisele.
Järgnevalt võttis kiriku juhtimise üle mõnedest kohale jäänud Tallinna kirikuõpetajatest koosnev ajutine Kiriku Komitee. Mulle teadaolevalt oli see puhas isetegevus, millel ei olnud Piiskopi volitust. Alles sellest ajast võib lugeda EELK järjepidevat ajalugu.
Hiljem laiendati nimetatud komitee konsistooriumiks. Kirikukogu tuli kokku 23. oktoobril 1949 ja valis peapiiskopiks Jaan Kiiviti. Järgmisel päeval võttis kirikukogu vastu Eesti NSV-s tegutseva Evangeeliumi Luteriusu Kiriku (mitte Evangeelse Luterliku Kiriku!) põhikirja. Veemi järgi võeti nimetus Eesti Evangeelne Luterlik Kirik lõplikult kasutusele alles 1980. aastail.

Redigeerimissõjal pole mõtet. Ma panen siia vaidlustamismärke. Asi tuleb artiklis  selgeks rääkida. EELK (ega ka E.E.L.K.) arvamus iseenesest ei tähenda midagi. Seda küsimust pole võimalik üheselt lahendada. Andres 26. mai 2006, kell 17.17 (UTC)

: Välis-Eesti luterliku kiriku kodulehel on kirjas: Piiskop Kõpp saatis 31. juunil 1947 ringkirja registreeritud kogudustele ja õpetajatele, milles on öeldud: „Pagulaskiriku korralduse üldine hoiak olgu, et Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kirik on põhimõtteliselt üks kirik, kes, ehkki ta väliselt ajutiselt jaguneb mitmesse ossa, ikkagi igas kohas seisab samalõpetuslikul alusel ning tegevuse üldiseks normiks on E.E.L.K. Põhimäärused, mille juhtnööre tuleb jälgida ning rakendada nii palju kui tegelikud olnud vähegi võimaldavad.“ E.E.L.K. kodulehel hakkab E.E.L.K. ajalugu 1944. aastast (http://www.eelk.org/eelk/index.php?option=com_content&task=view&id=19&Itemid=29&lang=en). Entsüklopeedia pole koht, kus hakata ajalugu ümber kirjutama. Miks mitte leppida teadmisega, et nii EELK kui ka E.E.L.K. on ühe puu kaks haru? Karen 26. mai 2006, kell 18.08 (UTC)

Loomulikult pole tarvis ajalugu ümber kirjutada. Küsimus pole selles, et mina midagi vaidlustaksin. Mul pole praegu aega asjasse süveneda, aga praegu on eri kirjutajatel eri seisukohad ning sellepärsast panin siia vaidlustamismärkuse. Tuleb välja töötada sõnastus, mis on mõlemale vastuvõetav. Selleks soovitan esitada artiklis asjad võimalikult detailselt. See, mis praegu aruteluleheküljel seisab, peaks ka artiklis sees olema. Ehk kaovad siis ka lahkarvamused. Redigeerimissõda on ummiktee.  Kui te kokkuleppele ei jõua, eks me tuleme siis appi. Andres 26. mai 2006, kell 18.29 (UTC)
võtaks heameelega vaidlustusmärke maha... ma ei saa aru mis praeguse seisga saab üldse vaidlustada? - Ahsoous 23. august 2006, kell 17:23 (UTC)

Piiskoppide nimekiri. Andres 23. august 2006, kell 17:29 (UTC)

: vaata mulle tundub, et see kui artiklile panna vaidlustusmärge... lõpetab pahatihti ka töö artikli kallal... nagu isegi võid tähele panna... juba 3 kuud seisab asi samas paigas... aga nu las see siis olla pealegi... - Ahsoous 23. august 2006, kell 17:37 (UTC)

:: Minu meelest on tavaline asi, et töö seisab, kas või aastate kaupa. Meil on lihtsalt liiga vähe tegijaid. Vaidlustuse olemasolu minu kogemuse järgi küll tööd ei takista. Andres 23. august 2006, kell 17:42 (UTC)

::: Siin oleks vaja malli, mis vaidlustaks ainult lõigu. Üldiselt ei viitsi vist keegi neid pikki arutlusi siin lugeda ja nii jääbki teadmata, mis artiklis valesti on. --Metsavend 24. august 2006, kell 07:46 (UTC)

:::: Jah, sellist malli oleks tõesti tarvis. Aga kust Sa tead, et keegi ei viitsi lugeda? Näiteks mina küll viitsin. Ja need arutlused ei ole ju kuigi pikad. Andres 24. august 2006, kell 07:54 (UTC)

::::: Ma ei tea, et ükski eesti kirikuajaloolane oleks seadnud kahtluse alla siintoodud piiskoppide nimekirja.Olen vaikinud, sest sõdima hakata ei ole mul mingisugust soovi. Artiklit täiendada ei ole samuti soovi, kui vaidlustusmärge peal on. Kuna teine redigeerimissõja osapool pole mitme kuu jooksul mingeid samme astunud (nt. viidanud autoriteetsele allikale, mis tema seisukohta kinnitaks), siis võiks ehk tõesti vaidlustusmärke maha võtta. Karen 30. august 2006, kell 03:53 (UTC)

::::::: Kui vaidlustusmärge on maha võetud, kas Sa siis täiendad ja selgitad? Minu mulje järgi on asi tõesti segane.

::::::: Ülalpool on ju tsiteeritud Konrad Veemi raamatut, kus minu arusaanise järgi sisuliselt väidetakse, et praegune EELK on uus kirik, seega on vaidlustajaks Konrad Veem. Kas Sina saad sellest teisiti aru? Kiriku järgluse küsimusest tuleks detailselt kirjutada. Peab vaatama, mida sellest on kirjutatud nii seal- kui ka siinpool. Andres 30. august 2006, kell 12:00 (UTC)

::::::: Paralleelselt tuleb töötada ka artikli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik kallal, mis samuti on vaidlustatud. Andres 30. august 2006, kell 12:12 (UTC)

::::::: Võib-olla küll, et tegu on ühe puu kahe haruga, aga asja tuleb detailselt selgitada. Andres 30. august 2006, kell 12:12 (UTC)
Kuulsin paar päeva tagasi raadiosaadet, milles Toomas Paul rääkis, et pärast sõda katkes piiskoppide apostellik suktsessioon.  Näiteks Jaan Kiivit seeniori piiskopiks pühitsemisel ei osalenud ühtki piiskoppi.  Andres 13. september 2006, kell 09:10 (UTC)

Tegelikult ta päris nii ei öelnud. Apostellikku suktsessiooni võib ka  vabamalt tõlgendada. Andres 13. september 2006, kell 09:22 (UTC)

Aga igatahes tundub ka ka see asjaolu osutavat, et järjepidevus varasema kirikuga on just E.E.L.K.-l. Andres 13. september 2006, kell 09:24 (UTC)

Võimalik aga, et apostellik suktsessioon ranges mõttes oli juba varem katkenud. Andres 13. september 2006, kell 09:26 (UTC)

: Milline apostellikku suktsessiooni edasi kandev piiskop pühitses piiskopiks Johan Kõpu? Karen 14. september 2006, kell 10:13 (UTC)

::See pole mulle uudis. Johan Kõpu piiskopiks ordineerimine oli kaasaegse ajakirjanduse andmeil ette nähtud 16. või 30. juuniks 1940, kuid tõenäoliselt see jäi ära poliitiliste sündmuste tõttu. Kuid siis tuleks Kõpp lugeda olematuks algusest peale, mitte alles 1944. aastast. Tema järglased ordineeriti minu teada Rootsi piiskoppide poolt.

Koguduste ametlikes nimedes kirjutatakse "Kogudus" (vähemalt enamasti; Tartu Pauluse koguduse nimes võib-olla mitte) suure algustähega. Nimed tuleb kõik kontrollida. Andres 13. september 2006, kell 09:10 (UTC)

Kas ametlik nimetus pole mitte see, mis seotud parasjagu kehtiva riigikorraga? Kogudused iseenesest on olnud ju läbi sajandite. Seetõttu võiks minu meelest sõna "kogudus" olla ka väikese tähega. Aga kui peetakse vajalikuks, siis võib ju ka suure algustähega kirjutada ... Karen 14. september 2006, kell 10:28 (UTC)

: Jah, ametlik nimetus on praegune ametlik nimetus. Kui see muutub, siis võib ka pealkirja muuta. Aga see oli lihtsalt minu ettepanek. Andres 14. september 2006, kell 12:49 (UTC)
1940. aastal oli Johan Kõpp kirikupea. Tema juhitava kiriku nimetuseks oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik (allikates esineb erinevusi suurtähe, kokku- ja lahkukirjutamise ning sidekriipsu osas) ja see kirik tegutses 1935. aasta põhimääruste (Eesti evangeeliumi-luteriusu kiriku põhimäärused, RT 1935, 43, 438) alusel. Ka 1944. aastal oli Johan Kõpp kirikupea, selle kiriku nimetus oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik ja see tegutses 1935. aasta põhimääruste alusel.
Mis oli vahepeal muutunud?
Johan Kõpp ei viibinud enam ENSV territooriumil ega NKVD käeulatuses. Teda ei olnud võimalik sõnakuulmises hoida ega sõnakuulmatuse korral hävitada.
Eesti ajal kasutati nimetust Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik. Karen väidab, et see oli tegelikult Eesti Evangeelne Luterlik Kirik. Minu mõistuse kohaselt on kolm varianti, miks see peaks olema tegelikult Eesti Evangeelne Luterlik Kirik:
#see oli trükiviga, millesse järjekindlalt, 20 aastat järjest, langesid kõik Eesti ajalehed;
#kõik trükitud allikad, kus esineb nimetus Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik, on väliseestlaste tagantjärele võltsingud;
#Eesti Evangeelne Luterlik Kirik oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku konspiratiivne nimetus, mida teadis ainult valitud ringkond.
Kas Karen võiks mulle viidata teadusliku teose, kus on antud õige variant neist kolmest?
Väita, et Johan Kõpp oli EELK piiskop kuni 1944. aastani, on hämmastav. See on sama mis väita, et Jüri Uluots oli ENSV riigipea kuni 1944. aastani, vabastati siis ametist (tervislikel põhjustel seoses pensionile minekuga, iseloomuvead - aga äkki oli see lihtsalt kapriis?), mille peale ta asutas väliseestlaste riigi.
Kareni toodud link  ei ole veenev. See algab küll 1944. aasta põgenemisega, kuid kolmandas lõigus on märgitud piiskopile 1943. aastal antud erivolitusi. Mis volitustest saab olla juttu, kui E.E.L.K.-d ei olevat 1943. aastal veel olemas olnud? 1943. aastal, nähes ette väga raskeid ja segaseid aegu, oli EELK Kirikukogu vastu võtnud otsuse: „Volitatakse EELK piiskoppi juhul, kui ei ole võimalik kokku tulla EELK Kirikukogul või EELK Konsistooriumil, tegema EELK Kirikukogu või EELK Konsistooriumi asemel otsuseid, mis omavad samase maksvuse, nagu oleks neid otsuseid teinud EELK Kirikukogu või EELK Konsistoorium.“ Selle volituse alusel lõi piiskop Johan Kõpp Stockholmis Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku (E.E.L.K.) Komitee, millega paguluses algas E.E.L.K. korrapärasuse loomine ja koguduste registreerimine Stockholmis. Sama volituse alusel astus E.E.L.K. piiskop Johan Kõpu juhtimisel, 1947. aastal Lundis osavõtjaks Luterliku Maailmaliidu asutamise kongressil, kus E.E.L.K. jäi asutajaliikmete nimestikku. Sama toimus järgmisel 1948. aastal Amsterdamis, kui loodi Kirikute Maailmanõukogu.
Neljandas lõigus tsiteeritud ringkiri Piiskop Kõpp saatis 31. juunil 1947 ringkirja registreeritud kogudustele ja õpetajatele, milles on öeldud: „Pagulaskiriku korralduse üldine hoiak olgu, et Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kirik on põhimõtteliselt üks kirik, kes, ehkki ta väliselt ajutiselt jaguneb mitmesse ossa, ikkagi igas kohas seisab samalõpetuslikul alusel ning tegevuse üldiseks normiks on E.E.L.K. Põhimäärused, mille juhtnööre tuleb jälgida ning rakendada nii palju kui tegelikud olnud vähegi võimaldavad.“ „Kohtadel tekkivad kogudused, piirkonnad, usulised koondised või grupid ühinegu omavahel piirkonnaks, et nii ühisel jõul teostada kaasmaalaste usulist teenimist.“ tõestab, et E.E.L.K. tegutses ka paguluses 1935. aasta E.E.L.K. põhimääruste alusel. Ka raskustest hoolimata (kirikuõpetajad ja usklikud viibisid mitmel maal laiali, enamasti Rootsi ja Saksamaa põgenikelaagrites) püüti järgida 1935. aasta põhimäärusi ja kiriku ühtsust piiskop Johan Kõpu juhtmisel. Mis 1935. aasta põhimäärustest saab olla juttu, kui E.E.L.K. asutati väidetavasti alles 1944?
Millises ametlikus dokumendis on Johan Kõpp nimetanud end Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskopiks?
Millal, kuidas, mille alusel ja kelle poolt vabastati Johan Kõpp sellest väidetavast ametist?
Millal, kuidas ja mille alusel asutas Johan Kõpp Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku ja kes valis ta selle kiriku piiskopiks? Millise põhimääruse alusel see kirik tegutses ja tegutseb? Karen näib uskuvat, et mingil hetkel asutas Johan Kõpp kiriku, kuhu kuulus tema üksinda.
Ma ei ole võimeline esitama Kareni poolt nõutud teaduslikku, populaarteaduslikku ega pseudoteaduslikku tööd, kuna seda pole lihtsalt olemas ja tõenäoliselt ka ei kirjutata kunagi. See oleks sama, mis lükata ümber väidet, et Eesti ajal tegutses Eestis Moskva patriarhaadile alluv õigeusu kirik, mille metropoliidiks oli Aleksander, kes 1944 asutas väliseestlaste õigeusukiriku. Ma ei ole võimeline tõestama, et Johan Kõpp 1944. aastal oli sama Johan Kõpp, kes 1940. aastal, mitte UFO-de ja Saatana poolt röövitud Kõpu asemele pandud nukk, nagu EELK näib uskuvat.
EELK oli Eesti NSV dekoratiivkirik, mida kasutati esindusülesandeil (tõestamaks, et Eesti NSV-s kehtib usuvabadus) ja propagandaülesandeil välismaal (rahuvõitlus ja väliseestlaste naeruvääristamine).
Niivõrd enesekindlate inimestega nagu Karen on võimatu vaielda.
Dixi.

Enesekindlus pole siin ainult ühel poolel. Keegi siin kaitseb järjekindlalt seisukohta, et õigusjärgne kirik kolis välismaale, maha jäänud koguduse liikmed aga astusid üksmeelselt teise kirikusse, otsustades (taas üksmeelselt), et tahavad olla Eesti ENSV dekoratiivkirik. - Melilac (arutelu) 28. detsember 2020, kell 18:20 (EET)

Võtsin piiskoppide nimekirja maha ja enam seda artiklit ei muuda. Las teevad teised. Näha on, et artikkel on seisnud kuude kaupa ja paremaks olukord ei ole muutunud ... Kas võiks selle vaidlustamise märgi nüüd maha võtta? Ehk on siis kellelegi edaspidi tahtmist seda artiklit täiendada. Karen 11. oktoober 2006, kell 21:36 (UTC)
Kas ei saa nii EELK kui E.E.L.K. artiklisse kirjutada, et ühe tõlgenduse kohaselt on mõlemad 1919 asutatud kiriku harud, teise tõlgenduse kohaselt on EELK okupatsiooni tingimustes tekkinud uusmoodustis ja kolmanda võimaliku tõlgenduse järgi võib mõlema õigusjärglust kahtluse alla seada? Samamoodi on ju olemas (kuigi nmarginaalne) arvamus, et praegune Eesti Vabariik on ebaseaduslik moodustis ja EW õigusjärglust kannab ainult eksiilvalitsus...

Jah, eks enam-vähem nii tulebki teha. Aga esitada tuleb ka esitatud argumendid ja vastuargumendid. See kõik on muidugi keeruline. Andres 12. oktoober 2006, kell 07:07 (UTC)

Üks KGB põhiülesandeid oli oma agentide viimine juhtivatele kohtadele Eesti Evangeelses Luteriusu Kirikus ja selle kiriku täielik allutamine julgeolekuorganite mõjule.
Kirikumeestest agentide nimekiri ongi muljetavaldav – piiskopi asetäitja August Pähn (varjunimi “Homo‿), hilisemad peapiiskopid Jaan Kiivit (agent “Jüri I‿) ja Edgar Hark (“Ego‿) ja Kuno Pajula (“Rein‿). Juba 1949. aasta kevadeks oli konsistooriumi seitsmest assessorist vaid üks (!) mitte-agent.
http://wiki.zzz.ee/index.php/KGB

Õnnetuseks novembri lõpupäevil levis teade, et ass. Eilart on kadunud. Teate tõi Pärno. Pidasime nõu. - - - Ühelgi ei olnud õigust asuda kirikujuhtimisele. Saime kokku 6 õpetajat. Toimub koosolek. On see meie kirik või mitte. Kui oskad juhtida, käed rooli külge. 29. nov. kiriku elu korraldav toimkond õp. Horn, õp. Pärno ja Pähn, viimane juhatajaks.
Tulime sisse aralt. Tulime siiski. Nii pidime tegema. Algas toimkond tööd sealsamas külmas ruumis. Telefoni ei olnud. Algasid tulema teated kogudustelt: õpetaja ja köster on kadunud, saatke meile kedagi. Teated tulid: saatke meile pühadeks laululehti. Tuli asuda lubaduste täitmisele. Tuli muretseda laululehti ja kalendreid. Otsiti võimalusi.
3 nädala kestel olid need ruumid remonteeritud. Majahoidjalt saadi puud. Olime ajutised töötegijad. Kutsusime kokku Piiskopliku Nõukogu. Konsistoorium valitakse Kirikukogu poolt. Ei ole Konsistoriumi, siis ei saa Kirikukogu üldse kokku kutsuda. Kutsusime Piiskopliku Nõukogu.
Olin Toomkoguduse õpetajana Piiskopliku Nõukogu Kirjatoimetaja 1945. a. 17. jaan. 1945. a. valis Piiskoplik Nõukogu ajut. piiskopi asetäitja ja ajutise Konsist. Meie ei osanud rohkem teha. Kuid meil ei olnud võimalusi: et ükskord ebaseaduslisele tegevusele lõppu teha seadusliku tegevuse kaudu. Et vennastekoguduste jutlustajaid rakendada jutluste pidamiseks, et tegevust alustada ühtlaste juhtnööride järgi. Nõnda oli toimkonnal üks ülesanne kog. tegevuse juhtimine meie vanade traditsioonide, kirikukorra alusel. Teine ülesanne oli otsida sidet riigivalitsusega, kuulda, mis see mõtleb.
http://www.eestikirik.ee/node/6618 Poolpaks kiri minult. --Improvisaator 21. jaanuar 2009, kell 10:26 (UTC)
----
See artikkel ei ole praegu kooskõlas artikliga E.E.L.K kohta. Varasem versioon lähtus sellest, et EELK-l ei olnud E.E.L.Kga õiguslikku järjepidevust. Andres 25. detsember 2009, kell 17:29 (UTC)
----
Siia tuleb nüüd lisada jutt Välis-Eesti piiskopkonnast ning täiendada statistikat jne. Andres 24. november 2010, kell 23:43 (EET)
----
alates 6. detsembrist 1978 lühend EELK

Siin oli enne nii. Kas see on vale? Andres 27. jaanuar 2011, kell 17:59 (EET)
----
Seos vanema ajaloo ja EELK vahel ei ole minuarust ilmne.--WooteleF 31. jaanuar 2011, kell 14:14 (EET)

Just. Andres 31. jaanuar 2011, kell 15:43 (EET)
----
Paralleelselt EELKiga tegutseb ka välismaal 1944. aastal Eestist emigreerunud ja emigratsioonis moodustunud Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik.

Võtsin selle välja, sest kirikud ju ühinesid. Aga seda ühinemist peaks muidugi artiklis kajastama. Andres 20. märts 2011, kell 18:03 (EET)
Mida tähendab "See ei läinud siis korda väliseestlaste mõistmatuse tõttu"? Et Vikipeedia kinnitust mööda olid väliseestlased mõistmatud ning olnuks nad natukegi arukamad, loobunuks nad iseseisvuse ja kyyditamise tähistamisest? NPOV.
----
Kas EELK liikmete arvu ei peaks esitama? Siin on kõige viimased andmed 2005. aasta kohta: http://www.eelk.ee/statistika.php  Kas uuemad andmed on kusagil saadaval? 90.191.119.98 3. mai 2013, kell 23:28 (EEST)
----
Selliseid kirjaoskamatuid segiajamismärkusi jms võiks mitte panna. --Epp 30. detsember 2013, kell 20:55 (EET)

parandasin; ühtluse huvides võiks ehk mõlemat nimetada institutsiooniks. Mis see jms on?--Bioneer1 (arutelu) 31. detsember 2013, kell 11:05 (EET)
1944/1949., kindlasti mitte aga 1917. aastast varasem ajalugu ei peaks olema siin artiklis, selles suhtes tuleks võtta eeskujuks artiklid Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik ja Õigeusu kirik Eestis.
Õigeusuliste metropoliit läks ka 1944. aastal ära ja kiriku järjepidevuse kandjaks loetakse teda, mitte aga siia jäänud ja Moskva patriarhaadile allunud vaimulikke ja kogudusi. Lihtsalt paralleel, mille peale keegi ei näi siiani tulnud olevat. --IFrank (arutelu) 24. märts 2014, kell 22:52 (EET)
----
Kui suur on EELK liikmeskond? Nende kodulehel on viimased andmed 2005. aasta kohta. Velirand (arutelu) 26. jaanuar 2015, kell 10:29 (EET)

Sest tavainimese jaoks on kirik eeskätt konkreetne pühakoda. Näiteks Niguliste kirik. Või siis Vormsi Püha Olavi kirik. Seda artiklit lugedes ei pruugi artikli alguse põhjal teemaga mitte kursis oleval lugejal tekkida mingit kahtlust, et räägitakse kõigest mingist konkreetsest pühakojast. Püüdsin seda olukorda parandada, lisades institutsiooni ja asendades kiriku EELK-ga. Natuke vist sai parem. Aga enne oli küll nagu mingist hoonest räägitaks.--80.235.107.168 22. september 2018, kell 23:39 (EEST)

Kiriku esmane tähendus on siiski ühtse õpetuse, kindla riituse ja hierarhilise ülesehitusega organisatsioon. Ursus scribens (arutelu) 23. september 2018, kell 01:51 (EEST)

: Millega sa oma väidet tõendad? EKSS annab esimeseks tähenduseks siiski hoone: http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=kirik&F=M ja institutsioon on alles 4. positsioonil --80.235.107.168 23. september 2018, kell 03:02 (EEST)

: Ei ole ilus defineerida, et kirik on kirik!--80.235.107.168 23. september 2018, kell 03:06 (EEST)

::Ei olegi defineeritud, et kirik on kirik. On defineeritud, et asutus (organisatsioon) nimega Eesti Evangeelne Luterlik Kirik on kirik. Samal põhimõttel on defineeritud ka teisi asutusi ja organisatsioone, vt näiteks Tartu Ülikool jt ülikoolid. Ursus scribens (arutelu) 23. september 2018, kell 18:11 (EEST)

:::Eksid, see definitsioon ei maininud enne, et tegemist on üldse asutusega! Definitsioonis oli otseselt kirjas, et ... kirik on ... kirik. Ülikooli näide ei sobi siia võrdlusse, sest ülikooli puhul ei ole kolme muud, rohkem levinud tähendust eespool sellest, mida artikli avalauses ülikooli all silmas peetakse.--80.235.107.168 23. september 2018, kell 20:03 (EEST)

::: Viisin artikli sinu selgitusega vastavusse. Selline sõnastus lahendab probleemi, millega see arutelupeatükk tegeleb. --80.235.107.168 23. september 2018, kell 20:13 (EEST)

::: Märgin veel ära, et kui Eesti Evangeelne Luterlik Kirik on lühendatult EELK, siis ei ole see lühendatult "kirik".--80.235.107.168 23. september 2018, kell 20:16 (EEST)

:::: See ei tähenda, et niimoodi ei võiks öelda. Heckler & Kochi lühend on ka H&K, ent see ei muuda valeks lauset "ettevõte on tegutsenud alates 1948. aastast". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. september 2018, kell 20:19 (EEST)

::::: Kui artikkel räägib ainult ühest ettevõttest, siis küll. Aga EELK artiklis kasutatakse mõistet "kirik" erinevas tähenduses ja erinevate asjade kohta. Nt "EELK kogudused ja kirikud välismaal" (loe: "kiriku kogudused ja kiriku kirikud välismaal" või hoopis "kiriku kogudused ja (teised, mitte EELK) kirikud välismaal"), "EELK Tallinna Pauluse kogudus, mis kasutas Rootsi-Mihkli kirikut" (loe: kiriku kogudus, mis kasutas kirikut"), "Oma kiriku, Tallinna Pauluse kiriku ehitamist ei lõpetatud" jne--80.235.107.168 23. september 2018, kell 20:26 (EEST)

Sõnu saab kasutada erinevates tähenduses, ka vähem levinud tähendustes. Lihtsalt kontekst peab võimaldama aru saada, millist tähendust parasjagu silmas peetakse. Vajadusel tuleb täpsustada. Mõnikord on piisav, kui linkida õiget asja. Siin on minu meelest ainuüksi nime järgi arusaadav, millist tähendust on mõeldud.

Sõnakordust võiks püüda vältida küll ja võib-olla küll, et siin pole sõna "kirik" defineerimisel tingimata tarvis. Muul juhul võivad defineerimisel olla teised kaalutlused tähtsamad. Kui nimes sisalduv sõna on defineerimiseks kõige täpsem või loomulik, siis minu meelest ei tuleks lihtsalt sõnakordusest hoidumise pärast ümber nurga defineerida.

Mis mõttes on tegu asutusega? See täpsustus on minu meelest ebamäärane ja ebavajalik. Pikne 25. september 2018, kell 10:29 (EEST)
----
Kust selline definitsioon üldse pärineb? "Eestis ja väliseestlaste seas tegutsev luterlik kirik"? Kui EELK mõnes välismaises koguduses olev väliseestlane on abielus välismaalasega ja nende lapsed on välismaa kodakondsusega ega oska eesti keelt, kas see abikaasa ja lapsed EELK väliseestlaste seas tegutsevasse luterlikku kirikusse võivad kuuluda? Mitmenda põlve väliseestlane veel on piisavalt eestlane, et EELKi kogudusse kuuluda? --80.235.107.168 26. september 2018, kell 18:29 (EEST)

Minu meelest see pole definitsioon, vaid kirjeldus. Minu meelest siin ei väideta, et Sinu nimetatud isikud ei saa kirikusse kuuluda. Tavaliselt on kirikutel mingi territoorium, kus nad tegutsevad, aga siin sellest ei piisa.

Kuidas Sina artikli alguse vormistaksid? Andres (arutelu) 26. september 2018, kell 20:51 (EEST)

: Mina kirjutaks stiilis "EELK on xxx aastal (yyy baaasil) loodud luterlik organisatsioon, mille kogudused asuvad Eestis, (USA-s), (Austraalias) (mis iganes riikides need väliseestlaste EELK kogudused on).--80.235.107.168 27. september 2018, kell 08:51 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti Evangeelne Luterlik Kirik


Arutelu:Koeru kirik

Artikkel põhineb päris palju Kersti Markuse tekstil. Andres 19:27, 25 Mar 2004 (UTC)
Saatsin Kersti Markusele meili. Andres 22:43, 25 Mar 2004 (UTC)

meili kohta on nii hilja vist tarbetu küsida, kuid viiteid saab lisada selle Kersti Markuse välislingi kaudu:  (algupärase välislingi saab arhiiviversioonina: )--Bioneer1 (arutelu) 19. juuli 2014, kell 23:49 (EEST)

kirikaia lääne- ja põhjamüüridel

Kas müüri ääres? Andres 2. oktoober 2006, kell 13:36 (UTC)

Kas selline sõna nagu võrend on olemas? On nt olemas võrendik, ent see on EKSSi järgi "veevoolu uuristatud sügav koht jões v. järves"--Estopedist1 (arutelu) 15. mai 2015, kell 17:14 (EEST)


Arutelu:Eesti kirikute loend

Kõige etem on vist jagada 3 pea rühmaks kirikud lihtsalt
*Katoliiklus
*Õigeusk
*Protestantism
**anglikaanlus(anglikaanid)
**adventism (adventistid)
**baptism (baptistid)
**jehoova tunnistamine (Jehoova tunnistajad)
**luterlus (luterlased)
**metodism (metodistid)
**mormoonlus (mormoonid)
**nelipühilus (nelipühilased)
**presbüterlus (presbüterlased)
**toomkristlus (toomkristlased)
**viimsepäevapühakud
**jne mis eestis just on
Ma arvan, et kirikud võiks liigitada pigem kohtade järgi. Üks pühakoda võib ju üle minna ühe uskkonna või koguduse käest teise. Meil ei ole siin ju juttu kogudustest, vaid kirikutest. Peale selle, kõigil uskkondadel ei ole kirikuid, vaid näiteks palvemajad või keskused võo lihtsalt mingid suvalised ruumid. Peale selle, osa kirikuid on lagunenud või täidavad mingit muud funktsiooni. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:32, 25 Mar 2004 (UTC)

Aruteluks: Kiriku mõistet võib hoomata kahel erineval viisil - arhidektuuriliselt: kirikuhoone ja organisatsiooniliselt: koguduste liit, organisatsioon. Palvemaja on enamasti puitehitis (rahvasuus 'puukirik'), kus viiakse läbi lihtsustatud teenistusi. Kusjuures ei mängi siin tähtsust ka torni olemasolu. Pühakoda on juba suhteline mõiste, lihtsalt tseremoniaalselt pühitsetud koht, enamasti kirikud ja katetraalid.  Lõpptulemusena võib aga iga kogudus oma hoonet pühitseda ja kirikuks nimetada. Organisatsiooniliselt võttes sõltuvad nimetused ka funktsionidest (kabel, klooster, kloosterkirik, kloostri kirik, jne). Kabelid, kirikud, kloostrid on vahel ahidektuuriliselt üksteise ühisosa või ühisfunktsionaalsus, vahel aga asuvad need hooned eraldi. Saareprints 2. märts 2011, kell 00:37 (EET)

Kas see artikkel suunata ümber Kirik (pühakoda) ? naine 20:15, 25 Mar 2004 (UTC)

Ei, seda pole tarvis ümber suunata. Andres 22:32, 25 Mar 2004 (UTC)

Kas meil tuleb rangelt kirikute loend või tulevad ka kabelid ja palvemajad?
Kloostrid siia iseenesest ei kuulu. Näiteks Pühtitsa kloostri territooriumil on vähemalt kaks kirikut. See hoone, mida me nimetame Pirita kloostriks, on ju tegelikult kloostrikirik. Andres 23:02, 25 Mar 2004 (UTC)

Siia peaks tulema vaid Eesti kirikute loend (hetkel on muud ka sisse lipsanud jah mis tuleb välja praakida), aga mul on tunne, et see loeng peaks ikka tulema vaid kohanimede järgi. Juba sellepärast, et konfessioonid on muutunud pidevalt ja muutuvad kah edaspidi. Samas pole info ehk alati täielik ja võib eksida ja väga keeruline on neid nii jaotada. Samas kui nad on kohanimede järgi saab kenasti tähestiku järgi nad ritta panna ja kergem on otsida. Kloostrite loend peaks tulema eraldi aga kloostrikirikud peaksid vist kirikute nimekirja samuti tulema. naine 11:42, 26 Mar 2004 (UTC)

: Jagan neid seisukohti. Nähtavasti peaks siis tulema eraldi ka kabelite ja palvemajade loend. Andres 11:58, 26 Mar 2004 (UTC)

:: Panin praegu siia adventkoguduse palvemajad ja kirikud. Ausaltöeldes keeruline on neid eristada, sest kusagil ei ole kirikuhoone definitsiooni. Lähtusin sellest, et millised hooned on (minu teadmise kohaselt) kirikuks ehitatud ja millised on hilisemalt nt elumajast ümber kujundatud. Samas on ka see vägagi keeruline, sest näiteks Haapsalu adventkirik on ehitatud ümber katlamajast (kuigi katlamajast ei ole suurt midagi enam alles). Lindaliisu 10.veebruar 2009 kell 13:39 (UTC)

::: Jah, see on tõesti keeruline. Aga kui nimetatakse kirikuks, siis võib pidada kirikuks. Andres 10. veebruar 2009, kell 11:42 (UTC)

::: Võib ju kahtluse korral ühe ja sama hoone panna nii kirikute kui ka palvemajade alla. Andres 10. veebruar 2009, kell 11:43 (UTC)
Tegin midagi sellist ka
Eesti kirikute loend 2
Kumb on mõtekam ?
naine 15:59, 28 Mar 2004 (UTC)

Las olla mõlemad. Andres 21:35, 28 Mar 2004 (UTC)
Praegu on siin organisatsioonid ja hooned segamini. Tuleks teha 2 jäotus 1. sisukord organisatsioonid ja Naine tehtud Eesti kirikute loend 2, hoonete loetelu. ~~

Jah, praegu ei saa ykski tont aru, kas tegemist on Eestis registreeritud kirikute kui organisatsioonide või Eestis asuvate kirikute kui ehitiste loendiga, kõik segi nagu Kört-Pärtli särk. Ja kui tahetakse teha organisatsioonilisti, siis miks mitte kõigi usuasutuste oma korraga? Isegi kristluse harude seas ei eristu kirikud ju muudest vormidest (koguduseliidud jne) kuidagi eriliselt. --Oop 07:46, 1 Feb 2005 (UTC)

: Selles artiklis on tahetud loendada kirikuid kui pühakodasid konfessioonide kaupa. Andres 03:58, 3 Feb 2005 (UTC)

*Kuimetsa - Kuimetsa Kristliku Elava Jumala Kogudus

Välja tõstetud, sest siin on jutt kirikutest (pühakodadest), mitte kogudustest. Andres 4. august 2006, kell 22:04 (UTC)
----
Pärt hoiab Pauluse kirikul silma peal: tundub, et artiklis mainitud Rakveres asuvat Pauluse kirikut siinses loendis pole. või eksin ma? avjoska 12. september 2006, kell 20:50 (UTC)

Minu meelest ka ei ole. Andres 12. september 2006, kell 21:48 (UTC)

: Ei ole jah, sest siinses loendis on kirikud konfessioonide kaupa. Rakvere Pauluse kirik ehitati küll luteri kirikuks. Päris valmis see ei saanudki ja võeti luteri kiriku käest ära. Praegu asub ses hoones võimla. Kas panna koos vastava märkusega loendisse? Ma ei tea, kellele hoone juriidiliselt kuulub - EELK-le, linnale, riigile ... Karen 14. september 2006, kell 10:06 (UTC)

:: Siis võiks selle ehk ikkagi panna koos vastava märkusega EELK alla. Andres 14. september 2006, kell 12:35 (UTC)

:: Kõige parem oleks siiski panna kõik kirikud kokku. Põhjused on ülal toodud. Probleemiks aga jääb, kust läheb kiriku mõiste piir. Andres 14. september 2006, kell 12:37 (UTC)
----
Hilleste Baptistikogudus ei ole kirik, vaid kogudus. Andres 1. mai 2007, kell 19:30 (UTC)
*Hilleste Baptistikogudus (1924)
Andres 2. mai 2007, kell 12:27 (UTC)
----
Tahkuranna kirik sellisel märksõna kujul ei ole lõplik, mistõttu pole minu arust õige anda rajamisaastat ja seisundit. Tahkurannas on veel õigeusu kirik, mis on ilmselt isegi olulisem - presidendi kodukirik ikkagi...--Hendrix 15. november 2007, kell 13:28 (UTC)

[[Eesti Evangeelsete ja Vabakoguduste Liit]] (EEVL)

Veebis on olemas niisugune loend --kanakukk 26. aprill 2010, kell 17:11 (EEST).

See on meilt võetud. Andres 26. aprill 2010, kell 17:19 (EEST)

Kuressaare Siioni Kogudus ei kuulu Metodisti kiriku alla. Kunagi nad käisid küll metodistide kirikus eraldi oma koosolekuid pidamas aga nüüd on neil oma kirik - EEKBL Kuressaare Siioni Kirik.
Saareprints 1. märts 2011, kell 23:51 (EET)

Tallinna Siimeoni mereväekirik (garnisonikirik, ehitati 1752) ja Tallinna Püha Siimeoni ja naisprohvet Hanna kirik peaks üks ja seesama olema. 88.196.28.229 9. detsember 2014, kell 15:32 (EET)

On küll sama. Andres (arutelu) 9. detsember 2014, kell 15:53 (EET)

:Siis tuleks need kaks sissekannet ilmselt ühendada. 88.196.28.229 9. detsember 2014, kell 16:36 (EET)

: Jah. Andres (arutelu) 9. detsember 2014, kell 16:59 (EET)
----
Siia taheti lisada armeenia kirik, aga kiriku nimi ei saa olla kogudus. Andres (arutelu) 28. aprill 2015, kell 08:18 (EEST)

Osa õigeusu kogudusi Eestis (Tallinna Aleksander Nevski stavropigiaalne kogudus ja Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stavropigiaalne Naisklooster, võib-olla veel mõni) ei ole üldse MPEÕK alluvuses ja seetõttu tuleks nende jaoks teha ilmselt eraldi alajaotus. 90.190.71.25 22. detsember 2015, kell 18:02 (EET)

Väga võimalik. Aga Toompea kirik on igatahes MPEÕK peakirik, nii et selles mõttes kiriku seostamine MPEÕK-ga on õige. Andres (arutelu) 22. detsember 2015, kell 18:59 (EET)
Ma ei oska siia paigutada Kikevere Jumalaema Uinumise kirikut. Andres (arutelu) 21. detsember 2016, kell 13:35 (EET)

Panin EAÕK alla--Juhan121 (arutelu) 5. november 2018, kell 11:54 (EET)
Kuidas panna siia Suur-Pakri kirik ja Väike-Pakri kirik? Andres (arutelu) 21. detsember 2016, kell 13:41 (EET)

Mina paneksin Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku alla, ainult ma ei oska õiget märkust lisada.--Juhan121 (arutelu) 5. november 2018, kell 11:23 (EET)
Kuidas panna siia Paide Uspenski kirik? Andres (arutelu) 5. mai 2017, kell 23:15 (EEST)

Meil on küll ette nähtud linke X linna kirikute loendi jaoks. Mõeldavad vaid nelja linna omad:
*Tallinna kirikute loend (Tallinna kirikud)
*Tartu kirikute loend (Tartu kirikud)
*Pärnu kirikute loend (Pärnu kirikud)
*Narva kirikute loend (Narva kirikud)
Siiski v-o hoiduda nendest loenditest ja Eesti kirikute loend esitada sorteeritava tabelina, kus saab kirikud reastada ka asukoha järgi--Estopedist1 (arutelu) 8. september 2018, kell 09:38 (EEST)

Eestis on 1990. aastatel ja hiljem olnud Eesti Vabariigi kirikute ja koguduste register (Eesti kirikute ja koguduste register). Tänapäeval vist seda enam ei ole ja vähemalt kõik kogudused on kantud Äriregistrisse. Kas aga selle endise registri sisu oleks veel kuskilt võimalik saada?--Estopedist1 (arutelu) 9. aprill 2019, kell 12:13 (EEST)


Arutelu:Eesti erakonnad vasak-parem-skaalal

Väidetavasti ütlevad kõik asjatundjad, et Res Publical puudub ideoloogia.
Mida politoloogias üldse ideoloogiaks nimetatakse? Andres 15:35, 26 Mar 2004 (UTC)
Mõttemalli. Mõtelist tervikut maailma asjade kohta.Juhan 17:03, 14 Aug 2004 (UTC)
Mõned politoloogid on soovitanud erakondi "positsioneerida" ka teisiti, nt kahel ristuval teljel. Neist üks mõõdab majandusvabadust (vastuvõetavat riigipoolset sekkumist majandusse) ning selle ühte äärmusse võiks paigutada kommunistid ja teise majandusliberaalid. Teine on sotsiaalse liberaalsuse-konservatiivsuse telg, mis mõõdab soovitava kontrolli määra inimese isikliku elu valikute üle ning selle ühes otsas on anarhistid ja teises otsas fašistid. http://www.politicalcompass.org/

Sellises artiklis ei saa esitada kirjutaja isiklikku seisukohta, vaid tuleb anda ülevaade olemasolevatest käsitlustest. Andres 06:37, 16 august 2005 (UTC)

: Mulle tundub, et hetkel (võibolla kui välja jätta erakondade paigutus, mis on vaieldav) on artikli sisu suhteliselt neutraalne ja üldtunnustatud. A ma pole muidugi spetsialist.--Boy 07:33, 16 august 2005 (UTC)

:: Eeskätt erakondade paigutust ma peangi silmas. Üldist juttu võib mujal rääkida. Andres 07:51, 16 august 2005 (UTC)
 .               Isevalitseja
 .                   ^
 .                   |
 .  Riik <--------------------------> Üksikisik
 .                   |
 .                   v
 .               Rahva võim
 .

::: See on klaasikaline vaatamine telgedele.

::: Tavakõnes ei mainita vertikaaltelgi seepärast, et autokraatial

::: ja klikkidel ei ole ei ole kohta demokraatlikus riigi ja ühiskonnakorralduses.

::: Normaaloludes liigub pendel kellalauajärgi 5 ja 7 vahel ning

::: demokraatia arenedes on näha, kuipalju arvestatakse ühksikute

::: vähemusgruppide arvamusega, sellega saab hinnata demokraatia tugevust.
Pakuks natuke teitsugused teljed (või õieti kolmnurga) mis rohkem reaalsusega seotud.
 .                                 Teiste tööst ülihästi elajate (eliidi) huvid = Liberaalsus
 .                                                          ^
 .                                                          |
 .                                                          |
 .  Puuduse ksannatajate huvid = Vasakpoolsus <--------------------------> Oma tööst hästi elajate huvid = Parempoolsus

On kaks konkureerivat viisi kuidas rahvast õnnelikuks teha - Vasakpoolsete viis - "Igaühele võrdselt" ja Parempoolsete viis - "Igaühele vastavalt välja teenitule". Lisaks sellele on eliit keda rahvas ei huvita ja kellel on hoopis oma huvid. Demokraatias ei peaks eliidil kohta olema aga ärgem alainnakem raha võimu, tegelikult on nad vägagi tugevalt esindatud. Kuna puhtaid liberaale keegi ei valiks siis ostavad nad parem ja vasakpoolsed parteid üles ning need muutuvad paremliberaalseteks ja vasakliberaalseteks. Ühtlasi nihkuvad nad ka keskele kokku muutudes tsentristlikeks-populistlikesks (lubadused rahvale on vaid vahend võimule saamiseks et siis oma tegelikke eesmärke realiseerima asuda).
Aärmuslikud vaskpoolsed on loomulikult kommunistid, siis tulevad mõõdukamad sotsialistid. Äärmuslikud parempoolsed on anarhistid. Fašistid on vasakpoolsed, nad on ju lihtsalt sotsialistid kes on lisaks natsionalistlikud. Vasakpoolsetele on üldse iseloomulik suur kontrollivajadus ja tugev riik, see on vajalik rikkuste ümberjagamiseks. Äärmuslik liberaalsus on eliidi diktatuur ja ka neile on iseloomulik suur kontrolivajadus ja tugev riik mis on samuti vajalik rikkuste ümberjagamiseks. Selle tõttu saavad nad vasakpoolsetega vägagi hästi läbi, erinevus on vaid selles kellele rikkusi ümber jagatakse. N liidu kommunistlik partei klassifitseerub vasakliberaalseks, ka nemad jagasid rikkusi ümber parteieliidi kasuks.

::: Pakun, et esimene lause võiks olla:

:::  ON hetkel: Vasakpoolsust iseloomustab püüd sotsiaalse ja majandusliku võrdsuse poole

::: VÕIKS olla: Vasakpoolsust iseloomustab püüd riigi kaudu teostada sotsiaalset

::: ja majanduslikku võrdsustamist.

Isiklikud poliitikateooriad tuleks avaldada mujal, mitte asuda neid Vikipeedias propageerima. --Oop (arutelu) 13. veebruar 2013, kell 16:04 (EET)

Suurema osaga muudatustest, mille ma tyhistasin, pole midagi mõistlikku peale hakata, isegi õigekiri lonkab mõlemat jalga. Paar iva seal siiski oli (nt et roheliste ja piraatide juhtumeid peaks kirjeldama, nii nende endi arvamust kui ka politoloogide analyyse). Artikkel on yldse kesine ja vääriks korralikku läbikirjutamist. --Oop (arutelu) 13. veebruar 2013, kell 16:07 (EET)

Kuidas viimastesse muudatustesse suhtuda? Velirand (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 14:42 (EET)

Need on vaieldavad. Võib-olla pole seda artiklit üldse tarvis. Andres (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 20:23 (EET)
 Ma arvan, et see erakondade liigitamise tabel on täiesti vale seal, ning kajastab pigem seda, kuidas erakonnad ennast kipuvad nimetama. Kui lugeda aga konkreetselt parteide põhikirju ja valimislubadusi, ei ole võimalik neid erakondi niiviisi sellele skaalale panna. Suuremat riigi kontrolli ja suuri sotsiaalseid tagatisi lubav EKRE, ei saa olla parempoolne erakond, eriti kui natsionaalsus ei ole üldse teema, mis väljedaks tegeliku vasak-parempoolsust. Samamoodi, on vaieldavad paljud teised erakonnad, kuid kuidas on EKRE liigutatud täiesti vasakult servast paremasse serva?
 See artikkel vajab muutmist ja on vaieldav, ning siin võiks pigem hinnangu anda, mõni tegelikult majandust ja majandusajalugu tundev inimene. Võib-olla oleks ka mõne erapooliku ajalugu tundva politoloogi abi vaja.
 Preagusel kujul võiks see artikkel olemata olla, sest see on üdini väär. Eksimusi on ka definitsioonis.

:Palun allkirjasta oma postitused nelja tildega ~~~~. EKRE on seepärast liigitatud parempoolseks, et allikad kirjeldavad seda parteid nii. Me tugineme avaldatud allikatele, mitte anonüümsete kasutajate arusaamale.Miacek (arutelu) 13. jaanuar 2019, kell 20:19 (EET)

::Millised allikad? Siis tuleks need liigitused mõne viitega kellegi arvamusest märkida, ma kahtlen, et on olemas mõni usaldusväärne allikas, kes liigitaks erakondi skaalal niiviisi. See on üsna hägune maailm kahjuks tänapäeva poliitmaastikul. Mingeid jooni saab siiski tuua, kuid praegune liigitus on vastuolus definitsiooniga, ning peegeldab mõne erakonna tahet sellisena ennast reklaamida või artikli kirjutaja ebapädevust või tahtliku moonutamist. Põhimõtteliselt ei asu ükski erakond päris õigel kohal, selles artiklis, kuid tõsi on see, et EKRE on paigutatud lausa vastasuunda. https://poliitika.postimees.ee/4206425/politoloogid-eesti-erakondadel-puudub-kindel-maailmavaade

::Ma võin vabalt tuua, kümneid viiteid politoloogidelt, majandusinimestelt, ühiskonnateadlastelt. Kas Te leiate mõne usaldusväärse vastupidise viite? Palun esitage need vähemalt aruteluski!

:::::Veel kord: palun õpi oma postitusi vormistama ja allikrjasta need nelja tildega (~).Just täna tehti EKREt käsitlevasse artiklisse rida muudatusi, allikatega varustatud seejuures, millega liigitati partei parempoolsest ümber paremäärmuslikuks.Need liigitamise probleemid ju vaid rõhutavad seda, et on vaja kahte telge, nagu käesolevas artiklis on püütud pakkuda. Üks telg on majanduslik vasakpoolsus-parempoolsus / või: interventsionism-laissez-faire; teine aga libertaarlus-autoritaarsus / või: progressiivsed-konservatiivsed väärtused. Segadus tuleneb sageli just sellest, et kasutatakse ainult ühte telge, viidates mõlemale, tehakse seda läbisegi või ebajärjekindlalt. Miacek (arutelu) 17. jaanuar 2019, kell 22:51 (EET)

::::::Paraku tuleb tõdeda, et: 1) ehkki suurem osa asjatundjaid hakkab ühedimensionaalset skaalat nähes oigama ja mörisema nagu zombid "Kurjade koolnukeste" filmisarjas, on parema ja vasaku skaala kasutamise suhtes vähemalt mingi konsensus, teiste dimensioonide kirjeldused aga varieeruvad erialakirjanduses sama laialt nagu Andra Veidemanni parteiline kuuluvus; 2) teisi skaalasid käsitledes ei vasta käesoleva artikli sisu pealkirjale. Seega on kaks halba võimalust: 1) jätta siia üksnes parem-vasaku hinnangute refereeringud ja viia Eesti erakondade muud liigitused kuhugi mujale (kuhu?); 2) loobuda Prantsuse revolutsiooni pärandist ja panna artiklile ebamäärasem pealkiri (milline?). --Ehitaja (arutelu) 18. jaanuar 2019, kell 11:23 (EET)
Huvitav, siin pole üldse viiteid. Siin oleks võimalik eristada majanduslikku ja poliitilist vasak- ja parempoolsust, ka viidetele toetudes. Peale selle võib refereerida üldistavaid hinnanguid; kui need lahknevad, siis ka lahknevust kajastada. Andres (arutelu) 19. jaanuar 2019, kell 10:32 (EET)

kustutamise poolt Sillerkiil (arutelu) 29. november 2022, kell 22:25 (EET)


Arutelu:Kabala

Pärast artikli põhiosa lõppu tuleb "Vaata ka", seejärel "Välislingid" ja kõige lõpuks lingid vastavatele artiklitele teistes vikipeedoates. Katsun selle reeglitesse kirja panna. Andres 19:27, 11 Apr 2004 (UTC)
Hmm... aga need lingid teistesse vikipeediatesse lähevad nagunii nii üles kui alla "Teised keeled:" järele. Et nagu redigeerides lihtsalt kõige lõppu panna need välislingid? J 14:20, 12 Apr 2004 (UTC)

Kõige viimane nähtav osa artiklist on pealkirja "Välislingid" all. OLuline on rõhutada, et tegemist on välislinkidega, st nad viivad väljapoole vikipeediat. Tahapoole alajaotusest "Välislingid" tulevad veel lingid teistele vikipeediatele. Need tulevad päris lõppu, kuid ei moodusta eraldi alajaotust, sest nad ei ole artikli osa. Andres 15:40, 12 Apr 2004 (UTC)

Selle raamatu pealkirja on artiklis kahel erineval viisil kirjutatud - kumb jätta? ENE kirjutab j-ga, aga võibolla on see tänaseks muutunud. --Heiki e 28. aprill 2007, kell 09:37 (UTC)

Minu meelest tuleks kirjutada "Sefer Yetzirah". Andres 28. aprill 2007, kell 16:12 (UTC)
Meil ei tule artikleid pealkirjaga empiiriline ja spekulatiivne. Andres 21. november 2010, kell 14:50 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.hermetics.org/pdf/gd/mystical_qabala.pdf
** In Kabala on 2013-06-24 11:32:38, 404 Not Found
** In Kabala on 2013-07-06 05:54:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:54 (EEST)
----
"Keskuseks on Léoni asula Prantsusmaal." Tänapäeval igatahes mitte. Sellest tuleks rääkida minevikuvormis. Velirand (arutelu) 14. detsember 2020, kell 21:27 (EET)


Arutelu:Eesti vapp

Lõpus toodud välislinkide alusel tuleks täpsustada vapi värvid ja kasutamise kord.
Vaja oleks ka väikese riigivapi kujutist.
Loetletud raamatutest ja artiklitest saaks samuti täiendavat infot. Andres 19:35, 27 Mar 2004 (UTC)
Aitäh väikese vapi eest, Urmas! Andres 08:38, 28 Mar 2004 (UTC)
Siin tuleks kasutada pilti commonsist, kuid sellel on teistsugune kollane, ja jääb imelik kui need on erinevad. Seega kui Commonsissse tekib samasuguse kollasega vapp, siis tuleks siin kasutada :Pilt:Estonia_coatofarms.png. Peep 2. oktoober 2005, kell 19.15 (UTC)

Ma ei näe põhjust, miks peaks asendama Eesti vapi puhul tarvitama migisugusesse commonsisse kellegi poolt ja tont-teab-kust saadud pilti. Meil on olemas lehekülg, kus on riigivapi ETALONKUJUTIS. Seda tuleb kasutada ja vajadusel commonsi oma kustutada ja õigega asendada. - Urmas 3. oktoober 2005, kell 09.51 (UTC)

Kas keegi mäletab, kuidas täpselt olid lood Riigikantselei portaalis väljas olevate vapifailide kasutamisõigusega. Lehel http://www.riigikantselei.ee/?id=2501 on lõpus lingitud kaks Corel Draw faili. Neist saaks teha svg-failid ja commonsisse üles laadida. - Urmas 27. august 2006, kell 20:54 (UTC)
Eestiaegne vapi kirjeldus on järgmine (ka pilt on erinev):
§ 1. Eesti Vabariigi vapil on kaks kuju:
1) suur vapp ja 2) väike vapp.
§ 2. Suureks riigivapiks on kuldse põhjaga kilbil kolm sinist leopardi. Kilp on kolmest küljest ümbritsetud kuld tammepuulehtedest pärjaga.
§ 3. Väikeseks vapiks on eelmises (2) paragrahvis kirjeldatud vapp ilma kilpi ümbritseva pärjata.

Ehk siis siin on öeldud, et on kolm leopardi... Ma mäletan, et kunagi oli ka mingi jutt, et tegemist pole mitte lõvidega, vaid leopardidega, kes kannavad pärga... 62.65.226.84 21. veebruar 2008, kell 16:43 (UTC)

: Leopard tähendab heraldika keeles teatud asendis lõvi. Andres 21. veebruar 2008, kell 17:12 (UTC)

::Valetaksin, kui ütleksin, et selge kui seebivesi, aga no ju ta siis kuidagi niimoodi ole... Jürka 21. veebruar 2008, kell 17:15 (UTC)

::: Me peame tegema spetsiaalse artikli Leopard (heraldika). Andres 21. veebruar 2008, kell 17:23 (UTC)
----
Üks lisatud tekst:
Käsitlus Eesti vapi kujunemisest 13. sajandil on tegelikult 19. sajandil tekkinud ja hiljem korratud nn rüütelkonnateooria, mis ei vasta tegelikkusele. Eesti vapi ajalugu algab 16. sajandi teisest poolest, mil Rootsi kuningas Johan III kui Eestimaa hertsog võttis kasutusele Eestimaa hertsogi tiitlivapi. Hiljem kandsid seda tiitlit Vene valitsejad. Kuna Eestimaa hertsog oli samas Eestimaa rüütelkonne ülemisand, siis 19. sajandil hakati kolme leopardse lõviga vappi käsitlema rüütelkonna vapina, kuigi õiguslikult oli see Eestimaa hertsogi vapp. 1856. aastal kinnitati sarnane vapp ka Eestimaa kubermangu ametlikuks tunnuseks. Neid kahte vappi eristas kilpi ehtiv kroon: hertsogi vapil oli hertsogi kroon, kubermangu vapil keisri kroon. Eesti Vabariigi riigivapi aluseks võeti Tallinna vapilt heraldilised leopardid.
--Mona 11. veebruar 2008, kell 08:27 (UTC)
Tegelikult sai rüütelkonna vapp Eesti Vabariigi vapiks lihtsalt - esimestele Eesti Vabariigi dokumentidele löödi tihtipeale neile suurema kaalu andmiseks alla Rüütelkonna pitsat. Kuna uue vapi üle käinud vaidlused ei edenenud, siis jäigi Rüütekonna vapi veidi stiliseeritud modifikatsioon Eesti Vabariigi vapiks. See "Tegelikult..." on väga kahtlane väide ja vajab tõestamist (viidet). Taska on lipu- ja vapivaidlusest väga põhjalikult kirjutanud, tema küll midagi sellist ei väida, küll aga demagoogiat, millega lõvisid vasakult poolt rünnati (kõige muu hulgas, lõvid olevat Jüriöö-aegse ordumeistri "Dreylöweni" nimest tuletatud!).  Milliseid esimesi Eesti Vabariigi dokumente on siin mõeldud? Rüütelkond eksisteeris kuni 1920. aastani. 1920. aastate algul poleks rüütelkonnalt varastatud pitsat küll mingi auasi olnud. --Improvisaator 27. juuli 2009, kell 08:31 (UTC)
----
Ma pole kindel, et viimase välislingi pidi kustutama. Andres (arutelu) 9. august 2012, kell 22:30 (EEST)

Karikatuuride koht ei ole entsüklopeedias.

: Miks? Andres (arutelu) 10. august 2012, kell 21:34 (EEST)
Kaotasin linke parandades ära selle: Vana (1925) ja uue (1993) riigivapi võrdlus (http://www.nommevalitsus.org/index.php?p=368&lang=et) sest sel lehel enam sellist artiklit tuvastada ei suutnud ja mujalt ka ei leidnud. Samuti tekitas segadust: Riigivapi kohta käivate seaduste ja määruste loetelu, Riigi Teatajast sellist asja ei suutnud vist leida, samas pole päris kindel mida lingi panija omal ajal täpselt silmas pidas. Kui leitakse, et asendatud link ei sobi, siis olen igati nõus selle eemaldamisega. Larts (arutelu) 28. juuli 2013, kell 20:00 (EEST)


Kasutaja arutelu:J

Tere tulemast Vikipeediasse, J! Põnev on näha, kuidas Sa siin tegutsed. Andres 19:41, 27 Mar 2004 (UTC)

eijah... mis teha... juhtub ;P

Tõesti, MediaWiki on väga palju võimsust nõudev tarkvara. Installeerisin nalja pärast oma arvutile selle. Pentium 450 MHz, 128 SDRAM, Windows 98 SE, uusimad stabiilsed Apache, PHP ja Mysql. Esimisel jooksmisel tekitab Mediawiki need oma leheküljed. Selle kasutaja (mediawiki) kaastöö ühe lehekülje (50 kirjet) avamiseks läks ligikaudu kümme sekundit. Kuigi töötasid ka Winamp ja paar muud programmi, poleks see arvatavasti muutnud tõsiasja, et protsessor oli nö umbes. Korraliku linuxi serveri peal on asi muidugi tublisti kiirem, kuid nagu vahetevahel on tunda, on neilgi kiirusega probleeme. J 15:10, 28 May 2004 (UTC)
----
Miks Sa Hiinlase ära blokeerisid? Tegemist on algaja kirjutajaga, kellel ei ole tehnilisi võimalusi püsivat aadressi kasutada. Mingeid halbu kavatsusi tal ei ole. Konto loomine iseenesest ei võimalda ju Vikipeedia reegleid paremini ära õppida. Andres 07:23, 7 Jul 2004 (UTC)

Sul on õigus. Ehk siis ärme blokeerime anonüümseid proxisid? Kas sa mõtled püsiva aadressi all IP aadressi?

: Tegelikult ma ei tunne asja. Anonüümsus (konto puudumine) on Vikipeedias täiesti aktsepteeritav. Ma sain aru nii, et asi oli praegu selles, et kasutati järjest erinevaid aadresse. See toimus ilmselt tehnilistel põhjustel. Blokeerimine on äärmuslik abinõu, kui tegemist on järjekindla vandalismiga. Antud juhul vandalismiga tegemist ei olnud. Blokeerimise asemel tuleb püüda võtta anonüümse kasutajaga ühendust ja selgitada, mida võiks teisiti teha. Seda tuleb teha delikaatselt, et mitte teda eemale peletada. Andres 20:32, 7 Jul 2004 (UTC)
----
Ma ei saanud üldises arutelus vastata. Minu meelest võib vabalt jätta sama pildinime mis originaalis. Eestikeelsete nimedega on ka raskusi, sest pildinimes ei tohi olla keerulisi tähti, vähemalt vanasti ei tohtinud. Tähtis on ainult, et igal pildil oleks erinev nimi. Andres 14:56, 15 Aug 2004 (UTC)
----
Tere tulemast tagasi! Andres 10. juuni 2006, kell 13.42 (UTC)

Kahjuks olen siiski veel üldiselt "eemal". Pean tunnistama, et vikipeedia on muutunud minu jaoks vähem prioriteetseks. Ka hoiavad mind paljud tagasi muud kohustused, ajapuudus ning üldiselt kiirenenud elutempo. Kui Jumal lubab, naasen aeg-ajalt taas. Kõike parimat teile! J 29. november 2006, kell 20:07 (UTC)

Palun täpsemalt. Kust on saadud Aderkasi vapi pilt? Kus võib leida  vapi kirjelduse?
Huviline.

Ma olen vist vale inimene, kelle käest seda küsida. J 28. november 2006, kell 13:22 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Võru Suurkannataja Ekateriina kirik2.jpg juurde sobiv litsentsimärgis. Pikne 19. mai 2010, kell 19:49 (EEST)

Tere! Kas on alust arvata, et selle pildi varalised autoriõigused kuuluvad kogudusele? Kas pildi autoriõiguse kehtivus võib olla lõppenud (st anonüümse autori töö avaldamisest või autori surmast on möödunud 70 aastat)? Kui on teada, kellele õigused kuuluvad, tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles varaliste autoriõiguste valdaja kinnitab, et on nõus pildi avaldamisega valitud litsentsi tingimustel. Pikne 25. mai 2014, kell 20:36 (EEST)

Minu teada on see sõjaeelne pilt. Lihtne matemaatika ütleb, et üle 70. aasta vana. Kas võiksite palun täpsustada esimese Eesti Vabariigi ja nõukogude-aegseid autoriõiguse seadusi, et võiksin anda täpsema vastuse küsimuses, kas kogudus omab pildi varalisi õigusi tänase õigusruumi kontekstis? Kui kogudusel on varalised õigused, siis on meil koguduse luba on olemas nagu ka pildi juures enne kirja panin. - J (arutelu) 26. mai 2014, kell 09:07 (EEST)

: Üldjoontes tuleks lähtuda praegu kehtivast autoriõiguse seadusest. Kogudusele võiks varalised autoriõigused kuuluda näiteks siis, kui on teada, kellelt kogudus need päris või milliste lepingute alusel need kogudusele üle on kandunud. Kui see pole teada, siis võiks pigem arvata, et õigused kuuluvad autorile (tema pärijatele). Kui autor on teada, ei pruugi tema surmast olla möödunud 70 aastat. Kui koguduse käest on põhjust luba küsida, siis luba on ikkagi hea tõendada (sellest pisut pikemalt siin). Kui neid asjaolusid ei õnnestu selgitada, siis pilt pigem ei sobi Vikipeedias kasutamiseks. Pikne 26. mai 2014, kell 20:18 (EEST)

:: ...ja kui autor ei ole teada, siis jällegi pilt kõlbab...  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. mai 2014, kell 20:42 (EEST)

Juhin tähelepanu, et Väimela mõis ei kuulunud kunagi Löweni aadlisuguvõsale. Küll aga kuulus see Loewenitele, kes olid Gerhard Ludwig von Löwenwolde järeltulijad. Seega on tegemist kahe erineva suguvõsaga.--The Prince of Tartu (arutelu) 14. jaanuar 2020, kell 17:03 (EET)

Tänan tähelepanu juhtimast! Küllap saite juba isegi aru, et minu eksitus tekkis vigasest lingist artiklis Väimela mõisa Loewenite kalmistu, mille te just ära parandasite. :-) --J (arutelu) 14. jaanuar 2020, kell 18:24 (EET)

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:06 (EEST)

Aitäh, aga loobun. J (arutelu) 4. märts 2023, kell 19:32 (EET)


Arutelu:Lõuna-Osseetia

Asendikaart on suurepärane! Andres 13:45, 28 Mar 2004 (UTC)

Tänan! Urmas 14:02, 28 Mar 2004 (UTC)

Paneb selle inglise vikist kopeerija töö esialgu siia, ehk keegi viitsib läbi "närida" ja kõlbliku info artiklisse kirjutada  --[[Kasutaja:TarmoK|TarmoK]] 14:18, 2 Jun 2005 (UTC)
* '''[[riigikeeled]]'''  [[osseedi]] ja [[vene]]
* '''[[President]]''' [[Eduard Djabeevitš Kokoitõ]]
* '''[[PeaMinister]]'''  [[Igor Viktorovitš Sanakojev]]
* '''[[iseseisvus]]''' [[November 28]], [[1991]]
* < tunnustmaine From [[gruusia]]:ei; <br/> – none
* '''[[Craha]]''' [[vene rubla]], [[Gruusia lari]]
* '''[[ajavöönd]]''' [[UTC]] +3

Siin peaks olema lühidalt käimasolevast sõjast ja link sõja artiklile. avjoska 9. august 2008, kell 15:15 (UTC)

On sellel sõjal nimi? Andres 9. august 2008, kell 16:40 (UTC)

:Sõda Lõuna-Osseetias (2008). Teised vikid on selle nii lahendanud --WooteleF 9. august 2008, kell 16:48 (UTC)

:: Inglise vikis on nimi muudetud. Pakuksin "2008. aasta Lõuna-Osseetia sõda". Andres 9. august 2008, kell 17:04 (UTC)

:::Üks rumal küsimus: mitu sõda siis varem on olnud, et aastanumber mainimist vajab? avjoska 9. august 2008, kell 17:37 (UTC)

::::--WooteleF 9. august 2008, kell 17:39 (UTC)

::::: poliitkorrektne oleks küsida, millal seal peale mitusada aastat nottimist,

::::: veristamine ükskord lõppeb. btw Kui rahu ei tule, siis levivad meeleolud

::::: mööda Dagestani põhjapoole. suwa 31. august 2008, kell 18:17 (UTC)

Venemaa parlamendi kaks koda soovitasid president Medvedevil tunnustada Lõuna-Osseetia iseseisvust, aga ta polnud seda veel tänahommikuse Euronewsi uudise järgi teinud. Euronews kommenteeris, et ilmselt on läbirääkimiste kysimus, mida nad hakkavad ära kasutama. nii et minu tõlgendus oleks, et Venemaa ei ole veel tunnustanud, kuigi artikkel väidab vastupidist. Ohpuu 26. august 2008, kell 13:43 (UTC)

Eksid, sest tugined vanale infole. Juba mitme tunni eest kirjutas Medvedev vastavatele otsustele alla. -- Toomas 26. august 2008, kell 13:57 (UTC)

* Andres Ehin, 28. august 2008, Kes ajas osseedid tülli? @maaleht.ee  - meenutusi aastast 1984 - suwa 31. august 2008, kell 18:13 (UTC)
----
"Osa Lõuna-Osseetiast on Gruusia keskvalitsuse kontrolli all." -- kas on enam? midagi nimetamisväärset küll ei tohiks olla.

Tõenäoliselt mitte. Kui Sa täpselt tead, siis paranda. Sel juhul tuleb ikkagi märkida, et see varem nii oli, ja kirjeldada, kuidas olukord muutus. Andres 31. oktoober 2008, kell 02:02 (UTC)
----
Valimised:
Pietadè:~ 195.50.223.245 8. juuni 2014, kell 21:31 (EEST)
Üle 90 vaatleja Venemaalt, Dnestri vabariigist, Abhaasiast, Mägi-Karabahhiast, Leedust, Kreekast, Indiast, Saksamaalt, Ameerika Ühendriikidest, Iisraelist ja Prantsusmaalt, ütles Ital-Tassile allikas kesk Valimiskomiteest.Parliamentary elections to take place in South Ossetia on June 8, 8. juuli 2014. Vaadatud 2014-06-08.
----
Vana elanike arv: Elanikke: 82 000 (2006) Velirand (arutelu) 26. aprill 2019, kell 11:10 (EEST)


Loend tuleks täielikuks teha ja vikindada, info kirikute kohta viia üle vastavatesse artiklitesse. Andres 21:38, 28 Mar 2004 (UTC)
Või see ongi nii mõeldud, et siin on lühiinfo kirikute kohta? Andres 22:41, 2 Apr 2004 (UTC)

Ma esialgu panin paari sõnaga kuna artiklid pole valmis kirjutatud ja nii ma ei aja kirikuid sassi kuna ühe ja sama nime kirikuid on nii palju. Ma mõtlesin, et tulevikus võiks olla iga kiriku taga vaid ehitusaeg ja hetkel tegutseva koguduse nimetus ja paar olulit fakti. Aga see on suhteline pikk ettevõtmine. Et loend ja lühikese paari lausega oluline info. Näiteks, et vanim puukirik või miski oluline kultuuri värk jne Ja pikemalt siis juba artiklis kui see inimest huvitab naine 00:47, 3 Apr 2004 (UTC)

: Jah, see on hea plaan. Andres 01:12, 3 Apr 2004 (UTC)

:: Kas siia kanda ka Jehoova Tunnistajate Kuningriigisaalid, mida on ohtralt igas paigus? (ka Tapal) Egon 07:39, 31 May 2004 (UTC)

::: See on vist kokkuleppe asi. Pakun, et kanda, aga seda võib veel arutada. Andres 09:41, 31 May 2004 (UTC)
Panin kirikute nimetuste ette konfessiooni lühendi. Arvan, et nii on antud oluline info. Loodan, et pahaks ei panda. Nimetused parandasin selliseks nagu need on EELK teatmikus ja vastavate konfessioonide kodulehekülgedel. Arvan, et ehitamise aeg võiks kirikute nimetustel loetelus järel olla. Samuti see, kui kirik on hävinenud. Kuningriigi saalid võiksid samuti loetelus olla. KAREN

Kuningriigi saalide puhul on see probleem, et pole selge, kas neid võib kirikuteks nimetada. Jehoova tunnistajad ei ole kristlased, või nii vähemalt enamik kristlasi paistab leidvat. Andres 21:04, 6 Jun 2005 (UTC)
Seda küll jah :-) Siis peaks siin loetelus olema ka sünagoogid ja mošeed. Targem on vist tõesti piirduda kirikutega. Karen
Mul on selline ettepanek, et kirikute loendist avanevad artiklid oleksid pealkirjastatud kindla korra järgi s.t. nii, et kiriku nimetus algaks kohanimega, sellele järgneks (olemasolu korral) isikunimi ja lõpus oleks sõna "kirik". Näiteks nii: Tallinna Kaarli kirik. Sest nagu juba artiklis mainitud, on Kaarli kirikuid Eestis mitu. Samuti Jaani, toom- ja Niguliste kirikuid. Ei saa eeldada kõigilt kasutajatelt Tallinna-keskset mõtlemist.

Meil ei ole kirikute nomenklatuur päriselt välja kujunenud. Mul oli alguses niisugune plaan, et kirjutada üldjuhul kohanimi + kirik; kui ühes kohas on mitu kirikut, siis vahele täiendus. Nii et olen nõus ka sellega, et "Tallinna" ette kirjutada. On ka teised nimekujud, mille korral kirjutatakse pühaku nimi mingil kujul vahele ka juhul, kui kohas on üks kirik. Igal juhul tuleb arvestada, et oleks võimalik artiklini jõuda erinevate nimekujude alt, seetõttu peaks kirjutama siia võimalikult täieliku nime, et ükski nimekuju kahe silma vahele ei jääks. Nomenklatuur võib olla ka teistsugune, peaasi et ükski nimekuju ei ununeks.

Arvan, et tuleb siia panna ka hävinud ja lagunenud kirikud. Kabeleid nähtavasti mitte, sest need pole kirikud. Raskus on veel sellega, et kõik hooned, kus toimuvad jumalateenistused ja palvekoosolekud, ei ole kirikud. Metodistid paistavad rääkivat hoopis keskustest, baptistid palvelatest, vabakogudused võivad üldse koos käia kus tahes.

Konfessiooni märkimisega on veel see probleem, et hooned on käinud käest kätte. Kas märgime, kes hoonet praegu kasutab, kes seda viimati kasutas, või kuidas? Andres 05:28, 7 Jun 2005 (UTC)

: Kas me räägime siin kirikutest kui ehitistest või kirikutest kui kogudustest? Kui räägime ehitistest siis peaks minu arust olema artiklite nimed kajastama ehitise nime, siis praeguse kasutaja järgi (ja varasematest kasutajate järgi tulnud nimedest teha redirect) kui aga räägime kogudustest siis peaks vist pealkirja ja artikli alustuse ümber kirjutama et sealt kajastuks et tegemist on kogudusega.

: isiklik eelistus on et artikklid on ehitistest milles on siis ära toodud koguduse info. (midagi sarnast nagu presidendiloss) --TarmoK 07:20, 7 Jun 2005 (UTC)

::Ka mina arvan, et artiklid peaksid olema ehitistest ja ühe punktina võiks artiklis olla kirjutatud kõnealuses kirikus tegutsevast kogudusest. Kui peaks olema kirjutajaid, siis võib teha eraldi artiklid kogudustest, kuhu siis kirikuhoonest kõnelev artikkel viitaks.

::: Meil on artikleid ka kogudustest, selles nimekirjas peaksid loomulikult olema artiklid ehitistest. Peaks kindlasti hoidma kurssi sellele, et kogudustest oleksid eraldi artiklid.

::: Ehitiste nimed jäävad tavaliselt samaks, olenemata kasutajast. Selles nimekirjas võib ju valdaja ära märkida väljaspool linki. Andres 13:32, 8 Jun 2005 (UTC)

::EELK Keila kiriku puhul olen kohanud kolme erinevat nimekuju. Kas need kõik peaksid loendis kajastuma?

::: Siin peaks olema see nimi, mis on artikli pealkirjaks. Teistelt nimedelt tuleb teha ümbersuunamised. Andres 13:39, 8 Jun 2005 (UTC)

::Olen samuti seda meelt, et loendisse tuleb panna ka hävinud ja lagunenud kirikud (mõnda neist tasapisi taastataksegi). Mis puutub kabelitesse, siis luteri kiriku kabelite puhul tasuks need sisse panna. Esiteks ei ole neid liiga palju, teisalt kujutavad nad endast vaatamisväärsusi ja on üsna kiriku moodi :-), kolmandaks kasutatakse mõnede puhul nii nimetust "kabel" kui ka "kirik". Teiste konfessioonide kohta ei oska ma öelda.~

::: Raskus on siin selles, et kabelit ei oska otsida kirikute loendist. Kui siia panna ka kabelid, siis tuleb see artikli alguses ära märkida. Aga nähtavasti tuleks teha ka eraldi kabelite loend. Andres 13:32, 8 Jun 2005 (UTC)

::Arvan, et konfessiooni puhul võiks märkida selle, kes praegu hoonet kasutab. On ju luteri kirikutest suur hulk olnud kunagi katoliku kiriku ehitatud ja kasutuses. See info kajastub kiriku ehitusloos ja ka koguduse ajaloos. Samas on need torniga majad rahva teadvuses praegu kui luteri kirikud ja neis tegutsevad luteri kogudused. Oleviste kiriku hoone kuulub EELK-le, Jaani Seegi kiriku hoone samuti. Kasutavad neid hooneid aga babtistid ja Armeenia kreeka-katoliku kirik. Arvan, et info kiriku kasutaja kohta on olulisem kui info selle kohta, kellele hoone juriidiliselt kuulub. KAREN

Juhin tähelepanu sellele, et on ka rööplehekülg Eesti kirikute loend konfessioonide kaupa. Nomenklatuur tuleks ühtlustada.

poolt. On ju tegemist sama loendiga, järjestus, rühmitamine on vaid erinev. Selle pealkirja peaks vist ümber nimetama, et seal pealkirjas oleks ka öeldud see "konfessioonide kaupa"(?)

mõistlik oleks vist teha üks neist "korda" ja siis selle põhjal hiljem teine ka. --TarmoK 07:39, 10 Jun 2005 (UTC)
Peale selle on eksitavad sellised pealkirjad nagu "Uusapostlik kirik" ja "Ukraina Kreeka-Katoliku Kirik", sest uusapostlikke kirikuid on mitu ja teine ei ole mitte pühakoja, vaid organisatsiooni nimi.
Arvan, et peaks tegema ka Eesti koguduste loendi. Andres 13:39, 8 Jun 2005 (UTC)

poolt --TarmoK 07:39, 10 Jun 2005 (UTC)

Palun kirjuta sõna "sajand" ja aastaarvud välja ning kasuta aastaarvude vahel mõttekriipsu – , mitte sidekriipsu - . [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13:48, 8 Jun 2005 (UTC)

Aga mida teha vennastekoguduse palvemajadega? Kuhu need panna? Teha eraldi loend? KAREN

Ehk nimetada ümber see loend pühakodade loendiks, siis saab siia panna kõik, nii kirikud, kabelid, palvemajad, kuningasaalid jne. (?) --TarmoK 07:39, 10 Jun 2005 (UTC)

: Mida tähendab sõna "pühakoda"? Arvan, et palvemajad ja kabelid selle mõiste alla ei kuulu. Andres 13:02, 10 Jun 2005 (UTC)

:: sedasi mõeldes jah. ... Ehk jätta pealkirja Eesti kirikute loend ja siis sissejuhatav lause Eesti kirikute ja teiste religiooni harrastamiseks kasutavate ehitiste loend (?) --TarmoK

:: Täna tuli vastu minu arust veelgi parem nimetus: "sakraalehitis". Panna äkki selline pealkiri ja sissejuhatus selgitama mis sakraalehitis on(?) .. siin on üks ülevaade http://narva.ut.ee/estica/est/arhitekt/sakraalehitised.html  --TarmoK 15:05, 29 juuni 2005 (UTC)

::: Sellega on jälle see häda, et uuemate ehitiste puhul on mõnikord raske määratleda, kas on tegemist sakraalehitisega. Näiteks kas Pärnu Agape keskus on sakraalehitis? Andres 15:46, 29 juuni 2005 (UTC)

:::: Metodisti kiriku koduleheküljel on kirjutatud "Pärnu Agape kirikus" (vt. http://www.metodistikirik.ee/kogudused.php?kogudus=parnu). Nii palvemajad kui kabelid on pühakojad (vt. Pühakodade riiklik programm http://www.kul.ee/index.php?path=657 Seal on kirjas: "Programmis kasutatakse sakraalhoonete tähistamiseks mõistet pühakoda, mis hõlmab universaalsena kõiki kuuluvuselt, arhitektuurilt ja traditsioonidelt erinevaid kultusfunktsiooniga ehitisi. Sisult suuremahulist, kuid samas mitte kõiki juhte katvat mõistet kirik kasutatakse tähenduses kirikuhoone vaid puhkudel, kus kontekst võimaldab seda ühemõtteliselt ehitisena tõlgendada."). Pooldan mõtet jätta olemasolevasse kirikute loendisse hooned, mida üldiselt mõsistetakse kirikutena s.t luteri, õigeusu ja katoliku kiriku kirikuhooned. Mõne erandiga (nt. Oleviste ja Tallinna Niguliste kirik). Kui kõik Eestimaa pinnal olevad sakraalhooned siia loendisse kanda, muutuks see kardetavasti liiga pikaks ja halvasti kasutatavaks. Kindlasti peaks aga loendi lõpus olema viide nt. kabelite ja palvemajade loendile, milles on need hooned, mis mõiste "kirik" alla ei mahu. Samuti võib teha sakraalhoonete (pühakodade) loendid konfessioonide kaupa (nt. EELK kirikute, kabelite ja Vennastekoguduse palvemajade loend haldusüksuste kaupa). Või läheb asi sel kombel liiga keeruliseks? KAREN

::::: Pooldan pigem Kareni plaani. Arvan, et kirikute alla kuuluvad kindlasti endised ja praegused õigeusu, katoliku ja luteri kirikud. Teiste konfessioonide puhul pole asi üheselt selge. Näiteks on mul mulje, et metodisti kirik ei pea paika, kus kogudus koguneb, pühaks (see on ainult mulje). Peale selle, näiteks Agape keskuses on see ruum väiksem osa kogu hoonest ning hoone ei meenuta eriti kirikut. Ruumi, milles kogudus koguneb, üüritakse välja kõiksugu üritusteks, mida kiriku puhul ju ei tehta. Siin ei aita ka sõna "sakraalhoone", sest sellest jutt ju ongi, et see hoone ei ole minu meelest sakraalne. Andres 19:04, 29 juuni 2005 (UTC)

Kui kirik hävis 1944, kas ei peaks ehk teda nimetama E.E.L.K. kirikuks? Ma ei tea täpselt seda lühendite asja. Andres 28. august 2006, kell 22:17 (UTC)
Võibolla tõesti. Ka mina ei tea seda kindlalt. Akra 29. august 2006, kell 06:36 (UTC)
Kui panna E.E.L.K., siis see tähendaks, et hävinud kiriku omanik on või selles tegutseb praeguse välis-eesti luteri kiriku kogudus. Pakun, et hävinud kiriku puhul jätta organisatsioon märkimata. Kui soov on, siis võib kirjutada kriipsu järele, kas tegemist oli luteri või õigeusu kirikuga. Kuna aga nii mõnigi hävinud luterlaste kirik võis varasemal ajal olla katoliku koguduse käes, siis kas on tarvilik seda viimatist luteri kirikule kuulumist märkida? Karen 30. august 2006, kell 03:41 (UTC)

Jah, E.E.L.K. ei sobi. Andres 30. august 2006, kell 13:19 (UTC)
Väga paljud luteri kirikud käisid korduvalt käest kätte. Jätaks, siis tõest hävinud kirikute puhul märkimata tema viimase kasutaja. Kui artikliteni jõuab, siis kirjutaks seal tema käekäigu lahti. Korjan omapandud tunnused ära. Akra 30. august 2006, kell 10:12 (UTC)

Kirjanduses räägitakse, et Helme kirik on varemetes kivihoone. Sõitsin täna Helmest läbi ja viit suunas ühe lihtsa puumaja suunas. Vahetult peale Tõrva piiri Karksi-Nuia suunas. Enne Helme kalmistut. On tegemist Helme kiriku või mingi muuga?--Hendrix 1. jaanuar 2008, kell 17:34 (UTC)

aga ikkagi, kuhu panna näiteks Tallinna mošee. Neid on nii vähe, et ebaotstarbekas oleks spets loendit tegema hakata. Aga muude riikidega seonduvate loendite puhul küll. Aga seal võib jälle kristlikke pühakodasid väga vähe olla. Mina pooldaksin pühakoja mõistet. Siis saaks paika panna ka palvemajad ja kabelid.--Hendrix 30. detsember 2008, kell 12:03 (UTC)

Arvan, et eri usundid võiksid siiski eraldi olla. Mis puutub "pühakojasse", siis pole selge, kas kõik kristlased just pühakodades kogunevad. Andres 30. detsember 2008, kell 12:06 (UTC)

:no see pole enam meie probleem, kus nad oma usulisi veendumusi väljendavad. Minu ettepaneku sisu on selles, et saaks ühte nimekirja ühemõtteliselt panna ehitised, kus saab/sai avalikult väljendada oma usulisi veendumusi.--Hendrix 30. detsember 2008, kell 12:12 (UTC)

:: Ühemõttelisust on raske saavutada. Just ühemõttelisuse pärast ma soovitangi koostada nimekirju usundite kaupa.

:: Pole selge, mis tähendab "pühakoda". Andres 30. detsember 2008, kell 12:49 (UTC)

:::"Programmis kasutatakse sakraalhoonete tähistamiseks mõistet pühakoda, mis hõlmab universaalsena kõiki kuuluvuselt, arhitektuurilt ja traditsioonidelt erinevaid kultusfunktsiooniga ehitisi. Sisult suuremahulist, kuid samas mitte kõiki juhte katvat mõistet kirik kasutatakse tähenduses kirikuhoone vaid puhkudel, kus kontekst võimaldab seda ühemõtteliselt ehitisena tõlgendada." - selline tundub olevat ametlik seisukoht pühakoja kohta PÜHAKODADE RIIKLIK PROGRAMM lk.8--Hendrix 30. detsember 2008, kell 13:12 (UTC)

Aleksander Nevski katedraali, Kuremäe kloostri ja võib-olla veel mõne kogudusega Eestis on lugu selline, et nad ei olegi MPEÕK kogudused, vaid alluvad otse Moskva patriarhile, st on sisuliselt Vene Õigeusu Kiriku kogudused välismaal ja lühendi MPEÕK kasutamine nende puhul ei saa olla õige. 90.190.71.25 22. detsember 2015, kell 17:49 (EET)

Küllap vist. Vähemalt Toompea kiriku seostamine MPEÕK-ga on selles mõttes õige, et see on MPEÕK peakirik. Andres (arutelu) 22. detsember 2015, kell 19:01 (EET)
----
Kas õigusvastaselt võõrandatud maad ja varad ei läinud tagastamisele? Pean siin silmas EAÕK kirikuid loendis, märkusega "ei tegutse", "ei ole kasutusel", "varemeis". Võrdluseks - Tahkuranna kirik (1891) märkusega "varemeis" on küll määratletud kui EELK kirik. 90.190.71.25 12. jaanuar 2016, kell 18:51 (EET)

Tahkuranna kogudus tegutseb Tahkuranna kiriku käärkambris, õigeusu kogudused Läänemaal ei tegutse (välja arvatud Haapsalus).--Juhan121 (arutelu) 12. jaanuar 2016, kell 19:23 (EET)

:Siin on kirikuhoonete, st kinnisvara, mitte koguduste loend. Seepärast on põhjust arvata, et lühendid märgivad omandi- või rendisuhet. Kui lühendid näitavad koguduse olemasolu, siis tuleks sissejuhatuses seda ühemõtteliselt selgitada. 90.190.71.25 12. jaanuar 2016, kell 22:18 (EET)

Moskva Patriarhaadi stavropigiaalsed kogudused Eestis

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti kirikute loend haldusüksuseti


Arutelu:Astroloogia

Arvan, et Lääne astroloogiast võikski rääkida selles artiklis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 08:08, 29 Mar 2004 (UTC)

Järgnev erinevate inimeste poolt koostatud osa tuleks minu meelest esialgu põhitekstist välja jätta, sest see ei ole neutraalne. Selle põhjal tuleks koostada neutraalne tekst.
Astroloogia puhul on oht langeda fatalismi kui ei arvestata, et kultuurikontekst ja õppimisvõimeline isik on tugevamad astraalsetest mõjudest.
Siiski on täielik fatalism suhteline, st. sõltub sellest kui kõrgelt tasapinnalt vaadata.
Aga peab kahjuks ütlema, et ükski isik, kes on sündinud Maa peale inimesena elama, ei suuda vältida nn. kosmilisi-astraalseid mõjutusi.
Nii nagu ei saa vältida gravitatsiooni, ei saa vältida ka taevakehade mõjutusi, mis kaasnevad gravitatsiooniga. Ja kahjuks mina kui astroloog arvan, et taevakehade mõju inimesele ja ühiskonnale toimubki gravitatsiooni kaudu, kus iga taevaheha võngub Maa ja inimese suhtes erineva võnkesagedusega - võnked liituvad ja lahknevad ning toimubki materiaalse elu loomine. Palun kontrollige ise! Joonistage välja planeetide võnkegraafikud ja seostage need maailmasõdadega või ülemaailmsete majanduskriisidega ja siis on kõik piltlikult näha, et seos on gravitatsiooniline. Kes seda teha ei taha, ei oska või ei viitsi, see  ei peaks siin sõna võtma.
Astroloogia seos religiooniga (vt usu obiekt): Jumal lõi kosmose, planeedid, see tähendab, et astroloog lugedes tähti, saab ikkagi uskuda vaid Jumalat. Ajaloos on ka kristlikud astroloogid, kellest kuulsaim on Nikolaus Cusanus (Cues).
Suure materiaalse objektiga nagu on tähed ja planeedid kaasnevad ka vaimsed mõjutused, nii nagu Päikese plekid mõjutavad inimesi ka vaimselt.
Iga täht ja tähekogu avaldab erinevat vaimset mõju. Kas seda vaimset mõjutajat nimetada Jumalaks või mitte, on iseküsimus. Nimetada võib ka seda lihtsalt kosmilise energiakeskuse mõjuks. On ju selge, et iga taevatäht on kosmiline energiakeskus, mis saadab välja nii gravitatsioonilisi kui ka muid otse energeetilisi mõjusid. Neid mõjusid eitada on suur rumalus.
Kahjuks annab astroloogia täieliku ülevaate ka nn. jumalatest ja nende headest ning halbadest külgedest (kosmilise kiirguse hea ja halb mõju.
Probleem ongi selles, et kosmiline teadvus kontrollib igal ajahetkel inimkonna elu ja kaasajal valitsevad kosmilised jumalad ei soovi, et inimene tegeleks astroloogiaga ja saaks teada kõike, mis puudutab jumalaid. ) Astroloogia on olnud juba paartuhat aastat põlu all. Kes tahab saavutada ühiskonnas auväärset positsiooni ei tohi astroloogia poole vaadatagi.
Andres 06:32, 26 Nov 2004 (UTC)
Suurema osaga sellest tekstist pole midagi peale hakata. Tegemist on New Age'i klišeede kuhjakesega, mis on omal kohal "Päikesetuules", kuid mitte entsyklopeedias. Ka sellelaadsetel teemadel võib kirjutada täiesti mõistlikku teatmeteoseteksti, eeskujuks sobib näiteks Stuarti Holroydi koostatud "The Arkana Dictionary of New Perspectives". Lausejupid "Ja kahjuks mina kui /.../ arvan", "Kes seda teha ei taha, ei oska või ei viitsi, see ei peaks siin sõna võtma." ja "Palun kontrollige ise!" näitavad, et teksti autor ei suuda teha vahet entsyklopeedial ja võrgufoorumil. --Oop 12:30, 26 Nov 2004 (UTC)
Kasutaja Villu Põldma 19: 32
Entsüklopeedias võib küll kasutada märksõnade tõlgitsusi mitmest aspektist. On selge, et kasutaja Andres on skeptik ja talle meeldib materiaalne nn. marksistlik/leninlik artikkel märksõna „astroloogia" kohta, aga peab arvestama, et on ka teisi, kes ei ole marksistliku maailmavaatega ja suhtuvad „soojemat" astroloogiasse.

Minu meelest pole see üldse tähtis, millise maailmavaatega keegi on. Me peame lihtsalt arvestama sellega, et on olemas erinevad maailmavaated, ning esitama erinevate maailmavaadete lähenemised sellisel viisil, et keegi ei saaks öelda, et mingit positsiooni esitatakse karikatuurselt või muidu ebaobjektiivselt. Peale selle, alati ei tulene seisukohtade erinevused maailmavaadete erinevusest. Ka sel juhul tuleb esitada erinevad seisukohad (juhul, kui need on vähegi levinud seisukohad, mitte kasutaja isiklik arvamus) ning ka argumendid ja vastuargumendid, mis ühe seisukoha pooldajal teiste seisukohtade vastu ning oma seisukoha kaitseks on. Hea, kui seisukohad ja argumendid on dokumenteeritud.

Praegu artiklis olev tekst on minu meelest üsna ettevaatlik. On esitatud teadusliku maailmavaate pooldajate ja astroloogide seisukoht (see ei pruugi olla kõikide astroloogide seisukoht). Võib-olla on astroloogide seisukohta moonutatud, sel juhul tuleb seda täpsustada. Tekst on võetud põhiliselt inglise vikist. See artikkel on algusjärgus ning loomulikult tuleb seda edasi arendada. Tõstsin suure tekstijupi välja, sest see kasutas poleemilist retoorikat. See aga ei tähenda, et seal ei võiks olla kasutamiskõlbmatut materjali.

See seisukoht ei tulene mitte minu isiklikust skeptilisusest astroloogia suhtes, vaid sellest, et Vikipeedia koostamispõhimõtted nõuavad seda. Põhjus on lihtne: teisiti me ei saa artiklite koostamisel koostööd teha. Koostööle tuleks kasuks ka see, kui vältida argumente ad hominem. Andres 18:01, 30 Nov 2004 (UTC)

Et Villu Põldma seisukohad on avaldatud, siis võib neid ju esitada Villu Põldma seisukohtade nime all. Andres 18:41, 30 Nov 2004 (UTC)

Hetkel on kategooria "Astroloogia" ainus allkategooria kategooriale "Pseudoteadused". Olen igati poolt, kui keegi kirjutab artikli Pseudoteadused. Samas leian, et selle termini kasutamine kategoorianimena on neutraalsusest (NPOV!) kaugel - kui seda ei kasutata just ajaloolises tähenduses, ehk kõigi distsipliinide (ja koolkondade) kohta, mida on eri aegadel pseudoteadusteks nimetatud (astroloogia, alkeemia, relatiivsusteooria, geneetika, lõssenkism, marrism, fomenkoloogia jne). Siiski oleks sellegi puhul parem lahendus koondada kogu loend koos selgitustega artiklisse. Sestap lähengi järgnevalt sellele kategooriale kallale ja suunan astroloogia hoopis kategooriasse "Esoteerika" - ka sel mõistel on osade inimeste kõnepruugis pejoratiivsed konnotatsioonid, ent nende levik on märksa piiratum ja suur osa inimesi peab seda terminit pigem neutraalseks (või isegi positiivseks, Issanda loomaaed on kirju).  --Oop 16:42, 1 Dec 2004 (UTC)

Artikkel Pseudoteadus on olemas.

Mulle tundub samuti, et sõnal "pseudoteadus" on halvustav kõrvalmaik. Me võime sellest rääkida küll, et astroloogiat peetakse pseudoteaduseks, ja täpselt selgitada, miks; aga kui me paneme ta selle kategooria alla, siis ei saa selgitust lisada. Pealegi ei pruugi astroloogia tingimata pretendeerida sellele, et ta on teadus; seega ei ole pseudoteaduslikkus astroloogiale olemuslik. Kindlasti ei ole minu meelest alust nimetada pseudoteaduseks vana-, kesk- ja renessansiaegset astroloogiat. Andres 19:47, 1 Dec 2004 (UTC)

: Halvustav ta võib ju olla, kuid see ei tohiks olla takistuseks. Pole tähtis kas astroloogid end teadlasteks nimetavad või mitte, tähtsust omab see, mida nad teevad. Tegelevad nad aga ennustamise ja mitmesuguste nähtuste seletamisega (selgelt teaduse valdkond). Astroloogia on kindlasti pseudoteadus. Siim 20:21, 1 Dec 2004 (UTC)

::: Praeguses artiklis Pseudoteadus on nõutud, et pseudoteadus esitaks end teadusena.

::: Edasi tuleb küsimus sellest, mis on teadus. Minu meelest küll ei ole ennustamine ja seletamine teaduse monopol. Andres 10:59, 2 Dec 2004 (UTC)
Andres 10:59, 2 Dec 2004 (UTC)

:: Miks peaks teatud maailmavaatega inimeste halvustamine olema Vikipeedias  lubatud? See, mis on teadus ja mis on selle valdkonnad, on ju filosoofiline (maailmavaateline?) probleem. Priitp 20:55, 1 Dec 2004 (UTC)

::: Siin sa eksid küll rängalt. Teaduseks olemine või mitteolemine ei ole filosoofiline probleem, kaugel sellest. Teaduslikkuse kriteeriumiks on teadusliku meetodi kasutamine. Mis teha kui astroloogial on halb maine ju ta on selle ära teeninud. Solvuda pole siin midagi, sest astroloogia ei ole ju teadus, kuigi kasutab astronoomilisi andmeid ja arvutab neist lähtuvalt midagi ja teeb veel järeldusi ka, seega trügib selgelt teaduse mängumaale. Võib öelda ka mitteteadus, ebateadus vms. kuid selle järgi pole vajadust, sest mõiste pseudoteadus on olemas ja laialt aktsepteerimist leidnud. Miks on inglise vikipeedias astroloogia ja alkeemia pseudoteaduse kategoorias? Seal peaks ju potentsiaalseid solvujaid sadu kordi enam olema. Siim 21:19, 1 Dec 2004 (UTC)

:::: Siin oleks hea Feyerabendiga lajatada, aga kahjuks on tema "Meetodi vastu" maakeelde ümber panemata. Korraliku ülevaate teadusfilosoofiast saab Chalmersi raamatust "Mis asi see on, mida nimetatakse teaduseks?". Samuti soovitaks Kuhni "Teadusrevolutsioonide struktuuri". Neist võiks mingi ülevaate teadusfilosoofiast ja teadusliku meetodi probleemist saada küll. :) Priitp 21:32, 1 Dec 2004 (UTC)

::: Filosoofidel võib muidugi olla oma nägemus teadusest, kuid nende häda on see, et nad ise ei ole teadlased. Ma ei õpi teadust filosoofilistest raamatutest, selle jaoks on olemas teised, teaduslikud teosed :) Siim 21:41, 1 Dec 2004 (UTC)

::Noh, mina ei loe küll Chalmersist ega Kuhnist välja, et astroloogia samavõrd teadus oleks, kui nt. füüsika. Astroloogilised väited on väga kehvasti nö falsifitseeritavad ja pole minu teada kunagi rangele matemaatilis-statistilisele proovile vastu pidanud:) --KS 21:50, 1 Dec 2004 (UTC)

::: Kui Sa lähtud falsifikatsionistlikust teaduse teooriast, siis tuleks see ka konkreetselt kirja panna: falsifikatsionistlikust teadusteooriast lähtudes ei ole astroloogia teadus. Teaduse teooriaid võib aga olla teisigi, seega tuleb alati täpsustada, millest lähtudes ühte või teist asja väidetakse.

::: PS. Ma ei väitnud, et astroloogia on teadus. Priitp 23:51, 1 Dec 2004 (UTC)
Ee...aaargh? Nojah. Kordan aeglaselt. Pseudoteadus on termin, mis väljendab kirjutaja suhtumist. Vikipeedia yks olulisimaid alusprintsiipe on neutraalsus (NPOV). Mul endal on ka terve rida seisukohti, sealhulgas radikaalseid (olen agnostiliste kalduvustega pagan, ontoloogiliselt materialist ja pooldan ökoterrorismi). Ma võin veel igasuguseid asju arvata, aga ma ei pane neid teatmeteosesse kirja. Pigem vastupidi, just seevõrra pyyan ma väljenduda võimalikult neutraalselt. Kui ma ei kategoriseeri astroloogiat, alkeemiat, hiromantiat, frenoloogiat jms pseudoteadustena, ei tähenda see, et ma kategoriseeriksin neid teadustena. Kui ma kasutan neutraalsemaid termineid yldiste kategooriatena, jäävad mulle vabad käed panna artiklitesse kirja ka need seisukohad, mida pooldan mina - just nimelt seisukohtadena. Ma võin ju tahta Tiibetit mitte Hiina alla kategoriseerida. Või Põhja-Iirimaad Yhendkuningriigi osana. Või Augustinust filosoofina. Aga see oleks mitte ainult et faktiväide, vaid veel hullem, faktiväidete esitamine taustsysteemi, tugistruktuuri, entsyklopeedia ehituse kaudu, mis peaks olema neutraalne - põigeldes kõrvale selge väite esitamisest ja omaksvõtust, esitades oma arvamuse kaudselt, salamisi, hiilides. Ei, kõik entsyklopeediad ei pea olema neutraalsed. Aga siis peavad nad oma alusseisukohti ka avalikult tunnistama. Catholic Encyclopedia on väga hea allikas, aga ta poleks seda, kui ta salgaks maha enda katoliiklikkuse. Vikipeedia alus on neutraalsus. Järelikult lähtutakse sellest. Nii nagu Viki ei ole teadusentsyklopeedia, ei ole ta ka New Age'i teatmik. Ei katoliiklik, luterlik, budistlik ega ateistlik. Järelikult kirjutatakse artiklisse Pseudoteadus, et suur osa kaasaegseid teadlasi (parem konkreetsete nimedega) peab astroloogiat pseudoteaduseks. Ja et selles on kahelnud need ja need, eksperimente on teinud need ja need, argumendid poolt ja vastu on niisugused ja naasugused. Ja et sellest kuni selle ajani peeti NLis pseudoteaduseks geneetikat ja relatiivsusteooriat. Ja alates sellest ja sellest ajast lõssenkismi ja marrismi. Et tänapäeval on erinevaid arvamusi geopoliitika ja grafoloogia suhtes, aga frenoloogia pooldajaid on väheks jäänud. Jne. St: Viki võtab kokku ja esitab võõraid seisukohti, kuid võimaluse korral mitte omi. Last but not least: inglisviki Pseudoteaduse alguses - nii nagu ta praegu on - seisab märge, et artikli neutraalsus on vaidlustatud. Põhjusega. Inglisviki oma kasutajamassiga on hea testplatvorm, kuid mitte pyha ja eksimatu. --Oop 23:17, 1 Dec 2004 (UTC)
P.S. NPOV-arutelud ei peaks olema määritud laiali yle kogu Viki, vaid Yldises arutelus - või, veel parem, selle spetsiaalsel all-lehel. Keegi võiks need sinna tõsta ja panna artikliaruteludest lingid, need muutuvad muidu loetamatuteks. Mina praegu ei viitsi, ma peaks vahelduseks ka päris tööga tegelema. --Oop 23:17, 1 Dec 2004 (UTC)
Arutelu on ilus, aga teadus või pseudoteadus - see küsimus on mõttetu. On selge, et psühholoogia ja filosoofia on niisama vähe füüsikalised teadused nagu astroloogiagi. Ka ajalooteadus on vaieldav, sest ajalugu kirjutatakse pidevalt ringi, vastavalt selle soovile, kes on võimul, kes maksab ajaloolase uurimistöö kinni. Ajaloolane, filosoof jne. peavad ära elama. Ka astroloog peab ära elama, kui aga võimul olev valitsus astroloogide äraelamiseks raha ei eralda, siis ametlikult ei ole astroloogia teadus. Kui võim ei eralda kõikidele ajaloolastele palgaraha, elavad ära ainult need ajaloolased, kes ajaloo ümber kirjutavad vastavalt palgamaksja soovile ja ainult nende ajalugu on teadus. Teiste ajaloolaste uuritud ajalugu ei ole teadus.
Kui unustada poliitika, siis on astroloogia kõige vanem teadus ja kõige rohkem teadus, ning kõike põhjalikum teadus, sest astroloogia tugineb materiaalsete objektide liikumise seaduspärale. Lisaks sellele, on koos materiaalse liikumiseega  veel avastatud vastavused ühiskonna ja riigi ning üksikisiku saatustes ja iseloomus. Lisaks sellele on veel materiaalsete objektide liikumise järgi võimalik ennustada, kuna ennustamine ongi tõestus, mis näitab kas astroloogia on teadus või ei. On selge, et ajaloofilosoofia ei võimalda ennustada täpselt riigi saatust, aga astroloogia võimaldab. Psühholoogia ei suuda ennustada täpselt isiku saatust ja iseloomu muutust, aga astroloogia võimaldab.
Astroloogia seadused riigi ajaloo kohta on avalikult esitatud V. Põldma raamatus „Eesti ajalugu ja tulevik kosmilistes rütmides". Astroloogia on õpetus kosmilistest rütmidest. Kosmilise rütmi tundmine võimaldab ennustada nähtuse kordumist.

Kaotasin eelnevast lõigust kasti ära, sest see oli yks kole kast. Millegipärast on yks teatav kontingent inimesi, kes kipuvad suvalise teksti kestel kaste kirjutama. Tyypnäide: Leon. --Oop 23:29, 30 Dec 2004 (UTC)

: Kast tekib siis, kui rida ei alustata lehekülje äärest. Tavaliselt neid meelega ei tehta. Andres 08:18, 31 Dec 2004 (UTC)

Siia on lisatud väiteid, mis on vaieldavad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. detsember 2009, kell 13:41 (UTC)

Etümoloogia on eksitav. Andres (arutelu) 10. märts 2014, kell 23:59 (EET)

Parandasin. Andres (arutelu) 15. aprill 2015, kell 20:08 (EEST)
Aspektide peatükk tuleks tõsta märksõna "horoskoop" alla ja lisada sinna ka ülejäänud horoskoobi põhielemendid. --Astromaailm (arutelu) 13. aprill 2015, kell 16:33 (EEST)
Astroloogiaga tegelevat inimest nimetatakse astroloogiks

Vist liiga nõrk tingimus. Tuleb lihtsalt täpsustada, kuidas tegeldakse. Andres (arutelu) 15. aprill 2015, kell 20:08 (EEST)
Siin on mõned asjad, mis ei ole päris neutraalsed. Ei saa kindlalt väita, et astroloogia kindlalt aitab. Ma kahtlen ka selles, et tänapäeva astroloogidel  on ühine seisukoht selle kohta, miks astroloogia töötab. Andres (arutelu) 15. aprill 2015, kell 20:56 (EEST)
Tegelikult see viimane on vähem tähtis. Seal on öeldud "üha rohkem", see võib tõsi olla, aga seda pole tõendatud, praeguse viitega ei saa seda tõendada. Aga see polegi neutraalsuse probleem.
Tuleb sõnastust kohendada ettevaatlikumaks. Andres (arutelu) 15. aprill 2015, kell 21:03 (EEST)
See on jah pigem minu subjektiivse vaatluse tulemus, et üha rohkem räägitakse. Tegelikult on alati olnud astrolooge, kes ei räägi inimestele planeetide "mõjust", sest seda tõlgendatakse sageli fatalistlikult, ja pigem viitavad astroloogia kirjeldavale funktsioonile (nagu suur kosmiline kell vmt). Samas ma näen kas või sotsiaalmeedias, et aina rohkem soovitatakse inimestel endaga tööd teha, mitte lasta astroloogial endale pähe istuda, ja soovitavad just astroloogid. Sõnastust püüan kohendada, ise asja sees olles päris raske:)--Astromaailm (arutelu) 16. aprill 2015, kell 06:55 (EEST)

Tasub teistest vikipeediatest eeskuju võtta. Andres (arutelu) 16. aprill 2015, kell 08:20 (EEST)

Viimane välislink ei ole eriti relevantne. Astroloogid eristavad juba ammu tähtkujusid ja märke. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 18. september 2016, kell 16:57 (EEST)

Materjali, mida saaks artiklis kasutada, leiab siit:
Eri:Erin/6462730.
Kaniivel (arutelu) 20. august 2023, kell 16:00 (EEST)


Arutelu:Alkoholid

Arvan, et see definitsioon ei ole ikkagi õnnestunud. See on ümber nurga ka pealegi eksitav, sest ta ei ütle, millega teised süsinikuaatomid võivad seotud olla. Kas pole mitte nii, et tegemist atsüklilise süsinikuahelaga, milles süsinik võib peale süsiniku olla seitud ainult vesiniku või hüdroksüülrühmaga? ENE esimene väljaanne väljendab seda nii, et tegemist on süsivesinike derivaatidega jne, mis on muidugi veel sirgjoonelisem väljendus, kuigi võib-olla mitte kõigile arusaadav. Andres 19:38, 29 Mar 2004 (UTC)
Atsüklilisus pole oluline: tsüklilised alkoholid on täiesti olemas ega ole neil eriomadusi.
Mis puutub teistesse süsinikuaatomitesse, siis üldiselt võib sama süsinikuahela küljes olla erisuguseid funktsionaalseid rühmi samaaegselt. Oluline on siin see, et kui hapnik ja hüdroksüülrühm on sama süsiniku küljes, tekivad hüdroksüülrühmal alkoholist erinevad omadused. Jaak

Ahah, seda ma ei teadnud, et võivad olla tsüklilised alkoholid.

Aga küsimus on nüüd selles, et mis siis saab, kui mõni süsinikuaatom on seotud mõne muu funktsionaalse rühmaga? Kas siis on ikka tegemist alkoholiga? Minu meelest on definitsioon ümber nurga selles mõttes, et ta ei kirjelda molekuli üldist ehitust, vaid ainult seda, mis toimub ühe hüdroksüülrühma läheduses. Andres 20:35, 29 Mar 2004 (UTC)

Ehk oleks artikli parem pealkiri "Alkoholid"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:56, 4 Oct 2004 (UTC)

Arvan, et "alkohol" võiks olla täpsustuslehekülg, kus oleks ka tavakeelne tähendus. Aga siia pole seda minu meelest tarvis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. september 2005, kell 18.44 (UTC)

Kahte artiklit on vaja: Alkohol ja Alkoholid. Artiklis Alkoholid rääkida sellest orgaaniliste ainete ryhmast, muuhulgas nimetatakse ka etüülalkoholi. Artiklis Alkohol mainitakse ka ainerühma, kuid peamiselt räägitakse etüülalkoholist ja alkoholismist. --Lulu 20. september 2005, kell 18.47 (UTC)

Millest räägiks siis artikkel Etanool? Peep 20. september 2005, kell 18.51 (UTC)

: Lulu vist peabki etüülalkoholi all silmas etanooli. Artikkel etanoolist räägiks muidugi sellest ainest läbi keemia, mitte alkoholismi prisma. Siim 20. september 2005, kell 18.54 (UTC)
Etanool ja etüülalkohol on synonyymid, st, ymbersuunamine. Pole tähtis,kumb osutub põhiartikliks, aga seal peab olema ka viide, kasvõi "vaata ka" kaudu artiklile "alkohol" ja "alkoholid". Millises artiklis neist rääkida alkoholismist? Soovitaksin endiselt artikli nimeks Alkohol, kuna sellest tyvest on tulnud "alkoholism", "alkoholiprobleemid", "alkohoolsed joogid" jpm. Yks asi on keemiline nomenklatuur, teine asi on sotsiaalsed probleemid ja sellega seotud temaatika. --Lulu 20. september 2005, kell 18.58 (UTC)

Väga hea. Alkoholismi võib esialgu jah käsitleda alkoholi artiklis, kuid kindlasti on sellest piisavalt rääkida, et oleks oma artikkel. Ja alkohoolne jook oleks siis ümbersuunamine Alkohol peale? Muidu nõustun ettepanekuga. Peep 20. september 2005, kell 19.03 (UTC)

: Olen nõus sellega, et artikkel "Alkohol" ei oleks mitte teadusliku vaid nö tavatähenduse kohta, kuid alkoholismist tuleb rääkida artiklis "Alkoholism". Siim 20. september 2005, kell 19.05 (UTC)

:: Sõnal "alkohol" on kolm tähendust: üks alkoholidest, etanool, alkohoolsed joogid. Arvan, et tuleks teha sinna täpsustuslehekülg. Alkoholismi kohta peaks olema eraldi artikkel. Siit algusest tuleks tavakeelne tähendus ära võtta, sest selle artikli teema on midagi muud. Küll aga võiks panna päisesse täpsustuslingi alkohoolsetele jookidele. Teine võimalus oleks rääkida artiklis "alkohol" alkohoolsetest jookidest, aga pean seda halvemaks lahenduseks, sest ka keemilised tähendused on levinud (igale keskkoolilõpetajale tuttavad). Andres 21. september 2005, kell 02.00 (UTC)

::: Ma arvan, et "alkohol" keemiline tähendus on levinud, kuid seda *kasutavad* selles tähenduses vaid keemikud. Ehk siis Vikipeedias - kui inimene kirjutab otsingukasti "alkohol", siis tõenäoliselt ta otsib tavakeelset tähendust, sest et vaevalt enamus inimesi siin keemikud on. Peep 22. september 2005, kell 09.18 (UTC)

:::: Miks siis peaks keemik olema? Kujutle keskkooliõpilast, kes õpib keemiat. Ja kui inimene kirjutab otsingukasti "alkohol", siis ta ei tohiks satuda artikli "Alkoholid" otsa, nagu see praegu on. Andres 22. september 2005, kell 17.35 (UTC)
----
Välja tõstetud:
==== Tsüklilised alkoholid ====
* Fenool, C6H5OH
* Tsükloheksanool

Arvan, et artiklis peaks mainima terminit "tsüklilised alkoholid", selgitama selle tähendust ning viitama kohta, kust neist räägitakse. Andres 17. juuni 2006, kell 16.14 (UTC)
----
Kuidas saab eristada molekuli algust ja lõppu? Ainult valemil on algus ja lõpp. Andres 17. juuni 2006, kell 16.14 (UTC)

Parandasin ära. Tõstsin välja "estrid":

* Fenool, C6H5OH
* Tsükloheksanool

Parandasin ära. Tõstsin välja "estrid":

Alkoholid reageerivad happelises keskkonnas karboksüülhapetega, moodustades estreid. Estrite üldvalem on R-COO-R', kus R võib olla sama rühm, mis R'.
R-OH + R'-COOH -> R-COO-R' + H2O
Mis puutub tsüklilistesse alkoholidesse, siis paneksin nad heameelega tagasi. Kui juba mitmealuselised alkoholid on siin alajaotusena olemas, miks siis tsüklilised ei tohi enam olla? --Lulu 17. juuni 2006, kell 22.47 (UTC)

Küsimus on terminoloogias: kas tegu on alkoholidega. Andres 17. juuni 2006, kell 22.50 (UTC)

: Estrid on hoopis teine aineklass. --Lulu 17. juuni 2006, kell 22.52 (UTC)

:: Jah. See jutt estritest käib alkoholide (võib-olla üldse hüdroksüülrühma) keemiliste omaduste kohta. Andres 18. juuni 2006, kell 06.01 (UTC)
----
* pentanool   C5H11OH
* heksanool	C6H13OH
* heptanool	C7H15OH
* oktanool	C8H17OH
* nonanool	C9H19OH
* dekanool	C10H21OH

Pärast alaindeksite tekitamist võib selle tagasi panna. Andres 7. veebruar 2011, kell 00:27 (EET)

Kuna hüdroksüülrühma vesinikul on positiivne osalaeng, võib ta hästi osaleda vesiniksideme moodustumisel. Alkoholid võivad moodustada vesiniksidemeid omavahel ja ka vee molekulidega. Sellest ongi tingitud alkoholide hüdrofiilsus ning hea lahustuvus vees. Alkoholide lahustuvus vees sõltub süsinikahela pikkusest – lühikese süsinikahelaga alkoholid lahustuvad vees väga hästi, pikema ahelaga halvasti. Alkoholid on narkootilise toimega ja mürgised. Metanool ja kõrgemad alkoholid (alates C6) tekitavad nägemisorganite pöördumatuid kahjustusi. C2 – C4 (eriti hargnemata ahela puhul) on vähem mürgised st. nende surmav kogus võib ulatuda mitmesaja grammini. Süsiniku arvu suurenemise määral kasvab alkoholide keemistemperatuur. Alkoholid on vedelas olekus assotsieerunud. Soojendamisel vesinikside katkeb ning alles aurudes esineb alkoholimolekul üksikult. Vesiniksideme katkemine põhjustab alkoholide suhteliselt kõrgeid keemistemperatuure. Homoloogilise rea 11 esimest liiget on toatemperatuuril vedelikud, C12 – C20 meenutavad tardunud rasva, C21 alates on alkoholid tahked ained. Alkoholid on veest kergemad, tihedus alla 1000 kg/m3.
Oksüdeerumine (tekivad aldehüüdid; katalüsaatoriteks Cu, Ag.): 2 CH3CH2OH + O2  2 CH3CHO + 2 H2O
Täielik põlemine: CH3CH2OH + 3 O2 -> 2 CO2 + 3 H2O
Dehüdraatimine (happekatalüütiline; tekib alkeen või eeter): CH3CH2OH -> CH2 = CH2 + H2O  (300 oC – 400 oC , Al2O3)
2 CH3CH2OH  CH3CH2OCH2CH3 + H2O  (130 oC – 150 oC, H2SO4)
Leelismetallidega (tekivad soolad – alkoholaadid;
soola nimetuse lõpp –olaat): 2 CH3CH2OH + 2 Na -> 2 CH3CH2ONa + H2
Orgaaniliste hapetega (tekivad estrid): CH3COOH + CH3CH2OH  CH3COOCH2CH3 + H2O
Alkoholaatide hüdrolüüs: CH3CH2ONa + H2O -> CH3CH2OH + NaOH

Võtsin välja kuni toimetamiseni. Andres 7. veebruar 2011, kell 00:29 (EET)