Arvan, et peaks kirjutama "internetiandmebaaside".
Minu meelest ei taha see siin hästi Vikipeedia formaati minna. Andres 26. september 2008, kell 14:21 (UTC)

Võimalik, kuid usun, et sellisel praktilisel loendi vormis infol on palju tänulikke kasutajaid. --Andrus Kallastu 26. september 2008, kell 18:17 (UTC)

: Meie formaadis peaks loetlema artikleid nende andmebaaside kohta ja link tuleks anda vastavas artiklis. Seega iga andmebaasi kohta peaks olema artikkel. See oleks ka sisuliselt parem, sest siis saab teada, mida iga andmebaas endast kujutab. Andres 26. september 2008, kell 18:52 (UTC)

::Formaadi all mõtles Andres seda, et artiklid kuuluvad vastavatesse kategooriatesse ja samadest kategooriatest tehakse ka loendid. Ideaalis oleks enne kategooriad "noodimaterjal" ja "internetiandmebaasid". Kategooria noodimaterjal oleks kategooria: alamkategooria, samamoodi internetiandmebaasid kategooria:andmebaasid alamkategooria. Muide Vikipeedia loendid tehakse meie artiklitest. Siin aga tekib loend välislinkidest, mis ei ole tõesti Vikipeedia formaat. Enne tuleks andmebaasist artikkel kirjutada alles siis saaks õige loendi. --Tiuks 26. september 2008, kell 18:58 (UTC)

::: Ei, kategooriate kohta ma ei tahtnud midagi öelda. Aga seda jah, et kui need andmebaasid on tähtsad, siis tuleks igaühest artikkel teha. Andres 26. september 2008, kell 19:01 (UTC)

Kas e-poed kuuluvad siia? Näiteks Musicroom. Need peaksid olema eraldi. Siin on tegelikult täielik segadus. Meil on reeglites kirjas, et välislingid lisatakse alajaotusse välislingid. Mis on digitaalne kollektsioon? Neid ei lingita eraldi, digitaalne ja kollektsioon. Soovitav oleks alustada põhiartiklist ja alles siis loend tekitada. --[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 29. september 2008, kell 10:43 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gutenberg.org/wiki/Gutenberg:The_Sheet_Music_Project
** In Partituuride digitaalsete kollektsioonide loend on 2013-06-24 12:47:32, 403 Forbidden
** In Partituuride digitaalsete kollektsioonide loend on 2013-07-06 18:19:44, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:20 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.freesheetmusic.net.au
** In Partituuride digitaalsete kollektsioonide loend on 2013-06-24 12:47:33, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Partituuride digitaalsete kollektsioonide loend on 2013-07-06 18:19:54, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:20 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://bach.nau.edu/UWDigital/Washington.html
** In Partituuride digitaalsete kollektsioonide loend on 2013-06-24 12:47:35, 404 Not Found
** In Partituuride digitaalsete kollektsioonide loend on 2013-07-06 18:20:04, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:20 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Partituuride digitaalsete kollektsioonide loend


Arutelu:Silvia Jõgever

Näeb välja nagu kopeeritud tekst mingist halearmsast leheloost. Veebis ei paista olevat. Kas keegi oskab allikat või autorit viidata? --Oop 27. september 2008, kell 22:19 (UTC)

On vist osaliselt kopeeritud siit: http://www.haus.ee/?c=galerii-uudised&l=et&s=galerii&z=uudised&t=&id=225 --Morel (arutelu) 30. juuli 2012, kell 01:32 (EEST)

:Tõstsin kirjanduslikuma osa siia:
Liiga kunstiteadlikud on tema 60ndate abstraktsed tööd, liiga jõulisi arenguid läbi teinud ning liiga veenvad, et arvata, nagu loobunuks Jõgever õpetajaameti kõrval kunstnikuks olemisest. Seda enam, et 1956. aastal, seitse aastat pärast minemaviimist, naasid sõbrad ja mõttekaaslased kodumaale. Seitse aastat oli jäädavalt kaduma läinud, Jõgever oli kogenud 32-aastane pedagoog, kuid koos jätkati sealt, kuhu oli pooleli jäädud, et... kiiresti sellest kaugeneda.
Sooster oli läinud Moskvasse, kuid ühise vaimse rindena hakkasid need kunstielust aastaid eemal olnud autorid ühtäkki katsetama, tegema midagi sellist, mida keegi teine nende ümber ei teinud. Allaandmise asemel oli neis kasvanud hoopis otsus avangardseteks katsetusteks, pallaslik õpetus, mida nad polnud veel õieti katsetada jõudnudki, jäi korraga nende jaoks kitsaks! Äsja vangist naasnutena võtsid nad „kampa” teisedki „poisid ja tüdrukud” (nii nad üksteist kutsusid) ning ateljeedes, korterites, teistel külas käies algas eesti kunsti juhtimine uutesse sadamatesse.
1960. aastal otsustati tööd välja panna. Ametlik näitusepaik ei tulnud represseeritud kunstiuuendajatel muidugi kõne allagi ning olukord tundus veidi lootusetu, kuni Silvia Jõgever teatas, et tema kooli (Tartu 8. keskkool) saab pildid üles riputada küll. Nii muutuski 1960. aasta koolinäitus üheks olulisemaks Teise maailmasõja järgses Eestis. Hakati rääkima „Tartu sõpruskonnast” ning neis nähti teatavat uut avangardilainet, mis täiendas Tallinna katsetajate püüdlusi. Näituse organisaatorina ning seal osalejana tabasid Silvia Jõgeveri muidugi mitmed peapesud, kuid see ei tähendanud, et tema kunst oleks nüüd kallaste vahele tagasi loksunud. Käesoleval näitusel on näha, millise jõulise vabaduse ning fantaasiarikkusega Jõgever järgnevatel aastatel töötas. Ta maalis, kuid mitte kuivalt tegelikkust peegeldavalt, vaid absurdseid situatsioone, kunstilisi kujundeid, loomingulisi lahendusi pakkuvalt. Pühaks peetud maalipinnale tõi Jõgever väljalõikeid ajakirjandusest, kajastades nõnda ajastu absurdsust. Huvitavaks muutusid puhtvisuaalsed küsimused, erinevate vormide ja mustritega katsetamine, mis ei oleks kuidagi seotud ahistava reaalsuse külge, vaid võitleksid omaenda võitlust, iseseisva kunsti võitlust. Ja ometi ei ole need lihtsalt kooliõpetaja pärastlõunased ulakused, vaid klassikalise värvi- ja vormikooli saanud kunstniku veendunud teosed. Värvid ei satu tema töödesse kunagi juhuslikult, vaid ta teab, millal tuleb lisada kahkjat sinist, millal punakaid toone. Ta ei vea lihtsalt niisama pliiatsiga mööda pappi, vaid sätib vorme ja kohendab kontuure täpselt nii, et teos muutuks tervikuks. See on puhas esteetiline nauding, mille nimel Jõgever 60ndatel töötab ja mille eest seisab. Just see on kunst, mis aastakümneid hiljem lubab siinsetel kunstiteadlastel öelda: jah, me elasime tsoonis, aga meie kunstnike mõtted liikusid vabalt igal pool. Kui Läänes oli abstraktsionism, siis ka meil oli see olemas. Kui teil olid katsetajad, siis ega meiegi kunstnikud polnud vahu pealt riisutud. Vaadake või Jõgeveri töid!
Ent peapesust heitunult tõmbus Jõgever siiski veidi kaevikusse, tema tööd olid otsingulised, ent neid oli vähe. Käesolev näitus on kokku kogunud tõelised rariteedid, vähesed olemasolevad näited 60ndatel ühe kooliõpetaja kodus valminud, kuid maailmas toimunud muutustega kaasaskäinud töödest. Jõgever panustas üha enam õpetamisele, koolitamisele. Tartu lastekunstikoolis ja mujalgi tegutses ta aastakümneid ning legendid räägivad, et üheks peamiseks Jõgeveri nipiks oli jutustada maadest, kus ta kunagi käinud polnud, ning vahendada seikluseid, mida ta kunagi teinud polnud.
1990ndateks oli Jõgeveri avangard muidugi oma õiges sängis: omas ajas. Nüüd keskendus ta maastikele, talupoja tütrena liitis ta vahetu looduskogemuse 40ndatel omandatud kunstilise harmoonianõudega. Endiselt ei lepi Jõgever kuiva reaalsusega, tuima nokkimisega puulehtede kallal. Ta võtab mulje, see on kõige olulisem, muljeta, isikliku liigutuseta ei oska Jõgever töötada. Kuidas, lihtsalt niisama, loodust maalima? Ei, vaja on vähemalt üht põnevat vormi, vähemalt üht salapärast valgust või paljastuvat värvikooslust, sellest piisab, aga see peab olema. Käesolevas väljapanekus näeme, kuidas Jõgeveri töödes korduvad lemmikmotiivid ja koloriit ei näita uljuse märke, ent just säärasena ta oskabki töötada. Arvukalt eeltöid igale maalile, kuid iga maal on omakorda eeltöö mõnele teisele tööle, ning nii edasi, edasi, edasi. See ei ole kunstiloomise paine, see on hoolikus oma töö ja austus oma vaataja suhtes. Jõgever on rõõmus, kahtlemata on. Ta töötab vabalt, maalib vabalt, teeb täpselt nii, nagu ise tahab. Erakordselt palju on tema maalides taevast: avarat, puhast, hingavat taevast, kus ei ole rünkpilvi, dramataalist äikest või muud säärast. Pikk tee on kunstnikul käidud. Nii nagu 60ndatel nii ka 90ndatel maalib Jõgever täpselt seda, mida ta tahab. Ja see on suurim vastutus, aga ka suurim vabadus üleüldse.
Harva võib kohata kunstnikke, kelle looming annab põhjust niivõrd eriteljelisteks käsitlusteks, et esmasel lugemisel võib tekkida kahtlus: kas räägitakse ikkagi ühest kunstnikust? Süsteemse ning aastatepikkuse ühe teema või lähenemise käsitlemise asemel on Jõgever kunstnik, kes on vahetanud oma vaatenurki korra kümmekonna aasta jooksul kindlasti. Ent loomulikult ei tähenda see tõekspidamiste, kõige põhilisemate alustõdede muutmist. See, mida me näeme Jõgeveri 60ndate aastate abstraktsioonides, on näha ka tema 90ndate maastikes – ning vastupidi.
--Morel (arutelu) 30. juuli 2012, kell 01:35 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://art.ee/gallery2/w/artists/painters/silvia-jogever_001/
** In Silvia Jõgever on 2013-06-24 13:27:12, 404 Not Found
** In Silvia Jõgever on 2013-07-07 00:43:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:43 (EEST)


Kasutaja arutelu:Heinar~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Heinar! Andres 28. september 2008, kell 09:22 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Heinar~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Lutheri vabrik

Jüri Kermik (s. 1957) on Eesti Kunstiakadeemia lõpetanud ruumikujundaja, kes alates 1992. aastast elab ja töötab Inglismaal. Tallinna Lutheri vabriku ajaloo vastu hakkas ta huvi tundma seoses magistritööga Londoni Kuninglikus Kunstikolledzis, mille kaitses 1994. aastal. Uurinud Lutherite perekonna arhiivi Inglismaal, kaitses Jüri Kermik 1998. aastal doktorikraadi vineeritehnoloogia ja -disaini ajaloo alal.
Näituse ajendiks oli 2002. aastal ilmunud Inglismaal elava Eesti disaineri Jüri Kermiku monograafia "A. M. Luther 1877 - 1940. Materjalist võrsunud vormiuuendus", mis pälvis Eesti riigi kultuuripreemia.
Esialgu välja jäetud; --kanakukk 29. september 2008, kell 16:34 (UTC).

Kas pealkiri ei võiks olla lihtsalt "Lutheri vabrik"? --Epp 29. september 2008, kell 16:38 (UTC)

A. M. Lutheri vabriku näitus jms seonduv

Kas Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaadi puhul tuleks rääkida eraldi artiklis? Kuigi mulle isiklikult meeldiks ühes artiklis neist rääkida. Sisuliselt on tegemist sama asjaga.. --kanakukk 29. september 2008, kell 17:13 (UTC).

Kuigi pärast erastamist 1993. aastal ning 2006. aastal Kohilasse kolimist on seal vist ainult kontor? --kanakukk 29. september 2008, kell 17:24 (UTC).

: Minu meelest on ka tegu sama ettevõttega ja kogu ajalugu peaks samas artiklis olema. Nad isegi kasutasid veel 1980. aastatel vanu Lutheri seadmeid. Näiteks siin tundub olevat hea lühike kokkuvõte:  --Epp 29. september 2008, kell 17:29 (UTC)

Alexander Martin Luther i töösturitest pojad olid Christian Wilhelm Luther ja Karl Luther, Martin Christian Luther oli pojapoeg (vaata sünniaastat, parandan asja ise ära). --Juhan121 19. oktoober 2010, kell 22:49 (EEST)

19. sajandil tegutsenud mööbliettevõtet on nimetatud ka Tallinna auru puusärgi vabrik (Tallinna auru-puusärgi vabrik) (vt nt Ajalooarhiivi fondiloendit ). Siiski ettevõte(te) endiste nimedega on vist segadused?--Estopedist1 (arutelu) 16. august 2018, kell 14:58 (EEST)


Arutelu:Kawe Plaza

Keegi võiks teha pildi, kuidas see maja praegu välja näeb. Andres 29. september 2008, kell 20:09 (UTC)

Eks ma lähipäevil klõpsutan terve Tallinna läbi.. --kanakukk 29. september 2008, kell 20:17 (UTC).
Pilt millegipärast ei tööta. Andres 30. september 2008, kell 16:12 (UTC)
Nüüd töötab. Andres 30. september 2008, kell 16:14 (UTC)
Kas Kawe kelder asus sama koha peal? Andres (arutelu) 4. juuni 2013, kell 08:05 (EEST)

Ei. See jääb teisele poole tänavat. -- Ahsoous (arutelu) 4. juuni 2013, kell 10:28 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://vp1992-2001.vpk.ee/est/k6ned/K6ne.asp?ID=3962
** In Kawe Plaza on 2013-06-24 11:38:49, 404 Not Found
** In Kawe Plaza on 2013-07-06 07:04:11, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ehituskaar.ee/?id=229&op=art
** In Kawe Plaza on 2013-06-24 11:38:48, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kawe Plaza on 2013-07-06 07:04:42, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:04 (EEST)


Arutelu:Taiji

Eelmises redaktsioonis oli algus niisugune:
Taijiquan (üks võimalikke tõlkeid oleks 'viimase piiri rusikas') on hiina võitluskunst, tänapäeval peamiselt terapeutilise mõjuga harjutustesüsteem.
Võitluskunstina sarnaneb taijiquan teiste Hiina võitluskunstidega, kuivõrd Hiina võitluskunste iseloomustavad tugevalt maasse juurdunud jalaasendid ning maasvõitluse puudumine.

Taiji kui terviklik võitluskunsti süsteem kasutab peamiselt nelja liiki harjutusi: Vorm, Tõukavad käed, vabad käed, ja relvatehnikad.
Harjutustesüsteemina koosneb taijiquan rütmilisel, voolaval kombel sooritatud keerukatest asenditest ja nende seeriatest. Sellisena ei ole eristatav qigongist. Harjutusesüsteemina harrastamise puhul kasutatakse enamasti (kuid mitte alati) väljendit Tai Chi, jättes ära 'rusikat' või 'võitluskunsti' märkiva sõna quan.
Igal harjutuste grupil on omaette eesmärk ja ta õpetab harrastajatele erinevaid detaile Taiji printsiipidest.
Praegune redaktsioon on vormistuselt ja sõnastuselt selgelt halvem. Samuti on arusaamatu, miks osa teksti on kaotatud. Andres 30. september 2008, kell 04:15 (UTC)
----
Miks kolmas esimese ja teise välislingiga sarnane välislink kustutati? Minu meelest tuleks kas kõik kustutada või kõik alles jätta. Kui viimane sisaldas liiga palju reklaami, oleks võinud seda kärpida. Andres 31. mai 2010, kell 21:53 (EEST)
Ei ole vähimatki arusaamist, miks -- panen tagasi... 88.196.5.82

Miks suured tähed? Me ei kirjuta ju eesti keeles Poks, Jalgpall, Tõukamine (väljaarvatud lause alguses). Miks siis siin? 88.196.28.229 28. september 2013, kell 17:34 (EEST)

Artikli pealkiri peaks olema "Taiji" (vt "Võõrsõnade leksikon" + EKI keelenõu), praegune ilma diakriitikuteta hiinakeelne sõna pealkirjaks ei sobi. Kuriuss 3. august 2018, kell 16:05 (EEST)

teeb töö. —Pietadè 3. august 2018, kell 17:47 (EEST)


Arutelu:Riiklik julgeolek

Puudub lehekülg [[Julgeolek]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. september 2008, kell 09:42 (UTC)
Kui on selgelt väljendatav definitsioon ning seletus on ju võimalus see luua, ise jään veel jänni [[Kasutaja:NOSSER|NOSSER]] 30. september 2008, kell 09:47 (UTC)

Välislingid on tagurpidi järjekorras.
Kõik need lingid käivad energiajulgeoleku või energeetilise julgeoleku kohta. Tuleks teha vastav artikkel ja nad sinna üle viia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. jaanuar 2009, kell 21:48 (UTC)
Välislingid jne on liiga spetsiifilised. Tuleb ka teha eraldi artiklid energiajulgeolekust jne. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. veebruar 2009, kell 14:27 (UTC)

* Kapo näeb Vene kapitalis ohtu Eesti julgeolekule, PM 12.05.2006
* "Venelased tahavad osta Saksa raudteed", ÄL 25.09.2008,
* "Venemaa saadab ärimehed kriisist puretud läänt vallutama", ÄL 26.09.2008
* "Putin ostab Vene ettevõtete välisvõlad üles, et ära hoida finantsraskustes Venemaa ettevõtete sattumist väliskapitali kontrolli alla, ÄL 01.10.2008,
* Läti kaitsepolitsei alustas kriminaalasja tahtlikult valeinformatsiooni levitamise kohta Läti pankade olukorrast eesmärgiga kõigutada kogu finantssüsteemi stabiilsust, PM 07.10.2008
*
**Eesti Vabariigi julgeolekupoliitika aluste heakskiitmine, Riigikogu, 6. märtsi 2001. a otsus
**Eesti Vabariigi julgeolekupoliitika alused (2004), Riigikogu 16. juuni 2004. a otsus

*Raul Mälk, Energeetika ja välispoliitika - EEESTI JA ENERGIAJULGEOLEK, 14. veebruar 2007
*Mažeikiai naftatehas võib minna Vene kontrolli alla, Eesti Päevaleht 15. veebruar 2010
* Kapo komissar: luuret huvitab energiasektor, 4. september 2009
* Gazpromi tütarfirma nõuab enda käsutusse Narva tammi, Postimees 09.02.2009
* Riik tõrjub valdadest miljardikroonise abirahaga Vene maagaasi välja Arileht 21.01.2009
* Eesti Energia tahab julgeolekumaksu, Postimees, 3.11.2008
* Hiina võib anda ekspordi tagatisel Rosneftile ja Transneftile 25 miljardit dollarit laenu, Äripäev, 29.10.2008
* EBRD panustab Eesti tuuleparki miljoneid, Äripäev, 29.10.2008
* Tartu Rahulepingu Lisa III p 1 annab võimaluse Vene Föderatsioonil reguleerida Narva jõe taset hüdroelektrijaama lüüsiväravate seisu kontrollimise teel, mis on muutnud vajalikuks maandada nimetatud strateegiline risk, ehitades välja lüüsiväravate sõltumatu jahutusvee kanali tamm ja pumbajaam. Selle projekti kiire realiseerimine peaks olema riigi oluliseks prioriteediks julgeoleku alal,Eesti Ekspress 16.10.2008
* Raukas: oma tuumajaamast pole pääsu, Postimees 14.10.2008
* "Siff noolib riiklikku kütusevaru" Ärileht 18.09.2008
* Gruusia energeetilise julgeoleku hävitamisest "Nabanöör, mis seob Gruusia läänega", Eesti Päevaleht 21.08.2008
* Venemaa surub Baltimaadele jõuliselt peale oma elektrit, aga Leedus ei jõuta kokkuleppele,, Eesti Päevaleht, 7. juuli 2010
* Vene riiklik energiafirma tahab Eesti tuuleparkides osaleda, Delfi Majandus, 02. november 2010
*Balti Gaas: veeldatud maagaasi terminal peab tulema Eestisse, E24.ee, 24.03.2010
* Läti minister: Balti riikide ühine veeldatud maagaasi terminal peab tulema Riiga, E24.ee,18.11.2010
* Leedu andis oma tuumaprojekti Venemaa kontrolli alla, EEsti Päevaleht, 7. märts 2011

*  Eestit võib oodata Islandi saatus-Briti ajalehe The Independent ajakirjanik Sean O'Grady tunnistas, et Baltimaade võrdlemine Islandiga oli tema omalooming. Briti ajakirjanik: Islandiga võrdlesin Balti riike mina, mitte IMF, Äripäev 15. oktoober 2008
* Kapo paljastab Konstitutsioonipartei olemuse, 18. mai 2007
* Iirlaste EI saadi USA rahaga? ÕL 30.09.2008

Juhtimis- ja otsustusprotsesside sõltumatus

* Rahandusminister Ivari Padari sõnul annaks euro kasutuselevõtt Eestile finantsjulgeoleku, Äripäev, 11.11.2008
Erinevad jaotused ning liigitused:
*ToitlustusjulgeolekПрезидент утвердил Доктрину продовольственной безопасности России

----
Julgeolek on võime? Andres (arutelu) 7. juuli 2017, kell 00:51 (EEST)


Tuleb lisada teksti (näiteks lehelt Kasutaja arutelu:Andres#Litsentsid.) --Jaan513 30. september 2008, kell 18:01 (UTC)

A-lubatud pole avaliku omandi märgis. Kas 'A' tähistab ingliskeelset sõna attribution? See ei taha teiste 'A'-mallidega kokku minna. Õigupoolest meil polegi vist malli, millega märgistada pildi avalikku omandisse andmist (nagu PD-self). Pikne 15. aprill 2010, kell 18:38 (EEST)

Miks see ei ole avaliku omandi märgis? Adeliine 16. aprill 2010, kell 14:35 (EEST)

: Seal pole midagi kirjas avalikus omandis olemise ega avalikku omandisse andmise kohta. Seda rohelist logo kasutatakse autoriõiguse olemasolu korral. Commonsis on selline enamvähem vastav mall. Pikne 16. aprill 2010, kell 16:04 (EEST)

::Näitena toodud Commonsi mall on oluliselt erinev, seades tingimuseks autorile viitamise. A-lubatud ei esita mingeid tingimusi, mistõttu antakse teos sisuliselt avalikku omandisse. Ma ei näe vajadust malli muutmiseks.--WooteleF 16. aprill 2010, kell 16:17 (EEST)

:::See on küll õige, et roheline C-märk tähendab autoriõiguste olemasolu. Avalikul omandil peaks olema hall läbikriipsutatud märk. Adeliine 16. aprill 2010, kell 16:18 (EEST)

:: Mis tast enam lubada, kui pilt avalikus omandis oleks. Omistamine on Commonsi malli juures tingimuslik tingimus ehk üldjuhul jäetakse lisamata kuidas ja kellele viidata – sellisel juhul viidata ei tule. Oletatavasti on siinne mall antud Commonsi malli eeskujuks võttes ikkagi tehtud. Ma ka ei näe sisulist vajadust selle rohelise malli muutmiseks, kui, siis selle nime võiks täpsustada. Aga avalikku omandisse andmist puudutava malli lisaksin küll. Pikne 19. aprill 2010, kell 15:06 (EEST)

:::Minu arusaamist mööda ei ole Eesti seaduste järgi autoril võimalik oma õigustest loobuda. Küll on aga autoril võimalik erinevate litsentside abil oma õigusi mitte teostada. Selles mallis lubatust enam vabamaks minna pole võimalik. Võid muidugi juristidelt järgi uurida.--WooteleF 19. aprill 2010, kell 15:18 (EEST)

:::: Seda ma ei teadnud. Kuigi, ilmselt on siin oma osa ka sellel, et Vikipeedia füüsiliselt Ameerikas asub ja sellest tulenevalt meie kokkulepetel. Küllap saaks siis ka edaspidi ilma avalikku omandisse andmise võimalust pakkumata läbi ajada.

:::: Aga kas malli nimi võiks A-lubatud asemel lihtsalt Lubatud olla, kuna 'A' arusaamatuks jääb ja avaliku omandi mallidega ei klapi? Ehk võiks kõik avaliku omandi mallid selguse huvides alata 'AO'-ga, nagu olemasolev AO-EST. Pikne 19. aprill 2010, kell 15:31 (EEST)

:::::Tegelikult peaks selle avaliku omandi asja enne mõne asjatundja käest järgi uurima. Ma kunagi esitasin arupärimise autor.ee portaali aga seal on küsimuste ja vastuste pikkus piiratud ja vastus oli napp ning pilti oluliselt selgemaks ei teinud.--WooteleF 19. aprill 2010, kell 15:53 (EEST)

:::: Avaliku omandi äramärkimise järele on ikkagi vajadus. Siia on teistest vikidest üle toodud pilte, mis on avalikus omandis. Üleslaadimise leht räägib avalikust omandist. Commonsis ehk sisuliselt samal saidil saab ju ikkagi pilte avalikku omandisse anda. Kuna üleslaaditavaid pilte ei avaldata Eestis, siis arvan, et Eesti autoriõigusseadus pole vaja arvesse võtta. Pikne 20. aprill 2010, kell 21:39 (EEST)

:::::See on tõesti jah iseküsimus. Aga ma toon siin ära lõigu autoriõiguse seadusest:
--WooteleF 20. aprill 2010, kell 22:03 (EEST)

Mallis PD-self on arvestatud sellega, et avalikku omandisse andmine ei pruugi õiguslikult võimalik olla. Tooksin selle malli siia nime all AO-ise (üleslaadija ise annab avalikku omandisse). Lisaks nägin siin ette mallid AO-autor (kui keegi teine on pildi avalikku omandisse andnud; teistest vikidest toodud piltide jaoks) ja AO-sobimatu (PD-ineligible). Pikne 23. aprill 2010, kell 00:10 (EEST)

:Olen juba mitu kuud üritanud aru saada, miks eestikeelne Vikipeedia ei taha lubada lahendust, mis vastab Eesti Autoriõiguste seadusele ja - võimalik, et rohkemate kui ainult minu - autorite tahtele. See oleks litsents, millega autor loovutab oma varalised õigused, s.t lubab oma tööd kasutada eestikeelses Vikipeedias (ja ka teistes Vikimeedia projektides), aga säilitab isiklikud õigused. S.t et fotod ei läheks laia ilma, enamgi veel, kommertskasutusse ilma autori nõusolekuta ega hakkaks seal mingit omaenda elu elama. Kas see on üksnes serveriruumi probleem? Litsents oleks sobiv juhtumeil, kui autor ise laeb fotosid üles konkreetsete artiklite illustreerimiseks. SSGreporter 23. aprill 2010, kell 00:57 (EEST)

::Need on Wikimedia tingimused, asi pole eestikeelses Vikipeedias. Erinevate Creative Commonsi litsentsidega on ju ka võimalik näiteks autorile viitamist nõuda, mistõttu päris oma elu pildid elama ei hakka. Noncommerical pildid on lubatud ainult neil puhkudel kui vaba alternatiivi tõesti pole. Kui sellised tingimused ei sobi, tuleb üleslaetud pildid kustutada.--WooteleF 23. aprill 2010, kell 01:04 (EEST)

::Ning sinu poolt nimetatud tingimuste juures ei toimu ju mingit varaliste õiguste loovutamist.--WooteleF 23. aprill 2010, kell 01:07 (EEST)

:::Toimub küll, ja see on sageli tavaks ka trükiväljaannetes: autor loovutab oma teksti või foto väljaandele, saamata selle eest honorari. Aga tingimusel, et väljaannet antakse välja mitte ärilise ettevõttena, vaid mingil mittetulunduslikul eesmärgil, nagu tehakse ka Vikipeediat. Ent see väljaanne ei edasta saadud tekste ega fotosid kommertsväljaannetele. SSGreporter 23. aprill 2010, kell 01:28 (EEST)

::::Ja kui kommertsväljaanne sooviks neid pilte kasutada peaks ta ühendust võtma pildi autoriga ja maksma honorari? Sellisel juhul pole autor oma varalisi õigusi loovutanud, ta lihtsalt mõnel puhul ei teosta neid.--WooteleF 23. aprill 2010, kell 10:14 (EEST)

:::::On tavaks, et sama kaadrit (võtet) teist korda ei müüda, ja see on tasuta juba ilmunud. SSGreporter 24. aprill 2010, kell 01:00 (EEST)

:::: See äriline kasutamine, mis on Vikipeedia sisu puhul võimalik, on niikuinii väga piiratud. On ju tingimus, et oma tootele tuleb anda vähemalt sama vaba litsents kui Vikipeedial. Arvan, et me peaksime seda igal pool rõhutama. Andres 23. aprill 2010, kell 21:39 (EEST)

:::::Täna avasin eile Eestisse saabunud kommertsajakirja numbri, milles on kaks laevafotot Wikimedia Commonsist. Milleks küsida nende laevade pilte (foto)reporterite käest ja neile honorari maksta, kui lihtsam on võtta tasuta "laost"? Seda võimalust püüangi vältida. See on viisakas ajakiri ning on viite fotode allikale ära trükkinud. Kui see poleks lubatud, ei oleks ka neid fotosid avaldatud, viitamata autorile ja maksmata tasu. Kui fotoreporter on loovutanud mõne pildi Vikipeediale kui mittetulunduslikule projektile, siis mitte selleks, et sel viisil auku kaevata nii endale kui ka kõigile teistele fotoreporterile. SSGreporter 24. aprill 2010, kell 01:00 (EEST)
Vikipeedia üks eesmärke ongi selle tasuta lao tekitamine (http://wikimediafoundation.org/wiki/Values). SSGreporter, kas need pildid olid avaldatud viraalse litsentsi CC-BY-SA all või Share-Alike nõudeta litsentsi ehk CC-BY all? --WikedKentaur 24. aprill 2010, kell 09:24 (EEST)

Sellele kohale foto servas, kus tavaliselt on fotograafi nimi, on trükitud: Photo: Wikipedia Commons. Nägin seda selles ajakirjas esimest korda ja imestasin, et fotosid ei küsitud esmalt oma toimetusest ja seejärel teistelt teadaolevailt piltnikelt, nagu seni tehtud. Ma ei tahaks küll, et minu fotod sel viisil toimetuseni tee leiaksid. "Ladu" on õigustatud üksnes Vikipeedia kui mittetulundusliku projekti jaoks. Arvan, et ühe neist kahest leidsin [], seal on foto autori nimi juures. Arvan ka, et seda konkreetset laeva võinuks oma toimetusestki leida, nii sai selle lihtsamalt ja kiiremini. SSGreporter 24. aprill 2010, kell 17:46 (EEST)

:Nagu WikedKentaur juba mainis, on Wikimedia projekti üheks läbivaks väärtuseks vaba "ühisomandi" tootmine ja kogumine oluliselt laiemal eesmärgil kui üksnes entsüklopeedia koostamiseks, seda eriti Wikimedia Commonsis. Muude vabaduste seas nõutakse ka vabadust kasutada materjale kommertstingimustes. Loomulikult võiks arvata, et Wikipedia lepib ka üksnes talle loovutatud või "mitte-kommertskasutuseks" klausliga pilte, kuid see oleks pikas perspektiivis lühinägelik. Vabaks kasutamiseks antud fotode kasutamine, kui need just kvaliteedis alla ei jää, on minu silmis igati tervitatav. Quibik 24. aprill 2010, kell 22:33 (EEST)
Kui sa ei ole nõus, et sinu pilte sellistel tingimustel kasutatakse, siis võime need ju ära kustutada.--WooteleF 24. aprill 2010, kell 21:17 (EEST)

Arvan, et need artiklid, millele olen oma pilte lisanud, kaotaksid sellega. Samuti need, millele kavatsesin edaspidi lisada. Mulle piisaks täiesti litsentsist Mall:EestiVikipeediaPilt, millest oma küsimust alustasingi. SSGreporter 25. aprill 2010, kell 00:33 (EEST)

:Jah, kaotaksime hästi kirjeldatud Eesti-kesksed pildid. Aga, kas sa oleksid nõus oma pildid andma vaba litsentsi alla vähendatud suuruses (nii, et nad muutuksid trükikõlbatuks). --WikedKentaur 25. aprill 2010, kell 08:28 (EEST)

::Proovisin, ja sain kehva kvaliteedi pärast riielda, nii et pidin tolle faili välja vahetama. SSGreporter 25. aprill 2010, kell 23:57 (EEST)

::: See pilt, millest ilmselt jutt käib, ei olnud ju vähendatud suuruses, vaid täiesti talumatult ebakvaliteetne. Minu meelest on Vikipeedia puhul point selles, et inimesed annavadki siia oma loomingu teistele tasuta kasutamiseks. Kui ei raatsi anda, siis ei pea seda ju tegema. Nii võiksime kõik siin vastavalt tekitatud tähemärkide arvule oma saamata tulu hakata arvutama. --Epp 26. aprill 2010, kell 00:04 (EEST)

::::Olen ka ise siia üksjagu tähemärke panustanud ja mujalgi rohkesti tasuta tööd teinud. Aga see, mille üle vaidlen, on küsimus eesmärgi kohta. Raatsin muidugi, kui eesmärk on parem info siinsamas Vikipeedias, mida kõik oma vabast ajast teeme. Küsin kogu aeg selle kohta, miks need fotod peavad seepärast omapäi laia ilma minema, kui tahan nende abil midagi eestikeelses Vikipeedias paremini selgitada. SSGreporter 26. aprill 2010, kell 00:16 (EEST)

:::::See küsimus tuleks esitada näiteks Jimbo Walesile või Wikimeda Foundationi juhtorganile.--WooteleF 26. aprill 2010, kell 00:30 (EEST)

::::::Sain aru, tuleb kasutada vahva sõdur Švejki üldtuntud ütlemist. SSGreporter 26. aprill 2010, kell 00:41 (EEST)

::::::: See on minu meelest nende juhtnööride järgi ebasoovitav ainult juhul, kui on võimalik saada võrreldava kvaliteediga vaba pilt sama asja kohta. Andres 26. aprill 2010, kell 00:56 (EEST)

Wikimedia Commonsis on ju ka erineva litsentsiga pildid. Kui see pilt, mida ajakiri kasutas, on avaliku omandisse antud, on kõik korras. Aga GFDL ja ja paljudel CC litsentsidel on niisugune klausel, et teos, millesse nad on lülitatud, peab olema sama litsentsiga vaba. Või ma saan valesti aru? Andres 25. aprill 2010, kell 13:16 (EEST)

Sellel fotol, mille leidsin, oli mitu kasti reas, seepärast lisasin viite (ülal), et ise ei saanud aru. Mind häiris pigem see, et foto juures oli fotograafi nimi, aga ajakirjas oli autori kohal Commons - see puudutab ju mitte üksnes autori varalisi, vaid ka mittevaralisi õigusi. SSGreporter 25. aprill 2010, kell 23:57 (EEST)

:See foto kasutab cc-by-sa-3.0 litsentsi. Selle järgi on autori nimi vaja märkida ainult siis kui autor seda nõuab. Küll on aga tõsi, et pilti võib kasutada ainult tingimusel, et teos, milles seda kasutatakse on sama litsentsi all.--WooteleF 26. aprill 2010, kell 00:07 (EEST)

:: No just. Seega võib keegi teine samasuguse ajakirja järele trükkida ja seda müüa. Andres 26. aprill 2010, kell 00:56 (EEST)

:::Järelikult on ajakiri toime pannud rikkumise.--WooteleF 26. aprill 2010, kell 14:47 (EEST)
Praegu just kustutasin ära Benini vapi faili, mille juurde oli lisatud, et autoriõigused on lõppenud, kuna autori surmast on möödunud üle 70 aasta. Ma ei kujuta ette, palju selliseid pilte meil leidub, mille juures on põhjusmõtteliselt nii vale litsentsimärge? -- Ahsoous 26. aprill 2010, kell 02:48 (EEST)

Neid on hulga. On fotosid mille autoriõigused on lõppenud aga juurde on kirjutatud alusetud nõudmised.--WooteleF 26. aprill 2010, kell 14:47 (EEST)

Kas oleks mõistlik iga litsentsi juurde eraldi eesti keeles välja tuua, millised õigused kohalduvad niisuguse litsentsi kasutamisega? --kanakukk 26. aprill 2010, kell 14:39 (EEST).

Kindlasti.--WooteleF 26. aprill 2010, kell 14:44 (EEST)

Ma ei tunne ennast selles vallas kuigi kindlalt. Äkki need, kes massiliselt pilte kustutavad, kannavad hoolt selle eest, et see lehekülg oleks informatiivsem? --kanakukk 23. juuli 2010, kell 18:28 (EEST).

:Viki üldine ideoloogia on vaba kasutus. Kui tunned ebakindlalt, pane GFDL. Muud litsentsid sõltuvad juba Sinu ambitsioonidest.--Rünno 23. juuli 2010, kell 18:38 (EEST)

:: Ma püüan mõelda keskmise veebikasutaja seisukohalt. Võiks olla väga lihtsalt seletatud, et millal inimene annab kõik õigused ära, millal tuleb tema kui autori nime mainida, millal tehakse seda ja toda... --kanakukk 26. juuli 2010, kell 23:37 (EEST).

::: Täiendused antud lehele oleks kindlasti teretulnud. Aga aitaks ka lihtsalt litsentsimallide informatiivsemaks muutmine: ma eeldan, et kellelgi pole midagi selle vastu kui ma toon siia üle Commonsi eestikeelsed Creative Commons litsentside kirjeldused (ja ehk ka mõned muud), mis on hulga sisukamad? --Quibik 27. juuli 2010, kell 13:24 (EEST)

::::Plaanisin ise sama teha, kuid jäi laiskuse tõttu tegemata. See oleks minu arust piisav lahendus küll.--WooteleF 27. juuli 2010, kell 13:27 (EEST)

::: Jah, aga esituse võiks kompaktsema püüda jätta, kuna siin pole tarvis ühe malli sisse 10 sõnumit enam kui 60 keeles kombineerida. Umbes nii ehk. Pikne 27. juuli 2010, kell 14:58 (EEST)

::::Ma ei mõista mille poolest see lühike kokkuvõte parem on? Pildiinfolehed ei ole ruumi poolest piiratud ning minu arust annavad CC mallid olulise info praegusel kujul palju paremini edasi. --Quibik 27. juuli 2010, kell 15:53 (EEST)

::::: Olgu, nõus. Pikne 27. juuli 2010, kell 16:33 (EEST)

::::Ei jõua siiski täna uuendamist ära teha ja kuna olen nüüd mõnda aega offline, siis võib keegi teine, kel huvi on, CC litsentside uuendamise enda peale võtta. --Quibik 27. juuli 2010, kell 16:42 (EEST)
----
Praeguseks on kasutusel juba CC 4.0. --Ehitaja (arutelu) 2. märts 2019, kell 15:36 (EET)

Kas see on nüüd ka eesti keelde tõlgitud? Minumeelest seepärast ei tahetud meil seda kasutusele võtta, et polnud tõlget ja juriidilist ülevaatust. Adeliine 2. märts 2019, kell 15:40 (EET)

:Minu teada tegeleb teemaga see asutus, kus teatakse, et küll see sära silmadest kord kustub, nii et ilmselt ei ole vinget tööhoogu lähiajal oodata ka. Samas on see Commonsis juba kasutusel, nii et siin kirjeldama vähemalt peaks. (See ei tähenda, et vanade versioonide kirjeldusi ei peaks olema, hulk asju on ju juba nonde all avaldatud ja ma pole kuulnud projektidest vanade litsentside massiliseks väljavahetamiseks.) --Ehitaja (arutelu) 5. märts 2019, kell 17:20 (EET)

Võib tekitada vastavad mallid ja nad siia lisada. Aga eriti oluline see ei tundu, kuna enamik pilte läheb otse Commonsisse ja samas on ka eelmine versioon jätkuvalt kasutatav (Vikipeedia tekst ka jätkuvalt selle versiooni all). Näiteks Flickr kasutab seniajani veel vanemaid versioone.

Tõlgitud pole vist rahvusvaheliste litsentstide kumbagi versiooni. Tõlgitud on Eesti jurisdiktsiooniga seotud litsentsid (nt see) ja lühikokkuvõtted. Pikne 5. märts 2019, kell 17:37 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Piltide autoriõiguse märgendid


Kategooria arutelu:Töö

Sellenimelised kategooriad on laias-laastus samased, ehk peaks need liitma? suwa 1. oktoober 2008, kell 05:53 (UTC)

Üks arutelu oli Kategooria arutelu:Elukutsed. --Tiuks 1. oktoober 2008, kell 07:58 (UTC)

: Aitäh :), samas minupoolne ettepanek, loon kategooria Kategooria:Ametid ja Elukutsed,

: kui 48h jooksul kõva kisa ei teki, siis määran senise kahe kategooria artiklid uude.

: suwa 1. oktoober 2008, kell 09:30 (UTC)

:: Sel juhul Kategooria:Ametid ja elukutsed, mitte Kategooria:Ametid ja Elukutsed. avjoska 1. oktoober 2008, kell 11:06 (UTC)

::: Näiteks Ülo Vooglaid rõhutab, et elukutse ja amet on erinevad asjad. Näiteks võib ühe elukutse raames pidada erinevaid ameteid. Poliitik on elukutse, aga peaminister ja parlamendi liige on ametid. Andres 1. oktoober 2008, kell 13:05 (UTC)

:::: Nojah, ma kirjutasin laias-laastus, püüame siis mõistuspärase positiivse lahenduseni jõuda.

:::: Alustame uutest kirjutisst, kas Arborist kuulub ühte või teise?

:::: Kui kuulub ainult ühte, siis kas tulevikus peaksid sarnased artiklid algama xxxxx on amet/elukutse?

:::: Kui kuulub mõlemasse, kas siis lisada mõlemad kategooriad :) suwa 1. oktoober 2008, kell 17:07 (UTC)

::::: Mõnel juhul kuulub mõlemasse. Arborist on minu meelest elukutse. Andres 1. oktoober 2008, kell 17:08 (UTC)
----
Inglise vikis on kategooriad ülevalt alla Work→Labor→Employment. Kas see viimane valik on ikka õige? Pelmeen10 (arutelu) 9. veebruar 2023, kell 03:41 (EET)


Arutelu:Eesti tulepaakide loend

* september 2008 - Krassi päevamärk on vahetamisel - http://195.50.203.61/SLAID4?Lan=405 suwa 1. oktoober 2008, kell 06:49 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vta.ee/atp/index.html?id=371
** In Eesti päevamärkide loend on 2013-06-24 10:41:29, 404 Not Found
** In Eesti päevamärkide loend on 2013-07-05 20:39:24, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:41 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.saared.ee/tt/tt1.htm
** In Eesti tulepaakide loend on 2013-06-24 10:41:38, 404 Not Found
** In Eesti tulepaakide loend on 2013-07-05 20:41:04, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:41 (EEST)


Arutelu:Lionel Kieseritzky

Heuer nimetab teda Õpetatud Eesti Seltsi asutajaliikmeks, kuid ÕES-i leheküljel teda asutajaliikmete all ei ole. Usun rohkem viimast. --Improvisaator 1. oktoober 2008, kell 13:35 (UTC)
Tuleb teisalda Lionel Kieseritzkyks.--WooteleF 1. oktoober 2008, kell 13:47 (UTC)

On ka maletaja R. K. Kieseritzky, sugulus?--Bioneer1 (arutelu) 14. aprill 2015, kell 19:52 (EEST)

Kui viitsid otsida, vaata http://kieseritzky.com/docs/Seuberlich.pdf  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. aprill 2015, kell 20:45 (EEST)


Arutelu:Sainte-Marie saar

Puudub lehekülg Sainte-Marie. Andres 2. oktoober 2008, kell 11:40 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.madxperience.com/Sainte%20Marie.htm
** In Sainte-Marie saar on 2013-06-24 13:20:17, 404 Not Found
** In Sainte-Marie saar on 2013-07-06 23:37:04, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.qbitz.net/qpix/index.php?curr_month=7&curr_year=2008&showimage=105
** In Sainte-Marie saar on 2013-06-24 13:20:16, 404 Not Found
** In Sainte-Marie saar on 2013-07-06 23:37:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:37 (EEST)


Portaali arutelu:Muinas-Eesti

Kas Muinas-Eesti ei peaks mitte Eesti ajaloo alamportaal olema? Athanasius Soter 2. oktoober 2008, kell 17:26 (UTC)

Ma ei ole päris kindel kas tasub süsteemi nii keerukaks ajada, et alampotaalidele ka omakorda alamportaale tekitada. See või ka Ajalooportaali alaportaalina kirja minna.

Siiski on mul mõned tähelepanekud:

1. Sellise tekstirea jaoks nagu <categorytree>Muinaseestlased</categorytree> nüüd küll eraldi alamlehekülge teha ei tasu.

2. Miks on osade kastide pealkirjad kaldkirjas ja osade kastide pealkirjad seda pole?

3. Seotud portaalide osa võiks väiksemaks teha (samamoodi poole lehekülje laiuseks nagu eelnevatel)

4. Muinas-Eesti maakondade juurde võiks nende paiknemist näitava kaardi lisada.

5. Alajaotus "Mida teha" võiks olla suunatud artiklite kordategemisele, mitte niiväga portaalile.

6. Kas alamlehekülgede paigutus kujul "Kasutaja:Djreichsfuhrer/Muinas-Eesti/..." on säärane, kuna meil ei ole veel portaali nimeruumi?

7. Sissejuhatuse ja banneri selle peal võiks vast rohkem kokku lükata.

iffcool 4. oktoober 2008, kell 21:11 (UTC)

:Sisuliselt jääb igal juhul segaseks, mida on siis Muinas-Eestina mõeldud? Artikkel Muinas-Eesti väidab millegipärast, et see "kultuur" algas pronksiajal, siinne portaal aga, et jääaja lõpul. Maie Remmeli arvamus eesti kiviaedade muinasaegsest päritolust pole leidnud akadeemilist heakskiitu, pigemini pärinevad need ikkagi kesk- ja uusajast. Ja on ka kahtlane, kas Muinas-Eestit saab eraldi kultuurina eristada. Pigemini on selle koondnimetuse alla koondatud mitmeid erinevaid kultuure ja seda seetõttu, et need eksisteerisid Eesti alal enne, kui siia toodi nii keskaja Euroopale omane poliitiline süsteem kui ka kirjaoskus, mis muutis eelajaloolise ehk muinasaja ajalooliseks ajaks. Ka artiklis Muinas-Eesti olev väide eestlaste vägivaldsest ristiusustamisest ei pruugi vastata täielikult tõele, sest vähemalt Anti Selarti ja mitmete arheoloogide seisukohtade järgi oli suur osa eestlasi ristiusu vastu võtnud juba enne 13. sajandi alguse vallutust. Athanasius Soter 5. oktoober 2008, kell 13:01 (UTC)

::Samuti on väga kahltane nimetada Eesti muinasmaakondadeks Adselet, Metsapoolet ja Valgatabalvet; esimesed kaks asusid pea täielikult tänase Läti alal ja vähemalt Metsapooles ei elanud erilisel määral ka muinaseestlasi, vaid hoopis liivlasi. Valgatabalve kohta pole aga üldse selge, mida Henrik selle nimetuse all mõtles ja enamik ajaloolasi tänapäeval ei pea seda kihelkonnaks, veel vähem maakonnaks, pigemini võis tegu olla mingisuguse poliitilises mõttes eikellegimaaga Pihkva ja Ugandi vahel.

::Üldse näib, et Muinas-Eesti artiklites kumab vastu 1930. aastate Eesti rahvusliku ajalookirjutuse vaim, mis kujutas 13. sajandi eelset Eestit ette sisuliselt iseseisva riigina, ehkki tänase ajalooteaduse seisukohtade järgi seal maakondadeüleseid instantse (ka mitte üle-eestilist kärajat) tõenäoliselt ei olnud. Athanasius Soter 5. oktoober 2008, kell 13:09 (UTC)

:::Õige jah. Panin nõnda palju punkte kirja, et unustasin kõige tähtsama – sissejuhatuse tekst vajab ümberkirjutamist. iffcool 5. oktoober 2008, kell 16:58 (UTC)

:: olen paljuga ylalkirjeldatust päri, kuid rõhutaksin vajadust allikatele viidata. muinasaegse kultuuri ja yhiskonna kohta Eestis on vähe kindlat teada. viidata saab (ja tuleb viidata) ajaloolaste, arheoloogide, folkloristide, etnograafide jms autoriteetide mõjukaid seisukohti. mõistagi hõlmab muinasaeg ysna pikka aega, mis eelnes 13. sajandile.

:: Peko ja kynnipäeva muinasaegsusest kindlas kõneviisis rääkida on vist samuti liig (neist rääkivad viidatavad allikad peaksid minu arusaamist mööda olema uusaegsed, mitte muinas- ega keskaegsed). ja Maydelli põlvnemine muinaseesti ylikutest on kah väidetav, põhinedes mingil suulisel allikal või hinnangul, mida tuleks artiklis viidata. yldse on muinasaja kohta praegusel Eesti alal vast liigne midagi kindlas kõneviisis väita, kui jutt ei ole arheoloogiliste leidude kirjeldus.

:: 1930ndate vaimus ajalookirjutuse seisukohti samas tuleks minu meelest kajastada, viidata ja viidatavate allikate toel kritiseerida. see 1930ndate vaim on nyydseks kindel osa praegusest eesti kultuurist ja kultuuriloost, sealt pärinevate arusaamade algupära ja allikaid tuleks selgitada.

:: leidub siin yldse huvilisi, kes Eesti muinasaega puutuvaid artikleid kõbida soovivad? Ohpuu 16. märts 2011, kell 13:19 (EET)

Milleks siin see "näita uusi valikuid"? Pelmeen10 21. jaanuar 2011, kell 18:10 (EET)

See on vist mõeldud nii, et kui sellele vajutada, vahetuvad valitud pilt ja valitud artikkel. Adeliine 16. märts 2011, kell 11:52 (EET)

Kultuurimälestiste riikliku registri andmebaas http://register.muinas.ee/?menuID=monument,
kas sellele saaks malliga viidata samamoodi kui on tehtud tuletornidega Veeteede ametile?
suwa 29. märts 2011, kell 09:44 (EEST)

Kas pead silmas sellist malli? 193.40.10.180 29. märts 2011, kell 16:58 (EEST)


Kasutaja arutelu:Lautreamont~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Lautreamont! Andres 3. oktoober 2008, kell 05:29 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Lautreamont~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Kotlõ

Kas vodid tähendab vadjalasi? Djreichsfuhrer 3. oktoober 2008, kell 06:15 (UTC)

Tegin paranduse. Andres 3. oktoober 2008, kell 06:28 (UTC)

Kas ei peaks olema Albrecht? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. oktoober 2008, kell 21:39 (UTC)

Miks Vadjamaa kohanimed eestikeelses vikipeedias lähtuvad venekeelsest versioonist? Kui eestikeelset pole, siis võiks ju vähemalt maakeelse vadja või isuri nime aluseks võtta?

Vadjamaa/Ingerimaa kohanimed eesti keeles


Arutelu:Anna-Maria Galojan

Peab kontrollima, aga tõenäoliselt ei saanud Galojan 2004. aastal ühtaegu nii bakalaureuse- kui ka teadusmagistri kraadi. Mingi näpuviga peab siin olema, ilmselt aastaarvus. -- Toomas 3. oktoober 2008, kell 06:19 (UTC)
Tegelikult on see lõik nii segaselt kirjutatud, et ülelugemisel sain ma hoopis aru, et 2004.a. on ta ilmselt astunud magistrantuuri, aga polegi seda ehk lõpetanud. Igal juhul tõsine toimetamine tuleb ette võtta. -- Toomas 3. oktoober 2008, kell 06:20 (UTC)

"Eesti Ekspressi" andmetel ei lõpetanud ta magistrantuuri ja viide magistrikraadile tuleks seega eemaldada. --Kriku 4. august 2010, kell 16:46 (EEST)

: Tuleks eemaldada jah. Ja selle välisministri nõunikuks olemise peaks ka siis jälle ära võtma. Siin on jama kindlasti veel. "Üks mõjukamaid eestlasi internetis" kõlab ka kummaliselt. --Epp 4. august 2010, kell 19:47 (EEST)

:: Võtsin välja: --Epp 4. august 2010, kell 19:52 (EEST)

::: 2004 rahvusvaheliste suhete magister. Magistritöö teema: "Euroopa Liidu Energiapoliitika mõju ja osatähtsus Venemaa Föderatsiooni välispoliitikas Venemaa ja Euroopa Liidu suhete kontekstis", Tartu Ülikool

::: 2002 EV välisministeerium, välisministri nõunik
See leht ei ütle kraadide kohta igal juhul suurt midagi. -- Toomas 3. oktoober 2008, kell 06:22 (UTC)
Võtan selle välja, sest VM kodulehe andmeil ministril sellenimelist nõunikku pole olnud: 2002 – EV Välisministeerium, välisministri nõunik . --Metsavend 3. oktoober 2008, kell 14:19 (UTC)
Arvan, et viideteta asjad võib lihtsalt välja võtta. Andres 3. oktoober 2008, kell 14:33 (UTC)
http://www.anna-maria.ee/minust.php?p=2 on ilusti 2002 - "EV Välisministeerium, välisministri nõunik" kirjas. Kuni VM vastupidist ei väida, ei näe ma põhjust kahelda. See, et VM enam seda ise ei promo, on arusaadav. Tonusamuel 9. veebruar 2012, kell 18:24 (EET)
Need lingid ei tööta enam:
*Anna - Maria Galojan: Kuidas varastada miljonit?, Trend24, 10.05.2008
*Anna - Maria Galojan: Love me, love my dog, Trend24, 09.06.2008
*Anna – Maria Galojan: Kas olla või mitte olla? Poksikott, Trend24, 14.07.2008
*Anna - Maria Galojan: Iseseisvus, näiline või tegelik?, Trend24, 19.08.2008
*Anna-Maria Galojan: Kas olla täis või tühi?, Trend24, 08.09.2008

Hakkasin viidetele linke lisama aga tekkis redigeerimiskonflikt. Lisan siia. [http://www.so.ut.ee/377112 Venemaa Föderatsiooni välispoliitika Euroopa Liidu suhtes ja selle perspektiivid pärast 2004. aasta laienemist] ja [http://www.ut.ee/teaduskond/Sotsiaal/Politoloogia/ba/btoodosak.htm Venemaa Föderatsiooni välispoliitika Euroopa Liidu suhtes ja selle perspektiivid]. --[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 22. veebruar 2009, kell 21:30 (UTC)

Võtsin ära lingid The Baltic Timesi artiklitele, mida saavad lugeda ainult tellijad. --Epp 5. oktoober 2009, kell 02:34 (UTC)

Kas raamatukogudes seda lehte pole? Andres 5. oktoober 2009, kell 06:06 (UTC)

: Kindlasti on. --Epp 5. oktoober 2009, kell 06:10 (UTC)

Sellest kahtlustusest polnud enne sõnagi, ja sellest tuleb kirjutada, aga teisiti ja teiste allikate alusel. Andres 29. august 2010, kell 12:06 (EEST)

Nüüd enam ei kahlustata, nüüd süüdistatakse. ehk on piisavalt autoriteetsed allikad see ja/või see. Ave Maria 18. jaanuar 2011, kell 17:04 (EET)

: Praegu ei ole kummastki midagi kirjas. Andres 21. jaanuar 2011, kell 09:42 (EET)

Vaidlustasin neutraalsuse. Artikkel räägib temast nii, nagu ta oleks ülemaailmselt tuntud ja mõjukas isik, mida ma ei usu. Taivo 18. jaanuar 2011, kell 16:59 (EET)

Mida tuleks teha, et sellist muljet ei jääks? Andres 21. jaanuar 2011, kell 11:02 (EET)

Minu meelest pole sobiv alustada kohtu all olemisest. ~~

Nojah, on küll imelik, aga kogu see artikkel on imelik. Eks see ilustaja tuleb ja muudab kohe jälle ära. Ma ei kujuta ette, mida sellega teha. Visata välja kõik, mis pole tõendatud? Asjalikku infot on vist raske leida. Ja suur osa välislinkidest vist ei tööta. --Epp 5. märts 2011, kell 03:27 (EET)

: Selleks et artikkel korda teha, on tarvis uurimistööd. Andres 5. märts 2011, kell 11:25 (EET)

::Kui ilustamisega on probleeme, tuleb artikkel panna lihtsalt kirjutuskaitse alla. Praegu on teksti sabas täiesti mõttetu loend G. kokkupuudetest delfiinide ja Facebookiga - välja visata. Mis puutub välisministeeriumisse, siis kas on mõni allikas, mis seal töötamise otsesõnu ymber lykkab? Ei saa viidata anonyymsetele netikommentaaridele, mis räägivad 4-5-kuisest praktikast (ehkki seda paistab toetavat välismini enda koduleht, kus 2006 kutsuti loengule registreeruma G. hotmaili, mitte mfa aadressil; aga see on liiga kaudne ja kahtlane tõend, et seda tõsiselt võtta).

::: Praeguse seisuga pole vist eriti midagi kaitsta. Ma ka püüdsin kunagi tõsiseltvõetavaid allikaid veidi otsida, aga kerge vaevaga ei leidnud ja lõin käega. --Epp 6. märts 2011, kell 00:58 (EET)

Minu arvates on temast siin artikkel ainult selle tõttu, et ta on seltskonnategelane. Õigemini vist pigem ainult selle tõttu, et teda varguses süüdistatakse. See muutja on ilmselt väsimatu, aga ma ei tea, kas on mõtet seda jama siin kaitsta. Küsisin välisministeeriumist tema nõunikuks olemise kohta. --Epp 7. märts 2011, kell 17:01 (EET)

On mõtet kaitsta kyll. Kui me seda ei tee, puudub ka motivatsioon artiklit parandada. Ning allikaid on kyll ja veel, tuleb ainult praht kõrvale jätta. --Oop

: Panin nõrga kaitse alla. Andres 7. märts 2011, kell 23:36 (EET)

:: Kena, proovime siis parandada. Notabiliteet on Eesti mastaapides täiesti olemas, kuna: 1)G. on kandideerinud Riigikokku ja osalenud ka muul viisil poliitilises tegevuses; 2)G. on osaline suhteliselt kõrge profiiliga kohtuasjas; 3)G. on seltskonnategelasena pälvinud ohtralt ajakirjanduse tähelepanu.
Sain välisministeeriumi personalibüroolt sellise vastuse: Anna-Maria Galojan oli välisministeeriumis praktikal ajavahemikul 8.7.2002 - 21.8.2002. Oma praktikat sooritas ta ministri kantseleis.  --Epp 8. märts 2011, kell 11:09 (EET)

Võtsin järgneva välja. Iga lingi artiklisse panemist tuleb eraldi kaaluda. --Metsavend 8. märts 2011, kell 11:58 (EET)
*Ученические самоуправления объеденяют эстонские и русские школы, Северное побережье, 17.03.2000
*Noorteühendused koonduvad ühe mütsi alla, Põhjarannik, 1.09.2000
*Лидеры ученических самоуправлений собрались в Онтика, Северное побережье, 1.09.2000
*Anna-Maria Galojan "Poliitika on kõigi jaoks", Seltskond, 27.04.2001
*Девушка политик и легенда, Üliõpilasleht, 28.05.2001
*Anna-Maria Galojan: jah-liikumisega võivad liituda kõik soovijad, Põhjarannik, 02.08.2003
*Euroopa Liidu roll sotsiaalküsimustes, Delfi, 18.05.2004
*ЭСТОНСКОЕ ЕВРОПЕЙСКОЕ ДВИЖЕНИЕ, Sinu Valik, 1.11.2006
*"Eesti hakaku energiavarusid koguma”, Eesti Ekspress 14.12.2006
*Энергетика и политика, Молодежь Эстонии, 18.12.2006
*Anna-Maria Galojan - värske hääl poliitikas, Just, 12.02.2007
*Eesti Euroopa Liikumise juhatajaks valiti Anna-Maria Galojan, EMSL, 21.06.2007
*Endine noorpoliitik raiskas töökoha raha luksuseluks?, Postimees, 25.10.2007
*Galojan eitab töökohast raha võtmist, Postimees, 25.10.2007
*Endine noorpoliitik Galojan heidab varju hoopis teistele, Postimees, 26.10.2007
*Galojani kaitsev õigusnõunik: Sinijärv peaks tagasi astuma, Postimees, 30.10.2007
*Tüdruk, kes teab enda arvates liiga palju, Eesti Ekspress, 1.11.2007
*Hõbemägi: Galojan ei mahtunud teiste Reformi-blondiinide kõrvale, Postimees, 3.11.2007
*Anna-Maria Galojan maksis osa rahast tagasi, Postimees, 5.11.2007
*Расцвела буйным цветом малина, День за Днем, 9-15.11.2007
*Galojani skandaali tagamaad võivad ulatuda aastate taha, Äripäev, 14.12.2007
*Случай «невменяемой блондинки», День за Днем, 21.12.2007
*Eesti transiidimagnaadist Moldova presidendiks, Äripäev, 21.12.2007
*Irja Tähismaa: Kurjategijaks enne kohut, Delfi, 30.01.2008
*Galojani skandaalsed kulutused lähenesid miljonile, Postimees, 13.02.2008
*Galojan lavastati süüdi, Nelli Teataja, 3.03.2008
*Galojani loo taga panga huvid?, Delfi, 7.03.2008
*Galojani filmisoovitus: „Kuidasvarastada miljonit”, Delfi, 4.05.2008
*Suur vutifinaal — keda eelistavad Eesti daamid?, Delfi, 26.06.2008
*Anna-Maria Galojani vürtsikad maasikad, Delfi, 6.07.2008
*Galojan kritiseerib sünnitusemade teemal Ojulandi?, Delfi, 26.08.2008
*TIPP20: Eesti kõige tühisemad kuulsused, Eesti Ekspress 2.09.2008
*Anna-Maria Galojan sai kahtlustuse suure summa omastamises, Postimees, 16.09.2008
*Anna-Maria Galojan sai jälle kinga, Elu24, Postimees, 14.10.2008
*Kes meie kuulsustest kannavad numbrit 00?, Delfi, 8.12.2008
*Anna-Maria Galojan sai aastaga targemaks, Delfi, 1.01.2009
*Fotogeenilisem seltskonnatäht — Anna-Maria Galojan, Delfi, 2.01.2009
*Galojan võitis tööandjalt hunniku raha, Nelli Teataja, 4.01.2009
*Galojan ei kiirusta end mõne erakonnaga siduma, Delfi, 29.01.2009
*¿Quién es la política más linda del mundo?, 20minutos.ee  29.01.2009
*Anna-Maria Galojan - maailma ilusaim noorpoliitik!, Eesti Ekspress 1.02.2009
*Rahvusvaheline naine Anna-Maria Galojan. Playboy Eesti, veebruar 2009
*Anna-Maria Galojan: Playboys poseerimine ei riku ajutööd!. Elu24, Postimees 2.02.2009
*Anna-Maria Galojan: Vähem eelarvamustest kinnihoidmist, eestlased!. Lass24, 17.02.2009
*Anna-Maria Galojan: mulle kinkige naistepäevaks orhideesid, Elu24, Postimees, 6.03.2009
*The world's most beautiful female politicians revealed (and surprise, surprise, there's not a British woman among them, Daily Mail, UK, 25.03.2009
*Galojan hääletati maailma seksikaimate naispoliitikute esiviisikusse , Õhtuleht, 26.03.2009
*Anna-Maria Galojan on maailma seksikaim poliitik!, Delfi, 26.03.2009
*Oh Yes, Minister! Meet the women voted the world's most stunning politicians, Daily Mail, UK, 26.03.2009
*Израильтянки "порвали" список политических красавиц, MIGnews.com, 26.03.2009
*Anna-Maria Galojan pälvis maailma ühe ilusama poliitiku tiitli, Elu24, Postimees, 27.03.2009
*Самые красивые женщины-политики,Aktiv.com.ua, 27.03.2009
*Анна-Мария Галоян в списке самых красивых женщин-политиков, Деловые Ведомости, 28.03.2009
*Самые красивые женщины в политике, RATE1, 02.04.2009
*Anna-Maria Galojan järgmise 20 aasta jooksul enam alasti ei poseeri!, Õhtuleht, 23.04.2009
*Галоян займётся логистикой, и опять недоходно, Деловые Ведомости,  23.04.2009
*Poliitpomm Galojan tunneb muret Eesti logistika pärast (VIDEO),  Eesti Ekspress 24.04.2009
*Sugumürsk Verrev tuiskas filmimaailma, Õhtuleht, 28.04.2009
*Anna-Maria Galojan mängib kaltsupoe müüjat, Õhtuleht, 28.04.2009
*Turning political heads, The Baltic Times, 30.04.2009
*Anna-Maria Galojan: poseerisin protestiks alasti!, Delfi, 4.01.2009
*Celebs gone wild for charity, The Baltic Times, 10.06.2009
*Heategevuslik fotonäitus kogus varjupaigale 46,5 tuhat krooni, Lemmik, 24.06.2009
*Savisaar on internetis otsituim eestlane, Postimees, 31.07.2009
*How Savisaar came to be the most important person in Estonia, The Baltic Times, 05.08.2009
*Mihkelson: Playboy kaanetüdruk kirjutab Eesti välispoliitikast, Delfi, 24.08.2009
*Galojan: Mihkelsonile läks Playboy-seeria hinge?, Delfi, 25.08.2009
*Галоян Михкельсону: мы живем в ЭР, а не в ЭССР, Delfi, 25.08.2009
*Galojani ootab varsti ees kohtutee, Postimees, 26.08.2009
*Ka Playboy jänkudel on sõnaõigus!, Naistemaailm, 27.08.2009
*Anna-Maria Galojani uus kirg on maalimine, Elu24, Postimees, 3.09.2009
*Anna-Maria Galojan eelistab moekusele stiilsust , Õhtuleht, 11.09.2009
*Anna-Maria Galojan Gossip.ee-le: "Ükski tegu ei saa olla piisavalt pöörane, kui su tõeline sõber vajab su abi", Gossip, 7.10.2009
*Millega tegeles Anna-Maria Galojan Kuubal?, Kroonika, 14.10.2009
*Anna-Maria Galojan kirjutab oma skandaalsest minevikust raamatut, Buduaar, 15.10.2009
*Anna-Maria Galojan Gossip.ee-le: "Minu ristiema on Kuremäe Jumalaema Uinumise nunnakloostri Iguumenja Varvara", Gossip, 30.10.2009
*Anna-Maria Galojan ei andestaks mehele füüsilist vägivalda!, Buduaar, 23.11.2009
*Anna-Maria Galojan soovitab väärtuslikke filme nautida heas seltskonnas, Elu24, Postimees, 27.11.2009
*Anna-Maria Galojan: "Pole lasknud ennast vaktsineerida ega tee seda enne, kui vastava soovituse annab mu “ihuarst”", Gossip, 16.01.2010
*Online-intervjuu: Küsimustele vastas Anna-Maria Galojan!, Kroonika, 26.01.2010
*Skandaalse Galojani sünnipäev möödub Patarei vanglas, Õhtuleht, 15.02.2010
*Eight Questions for Anna-Maria Galojan, City Paper,15.02.2010
*Savisaare öine päikesekiir, Kroonika, 16.02.2010
*Galojan: mina ja Savisaar? EI!, Õhtuleht, 17.02.2010
*Anna-Maria Galojan: teiste inimeste labane mahategemine näitab persooni kibestumist, Buduaar, 19.02.2010
*Anna-Maria Galojan: Evelini kleidi ülaosa meenutas Madonna korsetti, Elu24, Postimees, 24.02.2010
*Kellele kuulub Anna-Maria Galojani süda?, Gossip, 22.03.2010
*Век воли. Бизнес в Батарейной тюрьме., День за Днем, 29.03.2010
*Maailma seksikaim poliitik? Galojan: "Naisena võtan seda kui komplimenti!", Õhtuleht, 04.05.2010
*Anna-Maria Galojan annetab seksikate peo kleidi heategevuseks, Elu24, Postimees, 25.05.2010
*Staarpoliitik Anna-Maria Galojani kleit müügis 1500 krooni eest!, Elu24, Postimees, 26.05.2010
*Anna-Maria Galojan:"Mehe puhul loeb sisu, mitte pakend!", Buduaar, 28.05.2010
*Prokuratuur saatis Anna-Maria Galojani kohtu ette, err.ee, 17.06.2010
*Anna-Maria Galojan: "Mina õiglast kohtumõistmist ei pelga!", Õhtuleht, 18.06.2010
*«There is always the possibility of getting “the red card” in politics», Estonian Free Press, 15.07.2010
*Freedom of Press is Good for Readers. Not for Journalists., Estonian Free Press, 22.07.2010
*Eesti meediat juhitakse KGB meetoditega, teab TÜ poliitikateadlane Galojan,  Eesti Ekspress 27.07.2010
*Галоян не читал, но..., День за Днем, 28.07.2010
*Galojan: "Keskaegne nõiajaht toimib suurepäraselt meie vabas vabariigis",  Eesti Ekspress 2.08.2010
*Anna-Maria Galojan: "Suve trajektoori ei taha ma planeerida, seda dikteerib ikka suve ilm, kallid inimesed ja sisemine südamehääl.", Gossip, 10.08.2010
*Connoisseur City Guide TALLINN plus HIT LIST.,Connoisseur Magazine, London, UK, 11.08.2010
*Anna-Maria Galojanist sai šokolaaditüdruk, Naisteleht, 27.08.2010
*Анна-Мария Галоян вошла в пятерку самых сексуальных политиков мира, Delfi, 10.10.2010
*MOST BEAUTIFUL FEMALE POLITICIANS IN THE WORLD,SPORT&BEAUTY, 10.10.2010
*Mis oli Anna-Maria Galojani justkui deja vu?, Buduaar, 12.10.2010
*Galojan ja Veenre läksid maali pärast raksu!, Kroonika, 25.10.2010
*Linnavalitsus viskas Ilvese ja Savisaare kunstinäituselt välja, Eesti Päevaleht, 26.10.2010
*Что для Анны-Марии Галоян стало причиной déjà vu?, Buduaar, 7.11.2010
*Галоян: "Эстония — полицейское государство", МК Эстония, 11.11.2010
*Kuhu viib Anna-Maria Galojan koostöö-partnerid?, Buduaar, 11.11.2010
*Anna-Maria Galojan soovitab väärtfilme nautida mõistliku kaaslase seltsis, Elu24, Postimees, 27.11.2010
*Anna-Maria Galojanil on Facebookis 4583 sõpra!, Buduaar, 19.11.2010
*Галоян: на православное Рождество — в монастырь, Delfi, 24.12.2010
*Anna-Maria Galojan: ei näe põhjust saates osalemist kahetseda, Delfi, 7.01.2011
*Anna-Maria Galojan: mind on püütud psühholoogiliselt tappa, Kroonika, 18.01.2010
*Галоян о русской сборной: я бы не стала обнулять их шансы, Delfi, 06.02.2011
*Galojan peitus kohtuistungi asemel kloostrisse!, Kroonika, 21.01.2010
*Anna-Maria Galojan ei jõudnud ristiema matustele , Kroonika, 11.02.2010
*Leinas Anna-Maria Galojani lohutasid delfiinid, Delfi, 18.02.2011
*Anna-Maria Galojan veedab sünnipäeva Buckinghami palees, Elu24, Postimees, 23.02.2011
----
Viimane publikatsioon ei ole õige koha peal ega hästi vormistatud. Andres 8. juuni 2011, kell 08:51 (EEST)
----
Huvitav, miks "poliitilise tegevuse" lõigus kaks paragrahvi kokku lykatakse? --Oop 19. jaanuar 2012, kell 14:23 (EET)

Mallis vist mingi viga sees.--WooteleF 19. jaanuar 2012, kell 14:25 (EET)
----
Varasta 60 kEURi, põgene vangistuse eest - ja teenid mitme ekraanitäie pikkuse pildiga artikli Vikipeedias.
Aga Eesti Teaduste Akadeemia akadeemikute loetelu on punasekirju. Ka teaduse aastapreemia saajad ei jõua Vikipeediasse. Kurb näha, et eesti Vikipeedias on kõmu-uudised nii tähtsad. 193.40.5.245 9. veebruar 2012, kell 08:52 (EET)

Jälgi rohkem reklaami. Tulevad need teadlased, tulevad. 8000 tykki korraga. --Oop 9. veebruar 2012, kell 10:25 (EET)

:Ma olen jällegi kurbe, et inimeste jaoks on teadlased nii tähtsad ja kõmu-inimestesse suhtutakse põlgusega.--WooteleF 9. veebruar 2012, kell 17:44 (EET)

::Ilmselt on kõige parem olla kõmuteadlane. --Oop 9. veebruar 2012, kell 18:46 (EET)
----
Kas meil peab olema artiklis loend kõigist artiklitest, mille AMG elu jooksul kirjutanud on? Äkki võiks ebaolulised ära kustutada või tõsta Anna-Maria Galojani teoste loendisse? --Oop (arutelu) 3. detsember 2012, kell 15:40 (EET)
----
"Elulooraamat, mis räägib sellest kuidas varastati 5 aastat (2007-2012) noore inimese elust." Tuleks neutraalsemalt ümber sõnastada või esitada tsitaadina, viidates allikale. Iseenesest oleks sobilik küll mainida, millist perioodi raamat kajastab.

Palun tee ümber. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2016, kell 23:57 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.anna-maria.ee/docs/5206121331015752.jpg
** In Anna-Maria Galojan on 2013-05-25 14:00:52, 404 Not Found
** In Anna-Maria Galojan on 2013-06-24 01:17:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.anna-maria.ee/docs/0007010531160900.jpg
** In Anna-Maria Galojan on 2013-05-25 14:00:52, 404 Not Found
** In Anna-Maria Galojan on 2013-06-24 01:18:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.netinfo.ee/smi/show/?rid=55784&dd=2009-04-03&query=%C3%E0%EB%EE%FF%ED
** In Anna-Maria Galojan on 2012-11-16 10:04:31, 404 Not Found
** In Anna-Maria Galojan on 2013-05-25 14:00:52, 404 Not Found
** In Anna-Maria Galojan on 2013-06-24 01:18:10, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ap3.ee/Default2.aspx?PaperArticle=1&code=3587/arv_kolumn_uus_358701
** In Anna-Maria Galojan on 2013-05-25 14:00:52, 404 Not Found
** In Anna-Maria Galojan on 2013-06-24 01:18:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ap3.ee/Default2.aspx?ArticleID=8e27cf1a-ae25-4d26-8485-a3f3c56c1d24
** In Anna-Maria Galojan on 2013-05-25 14:00:52, 404 Not Found
** In Anna-Maria Galojan on 2013-06-24 01:18:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://worldmags.net/men/2271-playboy-estonia-february-2009.html
** In Anna-Maria Galojan on 2012-11-16 10:04:30, 404 Not Found
** In Anna-Maria Galojan on 2013-05-25 14:00:55, 404 Not Found
** In Anna-Maria Galojan on 2013-06-24 01:18:44, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:19 (EEST)
----
Anna-Maria Galojani taheti Londonis arseeniga ära mürgitada. Mis põhivoolumeedia sellest midagi ei kirjuta? http://www.nelli.ee/news.php?nsID=da6ea77475918a3d83c7e49223d453cc&lang=est Velirand (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 13:14 (EET)

Ehk see väide ei leidnud kinnitust? Kuriuss (arutelu) 6. oktoober 2021, kell 23:50 (EEST)


Arutelu:Kaitseliidu Sakala malev

Kas malev peab suure tähega olema? --Epp 3. oktoober 2008, kell 15:19 (UTC)

Ametlikus nimes on suure tähega, aga muidu ei pea. Andres 3. oktoober 2008, kell 15:21 (UTC)

Siin lk 133 on öeldud, et 1925 mais nimetati Sakalamaa Malevaks, enne oli Viljandi Kaitse Malev. Kas õige? Adeliine 7. aprill 2015, kell 03:31 (EEST)


Arutelu:Adsele

Enamasti peetakse seda Kirde-Läti maakonnaks. --Metsavend 3. oktoober 2008, kell 16:00 (UTC)
Mis allikast see Adsele pärineb ja need teised nimed kah? Oleks viisakas teada. --146.255.183.175 10. veebruar 2019, kell 19:19 (EET)
Viimaste muudatuste juures on 2 olulist probleemi. Esiteks on enamus tekstist ilma viideteta usaldusväärsetele allikatele. Vikipeedias olevad väited peavad olema kinnitatud usaldusväärsete allikatega (Vikipeedia:Usaldusväärsuse tagamine). Seega tuleb leida viited või kui tegu on vikipedisti oma originaaluurimusega, siis avaldada see näiteks kusagil mujal, väljaspool Vikipeediat. Teiseks on osa teksti Adselega seotud vaid kaudselt. Taustainfo on omal kohal, aga kuna artikli teema on siiski Adsele, siis tuleks ka tausta avada niipalju, kui see on Adselega otseselt seotud. Näiteks on loomulik mainida Pihkvat seoses sellega, et Adsele kuulus selle mõjusfääri või oli naaber, aga Pihkva (Adselet mittepuudutavate) ajaloosündmuste kirjeldamine läheb teemast juba kaugele. Pihkva ajaloost saab kirjutada ja lugeda nt artiklites Pihkva vürstiriik ja Pihkva. Sellise kaugemalt seotud taustainfo kättesaadavaks muutmiseks ongi Vikipeedias kasutusel siselingid seotud artiklitele (nt seesama Pihkva vürstiriik). Piisab, kui vastavad lingid siia artiklisse lisada ning info jääb alles, aga põhiartiklit ennast ei koormata vähemolulise teabega üle. --Minnekon (arutelu) 26. juuli 2019, kell 00:23 (EEST)

Täiendan veel artiklit ja korrastan sealjuures viiteid. Joonistan ja lisan ka kaardi. Jah, osaliselt on tegemist originaaluurimusega, mille eesmärk on siduda piirkonna arenguloos erinevad sündmused ja etapid üheks tervikuks vastavalt nende toimumise järjestusele printsiibil põhjus-olukord-tagajärg, arvestades sealjuures teadaolevat loogilist protsesside käiku. Atselest, kui maakonnast saab siiski rääkida alates umbkaudu XI sajandist, kui arvatavasti tekkisid ka kihelkonnad ja maakonnad Eestis; kusjuures maakonna piirid on ainult aimatavad kaudsete tõendite alusel. Hoopis rohkem on võimalik rääkida tinglikust Atselest, kui muutuvast, arenevast ja liikuvast kultuuripiirkonnast, millele pani aluse läänemeresoome etnos, mis oma arengu algstaadiumis asetses tänapäevases Ida-Lätis, Pihkva oblasti lääneservas ja Kagu-Eestis ning mille asuala pidevalt ahenes gootide ja hunnide rände tulemusena liikumahakanud balti ja slaavi hõimude saabumise tõttu Atsele maarahva asuala piirimaadele. Need on väga olulised mõistmaks hiljem toimuma hakanud sündmusi. Ühtse tugeva maakonnana hääbus Atsele XIII sajandi alguseks venelaste ja latgalite survel, ning olles ilmselt Pihkva otseses mõjusfääris, mida on ka läti uurijad kinnitanud; ei leidnud enam isegi Hendriku Liivimaa kroonikas otseselt mainimist. Lõpuks jagati Atsele-ala 4 võimukeskuse vahel. Läti uurijad on muidugi püüdnud Atselet näidata, kui algselt latgalite osalusel tekkinud Kirde-Läti maakonda, mis tänapäeva Läti piiridest eriti kaugemale ei ulatu. Tõenäoline on siiski, et nii hilisemad võrukad, kui ka setod on needsamad muistse Atsele maarahva liikmed ja järeltulijad. Lihtsalt vaadeldav piirkond on liiga väike, mahutamaks oma territooriumile mitut eraldi läänemeresoome või muud rahvast. Sajandite jooksul on märgata protsessi, kus latgali ja slaavi krivitši hõimude survel tõmbus läänemeresoome Atsele maarahva asustus tagasi Väina jõe äärest ja ilmselt ka Velikaja idakaldalt nii põhja-, kui ka läänesuunas, liikudes tänapäeva Kagu-Eesti poole. Selle protsessiga on otseselt seotud ka Pihkva asula varasem ajalugu, mille asustus tollal oli paganlikku tšuudi-viikingi päritolu, ja mis allutati, hävitati ja taasasustati Kiievi-Vene vürstide retkede käigus XI sajandi algul. Nende retkede tõelist iseloomu on veel vähe uuritud ilmselt tänu vene ajaloo slaavi-kesksele ideoloogiale ja vaatepunktile, kuid ilmselt olid need ka omamoodi ristisõja-retked, millega piirkonnas loodi püsiv slaavi asustus ja kehtestati paganluse asemel õigeusk. Pihkvast kujunes aga hiljem Atsele vastase võitluse lähtebaas (õigemini vahepunkt Novgorodi vürstide ettevõetud aktsioonides). Kaheldav on ka läti uurijate poolt 1224 aasta lepingus 4 piirkonna (kihelkonna) paigutamine Lõuna-Atselesse, kuna külalokaliseeringud paigutuvad liialt lähestikku, ega saa moodustada seal piiratud alal nii palju kihelkondi. Pigem asus seal kaks kihelkonda (terra), ning kaks hoopiski ordualadest põhja pool tänases Kagu-Eestis ja Pihkva kandis, kuid selle probleemi uurimisega ma parasjagu tegelen. Muidugi saab ka Atselest kirjutada lühidalt ja konkreetselt, kuid see jääb üsnagi mittemidagiütlevaks ja väheseks, ega anna piirkonnast palju teavet.(Marrx (arutelu) 6. august 2019, kell 03:23 (EEST))

:Oma arvamuse avaldamine ja spekuleerimine sündmuste seotuse ja tõlgendusvõimaluste üle on huvitav, aga Vikipeedia kui entsüklopeedia pole koht selle avaldamiseks. Vaata Vikipeedia:Põhimõtted punkte nr 6 ("Artiklid peaksid sisaldama ainult materjali, mida on avaldanud usaldusväärsed allikad") ja 9 ("Ära väljenda algupäraseid mõtteid või uurimustulemusi") ning Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole ("Igal inimesel võib olla oma mõtteid, seisukohti, analüüse, hinnanguid, avastusi, teooriaid, hüpoteese, definitsioone jpm. Nende autoritel on neid võimalik avaldada vastavates ajakirjades ja teistes meediaväljaannetes. Vikipeediasse võib lisada üksnes piisavalt tõestatud ja kontrollitud materjali, millele on lisatud allikaviide.").

:Märkasin veel ühte probleemi. On lause: Võimalik, et merena on siin mõeldud Liivi lahte – ilmselt laskusid eestlased (tšuudid, Atsele maarahvas) regedega (suve ajal siis paatidega) mööda külmunud Koivat lääne poole või mööda Aiviekstet edelasse ning Väina jõe kaudu hõimuvendade liivlaste juurde. Selle järel on viide Valter Langi ja Heiki Valgu leheartiklile. Ma ei leia nende artiklist midagi Aiviekste ja Väina kaudu liivlaste juurde minekust ning suvel paatide kasutamisest. Samuti ei nimeta nad Adselest põgenenuid eestlasteks, vaid vastupidi, rõhutavad, et nad olid eestlastest erinev etnos. Taoline autoritele võõraste väidete omistamine on veel sobimatum kui originaaluurimuse avaldamine. --Minnekon (arutelu) 7. august 2019, kell 01:56 (EEST)

::Kohendasin viite parema koha peale, see lause ei olnud väga õnnestunud. Mina leidsin küll nende (Langi ja Valgu) artiklist viite - "«mereni», mere äärde või poole (kroonikas к морю) põgenemiseks võis mingi osa adsele maarahvast kasutada Koiva jõe jääteed", "Esiteks võib «mereni» jõudmine olla vaid retooriline kujund kaugete piirkondade tähistamiseks, pigem näitab see liikumissuunda", "Ree ja hobusega on võimalik ööpäevas läbida 70 kilomeetrit või enamgi", "Vene vägi viibis Otšelas nädala, siis polnud põgenike jälitajatel selle ajaga võimalik jõuda mereni ja tagasi. Oli võimalik küll ja lisaks jäi aega ka külade rüüstamiseks. Vaevalt aga tegeleti üksnes põgenike tagaajamisega, kui teel läände oli võtta mujaltki". Seletan lahti. Tollasest Atselest oli lähima mereni (Liivi laheni) jõudmiseks veeteena (külmununa või paatidega sõidetavana) 2 varianti: Koiva või Aiviekste. Esimene voolas Atsele läänepiiril ja teise soine valgala ulatus Edela- ja Lõuna-Atselesse. Sellele järeldusele on jõudnud ka lätlased oma kaartidega(https://lv.wikipedia.org/wiki/Atzele, http://turisms.balvi.lv/files/ATZELE.pdf) 1630. aastate kohta on olemas näiteks info, et lammutatavast Kulna (Gulbene) ordulinnusest saadud ehitusmaterjali veeti mööda Pedetsi ja Aiviekste veeteed Väina kaudu Riiga. Jah, Atsele piirkonnast sai ka Peipsi ja Narva jõe kaudu mereni (Soome laht), aga kuna tõenäoliselt sealtsuunast (Pihkva) saabused maale vene väed, siis põgenemissuunana on see ebatõenäoline. Põgenemise liikumissuunana on siis järelikult mere äärde jõudmiseks võimalikeim - läände mööda 2 veeteed. Mere, ehk siis Liivi lahe ääres elasid aga tollal juba liivlased. Mis etnost puudutab, siis see on kaunis laialivalguv mõiste tolle aja rahva või rahvahõimu, kui rahvuse kohta. Ühte keelt rääkiv rahvas oli eri suundadest mõjutatud ka eri kultuuridest ja eri sisserändajatest, ning siinkohal on raske tõmmata kindlaid piirjooni eri rahvaste vahel. Venelased nimetasid tšuudideks mitmeid soome-ugri rahvaid - eestlasi, "atsele maarahvast", aga ilmselt kohati ka vadjalasi, vepslasi ja liivlasi, kuid kõige enam tõenäoliselt ikkagi eestlasi või tänapäeva Eesti piiride läheduses elanud soomeugrilasi.

:::Sellised arutluskäigud on huvitavad ja võib-olla ka õiged, aga midagi pole parata, see on just nimelt Vikipeedia reeglitega vastuolus olev originaaluurimus - järeldused, mida ei sõnasta autoriteetsed allikad, vaid milleni Vikipeedia kirjutaja ise on jõudnud. Kui ükski allikas ei ütle, et Adsele põgenikud kasutasid Aiviekstet või et mindi liivlaste juurde, siis meil pole õigust seda siia artiklisse kirja panna. Sellekohaseid Vikipeedia reegleid tutvustasin ma juba ülalpool. Need reeglid võivad mõnikord tunduda ebaõiglased, aga nad eksisteerivad põhjusega, nende abil tagatakse artiklite sisu võimalikult kõrge kvaliteet. Autoriteetsed allikad, käesoleval juhul siis ennekõike vastava ettevalmistusega ajaloolased, on võrreldes Vikipeedia kirjutajatega üldjuhul pädevamad hindama, kui tõenäoline oli nt Aiviekste kasutamine. Kuigi mõnel juhul, võib-olla ka Aiviekste küsimuses, võib originaaluurimus iseenesest pädev olla, tooks selle lubamine kaasa pardaki. Ei saa teha nii, et igaüks kirjutab Vikipeediasse, mida heaks arvab, ja kui me ka korraldame siinsete kasutajate seas hääletuse Aiviekstet puudutava väite pädevuse üle, siis on selle tulemus sama väärtusetu kui Delfi online gallup küsimuses, kas kliimasoojenemine toimub või mitte. Kliimateema jäägu kliimateadlastele ja Aiviekste põgenemisteena kasutamine ajaloolastele. Mis puutub liivlaste näidet - kuigi see on justkui järeldus 1+1=2, mis ei saa kuidagi vale olla (v.a. juhul kui inimtühja kohta mindi), on see siiski sobimatu. Mereäärset geograafiat iseloomustab lisaks liivlaste kohalolule veel tuhandeid tunnuseid (männikud, liiv, tuul, kalurid, päikese tõusu-loojumise aeg jne). Kui neist üks esile tõstetakse, siis sel moel vaikimisi väidetakse, et see tunnus oli antud juhtumi kontekstis oluline, et adselelelased läksid mere äärde justkui liivlaste pärast (aga mitte nt sellepärast, et Riia lahe ääres loojus päike hiljem). See aga pole enam 1+1=2 järeldus, vaid nõuab ajaloolase autoriteetset kinnitust, et seda Vikipeedias kajastada saaks. --Minnekon (arutelu) 16. august 2019, kell 00:57 (EEST)
Ka Siksälä kalmest käivad eri aegadel läbi eri kultuurimõjutused, mis seovad sealseid asukaid eri suundadega. Jah, võibolla peaks olema eraldi artikkel "Atsele maakond" ja "Atsele kultuuriajalooline piirkond", viimane sobiks selle artikliga vast paremini. Viiteid ma muidugi täiendan veel, materjal on läbi töötatud, aga alati ei saa kohe kõigele ligi.(Marrx (arutelu) 14. august 2019, kell 16:37 (EEST))
Lisaksin siinjuures, et märkasin ka varasemas tekstis viga: ei Abelene, ega Abrene ei paigutu Ludza linna lähedale. Vähemalt mitte läti viki andmetel. Need 1224 aastal mainitud nimed paigutuvad üksteisele suhteliselt lähedale piirkonda, mis jääb Aluliinast ja Kulnast (Gulbene) kagusse Vilaka kanti. Lutsi (Ludza) piirkond tundub olevat selleks ajaks juba Atsele maakonnast (varasemast piirkonnast) välja langenud olevat, sest see läks Latgale kooseisus ordu alluvusse, kes sinna omale linnuse ehitasid.(Marrx (arutelu) 14. august 2019, kell 17:12 (EEST)))

See tuleks lahendada nii, et kirjutada a la: "Abelene ja Abrene on allika A väitel Ludza lähedal, allika B väitel X kohas." Kõigepealt on aga vaja leida see autoriteetne allikas B (läti vikis väitel viidet juures pole). Lähedus on seejuures suhteline mõiste, läti Vikis pakutud Abelene ja Abrene vasted pole Ludzast väga palju kaugemal kui Vilakast. --Minnekon (arutelu) 16. august 2019, kell 01:09 (EEST)

:Antud artikli probleem või teema häda ongi selles, et sellest pole ükski uurija kirjutanud kompleksset uurimust. Seda teemat on alati puudutatud möödaminnes või ääri-veeri seoses mingi teise asja uurimisega ja seejärel püütud siduda Atsele konteksti. Läti uurijad on seostanud seda Kirde-Lätiga ja latgalite osaga piirkonna ajaloos, eestlased rohkem seoses arheoloogia andmetega ja Eesti kagutipuga, venelased on samuti uurinud mõningaid muistiseid ja nentinud, et seal Pihkva oblasti lääneservas elasid tšuudid, kuid keegi pole üritanud analüüsida piirkonna ajalugu süviti ja täies ulatuses. Seda piirkonda pole suudetud või veel jõutud isegi kaardistada. Iga ajaloouurija, kes teemaga süvitsi tegeleb kujundab paratamatult oma pildi ja kannab seda ka artiklile üle. Selleks vikipeedia vikipeedia ongi, et igaüks saab siin arvamust avaldada ja artiklit kujundada, muidugi diskussioonis oma väited esitades ja neid tõendades. Me peame siiski fakte ka veidi jutuks siduma, vastasel korral ei paku see lugejale täit arusaamist. Ja kui leidub kindlaid ümberlükkavaid viidetega väiteid saab kohe parandused sisse viia. Entsüklopeedia sisu jaguneb täpsuse järgi reaalteaduslikuks, rakendusteaduslikuks ja humanitaarteaduslikuks temaatikaks. Viimane, eriti selle ajaloo-osa pakub sageli mitmeid tõlgendusvõimalusi. Neid kõiki võiks täiuslikus artiklis arvestada. Olukord on kujunenud nii, et enamikele väidetele leiab viiteid. Teine küsimus on nüüd viidete usaldusväärsus. On kujunenud tavaks pidada kõige usaldusväärsemateks algallikaid - vanu kroonikaid ja algdokumente. Samas on nende dokumentide tõlgendamine jällegi mitmete võimalustega, ka kroonikad ise on sageli tendentslikud ja kirjutatud ühe poole huvidest lähtuvalt. Nii oleks siis parem aluseks võtta praeguste ajaloolaste seisukohad, kuid ka need on sageli erinevad ja vastakad ja kirjutatud oma "rahvuslikest huvidest lähtuvalt". Mõnedes teemades aga neid seisukohti polegi. Keskmine vikipeedia lugeja ootab aga artiklist arusaadavat teksti. Vastasel korral ta eriti uuesti vikipeediat lugema ja kasutama ei kipu. Jah, oma arvamus tuleb viia minimaalseks, kuid millestki midagi peame me ometi arvama, eriti kui 1+1=2. Ajalooteaduses on paratamatult pooltõdesid, kuid vikipeedia võlu ongi selles, et alati saab operatiivselt parandada ja täiendada. Kas vikipeediakirjutamise eesmärk ongi saavutada täielikult akadeemiline tase? Vikipeedia on ka rahva entsüklopeedia. Niisiis tegelen veel viidete täiendamisega ja lähiajal lisan ka kaardimaterjali. Muudan ka teksti reaalteaduslikumaks.(Marrx (arutelu) 27. august 2019, kell 21:51 (EEST))

::Antud artikli probleem või teema häda ongi selles, et sellest pole ükski uurija kirjutanud kompleksset uurimust. Sellega olen täiesti nõus. Hea, et Heiki Valk on viimasel ajal võtnud sest teemast kirjutada, võib-olla avaldab kunagi ka eraldi põhjalikuma käsitluse Adselest.--Minnekon (arutelu) 28. august 2019, kell 18:34 (EEST)

::Me peame siiski fakte ka veidi jutuks siduma, vastasel korral ei paku see lugejale täit arusaamist. Jah. Peaasi, et me siin selle käigus fakte tõlgendama hakka ega väida midagi, mida faktid otsesõnu ei sisalda.--Minnekon (arutelu) 28. august 2019, kell 18:34 (EEST)

::On kujunenud tavaks pidada kõige usaldusväärsemateks algallikaid - vanu kroonikaid ja algdokumente. Mujal ehk küll, aga mitte Vikipeedias. Vaata: Vikipeedia:Usaldusväärsuse tagamine#Usaldusväärsed allikad, alg- ehk primaarsete allikate tõlgendamist tuleb siin vältida. Seega on õige su järgmine mõte:

::Nii oleks siis parem aluseks võtta praeguste ajaloolaste seisukohad, kuid ka need on sageli erinevad ja vastakad ja kirjutatud oma "rahvuslikest huvidest lähtuvalt". Ajaloolased ongi Vikipeedia jaoks "usaldusväärsed allikad", st mitte küll alati reaalselt usaldusväärsed, aga reeglina parimad allikad, mis meil on. Aga kui mõne ajaloolase kohta on tugevad tõendid, et ta pole neutraalne, siis võib muidugi ta kõrvalejätmist arutada.--Minnekon (arutelu) 28. august 2019, kell 18:34 (EEST)

::Jah, oma arvamus tuleb viia minimaalseks, kuid millestki midagi peame me ometi arvama, eriti kui 1+1=2. Minu silmis põhiprobleem hetkel ongi see, et oma arvamus pole kaugeltki miinimumini viidud. Kui ajaloolased pole Adselest pikemalt kirjutanud, siis vastavalt Vikipeedia reeglitele peame leppima, et see artikkel jääb lühikeseks ja kõiki erinevaid seisukohti ei saa ühtseks ladusaks jutuks siduda. --Minnekon (arutelu) 28. august 2019, kell 18:34 (EEST)

::... lähiajal lisan ka kaardimaterjali. Kuna olen ise ka kaarte teinud ja tean, et see võib aeganõudev olla, siis arutaks ehk enne läbi, mis sinna tuleb ja kas see ei sisalda originaaluurimusi. --Minnekon (arutelu) 28. august 2019, kell 18:34 (EEST)

::: Nõus! Kirjutan kaardimaterjali koha pealt eraldi.(Marrx (arutelu) 16. september 2019, kell 23:51 (EEST)) Mul on kuri kahtlus, et ürikus mainitud Berezne ja Pornuwe ei asunud mitte Lõuna-Atseles vaid hoopis Põhja-Atseles, olid vaidlusalused territooriumid Pihkvaga. Pornuweks on minu teada mõnes ladina ürikus samastatud Pihkvaga, mille nimi siis on kandunud üle ka linnalähedasele piirkonnale. On teada, et Riia piiskop üritas korduvalt Pihkvat enda võimu alla saada; kuna see aga ei õnnestunud, siis üritati endale haarata võimalikult rohkem maid Pihkvale lähemal. Pornuweks paigutuks siis hilisem Setumaa. (Ka seal vahetus Atselega seotud läänemeresoome rahvastik suures osas uusajal sõdade, nälja ja katku tulemusel slaavi päritolu rahvastiku vastu.) Keskaja lõpus on Rooma või Riia kirikuringkondades nenditud, et Pihkva (Pornuw) allutamise eesmärk jäi saavutamata. Bereznet on üritatud tõlgendada, kui kaasikumetsarikast kohta (Berjoza - kask), kuid vene uurijad on sealse viki andmetel tõlgendanud seda kui Kaldaäärset (Bereg). Berezje küla ja minu teada ka kunagine vald asub Peipsi ja Pihkva järve ühendava Lämmijärve ääres selle läänekaldal. Baltisaksa uurijad on paigutanud sinna Valgatabalve kihelkonna (või väikemaakonna). Berezne laiemas tähenduses oleks siis "kaldaäärne ja selle tagamaa" ning samastuks Valgatabalvega. Berezne ja Pornuw aga oleksid, kui Pihkvale lähimate piirkondade slaavipärased nimetused. (Setumaa ja Atselele lähema osa Vana-Võrumaa kultuuriline sarnasus ilmneb samuti H. Valgu Siksälä uurimuses.) Ka jaotub tollane Lõuna-Atsele piirkond veel tänapäevalgi asustus- ja põllumajandusmaade paiknemise järgi enamvähem kaheks metsade ja soodega eraldatud territooriumiks. Idapoolne on seotud Abrene nimega, läänepoolne kuni Kulnani (Gulbene) ulatuv võiks järelikult olla Abelene. Muidugi on siin tarvis veel täiendavaid tõendeid koguda. Setumaa kohta on vist ilmunud ka eraldi raamatuna ajaloouurimus, kuid ma ei ole jõudnud sellega veel tutvuda. Eelpoololev on muidugi kahjuks minu erauurimus. Nn. Keskmaa-Atsele on üsnagi kindlalt jaotunud olnud kaheks kihelkonnaks - Koivaliina ja Aluliina. See selgub ka analüüsides hilisemaid lossiläänide piirkonnaulatusi ja hilisemate kihelkondade piire. Oppekalni kihelkond on kuulunud Aluliina alla ja Koivaliina kihelkond on ulatunud Koiva jõe mõlemat kallast pidi tublisti Valga poole hõlmates vähemalt läänepoolse osa hilisemast Hargla kihelkonnast, kui mitte kogu kihelkonda. Eeldusel muidugi, et Atsele kihelkonnad on olnud enamvähem sama suured, kui Eesti kihelkonnad.(Marrx (arutelu) 17. september 2019, kell 00:40 (EEST))

::::Huvitavad ja uued ideed, samas kahjuks jah ühtlasi ka suuresti originaaluurimus. Need kohad, mis pole oma tõlgendus, saaks artiklisse siiski vast panna, kui leida juurde seda tõesti kinnitavad autoriteetsed allikad: Pornuweks on minu teada mõnes ladina ürikus samastatud Pihkvaga, mille nimi siis on kandunud üle ka linnalähedasele piirkonnale. Kust sa seda lugesid? Bereznet on üritatud tõlgendada, kui kaasikumetsarikast kohta (Berjoza - kask), kuid vene uurijad on sealse viki andmetel tõlgendanud seda kui Kaldaäärset (Bereg). Milline viki artikkel seda vene uurijate tõlgendust vahendab? --Minnekon (arutelu) 18. september 2019, kell 21:47 (EEST)

Porhuviks oli Pihkva piirkonda nimetanud, kui nüüd õieti mäletan, paavsti legaat Alessandro Possevino oma aruandes Vatikani, kus ta nentis, et kahjuks jäi see piirkond katoliku usule allutamata ja küsimus lõpliku lahenduseta. Possevino saadeti Liivimaale saamaks ülevaadet siin kujunenud olukorrast pärast esimest Liivi sõda. Liivimaa oli siis enamjaolt Poola krooni alluvuses. Lugesin seda minu arust Pihkva ajalugu käsitlevatest allikatest lähtudes venekeelsest Pihkva vikilwheküljest. Pean täpsemalt otsima. [[Marrx (arutelu) 19. aprill 2021, kell 10:25 (EEST)]] Marrx
Vabandust, Antonio Possevino Marrx (arutelu) 19. aprill 2021, kell 13:59 (EEST)


Arutelu:Ain Mere

Ilmneb, et tema nimi polnud Ain-Ervin Mere. Oli Ain Mere (sündinud Ervin Martson), sellest lähemalt siin--WooteleF 3. oktoober 2008, kell 20:51 (UTC)

See on vaieldav. 1 Djreichsfuhrer 3. oktoober 2008, kell 21:08 (UTC)

:Tõsi, tuleks leida mingid autoriteetsed allikad.--WooteleF 3. oktoober 2008, kell 21:10 (UTC)

::"Kui huvitab mis oli Ain Mere nimi ning millal - ERA f.495 n.1 s.147. Mere teenistuskiri. Seal on ka koopia perekonnaseisu tõendist. Samuti nime eestistamise kohta paber." http://www.militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?p=96205#96205 N.N. 8. veebruar 2009, kell 10:45 (UTC)

:::Ain-Ervinit (ega Ain-Erwinit) pole kunagi olnud. Ervin Martsoni nimi muudeti 22. veebruaril 1936 Ain Mereks. Palun artikli pealkiri ära muuta. "Olin päris noor poisike kui kuulsin seda nime kui vanaonud ja isa laua taga tarku jutte rääkisid." pole mingi argument. Nime muutmine on Võsaste raamatus, millele on viidatud artikli esimeses lauses. --193.40.110.5 28. august 2018, kell 14:22 (EEST)

:::Kordan, ja jäängi kordama, kuni selle kimääri Ain-Ervini õige nime alla panete. --193.40.110.5 15. september 2018, kell 13:15 (EEST)

::::Üksteist päeva möödas. Kordan, teisaldage artikkel õige nime alla (Ain Mere). --193.40.110.5 26. september 2018, kell 15:48 (EEST)

:::::Tänan. Visadus viib sihile. --193.40.110.5 29. september 2018, kell 11:47 (EEST)

[redigeeri]
Ain Merele allunud Eesti Julgeolekupolitsei ametnikest koosnenud 1942. aastal asutatud "erikohtud" langetasid tuhandetele inimestele surmaotsuseid, mis viidi täide 24 tunni jooksul. Ain Mere viis isiklikult läbi arreteeritute ülekuulamisi, millega käisid kaasas piinamised. 1942. aasta augustis loodi Mere otsesel osavõtul 30 km kaugusel Tallinnast Jägala koonduslaager, mis oli määratud spetsiaalselt juutide ja poliitvangide hävitamiseks. Oma käskkirjaga nimetas Mere selle laagri ülemaks Aleksander Laagi ja tema asetäitjaks Ralf Gerretsi. 1942. aasta septembri jooksul saabus Eesti Julgeolekupolitsei käsutusse kaks ešeloni Tšehhoslovakkia ja Saksamaa juute, kes olid määratud hävitamiseks. Major Mere viibis isiklikult Raasiku jaamas, kui ešelonid sinna saabusid, ning juhtis ise vangide selekteerimise ja hävitamise operatsiooni. 1942-1943 inspekteeris Mere mitmel korral Jägala laagrit ning andis komandandile juhtnööre vangide hävitamiseks. Mere ja Laak korraldasid Jägala laagris joominguid, kuhu lasti tuua laagris kinnipeetavaid naisi, kes pärast tapeti. Mere korraldusel valiti tema jaoks välja ja saadeti talle mahalastute riietusesemeid ja väärtasju.[4][5]

Antud tekst AEM poolt toimepandud  Inimsusvastastest kuritegudest on üldisest kontekstist väljarebitud ning jääb mulje, et ettevõetu oli AEM enda isiklik initsiatiiv, mitte osa Saksa Riigi antisemitsimipoliitikast, ja enne kui kustutada on viisakas paar sõna vaieleda või tegevust argumenteerida anonüümik..82.131.16.145
NOSSER 19. veebruar 2009, kell 08:20 (UTC)
----
Eesti sõjaväelane, auastmelt SS-Obersturmbannführer. - Eesti sõjaväes ju pole eales olnud sellist auastet.--WooteleF 19. veebruar 2009, kell 15:59 (UTC)
----
Osadel kahtluse alla seatud väidetel on ju allikas olemas.--WooteleF 13. aprill 2009, kell 20:09 (UTC)
Muutke siis pealkiri ära, ilma ümbersuunamiseta. Mina seda teha ei saa. --217.71.44.226 4. veebruar 2017, kell 21:35 (EET)

Mh, ümbersuunamine peaks ikka jääma. Andres (arutelu) 28. august 2018, kell 14:26 (EEST)
Leonid Barkovi raamatus "Mõrvarid ei pääse karistusest" (Tallinn 1966) on Suurbritannia keeldumisel Ain Ervin Mere väljaandmiseks mitte asjaolu, et tema üle tagaselja peetud kohtuistungil esitatud tõendid olid mitteküllaldased, vaid esmaselt see, et Suurbritannia ei tunnustanud Eesti Vabariigi inkorporeerimist Nõukogude Liitu. Kui Suurbritannia soovinuks tugineda üksnes asjaolule, et kohtuistungil uuritud tõendid olid süüdimõistmiseks ebapiisavad, tulnuks Suurbritannias algatada menetlus Mere suhtes tehtud kohtulahendi tunnustamiseks UK poolt, mis aga olnuks pikaajaline protsess ning nõudnuks ulatuslikke ressursse. Lihtsam oli asja põhjendada vajaliku NSVL jurisdiktsiooni puudumist Ain Ervin Mere surmamõistmisel ning keelduda väljaandmisest tolsamal põhjendusel. --2001:7D0:8415:1C80:4426:F45D:622B:17C2 27. mai 2022, kell 11:36 (EEST)

Mere roll inimsusevastastes kuritegudes okupeeritud Eestis


Arutelu:Ametlik keel

Päris hea töö, aga siin on veel probleeme.
Erinevalt riigikeelest ei ole ametlik keel otseselt seotud ühe kindla rahvuse ega kultuuriga (ei ole või ei pruugi olla rahvuskeel).

See ei ole hästi arusaadav ega minu meelest ka mitte päris täpne. Minu meelest on kõik ametlikud keeled peale ladina keele ka mingi rahvuse rahvuskeeled. Ja otsene seotus kindla rahvuse või kultuuriga tundub liiga ebamäärane ega saa iseenesest olla ametliku keele ja riigikeele eristamise kriteerium. Seda tuleks  täpsemalt sõnastada. Andres 5. oktoober 2008, kell 06:40 (UTC)
Ah jaa, on ka organisatsioonide (näiteks ÜRO) ja ürituste (näiteks kongresside, konverentside) ametlikud keeled. Andres 5. oktoober 2008, kell 06:41 (UTC)
Kas USA-s ei kasutata ametlike toimingute läbiviimisel mingit keelt? See, mida siin öelda tahetakse, ja ametliku keele definitsioon on omavahel vastuolus. Peaks mõtlema, kuidas definitsiooni täpsustada. Andres 5. oktoober 2008, kell 06:43 (UTC)
Kas öelda siis, et ei pruugi olla kohalik rahvuskeel? Või üldse eemaldada?Myriwe 5. oktoober 2008, kell 15:02 (UTC)

Panin selle sõna juurde, nii on parem küll. Andres 5. oktoober 2008, kell 15:40 (UTC)
Eemaldain lingi, kuna see ei vii leheküljele, mis käsitleb riigikeelt ja ametlikku keelt:
Riigikeel ja ametlik keel

Ametlik keel ehk ametikeel on keel, mida kasutatakse riigis või muul territooriumil ametlike toimingute läbiviimisel. Erinevalt riigikeelest ei ole ametlik keel otseselt seotud ühe kindla rahvuse ega kultuuriga (ei ole või ei pruugi olla kohalik rahvuskeel). Eestis on peale riigikeele ametlikuks keeleks eesti viipekeel.
Euroopa Liidus on kasutusel 23 ametlikku keelt: bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, iiri, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, soome, slovaki, sloveeni, taani, tšehhi ja ungari.
Ameerika Ühendriikides puuduvad ametlikud ja riigikeeled.

* Riigikeel
-----
Minu meelest on pool artiklist teemast mööda. Andres (arutelu) 8. mai 2019, kell 15:12 (EEST)