Arutelu:Andesiit

Ma ei pea Google'i pildiotsingut heaks lingiks. Selle asemel võiks valida linke konkreetsetele piltidele. Andres 3. veebruar 2009, kell 15:09 (UTC)

Mis selles halba on? Siim 3. veebruar 2009, kell 15:16 (UTC)

: Ma mõtlen nii. Esiteks, Google on alternatiivne infootsinguviis Vikipeedia kõrval. Seda võib igaüks niigi kasutada. Teiseks, Google töötab nii-öelda mehhaaniliselt. Kolmandaks, jääb ära võimalus illustratsioone valida, liigitada ja kommenteerida. Lugeja peaks täpselt teadma, mis on pildil kujutatud, kuid eestikeelselt lugejalt ei peaks eeldama inglise keele oskust. Andres 3. veebruar 2009, kell 16:25 (UTC)

::Pealegi on pildid muutuvad. Kõik ei pruugi olla Andesiidi kohta.--WooteleF 3. veebruar 2009, kell 16:26 (UTC)

::: Jah, see on Google'i pildiotsingu üldine viga, kuigi antud otsingu puhul selle üle eriti kurta saa. Andres 3. veebruar 2009, kell 16:28 (UTC)

:: Minu jaoks pole see nii hirmus oluline küsimus. Võin lingi ära võtta, aga ma mõtlesin, et inimestel on lihtsam, kui link on valmis tehtud. Ei pea ise guugeldama hakkama. Väide, et Google'is ei pruugi olla kõik pildid andesiidist, on muidugi õige, aga ma küll ei tahaks sealt piltide seast valima hakata, et milline neist on andesiit, sest ainult pildi järgi on seda üsna võimatu teha. Seega ma pigem ei valiks pilte sealt välja, sest nii võib enda artikkel vigaseks minna. Kui aga viitad lihtsalt Google'ile, siis see poleks nagu nii väga meie probleem, kui seal midagi valesti on. Siim 3. veebruar 2009, kell 16:45 (UTC)

::: Ma saan aru küll, miks Sa selle lingi panid. See, et midagi võib valesti olla, ei olegi kõige suurem häda. Võib ju kasutada ainult usaldusväärsete saitide pilte. Probleemiks on pigem see, et pilte pole eesti keeles kommenteeritud ning lugeja ei oska vahet teha, millist saiti usaldada. Küllap teised avaldavad ka arvamust, kas sellist linki kasutada. Andres 3. veebruar 2009, kell 17:53 (UTC)
Aga muidu on see niisugune artikkel, millel on eeldusi saada eeskujulikuks artikliks. Meil ei ole vist teist niisugust artiklit, mis oleks nii läbivalt teaduslike viidetega varustatud. Andres 3. veebruar 2009, kell 16:28 (UTC)

Mul endal on ka selline mõte peast läbi käinud. Kõigepealt teeks ta heaks artikliks. Praegu on veel materjali lisada ja nö silumine tegemata. Eeskujulikustamine on muidugi väga suur töö. Ma veel täpselt ei tea, mis see tähendab, aga proovida võiks. Siis tuleks veel tonnide viisi materjali läbi töötada ja viiteid lisada, stiili parandada jne. See siis ei saa enam olla päris ühemeheprojekt, vaid eeldab ka teiste abi. Peab vaatama, mida täpselt see FA inglise vikis tähendab ja proovima artiklit sellele vastavaks teha. Siim 3. veebruar 2009, kell 17:00 (UTC)

: No just. Vaevalt keegi üksi suudab eeskujulikku artiklit kirjutada, aga Sul ei ole ju võrdväärset partnerit. Mittesisulisi vigu võivad muidugi ka teised parandada. Säärase teadusliku artikli puhul oleks hea pöörduda lõpuks mõne eksperdi poole, et ta artikli üle vaataks (ma saan küll aru, et ega ükski eesti keelt oskav inimene seda asja Sinust paremini ei tunne, aga lähedase erialaga inimene oskab vast ikka nõu anda).

:: See ei ole siiski päris tõsi, et ma kõige kõvem andesiidiekspert Eestis olen :) Aga aitäh sellegipoolest. Jah, võib pöörduda küll. Aga sellega on veel aega ja artiklit tuleb enne paremaks teha. Tegelikult tuleb mulle praegu pähe küll ainult kaks inimest, kelle poole oleks mõtet pöörduda. Nemad jagavad teemat minust ikka palju paremini ja küllap leiavad siit ka sisulisi vigu. Kui rääkida minust, siis ei ole mul millegile toetuda, et oma artiklile kaalu juurde anda. Ma ei ole professionaalne geoloog ja mul pole teaduskraadi. Nii et minu artiklite sisulisse külge tulebki väga kriitiliselt suhtuda. Siim 3. veebruar 2009, kell 18:15 (UTC)

::: Väga hea, kui on, kellegi poole pöörduda. Seda tuleb minu arvates teha alles lõppfaasis, kui Sina ja meie teised oleme kõik teinud, mis ise oskame. Mõte on selles, et eeskujulik artikkel eeldaks võimalikult kõige suurema asjatundja poole pöördumist. Asi ei ole ainult võimalikes vigades, vaid ka näiteks võimalikes väljajättudes. Minu arvates peavad eeskujulikud artiklid kõik selle läbi tegema sellepärast, et nad peavad näitama, mille poole me pürime. Andres 3. veebruar 2009, kell 18:21 (UTC)

::: Muide, teaduskraad ega professionaalsus iseenesest ei päästa vigade eest ega tee artiklit paremaks. Andres 6. veebruar 2009, kell 06:39 (UTC)

:::: Oletame, et saame enne jõule lingid punaseks värvitud ja meie oma paremad keelemehed vaatavad asja üle ka. Sa, Andres, oled vist Tartu mees - Kas saad geoloogiaosakonnast järgi vaadata, kellele see seejärel üle vaadata anda - et saaks "jõuluks koju" selle artikliga? - Melilac (arutelu) 13. september 2015, kell 10:53 (EEST)

::::: Mina ei ole Tartu mees. Siim teab, kes on asjatundjad, ja Siimu poole tulekski kõigepealt pöörduda. Ja kõige esimene asi, millest lähtuda, oleks Siimu enda arvamus, kas artikkel võiks niisugusel kujul eeskujulik olla.

::::: Eks ma siis proovin ka kaasa lüüa, aga ma killustun paljude artiklite vahel. Andres (arutelu) 13. september 2015, kell 11:58 (EEST)

:::::: Loogiliselt võttes peaks ju olema - aastaid piirdus Siimu kaastöö linkide värvimisega ja vandalismi pööramisega. - Melilac (arutelu) 17. september 2015, kell 22:09 (EEST)
Iga üksik lause tundub olevat korralik, aga on tarvis parandada lausete järjekorda alajaotuste sees, esitust sissejuhatuses ning võib-olla ka alajaotuste paigutust. Ma võiksin püüda seda teha, aga tuleb vist oodata artikli valmimist. Andres 6. veebruar 2009, kell 06:39 (UTC)

Võiks ju otsad kokku tõmmata, aga see polegi niisama lihtne. Tundub, et artiklid on nagu Tallinna linn, mis kunagi valmis ei saa. Ma arvan, et võid kontrollida ikka. Ma edaspidi panen siia veel viiteid ja teksti juurde mõnesse kohta, aga lisanduste kontrollimine on juba väiksem töö. Kui keegi loeb üle, siis saab ka selgemaks, mille poolest see artikkel vildakas on. Ma ei suuda seda hästi lõpetada, sest hakkasin viidete lisamiseks materjali läbi kaevama, aga seda on suht palju ja tavaliselt juhtub siis, et kirjutamisülesanne lükkub kõrvale ja unustan end lugema. Niimoodi ei pruugi artikkel muidugi niipea valmis saada. Siim 6. veebruar 2009, kell 08:43 (UTC)

: Geoloogiaalaste artiklite lugemine on nähtavasti enamikule kasutajatele raske sellepärast, et geoloogiast ei teata isegi kõige elementaarsemaid asju (neid ju koolis ei õpita). Sellepärast tuleks sõnastust eriti hoolega valida. Andres 7. veebruar 2009, kell 06:59 (UTC)

: Kui lugeda esimest lauset, siis geoloogile tundub võib-olla iseenesestmõistetav, et andesiit on kivimi nimetus. Võhik aga seda ei tea ning ta võib mõista esimest lauset kivimite klassi nimetusena. Tundub isegi, et just see on esimese lause kõige loomulikum tõlgendus: 'andesiidiks nimetatakse iga vulkaanilist kivimit, mis on keskmise koostisega kivim'. Kui aga lugeda artiklit Keskmine kivim, siis sealt selgub, et andesiit on tüüpiline keskmine kivim; sellega antakse mõista, et peale andesiidi on ka teisi keskmisi kivimeid (aga ühtegi teist seal millegipärast ei mainita, mis jätab täie kindluse saabumata). Sellepärast tuleks esimene lause sõnastada nii, et oleks kohe arusaadav, et tegu on kivimi nimetusega. Ma ei leia päris head sõnastust, aga peaks ütlema umbes nii: "Andesiit on üks vulkaanilistest kivimitest, tüüpiline keskmise koostisega kivim." Andres 7. veebruar 2009, kell 07:07 (UTC)

: Tõsi küll, teise lõigu esimesest lausest selgub peaaegu ühemõtteliselt, et andesiit on konkreetne kivim. Aga teise lauseni ei pruugi lugeja üldse jõuda. Andres 7. veebruar 2009, kell 07:10 (UTC)

: Kui aga õigem on kivimitüüp, siis tuleks seda sõna algusest peale kasutada. Andres 7. veebruar 2009, kell 07:25 (UTC)

: Oleks hea, kui ka teised avaldaksid arvamust, võib-olla on see ainult minu kiiks. Andres 7. veebruar 2009, kell 07:11 (UTC)

: Alajaotuses "Ajalugu" on öeldud: "Andesiit on peamine vulkaanilise kivimi tüüp Andide mäestikus." See lause kõlab jälle nii, nagu andesiit oleks kivimite klass. Peaks vist ütlema: "peamine vulkaaniline kivim".

: Just ajaloo alajaotus torkas silma kummalise materjali järjestuse poolest. Alguses räägitakse kolm lauset nime põhjendusest ja alles neljandas lauses öeldakse, kes ja millal selle nime pani. Ja põhjus on vist selles, et esimeses lauses räägitakse asjast tänapäeva andesiidimõistest ja tänapäeva teadmistest lähtudes, edasi aga hakatakse rääkima mõiste kujunemisest. Kolm esimest lauset ei kuulu üldse ajaloo alla. Üks võimalus oleks teha eraldi alajaotus nimetusest.  Sinna kuuluks ka nime panemine (seda võib korrata). Samuti sünonüümid. Andres 7. veebruar 2009, kell 07:22 (UTC)

:: No see kivimi või kivimtüübi teema on selline segane asi. Ma arvan, et andesiiti võib käsitleda nii ja naa. Ühest küljest on ta muidugi konkreetne kivim, millel on rangelt kindlaks määratud definitsioon, aga samas ei maksa unustada, et vulkaanilised kivimid pole mingid diskreetsed üksused. Nad lähevad sujuvalt üksteiseks üle ja piirid nende vahel on kunstlikud. Samas keskmine andesiit ja keskmine basalt näiteks on selgelt erinevate omadustega ja seega nad nagu on erineva kivimtüübi kokkuvõtvad nimetused ja kuskile see piir lihtsalt tuleb tõmmata. Selliste nüansside selgitamine läheb väga keeruliseks ja ma kardan, et see võib mulle üle jõu käia. Siim 7. veebruar 2009, kell 12:02 (UTC)

::: See on arusaadav, et kivimite vahel ei ole selgeid piire. Aga kui juba neid kivimiteks nimetatakse, siis tuleks nähtavasti sellest lähtuda. Kui me üht ja sama asja nimetame kord kivimiks, kord tüübiks, siis tekitab see lugejal  suurema segaduse, kui asi väärt on. Andres 7. veebruar 2009, kell 12:32 (UTC)

:: On kaks varianti. Kas tõsta nimetamise küsimus eraldi alajaotusesse või siis nimetada ajaloo osa ümber. Näiteks "Etümoloogia ja ajalugu" vms. Nii see enne oligi, aga ma muutsin selle ära, sest lõpuks käib ju nime andmine ka ajaloo alla. Siim 7. veebruar 2009, kell 12:02 (UTC)

::: Nime andmine käib ajaloo alla küll, aga kõik nimega seonduv mitte. Sellepärast oleks minu meelest parem, kui nimetusest räägitaks eraldi alajaotuses. Nime andmist võib ajaloo all lihtsalt lühidalt mainida. Andres 7. veebruar 2009, kell 12:32 (UTC)

:: Lausete järjestus on paljudes kohtades segane, aga see on suht paratamatu, sest viidetega artikli kirjutamisel on valida kahe variandi vahel. Esimene on kuhjata palju viidetega materjali kokku ning proovida sellest pärast midagi kokku panna. Praktikas ei tule niimoodi kokkuklopsitud tekst just kuigi sidus ega ladus. Teine variant on kirjutada jutt nö ühe hingetõmbega valmis. Siis on ta küll ladusam, aga pole viiteid. Pärast tuleb neid taga ajama hakata ja see pole üldse kerge töö. See on nagu nokk lahti-saba kinni olukord. Seda artiklit on kirjutatud mõlemat moodi ning seetõttu võib stiil olla hüplik. Siim 7. veebruar 2009, kell 12:02 (UTC)

::: Jah, see on arusaadav. Tuleb see sidusus ja ladusus tagantjärele anda, seda ma silmas peangi. Andres 7. veebruar 2009, kell 12:32 (UTC)

Arvan, et esimesele lõigule võiks järgneda sissejuhatuse viimane lõik. Esimese lõigu lõpus võiks olla teise lõigu esimene lause, aga pikem võrdlus basaldiga ei ole alguses kohane. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. veebruar 2009, kell 15:52 (UTC)

Ta nimetas andesiiti augiiti ja plagioklassi sisaldavaks vulkaaniliseks kivimiks, mis ei sisalda oliviini.[15]

Kas ei peaks olema "Ta nimetas andesiidiks ... kivimit"?

: Jah. Siim 20. märts 2009, kell 17:20 (UTC)

Mõiste ajaloo alajaotuses jääb segaseks, mis annab järjepidevuse peale nimetuse. Kas mingid konkreetsed prototüübid, mida on alati andesiidiks peetud? Andres 20. märts 2009, kell 14:33 (UTC)

: Põhimõtteliselt on andesiidiks nimetatud ikka kogu aeg enam-vähem sama kivimit. Küsimus on lihtsalt selles, kuidas teda teistest rangelt eristada. Tuleb luua mingi kunstlik süsteem, mis tooks välja andesiidile kõige iseloomulikuma. Eks aja jooksul ole seda otsitud ning korduvalt uusi asju välja pakutud. Andesiit kui nähtus või üks vulkaaniliste kivimite klass või tüüp on olemas, siin pole midagi kunstlikku, aga kuna üleminekud teiste kivimtüüpideni on sujuvad, siis tuleb midagi välja pakkuda, millele klassifikatsioon püstitada. Midagi vaidlusi mittetekitavat on antud juhul siiski pea võimatu leida, mistõttu on olnud ka palju erinevaid lähenemisi. Seda ma ei oska öelda, et oleks mingi kindel stratotüüp, mida on alati andesiidiks peetud, aga mõnes mõttes võib selleks lugeda Andide vulkaanilisi kivimeid. Seal ta defineeriti ning ka tänapäeval me teame, et kõige levinum vulkaaniline kivim Andides on andesiit. Mingi järjepidevus nagu oleks, aga see on selline vaieldav ja natuke savijalgadel järjepidevus, sest vaja oleks ikka konkreetset paljandit, mitte tervet hiiglaslikku mäestikku, kus tegelikult esineb väga palju erinevaid kivimeid. Siim 20. märts 2009, kell 17:20 (UTC)

:: Nimetatut põhjusel jääb ajaloo osa segaseks. Tuleks asi kuidagi arusaadavaks teha.
Von Buch nimetas andesiidiks päevakivi (albiiti) ja küünekivi sisaldavaid vulkaanilisi kivimeid.[11] Von Buch pidas andesiiti trahhüüdi erimiks, mis koosneb küünekivist ja albiidist, erinedes tavalisest trahhüüdist, mis koosneb peamiselt küünekivist ja sanidiinist. Termin "andesiit" kadus siiski paariks aastakümneks käibelt, sest Berliini ülikooli mineraloog Gustav Rose näitas, et andesiidis sisalduv päevakivi ei ole albiit.[12]

Siit tuleb välja, et von Buch andis niisuguse definitsiooni, millele miski ei vasta. Aga mille kohta Rose siis näitas (muide, millal ta seda tegi?), et see ei vasta definitsioonile? Siin on öeldud, et ta näitas andesiidi kohta, aga "andesiit" tähendas ju seda, mida von Buch silmas pidas. Andres 20. märts 2009, kell 18:12 (UTC)

:Buch kusjuures kirjeldas Lipari saartelt pärit kivimit (viidet ei ole leidnud, aga geoloogiliste kaartide järgi otsustades peaks see olema rüoliit) ja arvas, et Andides kogutud kivimiproovid on samad ja kuna neid oli palju, siis valis ta kivimile nime andesiit. Nii et ta pidas kaht erinevat kivimit samaks. Rose töö käis muidugi ka Lipari kivimi kohta. Hiljem muidugi avastati kivimite erinevus ja see, mida peeti ka andesiidiks, sai tüüpkivimiks. Seega antud kivimi puhul sellist asja, mida kogu aeg andesiidiks peetud oleks ei eksisteerigi (aga enam-vähem on muidugi see olemas). -Melilac (arutelu) 25. september 2015, kell 21:13 (EEST)

Pildi pealkirjas oli punane link Stewarti vulkaanile, mis Inglise wikis ei olnud märkimisväärseks peetud ja on osa San Juani vulkaanilisest piirkonnast.  Seega ilmselt ei tasu Stewarti vulkaani punaseks  teha ka Eesti wikiks. - Melilac (arutelu) 13. september 2015, kell 11:16 (EEST)

Kas Stewarti vulkaani all on mõeldud Stewart Peaki? Kui jah, siis võiks ju kindlalt linkida.--Raamaturott (arutelu) 13. september 2015, kell 11:27 (EEST)

Minu meelest peaks igal juhul link olema. Andres (arutelu) 13. september 2015, kell 11:58 (EEST)

:Olgu, link võib olla, aga sellisel juhul ei tohiks SEE punane link artikli staatust mõjutada. Pildilt ei leidnud koordinaate, seega ma pole 100 % kindel, kas on või ei - Melilac (arutelu) 14. september 2015, kell 21:03 (EEST)

:: Vaevalt selles piirkonnas on mitu samanimelist vulkaani. Aga võib ju kirjutada pildi üleslaadijale ja küsida. Andres (arutelu) 16. september 2015, kell 10:47 (EEST)

:::Olgu, võtan millalgi uurida. - Melilac (arutelu) 16. september 2015, kell 19:57 (EEST)

:::: Igatahes pildi nimes on "Stewart Peak". Andres (arutelu) 18. september 2015, kell 17:31 (EEST)

:::::Stewart Peake on muidugi mitmeid ja koordinaadid erinesid, aga kontrollisin - asub ala servas, ala koordinaadid olid aga keskkoha järgi. Muutsin tagasi. - Melilac (arutelu) 27. september 2015, kell 09:25 (EEST)

Beringiit on hoopis trahhüüt, mitte andesiit. Sarnaneb andesiidile tumeda värvuse poolest. Kas link sellele mineraalile peaks ariklis ikka olema? - Melilac (arutelu) 17. september 2015, kell 22:02 (EEST)

Kui see on nimetatud andesiidi erimina, võib selle välja jätta. Andres (arutelu) 18. september 2015, kell 17:31 (EEST)

Kogu nimekirja seos andesiidiga on ebamäärane. Võib-olla aitaks, kui allikat vaadata. Võimalik, et seda sõna on mitmes tähenduses kasutatud. Andres (arutelu) 18. september 2015, kell 19:37 (EEST)

:Beringiit pole tegelikult ainus. Võimalik, et tuleks jätta - tumeda v'rvuse tõttu on ta andesiidile sarnane. Teeme värvimise ära, siis mõtleme, kuis kõige parem toimida oleks. Pakuks, et erivormidele lisaks ka sarnaste kivimite loend, kuhu l'heks beringiit ja bandaiit ja ehk veel midagi -  selliste asjade koht cvõiks kusagil olla küll. - Melilac (arutelu) 18. september 2015, kell 21:51 (EEST)
Felsoandesiit ja doriit (võib-olla veel mõned) pole enam kehtivas nomenklatuuris sees. Pakun: need määratleda andesiidi artiklis sees ja neist oamette artiklit mitte teha? - Melilac (arutelu) 18. september 2015, kell 22:50 (EEST)

Näitasin artiklit Tõnu Panile ja pärisin mõne kiirema kommentaari järele. Tulemus:
* põhimineraalide hulka on aktsessooride hulgast tulnud ka biotiit;
* võiks olla märgitud, et on dioriidi purskeanaloog;
* kohati kordused ja veidi kirjanduslik;
* suhteliselt palju juttu on basaldist, kuigi artikkel ise on andesiidist;
* ega basalt ka lihtsalt suvaliselt läbi ookeanilise koore ei trügi;
* minu mäletamist mööda on aa-laava ikka basaltne;
* mitmel pool liigset juttu, mis võiks olla küll vastava märksõna juures /TAS diagramm/ - aga mida pole vajadust kivimi märksõnas üle korrata;
* tundub olevat vastuolu ookeanipõhja ja subdutseerunud laama veesisalduses.
Ivo (arutelu) 19. september 2015, kell 00:40 (EEST)
Ühe korduse (kõige silmariivamava) kärpisin ma ilmselt vahepeal välja).  Kirjanduslik ja liigne jutt pole minu meelest puuduseks, kuna hetkel on artikkel loetav ja mingil määral mõistetav ka geoloogilise erihariduseta inimesele. Geoloogiat mitte õppinuna aga geoloogiast huvitununa mina selle kallal ei noriks. See kehtib nii diagrammide  kui ka basaldi kohta.  Aa on basaltne küll, aga see viide seal näitab, et reeglist on ka erandeid (aa ja plokk-laava ei ole väga erinevad, järsemal nõlval võiks andesiitne laava, mis muidu plokk-laava moodustaks, minu arusaamist mööda aa-laavaks üle minna küll).  Mis mind häirib, on see, et teket käsitletakse subduktsioonivöönditest lähtuvalt, samas kui andesiidi vorm kohalaiit on Hawaii saarel, kus pole mingit subduktsiooni ja kus tegemist on ookeanipõhjaga. Saad ehk järgmine kord selle kohta ka küsida? Ah jaa, lisan omapoolse seisukoha (arvestades Pani ettepanekuid) valupunktidest:
* põhimineraalide hulka on aktsessooride hulgast tulnud ka biotiit;
* võiks olla märgitud, et on dioriidi purskeanaloog;
* kuskil basaldi gaaside-vedelike juures on vist midagi vastupidi;
* tundub olevat vastuolu ookeanipõhja ja subdutseerunud laama veesisalduses.
* geograafiline levik maailmas on nõrgalt kajastatud;
* ega basalt ka lihtsalt suvaliselt läbi ookeanilise koore ei trügi (konvektsioon, kuumad punktid);
* segadust tekitav erimite lõik, mida arutelus ka maininud olen;
* teke - lisaks Hawaiile ka Marsil, kus puudub laamtektoonika.- Melilac (arutelu) 19. september 2015, kell 12:55 (EEST)
OK, see stiili küsimus. Minu seisukoht on selline, et Wikipedia on mõeldud kõigile kasutamiseks, seega ei tee populaarteaduslikum stiil kurja, kuigi mõni SS, kelle poole me loodetavasti edaspidigi konsulteerima suundume, hindaks rohkem erialaartiklitele omast lähenemist.-Melilac (arutelu) 19. september 2015, kell 13:11 (EEST
Lisan veel ühe punkti
* lapis Lacedaimonius, Porfido verde antico, lapis Croceus, lapis Taygetas, lapis Spartanus või porfido serpentino verde - ka andesiidi rohelist klaasi meenutav erim, mida tänapäeval geoloogid (vist) ei erista, aga mis oli antiikkultuuris ohtralt kasutusel. Antiigiasjatundjad - mis võiks olla selle nimi? -  Melilac (arutelu) 19. september 2015, kell 16:25 (EEST)
Igal juhul peab jutt olema arusaadav, aga minu meelest ei tohiks üle seletada asju, mis on teistes artiklites kirjas. Kui lugeja on puhta võhik, siis tal ongi hea lugeda ka teisi artikleid.
See lõpp, kus on loetelu, on liiga ebamäärane. Seos iga mõistega peaks olema konkreetselt määratletud.
Minu meelest võiks olla artiklid ka nende mõistete kohta, mis ei ole enam kasutusel. Kui nüüd siin nendest rääkida, siis see peaks olema mingi üldise ülevaate sees, mitte välja valida ainult need mõisted. Andres (arutelu) 20. september 2015, kell 16:06 (EEST)

Sul on õigus.  Seda on varem isegi arutletud. Artiklis on kõigist neist juttu ja selle loetelu puhul tekiks kohe küsimus: miks just seda vaatama peaks? heas artiklis ei ole seda loetelu tõesti vaja. Eemaldasin. - Melilac (arutelu) 21. september 2015, kell 13:39 (EEST)
* põhimineraalide hulka on aktsessooride hulgast tulnud ka biotiit; - eemaldatud
* võiks olla märgitud, et on dioriidi purskeanaloog;. Tegelikult leidsin selle koha, kus seda on märgitud, üles.  Nende kahega peaks korras olema. - Melilac (arutelu) 20. september 2015, kell 21:04 (EEST)

* tundub olevat vastuolu ookeanipõhja ja subdutseerunud laama veesisalduses. Tegelikult pole veesisaldust ookeanipõhjas antud, Õeldud on, et magma, mis seda moodustab, on madala veesisaldusega, aga ookeanipõhja kohta on öeldud, et seal on vett rohkem - ja subdutseerunud laamas on seda ka rohkem. Peaks ka korras olema.  Samuti kohendasin veidi basaldi osatähtsust vähemaks, aga seda on ehk veel vaja teha. - Melilac (arutelu) 22. september 2015, kell 22:20 (EEST)
Hetkeseis:
* suhteliselt palju juttu on basaldist, kuigi artikkel ise on andesiidist; (seosed on olemas, aga ehk tasub veel kärpida)
* kuskil basaldi gaaside-vedelike juures on vist midagi vastupidi; (vaja täpsustada, mis.)
* ega basalt ka lihtsalt suvaliselt läbi ookeanilise koore ei trügi;(veidi t'psustasin, aga kas piisavalt?)
* teke - lisaks Hawaiile ka Marsil, kus puudub laamtektoonika.
* geograafiline levik maailmas on nõrgalt kajastatud;
* segadust tekitav erimite lõik, mida arutelus ka maininud olen;
* lapis Lacedaimonius, Porfido verde antico, lapis Croceus, lapis Taygetas, lapis Spartanus või porfido serpentino verde - ka andesiidi rohelist klaasi meenutav erim, mida tänapäeval geoloogid (vist) ei erista, aga mis oli antiikkultuuris ohtralt kasutusel.
Viimaste kolmega saame ise hakkama (Kolmandast tuleks alalõik Andesiidi kasutamine?) Kui tehtud, saab esimese nelja  punkti asjus taas üle küsida. - Melilac (arutelu) 22. september 2015, kell 22:30 (EEST)
Küsimus: kuidas oleks parem? Kas ühe teatmiku erimid enne ja teise omad hiljem nagu praegu või kõik tähestiku järjekorda ja kaks viidet koos lõppu? - Melilac (arutelu) 22. september 2015, kell 21:45 (EEST)

Miks üldse eri teatmikes on erinevad nimekirjad? Kui see tuleb koolkondade erinevusest või seisukohtade muutumisest, siis tuleb seda öelda ja eraldi esitada. Aga kui mitte, siis tuleks esitada läbisegi, aga iga erimi juures viidetega. Andres (arutelu) 23. september 2015, kell 19:15 (EEST)

:Ei, paljud kattuvad, pigem on autorid olnud inglased, aga üks on kasutanud lisaks prantsuse, teine saksa geolooogide andesiidialaseid töid. -Melilac (arutelu) 23. september 2015, kell 23:23 (EEST)

::Viited tuleb nüüd ka sättida.--Raamaturott (arutelu) 24. september 2015, kell 16:43 (EEST)

:::Raamat, millele on viidatud:Igneous rocks; composition, texture and classification, description and occurrence, by Joseph P. Iddings. Kes oskab, saab ehk selle lingina ära teha. - Melilac (arutelu) 24. september 2015, kell 22:02 (EEST)
Et meelest ei läheks (leviku alla) (kajastatud vaid itaalia wikis ja viiteta) - Etna laava on suuremalt osalt andesiitne (http://web.pdx.edu/~jjackson/Etna.pdf) -  Melilac (arutelu) 1. oktoober 2015, kell 00:13 (EEST)

Ma ei ole jõudnud vahepeal jälgida. Kuidas hindate artikli praegust seisu? Ivo (arutelu) 13. oktoober 2015, kell 23:04 (EEST)

Levik pluss punased vaja veel teha- Melilac (arutelu) 14. oktoober 2015, kell 12:14 (EEST)

:Huvitav, kas kuskilt oleks hankida andesiidi levikukaarti? Ivo (arutelu) 15. oktoober 2015, kell 01:09 (EEST)

:Maailma mastaabis piisab ilmselt subduktsioonivööndite kaardist (mis tähendab automaatselt ka andesiiti. Väljaspool neid pole tõenäoliselt keegi vaevunud asja ära märkima. Piirkondlikud kaardid aga -  Lõuna-Itaalia kohta ma tean kaarti. Huvipakkuvamad regioonid oleks veel Island ja Slovakkia.ˇJe tekke koha pealt peaks vist rääkima ka toleiitsest ja kalkalkaliinsest magmast. Kivimiteadlased seda andesiidi all ei käsitse, magmauurijate jaoks on see magma jaotus aga oluline. - Melilac (arutelu) 16. oktoober 2015, kell 11:14 (EEST)

:: Loll mina tahaks nüüd midagi andesiidist tekkiva pinnase kohta kah näha - Kuigi kui midagi ei leia, siis kirjutada ei pruugi tahta. - Melilac (arutelu) 22. oktoober 2015, kell 21:45 (EEST)

:::Midagi olen leidnud, leiud kinnitavad mu kahtlusi. Andesiit annab viljaka pinnase. Vaja lisada lõik Andesiidi roll pinnasetekkel. Aga sinna annab ilmselt materjali juurde vaadata. - Melilac (arutelu) 23. oktoober 2015, kell 14:04 (EEST)
Ok, magma on oluline basaldi puhul, andesiidi puhul see eristus tähtis ei ole. Vaatamata Windowsi aktiivsele vastutegevusele (kaotas Lõuna-Itaalia geoloogilise kaardi ära ja tegi ka muid spetsiifiliselt andesiidi toimetamise vastu suunatud sigadusi) on artikkel jõudnud staadiumisse, kus mina sisu koha pealt enam ei noriks. Mina pole muidugi mingi spetsialist ja seega tasub seda vist taas Panile näidata - ja ma proovin ise ühe teise spetsialistiga õnne, kuigi mind hoiatati, et ta on üsna nõukameelne ning korrumpeerunud lääne ühiskonna teaduse saavutuste suhtes skeptiline (mida iganes see ka tähendama peaks). ~ Melilac (arutelu) 13. märts 2016, kell 08:45 (EET)

Lisasin hakatuseks Taivo lisatud teksti, aga sinna tuleb muidugi veel. Oleks hea, kui Taivo ise sinna viite(d) taha sokutaks.-Melilac (arutelu) 27. september 2015, kell 09:59 (EEST)

Selles peatükis on palju juttu porfüüridest. Kuid see ei ole ju andesiidi sünonüüm. Mõiste "porfüür" peaks olema lingitud. Ja porfüüridel on ju olemas omaette artikkel. Kas see oli ikka hea mõte sama jutt siia tuua? --Hirvelaid (arutelu) 28. september 2015, kell 16:14 (EEST)

:Porfüürijutu tõlkisin artiklisse porfüür inglise vikist. Allikad on seal olemas, aga ma ise ei kontrollinud mitte midagi, mistõttu see osa on viidatud küll formaalselt, aga mitte sisuliselt. Seetõttu ma ka eesti vikisse viiteid ei lisanud. Taivo 28. september 2015, kell 19:16 (EEST)

::Porfüür on kivimitele omane struktuur (suurem osa andesiidist on porfüür ja iga porfüür pole andesiit). Antud porfüür on andesiit. Seega on see lõik siin kohane. Sama lugu on esterelliidiga - iga esterellit pole andesiit, aga kaevandusest pärit esterelliit seda on. Võtsin inglise wikist  porfüüriosale viited, vaatasin üle, kärpisin veidi teksti. (Baalbeki templi osa - seal on kolm templit, pole viidet, millisega tegu). - Melilac (arutelu) 28. september 2015, kell 21:38 (EEST)

Panin palju viiteid kokku. Viite ref-märgend ei pea olema iga sõna järel, kuid kehtib eelneva teksti kohta, mis järgneb eelmisele viitele, nagu näiteks:

tekst, tekst, tekst,[Viide 1] siis igast komadega nimekiri kassidest, koertest, hiirtest, mille juurde käib,[Viide 2] vahepeale paar lindu,[Viide 3] edasi hundid, karud, metssead.[Viide 2]
-Mardus /arutelu 17. oktoober 2015, kell 21:07 (EEST)
*Täpsustuseks, et ülalpool käib [Viide 2] kogu selle teksti kohta, mis jääb [Viide 2] ja [Viide 1] vahele. Sama kehtib ka teiste viidete kohta. -Mardus /arutelu 27. oktoober 2015, kell 20:39 (EET)

See ei ole lugejale enesestmõistetav. Andres (arutelu) 27. oktoober 2015, kell 20:48 (EET)

Artiklis on leviku osas subduktsioonivööndite kaart, mis võiks olla eestikeelne. Paraku ei võimalda mu arvuti seda pilti muuta. Kas ehk keegi saaks selle ära teha ja eestikeelse pildi artiklisse vahetada?? Melilac (arutelu) 17. aprill 2016, kell 15:06 (EEST)

Pildi lehel on ka viide ingliskeelsele versioonile; ise ei võta enda peale kummastki keelest tõlkimist, kirjeldan aga viimase u 15 minuti tegevust.  Esmalt Inkscape'i lehele (inkscape.org/en/), siis Download rippmenüüst valida sobiv versioon (minu puhul 32-bit Windows: installer (msi)), millele klikkimisel avaneb aken allalaadimiseks, klikin Save (81,8 MB), valin allalaadimiskoha (failile inkscape-0.91.msi), siis klikin allalaaditud failile, järgin juhiseid, käivitan faili, käivitan programmi, avan allalaadidud faili (Pacific_Ring_of_Fire-de.svg), salvestan selle Pacific_Ring_of_Fire-et.svg nime alla ja muudkui kirjutan, kirjutan jne. Kirjutamiseks tuleb vajutada kas F8 või vasemas ääres olevale A tähega nupule. Kunagi oli tööraamatus ametina kirjas "poliitika... labori vaneminsener", üks kolleeg ütles: "Televiisor, see on ju nii lihtne!", saates ütlust kelmika muigega...—Pietadè (arutelu) 18. aprill 2016, kell 11:32 (EEST)

Melilac lisas viimati viite väitele, justkui leiduks Ukrainas andesiiti peale Karpaatide ka Volnovahha rajoonis. Paraku viitab  viidatud allikas omakorda ukrainakeelsele vikipeediale, kus viited üldse puuduvad. Seal on kirjandusena esitatud küll kaks teost, mis ei ole siiski kergelt kättesaadavad. Igal juhul praegu on esitatud väide kahtlase väärtusega, kuigi põhimõtteliselt võib muidugi ka õige olla. Muuseas panin tähele, et Volõõniast leitud andesiiti ei ole mainitudki, mis muuhulgas tekitab ka kahtluse, kas pole kusagil keegi lihtsalt Volõõniat Volnovahhaga segi ajanud.--90.191.96.36 17. aprill 2016, kell 15:44 (EEST)

Volõõnia kivimit loetakse tänapäeval dioriidiks - Melilac (arutelu) 17. aprill 2016, kell 15:48 (EEST)

: OK, sellega on siis selge. Aga kuidas ikkagi allikatega jääb? Kui tahta seda artiklit eeskujulikku seisu arendada, siis sellised viited ei sobi kohe kuidagi.--90.191.96.36 17. aprill 2016, kell 15:54 (EEST)

:: Faina. Panen parema. Ise otsida ei viitsinud? - Melilac (arutelu) 18. aprill 2016, kell 20:23 (EEST)

::: Ma üldiselt arvan, et kes midagi väidab, võiks ise oma väidetele adekvaatsed viited otsida. Keegi teine selleks kohustatud ei ole, küll aga võib absoluutselt igaüks puudustele tähelepanu juhtida. Edaspidi võiksid sa seega taolisi kommentaare vältida. Muuseas, see viide on poolik, mõtlesin küll, et parandan ära, aga nüüd kadus selleks igasugune tahtmine.--90.191.96.36 18. aprill 2016, kell 20:59 (EEST)

:::: Kui mul on aega olnud, olen ise vahel ka teiste väidetele viiteid otsinud (lihtsalt et parem saaks). Mul oli lihtsalt vastikult kiire nädalavahetus, sellest siis ka esialgne mitteadekvaatsem viide (esimene, mille leidsin ja mille lugemiseks ei tulnud PDF-i alla laadida). -Melilac (arutelu) 18. aprill 2016, kell 22:20 (EEST)

Kuidas nimetada osa, kus oleks andesiit mitte kivimi vaid semantilise ühikuna? Arvutimängud, spordiklubid, võib-olla popplaulud jne. - Melilac (arutelu) 20. mai 2016, kell 23:00 (EEST)

Metsavend ütles: Varia. Usaldame. - Melilac (arutelu) 30. jaanuar 2018, kell 22:31 (EET)

:Ei, see on Vikipeedia põhimõtete vastane. Pealkiri peab olema sisuline. Andres (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 08:15 (EET)

:: Hmm, sellisel juhul eestikeelse vikipeedia, mitte aga vikipeedia kui rahvusvahelise projekti... Spordiklubisid on mitu ja need võib eraldi pealkirja alla panna küll, aga andesiit Minecraftis ühte alalõiku välja ei anna... Andesiit nimetusena? - Melilac (arutelu) 3. veebruar 2018, kell 18:30 (EET)

::: Ingliskeelses Vikipeedias rõhutatakse seda igatahes väga.

::: Pakun "Andesiidi järgi nimetatud asjad". Andres (arutelu) 4. veebruar 2018, kell 01:24 (EET)

:::: Slaavi vikipeediates  on see jällegi päris mitmel pool kasutusel. Aga tänan pakkumast. - Melilac (arutelu) 4. veebruar 2018, kell 08:27 (EET)


Arutelu:Tiib (täpsustus)

* Kas veealune tiib on ka tiib ? suwa 14. september 2008, kell 18:34 (UTC)
Ei taipa, millega seoses seda küsid? Kas majal on tiib? või uksel? või klaveril? - Ahsoous 14. september 2008, kell 18:48 (UTC)

Eri:WhatLinksHere/Tiib hakkab kogunema juba ja mõtlen,

kas artiklis tiib peaks/võiks olla ka juttu nt America's Cupi

IACC-klassi purjejahtide veealuse raskuskiilu tiibadest

nagu nendel piltidel? ja siin ka

või peaks rääkima ainult õhuasjade/lindude tiibadest?

suwa 14. september 2008, kell 18:56 (UTC)

: Eks siin tuleb ilmselt täpsustusleht nii ehk naa teha, Tallinnast Soome ka ju sõidetud, ning vormelitel (ja muudel maasõidukitel) need ju ka olemas, ja kui nii võtta siis ka näiteks vahtralgi on tiivad. - Ahsoous 14. september 2008, kell 19:12 (UTC)

:: seega iw inglise vaste oleks :en:Wing ja samas kataks ka

:: :en:Airfoil, :en:Hydrofoil, :en:Angle of attack, :en:Wing shape optimization, :en:Swept wing, :en:Downforce, jne?

:: suwa 14. september 2008, kell 19:30 (UTC)

::: See artikkel peaks ikka olema lindude, nahkhiirte ja putukate, võib-olla ka inglite tiibadest. Täpsustusleht küll, aga mitte selle pealkirja all. Andres 14. september 2008, kell 19:37 (UTC)

::: (sõjaline külg on ka sellel sõnal juures ja sellest variandist tulenevalt muideks on see ka terminiks näiteks kabemängus) kaldun arvama, et see võiks ikkagi olla kohene täpsustusleht. - Ahsoous 14. september 2008, kell 19:46 (UTC)

:::: Olen selle vastu, sest siin on täiesti selge primaarne tähendus; kõik teised on ülekantud tähendused. Võiks ehk küll ka rääkida sellest artiklis Tiivad, sest minu teada on nad kõigil loomadel paariselundid. Andres 14. september 2008, kell 19:57 (UTC)

def - rõhtjas, keha pikkisuunaga risti asetsev, õhuvoolu tõstejõudu kasutav, külgmine, tavaliselt paaris moodustis looduses, tehnikas kunstis. Võrrelda sarnaste asjadega kui Uim (uimed), Saba, Puri. Inimkonna ajaloos tuntud Asüüria tiivulised lõvid ja veised, Ikaros, Pegasus, Palju tiivulisi jumalaid ja ingleid.
* tiib looduses - tekkimise järjekorras, putukad, roomajad, linnud, imetajad, dinosaurustel olid, lendoraval ei ole
** lendkaladel ei ole, kuid uimi kasutab õhus liuglemiseks
* tiib tehnikas - Leonardo, lennukid, tiivaprofiilid, aerodünaamika, kopteritel
** kuid ka veesõidukidel ja autodel
* tiib kultuuris - lippudel, vappidel, sümbolites
* tiib külgmise osa tähenduses - ehitusel(arhitektuuris), sõjanduses, jms strateegia/taktika mängudes
hm - täienda-paranda siin  :) suwa 15. september 2008, kell 09:02 (UTC)

Enne tegemist ei märganudki selle arutelu olemasolu, kuid siit saab artiklisse panna mitmeid lauseid. Kas artikkel siis jätta bioloogia mõistele, eriti mõiste "tiivad". Või siis suunata siia ka mõiste "tiivad" ja bioloogilisest mõistest rääkida Tiivad (bioloogia), ja jätta see täpsustusleheks--Dj Capricorn 6. veebruar 2009, kell 15:09 (UTC)

Siin tuleks ikka rääkida nendest tiibadest, millega linnud jm loomad lendavad. Seemnetel (seemnistel või mis iganes) võivad ka tiivad olla, neist tuleks eraldi rääkida. Andres 7. veebruar 2009, kell 08:14 (UTC)

Minu meelest ei sobi ainsus ja mitmus eristamiseks. Ka lennukil on mitu tiiba ja ka sõjanduses on mitu tiiba. Igal juhul ei ole lingid praegu korras. Andres 7. veebruar 2009, kell 08:22 (UTC)

:nõus; jätame siis märksõna tiib ja tiivad bioloogiale ja ülejäänutele täpsustuleht Tiib (täpsustus)?--Dj Capricorn 8. veebruar 2009, kell 14:46 (UTC)

: Jah. Isegi ainult zooloogiale. Andres 8. veebruar 2009, kell 14:52 (UTC)

Artikkel tiivad on praegu mitmuses. Ma oletan, et sel põhjusel, et üheainsa tiivaga lendavat looma pole olemas. Teisest küljest varvas ja jalg on ainsuses, kuigi üheainsa varbaga looma justkui ka pole (ühe jalaga loom on – tigu). Võib-olla peaks ainsusele teisaldama? Loogiline on ka mõiste "tiib" defineerida ainsuse, mitte mitmuse kaudu. Taivo 8. august 2011, kell 19:39 (EEST)
Botaanika mõiste (artikkel veel puudub, aga olgem ettenägelikud) peaks ainsuses olema seda enam, sest okaspuuseemnetel ongi üksainus tiib, kuigi vahtral on näiteks kaks. Taivo 8. august 2011, kell 19:39 (EEST)
Tiivad on zooloogias loomade evolutsiooni käigus lendamisorganiks spetsialiseerunud esijäsemed.

See ei kehti putukate tiibade kohta. Artiklis ei ole ka head definitsiooni. Andres (arutelu) 10. november 2014, kell 20:21 (EET)
Esimene link läheb hoopiski vapi...   Muidu tegelt hakkasin seda linki vaatama hoopiski sellepärast, et see mõiste on sõjandusest ka strateegiamängudes nagu male või kabe kasutusse võetud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. november 2014, kell 20:56 (EET)
----
Heraldika ja arhitektuuri mõiste juures ei ole linki. Andres (arutelu) 31. märts 2017, kell 12:51 (EEST)
----
Kui selle teema pealkirjaks jääb 'Tiib', siis pidagem meeles, jutt on tiivast sellisena üldmõistes, mitte ainult elusolendite tiivast. Heaks eeskujuks on siin ingliskeelne viki (Wing). Pole oluline, kas tiib on bioloogiline või tehislik, aerodünaamika- ja füüsikaseaduste kohaselt on see loodud lendamiseks igal juhul. Näiteks kui me kirjeldame jalga, siis pole oluline, on see bioloogiline või tehislik (ka protees), jalg (samuti lauajalg) on see üldmõistes ikkagi.
Nii bioloogiline kui ka tehislik tiib tekitavad õhus liikumisel ühte moodi tõsteju, nii et selles mõttes pole vahe tegemisel mõtet. Me ei hakka siia alla ju sättima majatiiba, taktikalist tiibhaaret või auto poritiiba - need on ju meil ülekantud mõisted. 82.131.46.8 17. oktoober 2020, kell 17:58 (EEST)
----
"püsimist/kandumist"? Mida see tähendab? --Andres (arutelu) 29. oktoober 2023, kell 20:01 (EET)


Arutelu:Juha Mieto

mälujärgi on inimese hüüdnimi Pitkä-Jussi,
kiire koogel-moogel kinnitab mälestusi
Google otsing Pitkä-Jussi
suwa 15. september 2008, kell 06:22 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kuma.ee/index.php?lang=est&main_id=2334
** In Juha Mieto on 2013-06-24 11:27:58, 404 Not Found
** In Juha Mieto on 2013-07-06 05:11:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:11 (EEST)


Arutelu:Harald Meri

4., 5. või 6. aprill? Minu kasutada olev allikas väidab, et ööl vastu 5. aprilli. --Improvisaator 15. september 2008, kell 12:34 (UTC)

Minu andmetel pole surmakuupäev üldsegi teada. Ööl vastu 5. aprilli jäid nad kadunuks.--WooteleF 15. september 2008, kell 13:27 (UTC)
Teistes artiklites on mainitud Meri isamaalist tegevust. Siin on praegu vaid nimetatud valimist Eesti Kongressi, muust tegevusest tuleks pikemalt kirjutada. Ühtlasi võiks uurimist pikemalt käsitleda, see teema pälvis pikemat aega olulisel määral avalikku tähelepanu. --Ehitaja (arutelu) 25. aprill 2020, kell 00:20 (EEST)

Viidatud artikkel väite juures, kus väidetakse, et lisaks Raivo Palmarule on Lepassalu ka Hiobi süüle viidanud, ei räägi üldse Arne Hiobist. Artikkel ("Mitme näoga diakon"), mis pärineb  ilmselt Lepassalu raamatust, viitab hoopis kellelegi allilmategelasele Šhubrovskile (Kahtlusalused: diakon; lk 158-163)
 Lepassalu on muuseas raamatus "Valusalt valge" (2007) kummutanud Palmaru teooria, nagu võiks Hiobil olla pistmist Meri mõrvaga. Ta toob välja mitmeid Palmaru vasturääkivaid ja kummalisi järeldusi, hoolimata sellest, et tunnustab Palmarut kui head kaasvõitlejat ja töötegijaid. Minu väide: Lepassalu ei ole Hiiobit Meri mõrvas süüdistanud. "Valusalt valge" sisaldab mitmeid teooriaid - kõik ei saa ju õigeid olla. Hiobi väide on ehk üks väheseid, millesse Lepassalul ikka üldse usku ei tundu olevat. Lepassalu suhtub teooriasse kriitiliselt ja pigem pühendab sellele palju vähem aega kui Nt KGB või libametsavendade  versioonidele (Hiobi sõnum, lk 164-172).
Seega, parem oleks sõnastada väide umbes nii:  Palmaru on seostanud Meri ja Kleini tapmisega Arne Hiiobit;  Lepassalu on väljastanud raamatu "Valusalt valge", mis uurib ja analüüsib erinevaid Meri ja Kleini mõrvaga seotud teooriaid vms sõnastus.
Kuna "Valusalt valge" on kõige põhjalikum Meri-Kleini mõrva kirjalik analüüs tänase päevani, siis võiks see ka viidetes olla (Madis Jürgenil pidi samateemaline raamat veel pooleli olema). SimonBoulder (arutelu) 24. mai 2023, kell 23:33 (EEST)

Palun tee ümber. --Andres (arutelu) 25. mai 2023, kell 10:15 (EEST)

Kas Virkko Lepassalu on Arne Hiobit Meri mõrvas süüdistanud?


Arutelu:Russofoobia

Kategooria "Rassism" on minu meelest kindlasti sobimatu, sest venelased ei ole rass. Ka "Ideoloogia" on kahtlane: artiklis ei ole ideoloogiast sõnagi juttu. "Foobiad": see oleneb sellest, mida selle kategooria alla kogutakse. Kategoorialehel selgitust ei ole. Andres 15. september 2008, kell 14:31 (UTC)

Õigekeelsussõnaraamat (2006): märksõnaotsing: ras.sism <20: rassismi, ras.sismi> rasside ebavõrdsuse teooria; rassidiskrimineerimine; ka laiemalt: halvustav suhtumine teisest rassist, rahvusest ja kultuurist inimestesse. --kanakukk 9. jaanuar 2009, kell 18:06 (UTC).

: Noh, "rassism" on vähemalt kahemõtteline. Sobivam kategooria oleks "Ksenofoobia". Andres 9. jaanuar 2009, kell 18:33 (UTC)

"...või vihkamine nende vastu." Foobia on haiglaslik kartus, mitte vihkamine.

Artikli teemaks on mõiste "russofoobia", mitte "foobia". Sõna tänapäevane tähendus ei pea olema kooskõlas selle osade (antud juhul "-foobia") sõnasõnalise tähendusega või sõna ajaloolise tähendusega. Analoogsed näited siitsamast artiklist oleks "Venemaa", "rahvusvaheline", "külm sõda" jne. Tegemist on nn etümoloogilise arutlusveaga. --Minnekon (arutelu) 7. juuni 2018, kell 18:08 (EEST)

Sellist asja nagu russofoobia pole olemas. See on sama reaalne asi kui estofoobia või rootsifoobia. Reaalses maailmas on venemaa ja nende poliitika kartmine põhjendatud faktiga, et neile meeldib naabreid rünnaga ja vallutada. Ei midagi muud. --LeeMarx (arutelu) 29. märts 2022, kell 23:36 (EEST)

Vaata muude keelte artikelid russofoobia kohta (kus erinevalt siinsest artiklist on väited viidatud) või seletavat sõnaraamatut - selline mõiste on olemas ja kasutusel. Nii põhjendatud kui põhjendamata kartus käib selle alla. Sõna osade etümoloogiline päritolu ei määra terviksõna tänapäevast tähendust. Russofoobia ei pea tähendama foobiat nii nagu mesipuu ei pea olema puu. --Minnekon (arutelu) 30. märts 2022, kell 12:36 (EEST)


Arutelu:Lamba- ja karjakoerad

Mis selle normaalne pealkiri võiks olla? Sisu tundub ka ebamäärane. --Epp 15. september 2008, kell 21:03 (UTC)

Võib-olla Lambakoer (üldmõiste)? Geonarva 15. september 2008, kell 21:25 (UTC)
Kas agility on takistusriba läbimine?

Võib vist olla küll, aga kahtlustan, et koerakoolitajatel on see ingliskeelsena terminiks juurdunud. --Epp 15. september 2008, kell 21:46 (UTC)
Pealkiri on õige, aluseks Koeratõugude nimekiri. Tekst on poolik. Eesti keeles pole siiani üldistavaid koerateemasi (FCI rühmad, piirkondlikud tõukoerad jne.) lahti kirjutatud. Teema on tundlik.
Kui suudate agility´le eesti vaste välja võluda ja seda levitada koerainimeste seas, siis ...--Lohusalu 16. september 2008, kell 05:51 (UTC)
Minu meelest võiks see olla artiklis Koeratõugude nimekiri või Koeratõud. Sellise pealkirjaga artiklit ei maksa teha. Andres 16. september 2008, kell 07:01 (UTC)
Mingit normaalset pealkirja polegi sellele võimalik panna, sest tegu on ad hoc alajaotusega. Andres 16. september 2008, kell 07:02 (UTC)
Äärmisel juhul võiks pealkiri olla "Lamba- ja karjakoerad". Andres 16. september 2008, kell 08:26 (UTC)

:Koer#Tõugude_klassifitseerimine ja :Rahvusvaheline_Künoloogiline_Föderatsioon#Koeratõugude_liigitus_FCI_rühmadesse on rühmadesse jagamine kirjeldatud. suwa 30. märts 2013, kell 09:01 (EET)

Siia ei viita midagi. Andres 16. september 2008, kell 08:26 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.valgelambakoer.ee/index.php?option=com_content&task=blogcategory&id=22&Itemid=59
** In Lamba- ja karjakoerad on 2013-06-24 11:59:19, 404 Artiklit #22 ei leitud
** In Lamba- ja karjakoerad on 2013-07-06 10:06:29, 404 Artiklit #22 ei leitud
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:06 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kennelliit.ee/standardid?sess_admin=887a927354eed75dbe5c151946cba27f#M1
** In Lamba- ja karjakoerad on 2013-06-24 12:01:19, Error: timed out
** In Lamba- ja karjakoerad on 2013-07-06 10:08:29, Error: timed out
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:08 (EEST)


Malli arutelu:Laeva üldandmed

* tekk @ õs2006
* dekk @ õs2006
jah dekk oli kunagi kasutusel, kuid sõnavara mugandumise ja korrastamise
käigus on jäänud tekk :) suwa 16. september 2008, kell 06:28 (UTC)
Minu arust ei pea kõik täpselt nii tegema nagu inglise keelses vikis (ei pea üritama kõike tõlkida). Eesti omas, Laeva üldandmetes peaksid olema järgmised andmed: (allpool)
Tau 22. august 2009, kell 11:54 (UTC)

: Tore oleks kui liigitate mis käib kõigi kohta ja mis näiteks sõja-, kaubandus-, purje-, allvee- ja reisilaeva kohta. Kajuti- ja reisijatekohad vist on ainult reisilaeval? :) Tau arutelus juba seletasin, et eraldi koodid (sõjalaevale, reisilaevale jne) tulevad õpetusse ja liigseid ei ole ju mõtet artiklisse panna. --Tiuks 22. august 2009, kell 17:26 (UTC)

:: No see liigitamine oleks üsna tülikas. Kui muuta praegune mall nii, et selles oleksid kõik need andmed, mis siin arutelus, siis saaks seda igat tüüpi laevadel kasutada ja ei oleks mingit jahmerdamist veel eraldi koodidega. Tau 22. august 2009, kell 17:48 (UTC)

:: Muutsin üleval nimekirjas järjekorra paremaks. Tau 22. august 2009, kell 18:03 (UTC)

::: Siia lisatakse kõik, aga ma mõtlen koodi, mis tuleb kopeerida artiklisse. Sellest nopitakse vajalikud väljad välja, sest sõjalaeva välju ei ole mõtet reisilaeva artiklisse lisada. Näiteks soomus ja relvastus käib sõjalaeva koodi (ja artiklisse). Teen üleval alajaotused, teie noppige üldisest välja kui kõikidel tüüpidel ei ole. --Tiuks 22. august 2009, kell 18:10 (UTC)

:::: Ma lisasin nende tüüpide alla ainult need, mis on ainult sellel ühel tüübil. Näiteks ainult sõjalaeval on sõdurid, ainult purjelaeval on taglase tüüp ja ainult reisilaeval on reisijakohad. Ülejaanud ehk siis koguarv miinus need kümme tükki, mis ma välja võtsin, võivivad esined kõikidel tüüpidel. Tau 22. august 2009, kell 18:36 (UTC)

::::: Väga hea, nii ma soovisingi. Kustutan nüüd need ära, mis jagatud said. --Tiuks 22. august 2009, kell 18:44 (UTC)

*Klass
*Tüüp
*Veeväljasurve
*Pikkus
*Laius
*Süvis
*Vabaparda kõrgus
*Tekkide arv
*Peamasinad
*Abimasinad
*Käiturid (käiturid on näiteks sõukruvi, jugakäitur, rataslaeval ratas)
*Kiirus
*Tonnaaž
*Mahutavus
*Kandevõime
*Autonoomsus
*Sõidukaugus
*Sõidupiirkond
*Päästevarustus
*Navigatsioonivahendid
*Meeskond
*Lennuvahendid
*Jääklass
*Kere
*Tekiehitus
*Sõsarlaevad
*Kodusadam
*Kütuse tankid
*Õli tankid
*Moto
*Vapp
===Reisilaeval===
*Rajameetrid
*Autokohti
*Reisijakohti
*Kajuteid
*Kajutikohti
===Sõjalaeval===
*Sõdurid
*Relvastus
*Soomus
===Purjelaeval===
*Taglase tüüp
*Mastide arv

*Sõdurid
*Relvastus
*Soomus

*Taglase tüüp
*Mastide arv

Mis vahe on draught ja draft (süvis), complement ja crew (meeskond), armour ja armor (soomus), honours ja honors. Mis peaks olema kirjas väljal jõuallikas (propulsion)? --Tiuks 23. august 2009, kell 19:33 (UTC)
----
Kuidas tõlkida  (:en:Template:infobox Ship Class Overview)? Kas "laeva klass" sobib? --Tiuks 23. august 2009, kell 19:39 (UTC)

draft, armor ja honors on Ameerika inglise keel. Ma saan aru, et complement on kogu isikkoosesis ja crew isikkooseisu ülejäänud osa peale ohvitseride.

Pigem "laevaklass", aga kas seda malli oleks hetkel kuskil rakendada? Kasutuses olevad mallid võiks kõigepealt korda saada. Arvan, et viska need välja, mida siiamaani pole osanud tõlkida – kui keegi teab millega tegu ja vajalikuks peab, siis tõlgib ja lisab hiljem. Ennem võiks need parameetrid sisse viia, mida suwa ja Tau pakkunud on. 195.50.201.14 23. august 2009, kell 19:57 (UTC)

: Tau ütles ka, et osa on mõttetud ja neid eestikeelsesse õpetusse ei panegi. Hetkel kammingi läbi eelnevat loendit, et soovitud juurde lisada. Tõlget klassi mallile tahtsin selle pärast, et enne alamlehe tegemist on vaja eestindada. Õpetuse lehel on hea tõlget teha (hetkel on see isegi infokastis). --Tiuks 23. august 2009, kell 20:04 (UTC)

Kas jõuallika (propulsion) võib asendada "peamasinad"? Hetkel on eraldi. --Tiuks 23. august 2009, kell 20:14 (UTC)

No minu arvates peaks Peamasinatest, Abimasinatest ja Käituritest piisama. Tau 23. august 2009, kell 20:58 (UTC)

: Asi selles, et jõuallikas jääb nagunii, sest see on inglise vikis. Asendaks lihtsalt jõuallika peamasinaga. Mallist  lugesin õpetusest Peamasin - Laeva jõuallikad (tüüp, kui teada, siis ka mark ja mudel) ning nende koguvõimsus.

:: Võib asendada jah. Tau 23. august 2009, kell 21:05 (UTC)

Malli kasutavatel lehtedel on rida "meeskond" 2 korda (järjest). --Jaan513 12. detsember 2009, kell 19:05 (UTC)

Aitäh! Tegin korda. --Tiuks 12. detsember 2009, kell 21:26 (UTC)

Ma arvan, et "Ship boats" tähendab laeval olevate (pääste)paatide andmeid/arvu. Praegu läheb see ilmselt päästevarustuse alla. Pelmeen10 (arutelu) 10. november 2018, kell 22:30 (EET)

laeval võib olla palju erinevaid (abi)paate, päästepaat on üsna kitsas mõiste. suwa 25. juuni 2022, kell 15:31 (EEST)
Mis on sõidukaugus? Pelmeen10 (arutelu) 10. november 2018, kell 22:35 (EET)

hetkel on
 | tonnaaž                  =
 | veeväljasurve            =
 | mahutavus                =
kuid vt
* https://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php/Mahutavus
* https://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php/Kogumahutavus
** Tauri Roosipuu. Mis see kogumahutavus ikkagi on? Meremees nr 1, 2017, lk 25
ning ka mallis Infokast laev on
 | veeväljasurve    =
 | GT               =
 | NT               =
kiirülevaate saab ka kirjutisest :Laevamõõdud
suwa 25. juuni 2022, kell 15:18 (EEST)

Siin on praegu pandud "mahutavus" vastavusse ingliskeelse parameetriga "Ship tons burthen". See on küll viga.

Veeväljasurve ei ole sama mis mahutavus ega kogumahutavus (GT).

See mall tuleks asendada malliga . Inglise vikis on ka nüüd mallide liitmine ette võetud. Pikne 25. juuni 2022, kell 16:50 (EEST)


Arutelu:Valimised

* valima @ õs2006
* valimised @ õs2006
Seega võiks #def olla pigem töövõtte/tegevuse kirjeldus, mis tagab teatud tingimustel, soovitud tulemuse saavutamise. suwa 16. september 2008, kell 06:33 (UTC)
----
Siin on rahvahääletuse ja valimiste mõiste segi aetud. Ja on olemas ka näiteks rektorivalimised. Andres 16. september 2008, kell 07:34 (UTC)

Valimisteks kutsutakse tavaliselt rahva hääletamist, mille tulemusel jagatakse ametikohti või positsioone.
Enam paremini ei saagi Stockholmi sündroomi mitte kuidagi defineerida :D:D:D Kas terve maakera wiki on vasakjoodiklaste poolt täielikult üle võetud või ainult see poliitiline(ametikohtade jagamise) osa?????

Kuidas Sina esimese lause sõnastaksid? Andres (arutelu) 11. oktoober 2017, kell 00:27 (EEST)


Kasutaja arutelu:Zxc~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Zcx! Andres 17. september 2008, kell 08:26 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Zxc~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Les Diamants

Ajaloo all oli niisugune jutt, mis on juba kolmandat korda ilma kommentaarideta eemaldatud:
Saage aru, kui üks asi on siit mitu korda eemaldatud, siis järelikult asjaosalised EI SOOVI, et see jutt siin sellisena on. Aitäh!

Les Diamants moodustus 2004. aasta suvel, kui varem Muscimolis trumme mänginud Oliver Koit ning Migreenis, Lost In The Supermarketis ja Rawonesis kitarri mänginud Mart Niineste interneti vahendusel tutvusid ja Tehnika tänava prooviruumis kokku said. Tekkis klapp, mida süvendas tüdimus tavalisest amatöörpungist ning huvi varajase New Yorki pungi ning mujal maailmas lainetava garaažiroki vastu. Soov "midagi sarnast" ka ise teha viis esialgu veel nime ja kujunemata koosseisuga bändi moodustumiseni. Paar nädalat hiljem liitus bändiga vokalist Hannele Turu, kes oli varem laulnud Lasnamäe indie-bändis Bad Apples.
Esialgu tegutseti rohkem oma lõbuks ja kolmekesi. Inspiratsiooni leiti ansamblite Ramones, The Stooges, Boss Hog, New York Dolls ning Yeah Yeah Yeahs loomingust ning lähenemisest. Kirjutati valmis klassikud "Hello Mr. Spencer" ja "Gimme All Your Diamonds". Nimeks võeti peale pikemaid vaidlusi Les Diamants, mis pärines James Bondi filmi "Diamonds are forever" prantsuskeelsest pealkirjast.
Oktoobris salvestati Kohilas, hambakliiniku puhketoas esimese demo põhjad, milledele Hannele hiljem tekstid peale laulis. Lugusid "Hello Mr. Spencer" ja "Raw Blues Song" sisaldanud CD-R sai nimeks "Obnoxious". Üllitisega mindi legendaarsesse baari Levist Väljas, kus tol õhtul pidi tööl olema scenemaker Janno Zõbin, kelle vahetus oli paraku pool tundi varem lõppenud. Niisiis sokutati kahe looga plaat DJ Glorious Ingrido (eraelus kultuurikriitik Ingrid Kohtla) kätte, kes sellest vaimustus ning mõlemat lugu öö jooksul mitu korda mängis.
Kui Ingrid Kohtla oli välja pakkunud, et võib bändile kontserdi korraldada, hakati otsima bassimängijat. Valituks osutus seni Kwing-Kungksis mänginud Sven Oeselg (Udu). Selleks ajaks oli olemas ka hädapärane 7-looline repertuaar.
Esimene kontsert toimus 3. detsembril 2004 TLÜ Pärnu mnt ühiselamu all keldris, kunagises klubis Pif-Paf, mille ruumid fotograaf Viktor Koškin oma retromaigulise erapeo jaoks oli välja rääkinud. Peale Les Diamantsi esines ka noor rock-bänd Circus. Kontserdist ja alkoholist hoogu saanud publiku hulgas olid ka legendaarse mürabändi Zahir liikmed, kes sealsamas ekspromt esinesid.

Veidi enne esimest esinemist oli bändi demosalvestust kuulnud ka Karel Kattai, aka DJ Ninja, kes kutsus Les Diamantsi Eesti Muusikaakadeemia stuudiosse salvestama. Fenomenaalse ajaraiskamise tulemusena mängiti ja lauldi kuue tunniga sisse loo "Zero Zero Zero" partiid, mida Oliver hiljem kodus miksis ja masterdas. Salvestust kuulis muuhulgas indie-bändi Pia Fraus liider Rein Fuks, kes selle oma plaadifirma "Seksound" kogumikplaadile "Kohalik ja kohatu" (Seksound; 2005) pani.
Samaegselt esimese esinemisega sai bänd veel pakkumisi, mis kõik vastu võeti. Kokku toimus detsembris viis esinemist, mis viisid Les Diamantsi vaikselt Tallinna muusikakaardile. Bändi ei defineeritud päris punkbändina, punkarid jäid mängust välja. Pigem vaimustus Les Diamantsist indie-publik.
Veebruaris 2005 astuti üles tolle hetkeni suurimal kontserdil "Diletantide Avangard 2" ning debüteeriti Tartus Sid Viciouse mälestuskontserdil. Tartu publik võttis bändi vastu soojalt, kuid segaste tunnetaga.
Kevadtalvel jätkus aktiivne kontserttegevus, võõrustati siia sattunud välisbände nagu soomlaste stoner-rock ansambel Fun ning punk/blues kollektiiv Slideshaker. Samaaegselt plaaniti EP väljandmist, mis esialgu vahendite nappuse taha takerdus. Aprillis esineti esimest korda Valga Rockiklubis, Tartu suurimal indie-peol "Cutting Edges" ning üritustesarja "Teenage Kicks" väljasõidul Riias klubis Depo. Umbes samal ajal aprillikuus käis kitarrist Mart Niineste Rock Cafe's Vennaskonna kontserdil, kus muuhulgas pakkus koos Tõnu Trubetskyga soendusbändi vaadates-kuulates Les Diamantsi Vennaskonda soendama.
Maikuus võeti ette ühepäevane stuudiosessioon Seksoundi stuudios, sisse mängiti neli lugu, mis plaaniti EP'na välja anda. Samal ajal lepiti tuntud DJ Raul Saaremetsaga kokku, et Les Diamants salvestab tema saate "Vibratsioon" jaoks kolm lugu. Sessioon toimus 10. juunil. Lood olid  "Stoidi", "Hello Mr. Spencer" ja "Boob". Helirežisöör oli Teet Kehlmann. Saade Les Diamantsi lugudega jõudis eestrisse 11. augusti õhtul.

Umbes samal ajal, 2005. aasta juuni alguses selgus täieliku ootamatusena, et Vennaskond oli Les Diamantsi oma tuurile soendusbändiks võtnud, seda Les Diamantsile ütlemata. Järgnesid tulised bändisisesed vaidlused ettevõtmise mõttekuse üle ning 16. juunil esineti esimest korda koos Vennaskonnaga. Juhtus see Von Krahli teatri baaris.
"Vennaskonna Linnusetuur" kestis kuni 27. augustini. Kokku anti 19 kontserti Eesti eri paigus, enamasti maakohtades, kuhu muidu ei sattukski. Paaril kontserdil tegi kaasa ta pop-rock ansambel The Tuberkuloited, kuid seiklusvaimu puudumine sundis neid loobuma. Enamus kontserte anti kahekesi. Enne mängis Les Diamants, siis Vennaskond. Tuuri eri etappidel tegid kaasa ka The Belka (Pärnu), Süütu Vanaema (Rakvere), No Fun (Valga) ja Depoo (Tartu). Kui Vennaskonnas mõni liige kadunuks jäi, asendasid Mart Niineste ja Oliver Koit puudujaid. Mart basskitarristi Anti Pathique' ja Oliver trummar Anneli Kadakat.

Oktoobris sattus Les Diamantsi kevadise Vibratsiooni Sessiooni ajal lugu "Hello Mr. Spencer" Raadio Kahe saate "Pleier" nädala demoks. Lahtiseletatult tähendas see, et lugu käis iga päev kindlal kellaajal koos asjalike kommentaaridega eetris. Bänd ise sai sellest teada juhuslikult raadiot kuulanud tuttava kaudu.
Novembri esimesel nädalal, 2-4. novembrini, viibis Les Diamants Tartus Forwards stuudios, kus salvestati esikalbumi materjal. EP kasvas täispikaks kümne looga plaadiks.
12. novembril esines Les Diamants peale pikemat pausi Tallinnas Von Krahli teatrisaalis linnakultuuri festivali "Operatsioon B" pealaval. Peale Les Diamantsi esinesid Eesti punklegend JMKE, Soome kultusbänd 22 Pistepirkko ning USA new-wave ansambel Groovski.
Detsembris esineti Tartus koos kultusbändiga Sõpruse Puiestee 29. detsembril esitles Les Diamants Rock Cafe's oma esimest kauamängivat "Fortune Fools". Kontserdil tegid kaasa ka sõprusbändid Zahir, Shelton San ja Kwing-Kungks.
2006. aasta algul võttis tormilisest aastast pisut väsinud bänd kõigi loogikareeglite vastaselt puhkuse. Anti mõned üksikud kontserdid koos sõprusbändidega skenelt. 9. märtsil esineti Von Krahlis koos Rootsi ansambliga Alarmrock ning Tallinna eestivene rock-bändiga J-Stick. See kontsert teadvustas Les Diamantsi olemasolu ka Tallina venekeelsele publikule.
Andres 18. september 2008, kell 08:00 (UTC)


Kasutaja arutelu:Epinephrine~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Epinephrine! Andres 18. september 2008, kell 08:03 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Epinephrine~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Mormoonid

Kas tühistatud muudatustel oli sisulisi puudusi? Mulle tundus esmapilgul, et nad lisasid infot. Andres 18. september 2008, kell 11:05 (UTC)

Nad ei lisanud nii palju infot mormoonide liikumise kui konkreetselt Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku kohta ja olid ilmselgelt kallutatud (näiteks viide kolmainsusesse mitteuskumisele oli välja võetud). Ma üritan need faktid integreerida mõlemasse artiklisse, aga mitte sellisel kujul. -- Toomas 18. september 2008, kell 11:09 (UTC)

Ma lisasin "Uskumised" osa nii, et see mida mormoonid usuvad oleks omaette. Ma arvan, et nii on arusaadavam. Ma panin sinna selle lause mis ütleb, et nad ei usu kolmainsusesse. kilamog 14. mai 2013, kell 8:28 (EET)
Söandan arvata, et pealkiri peaks olema Mormoonlus või miskit sarnast, vrd luterlased-luterlus, kristlased-kristlus v neegrid, indiaanlased jne; nt "Teistes keeltes" ENG link viib artiklini Mormonism..., aka pehmelt väljendudes, ebakorrektne pealkiri --Pietade 22. november 2011, kell 20:07 (EET)
Lisaks: ENG artikkel Mormonism millegipärast ei lingi eestikeelsele artiklile, EST artikkel aga lingib vasakul ääres ENG Mormonism artiklile... --Pietade 23. november 2011, kell 12:22 (EET)

Täiesti võimalik, et antud juhul ongi vajalik kahte eraldi artiklit - "mormoonid" ja "mormoonlus". Praeguses artiklis ei ole tegelikult midagi, mis oleks vastuolus ingliskeelse artikli "Mormons" sisuga, küll on aga ilmselt valed ja eksitavad siit tehtud intervikilingid. Niisiis ei ole ebakorrektne pealkiri, vaid seosed muukeelsete vikidega. Mis ei välista seda, et peaks eraldi rääkima "mormoonlusest" kui kultuurilisest nähtusest. -- Toomas 25. november 2011, kell 12:02 (EET)

Ma arvan ka, et võibolla oleks kergem teha kahte erinevat artiklit. Praeguseks ma lihtsalt parandasin esimest lõiku nii, et on selge, et Mormoon viitab usuliikumisele kui ka Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kiriku liikmele. kilamog 14. mai 2013, kell 8:28 (EET)

: Ülaloleva artikli "suurem osa" tähendab ingliskeelse Wiki järgi — 99% mormoonidest, seega ehk langeb ära ka "uskumuste kirjeldamise" keerulisus, kuigi, nojah, kirjeldada on alati keeruline --Pietade 25. november 2011, kell 16:49 (EET)
"parteilane" versus "partei õpetus/doktriin" – allolev tõlge/artikkel (ingliskeelsest Wikist) käsitleb "parteilasi"; artikkel "doktriini" kohta eestikeelses Vikis puudub; ülalolev artikkel sisaldab faktivigu ja on selgelt kallutatud; sõna pejoratiivsest varjundist nt vene keeles saan ehk aru, miks seda "üle võtta", sellest ei saa, jne, jne. --Pietade 25. november 2011, kell 18:21 (EET)

: Need faktivead oleks sel juhul kohane välja tuua. Ei leia neid hetkel kuskilt. Ja kuhu see artikkel kallutatud on? Kui süüdistad, siis tõenda. -- Toomas 26. november 2011, kell 15:16 (EET)

:: 1. lõik: "Mormoonid (tuntud ka nimede all viimsepäevapühakud, viimse aja pühad, viimse aja pühade liikumine ja mormoonlus)..." — kuidas seda eesti keeles mõista? (Mormoonid= ... pühad, ...liikumine)...

:: 2. lõik: inglisekeelselt lehelt tuleb välja, et see on soovituslik, ja kasutavad sõna "mormoon";

:: 3. lõik: see "suurem osa" on 99%...

:: 5. lõik: kui N linnas elab ütleme 100 000 elanikku, kellest alla 1000 harrastab mitmikabielu, siis, kas 6-lõiguline sissejuhatus linna elanikest peab need 1000 esile tooma või ei, häbiväärne komme muidugi, ehk peabki;) ;

:: 6. lõik: kuidagi ei saa lause lõpust aru: "ja seitsmekümned."

:: --Toivo 26. november 2011, kell 15:32 (EET)

::: Arusaamise vähesus ei tähenda veel vigu.

::: Pühad ei tähenda eesti keeles mitte ainult tähtpäevi, vaid ka pühasid inimesi. Või Sa arvad, et viimse aja pühad tähendavad mingeid konkreetseid päevi? Kui Sa loed esimese lõigu lõpuni, siis on ju arusaadav, et räägitakse usulahu erinevatest nimedest ja selles kontekstis ei ole liikumise ega lus-liitelise sõna kasutamises midagi eksklikku.

::: Mina ei loe ingliskeelselt lehelt välja, et teises lõigus oleks mingi vastuolu. Eelistatud nimetus on ikkagi "viimse päeva pühad", olgugi, et nad on leppinud mormoonide nimetusega. Jah, seda selgitust saab laiendada, aga midagi valet siin ei ole.

::: Kas 99% on siis väiksem osa kui 1%? Ei mõista etteheidet.

::: Kui mormoonid on inimeste teadvuses eelkõige seostatud ajalooliselt mitmenaisepidamisega, siis on küll oluline mainida, et nad ei praktiseeri seda enam ammu. Milles Sina näed negatiivsust, näen mina olulist informatsiooni, mis aitab nende mainet pigem parandada asjatundmatu lugeja silmis.

:::: Artiklisse "Ürgaeg" sobiks ehk lisada, et matriarhaat küll ammu likvideeritud, mõnes paigas aga harrastatakse/viljeldakse seda tänini...--Toivo 10. detsember 2011, kell 00:03 (EET)

::: "Seitsmekümnetest" ei saa aru seepärast, et seegi tuleks eraldi artiklis lahti kirjutada. Kuna Sa ju meil ingliskeelsele vikile pidevalt viitad, siis palun loe ise aadressil http://en.wikipedia.org/wiki/Seventy_(Latter_Day_Saints) ja soovi korral tõlgi see ära, selle asemel, et pseudoprobleeme tekitada. -- Toomas 26. november 2011, kell 15:58 (EET)

:::: Nujah! --Toivo 26. november 2011, kell 16:11 (EET)

::::: Noored leninlased (tuntud ka kui noor leninlus, pühad liikumine) --Toivo 26. november 2011, kell 16:16 (EET)

:::::: Mormonistid, Adventistid, jne ? --Toivo 27. november 2011, kell 09:34 (EET)
Minu meelest eeldavad pealkirjad "mormoonid" ja "mormoonlus" sama sisu. Lihtsalt mulle tundub esimene loomulikumana. Meil on ka artikkel Amišid, kas pealkiri peaks olema "Amišlus"? Andres 26. november 2011, kell 10:51 (EET)

leninlased versus leninism? minu arust ei ole samad mõisted; üks on õpetus (mormonism, pikk ja keeruline, inglased on selle lahti kirjutanud, sort of, arvan), teine käib seda järgivate humanoidide kohta, brainwashed or not, humanoidid ikkagi, pealegi ei suitseta, jne, jne, mina küll ei suudaks, ehk ;-) --Toivo 26. november 2011, kell 14:05 (EET)

kuigi nojah, timurlased-timurlus; kui seda vene keelest tulevat pejoratiivset "varjundit" juures poleks, siis ehk, jah, või, ei tea --Toivo 26. november 2011, kell 14:14 (EET)

vene Wiki on ka lahti kirjutanud, kuigi lühemalt; mind ennast hakkas huvitama, kas see prohvet, kes inglise Wiki paremas veerus ülareas keskel, praktiseeris mitmemehepidamist või ei ;—) --Toivo 26. november 2011, kell 14:22 (EET)

vaatasin amiše ja tõdesin, et nemad küll USA presidendiks/osariigi kuberneriks ei pürgi, mida ei saa öelda mormoonide kohta ("käige mu sõnade, mitte mu tegude järgi"), nii et jällegi poliitika... --Toivo 26. november 2011, kell 15:18 (EET)
Tulemuseks ehk 2 artiklit: "Mormonism (v 'Mormoonlus') – usund, mida järgivad mormoonid" + "Mormoonid" ENG Wikist ? --Toivo 26. november 2011, kell 15:43 (EET)

Polügaamia võib ju olla ka mimtemehepidamine, näib mulle, eriti kui pilte vaatan ;-) --Pietade 25. november 2011, kell 11:16 (EET)
seega, kuhu see alumine siis lõpuks asetub? --Pietade 25. november 2011, kell 11:16 (EET) see on see osa mille suhtes nad mulle oma soovi avaldasid, kusagil oli sellest juttu --Pietade 25. november 2011, kell 11:42 (EET) , st, et see alumine osa (ENG Wikist) oleks ka EST Viki vastava artikli sisuks --Pietade 25. november 2011, kell 11:49 (EET) pilt on muidugi minu pandud --Pietade 25. november 2011, kell 11:49 (EET)

Minu meelest ei saa seda alumist teksti üldse üks-ühele meile üle võtta, sest see toob sisse mõisteid, mida Eestis ei tunta ja mis tuleks sel juhul eelnevalt muudes artiklites lahti kirjutada – näiteks "Ameerika teine suur ärkamine". Siin tuleks tublisti tööd teha enne kui see eestikeelsele lugejale piisava selguse omandab. Minul ei ole ausalt öeldes hetkel sellega aega tegelda. -- Toomas 25. november 2011, kell 12:02 (EET)

: Minu poolest võib ta hetkel siin ka seista, tõlgin viimase, puuduoleva lõigu ka juurde ja kõik. "Ameerika teine suur ärkamine" – mnjah, saan aru. --Pietade 25. november 2011, kell 12:08 (EET)

:"Ameerika teine suur ärkamine", 1800-1840, seda pole ka ENG W lahti kirjutanud, eraldi artiklisse.

:Võimalik, et need kaks USA kodanikku, konkreetse üle 14,1 milj liikmega usulahu liiget, kellel ka eestikeelseid vendi/õdesid, tegutsesid ajendatuna sellest, et neile ei meeldi hetkel selle pealkirja all ülaloleva eestikeelse artikli sisu, mina ei tea; esmapilgul tundub nende poolt väljapakutud ENG versioon olevat üks neutraalsemaid, mis selle pealkirja all esitatakse. Seega, tõlkisin, linkisin (e.k–se V–ga), ja siin all ta on.--Pietade 25. november 2011, kell 14:25 (EET)

:: Kusjuures paremasse veergu sobiksid ehk arvulised näitajad, mis ENG lehel ülal on.--Pietade 25. november 2011, kell 14:43 (EET)

::: Ilma arvnäitajateta poleks see "asi" ilmselt täielik/korrektne.--Pietade 25. november 2011, kell 14:51 (EET)
----
Selles artiklis on mõeldud rääkida mormoonlusest üldse, mitte ainult Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kirikust. Andres (arutelu) 14. mai 2013, kell 09:31 (EEST)
Pärast parandusi läks algus segaseks ja keeleliselt vigaseks. Kui panna artikli pealkirjaks "Mormoonlus", saab vast paremini esitada. Andres (arutelu) 14. mai 2013, kell 09:32 (EEST)

Proovisin parandada keeleliseid vigu. kilamog 22. juuli 2013, kell 9:18 (EEST)

Endiselt sama meelt, et "Moormoonid" / "Mormoonlus" kaks eraldi artiklit (NKVD-ism versus NKVD-lased). --Pietadè (arutelu) 14. mai 2013, kell 09:47 (EEST)

: Mina olen ka sama meelt. kilamog 22. juuli 2013, kell 9:18 (EEST)

:: Siis tuleks esilõik ümber sõnastada ja jätta siia artiklisse see, mis en wi-st sai kunagi tõlgitud (vt ülal); saaks ka iwiki lingid korrektseks/vastavaks.--Pietadè 22. juuli 2013, kell 09:59 (EEST)

:: Mis see erinev sisu oleks? Andres (arutelu) 22. juuli 2013, kell 10:23 (EEST)

::: Üks on liikumise liikmetest (arv, põhiuskumused, esinemissaegedus maailmas riigiti, poliitikud jms); "mormoonlus" aga liikumisest, selle kujunemisest jne--Pietadè 22. juuli 2013, kell 10:36 (EEST)

:::: Kas näiteks peaks tegema eraldi artiklid Metodism ja Metodistid, Luterlus ja Luterlased jne? Minu meelest ei ole tegu eri teemadega. Andres (arutelu) 22. juuli 2013, kell 13:45 (EEST)
----
Kes on mormoonid? Mis asi on mormoonlus? Kaks erinevat küsimust, kaks erinevat artiklit vastuseks, mu meelest, nii et liitmisele vastu (siis läheks lugejale veelgi segasemaks, ehk) --Pietadè 22. juuli 2013, kell 10:46 (EEST)
+ Artiklite kokkuliitmise korral ei saa ju "koondartiklile" lisada kahte komplekti intervikisid --Pietadè 22. juuli 2013, kell 11:16 (EEST)

Noh, minu meelest on just praegu segane, sest lugejale pole selge, mida millise pealkirja alt otsida.

: Mormoonluse artikkel siis ehk rohkem konkreetse usundi kesksemaks kirjutada (kuigi esmapilgul see nii tundubki olevat); ja esirea täpsustus ka ju viitab, et ühes artiklis tegu pioneeridega, teises pioneeriorganisatsiooni põhikirja ja muu säändsega--Pietadè 22. juuli 2013, kell 14:05 (EEST)

Kahtesid intervikisid ei saa jah. Andres (arutelu) 22. juuli 2013, kell 13:45 (EEST)

: Hetkeseisuga on nad vähemalt sisuliselt vastavad.

Vahe paistab olevat eri keeltes erinev. Andres (arutelu) 22. juuli 2013, kell 13:48 (EEST)


Arutelu:Adam Bremenist

Tsitaat tuleks tõlkida. Andres 19. september 2008, kell 06:57 (UTC)

http://de.wikipedia.org/wiki/Datei:Adam_von_Bremen.jpg
selle on all märge, et commonsi jaoks ei pruugi sobida, kas vikisse sobib? suwa 25. veebruar 2012, kell 11:05 (EET)

Peaks sobima Commonsisse. 90.190.114.172 25. veebruar 2012, kell 11:10 (EET)