Arutelu:Eluiga

Ma ei tea, kas füüsikamõistest peaks ette nägema eraldi artikli. Ja kuidas üldse jääb teiste tähendustega--Dj Capricorn 4. november 2009, kell 13:02 (UTC)

Kindlasti on tarvis eraldi artiklit. See on täiesti kindla definitsiooniga mõiste. Andres 4. november 2009, kell 16:47 (UTC)
Lingid siia tuleb korda teha. Andres 4. november 2009, kell 20:08 (UTC)

"Sigimispotentsiaali järgi saab eristada loomadel prereproduktiivset, reproduktiivset ja postreproduktiivset eluiga." Vabandust, aga ma ei saa sellest lausest aru.--Rünno 4. november 2009, kell 20:18 (UTC)

mõeldud on seda, et nt prereproduktiivne eluiga on aeg, kui loom vms pole võimeline veel sigima, põhjustest saad vast isegi aru. Kui sõnastus on halb, võib seda parandada/kohandada--Dj Capricorn 4. november 2009, kell 21:58 (UTC)

:See on liiga keeruline lause, mina sain sellest hoopis valesti aru. Tuleb lihtsamalt sõnastada. Taivo 4. november 2009, kell 22:20 (UTC)

::võib-olla tõesti pole kõigile arusaadav. Pakuks näiteks kas sigimisvalmiduse järgi... või siis nagu ÖLis, et loomadel eristatakse ... x perioodi (seal on ka sünonüümsed sõnad ja pisut selgitatud--Dj Capricorn 5. november 2009, kell 14:27 (UTC)
Vastuoluline lause välja tõstetud siia ootama täpsustust:
"Sigimispotentsiaali järgi saab eristada loomadel prereproduktiivset, reproduktiivset ja postreproduktiivset eluiga."
--Rünno 5. november 2009, kell 16:15 (UTC)

Eluiga on elu kestus sünnist surmani. Arusaamatuks jääb seos selle mõistega. Andres 4. november 2009, kell 22:08 (UTC)

ÖLi täpne def. on: elu kestus, ajavahemik sünnist surmani ..., kui see on parem siis võin teha viitega definitsiooni, mida tegelikult algul plaanisingi--Dj Capricorn 5. november 2009, kell 14:24 (UTC)

: Asi pole üldse viites. Eluiga on siin defineeritud elu kestusena sünnist surmani või ajavahemikuna sünnist surmani (need on ka tegelikult kaks eri mõistet). Aga näiteks "prereproduktiivne eluiga" on eluperiood, osa elust. See mõiste ei käi üldse selle artikli teema alla, sest eluiga mõistetakse siin hoopis teises tähenduses. Andres 5. november 2009, kell 14:46 (UTC)

::mulle tundub, et elu kestus (nt 80 aastat) ja ajavahemik (nt 80 aasta) on pigem sünonüümsed, aga ilmselt ranges mõttes see nii ei ole--Dj Capricorn 5. november 2009, kell 18:39 (UTC)

:::: Ajavahemik on konkreetne ajalõik. Eri ajavahemikud võivad olla sama kestusega. Andres 5. november 2009, kell 22:19 (UTC)

"Eristatakse looduslikku ehk keskmist ja füsioloogilist ehk maksimaalset eluiga." Tundub, et need terminid on eestikeelses internetis kättesaadavas teabes väga vähe levinud. Minu teada kasutatakse mõistet "bioloogiline eluiga", mis tähendaks siis geneetiliselt determineeritud surma saabumise aega. Inimesel peaks see olema 80 aastat. Kas bioloogiline eluiga oleks sama, mis looduslik eluiga ja füsioloogiline eluiga bioloogilise eluea hälbe määra?--Rünno 5. november 2009, kell 16:12 (UTC)

Ei-ei, ma olen ikka mõlemat, nii keskmist kui maksimaalset eluiga sageli kohanud, võtta või "Loomade elu". Aga looduslik ja füsioloogiline eluiga on küll võõrad. Loodusliku eluea vastand peaks olema kunstlik või tehislik? Taivo 5. november 2009, kell 17:50 (UTC)

::Keskmine eluiga statistilise mõistena on tõesti väga levinud. Aga selle all mõeldakse saja faktori poolt mõjustatud nähtust, millel pole väga tihedat seost eluea endogeensete mõjuritega. Saan aru, et siinses artiklis ei peeta silmas statistilist keskmist eluiga.--Rünno 6. november 2009, kell 17:16 (UTC)

::: Millist siis? Andres 6. november 2009, kell 23:09 (UTC)

::::"Looduslik eluiga" - see nagu ikka viitaks organismi sisemistele seaduspärasustele, mis mõjutavad rakusurma ja lõppkokkuvõttes terve organimisi suremist. Aga statistiline keskmine eluiga on rohkem sotsiaalpoliitiline mõiste - kui palju näiteks mingi piirkonna rahvas purjus peaga end surnuks sõidab. Kõrgelt arenenud riikides on statistiline keskmine eluiga tunduvalt kõrgem, kui vähem arenenud riikides. Aga see ei tähenda, et homo sapiensi geneetiliselt determineeritud eluiga Afganistaanis oleks näiteks väiksem kui Norras. Afganistaanis lihtsalt juhtub väga palju organismi endogeensusest sõltumatuid sündmusi, mis viivad statistilise keskmise eluea alla. Aga see ei tähenda, et afgaanile on iseloomulik madalam eluiga. Ta on samasugune homo sapiens kui norralane. Tegemist on ühe ja sama liigiga.--Rünno 7. november 2009, kell 07:43 (UTC)

:need on võetud 1992. aasta ökoloogialeksikonist. Neil sõnadel on kindlasti veel sünonüüme, nagu siin Taivo poolt pakutud. Kunstlik ja tehislik eluiga – sääraseid mõisteid ma küll näinud pole--Dj Capricorn 5. november 2009, kell 18:39 (UTC)

"...valmiku koorumist kestast, munast vms" Vms vist ei sobi artiklisse. Peaks loendama nii palju objekte, kui on võimalik.--Rünno 5. november 2009, kell 16:18 (UTC)

Ega eriti ei sobi jah, selleks on olemas sõna "näiteks". Aga võimalikult palju objekte loetleda pole alati mõistlik, kui objekte on väga palju. Taivo 5. november 2009, kell 17:50 (UTC)

:parandasin--Dj Capricorn 5. november 2009, kell 18:39 (UTC)

Probleemid:
1) Kui see artikkel räägib bioloogiamõistest, siis miks on siin kategooriad Ökoloogia ja Demograafia, aga mitte Biolooogia. Teisalt, eluea mõistet rahvastikuteaduse tähenduses see artikkel sisuliselt ei kajasta, kui välja arvata põgus viide, et eluiga on ka inimesel ning 'vaata ka' suunamine keskmise eluea mõistele.
2) Interwiki lingid viitavad valdavalt hoopis pikaaealisuse mõistele (vähemalt hispaania, inglise, poola, prantsuse, tšehhi, vene link) ja vaatlevad pikaealisust valdavalt demograafilises võtmes. Inglise wiki artikkel 'longevity' sisaldab küll ka alajaotust 'Non-human biological longevity'.
3) "Eristatakse looduslikku ehk keskmist ja füsioloogilist ehk maksimaalset eluiga." Arusaamatu(s). Mis tähendab eristatakse looduslikku ja füsioloogilist kui füsioloogia tegelebki bioloogiliste ehk eluslooduse protsessidega - organismi talituse ja funktsioonidega.
4) "Looduslikku ehk keskmist", "Looduses realiseerub keskmine eluiga" - looduses esineb/realiseerub nii keskmisest lühemat, keskmist kui keskmisest pikemat eluiga.
5)  "loomaaedades kasvavatel loomadel võib see sageli läheneda maksimaalsele elueale" - see on eksitav ja otseselt vale vähemalt osade loomaaialoomade puhul. Näiteks üks National Geographicu artikkel ja üks Scientific American artikkel, mis näitavad, et loomaaias sündinud elevantide keskmine eluiga on palju madalam looduses kasvanud elevantide keskmisest elueast. Sama on näidatud ka põtrade, metskitsede ja morskade kohta. Võimalik, et mõnede loomade puhul võib tsiteeritud väide ka paika pidada, kuid siis tuleks:
a) teha kitsendus/reservatsioon, milliste loomade puhul kehtib, koos viitega allikatele
b) näidata milliste loomade puhul kehtib vastupidine, st loomaaias jääb keskmine eluiga lühemaks kui looduslikes tingimustes
c) kui see pole statistiliselt ja viidetega tõestatud, siis kustutada sõna "sageli".
Kui kõik need vead parandada, ei jää algsest artiklist enam palju järele. Mis ongi mu ettepanek - kogu artikkel ümber kirjutada. --VillaK (arutelu) 24. november 2014, kell 16:46 (EET)
Praegu on see kirjutatud bioloogia mõiste kohta. Võimalik, et demograafia mõiste saaks panna samasse artiklisse, sest need on ikkagi väga lähedased mõisted, aga nägin praegu ette eraldi artikli demograafia mõiste kohta ja võtsin demograafia kategooria ära. Võib olla ka "Vaata ka" alt tuleks Keskmine eluiga ära võtta, aga  siin on jällegi küsimus, kas sellise pealkirjaga artiklis tuleks rääkida bioloogia või demograafia mõistest või mõlemast. See artikkel räägib praegu definitsiooni järgi mõlemast. Praeguse kategooria kohta ma ei oska midagi arvata. Andres (arutelu) 6. detsember 2014, kell 06:26 (EET)
Sidusin senistest intervikilinkidest lahti ja sidusin ühe teisega. Andres (arutelu) 6. detsember 2014, kell 06:40 (EET)
Terminid võivad olla tinglikud. Termini "füsioloogiline eluiga" tähendus ei pruugi tuleneda sõna "füsioloogia" tähendusest, nagu ka näiteks termini "füsioloogiline lahus" puhul. Ma ei tea küll, kas selline termin sellises tähenduses olemas on. Kui see on võetud "Ökoloogialeksikonist", ju see siis nii on. Andres (arutelu) 6. detsember 2014, kell 06:40 (EET)
Võtsin viimase lause välja, sest see on tõesti problemaatiline. Andres (arutelu) 6. detsember 2014, kell 06:55 (EET)
Tõsised probleemid on ka esimese lõiguga. Põhimõtteliselt peaks elueast saama rääkida kõigi organismide puhul, aga puudub ühtne definitsioon. Andres (arutelu) 6. detsember 2014, kell 06:55 (EET)
Tegin esimese lõigu peast ümber. Seal võib olla ebatäpsusi, ja muidugi tuleks taotleda ammendavust. Andres (arutelu) 6. detsember 2014, kell 07:05 (EET)
Tegin siia tulevatest linkidest osa korda, aga siin on veel tööd. Andres (arutelu) 6. detsember 2014, kell 07:21 (EET)


Arutelu:Elizabeth I

Meil on siin link François (Anjou hertsog), kuid pole lehekülge François. Andres 4. november 2009, kell 19:31 (UTC)
Kas see on maha kirjutatud?--WooteleF 3. september 2010, kell 13:22 (EEST)

Miks Sa arvad? Andres 3. september 2010, kell 18:01 (EEST)

:Ei tea, tundus lihtsalt. Vaatasin nüüd, et artikli mahukam osa on Athanasius Soteri poolt kirjutatud, mistõttu enam ma mahakirjutamist ei kahtlusta.--WooteleF 4. september 2010, kell 09:28 (EEST)

Tõstan infokasti välja. Ehk on sellega hiljem midagi peale hakata, praegu ta igatahes ei tööta. --Oop 12. mai 2011, kell 21:08 (EEST)

Kas see kirjutis on osa miskist tõlkimise kampaaniast või miskit muud pooleli?
Hetkel on suurem osa teksti ingliskeelne? kas hetkel toimetav inimene võiks lisada malli  ?
suwa 13. mai 2011, kell 08:56 (EEST)
Minu meelest mingit malli pole tarvis, kui just parajasti ei redigeerimiskastis ei tegutseta.
Ingliskeelset teksti ei tohiks artiklisse ripakile jätta, või vähemalt tuleks see ära peita. Andres 13. mai 2011, kell 09:14 (EEST)

: vt Vikipeedia arutelu:Tõlketalgutest osavõtjad ja tõlgitavad artiklid, tekitasin malli ja lisain selle kirjutise päisesse.

: suwa 13. mai 2011, kell 09:16 (EEST)

:: Mis see mall annab? Andres 13. mai 2011, kell 09:32 (EEST)

::: Ingliskeelse teksti võiks peita nende

:::: Just. See võiks redigeerimiskasti all ka olla. Andres 13. mai 2011, kell 09:41 (EEST)
----
Paar märksõna ENEst, et tõlkimisel meelest ei läheks: manufaktuuride, kaubakompaniide ja esimeste kolooniate rajamine, hulkurlusvastased seadused, tarastamine. (Imelik, rohkem sealt võtta polegi.) --Oop 6. juuni 2011, kell 00:04 (EEST)


Arutelu:Zoonoosid

Näiteks ÖL nimetab zoonoosi loomade nakkushaiguseks, inimesele kanduvat loomade haigust aga [[zooantroponoos]]iks, kumb on õige? --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 4. november 2009, kell 19:45 (UTC)
{{tõlgitud leht|en|zoonosis|alajaotus=nimi}}
Tõlgitud artikkel on huvitav, annab rahuldaval hulgal infot zoonooside ja laatade kohta.
Kui analüüsida artiklit lõikude kaupa, siis zoonooside definitsioon on (liiga)kena, aga viide, mis on võetud ingliskeelsest vikipeediast, on jabur ning tundub vastuoluline (zooantroponoos- inimese ja looma ühine haigus, mis levib inimeselt loomale; antropozoonoos- inimese ja looma ühine haigus, mis levib loomalt inimesele). Samuti on probleeme viitamistega teistes lõikudes, mida tuleks korrigeerida (lõigus "Zoonooside ajalooline areng"). Sissejuhatus on veidi lühike seetõttu jätab küsimused õhku ja ei anna terviklikku ülevaadet zoonooside kohta, näib rohkem konspektina.
Ma ei usu, et oleks mõistlik osalised nimekirjad (Osaline nimekiri haiguskandjatest, nimekiri nakatajatest, osaline nimekiri zoonoosidest) välja tuua, tavaliselt tehakse selle jaoks teine nö. artikkel, kuhu võib kõik kirja panna. Ehk piisaks zoonooside, kui üldise, tutvustava artikli jaoks, nimetada mõni tähtsam haiguste (kandjate, zoonooside) perekond ja nende väiksest kirjeldusest.
Lõigus zoonooside ajalooline areng on tõlkimisel sisse tulnud näpukad ning kadunud lausestus. Nagu juba öeldud sai, siis viited puuduvad, aga kui on siis lõigu sees ja ebatäielikud.
Järgmine lõik, laatadega ja lasteloomaaedadega seotud zoonooside puhangud, päistab olevat kõige tähtsam nimekiri selles artiklis, mis viib paratamatult mõttele nimetada artikkel ümber nimega Zoonooside epideemiad. Lõigus esinevad näpukad ja samuti kummaline lausestus, mis arvatavasti tuleneb tõlkimisest.
Viimane lõik on konkreetne, ehk liigagi, võiks täpsustada, millega täpsemalt tegu.
Zoonoosidest korraliku Vikipeedia artikli saamiseks tuleb seda kobestada, parandada lausestust, näpuvead, eelnevalt mainitud lõike. Artikli ülesehitus ei vasta Vikipeedia nõuetele, paistab meelevaldsena. Ma ei eksi kui ütlen, et originaal-artikkel ja selle tõlkimine on tehtud uisapäisa ja häid tavasi jälgimata.<br />
Mina teeks artiklit veidi ümber või nimetaks nimega "Zoonooside epideemiad". Siin teile mõningaid mõtteid:
* rohkem võiks rõhutada zoonooside tähtsust.
* hankida värskemat materjali.
* loogiline üles ehitus.
--[[Kasutaja:Jagomae|Jagomae]] 13. november 2011, kell 20:19 (EET)

*Esimene viide ei viita ju eelneva teksti (lause) allikale. Selle "viite" tekst võiks olla kohe teksti sees esimese sõna järel sulgudes.
*Teine lause võiks olla '''Loomalt inimesele levivaid haigused nimetatakse antropozoonoosideks ja inimeselt loomadele levivaid zooantroponoosideks.'''
*'''edasi kanduda'''
*'''nakatumisvõimelistes arengujärkudes parasiitide'''
*'''definitiivne ehk lõpp-peremees, vahe-, ...'''
*'''ühendab meditsiini ja veterinaariat'''
Ei läinud praegu esimesest lõigust kaugemale. Palu mõne sõbra abi, et artikkel korda saada (inglise keelest paremini tõlkida). [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 20. november 2011, kell 23:46 (EET)

Teine katse.
*'''([[kreeka keel]]es ''zoon'' 'looma' ja ''nosos'' 'tervisehäire')'''
*'''enamiku ajast'''
*'''Seetõttu kaldusid epideemilised'''
*'''oodata, kuni möödub'''
*'''1999. aastal''' (Vikipeedias pole ruumipuudust, et peaks lühendama)
*'''borrelioos'''
*''', nagu India ja Bangladesh'''
*"nagu näiteks" ja samas tähenduses "nagu" nõuavad enda ette koma, samuti on koma järgneva loetelu järel
*'''üle kanduda'''
*'''Samuti peaks sigadele ja kodulindudele andma salmonelloosivaba toitu'''
*''lasta veterinaaril regulaarselt kontrollida oma loomi'' miks veterinaar enda loomi kontrollib?
*järgmistest lausetest tuleb välja, et lapsed on liik lemmikloomi
*'''Samuti teha näriliste tõrjet,'''
*mõttekriipsud! (võta redigeerimiskasti alt)
*''Metsloomade puhul peaks pöörama tähelepanu metsamarjade ja seente puhastamisele enne söömist.'' Kas metsloomad peavad omale söömiseks marjad puhastama või peab seda nende jaoks tegema inimene?
*''Echinococcus'' tuleb linkida ilma jutumärkideta
*Lauses "Tegelikkuses on viiruse..." koma puudu
Ehk proovid nüüd jälle ise jätkata ja parandad ka näpuvead, mis siiamaani tekstis on olnud. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 27. november 2011, kell 04:48 (EET)

*<tt><nowiki>([[kreeka keel]]es ''zoon'' 'looma' ja ''nosos'' 'tervisehäire')</nowiki></tt>
*'''1999. aastal'''
*'''loomad, nagu linnud ja nahkhiired, võivad
*Lauses "Samuti teha näriliste..." koma puudu
*Lauses "Metsas käies peaks..." koma puudu
*'''nii otsesel kokkupuutel linnuga kui ka tema'''
*Lauses "Tegelikkuses on viiruse..." koma puudu
*'''Leicestershire'is'''
*'''krüptosporidioos'''
*'''2005. aastal arutas CDC (Centers for Disease Control and Prevention) USAs üles seatud nimekirja''' Miks nad arutasid nimekirja, mis oli juba üles seatud?
*teksti sees välislinke ei kasutata
*'''1988. aastal haigestus üks inimene pärast Wisconsini maakonna laada sigade väljanäituse külastamist'''
*'''üle kandunud'''
*''Leidis aset Washingtoni maakonnas, New Yorgis.'' Lauses puudub alus.
*'''osalenud Medina laada karnevalil'''
*jne
Palun võta mõni sõber appi, kes artikli üle vaataks. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 4. detsember 2011, kell 15:07 (EET)

*'''2002. aasta suvel'''
*'''üle kandunud'''
*''Lehma Palees'' kuidas see originaalis on, võiks ehk jätta tõlkimata?
*"Haigusekandjate" alajaotuse võiks vormistada seotud tekstina, mitte loendina ("list" ei ole üldsegi hea sõna), samuti "Nimekiri nakatajatest". Need võiks liita üheks alajaotuseks. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 13. detsember 2011, kell 15:21 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.searo.who.int/LinkFiles/CDS_Nipah_Virus.pdf
** In Zoonoosid on 2013-06-24 14:29:48, 404 Not Found
** In Zoonoosid on 2013-07-07 23:48:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:48 (EEST)


Arutelu:Eurofighter Typhoon

+ ei ole minu meelest korrektne. Andres 4. november 2009, kell 19:53 (UTC)
Äkki on Typhoonid pommitajad? Ingliskeelset artiklit lugedes näib nii

Veebis on nimeks Eurofighter Jagdflugzeug GmbH, vt Eurofighter Jagdflugzeug GmbH is made up of the major aerospace companies from the four Eurofighter Typhoon partner nations., Lisaks on miskid NATO Eurofighter and Tornado Management Agency (NETMA) ja ka The partner companies in the programme – BAE Systems, Leonardo – Aircraft Division, Airbus Defence & Space .suwa 14. detsember 2018, kell 12:34 (EET)


Arutelu:Toomkool

Toomkoolid ei asunud ainult Vana-Liivimaal.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 4. november 2009, kell 20:49 (UTC)

Kas on andmeid millal Tallinna Toomkool kandis nimetust Eestimaa Rüütli- ja Toomkool ?--Nosser 9. november 2009, kell 12:00 (UTC)

Vist 19. sajandi algusest. Kindlalt ei julge väita.--WooteleF 9. november 2009, kell 12:30 (UTC)

Hariduse ja kasvatuse sõnaraamat (2014) eristab termini "toomkool" puhul kaks tähendust: 1) toomkiriku juures olnud kool, 2) reformatsioonijärgne kool aadlike ja jõukate linnakodanike lastele--Bioneer1 (arutelu) 3. mai 2014, kell 17:31 (EEST)

Ma kahtlen selles teises tähenduses. Arvan, et tegu on lihtsalt nime säilimisega. Andres (arutelu) 3. mai 2014, kell 18:36 (EEST)


Arutelu:Münster

| elanikke = 270 400 (2005) Andres 5. november 2009, kell 08:27 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.muensterland-tourismus.de/orte/Muenster/index.html
** In Münster on 2013-06-24 12:30:38, 404 Not Found
** In Münster on 2013-07-06 15:33:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:33 (EEST)
----
EE (1936) järgi on münster ka mõiste: algselt klooster, siis kloostrikirik ... --Bioneer1 (arutelu) 12. november 2013, kell 16:14 (EET)

Siis võib teha täpsustusmärkuse. Andres (arutelu) 12. november 2013, kell 22:45 (EET)


Arutelu:Lehtse raudteepeatus

"2009. aasta seisuga maksab pilet Balti jaamast Jänedale 42 krooni." Mis see Jäneda asjasse puutub?--Rünno 5. november 2009, kell 16:26 (UTC)

Näha ju, et näpukas, parandanud siis ära. --Epp 5. november 2009, kell 16:34 (UTC)

:Järgmine kord parandan.--Rünno 5. november 2009, kell 16:44 (UTC)

: Niisuguse asja parandamiseks peab täpselt teadma, kus viga on. Ka arv võib ju vale olla. Andres 5. november 2009, kell 21:49 (UTC)

:: Nojah, sama kasutaja teeb neid rongijaamu, eks ilmselt kopeeris teksti oma eelmisest artiklist. --Epp 5. november 2009, kell 22:05 (UTC)

"Lehtse jaam rajati aastal 1976, seoses kuus aastat varem rajatud (Paldiski-)Tallinn-Narva raudteega." - 6 aastat varem rajatud Tallinn-Narva raudteega? See raudtee peaks ju igivana olema.--Rünno 5. november 2009, kell 16:29 (UTC)

See samamoodi. --Epp 5. november 2009, kell 16:34 (UTC)

:Siis järsku 1876.--Rünno 5. november 2009, kell 16:37 (UTC)

Välja täpsustamiseks:
"

Lehtse jaam rajati aastal 1876, seoses kuus aastat varem rajatud (Paldiski–)Tallinna–Narva raudteega."
--Rünno 5. november 2009, kell 16:36 (UTC)

Panin parandatud teksti tagasi.--Rünno 5. november 2009, kell 16:40 (UTC)

: Nojah, ma parandasin ära. --Epp 5. november 2009, kell 16:45 (UTC)

::Mnjah. Suures redigeerimisetuhinas ma ei pannud tähele, et oled paranduse teinud. Vabandan.--Rünno 5. november 2009, kell 16:51 (UTC)
Peatuvad liinid: Tallinn-Narva-Tallinn,Tallinn-Tartu-Tallinn kiirrong ,Tallinn-Rakvere-Tallinn

Artiklist Lehtse. Andres (arutelu) 11. veebruar 2015, kell 15:47 (EET)


Arutelu:Sitsiilia

praegune lause: "Foiniiklased asutasid nii Sitsiiliasse kui selle lähisaartele palju kaubaasulaid, millest hiljem jäi neile kolm: Panormos, Motye ja Solus."
samas siin: http://www.bestofsicily.com/mag/art150.htm on kirjas: "Motia and Solunto as well as what are now Marsala and Palermo."
seejuures Palermo vanalinn, väidetakse siin: http://www.bestofsicily.com/mag/art115.htm
on asutatud ~800 eKr nime all Zis või Sis.
Kas on veel allikaid, millega võrrelda?
suwa 5. november 2009, kell 20:45 (UTC)

Ega ma siin erilist vastuolu näegi, see võib kõik korraga õige olla, välja arvatud vahest asulanimed. Antiigileksikon nimede kirjutamisel üldiselt ei eksi, ingliskeelsed allikad seevastu kipuvad antiikseid nimesid väänama kujul, mida Eestis ei tarvitata. Sellepärast ma kipun Antiigileksikoni rohkem usaldama. Aga võib-olla on isegi kõik asulanimed korraga õiged. Taivo 5. november 2009, kell 22:04 (UTC)

Pilt:2009 09 21 Crown of Constance of Aragon.jpg | Aragoni Konstansi (1179–1222) kroon
, koos väiksemate naabersaartega 25 711 km²

Võtsin selle välja, sest see on ebamäärane ega puuduta otseselt teemat. Andres (arutelu) 30. juuni 2013, kell 14:42 (EEST)


Arutelu:Tiit Made

Vene vikis: Место рождения: Таллин, Эстонская ССР (13. märtsil 1940!) --Improvisaator 6. november 2009, kell 14:29 (UTC)

Tänan märkuse eest. Ma parandasin oma vea (Место рождения: Таллин, Эстония) Al.Neuland 6. november 2009, kell 17:46 (UTC)

ESTER annab väga palju tulemusi --kanakukk 6. november 2009, kell 15:08 (UTC).
----
Palun lisage viimastele publikatsioonidele lingid. Andres 26. jaanuar 2010, kell 08:31 (UTC)
----
Lõik "Seega Made retooriline küsimus – “kus on mu KGB ohvitseri munder” – oli korrektne. Seda Madel kindlasti polnud. Muidugi, ilma usaldusmiinimumita Rootsi siiski ei pääsenud! Et aga Made seda viimast “kuritarvitas” – selles pole ka kahtlust”" näeb välja nagu tsitaat. Kahjuks ei saa viidet enam kontrollida, kuna Ekspressi arhiiv on suletud. Kes ligi pääseb, paluks yle vaadata. --Oop (arutelu) 3. august 2012, kell 04:03 (EEST)
Oeh. Nojah, kellelgi pole aega, et lehearhiivides tuulata, aga Ekspressi enda arhiivist vanadele paberlehtedele ka enam ligi ei pääse, isegi raha eest mitte. Praegu on keegi järjekordne hullunud partisan sõnastanud teksti nii, et on võimatu aru saada, kus lõpeb yks tsitaat ja algab teine, millise jutu kohta käib milline allikas ning kas viimases lõigus tsiteerib Ruutsoo samuti Grigorjevit, kirjutab ise või on see meie anonyymse "vabadusvõitleja" kokkuvõte (koos hyyumärkidega ja puha). Jama missugune. --Oop (arutelu) 26. november 2012, kell 11:40 (EET)
----
Tiit Made on alates 1974. aastast avaldanud Eestis, Soomes ja Rootsis majandus-, välispoliitika- ja ajalooalaseid monograafiaid, ooperi- ja operetimuusikat ning rahvusvahelisi suheteid käsitlevaid leksikone, reisiraamatuid ja publitsistika kogumikke - kokku 33 teost. 1984. aastal ilmus tal pseudonüümi Peeter Gustavsson nime all Stockolmis Lembit Kriisa kirjastuses Välis-Eesti & EMP okupeeritud Eesti siseolukorda kirjeldav raamat "Tänapäeva mured Eestis", mille autorit tollastel nõukogude jälitusorganitel ei õnnestunudki välja selgitada.
See lõik on vales kohas. Andres (arutelu) 10. veebruar 2014, kell 11:20 (EET)
----
Kas Marianne Mikko ei olnud selle artikli autor? Kas artiklil ei olnud autorit? Andres (arutelu) 22. september 2014, kell 13:26 (EEST)
Oot-oot? Kas tõesti ülemkohus otsustas, et ta ei olnud KGB agent? Küsimuse all ei olnud ju mitte see. Andres (arutelu) 22. september 2014, kell 13:29 (EEST)
üks neljast Eesti täielikule isemajandamisele üleviimise (Isemajandava Eesti) idee autorist.

Ideel ei olnud neli autorit, vaid artiklil oli neli allkirja. Andres (arutelu) 22. september 2014, kell 13:32 (EEST)
Link Nõmme valitsuse lehele pole täpne, ja see on üldse imelik koht, kuhu linkida. Andres (arutelu) 22. september 2014, kell 13:53 (EEST)
----
Püüd artiklit korrastada on ära nullitud. --Andres (arutelu) 19. juuli 2023, kell 14:42 (EEST)

Ma olen põhimõtteliselt nõus, et absoluutselt iga viitmata lõigu (nt IME osas; mõned teised samas vajaks hädasti viidet kyll) järele "lisa viide" panemine on ehk mõnevõrra liiast (AK720-le kommentaariks, et nagu artikli ajalugu kinnitab, siis mina neid ka ei lisanud). Kyll aga jääb arusaamatuks, miks mitmed teised vormistuslikud muudatused (nt asjakohane allkiri infokastis või samalaadse sisu [nt poliitiline tegevus] koondamine) ei kõlba. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. juuli 2023, kell 13:25 (EEST)

:Pole mingit artikli korrastamist. Üliõpilane Neptuuniumi tegevus 10 aastat "korrastamata" artikli pea iga lause lõppu viite nõudmise panemise põhjusest saan ma aru.  Väiklus! Abielu tõestamise viite oli ta maha võtnud. Sai oma lollusest aru. Nüüd tahab, et viidatakse reisidel käimist. Kas vaja lennuki, laevade, rongide jne piletite koopiaid ja hotelliarveid? Ilmselt on vaja esitada ka väljavõte tööraamatust. Ja nii edasi. Palun, infokasti võite veel panna oma lemmikloosungeid, et vajab toimetamist ja keelelist korrigeerimist ja mis teil seal veel oli ... Norite tüli? Näitate kohta kätte? Tahate seada kõik faktid kahtluse alla? Hüva, andke takka! Kuid laduge siis ka samasuguseid viitamise nõudeid teiste persoonide artiklitesse. AK720 21. juuli 2023, kell 20:10 (EEST)

:: Soovitan jätkuvalt vaadata artikli ajalugu, kust selgub, et mina neid sinna algselt ei lisanud, vaid seda tehti eelmisel aastal. :) Samuti pole ma artiklisse lisanud malli "pole piisavalt viiteid", mistõttu jäävad syydistused tyli norimise osas seda arusaamatumaks. Õigupoolest võtsin neid varem lisatud "lisa viiteid" hoopis vähemaks! Muudatuse tyhistasin lihtsalt seepärast, et põhjenduseta eemaldati hulk toimetuslikke lisandusi (nt IME lühend, pilti dateeriv allkiri, mitmed siselingid jne). Optimistlikult loodan, et sellega on võimalikud möödarääkivused lahendatud! - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. juuli 2023, kell 20:25 (EEST)


Arutelu:LASIK

Oli kopipeist siit.--WooteleF 7. november 2009, kell 01:51 (UTC)

Kas oli autoriõiguste rikkumine?--Rünno 12. november 2009, kell 16:11 (UTC)

:Ma ei tea küll, et autor oleks kuskil lubanud oma teksti kasutada.--WooteleF 12. november 2009, kell 16:16 (UTC)

:: Kasutaja profiili järgi on autor ilmselt sama isik. Minu meelest võiks kustutamise asemel kirjutada KSA-sse ja küsida, kas nad on ise selle teksti avaldamise taga. Kui jah, siis kopipeist maha ja hiljem saab seda oluliselt täiendada. -- Toomas 12. november 2009, kell 18:49 (UTC)

:: Samas ei tohiks kindlasti piirduda ainult viidetega KSA Silmakeskuse lehele, nt sarnast infot leiab ka sõltumatutest allikatest või näiteks KSA konkurendi Silmalaseri kodulehelt. -- Toomas 12. november 2009, kell 18:51 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.silmalaser.ee/index.php?page:item,105
** In LASIK on 2013-06-24 11:57:53, 404 NOT FOUND
** In LASIK on 2013-07-06 09:54:51, 404 NOT FOUND
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:55 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ksa.ee/laserprotseduuri-ajalugu
** In LASIK on 2013-06-24 11:57:51, 404 Not Found
** In LASIK on 2013-07-06 09:55:01, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:55 (EEST)


Arutelu:Bern

| elanikke = 127 200 (2005) Andres 7. november 2009, kell 12:17 (UTC)

Bern ei tohiks olla "Euroopa kõige kõrgemal asuv pealinn".
Võõrkeelse Vikipeedia andmetele asub Hispaania pealinn Madriid 667 m kõrgusel.
Andorra pealinn Andorra la Vella asub erinevatel andmetel 1011 või 1023 või isegi 1409 meetri kõrgusel merepinnast.

Berni kõrhgeim koht on nagu ma aru saan 863 meetrit. Aga kõrgeim ta jah ei ole. -- Ahsoous (arutelu) 15. jaanuar 2013, kell 21:45 (EET)


Arutelu:Avatud Eesti raamat

Kogemata klikkasin. :-) --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 8. november 2009, kell 00:47 (UTC)

Ernesto Laclau, "Angatonism

Antagonism? Andres (arutelu) 13. aprill 2016, kell 23:14 (EEST)

:Muidugi.--Morel (arutelu) 14. aprill 2016, kell 01:03 (EEST)

Pealkirjas peaks olema raamat (nii nagu artikli esimeses lauses), mitte Raamat (eesti keele käsiraamat: sarjad kirjutatakse jutumärkides ja esisuurtähega). - Kalle
----
Et endal meelest ära ei läheks - mõistlik oleks vist nimekiri teisendada tabeliks, et seda oleks hõlbus autori, aastaarvu jne järgi sorteerida... Daniel Charms (arutelu) 9. detsember 2017, kell 20:27 (EET)

Väga hea. Aga tabelis võiks ehk linkida ka korduvad nimed, sest kui nt sortida aastaarvu järgi, siis ei satu enam nimed üksteise järele.--Morel (arutelu) 5. jaanuar 2018, kell 14:08 (EET)

Eckermanni tõlkis Sirkel aga Sirkel linkimatata. Pole mugav. Olen Moreliga sama meelt, et korduvad nimed võiks ka linkida. --Hirvelaid (arutelu) 17. aprill 2018, kell 13:07 (EEST)


Arutelu:Tartu raudteejaam

On veel ka [[Aiamaa raudteepeatus]]. Kas see ka praegu eksisteerib, ei tea. [http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=30072]--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 8. november 2009, kell 06:21 (UTC)

"2009. aasta seisuga peatus Tartu raudteejaamas ronge:" Vajaks ehk ajakohastamist. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 26. detsember 2016, kell 15:37 (EET)

Saksakeelne nimi esimeses lauses tundub imelik. Andres (arutelu) 27. detsember 2016, kell 14:15 (EET)

Jah, see võiks olla alaosas 'ajalugu'. Velirand (arutelu) 27. detsember 2016, kell 14:32 (EET)

Vanemad andmed tuleks ka säilitada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 10. jaanuar 2018, kell 18:30 (EET)

{{Ping|Andreas Tamm}} ehk võiks siin mõnest raudteejaamas asuvast hoonest veel artikli teha? Nt veetornist? Vast ka Vaksali 6 ja 8 hoonetest, sest need on samuti arvatud kultuurimälestisteks. [[Kasutaja:Kruusamägi|Ivo]] ([[Kasutaja arutelu:Kruusamägi|arutelu]]) 26. detsember 2021, kell 14:02 (EET)

Kultuurimälestiste registris on jaamahoone rajamisese ajaks nii 1876-1878 kui ka 1875-1877? Ivo (arutelu) 25. detsember 2021, kell 23:16 (EET)


Arutelu:Sauga vald (1939)

Viimatipeetud Sauga vallavalitsuse koosolekul vaadati läbi ja võeti vastu vallavalitsuse 1939./40. a. üldine eelarve, mis on tasakaalus 50.486,64 kroonil. Eelarve esitati maavalitsusele kinnitamiseks.
Pärnumaa Teataja, 6. mai 1939, nr. 51, lk. 12. --Improvisaator 9. november 2009, kell 12:59 (UTC)


Arutelu:Korvpalli Meistriliiga

Sponsor ja liiga nimi on muutunud. --Metsavend 9. november 2009, kell 16:12 (UTC)

Muuda siis. Andres 9. november 2009, kell 16:34 (UTC)
Kas uus pealkiri peaks olema "G4S Eesti Korvpalli Meistriliiga" või "G4S Korvpalli Meistriliiga"(nii on ka nende kodulehel)? Pelmeen10 27. märts 2010, kell 01:49 (EET)
Praegu on "eelmisel hooajal" seal ainult selle mõttega, et ma ei ole kindel, milliste klubide nimed muutsusid, või tulid uued. Pelmeen10 8. aprill 2010, kell 22:33 (EEST)

Sellist väljendit ei maksa üldse kasutada. Andres 16. aprill 2010, kell 20:37 (EEST)

: Nõus, aga siis võib kustutada, kui keegi targem uuendused sisse viib. Pelmeen10 17. aprill 2010, kell 13:56 (EEST)

:: Ja vanad andmed tuleb säilitada. Andres 17. aprill 2010, kell 16:10 (EEST)

::: Kopeerida siia arutellu? Pelmeen10 17. aprill 2010, kell 16:50 (EEST)

:::: Kõige parem, kui jääks artiklisse, aga kui ei oska jätta, siis siia. Andres 17. aprill 2010, kell 17:45 (EEST)

Tollel hooajal oli Tallinna Kalevi nimi [[BC Pirita]]: http://www.basket.ee/?mid=11 [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 17. aprill 2010, kell 18:32 (EEST)

Nüüd peaks kõik olema õige. [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 17. aprill 2010, kell 18:55 (EEST)

*BC Fausto
*BC Kraft Mööbel/Kohila
*BC Pirita
*BC Rakvere Tarvas
*KK Pärnu/Catwees
*Tallinna BC Kalev/Cramo
*Triobet/Dalkia
*TTÜ KK
*TÜ/Rock
*Valga Welg
Pelmeen10 24. aprill 2010, kell 19:44 (EEST)
----
Kodulehe järgi oli enne SEB sponsorit ka Peugeot Korvpalli Meistriliiga (2003/2004). Pelmeen10 15. mai 2010, kell 02:11 (EEST)
----
Ausalt öeldes arvan, et on mõtet see artikkel teisaldada pealkirja 'Eesti Korvpalli Meistriliiga' alla (või siis ka 'Korvpalli Meistriliiga'). Sest kes ikka saja aasta pärast mais mäletab mis oli mingil hooajal peasponsor. -- Ahsoous 15. mai 2010, kell 03:32 (EEST)

No võib teisaldada ka, aga liiga nimi on peasponsori järgi. Kes teisaldab, see peaks muutma ka mängijate alt nime ära. Pelmeen10 15. mai 2010, kell 16:12 (EEST)

: Kumb on parem pealkiri, kas "Korvpalli Meistriliiga" või "Eesti Korvpalli Meistriliiga"? Pelmeen10 16. august 2010, kell 19:43 (EEST)

:: Mis ametlik nimi on? Andres 16. august 2010, kell 20:49 (EEST)

::: Seda "Eestit" sinna ei panda. "G4S Korvpalli Meistriliiga" oli eelmine hooaeg. Pelmeen10 16. august 2010, kell 21:07 (EEST)


Arutelu:Tuul

* http://www.1yachtua.com/medit-marinas/medwinds.gif
----
Orkaan on kohalik tuul? Andres 18. aprill 2010, kell 10:21 (EEST)

Tegelikult nii tromb kui ka orkaan ei ole tuuled, aga on õhupöörised, mille kaasnevad tugevad tuuled. Geonarva 18. aprill 2010, kell 23:28 (EEST)

: Aga orkaan (tuul)? Andres 19. aprill 2010, kell 09:31 (EEST)
----
Siin on hiljuti tehtud problemaatilisi muudatusi. Palun pöörake tähelepanu, ma ise ei jaksa praegu. Andres (arutelu) 31. oktoober 2015, kell 22:02 (EET)
----
Mis on probleemiks? Kas saab abiks olla? Kasutaja: Koduparandaja, 01. november 2015, kell 10:07 (EEST)

Kui saan mahti, toon välja. Üks asi on see, et keset artiklit pole mõtet öelda, et päikesetuulest siin juttu ei ole, kui see on definitsioonist niigi näha. Päikesetuul võib vajaduse korral olla päises või täpsustuslehel. Andres (arutelu) 1. november 2015, kell 12:46 (EET)
Minu meelest tuleks tuul defineerida nii, et päikesetuul ja planetaartuul jääksid välja (ja nii praegu ongi; siis pole tarvis seda pärast eraldi ütelda, küll aga tuleks vastavad lingid panna päisesse). Tuulest teistel planeetidel on minu meelest selles artiklis eraldi alajaotuses kohane rääkida, sest tegu on põhiolemuses samalaadse nähtusega. Siis tuleb ka definitsioonis ja päises seda arvestada.
Tuule all mõeldakse õhu liikumist maapinna suhtes, mitte lihtsalt liikumist paralleelselt maapinnaga. Seejuures võib õhk liikuda ka maapinna suhtes viltu. Kui me ütleme, et see peab toimuma maapinnaga paralleelselt, siis peame silmas spetsiifilist tähendust: see on see, mille tugevusest (kiirusest) ja suunast meteoroloogid räägivad. Peale selle, tuleks täpsustada, mis laadi liikumisest on jutt. Õhu igasugune liikumine ei ole tuul. Andres (arutelu) 8. november 2015, kell 16:48 (EET)
----
Tuule all mõistame just Maa (planeedi) pinnaga üldises mõistes horisontaalset liikumist. Kuna Maa pinnavorm ei ole sile, vaid reljeefne, siis mäenõlvadel ei ole tuul tõesti horisontaalne, aga siiski paralleelne nõlva pinna kallakuga ehk reljeefiga. Igasugune õhu liikumine piki reljeefi ongi tuul (näiteks föön jne.)  Ka maapinna suhtes liikuv õhk -  konvektiivliikumisest (konvektsioon) tekkinud tõusev õhuvool ei ole tuul, selline õhu vertikaalne liikumine on tingitud õhu adiabaatilisest omadusest.
Kosmilistest tuultest ja muudest ulmelistest tuultest ei peaks siin tõesti kirjutama, püüdsin sõnastust vaid kohendada, sest ei ole selle lehekülje autor. Kasutaja: Koduparandaja, 13. november 2015, kell 23. 40 (EEST)

Ükskõik kes "autor" ka ei oleks, on "horisontaalne" ikkagi eksitav. Tuleb täpsemalt sõnastada. Definitsioon ei hõlma ka tuult teistel planeetidel. Andres (arutelu) 1. detsember 2015, kell 14:42 (EET)


Arutelu:Viktor Puskar

RTL 1936, 7.
Alus: Riigikorra kaitse seaduse muutmise dekreedi § 3 (RT 25 –1934).
Vaadanud läbi Tartu ajutise maavalitsuse 31. detsembri 1935 esitise nr. 1663 ja politseilt saadud andmeid ja leidnud, et vallavolikogu liige Viktor Puskar on vahistatud 8. detsembril 1935, kuna ta oli ühes teiste suletud EVL tegelastega kogunenud salajasele nõupidamisele Eesti Vabariigis põhiseadusega maksmapandud riigikorra vägivaldselt muutmise otsuse viimistlemiseks, seepärast Siseminister Riigikorra kaitse seaduse muutmise dekreedi (RT 25 – 1934) § 3 põhjal otsustas:

kõrvaldada Vana-Kuuste vallavolikogust volikogu liige Viktor Puskar kuni volikogu volituste lõpuni.
Otsuse täitmise panen Tartu ajutise maavalitsuse peale.
Siseministri eest
ministri abi E. Maddisoo.
Omavalitsuste osakonna
direktor E. Dolf.

Siseministri 17. jaanuari 1936 otsus Vana-Kuuste vallavolikogust liikme Viktor Puskari kõrvaldamise asjas.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://digar.nlib.ee/otsing/avaleht?pid=nlib-digar:16797
** In Viktor Puskar on 2013-06-24 14:14:36, 404 Not Found
** In Viktor Puskar on 2013-07-07 22:03:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:03 (EEST)


Arutelu:Hans Kuben

RTL 1936, 13.
Kinnitan raudteepolitsei ülemkomissari Hans Kuben'i raudteede prefektiks, arvates 1. aprillist 1935.
K. Päts
Peaminister
Riigivanema ülesannetes.
K. Eenpalu
Siseminister.
Käskkirja kuupäev on puudu. --Numbriga kärumees 10. november 2011, kell 16:40 (EET)
----
Viljandi vald peaks sünnikohana olema õige, aga kahtlen, kas Kamara on sama mis praegune Abja valla küla. Adeliine 13. detsember 2014, kell 23:22 (EET)


Arutelu:Hendrik Soo

RTL 1936, 27.
Nimetada alates 25. märtsisit 1936 Pärnu linnapeaks 14. ja 15. jaanuaril 1934 valitud linnavolikogu kestvuse ajaks Hendrik Soo.
Alus: Linnaseaduse (VSK II k. 1915 a. ja RT 25 – 1934, art. 186) § 1152.
Peaminister K. Päts.
Siseminister K. Eenpalu.
Riigisekretäri abi D. Treude.

Vabariigi Valitsuse otsus 25. märtsist 1936.


Arutelu:Nikolai Kann

RTL 1936, 30.
2. aprillil 1936.
Hariduse- ja sotsiaalministeeriumi lahutamise puhul nimetan senise Hariduse- ja sotsiaalministri Nikolai Kann'u Haridusministriks, arvates 1. aprillist 1936.
K. Päts
Peaminister
Riigivanema ülesannetes.


Arutelu:Oskar Kask

RTL 1936, 30.
Nimetan Oskar Kask'i Sotsiaalministriks 16. märtsist 1936 arvates.
K. Päts
Peaminister
Riigivanema ülesannetes.
----
http://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid.php?tm=&pn=kask&en=oskar järgi on eesnimed Oskar Reinhold --Morel 21. veebruar 2012, kell 16:48 (EET)


Arutelu:Liivimaa rüütelkond

1864. aastal kinnitas Venemaa keisririik varem Venemaaga liidetud Liivimaa rüütelkonna (1710), Eestimaa rüütelkonna (1712) ja Kuramaa rüütelkonna (1728 - 1747) õigused ja nad loeti ka Venemaa aadliseisusesse kuuluvaks. 1846. aasta seisuste kinnitamisega loeti, et Baltimaade rüütelkonnad omavad õigust parunitiitlitele vanad aadliperekonnad, kes antud maade liitmisel Venemaa keisririigiga olid kantud nende maade rüütelkondade aadlimatrikklites.

Võtsin selle lõigu välja, sest siin on segadus aastaarvudega. Andres 11. november 2009, kell 19:15 (UTC)

Mis tähendab "kreisisaad"? Andres 7. detsember 2010, kell 15:53 (EET)

see väärvorm on artiklist eemaldatud--Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2014, kell 17:26 (EEST)

Selle tabeli koht pole siin artiklis.--WooteleF 7. detsember 2010, kell 18:32 (EET)

Kus see peaks olema? Andres 8. detsember 2010, kell 00:17 (EET)

:Ei tea. Balti rüütelkonnad?--WooteleF 9. detsember 2010, kell 10:02 (EET)

:: Miks? Kas siin on ka teiste rüütelkondade suguvõsad? Andres 9. detsember 2010, kell 11:10 (EET)

:::Ma pidasin silmas tabelit, mille ma juba eemaldasin.--WooteleF 9. detsember 2010, kell 11:14 (EET)

Artikklijuppi tehes oli idee selle realiseerimisel paigutada see lisana kõigi Balti rüütelkondadest rääkivate artikklite juurde, mis annaks ülevaate nende institutsioonide ühistest ja erinevatest joontest aga kuna aga esimese hooga said teadmised otsa, siis jäi poolik ning ebaesteetiline toorik kõigile näha AGA kuhu siis kõiki 4 rüütelkonda kajastav teave ladustada lõpliku variandina?--Nosser 10. detsember 2010, kell 11:55 (EET)

:Äkki mingi mall teha ja siis kõikide rüütelkondade artiklisse panna.--WooteleF 10. detsember 2010, kell 12:30 (EET)

:Nõus, kuid know-how puudulik--Nosser 10. detsember 2010, kell 12:48 (EET)

aadli alaline täidesaatev omavalitsusasutus

Enne oli siin nii. Kumb on õige? Andres 11. märts 2011, kell 22:07 (EET)

Kas Eestis tegutses ka Liivimaa rüütelkonna järglasorganisatsioon, nagu [[Saaremaa Üldkasulik Ühing]]? --[[Kasutaja:IFrank|IFrank]] ([[Kasutaja arutelu:IFrank|arutelu]]) 20. aprill 2013, kell 12:57 (EEST)

Kas kõik aadlikust esiisa järglased sõltumata soost? Ehk kas levib ka piki naisliini?
Mis tingimustel saadakse aadlikuks (ja lisatakse aadlimatriklisse) ja mis tingimustel see aadliseisus lõpeb (ja eemaldatatakse aadlimatriklist)? LauriKreen (arutelu) 26. mai 2024, kell 11:33 (EEST)


Arutelu:Kuramaa rüütelkond

Võtsin selle lõigu välja, sest siin on segadus aastaarvudega. Andres 11. november 2009, kell 19:18 (UTC)

Kas kõik aadlikust esiisa järglased sõltumata soost? Ehk kas levib ka piki naisliini?
Mis tingimustel saadakse aadlikuks (ja lisatakse aadlimatriklisse) ja mis tingimustel see aadliseisus lõpeb (ja eemaldatatakse aadlimatriklist)? LauriKreen (arutelu) 26. mai 2024, kell 11:32 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ketrin~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Ketrin! Andres 12. november 2009, kell 19:55 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ketrin~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Aluselisus

Teine lause räägib teisest mõistest. Andres 12. november 2009, kell 22:16 (UTC)

mu meelest neid lahutada pole otstarbekas. Osaliselt vist kattuvad. TEA annab nad ühes lauses, kuid tolle viitamine tundus olevat kuidagi liigselt pikk mahakirjutamine--Dj Capricorn 12. november 2009, kell 23:00 (UTC)

: Nad ei saa kuidagi kattuda, sest nad on mõisteliselt erinevad. Üks on aine omadus, teine on keskkonna omadus, ja ka omadustel on erinev loomus. Andres 13. november 2009, kell 06:39 (UTC)

::Kui toetuda EnDic-ile, siis seal on aluselisus ja leelisus loetud sünonüümideks, vastav definitsioon: Vee võime neutraliseerida happeid tänu oma vesinikkarbonaat-, karbonaat- või hüdroksiidioonisisaldusele. Ma ei tea, võib-olla me peaksime need mõistet ühte patta panema, mis tähendaks, et neid termineid nähes tuleb ise otsustada, mis tähendus on õige  --Dj Capricorn 13. november 2009, kell 14:39 (UTC)

:::Muideks ka ÕSis on nt aluseline keskkond ehk leeliseline keskkond--Dj Capricorn 13. november 2009, kell 14:44 (UTC)

:::: Küsi Elvimilt. Andres 13. november 2009, kell 18:01 (UTC)

Võtsin välja leelisuse mõiste definitsiooni, mis vist langeb põhimõtteliselt kokku praegusega: ''iseloomustab nende ainete sisaldust vees, mis on võimelised siduma vesinikioone.'' --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 17. november 2009, kell 15:38 (UTC)

Elvim andis ka teise tähenduse sõnale, mis on samuti keemia mõiste, kuid ma ei oska seda täpsustuslehel väljendada: "Aluselisus näitab mitu H aatomit happe molekulis on võimalik asendada metalli aatomitega. Näiteks lämmastikhape HNO3 ja äädikhape CH3COOH on ühealuselised, fosforhaüe H3PO4 on kolmealuseline hape". --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 17. november 2009, kell 15:43 (UTC)

Aluselisus ja pH (ehk siis OH- ioonid antud artiklis) pole tingimata üks ja seesama. Näiteks eutrofeerunud järvede pinnal on tavaline, et pH tõuseb (fotosüntees), mille tulemusena CaCO3 sadeneb välja ja aluselisus langeb. Aluselisus tähendab võimet neutraliseerida hapet (endic) kui CO2 tungib vette, mis on nõrk hape, siis karbonaatne puhversüsteem neutraliseerib selle, kuid kui karbonaadid saavad otsa, siis aluselisus on väike, kuid pH võib olla veel kõrge.--MärgRätik (arutelu) 21. aprill 2012, kell 15:34 (EEST)

Kuidas parandada? Andres (arutelu) 25. aprill 2012, kell 00:37 (EEST)

:Hea küsimus, preagune definitsioon on vist rohkem Alus. Võib-olla kasutada endici definitsiooni mis on "Vee võime neutraliseerida happeid tänu oma vesinikkarbonaat-, karbonaat- või hüdroksiidioonisisaldusele". Siis lisada, et erineb Alusest. Ma pole päris ekspert aga aluelisus on vist erinevate aluste (väga palju aineid peale OH- põhjustavad aluselisust) stöhomeetriline summa. Eestis (nagu ka suures osas maailmas) on see vees karbonaadid, kui haped lisada karbonaatidele, siis ei mängi OH- ioon mingit rolli selle neutraliseerimises (näiteks HCO3− + H+ → CO2 + H2O, CO3−2 + 2H+ → CO2 + H2O). Siit tuleks ka karbonaatne puhversüsteem. Võiks viidata joonisele, mis näitab, et pH peab langema väga madalale, et kaoks aluselisus. Eesti järvedes pole haruldane, et suvel intensiivse fotosünteesiga mõõdetakse veepinnal pH 9-10(11), kuid karbonaadid kasutatakse ära planktoni ja lagundajate poolt (kohe ei leidnud täpselt kuidas) lisakd H+ ioonid tihti liituvad hõljuvate orgaaniliste ühendustega, niiet pH ei lange. Tekibki olukord kus aluselisus on väike, kuid pH kõrge. Järve põhjas võib jälle tekkida olukord, kus lagunemise käigus tekib palju süsihappegaasi ning reaktsioonide tulemusena, tekib palju karbonaate, kuid tänu CO2, kui nõrga happe rohkusele, on pH madal, kuid aluselisus kõrge (CO2 + H2O → HCO3− + H+, CO2 + H2O → CO32- + 2H+). Viimane osa oli lisa selgitus, kui vajalik üldse (ja kui midagi mööda ei pane).--MärgRätik (arutelu) 25. aprill 2012, kell 01:36 (EEST)

See oli ka osaliselt üle kirjutatud. Panin mõned asjad tagasi, praegu on kadunud ainult mõned siselingid. [[Eri:Kaastöö/146.255.183.105|146.255.183.105]] 31. oktoober 2014, kell 09:14 (EET)

Lingin leelisus, leeliselisus. Ümbersuunamise arutelu leiab siit: Arutelu:Leelisus--Estopedist1 (arutelu) 7. august 2019, kell 08:35 (EEST)


Arutelu:Jagu

Siiski ei ole termin siin päris täpselt käsitletud. Nimelt ei ole olemas eraldi termineid "jalaväejagu" jne. Jao sõjaline mõte lähtub rühma tervikust mitte jao terviklikkusest. Rühm jaotub jagudeks aga ei pruugi. Üksiuste kiireformeerimisel ei määratleta üksikuid sõdureid jagudesse vaid rühm tegutseb tervikust lähtudes. Täielikult formeeritud rühmas on vaid komandör ja jaod, kuid lahngolukorras on rühm sageli nn "alamõõduline" ja võib olla 1 jagu ja näiteks 5 lahingpaari.
Teise tähelepanekuna ei saa näiteks jalaväekompanii rühma nimetada jalaväerühmaks, sest see viimane nimetus sisaldub kompanii nimetuses, seega ta ei vaja täiendust. St jalaväekompanii 2. rühm ei ole "jalaväerühm". Kui jalaväepataljonil on üks rühm, mis tegeleb raviga, siis on selle eristamine vajalik: "N. jalaväepataljoni meditsiinirühm". II maailmasõja ajal olidjalaväediviiside juures TT-pataljonid, ei olnud "jalaväepataljone", sest polgud/rügemendid kuhu nad kuulusid polnud "jalaväepolgud/jalaväerügemendid". "Jalaväerühmad" saavad kuuluda näiteks soomusrügemendi koosseisu, sest laiema üksuse nimetus ei kattu allüksuse olemusega.

Kuidas tuleks artikli teksti muuta? Andres 13. november 2009, kell 18:55 (UTC)
Artiklis lähtutakse Eesti riigikaitses ja sõjanduses täna (osalt ka enne 2. ms) kasutuses olevast terminoloogilisest tavast. Rühm jaotub 95% juhtudest just jagudeks või meeskondadeks ja täieliku selguse huvides nimetatakse neid erialase nimega. Kui on rühmas siis 1 jagu ja 5 lahingpaari, formeeritakse koordineeritud juhtimise huvides sellest 5-st ikkagi 2. jagu ja määratakse keegi pädevam sõdur ülema ülesannetesse. Jalaväejagu võib nimetada ka laskurjaoks ja jalaväerühmas on näiteks veel raskerelvajagu või tt-jagu. Kõnes öeldakse jah, et 1. jagu või 2. jagu, kuid ametlikult ikkagi nimi pikem.

enwiki's on jaost Eestis eraldi artikkel tehtud: :en:Jagu--Bioneer1 (arutelu) 25. august 2014, kell 19:10 (EEST)


Arutelu:Aleksander Sannik

mis külas ta sündis, kas Kalli külas? Ave Maria 13. november 2009, kell 21:25 (UTC)
Ure külas http://www.valjala.edu.ee/uploads///kodukoht/kultuur_paigad/kult_index_muistised.htm --Mona 13. november 2009, kell 22:12 (UTC)

Tervitus!
Tahan Teile teatada, et Aleksander Sannik oli ametlikult abielus ainult Pauline Sannikuga (neiupõlve nimi Raun) ja neil oli kaks last: Tütar Lisanna Sannik ja Poeg Karla Sannik, kes jäi viimases suures sõjas kadunuks. Lisanna Sannik abiellus Enno Kuusega ja neil oli kaks last: tütar Lea kuusk ja poeg Jüri Kuusk. Lea Kuusel on kaks last Marku Kuusk ja Mirjam Rahmani (elab Londonis). Jüri Kuusk on abielus Tiia Kuusega (Vatsel) ja neil on kolm poega: Indrek Kuusk, Andres Kuusk, Hendrik Kuusk. Anders Kuusk on hetkel mõttemängude maailmameister.
Parimatega Jüri Kuusk
Selline arvustav lugu tema kohta: "Loorberid" ei anna rahu. Rahvaleht, 5. november 1929, nr. 129, lk. 3. --IFrank (arutelu) 30. detsember 2013, kell 02:50 (EET)


Arutelu:Eesti arhitektuur

=== Viited ===
* 14. november 2009, Eesti Päevaleht, Arhitektuuripärlid ja -käkid - Arhitektuuriprofid toovad välja parima ja halvima, mis on juhtunud taasiseseisvunud Eesti hooneehituskunstis.
=== iw olemas ===
* :ru:Архитектура Эстонии - pikk
* :de:Estland#Architektur - Estland#Architektur -  väikene jupp
* :en:Architecture of Estonia - lühike
------------------
Inimeste eesnimed tuleks kindlasti välja kirjutada. Kuriuss 21. mai 2018, kell 13:17 (EEST)
------
"Individuaalelamu jõudis Eestisse alles Nõukogude korraga." – kas siin on mõeldud seda, et eramaju hakati siis nimetama individuaalelamuks? Kuriuss 5. jaanuar 2019, kell 15:20 (EET)


Arutelu:Korgitamm

Mis see on, kas liik? Andres 15. november 2009, kell 12:20 (UTC)

nüüd peaks selgem olema--Dj Capricorn 1. detsember 2009, kell 18:55 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://lincona.cma.ee/index.php?action=article&CatID=228&ArtID=165&PHPSESSID=0363b04f7a152900516542d533a6e010
** In Korgitamm on 2013-06-24 11:47:01, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Korgitamm on 2013-07-06 08:47:01, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:47 (EEST)


Arutelu:Abikool

Tundub, et ka tänapäeval on see abikooli mõiste kasutusel --Rünno 15. november 2009, kell 16:19 (UTC)

Siin vajaks täpsustamist, kuidas tänapäeval olukord on. Kas ka füüsilise puudega õpilased õpivad abikoolis? Kui jah, siis saab interviki tekitada :en:Special school.--Rünno 15. november 2009, kell 17:33 (UTC)

:Kui kellegil on füüsiline puue siis sellepärast ei panda teda abikooli. Samuti ei visata füüsilise puude tõttu kedagi abikoolist välja. Mõiste on kasutusel ka tänapäeval, kuigi osade eripedagoogide meelest on tegemist halvustava mõistega, pole see ühist äratundmist leidnud.
Ma pole inglise keelt õppinud, aga kas special school pole mitte erikool. Kas inglastel tähendab see vaid füüsilise puudega inimeste õppeasutust. Siis ei peaks teda vist nii tõlkima. abikool on üks võimalik erikooli tüüp.

Nii palju kui mina aru saan, räägib too artikkel erikoolist. Andres 9. veebruar 2010, kell 17:18 (UTC)

:Minupoolne küsimus tulenes sellest, et tänapäeval üldiselt mõistetakse abi või abistamise all teise inimese poolt sooritatud tegevust, mida abistatav ei ole ise suuteline tegema. Näiteks kingapaela siduma - selg on nii palju haige, et ei ulatu - valu tõttu - kingapaelteni. Kui asjast ei käi taip üle, siis on tegemist juhendamisega. Intellekti tõsisemate kahjustuste puhul pole muidugi juhendamisest kasu, vaid tuleb subjekti eest see tegevus ära teha. Inglise viki viidatud artiklis on kirjas, et "physical disabilities". --Rünno 9. veebruar 2010, kell 17:37 (UTC)

::See vist ei puuduta küll artikli sisu kuidagi. Abi võib ju ka olla, kui ma aitan kellegi püsti ja annan käe. Töö jalgadega teeb ta ikkegi ise ära. Juhendamine  mõistel on vist üldisem ja konkreetsem tähendus. Näiteks kunstiringi juhendaja ei tegele ju nendega, kel "taipu pole". Pigem on hooldus see, mis ei eelda eneseaktiivsust. Intellekti tõsisemate kahjustuste puhul oleneb kõik sellest, mida teha vaja on. Kui keerukaid operatsioone peab selleks teostama jne. Õpetada on kõiki võimalik. Võimekus muidugi piirab alati. Erinevates keeltes ei lähe ega peagi mõisted väga täpselt kokku minema. Kahjuks ise suhtelen saksa keeles vabalt.

:::Kui abikool on tänapäeval Eesti riigis vaimse alaarenguga isikutele, siis on kõik ok. Tahtsin lihtsalt täpsustust.--Rünno 9. veebruar 2010, kell 17:59 (UTC)
Kerge vaimne alaareng võiks olla märksõnaks. Füüsilise puude järgi ma isegi ei tea koolitüübi nimetust. Sanatoorne kool võib olla? ...selline on näiteks Haapsalus.

:Haapsalu Sanatoorne Internaatkool. Seal õpivad ka normintellektiga füüsilise puudega lapsed.--Rünno 9. veebruar 2010, kell 18:10 (UTC)

"Õpetada on kõiki võimalik" - Lihtsalt niisama vaidlemise korras. Ega ikka ei ole küll nii. Terminaalses staadiumis ja Alzheimeri tõbi põdevat inimest, kes ei oska enam isegi toitu suhu panna... Mida talle on võimalik õpetada?--Rünno 9. veebruar 2010, kell 18:08 (UTC)
Eks vaata basaalstimulatsioon ja basaalkommunikatsioon. Mina neid ei kustutaks siiski ära. Vaatan üle siis ...

Ei pea ju ainult rääkima ainult vaegarengust, vaid ka taandarengust. Sa ju ütlesid, et "kõiki".--Rünno 9. veebruar 2010, kell 18:15 (UTC)
Kõige raskematel vaimupuudepedagoogika juhtumitel arendatakse inimese tajuelamusi, et suurendada ümbruskonna mõtestatud tajumist basaalstimulatsioon. Muidu on tajumine nagu ilma pildita televiisor. Võimalik pole võib olla siis, kui ei taheta õppida.

"mõtestatud tajumist" - Just, et inimene näiteks ei reprodutseeriks nähtut peegelpildis. Mul ei tule hoobilt selle sümptomi õige nimi meelde, kui nähtut joonistatakse nagu peeglist vaadatuna.--Rünno 9. veebruar 2010, kell 18:34 (UTC)

See ei ole aga ainus abikooli tähendus. Ajalooliselt olid abikoolid kihelkondade kaugemaid äärealasid teenindavad lühema õppeaja ja madalama õppetasemega koolid, mille eesmärk oli pakkuda esmast haridust neile õpilastele, kes kauguse tõttu kihelkonnakoolis käia ei saanud. See tähendus on siin artiklis täiesti avamata. Kui mõlemast abikoolist oleks mõttekas teha eraldi artikkel, siis peaks siia tulema täpsustuslehekülg. -- Toomas 7. august 2011, kell 12:08 (EEST)

Kindlasti eraldi artikkel, siin võiks olla täpsustusmärkus. Andres 7. august 2011, kell 12:42 (EEST)

Ma teeks selle ära, aga ei tea, mis pealkiri panna. Leian, et tänapäevast mõistet tuleks eelistada. Andres 7. august 2011, kell 12:50 (EEST)

: Sul on vist õigus. Peaks tõesti eelistama tänast, seadusega defineeritud abikooli mõistet. Mul on  sama probleem – ei oska sellele ajaloolisele mõistele õiget täpsustust/laiendit välja mõelda. -- Toomas 7. august 2011, kell 12:53 (EEST)

Mul ei ole ühtegi head kooliajaloo käsitlust praegu kodus võtta, aga minu arusaamise kohaselt, mida kinnitab ka musta ENE 1. köide ("abikool") olid need abikoolid ainult õigeusu kihelkonnakoolidel, luterlikel kihelkonnakoolidel aga mitte (seal täitsid sama rolli vallakoolid). Seetõttu võiks ehk rääkida "õigeusu abikoolist" ja teha siit viite sellise pealkirjaga artiklile. Pealkiri "abikool (õigeusk)" on minu meelest kohmakas, kuigi võib-olla täpsem. Kuidas teistele tundub? -- Toomas 7. august 2011, kell 14:17 (EEST)

: "Õigeusu abikool" on minu meelest OK. Andres 7. august 2011, kell 14:38 (EEST)

Praeguses põhikooli lihtsustatud riiklikus õppekavas ( minumeelest sellist mõistet ei leidu. Adeliine 30. märts 2019, kell 18:57 (EET)


Arutelu:KGB esimeeste loend

Sisu ei vasta pealkirjale. Andres 15. november 2009, kell 19:06 (UTC)
KGB esimehed on juba loetletud siin: KGB#Juhid--Jaanusele 16. november 2009, kell 10:24 (UTC)
Sisu ei vasta pealkirjale. Andres 26. oktoober 2010, kell 15:23 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gosbezopasnost.org/kgb5491/chef.htm
** In NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee esimeeste loend on 2013-06-24 12:31:10, Socket Error: 'Name or service not known'
** In NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee esimeeste loend on 2013-07-06 15:40:28, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:40 (EEST)


Arutelu:Aulis Aret

Kaisma valla link läheb valesse kohta. Andres 15. november 2009, kell 22:24 (UTC)

Selle üle võib vaielda. Aga praegu ei viitsi. --Metsavend 15. november 2009, kell 22:48 (UTC)

on link Frunze ülikool (Frunze Ülikool), ent kas ikka on mõeldud sellist asutust? Ruwiki küll Frunze isikuartiklis (vt :ru:Фрунзе, Михаил Васильевич) mainib asutust Симферопольский государственный университет имени М. В. Фрунзе (seal pole sellele asutusele linkigi tehtud). Ent tuntud on Frunze-nimeline Sõjaväeakadeemia--Estopedist1 (arutelu) 10. juuni 2016, kell 11:15 (EEST)

Mõeldud on Biškeki Ülikooli. Velirand (arutelu) 10. juuni 2016, kell 11:19 (EEST)


Arutelu:Tähevärav: Tõelaegas

Oot-oot, mis filmist on jutt? Andres 16. november 2009, kell 06:59 (UTC)
Vabandust, märkasin jah. Nii juhtub, kui spikerdan. --Scoop 16. november 2009, kell 07:08 (UTC)

Minu teada Tähevärav Tõelaegas-es Don. S. Davis küll ei olnud -- teda polnud kordagi filmis nähtud. Kas ta ei lahkunud sarjast pärast O'Neill'i kindraliks saamist? --Mihkel 17. jaanuar 2011, kell 18:27 (EET)

Inglise viki teda ei maini. Andres 17. jaanuar 2011, kell 23:25 (EET)


Arutelu:Wrangellide sugupuu

Mul on mõned küsimused seoses nende vabahärratiitlitega:
*Kas peale Rootsi vabahärratiitli saamist kadus vastavatel suguvõsa harudel nimest üks L ära?
*Milline variant oleks kõige õigem?
**Vabahärra Hermann Wrangel af Ludenhof
**Luua vabahärra Hermann Wrangel
**Hoopis mõni muu
*Kuidas kasutati seda tiitlit peale Rootsi võimu kadumist? Kui seda kasutati vanaviisi, siis peaks Peter von Wrangell olema Vabahärra Peter Wrangel af Ludenhof vms.--WooteleF 17. november 2009, kell 15:14 (UTC)

Siin on tema poja Alexis Wrangeli puhul kasutatud  Алексей Петрович фон Врангель барон Люденгоф. --Jaanusele 5. detsember 2009, kell 17:41 (UTC)

Selles Wrangellide suguvõsaraamatus kasutakase kõigi puhul "von"-i, aga see ei tundu kuigi õige.--WooteleF 17. november 2009, kell 19:37 (UTC)
Luua vabahärra Hermann Wrangel näib eesti keeles kõige õigem, kuna Luua on reaalselt eksisteeriv koht ja reaalselt eksisteerinud mõis, mida eesti keeles nimetataksegi nii. --Improvisaator 18. november 2009, kell 09:30 (UTC)

Tegu ei ole minu meelest Luua vabahärraga, vaid Valgamaa Lugaži (Schloss Luhde ,  :sv:Ludenhoff) vabahärra (1664, Nr.55 Wrangel af LudenhofMatrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ..., 1754, lk.105), sest Luua mõis Tartumaal kuulus 17. sajandil Nierothidele ja Strömfeldtidele . PS. Arvan et selle vastu on eksinud ka Eesti Ajalooarhiivi arhiivikool  siin  --Jaanusele 18. november 2009, kell 10:11 (UTC)

:Jah, sul on õigus. Eks nime sarnasus on selle segaduse tekitanud.--WooteleF 18. november 2009, kell 10:22 (UTC)

:: Siis jääb minu eelmine redaktsioon samaks, aga Luua asemel tuleb lugeda Lugaži. --Improvisaator 18. november 2009, kell 12:52 (UTC)
Mul on tunne, et välismaa (ka Venemaa) valitsejatelt saadud aadlitiitleid kasutati Baltimaades suvaliselt või üldse mitte (teoreetiliselt olid kõik immatrikuleeritud aadlikud omavahel võrdsed). --Improvisaator 18. november 2009, kell 09:33 (UTC)

:Nähes seda "madu" mõistan eelnevat muret Wrangellides minu poolt alustatud suguvõsa väljakirjutamise kohta, ning tõusetub veelgi teravamalt küsimus: kuidas siis neid kajastada?--Nosser 18. november 2009, kell 13:22 (UTC)

::Kui see nimekiri valmis võib selle eraldi artikliks teha. Ning artiklis Wrangell loeteleda vaid need kellest on olemas artikkel või, kes on silmapaistvamad.--WooteleF 18. november 2009, kell 13:48 (UTC)
Tasub meeles pidada, et Rootsi tiitel Wrangel af Ludenhof oli nö ametlik tiitel. Mitmed selle haru liikmed ei läinud elama Rootsi, vaid olid mõisaomanikud Läänemereprovintsides. Saksakeelses kirjanduses nimetati neid lihtsalt parun Wrangellideks, ehkki juriidiliselt võttes oleks olnud Wrangel af Ludenhof õigem. Sellisel kujul nimele "von-i" ei lisatud. Üldiselt on mulle aga jäänud selline mulje, et ega õigeid reegleid polegi, sest allikad annavad nimekujud edasi erinevalt, tihti ilma seesmise loogikata. Näiteks sellesama Wrangel af Ludenhofi liini kohta on kasutatud varianti vabahärra von Wrangel, Wrangel af Ludenhof, Baron Wrangell. Kui tegemist oli tavalise aadliliiniga, siis reeglina oli käibel variant von Wrangell. 1855. ja 1865. aastal said Vene parunitiitli järgmised suguvõsa liinid: Elistvere, Lugaži, Andja, Laagna, Idavere ja Kohala.--Prince of Tartu

Esialgne versioon on valmis ja igasugune kaastöö nüüdsest teretulnud. Toon punktidena välja mõned probleemid, mis tuleks lahendada enne kui see artikliruumi teisaldada:
*Tuleb selgitada tiitlitega isikute nimekujud.
**Märkisin need "Lugaži vabahärra" ja "Andja vabahärra" ainult Rootsi ajal elanud isikutele, ma ei tea, kas tiitleid kasutati sedasi ka Vene ajal.
**Kas tiitlitega isikute puhul kasutati ka "voni"?
**Kas tiitlitega suguvõsaharud kasutasid ühte või kahte l-i? Rootsi traditsioonis kasutakse järjekindlalt ühte. Praegu ongi siin loendis asi segane, kuna Lugaži haru märkisin ühe ja Andja haru kahe l-iga.
**Kas 1865. aastast said parunitiitli vaid need Wrangellid, kel oli varem juba vabahärratiitel või said kõik selle omale?
*Tuleb korrastada ka varasemal ajal elanud isikute nimekujud. 15.-16. sajandil kasutati sageli erinevaid nimekujusid.
*Tuleb üle vaadata mõisate nimed. Ma ei leidnud paljudele vasteid ja võimalik, et mõned said valesti, kuna meie maal palju samanimelisi mõisu.
*Lingid tuleb korda teha. Tuleb luua täpsustuslehed Hermann von Wrangelli, Peter von Wrangelli ja Heinrich Johann von Wrangelli jaoks.
*Puudu on suguvõsa Rootsi ja Saksa harud.
--WooteleF 18. november 2009, kell 14:48 (UTC)

----
Miks ei võiks see olla leheküljel Wrangell? Pealegi siin pole sugupuud. Andres 16. oktoober 2010, kell 11:15 (EEST)

Mulle tundus, et selline infohulk võiks eraldi olla. Sugupuu asemele ma paremat sõna panna ei oska.--WooteleF 17. oktoober 2010, kell 18:00 (EEST)

: Minu meelest me sellest midagi ei võida. Andres 17. oktoober 2010, kell 19:55 (EEST)
----
Kas viimane muudatus on õige? Andres (arutelu) 30. jaanuar 2016, kell 02:36 (EET)


Arutelu:Koriander

Mulle tundub, et too leht on midagi vikitaolist: http://nammy.pbworks.com/Koriandrilehti, aga ei tea--Dj Capricorn 17. november 2009, kell 15:34 (UTC)

Saidilt http://www.toidutare.ee/termin.php?id=115 pärit tekst välja võetud. Taivo 17. november 2009, kell 18:45 (UTC)

Kui see on autoriõigustega kaitstud tekst, siis ei tohiks see ka arutelulehel olla.--WooteleF 17. november 2009, kell 18:17 (UTC)

:Tõsijutt, ma ei teadnud, et autoriõigusega kaitstud, kontrollisin ja võtsin maha. DJ Capricorn võinuks väljavõtmise põhjuse resümeesse lisada, mina mõtlesin, et oli teemast mööda. Taivo 17. november 2009, kell 18:45 (UTC)


Arutelu:Triller (žanr)

Kasutaja:Oop, sa rehitsed päris häst! Kas oled hariduselt eesti filoloog--Lohusalu 4. juuni 2011, kell 17:37 (EEST)

Muuhulgas ka seda. Esimest korda sain keeletoimetamise eest palka 1993. Aga tegelikult olen ma põnevike ja thrillerite sellise eristuse suhtes väga kahtlustav. Mulle tundub aina enam, et see on kellegi isiklik leiutis ja eesti sõna "põnevik" või "põnevus-" (nt liitsõnas "põnevusfilm"). Mis sellises vastanduses näiteks inglise keeles põnevikule vastaks? Action? Näiteks inglisviki sellist vastandust ei tunne ega rõhuta. Mul on kuri kahtlus, et eesti "põnevik" tähendabki nii actionit kui ka thrillerit. Nii et ses mõttes võib kogu artikli tuum olla ysna kahtlane. --Oop 5. juuni 2011, kell 22:33 (EEST)

:Kahtlen samuti siinses selgituses. Silvetil (1989) on thriller põnevusjutt, -näidend, -film; midagi meelihaaravat. Veel enne selle sõnaraamatu ilmumist kasutati sõna thriller tsitaatsõnana näiteks filmide kohta, kus hoiti pinget ülal ehk mis pakkusid pigem psühholoogiliselt keeruka olukorra tõttu närvikõdi ega seostunud sugugi kiire tegevuse ehk actioniga. Põnevikuks tõlgitakse aga pigem actionit. Ssgreporter 5. juuni 2011, kell 23:51 (EEST)

:: mul kama - aga põnevik ja thriller on kõigest hoolimata kaks erinevat asja -- Ahsoous 6. juuni 2011, kell 00:01 (EEST)

::: Sel juhul palun kama kohta viidet. --Oop 6. juuni 2011, kell 08:22 (EEST)

::::Ehk peaks siiski selle artikli põneviku peale ümber suunama? Ma ei taju hästi nende kahe erinevust ja kui nad tähendavad sedasama, siis "põnevik" oleks loogilisem pealkiri. Taivo 6. juuni 2011, kell 13:25 (EEST)

:::::No siin yritatakse väita, et ei tähenda. Mitte eriti veenvalt. --Oop 6. juuni 2011, kell 13:43 (EEST)

:::::: Usun küll, et näiteks Krahv Monte Cristot ei suuda sinagi thrilleri alla liigitada. Ja iseenesest žanrite vahel selget vahet teha on väga raske, eriti filmide puhul, kus suspense, horror, thriller, mystery, ka action jpm on osalt kattuvad, osalt erinevad, omavahel läbipõimunud ja veel sada imeasja. Ja ilmsesti sõltub paljude teoste puhul väga palju konkreetsest inimesest kus kohas ja isegi kas üldse tema jaoks piir läheb.   -- Ahsoous 6. juuni 2011, kell 17:21 (EEST)

::::::: Jajah, kindlasti on ysna mitmesuguste asjade vahel raske vahet teha. Aga mõne eristuse korral ei ole yldse ilmne, et see vahe olemas ongi, see võib olla vaid yhe inimese peas. Sellepärast ma viidet kysingi. --Oop 6. juuni 2011, kell 17:23 (EEST)

:::::::: Kui hakkad netist otsima võib leida igasuguseid imelikke ja mitte nii imelikke vastuseid. Äkki kõige selgemalt on väljendatud lehel http://www.chacha.com/question/what-is-the-difference-between-a-suspense-movie-and-a-thriller-movie Aga kui loed kasvõi http://www.dailywritingtips.com/is-your-novel-mystery-thriller-or-suspense/ siis saad ju aru küll ja nagunii tead, et eristamine ise on suht keeruline tegevus, eriti kui ühte kindlat žanrit teose puhul ei pruugi ollagi. Ja siis liigita või ära liigita, erinevuste kirjeldamine (mitte nendest arusaamine) on väga ja väga raske. Aga vaata mida ütleb EE artikkel thriller (minu meelest oli seal selline artikkel täiesti olemas, aga võimaluste puudumisel ei saa kontrollida) -- Ahsoous 6. juuni 2011, kell 18:07 (EEST)

::::::::: EE-st: kunstiteos, milles pinge luuakse põnevat sündmustikku ja tegelaste psüühilisi üleelamisi kujutades.--Iifar 6. juuni 2011, kell 18:31 (EEST)

::::::::: Või nuh näiteks ka tsitaat Britannicast (artiklist "novel." Encyclopædia Britannica. Encyclopædia Britannica Ultimate Reference Suite.  Chicago: Encyclopædia Britannica, 2011.) The terms detective story, mystery, and thriller tend to be employed interchangeably. The detective story thrills the reader with mysterious crimes, usually of a violent nature, and puzzles his reason until their motivation and their perpetrator are, through some triumph of logic, uncovered. The detective story and mystery are in fact synonymous, but the thriller frequently purveys adventurous frissons without mysteries, like the spy stories of Ian Fleming, for example, but not like the spy stories of Len Deighton, which have a bracing element of mystery and detection. The detective novel began as a respectable branch of literature with works like Poe's “Murders in the Rue Morgue” (1841), Dickens' unfinished Edwin Drood (1870), and Wilkie Collins' Moonstone (1868) and Woman in White (1860). With the coming of the Sherlock Holmes stories of Sir Arthur Conan Doyle, at the beginning of the 20th century, the form became a kind of infraliterary subspecies, despite the intellectual brilliance of Holmes's detective work and the high literacy of Doyle's writing. Literary men like G.K. Chesterton practiced the form on the margin, and dons read thrillers furtively or composed them pseudonymously (e.g., J.I.M. Stewart, reader in English literature at Oxford, wrote as “Michael Innes”). Even the British poet laureate, C. Day Lewis, subsidized his verse through writing detective novels as “Nicholas Blake.” Dorothy L. Sayers, another Oxford scholar, appeared to atone for a highly successful career as a mystery writer by turning to religious drama and the translating of Dante, as well as by making her last mystery novel—Gaudy Night (1935)—a highly literary, even pedantic, confection.

:::::::::: Ma ei saa kyll öelda, et need tsitaadid põnevike ja thrillerite eristust kuidagi põhjendaksid. Yheski neist pole sellist teoreetilist žanride vastandust nagu praegu artiklisse on kirjutatud. Pigem tundub see aina enam olevat autori kujutlusvõime vili. EB tsitaat räägib pealegi põhiosas detektiivilugudest (mis ei ole päris sama mis krimi) ning selle kirjelduse järgi "frequently purveys adventurous frissons without mysteries" tundub thriller olevat suuresti sama mis action. Yldiselt mängib see jutt siiski thrillerile kui lihtsalt iseloomustusele (smth. that thrills) ja mitte žanrile; sellise käsitluse korral ei ole vajagi seda actionile vms vastandada või neist eristada, ent pole ka lootust selliseid sõnu täpselt tõlkida, sest need on tugeva emotsionaalse laenguga kirjeldused, mitte terminid. Sel juhul pole ka jutul thrilleri ja põneviku eristustest mõtet. Ja, nagu öeldud, ei ole yheski viidatud allikas sellist toredat naiivkirjandusteaduslikku teooriat nagu on esitatud artiklis. --Oop 6. juuni 2011, kell 23:35 (EEST)

Vahe on ikka tegevuse intensiivsuses ja vägivalla ning seksi kasutamise ulatuses/mahus (kui pikalt näitatase ja kui avalikult/naturaalselt)--Lohusalu 6. juuni 2011, kell 13:46 (EEST)

: No ma saan aru, et sinu arvates on neil selline vahe. Aga ole nyyd lahke ja ytle, kust sa sellise vahetegemise kombe võtsid. --Oop 6. juuni 2011, kell 17:23 (EEST)

:: Tsitaatsõna "thriller" ei soovitata eesti keeles enam kasutada, selle asemel soovitatakse kasutada sõnu "põnevik" või "triller".

:: ÕS: tr`iller 2. <2e: -i> põnevik

:: ÕS: põnev`ik <25: -viku, -v`ikku> põnevuslugu, -jutt, -film vms

:: EKSS: põnevik ‹-viku, -vikku 30› ‹s› põnevusfilm v. -jutt. Hitchcocki põnevikud. Ta kirjutab peamiselt põnevikke.

:: Praktikas kasutati algul "põnevikku" leebemate põnevuslugude ja "trillerit" pigem räige vägivalla ja tragöödiate tähenduses, kuid nüüdseks on nende sõnade tähendusväli ühtlustunud ja pigem võiks nende ühisnimetajana kasutada sõna "põnevik".

:: Eespool mainitud mainitud sõna "märul" võeti kasutusele eeskätt action-filmide eestikeelse vastena. Kuriuss (arutelu) 9. mai 2015, kell 12:42 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.olivia.mn.us/index.asp?Type=B_BASIC&SEC={A5273FC0-5569-4655-9B35-B3914FAE46D3}&DE={216FD9B0-54A1-4D8A-BFC7-FC02098991C9}
** In Thriller on 2013-06-24 13:48:59, 404 Not Found
** In Thriller on 2013-07-07 04:10:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:11 (EEST)
----
samanimelised filmid linastusid 1962. ja 2004. aastal

See lause lonkab.

Panen ette loetleda neid filme eraldi, kui neid üldse on tarvis mainida. Andres (arutelu) 31. märts 2017, kell 12:30 (EEST)
----
See ei käi nii lihtsalt. Suurem jagu linke siia peab silmas muusika mõistet. Andres (arutelu) 12. mai 2019, kell 23:33 (EEST)
----
Filmižanr tuleb siit eraldada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. juuli 2019, kell 16:01 (EEST)


Arutelu:Bowling

Minuteada ei ole keegel ja bowling üks ja seesama.--WooteleF 18. november 2009, kell 16:57 (UTC)

Siin on sellest juttu.--WooteleF 18. november 2009, kell 17:00 (UTC)

: Ka see 10 kurikaga mäng, mida artiklis bowlinguks kutsutakse on keelenõu järgi keegel, hobikeegel ehk booling nimelt. Seda ma ei tea kas mainitud sportkeegel on sama mis harrastuskeegel, keelenõu pole täpsustanud. Pikne 18. november 2009, kell 19:16 (UTC)

::Kui "keegel" hõlmab mõlemad mõisted siis on ikkagi vaja neist eraldi kirjutada.--WooteleF 18. november 2009, kell 19:24 (UTC)

::: Jah, aga esialgu kui materjali palju pole, ei ole mõistlik eraldi ariklite peale välja minna. Neist saab ilusti rääkida ka ühes kohas kui keegli liikidest. Pikne 18. november 2009, kell 19:30 (UTC)
Kustutasin suunamise, kuna see polnud sugugi mitte täpne.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 31. märts 2015, kell 01:00 (EEST)

Nüüd on siia artikkel tekkinud. Hoolimata keelenõust pole mina elu sees näinud sõna booling, ega ilmselt ka hobikeegel või harrastuskeegel. Välja öeldakse ikka bouling või bõuling. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] ([[Kasutaja arutelu:Adeliine|arutelu]]) 2. märts 2022, kell 14:24 (EET)

Mina olen hobi- ja harrastuskeeglit siin-seal näinud, mängin ise mõlemat. :P Aga kui ''bowling'', siis olgu see tingimata tsitaatsõna kursiivi ja muude tsitaatsõna kirjutamise reeglite järgi! [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 16. aprill 2022, kell 17:25 (EEST)

https://www.evml.ee/ ja selle alam-saidid teevad sportkeegli ja bowlingu erinevuse kenasti selgeks.
sportkeegel - https://keegel.evml.ee/
bowling - https://www.bowling.evml.ee/
Ma ei ole märganud, et keegi seda kursiivis kirjutaks. Kuriussil on õigus, see on tsitaatsõna, aga...  Kurinurm (arutelu) 20. september 2023, kell 00:38 (EEST)


Arutelu:Agraar-tööstuskompleks

Kas agrotööstuskompleks on seesama? Taivo 19. november 2009, kell 17:12 (UTC)

Jah. Geonarva 19. november 2009, kell 18:26 (UTC)

:ma arvan, et korrektne termin on sidekriipsuga, s.o agraar-tööstuskompleks, sest tähendab ju eraldivõetavat agraarset osa ja tööstusosa. Nõnda on ka U. Mereste "Majandusleksikonis"--Bioneer1 (arutelu) 21. mai 2012, kell 20:42 (EEST)

::siiski, Eesti maaelu entsüklopeedias (2008) on ilma sidekriipsuta --Bioneer1 (arutelu) 18. november 2013, kell 12:16 (EET)

Vaidlustan võrduse Agraartööstuskompleks ehk agrotööstuskoondis. Viimane on siiski ettevõte. -- [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] ([[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]]) 8. juuli 2013, kell 15:18 (EEST)

EKSSis on veel sünonüümid agraar-industriaalkoondis (agraarindustriaalkoondis), ent v-o on need soetud üksnes Nõukogude perioodiga--Bioneer1 (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 17:49 (EET)


Arutelu:Hunnid

2. sajandil hakkasid hunnid rändama läände, jõudsid 4. sajandil Volga ja Doni vahelisse steppi ning alistaid alaanid. Tungisid aastal 375 üle Doni, purustasid idagoodid ja sundisid läänegoodid taanduma üle Doonau Rooma riigi alale; sellest sai tõuke Suur rahvasterändamine.

Inglisekeelne Wiki artikkel hunnide kohta igatahes väidab, et teooria nende Hiina-päritolust on vananenud (18. saj), tollele ajale iseloomulikult rahvuskeskne vaade. Et tänapäeval üldiselt peetakse hunne väga erinevat päritolu konglomeraadiks, mis pärast sõjakäiku võis sama kiiresti laguneda, kui oli tekkinud.
----
2.-osa läks tagasi itta oma kunagisele algsele kodumaale Huangtse jõe äärde, kus asuti hiinlaste teenistusse ning hiljem paljud tapeti genotsiidi käigus hiinlaste poolt;

Osa võeti välja. --Epp 9. jaanuar 2013, kell 00:57 (EET)
----
"Hunnide riigi territooriumile tungisid ja vallutasid selle madjarid." Ungarlased jõudsid Doonau äärde ju alles 9. sajandi lõpus. Siis oli hunnide riik juba üle 400 aasta tagasi lakanud olemast. 90.191.119.98 6. juuli 2013, kell 18:49 (EEST)
----
"Arvatavasti järgnevate kosuvate sajandite jooksul" Mida ikkagi tähendab väljend "kosuv sajand"? 90.191.119.98 9. veebruar 2014, kell 15:53 (EET)
----
"Hunnide riigi territooriumi vallutasid sinna tunginud madjarid." Vahepeal oli seal ju palju teisi rahvaid. Ungarlased tulid Pannooniasse alles 9. sajandi lõpul. Velirand (arutelu) 8. september 2014, kell 15:41 (EEST)

origin of Huns and Bulgars is explained here: http://hunnobulgars.blogspot.bg/
--Dulovokil146 (arutelu) 3. juuli 2016, kell 22:28 (EEST)


Arutelu:2. märts

Georg Lvov? Andres 20. november 2009, kell 17:37 (UTC)

* 1492 – Fernando II saatis Hispaaniast välja 800 000 juuti.
vt :de:Alhambra-Edikt --WikedKentaur (arutelu) 1. märts 2018, kell 17:28 (EET)
 * 1921 – Venemaal algas bolševikevastane Kroonlinna ülestõus, mille käigus moodustati Ajutine Revolutsioonikomitee.
--WikedKentaur (arutelu) 1. märts 2019, kell 14:22 (EET)
 * 1917 – Venemaal moodustati Georgi Lvovi juhtimisel ajutine valitsus.
vkj --WikedKentaur (arutelu) 30. november 2019, kell 13:50 (EET)


Arutelu:Kriik

Viited võiks olla, praegu leidsin ainult sarnase pärisnime:
* :en:Dry Creek, South Australia
suwa 21. november 2009, kell 08:41 (UTC)

ÕS-i järgi on kriike ka USA-s. Andres 22. november 2009, kell 20:05 (UTC)
----
Kriikidel ei ole pidevat voolu, vaid kanal. Milles mõttes kanal? Geonarva 8. mai 2010, kell 21:39 (EEST)

... on kuiv jõesäng või ajuti kuivav jõgi Austraalias või USAs.
Kriikidel ei ole pidevat voolu, vaid kanal.--Bioneer1 7. detsember 2010, kell 22:41 (EET)


Arutelu:Kadett

Siin ei tohi olla ümbersuunamine. Andres 21. november 2009, kell 11:13 (UTC)

mis siin peaks siis olema, nt Soling on ühtviisi ja Dragon teistviisi ??? suwa 21. november 2009, kell 11:18 (UTC)

: Need ju ei tähenda midagi. Vaata  ja mis siia suunab.

: Arvan, et siin peaks rääkima esimesest tähendusest, teisest saab rääkida erakonna artiklis. Andres 21. november 2009, kell 12:11 (UTC)
Minu meelest ei ole tarvis kõiki neid kursante lahku viia. Andres 21. november 2009, kell 17:11 (UTC)
Sõjakooli jne kadettidest tuleb rääkida selle pealkirja all. Andres 21. november 2009, kell 20:01 (UTC)

Arvan endiselt nii aga praegu on Kadett (õppur), mille ma taastasin, sest sinna läheb neli linki. Kadett on sõjakooli kursant või kadetikooli kasvandik. "Kursant" võib sõjakooli kadeti kohta öelda küll, aga kursandi mõiste on laiem. Andres (arutelu) 12. mai 2014, kell 11:13 (EEST)

* :en:Kadett - vaidlevad inglise wikis
* :en:Cadet -  ainult sõjaväe õppeasutuses ?
suwa 21. november 2009, kell 21:26 (UTC)
----
Palun aidake see lehekülg korda teha. Andres 24. november 2009, kell 08:03 (UTC)
Siin on kahele parteile sama link. Andres 1. september 2010, kell 10:18 (EEST)

Mis partei see teine üldse on, ma ei suuda seda tuvastada. Kas see? Adeliine 28. mai 2016, kell 17:55 (EEST)

: Selle nimi peaks olema Российская конституционно-демократическая партия, vene vikis artiklit pole. Andres (arutelu) 28. mai 2016, kell 18:16 (EEST)
----
Võõrsõnade leksikon ütleb kadeti kohta veel: sõjaväeline auaste feodaalsel Prantsusmaal ja Preisimaal ning Austria-Ungari sõjaväes kuni 1914. a-ni. Adeliine 28. mai 2016, kell 17:55 (EEST)