Arutelu:Kersti Kaljulaid/Arhiiv 1

Kersti Kaljulaid astub presidendi ametisse 10. oktobril!
Viimane link ei lähe õigesse kohta. Andres (arutelu) 8. august 2015, kell 21:26 (EEST)

Asendasin töötava lingiga, aga see ei vii ajakirja lehele.--Morel (arutelu) 8. august 2015, kell 22:47 (EEST)

"Kersti Kaljulaid (sündinud 30. detsembril 1969) on Euroopa Kontrollikoja liige." Mingi üldisem määratlus tuleks esimesse lausesse kirjutada. Velirand (arutelu) 28. september 2016, kell 10:08 (EEST)

panin praegu "ametnik ja ärijuht", sest otseselt poliitik pole ta olnud, kuna erakonna lihtliiget on minu meelest liiast poliitikuks nimetada. n-ö poliitilise ametnikuna peaministri nõunikuna ja poolpoliitiliselt määratava kontrollikoja liikmena on ta olnud kõige lähemal poliitikustaatusele, aga kumbki pole päris poliitiku ametikoht; mõlemale kohale määratakse ka lihtsalt tehnokraate-erialainimesi. -- Ohpuu (arutelu) 28. september 2016, kell 10:23 (EEST)

: Praeguseks on ta juba poliitik. Inimene, kes kirjutab kogu Eestimaa rahvale avaliku kirja, milles kirjeldab, mida ta presidendina tegema hakkab, on poliitik. Politeia, eks ole.

:: Palun kirjuta alla.

:: Jah, küllap vist. Aga ma kirjutan kõigepealt, et ta on praegu presidendikandidaat. Andres (arutelu) 30. september 2016, kell 17:38 (EEST)

:: Panin "poliitiku" sisse. Andres (arutelu) 30. september 2016, kell 18:00 (EEST)

Seda, et Kaljulaid oli kontrollikoja liige kuni septembrini 2016, ei kinnita ei 9. ega 10. viiteallikas. Selle kohta on viide artiklis Euroopa Kontrollikoda.
Jääb arusaamatuks, kuidas Kaljulaid ei saanud hakata Praxise juhiks, aga saab hakata presidendiks. Ta ise ütleb, et vakantset kohta täidab kontrollikoja esimees. Andres (arutelu) 1. oktoober 2016, kell 16:22 (EEST)
Ma lugesin nüüd seda ka, mida Kaljulaid kevadel ütleb. Kõige järgi kokku saan ma nii aru, et Kaljulaidi mandaat kontrollikojas ei ole lõppenud, vaid peatatud. Põhimõtteliselt on ta siis ikkagi veel Kontrollikoja liige? See asi vajab uurimist.  Andres (arutelu) 1. oktoober 2016, kell 18:55 (EEST)
Viimased kolm linki on üks ja seesama video. Pakun, et võiks panna TV3 video põhilingiks ja teised sinna juurde. Andres (arutelu) 1. oktoober 2016, kell 20:29 (EEST)

Palun aidake see korda teha. Andres (arutelu) 5. oktoober 2016, kell 21:41 (EEST)
Mina olen ka kooliekskursioonil käinud.

Võtsin selle lause artiklist välja. Aga näha on, et Maemehe laamendamine taas kord kedagi ei huvita.--2001:7D0:87C9:9580:E499:6E08:B96F:479E 1. oktoober 2016, kell 22:33 (EEST)

: Vabandust. Sa jõudsid ette. Mind huvitab küll, aga ma ei ole veel jõudnud kõike vaadata, sest ma vaatan teisi artikleid ka.

: Tegu ei olnud kooliekskursioonidega. Andres (arutelu) 1. oktoober 2016, kell 23:03 (EEST)
No kuulge, ta ju pole veel president.

Täiendasin: valitud. Või oleks parem: Vabariigi President electus?2001:7D0:87FF:6480:C1A9:A36E:EE0C:9831 3. oktoober 2016, kell 15:21 (EEST)

:Täiendasin. Ühtlasi kaitsesin artiklit. Vandalism läheb järjest hullemaks ja parem on kiirelt seda takistama hakata. Ivo (arutelu) 3. oktoober 2016, kell 15:32 (EEST)

::Mis vandalism. Puuduvad igasugused andmed Kaljulaidi kohta. Kus töötas 1992-1996? See et Kersti seda varjab, ei tähenda et me sellest kirjutama ei pea ! Aitab siin nendest vandalismijuttudest ja "saladustest". Kasutaja: Marbella112 (arutelu) 3. oktoober 2016, kell 19:59 (EEST)

::: Kus töötas 1992-1996?

::: TERASE PILGUGA ÜLIÕPILANE, KES ÕIENDAS VASTU, UT, 10. mai 2010: «Kui ma 1994. aastal soovisin pärast pojaga kodus olemist tagasi tööle minna, ..." 2001:BB8:2002:500:250:56FF:FE82:E3D1 5. oktoober 2016, kell 14:32 (EEST)

::::: Kus töötas 1992-1996? See et Kersti seda varjab, ... Viiendas viites on ju kogu töökäik kirjas (Majandus24.postimees.ee, 7. mai 2011). 2001:BB8:2002:500:250:56FF:FE82:E3D1 7. oktoober 2016, kell 13:19 (EEST)
 kuskohast need viimati lisatud andmed pärit on? Miks viidatud teksti seest kadus ära info, et Kaljulaidil on praeguse abikaasaga kaks poega? Allikas ütleb: "Kersti Kaljulaid on seni Eesti Päevalehe Laupäevalehele jaanuaris antud intervjuus napilt nimetanud, et tal on täiskasvanud tütar (doktorant ehituse valdkonnas) ja poeg (IT-spetsialist) esimesest abielust ning kaks väiksemat poega (11- ja kuueaastane) praegusest." Cumbril 3. oktoober 2016, kell 20:40 (EEST)

Kuna see teave on viitamata, siis võtan selle välja. Tagasi panemisel palun lisada viited.

Isa Jaak Kaljulaid (1946-1998), ema Lindu Kaljulaid. Vanaisa oli Theodor Kaljulaid (1903-1983),  kes enne Kaljulaidi nime võtmist kandis perekonnanime Look. Theodor Kaljulaidi (Look) isa oli Jaak Klook (1867-1935) ja ema Leena Klook. Esimesest abielust on Kersti Kaljulaidil tütar ja poeg, esimeses abielus kandis Kersti Kaljulaid perekonnanime Talvik. 27 aastane tütar on doktorant ehituse valdkonnas ja 22 aastane vanem poeg tegutseb IT-valdkonnas. Kaks nooremat poega, üks 11 aastane ja teine 7 aastane, on teistest suhetest.

Cumbril 3. oktoober 2016, kell 21:28 (EEST)

: See soov jõledalt toimetada, ise midagi teadmata, on ikka päris veider. Kust te võtate , et Kaljulaidil on nooremad pojad Makismovskiga. Fraas : "neil on kaks poega", tähendab et nende peres on kaks poega, mitte seda et Maksimovski on nende mõlema isa. Vikipeedia ei ole kollane leht, saage ometi aru. Pole mõtet lehtede pläma siia riputada. Kasutaja: Marbella112 (arutelu) 3. oktoober 2016, kell 21.47 (EEST)

:: Vikipeedia saab avaldada vaid avalikes allikates olevat infot. Kui allikas ütleb, et tal on tütar ja poeg esimesest abielust ja kaks poega teisest abielust, siis nii saabki artiklisse kirja panna. Selleks, et öelda, et kaks poega on teistest suhetest, on vaja usldusväärset allikat, mis seda kinnitab. Geni.com näiteks ei ole usaldusväärne allikas (kuigi võib olla abistav allikas). Ükski Vikipeedia toimetaja ei peagi konkreetselt midagi teadma, kuid igaühel on õigus küsida, kust allikast mingi info pärit on. Kui usaldusväärset allikat pole, siis on teave kahtluse all ja selle võib eemaldada. Vt Vikipeedia:Usaldusväärsuse tagamine. Cumbril 3. oktoober 2016, kell 22:03 (EEST)

::: Seda ma vaatan jah, et meie kobrulehed on teile väga autoriteetsed allikad. Pole nad mingid usaldusväärsed allikad. Vikipeedia kasutab erinevaid kättesaadavaid avalike allikaid. See on normaalne, tegemist on rahvaentsüklopeedia. Eksimusi saab alati parandada, sealhulgas ka elusolev isik ise. Kõik minu poolt esitatud andmed Kersti Kaljulaidi kohta on faktilised. Teie omad EI OLE. Kasutaja: Marbella112 (arutelu) 3. oktoober 2016, kell 22.12 (EEST)

:::: Mina polegi mingeid andmeid Kersti Kaljulaidi kohta esitanud. Küsisin, kust on pärit teie teave, mille lisasite ja palusin lisada viited. Viited on vajalikud, et teised saaks allikatest teavet kontrollida. Õhtuleht ja Päevaleht võivad ju olla mitte väga usaldusväärsed allikad, kuid Geni.com on veel vähem usaldusväärsem allikas, sest seal saab vaid üks isik lisada kontrollimata-toimetamata infot. Cumbril 3. oktoober 2016, kell 22:23 (EEST)
Minu meelest ei ole põlvnemisinfo ja laste andmed (äärmisel juhul ehk ainult nimed) siin üldse vajalikud.--2001:7D0:87C9:9580:2416:4514:6A2D:DB10 3. oktoober 2016, kell 22:18 (EEST)

Minu meelest ka mitte. Laste vanus on üks asi, mida vaja pole. 1) Seda on raske täpselt kindlaks teha (allikas ütleb ainult kui mitme aastane laps on, mitte ei anna sünnikuupäeva). 2) See muutub pidevalt, mistõttu artiklis on see ühel hetkel vale, isegi kui kunagi oli õige. Cumbril 3. oktoober 2016, kell 22:31 (EEST)

: See lihtsab näitab kui naeruväärne te olete, ah et isa ka viime välja? :) Ajaloolased on täna ilusasti avalikes allikates kõike kajastanud. Rahuldu nüüd mingi muu artikliga, kus sa oma ebakompetentsust võid demonstreerida.Kasutaja: Marbella112 (arutelu) 4. oktoober 2016, kell 12.15 (EEST)

::Laste sünniaastad võiks küll olla (aga vähemalt noorematel lastel võiks jätta eesnimi avaldamata (nende privaatsuse huvides)). Tütre nimi võiks küll avalik olla (ta ju TTÜ ehitusgeodeesia õppejõud).--Juhan121 (arutelu) 4. oktoober 2016, kell 19:52 (EEST)

::: Kui allikad leiab, siis minu poolest nii võib panna nagu Juhan121 ütleb. Cumbril 4. oktoober 2016, kell 20:20 (EEST)

:::: Tütar 2.12.1988 - ETIS 2001:BB8:2002:500:250:56FF:FE82:E3D1 6. oktoober 2016, kell 15:59 (EEST)

::::: Vaja on ka seda allikat, mis ütleb, et mainitud nimega isik on Kersti Kaljulaidi tütar. Cumbril 6. oktoober 2016, kell 16:07 (EEST)

:::::::: Delfi 06. oktoober 2016 06:44 lühikokkuvõte Õhtulehe artiklist. 2001:BB8:2002:500:250:56FF:FE82:E3D1 6. oktoober 2016, kell 16:25 (EEST)
Resümeest: Kas ei peaks mainima, et Kersti Talvik oli Uninet Andmeside (nüüd Elisa Eesti) asutajaliige? https://infopank.ee/ettevote/163963/elisa-eesti vt ajalugu
Andres (arutelu) 4. oktoober 2016, kell 01:04 (EEST)

Peaks küll. Ja ka seda, millal (mis aastatel) ta oli Kersti Talvik.--Juhan121 (arutelu) 4. oktoober 2016, kell 19:46 (EEST)

:Mul paraku ei ole viidatavaid andmeid, aga tundub, et ta oli Talvik 1988–1998. Ilma viitamata ma siiski ei paneks neid aastaid sisse. --Morel (arutelu) 5. oktoober 2016, kell 02:10 (EEST)

Ettevõtetel ei ole liikmeid. On omanikud ja töötajad. Kumb Talvik oli?

... on vaja. Välismaalased juba küsivad. Adeliine 4. oktoober 2016, kell 19:50 (EEST)

1) üks on flickr-is avalikult üleval, seda kasutas mumeelest ka üks Hong-Kongi ajaleht https://www.flickr.com/photos/stocknewsusa/29478609934/

2) ametissenimetamise päeval võiks kohale minna ja siis paar plõksu ka teha

3) loodetavasti ilmub ka predident.ee peale, kas sellelt tohib võtta?

4) kas EL veebis olevaid fotosid tohib kasutada? vt LK 6 http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/JOURNAL14_0708/QJ-AD-14-007-2A-N.pdf

5) sama EL-i foto on ka praxise kodukal http://www.praxis.ee/wp-content/uploads/2016/07/Kersti-Kaljulaid3.jpg

6) millise kasutusõigusega on TÜ veebi riputatud fotod? http://vilistlaselu.ut.ee/wp-content/uploads/2014/04/Kersti-Kaljulaid.jpg

suwa 4. oktoober 2016, kell 19:58 (EEST)

:Teisipäevaks peaksin pildi kätte saama. Praegu on natuke halb aeg. Ivo (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 23:17 (EEST)

::Kersti Kaljulaidist on nüüd olemas ametlik foto, mis on allalaaditav presidendi kantselei leheküljelt. Ametlik foto võiks Wikipedias olemas olla? --82.131.124.196 14. oktoober 2016, kell 19:30 (EEST)

:::Selguse huvides, kui kellelgi veel küsimus tekib: Vikipeedias ei saa kasutada pilte, mille litsents ei ole vaba. Eesti presidendi ametlik foto ei ole vaba, seda pole lubatud kasutada igaks otstarbeks või muuta. Sama kehtib enamiku Eestis kättesaadavate ametlike fotode kohta. Foto staatus "ametlikuna" ei tähenda Eestis juriidiliselt midagi ning erinevalt näiteks USAst on Eestis riigiasutustele kuuluvad loometeosed autoriõigustega kaitstud ja Vikipeedias kasutamiseks ei sobi.
----
Siin on veel fakte. Andres (arutelu) 6. oktoober 2016, kell 11:03 (EEST)
Ekspressi saade. Andres (arutelu) 6. oktoober 2016, kell 11:18 (EEST)
----
Võtsin Raimondi ametikoha välja, sest see muutub ja uuendada ei pruugi meelde tulla. Paren juba kirjutada tema kohta artikkel. Andres (arutelu) 6. oktoober 2016, kell 11:03 (EEST)
----
"Vabariigi President" artikli alguses ja kordused on minu meelest liiast. Vabariigi President on pigem institutsioon, mitte ametikoht. Andres (arutelu) 6. oktoober 2016, kell 11:05 (EEST)

Vaata Eesti Vabariigi põhiseadus (1992)#VABARIIGI PRESIDENT. 2001:7D0:87FF:6480:8DD0:E835:D9C6:780A 6. oktoober 2016, kell 15:23 (EEST)
----
Minu meelest tema poeg ei ole IT-spetsialist. Ta on küll seda ala õppinud, aga ei tööta sellel alal. Tütre (Silja  Märdla) ja poja (Siim Talvik) kohta on tänases Õhtulehes artikkel, aga ma ei pääse sinna ligi. Andres (arutelu) 6. oktoober 2016, kell 11:26 (EEST)'
http://www.ohtuleht.ee/763261/kersti-kaljulaidi-lapsed-on-tublid-nagu-emagi Andres (arutelu) 6. oktoober 2016, kell 11:38 (EEST)

ais.ra.ee sessioonlingid on viitamiseks halvad, sest kui sessioon aegub, siis on link kasutuskõlbmatu, st ei vii mitte kuhugi, parem on kasutada konkreetse säiliku (arhivaali) viitekoodi (antud juhul EAA.V-958.2k.14 (endine Eesti Ajalooarhiiv, fond V-958, nimistu 2k, säilitusühik 14)). Teiseks, on mul sügav kahtlus, et konkreetse arhivaali sisu pole Marbella112 oma silmaga näinud, sest teisal juhul oleks ta ilmselt ka leheküljenumbri (neid on konkreetses isikutoimikus üheksa) ära märkinud. Rääkimata siis sellest, et kui seal tõesti on perekonnaliikmed kirjas, siis kehtib sellele juurdepääsupiirang. Kolmandaks, pelgalt asjaolu, et arhiivis hoitakse kellegi Kaljulaiu kohta miskit toimikut, ei tõesta mitte midagi. Eestis on näiteks päris mitu Andrus Ansipit. --kanakukk (arutelu) 6. oktoober 2016, kell 13:03 (EEST).

Kas saad sellekohase selgituse lisada ka juhendisse Vikipeedia:Viitamine ? suwa 7. detsember 2016, kell 22:20 (EET)

mul küll see Päevalehe lugu tasuline pole, mille sa viitemallis tasuliseks märkisid (http://epl.delfi.ee/news/eesti/kersti-kaljulaid-inimestega-tuleb-raakida-igal-pool-toimib?id=75756097). Cumbril 6. oktoober 2016, kell 14:16 (EEST)

Vox populi, märkuse panemise ajal oli tasuline, nüüd enam ei ole.—Pietadè (arutelu)Mnjah, proovi nt Kaugest ametnikust koduseks presidendikandidaadiks. Kersti Kaljulaidi kiirmarss või sama asja ilma "digileht." lisanduseta aadressis: Kaugest ametnikust koduseks presidendikandidaadiks. Kersti Kaljulaidi kiirmarss (Artikkel jätkub ... Täismahus lugemiseks logi sisse, telli digipakett või osta päevapilet.).—Pietadè (arutelu) 6. oktoober 2016, kell 14:40 (EEST)

"...inglise keele eriklassi" — mis see tähendab? Võõrkeelte õpetamise kallakuga koolis ei olnud "eriklasse", kool oli, "eri-", aga, implitsiitselt, mitte eksplitsiitselt... —Pietadè (arutelu) 6. oktoober 2016, kell 15:33 (EEST)

Mis mõttes ei olnud eriklasse? Ametlik termin oli "inglise keele süvaõppega ...". Andres (arutelu) 6. oktoober 2016, kell 15:38 (EEST)

::Mis mõttes "ametlik termin", selle aja kohta; siis võinuks olla nt ka selline (või muu) moodustis, mille päälkirjaks nt "Napoleoni vastaste komnoorte võitlussalk", mille tegevuse sisuks võis olla u 10 tundi prantsuse keelt nädalas, +mõned muud keeled (minu koolis oli selle pealkirjaks u "sõjaväetõlkide (sõjaline) ettevalmistus", vojennaja podgotovka) ja mille kirjapandud eesmärgiks nt kogu maailma kapitalismi hävitamine, kommunismi võidu nimel, mille sisuks siiski keelte(+kultuuri) õpe, kirjapandult või mitte.—Pietadè (arutelu)

::: Kas Sa pead silmas, et "eriklass" ei ole üheselt mõistetav. Siis  võib öelda "süvaõppega klass" või "süvaklass". Mulle tundub siiski, et ka "eriklassi" ei saa selles kontekstis mitmeti mõista. Aga võib ju panna ka siselingi. Andres (arutelu) 6. oktoober 2016, kell 22:58 (EEST)

:Jah, aga see käis pigem kooli kohta, ja "eriklass" oleks sel puhul olnud selline, kus inglise keelt (hiljem lisandusid teised keeled; või siis oli inglise asemel mõni teine) oleks õpetatud üldtasemel; jah, võeti küll vastu "teeninduspiirkonnas" olevaid lapsi, lisaks ensv muudest piirkondadest tulnuile, aga "eriklasse" (kontekstis: tavapärase üleliidulise õppekava järgi nt inglise keelt mingist klassist alates 2 tundi) neile polnud; mõned õppeained olid alates 1. klassist võõrkeeles.Või siis, à la, kas Prantsuse Lütseumis olid anni 1945–1990 pr keele eriklassid?Pietadè (arutelu) 6. oktoober 2016, kell 15:57 (EEST)
EKSS-i järgi on "eriklass" süvaklassi kõnekeelne nimetus. Seal on öeldud, et süvaklass on tavakoolis. Aga näiteks see kool, kus mina õppisin, oli süvaõppega, aga kuni 8. klassini oli kolmest paralleelklassist üks tavaklass ja kaks süvaklassi. Naaberkoolis olid nii inglise keele kui ka muusika süvaklassid, ja tavaklasse vist polnudki. Andres (arutelu) 6. oktoober 2016, kell 18:25 (EEST)
Eeldan et Sa kasutad tänase päeva EKSS-i; arutelu selle üle, mida kasutati "sula"-järgselt (u 1968+, arvan) süsteemi osade sildistamiseks ei ole ehk selle art teema; mina lõpetasin ensv keskkooli, mingil ajal, ja ei mäleta, et selles keskkoolis (üks kahest ENSV eliit(kesk)koolist) oleks peale "eri"klasside muid olnud); mäletan ka seda, et u 1970 ja enne seda, nihverdati miskit süsteemis (muidugi, pea-kulaku heakskiidul-nõusolekul), et nt Tartu MHG jm sarnased, saanux mingil tasemel jätkuda...—Pietadè (arutelu) 6. oktoober 2016, kell 19:10 (EEST)

Ma ei tea, kas sõna "süvaklass" tollal kasutati, (ma ei mäleta, et oleksin seda sõna varem kuulnud), aga minu meelest võib kasutada ka tänapäevast terminit.

Mina käisin saksa keele eriklassis, ja ma tean, et minu koolis olid ka teistsugused klassid, aga mõnes teises koolis ei olnud. Kuidas 44. keskkoolis oli, seda ma ei tea. Andres (arutelu) 6. oktoober 2016, kell 22:58 (EEST)

:Sisu ilmselt/ehk siiski selles, et inimesehakatis ise tahab nii varases nooruses õppida ja tal aidatakse seda teha, mille näitajateks nt nõuka ajal kõrged kohad ülevabariigilistel ja üleliidulistel olümpiaadidel, tavaliselt reaalteaduste alal; õpilased ei olnud esmajoones "lingvistid", pigem kasutasid nad saadud teadmisi, keelteoskusi suurema kvaliteedi-kvantiteediga teadmiste saamisel/saamiseks. Sestap on "inglise keele eriklass" mu meelest kummaline, ehk veelgi enam nt 50 aasta pärast, jne.—Pietadè (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 00:23 (EEST)

::Tallinna 44. Keskkoolis oli lisaks inglise keele eriklassile ka keemia eriklass, või keemia-bioloogia eriklass. Tallinna 44. Keskkooli õpilased olid omal ajal väga tugevad keemia olümpiaadidel, samuti läksid paljud sellest koolist TRÜ-sse bioloogiat õppima.--Juhan121 (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 00:42 (EEST)

:::Mina mäletan, et meil Trt II kk-s eriklasse polnud, olid pelgalt vahvad pedagoogid, ja paljutki tulenes sellest...—Pietadè (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 01:03 (EEST)

Hetkel, ikka veel, on enwi-s jupp "Although Kaljulaid had trained as a biologist, she soon realised that..." — see tuleks inimkeelde panna...—Pietadè (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 00:37 (EEST)
+kas "pesitsusbioloogia" on ikka "ornitoloogia" alla käiv, nagu hetkel enwi-s on?Pietadè (arutelu)

Ma ei tea, kas keegi veel peale lindude pesitseb, igatahes Kaljulaid tegeles lindudega. Andres (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 01:28 (EEST)

:Mnjah, mina pesitsen ka, kui ilm lubab... ja soov kaasa tulebHetkel on osa enwi artiklist kirjutatud vaimus, et "kuna ta, siis ta", mis eeldab...—Pietadè (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 01:45 (EEST)

:: Sinu pesitsemine bioloogiat  ei huvita. Andres (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 08:05 (EEST)
----
Hetkel on enwi 1. viide "total copyright violation", kaheldava allika najal.— Pietadè (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 02:10 (EEST)

Milline on hetkel pr presidendi töösuhe? Tööluus, eelmisest kohast? või praegune "red tape", lihtsalt küsin?—Pietadè (arutelu)

Seda on sissejuhatuses mainitud, aga põhitekstis peaks võib-olla täpsustama. Andres (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 08:05 (EEST)
---
Ei saa aru, kust see maha kirjutatud on? Cumbril 7. oktoober 2016, kell 03:24 (EEST)

Ilus küsimus, just otsisin, ja ei leidnud; üldiselt, see on olemas mu brawseri historys, kui pääks vaja olema. Ei viitsi hetkel otsima hakata (loe: mõnes maakera punktis on mõnel hetkel öö); nii palju kui mäletan: üks-ühele mahakirjutatud tekst, mitmete lausete ulatuses, tähtegi muutmata, so... (ah ja, see on see imelik lausealustus, milles yx naine loeb teise naise mõtteid ja postitab need...)—Pietadè (arutelu)
Lisan siis ka selle hetkelausetuse, mis on/oli teisest kohast 1/1-le maha kirjutatud:
Olles saanud bioloogi hariduse, mõistis Kaljulaid, et hea sissetulekuga erialast tööd leida on keeruline: sissetulek poleks katnud tema kahe lapse lasteaiatasu. Seetõttu tegi ta otsuse liikuda edasi ärivaldkonda...

Allikas, mille põhjal selle lause kirjutasin, on viites antud. Kui sa süüdistad mind mingi mulje (või brauseri history) põhjal mahakirjutamises, siis palun anna link, kust see on maha kirjutatud. Muidu loen seda lihtsalt trollimiseks. Cumbril 7. oktoober 2016, kell 03:39 (EEST)

:No, usaldus peab olema; lingi andmisest poleks kasu, sest hetkel on selle sisu kaotatud; üldiselt, meie ei saa kirjutada, mida keegi tundis, arvas jne, saame tõdeda, et keegi arvas neid nii- v naamoodi arvavat/mõtlevat; võin sulle lisada ka isikliku allkirja/templi: Inimene, kes kunagi ei valeta...—Pietadè (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 03:48 (EEST)

:: Lingi andmisest oleks see kasu, et selle abil oleks sul võimalik tõestada oma väidet mitme lause pikkuses sõna-sõnalt maha kirjutamise kohta. Äkki mõtled teinekord järgi, kui mulje või unenäo põhjal hakkad kedagi süüdistama. Cumbril 7. oktoober 2016, kell 04:05 (EEST)

:::See "mulje/unenäo" jutt on kena, nt enwi-sse kirjutades olen lahendanud asja kaldkriipsudega (iseäranis BBC-l ja Reutersil on kombeks muuta sama aadressi all olevaid üllitisi päeva jooksul kordi), mõnes "võrgukultuuris" on lugejale antud võimalus: "märgi vale koht ära ja teavita". Huvitav, kui teha nt BBC/Reutersi apsudest ("allpool olijatest" rääkimata) kuvatõmmised, kuidas siis nende avaldamisega lugu oleks... Ja, põhimõtteliselt, ei viitsi hakata otsima tmp failidest kinnitust sellele, mida olen näinud. Ehk siis, "brežnevistlikult": "kui mõtled, ära ütle, kui ütled, ära kirjuta, kui kirjutad, ära alla kirjuta, kui alla kirjutad, ära imesta!", mina kirjutan alla, eelnevalt üteledes, et kogu selle jama peaks siit ehk üldse ära kustutama...—Pietadè (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 10:03 (EEST)
Selle udujama ja asjasse mittepuutuvad unenäod peaks ehk siit arutelust kustutama.

See koht, millest juttu on, tuleks asjalikumaks ümber teha. Asjast on ka eestikeelsetes allikates põhjalikumalt räägitud, nii et viidata saab otsesemalt. Näiteks sõna "mõistis" ei ole tarvis kasutada. Andres (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 08:05 (EEST)

Vaatasin nüüd, et ongi viidatud eestikeelsele allikale. Ma katsun selle ümber teha. Sellest on mujal ka kuidagi teistmoodi räägitud. Andres (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 08:15 (EEST)

Tegin ümber, võite redigeerida. Arvan, et teise lause võiks ära jätta. Või siis täiendada hariduse osa. 7. oktoober 2016, kell 08:21 (EEST)~
----
Ma ei ole nõus kahe välislingi äravõtmisega sellepärast, et need on viidetes olemas. Need ei ole sellised asjad, mida pole sellepärast mõtet lugeda, et nende sisu sisaldub juba artiklis. Andres (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 08:05 (EEST)

Mina ei ole nõus sellega, et välislinkide alla kuhjatakse igasugust suvalist ja väheseotud kraami, mistõttu loend kasvab nii pikaks, et seal pole võimalik orienteeruda. Seal peaks olema vaid kõige olulisemad ja ülevaatlikumad artiklid. Cumbril 7. oktoober 2016, kell 13:13 (EEST)

Mõtlen seda, et kui välislinkide all ongi midagi väärtuslikku, mida tasub lugeda, siis kaob see väheoluliste linkide vahele ära. Cumbril 7. oktoober 2016, kell 13:17 (EEST)

:Seda küll, aga praegu Sa võtsid just olulised artiklid ära. Andres (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 17:09 (EEST)

:: No pane siis tagasi, mis sinu meelest olulised olid. Aga osa välislinkidest tuleb välja visata. Cumbril 7. oktoober 2016, kell 17:39 (EEST)
----
Minu meelest korporatsiooni kuulumine ei sobi hariduse alla. Andres (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 08:21 (EEST)

Pane siis mujale. Mina ei oska kuhugi panna. Cumbril 7. oktoober 2016, kell 13:13 (EEST)

:Aga kuhu siis. Pärast Lõpetas x aastal y kõrgkooli z teaduskonna. Akadeemiliselt kuulub (s) w korporatsiooni/u seltsi. --Juhan121 (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 17:18 (EEST)

:: Panin eraldi alajaotusesse. Mina küll ei oleks osanud seda hariduse alt otsida. Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 16:32 (EEST)

Come on: "Et bioloogina töötamine poleks taganud perele piisavat sissetulekut, asus Kaljulaid tööle ärivaldkonnas. Valik tingis ka astumise Tartu Ülikooli majandusteaduskonna kutsemagistriõppesse..." kas see on pärit mingist "perepsühholoogi"/ihuarsti mälestusraamatust...—Pietadè (arutelu)
Õppejõud Pärl (Loogika): "Juhanil oli kombeks purjus peaga oma naist, Mallet, peksta. Palgapäeva järgsel teisipäeval läks sinikates Malle traumapunkti. Mis järelduse te teete?" Õige vastus oli: kuna perel ei olnud puid kütmiseks, siis oli pesuköögi põrand libedaks jäätunud ja Malle libastus..."—Pietadè (arutelu)

On Sul ettepanek? Minu ettepanek on teine lause ära jätta. Andres (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 17:12 (EEST)

:Peab mõtlema, "tarkuseterad" à la üks tingis teise, ehk siiski ei sobi.—Pietadè (arutelu)

Tema keeleoskus tuleks kirja panna kuhugi, kuid ma ei tea kuhu.
"Ma räägin eesti ja inglise keelt võrdlemisi võrdselt, liiga kiiresti mõlemat. Prantsuse keelt räägin suhtluskeelena, loen vabalt. Saksa keeles on mul B1, millega saab restoranis toidu tellitud. Soome keelt ma ei ole õppinud."
http://elu24.postimees.ee/v2/3861007/kersti-kaljulaid-paljastas-oma-halva-omaduse-ma-olen-vaega-kaersitu-inimene
Cumbril 7. oktoober 2016, kell 16:44 (EEST)

"Isiklikku" alla eraldi alajaotusse. Andres (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 17:11 (EEST)
Soome keelt ma ei ole õppinud

Seda ei tule kindlasti mõista nii, et ta soome keelt ei oska. Presidendiks valimise järel Riigikogu valges saalis antud pressikonverentsil vastas ta Soome YLE korrespondendi Marjo Näkki eestikeelsele küsimusele ladusas soome keeles. Oma vene keele oskuse kohta on ta kusagil öelnud, et on nõus kõnelema ka vene keeles, kuid esialgu üksnes neljasilmavestluses. 2001:7D0:87FF:6480:60DB:F261:8EB3:84EA 7. oktoober 2016, kell 17:43 (EEST)

Võhiklik küsimus ehk, aga, enwi-s on pandud perenime mõlema "a" hääldus pikaks (ɑː), kas see on õige?—Pietadè (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 17:59 (EEST)

Ei ole, miks peaks olema? Andres (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 18:48 (EEST)

:Võtsin "koolonid" tagant ära.—Pietadè (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 18:54 (EEST)
----
Palun pange kiri eesti rahvale ja ülikooli ajakirja artikkel tagasi. Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 16:48 (EEST)

Leian, et kui link on artikli veebiversioonile (ja mitte ületähendus kirjanduse sektsioonis selle kohta, et otsige raamatukogust vastava päeva ajaleheartiklit), siis kasutaja ongi suunatud veebiversiooni juurde ning paberlehes kirjutatu on ebaoluline, sest kasutaja sellele tõenäoliselt niikuinii ligi ei pääse. See on vastusena Sinu kommentaarile "kui artikkel on mingil kuupäeval veebiväljaandes avaldatud, siis ta ei pruugi olla sama kuupäeva paberlehes". Kui veebilehe nö kaubamärk on Postimees, siis selle esitamine kujul postimees.ee on mittekorrektne. Ehk siis ma olen küll sinu märkusega nõus, kuid leian, et paberlehte puudutav ei ole veebiartikli seisukohalt relevantne. Ivo (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 17:11 (EEST)

Mina arvaksin lugejana, et tegu on paberlehe artikliga, millele lihtsalt on  lisatud link, et see oleks hõlpsamini  kättesaadav.

Paberlehele on tülikam juurde pääseda, samas aga veebiartiklid on sageli tasulised. Anonüümne kasutaja on linke veebiversioonile koos sisuga isegi kustutanud põhjendusega, et need on tasulised ja ta ei saa neid lugeda, ning nimetanud sellise sisu esitamist laamendamiseks. Ja primaarne on ikkagi paberleht, kas pole? Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 17:37 (EEST)

:Mina leian, et kui on lingitud veebiartiklile, siis sellest tulenevalt peaks seda tõlgendama viisil, et veebiartikkel ongi sihteesmärk, sest lugeja on suunatud sinna. Samuti puudub lugejal tõenäoliselt võimalus seda paberlehega võrrelda, mispärast ei ole oluline, mis paberil on. Kättesaadav materjal on ju veebi oma.

:Olen nõus, et tasulistele artiklitele võiks vähem linkida, kuid mitte sellega, et neile üldse linkida ei tohiks (st tasuks olla kriitilisem, kas nimetatud artiklit on mõtet välja tuua, kui sellel on ligipääsupiirang).

:Tänasel päeval on ajalehtede lugemine juba ammu paljuski veebi kolinud ja see tendents ainult süveneb. Seega ei pea ma korrektseks eeldust, et paberleht on primaarne. Lisaks on Vikipeedia ju veebis, mis tähendab, et artiklite lugejad on juba veebikeskkonnas ja seda enam on neile oluline/kättesaadav veebis olev. Ivo (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 18:08 (EEST)

:: Minul on küll kodus posu ajalehti, olen nende järgi viiteid pannud. Näiteks  anonüümne kasutaja põlgas Eesti Ekspressi veebiväljaande lingid need ära, sest tema neid lugeda ei saanud. Minu oli kodus leht olemas ja märkisin ka leheküljenumbri.

:: Ja kuidas trükitud raamatutega on? Trükitud ajalehti ei ole raamatukogust raskem kätte saada kui raamatuid.  Kas raamatuviiteid ka ei tohi kirjanduse all anda, sest on vähetõenäoline, et keegi neid loeb?

:: Minu meelest link veebiväljaandele on kahemõtteline, kui kasutatakse lihtsalt ajalehe nime. Ma ei usu, et ma olen ainuke, kelle jaoks see nii on.

:: Kui on tarvis viidata, siis minu meelest ligipääsupiirangul pole tähtsust. Võimaluse korral on minu meelest alati mõistlik tuua ära ka viide trükiväljaandele. Ma ei oska öelda, kumb on raskemini kättesaadav. (Kas me peaks need viited ära jätma, mille kontrollimiseks tuleb raamatukokku või poodi minna?) Aga ligipääsupiirangud ei kehti kõigile ja need on vist enamasti ajutised.

:: Sel juhul, kui artikkel ilmub ainult veebikeskkonnas, ei ole trükiväljaanne primaarne. Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 19:21 (EEST)

:::Ükskõik, mida mingi anonüümne kasutaja tegi või arvas.

:::Kui on vaja faktile viidata, siis sobib sama hästi ligipääsupiiranguga lehekülg või paberväljaanne. Muidugi võiks eelistada vabalt ligipääsetavat materjali, aga sageli pole see võimalik.

:::Juhul kui viidet luues vaatas autor veebiväljaannet ja suunab lugeja samuti edasi veebiväljaande peale, siis kuidas saad sa väita, et paberleht omab siin üldse mingit tähtust? Ma pole sellega mitte kuidagi nõus.

:::On eraldi asi, kui artiklit koostades vaadati paberväljannet, kuid siis võiks ka viite hoopis teistpidi moodustada. Nt kujul "Autor: "Artiklinimi" Väljanne, kuupäev, lk ([link veebiartiklile artikkel veebis])". Ivo (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 20:23 (EEST)

:::: Kui öeldakse lihtsalt "Postimees", siis mina (ja ma arvan, et teised ka) saan nii aru, et jutt on paberväljaandest (või vähemalt on niisugune kahtlus). Sellepärast see ongi tähtis.

:::: No kui paberväljaannet vaadati, siis linki pole, siis on minu meelest asi selge, ükskõik kuidas vormistada.

:::: Miks siis anonüümne kasutaja tähtis pole, kui ta siin tegutseb? Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 21:27 (EEST)

::Pigem pidasin silmas seda, et ühe kasutaja arvamus pole asi, mida peaks tingimata kõigile laiendama. S.t. see, et keegi on nii teinud, et tähenda, et peamegi nii tegema.

::Siin peangi oluliseks seda, et asja vaatamisel paberil on viide ilma lingita (ja kui keegi veebist selle kohta hiljem midagi leiab, siis lisagu see link sinna viitesse nii, et vastav hilisem lisandus oleks selgelt eristatav). Sellest tulenevalt pean loomulikuks, et peaksime vaikimisi eeldama, et kõigi lingiga viidete puhul on kasutanud lähteallikana vastavat veebilehekülge (mis ühtlasi tähendab, et kogu viiteinfo lähtugu sellest allikast ja detailid, nagu kas üldse ja kui, siis millal avaldati asi paberil, ei oma mingit tähtsust).

::Ma ei pea põhjendatuks eeldust, et Postimees viitab paberväljaandele, sest see pole eksklusiivselt paberväljaandega seotud. Tegemist on AS Postimees Grupp kaubamärgiga, mida kasutatakse nii paberlehtede kui ka veebiportaalide juures. Miks peaksime meie hakkama siin mingit eristamist tegema? Ivo (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 22:02 (EEST)

::: Loe arutelu lõpuosa. Eesti Meedia nõuab, et veebist refereerimisel kasutataks nime Postimees.ee. Järelikult neil pole selle vastu midagi ja nad peavad ise ka vajalikuks vahet teha.

::: Minu meelest kui me ütleme veebiväljaande kohta "Postimees", siis me anname segase, vastuolulise signaali. Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 22:10 (EEST)

Eesti Meedia nõuab seda, et tagataks Postimehe väljaande leitavus. Kui meil on link artikli juurde, siis see nüüd küll probleem pole. Lisaks on ajakirjanduses see refereerimise mõiste natuke teine ning nad ka ise ei kasuta teistele väljaannetele viitamisel minu arust sageli tippdomeenide väljatoomist.

Konkreetselt veebilehe kui sellise tekstis mainimisel on jah mõistlik domeeniosa välja tuua (nt "artikkel asub postimees.ee veebilehel"), aga viites kajastame me ikka väljaande nime ja mitte veebiaadressi.

Jah, Postimees võib viidata nii paber- kui ka veebiväljaandele. Aga leiab, et kui antud nimetus sobib mõlema kohta, siis ei saa selle kasutamist veebiväljaandega seoses sobimatuks kuulutada. Ivo (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 22:29 (EEST)

:Asi pole sobimatuses, vaid selguses. Miks Sa oled "Postimees.ee" vastu, kui see aitab selgusele kaasa? Inimesed mõtlevad erinevalt, mitte tingimata nii nagu Sina. Inimene võib mõelda nii, et see on ju ajalehe nimi, järelikult on antud kuupäev, millal see ajalehes ilmus.

: Tundub, et see argument, et tegemist on kaubamärgiga, langeb ära. Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 22:50 (EEST)

:: Mulle on jäänud mulje, et Postimees nimetab ise oma võrguväljaannet (seda, mis asub lehel www.postimees.ee) Postimees.ee-ks. See ei ole domeeni nimi ega kirjeldav nimi, vaid väljaande nimi. Domeeniosa väljatoomine pole minu meelest eelistatav mitte eelneval põhjusel, vaid täpsuse pärast. Aga see on muidugi täiuse tagaajamine – olukorras, kus suur hulk inimesi ei viitsi panna viiteks midagi muud kui palja lingi. Cumbril 8. oktoober 2016, kell 22:56 (EEST)

::: Minu meelest täpsuse mõte ongi selgus. Muide, kui pannakse ainult link, siis sellist segadust ei teki. Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 23:15 (EEST)

Ainult link on väga-väga halb lahendus ja mingist selgusest on selle puhul rääkida on kohatu. See kategooria oli algul poole suurem, aga seal on endiselt tohutu arv vigaseid linke. Nende parandamine, kui on olemas ainult link ja ei midagi muud, on suht keeruline ülesanne.

Mulle ei meeldi see, kuna siin näib olevat vastolu viitamise reeglitega. Nimelt toome ära väljaande nime ja nagu varem ütlesin, siis minu arust ei klassifitseeru postimees.ee väljaande nimeks vaid hoopis aadressiks. Ivo (arutelu) 9. oktoober 2016, kell 00:15 (EEST)

: Mina ka ei poolda paljast linki. Tahtsin lihtsalt (naljapärast) öelda, et palja lingi puhul ei teki probleemi, et lingi kommentaarist võidakse valesti aru saada.

: Postimehe silmis ongi Postimees.ee veebiväljaande nimi. Aadress see sellisena ei ole.

: Võimalik oleks öelda ka "Postimehe veebiväljaanne" või "Postimees online", nagu Morel ütles. Andres (arutelu) 9. oktoober 2016, kell 00:44 (EEST)

Kuidas seda eelnevat siis kokku võtta? Nt mida peaksime hakkama Eesti Päevalehe veebiartiklite juurde linkides väljaande nimeks kirjutama (epl.delfi.ee vms)? Ja välismaised leheküljed? Nt MIT Technology Review või technologyreview.com, The New York Times või nytimes.com, jne? Milline peaks olema üldine reegel?

Ma olen seni lähtunud sellest, et püüan esitada väljaande nime ja eeldanud, et kuna niigi on link veebilehele, siis ei tohiks siin mingit kaksipidi mõistmist olla. Paistab, et nii lihtsalt ikka ei saa. Kui Postimees ja postimees.ee on üsna üks ja sama, siis sageli nii lihtne ei ole. Milline peaks olema üldine reegel ja mis oleksid selle piirid? Ivo (arutelu) 9. oktoober 2016, kell 23:25 (EEST)

: Mina olen alati just nii teinud, nagu Sa siin näitasid, välja arvatud siis, kui tegu on portaaliga, millel on teistsugune nimi. Andres (arutelu) 10. oktoober 2016, kell 00:08 (EEST)

::Mulle tundub see lähenemine isegi veel probleemsem, kuna sellised aadressid on veel vähem püsivamad kui nimed (epl.ee → epl.delfi.ee jne) ja sageli ka vähem teatud (nt teatakse nimesid Vikipeedia ja Wikipedia, aga sageli mitte selle veebiaadressi ning epl.delfi.ee stiilis nimi võib olla veel vähem selge).

::Anna äkki mõni konkreetne näide, et millisel kujul sa tahaksid, et miski artiklilink oleks edasi antud. Ivo (arutelu) 10. oktoober 2016, kell 00:20 (EEST)

::: Olgu see aadress milline tahes, selle järgi saab lugeja aru, et ei viidata paberväljaandele.

::: Sa tõid ju näited, nii tahaksingi. Kui on tegu portaaliga, millel on nimi, näiteks Delfi või Huffington Post või BBC World News, siis nimi, ja selle võib ka lingistada.

::: Muidu nagu tavaliselt: autori nimi, punkt, link aadressi ja pealkirjaga, koma, väljaanne, koma, avaldamise kuupäev. Neid stiile on ka teisi. Andres (arutelu) 10. oktoober 2016, kell 00:52 (EEST)

:: Näiteid, kus on raske väljaande nime üle otsustada, leiab palju. Vt ntx seda http://televeeb.ohtuleht.ee/763561/anna-teada-ja-haaleta-kes-oli-sinu-lemmik-teises-naosaates – kas väljaandja on Televeeb nagu päises ülal vasakul on kirjas? Tavaliselt on väljaande nimi just seal. Või on Õhtuleht? Või Televeeb.ee nagu loo autoriks on märgitud? Teine näide: http://arileht.delfi.ee/. Kas väljaandja on Ärileht.ee nagu päises kirjas? Või Ärileht? (Brauseri tiitli väli ütleb Ärileht.) Kui kasutada domeeninime, siis vähemalt pole vaja pikalt mõelda. Mulle tundub sobivaim kasutada väljaande nime nagu see ülal vasemal päises on, esimesel juhul võibolla Õhtulehe Televeeb? (Televeebi uudised ilmselt paberväljandesse sel kujul ei jõua.) Teisel juhul Ärileht.ee. Kui on teada, kuidas väljaanne enda veebiportaali ise nimetab, kasutada seda nime. (Postimees.ee > Postimees.) Ja kui ei oska otsustada, siis kasutada domeeni nime koos tippdomeeniga. Cumbril 10. oktoober 2016, kell 04:31 (EEST)

:: Muide, ERR-i asemel tuleks ülal toodust lähtudes kirjutada ERR.ee, sest see on see, mis päises seisab. Minu arust on lihtsalt ERR ebaselge, sest ERR on ju nii ETV kui Vikerraadio kui tont teab mis. Cumbril 10. oktoober 2016, kell 16:09 (EEST)
Mis mõttes "postimees.ee" on ebakorrektne? Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 17:39 (EEST)

Kaubamärk on Postimees. See, et sellele on lisatud tippdomeen tuleneb lihtsalt interneti ülesehituse loogikast. Sama hästi võiks juurde lisada Maakri 23a, Tallinn 10145 (st Postimehe peakontori aadressi). Ehk siis see ebakorrektne ei märgi seda, et see väljendusviis otseselt vale oleks, kuid seda, et see see ei ole parim võimalik. Mittemõistlik oleks vast siinkohal parem olnud. Ivo (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 18:08 (EEST)

: Aga ma ju selgitasin, miks "postimees.ee" on minu meelest mõistlikum.

: Mina olen alati ajalehe veebiväljaande teistmoodi märkinud (portaalide puhul on teine lugu, seal võib portaali nime kasutada) ja ka parandanud, kui on teisiti. Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 19:21 (EEST)
Minu meelest Postimehe koondleheküljele ei tohiks linkida, sest see on müra. Lugeja võiks sama hästi siis juba guugeldada. Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 17:43 (EEST)

Leian, et seesugune koondartikkel on igati väärtuslik ja koondades kokku asjakohast infot teeb see teavet otsiva lugeja elu lihtsamaks. Ivo (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 18:08 (EEST)

: Ma ei vaidle väärtuslikkuse vastu, lihtsalt leian, et Vikipeediast ei ole mõtet niisugustesse kohtadesse linkida, muidu poleks Vikipeedia linke üldse tarvis. Süstematiseeritud lingivalik teeb ju veel lihtsamaks. Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 19:21 (EEST)

::Kas räägime ikka samast asjast? See artikkel sisaldab valitud tsitaate valitud artiklitest. Jutt käib ikka sellest?

::Leian, et Vikipeedia just nimelt võiks välja tuua linke teiste andmebaaside jms juurde (kui neid esineb), kust lugeja saaks nii ligipääsu paljude materjalide juurde. Ivo (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 20:23 (EEST)

::: Vabandust, ma võtan oma sõnad tagasi. See on asjalik materjal, millele tasub linkida. Ma ei rääkinud samast asjast.  Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 21:33 (EEST)
Mina sain nii aru, et Andres mõtles, et kui viites on öeldud "Postimees, 16. veebruar 2012" ja link läheb veebiartiklile, siis tegelikult võib nimetatud artikkel olla paberlehes avaldatud teisel kuupäeval. Postimees.ee on sel juhul täpsem, sest see viitab artikli veebiversioonile. "Postimees" viitab paberlehele. Ma eelistan alati veebilehele viitamisel panna näiteks sport.err.ee ja mitte ERR, sest nii on täpsem. (On the second thought, ma vist alati ikka ei tee nii, aga idee poolest võiks teha.) Cumbril 8. oktoober 2016, kell 18:33 (EEST)

Nii peent vahet ma pole teinud, selle mõttest ma ei saa aru. Esiteks, ERR-il trükiväljaannet ei ole, ja teiseks, sport.err.ee on ainult teistsugune aadress, väljaanne on sama (vähemalt nii ma olen aru saanud, võib-olla ma eksin). Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 19:25 (EEST)

:Mina arvan ka, et tuleks kuidagi tähistada, et viide on veebiversioonile. Vahel olen näinud Postimees online (olen ka ise vist kasutanud), aga see pole jällegi eestikeelne. Ma ei tea, mis oleks kõiki rahuldav lahendus.--Morel (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 21:03 (EEST)

:: "postimees.ee" või "Postimees.ee" on seni kasutatud, aga Ivo ütleb, et see pole korrektne. Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 21:17 (EEST)

: Sport.err.ee on visuaalselt eristatav lehest Err.ee. Juriidiliselt ta pole küll erinev väljaanne, kuid kui ERR ise kasutab pealkirja "SPORT.ERR.EE VÄRSKED UUDISED", siis on ta mingil kujul eraldiseisev. Cumbril 8. oktoober 2016, kell 21:37 (EEST)

:: Nojah, küllap seal on omaette toimetus. Ma siis  võtan teinekord arvesse. Sel juhul on mõtet kirjutada ka "err.ee", muidu ei saa neid asju eristada. Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 22:16 (EEST)
A see on ka õige, et ükski Vikipeedia artikli lugeja tõenäoliselt ei lähe peale artikli lugemist raamatukokku Postimehe paberväljandest viidatud teksti otsima. Cumbril 8. oktoober 2016, kell 18:47 (EEST)

ära sa selles, arvestades tänapäeva tehnilisi võimalusi, teps nii kindel ole :)

nt kiika siia http://dea.digar.ee/cgi-bin/dea :)

suwa 8. oktoober 2016, kell 19:13 (EEST)
Ja kolmas mõte on see, et osad lood ilmuvadki ainult veebis ja paberlehele ei jõua. Kui täpselt ei tea, on parem viidata võimalikult täpselt, so veebiväljaandele. Cumbril 8. oktoober 2016, kell 18:54 (EEST)

::Leian, et vaikimisi tuleks arvestada, et viide ongi veebiväljaandele, kui viites pole väljendatud teisiti. Kui see ei ole nii, siis ei tohiks sinna artiklinime taha mingit linki peita, sest see oleks lugeja eksitamine.

::Väljaande veebiaadressi kasutamine tegeliku kaubamärgi asemel on minu arvates selgelt mittemõistlik. Just nagu eelnevalt välja tõin: Postimehele viidetes ei kasutame me ju väljaande peakontori aadressi. Viiteelemendiks on ikkagi väljaande nimi. Ivo (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 20:28 (EEST)

::: Postimees ise kasutab ka nimevormi Postimees.ee (vt Ahsoousi lingitud lehe paremal serval ja tekstis). Elu24.postimees.ee ei ole päris sama, mis Postimees.ee. Arvatavasti on Postimees.ee, Elu24.postimees.ee, Naine.postimees.ee jne kõik kaubamärkidena registreeritud. Cumbril 8. oktoober 2016, kell 21:37 (EEST)

just, ja kuna tehniliselt on suvalise nupu või pikema kirjutise elukaar tänapäeval selline:

autori arvuti - toimetaja arvuti - küljendaja arvuti - veeb ja trükikoda

siis võiks kõikidele välistele objektidele olla viide (inglise keeles REF) ja kui on siis selle all ka hüperviide(HREF), mida siinsed mittenetinohikud jäärapäiselt võõrsanana linkiks sõimavad, siis saab klikkida ja kui pole, siis otsida paberil ... tegemist on ikka viitega ... nagu kiri ja e-kiri jne jne ... 21.saj ikkagi. :P suwa 8. oktoober 2016, kell 19:20 (EEST)
Tundub siiski, et Postimehe veebile viitamisel tuleb kirjutada ka tippdomeen välja. Näiteks sealsetes kasutustingimustes on lause: "Refereeritud materjali järele lisada internetis täpne viide AS Postimees Grupp originaalmaterjalile sõnadega: «Refereeritud artikli täistekst Postimees.ee veebilehel», mis on klikitav ning suunab otse AS Postimees Grupi materjalile, mida kasutati." (vaata http://www.postimees.ee/68128/kasutustingimused )

Ma ei oska seda sealt välja lugeda. Küll on aga näha, et nad eelistavad nime "Postimees.ee" nimele "Postimees", nii et jutt kaubamärgist kinnipidamisest ei pea paika.

Mina saan nii aru, et refereerimise all ei peeta seal silmas seda, mida meie siin teeme. Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 21:42 (EEST)

Refereerimine on see: . Muidu poleks mõtet täistekstist rääkida. Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 21:50 (EEST)

Jah, sain nüüd aru, nad tahavad, et tippdomeen oleks välja kirjutatud. Andres (arutelu) 8. oktoober 2016, kell 22:03 (EEST)

:: Veel üks tsitaat: Postimees.ee on uudisteportaal, kus kajastatakse päevakajalisi eesti- ja välismaiseid uudiseid ning arvamusi. Uudisteportaal koondab endas Tallinna, Tartu, Pärnu, Viljandi, Rakvere, Järvamaa ja Valgamaa kohalikest uudistest kirjutavaid portaale, arvamus-, kultuuri-, naiste-, majandus-, tarbija-, tervise-, kodu-, tehnika, spordi-, meelelahutusportaale (Elu24, Limon) ja ilmaportaali (ilmajaam.ee). http://eestimeedia.ee/ettevotted-ja-brandid/eesti-ettevotted/as-postimees/postimees1  Seega tegu ei ole ühe ajalehe veebiväljaandega, pealegi sisaldab see ka spetsiaalselt veebi jaoks loodud sisu, mida ei pruugi olla mitte üheski ajalehes.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. oktoober 2016, kell 00:42 (EEST)


Kasutaja arutelu:Merleke5

Tere! Tahtsin öelda "tere tulemast Vikipeediasse", aga näen, et oled juba hulk aega tublit kaastööd teinud. Ütlen siis "jõudu tööle"! :) [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 29. september 2019, kell 11:24 (EEST)

Tere! Reeglina ei tuleks artiklit kategooriasse lisada, kui artikkel kuulub juba selle kategooria alamkategooriasse. Kategooria "Tallinna teatrid" liikmed kuuluvad kategooriasse "Eesti teatrid", kuivõrd esimene kategooria on teise alamkategooria. Vt ka Vikipeedia:Kategoriseerimise kord. Pikne 20. oktoober 2019, kell 22:49 (EEST)

Aitäh selgituse eest! --Merleke5 (arutelu) 8. november 2019, kell 22:19 (EET)
Tere. Oled Juhan Viidingu artikli arutelulehelt kustutanud teise kasutaja kommentaari. Mis põhjusel? Üldjuhul teiste postitusi muuta ja kustutada ei tohiks (Vikipeedia:Arutelulehekülg). --Minnekon (arutelu) 30. detsember 2019, kell 15:34 (EET)

Oih, vabandust! See viide ei olnud enam relevantne. Korrastasin läbivalt ristviiteid ja arvasin, et kuna ei saa aru, millele viidatakse, ei osanud kahtlustada, et on probleem, kui ära kustutan. Arutelu on seal väga pikk ka. Igatahes võtan teadmiseks. Kas peaksin taastama?

:Taastasin juba ise. Ega iseenesest see praegusel hetkel enam tähtis kommentaar polnudki, aga kui postitus otseselt sobimatu või sisutühi pole, siis las jääda igaks juhuks alles. --Minnekon (arutelu) 30. detsember 2019, kell 23:55 (EET)

Tere!
Palun selgitage, mis põhjusel Te kustutate artiklite "Tunnustuse" jaotisest aastaarvu ja auhinna/autasu vahelt mõttekriipse ära? Märkasin, et olete teinud seda näiteks artiklis Enn Eesmaa. Mille poolest on sel moel tekkiv seos "2000 Eesti Ringhäälingute Liitu" parem variant kui kriipsuga selgelt eraldatud "2000 – Eesti Ringhäälingute Liidu aastaauhind Kuldmikrofon"? Vormistusjuhendist ma sellist kustutamisõpetust ei leia, aga olen märganud, et neid kriipse kustutavad eeskätt need, kes ei tunne kuigi hästi eesti keele reegleid. Ometi eeldan, et Teie tunnete, niisiis palun ärge kustutage selliseid kriipse ära, vaid pange nad sinna tagasi, kust olete ära võtnud. Kuriuss (arutelu) 7. veebruar 2020, kell 23:48 (EET)

Palun viidet eesti keele reeglile. Tõtt-öelda olen kustutanud neid ühtlustamise huvides, aga ise küll nii- või naapidisele reeglile osutada ei oska. Minu arvates on mõttekriipsud sellises loetelus tarbetud. --Merleke5 (arutelu) 7. veebruar 2020, kell 23:58 (EET)

: See on teksti kujundamise võte, eesti keele reeglit kujunduse kohta ei ole. Küll aga ütleb eesti keele käsiraamat, et ilma arvu ja muud teksti eraldava kriipsuta tekib "põhiarvsõna sisaldav fraas". Just sel moel tekkida võivad seosed on lugejat eksitavad, nii et palun ärge kustutage neid kriipse. Need kriipsud ei küsi leiba, aga eristavad selgelt ja üheselt mõistetavalt aastaarve muust tekstist. Kuriuss (arutelu) 11. veebruar 2020, kell 22:43 (EET)

Huvitab, et miks sa tühjendasid kategooria "Alkmaar"? Adeliine 26. veebruar 2020, kell 13:33 (EET)

Sihilikult ei tühjendanud, üritasin paari artiklit ümber liigitada. Kategooria kategooria pärast tundus see küll: seal oli Alkmaar ja vist üks artikkel veel (mitu päeva möödas, ei mäleta enam täpselt). Hakkan pisitasa mõistma neid, kes Vikipeedias kategooriaid oluliseks ei pea. Nende loomise põhimõtetest on väga keeruline aru saada.

:Eks see asi ole nii, et nii palju kui on kaastöölisi, on ka arvamusi, ja kategooriatele on ka erisuguseid vaateid. Ideaalis peaks põhimõtted olema kokku lepitud, aga tegelikkuses päriselt ei ole. Ma olen üldiselt selle poolt, et 1-2-liikmelised kategooriad pole mõttekad, see killustab kategooriasüsteemi. Aga teisalt just selliseid väheste liikmetega linnakategooriaid on pika aja jooksul pidevalt loodud (saanud nö normaalsuseks ja valdava vaikiva nõusoleku) ja neil on üpris kergesti tajutav kasvupotentsiaal olemas. Adeliine 26. veebruar 2020, kell 14:49 (EET)

Lauri Pilter: "Tema esimene romaan oli kogumik novelle ja jutustusi" ?? --Morel (arutelu) 12. aprill 2020, kell 21:09 (EEST)

Tänan tähelepanu juhtimise eest, aga enne oli: "Novelli "Teisik" eest sai Pilter 2004. aastal Friedebert Tuglase novelliauhinna. Tema kogumik novelle ja jutustusi pealkirjaga "Lohejas pilv. Romaan lühijuttudes" (Tuum, 2004) pälvis samal aastal Betti Alveri kirjandusauhinna. 2010. aastal ilmus kirjastuse Tuum väljaandel Pilteri teine romaan, "Retk Rahemäkke"." Mismoodi see arusaadavam on? Milline see esimene romaan siis oli? Järeldaksin, et "Lohejas pilv" on romaan, mis koosneb novellidest/lühijuttudest (nagu nt Gailiti "Toomas Nipernaadi").--Merleke5 (arutelu) 12. aprill 2020, kell 21:16 (EEST)

:Minu meelest oli eelmine sõnastus arusaadavam, sest seal on "romaan" ainult autori enda žanrimääratluses. Ehk siis panna "esimene teos" või "esimene raamat"?--Morel (arutelu) 12. aprill 2020, kell 21:30 (EEST)

::Mina sattusin eelmisest sõnastusest segadusse, kui jõudsin kohta "teine romaan". Aga proovin paremini sõnastada. Aitäh veel kord tähelepanu juhtimast! --Merleke5 (arutelu) 12. aprill 2020, kell 21:32 (EEST)

Palun ära lihtsusta teenetemärkide linke. Las nad olla konkreetsele märgile. --Morel (arutelu) 14. mai 2020, kell 17:42 (EEST)

Hästi. Aga ma ei saa aru, miks ei võiks suunata õige artikli juurde? Või on perspektiiv teha iga klassi kohta ka artikkel?--Merleke5 (arutelu) 14. mai 2020, kell 21:55 (EEST)

:idee poolest loota ju võiks, tähelepanuväärsus on olemas.Melilac (arutelu) 10. august 2021, kell 20:17 (EEST)

Ehk soovid selgitada, miks sa isikuartiklitest Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemiaga seotud infot kustutad. Kas kustutatud väited ei vasta tõele?--82.131.110.241 31. juuli 2020, kell 22:56 (EEST)

Ehk täpsustad küsimust. Olen lisanud isikuartiklitesse vastavat infot hoopis juurde ja parandanud ristviiteid.--Merleke5 (arutelu) 1. august 2020, kell 11:10 (EEST)

: Nt siin, siin, siin, siin ja siin. Kui sulle tundub, et nominatsioone pole põhjust tingimata tunnustuse alajaotuses ära märkida, siis võiks selle info vähemalt kuhugi sobivamasse kohta tõsta, loometöö alla vmt. Täielikult kustutamine ei paista küll hea lahendus.--82.131.110.241 1. august 2020, kell 12:39 (EEST)

Palun ära tee selliseid muudatusi nagu Eri:Erin/5942779, Eri:Erin/5942783, Eri:Erin/5942768. Ümbersuunamistele linkimine on parem kui artiklis läbipaistmatute linkide tekitamine. Ingliskeelses vikis on põhjendatud, miks: :en:Wikipedia:Redirect#Do_not_"fix"_links_to_redirects_that_are_not_broken Kaniivel (arutelu) 14. august 2021, kell 00:37 (EEST)

selline parandamine pole teab-mis tarvilik, kuid selle tühistamine näib veel eriliselt mittetarvilik. Siin lausa naeruväärne. Ivo (arutelu) 14. august 2021, kell 00:57 (EEST)

Nõus Kaniivliga. Adeliine 14. august 2021, kell 01:02 (EEST)

:Aitäh teile tähelepanu juhtumise eest! Olen sellele mõelnud, kas ja kuidas peaks. Olen linke "parandanud" peamiselt siis, kui kontrollin artiklisse suunduvate linkide paikapidamist. Läbi vaadatud artiklid järjestuvad. Leian siiski, et vale see ei ole. Pealegi oled sa, Kaniivel, praegu mitu minu õiget parandust tühistanud. :( Nt arhitekt Toivo Tammik projekteeris Keila Kooli hoone aadressil Ehitajate tee 1, sest hoone avamisel oli kooli nimi juba Keila Kool. Drakadeemia artiklis tehtud muudatuse tagasipööramine on samuti põhjendamatu. Marite Butkaite on isiku pärisnimi. Milleks tekitada segadust ja tühistada muudatusi, mille tegemisel on teine inimene teinud põhjalikku uurimistööd? --Merleke5 (arutelu) 14. august 2021, kell 10:11 (EEST)

:: Pseudonüümiga nimetamine ja linkimine võib OK olla, näiteks kui artikli kontekstis on pseudonüüm tuntum kui pärisnimi. Aga kui sa teed suurel hulgal selliseid ühetaolisi vormilisi muudatusi, siis kontrollides ja parandades ei jõua jälgida, et ehk on mõni muudatus tehtud sisulisel põhjusel.

:: Lingid kujul Paide Keskkool on 95% juhtudest halvad. Lugeja seisukohalt halvad, sest kui hiirega lingi peale libiseda, siis kuvatakse kohtspikrina varjatud, mitte nähtavat linki, ja see tekitab segadust. Artikli toimetajatel on vähem segadust, sest ei pea hakkama mõistatama, kuidas kahel pool püstkriipsu olevad sõnad omavahel seostuvad (eriti, kui need on esmapilgul täiesti erinevad). Kõige olulisem on, et sama asi võib (samal ajal või eri ajaperioodidel) esineda mitme eri nime või nimetuse all. Näide: kunagi oli Eesti Telefon, millest hiljem sai Elion, millest hiljem sai Telia. Või Eestimaa Rahvaliit ja EKRE. Kui meil oleks üks artikkel kõige viimase nimega organisatsiooni kohta ja kaks esimest nime oleks suunamised viimasele, siis saaks igal hetkel teha mõne suunamise asemele artikli. Võib-olla ei ole need kolm sama organisatsioon? Või on, kuid artikli jagamine oleks praktilistel põhjustel (pikkus vms) otstarbekas. Artiklites olevad lingid jäävad edasi tööle, midagi ümber tegema ei pea. See ei tööta, kui artiklitesse on lisatud läbipaistmatud lingid. Suunamistest uute artiklite tegemine on tavaline nähtus, selle kohta on ka inglisvikis öeldud, et ümbersuunamised võivad olla uute artiklite seemned. Ja lõpuks, kui mõni nähtus on eri nimede all artiklitesse sisse kirjutatud, siis saab ja on kasutatud nime esinemissagedust artiklites argumendina, mis selle nähtus põhinimi peaks olema. Esinemissagedust saab jälgida "Lingid siia" kaudu. Aga see ei tööta läbipaistmatute linkidega. Kaniivel (arutelu) 14. august 2021, kell 15:29 (EEST)

::: On mitmeid põhjusid, miks ei ole mõtet selliseid lingiparandusi teha. Kui need on aga tehtud, siis on nende tühistamine ekstra tarbetu. Seda enam, et antud juhul vaadati üle ka see, et nimed klapiksid (st vastaks sellele, kuidas sel ajal midagi nimetati ning tehti vastavad kohendused). Ivo (arutelu) 14. august 2021, kell 16:48 (EEST)

:::: See viimane väide ei vasta tõele. Võta Eri:Lingid siia/Paide Hammerbecki Põhikool ja hakka uurima. Ma ei ole ka nõus, et tühistamine on tarbetu. Kaniivel (arutelu) 14. august 2021, kell 17:10 (EEST)

:::: Et tarbetut vaidlust ära hoida, märgin, et tühistamisnupu vajutamine pole kõige nende muudatuste peale vajalik tõesti. Lihtsalt on vaja parandused teha. Kaniivel (arutelu) 14. august 2021, kell 17:33 (EEST)

::::: Vaatasin veidike selle kooli linke. Mulle tundub küll, et on püütud teha nii, et tekstis oleks nimi, mis parasjagu käibis. Pikne 14. august 2021, kell 18:53 (EEST)

:::::: Sul on õigus, ajasin lingi ja lingi sildi segi. (Eluline näide, miks link ja silt peaks samad olema.) Kaniivel (arutelu) 15. august 2021, kell 00:09 (EEST)

::::::: Kui ma nüüd millestki päris valesti aru ei saa... See ei saa küll kuidagi tõsi olla, et link ja silt PEAKS samad olema. Tekstis võib kasutada vabamat sõnastust, aga see ei takista ometigi mõnele leheküljele viitamast. Nt kirjutatakse tekstis: "... ja pärast kultuuriakadeemia lõpetamist ..." Viidatakse aga Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemiale.

::::::: Ma saan aru, mida sa, Kaniivel, öelda tahad. Võtan teadmiseks. Lepime palun aga kokku, et selliseid muudatusi ei käsitletaks vandaalitsemisena, st ei tühistata. Kui soovid, muuda ja paranda, aga mõtlematult midagi valeks tagasi parandada ei ole igatahes vaja. Paide Gümnaasiumi / Hammerbecki Põhikooliga oli segadus enne väga palju suurem. See ei häirinud pikka aega mitte kedagi. Minu eesmärk oli/on teksti sisu parandada.--Merleke5 (arutelu) 15. august 2021, kell 01:33 (EEST)

::::::::Ma pole sinu tegevust vandaalitsemisena käsitlenud. Kindlasti mitte. Ma arvan, et valdav enamik, mida sa Vikipeedias teed, on hea ja vajalik. Tühistamine või muudatuse eemaldamine on lihtsalt artikli eelmise versiooni juurde tagasi pöördumine. See on kiirem ja mugavam, kui hakata artiklis käsitsi teksti tagasi parandama (ka sel juhul pannakse artiklile viimastes muudatustes ikkagi silt "käsitsi tühistamine"). Otstarbekam ka, sest see lisab automaatselt muudatuse resümeesse info, mille järgi artikli muudatuste ajaloos või viimastes muudatustes saab pikemalt mõtlemata aru, mis toimus. On minu viga, et kiirustasin mõnede sinu muudaduste tühistamisega, ega kontrollinud piisavalt. Tühistan ilmselt ka edaspidi su muudatusi paranduste käigus, palun sellest mitte pahatahtlikkust välja lugeda.

::::::::Ma samuti ei leia, et link ja silt peavad alati samad olema. See pole juba artikli sõnastuse pärast alati võimalik -- või noh, on, kuid siis peaks sõnastust selliselt väänama, et kannatab stiil. Ma leian, et ei peaks spetsiaalselt samme astuma, et link ja silt ei oleks samad, kui nende samaks jätmine on kõige loomulikum ja lihtsam. Aga see on minu arvamus ja mitte Vikipeedia reegel, nii et võta seda kuidas tahad. Kaniivel (arutelu) 15. august 2021, kell 14:03 (EEST)

:: Vähemasti märksõna Paide Gümnaasium lingid oli tarvis parandada, kui seal on nüüd artikkel teisest koolist. Inglise viki juhendis on välja toodud, et sarnaselt tuleks lingid parandada, kui märksõna muudetakse täpsustusleheks. Võib-olla siis selliste juhtumite eeskujul ja järjekindel olles on püütud mõnikorda parandada linke ka muudel juhtudel, kus selle järele pole erilist vajadust.

:: Minu meelest linkide n-ö läbipaistmatus pole iseenesest probleem ja peaks saama eeldada, et teine nimi käib siis sama asja kohta. Või noh, vähemasti seda ei tarvitseks pidada rohkem segadust tekitavaks kui seda, et link suunab teise pealkirjaga märksõna juurde. Iseasi, kui link oleks häirivalt ebatäpne, nt Põhja-Ameerika Uuringute Keskus, kui ülikooli allüksusest poleks eraldi artiklit. Sellisel juhul oleks ka suunamine häiriv.

:: Ebatäpseid suunamisi oleme minu meelest üldiselt püüdnud vältida, vist rohkem kui inglise vikis seda on tehtud.

:: Kui peale kasutussageduse pole muud selget põhjust ühe pealkirja eelistamiseks, siis ehk küll on parem ümbersuunatud linke võimalusel mitte parandada. Pikne 14. august 2021, kell 18:53 (EEST)
Palun veelkord mitte teha kilplasetööd ja parandada linke, mida pole vaja parandada. Kaniivel (arutelu) 26. september 2021, kell 23:04 (EEST)

Tänan, aga mulle tundub see juba ... Milleks? Ma ei saa aru. Täiendan artiklit või paari üpris põhjalikult, kontrollin üle, et lingid suunaksid õigesse kohta, vajaduse korral isegi parandan ja täpsustan sihtartikleid, aga ikka on halvasti. Saan aru, et ma ei ole pädev siin tegutsema. Vabandust. --Merleke5 (arutelu) 26. september 2021, kell 23:36 (EEST)

: Kui sa kasutad Visualeditori ja mitte lähteteksti toimetit, siis seal ongi linkidest raskem aru saada. Ma soovitan kasutada linkide toimetamisel lähteteksti režiimi. Üldiselt, kui link on punane ja sa arvad, et see peaks viima kuhugi artiklisse, siis tuleks teha uus suunamine. Mitte artiklis hakata linki muutma. Kaniivel (arutelu) 26. september 2021, kell 23:56 (EEST)

:: Kasutan ühte ja teist, vastavalt vajadusele. Nt viite (esmakordsel) lisamisel kasutan lähteteksti toimetit. Mallides kasutan ka lähteteksti toimetit. Muidu ei saa. Aga teksti on kirjutada lihtsam visuaaltoimetis, kuigi eks vead lipsavad ikka ka sisse. Lähteteksti toimetis on enamasti väga vaevaline oletada, milline on õige sihtlehekülg. Aga las olla. Teen mõneks ajaks pausi. --Merleke5 (arutelu) 27. september 2021, kell 00:02 (EEST)
Kuna sa jätkad samas stiilis linkide parandamist, siis tühistasin su muudatused. Ma ei jõua su järel käia ja tekstis parandusi teha. Kaniivel (arutelu) 26. oktoober 2021, kell 00:23 (EEST)
Minu arvates ei ole kuidagi õigustatud see, et sa tühistad minu tehtud õigeid sisulisi parandusi. Nagu eelnevast arutelust näha, ei ole linkide esitamine sugugi nii üheselt selge, st kuidas on õige või vale. Leian, et see, mida sa minu kaastööga teed, on lihtsalt isiklik kius. Väga kena, et oled oma südameasjaks võtnud minu tegevuse järelevalve. Kindlasti saab eestikeelne vikipeedia veelgi paremaks, kui ma siit lahkun.  Merleke5 (arutelu) 26. oktoober 2021, kell 11:05 (EEST)

Ma pole nõus selliste lingiparandustega, mida sa teed. Kui sa juba tegutsed olemasolevate artiklite toimetajana, siis võiksid jälgida, et sa teiste kaastööd halvemaks ei tee. Sulle on sama asja öelnud mitu eri kasutajat, aga sa endiselt jätkad sama vea tegemist. Kui sa teeksid vähe muudatusi, siis see poleks nii häiriv. Aga sinu paranduste tulemusena on tuhandetes artiklites lingid valesti tehtud.

Ma ei saa aru, mis põhjusel sa selliseid linke teed. Sa pole seda põhjendanud. Oled öelnud, et sinu meelest see vale pole. See siiski on vale. Ingliskeelse viki lehel on öeldud:

Piping links solely to avoid redirects is generally a time-wasting exercise that can actually be detrimental. It is almost never helpful to replace redirect with redirect. Ehk tõlkes: sellised parandused teevad enamasti asja halvemaks.

Kui soovid nii jätkata, siis põhjenda, miks sellisel kujul lingid head on. "Minu meelest see pole vale" või "mul on nii mugavam" pole argumendid. Kaniivel (arutelu) 28. oktoober 2021, kell 21:58 (EEST)

:Kas ma tohin olla sinuga eriarvamusel? Minu meelest ei ole argument see, et sina ei ole minu parandustega nõus. Sa oled mitu korda minu õigeid parandusi tühistanud, aga ikka väidad, et ma teen teiste kaastööd halvemaks. Vabandust, aga see vaidlus on mõttetu. Merleke5 (arutelu) 28. oktoober 2021, kell 22:06 (EEST)
Vt ka Vikipeedia:Üldine arutelu#Lingid ümbersuunamislehtedele.
Ma küsin siis teistpidi: miks ei võinud jääda artiklis Kaljo Ilus see üks link kujule Kärdla Keskkooli? Pikne 12. aprill 2022, kell 21:36 (EEST)

Ikka võinuks, aga nagu ma päris alguses kirjutasin, olen "parandanud" linke siis, kui kontrollin artiklisse suunduvate linkide paikapidamist. Nii on väga palju lihtsam veenduda, et ristviited on õiged. Iseäranis siis, kui mõnele lehele tuleb väga palju linke. Olen nende jätkuvate arutelude käigus aru saanud, et minu selline tegevus ei ole kõigile meeltmööda, aga ma ei muuda ju midagi valeks. Eelkõige kontrollin, et (isiku)artiklis olev lingitav nimetus on õige. Minu arvates on eestikeelse Vikipeedia suurim probleem praegu see, et on kohutavalt palju artikleid, mida on viimati uuendatud kümmekond aastat tagasi, mis on sisuliselt aegunud ja mis vajavad hädasti ajakohastamist. Üritan sellega jõudumööda tegelda. @VillaK osutas küll üldises arutelus, et ma võiksin oma aega tõhusamalt kasutada ja osaleda näiteks artiklivõistlustel ja talgutel, et kirjutada või toimetada midagi tõeliselt kasulikku. Ma ei mõista hästi, kuidas ma siis usaldusväärsemalt ja teadjamate vikipedistide jaoks õigemini tegutseksin? Merleke5 (arutelu) 18. aprill 2022, kell 10:47 (EEST)

: Kas "ristviidete" all pead silmas seda loetelu, mis avaneb, kui klõpsad vasakul linki "Lingid siia"? Ma ei saa aru, mida täpselt on lihtsam kontrollida, kui ümbersuunamistele viitavad lingid ära kaotad. Näiteks lehel Eri:Lingid siia/Jõgeva Gümnaasium on ju niigi loetletud ühtviisi need lehed, mis viitavad otse sellele märksõnale kui ka viited ümbersuunamistele. Seejuures on lingitud ümbersuunamised samas lehel abiks, kui soovitakse kontrollida, kas konkreetset varasemat nimekuju on kasutatud õiges kontekstis. Kui ümbersuunamiste lingid ära kaotud, siis nimekujude kaupa kontrollimise võimalus kaob ära. Pikne 18. aprill 2022, kell 21:17 (EEST)

: Eespool oli veel juttu visuaaltoimeti kasutamisest. Proovisin järele, seal saab küll teha lingid ümbersuunamistele, see ei muuda linke automaatselt ära vmt. Pikne 18. aprill 2022, kell 21:17 (EEST)

:Sa tegutseksid hästi siis kui jätaksid sellised artiklid, nagu Kaljo Ilus lihtsalt "parandamata". Seal artiklis ei olnud midagi "aegunud" ega vajanud see "ajakohastamist". Samas oleks küll kindlasti saanud selle artikli sisu faktipõhiselt täiendada, ent selle asemel kulutad sa aega selliste asjade "parandamisele", mis töötavad ja parandamist ei vaja. Nii lihtne see ongi. Mitu inimest (Andres, Kaniivel, Adeliine, Minnekon, Pikne, VillaK) siin kirjutavad sulle, et selliseid muudatusi ei ole vaja teha ja palju parem oleks neid mitte teha, aga kus sa sellega, jonn on tugev liikumapanev jõud. Ajakohastamist vajavaid artikleid on Vikipeedias tõesti palju ning palun tegele siis sellega, mitte aja raiskamisega. VillaK (arutelu) 19. aprill 2022, kell 08:19 (EEST)
Sellest jääb ikkagi halb maik, nagu tehtaks kambakat. Ma arvan küll, et parem on niisuguseid linkimisi mitte teha, aga see ei ole tähtis asi. --Andres (arutelu) 19. aprill 2022, kell 09:37 (EEST)

Siin on nüüd erinevad pedagoogilised koolkonnad. Üks lähenemine on selline, et las laps mängib, peaasi, et ei nuta. Tulemuseks on aga pahatihti anarhia. Lisaks alahindab selline lähenemine teiste kirjutajate ajakulu. Jälgimisnimekirjas olevate artiklite puhul sageli vaadatakse, et milliseid huvitavaid täiendusi artiklile on tehtud, ent selliste "paranduste" puhul on reaktsiooniks pettumus. VillaK (arutelu) 19. aprill 2022, kell 10:29 (EEST)

:Lõpetaks selle vaidluse nüüd ära? Võtan väga isiklikult nii seda, kui minu parandused ja muudatused valimatult tühistatakse (nagu tegi Kaniivel), kui ka seda, kui keegi, nagu nt sina, VillaK, võtab endale voli otsustada ja öelda, mis on minu jaoks ajaraiskamine. Olen väga palju päevi kulutanud eestikeelse Vikipeedia täiendamisele. Täiesti vabatahtlikult. Praegu aga mõtlen, et oleksin võinud selle ajaga tõepoolest midagi targemat peale hakata. Kui ma esimese Kaniiveli märkuse peale vastasin kõheldes, et ega ma ei teagi, kuidas on õige(m), siis ajapikku on minus süvenenud veendumus, et mul on lihtsam niimoodi tegutseda - kokkuvõttes satun "pesade" peale, mis vajavad tervikuna ülevaatamist ja parandamist. Jah, muu hulgas muudan linke ka lehtedel, kus muud häda ehk polegi. Muide, Pikse lähenemine linkimisele ja ümbersuunamistele meeldib mulle väga (vt nt eespool viide Paide Gümnaasiumi linkide parandamise kohta ja selle kohta, et ebatäpseid suunamisi tuleks vältida). On muidugi võimalik, et saan kõigest valesti aru. Eks üritan tagasisidest siiski õppida. Merleke5 (arutelu) 19. aprill 2022, kell 20:37 (EEST)

Ma olen nõus, et märkused jonnimise, mängimise või parema ajakulutamise kohta on kohatud ning üksikute muudatuste tühistamiseks pole kuigivõrd vajadust. Teisalt, kui mingit süstemaatilist tegevust peetakse üldiselt ebasoovitavaks, siis tuleks püüda sellesisuliste märkustega senisest rohkem arvestada.

Ma tahaksin ikkagi veel küsida: mismoodi täpselt on linke lihtsam kontrollida, kui kontrollimise käigus lingid ümbersuunamistele ära kaotad (nagu siin, vt ka minu eelmist kommentaari)? Võib-olla saab vastusest lähtuvalt soovitada mingit paremat töökorraldust. Pikne 19. aprill 2022, kell 21:10 (EEST)

Ma soovitan pärast kontrollimist lihtsalt lingi tagasi parandada. --Andres (arutelu) 20. aprill 2022, kell 11:29 (EEST)

: Ma vabandan oma otsekohesuse pärast. Aga läheme rahulikult tagasi algusse. Teema algas ju Kaniiveli poolt viisaka palvega mitte teha selliseid parandusi, koos viitega enwiki põhjendusele, miks need ei ole soovitavad. Ma tõstatasin teema üldises arutelus, väljendades mõistmatust selliste muudatuste vajalikkuse ja otstarbekuse suhtes, ilma ühegi isikliku viiteta. Merleke5 on siin kirjutanud vastuseks pikki tekste, ent seni ei ole lihtsat ja selget põhjendust, et miks ta selliseid muudatusi teeb ja mis nendega paremaks muutub. Põhjendusena on küll esitatud lause: "ajapikku on minus süvenenud veendumus, et mul on lihtsam niimoodi tegutseda". Ma vabandan taas oma otsekohesuse pärast, ent selline põhjendus on skandaalne egotsentrism - mitte, et kuidas Vikipeediale oleks parem, vaid kuidas konkreetsele tegutsejale on lihtsam. Selles kontekstis ei pea ka imestama, et Merleke5 vastupidistest kommentaaridest ei hooli ja jätkab oma tegevust. Hüva, kui üldiselt ebasoovitavaks peetav tegevus, mida jätkatakse vaatamata korduvatele palvetele ja tähelepanujuhtimistele, ei ole lihtsa eestikeelse sõnana jonn, siis paraku on see juba midagi hullemat, nt teadlik vandaalitsemine. Loomulikult on iga inimene vaba kulutama oma aega oma parema äranägemise järgi, ent ühistegevuste puhul on sellel vabadusel piirid ning probleem koorub sealt kui ühe inimese põhjendamatu tegevus kulutab ebaproportsionaalselt palju teiste kaastööliste aega. Vabandan veelkord oma otsekohesuse pärast. Ma tunnen diplomaatiat küllalt hästi, ent diplomaatia tööriistakasti kuulub vajadusel ka otsene konfrontatsioon. Pärast eriarvamuste klaarimist saab taas sõbralikult edasi tegutseda ja mingit isiklikku vimma ma kaasas ei kanna.--VillaK (arutelu) 20. aprill 2022, kell 08:31 (EEST)

:: Tunded on kõigil inimestel, Sinul ka. Alles Sa tõid enda pettumuse argumendina välja. Muidugi see võis olla  osa Sinu diplomaatiast. Ma olen ise ka sellega eksinud, et ei ole inimeste tunnetega arvestanud. Vikipeedia kui terviku seisukohast on see kahjulik, sest ebasõbralik atmosfäär peletab inimesi. Praegune olukord mõjub igatahes mulle muserdavalt. Mis puutub lihtsusse, siis lihtsam on ka näiteks alustada uut artiklit, mõtlemata sellele, kas pealkiri on linkide kaudu leitav, kuigi sellega arvestamine on artikli alustaja loomulik kohustus, mille täitmatajätmist vabandab ainult kogenematus. Aga isegi kui inimene toimib niimoodi mugavuse pärast, ei saa teda kohustada teisiti tegema. Mitte ükski tegija ei pea tegema kõike, miski ei ole lõpuks kellegi personaalne kohustus. Aga sõltumata sellest, mida keegi teeb või ei tee, me vastutame kõik. See, mis meile siin ei meeldi, on võimalus, et mõni link ununeb tegemata või mõni link läheb valeks. Ometi tegutseb seesama inimene, kelle pärast me seda kardame, just selle nimel, et lingid oleksid olema ja nad oleksid õiged. Ja seda tööd ei ole keegi tunnustanud, mina ka mitte, sest me kipume seda võtma seda enesestmõistetavana. Meil on vähe inimesi, kes seda suudavad enam-vähemgi kvaliteetset tööd teha. See ei ole enesestmõistetav. Me teeme pigem sääsest elevandi.

:: Muide, Sina teed ka isikuartiklitega head tööd. Aga ma kardan nendesse muudatusi või muudatusettepanekuid teha. Sest ma kujutan ette, et Sa kaitsed iga tähte nagu lõukoer ja pilkad neid, kellel on kriitikat. --Andres (arutelu) 20. aprill 2022, kell 11:29 (EEST)

Baltisaksa isikute korral tasub erinevatest teostest kontrollida, millise nime all nad tuntud olid. Kõigi eesnimede kasutamine artikli pealkirjas võib ühel hetkel muutuda kohmakaks − juhul kui mõnel juhtub eesnimesid olema näiteks neli või viis. Rüütelkondade genealoogilistes käsiraamatutes on see nime osa, mille all nad olid tuntud, märgitud paksus kirjas. Kui kasutada allikana BBLD-d, siis seal on nime taga tärn.--The Prince of Tartu (arutelu) 15. august 2021, kell 19:33 (EEST)

Ma üldiselt neid ei puutu, aga täna käsitletud artiklites oli paaris-kolmes kohas vaja üheselt aru saada, millisest Carl von Liphartist on jutt. Sain need artiklid nüüd üle vaadatud. Minugipoolest võivad artiklinimedes olla nende nimed nii, nagu nad ehk omal ajal tuntud olid.--Merleke5 (arutelu) 15. august 2021, kell 19:41 (EEST)
----
Tere. Ma ei saa päris hästi aru Teie tehtud muudatuste mõttest. Varssavi ülikoolis on täiesti korrektne linkimine, seda ei peaks parandama kujule Varssavi ülikoolis. Velirand (arutelu) 20. november 2021, kell 11:14 (EET)

Oih, topeltlink tekib vist, kui märkida link visuaaleditoris. Sellist parandust pole muidugi vaja.--Merleke5 (arutelu) 20. november 2021, kell 11:20 (EET)

Kui lehekülgi teisaldad suunamiste asemele (Pärnu vapimärk), siis palun kasuta teisaldamise funktsiooni. Teksti kopeerimisel läheb kaduma redaktsioonide ja autorite info. Kaniivel (arutelu) 9. juuli 2022, kell 16:24 (EEST)

Jah, tean. Millegipärast mul ei õnnestunud selle lehekülje puhul teisaldamine. Aga aitäh, et ära parandasid!--Merleke5 (arutelu) 9. juuli 2022, kell 16:26 (EEST)
----
Külgnevaid linke võiks võimausel vältida (vt :en:MOS:SEAOFBLUE). Seetõttu võinuks näiteks siin jääda isikunime ees "Eesti president" just linkimata. Täpsustused ja seotud lingid isiku kohta leiab seal niigi isikuartiklist, millele on lingitud. Pikne 1. september 2023, kell 21:28 (EEST)
----
Tere! Märkasin, et oled teinud ümbersuunamised olematutele lehtedele: Hiiu algkool ja Kivimäe algkool. Mõistlik oleks vähemalt ühe lauseline artikkel luua. Ehk oskad ka täpsustuslehte Tallinna algkool täiendada. Pelmeen10 (arutelu) 8. oktoober 2023, kell 22:27 (EEST)

Nõus, aga lihtsalt ei ole jõudnud. :( Merleke5 (arutelu) 12. oktoober 2023, kell 09:01 (EEST)


Arutelu:5. oktoober

* 1793 – Prantsusmaal tühistati kristlus usundina.
--WikedKentaur (arutelu) 5. oktoober 2019, kell 10:07 (EEST)


Arutelu:Latiniseerimine Nõukogude Liidus

Keelel ja kirjal tuleb vahet teha.
Halb pealkiri. Pakun, et võiks olla [[Latiniseerimine]] (kui see ikka on õige sõna ning anda alguses definitsioon ja jätta võimalus ka teistest maadest rääkida.
Nõukogude Liitu 1921. aastal ei eksisteerinud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 6. oktoober 2019, kell 18:16 (EEST)

"kirjakeelte ladina keelde tõlkimise kampaania" Ebaõnnestunud väljend. Võiks olla kirjakeelete ladina tähestikule üleviimise kampaania. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 7. oktoober 2019, kell 14:08 (EEST)

https://www.eki.ee/knab/kblatyl.htm
Found material on transliteration of some different languages in Estonian language by the Estonian Institute of Languages with the transposition of all the languages used in their respective alphabets. Suddenly someone will be interested in creating articles?--Modun (arutelu) 1. november 2021, kell 05:18 (EET)

Transliteration materials for some languages in Estonian Language


Kasutaja arutelu:Lord Of Doggos

Käsmu pood asub Käsmus Merekooli tänaval, Mere muuseumi vastas. Käsmu pood sai valmis aastal 2018.
Käsmu pood on Väike, aga armas ja turisti rohke. Turiste käib seal igal aastaajal. poe ees on huvitavad toolid, mis on tehtud euroalustest. Käsmu pood on väga hea vanematele inimestele, sest nüüd on neil koht, kust saab kergemini süüa osta.
Käsmu poes ei müüda mitte ainult toitu, vaid ka töötarbeid ja majapidamistarbeid.

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Lord Of Doggos


Arutelu:Trier

Vana elanike arv: Elanikke: 105 300 (2010) [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 12. oktoober 2019, kell 22:42 (EEST)

1. novembril 2020 sõitis 51-aastase joobes Bernd W juhitud linnamaastur kesklinnas suurel kiirusel jalakäijatele mõeldud alale tappes enne politsei poolt peatamist teel vähemalt neli inimest, sh ühe beebi ja vigastades mitmeid teisi.<ref name="Volksfreund" /><ref name="Reuters" /><ref name="BBC" /><ref name="ERR" />


Ettevalmistused rünnakuks algasid mõni päev varem, alustades Ameerika vägede tagasitõmbumisest, mis juhib CJTF-OIR koalitsiooni ISIL-i vastu ning on Süürias korraldanud õhurünnakute ja maavägede abil Süürias asuvaid Süüria Demokraatlikke Jõude ISIL-i vastu Türgi piiri lähedal asuvatelt positsioonidelt, pärast seda, kui Türgi president Recep Tayyip Erdogan pidas telefonikõne USA presidendi Donald J Trumpiga Eufrati jõest ida pool asuvate SDF-i käes hoitavate alade vastase sõjalise operatsiooni plaanide kohta.

Ei saa aru. Ja lause on ka liiga pikk. Ursus scribens (arutelu) 13. oktoober 2019, kell 16:03 (EEST)
SDF-i pressiesindaja väitis vastuseks piiriülesele varjamisele, et Türgi oli suunanud rünnakud tsiviilisikute vastu.[16] SDF-i vastusena lasti Türgi Nusaybini linnas 6 raketti.

Ei saa aru. Mida tähendab "piiriülene varjamine"? Mis on "SDF"? Mida tähendab "SDF-i vastusena lasti ... linnas 6 raketti"? Ursus scribens (arutelu) 13. oktoober 2019, kell 16:13 (EEST)

: SDF on sissejuhatuses defineeritud, aga lause mõte peaks olema, et SDF tulistas vastusena Türgi tegevusele kuus raketti selle Türgis asuva X-nimelise linna pihta. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. oktoober 2019, kell 16:40 (EEST)
Artikli on autor nähtavasti üks ühele tõlkinud enwikist, seega potentsiaalsetel toimetajatel tasub arusaamiseks sinna kiigata. Pyyan lähipäevil artikliga veel tegelda ja need väärtõlked parandada.- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. oktoober 2019, kell 16:24 (EEST)

Ei poolda artikli pealkirjana eksitavat ühe konflikti osapoole antud nimetust. Parem oleks 2019. aasta Türgi sõjaline operatsioon Põhja-Süürias Vt pealkirju Inglise või Saksa vikides. --Ivar (arutelu) 13. oktoober 2019, kell 16:54 (EEST)

Kuidas see eksitav on? Pealgi, mitmed teised vikid (nt soome, vene ja prantsuse) oma kasutavad just sellist nimekuju. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. oktoober 2019, kell 17:04 (EEST)

:Soome pealkiri on küll neutraalne: Turkin hyökkäys Pohjois-Syyriaan 2019. Praegu on eksitav, sest nimetuses on justkui õigustus sõjalisele agressioonile. --Ivar (arutelu) 13. oktoober 2019, kell 17:19 (EEST)

:: Oih, minu viga. Aga näiteks hispaania- ja portugalikeelsetes on samuti just nõnda. Ja pealkirja osas: mina sellist vihjet sealt välja näiteks ei loe, kuigi laiema konsensuse puhul teisaldamise otseselt vastu ei ole. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. oktoober 2019, kell 19:18 (EEST)

::: Lisaks veel: vt en:Operation Olive Branch ja en:Operation Euphrates Shield. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. oktoober 2019, kell 22:08 (EEST)

::::: Operatsioon Sulatina. Andres (arutelu) 14. oktoober 2019, kell 10:22 (EEST)
Minu meelest just see ei ole erapooletu, kui nime meelega välditakse, sest see ei meeldi. Andres (arutelu) 14. oktoober 2019, kell 10:22 (EEST)

Palun vaata järele, milliseid pealkirju kasutavad antud sõjalise operatsiooni kohta sõltumatud allikad. Kas Eesti meedias on operatsiooni nime "Rahu Allikad" üldse keegi kasutanud? --Ivar (arutelu) 14. oktoober 2019, kell 10:30 (EEST)

: Seda on kasutatud valesti tõlgituna kui "Operatsioon Rahu Kevad" / Rahukevad. Panin artiklisse vastava viite. Google annab 16 vastet: https://www.google.com/search?client=firefox-b-d&q=operatsioon+rahukevad - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. oktoober 2019, kell 13:00 (EEST)

:::Ei ole valesti tõlgitud, pınar teine tähendus on 'kevad'.

:::: "In Turkish, "Pınar" means "Spring" (of water), and/or "Fountain"." - https://en.wikipedia.org/wiki/P%C4%B1nar Praegu konkreetsest sõnaraamatust viidet pole aega otsida.- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. oktoober 2019, kell 14:36 (EEST)

::Palun loe nüüd üle, mitu Vikipeediat seda nimetust veel kasutab ja mõtle järele, miks nende arv järjest väheneb. Esimese konsensuseta teisalduse tegid just Sina. --Ivar (arutelu) 14. oktoober 2019, kell 13:11 (EEST)

::: Ma saan aru, et Andres lähtus teisaldamisel argumendist, et seda nimekuju Eestis ei kasutata. Ja endiselt: sellist pealkirja kasutatakse ju mitmetes vikids, sh prantsuse omas, mis on üks suurimaid. Aga hüva, kui selgub vastupidine, siis teisaldatagu - eelistatult pealkirja "2019. aasta Türgi sissetung Põhja-Süüriasse" alla. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. oktoober 2019, kell 13:19 (EEST)

:::: Mina ei ole midagi teisaldanud ega ole sellist argumenti silmas pidanud.

:::: Minu meelest sel pole tähtsust, kuidas teistes vikides nimetatakse. Andres (arutelu) 17. oktoober 2019, kell 15:50 (EEST)
Palun jätke edasi-tagasi teisaldamine. Kui pole selge, milline pealkiri peaks olema ja millist pealkirja pigem toetatakse, siis tuleb kõigepealt arutada. Teisaldamise resümeed ei ole koht aruteluks.
Mulle tundub ka "Rahuallikas" (eestikeelsetes uudistes seni enamasti kokku kirjutatud) erapoolik, sest kui see peaks tähendama, et taotletakse rahu, siis lähtub nimetus Türgi seisukohast. Teisalt pole see ehk kuigi oluline, kuna sellised operatsioonide nimetused ei tähenda tingimata midagi. Ma ei arva ka, et n-ö ametlik või seotud osapoole pandud nimetus on tingimata õigem ega et selle mittekasutamisest erapoolikkust välja peaks lugema. Pikne 14. oktoober 2019, kell 18:01 (EEST)
Minu jaoks on see eelkõige praktiline küsimus. Kirjeldavad pealkirjad on ceteris paribus halvemad kui nimed, sest ühte asja saab paljudel viisidel kirjeldada. Kui on olemas nimi, siis see on eelistatav. Ja kui me nime väldime sellepärast, et see meile ei meeldi, kas see siis ei ole erapoolik? Kui kumbki pool kasutaks erinevat nime, siis oleks teine asi. Operatsioonile paneb ju nime see, kes selle läbi viib. Andres (arutelu) 17. oktoober 2019, kell 15:50 (EEST)

Ei leidnud Eesti reaktsiooni. Ursus scribens (arutelu) 15. oktoober 2019, kell 13:40 (EEST)

ntx need?
* 14.10.2019 https://www.riigikogu.ee/pressiteated/muu-pressiteade-et/eesti-ipu-delegatsioon-moistab-hukka-turgi-sojategevuse-suurias/
* 14. Oktoober 2019 - 14:30 https://vm.ee/et/uudised/el-valisministrid-moistsid-hukka-turgi-sojalise-tegevuse-suurias
* 10. Oktoober 2019 - 22:41 https://vm.ee/et/uudised/eesti-liitus-uro-julgeolekunoukogu-euroopa-liidu-riikide-uhisavaldusega-seoses-turgi

suwa 15. oktoober 2019, kell 13:48 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2019. aasta Türgi sissetung Põhja-Süüriasse


Arutelu:Laser-kaugusmõõtja

See on tingitud õhus sisalduvatest ja objektiividena toimivatest õhumullidest ... vajaks selgitust, kuidas õhus on õhumullid. --Metsavend 15. oktoober 2019, kell 09:34 (EEST)

Tõlkides ingliskeelsest tekstist "400 jardi" meetriteks on hädavajalik kasutada ligikaudsete arvutuste reegleid, Nende järgi tuleb tulemuseks mitte 365 (kuidas tekkis ühest tüvenumbrist järsku 3??), vaid 400 või äärmisel juhul 350 meetrit. 88.196.59.233 26. november 2023, kell 15:32 (EET)


Kasutaja arutelu:Teirrah1999

Tere! Palun vabandust oma rikkumise pärast. Olen oma vigedest õppinud ning ei riku enam vikipeedia lehte. Tahaks seda pigem täiendada tõeliste asjadega!
Lugupidamisega
Teirrah1999


Arutelu:Calvini tsükkel

Meie artikkel on küll dramaatiliselt spetsiifilises keeles..nii, et keegi kes asja ei tunne sellest kindlasti suurt midagi aru ei saa. Neile aga, kes juba teavad, mida loevad on artikli tekst kindlasti kerge. Aga kas nemad siis loevad vikipeediat..? Eestikeelset? Seda keerukat erialaterminitest pregnantset teksti täiendab ehk inglisekeelne selgitav video Calvini tsükli kohta. Loodan, et kellegile on see abiks: https://www.youtube.com/watch?v=slm6D2VEXYs Nimelik (arutelu) 25. oktoober 2019, kell 20:57 (EEST)

Artiklis toodud väide "Calvini tsükli kõrvalsaadusena moodustunud hapnik" ei vasta tõele. Hapnik eraldub fotosünteesi valgsustaadiumis vee lõhustumisel mitte Calvini tsüklis. E.Rj23 (arutelu) 25. jaanuar 2024, kell 10:45 (EET)

Palun tee parandused või ütle, kuidas peaks parandama. --Andres (arutelu) 26. jaanuar 2024, kell 12:53 (EET)


Kasutaja arutelu:DrSten

Tere tulemast Vikipeediasse, DrSten! Üheksat parandust pole põhjust ükshaaval salvestada, et mitte risustada artikli ajalugu. Artikli eelvaadet vaadates on parandused näha ja salvestada võiks seejärel. Kui nimi vm on juba kord lingitud, siis pole vaja seda igal esinemisel uuesti linkida. Ssgreporter (arutelu) 29. oktoober 2019, kell 00:36 (EET)

Hello ,
Really sorry for the inconvenience. This is a gentle note to request that you check your email. We sent you a message titled "The Community Insights survey is coming!". If you have questions, email surveys@wikimedia.org.
You can see my explanation here.
MediaWiki message delivery (arutelu) 25. september 2020, kell 21:49 (EEST)


See oli ainus Martin Lutherile püstitatud mälestusmärk kogu Vene keisririigis.
aga Gulbene? --WikedKentaur (arutelu) 31. oktoober 2019, kell 21:37 (EET)

Ado Köögardali päevaraamat 1949 (Harjumaa Muuseum 2021) kajastab põgusalt Lutheri kuju kadumist.
4.detsember: Martin Lutheri mälestuskuju, mis seisis Keila kirikumõisa ees 1862.a.saadik, on nädalas ära viidud. Üksnes kividest alus on alles.
6.detssember: M.Lutheri mälestussamba juures on laupäeva õhtul seisnud 3 veo- ja 1 sõiduauto. Kuskil Kumnas oli vennaste koguduse liikmete omavaheline palvetund ja need, kes Keilast palvetundi läksid, nägid neid autosid. Kui nad öösel tunnist tagasi tulid, ei olnud enam autosid ega Lutherit.
8.detsember: Lutheri ausamba kohta on jutt, et see olevat Tallinnas Puhk ja Poegade hoovis maas.

Ado Köögardali 1949.aasta päevaraamatust

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Martin Lutheri mälestusmärk (Keila)


Kasutaja arutelu:Haaims bond

pls no blok


Kasutaja arutelu:TanielSipelgas

palun


Arutelu:Kaimar Karu

Minu teada astub minister ametisse mitte tema ametisse nimetamise, vaid ametivande andmisega RK ees, seega pole minister Karu ametisse asunud. -- Toomas (arutelu) 6. november 2019, kell 19:41 (EET)

Jah, nii on. Aga võib-olla ta ei kavatsegi vannet anda ja siis on "tulevane" ka ekslik :) --kanakukk (arutelu) 6. november 2019, kell 21:29 (EET).

Artiklis on kirjas 17. aprillil 2020 kutsus EKRE esimees Mart Helme ta ministri ametist tagasi.
Praegu jääb mulje, et Mart Helmel on õigus ministreid tagasi kutsuda. Tegelikult tal seda õigust ei ole ju, sest Vabariigi Valitsuse seaduses on kirjas järgnev: § 12.   Ministri volituste lõppemine
  (1) Ministri volitused lõpevad:
  1) tema tagasiastumisel;
  2) tema surma korral;
  3) peaministri ettepanekul Vabariigi Presidendi otsuse alusel;
  4) talle Riigikogu poolt umbusalduse avaldamise korral;
  5) tema suhtes süüdimõistva kohtuotsuse jõustumisel;
  6) Vabariigi Valitsuse tagasiastumisel.
Ma saan aru, et meil on koalitsioonivalitsus ja vastavalt koalitsioonilepingule kuulub selle ministri ametikoht EKRE pakkuda. Aga see peaks artiklist kuidagi paremini välja tulema. --kanakukk (arutelu) 21. aprill 2020, kell 16:06 (EEST).
----
Kas see on taotluslik, et pilti ei lisatud infokasti? Velirand (arutelu) 20. august 2021, kell 22:30 (EEST)


Arutelu:Alaska haski

EKI keelenõuanne ja ÕS ütlevad: õige on haski. Ursus scribens (arutelu) 10. november 2019, kell 21:55 (EET)
Tekstis esineb kokku-ja lahkukirjutamise vigu ning muid õigekirjavigu. Samuti on palju sõnakordusi ka ühes lauses. Võiks juurde otsida rohkem allikaid. 11. november 2019, kell 12:38 (EET)

Vastavalt Eesti kennelliidu märkustele on tõu nimeks Alaska husky.
http://kennelliit.ee/wp-content/uploads/2017/03/270_siberi_husky.pdf
--HjLe (arutelu) 11. november 2019, kell 19:03 (EET)
----
Esimesena viidatud EKI lehel (7.5.2019) on mh kirjas: „Eesti keeles tuleb koeratõugude õigekirja puhul silmas pidada kolme keelelist aspekti.
1. Neid koeratõunimetusi, mis on juba aastaid olnud eesti keelde mugandatud, pole mõtet kirjutada võõrkeelsena. Paljud koeratõunimetused on antud ka ÕS-is, näiteks kolli (pole mõtet kirjutada collie, veel vähem püstkirjas collie), terjer (mitte terrier ega terrier), haski (mitte husky ega huski), rotveiler, retriiver, tšau-tšau, pinšer, pointer, šnautser, spits, njuufaundland ehk njuufa jt.“✅ Pietadè


Arutelu:Põiekivid loomadel

Artikkel on kirjutatud neutraalse akadeemilise stiiliga ja on väga põhjalik ja selge. Meeldis, et on kirjas millest koosnevad ja kuidas tekkivad põiekivid. Natuke põhjalikult võiks kirjutada ravimisest dieeti kaudu(milles toitumine seisneb) ja kuidas saab vältida põiekivi moodustumist. Meeldis, et on kirjeldatud ka operatsiooni taastumisperiood ja sümptomeid, mis võivad esineda selle perioodi jooksul. Artikkel on väga hea inimestel, kellel lemmikloomal esinevad selliseid sümptomeid ja ei ole võimalust kohe minna loomaartile. On rõhutatud, et sümptomeid on sarnased põiepõletikuga, mis on väga oluline loomaomanikule. Sümptomitest võiks ka kirjeldada loomade käitumise muutust. Viiteid on pandud korrektselt ja kasutatud allikaid on usaldusväärsed. CaraPaste (arutelu) 11. november 2019, kell 10:56 (EET)


Arutelu:Kasside diabeet

Väga hea artikkel! Väga põhjalik ning selgitab täpselt kuidas peaks käituma, kui kahtlustad, et su kassil on diabeet. Väga ilusti vormistatud, kõik alapeatükid on selged. Kristelrjabov (arutelu) 11. november 2019, kell 11:01 (EET)
Korrektselt vormistatud ja põhjalik artikkel. Kirjutatud selges ja arusaadavas keeles, terminoloogiat on õigesti kasutatud. Hästi viidatud ja allikad tunduvad usaldusväärsed - ainult mõne viite puhul on ilmnenud mingi tõrge, need vead oleks hea ära parandada. Kkaivapalu (arutelu) 15. november 2019, kell 13:02 (EET)
--------
Viidete vormistuses on mingi tehniline probleem. Kuriuss (arutelu) 26. jaanuar 2020, kell 14:24 (EET)


Kasutaja arutelu:Di.Valujeva

Roper, N., Logan, W. W., Tierney, A. J. (1999). Õenduse alused. Tartu: AS Elmatar.


Kasutaja arutelu:Laurenchez

Kehatemperatuuri säilitamine on inimese kehatemperatuuri kohandamine vastavalt ümbritsevale temperatuurile. Kehatemperatuuri regulatsiooni kontrollib peaajus hüpotalamuses olev soojusregulatsioonikeskus.

Mitmed bioloogilised tegurid mõjutavad termoregulatsiooni: füüsilised harjutused, mormoonid, sotsiaalsed narkootilised ained, söömine ja ööpäeva rütm. Nende toime või mõju organismile, kas suurendab või alandab kehatemperatuuri.

Psühholoogilisest aspektist võivad kehatemperatuuri mõjutada emotsioonid ning kujunenud arusaam kehasoojuse reguleerimisest. Kehatemperatuur võib tõusta, kui inimene tunneb erutust või hoopis langeda, kui tunneb depressiooni.  Inimese teadlikkus, milline temperatuur on sobilik antud keskkonnas viibimiseks, aitab selle kohaga kohaneda, kasutades erinevaid abivahendeid.

On tegurid, mis omakorda võivad mõjutada kehatemperatuuri kontrollimise elamistoimingut, on üsna piiratud, kuigi riietuse osas on nad olulised n: mood, mõned religioonid nõuavad pea katmist igal ajal, olenemata keskkonna temepratuurist.

Keskkonna ekstreemsed temperatuuriväärtused muudavad organismi kehatemperatuuri ja panevad inimese tundma palavust või külma (n: Afriika mõnes regioonia öösiti on lõikavalt külm samal päeval, peale lõunat temperatuur võib ulatuda 40 kraadini) samuti mõjutavad tuulisus ja õhuniiskus (n: kuumal, kuival ja tuulisel päeval on inimesel mugavam/kergem olla kui niiskel, tuulevaiksel, kuumal päeval)

Poliitilis- majanduslikud tegevused, mis võimaldavad kontrollida kehatemperatuuri,  sõltuvad peamiselt rahast (n: riiete ostmine, kütusehinna tõus-langus jne. kui antud tegurid on ebapiisavalt korraldatud, siis inimene on külmast kergesti mõjutatud). Ohugruppiks on lapsed ja vanurid (vanuritel sellega võib kaasneda hüpotermia e. alajahtumisseisund).

Roper,N., Logan,W.W., Tierney,A.(1999).Õenduse alused.Tartu:AS Elmatar.


Arutelu:Inger Fridolin

On üks "Käbi ei kuku" saade, kus ta on koos emaga. Andres (arutelu) 16. november 2019, kell 12:10 (EET)

ma olen Wikidatas kümneid tuhandeid eestlasi läbi vaatanud ja nüüd potsatasin vist esimese non-binary vms otsa? Vt :Wikidata:Q65264398. Või tuleks talle emb-kumb klassikaline sugu ikka anda? Commonsi pilt (ootab küll kustutamist) on kategoriseeritud kui naislaulja--Estopedist1 (arutelu) 27. aprill 2024, kell 00:06 (EEST)

Jah, bioloogiline sugu on naine.--Andres (arutelu) 27. aprill 2024, kell 02:33 (EEST)

:Ma guugeldasin tükk aega, ja ma ei leidnud ka selget kinnitust, et ta on non-binary. Leidsin veel, et tema elukaaslane on Karmen King, kellest vist artiklit teha ei saa. Neist asjust saaks "isikliku" all rääkida. --Andres (arutelu) 27. aprill 2024, kell 02:36 (EEST)--Andres (arutelu) 27. aprill 2024, kell 02:36 (EEST)

::Selle lingi all, mis Sa panid, on öeldud, et ta ei tea oma sugu praegu. Ei ole öeldud, et ta on non-binary. Andres (arutelu) 27. aprill 2024, kell 02:40 (EEST)


Arutelu:Kultus (kohvik)

Artiklis on kohviku nimesaamise lugu puudulik.
Vaadakem allikaid:
https://dea.digar.ee/article/paevalehtew/1936/12/15/13.2
ja
https://dea.digar.ee/article/paevalehtew/1937/01/13/15.1
Nimi Kultas (seda pakkusid kolm isikut) valiti välja rahvahääletuse tulemusel.
Loosimise tulemusel jagati 14 nimekonkursis osalejale tasuta külastuspääsmed:
3 tk 90x, 1 tk 60x, 10 tk 5x

Artikli/kohviku põhinimeks ei peaks olema nimi, mis oli kohvikul väga lühidalt ja väga ammu. Ma ei teadnudki et see kohvik on mingi lühikese perioodi kandnud ka nime "Kultus", aga siin artiklis paistab see olevat põhinimi, ja siia suunavad tuntud nimed "Kultas" ja "Moskva". Lühiajaliselt on kohvik kandnud paljusid eri nimesid, "Kultus" on neist vast kõige vähem tuntud. Praegu on seal vist "Mood". Bstard12 (arutelu) 5. oktoober 2022, kell 00:52 (EEST)

"Eesti esimesel iseseisvusajal oli see üks tähelepanuväärsemaid kohvikuid". Miks? Mille poolest tähelepanuväärne? Sillerkiil (arutelu) 5. oktoober 2022, kell 08:10 (EEST)


Arutelu:Päikeseenergia Eestis

Arvan, et pealkirjas peaks olema "Päikeseenergeetika".
Artiklis Päikeseenergeetika on teema kohta materjali. Andres (arutelu) 3. detsember 2019, kell 10:42 (EET)

Kas artikkel peaks ikka sisaldama propagandistlikku jama stiilis: "Kui 2009. aastal oli päikeseenergia hind maailmaturul oli ~350 $/MWh, siis aastaks 2017. oli see langenud ~50 $/MWh.", kus viide räägib kuludest (cost), mitte hinnast? Päikseenergia arendamist peaks soodustama päikseenergia hinna tõus maailmaturul ja tootmiskulude vähenemine, mitte vastupidi. Kahjuks on samalaadseid vigu artiklis veelgi, aga vaatame esmalt, kuidas esimesena ülestõstatatud probleemile reageeritakse.--91.129.103.93 7. detsember 2019, kell 23:45 (EET)
Tsitaat: "Eestis toodetakse päikeseenergiast elektrienergiat." Sellest lausest jääb mulje, et Eestis soojusenergiat päikeseeergiast ei toodetagi, kuigi olen siin näinud mitmeid töötavaid vee soojendamiseks mõeldud päikesepaneele.--90.191.197.225 27. juuni 2021, kell 12:14 (EEST)
Tsitaat: "Vaatamata sellele, et Eesti saab vähem energiat Päikeselt kui Saksamaa, tõstab keskmisest madalam õhutemperatuur päikesepaneelide efektiivsust, mis võrdsustab Eesti ja Saksamaa tootlikkuse." Lause sõnastus on mitmetimõistetav (Eesti ja Saksamaa tootlikkus on võrdsed? Mis keskmisest madalam temperatuur? Eesti saab Saksamaast vähem päikseenergiat juba ainuüksi seetõttu, et on kordades väiksema pindalaga) ja päikseenergeetika kontekstis äärmiselt kaheldav. Mis plaanis võrdsusest üldse jutt käib? Tuleks täpsustada, kui räägitakse aastas võrdse nominaalvõimsusega paneeli ruutmeetri kohta toodetavast elektrienergiast, kuid minu teada toodavad Saksamaal paneelid pinnaühiku või nimivõimsuse vati kohta oluliselt rohkem elektrit kui Eestis. Ja ka Saksamaal on paneelide EROEI negatiivne - allikas: https://collapseofindustrialcivilization.files.wordpress.com/2016/05/ferroni-y-hopkirk-2016-energy-return-on-energy-invested-eroei-for-photo.pdf--90.191.197.225 27. juuni 2021, kell 12:53 (EEST)


Kasutaja arutelu:87.119.178.137

Palun blokeering eemaldada.
Mul on liikuv IP, niiet kui arvad, et saad mulle ära panna, mode, arva veelkord.
Nädala pärast kirjutab (või õigemini tänu t("T")eile ei kirjuta) siit keegi teine.
Ma nagu vabandan ja puha, et teie vikipeedindust häirisin ja puha ja see oli lihtsalt katsetus, kas ma saan adminni lehte muuta, ja vabandused selle tüübi ees, kelle lehte ma sodisin ja ma muutsin ju muudatuse tagasi ka (vaadake ise tüübi logi). Sitta mul teie vikipeedikust, aga tobe, kui liikuv IP pooleks aastaks kinni lüüakse 😂

Ma siis ilusti kysimise eest soostun korra andestama. Lisan veel seda, et pole mõtet mingeid poolähvardusi stiilis "kui arvad, et saad mulle ära panna, mode, arva veelkord" kirjutada. Ei avalda muljet. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 6. detsember 2019, kell 23:38 (EET)


Arutelu:Budai

Ehk täpsustaks keeletoimetamise vajadust. --Lulu (arutelu) 9. detsember 2019, kell 10:04 (EET)


Arutelu:Eesti kultuuriminister

* Aleksander Ansberg, 17.04.1953 – 19.04.1963
* Albert Laus, 19.04.1963 – 8.06.1973
* Juhan-Kaspar Jürna, 8.06.1973 – 23.11.1978
* Johannes Lott, 23.11.1978 – 14.07.1988
* Jaak Kaarma, 21.12.1988 – 3.04.1990
--WikedKentaur (arutelu) 15. detsember 2019, kell 14:35 (EET)
----
Karljohan29, veebileht on ju eeskätt ministeeriumi oma, mitte ministri oma. Palga juures tuleks märkida, mis seisuga see on. Commonsis on muuseas ka Kubo pilt, juhuks kui soovid seda lõigata. Pikne 6. juuli 2022, kell 19:11 (EEST)

Ministeeriumi veebilehelt leiab infot ka ministri kohta. Ise võtan eeskujuks inglisekeelse vikipeedia ja seal on tihti lisatud ministeeriumi leht ka ministri infokasti. Mõned näited: United_States_Secretary_of_Defense, Secretary of State for Justice, Minister for Foreign Affairs (Germany). Lisan palgale juurde aasta, millal see kehtis.

: Neis inglise viki näidetes ka ei klapi asi päriselt. Seda lahtrit ei pea iga ametikoha juures tingimata täitma. Ma lingiks pigem artikli lõpus sellele lehele, mis on konkreetselt ministri kohta. Antud juhul küll viib link "Lähemalt kultuuriministrist" edasi lehele, kus on praegu kiri "Ligipääs keelatud".

: Seoses artikli Eesti riigihalduse minister pealkirja muutmisega jäi mulle praegu veel silma, et neis artiklites peaks esimesest lausest ja infokasti päisest ära jätma sõna "Eesti", kuna see ei sisaldu tegelikult ametikoha nimetuses (pealkirjas võib see olla eristamise eesmärgil). Pikne 6. juuli 2022, kell 20:16 (EEST)

:: Konkreetsete ministritele viitavaid linke ma ei paneks, kuna need lähevad peale ministri vahetust katki ja vaevalt, et keegi neid pidevalt uuendada jõuab. --Karljohan29 (arutelu) 6. juuli 2022, kell 20:31 (EEST)
----
Neptuunium, eelmises arutelus tõi Pikne välja, et ametikoha ametlik nimetus on "Kultuuriminister" ja seetõttu tuleks sõna "Eesti" artikli esimesest lausest ja infokasti pealkirjast ära jätta. Karljohan29 (arutelu) 16. august 2022, kell 15:26 (EEST)

Minu meelest pole see hea lahendus, sest paksus kirjas olev tekst peaks vastama artikli pealkirjale (ning me ei tarvita sedasi nt artiklis Ameerika Ühendriikide riigisekretär) aga hyva - pööran siis praegu tagasi. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 16. august 2022, kell 15:30 (EEST)

: Mingil moel tuleks ametikoha tegelik nimetus esile tõsta. Pealkirja ja esimese lause alguse lahknevus ei tundu siin kuigi oluline, kuna on üsna lihtsasti mõistatav, et jutt käib samast asjast. Sarnaselt algab esimene lause sageli isiku täielik nimega, mida pealkirjas pole. Pikne 19. august 2022, kell 21:47 (EEST)


Arutelu:Budapesti V ringkond

Can you add sources? Kapeter77 (arutelu) 16. detsember 2019, kell 11:19 (EET)


Kasutaja arutelu:195.250.188.45