Arutelu:Harilik kakaopuu

Kakaopuu pole monotüüpne (ühe liigiga) perekond--[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 29. mai 2009, kell 19:40 (UTC)

Kust pärineb perekonna eestikeelne nimetus?--Dj Capricorn 29. mai 2009, kell 21:09 (UTC)

Artiklis on selgitatud, mida ladina- ja kreekakeelne nimetus Theobroma tähendab. Ma ei näe põhjust mitte nimetada perekonda kakaopuuks. Aga sina? Taivo 29. mai 2009, kell 22:31 (UTC)

:Näiteks siin on öeldud, et perekond on kakaopuu.--WooteleF 30. mai 2009, kell 03:17 (UTC)

:ma olen nõus, et perekonna nimi on kakaopuu, kuid näiteks Eesti taimede andmebaas seda ei kajasta, siit ka kahtlus nime "legaalsusest"; liiati pole tegu perekonnaga, kus oleks üks liik, ehkki tõesti tegu on tüüpliigiga--Dj Capricorn 30. mai 2009, kell 05:42 (UTC)

:: Minu meelest probleemi pole. Kui liigi nimi on harilik kakaopuu, siis perekonna nimi peab olema kakaopuu. Andres 30. mai 2009, kell 05:55 (UTC)

Kakao on kõrge toiteväärtusega, aitab kaasa seedimisele, suurendab kuseeritust, vähendab allergiat, hõlbustab hingamist ja ergutab südant. Kakaod ja kakaovõid kasutatakse mõningal määral ka astma, kopsupõletiku, köha ja külmetuse raviks ning tselluliidi, hemorroidide ja kõrgvererõhutõve e hüpertoonia ravis. Kakaopuu õitest valmistatakse Kesk-Ameerikas jooki väsimuse vastu, jahvatatud seemneid peetakse aga südametoonikuks.
1.Professional Guide to Diseases, 9th Edition, 2008, Lippincott Williams&Wilkins, ISBN 0 7817-7899-9,Google`i raamat
anaeroobne tselluliit, lk 930 -rakupõletik
orbitaalne tselluliit, lk 659- vastavate kudede infektsioon
2. "Meditsiinisõnastik", 2004, Kirjastus Medicina, ISBN 9985-829-55-7
tselluliit- rakupõletik, bateriaalne, väiksemahuline rasvaladestis (kosmoloogias) , lk 788
3.aprill 2013, 11:30 Mariina

Viidatud allikas ei ole seda täpsustatud, aga nähtavasti mõeldakse väiksemamahulist rasvaladestust. Andres (arutelu) 3. aprill 2013, kell 11:52 (EEST)

Hästi,Andres:  ma panen üldlevinud täpsustuse sulgudesse ,so väiksemahuline rasvaladestis, sest sisemised ja muud rakupõletikud ei pruugi meditsiinilise diagnoosi kõlapinda kanda võtta......- Geneetika kaudu kannab kakaopuu koos viljadega ning äratarbituna kõik eelpoolnimetatud põletikulised ning neurokeemilised protsessid kenasti välja ja jääb ülegi veel...... aga jah viki kaudu vaja rohkem tõestust.
Sõltuvushäire püüdsin sõnastada selliselt, et teadmishuvilisel oleks võimalik ka ise läbi mõelda, sest kakaopuu eluviljad ei ole igapäevases normaalses tarbimises sõltuvusttekitavaks osutunud (ehk küll pisut kangem kui rukkileivaviil ja võib-olla) -peale tarbija enda eelistuste aga praegu on mul vara põhjendada, sest roomajaaju inimeste kaudu seletatuna ei luba arvata ka angliseviki kaudu öeldut.
03.aprill 2013, 12:13, Mariina
-----
Fermenteeritud kakaoubade ====keemiline koostis====
Ma püüan alustuseks rühmitada nimetatud keemilised ühendid 2 klassi:
1. Primaarsed metaboliidid (ing k primary metabolites)
*sahhariide
*rasvaineid
*valke-albumiin,globuliin(trüpsiini inhibiitor) jt
*vitamiine A,B-rühma, D,K jne
*mineraalaineid
*aminohappeid
*oleiin-, steariin- ja palmitiinhappeid ning vabu rasvhappeid
*tselluloosi
*klorofülli
2. Sekundaarsed metaboliidid (ing k secondary metabolites)
*fütosteroide- α-ja β-sitosterool
*saponiinee
*alkaloide- teobromiin,kofeiin jt
*biogeenseid amiine-serotoniin,dopamiin, fenüületüülamiin
*ensüüme-proteaas,lipaas, aminoproteaas, invertaas,peptiidid jpt
*antioksüdante-β-karoteeni
*fenoolsed ühendid- flavanoole,salitsüülhape pro-antotsüaniide jpt.
Rühmitamist pidasin vajalikuks, juhuks kui artikkel avaneb ning osutub vajalikuks avada ka taimede eluga seonduvat ning kui tekib arutelu kakaopuu suhetest kasvukoha pinnasega, muundatud genoomide ja või kakaopuu haiguste jms.(hetkel on kirjas üksnes inimravi lühiaspekte). Aga ka inimeste lümfiringlusega ning haigustega seonduvalt, milliseid ühendeid ja mil viisil on tarbitud kakaotooted võimelised komplekteerima ning kuidas neid ühendeid toiduna mõistlikult tarbida jne. jne.....
04.aprill 2013 11:28 Mariina


Kui palju on neid preemiaid seni antud ja kui tihti? --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 30. mai 2009, kell 11:31 (UTC)

Kui on kirjas 1988 ja 1998 preemia suurus, kas saaks 2008 preemia suuruse kirja panna? [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] 26. juuni 2010, kell 19:12 (EEST)

on link Ajakirjanduspreemia (Ajakirjanduspreemiad). Kas see on erinev asi, nt seda mainitud siin: --Estopedist1 (arutelu) 1. veebruar 2016, kell 22:23 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Valdo Pandi nimeline ajakirjanduspreemia


Arutelu:Lahingpaar

Pooljagu on suunatud artiklile grupp (sõjandus) ja grupp viibki lihtsalt artiklile grupp.--WooteleF 31. mai 2009, kell 06:53 (UTC)

enwiki's on lahingpaarist Eestis eraldi artikkel tehtud: :en:Lahingpaar--Bioneer1 (arutelu) 25. august 2014, kell 17:40 (EEST)

: Millel põhineb väide, et "lahingpaar" on keeleliselt õige (kirjakeelne siis, eks?) ja "lahingupaar" argikeelne? Tegelikult on ju vastupidi. Kuriuss 16. juuni 2017, kell 20:05 (EEST)

:: miskipärast militermis puudub, vt ehk ka USA täpsuslaskurite mõistet sniper team ehk sniper cell? suwa 16. juuni 2017, kell 22:43 (EEST)
----
1998. aastal ilmunud raamatu "Valimik sõjandustermineid" järgi on ainuõige lahingupaar. See siis peakski artikli pealkirjaks panema.--Hirvelaid (arutelu) 16. juuni 2017, kell 23:08 (EEST)

Sõnaveebi järgi on õige termin 'lahingpaar*, vt https://sonaveeb.ee/search/est-est/detail/lahingpaar/1 --Amherst99 (arutelu) 21. november 2019, kell 14:02 (EET)

Ülal on öeldud, et teise allika järgi on õige "lahingupaar". Selmet hakata nüüd edasi-tagasi teisaldama, tuleks välja selgitada, milline sõna on tegelikult eelistatav või tuleks otsustada, millist allikat eelistada.

Sõnaveebi tutvustuses on öeldud, et seal on "ka kõnekeelseid või normatiivses keelekasutuses taunitud sõnu". Et sõnaraamatus on üks sõna sees ja teine mitte, ei tähenda ka ÕS-is iseenesest, et see üks sõna on ainuõige või õigem.

Erelti "Terminiõpetuses" (2007) on toodud mõned näited liitsõnadest täiendosaga "lahingu", muu hulgas "lahinguüksus". On öeldud, et neis sõnades on täiendosa küll nimetavalembeline, aga õige oleks siiski omastav. Küllap on siis nii ka sõnaga "lahingupaar", kus täiendosa on samas funktsioonis. Pikne 21. november 2019, kell 16:31 (EET)


Arutelu:Vardo Rumessen

1973 Eesti NSV Heliloojate Liidu liige ja hiljem juhatuse liige,
1998 Eesti Interpreetide Liiduasutajaliige
Eesti Muusikakadeemia auliige
Eesti Muusikanõukogu asutajaliige.
Need on tunnustused küll, kuid tavaliselt siiski neid asju nii ei esitata - kui auliikmeks olemine välja arvata. Kas Rumessen siis ordeneid ei ole saanud?

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.interpreet.ee/et/interpreedid/show.html?id=95
** In Vardo Rumessen on 2013-06-24 14:08:12, 404 Not Found
** In Vardo Rumessen on 2013-07-07 21:15:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.erpmusic.com/VardoRumessen/
** In Vardo Rumessen on 2013-06-24 14:08:12, 404 Article not found
** In Vardo Rumessen on 2013-07-07 21:16:09, 404 Article not found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:16 (EEST)


Arutelu:Ōsumi saared

Kaart tuleb tõlkida.  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. juuni 2009, kell 12:37 (UTC)

Omavalitsusüksuste osa on arusaamatu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. juuni 2009, kell 12:50 (UTC)

Mis on 60 km kaugusel? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. juuni 2009, kell 12:50 (UTC)

Kuidas saab saarenimede õigekirja kontrollida? Välislingi all on õigekiri osalt teistsugune. Peale selle on seal juttu, et saarestiku koosseis ei ole ühene. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. juuni 2009, kell 12:53 (UTC)
Ka selle artikli piires on saarte nimed erinevalt kirjutatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. juuni 2009, kell 12:54 (UTC)

Puudub lehekülg [[Ōsumi]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. juuni 2009, kell 12:56 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.coremoc.go.jp/english/pub/coralreefjapan/060102_osumi_and_tokara.pdf
** In Ōsumi saared on 2013-06-24 14:34:08, 404 Not Found
** In Ōsumi saared on 2013-07-08 00:20:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:21 (EEST)


Arutelu:Big Ben

Esimene lause on kole imelik.--WooteleF 1. juuni 2009, kell 16:08 (UTC)

Naljakas. Andres 1. juuni 2009, kell 16:12 (UTC)

Naljakas jah. Aga kuidasmoodi seda nimetada? Kell on ju üks, aga mida tal neli on? Parandage, ma ei tunne terminit! Taivo 2. juuni 2009, kell 12:35 (UTC)

::Minuarust on imelik see, et ühes lauses on kaks korda kasutatud sõna kellatorn.--WooteleF 2. juuni 2009, kell 12:43 (UTC)

:::Ehk midagi sellist, et "Big Ben on Suurbritannia parlamendihoone kellatorn. Nelja sihverplaadiga kellatorn asub ....."--WooteleF 2. juuni 2009, kell 12:45 (UTC)

:::: Allpool on öeldud, et Big Ben on tegelikult kell, mitte torn. Andres 2. juuni 2009, kell 13:13 (UTC)

:::::Inglise vikis on öeldud, et The nickname is often also used to refer to the clock and the clock tower. Ma arvan, et tornist, kellast ja kellast (ajanäitajast) tuleks koos rääkida.--WooteleF 2. juuni 2009, kell 13:20 (UTC)

:::::: Seda küll, aga millestki tuleb alustada. "Tornikell" on kahemõtteline. Andres 2. juuni 2009, kell 15:03 (UTC)
Esimene lause võiks olla: Big Ben on Londonis asuva tornikella hüüdnimi. Aitaks vähemalt vältida absurdi, mis praegu kahe esimese lause peale kokku tuleb. - Kalle

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.parliament.uk/images/bigben_images/great_clock_build_07.swf
** In Big Ben on 2013-05-25 14:20:17, 404 Not Found
** In Big Ben on 2013-06-24 03:20:54, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 06:21 (EEST)


Arutelu:Adamson-Eric

1943. aastal, sai ta Eesti NSV Kunstnike Liidu esimeheks, oli ka direktor jne. Kuidas võiks olla tema kuulumisega NLKP-sse? Või oli nn parteitu bolševik? --Asti 2. juuni 2009, kell 21:09 (UTC)

ENE andmetel oli ta alates 1945. aastast NLKP liige. Andres 3. juuni 2009, kell 07:31 (UTC)

Lisasin teostele kuuluvused juurde, see on muuseumimaailmas päris oluline detail. Aga keegi tark inimene võiks siin kaasa mõelda: kuidas nimetatakse Valtion Taidemuseot eestikeeli? Tõlkisin ta oma tarkusest Soome Riiklikuks Kunstimuuseumiks, aga ei ole ma kindel ei selle tõlke täpsuses ega suurte tähtede kasutamises. Kiasma eestikeelsel vikilehel on kasutatud "Riigi Kunstimuuseumi", aga igasugustes erinevates riikides on ju oma riigi/riiklikud kunstimuuseumid, kardan, et see kasutus võib segadust tekitada. ele373 (arutelu) 11. detsember 2012, kell 12:26 (EET)

Niisuguse kahtluse korral jäta soomekeelseks, ära ise tõlgi. Andres (arutelu) 11. detsember 2012, kell 14:27 (EET)

: Ahaa, nii võib ju ka, muidugi. ele373 (arutelu) 11. detsember 2012, kell 14:34 (EET)

Selgitan oma viimast muudatust: autoriteetne allikas kinnitas, et Adamson-Ericu ema kunstnik ei olnud. ele373 (arutelu) 12. detsember 2012, kell 14:12 (EET)

Tore. Nyyd paluks sellele "autoriteetsele allikale" viide ka. --Oop (arutelu) 12. detsember 2012, kell 15:28 (EET)

:Kirjavahetus Adamson-Ericu muuseumi direktoriga? Kui sobib. Ses mõttes, et kui ema kunstnikuks olemisele on mõni viide, siis ma olen sellele mõttele ka absoluutselt avatud. Aga kuna seda viidet polnud ja ma kiire guugeldamise tulemusena ei suutnud ka mujalt kui sellestsamast vikiartiklist ja ühest annaabi referaadikatkest vastavasisulist märget leida, siis mõtlesin, et sõnastan lause nii ümber, et ema oma kunstnikustaatuse kaotab. Tegelikult hakkas see teema mind nüüd kangesti huvitama, nii et ma lähen kaevan natuke raamatutes, äkki saab ühele või teisele väitele tausta taha. ele373 (arutelu) 12. detsember 2012, kell 15:57 (EET)

:: Kui varem kunstnikuks olemisele viidet polnud, siis ei pea ka selle väite eemaldamist viitama. --Epp 12. detsember 2012, kell 16:06 (EET)

::: Ma piilusin paari raamatusse sisse, ei Leo Soonpää (http://tallinn.ester.ee/record=b1349509~S1*est) ega Kaalu Kirme (http://tallinn.ester.ee/record=b1283544~S1*est) maini poole sõnagagi Adamson-Ericu ema kunstnikustaatust. Küll aga tuuakse esile, et ta isa oli riidekaupmees. Kui ei mainita, siis ei ole? (Iseenesest ju põnev ülesanne, kuidas viidata sellele, et keegi ei ole miski või keegi.) ele373 (arutelu) 12. detsember 2012, kell 16:37 (EET)


Arutelu:Rein Müllerson

Kust see näha on, et Anneli Rõigase artikkel ilmus Sõnumilehes? Andres 3. juuni 2009, kell 10:26 (UTC)

Ma küll kindlalt ei tea öelda, aga küllap see oli nõnda, et see info oli veebis kirjas, nüüd aga enam pole. Igatahes Eesti artiklite andmebaas kinnitab, et artikkel on ilmunud Sõnumilehes. --kanakukk 4. jaanuar 2012, kell 08:50 (EET).
Endel Lippmaa tema kohta: "Kõige kurjem vaenlane oli nende seas Moskva Ülikooli õigusteadlane Rein Müllerson, kes figureerib praegugi Tallinnas. Tema oli tõeline vaenlane, veendunud ja tige vaenlane Eesti iseseisvusele, ja ma arvan, on praegugi." Tiit Kändler. Endel Lippmaa. 2012. Lk. 252. Artiklisse ma seda panema ei hakka, nagunii võetakse maha. --IFrank (arutelu) 27. juuni 2013, kell 14:33 (EEST)

Minu meelest küll tasub artiklisse panna. Andres (arutelu) 20. september 2015, kell 15:32 (EEST)

:Lugesin lk. 252 sealt raamatust ja järgmisi lehekülgi. Tüüpiline lippmaalik "one-against-all-battle": Meri süüdistamine, Savisaare süüdistamine, veendumus, et Gorbatšov ise organiseeris augustiputši jms. Pigem sobiksid sellised vandenõuteooriad artiklisse Endel Lippmaa, mitte aga siia, seni kuni teisi sama teemat puudutavaid arvamusi pole.Paremäärmuslane (arutelu) 25. juuli 2021, kell 14:44 (EEST)

Tema vanematest on juttu artiklis [[Avo Laido]]. Seal on juttu ka temast. See tuleks siia üle tuua, kui seal midagi uut on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 19. märts 2014, kell 12:50 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.martens.ee/file.php?10601
** In Rein Müllerson on 2013-06-24 13:10:10, 404 Not found
** In Rein Müllerson on 2013-07-06 21:59:51, 404 Not found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:00 (EEST)
Teleesinemise kohta tuleb konkreetsemalt rääkida. Andres (arutelu) 4. märts 2014, kell 20:49 (EET)

Ma ei leia, et esinemine saates "Vabariigi kodanikud" ja seal pillatud kommentaar oleks artikli seisukohalt oluline ning võtaksin selle sootumaks tekstist välja. Ivo (arutelu) 18. september 2015, kell 20:18 (EEST)

: Minu meelest on see oluline. Andres (arutelu) 20. september 2015, kell 15:32 (EEST)
----
Vene vikis on sünnikoht mitte Leningrad ise, vaid Дудергоф, Ленинградская область. --85.253.175.144 15. oktoober 2017, kell 03:28 (EEST)
----
See lõik eemaldati: "Aastatel 1988–1992 oli Rein Müllerson ÜRO Inimõiguste Komitee liige." Velirand (arutelu) 30. august 2018, kell 09:17 (EEST)
----
Ta oli küll aastatel 1991–1992 asevälisminister, aga kas teda saab seetõttu poliitikuks nimetada? Velirand (arutelu) 12. september 2021, kell 10:44 (EEST)


Arutelu:Maimu Berg

Kui juba kandideerimisest on juttu, siis võiks minu meelest ka kirjutada, mitu häält ta sai ja kas ta osutus valituks. Andres 3. juuni 2009, kell 10:53 (UTC)

Võiks küll. Kui keegi viitsib. Mul jäi pooleli, sest valimiskomisjoni lehel oli, et ta ei saanud ühelgi juhul mandaati, aga artiklis on, et ta kuulub linnavolikogusse. Seega peaks uurima, millal ja kuidas ta sinna sattus. --Epp 3. juuni 2009, kell 11:01 (UTC)

: Kui ma õigesti aru saan, siis on ta seal 2005. aastast Riigikogu liikme Sven Mikseri asendusliikmena. Nähtavasti Sven Mikser loobus mandaadist, sest eelistas jääda Riigikokku. Vaata . Andres 3. juuni 2009, kell 11:52 (UTC)

: Kui ma õigesti aru saan, oli Maimu Berg ka Linnavolikogu eelmise koosseisu liige. Andres 5. juuni 2009, kell 07:59 (UTC)
Selle artikli kallal tuleb töötada, kuid andmete kustutamine artiklit paremaks ei tee. Andres 5. juuni 2009, kell 08:07 (UTC)

Pildistatu kirjutas mulle, ei ole pildiga rahul. Äkki saaks keegi uue teha? Mul pole praegu aparaatigi. - Lisan siia viited Sirje Oleski kirjutatud artiklist (Sirje Olesk; "Eesti kirjanike leksikon" Tallinn: Eesti Raamat, 2000 (koost. Oskar Kruus ja Heino Puhvel, toim. Heino Puhvel), lk 57-58): SV 3. VI 1988 (S. Kiin); Lng 1988, 6 (O. Kruus, M. Hint); Sirp 17. IV 1992 (P. Viires); Kl 17. VI 1994 (R. Hinrikus); KK 1994, 6 (A. Pervik); Lng 1994, 7 (M. Unt); KK 1994, 8 (P. Künstler); Sl 25. III 1996 (T. Kallas); Kl 31. V 1996 (A. Kivi); Lng 1996, 3 (B. Pilvre); KK 1996, 5 (Kauksi Ülle); VK 1996, 11/12 (E. Annuk); Pm 4. IX 1998 (A. Kull). Äkki keegi kasutab. --Oop (arutelu) 18. juuni 2012, kell 18:46 (EEST)

: Kas pildistatu oleks nõus Vikipeedia fotokorrespondendi vastu võtma? Andres (arutelu) 18. juuni 2012, kell 22:30 (EEST)
Pildistatu andis uue pildi, õigused on tema enda käes. --Oop (arutelu) 22. juuni 2012, kell 17:50 (EEST)

Mis ajast pilt pärineb? Andres (arutelu) 29. juuni 2012, kell 03:08 (EEST)

: Ei oska kahjuks ytelda. Jutt oli, et tehti mingi kandideerimise puhul (tõenäoliselt ei  mäleta keegi päris täpselt) mingis firmas, mis andis kõik õigused yle pildistatutele. --Oop (arutelu) 29. juuni 2012, kell 10:47 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vvk.ee/index.php?id=10577&otsi_ajaloost=Maimu+Berg
** In Maimu Berg on 2013-06-24 12:13:48, 403 Forbidden
** In Maimu Berg on 2013-07-06 12:30:18, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:30 (EEST)


Arutelu:Punktihulk

On võimalik, et see artikkel tuleb ühendada artikliga kujund. Lahtine küsimus on, kas mõisteid "punktihulk" ja "kujund" alati samastada saab. --Hardi 3. juuni 2009, kell 13:47 (UTC)

Minu meelest on parem, kui nad on eraldi, sest kujunditest räägitakse peamiselt elementaargeomeetrias. Andres 3. juuni 2009, kell 13:48 (UTC)

Jätsin "vaata ka" ära, sest punktile ja kujundile on tekstis juba viidatud. Andres 3. juuni 2009, kell 13:49 (UTC)

Ma ei tekitaks kaht erinevat rida ning ei kasutaks boldi. --Hardi 3. juuni 2009, kell 13:52 (UTC)

: Vikipeedias on üldine reegel, et märksõna sünonüümid kirjutatakse rasvase kirjaga. Andres 3. juuni 2009, kell 13:55 (UTC)

:: Küsimus on selles, kas need mõisted on (igas matemaatilises kontekstis) sünonüümid. --Hardi 3. juuni 2009, kell 14:23 (UTC)

::: Saan aru, mida Sa mõtled: kas mingis kontekstis ühe asendamine teisega muudab mõtet. Arvan, et mõtet ei muuda, kuid võib arusaamist raskendada. Kui üldtopoloogias hakatakse kujundist rääkima, tekitab see arusaamatust, sest nii lihtsalt ei räägita. Teiste sõnadega: valesti aru saada tõenäoliselt ei saa, kuid võib üldse mitte aru saada. Andres 3. juuni 2009, kell 14:46 (UTC)

: Lõikudesse jaotamine võib olla nii ja naa. Mulle tundub selgem, kui definitsioon on eraldi real. Andres 3. juuni 2009, kell 13:56 (UTC)

:: Ma ei näe, et vastupidine kuidagi selgust vähendaks. Tekst on selleks ju liialt lühike. Ühelauselised lõigud tekitavad lugemisel ebaloomuliku pausi. --Hardi 3. juuni 2009, kell 14:23 (UTC)

::: Minu meelest on niimoodi selgem lugeda, aga ma ei taha väita, et see ka teiste jaoks nii on. Mina ei näe pausis probleemi, vaid arvan, et siin peabki paus olema; aga kui teised selles probleemi näevad, siis ma ei eita selle olemasolu. Andres 3. juuni 2009, kell 14:46 (UTC)


Arutelu:Jüri Pihl

Rahandusministri puhul on järgmiseks märgitud kohusetäitja. Kas peaks siin samamoodi tegema? Andres 5. juuni 2009, kell 09:28 (UTC)

Küsimus ongi minul ka selles, et kas neid kohusetäitjaid märkida või mitte. Valitsusjuhtide ja riigipeade puhul oleme märkinud, sama loogika sobiks ju rakendada ka muude ministrite puhul, aga võib-olla kõik ei pea seda õigustatuks või otstarbekaks. -- Toomas 5. juuni 2009, kell 09:31 (UTC)

: Tavaliselt me pole neid märkinud, aga võib-olla antud juhul peaks märkima, sest nad täitsid vakantset ametikohta. Igal juhul aga peaks mõlemal juhul ühtmoodi toimima.

: Üldiselt minu arvates oleks hea, kui vakantsete ametikohtade kohusetäitmine andmete olemasolu kõrval välja toodaks, näiteks pärast valitsuse tagasiastumist (küll mitte eelnev-järgnev-tabelis). Juhtudel, kui minister on puhkusel või viibib lähetusel, pole see nii tähtis ja selle üle lihtsalt ei jõua arvet pidada, kuigi teatud juhtudel võib see oluline olla. Andres 5. juuni 2009, kell 10:57 (UTC)

:: Ei, kindlasti mitte märkida kui asendatakse lähetuses või puhkusel olevat ministrit. Oluline on see ka minu meelest ikkagi juhul kui üks minister on ametist vabastatud ja uut ei ole määratud. Praeguses olukorras on rahandusministri isik olnud eriti oluline ja ma ei kujuta ette, et Seeder selles kontekstis mainimata jätta. Kas järgnevuskastis märkida või mitte, see on tõesti diskussiooni teema. -- Toomas 5. juuni 2009, kell 10:59 (UTC)

Kas on teada, mida ta praegu teeb? Midagi nagu oleks kuulnud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. november 2010, kell 16:11 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.forumbalticum.ee/konv5/pihl.htm
** In Jüri Pihl on 2013-06-24 11:31:32, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Jüri Pihl on 2013-07-06 05:41:41, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:42 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://mmm.elion.ee/tallinn.asx
** In Jüri Pihl on 2013-06-24 11:31:33, 404 Not Found
** In Jüri Pihl on 2013-07-06 05:41:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:42 (EEST)


Arutelu:Tõnis Mägi

Vabariigi aastapäeval esinemine ei ole autasu. Andres 5. juuni 2009, kell 14:15 (UTC)

Oookei, vist ei ole küll. Aga ma mõtlesin, et see pole lihtne kontsert, kuhu suvalised tüübid esinema pääsevad. Kes vabariigi aastapäevakontserdil esineda saavad, need on kõik seda väärt ja ma mõtlesin, et see väärib vikipeedias kajastamist. Või ei vääri, mida sa arvad? Taivo 5. juuni 2009, kell 19:11 (UTC)

: Kajastamist väärib, aga mitte autasude all. Andres 5. juuni 2009, kell 20:06 (UTC)
Mis see "Noodiraamat" on? Andres 8. jaanuar 2011, kell 21:42 (EET)
Vene vikis paistab rohkem infot olevat. Ise kahjuks seda keelt ei räägi, ehk võtab keegi ette? Jostikas 7. märts 2011, kell 22:54 (EET)

Mina saan nii aru, et Tõnis Mägi on küll JMKE-ga koostööd teinud, kuid ansambli liige ei ole olnud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. november 2011, kell 12:08 (EET)
Miks kaks plaati kustutati? --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 7. juuli 2012, kell 13:54 (EEST)

"Pärast keskkooli lõpetamist asus Mägi tööle tehases Punane RET." Kas ta üldse keskkooli lõpetas? Westholmi gümnaasiumi lõpetajate nimekirjas teda igatahes pole. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 26. detsember 2012, kell 15:12 (EET)

"Hiljem oli ta abielus Laine Mäega, kellega tal sündis tütar '''Liis-Katri''' (1983)... Tõnis ja Laine Mäe tütar '''Liis-Katrin''' on abielus näitleja Märt Avandiga."
Kumb ta on, kas Leo või Lea? Katri ja Katrin on täiesti erinevad nimed.--[[Eri:Kaastöö/90.191.197.232|90.191.197.232]] 21. august 2020, kell 06:30 (EEST)

[https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=T%C3%B5nis_M%C3%A4gi&type=revision&diff=5758324&oldid=5756546 Siin tehti jupp asju ringi]. Peaks vaatama, et midagi kaduma ei läinud. [[Kasutaja:Kruusamägi|Ivo]] ([[Kasutaja arutelu:Kruusamägi|arutelu]]) 22. november 2020, kell 12:44 (EET)

Pole nõus viimase redaktsiooniga. Kas on tarvis sellist sopalugu välislinkide all avaldada? Ja miks oli vaja uuem foto vanema vastu välja vahetada? Ursus scribens (arutelu) 23. oktoober 2021, kell 20:36 (EEST)

Lugesin seda Delfi artiklit – see pole küll teab mis viimistletud portreelugu, aga sopalooks ma seda ka ei pea. Artiklis on juttu Tõnis Mägi koroonapandeemiaga seotud vaadetest, millest siin artiklis pole sõnagi. Seega on see artikli jaoks lisaväärtus. Kui artiklis oleks juba seda teemat põhjalikult kajastatud, siis võiks öelda, et see välislink ei anna midagi.

Pilt, mille Ivo pani, on kunstilises mõttes ilusam ja sobib infokasti paremini. See uuem pilt on ju ka artiklis alles allpool. Kaniivel (arutelu) 23. oktoober 2021, kell 21:10 (EEST)

:Antud muudatusega tegin ümber kaks asja:

:1) Eelmine infokastis olnud pilt on Commonsist kustutatud. Panin selle asemele miski mõistliku foto, et infokast korda saada.

:2) Lisasin juurde välislingi, mis kajastab Tõnis Mäe tegevust seoses koroonapandeemiga. Tema tegevus on olnud piisavalt silmapaistev ja mõjukas, et seda peaks artiklis kajastama. Antud juhul selle kohta lõiku kirjutama tõesti ei hakanud, aga välislink aitab seda välja tuua ja võimaldab mõnel tulevikus teemat kiiremini leida.

:Selle muudatuse tühistamine oli otsesõnu vandalistlik! Ivo (arutelu) 23. oktoober 2021, kell 22:19 (EEST)

Minu arvates pole ka tarvis seda linki, eriti kuna just lisasin artiklisse viide uudisele, kus on kirjas, et ta esines tänasel koroonapiirangute vastasel meeleavaldusel. J (arutelu) 23. oktoober 2021, kell 22:19 (EEST)
Lisatud on väiteid, mille aluseks on EKRE erakonna veebileht või Objektiiv. Tegu pole üldiselt usaldusväärsete allikatega, eriti aga antud juhul, sest Mägi on nende tegevusi toetanud, isegi koostööd teinud, ja neil on huvi kajastada teda teatud viisil ja teatud asjadega seoses. Probleem pole hetkel selles, et väidete sisu poleks usutav, vaid et vikiartikkel peaks (proportsionaalselt) kajastama, mille poolest Mägi tuntud on, aga nimetatud väljaannetes millegagi seoses mainitud saamine ei tähenda, et see oleks laiemalt tähelepanuväärne. Ehk kokkuvõttes selliseid allikaid kasutades võivad teatud tema tegevused põhjendamatult või mitteneutraalsest vaatenurgast esile tõstetud olla. Kui tegu oli tähelepanuväärsete sündmustega, siis leidub vast kajastust ka ajakirjanduses ja tuleks seda allikana kasutada. Kui ajakirjanduses ilmunud lugu toetub omakorda mõnele EKRE või Objektiivi teatele, siis võib ka need ära tuua, aga neid ei tohiks kasutada põhiallikana nagu praegu. Lisaks küsin, et milliste allikate alusel lisati lause: "Ta on Eesti rokkmuusikas üks kõige mõjukam ja tähelepanuväärsem isiksus, ning eesti rahva seas väga hinnatud ka isamaaliste laulude "Koit" ja "Palve" poolest." Mõtlen just hinnanguid "üks kõige mõjukam ja tähelepanuväärsem isiksus" ja "eesti rahva seas väga hinnatud"? Herman Kelomehe arvamusloo osas arvan, et selles on vähe sisulist infot ja üsna ebaselgel kujul, mille mõistmine eeldab teemaga juba kursis olemist. Üldiselt me saame lihtsalt teada, kuidas Kelomees Mägi käitumisse suhtub. --Minnekon (arutelu) 24. oktoober 2021, kell 12:29 (EEST)

Herman Kelomehe arvamusloo osas arvan, et selles on vähe sisulist infot ja üsna ebaselgel kujul (...) Üldiselt me saame lihtsalt teada, kuidas Kelomees Mägi käitumisse suhtub.

Olen nõus selle hinnanguga. Ja kuidas Kelomees siis Mägi käitumisse suhtub? Inetult suhtub. Vikipeedia ei peaks sellistele "allikatele" toetuma. Sel põhjusel ma selle redaktsiooni tagasi pöörasingi. Vt ka Ivan Makarov: kutsuda üles "tühistama" rahvalaulikut on võimeline vaid tulevane küüditaja. Ursus scribens (arutelu) 24. oktoober 2021, kell 17:33 (EEST)

: see rahvalaulik propageerib vaktsiinivastasust ja on sellisena ise ennast sopaga üle valanud. Aga see selleks. Nagu välja tõin, siis antud redaktsiooniga parandasin katkise pildilingi (ja see tähelepanematus selles osas just au ei tee) ning samuti lisasin välislingi artiklile, mis on pehmelt öeldes pälvinud märkimisväärselt tähelepanu. Kohe kuskilt otsast pole see midagi sellist, mida tühistada. Tigedaks ajab kohe selline lahmimine. Kui tahad midagi koristada, siis korja välja need artiklisse sisse imbunud hinnangud ("üks kõige mõjukam ja tähelepanuväärsem") ja viited propagandalehekülgedele. Oleks kena neile mitte viidata... või kuidas? Ivo (arutelu) 25. oktoober 2021, kell 00:20 (EEST)

:: Vikipeedia põhimõtted kehtivad muidugi ka ebasympaatsete inimeste puhul. Mis Ursuse muudatusse puutub, siis on tõepoolest kysitav, kas niisama välislinkidesse on vaja panna kellegi arvamuslugu ilma mingit laiemat konteksti avamata (a la ilmselt nt Gretha Thunbergi artiklisse me ei paneks niisama välislingina arvamuslugu mingilt Uute Uudiste autorilt). Antud hetkeks on õnneks muidugi situatsioon juba laiemalt lahti kirjutet ning see algne probleem leevendet. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 25. oktoober 2021, kell 01:12 (EEST)

:::Ivo, kas hetkel seisneb Kelomehe loo väärtus selles, et see leidis suurt vastukaja? Kust seda vastukaja lugeda saab? Sisulise poole pealt ma sel suurt väärtust ei näe. See on esimene (ja ainus) lugu, mida ma Mäe koroonasse suhtumine kohta olen lugenud ja väga palju ma Mäe seisukoha kohta teada ei saanud ja see mis kirjas, kipub vist rohkem olema Kelomehe tõlgendus ja edasiarendus. Mägi vast pole öelnud, et tal on õigus teisi tapjaviirusesse nakatada. Minnekon (arutelu) 25. oktoober 2021, kell 11:14 (EEST)

:Ega ma ise teagi, et mis seal maksumüüri taga kirjas on (ehk kui asjalik või mitteasjalik on too seisukohavõtt). Oluline on siin aga just fakt, et antud laulja sellises tegevuses osaleb ja on üks vaktsiinivastaste vapiloom. See on midagi sellist, mida me ei tohiks artiklis mainimata jätta ja antud EPLi artikkel juhib sellele tegevusele tähelepanu. Kui asjalik on vastav arvamusartikkel: see ei ole midagi sellist, mille kohta meil oleks tingimata vaja siin üldse seisukohta võtta. Faktina on oluline ainult see, et Tõnis Mägi aitab kaasa vaktsiinivastasuse reklaamimisel ja antud artikkel selle välja toob. Mida meie sellest arvame, ei ole samuti oluline, sest meie asi on vahendada fakte.

:Et seda konkreetset artiklit näib olevat [hetkeandmetel] 3368 korda näoraamatus jagatud, siis peaks see olema üks oktoobrikuu enimajagatud EPLi artikleid. Seega tähelepanu on see saanud kindlasti. Kui tuleb paremaid artikleid, siis võib vabalt selle lingi välja vahetada mõne asjalikuma teksti vastu. Ei ole aga võimalik väita nagu täna ei oleks Eesti ühiskonnas koroonavaktsineerimisse puutuv üks kõige suurema tähelepanu all olevaid teemasid. Seepärast peaks ka Vikipeedia kajastama sellesse puutuvat.

:Täna paistab olevat ilmunud nt see. Küllap tuleb neid artikleid veel omajagu. Ivo (arutelu) 25. oktoober 2021, kell 20:52 (EEST)
----
Vikipeedia tegeleb siinkohal taaskord kallutatult valeinfo levitamisega ja seda teadlikult. 23. oktoobril ei olnud vaktsineerimisvastane üritus. Ürituse punktid on konkreetselt välja toodud ja lõputult üle korratud, aga ikka surutakse vägisi propagandat peale. Tänu konkreetsetele kallutatud kasutajatele on Vikipeedia kaotanud oma neutraalsuse ja tõsiseltvõetavuse, siinkohal viitega ka EKRE erakonna artiklile. Kordan veelkord, et kasutajad, kes ei suuda poliitikasse neutraalselt suhtuda, ei peaks sellega seotud artikleid puutuma.
Minnekoni väitele, et Objektiiv pole usaldusväärne allikas, vaidlen tugevalt vastu. Pole mitte ühtegi propagandavälist põhjendust väita, et tegu ei oleks usaldusväärse allikaga. Sealsamas sa nimetad usaldusväärseks allikaks valedest ja propagandast kubisevat Ekspress Gruppi. See on absurd.

Ürituse korraldajate ametlikult välja toodud eesmärk ei pruugi täielikult kattuda korraldajate või osalejate tegeliku eesmärgiga ja algne eesmärk ei pruugi olla sama, mis kujunenud reaalsus. Vähemalt osadel osalejatel olid teistsugused sõnumid kui korraldajate ametlikud punktid. Ma ütleks, et erinevate sõnumite ühisosa võib küll vaktsineerimisvastasuse alla kokku võtta. Milline väljend ja miks parem võiks olla?

Isegi kui sa muidu Objektiivi usud, siis ma põhjendasin ülal, miks ta vähemalt antud juhul usaldusväärne pole - ta on seotud nii Mäe kui meeleavadusega ja tal on huvi seda omale soodsas valguses näidata.

Ekspress Grupi sisu kvaliteedile antud hinnangut on vaja põhjendada asjakohaste argumentidega, mis tõendaks veenvalt, et see tõepolest kubiseb valedest ja propagandast. Paljas deklaratsioon, et kubisevat, ei aita meid kuidagi edasi. Gruppi kuuluvast Delfist on nt juttu olnud siin, aga seal ei jõudnud sisustatud etteheited kaugemale kui et ilmselt on seal kunagi 1 artikkel mõnevõrra ekslik olnud ja propagandat tõendavat see, et paar väljanopitud uudislugu sobivad teatud ideega toimetuse väidetavast (st tõendamata) varjatud motiivist (nagu nad sobivad ka 100 teise fantaseeritud tõendamata motiiviga).

Mis puutub EKRE artiklit, siis seal väideti, et artiklis olevad palju kallutatust, aga peale mõne erandi ei täpsustatud kus konkreetselt sellised kohad asuvad ja milles kallutatus seisnes. Artiklis seejärel tehtud muudatused, mis pidavat seda neutraalsemaks tegema, aga kujutasid enamasti endast viidatud autorite poolt kasutatud teatud väljendite või väidete kustutamist ja neile teistsuguste väljendite või väidete omistamist. Neutraalsus tähendab, et Vikipeedia vahendab autoreid ilma nende mõtet moonutamata ning omapoolseid hinnanguid andmata ja kuhugi poole kallutamata. Seega oli taoline tegevus otse vastupidine neutraalsuse taotlusele, see tegi muudetud kohad hoopis mitteneutraalseks. --Minnekon (arutelu) 24. oktoober 2021, kell 16:28 (EEST)
----
Samuti on kriitikat pälvinud laulja tegevus vaktsineerimisvastasuse reklaamimisel.[14][15]

Minu meelest see lause ei kuulu poliitilise tegevuse alla. --Andres (arutelu) 23. september 2023, kell 12:38 (EEST)
Tõnis Mägi plaanis osaleda ka kevadel toimunud meeleavaldustel, kuid tal ei õnnestunud kohale minna.

Arusaamatu lause. --Andres (arutelu) 23. september 2023, kell 12:38 (EEST)
on olnud neli korda abielus

Ei lähe kokku järgneva jutuga. --Andres (arutelu) 23. september 2023, kell 12:38 (EEST)
----
Varasema arutelu kohta. Minu meelest ei ole ka Vikipeedia asi võtta seisukohta vaktsiinivastasuse kohta. See on poliitiline küsimus. Vaktsiinivastastel võib küll olla võhiklikke või kallutatud argumente, aga poliitiline küsimus on eriti selles, kas kellelgi on õigus otseselt või kaudselt sundida end vaktsineerima või vaktsineerituse alusel diskrimineerida, kui arvestada, et vaktsineerimisega kaasneb risk vaktsineeritu elule ja tervisele. --Andres (arutelu) 23. september 2023, kell 12:38 (EEST)

:Aga praegu pole ju artiklis midagi, mis vihjeks "seisukohale". Ja lisaks vaidleks nüüd omakorda vastu - Vikipeedia peab tuginema faktidele ja fakt on, et vaktsineerimine on päästnud miljoneid inimesi enneaegsest piinarikkast surmast. Niisamuti kaasneb risk elule ja tervisele ka mittevaktsineerimisega. Metzziga (arutelu) 19. november 2023, kell 15:31 (EET)

:: Hinnanguid ei saa faktidest tuletada. Need, kellel on kindel seisukoht, rõhutavad ühtesid või teisi fakte.

:: Aga jah, ma olen nõus, et artiklis ei ole Vikipeedia seisukohta. --Andres (arutelu) 20. november 2023, kell 02:28 (EET)

Vaated seoses koroonapandeemia ja poliitikaga


Arutelu:Mart Kalm

Ta ei ole enam instituudi juhataja, vt . Andres 5. juuni 2009, kell 14:18 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.artun.ee/popText.php?id=831
** In Mart Kalm on 2013-06-24 12:17:27, 404 Not Found
** In Mart Kalm on 2013-07-06 13:16:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:17 (EEST)
Siit on materjali ilma põhjendamata välja võetud.--Morel (arutelu) 11. veebruar 2016, kell 12:52 (EET)

Selle pika jutu asemel võiks olla lihtsalt doktoritöö kaitsjate nimed. Andres (arutelu) 11. veebruar 2016, kell 13:43 (EET)

Ma ei vaadanud teisi parandusi, aga artikkel ei peagi olema nagu CV. Andres (arutelu) 11. veebruar 2016, kell 13:45 (EET)


Arutelu:Toll (aadlisuguvõsa)

Kas Senegali linnal on seos suguvõsaga?--WooteleF 5. juuni 2009, kell 18:13 (UTC)

Ei ole. Senegali linn Richard Toll (tõlkes Richardi aed) on nime saanud Prantsuse botaaniku Jean Michel Claude Richardi järgi ja Toll tähendab Wolofi keeles aeda. Tundus lihtsalt huvitav.--Jaanusele 5. juuni 2009, kell 19:02 (UTC)

:See ei kuulu siia artiklisse.--WooteleF 5. juuni 2009, kell 19:33 (UTC)
*Richard Toll – linn Senegalis (Inglise wiki: Richard Toll) - eemaldasin.--WooteleF 5. juuni 2009, kell 19:33 (UTC)

Voldemar Miller. Suur Tõll – Saaremaa vägimees. Saaremaa kalender 1991. Kuressaare 1990.
Lk 26:
M. Körber (kes oli Anseküla pastor) kirjutab (10 [Körber. Op. cit. = Oesel einst und jetzt. 2. Bd. Arensburg, 1899, lk. 145–164]), et kui Tõll oli Pühas oma maa ja maja kaotanud, tõmbus ta Sõrve tagasi ja ehitas omale maja sellele kõrgendikule, kus praegu asub Anseküla pastoraat. Dokumendid näitavad, et 28. VIII. 1537. aastal läänistati Johann Buxhövdenile Ansekülast Leppemkullest (Lepakülast) 1 adramaa, mida nimetati Hans Tolli maaks. See Hans Toll ja tema naine Leno olid aga hilisemate aadlikute parun Tollide esimesed kindlalt teadaolevad esivanemad Saaremaal. (11 [Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, lk. 361] )
Nende maa suurus oli 1 adramaa, nii võime arvata, et Hans Toll oli vabatalupoeg. See näitab, et Tõlluste Tõll, kelle eluaset on nii eesti- kui saksapoolsetes juttudes ikka nimetatud mõisaks, kaotas tõesti oma vasallilääni ning tõmbus tagasi Sõrve. Tollide perekonnakroonika võimaldab üsna täpselt kindlaks teha, millal see toimus. Nimelt räägitakse, et Hans Tolli poja Oswaldi naine pidi maal toimuvate sõdade ja võitluste pärast põgenema, sünnitas poja Wittenbergis ja see, Lucas Toll, tuli Taani kaudu, siis kui Saare-Lääne piiskopkond müüdi Taanile tagasi ja sai maasekretäriks (12[Geneologisch-historische Nachrichten der Familie Toll von Rober von Toll. Reval, April 1834. – Käsikiri Eesti Raamatukogus]) ning nõnda hilisema Saaremaa aadlisuguvõsa Tollide rajajaks.
--Kaali 30. oktoober 2010, kell 11:46 (EEST)


Arutelu:Parv

Esimesed parved arvatakse olevat loodud nooremal kiviajal (4.–2. aastatuhat eKr).
Kustkohast see väide pärit on?
Millisel alal ja kultuuris on leitud parvede jäänuseid või kirjalikke ülestähendusi, joonistusi, jooniseid?
Näiteks Austraalia asustamiseks võidi märksa varem parvi kasutada.
suwa 5. juuni 2009, kell 19:26 (UTC)
----
Päästeparvest võiks ka juttu olla. Adeliine 15. november 2010, kell 12:46 (EET)

Interviki lingid viitavad parvele, soomekeelne aga hoopis parvlaevale. Päästeparve kohta peaks ehk eraldi artikkel olema. Ssgreporter 6. detsember 2010, kell 01:31 (EET)

: Soomekeelne tuleb parandada. Andres 6. detsember 2010, kell 03:19 (EET)

::Ei leidnud soome keeles õiget sõna: lautta on parvlaev, lossi on trossparv ja uitto on palgiparv. Ehk keegi teab, mis on selline parv nagu siin artiklis? Ssgreporter 7. detsember 2010, kell 00:51 (EET)

::: Minu meelest öeldakse ka selle asja kohta lautta. --Epp 7. detsember 2010, kell 01:21 (EET)

::::Võimalik, aga soome viki artiklis Lautta on selgelt öeldud, et lautta on laev, s.t mootoriga ja juhitav veesõiduk. Sellepärast arvasingi, et interviki link pole pole õige. Ssgreporter 7. detsember 2010, kell 01:34 (EET)

::::: Ei olegi õige. Andres 7. detsember 2010, kell 15:33 (EET)
----
Tea kas keegi selle kohta on ka statistikat teinud, kuid kaks kolmandikku parvedest, mida ma näinud olen, olid mootoriga ja liikusid risti jõge. Mitte allavoolu. Vanasti parved neis kohtades ilmselt mootoriga ei olnud, ent kohti, kus parv oli jõeületusvahendiks, oli muidugi tunduvalt rohkem.- Melilac (arutelu) 18. oktoober 2020, kell 09:53 (EEST)


Arutelu:Maret Maripuu

Kas ta läks Riigikokku tagasi? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. juuni 2009, kell 06:20 (UTC)

"Isiklikku" vahepealses variandis oli lisainfo, et mõlemad vanemad kasvatavad last. Kui see on tõendatav, tuleks see tagasi panna. Andres 21. oktoober 2010, kell 18:06 (EEST)
Hm. Huvitav, miks see info on piisavalt oluline, et lisada lapse ema artiklisse, samas kui lapse isa artiklis pole isegi mainitud, et tal laps olemas on? :) Helena 21. oktoober 2010, kell 19:55 (EEST)

Vahepeal pandi siia mingit klatši, võtsin osa sellest välja, aga võib-olla oli seal midagi, mida annaks toimetada. --Epp 21. oktoober 2010, kell 20:53 (EEST)

Mul ei ole üldse seisukohta selle kohta, kas see info on oluline, aga info väljavõtmine tekitab alati küsimusi.

Vikipeedia sisu kujuneb suures osas stiihiliselt, kuigi mõned tegijad käivad ka terveid teemasid süstemaatiliselt läbi. See seletabki lünki artiklites. Aga asi on kergesti parandatav, teeme kohe ära. Andres 21. oktoober 2010, kell 23:32 (EEST)

Ajakirjandusest nähtub, et Igor Gräzin ja Maret Maripuu kasvatavad last koos, kuigi nad ei ela koos. Andres 22. oktoober 2010, kell 00:18 (EEST)
Mina võtsin enne välja selle:

Viimase väitel seob neid Maripuuga omavaheline armastus (vt artikleid "Kroonikas"), mis on aga ajakirjanduse põhjal on siiski ühepoolne.

Seltskonnas on Maripuu poliitik Imre Sooääre kaaslane. Maripuu on oma sõbrast sõltumatu iseseisev poliitik - ta on olnud Ansipi kabineti otsustav liige sotsiaalministrina. (Sooäär - iigikogu liige Isamaaliidust). Maripuu edendab apoliitilist kuvandit: konservatiivne, vaba, sõltumatu ja täisealine naine. Domineerivad teemad: sotsiaalsed - lapsed, lasteaiad, elukeskkkond, vanurid, hakkamsaamine jne. Korduv teema - kaastunne, empaatia, armastus (üleüldse).
--Epp 22. oktoober 2010, kell 00:24 (EEST)

: Sellega ei ole vist midagi peale hakata. Andres 22. oktoober 2010, kell 00:33 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://media.kuku.ee/arhivaar/kukulkylas/kukulkylas_2002-05-12_14-05
** In Maret Maripuu on 2013-06-24 12:15:33, 404 Not Found
** In Maret Maripuu on 2013-07-06 12:55:16, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:55 (EEST)


Arutelu:Vahi (Tartu)

Maalehe andmetel on need tänavad puude nimede järgi ümber nimetatud, kuid puudub kinnitus. Andres 7. juuni 2009, kell 13:38 (UTC)
Nähtavasti anti põõsaste nimed. Andres 7. juuni 2009, kell 13:47 (UTC)
Võtsin tänavate nimed siit. Neid on seal veel, ja KNAB-is kõiki ei ole. Andres 7. juuni 2009, kell 14:12 (UTC)
Maa-ameti kaardil on veel rohkem tänavanimesid. Andres 7. juuni 2009, kell 14:26 (UTC)
vana elanike arv: 811 (2010) Taivo 2. jaanuar 2012, kell 15:47 (EET)

Kas on parim pealkiri, kui on ka Vahi küla (Tartu)? --Pelmeen10 6. aprill 2018, kell 12:55 (EEST)

probleemne juhtum, sest mõlemad asulad asuvad Tartu vallas ja üks on küla ja teine oli küla (praegu alevik). Ma ei tea, kas meil on analoogseid juhtumeid juba olnud? A priori pakun pealkirjad Vahi (Tartu valla küla), Vahi (Tartu valla alevik). Pealkiri Vahi küla on üldse halb, ent kui tahetakse ikkagi säilitada, siis see suunata täpslk-le Vahi--Estopedist1 (arutelu) 10. aprill 2018, kell 21:38 (EEST)


Arutelu:Margit Sutrop

Kui keegi mõne lingi, lause või mõiste kustutab, siis võiks ta enda tegu siin motiveerida.

Võtsin välja Ülo Matjuse kraadi, sest see ei ole siin oluline ning artiklis Ülo Matjus on see kirjas. Andres 7. juuni 2009, kell 15:34 (UTC)

Võtsin ära siselingid doktoritöö ingliskeelse pealkirja juurest, sest  meil ei ole kavas teha selliste pealkirjadega asjakohaseid artikleid. Andres 7. juuni 2009, kell 15:46 (UTC)

Ära võiks jätta ka "Baden-Württembergi liidumaa", sest see on artiklis Konstanzi Ülikool kirjas. Samuti ei ole minu meelest tarvis märkida, et Konstanzi maakond on kohalik haldusüksus, sest see on niigi selge, küll aga tuleks panna siselink kirjutamata artiklile Konstanzi kreis. Andres 7. juuni 2009, kell 16:05 (UTC)
Margit Sutropi abikaasa on EKI (Eesti Keele Instituut) direktor filosoofiadoktor (Konstanzi Ülikool)  Urmas Sutrop.

Siin ma taastaksin lause esialgse kuju. Urmas Sutropist ei ole siin tarvis üksikasjalikult rääkida; selleks on spetsiaalne artikkel temast. Andmed tema kraadi kohta pole selles artiklis siin vajalikud, sest artikkel räägib Margit Sutropist, mitte Urmas Sutropist. Võib ju öelda, et ta on keeleteadlane, nagu varem oligi öeldud, aga ametikoht on muutuv, mistõttu on parem seda siin mitte mainida. Andres 8. juuni 2009, kell 11:49 (UTC)
Jätsin ära kuupäeva korduse (7.7.1997) ja korduva Konstanzi Ülikooli siselingi (reeglina ühele artiklile ühe artikli piires mitu korda ei lingita).  Andres 8. juuni 2009, kell 11:56 (UTC)

ETIS-es on andmed põhjalikumad.
Kas "filosoofia kateeder" oli kateedri täielik nimi? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. juuni 2009, kell 15:38 (UTC)
Mida on mõeldud Ülo Matjuse juhendamise all? Ma ei leidnud ka allikat, kus seda oleks mainitud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. juuni 2009, kell 15:50 (UTC)
Magistrikraad on ETISe järgi 1991. aastast, ülikooli lehe järgi 1992. aastast. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. juuni 2009, kell 15:56 (UTC)
Rangelt võttes on "stažöör" töökoht. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. juuni 2009, kell 16:05 (UTC)

Kas mõtteterad on ikka sobiv asi? Kas need tuleb tõsta vikitsitaatidesse? Kas neid üldse säilitada? Ma pean silmas, et Arvo Valtonil on kaks tuhat mõttetera. Me ju ei lisa vist neid kõiki tema isikuartiklisse? Taivo 11. juuni 2009, kell 19:56 (UTC)

Noh, meil on isegi eraldi tsitaadiviki. Tsitaadid on asjakohased, kui on tegu tabava või muul moel asjakohase ütlusega või kui nad iseloomustavad või tõendavad asjaosalise vaateid.

Vähemalt esimene tsitaat on minu arust küll ülearune, sest tegu on vaieldamatu tõsiasja nentimisega. Sõnastus on küll pisut omapärane, aga pigem läbimõtlematusest. Andres 12. juuni 2009, kell 09:09 (UTC)

"Eestlastel ei ole seda usku, et kõik inimesed on võrdsed." See on küll niisugune lööv lause, mida võiks tsiteerida. Samas aga on kontekstist näha, et mõeldud on midagi ebahuvitavat. Seetõttu ma jätaks ka selle ära.

Mõtteterade asemel võiks lühidalt kirjeldada tema publitsistlikke sõnumeid. Pikemalt võiks refereerida tema akadeemilisi kirjutisi. Andres 12. juuni 2009, kell 09:13 (UTC)

Ma vaatasin nüüd ka artiklit ennast. Leian, et kontekst on praegu moonutavalt esitatud. Seda lauset võiks tsiteerida kogu artikli sõnumit refereerides, mitte praegusel kujul. Andres 12. juuni 2009, kell 09:17 (UTC)
Vaadake Carla Bruni inglisekeelset sissekannet Vikipeedias - millised tsitaadid! Nende mõte on kirjeldada inimest. Akadeemiliste uurimistöödega Eesti puhul on see raskus, et nende autorlus on tihti ebamäärane.

Tõesti, Carla Bruni tsitaadid on väärt tsiteerimist.

Kui tahame inimest iseloomustada, siis sobivad tsitaadid küll. Aga kuidas tagada, et nende valik ei ole sihilikult kallutatud, et näidata inimest just sellest küljest, nagu autor tahab näidata?

Minu arvates tuleks sõnumit eelkõige refereerida, ja kasutada tsitaate peamiselt siis, kui need on lühikesed ja löövad. Ma ei näe esimesel tsitaadil üldse mõtet ja teisest sobib tsiteerimiseks ainult viimane lause, mis siis et kontekst pole avatud. Saab ju kokku võtta Ööülikooli loengu üldise mõtte, sama lugu ka artikliga.

Loobuda akadeemiliste kirjutiste refereerimisest kartuses, et need on kellegi teise kirjutatud... no, ma ei tea. Ajalehtedes avaldatu puhul on see võimalus samuti olemas. On isegi konkreetne juhtum, kus isik, kelle nime all avaldatud tööd Vikipeedias tsiteeriti, protesteeris, öeldes, et see ei väljenda tema vaateid, sest tema pole teksti autor. Nii et me tohiksime tsiteerida ainult suulisi esinemisi? Aga nendegi puhul on ju võimalik, et õpiti pähe kellegi teise tekst ja kanti see hästi näideldes ette...

Vihjetest ma hästi aru ei saa.

Igatahes aga on parem jätta inimene iseloomustamata kui teha seda oma isiklikust muljest lähtudes ning teisi selles veenda püüdes. Lõppkokkuvõttes pole ju tähtis, kas akadeemiline isik langeb inimesega kokku. Akadeemilise autori nime taga on mingid ideed või uurimistulemused, mis on iseenesest tähelepanuväärsed. Andres 12. juuni 2009, kell 17:00 (UTC)
Tänapäeval on pahade inimeste käes aatomipommid: see on võib-olla pisut läbimõtlematult sõnastatud, ma ei teeks sellest sensatsiooni. Ei poolda üldse tsiteerimist. Andres 13. juuni 2009, kell 07:12 (UTC)
----
Nende tütar Ingi Sutrop on Tartu RE (Reformierakond) noortekogu esimees.
Ta on Eesti Naisüliõpilaste Seltsi taasasutaja ja vilistlane (ENÜS nimekiri).

Võtsin välja, sest see ei puutu selle artikli teemasse. Andres 14. juuni 2009, kell 16:00 (UTC)

*Marek Järvis
*Külli Keerus
*Kadri Simm
*Marek Volt

See on välja tõstetud, aga võib-olla ilmaaegu. Paistab siiski, et tuleks esitada konkreetseid fakte. Andres 15. juuni 2009, kell 18:46 (UTC)

:Võtsin välja, sest kõrgkooli õppejõul on sadu õpilasi. Me ei loe neid kõiki tema isikuartiklis üles. Vahel mõned tähtsamad, kuid pole selge, et need on tema tähtsaimad õpilased. Taivo 27. september 2009, kell 20:56 (UTC)

:: Eelkõige tuleks loetleda õppejõu juhendamisel doktorikraadi kaitsnuid. Need on objektiivse kriteeriumi järgi kõige tähtsamad õpilased, kuigi nad ei pruugi sisuliselt õpilased olla. Andres 28. september 2009, kell 04:35 (UTC)

Ma arvan, et samavõrd kui on kasvanud meie refleksioonivõime, teadmiste hulk, samavõrd on tehnilised võimalused arvardanud meie võimalusi kurja teha: kui pahad inimesed 2000 aastat tagasi võisid vibu lasta, võisid mõõkadega võidelda, võisid üksteist hävitada mürgi või mõnede muude koledate relvadega, siis tänapäeval on pahade inimeste käes aatompommid ja see kindlasti suurendab seda niisugust kurjuse tegemise hulka, vähemalt kvantitatiivselt, määratult. (Ööülikool, 5m40s 16.detsember 2008, Tampere maja, Tartu - avalik lindistus)
Just see eluvorm, igapäevane võitlus oma privileegide eest, on eestlastele saanud viimaste aastakümnete jooksul liiga omaseks. Paljud hoiavad kiivalt kinni arusaamast, nagu oleksid inimesed teeninud ära ebavõrdse kohtlemise ... Eestlastel ei ole seda usku, et kõik inimesed on võrdsed. (Nõukogude aja ihalus on ohtlik - 25.mai 2006, Postimees)

Võtsin välja, sest nad ei seostu ülejäänud artikliga. Võib tagasi tõsta, kui neist mingeid järeldusi hakatakse tegema. Taivo 27. september 2009, kell 20:56 (UTC)
Mul on soe soovitus mitte sonkida teiste töös. Panegüürikat saab ka mujal arendada.

Vikipeedia artikkel ei ole kellegi oma. Teiste töös sonkimine on Vikipeedia lahutamatu osa.

Kus on siin panegüürika? Andres 30. september 2009, kell 05:01 (UTC)
----
Minu meelest sobivad need tsitaadid Vikitsitaatidesse veel vähem kui siia. Mind ei häiri enam see, et nad siin on, küll aga see, et nad on Vikitsitaatides. Andres 30. september 2009, kell 05:20 (UTC)
Siiski näib, et mõningate oma on Vikipeedia enam kui teiste oma. Antud juhul rohkem nende oma, kes lihtsalt vajutavad nuppu "delete", kui nendele kuuluv, kes teevad n.ö välitööd andmaks Vikipeediale unikaalset sisu.

Minu meelest ei ole niisuguse üldistuse tegemiseks alust. Mitte igasuguse sisu sobivuses ei kahelda.  Andres 30. september 2009, kell 14:20 (UTC)
----
Oop tegi Margit Sutropist kaks pilti, aga siin pole kumbagi. Andres 5. september 2011, kell 23:52 (EEST)

Kysisin piigalt, kumma artiklisse panen, aga tal on siiani vastamiseks liiga kiire olnud. Nojah, eetikakeskuse aastapäev tulekul ja muu säärane. Kui keegi teine ära otsustab, saan näpuga tolle peale näidata. --Oop 6. september 2011, kell 08:35 (EEST)

: Pane see pilt, kus ta esineb. Arvan, et talle endale meeldib see ka kõige rohkem. Andres 6. september 2011, kell 09:29 (EEST)

: Kui mahub, pane istuv pilt ka:) Andres 6. september 2011, kell 09:30 (EEST)

:: Esinemispiltidega on see häda, et nad kipuvad kole uduseks, aga croppimata ei synni yldse pruukida. Mul on neid udukogusid kyll ja veel. --Oop 6. september 2011, kell 13:52 (EEST)
----
Isikliku osa tuleb võib-olla ajakohastada. Andres (arutelu) 25. august 2017, kell 19:05 (EEST)
----
Ma ei saa aru, miks ei võiks olla linki eetika ajalugu. Andres (arutelu) 17. juuli 2019, kell 16:16 (EEST)


Arutelu:Werner Bergengruen

Kirjanike kallal ei norita tavaliselt selles, kas tema poolt esitatud tõsiasjad on ka tõsiasjad, või ainult kirjanduslik fantaasia. Nii mõnigi kirjanik, või seda olla tahtev, on kasutanud kirjanduse sildi all võimalust isiklikuks kättemaksuks kas isikutele või olukordadele.
Üks värskem näide on Werner Bergengrueni lühijutt Saksamaa põgenike ajalehes "Ost-West-Kurier" (nr. 1, 1955). Jutustus "Der General" (kindral) ja allpealkiri "Jutustus Baltikumist" on küll kõike muud, kui balti oludele vastav. Kirjanik laseb ühel sulide triol petta ühelt kullasepalt välja 28-tuhandelise kuld-portsigari. Üks suli mängib vormis kindralit, teine politseinikku. Maresa v. Revoy on teinud jutustuse juurde ka joonistuse ja ületanud selle "balti kindrali" joonistamisel kõik senised opereti-fantaasiad, kaasa arvatud ka L.-Ameerika riigipöörete-kindralite kirevuse. Siis laseb kirjanik kullasepp Mikulitshi (pildi järgi otsustades israeliit) kanda nööpaugus  vabadussõja teenetemärgi "värvilist lindikest" ja seletab ka ära, mida tähendab mõiste "vabadussõda" – " ... sest nii nimetati aega, mil üks suur armee lagunes ja ülearuseks jäänud kuulipildujaid müütati".
Kui jätta sellest jutustusest välja kabjalöögid "Baltikumi" vastu, samuti ka lõunamaine operetlik pilt "balti kindralist", siis oleks ta üsna hea kriminaalnovelliks. Sel kujul aga on ta ainult see, milleks teda ka kirjutatud: Baltimaade, nende ajaloo ja olukordade naeruvääristamiseks inetul kujul.
Kas pole sarnastel kordadel nüüd Balti-Saksa Selts kohustatud sekkuma?
-oo-
Võitleja, veebruar 1955, nr. 2, lk. 5.
--Improvisaator 8. juuni 2009, kell 10:19 (UTC)
----
"baltisaksa päritolu ja saksa keeles kirjutav luuletaja, prosaist ja tõlkija." Võiks ju lihtsalt olla: "baltisaksa päritolu saksa luuletaja, prosaist ja tõlkija." Velirand (arutelu) 17. november 2021, kell 14:42 (EET)


Arutelu:Šokolaad

Ajaloo osa oli enne selline (kogu tekst on asendatud):
Šokolaad sai Euroopale tuntuks Kolumbuse Ameerika avastamise reisidelt ja hispaanlase Corteze Mehhiko vallutamise päevilt. Kirjeldati, kuidas asteegid valmistasid oma valitsejale Montezumale röstitud, jahvatatud ning vahule löödud kakaomassist külma jooki, millele lisati mitmesuguseid vürtse. Montezuma jõi seda "jumalate toitu" 50 kuldtassitäit päevas.
Hispaania kuningale jook meeldis, oli ainult liiga mõru. Nii lisasidki magusalembesed hispaanlased sinna veel suhkrut. Joogi valmistamise retsepti suudeti hoida peaaegu 100 aastat saladuses, alles siis imbus see Prantsusmaale, kus "Päikesekuningas" Louis XIV seda oma vastuvõttudel uhkusega pakkus.
17. sajandi algul levis šokolaadi valmistamise ja joomise komme Inglismaale, kus lisati puht inglaslikult loomulikult piima. Sellest ajast tuntakse piimašokolaadi.
Tahket šokolaadi tahvlitena hakati valmistama alles umbes 1810. aastal Prantsusmaal, seejärel 10 aastat hiljem Inglismaal.
Eestis oli esimesi tuntumaid šokolaaditootjaid firma Georg Stude 19. sajandi teisel poolel.
Andres 8. juuni 2009, kell 19:09 (UTC)

Minu meelest peaks selle tagasi panema. Huvitav, kas see uus tekst on kuskilt maha kirjutatud? Osa on küll kangesti seda nägu; osa on küll jälle selleks kahtlaselt vigane. --Epp 8. juuni 2009, kell 21:46 (UTC)

: Tagasi muidugi. Andres 9. juuni 2009, kell 05:48 (UTC)

:: Natuke koogelmoogeldades tekib kahtlus, et allikana on kasutatud:
* http://www.epl.ee/artikkel/279646
* http://ester.nlib.ee/record=b1970018~S1*est

:: Kui kellelgi riiulis-raamatukogus käeulatuses, võiks kontrollida.

:: suwa 26. detsember 2009, kell 13:51 (UTC)

Kakao ja shokolaad maitsevad küll häsit aga selle tegemise käigus segatakse ja sulatatakse sellele sisse ka suurel hulgal säilitusained. Kui neid säilitusaineid on palju, siis see võib tekitada ka hingamisraskusi

Võtsin selle välja, sest see oli vales kohas. Kui saab allikale viidata, võib selle ümbersõnastatud kujul sisse panna. Andres 18. veebruar 2010, kell 16:55 (UTC)

* Children in cocoa production
* The Harkin-Engel Protocol
* Global Witness and Congo


Arutelu:Kohtla-Järve FC Lootus

Allikas: Margus Luik ja Indrek Schwede. Eesti Jalgpall 2002. Eesti Jalgpalliliidu ametlik teatmik.
LK 29. Duubelmeeskond: Sillamäe Kalev, eelarve 1270000 krooni, Kohtla-Järve linnastaadion (104x65, 2200 kohta), President Sergei Dorofejev, Peatreener Sergei Šarõmov. Asutamisaasta: 1998


Arutelu:Lille tänav (Tartu)

See tuleb teha täpsustusleheks ja lingid korda teha. Andres 10. juuni 2009, kell 09:59 (UTC)

Lingid nüüd korras. 193.40.5.245 10. juuni 2009, kell 10:28 (UTC)

: Ei. Nii seda ei tehta. Tuleb lisada täpsustusmärkus. Andres 10. juuni 2009, kell 10:32 (UTC)

:: Tänan, õpin. 193.40.5.245 10. juuni 2009, kell 10:34 (UTC)

:::Eestis on 46 Lille tänavat (osad muidugi artiklit ei vääri), seega täpsustusmärkus peaks viima artiklile Lille tänav (täpsustus).--WooteleF 10. juuni 2009, kell 10:40 (UTC)

:::: Mis on artikli väärimise tingimus? Minu meelest väärivad kõik artiklit, piirab ainult andmete kättesaadavust.

:::: Täpsustusmärkuse saab ümber teha, kui täpsustusleht tehakse. Andres 10. juuni 2009, kell 10:44 (UTC)

:::::Osad rääkisid aiandite tänavatest. Ma ei ole kindel kas need väärivad. Muidugi kui need lisatakse, siis ma vastu ei ole.--WooteleF 10. juuni 2009, kell 10:45 (UTC)

:::::: Muide, KNAB-is kõiki tänavaid ei ole. Andres 10. juuni 2009, kell 10:48 (UTC)

:::::::Mina võtsin selle arvu Regio lehelt.--WooteleF 10. juuni 2009, kell 10:50 (UTC)

:::::::: Palun anna aadress. Andres 10. juuni 2009, kell 10:52 (UTC)
Paistab, et otselinki ei saa anda aga mine lehele regio.ee ja sisesta otsingusse "Lille tänav".--WooteleF 10. juuni 2009, kell 10:54 (UTC)

Aitäh! Andres 10. juuni 2009, kell 11:01 (UTC)

Regio otsingust ma ei leidnud Aade tänavat Säreveres. Andres 10. juuni 2009, kell 11:12 (UTC)

Samuti puutub sealt Hollandi laut. Andres 10. juuni 2009, kell 11:13 (UTC)

delfi leidis 46 Lille tn. suwa 10. juuni 2009, kell 14:47 (UTC)
http://kaart.otsing.delfi.ee/
* Ida-Virumaa
** Lille tänav, Järve linnaosa, Kohtla-Järve linn, Ida-Viru maakond (Lille tänav, Kohtla-Järve linn, Ida-Viru maakond)
** Lille tänav, Narva linn, Ida-Viru maakond
** Lille tänav, Jõhvi linn, Jõhvi vald, Ida-Viru maakond
** Lille tänav, Järve linnaosa, Kohtla-Järve linn, Ida-Viru maakond
* Harjumaa
** Lille tänav, Loksa linn, Harju maakond
** Lille tänav, Paldiski linn, Harju maakond
** Lille tänav, Tallinn linn, Harju maakond
** Lille tänav, Kehra linn, Anija vald, Harju maakond
** Lille tänav, Laulasmaa küla, Keila vald, Harju maakond
** Lille tänav, aiandusühistu Loodus, Laulasmaa küla, Keila vald, Harju maakond
** Lille tänav, Turba alevik, Nissi vald, Harju maakond
** Lille tänav, Aruküla alevik, Raasiku vald, Harju maakond
** Lille tänav, Jõgeva linn, Jõgeva maakond
** Lille tänav, Paide linn, Järva maakond
** Lille tänav, Mustvee linn, Jõgeva maakond
** Lille tänav, Põltsamaa linn, Jõgeva maakond
** Lille tänav, Haapsalu linn, Lääne maakond
** Lille tänav, Rakvere linn, Lääne-Viru maakond
** Lille tänav, Pärnu linn, Pärnu maakond
** Lille tänav, Elva linn, Tartu maakond
** Lille tänav, Tartu linn, Tartu maakond
** 15 Lille tänav, Valga linn, Valga maakond
** Lille tänav, Mõisaküla linn, Viljandi maakond
** Lille tänav, Viljandi linn, Viljandi maakond
** Lille tänav, Võhma linn, Viljandi maakond
** 19 Lille tänav, Võru linn, Võru maakond
26Lille tänav, Türi linn, Türi vald, Järva maakond
27Lille tänav, Õuna küla, Jõgeva vald, Jõgeva maakond
28Lille tänav, Paralepa alevik, Ridala vald, Lääne maakond
29Lille tänav, Laekvere alevik, Laekvere vald, Lääne-Viru maakond
30Lille tänav, Rakke alevik, Rakke vald, Lääne-Viru maakond
31Lille tänav, Tapa linn, Tapa vald, Lääne-Viru maakond
32Lille tänav, Käsmu küla, Vihula vald, Lääne-Viru maakond
33Lille tänav, Audru alevik, Audru vald, Pärnu maakond
34Lille tänav, Häädemeeste alevik, Häädemeeste vald, Pärnu maakond
35Lille tänav, Kanepi alevik, Kanepi vald, Põlva maakond
36Lille tänav, Puuri küla, Põlva vald, Põlva maakond
37Lille tänav, Rapla linn, Rapla vald, Rapla maakond
38Lille tänav, Otepää linn, Otepää vald, Valga maakond
39Lille tänav, Jaanikese küla, Tõlliste vald, Valga maakond
40Lille tänav, Abja-Paluoja linn, Abja vald, Viljandi maakond
41Lille tänav, Suure-Jaani linn, Suure-Jaani vald, Viljandi maakond
42Lille tänav, Mustla alevik, Tarvastu vald, Viljandi maakond
43Lille tänav, aiandusühistu Vesiliilia, Narva linn, Ida-Viru maakond
44Lille tänav, aiandusühistu Lille, Paide linn, Järva maakond
45Lille tänav, aiandusühistu Lille, Jaanikese küla, Tõlliste vald, Valga maakond

Delfi kasutab sedasama Regio kaarti ja kõik andmed täpselt samad mis Regio lehel.--WooteleF 10. juuni 2009, kell 14:40 (UTC)


Arutelu:Jekaterinburg

| elanikke = 1 315 100 (2007) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. juuni 2009, kell 20:04 (UTC)
| elanikke = 1 401 700 (2009)<ref>[http://www.ekburg.ru/aboutcity/population/ Jekaterinburgi linna ametlik infoportaal (vene keeles)]</ref> [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. veebruar 2011, kell 18:24 (EET)

Tuleb eristada linna ennast ja linna haldusala (munitsipaalmoodustist, nähtavasti siis linnaringkonda). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. juuni 2009, kell 20:14 (UTC)

Allikas ei ole mainitud ei kliimatüüpi ega järske ilmamuutusi (mida on silmas peetud?). Andres 10. juuni 2009, kell 20:14 (UTC)

Kui Te elaksite Jekaterinburgis, siis Te ei kahtleks selles, et ilmad muutuvad seal tihti järsult. Aga selles saab veenduda ka ilmaennustusi jälgides või kliimamonitori vaadates. Venemaa linnade kliimamonitor asub siin: http://pogoda.ru.net/monitor.php

:Vikipeedias võib kasutada vaid varem avaldatud avalikku infot. Ehk siis kuskil peab olema selge sõnaga kirjas, et "Jekaterinburgis muutub ilm järsku". Või siis on toodud mingid tabelid päevade või nädalate lõikes. Jekaterinburgi kolimine ja ilmateadete jälgimine läheks kirja originaaluurimusena ja ka see on Vikipeedias taunitav.--WooteleF 11. juuni 2009, kell 08:56 (UTC)

:: Jekaterinburgi ilmateadete jälgimiseks pole tarvis sinna kolida ja see ei ole originaaluurimus. Aga muutuste järskus on suhteline ja siin on tegu hinnanguga. Andres 11. juuni 2009, kell 19:28 (UTC)

::: Kas ehk jutt pole mandrilisele kliimale iseloomulikest sesoonsetest muutustest? Andres 12. juuni 2009, kell 13:26 (UTC)

:::: Ei, jutt käib sellest, et nt. suvel võib olla üle +35 kraadi, aga paari päevaga võib õhutemperatuur langeda +15 kraadini. Aga ma lisasin viite allikale, nii et nüüd on kõik korras.

:::::: Ei ole korras. Asjast tuleks selgemalt ja üksikasjalikumalt rääkida. Andres 15. juuni 2009, kell 14:56 (UTC)

::::::: Ma kirjutasin asjast selgemalt. Võite sõnastust parandada, kui seda on tarvis.

----
Piltidel võiks allkirjad olla. Andres 1. september 2011, kell 09:11 (EEST)


Arutelu:Piraadipartei

Partei pole sihilikult lasknud end liigitada poliitilisel spektril parem- ega vasakparteiks.

Mida see tähendab? Mida on liigitamise vastu ette võetud? Pole ju mõtet rääkida mittesihilikust tegevusest. Andres 10. juuni 2009, kell 21:16 (UTC)

: Pigem peaks ütlema, et partei väljendab seisukohti ainult teatud küsimustes. Andres 12. juuni 2009, kell 04:26 (UTC)
et kogub allkirju, osalemaks tulevastel üldvalimistel

See ei ole ju keeleliselt korrektne ega selge väljend. Andres 10. juuni 2009, kell 21:17 (UTC)
Mis see üldvalimistel osalemine konkreetselt tähendab? Mis üldse on üldvalimised? Kas see mitte ei tähenda, et korraga toimub hääletamine  parlamendivalimistel ja veel kuskil? Andres 10. juuni 2009, kell 21:19 (UTC)
Mis valimised need 2006. aasta valimised olid? Andres 10. juuni 2009, kell 21:21 (UTC)
Kui räägitakse arvamuse muutmisest, siis peaks ka ütlema, mis arvamusel enne oldi ja mis arvamusel nüüd ollakse. Andres 10. juuni 2009, kell 21:23 (UTC)

Partei üks põhiväärtusi on isikupuutumatus (kommunikatsioonisaladuse austamine). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. juuni 2009, kell 04:26 (UTC)

mõned kohad asendatud punktiiriga. Laupäeva 27. juuni 2009 seisuga äriregistris,
samas toodud e-valduse piraadipartei.ee kohta andmed Eeneti serveris puuduvad.
suwa 27. juuni 2009, kell 17:28 (UTC)
 Ettevõtja: Mittetulundusühing Piraadipartei (80292241)
 Maakohtute registriosakondade keskandmebaasi väljatrükk seisuga 27.06.2009 kell 20:19
 Mittetulundusühing Piraadipartei (registrikood 80292241) kohta on avatud:
 1) mittetulundusühingu registrikaart Tartu Maakohtu registriosakonnas, millele on tehtud kanded:
 1. kanne kinnitatud 26.06.2009 (Esmakanne)
   Mittetulundusühingu registrikaardi kehtivad ja kehtetud andmed on:
   Teine veerg: a) nimi, b) asukoht
      1. kanne a) Mittetulundusühing Piraadipartei
      1. kanne b) .......... Tartu 51009
   Kolmas veerg: juhatus, pankrotihaldur, likvideerija *
      1. kanne Alari Keedus juhatuse liige, .....
      1. kanne Jaanus Rõõmus juhatuse liige, .....
      1. kanne Kristjan Vedel juhatuse liige, .....
      1. kanne Gert Vesterberg juhatuse liige, ....
       * Juhatuse liige esindab mittetulundusühingut üksinda, kui registrisse ei ole kantud teisiti.
   Neljas veerg: õiguslik seisund
      1. kanne Põhikiri on kinnitatud 09.06.2009
   Viies veerg: b) märkused
      1. kanne Mittetulundusühingu alaliik on: tavaline mittetulundusühing

Piraadipartei on tänapäeval rahvusvaheline poliitiline liikumine, Rootsi erakonnaks nimetamine on sobimatu. --90.191.166.161 19. detsember 2011, kell 16:46 (EET)

aga siis võiks suurema osa sellest artiklist tõsta artikliks Piraadipartei (Rootsi)? siia saaks jätta definitsiooni, et on rahvusvaheline erakond, mis on esindatud Euroopa Parlamendis ja Berliini liidumaa parlamendis, registreeritud nendes ja nendes riikides, ning jutu praegustest alajaotustest "Poliitiline mõju" ja "Piraadipartei Eestis". -- Ohpuu 19. detsember 2011, kell 17:26 (EET)


Arutelu:Karli ülikool

Praegusest sõnakasutusest jääb mulje, et Karli seos kooliga on oletuslik. Tegelikult andis tema ju oma kahe (nii Tšehhi kuninga kui Saksamaa keisrina) kuldbullaga ülikoolile kõik õigused ja volitused.--WooteleF 11. juuni 2009, kell 08:50 (UTC)

Aga nende tegude initsiaatoriks võis vabalt mõni ta tark nõuandja olla. :-)) Kk 11. juuni 2009, kell 10:07 (UTC)

:Seetõttu tulekski mainida neid kuldbullasid.--WooteleF 11. juuni 2009, kell 10:31 (UTC)
IMHO võiks antud artiklis mainida ära ka seda et Praha Wenceslausi ajal Saksa-Rooma riigi pealinnaks -- Ahsoous 11. juuni 2009, kell 11:04 (UTC)

Kas see artikkel ei peaks olema mitte Karli Ülikool? Ivo 31. oktoober 2009, kell 22:23 (UTC)

Ei, sest see pole ametlik nimi. Andres 1. november 2009, kell 01:39 (UTC)


Arutelu:Paide ordulinnus

ja alles 1573. a., kui linnuse senine komandant Caspar von Oldenbockum oli üle viidud Tallinna, õnnestus venelastel Paide vallutada. - Oldenbockum oli selleks ajaks kaheksa aastat surnud.--WooteleF 11. juuni 2009, kell 13:42 (UTC)
Eesti ajal olid Järvamaa kaitseliitlastele isegi nende "kuningate" nimed ja viimased sõnad teada:
Rinnamärk kujutab endast risti, mille keskmesse on paigutatud Järva maleva embleem, Paide ajalooline vallitorn, kus aastal 1343 hoiti kinni ja hukati eestlaste kuningad Vootele, Murdja, Hundipea ja Meeme koos kolme sõjasulasega. Märgil olevad lained viitavad siinsele järvederohkusele, millest ka maakonna nimetus – Järvamaa. Tähed “JM” tähendavad Järva malevat.
Märk on Järvamaa kaitseliitlaste ühtekuuluvuse ja üksmeele sümboliks ning peaks kõikidele kandjatele meelde tuletama Murdja viimaseid sõnu: “Sinu eest, Eesti vabadus...”
Kaitseliidu Järva maleva rinnamärgi kirjeldus. Eesti sõjalised autasud ja rinnamärgid, Tallinn 2005, lk. 138.

Muidu hea artikkel, aga ühe asja koha pealt tahaks natuke viriseda. Nimelt ei toeta tänapäeva arhitektuuriloolased enam seisukohta, et Paide oli algselt tornlinnus. Vist on ka mingitel kaevamistel leitud, et peatorn oli kas samaaegne või isegi uuem kui tema kõrval olnud müürilõik. Athanasius Soter 30. juuli 2010, kell 00:10 (EEST)

Selge. Otsin uuemaid allikaid.--WooteleF 4. august 2010, kell 08:27 (EEST)

:Arheoloogiliste tööde alajaotuses on ju kirjas torni ja müüri kohta. Aga enne, kus on ehitusest juttu, seal peaks ka juurde lisama. Et nii oletati, aga selgus nii ja nii. Adeliine 18. november 2010, kell 13:18 (EET)

::Täitsa korralik artikkel, aga mulle jäi selgusetuks, millised olid 1989. aasta uurimistööde järeldused (kas oli tornlinnus või mitte?). --Iifar 30. november 2010, kell 23:10 (EET)
Viimane lisandus ei sobi siia hästi, pole ka neutraalne. Nelja kuninga kohta võiks olla eraldi artikkel. Andres 30. detsember 2010, kell 02:25 (EET)

::Siia peaks koordinaadid lisama. Ivo 4. veebruar 2011, kell 21:07 (EET)

::Lisasin koordinaadid. Ivo 12. märts 2011, kell 20:39 (EET)

::: Kas koordinaate ja muud olulist pildi alla millessegi teabekasti taolisse ei saaks paigutada? --Vihelik 12. märts 2011, kell 20:50 (EET)

Siia on suunatud märksõnad Paide Vallitorn ja Vallitorn, millest varsti peaks ilmselt eraldi artikkel olema--Estopedist1 (arutelu) 15. september 2015, kell 21:06 (EEST)


Arutelu:Grand Marina

Mingine Grand Marina on otse Helsingi reisisadamas. Olen näinud, pole sisse astunud. Ei tea, kas see ka artiklit väärib? Taivo 11. juuni 2009, kell 18:31 (UTC)

selle nimi on Scandic Grand Marina, Hotell Helsingis, Katajanokkas. Kas see ? suwa 12. juuni 2009, kell 08:47 (UTC)

:Tänan selgitamast. VLÜ laul ja plaat kannavad minu meelest nime "Grand Marino", nii et ka siin ei ole segiajamist. Taivo 12. juuni 2009, kell 18:05 (UTC)

Kas see oli Grand-Marina või Grand Marina? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. juuni 2009, kell 08:30 (UTC)
Kumb ta siis oli? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. juuli 2009, kell 20:26 (UTC)
Veebi lapates on nii-ja-naa:
* [http://www.filmi.arhiiv.ee/fis/index.php?act=search_detail&a_id=14045&mod=5&string=Grand+Marina&lang=et Maja Mere puiesteel: endine kino Grand Marina, nüüd TLOM /Tallinna Laevastiku Ohvitseride Maja/]
* [http://register.muinas.ee/?menuID=monument&action=view&id=8171 viimases sõjas hävinud esinduskino “Grand-Marina” (hiljem “Ars”)]
* [http://paber.ekspress.ee/viewdoc/D9870DD195844F24C2256C980052222B Eriti raju paik oli praeguse Vene kultuurikeskuse kohal asuv Grand Marina, kino, milles leidus mitmesuguseid puhveteid, ning keldris ööklubi Must kass.]
* [http://kuhuminna.tallinn.ee/oevent.php?oevent_id=16286 Kultuurikeskuse kohal asus alates 1913. a. kino "Grand Marina" (hiljem "Ars"), mis oli asutamise ajal suurim kino kogu tsaariimpeeriumis.]
Arvan, et peaks arhiivi ronima ja leidma paberid, millest oleks näha, kuidas asutus end ise nimetas, ja ka see võis ajas muutuda. [[Kasutaja:Suwa|suwa]] 15. oktoober 2009, kell 05:47 (UTC)<br />

* 13. juuni öösel 1941. aastal kogunesid kinohoonessse „Grand Marina” märtsiküüditamise Küüditamise Vabariiklik Staap eesotsas Eesti NSV SARKi ülema Boris Kummiga, kus juhtiti Operatiivplaan "Priboi" läbiviimist.
See punkt tuleks korda teha ja artiklisse tagasi panna. --kanakukk 19. märts 2010, kell 16:41 (EET).
----
Kas Mere puiestee oli vanasti Kopli tänav? Andres (arutelu) 6. aprill 2014, kell 01:11 (EEST)

Rookigem Vikipeediast valed välja!
"Hoone oli kogu Tsaari-Venemaa esimene raudbetoonehitis" - Kas tõesti? - seda Grand-Marina hoonet tehti ju 1913-1915.
millegipärast leiab Vikipeediast ka sellise loetelu (https://et.wikipedia.org/wiki/Raudbetoonkoorik ):
* 1899. aastal valminud Dvigateli tehase mehaanika- ja montaažitsehh on kaetud raudbetoonist saagkatusega, mida võib pidada teadaolevalt esimeseks suurejoonelisemaks raudbetoontarindiks Eestis.
* Kasari raudbetoonsild (1904) – 13 sillakaarega oli omal ajal pikim raudbetoonist sild Euroopas ja Venemaal
* Kukerpalli sild (1907)
* Teenuse sild (1908)
* Vana-Vigala sild (1912)
* Bekkeri laevatehas (1912–1914)
Ja see nimekiri on vaid Eestimaa ala (Eestimaa kubermang ja osa Liivimaa kubermangu) kohta...
LauriKreen (arutelu) 22. november 2021, kell 18:41 (EET)

Millal see vale "Hoone oli kogu Tsaari-Venemaa esimene raudbetoonehitis" Vikipeediast ükskord kaob? See "sõnnik" ju levib siit mujale - Ajakiri "Eesti Ajalugu" nr 11 (275) november 2022 on ta ka siit võtnud. Veel üks Eesti varaste raudbetoonehitiste loetelu (1904 Kasari sild on välja jäänud): http://www.ekspro.ee/uploads/zy1uyfer3ux0ad4.pdf lk 40

LauriKreen (arutelu) 21. november 2022, kell 10:36 (EET)

:Roogitud! --Hirvelaid (arutelu) 21. november 2022, kell 13:52 (EET)


Arutelu:TuleTulemine

Sel aastal olen palju kohanud kirjapilti TuleTulemine. avjoska 12. juuni 2009, kell 13:10 (UTC)

Jah, õige ongi TuleTulemine, vrdl ÜhesHingamine.

Plakati peal miks mitte, aga ma kahtlustan, et korrektses kirjas (nagu näiteks entsüklopeedias) sõna keskele suurt tähte ikkagi panna ei saa. Iseasi, on ta nüüd laulupeo tule teekonna nimi või pealkiri. Nagu Üheshingamine siin – jutumärkides ja väikese h-ga (jutumärke ma esialgu ei paneks, kuna ei tea mis põhjendusel neid kasutada). Ja ka nagu Tuletulemine siin.

Muidu, on eelmiste kordada tule teekondade juures ka sellist nime kasutatud?

2009. aasta kohta käiv võiks ehk kompaktsemal kujul esitatud olla – praegu väga kuulutuse vormis. Välislinkide osas – lisatud neli on minu hinnangul liiast. Peo ja ELTSA omad on vastavates artiklites, see sama PDF kaart on ju nüüd pildina üleslaetud ja puulaevaseltsi oma liiga kaudse seosega. 13. juuni 2009, kell 20:03 (UTC)

: Ei ole seda nime enne kuulnud, kahtlustan, et seda enne pole olnud. Andres 13. juuni 2009, kell 20:15 (UTC)
Jah, enne polegi olnud. See ajalehtedele viide on iseenesest õige, aga peo nimi on siiski ÜhesHingamine, see on selliselt läbivalt ka kõigis materjalides alates laulikutest ja lõpetades reklaamidega. Ka tuleteekond pole varem kandnud nime TuleTulemine ega isegi mitte Tuletulemine. See on olnud tuleteekond. Selles plaanis on ka TuleTulemine sarnane asi nagu ÜhesHingamine - ka see on sellisena kasutuses kõigis seda kajastavates ja reklaamivates materjalides. Seega mõlema puhul on tegemist nimega. Ajalehtede keeletoimetajate eelistused ei puutu seega siinkohal eriti asjasse. Need on kaks, kui soovite, brändi. Sest kui nüüd puht keelelist korrektsust soovida, siis peaks olema ka "tule tulemine", "laulupeotule tulemine" vms.
14. juuni 2009, kell 02:25 (UTC)

Nõus eelkõnelejega. Muide, palun kirjuta nii alla, et nimi oleks näha. Andres 13. juuni 2009, kell 23:50 (UTC)


Arutelu:Endla (teater)

preagu on: Endla võrgukoht, kuna tegemist on võrgu nimega Internet ainult ühe teenuse
nimega veeb, sama nime all võib mõelda ka miskit serveriruumi või mõttelist punkti teatri elektrivõrgus,
lomulikult oleks siis korrektsem pealkiri Endla teatri elektrivõrgukoht.
Samamoodi ei ole mitmest veebilehest/kodulehest(veebilehtedest) koosneva terviku/kogumiku
nimetamine ainult ainsuses koduleht, minu arvates korrektne.
suwa 13. juuni 2009, kell 12:29 (UTC)
suwa 13. juuni 2009, kell 12:38 (UTC)

Kui ma seda linki järgin, siis ma jõuan saidi kodulehele. Andres 13. juuni 2009, kell 12:44 (UTC)

: Võrgukoht ehk sait koosneb veebilehtedest. Pigem on Endla teatri võrgukoht üks võrgu (interneti) punkt või lüli, kui niivõrd omaette võrk (veeb) võrgus. Võrgukoha sirvimist peab kuskilt alustama, üldjuhul koha kodulehelt ehk pealehelt. Idee järgi viitame antud juhul tervele võrgukohale, seega minu eelistus langeb selle keelendi kasuks. 13. juuni 2009, kell 14:37 (UTC)

Endla teater kui asutus on tegutsenud kahes silmapaistvas hoones. Ilmselt tuleks neist hoonetest teha eraldi artiklid teha--Bioneer1 (arutelu) 7. november 2013, kell 22:12 (EET)

Kaasajal (siis, kui teater kandis Lydia Koidula nime) oleks kategooria Lydia Koidula mõistetav, ent praegu mõjub naljakalt. Ei teagi, kuidas analoogsetel juhtudel teha või kuidas kokku leppida--Bioneer1 (arutelu) 14. august 2014, kell 09:05 (EEST)

V-o esialgu pole mõtet õppestuudiost eraldi artiklit teha. Küll on sellele juba linke: Pärnu Teatri õppestuudio--Estopedist1 (arutelu) 11. aprill 2016, kell 11:24 (EEST)


Arutelu:Saint-Gervais-Saint-Protais' kirik

Tegelikult vist eesti keeles peaks olema Püha Gervasiuse ja Püha Protasiuse kirik?? Aga tegelt peaks siingi olema täpsustus -- Ahsoous 13. juuni 2009, kell 21:57 (UTC)

Miks peaks eesti keeles nii olema? Enamasti kirikute nimesid ei tõlgita, kuigi tõlkimine ei ole keelatud. Andres 13. juuni 2009, kell 22:56 (UTC)

: Vaata antud pühakud on hoopiski Milanost ja on tolle linna kaitsepühakud, et jäin ka mõtlema, ning siis teisaldasin ikkagi -- Ahsoous 13. juuni 2009, kell 23:06 (UTC)

See ei loe, kust pühakud pärit on. Kasutatakse tavaliselt selle maa keelt, kus kirik asub.

Voldemar Vaga kunstiajaloos on see kirik Saint-Gervais' kiriku nime all, ja nii teda tavaliselt ka nimetatakse. Saint Protais lisatakse ametliku nime puhul. Mul on ettepanek nimetada kas Saint-Gervais' kirikuks või Saint-Gervais-Saint-Protais' kirikuks.

Miks peaks siin täpsustus olema? Santi Gervasio e Portasio kirikuid on tõesti palju. Andres 13. juuni 2009, kell 23:14 (UTC)

: sellepärast peakski täpsustus olema. Aga imho peaks olema ikkagi mõlemad nimed toodud, sest ka neist pühakuteest räägitakse (praktiliselt) alati koos ja nad olid (vist) kaksikud - Ahsoous 13. juuni 2009, kell 23:24 (UTC)

:: Mul ei ole midagi selle vastu, et pealkiri oleks Saint-Gervais-Saint-Protais' kirik, aga ma ei poolda praegust pealkirja; praeguse pealkirja alla võib teha täpsustuslehe, aga Itaalia kirikute puhul tuleks kasutada nime Santi Gervasio e Protasio kirik. Ette võib panna kohanime. Andres 13. juuni 2009, kell 23:31 (UTC)

:: Prantsusmaalgi on vähemalt teine veel :fr:Cathédrale Saint-Gervais-Saint-Protais de Lectoure -- Ahsoous 13. juuni 2009, kell 23:36 (UTC)

::: Ega ma ei ütle, et ei ole, aga Pariisi oma on ikka tuntum, eks ole? Andres 13. juuni 2009, kell 23:47 (UTC)

::: Ja see Saint Gervais' kirik ei sobiks vist ka veel sellel põhjusel, et võib tekitada asjatuid asotsiatsioone. Prantsusmaal on vähemalt 10 sellenimelist kohta, lisaks veel Šveitsis ja Kanadas. -- Ahsoous 13. juuni 2009, kell 23:42 (UTC)

:::: Võib muidugi tekitada, aga see kirik on tuntum kui need kohad. Ma suunaksin Saint-Gervais' kiriku ikkagi siia ümber. Andres 13. juuni 2009, kell 23:47 (UTC)

::::: Loomulikult suuna (algne artiklipealkiri oli ilma ülakomata) -- Ahsoous 13. juuni 2009, kell 23:51 (UTC)

:::::: Jah, aga mitte enne, kui pealkiri on muudetud. Praegune pealkiri peakski olema täpsustusleht. Andres 13. juuni 2009, kell 23:57 (UTC)

::: Üks võimalik nimi on ka Pariisi Saint-Gervais' kirik. Andres 13. juuni 2009, kell 23:48 (UTC)

::::: Arvan et see pole hea mõte... Pariisis on sellenimeline linnaosa -- Ahsoous 13. juuni 2009, kell 23:51 (UTC)

:::::: Mis siis, kui selline linnaosa on? Andres 13. juuni 2009, kell 23:57 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.concertartist.info/organhistory/history/hist030.htm
** In Saint-Gervais-Saint-Protais' kirik on 2013-06-24 13:20:30, 404 Not Found
** In Saint-Gervais-Saint-Protais' kirik on 2013-07-06 23:36:24, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:36 (EEST)


Arutelu:Ernst Johann von Stackelberg

Hea näide viidete vajalikkusest. Artikli lõpus on toodud ära vaid üks allikas, millest võib jääda mulje, et artikkel on kirjutatud selle põhjal. Tegelikult on seal vaid õige napid eluloolised andmed.--WooteleF 14. juuni 2009, kell 12:53 (UTC)

Jah. Aga välislink ei olegi ju iseenesest allikas. Mina küll ei arva, et kui ma panen või kui teised panevad välislingi, siis see peab olema ühtlasi allikas. Kui see tõesti nii on mõeldud, siis tuleb juurde märkida, et  tegu on allikaga. Sellele artiklile võiks vabalt allikate puudumise märkuse panna. Andres 14. juuni 2009, kell 12:59 (UTC)

Millise kalendri järgi on kuupäevad (ametite loendis)?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 14. juuni 2009, kell 19:03 (UTC)

Vana kalendri järgi.

Vabandan segaduse pärast. Tühistasin kogemata Taivo muudatuse. Aga arvan, et allikamall tuleks ennistada. Kaks peatükki on viitamata (ja neis on väga täpne info, mis vajaks just viitamist).--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 15. juuni 2009, kell 14:25 (UTC)

sekund-leitnant (sekundleitnant)? Kas selline mõiste eksisteerib?--Bioneer1 (arutelu) 11. detsember 2014, kell 17:54 (EET)

Kunagi järelikult eksisteeris. Teise järgu leitnant (esimese järgu leitnant on priimus-leitnant).

: podporutšik ehk alamleitnant. Ja 1841 mitte kapten vaid штабс-капитан... see peaks vastama vanemleitnandile või kaptenleitnandile

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Ernst Johann von Stackelberg


Arutelu:Vahhi keel

Rahva (vahhide) kohta peaks olema omaette artikkel. Andres 15. juuni 2009, kell 09:49 (UTC)

* Usk: Ismailiidid

* Olme: Karjapidajad kasvatavad kitsi, lambaid, veisi, jakke ja kaameleid, põllumehed otra.

: Välja. 195.50.201.233 18. juuni 2009, kell 07:33 (UTC)

Miks sa ei võiks neid sinna pasteerida?
--[[Kasutaja:Mutianpu|Mutianpu]] 18. juuni 2009, kell 08:42 (UTC)

Paistab, et Taivo kustutas peidetud venekeelsed laused. Need tuleb jätta, et keegi nad tõlgiks, mitte kustutada. Palun pange tagasi, siis ma tõlgin ära. Andres 19. juuni 2009, kell 14:02 (UTC)

Need on juba tõlgitud! Vahetult ees olev lause oli tõlge! Ega ma muidu poleks kustutanud. Taivo 19. juuni 2009, kell 15:35 (UTC)

: Jah, siis küll. Siis on märkus hoopis sellele, kes nad pani. Andres 19. juuni 2009, kell 16:38 (UTC)

... polnud päris kindel, et see oli parim tõlge. Kas toimetajad on? Mõni pädevam oleks saanud parandada.
Kas see toimetamine on siin eesmärk omaette?
--Mutianpu 25. juuni 2009, kell 08:57 (UTC)

Sain nüüd aru, milleks oli pandud. Vahest oleks parem olnud kirjutada arutelulehele, millisest allikast oli võetud, või panna need laused arutelulehele. Püüan nüüd parandada.

Mida Sa sellega mõtled, et kas toimetamine on eesmärk omaette? Andres 25. juuni 2009, kell 09:10 (UTC)

Vaatasin need läbi ja võrdlesin Pahhalina artikliga 1987 ilmunud raamatus "Osnovõ iranskogo jazõkoznanija: Novoiranskije jazõki: Vostotšnaja gruppa."
See on tekitanud hulga ebareeglipäraseid pöörkondi. Tänapäeva keeles liiguvad sõnad omakorda reeglipärastesse pöördkondadesse ja vanad, ebareeglipärased vormid on kadumas.
Для морфологии глагола характерно наличие нескольких временных форм. Неизъявительные формы в большинстве случаев образуются аналитически с помощью модальных частиц. Лицо и число выражаются либо личными окончаниями — если форма образуется от презентной основы, либо энклитическими подвижными показателями — если форма образуется от претеритной основы.

Võtsin lõigu välja, sest ei leidnud sellele kinnitust ei Pahhalina artiklist ega all olevast venekeelsest tekstist.

Pahhalina ei maini ka ergatiivse konstruktsiooni jäänuseid. Andres 25. juuni 2009, kell 09:39 (UTC)
----
See 9566 vajab küll viidet ja kuupäeva.--WooteleF 25. juuni 2009, kell 09:34 (UTC)
Ärge palun pahandage ja ma tean, et toimetaja peab julgelt parandama, aga enne igasugu kustutamist peaks järgi mõtlema, kas see parandab või halvendab artiklit. Me kõik ju saame elu jooksul üha targemaks ega ole antud hetkel maailma tarkuse ületamatud tipud.
Olen ennegi jätnud originaalteksti alles, kui ei ole oma tõlkega lõplikult rahul. Enamasti see eemaldatakse.
Siiani olen tõlkinud võõrkeelseid vikipeediaid, et mitte rikkuda kellegi autoriõigusi.
--Mutianpu 25. juuni 2009, kell 09:42 (UTC)

Saan aru. Kui Sul tekib teisest vikist tõlkimisel kahtlus, siis märgi seda arutelulehel ja palu kontrollida. Toimetajal ei ole raske teisest vikist  järele vaadata.

Vene vikis puuduvad täpsed viited, mistõttu sealne jutt ei ole päris usaldatav. Mul on praegu käepärast ainult üks venekeelne allikas, usaldan seda praegu rohkem. Andres 25. juuni 2009, kell 09:50 (UTC)

Oleviku ja mineviku tüvi on arenenud eri algvormidest, mis on tekitanud hulga ebareeglipäraseid pöörkondi. Tänapäeva keeles liiguvad sõnad omakorda reeglipärastesse pöördkondadesse ning vanad ebareeglipärased vormid on kadumas.
oli tõlgitud järgmisest lõigust:
" Происхождение глагольных основ настоящего и прошедшего времени от разных исторических праформ привело к распространению в ваханском языке различных типов правильных и неправильных основ. На современном этапе развития в ваханском языке идёт процесс выравнивания основ по правильному типу, вследствие чего старые архаичные формы постепенно вымирают."
See, mis kuu peale saadeti oli veel üldse tõlkimata:
Для морфологии глагола характерно наличие нескольких временных форм. Неизъявительные формы в большинстве случаев образуются аналитически с помощью модальных частиц. Лицо и число выражаются либо личными окончаниями — если форма образуется от презентной основы, либо энклитическими подвижными показателями — если форма образуется от претеритной основы.
Kui nõnda edasi toimetada, siis võiks lõpetada artikliga:
Vahhi keel on keel.
Teate, ma mõnda aega ei viitsi siin tegutseda.

No kuule, Sa ju ütlesid, et eestikeelsed lõigud olid venekeelsete lõikude tõlked, ja palusid tõlkeid kontrollida. Kontrollisin tõlkeid ja samuti võrdlesin sisu Pahhalina artikliga. Antud juhul tõlkega tegu ei olnud, ja mina ei teadnud, kust Sa need asjad olid võtnud. Allikas tundus kahtlane, sest Pahhalinal olid näiteks asesõnade käänete kohta teised andmed. Ja ma ei saatnud neid asju kuu peale, vaid tõstsin need asjad arutelulehele. Andres 25. juuni 2009, kell 10:05 (UTC)

Sõnal "algvorm" on teine tähendus, mistõttu see lause ei ole sellisel kujul arusaadav.

Venekeelses tekstis ei ole otseselt juttu pöördkondadest, vaid tüvede moodustamisest.

Pole aga selge, kas jutt on mainitud minevikutüve või mõne sellest tuletatud tüve moodustamisest.

Taivo ei teinud õigesti, kui kustutas tõlkimata lõigu. Mina ju tõstsin selle arutelulehele. Andres 25. juuni 2009, kell 10:12 (UTC)
Ära palun solvu! Ma ei süüdista kedagi. Ma ei vaadanud täpselt, mida ta kustutas. Eks keegi kunagi leieb õigema sõnastuse. Sellisel kujul vikipeediaga ongi paratamatu, et igaüks võib kirjutada ja toimetada nagu tahab. Lihtsalt mu ajavarud on piiratud ja tühja tuule tallamiseks praegu varusid ei ole.
--Mutianpu 25. juuni 2009, kell 10:52 (UTC)


Arutelu:Cartagena

Mina paneksin siia Hispaania Cartagena, sest see on algne Cartagena, mille järgi Colombia Cartagena (ja arvatavasti ka teised) on nime saanud. Aga ei sõdi ka täpsustuslehe vastu, sest Colombia Cartagena on samuti tuntud.
Rööpnimed käivad Hispaania Cartagena kohta, nii et neid ei tule siia suunata, kui siia täpsustusleht jääb. Mina ei paneks täpsustuslehti kõigilt võõrkeelsetelt nimekujudelt. Andres 15. juuni 2009, kell 10:21 (UTC)

Nõustun. Hispaania Cartagena järgi on teised oma nime saanud, aga Colombia Cartagena on suisa miljonilinn.--WooteleF 15. juuni 2009, kell 10:21 (UTC)
Lingid siia tuleb korda teha. Andres 15. juuni 2009, kell 10:25 (UTC)
Kuidas teha vahet kahel Colombia Cartagenal? Pakun, et see väiksem võiks jääda nii nagu siin artiklis juba on.--WooteleF 15. juuni 2009, kell 10:46 (UTC)

Jah. Andres 15. juuni 2009, kell 11:01 (UTC)

Carthago Nova - kas kuskil on siis algne Kartaago, kui see on uus? suwa 15. juuni 2009, kell 11:16 (UTC)

See sinu lingitu ongi algne.--WooteleF 15. juuni 2009, kell 11:33 (UTC)

Teised nimekujud tuleks muudmoodi vormistada. Välja tuleks jätta need, mis käivad vaid ühe linna kohta.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 15. juuni 2009, kell 12:01 (UTC)

Cartagena protkoll peaks olema kuskil lõpus, kui üldse.--WooteleF 15. juuni 2009, kell 14:27 (UTC)

"Vaata ka" all. Kogu leht vajab toimetamist. Andres 15. juuni 2009, kell 14:52 (UTC)

Kas need riigilipud peab ikka kustutama?
Mu meelest on kujunduslikult ilusam ja silmale kregemini haaratavam,
ka jaotus maailmajagude kaupa on ju mõistlik?? suwa 16. juuni 2009, kell 05:51 (UTC)

Pole kindel. Neid kohti on ju vähe. Mulle tundub, et mida vähem asju, seda haaratavam. Ka koordinaadid on minu meelest ülearused. Andres 16. juuni 2009, kell 06:54 (UTC)
----
Kõik need kohad pole ju linnad, Filipiinide omad kindlasti mitte. Andres 16. juuni 2009, kell 06:54 (UTC)

Kindlasti on linnad vaid neli esimest. Teiste staatust ei suutnud kindlaks teha.--WooteleF 16. juuni 2009, kell 07:38 (UTC)


Arutelu:Jiddu Krishnamurti

Veel mõne aasta eest kirjutati India uusimast pühakust Krischnamurtist, kuidas see oma õilsat elu elab. Teda pidi hoitama elust isoleerituna, nii öelda klaaskupli all. Mingid mured ei tohtinud teda vaevata, igapäevsus ei tohtinud talle ligi pääseda. Seda õilsat kasvuhoone taime sõidutati siis aegajalt Euroopasse, näidati rahvale ja lasti ilusaid sõnu kõnelda. Tema õpetlikud sõnad ja mõtted on tõesti ilusad, ainult selle omadusega, et nad tõelisuse jaoks sama vähe sobivad kui roosõie lehed kehakatteks või õietolm peatoiduks.
Kirjanik ja avalik elu. [[Uus Eesti]], 26. oktoober 1935, nr. 39, lk. 9.
--[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 15. juuni 2009, kell 14:49 (UTC)

Kui juba linkida, siis parem otse [[astroloog]]ile. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. jaanuar 2010, kell 23:29 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://krishnamurti-for-you.com/
** In Jiddu Krishnamurti on 2013-06-24 11:24:48, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Jiddu Krishnamurti on 2013-07-06 04:34:18, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:34 (EEST)


Kasutaja arutelu:Meli~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Meli! Andres 15. juuni 2009, kell 18:28 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Meli~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Raoul Wallenberg

On lisatud foto ajalehest. Ma pole kindel, kas seda fotot üldse tarvis on, aga igal juhul peaks pildiallkiri olema eestikeelne. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuni 2009, kell 06:46 (UTC)

Raouli poolõde Nina seostas oma vanemate enesetapu ahastusega selle üle, et nad Raouli leida ei suutnud. kuhu Raoul kadunud oli? Ave Maria 16. oktoober 2009, kell 20:10 (UTC)

Artiklis tagapool kirjas. Wallenbergi kadumine ja edaspidine saatus on üks 20. sajandi suurimaid mõistatusi.--WooteleF 17. oktoober 2009, kell 05:47 (UTC)

: Muidugi, aga artikkel peaks olema nii sõnastatud, et eespool kirjutatust arusaamiseks ei peaks  teadma, mis tagapool tuleb. Andres 17. oktoober 2009, kell 06:08 (UTC)

::Ehk peaks vanemate enesetapust rääkimagi lõpupool.--WooteleF 17. oktoober 2009, kell 06:17 (UTC)

::: Jah. Andres 17. oktoober 2009, kell 06:18 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.raoul-wallenberg.asso.fr
** In Raoul Wallenberg on 2013-06-24 13:07:54, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Raoul Wallenberg on 2013-07-06 21:41:05, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:41 (EEST)


Arutelu:Burušaski keel

ENE 1. köites on kirjapilt "burušaski keel". 16. juuni 2009, kell 12:12 (UTC)

"Burušaski" ongi õige. Andres 16. juuni 2009, kell 17:46 (UTC)
Õige, aga kust ma nüüd sisestamise ajalugu veel näha saaksin.
Mul oli seal üks vormistamise viga, mille keegi vist parandas, aga ma sõitsin tast kogemata üle.

Artikli üleval on need "arutelu", "redigeeri", "ajalugu" jms nupud. Vali "ajalugu", sealt saad varasemaid versioone vaadata.--WooteleF 17. juuni 2009, kell 07:14 (UTC)

Kuidas ma selle: |kood 3=bsk saan nähtavaks?

Peaks korras olema. Keelemall lubas ainult kahte koodi näidata.--WooteleF 17. juuni 2009, kell 07:52 (UTC)

Kus neid teha saab?
Ma pidin, mingi  kah ümberäkkima.

Siin artiklis on kasutatud Mall:Keeled, aga on olemas Mall:Keele info. Viimane on parem ja ilusam, aga osaliselt tõlkimata ja mõnede puudustega, mistõttu veel kasutuskõlbmatu. Kirjuta oma postitustele ka alla. Seda saad teha vajutades redigeerimiskasti kohalt paremalt teist nuppu. --WooteleF 17. juuni 2009, kell 08:09 (UTC)

: Malli keele info ei tohi veel kasutada, sest see on pooleli. Kannatust. --Tiuks 17. juuni 2009, kell 09:55 (UTC)

Miks Te siis kahe aastaga pole viitsinud neid vigu parandada. Kas iseseisev töö ei paku pinget või?--194.150.65.25 8. mai 2011, kell 19:37 (EEST)

Ja miks Sa ise ei paranda? --Epp 8. mai 2011, kell 21:49 (EEST)

: Sest iseseisev töö ei paku pinget. Ma mõnevõrra parandasin, ent teemasse eriti ei syvenenud. Pole ka burušaskoloog. --Oop 8. mai 2011, kell 22:38 (EEST)

Asi on selles, et vigu tehakse rohkem, kui neid parandada jõutakse. Andres 9. mai 2011, kell 01:55 (EEST)

Selles artiklis on õigekeele- või stiilivigu.

eesti keeles tundub olevat isolaatkeel levinum kui isoleeritud keel. Ohpuu 9. mai 2011, kell 12:42 (EEST)


Arutelu:Pamiiri keeled

Kust pärinevad keelte kirjapildid? Nende osas on EE 7. köite kirjega "pamiiri keeled" mõned lahknevused, k.a jaotumise osas. 16. juuni 2009, kell 12:18 (UTC)

Mis konkreetselt on teistmoodi?

EÜM-is on "sugni keel".

Jaotus võib olla eri autoritel erinev ja arusaamad sellest võivad muutuda. Andres 16. juuni 2009, kell 17:55 (UTC)

Transkribeerisin Ethnologue lehelt. Entsüklopeediat pole käepärast. Palun ühtlustage sellega, kui saate. Ise eelistaksin vähemate võõrtähtedega vorme.

ENE 1. väljaandes on: šugni, rušani, bartangi, orošori, hufi, jazgulami, iškašimi ja vahhi keel. Andres 17. juuni 2009, kell 10:10 (UTC)

: EE 7. köites on mainitud järgmiseid alamrühmi: šugni-rušaani rühm (bartangi, rošorvi, rušaani, sarikoli ja šugni ehk šugnaani keel), iškašiimi rühm, jazgulaami rühm, mundži rühm (mundžaani keel), vahaani rühm. 17. juuni 2009, kell 10:26 (UTC)

:: Keelte nimed võiks vast Peeter Pällilt üle küsida, sest ka EE 7. köites võivad olla vananenud nimed. Andres 17. juuni 2009, kell 10:55 (UTC)

::: EE 7. köide on ENE 1. köitest 9 aastat hiljem välja antud. 17. juuni 2009, kell 10:59 (UTC)

::: Või jah, vananenud võib sellegi poolest olla. 17. juuni 2009, kell 11:04 (UTC)

Mis mõttes vananenud nimed?
Nimed ei lähe hapuks.
Nende keelte nimekuju puhul ei saa rääkida mingist väljakujunenud traditsioonist ja ilma erilise vajaduseta, milleks oleks oht eksitada eesti keele kasutajaid, kes on harjunud teistsuguse kirjaviisiga, ma ei näe põhjust rõhutada järgsilpi ega tarvitada keelele fonotaktiliselt võõraid häälikuühendeid.
See saksa ja venepärast hääldust matkiv kadaklik edevus on juba piisavalt lõhkunud eestlaste keeletaju nii, et enam ei räägita mitte ainult "omeega rasvhapetest" vaid ka kaitser:üü'st limon:aad'ist jne.
Peeter Päll pole ju kah jumal taevas vaid ainult üks eesti keele korraldajaid.
Sama hästi võiks küsida ka Mati Hindilt.
Tõlkisin selle artikli sellepärast, et tuua selgust eelpool üleskerkinud küsimusele Pamiiri keelte liigituse kohta.
Lihtsalt mõned teadlased peavad neid "puuduvaid keeli" Šugni_keele murdeiks.
--Mutianpu 17. juuni 2009, kell 12:16 (UTC)

Keelenimede normeeritud kujud on aja jooksul muutunud.

Minugi poolest võib ka Mati Hindi käest küsida, aga Peeter Päll peaks seda asja kõige paremini tundma. Ta peaks teadma, mis põhimõtete järgi praegu soovitatakse keelte nimesid kirjutada. Vähem tuntud keelte nimede normeeringuid pole avaldatud. EE ei ole õigekeelsuse seisukohast autoriteetne allikas.

See, mis meie arust õige peaks olema, on kindlasti vähem kaaluv kui Peeter Pälli ütlus.

Sellepärast ma soovitangi küsida, et mul on EE ilmumisest möödunud aja jooksul võib keeleteadlaste arvamus muutunud olla.   Andres 17. juuni 2009, kell 12:42 (UTC)

Tuleb kajastada ka lahkarvamusi keelte liigitamisel. Andres 17. juuni 2009, kell 12:44 (UTC)

Miskipärast nad ei avalda jah neid põhimõtteid, aga ma olen ise omal ajal TÜ eesti keele erialal need eksamid edukalt läbinud.
Tegin keelenõuande lehele  isegi foorumi kasutaja, aga sisse ei saa, kuigi registreerimist kinnitav kiri tuli kohale.
Tegelikult ma ei viitsi siin põhimõttelist jonni ajada. Kirjutage nii mitme a'ga, kui tahate.
Ma arvan, et selle vaidlemise ajal võiks parem mõne artikli lisada.
--Mutianpu 17. juuni 2009, kell 12:51 (UTC)

Minu meelest pole keegi siin vaielnud, lihtsalt tahame selgeks teha, kuidas oleks õige kirjutada. Ma oletan, et praegune soovitus on just "jazgulami" jne, aga ei saa ju ainult oletusest lähtuda. Andres 17. juuni 2009, kell 12:59 (UTC)
Olgu, lepime ära!--Mutianpu 17. juuni 2009, kell 13:10 (UTC)

Redaktsioon: 18. juuni 2009, kell 06:10 (redigeeri)
Mutianpu (arutelu | kaastöö)
← Eelmised erinevused	Viimane redaktsioon (18. juuni 2009, kell 07:16) (redigeeri) (eemalda)
195.50.201.233 (arutelu)
(kat)

Rida 45:	Rida 45:

	== Osundused ==		== Osundused ==
-	 	+

-	Kategooria:Keeled 	+

	en:Pamir_languages		en:Pamir_languages
Mujal toimetab üks usin sipelgas ja kustutab hoolega kõike, mis ei meeldi.
--Mutianpu 18. juuni 2009, kell 10:13 (UTC)

Kas pead silmas viimast parandust? See oli igati õigustatud parandus.--WooteleF 18. juuni 2009, kell 18:32 (UTC)
See oligi igati õigustatud parandus.
Lihtsalt tõin heaks eeskujuks neile, kes lõbu pärast tekstis möllavad ja kustutavad, aga jätavad vead parandamata või teevad neid juurde.
Näiteks Vahhi keele ja Jazgulami keele toimetajad.
--Mutianpu 19. juuni 2009, kell 07:51 (UTC)
----
Sain Peeter Pällilt vastuse, kus ta soovitab ENE 1. väljaandes kasutatud nimekujusid ning ütleb, et sügisel ilmub veebi KNAB-itaoline keelenimede andmebaas. Andres 21. juuli 2009, kell 08:51 (UTC)
Ainult seda pole ta otsustanud, kas võtta põhinimeks orošori või rošorvi keel. Andres 22. juuli 2009, kell 07:13 (UTC)