Arutelu:Hammondi orel

Pealkiri pole vist keeleliselt korrektne. Samuti ei sobi entsüklopeediartiklisse sõnad legendaarne ja enneolematu.--WooteleF 5. mai 2008, kell 12:32 (UTC)

Pealkiri peaks olema Hammondi orel. Teisaldan õigeks aga link artiklis pillivõimendi tuleb ka ära muuta. Siis saab keeleliselt vigase nime ära kustutada. --Tiuks 5. mai 2008, kell 12:44 (UTC)

Parandasin ära ja nüüd on hoopis rohkem linke sellele. Ka loendites oli see juba sees ka õige nimega. --Tiuks 5. mai 2008, kell 12:47 (UTC)
Kas tolle esimese lause elektromehhaanilise võiks linkida elektrofonile?--WooteleF 5. mai 2008, kell 12:54 (UTC)

: Ma pole selles päris kindel aga põhimõtteliselt küll. --Tiuks 5. mai 2008, kell 12:55 (UTC)

::Tegelikult on ju veel seal ka link orelile, kuid Hammondi orel pole ju orel vaid lihtsalt pill mille hääl on sarnane. Tööpõhimõtted on ju kardinaalselt erinevad.--WooteleF 5. mai 2008, kell 13:00 (UTC)

ei, päris kindlasti mitte ei sobi teemasse elektrofon, Hammondi tööpõhimõte on hoopis teistsugune ja kui te lähemalt uurima hakkate, siis täiesti pöörane :), sellest ka see LEGENDAARNE sound.[[Kasutaja:ErilineKonn|Täitsa Topitav Konn]] 5. mai 2008, kell 13:01 (UTC)

väljatulekul oli Hammondi orel või Hammond-orel "enneolematu" (enne seda oli umbes-täpselt (küll hoopis teistsuguse iseloomuga) 1-3 elektroonilist pilli) ning praeguseks on Hammondi orel de facto legendaarne  ning klassikaks muutunud pill.
üks asi millega ma tegelen, on muusikaajaloo uurimine ning see kas sulle need konkreetsed väljendid meeldivad, on sinu isiklik teema, kui sa selle teemaga oleksid natuke kursis, siis ilmselt sa nõustuksid kasutatud väljenditega.  (yldse mitte kurjalt) --Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 13:01 (UTC):::
perse ja saadanas, muuhulgas selle tehnoloogia tekitatud heli pärast on see kuradi orel enneolematu ja legendaarne. kellele ma pena huvitav tõestama seda kõike?--Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 15:23 (UTC)

arvan, et ei maksa masendusse langeda... Kuna ma lihtsalt muud midagi ei oska öelda--Hendrix 5. mai 2008, kell 15:32 (UTC)
legendaarne ja enneolematu:
Theremin, Hammond-orel, Fender Stratocaster, Les Paul kitarr, MiniMoog, Yamaha DX7, Prophet V, Roland TS101, TS303...jne
need on kõik muusikaajalugu mõjutanud ja muutnud pillid. ja legendaarsed ja enneolematud. millest me räägime?--Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 13:10 (UTC)

:Ma olen antud teemaga enda arust täitsa keskmiselt kursis, kuid sellised väljendid ei ole siiski entsüklopeediale kohased. Erinevad autorid annavad Hammondi oreli küll täiesti elektrofoniks. --WooteleF 5. mai 2008, kell 13:12 (UTC)
pakun et see on minu lugemuse puudujääk. elektrofon. mmm.--Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 13:20 (UTC)

::Selle kohta saab lugeda näiteks Oxfordi ülikooli kirjastuse poolt väljaantud raamatust "Musical instruments. History, Technology and Performance of Instruments of Western Music" - Murray Campbell, Clive Greated, Arnold Myers.--WooteleF 5. mai 2008, kell 13:35 (UTC)
Samuti tasuks tutvuda Wikipedia NPOV põhimõtetega--WooteleF 5. mai 2008, kell 13:18 (UTC)

see NPOV-i neutraalsus.... mida see tähendab, kui midagi on nimetatud korduvalt erinevates raamatutes ja dokfilmides legendaarsesks jne --Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 16:53 (UTC)siis on põhjust minu arvates seda kasutada, see anaks nagu mõista, et pole ainult minu KALLUTATUD arvamus.

:toon näite kui kirjutatakse Woodstockist ,siis kahtlemata oli see legendaarne, mitte yks teiste hulgas. kas ma jooksen vastu seina? --Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 13:26 (UTC)

::Sel NPOV lehel oli üks hea väljend - Lase faktidel enda eest rääkida. Selle asemel, et öelda, et miski on legendaarne püüa parem selgitada miks teda selliseks peetakse. Samamoodi võiks ju teist maailmasõda kah legendaarseks lugeda või näiteks võiks päikest legendaarseks taevakehaks pidada. --WooteleF 5. mai 2008, kell 13:35 (UTC)
eesti keeles on ilus väljend "ära aja juuksekarva lõhki" - osadel juhtudel on õigustatud teatud omadussõnade kasutamine ja osadel mitte. enda arvates on mul sellel piiril tantsimine siiani õigustatud olnud ja ma pole nõus nende väljaviskamisega, kuna nendel on SISULINE mitte emotsionaalne väärtus..--Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 14:24 (UTC)

Antud artiklis oli kahes lauses kasutatud kaks korda sõna legendaarne. Ning see mõjusid igatahes emotsionaalselt ja hinnanguliselt. Pealegi on ju tavaline klaver ja kitarr kordades legendaarsemad pillid. Sa võid ju kirjutada pilli rollist 60. ja 70. aastate rokkmuusikas ning tuntumates muusikutest kes seda kasutasid. Siis saavad lugejad aru, et tegu on legendaarse instrumendiga. Üleüldse on legendaarsus suhteline mõiste.--WooteleF 5. mai 2008, kell 14:32 (UTC):::
kitarr ja klaver on ühed levinumad ja kasutatumad pillid minu teada, legendaarseks teevad need pillid ainult nende mängijad. minu arust ei saa näiteks Hendrixi artiklis kirjutada pikalt Woodstockist - see pole antud arikli teema jne.
minu pärast keerake need minu kirjutet v6i t6lgitud artiklid artiklid "perse", st muidugi võtke neilt "munad" maha, las alles jääb "kantseleikeel". vabandust, ma ei viitsi sel teemal rohkem jahuda - järgmised artiklid ooooooooootavad....
P.S. toimetama ehk REDIGEERIMA ;) peab neid artikleid kindalasti - on teised teised tehtud kiiruga.
--Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 14:39 (UTC)

Pole mõtet ärrituda. Me üritame kõik siin ju anda oma panust artiklite paremaks muutmiseks. Ning ma tõesti ei leia kuidas saab sõna "legendaarne" olla mingi artikli "muna". Siin on selle kohta veelgi lugemist.--WooteleF 5. mai 2008, kell 14:44 (UTC)

::ma saan aru, et yks räägib aiast ja teine aiaaugust. lõpetame selle teema, mul on savi, mis te selle artikliga teete, igal juhul jään lõpuni kindlaks, et antud KONTEKSTIS on vaidlustet sõnad õigustatud. ma läheks hea meelega edasi järgmiste puuduvate teemadeni. antud teema paneks lukku, ma olen oma arust õelnud kõik vajaliku.--Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 14:55 (UTC)

:::Ma leian, et asi tuleks selgeks rääkida, et vältida tulevikus samasuguste vaidluste kordumist. Ka mina jään oma arvamusele kindlaks ning olen üritanud seda ka põhjendada. Mina leian, et Vikipeedias peaks võimaluse korral vältima hinnanguid. Millisest aiast ja aiaaugust me räägime? Mina räägin sõnade "legendaarne", "ennenägematu" jne. ehk siis ingliskeelse terminiga "peacock words" kasutamisest artiklites.--WooteleF 5. mai 2008, kell 15:01 (UTC)
Ühte teemat ära eralda nelja kriipsuga (-). Järgmisel kasuta koolonit või kahte koolonit jne. Entsüklopeedias kirjutatakse teaduslikult ehk etnomusikoloogide pakutud väljendeid. Artiklis elektrofon on see täitsa olemas ja need on võetud inglise vikist. Kui oskad, siis täienda elektofonide artiklit, et paremat ülevaadet saada. --Tiuks 5. mai 2008, kell 13:33 (UTC)
Mina saan aru, et ta on elektrooniline orel. :en:Electronic organ. Elektromehhaanilised pillid kuulusid vanasti elektrofonide hulka. Kas on nüüd inglise vikis segadus, sest kui ei ole elektrofon, siis jaotatakse kordofoniks, aerofoniks jne. --Tiuks 5. mai 2008, kell 14:22 (UTC)
Artiklis lingitud Elektromehhaanilised pillid peaks olema Elektrooniline muusikainstrument, milles tuleb rääkida kordofonidest, aerofonidest mis ei kuulu elektrofonide alla. See tähendab elektrofonidest nr. 51 ja 52. 53 on ainult elektrofon. --Tiuks 5. mai 2008, kell 14:52 (UTC)

Minu poolt eespool mainitud teoses nimetatakse Hammondi orelit elektrofonide elektromehaanilisse alagruppi kuuluvaks.--WooteleF 5. mai 2008, kell 14:56 (UTC)
mingist asjast lugemisel oleks kindlasti huvitav teada, kuidas reageeriti selle asja ilmumuse peale. Kas vaimustusega või ükskõiksusega. Usun, et Hammondi oreli ilmumine oli omal ajal suursündmus. 1934 aasta siiski. Aga arvan, et tolleaegsed reageeringud tuleks viidata ja võib olla kogunisti tsiteerida.--Hendrix 5. mai 2008, kell 14:57 (UTC)

::
paraku pole see päris mitme muusikaajalugu muutnud pilliga nii olnud.
Hammond saavutas oma praeguse legendaarsuse alles umbes 30 aastat hiljem kui teda hakkasid kasutama rock- ja jazzartistid, alguses oli ta minu teada mõeldud asendamaks traditsioonilist orelit.--Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 15:07 (UTC)
ja tegelikult mind huvitaks, miks kõnealune riistapuu nii furoori tekitas. Kas ta oli mingist poolest ainulaadne?--Hendrix 5. mai 2008, kell 15:08 (UTC)
ega ta ei tekitanudki ALGUSES furoori - see kõik tuli hiljem...
helitekitamise kohta ja see on minu teada ainulaadne:
The original Hammond organ imitated the function of a pipe organ's ranks of pipes in multiple registers by using additive synthesis of waveforms from harmonic series to generate its sounds. The Hammond organ's individual waveforms are made by mechanical tonewheels which rotate in front of electromagnetic pickups. Although they are generally included in the category of electronic organs, original Hammond organs are, strictly speaking, electric or electromechanical rather than electronic organs because the waveforms are produced by mechanical tonewheels rather than electronic oscillators. Hammond organs use 96 tonewheels. Five of these are blanks, only present in order to balance out the rotating mechanical sub-assemblies. Thus the tonewheel assembly generates 91 frequencies, which are all that are required for the entire organ. The appropriate frequency outputs, nine per key, are routed to the key contacts for each note on the keyboards.
--Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 15:12 (UTC)

"Although they are generally included in the category of electronic organs, original Hammond organs are, strictly speaking, electric or electromechanical rather than electronic organs because the waveforms are produced by mechanical tonewheels rather than electronic oscillators." - tollest jutust ei saa mõhkugi aru...--Hendrix 5. mai 2008, kell 15:16 (UTC)

:::
vaata http://en.wikipedia.org/wiki/Hammond_organ olevat joonist, pisikesed pöörlevad kettakesed olid helitekitajateks helipeade ees.--Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 15:19 (UTC)

hetkel me arutleme Eesti viki vastava artikli üle...--Hendrix 5. mai 2008, kell 15:22 (UTC)
Sõna enneolematu võiksid kasutada siis kui sa selgitaksid põhjalikult tema toimimise süsteemi ja siis kirjutaksid, et tol hetkel oli tegu maailmas uudse asjaga. Kui aga vaadata artikli varaseid redaktsioone siis oli seal lihtsalt kirjas legendaarne ja enneolematu. Legendaarne on üldse selline sõna mida tuleks täielikult vältida.--WooteleF 5. mai 2008, kell 15:27 (UTC)

sõnaga, artiklit tuleks edasi arendada.--Hendrix 5. mai 2008, kell 15:28 (UTC)

:Praeguse seisuga on artikkel enam-vähem, kuid annab vähe informatsiooni. Probleem on hoopis selles, et jätsin algvariandist mõned sõnad välja. Igal juhul saaks artiklit tugevasti täiendada.--WooteleF 5. mai 2008, kell 15:33 (UTC)

::andke aga tuld. ma olen juba järgmises kohas, pigem ma proovin momendil tekitada ELEMENTAARSE info kui minna syvitsi yhegi teemaga. puhake rahus.--Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 15:49 (UTC)

:::noh, kui Sa tahtsid siin tähelepanu objektiks olla, siis tulid küll valesse kohta. Häid uusi marjamaid Sulle.--Hendrix 5. mai 2008, kell 15:58 (UTC)

:::: See on kohatu isiklik rünnak. Teen ettepaneku see kustutada. Andres 5. mai 2008, kell 16:01 (UTC)

:::::see ei ole isiklik rünnak, vaid subjekti enda poolt esile kutsutud reakstsioon. Vikisse ei ole ole vaja solvujaid, vaid tegijaid. Solvumise väljendamiseks on küllalt palju eesti keelseid foorumeid.--Hendrix 5. mai 2008, kell 16:08 (UTC)

::::: no ma ei tea, see pole tõesti mitte isiklik rünnak vaid näpuviga - tahtsin kirjutada: (artikkel) puhaku rahus. mis teil kuraditel viga on? minu arust me peaks konkreetselt (viki) asja ajama, mitte tegelema oma personaalsete probleemidega. Saame kokku ja maadleme, mitte ei jaga siin mingit "Tõde ja õigust" taga jah? see pole see koht, eksole. palun jah. --Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 16:14 (UTC)

::::::: Ei, Sinu jutt on OK. Andres 5. mai 2008, kell 16:24 (UTC)

arvan, et kõige mõistlikum oleks artikkel rahuldavasse seisundisse viia ja siis laheneksid ka paljud probleemid. Nii tõelised kui pseudo.--Hendrix 5. mai 2008, kell 16:20 (UTC)

tegelikult on Viki "Tõe ja õiguse" koht--Hendrix 5. mai 2008, kell 16:22 (UTC)

: Konn tahtis öelda, et tal ei olnud kavas seda artiklit põhjalikult kirjutada, vaid panna ainult põhiasjad kirja ning järgmise artikli juurde edasi minna. Andres 5. mai 2008, kell 16:24 (UTC)

::no olgu nii. Aga tundub, et ta kavatsus läks luhta--Hendrix 5. mai 2008, kell 16:27 (UTC)

:::aga väike maadlus kuluks ikka ära, teate ju küll , testosteroon ja särgid värgid ;)--Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 16:53 (UTC)
selle peale ma avastasin,  et vastav artikkel (testosteroon)puudub. häbi, mu isased tiigrid, kaelkirjakud, sitasitikad ja sisalikud!--Täitsa Topitav Konn 5. mai 2008, kell 16:53 (UTC)

Piltidele tuleb lisada ka allkirjad.--WooteleF 5. mai 2008, kell 17:11 (UTC)
jaaa, prooviks leida ALATI ESIMESEKS PILDIKS yldvaate. ilupildid võivad ju olla, aga hiljem kui põhiline on õeldud-näidatud. no offence.--Täitsa Topitav Konn 7. mai 2008, kell 15:47 (UTC)
------------
artikkel tuleb tõsta hammond oreli (hammond-orel) alla, uurisin erialast kirjandust ja nii seda nimetakse.(konn)

Hammond-orel tulebki siia. Eesti keeles on korrektne Hammondi orel. --Tiuks 12. mai 2008, kell 08:25 (UTC)


Arutelu:Teremin

siia on vaja pilti!
Miks siin on tuntud Mellotroni kasutajad? Teremin ja Mellotron on ju eri pillid.--WooteleF 6. mai 2008, kell 08:53 (UTC)
jäi kogemata sisse, nyydseks parandet, ega Led Zeppelin pole ka tuntud oma teremini kasutamise poolest.
pigem ikka rohkem oma soengutele... ;)--Täitsa Topitav Konn 6. mai 2008, kell 09:00 (UTC)

Nad vist populariseerisid nii mõndagi veidrat pilli. Hurdy-Gurdy tuleb praegu meelde.--WooteleF 6. mai 2008, kell 09:09 (UTC)
See "on elus" kõlab naljakalt, kas lihtsalt kriipsust ei piisa, nagu on biograafialoendites?--Morel (arutelu) 23. mai 2012, kell 17:47 (EEST)

Muidugi, tee julgelt ümber. Andres (arutelu) 23. mai 2012, kell 18:47 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.moogmusic.com/history/?cat_id=2
** In Teremin on 2013-06-24 13:47:15, 404 Not Found
** In Teremin on 2013-07-07 03:53:25, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:53 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.thereminvox.com/story/27/
** In Teremin on 2013-06-24 13:47:19, 404 Not Found
** In Teremin on 2013-07-07 03:53:35, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:53 (EEST)


Arutelu:Bassklarnet

Sellisel kujul pole artiklil mõtet. Pilli kohta pole kirjas ühtegi sõna.--WooteleF 6. mai 2008, kell 15:31 (UTC)
mul on selline tunne et sul pole midagi teha v6i? las nyyd see nimekiri jääb siia, ma pole jõudnud artikli sisu vorpida.
hea mees, mis see nimekiri on kuidagi väheinformatiivne või vale? ma saaks siis aru. mis sul kuradil viga on?--Täitsa Topitav Konn 8. mai 2008, kell 07:32 (UTC)

Nimekiri pole ilmselt vale, aga sisu ei vasta pealkirjale. Selles artiklis tuleb kirjutada, mis on bassklarnet, kuidas ja kus seda kasutatakse. --Metsavend 8. mai 2008, kell 06:54 (UTC)
jah, juhin tähelepanu, et bassklarneti juurde käivad pahatihti ka mängijad ;), nii et ma pole absoluutselt nõus nende puudumisega antud artiklis. ära tegele valede asjadega. artikkel on pooleli. --Täitsa Topitav Konn 8. mai 2008, kell 07:32 (UTC)

Jah, ja aia juurde kuulub tihtipeale aiaauk. --Metsavend 8. mai 2008, kell 12:02 (UTC)

Vaata inglise vikist, kuidas artiklit kirjutatakse. :en:Bass clarinet. --Tiuks 8. mai 2008, kell 07:37 (UTC)
---
jah, kallis tiuks, ma just tegelen sellega.
samuti jään kindlaks väitele et vähe informatsiooni parem kui yldse mitte.--Täitsa Topitav Konn 8. mai 2008, kell 07:47 (UTC)
Jah ega selles nimekirjas midagi valesti polnud, kuid selliseid artikleid lubades jõuame jälle sinna mõne aja taguse olukorrani, kus anonüümne kasutaja tegi hulga isikuartikleid kus oli kirjas ainult erakondlik kuuluvus. Sellepeale tegi vist Metsavend (kui ma eksi) artikli Mahatma Gandhi kus oli kirjas vaid, et Mahatma Gandhi oli india taimetoitlane. Midagi nagu valesti polnud kuid sellisel kujul ei anna artikkel mingit olulist infot ja on isegi eksitav. Kui teed artiklit bassklarnetist tuleks alustadagi pillist. Mängijate nimekiri on täiesti teisejärguline.--WooteleF 8. mai 2008, kell 09:35 (UTC)

:lihtsalt silmad kinni edasi? mängijate nimekiri pole selline asi, mis oleks eksitav nagu "gandhi taimetoitlus". ole nyyd ::mõistlik, võta toru.

::Minuarust on mängijate nimekiri täiesti teisejärguline kuna ei anna mingit sisulist informatsiooni bassklarneti kohta. Praegusel juhul ta kõlbab artiklisse kuna on tekitatud ka mingisugune tekst pilli enda kohta. Esimeses redaktsioonis oli ainult mängijate loend. Sa ütlesid, et sul oli artikkel pooleli. Kui kavatsed ka ülejäänuid artikleid alustada teisejärgulise infoga siis oleks hea kasutada seda malli Mall:Pooleli. Siis saadakse aru, et asi on täiendamisel ja ei nõuta selle kustutamist. --WooteleF 8. mai 2008, kell 12:40 (UTC)
Kustutatud artikli sisu:

*Eric Dolphy
*Willem Breuker
*Benny Maupin
*Gunter Hampel
*Wollie Kaiser
*Gianluigi Troves
*John Surman
*Louis Sclavis
*Michel Pilz
*Michel Portal
*Meelis Vind


Arutelu:Muusikatarkvara

ma tahan siia tekitada iga alajaotuse alla 5 nimetust, loendid peaks olema eraldi, neid softe on kuradi palju.
valiku tegin selle alusel mis on ilgelt kiita saanud.--[[Kasutaja:ErilineKonn|Täitsa Topitav Konn]] 7. mai 2008, kell 14:56 (UTC)

Muusikatarkvara on arvutiprogramm, mis võimaldab luua, salvestada ja/või töödelda muusikat. See definitsioon on liiga laialivalguv, sest muusikat luua ja salvestada võimaldab ka Windows Live Messenger. Panen mikrofoni arvuti külge ja muudkui loon, esitan ja salvestan, ainukesteks piiranguteks on minu loovus ning salvestatava klipi pikkus. Valju 7. mai 2008, kell 15:03 (UTC)

See on väga selge definitsioon, mina küll probleemi ei näe. Kui keegi on loonud Windows Live Messengeriga muusikat, siis on ka sellel programmil muusikatarkvara omadus.--Andrus Kallastu 8. mai 2008, kell 08:58 (UTC)

jah, muuseas Orelipoisi esimene materjal oligi umbes nii tehtud.... ;)
et kas peaks lihtsalt täpsustama sõnaga proffesionaalne? minu arust ei anna see midagi juurde. --[[Kasutaja:ErilineKonn|Täitsa Topitav Konn]] 7. mai 2008, kell 15:09 (UTC)

hea kyll ytleme sii nii...
''Muusikatarkvara on spetsiaalselt muusika loomiseks mõelddud arvutiprogramm, mis võimaldab luua, salvestada ja/või töödelda muusikat.''
kas hundid on katki ja lambad löövad tantsu?--[[Kasutaja:ErilineKonn|Täitsa Topitav Konn]] 7. mai 2008, kell 15:11 (UTC)

Digitaalsed kõik-ühes-stuudiod "Digital audio Workstation", vanasti nimetati neid lihtsalt "sequencer". kuidas seda oleks õige nimetada?--Täitsa Topitav Konn 7. mai 2008, kell 15:14 (UTC)

pööblile peab seletama, et minu nimetatud 5 tykki on t6epoolest sellised et löövad tantsu ja laulavad karaoket samal ajal autot :juhtides.--Täitsa Topitav Konn 7. mai 2008, kell 15:16 (UTC)

:miks pööblile?--Hendrix 7. mai 2008, kell 16:33 (UTC)

:: :) ahh, ma mõtlesin lihtsalt inimesi kes pole alal tegevad ning kellel võib tekkida (õigustatult) küsimus, mis kuradi kõik yhes stuudiod.--Täitsa Topitav Konn 8. mai 2008, kell 09:37 (UTC)

Miks need instrumendid on? Näiteks Korg Legacy Collection Instrument, õigemini muusikainstrument on pill. --Tiuks 8. mai 2008, kell 09:09 (UTC)

: ma ei saa küsimusest aru, need tarkvarad kujutavad endast virtuaalseid pille - süntesaatoreid, klavereid jne.
kas vastasin su kysimusele?--Täitsa Topitav Konn 8. mai 2008, kell 09:31 (UTC)

: Ma ei olnud selles kindel, sest nii uued asjad. Siis võib panna julgelt lingi muusikainstrument. --Tiuks 8. mai 2008, kell 09:34 (UTC)

::: ma tahan tekidada siia enam-vähem adekvaatse ylevaate, aga vajan abi teksti jaõigete eestikeelsete vastete leidmisel.

::: eriala inimesed kasutavad kõnekeeles (ilmselt) laiskusest ja lihtsuse mõttes inglisekeelseid termineid.--Täitsa Topitav Konn 8. mai 2008, kell 09:41 (UTC)

:::: Ega selles midagi halba ei ole aga ma mõtlesin linkimisele. Linkida ei saa instrumente vaid muusikainstrumente (või pill). Neid pille ei ole muusikainstrumentide loendis ja tuleb need hiljem lisada. Siis oleks vaja täiendada ka artiklit muusikainstrument ja luua teisi elektroonilise muusika artikleid, et asjast aru saaks. --Tiuks 8. mai 2008, kell 09:47 (UTC)

::kysimus suurele ringile: kas kasutada terminit VIRTUAALNE MUUSIKAINSTRUMENT või TARKVARALINE MUUSIKAINSTRUMENT?

::viimane tundub selgem ja ei vaja selgitamist? inglise keels on siis olemas virtual instrument, softinstrument.
--Täitsa Topitav Konn 8. mai 2008, kell 09:51 (UTC)

::: Mõlemad vajavad selgitamist. Andres 11. mai 2008, kell 15:33 (UTC)

: Mul tekkis küsimus, kas süntesaator on ka tarkvaraline muusikainstrument? Installima ju teda ei pea aga faile on võimalik sisse laadida. Eesti keeles on arusaadavam tarkvaraline muusikainstrument. --Tiuks 8. mai 2008, kell 09:57 (UTC)

::EI. kaudselt kyll, aga see pole siiski sama - iga tänapäevasel sündil jookseb peal oma opsysteem, nii et põhim6tteliselt on sündi puhul tegemist arvutiga, kyll ainult yheks ylesandeks m6eldud arvutiga. tarkvaraline pole tavaliselt (on ka selliseid) seotud yhegi riistavaraga, ehk võib joosta nii PC kui Maci kui Linuxi peal...
tea, kas vastasin kysimusele?--Täitsa Topitav Konn 12. mai 2008, kell 18:08 (UTC)

: Kas Yamahast on ka näiteid? Kasutan ise Yamaha PRS-1500 ja tarkvarast olen näppinud programmi Band-in-a Box. --Tiuks 8. mai 2008, kell 10:03 (UTC)

::eee mismoodi, mille kohta näiteid? sõnasta kysimus nii, et aru saab.

::: Yamaha firma virtuaalseid muusikainstrumente. Järelikult link vaata ka artiklit muusikainstrument ei sobi vaid tuleb teha eraldi artikkel tarkvaraline muusikainstrument või virtuaalne muusikainstrument. --Tiuks 12. mai 2008, kell 18:23 (UTC)

:eee ,tarkvaraline muusikaintrument peakas ikka muusikainstrumnedi alla minema.

:: Siis on kõik õige ja artiklit (pillid) tuleb täiendada. Artikkel elektrooniline muusikainstrument puudub ja virtuaalsed või tarkvaralised instrumendid peaksid sinna sobima. --Tiuks 12. mai 2008, kell 19:58 (UTC)
----
Elektrooniline muusikainstrument, virtuaalne muusikainstrument ja tarkvaraline muusikainstrument ei ole täpsed sünonüümid ja tuleks defineerida eraldi. Nimetus elektrooniline muusikainstrument on üldmõiste, millega tähistatakse kõiki võimalikke elektrooniliselt heli tekitavaid instrumente. Virtuaalne muusikainstrument on vastand reaalsele muusikainstrumendile, milleks võib olla kas akustiline või ka analoogsüsteemiga elektrooniline instrument (näiteks virtuaalne kontserttiibklaver, virtuaalne akustiline kitarr või mõne analoogsüntesaatori tarkvaraline simulaator). Samas, kui instrumendi tämbrile analoog reaalses maailmas puudub, ei saa me ju enam rääkida virtuaalsest instrumendist, vaid tegu on lihtsalt täiesti uue instrumendiga. Nii virtuaalseid kui ka täiesti uue tämbriga instrumente on võimalik luua nii riist- kui ka tarkvaraliselt. Tarkvaraline instrument on vastandiks riistvaralisele instrumendile.--Andrus Kallastu 12. mai 2008, kell 20:55 (UTC)

Seda ma arvasin, et see asi keerulisem. Loodan, et õige pea saab vastavatest artiklitest täpsemalt lugeda. --Tiuks 12. mai 2008, kell 20:59 (UTC)

: "Samas, kui instrumendi tämbrile analoog reaalses maailmas puudub, ei saa me ju enam rääkida virtuaalsest instrumendist, vaid tegu on lihtsalt täiesti uue instrumendiga." saab kyll virtuaalne on ta ikkagi. nii emulaatorid kui algupärased on ellkõige ikka tarvavaralised intrumendid ehk soft  intruments.

::Me mõistame sõna 'virtuaalne' sisu erinevalt. Tarkvaralise instrumendi suhtes olen absoluutselt nõus.--Andrus Kallastu 12. mai 2008, kell 21:32 (UTC)
----
Tarkvara ja programmi ei saa samastada. Andres 13. mai 2008, kell 02:20 (UTC)

kuidas sa sõnastaksid?--213.219.125.18 13. mai 2008, kell 04:55 (UTC)

: Panin "programmi" asemele "tarkvara". Andres 13. mai 2008, kell 05:09 (UTC)
----
Intervikilink kategooriale pole minu meelest õige. Kategooriad tuleb ikka omavahel linkida. Andres 13. mai 2008, kell 05:09 (UTC)

:ei saa aru... selgita.

::"Sämplereid võib juhtida ka klaviatuuri abil live." mida sellega öelda tahad?--Täitsa Topitav Konn 13. mai 2008, kell 05:41 (UTC)

::: Need on sellepärast kategooriad, sest need on übersuunatud kategooriale. Artiklis ei ole kategooria linke. --Tiuks 13. mai 2008, kell 07:45 (UTC)
-----
mille alla tuleks panna kuulamiseks ja mp3-de tegemiseks mõeldud proged (näit ITunes, WinAmp jne?)

Kuna teistes vikides artikleid ei ole, siis peame ise mõtlema. Kas digitaalne meediapleier sobib? --Tiuks 13. mai 2008, kell 07:57 (UTC)
----
pigem siis p6hiartikkel tarkvaraline meediamängija ehk meediapleier--Täitsa Topitav Konn 13. mai 2008, kell 08:35 (UTC)

Sobib. --Tiuks 13. mai 2008, kell 08:36 (UTC)

Artiklis MPlayer on nimetatud meedia mängija. --Tiuks 13. mai 2008, kell 08:45 (UTC)


Kasutaja arutelu:Krj~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Krj! Andres 7. mai 2008, kell 15:36 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Krj~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Georg Tenno

Huvita, kes oli see Georg Tenno (tsitaat   http://www.powerlifting.ee): Nõukogude Liidus populaarsust võitnud kulturismi taga oli eestlane Moskvas elav Georg Tenno. Tema paljud artiklid ajakirjanduses olid innustanud paljusid harrastajaid.
Andres, palve sulle! Tee keeleline ja sõnastuslik toimetamine sellele artiklile. Siis on mida võrrelda, arutleda ja snitti võtta..Zosma 17. september 2008, kell 10:21 (UTC)

Praegu ei jaksa. Andres 17. september 2008, kell 21:55 (UTC)

Katsusin esimese lause korda teha. Andres 28. september 2008, kell 05:24 (UTC)
Kust sa selle sünniaasta 1909 võtsid?Zosma 28. september 2008, kell 05:48 (UTC)

: Näpukas. Andres 28. september 2008, kell 09:24 (UTC)
Dolguni raamatu järgi suri Geor Tenno 1968, aga see on ilmselt ekslik. Hauakivi järgi ("Kivid kõnelevad" raamat) juba 1967Zosma 27. september 2008, kell 08:55 (UTC)
Välja võeti, et Pauli poeg. Taivo 31. märts 2010, kell 22:23 (EEST)

Arhipelaagi kolmandas raamatus lk 129 seisab nõnda: "Georg Tenno – tegemist on Peterburi eestlaste järeltulijaga, algselt võis see perekonnanimi niisiis olla (vana kirjaviisi kohaselt) Tõnno(?), Tenno(?) (Solženitsõnil venek. traditsiooni kohaselt Георгий Павлович Тэнно". --kanakukk 20. mai 2010, kell 00:08 (EEST).
----
Mina jälle ei näe mõtet panna pooleli-malli lehekülje algusesse. Minu meelest tuleks panna sinna, kust pooleli jäi. Andres 20. mai 2010, kell 00:25 (EEST)

No välislinkide kohalt ta ju pooleli ei jäänud? Kuskil keskel oleks ta ka tobe. --kanakukk 20. mai 2010, kell 00:26 (EEST).

Ekibastuzi vangilaagrist põgenemist on mainitud 5. osas lk 64. --kanakukk 20. juuli 2010, kell 21:21 (EEST).

Georg Tenno (20. september 1911 Bryansk – 22. oktoober 1967 Moskva)  Hunu (arutelu) 5. jaanuar 2018, kell 00:00 (EET)

Vene vikis on ka Brjansk viitelingina, aga viidatud lehel ei ole seda. Panen siis Brjansk. Andres (arutelu) 5. jaanuar 2018, kell 12:16 (EET)

:Aitäh Hunu (arutelu) 5. jaanuar 2018, kell 13:39 (EET)
----
Žezkazgani vangilaagri asemel oleks ilmselt õigem kirjutada Steplag või stepilaager. (Žezkazganigi polnud 1949 ja ka 1951 veel olemaski, oli Kengir). Aga edasi minnes, siis stepilaagril oli osakond Jekibaztuzis,  mis anti Pestšanlagile ja sellest samast osast moodustati Dallag, mida ka Jekibaztuzi laagriks nimetati ja siis jälle Pestšanlagiks muudeti. Seega äkki oli kõik see aeg üks ja sama, kuid erinevate nimedega laager?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. jaanuar 2018, kell 15:23 (EET)

Yes, that's right! Да, это правильно Hunu (arutelu) 17. märts 2020, kell 17:31 (EET)
----
Georg Tenno tahtis tappa Vjatšeslav Molotovi: "Atleetliku eestlase eeposlikud põgenemised laagritest tõusid käsikirjas esile ja veel vanuigi oli tal valmis plaan Molotovi tapmiseks, aga läks teisiti. Tenno suri varsti vähki, Stalini enisel välisministril jätkus elupäevi aastakümneteks." (Vettenniemi, Erkki. Solženitsõn : elu ja eetos. Tallinn, 2018, lk. 116). Velirand (arutelu) 29. oktoober 2018, kell 10:05 (EET)

A. Solzentitsõni "Gulagi Arhipelaagis" on Tennost rääkidest tehtud üks põhimõtteline viga. Nimelt väidab romaani autor, et Tenno olnud "teise järgu kapten" - see oli NSVL mereväe auaste, mis vastas maaväe alampolkovnikule. Tegelikult oli Tenno siiski (tava)kapteni (st. nooremohvitseri) aukraadis, mida NSVL aegses mereväes nimetati ka kaptenleitnandiks. Kapteni pagunitega on Tenno ka viimasel sõjaväeteenistuse aegsel fotol, mis on tehtud umbes aasta enne tema arreteerimist, aastal1947. https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%8D%D0%BD%D0%BD%D0%BE,_%D0%93%D0%B5%D0%BE%D1%80%D0%B3%D0%B8%D0%B9_%D0%9F%D0%B0%D0%B2%D0%BB%D0%BE%D0%B2%D0%B8%D1%87#/media/%D0%A4%D0%B0%D0%B9%D0%BB:Tenno.jpg
Pärast vabanemist aastal 1957 Tenno enam sõjaväeteenistusse ei naasnud ega kõrgemat sõjaväelist auastet ei saanud. Hypikhiir (arutelu) 21. juuli 2023, kell 17:07 (EEST)
Samuti on Aleksandr Solzenitsõn Georg Tenno eluloost kirjutades märkinud, et Tenno oli lõpetanud sõjaväelise võõrkeelte instituudi. Venekeelse Vikipeedia põhjal (viited olemas) ta seda siiski ei lõpetanud, kuigi oli nimetatud õppeasutusse astunud juba enne II maailmasõda ning ka sõjajärgselt jätkanud seal sõja tõttu poolelijäänud õpinguid.  Kuna aga nimetatud asjaolud (auaste ja haridus) eestikeelses Vikipeedias käsitlemist ei leia, puudub siin vajadus neid pikemalt analüüsida.


Arutelu:Massachusettsi Tehnoloogiainstituut

MIT võib vist ikka siia ümber suunata? See peaks ju olema ikka konkurentsitult tuntuim? Ingliskeelse täpsustuslehekülje järgi vaadates võiks lühend muu hulgas tähistada veel mitut tehnikainstituuti, metüülisotiasolinooni ja magnetinduktsioontomograafiat. --Epp 8. mai 2008, kell 01:26 (UTC)

Las esialgu olla ümbersuunamine. Kui tekib vajadus, teeme täpsustusleheks. Andres 11. mai 2008, kell 12:37 (UTC)

:MIT on tuntuim kindlasti. Kuigi viidet pole selle kohta võtta. --.Toon (arutelu) 14. märts 2017, kell 16:12 (EET)

maailma tunnustatuim tehnikaülikool

Siin on küll viide, aga see lause vajab selgitust. See lause tuleks koos selgitusega allapoole viia. Andres 11. mai 2008, kell 12:39 (UTC)

Kui TTÜ-d uskuda, siis on õige pealkiri: Massachusettsi Tehnikainstituut. Vt: lk 3--Bioneer1 (arutelu) 30. märts 2012, kell 16:57 (EEST)

Tavaliselt tõlgitakse need kõik tehnikainstituutideks jah. Kas meil oli kuskil selle kohta arutelu ka? Millegipärast on MIT puhul seni olnud levinud see praegune nimekuju. Võib ju veel kuskilt uurida. Või siis teisaldada ja lingid korda teha. --Epp 30. märts 2012, kell 17:22 (EEST)

Ma olen kindel, et tegu on liigilt tehnikaülikooliga.
Muutsin artiklis MITi eestikeelse nimetuse Massachusettsi Tehnikaülikooliks.

See võib nii olla, kuid ise nimetavad nad end instituudiks. Tuleb nende omanimetust austada.--Vihelik (arutelu) 14. märts 2017, kell 14:55 (EET)

:Tehnika on kindlasti õigem kui tehnoloogia. EKSS on selgesõnaline selles suhtes. Lisan terminoloogia kohta veelkord Bioneer1 antud lingi lk 3 ülevalt.--Vihelik (arutelu) 14. märts 2017, kell 15:08 (EET)
Kas on mingit juhendit välismaiste ülikoolide (või üldse asutuste) nimede tõlkimiseks? Nt Drexel University. Drexeli ülikool võiks eksitav olla (Drexeli University?), ülakoma ka nagu pole vaja. Kas on mingi hää nõu pakkuda kellelgi? --.Toon (arutelu) 14. märts 2017, kell 16:10 (EET)

Me ei peaks ise tõlkima, kui tõlge pole ilmne. Andres (arutelu) 14. märts 2017, kell 20:12 (EET)
Praegu ei ole hästi. Kui muuta, siis tuleb alustada pealkirjast. Praegune pealkiri on valdav, mõnikord on tõlgitud ka tehnikainstituudiks või tehnikaülikooliks. Minu meelest muuta ei ole tarvis ega hea, sest nimi on tinglik ja teistsugune nimi tekitab segadust, aga kui üldse muuta, siis instituudiks, sest tegu on ju nime tõlkega, mitte ümberjutustusega. Andres (arutelu) 14. märts 2017, kell 20:12 (EET)


Arutelu:Superkondensaator

Välja jäetud: Lisainformatsiooni küsi superkondensaatorite Eesti arendajalt e-mail: mati.arulepp@carbon.ee. Põhjus: seesugused andmed ei sobi entsüklopeediasse. --Jaan513 8. mai 2008, kell 19:38 (UTC)

Commonsis leiab miskit, kuid eraldi kategooriat pole: http://commons.wikimedia.org/wiki/Special:Search/Electric_double-layer_capacitor suwa 30. juuli 2009, kell 11:25 (UTC)
----
Minu meelest võiks küll mainida, mis labor see Tartus on. 213.35.225.114 12. detsember 2009, kell 00:00 (UTC)

See, mis välja jäeti:
Ka Eestis käib viljakas arendustöö superkondensaatorite vallas. Tartus paiknev väikeettevõte Carbon Nanotech OÜ (endine Tartu Tehnoloogiad)  tegeleb nanostruktuurse süsiniku uurimisega ning superkondensaatorite arendustegevuse ja katsetootmisega.

Carbon Nanotech OÜ on pankrotis. (http://www.rik.ee) --Jaan513 12. detsember 2009, kell 18:55 (UTC)


Arutelu:Johannes Poinsot

Võib-olla peaks eelistama portugalikeelset nimekuju.
Mul on ähmaselt meeles, et on veel ka teine Ioannes a (või de) Sancto Thoma. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. mai 2008, kell 08:37 (UTC)

Tegelikult tal pole teost "Tractatus de signis". Deely on ise selle teose konstrueerinud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. mai 2008, kell 19:44 (UTC)

Muidu oli veel üks Püha Tooma Johannes, aga tema vist ei olnud Juan. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. september 2008, kell 23:10 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://perswww.kuleuven.be/~u0054081/poinsotbiblio.htm
** In Johannes Poinsot on 2013-06-24 11:26:20, 404 Not Found
** In Johannes Poinsot on 2013-07-06 04:52:50, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:53 (EEST)


Arutelu:Ludwig III (Baieri kuningas)

Minu arust tuleks artikkel ühtluse mõttes pealkirjastada Ludwig III (Baieri kuningas)

mõlemad maapäeva kambrid ja riiginõukogu on riigi põhjusseadusi sedavõrd muutnud, et nüüd asevalitseja või printsregendi amet ära kaotati. Kuninga au ja troon tunnistati praegusele printsregendile prints Ludwigile, kellel ka Baieri seaduste järele kõige lähem troonipärimise õigus on. Nõdrameelsele Ottole jäetakse kuninga au alles ja teda teenitakse ka edespidi kuninga au kohaselt, ehk ta ise küll sellest mingit ei märka ega millegist aru ei saa. 27 aastat tagasi, kui ta oma venna Ludwig II. järele kuningaks kuulutati, oli ta juba nõdrameelne, aga siis arvati, et ta ehk ajajooksul paraneb ja tema asemel hakkas tema lell prints Luitpold valitsema.
Et kuningas Otto I. 27 aasta sees oma haigusest ei paranenud, vaid haigus veel halvemaks muutus, siis muudeti riigi põhjusseadust sedavõrd, et edespidi vaimuhaigeid troonipärijaid kuningaks ei kuulutada.
Nüüd astus printsregent Ludwig III. nime all Baieri troonile. Omas sellekohases proklamatsionis kuulutab ta, et tema sellepärast kuninga krooni, au ja õigused Baieris enesele võtab, et tema armastatud lellapoeg, kuningas Otto, vaimliselt haigemaks on jäänud ja mingisugust lootust paranemise peale ei ole. Kõigile neile ametnikkudele ja kroonu teenijatele, kohtunikkudele jne. kinnitab ta nende teenistuse õigused, sest et 27 aasta jooksul seda teha ei saadud, sest et printsregendil kuninga õigused puudusivad.
27. okt. on kuningas Ludwig põhjusseadusele mõlemate rahvaasemikkudekogu ees truudust vandunud ja diplomatide korpuse õnnesoovid vastu võtnud.
Olevik, 30. oktoober/12. november 1913, nr. 83, lk. 659. --Improvisaator 28. jaanuar 2009, kell 13:33 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Ludwig III (Baieri kuningas)


Arutelu:Fast Fords Estonia

Minuga võeti ühendust Fast Fords Estonia tiimi poolt ja paluti artikkel kustutada. Põhjusena toodi see, et nad ei ole selle praeguse kujuga rahul. Et tegu on reklaamartikliga, siis tuleks see nii või teisiti, varem või hiljem, kustutada. Vastuväiteid? --Jaan513 9. mai 2008, kell 14:25 (UTC)

Fordi autode juures võib olla lihtsalt viide, et fordi omanikke Eestis ühendb MTÜ Fast Ford Estonia suwa 9. mai 2008, kell 16:26 (UTC)
Kustutan. --Jaan513 12. mai 2008, kell 16:57 (UTC)

Noh, aga millist kuju nad siis tahtsid, ja miks nad ise seda ümber ei teinud? Andres 12. mai 2008, kell 19:04 (UTC)

:Ei tea, nad ise ei tahtnud muuta ja sellist reklaami (sisuliselt nende kodulehelt kopeeritud teksti) ei ole mõtet siin hoida ka. --Jaan513 13. mai 2008, kell 00:52 (UTC)
Minu meelest sobiks selline tekst:
Fast Fords Estonia on Eesti Fordi-huviliste klubi, mis tegutseb 2003. aastast netifoorumina ja 2007. aasta teisest poolest MTÜ-na.
Klubi ühendab Fordi-huvilisi inimesi teadmiste ja oskuste vahetamiseks ning korraldab kogunemisi ja võistlusi.
Liikmeid on umbes 2000.

*Klubi koduleht
*Kiirete Fordide foorum
Andres 13. mai 2008, kell 01:10 (UTC)
Ma ei imesta, et eelmise tekstiga rahul ei oldud. Klubi enda koduleht on igatahes kirjaoskajalik, siinne tekst seda ei olnud. Andres 13. mai 2008, kell 01:14 (UTC)


Arutelu:Eestikeelne Vikipeedia

Artiklite jaoks erikeelsetest Vikipeediatest oleks tarvis kategooriat. Kas sobib näiteks: Kategooria:Vikipeediad eri keeltes? iffcool 10. mai 2008, kell 17:51 (UTC)

Pakun nimeks Vikipeediad keeleti. See sobituks paremini seniste kategoorianimetuste põhimõtetega.--Metsavend 10. mai 2008, kell 17:55 (UTC)

:Minu poolest sobib. iffcool 10. mai 2008, kell 18:03 (UTC)

Arvan, et 55 000 sai täis 20. oktoobril. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. oktoober 2008, kell 14:05 (UTC)

Kas see nädal on kõik eemal olnud peale minu? Ma jälgisin alati seda arvu juba kuu aega ja ootasid 55 000-det, aga kui see arv kätte tuli, siis mind polnud. Teised ka ei ole seda ära märkinud(või tähele pannud) nädala aja jooksul juba ja me ei teagi kuupäeva enam :( Kasutaja:Rim555 26. oktoober 2008, kell 14:10 (UTC)

Minu mäletamist mööda tegi Metsavend 55 000. artikli ja mainis seda resümees. Ei olnud meeles siia märkida. Katsun selle üles otsida.  Andres 26. oktoober 2008, kell 14:14 (UTC)

: Jah, see oli Amritsar, 18. oktoobril. --Epp 26. oktoober 2008, kell 14:17 (UTC)

:: Ei, see oli pärast südaööd, 19. oktoobril. Andres 26. oktoober 2008, kell 14:37 (UTC)

::: 19. oktoobril kell 00.41. Arvan, et Sul ei ole kellaaeg õigesti seadistatud.  Mul on millegipärast mulje, et mul on ta õige. Andres 26. oktoober 2008, kell 14:39 (UTC)

:::: Ma seadistasin täna kella ümber tõepoolest. Mul millegipärast ise ei läinud. Sinu oma on siis õige. --Epp 26. oktoober 2008, kell 14:41 (UTC)

:: Kui portaalide nimeruum tehakse, siis kõik portaali lehed kaovad sellest nimeruumist. Selles mõttes on artiklite statistika vale. --Tiuks 26. oktoober 2008, kell 14:29 (UTC)

::: Seda muidugi, aga kokkuleppeliselt arvestame praegust süsteemi. Mõni artikkel ju ka lihtsalt kustutatakse ja mõnda olevasolevat ei arvestata, sest seal pole ühtegi linki. Andres 26. oktoober 2008, kell 14:37 (UTC)
miks see statistika "Vaata ka"-s on?--Hendrix 26. oktoober 2008, kell 14:51 (UTC)

Vaata ka all ei pea olema tabelid, vaid link Fransvannese arutelulehele. Andres 26. oktoober 2008, kell 14:57 (UTC)

Arvatavasti tabeli viga. Andres 26. oktoober 2008, kell 14:59 (UTC)

Kas neid neid kuupäevi ja pealkirju ei võiks koguda kuskil asjakohasel lehel? Näiteks Vikipeedia:Statistika? Sellesse artiklisse need otseselt ei puutu. Pikne 21. juuni 2015, kell 00:16 (EEST)

Võiks küll. --Metsavend 30. juuni 2015, kell 19:43 (EEST)
----
Selle artiklite arvu loetlemise võiks viia eraldi lehekülje alla, nt Vikipeedia:Artiklite arv. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 28. veebruar 2018, kell 13:29 (EET)

On muide selline leht Vikipeedia:Statistika. --Pelmeen10 28. veebruar 2018, kell 14:50 (EET)

Pean kordama. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. mai 2018, kell 09:34 (EEST)

:Minu arust on igati ok seda siin teha. Ivo (arutelu) 29. mai 2018, kell 11:20 (EEST)

Neptuuniumi ideega võiks ju päri olla, kui suudaksin mõnda põhjust lugeda. Seni jään nõusse Ivoga. --kanakukk (arutelu) 31. mai 2018, kell 09:42 (EEST).

Toetan N. ideed sajaprotsendiliselt. Milleks koormata siinset nii mahukat arutelu? Kui annab hakkida, alati poolt.--Hirvelaid (arutelu) 31. mai 2018, kell 11:04 (EEST)

::See ei koorma siinset lehte grammigi rohkem, kui see koormaks mõnda teist lehekülge. Ning koos igasugu lisamärkustega on see niigi pigem arutelulehekülje materjal (nt kuna artikliloendur annab erinevatele inimestele sageli erinevaid artikleid selleks ümmarguseks numbriks). Ning üldse oleme harjunud, et see on siin. Miks muuta? Ma ei näe ühtegi mõistlikku põhjust? Ivo (arutelu) 31. mai 2018, kell 14:15 (EEST)

::: Artikli arutelu ei ole mõeldud Vikipeediat puudutva üldstatistika kuvamiseks, vaid konkreetse artikli sisu üle arutlemiseks. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. oktoober 2018, kell 17:02 (EEST)

:::: Nõus eelkõnelejaga. Andres (arutelu) 5. aprill 2019, kell 11:23 (EEST)
Tõstsin artiklite loetelu ja sellega seotud kommentaarid lehele Vikipeedia arutelu:Statistika. --Pikne 7. aprill 2019, kell 13:31 (EEST)

Minu meelest ei paku kõik siin sisalduv entsüklopeedilist huvi. Puudub ka selge struktuur. Andres 21. august 2010, kell 17:59 (EEST)

Tahaks seda jälle öelda. Andres 26. detsember 2010, kell 11:23 (EET)

:Vähemasti struktuur on minu arvates küll vägagi selge. Selle üle, kas kõik siin just entsüklopeedilist huvi pakub, annab alati vaielda, kuid kuskil tuleks see info siiski ära mainida. Ivo 26. detsember 2010, kell 12:06 (EET)

:: Selleks on Vikipeedia nimeruum. Andres 26. detsember 2010, kell 17:40 (EET)

:: Ka minu meelest on siin asju, mis sellesse artiklisse ei sobi. --Epp 26. detsember 2010, kell 18:44 (EET)

:: Minu meelest me teeme siin sama, mida me teistele sageli ette heidame. Andres (arutelu) 17. mai 2012, kell 07:10 (EEST)
See on endiselt aktuaalne. Andres (arutelu) 5. august 2016, kell 13:52 (EEST)

Olgu see pealegi aktuaalne. Kui aga kommentaarid on nii umbmäärased, et pole võimalik aru saada, millest täpselt jutt käib, siis ei ole võimalik sel teemal isegi aru pidada. Rääkimata artikli muutmisest. Ivo (arutelu) 5. august 2016, kell 14:34 (EEST)

: Kuidas nii? Allpool on mitmes kohas sellest konkreetsemalt juttu. Andres (arutelu) 5. august 2016, kell 17:28 (EEST)

::Minu meelest pole siin kuskil olnud korralikku kirjeldust selles kohta, mis täpselt on ülearune. On ainult ülimalt umbmäärane jutt, millega sellisel tasandil võib väga lihtsalt mitte nõustuda. Vaata ka nt minu kommentaari 21. juuni 2015, kell 13:01.

::Kui siia arutelulehele on tülikas mingeid konkreetseid kommentaare tekitada, siis võta see lehekülg, logi sisse ja kirjuta kommentaarid otse artikli peale. Näide

::Lisaks häirib mind sügavalt Epu jutt selle kohta, kuidas siin on mingi kantseliit ja halb stiil. Kasutaja Kuriuss vaatas artikli üle ja tema sõnul pole sellel keeleliselt kohe kindlasti neid vigu küljes, mida Epp väidab siin olevat. Ivo (arutelu) 5. august 2016, kell 17:40 (EEST)

::: Keele kohta ma ei taha midagi öelda, aga Pikne võtab asja hästi kokku: "Siin on juttu, mille kohta puuduvad sõltumatud allikad. Siin on blogilaadset ülevaadet oma tegemistest. Siin on originaaluurimust. Siin on juttu, mis eestikeelse Vikipeedia tegeliku kajastuse ja tegelike käsitluste taustal on ebaoluline. Siin on rohkelt linke artikliruumist välja." Olgu, see, mis on oluline ja mis mitte, on võib-olla subjektiivne, aga igal väitel peavad olema sõltumatud, mitte Vikipeedia-sisesed allikad (muidu on see originaaluurimus, ja ka siis, kui allikaid üldse pole). See ongi kõige olulisem, täiesti objektiivne punkt. See on alati niigi näha, seda ei pea näpuga näitama. Selliseid asju ei tohi artiklis olla, küll aga võivad need olla kuskil teises nimeruumis, ja välislinkide alla võib lingi neile panna. Andres (arutelu) 5. august 2016, kell 17:55 (EEST)

:Tsiteerin kasutajat Kyng: "Vikipeediast endast kirjutamisel on lubatud viidata vikipeediale endale." See, et siin on juttu, mille kohta pole väidetavalt sõltumatud allikaid, ei puutu mitte kuidagi artikli sisusse. Ja ma tahaks väga näha, mis on need "tegelikud käsitlused" eestikeelse Vikipeedia kohta. Mulle tundub, et miskipärast pole neid Vikipeedia pressiülevaate lehel loetletud. Ning artiklinimeruumist välja viivaid linke on vaid käputäis ja sellisel kujul pean vähemalt mina neid kohaseks (st need saab alati paigutada viideta alla, aga see oleks lugeja seisukohast ebamugav). Ivo (arutelu) 5. august 2016, kell 18:31 (EEST)

::Ei ole nõus, et artiklis Vikipeediast võib viidata Vikipeediale. Nõus Andresega, et on vaja sõltumatuid allikaid ja muu materjal sobiks paremini teise nimeruumi. Siselingid, mida tõesti vaja on, võiksid olla "Vaata ka", mitte välislinkide ega viidete jaotises. Adeliine 5. august 2016, kell 18:38 (EEST)

::: Vikipeedia ei ole Vikipeedia tegijate jaoks sõltumatu allikas. Vikipeediast enesest võib minu arvates võtta ainult väga olulisi andmeid, mida ka teised ei saa kuskilt mujalt, näiteks käsilolevate artiklite arv. Kuigi igasuguseid üksikasju on palju, tuleb nendega piiri pidada, sest muidu me näitame Vikipeediad olulisemana, kui ta on. Andres (arutelu) 5. august 2016, kell 19:01 (EEST)

:::Kuidas täpselt on nt see või see lehekülg sobimatu? Olete te üldse vaadanud, mille ja kuidas me siin vikis tavaliselt viitame? Need lehed on ikka väga asjalikud võrreldes paljude esitatud viidetega (rääkimata üldse sagedasest viitamata jätmisest) ning kuna meil puudub võimalus mõjutada seal esitatud statistikat eestikeelse Vikipeedia kohta, siis on need nii sõltumatud allikad kui üldse võimalik (misiganes väline allikas saab võtta ikka ainult neid aluseks ja ei midagi muud). Ja olete üldse pilgu peale visanud, mis allikatele siin artiklis viidatakse? Siin ongi viidatud ainult statistikalehekülgedele ja välistele allikatele. Sisuliselt püüate siin väita, et me tohime kirjutada nt TEA entsüklopeediast, aga ei tohi kajastada eestikeelset Vikipeediat. See on jaburus.

:::Näitame vikit liiga olulisena? wikipedia.org on külastatavuselt 6. veebilehekülg maailmas (seega ikka kuradi oluline) ja Eestis viimase seisuga () 9. kohal aga on olnud ka hulga kõrgemal (samas... praegu on suvi ning (üli)õpilased moodustavad lugejate põhiosa). Üle kolmandiku neist Eestist lähtuvatest päringutest tuleb eestikeelse Vikipeedia peale ja seega on nimetatud sait enimkülastatud veebilehtede seas Eestis (ning kaugelt loetuim entsüklopeedilise sisuga asi tänases Eestis). Oleks eestikeelse Vikipeedia kasutamise kohta kunagi mõnda uuringut tehtud, saaks seda artiklid oluliselt laiendada. Tähtsus on olemas. Allikaid on puudu. Ja mis puutub topeltstandarditesse, siis siin on kirjutatud bussipeatustest, tundmatute koduloolaste välja antud brošüüridest, jms – erinevalt neist on valdav osa Eesti elanikke kuulnud eestikeelsest Vikipeediast ja seda isegi kasutanud. Ivo (arutelu) 5. august 2016, kell 19:28 (EEST)
"...ikka kuradi oluline...", "Olete te üldse vaadanud, mille ja kuidas me siin vikis tavaliselt viitame?", "...kaugelt loetuim...", "...esinevalt neist..." —???—Pietadè (arutelu) 5. august 2016, kell 20:00 (EEST)

:Ja see oli vajalik misjaoks? Ivo (arutelu) 5. august 2016, kell 20:13 (EEST)
Jah, nendelt lehtedelt, millele Sa viitasid, võib olulisi andmeid võtta, kuid nähtavasti ka mitte nii, et võtame kõik, mis seal on.  Seda ma ju räägingi, et selliseid olulisi asju nagu artiklite arv saabki tõendada ainult Vikipeedia enda andmetega ja teised võtavad ka sealt. Probleemid on ikka Vikipeedia siseasjadega,  mis laiemat huvi ei paku. Neid ei tohiks siin minu meelest olla. See, et teised kajastavad, ongi selle huvi näitaja. Ainult erandjuhtudel tohiks pildi täielikkuse huvides mainida midagi olulist, mida mujal ei kajastata. Meil ei oleks võimalik mitte midagi kirjutada TEA entsüklopeedia siseelust, nende suvepäevadest, infokogumisretkedest jne. Kui nad ise ei avalda ja ajakirjanikud ka välja ei nuhi,  siis me seda ei tea ega peagi teadma. Ja ka sel juhul, kui me paneksime kõik kirja, mis nende kodulehel on, näitaksime toda entsüklopeediat olulisemana, kui ta on. Kui oleks sõltumatuid allikaid, siis võiks muidugi rohkem infot esitada.
Probleemid selle artikliga siin on teistsugused kui teiste artiklitega. Andres (arutelu) 5. august 2016, kell 20:14 (EEST)

:Needsamad "siseasjad" on just need, mille juures on kasutatud välisallikate viiteid. Kui jätta kõrvale möödaminnes tehtud mainimised, siis ongi Eesti ajakirjanduses Vikipeediat kajastatud just seoses erinevate võistluste jms (ning mõni võistlus, nagu Wiki Loves Monuments, on tegelikult ka eraldiseisvalt oma artikliks piisavalt tähelepanuväärne). Kui Eesti meedia on pidanud vajalikuks nende kohta artikleid avaldada, siis võime ka siin artiklis neid mainida. Ivo (arutelu) 5. august 2016, kell 20:23 (EEST)

Kui siin on alguse kuupäevaks 24. august 2002, siis miks on ingliskeelses Vikipeedias nimetatud 24. juuli 2002? Ivo 25. august 2010, kell 20:00 (EEST)

Ei tea. Arvan, et seal on viga. Andres 25. august 2010, kell 20:51 (EEST)

: Võib ka õige kuupäev olla, sest uue viki tekitamine on ajaliselt varem kui esime kirjutis

: sellesamatses loodud asjanduses ning veel varem on taotlus uus viki tekitada. suwa 27. oktoober 2010, kell 08:59 (EEST)

Kas artikli pealkiri peaks olema Eestikeelne vikipeedia (vikipeedia kui üldnimi, mitte pärisnimi)? Taivo 22. märts 2011, kell 14:28 (EET)

Minu meelest ei ole sellist üldnime nagu vikipeedia. Adeliine 22. märts 2011, kell 14:37 (EET)

: Sõltub põhjendusest. Minu meelest pigem ongi üks pärisnimeline Vikipeedia, mis on välja antud erinevates keeltes. Kui on olemas üldnimetus vikipeedia, siis võiks see tähendada pigem igasugust vikitarkvara kasutavat võrguentsüklopeediat. 193.40.10.180 22. märts 2011, kell 14:38 (EET)

::Iga vikitarkvara kasutav entsüklopeedia ei saa olla vikipeedia, sest Vikipeedia on kaubamärk. Adeliine 22. märts 2011, kell 14:57 (EET)

::: Kuidas kaubamärgiks olemine takistab samakõlalise üldnimetuse kasutamist (nt minu pakutud tähenduses)? 193.40.10.180 22. märts 2011, kell 15:19 (EET)

Alajaotus "Eestikeelse Vikipeedia väärtus" ei sobi sellisel kujul siia, sest tegu on kirjutaja seisukohaga. Vikipeedia saab ainult seisukohti refereerida. See jutt võiks olla näiteks Ivo Vahuri kasutajalehel. Andres 10. aprill 2011, kell 08:50 (EEST)

Mis osas on tegemist seisukohaga? Argumenteeri. Eesti elatustaset ja sellega seonduvat peegeldavad vastavad ÜRO näitajad.  Sellest tulenevad ka asjatundjatega seonduv ja nende elulised võimalused  (vaba aeg ja sissetulek). Head artiklid on välja valitud ja nende arv on teada. Nendega tutvumisel selgus, et neist vaid heal juhul viiendik on enam-vähem korralikult viidatud. Rääkimata sellest et neist ükski ei käsitlenud üldmõistet (artikkel Hulk oli välja arvatud) ja vaid vist üks kaugemat ajalugu. Kolm neist olid seotud Paide piiramistega. Kus on siis kõrgetasemelised tegijad, kui isegi tulemusi pole? Sellised tulemused, konkreetse eelistamine abstraktsele ja anonüümsus on ju omased asjaarmastajatele. Välja on toodud et reeglina ei saa oodata. See tähendab et on ka erandeid. Kas iga andmetele tuginev kokkuvõte on seisukoht? Siis on ju enamik artikleid seisukohad. Või peab täpsustama, et tegemist on peamise (oluliseim, tähtsaima vmt) väärtusega. Kuidas ei ole tegemist väärtusega, kui see juhib kergemini juba tõesti väärtuslike andmete juurde? On see seisukoht või nending või tõsiasi?  --Ivo Vahur 10. aprill 2011, kell 11:12 (EEST)
Kui rääkida sisuliselt, siis nii nagu Eestil peab jätkuma niipalju asjatundjaid, et vähemalt aru saada, mida mujal räägitakse, on meil võimalik  heade artiklite loomisel toetuda teistes Vikipeediates juba tehtud tööle, tarvitsemata neid otsast lõpuni ise koostada. Andres 10. aprill 2011, kell 08:53 (EEST)

Mida tähendab peab jätkuma ja on meil võimalik? Hoopis sellised tinglikkused on seisukoht ja ei sobi ka artikli aruteluleheküljele. --Ivo Vahur 10. aprill 2011, kell 11:12 (EEST)

:: Ma ei pretendeerigi ju muule kui seisukohale. Püüan selgitada, mida ma silmas pean. Kuigi Eestis ei saa olla igal kitsamal alal tipptasemel tegijaid, sest meil ei jätku inimesi, püütakse teha vähemalt nii, et meil oleksid inimesed, kes saaksid aru, mida tipptasemel tehakse. Analoogselt ei pea me kõiki häid artikleid ise koostama, vaid võime kasutada teistes keeltes juba tehtud tööd. See on lihtsam ülesanne. Andres 10. aprill 2011, kell 13:03 (EEST)

:Aruteluleheküljele sobivad (peaaegu) igasugused seisukohad – selleks arutelulehekülg ongi.

:Siin olen ma täielikult Andrusega nõus ja soovitaksin selle alajaotuse ümberpaigutamist kasutaja alamlehele. Ivo 10. aprill 2011, kell 11:16 (EEST)

:: Sellised seisukohad sobivad üldise arutelu leheküljele. Siin pole need töised, sest sellist asjasse mittepuutuvat juttu võib kirjutada lõputult. Nõusolek pole argument. Ootaks argumente, viiteid, tõendeid, jmt. See tähendab asjakohast. Või tuleb see lõik täiendada viidetega. ÜRO andmetele, haritlaste arvule ja proportsioonile elanikonnast, viitega headele artiklite lehele jmt? Eesti Vikipeediat ma ülaltoodud sihil töövahendina kasutangi.  Kuidas pole tegemist väärtusega, kui see juhib juba tõesti väärtuslike andmete juurde? Või pole vaja seda teadvustada? Või on vaja täpsustada millise väärtusega on tegu ja lisada sellele teisi väärtusi. Ülesehitada ja kaastööd teha on raskem, kui lihtsalt mahakiskuda.   --Ivo Vahur 10. aprill 2011, kell 11:29 (EEST)

:::: Kuidas ei ole töised? Tegu on sisulise vastuväitega sellele, mida Sa artiklis kirjutasid.

:::: Vaevalt keegi eriti vaidleks sellega, et need väärtused on olemas. Sina aga kirjutad sellest, milliseid väärtusi Vikipeedialt tuleks (reeglina) oodata, milliseid mitte. (Nii saan mina Su jutust aru.) See aga on vaieldav. Andres 10. aprill 2011, kell 13:08 (EEST)

::: See on sinu uurimus, sinu arvamus ju järeldused. Arvustuse või hinnangute alaosa annaks adekvaatse pildi, kui seal viidatakse kokkuvõtvalt võimalikult paljudele autoriteetsetele seisukohtadele. 90.190.114.172 10. aprill 2011, kell 11:59 (EEST)
Vikipeedia saab esitada ainult fakte, mitte hinnanguid. Hinnanguid saab ainult kirjeldada, kui nad on märkimisväärsed. Me ei saa rääkida väärtustest kui faktidest, ja faktidest ei saa vaieldamatult järeldada väärtusi ja norme.
Arutluse faktiline osa enam-vähem vaieldamatu. Asi pole üldse selles. Andres 10. aprill 2011, kell 12:55 (EEST)

Lihtsalt pakkusin välja, mida analoogset siin võiks olla. Kuidas see pole fakt, et arvustajad üht või teist arvavad (millised on hinnangud)? Muidugi peaks hinnangud olema märkimisväärseda ja nende põhjal ei tohiks ise järeldusi teha. 90.190.114.172 10. aprill 2011, kell 13:48 (EEST)

: Eelnev ei olnud vastus Sinu repliigile. Sinuga ma ei tahtnud vaielda. Seepärast alustasin päris uuelt realt. Andres 10. aprill 2011, kell 14:07 (EEST)
Seega ei saagi eestikeelselt Vikipeedialt reeglina oodatagi ei kõrgetasemelisi erialalisi tegijaid ega artikleid.

See on minu meelest esiteks non sequitur. Jutt on ju sellest, et kõrgetasemelisi erialalisi tegijaid, kes eesti keeles kirjutaksid või eestikeelseid artikleid toimetaksid, on vähem kui näiteks inglise keele puhuks. Aga see ei tähenda, et neid ei võiks oodata. Samuti ei pea kõrgematasemelised Vikipeedia artiklid olema koostatud kõrgetasemeliste tegijate poolt, sest on võimalik eeskujuks võtta teistes  keeltes kirjutatud kõrgetasemelised artiklid.  Teiseks on öeldu nii ebamäärane ("reeglina", "ei saa oodata"), et see on peaaegu sisutu.
Ajaviitmise asemel korralikult viidatud väheste heade artiklite kirjutamise asemel, mida asjaarmastajatelt ei saa eeldadagi,

Siin tundub olevat süntaksiviga, mistõttu öeldu pole hästi arusaadav. See aga, et asjaarmastajad ei võiks kirjutada korralikult viidatud häid artikleid, saab vaevalt faktidega põhjendada.
Just see – korralikele artiklitele ja nende andmetele juurdepääsu võimaluse teostamine – on ka järgnevate põlvkondade teadmiste ja maailmapildi tekke oluliseks aluseks ja eelduseks. Ning väärtustab nii Vikipeediat kui ka selle tegijaid.

See on ilmselgelt kirjutaja isiklik arvamus.
Teine väärtus, mida eestikeelne Vikipeedia saaks ja peaks teostama ning mida teised ta eest ära teha ei saa, on Eesti-ainelised artiklid.

Vaevalt keegi sellele eriti vastu vaidleb, kuid seegi pole fakt. Andres 10. aprill 2011, kell 12:55 (EEST)
Ykskõik, kui tipptasemel keegi Vikipeedia tegijaist on, praktikas peab ta raiskama oma aega säherdusele sogale nagu see siin, millel puudub igasugune sisuline väärtus, rääkimata sellest, et "kaasautor", kes kipub kirjutama "väärtustest", valdaks isegi eesti keele õigekirja. Mis tulemusi me saame oodata, kui yks grafomaan solgib päevas rohkem artikleid kui keegi parandada jõuab? Ma olen igati selle poolt, et Vikipeedias tervitataks uusi kaastöölisi ja oldaks nende suhtes tolerantsed. Aga sel tolerantsusel on piir ja minu arvates on see ammu yletatud. Vikipeedia ei ole hooldekodu ning kui kellelgi puudub vähimgi arusaam sellest, mis on entsyklopeedia ja mis nõuetele peaks vastama entsyklopeediline tekst, ei tuleks minu meelest ta lõputut loba taluda. --Oop 10. aprill 2011, kell 16:29 (EEST)

Ta võttis oma teksti ise välja. Andres 10. aprill 2011, kell 16:50 (EEST)

Miskipärast näitab graafiku vana versiooni, kuigi sama nime all on uuem, mida näeb, kui graafikul klikata.--Kk 10. juuni 2011, kell 07:41 (EEST)
Artiklis esitatud graafik "VikiArtiklitearv.jpg" ei uuene, kui kasutaja ei rakenda "full refreshi" (ctrl+F5). --kanakukk 10. juuni 2011, kell 13:28 (EEST).

Täna, 20. juunil 2012 toimunud Otepää Gümnaasiumi lõpuaktusel tänasid lõpetajad oma vanemaid, õpetajaid, aga ka Google'it ja Vikipeediat. Palusin kõne teksti. Lubati saata. Valju (arutelu) 20. juuni 2012, kell 18:49 (EEST)

Hetkel on kirjutise alguses „... See sai alguse 24. augustil ... ”
Ma pole säherduse keelekasutusega päri, kirjatükid ei algata end iseeneslikult, seda kas hakati kirjutama või alustati teose loomist jne... suwa 25. jaanuar 2013, kell 09:23 (EET)

Sõnastame siis ymber. --Oop (arutelu) 25. jaanuar 2013, kell 12:19 (EET)
Tühistasin muudatuse, kuna eestikeelne Vikipeedia ei ole Eesti veebisait  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu 4. september 2013, kell 19:09 (EEST)
----
Artikkel 121000 oli tegelikult Lühike tänav (Tallinn), mille ma kirjutasin 16. veebruaril kell 00:04. Seejärel kustutati ajavahemikus 00:25-00:30 artikli Gerli Nõmm sisu, mille tulemusel artiklite arv langes ajutiselt 120999-ni (artikkel taastati kell 08:12). Artikkel Maximilian Schell kirjutati alles 01:03. 90.191.119.98 16. veebruar 2014, kell 09:24 (EET)

See märkus tuleb viia ülespoole, muidu seda ei panda tähele. Andres (arutelu) 16. veebruar 2014, kell 11:21 (EET)
----
Leian, et osa selle artikli sisust ei vasta Vikipeedia artikli nõuetele ning tuleks üle kanda Vikipeedia nimeruumi. Andres (arutelu) 16. veebruar 2014, kell 11:21 (EET)
Minu meelest siin praegu peaaegu polegi midagi kohast. Kui enesetutvustus, pooleldi originaaluurimuslik ja (mittevikipedistide jaoks) pooleldi ebaoluline statistika ning oma pressiteadetel põhinev välja jätta, siis ehk annaks kirjutada midagi kriitikast. 90.190.114.172 16. veebruar 2014, kell 11:54 (EET)

Vikipeediast endast kirjutamisel on lubatud viidata vikipeediale endale. AINUS erand.--Kyng (arutelu) 16. veebruar 2014, kell 13:46 (EET)

: Arusaadav, et kui ehk on oluline mainida mitu märksõna Vikipeedias on, siis Vikipeedia on ise selle kohta algallikas. Aga muus osas, misjaoks selline erand peaks olema? See, et need asjad, mis siin praegu kirjas on, saab viidata, ei tee neid ju iseenesest tähelepanuväärsemaks ega olulisemaks. 90.190.114.172 16. veebruar 2014, kell 13:55 (EET)

:: Ma ei leia, et siin midagi ebaolulist oleks. Kyng (arutelu) 16. veebruar 2014, kell 17:39 (EET)

::: Isegi kui püüaksid vaadata Vikipeediale kõrvalseisja rollist? Redaktsioone ja kasutajaid puudutav statistika on üsna spetsiifiline ja mõnele Vikipeedia kirjutajale huvi pakkuv asi, laiemalt sellele minu meelest tähelepanu ei pöörata, kui midagi sellist just jällegi mõnes pressiteates esile pole tõstetud. Ja neid vikipedistide pilte vaatavad võib-olla vikipedistid ise härdustundega, ehk nagu oma perepilte, aga laiemat tähelepanu ka need ja seonduv jutt minu meelest ei pälvi. 90.190.114.172 21. veebruar 2014, kell 19:26 (EET)

:::::Minu arvates pole siin samuti midagi ebaolulist.

:::::Ma ei mõista statistikat puudutavat kommentaari. Sama hästi võiks väita, et tuleks TEA entsüklopeedia artiklist välja võtta tellijate arv või Eesti Entsüklopeedia artiklist kaastööliste ja artiklite kohta käivad numbrid.

:::::Kui meil oleks mõne trükientsüklopeedia toimetajakolleegiumist pilte, siis need sobituksid suurepäraselt vastavatesse artiklitesse. Ivo (arutelu) 21. veebruar 2014, kell 20:19 (EET)

:::::: Arvad, et peaks kirjutama ka Tea kirjastuse suvepäevadest? --Epp 21. veebruar 2014, kell 20:23 (EET)

:::::: Need arvud ei ole ju võrreldavad, TEA tellijate arv on leidnud suuremat kajastust kui ükskõik milline Vikipeedia statistiline näitaja. Ehk vaid artiklite arv on see, mida ka Vikipeedia puhul sagedamini mainitakse. TEA entsüklopeedia kohta pole püütud konstrueerida suvalist lihtstatistikat näiteks selle kohta, millised toimetajad kamba peale mitut artiklit on kirjutanud. Ja trükientsüklopeedia konkreetsed vastutavad toimetajad ei ole Vikipeedia abstraktne kaastööliskond. Sellise võrdlusega püütakse lihtsalt ennast kõrgemale tõsta. 90.190.114.172 22. veebruar 2014, kell 10:58 (EET)
Me peaksime iseendast kirjutamisega eriti ettevaatlikud olema. Mulle tundub küll, et see artikkel jätab meist mulje kui enesepromojatest. Andres (arutelu) 22. veebruar 2014, kell 09:37 (EET)

Võtsin välja ajajoone artiklite arvu muutumisest ja lisasin selle siiasamasse arutellu alajaotusesse "Artiklite arv". Sisuliselt dubleerib see artiklisolevat graafikut ja suurt midagi juurde ei anna. Ivo (arutelu) 2. mai 2014, kell 20:33 (EEST)

* 10 kõige pikemat lehekülge:
* 10 kõige kauem muutmata lehekülge:
* 10 (esimest) lehekülge, millele ei viita mitte ükski teine lehekülg:
* 10 (esimest) lehekülge, millel pole ühtegi vikilinki:  (osadel siiski on mõni vikilink miskipärast)
* 10 kõige enama kategooriate arvuga lehekülge:
* 10 kõige enam lingitud lehekülge:
* 10 kõige suurema muudatuste arvuga lehekülge:
* 10 kõige rohkem kasutatud malli:
* 10 kõige lühemat lehekülge:
Tundub, et päringute tulemused pole alati päris samad, vaid üldjoontes samad. Siin on veel mõned näitajad, mille järgi saab päringuid esitada.
Taavi (arutelu) 24. oktoober 2014, kell 00:38 (EEST)

Seda API-värki saab vist väliste rakenduste jaoks kuidagi kasutada. Aga meil on ju erilehed nende nimekirjade jaoks. Adeliine 24. oktoober 2014, kell 01:05 (EEST)

: Jah, see on välistele rakendustele. Kõik need asjad minu meelest erilehtedel ei kajastu, kuigi võin eksida. Taavi (arutelu) 24. oktoober 2014, kell 01:18 (EEST)
10... lingid ei toimi. --.Toon (arutelu) 29. oktoober 2016, kell 14:10 (EEST)
----
On olemas sügavuse näitaja, mis meil ei ole kuigi suur. Andres (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 22:07 (EET)

Sellesama sügavuse näitaja järgi oleme 100 000+ artikliga vikide seas 30. kohal ehk isegi kõrgemal kui artiklite arvu järgi (43) ning samal pulgal katalaanidega, kes on oma viki kallal väga head tööd teinud (+ nad on kõik olulisemad põhimõisted katnud väga põhjalike artiklitega).

Seesama sügavuse näitaja on minu arvates aga väheinformatiivne. Põhjused:

*seda kergitab kõrge mitteartiklite arv, mis meil ei ole niiväga üles aetud (näiteks ei täida me artiklite arutelulehekülgi hinnangutega ja ei kirjuta kasutajate aruteludesse automaatsõnumeid);

*seda kergitab samuti kõrge muudatuste arv (nt veab seda üles vandalism, kuid meil on see ikka võrdlemisi väike; samuti tundub mulle (mis võib aga olla ekslik), et meil on keskmise muudatuse maht suurem, kui paljudes teistes vikides);

*lisaks pole ma päris kindel, et kuidas see "Stub-ratio" leitakse. Meil on palju lühikesi artikleid teemadel, millest polegi palju rohkem kirjutada. Seega ütleksin, et need on põhjalikud, aga mahult võivad kergelt sinna pisiartiklite klassi jääda.

Kui eelnevalt kah arvesse võtta, siis selle näitaja järgi oleme ikka väga tublid.

Arenguruumi on aga muidugi kõvasti ning meil on probleemiks ikkagi probleemse sisu kõrge %.

Ivo (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 02:40 (EET)

: Jah, ma lihtsalt mõtlesin, kust Pietade selle võis võtta.

::Kusagil oli naabrite enesekirjeldus ja võrdlus, Vikide suhtes (V meediakajastuse artikkel) —Pietadè (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 13:46 (EET)

: Artiklite arv on ka väheinformatiivne, eks sellepärast see sügavuse näitaja ongi kasutusele võetud. Aga selle olemust on raske haarata. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 09:28 (EET)

::Ma olen nõus sellega, et puhtalt artiklite arvu vaatamine pole piisav ja peaks olema ka mingi hinnang sisukusele. Lihtsalt see praegune metoodika on minu arvates selle leidmisel väga-väga sügavate puudustega. Ivo (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 13:13 (EET)

:::Milline täpselt? Seal on loetletud pea kõik vähe olulisemad Vikipeedia mainimised.

:::Kui pead silmas lätlaste eneseõigustust, siis mida tarka neil öelda oli. Seda, et "oleme jah eestlastest ja leedukatest kehvemad"? Neil on poole vähem aktiivseid kaastöölisi kui meil. Olgu neil kui kõva tahtmine tahes, selle pealt lihtsalt ei ehita meiega võrreldavat asja valmis. Meil on isegi osa Lätiga seotud teemasid paremini kaetud kui neil. Ivo (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 14:13 (EET)
----
Kas 2004. aasta rekord oli 24 artiklit kuus? Päevas ehk? Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 09:33 (EET)

:Õige märkus. Päevas on õige. Parandasin. Ivo (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 13:13 (EET)
Minu meelest 1000 artiklile lähenemine ei kasvatanud aktiivsust. Aktiivsus hakkas kasvama siis, kui mina hakkasin tegutsema. Aprilli alguses oli üle 300 artikli, ja kuni 1000-ni ma tegin ise valdava osa artiklitest. 1000 juures ma olin üksi, kolm uut regulaarset tegijat tekkis pisut hiljem, kohe pärast kolmepäevast Vikipeedia maasolekut ja uuele programmile üleminekut. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 09:39 (EET)

:Seda ei ole võimalik neist numbritest välja lugeda, kes neid artikleid kirjutas. Kui teisi polnud, siis järelikult oli just sinu aktiivsem tegutsemine see, mis artiklinumbrit paisutas. Näha on vaid seda, et kuskil pooletuhande juures hakkas uute artiklite tekkekiirus võrreldes varasemaga oluliselt kasvama ning teine oluline tõus oli jaanuaris 2004. Kuna ainult sina tead sellest ajast lähemalt, siis oleks väga tervitatav, kui sa sel teemal kuskile mõned ülestõhendused teeksid, et jäädvustada eestikeelse Vikipeedia varast ajalugu. Ivo (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 13:13 (EET)

::Tõepoolest, aeg on käes. Andres, Ahsoous ja Oop võiksid ühiselt kirjutada raamatu "Vikipeedia esimesed kümme aastat". See aitaks ka populaarsust tõsta. Hirvelaid (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 14:45 (EET)

:: Tahtsin ainult öelda, et "1000 artikli piirile lähenemine kasvatas aktiivsust" ei ole õige, sest põhjuslik seos puudub. Või siiski, võib-olla mingi mõju oli. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 16:41 (EET)

:::On nüüd parem?

:::Võib ka lihtsalt piirduda ühe postitusega WMEE blogisse eestikeelse Vikipeedia algusaegadest. :) Ivo (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 19:19 (EET)

Minul on häbi sellise artikli pärast. Aga paistab, et see kuulub isiklikult kasutajale Kruusamägi. Siis peaks selle mingisse teise nimeruumi teisaldama. Sellest ma ka aru ei saa, et sõnade "ning" ja "aasta" kasutamine on halb stiil, aga selline jube kantseliit või ei teagi, kuidas seda nimetada, tunnistatakse kõlblikuks. --Epp 20. juuni 2015, kell 13:20 (EEST)

Mind häirib jälle see, kuidas Sina pidevalt iga artikli päisesse toimetamise märkusi laiatad. Nagu need muudaksid mõnda artiklit kuidagi paremaks. Ainuke asi, mida sellega saavutada, on kasutajate minemapeletamine artiklite loomise juurest, sest mitte miski ei näi olevat piisavalt hea ja selle nn headuse saavutamine ei näi olevat ka kellelgi eesmärgiks.

Seda artiklit siin on keeleliselt üle vaadanud õige mitu kasutajat. Muuhulgas ka näiteks Kuriuss, kelle heades keeletoimetamise oskustes ma ei kahtle. Kui tahad selle artikli arengule kaasa aidata, siis muuda neid lauseid, mille sõnastusega sa rahul ei ole. Muuda kasvõi ainult mõnda. Praegu pole aga kellelegi aru saada, mida täpselt sa artiklile ette heidad. Mida täpselt peaks parandama. Ivo (arutelu) 20. juuni 2015, kell 15:40 (EEST)

: Eks ette heidetakse eelkõige seda sama, millest eespool detailsemalt juttu on olnud. Siin on juttu, mille kohta puuduvad sõltumatud allikad. Siin on blogilaadset ülevaadet oma tegemistest. Siin on originaaluurimust. Siin on juttu, mis eestikeelse Vikipeedia tegeliku kajastuse ja tegelike käsitluste taustal on ebaoluline. Siin on rohkelt linke artikliruumist välja.

: Siin on ka asju, mida saaks artiklis kasutada, aga esialgu oleks küll jah parem ta kuskile mujale tõsta. Ivo võta äkki enda alamleheks? Pikne 21. juuni 2015, kell 00:16 (EEST)

::Epp on antud juhul rõhutanud peaasjalikult ikka keelelise toimetamise vajadusest ning sellele vaidlen küll selgelt vastu.

::Artiklis olevale on kerge ette heita originaaluurimuslikku lähenemist, kuid see ei ole ülearu originaaluurimuslikum, kui mõni lihtsalt põhjalikult koostatud artikkel. Samuti ei aita grammigi sellised umbmäärased kommentaarid, mis viitavad, siin on kuskil midagi sobimatut, aga ei too välja konkreetseid näiteid. Nii ei saa mõistlikku arutelu pidada.

::Eestikeelne Vikipeedia on suurim eestikeelne entsüklopeedia, mis kunagi loodud ja sellisena annaks sellest pikalt rääkida. Kui seda nüüd kuskile kirja ei pane, siis kümnekonna aasta pärast oleks juba hilja. See jutt siin põhineb avalikel materjalidel ning sellisena sobitub hästi ka artiklis olema. Kellegi subjektiivseid arvamusi pole siin mainitud, kuigi nt Vikipeedia mainimiste põhjal meedias oleks võimalik midagi kokku panna ka selleteemaliste kommentaaride kohta (kuigi vikipedistide endi hinnangud oleks nähtavasti oluliselt täpsemad). Ivo (arutelu) 21. juuni 2015, kell 01:26 (EEST)

::: No kuidas nii, ma panin kaks märkust ja viitasin arutelule. Siia võiks panna vist ka reklaami ja allikate puudumise märkuse. Eks loe läbi ja kujuta ette, et selline jutt oleks nt Tea entsüklopeedia artiklis või mis tahes ettevõtte artiklis. Kas me laseksime sellel jääda? Kuskile peabki kirja panema muidugi, aga see ei pea siin olema ja see ei pea olema ühe inimese tõlgendus asjadest. Aga jah, arvan ikka, et siin on halba sõnastust ka. Arutelu mõttekusse ma ka tõesti ei usu ega ei viitsi seda siin jätkata. Eks peab siis hakkama oma kasutajalehele asjade kohta arvamusi panema, saab vähemalt kuidagi ennast neist lahti öelda. --Epp 21. juuni 2015, kell 02:16 (EEST)

::::Muudatust tehes viitasid arutelule ja tõid välja endale mittemeeldiva stiili. Arutelulehele räägid taas stiilist ja mingist jubedast kantseliidist (kust sa seda leiad, ma ei tea, aga väidetavalt on see olemas).

::::Olen seda varem välja öelnud ja ütlen nüüd taas: mulle väga meeldiks, kui nt TEA entsüklopeedia artiklis oleks sellised asjad välja toodud. Oleks täpsem statistika, oleks enam teada autorite kohta, oleks rohkem pildimaterjali ja ajaloolist ülevaadet arenguprotsessist. Mina loeks selle kohta suure huviga ja peaksin seda väga väärt lisanduseks.

::::Võib ju jutustada, et siin on ebaolulist, aga samas on meil siin vikis (kümneid) tuhandeid artikleid palju vähemolulistel teemadel, mis sisaldavad kaugelt vähemolulisi detaile. No tõesti, meil on põhjalikke artikleid isegi bussipeatustest (Epp, sulle tuleb see ju tuttav ette). Kui lubada selliseid artikleid säärasel kujul, ei saa vastu olla ka siinsele ja vastupidi.

::::Kellele pildimaterjal jalgu jäi, siis see mõelgu näiteks jalgpalliklubide artiklitele (või mõnele muule teemale, kui sport huvi ei paku). Kas me peame normaalseks, et klubi mängijate kohta on klubiartiklis hulk pilte eri situatsioonidest (grupipildid eri aastatest, mängusituatsioonid jms). Jah, me peame seda normaalseks ja artikli seisukohalt isegi vajalikuks. Kuidas see siin erineb? Mina sisulist erinevust ei näe ja olen kindel, et sellised pildid lisavad artiklile väärtust.

::::Ma ei ole kohe kindlasti nõus, et asi on esitatud nt läbi minu vaatepunkti ja ei esinda sellisena objektiivset reaalsust. Kuiväga on täielikku objektiisust üldse saavutada võimalik, jätaks juba eraldi aruteluteemaks, kuid siin on püütud seda esitada nii üldiselt kui võimalik ja toetudes välistele allikatele. Kui sa Epp ei ole rahul, siis pane palun kuhugi kirja enda nägemus asjast. Siis saab ka edukalt sisulist arutelu pidada, kui on selge, millised variandid laual on. Ivo (arutelu) 21. juuni 2015, kell 13:01 (EEST)
Ma olen Pikse ja Epuga nõus. Siseajalugu saab jäädvustada Vikipeedia nimeruumis. Siin on topeltstandard. Andres (arutelu) 2. november 2015, kell 09:31 (EET)

Probleemid on endiselt lahendamata. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2016, kell 13:00 (EET)

Probleemid on lahendamata. Andres (arutelu) 28. veebruar 2016, kell 01:35 (EET)
Suhteliselt kõrvalseisjana ütleks küll, et artikkel on huvitav. "Isegi kui püüaksid vaadata Vikipeediale kõrvalseisja rollist? Redaktsioone ja kasutajaid puudutav statistika on üsna spetsiifiline ja mõnele Vikipeedia kirjutajale huvi pakkuv asi, laiemalt sellele minu meelest tähelepanu ei pöörata,..." Vikipeedias on palju vägagi spetsiifilist, mis laiemalt huvi ei paku, see ei ole kriteerium. --.Toon (arutelu) 29. oktoober 2016, kell 14:15 (EEST)
----
Soome-ugri seminarid ja vikipedistide konverents ei puuduta eestikeelset Vikipeediat, vaid MTÜ-d Wikimedia Eesti. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2016, kell 12:55 (EET)
"pärast 2010. aastat liitunud kasutajatest on administraatoriks valitud ainult kolm" - kas see on endiselt nii? --Pelmeen10 17. juuli 2017, kell 18:11 (EEST)

Eelmisel aastal valiti Ulrikaekm, kes liitus 2010, nii et see seisu ei muutnud. Andres (arutelu) 17. juuli 2017, kell 22:34 (EEST)

Minu meelest Wikimedia ei ole liikumine. Andres (arutelu) 5. detsember 2017, kell 08:32 (EET)

Maailmas on tuhandeid inimesi, kes arvavad, et nad kuuluvad Wikimedia liikumisse, sh suurem osa WMFi töötajaist. Kas sul on südant minna ja öelda neile kõigile, et ei, sihukest asja pole olemas, minge ära koju? Minul küll ei ole. Vt ka:
* https://meta.wikimedia.org/wiki/Wikimedia_movement
* https://meta.wikimedia.org/wiki/Strategy/Wikimedia_movement/2017
* https://en.wikipedia.org/wiki/Wikimedia_movement

Kui sa nii jõhker oled, siis ma võin sulle Katherine Maheri meiliaadressi anda, selgita talle, milles ta eksib. --194.204.33.9 5. detsember 2017, kell 09:42 (EET)

:Vabandust, ma ei olnud sellist väljendit kunagi kuulnud ja väljendasin ainult oma arvamust. Pole tähtis, mida mina sellest väljendist arvan, aga selline sõnastus tundub mulle kui lugejale selles kontekstis arusaamatu ja minu väheste teadmiste juures Wikimedia harude kohta tundub see mulle eksitav, sest haru on minu teada organisatsioon, mitte liikumine. Ja veel, miks ei võiks Vikipeedias rahulikult ja viisakalt asju arutada? Andres (arutelu) 5. detsember 2017, kell 11:31 (EET)
Lingitud artiklis öeldakse, et Wikimedia on fond, ja liikumisest pole sõnagi juttu. Artikkel on pooleli, haruorganisatsioonideni pole veel jõutud. Andres (arutelu) 5. detsember 2017, kell 11:34 (EET)
Mina saan artiklist :en:Wikimedia movement, nii aru, et see on Wikimedia projektidesse kaastööd tegevate inimeste kogukond, mitte organisatsioon. Andres (arutelu) 5. detsember 2017, kell 11:39 (EET)

Liikumine ei pruugigi olla organisatsioon (vrdl roheline liikumine v naisliikumine). WMF jt orgid on liikumise osad, aga see hõlmab kõiki, kel projektidega otse v kaude pistmist. Rahulik tuleb su vestluskaaslastel paremini välja, kui silmade kinni pigistamise ja "Pole olemas!" karjumise asemel vaevud kas või guugeldamagi - kohe on kõik palju rahulikumad, aitäh ja olged lahked. Ja mis viisakasse puutub, siis kas ma ütlesin mõne roppuse nagu "m...n" või "H...me"? Omast arust es öeld. Aga kui sõnastus ei meeldi, on seal ülal Muuda-nupp. --146.255.183.106 5. detsember 2017, kell 11:48 (EET)

: Selline ründav toon ei ole aksepteeritav ega konstruktiivne. - 37.157.103.132 5. detsember 2017, kell 12:17 (EET)

:Sõnastuse muutsin. Edaspidi ei aruta midagi, ainult muudan. Andres (arutelu) 5. detsember 2017, kell 11:55 (EET)
Mõni sõnaseletus eesti keeles. Adeliine 5. detsember 2017, kell 18:53 (EET)

Eile täitus eestikeelses Vikipeedias 5 000 000 muudatust. See on 45. keeleversioon, mis selle piiri ületas. --Metsavend 10. jaanuar 2018, kell 19:01 (EET)

Igaks juhuks märgin ära, et varem (käesoleva aasta algul) oli meil juba 5 miljonit muudatust ületatud, aga mingil meile teadmata põhjusel vähenes 15. veebruaril muudatuste koguarv u 130 tuhande võrra. Näiteks võeti statistikast välja kustutatud muudatused (kui need varem sees olid?) vms. Ivo (arutelu) 29. mai 2018, kell 11:20 (EEST)

:Seda muudatuste loenduri tulemit on vahepeal vist taas kohendatud. Hetkel näitab Eri:Arvandmestik koguarvuks 5,030 miljonit, aga alates aasta algusest on siin vikis tehtud kindlasti märgatavalt rohkem kui tühised 30 tuhat muudatust (sest meil lisandub u 1000 muudatust päevas). Statistikasait wikiscan näitab üldse kokku 3,79 miljonit muudatust artiklites ja 4,87 miljonit üle kõigi lehekülgede, aga kuna sealne artiklite arv (167551) on justnagu see, mis meil oli vist 1. jaanuaril 2018, siis need koondnumbrid käivad vast ka aasta alguse momendi kohta. Ivo (arutelu) 30. juuni 2018, kell 01:39 (EEST)

:: 2018. a. 15. veebruari hommikul oli 4905599 muudatust, kui arvuti lahti tegin. Hiljem seda arvu kohandatud ei ole, on toimunud pidev kasv. Velirand (arutelu) 30. juuni 2018, kell 14:21 (EEST)

:::Õige jah. See nelja kuu muudatuste arvu jagu kahanemist veebruri keskel oli ju pärast seda 5 miljoni muudatuse täitumist. Mõtlesin eelmist kommentaari kirjutades, et see üleval kirjeldatud 5 miljoni täitumine oli teistkordne sinna numbrini jõudmine. Aga ju siis see teistkordne ümmarguse numbri täitumine oli hoopis maikuus. Siis pole praeguses numbris jah midagi erakordset. Ivo (arutelu) 30. juuni 2018, kell 23:04 (EEST)
----
"See Vikipeedia versioon on Eestis ingliskeelse Vikipeedia järel külastatavuselt teisel kohal." Sel aastal on eesti keel esimesel kohal olnud. Veebruaris vaadati Eestis eestikeelse vikipeedia artikleid 7,77 miljonit korda ja ingliskeelese vikipeedia artikleid 6,12 miljonit korda. Velirand (arutelu) 1. märts 2019, kell 14:18 (EET)
----
See ilmselt enam paika ei pea: Seejuures oli 2006. aasta teises pooles kasv kõige aktiivsem. Augustis loodi keskmiselt 71 uut artiklit päevas, mis on senini eestikeelse Vikipeedia rekord. 4. aprillist 11. juunini loodi 5000 uutt artiklit ehk keskmiselt 73,5 artiklit päevas. --Metsavend 19. juuni 2019, kell 23:49 (EEST)

2006 sai massiliselt tekitatud Eesti külade artikleid jms lühiartiklitest sisu. Nii oli keskmine uute artiklite teke mitme kuu vältel üle 50 artikli päevas. Pärast seda vajus see paljudeks aastateks 30 artikli peale (või natuke üle selle). Pärast 100 tuhande artiklini jõudmist oli küll vahepeal ka artikliloome natuke aktiivsem.

Esimene kord, kui varasem rekord ületatud sai, oli aga jaanuaris 2016, kui sai loodud keskmiselt 76 uut artiklit päevas. Iseäranis pärast Miljon+ käivitumist on aga näha selgemat suundumist suuremate numbrite poole ja päevane artikliloome on 30 asemel pigem 40 artiklit. Aprillis 2018 oli aga päevas lausa 79 artiklit. allikas

Ivo (arutelu) 20. juuni 2019, kell 00:20 (EEST)

Palun aidake mul ühte sõnastust parandada. "Eri keeleversioonide võrdluses on naissoost kaastööliste osakaal eestikeelses Vikipeedias üks suuremaid." Kui ma seda lugesin, tekkis kohe küsimus, kuidas see teada on. Selgus, et metoodika on niisugune. Võetakse need kasutajakontod, mille all on sugu deklareeritud. Neid on vähe. Ja siis vaadatakse, kui paljud on deklareerinud naissugu. Niisugust järeldust ei saa teha ja minu meelest allikas pole ka tehtud. Teiseks, ma ei leidnud viidatud allikast uuringu tegemise aega. Praegune väide on tõendamata. Kas annaks seda väidet parandada, nii et see veel midagi huvitavat ütleks,  või oleks mõtet see välja jätta kui ebainformatiivne? --Andres (arutelu) 15. juuni 2022, kell 11:24 (EEST)
Lugesin nüüd ka artiklit ennast. Tsiteerin: "We considered only users who registered after January 1, 2010, by setting a parameter of the script. The reason behind this choice is that the gender-setting
functionality—the core phenomenon that we are addressing—had been introduced in most Wikipedias in early 2010.
The results refer to the situation as of March 16, 2013." Siin on ka vastus aja kohta. Peale selle, kui ma õigesti aru saan, jutt on nendest, kellel on kasutajakonto, mitte kaastöölistest.
Ühesõnaga, allikas ei ole seda öeldud, mida siin väidetakse, ja kui me seda korrektselt edasi anname, siis ei ole see info minu meelest artikli teema seisukohast relevantne. Teen ettepaneku see lause kustutada. --Andres (arutelu) 15. juuni 2022, kell 11:50 (EEST)

Siin on tehtud muidu ka mingeid teisi uuringuid (WMF on isegi kasutajauuringuid teinud, kuigi nende puhul on kah küsitav, et kui esinduslik valim on). Eestikeelne Vikipeedia kuulub kindlasti nende keeleversioonide hulka, kui naissoost kaastööliste osakaal on kõige suurem. Iseasi, et seda on keeruline normaalsete viidetega tõestada (mh seepärast, et Eesti on nii väike piirkond, et jääb sageli sellistest uuringutest välja) ja selle määratlemine on kah keeruline (alates sellest, et kes on kaastööline). Siin on kah üks selle teema kajastus. Üldjuhul jääb naissoost kaastööliste osakaal alla 20%. Eestis ma paigutaks selle u 1/3 peale. Ivo (arutelu) 15. juuni 2022, kell 16:56 (EEST)
Eri keeleversioonide võrdluses on naissoost kaastööliste osakaal eestikeelses Vikipeedias üks suuremaid.Gender Gap In Wikipedia Editing: A Cross-Language Comparison

Ma võtsin selle välja, sest seda pole tõendatud. --Andres (arutelu) 15. juuni 2022, kell 22:12 (EEST)
Mida ma saan öelda, on see, et meie 32 administraatorist on naisi 5, nii palju kui mina tean. --Andres (arutelu) 15. juuni 2022, kell 22:16 (EEST)

Sõltub väga palju konkreetsest valdkonnast. Nt kui palju sa siin mehi näed? Ja kui võtta arvesse artiklitega panustavad tudengid, siis läheneks asi isegi 50:50 jaotusele (sest tudengeid on palju ja naistudengeid on üle 50%). Ivo (arutelu) 16. juuni 2022, kell 00:31 (EEST)

: Tõsi. --Andres (arutelu) 16. juuni 2022, kell 00:44 (EEST)

::Väga keeruline on määratleda, et kui palju on mingi keeleversiooni juures naissoost kaastöölisi (ja kokku leppida, et keda üldse lugeda kaastööliseks), aga me teame empiiriliselt, et vastav väide on tõene ning samuti ei ole põhjust arvata, et see uuring nii mööda oleks, et sealt ainult aiateibad vastu vaatavad (ja kui meil pole kõrvalt võtta teist uuringut, mis nii väidaks, siis me ei tohiks ka ise selliseid oletusi teha). Seega ei näe ma põhjust selle väite artiklist eemaldamiseks. Küll võib kohendada selle sõnastust. Nt: "Naissoost kaastööliste osakaalu tuvastamine on Vikipeedias eri põhjustel väga keeruline. Küll on aga leitud, et suuremate keeleversioonide seas võiks eestikeelses Vikipeedias olla naiste osakaal üks kõrgemaid". Ivo (arutelu) 17. juuni 2022, kell 02:06 (EEST)

::: Ma ei tea, minu meelest me võime ikka nii palju oma peaga ka mõelda, et öelda, et me sellest artiklist andmeid naissoost kaastööliste osakaalu kohta ei saa. Me ei ole kohustatud kõiki allikaid kasutama.

::: Ja kuidas me saame empiiriliselt öelda, et Eestis on naiste osakaal üks suuremaid? Selleks on tarvis võrdlust, aga teiste kohta meil kogemus puudub.  --Andres (arutelu) 17. juuni 2022, kell 03:18 (EEST)

Neid uuringuid on tehtud ka teisi ja üldjuhul arvatakse naiskaastööliste hulk jäävat sõltuvalt keeleversioonist vahemikku 10–20%. Eraldivõetuna pole ükski neist uuringutest üleliia usaldusväärne, aga üldiselt eri meetoditel saadud näitajad väga hullusi teineteisest ei erine ning seda naiskaastööliste puudust on rahvusvaheliselt üsna aktiivselt reklaamitud (sealjuures kasutatud neidsamu numbreid tõe pähe). Meil siin oleks ebamõistlik välja tuua neid konkreetseid protsente (38,12%), sest mistahes uuring ei anna nii täpseid tulemusi, aga meil pole ka mõtet kahelda suurusjärkudes (ehk kui selle järgi on sloveeni, eesti ja leedu vikides naissoost kaastöölis võrrelduna teiste keeleversioonidega oluliselt rohkem, siis on täiesti tõenäoline, et nii on; täpsed protsendi küll vaevalt kehtivad... ja eks need muutu ka ajas). Kui aga vaadata kasvõi vikiüritustel kohalkäinute osakaale (antud näites 37,5%) või neid suurusjärke uuringutes, siis igal juhul jääb silma naissoost kaastööliste tavapärasest oluliselt kõrgem %. Ivo (arutelu) 17. juuni 2022, kell 04:17 (EEST)

:Igatahes sellisel kujul, nagu ma välja võtsin, on väide minu meelest tõendamata. Andres (arutelu) 17. juuni 2022, kell 12:32 (EEST)

::Aga see sõnastus kujul "Naissoost kaastööliste osakaalu tuvastamine on Vikipeedias eri põhjustel väga keeruline. Küll on aga leitud, et suuremate keeleversioonide seas võiks eestikeelses Vikipeedias olla naiste osakaal üks kõrgemaid" oleks nagu ok? Ivo (arutelu) 18. juuni 2022, kell 04:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jule4ka~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Jule4ka!
Viisin Sinu artikli üle [Kasutaja:Jule4ka:siia]. Andres 11. mai 2008, kell 15:30 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Jule4ka~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Nekrut

Mis see ";noorsõdur" tähendab? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. mai 2008, kell 19:00 (UTC)

Pärast viimast parandust on kompositsioon segi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. jaanuar 2009, kell 11:06 (UTC)

Tunub, et tänapäeval on see sõna peamiselt säilinud eesti keeles. Üks allikas siin, mis viitab sõna päritolule. -Mardus /arutelu 14. juuli 2016, kell 06:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:Alan~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Alan! Andres 11. mai 2008, kell 20:11 (UTC)

Tere tulemast Vikipeediasse ka minu poolt.

Samas sooviksin sinu tähelepanu juhtida selle, et kui sa pilte üles laed, siis palun anna neil ka sobiv nimi (aeg-ajalt laetakse isegi üles pilte nimega P8242512.JPG vms ja see on suhteliselt tülikas viga parandamiseks, kuna pilte ei saa ümber nimetada).

P.S: Tõstsin su kasutajalehekülje õige koha peale.

iffcool 22. mai 2008, kell 20:50 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Stiil 006.jpg juurde sobiv litsentsimärgis ning allika- ja autoriteave (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 13. august 2010, kell 12:51 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Alan~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Anya~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Anya! Andres 12. mai 2008, kell 00:37 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Anya~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)


Arutelu:JoJo (album)

Palun alajaotuses Lugude nimekiri kasutada viitamiseks malli . Vaata õpetust ka muusikute projektist. --Tiuks 12. mai 2008, kell 10:16 (UTC)
Tegin korda. --Tiuks 12. mai 2008, kell 22:44 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.blender.com/guide/reviews.aspx?id=1959
** In JoJo (album) on 2013-06-24 11:24:54, 404 Not Found
** In JoJo (album) on 2013-07-06 04:37:08, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:37 (EEST)


Arutelu:Gustav Klimt

How did Gustav Klimt die?--xgmx (T | C | D | R | DR)

According to this article, he had a heart attack. --Jaan513 12. mai 2008, kell 17:02 (UTC)

But it seems that English Wikipedia has different data. --Jaan513 12. mai 2008, kell 17:23 (UTC)


Arutelu:PJ Harvey

Muide :en:Image:Water.ogg on meil keelatud ja seetõttu ei saa siia lisada. Mall  ei näita millegipärast ikooni nagu inglise omas. Malli  võiks eestindada aga mis nimeks paneb? --Tiuks 13. mai 2008, kell 10:34 (UTC)

ilmselt ei näita ikooni kuna pilti pole?

: Pilti ei ole mallis teistes vikides ka. See mall ei loe arvatavasti div class="medialist listenlist, sest peab lisama CSS-i. --Tiuks 13. mai 2008, kell 14:20 (UTC)

Nagu sa näed ei ole meil kõiki malle, :en:Template:MusicBrainz artist teen hiljem. --Tiuks 13. mai 2008, kell 10:39 (UTC)

: ära jama, andres, kas sa hakkad igale poole kirjutama meeshelilooja?
sportlaste ja transameeste puhul see mängib ilmselt mingit rolli, mis soost sa oled, aga loovtööl?
ole nyyd mõistlik.--Täitsa Topitav Konn 13. mai 2008, kell 12:37 (UTC)

:: Kui võib tekkida kahtlusi inimese soo osas, peaks selle artiklisse kirjutama. --Metsavend 13. mai 2008, kell 14:22 (UTC)

::Polly Jean? ok, pangem siis lauljanna?--Täitsa Topitav Konn 13. mai 2008, kell 21:56 (UTC)
Antud juhul tekitab kahtluse just pilt, sest pildi järgi otsustades võiks ta olla ka mees. Õigupoolest aga ei tohiks pildile lootma jääda, sest Vikipeediast peavad aru saama ka pimedad. Muide, pimedatel on raske lugeda igasuguseid infobokse. Kas või sellepärast peab nende andmeid tekstis dubleerima. Andres 14. mai 2008, kell 07:05 (UTC)

Kas ei peaks ansambli kohta eraldi artikkel olema? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. mai 2008, kell 05:35 (UTC)
---
pole vajadust minu arust--[[Kasutaja:ErilineKonn|Täitsa Topitav Konn]] 30. mai 2008, kell 11:04 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www6.islandrecords.com/site/artist_home.php?artist_id=303
** In PJ Harvey on 2013-06-24 12:44:10, 400 Bad Request
** In PJ Harvey on 2013-07-06 17:55:09, 400 Bad Request
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:55 (EEST)


Arutelu:Veijo Murtomäki

Täielikku bibliograafiat ei oleks vaja artiklisse panna. --Metsavend 13. mai 2008, kell 19:15 (UTC)

Miks mitte?--Andrus Kallastu 13. mai 2008, kell 19:36 (UTC)

Minu meelest annab täielik teoste loend artiklile väärtust juurde. Andres 14. mai 2008, kell 07:26 (UTC)

: Minu meelest ka. Väga tüütud on ka muukeelsetes vikipeediates inimeste elulood, kus loomingust on ainult mõned (juhuslikud) nimetused. Ruumipuudus on paberentsüklopeediate probleem, Vikipeedia võiks olla selles suhtes täiuslikum.--Andrus Kallastu 14. mai 2008, kell 09:25 (UTC)

:: Jah, ruumipuudust meil pole, seega võiks igast publikatsioonist ka eraldi artikli teha. --Metsavend 29. mai 2008, kell 06:32 (UTC)

::: Põhimõtteliselt võiks, aga tehakse ainult tähtsatest kirjutistest.

::: Aga publikatsioonide loendist ei piisa, tuleb kirjeldada ka nende sisu. Andres 29. mai 2008, kell 06:49 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.minedu.fi/suomi80/eurooppa
** In Veijo Murtomäki on 2013-06-24 14:10:18, 404 Not Found
** In Veijo Murtomäki on 2013-07-07 21:29:04, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:29 (EEST)