Pealkirja tuleks muuta. Kas see peaks olema "Rallietappide loend" või ehk "Autoralli etappide loend" või veel midagi? Andres 09:40, 24 Apr 2004 (UTC)

Pooldan rohkem teist varianti. Tegelikult on mõlemad enam-vähem sama palju paremad kui praegune nimekuju. Jaan513 20:16, 24 Apr 2004 (UTC +3)

: Meil on veel üks artikkel, kus pealkirjas on "ralli", aga juttu on ikkagi autorallist. Ma arvan, et peaks siis ikkagi ka pealkirjas olema "autoralli". Andres 18:10, 24 Apr 2004 (UTC)

: Arvan, et artikli pealkiri peaks olema "Autoralli maailmameistrivõistluste etappide loend". Artikkel ise ei selgita üldse, millega tegu on. Andres 19:11, 24 Apr 2004 (UTC)
Minu meelest on see pikk, aga täpne. Jaan513 22:14, 24 Apr 2004 (UTC +3)

Ma arvan, et see pikkus ei tee paha, sest sellele leheküljele niikuinii sageli ei viidata. Ma muudan siis pealkirja ära. Andres 19:41, 24 Apr 2004 (UTC)

Kreeka etapi juures on sulgudes "Akropolis". Kuidas seda mõista? Eesti keeles niisugust koha nime (minu teada) ei ole ja ega siis akropolis ei rallitata? Andres 19:50, 24 Apr 2004 (UTC)
Akropolise ralli. Näide: http://www.auto.ee/sport/uudised/2002/0616_wrck.html ... Mitte ralli akropolis (kus?). Jaan513 22:54, 24 Apr 2004 (UTC +3)

"Acropolis ralli" ja "Olympus ralli" on päris kindlasti eesti keeles võimatud. Andres 15:06, 14 Nov 2004 (UTC)

: põhimõtteliselt nõus aga kuidas need panna korrektselt eesti keelde? Olympusega on asi lihtsam. Selgituseks niipalju, et Olympus on mägi Washingtoni osariigis Olympia rahvuspargis nii, et siis vist võiks valida variandiks 'Olympuse ralli'. Acropolisega on lugu hullem - põhimõtteliselt võiks olla Akropoli ralli, aga nimesid ju teadupärast ei tõlgita ja Akropolise ralli vist ei kõlba samuti kuna ralli ametlik nimi on (vist) üksnes inglise keelne ning Acropolise ralli - aga ega seegi parem pole. - Ahsoous 16:26, 14 Nov 2004 (UTC)

:: Olgu, Olympuse ralliga on asi selge. Mis puutub Acropolise rallisse, siis see pole tõsi, et nimesid ei tõlgita: me ütleme ju "Austraalia ralli", kuigi kahe a-ga kirjutatakse ainult eesti keeles. Seega, kui sobib "Olympuse ralli", siis sobib ka "Akropoli ralli". See on minu arvamus
Tundub, et oleks mõtet jääda kuju 'Akropolise ralli' juurde, asi selles, et senini on praktiliselt peaaegu, et igal pool see eesti keeles nii kirjutatud - Ahsoous 15:57, 16 Nov 2004 (UTC)

Olgu. Andres 16:46, 16 Nov 2004 (UTC)

Loen ja nu mitte ei tule kokku, et maailmameistrivõistlustel oleks olnud 27 rallit, mis on öeldud artiklis [[Autoralli]] (tuli 30 ja riikegi saan kokku 27), kas mainitud artiklis olevad andmed on tänaseks vananenud?
Teiseks, kohe mitte ei tea kuidas panna Eesti keelde 'Acropolis', kas 'c' või 'k'-ga?
Siis veel 'tähesõidust', kuskilt vanadest raamatutest on selline nimetus meelde jäänud - kas see on õige termin? Inglise keeles on kasutatakse väljendit 'Concentration run' - [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 00:33, 13 Nov 2004 (UTC)

2004. aastal sõideti autoralli maailmameistrivõistlustel 16 etappi.
ToimumisaegEtapp
23. jaanuar – 25. jaanuarMonte Carlo ralli
6. veebruar – 8. veebruarRootsi ralli
12. märts – 14. märtsMehhiko ralli
16. aprill – 18. aprillUus-Meremaa ralli
14. mai – 16. maiKüprose ralli
4. juuni – 6. juuniAkropolise ralli (Kreeka)
25. juuni – 27. juuniTürgi ralli
15. juuli – 18. juuliArgentina ralli
6. august – 8. augustSoome ralli
20. august – 22. augustSaksamaa ralli
3. september – 5. septemberJaapani ralli
17. september – 19. septemberSuurbritannia ralli
1. oktoober – 3. oktooberSardiinia ralli (Itaalia)
15. oktoober – 17. oktooberKorsika ralli (Prantsusmaa)
29. oktoober – 31. oktooberKataloonia ralli (Hispaania)
12. november – 14. novemberAustraalia ralli

2005. aastal on maailmameistrivõistluste kalendris taas 16 etappi. Uusi rallisid kavas ei ole, kõikidel nendel radadel sõideti ka 2004. aastal.
Nr.	Toimumisaeg                  	Riik         	Ralli
1  	20. jaanuar – 23. jaanuar    	Monaco       	Monte Carlo ralli
2  	10. veebruar – 13. veebruar  	Rootsi       	Rootsi ralli
3  	10. märts – 13. märts        	Mehhiko      	Mehhiko ralli
4  	7. aprill – 10. aprill       	Uus-Meremaa  	Uus-Meremaa ralli
5  	28. aprill – 1. mai          	Itaalia      	Sardiinia ralli
6  	12. mai – 15. mai            	Küpros       	Küprose ralli
7  	2. juuni – 5. juuni          	Türgi        	Türgi ralli
8  	23. juuni – 26. juuni        	Kreeka       	Akropolise ralli
9  	14. juuli – 17. juuli        	Argentina    	Argentina ralli
10 	4. august – 7. august        	Soome        	Soome ralli
11 	25. august – 28. august      	Saksamaa     	Saksamaa ralli
12 	15. september – 18. september	Suurbritannia	Suurbritannia ralli
13 	29. september – 2. oktoober  	Jaapan       	Jaapani ralli
14 	20. oktoober – 23. oktoober  	Prantsusmaa  	Korsika ralli
15 	27. oktoober – 30. oktoober  	Hispaania    	Kataloonia ralli
16 	10. november – 13. november  	Austraalia   	Austraalia ralli
Etappide 7, 8, 9 ja 14 toimumisajad võivad muutuda.

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Autoralli maailmameistrivõistluste etappide loend


Arutelu:Jaanuar

Kas siis Janus ei ole algselt Jumala nimi? Saturni kaaslane Janus on temalt nime saanud. Sellepärast ma arvan, et artiklis "Janus" võiks rääkida jumalast. Andres 09:44, 24 Apr 2004 (UTC)

Nõus, võib-olla tõesti tuleks artikkel Janus (jumal) liigutada artikli Janus asemele ja esimesel real võiks siis viidata Saturni kuule (Janus (kuu)). Siis tuleks ka lehte Vikipeedia:Viidad täpsustuslehekülgedele muuta. Jaan513 20:13, 24 Apr 2004 (UTC +3)

Suur osa sisust tuleks viia teiste pealkirjade alla: [[tõnisepäev]], [[uusaasta]], ka ehk [[näärid]]. Samuti Vikisõnaraamatu artiklitesse [[jaanuar]], [[näärikuu]], [[näärid]], [[südamekuu]]. Keelelist materjali tuleks kontrollida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 08:40, 16 Aug 2004 (UTC)

Jaanuari nimetatakse veel näärikuu, südakuu ja helmekuu. Peaks olema näärikuuks jne või siis lause ümber tegema.--[[Kasutaja:Mona|Mona]] 11:51, 25 juuli 2005 (UTC)

Kas alates 1224. aastast hakati Skandinaavias uut aastat vastu võtma 1. jaanuaril? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. september 2005, kell 04.33 (UTC)

Hiina astroloogias hakkab uus aasta erinevatel päevadel, mille määrab kindlaks päikesekalender.

Jätsin selle osa välja. See peaks olema artiklis Uusaasta. Arvan, et ka Skandinaavia osa peaks olla Uusaasta all. Andres 24. september 2005, kell 04.36 (UTC)
Väga kontrollimatust allikast pärines nääri-nimetus. Kui tõesti vanaskandinaavia keel oleks andnud selle sõna, oleks ta eesti keeles juba tuttav olnud nii 800 aastat, aga pole mitte. Tegemist on hilise kontaminatsiooniga, iseseisvat "uusaasta"-mõistet (eeldaks omaette tüvisõna või vähemalt tuletist) viikingite ja ilmselt mitte ükski Euroopa keel pole tundnud. Fatinitza 3. august 2007, kell 12:52 (UTC)Fatinitza

Millisest kontrollitud allikast praegune etümoloogia pärineb? --Metsavend 3. august 2007, kell 13:07 (UTC)
Loogilisest erudeeritusest ja lingvistilisest. Netis nt otsinguga Germanic etymology, Pokorny jne. Fatinitza 3. august 2007, kell 14:22 (UTC)Fatinitza

Alo Rauna "Eesti keele etümoloogilises teatmikus" on:

nääri(kuu) « kasks. nie-, ni-jâr

Võib veel vaadata Mägiste sõnaraamatut. Andres 3. august 2007, kell 18:25 (UTC)

Mulle tundub, et rootsi või skandinaavia versioon häälikuliselt ei klapi. Andres 3. august 2007, kell 18:28 (UTC)

Alamsaksa sõnakujud on Grimmide sõnaraamatu järgi nij, nije, nie, nî, nee. Andres 3. august 2007, kell 18:31 (UTC)


Arutelu:Võrkpall

Mulle tundub, et eelkõige tuleks hoiatada sel juhul, kui artikkel on tometamata, see tähendab sisaldab trükivigu, keelevigu, valesti kirjutatud nimesid ja nii edasi. Niipea kui lugeja mõne säärase vea leiab, võib ta hakata kahtlema ka sisu usaldusväärsuses. Väiksem häda on see, kui artikkel ei ole põhjalik. Siis on põhiliselt see oht, et siis võib lugeja arvata, et artikkel ongi sellisena mõeldud, ega arvagi, et Vikipeediast võib suurt midagi teada saada.
Ma arvan, et pole hea öelda "Artikkel pole valmis", sest me ei saa ju peaaegu kunagi öelda, et artikkel on valmis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:50, 24 Apr 2004 (UTC)
''kes tahtis luua ärimeestele sobiva mängu, mis ei ole nii kontaktne mängijate vahel kui [[korvpall]]. Tema valikut mõjutasid korvpall, [[tennis]] ja [[väravpall]] ja neid alasid ühendades sündis võrkpall.'' Vajab kontrollimist--[[Kasutaja:Mona|Mona]] 2. aprill 2006, kell 15.07 (UTC)

Miks [[Kristjan Kurik]] on välja jäetud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. veebruar 2009, kell 21:23 (UTC)
Nüüd on veel mitu meest välja jäetud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. jaanuar 2011, kell 19:21 (EET)

Sissejuhatuses väidetud harrastajate arv ja mängijate arv erinevad teineteisest drastiliselt. Kummalgi pole juures ka ühtegi viidet. Kui tahta esitada mõnda suurt arvu, siis ehk sobiks see. Ivo (arutelu) 5. veebruar 2020, kell 18:55 (EET)


Arutelu:Tupolev Tu-334

Kas sellist pilti tohib üldse artiklilehel eksponeerida, kus (C) ehk copyright peal on, olgugi, et pilt pole üles laetud? Jaan513 22:22, 25 Apr 2004 (UTC +3)

Ei tohi. Andres 19:58, 25 Apr 2004 (UTC)

*Foto
Link ei tööta. Siim 5. veebruar 2006, kell 15.28 (UTC)


Arutelu:Iraak

Kas see uus lipp on juba kasutusele võetud? Andres 07:09, 27 Apr 2004 (UTC)

Nii võis eilsest Postimehe uudisest, inglise viki Iraagi lipu artiklist ja sealsest välislingist aru saada. -- Urmas 07:50, 27 Apr 2004 (UTC)

: Siis tuleb see uus lipp panna ka artiklisse "Iraagi lipp". Vana lipp las jääb ka artiklisse sisse. Andres 07:55, 27 Apr 2004 (UTC)

:: "Uut" lippu ei ole faktiliselt kasutusele võetud, selle asemel on pisut modifitseeritud vana lipp. Andres 06:45, 9 Jun 2005 (UTC)

Mis on riigi ametlik nimi? Inglise vikis on öeldud, et 2003. aastal taastati nimi "Iraagi Riik" "Iraagi Vabariigi" asemel. Meil ja mujal kaon antud "Iraagi Vabariik". Andres 21:09, 2 Jun 2004 (UTC)

Riigi ametlikku nime muudetakse konstitutsiooniga. Okupatsiooni tingimustes konstitutsiooni muuta ei saa. - Urmas 04:07, 3 Jun 2004 (UTC)

: See on vast argument! Siis vist tuleks lause nime muutuse kohta kas lihtsalt välja võtta või siis lisada selgitused. Minul lähemaid andmeid ei ole. Aga kui nüüd kuu aja pärast hakkab kehtima ajutine konstitutsioon, kas siis on okupatsioon lõppenud või kestab ikka edasi? Andres 05:39, 3 Jun 2004 (UTC)
Mis nad sinna ajutisse konstitutsiooni kirjutavad?
Okupatsioon ja võõrvägede maal viibimine pole päris samad asjad. Mingi analoogia peaks olema Eestiga 1991-1994. - Urmas 05:54, 3 Jun 2004 (UTC)

: Ingliskeelne tekst on siin, araabiakeelne siin.

::Kas on kuskil dokument, milles kirjas, et "riigi (ametlik) nimi on..." ? Võib-olla ei osanud ma välja lugeda, kuid selles dokumendis seda otse öeldud ei ole. Muidugi on väga tore, et Iraagi vastu näidatakse üles respekti ja tituleeritakse teda riigiks.

::USA suursaadiku (Negroponte) biograafias öeldakse riigina "uus Iraak", mis näitab üheselt, et tolle dokumendi ülesriputamise ajaks polnud Iraagile veel uut nime välja mõeldud. Vana aga ei kasutata (vana konstitutsioon on tühistatud?). - Urmas 07:34, 3 Jun 2004 (UTC)

::Mis puudutab nime "Iraagi Riik" taastamist, siis KNAB annab riigi ametlikuks nimeks 1921-1958 "Iraagi Kuningriik". Inglise vikist lingitatud välisartikkel ütleb, et 1920-1958 kasutati nime "Iraagi Riik", ent möönab, et praegusel ajal on tegu väljapoole kasutatava nimega. (Mis on ka loogiline - kuidas saakski maailma demokraatlike riikide poolt okupeeitud riik kanda nime 'vabariik' ? Milline maiuspala oponentidele!) - Urmas 07:34, 3 Jun 2004 (UTC)

::Jätaks ametlikud nimed enne uute kinnitamist muutmata, kuid märgiks tekstis, kes ja millal nime "Iraagi Riik" kasutas/kasutab. Kuningriigi-aegne nimi tuleks vist KNAB-ist üle küsida. - Urmas 07:37, 3 Jun 2004 (UTC)

: Ma ei ole uurinud, kes selle nime "Iraagi Riik" kasutusele võttis. Inglise vikis on ilmselt ebatäpne jutt. Igatahes ajutise konstitutsiooni ingliskeelses tõlkes on mõnes kohas "State of Iraq". Riigi nime pole seal konkreetselt välja toodud. Andres 12:14, 3 Jun 2004 (UTC)

Arvan, et vähemalt artikli pealkirjas võiks kompromissina kirjutada "Şalāh ad-Dīn". Andres 11:02, 20 Sep 2004 (UTC)

Jah. Hiljem saab ju vajadusel ümber suunata. - Urmas 11:17, 20 Sep 2004 (UTC)

Võib-olla oleks parem, kui panna iga kubernerkonna nime lõppu "kubernerkond"? Andres 11:10, 20 Sep 2004 (UTC)

Nõus. Hakkasingi juba et kirjutama, kuid tekkis probleem - '-ah'-lõpuga. Kuidas seda hääldatakse? - Urmas 11:17, 20 Sep 2004 (UTC)
Hääldatakse [a], silp on rõhutu. Nii et tuleks kirjutada analoogiliselt nimega "As-Sulaymānīyah' kubernerkond" (linna nimi on As-Sulaymānīyah, kuid ülakoma lisandub, sest h-d ei hääldata). Andres 11:23, 20 Sep 2004 (UTC)

Panin tagasi ka vana lipu, sest pole siiani silmanud üheltki kanalilt, et iraaklased uut lippu kasutaksid. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 11:17, 20 Sep 2004 (UTC)

Kui artikkel on nii pikk, siis võib ju üks ja sama link ka mitu korda olla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:05, 21 Apr 2005 (UTC)

Harri, mis alusel Sa vaidlustad kurdi keele staatust ametliku keelena? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12:41, 30 Apr 2005 (UTC)

Alguses on kirjutatud, et Iraak on USA okupatsiooni all. Kas see peab paika? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12:41, 30 Apr 2005 (UTC)

Panen "Poliitika" peatükist veidi materjali praegu siia, seda tuleks kirjutada kuskil mujal ja veidi teisel viisil:
Põhiseadus näeb ette ka usuvabaduse, sõnavabaduse ja koosolekute vabaduse ning seda peetakse isegi liberaalsemaks kui USA konstitutsiooni. Teisalt nägi põhiseadus ette, et võimu ülemineku päeval jõus olevaid seadusi ei saa tühistada. Peale selle võivad USA kui ÜRO poolt tunnustatud ametliku okupeerija väed jääda riiki kontrollima määramata ajaks pärast võimu üleandmist. Et Iraagi jõud ei ole praegu suutelised tagama turvalisust riigis, siis on oodata, et USA väed jäävad Iraaki paljudeks aastateks.
Põhiseaduse eelnõu punkti, mille kohaselt peetakse regionaalsed valimiskoosolekud, mis valivad üleriigilised juhid, lükkas ajatolla Ali al-Sistani tagasi. See kutsus esile massilised põhiseaduse eelnõu vastased rahumeelsed meeleavaldused. Sistani, kes on Iraagi šiiitide ülemvaimulik, väitis, et kavandatav valimissüsteem annab liiga suure manipuleerimisvõimaluse Ameerika-sõbraliku valitsuse valimiseks ega taga rahva esindatust.
-- Toomas 20. juuni 2006, kell 14.14 (UTC)
----
märtsist 2003 USA ja tema liitlaste, sh Eesti okupatsiooni all

Kas jätkuvalt?--Raamaturott (arutelu) 25. september 2014, kell 14:25 (EEST)


Arutelu:Hanerahu

Mida veel võiks teha: kõik punased lingid võiks siniseks muuta. Andres 08:15, 27 Apr 2004 (UTC)
Samuti võiks siia märkida kaugused kaardil näidatud rahudest ja üldse asukohta detailsemalt kirjeldada. Ka geograafilised koordinaadid ei teeks paha. Millise valla territooriumil saar asub? Et saar on asustamata, tuleks ka ära märkida. Andres 08:23, 27 Apr 2004 (UTC)

Urmas, kas geograafilised koordinaadid on õigesti vormistatud? Andres 19:01, 27 Apr 2004 (UTC)

Koordinaate saab ka http://www.eki.ee/knab/p_ee_et.htm -- Urmas 19:22, 27 Apr 2004 (UTC)

Väliskoordinaatide puhul peaks aitama http://gnswww.nima.mil/geonames/Gazetteer/Search/Search.jsp . -- Urmas 19:41, 27 Apr 2004 (UTC)

Tänan linkide eest! Parandasingi Hanerahu idapikkuse ära, arvutasin ise valesti. Kasutaja:Jaan513 22:43, 27 Apr 2004 (UTC +3)

Huvitav küll, EKI andmebaasis antakse põhinimeks "Anerahu".

Minu käsutuses olnud kaartidel ka. Aga Hiiumaa laidude maastikukaitsealal on Hanerahu ja nemad peaks eksperdid olema. Vene ajal on üldse originaalsed nimekujud ära kadunud, ka Äksi on nüüd Aksi. Jaan513.

: Seda nimeasja peaks ehk kuidagi kommenteerima. Muidugi on see hea sõnastus, et Nõukogude-aegsetel kaartidel on "Anerahu". Ja sinna juurde võib kirjutada, et kaitseala materjalides kasutatakse vormi "Hanerahu". Aga igatahes arvan, et rööpnimetus peaks  olema kohe esimeses lauses. Kuidas hiidlased (muhulased) seda hääldavad?

::Ma pakun, et nad hääldavad "Hanerahu". Võid vaadata välislinki minu kadunud vanaisa (põlise muhulase ja kalamehe) mälestustest. Sealt tuleb muidugi õige asi üles otsida, sest seal on väga erinevaid asju. Jaan513

::: Ariste ütleb, et sõnaalgulist h-d hääldatakse rahvakeeles ainult Eesti äärmises kaguosas ja Pühalepa murrakus. Andres 17:55, 2 May 2004 (UTC)

::Huvitav teada. Nii või teisiti, minu arvates on oluline, et laiu nime kirjaviis oleks Hanerahu. Hääldagu keegi, kuidas soovib :-) Jaan513 21:15, 2 May 2004 (UTC +3)
Maa-ameti kodulehe ajalooliste kaartide kaardirakenduses on ajavahemikus 1945-52 Xанне-раху. Eestiaegset kaarti ma kahjuks lahti ei saa, vaja on Adobe SVG Viewer-it vist. Verstakaart annab samuti Xаннераху. Samas on uue kaardi peal Anerahu. Jaan513 13:54, 4 august 2005 (UTC)

Kas siis Hanerahu on laid, mitte rahu? Sel juhul peaks seda kuskil märkima.

Nimetus 'rahu' on tulnud sellest ajast, mil Hanerahu veel laiu suurusele ja kirjeldusele ei vastanud. Praegu vastab laiu kirjeldusele, kuigi on hoopis eripärase ja avamerelise välimusega põõsastega klibuhunnik. Jaan513.

: Seda peakski kirjutama. See jutt läheks saare kujuga ühte rubriiki.
----
Mul on kahtlusi sellise stiili suhtes, kus ühes lauses öeldakse asju, millel mingist omavahelist seost ei ole, kuid jääb mulje, nagu oleks. Näiteks: "P. valla territooriumil asuv saar on pikliku kujuga." Ma arvan, et see raskendab lugemist, kuigi paistab, et inglise keeles peetakse seda heaks ja elegantseks stiiliks.
Võib-olla võiks alustada umbes nii: Hanerahu ehk Anerahu on pisut üle hektari suurune ... pikliku  kujuga asustamata laid ... Pühalepa valla territooriumil." ? Andres 20:02, 27 Apr 2004 (UTC)
Kuju esimeses lauses märkida on ka vist liiga kohmakas. Igatahes ei sobi kuju mainimine pealkirja "Asukoht" alla. Selle koht võiks ehk olla esimese lõigu lõpus.
Pühalepa valda võiks mainida ka "Asukoha" all, aga see peaks siis olema eraldi lõik ja mitte seoses kujuga. Andres 20:16, 27 Apr 2004 (UTC)

Muidugi võib teisiti alustada ehk siis asukoha alt mõned asjad ära võtta. Tahtsin lihtsalt lõikudes lauseid kokku siduda, et ei jääks eraldi "hakitud" lauseid, mis mind veidi häirivad. Jaan513 23:25, 27 Apr 2004 (UTC +3)

: Nojah, siin tuleb laveerida kahe pahe vahel. Hakitud laused tekivad tavaliselt siis, kui artikkel tuleb kokku panna üksikutest infokildudest. Mind isiklikult häirib kunstlik kokkupanemine rohkem kui hakitus. Andres 20:52, 27 Apr 2004 (UTC)

::Nõus; vähemalt entsüklopeedia puhul. (Sellega meil ju praegu tegemist ongi :-) Jaan513 00:01, 28 Apr 2004 (UTC +3)

Huvitav, nüüd ma jälle ei näe mõõtkava. Andres 10:45, 28 Apr 2004 (UTC)

Ma mäletan Eesti Loodusest selliseid artikleid, kus kirjeldati mõne säärase saare taimestikku, kuhu raske on pääseda. Kas on ehk ka Hanerahu kohta midagi sellist ilmunud? Kas Rebassoo raamatus on viiteid?
Kas Rebassoo loetles soontaimi?
Huvitav, kas kormoranid võisid mõne taime välja suretada? Andres 02:28, 29 Apr 2004 (UTC)

Rebassoo raamatust neid asju ei mäleta... Kormoranide kohta on kolmas välislink (.pdf). /Hanerahul maapinnal samblaid polnud, Langekarel polnud üldse./ Jaan513 17:47, 3 May 2004 (UTC +3)
Rebassoo raamatus Sea-shore plant communities of the Estonian islands on mitmete laidude rannikutaimede nimestikud (inglise/ladinakeelsed), millest ma Kumari, Kõrge-, Kõver- ja Viirelaiu ning Sipelgarahu kohta ka endale kirja panin. Seal Hanerahu mainitud ei ole. // Olen vahepeal kuulnud, et Hanerahu on ehk hoopis rahu, mitte laid. Samas oli ütleja seal viimati käinud, ma pakun, umbes 40 aastat tagasi. Näiteks 120 aastat tagasi seal märkimisväärseid põõsaidki polnud - kõik areneb laidudel/väikestel saartel kiiresti. Jaan513 19:26, 3 Sep 2004 (UTC)

Mis Sa arvad, kui prooviks selle artikli kõik lingid elustada? Kui nii palju punast on, siis seda artiklit eeskujulikuks ei saa vist pidada. Andres 15:21, 3 May 2004 (UTC)

Võib küll "elustada", tasapisi. Jaan513 19:02, 3 May 2004 (UTC +3)
Mida kirjutada artikis Vall? Looduslik- ja kunstlik vall, kaitsevall, liiva- mullavall, meteoriidi vall, pommiaugu vall jne ? Hakkasin 3 korda kirjutama seda aga juhe jooksis kokku. Samuti mis on ingliskeeles vall, Pank ?naine 22:41, 3 May 2004 (UTC)

Kõigil neil sõnadel on mingi ühine tähendus, ja nähtavasti on see alguse saanud kunstlikust vallist. Need võib kõik ühte artiklisse panna. Tuleks kirjutada, kuidas vallid võivad tekkida ja mis materjalist. Peale nende tähenduste tähendab vall veel merenduses purje ülestõmbamisnööri. Kindlusevall on wall ehk rampart, mullavall on mound ehk earthwork. See oleks huvitav artikkel ka Vikisõnastikule. Vikipeedia ja Vikisõnastik peaksid teineteist täiendama. Andres 23:01, 3 May 2004 (UTC)

Kas valge mesikas ja harilik mesikas (ainsa viite harilikule m.-le leidsin siit) on sama? Esimene on Melilotus albus, teine aga (selle lingi all) Melilotus alba. Jaan513 13:17, 11 Jun 2004 (UTC)

Taimenimesid soovitan vaadata siit. Ladinakeelsed nimekujud on sünonüümid (kuigi melilotus peaks olema meessoost sõna, eelistavad botaanikud millegipärast naissoost täiendit), eestikeelne nimetus on "valge mesikas". Andres 15:40, 11 Jun 2004 (UTC)

Uued andmed enda kogutud andmete põhjal: mage sõstar, rannikas, h. kukehari, h. käokannus, hanijalg, kõrgemad türnpuud silma järgi hinnates 5-7m. Kormorane saarel ei kohatud. Jaan513 07:31, 22 Aug 2004 (UTC)

Samblikud ei ole taimed, neid süstematiseeritakse seentena (Tiina Randlane, Eesti elusloodus, lk 155). Jaan513 18:57, 22 Aug 2004 (UTC)

Samblikud ei ole taimed, kuid ei kuulu ka ühtegi teise riiki, sest samblik on seene ja vetika sümbioos. Andres 19:11, 22 Aug 2004 (UTC)

Siis oli ikkagi alajaotuse "samblikud" loomine kõige õigem. Jaan513 19:16, 22 Aug 2004 (UTC)

Kahju, et pilte pole rohkem. PS! Jaan513 sa oled tõega tubli !  naine 20:10, 4 Sep 2004 (UTC)

Ühe pildi laadisin veel üles :) Jaan513 08:55, 5 Sep 2004 (UTC)

Veel andmeid leiab järgmistest H.-E. Rebassoo raamatutest:
*Hiiumaa floora ja selle genees lk 34 (suht pealiskaudselt; pealkirja all "Hiiumaa laidude vegetatsioon"), 144 (pilt), kaartidel taimestik liigi kaupa
*Botaanilisi kilde 17 Hiiumaa suvest lk 71-72
Katkend viimasest siin. Püüan nende abil artiklit veel täiendada. Lisan need ka kirjanduse loetellu. Jaan513 10:12, 12 Sep 2004 (UTC)

Täiendasin. Mõnede põõsaliikide esinemise puhul on kahtlusi, eriti nende, mis on mainitud raamatus "Hiiumaa floora ja selle genees" lk 34, kus on toodud justkui ühised põõsaliigid mõnedele saartele. Ise pole mõnda neist seal kohanud, aga need liigid on nii tavalised Lääne-Eestis, et ju need seal saarel ikka olemas on.

Keegi võiks sõnastuse ka üle vaadata. Jaan513 10:43, 12 Sep 2004 (UTC)

:Neist raamatutest on läbi vaatamata veel vaid "Hiiumaa floora ja selle genees" kaardid. Jaan513 10:46, 12 Sep 2004 (UTC)
Kaardid läbi vaadatud. Liikide nimestik nende järgi oleks selline (kaardid olid liigikaupa, täpp Hanerahu kohal tähendas liigi esinemist, liiginimed ladinakeelsed):
#Agropyrum repens (L.) P. B. / harilik orashein
#Allium oleraceum L. / rohulauk
#Alopecurus ventricosus Pers. / aas-rebasesaba
#Arrhenatherum elatius (L.) Mert. et Koch / kõrge raikaerik
#Artemisia absinthium L. / koirohi
#Asperugo procumbens L. / karerohi
#Atriplex calotheca (Rafn.) Fr. / noollehine malts
#Atriplex hastata L. / odalehine malts
#Atriplex litoralis L. / randmalts
#Cakile maritima Scop. / liiv-merisinep
#Chenopodium rubrum L. / punane hanemalts
#Crambe maritima L. / merikapsas
#Crataegus kyrtostyla Fingerh. / harilik viirpuu
#Epilobium hirsutum L. / karvane pajulill
#Erysimum hieraciifolium L. / mägi-harakalatv
#Gentiana uliginosa Willd. / rand-emajuur
#Helictotrichon pubescens (Huds.) Pilger / aaskaerand
#Hypericum hirsutum L. / karvane naistepuna
#Lepidium latifolium L. / randkress
#Melilotus dentatus (Waldst. et Kit.) Pers. / hambuline mesikas
#Ostericum palustre Bess. / emaputk
#Polygonatum officinale All. / harilik kuutõverohi
#Polygonum oxyspermum Mey. et Bunge / rand-linnurohi
#Rhamnus cathartica L. / harilik türnpuu
#Ribes alpinum L. / mage sõstar
#Ribes lucidum L. / hele sõstar
#Rosa afzeliana Fr. / nõeljaogane kibuvits
#Silene cucubalus Wib. / harilik põisrohi
#Tanacetum vulgare L. / harilik soolarohi
#Torilis japonica (Houtt.) DC / jaapani harjasputk
#Tripolium vulgare Nees / randaster
#Valerianella locusta (L.) Betche / põldkännak
#Veronica spicata L. / kassisaba
#Viola tricolor L. / aaskannike
Jaan513 20:27, 15 Sep 2004 (UTC)

Kas see materjal on artiklisse integreeritud? Andres 00:52, 16 Sep 2004 (UTC)
Osaliselt juba kindlasti integreeritud, aga ma ei ole eestikeelseid vasteid otsima hakanud. See võtaks mul aega. Jaan513 10:45, 16 Sep 2004 (UTC)

Kui Sa ei jõua, siis ma võin aidata. Kasutaksin seda saiti. Andres 10:54, 16 Sep 2004 (UTC)

:Raskusi on taimedega, mille süstemaatiline kuuluvus või üldtunnustatud ladinakeelne nimi on muutunud. Jaan513 12:35, 16 Sep 2004 (UTC)
Tänan eestikeelsete nimede lisamise eest, Andres.
Siin (soome serveris) on veel midagi Hanerahust. Jaan513 11:08, 17 Sep 2004 (UTC)

See ei ole otseselt Hanerahust, vaid Väinamerest leitud meduusist. Andres 11:24, 17 Sep 2004 (UTC)

Vahepeal on aeg edasi läinud ja tuleks vast allikatele ka viidata. Jaan513 19. märts 2008, kell 23:09 (UTC)

Jah, viita, kui mahti saad. Andres 20. märts 2008, kell 03:28 (UTC)
----
Sai allikatele viidatud. Lähtusin artiklitest Vikipeedia:Viitamine ja Mall:Netiviide, kirjandusele viitamine jäi endisesse vormi, võib-olla peab muutma. Äkki saab praegu ainsa kirjanduse rubriiki kuuluva teose ka viitena ära kasutada.
Pärast siin arutelus ülalpool toodud nimekirja integreerimist tekkis juurde hulk punaseid linke. Kui mõni taim on kahekordselt, võib kordamise maha kustutada, ei jäänud selliseid silma. Samuti integreerisin uued, 2007. aasta andmed linnustikust, loomulikult jäi viide.
Vikipeedia artikli rahu (saar) järgi ei ole Hanerahu rahu. Samas artikli laid järgi ei ole ka laid (taimkate välja kujunenud?). Ei hakanud ses osas midagi muutma.
Ei tea, kas pärast sellist suurt redigeerimist on veel tegu eeskujuliku artikliga... --Jaan513 23. märts 2008, kell 22:34 (UTC)

Ilmselt ei ole. :) Tarvis taandada heaks artikliks. Aga vaatame, mis Andres ütleb. -- Toomas 23. märts 2008, kell 21:46 (UTC)

: Artikkel läks ju paremaks, mitte halvemaks. Teeme lihtsalt nupukesed, nii et punased lingid läheksid siniseks. Andres 2. mai 2008, kell 09:31 (UTC)
----
Lisasin välislingi (Kalastaja nr 47 ehk Kalastaja 2008 kevadnumbri artikkel), mille ülemine pilt on tehtud Hanerahust. Trükitud variandis leidub see leheküljel number 90 koos kirjaga: Anerahu idaservas on mõnus lahekäär, kus aeg-ajalt mõni säinas landi otsa jäi. Foto: Toomas Mikkor. Trükitud versioonis on pilti vist natuke suurendatud, aga see on mustvalge. --Jaan513 2. mai 2008, kell 09:13 (UTC)
----
Kas see harilik mesikas peaks olema valge mesikas? --Epp 15. jaanuar 2010, kell 05:30 (UTC)

Ilmselt küll. Seda olen küsinud ka siin eespool. Rebassoo "Laidude raamatus" oli suure tõenäosusega harilik mesikas (link). Kusagilt leidsin, et ladinakeelsed nimed oli albus ja alba, mis peaks sisuliselt sama asja tähendama (ka eespool mainitud asi). --Jaan513 15. jaanuar 2010, kell 12:12 (UTC)

Muutsin artiklis hariliku mesika valgeks mesikaks. --Jaan513 15. jaanuar 2010, kell 21:39 (UTC)
----
See vist eriti ei lihtsusta viitamist, aga "Laidude raamatus" on peatükid (või alapealkirjad): lk 13...20 "Mis need laiud on ja kuidas nad kujunevad" (küsimärgita) ning lk 21...34 "Kas kõik laiud on ühesugused?" --Jaan513 15. jaanuar 2010, kell 21:42 (UTC)

Hääletus toimub siin.
----

Hääletus artikli eemaldamiseks eeskujulike artiklite hulgas

maastikukaitseala materjalides ning vanematel venekeelsetel kaartidel aga "Hanerahu" (Ханнераху)

Venekeelne nimi on Hannerahhu, võib muidugi lugeda ka "Hannerahu", ikkagi kahe n-iga. Andres 20. jaanuar 2010, kell 15:32 (UTC)

:KNAB-s on ka variant Анераху. Võib-olla sõnastada teisiti, nt maastikukaitseala materjalides "Hanerahu" ning vanematel venekeelsetel kaartidel "Ханнераху". Või midagi sarnast.

:Muide, praegu alles avastasin, et Abruka juures on KNAB järgi Anerahu mätas (väikesaar Abruka sadama juures) :-)

:Maa-ameti ajaloolised kaardid, verstakaart ning NL topokaart (1945–1952) annavad mõne kilomeetri kaugusel kirdes asuva Langekare nimeks vastavalt Анераху ja Ане-раху (Hanerahu samal ajal vastavalt Ханнераху ja Ханне-раху). Võib-olla tuleks ka sellest artiklis rääkida. --Jaan513 20. jaanuar 2010, kell 17:50 (UTC)

:: Jah, sõnastada teisiti; mainida ka, et Langekari on niiviisi nimetatud, aga pikem jutt teises artiklis. Andres 20. jaanuar 2010, kell 21:52 (UTC)

Kas luua "Anerahu (täpsustus)" või muuta ümbersuunamine Anerahult ära täpsustusleheks?
Anerahuks nimetatakse minu andmetel: 1) Anerahu mätast Abruka sadama juures (peaaegu Abrukaga kokku "kasvanud"), 2) Annerahu ehk Anerahu Loonalaiu lõunaotsa juures (peaaegu Loonalaiuga kokku "kasvanud"), 3) Anerahu ehk Hanerahu (millest käesolev artikkel on), 4) (Langekare, nimetus mõnel vanemal kaardil). --Jaan513 25. jaanuar 2010, kell 19:37 (UTC)

Mina pooldaksin täpsustuslehekülge. Ivo 25. jaanuar 2010, kell 19:45 (UTC)

Pooldan täpsustuslehte Anerahu nime all. (Kui just seda artiklitv ei teisaldata Anerahu alla). Andres 26. jaanuar 2010, kell 08:51 (UTC)

Videolõik ETV saates Osoon, 06.10.2008
Link ei tööta. --Jaan513 12. juuli 2011, kell 00:26 (EEST)

Ma pole kindel, et on head põhjust nime "Anerahu" mitte eelistada, kui kohanimenõukogu on kinnitanud selle ametlikuks põhinimeks ja seda kasutatakse põhikaardil. Kui tahta praegust nime eelistada, siis võiks Pälliga konsulteerida.
Kui need mälestused on avaldamata, siis on nende kasutamine allikana problemaatiline. Pikne 3. märts 2015, kell 23:01 (EET)

Teen ettepaneku arvata see artikkel välja eeskujulike artiklite hulgast ja liita see heade artikli nimekirjaga. Antud juhul aitab tausta avada see. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 14:55 (EET)

Missuguse protseduuri järgi me seda otsustame? Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 15:58 (EET)

:Nt lihthäälteenamus. Aga kui jääb viiki, siis viia artikkel heade artiklite tasemele üle, sest kui juba pooled kahtlevad selle artikli sobimises eeskujulikus, siis see seda kindlasti ei ole. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 16:11 (EET)

:: Kas poolt- ja vastuhääled? Või erapooletud loevad ka? Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 16:28 (EET)

:::Püüaks ainult poolt- ja vastuhäältega. Kes on erapooletu ei pea hääletama. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 16:34 (EET)

:: Aga kas ei võiks nii teha, et kui on piisavalt hääli eeskujulike artiklite seast väljaarvamiseks, siis panna heade artiklite hääletusele tavaliste reeglite järgi? Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 16:28 (EET)

:::Mulle on vähemalt selline mulje jäänud, et mitte keegi ei kahtles selles, kas see artikkel siin vastab heade artiklite nõuetele (st jah vastab). Pigem on küsimus selles, kas ta on tõesti nii hea, et seda peaks eraldi esile tõstma. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 16:34 (EET)

:::: Kui siia jäävad puudused, siis ta ei vasta
ka hea artikli nõuetele. Sellepärast ma olen automaatse ületõstmise vastu. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 19:21 (EET)
* Kui ei ilmne uusi asjaolusid, siis minu meelest see artikkel täidab eeskujuliku artikli nõudeid, ainult mõned viited oleks võib-olla tarvis lisada. Kutsun üles seda tegema. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 16:28 (EET)

Kui VillaK leitud puudusi ei kõrvaldata, siis eeskujuliku artikli staatus ära võtta ja heade artiklite hulka automaatselt mitte arvata. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 19:38 (EET)
----
Minu kriitika artikli praeguse seisu kohta.
on 1,2 hektari suurune. Pindala kohta viide puudub. Mõõtsin põhikaardilt laiu pindala üle, sain napilt 1 ha. Rannajooned Maa-ameti Eesti põhikaardil ei ole ülim tõde, kuid see on siiski autoriteetne andmeallikas ja praegu puudub viide üldse.
kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala Laidelahe sihtkaitsevööndisse. Artikli tekstist ei selgu, mida see kuulumine sihtkaitsevööndisse sisuliselt tähendab, mida seal teha võib ja mida mitte. Osast "Inimtegevus" jääb ekslik mulje, et ainuke kitsendus on liikumispiirang, välja arvatud lubatud periood 1. jaanuarist 10. veebruarini. Kaitse-eeskirja tuleks refereerida täpsemalt, sh liikumispiirangu regulatsiooni. Tõsi, seda on täpsemalt kirjeldatud artiklis Hiiumaa laidude maastikukaitseala, kuid lugejat, kes infot kaitse-eeskirjast ei kontrolli või maastikukaitseala artiklit ei loe, võib laiu artikkel eksitada. Laidelahe sihtkaitsevöönd võiks olla lingitud, kuivõrd mõne teise sihtkaitsevööndi kohta on artikleid (nt Väinamere saarte sihtkaitsevöönd).
Kõrgelaiul asuval infotahvlil on kirjutatud, et külastajatele on ala suletud aastaringselt, kuid tõenäoliselt on sealsed andmed vananenud. Täpne külastuskorraldus on kaitse-eeskirjas kirjeldatud, selles osas ei ole mingid tõenäolised hinnangud asjakohased.
Laiu asendi ja ümbritseva mere kirjelduse juures võiks olla asjakohane kirjutada, et seda osa Väinamerest nimetatakse Laidelaheks. Ehk see ei ole ainult sihtkaitsevööndi nimi, vaid see on mereala nimi, mille järgi on nimetatud sihtkaitsevöönd.
Võiks olla mainitud, mis ajast on laid looduskaitse all - kuivõrd ajaloost on nime ja inimtegevuse osades kuigipalju juttu. See info puudub praegu ka maastikukaitseala artiklis. Õige aastaarv peaks olema 1971.
Laid on põhja-lõuna suunas piklik. Mind selline kirjeldus ei rahulda, parem oleks anda suurim ida-läänesuunaline laius ja põhja-lõunasuunaline pikkus.
Laiu ümber on üpris sügav, paadiga juurdepääsu võimaldav /.../ Minu hinnangul on see entsüklopeedia jaoks liiga ebamäärane kirjeldus. Mis mõõt on "üpris sügav"? Paadiga ligipääs sõltub ilmselt sellest millise süvisega paadist me räägime, neid on küllalt erineva süvisega.
Uuematel Nõukogude-aegsetel kaartidel Kas seda saaks täpsustada? Uuem nõukogude aeg ei ole üldtuntud ajaline kategooria.
Inga Jüriado ja Ave Suija leidsid 2001 saarelt 28 liiki samblikke. See ei ole parim eesti keel. Lugeja saab küll aru, et 2001 tähendab aastaarvu, mitte saarte arvu, aga keeleliselt pole see lause eeskujulik. Aastaarvu ma ei lingiks, aga see on maitse asi.
Mõni võib arvata, et see on norimine tühja-tähja kallal, aga mina nii ei arva. Me räägime siin ju eeskujulikust, ideaalilähedasest artiklist. Enam kui hea ma praegu kuidagi hindeks panna ei saa. Kuna artikkel pole pikk, siis ei peaks artikli lihvimine palju aega võtma. Aga praegu pole küsimus mitte artikli lihvimises, vaid konkreetses seisus teksti hindamises.--VillaK (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 18:40 (EET)

Väga hea, et Sa need puudused välja tõid. Kui me neid ei kõrvalda, siis minu meelest ei saa ka hea artikli staatust anda. Hea ja eeskujuliku vahe ei saa minu arusaamise järgi seisneda sellistes asjades. (Andres) 146.255.183.171 10. jaanuar 2017, kell 19:08 (EET)

Palun pane siis oma mõõdetud pindala koos viitega. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 19:43 (EET)
Palun aidake puudused kõrvaldada. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 19:56 (EET)
Mind ennast häirib:
* "Saar sai nime ajal, kui ta oli veel kõrgveega mõneti üleujutatav" -- et siis millal? Millal üldse saar merest kerkis? Selle saaks ligikaudselt kätte, kui teaks, palju seal maapind aastas kerkib ja võrdleks seda saare kõrgeima punktiga, aga neist kumbagi pole artiklis märgitud.
* Ühelt poolt tuuakse välja, kuidas teadlased on justnagu sageli sinna sattunud, teisalt pole aga inimtegevuse sektsioonis selle kohta midagi räägitud. Miks nii?
* Ideaalis võiks liikide arvude jms väljatoomise juures esitada ka lühikese võrdluse lähedalasuvate saartega (Kõrgelaid, Ankrurahu ja Ahelaid). Nii saaks paremini aimu, et kui sarnased või erinevad need on. Samuti saaks selle põhjal teha nt ennustusi, et mis taimed võivad seal veel kasvada.
* Kui pidada seda eeskujulikuks, siis võiks ka pildimaterjal eeskujulik olla. Antud juhul ma päris nii kõrget hinnet andma ei kipuks. Ja ühe kaugemalt tehtud droonipildi annaks edukalt ka suvel hankida, mis annaks paremini aimu saare üldisest väljanägemisest. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 20:02 (EET)

Mul ei ole nende asjade, eriti piltide vastu midagi, aga pole kindel, et kõike seda on ilma originaaluurimuseta võimalik saada. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 22:00 (EET)

:Kahtlen, et seda andmestikku nii keeruline saada oleks. Seda enam, et mulle üldiselt ei meeldi seesugune peedistamine artiklite teemal (neid kommentaare "puuduste" kohta saaks siia alati juurde tekitada... kuni selleni välja, et nii väikesest saarest oleks täiesti mõeldav koostada 3D-mudel). Selleks saigi see eeskujulik staatus välja pakutud, hea artikli kandidaatide puhul vinti üle ei keerataks ja aktsepteeritaks fakti, et täiuslikku artiklit pole olemas.

:Ja üldse suhtuks ma sellesse originaaluurimuse keeldu natuke loomingulisemalt. Näide. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 22:54 (EET)

:: Ma mõtlen seda, et kui me siin hakkame ise arvama, millal see saar kerkis või mis taimed  seal veel võiksid olla, siis see on juba pigem originaaluurimus.

:: Kui on võimalik paremaid fotosid saada, siis miks mitte. Aga minu silmis need asjad, mis Sina välja tood, eeskujuliku artikli staatust ei mõjuta. Need asjad võivad olla, aga nad on ainult lisandus kättesaadavatele andmetele.

:: Ma olen sellega nõus, et lõputult nõudeid ei ole mõtet esitada. Ja mis peamine: kui mingi asja kohta kirjanduses andmeid ei ole, siis ei saa neid ka nõuda. Kui mõnest asjast pole võimalik selget pilti saada, siis ei saa seda ka nõuda. Selles mõttes tunduvad VillaK soovid mulle põhjendatumad.

:: Eeskujuliku artikli erinõuded on: püüd kirjanduse piires ammendavale esitusele ja sidusartiklite olemasolu. Rõhk ei ole sellel, et artikkel kõik soovid täidab, vaid sellel, et ta näitab, millise põhjalikkuse astmeni me püüame jõuda ning kuidas Vikipeedia koos linkidega saab töötada. (Andres) 146.255.183.171 11. jaanuar 2017, kell 01:54 (EET)
See on põhimõtteliselt õige küll, et teadlaste tegevus kuulub inimtegevuse alla. Kui on konkreetseid andmeid teadlaste tegevuse kohta, siis võib need sinna panna. (Andres) 146.255.183.171 11. jaanuar 2017, kell 02:04 (EET)

:::See kirjanduse piires tegutsemine ei ole minu arust nii lihtsalt defineeritav. Jätta midagi ütlemata, sest seda polnud kuskil kirjas? Kasvõi selle laiu mõõtmeid sai vaadatud Maa-ameti kaardilt. Oli see siis kuskil kirjas? Või kui me räägiksime nt mingist hoonest keset Tartu linna, millest sajad inimesed iga päev mööda käivad, aga millest pole seni veel pea midagi kirja pandud? Kas me saame seda kirjeldada? Kui tahame, siis saame väga hästi.

:::On üldse võimalik ühest joont tõmmata? Kas ei ole tegu sujuva üleminekuga? Ka referaadis on võimalik olemasolevaid infokilde nii hästi kokku koondada, et sünnib uus kvaliteet.

:::Samuti ei ole ma nõus sellega, et tuleks küsimustele vett peale tõmmata enne, kui nende sisusse on süüvitud. See, et midagi pole artiklis mainitud, ei tähenda, et selle kohta infot saada poleks. Ma esitasin hunniku päringud selle kohta, mida artiklis pole. Nüüd nt on juba kirjas, et saar kerkis merest umbes 500 aastat tagasi. Ei olnud võimatu seda leida. Kas ma oleksin pidanud vaatama ainult seda, mis artiklis juba olemas ja seda hindama? Aga kuidas ma siis tean, kas see katab kõike selle kohta teadaolevat infot? Kuidas üldse saab seda teada, kui seda pole lähemalt vaadeldud? Ivo (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 02:30 (EET)

::::: Olen nõus, et kui mõni asi, mille olemasolu artiklis oleks oodatav ja loomulik, siis tuleks püüda seda leida. Kaart on kirjandusega ühe pulga peal, ja kui kaardi järgi on võimalik pindala leida, siis miks mitte.

::::: Hoone kohta ma arvan tegelikult samamoodi, et kui see on üldiselt ligipääsetav ja kõik saavad kontrollida, siis võib ise nähtud asjad kirja panna. See ei ole küll Vikipeedia ametliku doktriiniga kooskõlas.

::::: Ma olen nõus, et originaaluurimuse selget piiri ei ole, ja ma pole ka midagi kindlat väitnud. Siiski, kui me saare kerkimise ligikaudse aja leiame niimoodi ekstrapoleerides, nagu Sina ette panid, siis ma arvan, et me ületame originaaluurimuse piiri. (Andres) 146.255.183.171 11. jaanuar 2017, kell 02:59 (EET)

:::::: Hirvelaid ju leidis vastuse ilma originaaluurimuseta.

:::::: Jah, see, et infokildudest  sünnib uus kvaliteet, on Vikipeedias tervitatav.

:::::: Seda, kas kogu olemasolev info on kaetud, saab minu meelest teada ainult niimoodi, et püütakse infot leida, nii palju kui võimalik, ja kui rohkem ei õnnestu leida, siis otsustatakse, et rohkem pole. Ja see ei tähenda, et hiljem ei võida infot juurde leida. Aga kui praegu kamba peale ei leita, siis võib ikkagi eeskujulikuks tunnistada. 146.255.183.171 11. jaanuar 2017, kell 03:07 (EET)

Infot on palju. Selleks, et midagi leida, on sageli vaja väga täpselt teada, mida otsida. Just siin tuleb appi see, kui juhtida tähelepanu detailidele, mille kohta võib infot leiduda, aga artiklis seda pole. Ivo (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 13:17 (EET)

: Jah, sellega ma olen nõus. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 15:31 (EET)

::::Nt kahe kuu eest polnud meil siin vikis artikleid paljude alpinistide kohta ja ammugi polnud nende kohta pilte. Nüüd on seis oluliselt muutunud. Mis on siin lisandus kättesaadavatele andmetele?

::::Kättesaadavus on väga suhteline. Loobuda millegist, sest seda pole niikuinii võimalik saada... Kas see on lähenemine, mida eeskujuliku sisu puhul tarvitada? Ivo (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 02:37 (EET)

:::::: Avaldamata või kasutamisõiguseta piltidega on hoopis teine lugu. Minu isikliku arvamuse järgi ei puuduta nende tegemine ega juurdehankimine artikli hea või eeskujuliku artikli staatust. Ma saan aru, et Sul on teine arvamus.

:::::: Üldse, minu meelest ei ole tarvis kõiki artikli täiustamise viise siduda hea või eeskujuliku artikli nõuetega. Teatud asju võib ju võtta boonusena, nõudeid ületavana.

:::::: Ma ei ütle, et millestki peaks tingimata loobuma. Ma räägin sellest, et kõiki asju pole tarvis nõudena võtta. (Andres) 146.255.183.171 11. jaanuar 2017, kell 03:13 (EET)

Artikli Keila puhul on küll kõlvanud nõuda. See pole aga isegi heaks artikliks arvatud. Eeskujulik artikkel on aga mitu korda kõvem tiitel. Miks ei kõlba siin täiust taga ajada? See artikkel on ikkagi nagu ainuke koht (+ teine hetkel eeskujulik artikkel), kus sellised nõuded oleksid põhjendatud. Ivo (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 13:17 (EET)

: No ma ei tea, Keila puhul ma olen ikkagi taga ajanud elementaarseid kvaliteedinõudeid. Ma olen küll nimetanud mõnda asja, mis oleks hea teha, aga ma pole neid seadnud hea artikli staatuse tingimuseks.

: Mul ei ole midagi ambitsioonikate üleandepüstituste vastu. Lahkarvamus on ainult selles, mida tasub seada nõudeks. Ma aktsepteerin teiste arvamust, aga see on minu arvamus. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 15:31 (EET)

::Kui tuuakse välja, et küsitust millegi kohta pole tõesti kuskilt informatsiooni leida, siis minu poolest on ka see täitsa ok. Ei tasu arvata, et see oli mingi range päring stiilis, et kui neid asja pole, siis pole artikkel eeskujulik. Ivo (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 16:18 (EET)

::: Hea küll. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 16:37 (EET)
----
Minu meelest peaks eeskujuliku artikli esimene pilt olema parema resolutsiooniga kui 341×151, seda enam, et tegu on loodusfotoga. - Neptuunium (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 04:30 (EET)

Ma samuti nõustun, et eeskujuks seataval artiklil peaks ka visuaalia olema igati kvaliteetne. --VillaK (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 06:12 (EET)

: Üks võimalus probleemi lahendamiseks on ebakvaliteetseks peetava pildi väljavõtmine artiklist. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 15:31 (EET)

:: Probleemi lahendaks ikkagi kvaliteetse pildi lisamine. Ebakvaliteetse pildi väljavõtmine ilma kvaliteetse pildi lisamiseta ei saavuta päris sama eesmärki.--VillaK (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 17:06 (EET)

Saare pindala on 1,0/1,2 ha.

Mida see tähendab? Andres (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 15:41 (EET)

:Seda, et me alles püüame õiget numbrit tuvastada. Ivo (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 16:18 (EET)

:Ma oletan, et allika autor (Tiit Leito) leidis erinevatest allikatest erinevad andmed ja sellisel viisil annab sellest lugejale teada. Selles videos, mis välislinkide all, öeldakse suuruseks 1,2 ha. Seda saab viidata.--Hirvelaid (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 16:25 (EET)

Mina sain kaardi pealt pindalaks 1,009 ha ja rohkem veepiirile lähedale enam minna ei õnnestunud. Seega ütleks küll, et vähemalt selle veeseisu järgi, millal Maa-ameti ortofotod tehti, oli saare pindala täpselt 1 ha. Sellega ühtib ka kaardivaade. Mingist vegetatsioonist saab rääkida u 0,3 ha ulatuses.

Läänesuunast on meri madalam ja maakerke tõttu laieneb saar sinna suunda (kuniks kliimasoojenemisest põhjustatud mereveetaseme tõus pole veel kohale jõudnud). Ei välistaks, et madala veeseisu ajal võib saar olla 1,2 ha või rohkem.

Maksimaalne kõrgus näib olevat u 2 m (üks piirkond saare põhjaosas ja üks saare lõunaosas). Aga kunas võimalik mõõtsamm on 0,5 m, siis pole see päris piisav täpsus. Ivo (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 16:35 (EET)

:Ah, siiski ei. Sain ka 1,2 ha ortofotolt kätte.

:: Ortofotot ei saa saare pindala määramisel aluseks võtta, sest pole teada milline oli veetase aerofoto tegemise päeval. See ei pruukinud olla Euroopa kõrgussüsteemi null tase. Kui pindala määrata kaardi järgi, siis tuleks seda pigem teha Maa-ameti põhikaardi rannajoone järgi. --VillaK (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 21:52 (EET)

:Ühel veneaegsel 1989. aasta kaardil on kõrgeimaks punktiks märgitud 2,2 m. Ivo (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 16:58 (EET)

::Selgituseks. Hübriidkaardi kihti vaadates on 0,2 ha märgitud vee all olevaks.

::Seega võib vast pindalana märkida puhtalt 1,2 ha ja lisada juurde teise viite (sedapuhku siis Maa-ameti kaardiserverile), mis seda väidet kinnitab. Ivo (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 17:05 (EET)

:Selgituseks, mida tähendas "1,0/1,2 ha" Tiit Leitol – esimene pindala EELISest 2015. aastal koostatud saarte nimestikust. Kaldjoone taga võrdluseks pindala Loopmanni 1996. aastal esitatud andmetest. --Hirvelaid (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 21:28 (EET)
Pindala esitus on ka uuel kujul ebaselge. Oleks tarvis rohkem selgitusi. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2017, kell 11:54 (EET)

Mis seal ebaselget on? Seda enam, et nii väikese ja madala rannaga saare juures mõjutab juba 10 cm veetaseme erinevus väga oluliselt pindala. Ivo (arutelu) 14. jaanuar 2017, kell 13:48 (EET)

: Kui nii, siis nii tulebki kirjutada, ja koos viidetega. Ja VillaK ütleb, et on mingi standardne veetase, millega pindala seostatakse. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 04:01 (EET)

:: Sarnasel teemal oli hiljuti uudis Saaremaa pindala kohta . Natuke täpsemalt on pindala määramise metoodika muutust kirjeldatud Maa-ameti kodulehel antud selgitustes . Ehk seal nad ütlevad, et pindala määramisel nad ei lähtu enam aerofoto tegemise aegsest veeseisust ega ka paberkaartidest, vaid aluseks on digitaalsed ruumiandmed, mille järgi määratakse kaldajoon igal pool ühetaoliselt keskmise vee taseme järgi. Seal on juures ka mõned näited kaldajoone muutustest. Soovitan, et küsige seal uudises esinenud Maa-ameti geoinformaatika osakonna juhatajalt (Mariliis Aren) üle, kuidas nad ikkagi keskmist veetaset määravad. See aitaks tulevikus sarnaseid kaasusi lahendada ja mitmetitõlgendatavusi/vaidlusi vältida. Vanasti oli kasutusel nn Kroonlinna null, aga selle asemel on nüüd Euroopa kõrgussüsteemi EVRS 2007 null NAP . Ei saa olla liiga kindel, kas Maa-amet on suutnud kõigi väikesaarte rannajooni põhikaardil ajakohastada. Siis ei pruugi ka põhikaardi järgi pindala mõõtmine täpne olla.--VillaK (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 07:49 (EET)

:: Reaalselt muidugi laiu pindala varieerubki sõltuvalt veetasemest, selge see. Küsimus on siis selles, et mida Maa-amet näitab nö keskmise pindalana.--VillaK (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 08:10 (EET)

Tegin väikese päringu spetsialistile, kes andis siinsele üsna hävitava hinnangu. Minu arust küll kohati üsna põhjendamatult, sest mõne asja kohta, mille puhul ta pidas paremaks norida andmete paikapidavuse üle, põhineb artikkel tema enda kirjapandud andmestikul. Seega tekitab kahtlusi selle ebatäpseks nimetamine.
Muuhulgas pidas ta ebavajalikuks saare alukorrast ja tulevikust rääkivat osa. Kes selle arvamusega liitub, võib julgelt kärpida.
Millel põhineb taimestiku loend? Leito sõnul seal harilik viirpuu ja verev kontpuu ei kasva. Seda osa ma hetkel muutma ei hakanud, sest tahaks mingit allikat.

Kuidas millel põhineb?  Taimede loendid on ju viidatud, viiteid saab kontrollida.

See, mis on ebavajalik, on vaieldav. Üks ütleb, et on ebavajalik, teine jälle kaebab, et on puudu. Ma arvan, et ei peaks kärpima, kui meil selles konsensut pole.  Andres (arutelu) 14. jaanuar 2017, kell 12:00 (EET)
Eemaldasin viitamata väite madude puudumise kohta laidudel. Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2017, kell 14:39 (EET)

Ja pilte tema käest vast ei saa. Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2017, kell 14:45 (EET)

:Väga hea, et spetsialistilt sai hinnang küsitud. Teksti saab kohendada. Piltide mittesaamisest on aga kahju. --Hirvelaid (arutelu) 13. jaanuar 2017, kell 15:04 (EET)

::Tuleb saata päringuid teistele inimestele, kes on saart külastanud. Küll kuskilt näkkab. Ivo (arutelu) 13. jaanuar 2017, kell 16:36 (EET)
----
Tuleviku osas tuleks lisaks maapinna kerkimisele arvestada ka maailmamere veetaseme tõusu. --Ivar (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 19:20 (EET)

Jah, tõepoolest. Seda ei oska keegi arvestada, nii et sellisel kujul pole sel mõtet. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 22:55 (EET)
----
Mis seis tundub siis selle artikliga olevat? Pidada seda edasi eeskujulikuks või nimetada heaks artikliks? Ivo (arutelu) 1. veebruar 2017, kell 03:12 (EET)

Kõigepealt tuleks VillaK ja Iifari märgatud puudused kõrvaldada (osalt ka tehtud; mul pole kahjuks mahti olnud sellega tegelda). Siis ta tuleks kas jätta eeskujulikuks artikliks või panna eeskujuliku artikli hääletusele. Automaatselt (ilma hääletuseta) heaks artikliks kuulutamist ei poolda, pealegi ta ilma puuduste kõrvaldamiseta ka selleks ei sobi. Andres (arutelu) 1. veebruar 2017, kell 08:43 (EET)
----
*Pilt idarannikust
*Samblasõber nr 5, detsember 2002 (PDF)
Tõstsin need praegu välja, lingid ei tööta. --Jaan513 (arutelu) 13. detsember 2023, kell 11:48 (EET)


Arutelu:Tatarstan

Miks selle artikli pealkiri ei võiks olla "Tatarstan"? Andres 18:31, 28 Apr 2004 (UTC)

Arvan, et "Tatarstan" võiks siia viidata ümbersuunamisena. Leian, et parem oleks põhiartiklis kasutada ametlikku nime s.t. Tatarstani Vabariik (Venemaa Föderatsiooni koosseisus). Kuid see on puhtalt minu isiklik arvamus (ettepanek). Egon 09:09, 29 Apr 2004 (UTC)

: Egon, ma saan aru küll, et Sa nii arvad, aga ma tahaks teada, miks. Kas on mingi eriline põhjus, miks me siin kasutame ametlikku nime, kuigi me riikide puhul seda ei tee. Karjala puhul ma saan aru: ajalooline Karjala territoorium ei lange ei lange Karjala Vabariigiga kokku. Kas Tatarstani puhul on midagi sarnast?

: Teiselt poolt, sama argumenti saab kasutada ka näiteks Hiina ja Makedoonia puhul. Makedoonia pärast ma olengi veidi mures. Andres 09:16, 29 Apr 2004 (UTC)

:: Jagan muret Makedoonia pärast. Sellenimelise riigi peaks saama artiklisse "makedoonia Vabariik". Mikroneesia ja Moldovaga nii ongi. Tatarstani aga jätaks praegusele kujule (siis on kõik Venemaa föderatsiooni subjektid ühesarnaselt pealkirjastatud. Eraldi võiks olla artikkel "Tatarstan", kust läheks lingid praegusele vabariigile, Tatari ANSV-le ja ka näiteks tatarlaste jaoks olulisele Kaasani khaaniriigile. -- Urmas 09:36, 29 Apr 2004 (UTC)

::: Ma mõtlesin ise ka, et pealkiri võiks olla "Makedoonia Vabariik", mis on pealegi selle riigi ametlik nimi. Ma arvan, et tuleks kõigepealt teha ümbersuunamine ja siis muuta "Makedoonia" täpsustusleheküljeks.

::: Kuidas me jaotame Tatarstani looduse, ajaloo jne käsitluse? Arvan, et ajaloo ülevaade peaks olema eraldi kohas. Muide, Tatarstan on ainult näide. Samasugused küsimused tekivad ka näiteks Udmurtia puhul. Andres 09:59, 29 Apr 2004 (UTC)
Nagu juba mainisin kirjutan uuesti. Urmase ettepanek on hea, et kõik Vene Föderatsiooni subjektid oleks vaja hoida ühtlased. St. kasutada ühtselt ametlikku nime viitega mitteametlikule. Samas Tatarstan ja Kaasani Khaaniriik on kaks erineva nimega riiki, kuigi asuvad(sid) samal territooriumil (peaaegu). Makedoonia kohta on aga otsustada raske. Samas kõik teavad, kuidas peab, kuid keegi ei kasuta seda. (Ainus nimi mida kasutada tohib ametlikult on Endine Jugoslaavia Vabariik Makedoonia) Kuid kui vaadata pressi ja teisi kasutusvaldkondi, siis leiame tihti ainult Makedoonia kasutamist. Samas see ajalooline Makedoonia on juba tänapäevaks unustusehõlma vajunud ja kui kasutatakse Makedoonia saavad kõik aru, et tegu on Makedoonia Vabariigiga. Ainult Kreeka nõudel on ÜRO poolt kinnitatud selline pikk nimi. Selle kohta kuidas meie seda siin kasutame oleks vaja elavat arutelu, kuid peaksime ikkagi arvestama ametlikult kinnitatud versiooniga.Egon 10:03, 29 Apr 2004 (UTC)

: Kas tõesti Makedoonia Aleksander ja see riik, mille kuningas ta oli, on unustusse vajunud? Minu meelest on too riik ikka veel kuulsam kui praegune Makedoonia Vabariik? Muidugi on kontekstist arusaadav, millise Makedooniaga on tegemist (on veel Kreeka provints Makedoonia), aga artiklite pealkirjadel ju kontekst puudub.

: Makedoonia põhiseaduses on "Makedoonia Vabariik". Seda nime kasutab ka näiteks inglise vikipeedia. See ei tähenda, et ei võiks kasutada ka toda pikka nime, aga see ei pea tingimata olema artikli pealkiri. Samalaadne lahendus on meil ju ka Hiina puhul. Neutraalsust ja korrektsust saab hoida ka ilma pikkade pealkirjadeta, see oleneb eelkõige artiklite sisust. Andres 10:16, 29 Apr 2004 (UTC)

:: Makedoonia koha pealt ei tohi kindlasti mitte minna teele, mille on sillutanud ühe naabri kius teise vastu. Enne, kui Makedoonia oli sotsialistlik, polnud Makedoonia nime ümber probleemi. -- Urmas 12:25, 29 Apr 2004 (UTC)

::: Ma arvan, et see päris nii ei ole. Jugoslaavial oli vist ikka väikseid pretensioone Kreekale, aga, mis teha, hammas ei hakanud peale. Makedoonia on muidugi veel nõrgem riik, aga igatahes on Makedoonias täiesti olemas marurahvuslus, mis seostab end Aleksandri Makedooniaga  ja esitab Kreekale territoriaalseid pretensioone. Ja Kreekas on ju vanu slaavlaste (makedoonlaste) alasid. Slaavi keel, mille Kyrillos ja Methodios Thessaloníkist üles korjasid, on ju tõenäoliselt just vanamakedoonia keel. Ütleme siis nii, et see ei ole kreeklaste poolt päris kius, selles on segatud liialdatud kartused ja halb südametunnistus. See Balkani segaasustus juba kord tekitab sääraseid probleeme. Andres 12:46, 29 Apr 2004 (UTC)

: Minu meelest on nii, et kui meil on artikkel "Tatarstani Vabariik", siis see eeldab näiteks, et me seal ei räägi Tatarstani kogu ajaloost, samuti mitte loodusest. Aga see on võib-olla liiga pedantne seisukoht. Andres 10:16, 29 Apr 2004 (UTC)

:: Samas on Tatarstani Vabariik ainus selgelt piiritletud ala, mille all me saame loodusest rääkida. Tatari ASNV ja Kaasani khaaniriigi artiklis seda ei teeks. -- Urmas 12:25, 29 Apr 2004 (UTC)

::: Nojah, see on õige küll. Ma mõtlesin, et see võiks olla Artiklis "Tatarstan", aga tõepoolest, see nimi ise ei määratle ju piire. Aga teiselt poolt, see nimi on ainsana mittepoliitiline. Mul tulen meelde, kuidas kirjutati raamatuid pealkirjaga "Eesti NSV kalad"! Andres 12:46, 29 Apr 2004 (UTC)

:PS. Kumb on keeleliselt õige, kas Kaasani Khaaniriik või Kaasani Khanaat?

: ENE 1. väljaandes on "Kaasani khaaniriik" (väikese tähega). Arvan, et see ongi õige, sest vaevalt on tegemist ametliku nimega. Ja kas eesti keeles üldse ongi sõna "khanaat"? Andres 09:59, 29 Apr 2004 (UTC)

::Eesti keeles on traditsiooniliselt olnud khaaniriik. Kasaaride (hasaaride) riiki on nimetatud kaganaadiks. -- Urmas 12:25, 29 Apr 2004 (UTC)

Eestis on arvuti aeglane. Tekkis redigeerimiskonflikt ja mu pikk arutelu läks kaduma. Proovin uuesti. Egon 09:48, 29 Apr 2004 (UTC)

Egon, kui Sa teisiti ei saa, siis kasuta vähemalt nuppu "Copy". Andres 09:59, 29 Apr 2004 (UTC)

but ican help you/
khanaat -> hhanaat or use Tatar xanlıq (speel hhanlõk)
----
Minu meelest on "Tatarstan" parem pealkiri. Andres 16. detsember 2008, kell 19:55 (UTC)
----
| elanikke = 3 762 800 (2008) Andres 31. märts 2009, kell 13:16 (UTC)

elanikke = 3 768 600 (2009) Taivo 1. mai 2010, kell 00:15 (EEST)


Arutelu:Aabenraa

Kuidas tõlkida eesti keelde Taani haldusüksuste nimetused amt ja herred? Andres 20:47, 28 Apr 2004 (UTC)

KNAB annab amt - maakond. -- Urmas 21:00, 28 Apr 2004 (UTC)

Peab vaatama, kas saab vapi tagasi. Teistes vikides on veel pilte. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. oktoober 2006, kell 08:20 (UTC)

Vapp kuulub vist ikka valla juurde. Andres 21. juuli 2007, kell 15:44 (UTC)

Mõtlesin ise ka. Samas, linnal, mis sedavõrd pika ajalooga, võiks mingisugune vapp olla (kasvõi endine). - Urmas 21. juuli 2007, kell 15:47 (UTC)

: Jah, seda küll. Pole selge, kas vallal on vapp. Andres 21. juuli 2007, kell 15:58 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.aabenraasogn.dk/Nicolai%20K/ni_side1.htm
** In Åbenrå on 2013-06-24 14:30:48, 404 Not Found
** In Åbenrå on 2013-07-07 23:54:34, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:54 (EEST)


Arutelu:Keemiline element

{{Hea artikkel mittevalitud}}
Mis siis ikkagi on element, kas aatomite klass, aatomituumade klass vüi materjal, mis sisaldab ainult üht tüüpi aatomeid (või tuumi)? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:30, 29 Apr 2004 (UTC)

Sellel definitsioonil on see puudus, et kunagi ei saa kindel olla, kas keemilised meetodid on täielikult ammendatud. Kui näiteks poleks õnnestunud laboris vett lagundada, tuleks teda pidada elemendiks.
Mis lollus see on? Tuleks kindlasti välja võtta. Siim 12. jaanuar 2006, kell 19.45 (UTC)

: kle see pole sugugi lollus... sa loe ka paari lauset eestpoolt... iseasi on see et äkki ei olnuks mõtet nii sageli uusi lõike alustada ... - Ahsoous 12. jaanuar 2006, kell 20.41 (UTC)

:: Lugesin selle läbi ja see on naeruväärne. 21. sajandil arvata, et keemilised elemendid on keemiliselt lagundatavad ning võrrelda neid veega... Aristoteles võis niimoodi arutleda, aga tänapäeval... Kui mõni keemik seda loeks, siis ta vist ei teaks, kas nutta või naerda. Siim 12. jaanuar 2006, kell 20.46 (UTC)

::: Jutt on Robert Boyle'i definitsioonist... ja tema elas aastail 1627–1692... - Ahsoous 12. jaanuar 2006, kell 20.51 (UTC)

:::: Kuule katsu ise see lõik korralikult läbi lugeda. Kas tegemist on Boyle'i definitsiooniga või selle kommentaariga? Mida Boyle vee lagundamisest teadis? Siim 12. jaanuar 2006, kell 20.55 (UTC)

::::: ole nati rahulikum... sa praegu lihtsalt lahmid ... ma olen sellega täiesti nõus, et siinsel artiklil on palju puudusi... ja nu ma üritasin seda sulle selgeks teha milles küsimus on... antud juhul on kommentaar definitsiooni juures ka täiesti asjakohane... sina aga võtad kätte ja hakkad 21 sajandil halvustama 17. sajandi seisukohti... eks tulevik näitab palju meieaegsed teadlased ämbrisse astunud on ... - Ahsoous 12. jaanuar 2006, kell 21.04 (UTC)

:::::: Õigupoolest on tekstis Boyle'i definitsioon tänapäeva terminites ümber jutustatud ega ole täpselt edasi antud. Seda sõnastust võiks pigem ehk pidada keemilise elemendi traditsiooniliseks definitsiooniks. Arvan, et selles alajaotuses tuleks võrrelda praegu kasutusel olevaid erinevaid definitsioone. Eraldi alajaotus tuleks teha keemilise elemendi mõiste ajaloost. Seal võiks pisut rääkida ka selle eelkäijatest (Aristotelese elemendikontseptsioonist ja alkeemikute kolmest "printsiibist" (elavhõbe, väävel ja sool)). edasi eriti Boyle'ist ("The Sceptical Chymist") ja Lavoisier'st. Andres 13. jaanuar 2006, kell 10.13 (UTC)
Jätsin need lõigud esialgu välja. Alajaotuses peaks järgnema alguses toodud kolme definitsiooni võrdlus.
Robert Boyle (1627–1692) defineeris keemilist elementi puhta ainena, mida ei saa keemiliste meetoditega lagundada. Sellel definitsioonil on see puudus, et kunagi ei saa kindel olla, kas keemilised meetodid on täielikult ammendatud. Kui näiteks poleks õnnestunud laboris vett lagundada, tuleks teda pidada elemendiks.
Elemendimõiste, mis lähtub ainete jagamisest aatomiteks, on küll abstraktsem, kuid täpsem. Selle praktiline tähtsus seisneb selles, et ta võtab kokku keemilistes reaktsioonides ühtmoodi käituvad elemendid. Seevastu võib ühe ja sama elemendi aatomite füüsikaline käitumine olla erinev. Näiteks võivad ühe ja sama elemendi aatomid, millel on erinev mass, (isotoobid) käituda tuumareaktsioonides erinevalt.
Kui nimetada elemendiks lihtainet, siis tekitab raskust asjaolu, et ühest ja samast elemendist võib koosneda mitu erinevat lihtainet.
Andres 13. jaanuar 2006, kell 11.28 (UTC)

Elemendi esinemise variante, mis tulenevad tema molekulide erinevast ehitusest, nimetatakse allotroopideks.
Ei vasta tõele. Grafiidi ja teemanti molekulid on identsed. Nende molekulid koosnevad ühest süsinikust. Asi on pigem kristallstruktuuri kui molekuli ehituses. Siim 12. jaanuar 2006, kell 19.48 (UTC)

: vastab tõele (osaliselt)  - aga ainuke asi et see millest juttu on on koostise allotroopia... kristallvormi allotroopia on ära unustatud... - ~~

:: Praegu on seal viidatud erinevatele lihtainetele, kuid pole mainitud erinevat kristallstruktuuri. Seetõttu ei selgu siit ikkagi, et asi võib olla kristallstruktuuris. Andres 13. jaanuar 2006, kell 06.36 (UTC)

::: tegelt on see just erinavate ainete kohta käiv mõiste... jää, vesi ja aur ei ole ju allotroopsed teisendid... selles suhtes seda et kas nüüd on erinev aatomite arv või siis kristallstruktuuri erinevus peaks küll hoopis allotroopia enda artiklis vast pikemalt lahti kirjutama - Ahsoous 13. jaanuar 2006, kell 07.41 (UTC)

:::: Pean silmas, et minu meelest jääb Siimu vastuväite point ikkagi jõusse. Kui grafiit ja teemant on erinevad allotroobid, siis nad praeguse sõnastuse järgi on erinevad lihtained, kuigi nende molekuli ehitus ei ole erinev. Andres 13. jaanuar 2006, kell 08.23 (UTC)

:::: Seda ei ole küll ühemõtteliselt öeldud, kuid jääb niisugune mulje. Andres 13. jaanuar 2006, kell 08.25 (UTC)
Lihtaine esinemist eri kujudel nimetatakse allotroopiaks.

Minu meelest on allotroopia ühe ja sama elemendi esinemine erinevate lihtainetena. Andres 13. jaanuar 2006, kell 10.04 (UTC)

: nii ma sinna ka kirja ju panin ja see sulle nati aega tagasi ei meeldinud ju ...? - Ahsoous 13. jaanuar 2006, kell 10.26 (UTC)

:: Palun vabandust, ilmselt ma ei lugenud tähelepanelikult. Enne pöörasin ma tähelepanu sellele, et ei jääks muljet, nagu allotroopia oleks seotud ainult molekuli ehitusega. Andres 13. jaanuar 2006, kell 10.34 (UTC)
Igal elemendil on kindel esinemissagedus.
Mida see tähendab? Siim 12. jaanuar 2006, kell 19.52 (UTC)
Mõned elemendid, eriti metallid, võivad ühineda ebaühtlase ehitusega kombinatsioonideks, näiteks sulamiteks. Niisugustel juhtudel räägitakse ühendite asemel faasidest.
Minu teada on sulam segu. Siim 12. jaanuar 2006, kell 19.56 (UTC)

: ma mõtlesin ja mõtlesin, mis asi see faas nüüd siin ikkagi tähendama pidi... äkki oli see kuskilt inglise keelest miskil moel siia tekkind... ainuke asi et sellisel juhul ta tähendaks aine olekut... mis antud juhul ka nagu on jama... hmm... - Ahsoous 13. jaanuar 2006, kell 11.02 (UTC)
See artikkel on praegu yldse segane. Paneksin hea meelega "viletsuse" märgendi/malli talle ette. Parandamine, lolluste väljarookimine jne võtaks rohkem aega. Ehk siiski leidub keegi julge käega inimene, kes selle korda teeks. --Lulu 12. jaanuar 2006, kell 20.32 (UTC)

Anonüümne kirjutaja asendas alajaotuse "Element ja lihtaine" järgmise lõiguga:
''aine on lihtne just seepärast et sisaldab ainult ühe keemilise elemendi aatomeid. allotroopiat selle definitsiooniga vist ei peaks siduma, kuna viimane on seotud rohkem struktuuriga.
Taastasin endise kuju. Väljajäetud lõik sobib pigem arutelulehele kui artiklisse. Minu arvates on elemendi ja lihtaine erinevuse tematiseerimine elemendi mõiste mõistmiseks tähtis, kuigi see on iseenesest liiane. Võib ju vaielda selle üle, kas on mõtet siin mainida allotroopiat. Kui mitte, siis võib ju selle ühe lõigu välja jätta, kus sellest juttu on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. september 2006, kell 12:01 (UTC)

Kustutatud lehelt:
TOP 10 levinunumad keemilised elemendid ookeanides
1. [[Hapnik]] MG/L 857000
2.[[ Vesinik]] MG/L 107800
3.[[ Kloor]] MG/L 19870
4. [[Naatruim]] MG/L 11050
5. [[Magneesuim]] MG/L  1326
6.[[ Väävel]] MG/L 928
7. [[Kaltsuim]] MG/L 422
8.[[ Kaalium]] MG/L 416
9. [[Broom]] MG/L 67
10. [[Süsinik]] MG/L 28
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. aprill 2008, kell 12:19 (UTC)
Kustutatud leheküljelt:
TOP 10 KÕIGE RASKEMAD ELEMENDID
1. Osmium ( avastas Smithson Tennant, Suurbritannia) Avastatud 1803 aastal .
2. Iriidium (  avastas Smithson Tennant, Suurbritannia) Avastatud aastal 1803.
3. Plaatina ( Esmalt on avastajaks mainitud Julius Caesar Scaliger, Itaalia/Prantsusmaa 1557 aastal, on ka mainitud Antonia de Ulloat, Hispaania 1735 aastal ja Charles Woodi, Suurbritannia 1741 aastal)
4. Reenium (avastas Walter K. Noddack et al, Saksamaa) Avastatud 1925 aastal.
5. Neptuunium ( avastas Edwin Matison McMillan/ Philip H. Abelson, USA) Avastatud 1940 aastal.
6. Pluutoonium ( avastas Glenn Theodore Seaborg et al, USA) Avastatud 1940 aastal.
7. Kuld ( avastaja pole teada ja avastutud on esiajaloolisel ajal)
8. Volfram ( avastas Jose ja Fausto de Elhuyart, Hispaania) Avastatud 1783 aastal.
9. Uraan / avastas Martin Heinrich Klaproth, Saksamaa) Avastatud 1789 aastal.
10. Tantaal ( avastas Anders Gustav Ekeberg, Rootsi) Avastatud 1802 aastal.
Kasutatud info: Maailma top 10 2008.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. aprill 2008, kell 12:23 (UTC)

https://www.compoundchem.com/wp-content/uploads/2019/01/A-timeline-of-the-discoveries-of-the-chemical-elements-Jan-2019.png [[Kasutaja:nimelik|nimelik]] 27. jaanuar 2018, kell 21:21

https://en.wikipedia.org/wiki/Template:Spectral_lines_of_the_elements Nimelik (arutelu) 29. detsember 2019, kell 17:57 (EET)


Arutelu:Eesti valdade loend

Peaks olema võimalus valdu ka tähestiku järjekorras leida. Minu poolest võivad need nimekirjad olla ka samas artiklis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11:22, 29 Apr 2004 (UTC)

Aga kuhu artiklisse lähevad ajaloolised vallad? Näiteks Juhan Mihkel Ainsoni artiklis on Holstre vald Viljandimaal. Egon 07:21, 20 May 2004 (UTC)

Teeme eraldi Eesti ajalooliste valdade loendi. Peale selle tuleks need nähtavasti loendada Ajalooliste piirkondade all. Andres 08:12, 20 May 2004 (UTC)

:Praegu on siin lõpus vallad jaotatud tänaste maakondade kaupa. Panen ette tähestikulisse ossa panna kirja kõik vallad - nii praegused kui ka endised -, jätta alles ka jaotus praeguste maakondade põhjane jaotus (st vallad 1990ndatest alates) ning lisada lõppu ka vallad, mis Eestis olid enne maakondade kaotamist pärast II maailmasõda - samuti maakondade (ennesõjaaegsete, ajalooliste) kaupa. - Urmas 17. oktoober 2005, kell 13.12 (UTC)

:: See on hea plaan. Andres 17. oktoober 2005, kell 18.59 (UTC)

:: Nõus. Peep 17. oktoober 2005, kell 19.02 (UTC)

Kas siin on loetletud vallad hetkeseisuga? Siis tuleks seda alguses mainida ning ühtlasi öelda, millise kuupäeva seisu on arvestatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. juuni 2006, kell 12.40 (UTC)

Kusjuures valade artiklites ei peaks olema nende asulate nav-malle. Samaliigilised, mille vahel navigeerida on teised haldusüksused ja asulad on artiklis nagunii loetletud ja nav-mall kordab neid. 21. juuni 2009, kell 15:25 (UTC)

Minu poolest võib need ära jätta. Andres 21. juuni 2009, kell 16:39 (UTC)

:: Ega ikka ei tohiks küll ära jätta (kasvõi ksutamismugavuse pärast) -- Ahsoous 5. juuli 2009, kell 21:21 (UTC)

::: Mallis olevaid asulaid ei pea teistelt lehtedelt otsima, nad on samas valla artiklites kõik loetletud. [1] – Valdade artiklid on omanimeliste kategooriate kaudu Eesti valdade kategoorias ja ilma malli abita. Muideks pole malli külge pandud kategooria päris hea (vt altpoolt). 6. juuli 2009, kell 06:06 (UTC)

:::::: Valla artikkel peab olema otse kategoorias Eesti vallad, aga mitte vahekategooria kaudu, niisiis NÕUAN nende muudatuste tagasikeeramist ja koheselt  -- Ahsoous 6. juuli 2009, kell 21:05 (UTC)

::::::: Oeh, kuidas lihtsalt nõuan, tahan ja tuleb teha? Sääraseid asju tuleks läbimõeldult teha ja ise ka aru saada miks üks või teine asi artiklile lisatud on. Kategoorias Eesti vallad olid umbes pooled vallad enne topelt (kat + artikkel) ja pooled ühekordselt (kat) – ühtlustasin loogilisemal viisil. Kategoriseerimise kitsaskohtadest on lisaks allpool olevale juttu nüüd siin – kui see asi jõusse läheks, siis võiks hoopis otse olla jah. 195.50.204.174 7. juuli 2009, kell 06:48 (UTC)

:::: Mallis olevaid asulaid ei pea teistelt lehtedelt otsima, nad on samas valla artiklites kõik loetletud Mall on navigeerimiseks ja see, et tektsis on juba kirjas ei mängi siin mingit rolli. Meil on ennegi sellest juttu olnud. Igasugused infokastid ja navigeerimismallid on selleks, et liikuda ühest punkist teise. --Tiuks 6. juuli 2009, kell 10:12 (UTC)

::: Ehk siis millega ta antud juhul ikkagi põhjendatud on? Selge see, et nav-malliga saab navigeerida. Ma oletan, et juttu on olnud seoses sellega, et mõni tekstis olnud link on ka nav-mallis? Antud juhul on valade artiklites aga kõik mallis olevad asulad samas järjekorras loetletud ja seejuures lingitult ehk navigeerimist lubaval kujul. Mu meelest ei peaks artiklisse igasuguseid pilte, välislinke, malle jms kuhjama ainult selle pärast, et nad mingil määral artikliga seotud on – kui nad artiklile midagi juurde ei anna, on nad risuks. Asula artiklis ma saan aru miks seal asulate nav-mall on – saan soovi korral teiste samaliigiliste (sama valla) asulateni, mida artiklis ei mainita ega suuremas osas ka mainida vaja poleks. 6. juuli 2009, kell 13:45 (UTC)

:::: Nõus eelkõnelejaga. Andres 6. juuli 2009, kell 14:02 (UTC)

:::::: Kahjuks olen ma jah näinud sellist suhtumist et mitte miskit ei tohi olla lihtsamalt üles leida olla. Kui artikkel normaalselt peaks olema neli-viis lehekülge pikk ning oled jõudnud lugemisega artikli lõppu ja siis hakata kuskilt esimeselt ekraanitäielt ja võimalik et teksti seest linke üles otsima - no anna andeks. Aga jah on võimalik veel hullemat teed mööda minna nagu TEA entsüklopeedia veebiväljaandes  ja see on ausalt öeldes ikka päris jube süsteem mis seal on. -- Ahsoous 6. juuli 2009, kell 21:00 (UTC)

::::::: Teatud olukorras on tõesti lihtsam malli kasutada. Aga kui malle ja muid vidinaid on palju, siis pole ju ka õiget malli lihtne üles leida, pealegi ei jõua mallini sisukorra abil. Kuskil tuleb leida tasakaal vahendite külluse ja nende leitavuse vahel. Andres 7. juuli 2009, kell 09:16 (UTC)

::::: Nagu allpool öeldud, tuleb mallid korda teha. Kas navmallis ja artiklis peaks peale tähestikulise kasutama mingit teist süsteemi? Nüüd tuleb need ära võetud mallid otsinguga üles leida. Valla mallidest saavad külade mallid ja asulatele tuleb maakondade kaupa eraldi mallid (siis kui  korda saab). Looge parem korda, mitte ärge tekitage segadust. --Tiuks 6. juuli 2009, kell 14:08 (UTC)

:::: Malli ära võtmine ei olnud otseselt korra loomine küll jah, pigem iluvea parandamine. Aga nagu näed olen ma sedagi eelnevalt põhjendanud, juhuks kui see, kes nende lisamisega vaeva nägi kisa tõstab vms. Sul on aga et kõik "tuleb" põhjalikult ümber teha ja hakkad otsast pihtagi, aga ei põhjenda (kui siis poole sõnaga). Ma ei ole vist ainuke kellele see "tuleb" arusaamatuks jääb? Kas sa tahad uusi malle teha ainult selle jaoks, et kategooriaid eraldi lisama ei peaks ja et need malliga kaasa tuleksid? Kui nii siis võiks ehk tähele panna, et ma olen mitu korda allpool seletatda püüdnud miks see hea ei ole. Kui sa ära võetud valla asulate malli näha tahad, siis ilma otsinguta leiad sa nad kõigist valla asula artiklitest. 6. juuli 2009, kell 14:37 (UTC)

:::::: Malli ennast ju ei näe kui see on artiklist eemaldatud. Kategooriate pärast teen külade mallid, sest teistele ei saa kategooriat panna. Kuna külade mallis teised asulad puuduvad, siis tuleb ju need kuhugi panna. Omavalitsuste mallist ju asulad puuduvad ja seepärast ongi vaja eraldi malli. Varsti ei hakka sind mallid segama, sest kõik saab ära peita. Vaata :en:Template:Navboxes. --Tiuks 6. juuli 2009, kell 14:48 (UTC)

::::: Ausalt öeldes ma ei mõista – justkui kirjutaksid, et mulle vastata. Võib-olla natukune või üle sõna loed ka mis kirjutasin ja siis räägid ikka millestki muust. Mis omavalitsuste mall veel siia puutub? Asulad ongi eraldi mallis. 195.50.204.174 7. juuli 2009, kell 06:48 (UTC)

Mallid tuleks korda teha. Puuduvad kategooriad külade kohta ja nendest valdade mallidest peaks tegema külade mallid, kus on siis "kategooria ... valla külad". Siis saaks kategooria  ka iseenesest korda. --Tiuks 5. juuli 2009, kell 09:30 (UTC)

Mu meelest on asulad malli jaoks küllalt lai määratlus, sest neis mallides on ka vallasisesed linnad, alevid ja alevikud. Hetkel on külad korralikult maakonniti ära jagatud. Võib ka veel täpsemalt, ilmselt läheb siis robotit vaja. Aga vastava kategooria malli külge lisamine on problemaatiline – kui teha mõne küla kohta eraldi kategooria, siis jääb sama artikkel tase madalamasse ja tase kõrgemasse kategooriasse. 5. juuli 2009, kell 09:45 (UTC)

: Tegin Otepää valla külad eraldi (Kategooria arutelu:Valga maakonna külad). Mõttetu on kõik maakonna külad ühte kategooriasse lisada. Liigsed kategooriad tuleb nüüd küla artiklitest ära võtta. Kas küla on "asula"? Minu arust hetkel loogika puudus. --Tiuks 5. juuli 2009, kell 09:52 (UTC)

Jah, küla on asula. Juhuslikult on kõik Otepää valla asulad külad. Mõne muu valla puhul tuleks sellise süsteemi puhul linnad, alevid ja alevikud välja praakida. – Sellepärast polegi valla malli külge täpsemat kategooriat pandud. Pean silmas, et kui tahta täpsemalt kategoriseerida, siis kategooria ei peaks malli eelmainitud põhjusel küljes olema. Lisaks tekib vähemtäpsemate kategooriate ärakorjamise näol palju lisatööd – siin on robotit vaja ja kategooria tuleb igasse artiklisse eraldi lisada, ma kardan, et töö jääb muidu poolik. Vähemtäpne kategoriseerimine pole mõttetu, kui ta korralikult tehtud on, täpsemalt võib. Enne tuleb läbi mõelda. 5. juuli 2009, kell 10:09 (UTC)

: Pakun varianti, et eraldi mall oleks maakonna asulad.

: Grupid: maakonna vallad, maakonna alevid, maakonna linnad jne.

: Hetkel on mall maakonna omavalitsustest () aga sellega ei saa ju paika asulad. --Tiuks 5. juuli 2009, kell 10:24 (UTC)

: Kuna meil on mall , kas siis oleks mõtekas eraldi teha hoopis mallid "eesti alevid", "eesti vallad" (grupid siis maakondade kaupa). --Tiuks 5. juuli 2009, kell 10:42 (UTC)

Teistsugusel süsteemil peaks praeguse ees mingi eelis olema, võttes arvesse kui palju tuleb ümber teha. Ja kui suur kategooria teoreetiliselt häirma ei peaks, siis väga suur mall igas asula artiklis praeguste asemel küll mõõdukas pole. Sarnaselt kategooriatega saab mallide puhul täpsemaid liigitusi teha, aga vähem täpsema liigituse jaoks peaks juba üksikasjalik põhjus olema (valla asulad → maakonna asulad). Kuidas omavalitsuse mall asulate paika saamisega seotud on?

Sa tahad uusi malle teha kategoriseerimise pärast? Malli külge ei tohiks eelmainitud põhjusel üldiselt kategooriad panna. Näite varal: Märjamaa on hetkel omanimelises kategoorias ja Märamaa valla kategoorias, kuna aga kategooria Märjamaa on samuti Märjamaa valla kategoorias, siis oleks hea sellelt artiklilt valla kategooria ära võtta, aga ei saa, sest see tuleb malli küljest. 5. juuli 2009, kell 10:47 (UTC)

: Tuleb teha sellised mallid, et kategooria ei hakkaks segama. Kõigile ei saagi kategooriat panna, see oleneb mallist. Selle sama malli () muutsin Otepää vallas () ära aga kuna nüüd on seal külad, siis alevi ja linnade artiklitesse see ei sobigi. Omavalitsuse mall ei saagi asulaid paika panna ja seepärast ongi vaja asulate jaoks eraldi malle (oleneb riigist ja vajadusest). Teistes riikides on rajoonid ja osariigid, ka need tuleks loogiliselt kategoriseerida. Juhul kui on vaja teha artiklis samanimeline kategooria, siis see ei sega teisi kategooriaid.

: Eesti asulad on sellises järjekorras: Küla → Alevik → Alev → Linn.  Alustame algusest. Külad valdade kaupa nagu tegin  (ei tea miks ta kategooriat ei näita). Alevikud ja alevid paneks kõigepealt eesti mallidesse: "eesti alevikud", "eesti alevid",  (ilma kategooriata, sest nendest võib tekkida samanimeline artikkel). Need on siis kategooriates "", "", .

: Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatori (EHAK) muudatused on asulaid 4664, neist linnu 33, vallasiseseid linnu 14, aleveid 10, alevikke 174, külasid 4434. Kui peaks ajaloo artiklites rääkima alevikust Pühajärve (hetkel küla artikkel), siis oleks hetkel seda raske teha. 1858. a. ostis Pühajärve mõisa Julie von Schrenck, kes laskis Sõsarsaared ühendada ja taotles Riia kubermanguvalitsuselt loa aleviku asutamiseks (1862).Otepää valla lehelt.

: Kokkuvõtteks. Külad valdade mallidesse. Alevikud, alevid ja linnad ( maakondade kaupa) eesti mallidesse. --Tiuks 5. juuli 2009, kell 13:49 (UTC)

Vaata näiteks Eesti linnad, kus peaaegu kõik linnad on kaks korda: kord kategooriana ja kord artiklina – mu meelest saab parem kui iga linn on üks kord ja artiklid on omanimeliste kategooriate sees. (Kuigi ka see pole ideaalne [1]). Sellepärast mina ei seoks malle ja kategooriad. Praegused n-ö valla mallid ei ole ei ole ju ükskõik mille vallaga seonduva jaoks vaid üksikasjaliselt asulate jaoks. Kui neil midagi viga on siis see, et kategooriad peaks külent võtma – hetkel on nii enamvähem (kui Märjamaa jt sellised välja arvata). Kui varasem Pühajärve alevik on sama asula mis nüüdne küla, siis saab samas artiklis mainida, et küla on varem alevik olnud? Ainult, et see ei puutu vist ei mallidesse ega kategooriatesse. Muus osas näis mis teised su süsteemist arvavad, ma võib-olla ei saa aru mille poolest ta parem on või halvem ei ole. 5. juuli 2009, kell 18:30 (UTC)

: Minu viimases variandis on mallil kategooria kaasas ainult külade mallis. See, et meil linnad ühes kategoorias on 2 korda, näitab kategoriseerimise oskamatust. Kes paneb artiklile nii samanimelise (millest saab allkategooria) kui ka põhikategooria? Vaata näiteks Põlva. Artiklis on eraldi kategooriad [[Kategooria:Põlva| Põlva]]
[[Kategooria:Eesti linnad]]!!! Muusikute projektis on kõik ette tehtud, puust ja punaselt. Haldusprojektiga mina ei tegele aga keegi peaks, sest projekt ongi selleks, et asjad lahti kirjutada. --Tiuks 5. juuli 2009, kell 20:49 (UTC)

Pealkiri eeldab minu meelest, et siin oleks ka varasemad vallad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. juuli 2009, kell 09:16 (UTC)

Seda tuleks ajakohastada. Miks peaksid siin olema kuue aasta tagused andmed? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 16. november 2013, kell 11:33 (EET)

Tahtsin näha ja järjestada ühes tabelis valdade rahvaarvu, aga siit loendist seda infot ei saa. Kas see tabel on kuskil mujal? Adeliine 10. august 2021, kell 13:43 (EEST)

Nüüd on olemas. Ma ise tahtsin näha ja võtsin selle töö ette. Erkki Laaneoks (arutelu) 31. jaanuar 2022, kell 02:45 (EET)

: Mõni veerg on minu meelest praegu ülearu. Kitsamal ekraanil on laiemapoolsed tabelid tülikad. Liidetud üksute veerus toodud vallad on enamvähem samal kujul toodud niigi allpool ja samuti haldusreformi artiklis. Samuti ei anna lippude selline kõrvutamin sellele loendile minu meelest eriti midagi juurde ning need on niigi juba koondatud lehele Eesti haldusüksuste lippude loend. Pikne 31. jaanuar 2022, kell 17:45 (EET)

Tegin suurema muudatuse, kus vallad oma põhiandmetega said sorteeritavasse tabelisse. Selle käigus jäi ette, et valdade lipuppude failinimedes valitseb segadus. Enamik lippe oli nt "Järva valla lipp.svg", aga oli ka päris palju erinevaid. Nt: "Kuusalu Parish flag.svg", "Flag of Väike-Maarja Parish.svg". Ühel juhul oli nimi isegi eksitav valla artiklis: "Häädemeeste vald" puhul lipu failiks "Flag of Tahkuranna Parish.svg". Siin peaks korda looma. Nimest peab olema failinimi üheselt tuletatav ja minu arvates võiks mitte sisaldada tühikuid.
Erkki Laaneoks (arutelu) 31. jaanuar 2022, kell 02:55 (EET)

Kui suurem osa praeguste valdade lippude failinimedest on kujul "Järva valla lipp.svg", siis võib ehk proovida pealkirju nii ühtlustada. Samas see ei tundu kuigi oluline. Muude haldusüksute lipud on niikuinii isesuguste vormelite all. Tühikuid siin failipealkirjades üldiselt ei väldita ja need ei tohiks segada. Pikne 31. jaanuar 2022, kell 17:45 (EET)

@Pikne, kas olen valesti aru saanud, et artikli algus peaks olema korrektne ja sisaldama artikli pealkirja - mitte a´la Siin on loetletud Eesti... NOSSER (arutelu) 24. august 2022, kell 09:56 (EEST)

See on loend, mitte artikkel. Siin pole definitsiooni, mille ees tuleks nimetada see, mida defineeritakse. Keerulisemal sõnastusel pole seetõttu mõtet. Loendite avalause enamasti pole nii sõnastatud. Pikne 24. august 2022, kell 19:22 (EEST)

: Muide, ka artiklite avalauset pole vaja tingimata niimoodi alustada, kui tulemuseks on mõttetused stiilis "Viljandi valla lipp on Viljandi maakonnas asuva Viljandi valla lipp". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 24. august 2022, kell 19:27 (EEST)


Arutelu:Kõpu tuletorn

Mulle meeldiks suurem pilt artiklilehel ikkagi rohkem, aga see on maitse asi. Jaan513 21:10, 1 May 2004 (UTC +3)

Minu maitse on samasugune nagu Jaanil. Andres 18:16, 1 May 2004 (UTC)

tore, ma kirjutasin pika uue teksti juurde aga keegi oli vahepeal seda juba muutnud. Võiks kuidagi teha nii, et kui keegi midagi kirjuab siis teine ei pea kohe seda muutma hakkama vaid ootan kuni teine on lõpetanud, ;(( naine 17:18, 2 May 2004 (UTC)

Vabandust, järgmine kord ootan su muutmised ära. Jaan513 20:21, 2 May 2004 (UTC +3)

: Alati ei tea ju, millal teine on lõpetanud.

: Ma hakkasin Kõpu tuletorni artiklit toimetama, kui polnud näha, et keegi sellega parajasti tegeleb, ja sattusin mitu korda redigeerimiskonflikti. Ma ei pannud üldse tähele, et Jaan oli seda vahepeal toimetanud. Andres 17:25, 2 May 2004 (UTC)

: Kui keegi teeb pikka aega mingit juttu, siis võib algusse panna ajutise hoiatuse. Andres 17:27, 2 May 2004 (UTC)
Asi oli selles, et ma muutsin vahepeal natuke algust ja siis avastasin, et need faktid on ikka valed, esimesed sada aastat oli ikka paak ilma tuleta ja vahepeal oli veel nimetus tulepaak. ;P naine 17:30, 2 May 2004 (UTC)

Kas Eesti Telefoni veebiaadressi mittetöötamine on ajutine nähtus? Kas Kõpu tuletorni margi ilmumine peaks ka äkki artiklis mainitud olema? avjoska 26. juuli 2006, kell 18.17 (UTC)

: Margi ilmumist tuleks mainida. Andres 26. juuli 2006, kell 18.25 (UTC)

Koordinaadid oleks nagu natuke mööda. Kust need pärinevad?--Boy 26. juuli 2006, kell 22.24 (UTC)

Tõepoolest, eelmiste koordinaatide puhul oli põhjalaius 5′ võrra vale. Tuletorn oleks justkui asunud meres. Nüüd on koordinaadid Veeteede ameti lehelt (kui ma ei eksi) ja palju reaalsemad. Idapikkus oli juba varem õige. Jaan513 27. juuli 2006, kell 05.25 (UTC)

Mulle tundub, et seda artiklit on tänases "Saarte Suvenädalas" tsiteerinud Kadri Pulk. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 18. august 2006, kell 09:36 (UTC)

Millel põhineb väide, et "selline tulepaak oli Rootsis Falsterbos juba 1229. aastal"? Rootsi ega ingliskeelne Wikipedia ei tea sellest midagi. "In 1230 the Dominikans from Lübeck sent a letter to the Danish king Valdemar with a request that a "mark" should be built to warn seafarers. There is no evidence that it was ever built. Most likely is that a prominent house at Falsterbo and The Church of Santa Maria were used as seamarks." P2rtel (arutelu) 2. juuni 2020, kell 14:02 (EEST)


Arutelu:Male

{{tõlgitud leht|en|Chess|versioon=433874940|kohalik_versioon=2552063}}
Mis riigi kodanik Kasparov nüüd on? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:46, 1 May 2004 (UTC)

Ma ei tea, mis oleks Steinitzi puhul õigem märkida, kas Austria-Ungari või Ungari? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:08, 7 May 2004 (UTC)

Ida poole liikudes ei jäänud male sugugi Koreasse pidama, ka Jaapanis on male (''shogi''). See kas ta jõudis sinna läbi Hiina ja Korea (nagu pikka aega arvati) või pigem lõuna kaudu on praegu veel kuuldavasti vaidluste teema. --[[Kasutaja:Nuwanda|Nuwanda]] 16:56, 11 Oct 2004 (UTC)

Üleüldse peaks tegelikult kirjutama 'Qosimjonov', usbekis on ametlikult kasutusel ladina tähestik ja selles keeles kirjutatakse seda nii Ahsoous 19:21, 19 Oct 2004 (UTC)

Jah, kindlasti. - Urmas 19:45, 19 Oct 2004 (UTC)

Kas seda lehte poleks hea veidi toimetada? Praegu tundub mulle, et teksti ja linkide suhe on natuke madalaks jäänud. --[[Kasutaja:Nuwanda|Nuwanda]] 09:57, 30 Oct 2004 (UTC)

Kabeentusiaste tundub siin jah rohkem olevat.
"Male on sportlik lauamäng, mille juures on oluline mõtlemisvõime." Millises lauamängus seda vaja pole? Isegi nipsus kulub ära. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 12:27, 17 Feb 2005 (UTC)

Hi everybody in the World interesting in chess and wikipedia.
This is an international chess aid new for making chess boards.
#English speakers wikipedist had been made a template for displaying chess boards easily at . This template uses images from english wikipedia. They are using it in a lot of articles.
#The images used by this template had been copied to wikimedia.COMMONS and put it in an appropiated category:
#Then, now the template can be used in a local new template without any change (only you meaby change the template`s name and obviosly you should change the template invocation) .
#Spanish speakers wikipedist already start to used it at  an others articles.
#The template explanation is in its talk page.
#If you want to change the image(s) is not very difficult, you only should add them to commons and change their names in the template (with out changing the already existance images, of course).
#A large disccuss about the template, like flexibility, special applications (like board with arrows), choose board appearence, and much others questions are in the english talk (discussion) of the template.
We hope you enjoy this colaborative work an make more and more chess articles in every wikipedia(s) you work.
Thanks.
(If there are mistakes, I am sorry, my english is not my natural language)
14th June 2005 aprox. 22:00 hrs GMT User gengiskanhg from english and spanish wikipedias.

IN ENGLISH: International wiki chess aid

Male on ka Maldiivide pealinn, üht teisele eelistada ei tahaks --TarmoK 3. november 2005, kell 07.21 (UTC)

kas seda pealinna (ka kogu saar ise kannab seda nime) nime ei kirjutata mitte Malé?

: Linna nimi on eesti keeles siiski Male. Arvan, et artikli pealkiri peaks olema Male (linn). Mäng on ikkagi palju tuntum kui see asula. Saare kohta võib kirjutada artikli Male saar. Andres 3. november 2005, kell 08.19 (UTC)

::Või Male (Maldiivid)? - Urmas 3. november 2005, kell 10.46 (UTC)

::: Sel juhul ei saaks linna ja saare kohta eraldi  kirjutada. Andres 3. november 2005, kell 10.56 (UTC)

:::: Iseasi, kas seda tegwelikult ka vaja on - linn ise hõlmab praktiliselt kogu saare - Ahsoous 3. november 2005, kell 11.07 (UTC)

:::::Linnast võib see saar üsna kiiresti lahti saada - piisab mõnest tsunamist ;). Saare artikli pealkiri oleks loomulikult "Male saar". Nii oleme siiani teinudki. - Urmas 3. november 2005, kell 12.37 (UTC)

:::::: "siiani teinud" nagu see oleks põhjendus? Sellest on mitmel kordi diskuteeritud ja ei ole me saanud selles üksmeelele. "male saar" pealkirjast ei saa selgust kas tegemist on "male" nimelisega või hoopis "mal" nimelisega, lihtsalt näiteks et pealkirjast ei saa aru mis on tegelik nimi. see et mingit moodi on mitmes kohas tehtud ei tee seda "õigeks". ...Kuid nähtavasti see on teema mida jäämegi vaidlema, ja kes ees see mees pealkirjade "hõivamisel" --TarmoK 3. november 2005, kell 13.37 (UTC)

:: Kuidas aga on võimalik mõelda, et "Male saare" puhul on nimetavaline kuju "Mal", sellest ma küll aru ei saa.

:: Miks see nii tähtis on? Näiteks artiklipealkirjast "Newtoni seadused" ei saa ka aru, kas need sõnastas Newton või Newtoni, aga artiklit lugedes saab selle teada. Andres 3. november 2005, kell 18.42 (UTC)

::::::: Minu arvates ei tohiks nominatiivi äraarvamine olla keeruline, kui artikli aluses on kirjas "Male on saar ...". Kui viitsid vaadata geograafia artikleid, siis olen toimetamisel seda põhimõtet püüdnud ka järgida. - Urmas 3. november 2005, kell 16.05 (UTC)

:::::::: Mina küll ei arva, et probleemi ei ole. Esiteks võivad kategooriaid mööda liikujad kohanimest valesti aru saada ning teiseks tekitaks see lihtsalt segadust, kui artikli pealkiri ja avalause üksteisest erineks. Tekib küsimus, et kumb siis õige on. Siim 03.11.2005, kell 16.28 (UTC)

:: Eesti keel on juba kord selline, et omastava käände järgi ei saa üheselt ära öelda nimetavat käänet ja vastupidi. Minu meelest võiks loendid üles ehitada selliselt, et oleks näha nimetav kääne. Kategooriad on paindumatud. Kui pealkiri ja avalause märksõnad erinevad, siis on ilmselt mõlemad õiged (kui just mitte arvestada tähti, mida enamik kasutajaid ei näe, aga siis tuleb vastav märkus lisada. Põhimõtteliselt on muidugi võimalik kirjutada ka "Male saar ehk Male", aga seda on ehk naljakas lugeda. Sama lugu on ka isikunimedega. Kui mõlemad ei oleks õiged, siis oleks teine asi. Andres 3. november 2005, kell 18.42 (UTC)

::::::: Nagu ma olen aru saanud, on paljudel kasutajatel see probleem, et nende arvuti või mõnedel juhtudel ka wiki ise ei luba esitada kohanime õigel, korrektsel kujul. Seega ei saa ka artikli pealkirjast nõuda, et see esitaks korrektse nime. Taga ajada artikli peakirja ja avalause absoluutset kokkulangevust pole võimalik - kuidas algaks Maldiivide pealinna artikkel - koos sulgudega? Kohanimede kujusid on mõistlik ikka artiklist vaadata. Kui aga inimene kohanime õigesti kirjutada ei oska, siis, vabandage väga, ei loksuta teda, kui kohanimi on nimetava asemel omastavas.

::::::: Saan ma valesti aru, kui arvan, nagu pooldaksid ülalkirjutajad artiklipealkirja "Pärispea (poolsaar)"? Kui juba sulgudega varianti kasutama hakata, siis kõigi kohta ilma eranditeta. - Urmas 3. november 2005, kell 16.49 (UTC)

:::::::: Urmas, ma ei saa aru, miks peaks asju tegema ilma eranditeta? Andres 3. november 2005, kell 18.42 (UTC)

::::::::: Pidasin silmas, et siis laieneks sama põhimõte ka Eestile. Üksikuid erandeid tuleb ikkagi teha. Olin sõnastamisel veidi ebatäpne. - Urmas 4. november 2005, kell 08.24 (UTC)

::tuleks selle linna ja saare nime juurde tagasi... kas siinkohal ei ole võimalik, et KNAB eksib... sest tundub, et nad väidavad selle nime tulenevat nagu inglise keelest, ja selle é-ga varaindi märgivad rööpnimeks... aga mmull eisiklikult ääb miskipärast mulje, et ka inglise keeles on põhikujuks ikkagi Malé... Ahsoous 28. aprill 2006, kell 23.19 (UTC)

::: Inglise keeles kasutatakse mõlemat nimekuju. Selles osas, kuidas nime inglise keeles tuleb kirjutada, on lahkarvamused, kuigi "Malé" paistab ajalooliselt tõesti põhikuju olevat. Põhjus, miks diakriitikut üldse kasutatakse, tundub olevat ilmne. Igatahes aga on eestikeelne (põhi)nimekuju "Male". Andres 29. aprill 2006, kell 18.02 (UTC)

:::: siinkohal ma arvangi, et ka see on KNAB'is põhjusmõtteliselt vale - Ahsoous 30. aprill 2006, kell 10.13 (UTC)

::::: Sel juhul kirjuta Pällile. Las ta ütleb, miks KNAB-is on nii, nagu seal on. Andres 30. aprill 2006, kell 10.21 (UTC)

::: Eks vaatap... aga täpsustuslehte on nii ehk naa vaja... sest äkki on kellelgi tahtmine selle Brugge lähedase küla või kindluse kohta miskit kirja panna - Ahsoous 30. aprill 2006, kell 10.46 (UTC)

:::: Mul ei ole selle vastu midagi. Andres 30. aprill 2006, kell 16.26 (UTC)

Minu teada loeb Fischer ent tänaseni maailmameistriks, kuigi ta 1975 FIDE poolt tiitlist ilma jäeti (keeldus Karpoviga mängimast). Vahest tuleks see ka nimekirjas ära märkida?

Fischer võib end Napoolioniks ka pidada. Seda ei pea siia märkima, mida keegi enesest arvab. --Metsavend 19. mai 2006, kell 09.54 (UTC)

:Ametlikke maailmameistreid on praegu kaks tükki. Neid ei peaks ka siis siia märkima, kuna pole seda ühte ja õiget.
----
väljatõstetud link: FICGS
ei puutu otseselt male artiklisse, iseasi kui oleks artikkel male mängimisest interneti teel (samuti kirja või muul mitte tavalisel moel) --TarmoK 29. juuni 2006, kell 09.36 (UTC)
----
Mis puutub male ajaloosse Eestis, siis 13. sajandil Tallinnas elanud dominikaani munk on kirjutanud raamatu malemängust (ei ole säilinud). Andres 10. september 2006, kell 10:29 (UTC)
----
Eemaldasin surnud lingi Paul Kerese Maleklubi koduleht välislinkide rubriigrist. PeTzZz 16. aprill 2007, kell 18:56 (UTC)
----
Sattusin täna kiikama partiid „Bobby Fischer Makes 4 Consecutive Crazy Opening King Moves Against Short Game 2/8“...°—° Pietadè 16. märts 2019, kell 17:31 (EET)

Miskipärast seda artiklit parandada ei saa, nimelt on vaja teha kaks asja:
* pilt panna uus . nt Chess02.jpg commonsist
* commonsisle viidata
suwa 17. august 2007, kell 09:34 (UTC)

Minu meelest ei ole kaitstud. Andres 17. august 2007, kell 10:46 (UTC)

: wiki tarkvara ei lubanud salvestada kuna lehel oli viide,

: mille seletus oli selline - Ülemaailmsed malelingid] Malelinkide kogum ja tasuta malemängu võimaluste lingid

: wiki pidas seda spämmiks, kustutasin selle ja siis sain salvestada suwa 19. august 2007, kell 17:41 (UTC)

:: Kui meie seda spämmiks ei pea, siis on võimalik asja nii korraldada, et see läbi läheb. Andres 19. august 2007, kell 18:18 (UTC)
www.worldchesslinks.net Andres 19. august 2007, kell 18:19 (UTC)
----
Lause  -- Nõukogude Liidu kokkuvarisemiseni oli ainult üks maailmameister väljaspool NSVLi - Robert Fischer -- vajab korrastamist /sest noh Capablanca ja Euwe ning mingil määral iseenesest Alehhin ju ka/. Lause mõte tuleb küll kasutamiskohast välja, aga ümbersõnastamist vajab ta ikkagi. -- Ahsoous 9. juuni 2011, kell 09:20 (EEST)

Minu arvates ei sobi see alajaotus entsüklopeediaartiklisse. Adeliine 4. november 2012, kell 11:18 (EET)

Arvan sama, eemaldasin selle praeguseks artiklist.Neptuunium (arutelu) 5. detsember 2016, kell 09:17 (EET)

Deep Blue võidust ja arvutiprogrammide tasemest hetkel ei olegi juttu? nimelik 3. veebruar 2017, kell 02:50
Üldistatult, kas hetkel on males inimene parem kui arvutiprogramm või vastupidi? nimelik 8. veebruar 2017, kell 19:40
..või on see tabuteema või kedagi see ei huvita? nimelik 22. veebruar 2017 kell 14:13

Oled teretulnud sellest kirjutama. Andres (arutelu) 22. veebruar 2017, kell 16:06 (EET

: Aitäh! Selge pilt nimelik 24. veebruar 2017 kell 22:48
Lisaksin siinkohal, et programm Alphago võitis kõrgeima reitinguga hiina gomängijat Ke Jied samal aastal. Go-mäng osutus 20 aastat kauem arvutiprogrammide jaoks kättesaamatuks ilmselt tänu sellele, et mängus on võimalike arengute, käikude variante palju rohkem kui males ja selletõttu on arvutiprogrammidel raskem selle mängu oskust omandada. Kuna variante on liiga palju, tuleb käike optimeerida. Programm AlphaGo kasutas selleks stiimulõpet.

See lõik ei ole teemakohane, paigutasin selle lehele Arutelu:Go, sest ma ei osanud seda hästi integreerida. --Andres (arutelu) 20. juuli 2022, kell 15:55 (EEST)
Seega on sellised keerukad mängud nagu male, samuti go osutunud oluliseks proovikiviks, et edasi arendada arvutiprogramme ja tehisintellekti. Viimaste üleinimlik tase on küll masendav, kuid samas ka õpetlik oma uudse mängustrateegia ja taktikaliste käikude poolest. Seega tuleks seda arvutiprogrammide võidukäiku vaadata kui malemängu loomulikku edasiarengut.

See tuleks püüda erapooletus stiilis ümber kirjutada. --Andres (arutelu) 20. juuli 2022, kell 15:57 (EEST)


Arutelu:Valgusdiood

Võiks vaadata järgi, kas kirjutatakse infrapunasaatja või infrapuna-saatja või panna see kuidagi teisiti kirja... Tavaline televiisoripult töötab teatavasti (võib-olla mitte alati) nii, et nupuvajutuse toimel tekitatud signaal edastatakse valgusdioodi abil infrapunakiirgusena. Jaan513 21:20, 2 May 2004 (UTC +3)

Ma arvan, et õige on "infrapunasaatja". Raamatutest ma seda ei leia. Internetis kirjutatakse enamasti nii. Ja see on ka loomulik kirjaviis. Andres 18:33, 2 May 2004 (UTC)

Näen pildiallkirja äralõigatuna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. juuni 2006, kell 12.41 (UTC)

Lihtsalt teadmiseks: 2013. aasta ÕS-is on LED-i tähenduses sõna "leed":
"l`eed <22e: leedi, l`eedi> valgusdiood, LED. Leed+lamp, leed+näidik valgusdioodlamp, -näidik, LED-lamp, -näidik"
[[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 10. oktoober 2014, kell 14:31 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nature.com/nphoton/journal/v1/n1/full/nphoton.2006.78.html
** In Valgusdiood on 2013-06-24 14:06:16, 401 Unauthorized
** In Valgusdiood on 2013-07-07 21:03:56, 401 Unauthorized
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:04 (EEST)

Miks ja kuidas siin nii palju tähemärke vähemaks jäi? Ja kas valgusdiood on tõesti sama mis valgusdioodlamp? Adeliine 23. juuli 2016, kell 17:21 (EEST)

ei saa olla, diood olgu ikka eraldi kirjutis ja kui palju dioode kokkuliidetakse ja nendele veel natuke elektroonikat, et saaks miskit võrguvoolu tarbida ning keermestatud sokkel, siis saaks pirni ja kui nüüd ntx kohtvalgusti kere ka lisada, siis võiks lamp olla nehh. suwa 23. juuli 2016, kell 19:46 (EEST)

: ja paistab, et enamus on siia kopitud sellest kirjutisest: :LED-lamp. suwa 23. juuli 2016, kell 19:59 (EEST)


Arutelu:Hiiumaa laidude maastikukaitseala

Kaitseala sihtkaitsevööndite piirid ja inimeste viibimise kord on võetud Elektroonilisest Riigi Teatajast. Muide, kas selline jaotus sobib? Jaan513 22:14, 2 May 2004 (UTC +3)

Arvan küll, et sobib. Andres 20:03, 2 May 2004 (UTC)

Üldjuhul sihtkaitsevöönditest artikleid ei tule, ent kui infot koguneb palju on vast mõttekas teha? Siin on link Laidelahe sihtkaitsevöönd. Seotud arutelu siin: Arutelu:Vilsandi_rahvuspark#Sihtkaitsevööndid--Estopedist1 (arutelu) 29. november 2018, kell 22:06 (EET)


Arutelu:Pierre Corneille

Hea algus! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:30, 2 May 2004 (UTC)
tegin pjäärist pjeeri. sama peaks olema kõigi prantsuse keele lahtiste ee-dega mida pole põhjust ää-deks hääldada. Tanel.

Infokastis on andmed ("näitekirjanik, luuletaja, kirjanik"), mida ei saa otse artiklis parandada, esitatud ebakorrektselt. Näitekirjanik ja luuletaja on kirjaniku alaliigid, aga loetelus tuleks kasutada sama üldistustasandi andmeid. [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 25. september 2021, kell 17:08 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://wikisource.org/wiki/Auteur:Pierre_Corneille
** In Pierre Corneille on 2013-06-24 12:53:13, 404 Not Found
** In Pierre Corneille on 2013-07-06 19:01:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:02 (EEST)