Arutelu:Kommunistlik riik

''Kommunistlik riik on oma olemuselt totaalne riik''
Pigem ikka vist totalitaarne. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 11:35, 4 august 2005 (UTC)
Jajah. Kasutatakse mõlemat terminit. Tegin vastava [[Totaalne riik|artikli]] alguse, kus selgub mõiste algupära. Aga võib muidugi ka siin kasutada põhimõistena ''totalitaarne'', kui see parem ja õigem tundub. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 15:44, 4 august 2005 (UTC)

Kas tõesti olid Eesti, Läti ja Leedu 1992 aastani kommunistlikud riigid? Siim 25. august 2005, kell 09.29 (UTC)

Pigem sotsialistlikud. Aga mis aastani? - Urmas 25. august 2005, kell 09.32 (UTC)

1917-1919 oli osas Eestist teatud perioodidel bolševistlik diktatuur. - Urmas 25. august 2005, kell 09.34 (UTC)
Ilmselt on mu küsimus naiivne, aga kas kommunistlikud riigid on oma põhimõtteliselt olemuselt nii pahelised nagu selles artiklis kirjutatakse või on lihtsalt senises praktikas iga kord nii välja kukkunud?

::Pigem viimast. - Urmas 25. august 2005, kell 09.54 (UTC)

:::Kahjuks jah. Artiklis marksism on sellest veidi rohkem juttu. --Lulu 25. august 2005, kell 10.00 (UTC)
Siis oleks ehk õigem kirjutada mitte "Olemus" vaid "Ühisjooned vms"?

: 1991. aastal kuulutati ju iseseisvus välja. Kas siis esimese iseseisvusaasta jooksul oli Eesti Vabariik kommunistlik või sotsialistlik? Siim 25. august 2005, kell 09.40 (UTC)

See vana vaidlus terminite ymber tuleneb minu meelest sellest, kas kasutada nõukogude-aegset terminoloogiat (suht propagandistlikku, IMHO), või kaasaegses politoloogias ja ajalooteaduses väljakujunenud ja kasutatavat terminoloogiat. Artikli algul on see juba ka veidi lahti kirjutatud. --Lulu 25. august 2005, kell 09.48 (UTC)

Urmase viimased täiendused nimekirjas olid asjakohased. Tahaks siiski säilitada esikohal oleva maa nime, mis viitab enamasti ka praegusele riigile. Seega peaks esikohal olema Saksamaa, aga mitte Saksa DV; Korea, aga mitte Põhja-Korea; Jeemen, aga mitte Lõuna-Jeemen jne. Selline ylesehitus on selles nimekirjas taotluslik. Mõtlesin, muide, kas teha see tabeli-kujulisena -- ehk oleks parem ja ylevaatlikum? Mida arvatakse?. --Lulu 25. august 2005, kell 09.42 (UTC)

Lõin nad täpsemalt lahku, sest kogu Saksamaal, Jeemenis ja Koreas pole olnud võimul kõnealuseid režiime. Tegemist on pikaajaliselt eksisteerinud iseseisvate riikidega. Kui panna endised riigid praeguste maade alla, siis oleks Baieri koht Saksamaa ja Galiitsia koht Ukraina all. - Urmas 25. august 2005, kell 09.54 (UTC)
Saan aru. Probleem tekibki jagatud riikidega. Mõtlen veel, kuidas oleks parem. --Lulu 25. august 2005, kell 10.00 (UTC)
*Siin on kirjas, et näit. Eesti ja Läti olid Nõukogude Liidu koosseisus aastani 1992 ja siis sealsamas, et NSVL eksisteeris aastani 1991. Ilmne vastuolu, kas pole? Huvitav, kust see 1992 pärit on?--Kärnkonn 5. detsember 2005, kell 17.25 (UTC)

: Jah, parandasin ära. Ka Läti ja Leedu olid valesti. See 1992 pärineb ilmselt ingliskeelsest Wikipediast, vaatan, kui ka seal on vale aasta, siis parandan seal ka ära. --Lulu 5. detsember 2005, kell 17.55 (UTC)

:: Kas Eesti NSV (eesti Vabariik) oli 1991. aastal kommunistliku partei võimu all? Siis NLKP? Andres 5. detsember 2005, kell 23.28 (UTC)

Kinks vaidlustas neutraalsuse, kuid ei andnud selgitust. Andres 6. detsember 2005, kell 08.18 (UTC)

Lisasin ühisjoonte hulka ka alalõigu "sotsiaalsed hüved". Loodan, et Kinks pidas silmas seda, et midagi positiivset polegi öeldud. Võtsin neutraalsuse vaidlustuse maha. --Lulu 6. detsember 2005, kell 18.33 (UTC)

: Pole mõtet mõistatada, las Kinks ise ütleb. Ühepoolne vaidlustuse mahavõtmine on halb praktika. Andres 6. detsember 2005, kell 18.35 (UTC)

:: Nojah, aga igavesti ei saa see NPOV ka jääda. Põhjendamata vaidlustamine on ka halb praktika. --Lulu 6. detsember 2005, kell 18.38 (UTC)

::: Mis igavesti, pool päeva on olnud. Kui Kinks jälle tuleb, küll ta siis vastab. Nõus, et põhjendamata vaidlustamine on halb praktika, aga Kinks on suht kogenematu kasutaja, ja ma olen kindel, et ta ei teinud seda kiusu pärast. Andres 6. detsember 2005, kell 18.54 (UTC)

::: Muide, kuidas siis jääb väljendi "kommunistlik riik" kasutamisega? Andres 6. detsember 2005, kell 18.55 (UTC)

Kõik kommunistlikud riigid on tekkinud vägivaldselt või vägivallaga ähvardades

Aga missugune riik ei ole? Isegi kui riik tekib ilma nähtava vastupanuta, on ju riigil vägivallaaparaat, millega ta alati ähvardab. Andres 7. detsember 2005, kell 09.03 (UTC)

: Jah, pidasin silmas eelkõige seda, et kommunistlike riikide tekkimine ei ole olnud kunagi rahvusvahelise õigusega miskitpidi sanktsioneeritud. Neid on tunnustatud ainult läbi häda, de facto. Enamasti on riikide teke ikkagi nii- või teistsuguste lepingutega seadustatud. Kas tunnustab emamaa oma koloonia iseseisvust või yhendab kuningas maid personaaluniooni või käib see läbi ÜRO Julgeolekunõukogu (nagu Iisraeli puhul). Kommunistlikud riigid on enamasti tekkinud rahvusvahelist õigust eirates, vägivaldselt, sõjalise jõu abil, senise riigi struktuure lõhkudes ja hävitades. --Lulu 7. detsember 2005, kell 09.28 (UTC)

:: Kas Eesti Vabariigi teke seadustati mingi lepinguga, kui mitte arvestada Tartu rahulepingut? Eesti Vabariiki tunnustati algul ikka de facto, läbi häda, sest kas riiki (valitsust), mis Eesti Vabariigi olemasolu tunnustas, tunnustati läbi häda. Ja vägivalda oli palju tarvis, et see läbi viia.

:: Teisest küljest, hiljem on näiteks NSV Liit olnud kõigiti tunnustatud, Rahvasteliidu liige jne.

:: Paljud riigid on tekkinud siis, kui rahvusvahelist õigust ei olnudki, ja ikka vägivaldsel teel. Andres 7. detsember 2005, kell 10.05 (UTC)

: Noh, Eesti riik pole just kõige parem näide. Eesti riiki ei loodud ega alustatud vägivallaga, vaid Nõukogude Venemaa tungis vägivaldselt Eesti (tõsi küll, veel tunnustamata) riigi territooriumile. --Lulu 7. detsember 2005, kell 10.36 (UTC)

:: Eesti riigi loomine ju eeldas, et ollakse valmis vägivaldselt end kaitsma. Ja rahvusvahelise üldsuse seisukohast oli ju tegemist separatismiga, mis põhines vägivallal.

:: See oli ainult näide. Mõte on selles, et vägivald (või sellega ähvardamine) on riigi tekkimise ja püsimise tingimus üldse. Andres 7. detsember 2005, kell 10.53 (UTC)

: Jah, seda retoorikat kasutasid ka kommunistid, et omaendi vägivallategusid õigustada. Minu mõte oli see, et kommunistlikud riigid ignoreerivad yldse igasuguseid õiguslikke aluseid, põhimõtteid või traditsioone. Võime ju Eesti näite juurde veel tagasi tulla. Separatism ei ole vägivald. Vägivald on selle mahasurumine. Nõukogude Venemaa eiras ju isegi omaenda välja antud dekreeti rahvaste enesemääramise õigusest ehk separatismist. Punaarmee ründas ka kõigi teiste rahvaste asualasid, kus peaaegu igal pool oli omariiklus välja kuulutatud. Ukrainas ja Valgevenes välja kuulutatud riigid langesid ja nende asemele moodustati vägivalla abil kommunistlikud riigid, Balti riigid pidasid vastu ja jäid pysima. Ma ei tea, kas nyyd oli arusaadavam? --Lulu 7. detsember 2005, kell 11.09 (UTC)

:: Asi pole selles, et Sa peaksid minule midagi selgeks tegema, vaid selles, et artikli sõnastust oleks tarvis täpsustada. Tuleb sõnu hoolikalt valida. Ei ole mõtet tuua iseloomustava tunnusena seda, mis ei ole omane ainult ega põhiliselt "kommunistlikele riikidele". Kui seda teha, on tegemist neutraalsuse vastu eksimisega. Ja samuti tuleb jälgida, et kõik öeldu kehtiks kõikide kommunistlike riikide kohta (kui see nii pole, siis on vajalikud reservatsioonid). Muidu ei pea öeldu paika.

:: Raskused saavad alguse juba kommunistliku riigi mõistest. Praeguse definitsiooni puhul on küsitav, kas me saame rääkida kommunistlike riikide kohta midagi sellist, mis olemuslikult tuleneb mõistest. Kõik see oleks ainult oletuslik. Andres 7. detsember 2005, kell 12.22 (UTC)

Vaidlustasin neutraalsuse järgmise lõigu pärast:
Konservatiivid ja paremäärmuslased nimetavad  neid riike kommunistlikeks, väites, et see on lühend terminist kommunistliku partei võimu all olev riik.
1) Miks "väites"? Kas siis ei ole? Ja kui ei ole, mis see siis on?
2) Kes on need konservatiivid ja paremäärmuslased? Kas kõik need, kes marksismi ja kommunismi ideoloogiat ei poolda? Kui nii, siis tuleks kasutada teistsugust väljendit.
--Lulu 12. detsember 2005, kell 11.19 (UTC)

Õigupoolest olen ammu tahtnud selle artikli vaidlustada. Vaidlustan nimelt selle, et kommunistlik riik on kommunistliku partei võimu all olev riik. Minu meelest olid kommunistlike parteide võimu all olevad riigid enamasti sotsialistlikud, aga kommunistlikku riiki pole maa peal veel kunagi olnud ega tule vist ka. Taivo 12. detsember 2005, kell 18.35 (UTC)

Samuti vaidlustan Jeemeni, Aafrika ja Ameerika riikide (välja arvatud Kuuba) kuulumise nii sotsialistlike kui ka kommunistlike riikide nimekirja. Need olid sotsialistliku orientatsiooniga riigid. Neid küll juhtisid erakonnad, mis nimetasid eesmärgiks kommunismi, aga siis peaks ka Skandinaaviamaad sees olema, sest neidki juhtisid kunagi sotsiaaldemokraadid, kelle eesmärk oli kommunismi ehitamine (tänapäeval on see nende programmist kadunud). Taivo 12. detsember 2005, kell 18.35 (UTC)

: Võtsin vaidlusaluse lõigu välja samadel põhjustel, mida Lulu mainis. Panin aluse teise lause, mis ei ole küll nii informatiivne, kuid on minu meelest õige.

: Mis puutub Taivo esimesse repliiki, siis alguslause võiks tõesti selgitada, et tegemist on mittemarksistidest politoloogide poolt kasutusele võetud terminiga. Ja üldse, selles artiklis tuleks rääkida sellest mõistest ja terminist, mitte kõnealustest riikidest üldse. Praegune artikkel on juba oma kontseptsiooni poolest mitteneutraalne. Teine repliik on samuti täiesti õigustatud. Arvan, et Taivo märkused annavad aluse vaidlustada, mitte niivõrd neutraalsust kui artikli sisulist paikapidavust (esimene punkt on küll osalt sõnastuse küsimus).

: Ma ei võtnud meelega neutraalsuse vaidlustust maha, sest ka mina vaidlustan selle artikli neutraalsust, sealhulgas põhjustel, millest on ülalpool juttu. Andres 12. detsember 2005, kell 18.43 (UTC)

Tegelikult tuleks need kaks artiklit, kommunistlik riik ja sotsialistlik riik, kokku sulatada. Mõlemad tahavad rääkida samast nähtusest. Mõlemates öeldakse, et Nõukogude Liit oli esimene (sotsialistlik või kommunistlik) riik jne. Antud artikkel on vaidlustatud peamiselt NPOV tõttu (liiga kriitiline hoiak). Artikli "sotsialistlik riik" võiks vaidlustada jälle liigselt soosiva hoiaku tõttu. Arvan, et neist kahest artiklist saaks kokku päris asjaliku ja neutraalse asja. --Lulu 9. september 2006, kell 14:20 (UTC)

Artiklit "Sotsialistlik riik" võib täiendada materjaliga artiklist "Kommunistlik riik". Sealjuures tuleks silmas pidada kaht 12. detsembril mainitud põhjust, mistõttu praegune artikkel on vaidlustatud. Taivo 9. september 2006, kell 16:50 (UTC)

: Kui "kommunistlik riik" tähendab seda, mis artikli alguses on öeldud, siis on tegu eri mõistetega. Sotsialistlik riik on riik, kus sotsialism on üles ehitatud, kommunistlik riik on riik, kus valitseb kommunistlik režiim. Sotsialismi ülesehitamine marksistlik-leninlikus mõttes võtab oma kakskümmend aastat aega. Peale selle on olemas ka teistsugused sotsialismi kontseptsioonid. Tuleb mõelda, kuidas rääkida "sotsialistlikust riigist" näiteks Rootsi moodi. Peale selle võib ehk ka rääkida kommunistliku riigi mittemarksistlikust mõistest – see tähendab, riigist, kus valitseb kommunism. Andres 9. september 2006, kell 17:20 (UTC)
Minu meelest on probleem selles, kas me hakkame kasutama läänemaailma politoloogias ja sotsioloogias omaksvõetud termineid või jääme "NLKP ajaloo" mõne väljaande terminoloogiat kasutama. --Lulu 9. september 2006, kell 17:32 (UTC)

Aga mis teha, kui "läänemaailma politoloogid" kasutavad segadusttekitavat, mitmemõttelist terminoloogiat? Kas peame kõik terminid eesti keelde üks ühele mingist muust keelest tõlkima? Ma usun, et nende "läänemaailma politoloogide" väljend "kommunistlik riik" on kohane tõlkida sotsialistlikuks riigiks. Taivo 9. september 2006, kell 17:46 (UTC)
Terminoloogiline kysimus seostub yhtlasi ka sellega, kuhu me ennast loeme kuuluvaks. Kui läänemaailma, siis peaksime kasutama läänemaailma terminoloogiat. Kui postsotsialistlikku ida-euroopasse, siis muidugi sealt päritud termineid. --Lulu 9. september 2006, kell 17:49 (UTC)

Need asjad pole küll kuidagi seotud. Taivo 9. september 2006, kell 17:51 (UTC)
Noh, aga siis peaksime vaatama, millist terminoloogiat kasutavad tänapäeva Eesti politoloogid ja sotsioloogid. Vikipeedia ei eksisteeri ju mingis omaette vaakuumis, vaid siiski konkreetses teadusterminoloogilises keskkonnas. --Lulu 9. september 2006, kell 17:59 (UTC)

Asi ei ole ju ainult terminites. Nendega kaasnevad erinevad mõisted. Kindlasti tuleb alustada mõistete kirjeldamisest. Asjad, mille kohta need mõisted käivad või võiksid käia, on teine asi. Ühest ja samast asjast tuleks kirjutada ühes ja samas artiklis. Andres 9. september 2006, kell 18:40 (UTC)
Loomulikult. Ühest ja samast asjast tuleb kirjutada ühes ja samas artiklis. Seepärast ka see liitmise ettepanek. Hetkel on kysimus selles, millist terminoloogiat selles artiklis hakkame eelistama. Tingimata tuleb ära tuua ka teistsusuges kontektis kasutatav terminoloogia, koos vastavate selgitustega jne. Aga jah, millist terminoloogiat kasutatakse tänapäeva sotsiaalteadustes? Arvan, et see oleks ehk määrav meie eelistuse puhul. --Lulu 9. september 2006, kell 19:10 (UTC)

Mul on hakanud tekkima mulje, et vikipeedias ei kirjutata asjadest, vaid mõistetst ja seetõttu võib ühest asjast ka mitmes artiklis kirjutada; seetõttu ei tohiks artiklit "kommunistlik riik" kustutada. See on mõiste, mida on kasutatud mitmes tähenduses ja need tähendused tuleb selles artiklis avada, isegi kui see osalt kattub teiste artiklitega. Taivo 9. september 2006, kell 19:44 (UTC)
See jäi nyyd kyll veidi segaseks. --- Aga vaatasin vahepeal Tartu Ülikooli politoloogia osakonna õppekavasid ja teadustöid. Seal on kyll läbivaks mõisteks "kommunistlik", "postkommunistlik" jne. just sellesama riigikorra kohta. --Lulu 9. september 2006, kell 20:06 (UTC)
Näiteks. Loengukursus: Antikommunistlik revolutsioon Balti riikides 1986-1995, Kursuse "Poliitiliste süsteemide võrdlus" tutvustusest: Lisaks Venemaa, kui postkommunistlike siirderiikide ning Hiina, kui seni veel säilinud kommunistlike riikide olulisemad näited. Jne. --Lulu 9. september 2006, kell 20:10 (UTC)
Või siis Eesti Välisministeeriumi kodulehekyljelt: Hiina Rahvavabariik on kommunistlik riik. --Lulu 9. september 2006, kell 20:31 (UTC)
Vaatasin ka Google otsingutulemusi. Jah, eesti keeles kasutatakse nende riikide kohta endiselt ka mõistet "sotsialistlik riik", kuid tunduvalt enam on kasutusel mõiste "kommunistlik riik". --Lulu 9. september 2006, kell 20:45 (UTC)
Mistõttu ei saa hästi nõus olla Taivo väitega: Ma usun, et nende "läänemaailma politoloogide" väljend "kommunistlik riik" on kohane tõlkida sotsialistlikuks riigiks. --Sest tänapäeval kasutatakse seda sõna eesti keeles teisiti.  --Lulu 9. september 2006, kell 20:15 (UTC)
Kokkuvõttes, teeksin ettepaneku integreerida artiklid Sotsialistlik riik ja Kommunistlik riik pealkirja alla "Kommunistlik riik". Loomulikult ja kindlasti tuleb mainida ja selgitada, et nendes riikides oli kasutusel mõiste "sotsialistlik riik" jne. Artiklit "Sotsialistlik riik" ei tohiks niisama ymber suunata, vaid sinna peavad jääma selgitused teiste tähenduste jaoks. --Lulu 9. september 2006, kell 20:51 (UTC)

: Niisiis olete mõlemad nõus sellega, et peavad jääma mõlemad artiklid. Küsimus on ainult selles, kuidas materjali jaotada.

: Vikipeedias kirjutatakse mõistetest ja nende mõistete alla kuuluvatest asjadest. Igast mõistest tuleks rääkida eraldi artiklis. Mõningatel juhtudel on sellest põhimõttest küll kõrvale kaldutud. 'Kommunistlik riik' ja 'sotsialistlik rikk' on kindlasti erinevad mõisted, sest nad lähtuvad erinevatest (enam-vähem ühitamatutest) politoloogilistest kontseptsioonidest. Kui nende alla kuuluvad asjad (mõistete mahud) langevad täielikult kokku, siis võib neist tõesti rääkida ühes ja samas artiklis; aga mõistetest tuleb kindlasti rääkida eri artiklites. Mõistetest rääkides tuleb kasutada vastavale kontseptsioonile omast terminoloogiat. Kui lähtuda sellest, et marksism on Eestis marginaliseerunud, siis võib asjadest räkimisel tõesti kasutada lääne politoloogiast pärit mõistestikku ja termineid, niivõrd kui see on võimalik.

: Eedasi, kui üks väljend väljendab mitut mõistet, siis tuleb teha eri mõistete kohta  eraldi artiklid. Muidu tekib sgadus. Andres 10. september 2006, kell 07:07 (UTC)
Võtaks Eesti, Läti ja Leedu maha. Nad ei ole kunagi olnud kommunistlikud riigid ja Eesti, Läti, Leedu NSV ei olnud iseseisvad. Djreichsfuhrer 18. detsember 2007, kell 14:15 (UTC)

Ma ole soomalaane ehk andke andeks mu vilets eesti keel. Aga Soome Demokraatlik Vabariik (1939–1940) oli Venemaa nukuriik ja see ei esindanu Soome vabariigi. See oli ainult propaganda trikk. "Soome Sotsialistlik Tööliste Vabariik" oli mässuline ja ei ametlik. Lenin pressidasi punasid kasutada see nimi nemad "Venemaa-Soome-riigilepingis". Soome vabariigi ei ole kunagi ollu kommunistlik. Ja "Soome Sotsialistlik Tööliste Vabariik" või "Soome Demokraatlik Vabariik" ei ole kunagi ollu olemasolev. --Smörre 23. august 2008, kell 16:27 (UTC)

Kas kuskil on teistmoodi öeldud? Andres 25. august 2008, kell 13:36 (UTC)

: Ma arvata et siin loendis pidadaksi olema ainult rahvusvaheliste tunnistadud kommunistlik riiki. Ehk Soome ära loendist, kuna "Soome Sotsialistlik Tööliste Vabariik" või "Soome Demokraatlik Vabariik" pole rahvusvaheliste tunnistadud. Kui tajudad mida ma väljendada. --Smörre 29. august 2008, kell 16:16 (UTC)

:: Kas ei piisa sellest, kui sulgudes märkida, et tegemist pole rahvusvaheliselt tunnustatud riigiga? Andres 29. august 2008, kell 16:30 (UTC)

::: Mitte sugugi mainida Soome kokku loendis kui maailm on ollu palju õieti sotsialistiklik riigi. --Smörre 3. oktoober 2008, kell 18:16 (UTC)
* Soome (Soome Sotsialistlik Tööliste Vabariik, 1918; Soome Demokraatlik Vabariik, 1939–1940)

See on välja võetud. Andres 3. oktoober 2008, kell 18:24 (UTC)
"kuna vastavalt marksismi teooriale pidi kommunism saabuma alles hiljem." See lause osa vajaks täpsustamist. Kas kommunismi saabumist ei seotud mitte sellega, et kommunism saabub pärast seda, kui sotsialism on võitnud paljudel(?) maadel? --Brita 8. juuni 2010, kell 18:42 (EEST)

See võis algaegadel nii olla.

Igatahes kehtis pikka aega doktriin, mille järgi sotsialism on kommunismi esimene faas, kitsamas mõttes kommunism on tarvis aga üles ehitada. Nõukogude Liidus loeti sotsialism võitnuks 1930ndate lõpus, kommunismi ehitamine kuulutati välja 1960ndate alguses. 1970ndatel hakati rääkima arenenud sotsialismist. Andres 8. juuni 2010, kell 19:59 (EEST)
Kommunismi saabumine pidi sõltuma ikkagi tootlike jõudude arengust. Muidugi pidi seda pärssima vastasseis vaenulike riikidega. Andres 8. juuni 2010, kell 20:01 (EEST)


Arutelu:Varssavi hertsogiriik

Poola jagamiste osas peaks toetuma poolakate endi numeratsioonile. Nemad loevad neljandaks jagamiseks 1939. aastal toimunut. Poola viki lisab vastava artikli lõpuosas, et mõnikord nimetatakse neljandaks ka Viini kongressiga kehtestatud piire, st Varssavi hertsogiriigi kaotamist.
Poolakate, eriti Napoleoni aja omade jaoks pole Varssavi hertsogiriik "Poola". Poola on kogu Rzeczpospolita ala. Poola riikluse taastamine tähendas vanades, Rzeczpospolita piirides riiki isegi Esimese maailmasõja lõppedes, sh nt J. Pilsudskile. St 1814-1815 jagatav ei ole veel "Poola". - Urmas 12:59, 4 august 2005 (UTC)

Riigikiriku kohta. V. H. konstitutsiooni 1. paragrahv ütleb: "Artykuł 1. Religia katolicko-apostolsko-rzymska jest religią stanu."

:Religiooni puudutav ei ole siiani ühegi riigi ega haldusüksuse kohta kirja saanud tabelisse. Sinna oleme kirjutanud kõige peamised faktid-statistlised andmed - pindala, rahvaarv, keskus/pealinn. Kirikust ja religioonist tuleks rääkida eraldi tekstis - ta kuulub teemade hulka, mis vajavad ja mida on võimalik pikemalt ja huvitavalt lahti kirjutada. Seega - religiooni tabelisse ei pane, ta jääb teksti nagu on ta ka kaasaegsete riikide puhul.

:Sama kehtib tegelikult ka rea "suurim linn" kohta. Linnad on suured pindalalt, elanike arvult, nende tähtsus võib olla poliitiline, kultuuriline, majanduslik, kaubanduslik jne; linnade positsioon võib olenevalt asjaoludest riigi eksisteerimise jooksul muutuda. - Urmas 10:05, 5 august 2005 (UTC)

::Teistes keeltes ju on. See ei takista sellest eraldi tekstis rääkida.

:::Teisi keeli ei pea kõrvalekaldumatuks eeskujuks võtma. Asjad, mis vajavad pikemat seletamist, sest muidu võib kujuneda väär või ühekülgne pilt, tuleb tabelist eemal hoida. Nt. tihti esitatakse riikide poolt andmeid nii nagu nende valitsused asjast aru saavad või paremaks peavad. Ka konstitutsioonis. - Urmas 09:34, 6 august 2005 (UTC)
*Tsitaat jäi tabeli alla.--Fridolins 20:59, 6 august 2005 (UTC)

Tsitaat tuleb tõlkida ja paremini vormistada.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 21. oktoober 2009, kell 15:58 (UTC)
Ma soovitan teisaldada selle artikli nime Varssavi hertsogiriik alla. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 30. august 2012, kell 21:02 (EEST)

Miks siin on Poola lipp? Inglise vikis on teistsugune lipp. Adeliine 8. märts 2013, kell 16:52 (EET)


Arutelu:Landesveeri sõda

Läti kohanimed olid sel ajal (ja on praegugi kohati) kasutusel eestipärastena: Võnnu, Jelgava, Miitavi, Liibavi, Volmari, Heinaste, Koiva jne. (Vastavatele kohtadele pyhendatud artiklites on ehk teine asi; aga suunamised tuleb igal juhul teha ka eestikeelse nime pealt.) Aga jah, vähemalt selles artiklis tuleks neid kirjutada eestipäraselt. Vastasel korral tekib (ja ongi tekkinud) häiriv ja segav vastuolu näiteks lahingute ja väeyksuste nimede ja kohanimede vahel (eriti muidugi Cesis ja Võnnu, aga ka mujal). --Lulu 07:58, 5 august 2005 (UTC)

Läti kohanimed tuleb kirjutada mõne täpsema Läti kaardi järgi kontrollides (Jana seta omade järgi nt) ja lisaks eestikeelsed nimed panna KNAB-i abiga (www.eki.ee/knab/knab). Eestikeelsetest saab kasutada neid, mis KNAB-is on rasvase kirjaga või märkega "ee mööndav" ning arvestades, et tegemist on ajalooartikliga, siis ka neid, mis märkega "ee ajal". Kindlasti ei tohi kasutada nimevorme, mille kohta on tehtud märge "ee van". - Urmas 09:00, 5 august 2005 (UTC)

Panin praegu spetsiaalselt Läti kohanimed. Tegelikult on vastavasisulises kirjanduses kasutusel vähemalt kolme keele nimesid. Erinevad allikad kasutavad neid võrdlemisi vabalt ja segamini üks ühte teine teist (lisaks on olemas ka venekeelsed variandid aga neid pole mõtet arvestada): eesti nimed (nt. Võnnu), läti nimed (nt. Cesis), saksa nimed (nt. Wenden). Materjalide kokku panemisel valisin teadlikult kohanimede jaoks ühe kindla keele, kuna nii tundus minu arvates selgem. Läti keelseid nimesid eelistasin eestikeelsetele seepärast, et (a) lätikeelsed nimed on kindlasti olemas (väiksematel kohtadel ei pruugi olla eestikeelset vastet - eriti Riia ümbruses) (b) et ei tekiks kohanimede põhjal eksimuljet nagu toimunuks konflikt Eesti mitte Läti territooriumil. Samas olen nõus, et võibolla peaks tuntumatele (suurematele kotadele) ka eestikeelsed või saksakeelsed vasted sulgudes andma. Omaette küsimus on veel see, kas kasutada tolleaegseid või praegusi nimesid. Isiklikult eelistaksin praegu kasutatavaid kohanimesid sest see paneb ajaloo paremini geograafilisse konteksti. Kuid ka ajalooartiklis ajalooliste nimede kasutamisel on tugev pooltargument. --Boy 12:19, 5 august 2005 (UTC)
Nõus kõigi argumentidega. See on ajalooartikkel, muidugi. Ning eestipäraste nimede kasutamine sellisel kujul nagu neid tol ajal kasutati on igati õigustatud. Eriti veel seetõttu, et paljud syndmused ja väeyksused kannavad vastavate kohtade eestikeelseid nimesid. Nii on olnud kõigis ajalooraamatutes ja miks me peaksime seda traditsiooni ootamatult muutma hakkama. Minu meelest ei teki miskit segadust, kui Cesise asemel selles artiklis kogu aeg Võnnu kirjutada. Vaja ainult teha ymbersuunamine ja/või täpsustuslehekylg vastavat kohta käsitleva artikli juurde, kui seal on esikohal läti nimi. Riia on ju kogu aeg Riia, mitte Riga. Koiva jõgi voolab ka Eestis. Jne. Võnnu vajab näiteks täpsustuslehekylge, sest ka Eestis on Võnnu. Aga see selleks. See, et, nagu Boy kirjutab: Läti keelseid nimesid eelistasin eestikeelsetele seepärast, et (a) lätikeelsed nimed on kindlasti olemas (väiksematel kohtadel ei pruugi olla eestikeelset vastet - eriti Riia ümbruses) (b) et ei tekiks kohanimede põhjal eksimuljet nagu toimunuks konflikt Eesti mitte Läti territooriumil. on arusaadav põhjendus muidugi. Enamikel lätikeelsetel kohanimedel tõesti eestikeelset vastet ei ole, ja miks peakski olema. Kuid kui on, siis tuleks neid kasutada. (b), et võib tekkida eksiarvamus, nagu toimunuks sõda Eestis, ... noh, ehk meie lugejad/kasutajad siiski nii rumalad ka ei ole... Või mis?  Peale kõige muu: läti kohanimede eestikeelse kasutamise traditsiooni võiks elus hoida ja säilitada. See kuulub juba meie kultuuri ja ajaloo juurde. --Lulu 13:18, 5 august 2005 (UTC)

Hannes Walter kasutab artiklis viidatud materjalis ka tänapäevaseid Läti kohanimesid. Tema argumendiks on, et endisaegsete nimedega kaarte on praegu keeruline leida. Lulu viidatud raamatud, mis kasutavad endisaegseid nimesid on tõenäoliselt suures osas kirutatud 1920-1940 ning käesoleval ajal lihtsalt uuesti välja antud. Jääksin siiski kindlaks oma argumentide juurde.--Boy 25. juuni 2006, kell 23.23 (UTC)
Jajah, argumendid on arusaadavad. Kardan ainult, et arusaamatusi võivad tekitada sellised laused nagu ...vallutasid Landeswehri väed üsna vähese vaevaga Cēsise, mida kaitses seni lahingukogemuseta, 2. Läti Võnnu polk jtt. Kas poleks hea mõte teha taolisel puhul näiteks nähtavaks ja lingitavaks nimeks linna puhul Võnnu, aga tegelikult suunduks link Cēsise juurde, kus on nagunii kohe alguses öeldud, et eestikeelne nimi on Võnnu? --Lulu 26. juuni 2006, kell 00.05 (UTC)

Miks Landeswehr'i, mitte Landeswehri? Sama artiklis Landeswehr. Kui võõrnimi lõpeb häälduses vokaaliga, aga kirjas konsonandiga, või vastupidi, on käänamisel vajalik ülakoma, see aga pole praegu  nii, nagu näha hääldusest artiklis Landeswehr.--Ken 24. juuni 2006, kell 09.05 (UTC)

Ja miks yldse Landeswehr? Vanasti öeldi ikka Landesveer. Ylakoma on muidugi liigne. --Lulu 24. juuni 2006, kell 10.14 (UTC)

:Pooldan ka ümbernimetamist Landesveeri sõjaks. Taivo 24. juuni 2006, kell 10.51 (UTC)
EE 12. köites on artikli pealkiri "Landeswehr'i sõda", rööpkuju "Landesveeri sõda". Ülakoma on sellepärast, et Landeswehr kui võõrkeelne sõna on kursiivis, käändelõpp aga mitte. Andres 26. juuni 2006, kell 17.30 (UTC)

Kas on tõsi artiklis esitatud väide, et Jaanuaris 1919 langes Riia Nõukogude vägede kätte? Võib olla on siin aetud segamini Nõukogude väed mingi muu sõjaväega?--Animagi 25. juuni 2006, kell 19.10 (UTC)

Väide on õige.--Boy 25. juuni 2006, kell 23.18 (UTC)

5. novembril kuulutas Maanõukogu end kõrgeimaks võimuks.

Kõrgeimaks võimuks millisel territooriumil? Andres 29. september 2006, kell 16:09 (UTC)

Ma linkisin [[Maanõukogu]], aga see läheb Eesti organi juurde. Mis pealkirjaga vastav artikkel peab olema? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. september 2006, kell 16:14 (UTC)

Kogu tegelik võim selles riigis pidi minema baltisakslastele.

Mis tähendab "tegelik võim"? Andres 29. september 2006, kell 16:17 (UTC)

''Õhtuks vallutas 9. polk kogu Daugavast ja Ķīšezersist põhja poole jääva ala ning valmistus järgmisel päeval ületama Daugava kanalit.'' Arvasin algul, et see  on [[Mīlgrāvis]], ent selgust tõi Jaan Maide Ülevaade Eesti vabadussõjast 1918–1920 (V) JAAN MAIDE ... Daugava kanal on sel lihtsalt Daugava, kuna sihiks oli [[Bolderāja]], sihiks ei olnud mitte otserünnak Riiale vaid selle ümberhaaramine. - [[Kasutaja:Melilac|Melilac]] ([[Kasutaja arutelu:Melilac|arutelu]]) 16. juuni 2019, kell 10:45 (EEST)

*Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.3   |    mai 1979   |   lk 2 --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 22:54 (UTC).
----

Kuna Saksa Keisririik lõpetas oma eksisteerimise 1918 ära, siis pole ka siin põhjust kasutada Saksamaa tunnusena Saksa Kesisririigi aegset lippu. See, et rauddiviis ja teised sakslased seda lippu kasutasid, ei muuda fakti, et sel ajal oli Saksamaa Weimari Vabariik uue lipuga.

Vabadussõjaaegne Sõjavägede Ülemjuhataja kindral Johan Laidoner kirjutas 1939. aastal:
Meie Eesti rahva ajaloos oli Vabadussõda üks kõige tähtsam sündmus: see oli meie oludes hiigla võitlus, mille tagajärjeks oli iseseisev Eesti riik. Meie tuletame tänuga meelde kõiki, kes selles heitluses meile otse või kaudselt kaasa aitasid ja teame, et mõnegi kaasvõitlejaga tuli ka vahete-vahel kõvasti tülitseda; üldtulemus oli aga just see, mida meie soovisime – meie oma riik.

Võtsin artiklist välja, kuna pole teada, kuidas see just Landesveeri sõtta puutub. --Minnekon (arutelu) 3. detsember 2017, kell 13:40 (EET)

:See käib just nimelt Landeswehri sõja kohta ja on Laidoneri resolutsioon 9. jaanuarist 1939 Ludvig Jakobseni kirjal kohtumisest Rüdiger von der Goltziga 21. detsembril 1938. Täielikumalt välja kirjutatud on vahest kontekst arusaadavam:

:Ajaloo käigus igal suuremal sündmusel on pea alati omad positiivsed ja negatiivsed mõjud ümbruskonnale. Meie teame, et Eesti riigi lõi Eesti rahvas, Eesti sõjavägi, Eesti juhtivad tegelased, aga selle juures m e i e e i k a r d a s u g u g i t u n n i s t a m a s t k a t e i s i j õ u d u s i d j a t e g u r e i d, mis meile otse ehk kaudselt k a a s a a i t a s i d ja viimaste hulka kuulub ka v. der Goltzi missioon Baltikumis; aga samal ajal üks sellest missioonist tekkinud tegur — L a n d e s v e h r s ü n n i t a s m e i l e j u s t k i b e d a v õ i t l u s e a j a l e n a m l a s t e v a s t u s i i s k i s u u r i r a s k u s i. Aga ajaloost peame õppima: ü k s k i v a e n e i t a r v i t s e j ä ä d a i g a v e s e k s ja arvan et ka meie avalikus arvamises ununevad järkjärgult mineviku kibedused et anda ruumi tuleviku koostööle rahvaste ja riikide vahelises elus.

:Meie Eesti rahva ajaloos oli Vabadussõda üks kõige tähtsam sündmus: see oli meie oludes hiigla võitlus, mille tagajärjeks oli iseseisev Eesti riik. Meie tuletame tänuga meelde kõiki, kes selles heitluses meile otse või kaudselt kaasa aitasid ja teame, et mõnegi kaasvõitlejaga tuli ka vahete-vahel kõvasti tülitseda; üldtulemus oli aga just see mida meie soovisime — meie oma riik. Akadeemia, 2007, nr. 2. Rüdiger von der Goltzi ja Ludvig Jakobseni kohtumine 1938. aastal. Lk. 309–310. --37.157.99.71 3. detsember 2017, kell 16:04 (EET)

::Nüüd on aru saada jah. Samas kas pikka tsitaati artiklisse on mõtet panna? Tuleb arvestada, et küllap on taolisi hinnanguid antud kümneid ja kui kõiki niimoodi tsiteerida, siis läheb see osa ebaproportsionaalselt pikaks. Äkki kirjutaks midagi sellist: Laidoner teatas 1938. aastal kirjas von der Goltzile Vabadussõda ja konflikti Landesveeriga kommenteerides, et "meie tuletame tänuga meelde kõiki, kes selles heitluses [Vabadussõjas] meile otse või kaudselt kaasa aitasid ja teame, et mõnegi kaasvõitlejaga tuli ka vahete-vahel kõvasti tülitseda; üldtulemus oli aga just see mida meie soovisime — meie oma riik." Teine probleem on, et see annab kallutatud pildi. Mitte isegi niivõrd sellepärast, et meil on ainult ühe inimese hinnang, vaid sellepärast, et Laidoreri sõnad Goltzile ajal, mil Eesti proovis Saksamaaga suhteid soojendada, erinevad ilmselt tema sõnadest mõnel Landesveeri sõja eesti veteranide kokkutulekul mõnel teisel ajaperioodil. --Minnekon (arutelu) 3. detsember 2017, kell 19:59 (EET)

:::Johan Laidoner oli Vabadussõja-aegne ülemjuhataja ja elas kogu oma hilisema elu selle oreooliga. Tema peaks olema kõige kompetentsem Vabadussõja ja selle osade kohta hinnangut andma ja kõige esimene, kelle sõna arvesse tuleb. Teisena võiks olla vastaspoole juht Goltz samast Akadeemia numbrist. Mingi kapral Ain Otse arvamused konnaperspektiivist ei ole võrreldavad. See ei ole Laidoneri kiri Goltzile, vaid just resolutsioon Jakobseni reportil ja sellisena avaldamisele mittekuuluv. Kui Laidoner oleks (kui ikka oli) kusagil Tasuja häälega müristanud parunite tapmisest ja seitsmesaja-aastasest orjaööst, oleks just see kallutatud ja odava populaarsuse taotlemine. Aga ülaltoodud tsitaat on kõige professionaalsem ja objektiivsem arvamus, mida Laidoner üldse anda võis. Goltz oli vana tülikas Preisi kindral ja teda ei pea samastama Saksa valitsusega 1930. aastail ja arvama, et Laidoner tema kaudu Hitleri ees lipitses. --37.157.100.130 10. detsember 2017, kell 21:16 (EET)

::::Mis Laidonerist kõige kompetentsema hindaja teeb? Nii nagu võrreldes temaga on ühe kaprali arvamus konnaperspektiiv, on võrreldes ajaloolaste ja ehk ka tolleaegseteaegsete riigijuhtidega, kes laiemat ühiskondlikku ja poliitilist konteksti vaatavad, Laidoneri enda arvamus konnaperspektiiv. Laidoneri eelis on toimunu sõjaväelise külje tundmises, aga kuidas toimunu üldisi arenguid mõjutas, said paremini näha tolleaegsed riigitegelased ja hilisemad ajaloolased. Ja kompetentsus kompetentsuseks - Laidoner ei ole sündmuste neutraalne hindaja. Tal olid sõja juhina ja võimaliku algatajana otsesed isiklikud huvid ja 1939 ka poliitilised huvid näha ja näidata toimunut teatud moel. Isegi oma salajases päevikus võiks ta sellepärast tegeleda eneseõigustusega, rääkimata kellelegi teisele teatud poliitilises situatsioonis suunatud resolutsioonist (eksisin enne seda kirjaks Goltzile nimetades). Laidoneri arvamus väärib teiste seas äramärkimist küll, aga pigem tema prominentse positsiooni, mitte kompetentsuse ja objektiivsuse tõttu. Ja kui neid on, siis oleks aus ka ära tuua tema teised hinnangud Landesveeri sõjale, kasvõi juba sellepärast, et ta seisukoht võis aja jooksul muutuda. --Minnekon (arutelu) 12. detsember 2017, kell 12:15 (EET)


Kasutaja arutelu:Fridolins

Tere tulemast Vikipeediasse, Fridolins!
Mõned Sinu kaastööd on tekitanud juba vastuolulisi mõtteid. Entsüklopeedia peab olema neutraalne ja objektiivne. Meil kõigil on oma arvamus paljude asjade kohta, kuid siin hoiame isiklikud hoiakud üldiselt tahaplaanil. Me tahame, et Vikipeedia oleks usaldusväärne teatmeteos kõigile kasutajatele. Edu edaspidiseks. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 20:16, 5 august 2005 (UTC)
Aitäh.
Väike tehniline nõuanne: kui arutlusse midagi kirjutad, siis oma jutu lõpus vajuta yleval seda nuppu, kus on siuke sigrimigri (paremalt teine sinine nupp). See tekitab automaatselt Sinu allkirja koos ajatempliga. Siis on kergem aru saada, kes mida kirjutab.--[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 20:21, 5 august 2005 (UTC)
OK.--[[Kasutaja:Fridolins|Fridolins]] 20:25, 5 august 2005 (UTC)

Kummast Sa artiklis "Moskoovia" kirjutada tahad - Moskva suurvürstiriigist või Moskvamaast? - Urmas 14:00, 6 august 2005 (UTC)

Idaslaavi riigist (riikidest), mis eksisteeris 17. sajandi lõpuni.--Fridolins 14:08, 6 august 2005 (UTC)

:Minuteada pole ükski idaslaavi riik 17. sajandi lõpus oma eksistentsi lõpetanud. - Urmas 14:24, 6 august 2005 (UTC)

Mõned asjad, mida toimetasin sellisele kujule, nagu eesti vikis tehakse. Väljaspool eesti vikit olevaid veebiaadresse teksti sees ei lingita. Need paigutatakse artikli lõppu jaotuse "Välislingid" alla (seda sõnakuju oleks samuti kena järgida). Tsitaatide kirjutamiseks on olemas mall "tsitaat", mille jaoks pead kahekordsetesse loogilistesse sulgudesse {{ }} kirjutama järgmise (püstkriipsud on olulised): tsitaat|siia tsitaadi tekst ise|ja siia tsitaadi autor või allikas
Artikleid kirjutades palun vaata, kuidas ja mida on kirjutatud varem seda tüüpi artiklites. Samuti ära muuda automaatselt tagasi teiste tehtud artikli toimetamisi. Enamasti on need õigustatud. Kui mõnes paranduses kahtled, kirjuta oma seisukohast pigem arutelulehel. Nii saab vältida redigeerimissõdu (mis pole sugugi meeldivad asjad). - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 11:28, 7 august 2005 (UTC)

Piltide lisamisest artiklisse on selgitatud siin: Vikipeedia:Redigeerimisjuhend#Pildid ja Commonsi olemusest ja kasutamisest siin: Wikimedia Commons. Neist on hea alustada --TarmoK 15:48, 12 august 2005 (UTC)
P.S: On tava jätta sõnumid teistele kasutajatele kasutaja arutelu lehele --TarmoK 15:48, 12 august 2005 (UTC)
Jajah, TarmoK jõudis minust ette. Sõnumid paiguta jah kasutaja arutelu lehele. Kasutaja enda leht on talle isiklikuks kasutamiseks yksnes.
Aga piltidega saab tegelt teha mitut moodi. Ise olen kasutanud sellist varianti, et kõigepealt tõmban mõnes Wikis või ka mujal netis saadaoleva pildi enda arvutisse. Seal on hea teda töödelda, kui peaks vaja olema. Seejärel lähen siinolevasse aknasse "Faili üleslaadimine" ning laen ta enda arvutist juba siia Vikipeediasse. Selle käigus saab teda veel ümber nimetada ja kommentaaridega varustada. See viimane on väga vajalik, muideks: et kust pilt saadud jne.
Jama tekib tavaliselt alles siis, kui Sa hakkad pilti artiklisse paigutama. Ega see niisama lihtne ka ei ole ning juhendites on sellest vähe juttu. Seal on võimalikud variandid "frame" (paneb raami ymber), "thumb" (teeb väiksemaks), "left", "center" ja "right" (peaks olema arusaadav) ning neid on veel... Kõige lõppu maksaks lisada veel enda pandud pildi nimi (ei pea olema sama mis faili nimi). Kõik need asjad tuleb asetada pildifaili nime järele, püstkriipsudega eraldatult. Kui siis eelvaadet vaatad, siis on näha, kas sai kõik õieti või mitte. (Algul muidugi läheb nihu. Eks siis tuleb edasi uurida, mis viga.) Soovitav on piiluda mõne teise artikli redigeerimislehte, kui seal mõni pilt peaks olema, siis on selgesti näha, kuidas see on tehtud. --Lulu 16:24, 12 august 2005 (UTC)

Piltide kopeerimisega internetist ja teistest vikidest tuleb meeles pidada et neid pilte on õigus kasutada, mis lihtsamalt öeldes tähendab et need on vabad autorikaitsest. Internetis on enamasti pildid autorikaitse all (hea rusika reegel on, et kui ei ole selgelt öeldud et on vabalt kasutatav, siis on pildil copyright). Teistes vikides olevate piltide puhul võib üldiselt eeldada et autorikaitsega on lood korras, aga teistest vikidest eesti vikisse kopeerimise asemel on parem kopeerida pildid Commonsisse, sedasi saavad ka teiste vikide kasutajad neid pilte kasutada --TarmoK 17:19, 12 august 2005 (UTC)

: Commonsisse kopeerimise juures tasub olla tähelepanelik selles osas, et kui teistes wikides võib olla pilte ka fair-use, teadmata copyright vms. alusel, siis Commonsisse tohib panna ainult "vabasid" pilte. Kindla peale siis näiteks GNU FDL-i või Creative Commons Attribution Share Alike alusel litsenseeritud pilte. Samuti, kui Commonsisse tahta pilte kopeerida tuleb ka sinna keskkonda eraldi kasutaja registreerida.--Boy 19:30, 12 august 2005 (UTC)

Vaata ka alajaotus on linkideks teistele artiklitele mis on seotud vastava artilkliga.
Kui soovid lisada teksit "Vene" jagunemisest siis loo uus alajaotus ja lisa sinna vastav tekst --TarmoK 17:22, 12 august 2005 (UTC)
----
Kas Sa leiad, et artiklis Vabadus üldse peaks olema niisugune lähedaste mõistete nimekiri? Võib-olla ta sellisel kujul üldse ei sobi?
Kui Sa leiad, et ta peaks seal olema, siis palun ära pane sinna oma kommentaare ega hinnanguid ega kustuta sealt midagi, vaid pane oma kommentaarid, hinnangud ja ettepanekud arutelulehele. Andres 13:10, 14 august 2005 (UTC)

#Varemalt on juttu olnud sellest, et Moskoovia ei ole eestikeelne maanimi. Uusi maa- ja rahvaste nimesid välja mõelda pole mõtet - need saavad nii ehk naa kustutatud.
#Samuti on juttu olnud, et korra tehtud paranduste kohene automaatne tagasiparandamine pole selline tegutsemisviis, mis vikipeediasse sobib.
#Muidugi on tore kirjutada Moskoovia-Rzeczpospolita sõdadest, kuid ka sõdade puhul on eesti keeles teatud traditsioon, kuidas üht või teist sõda nimetatakse. Me ei saa kõiki sõdasid sellepärast ümber nimetada, et mõni teine rahvas või keel neid teisti nimetab (Põhjasõda on siin üheks näiteks). - Urmas 20. august 2005, kell 19.17 (UTC)

Loe ENE/EE-st artiklit "Russid" ja siis vikipeedia artikleid :uk:Русин, :ru:Русы. Kui samasus segaseks jäi, siis russidest on suht' palju kirjutanud nt Lev Gumiljov, kelle teoseid raamatuärides kindlasti saadaval on. Tema mh on tegelenud vanavene ja üldse Venemaa etnoste etnogeneesi uurimisega (ja lisaks on teda võimatu süüdistada suurvene šovinismis). - Urmas 26. august 2005, kell 13.56 (UTC)


mittekohane kustutatud
...ettepanekuna võiks kasutada värve:
* Metallid: green
* Mittemetallid: red
* Poolmetallid: yellow

Green ja lime metallidele minu arust ei sobi. "Lime" on eriti nilbe värv. "Lavender" sobiks minu arvates päris hästi. Siim 22:18, 27 Feb 2005 (UTC)

: jah panin ka tähele, aga ei hakanud veel ära muutma ;-) Boy 22:40, 27 Feb 2005 (UTC)
Mulle tundub, et oleks parem kui mall ei sisaldaks linke, sest nad ei paista tumedamal taustal kuigi hästi silma. Siim 22:25, 27 Feb 2005 (UTC)

: Võtan lingid ära (pärast võib tagasi panna või malli täiendada kuskil mujal paiknevate linkidega Boy 22:40, 27 Feb 2005 (UTC)

:: Värvid ei tohiks olla väga intensiivsed. Kollase asemel võiks olla nt. "moccasin" ja punase asemel "lightcoral" vms. Küsimus on ka selles, kas me eristame ainult metalle, mittemetalle ja poolmetalle ehk pooljuhte. Võiks ju ka rohkem, näiteks väärisgaasid, muldmetallid, leelismuldmetallid, lantanoidid, aktinoidid või läheks liiga kirjuks? Siim 22:45, 27 Feb 2005 (UTC)

::: Põhimõtteliselt jagasin kolmeks rühmast nõukaaegse keemiaõpiku perioodilisustabeli põhjal ;-) võimalik, et tol ajal oli selliste värvidega odavam trükkida...vaatasin, inglise wiki jagab jah rohekmateks värvideks. Seega - mul ei ole midagi selle vastu, kui teeks rohkem värve..oluline oleks küll värvid kokku leppida. Boy
Tegelt oleks võimalik teha ka MetallElement, MittemetallElement ja PoolmetallElement jne. nimelised mallid, kust jätaks selle värvi osa välja...niiviisi ei tekiks probleeme ja saaks kasutada ka värvimiseks numbrikombinatsiooni, mis igakordsel kirjutamisel võib muidu valesti minna.. Boy 22:57, 27 Feb 2005 (UTC)

Seda ei ole vaja, sest ega neid elemente lõputult ole. Siim 23:00, 27 Feb 2005 (UTC)

:: Malli kasutavas artiklis peaks olema ainult andmed (artikli info) millega malli kutsutakse, mitte määratlusi kuidas tulemus välja näeb. Malli kasutamise idee ongi selles et väljanägemine määratletakse mallis ja sisu malli kutsumises. Kui värv on malli kutsumises siis võib iga kord panna eri värvi, või värvi mis tähendab muud, kui algselt mõeldud jne.

:: Siinses olukorras on jah malli kasutamine "piiratud" vaid teatud arvu artiklitega, kuid siiski oleks hea järgida seda sisu ja väljanägemise eraldamise printsiipi.

:: Ise eelistaksin varianti kus on üks n.ö. põhimall (Element, või parem juba KeemilineElement nagu Andres soovitab)) mida siis kutsuvad näiteks MetallElement-mall, PoolmetallElement-mall mida omakorda kutsutakse siis artiklis. MetallElement-mall lisab artklis antud andmetele siis, antud juhul, taustavärvi ja kutsub põhimalli.
--TarmoK 14:47, 28 Feb 2005 (UTC)

::: Jah, ma pidasin ka seda silmas, et võiks teha artiklites kasutatavad MetallElement vms. nimedega, mis määratleb üheselt vastava elementdi kasti värvi selliseks nagu kokku lepime ja kutsub omakorda seda Element malli. Mis puutub sisu ja kujunduse eristamisse siis olen kahe käega poolt :)

:::: Leidsin nüüd mooduse kuidas saab suhteliselt lihtsalt selle värvi määratluse sealt malli kutsumiset "ära", siis asendada aine tüübiga (või mis see õige sõna nüüd oleks iseloomustama neid metalle jne.?).

:::: Mall:KeemElem -lehel on näited ja selgitust. Idee on siis selles et on üks n.ö. põhimall (praegune Mall:Element) ja lisaks igale aine tüübile oma abimall, kus on vaid taustavärvi määratlus. Keemilise elemendi artiklis kutsutakse alati põhimalli ja värvi asemele kirjutatakse abimalli nimi (nimi on siis aine tüübi nimi, teatud prefiksiga). Kasutajal piisab siis teada mis ainetüübiga on tegu vs. meenutada mis värvi mingi aine tüüp nüüd just oli.

:::: Ootan huviga kriitikat .o) --TarmoK 14:42, 9 Mar 2005 (UTC)

::::: (muutsin testilehekülje lingi asemele lingi uude malli) --TarmoK 13:45, 22 Mar 2005 (UTC)

:Panin praegu mingid suvalised mitte-kärtsud värvid Boy 22:57, 27 Feb 2005 (UTC)

Nende poolmetallidega on minu arust lood natuke keerulised, sest looduses ei ole tihti selgeid piire. Millised elemendid seal poolmetallidena on antud? Siim 23:00, 27 Feb 2005 (UTC)

: Selles raamatus on poolmetallid: Germaanium, Arseen, Antimon, Telluur, Astaat

ForestGreenOliveDrab
LavenderLavenderBlush
MoccasinKhaki
LightCoralWheat
Boy 23:12, 27 Feb 2005 (UTC)
Pakun välja sellise jaotuse ja värvid:
MetallidLavender
PoolmetallidAntiquewhite
VäärisgaasidLightpink
MittemetallidKhaki
LeelismetallidSalmon
LeelismuldmetallidDarkseagreen
LantanoididGainsboro
AktinoididThistle
Siim 23:33, 27 Feb 2005 (UTC)
Pole vastu...
----
Arvan, et võiks ühtlustada jaotuse ning värvid Keemiliste elementide perioodilisussüsteemi artikliga Boy 22:25, 2 Mar 2005 (UTC)

Kui võimalik, kasutage palun nimetust "Keemiline element", mitte "Element". Pealkirja järgi oleksin pigem arvanud, et siin on tegemist maa, vee, õhu ja tule või muu sarnasega. Andres 12:41, 28 Feb 2005 (UTC)

: Nimetuse "Element" valik oli teadlik. Eesmärgiks oli kasutada Malli nimetamisel võimalikult lühikest nime. Võrdle näiteks mall "Pooleli" vs "Artikkel Pooleli". Mida teised arvavad? Boy 19:20, 28 Feb 2005 (UTC)

:: Pooldan Andrest. Element on nii üldine termin, et see kuidas keegi seda mõistab sõltub mis valdkonnaga ta rohkem tegeleb. "Pooleli" on palju konkreetsem, kuigi jah, ega ei teeks paha kui sellegi oleks seline nimi et võiks välja lugeda et see liitub artikli toimetamise/redigeerimisega, mitte näiteks et ehitis on pooleli (a la Sagra de Familia kirik Barcelonas). Kuid see võib-olla "probleemiks" suht vähestele, kui üldse kellelegi. --TarmoK 08:12, 1 Mar 2005 (UTC)

::: Pooldan võimalikult lühikest malli nime, ehkki siin ei ole asi hull, sest elemente on vähe. Nimi sõltub sellest, kas teistele elementidele on vaja teha malle? Ega vist ei ole eriti vaja, seega võiks olemasolev jääda. Pealegi on valik kummad on elemendid ka põhimõttelise iseloomuga. Tuli, vesi jne elementidena tähendasid Aristotelese ja tema kaasaegsete jaoks sedasama, mis keemilised elemendid tänapäeval meile. Me elame aga kaasajal ja peaksime elemendiks nimetama tänapäevastele arusaamadele vastavaid elemente. Ka tuulegeneraatorit nimetame me nüüd tuulikuks. Aeg läheb edasi. Siim 16:34, 1 Mar 2005 (UTC)

:::: Elementi kasutatakse nii paljudes kohtades nii erinevates tähendustes et mida keegi selle all mõistab oleneb täiesti millega ta tegeleb, isiklikult näiteks tuletab element esmalt meelde kõike muud kui keemiat, kuid see selleks.

:::: "Keemiline Element" on jah pika võitu, kuid mis keelaks meil näiteks kasutamast "KeemElem" ja "KeemElemMetall" nimesid. Pikkuse poolest peaaegu sama ja pole ka minu arust vaja liigset nupukust et mõista mida lühend vorm tähendab. --TarmoK 15:20, 2 Mar 2005 (UTC)

Fonti võiks ehk ka muuta, praegune on pisut liiga kandiline. Probleemiks on ka see, et selliseid tähti nagu "j" või "g" ei kuvata korralikult. Nende tähtede reast allapoole jääv osa ei ole tervikuna nähtav. Siim 14:22, 28 Feb 2005 (UTC)

Värvijaotus on üllatavalt hea! Aga fondiga peab tõesti midagi ette võtma. Mitte ainult tähtede alaserv, vaid ka ülaserv ei paista korralikult. 193.40.254.221 16:16, 28 Feb 2005 (UTC)

: Mis browsereid te kasutate? Nõus teie väidetega kuid parema variandi "otsimisel"/testimisel oleks hea teada mis browseritel on "probleeme". Ise vaatasin siin Windowsis FireFox-i ja IE 5.5ga ja mõlemas näitab ok. --TarmoK 17:34, 28 Feb 2005 (UTC)

:: Kasutan Operat. Ülaserv on OK, aga allapoole väljaulatuvaid osi ei näe korralikult. Siim 17:52, 28 Feb 2005 (UTC)

:: Internet Explorer 6.0. Ülaserv ei paista hästi. Taivo 17:59, 28 Feb 2005 (UTC)

::: Tegin templatesse paranduse. Proovisin IE 6.0 SP2 on OK, FireFox 1.0 on OK. Palun kes saab kontrollida IE 5.5, Mozilla (kasutab teist mootorit kui FireFox), Opera (P.S. huvitav oleks teada, mida tekstibrowserid sellest arvavad) Boy 19:47, 28 Feb 2005 (UTC)

* styles kasutatud line-height ei vaja ühikut. Ilma ühikuta kirjutatud line-height on eriline mõõt. vt. CSS-i spetsifikatsiooni: W3C.org

ok, minu viga, üldiselt on minu arusaamine standardist olnud et on hea panna juurde ka ühik et oleks selge.

Kui siin osadel kasutajatel "lõikab" teksti siis võiks olla hea kasutada "1" asemel näiteks "1.1". Üks teine asi mida olen siin mõelnud et ehk oleks parem kasutada suhtelist kirja kõrgust "28pt" asemel näiteks "2.4em"? see arvestab siis ka selliseid kasutajaid kes soovivad näha teksti suuremalt (28pt puhul pole küll sel arvatavasti vahet, kuid lihtsalt järjepidevuse/ühtsuse/kasutaja sõbralikuse nimel) --TarmoK 10:07, 1 Mar 2005 (UTC)
* mis puutub HTML-i width elementi siis tõepoolest, spetsifikatsioon ütleb, number märgitakse ilma ühikuteta, misjuhul tähistab see laiust pikselites.
Boy 09:33, 1 Mar 2005 (UTC)
----
101
66544332200
Md
123,45
Mendeleevium
Proovisin siin nüüd erinevaid fonte ja suurusi ja eri browsereid (IE5.5, FF, Opera 7.5) ja tulemus on selline.
Tegin fondi suuruse ka suhteliseks nii et see suureneb/väheneb kui kasutaja soovib kasutada näiteks "larger text size"-i. Pikemad nimed peaksid selle 115px laiuse juures ka ära mahtuma, paremas ääres olevad numbrite (elektronskeemi elektronikihid) koha pealt oleks hea teada kui mitme kohaline võib kõige suurem number olla, et kas see mõjutab "tabeli" laiust või ei.
Oleks hea kuulda arvamusi. :o) --TarmoK 13:15, 1 Mar 2005 (UTC)

Näen kõike. Taivo 16:15, 1 Mar 2005 (UTC)

Elektronkihi number saab olla maksimaalselt 2-kohaline arv. Layout on ok, kas seda kuidagi ruudukujulisemaks ei saaks? Mul näitab praegu vertikaalselt kitsamat ristkülikut....kui teha elektronkihi column rowspaniga 4 ja panna selle stiili height atribuut siis äkki õnnestuks. Veel tasuks äkki mõelda loetavama fondi kui "kurikuulsa" Ariali peale. Ah jaa, üks asi veel...elektronkihi column võiks olla joondatud paremale (omab mõtet siis kui osad numbrid on 2-kohalised. --Boy 20:28, 1 Mar 2005 (UTC)

: tegin seda nüüd veel natuke laiemaks (115 -> 120px) et ka "laiemad" nimed ja elektronkihi numbrid ära mahuksid (siin proovitud Mendeleeviumiga). ja paremale joondamise ka (aitäh hea vihje eest) Proovin homme leida aega seda ruudukujulisemks saada.

: Arial..jah on ta nagu ta on, ei ole ma tema fänn, aga on tal see hea omadus et ta on suht "kitsas", kompaktsem ja nii on seda kergem ruudukujulisemaks saada. Kui leidub sobivam siis miks mitte, see variant on siin vabalt arutamiseks ja muutmiseks, on ju meil ühine eesmärk, leida kõikse sobivam kooslus --TarmoK 22:36, 1 Mar 2005 (UTC)

:: sättisin seda nüüd väheke: kõrgus ka 120px -> ruudu kujuliseks ja liigutasin keskosa väheke paremale et tunduks et keskosa oleks kui kogu ruudu keskel.  --TarmoK 15:00, 2 Mar 2005 (UTC)

::: praegu tundub väga hea. FireFoxiga vähemalt. Aga mis oleks kui tõstaks fondis Verdana ja Ariali kohad ümber ;-) Boy 15:48, 2 Mar 2005 (UTC)
101
66544332200
Md
123,45
Mendeleevium

o) no proovime siis ... just-just mahub see Mendeleeviumi tekst sinna 120px-isse, nii et ... .o) --TarmoK 16:55, 2 Mar 2005 (UTC)

: mulle meeldib nii rohkem :) - loetavus on parem. Boy 22:22, 2 Mar 2005 (UTC)

Lisasin mallile "Keemilised elemendid"-kategooria, sedasi ei ole vaja keemilistel elementidel  eraldi lisada kategooriat. NB! Kategooria "jõustub" (=tuleb siis nähtvale kategooria nimekirjas) pärast artikli redigeerimist, isegi kui see võib hetkel näidata artiklis et kategooria on lisatud. --TarmoK 08:20, 7 Mar 2005 (UTC)

Jama on, et ka mall ise on keemiliste elementide kategoorias --Rots 15:30, 28 mai 2005 (UTC)

: Nõnna see on, viki tarkvara lihtsalt paneb kõik artiklid (mall on ka artikkel) kategooriasse kus on kategooria lisatud. See "jama" on väike kõrvalnähtus võrreldes mugavusega et ei ole vaja käsitsi kategooriat kirjutada ja samas ei unune ka kategoriseerimine --TarmoK 20:40, 28 mai 2005 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Malli arutelu:KeemElem/Algse Malli Element Arutelu


Arutelu:Moskva suurvürstiriik

1. Minu arvates peaks selle artikli nimi olema "Moskva suurvürstiriik".
2. Jutt venelaste etnogeneesist ja eriti idaslaavi keeltest ei pea olema selles artiklis.
3. Vapi ja lipu lisamine artikli tabelisse (andmetabelit ma ajalooliste riikide puhul ei poolda) on sügavalt küsitav - selle riigi eksisteerimine langeb aega, kus vapp ja lipp kui sellised olid sümbolitena alles väljakujunemata. Lisaks on selge, et vapp ja lipp muutuvad aja jooksul. Seda eriti monarhiate puhul, kus uue monarhi tulekuga modifitseeritakse natuke ka vappi. Sama tehakse territoriaalsete muutuste, ehk siis riigi laienemise korral. Mis aasta vappi on joonisel kujutatud? Kas see on Moskva linna või hoopis Moskva oblasti vapp? (Püha Jüri ratsutab neil eri suundades!) Lisaks ei tohi segi ajada Moskva linna ja Moskoovia vappi! Viimaseks on Bütsantsist laenatud kotkas!
4. Keeltenimed tuleks enne kirjutamist üle kontrollida ja korrektselt kirjutada. See puudutab moskoviidi ja poleesi keelt. - Urmas 09:23, 6 august 2005 (UTC)

:Kirjutan praegu seda artiklit. See vaidlustamine on praegu natuke liiast, kuna see puudutab peamiselt vappi ja teisi pisivigasid, mida on lihtne kohe parandada. Idaslaavi keelte jutt on siin Moskoovia-Venemaa mõistete selgituseks. --Fridolins 09:50, 6 august 2005 (UTC)
Vaidlustamine võibolla jah liiast. Mis nimesse puutub, siis eesti keeles on traditsiooniliselt seda riiki nimetatud Moskva Suurvürstiriigiks tõesti, ehkki, kui täpne olla, siis see ei hõlma kogu käsitletavat perioodi. Ingliskeelses maailmas on jah kasutusel "Moskoovia", kuid võiks mõelda, kuidas seda perioodi korrektselt eesti keeles nimetada. Lisan siia alguse ingliskeelsest Wikist, lihtsalt mugavuse pärast, et ei peaks eraldi vaatama hakkama.  --Lulu 10:10, 6 august 2005 (UTC)

'''Muscovy''' ('''Moscow principality''' (княжество Московское) to '''Grand Duchy of Moscow''' (Великое Княжество Московское) to '''Russian Tsardom''' (Царство Русское) is a traditional Western name for the [[Russia]]n state that existed from the [[14th century]] to the late [[17th century]].

Inglise vikit kasutada on selle artikli juures ebamõistlik - ingliskeelne maailm teab sellest maailma osast väga vähe. Paraku. Me ju ei hakka Lätist kirjutades pihta inglise või Lääne allikatest. Soovitan lugeda valgevene viki artiklit "Маскоўскае княства". Nendele on kõnealuse riigiga seotud problemaatika vägagi oluline, eristamaks valgevene riiklust venelaste omast.
Mis puudutab asjaolu, et on olemas olnud ka Moskva vürstiriik, siis seda vaid mõnekümne aasta jooksul 13. sajandil. Nimetada sõnaga "Moskoovia" Novgorodimaad ja Pihkvamaad pole aga õige. - Urmas 10:29, 6 august 2005 (UTC)

:Alates sellest ajast kui nad liidendati Moskooviaga (Moskvaga) ju ikka on õige. (?) --Fridolins 10:47, 6 august 2005 (UTC)

::Ja kui Eesti liideti NLiiduga, sai meist Venemaa? Või olime NLiit? - Urmas 10:57, 6 august 2005 (UTC)

:::Paraku kyll, Urmas. Eestist sai faktiliselt NSV Liidu osa. Kui Novgorodimaa liideti yhe teise riigiga, siis sai sellest faktiliselt samuti selle riigi osa. Või mis? --Lulu 11:04, 6 august 2005 (UTC)

::Mulle on varemöeldust jäänud mulje, et Moskoovia all tahetakse kirjutada maast (Moskoovia ehk Moskvamaa), mitte riigist (Moskva suurvürstiriik). - Urmas 11:10, 6 august 2005 (UTC)
*Ei saa ümbersuunamisega nõustuda, kuna Moskoovia on laiem periood kui Moskva Suurvürstiriik. Moskva Suurvürstiriigist võib eraldi artikkel olla.--Fridolins 13:53, 6 august 2005 (UTC)

:Mis on Moskoovia "periood"? - Urmas 14:06, 6 august 2005 (UTC)

::13. sajandi I poolest 17. sajandi lõpuni.--Fridolins 14:15, 6 august 2005 (UTC)
*"In celebration, Peter assumed the title of emperor as well as tsar, and Muscovy officially became the Russian Empire in 1721."--Fridolins 14:26, 6 august 2005 (UTC)
Toetan Fridolinsi. Ingliskeelses Wikis on ysna korrektne käsitlus. Eestikeelses kontekstis minu teada "moskooviat" ei ole kasutatud. Peaks kontrollima. Aga jah, jutt on riigist/riikidest, mitte "moskvamaast". --Lulu 14:32, 6 august 2005 (UTC)
"Moskoovia" mõistet kasutatakse eestikeelses ajalookirjanduses kyll:  --Lulu 15:02, 6 august 2005 (UTC)

Jah, Peeter kuulutas ennast tsaarist keisriks 1721. aastal. Ta ei likvideerinud riiki - riigiaparaat, sõjavägi, laevastik, seisused, seadused ja muu selline jäi alles! Riiki ei likvideeritud. Ta nimetati ümber. Lihtsalt Venemaa, mis hakkas kujunema 13. sajandist Moskva riigi ümber oli nüüd saavutanud jõu ja suuruse, mis lubas tal ennast tänu võidetud Põhjasõjale demonstreerida nimevahetusega Rootsile ja Rzeczpospolitale, kes on Euroopa selles osas nö. "peategija" - Peeter ei olnud enam "kuningas" nagu tema Rootsi ja Poola kolleegid, vaid aste kõrgem.

Üldiselt kuulub enamus selle artikli jutust artiklisse "Venemaa" või "Venemaa ajalugu". Kes teab midagigi etnogeneesist, sellele ei peaks uudis olema, et Moskva riigi areng saadab 13. sajandil alanud praeguste venelaste etnogeneesi. Pihkva ja Novgorod olid vana-vene etnose killud, mille areng jõudis oma 1500-aastase tsükli lõppu.

Lulu, inglise viki on muidugi hea asi, kuid ehk oled visanud pilgu peale ka vene vikile? Selles on konkreetselt ära öeldud, millal Moskva vürstiriiki hakatakse käsitlema Venemaana. - Urmas 14:47, 6 august 2005 (UTC)

:::Ehk viitaksid täpsemalt? --Lulu 15:11, 6 august 2005 (UTC)

::::Tavaliselt tuleb vaadata lehekülje vasakust servast. - Urmas 15:39, 6 august 2005 (UTC)

::::Valgevene oma tähistab Беларуская.
*Venelastel on Venemaast patriootlik-suurrahvuslik käsitlus, mida meie ei peaks üle võtma. Nad püüavad jätta muljet nagu oleks "Venemaa" eksisteerinud aegade algusest saati, nagu oleks Venemaa, Vene (Rus', Ruteenia) ja Moskoovia üks ja seesama.
Jah, loomulikult ei likvideerinud Peeter I riiki, vaid nimetas Moskoovia ümber Venemaaks. See artikkel on Moskoovia-perioodist (kuni aastani 1721).--Fridolins 15:05, 6 august 2005 (UTC)

:Kahtlen sügavast, kas Peeter sellise ümbernimetamisega tegeles. Ta oli "ametisse asumisest" alates  русский царь ja hiljem lisandus sellele tiitlile российский император. Loomulikult ei loobunud ta seejuures oma eelmisest tiitlist. On teada, et esimesena on ennast tsaariks nimetanud Ivan III ja Ivan IV-st alates on Moskvas valitsenud tsaarid. Ja nad ei olnud Moskva tsaarid (liiga väike võimupiirkond :(), vaid vene tsaarid (русский царь), st valitsesid mitte ainult Moskva riiki, vaid kogu vene maad. Kahtluste korral võib abi pakkuda Suur Nõukogude Entsüklopeedia (doomeniks www.oval.ru).

:Venelaste käsitlus on üks asi, kuid Venemaa ajaloo alla on alati arvatud Moskva riik. See pole mingi ideoloogiline konstruktsioon. Juba eelnevalt soovitasin pöörduda valgevene viki poole. Ja seletasin ära ka, miks just selle. Poola ja vene keele oskamisel pole valgevene keele lugemine probleem. Kindlasti on aga ülimalt suur lollus lugeda ainult ingliskeelseid materjale ja nende põhjal Venemaa kohta käiv artikkel kokku kirjutada. Allikaid peab valima ja nendesse ettevaatusega, st kriitiliselt suhtuma. Neid asju mh peaks õpetatama igas normaalses koolis. - Urmas 15:39, 6 august 2005 (UTC)
*"...які прыняў тытул “государя всея Руси”, пачала адкрыта прэтэндаваць на беларускія і ўкраінскія землі ВКЛ..." See "kogu Vene tsaar" tuli pretensioonist Leedu Suurvürstiriigile ja hiljem Rzeczpospolitale kuuluvale Venele (Vene oli üks Rzeczpospolita maakondi). Moskoovia kuulub Venemaa ajalukku küll, nagu näiteks Krakówi Vabariik kuulub Poola ajalukku, see ei tähenda aga, et sellest ei võiks eraldi artiklit kirjutada.--Fridolins 17:38, 6 august 2005 (UTC)

:See, et ta ennast kogu Vene tsaariks kuulutas pole hetkel oluline. Artikli nime juures on oluline, et nagu isegi väga hästi tead, on nimi Moskoovia Läänes kasutatud termin, mitte Eestis. Samuti on vale tõlkida Moskooviat (Läänele mugandatud nimi) vene keelde Московия. Vene keeles sellist sõna ei ole. Moskoovia tuleb nimest Московское государство, mis on Moskva suurvürstiriigi paralleelnimi. Kasutada 'Moskooviat' eestikeelse nimena ja artikipealkirjana pole võimalik lihtsalt sel põhjusel, et sellel maal on eesti keeles oma nimi (originaalis eestikeelsetel maanimedel pole kunagi lõppu -ia).

:Teine põhjus, mis ei saa kirjutada selle pealkirja all, on Sinu endagi järgitud põhimõte kirjutada riikidest nende ametlikul kujul, mitte maanimest lähtuvalt. Seega Varssavi Hertsogiriik (mõlemad suure algustähega!) mitte Masoovia ning Krakówi Vabariik, mitte osa artiklist Väike-Poola.

:Loomulikult peab olema artikkel "Moskoovia", kuid see artikkel peab ütlema, et tegemist on peamiselt Läänes kasutatava nimetusega Moskva riigi kohta. - Urmas 12:18, 7 august 2005 (UTC)

Ma ei tea, kas seda artiklit on vaja või mitte, aga tegin selle muudatuse selleks, et likvideerida jabur olukord, kus üks artikkel suunas teisele ja see jälle omakorda esimesele, mis tähendab seda, et artiklit ennast justkui ei olnudki. Siim 18:39, 13 august 2005 (UTC)
*Urmas, ära vandaalitse. Sul ei ole õigus mu kirjutisi ära kustutada.
VENE, RUŚ JA RUTHENIA
Heitke pilk siia :pl:Ruś ja siia :en:Ruthenia, siis te näete, et poolakeelne Ruś (eesti keeli Vene) ja inglisekeelne Ruthenia (eesti keeli Vene) tähendavadki eri asju, niisama nagu eestikeelne Vene. Sõna Vene on aga poola keeles Ruś ja inglise keeles Ruthenia ja ukraina ning vene keeles Русь.
Keegi polegi öelnud, et Moskoovia on ainult maa nimi. Ukraina viki artikkel on vene artikli koopia. Vene ajalookirjandus (mis nagu näha on mõjutanud tugevalt ka eesti ajalookirjandust) aga püüab näidata nagu oleks Vene ja Venemaa üks ja seesama, nagu oleks Vene Venemaa eelkäija, mida ta EI OLE! Vene, mis kuulus mingil ajajärgul täies koosseisus Rzeczpospolita koosseisu on Ukraina (Puna-Vene) ja Valgevene (eesti keeles kuni 1970. aastateni Valge-Vene) eelkäija.--Fridolins 21. august 2005, kell 10.36 (UTC)

Mul, nagu ükskõik millisel vikipeedia kirjutajal on õigus parandada vigast või ebatäpset materjali. Juhul, kui asi on väga vigane ja parandada ei anna, siis tuleb ta kustutada.

Mis puudutab ajalookäsitlust, siis minu arvates on tees ühtse idaslaavi etnose kujunemisest just nõukogude allikatest pärit. Osad idaslaavi käsitlused seda ei poolda.

Sa käid meelevaldselt ümber etno- ja regionüümidega, arvestamata nende kasutamise juures ajalist dimensiooni, lood suvaliselt uusi keelenimesid ja etnonüüme, kasutad neid vales tähenduses. - Urmas 21. august 2005, kell 11.00 (UTC)

Panin "Moskoovia" ja "Moskva Suurvürstiriigi" kaitse alla järgmistel põhjustel. Ajaloolised riigid on vikipeedias esitatud nende riiginime, mitte maanime all (nii on loodud artiklid "Varssavi Hertsogiriik", "Krakówi Vabariik" jt). Maanime "Moskoovia" all artiklit kirjutada ei saa, sest sellist maanime eesti keeles paraku ei ole. Tegu on Lääne autorite terminiga Moskva riigi kohta. Artiklist Moskoovia jääb mulje nagu oleks maa, mis Eesti piiri taga kuni 1721. aastani oli "Moskoovia" ja tollest hetkest alates tekkis 'Venemaa'. Samas on üldteada, et 'vene' meist meist idapoole jäävate alade kohta on slaavlaste-eelse päritoluga. Ja ammugi ei tekkinud see nimetus aastal 1721. Artikkel "Moskva Suurvürstiriik" on tulvil ebatäpsusi - pole olemas 'moskoviidi keelt', 'moskoviidid' venelaste tähenduses on lubamatu (''Moskoovia rahvast nimetati moskoviitideks. 18. sajandil said neist venelased, ...'') - praeguste venelaste etnoseks kujunemise on seotud just Moskva riigiga. Iga venelaste etnogeneesiga tuttav inimene peaks seda teadma. jne
Parandused, mida teen kustutatakse autori poolt koheselt, ilma nende üle eelnevalt diskuteerimata.
Kirjutamine Moskva riigist russofoobselt seisukohalt lähtudes ei ole aga vastavuses vikipeedia neutraalsuse põhimõttega. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 21. august 2005, kell 11.30 (UTC)

The map is taken from Encarta, thus copyrighted. Please remove it from the article. I will delete it on commons now. :commons:User:Raymond_de_
*Siin artiklis on järgmine lause: "Pärast Poola-Vene sõda (1654–1667) tunnustas Poola Vasakkalda-Ukraina kaotust ning loovutas Moskvale ka Smolenski ja Severskimaa (Andrussovo vaherahu 1667, Igavene rahu 1686)."
17. sajandil kuulusid nii Poola kui Vene Rzeczpospolita koosseisu. Kas Rzeczpospolita sõdis tõesti iseendaga???--Fridolins 21. august 2005, kell 20.28 (UTC)

Kahtlen sügavalt, kas artiklis toodud must-kolla-valge lipp Moskva suurvürstiriigi lipp oli. Ta oli Venemaa lipp aastail 1858-1883, kuid märget selle kohta, et ta oleks olnud Moskva riigi lipp, pole ma kohanud. - Urmas 24. august 2005, kell 08.12 (UTC) PS mõningast infot selle lipu kohta saab: http://www.crwflags.com/fotw/flags/ru_bow.html
"Kirjutamine Moskva riigist russofoobselt seisukohalt lähtudes ei ole aga vastavuses vikipeedia neutraalsuse põhimõttega"
Kust kohast lõpeb russofoobia ja algab slavofiilide rõõm? Näiteks artiklis mainitud Kulikovo lahingu ja Donskoi osa Moskva riigi kujunemises rõõmustab küll NSVL ajaloolaste südant kuid eirab seda fakti, et tegemist oli Kuldhordi vasallide omavahelise
löömisega, kus mõlemal pool sõdisid tatarlased ja slaavlased.

Mida konkreetselt tuleks artiklis teisiti teha? Andres 10. mai 2007, kell 19:37 (UTC)
----
Kas ei peaks pealkiri olema "Moskva suurvürstiriik"?
Kui me eristame suurvürstiriiki ja vürstiriiki, siis tuleks siin kirjutada ainult suurvürstiriigist. Andres 4. märts 2008, kell 16:12 (UTC)
Ka "Moskva tsaaririik" tuleks kirjutada väikese tähega. Ja Moskva suurvürstiriik on ju samuti praeguse Venemaa eelkäija. Andres 4. märts 2008, kell 16:13 (UTC)

:IP 62.65.217.135 on artikli jälle peale Toomase muutmist tagasi muutnud, ja likvideerinud ka Moskva suurvürstide niekirja peale Ivan IV'dat. Oleks vaja uuesti tagasi pöörata.Akra 4. märts 2008, kell 17:37 (UTC)

:: Pööra siis tagasi, kui pead vajalikuks.

:: Miks peab selles artiklis olema valitsejate nimekiri pärast 1457. aastat, kui siin räägitakse riigist enne Ivan IV tsaariks kroonimist?  Andres 4. märts 2008, kell 22:59 (UTC)
Kõik vene tsaarid va Ivan IV  vahepeal olid Moskva suurvürstid ka pärast ja Moskva suurvürskond ei kadunud ju kuhugi. Ja kuna meil ei ole eraldi artiklid Moskva suurvürskond peal Ivani kroonimist mil riik muutus Moskva tsaaririigiks, siis on nad siin.

Tegelikult peaks siit välja viima kogu artikli sisu ajaliselt peale Ivani kroonimist ja siduma  vürstitiitlid ja nimekirja.Akra 5. märts 2008, kell 08:56 (UTC)

: Jah, seda minagi mõtlen. Andres 5. märts 2008, kell 16:20 (UTC)

Kas siinse artikli nimi peaks olema "Moskva suurvürstiriik" või "Moskva Suurvürstiriik"?

Minu arust peaks olema "Moskva suurvürstiriik". Andres 21. juuni 2009, kell 23:08 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.pr-dialog.ru/issue_articles.phtml?id=61
** In Moskva suurvürstiriik on 2013-06-24 12:26:44, 404 Not Found
** In Moskva suurvürstiriik on 2013-07-06 14:55:55, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:56 (EEST)


Kasutaja arutelu:Heiki e

Tere tulemast Vikipeediasse, Heiki e!
Hea meel näha, et tegeled õigusalaste teemadega. Tahaks juhtida tähelepanu mõnedele redigeerimisalastele pisiasjadele. Artikli algus on alati definitsioon ja artikli pealkiri on tavaliselt artikli algus rasvases kirjas (see on see redigeerimisribal esimene sinine nupp "B" vasakul ääres). Teine asi. Välislingid (st allikmaterjalid näiteks) paigutama yldiselt artikli lõppu eraldi. Tekstis viitame ainult Vikipeedia teistele artiklitele. Maitse asi, muidugi, kuid nii on nagu välja kujunenud. Kui soovid midagi kommenteerida, siis arutluses lisa oma jutu lõppu oma allkiri: selleks on see nupp seal yleval, kus on siuke sigrimigri (paremalt teine sinine nupp). Sellega tekib automaatselt Sinu allkiri koos ajatempliga. Edu edaspidiseks. --Lulu 10:26, 6 august 2005 (UTC)

Välislingid on eraldi selleks, et nad siselinkidega segi ei läheks. Andres 13:00, 7 august 2005 (UTC)

Aitäh, võtan kirjutamisoskust mööda arvesse.
Kas oskad viidata mõnda artiklit, mis stiili poolest esindaks "väljakujunenu" meistriklassi? Saaksin matti võtta.

Vikipeedia pidevalt arenev keskkond ning igat artiklit saab ikka ja jälle veel paremaks teha. Jah, paljudes teistes Vikipeediates on kohe esilehel mõni artikkel eeskujulikuna esile tõstetud. Vaatasin praegu näiteks Grunge music, mis on täna ingliskeelses Wikipeedias avalehel eeskujuks toodud. Meil võiks jah midagi taolist olla, aga praegu veel ei ole. Arenguruumi on. --Lulu 11:57, 6 august 2005 (UTC)

: Vaata Vikipeedia:Eeskujulikud artiklid. Andres 13:00, 7 august 2005 (UTC)

Yldiselt on hea artikli tunnusteks selge ja korrektne keelekasutus, täpsed ja yheselt mõistetavad terminid, ammendav käsitlus, sõnad ja mõisted korrektselt lingitud teistele artiklitele, kategooriad paigas, vajaduse korral ka välislingid, kirjandus jmt. ning kõige lõpus viited teistes keeltes kirjutatud vikipeediatele. --Lulu 11:57, 6 august 2005 (UTC)

Mulle isiklikult meeldib, kui võimalikult paljudel artiklis olevatel linkideks tehtud sõnadel oleks ka adekvaatne artikkel taga, see tähendab, et võimalikult palju linke oleksid sinised, mitte punased. Võiksin näiteks tuua yhe enda artikli: Intervall (muusika), kus õnnestus see täielikult teoks teha. Arvan, et mingil kitsal alal artikli kirjutamise puhul võtab autor enda peale ka vastutuse, et tema poolt kasutatavatel ja lingitavatel terminitel oleks ka sisu taga. Eriti kui pole loota, et sama ala asjatundjaid niipea siia juurde on tulemas. Muidugi pole see mingi absoluutne nõue, aga see on lõpptulemusena eesmärk ometi. --Lulu 11:57, 6 august 2005 (UTC)
Tahaksin kasutada allmärkusi, on see lubatud? Ja kui, siis kuidas saaks seda teha?

Allmärkused on head, kuid paraku meie Vikipeedias pole neid seni kasutatud. Selleks on vaja teha eraldi mall. Peaksime arutama seda yldise arutelu lehekyljel. Mõte on hea.
--Lulu 11:58, 6 august 2005 (UTC)
----
Sellist artikli alajaotust nagu "Vaata lisaks" Viklipeedias ei ole. On "Vaata ka" kuhu pannakse lingid Viki artiklitele, mis on antud teemaga seotud. Lisaks on "Kirjandus", kuhu käivad raamatud, mida võib soovitada täiendavaks lugemiseks, aga üldjuhul ei ole sinna mõtet panna võõrkeelseid raamatuid, mida on näiteks raske kätte saada. Soovitan tutvuda ka Vikipeedia reeglitega. Siim 19:38, 6 august 2005 (UTC)

Hmm, tänud, loen läbi. Huvitav, et nad mulle ennem silma pole torganud. Otsisin vist sellist vormistamisjuhendit nagu inglisekeelses, aga too lehekülg oli tühi...

Arvan siiski, et inglisekeelsete raamatute soovitamine on põhjendatud, kuna eestikeelsed asjad on enamasti oluliselt primitiivsemad ilmselt enamikes valdkondades. See on ka paratamatu, lugejaskonna suurust arvestades.

: Toetan ingliskeelsete raamatute soovitamist igati. Nende hankimine ei ole enam ju mingi probleem. Raamatu andmete lõppu võiks kirjutada ka ISBN numbri. See muutub automaatselt lingiks, millega saab lehele, kust saab valida erinevate võimaluste vahel: raamatukogud, raamatupoed jne. Töötab väga hästi.  --Lulu 20:35, 6 august 2005 (UTC)

:: Mäletan, et Andres ütles kunagi, et kirjandusloetelus võiks olla eestikeelsed materjalid, aga see-selleks. Ma ise toetun ka põhiliselt ingliskeelsele materjalile ja mul poleks ka midagi nende vastu kirjandusloetelus. Samas tuleb anda endale aru, et ei ole mõtet kirjandusloetellu panna raamatut, mida Eesti raamatukogudes ei ole. Nende omandamine ei ole tõesti probleemiks kui sul on rahakott puuga seljas, aga enamikul eestlastest see nii ei ole. Kirjandusloetellu puudutava peaks muidugi läbi arutama, et oleks selge, mis sinna panna ja mida mitte. Mõni võib-olla arvab, et see on kasutatud kirjanduse loetelu, aga mina seda küll ei poolda. Minu arust on see just koht, kuhu panna hoolikalt valitud teoseid, mida asjast huvitatuile tõesti soovitada võib. Kui ta seda aga muud moodi kätte ei saa, kui vaid ostes, muutub see pigem lugeja mõnitamiseks. ISBN numbri lisamine on muidugi väga mõistlik ja tervitatav. Siim 21:58, 6 august 2005 (UTC)

:::: Seda tuleks arutada üldises arutelus. Minu meelest tuleks ära tuua eeskätt eestikeelse kirjanduse loetelu, sest kui inimene on valmis lugema võõrkeeles, võib ta ka lugeda teiste vikide artikleid, kus on kirjandus teistes keeltes. Ma ei teeks seda küll kohustuslikuks reegliks. Teiseks on minu meelest teoste valimine vaieldav, sest see toob sisse subjektiivsuse elemendi. Pigem võiks kirjanduse loetelu olla (mittehinnanguliselt) annoteeritud. Andres 13:00, 7 august 2005 (UTC)

::: Mina viitaksin raamatutele kolmel viisil

::: *Allikad, mida artikli kirjutamisel kasutasin. Praegu olen näinud mitmeid artikleid, kus jutt segane ja kahtlane, aga ei torgiks kui ei tea, kust pärit.

::: *Täpsed viited definitsioonidele, subjektiivsetele hinnangutele - allmärkustes.

::: *Lisakirjandus. See peaks tõesti Siimu poolt osundatud kriteeriumidele vastama, aga minu poolt osundatud Harrise raamat artiklis rahvusvaheline õigus ka vastab.

:::--Heiki e 08:23, 7 august 2005 (UTC)

::::: Minu meelest on allmärkused kohmakad ja teevad artikli struktuuri liiga keeruliseks. Selle asemel tuleks kasutada alajaotusi ning vajaduse korral eraldi artikleid. Definitsioone ja subjektiivseid hinnanguid võib vabalt käsitleda eraldi alajaotustes. Viitamiseks ei ole allmärkusi tarvis. Andres 13:00, 7 august 2005 (UTC)

:::: Allikatega on see probleem, et artiklit muudetakse mõnikord nii oluliselt, et esialgseid allikaid ei saa enam allikaiks pidada. Aga kes suudab adekvaatselt ütelda, kas esialgne allikas on veel allikas või enam mitte? Kas allikaid on üldse lubatud artiklist eemaldada? Olen seda siiski teinud, sest paljud geoloogilised artiklid olid algselt koostatud miksikese põhjal või lause sealt kopeeritud, mistõttu oli nende sisu suhteliselt lapsik ja kohati lausa vale. Enamasti ma mitte ei modifitseerinud neid artikleid, vaid lihtsalt kirjutasin ümber ja eemaldasin ka lingi miksikesele, sest minu arust ei peaks Vikipeedia sinna viitama. Mina ei paneks allikaid üldse, sest ka trükitud entsüklopeediad ei viita üldiselt allikatele, seda küll peamiselt ruumipuuduse tõttu. Mis puutub definitsioonide ja hinnangute kohta, siis esimesed võiksid olla artikli autori enda koostatud mitte kuskilt kopeeritud ja teised peaksid vastama neutraalsuspõhimõttele. Mingeid allmärkusi minu meelest ei ole vaja. Ka inglise wiki on minu teada ilma nendeta läbi saanud ehk saame ka meie. Siim 08:41, 7 august 2005 (UTC)

::::: Ingliskeelne Wiki kasutab allmärkusi ehk viiteid kyll, selleks on eraldi mall olemas,  vist vms. Pikemate ja keerulisemate artiklite puhul see õigustab ennast: saab vajalikus kohas konkreetselt viidata allikale; lugeja ei pea oletama, et kust see või teine väide või termin pärineb. --Lulu 09:15, 7 august 2005 (UTC)

:::: Ok, ma saan vist su seisukohast aru, aga mina küll ei soovi äärmiselt vaieldava kontseptsiooni (näiteks suveräänsus) kohta mingit ammendavat definitsiooni anda ja mul on seda ka valus vaadata.

:::: Samuti on definitsiooniga selline lugu, et näiteks riigi defineerimisel ei pääse mööda erinevatest definitsioonidest, mida sellele ennem on antud.

:::: Neutraalsuspõhimõte peaks olema ka sellega täidetud, kui on välja toodud kõneleja isik, st viidatud. Vähemalt humanitaarteadustes minu teada rahuldab see neutraalsuse nõuet.

::::--Heiki e 09:00, 7 august 2005 (UTC)

::::: OLeme kokku puutunud olukorraga, kus ammendavat ja vaieldamatut definitsiooni anda ei õnnestu. Filosoofias on see reeglina nii, näiteks filosoofia enda defineerimisel. Sel juhul tuleks minu arvates anda alguses range definitsiooni asemel määratlus, mis annaks ligikaudse intuitiivse arusaama selle kohta, millega on tegemist.  Definitsioonidest tuleks siis rääkida eraldi alajaotuses. Andres 13:00, 7 august 2005 (UTC)

::::: Ma ei tea, kas kellegi poolt loodud definitsioone tohib sõna-sõnalt Vikipeediasse kopeerida, aga ma eeldan, et ei tohi. Seetõttu olen oma artiklite definitsioonid reeglina ise välja mõtelnud, toetudes muidugi usaldusväärseile allikatele. Ma ei arva, et nad oleksid väga halvad. Viited võib lihtsalt jutu sisse põimida. Nt. "selle tegelase arvates on asi nii" jne. Siiamaani ei ole me kasutanud teadusartiklites kasutatavat viitamissüsteemi kujul (Nimi, aasta). Siim 09:24, 7 august 2005 (UTC)

::::::: Põhimõtteliselt võib ju  viitamissüsteemi ka kasutada. (Me ei ole seda kasutanud eelkõige sellepärast, et me pole jõudnud oma jutuga teaduse tasemele.) Siis oleks viiteallikad leitavad "Kasutatud kirjanduse" rubriigis. Andres 13:00, 7 august 2005 (UTC)

:::::: Arvan, et kui öelda Tuntud teadlane see-ja-see defineeris seda nii ja siis vastav definitsioon, on ka sõnasõnaline definitsiooni kasutamine lubatud. Mõistlikkuse piires tsiteerimine peaks olema lubatud. --Boy 09:42, 7 august 2005 (UTC)

:::::: Pooldan seda seisukohta, kuid sellise definitsiooniga ei saa artiklit alustada. Andres 13:00, 7 august 2005 (UTC)

Võtan kõiki teie märkusi enda kirjutatud artiklite kohta tõsiselt, aga mu aeg on nädala sees piiratud. Parandan võimalust mööda. --Heiki e 05:51, 8 august 2005 (UTC)

Kategooria lisamiseks artiklile on yldjuhul vajalik vaid kategooria nimi topeltnurksulgudes. Kui Sa kirjutad näiteks topeltnurkulgudes
 Kategooria:Õigusteadus|*Õigusteadus
siis satub see eraldi loetelusse kohe kategooriaga samanimelise artikli järele. Seda varianti kasutatakse ainult sel puhul, kui kategooria nimi ja artikli nimi kokku langevad. --Lulu 10:57, 8 august 2005 (UTC)

Tundud juura teemadega hästi kursis olevat. Kas sa palun saaksid vaadata üle tõlke leheküljel "GNU FDL (tõlkimine)" (muudetud: Vikipeedia:GNU FDL --Jaan513) sellise pilguga, et kas mõned terminid on inglise keelest väga äpardunult tõlgitud. Ütlen juba ette, et tekst vajab tõsist kohendamist ja terminoloogia ühtlustamist. Usun, et saaksid suureks abiks olla. Tänan. --Boy 12:58, 9 august 2005 (UTC)

: Üritan endale sellest asjast mingit pilti luua. Oletan, et olete vaadanud Eesti Õiguskeele Keskuse sõnaraamatust mõisted järele? (Paistab, et olete.)

:: Hmm, see sõnaraamat vist ei ole kõigile ligipääsetav. --Heiki e 10:16, 10 august 2005 (UTC)

:: Siiski on, tulen lihtsalt pisut oodata. Andres 10:24, 10 august 2005 (UTC)

: Kas seda litsentsi tuleb lugeda koos GNU üldise litsentsiga? Kui jah, siis peavad ennekõike nad omavahel ühtse terminoloogiaga olema. --Heiki e 09:15, 10 august 2005 (UTC)

Kasuta aastaarvude vahel perioodi märkimiseks (näiteks sünni ja surma aja vahel) pikemat kriipsu... St õige oleks näiteks 1. jaanuar 1901 – 2. jaanuar 2001, mitte 1. jaanuar 1901 - 2. jaanuar 2001...
...ja veel, et selle kriipsu saad alt märkide tabelist, aga ära ka seda kõige pikemat kasuta (—)... Vasakpoolne on just õige...

Tere, üritan õigusteaduse portaali luua, mulle tundub, et praegusel kujul ei kõlba see kuhugi. Palun abi selle juures. Vaadata võiks ehk ka arutelu. avjoska 15. august 2008, kell 06:27 (UTC)

Mul oleks tarvis sinu e-posti aadressi, et sind Wikimedia Eesti listi lisada. Võid mulle näiteks e-kirja saata. Ivo 18. jaanuar 2010, kell 14:33 (UTC)

Sul on nähtavasti linnuke tegemata kastis "Luba teistel kasutajatel mulle e-kirju saata" (Eelistuste all) aga ma ei tea, et kas see takistab ka siis teistele kasutajatele kirjutamast. Mul peaks ikka tööriistakastis seda linki näitama, et "Saada sellele kastajale e-kiri", kui sa mu kasutaja lehel või kastaja arutelus oled. Ivo 18. jaanuar 2010, kell 19:19 (UTC)


Arutelu:Moskoovia

1. Minu arvates peaks selle artikli nimi olema "Moskva suurvürstiriik".
2. Jutt venelaste etnogeneesist ja eriti idaslaavi keeltest ei pea olema selles artiklis.
3. Vapi ja lipu lisamine artikli tabelisse (andmetabelit ma ajalooliste riikide puhul ei poolda) on sügavalt küsitav - selle riigi eksisteerimine langeb aega, kus vapp ja lipp kui sellised olid sümbolitena alles väljakujunemata. Lisaks on selge, et vapp ja lipp muutuvad aja jooksul. Seda eriti monarhiate puhul, kus uue monarhi tulekuga modifitseeritakse natuke ka vappi. Sama tehakse territoriaalsete muutuste, ehk siis riigi laienemise korral. Mis aasta vappi on joonisel kujutatud? Kas see on Moskva linna või hoopis Moskva oblasti vapp? (Püha Jüri ratsutab neil eri suundades!) Lisaks ei tohi segi ajada Moskva linna ja Moskoovia vappi! Viimaseks on Bütsantsist laenatud kotkas!
4. Keeltenimed tuleks enne kirjutamist üle kontrollida ja korrektselt kirjutada. See puudutab moskoviidi ja poleesi keelt. - Urmas 09:23, 6 august 2005 (UTC)

:Kirjutan praegu seda artiklit. See vaidlustamine on praegu natuke liiast, kuna see puudutab peamiselt vappi ja teisi pisivigasid, mida on lihtne kohe parandada. Idaslaavi keelte jutt on siin Moskoovia-Venemaa mõistete selgituseks. --Fridolins 09:50, 6 august 2005 (UTC)
Vaidlustamine võibolla jah liiast. Mis nimesse puutub, siis eesti keeles on traditsiooniliselt seda riiki nimetatud Moskva Suurvürstiriigiks tõesti, ehkki, kui täpne olla, siis see ei hõlma kogu käsitletavat perioodi. Ingliskeelses maailmas on jah kasutusel "Moskoovia", kuid võiks mõelda, kuidas seda perioodi korrektselt eesti keeles nimetada. Lisan siia alguse ingliskeelsest Wikist, lihtsalt mugavuse pärast, et ei peaks eraldi vaatama hakkama.  --Lulu 10:10, 6 august 2005 (UTC)

'''Muscovy''' ('''Moscow principality''' (княжество Московское) to '''Grand Duchy of Moscow''' (Великое Княжество Московское) to '''Russian Tsardom''' (Царство Русское) is a traditional Western name for the [[Russia]]n state that existed from the [[14th century]] to the late [[17th century]].

Inglise vikit kasutada on selle artikli juures ebamõistlik - ingliskeelne maailm teab sellest maailma osast väga vähe. Paraku. Me ju ei hakka Lätist kirjutades pihta inglise või Lääne allikatest. Soovitan lugeda valgevene viki artiklit "Маскоўскае княства". Nendele on kõnealuse riigiga seotud problemaatika vägagi oluline, eristamaks valgevene riiklust venelaste omast.
Mis puudutab asjaolu, et on olemas olnud ka Moskva vürstiriik, siis seda vaid mõnekümne aasta jooksul 13. sajandil. Nimetada sõnaga "Moskoovia" Novgorodimaad ja Pihkvamaad pole aga õige. - Urmas 10:29, 6 august 2005 (UTC)

:Alates sellest ajast kui nad liidendati Moskooviaga (Moskvaga) ju ikka on õige. (?) --Fridolins 10:47, 6 august 2005 (UTC)

::Ja kui Eesti liideti NLiiduga, sai meist Venemaa? Või olime NLiit? - Urmas 10:57, 6 august 2005 (UTC)

:::Paraku kyll, Urmas. Eestist sai faktiliselt NSV Liidu osa. Kui Novgorodimaa liideti yhe teise riigiga, siis sai sellest faktiliselt samuti selle riigi osa. Või mis? --Lulu 11:04, 6 august 2005 (UTC)

::Mulle on varemöeldust jäänud mulje, et Moskoovia all tahetakse kirjutada maast (Moskoovia ehk Moskvamaa), mitte riigist (Moskva suurvürstiriik). - Urmas 11:10, 6 august 2005 (UTC)
*Ei saa ümbersuunamisega nõustuda, kuna Moskoovia on laiem periood kui Moskva Suurvürstiriik. Moskva Suurvürstiriigist võib eraldi artikkel olla.--Fridolins 13:53, 6 august 2005 (UTC)

:Mis on Moskoovia "periood"? - Urmas 14:06, 6 august 2005 (UTC)

::13. sajandi I poolest 17. sajandi lõpuni.--Fridolins 14:15, 6 august 2005 (UTC)
*"In celebration, Peter assumed the title of emperor as well as tsar, and Muscovy officially became the Russian Empire in 1721."--Fridolins 14:26, 6 august 2005 (UTC)
Toetan Fridolinsi. Ingliskeelses Wikis on ysna korrektne käsitlus. Eestikeelses kontekstis minu teada "moskooviat" ei ole kasutatud. Peaks kontrollima. Aga jah, jutt on riigist/riikidest, mitte "moskvamaast". --Lulu 14:32, 6 august 2005 (UTC)
"Moskoovia" mõistet kasutatakse eestikeelses ajalookirjanduses kyll:  --Lulu 15:02, 6 august 2005 (UTC)

Jah, Peeter kuulutas ennast tsaarist keisriks 1721. aastal. Ta ei likvideerinud riiki - riigiaparaat, sõjavägi, laevastik, seisused, seadused ja muu selline jäi alles! Riiki ei likvideeritud. Ta nimetati ümber. Lihtsalt Venemaa, mis hakkas kujunema 13. sajandist Moskva riigi ümber oli nüüd saavutanud jõu ja suuruse, mis lubas tal ennast tänu võidetud Põhjasõjale demonstreerida nimevahetusega Rootsile ja Rzeczpospolitale, kes on Euroopa selles osas nö. "peategija" - Peeter ei olnud enam "kuningas" nagu tema Rootsi ja Poola kolleegid, vaid aste kõrgem.

Üldiselt kuulub enamus selle artikli jutust artiklisse "Venemaa" või "Venemaa ajalugu". Kes teab midagigi etnogeneesist, sellele ei peaks uudis olema, et Moskva riigi areng saadab 13. sajandil alanud praeguste venelaste etnogeneesi. Pihkva ja Novgorod olid vana-vene etnose killud, mille areng jõudis oma 1500-aastase tsükli lõppu.

Lulu, inglise viki on muidugi hea asi, kuid ehk oled visanud pilgu peale ka vene vikile? Selles on konkreetselt ära öeldud, millal Moskva vürstiriiki hakatakse käsitlema Venemaana. - Urmas 14:47, 6 august 2005 (UTC)

:::Ehk viitaksid täpsemalt? --Lulu 15:11, 6 august 2005 (UTC)

::::Tavaliselt tuleb vaadata lehekülje vasakust servast. - Urmas 15:39, 6 august 2005 (UTC)

::::Valgevene oma tähistab Беларуская.
*Venelastel on Venemaast patriootlik-suurrahvuslik käsitlus, mida meie ei peaks üle võtma. Nad püüavad jätta muljet nagu oleks "Venemaa" eksisteerinud aegade algusest saati, nagu oleks Venemaa, Vene (Rus', Ruteenia) ja Moskoovia üks ja seesama.
Jah, loomulikult ei likvideerinud Peeter I riiki, vaid nimetas Moskoovia ümber Venemaaks. See artikkel on Moskoovia-perioodist (kuni aastani 1721).--Fridolins 15:05, 6 august 2005 (UTC)

:Kahtlen sügavast, kas Peeter sellise ümbernimetamisega tegeles. Ta oli "ametisse asumisest" alates  русский царь ja hiljem lisandus sellele tiitlile российский император. Loomulikult ei loobunud ta seejuures oma eelmisest tiitlist. On teada, et esimesena on ennast tsaariks nimetanud Ivan III ja Ivan IV-st alates on Moskvas valitsenud tsaarid. Ja nad ei olnud Moskva tsaarid (liiga väike võimupiirkond :(), vaid vene tsaarid (русский царь), st valitsesid mitte ainult Moskva riiki, vaid kogu vene maad. Kahtluste korral võib abi pakkuda Suur Nõukogude Entsüklopeedia (doomeniks www.oval.ru).

:Venelaste käsitlus on üks asi, kuid Venemaa ajaloo alla on alati arvatud Moskva riik. See pole mingi ideoloogiline konstruktsioon. Juba eelnevalt soovitasin pöörduda valgevene viki poole. Ja seletasin ära ka, miks just selle. Poola ja vene keele oskamisel pole valgevene keele lugemine probleem. Kindlasti on aga ülimalt suur lollus lugeda ainult ingliskeelseid materjale ja nende põhjal Venemaa kohta käiv artikkel kokku kirjutada. Allikaid peab valima ja nendesse ettevaatusega, st kriitiliselt suhtuma. Neid asju mh peaks õpetatama igas normaalses koolis. - Urmas 15:39, 6 august 2005 (UTC)
*"...які прыняў тытул “государя всея Руси”, пачала адкрыта прэтэндаваць на беларускія і ўкраінскія землі ВКЛ..." See "kogu Vene tsaar" tuli pretensioonist Leedu Suurvürstiriigile ja hiljem Rzeczpospolitale kuuluvale Venele (Vene oli üks Rzeczpospolita maakondi). Moskoovia kuulub Venemaa ajalukku küll, nagu näiteks Krakówi Vabariik kuulub Poola ajalukku, see ei tähenda aga, et sellest ei võiks eraldi artiklit kirjutada.--Fridolins 17:38, 6 august 2005 (UTC)

Märkasin, et kaart on võetud küll Commonsist, aga keegi on selle sinna Encartast kopeerinud, mistõttu tuleb arvestada, et see kuulub varem või hiljem kustutamisele.--Boy 21. august 2005, kell 08.30 (UTC)
----
Kas Moskva Vürstiriiki ei nimetata Moskooviaks? Andres 19. märts 2007, kell 20:28 (UTC)


Arutelu:Tartu ajalugu

* 1558. aasta jaanuaris algas Liivi sõda. Moskva suurvürsti Ivan IV väed vallutasid Tartu
* 1625. aastal võtsid Rootsi väed Tartu oma kontrolli alla.
...hea Rootsi aeg....samamoodi nagu sakslased ja venelased vallutasid ka rootslased. Arvan, et ka muinasaegne "eestlaste ülestõus" ei vabastanud Tartut vaid pigem eesti ülikud lõid vene ülikud maha ja võtsid kontrolli enda kätte. --Boy 21:03, 7 august 2005 (UTC)
Tänan märkuste eest. Tegin neutraalsemaks. Rootslased minu teada Tartut siiski Poola käest ei vallutanud. Aga kui Su on täpsemad andmed, siis tuleb muidugi parandada. --Lulu 08:56, 8 august 2005 (UTC)
Artiklist Rzeczpospolita: Oliwa rahuga loobus Rzeczpospolita Põhja-Liivimaast. Jätan praegu nii nagu oli. Kui keegi leiab viite, mis tõendab Tartu vallutamist rootslaste poolt, siis tuleb muidugi parandada. Ühtlasi võtan neutraalsuse vaidlustamise praegu maha. --Lulu 09:45, 8 august 2005 (UTC)

Saksa väed hõivasid Tartu 1941. aasta juulis.
Nõukogude väed vallutasid Tartu tagasi 1944. aasta sügisel. Selle käigus purustati või põles maha...
'Selle' käigu asemel peaks minu meelest olema 'sõja käigus' vms.  Mõlemad pooled hävitasid nii 1941 kui 1944, nii tahtlikult (n.t. sillad) kui tahtmatult (suurtükitulest süüdatud linnajaod).  Praegu tundub minule veidi eksitav.

Jajah, v6ib 8elda, et ka "s6ja k2igus". Faktiliselt toimusid suuremad pommitamised ja purustamised siiski 1944. aastal vene v2gede rynnakute k2igus. Just siis h2vis Vanemuine, Kaubahoov ja selle ymbrus kesklinnas, suur osa ylej6e linnaosast jne. Aga, ait2h m2rkuse eest. V6ibolla tuleks t6esti t2psustada. --Lulu 21. aprill 2006, kell 08.49 (UTC)
----
Kahjuks on viimastel aastatel sinna püstitatud mitmeid kahtlase väärtusega ning mahtude osas sobimatuid ehitisi

Siin jääb erapooletusest puudu. Andres 3. mai 2007, kell 11:35 (UTC)
----
Siit on osa materjali välja jäetud, eriti küüditamistesse puutuv. Andres 31. oktoober 2011, kell 14:46 (EET)
----
31. oktoobril tehtud muudatused on imelikud. Võib-olla tuleks need tühistada 90.191.119.98 4. november 2011, kell 20:31 (EEST)

Jah, seda ma mõtlesingi. Andres 5. november 2011, kell 09:01 (EET)
----
"Likvideeriti Tartu Kõrgem Kunstikool "Pallas", Tartu Kõrgem Muusikakool, Tartu Õpetajate Seminar ja mitmeid teisi kultuuri- ja haridusasutusi." Seda küll, aga objektiivsuse mõttes võiks Eesti Põllumajanduse Akadeemia loomise siiski ära märkida. 90.191.119.98 7. juuli 2012, kell 10:49 (EEST)
----
"1941. aasta 14. juunil küüditati Tartust tuhandeid elanikke." Võib-olla leiaks kusagilt täpse arvu. 90.191.119.98 7. juuli 2012, kell 11:15 (EEST)

Kust pärineb väide, et "Aastal 1280 sai Tartust Hansa Liidu liige."?  Näiteks "Tartu ajaloos" kirjutab Enn Tarvel: "Millal Tartu Hansa liitu astus, pole teada. (Vormiline liitu vastuvõtmine saigi alles hiljem tavaks - 1441. aastast peale hakkas hansapäev otsustama, kas mingi linna vastuvõtmine on Hansale kasulik või mitte.) /---/ Et Hansa dokumentides nimetatakse Liivimaa linnu järjekorras Riia, Tartu ja Tallinn, on püütud järeldada, et need linnad astusid selles järjekorras Hansasse. See järeldus pole aga põrmugi kindel." ("Tartu ajalugu" (koostanud Raimo Pullat) Tallinn: Eesti Raamat, 1980; III osa "Hansalinnana XIII sajandist Liivi sõjani#, ptk "Poliitiline ajalugu", lk 29) --Oop (arutelu) 19. september 2012, kell 19:14 (EEST)

Võtsin välja väite, et Nõukogude ajal "vähenes Tartu tähtsus Eesti kultuuris". See on ysnagi vaieldav: asutusi likvideeriti ja loodi uusi, eri aastakymneil muutus kultuuripoliitika suuresti, lisaks ei koosne kultuur mitte yksnes ametlikust osast ja teatud mõttes võib ytelda, et see "Tartu vaim", mis seisneb vastandumises poliitilisele pealinnale Tallinnale, pigem tugevnes. Selliseid vaateid võiks muidugi kajastada, ent yksnes korralikult viidatud tsitaadina. --Oop (arutelu) 2. oktoober 2012, kell 12:51 (EEST)
Minu meelest on 28. juulil kell 02:10 tehtud muudatused imelikud. Velirand (arutelu) 28. juuli 2014, kell 09:40 (EEST)
----
"Tartu piirile rajati Raadi sõjaväelennuväli ning linn muutus kinniseks." Võib-olla tuleks pikemalt lahti kirjutada, mida see tähendas? Välismaalased ei tohtinud Tartus ööbida, ainult päeval tohtisid külastada. Velirand (arutelu) 28. juuli 2014, kell 09:45 (EEST)

Jah. Andres (arutelu) 28. juuli 2014, kell 12:34 (EEST)
----
"1941. aasta 14. juunil küüditati Tartust tuhandeid elanikke." Kas täpset arvu ei leia kusagilt? Velirand (arutelu) 30. jaanuar 2015, kell 14:52 (EET)


Arutelu:Gerd Kanter

Mida sa selle hooaja tippmargi all mõtled? Siim 21:23, 7 august 2005 (UTC)

Arvan, et tegemist oli mingi seisuga kettaheite 2005. aasta parima tulemusega.--Boy 21:32, 7 august 2005 (UTC)

: Jah, aga sellest saab pigem aru nii, et see tulemus jäigi hooaja tippmargiks, mis ei ole tõsi. Siim 21:37, 7 august 2005 (UTC)

:: Jep. Seepärast kustutasingi selle ära.--Boy 21:38, 7 august 2005 (UTC)

::: Väike arusaamatus. Sain millegipärast aru, et sa lisasid selle, mitte ei kustutanud. Seepärast küsisingi. Siim 21:40, 7 august 2005 (UTC)

Arengu alla käivad isiklikud rekordid, mitte saavutused tiitlivõistlustel, mistõttu tühistasin muudatuse. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 12:00, 8 august 2005 (UTC)
Kanter also got a golden madel at Izmir Universiade 2005:
http://www.universiadeizmir.org
http://www.universiadeizmir.org/Result_System/Pdfs/ATM052101-C73S.pdf

Kas viimane parandus on õige? Andres 22. märts 2006, kell 19.49 (UTC)

OK. Taivo 22. märts 2006, kell 20.27 (UTC)

''120 kg (2005) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. september 2006, kell 19:50 (UTC)

Sisemaailmarekord ei sobi isikliku arengu tabelisse. Andres 23. märts 2009, kell 07:49 (UTC)

No minu meelest võib-olla isegi sobiks, aga siis peaks ka selle areng seal eraldi olema. Polnud lihtsalt head sobivat kohta, kuhu see info panna. --Epp 23. märts 2009, kell 09:54 (UTC)

: Just, seda ma mõtlengi. Andres 23. märts 2009, kell 10:43 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.post.ee/popup.php?pict=http://www.post.ee/px_custom/product_img/img_7698.jpg&name=Gerd+Kanter+-+olümpiavõitja/+414-25.09.08
** In Gerd Kanter on 2013-06-24 10:57:56, 404 Not Found
** In Gerd Kanter on 2013-07-05 23:37:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:37 (EEST)

"Praegu on tal pooleli magistriõpingud Estonian Business Schoolis." – kas ta on ikka veel seal magistriõppe hingekirjas? Kuriuss 29. september 2019, kell 16:45 (EEST)

2011 augustis oli juba vilistlane , 2012 augustis magistrant . omandab EBSis marketingi erialal magistrikraadi, 2010 esbl-is pole mainitud. Võtsin üldse välja. Pelmeen10 (arutelu) 29. veebruar 2020, kell 15:30 (EET)


Arutelu:Sigmund Freud

Miks on raamatutel antud ingliskeelsed pealkirjad? Andres 13:46, 8 august 2005 (UTC)

On paralleelselt nii saksakeelsed kui ka ingliskeelsed. Põhjusi on kaks: et inglise keelt paremini valdavad inimesed saaksid teada, kuidas vastava teose pealkiri selles keeles on, ja vajaduse korral suudaksid yles leida. Teiseks, nagu artiklist juba näha, on tänapäeval psyhhoanalyys kõige levinum USA-s jt ingliskeelsetes maades; enamik teaduspublikatsioone ilmub inglise keeles ning seetõttu on psyhhoanalyysi-alase kirjanduse terminoloogia tänapäeval nihkunud ingliskeelseks peamiselt. --Lulu 14:41, 8 august 2005 (UTC)

: Praegune redaktsioon on minu meelest eksitav, sest jätab mulje, nagu oleksid Freudi teosed ilmunud paralleelselt saksa ja inglise keeles. Panen ette lisada ingliskeelsed tõlked eraldi nagu artiklis Ya Ding. Andres 18:17, 8 august 2005 (UTC)

: Hiljem, kui on kirjutatud eraldi artiklid Freudi raamatutest, saab vastava info leida ka  sealt. Peale selle tuleks lisada ka pealkirjade eestikeelsed tõlked. Mõned tööd on ka eesti keeles ilmunud ja pealkirjade tõlked on ka paljudel juhtudel olemas. Andres 18:20, 8 august 2005 (UTC)

Jah, ysna huvitav, et Freud ju tegelikult ei kasutanud selliseid termineid nagu ego, superego, id. Need leiutati inglise keeles avaldamiseks aga on ometi yldtuntud. --Heiki e 17:32, 8 august 2005 (UTC)
Eestikeelsete tõlgetega on kaks probleemi. Esiteks peab olema arusaadav, millise teose tõlkega on tegemist ja mis on ühe või teise teose tõlge eesti keeles. Teiseks ei lange väljaannete pealkirjad alati kokku teoste pealkirjadega. Andres 03:48, 9 august 2005 (UTC)

Tean-tean. Isegi olen veidi mures sellepärast. Kuid kirjanduse alajaotuses läheks liiga pikale, kui hakata koguteoste sisukordi avama ja vastavusse viima. Võibolla teha eraldi artikkel Sigmund Freudi teosed? Aga siis peaks muidugi käsitlema seda teemat ammendavalt. Viimane ingliskeelne kogutud teoste väljaanne Vintage kirjastuselt sisaldab 24 köidet; saksakeelne värskeim väljaanne Fischer Verlagilt on veidi väiksem: ainult 18 köidet. Mis teha? Variant: Sigmund Freudi teosed eesti keeles oleks aga pisut veider. Võibolla siiski pressida sinna kirjanduse alajaotusse sisse ka sisukorrad ja viia iga konkreetne kirjatükk vastavusse inglise- ja saksakeelsete variantidega. --Lulu 09:42, 9 august 2005 (UTC)

: Esialgu võiks piirduda eestikeelsete väljaannete sisukordadega. Iga kirjutise puhul, mis on eesti keelde tõlgitud, võiks osutada, millistes väljannetes see teos on avaldatud.

: Kui tahame Freudi kirjutisi ükshaaval ja koos tõlgetega loetleda, siis läheb tõesti tarvis eraldi artiklit. Mis puutub eestikeelseid üllitisi, siis nende loetlemine mahub vabalt sellesse artklisse. Andres 10:00, 9 august 2005 (UTC)

Võtsin järgmise osa välja, sest see on minu meelest sellisel kujul liiga nõrk. Loomulikult saab siit ideid korraliku jutu kirjutamiseks.
Freud oli esimene kes hakkas tegelema tunnetega ning psüühikaga ja hakkas arutama kas raha ja positsioon teevad inimese õnnelikuks. Freud leidis, et inimese poolt loodud ühiskond takistab inimesel loomuomaselt elada, inimene soovib midagi kuid ühiskond takistab teda. Siit tekib konflikt inimese soovide ja reaalsuse vaehel.
Kuni Freudini oli seksuaalsu piiratud, seksisti ainult, et lapsi saada.  Freud leidis, et seksuaalsus on inimese loomulik vajadus, ei ole käskude keeldudega juhitav ja ei ole ainult soo jätkamiseks.
Freudi arvates on kõik inimesed vaimselt haiged, kuid ravi on mõtetu kuna päris tervetel inimestel ei olegi ühiskonnas kohta.
Inimkonda valitseb Freudi teooria järgi 3 põhilist valitsejat:
Ego - inimene oma mõistusega
Superego - ühiskond
ID - alateadvus, instinkt
ID mõjutab egot ja superego mõjutabegot kuni tekib konflikt ego ja superego vahel.
Andres 30. jaanuar 2006, kell 21.41 (UTC)

Jah, biograafilisse artiklisse see nagunii ei sobi. Lisasin märkuse, et teooriate kohta on eraldi artikkel olemas. Millegipärast on pilt kadunud. --Lulu 31. jaanuar 2006, kell 07.11 (UTC)

: Minu meelest sobib siia küll ülevaade tema õpetusest. Artikkel Psühhoanalüüs ei suuda niikuinii kõike ära mahutada. Andres 31. jaanuar 2006, kell 07.31 (UTC)

Kas see General Hospital oli Viinis? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. detsember 2010, kell 10:40 (EET)
See on vist inglise keelest valesti tõlgitud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. detsember 2010, kell 22:38 (EET)

Alates hetkest, kui esmasündinud ema lemmik Sigmund Freud lugema hakkas, oli ta väljapaistev õpilane (kes oli emast palju vanema isa teine naine).

Tõepoolest arusaamatu. --Epp 26. veebruar 2013, kell 08:37 (EET)

Artikkel on mahukas ja mõistagi on reeglina hea, kui wiki artikkel on mahukas. Juhiksin siiski tähelepanu vajadusele lisada ka kriitikat. Freudi ideed olid omal ajal ülimenukad, nüüdseks on nad paljude uurijate meelest nii diskrediteeritud, et kuuluvad pseudoteaduse näidete "varamusse".Miacek (arutelu) 12. juuni 2019, kell 19:55 (EEST)