Arutelu:Mürgistus

Mariina, see artikkel võiks olla inimesel esinevast haigusseisundist, tuginedes RHK-10 klassifikatsioonile.
Veterinaarmeditsiini diagnoosidest (non-human poisoning) võiks rääkida kas eraldi artiklis või vähemasti eraldi alajaotuses.
Tuleks lisada viited allikatele. Täiesti omatehtud definitsioone, mida ei ole kusagil varem avaldatud, ei saa päris heaks tavaks lugeda.--VillaK (arutelu) 16. detsember 2014, kell 21:13 (EET)

Tere VillaK!

esmapilgul oleks võinud ju arvata ...

mina leian, et kui alustan definitsiooniga oma peaga siis on väiksem võimalus, et ma kedagi kopeeriksin või kellegi öeldu 'ära varastaksin' - definitsioon on siinkohal üldine ja alus on tegelik - elusorganismipõhine - siit saaks hakata artiklit komplekteerima ja see on mõiste kust alt Vikipeedia lugeja võiks midagi sarnast otsida ...

loomulikult on definitsioon ebatäpne ja vaidlustatav näiteks on kirjandust selle kohta kuidas inimeste suhtes mürkmadude sülg on toksiin ja räägitakse veel:
*fütotoksiinid - riitsinus (ritsiin), surmaputk, harilik lina (õied), ülane (õied);
*mükotoksiinid - kärbseseen;
*zootoksiinid - madude, skorpionite, ämblike jpt kaudu.

kindel, et kõik viited olid enne minu polt ravimite manustamisega kaasnevate mürgistusseisundite tillu-vaate sisestamist ikka olemas...

ma selle Rahvusvahelise haiguste klassifikatsiooni 10. versiooniga ei ole eriti kursis, koodid lisan vahel vastavatesse artiklitesse aga kuna need on tänapäeval masinapõhised ega anna ülevaadet patsiendi seisundi kohta siis ei ole nad patsiendile väga täpseks teejuhiks ja ega seal kõike ilmselt ei ole ka aga rästikuhammustus on vast jaotises X20 - kokkupuude mürkmadude ja mürgiste sisalikkudega ja siis lisatakse kas kodus, tööl jne...

kui Sa pidasid silmas seda, et lisasin 'akuutse mürgistusseisundi' siis ma arvan, et see on nii - seda kuidas kodeeritakse ja tuvastatakse pikemajaliste mürgiste kemikaalidega kokkupuute tagajärjel tekkinud kahjud tervisele (mürkkemikaalide kuhjumine organismis) ei ole minu jaoks käesoleval ajal selge - kuidas meditsiinitöötajad neid seisundeid tuvastavad, millist abi saab mürkkemikaalidega läbiimbunud organismile kiirelt osutada ja kes kannab võimalikud kahjud ja kohtukulud Eesti piires näituseks kas tööandja, Eesti Haigekassa jne... ja töökeskkond ei ole tervisele ohutu paljude elukutsete esindajatel, näiteks juuksurisalongides töötaval personalil - kui juuste blondeerimine kahjustab DNA-d blondeeritaval siis sissehingatavad kemikaalide aurud korda 8 tundi (peast võetud) päevas korda nädalas korda aastas.... või ka jälle ravimitööstustes üksnes näomaskidega liinitöötajad jne jne ...

aga selleks, et teema saaks avaneda lisasin mina üksnes mõned ravimimürgitused, kuidas need igale organismile mõjuvad saab iga patsient (või ka enesetapja) vajadusel ise järele proovida (arstid kirjutavad ravimeid (farmakoloogiline meditsiin) nemad ei sunni neid sisse võtma) - ka üks aspiriini tablett võib ravimeid mitte-tarvitanud inimese ägeda intoksikatsiooniga haiglakorda viia... ka vitamiinipreparaatide (A- vitamiini ja D-vitamiini) suurtes kogustes manustamine (hüpervitaminoos) võib surma põhjustada ...

:  General Principles of Poisoning

: Poisoning

: Poisoning- inhalation, ingestion, or injection of, or skin contamination ith, a harmful substance - is a common problem. ... In the United States, about 2,5 million people are poisoned annually. ... In adults, poisoning is most common among chemical company employees, particularly those in companies that use chlorine, carbon dioxide, hydrogen sulfide, nitrogen dioxide, and ammonia...
Professional Guide to Diseases, Lippincott Williams & Wilkins, lk 1088...

Health and Environmental Consequences of the World Trade Center Disaster

Study: Nearly 70% of WTC recovery workers suffered lung problems

Teflon and Perfluorooctanoic Acid (PFOA) ...

Mariina 17. detsember 2014, kell 09:07 (EET) alias Простота

: Tavaliselt on ühel mõistel kirjanduses mitu definitsiooni, mis võivad ka sisuliselt erineda. Minu meelest tuleb definitsioon kirjanduses olevate definitsioonide põhjal ise kokku panna. Viite võib panna neile definitsioonidele, millest on lähtutud. Kui on oluline sisuline lahknevus, tuleb kindlasti ka sellest rääkida. Andres (arutelu) 17. detsember 2014, kell 10:17 (EET)

:: Diskussiooni tuum on siin tegelikult Mariina poolt lisatud fraasis "looma organismi nii tahtlikult kui juhuslikult sattunud". Vikipeedia artikkel Loom sedastab: "See artikkel räägib mõistest, mis jätab inimese loomade seast välja". Jah, muidugi on ka inimene inimahvide sugukonda kuuluv loom, ent kui on võetud liin, et inimeste ja loomade vahel tehakse eestikeelses Vikipeedias (nii nagu ka paljudes teistes Wikipedia versioonides) vahet, siis võiks vähemalt olla selles osas järjekindel. Või on siis printsiibiks järjekindel ebajärjekindlus. Kirjutan defineerimisest kunagi pikemalt ja siirdaks sellekohase diskussiooni siis sobivamasse kohta. --VillaK (arutelu) 17. detsember 2014, kell 10:34 (EET)

::: Ei, meil ei ole niisugust liini. On kaks looma mõistet, ühest räägib artikkel Loom, teisest artikkel Loomad. Linkida tuleb õigesti, kusjuures juhtudel, kus on võimalik vääriti mõista, tuleks tekstis ikkagi täpsustada, kummast mõistest on jutt. Andres (arutelu) 17. detsember 2014, kell 10:44 (EET)

::: Et mürgistuse olemus on inimese ja teiste loomade puhul sama, siis minu meelest pole põhjust anda looma ja inimese mürgistuse kohta eraldi definitsioone. Artiklis võivad olla humaanmeditsiini ja veterinaaria kohta eraldi alajaotused. Ma katsun definitsiooni kohendada. Andres (arutelu) 17. detsember 2014, kell 10:49 (EET)

::: Jätsin ära selle, et see võib olla tahtlik või mitte, sest minu meelest siin kaksipidimõtlemist ei ole. Samuti jätsin ära, et see on peamiselt äge, sest see ei kuulu definitsiooni. Allpool on juttu sellest, et mürgistus võib olla äge või krooniline. Peamisest ägedusest võib allpool rääkida, kui selle kohta on täpsemaid andmeid. Küll aga jätsin sisse selle, et mürk võib tekkida ka organismis eneses, sest tundub, et siin võidakse vääriti mõista. Andres (arutelu) 17. detsember 2014, kell 11:00 (EET)

:::::: Selge. Kuid minu hinnangul Vikipeedia mediaankasutajale sellised kokkulepped küll kuidagi iseenesestmõistetavad ei ole kui ühe mõiste ainsuse (loom) ja mitmuse (loomad) vorm on erinevalt sisustatud, kuid sellegipoolest kasutame ainsuse käändevormi (looma) ja lingime mitmuse vormis artiklile Loomad. --VillaK (arutelu) 17. detsember 2014, kell 11:12 (EET)

::::::: Kui on tarvis sama väljendiga väljendatavate eri mõistete jaoks eri pealkirju, siis tuleb tahes-tahtmata midagi kokku leppida. Muidugi võib vaielda selle üle, milline pealkirjastamine on kõige sobivam. Minu arvates piisab lugejale, kui artiklite päises on täpsustusmärkused, mis võimaldavad tal õiget artiklit leida. Ja muidugi peavad lingid olema õiged.  Andres (arutelu) 17. detsember 2014, kell 12:10 (EET)

:::: hetkel ei ole minu arust diskussiooni tuum ei algses defineerimsie katses ega ka loomas ja organismis - muidugi 'mürgitavad' ja 'mürgituvad' ka bakterid, viirused ise elusorganismi poolt saadetud keemiliste signaalainete toimel - organism ja loom (rakkude arvu järgi jaotatakse organisme üherakulisteks ja hulkrakseteks. Organismid jagunevad taksonoomiliselt prokarüootideks ja eukarüootideks.)

:::: siinne termin intoksikatsioon on laiemas tähenduses meditsiini ja veterinaaria valdkonna termin, kuna artiklis ei olnud kirjeldatud bakterite antibiootikumimürgitust jne) ja selliselt käibel -

:::: haigus ta ilmselt ei ole aga tihti võib mürgitatu mürgistusseisund tõttu vajada kiiret erakorralist abi: 1 malaariaravimi klorokviini tablett võib lapse tappa (hoiatavalt) ja hüperitsism võib tabada nii inimesi kui liht-naistepuna söövaid osasid kariloomi ...

:::: vahet teen mina artiklites küll aga mitte piisavalt ja mitte ilmselt üldlevinud tähenduses paljudel imetajatel on sarnased haiguslikud seisundid kuid puudub kindel klassifitseerimissüsteem kuna termin on tihti sama nii inimestel kui teistel inimese poolt kirjeldatud imetajatel, või on juba mitmed artiklid valmis ja räägitud üksnes inimesest siis lükkan teksti pisut allapoole - ka artiklis maks võiks olla välja toodud nii inimese maks, hiire maks, mao maks, jänese maks, lamba maks, karu maks jne...

:::: mina leian, et minu täpsustused on kooskõlas termini üldmõistega ja muutsid artikli paremaks, kui Sina leiad vastupidist siis saad minu tehtud muudatused alati tagasi pöörata, mina ei ole aktiivne vikipedist ja redigeerimissõda ilmselt seetõttu ei tule - tihti on mul õigus, lihtsalt ma ei pea vajalikuks seda lärmakalt taotleda, siin on kasutajatele niigi 'jälgede ajamine keeruliseks muudetud' - kord artikli esiseljas kord tagaseljas...

:::: muidugi vahel eksin ka mina kuid enne oli organism ja mina lisasin looma
Mürgistus (ka mürgitus või intoksikatsioon) on väliskeskkonnast organismi sattunud või organismis eneses tekkinud mürgi mõjul tekkiv haigusseisund.

:::: Mariina 17. detsember 2014, kell 11:18 (EET) alias Простота

::::: Tundub, et kui rääkida mitteloomade mürgistustest, siis see võiks küll mõne teise artikli teema olla. Organismi all oli enne vaikimisi mõeldud inimese organismi.

::::: Mille põhjal Sa väidad, et mürgistus ei ole haigus?   Andres (arutelu) 17. detsember 2014, kell 14:38 (EET)

::::::: Mul puudub vähimgi huvi siin õigust taga ajada. Eesmärgiks on saavutada võimalikult suur selgus ja informatiivsus ja seda võimalikult väheste tähemärkide arvuga. Ilmselt on meil ka mõnevõrra erinev arusaamine lärmakusest. Mu konstruktiivne ettepanek on, et Eesti Vikipeedia peaks üritama endale värvata valdkondade kaupa vastutavaid toimetajaid, kelle nimed on teada, kellel on ainevaldkonnas pädevus, entsüklopeedilised oskused, kelle poole saab pöörduda, kes ühtlustavad erinevate kaastöötajate stiili ja lahendavad võimalikke vaidlusküsimusi. Praegu käib Andresele ilmselt üle jõu süveneda piisava põhjalikkusega erinevate valdkondade teemadesse. Kardan, et asi ei saa kvalitatiivselt paraneda ilma valdkondade vastutavate toimetajateta. --VillaK (arutelu) 17. detsember 2014, kell 12:00 (EET)

:::::::::: Seda ettepanekut tuleks arutada laiemas ringis, üldise arutelu leheküljel.

:::::::::: Kas Sa mõtled seda, et 1) need vastutavad toimetajad ei oleks ise tegevvikipedistid ja 2) nende nimed oleksid avalikult teada? Andres (arutelu) 17. detsember 2014, kell 14:50 (EET)

::::::::: mina mõtlesin et Sina olid artikliga lõpetanud ja mul oli parasjagu vaba auk, mille täitsin ravimimürgituse osaga...

::::::::: jah see suur selgus on võimalik Vikipeedias nüüd küll aga kelle-mille arvelt, hetkel on artiklis koos miskit ja mina näituseks vaataksin kuidas neid selgemaks saab - ravimimürgitused lahutasin aga tuleks defineerida ja siis saaks ehk eraldi artiklisse, selge see, et kõikide seente ja bakterite ja keemiliste ainete mürgitusseisundite kohta ilmselt artikeid niipea ei tule aga Vikipeedia kasutajad-lugejad saavad toetuda üldmõistele, samuti vajaks täpsustamist esmaabi osa aga see on minu arust - mul lihtsalt on selline pilt, et kui igaüks natuke teeb siis saame kuidagi lugejatele kasulikud olla - näiteks toataim Aaroni kepp laste poolt sööduna (täpsemini mahla toimel) võib väikelapsel põhjustada limaskestade turset ja takistada hingamist kas hingamise lakkamist esile kutsuda ei tea, pole lugenud ...

::::::::: mina olen lärmakas küll olnud algusaegadel aga siis kuidagi selgines, et teen mis teen, nii hästi või halvasti kui oskan, ja püüan hoiduda (siililegi selge, et mina olen üks äraütlemata rahumeelne inimene) neist kasutajatest, kes püüavad 'vastandumise/vastandamise/võtmisega/sunniga' ja paar veel näiteks sobivale käitumisele rõhumine jms....

::::::::: noh seda peab kasutaja Andrese käest ilmselt üle küsima, kas tal käib üle jõu süveneda piisava põhjalikkusega erinevate valdkondade teemadesse.

::::::::: aga siin võib-olla ka see 'liidus', et paljud erinevad ainevaldkonnad on tänapäeval ka mitte-asjatundjatele piisavalt kättesaadavad ja ligipääsetavad ja ma ei ole märganud, et kasutaja Andres oleks soovinud kedagi kasutajatest kontrollida või allutada, ja eks mina olen ka Vikipeedias kohanud vast mõnda oma eriala andunud ja austatud spetsialisti aga siin vast ei ole tegelikult see nõudeks - Vikipeedia on vabatahtlikkuse alusel ja kui konreetne nn konstruktiivne ettepanek baseerub üksnes 'minu tegemistel' siis mul pole tõesti meditsiini kraadi ette näidata aga küll on minu hingel paar arsti ja eriarsti, kellele üks inimene on asja lihsalt ja arusaadavalt selgeks teinud (nii anatoomilised, füsioloogilised kui filosoofilised) - silmast-silma ja suulised kokkupuuted on lastearsti, kardioloogi, südamekirurgi ja endokrinoloogiga vahest on koosolekul viibinud ühekorraga 3 kardioloogi .... las ma ütlen nii, ma olengi Vikipeedias augutäide (olen toetudes ka eelnevatele 'paberitega' tegijatele) ja püüdnud patsiendile ja teadusele ausalt ning avatult silma vaadata ka mina loodan, et Vikipeedia saab endale toimetajateks onkolooge, onkokirurge, kirurge, endokrinolooge, kardiolooge, allergolooge ja palju palju spetsialiste (soovitavalt inglise keele oskusega) ja siis mitu anatoomi ning embrüoloogi ja zooloogi neile toeks ja siis nad kirjutavad sellest kuidas nad ülikoolis õppeainet kirja panid ja kuidas neid tavaelus rakendada saaks (arstidel Hippokratese vanne peas hommikut alustamas ja õhtut lõpetamas) mina näiteks ei saa toetuda olematusele (tulevikule) - ma 'luban ennast ära kasutada' olen ju lihtsalt eesti keele oskusega Vikipeedia kasutaja ja selleks pole ju ometi nõutav kõikide ülikoolide teaduskraadid ...

::::::::: Mariina 17. detsember 2014, kell 15:44 (EET) alias Простота

* [http://www.drmyhill.co.uk/wiki/Chemical_poisoning_-_general_principles_of_diagnosis_and_treatment Chemical poisoning - general principles of diagnosis and treatment]
* [http://www.toxipedia.org/display/FOC/Potential+Health+Effects+from+Exposure+to+VOC+Emissions potential health effects from exposure to voc emissions] - [[Lenduvad orgaanilised ühendid|VOC]]-mürgistus
* [[raskemtallimürgistus]] ...
* Mariina 17. detsember 2014, kell 16:14 (EET) alias Простота

Lisasin interwiki linke kuni jõudsin prantsuskeelse mõisteni (Empoisonnement) ja ilmnes, et vastav link on Wikidatas siiski juba olemas.
Erinevate lingiahelate ühendamise trikki ma paraku veel ei oska. Ühesõnaga, Wikidatas tuleb ühendada poisoning (Q18642366) ja poisoning (Q114953). --VillaK (arutelu) 17. detsember 2014, kell 17:15 (EET)

: Vabandust, jah, neid ei saa ühendada, sest üks on tahtlik (Empoisonnement) ja teine tahtmatu (Intoxication), kusjuures inglise keeles on mõlemad poisoning.--VillaK (arutelu) 17. detsember 2014, kell 17:48 (EET)


Arutelu:Eesti luureajalugu

Artikli "Johan Laidoneri luureorganisatsioon" probleemid kanduvad siia üle. Osa fakte on omavahel seostatud ilmselt originaaluurimuslikult (või lihtsalt meelevaldselt).
Osa jutust ei vasta pealkirjale, ei räägita Eesti (riigi) luuretegevusest, eriti Nõukogude okupatsiooni juures.
Kui H. Marga öeldu on esitatud tsitaadina, siis ei tohi tema sõnu muuta. Pikne 17. detsember 2014, kell 00:04 (EET)
"Eesti luure tegutses edukalt Berliinis, toetades eesti vaenulikke baltisakslasi."

Sadakond inimest kogu sõjaväes ja 20. iseseisvus aasta jooksul paar tuhat (Tiit Noormets).

Väga halb ja lohakas eesti keel. Väited viitamata (kellegi nimi sulgudes ei ole ju viide). 88.196.28.229 8. mai 2015, kell 16:22 (EEST)

:Saab kontrollida ja viite panna: Tiit Noormets. Luuramisi. Salateenistuste tegevusest Eestis XX sajandil. Artiklite ja dokumentide kogumik. Tallinn 1999.

:: Tuleks viidata juba kirjutades. Seda enam, et teistel on hiljem viiteid panna keerukam. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. jaanuar 2018, kell 08:59 (EET)

:::Nõus. Pealegi ei piisa ainult teosele viitamisest, viidata tuleb ka teose leheküljele. 2001:7D0:87CA:9180:4D7C:74BD:1DCD:3F63 8. jaanuar 2018, kell 12:34 (EET)

Praegu on minu meelest ebasobiv pealkiri. Kui siin räägitakse ainult ajaloost, siis võiks pealkirjaks olla Eesti luureajalugu. Tänapäevasest luurekogukonnast võiks rääkida eraldi artiklis, nt Eesti luurekogukond. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. jaanuar 2018, kell 09:04 (EET)

Minu meelest eeldab pealkiri, et siin räägitaks nii tänapäevast kui ka ajaloost. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2018, kell 11:26 (EET)

: Selline käsitlus on minu meelest liialt laialivalguv. Tänapäevasest luurekogukonnast kirjutamisel terve Eesti luureajaloo käsitlemine vajalik. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. jaanuar 2018, kell 11:39 (EET)

Minu meelest on terve see peatükk sellisel kujul ebasobiv. Analoogsete väidete puhul on vaja põhjalikult viidata (soovituslikult mitmest erinevast allikast) ja konkreetsemalt kirjutada (näitena võib tuua ühe esimestest Eesti Vabariigi siseministritest, kes saades siseministriks, hakkas aktiivselt siseministeeriumi arhiividest otsima kompromiteerivaid materjale iseenda kohta, et neid hävitada). Ühe ajakirjaniku versiooni ei saa esitada objektiivse tõena.
Panen ette see kustutada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. jaanuar 2018, kell 11:50 (EET)


Arutelu:Ämari lennubaas

Kas märksõna Ämari lennuväebaas võib siia suunata? Praegune artikkel räägib vist üksnes 1990+ aastatest, aga baas oli seal ka ENSV ajal--Bioneer1 (arutelu) 21. detsember 2014, kell 19:25 (EET)

Märksõna Lennubaas suunab siia, ent juba EW ajal oli vist Lasnamäel sellenimeline asutus. Mitmed lingid peavadki seda asutust silmas--Estopedist1 (arutelu) 1. juuni 2016, kell 14:05 (EEST)
----
Endine ülem Rauno Sirk. Andres (arutelu) 16. august 2016, kell 15:28 (EEST)


Arutelu:Kolovere-Kalju vald

Tõstan artiklist siia:

RT 1930, 24, 133.
Alus: Eesti ajutise omavalitsuse 30. märtsi 1917 seaduse teostamise määruse 22. juunist 1917 V osa (VSKK 1917 nr. 173, art. 953).
Kinnitan Lääne maavolikogu otsuse 21. detsembrist 1929 (prot. nr. 11 p. VIII) Kolovere ja Kalju valdade ühendamise asjas.
Selle otsuse järgi Kalju vald iseseisva omavalitsuse üksusena likvideerida ja kõigi oma asutustega ja varandustega, õigustega ja kohustega ühendada Kolovere vallaga 1. aprilliks 1930.
Tähendatud tähtajaks Kalju vallavalisusel anda üle Kolovere vallavalitsusele kõik Kalju vallaomavalitsuse asutused, varandused, arhiiv ja asjaajamine ning lõpetada Kalju vallavalitsuse ja vallavolikogu tegevus.
Ühendatud vald nimetada Kolovere-Kalju vallaks.
Kohtu- ja siseministri k.t. J. Hünerson.
Administratiiv-osakonna direktor E. Dolf.
Adeliine 26. detsember 2014, kell 13:05 (EET)
----
Millist Maidlat siin on mõeldud? Adeliine 26. detsember 2014, kell 13:05 (EET)

Kohtu- ja siseministri 11. märtsi 1930 otsus Kolovere ja Kalju valdade ühendamise asjas.


Arutelu:Tallinna VS Sport

Kas VS Sport, link nt artiklist 28. veebruar, on erinev klubi?--Bioneer1 (arutelu) 29. detsember 2014, kell 23:16 (EET)

Tundub, et mõlemad on samad mis Tallinna "Sport". Andres (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 20:23 (EET)

"23. september 2016, kell 16:43 Estopedist1 (arutelu | kaastöö) . . (16 877 baiti) (+48) . . (mitte ainult jalgpalliklubi, vt nt seltsi ajalugu ja VS viitabki võimlemisseltsile vist)" - Kuna artikkel räägib jalgpallist, siis peaks sissejuhatus vastav olema, ehk et tegu on jalgpalliklubiga. Näitena võid vaadata, kuidas FC Barcelona artiklid on sissejuhatud, nad samuti tegelevad mitme spordialaga sama nime all. --LeeMarx (arutelu) 23. september 2016, kell 18:19 (EEST)


Arutelu:Tööhõive

Selle artikli interwiki lingid ei ole õiged. Suurem osa senistest linkidest sobiks artiklile Tööhõive määr. Artikkel Tööhõive peaks suunama artiklitele Employment (ingl.k), Emploi (prantsuse k), Työllisyys (soome k., kuid praegu on soomekeelne artikkel ekslikult ümbersuunatud artiklile Työttömyys).--VillaK (arutelu) 30. detsember 2014, kell 14:50 (EET)

Sa tee need lihtsalt ümber, nii palju kui saad.

Üldkeeles mõistetakse tööhõive all sageli tööhõive määra, vastava täpsustusmärkuse peaks artikli algusesse panema.

:: Kirjutan esmalt artikli Tööhõive määr, siis püüan interwiki linke veidi sättida, kuid probleem on laiem, kirjutasin sellest pikemalt siin Arutelu:Hõivatu. Kõikide interwiki linkide korrastamine eeldaks aga mitme interwiki lingiahela ümbertegemist, mis jääb minu huviorbiidist hetkel välja, sestap piirdun siin üldise hoiatusega. Näiteks on hetkel ühes lingiahelas koos nii hõivele (Employment, Emploi) kui töösuhetele viitavaid mõisteid (Трудовые_отношения, Rapporto di lavoro), sloveenia keelne artikkel suunab hoopiski tööandjale (Delodajalec) jne --VillaK (arutelu) 30. detsember 2014, kell 16:19 (EET)

:::: Nojah, igatahes keegi peab seda tegema. Neid inimesi on vähe, kes sellega tegelevad. Nappida võib asjatundmist ja keelteoskust. Andres (arutelu) 30. detsember 2014, kell 16:34 (EET)

Tabelis toodud tööhõive määra andmete puhul puudub täpsustus, millise vanuserühma suhtes see määr kehtib ehk millist vanuserühma on siin loetud tööealiseks elanikkonnaks. Kuivõrd viide on lihtsalt Statistikaameti kodulehele (mitte konkreetsemale andmetabelile), siis ei selgu see huvilisele koheselt ka viitele klikkides. Statistikaamet arvutab ja avaldab tööhõive määra väga erinevate vanuserühmade suhtes, sealhulgas 15-64, 15-69, 15-74, 20-74, 15 ja vanemad, 16 kuni pensioniiga. Teadlik lugeja leiab statistika andmebaasist, et siin toodud näitajad käivad vanuserühma 15 ja vanemad kohta, mis aga rahvusvahelistes võrdlustes ei ole sugugi levinud vanusevahemik tööealise elanikkonna defineerimisel. Eurostat avaldab tööhõive määra võrdlevaid andmeid vanuserühma 15-64 kohta ja Euroopa 2020 strateegia raames kasutusele võetud vanuserühma 20-64 kohta (mis arvestab mh et õppimise perioodi pikenemise tõttu sisenevad noored tööturule hiljem).
Kokkuvõttes, probleem on niisiis selles, et
a) puudub vanusevahemiku täpsustus,
b) andmed on esitatud nö absoluutse tõena Eesti tööhõive määrast (lugeja jaoks ei selgu, et tööealise elanikkonna teistsugusel defineerimisel oleks tööhõive määr erinev),
c) kasutatud on ebatraditsioonilist tööealise elanikkonna määratlust 15+ (sisuliselt tähendaks see, et kõiki 15-aastaseid ja vanemaid inimesi loetakse tööealisteks kuni surmani), mis näitab tööhõive määra madalana - numbritest paistab, et ainult iga teine tööealine inimene Eestis töötab.
Võrdluseks - võttes aluseks Euroopa 2020 strateegia tööhõive määra indikaatori 20-64 vanuserühma kohta, oli tööhõive määr Eestis 2010. aastal 66,5% (ehk igast kolmest tööealisest inimesest töötas 2) ja 2013. aastal 73% (ehk igast neljast tööealisest inimesest töötas 3). Korrigeerin artiklit vastavalt. Eeltoodud jutt on lihtsalt asjahuvilistele selgituseks, miks on sarnaste suhtarvude puhul oluline näidata, millise vanuserühma suhtes need kehtivad.--VillaK (arutelu) 30. detsember 2014, kell 17:38 (EET)


Kasutaja arutelu:Guy Macon

I prefer that messages be posted to [ https://en.wikipedia.org/wiki/User_talk:Guy_Macon ] instead of here, but if you post here I will get a weekly email notice and will eventually get back here to respond. This may take a week or two so please be patient.
If you find this page on any site other than et.wikipedia.org you are viewing a mirror site. Be aware that mirror pages may be outdated, and that I have no affiliation with or control of mirror websites. The original page is located at [ https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kasutaja_arutelu:Guy_Macon ].


Arutelu:1914

1914. aastal oli Eestis mitu suurt kergejõustikuvõistlust. Ma ei tea, kuidas peaks linkima--Bioneer1 (arutelu) 3. jaanuar 2015, kell 19:47 (EET)

*14. august (vkj 1. august) – Esimese maailmasõja algus. Kogu sõja jooksul mobiliseeriti üle 100 000 eestlase.
--WikedKentaur (arutelu) 8. november 2018, kell 15:55 (EET)


Arutelu:Viru väljak

Viru ring on vist ringtee nimi, aga kas võib selle siia suunata või peab tulema eraldi artikkel? Adeliine 4. jaanuar 2015, kell 04:17 (EET)

Ringi nimi on "Viru väljak". Vt ka Arutelu:Viru ring. Pikne 5. detsember 2022, kell 17:13 (EET)

"Peterburi Scipio Ciniselli tsirkuse hoone (arh. Erwin Bernhard) – suur puidust rotund, mis põles maha 1881./1882. aastal –, mehaaniliste liikuvate figuuride teater, kus näidati vahakujude kollektsioone, loomatopiseid, elusuuruses inimese mudeleid jne." - kust need aastaarvud?
Ciniselli (tollastes lehtedes ka Siniselli) tsirkuse tulekahju algas 15.06.1886 õhtul ja kestis 16.06.1886 hommikuni:
* https://dea.digar.ee/page/revalschezeitung/1886/06/16/4
* https://dea.digar.ee/article/sakalaew/1886/07/05/7
* https://dea.digar.ee/article/wirulane/1886/07/01/8
LauriKreen (arutelu) 13. detsember 2021, kell 22:57 (EET)


Arutelu:Lõuatud

Märksõna agnaat suunab siia, ent selle peaks reserveerima Rooma õiguse? mõistele (s.o meesliinis sugulane), nt dewiki :de:Agnat--Bioneer1 (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 17:44 (EET)

Jah. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 17:54 (EET)
Leviala kaart võiks olla.

Vaata Arutelu:Sõõrsuud. Adeliine 28. märts 2015, kell 17:13 (EET)
Artiklis võiks olla mainitud elupaigast midagi. Muidu on väga hästi tehtud. Ejarvsoo (arutelu) 17. detsember 2020, kell 8:51 (EET)
elusad lõuatud ja sõõrsuud on monofüleetilised

Mis see tähendab? Ma asendasin sõna "tsüklostoomid" sõnaga "sõõrsuud", mis on eestikeelne eelistermin. Aga eespool on öeldud, et "elusad" (parem siis juba öelda "retsentsed") lõuatud ongi sõõrsuud? Kas jutt on ühest rühmast? "Monofüleetiline" saab öelda ainult rühma kohta, sõnastust tuleb muuta. Andres (arutelu) 17. detsember 2020, kell 12:38 (EET)
Allpool on ingliskeelsed terminid jäänud tõlkimata. On mõeldud välja olematuid termineid ("lõualuu kalad"). Andres (arutelu) 17. detsember 2020, kell 12:38 (EET)

Väga hästi kirjutatud, kuid lisatud võiks veel olla nende elupaik ja kasutusala. Paha ei teeks veel mõni huvitav fakt või mõju.
Basihhina (arutelu) 25. jaanuar 2021, kell 15:47 (EET)
Väga põhjalik ülesehitus, aga elukohtadest puudus--Ago Oll (arutelu) 25. jaanuar 2021, kell 16:00 (EET)


Arutelu:Eesti-Venemaa piirileping

Neid lepinguid on ju ka varem olnud, nt 2005: Eesti ja Venemaa välisminister allkirjastasid piirilepped esimest korda 2005. aasta 18. mail ning riigikogu ratifitseeris need sama aasta 20. juunil. 2005. aasta juuni lõpus teatas Venemaa, et võtab oma allkirja Eestiga sõlmitud piirilepetelt tagasi, leides, et riigikogus ratifitseerimisseadusele lisatud preambul võimaldab esitada Venemaale tulevikus territoriaalseid nõudmisi. Ka viimati allkirjastatud lepingut ei ole siiani ratifitseeritud. --Metsavend 5. jaanuar 2015, kell 16:53 (EET)

Nõus. Arvan, et tuleb teha eraldi artiklid. Andres (arutelu) 15. veebruar 2015, kell 01:43 (EET)
Tartu rahulepingut pole ilus maha vaikida. Eesti ajal ei teadnud keegi praeguses artiklis nimetatud "piirilepingut".

Igatahes Eesti ajal piirilepingut ei olnudki. Andres (arutelu) 15. veebruar 2015, kell 01:43 (EET)
Praegune redaktsioon ei ole erapooletu. Andres (arutelu) 15. veebruar 2015, kell 01:44 (EET)

Kas poleks mõtekam märksa asjalikumale Raamaturoti versioonile tagasi muuta? Praegu on lihtsalt osa teemakohast teksti kustutatud ning isiklikku arvamust ja ekslikke väiteid lisatud (näitena toodud 4-st "asjatundjast" Tartu rahu ja riikliku järjepidevuse küsimuses on 1 pimedate ajaloo uurija, 1 arhitekt ja 1 Roheline erakond; ainus sellist tiitlit vääriv on Toomas Varrak, aga tema kirjutis ei kinnita siin artiklis esitatud väidet). --Minnekon (arutelu) 27. september 2015, kell 16:09 (EEST)

: Tegin seda. Viidatud artiklid võiks panna kirjanduse või välislinkide alla. Võib-olla ka tekstis mainida. Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 02:39 (EEST)

Meil on linke märksõnale Eesti-Vene piiriläbirääkimised, ent ma pole kindel, kas see teema peaks olema eraldi artiklis. Meil on ka artikkel Eesti-Venemaa piir--Bioneer1 (arutelu) 6. märts 2015, kell 11:46 (EET)

Võiks olla küll eraldi. Andres (arutelu) 6. märts 2015, kell 14:33 (EET)
----
Artikli pealkiri on vigane. Peab olema: Eesti–Venemaa piirileping. 90.190.71.25 27. september 2015, kell 16:30 (EEST)

Sidekriipsu asemel mõttekriips? Minu arust on sidekriips korrektne: http://keeleabi.eki.ee/index.php?leht=8&id=155 --Minnekon (arutelu) 27. september 2015, kell 16:56 (EEST)
----
Kui piirileping pole ratifitseeritud, kas saab siis rääkida de jure piirist? Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 02:39 (EEST)
----
Tartu rahulepingu kehtivus, vaatamata selle NSV Liidu poolsele rikkumisele 1940. aastal, on väljaspool kahtlust.

See on siiski Mälksoo isiklik hinnang ja ta enda kirjutis algab inimeste nimetamisega, kes on selle kahtluse alla seadnud. Sellise kategoorilise väite asemel tuleks siin tutvustada, mida erinevad autoriteetsed või muidu olulised isikud selle kehtivusest arvanud on. --Minnekon (arutelu) 29. september 2015, kell 19:15 (EEST)
Piiri õgvendati mõnes kohas. Muuhulgas likvideeriti Põlvamaal asunud nn Saatse saabas – Venemaa territooriumi sopistus Eestisse, mis takistab Saatse ja Lutepää külade elanike vaba liikumist kohalike keskuste vahel. Ühepoolselt loobuti aga osast Eesti NSV territooriumist: lahti öeldi Narva veehoidla olulisest osast ja ulatuslikust Narva lahe merealast.

Mismõttes "ühepoolselt loobuti", kui eelmine lause ütleb, et mõlemad pooled loobusid teise kasuks oma aladest? --Minnekon (arutelu) 29. september 2015, kell 19:21 (EEST)

:Nüüd on Ühepoolselt loobuti asendatud väljendiga Midagi vastu saamata, aga probleem jääb samaks - vahetult sellele eelnev lause väidab, et vähemalt Saatse saabas saadi vastu (tegelikult rohkem). Hardo Aasmäe arvamusartiklist parem allikas vahetatavate alade kohta on nt see ja mereala küsimust kommenteerib Paet siin. --Minnekon (arutelu) 1. oktoober 2015, kell 00:00 (EEST)

:: Tee ümber. Andres (arutelu) 1. oktoober 2015, kell 05:50 (EEST)

:::Kuna eelnimetatud muudatuste sisseviija, kasutaja 90.190.71.25 näib ka ise olevat huvitatud artikli täiendamisest, siis ma annan kõigepealt talle võimaluse lisandusi-parandusi teha või küsimust siin arutelus kommenteerida :) --Minnekon (arutelu) 1. oktoober 2015, kell 12:17 (EEST)
----
Siit on täna selgitust andmata teksti eemaldatud. 90.190.71.25 21. oktoober 2015, kell 20:29 (EEST)
Artiklis olnud tekst:
Kolm peamist põhiseaduse sätet, mis uue piirilepingu sõlmimise võimatuks teevad:

§ 2 – Eesti riigi maa-ala, territoriaalveed ja õhuruum on lahutamatu ja jagamatu tervik; § 122 – Eesti maismaapiir on määratud 1920. aasta 2. veebruari Tartu rahulepinguga; § 123 – Eesti ei sõlmi välislepinguid, mis on vastuolus Eesti põhiseadusega.
ning võrdluseks kehtiv põhiseadus: https://www.riigiteataja.ee/akt/127042011002?leiaKehtiv
--WikedKentaur (arutelu) 21. oktoober 2015, kell 22:51 (EEST)

Tsiteerisin Põlluaasa artikli järgi. Selles on tõesti § 123-es paar ebatäpsust (mis küll mõtet ei muuda). Mida siis nüüd teha? Tsiteerida RT järgi? 90.190.71.25 23. oktoober 2015, kell 17:16 (EEST)
Arusaamatuks jääb miks on § 122-e tsiteeritud osaliselt ning mõtet muutvalt. --WikedKentaur (arutelu) 23. oktoober 2015, kell 19:26 (EEST)

Eraldi teema(?): Eesti-Vene piiriläbirääkimised

De facto jätkub kontrolljoonest ida poole jäävatel Eesti Vabariigi aladel (enamikul Petserimaast ning Narva jõe taguses Viru Ingeris) okupatsioon.

Võeti välja kui viitamata ja kahtlane väide. Viidata saab Henn Põlluaasa viimati viidatud artiklile (vt Viited). Ursus scribens (arutelu) 15. jaanuar 2019, kell 19:06 (EET)

:Ma ei loe Põlluaasa elukäigust välja, et ta võiks rahvusvahelise õiguse valdkonnas ligilähedaseltki asjatundlik ja usaldusväärne allikas olla. Aga kui leitakse mõni asjalikum arvaja, siis tuleks see väide sõnastada nii, et ei jääks muljet nagu oleks tegu üldiselt aktsepteeritud seisukohaga. --Minnekon (arutelu) 16. jaanuar 2019, kell 06:23 (EET)

Välja võetud lause kuulub sellele eelneva lõiguga ("Kuna Eesti Vabariigi taastamisel tugineti õiguslikule järjepidevusele...") kokku. Iseenesest pole siin midagi kahtlast: kui Eesti Vabariik oma Tartu rahu järgsetes piirides oli okupeeritud ja annekteeritud, siis ei saa see ju teisiti olla ka osaga Eesti Vabariigi territooriumist. Ursus scribens (arutelu) 16. jaanuar 2019, kell 14:35 (EET)

:Kahtlane on väide sellepärast, et see käib tänapäeva kohta. Eesti riigijuhid korduvalt teatanud, et Eestil pole Venemaale territoriaalseid pretensioone. Mida õigusteadlased sest teemast arvavad, ma ei tea. --Minnekon (arutelu) 16. jaanuar 2019, kell 18:01 (EET)

Minnekon, keegi Kaja Kallas ütleb 31.05.2021 kl 17:38 Riigikogu kõnepuldist, et loomulikult on Petserimaa ja Narva-tagused alad okupeeritud (vastuseks kellegi Henn Põlluaasa küsimusele): https://stenogrammid.riigikogu.ee/et/202105311500?phrase=okupeeritud&type=ALL#SND-6465275 --kanakukk (arutelu) 7. juuli 2021, kell 04:04 (EEST).

:Sa mõtled, et see Kaja Kallase ütlus väärib artiklisse lisamist? Probleem on, et stenogramm on esmane allikas (tõsi, keskmisest parem esmane allikas, sest vähemalt pole kahtlust, et Kallas tõesti ütles nii), millele tuginemist tuleks üldjuhul vältida. Miks see võiks antud juhul õigustatud olla? Aga kui lisada, siis mitte ainult see üks ütlus, sest ta räägib sel istungul piirist ja piirleppest pikemalt, sh asju, mis paistavad olema vastuolus ülaltoodud lausega (kas saab ühteaegu pidada okupatsiooniks, aga samas territoriaalseid nõudmisi mitte omada?). Mis puudutab Põlluaasa teemat, siis tema arvamust võiks minu arvates nüüd artiklis mainida küll, sest see oli esitatud tähelepanuväärses positsioonis, Riigikogu esimehena, ja leidis ajakirjanduses käsitlemist. --Minnekon (arutelu) 7. juuli 2021, kell 11:42 (EEST)

Artiklist endast: "Uus piirileping ei ole jõustunud, oodates mõlema riigi parlamendis ratifitseerimist." Järelikult "uut piirilepingut" ei ole juriidiliselt olemas. Teiseks: Eesti NSV ei olnud CCCP jaoks välisriik, millega oleks sõlmitud rahvusvahelisi lepinguid. --37.157.108.238 20. mai 2020, kell 19:06 (EEST)

Minu arust ka tuleks sissejuhatuses mainida, et piirilepingud (neist tuleks tegelikult mitmuses rääkida) pole veel jõustunud. Aga NSVL-i ja ENSV maadejagamine on kirjas vast taustainfona, et miks piir on praegu seal, kus ta on, mitte ei taheta öelda, et see oli ka Eesti-Venemaa piirileping. --Minnekon (arutelu) 21. mai 2020, kell 15:50 (EEST)


Arutelu:Verijärv

Pais on Verijärvel ka praegu olemas.--AivoK (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 23:45 (EET)


Arutelu:Psoriaas

"Osadel loomadel" - vajab täpsustamist, millistel loomadel? Kas psoriaasi on tuvastatud näiteks käsnadel, lameussidel, kärssussidel, süstikkaladel, kahepaiksetel, lindudel? Kui on, siis tuleks seda viidata. Osundan siin mõnele teadusartiklile, kust ilmneb, et psoriaasi patogeneesi uurimist on takistanud asjaolu, et loomadel, sh laboratooriumiloomadel (kelleks on teatavasti imetajate klassi näriliste seltsi kuuluvad hiired ja rotid) naturaalselt seda häiret ei esine: ,, . Konkreetsemalt viitan esimeses artiklis esitatud väitele: "Research into the pathogenesis of psoriasis has been hampered by the lack of an animal disease resembling this common human skin disorder."
Siin on veel üks viide , millest ilmneb, et alles 2005. aastal õnnestus Austria teadlastel esmakordselt indutseerida hiirtel inimpsoriaasi täielikult jäljendav psoriaas ja sellega luua psoriaasi loommudel.
Ülaltoodu valguses on mu sõnum selline, et nende loomadega tuleb siin piiri pidada, vähemalt seni kuni ei ole akadeemiliste viidetega tõendatud, millistel loomadel, kus ja mis esineb.--VillaK (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 08:24 (EET)

"immunoloogiline protsess millega seostatakse enim T-rakke, immuunsüsteemi," -
Artikkel Immuunsüsteem sedastab, et immuunsüsteem töötab kolmel erineval moel, millest üks on rakuline immuunsus. Samast artiklist leiab ka lause: "Rakulist immuunsust kannavad ka T-lümfotsüüdid" ehk T-rakud. Sellise käsitluse järgi ei ole T-rakud väljaspool immuunsüsteemi.--VillaK (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 08:42 (EET)

Paranda julgelt ja vajaduse korral selgita parandusi. See on tõhusam kui märkuste kirjutamine. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 08:50 (EET)

Tere!

Ma liigun edasi, selleks et artikli vikindamisega algust teha ja defineerimsiega algust teha julgen peast alustada ja siis liigun edasi - eeltoodud jutt ei lähe mulle tegelikult korda, paraku lihtsalt on nii - kui mina alustan toimetamist tähtsuse järjekorras: alustades Patsiente silmas pidades - siis mina alustan seda - kui keegi soovib ise toimetada siis palun märku anda - hetkel loen ennast antud valdkonnas 'elukogenuks' ja leian, et mul on psoriaasihaigetele miskit öelda - olen selle raja kuni nn 'Eesti tippnahaarstideni' läbinud ja saan üldist kirja panna ja siis on küllap aktiivsetel Vikipeedia administraatoritel miskit ka toimetada kui miskit kirja saab...

: Mul ei ole hetkel aega pikemalt kirjutada - Kuidas küll T-rakud küpsevad tüümuses tümotsüütidest ja liiguvad perifeersetesse nn 'lümfoidsetesse' piirkondadesse ja kuidas nemad satuvad kasvaja mikrokeskkonda...

: Mariina 6. jaanuar 2015, kell 08:52 (EET) alias Простота
----
* Psoriaas esineb 2-3 % elanikkonnast. Mehed ja naised haigestuvad võrdse sagedusega.

Inglise vikis on see hea artikkel, kasuta võimalusel teisi vikisid, mitte ära otsi netist.--Raamaturott (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 19:27 (EET)

: Tere Raamaturott!

: Tänud pakkumast aga ma ei saa (loe ei taha) niimoodi, küllap siis teistel toimetajatel on see vast hea teadmine, minu jaoks on selles nn 'heas artiklis' palju puudu aga samas ma ei tea kui palju jaksan seda artiklit vaheks-toimetada (mul ju omal muu pooleli)...

: Mariina 7. jaanuar 2015, kell 06:45 (EET) alias Простота
Mis tähendab "praeguseni geenid"? Andres (arutelu) 7. jaanuar 2015, kell 11:06 (EET)

Tere Andres!

viimase ajani (mitte kõige uuemad uurimused ja pooleli ka) seostatakse psoriaasiga ... neid geene...

Mariina 7. jaanuar 2015, kell 14:28 (EET) alias Простота