Arutelu:Võnnu kreis

Kas tänapäeval pole eestlased mitte loobunud (suuresosas) teiste riikide kohanimede moonutamisest. See artikkel võiks kanda pealkirja "Cesise kreis", seda enam, et Võnnu seostub meil eelkõige kihelkonnakeskusega Tartumaal. Poleks vaja külvata segadust. Võnnu kreisi pealt võiks suunata Cesise kreisi peale, praegu on vastupidi.
Lisaks muudele probleemidele, miks on osa artiklit vene keeles?--WooteleF (arutelu) 30. oktoober 2013, kell 13:51 (EET)
Kuna ma ise ei soovi seda artiklit parandada, siis toon ära mõned vead, mis mulle silma jäid:
*Võnnu kreis või maakond ei olnud ainult Venemaa keisririigi haldusüksus, sellele pandi vist algus lausa 1566. aastal;
*kohanimed tuleb võimalusel esitada lätikeelsena ja saksa nimed tuleb panna sulgudesse;
*kihelkondade ja mõisate loendi võiks vormistada selgemini;
*viited on ka kõige vormistatud selliselt, et artikli toimetamine võimalikult keerukas oleks.
--WooteleF (arutelu) 30. oktoober 2013, kell 14:50 (EET)

Võib-olla oleks jätkusuutlikum teha kohe kihelkondade artikklid, koos mõisade loeteluga. Endal veel jaks selleni, veel ei küündi--NOSSER (arutelu) 30. oktoober 2013, kell 16:36 (EET).
Oma aega ja eestikeelseid vasteid ootama
Mõisad ja kihelkonnakirikud (19. sajandi vene kirjaviisis, Ludwig August Mellini 1798. aasta kaardi alusel. K-kihelkonnakirik):  Марценъ, Стурценгофъ, Грестенъ, Ленценгофъ, Стрикенгофъ, Дукеро, Линденгофъ, Фриеденбергъ, Лаунекалнъ, К–Ронненбургъ, К–Ронненбургъ Пасторатъ, Неугофъ, Корвенгофъ, Райовскiй, Весселсгофъ, Дубйнскй, Аррашъ, Бомсернъ, Карсгофъ, Рамоцкй, Спаренгофъ, Лубертъ, Рамценъ, Гаутенгофъ, К–Сербенъ, К–Сербенъ Пасторатъ, Зермусъ, Нортенсгофъ, К–Дростенгофъ, Селлинъ, Кампау, Неугофъ, К–Неугофъ, Козенгофъ, Клавеналнъ, К–Шуенъ, Етенгофъ, Каренгофъ, Песбглъ, Гагенбергенъ, Гротгузенгофъ, К–Пебалгъ, Нервенсбергъ, Меселау, К Лезернъ, Гравендахъ, Зелзау, Енгелсгордогофъ, Кирстенбенъ, К Зейсвергенъ, Аппелтенъ, Теуъценбергенъ, Бринкенгофъ, Лидернъ, Екгофъ, Лидернъ, Лудей, Цирстенгофъ, Юмерделъ, Оселгофъ, Огерсгофь, Ерла, Фегенъ, Толкенгофъ, Гелтреихсгофъ, К Линдень, К Линдень Пасторатъ, К Фестенъ, Сегсовски, Заузенгофъ, Гиртенгофъ, К Фехтелнъ, Одензее, Грасдонъ, Куенъ, К Берзонъ, Марценъ, К Калценау, Калценау Пасторатъ, К Лаудонъ, Б–Калценау, Завензее, Лиггенъ, Охцеенъ, Лубанъ, К Лубанъ.

Baltisches Historisches Ortslexikoni 2. köide. --217.71.47.211 23. november 2013, kell 15:28 (EET)

Teistes vikides on kreisi/maakonna piirdaatumid 1566-1949. V-o ka meil nii teha. Märksõnad Cēsise maakond ja Wendeni maakond (Võnnu maakond) tuleks siis siia suunata--Estopedist1 (arutelu) 24. november 2016, kell 11:35 (EET)


Arutelu:Djatlovi kuru intsident

Ehk siiski Djatlovi grupi hukkumine vms (vt nt Гибель тургруппы Дятлова), sest kuru sain D-vi järgi nime alles post factum, st, pärast grupi hukkumist. ~ Pietadè 31. oktoober 2013, kell 22:47 (EET)

Ei vaidle vastu, aga mul on tunne, et eesti keeles kasutatakse intsidendi sõna. Ametlikku kinnistunud nime tõenäoliselt ei ole. Kunagi kirjutati sellest Paradoksis. Nimesid võib ka tagantjärele panna, näiteks 30-aastane sõda (kust nad enne teadsid, kui pikaks see venib?). --46.131.171.182 31. oktoober 2013, kell 22:58 (EET)
Kas see on väga naiivne küsimus, miks osadel grupi liikmetel on kaks eesnime? --IFrank (arutelu) 28. november 2013, kell 18:51 (EET)

Georgit hüüdsit sõbrad tavaliselt Juriks. Semjon palus end hüüda Sašaks, ja tavaliselt räägitakse temast kui Aleksandrist. Need asjad peaksid märkustes kirjas olema. Andres (arutelu) 28. november 2013, kell 20:21 (EET)

: Ma oleksin võinud ise selle üles leida, vene artikli märkuste järgi. Aga tundub, et osades keeltes on nimed teistpidi, ma ei tea miks. --IFrank (arutelu) 28. november 2013, kell 22:45 (EET)

:: Mõlemal järjekorral on oma loogika. Meil on artiklite alguses ka eespool kord kodanikunimi, kord muu nimi. Andres (arutelu) 29. november 2013, kell 00:58 (EET)
Eesti keeles on ilmunud Alan Bakeri romaan Djatlovi kuru (originaalpealkiri Dyatlov pass, Ersen, 2013, tõlkinud Maia Planhof). --IFrank (arutelu) 6. mai 2014, kell 23:30 (EEST)

"ja külmus sellest kuni 1,5 kilomeetri kaugusel" Kuus külmusid surnuks, kolm surid vigastuste tagajärjel. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 28. jaanuar 2016, kell 11:03 (EET)

Apollo linkide asemel peaks olema "ISBN" ning selle järel number, kõik see topeltnurksulgudes. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 27. juuli 2016, kell 13:19 (EEST)

"Kõige enam levinud teooria tundub ka kõige tõenäolisem" Väliahju teooriat ei saa esitada kõige levinumana ja kõige tõenäolisemana. See teooria ei seleta ju, miks olid mitmetel Djatlovi grupi liikmetel rängad vigastused. Velirand (arutelu) 15. november 2016, kell 10:38 (EET)

Venekeelse vikipeedia artiklis ei ole Djatlovi väliahjust midagi kirjutatud. Nii et viide tuleks lisada. Velirand (arutelu) 15. november 2016, kell 10:43 (EET)

: Miks nad oleksid pidanud suitsu sisse ajava väliahju tõttu telgist 1,5 kilomeetri kaugusele põgenema. Absurdne jutt. Velirand (arutelu) 15. november 2016, kell 14:06 (EET)

::Öösel suitsu sisseajanud ahi, suitsu sees ärkamine, segadus ja sellest sündinud paanikas põgenemine võib küll põhjusena arvesse tulla. Surnukehade leidmine kuni 1,5 km kaugusel telgist on seletatav äraeksimisega. Viited peaksid küll olema. Tegin eraldi alajaotuse võimalike seletuste jaoks. 2001:7D0:87FF:6480:95B3:B8C1:A9B3:F04D 15. november 2016, kell 18:31 (EET)

::: Roietemurde ja koljuluumurde see versioon ei seleta. Velirand (arutelu) 16. november 2016, kell 09:12 (EET)

::::Roietemurrud ja koljuluumurrud on seletatavad kukkumistega öisel paanilisel põgenemisel - nad olid ju ikkagi mägedes. 2001:7D0:87FF:6480:59B2:6462:AFF6:54F8 16. november 2016, kell 09:42 (EET)

::::: Nad olid kogenud matkajad. Suitsev väliahi ei oleks neid nii endast välja ajanud. 1959. aasta uurimiskomisjon tuli ju järeldusele, et nende hukkumise põhjustas "стихийная сила, преодолеть которую туристы были не в состоянии" (stiihiline jõud, millelele vastu seisma nad ei olnud suutelised). Velirand (arutelu) 16. november 2016, kell 09:50 (EET)

::::::Raske on ette kujutada, mida tähendab ärkamine suitsu täis ruumis, kui pole seda ise üle elanud. 2001:7D0:87FF:6480:59B2:6462:AFF6:54F8 16. november 2016, kell 10:29 (EET)

::::::: Tegelikult nad üldse ei pannud sel õhtul väliahju küdema. Võin vajalikud lingid üles otsida. Velirand (arutelu) 16. november 2016, kell 10:37 (EET)

::::::::See on asjalik mõte. 2001:7D0:87FF:6480:59B2:6462:AFF6:54F8 16. november 2016, kell 10:45 (EET)

::::::::: Siin on kirjutatud sellest, et nad kaasa olnud väliahju tol õhtul ei kütnud: http://istclub.ru/topic/17-%D1%82%D0%B0%D0%B9%D0%BD%D0%B0-%D0%B3%D0%B8%D0%B1%D0%B5%D0%BB%D0%B8-%D1%8D%D0%BA%D1%81%D0%BF%D0%B5%D0%B4%D0%B8%D1%86%D0%B8%D0%B8-%D0%B4%D1%8F%D1%82%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B0/ Velirand (arutelu) 16. november 2016, kell 14:40 (EET)

Vaedasin selle siia, kuna see versioon ei ole tõsiseltvõetav ja veelgi vähem on kõige tõenäolisem. See oleks lugejate eksitamine.
"

Kõige enam levinud seletus tundub ka kõige tõenäolisem. Igor Djatlovil oli kaasa võetud väliahi, mille ta oli ise ehitanud. Arvatakse, et pärast väliahju korstnatoru eemaldamist läks hõõguv süsi jälle põlema ja sellest tulnud suits täitis telgi
mõne hetkega. Suitsu ohjeldamiseks lõigati telki paar auku, kuid pärast ebaõnnestunud katset lõigati telk lõhki ja põgeneti. Sellele seletusele leiab ka tõendeid, mitmel rühma liikmel oli riietel ja kehal põletusjälgi. Need võisid tulla väljas tehtud lõkkest, kuid võisid tekkida ka põletavalt kuumast metallahjust." Velirand (arutelu) 17. november 2016, kell 09:14 (EET)
----
"üleloomulik või maaväline jõud" Miks see nüüd välja võeti? Velirand (arutelu) 1. veebruar 2019, kell 14:55 (EET)

Tundus sobimata ilma täiendava selgituseta esitada neid kõrvuti võrdlemisi tõenäolisemate teooriatega (kuigi jah, nt Spetsnazi rynnak seda vaevalt on), kuid panin praegu tagasi. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 1. veebruar 2019, kell 15:08 (EET)
----
Nüüd on uus versioon Djatlovi grupi hukkumise kohta. Metanooli joomise tõttu jäid pimadaks ja hukkusid: https://fedpress.ru/news/66/society/2123678 Velirand (arutelu) 7. november 2019, kell 13:15 (EET)
----
https://ekspress.delfi.ee/artikkel/92978305/graafikud-teadlased-pakuvad-lahenduse-kuidas-djatlovi-kuru-tragoodia-tegelikult-toimuda-sai Velirand (arutelu) 6. aprill 2021, kell 21:00 (EEST)
----
Osa teksti eemaldati. Velirand (arutelu) 14. aprill 2024, kell 15:43 (EEST)

"*Selgunud oli andmeid selle kohta, et Nõukogude sõjaväelased katsetasid piirkonnas umbes ajal, mil matkajad seal viibisid, langevarjumiine. Langevarjumiinid plahvatavad pigem õhus olles, mitte Maa pinda tabades ja tekitavad sarnaseid vigastusi, mida kogesid grupi liikmed: rasked sisemised kahjustused suhteliselt vähese välise traumaga. Teooria langeb kokku oletusega, et piirkonna taevas hõljunud helendavad oranžid kerad tegelesid väidetavalt olukorra pildistamisega." Velirand (arutelu) 14. aprill 2024, kell 16:00 (EEST)

: Muudatused on tehtud ilma põhjendusteta. Mis oli nende aluseks? Viidete eest on osa teksti lihtsalt kustutatud, lisamata täiendavaid viiteid.Teomees (arutelu) 14. aprill 2024, kell 17:05 (EEST)


Arutelu:Südamerütmur

Kas võiks pealkirjas eelistada sõna südamerütmur? Kas eesti keeles räägitakse kunstlikust ja loomulikust südamestimulaatorist? Kas viimane on sama mis siinussõlm? Pikne 1. november 2013, kell 10:38 (EET)

Arvan küll, et on sama. Andres (arutelu) 1. november 2013, kell 16:22 (EET)

: Võib olla ka atrioventrikulaarsõlm. Andres (arutelu) 8. juuni 2016, kell 10:43 (EEST)
Pean silmas seda, et kui "kunstlik südamestimulaator" on toortõlge, siis ei peaks ta olema rasvases kirjas ega üldse nimetatud. Pikne 1. november 2013, kell 11:52 (EET)

Mis mõttes toortõlge? Kaua aega öeldi "kunstlik intellekt", kuni keelekorraldajad soovitasid "tehisintellekt". See ei tähenda, et varasem termin kuidagi vale oleks olnud, ta oli lihtsalt kohmakam. Andres (arutelu) 1. november 2013, kell 16:21 (EET)

: Toortõlge selles mõttes, et eestikeeles kirjanduses ei öelda nii, või öeldakse? Pikne 1. november 2013, kell 16:34 (EET)

:: Selles artiklis siin öeldakse. Kirjandusega ma pole tuttav. Andres (arutelu) 1. november 2013, kell 18:07 (EET)

::: Proovin oma mõtte neljandat moodi sõnastada: kahtlustan et autor lihtsalt tõlkis ingliskeelsest artiklist artificial→kunstlik, uurimata eestikeelset kirjandust. Pikne 1. november 2013, kell 18:26 (EET)

:::: Küsime siis järele. Andres (arutelu) 1. november 2013, kell 19:03 (EET)

:::: Kasutatakse vist tõesti peamiselt halbades tõlgetes. Andres (arutelu) 8. juuni 2016, kell 10:43 (EEST)

::::: Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelus on nii südamestimulaator kui kardiostimulaator

::::: "Südamehaigused" , Medicina, lk 430-452, 2008, 22.10. tehisrütmur
*aeglase südame tehisrütmur
*bradükardiatehisrütmur
*puudulikkuserütmur
*biventrikulaarne tehisrütmur
*kardioverter-defibrillaator, ICD...
Artiklisse võiks lisada ka üldkasulikku informatsiooni meditsiiniliste uuringute ja ravi võimalikest mõjudest patsiendi elule ja võimalustele  tehisrütmuri paigaldamise järgselt, sest tehisrütmuri ja kardioverteri tööd mõjutavad :
*elektriline rütmimuutmine
*kateeterablatsioon (võib kahjustada tehisrütmurit)
*magnetuuring (võib kahjustada tehisrütmurit)
*kiiritusravi (võib kahjustada tehisrütmurit)
*mitmed operatsioonid ....
* Elektrilised tööriistad, mootorsaag jne....

Tehisrütmuri mällu talletatakse mitmed lühendid
AAI(R)- stimuleerib kodasid
VVI(R)- stimuleerib vatsakesi
DDI(R)- stimuleerib kodasid ja vatsakesi
DDD(R)- stimuleerib kodasid ja vatsakesi
VDD- stimuleerib vatsakesi.....

*Verejooksud
*haavapõletikud
*õhkrind
*südame kahjustumine...

Tehisrütmuri paigaldamisega seonduvad tüsistused

*tehisrütmurisüdroom
*tehisrütmuritahhükardia
Lisaks tuleb tehisrütmuri vooluallikat (patareide kestust) pidevalt kontrollimas käia.....

::::: Mariina 1. november 2013, kell 19:43 (EET) alias Простота
----
Esimesed südamerütmurid ei olnud implantaadid. Andres (arutelu) 8. juuni 2016, kell 10:41 (EEST)
----
Mis mõttes tekitab elektrilisi impulsse ja kasutab elektrilisi impulsse? Andres (arutelu) 8. juuni 2016, kell 10:41 (EEST)

Tehisrütmuri kasutamisel ilmnevad probleemid


Arutelu:Keelehooldekeskus

Miks "Tartu"? Pikne 1. november 2013, kell 13:52 (EET)

Vormistamine: https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Vormistusreeglid
Viitamine: https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Viitamine
Õppevideod: https://www.youtube.com/@wikimediaeesti/videos Sillerkiil (arutelu) 22. detsember 2022, kell 23:45 (EET)


Kasutaja arutelu:Ehitaja

Tere tulemast Vikipeediasse, Ehitaja! [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 3. november 2013, kell 08:35 (EET)
Pealkirja muutmiseks kasuta palun nuppu "Teisalda". [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 8. november 2013, kell 13:01 (EET)
Tere! Arutelulehtedel ära unusta allkirja lisada (neli tildet või allkirjanupp)! [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 13. november 2013, kell 10:56 (EET)

Kui teed tänavate artikleid, palun vaata, mida peavad silmas lingid, mis artiklisse tulevad (vt Lingid siia). Need lingid tuleb alati korda teha. Kui on levinud tänavanimi, ei tohiks seda automaatselt Tartu tänava artiklile pealkirjaks panna. Kui üks tänav on teistest oluliselt tuntum, võib pealkiri talle jääda, muudel juhtudel peaks tegema täpsustuslehe ja panema sulgudes täpsustusega pealkirjad. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 30. november 2013, kell 06:29 (EET)

Linna artiklit ei tohiks jätta ainult endanimelisse kategooriasse. Muidu on ta kategooriasüsteemis kõigist samaliigilistest asjadest (linnad) ära lõigatud. Pikne 6. detsember 2013, kell 13:49 (EET)

Mismoodi ära lõigatud? Linna kategooria on ju teistes kategooriates. Või on iga asi, mis on ainult ühes kategoorias, kuidagi ära lõigatud? ~~

Nüüd on Jerevan omanimelisest kategooriast üldse välja võetud. Kas nii peabki? Kas Eesti tuleks ka omanimelisest kategooriast välja võtta, Tallinn ja Tartu ja...?

: Minu viga, ka kategooria "Jerevan" pidanuks alles jääma.

: Ära lõigatud selles mõttes, et kui teised Armeenia linnad olid antud juhul koos, siis pealinna kohta käivat artiklit oleks tulnud otsida muude asjade hulgast (metroo, lennujaam jne). Ideaalis ei peaks kategooria "Armeenia" üldse olema linnade kategoorias, kuna selles pole artiklid linnadest, nii nagu on tehtud saksa vikis. Me ei oska siin praegu linnade ja muude asjade järgi nimetatud kategooriaid paremini paigutada. Pikne 6. detsember 2013, kell 14:54 (EET)

Palun ära märgi sisulisi muudatusi pisimuudatusteks. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2014, kell 16:27 (EET)
Palun ära tee nii. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2014, kell 19:51 (EET)

Tahtsin sama öelda. --Epp 17. jaanuar 2014, kell 20:15 (EET)

Kui lisad uue kategooria, siis jälgi palun, et see oleks sünni- ja surmaajast eespool. Samuti jälgi kategooria olulisust. Ja kas on mõtet eesti emigranti panna selle maa teadlaseks, kus ta oli paariks aastaks külalislektoriks. --Juhan121 (arutelu) 7. veebruar 2014, kell 13:44 (EET)

Samahästi võib küsida, kas on mõtet nimetada Eesti teadlaseks või sportlaseks kedagi, kes tuli siia mõneks aastaks ja lahkub peatselt. Ometi seda ju tehakse. Mida tähendab "olulisuse jälgimine" - kas kategooriad tuleks selle järgi reastada? Tihti on neid reastatud hoopis tähestiku järjekorras. --Ehitaja (arutelu) 7. veebruar 2014, kell 14:52 (EET)

:::: Seda kumbatki ei ole minu teada kunagi tehtud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 7. veebruar 2014, kell 18:48 (EET)

: Kategooriaid saab käsitsi järjestada artiklis aga mitte + märgist lisades. Lisatud kategooria läheb sellisel juhul lõppu. --Tiia (arutelu) 7. veebruar 2014, kell 16:07 (EET)

::: Aga mõistlikum ongi kategooriat käsitsi lisades... --Juhan121 (arutelu) 7. veebruar 2014, kell 22:47 (EET)

:::: Mina lisan enamasti automaatselt, plussist. Ma ei viitsi artiklit lahti teha. Ja ongi kategooriad sassis. :) --Tiia (arutelu) 8. veebruar 2014, kell 00:23 (EET)

:: Meil on siin jah see kord, et kategooriad sündinud ja surnud on viimased, mõnes vikis on need aga esimesed. Iseenesest selle küsimuse võiks tõstatada üldises arutelus, sest oma pisike pluss sellel oleks. Nimelt siis oleks võimalik näiteks mallile Mall:sünniaeg ja vanus (ja mõnele muule mallile veel) automaatse kategoriseerimise juurde pookida.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 7. veebruar 2014, kell 18:48 (EET)

::: Meil on ka mall , mida harrastatakse panna esimeseks, kuigi peaks lõppu panema. Seda saab kasutada ainult siis kui inimene on surnud ja siis pole vaja järjesta malli panna. --Tiia (arutelu) 8. veebruar 2014, kell 00:23 (EET)

Kui paned sulgudega pealkirja, siis palun hoolitse selle eest, et sulgudeta pealkirjaga artiklist läheks link. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 12. veebruar 2014, kell 14:08 (EET)
Kui inimesel on (olnud) teisi nimesid, tehakse kõigilt variantidelt ümbersuunamised. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 12. veebruar 2014, kell 14:09 (EET)

Palun jälgi, et teistest keeltest kopeeritud viidetes ei jääks kuupäevad ja muu säärane tõlkimata. [[Eri:Kaastöö/90.190.114.172|90.190.114.172]] 24. veebruar 2014, kell 21:36 (EET)

The Catalan Culture Challenge Barnstar	The Catalan Culture Challenge Barnstar
                                      	Hi !
Thank you very much for participating in the Catalan culture challenge, we hope you had a great time. As promised, here you have the Catalan Culture Challenge Banstar, show it with pride!
If you enjoyed this experience, you'll be most welcome to join us next 10th May at the Joan Miró Global Challenge. Moltes gràcies!
--ESM (arutelu) 26. aprill 2014, kell 17:44 (EEST)
----
Palun ära märgi sisulisi muudatusi pisikesteks. Andres (arutelu) 27. mai 2014, kell 08:18 (EEST)

I apologize if this message is not in your language. Please help translate it.
From February 21 to March 6 we organise the 2nd edition of Catalan Culture Challenge, a Wikipedia editing contest in which victory will go to those who start or improve the greatest number of articles about 11 key figures of Catalan culture. You can take part by creating or expanding articles on these people in your native language (or any other one you speak). It would be lovely to have you on board again. :-)
We look forward to seeing you!
Amical Wikimedia --Kippelboy (arutelu) 17. veebruar 2016, kell 13:21 (EET)

Mida seal parandada tuleb? MoroccoCentral (arutelu) 24. jaanuar 2019, kell 16:36 (EET)

Kirjutasin just artikli arutelulehele. Põhimõtteliselt on tegu väikeste, praegust hetkeseisu kujutavate loendite kogumiga, mitte artikliga. Teema on lai ja väärib korralikku artiklit, seda enam, et head ülevaadet pole lugejal kuskilt võtta - sel juhul on vikiartikkel eriti oluline. Tõsi, see on suur töö. Niisugusi teemasid, millest meil korralikku artiklit pole (ja juba aastaid) on jube palju - kunagi vihastasin ma Eesti kirjanduse ülevaate puudumise peale ja lihtsalt kirjutasin, ilma allikaviideteta, et vähemalt midagigi oleks, siiamaani seisab suuremate täiendusteta. Just hetk tagasi leidsin, et meil pole ülevaadet Suurbritannia kunstist. Jne. Aga eks ühel hetkel tuleb need ülevaated kirjutada, kõike korraga ei jõuagi, see on täiesti normaalne. Lihtsalt senikaua istub seal meeldetuletus ja torgib, et töö tahab tegemist, kuni kellelgi närv üles ütleb ja ta ära teeb. --Ehitaja (arutelu) 24. jaanuar 2019, kell 16:41 (EET)

Share your experience in this survey
Hi ,
The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey about your experience with  and Wikimedia. The purpose of this survey is to learn how well the Foundation is supporting your work on wiki and how we can change or improve things in the future. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 6. september 2019, kell 17:48 (EEST)

Hello Ehitaja! If You think that Risto hot sir has done good work at Estonian Wikipedia and Wikiquote could You please tell it here: .--80.223.94.235 11. september 2019, kell 11:01 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
A couple of weeks ago, we invited you to take the Community Insights Survey. It is the Wikimedia Foundation’s annual survey of our global communities. We want to learn how well we support your work on wiki. We are 10% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal! Your voice matters to us.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 20. september 2019, kell 18:14 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
There are only a few weeks left to take the Community Insights Survey! We are 30% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal!
With this poll, the Wikimedia Foundation gathers feedback on how well we support your work on wiki. It only takes 15-25 minutes to complete, and it has a direct impact on the support we provide.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 3. oktoober 2019, kell 22:52 (EEST)

Eemaldasid ilma selgituseta https://et.wikipedia.org/wiki/Tartu_Kunstikool alt vilistlaste nimekirja.
Samas on see üks asju, mida kasutajad korduvalt otsivad...eriti peale seda, kui koolidel endal on keelatud oma lehtedel vilistlaste nimekirjade avaldamine. surra (arutelu) 30. jaanuar 2020, kell 17:33 (EET)

Esiteks pole seda loendit (veel) olemas. Teiseks pole meil üldse kombeks koolide vilistlaste loendeid teha (nii et tõenäoliselt seda konkreetset loendit ei tule ka): osalt seepärast, et need tuleksid nii pikad, et muutuksid praktiliselt kasutuks (suuruse tõttu tuleks need niikuinii tükeldada ja siis kaob ülevaatlikkus), osalt seepärast, et suurem osa inimesi ei ole entsüklopeediliselt tähelepanuväärsed ning see tähendab omakorda, et täisloendeid avaldades rikuks Vikipeedia andmekaitsenõudeid (mis sa arvad, miks koolid neid enam ei avalda?). Pealegi tekiks olukorras, kus koolid ise neid loendeid ei avalda, küsimus allikatest ja usaldusväärsusest. Kategooriate puhul seevastu on asi selge: seal on ainult inimesed, kellest on artikkel, seega taandub tähelepanuväärsuse ja andmekasutuse õigustatuse küsimus sellesse punkti, kus kaaluti, kas artikkel üldse teha. Koolide artiklite all on tavaliselt lühikesed näiteloendid tähelepanuväärsematest vilistlastest, nendega samuti niisugusi probleeme ei teki. Nii et lähenemine on andme- ja entsüklopeedilisusepõhine. --Ehitaja (arutelu) 31. jaanuar 2020, kell 23:06 (EET)

Kastuajapõhine lähenemine Haridusasutuste artiklite puhul

Tänud, et oled hulga mu "hinnaguid" korrektseks parandanud. Klaviatuuril toksides kipub see N miskipärast alatasa vahepealt ära kaduma :) --Minnekon (arutelu) 4. juuni 2020, kell 16:09 (EEST)

Võta heaks. See on üks neid tüüpilisi näpukaid, mida ikka aeg-ajalt juhtub, seepärast ongi vahel mõtet otsida ja kõik korraga läbi käia. Tegelikult võiks seda tüüpi näpuvigu, mida tuleb ette palju, mis ei juhtu õigekirjateadmatusest ja millel ei saa naljalt mingit mõistlikku vabandust olla, kokku korjata ning aeg-ajalt poolautomatiseeritult parandada, nii et bott näitab lause ette ja inimene toksab kinnitusnuppu. Pool- sellepärast, et kuigi tõenäosus on väike, ei saa siiski kunagi päris täielikult välistada, et nt "hinnag" ei ole kuskil kasutusel lühendina või osana, ütleme, varaikeelsest fraasist. Aga sedasorti vigu ei saagi mitte kunagi päriselt "ära" parandada, sest neid tuleb kogu aeg tasakesi juurde, miski klahvide paigutuses vist juba soosib. Kohe praegu ei tule teisi näiteid meelde, ent neid on. --Ehitaja (arutelu) 4. juuni 2020, kell 17:44 (EEST)
----
Sellele paljusõnalisele ja võimalikult kõikehõlmavale kommentaarile üldises arutelus on üsna võimatu vastata. See kardetavasti rohkem lämmatab arutelu kui viib seda edasi. Vt ka :en:WP:TEXTWALL. Ma võib-olla ei saanud ka õigesti aru, mida Andres teemat alustades täpsemalt silmas pidas, aga Rohtmetsa näitel (Arutelu:Priit Rohtmets) jäi mulle esialgu mulje, et see üldise arutelu teema võinuks olla kitsamalt selle kohta, miks või mis puhul Vikipeediast Vikitsitaatidesse linkida. Pikne 10. juuni 2022, kell 18:28 (EEST)

Ma ei näe ausalt öeldes üldse, miks peaks ühe projekti sisu arutama teises projektis võtmes "appi, apokalüpsis!", pealegi tunnistades hiljem, et ega väga lugeda ei viitsinudki. Kui inglise vikis algatataks teema, et eesti vikis on kõik väga halvasti (tuues kolm suvalist näidet) ning lõpetataks halaga, et "meil ei ole kontrolli", kas keegi eesti vikist tõesti arvaks, et see on mõistlik suhtumine? --Ehitaja (arutelu) 11. juuni 2022, kell 00:07 (EEST)

: Ma alustasin juttu sellest, et vajalikke tsitaate tuleks ikkagi siin hoida, sest meil pole Vikitsitaatide üle kontrolli (me ei jälgi ju, mis seal toimub). Jah, seda mõtet ajendas küll ehmatus selle üle, mida ma seal nägin. See tuli suuremalt jaolt sellest, et mul on tsitaadikogumikule teised ootused. Aga ma ei oleks midagi rohkem öelnud, kui minult ei oleks küsitud. Miks need näited suvalised olid? Mida see muudaks, kui ma kõik läbi loeks?

: Me ju kogeme ühtelugu, et keegi tuleb siia ja laidab meid. Mille poolest see parem on? Ja mõnikord arutame siin ka, et võõrvikides on Eesti asjade kohta valesti kirjutatud.

: Aga see etteheide, et on nii pikalt kirjutatud, et vastata ei saa, ei ole küll põhjendatud.

: Minu meelest linkimata jätta ei saa, aga Vikitsitaadid ei saa asendada Vikipeedias paiknevaid tsitaate. --Andres (arutelu) 11. juuni 2022, kell 01:01 (EEST)

::Endiselt: miks peaks kellelgi Vikipeedias olema Vikitsitaatide üle kontroll? Need on erinevad projektid.

::Jah, Vikitsitaatide olemasolu ei ole kuigi hea põhjendus tsitaatide totaalseks kaotamiseks Vikipeediast. Aga nagu selgus, on vikipedistidel erinevad arusaamad sellest, kuidas peaks tsitaate Vikipeedias käitlema (või isegi mitte niivõrd erinevad arusaamad - mulle tundub, et keegi ei protestinud väga mõtte vastu, et tsitaadid peaksid olema läbimõeldult valitud ja teksti integreeritud, kõik lihtsalt ei tee seda). Nende läbiarutamine ja konsensusliku poliitikani jõudmine on küll puhtalt Vikipeedia siseasi ja ei puutu Vikitsitaatidesse kuidagi.

::Näited on suvalised, kui need ei ole representatiivsed ja kui neid esitletakse tõestusena teise projekti eripärast, võrdlemata olukorraga omaenda projektis. Nt ma olen üsna kindel, et hulk Vikitsitaatide linke Vikipeediasse toob nupsakatele, mis on olnud samasugused viimased kümme aastat. Samas oleks totter hakata seepeale paanitsema, et Vikipeedia lühiartiklid kisuvad Vikitsitaatide maine alla. No las nad olla, ükskord tuleb keegi ja täiendab, nupsakate olemasolu ei ole mingi juhuslik iluviga, see on Vikipeedia olemuslik joon, mis tuleneb kogu tegevuse vabatahtlikkuse põhimõttest. Vähemalt ei ole Vikitsitaatide nupsakatest enamik kümme aastat hooldusvabalt seisnud ning meil on konkreetne kava neid täiendada, samas kui Vikipeedias ei ole selline tegevus kuigi süsteemne, nii et nupsakate esitlemine argumendina Vikitsitaatide erilisest viletsusest on demagoogia.

::Mis puutub "paljusõnalist kommentaari", siis ma ei leia, et oleks kuidagi eriliselt viljakas idee kasutada inglisviki poliitikaid kellegi suu sulgemiseks, nii et ebamääraste süüdistustega lahmimine kuulutatakse lubatavaks, aga neile konkreetsete argumentidega vastamine mitte. Ebamäärane süüdistamine võtab alati vähem ruumi kui süüdistuste ümberlükkamine. --Ehitaja (arutelu) 2. juuli 2022, kell 18:02 (EEST)

::: Minu arutelualgatus ei olnud sihitud Vikitsitaatide vastu, vaid ainult selle vastu, et tsitaadid, mis võiksid vabalt olla Vikipeedias, kustutatakse siit selle põhjendusega, et nad peaksid olema Vikitsitaatides. See oli mõeldud puhtalt Vikipeedia-sisese jutuna. Ma kasutasin argumendina seda, missugune Vikitsitaadid on. Igatahes on sellel projektil teistsugune iseloom kui see, mida ma oleksin tsitaadikogumikult oodanud. Ja neid tsitaate, mis peaksid Vikipeedias olema, ei ole minu meelest otstarbekas välja jätta. Mul on kahju, kui sellest jäi mulje kui nurgatagusest väljaastumisest Vikitsitaatide vastu. Palun vabandust.

::: Ja isegi kui ma tahaksin, et Vikitsitaadid oleksid teistsugused, ei ole minu võimuses muuta.

::: Ja palun ärgu võetagu minu sõnu, et meil ei ole kontrolli, pahatahtlikuna. Ma lihtsalt nendin, et Vikipeedial ei ole kontrolli Vikitsitaatide üle, ja seetõttu ei ole mõistlik osa Vikipeedia tööst jätta Vikitsitaatide hooleks.

::: Mul ei oleks midagi selle vastu, kui analoogne arutelu seoses Vikipeediaga toimuks Viktsitaatides.

::: Ja muidugi on paljusõnalisuses süüdistamine kohatu. --Andres (arutelu) 2. juuli 2022, kell 19:52 (EEST)

:::: Sul on täiesti võimalik Vikitsitaate muuta. Iga lehekülje juures on muutmisnupp. Tule, tee kaastööd, saa projekti praktilise toimimisega tuttavaks, tee tavade ja poliitikate asjus põhjendatud ettepanekuid ja eks me kõik siis arutame seal. Kui suudad teised argumentidega ära veenda, jumala eest, väga tore. Enamikus Vikitsitaatide keeleversioonides pole poliitikad kuigi läbimõeldud. Isegi inglise versioon peamiselt lingib inglise Vikipeediale, mis ei ole kuigi mõistlik mõte, sest Vikitsitaatidel on projektina väga tugev eripära ning kõike tuimalt importida ei saa, eesti keeles on eripära muidugi veel tugevam. Meie oleme nüüd üritanud asju läbi mõelda, aga ega keegi Vikitsitaatide hingeelu üle üksipulgi arutleda eriti ei viitsi, nii kurb kui see ka pole. --Ehitaja (arutelu) 3. juuli 2022, kell 18:09 (EEST)

:::::: Kui ma sain aru, kuidas Vikitsitaadid praegu on mõeldud, siis ma panengi juhul, kui leian midagi enda arvates sinna sobivat, sinna sisse, eriti kui see Vikipeediasse ei sobi või neid on keeruline sinna panna, sest artiklid on algjärgus. Aga mul ei ole võimalik muuta neid asju, mida ma heaks ei kiida ja mis minu arvates on lubamatud (nagu see "rašistlik"), ega põhimõtteid, mida ma ei poolda (tsitaadiväärtuseta tsitaatide kogumine). Mul ei ole nii palju kirge, et Vikitsitaatides võidelda; see ei ole minu prioriteet.

:::::: See, mida Sa Vikitsitaatide kohta meil rääkisid, peaks olema projektilehel nähtaval kohal kirjas, et uustulnukad selle teada saaksid. Võib-olla kuskil on, mina igatahes ei leidnud. Minu arvates on päris loomulik, kui mulje kujuneb pistelise vaatluse põhjal. Igatahes on ilma selgituseta raske mõista, mida on tahetud teha.

:::::: Samas ma annan endale aru sellest, et Vikitsitaatidest võib tulla midagi enneolematut ja ennast tagantjärele õigustavat. Ma ise kohtan ka enda jaoks mõistetamatut ootust, et ta sarnaneks seniste entsüklopeediatega, selle asemel et luua midagi uut, mis enne ei olnud võimalik. --Andres (arutelu) 3. juuli 2022, kell 19:31 (EEST)

::::::: Ma ei ole ka sellega nõus, kui sa kohtled vandaale Vikipeedias viisil, mis minu jaoks on nende mahitamine ja täiesti vastuvõetamatu. Aga mul on väga vähe jaksu järel kellegagi vaielda või isegi midagi kellelegi selgitada. Lihtsalt kui ma rahulikult omaette nokitsen, enda teada kedagi ei sega ja siis ka veel keegi tuleb ja sisse sõidab, ei saa ma sellega päriselt leppida, sest mul ei ole enam kuhugi taanduda, järgmine etapp on eksistentsiaalne. --Ehitaja (arutelu) 4. juuli 2022, kell 01:53 (EEST)

:::::::: Ma mõistan. Mul ei ole olnud tahtmist Sind rünnata. Ja mul ei ole ka praegu jaksu, et oma teguviisi kaitsta. --Andres (arutelu) 4. juuli 2022, kell 08:36 (EEST)

::::::::: Jumala eest, ära näe vaeva. Ma saan nüüdseks su loogikast aru küll, ma lihtsalt ei ole nõus. Ja minu poolest võib nii jääda. --Ehitaja (arutelu) 4. juuli 2022, kell 16:37 (EEST)
----
Kuidas sinuga ühendust saaks, Ehitaja? Sooviksin vesta paar sõna laimukampaaniatest, hirmutamistest ja ahistamistest. Le Boréalien (arutelu) 18. juuni 2023, kell 22:14 (EEST)

Kui sa hoiad sama stiili kui Vikitsitaatides vandaalitsedes, siis ma ei ole väga huvitatud. Ma arvasin, et varasem kogemus on piisavalt selgeks teinud, et ma ei ole mitte kõige ja kõigi suhtes lõputult tolerantne, aga no ju siis jäi midagi ikkagi arusaamatuks. Kui suudad paremini käituda, siis iga inimese jaoks, kes guugeldada oskab, olen ma suhteliselt kergesti leitav. E-post on kõige parem variant. --Ehitaja (arutelu) 19. juuni 2023, kell 00:57 (EEST)

:Vastasin siinkohal: "Käitumisest", vabandan ja head! Le Boréalien (arutelu) 16. juuli 2023, kell 00:59 (EEST)

Märkasin uues kujunduses otsisoovituse all üht veidrat kirjeldust. Kas on mingigi võimalus, et d:Special:Diff/1489624671 on tõsine muudatus ja "usupuudega" ei ole selles lihtsalt sinu "vaimukas" edasiarendus sõnast "uskmatu"? Pikne 15. september 2023, kell 18:47 (EEST)

Mingi võimalus küllap on. Tolles kohas peaks olema kirjeldus, mitte nime kordamine; "uskmatu" on tänapäeva eesti keeles teise tähendusega, kahtlejat tähendab see ainult konkreetses vanapärases nimes. Vikiprojektid on avatud kõigi vabatahtlike kaastööle, oled teretulnud lisama omaenda kirjelduse, kui arvad, et leiad parema. Kas on mingigi võimalus, et sinu küsimus on tõsine ja mitte vaimuvaene? Või äkki need kaks ei välista teineteist? --Ehitaja (arutelu) 15. september 2023, kell 20:20 (EEST)


Arutelu:Ümarmudil

Ümarmudil moodustab suurema osa veemadude toidust Erie järves, ümarmudilate arvukuse kasv on positiivses seoses veemadude populatsiooni kasvuga, suurenenud kasutempo ning keha kasvu suurenemisega.[viide?] Tänu arvukuse kasvule eemaldati veemadu 2011. aastal osariigi ohustatud liikide nimistust.

Kas on mõeldud veelise eluviisiga maolisi kes elavad Erie järves

ja/või

maoliigi Nerodia sipedon alamliiki

*Lake Erie Watersnakes (Nerodia sipedon insularum):

Mariina 3. november 2013, kell 17:55 (EET) alias Простота

:Täpsustasin. Ivo (arutelu) 15. august 2014, kell 00:44 (EEST)
----
On neid meeleelundeid siis üks või mitu? --Epp 16. juuli 2015, kell 05:50 (EEST)
Lisaks pakuvad ümarmudilad külluslikku toidulauda meelelahutuslikku kalapüüki harrastavatele inimestele, seda ka kollane ahven ja suursuu-ahven tähendab mida? - Melilac (arutelu) 18. juuli 2019, kell 18:20 (EEST)


Arutelu:Leepra mükobakter

Kas sellel eestikeelset nime ei ole? Andres (arutelu) 5. november 2013, kell 17:35 (EET)

Terviseameti koduleheküljel  on kirjas leepra mükobakter.

Mariina 5. november 2013, kell 17:41 (EET) alias Простота
Nimetatakse ka leeprabatsilliks? Andres (arutelu) 5. juuni 2014, kell 10:52 (EEST)
Siin on nüüd nii palju teksti kustutatud, et mul ei jää muud üle kui eelmine redaktsioon siin ära tuua (ma ei pööra tagasi, sest tahan praeguse redaktsiooni head küljed alles jätta). Andres (arutelu) 13. juuni 2014, kell 12:19 (EEST)
Leepra mükobakter ehk Hanseni kepike ehk leeprabatsill (Mycobacterium leprae) on aktinomütseetide hõimkonda  Mycobacteriaceae sugukonda ja mükobakterite perekonda liigitatud bakteriliik.

Leepra mükobakterid on grampositiivsed saledad, kergelt kõverdunud pulkbakterid, esinevad ka teralised ja hargnevad vormid.
Kujult ja suuruselt meenutab leepra mükobakter tuberkuloosi mükobakteritMicrobiology of M.leprae, veebiversioon (vaadatud 07.06.2014) (inglise keeles) - neil on ühine eellane ja viimati kirjutatu on bakteri lähim sugulane[viide?].Alan L. Gillen, The Genesis of Germs: The Origin of Diseases and the Coming Plagues, lk 144, 2007, Master Books, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 07.06.2014) (inglise keeles)

===Genoomist===
*lipiididerikas rakusein (ingl cell wall)
* Leepra mükobakteri genoom 3,27 Mb
* 1614 toimivat geeni
* 1133 pseudogeen i
* 3,268 203 DNA aluspaari
* 1,626 387 valkude kodeerimis baasi (ingl k protein coding bases)
Leepra mükobakter omab piisavalt informatsiooni, et komplekteerida eluks vajalikke toitaineid iseseisvalt ja/või väliskeskkonnast:
*lipiide
*aminohappeid
*DNA.
Leepra mükobakter on 1 -7 µm  pikk ja 0,25 µm lai.D.J.Weatherall, J.G.G.Ledingham, D.A.Warrell, "Oxford Textbook of Medicine", Volume 1, Sections 1-12, Oxford University Press, Infections 5.266, 1983, ISBN 0 19 261159 3
Optimaalne elukeskkonna temperatuur on 300C, bakter on väga tundlik kõrgete temperatuuride suhtes ning eluneb kehapiirkondades kus temperatuur on madalam.Alan L. Gillen,The Genesis of Germs: The Origin of Diseases and the Coming Plagues, Master Books, lk 144, 2007, ASIN: B008LXG3F4, Google'i raamat osaline veebiversioon (vaadatud 09.06.2013) (inglise keeles)
Bakter seondub peremeesrakkude pinnal olevate retseptoritega ja ta fagotsüteeritakse raku poolt. Rakusisene paiknemine kaitseb neid fagotsüütide ja antikehade kahjustava toime eest. Inimese kehas on kindlaks tehtud üle 20 erineva antigeeni, millest 4 on spetsiifilised leepratekitajale.[viide?]
Mükobakterid on suhteliselt resistentsed ka väliskeskkonna tegurite suhtes. See tuleneb nende rakuseina ehitusest ja keemilisest koostisest. Rakusein on paks, kihilise ehitusega ja sisaldab rohkesti lipiide. Kõige pindmine kiht on homogeenne, koosneb ainult lipiididest ja moodustab kesta mikroobiraku ümber. Eelnevast tingituna taluvad mükobakterid hästi kuivamist, kokkupuuteid hapete ja leeliste nõrkade lahustega ning nad on resistentsed enamike desinfitseerivate ainete ja ka  ravimi dapsone (1964)Leonid B. Heifets, Drug Susceptibility in the Chemotherapy of Mycobacterial Infections, lk 173, 1991, CRC Press, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 29.05.2014) (inglise keeles) suhtes.
Uurijad arvavad, et leepra mükobakteri rakud programmeerivad, garanteerimaks paljunemise, küpsed Schwanni rakud ümber tüvirakkude-laadsesse seisundisse.Masaki T, Qu J, Cholewa-Waclaw J, Burr K, Raaum R, Rambukkana A, Reprogramming adult Schwann cells to stem cell-like cells by leprosy bacilli promotes dissemination of infection. Lühikokkuvõte, Cell. 2013 Jan 17;152(1-2):51-67. doi:10.1016/j.cell.2012.12.014, veebiversioon (vaadatud 29.05.2014) (inglise keeles)
Väljaspool inimorganismi säilib bakter soodsate elutingimuste korral kuni 1 kuu.

===Epidemioloogia ja patogeensus===
Leepra mükobakter on leepra tekitaja ja rakusisene obligatoorne parasiit peamiselt inimestel, kel väljaspool rakku paljunemisvõime puudub."Meditsiinisõnastik", 404:2004"Mycobacterium leprae, veebiversioon (vaadatud 29.05.2014) (inglise keeles)
Varem oletati, et leepra on pärilik.
Täpne levikutee on tänaseni teadmata, oletatakse, et bakter levib inimeselt inimesele õhu, piisknakkuse või otsese nahakontakti kaudu. Leepra mükobakter võib levida ka nakatunud mullaBiological Characteristics, veebiversioon (vaadatud 07.06.2014) (inglise keeles) ning kokkupuutel nakatunud üheksavöölastega (elupaigad, toores liha ja veri)HANSEN'S DISEASE (LEPROSY), veebiversioon (vaadatud 07.06.2014) (inglise keeles)
Parim moodus mükobakteritest vabanemiseks naha pinnalt (näiteks kätelt) on mehhaaniline - pesemine seebi, vee ja harjaga.E. Türi, M. Türi, „Tuberkuloosi, mükobakterioosi ja leepra mikrobioloogiline diagnoosimine“, Tartu Ülikooli Mikrobioloogia instituut. Tartu: Tartu Ülikool, 1993, lk 1-3, 8-9, 11
Leepra mükobakterid elavad bakteriga nakatunud makrofaagides.
Leepra mükobakteri tropism on perifeersetes närvides paiknevate Schwanni rakkude suhtes. Lepromatoosset leeprat põdevatel inimestel tundub leepra mükobakter maksa, põrna ja luuüdi eelistavat.Mycobacterium Leprae, veebiversioon (vaadatud 07.06.2014) (inglise keeles)
Oletatakse, et leepra mükobakter omab kas imuunsust T-rakkude vahendatud immuunvastusele või suudavad peremeesorganismile immunosupressiivset toimet avaldada.

Bakteri avastas 1873. aastal (patenteeris avastuse 1874) norralasest arst ja bakterioloog Gerhard Henrik Armauer Hansen. Hansen ei suutnud oma avastust katseklaasis kasvatada ja nii oma hüpoteesi eksperimentaalselt tõestada. Kuigi Hanseni avastusest on möödas enam kui sada aastat, ei ole õnnestunud leepra mükobakterit ikka veel in vitro (bakterikultuurides) paljundada, küll aga eksperimentaalselt nakatatud hiirtel,  mispärast pole suudetud välja töötada ka kaitsvat vaktsiini. Seda, et nakkushaigusi tekitavad mikroobid, tõestas 1876. aastal sakslane Robert Koch.

*Mycobacterium lepramurium
*Mycobacterium lepromatosis
*tuberkuloosi mükobakter

*Tõnis Karki, Irja Lutsar ja Marika Mikelsaar, Meditsiiniline mikrobioloogia (2. osa),  Bakterioloogia ja mükoloogia, Tartu Ülikool, 2007, ISBN 9789949115617.

*JOHANNE MELANCON-KAPLAN, SHIRLEY Wu HUNTER, MICHAEL MCNEIL, CAROL STEWART,ROBERT L. MODLIN, THOMAS H. REA, JACINTO CONVIT, PADMINI SALGAME,VIJAY MEHRA, BARRY R. BLOOM, ja PATRICK J. BRENNAN, Immunological significance of Mycobacterium leprae cell walls, Proc. Nadl. Acad. Sci. USA, Vol. 85, pp. 1917-1921, March 1988, veebiversioon (vaadatud 07.06.2014) (inglise keeles)
*Prof J. Convit MD, C. Sampson MD , M. Zúñiga MD , J. Plata MD , J. Silva MD , J. Molina MD , M.E. Pinardi BS , A. Salgado MS , Prof P.G. Smith DSc , Prof B.R. Bloom PhD, Immunoprophylactic trial with combined Mycobacterium Leprae/BCG vaccine against leprosy: preliminary results, The Lancet, Volume 339, Issue 8791, Pages 446 - 450, 22 February 1992, veebiversioon (vaadatud 07.06.2014) (inglise keeles)
*LOUIS LEVY, BAOHONG JI, The mouse foot-pad technique for cultivation of Mycobacterium leprae, Lepr Rev (2006) 77, 5–24, veebiversioon (vaadatud 07.06.2014) (inglise keeles)
*Varalakshmi D Vissa,  Patrick J Brennan, The genome of Mycobacterium leprae: a minimal mycobacterial gene set, Genome Biology 2001, 2:reviews1023-reviews1023.8 doi:10.1186/gb-2001-2-8-reviews1023, veebiversioon (vaadatud 10.06.2013) (inglise keeles)
*Tom A Mendum, Verena J Schuenemann, Simon Roffey, G Michael Taylor, Huihai Wu, Pushpendra Singh, Katie Tucker, Jason Hinds, Stewart T Cole, Andrzej M Kierzek, Kay Nieselt, Johannes Krause ja Graham R Stewart, Mycobacterium leprae genomes from a British medieval leprosy hospital: towards understanding an ancient epidemic, BMC Genomics 2014, 15:270  doi:10.1186/1471-2164-15-270,  veebiversioon (vaadatud 29.05.2014) (inglise keeles)
----
Ma pöörasin need muudatused tagasi, sest need ei artiklit paremaks. Andres (arutelu) 13. juuni 2014, kell 12:46 (EEST)

Tere Andres!

Leepra mükobakteri ja tema leviku kohta on infot lugemiseks vähe - toodud allikates neist veidi juttu oli ja veidi informatsiooni lisasin ka artiklisse...

keegi pole ju artiklit Hea artikli kandidaadiks esitanud, seniks kuni artikkel asjaliku toimetaja saab oleks minu arust info võinud ka artiklis üleval seista...

info ette-taha tõstmine (veiderdamine) ei ole ju ka parem lahendus kuigi jah ka seda esineb Vikipeedias aeg-ajalt...

Mariina 13. juuni 2014, kell 14:39 (EEST) alias Простота

: GerdaNelis kustutas Sinu töö ära, ja ma tõstsin ta siia, et ta oleks tallel. Andres (arutelu) 14. juuni 2014, kell 00:19 (EEST)
Tere Andres  ja Mariina kui kõige aktiivsemad leepra teemadel artiklite kirjutajad siin!
Mina olen osade muudatuste taga. Olen koostanud uurimistöö "Leepra Eestis- ajaloost tänapäevani", mis on saavutanud üleiigilistel konkursidel mitmeid auhinnalisi kohti. Mulle tehti ettepanek tuua see info üle ka siia Vikipeediasse ja osaleda projektis "Õpilasuurimuse vikipediseerimine", mille projektijuht on Teele Vaalma (kasutaja Adeliine). Tema kontrollib minu loodud/muudetud artklid üle ja ütleb, kui miskit vaja muuta, lisada. Seega oleksin tänulik, kui lubate vähemalt selle projekti lõpuni minul siin toimetada. Sama jutt artikli "leepra" suhtes. Tähtajaks 19. juuni. --GerdaNelis (arutelu) 13. juuni 2014, kell 14:50 (EEST)

: Tere GerdaNelis!

: Vikipeedias võivad ju kõik toimetada ma mõtlen, mina ei ole siin aktiivne kirjutaja, ma vahest piilun haiguseid ja muud sellist seega boonusena saab kirja ka miskit uut ja hoopis muud aga kui Teil on auhinnaline töö siis ei tohiks minu pisimuudatused Teile tundmatud olla ja Kasutaja Adeliine (Teele Vaalma - ilus nimi inimesel mõtlen ma) tunneb Vikipeediat juba kaua ei tema hätta jää - leiab kõik ilusasti ülesse...

: Mariina 13. juuni 2014, kell 15:02 (EEST) alias Простота
Mõtlesingi mina seda, et tema ju näeb, mida olen siin muutnud ja oskab seega ka suuanata, kas olen midagi olulist välja jätnud ja kindlasti juhendab, et taastaksin ja lisasin tagasi mõningat infot mida olen siis teadmatusest ära kustutanud. Seega pisimuudatused ja lisainfo on muidugi alati oodatud ja lausa nõutav, kuid võtta tagasi kogu töö mis siiani tehtud, veidi etteruttav. Alles õpin ja avastan seda Vikipeediat. --GerdaNelis (arutelu) 13. juuni 2014, kell 15:16 (EEST)

Sa ju alustasid sellest, et kustutasid mitu tuhat tähemärki teiste kirjutatud materjali ja tühistasid parandused, mis Sinu teksti olid tehtud. Tõsi küll, ka kustutatud tekstis oli ülesõitmisi. Nüüd tuleb vaeva näha, et kogu info üheks tervikuks kokku panna. Vikipeediat tehakse koos. Kui Sinu tööd hinnatakse, siis hinnatakse ainult seda osa, mis Sina oled teinud. Andres (arutelu) 14. juuni 2014, kell 00:16 (EEST)

Sama lugu artiklis Leepra. Oma jutt on tarvis monteerida endisesse teksti, vajaduse korral seda ümber tehes. Teiste kirjutatud infot ei tohi põhjendamatult kuastutada. Miks Sa näiteks kustutasid selle, et leeprat tekitab ka bakter Mycobacterium lepromatosis? See avastati 2008. aastal. Andres (arutelu) 14. juuni 2014, kell 00:27 (EEST)
----
Tere Adeliine!
Ma püüan Sinu tegemised üle vaadata aga palun ole kena ja vaata siis taas kord ka ise üle, et mul bakterid ja muu segamini ei läheks- tõsiselt täna ei ole mul kuidagi leepra päeva - plaanis oli tüümust uurida.
Mariina 15. oktoober 2014, kell 09:26 (EEST) alias Простота


Arutelu:Nägemuse-rögajuur

*Vaata ka:
Mariina 6. november 2013, kell 09:48 (EET) alias Простота

Aga kas sel taimel eestikeelset nime ei ole? --Juhan121 (arutelu) 6. november 2013, kell 11:42 (EET)

Tere Juhan121!

Ma ei tunne taime eestikeelset nime.

Mariina 6. november 2013, kell 11:55 (EET) alias Простота

:eestikeelsete taimenimede piibel on siin: . Sellel liigil seal eestikeelset nime pole toodud, aga perekonnana on nimetatud "rögajuur" --Bioneer1 (arutelu) 7. november 2013, kell 09:55 (EET)

:: Tere Bioneer1!

:: Ilusad tänud aitamast- artiklisse on perekonna omakeelne nimi juba lisatud.

:: Mariina 7. november 2013, kell 10:25 (EET) alias Простота

: Kasutaja Bioneer1 poolt pakutud "piibel" ütleb ju selgelt, et taime eestikeelne nimetus on nägemuse-rögajuur  link Mustvalge 13. veebruar 2014 kl 06:36


Arutelu:Liivimaa rüütelkonna aadlimatrikkel

Kas pärast 1882. aastal kedagi ei immatrikuleeritud? Minu teada küll, vist isegi veel 1930. aastail. --[[Kasutaja:IFrank|IFrank]] ([[Kasutaja arutelu:IFrank|arutelu]]) 6. november 2013, kell 21:43 (EET)

Millist [[Lindi mõis]]at siin mõeldakse? Või mitut? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 26. jaanuar 2016, kell 21:58 (EET)

Vene nimede puhul tuleks minu hinnangul kasutada siiski eesti keeles käibivaid vorme, mitte jääda saksa kirjapildi juurde. Näiteks Woronzow on eesti keeles siiski ikka Vorontsov jne.--The Prince 26. oktoober 2017, kell 13:38 (EEST)

Kas kõik aadlikust esiisa järglased sõltumata soost? Ehk kas levib ka piki naisliini?
Mis tingimustel saadakse aadlikuks (ja lisatakse aadlimatriklisse) ja mis tingimustel see aadliseisus lõpeb (ja eemaldatatakse aadlimatriklist)? LauriKreen (arutelu) 26. mai 2024, kell 11:37 (EEST)


Arutelu:Lina (täpsustus)

* Lina Medina~ Pietadè 7. november 2013, kell 10:36 (EET)
Tere Pietadè!

Ilusad tänud! Lisasin ka Lina Medina...

Mariina 7. november 2013, kell 10:46 (EET) alias Простота


Arutelu:Ludiidid

Töötute kategooria on ka õige, kuna nad olidki töötud. --IFrank (arutelu) 8. november 2013, kell 18:29 (EET)

Mõtlesin oma näpukat nähes sama. Mis katekooriates nad veel peaksid olema? --Ulrika (arutelu) 8. november 2013, kell 18:46 (EET)

A kas ei peaks hoopis olema luddiidid, ingliskeelsest nimetussõnast Luddites? -Mardus /arutelu 15. oktoober 2016, kell 22:42 (EEST)

Igatahes on tavaks kirjutada "ludiidid", vaata . Andres (arutelu) 16. oktoober 2016, kell 01:13 (EEST)


Arutelu:Arhitektoonika

"Kunstileksikoni" (2001) järgi on terminil ka teine tähendus: ehituskunstiteadus e arhitektuuriteadus--Bioneer1 (arutelu) 11. november 2013, kell 11:43 (EET)

Pane täpsustusmärkus lingiga arhitektuuriteadusele. Andres (arutelu) 11. november 2013, kell 12:56 (EET)

Kahtlen selle õigsuses, küllap siis võhiklikusest. Teised vikid seda tõlgendust nagu ei paku. Samuti eesti teised teatmeteosed (EE, TEA) ka ei maini seda, kusjuures TEA on üsna värske asi (2009).  --Hirvelaid (arutelu) 11. november 2013, kell 13:20 (EET)

Tüür on kirjutanud teosed nimega Arhitektoonika I, II jne kuni Arhitektoonika VII. Ma ei tea, kas tuleb side luua üldmõistega--Bioneer1 (arutelu) 17. aprill 2015, kell 17:35 (EEST)


Arutelu:Trahheaalkops

Paljudel üksnes ühe töötava (valdavalt parema) kopsuga maolistel läheb eesmine kotjas kops üle töötavaks kopsuks.[3]

Mis see tähendab ja mis seos sellel on trahheaalkopsuga? Andres (arutelu) 12. november 2013, kell 09:45 (EET)

: Trahheaalkops paikneb maolistel enne (eesmine) töötavat (paremat) kopsu, mis on trahheaalkopsu ja kopsu vahe peab uurima allikatest- hetkel artikliga *kopsud vastuolu küll otseselt ei näe mina - kui täpsustuvad funktsioonid, rakud ja morfoloogia ehk siis saab täpsemaks aga praegu ei saa - tracheal lung on allikates kirjas ka kui vascular lung jne...

: Mariina 12. november 2013, kell 10:01 (EET) alias Простота
Ma ei räägi vastuolust. Maoliste alajaotuses trahheaalkopsu ei mainita, mistõttu pole selge jutu seos teemaga. Peale selle pole selge, mis tähendab "läheb üle". Andres (arutelu) 12. november 2013, kell 10:35 (EET)

:: Mina loen küll, et trahheaalkops oli (on) nii Mao anatoomia pildil kui ka artiklis Maolised:

Paljudel madudel on ka vasak või parem kops atrofeerunud. Mõnedel madudel paikneb kops südamest eespool kuid valdavalt siiski tagapool. Vasak kops on arenenud boadel ja püütonitel, kuid Crotalusel ja paljudel Colubridae sugukonna madudel on vasak kops rudimentaarne ning rästiklastel ja mürknastiklastel atrofeerunud. Kuid see eest on rästikutel jt olemas hingetoru laienenud tagaosast kujunenud trahheaalkops. Tropidophiidae sugukonna madudel on arenenud parem kops. Bolierialastel on arenenud mõlemad kopsud.

:: kulgeb, läheb üle jne sarnaseid termineid anatoomiat sissaldavates artiklties tuleb vikipeedias ette

::... trahheaalkops saab alguse.... seal kus lõpeb (eristatud) trahheaalkops algab maolistel (töötav,päris jne) kops....

::... maolistel ei saa päris hästi jagata keret I,II,III ja/või IV jne veeranditeks- elundid on liikuvad ja erinevatel madudel erinevates kehaveerandites.....

:: Mariina 12. november 2013, kell 10:48 (EET) alias Простота

::: Nüüd on see sõna olemas, aga sõnastus on ikka segane. Konteksti puudumisel pole arusaadav, kas räägitakse ruumilisest või ajalisest üleminekust. Andres (arutelu) 12. november 2013, kell 10:55 (EET)
Selgem oleks öelda, et trahheaalkops on töötava kopsu mittetöötav osa, aga paiknemisest ma ei saa aru. Andres (arutelu) 12. november 2013, kell 10:57 (EET)

:::: Minu jaoks ei ole- sest ka trahheaalkops töötab (mao elu kaudu) aga erinevalt- seda kelle kopsuga (kas imetajate) omaga võrreldes ma ei tea.... - paiknemine on toodud maoliste artiklis Mao anatoomia joonisel (piltlikult).....

:::: Mariina 12. november 2013, kell 11:02 (EET) alias Простота

::::: Aga lauses on ju praegu ka "töötav kops". Joonist siinses artiklis pole, nii et tuleb kirjeldada. Andres (arutelu) 12. november 2013, kell 11:14 (EET)

::::: Võib-olla: "on töötava kopsu eesmine jätk". Praegu pole arusaadav, mille kohta "eesmine" käib. Andres (arutelu) 12. november 2013, kell 11:16 (EET)

:::::: "Paljudel üksnes ühe töötava (valdavalt parema) kopsuga maolistel läheb trahheaalkops (eesmine) üle töötavaks kopsuks."

::::::võib-olla siis on kolm kopsu, millest ühte loetakse (imetajatele sarnaselt) töötavaks kopsuks....

:::::: "eesmine" on mõeldud vast enne teist töötavat kopsu - rohkem oleks vaja infot trahheaalkopsu kohta ja maoliste hingamiselundkonna arenemise ja funktsioneerimise kohta ... tundub mul, et seda napib....

:::::: mis mõttes:  kas räägitakse ruumilisest või ajalisest üleminekust. - kas maolistel ta läheb üle- kas elusast peast kasutavad nad- nende hingamissüsteemi anatoomiline eripära on see, et saaki neelates ja või hingates läbib õhk esmalt....... viibib trahheaalkopsus ja seejärel kopsus...

:::::: Mariina 12. november 2013, kell 11:49 (EET) alias Простота


Arutelu:Ametiühingu liikmemaks

Kas tõesti maks? --Epp 13. november 2013, kell 01:56 (EET)

Jutt on ilmselt ametiühingu liikmemaksust. Andres (arutelu) 13. november 2013, kell 09:04 (EET)

Võtsin valed kategooriad ära. Andres (arutelu) 13. november 2013, kell 09:07 (EET)

:panin tagasi kategooria ("Maksustamine Eestis"), sest see on ju ikkagi maksustamisviis Eestis--Bioneer1 (arutelu) 14. november 2013, kell 10:45 (EET)

:: Minu meelest ei ole. Andres (arutelu) 14. november 2013, kell 10:53 (EET)

::: Liikmemaks ei ole maks. Ja sellisel kujul nagu see leht praegu on ei vääri see isegi mitte säikitamist, sest siin pole asja olemusest endast midagi räägitud. • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. november 2013, kell 15:46 (EET)

:::: Tere!

:::: niipalju kui mina aru saan Ametiühingute seadus on Ametiühing valdavalt  mittetulundusühing  ja põhkirjaga võib ette näha sisseastumis - ja/või ametiühingu liikmemaksu, nii et ikkagi on maks- liikmemaks;

::: aga, nii mulle tundub täna, ei ole ametiühingu liikmemaks Eesti maksusüsteemi kuuluv riiklik maks:Maksukorralduse seadus

::: Mariina 14. november 2013, kell 16:16 (EET) alias Простота

: Ka sisseastumismaks ei ole maks. Samuti ei ole maksud osavõtumaks, ringitasu jne.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. november 2013, kell 16:38 (EET)

:: Mittetulundusühingu majandusaasta aruande raamatupidamisbilansis võiks liikmemaks seista (ja seisab) kirjas liikmemaksuna ja põhikiri sätestab liikmemaksu kasutamise ja/või tagastamise korra, nii saan mina aru aga saab juurde lugeda..... kasutataksegi nimetust liikmemaks kas 1-5 jne % ei ole sihtotstarbeline rahaline teotus ega miskit muud
 (näituseks - seos üksnes illustreeriv)

:: Mariina 14. november 2013, kell 17:02 (EET) alias Простота

:::: Ole hea inimene, ja loe alustuseks seadust, millel nimeks Maksukorralduse seadus

§ 2. Maksu mõiste

Maks on seadusega või seaduse alusel valla- või linnavolikogu määrusega riigi või kohaliku omavalitsuse avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks või selleks vajaliku tulu saamiseks maksumaksjale pandud ühekordne või perioodiline rahaline kohustus, mis kuulub täitmisele seaduse või määrusega ettenähtud korras, suuruses ja tähtaegadel ning millel puudub otsene vastutasu maksumaksja jaoks.

§ 3.  Maksusüsteem

(2) Riiklikud maksud on:

1) tulumaks;

2) sotsiaalmaks;

3) maamaks;

4) hasartmängumaks;

5) käibemaks;

6) tollimaks;

7) aktsiisid;

8) raskeveokimaks.

(3) Kohalikud maksud kehtestatakse valla- või linnavolikogu määrusega vastavalt kohalike maksude seaduses sätestatud tingimustele.

:::: ja siis äkki saad aru.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. november 2013, kell 17:39 (EET)

::::: ainult ühte liiki Inimene saabki olemas olla- ma kirjutasin Eesti maksusüsteemi kuuluv riiklik maks ja Teie toodud Maksu mõiste käib Maksukorralduse seaduse kaudu, mida kontrollib muuhulgas ka nn Maksu- ja Tolliamet  töötajaskond (olen kuulunud ja mäletan pisut)......
Riiklik maks ja maksukorralduse seaduse maksu mõiste ei ole ainuke ja maksuna saab käsitleda ka raamatupidamsie plaanis ühingute liimemakse, osamakse, luksusmaks, automaks jpt makse- minu arvates tuleks kas täiendada artiklit Maksud ja/või luua artikkel Maks(ud) (täpsustus)

::::: Mariina alias Простота

::::: Te peate silmas: ettevõtlustulu. Jätaksin aluseks siiski ühe raamatupidamiskohuslase dokumentatsiooni nimetusega Ametiühing V- kingituste ja annetuste kohta oli kunagi kehtiv järgmine vorm (asjaolud jätaks täpsustamata) ja kui õieti mäletan siis KINGITUSTE JA ANNETUSTE NING MUUDE TULUDE KASUTAMISE DEKLARATSIOON Vorm INF 9
aga seda deklaratsiooni tuli esitada nende ettevõtete esindajatel, kes olid kantud erisoodustusega nimekirja ehk TuMS § 11. Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekiri...

::::: TuMS § § 571. Maksusoodustustega seonduv informatsioonikohustus
(3) Paragrahvi 11 lõikes 1 nimetatud nimekirja kantud isik, erakond, avalik-õiguslik ülikool ning haiglat pidav isik on kohustatud Maksu- ja Tolliameti piirkondlikule struktuuriüksusele esitama deklaratsiooni kalendriaastal saadud kingituste ja annetuste kohta, samuti nende kingituste, annetuste ja muude tulude kasutamise kohta.....

::::: Seega ei näe ma vastuolu, et ettevõtete raamatupidamise majandusaasta aruannetes on rida : Ametiühingu liikmemaks (konto numbreid peast ei võtaks)

::::: Mariina 14. november 2013, kell 18:50 (EET) alias Простота

Artikli Trade Unions järgi ei ole tagastamine enam võimalik. ~ Pietadè 14. november 2013, kell 17:22 (EET)

::: Tere Pietadè!

:::Jah ülevaatlikkuse mõttes võiks näituseks mõne Ametiühingu põhikirja, majandusaasta aruannet ja raamatupidamisbilanssi vaadata, siis saab skeemi paika- hetkel on juttu üldisest...

::: Mariina 14. november 2013, kell 17:45 (EET) alias Простота

:::: ja veel:

:::: Kohalike maksude seadus (lühend - KoMS)

::::*§ 5.  Kohalike maksude loetelu
*Kohalikud maksud on:
*1) [kehtetu]
*2) [kehtetu]
*3) [kehtetu]
*4) [kehtetu]
*5) reklaamimaks;
*6) teede ja tänavate sulgemise maks;
*7) mootorsõidukimaks;
*8) loomapidamismaks;
*9) lõbustusmaks;
*10) parkimistasu.
[RT I 2002, 110, 654 - jõust. 01.02.2003]....

:::: Mariina 14. november 2013, kell 18:53 (EET) alias Простота

Küsin sult veel kord: kas sa ise vahetevahel aru saad, mida sa kirjutad? See et see rida INF9-s sees on ei tähenda, üldse mitte seda, et tegu oleks maksuga. Liikmemaks kajastub (MTÜ) aruandes reeglina bilansikirjes: Liikmetelt saadud tasud. Maksuks ei loeta ka altkäemaksu ega pistist, kuigi näiteks Saksamaa ettevõtetel on bilansis lausa isegi vastav rida olemas, kuna nad võivad anda välismaal altkäemaksu. Aga ma viitsi siin enam jahuda. Artiklit asjast endast ei ole siiamaani ja kui siin lähitulevikus seda ka ei teki, saadan selle kaduva teed.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. november 2013, kell 06:11 (EET)

Tere  • • • Kasutaja:Ahsoous•!

: INF9 oli toodud Teie väite seletamiseks, et justkui oleks ametiühingu liikmemaks:  ::::: Ei saa. Need on annetused, aga mitte maksud. Ka riigilõiv ei ole maks.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. november 2013, kell 18:20 (EET)

: Jah Teie jahumine siinkohal ei aita vast eriti - tõendusmaterjali oleks vaja läbi töötada: näituseks avaldus ametiühingu liikmemaksu kinnipidamiseks töötasult; edasi avaldus liigub raamatupidajate kausta- milline on raamatupidamislausend dokumendil : Deebet ---- Kreedit ---- jne  kas aktsiaseltsi V raamatupidamisteenistus registreerib raamatupidamisdokumendi Deebet: vastuvõetud annetused ja kingitused miskorral tuleks neil see ka vastavalt deklareerida ja/või....

:Ka meie kohalik riiklik maksusüsteem lubab kingitused (üle teatud summa) ja heameele ja ka mitteseadusliku kauba müügitulu jm deklareerida ja sellelt kõik seaduslikud maksud maksta...

: Mariina 15. november 2013, kell 08:25 (EET) alias Простота

:: Jutt on ju sellest, kas ametiühingu liikmemaks on maks. Maks ta ei ole, sellepärast ei tohiks olla kategooriat "Maksustamine Eestis". Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 08:45 (EET)
Ma kirjutasin, et ametiühingu liikmemaks on ametiühingu liikmemaks. See on küll tautoloogiline, aga see ta on. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 08:49 (EET)
Kustutamise põhjus on minu meelest ära langenud. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 08:56 (EET)

::: .... ametiühingu liikmemaks on mittetulundusühingu...... liikmetele kehtestatud igakuine kindlaksmääratud summa.... Eestis võib-olla käesoleval ajal ametiühingu liikmemaks ei ole riikliku maksusüsteemi maks aga see on maks.... kuis enne ja mujal mail
*1.VII 1967 oli vabariigis 3853 ametiühinguorganisatsiooni 565 791 liikmega.... (mõeldud Eesti NSV) Eesti Nõukogude Entsüklopeedia, A-DYN  Tallinn 1968 lk 138...
*kirikumaks ja partei liikmemaks jne

::: Mariina 15. november 2013, kell 09:23 (EET) alias Простота

:::: Kus on kirjutatud, et ametiühingu liikmemaks on maks? Tavakeeles võidakse seda maksuks nimetada, aga kui me siin seda kirjutaksime, siis see oleks eksitav. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 09:53 (EET)

:::: Ma arvan, et raamatupidamisarvestuses kasutatav termin ametiühingu liikmemaks ei ole päris tavakeeles- (hetkel tõendusmaterjalile ligi ei pääse);

:::: tegelikkuses nimetatakse ju ka mitmesuguste seadustega kehtestatud ja nende alusel kogutavaid liikmemakse ikkagi maksudeks ei kirjutata ega kasutata Ametiühingukindlustusmakse.....

:::: artikkel: Maksud ja/või maksusüsteem vajab ju nagunii täiendamist ja/või täpsustamist: tulumaks, sotsiaalmaks, aktsiis, käibemaks.

::::Riiklikud maksud on: tulumaks;sotsiaalmaks; maamaks; hasartmängumaks; käibemaks; tollimaks; aktsiisid;raskeveokimaks.

::::Kohalikud maksud on: reklaamimaks; teede ja tänavate sulgemise maks;paadimaks; mootorsõidukimaks; loomapidamismaks; lõbustusmaks; parkimistasu.

:::: Sundmaksed? on: töötuskindlustusmakse.....

:::: Mariina 15. november 2013, kell 10:47 (EET) alias Простота

::::: Ma olen nõus, et liikmemaksu võidakse tavakeeles nimetada maksuks, aga kui me siin termineid õigesti ei kasuta, siis me eksitame. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 13:36 (EET)

Võtsin väite: See on annetus, millelt tulumaksu ei võeta, seetõttu makstakse pärast tuludeklaratsiooni esitamist  21% sellest tagasi. välja, kuna tundub küll sedamoodi, et sellelt makselt ei saa tulumaksu tagasi, kuna tegu on kutsealase organisatsiooniga ning ametiühingud ei kuulu tulumaksuga mittemaksustatavate mittetulundusühingute hulka. Aga ka see 21% on muutuv suurus (oli ju 26% ning 2015. aastal on tulumaksumäär 20%).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. november 2013, kell 15:49 (EET)

Nojah, see oli varem nii, kui ma õigesti aru saan. Siis võiks ikkagi kirjutada, et see nii oli. Protsendi võib asendada "tulumaksumäära" sisaldava väljendiga. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 16:51 (EET)

: kui Ametiühing vastab TuMS-is sätestatud nõuetele ja läbib nn komisjoni siis ametiühing justkui võiks kuuluda TuMS-is toodud ühenduste nimekirja (kui ka kõik muud nõudmised täidetud)

:§ 11. Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekiri ::Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekiri

:(1) Tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute, sihtasutuste ja usuliste ühenduste nimekirja (edaspidi nimekiri) kinnitab pärast asjatundjate komisjonilt soovituse küsimist Vabariigi Valitsus korraldusega.
[RT I, 18.11.2010, 1 - jõust. 01.01.2011]

:(2) Nimekirja kantakse mittetulundusühing, sihtasutus ja usuline ühendus (edaspidi ühing), kes vastab järgmistele nõuetele:
[RT I, 18.11.2010, 1 - jõust. 01.01.2011]

: 1) ühing tegutseb avalikes huvides;

: 2) ühing on heategevuslik, see tähendab pakub sihtrühmale, mille toetamine tuleneb tema põhikirjast, kaupa või teenust peamiselt tasuta või muul kasumit mittetaotleval viisil või maksab sihtrühma kuuluvatele isikutele toetust;...

: Mariina 15. november 2013, kell 18:55 (EET) alias Простота

Võtsin ka väite Tööandja ja ametiühingu vahelise lepingu alusel peetakse ametiühingu liikmemaks töötaja töötasust kinni ning kantakse üle ametiühingule.  artiklist välja. Põhjuseks seaduse punkt, mis ütleb, et ametiühingu liikmemaksude tasumise korra sätestab aü põhikiri.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. november 2013, kell 15:55 (EET)

Nojah, aga vähemalt enamasti see nii on. Seda võiks ikkagi mainida. Ja ega siis põhikiri ei saa asendada lepingut tööandjaga. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 16:51 (EET)

ametiühingu liikmeskonda kuuluva füüsilise isiku poolt tehtav perioodiline sissemakse ametiühingule

Miks peab sõnastus nii keeruline olema? Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 16:53 (EET)

Mis mõttes "ka ametiühingumaks" ei saa olla? See on mitteametlikult käibel olev väljend. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 16:55 (EET)

Inimesed nimetavad ka kommunaalmakseid maksudeks. Paljusid teisi sõnu kasutatakse valesti, minu meelest ei tohiks seda siin kinnistada. --Epp 15. november 2013, kell 17:01 (EET)

: Mille poolest "liikmemaks" parem on? Selles on ju ka "maks" sees. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 17:18 (EET)

:: Sees küll, aga maks ta ju ikka pole. Seda peaks siis viitama, kus nii öeldakse. --Epp 15. november 2013, kell 17:23 (EET)

::: Nojah, kui on sees, sellepärast ei pea maks olema. No guugelda, siis näed. Kasutatakse palju, kuigi mitte juriidilistes tekstides. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 17:30 (EET)

:::: Kasutatakse küll, aga ega see selle pärast õige ei ole. Me ei saa kirjutata Kaitseministeerium (ka Kamin) jne.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. november 2013, kell 17:50 (EET)

::::: Ma ei tea, kuidas "Kaminiga" on, aga muidu me märgime ka keeleliselt mittesoovitatavaid sünonüüme. Minu meelest "ametiühingumaks" on mitteametlik, aga mitte vale, ainult juriidilises tekstis seda välditakse. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 17:54 (EET)

Kas me ei võiks esimeses lauses öelda lihtsalt "ametiühingu liikme"?
Ja minu meelest ei ole see definitsioon õige, sest kui keegi tahab, siis ta võib ametiühingule ka perioodiliselt annetada rohkem. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. november 2013, kell 17:58 (EET)
Minu meelest me ei saa vältida [[liikmemaks]]u mõistet. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. november 2013, kell 17:58 (EET)

Kas sovjeediajal peeti okupeeritud Eestis ametiühingu liikmemaks kõigil töötavatel inimestel kinni palgast?, milleks seda kasutati, kas premeeriti kommuniste turismi- ja ravituusikutega?
Kui suur on ametiühingu liikmemaks teistes Euroliidu riikides?
suwa 15. november 2013, kell 19:46 (EET)

Ka siis oli ametiühingu liikmemaks, mitte maks. Oli ka inimesi, kes ei olnud ametiühingu liikmed. Arvan, et peeti palgast kinni, aga täpselt ei mäleta. Üliõpilased pidid ise maksma.

Selle raha eest maksti ka näiteks üliõpilastele preemiaid (näiteks orkestris mängimise eest) ja toetusi. Tuusiku saamiseks ei olnud tarvis olla kommunist, aga vähemalt turismituusikud tuli ise välja osta.

Soomes on 1,5–2%. Andres (arutelu) 16. november 2013, kell 01:15 (EET)


Arutelu:Snakestone

*Vaata ka: [http://en.wikipedia.org/wiki/Snake-stones]
Mariina 13. november 2013, kell 15:43 (EET) alias Простота

Kui eestikeelne sõna on olemas, miks seda siis ei võiks kasutada? Andres (arutelu) 13. november 2013, kell 19:04 (EET)

Tere Andres!

Termin vajaks pisut täpsustamist aga ma usun küll, et võiks kasutada eestikeelset sõna....

täpsustus mida silmas pean, entsüklopeedilisele rivistusele lisaks, paleontoloogia kaudu on kasutusel samuti termin snakestone aga ma ei leia infot selle kohta....

Mariina 13. november 2013, kell 19:57 (EET) alias Простота
Ingliskeelne pealkiri tundub kohatu. Samahästi võiks see olla saksa, prantsuse või ükskõik mis keeles. Pikne 13. november 2013, kell 20:17 (EET)

: Tere Pikne!

: Pole ta nii hullult kohatu kedagist - eelkõige Maolugu silmas pidades.....

:... sellenimelisena on ta ka ajaloos kirjas ja sellenimelisena saavad aktiivsed vikipedistid ka välislinke lisada- mõtlen ma....

:aga seda kuidas kohalikud ravitsejad ja ravisaajad maokivi nimetavad ma ei tea...

: ja seda kuidas artikli ümbersuunamist teha ma ka ei tea....nii et ilusad tänud ettevõtlikult!

: Mariina 13. november 2013, kell 20:32 (EET) alias Простота

:: Nojah, saan nüüd nii aru, et eestikeelset nimetust ei ole. Sama hästi võiks see olla "must kivi", "mustad kivid", "mustad kivikesed", "maokivid", "rästikukivid". Raamatu pealkirjas vist ei peeta seda silmas, aga lugenud ei ole, nii et ei tea. Maokivide all võidakse mõista gastroliite – seedimist hõlbustavaid kivikesi linnu maos. Andres (arutelu) 13. november 2013, kell 23:44 (EET)

::: Tere Andres!

:::... ka "rästikukivi";

:::... ja samanimelisi raamatuid on vast mitu ...
****
****John George Wood, The Illustrated Natural History: Retpile, Fisches,Molluscs, 1863
****Roy Porter, Katharine Park, Lorraine Daston, The Cambridge History of Science: Volume 3, Early Modern Science

****Degernes LA, Wolf KN, Zombeck DJ, MacLean RA, De Voe RS., ::::Ventricular diverticula formation in captive parakeet auklets (Aethia psittacula) secondary to foreign body ingestion. J Zoo Wildl Med. 2012 Dec;43(4):889-97.

:::==Kivistised?==

:::*Ammoniidid - keerdudega vormi tõttu (paleontoloogia)...

::: Mariina 14. november 2013, kell 08:25 (EET) alias Простота


Arutelu:Taluarhitektuur

arhitektuur uurib ehitisi? kas luubiga, mõõdulint ja sirkel taskus? Ave Maria (arutelu) 14. november 2013, kell 21:15 (EET)

See ei klapi artikliga Eesti taluarhitektuur. Andres (arutelu) 14. november 2013, kell 22:57 (EET)

Kas  maaelu entsüklopeedias on niimoodi kirjas? Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 07:36 (EET)

:täpsustasin verbi kasutatud allika põhjal --Bioneer1 (arutelu) 15. november 2013, kell 10:31 (EET)

:: Tähendab, nii seal ongi öeldud? Aga arhitektuur ei uuri ega käsitle midagi. Järelikult midagi on valesti. Kas seal on veel midagi öeldud? Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 13:19 (EET)

siin peaks mainima ka mõistet vernakulaarne arhitektuur, mida "Kunstileksikoni" (2001) järgi kasutatakse pms talupojaarhitektuuri kohta--Bioneer1 (arutelu) 3. oktoober 2014, kell 18:41 (EEST)


Arutelu:Kaur Kender

Hariduse kohta võiks ka midagi kirjutada. Ta on Humanitaarinstituudis semiootikat õppinud, kuid pole seda lõpetanud. Aga millal ta seal õppis? Kas aastaarve kusagilt ei leia? 90.191.119.98 15. november 2013, kell 19:28 (EET)

Semiootika eriala EHI-s minu teada pole olnud, semiootikat kui niisugust on ta muidugi õppinud. Andres (arutelu) 16. november 2013, kell 01:04 (EET)

: Kas ta õppis semiootikat iseõppijana? --Juhan121 (arutelu) 2. detsember 2013, kell 23:20 (EET)

Võib-olla peaks olema eraldi artikkel "Kendergate"? [[Eri:Kaastöö/193.40.142.254|193.40.142.254]] 19. november 2013, kell 15:54 (EET)

Ma olen nii aru saanud, et teadaanne tagasiastumisest ilmus ZA/UMi saidil 24. novembri õhtul mõni tund pärast Andres Aule kirja avaldamist ERRi saidil. Andres (arutelu) 25. november 2013, kell 09:32 (EET)

ZA/UMi blogis on see dateeritud 25.11.2013 kell 00.42. Eile kesköö paiku seda tõesti veel üleval ei olnud. Seega usun nende enda dateeringut. Panen ka otselingi blogile. -- Toomas (arutelu) 25. november 2013, kell 09:33 (EET)

: Noh, hea, et keegi teab :) Jah, nende dateering, tõepoolest. Andres (arutelu) 25. november 2013, kell 09:36 (EET)

Kui keegi teab, mida see Kenderi uus määratlus peaks tähendama, siis keegi võiks lahke olla ja mulle ka öelda. -- [[Kasutaja:Sacerdos79|Toomas]] ([[Kasutaja arutelu:Sacerdos79|arutelu]]) 2. detsember 2013, kell 20:02 (EET)

Aga mida ta tõlkinud on? --Juhan121 (arutelu) 2. detsember 2013, kell 23:24 (EET)

Lisasin kaks ilmunud asja. -- Toomas (arutelu) 2. detsember 2013, kell 23:40 (EET)
----
1995. aastal mängis ta TV 3-e seriaalis "Nooruse hullustus". Režissöör oli Hendrik Normann. 90.191.119.98 26. detsember 2013, kell 12:49 (EET)
----
Kas peaks lisama nn 'pornokomisjoni' liikmete nimekirja ja hääletustulemused, koos
nende väheste julgete kommentaaridega, kes vastu söandas hääletada?
Nt Tü akadeemilisse  komisjoni  kuuluvad  nö nooremapoolsed,  kuid  korraļiku akadeemilise  seljakotiga  inimesed. Kas 'pornokomisjon'i kuuluvad soliidse kõhukotiga vanemapoolsed inimesed?

See nimekiri ei kuulu siia, küll aga võib selle koosseisust ja tegevusest rääkida eraldi artiklis. Andres (arutelu) 12. veebruar 2015, kell 13:40 (EET)
----
Tema kunagisest firmast Sacco & Vanzetti ja selle põhjalaskmisest võiks ka artiklis midagi olla. Velirand (arutelu) 13. detsember 2016, kell 10:17 (EET)

"Lapsporno levitamise kahtlus" ei ole minu meelest hea alapealkiri. Andres (arutelu) 18. mai 2017, kell 17:30 (EEST)

"Kaur Kenderi süüasi"? "Kaur Kenderi kriminaalasi"? "Kohtuasi nr 1-15-11024"? "Süüdistus lapsporno valmistamises ja hoidmises"? "Süüdistus lapspornograafilise teose loomises, avaldamises ja hoidmises"?

Võtsin voli arutelu alajaotise pealkirjastada. --kanakukk (arutelu) 11. september 2017, kell 23:09 (EEST).

: Andres, muutsid pealkirja kui "Süüdistus lapsporno tootmises". Nüüd pean mina märkima, et see ei ole hea alapealkiri. Minu arvates saab toota näiteks mobiiltelefone või autosid või šokolaadikomme. Minu keel ei paindu kuidagi ütlema EKSS-i pakutud näidislauset "Sel perioodil toodetud jutukirjandus on sisult üsna kesine." Kui keegi räägib tootmisest, siis mulle tekivad silme ette tehased ja tootmisliinid. Eks Kehra paberivabrik ajab vahel korsnast tossu välja küll, ja Kaur on oma raamatut lasknud trükkida ka, aga ma ei näe küll ühtegi head põhjust, miks peaks kirjasõna puhul kõnelema loomise asemel tootmisest.

: Ma ei ole näinud küll vastavaid dokumente, aga massiteabes avaldatu põhjal süüdistatakse kodanik Kenderit selles, et ta lõi 23.12.2014 eestikeelse pornograafilise kirjandusteose "UNTITLED12" (originaalis küll "UNTITLED-12"), milles on korduvalt ja detailselt kirjeldatud alla neljateistaastaste laste julma seksuaalset väärkohtlemist ja laste tapmist seksuaalse väärkohtlemise käigus. Kenderit süüdistatakse eelnimetatud kirjandusteose avaldamises internetilehel nihilist.fm ning hoidmises veebilehel ajavahemikul 23.12–31.12.2014, tehes selle nii kättesaadavaks teistele isikutele. Mingisugusest tootmisest, et kuskil on miski tehas ja vabrikud ja korstnad ja kõik kohad on tossu täis, ei ole delfi.ee-s avaldatu põhjal silpigi.

: Ma palun tungivalt kaaluda mingisugust teist pealkirja. Kas ükski minu pakutust ei sobi? --kanakukk (arutelu) 14. september 2017, kell 23:30 (EEST).

:: Tekstis on lause: "7. jaanuaril 2016 esitas Põhja ringkonnaprokuratuur Kenderile süüdistuse lapsporno tootmises." Siit ma selle võtsingi. Kui see on õige, miks siis pealkiri vale on? Ja kui see on vale, siis parandage teksti ja pealkirja.

:: Minu arvates oleks hea, kui pealkirjast nähtuks, milles teda süüdstati. Andres (arutelu) 14. september 2017, kell 23:39 (EEST)

: Andres, ma ei ütle, et pealkiri on vale, või et ajakirjanduses ei ole väidetud, et teda süüdistatakse lapsporno tootmises (vt nt PM 07.01.16). Ma arvan, et keeleliselt on parem kasutada näiteks verbi looma. Teisalt, ei kõnele ka ju "Karistusseadustiku" § 178, milles teda süüdistatakse, tootmisest. --kanakukk (arutelu) 15. september 2017, kell 16:08 (EEST).

:: Jah, seal kõneldakse valmistamisest, muudan siis. Andres (arutelu) 15. september 2017, kell 19:18 (EEST)
----
Artikli neutraalsus on vaidlustatud, lisateavet vaidlustamise põhjuse kohta artikli arutelust ei saa. 2001:7D0:87CA:9180:A427:613B:487C:4497 12. september 2017, kell 18:31 (EEST)

Põhjuseks oli sõna "skandaal" kasutamine pealkirjas. Muutsin pealkirja ning võtsin märkuse maha. Ma arvan, et ka tekstis pole seda tingimata tarvis kasutada. Andres (arutelu) 12. september 2017, kell 20:09 (EEST)

::Minu meelest on "skandaal" täiesti neutraalne ja täpne sõna ühe asja kohta, mis üldsuse meelepaha põhjustab ja selle kasutamist pole tarvis vältida. See ei ole ka sugugi esimene kord, kui Vikipeedias seda sõna kasutatakse. Vt näiteks artiklit Toomas Hendrik Ilves. 2001:7D0:87CA:9180:A427:613B:487C:4497 12. september 2017, kell 20:51 (EEST)

::: Siis see asi peab olema tuntud skandaali nime all, nagu näiteks rublaskandaal, lindiskandaal. Sõnal on hinnanguline varjund ja seetõttu võidakse seda võtta Vikipeedia antud hinnanguna. Andres (arutelu) 12. september 2017, kell 21:43 (EEST)

::: Või vähemalt peab seda olema laialdaselt nimetatud skandaaliks. Ma leian praegu kolm teksti, kus seda on nimetatud Sirbi skandaaliks, ja üldse mitte rohkem, kus seda skandaaliks oleks nimetatud. Minu meelest seda on vähe. Andres (arutelu) 12. september 2017, kell 21:48 (EEST)
----
"Petitsiooni esitanute nimel esines kirjanik Kaur Kender, kes esitas muu hulgas sellise avalduse: «See, mis toimub mittekodanikega, on katastroof. Neil ei ole poliitilisi õigusi... Eestlased mäletavad, et Nõukogude Liidus suruti neile vene keelt peale ja praegu tehakse sedasama venelastega. Ning meile tundub, et meil on õigus seda teha, oleme ju rahvusriik." (https://poliitika.postimees.ee/4478438/paet-sellist-eesti-halvustamist-pole-mina-veel-europarlamendis-nainud?_ga=2.216344278.1968731393.1524464747-1804851557.1476773475) Velirand (arutelu) 25. aprill 2018, kell 13:40 (EEST)
----
Ta pidavat nüüd Inglismaal elama. Velirand (arutelu) 15. märts 2019, kell 15:57 (EET)

Seda võiks ehk ikka mainida. Velirand (arutelu) 18. oktoober 2022, kell 09:32 (EEST)

Kriminaalasjast kõneleva alapealkirja sobivusest


Arutelu:Kaupleja

Kauplejaks nimetatakse ka kaupmeest. Kas kaubandus on  spekulatsioon? Kaubanduses ju ostetakse ja müüakse, mida endal vaja pole. Andres (arutelu) 16. november 2013, kell 01:28 (EET)

suunasin kaupmehe siia. Terminoloogilist segadust võib selgitada U. Mereste "Majandusleksikon"--Bioneer1 (arutelu) 18. november 2013, kell 10:15 (EET)

Ei, minu meelest see on eksitav. Majandusleksikonis "kauplejat" selles tähenduses ei ole, ka "kaupmees" on teisiti seletatud. Andres (arutelu) 18. november 2013, kell 17:06 (EET)

Eesti keele seletavas sõnaraamatus (2009a, köide 5, lk 312) on seletatud sõna "Spekulant" ja ka "Spekulatsioon" vägagi selgelt. Spekulant tegeleb sisuliselt varimajandusega, spekulant on näiteks piltetitega hangeldaja, kes ostab ametlikult mingi ürituse pileteid varakult, ning kui piletid on vabamüügist kadunud hakkab neid müüma tunduvalt kallimalt. Välja on toodud see näide ning teisi. Konkreetselt on välja toodud, et aus kaupleja ei ole spekulant. Eesti keelse sõna tähenduses peaks vist ikka lähtuma konkreetselt Eesti keele seletavast sõnaraamatust. Ah jaa, leidsin, et sõnaraamat ka netis.
Sõna spekulant:
http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=spekulant&F=M
Sõna spekulatsioon:
http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=spekulatsioon&F=M
Praegusel kujul on see ikka väga eksitav.

Mina küll ei leidnud sealt, et aus kaupleja ei ole spekulant. EKSS-i artiklis on toodud liitsõna "börsispekulant". Börsil ei saagi ju ebaseaduslikult kaubelda. See ei ole olemuslik, et ta müüks tunduvalt kallimalt. Andres (arutelu) 10. juuni 2014, kell 15:39 (EEST)

Sellel artiklil on tõsisemaid puudusi. Minu meelest tahetakse siin rääkida just spekulandist, kuid seda ei õnnestu tavalisest kaupmehest eristada. Andres (arutelu) 10. juuni 2014, kell 15:42 (EEST)


Tere!
Olen tegemas oma artiklit ja ei suuda eelvaatesse saavutada õigeid peal- ja alapealkirju ehk jäävad teksti ette ja taha ===...=== märgid. Milles asi?
Ning kas eelvaates olen lihtne tekst jääbki minu 'artikli puhtandisse' või saab seda veel ka sealt korrigeerida? (teksti värv, suurus, piltide asukoht jne) Tundub natuke liiga 'paljas ja tühi'. Kas jätsin kuskil miskit tegemata/tegi valesti? J.Aleksandra (arutelu) 18. november 2013, kell 20:33 (EET)

Tundub, et said alapealkirjad korda? Ka pärisartiklis saab pärast salvestamist uuesti vigu parandada, infot lisada jne. Alusta artiklit definitsiooniga, kus on märksõna paksus kirjas ning sõna "on": Adi keel (sulgudes tekst) on ...

Reavahetuseks pole vaja kasutada -märki, lõikude vahele jäta lihtsalt tühi rida. Täpploendi tekitamiseks kasuta ridade alguses tärni.

Algusesse võid panna keele infokasti, vaata näidet artiklist dari keel ja infokasti täielikku koodi mallilehelt. Adeliine 19. november 2013, kell 11:03 (EET)
----
Millegipärast kõik räägivad numbritest, mis pole õige. Andres (arutelu) 19. november 2013, kell 11:40 (EET)
----
Kas neid artikleid ei tohi parandada? Andres (arutelu) 20. november 2013, kell 19:31 (EET)

Parandamist ei saa ju ära keelata. --Epp 20. november 2013, kell 21:10 (EET)

:No kasutaja nimeruumis olevast on ju üldiselt näpud eemale hoitud. Ave Maria (arutelu) 20. november 2013, kell 21:22 (EET)

::Ma olen ka nagu aru saanud, et kasutaja nimeruumis saab kasutaja ise rahulikult tegutseda, kas nüüd võetakse see õigus ka ära? Adeliine 20. november 2013, kell 22:18 (EET)

::: Jutt käib ju artiklitest. Kust te kasutajaruumi siit välja loete? --Epp 20. november 2013, kell 22:26 (EET)

::::Siin nendel maailmajagude lehtedel on ju loetletud kasutaja alamlehed. Artiklid lastakse vabaks nagu valged tuvid. Adeliine 20. november 2013, kell 23:11 (EET)

::::: Neid ei olegi keegi muutnud, aga üks kasutaja protestis artiklinimeruumis avaldatud artikli muutmise vastu. Ta ei saavat hinnet, kui seda muudetakse. Andres (arutelu) 21. november 2013, kell 11:16 (EET)

::::::Tegelen õppejõuga, et kõik hinded saadaks kätte. Ma arvan, et protestile võib leebelt läheneda nagu igale uuele vikikasutajale, st põhimõtteid selgitades. Adeliine 21. november 2013, kell 14:51 (EET)

:::::: Ta ütles, et hinnatakse kasutaja nimeruumis tehtud tööd. Miks siis ei või artiklinimeruumis parandada? Andres (arutelu) 22. november 2013, kell 14:06 (EET)

:::::::Võib artiklinimeruumis parandada. Adeliine 22. november 2013, kell 20:23 (EET)

Tere!
Mul on selline probleem, et pärast keeletöö Vikipeediasse laadimist on üks pilt ära kadunud. Kas see on kellegi mudetud või hoopis minu viga ning kas ma proovin selle sinna uuesti postitada?
Trivans (arutelu) 22. november 2013, kell 13:01 (EET)

Tere! See foto oli autoriõigustega kaitstud ja sellepärast kustutati. Üles tohib laadida ainult fotosid, mille autor on avaldanud vaba litsentsi all (nt ), või mis on autoriõiguste alt vabanenud, kuna autori surmast on möödunud 70 aastat. Adeliine 22. november 2013, kell 20:23 (EET)
----
Tegin artikli valmis ja igaks juhuks salvestasin ka, aga ma olin seda kõike uude teemasse loonud. Seega minu artikkel(ma kustutasin sisu ära, kuid pealkiri jäi ikka alles) ei ole alamlehel minu nime all. Kas saab seda esimest ja vale kuidagi ära kustutada, et uus ikka minu nime alla tuleks?Marrriar

Tõstsin sisu Sinu alamlehele ja kustutasin artikli. Adeliine 24. november 2013, kell 23:20 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Tartu Ülikool/Keeleteadus 2013


Arutelu:Andmed

See on jäänud poolikuks. Iga mõiste kohta peaks olema eraldi artikkel. Andres (arutelu) 19. november 2013, kell 08:09 (EET)

Minu meelest olid Sul varem teave ja andmed teineteist välistavad mõisted, nüüd on andmed teabe erijuht. Andres 10:25, 6 Sep 2004 (UTC)
Või ei, ilmselt see nii ei ole, aga esimest lauset võib niimoodi mõista. Andres 10:27, 6 Sep 2004 (UTC)

Enese väljendamise selgus ei ole ilmselt minu kõige tugevam külg. Ütlen tihtipeale seda mida ma öelda ei tahtnud. Seda mitte ainult kirjalikult. Kui sa saad aru mida ma öelda tahan, aga märkad sõnastuse vigu siis palun need parandada. Enda kirjutatud tekstist on teatavasti raske vasturääkivusi leida. Neid on seal aga kindlasti, sest need artiklid on kirjutatud kiiruga ning ilma igasuguse ettevalmistuseta. Pean ka tunnistama, et kirjutasin nad peast st. ei uurinud mingeid materjale seega võib ette tulla ka sisulisi vigu aga eks need tulevad aja jooksul välja. Suuri prohmakaid küll ei tohiks olla. Siim 10:34, 6 Sep 2004 (UTC)

Minu meelest on siin tegu pigem kontseptuaalse läbimõtlematusega kui eneseväljendusoskuse puudulikkusega. Kui ma hakkan järele mõtlema, siis ma leian siin raskusi ja pea läheb väga paksuks. Sellepärast ma ei julge siin rohkem parandada. Arvan, et Sa peaksid täpselt järele vaatama, kuidas materjalides  on öeldud, siis mõtleme edasi. Andres 10:42, 6 Sep 2004 (UTC)
Tuletame meelde, et informatsioon on pidevalt sündiv nähtus, iga lugeja/ kuulaja/ vaataja peas sõltuvalt tema tajude tõlgendamise mudelist. Bitijada arvutis, trükivärv paberil, augukeste kombinatsioonid savitahvlis ei sisalda informatsiooni ning vaid käivitavad uurija peas infogeneraatori. See muuseas ei ole vastuolus ka nimettaud standardi määratlustega. Siit tulenevalt on ilmne, et infosüsteem ei saa olla automatiseeritud - niipea kui puudub inimene, pole ka informatsiooni, küll võib automatiseeritud olla andmetöötlussüsteem.
informatsioon  -  Teadmus, mis puudutab objekte, näiteks fakte, sündmusi, asju, protsesse või ideid, sealhulgas mõisteid, ja millel on teatavas kontekstis eritähendus.
andmed  -  Informatsiooni taastõlgendatav esitus formaliseeritud kujul, mis sobib edastuseks, tõlgenduseks või töötluseks.
Need on väljavõtted TÜ geoinformaatika professori Tõnu Oja loengumaterjalist. Rohkem mõistlikku materjali selle kohta ei leidnud va Teet Jagomägi raamat "Geoinformaatika praktikule", mis aga kordab ülevalpool kirjapandut. Üks on teise pealt maha kirjutanud. Kahjuks teabest ei leidnud midagi. Ma ei oska öelda kuipalju see erineb minu kirjapandust aga see mis ma kirjutasin on mulle meelde jäänud geoinformaatika loengust mida luges sama mees kelle lauseid ma tsiteerisin. Muuseas, mõlemad mehed on tegelikult hariduselt matemaatikud ja geograafiaga hiljem tegelema hakanud. Siim 11:30, 6 Sep 2004 (UTC)

Need kaks definitsiooni on võetud ingliskeelsest standardist ISO/IEC 2382-1 eesti keelde tõlgitud kujul. Sellisena on nad informaatika terminid. Ma ei tea, milline on selle standardi autoriteedi valdkond.  Ka teadmusele annab see standard definitsiooni (ma juba esitasin selle definitsiooni teises arutelus: kõrge üldistusastmega informatsioon, mh tehisarusüsteemides). Teabel puudub standardikohane definitsioon, sest inglise keeles puudub eristus teabe ja info(rmatsiooni) vahel. Mina ei loe informatsiooni definitsioonist küll välja, et see saab olla ainult inimesel: see saab nähtavasti olla ka tehisarul. Selline informatsioonimõiste, nagu Tõnu Oja seda kasutab,  on küll mõeldav, kuid minu meelest ei vasta see päriselt nimetatud informaatikaterminite standardile ja see standard ise määratleb informatsioonimõiste erinevalt paljudest muudest teadmiste valdkondadest. Andres 17:10, 6 Sep 2004 (UTC)
Ma arvan, et need artiklid Andmed (geograafia), Informatsioon (geograafia) ja Teave (geograafia) tuleks kustutada. Ma võin ise ju uskuda seda mis seal kirjas, aga kui seal on nii palju vasturääkivusi ja informatsiooni kõikjal teisiti mõistetakse pole neil mõtet. Siim 17:40, 6 Sep 2004 (UTC)
Need artiklid võiks ära kustutada seetõttu, et nende terminite tähendus geograafias ei ole midagi erilist (st on võrdne nende tavatähendustega informaatikas ja tarkvaratehnikas) --Kirju 18:50, 6 Sep 2004 (UTC)

Siis juba ärge kustutage, vaid teisaldage pealkirja alla, kus "geograafia" asemel on näiteks "informaatika". Andres 22:20, 6 Sep 2004 (UTC)


Arutelu:Kiropraktika

See on reklaamihõnguline. Andres (arutelu) 22. november 2013, kell 12:34 (EET)
Siin on täitsa võimalik, et kasutatud on iseenda varem välja pandud teksti. Andres (arutelu) 28. aprill 2015, kell 19:47 (EEST)

Suurem osa tekstist on pärit kasutajatelt "Kiropraktik" ja "Kiropraktika". Suurem osa on kohaselt viitamata. Vaevalt, et leidukski usaldusväärseid viiteid selle jaotise kohta.--Fennomaani (arutelu) 18. jaanuar 2017, kell 21:18 (EET)
Sellisel kujul ei kõlba kuhugi, tekst on ilmselgelt kallutatud ja peaaegu kõigile väidetele puuduvad viited. Minu meelest tuleks kustutada (terve artikkel või enamus teksti) kui keegi just seda täielikult ringi ei kavatse teha. - Neptuunium (arutelu) 20. jaanuar 2017, kell 04:00 (EET)

Erapoolikus ja viidete puudumine iseenesest ei ole kustutamiseks piisav põhjus.

Muidugi tuleb tekst üksipulgi läbi vaadata, aga ma ei poolda nullist alustamist. Andres (arutelu) 14. juuli 2017, kell 22:44 (EEST)
Asendasin reklaami lühikokkuvõttega ingliskeelsest artiklist. Kui arvate, et eelmisest versioonist annab midagi päästa, mis pole täielik jama või enesereklaam, siis olge lahked, otsige viited ja lõigake-kleepige. Üldiselt ei tohiks vikipedistid siiski lugejate tervisega mängida. --82.131.109.135 14. juuli 2017, kell 23:06 (EEST)

Suur tänu! - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. juuli 2017, kell 23:08 (EEST)
Panen siia osa kustutatud materjalist.
Ajalugu
Ajas tagasi minnes ja jõudes kirjalike ülestähenduste algusesse, jõuame ka kiropraktilise ravi ajaloolise alguseni. Kirjalikes dokumentides, mis pärinevad Hiinast ja Kreekast ning on kirja pandud aastatel 2700 eKr ja 1500 eKr, mainitakse selgroo manipulatsiooni ning teatud võtteid alajäsemetega, vähendamaks alaselja valu.
Ühendriikides hakkas lülisamba manipulatsiooni praktiseerimine hoogu võtma 19 saj lõpus. Aastal 1895, Davenportis, USA Iowa osariigis, pani Daniel David Palmer aluse kiropraktiku kutsealale. Aastal 1897 rajas Daniel David Palmer kiropraktika kooli, mis on jätkuvalt üks väljapaistvamaid kiropraktika kolledžeid riigis.
Kahekümnenda sajandi jooksul saavutasid kiropraktika arstid kõigis viiekümnes osariigis ametliku tunnustuse. Kiropraktiku elukutse jätkuv tunnustamine Ühendriikides on viinud kiropraktilise ravi üha kasvava toetuseni kõikjal maailmas. Aastal 1979 ilmunud ettekanne „Kiropraktika Uus-Meremaal” oli kiropraktika kui tõhusa ravi kindel toetaja ning aitas kaasa teiste meditsiiniharude koostööle kiropraktilise raviga. Kanadas 1993. aastal ilmunud Manga uurimuses vaadeldi kiropraktilise ravi majanduslikku tasuvust. Uurimusest järeldus, et see raviviis säästab aastas sadu miljoneid dollareid töövõimetusmaksudelt ja otsestelt tervishoiukuludelt.

1990. aastatel oli kiropraktiku elukutse meditsiinierialadest populaarsuselt maailmas teisel kohal. Eestis polnud tol ajal mitte ühtegi litsentseeritud kiropraktikut, kuigi manuaalteraapiat kohati praktiseeriti.
Professionaalse kiropraktika-arsti elukutsega said eestlased esmakordselt tutvuda 1993. aastal, kui Eesti päritolu Kanada kiropraktik dr. Allan Oolo tutvustas kiropraktilist ravimeetodit spordimeditsiini kliinikus Pirital. Juba siis, oma esimesel ametlikul kohtumisel Eesti tervishoiuministriga, suunati ministri tähelepanu võimalusele seadustada Eesti riiklikus tervishoiusüsteemis kiropraktikute tegevus nii nagu see on sätestatud USAs, Kanadas ja 40 riigis üle kogu maailma.
2003. aastal loodi esimene kiropraktikuid esindav ühendus Eesti Manuaalse Meditsiini ja Kiropraktika Selts (EMMKS). 2006. aastal loodi Eesti Kiropraktik Arstide Ühendus, mis kannab aastast 2013 nimetust Eesti Kiropraktik Arstide Liit (EKAL). EKAL esindab kiropraktikat praktiseerivaid arste. EKAL on teinud tõhusat koostööd Eesti valitsusega, et reguleerida kiropraktika eriala. 2013. aastal loodi Eesti Kiropraktika Liit.
Andres (arutelu) 15. juuli 2017, kell 00:00 (EEST)

Kiropraktikast Eestis pärast taasiseseisvumist


Kategooria arutelu:Eesti õpperajad

Oot, oot, nende kategooriatega hakkab olema üsna kaootiline. Paneksin ette: Keskkonnaharidus (Õpperajad (Eesti õpperajad), Matkarajad (Eesti matkarajad), Eesti keskkonnaharidus (Eesti õpperajad, Eesti matkarajad)). Või isegi veel mingi "riikide kaupa" kategooria vahele. --Mmh (arutelu) 24. november 2013, kell 22:27 (EET)


Arutelu:Hillar Vimberg

Kas ta perekonnanimi on Vimberg või Wimberg? --Juhan121 (arutelu) 25. november 2013, kell 00:49 (EET)
Eesti ja inglise keeleruumis on Vimberg ning saksa omas Wimberg. Muusikaliteratuuris peaks klassikalise? süva? muusika teoste autoriks märkima Wimberg

Siin on juttu eesti mehest. ei ole mingit põhjust temast saksa vikis Wimbergi nime all kirjutada, kuna tal pole Saksamaaga ega saksaga midagi pistmist siinse artikli põhjal. FIE nimi on samamoodi kirjutatud nagu siin. Juhan, millest see küsimus üldse tekkis? Ave Maria (arutelu) 25. november 2013, kell 01:05 (EET)

pealkirjas Vimberg, esimeses lauses Wimberg (nüüd parandatud). --Juhan121 (arutelu) 25. november 2013, kell 22:54 (EET)
Miks tagasi muudeti? Kas helilooja pole muusik? --Epp 25. november 2013, kell 02:30 (EET)
On küll, aga iga muusik pole veel helilooja. Püha Vaim peab muusiku sees oma tööd tegema hakkama, siis võime rääkida loojast. Ja üldse pole mõtet jonnida, parem aidake mul artikkel korralikult vormistada, olen esmakordselt sellises liivakastis. Tänuga Teie Hillar Vimberg
palun halastage, ärge mind hooletult ära kustutage. võtsin oma firma siit maha. muu elu võib vist alles jääda. kui kolleegium otsustab võin veelgi kärpeid teha. austusega Hillar Vimberg

ma siin väga reklaami ei näe, küll on häda sellega, et iseendast kirjutatavate artiklite puhul on see probleemne, et ei pruugita osata anda hinnangut, mis sisse jätta ja mis välja võtta. Võimalik, et isiklik või ametlik kodulehekülg välislinkide osas võib täiesti artiklis olla, samas näiteks fännilehekülgede lingid seal ei tohiks olla. Hea oleks kindlasti lisada viited muudele allikatele (kuigi ise tead, aga teised ju mitte), tean, et pahatihti võib see osutuda raskeks, kui mitte võimatuks ülesandeks. Kindlast vajab asi keelelist toimetamist ja muide mõtlemiseks küsimus, kas rida 1997–2000 paus, tervise taastamine on ikka artikli seisukohalt oluline või võib näiteks seegi lause tähendada, et tegu pole just sõltumatu tekstiga?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. november 2013, kell 17:01 (EET)
eestikeelsed pealkirjad vist ikka ei käi läbiva suurtähega? (praegu parandama ei hakanud)  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. november 2013, kell 17:03 (EET)
ma ise ei kirjutanud seda artiklit. mul on poeedist sõber võrgu administraator, kellel aga ilmselt jääb puudu oskustest ja teadmistest. Ta on seda andekam ja ma loodan, et ka õpivõimeline. Hillar Vimberg
palun veelkord see reklaamiähvardus mu pea kohalt maha võtta. Sisuliselt kõik muusikud ja heliloojad, keda vikipeedia kajastab, saavad tasuta? reklaami. Mingist tasemest alates on kõik, mis ühe inimese kohta kirjutatakse, avalik info - olen sellega leppinud. austuse ja tänuga Teie Hillar Vimberg

Mina ei leia artikli sisust reklaami, palun tooge need laused eraldi välja kus on tegemist reklaamiga, et oleks võimalik need lõigud ümber kirjutada. Mehis.

----
Teen ettepaneku enamiku sellest arutelust kustutada, kuna artikli teemast on enamik ikka väga mööda.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 28. november 2013, kell 03:04 (EET)

nõus, me peame aruteludes hoidma teemasse puutuva. Võimalik on ka arhiivida (kui on midagi säilitamist väärt) või mujale tõsta (nt kasutajalehe arutelulehele) --Bioneer1 (arutelu) 28. november 2013, kell 09:37 (EET)

:peitsin teemasse mittepuutuva sisu--Bioneer1 (arutelu) 26. august 2014, kell 16:09 (EEST)
----
Nimekuju Kunda Linna Klubi on kirjas põhimääruses.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 28. november 2013, kell 03:15 (EET)


Kasutaja arutelu:Elis77

Volofi keel kuulub Nigeri-Kordofani hõimkonda, Atlandi keelkonda [1] [7]
Volofi keelt kõneletakse Lääne-ja Kesk- Senegali jõe vasakul kaldal: Cape Verde. Ka Prantsusmaal, Gambias, Guinea-Bissaus, Malis, []. [1]
Volofi keele kõnelejaid Senegalis on 3,930,000 (2006); kõnelejaid üldiselt: 3,976,500. [1]

1	benna
2	ñaar
3	ñetta
4	ñenent
5	juróom
6	juróom benn
7	juróom ñaar
8	juróom ñetta
9	juróom ñenentt
0	fukka
[3]

Volofi keeles on 15 täishäälikut, neist 8 lühikest ja 7 pikka häälikut ning 24 kaashäälikut. Sõnade rõhk asub esimesel silbil.

Nagu eesti keeles ei eristata ka volofi keeles rääkides sugu. Küll aga järgneb nimisõnale erinevaid sufikseid ja on ka artikleid, mis samuti järgnevad nimisõnale [5]

Feeburama. Ma ei ole haige.
Feebaruloo. Sa ei ole haige.
Feebarul. Ta ei ole haige.
Feebarunu. Me ei ole haiged.
Feebaruleen. Te ei ole haiged.
Feebaruñu. Nad ei ole haiged. [2]

Nimisõna	Määrav artikkel	Tõlge     	Klassi nimi	Ainsus või mitmus
yàmbaa  	j-i            	marihuaana	‘ji-class’ 	Ainsus
nit     	k-i            	inimene   	‘ki-class’ 	ainsus
xaj     	b-i            	koer      	‘bi-class’ 	ainsus
mbagg   	m-i            	õlg       	‘mi-class’ 	ainsus
weñ     	w-i            	metall    	‘wi-class’ 	ainsus
suuf    	s-i            	põrand    	‘si-class’ 	ainsus
ndap    	l-i            	pott      	‘li-class’ 	ainsus
góór    	g-i            	mees      	‘gi-class’ 	ainsus
xaj     	y-i            	koerad    	‘yi-class’ 	mitmus
góór    	ñ-i            	mehed     	‘ñi-class’ 	mitmus
[5]

On olemas kolme peamist liiki relatiivlauseid:
u-relatiivlause
a. (u/a-b) tééré b-u Abdu jënd-óón
‘raamat, mille Abdu ostis’
i-relatiivlause
b. tééré b-i Abdu jënd-óón (b-i)
‘raamat siin, mille Abdu ostis’
a-relatiivlause
c. tééré b-a Abdu jënd-óón (b-a)
‘raamat seal, mille Abdu ostis’

Deg nga Angale? – Kas sa räägid inglise keelt?

Kasutatakse peamiselt ladina, aga ka araabia, Maghribi ja Naskhi kirjaviisi
[6]

Nt 16:      	fukk ak juróom benn (10 & 6 = 10 & 5 &1) (Kümneid peab korrutama)
nt 40:      	ñeent fukk (4 & 10 = neli korda kümme)
nt 32:      	ñett fukk ak ñaar (3 & 10 & 2 ehk siis 3 x 10 + 2)
nt 25:      	ñaar fukk ak juróóm
nt 25 meest:	ñaar fukk i góór ak juróóm
nt 100 last:	tééméér i xale
nt 125 last:	tééméér i xale ak ñaar fukk ak juróóm

[4][8]

[1] http://www.ethnologue.com/language/wol
[2] http://www.wolofi.com/article-29869219.html
[3] http://www.zompist.com/niger.htm
[4] http://www.languagesgulper.com/eng/Wolof.html
[5] http://www.people.ku.edu/~torrence/TTZ%20wolof%20quantifiers.pdf
[6] http://jangawolof.wordpress.com/2007/12/30/some-essential-wolof-phrases/
[7] http://www.eki.ee/knab/lgv/nka.htm
[8] http://www.wolofi.com/article-29869219.html


Arutelu:Amenorröa

Täpsustuse ootel on mitmesuguste ravimite pikemajalise tarvitamise aga ka ravi tagajärjel esilekutsutud (pole hea väljend) ehk kõrvalmõjudena esile kerkinud amenorröa -
* HIV ravimid
* rasestumisvastased hormoontabletid ja - süstid (ja/või muu sarnane)
* epilepsia vastased ravimid
* krooniline neerupuudulikkuse ravi
* keemiaravi
* kiiritusravi  jpt.
Lugejale abiks oleks vast ka amenorröa komplikatsioonid:
* viljatus
* osteopeenia
* osteoporoos jt.
Mariina 26. november 2013, kell 10:43 (EET) alias Простота