Arutelu:Sten-Hans Vihmar

Ehk oleks mõistlik artikkel ära kustutada.
Mis tähendab 'sai täishääled'? 100% häältest? --[[Kasutaja:Metsavend|Metsavend]] 25. mai 2007, kell 19:48 (UTC)

Sünniaastaks oli märgitud 1987. See on kadunud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. detsember 2007, kell 08:53 (UTC)
[http://209.85.135.104/search?q=cache:YacBfwOXA78J:www.jooks.ee/index.php%3Fid%3Ddownload%26table%3Dsys_attachments%26recid%3D195+sten+hans+vihmar+1987&hl=et&ct=clnk&cd=6&gl=ee Siin] on ka sünniaastaks 1987. – [[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 5. detsember 2007, kell 11:57 (UTC)

Enne oli nii:
Ta on tegutsenud ERL Natsionaal-Demokraatide maleva koordinaatorina ja poliitilise survegrupi Alati Ustav eestvedajana.
Andres 14. veebruar 2010, kell 13:23 (UTC)
Ta võtab sageli sõna meedias ning analüüsib paljudele väljaannetele regulaarselt Venemaa välispoliitikat ja arenguid.

See tundub liialdusena. Oleks tarvis rohkem konkreetsust. Andres 14. veebruar 2010, kell 13:25 (UTC)

*Eesti Vabadusvõitlejate Liit

Välja võetud. Andres 2. aprill 2010, kell 15:12 (EEST)

:Ja veelkord. Adeliine 9. oktoober 2011, kell 01:26 (EEST)

Kogu artikkel kubiseb viitamata väidetest ja üleüldse tundub enesereklaamina. Esimese viite link ei tööta (võimalik, et ajutiselt maas muidugi), teiselt ei leia ma mingit infot Sten-Hans Vihmar või isegi selle AU kohta. Lausest, mille taga 3. viide on, võiks justkui lugeda, et Vihmar kogu selle allkirja värgi algatas, kuid viitest võib ainult lugeda, et Vihmar on antud teemal sõna võtnud, mis tema seotus antud ettevõtmisega on, on ebaselge. See "Eesti Edward Lucase" jutt on täiesti ebausutav. Ma ei ole üheski korralikus (ega ka kollases) kohanud ühtegi analüüsi antud kodanikult, ausaltöelda pole temast kuulnudki. Tõenäoliselt koostab kodanik oma analüüse ainult oma blogis. Panen üles  mallid kuna olemas olevad allikad ei toeta praktiliselt üldse artiklis olevat juttu.--Kyng 20. aprill 2010, kell 10:13 (EEST)

Kõigega nõus. Eemaldasin võrdluse Edward Lucasega ja panin iga lause lõppu "Lisa viide"-malli. Peavoolumeedias on temast väga vähe kirjutatud.--WooteleF 20. aprill 2010, kell 11:27 (EEST)
----
Vihmar kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ühinenud üksikkandidaadina Tartu linnas kogudes 155 häält ning asudes seega kandidaatide üldjärjestus 40-nendal kohal 61-st Riigikogu kandidaadist.

Arusaamatu ja vigane lause. Andres 8. märts 2011, kell 08:24 (EET)
----
Siin on tehtud selgitusteta kärpeid. Andres (arutelu) 4. märts 2012, kell 22:02 (EET)

Sten-Hans (või tema fänn) tegutseb jälle. Kas järgmine kord, kui ta omatahtsi kustutab, võiks 62.65.34.227 ära bännida? --Oop (arutelu) 13. september 2012, kell 01:03 (EEST)

: Peaks vast proovima temaga kontakti saada ning küsida, milles asi on. Muudatuste tagasipööramine pole ka raske. Andres (arutelu) 13. september 2012, kell 07:04 (EEST)

::Juhul, kui seda kohe tehakse. Kui keegi jõuab midagi peale kirjutada, on see juba tüütum. Me võiks aega märksa kasulikumalt kulutada. --Oop (arutelu) 13. september 2012, kell 09:08 (EEST)
---
Infot võeti välja. Andres (arutelu) 21. november 2013, kell 22:08 (EET)
Jälle võeti midagi välja. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 16:40 (EET)
Ju-Jutsu Liit? Andres (arutelu) 16. juuni 2015, kell 09:14 (EEST)

Vihmar on õppinud Euroakadeemias rahvusvahelisi suhteid.
Teda peetakse EKRE üheks alusepanijaks ning "arhitektiks".
Tema esivanemad olid baltisaksa aadlikud.
Kas ta muutis nime? --Epp 17. veebruar 2016, kell 09:34 (EET)
Siit on kõrvaldatud seosed Eesti Leegioni  Sõprade Liiduga. Minu meelest peaks olema võimalik tõendada vähemalt seda, et ta on olnud selle organisatsiooni juhatuse liige. Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 14:50 (EEST)
----
Vihmar määratleb end parempoolseks konservatiivseks rahvuslaseks.

Võeti välja, sest on viitamata. Minu meelest tuleb sellisel juhul panna viitamismärkus. Andres (arutelu) 7. juuli 2016, kell 20:04 (EEST)
----
Rahvuskonservatiiv.

Välja võetud. Andres (arutelu) 22. september 2016, kell 02:56 (EEST)
Eesti Rahvusliku Liikumise, Eesti Leegioni Sõprade Klubi, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna üks asutajaliikmetest ning Eesti rahvuslaste üks juhtidest. Endine Isamaaliidu noortekogu juht.

Välja võetud. Andres (arutelu) 25. september 2016, kell 00:56 (EEST)
Võib-olla kustutaks üldse kõik ära? Andres (arutelu) 25. september 2016, kell 00:56 (EEST)

Kuna palju kinnitamata infot, siis oleks mõistlik ära kustutada. Jätsin alles info, mis linkidega kaetud.

Kustutada ei tule mitte seda, mis on viitamata, vaid seda, mida pole võimalik viidata. Andres (arutelu) 3. november 2016, kell 03:06 (EET)
Mis akadeemia see niisugune on ja mida tähendab Datu Sadja?
----
Autasud on välja võetud. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2017, kell 07:12 (EET)

Ma ei näe, et isik oleks Vikipeedia mõttes tähelepanuväärne (vt ka en:Wikipedia:Notability (people). Temast pole usaldusväärsetes allikates pikemalt kirjutatud, pole olnud ka tähtsatel ametikohtadel vms. Praeguse seisuga tuleks see artikkel kustutada. --Minnekon (arutelu) 11. mai 2020, kell 11:20 (EEST)

See on jätkuvalt probleem. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. juuli 2022, kell 12:28 (EEST)
Olen erapooletu. Tundub piiripealne juhtum. IRLi noorteühenduse juhtimine 2007-2010 on siiski vähemalt minu meelest suht suur asi. Mina pigem jätaks. Metzziga (arutelu) 22. juuli 2022, kell 12:33 (EEST)
Minu meelest väärib artiklit. --Andres (arutelu) 22. juuli 2022, kell 13:47 (EEST)

Mõnes mõttes piiripealne juhtum, aga artikkel võiks siiski alles jääda. Velirand (arutelu) 30. detsember 2022, kell 17:37 (EET)

:Kustutamise poolt Sillerkiil (arutelu) 30. detsember 2022, kell 20:22 (EET)

Ta kuulub EELK Tallinna Toompea Kaarli kogudusse ja on Kaitseliidu Toompea malevkonna liige. On abielus Evelin Vihmariga.
* L’Etoile Européene du Dévouement Civil et Militaire (EEDCM) médaille (Euroopa tähe teenetemedal pühendumise eest tsiviil- ja militaarvaldkonnas) (2016)
* Légion Etrangère médaille d'Honneur de l'Amicale (Prantsuse Võõrleegioni veteranide aumedal) (2016)
Vihmar on üks MTÜ Vaba Ukraina algatajatest. MTÜ Vaba Ukraina toetab vaba ja demokraatliku Ukraina arengut ja võitlust oma iseseisvuse eest. MTÜ Vaba Ukraina on saatnud Ukraina relvajõududele poole miljoni euro eest meditsiinivahendeid ning õpetanud ukrainlastele sõjameditsiini.
Vihmar on konservatiivse arvamusportaali Konservatiiv üks asutajatest.
Vihmar on Kaitseliidu Harku Rannikukaitse Üksikkompanii üks asutajaliikmeid. On teeninud Kaitseliidus nii jao- kui ka rühmapealikuna ning olnud ka kompanii operatiivülem.
Ta lahkus erakonnast erimeelsuste tõttu Helmetega, kes Vihmari hinnangul ei soovinud enam konservatiivset maailmavaadet esindada vaid kaldusid üha enam äärmuspopulismi.
WikedKentaur (arutelu) 23. mai 2023, kell 08:31 (EEST)


Arutelu:SKT elaniku kohta

Sageli kasutatakse modifikatsiooni, mis on ostujõu pariteedi järgi ümber arvestatud. Kuidas seda nimetatakse? Andres 14. aprill 2007, kell 10:38 (UTC)
Võib-olla riigiartiklites ongi tegelikult see. Andres 14. aprill 2007, kell 10:39 (UTC)

Missugune SKT elaniku kohta andmete allikas sobib paremini: Human development index (2004., taabel) või The World Factbook andmed (2006. est.)? Nt Albaanias oli SKT elaniku kohta vastavalt 4978 ja 5700. Geonarva 21. august 2007, kell 19:17 (UTC)
SKT elaniku kohta ostujõu pariteedi järgi peaks olema eraldi artikkel. Andres 15. veebruar 2011, kell 12:50 (EET)
Teine lõik tekitab segadust: kas järgnevates andmetes ostujõudu arvestatakse või mitte? Andres 15. veebruar 2011, kell 12:52 (EET)

Keegi kes viitsib peaks tabelid korda tegema, et sorteerimisest mingit kasu oleks. Arvu vormistamisel peaks kasutama ühte konkreetset stiili, mitte erinevaid 9000 9 000 jne. --62.65.192.85 3. märts 2014, kell 08:44 (EET)

Nüüd töötab sortimine. 193.40.10.180 5. märts 2014, kell 21:30 (EET)


Arutelu:Mosh

Kui kellegil, kes eesti keeles natuke rohkem asja mõistab on eestikeelsed vasted neile ingliskeelsetele terminitile. Ei tea, kas nad on kuidagi eestipäraste nimetustega üldse oleamski?
Veel üks asi, milles ma just 100% kindel ei ole on see, kuidas käsitleda termineid mosh, skankimine ja hardcore dancing. Ma vaatan asjale, nii et hardcore dancing, skanking on moshimise alaliigid, sest nad on lihtsalt natuke teistmoodi. Pole veel otsustanud, kas panna nad siia samma artiklisse või teha nende jaoks eraldi.
Ja täpselt ma ei ole veel aru saanud, missugune täpselt on laialt levinud asi, mida nimetatakse windmillimiseks. Seepärast ei hakanud seda hetkel lisama, kuna siin-seal räägitakse vastuolulist teksti. Kui mõni elukutseline moshija teab aidata, siis oleks tore.--Celldwellcius 14. aprill 2007, kell 11:02 (UTC)

Ma kasutaksin headbanging asemel juusteloopimist või -viskamist ning stage diving asemel publikusse viskumist. avjoska 14. aprill 2007, kell 11:06 (UTC)

Siia ei viita midagi. Andres 14. aprill 2007, kell 11:35 (UTC)

Tuleb tunnistada, et ei oska neid viiteid vormistada. Redigeerimisjuhendid jms on eestikeelses vikis üldse nirud. Selline asi ka veel, et pealkirja pogo alla tuleb ilmselt luua viide artikklile pogo, mida veel küll pole, aga kavatsen luua. Ma ei oska seda viidet kah vormistada. =/ --Celldwellcius 14. aprill 2007, kell 12:54 (UTC)

Et siia midagi viitaks, on tarvis leida artikkel, kuhu lingi saaks panna.

Kui Sa konkreetselt ütled, mis redigeerimisjuhendis jm puudu on, siis saab asja parandada. Andres 14. aprill 2007, kell 13:58 (UTC)

Viisin ''wall of deathi'' ''[[Hardcore dancing|hardcore dancingu]]'' juurde üle. Nii tundub struktuur kuidagi selge ja erinevus moshimise ja ''hXc dancingu'' vahel tuleb paremini välja, kuigi jah, selget piiri nende asjade vahel ei olegi.--[[Kasutaja:Celldwellcius|Celldwellcius]] 27. aprill 2007, kell 05:51 (UTC)

''ja vähemal määral ka metali'' - no ei tea nüüd.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 19. juuli 2009, kell 21:14 (UTC)

Mosh on ilmselt tsitaatsõna ja tuleks kirjutada kaldkirjas. 90.191.96.45 29. juuli 2017, kell 00:54 (EEST)


Arutelu:Abja-Paluoja

01.09.2006.a. seisuga elab Abja-Paluoja linnas 1406 inimest. avjoska 14. aprill 2007, kell 12:04 (UTC)

Enne oli siin 1361, see on vist viimase rahvaloenduse järgi).

EE 12. köites on 1392 (2003). Andres 5. november 2007, kell 13:48 (UTC)
| elanikke = 1406 (01.09.2006) Andres 25. aprill 2010, kell 00:31 (EEST)

Jääb arusaamatuks Abja ja Abja-Paluoja vaheline suhe. Ka artiklist [[Abja]] ei saa selgust. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. aprill 2010, kell 00:31 (EEST)

Vahepeal oli siin nii:
''Abja-Paluoja on ka tuntud kui Mulgimaa pealinn ja presidendi ( Toomas-Hendrik Ilves ) kodulinn.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. september 2010, kell 22:37 (EEST)

Teises viiteallikas öeldakse, et Abja-Paluoja sai 1945. aastal linna tüüpi alevikuks, siin on öeldud, et alevikuks. KNAB-i järgi sai aleviks ja varem nimetatati alevikuks. Ma usun KNAB-i rohkem. Siin ei ole ka mainitud, et ta üldse alev oleks olnud. Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 16:09 (EET)

Kohanimeraamat  ütleb ka, et 1945 sai aleviks. Ma suunasin siia ka märksõna Abja alev--Estopedist1 (arutelu) 12. aprill 2018, kell 00:19 (EEST)

Kas linnal on (olnud) Abja-Paluoja lipp ja Abja-Paluoja vapp. Ilmselt on ja kas need on identsed nendega: Abja valla lipp ja Abja valla vapp?--Estopedist1 (arutelu) 24. juuni 2019, kell 18:18 (EEST)

Lause artiklis ütleb, et Abja-Paluojal on sündinud rida tuntud inimesi. Kas nii väikses kohas on tõesti olnud oma sünnitusmaja? Arvatavasti on nad siiski mujal sündinud, aga nende lapsepõlv möödus Abja-Paluojal. Või kuidas,  Eri:Erin/2200725? Kaniivel (arutelu) 1. mai 2022, kell 23:57 (EEST)

On nüüd parem? Ivo (arutelu) 2. mai 2022, kell 00:08 (EEST)

: Jah. Ma võtsin ainult "näiteks" ära, see mõjub nagu parasiitsõna. Kaniivel (arutelu) 2. mai 2022, kell 00:17 (EEST)

::Kui aga vaadata nende isikute artikleid, siis neis on selgelt kirjas, et "sündinud Abja-Paluojal". Eks siin on natuke laiem küsimus, et kuidas seda päritolu märkida. Ivo (arutelu) 2. mai 2022, kell 00:24 (EEST)

::: "Sündinud" peakski tähendama kohta, kus inimene sündis. Ma arvan, et päritolu on paljuski subjektiivne ja isikliku tunnetuse küsimus. Mina näiteks elasin oma esimese eluaasta Tartus, kuid ei mäleta sellest perioodist midagi. Enda meelest olen "pärit" ühest teisest väiksest kohast, kus järgmised aastad elasin ja kust on mul esimesed mälestused. Kaniivel (arutelu) 2. mai 2022, kell 00:35 (EEST)

::::Kui sa tahad ümber teha tuhandeid artikleid, siis ehk peaks seda natuke laiemas ringis arutama. Ivo (arutelu) 2. mai 2022, kell 00:41 (EEST)

:::::Ja viimase poole sajandi jooksul on vast valdav osa Eesti inimesi sündinud kas Tallinna või Tartu sünnitushaiglas. Kui jääda puhtalt haigla peale, siis muudaks see selle päritolukoha märkimise suuresti mõttetuks. Ivo (arutelu) 2. mai 2022, kell 00:48 (EEST)
Mina näiteks tulin ilmale sünnitusmajas, nõukaaegne esik-elukoht oli II saksa sõja eel linna poolt ostetud mõisamaadel, mis Josifi ajal külanõukogust staatusest linna piiresse tõsteti/ülendati/liideti; kahtlustan et mõne sajandi eest võisid nii mõnedki sündida saunas, lossis, stepis, puu all jne...; jätkuva sõja tingimuses on esinenud ka lennukis (õhus) ilmasaabumisi... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 2. mai 2022, kell 00:54 (EEST)

Ivole: Tuhandete artiklite ümber tegemine mind ei huvita, kui seda botiga ei saa teha. Ma eelistan tähelepanu juhtida. Laiem arutelu on muidugi teretulnud. Kas see "sündinud" koha märkimise traditsioon isikute biograafiates ei tule mitte sellest, et vanasti (nii sadakond aastat tagasi) sündisidki peaaegu kõik inimesed oma kodus. Ja hiljem, kui sünniti haiglas, siis märgiti harjumusest sündimise kohaks tegelikult kodukoht. Kaniivel (arutelu) 2. mai 2022, kell 01:00 (EEST)

:Ka mina olen sellest traditsioonist nii aru saanud. Ning paratamatult on see muutunud mõneti segaseks, aga midagi massiliselt ümber tehes ei ole see ka kuidagi paranemas. Seda enam, et on suht võimatu tuvastada, et mis siis õigupoolest kellegi tegelik sünnikoht oli, sest enamuses juhtudel selle kohta mingeid asjalikke allikaid pole.

:Mina nt tulin ka ilmale Tallinna sünnitushaiglas, aga Tallinnas pole ma kunagi elanud (v.a oma elu esimesed nädalad vms) ja seega oleks selline "sünnikoht Tallinn" mulle väga võõras. Ivo (arutelu) 2. mai 2022, kell 01:10 (EEST)

:: Olemasoleva massiline ümbertegemine pole vajalik, aga võiks läbi mõelda, kuidas edaspidi teha. Kas sünnikoha märkimine üldse on vajalik esimeses lauses? Paljudes artiklites seda pole. Osades artiklites on seal nimetatud koht, aga ilma "sündinud" sõnata. Kui sündimise koht on oluline, siis saaks selle ära tuua ka artikli tekstis. Olen nõus, et oludes, kus suurem osa Eesti elanikke sünnib mõne keskuse sünnitusmajas, pole tegeliku sünni kohal isikuga väga olulist seost. Olulisem on päritolu või üleskasvamise koht. Kaniivel (arutelu) 2. mai 2022, kell 22:20 (EEST)

::: Mina nt olen seda sulgudes asula nime alguses alati (vaikimisi) käsitlenud kui pärit (siit/säält) vms; saun, õhusõiduk, veesõiduk, nimeliselt, oleks... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 3. mai 2022, kell 08:27 (EEST)
Kui inimene on surnud, siis sõna "sündinud" esimeses lauses ei ole. Minu meelest on mõtet esimeses lauses märkida ainult tegelikku sünnikohta. Kui see oile teada, võib selle märkimata jätta. Ma ei tea, kui tähtis sünnikoht on, aga selle märkimine esimeses lauses on traditsioon. Seda, kust inimene pärit on, võib kirjutada allpool. --81.90.124.179 3. mai 2022, kell 19:06 (EEST)

Sellega saab nõustuda. Märkida sünnikoht esimeses lauses ainult siis, kui see on tegelik ja teadaolev sünnikoht. Kaniivel (arutelu) 4. mai 2022, kell 00:00 (EEST)

:Probleem on ikkagi see, et sünnikohta ja päritolukohta esitatakse ka allikates läbisegi ehk tegelikult pole sageli võimalik kindel olla, et kus keegi sündis. Kui see koht on nt Tallinn või Tartu, siis pole küll väga põhjust kahelda, aga kui see on midagi muud...? Maakonnakeskustes on sageli sünnitushaiglad olemas [olnud], aga see ei tähenda, et tegelikult Tartu või Tallinna ei mindud (näide). Ja kust võtta adekvaatsed allikad? Ivo (arutelu) 7. mai 2022, kell 01:54 (EEST)

:: Kui tekib kahtlus, siis võib sünnikoha märkimata jätta. --Andres (arutelu) 7. mai 2022, kell 09:19 (EEST)

:::No on allikas kirjas nt, et "sündis Abja-Paluojal". Mis juhul peaks see kahtlus tekkima? Kuidas eristada, et mis võiks olla tõepärane ja mis mitte? Kõikjal, kus meil on sünnikoht märgitud, lähtub see ju mingist allikast. Ega me ise neid kohti välja ei mõtle. Ivo (arutelu) 7. mai 2022, kell 16:38 (EEST)

:::: Kahtlus kas tekib või ei teki, seda ei saa ette kirjutada. Ja allika peaks ära näitama. Kui on kahtlus, järelikult allikas pole usaldatav. --Andres (arutelu) 7. mai 2022, kell 17:04 (EEST)

:::: Kui allikas on öeldud "sündis Abja-Paluojal", siis võib arutleda umbes järgnevalt. Kas Abja-Paluojal oli isiku sündimise hetkel sünnitushaigla? On seal üldse kunagi sünnitushaigla olnud? Kodus tänapäeval enamasti ei sünnitata, selle võib vähetõenäolise variandina kõrvale jätta (kui just allikas pole eraldi välja toodud, et nii oli). On isik aga kaugemas minevikus sündinud, kui kodus sünnitamine oli tavalisem, siis ei saa kõrvale jätta. Edasi, kuivõrd usaldusväärne allikas antud küsimuses on? Ajaleheartikkel, kus on ainult üks lause, pole sama kaaluga, mis isiku detailne biograafia (raamat). Lihtsalt sündimise koha artklist välja jätmisega, kui on kahtlus, ei sünni eriti midagi halba. Kaniivel (arutelu) 7. mai 2022, kell 23:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:HendrixEesti

Tere tulemast Vikipeediasse, Hendrix! Andres 15. aprill 2007, kell 12:09 (UTC)
Tühje kategooriaid nagu nt Meeleolu muutused paluks mitte teha. --Metsavend 14. mai 2007, kell 20:14 (UTC)

pole kahjuks jõudnud neid artiklitega täita. Minu poolt loodud kategooriad ei jää tühjaks... --Hendrix 14. mai 2007, kell 20:17 (UTC)

:kustuta ära. Nagu näha, ei saa ma asjaga hakkama--Hendrix 1. jaanuar 2009, kell 13:57 (UTC)

Tutvusringkonnas psühhiaatreid kahjuks ei leidu nii, et huvi pärast küsiks kas psühhiaater võib juba esmakohtumisel välimuse järgi õelda, mis inimesega on tegu. Noh ma pean silmas näiteks, et võib ju selga panna Armani riided, kuid kui sa oled maalt ja hobusega... vms.--Animagi 14. mai 2007, kell 20:39 (UTC)

esmaseks tutvumiseks on Haigekassa poolt ettenätud 45 minutit...--Hendrix 14. mai 2007, kell 21:04 (UTC)

:Mis nende minutite jooksul tehakse?--Animagi 14. mai 2007, kell 21:08 (UTC)

:Tegelikult ma ei pidanud ka seda silmas. Mõtlesin näiteks, et kõnnid tänaval ja vaatad, et sellel inimesel on näiteks hammas valutab, sellel on naisega probleeme jne...--Animagi 14. mai 2007, kell 21:11 (UTC)

::väga hea küsimus ja huvitav probleem. Aga kardan, et virila näoilme järgi oskaks vist ainult nõid öelda, et kas mehel on hammas haige või pere/naise/seksi mured.... Mina vähemalt peaksin mõned sõnad vahetama, et saaks hädale pihta...--Hendrix 14. mai 2007, kell 21:16 (UTC)

:::Teema isenesest on lihtsalt huvitav. Kas muidu inimese psühhilised probleemid on taandatavad seksile. Freud oli vist see, kes nii kirjutas.--Animagi 14. mai 2007, kell 21:18 (UTC)

::::Freud minu arust kippus seksi üle tähtsustama. Olen arvamusel, et inimesel on tervis seal samuses samamoodi eluaegsest seedimisehäirest kui seksuaalsest rahuldamatusest. Organismi paljunemine on küll elu ainuke eesmärk, aga selle kindlustamise vahendid on sama olulised - söömine, puhkamine, lõbutsemine. Seks on maailmas ainult üks üsna tühine ja kiiresti ära tüütav naudingu allikas. Hoopis rohkem nauditakse jooke ja sööke --Hendrix 14. mai 2007, kell 21:24 (UTC)
Sinu vastusest loen ma välja, et tegelikult on enamikul inimestest mingeid vaimseid probleeme.--Animagi 14. mai 2007, kell 21:27 (UTC)

olen Sinuga täitsa nõus. Kas püsivalt või hooajaliselt. Näiteks kasvõi nohu. Adam Scott'il on hea raamat - vist Dilberti lood või midagi taolist. Seal ta väitis, et inimene langeb 3-4 korda päevas idioodi tasemele, aga sellest hoolimata saab oma igapäevaelu toimetustega, nagu auto juhtimise ja piipari patareide vahetamisega üsna rahuldavalt hakkama... --Hendrix 14. mai 2007, kell 21:40 (UTC)

Artiklis Punk ei ole autoriõiguste rikkumist. See lehekülg  on kopeeritud Vikipeediast, mitte vastupidi.--82.131.20.226 29. mai 2007, kell 17:13 (UTC)

siis vabandan --Hendrix 29. mai 2007, kell 17:32 (UTC)
Äkki oskad vastata: Kas hallutsinatsioon ja ebataju on sünonüümid? - Ahsoous 23. juuni 2007, kell 19:58 (UTC)

ebataju on hallutsinatsiooni eestikeelne vaste. Kuid paraku leiab üsna vähest kasutamist. Ega seda eksitaju'gi (illusioon) eriti ei kasutata...--Hendrix 23. juuni 2007, kell 20:06 (UTC)
eksitaju on eestikeelsem, minu arust ebataju on laenumaiam - pro-, pre-, post- jne. --Täitsa Topitav Konn 7. mai 2008, kell 16:34 (UTC)

mõlemid on eestikeelsed. Eksitaju on võõrkeeli illusioon ja ebataju hallutsinatsioon.--Hendrix 7. mai 2008, kell 16:38 (UTC)

: tegin siis suunamise ja panin artiklisse... - Ahsoous 23. juuni 2007, kell 20:10 (UTC)

::OK--Hendrix 23. juuni 2007, kell 20:19 (UTC)
----
Ise tehtud piltide ülespanek on väga tänuväärne. Mul on palve, et iga pildi juures oleks ka täpsem kirjeldus: millal tehtud, mis täpselt on pildil (näiteks kiriku puhul millise ilmakaare sein on näha, millised muud detailid ja objektid on pildil). Andres 11. juuli 2007, kell 03:02 (UTC)

kas see, et kiriku altar on ida suunas, on absoluutne reegel? Kompassi mul endal ei ole...--Hendrix 11. juuli 2007, kell 07:18 (UTC)

: On ka erandeid, samas kui on teada, et pildistasid põhjapoolkeral siis käib päike idast läände,

: niiet suure tõenäosusega saad ilmakaare ligikaudu määrata ka päikese ning varjude järgi.

: Lisaks arvan, et kogu pildindus,fotondus,graafikud jne võiks sattuda kohe commons-isse

: suwa 11. juuli 2007, kell 08:35 (UTC)

::kas seal commons'is peab faili kirjeldus olema ingliskeelne?--Hendrix 11. juuli 2007, kell 08:46 (UTC)

::: "Descriptions can be in any language, but it is always a good idea to include an English description as well." Nii et võid teha inglise ja eesti keeles. Andres 11. juuli 2007, kell 09:12 (UTC)

Vaatan, et omad teadmisi meditsiini alal. Kas saaksid anda eestipärasema vaste ingliskeelsele mõistele "anal fistula"? Kalev.

Palun vabandust, et ma sekkun, aga see on päraku-uuris ehk pärakufistul. On nimetatud ka anaalfistliks. Andres 24. september 2007, kell 14:23 (UTC)
Tänan, see oli vaidlustatud Leo X juures.Kalev.

palun vaata Sinu poolt laetud piltide litsentsiteave üle ja tee täiendused
Huvitav, kas midagi analoogset teadet võiks saata, et laadijale meelde tuletada puuduvad litsentsivärgid?--Hendrix 24. september 2007, kell 20:19 (UTC)

Ei saa kõigile ühtemoodi läheneda. Tuleb vaadata, kas on tegu aktiivse kasutajaga ning mõistatada, kas ta üldse tahab litsentsidega pead vaevata. Andres 24. september 2007, kell 20:35 (UTC)

:no kui ei taha pead vaevata litsentsidega, siis tuleb pilt ära kustutada, enne muidugi anda viiteid kohtadele, kus kirjas, et mis need litsentsid on, miks neid vaja ja kuda neid saab paika panna--Hendrix 24. september 2007, kell 20:38 (UTC)

:: Võib ju ka pakkuda mingi litsentsi, aga kui inimene on kirjutanud, et ise tehtud või muud niisugust, ja selles pole põhjust kahelda, siis kustutada pole küll põhjust. Alguses ei olnud üldse mingit litsentsinõuet, ja pildid laaditi üles samal alusel kui tekst, millele me samuti litsentsi ei lisa. Igatahes tuleks kõigepealt panna kustutamismärkus, mitte kohe kustutada. Andres 25. september 2007, kell 00:14 (UTC)

:::praegu kipub nii olema, et päritolu on märgitud, aga litsentsi pole toodud. Arvan, et kui litsentsi äratoomine Vikis üldiseks nõudeks on, siis võiks ka Eesti Viki seda nõuet järgida.--Hendrix 25. september 2007, kell 04:33 (UTC)

:::: Eesti viki küll, aga pole mõistlik täit vastutust selle eest üleslaadijatele panna. Andres 25. september 2007, kell 04:50 (UTC)

:::::aga kes siis litsentse panema hakaks?--Hendrix 25. september 2007, kell 04:54 (UTC)

:::::: Paneme ise, kui asi on ilmne. Kui on teada, et on ise tehtud pilt, aga mingeid litsentse pole tahetud panna, siis paneme tavalise Vikipeedia litsentsi. Eimmaksa hakata kohe ähvardama. Kotkasule pildid on kõik ise tehtud. Andres 29. september 2007, kell 17:04 (UTC)

nagu ise ütlesid, et ilma vajalike atribuutideta pildid lähevad kustutamisele. Järelikult on vaja nii päritolu kui litsents ära märkida. Kui üleslaadija seda ei tee, siis kes seda teeb? Kas Sina? Milleks? Sina teed palju olulisemat tööd. Las pildi laadijad näevad ka veidi vaeva. Ja kui ei taha aru saada GFDL asjust, siis tegelgu kuskil mujal. Siinsed mängureeglid on kindlalt paika pandud ja puust ning punasest ette tehtud. Kui jääb midagi arusaamatuks, olgu lahke ja küsigu. See, kui pannakse meeldetuletus, ei ole ähvardus.--Hendrix 29. september 2007, kell 17:24 (UTC)

: Minu kõrvus kõlab see küll nagu ähvardus. Tuletatakse meelde midagi, mis polegi meeles olnud ja on arusaamatu. Ilmaasjata tekitatakse stressi. Kui ta ise litsentsid paneb, on muidugi hea, aga kui ei pane, siis peame meie panema. Sinu suhtumisega peletame inimesi eemale ja jääme nende kaastööst ilma.  Andres 29. september 2007, kell 18:06 (UTC)

::kordan veel - ei ole ähvardus. Olin ka ise alul samamoodi segaduses, kui hakkasin pilte laadima. Ja need poolikult märgistatud pildid on siiamaani korrektselt märgistamata. Lihtsalt tuleb selles bürokraatia sasipuntras hakkama saada--Hendrix 29. september 2007, kell 18:12 (UTC)

::: Seda, kas on tegu ähvardusega, otsustab adressaat Sinu tahtest sõltumatult.

::: Sina said hakkama; see ei tähenda, et kõik teised hakkama saavad. Andres 29. september 2007, kell 18:19 (UTC)

::::olen kindel, et keegi ei keela talle oma abi, kui ta seda vajab. Tuleb ainult küsida.--Hendrix 29. september 2007, kell 18:24 (UTC)

::: esiteks ole hea ja tõlgi litsentsitekstid ära -- rõhutan litsentsitektid -- märgete tõlkimisest on üksi vähe. - Ahsoous 29. september 2007, kell 19:00 (UTC)

ei ole mõtet hämada. Kui tahetakse, et oleks märgitud pildi päritolu ja pildi kasutamistingimused, siis võiks ju need ära näidata. Mõni sõna ainult: "minu tehtud pilt" ja valikust võtta GFDL litsents. Ja ongi kõik kombes. Pole ju raske. Selleks, et neid paari näpuliigutust ära teha, ei pea läbi lugema kohvritäit juriidilist teksti.--Hendrix 29. september 2007, kell 20:26 (UTC)

ja üldse ma ei saa aru, miks nii palju juttu sellise lihtsa asja ümber, kui on alati võimalus nõu küsida. Enda arust mina ei sündinud GFDL litsentsid suus, vaid, kui midagi arusaamatuks jäi, sai küsitud ja ei mäleta, et oleks küsimuse peale vastu hambaid saanud. Kordan veel kord - olen sügavalt veendunud, et kui Kotkasulg tunneks huvi, miks sellised teated tema laetud piltidel, siis talle ka see selgeks tehakse. Ainult küsigu. Me ju ei saa tema eest küsida. Seda peab ta ikka ise tegema.--Hendrix 29. september 2007, kell 20:45 (UTC)

: ma ei tea kaua sa siin olnud oled, kaks aastat tagasi neid litsentsimärkeid ei olnud vaja lisada ja kui sa nüüd loed siis lehekülje all on kirjas ... kõik Vikipeediale tehtud kaastööd loetakse avaldatuks vastavalt GNU Vaba Dokumentatsiooni Litsentsile.... järeldus, kui ei ole lisamärget siis need tööd ka selle litsentsi alla kuuluvad juhul kui sa ei tõesta vastupidist - Ahsoous 29. september 2007, kell 21:10 (UTC)

:: Jah, ka minu meelest on see nii. Litsentsi on tarvis küsida ikka eelkõige juhul, kui tekib kahtlus. Andres 29. september 2007, kell 21:26 (UTC)
"Kui te laadite siia pilti, mille autoriõigused kuuluvad Teile, siis peate selle avaldama mõne vaba litsentsi all (GFDL või Creative Commons) või andma selle avalikku omandisse (ingl. public domain)." - milleks siis selline tekst faili üleslaadimise leheküljel?--Hendrix 30. september 2007, kell 05:42 (UTC)

Kaubamärgina kaitsud logod ei sobi Commonsisse, ka siis kui nende autoriõigus on vabaks antud, sh. siis ka Tartu logo http://www2.epa.ee/Patent/mark.nsf/vwSearchEst/C5300970636AD44DC225736A005D2110?OpenDocument&Eesti . --WikedKentaur 11. oktoober 2007, kell 08:49 (UTC)

:Sinu viites nähtub, et logo omanik on Tartu linn. Aga kui Tartu linn lubab kasutada oma logo, miks see siis Commonsisse ei kõlba. Yann, kes selle logo Commonsist ära kustutas, ütleb, et on vaja luba. No ma talle siis selgitasin, et luba on olemas. Aga ta ei ole mulle vastanud, kuna ta pole pärast eilset kustutamist Commonsis käinud. Vaja oodata ja näis, mis ta vastab mulle.--Hendrix 11. oktoober 2007, kell 11:22 (UTC)
Commonsis on täitsa korralik ja tsiviliseeritud tasemel bürokraatia - nõuavad kirjalikku luba logo kohta...--Hendrix 12. oktoober 2007, kell 17:34 (UTC)
Nagu aru saan tekib sul kahtlus, kas olen ikka ise need paigad läbi käinud ja jäädvustanud. Kui väga vaja seda litsensi, siis ole hea ja selgita siis mida pean selleks tegema. mul kama kaks . Kui tahad pane oma litsents peale, kui ei ja saab ka teisiti siis kirjuta. ma ei ole tõesti nii proff kui sina. Olen need paigad jäädvustanud rohkem selleks, et ka teised saaksid osa paikadest mida paljud pole kuulnud ega näinud.--Kotkasulg 17. november 2007, kell 17:25 (UTC)

ei ole sellist kahtlust kunagi tekkinud, et pole Sinu pildid. Lihtsalt Viki mängureeglid on sellised, et kui pilti üles riputad, siis, palun, tee kahte asja:
1. Sinna kasti, kus info faili kohta, kirjutada, et enda tehtud pilt.
2. Litsentsi kombokastist vali GNU Vaba Dokumentatsiooni Litsents.
Ja ongi kõik formaalsused täidetud.--Hendrix 17. november 2007, kell 17:39 (UTC)
Aitähh info eest. Arvasin, et se keerulisem. Olen suht vähe siin ju kirjutanud ja proovinud koostõõd teha .Eks püüan edaspidi.--Kotkasulg 19. november 2007, kell 20:27 (UTC)
----
Mulle millegipärast ei meeldi väljend "tugikirjandus", mida kasutad. Usun, et see võib olla mu isiklik kiiks. aga "Lisalugemist" kõlab siiski paremini ehk. Seda siis, kui viitad kirjandusteosele väljaspool internetti. kui aga välislingi lisad, sobibki "välislingid". avjoska 25. detsember 2007, kell 22:17 (UTC)

järsku Sulle sellepärast ei meeldi, et tunned ära plagiaadi - Talis Bachmanni käest näpatud. Kelle käest tema näpsas - jumal seda teab...--Hendrix 25. detsember 2007, kell 22:55 (UTC)

:Kindlasti mitte sellepärast, ma ei pannud tähelegi, et Talis Bachmann vikis tegutseb. aga eks ma ütlen talle siis sama, kui teda tegutsemas näen. avjoska 26. detsember 2007, kell 15:34 (UTC)

::sama ka minu poolt, et ei tea tema tegutsemisest Vikis midagi. Aga oma paberkandjal olevatel üllitistes kasutab ta kõnealust terminit. Aga miks Sa, Avjoska, peaksid teda noomina selle ilusa eestikeelse sõnaühendi kasutamise pärast? "Lisalugemist" on tegelikult täitsa vastuvõetav ja kui ka Sina sellega rahul oled, siis on ju kõik ok :)--Hendrix 26. detsember 2007, kell 19:10 (UTC)

Tänud keeleliste korrektsioonide ja pisiparanduste eest! Ise lugedes lõpuks enam kõike ei märka. Seepärast mulle Vikipeedia meeldibki, kõik saavad abiks olla, keda artikkel huvitab.
--Evian 23. märts 2008, kell 12:07 (UTC)

Tänud ka Sulle suurepärase töö eest Vikis--Hendrix 23. märts 2008, kell 12:05 (UTC)
----
Las igaüks ütleb enda kohta, mida tahab. See ei ole veel propaganda. Andres 1. juuni 2008, kell 19:43 (UTC)

See ei ole tõesti veel propaganda aga see on lihtsalt (väga) imelik ... eestlaste jaoks ;) iffcool 1. juuni 2008, kell 21:31 (UTC)
----
Igaks juhuks mainin, et Sa peaksid ka vanale nimele konto tegema, et keegi seda nime ei saaks ära võtta. Andres 3. juuni 2008, kell 09:22 (UTC)

selle peale ma ei tulnudki, et need kontod käsikäes jooksevad. Tänud tähelepanu juhtimise eest.--Hendrix 3. juuni 2008, kell 10:34 (UTC)

see HendrixEesti tunduski mulle kuidagi kummaline. Lihtsalt Hendrix on hulga etem :)--Hendrix 3. juuni 2008, kell 10:36 (UTC)
Sest arvame, et SMSmoney-l on paremad tingimused, pakkumised ja SMSlaen ei peaks olema seal, sest neil on sobiv ettev6tte nimi!!!

Ärme teeme eelistusi. Lisa oma andmed artiklisse lihtsalt juurde--Hendrix 14. august 2008, kell 13:59 (UTC)
----
lähen magama. Ei jaksa enam rumalusi parandada. Homme jälle tööpäev.--Hendrix 1. jaanuar 2009, kell 13:54 (UTC)
Inimene tuleb Vikipeediasse, ja algab kohe niisugune "laiamine". Niimoodi peletatakse inimesed eemale. Andres 18. jaanuar 2009, kell 18:47 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Udriku mõisa karjalaudad.jpg juurde sobiv litsentsimärgis. Pikne 12. august 2010, kell 21:47 (EEST)
----
Kutse psühholoogia Vikiprojektis osalema.

Selleks et seda pilti Vikipeedias kasutada, oleks tarvis teada, kes on skulptuuri autor ja kas ta lubab kujutise vaba kasutust, või kas on ehk tegu alaliselt avalikus kohas asuva skulptuuriga, mille kujutist saab teatud juhtudel kasutada luba küsimata. Pikne 12. juuli 2020, kell 17:48 (EEST)


Arutelu:Setomaa

1944. aastal moodustati Pihkva oblast, mille alade hulka arvati idapoolne osa Setumaast. Tollasel jagamisel lähtuti enamjaolt etnilisest piirist - need alad, kus olid ülekaalus setud, püüti jätta Eesti NSVle, need alad aga, kus ülekaalus olid venelased, püüti jätta Vene NFSVle. Siiski jäi selle käigus suuri setu külasid Vene poolele.
1992. aastal, pärast Eesti taasiseseisvumist, jäi selline olukord kehtima. Sellest alates ja esmakordselt ajaloo jooksul on Setumaa alad riigipiiriga jagatud. Kaasajal on enamik Vene Föderatsiooni aladele jäänud setu külasid juba paljus hääbunud, st elujõus setu perekondi on sinna jäänud alles väga vähe.

See on millegipärast välja jäetud. Andres 15. aprill 2007, kell 15:02 (UTC)
Siin võiks avaldada ka 1939. aasta Petserimaa lipu, kui vapp juba on.

Milleks Petserimaa lipp Setumaa teemas? Petseri maakonna lipp ikka Petseri maakonna teemas.

: Ja milleks Petserimaa vapp (Riigivanema otsus 5. veebruarist 1937: vapil on sinisel väljal kuldne kannel viie keelega) Setumaa teemas?

:: Setumaa lipp on juba olemas, milleks kasutada endise Petseri maakonna lippu Setumaa teemas? Vapiga on lugu teisiti. Vapi tunnus - kannel on ühtlasi Setumaa tunnus, selle põhjal too vapp omal ajal ka Petseri maakonnale on omistatud. Uut vappi pole Setumaale loodud küll aga lipp.

:::Sellist asja, nagu Setumaa vapp ei ole minu teada olemas. On 1937 kinnitatud Petserimaa vapp ja selle 1920. aastaist pärinev eelmine variant (eelmisel variandil on lisaks kandlele kujutatud ka koobas). Kus on kirjanduses viide Petserimaa vapiga kokkulangeva Setumaa vapi eksisteerimisele enne Petserimaa vapi kinnitamist? Kui sellist allikat ei leidu, siis on desinformeeriv nimetada Petserimaa vappi Setumaa vapiks.

:::Kas Setumaa lipp on ka ametlikult kinnitatud? riik.ee lehelt ma ei suuda seda leida. avjoska 17. aprill 2007, kell 16:27 (UTC)

:::: Setumaa ei ole ametlik haldusüksus (st ei ole maakond ega vald) - see on ju teema alguses kohe kirjas, et tegemist on piirkonna ja asualaga. Seega ei leia sa loomulikult piirkonna lippu riigikantselei sümboolikalehelt. Ametlikult on Setumaa, kui piirkonna lipp kinnitatud piirkonnale Setomaa Valdade Liidu (loe: piirkonnaga seotud ja koordineeriv omavalitsuste liit) poolt.

::::: Seda viimast tuleks artiklis mainida. Andres 18. aprill 2007, kell 13:50 (UTC)

Venemaa Föderatsiooni poolt okupeeritud Eesti Vabariigi territooriumil

See on minu meelest imelik. Eestil ei ole Venemaale territoriaalseid pretensioone. Andres 3. juuli 2007, kell 15:40 (UTC)

: Eesti NSV-l tõesti ei ole. Aga Eesti ja Venemaa vahel peaks tänaseni kehtima Tartu rahu.

:: See on poliitiline seisukoht, mida ei tohiks peale suruda. Andres 4. juuli 2007, kell 18:57 (UTC)

:: Ma ei taha vaidlustada Tartu rahu kehtivust, kuigi Vene pool seda ei tunnista. Asi on aga selles, et Tartu rahu ei välista territoriaalseid muutusi. Ja Eesti Vabariigi rahvusvaheliselt tunnustatud valitsus ning  parlament on need muudatused heaks kiitnud. Andres 4. juuli 2007, kell 19:00 (UTC)

:: Tartu rahu kehtib ja ta on kirjutatud ka Eesti Vabariigi põhiseadusesse. Seevastu ei ole Eestis parlamendi tasandil võetud vastu ühtegi deklaratsiooni, mis teataks Tartu rahu mittekehtivusest ega territoriaalsete nõudmiste puudumisest Venemaa Föderatsiooni suhtes.

::Põhiseaduse § 122: "Eesti maismaapiir on määratud 1920. aasta 2. veebruari Tartu rahulepinguga ja teiste riikidevaheliste piirilepingutega. Eesti mere- ja õhupiir määratakse rahvusvaheliste konventsioonide alusel.

::Eesti riigipiire muutvate lepingute ratifitseerimiseks on nõutav Riigikogu koosseisu kahekolmandikuline häälteenamus."

::Põhiseadus ütleb selgelt, et maimaapiir on määratud Tartu rahulepinguga JA (mitte VÕI!) teiste rahvusvaheliste lepingutega. Sellest tulenevalt ei tohi olla rahvusvahelised lepingud vastuolus Tartu rahulepinguga määratud maismaapiiri osas, kõiki muid maismaapiire saab määrata rahvusvahelise lepinguga nii nagu soovitakse, kuid mitte Tartu rahuga määratud maismaapiiri, mis on selle põhiseaduse paragrahviga kinnistatud.

::Seega õhu- ja merepiir määratakse rahvusvaheliste konventsioonidega. Maismaapiir määratakse rahvusvaheliste lepingutega välja arvatud Tartu rahuga määratud maismaapiir. Seda ei saa muuta ei lepingu ega seadusega. Võimalik on see ainult põhiseaduse muutmise teel.

::PS § 123: "Eesti Vabariik ei sõlmi välislepinguid, mis on vastuolus põhiseadusega(!). Kui Eesti seadused või muud aktid on vastuolus Riigikogu poolt ratifitseeritud välislepingutega, kohaldatakse välislepingu sätteid."

::Seega on Eesti-Vene piirilepe õigustühine. Välislepingu sätted ei ole ülimuslikud põhiseaduse suhtes.

::Kui väide, et Tartu rahu on mittekehtiv, sest osapooled on seda rikkunud, on tõene, siis ei ole toimunud Eesti Vabariigi okupatsiooni, sest Tartu rahu sätteid rikuti juba enne 1939. aastat.

::Nii-siis on täiesti poliitiline seisukoht, et Eestil ei ole territoriaalseid nõudmisi Venemaa suhtes. Õiguslikult on see nõue põhiseaduses. --84.50.138.2 23. november 2015, kell 11:42 (EET)
1992. aastal vastu võetud põhiseaduse §122 ütleb, Eesti maismaapiir on määratud 1920. aasta 2. veebruari Tartu rahulepinguga ja [mitte ´või´] teiste riikidevaheliste piirilepingutega. See tähendab, et riikidevahelistes piirilepingutes ei tohi piirijoon olla vastuolus Tartu rahulepinguga määratud maismaapiiriga. Hilisemates kommentaarides on üritatud muuta selle paragrahvi esimest poolt kehtetuks, mis on ilmselget paragrahvi mõttega vastuolus.

Võtsin selle välja, Vikipeedia kirjutaja isiklikust arvamusest siiski ei piisa taoliste väidete artiklisse lisamiseks. Neile hinnangutele on vaja leida autoriteetsed autorid ja siis siin ka vastavalt vormistada. --Minnekon (arutelu) 18. detsember 2015, kell 00:50 (EET)

:: Kas Vene Föderatsiooni all on mõeldud Vene NFSV-d või Venemaa Föderatsiooni? Esimene ei saanud okupeerija olla, sest tal polnud oma sõjaväge. Andres 4. juuli 2007, kell 22:29 (UTC)

::: Sellist riiki nagu Venemaa Föderatsioon ei ole olemas. See on kirjaviga. On olemas riik Vene Föderatsioon ehk Venemaa. Vene Föderatsioon on Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu õigusjärglane. NSVL-i poolt alustatud okupatsiooni jätkamine tänapäeval on kestev Vene Föderatsiooni poolne okupatsioon ehk tänapäevases poliitilises haldusjaotuses on Vene Föderatsioon Eesti Vabariigi Tartu rahu järgse territooriumi osaline okupeerija. Kuna Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vahel pole Tartu rahust uuemat kehtivat piirilepingut (kehtimiseks peaks olema see mõlemapoolselt ratifitseeritud), siis on Eesti Vabariigi tegelik ala määratletud Tartu rahuga, mille on ratifitseerinud NSVL ja õigusjärglusesse astudes automaatselt ka Vene Föderatsioon. Seega kestavad Eesti territoriaalsed nõudmised automaatselt edasi nagu ka Venemaa poolne okupatsioon. EV põhiseadus näeb ette:§ 122. Eesti maismaapiir on määratud 1920. aasta 2. veebruari Tartu rahulepinguga ja teiste riikidevaheliste piirilepingutega. Eesti mere- ja õhupiir määratakse rahvusvaheliste konventsioonide alusel. Kuna Tartu rahust uuemat mõlemapoolselt ratifitseeritud lepingut ei ole, siis kestabki okupatsioon Eesti osadel aladel edasi. Nii-siis on tegemist juriidilise küsimusega. Poliitiline saab olla vaid kokkuleppe saavutamine uue piirilepingu sõlmimiseks või vana tunnustamiseks.

::::: Kust Sa võtad, et Venemaa Föderatsiooni ei ole? Õige nimekuju ongi "Venemaa Föderatsioon".

::::: Juriidilised küsimused ei ole üheselt tõlgendatavad. Andres 17. august 2007, kell 09:33 (UTC)

:::::: Kust Sa võtad, et Venemaa Föderatsioon on olemas, aga Vene Föderatsioon mitte?

::::::: Riigi nime vaata ÕS-ist, mis on eesti kirjakeele norm.

:::::::: Tartu Rahulepingus on kirjas, kust läheb Eesti ja Vene piir, ja seda lepingut ei ole keegi maksvusetuks lugenud. Seega peaks Setumaal siiski toimuma okupatsioon? Djreichsfuhrer 15. detsember 2007, kell 21:03 (UTC)

:::::: Eesti Vabariigi idapiir tuleneb põhiseadusest ja Tartu rahust ning asub enamasti kontrolljoonest idas. Seda kontrolljoonest ida pool olevat ala kontrollib/valdab Vene Föderatsioon elik VF okupeerib jätkuvalt Eesti Vabariigi territooriumi kontrolljoonest idas. Pole ühtegi dokumenti, mis ütleks, et Eesti Vabariik loovutas antud ala Venemaale. Seega tegeleb Venemaa antud ala okupeerimisega.

:::::::: Mis on okupatsiooni definitsioon? Kuidas öeldu tuleneb sellest? Mulle tundub, et seda sõna kiputakse kasutama ebamäärases retoorilisdes tähenduses. Andres 18. august 2007, kell 08:00 (UTC)

Miks artikkel vaidlustatud on? --Metsavend 27. september 2007, kell 14:51 (UTC)
Venemaa Föderatsiooni poolt okupeeritud Eesti Vabariigi territooriumil Pihkva järvest edelas-lõunas

See on minu meelest küll vaidlustamist vääriv. Andres 28. september 2007, kell 08:17 (UTC)

: Kasutame siis sõna annekteeritud ? Kas Iraak on/oli USA poolt okupeeritud või mitte? Kas Eestis oli nõukogude okupatsioon või mitte?

:: Kui see ala Venemaa territooriumile sattus, siis polnud Venemaa Föderatsiooni olemas. Selle territooriumi liidendas Nõukogude Liit Vene NFSV-le. Kui Nõukogude okupatsioon Eestis oli, siis oli ta ka sellel territooriumil. Iraak oli okupeeritud USA ja tema liitlaste poolt. Kas ta praegu seda on, ei oska öelda. Aga minu meelest ei saa praegu öelda, et Eesti valitsus ei oleks olukorraga nõus. See ala on ära antud. Andres 16. detsember 2007, kell 04:16 (UTC)

:
Wiki ütleb: "Okupatsioon on võõra riigi territooriumi oma võimule allutamine ja selle oma valduses hoidmine. Okupeerida võidakse ka osa riigi territooriumist."
# Juhul kui oli olemas Eesti okupeerimine NSVL-i poolt, siis ühes sellega okupeeriti ka Petseri  maakonna ida-alad. Seega okupatsioon algas.
# Okupeeritud ala halduse liigutamine ühest üksusest teise ei lõpeta ju okupatsiooni sellel alal. Nii-siis nimetatud territooriumi liigutamine ENSV-st VNFSV haldussse ei lõpetanud seal okupatsiooni.
# Erinevalt Eesti Vabariigi praegusele juristiktsioonile alluvale alale ei lõppenud okupatsioon Ida-Petserimaal ka NSVL-i lagunemisega, sest Venemaa Föderatsioon NSVL-i õigusjärglasena ei ole lõpetanud antud ala hõivamist so Ida-Petserimaa on praeguseni võõrvõimude valduses.
# Puudub õiguslik dokument, mis ütleks, et Eesti Vabariik on need alad kellelegi loovutanud (uut ratifitseeritud kehtivat piirilepingut pole).

Vikipeedia artiklis Okupatsioon antud definitsioon ei pruugi täpne olla. Kui lähtuda sellest definitsioonist, siis 1) ja 2) on minu meelest õiged. Ma pole aga kindel, kas vägivaldset annekteerimist on õige  nimetada okupeerimiseks.

Okupeeris Venemaa Föderatsiooni õiguseellane, mitte Vene Föderatsioon.

Pole küll ratifitseeritud piirilepingut, kuid ei saa öelda, et Eesti Vabariik ei nõustu selle piirilepinguga. Piirileping  kiideti Eesti parlamendis heaks. Andres 18. detsember 2007, kell 20:25 (UTC)

Setu tähtpäevad kuuluvad pigem artiklisse setud kui Setumaa. --WikedKentaur 7. märts 2008, kell 17:13 (UTC)

Nõus. Andres 7. märts 2008, kell 21:30 (UTC)

Tõstsin ümber. Andres 7. märts 2008, kell 21:32 (UTC)

Artiklile lisatud "Setumaa vapp" ei ole siin õiges kontekstis. See on Eesti Vabariigi haldusüksuse, Petserimaa, vapp 1937. aastast ja ei ole õiguslikult samaväärne etnoloogilise mõiste, Setumaa, lipuga, mis on paari aasta vanune leiutis. Kannel pandi Petserimaa vapile Paul Johanseni ettepanekul:
Petseri maavalitsus lähtus Paul Johanseni ettepanekust, et vapil peaks olema kannel, mis sümboliseerib Jakob Hurda rahvalaulude ja -tantsuviiside kogu ning seega Setumaa tähtsust Eestile. P. Johansen pakkus vapile veel hõbedast sõlge ja kandlele punseid paelu, mida kandsid setu naised. 25. okt. 1927 võttis Petserimaa oma vapi vastu. See koosnes kahest väljast – ülemisel kannel ja alumisel nimele (пещера) viiitav koobas.
5. veebruaril 1937 kinnitas Riigivanem Konstantin Päts uue vapi, millel oli ainult koobas.

see asi võib olla veidi keerulisem. Petseri maakonna vapp võib olla tegelikus tarvituses Setomaa vapina. igatahes tuleb mulle silma ette silt (liiklusmärk) Võõpsu küla keskel Võhandu jõe Setomaa-poolsel kaldal, millele on kirjutatud "Setomaa" (või "Setumaa", ei mäleta) ning kõrval on Petseri maakonna vapp. kes selle märgi sinna pani? tavaline kahtlusalune Setomaa Valdade Liit? kas see on alles? Ohpuu 12. mai 2010, kell 14:02 (EEST)
----
Miks on Setomaa keskuseks nimetatud Obinitsa? Juhan Tamm 19. november 2009, kell 16:42 (UTC)

Petseri on Setumaa  ajalooline keskus. J 12. mai 2010, kell 13:42 (EEST)

: Ning Värskat peetakse Setumaa praeguseks keskuseks, nagu ka  on kirjutatud. Tegin artiklisse vastavad muudatused. J 12. mai 2010, kell 14:02 (EEST)

:: Obinitsa rahvas võib pidada ka Obinitsat keskuseks. olen arvanud, et mõlemad on keskused (neid kahte ei yhenda ykski korralik tee, nad asuvad teine teisel pool maakonnapiiri), kuigi ainult Värskas on näiteks gymnaasium. vägikaikavedu eri nulkade vahel on tore, aga äkki on võimalik mingi neutraalsem vaatepunkt? Ohpuu 12. mai 2010, kell 14:08 (EEST)

::: Fakt - Setumaa ei ole haldusüksus ja temal ei ole keskust. Omavalitsuste ühendus pole ka keskust määranud.
----
Kuidas 1. augustil kell 00:05 tehtud muudatustesse suhtuda? Kas pärast piirilepingu sõlmimist saab öelda, et Setumaa on okupeeritud? Velirand (arutelu) 1. august 2015, kell 09:00 (EEST)

Varasem sõnastus oli aastaid: "ja Venemaa Föderatsiooni poolt illegaalselt annekteeritud Eesti Vabariigi territooriumil" ja 2013. aasta maist: "ja Eesti territooriumil, kus Venemaa Föderatsiooni teostab okupatsiooni Pihkva järvest edelas-lõunas". Mis puutub piirilepingusse, siis see ei ole jõustunud. 90.190.71.25 1. august 2015, kell 11:38 (EEST)

: Okupatsiooni jutt on üldse arusaamatu tähendusega. Meil ei ole õnnestunud kindlaks teha, miks seda sõna kasutatakse. Andres (arutelu) 3. august 2015, kell 09:16 (EEST)

Viimase muudatuse seletuseks. Ilmar Vananurme teksti võtsin välja, kuna ta pole asjatundja selles valdkonnas, kus ta sõna võtab (keeleteadus). Ta ei esita ka allikat, kust ta võttis oma justkui kindla faktina esitatud etümoloogia "Sõto maa", mida Eesti Kohanimeraamat üldse ei maini, ja Setomaa nime kasutamise nõukogude ajal. Anonüümne kasutaja lisas Vananurme teksti tagasi seletusega, et Kreutzwald on piisavalt hea allikas, kuid Kreutzwaldile oli kogu lõigus omistatud vaid üks ebaoluline väide (ja seegi nõuaks Vananurmest sõltumatut kinnitust) , põhiosa oli Vananurme oma jutt.
Teine asi, mida anonüümne kasutaja lisas, oli et Setumaa ajalooline nimi on Petserimaa ja et "nagu ka Läänemaa on Petserimaa nii kunagine administratiivüksus kui ka kultuuriareaal. Rääkida et Setomaa ei ole Petserimaa, on demagoogia." Kuna kasutaja ei esitanud autoriteetset allikat, mis ütleks, et nime Petserimaa on lisaks administratiivüksuse tähistamisele ka setude asuala (põhinimega Setumaa) märkimiseks kasutatud, siis võtsin selle välja.
Kolmandaks võtsin välja Setumaa määratluses olnud väljendi "teostab anektsiooni" (mulle tundub see keeleliselt vigase/segasevõitu sõnastusena). Kõigepealt on vaja kindlaks teha, et mis staatus sel alal rahvusvahelise õiguse järgi ikkagi on (praegu polnud selle kohta mingit allikat), ja teiseks käivad poliitiliste suhete üksikasjad ja vaidlusküsimused ajaloo rubriiki vm, mitte Setumaa mõiste definitsiooni. Minnekon (arutelu) 8. märts 2017, kell 16:07 (EET)

põhimõtteliselt kajastab kõik see muu hulgas kuidagi yhe väitleva osapoole (just Ilmar Vananurme) seisukohti praeguses haldusreformi protsessis. praegu tundub, et kõige tõenäolisem on see, et synnib Setomaa vald sundliitmise kaudu, nii et yhendatakse Värska, Meremäe ja Mikitamäe vald pluss Misso vallast Luhamaa nulk. kogu see lugu, mis asjade säärase seisuni on viinud, võiks ka kuidagi faktide varal kirja pandud olla (sh rahvakysitluse tulemused ja luhtunud vabatahtliku yhinemise läbirääkimised), aga ma ei jaksa seda praegu teha. ajakirjanduse huvi on olnud suur, on ka ametkondlikke avalikke materjale. ja sundliitmise otsuse lõpliku langemiseni on ka veel nädalaid aega. põhimõtteliselt kannatab selle loo kirjapanemine oodata ka kohalike valimisteni. -- Ohpuu (arutelu) 8. märts 2017, kell 22:38 (EET)

Ilmar Vananurm paistab arvavat, et Setomaa valla nimi võiks olla Lääne-Petserimaa vald. See fakt iseenesest võiks olla entsüklopeediliselt oluline, iseasi, mil määral selle kaitseks toodud argumendid (mul ei ole kindlat seisukohta). -- Ohpuu (arutelu) 8. märts 2017, kell 22:47 (EET)

Viimases ÕS-is on esikohal nimekuju "Setomaa". Arvatavasti võiks siis pealkirja vastavalt muuta. Pikne 8. jaanuar 2022, kell 13:36 (EET)

Eesti keele reeglite järgi on Setumaa. Lõunaeesti keeles on Setomaa. Meil on eesti keelne Vikipeedia. --Vihelik (arutelu) 8. jaanuar 2022, kell 13:44 (EET)

: Viitasingi ju kõige autoriteetsemale eesti keele sõnaraamatule. Või mis reegleid sa silmas pead?

: 2013. aasta ÕS-is oli veel esikohal "Setumaa". Võib arvata, et see on ringi vaadatud, kuna "Setomaa" on saanud kirjakeeles üha sagedasemaks. Muu hulgas on "Setomaa" nüüd ka vallanimes. Pikne 8. jaanuar 2022, kell 14:23 (EET)

::Pealkirja valimised põhimõtetest on juttu siin: Vikipeedia:Artikli pealkiri. "Eelistada tuleb õigekeelsussõnaraamatus eelistatud või siis laiemalt kasutatavat kirjapilti." ÕS-i keelereegli järgi on esikohal Setomaaa, ka Kohanimeandmebaasi järgi on eestikeelne põhinimi Setomaa. Milline keelereeglite allikas Setumaa esikohale asetab? Ajakirjanduses paistavad mõlemad vormid kasutuses olevat, olenevalt autorist. --Minnekon (arutelu) 8. jaanuar 2022, kell 14:35 (EET)

:::ÕSis pole kirjas, kas tegemist on etnograafilise piirkonna või haldusüksuse nimega. Haldusüksus on tõepoolest Setomaa. Omakeelsetes sõnades puudub eesti keeles järgsilbi -o. --Vihelik (arutelu) 8. jaanuar 2022, kell 14:50 (EET)

::::Jah, järgsilbi -o on võõrsõna tunnus, aga ka võõrsõna on eestikeelne sõna. Etnograafiline piirkond on Setomaa/Setumaa, uuema aja haldusüksus pole Setomaa, vaid Setomaa vald. Kui on kirjas lihtsalt Setomaa, siis esmajoones tuleks ikka esimest tähendust eeldada. Pealegi on raske uskuda, et keeleinimesed esimese tähenduse järsku nii ära unustanud on, et isegi ei maini seda. --Minnekon (arutelu) 8. jaanuar 2022, kell 15:13 (EET)

::::: Muidugi, valla nimi on "Setomaa vald", mitte "Setomaa". Kultuurilise üksuse ametliku nimena on "Setomaa" veel ka kohanimeregistris.

::::: Võiks olla ka näiteks kinu, mis oleks veidike vähem võõrapärane kui kino, aga tegelikult ju sõnu (eriti nimesid) nii ei normita.

::::: Nime keelsusel polegi kohanime juures nii väga tähtsust. Mugandatud kohanimesid, mida tänapäeval eesti keeles võõrkeelsele kohanimele ei eelistata, on omajagu. Pikne 8. jaanuar 2022, kell 15:19 (EET)
----
25.12.2020:Setomaa [seto+m`aa] nimisetode (ajalooline) asuala Eesti ja Venemaa piirialal Pihkva järvest lõunas
Sünonüümid Setumaaru Сетумааseotud  PetserimaaHea teadaet Kuigi nimel Setumaa on kirjakeeles pikk traditsioon, eelistavad setod ise Setomaa nimekuju. 2017. aasta haldusreformiga loodi Eesti poolel Setomaa vald.Setomaa ajalooline keskus on Petseri. Setomaa ja Petserimaa on suuresti kattuvad mõisted, esimene rõhutab rohkem etnilist aspekti, teine on olnud haldusüksuse nimi.Sõnaveeb  ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 8. jaanuar 2022, kell 15:01 (EET)

Sõnaveeb ei viita kellelegi ("eelistavad"). Setude-setode hulgas on mõlema eestikeelse variandi eelistajaid pooleks. Olen ise setu ansamblis kauem laulnud, kui mõnel siin sõnavõtjal eluaastaid on, ja keeled alati suutnud lahus olla. Aga minugi poolest, eks tulgu siis kultuuripiirkondade kohta ka Tartomaa ja Võromaa. Vahel teeb ikka meele mustaks, kui üks keelebürokraat kusagil midagi muudab ja siis normaalsed inimesed karjakesi oma keeletunnetuse kaotavad. Kirjakeel ei ole lõunaeesti keel. --Vihelik (arutelu) 8. jaanuar 2022, kell 15:35 (EET)

:Ma saan täiesti aru, et isiklikust vaatepunktis võib see kellelegi häiriv olla. Mulle kui põhjaeesti emakeelega inimesele on järgsilbi o-ga sõnu ebamugav hääldada ja ses mõttes meeldib mulle Setumaa rohkem. Aga Vikipeedia oma olemuselt põhineb autoriteetsete allikate vahendamisele, mitte meie isiklikule arvamusele, kuidas "tegelikult peaks olema", ja nii on ka pealkirja üle otsustamiseks vaja mingit objektiivset autoriteetsetel allikatel põhinevat kriteeriumit. Vikipedisti isiklik meeldimine või keeletunnetus pole autoriteetne allikas ja meeldimisi-keeletunnetusi võib olla erinevaid. --Minnekon (arutelu) 8. jaanuar 2022, kell 16:44 (EET)

::ÕS ja kohanimeandmebaas annavad ka rööpvormi, millele võiks jääda. Aga võib ka vana kombe järgi Xi lollusi saksa täpsusega ellu viia. Ilmselt jäävad peale jäiga liini pooldajad, nagu meil siin keeleküsimustes tavaliselt läinud on, nii et tõmbun siinkohal edasisest arutelust kõrvale. Aga üsna halva meelega. --Vihelik (arutelu) 8. jaanuar 2022, kell 17:17 (EET)

Toetan "Setomaad". :) - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. jaanuar 2022, kell 13:00 (EET)
Avalause on pärast viimast toimetamist täiesti segane. Toetan eesti keele lahus hoidmist võro ja seto keelest. Ursus scribens (arutelu) 30. august 2022, kell 15:29 (EEST)

Mis täpselt segaseks jääb? Võru- ja setukeelne nimi on toodud sulgudes nagu vormistusreeglid ette näevad ja lahus eestikeelsest. --Minnekon (arutelu) 30. august 2022, kell 15:45 (EEST)

: Sellega seoses tuleb meelde, et ka "võru keel" vs "võro keel" jms artiklid tuleks samuti kriitilise pilguga yle vaadata (ehkki pole ilmselge, kas ka teisaldada). EKI-l on näiteks Seto sõnastik, mitte setu sõnastik jne. Avalause osas nõustun Minnekoniga. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 30. august 2022, kell 18:05 (EEST)

Eestikeelses Vikipeedias peaks eestikeelne märksõna esikohal olema, ka pealkirjas. Ursus scribens (arutelu) 30. august 2022, kell 19:07 (EEST)

:"Setomaa" on ka eestikeelne nimi, kasutusel nii Eesti Keele Instituudi väljaannetes kui muudes eestikeelsetes allikates. Siin ülalpool on seda küsimust juba arutatud. --Minnekon (arutelu) 30. august 2022, kell 21:52 (EEST)

::Ausalt öeldes jubedalt häirib see setukeelse nime ülekasutamine eesti kirjakeeles. Loomulikult eelistavad setud ise kirjapilti "Sotumaa", aga miks peaks eestlaste vähemus seda otsustama? Eesti kirjakeeles on nimi ikkagi Setumaa. Varsti hakkame Soomet ka "Suomiks" kutsuma, sest soomlased tahavad nii? Idiootsus peab kuskil lõppema... 213.184.49.21 10. september 2022, kell 21:21 (EEST)

::: Ka näiteks marisid ei nimetata ka eesti keeles juba ammu tšeremissideks ning õigupoolest eelistatakse ka teiste rahvaste puhul ju tihti just omanimesid, mitte venelaste või teiste võõraste määratuid. Pole põhjust ka antud juhul yleliia unnata, kui EKI on sedasi ette näinud ja ka mujal reaalses kasutuses eelistatakse Setomaad. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. september 2022, kell 12:14 (EEST)

Siin peaks kirjutama ajalehest. --Metsavend 27. september 2007, kell 14:48 (UTC)

See on üks võimalus. Teine võimalus on panna artiklile pealkirjaks Setomaa (ajaleht). Andres 28. september 2007, kell 08:15 (UTC)


Arutelu:Lepa

Miks pole artikli pealkiri Lepa? avjoska 15. aprill 2007, kell 17:52 (UTC)

aegunud--Estopedist1 (arutelu) 10. aprill 2016, kell 14:50 (EEST)

Külas on vist Dixieland'i nimeline koht (tehtud link Dixieland (Valga)), ent pole kindel, kas see koht eraldi artiklit väärib. Kohta mainitud nt Valgamaalases . KNABis sellist kohta ei leia--Estopedist1 (arutelu) 10. aprill 2016, kell 14:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Honky~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Honky! Andres 15. aprill 2007, kell 17:57 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Honky~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Sellele artiklile oleks vaja leiutada üks kategooria. Kuidas oleks: Eesti mälumängumeistrivõistlused, mis kuuluks omakorda kategooriasse Mälumäng (või oleks parem Mälumängud?). See kategooria oleks aga kategooria Mängud alamkategooria ja sinna kategooriasse võiks paigutada ka sellise kategooria nagu Eesti mälumängurid. iffcool 15. aprill 2007, kell 19:06 (UTC)

Arutelu üle viidud üldise arutelu leheküljel. Vaata siit

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kilb.ee/noortemv07_finkys.pdf
** In Eesti koolinoorte 2007. aasta mälumängumeistrivõistlused on 2013-06-24 10:40:44, 404 Not Found
** In Eesti koolinoorte 2007. aasta mälumängumeistrivõistlused on 2013-07-05 20:31:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:31 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti koolinoorte 2007. aasta mälumängumeistrivõistlused


Arutelu:Psüühiline funktsioon

Kas selle pealkirja alla võib teha ka alajaotuse Jungi nelja funktsiooni kohta? Ta nimetab neid psühholoogilisteks funktsioonideks. Andres 15. aprill 2007, kell 19:15 (UTC)

Inimese üks silmapaistvamaid võimeid on kõiki klassifitseerida. Kui klassifikatsioon töötab, siis on see ainult teretulnud, kui sellest juttu tehakse :) Hendrix 15. aprill 2007, kell 19:36 (UTC)

: Minu probleem on selles, kas võib lugeda "psühholoogilist" ja "psüühilist" funktsiooni sünonüümideks. Kuigi vist on selge, et sisuliselt mõtles Jung sama asja, ainult tema leidis vähem põhifunktsioone. Kas võib siis siia kirjutatada sünonüümiks "psühholoogiline funktsioon"? Andres 15. aprill 2007, kell 20:39 (UTC)

:: psühholoogia on distsipliin, psüühika on ajutegevuse produkt. Erinevad distsipliinid, sõltuvalt koolkondade ideoloogidest, võivad psüühika erinevaid avalduskujusid tõlgenda erinevalt. Kuigi psühhiaatria juured pärinevad suuresti psühholoogiast, on mõningate psüühika avalduste tõlgendamine psühholoogias ja psühhiaatrias veidi erinev Hendrix 15. aprill 2007, kell 20:50 (UTC)

::: Saan sellest vahest artu küll. ÕS-i järgi on sõna "psühholoogiline" kasutamine tähenduses 'psüühiline' argikeelne.

::: Aga kui Jungi termin on "psühholoogiline funktsioon", siis ei saa vist seda selle pealkirja alla panna. Andres 15. aprill 2007, kell 21:06 (UTC)

::::põhimõtteliselt on Jungil tegemist samade asjadega - mõtlemine, intuitsioon, tunded, aistmine. Veidi küll erinevust on, aga see erinevus ei ole põhimõtteline. Jung ei käsitle eraldi intellekti, mälu... Hendrix 16. aprill 2007, kell 03:43 (UTC)

::::: Jah, just nimelt: tal on tegemist samade asjadega, aga ta nimetab neid psühholoogilisteks funktsioonideks. Mina saan sellest küll nii aru, et selles seoses tähendab "psühholoogiline" tal sama mis "psüühiline". Kas väljend "psühholoogiline funktsioon" võib tähendada midagi muud kui 'psüühiline funktsioon'? (Tegelikult küll: millegi psühholoogilise funktsiooni all võidakse mõista millegi tähtsus inimese psüühikale, aga selgi juhul on ju tegelikult juttu psüühikast, mitte psühholoogiast). Ja pole ju mõtet rääkida "psühhiaatrilistest funktsioonidest"? Andres 16. aprill 2007, kell 06:47 (UTC)

::::: Kui Sa pole nõus väljendit "psühholoogiline funktsioon" kohe sünonüümina välja tooma, siis võiks vähemalt teha selle märksõna alt ümbersuunamise. Andres 16. aprill 2007, kell 06:58 (UTC)

Jungi funktsioonid ja siinsed funktsioonid on siiski oma olemuselt erinevad - Jung kasutas neid sisuliselt erinevate maailmast informatsiooni ammutamise tüüpidena, millest üks domineerib, üks abifunktsioon, üks eriti alla surutud; seda kõike terves inimeses. Siintoodud funktsioonid viitavad pigem funktsionaalsusele, erinevatele ülesannetele, mis kõik on olemas terves inimeses. Sünonüüm on psüühilised protsessid. Psühholoogiline funktsioon on piisavalt sünonüüm, Jungi omade kohta võiks soovi korral teha artikli Psühholoogilised funktsioonid (Jung) vms.

: Ma ei saa hästi aru, mis see olemuslik erinevus on. Jung toob välja neli  psühholoogilist põhifunktsiooni teiste psühholoogiliste funktsioonide seas. Raamatus "Psühholoogilised tüübid" ütleb ta: "Psühholoogilise funktsiooni all mõistan ma kindlat psüühilise tegevuse vormi, mis jääb erinevates olukordades põhimõtteliselt samasuguseks."

::Esiteks, funktsioon on Jungi jaoks libiido väljendus. Teiseks, kui loed edasi, näed, et funktsioonid on sarnaselt introvertsusele ja ekstravertsusele mingisugused dimensioonid, millel inimesed erinevad, üks funktsioon domineerib jms. Mittejungiaanlikult ei saa öelda, et näit. tajufunktsioon domineerib mõtlemise üle ja tundefunktsioon on allasurutud seisundis. PS. inglise keelses tõlkes (1923) kasutatakse samuti mõistet psychic, st psüühilised funktsioonid.--Ken 17. mai 2007, kell 16:26 (UTC)

::: Nojah, aga need asjad, mida Sa nimetad, on teoreetilised väited funktsioonide kohta ega puuduta psühholoogilise funktsiooni definitsiooni. Andres 17. mai 2007, kell 16:32 (UTC)

::: Teiste sõnadega, Jungil on psüühiliste funktsioonide kohta oma eriline teooria, see aga ju iseenesest ei tähenda, et ta räägib millestki põhimõtteliselt  erinevast. Andres 17. mai 2007, kell 16:35 (UTC)

::::Niikaua, kui artikkel ei defineeri psüühilist funktsiooni, vaid ütleb, et neid on erinevaid, niikaua võib siia alla tõepoolest paigutada midaiganes. "Klassikalise psühholoogia" (misiganes see on) praegutoodud seitse psüühilist protsessi, jungiaanliku neli protsessi kui libiido väljendus, freudistlikult võib sarnaselt välja tuua ego kaitsemehhanisme, jne. Tegemist, kui, Andres, soovite, on erinevate paradigmadega, mis on juhuslikult erinevate nähtuste kirjeldamiseks kasutusele võtnud samasugused mõisted. Need nähtused, mida Jung selle mõistega tähistab, on oma olemuselt erinevad tänapäevasest, suuresti lähtuvalt sellest, et psüühika on Jungi jaoks hoopis midagi muud kui mittejungiaanliku lähenemise jaoks. Kui Jung tegeleb erivormilise psüühika tegevusega, siis tänapäeval võiks rääkida erinevast sisust - sest tõepoolest, kui Jungi jaoks on aistingud ja mõtlemine mõlemad libiido erinevavormilised väljendused siis tänapäeva psühholoogia näeb mõtlemist ja taju olemuslikult erinevate protsessidena. --Ken 17. mai 2007, kell 21:39 (UTC)

:::::: Ma võin detailides eksida, aga minu üldine kaalutlus on niisugune. Sageli kujunevad mõisted välja enam-vähem vaadeldavate nähtuste kohta, aga teooriad nende nähtuste olemuse kohta võivad olla erinevad. Näiteks äikese olemuseks peetakse  tänapäeval elektrilahendust, aga veel mõnisada aastat tagasi olid äikese kohta hoopis teistsugused teooriad. See ju ei tähenda, et me peaksime jutu nende nähtuste varasemate teooriate kohta paigutama eraldi artiklitesse (kui artikkel liiga pikaks läheb, tuleb küll tõesti ka haruartiklid luua). Nii et küsimus pole mitte olemuse samasuses, vaid nähtuse samasuses. Muide, mõni teadusfilosoof, näiteks Thomas Kuhn on väitnud, et kui teooria vahetub, siis pole sama terminiga väljendatavad mõisted enam võrreldavad (näiteks mass klassikalises mehaanikas, mass erirelatiivsusteoorias ja mass üldrelatiivsusteoorias on täiesti erinevad mõisted). Kas me peaksime siis kirjutama kolm erinevat artiklit, lähtudes sellest, et   tegu on lihtsalt homonüümidega?

::::::Mina saan asjast nii aru, et erinevused psüühika funktsioonide olemuse mõistmisel tulenevad osalt erinevustest psüühika olemuse mõistmisel. Kas me peaksime siis ütlema, et ka psüühika ise oli Jungi jaoks midagi põhimõtteliselt erinevat, nii et me ei saa ka Jungi psüühikamõistet artiklis Psüühika käsitleda? Kindlasti on ka tänapäeva psühholoogial kõigil funktsioonidel ühine olemus selles suhtes, et nad kõik on just psüühika funktsioonid.

:::::: Ma ei ole nõus, et Jung käsitas psühholoogilisi funktsioone tüüpidena. Tüpoloogia tuleneb ikkagi eeskätt sellest,  milline funktsioon on "domineeriv". Sarnaseid tüpoloogiaid funktsioonide domineerimise alusel on teisigi, näiteks "mõtleja" ja "kunstniku" tüüp. Jung rõhutab, et kõik neli põhifunktsiooni peavad vältimatult toimima. Peale selle, Jung ei ütle, et need neli funktsiooni on ainsad  psüühika funktsioonid.

:::::: Mis puutub definitsioonisse, siis minu meelest ütleb sõna "funktsioon"  juba  ära, et tegu on psüühilise aktiivsuse liikidega, mis on eristatavad erineva funktsiooni järgi. See (või midagi sarnast) tuleb artiklis muidugi välja tuua. Minu meelest on erinev sisu põhimõtteliselt sama mis erinev funktsioon. Jungi teoorias tuleb tõepoolest välja aspekt, milles funktsioonid kujutavad endast eri vorme, aga 1) kas saab tänapäeva psühholoogia mõnd sellist aspekti välistada? ja 2) see ju ei tähenda, et Jungi järgi ei oleks funktsioonidel erinevat sisu.

::::::: Ma ei tunne nii hästi psühholoogia ajalugu, aga mul jäi mulje, et Jung esitas oma seisukohad psühholoogias juba olemas olnud psüühiliste funktsioonide klassifikatsiooni probleemi foonil. Andres 17. mai 2007, kell 22:19 (UTC)

:Kihude asemel kasutatakse tänapäeval pigem tungi mõistet, minuarust oli juba Saarma uues trükis tungid.--[[Kasutaja:Kendall|Ken]] 17. mai 2007, kell 15:27 (UTC)
PS. misasi on klassikaline psühholoogia??--[[Kasutaja:Kendall|Ken]] 17. mai 2007, kell 15:28 (UTC)

vahelehõike korras - TÜ psühhiaatria õppetooli poolt kasutatav termin antud kontekstis on 'psüühiline funktsioon'
Kui termin 'klassikaline psühholoogia' nii väga häirib, siis võib ju piirduda terminiga lihtsalt 'psühholoogia' - sisulist vahet mu arust pole.
--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 19. mai 2007, kell 07:06 (UTC)

seoses Jungiga. Minu arusaamade kohaselt psühholoogiline funktsioon on ebakorrektne mõiste. Pean psühholoogiat erialaks ja sellest tulenevalt tähendaks psühholoogiline funktsioon funktsiooni, mis on seotud psühholoogiaga, kui erialaga. Arutelu all olev aga on seotud inimese psüühikaga/vaimuga/meelega/hingega. Psühholoogia uurib psüühikat...--Hendrix 4. juuni 2007, kell 11:17 (UTC)

Olen nõus, et "psüühiline funktsioon" on korrektsem väljend kui "psühholoogiline funktsioon". Andres 4. juuni 2007, kell 15:05 (UTC)

Segadus on järgmiste terminitega:
tajumine --> taju oleks tavaline sõna selle kohta
kihud --> mis need on?
tundeelu --> kas psüühilist funktsiooni saab nimetada eluks? Selle asemel võiks olla  tunded või emotsioonid.
tahteelu --> vt Arutelu:Tahteelu
Samuti tuleks öelda, mis asi on "psüühiline funktsioon" ja kust on selline nimekiri pärit. Lebatsnok 4. juuni 2007, kell 14:22 (UTC)

tunne, tundmus, emotsioon on kitsama tähendusega, kui tundeelu. Keegi pole sobivat terminit välja mõelnud, et asendada mõistet tundeelu
kihu tähendab tungi, instinkti --Hendrix 5. juuni 2007, kell 07:43 (UTC)
Tundeelu tundub natuke isegi arusaadav, kui sinna alla kuuluvad peale emotsioonide ka meeleolud jms. Psühholoogias kasutatakse sõna afekt, mis viitab korraga nii meeleoludele kui emotsioonidele. Aga mõned küsimused ikkagi jäävad:
* Kust on pärit see psüühiliste funktsioonide nimekiri? (Ehk siis -- millele viidatakse väljendiga klassikaline psühholoogia?)
* Kas kihud ei ole tahteelu osa? Loogiliselt võttes nagu oleks, igatahes käivad tungid ja instinktid iga motivatsioonipeatüki juurde. Kui nad on tahteelu osa, siis nad ei saa olla omaette funktsioon.
* Miks tajumine ja mitte taju? (Perceiving vs perception)
* Intellekt viitab praegu intelligentsusele, kuid tolles artiklis räägitakse peamiselt IQ testi abil mõõdetavast asjast, mitte intellektist üldisemalt.
Head-paremat, Lebatsnok 5. juuni 2007, kell 15:43 (UTC)

Proovin vastata niipalju, kui mõistan.

* Tundub, et Hendrix on selle nimekirja võtnud Jüri Saarma 1977. aasta Psühhopatoloogia raamatust. Klassikalise psühholoogia küsimuse talle juba esitasin. Saarma kasutab sageli väljendit "traditsioonilises kliinilises psühhiaatrias" seda lahti seletamata.

* Kihud (ehk instinktid, nagu saarma ütleb) ei ole tahteelu osa, sest nende juures räägitakse instinktiivse mehhanismi väärastumisest, millel ei pruugi tahtega midagi pistmist olla (näiteks inimene sööb savi, mitte selle pärast, et see oleks tema tahe, vaid ta tunneb vajadust selle järele, sarnaselt mõne inimese vajadusega saiatoodete järele.

Arvan, et tajumine viitab protsessile. Nagu öeldud, nimekiri on pärit patoloogiast, mistõttu viidatakse, et häire on tajumise protsessis, mille tulemusena tekib väär taju.

Päikest, --Ken 5. juuni 2007, kell 16:52 (UTC)

: Eestikeelses filosoofilises kirjanduses eristatakse mõnikord taju ehk tajumist (protsess) ja tajumust (tulemus). ENE 1. väljaandes defineeritakse taju kui teatavat psüühilist protsessi, nii et taju ja tajumise samastamine paistab olevat traditsiooniline. Andres 5. juuni 2007, kell 17:01 (UTC)

fundamentaalset funktsiooni

Kas ei võiks selle asemel kirjutada "põhifunktsiooni"? Millise väljendiga Augustinus ise neid nimetas? Või ei nimetanud kuidagi? Andres 6. juuni 2007, kell 05:15 (UTC)

:ei ole jõudnud algallikaga veel tutvuda. --Hendrix 6. juuni 2007, kell 05:47 (UTC)

:  Tundub, et Augustinus ( De trinitate, X-11) nimetab neid väljenditega "need" ja "need kolm", samuti ütleb, et need on "quorum mens de se ipsa certa est" st need, milles vaim võib enda kohta kindel olla. Rohkem ma ei jaksa praegu dešifreerida.  Prantsuse tõlkes on kuskilt sugenenud sõna faculté (võime, omadus), aga tundub, et seda originaalis ei ole.  Ingliskeelne tõlge on ka olemas.

: Lebatsnok 6. juuni 2007, kell 09:12 (UTC):

::kas see faculte on seal samas kohas, kus ingliskeelne character - "17. Putting aside, then, for a little while all other things, of which the mind is certain concerning itself, let us especially consider and discuss these three--memory, understanding, will. For we may commonly discern in these three the character of the abilities of the young also" --Hendrix 8. juuni 2007, kell 18:20 (UTC)

::: Ei. Prantsuskeelses tõlkes on see sõna lisatud esimeses lauses ühise nimetajana sinna, kus Augustinusel pole mingit sõna. Ingliskeelses tõlkes on character alles teises lauses. Andres 9. juuni 2007, kell 09:58 (UTC)
--------
miks see välislink ei kõlvanud?--Hendrix 6. juuni 2007, kell 11:55 (UTC)

Millisest lingist Sa räägid? Andres 6. juuni 2007, kell 11:59 (UTC)

:De trinitate inglise keelse tõlke veebile --Hendrix 6. juuni 2007, kell 12:01 (UTC)

:: Ma ei tea, kas mina võtsin selle ära. Arvan, et selle asemel võiks olla eesti keelde tõlgitud tsitaat koos koha äranäitamisega. Viited tekstidele on artiklis De trinitate. Aga kui tahad, pane esialgu tagasi. Andres 6. juuni 2007, kell 15:58 (UTC)

:::tõlkida küll ei viitsi. Seal viites saab kenasti ära näidata, et 10-s peatükk ja puha...--Hendrix 6. juuni 2007, kell 16:12 (UTC)

::: Ma tõlgin ära, eks siis arutame. Andres 6. juuni 2007, kell 20:01 (UTC)
----
Minu meelest Jung ei toonud sisse psühholoogilise funktsiooni mõistet, vaid lihtsalt kasutas psüühilise funktsiooni kohta väljendit "psühholoogiline funktsioon". Andres 6. juuni 2007, kell 11:59 (UTC)

asja uuritakse --Hendrix 6. juuni 2007, kell 12:01 (UTC)

"Edasi tõi C.G.Jung sisse psühholoogiliste funktsioonide mõisteid" - nii deklareerib hr. Boris Puškin oma "Sotsiooniku ABC".. Ja kuskilt mujalt lugesin veel sellist mõtet. Aga ma ei hakka vaidlema, sest mul puudub selles teemas oma seisukoht--Hendrix 6. juuni 2007, kell 16:04 (UTC)

: Mina ei tunne ka psühholoogia ajalugu piisavalt, räägin lihtsalt mulje põhjal, mis Jungi lugemisest jäi. Puškin ei pea minu meelest silmas ajaloolist, vaid Jungi esituse konteksti. Ja seda allikat ma ei soovitaks üldse Jungi õpetusega tutvumiseks. Andres 6. juuni 2007, kell 16:10 (UTC)

::no selline lause jäi lihtsalt silma sealt. Ma teen siis artiklis sõnastust veidi ümber --Hendrix 6. juuni 2007, kell 16:15 (UTC)

Selline "psüühiliste funktsioonide" nimekiri nagu siin ei ole kindlasti tänapäeval üldiselt aktsepteeritud. Veel enam, mõte, et "psüühilisi funktsioone" tasub sellisel viisil üles lugeda, ei ole ka väga levinud. Seda enam oleks oluline viidata nimekirja allikale. Kui allikas on Saarma, nagu siin oletati, siis tuleks uurida, millele või kellele Saarma tugineb; vaevalt on see ta enda leiutis.
Praegune nimekiri meenutab "fakulteetide psühholoogiat" (en:Faculty_psychology), mis kindlasti ei ole tänapäevane lähenemine. Vt ka Baldwin (1901) -- classification of mental functions. Psühholoogilistes/psüühilistest/mentaalsetest funktsioonidest räägib ka vene kultuurilis-ajalooline koolkond (Võgotski, Luria, Leontjev), kuid ma ei tea, kas neil on nendest mingi lõplik nimekiri. Neil on olulisem nn "madalamate" ja "kõrgemate" funktsioonide eristamine.
Lebatsnok 6. juuni 2007, kell 12:41 (UTC)

:usun, et klassifitseerimine või liigitamine ei ole kõige suurem probleem. Kuniks teadmised napid, on alati võimalusi sadat moodi liigitada. Ja teadmised inimpsüühikast on tänapäeval erakorselt napid. Ideaalne oleks klassifikatsioon, mis baseerub substraadile, aga sinna vist jõutakse kunagi kauges tulevikus. Oluline on näidata olemaolevaid psüühika nähte, nende tähtsust organismi funktsioneerimisel ja seda, mis juhtub, kui kuskil neis funktsioonides midagi untsu läheb. Hetkel toodud süsteem praktikas töötab. Ei vaidle vastu, et kuskil mujal on omad liigitused ja kolmandas kohas veel omad. Annan pea pandiks, et aju talitluse osas tänapäeval konsensusele ei jõuta.--Hendrix 6. juuni 2007, kell 12:56 (UTC)
----
Aristotelese juures on link minu meelest liigne, sest see viib raamatu juurde üldse, mitte konkreetsesse kohta. Ku ta sellest räägib, seda pole kuskilt näha. Ka Augustinuse link ei vii ju õigesse kohta. Andres 6. juuni 2007, kell 20:04 (UTC)
Ja mis seos on Aristotelese jutul psüühiliste funktsioonidega? Andres 6. juuni 2007, kell 20:06 (UTC)
Tõlkisin ladina keelest, nii nagu aru sain; võib ka teisiti tõlgendada. Nüüd ei ole minu meelest mõtet viidata ingliskeelsele tekstile.
Selles lauses puudub sõna intellectus; selle asemel on intellegentia. Andres 6. juuni 2007, kell 20:29 (UTC)

Aristotelesel pole muud seost psüühiliste funktsioonidega, kui ajalooline - et ta ka uuris usinasti inimese vaimu ja mõtiskles selle olemuse üle. Rangelt võttes muidugi ei peaks viitama, aga noh..., nii silmaringi laiendamise mõttes... Et Aristoteles on oma mõtteid inimloomuse kohta kirja pannud selles raamatus. Arvan, et mida rohkem viidata, seda parem. Teaduslikku artiklisse muidugi selline viide ei kõlba, kuna jääb liiga ebamääraseks. Aga arvan, et Vikipeedia ei ole akadeemiline teos, vaid pigem hariv teos ja siin on teatav nn. populariseerimine lubatud või isegi vajalik. Ja nii ka Augustinuse viitega - las inimesel olgu võimalus siin see klõps teha ja kui tekstis on ka ära märgitud täpne koht, siis... Aga kui Sa arvad, et Augustinuse viide on sisuliselt väär sealse tõlkeapsu tõttu, ei ole vastu, et see viide ära koristada --Hendrix 7. juuni 2007, kell 05:51 (UTC)

: Minu meelest tuleks Aristotelesest rääkida mõnes teises artiklis, näiteks Vaim (mens) või Psüühika, sest muidu me ähmastame selle artikli teemat.

: Minu meelest peavad viited olema asjakohased, muidu on nad müra. Piisama peaks siselingist artiklile De anima.

: Harivust ja akadeemilisus vastandada pole mõtet. Minu meelest tuleks Vikipeedia üles ehitada nii, et nii harivuse kui ka akadeemilisuse nõuded oleksid täidetud. Kuidas see võimalik on, eks see paistab.

: Mina igatahes ei näe, kuidas jutt Aristoteleses siin populariseerivusele kaasa aitab.

: Ma ei väida, et ingliskeelne tõlge on vale, ega ka seda, et minu tõlge on õige. Aga tsitaat on tõlgitud originaalist, nii et kui juba viidata, siis originaaltekstile. Minu meelest oleks ka see viide teksti koormav. Leian, et tekstisisesed märkused on lugemisel pigem tüliks ja nende hulk tuleks hoida nii väiksena kui võimalik. Andres 7. juuni 2007, kell 06:34 (UTC)

::tegin parandused ja ühtlasi võtsin toimetamise malli ära--Hendrix 7. juuni 2007, kell 07:08 (UTC)

::: Miks on Sul intellectus, kui Augustinus kasutab sõna intellegentia? Andres 7. juuni 2007, kell 09:02 (UTC)

::::Sõna intellectus pärib järgnevast üllitisest  --Hendrix 7. juuni 2007, kell 18:44 (UTC)

::::: Igatahes selles kohas, millele me viitame, sõna intellectus ei ole. Ja sama autor mainib lk 20 sõna intelligentia. Andres 8. juuni 2007, kell 06:50 (UTC)

::: Minu meelest ei saa sel ja teistel põhjustel toimetamismärkust eemaldada. Kus räägib Augustinus meele karakteritest? Ja kuidas puutub asjasse keha funktsioon? Kuidas on "hüdrauliline mudel" seotud psüühiliste funktsioonidega? Andres 7. juuni 2007, kell 09:29 (UTC)

:"For we may commonly discern in these three the character" - sealt lausest pärineb minu arusaam, et tegemist omadustega/karakteritega.

:: Mina seda küll siit välja ei loe: sõna character ei käi üldse nende kolme kohta. Ja originaalis sõna "karakter" üldse ei ole. Seal on öeldud: In his enim tribus inspici solent etiam ingenia paruulorum cuiusmodi praeferant indolem. Algab see nii: "Ja neis kolmes [asjas] ..." Neid ei nimetada mitte mingi kokkuvõtva sõnaga.

:: Mis vahet seal on, millise sõnaga ta neid nimetas? Mõte ju loeb. Nii palju kui mina aru saan, nägi Augustinus neis kolmes kolmainsust, Jumala Kolmainsuse analoogi. Andres 7. juuni 2007, kell 10:58 (UTC)

:::arvata võib, et Augustinis ei pidanudki silmas oma mõtlisklustes organismi talitlust, vaid pigem Jumala suhet kristlasega. Sellest ka raamatu nimi "Kolmainsusest". Aga nägi tema asju nii nagu, nagu tänapäevalgi nähakse. "But when the question is about any one's learning, then we ask not how solidly and easily he remembers, or how shrewdly he understands; but what it is that he remembers, and what it is that he understands." - selles lauses ütleb Augustinis ilusti ära - oluline on see, millest aru saame. See on puhtal kujul nähtuste tõlgendamine ja seotud intellektiga. Sama ka mäluga - oluline on, mida meelde jäetakse, sest see aitab olendit olulisel määral tulevikus otsuseid vastu võtta - ehk siis võimalikult optimaalselt kohaneda keskkonnaga. Ma ei püüa vägisi Augustinuse sõnades näha viiteid psüühilistele funktsioonidele - need viited lihtsalt on seal. Mis nime all, polegi nii tähtis, tähtis on tema taibukas arusaam inimmeelest. Kas ta nimetas neid funktsioone lehtedeks või substantsideks - pole oluline. "Since, then, these three, memory, understanding, will, are not three lives, but one life; nor three minds, but one mind; it follows certainly that neither are they three substances, but one substance". --Hendrix 7. juuni 2007, kell 12:08 (UTC)

:::: Nõus. Arvan, et asja võiks esitada pisut pikemalt, et oleks näha, kuidas ta vaatleb neid vaimu funktsioonidena ning kuidas ta neid omavahel ja vaimuga suhestab (siin ongi tegu kolmainsusega). Andres 7. juuni 2007, kell 12:38 (UTC):

:::::no ma püüan, kui ma just käpuli ei käi, sest kardan, et asi kisub filosoofiliseks ja milles ma ei tunne end kuigivõrd tugevana--Hendrix 7. juuni 2007, kell 18:44 (UTC)

::::::: See autor, kellele Sa viitasid, viitab ühele Augustinuse jutlusele, kus on öeldud umbes nii, et kuigi need kolm avalduvad eraldi, toimivad nad koos.
Keha funktsioon puutub niipalju asjasse, et Augustinus juba kasutas sellist mõistet. Oleks ta veel sammukese teinud, oleks tema olnud esimene, kes oleks kasutanud psüühilise funktsiooni mõistet. Aga noh, ju siis ei olnud veel aeg küps, kasutada sellist keerulise tähendusega mõistet nagu psüühiline funktsioon

Kus ta seda kasutas? Kuidas täpselt seal on öeldud? Andres 7. juuni 2007, kell 10:58 (UTC)

:mitte midagi olulist ei öelnud ta keha funktsiooni kohta. Kuid et ta üleüldse kasutas sellist mõistet, on tähendusrikas - "But it is certain about itself, as those things which are said above prove convincingly; although it is not at all certain whether itself is air, or fire, or some body, or some function of body" --Hendrix 7. juuni 2007, kell 12:08 (UTC)

:: Kus see on? Ja kuidas see artikli teemasse puutub? Andres 7. juuni 2007, kell 12:38 (UTC)

:::eks see keha funktsioon kuulub rohkem Descartese juurde, kui siia teemasse. Aga paikneb keha funktsioon 10. raamat, 10. ptk, lõik 16
Otseselt muidugi ei oleks vaja siinses artiklis rääkida tollest "hüdraulilisest mudelist", kuid seal Descartes arutleb selle üle, kuidas närvisüsteem töötab - psüühilise funktsiooni alged on seal mudelis. Ja Descartes't peab rääkima, sest on jäänud mulle mulje, et teda peetakse esimeseks, kes püüdis arutleda sellise nähtuse üle, nagu psüühiline funktsioon. --Hendrix 7. juuni 2007, kell 09:52 (UTC)

Kuidas nimelt on psüühilise funktsiooni alged selles mudelis? Andres 7. juuni 2007, kell 10:59 (UTC)

:pole veel nii tuttav selle mudeliga. Ei olnud temast midagi varem kuulnud. Alles tutvun. Nii et - jään hetkel vastuse võlgu...--Hendrix 7. juuni 2007, kell 12:08 (UTC)

inglise keelses kirjanduse on käibel mõiste voluntas uoluntatem asemel. Huvitav, miks? Minu enda ladina keel on paraku null...--Hendrix 9. juuni 2007, kell 08:07 (UTC)

Ladina keelel on erinevad kirjaviisid. Antiikajal ei olnud eraldi V- ja J-tähte. Hiljem hakati neid eristama vastavalt U- ja I-tähest. Andres 9. juuni 2007, kell 09:54 (UTC)

: Lisaks: voluntas on nominatiiv, voluntatem akusatiiv. Lebatsnok
----
Kolmainsusest on minu meelest räägitud liiga pikalt. Suurem osa sellest jutust kuulub artiklitesse Kolmainsus, Augustinus ja De Trinitate. Peale selle, Augustinusel oli Kolmainsuse kohta mitu analoogiat inimese vaimus. See, millest siin juttu on, on ainult üks neist. Andres 9. juuni 2007, kell 10:02 (UTC)

kirjutamise vaimustus tuli peale... :rolleyes: Ja kolmainsusest kirjutamata ei saa aru Augustinuse motiividest mõtiskleda mälu, intellekti ja tahte üle.--Hendrix 9. juuni 2007, kell 10:05 (UTC)

: Pean lihtsalt silmas, et Kolmainsusest tuleb siin kirjutada nii palju kui hädapärast tarvis. Üksikasjalikum jutt peaks olema mujal. Andres 9. juuni 2007, kell 11:48 (UTC)
----
oleks kena, kui saaks need inglise keelsed tsitaadid allmärkuste osas ladina keelsetega asendada. Ise ma sellega toime ei tule, kuna lausete arv inglise keelses ja ladina keelses on erinev...--Hendrix 9. juuni 2007, kell 11:46 (UTC)

Võtan selle hiljem käsile. Andres 9. juuni 2007, kell 11:48 (UTC)
----
Vene keelses vikipeedias on olemas ka artikkel ru:Психическая функция--Ken 10. juuni 2007, kell 20:33 (UTC)

Mille poolest erineb siinne mõiste mõistest Vaimsed protsessid? Adeliine 21. juuni 2017, kell 14:25 (EEST)


Arutelu:Ketta-opsüsteem

DoS peaks kindlasti olema eraldi artikkel. Üldse on põhimõte selline, et leheküljed organiseritakse mõistete, mitte sõnade järgi. Andres 15. aprill 2007, kell 20:54 (UTC)
E-teatmiku järgi on eestikeelsed vasted "ketta-opsüsteem" ning "teenusetõkestamise rünne" ehk  "DOS-rünne". Viimane on inglise keeles "DoS attack". "DOS" on TTSS-i järgi "kettaoperatsioonisüsteem" ehk "DOS". Andres 15. aprill 2007, kell 20:59 (UTC)

DoS on ka riigidepartemang - Ahsoous 15. aprill 2007, kell 21:14 (UTC)
DoS'i ja riigidepartemangu vahelistest seostest ei oska ma midagi kirjutada Hendrix 16. aprill 2007, kell 05:54 (UTC)
DOS on Microsoft Corporation'ile kuuluv operatsioonisüsteemi kaubamärk. Seega ei saa teisi (teiste firmade) kõvaketta haldussüsteeme nimetada DOS'iks. Viimane eraldi DOS'i täielik opsüsteem kandis versiooninumbrit 6.22.  Dos'i  kasutati Windows 3.0 ...3.11, DOS 7.xx Windows 95 ja edasi osana. Dosi põhisusest loobuti alates XP'st. AKRA 217.159.152.154 16. aprill 2007, kell 10:23 (UTC)

:: ... väike ääremärkus versiooninumbrite osas - kuigi mitte laialt levinud siis eraldi op.süsteemid on ka MS-DOS 6.23 ja 6.25 - Ahsoous 16. aprill 2007, kell 10:39 (UTC)

Minu teada ikka alates NT 3.51 või mis iganes ta oli, juba loobuti DOS'st. Kaitz 16. aprill 2007, kell 10:28 (UTC)
Need olid minuteada militaarseks kasutamiseks välja töödatud.Akra 16. aprill 2007, kell 10:49 (UTC)

:: võimalik küll, samas aga puutusin mina 6.25-ga kunagi ka kokku (pangas) - Ahsoous 16. aprill 2007, kell 11:02 (UTC)

: Ehk on abiks: http://en.wikipedia.org/wiki/Disk_operating_system --Lulu 16. aprill 2007, kell 10:37 (UTC)
NT on teine asi ja ka seal loobuti minu teada DOS'i alusest alates versioonist NT 4.0. või oli see alles 2000. Minu viga MS-DOS  on kaubamärk.Akra 16. aprill 2007, kell 10:47 (UTC)

win NT on välja arenenud hoopis OS/2 op.süsteemist mida MS arendas koos IBM iga kuid kui paraleelselt arendatud Windows 3.0 osutus edukaks. Otsustati ka endapoolt müüdud OS/2 asemel kasutada nime Windows mis aga vihastas IBM'i ning programmide arendused lahknesid.  DOS'i toetus oli aga algselt arendatud OS/2-l juba sisse ehitatud, nn. "virtuaal masinas". Ning see oli nii hea, et ta suutis tööle panna kas või mitu eri versiooni DOS-ist, Virtuaal akendes. Mäletatavasti on ju isegi versiooni numbrid WinNT-l päritud OS/2 lt, ainult nimi muutus. Isiklikult olen näinud ka «MS-OS/2 v2.0»-l töötavat masinat.--junos 29. november 2008, kell 19:55 (UTC)

Minu meelest võiks sellised lühendid nagu ADSL ja DOS olla pealkirjadeks, sest neid kasutatakse ka eesti keeles peaaegu alati. Andres 29. aprill 2009, kell 19:49 (UTC)

Minu meelest ka. --Epp 29. aprill 2009, kell 19:52 (UTC)

: Nii paistab eestikeelne terminoloogia paremini välja. Tegu on ju selle mõistega millele peaaegu alati kasutatav lühend viitab. Pealekauba entsüklopeedia kirjed käivad vist ikka üldjuhul mõiste, mitte selle lühendi alla ja ümbersuunamisega on artikkel ka lühendi kaudu leitav.--Pikne 29. aprill 2009, kell 23:09

:: Saan neist argumentidest aru. Aga:
# eesti keelde on mõlemal juhul lühend tulnud enne täisnimetust, nii et seda algset lühendit võib isegi võtta põhinimena,
# ja eestikeelne täisnimetus on nii harva kasutatav, et pealkirjaks olev väljend ei pruugi olla äratuntav.

:: Umbes samamoodi on NATO puhul, aga seal on eestikeelne nimi veel hulga tuntum kui siin. Andres 29. aprill 2009, kell 20:18 (UTC)
Andres 29. aprill 2009, kell 20:18 (UTC)

: Selge see, et mõiste eestindamise vajadus tekib alles siis kui see kasutusele on võetud. Kui keegi on eestikeelse oskussõnavara väljatöötamise vaevaks võtnud, siis vähemalt põhinimede osas oleks viisakas sellest lähtuda. Samuti ei saa ma aru miks NATO arttikel lühendi all on, EE 7. köites on pika nime all – artikkel avabki tundmatute mõiste sisu. Mina seevastu ei mõista... vabanda.--Pikne 29. aprill 2009, kell 23:36

:: Minu meelest on need lühendid (vähemalt ADSL) juba eesti keele osad. Lühendid on ju kasutusele võetud sellepärast, et täisnimed on kohmakad. "Ketta-opsüsteem" on kasutatav sõna, aga seda teist saab kasutada ainult kirjeldusena. Seda võib ka teisiti väljendada: lühendi kasutuselevõtt on terminiloome üks viis. Kui pole mõistlikult lühikest väljendit, siis pole ka terminit. Ka rahvusvaheliste organisatsioonide nimed vajavad mingeid lühendeid. Kui lühendid on tuntumad ja kasutatavamad kui pikad nimed, nagu NATO ja vist ka  ÜRO, siis tuleb minu meelest neid ka pealkirjades kasutada. Pika nime saab ju artikli alguses välja tuua. Ma ei taha öelda, et lühend oleks pealkirjas õigem, aga parem minu meelest küll.

:: Me ei räägi siin mitte mõiste, vaid nimetuse tundmatusest. Mõiste on üht-viisi tuntud või tundmatu, nimetagu teda kuidas  tahes.

:: Ei eestindata mõisteid, vaid termineid. Vaja on eestindada mitte lühendit, vaid selle taga olevat väljendit.  Andres 29. aprill 2009, kell 21:01 (UTC)

::: IT-mehed kasutavad kõnepruugis DOS ja mina pooldan ka, et tuntumad lühendid oleks artikli pealkirjaks. --Tiuks 29. aprill 2009, kell 21:12 (UTC)

:: Termin lühendi taga jääb selle "kohmakusest" hoolimata alles. Lühendi kasutuselevõtt oskussõna pähe ei ole terminiloome, kutselised sõnavara väljatöötajad nii ei talita. Miks sa arvad, et kõik terminid peavad lühikesed olema? Üks asi on suupärasus ja see mida itimehed omavahel räägivad, teine asi mida oskussõnavaraks nimetatakse – see mis arvestab võimalusel eesti keele pärasusega, püüab piisaval määral terminis sisalduvate mõistetega selle sisu avada ja teeb seda just nii lühidalt kui vähegi võimalik. Mis tuntus siia puutub? Kui inimene veel ei teadnud, mis üks või teine asi on või kuidas seda eesti keeles nimetatakse, siis ta saab selle entsüklopeediast teada.--Pikne 30. aprill 2009, kell 0:55

::: No vaata, eesti keeles on tarvis väljendit nii pika kirjeldava fraasi kui ka lühendi tõlkimiseks. Need kaks asja teineteist ei pruugi asendada. "Ketta-opsüsteem" võib "DOS"-i asemel küll öelda, aga "ADSL"-i pikk väljend ei asenda. "ADSL"-i puhul ei ole leitud piisavalt lühikest vastet, ja arvan, et mõlemal juhul polegi seda otsitud,  sest eeldatakse, et kasutatakse lühendit ning lühend ongi see vaste.

::: Igapäevaselt kasutatavad terminid peavad olema piisavalt lühikesed. Loomulikult ei paku kutselised terminiloojad tähtlühendeid. Aga kas siis kutselised terminiloojad loovad arvutitermineid? Näha on ainult mittekutselise Vallaste ühemehetöö. Üldiselt teevad selliseid asju erialaasjatundjad koostöös kutseliste terminoloogidega.

::: Kui inimene ei tea, mis üks või teine asi on, siis ta ei tea seda olenemata sellest, kas artiklipealkiri on lühend.

::: Inimene saab olenemata artiklipealkirjast teada, kuidas ADSL-i eesti keeles nimetatakse, aga ta ei saa niikuinii sellist terminit, mida saaks iga päev "ADSL"-i asemel kasutada. Ei ole lihtsalt võimalik öelda kogu aeg "asümmeetriline digitaalne abonendiliin", seda peab niikuinii kuidagi lühendama, kas või "asümmeetriline liin". Andres 30. aprill 2009, kell 02:56 (UTC)

:: Kuidas entsüklopeedia kirje pealkiri keelab inimestel lühendit kasutada? Kui neil seda sõna sageli vaja on ja nad tahavad teada kuidas asümmeetriline digitaalne abonendiliin suupärasemalt öelda, siis artikkel isegi pakub lühendi ADSL ja Vallaste rööptermini ADSL-ühendus. Kuigi isegi ilma viimasteta on see inimese enda asi kas ja kuidas ta tahab terminit endale suupärasemaks muuta. Entsüklopeedia kirje peab olema eesti keele jaoks kõige õigema termini / mõiste / nimetuse all, mida lühendid ei asenda – viimased teadupärast on pelgalt suupärasesuse väljendajad.

:: Jah, näituseks Eesti Terminoloogia Ühingusse on koondunud ka mitmed tehnikateaduste inimesed, kes vägagi täpselt teavad kuidas ühe või teise mõiste / termini sisu avada, ja tõlkefirmad, kes igapäevaselt tarkvara ja muu säärase tõlkimisega tegelevad. Tõsi, eriarvamuste puhul võib Vallaste mõne erandi puhul oma teatmikus oma arvamusest lähtuda (näiteks skanner ja skänner), aga üldjuhul ühemehetööst siin küll rääkida ei saa ja mul ei ole alust arvata, et ka Vallaste vastava eriala inimesena küllalt kutseline ei ole.

:: Kas su vaist tahab siinkohal veel midagi kahtluse alla seada?--Pikne 30. aprill 2009, kell 9:47

::: Kas peale e-teatmiku on teisi avalikke allikaid infotehnoloogia terminoloogia kohta? Tean veel ETSS-i, mille usaldatavuse kohta mul pole andmeid, ja üht standardit, kus on vähe termineid. Pidasin silmas, et Vallaste teatmikku ei saa võtta terminoloogide seisukohta väljendavaks, vaid väljendab teatud juhtudel tema isiklikke seisukohti. Vahetegemise võimalust pole. Pidasin silmas, et Vallaste ei ole kutseline terminoloog (keeleinimene).

::: "Asümmeetriline digitaalne abonendiliin" on minu meelest väljend, mis enamikus kontekstides kasutamiseks ei sobi. Eks sellepärast ole ka Vallaste pakkunud sõna "ADSL-ühendus". "ADSL" ise ei ole tõesti korrektne.

::: Praegu pole midagi valesti, aga sattumine tuntud lühendilt tundmatule fraasile tekitab minu meelest lugejsle raskusi, sest tema esimene reaktsioon on: kas ma ikka sattusin õigesse kohta. Andres 30. aprill 2009, kell 07:10 (UTC)

:: Allikaid on loetletud siin ja siin, tundub, et kõige usaldusväärsemaks peetakse viimase kolmandat (V. Hanson, A. Tavast).

:: Mõnel on see esimine reaktsioon, mõnel ei ole, mõni saab sellest sekundi murdosaga üle, mõni sekunditega – piisab ju vaid pilk definitsioonile heita ning eeldus, et lühendi taga on mingi pikem väljend, on juba enne otsimist olemas. Ma ei ole raskuste osas kindel, kuigi jah, eks mingi mõttetööga tuleb ka kõigi aimelisema teemakäsitluse juures arvestada, kui minnakse võõra eriala terminite kallale.--Pikne 30. aprill 2009, kell 10:50

::: Aitäh! Need lingid võiksid kuskil nähtavas kohas üleval olla. See kõige usaldusväärsem oli üksvahe ka veebis väljas.

::: Jah, intelligentsetel inimestel muidugi raskusi ei tohiks olla. Teised võivad aga üldse loobuda. Andres 30. aprill 2009, kell 08:16 (UTC)
Kui eesti keelde panna, siis peaks olema "ketta ohje süsteem".--Rünno 29. aprill 2009, kell 21:20 (UTC)

* DOS on lühend, mis tuleks lahtikirjutada, vajadusel lisada viited täpsustuselehel
* ms-dos on registreeritud ja kaubamärk, seega ka pärisnimi, mida ei saa tõlkida, nt pisipehme-kettaohje-süsteem
* dos-e kui selliseid on olnud enne ja pärast microsofti, ning igaüks võib neid juurde kirjutada
* botneti rünnaku kohta kasutatakse lühendit ddos
suwa 30. aprill 2009, kell 06:59 (UTC)

Enamus vikides on ta lühendi all. Vaadakse ka täpsutuslehekülge (:en:DOS (disambiguation)). --Tiuks 30. aprill 2009, kell 07:12 (UTC)
Leian, et praegune pealkiri on õige, sest see artikkel räägib üldmõistest, mida ingliskeelse lühendiga tähistada ei ole korrektne (kuigi kõnekeeles lubatav). Andres 30. aprill 2009, kell 07:20 (UTC)