Arutelu:Taju

tagab mõjurite äratundmise ja identifitseerimise, nende seostamise olemasoleva kogemusega

Seda võiks kuidagi konkreetsemalt kirjeldada, praegu pole kindel, millest on jutt. Andres 9. juuni 2007, kell 20:53 (UTC)

Alles Sa kuidagi eitasid taju modaalsusi, nüüd liigitad taju modaalsuste järgi. Üldjuhul sisaldab taju endas mitut modaalsust. Andres 9. juuni 2007, kell 20:53 (UTC)

nägemisel esinev aisting ei ole nägemistaju. Aisting on elementaarne - värv, heledus jne. Taju on kompleksne - koer, inimene. Tajuda võib ka ilma aistinguta - hallutsinatsioonid. Ja liigitus toimub meelte järgi--Hendrix 9. juuni 2007, kell 21:02 (UTC)

Minu meelest näitavad selle artikli kaks esimest lauset, et hallutsinatsioon ei ole tajumus. Hallutsinatsioon võib küll anda samasuguse elamuse kui taju.

Modaalsusi liigitataksegi meele järgi. Selles seoses pole tähtsust, kas on tegemist aistingu, taju, kujutluse, unenäo või hallutsinatsiooniga. Andres 9. juuni 2007, kell 21:17 (UTC)

:definitsioon ütleb, et modaalsus on aisting. Ja nägemisaistingut ei ole olemas. Kuigi nii räägitakse, ei ole see korrektne. On olemas nägemistaju ja on olemas värviaisting.
Ja mis see tajumus on, pole mul veel selge. Räägitakse, et on olemas aisting, taju ja kujutlus --Hendrix 9. juuni 2007, kell 21:25 (UTC)

: Kus see modalsuse definitsioon on? Minu meelest aistingul on modaalsus, aisting ise ei ole modaalsus.

: Miks "nägemisaisting" ei ole korrektne?

::aisting on mingi keskkonna mõjuri registreerimine ja ta on liiga kitsapiiriline, et rääkida veel kas nägemisest jne. Värviaistingu puhul reageerivad võrkkesta rakud valguse lainepikkusele nn nägemispiirkonnas. Aga kui samu lainevõnkeid võtab vastu nahas paiknev soojatundlik retseptor, mille tundlikkus on sätitud infrapunasesse piirkonda, kas siis saaksime ka rääkida nägemisest. Ilmselt ei saa. Ühe ja sama lainevõnke registreerimine annab erineva taju - nägemistaju ja temperatuuritaju. --Hendrix 10. juuni 2007, kell 06:37 (UTC)

::: Ei. Aisting on ikkagi subjektiivne elamus, ja see on nägemis- ja temperatuuriaistingu puhul erinev. Andres 10. juuni 2007, kell 07:50 (UTC)

::::minu arust aisting nii väga subjektiivne ei ole. Aisting on ikka suuresti nn. keemia ja alles tajuks vormistamisel lisatakse sinna igatsorti hinnangud juurde, mis subjektiviseerivad tajuelamuse. Aga ka võimalik, et me peame subjektiivsuse all erinevaid asju silmas--Hendrix 10. juuni 2007, kell 08:20 (UTC)

::::: Ma räägin sellest, kuidas  aistingut traditsiooniliselt mõistetakse. Minu meelest on Sinu terminid traditsioonilise terminoloogiaga võrreldes nihkes. Andres 10. juuni 2007, kell 08:30 (UTC)

::::::aistingu traditsiooniline definitsioon - aisting on elementaarne, komponentideks raskesti (või mitte üldsegi) lahutatav, meeleelundi reaktsioon ärritajale --Hendrix 10. juuni 2007, kell 08:45 (UTC)

::::::: Kust see definitsioon pärineb? Andres 10. juuni 2007, kell 19:48 (UTC):

::::::::Galina Vuksi sulest...--Hendrix 10. juuni 2007, kell 20:01 (UTC)

: ÕS-i järgi on tajumus "(ühekordne) tajumine". Eestikeelses filosoofilises kirjanduses on sõna "tajumus" kasutatud, et vähendada sõna "taju" mitmetähenduslikkust: "taju" võib tähendada tajuprotsessi, tajuvõimet ja tajuakti tulemust. Viimae kohta öeldakse "tajumus". Andres 10. juuni 2007, kell 05:59 (UTC)

Kas on selline mõiste nagu "käibekõne"? Andres 10. juuni 2007, kell 08:51 (UTC)

päris täpselt ei tea, aga mulle tundub, et käibekeel on nati muud, kui formaalne teaduslik keel. Käibekeeles on üsna lubatav kahemõttelisus, kuna kontekstist tulenevalt saadakse üldjuhul ikka aru, millest jutt jne jne. Aga kui ei kõlba eraldi märksõnana välja tuua, ei vaidle vastu...--Hendrix 10. juuni 2007, kell 08:58 (UTC)

Sul ei ole ju "käibekeel", vaid "käibekõne". Sõna "käibekeel" tähendab EKSS-i järgi "üldiselt kasutusel olev keel v. keelekuju". Ma ei saa hästi aru, mida see tähendab. Andres 10. juuni 2007, kell 19:48 (UTC)

:igapäevane käibekeel - saan sellest nii aru, et kui käibekeeles tulebki ette mitmemõttelisust, siis sellele ei pöörata eriti tähelepanu, vaid lastakse omasoodu edasi. Käibekeelt kasutavad omavahelistes suhetes ehk kommunikatsioonis näiteks abikaasad - nagu peaksid aru saama, millest jutt, aga tegelikult ei saa... :rolleyes: --Hendrix 10. juuni 2007, kell 19:57 (UTC)

uurimisvaldkond on ala, mida uuritakse. Uurimisvaldkonnaga tegeleb uurija või mingi distsipliin--Hendrix 10. juuni 2007, kell 10:21 (UTC)

Õige. Sõnastan ümber.--Ken 10. juuni 2007, kell 10:29 (UTC)

Kui keegi teab, mis need taibukad ("smart") mehhanismid endast kujutavad, paluks lahkelt sõna võtta--Hendrix 10. juuni 2007, kell 10:51 (UTC)

Ise Sa kirjutasid nad siia sisse, ja nüüd ütled, et Sa ei tea, misasi see on?? Kui ütled, et "viidatakse", siis anna ka allikas, kus viidatakse. Kui see on "naised saunas rääkisid", siis ei ole selle koht siin.--Ken 10. juuni 2007, kell 10:54 (UTC)

:miks nii kurjalt kohe? Jõuan ma siis kohe kõigile viidata...

:Pärineb see mõiste J.Alliku "PSÜHHOLOOGIA BAKALAUREUSEPROGRAMM"-st, millele sa ise ka viitasid--Hendrix 10. juuni 2007, kell 11:01 (UTC)
Pean ütlema, et ka mina olen veidi pahane. Sa väidad, et Sa psühholoogiat ei tunne. Loe siis psühholoogiaõpikuid, enne kui kirjutama hakkad. Andres 10. juuni 2007, kell 19:49 (UTC)

OK...--Hendrix 10. juuni 2007, kell 19:59 (UTC)

olen saanud asjast nii aru, et artiklid on kollektiivne looming. Kui üks ei tea, siis teab teine. Minu meelest on see ainult positiivne, kui tunnistan oma vajakajäämisi ja palun teistel osaleda artikli valmimisel. Ega ma oma dissertatsiooni siin kirjuta...--Hendrix 10. juuni 2007, kell 20:05 (UTC)

Ma ei tea, kas sõnal "pertseptsioon" on veel teisigi tähendusi, kuid näiteks TTSS loeb seda sünonüümseks "tajuga"--Dj Capricorn 9. veebruar 2009, kell 19:35 (UTC)

Võib teha ümbersuunamise. Andres 9. veebruar 2009, kell 20:00 (UTC)

Isikutaju mehhanismide ja efektide osa palume lisada

Pakun, et isikutaju peaks olema eraldi artiklis. Andres (arutelu) 26. november 2018, kell 18:12 (EET)


Arutelu:Fundamentaalosake

Sellist ümbersuunamist ei ole minu meelest otstarbekas teha. Fundamentaalosakesed on kõige elementaarsemad osakesed. Elementaarosakeste all mõeldakse mõnikord fundamentaalosakesi, aga minu meelest enamasti ka selliseid osakesi nagu prooton, mis koosneb kolmest fundamentaalosakesest.  Andres 10. juuni 2007, kell 06:24 (UTC)
Artiklis Elementaarosake nimetatakse prootonit elementaarosakesest, seetõttu on see ümbersuunamine praegu kindlasti eksitav. Andres 10. juuni 2007, kell 06:26 (UTC)

Üritasin elementaarsuse ja fundamentaalsuse sasipundart veidi siluda. Nüüd on fundamentaalosake tõeliselt elementaarne ja elementaarosakeseks nimetame ka teisi komposiitosakesi. Kui kõrgestiaustatud füüsikud seda pahaks panevad, siis katsume korrektse mõiste subatomaarne osake sisse tuua.

Kas ka keegi peale J.Lõhmuse seda terminoloogiat (kus fundamentaalosake ja elementaarosake lahutatud on) kasutanud on? Kas seda ka praegu kusagil kasutatakse? --Hardi 6. august 2009, kell 17:27 (UTC)

: Mina ei tea, kuidas Eesti füüsikutel kombeks on, igatahes mainib ka näiteks saksa viki, et eri autorite kasutus on erinev: mõned nimetavad elementaarosakesteks ainult lihtosakesi, teised hoiavad kinni traditsioonist ning nimetavad elementaarosakesteks ka osakesi, millest on praegu teada, et nad on liitosakested. Igatahes tähendab ka "aatom" 'jagamatu' ega ole rangelt võttes aatomi tähistamiseks sobiv. Andres 6. august 2009, kell 17:47 (UTC)

: Kui me nüüd peaks otsustama samastada elementaarosakesi ja fundamentaalosakesi, kuidas me siis tähistame seda, mida vanasti nimetati elementaarosakesteks? Andres 6. august 2009, kell 17:49 (UTC)

:: Näiteks subatomaarne osake. --Hardi 6. august 2009, kell 18:00 (UTC)

::: Kui füüsikud on elementaarosakesed ümber ristinud subatomaarseteks osakesteks, siis miks mitte. Mulle küll tundub, et see poleks õige nimetus, sest ka aatomituumad on subatomaarsed osakesed, aga mitte traditsioonilises mõttes elementaarosakesed, välja arvatud prooton. Andres 6. august 2009, kell 18:13 (UTC)

:::: Traditsioonilises mõttes on elementaarosake selline osake, mis pole liitosake. --Hardi 9. august 2009, kell 11:49 (UTC)

::::: Traditsioon muutub aja jooksul. Algul nimetati mitteliitosakesi aatomiteks (sõnast, mis tähendab 'jagamatu'). Kui selgus, et see, mida praegu nimetatakse aatomiks, on liitosake, jäi aatomi nimetus sellele alles, aga osakesi, mida ei teatud liitsed olevat, hakati nimetama elementaarosakesteks. Kui selgus, et osa neist on liitsed, siis hakati mitteliitseid osakesi nimetama fundamentaalosakesteks, kuid nimetus "elementaarosakesed" säilis ka vastavastatud liitsusega osakeste kohta, mida oli seni nimetatud elementaarosakesteks. Seda ma pidasingi silmas traditsiooni all. Praegu võistlevad kaks lähenemist: hakata nimetama elementaarosakesteks ainult mitteliitseid osakesi või jätta elementaarosakese nimetus tinglikuna alles, nagu on alles jäetud aatomi nimetus.

::::: Aga minu märkuse mõte oli selles, et kui võtta täht-tähelt, siis on subatomaarseid osakesi, mis olid viiskümmend aastat tagasi tuntud, kuid mida siis elementaarosakesteks ei nimetatud. Andres 10. august 2009, kell 18:54 (UTC)

Fundamentaalosake ja elementaarosake lahutatud


Kasutaja arutelu:Magnet~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Magnet! Andres 10. juuni 2007, kell 20:37 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Magnet~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:CD (andmekandja)

kas mittekirjutatav ei tähenda seda, et sessioon on lihtsalt suletud?--Hendrix 10. juuni 2007, kell 21:13 (UTC)

töötamiseks kõlbab ka ainult lugemiseks loodud/muudetud CD

sessioon on siis ajahetkel tehtav lugemise/kirjutamise töö

suwa 14. aprill 2008, kell 08:08 (UTC)

Selgita, ma ei saa aru! Mittekirjutatav CD all mõtlen ma tehases trükitud CD plaati, sellel ei ole mitte mingisugust lahtist sesiooni. --M2s87 10. juuni 2007, kell 21:15 (UTC)

ilmutasin teadmatust... sry--Hendrix 10. juuni 2007, kell 21:19 (UTC)

: sorry vaan - aga CD-ROM ei pea olema tingimata father-mother-sons-CD-ROM protsessis sündinud - Ahsoous 10. juuni 2007, kell 21:31 (UTC)

: ja teine asi on et mittekirjutatavad cd-sid on ka teisi - CD-DA-st alustades - Ahsoous 10. juuni 2007, kell 21:34 (UTC)

:re:kui teema juba lahti võtta, siis neid koheon klassi kauba en:Rainbow Books, aga püandi piires pidasin vajalikuks vaid algse klasifitseerimise. --M2s87 10. juuni 2007, kell 21:39 (UTC)

:: nu CD-ROM sündis 4 aastat hiljem kui CD-DA nii et kui algusest alata... - Ahsoous 10. juuni 2007, kell 21:42 (UTC)

tõlge: TihePlaat-plaat on ajubvaba... CD ongi üks optilisi andmekandjaid
Vt ka: laserplaat @ ÕS2006
suwa 14. aprill 2008, kell 06:51 (UTC)

CD = vist tõesti laserplaat. Aga seda oleks vaja täpsemalt seletada (optiline ketas). Laserplaat on heli, pildi, teksti optilise digitaalsalvestusega plaat. Siin tuleb vist linkida eraldi optiline ja digitaalsalvestus. Ketas on lai mõiste ja selle kohta ei saa öelda digitaalsalvestus. Leidsin Optiline andmekandja, mis tegelikult võiks olla optiline plaat ehk optiline ketas. Kettaseade (see on see, kuhu saab plaadi pista, mis seda lugeda oskab) on olemas.--Tiuks 14. aprill 2008, kell 07:11 (UTC)

:tõlge "laserplaat" ja "optiline ketas" on samuti jaburus. Olgem ausad ja tunnistagem, et häbeneme sisulist tõlget. Ainuvõimalik tõlge oleks "tiheplaat". Miks pagan peame peame eesti keelses tekstis inglise keelt kasutama? Oskab keegi seda öelda? Või ei oska me inglise keelt? "Compact disc". On siis tõesti nii raske tõlkida? Vastan ise - on tõesti raske tõlkida, kui inglased isegi ei tea, kuidas kirjutada. Kas disk või disc. Vt  ja --Hendrix 14. aprill 2008, kell 07:20 (UTC)

:minu arust peaks see ÕS üldse pensile minema. Ta ei tee muud kui soovitab meedias ilmunud täheühendeid, mõtlemata järele, mis mida tähendab. CD ja laserketas??? Juba 10 aastat tagasi oli juttu orgaanilistest ühenditest, mida oleks võimalik IT-s kasutada. Ja vastavas metoodikas kasutati laserit. Kas siis oleks tegemist "laserplaadiga"? Tõlkima peaks ikka nagu asi on, mitte nii nagu tuju tuleb...--Hendrix 14. aprill 2008, kell 07:35 (UTC)

:: Heal lapsel mitu nime aga süveneme definitsiooni. Siin on ju kõik segamini. CD-ROM ja CD-plaat. Milleks erinevad artiklid ja korralik definitsioon on siin (optiline ketas). Seletage see nüüd lahti seostades seda digitaalsalvestusega. Nii saadakse ju andmed plaadile. --Tiuks 14. aprill 2008, kell 07:52 (UTC)

::: seda minagi, et pudru ja kapsad...--Hendrix 14. aprill 2008, kell 07:58 (UTC)
Leheküljel CD öeldakse, et CD-ROM on "Kollases raamatus" kirjeldatud standardi kohaselt valmistatud CD-plaat. ÕS-is ei ole CD-d, vaid laserplaat 'heli, pildi, teksti optilise digitaalsalvestusega plaat'. Andres 14. aprill 2008, kell 08:12 (UTC)
"Väikeses entsüklopeedias" on laserplaadi rööpnimeks "kompaktplaat".
CD-ROM-i puhul on oluline ka see, et seda ei saa korduvalt kasutada. Andres 14. aprill 2008, kell 15:48 (UTC)

Õigus jah, ROM on mittekirjutatav plaat (laserplaat, kompaktplaat, laserketas...) Minuarust oleks mõtekam artikli nimeks panna laserplaat ja ülejäänud ümbersuunata sellele. CD ja DVD peaks ju olema ühe ja sama definitsiooniga (optiline ...?). --Tiuks 14. aprill 2008, kell 17:59 (UTC)

: DVD ei ole sama mis CD, kuigi nad on sarnased. "e-teatmiku" järgi on mõlemad optilised kettad ehk laserkettad; esimene on  kompaktketas ehk audio-laserketas; teine on digivideoketas, digitaalne universaalketas, DVD-ketas. Vahet tuleb teha, selles mõttes ei ole CD nimetamine laserkettaks täpne.  Andres 14. aprill 2008, kell 18:53 (UTC)

:: Ma ei ole sellega päri. Tehnoloogia kuidas nad infot loevad peaks olema neil ühesugune (digitaalne). CD saab ka videosid kõrvetada ja nad ei ei ainult audio kettad. Vahe on ainult admemahus. DVD mahutab rohkem. Minu IT-poja ütleb ka, et mõlemad on laserkettad. --Tiuks 14. aprill 2008, kell 19:25 (UTC)

:: Optiline seade, millega plaati loetakse on lugeja silm. --Tiuks 14. aprill 2008, kell 19:27 (UTC)

:: Pakun definitsiooniks, et CD on laserketas, mida saab lugeda ja/või kõrvetada vastava kettaseadmega.--Tiuks 14. aprill 2008, kell 20:17 (UTC)

::: Jah, just nii ongi, CD ja DVD on laserketta erinevad liigid. CD-d nimetatakse ka laserplaadiks ja  kompaktplaadiks. Ja see on ka tõsi, et vahe on andmemahus. Ja laserketas ongi see, mille kohta meil on artikkel Optiline ketas. Andres 15. aprill 2008, kell 05:17 (UTC)

:::: Optiline andmekandja - ajalooliselt Laserketas Pioneerilt, siis CD, DVD, Blu-ray ... jne suwa 15. aprill 2008, kell 05:54 (UTC)
Tegin laserplaadile ja optilisele kettale ümbersuunamise, et natuke arusaadavam oleks. Kas heliplaat tuleb eraldi artikkel ja kas plaat võiks olla täpsustuslehekülg? --Tiuks 15. aprill 2008, kell 09:41 (UTC)

{{commons|Category:Compact discs|Kategooria:Compact discs}}
{{-}}

----
Pakun, et selle artikli pealkiri võiks olla CD. Andres 4. detsember 2010, kell 14:20 (EET)
Võiks küll jah, kuidas seda muuta? Ma ei loonud seda teemat, ma lihtsalt tegin paarirealisest artiklist sisuka artikli. Robertv 4. detsember 2010, kell 20:10 (EET)

Kui teised ka nõus on, siis teeme ära. Andres 4. detsember 2010, kell 20:13 (EET)

: cd = kompaktplaat, mis on üks laseriga loetavaid/kirjutatavaid plaadikujulisi andmekandjaid

: hetkel uudis-unarsõna puudub, et asjandust täpsemalt tähistada, võib muuta nehh. suwa 5. detsember 2010, kell 11:57 (EET)

: Las olla CD? Kompaktplaat kõlab kuidagi nõmedalt . Robertv 5. detsember 2010, kell 20:26 (EET)
Palun tehke ära. Siis tuleb tekitada ka lehekülg CD (täpsustus), vaata cd. Andres 5. detsember 2010, kell 20:29 (EET)
120 millimeetrise audio CD standard on siiski 74 minutit ja mitte 80.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. aprill 2016, kell 18:00 (EEST)

märksõna CD prioriteet on antud sellele mõistele. Adminnil asi korda teha, tavakasutajad ei saa--Estopedist1 (arutelu) 17. märts 2019, kell 18:40 (EET)


Arutelu:Eesti Rahvusmeeskoor

edasi paluks kirjutada asjatundjatel...--Hendrix 10. juuni 2007, kell 22:22 (UTC)

aegunud märkus--Estopedist1 (arutelu) 2. juuli 2019, kell 13:58 (EEST)

Dirigentide loetelu on imelik. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. detsember 2010, kell 21:03 (EET)

Välja võetud:
''Alates sügisest 2005 on RAMi peadirigent [[Kaspars Putniņš]] Lätist ja teine dirigent [[Mihhail Gerts]].
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. märts 2011, kell 11:38 (EEST)

"Laul ja elu" alateemade liigendust oskab äkki keegi paremat pakkuda?
Ja kas ei peaks olema kategooria: Eesti kutselised koorid? (olgu pealegi, et neid palju pole)? --.Toon (arutelu) 25. aprill 2015, kell 20:46 (EEST)

kutselisi koore on praegu Eestis neli. Vaata kutseline koor. Kategooria pole vajalik--Estopedist1 (arutelu) 2. juuli 2019, kell 13:58 (EEST)

RAM-3 peatükist välja võetud:
noortekvartett
topeltkvartett
Kuninglik kvintett
Improloo

Vajab korralikku vormistamist. 2001:7D0:87F0:9A80:85F3:8B14:3FFF:59EC 4. august 2016, kell 16:41 (EEST)

olid RAMi ansamblid RAM-1, RAM-2, RAM-3, RAM-4, RAM-5, RAM-6. Kas mõnest peaks olema eraldi artikkel?--Estopedist1 (arutelu) 2. juuli 2019, kell 13:58 (EEST)

Jah. Andres (arutelu) 3. juuli 2019, kell 12:08 (EEST)
----
Tekstis on vastuolu: Esimeselt võistluselt valiti Veljo Tormise "Tasase maa laul", 1965. aasta võistluselt "Maarjamaa ballaad". Allpool andmetes on kirjas, et 1969 võitis "Maarjamaa ballaad". Vajaks täpsustamist. --MeritL (arutelu) 13. detsember 2020, kell 00:01 (EET)


Arutelu:Muutmälu

"kust saab andmeid lugeda, kustutada ja juurde kirjutada, kuid ei saa andmeid muuta." : väike keeleline vääratus...--Hendrix 10. juuni 2007, kell 08:48 (UTC)

Kas nüüd kõlbab?--Animagi 10. juuni 2007, kell 08:56 (UTC)

::::sobib --Hendrix 10. juuni 2007, kell 09:09 (UTC)

RAM on ikka olnud Riiklik Akadeemiline Meeskoor. Väärikas ja lugupeetud. Nüüd siis unustatud? :((( - Urmas 10. juuni 2007, kell 08:53 (UTC)

:Jah, leian, et siin võiks olla täpsustusleht. üllatusin, et eesti vikis peetakse koori teisejärguliseks. avjoska 10. juuni 2007, kell 08:54 (UTC)

::Mina näiteks kuulen esimest korda sellisest koorist. Arvan, et täpsustusest peaks piisama.--Animagi 10. juuni 2007, kell 08:56 (UTC)

:::Animagi, vaata nt seda . Lisaks põhikoosseisule esinesid RAM-i lauljad   ka vähendatud koosseisudes (RAM-4, RAM-2 jt). - Urmas 10. juuni 2007, kell 09:05 (UTC)

: krt - ka mina leian et olgu see lehekülg hoopis koorist (kuigi kunagi jälgisin ka Vormel 1-te) - Ahsoous 10. juuni 2007, kell 10:09 (UTC)

mälupöördumine ----
artikli kirjutajal vist oleks kasulik kaevuda seadme ajalukku, nt kasvõi lugedes ingliskeelset wikit, sest seadme nimi tuleneb ehituslikust iseärasusest, mis võimaldab pöörduda suvalise olemasoleva aadressiga mälupesa poole suvalises järjekorras, mis on suur samm edasi kui võrrelda nt ühekordselt järjestloetavaid perfokaarte või -linte. suwa 10. juuni 2007, kell 10:00 (UTC)

ÕS, e-teatmik ja TTSS soovitavad terminit "[[muutmälu]]".
RAM (varem Riiklik Akadeemiline Meeskoor) on nüüd [[Eesti Rahvusmeeskoor]].
Sellepärast arvan, et siin võiks olla täpsustusleht. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. juuni 2007, kell 19:23 (UTC)

hmm... märksõna ''diskett'' on ju täitsa olemas...--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 10. juuni 2007, kell 20:44 (UTC)

"Muutmälu meediateks on" sõnastus ei saa ometi olla õige?! Pigem "Muutmälu on meediavormingutena"
--M2s87 10. juuni 2007, kell 20:51 (UTC)

ei vaidle sellele vastu. Mina vihjasin tarbetule märksõna viite vahetusele. Kuigi möönan, et pehmeketas meeldib mulle rohkem, kui diskett või flopi--Hendrix 10. juuni 2007, kell 21:00 (UTC)

Lisaks paikneb leht valel kohal! Nimelt peaks olema RAM'i eesitkeelne vaste "suvapöördusmälu". Kas keegi lingiks selle ümber ja looks siit viidalehekülje nii nimetatud meeskoorile kui mälule. --M2s87 10. juuni 2007, kell 21:13 (UTC)
Miskite sõnade väljamõtlemine ei ole Vikipeedia pärusmaa... niisiis,selle artikli pealkiri peab olema kas RAM või muutmälu (vajadusel koos täpsustustega) - Ahsoous 10. juuni 2007, kell 22:42 (UTC)

suvapöördusmälu on internetis täitsa olemas.--Hendrix 10. juuni 2007, kell 22:43 (UTC)

: kas keegi on võtnud kätte ja toortõlkeid teinud - ÕS-is sellist sõna ei ole - Ahsoous 10. juuni 2007, kell 22:52 (UTC)

tegelikult peaks artikli ümber kirjutama. Mu arust ei vasta ta päris täpselt RAM olemusele.--Hendrix 10. juuni 2007, kell 22:48 (UTC)
Võõrsõnadega on see häda, et pahatihti ei oska neid õigesti kirjutada... mul nagu intuitsioon ütleb et kui jutt on tehnilistest seadmetest, siis peaks nagu õige olema kirjutada 'plokk' - Ahsoous 10. juuni 2007, kell 22:59 (UTC)

Huvitav ise sai eeskujuks võetud mälu klassifikatsioon:
*Mälu
**suvapöördusmälu
***pooljuhtmälu
****mitte säiliv/haihtuv
****säiliv/mitte haihtuv
***magnetmälu
****säiliv
**jadapöördusmälu
***magnetmälu
****säiliv
***optiline mälu
****säiliv

Tegemist ei ole minu arusaama järgi mitte tehniliste seadmetega, vaid mälu alam tüüpidega. Sõna/sõne on iseenesest korrektne. Kuid kui sõnaraamatus sellist sõna ei leia, on 2 võimalust:
# sõnaraamat on ajas ja arust
# sõna ei ole, ning selle kasutamine viitab ebakorrektsele keele oskusele
Paraku arvan, seda mida tean, ning ei eita vääraks näiteks seda siin.--M2s87 10. juuni 2007, kell 23:34 (UTC)

:::kui muutmälu on ainult RAM, kuidas siis kutsuda mälu, mis on seotud ketaste (FD, HD) või lintidega?--Hendrix 11. juuni 2007, kell 07:04 (UTC)

:::: kõvaketas, flopi, optilised kettad, magnetlindid - välismälu ehk sekundaarmälu - Ahsoous 11. juuni 2007, kell 08:03 (UTC)

:::::järjest segasemaks läheb... Välis- ja sisemälu on mälu kirjeldamine sekundaarsete tunnuste alusel. Kui on olemas välismälu, siis peab olema ka sisemälu. Mis tähendab sisemälu - kas protsessori registreid?--Hendrix 11. juuni 2007, kell 09:42 (UTC)

::::: primaarmälu ehk sisemälu alla käivad RAM, ROM ja cache ning on olemas ka veel virtuaalmälu (see on sisemälu laiendus kõvakettale) - Ahsoous 11. juuni 2007, kell 09:34 (UTC)

::::::kas võib öelda, et primaarmälu on muutmälu?--Hendrix 11. juuni 2007, kell 09:42 (UTC)

:::::: muutmälu on primaarmälu liik - Ahsoous 11. juuni 2007, kell 09:47 (UTC)

:::::::primaar- ja sekundaarmälu, sisemälu ja välismälu - saan aru, et see on jaotamine struktuuri alusel. Umbes nii nagu koer ja inimene. Muutmälu ja püsimälu aga on jaotamine talitluse alusel. Nagu näiteks lihatoiduline ja taimetoiduline. On nii?

: Sõna "suvapöördusmälu" on "muutmälu" sünonüümina olemas e-teatmikus. Andres 11. juuni 2007, kell 05:27 (UTC)


Arutelu:2. veebruar

Mis mõttes see on kuupäevaline sündmus? Andres 11. juuni 2007, kell 18:26 (UTC)
----
Lapse külmumine ei ole minu meelest märkimisväärne sündmus. Andres 11. juuni 2007, kell 18:26 (UTC)
* 1996 – Marju Lauristin ei soovinud jätkata tööd Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna dekaanina.
* 1998 – Turbas külmus surnuks laps, kes oli koos sõpradega metsa eksinud. Kaaslased jäid ellu..
-Tõstsin eeloleva välja. --Metsavend 11. juuni 2007, kell 19:41 (UTC)
----
Prantsusmaa okupeeris Memeli. - kas okupatsioon on siin korrektne termin?--WooteleF 23. jaanuar 2010, kell 14:44 (UTC)
1833. aasta sündmus on tõenäoliselt vana kalendri järgi.


Arutelu:X noorte laulu- ja tantsupidu

Kuidas seda lugeda? iks noorte pidu? --Metsavend 12. juuni 2007, kell 09:55 (UTC)

Kümnes.ML 12. juuni 2007, kell 11:03 (UTC)

Siia ei viita sisuliselt midagi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. juuni 2007, kell 07:01 (UTC)

Teen ettepaneku noorte laulu- ja tantsupidudest samas artiklis rääkida. Näite varal artiklites X noorte laulupidu ja X noorte tantsupidu sisalduv koonduks siinsesse artiklisse, ja esimesed oleksid siia suunatud. Erinevalt sellest, mida mall  hetkel eeldab.
Sellepärast, et üldjuhul jääksid eraldi artiklid lühikeseks ja erinevalt üldlaulu- ja tantsupidudest saab siinkohal paremini infot koondada – noorte pidude nummerdus ja toimumisajad kattuvad. Juhul, kui keegi mõne aastakäigu kohal koondartikli pikalt ja põhjalikult kirjutab, siis saab muidugi osa lahku tõsta, aga soovitatavalt tõesti alles siis kui pikk ja põhjalik materjal on olemas. Lühemal kujul näeb koondartikkel viisakam välja.--Pikne 18. aprill 2009, kell 16:11

Koondartikkel on hea mõte aga ma arvan, et lühiduse pärast ei ole mõtet koondada ja ümbersuunata teisi artikleid. Navigeerimismalli tehes om mõeldud sellele, et oleks eraldi artiklid. Pidudel on erinevad nimed ju: selles näites "Ilmapuu" ja "Lävel". Põhiartiklis võiks olla koondinfo tabelina vm ja peo kava ikka vastavasse artiklisse. Ära karda artikli lühidust, linkida vastavale artiklile on ka lihtsam kui koondartiklile. --Tiuks 18. aprill 2009, kell 13:38 (UTC)

: Kardan küll ja näen siinkohal võimalust seda, mis artikli mõõtu välja ei anna, viisakmal kujul teha. Iseenesest "Ilmapuu" ja "Lävel" olid koos käibel kujul "Ilmapuu lävel" ja eraldi nimetusi saab ka eraldi artiklites mainimise asemel eraldi lõikudes mainida. Minu hinnangul on ka nii laulu- ja tantsupeo kavast koosnev artikkel siiski lahkutõstmiseks veel liiga lühike. Esialgu tahtsingi nav-malli ümber teha.--Pikne 18. aprill 2009, kell 17:45

:: Kuna keegi teine arvamust ei avalda, siis minugi poolest võid koondartiklid teha. Navmalli ümbertegemisel kopi kood mallist  ja tee ümber nii nagu paremaks pead. --Tiuks 18. aprill 2009, kell 20:54 (UTC)

2007. aastal oli 25. laulupidu, mitte kümnes, tantsupidu oli kümnes. XXV LAULUPIDU „ILMAPUU“ (2007)) --Tiia (arutelu) 28. oktoober 2017, kell 17:50 (EEST)

märksõna X noorte laulupidu suunab siia, ent selle kohta on eraldi Arutelu:X noorte laulupidu (sellele omakorda ümbersuunamine arutelu:Ilmapuu (laulupidu) alt)--Estopedist1 (arutelu) 8. august 2019, kell 17:09 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:X noorte laulu- ja tantsupidu