Arutelu:Jaapan

''Kaug-Idas Aasia maailmajaost idasse jääv saarekeisririik''
Kas Jaapan ei kuulugi Aasia maailmajakku? Mida tähendab "saarekeisririik"? [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 11:15, 16 Apr 2005 (UTC)

Keiserliku perekonna liikmetest saab üksikasjalikumalt kirjutada igale isikule pühendatud artiklis. Siia ei mahu nii üksikasjalik esitus ära. Andres 29. oktoober 2006, kell 21:55 (UTC)
Parem?

Jah, pisut parem. Selles artiklis siin peaks olema mingi kokkuvõte. Ma ei ole kindel, kas peaks olema eraldi artikkel keiserlikust perekonnast, aga iga keiserliku perekonna liikme kohta peaks olema eraldi artikkel, millele saab teha lingi. Mõne kohta on see artikkel ka juba olemas.

Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda  ~ . Andres 30. oktoober 2006, kell 13:01 (UTC)
Ott 30. oktoober 2006, kell 15:44 (UTC)Tegin kuidagi ära.

Tabelis on öeldud, et Jaapan iseseisvus umbes 660 eKr. Kelle võimu all ta siis enne seda oli? Andres 6. november 2006, kell 19:28 (UTC)
Pigem on jutt keisririigi asutamisest.

: Teen ettepaneku see lahter välja jätta või ümber nimetada. Andres 7. november 2006, kell 08:51 (UTC)

:: Arvan, et selle kuupäeva – 11. veebruar 660 e.m.a. – võiks alles jätta, sest see on siiski Jaapani riigi „sünnipäev“ (tähistab Jaapani keisridünastia müütilist algust). Muidugi tuleks see ümber nimetada, näiteks „riigi asutamiseks“. Kumori 21. mai 2011, kell 19:06 (EEST)

Kalasöömise iseloomustamiseks ei piisa sellest, kui yteldakse, et kalu pyytakse niipalju ja imporditakse naapalju. Tuleks lisada ka ekspordiandmed.
Energeetikalõiguga seoses palun meeles pidada, et eesti keeles eraldatakse tuhanded väiksematest numbritest tyhikuga, komakohad täisarvudest aga komadega. Mitte punktidega. --Oop 6. november 2006, kell 20:54 (UTC)

Eestlased on nii meeste kui naiste sumos vähemalt Euroopa tasemel arvestatavad tegijad, meie mehed jagasid 1998. aasta maailmameistivõistlustel Tokyos USA-ga kolmandat kohta. Võitsid ootuspäraselt jaapanlased ja teise koha said soomlased. Judot on Eestis harrastatud aastakümneid ja 2000. aasta Sidney olümpiamängudelt tõi Indrek Pertelson ära hõbemedali.

Välja tõstetud. Andres 7. november 2006, kell 16:11 (UTC)
Kui on juba piisavalt julgust võetud, kaob ka esinemiskartus.

Välja tõstetud. Andres 7. november 2006, kell 16:12 (UTC)

Järgnev on selgitusteta välja jäetud.
Andres 7. november 2006, kell 16:35 (UTC)

Jah, kui ei anta aega selgitust kirjutada. - Urmas 7. november 2006, kell 16:37 (UTC)
Aastaaegade tekst ei puutu kindlasti mitte loodusteadustesse, tegemist on ilukirjandusliku kirjeldusega. Loodusgeograafiliselt vale osa kustutasin. - Urmas 7. november 2006, kell 16:37 (UTC)
====Aastaajad====
Kevadel (haru) õitsevad ploomid ja metsikud kirsid (sakura). Kirsiõite ilu nautimine on jaapanlaste seas väga populaarne ajaviide, nende õitsemise ajal võib iga päev ilmateadetest kuulda, millises piirkonnas kirsid parajasti õitsevad. Jaapanlased sõidavad kirsiõisi vaatama perekondade ja sõprade seltsis ja peavad kirsipuude all väikseid pidusid. See komme, mida nimetatakse hanami, meenutab suuresti eestlaste jaanipäeva tähistamist.
Suvi (natsu). Juuni algusest kuni juuli keskpaigani on ilmad  ja niisked, sajab palju vihma. See periood, mida nimetatakse tsuyu, on väga kasulik riisipõldudele. Parim osa suvest kestab vihmaperioodi lõpust juuli keskel kuni septembri keskpaigani. Kui Hokkaidō välja arvata, siis on ilmad sel ajal palavad ja suhteliselt niisked, kuigi vihma enam vägai palju ei saja. Taifuunid on sagedasemad augusti teisel poolel ja septembris.
Sügise (aki) lähenedes temperatuur langeb ning ilm muutub selgeks ja jahedaks. See on väga ilus aastaaeg, loodusesse ilmuvad kaunid sügisvärvid ja nagu kevadel imetleti kirsiõisi, käiakse sügisel vaatamas leekivpunaseid vahtralehti.
Talvel (fuyu) on Jaapani põhja- ja lääneosas ohtralt lund ja peetakse lumepidusid. Kõige kuulsamad on Hokkaido pealinna Sapporo lumefestivalid, kus üle kogu maailma kokku tulnud kunstnikud ehitavad fantastilisi lumelinnu.

Siin on kombineeritud loodus ja kultuur. Andres 16. märts 2011, kell 09:14 (EET)

:: Samas vaimus, st loodust ja kultuuri kombineeriv on ka alajaotus "Taimed ja loomad":
Taimed ja loomad
Mitmekesise kliima tõttu on ka Jaapani taimestik väga liigirikas. Mitmetel taimedel on tähtis koht Jaapani kultuuris. Kirsiõied, mille ilu kestab ainult mõned päevad, sümboliseerivad elu ja maailma muutlikkust. Mänd on kujunenud pikaealisuse sümboliks ja bambus oma tugevuse ja paindlikkusega on eeskujuks, kuidas elus raskusi ületada.
Kuigi Jaapanis on väga palju väikesi loomaliike ja putukaid, on seal vähe suuri imetajaid. Praegu on mägedes elav karu Jaapani suurim loom, kuigi kunagi elasid seal ka elevandid. Leidub ka rebaseid ja kährikkoeri, kes hulguvad talude ümbruses ja kes on tegelasteks jaapani muinasjuttudes.

::Ilus tekst, ehk liigagi ilus, nii et ta ei haaku hästi eelneva kuiva geograafilise kirjeldusega.  Kumori 28. mai 2011, kell 21:12 (EEST)

::: Just. Kahju muidugi, kui neid asju ei saa artiklis kuidagi kasutada. Andres 28. mai 2011, kell 21:31 (EEST)
Ma arvan, et see materjal enam-vähem sobiks kultuuri jaotisse, võib-olla ka eraldi kultuuri artiklisse. Seal võiks olla eraldi alaosa kultuuri ja looduse seose kohta. --Andres (arutelu) 27. mai 2024, kell 15:32 (EEST)

124.100.242.24 on teinud palju muudatusi, minu arvates kõik küll pole õige. Kas ikka elektrienergia tootmise, impordi ja ekspordi juures peab kirjutama patareide ekspordist jne. Valju 2. detsember 2006, kell 18:31 (UTC)

See artikkel tuleb niikuinii põhjalikult toimetada. Minu meelest peaks sellelt kasutajalt blokeeringu maha võtma. Tema jutt ei sobi küll hästi Vikipeedia formaati, aga igatahes on see terane. Andres 2. detsember 2006, kell 21:42 (UTC)
----------------------------------
See viide  "Vaata ka" on öudsalt funktsionaalne.Tema abil annab hulga erinevat materjali  kokku seostada.--VanemTao 11. detsember 2006, kell 19:52 (UTC)
----
rahvaarv = 127 214 500 (2003), rahvastiku tihedus 336,7
Andres 3. september 2007, kell 05:20 (UTC)
----
"Haldusjaotuse" kaart on vale. Vaata pildi arutelu. Andres 21. aprill 2008, kell 18:45 (UTC)
----
Jaapanis puudub ühtne koolivorm gakuran ja seifuku.

Mis see lause tähendab? Andres 27. aprill 2008, kell 10:39 (UTC)
----
Asendikaardil on praegu märgitud ka Jaapani nõudlusalad, aga sellisena pole kaart arusaadav, kui just pole võimalik vastavat pildiallkirja tekitada. Andres 22. aprill 2009, kell 21:02 (UTC)

Tahtsin just sama öelda. Andres 15. september 2010, kell 11:08 (EEST)
See artikkel on turisti seisukohalt kirjutatud, kui seal ei oleks neid lisandeid, et nt uue aasta osa juures, et "sellel ajal pole Jaapanis midagi teha", siis oleks täitsa korralik artikkel.
----
Minu arvates ei sobi majanduse alla spetsiifiline jutt 90ndate majandusest, kui puudub mingi teave kasvõi 00ndate kohta. Alts 23. jaanuar 2011, kell 23:11 (EET)

Kuhu see siis panna? Artiklit tuleb täiendada, ja kui koguneb rohkem materjali, saab luua lehekülje Jaapani majandus. Andres 24. jaanuar 2011, kell 00:24 (EET)
----
Pole selge, kas niisugune pikk sissejuhatus on parem. Mulle isiklikult tundub see liiga pikk. Ja mina isiklikult ei paneks sissejuhatusse asju, mis nõuavad palju viiteid. Andres 21. mai 2011, kell 18:05 (EEST)

Midagi vahepealse pikkusega? Jätta välja näiteks ajalooline taust + näitajad nagu imikusuremus ja tapmiste tase? --Kumori 21. mai 2011, kell 18:24 (EEST)

: Wikipeedia põhimõtete kohaselt peaks sissejuhatus olema üldine sisu kokkuvõte. Selliste suurte artiklite nagu nt. Jaapan puhul ei saa ka sissejuhatus mõne sõnaline olla. Kuna sissejuhatus on idee poolest sisu kokkuvõte, siis peaks seal leiduv olema oluliselt pikemalt lahti kirjutatud ja ka viidatud artikli ülejäänud osades. Selle pärast võib viitamisse sissejuhatuses minu hinnangul natuke leebemalt suhtuda, samas on viiteid võimalik lisada ka sissejuhatusse endasse (nagu inglise keelses Vikipeedias ka tehtud on). Praegu on artikli sissejuhatus kokkuvõtlik, üsna optimaalse pikkusega ja minu hinnangul väga hea.--Kyng 21. mai 2011, kell 20:12 (EEST)

:: Minu meelest on pigem kogu artikkel sisukokkuvõte, millest viivad lingid põhjalikuma esitusega artiklite juurde. Sissejuhatus peaks minu meelest kindlasti sisaldama asukoha kirjeldust ning pindala ja rahvaarvu. Ülejäänu võiks minu meelest sisaldada valitud ilmekaid fakte, mis annavad riigist mingi pildi. Häda on aga selles, et nende valik on tahes-tahtmata subjektiivne. Sisukokkuvõtet minu meelest teha ei saa, sest artikkel sisaldab palju fakte, mida ei saa lühidalt kokku võtta.

:: Arvan ka nii, et kui põhitekstis on viited olemas, pole tarvis neid korrata. Samas suhtes on minu meelest kogu artikkel ja seda süvendavad artiklid. Andres 21. mai 2011, kell 20:47 (EEST)

::: Lühendasin sissejuhatust. Eks hiljem, kui terve artikkel läbi vaadatud/ümber kirjutatud, saab seda veel parandada. Kumori 21. mai 2011, kell 23:14 (EEST)

:::: Muidugi. Väljavõetud osad võib siia ümber tõsta, et neid oleks hiljem hõlpsam kasutada. Andres 22. mai 2011, kell 00:44 (EEST)

:::::  Arheoloogilised leiud näitavad, et inimasustuse ajalugu Jaapanis ulatub koguni nooremasse paleoliitikumi. Jaapani esmamainimine leidis aset 1. sajandil m.a.j. Hiina ajaloolistes dokumentides. Jaapani ajaloo iseloomulikuks jooneks on olnud mõjutused teistelt rahvastelt, millele on järgnenud pikad suletuse perioodid. 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi alguses saavutatud võidud Esimeses Hiina-Jaapani sõjas, Vene-Jaapani sõjas ja Esimeses maailmasõjas andsid Jaapanile võimaluse üha kasvava militarismi perioodil oma impeeriumit laiendada. 1937. a alanud Teine Hiina-Jaapani sõda kasvas üle osaks Teisest maailmasõjast, mis lõppes 1945. a tuumapommide heitmisega Hiroshimale ja Nagasakile. Alates parandatud põhiseaduse vastuvõtmisest 1947. a, on Jaapan jäänud unitaarseks konstitutsiooniliseks monarhiaks, mille eesotsas on keiser ning valitav parlament (ingl. k. Diet, jaap. k. 国会 Kokkai).

::::: Majandusliku suurriigina on Jaapani majandus nominaalse SKT ja ostujõu pariteedi järgi maailmas suuruselt kolmas. Samuti on ta maailma suuruselt neljas eksportija ning suuruselt neljas importija. Kuigi ametlikult on Jaapan loobunud õigusest pidada sõda, peab ta ülal relvajõudusid enesekaitseks ja rahuvalveks. Singapuri järel on Jaapanil madalaim tapmiste (sh tapmiskatsete) tase maailmas. Nii ÜRO kui ka Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul on jaapanlaste oodatav eluiga kõrgeim kogu maailmas. ÜRO andmetel on Jaapanil kolmas madalaim imikusuremus.  Kumori 22. mai 2011, kell 11:54 (EEST)
----
On vist üsna ilmne, et artikli ülesehitust tuleks muuta. Praeguse artikli rõhuasetus tundub kummaline: ajaloost pole kõige väiksematki kokkuvõtet (on vaid viide eraldi Jaapani ajaloo lehele), samas on üks suuremaid alajaotusi pühendatud erinevatele tähtpäevadele (pigem võiksid just need olla eraldi artiklis). Kirjandust on selle lühikese artikli kohta käsitletud suhteliselt pikalt, aga see käsitlus lõppeb 14. sajandiga, justkui poleks Jaapanis muud kirjandust kui klassikaline kirjandus. Minu meelest võiks artikli uuesti ülesehitamisel vabalt võtta eeskuju ingliskeelsest versioonist.  Kumori 22. mai 2011, kell 11:59 (EEST)

Artikkel on pooleli, paljudest asjadest pole lihtsalt jõutud veel üldse kirjutada. Minu meelest ei tohiks midagi välja võtta, vaid lihtsalt puuduvaid osi juurde kirjutada. Iga teema kohta võib ka pikemad artiklid ette näha, aga kokkuvõte peab ka siia jääma. --Epp 22. mai 2011, kell 12:36 (EEST)

: Arvan, et nii "Jaapani kirjandus" kui ka näiteks "Tähtpäevad Jaapanis" võiks küll täitsa omaette artiklid olla - ja nendes saaks ära kasutada ka praeguses artiklis olevat teavet (nii et kaotsi ei läheks midagi). Riigi ülevaateartiklisse terveid alajaotisi selle maa kirjanduse üksikteoste kohta ikka ära ei mahuta.  Kumori 22. mai 2011, kell 13:31 (EEST)

:: Jah, aga ära neid enne siit ära kustuta, kui need artiklid tekivad. Võid ju oma tõlgitud jutu iga alajaotuse algusse lisada. Artikli sisu (ega ka talgutõlge) ei pea olema sõna-sõnalt inglise viki koopia. --Epp 22. mai 2011, kell 16:22 (EEST)

::: Jaa, mulle hakkab vaikselt koitma, kui eriline siinse tõlketöö iseloom on. Aga küll ma selle ebatavalise žanriga ära harjun ;)  Kumori 22. mai 2011, kell 17:55 (EEST)
Küsimus: kas on üldse mingid kokkulepitud reeglid riike kirjeldavate artiklite ülesehitamiseks? Näiteks algavad ingliskeelsed riigiartiklid enamasti ajaloolise ülevaatega, eestikeelsed aga loodusgeograafilise kirjeldusega... Tuleks sellest traditsioonist kinni pidada? Kumori 22. mai 2011, kell 12:20 (EEST)

Jah, eeskujuks sobib Norra. --Epp 22. mai 2011, kell 12:31 (EEST)

: Selge. Tänan info eest! Kumori 22. mai 2011, kell 13:34 (EEST)
----
Paar kommentaari 2. alajaotuses ("Asend ja suurus") tehtud muudatuste kohta:
* „mida tuntakse ka Jaapani kodusaartena“ jätsin välja, sest Home Islands on pigem ajalooline termin – seda kasutati Jaapani nelja peasaare kohta II ms lõpul
* saarte arv: Erinevad allikad annavad erinevaid andmeid. Sõltub ilmselt sellest, kui suurt maalappi saareks peetakse. Jätsin praaegu alles 6852, sest see oli arv, mida kohtasin kõige sagedamini, ning ainuke arv, mille puhul õnnestus välja selgitada, kui suurt „saart“ on saarena arvestatud.
* Sõnastasin ümber Kuriili saarte küsimuse. Jätsin välja „Venemaa poolt okupeeritud“, sest see väljendab subjektiivset hinnangut. Venemaa ju usub, et need saared kuuluvadki õigusega talle. Kumori 24. mai 2011, kell 17:48 (EEST)
----
Sendai maavärin või Tōhoku maavärin? Ingliskeelses wikis on Tōhoku, eestikeelses Sendai... Ise eelistaksin Tōhokut, sest Tōhoku hõlmab tervet piirkonda, mis maavärinas kannatada sai, Sendai vaid linna. Kumori 28. mai 2011, kell 10:20 (EEST)

Ma pooldan seda muudatust, aga arutama peaks vastava artikli arutelulehel. Andres 28. mai 2011, kell 10:34 (EEST)
----
Hokkaidō talve kohta vist ei maksaks öelda, et temperatuur langeb kuni −40° C. Mitte et seda kunagi juhtunud poleks (mõnel rekordiliselt külmal talvel võib ju ette tulla), aga tüüpiline on siiski talvetemperatuur umbes -5 kuni -10 °C. (Vt. Hokkaidō või nt http://www.sapporo.world-guides.com/sapporo_weather.html)  Kumori 28. mai 2011, kell 19:39 (EEST)

Nõus. Võib ju mainida keskmist ja maksimaalset temperatuuri eraldi, aga ma pole kindel, kas see siinses artiklis on vajalik. Võib-olla siiski, sest tegu on Jaapani kõige külmema kohaga. Andres 28. mai 2011, kell 21:29 (EEST)
----
Jaapan olevat inimeste arvates maailmale kõige parema mõjuga (link)--MärgRätik (arutelu) 15. mai 2012, kell 15:28 (EEST)
-----
----
Siin oli enne nii:

Nafta ja naftatoodete puhul on impordi osatähtsus 99,7%.
See võis olla kohmakas, aga vähemalt kuidagi arusaadav. Nüüd on:

Nafta ja naftatoodete impordi osatähtsus on 99,7%.
See ei ole üldse arusaadav. Andres (arutelu) 6. mai 2016, kell 11:47 (EEST)
 Nende seas on Okinawa saar, mis paikneb Kyūshū saarest lõunas, ulatudes Taiwani saareni.
Nagu Hiiumaa ulatub Bornholmini? --Wkentaur (arutelu) 25. mai 2024, kell 07:09 (EEST)

Midagi sarnast on ka esimeses lauses:
ulatub Ohhoota merest põhjas Ida-Hiina mere ja Taiwanini lõunas

See on raskesti loetav ja ebaülevaatlik. Mis on Taiwanini ulatumine? Kas see puudutab kuidagi merepiiri? Kusjuures asendikaardil ei ole Taiwanit näha. --Andres (arutelu) 27. mai 2024, kell 15:42 (EEST)
----
Jaapani nime kirjutatakse märkidega, mille tähendus on "päikese allikas", mispärast mõnikord kutsutakse Jaapanit ka tõusva päikese maaks.

Kahtlen selles, et sellepärast kutsutakse. Küllap seos on teistsugune. --Andres (arutelu) 27. mai 2024, kell 16:00 (EEST)


Arutelu:Peeter I

Millal Peeter I kuningas oli? Siim 20:29, 16 Apr 2005 (UTC)

Võiks muidugi ka kategooria tsaarid, keisrid jms. teha aga kas on mõtet? Õigem vast oleks kuningate kategooria nimetada monarhideks --Boy 20:34, 16 Apr 2005 (UTC)

Kas peaks ehk olema "Venemaa tsaari" asemel "Vene tsaar"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. november 2005, kell 19.40 (UTC)

Piibli Iisak (Aabrahami poeg) käändub "Iisaki". Võib-olla oleks pühaku nimi õigem kirjutada "Isaak". Aga teatmeteostes kirjutatakse "Iisaku katedraal". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. november 2005, kell 22.00 (UTC)

Minu meelest tsaari perekonnaliikmete puhul perekonnanime ei kasutata. Andres 6. oktoober 2008, kell 13:36 (UTC)
Võib-olla...... aga ainult ees- ja isanimi tundub kuidagi poolikuna, pikalt nimevarjandilt või ju alati teha ümbersuunamise lühivariandile, et saaks vaadata mõlemal viisil, lühinimi tundub nagu Oru Pearu, koer Pauka vms. ja ei jäta muljet teaduslikust lähenemisest teemale. NOSSER 6. oktoober 2008, kell 13:56 (UTC)

Ümbersuunamine tuleb teha just pikalt variandilt lühikesele. Teksti sees kasutatakse reeglina lühikest varianti. Andres 6. oktoober 2008, kell 13:58 (UTC)

Louis XVI nimetati pärast kukutamist kodanik Louis Capet'ks ja Nikolai II alampolkovnik Nikolai Romanoviks. Minu arust valitsejate ja nende lähisugulaste perekonnanimega nimetamine on nende alandamiseks mõeldud.

Võtsin selle välja, sest see oli ebasobivas kohas ning pole selge, kas sellist artiklit on tarvis. Andres 3. veebruar 2009, kell 09:44 (UTC)

Rõhumärke vene keeles mitte panna, sest see on eksitav. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. juuli 2009, kell 18:34 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://it.stlawu.edu/~rkreuzer/soarweek1.htm#page%20menu
** In Peeter I on 2013-06-24 12:50:07, 404 Not Found
** In Peeter I on 2013-07-06 18:36:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:37 (EEST)


Arutelu:Tartu Ülikool

Tartu Ülikool on vanim ja suurim Eestis tegutsev ülikool
Mis parameetri järgi hinnatakse ülikooli suurust? Tudengite arv, eelarve, teadustöö maht, õppejõudude arv, peahoone kõrgus? Ma ei ole kindel, kas Tartu Ülikool on suurem kui Tallinna Ülikool. Siim 09:12, 17 Apr 2005 (UTC)
Muidu see logo mis siin on, on vananenud ja pole enam kasutatamiseks.

Vana logo võiks allpool samuti näidata. Andres 8. veebruar 2006, kell 21.04 (UTC)

kuulub ülikool 36 Euroopa ülikooliga Coimbra gruppi.

Kas Coimbra grupis on 36 ülikooli või peale Tartu Ülikooli veel 36 ülikooli? Kas see nimekiri on kinnine? Andres 12. august 2006, kell 10:57 (UTC)

: Hetkel on Postimehe andmetel grupis kokku 37 ülikooli. kindlasti ei ole nimekiri kinnine, kuid sinnapääsemiseks peab nähtavasti olema täidetud mingid tingimused... avjoska 12. august 2006, kell 11:02 (UTC)

:: Ma küsin sellepärast, et praegune sõnastus on kahemõtteline. ~Muudan siis sõnastust. Aga probleemiks jääb see, et arv võib muutuda. Sellepärast oleks ehk parem arv siin üldse ära jätta. Andres 12. august 2006, kell 11:05 (UTC)

Magistriõppe jaoks tuleb teha eraldi lahter. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. oktoober 2008, kell 14:01 (UTC)

Minu ettepanek on taastada ajaloo alajaotuse endine kuju ning panna allikas välislinkide alla. Keegi ei jõuaks asja ruttu korda teha. Andres 26. november 2008, kell 11:22 (UTC)

Ilmselt küll. Soovitus NOSSERILE: tee tekst enne oma arvutis valmis ning siis kopeeri siia.--WooteleF 26. november 2008, kell 11:27 (UTC)

:: Kui see on Teie kindel soov ja tahtmine, siis allun enamlaste survele....., et oleks korretne artikkel.NOSSER 26. november 2008, kell 12:23 (UTC)

1920. aastal rektoriks valitud Henrik Koppel algatas traditsiooni, mille järgi enamiku ülikooli rektorite perekonnanimi algab K-tähega.

Kahemõtteline või pigem vale sõnastus. Aga kas seda siia üldse tarvis on? Puudub ka selge seos eelmise lausega. Andres 17. veebruar 2009, kell 17:26 (UTC)

See, et ülikool asutati 1632, ei ole fakt. Pigem tuleks kirjutada, et praegust ülikooli on kombeks samastada 1632 avatud õppeasutusega. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. veebruar 2010, kell 07:52 (UTC)

Alajaotus "Avalikud arvustused" on kõlbmatu. Andres 7. juuni 2010, kell 12:40 (EEST)

Kas paljas kriitika oleks parem ? suwa 7. juuni 2010, kell 14:25 (EEST)

: Mis mõttes paljas kriitika? Andres 10. juuni 2010, kell 01:33 (EEST)

* 2010.a. juhendajate tegevus on küsitav –  Nils Niitra, 05. juuni 2010, Vilets bakalaureusetöö põhjustas ülikoolis tormi
Sellisel kujul ei sobi, võtsin selle välja. Andres 10. juuni 2010, kell 01:33 (EEST)
Siin oli enne mainitud õppeprorektor Birute Klaasi. See kuulub teema juurde küll, kuigi oli võib-olla vales kohas. Andres 3. jaanuar 2011, kell 23:06 (EET)
----
Tartu ülikooli ja Academia Gustaviana identsus ei ole ajalooline fakt. Minu arust ei tohiks seda siin nii esitada. Andres 2. juuli 2011, kell 20:38 (EEST)

Hm. Ma ytleks, et see on yldlevinud seisukoht. Kas sel juhul võiks tuua vastuargumendid lõiku lõpuks eraldi alalõigus? Põhimõtteliselt on muidugi kõik ajaloolised faktid ideoloogilised. (On inimesi, kelle arvates ei ole TY A.G. järglane. On inimesi, kelle arvates praegune Venemaa ei ole NSVLi järglane. On inimesi, kelle arvates praegune Eesti Vabariik ei ole EW järglane. Kuidas faktilisus nendega suhestub? Misasi on yldse ajalooline fakt?) --Oop 3. juuli 2011, kell 19:06 (EEST)

: No ma ei tea. Minu meelest on ilmne, et 1802. aastal avati uus ülikool, mis polnud identne Rootsi-aegse ülikooliga. Kas tsaariajal keegi rääkis, et see ülikool asutati 1632? Minu meelest on olukord sarnane Eesti Teaduste Akadeemia olukorraga.

: Mis on üldiselt ajalooline fakt, seda ma ei tea. Toetun ainult oma intuitsioonile. Ma ei kujuta ette, kuidas aus inimene sellist samasust faktiks saab pidada.

: Vikipeedia peab kindlasti kirjutama, et Tartu Ülikool peab enda asutamise ajaks 1632. aastat ning samastab end Academia Gustavianaga ning selline samastamine on üldiselt aktsepteeritud. Aga see ju pole fakt, et need õppeasutused on identsed.

: Kui sel teemal on diskussioon olnud, tuleb seda refereerida. Samuti tuleks kirjeldada, kuidas selline seisukoht tekkis.

: Õigusjärglus on teine teema. Õigusjärglus ei eelda identsust, vaid pigem välistab selle. Andres 4. juuli 2011, kell 00:02 (EEST)

:: Siin ei rõhutatagi mingisugust umbmäärast samasust. Peaks olema mõistetav, et võimuvahetustega on toimunud suured muudatused, ülikooli tähendus on ajas oluliselt muutunud ja lünki õppetöös on olnud veelgi.

:: Tõsi, 1802. aastale eelnes õppetöös suhteliselt suur lünk ja sellest võiks siin kirjutada, kas järglus on lihtsalt asukohapõhine või ei taasrajatud ülikooli siiski täiesti tühja koha peale. Küllap seda on uuritud, tuleb lugeda. Sellest, et tsaari- ja nõukogude ajal (lõpupoole vahest enam mitte) peeti asutamisaastaks 1802. aastat, saab kirjutada.

:: Kuivõrd on fakt, et asutamisaastks peetakse 1632. aastat, on Academia Gustaviana ajaloo näol laias laastus tegu osaga Tartu ülikooli ajaloost. Minu meelest pole esitus vale.

:: Teaduste akadeemiaga tundub lugu olevat pentsik. Õiguslikust tõigast (mis mõistagi on mainimisväärne) tuleneva semantilise nüansi range rõhutamine (erinevad artiklid) minu meelest raskendab mõistmist, võttes arvesse, et tegu tõesti ongi väga ligidaselt sama asjaga ja asutamisaasta on üldlevinud seisukoha järgi jällegi sama. 88.196.241.249 4. juuli 2011, kell 11:42 (EEST)

::: Minu teada juba Uusikaupunki rahulepingus määrati, et Tartu ülikool tuleb taastada. Formaalselt seda 1710. aastal ei kaotatud, erinevalt Eesti Teaduste Akadeemiast 1940. aastal. --Numbriga kärumees 5. juuli 2011, kell 17:52 (EEST)

:::: No kui see on nii, siis nende samastamine on võib-olla õigustatud. Andres 5. juuli 2011, kell 18:24 (EEST)

::::: Pean häbiga tunnistama, et ei leidnud seda lepingu tekstist. Aga kuskilt on see mulle meelde jäänud. Kolmeköitelisest Tartu Ülikooli ajaloost? --Numbriga kärumees 7. juuli 2011, kell 13:07 (EEST)

::: Ma ei väida, et esitus kindlasti vale on. Lihtsalt samasust Academia Gustavianaga ei saa enesestmõistetavana võtta. Nõukogude aja lõpupoole muidugi samastati end rootsiaegse ülikooliga. Aga spetsiaalne artikkel Academia Gustaviana kohta peab ju nii või teisiti olema. Ka eestikeelse ülikooli rajamisega on võib-olla seotud mingi järjepidevuse lünk, seda ma täpselt ei tea.

::: Eesti Teaduste Akadeemia puhul pole minu arust mingit kahtlust, et tegu on eri asutustega, ja just selle väljatoomine eri artiklitega minu arust kergendab selle mõistmist.
Andres 5. juuli 2011, kell 18:24 (EEST)
Pane siia kiiruga üles mõned tsitaadid Tartu ülikooli ajaloo esimesest köitest (1982):
Lk. 150–151: Juba Liivimaa rüütelkonna kapitulatsiooniaktis, mis sõlmiti Riia alistumisel 4. juulil 1710, lubati pärast Pärnu alistumist ülikool säilitada ning varustada asjatundlike luterlike professorite ja harjutuismeistritega. Ülikooli renomee tõstmiseks kavatseti sinna saata õppima vene noormehi. Tingimuseks oli vaid, et Pärnu peab alistuma kokkuleppe alusel või sõjategevuses passiivseks jääma.
Lk. 151: Lubadust säilitada Pärnus ülikool kordas Peeter I 12. oktoobril 1710, kui ta kinnitas Liivimaa kapitulatsioonipunktid. Ta koguni lisas täienduse: hoolitseda, et ülikoolis oleksid kohad täidetud ega tuleks kannatada puudust. Tingimuseks oli ainult, et võetakse ametisse professor, kes õpetab slaavi keelt.
Lk. 152: 1734. aastal määras keisrinna Anna Ivanovna asekantsleri H. J. F. Ostermanni uuesti asutatava Tartu ülikooli kuraatoriks ("kaitsjaks").
--Numbriga kärumees 8. juuli 2011, kell 14:17 (EEST)

Nojah, aga need tsitaadid ei tõenda meie asjas veel midagi. Andres 9. juuli 2011, kell 01:33 (EEST)

:See on tegelikult huvitav teema: "Tartu" ülikooli ajalugu 1710-1802. Kui palju oli tolle aja jooksul ylikooli ametimehi, koostatud projekte ja plaane? Tõeline "nähtamatu ylikool". Isegi 1802. aasta ettevalmistustöödest ei räägita kuigi palju. Ostermanni-tsitaadi põhjal ei julge mina kyll kindel olla, kas Anna pidas silmas tõepoolest Tartu või pigem Peetri eeskujul Pärnu ülikooli. --Oop 9. jaanuar 2012, kell 07:14 (EET)
"Ülikooli asutamisel lubati, et mitut rahvusgruppi ühendavas Liivimaa kubermangus antakse haridust ka ümberkaudsete piirkondade elanikele – peale Lõuna-Eesti elanike veel läti ja ingeri-isuri keeles. Tegelikult õppe- ja teadustöö toimus ainult ladina keeles, sest sellel ajal ei olnud reaalne, et akadeemilist haridust võiks anda mõnes muus keeles, kuna eestlaste, kui talurahva maakeel ei olnud veel selleks ajaks arenenud kultuurkeeleks, milles oleks olnud võimalik teadustöö ja ülikooliharidus." See on segane ja kahtlane väide. Mis keeles teised 17. sajandi ülikoolid töötasid?

Ma poleks yldse kindel, et toona juba mõnel pool kohalikus keeles ei õpetatud, vähemalt osaliselt. Olgu keelega, kuis on, aga rootsi administratsiooni algne soov oli tõepoolest ka maarahvast harida; et sellest midagi välja ei tulnud, oli rohkem juba härrasrahva teene. Sama, muide, juhtus algselt ka vene byrokraatiaga 19. sajandi algul, ent neid aitasid tublid saksa romantikud. --Oop (arutelu) 1. august 2012, kell 17:26 (EEST)
----
Newtoni kasutamisest: raamatus "Tartu Ülikooli ajalugu I: 1632–1798" (Tallinn: Valgus, 1982) mainitakse lk. 215, et Dimberg käsitles Newtoni õpetust oma loengutes vähemasti 1693. aastast alates ning et teistes Rootsi ülikoolides hakati seda tegema hiljem, aga seda ei väideta, et TÜ oleks olnud esimene. Samas võiks vaadata seal viidatud käsitlust: Ülo Lumiste, Helmut Piirmäe, "Sven Dimberg – Newtoni õpetuse varane propageerija Tartu ülikoolis 1690. aastail," Tartu ülikooli ajaloo küsimusi XI, Tartu, 1981, lk. 26–53. Sellele mul hetkel ligipääsu pole.--Morel (arutelu) 1. august 2012, kell 15:36 (EEST)

Just seda ma silmas pidasingi. Lumistel ja Piirimäel polnud 1981. aastal mingit korralikku ylevaadet Lääne-Euroopa toonaste ylikoolide õppekavadest. Praegugi on seda raske saada, aga võiks yritada. Saaks kah koduloolise artikli kirja. --Oop (arutelu) 1. august 2012, kell 17:26 (EEST)

:Aga oled sa seda käsitlust vaadanud? Ma usun, et 17. sajandi materjalidele said ajaloolased siiski üsna hästi ligi, iseasi, kui palju seda materjali tol ajal uuriti selle nurga alt.--Morel (arutelu) 1. august 2012, kell 23:51 (EEST)

::Mul on need kõik tööl laua peal. 17. sajandi TY materjalid on suuremalt jaolt Uppsalas, kus Rootsi teadlaste huvi nende vastu on suhteliselt napp (TYR-s on enam-vähem riismed). Eestlaste huviga on ka, nagu on, sest need on ju Rootsis ja pealegi loetamatutes väljasurnud keeltes (eelkõige ladina, vähem saksa ja rootsi). --Oop (arutelu) 6. jaanuar 2013, kell 23:13 (EET)
----
Asendasin kahes kohas tabeli-vormingu (kindlaksmääratud veergude arvuga) alloleva div-ga

...sisu...

...width:25em (3×) ja ...gap:1em — allajoonitud suurused on muudetavad
--Pietadè (arutelu) 6. jaanuar 2013, kell 22:40 (EET)

Kui vanad andmed dünaamika näitamiseks kunagi taastatakse, siis õige link on praegu http://www.ut.ee/sites/default/files/ut_files/yliopilaste_arv_str_2000_2010.pdf

Selle võiks kohe ära teha.

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ või kasuta pliiatsiga ikooni redigeerimiskasti kohal. Andres (arutelu) 12. november 2013, kell 16:58 (EET)
----
Kust see on võetud, et metafüüsikat Academia Gustavianas kavas ei olnud? Andres (arutelu) 24. märts 2014, kell 02:48 (EET)

Siia suunab märksõna Tartu Riiklik Ülikool, ent see oli ka ajalehe Universitas Tartuensis endine nimi; seda tuleks päises mainida--Bioneer1 (arutelu) 4. september 2014, kell 16:14 (EEST)

Sry, suutsin kogemata varasemad pildid ära kustutada. Aitäh taastamast.Sillerkiil (arutelu) 22. jaanuar 2021, kell 15:44 (EET)

Seda sektsiooni peaks ehk kuidagi korrastama. Tähestikuliselt? Süstemaatiliselt?--Morel (arutelu) 3. detsember 2014, kell 17:53 (EET)

Lahendus on ikkagi kirjutada teksti juurde ja teha uusi artikleid nii, et linke ei oleks tarvis "vaata ka" alla panna. Andres (arutelu) 18. september 2015, kell 16:03 (EEST)

Eelarve mahtu on uuendatud nii, et vanad andmed on kaduma läinud. Andres (arutelu) 18. september 2015, kell 16:03 (EEST)
Samuti asendati praegu struktuuri kirjeldus. Vana peab ka alles jääma. Adeliine 18. jaanuar 2016, kell 15:13 (EET)

Tahtsin just sama öelda. Andres (arutelu) 19. jaanuar 2016, kell 07:15 (EET)
Nüüd on jälle andmed lihtsalt asendatud. Andres (arutelu) 12. aprill 2017, kell 15:07 (EEST)
----
Mis ajast Tõnu Lehtsaar on rektori kohusetäitja? Andres (arutelu) 29. detsember 2017, kell 21:33 (EET)


Malli arutelu:Sisterproject

See mall on abimall mallidele, millega saab artiklitest teha linke Vikipeedia sõsarprojektidele.
Idee ja teostus kopeeritud ingliskeelsest vikist: :en:Template:Sisterproject
näide:
 {{Sisterproject |
 project = Vikisõnaraamat |
 image   = Wiktionary.png |
 text    = [[Vikisõnaraamat]]u artikkel: |
 link    = [[:wikt:{{PAGENAME}}|{{PAGENAME}}]]
}}
tulemus:

Inglise vikis on praeguseks sellest mallist loobutud (asendatud css klassiga). kas sama teha ka siin? --WikedKentaur 30. juuli 2006, kell 11.18 (UTC)

Oleks tõesti vaja üle vaadata sõsarprojektide mallid. See mall on inglise vikis nii: en:Template:Sisterproject. Ka Mall:Interwikitmp tuleb korda teha.--Tiuks 12. veebruar 2008, kell 20:35 (UTC)

Nimi võiks olla eesti keeles - nt Mall:Sõsarprojekt. Peep 3. september 2005, kell 11.01 (UTC)


Malli arutelu:Vikisõnastikus

Selle malliga saab luua lingi "Välislingid" -alaosasse, samanimelisele artiklile Vikisõnaraamatus.
 {{Vikisõnastikus}}
või
 {{Vikisõnastikus|artikli pealkiri Vikisõnaraamatus}}

Artikli pealkiri tuleb väikese algustähega lisada seetõttu, et Vikisõnastikus on sõnade artiklite pealkirjad üldjuhul väikese tähega. Kui kasutada siinset malli ilma pealkirja lisamata, suunab mall Vikisõnastikku suure algustähega pealkirjale, kus soovitud sõna-artikkel aga ei asu.

Sellele mallile tuleks uuenduskuur teha en:Template:Wiktionary. Sellega lahendatakse mitme malli kasutus, näiteks Mall:VikisõnaraamatusArtikkel. --Tiuks 12. veebruar 2008, kell 21:00 (UTC)
Ma ei näe nendel mallidel sisulist vahet, nii et ei näe põhjust uuenduskuuriks. Topeltmalle võiks hoopis kustutama hakata, kui neile kasutust ei ole leitud. avjoska 6. aprill 2008, kell 17:37 (UTC)

Need ei ole topeltmallid. Esimest kasutatakse siis, kui artiklite pealkirjad langevad kokku, teist siis, kui nad on erinevad. Andres 7. aprill 2008, kell 03:46 (UTC)

:Ka siinse lehekülje kasutusjuhendis on näha, et siinset malli saab kasutada ka sel juhul, kui artiklipealkirjad kokku ei lange. Kui ühe asjaga saab hästi mitut funktsiooni täita, siis minu arust duublite vajadus puudub. avjoska 7. aprill 2008, kell 03:53 (UTC)

:: Ma pole kindel, et tegelikult saab. Andres 7. aprill 2008, kell 04:19 (UTC)

:::Sarnaselt töötavad ka vikitsitaadi ja commonsi jne mallid, leian ma. avjoska 7. aprill 2008, kell 04:23 (UTC)

:::: Mul on igatahes kogemus, et ei tööta. Võib-olla käib see Vikisõnaraamatus olevate mallide kohta. Andres 7. aprill 2008, kell 04:42 (UTC)

::::: Katsetasin ja see mall töötas. Kui on sama nimi siis ainult mall ja kui teine nimi siis tuleb 2. parameetrina see kirjutada. Hoopis mall  tuleb Vikipeedia:Mallid ära võtta ja näited ühe malliga teha. See ajabki segadusse. --Tiuks 7. aprill 2008, kell 13:19 (UTC)

::::::: Ehk Sa teed siis asja ka Vikisõnaraamatus korda. Seal on analoogilised mallid "Vikipeedias" ja "VikipeediasArtikkel". Andres 7. aprill 2008, kell 13:31 (UTC)

Uurin asja ja võtan ette. --Tiuks 7. aprill 2008, kell 13:39 (UTC)
Asendan artiklites olevad VikisõnaraamatusArtikkel mallid roboti abil käesoleva malliga. --WikedKentaur 7. aprill 2008, kell 17:23 (UTC)
----
Ka sellest mallist võiks olla n-ö tekstisisene versioon nagu :en:Template:Wiktionary-inline. Ei ole eriti ilus, kui välislinkide alaosas on ainult kast ja paremal järgneb alaosapealkirjale tühjus. Pikne 26. september 2013, kell 13:01 (EEST)
----
Mis siin muudeti? Andres (arutelu) 6. august 2015, kell 17:56 (EEST)

Kasti suurust pisut, nii et oleks Commonsi lingikastiga samasugune. Pikne 6. august 2015, kell 18:09 (EEST)

Kuidas saaks taolise malliga linkida Vikisõnastiku kategooriale? Näiteks tahan panna Vikipeedia artiklisse, mis räägib mingist keelest, linki Vikisõnastiku kategooriale, kus on selle keele sõnad. Adeliine 10. juuni 2017, kell 13:44 (EEST)

Näiteks nii: . Malli esimene nimeta parameeter võib olla ükskõik mis nimeruumi lehekülg Vikisõnaraamatus. Cumbril. 194.204.63.1 10. juuni 2017, kell 15:25 (EEST)

:Aga siis näitab teksti "Vikisõnastiku artikkel: Kategooria:Eesti". Asi on selles, et kategooria ei ole artikkel. Adeliine 10. juuni 2017, kell 15:43 (EEST)

:: No siis tuleb malli sõnastust muuta, et see oleks nimeruumi-agnostiline, või teha nii, et nimeruumi nime saab ka malli parameetrina anda. 194.204.63.1 10. juuni 2017, kell 15:58 (EEST)

:: Võib ka teha eraldi malli kategooriatele nagu Mall:Commonsi kategooria. Cumbril. 194.204.63.1 10. juuni 2017, kell 16:15 (EEST)
Minu meelest seni on seda tehtud ilma mallita. Andres (arutelu) 10. juuni 2017, kell 15:55 (EEST)


Arutelu:Jumalate loend

Sain aru, et vaja on jumalate loendit. Religiooniteaduses on probleem selles, et jumalapilt on ajastute jooksl muutunud, ka filosoofiliselt ja kosmoloogiliselt on palju erinevaid jumala nimesid ja sellega seotud kujutlusi.~

Esiteks ei ole üldse selge, kas on tarvis niisugust üldist jumalate loendit. Teiseks ei pruugi olla lihtne öelda, kas konkreetsel juhul on tegemist jumalaga.
Esmane jaotus on kosmoloogia põhjal. See tähendab, et monoteistlik jumalakujutelm eraldatakse teistest kuna taustsüsteem on erinev. Aristotelesega on sama lugu ta räägib jumalst polüteistlikul taustal. seetähendab tema jumal ei ole transtsendentne (transtsendentaalne).Ats 14:17, 18 Apr 2005 (UTC)

Üks ja sama nimi võib ühes usundis tähistada Jumalat, teises mitte. Näiteks krišnaism on monoteistlik usund, kus Krišna on Jumal. Brahma ei ole seal Jumal. Üldse tundub mulle kahtlane Brahma nimetamine monoteistlikuks Jumalaks. Teine asi on Brahman.

Arvan, et Jahve ja Allah ei ole erinevad Jumalad, vaid ühe ja sama Jumala erinevad nimed.

Vanakreeka usund oli küll polüteistlik, aga see ei tähenda, nagu Aristotelese filosoofia oleks olnud polüteistlik. Mis polüteistlikust taustast on jutt? Aristoteles ei räägi midagi vanakreeka panteoni jumalatest. Ta räägib Jumalast. Muuhulgas on tema Jumal esimene liikumapanija. Aquino Thomaski tunnistab, et tegu on Jumalaga. Minu meelest võib küll Aristotelese Jumalat nimetada transtsendentseks. Kui ei, siis mis on transtsendentsuse kriteerium? Andres 04:13, 19 Apr 2005 (UTC)
asi selles, et eri religioonide ja filosoofide jumalat ei saa ilma alajaotusteta ühte loendisse liita. Peab olema struktuur mille alus ei ole filoloogia. Sellega tegeleb võrdlev religiooniteadus.Ats 14:21, 18 Apr 2005 (UTC)

Minule kui asjasse mittepühendatule jääb hetkel küll segaseks, miks ei saa eri religioonide ja filosoofide jumalaid ühte alajaotusteta loendisse kokku liita. Kas seda ei saaks mõnes artiklis kuidagi nii lahti seletada, et ka vähem valgustatud vaimud sellest aru saaksid? Priitp 18:46, 18 Apr 2005 (UTC)

:filoloogilisel kategoriseerimisel on ohud aga ehk leiab teise aluse. Praegu on monoteism ja polüteism (mütoloogia) lahus, siis eesti omad veel eraldi, jne. (Jumalate nimetuse taha täpsustus: Uku (metsa vaim, kalevipojas mainitakse), Allah (monoteism -islam), võib päris asjalik tulla?) Ats 20:20, 18 Apr 2005 (UTC)

: Miks eesti jumalad eraldi peavad olema? Andres 04:13, 19 Apr 2005 (UTC)
Seega tähevahe jumal-jumalus ja jumal-Jumal või filol. mitmus (jumalad) kannavad kõik erinevaid, omavahel vastuolulisi, kosmoloogilisi õpetusi jms ettekujutusi jumlast. Peale selle veel füüsikaline kujutlus ei jaata, ega eita jumalat aga antiikse panteoni ja animistliku maailmapildi jumalate või "vaimude" nimed tähistasid geograafilisi objekte (mägi) või muid loodusjõude (äike, tuul, ka planeedid) mida keegi, teaduslikul ajal, enam jumalaks ei nimeta. Ats 14:59, 18 Apr 2005 (UTC)

Mida tähistas näiteks "Hermes"? Andres 04:13, 19 Apr 2005 (UTC)

Miks vastuolulisi? Arusaamatu, miks siis üldse "jumal". Miks on vaja väita näiteks, et sõna "iidol" tõlkevaste on "jumal" ja siis väita, et need on vastuolulised (teiste sõnadega, et tõlkevaste ei ole jumal) ja siis alustada mingit usulis-repressiivset möla? Minuarust tekib see vastuolu ainult siis, kui üritada väita, et need tähendavad sama, aga see väide on koheselt ümber lükatud väitega, et need on vastuolulised. Kui on vastuolulised, tähistavad järelikult lihtsalt eri asju ja järelikult ei ole vastuolulised. Pole vaja mingit maailmapiltide erinevust sinna artiklisse - igast usust võiks rääkida selle usu kohta käivas artiklis, Jumala kohta kirjutada artikkel, mis võtab erinevad kontseptsioonid ja räägib sellest, kuidas seda sõna nende valguses on kasutatud. See, et kristlased arvavad, et iidolid on halvad, ei tekita veel loogilist vastuolu Jumala ja iidolite olemasolusse. See "loogiline vastuolu" on tegelikult psühholoogiline vastuolu ja psühholoogika võib lähtuda lihtsalt sellest, mida keegi tahab uskuda, kui pole tegu päris korras psühholoogiaga. See, kui mulle ei meeldi näiteks toit A, aga meeldib toit B, ei anna mulle veel alust väita, et kui toit A on olemas, siis toitu B ei ole -- vähemalt mitte loogilist alust.--Tvali 16:01, 20 Apr 2005 (UTC)

Kategooriad võiks olla järgmised:
* Jumal piltides, kus on üks Looja, kes on loonud kõiksuse, sealhulgas maailma.
* Jumal piltides, kus on mitu loojat, kes on loonud kõiksuse, sealhulgas maailma.
* Jumal piltides, kus on mitu loojat, kes on loonud maailma (sest paljudes uskudes on ka sellised, kes alustasid näiteks suurest ookeanist või millestiganes ja hakkasid ehitama, aga ei loonud eelnevalt kõiksust).
* Jumal piltides, kus jumalad on lihtsalt vägevad olevused, aga mitte loojad. Budismis sagivad sellised pidevalt ringi.
* Jumal piltides, kus jumalad on teatud grupp inimesi (kui seda eelneva alla ei paigutata). Kutsutakse kohati ka pooljumalateks. Kõikidest vastuargumentidest hoolimata võib nii vaadelda ka näiteks kristlust oma kolmainsusega, aga egiptuse vaaraosid juba kindlasti.
* Jumal kui rahva või kogukonna ühise identiteedi personifikatsioon.
* Jumal kui inimtüübi või mõtteviisi personifikatsioon.
* Jumal kui loodusjõu personifikatsioon.
* Jaotus jumal kui vaim; jumal kui materiaalne objekt; jumal kui jõud.
Edasi (või alguses) võib mainida, et paljud usud kasutavad mitut neist kontseptsioonidest korraga. Iga tüübi all võib teha viited uskudele, kus need sees on. Jumala mõistet ennast ei tasu seostada ühegi konkreetse usuga - see oleks sama, mis hakata mõiste "planeet" all kohe maast rääkima (või saturnist). Nii, mul hakkas nüüd kiire, nii et ma ei saa seda teksti täiustada, aga loodan, et see on arusaadav :)
--Tvali 16:01, 20 Apr 2005 (UTC)
On ka põimuvaid käsitlusi -- näiteks alkeemias põimiti kokku element (ka kivim või kristall), inimtüüp, eluviis, planeet või täht, loomisfunktsioon ja "järgijad". Näiteks on päike maapealse elu kaaslooja, andes selleks vajaliku energia jne... Sellest on tulnud ka horoskoopide teema (ehkki sisuliselt võib horoskoope uskuda ainult siis, kui need on koostatud arvestades vastavate planeetide otsese gravitatsioonilise/energeetilise(soojus)/visuaalse mõjuga - näiteks on ilmne, et horoskoobiga võib ennustada veetaset ja seda, kas on soe või külm, samuti mõjub kuu faas mitmesugustele haigustele peale veetaseme; samas oleks horoskoop oluliselt parem, kui arvestataks ka muude globaalsete asjaoludega peale tähtede - näiteks on suht kindel, et inimene, kes on sündinud aafrikas suuremate põudade ajal, omab selgelt erinevat elukäiku sellest, kes on sündinud alaska juures laeval. Igaljuhul on sellest kõigest hoolimata planeetide kui jumalate käsitlust vaadeldud sõdade ja muude interaktsioonidena taevariigis ja järeldatud sellest inimeste elukäiku, kes vastavate globaalsete nähtuste ajal on sündinud).--Tvali 16:46, 20 Apr 2005 (UTC)

Mul on veel kristlastele ka üks üliloogiline mõttekäik: Jumal on olemas, aga näitlejad kummardavad etenduste lõpus publikut, seega publikut ei ole olemas, järelikult on olemas ainult need inimesed, kes pole kunagi teatris käinud ja neist ka ainult osa. Tegevusjuhis ka – kuna näitlejad kummardavad ebajumalaid, tuleb nad ära põletada.--Tvali 16:20, 20 Apr 2005 (UTC)
Kas Looja, Kõigevägevam ja Taevane Isa on jumalate või Jumala nimed...?

Esimene ja viimane on Jumala nimed. Keskmine on Jumala või peajumala kohta käiv.--Tvali 16:01, 20 Apr 2005 (UTC)

Kas "eesti jumalate nimed" on pärit Saareste sõnaraamatu mõisterühmast "jumalus"? Kas sel juhul poleks täpsem öelda, et need (kuid mitte ainult need) on eesti keeles mingil viisil jumaluse mõistega seotud või lähedased sõnad vms? --Aheidel 18:45, 20 Apr 2005 (UTC)

::: Jah, on küll. Mullegi tundub, et neid ei saa üheselt pidada jumaluste (jumalate) nimedeks. Andres 18:51, 20 Apr 2005 (UTC)

: JUST - 1. jumal ja võrdkujud! Hakkame ühele probleemile lähenema.  2. jumal ja jumala kehastused: ka see tuleb fikseerida.(Andres küsis kes on Jumal, otsides üldist alust jumala. Vastuse leiamegi eituse kaudu - mis ei ole jumal, e mis on ebajumal.) Ats 18:27, 20 Apr 2005 (UTC)

:: Miks ebajumal, kui ei pretendeerigi üheselt jumal olema? Kas peaminister ja tammetõru on ebajumalad?--Tvali 18:31, 20 Apr 2005 (UTC)

:: Kas saab üldse nii öelda, et mis on või ei ole jumal? Pigem vast, et mida keegi jumala all mõistab? --Aheidel 18:48, 20 Apr 2005 (UTC)
Muidugi saab, loodu ja looja on eri "kvaliteeti". Animism, panteism jms jumalikustab obiekte loodu sees (ebajumalad). Abstraktse jumala aatest arusaam eeldab filosoofilist taipu, kus filoloogia piirid ette tulevad. Võib öelda, ke keelepiirid takistavad väljendamast, kes on jumal (võrdkujud). Ats 19:05, 20 Apr 2005 (UTC)

Arvan, et on täiesti põhjendatud asjadesse austusega suhtuda. Seleta ära, mis on "jumalikustamine" väljaspool jumala mõistet. Ebajumal ei ole absoluutne termin, vaid eeldab sõna "jumal" kasutamist absoluutses tähenduses. Paraku nimetasin kristlased oma ideoloogiliste argumentide tarbeks mingid suvalised austatud objektid jumalateks ja muutsid sõna tähenduse seega laialivalguvaks. Arvan, et mõistet "ebajumal" peaks kasutama konkreetses ebajumalate kohta käivas artiklis ideoloogilise ja mittetähendusliku terminina. Mul puudub huvi praegu edasi argumenteerida, sest arvan, et minu mõtteid on lihtne leida eelnevast tekstist ja mingist punktist edasi on see lugeja, mitte kirjutaja ülesanne. RTFM :)--Tvali 19:25, 20 Apr 2005 (UTC)

Kas see ongi "noeetiliste sümbolitega manipuleerimine nagu oleksid nad propositsioonid"? :) Mulle tundub, et entsüklopeedias ikka ei saa kirjutada, et "loodu ja looja on eri kvaliteeti", vaid peaks väljenduma umbes nii, et "on olemas teooriad, mille järgi kõiksusel on looja ja nende teooriate (mõningate versioonide) kohaselt on see looja teatud mõttes olemuselt teistsugune kui tema poolt loodu" vms. Ma muidugi möönan, et see teine variant ei ole üldse elegantne. --Aheidel 07:01, 21 Apr 2005 (UTC)

: Kui kirjutada konkreetsemalt ja detailsemalt, küll siis tuleb ka elegants. Andres 07:12, 21 Apr 2005 (UTC)

Brahma ei ole hinduismis monoteistlik jumal. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:20, 21 Apr 2005 (UTC)

Teen ettepaneku toimetada see jumalate loend selliseks, nagu on teised loendid siin vikipeedias (demonoloogia, langenud ingel): paar lauset selgituseks-sissejuhatuseks, ja seejärel tähestiku järjekorras kõikvõimalikud Jumala, jumalate, jumaluste, ebajumalate, pooljumalate jne nimed-nimetused linkidena artiklitele, kus juba põhjalikumalt selgitatakse yhe või teise eripärasid. Loend on ikkagi ju neutraalne nimekiri, mitte veel selgitav-avav artikkel. Ning, minu tagasihoidliku arvamuse kohaselt, peaks see jumalate loend olema maksimaalselt kõikehõlmav: nii palju nimetusi kui vähegi võimalik kokku saada, sealhulgas ka neid, milliste puhul on kahtlus, kas ikkagi on tegemist jumalaga-jumalusega või mitte - kyll vastavates artiklites on juba ruumi selliste asjade selgitamiseks (nagu näiteks: "kas Saatan on satanismis jumal?", "kas jumaldamine teeb kellegi-millegi jumalaks?", jne jne). --Lulu 07:46, 28 Apr 2005 (UTC)

: Põhimõtteliselt nõus. Siiski tuleb sissejuhatuses avada, millise kriteeriumi järgi loend koostatakse, ja see kriteerium peaks olema lähedane mõistele, mis vastavas artiklis avatakse. Arvan, et näiteks haldjad, näkineiud jne ei peaks siia kuuluma. Peale selle, kas siia pannakse ka üldnimesid või ainult konkreetsete jumalate nimesid? Andres 08:17, 28 Apr 2005 (UTC)
Jah, sissejuhatuses peabki kriteeriume selgitama. Loend sisaldaks nii yldnimesid kui ka konkreetsete jumalate nimesid. Haldjad ja näkineiud jääksid yldjuhul välja, aga ebaselgetel juhtudel (nagu Peko või Tõnn), tuleks nad sisse panna. Sisse tuleksid ka loomulikult loodusobjektide personifikatsioonid, niivõrd kuivõrd nad kuskil või millalgi on jumalikustatud (pean silmas näiteks loendamatuid päikesejumalaid, rääkimata Jupiterist, Marsist jpt).  Kui keegi on mõnes mytoloogias "tõstetud" jumalate hulka, siis läheb ta loomulikult sisse (Herakles-Herkules näiteks). Yldine põhimõte: loend peaks olema ammendav. --Lulu 08:41, 28 Apr 2005 (UTC)

: Olen nõus. Ammendav loend tuleks muidugi tohutu pikk. Andres 08:44, 28 Apr 2005 (UTC)
Järsku siiski liigitada ikka usundi järgi, sest esiteks on eri usundites eri jumalatel sama nimi, teiseks on nii lihtsam otsida ja arvet pidada?
Või näiteks nagu siin

: Jah, tulebki usundite järgi jaotada, muidu läheks väga segaseks. Paratamatult tulevad ka haldjad-deemonid sisse, sest ei ole võimalik vahet teha väiksematel jumalatel ja haldjatel... --Lulu 14:55, 28 Apr 2005 (UTC)

:: Arvan, et siis ei vasta loend oma pealkirjale. Nad ei tohiks vähemalt automaatselt sisse minna. Võib-olla oleks parem pealkiri "jumaluste loend". Andres 16:13, 28 Apr 2005 (UTC)

Panin yles. Arvan, et võiks jääda pealkiri jumalate loend. --Lulu 16:28, 29 Apr 2005 (UTC)
Kas oleks võimalik või mõttekas Saami omad Soome omadest eristada? --62.65.237.119 17:16, 29 Apr 2005 (UTC)

Arvan, et seda peaks küll tegema. Andres 06:23, 30 Apr 2005 (UTC)

: tegin ära. avastasin yhtlasi yhe ersa jumala (Ved-ava), kellele kolm muud seltsiks panin, ja kaks, keda inglise Wikipedia tyrklaste omaks arvab. kes on siinne soome jumal Ether, jääb mulle ikka arusaamatuks. mõned saami omad dubleerivad yksteist: Uks-akka ja Uksakka, kellele võiks lisaks panna veel Uksahkka (uue ehk kehtiva põhjasaami ortograafia järgi). jätsin need alles, sest keegi vastavaid artikleid kirjutama praegu veel vaevalt kibeleb ja ymbersuunamiste jaoks tuleb nad ikkagi säilitada. ilmselt rootsi- või taanipärasest Thermesest tegin Termese, mis on (vene- ja) eestipärasem vorm, vt kõrvale seda Aado Lintropi tõlgitud Tšarnolusski kogutud juttu (tõenäoliselt ka töödeldud, nagu ytleb Enn Ernits, vt siit artiklist, kui õige koha yles leiad). Ohpuu 29. august 2006, kell 15:32 (UTC)
Minu meelest on küsitav Eesti jumalate/jumaluste all ära nimetada Jeesus, Ingel, Keerub, Maarja jts. Pigem juba need pseudomütoloogia tegelased. --62.65.237.119 07:03, 30 Apr 2005 (UTC)
----
Kas Uluru all on mõeldud püha mäge? Andres 06:23, 30 Apr 2005 (UTC)
----
Kui Aah, Aa ja Ah on ühe ja sama nime erinevad kujud, kas siis ei võiks ühe nimekuju välja valida ja linkida stiilis "Aa (Aah)"? Praegu on link leheküljele Aa, aga seal on jutt külast ning on ka täpsustuslehekülg Aa (täpsustus). ei ole aga mõtet sinna kirjutada linki jumalast räälivale artiklile "Aa (jumal)", kui artiklil on mingi muu nimi. Sellepärast tuleks ikkagi selgeks teha, millist nime artikkel kannab, ja alles siis teha lingid. Niisiis pakun, et siia tuleksid lingid "Aa (Aah)", "Ah (Aah)" ja "Aah". (Siis saab ka täpsustuslehele lingi teha.) Sellises stiilis tuleks minu meelest teha kõik need loendid, kus on ära toodud ka sünonüümid. Andres 08:02, 30 Apr 2005 (UTC)
----
On olemas ka artikkel Egiptuse jumalad. Andres 08:12, 30 Apr 2005 (UTC)
----
Mõjub väga imelikuna, et deemon Lilithit nimetatakse jumalaks. Andres 08:35, 30 Apr 2005 (UTC)
----
Näiteks vanakreeka ja hiina nimede puhul on välja jäetud eestikeelsed nimekujud ning kasutatud ainult  ingliskeelseid. Andres 08:40, 30 Apr 2005 (UTC)
Sellistel nimedel nagu "Three-fates" ja ka "Hesperides" ei ole minu meelest üldse mingit õigustust. Andres 08:52, 30 Apr 2005 (UTC)

tänan märkuste eest... ega seda loendit kerge teha ei olnud... esialgne mõte oli, et kui on kahtlusi, siis ikka sisse, kyll hiljem jõuab kustutada... peaasi, et keegi välja ei jääks... ingliskeelsete nimetuste puhul proovisin varianti ka, et tõlkida eesti keelde, aga sellest ei tule midagi välja, kui tõlketraditsioon puudub... võtsin neid vähemaks, aga mõni jäi ikka sisse, ilmselt tuleb maha võtta need "three-fates" jt... jama oli mitmete jumalate gruppidega, nagu "kaheksa surematut" hiinas (kes on väga olulised tegelased) ja paljud teised, aga praegu jätsin nad välja, nagu ka "jaspis-imperaatori" jpt, lihtsalt, eestikeelses traditsioonis pole nendel eestikeelseid nimetusi, ja ingliskeelne oleks päris jama ju... õnneks on kõigil neil originaalnimede variandid loendis esitatud, eks artikli kirjutamise puhul saab lisada ka võimalikke eestikeelseid nimekujusid... Lilith ja teised deemonid...? tjah... kysimus on tegelt yldisem: kuidas yldse jumalaks saadakse? ... kas deemoni kultus teeb ta jumalaks? ... või tempel?... või see, kui kedagi kuskil pyhakirjas või eeposes nimetatakse jumalaks? ... kas piisab sellest, kui näiteks Mahabharata lõpus öeldakse, et Ardjuna võeti jumalate hulka? ... sama ka abstraktsete printsiipide puhul: yin ja yang on praegu jumalate loendis, sest need on abstraktsed printsiibid ning jumal võib ju esineda ka printsiibina, nagu yldiselt teada... yin ja yang on veel hea variant, sest nendel on hiina taoistlikus mytoloogias ka personifikatsioonid (idapoolse paradiisi ja läänepoolse paradiisi jumal ja jumalanna: tegin vastava täienduse ka yin ja yang artiklisse juba)... aga kui on printsiip või abstraktsioon, aga persooni ei ole? ... kas sellisel juhul on jumalate loendisse sissevõtmine põhjendatud? ... või näiteks Kaaba: kas see on kivi, kultusobjekt, printsiip, abstraktsioon, tempel, jumal või midagi muud? ... kysimusi on palju, vastuseid veelgi rohkem... esialgseks kokkuvõtteks: olgu pigem mõni nimi rohkem kui mõni puudu... kyll aeg setitab... --Lulu 09:51, 30 Apr 2005 (UTC)

Selleks et midagi siit välja jätta või midagi ümber teha, on ju samuti tarvis mingeid kriteeriume. Arvan, et kui ei ole mingitki positiivset alust jumalaks nimetada, siis tuleb välja jätta. Arvan, et sellest ei piisa, et miski kuulub klassi, mille elemendid võivad olla jumalad. Andres 11:17, 30 Apr 2005 (UTC)
----
Taivo, ma juhin tähelepanu sellele, et Lulul oli plaan siin ära tuua ka nimevariante (ladina- resp ingliskeelseid ning ka eestikeelseid vanemaid nimekujusid). Mitte et ma seda just eriti pooldaksin. Andres 20:12, 1 May 2005 (UTC)

Ei, väga hea, mis Taivo teeb. Kiidan heaks. Saab puhtam ja parem. Siiski, oleks hea, kui erinevad kirjapildid loendisse alles jääksid (mõni võib ju kunagi hakata otsima näiteks Afroditet, mitte Aphroditet, jne). --Lulu 07:21, 2 May 2005 (UTC)

: Seda ma mõtlesingi. Andres 07:25, 2 May 2005 (UTC)

Täiendamist vajaks see loend muidugi ka. Praegu puuduvad näiteks etruski, baski, balti rahvaste, slaavlaste jumalad, samuti palju germaani jumalaid veel... Kui kellelgi on allikaid, siis peaks ka need lisama. --Lulu 07:21, 2 May 2005 (UTC)
Läti (õigekirjutus kontrollimata): Auseklis (Zelta Zvaigzne, Ritaja, Babina) - Bangu māte - Cela māte - Cerklicing - Darzamāte - Dēkla (Dehkla) - Dieva dēli - Dievs - Gausu māte - Janis - Jumis - Juras māte - Kapu māte - Kārta (Kārta māte) - Krumu māte - Laima - Lapu māte - Lazdu māte - Lauku māte - Lietus māte - Linu māte - Lopes māte (Lopu māte) - Mājas gars (Mājas kungs) - Māra (Māre, Mārīte, Mārša, Māršava) - Mēness - Meza Dievs - Meza māte - Meza Virs - Miglas māte - Mikelis - Pērkons (Perkonitis, Perkona tevs, Vecais tevs) - Pirta māte - Pūķis - Ragana - Rijas māte - Saule - Saules meitas - Senu māte - Smilsu māte - Sniega māte - Svētās meitas - Zalksti (Cuska) - Zemes māte - Ziedu māte - Ziemala mamulina - Zvaigznes - Tirgus māte - Udens māte - Upes māte - Ūsiņš (Dewing Uschinge, Isching) - Veja māte - Velns (Jod) - Velu māte
----
Saareste sõnaraamatus on öeldud nii:
Märksõnaks on mõisterühma nimi (pealkiri), mille alla on koondatud kõik sõnad ja väljendid, mis selle mõistega on seotud. Seoseid võib olla mitut liiki: sünonüümia, antonüümia, osa/tervik, klass/liik, tegevus/tegija jne.
See aga tähendab ju, et kõik mõisted, mis on mõisterühma "jumalus" all, ei pruugi olla jumaluste nimed. Andres 16:08, 2 May 2005 (UTC)

Kõik õige, jällegi. Kavatsesingi hakata seda lõiku puhastama ja väikseid artikleid tegema. --Lulu 16:22, 2 May 2005 (UTC)
-------
English (sorry!)
The lists of Gods on this page are taken almost entirely from the lists at www.godchecker.com. Whoever created this page has just STOLEN all the lists of God names (see for example  - including all the alternative names we spent so much time researching. Whoever stole those lists also stole a few errors and spelling mistakes too!
Just adding a link to our site at the end of the article doesn't mean you can steal all our hard work. The sad thing is, if you'd sent us an email, we would happily have provided an accurate and up-to-date list.
Peter

Dear Peter. The sources of this page include not only your valuable site. I agree, that many of the God names are taken from your site. But here are too many people working already on this list, adding, fixing spellings etc. I am very sorry about the matter. I appreciate very much your hard work on collecting the List of Gods. If you a looking on this case as a crime, we are ready to remove the list immediately and start to build it up once more, without your support. Sincerely, --Lulu 23. august 2005, kell 15.58 (UTC)
--> see message below.. :)

:Kreeka ja rooma jumalate osas olen teinud palju tööd ja nimestik on väga kõvasti muutunud: neid pole tarvis kustutada. Taivo 23. august 2005, kell 17.15 (UTC)

:: Lulu, Sa ise tead, mis on võetud ainult sealt. Võta need asjad välja. Kreeka ja rooma jumalaid pole kindlasti tarvis kustutada. Andres 23. august 2005, kell 17.35 (UTC)

:: Mingit suurt tööd neil siin taga pole. Aga nimekirju ilma kontrollimata kopeerida pole mõtet. Andres 23. august 2005, kell 17.37 (UTC)

Jajah. Ma ei hakanud neile seda vastust sinna nende saidi peale saatma. Kui nad tagasi tulevad ja seda siin näevad, siis selgub, kas ja mida nad ytlevad. Pole mõtet praegu midagi muutma ega kustutama hakata. --Lulu 23. august 2005, kell 18.44 (UTC)

: Neil on õigus kaevata. Niimoodi teha ei tohi ning see on vastuolus ka Vikipeedia reeglitega. Andres 23. august 2005, kell 18.52 (UTC)
----
----
Võtsin välja aafrika jumalad. Kui Sul neid tarvis peaks minema, siis leiad need ajaloost. Põhjus: 1) on näha, et nad on kopeeritud Godcheckerist (varasemast variandist); 2) kvaliteet on väga halb: rühmitamine maailmajagude järgi on väga küsitav, pealegi on küsitav nimede ja variantide võrdsustamine (variandid tuleks panna nime juurde). Kui jääda ühe mütoloogia piiresse, siis saab loend veel olla ülevaatlik. Kõik Aafrika Jumalad? Neid on kindlasti rohkem kui taevas tähti. Andres 23. august 2005, kell 18.48 (UTC)
----
Kuidas teha õigekirjaga? On terve trobikond juhtumeid, kus algsed nimekujud on inglise keeles ära väänatud, samas on neist mõnigi eesti keeles juba normaalsema kirjapildiga tuttav. Rääkimata muidugi diakriitikutest, mida inglise populaarallikad tavaliselt yldse ei tunne. Kas võiks sellised juhtumid ehk ära kohendada ja panna inglistused taha sulgudesse (et inimesed pärast ka netist infot otsida saaks)? Sest kui on Sulpa'e (mitte Šulpa'e) ja Urnanshe (mitte Urnanše), siis olgu ka Ulemiste vanake. (Hullem on muidugi kultuuridega, mida keegi asjalistest ei tunne.) --Oop 23. august 2005, kell 20.37 (UTC)

:: Tuleb kindlaks teha õige eestikeelne nimi, niivõrd kui see on võimalik, ning rööpkujud panna sulgudesse. Andres 24. august 2005, kell 05.13 (UTC)

:Tundub, et artiklile sobiks paremini "Jumalate nimede loend" vältimaks näiteks vaidlusi ja tõsiusklike solvumisi sel teemal, millised jumalad on või ei ole olemas või millised nimed on või ei ole mõne jumala osas kattuvad. Kui on tegemist enam-vähem kindlalt "sama" jumala nimetustega erinevates keeltes, tuleks ka see nii ära näidata. Näiteks on päris naljakas, et mitte öelda arusaamatu, see, kuidas kristlik kolmainu jumal Jehoova on liigitatud "Juudi jumalate" alla, aga Isa, Poeg, Püha Vaim ja Jeesus Kristus seisavad loendis kui "Eesti jumalad". --3 Löwi 23. august 2005, kell 20.44 (UTC)

:: Nõus. Andres 24. august 2005, kell 05.13 (UTC)
----
Ausaltöeldes tundub mulle see lehekülg sellisel kujul üsna kasutu. Kas poleks mõttekam teha eraldi leheküljed praeguse peatükkide asemele. Pealegi on lehekülg praegusel kujul väga pikk ning kohmakas ja lühenemist pole ilmselt tulevikus oodata, hoopis vastupidi. Teiseks võiks lehekülg sisaldada ka muud infot peale lihtsalt nimede loetlemise. Nt, mis jumalaga on tegu, ühest lausest piisaks. Praegusel kujul on tegemist lihtsalt ühe halvasti süstematiseeritud indeksiga. Olen ka nõus 3 Lövi arvamusega. --Boy 23. august 2005, kell 22.03 (UTC)

Jah. Sellisel üldisel loendil on mõte siis, kui kõik jumalad on pandud tähestiku järjekorda. Kindlasti ei kõlba klassifitseerimine piirkondade (näiteks Aafrika) järgi. Esialgu võib jääda ka sellesse loendisse, aga põhimõtteliselt tuleks teha eraldi loendid. Andres 24. august 2005, kell 05.13 (UTC)
----
Hakkasin vaatama araabia jumalate loendit. Nimed, mis seal on, on lihtsalt maha kirjutatud Mütoloogiaentsüklopeediast, millele viib esimene välislink. Sealjuures pole uuritud, kas üldse on tegemist jumalanimega. Seal on hulgas mütoloogilisi kohti, mütoloogiliste tegelaste üldnimesid, islamiga seotud ajaloolisi isikuid. Hakkasin algust vaatama ja võtsin need sealt välja. Jätsin tingimisi sisse ainult abdalid, keda aga mitte kuidagi ei saa nimetada jumalatest, sest nad on Allahi teenrid, kuid Allahi kõrval teatavasti teisi Jumalaid ei ole. Samuti afriidid, kes on üks džinnide rühm. Islam tunnistab nende olemasolu, kuid muidugi mitte nende jumalikkust. Džinne võiks ehk jumalateks nimetada. Nii et kui afriidid olid tuntud ka enne islamit, siis võiksid nad selles nimekirjas olla. Andres 24. august 2005, kell 05.13 (UTC)

Džinnidegi jumalikkuses kahtlen ma tõsiselt. Et sellisest asjast midagi arvata, peab muidugi islamieelset religiooni ysna hästi tundma. --Oop 24. august 2005, kell 05.20 (UTC)

: Jumala mõiste on üldse ähmane, nii et meil pole ühemõttelist objektiivset kriteeriumi. Andres 24. august 2005, kell 05.54 (UTC)
---
--> Apologies for my previous message - I didn't mean to sound angry but I was frustrated because I don't speak your language and didn't know the best way to communicate my problem. Of course there is no copyright on God names! You are free to use any information from [www.godchecker.com], but please do the right thing and check with other sources too. Our lists pages contains many alternative names for the same deity, and we also include a few deliberate spelling mistakes (for example, Queztacoatl = Quetzalcoatl) to help people searching our database if they don't know the exact spelling.
If someone cares to [email me] (in English please!), I can supply an updated list of about 2000 deity names, along with additional alternative versions. This will hopefully be more accurate and useful than the previous list! We'd like to help if we can. :)

Jep, jumala mõiste ongi ähmane, sest religioonid on niivõrd erinevad. Seepärast see selgitus ka artikli alguses: See on jumalate loend, mis hõlmab ka jumalusi jm mütoloogilisi olendeid ja isikuid, nähtusi, abstraktsioone, personifikatsioone ning nende esindajaid, kehastunuid erinevates religioonides. Endalgi oli huvitav muuhulgas teada saada, et näiteks hiina yin-il on ka personifikatsioon. Kellele abstraktsioon, kellele jumalus. Igatahes hea meel, et godchecker maha rahunes. Vaidlustamist ei pea põhjendatuks. Toimetamise vajadus on kindlasti olemas. --Lulu 26. august 2005, kell 11.04 (UTC)

: Kui siin nimekirjas on mütoloogilisi kohti ja islamiga seotud ajaloolisi isikuid, siis on see nimekiri ju eksitav. Lugejat tuleb ometi kuidagi hoiatada. Andres 26. august 2005, kell 11.51 (UTC)

See see asi ongi. Jumala kujutlused on niivõrd erinevad, et me ei saa arvestada iga lugejaga, kellel võib olla oma (kitsam või eripärasem) vaade või kujutlus. Pole olemas yheselt ja ylemaailmselt omaksvõetud jumala definitsiooni. Sellest on kirjutatud artiklis Jumal. Paljude rahvaste meelest näiteks ei ole Allah miski Jumal, kuna pole temast ei pilte ega kujusid. Teised jälle ei saa aru, kuidas mõni puu või mägi võib jumal olla. Olen ise näinud, kuidas ajalooliste isikute monumentide juures palvetatakse, tuuakse ohvriande, usutakse nende abisse jne. Kus läheb vahe näiteks pyhaku, arhati, bodisattva ja jumala vahel? Millal sai Jeesus Kristus jumalaks? Seda ei saa meie otsustada. Selle nimekirja taotlus on algusest peale olnud panna siia sisse nii palju nimesid kui vähegi võib leida. Sama taotlus on ka godcheckeril: pigem rohkem, aga et midagi-kedagi välja ei jääks. Võtsin siit isegi välja näiteks Mao Ze-dongi ja mitmed muud, kes oleksid meie lugejates kohe suurt võõrastust tekitanud, ehkki tean, et teda tõepoolest austatakse kui jumalat. Islam on ainult väliselt monoteistlik. Samuti ka kristlus. Mõlemas on palju suundi, kus on jumalaid rohkem kui yks. Fuji, pyha mägi Jaapanis, on ka jumalus. Meile võiks see ehk veidi arusaadavam olla, kuna veel mõned sajandid tagasi kummardasid meie esivanemad puid ning sõnaselgelt oligi mõne vana ja auväärse puu kohta kasutusel väljend "jumal". Siin arutelus on öeldud, et sellel nimekirjal pole mingit mõtet, kui ei ole lisatud kasvõi mõni sõna kommentaariks iga nime kohta. Miks mitte. Aga see võtab aega. Aga kui sellist nimekirja ei ole, siis pole ka kuhugi kommentaare kirjutada. --Lulu 26. august 2005, kell 20.00 (UTC)

: Mul jäi mulje, et Sa oled nimekirja lihtsalt maha kirjutanud, uurimata, mis nende nimede taga on. Kuidas Sa siis muidu said kirjutada näiteks "Abdals", kui see on mitmuses olev ingliskeelne üldnimi 70 salapärase olendi kohta, mitte kuidagi aga ühe jumala nimi? Ma saan veel kuidagi aru, et islami puhul võib öelda, et monoteism on väline, sest kõrvaltvaataja võib seal näha jumalaid. Sellepärast ma ei visanud välja neid abdaleid. Aga miks Sa panid sisse Abbasi? Kas oled näinud, et keegi austab teda jumalana? Muhammadit Sa ju ei pannud sisse. Andres 26. august 2005, kell 20.14 (UTC)

Muidugi võib seal vigu olla. Selleks see toimetamise märkuski. Praegu käib jutt vaidlustamise märkusest, mida ma ei pea õigustatuks. --Lulu 26. august 2005, kell 20.23 (UTC)

: Need olid ainult üksikud näited. Praegusel kujul ei vasta see nimekiri ka Sinu enda põhimõtetele, sest Sa pole kontrollinud, millega on tegemist.

: Valisn välja araabia jumalate esimesest poolest need, keda vähegi saab jumalateks pidada, kuigi arvatavasti enamik neist ikkagi ei ole jumalad. Kui jumala mõiste on nii ähmane, kas sellisel loendil on siis üldse mõtet?

: Nüüd tuleb leida, kuidas neid nimesid õigesti kirjutada. Andres 26. august 2005, kell 20.57 (UTC)
----
Aafrika jumalad võiks tagasi panna, kuid need tuleks rahvaste järgi grupeerida. Andres 27. august 2005, kell 06.59 (UTC)

Ytlen siin kah, et äkki oleks "muinaspõhja" veidi parem kui praegune "Skandinaavia", sest 1. siinses nimekirjas on põhiliselt ikkagi Islandi allikate järgi saadud tarkus, 2. muinaspõhja keel on artikliga juba esindatud, 3. "Skandinaavia" selles kontekstis on eelkõige ingliskeelse maailma standard. ei hakka kordama muud Valhalla artikli arutelus öeldut. Ohpuu 29. august 2006, kell 15:12 (UTC)

Juba panin. Andres 29. august 2006, kell 17:57 (UTC)

Mesopotaamia loetelus on keegi Neti. Ei ole mina sellisest kuulnud, aga noh, äkki on. Klõpsasin linki, yks kahest sinisest. Mis mulle selle muistse jumala tutvustuseks yteldi? "NETI on Interneti otsingumootor ja temaatiline veebikataloog, mille omanik on Elion." Kui keegi ei oska teda täpsemalt iseloomustada, annan kaigast. --Oop 15. oktoober 2006, kell 22:24 (UTC)
Neti (Nedu) oli allilma uksehoidja.

Kogu selle loendi punased lingid tuleb teha tavaliseks tekstiks. Kui keegi tahab mõnest jumalast tõesti artiklit teha, siis tehku uuesti lingitavaks. Praegune punane väljak ei kõlba kuhugi. Ise ma selle tegin, ise ka koristan. Kirjutasin sellest juba Üldise arutelu all. --Lulu 16. oktoober 2006, kell 10:11 (UTC)

: Mis sellega saavutatakse, kui see tavaliseks tekstiks teha? Andres 16. oktoober 2006, kell 10:31 (UTC)
Minu meelest pole põhjust kahelda, et kõigi jumalate kohta tulevad artiklid. Andres 16. oktoober 2006, kell 11:42 (UTC)
Neti kohta tahaks suisa viidet. Olen väga kahtlustav. --Oop 18. oktoober 2006, kell 17:07 (UTC)

Eks see ole siit võetud. Andres 18. oktoober 2006, kell 17:19 (UTC)

Vaadake või esimest lauset:
# abdaalid 'asendajad', salapärased olendid (inimesed või inglid), kes hoolitsevad elu ja maailma säilimise eest; ei ole islami teoloogia järgi jumalad.
Tõesti kangelased, poolinimesed, deemonid, haldajd, inglid,  jms jumalat(id) ümbritsevad mütoloogilised tegelased  ei ole jumalad. Praegu on tegu mütoloogiliste olendite loendiga, kusjuures on ekslik arvata, et vanal (kreek-rooma) ajal religioon on sama mis mütoloogia. Ats 16. oktoober 2006, kell 12:00 (UTC)

Jah, Sul on õigus. Ma olen juba siit muist välja visanud, aga olen poolele teele pidama jäänud. Viskan ka abdaalid välja. Andres 16. oktoober 2006, kell 12:05 (UTC)
Ei tea... Araabia ja islam on siiski erinevad asjad. Kui kedagi ei peeta islamis jumalaks, siis ei ole see veel põhjus tema väljaviskamiseks. --Lulu 16. oktoober 2006, kell 12:06 (UTC)

Noh, abdaale ei pea ilmselt mitte keegi jumalateks. Pole ka andmeid, et neid islamieelsel ajal oleks jumalateks peetud. Kui peaks selguma, et on peetud, paneme siis tagasi. Andres 16. oktoober 2006, kell 12:19 (UTC)
* Vastupidi oleks lihtsam - "(pea)jumalad" välja noppida ja sellele loendile uus nimi panna siis ei lähe töö raisku. Ats 16. oktoober 2006, kell 12:11 (UTC)

Siin ei ole mitte ainult üleloomulikud olendid (olgu siis jumalad või mitte), vaid ka mütoloogilised kohad ja mütoloogiaga seotud mõisted. Ma ei ütleks, et siin on eriti tööd tehtud, lihtsalt nimed ja sõnad on kokku pandud. Andres 16. oktoober 2006, kell 12:19 (UTC)
Kui ma hakkasin araabia mütoloogia alt korrastama, siis ma jätsin sisse kõik, kelle puhul on vähegi võimalust, et keegi neid on jumalateks pidanud. Ilmsed mittejumalad viskasin välja. Arvan, et praeguste kommentaaride järgi saab juba otsustada, kellega on tegemist. Aga töötame edasi. Andres 16. oktoober 2006, kell 12:22 (UTC)
Miskeid mägesid (vm loodusobjekte) on ylemaailmselt sageli jumaldatud, jumalateks peetud, nende taga (või sees) jumalat nähtud jne. --- Seega, kohanimede väljaviskamine lihtsalt sellepärast, et see on ka kohanimi, ei pruugi olla alati tark tegu. --Lulu 16. oktoober 2006, kell 12:37 (UTC)

Seda küll. Kui on andmeid, et tegu on ka jumalaga, siis võib sisse võtta. Arvan, et pole hullu, kui me ka peaksime mõnda nime edasi-tagasi nihutama. Nimekirja koostamine nõuab niikuinii põhjalikumat uurimist. Andres 16. oktoober 2006, kell 12:47 (UTC)
Vaidlen vastu, looduse austamise kohta on eesti keeles ilus nimetus olemas - haldjad. Ats 16. oktoober 2006, kell 12:45 (UTC)

Vaevalt õnnestub jumalate ja haldjate vahele selget piiri tõmmata. Aga olen nõus, et põhimõtteliselt tuleks haldjad välja jätta. Andres 16. oktoober 2006, kell 12:47 (UTC)
--------------------------
Arvan budistid tahavad endale kah eraldi jumalusi  välja riputada , Siin  jääb ruumi väheks  sel juhul sest budalastel seda kraami on enam kui teistel.Kui yksi tulevased 995  siia ilma saabuvat Buddha siia kirja panna läheb juba  kitsaks.
,
Kuid yles nimekirjana tuleks nad budalastele ikka  välja panna , et saaksid näpuga järge ajada kellega tasub enam tegemist teha..Eraldi peaks rippuma  Tiibeti budistlik panteon   lisaks veel koolkondadele   enda isiklik nimekiri taevase  jumaliku kauba kohta  .--VanemTao 4. detsember 2006, kell 02:19 (UTC)

Budistlike jumaluste jaoks peaks olema küll eraldi alajaotus. Praegu on nad india jumalate all. Andres 4. detsember 2006, kell 12:02 (UTC)
-----
Eesti jumalad ja "jumalad"
Aitaja - Alapaljakas - Alune - Anik - Arm - Ema - Emand - Haldjas - Hiis - Hint - Hoidja - Ilmarine - Isa - Issand - Jeesus - Jeesus Kristus - Jumal - Jumala Poeg - Jumala Tall - Jumalaema - Jumalanna - Jumalasus - Jumalatar - Jumalus - Kaitsja - Kristus - Kuningas - Kõigevägevam - Kõrgem olend - Kõrgem olevus - Leelaps - Looja - Lunastaja - Maajumalad - Maakuningad - Majauss - Mana - Metsik - Metsjessuke - Neitsi - Maarja - Pakane - Peko - Pell - Penn - Peremees - Pikker - Pikne - Poeg - Päästja - Püha Neitsi - Püha Vaim - Pühane - Rongo - Rõugutaja - Taara - Taarapita - Taevaisa - Taevane Isa - Taevas - Taevataat - Tall - Tarapita - Tooni - Toor - Tooru - Toorumees - Tulbigas - Tõnis - Tõnn - Uku - Vaim - Vana - Vana pilvetaat - Vanaisa - Vanamees - Vanataat - Vanem - Vanemuine - Varjaja - Viruskundra - Õnnistegija - Äike - Ülimine Isa.
----
Tobias ei ole jumal. Kogu see juudi rubriik on kahtlane. Andres 29. mai 2008, kell 19:05 (UTC)
----
Kus siin on Iduna? Andres 29. juuli 2010, kell 11:38 (EEST)
Mis eesti jumalad on Hoidja, Kaitsja, Peremees, Penn ja Rongo? Viimane isegi keeleliselt tobe. Soome Rongoteus on nagunii moonutatud nimi. Samblatort

Kogu see lehekülg on praegu tobe.  Kui oskad, tule appi. Andres 6. september 2010, kell 23:21 (EEST)
----
Lugesin Hiina loetelu. Lõpuni ei viitsinud, liiga pikk ja lohakas oli. Esimese asjana torkab silma, et ta kubiseb samade tegelaste eri transkriptsiooniviisidest. Näiteks Lao Tse, Lao Tzu ja Lao Zi on Tao Te Chingi autor eri kirjaviisides. Võiks valida ühe trankriptsiooni ja jääda selle juurde, muidu kasvab segadus üle pea. Vaielda võib muidugi ka selle üle, kas Lao Zi just jumal oli. Mütoloogiline autor küll ja taoismi rajaja, aga ta jumalikkuses võib kahelda. Päris kindlasti ei ole jumal Bi disc, sest et ta on nefriidist tehtud ketas auguga keskel. Miks peaks üldse selline hiina ja inglise segakeeles mõiste kükitama eesti wikipeedias? Samuti ei ole jumal Feng Shui. Etc. Praegusel kujul on enamus kultuuride loetelud copy ja paste mingitest väga kehvadest allikatest. Võibolla oleks targem sellised lõigud välja visata ja oodata kuni mõni asjatundja usaldusväärsemad valmis nokitseb. Seenesulane

Kui Sa natuke ülaltpoolt loed, siis näed, kuidas see nimekiri tekkinud on. On kasutatud muu hulgas ingliskeelset allikat, kus on peale jumalate muudki ning on ka kirjutusvariante. Siin ei olegi tarvis erilist asjatundlikkust, lihtsalt keegi peab asja ette võtma. Osa sellest nimekirjast on juba korda tehtud, tuleks järgida seda eeskuju. Arvan, et kordategemine on parem kui lihtsalt kustutamine. Hiina nimed tuleks kirjutada pinyin'is. Ma võtan siis hiina jumalad ette. Oled teretulnud seda lehekülge korrastama. Andres 27. jaanuar 2011, kell 11:05 (EET)

Alustasin hiina jumalate loendi kordategemist. Ma ei ole asjatundja ning võin mõnel pool eksida, aga eks ta ikka paremaks läheb. Andres 27. jaanuar 2011, kell 14:58 (EET)
----
Minu meelest ei ole sellistes loendites mõttekriipse tarvis. Õigekeelereeglid ei kirjuta siin ette, milliseid märke eraldajatena kasutada. Andres 29. november 2011, kell 21:08 (EET)

Linke pole tarvis ära võtta, vaid parandada. Andres (arutelu) 1. august 2017, kell 19:06 (EEST)
Kas Lada automark on Leedus juba Jumalaks kuulutatud?--90.191.134.124 5. aprill 2018, kell 16:53 (EEST)

Vt samasugustest juhtumitest pikemalt: 1

Ma küll sellega nõus ei ole, et kui pealkirja alla "Jumalate loend" on kuhjatud kõike, mida kellelegi sülg suhu tõi (ingliskeelsed loomanimed, mäed, ajaloolised isikud, suvalised mütoloogilised olendid, moodsate pseudomütoloogiate tegelased, tekstide pealkirjad ja nimetused, abstraktsed mõisted, üksikute jumalate epiteedid ja aspektid...), siis ei ole tarvis asjakohatuid linke kustutada. Jumalate loendis peaks olema jumalad, mägede loendis mäed, mütoloogiliste pudulojuste jaoks olgu oma loend, teoloogilistele mõistetele maailma kultuurides oma jne. Sodihunnikut ei pea pühaks ja puutumatuks kuulutama, muidu tuleb see loend ise kah endasse lisada. Parandamist jagub siin niigi, aga alustada tuleks üsna karmist kustutamisest. --62.65.236.45 5. aprill 2018, kell 18:04 (EEST)
----
Ma tahaks Perchtat siia panna. --Andres (arutelu) 24. november 2023, kell 23:59 (EET)


Malli arutelu:BrClear

Mall brClear on mõeldud kasutamiseks olukordades, kus eelnev tekst "ujub" (vasakul või paremal) ja järgnev tekst peab algama omaette realt.
Lisa järgnev koodilõik teksti ette, mida soovid alustada iseseisvalt realt:
 {{brClear}}
=== Näide ===
Vaata näidet Vikisõnaraamatus: :wikt:Malli arutelu:BrClear

Kas see on sama kui ? Adeliine 20. aprill 2009, kell 15:57 (UTC)


Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Kalender

panin siia nii mallid täienda kui pooleli, sest praegu pole mul küll mahti edasi tegelda, küll aga vb kunagi pöördun siia tagasi... - Ahsoous 09:04, 18 Apr 2005 (UTC)

* Arutelu:Jaanuar 1934
** aastaarv pealkirjas – Kas (kuu) artikli alapealkirjas peaks olema aastarv või ei; ja kas pealkiri lingina
** sisukord malliga(?) – Kuu artikli tavapärase sisukorra asemel kasutada (horisontaalset) malli, kuupäevade loetelu.
* Kasutaja arutelu:Ahsoous#Kuupäevaartiklitest
* Vikipeedia arutelu:Vikipeedia reeglid#Kuupäevad - Gregorius - Julius

Need laused on kopeeritud vikipeedia üldisest arutelust
Võib-olla võiks lisada kuupäevaartiklitele ka näiteks nimepäevad ... - Ahsoous

Nimepäevadega on see häda, et erinevates kalendrites on need antud erinevalt. Nimepäevad tulenevad algselt pühakute mälestuspäevadest, mis on näiteks õigeusu ja katoliku kirikus ametlikult kinnitatud. Need tuleks küll märkida, aga peab täpselt silmas pidama pühakute nomenklatuuri reegleid. Need ei ole meil kuskil fikseeritud, aga tavaliselt peaks esimese sama nime kandma pühaku puhul piirduma lihtsalt nimega. - Andres
tsitaadi lõpp

Pakuks välja järgmist: Kuupäevaartikli 20. aprill lõppu tuleks kirjutada kategooria järgmiselt:  0*04-20  jne. - Ahsoous 20:23, 19 Apr 2005 (UTC)

Tähelepanek: sellise variandi puhul on kõik kuupäevad "0" all.

Teine variant, mida ise eelistaksin, on panna August 06 (nii nagu praegu on pandud), siis esmalt kuu nimi ja seejärel kahekohaline kuupäev. Kuupëvad on sedasi siis kuu nime algustähe järgi "rühmitatud" ja kuupäeva järjestuses --TarmoK 21:30, 19 Apr 2005 (UTC)

:Tean jah, et siis oleksid kõik päevad "0"-i-all, aga vähemalt aasta jookseb kuupäevade järjestuses - selle teise variandiga on aga jällegi see häda et kuud lähevad ikkagi sassi... kolmas variant oleks võtta kätte ja kategoriseerida näiteks jaanuar number 1 alla, september number 9 alls siis edasi oktoober A jne. aga ega seegi pole just hea variant - ehk on kellelgi veel ideid. - Ahsoous 05:09, 20 Apr 2005 (UTC)

:: "kuud lähevad ikkagi sassi" – pead silmas et kuud on tähestiku järjekorras? ei tea kuidas teistele, kuid kui otsin näiteks 20 novembrit siis mulle tundub küll loogiline vaadta seda N tähe alt, selle asemel et hakata kogu nimekirja pilguga üle "kammima" kus kohas algab November.

::   Küsimus tundub nüüd olevat sellest kas kategoorias peaksid artiklid olema kronoloogilises või tähestiku järjekorras. --TarmoK 07:57, 20 Apr 2005 (UTC)

::: jah just seda ma mõtlengi - lihtsalt imelik tundub vaadata seda, et kuude järjestus kujuneks aprill august detsember (kuigi eks sellega harjub ära) - ja iseenesest tegelikult võib-olla, et sellesse kategooriasse võiksid kuuluda ka muud päevad, näiteks karjalaskepäev (??) võib-olla, et mingisugune lahendus oleks teha miskised vahekategooriad nt. Päevad aprillis (???) - Ahsoous 08:10, 20 Apr 2005 (UTC)
Jääme siis selle praeguse variandi juurde - eks vb kunagi hiljem jõuab selle küsimuse juurde ka tagasi tulla... - Ahsoous 05:51, 29 Apr 2005 (UTC)
Inglise wikis on kasutatud lahendust, kus lisaks tähestikulisele kategoriseerimisele on sellele leheküljele paigutatud kõik kalendrimallid. :en:Category:Days. Endale tuli veel selline võimalus pähe, et võiks kategoriseerida päevad kuu nimelistesse kategooriatesse, mis oleksid kõik selle AastaPäevad alamkategooriad....--Boy 19:24, 29 Apr 2005 (UTC)

Vaatasin neid kuupäevade artikleid ja jäi silma et pealkirjad neis on "liiga väikesed" võrreldes muude artiklite vormistamistega. Peamised pealkirjad on n.ö. neljanda (vahel ka kolmanda) taseme pealkirjad (4x =) samas kui mujal on peamised pealkirjad artiklis n.ö. teise taseme pealkirjad (2x =). On selleks olnud mingi põhjus või lihtsalt jäänud aegade hämarusest? Hakkaks tasapisi ümber tegema, aga hea oleks kuulda enne arvamusi --TarmoK 11. oktoober 2005, kell 11.16 (UTC)

Minu meelest pole mingit põhjust jätta vanaviisi. Andres 11. oktoober 2005, kell 11.43 (UTC)

: Ma olen neid ka aeg-ajalt suuremaks muutnud (aga harva) - ei saand minagi pihta miks nad sellisel tasandil on... - Ahsoous 11. oktoober 2005, kell 11.57 (UTC)

Küsimus:Milliseid nimesid peaksid kandma aastakümnete 1..9 ja 10..19 kohta käivad ning samuti ka neil aastatel sündinud ja surnud isikute kohta käivad kategooriad? - Ahsoous 30. oktoober 2005, kell 19.45 (UTC)

"0. aastad", "10. aastad" jne. Andres 30. oktoober 2005, kell 20.36 (UTC)

: Praeguse loogika järgi peaks nii olema jah, aga lihtsalt mulle tunduvad imelikuks minema need variandid a la 'Sündinud 0. aastatel eKr' jne. nu muidugi eks sellega harjub ruttu... Tegelt veel imelikum mulje jääb 'Sündinud 1' etc... - Ahsoous 30. oktoober 2005, kell 20.47 (UTC)

Inglise vikist jäi silma selline huvitav mall kasutamiseks aasta artiklites: :en:Template:Year in other calendars. See lisab sama aasta arvu teistes kalendrites. Huvilisi seda malli eesti vikisse üle tooma? :o) --TarmoK 17. september 2006, kell 09:56 (UTC)

See mall tasub ka tegemist

Miks ei ole punkti aastatel eKr? Peaks ju olema 5. eKr, mitte 5 eKr. --Tiuks 14. juuni 2008, kell 09:27 (UTC)

Sest see on aasta viis enne Kristust, mitte aasta viies enne Kristust. Andres 14. juuni 2008, kell 10:01 (UTC)
ega seal miskit mina ise eelistaks kirjutada e.m.a. ning teine koht on see, et põhimõtteliselt kirjutaks ma ikkagi XX sajand, aga siin on nii välja kujunenud ja las siis olla. -- Ahsoous 16. juuni 2008, kell 09:15 (UTC)

Miks on 1980. aastad ja mitte 1980ndad aastad ja kategooria:1980ndad aastad. Sama moodi peaks tulema mitte 1980. aastad muusikas vaid 1980ndad muusikas või  1980-ndad muusikas ja kategooria:1980-ndad muusikas. --Tiuks 15. juuni 2008, kell 12:47 (UTC)

Kategooria on küll :Kategooria:1980. aastad. Nii on lihtsalt eesti keeles õige. avjoska 16. juuni 2008, kell 04:04 (UTC)

: Õiged on "1980. aastad" ja "1980ndad" (mitte "1980ndad aastad" ega "1980-ndad"). Vikipeedias on pealkirjades kasutatud esimest varianti, mistõttu oleks parem selle juurde jääda. Andres 16. juuni 2008, kell 06:26 (UTC)

::: õige on ka 1980-ndad -- Sidekriipsu kasutamine ei ole viga!! - Ahsoous 16. juuni 2008, kell 09:20 (UTC)

:::: Võib-olla küll. Palun viita. Andres 16. juuni 2008, kell 14:43 (UTC)

::::: http://public.keelevara.ee/login/?d=ekkr&id=68  Käändetunnus või mitmuse tunnus koos nda-liitega (nimetava s-liidet vaevalt küll on tarvis) lisatakse tüvega kokkukirjutatuna. Muidugi pole ka sidekriipsu kasutamine viga: 28-ndani, 1930-ndaid. -- Ahsoous 16. juuni 2008, kell 15:57 (UTC)

:::::: Selge. Ma näen käsiraamatu uut varianti esimest korda. Andres 16. juuni 2008, kell 15:59 (UTC)

::::::: Kas võiks muuta nüüd 1980ndad? Artiklitele tuleks teha ümbersuunamised aga kategooriad tuleks uuesti üle käia. Või saaks seda bot teha, sest tööd oleks päris palju. Sellisel juhul muudaksin ka mallis nii. --Tiuks 16. juuni 2008, kell 16:55 (UTC)

:::::::: Tead, nii drastilisi muudatusi pole mõtet ette võtta. Praegu on need pealkirjad eesti keele seisukohalt täiesti korrektsed ja kasutusel vähemalt juba 4 aastat. Nii et mina isiklikult olen kategooriliselt sellise muudatuse vastu -- Ahsoous 16. juuni 2008, kell 17:34 (UTC)

::::::::: Kui bot saaks hakkama, siis veel aga käsitsi ei ole tõesti mõtet muutma hakata. --Tiuks 16. juuni 2008, kell 17:52 (UTC)

:::::::::: Ka mina ei poolda muutmist. Andres 16. juuni 2008, kell 20:18 (UTC)

:: Küsimus tekiski sellest, et me loeme kaheksakümnendad aastad ("1980. aastad"). Ainsuses neid aastaid ei ole. Nüüd sai vähemalt asi selgeks. --Tiuks 16. juuni 2008, kell 08:04 (UTC)
Aastakümnete artiklites on praegu sees alajaotus Tähtsad inimesed. Äkki oleks parem see osa ümber nimetada näiteks Olulised inimesed? -- Ahsoous 20. juuni 2008, kell 17:15 (UTC)

See oleks parem küll. Andres 20. juuni 2008, kell 18:05 (UTC)

Ennetamaks repliike kujul "Ei tohi! Pööra kohe oma muudatused tagasi!", oli mul pärast märtsikuuga katsetamist kavas siia kirjutada, aga jäin siiski hiljaks. Kavatsen inglise viki järgi mallid Veebruarikalender, Sündinud veebruaris ja Portaal:Muusika/Sündinud/Veebruar ennast ise uuendama panna ehk nii, et iga aasta ei tuleks 36 malli ümber teha või taas luua ning lisaks hoida alles iga varasema aasta 36 malli juhuks, kui keegi hiljem õigel aastal nende põhjal malle ümber teeks. Abimalle nagu "31PäevaKalenderAlgusReedel" kulub samuti vähemal hulgal kui seni. Abimallide seni kasutusel olnud funktsioonid on alles ja natuke rohkmegi (muusikute kalendri juures kasutamiseks) ühendamaks sarnaseid funktsioone. Pikne 7. november 2010, kell 08:41 (EET)

Sa oled kahjuks üle poolte abimallide võimaldatavatest asjades sealt mallidest ära kaotanud. Kui sa kõik need asjad tagasi paned pole suurt hullu midagi. Aga kalendrimallid konkreetse aasta ja kuu jaoks peavad ikkagi alles jääma, sest neid saab kasutada konkreetse aasta ja kuu artiklites. Aga praeguse seisuga osad mallid üldse ei tööta. - Ahsoous 7. november 2010, kell 16:25 (EET)

: Näiteks mis puudub? Nii kuupäeva- kui kuulinkidele saab endiselt ees- ja järelliiteid lisada. Allumise rea (allrida) lükkasin tõesti ühe parameetri alla kokku, kuna need olid seal üsna mõtetute linkide tarbeks ja soovi korral saab samad lingid samasse kohta ikkagi tagasi panna.

: Kuude artiklites kasutamiseks on ju teistsugused mallid. Konkreetselt millised mallid (või mis nende juures) ei tööta praegu sesoses märtsikuuga? Pikne 7. november 2010, kell 16:51 (EET)

:: Mulle piisab juba sellest, et sa rikkusid aastakalendri ära. -- Ahsoous 7. november 2010, kell 17:00 (EET)

: Pead silmas oma alamlehele ülesrivistatud malle? Nojah, sellisel kujul malle poleks enam tarvis, kui mall ise aastat vahetamisega hakkama saab. Pikne 7. november 2010, kell 17:11 (EET)

:: Vastupidi on ka vaja konkreetse aasta ja kuu malle -- Ahsoous 7. november 2010, kell 17:14 (EET)

: Põhjenda. Pikne 7. november 2010, kell 17:17 (EET)

:: Ma juba ütlesin, aga sa ei viitsi ju lugeda. See, et mallid jooksvalt muutuvad on hea küll, aga on vaja ka staatilisi versioone, nii et ole hea ja tee see osa korda. -- Ahsoous 7. november 2010, kell 17:37 (EET)

: Sina ütlesid, et neid saab kasutada konkreetse aasta ja kuu artiklites ja mina ütlesin, et kuude artiklites kasutamiseks on ju teistsugused mallid. Seni pole sellistel kuukalendritel säärast rakendust olnud. Antud mallid pole kuu artiklites (nt Mai 2008) kohased ja kõik navigeerimisvõimalused, mida kuukalender võiks pakkuda, on neis juba olemas. See ka pole oluliselt parem, kui ei viitsita süveneda ja lahmitakse. Pikne 7. november 2010, kell 17:51 (EET)


Malli arutelu:Sõsarprojektid

Mall on kopeeritud inglise vikist: :en:Template:WikipediaSister.
Mall on kasutusel Vikipeedia:Tiitelandmed -lehel ja ehk tulevikus ka esilehel. Esimene versioon vajab(?) veel toimetaja kätt. --TarmoK 18:30, 18 Apr 2005 (UTC)

Inglise mallis oli sissejuhatav tekst. Kas ja kuidas seda oleks kõikse parem tõlkida? --TarmoK 18:30, 18 Apr 2005 (UTC)
 Wikipedia is a free encyclopedia hosted by the non-profit
 Wikimedia Foundation, which operates several other  multilingual
 and free-content projects:
mingisugune variant:
 Vikipeedia on vaba materjali esitav entsüklopeedia, mida peab ülal
 mittetulunduslik Vikimeedia Sihtasutus. Lisaks koordineerib ta ka
 muid vabal materjalil põhinevaid mitmekeelseid projekte:

Võiks ümber nimetada - Mall:Sõsarprojektid. Peep 30. august 2005, kell 14.49 (UTC)


Arutelu:Otsene tegevus

"Otsene tegevus" on võrdlemisi naiivne katse leida inglisekeelsele mõistele eesti keeles suvalist vastet. Arvan, et olen kohanud tõlget "otsene sekkumine", mis annab sisu edasi hulga paremini. Tundub siiski, et seda nähtust on kõige mõistlikum käsitleda ikkagi inglisekeelse pealkirja "direct action" all. Mis puutub artikli sisusse, siis ei ütleks, et see praegu asja olemust kuidagi edasi annaks. --Ker 23:35, 18 Apr 2005 (UTC)

Tundub, et selline vaste on käibele läinud. Miks "otsene sekkumine" on parem? Andres 05:26, 19 Apr 2005 (UTC)

: Esiteks -- võimalik, et olen valesti aru saanud, ja esialgne artikkel ei püüdnudki käsitleda mõistet, mida peavad silmas siia hiljemini lisatud lingid. Trubetsky räägib mingis intervjuus "otsesest tegevusest" kui millestki, mis peaks tööd asendama. Ma ei saanud aru, kas ta kasutab seda väljendit seal termini, metafoori või veel millegi muuna. Igatahes ei räägi tema seal termini "direct action" tavatähendusest, poliitilisest survevahendist, mida püüab käsitleda näiteks siinviidatud inglisviki artikkel. Minu poolest võib oma toa koristamist ja enesele leivavilja kasvatamist soovi korral 'otseseks tegevuseks' nimetada küll.

: Aga. Mina pole väljaspool eesti vikipeediat teadlikult kohanud ainsatki kinnitust sellele, et termini 'direct action'/'action directe' vastena oleks käibele läinud 'otsene tegevus'. Lõhnab selle järele, et säärase tõlke leidmiseks tuleb Trubetsky "Anarhistid" lahti teha, aga seda muidu põnevat raamatut mina terminoloogilise piiblina ei võtaks.

: 'otsene sekkumine' on minu meelest sobivam vaste , sest väljendab paremini direct actioni sildi all läbiviidavate ettevõtmiste iseloomu -- katset radikaalsete vahenditega põletavaid probleeme lahendada, heites kõrvale ühiskonnaelu tavapäraselt suunavad mehhanismid -- seadused ja riiklikud institutsioonid. Direct action on väljakutsuv ja sihipärarane poliitiline aktsioon. 'Tegevus', kuitahes "otsene", võib olla äärmiselt nüri, 'sekkumine' väljendab paremini radikaalset taotlust, mida direct actioni harrastajad kannavad. --Ker 17:05, 19 Apr 2005 (UTC)

:: Milline allikas võiks olla autoriteetne? Andres 17:16, 19 Apr 2005 (UTC)

::: Vaatlesin mõiste kirjeldust ja dialoogi siin. Leidsin, et Ker'i katse kitsendada otsest tegevust poliitilisele on mõttetu. Ma küll ei ole selle mõistega eriti tegelnud, ent peale siintoodud info vaatamist tekkis pilt tegevusest, mis on suunitletud tegevuse enda otsesele tulemusele, mitte kokkuleppelistele kõrvalresultaatidele, viimaseid üldse mitte arvestades. Ker'i käsitlusest jääb mulje, nagu peaks otsene tegevus olema ilmtingimata midagi riigivõimu või vähemalt ühiskonna normide vastast, aga ei pea -- see lihtsalt ei arvesta nendega. Samamoodi, nagu inimene, kes soovib kuhugi reisida, ei pea arvestama ühiskondlike normide ja kommetega selle kohta, millega sõita (näiteks võib olla tema tuttavate hulgas üldtunnustatud, et paadiga üle ookeani ei sõideta, aga ta võib ka selle viisi valida, kui soovib, sest reisimise mõiste ei piira seda -- mitte, et see hea näide oleks). Kui eesmärk on näiteks looduskaitse ja vahendid mittevägivaldsed, nagu ühes artiklis toodud lingis viidatud, siis ei ole midagi tegemist seaduserikkumisega - samas ei määra seda tegevust ükski riik, ükski võim, seda ei tehta mingi väljakuulutatud või pealesunnitud kohustuse täitmiseks, see ei ole ette nähtud ühegi ametliku ja üldtunnustatud normiga, selle käigus ei loodeta tasu, mis ei oleks tegevuse otsene tulemus.--tvali

:::: Kahju küll, kui mu teksti nõnda mõista õnnestub. Sul on täiesti õigus -- direct action ei pea olema suunatud seaduste ega, taevas hoidku, ühiskonna vastu, ta lihtsalt ei lase ennast oluliste küsimuste lahendamist taotledes millelgi nõnda kõrvalisel nagu riigivõim segada. Samas võib sihiks olla justnimelt seadusandluse korrigeerimine. Kahetsen pattu, kui olen sõna 'poliitiline' liiglaias tähenduses pruukinud, ja teatan, et minu nägemuses on direct action mitte poliitiline, vaid, loodame, et sellest sõnast saame samamoodi aru, maailmaparanduslik üritus. Selle sõna idealistliku aura hajutamiseks palun tähele panna, et konkreetse indiviidi nägemus "maailmaparandamisest" võib piirduda tema ülimalt isiklike (näiteks materiaalsete) huvidega ning märgatav osa rahvahulkadest liitub selliste üritustega puhtast konformismist.

:::: Üldiselt ma leian, et artiklisesitatud mõtisklus sobib "otsest sekkumist" ideoloogiliselt põhjendama/õigustama, kuid tal jääb puudu entsüklopeedilisusest selles mõttes, et ta ei ava nähtuse olemust. Aga esiteks tahaks ma kindel olla, et artikli autor justnimelt direct actionist kirjutada tahtis (vt. esialgset versiooni). --Ker 20:01, 19 Apr 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.greenpeace.org.au/getactive/happen/nvda.html
** In Otsene tegevus on 2013-06-24 12:43:14, 404 Not Found
** In Otsene tegevus on 2013-07-06 17:43:06, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:43 (EEST)


Malli arutelu:Aprillikalender

Mall:Aprillikalender on mall mallide rühmast, mis on mõeldud kasutamiseks eeskätt kuupäevaartiklites.
Sellesse rühma kuuluvad: Mall:Jaanuarikalender,  Mall:Veebruarikalender, Mall:Märtsikalender, Mall:Aprillikalender,  Mall:Maikalender, Mall:Juunikalender, Mall:Juulikalender,  Mall:Augustikalender, Mall:Septembrikalender, Mall:Oktoobrikalender, Mall:Novembrikalender, Mall:Detsembrikalender
Lisa mall artiklile järgneva koodiga
 {{Aprillikalender}}
Valikulised parameetrid:
    aasta       – kuvamaks praeguse aasta kalendi asemel mingi muu aasta kalendrit
    float       – kalendri asukoht lehel
    1           – kuupäeva lingi eesliide
    4           – kuupäeva lingi järelliide
    1a          – kuu lingi eesliide
    3           – kuu lingi järelliide
    2           – kuu lingi pealkiri
    alalütlev   – kuupäeva lingis kuu nimetuse käänamiseks
    allrida     – tekst kalendri all


Arutelu:Vasakpoolsete esseeride ülestõus

Kui laialt selline nimetus on tuntud? Andres 12:08, 19 Apr 2005 (UTC)
Ega ei ole ja ega ei saagi olla tuntud, sest revolutsioon on ikkagi ju "pööre". Antud juhul midagi ei "pöördunud", sest ylestõus suruti maha. Pole midagi parata, aga revolutsioonideks nimetatakse siiski õnnestunud riigipöördeid, ylestõuse ja mässe. Luhtunud yritust revolutsiooniks nimetada oleks nagu imelik. Ja teine asi: kuidas need aasta-arvud seal alguses peavad tegelt olema? Praegu on seal kirjas: III Vene revolutsioon (6. juuli 1918 – 30. detsember 1922), ka Juulirevolutsioon 1918,... 1922 asemel peaks vist ikka 1918 olema, või kuidas? ... Ja veel, keegi võiks sinna Trubetsky raamatusse vaadata, mul on millegipärast tunne, et sealt on siia artiklisse yht-teist otse yle võetud... --Lulu 10:21, 30 Apr 2005 (UTC)
Minu teada etendasid selles juulimässus anarhistidest olulisemat osa vasakesseerid, kes tapsid Mirbachi, püüdsid Moskvas võimu haarata ning organiseerisid ka Kroonlinna ja Tambovi mässud. Samuti ei põhjustanud ainult see sündmus ülevenemaalisi mässe ja kohalike sõltumatute valitsuste loomist, see protsess olialanud juba tunduvalt varem. Samas on muidugi raske asju nõnda interpreteerida, et need kõigile meele järele oleks, anarhistidel ja poliitiliselt neutraalsetel inimestel on asjast erinevad arusaamad, rääkimata veel kommunistidest. Poliitiliste ekstreemsündmuste käsitlemine on igal juhul väga komplitseeritud, aga midagi tuleks selle artikliga (ja ka mitmete teiste selletaolistega) ikkagi ette võtta. Mida täpsemalt, ei oskaks eriti öeldagi, ehk kirjutada "ametlik" versioon asjast ning jätta sisse ka anarhistlik või on ehk kellelgi veel paremaid lahendusi välja pakkuda? Athanasius Soter 8. märts 2006, kell 13.38 (UTC)

Pealkiri peaks olema selline, mis on ajalookirjutuses levinud. Kui on enam-vähem võrdselt levinud mitu nimetust, siis pole põhimõttelist vahet, milline valida. Tuleks püüda esitada erapooletult sündmuste käik ning seejärel erinevad tõlgendused. Andres 8. märts 2006, kell 14.04 (UTC)

: Juuliülestõus? Juulimäss? 1918. a mäss Venemaal? (Aga kas tol aastal Venemaal vähe mässati!?) 1918. a ülestõus Moskvas? Aga praegune pealkiri ei sobi tõesti kohe kuidagi, nagu juba varem mainisin. Revolutsioon on ikkagi syndmus, mille tagajärjel riigikord muutub ja/või võim vahetub. --Lulu 8. märts 2006, kell 16.47 (UTC)

:: Kõige parem tundub "juulimäss", aga ma ei tea, kui levinud see nimi on. Andres 8. märts 2006, kell 17.23 (UTC)

:::Esseride mäss? - Ahsoous 8. märts 2006, kell 17.33 (UTC)
Võiks teha ka nii, et selle pealkirja all siin kirjutada mõistest, mida anarhistid kasutavad, sündmusest endast aga kirjutada teise pealkirja all. Andres 9. märts 2006, kell 07.00 (UTC)

Nõus, et praegune pealkiri ei kõlba. Andrese soovitus on hea, aga õige pealkiri... Ei oska kohe soovitadagi. Ehk siiski esseeride mäss või ülestõus? Taivo 9. märts 2006, kell 16.15 (UTC)

: Nõukogude ajalookirjutuses tuntakse seda pahempoolsete esseeride mässu nime all. Andres 9. märts 2006, kell 21.24 (UTC)
Probleem on ikka veel lahendamata. Andres 4. mai 2010, kell 16:58 (EEST)
Inglisvikis on "Third Russian Revolution" olemas kyll, aga see on täpsustusleht. Selle nimega tähistatakse mitut syndmust, sestap teisaldasin. --Oop (arutelu) 2. märts 2012, kell 17:03 (EET)

Üks Tula talupoegadest koosnev jalaväebrigaad

Linna talupojad? Andres 4. mai 2010, kell 16:58 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.amherst.edu/~daschaich/writings/academic/kronstadt.html
** In Vasakpoolsete esseeride ülestõus on 2013-06-24 14:08:33, 404 Not Found
** In Vasakpoolsete esseeride ülestõus on 2013-07-07 21:18:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://marxists.anu.edu.au/archive/trotsky/works/1918-mil/ch34.htm
** In Vasakpoolsete esseeride ülestõus on 2013-06-24 14:08:35, 404 Not Found
** In Vasakpoolsete esseeride ülestõus on 2013-07-07 21:18:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.circlealpha.com/library/krondstadt.html
** In Vasakpoolsete esseeride ülestõus on 2013-06-24 14:08:33, 404 Not Found
** In Vasakpoolsete esseeride ülestõus on 2013-07-07 21:19:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:19 (EEST)


Arutelu:Võrtsjärv

Anonüümne kasutaja vähendas Võrtsjärve kalaliikide arvu 35-lt 27-le. Ma ei oska öelda, kas tegemist on vandalismiga või uuemate andmetega. Andres 16:47, 19 Apr 2005 (UTC)

Võrtsjärve sihtasutuse lehekülg http://www.hot.ee/vjarv/ annab küll 35 liiki. --Boy 17:15, 19 Apr 2005 (UTC)

: Mõned veebiallikad annavad tõesti 27, kust arvud võetud, ei ütle kahjuks keegi: http://turism.tartumaa.ee/marsruudid.php?mis=8&lang=eng, http://www.rannu.ee/vortsjarv.htm. --Ker 17:25, 19 Apr 2005 (UTC)

:: Panin 35 tagasi. Andres 17:27, 19 Apr 2005 (UTC)

:: Lisasin "teistel andmetel 27".

''Teatavasti tavatsevad angerjad käia kudemas [[Sargasso meri|Sargasso meres]]. Selle tõttu on tänapäeval Võrtsjärves elavad angerjad inimese abiga sinna saanud.
See on naljakas sõnastus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:35, 20 Apr 2005 (UTC)

Siis on ka artikkel [[Peipsi järv]] valesti vormistatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. september 2006, kell 10:55 (UTC)

Iffcool, vaata [[Kategooria arutelu:Eesti järved]], Metsavenna arvamust. võime seda ju arvesse võtta. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 27. jaanuar 2008, kell 17:38 (UTC)

Mis siin toimetamist vajab?--WooteleF 6. jaanuar 2010, kell 17:51 (UTC)

Vist panna tärnistatud loend sidusasse teksti. Taivo 6. jaanuar 2010, kell 18:55 (UTC)

Valgala pindala on parandatud, aga allikas on samaks jäetud~. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. oktoober 2011, kell 21:39 (EEST)

Täpsustus - Pildil nimega "Emajõe lähe", on Oiu sadam Tänassilma jõe suudmes. See on järve ülemises vasakus nurgas, samas kui Emajõe lähe on paremas nurgas.
Tervitustega
Pärtel Keskküla

Pildi üleslaadija väidab, et pildil on kujutatud Emajõgi ja Võrtsjärv. Nii et Sa väidad, et pildistaja on koha määratlemisel eksinud. Andres (arutelu) 27. jaanuar 2014, kell 13:35 (EET)

Nii on, kontrollisin ortofotolt. Jätsin selle pildi siit ära, kuna Võrtsjärv sellelt õieti ei paistagi. 193.40.10.181 27. jaanuar 2014, kell 14:14 (EET)

: Aa, ma vaatasin ennist hoopis teist pilti. Andres (arutelu) 27. jaanuar 2014, kell 16:32 (EET)

Ma tegin eraldi peatüki "Saared", kuhu on ilmselt mõttekas suunata need märksõnad Ainsaar, Heinassaar, Petassaar, Rättsaar, Leie vare, Soolika vare, Suurkivi vare, Pikkvare, Heinassaare vare ehk Kanakese saar. Kui mõnest väikesaarest tõesti rohkem infot leiab, siis saab eraldi artikli teha. Kahest kõige tähelepanuväärsemast saarest on juba eraldi artiklid, vt Pähksaar ja Tondisaar--Estopedist1 (arutelu) 20. september 2018, kell 15:00 (EEST)

Kuidagi paljuvõitu on siin neid saari üles loetletud. Mitme allika väitel on neid siiski viis, nt . Vared peaks üldjuhul ikka vee all olema, vaid väga madala veeseisu ajal ulatuvad mõned kivid veest välja. Kas sellist asja nimetatakse ikka saareks? --Minnekon (arutelu) 20. september 2018, kell 21:06 (EEST)