Arutelu:Panoraamivabadus

Pildiallkiri on arusaamatu. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 26. juuli 2011, kell 03:05 (EEST)

Pikalt oleks see siis Eesti autoriõiguse seadusest võetuna ''üldsusele külastamiseks avatud kohtades asuvate teoste kujutiste vaba kasutamine''. Kas seda on eesti keeles ka kuidagi lühemalt nimetatud? Oop kasutab sõna [[fassaadiõigus]]. Kas see oleks sobilikum kui ''panoraamivabadus''? (Kuigi ainult ja otseseses tähendus pole tegu ei panoraami ega fassaadiga.) Internetist ei leia kumbagi sõna. [[Eri:Kaastöö/88.196.241.249|88.196.241.249]] 4. august 2011, kell 09:48 (EEST)

Viited paluks paigutada peale lauset või lauseosa lõpetavat kirjavahemärki ja mitte enne seda, kuna nad ei ole teksti osad. Lisaks väldib see seaduste numbrite juures segaduse tekitamist. -Mardus (arutelu) 13. veebruar 2014, kell 11:50 (EET)

pole nõus. Minu meelest on teksti väga raske toimetada ja selle sisu kontrollida, kui nt mingi 5-lauselise lõigu lõpus (pärast punkti) on viide, ehkki see viide tegelikult kehtib ainult viimase lause kohta, mitte terve lõigu kohta. Üldiselt on seda teemat juba ennegi vaieldud ja konsensus puudub--Bioneer1 (arutelu) 14. veebruar 2014, kell 11:30 (EET)

:Samas kui viide kehtib mitme lause kohta, ei ole hea ühte ja sama viidet panna kirjavahemärkide-siseselt iga lause sisse, sest esiteks hakkab tekkima viitelinkide liigne rohkus, ning teiseks võib mitmelauselise teksti puhul tekkida eksiarvamus, et viide kehtib ainult ühe lause kohta või see on osa lausest. Segadus võib tekkida näiteks tekstis kasutatavate ülaindeksitega, mis on lause osad, kuid mitte osad viidetest. Sama lugu tsitaatidega, kus kasutatakse jutumärki ja/või otsest kõne. Grammatikareeglite järgi lõpetab lause punkt ja mitte viide.

:Ning punkti järele asetamisega on väga lihtne, sest kui on mitmelauseline lõik, kus viide kehtib vaid lõigu keskel oleva lause kohta, siis saab viite panna konkreetselt selle lause järele, ning ülejäänud laused jäävad omaette. -Mardus (arutelu) 18. juuli 2014, kell 04:26 (EEST)

::Kui lõigus on viide vaid viimase lause kohta, siis selguse mõttes võiks panna eelviimase lause järele malli "lisa viide". Sel juhul on selge, et eelnev on viitamata.
----
Tundub, et siin on originaaluurimust. Kui väidetakse, et Estonia teatrihoone autoriõigus kuulub taastamisprojekti autoritele või et jõulukaunistuste seade ülikooli peahoonel on autoriõigusega kaitstud, siis see peab olema kellegi seisukoht. Seaduse selline tõlgendus on arvatavasti võimalik, aga see ei ole ühene. Et on probleem seoses Facebooki kasutustingimustega või mitteärilise tegevuse määratlusega, see on küll usutav, aga kus allikates on need küsimused sellises võtmes välja toodud? Väide, et "üldsusele avatud koht" pole seni (piisavalt) üheseltmõistetav, peab samuti olema kellegi seisukoht. See väide on üldse kahtlane arvestades, et seaduses on eraldi lõige, kus see mõiste defineeritakse koos näidetega. (Definitsioon pole muidugi küll ammendav, aga vaevalt eeldatakse, et sellist asja peaks saama ammendavalt defineerida.)
Kui püüda asjale kõrvalt vaadata, siis Commonsi ja eriti eesti Vikipeedia reeglid on minu meelest siin sisuliselt täiesti ebaolulised. Pikne 11. mai 2015, kell 10:46 (EEST)

Autoriõiguse korral on mõistlik eeldada, et õigused on kaitstud, kui ei ole ilmne, et õiguskaitse ei kehti. FB probleemist on rahvusvaheliselt juttu olnud, Bulgaarias on üks sellekohane kohtuasigi, viidet mul praegu kohe ei ole, tuleb otsida. Sellest kõigest on pikemalt juttu nt voldikutes, mida Europarlamendis vikilobi tegijad on välja lasknud. Avaliku koha mõistet on eri riikide seadustes määratletud erinevalt, mis näitab ilmselgelt, et seda võib erinevalt mõista; paari nädala eest tuli mul vaielda kaks tundi inimesega, kelle meelest saab fraasi "üldsusele avatud koht" mõista üksnes nii, et see hõlmab ka kunstisaale ja muuseumeid. Seega ei ole põhjust eeldada, et sinu tõlgendus on ainuvõimalik. --193.40.12.44 19. mai 2015, kell 14:49 (EEST)

: Noh, üks asi on eeldada, et õigused on kaitstud ja teine asi on kindlalt väita, et õigused on kaitstud. Piiripealsematel juhtudel, kui on rohkem põhjust kahelda, kas intellektuaalse loomingu tulemus on originaalne, nagu neis näidetes, siis minu meelest pole mõistlik seda kindlalt väita. Iseasi, kui allikates on asja nii tõlgendatud ja asja esitatakse vastavalt. Ma saan aru, et kirjutaja on valinud siin Eesti kohta meelega näited, millega rõhutada õigusküsimuste segasust ja vaieldavust, aga kui sedasi väljendatakse originaalset seisukohta, siis see Vikipeediasse hästi ei sobi. Pigem valida ühesemad näited, kas või näiteks viidata Estonia juures taastamisprojekti autorite autoriõiguse asemel Wivi Lönni autoriõigusele.

: Siin väidetakse praegu, et "üldsusele avatud koht", mis on Eesti autoriõiguse mõiste, pole Eestis üheseltmõistetav, küsimus pole jurisdiktsioonide vahelises erinevuses. Kui seaduses öeldakse otsesõnu, et üldusele avatud kohta on muu hulgas koht, kuhu "valdaja võimaldab sissepääsu individuaalselt" ja näitena on toodud muu hulgas näitusesaal, siis miks kunstisaal ja muuseum ei peaks olema üldsusele avatud koht? Mitte et me peaks siin omavahel selgeks vaidlema, kuidas seadust tõlgendada, selle asemel tuleks artiklis kasutada viidatavaid tõlgendusi. Pikne 19. mai 2015, kell 15:52 (EEST)

:: Osa probleemist on selles, et meil ei ole kohtulahendeid. mis nüansse selgitaksid (ehkki need ei ole Eesti õigussüsteemis otseselt siduvad, aga praktikas neist ikkagi tihtipeale lähtutakse). Sellistel puhkudel on võimalik tuua paralleele teiste Kontinentaal-Euroopa riikide õigusest, mille loogika võib rakenduda - ka juhtudel, mil see vähemasti osutab, et tõlgendus ei pruugi olla ühene. (Inimesed tihtipeale arvavad om intuitsioonidest lähtudes, et on, isegi kui eri inimeste intuitsioonid on vastandlikud.) Küllap saaks artikli sõnastust muidugi parandada, see on Vikipeedias loomulik, lase aga käia.

::Avalike kohtadega on see lugu, et autoriõiguse seaduses on praegu juttu tõesti "üldsusele külastamiseks avatud kohtadest" koos nendesinaste näidetega, aga see on ainult praegu konkreetselt kehtiva seaduse tekst; seaduse ümberkirjutamise käigus võib see muutuda ning kui hakatakse rääkima täieliku panoraamivabaduse kehtestamisest, võib arvestada sellega, et vastuseis panoraamivabaduse kehtestamisele siseruumides on palju suurem kui tänavaruumis (nt kunstnike puhul on oluline vahe, kas vabaks lastakse vaid nende välitingimustes paiknevad teosed või ka need, mis on muuseumites ja galeriides, nende põhimõttelist innukat vastuseisu viimasele olen ise korduvalt kohanud). Enamikus riikides, kus panoraamivabadus kehtib ka ärilisele kasutusele, ei rakendata seda siseruumidele (Euroopas on eranditeks ainult Suurbritannia, Iirimaa, Austria ning osalt ka Holland), nii et juhul, kui panoraamivabaduse kehtestamine Eestis üldse kõne alla tuleb, on rahvusvaheliste analoogide taustal kahtlane, kas praegune formuleering seadusse jääb (või vähemalt ärilise kasutuse vabaduse punkti). Kui kõnelda avaliku koha mõistest laiemalt kui üksnes Eestis, siis selle tõlgendusi on tõepoolest mitmesuguseid.

:: Muide, panoraamivabadust käsitlevas (ja piiravas) paragrahvis 20-2 on praegu jutt "üldsusele külastamiseks avatud kohtadest", definitsioon on aga antud konkreetselt "üldsusele suunatud teoste" kontekstis. Kas see loetelu tegelikult ka 20-2 all kehtib, tõlgendatakse ilmselgelt erinevalt. Mõnes muuseumis või mõnel näitusel ei lubata pildistada (mind isiklikult on keelatud, kui tahtsin Kumus Gallen-Kallela teoseid pildistada, ehkki autor on surnud juba üle 70 tagasi). Näidete seas on nimetatud ka kino ja teater, aga mille puhul tekib küsimus kujutava kunsti määratlusest; Vikipeedias nt on öeldud "Kujutav kunst ehk figuratiivne kunst on reaalsust (inimesi, objekte, keskkonda) kujutav kunst.", nii et selle loogika järgi peaks tohtima teatrietendusi ja filme vabalt pildistada - aga sa ainult proovi. Ilmne on igatahes, et inimeste peas on asi märksa segasem kui pelgalt seadust lugedes arvata võiks, ning sellele võiks artikkel ka osutada. --82.131.27.154 20. mai 2015, kell 22:25 (EEST)

Artiklis on räägitud kogukonna otsusest kehtestada panormaamivabaduse piiranguga piltide kasutamiseks luba, aga selle kohta pole viidet. --Märt Põder (arutelu) 18. september 2017, kell 13:09 (EEST)

Arvatavasti peetakse silmas vaikivat kokkulepet. Kitsendatud kujul ja konkreetsete kriteeriumite näol on seesugune kokkulepe kooskõlas Wikimedia reeglitega küll võimalik, aga kuna vaikivale kokkuleppele viidata ei saa, siis artiklis pole sellest praegu mõtet rääkida. Võib-olla saaks siin rääkida üldisemalt Wikimedia litsentsipoliitikast ja selle eranditest, aga pigem ei tundu ka see relevantne, kuna selline litsentsipoliitika seoses mittevaba sisuga ei tulene seadusest, see on lihtsalt Wikimedia valik.

Võtan terve selle lõigu välja, kuna kogu esitus on vildakas. Ei ole usutav, et vaba sisu kasutatakse lihtsalt sellepärast, et ärilise ja mitteärilise kasutuse "piir on eri jurisdiktsioonides hägune ning võiks tekitada juriidilisi komplikatsioone". Eesmärgina tuuakse reeglina välja ikka info leviku soodustamine üleüldse, vaadake või esitust vaba sisu definitsiooni preambulis. Jurisdiktsioonide vahelised erinevused võivad probleeme tekitavad igasuguste litsentside kasutamisel. Nende probleemidega on püütud arvestada näiteks nii vabade kui ka mittevabade Creative Commonsi litsentside juures, on lähtutud suurel määral rahvusvahelistest autoriõiguse lepetest jne. 193.40.12.10 18. september 2017, kell 18:18 (EEST)

Kogukonna otsus panoraamivabaduse piiranguga piltide kasutamiseks

Kui pilt eemaldatakse Commonsist, siis võivad julgemad meist selle asendada pildiga Eesti vikist ja jätta kasutusele :Mall:Panoraamivabadus (kas panna mall artikli algusse või lõppu, selle kohta ametlikku juhist pole). Võib väita, et siin on ülekaaluka avaliku huvi argument vmt. Kui olla juriidiliselt korrektne, siis tuleks see pilt kustutada ja lisada :Mall:Panoraamivabadus+. --Märt Põder (arutelu) 18. september 2017, kell 15:54 (EEST)
----
Artikli juurde kuuluv Euroopa kaart vajab vist uuema vastu väljavahetamist. Velirand (arutelu) 19. jaanuar 2024, kell 16:00 (EET)

Mispoolest õieti? Commonsi andmeil on pilti viimati uuendatud 2021. aastal. --Oop (arutelu) 26. veebruar 2024, kell 16:03 (EET)

: Võib-olla ma sain siis valesti aru. Mulle tundus, et see kaart (Freedom_of_Panorama_in_Europe.svg) kajastab uuemat seisu. Velirand (arutelu) 26. veebruar 2024, kell 16:19 (EET)


Arutelu:Vladimirs Lindermans

...Läti Natsionaalbolševistliku Partei liider.  Miks on link Venemaa parteile? --Metsavend 26. juuli 2011, kell 18:24 (EEST)

Ju siis see partei tegutseb ka Lätis. Ta on selle aseesimees või midagi taolist. Andres 28. juuli 2011, kell 17:26 (EEST)

Vene viki andmetel on ta juut. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. juuli 2011, kell 17:26 (EEST)

Miks nimi peab lätipärane olema? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 10. veebruar 2019, kell 21:50 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nazbol.info/
** In Limonka on 2013-06-24 12:05:25, 403 Forbidden
** In Vladimir Linderman on 2013-06-24 14:18:33, 403 Forbidden
** In Vladimir Linderman on 2013-07-07 22:27:43, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:28 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://13janvaris.lv/blog/
** In Vladimir Linderman on 2013-06-24 14:18:32, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Vladimir Linderman on 2013-07-07 22:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:28 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Teadusfoto 2011

Kas wikipedia konkursside puhul ei peaks žüriid täiendama või asendama wikipedia avalik hääletus, nagu seda tehakse aastapiltide valimisel commonsis, jne?Zosma 28. juuli 2011, kell 23:03 (EEST)

Ei. Meil on selleks kaugelt liiga vähe kaastöölisi ja olemasolevad pole ka just erilised fotograafid. Ivo 29. juuli 2011, kell 00:33 (EEST)

.Et nagu seebikarbiga tehtud pilte ei tasu postitada??????--Mona 29. juuli 2011, kell 00:39 (EEST)

:Seepikarbi pildid nüüd küll kuidagi siia ei puutu. Kui aga hindama hakkab mõneliikmeline "žürii", kes kasutab ise millegi jäädvustamiseks oma mobiiltelefoni, siis kas see asi saaks üldse kuidagi tõsiseltvõetav olla? Ivo 29. juuli 2011, kell 00:45 (EEST)

:: Jah nõus, mu mure kuulub teise rubriiki. Aga mu küsimus oleks ikkagi endine, kas oodatud on ainult peegelkaamera ja tunnustatud fotograafide pildid? --Mona 29. juuli 2011, kell 00:49 (EEST)

:::Ka nn "seebikarbiga" võib väga-väga häid fotosid teha. Ning ka lihtsalt osavõtt ja esikohale kandideerimine on iseloomult erinevad lähenemised. Üldiselt on oodatud kõik fotod, mida annab mingist otsast teadusfotode alla liigitada ja kes või millega need jäädvustas, on küll juba teisejärguline (ehk sinna pildiinfosse puutuv aga ka see võiks olla mõistlikult esindatud).

:::Ning meil ei ole nagu eriti tunnustatud fotograafe, kelle loomingut väga teaduslikuks peetaks. Võiks olla. Ehk see konkurss aitab kaasa. Ivo 29. juuli 2011, kell 01:21 (EEST)

Kas peaks tutvustama ka OTRS-i süsteemi pildivõistlusest osavõtjale? Kahtlen, kas fotograafid ise viitsivad hakata pilte üles laadima, lihtsam on vist kirjalik nõusolek kellelegi teisele anda?--Bioneer1 1. august 2011, kell 00:09 (EEST)

Kui on fotovõistlus, siis peaks enda fotod ikka ise üles laadima ja mitte teiste loomingu kallale minema. Ivo 1. august 2011, kell 00:12 (EEST)

:Paluks siis artiklit OTRS või vähemalt Vikipeedia:OTRS, mille juurde võistlejad suunatakse. Praegu ei tunne seda systeemi minagi. --Oop 1. august 2011, kell 12:31 (EEST)

: see OTRS on siis see koht, kus hoida pildi kasutamiseks antud lube? kellel sinna yldse juurdepääs on? WooteleF rääkis sellest võrdlemisi teadja inimese hoiakuga, äkki temal on? Ohpuu 1. august 2011, kell 12:41 (EEST)

::Vaata Vikipeedia:Kontakteeru meiega#OTRS. WooteleF sai tehtud ~aasta eest meie OTRS esindajaks. Ivo 1. august 2011, kell 13:32 (EEST)

:::Jajah. Seal on kirjas ainult "Kõikvõimalike päringute, kaebuste, lubade ja muu sellise tarvis on Wikimedial olemas ka OTRS-süsteem (vaata :meta:OTRS)." Kes enne selle lause lugemist ei teadnud, misasi see OTRS ikkagi on, ega see sealt teada ka ei saa. Kasutajasõbralikkus on meil kus? --Oop 1. august 2011, kell 14:55 (EEST)

::: selge pilt, WooteleF teab ja korraldab. võtan teadmiseks. ilmselt talle tuleks siis saata kuidagi ka digiallkirjastatud load? kust ma saan loa standardteksti, mida autorile digiallkirjastamiseks esitada? kas see peaks olema eesti keeles või inglise keeles või mõlemas?

::: mõistan, et see arutelu pole tingimata seotud selle võistlusega. aga kui ma selle asja selgemaks saan, siis suudan asju seletada ka neile, kes võiksid põhimõtteliselt pilte annetada.

::: need asjad peaksid olema võimalikult lihtsad: äkki satub mõni profifotograaf ette, kes annetab pildi (või kui Kivirähk või Kender või Õnnepalu on järsku tujus, et annetaks novelli või romaani Vikitekstidesse) — sellisel juhul võiks ideaalis olla kohe võrgust võtta dokument, kus saaks täita lyngad, PDF-iks salvestada ja digiallkiri alla panna. Ohpuu 1. august 2011, kell 15:31 (EEST)

::::Arvan, et digiallkiri pole tingimata vajalik. Piisab kui autorilt saadud meil on OTRS-aadressile edasi saadetud. Tuleb lihtsalt usaldada. Samas oleks digiallkiri kahtlemata hea garantii. Mingit standardteksti pole välja töötatud, piisab kui autor kirjutab midagi stiilis "Mina, [autori nimi], luban [pildi nimi] kasutamist [mingi vaba litsents] tingimustel." Tunnistan, et OTRSi puudutav juhend on puudulik, kuid juhendite kirjutamine on ka minu nõrk külg.--WooteleF 1. august 2011, kell 15:56 (EEST)

::::: ega sa ei peagi ise juhendit kirjutama. seda saab teha kamba peale, kui on kokku lepitud, mis on hea ja mida tahetakse.

::::: õiguslikult on e-kiri kyll "taasesitatav", aga samas digiallkiri on lõplikult siduv. potentsiaalselt suurema turuväärtusega asjade peale maksab võtta. elektrooniline identifitseerimine on yldse maailmas nii uus asi, et Wikimedia Foundation sellest ilmselt organisatsioonina väga midagi ei tea (USA-s pole sellist asja).

::::: samas Euroopa Liidus võib nii viie või kymne aasta pärast olla liikmesriikides digiallkirjade tunnustamine vastastikku kohustuslik. Euroopa Komisjonil on selline esialgne plaan töös ja Euroopa Liidu Nõukogu andis põhimõttelise heakskiidu mai lõpus, tuleval aastal peaks midagi sel teemal liikuma, direktiiv ilmselt. selle peale ma mõtlen.

::::: OTRS-is saaks hoida digiallkirjastatud lepinguid, mis tõestavad failide vaba kasutuse õigust ja mida saaks seega kasutada vaidluste ärahoidmiseks autorite yhingutega kogu EL-is.

::::: pole välistatud, et autoriõiguslased võtavad enne oma paratamatut surma kunagi Vikipeedia ette ja yritavad kivist raha välja väänata. seda riski võiks ette maandada. praegu erilist kiiret muidugi pole, ma lihtsalt mõtlen viis kuni viiskymmend aastat ette, nii igaks juhuks. Ohpuu 1. august 2011, kell 16:17 (EEST)

m:OTRS on rohkem selleks, et oleks selge, kes lubas ja mida ta täpselt ütles. Nii saab keegi kolmas kontrollida, kas üleslaadija ikkagi sai autorist õigesti aru. (Et luba käib konkreetse pildi kohta ja selle puhul ollakse nõus konkreetse vaba litsentsiga.) Ja ühtlasi peaks loa järgi enamvähem selge olema, et lubaja ikka on autoriõiguse valdaja. Lihtsalt, kui tihtipeale küsitakse kas tohin sinu pilte Vikipeedias kasutada – vastus jah, siis sellise loaga pole midagi peale hakata ja OTRS kaudu tuleb see ka välja.

Arvan, et võime julgelt üldisest praktikast (Commons ja intellektuaalse omandi litsentside kasutamine mujal internetis) lähtuda ja eeldada, et asi on ilma digiallkirjata piisavalt selge (kuigi mitte lõplikult siduv) ja ka lihtne. Või kui see pole piisav, siis arvatavasti oleks OTRSiga seonduvat õigem arutada metavikis või Commonsis. 88.196.241.249 1. august 2011, kell 20:33 (EEST)

Muinsuste ja teaduse fotovõistlus kattuvad ajaliselt. Muinsuste fotovõistluse fotod tulevad (kunsti)ajaloo-, arhitektuuri- ja arheoloogiaalased peamiselt. need kõik on teadused. kas siis muinsuste fotovõistlusel osaledes saab paralleelselt siin võistlusel osaleda? Ja inimesi uurivad sotsiaalteadused jms, kas siis biograafiaid illustreerivad fotod osalevad ka siinsel võistlusel? Ave Maria 2. august 2011, kell 10:33 (EEST)

Kui pildil on miski ehitis, siis see päris teadusfoto pole. Millegi uurimist kujutav aga ei sobituks Kultuurimälestiste võistlusega. Seega otsest kattuvust ma ei näe aga kõik osavõtjad on muidugi oodatud mõlemale võistlusele. Ning sotsiaalteadlasi kujutavad fotod on oodatud küll.

Aga ma usun, et Teadusfoto toetab Kultuurimälestiste võistlust, kuna inimestel, kes Teadusfotost osa võtavad, on tõenäoliselt pilte ka mõnest muinsuskaitsealusest objektist. Küllap osa neist avastab seeläbi ka tolle teise võistluse (vastupidine on juba hulga vähemtõenäoline). Ning kui kaks artiklikirjutamise võistust ühel ajal oleks väga halb idee, siis kaks pildikogumist samaaegselt teineteist ei sega (sest piltide lisamine on palju lihtsam ja kiirem tegevus). Ivo 2. august 2011, kell 10:44 (EEST)

:Mulle tundub, et just see hulga vähemtõenäoline hakkab tõeks saama. teadusfotol on siiani ainult üks võistleja ja kui nüüd muinsuste ja teadusfoto võistlusel osaleb edaspidi sama inimene, siis ma küll nii kindel ei oleks, et teadusfoto võistlus ta pilte laadima meelitas. Ave Maria 1. september 2011, kell 08:37 (EEST)

::Mis täpselt tõeks saama hakkab? WML-ile on seni pilte lisanud ainult Sina ja Metsavend. Ivo 1. september 2011, kell 14:22 (EEST)
Kas filosoofia on teadus? Mul on igavene posu fotosid filosoofia aastakonverentsist, mille kõik osalejad sellele kysimusele kyll jaatavalt ei vastaks. --Oop 1. september 2011, kell 08:46 (EEST)

Kui filosoofi võib teadlaseks nimetada, siis Oodatud on fotod nii teaduse tegijatest, ... peaks andma vastuse. Pealegi näiteks sotsiaalteaduste valdkonnast ongi keeruline teaduspilte tekitada ning seetõttu näiteks selles vallas ootakski eelkõige pilte teadlastest endist. Ivo 1. september 2011, kell 14:22 (EEST)

: Kas aastakonverentsil osales mõni filosoof, kelle meelest filosoofia on teadus?  Selliseid muidugi on... Andres 8. september 2011, kell 23:55 (EEST)

:: Ma arvan, et vastus kysimusele sõltub kontekstist. Kui seda kysib haridusminister, kelle eelmine lause on "Ülikoolid peaksid tegelema ainult teadusega," vastab enamik tõenäoliselt jaatavalt (kui neil just teist töökohta varuks pole). --Oop 9. september 2011, kell 11:42 (EEST)
Ja veel: Kas foto hoonest, milles tehakse teadust, on teadusfoto? --Oop 1. september 2011, kell 08:46 (EEST)

Võib vabalt olla. Ivo 1. september 2011, kell 14:22 (EEST)
Ja kui ehitisi kujutavad pildid pole teadusfotod, miks lutikaid kujutavad (kuigi päris kenad) on?--WooteleF 1. september 2011, kell 11:08 (EEST)

Kui foto on abiks liigi iseloomustamisele ja määramisele, näitab selle tegevust looduslikus elupaigas vms., siis ma leian küll, et seda saab käsitleda teadusfotona. Ivo 1. september 2011, kell 14:22 (EEST)

:Foto ehitisest kannab endas täpselt samu väärtusi.--WooteleF 1. september 2011, kell 14:40 (EEST)

::Ehitiste puhul oleks pigem eelistatud küll see, et kuidas midagi ehitatakse ja kuidas mingi konkreetne detail välja näeb. (Sarnane loogika siin loodusfotode puhul – pilt suvalisest maastikust pole teadusfoto aga konkreetsest loomaliigist ja eriti veel selle ehituse iseärasustest juba otsapidi on. Ning üks putukas esindab pigem nö hoonetüüpi, kui eraldiseisvat ehitist.) Arhitektuurifotograafia ei ole ju ikka päris teadusfoto.

::Aga paratamatult on täpsete piirde tõmbamine võimatu. Pilte lisada võib ikka. Pärast žürii vaatab, et kas on teadusfoto või mitte. Ivo 1. september 2011, kell 15:37 (EEST)

::: Aga pilt suvalisest maastikust helkivate ööpilvedega on teadusfoto. Nii et ka pildid aabasoost või diktyoneemakildast võiksid olla. Tõsi, teadusetegemise hoonetega on see pisike probleem, et nende arhitektid on meil enamasti surnud vähem kui 70 aastat tagasi (või, oh õudust, isegi elus), nii et Commonsisse neid pilte laadida ei lubata. --Oop 7. september 2011, kell 08:51 (EEST)

Konkurss on nüüd juba enam kui kuu aega tagasi lõppenud. Võidufotosid tahetakse vikipeedia esilehel näha. Ma pole sellele vastu, kuid ei saa ju panna esilehele võidufotot, kui pole teada, kes/mis võitis. Taivo 6. november 2011, kell 18:36 (EET)


Arutelu:Kikkan Randall

alalõik "maailma karikavõistlustel" tundub imelik. Ave Maria 31. juuli 2011, kell 00:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.usskiteam.com/crosscountry/athletes/athlete?athleteId=1079
** In Kikkan Randall on 2013-06-24 11:42:01, 404 Not Found
** In Kikkan Randall on 2013-07-06 08:00:54, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:01 (EEST)


Arutelu:Eestimaa Loomakaitse Liit

Tõstan välja jupi, mis kuulub eraldi artiklisse. Pealkirjaks võiks olla näiteks Loomakaitse ajalugu Eestis. Tuleb muidugi kontrollida, ega see ei kopeeri Loone Otsa teksti sõna-sõnalt. --Oop 1. august 2011, kell 12:40 (EEST)

See võiks olla ka artiklis Loomakaitse. Andres 1. august 2011, kell 13:33 (EEST)

:see on viidud artiklisse Loomakaitse--Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2014, kell 19:36 (EEST)

Mulle hakkab tunduma, et artiklites [[Eestimaa Loomakaitse Liit]] ja [[Eesti Loomakaitse Selts]] peavad nimetatud organisatsioonid pisukest sõda. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 5. september 2011, kell 11:58 (EEST)

"Vaata ka" alla pannakse sise-, mitte välislingid. Andres 29. september 2011, kell 23:36 (EEST)

V-o peaksid praegu eraldi artiklid Eesti Loomakaitse Liit ja Eesti Loomakaitseliit ikkagi ühes artiklis käsitletud olla. On olemas ka organisatsioon Eesti Loomakaitse Selts--Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2014, kell 18:47 (EEST)
On artikkel Eesti Loomakaitseliit. Seal väidetakse, et kunagisel seltsil oli selline nimi. Siin väidetakse, et selle nimi oli Eestimaa Loomakaitseliit. Andres (arutelu) 17. august 2017, kell 11:55 (EEST)
Välja võetud:
Eesti Loomakaitseliitu üritati esmalt taasluua 4.okoobril 2010 ja asutajateks olid zooloog Aleksei Turovski, Eesti Loomakaitse Seltsi eestvedaja ja endine teleajakirjanik Heiki Valner, hülgeteadlane Mart Jüssi, poliitik ja Euroopa Parlamendi liige Tunne Väldo Kelam, loomaarst Andrus Joost, näitleja Elle Kull, Tallinna linnaametnik ja endine politseijuht Kalle Klandorf, näitekirjanik ja Lastekaitseliidu aktiivne liige Loone Ots, Eesti Loomakaitse seltsi juristid Pille Tees ja Piret Tees, teadlane Marek Strandberg, Konkurentsiameti peadirektor Märt Ots, poliitik ja endine politseiametnik Andres Anvelt, kultuuritegelane Mart Sander, TTÜ teadur Katrin Idla, Tallinna Loomade Varjupaiga arendusjuht Rein Kikerpill, Varjupaikade MTÜ juht Triinu Priks ja Eesti Vabariigi tollane välisminister Urmas Paet.


Arutelu:Friedrich Kellner

Minu meelest Widerstand ei ole vastuhakk. See mees ju ka ei hakanud vastu. Andres 1. august 2011, kell 14:40 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.hmh.org/ex_show.asp?id=64
** In Friedrich Kellner on 2013-06-24 10:54:52, 404 Not Found
** In Friedrich Kellner on 2013-07-05 22:54:02, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 01:54 (EEST)


Kasutaja arutelu:Oop/Vikijuriidika

Mõnda asja võin täpsustada ja selgitada oma arusaamise järgi. Kollektiivse teose (autor võib olla ka juriidiline isik) puhul kehtib autoriõigus 70 aastast pärast teose avalikustamist (AÕS § 41). Ja kollektiivse teose üksiku kaastöö autoriõigus kuulub ühtlasi ka vastavale kaastöölisele (§ 31). Kui pole täpsustatud, kes on kindla tekstiosa autor, siis võimalik et konkreetse kaastöölise autorsusega ei pruugi arvestada. (Ühtlasi kehtib ka anonüümse autori puhul autoriõigus 70 aastat pärast avalikustamist). Teiseks Creative Commonsi litsentside või GFDLi, mida üldjuhul digiallkirjaga ei kinnitata, puhul iseenesest ongi kasutusõigus antud püsivalt. (Või see on nii litsentsi teksti koostanud juristide meelest.) Kolmandaks, Commonsi järgi lähtutakse materjali autoriõiguslikust seisundist. Nii et kaubamärgiseadus meid logode kasutamise juures esimeses järjekorras ei huvita. FBI logo juures tuleks märkida, et autoriõiguslikult kuulub see avalikku omandisse. (Eesti ettevõtete logod ei kuulu.) Peegeldamise asjus võiks alustuseks küsida WMFi seisukohta. Kui selles nähakse probleemi, siis on nad võib-olla ise nõus asjaga tegelema, kuna peegeldatakse nende hallatavat sisu. 88.196.241.249 1. august 2011, kell 21:18 (EEST)

vanal eestiaegsel Eesti Entsyklopeedial olid autorid vist märgitud artikli lõpus initsiaalidega, lõpus oli võti. 1995. aasta "Eesti kirjarahva leksikoniga" on sama lugu. Ohpuu 2. august 2011, kell 09:35 (EEST)
Fassaadiõigust võiks ka mainida 2. august 2011, kell 03:53 (EEST)
Postmargid: http://www.google.ee/search?q=postmargid+site:autor.ee --WikedKentaur 25. november 2011, kell 15:53 (EET)
Lõik juttu yldarutelust, mida võiks siin-seal kasutada:
Kui täpne olla, siis "Wikimedia projektide jaoks on erinevate võimaluste seast valitud see tee kõigi oma eeliste ja puudustega" ja algusest peale ka olulises mahus eranditega. Teatud mõttes võiks isegi ytelda, et kurja juur on anglosaksi õigusest inglise Vikipeediasse jõudnud veendumus, et fair use on aktsepteeritav. See tekitab teistes jurisdiktsioonides segadust. Esiteks seepärast, et paljude arvates "kui nemad võivad, siis võime ju meie ka" (ja see argument kerkib Eestiski yha uuesti esile); teiseks seepärast, et kuna inglise Vikipeedia kõigi Wikimedia projektide seas domineerib, on teiste maade kohalikud erandid mingis mõttes ebavõrdses olukorras, nad on suures plaanis justkui vähem aktsepteeritavad kui "suure venna" erand. Eriti, kui mõnel pool arvatakse, et oleks parem, kui mingeid erandeid yldse ei tehtaks. Selline poliitika asetab väikevikid tõepoolest ebavõrdsesse olukorda.
Mis puutub poolvabadusse, siis suur osa inimesi ei saa yldse aru sellest loogikast, mille järgi mõni teine inimene leiab, et kõigeks, v.a äriliseks kasutuseks lubatud pilt on "mittevaba". "Mis mõttes mittevaba, kui äriline kasutus on kahtlane, ohtlik ja igatepidi kõrvaline? See on ju vaba! Või, noh, "yldiselt vaba, ainult..."." Neid keelekasutusi on nende jäigal kujul ysna raske niigi palju lepitada, et tekiks mingi mõttekas dialoog (mitte kaks monoloogi). --Oop (arutelu) 31. august 2012, kell 09:57 (EEST)


Arutelu:Valik (bioloogia)

Pakun, et selle artikli pealkiri võiks olla Valik (bioloogia). Vaata linke siia.
Puudub lehekülg Selektsioon. Andres 3. august 2011, kell 06:39 (EEST)

Jah, või koguni teha selle pealkirjaks selektsioon. Probleem tuleb ilmselt sellest, et ingliskeelsete sõnade 'selection' ja 'choice' vasteteks on eesti keeles sama sõna 'valik'. Seepärast siis Darwini 'selection', mis niigi oli mõeldud ositi metafoorina, on eesti keeles asunud vaba valikut asendama. --Kk 3. august 2011, kell 07:27 (EEST)

Ma tegin just samal ajal oma variandi täpsustuslehest, midagi saab kindlasti üle tuua:
{{täpsustus}}
{{ToimetaAeg|kuu=august|aasta=2011}}
'''Valik''' on valimine, väljavalimine teatud hulgast või mitme võimaluse korral; ka (välja)valimise tulemus<ref name="EKSS"/>.
Sõna '''valik''' (paljude terminite puhul sünonüüm '''selektsioon''') on kasutusel ka terminina:
*'''[[Valik (bioloogia)|Valik]]''' ehk '''selektsioon''' on bioloogias isendite (või isendirühmade) mingeist põhjustest tulenev ebavõrdne osavõtt järgmise põlvkonna moodustamisest<ref name="EE"/>.
*'''Selektsioon''' ehk [[põimendus]] on mõiste põllumajanduses.

*Selektsionism

Jätan lehekülje Selektsioon praegu tegemata. See ei tähenda ainult valikut siinse artikli tähenduses, samas aga on tal ka spetsiifilisemaid tähendusi. Andres 3. august 2011, kell 22:12 (EEST)

kas siis tuleb teha ka täpsustuslehekülg Valik (täpsustus), kuhu mu meelest tuleks kasutajasõbralikkuse (?) mõttes integreerida ka sünonüümne selektsioon?--Bioneer1 3. august 2011, kell 22:33 (EEST)

: Nojah, täpsustusleht võib eraldi olla, kui tarvis on. Ma ei saa aru, miks selektsioon tuleb integreerida, see pole ju igas tähenduses sünonüüm. Andres 3. august 2011, kell 23:28 (EEST)


Arutelu:Heldur Jõgioja

Ta oli vist poola päritolu, siin võiks olla ka tema sünninimi, mida ma kahjuks leida kuskilt ei suutnud.--WooteleF 4. august 2011, kell 13:11 (EEST)

Nimi Bronislaw Vjazhowsky on vigane. Valju (arutelu) 14. detsember 2014, kell 23:03 (EET)
Üldiselt kirjutatakse ikka viimane elukoht, mitte haigla, kus keegi otsa sai. Võtaks selle siiski maha?Larts (arutelu) 14. detsember 2014, kell 22:34 (EET)

Mind see haigla ei häiri. Võiks kirjutada "Tartu" ja jätta haigla allapoole.

Märkida viimane elukoht surmakohaks on minu meelest eksitav. Võib ju kirjutada, kus ta viimati elas. Andres (arutelu) 14. detsember 2014, kell 22:42 (EET)

A mis te jamate, sünnikohaks ei kirjutata ju ka haiglat kus sündis. Mina sündisin Tartu sünnitusmajas, aga kõigis pabereis on kirjas küla nimi, kuhu registreeeritud, ei ole haigla nime. Surmaga on täpselt sama rida. Larts (arutelu) 27. detsember 2014, kell 23:54 (EET)

: Minu meelest tuleks entsüklopeedias kirjutada faktiline sünni- ja surmakoht. Mõnes kohas ja mõnel ajal võib ju kombeks olla paberites teisiti kirjutada, aga see pole kaugeltki alati nii. Haigla kui niisuguse nime muidugi ei kirjutata kunagi sünnitunnistusele, isikukoodis on see küll kirjas. Andres (arutelu) 28. detsember 2014, kell 01:08 (EET)

Esivanemate tegelikud nimekujud:
Wjazowski, Вязовский, Vjasovski vt http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.3131.1.55:429?551,2405,1212,168,0 (vanaisa, vanaema)
Вязовский, Vjazovski vt http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.1983.1.38:111?1171,1204,848,147,0 (ema, vanaisa)
Wäsowski, Väsovski vt http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.3131.1.55:447?552,1538,478,256,0 (ema, vanaisa)
Wäsowski, Väsovski vt http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.3131.1.55:447?552,1538,478,256,0 (ema)


Arutelu:Kõrvaklapid

Kõrvaklapid on ka need, mis heli ei väljasta, vaid kaitsevad kõrvu välise heli või külma eest. Adeliine 4. august 2011, kell 22:20 (EEST)
Termin kõrvaklapid on juba pikka aega kasutusel heli allika tähenduses, seetõttu on kõrvu heli eest kaitsvaid seadiseid hakatudki nimetama kõrvakaitseklappideks. Vastavale elektroakustilisele vahendile on püütud anda eesti keeles mitmeid nimesid: peatelefonid (ingl headphones), kuuldeklapid (päris sisutäpne!) ja kuularid (uudissõna 1970-ndaist). Kuigi kuuldeklapid ja kuularid on aastakümneid olnud sõnastikes ja erialakirjanduses eelisterminid, jäävad nad tegelikus kasutuses kõrvaklappidele kaugelt alla. Terminit kuular (ainsuses) kasutatakse enamasti heliseadme elemendi tähenduses, nt telefoni kuular, peakomplekti kuular. Mitmuslik kuularid on saanud kitsama tähenduse kõrvasiseste „klappide“ sünonüümina. – LAviki (arutelu) 14. jaanuar 2016, kell 08:52 (EET)
Minu ülal mainitud probleem püsib endiselt. Adeliine 1. september 2018, kell 12:07 (EEST)

Lahenduseks oleks teha täpsustusrubriik lingiga artiklile Kõrvakaitseklapid. Andres (arutelu) 1. september 2018, kell 13:42 (EEST)

meil suunab kuular siia, ent mitmetes vikides on eraldi art, vt keelekomplekti :wikidata:Q1378949--Estopedist1 (arutelu) 20. juuni 2019, kell 16:33 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mattiasmadis~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mattiasmadis!
Kuigi Vikipeedia on vabalt täiendatav, ei sobi siia kõigest kirjutada. Sinu artikkel Awaken Chaos on bändist, mis on väga noor ja pole veel laiemalt tuntud. Et mingil teemal artiklit kirjutada, peab see olema piisavalt tähelepanuväärne. Bändide puhul tähendab see seda, et näiteks on ilmunud stuudioalbum, bändist on ajakirjanduses juttu olnud jne. Sinu panus Vikipeediasse on väga oodatud, kuid entsüklopeedias on sisule teatud piirangud. Adeliine 6. august 2011, kell 05:08 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mattiasmadis~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Ökosüsteemsed teenused

V-o tuleb eristus hüvedest integreerida definitsiooni--Bioneer1 6. august 2011, kell 11:57 (EEST)

Tekst on asjalik ja põhjalik, teemast on antud hea ülevaade. Artikkel on kirjutatud arusaadavalt, huvitavalt ning ettemääratud pikkusega (vähemalt 10 000 tähemärki). Viitamine allikatele on teksti sees korrektne, aga puudub kasutatud kirjanduse „rubriik“. Samas on materjalid välja toodud „viitamises“... seega ma ei oska öelda, kas siinkohal tuleks midagi ette võtta.
Artikli ülesehitus ja vormistus on samuti korrektne ja hästi jälgitav, esineb piisavalt siselinke. Mõned laused jäävad küll liigse pikkuse tõttu lohisema (näiteks teise lõigu esimesed kaks lauset), kuid üldiselt on stiil hea. Järgnevalt toon välja mõned vead, mida märkasin:
===Keeleline kvaliteet:===
Neljas lõik algab sõnadega: „Inimkonna rahvastiku kasvamisega..“. Inimkonnal ei ole rahvastikku, rahvastik ongi inimkond.
Lause: „Inimkond hakkab järjest enam aru saama, et mitte ainult ei ole ökosüsteemi teenused piiratud, vaid nad on ka inimtegevuse poolt haavatavad.“  See kõlab veidralt. Pakun välja varindi: „Inimkond hakkab üha enam aru saama, et ökosüsteemi teenused ei ole ainult piiratud, vaid ka inimtegevuse poolt haavatavad.“
Liia hüpoteesi peatükis: „Kui aga liigne kogus liike kadunud on, hakkavad funktsioonides aga ilmnema häired.“ Tarbetu kordus.
Naudingu hinnad: „Inimesed maksavad tihti teatud toodete eest nende emotsionaalse väärtuse tõttu rohkem,(siin võiks koma asemel punkt olla ja alata uus lause) näiteks on ilusa vaatega kinnisvara tihtipeale kallim kui vaateta muidu samaväärne maalapp.“ Lause teise poole sõnastus on halb. Pakun välja: „Näiteks on ilusa vaatega kinnisvara tihtipeale kallim kui samaväärne maalapp ilma vaateta.“
Peatükis „Ökosüsteemi teenused ja äri“:
Esiteks vajab hädasti korrigeerimist see lause: „Riskid näiteks kui firmad lähevad konflikti oma potentsiaalsete klientide või erinevate organisatsioonidega kuna nad on kasutanud oma toodetes ohustatud metsadest pärit puitu.“
Teiseks, kas seal peabki olema kirjas „muutmisega“, mitte „muutumisega“ vm? „Riskid äridele on seotud klientide valiku muutmisega konkurendi toodete kasuks,...“
Viimases lauses on kahes kohas „ka“. Üks neist on üleliigne.
===Näpuvead:===
Vaata üle esimene lõik peatükis „Ökoloogia“. „Olulised tähelepanu väärivaid tegurid on siin maastikud, maakasutus,(siin võiks koma asemel näiteks „ja“ olla) liigiline koosseis kuni mikrobiaalse tasemeni välja.“
„Näiteks metsade poolt pakutavad ökosüsteemi teenused (süsiniku atmosfäärist sidumine, vee puhastamine, erosiooni takistamine) on seotud metsa olukorraga nii pindala suuruses, detriidis, mikroorganismides ning ka mulla üldises struktuuris. Enamasti pakub ökosüsteem enam kui vaid üht teenust.“ Peaks olema  ...nii...kui ka.....
Sama peatüki viimases lõigus on kõrvuti kirjas „...samuti ka...“. Need on sünonüümid, kustuta üks neist ära.
Ühes kohas on „ressurss“  kirjutatud keskelt ühe „s“-ga
===Õigekiri:===
„Läbi viimine“ ja „edasi andmiseks“  kirjutatakse kokku
Loendite sissejuhatuste lõpus peaks olema koolon. Näiteks:  „1. Varustavad teenused:“
„1980ndatel aastatel“ asemel peaks olema: „80. aastatel“
--Triinep 11. november 2011, kell 11:27 (EET)
----
*Lauses "Kasutades ökosüsteemide teenuste..." koma puudu
*"Hetkel" ei ole ajamääratlusena hea, sest ei ole selge, millist hetke mõeldakse
*väldi "poolt"-konstruktsioone ("midagi tehakse/tehti/tehtud millegi/kellegi poolt"), mõnes kohas võta lihtsalt "poolt" ära, mõnes kohas pead ümber sõnastama
*enamus → enamik
*1980. aastatel
*"suur osa" ja "suuresti" samas lauses tundub kordamisena
*"Välditud kulud" punktis on üks koma puudu
*nõudlus mingi teenuse järele
Adeliine 31. jaanuar 2012, kell 19:24 (EET)

Retsensioon artiklile "Ökosüsteemsed teenused":


Arutelu:Kompulsiivne toitumishäire

Millisest allikast see tekst pärit on? --90.190.45.158 7. august 2011, kell 05:17 (EEST)

Juba esimeses peatükis olev "Spetsialistid on nimetatud toitumishäire teaduslikult kinnitanud" tahaks viitamist. Lisasin "Artiklis ei ole piisavalt viiteid" kasti. --Kytus.eu (arutelu) 15. august 2018, kell 10:34 (EEST)
Pildifaili lehel puudub info subjekti diagnoosi kohta. --WikedKentaur (arutelu) 10. aprill 2016, kell 22:32 (EEST)

"kompulsiivne ülesöömine" tundub sobivam. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. august 2018, kell 10:43 (EEST)

Söömishäire ja toitumishäire on kaks eri asja. Selle artikli puhul võiks kindlaks määrata, kas tegemist on ühe või teisega ning mitte kasutada neid sünonüümidena. Hetkel ei saa ise artiklit toimetada, loodan, et keegi saab enda peale võtta selle. --90.191.166.7 14. jaanuar 2020, kell 20:36 (EET)


Arutelu:Sven-Allan Sagris

Alapealkiri "Sagrise kohta ilmunud" peaks kuidagi teisiti sõnastatud olema. Õpetajate lehe tsiteerimine venib nagu pikaks ja see peaks olema allpool. Ka kirjavigu leiab ilmselt veel. Ave Maria 8. august 2011, kell 11:06 (EEST)
Pole just entsüklopeedia tekst Ulrika (arutelu) 10. oktoober 2012, kell 17:00 (EEST)

Sagris hindas rahulikku eluviisi,sellest olenemata pidas ta põhimõttest "Kella peab tundma" kinni- hiljaks ei jää ta kunagi.
“sõna peab pidama”
”õpi suhtlema- tuleb õpetada teise inimese kingadesse astuma, tema silmadega nägema”
“huumorimeel peab olema”
“Palun”, „tänan”, „tere”, „head aega” – see kõik peab enne kooli selge olema”
"Uudistega peab kursis olema, et mõista ümbritsevat"
Sagrise puhul on tegu suure maailmarändajaga. Oma elu jooksul on ta käinud pea igas riigis, kuid seda mitte kiirelt ja lennukiga vaid laeva, bussi, rongi või muu sõiduvahendiga. Nimelt, linnulennuvaate asemel eelistab Sagris näha erinevaid maastikke, kultuure, riigipiire omal käel ja jalal. Tänu suurele silmaringile ning omandatud haridusele, on Sagrise ees paljud uksed avatud. Sagris on ka tuntud kõnemees, olgu selleks siis töö-või perekeskne sündmus, ei jää Sven sõnaahtraks, sest oma sooja südame ning lihtsa jutuga tabab ta alati "naelapea pihta".


Arutelu:Süsteemiteooria

Kas selle artikli pealkiri ei peaks olema mitte "üldine süsteemiteooria". Mõistel [[süsteemiteooria]] peaks olema ka teine tähendus (süsteemi ehitust ja toimimist kirjeldav teooria, nt närvisüsteem)?--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] 8. august 2011, kell 20:44 (EEST)

Varasem tekst:
'''''Süsteemiteooria''' (inglise ''systems theory'', ''theory of systems'') on [[transdistsiplinaarsus|transdistsiplinaarne]] [[süsteem]]ide [[modelleerimine|modelleerimisega]] tegelev teadusharu{{lisa viide}}.
(Üldine) süsteemiteooria on üldteaduslik [[kontseptsioon]], mis püüab selgitada printsiipe, mida saaks rakendada kõikide süsteemide olemuse, klassifitseerimise ja modelleerimise uurimise korral<ref name="SEI"/>. Üks selle keskseid probleeme on olnud süsteemide integratiivsete, elementide seostest johtuvate (emergentsete) omaduste seletamine ja kujutamine<ref name="SEI"/>.
Selle rajamisel on tähtis osa [[Ludwig von Bertalanffy]] '''üldisel süsteemide teoorial''' (inglise ''general systems theory'', ''general theory of systems''), mis lähenemisele ka nime andis. Oma esimese üldise süsteemiteooria visandas ta 1928. aastal ja see oli [[organism]]i ja keskkonna seoste kohta<ref name="SEI"/>.
Nii selle kui ka hilisemate variantide ([[George Klir]], [[Mihajlo D. Mesarovič]], [[Avenir Ujomov]] jt) arendamine ja eriti formaliseerimiskatsed on ahendanud need teatavate süsteemitüüpide (nt hierarhiliste süsteemide) teooriateks<ref name="SEI"/>.
Kõikehõlmava üldise süsteemiteooria võimalikkus on problemaatiline<ref name="SEI"/>.

Andres (arutelu) 10. veebruar 2016, kell 20:09 (EET)
----
Süsteemiteooria on süsteeme käsitlev õppeaine. TTÜs ja mujal võib sellise nimega kursusi olla, kuid see ei saa olla süsteemiteooria esmane definitsioon - süsteemiteooria on primaarselt ikkagi teooria ning määratlus peab esitama eristavad tunnused, mis eristavad seda teooriat teistest teooriatest. Alles peale seda kui teooria on kirjeldatud, saab seda õppeainetes õpetama hakata.--VillaK (arutelu) 10. veebruar 2016, kell 20:48 (EET)

Viidatud on nähtavasti allikale, kus räägitakse süsteemiteooriast kui õppeainest; see viide ei sobi siia.

Järgmisest lausest jääb mulje, nagu oleks süsteemi mõiste olnud juba Platoni "Parmenideses". Jääb ebaselgeks, mis selle väite taga õigupoolest on. Andres (arutelu) 10. veebruar 2016, kell 21:09 (EET)

:Ega seda õppeaineks devalveerida ei sobi küll. Erilisi seletusi sinna juurde ei poogiks ka. Interdistsiplinaarsusega siin ei liialdaks. Sisuliselt interdistsiplinaarsed püüdlused olid peamiselt Bertalanffyl, ainumatemaatiline süsteemiteooria on formaalselt interdistsiplinaarne
Ma ise olin ka imestunud, kui seda süsteemi antiikset definitsiooni paaris süsteemuuringute alases artiklis niimoodi sõnastati koos sellesama viitega. KanejukuKanejuku (arutelu) 11. veebruar 2016, kell 16:33 (EET)
Kõik süsteemiteooriaga seonduv tundub mulle problemaatiline olevat. Kõigepealt võiks olla mingi piir süsteemiteooria ja üldise süsteemiteooria vahel. Süsteemiteooria ei ole interdistsiplinaarsem kui näiteks faktoranalüüs või mänguteooria. Üldine süsteemiteooria peaks rajanema niisugusel süsteemi definitsioonil mis võimaldab hõlmata niisuguseid süsteemseid objekte nagu elusolend (putukas, elevant), masin, võrrand, universum jne. Selle asemel olen hetkel minu käes olevast materjalist välja lugenud täpselt 66 erinevat süsteemi definitsiooni. Nende kõrval tundub antiikne definitsioon kõige lakoonilisem ja sisutihedam oleval. Seda kommenteerin peatselt artili "Süsteem" arutelus. Kanejuku (arutelu) 12. veebruar 2016, kell 11:56 (EET)


Arutelu:Käskiv kõneviis

Imperatiiv on ka filosoofia mõiste. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. august 2011, kell 22:09 (EEST)
Jussassiiv? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. detsember 2011, kell 00:36 (EET)

Algus oli enne parem:
Käskiv kõneviis (ka imperatiiv) on tegusõna kõneviis, mida kasutatakse käskimise, keelamise, lubamise ja loa taotlemise väljendamiseks. Tegelikult võiks seda kõneviisi nimetada nõudvaks kõneviisiks, mille alamviisideks oleksid käskiv (imperatiiv), keelav, möönev (jussiiv), sooviv (optatiiv), aga termin "käskiv" on keeleteaduses juba liiga juurdunud.

Millegipärast on hulk materjali välja võetud.

Esitus teeb näo, nagu oleks olemas ainult eesti keel. Andres 29. detsember 2011, kell 17:33 (EET)
Kaotatud on varem olnud vormindus. Andres 29. detsember 2011, kell 20:17 (EET)

Käskiv kõneviis on morfoloogiline kategooria, aga siin räägitakse käskimise pragmaatikast ja kohustatuse semantikast. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. detsember 2011, kell 13:57 (EET)

Siit jäeti materjali välja. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 3. mai 2016, kell 19:36 (EEST)
Siit jäeti välja osa, millele tuleks koht leida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 9. mai 2016, kell 21:04 (EEST)

* Abiverb pidama koos tegusõna ma-infinitiiviga väljendab kohustust mittekategooriliselt. Abiverbi pidama saab kasutada erinevates pööretes ja ajavormides.

**Ma pean vaatama

**Sa pead vaatama

**Ma pidin vaatama

**Ma olen pidanud vaatama

* Lisaks saab väljendada kohustuse mahavõtmist: Ma ei pea vaatama.

Kohustatuse väljendamine ''pidama'' ja ''ma''-infinitiivi abil


Kasutaja arutelu:Addihockey10

Hello, could you not do 10 small edits to the lezgin section incubator wikipedia. Not enough for statistics. Thank you in advance. Namik555 9. august 2011, kell 07:27 (EEST)


Arutelu:Risto Mätas

Isiklik rekord on 80.53m (2006, Yokohama, Jaapan)

Vana. Andres 9. august 2011, kell 23:33 (EEST)
Varasem:
Isiklik rekord on 81,60 m (23. juuni 2012, Saarijärvi, Soome)
Andres (arutelu) 14. juuli 2012, kell 16:19 (EEST)
Isiklik rekord on 82,10 m (8. juuli 2012, Tallinn).

Välja. Pelmeen10 (arutelu) 15. august 2013, kell 14:30 (EEST)
Tema isiklik rekord on 82,43 m (2. juuli 2013, Viljandi)

Välja. Pelmeen10 (arutelu) 31. august 2013, kell 22:46 (EEST)


Arutelu:Kergejõustiku Eesti rekordid

Peaks märkima, mis kuupäeva seisuga need on. Andres 10. august 2011, kell 07:38 (EEST)

Jah, aga ma ei tea täpselt, kuidas seda teha. Kergejõustikuliidu lehel on märtsi seis, aga sellele on nüüd uuemad rekordid lisandunud, ja ma ei tea, kas siin on kõik uuendused kirjas. Neist osa ilmselt pole veel ka tegelikult ametlikult rekordiks kinnitatud. --Epp 10. august 2011, kell 07:45 (EEST)

:Inglise vikis on kindlam seis, seal on uuemad rekordid ka kirjas koos viidetega. Pelmeen10 19. oktoober 2011, kell 09:08 (EEST)
Miks naiste teivashüppe rekordid topelt on? Pelmeen10 21. oktoober 2011, kell 09:04 (EEST)

Vastan siis ise, see siserekord on ka absoluutne Eesti rekord. Algul arvasin, et välirekordi peaks eraldi märkima. Pelmeen10 (arutelu) 5. veebruar 2013, kell 23:44 (EET)

[[Liina Tšernov]]i 1 miili rekord on mõningatel andmetel 4.36,35 (uudisportaalid). Kuid EKJL andmetel 4.36,36. Jätsin viimase. --Pelmeen10 23. jaanuar 2018, kell 17:29 (EET)

meil on link Eesti rekord kõrgushüppes. Ma suunasin selle siia. Varem pole ühtegi analoogset märksõna (nt Eesti rekord kolmikhüppes) veel siia suunatud--Estopedist1 (arutelu) 20. august 2018, kell 20:10 (EEST)

Selle lingi tegid sina (https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=7._juuni&diff=next&oldid=4076676). Keegi teine seesuguseid linke ausalt öeldes ei teegi (lisaks näiteks Eesti meistrivõistlused kõrgushüppes, Eesti meistrivõistlused 100 meetri jooksus jne – selliseid asju ei eksisteerigi).--Raamaturott (arutelu) 20. august 2018, kell 20:51 (EEST)


Arutelu:Artur-Tõeleid Kliimann

Leidsin ühe väljaande, kus on kirjas, et ta hukati. [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] 10. august 2011, kell 21:04 (EEST)
Oli veel üks isehakanud vaimulik Alfred Tõeleid-Kliimann. --[[Kasutaja:IFrank|IFrank]] ([[Kasutaja arutelu:IFrank|arutelu]]) 25. september 2013, kell 22:21 (EEST)

Kus ta elupäevad siis lõpule jõudsid, Tartus või GULAG-i arhipelaagis? 90.190.71.25 16. oktoober 2015, kell 16:29 (EEST)

Tema elupäevad jõudsid lõpule  Saksa okupatsiooni ajal Tartu koonduslaagris aastal 1941.--Juhan121 (arutelu) 16. oktoober 2015, kell 17:10 (EEST)

ENE 4. köites (1989) on kirjutatud, et 1940-1941 oli ta Tartu Ülikooli haldusprorektor ja haldusõiguskateedri juhataja. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 23. juuli 2017, kell 23:23 (EEST)

Kliimanni ja ta assistendi Väino Langi vangistas Sakala korporant Jakob Klaus.
----
Tollased kolleegid ülikooli õigusteaduskonnast Paul Vihalem], Leo Leesment, Edgar Talvik ja Johannes Mäll (oli ise mõne aja Tartu koonduslaagris) arvasid, et Kliimann hukkus juba enne Saksa okupatsiooni algust, kui Nõukogude okupatsioon oli Tartus lõppenud ja Saksa okupatsioon polnud veel alanud, omakohtu tulemusena ja surma saabumise kohaks arvati olevat Tartu Ülikooli peahoone kelder.

See on välja jäetud. --Andres (arutelu) 30. juuli 2023, kell 09:10 (EEST)


Arutelu:Muretut meelt ja südametuld

Saavutas? See oli ju viimane koht. Andres 11. august 2011, kell 15:58 (EEST)

Artiklis Janika Sillamaa on öeldud, et viies seitsme hulgas. Andres 11. august 2011, kell 16:21 (EEST)

Kas laulusõnadele tohib linkida? Andres 11. august 2011, kell 15:59 (EEST)

Miks ei tohiks? Adeliine 11. august 2011, kell 16:15 (EEST)

: Arvan, et viidatud saidil on autoriõiguste rikkumine.  Andres 11. august 2011, kell 16:21 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.justsomelyrics.com/1120275/Janika-Sillamaa-Muretut-meelt-ja-s%C3%BCdametuld-Lyrics
** In Muretut meelt ja südametuld on 2013-06-24 12:27:54, 404 Not Found
** In Muretut meelt ja südametuld on 2013-07-06 15:07:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:08 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Muretut meelt ja südametuld


Arutelu:Karen Drambjan

ma ei tea, kas mõeldakse Eesti Vasakparteid või Eestimaa Ühendatud Vasakparteid. Tunduvad erinevad asjad olevat. Ave Maria 11. august 2011, kell 22:51 (EEST)

Eestimaa Ühendatud Vasakparteisse kuulub ta. --c.c. 11. august 2011, kell 22:53 (EEST)
Aga millal ta Konstitutsioonierakonda kuulus? --Juhan121 12. august 2011, kell 00:26 (EEST)

Konstitutsioonierakond oli selle vasakpartei üks eelkäijaid. Ave Maria 12. august 2011, kell 00:49 (EEST)

: Sõnastust tuleb muuta. Andres 12. august 2011, kell 14:42 (EEST)

"Eesti jurist ja munitsipaalpoliitik" Võib-olla oleks õigem "armeenia rahvusest venekeelne Eesti jurist ja munitsipaalpoliitik" [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 12. august 2011, kell 10:59

Seni teadmata asjaoludel? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. august 2011, kell 11:07 (EEST)

Meenutab uudisartiklit. Siin võiks kirjas olla kokkuvõtvalt ja konkreetselt, mis viimaste andmete järgi juhtus. Piisaks viidetest, pole tarvis ära tuua, kes ja milliste sõnadega mida kinnitas ning kuidas andmed täpsenesid. Kui sündmuste käigus edastati olulist valeinfot, võiks seda eraldi alaosas mainida. Motiivide ja järelkaja all võiks ehk samuti pikkade tsitaatide asemel olla lakoonilsemalt ja oluliselt enam üldistatult, kes arvas nii ja kes naa. Praegu on siinse põhjal raske millestki aru saada. 88.196.241.249 12. august 2011, kell 16:42 (EEST)

Sündmuste kokkuvõte on alajaotuse "Intsident Kaitseministeeriumis" sissejuhatuses. Üksikasjad on siiani segased, kas pole? ~~

: Tegu on syndmusega, mille kohta infot aina lisandub ning senised teated on vastukäivad. Esialgu on mõistlikum koguda võimalikult palju fakte kokku, hiljem saab teha selgemad kokkuvõtted. Ilmselt tasuks siis tõsta suurem osa materjali "intsidendi" artiklisse ja jätta siia lyhiylevaade - aga nagu yteldud, praegu on seda veel vara kirjutada, ka olulised asjaolud alles selguvad. --Oop 12. august 2011, kell 17:20 (EEST)
Ausalt yteldes pole ma praeguseks isegi kindel, kas kategooria "Terroristid" on õigustatud. Drambjanil oli kyllalt võimalusi teisi inimesi tulistada, aga lõpuks sai viga ikkagi ainult tema ise. Pigem sobiks kategooria "Õnnetud inimesed". --Oop 12. august 2011, kell 18:32 (EEST)

: Lõhkepaketid sisaldasid naelu ja kruvisid, et võimalikult palju vigastusi tekitada. Neid lasi ta käiku kümmekond. 84.50.36.10 13. august 2011, kell 10:07 (EEST)

Surma sai ainult tema, aga viga said rohkemad. c.c. 12. august 2011, kell 19:02 (EEST)

ma ei näe, et terroristiks nimetamine oleks kuidagi õigustatud. Lisaks mulle näib liialdus nimetada kõiki, kes kunagi KOV volikogusse kuulunud või kandideerinud, kohe "munitsipaalpoliitikuteks". Miski volikogu müstifitseerimine, tundub. Antud artiklit oleks aga aus alustada teatega, et Drambjan oli mees kes sai surma -- see et ta oli "Eesti jurist ja munitsipaalpoliitik" (ehk osales pisut kodulinna elu korraldamises) ei andnud käesoleva artikli sünniks ju mingisugust tõuget. Selline väike sildikriitika minu poolt. --Ker 12. august 2011, kell 20:14 (EEST)

:Volikogu liikmed tegelevadki kohaliku poliitikaga.--WooteleF 12. august 2011, kell 21:23 (EEST)

:: ma olen kalal käinud, aga pole selle pärast veel kalamees. Osalenud spordivõistlustel, aga pole seepärast veel sportlane. Poliitikas, aga pole poliitk. jne, jne. Eestis on väga palju inimesi, kes on volikogudesse kuulunud. Võtame ühe näite. Miks pole näiteks Ksenia Baltast kõneleva artikli sissejuhatuses teda tituleeritud munitsipaalpoliitikuks? Ta oli ju ka volikogu liige. Ühesõnaga ma arvan, et see inimeste munitsipaalpoliitikuks narrimine on väike kiiks vikipedistidel, ära väljendit pahaks pane. --Ker 12. august 2011, kell 23:12 (EEST)

::: Õige, Ksenia Balta juures tuleks see ära märkida. Tõsi, tema elus on ka tähtsamaid saavutusi. Aga Drambjani praktilistest saavutustest enne 11. augustit 2011 oli aastatepikkune tegelemine kohaliku poliitikaga kõige silmapaistvam. Yldiselt on Eesti piisavalt väike, et omavalitsuspoliitikale tasuks tähelepanu pöörata. --Oop 13. august 2011, kell 12:02 (EEST)

::Mitte munitsipaalpoliitikuks ei pea inimest nimetama, vaid tuleb kirjutada nii nagu asi tegelikult oli või on. Inimene ... oli või on näiteks Tallinna linnavolikogu liige. Valju 13. august 2011, kell 13:04 (EEST)

::: Noh, kuidas võtta. Kui inimese kogu poliitiline väljund on volikogu liikme staatus, siis saab seda niimoodi ytelda kyll. Aga kui ta on olnud vallavanem, volikogu liige ja vallavalitsuse liige eri valdades vms, siis on "munitsipaalpoliitik" ysna hea kokkuvõte tema tegevusest. Ilmselt tajub mõni inimene seda sõimusõnana, mõni mitte. --Oop 13. august 2011, kell 22:29 (EEST)

::: Poliitika on teatud põhimõtetest lähtuv kavakindel tegutsemine, et mõjutada v. korraldada riigiasju, riikidevahelisi suhteid v. ühiskonnaelu (sageli kasut. parteide tegutsemisprintsiipide ja tegevuse kohta) http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=poliitika&F=M . Munitsipaalpoliitika on argikeelne väljend. Valla- ega linnavalitsus ei tee poliitikat, vaid korraldab tegevusi.

::::Poliitika on... kavakindel tegutsemine, et...korraldada...ühiskonnaelu. KOV korraldab vaieldamatult ühiskonnaelu.--WooteleF 14. august 2011, kell 18:52 (EEST)

Teda ei saa siiski terroristiks nimetada, sest teadaolevalt ei esitanud ta ühtegi nõudmist ega ei kutsunud üles kedagi hävitama. Valju 13. august 2011, kell 13:04 (EEST)

Ta on tüüpiline terrorist. Tema motiivid selguvad täiesti selgelt ta varasematest kirjutistest. Ta võitles orja seisuses olevate venelaste eest ja fašistliku Eesti vastu, nagu ta kirjutas. Juba Pronksiöö ajal lubas ta seda relvaga kaitsma minna. Pealegi ära ole nii naiivne, et iga terrorist kohe nõudmistega esineb. Ehk ta lihtsalt ei jõudnud. Ega ka Afganistanis või Iraagis iga terrorist, kes mõne USA soomuki õhku laseb, ei karju enne valjult oma nõudmisi. Aga terrorist on ta selletagi.--85.253.60.90 14. august 2011, kell 10:35 (EEST)

: See, et mõni väeülem Afaganistanis, Iraagis või ka mujal nimetab vastaseid terroristideks, on sõimamine viisakate sõnadega. Ebaviisakamad sõnad ei jõuaks trükki ega eetrisse. See on lihtsalt vastase halvustamine, et näidata vastast roojase, halva ning alaväärsena ja ennast õigena ning õilsana. Nii nagu Eesti ei ole fašistlik (vähemalt praegu) ja eestlased ei ole fašistid, ei ole Drambjan terrorist. Vikipeedias tuleb kasutada sõnu ja mõisteid nende õiges tähenduses, aga mitte halvustada ega anda hinnanguid. Kellegi teise poolt antud hinnanguid võib ära tuua koos ütleja mainimisega. Valju 14. august 2011, kell 11:39 (EEST)

:: Ilmselt peaks me kõigepealt tegelema artikliga Terrorism. --Oop 14. august 2011, kell 15:10 (EEST)

::: Ah et süütute inimeste massimõrva plaanimine ja teostamine ei klassifitseeru terrorismi alla? See et ta peatati enne kui ta sai pommide ja relvaga plaanitud kahju teha, ei vabasta teda terroristiks olemisest kuidagi. Iraagis, Afganistanis ongi tegu terroristidega, seda tunnistab Nato, ÜRO ja kogu maailma avlikkus. Iga üksikisik arvaku mida tahab, see ei muuda ametlikku suhtumist kuidagi. --85.253.60.90 14. august 2011, kell 22:21 (EEST)

:::: Kas massimõrva kavandamine on tõendatud? Millal on üldse tegu massimõrvaga? Kas Juri Ustimenko kvalifitseerub niisamuti massimõrvariks? --kanakukk 14. august 2011, kell 23:31 (EEST).

:::::Võib-olla peaks teda terroristi asemel nimetama kurjategijaks? Taivo 15. august 2011, kell 14:28 (EEST)

::::::Tal oli kaasas isevalmistatud lõhkekehad, mille sees olid naelad, poldid jms, mis peaks võimalikult suurele hulgale inimestele kahju tegema. See näitab, et tegu oli korralikult etteplaneeritud teoga, mitte mingi segi läinud inimese hetkeemotsiooni ajel sooritatud teoga. See, et sihtmärgiks oli nii oluline ministeerium nagu Kaitseministeerium, näitab soovi riiki destabiliseerida - kah tüüpiline terroristide eesmärk. See pole suvaline inimeste tapmine kusagil. Õnneks ta ei pääsenud ministeeriumisse, sinna kuhu tahtis minna. Politsei peatas ta. Terroriakt jäi sooritamata. Ongi kõik.--85.253.60.249 15. august 2011, kell 19:57 (EEST)

Vabandage kohatu märkus, aga viite saab ka näiteks väitele, et ta oli rahumeelne advokaat, kes läks protesteerima ja lasti äkki maha. -- 84.50.124.62 11. november 2011, kell 01:41 (EET)
Kas see on mingi aktivistide artikkel, et keegi või mingi huvigrupp 24/7 silma peal hoiab, et kõik ikka nend eideoloogilise põhimõtte järgi seisaks?! Vikisõda eetsi moodi?!


Arutelu:Tallinna ajalugu

"1940. aasta Eesti annekteerimisel ja sellele järgnenud okupeerimisel". Vastupidises järjekorras ikka oli. Esmalt okupeerimine ja seejärel (ebaseaduslik) annekteerimine. 90.191.119.98 13. august 2011, kell 12:04 (EEST)
Linnaõiguste saamiseks keskajal pidi asula täitma 4 kriteeriumit: vermima oma münte, ehitama linnamüüri, välja andma seadusi ning omama iseseisvat valitsust. Selles ma kahtlen. Vähemalt müntide vermimine tuli pärast linnaõigust. --Numbriga kärumees 17. august 2011, kell 13:20 (EEST)

Lisasin malli , aga NOSSER peaks seda kommenteerima. c.c. 17. august 2011, kell 13:27 (EEST)

:Ka müüre ehitati ikka linnadele ja kõik linnad oma müüre ei saanudki. - Melilac (arutelu) 19. märts 2019, kell 12:56 (EET)
Halb definitsioon! Andres 28. august 2011, kell 07:53 (EEST)

"Tallinna nimekuju hakati kasutama lõplikult pärast Eesti iseseisvumist 1918. aastal." Minu meelest oleks õigem kirjutada, et sai ametlikuks nimeks 1918. aastal. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 12. mai 2012, kell 14:25 (EEST)

Kas väljajäetud osa läheb kuskile? Andres (arutelu) 12. mai 2012, kell 22:20 (EEST)
Veel üks osa võeti välja. Andres (arutelu) 12. mai 2012, kell 22:22 (EEST)

Need pandi artiklisse Tallinna linnaosad, aga minu meelest võiks sama jutt ka siin olla. Nüüd on mõne koha peal lihtsalt lüngad ja valed (ja tühjad) pealkirjad. --Epp 13. mai 2012, kell 05:00 (EEST)

:Kui see on kollektiivse aju ühine seisukoht, võib esialgse olukorra taastada--NOSSER (arutelu) 13. mai 2012, kell 11:07 (EEST)

"Tallinnas viidi läbi 21. juunil 1940 nõukogude võimu kehtestamist toetav "töörahva manifestatsioon" Tuleks kuidagi teisiti sõnastada. 21. juunil 1940 veel nõukogude võimu kehtestamist ja Nõukogude Liitu astumist ei nõutud. Enne 14.-15. juulil 1940 toimunud "Riigivolikogu valimisi" ei räägitud avalikult nõukogude korra kehtestamisest midagi. Alles 16. juulil 1940 püstitati see loosung.[[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 29. juuni 2012, kell 14:36 (EEST)
Siin on teisigi silmapaistvalt kohmakaid lauseid, näiteks ''Toompea oli pealinnaks Taani kuninga ülemvõimu alla kuuluvale feodaalvaldkonnale, mis koosnes [[Harjumaa]]st ja sellega liidetud [[Revala|Rävala maakonnast]] ning [[Virumaa]]st.'' Misasi on "feodaalvaldkond"? Kui teaks, mis on ajalooliselt ja juriidiliselt korrektne termine, sõnastaks ümber. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 29. juuni 2012, kell 19:37 (EEST)
Ma ei leia vahepealkirjas sõna "korporatsioonid" kasutamisele põhjendust.
[[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 3. august 2014, kell 15:10 (EEST)

"19. sajandi lõpus, venestamise ajal, nimetati senine saksapärane linnanimetus (Reval) ümber venepäraseks Reveliks." : Kas ka saksa keeles? Ja kas vene transkriptsioonis polnud linn juba varem Revel (nagu Tartu oli Derpt)? Siin on palju teisi kahtlasi kohti.
Vene vikis on eraldi artikkel endise nime Kolõvan kohta (vt :ru:Колывань (Таллин). Meil pole kombeks nimedest artikleid teha, seega ei saa ka ilmselt interwikit lisada, v-o ehk millalgi Vikisõnastikuga, kui sinna tehakse sissekanne wikt:Kõlovan--Bioneer1 (arutelu) 16. oktoober 2013, kell 09:13 (EEST)

v-o siiski Tallinna nimedest peaks tegema artikli ka Vikipeediasse (vene vikis ka artikkel :ru:Названия Таллина)--Bioneer1 (arutelu) 16. oktoober 2013, kell 09:41 (EEST)

Ma arvan, et link Tallinna linnaosad#Ajaloolised linnaosad peaks siin artiklis olema, nt "Vaata ka" all. Sest kui ma otsisin infot nõukogudeaja rajoonide kohta, tulin kõigepealt siia artiklisse, aga siin pole midagi, hoopis seal on. Adeliine 4. jaanuar 2015, kell 17:03 (EET)

Pane siis sisse. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 17:06 (EET)
----
Andere ältere Namen sind russisch Ревель (Rewel) und vormals Колывань (Kolywan), dänisch Lyndanisse, schwedisch Lindanäs''
Andres (arutelu) 31. august 2015, kell 21:00 (EEST)
----
"Praegu valitseb arvamus, et eestlased (rävalased) rajasid Toompeale ... jne". Selle väite kinnituseks on esitatud 1938. aasta allikas. :D --Minnekon (arutelu) 12. juuli 2016, kell 18:38 (EEST)
----
Ka on seoses linnaarasega juttu eeslinnast Pirita kloostri juures, kuigi linna territoorium ulatus üksnes Pirita jõeni ja klooster jäi juba Tallinnast välja. Olgu, Pirita kloostrit ja sealset asulat on alati Tallinnaga seostatud, aga tehniliselt on tegemist siiski millegi muuga. - Melilac (arutelu) 19. märts 2019, kell 13:00 (EET)
----
"1989. aastaks oli eestlaste osakaal langenud alla 50%. Tallinnas oli levinud kommunaalkorter, s.t ühiskorter ..." – no selleks ajaks oli ühiskortereid alles jäänud õige vähe. Ei saa aru, miks neist just 1989. aasta kontekstis räägitakse. Kõlab olude moonutamisena. Pigem olid selleks ajaks järjest rohkem levinud elamukooperatiivid. Kuriuss (arutelu) 28. oktoober 2020, kell 23:41 (EET)
----
Varakeskaja teemalise dispuudi kajastust saaks ka Kiudsoo artiklist "Müüt Muinas-Tallinnast". --Ehitaja (arutelu) 21. aprill 2021, kell 11:09 (EEST)
----
"Linna nime kujul Tallinn (kuni 1933. aastani Tallinna (see väide vajab täpsustamist)) hakati kasutama pärast Eesti iseseisvumist 1918. aastal" Eesti keeles kasutati nime Tallinn/Tallinna juba palju varem kui 1918. aastal. Kui vaadata näiteks 19. sajanadi lõpus ja 20. sajandi algul ilmunud raamatuid, siis seal on ilmuniskohaks Tallinn. Kirjalikes allikates on nimi Tallinn esmakordselt fikseeritud 16. sajandi esimesel poolel. Velirand (arutelu) 30. jaanuar 2023, kell 09:55 (EET)

Eestikeelne Tallinna nimi esineb ürikutes esmakordselt 1536. aastal (https://pealinn.ee/2020/05/14/video-kus-ja-millal-pandi-esmakordselt-kirja-tallinna-eestikeelne-nimetus/). Velirand (arutelu) 30. jaanuar 2023, kell 10:06 (EET)

:Sellest on juba aastaid räägitud, keegi ei vaidle sellega. Kas Sa ei tahaks parandada? --Andres (arutelu) 30. jaanuar 2023, kell 20:24 (EET)


Arutelu:Balti kett

Artiklis võiks ka mainida reaktsiooni Balti ketile Nõukogude juhtkonna poolt. Nimelt NLKP Keskkomittee poolt 26. augustil 1989 väga teravas toonis tehtud avaldust "Olukorrast nõukogude Baltikumis" 90.191.119.98 14. august 2011, kell 13:35 (EEST)

Palun pane sisse. Andres 14. august 2011, kell 15:30 (EEST)

:Seda avaldust on artiklist mainitud--Bioneer1 (arutelu) 14. juuli 2014, kell 23:06 (EEST)

:: Ma ise lisasin selle hiljem. Velirand (arutelu) 19. august 2014, kell 21:06 (EEST)

Leedu vikis (ltwiki, vt :lt:Liepsnojantis Baltijos kelias) on räägitud ka mingist seotud aktsioonist (vist Leegitsev Balti tee), ent ma ei saa tollest aru--Bioneer1 (arutelu) 2. september 2014, kell 11:07 (EEST)

Balti tee ongi Balti kett. Jutt on sellest et piki Balti keti joont süüdati lõkked. Andres (arutelu) 2. september 2014, kell 18:46 (EEST)


Arutelu:Rautakirja Estonia

Siin on segane lugu. Minu meelest peaks eelkäijate kohta olema eraldi artiklid, samuti peaksid kaubamärkide kohta olema märksõnad. Andres 16. august 2011, kell 01:23 (EEST)

nõus. liigutasin asju veidi selles suunas, rohkem ei jaksa, lähen magama ära. mõned märkused veel, kuidas asju parandada saaks ja muidu selgituse mõttes.

tegin Rautakirja Oy kohta eraldi artikli. Sanoma kontsernist võiks ka — mitu divisjoni neil yldse on, millega tegelevad, yhtlasi saaks linkida näiteks Helsingi börsi lehekylje seda kohta, kus nende kvartaliaruanded yleval ja vabalt loetavad on. neis aruandeis võiks olla mõnikord mokaotsast juttu ka tegevusest Eestis.

ja kogu selle ilmselt Soraineniga koostöös tehtud ymberstruktureerimise tagamaade kohta nad ilmselt ka kirjutasid aruannetes midagi, mis teeks kogu loo selgemaks. võib-olla oli seotud kuidagi Finnkino myygiga.

Lehepunkt AS-i, Lehepunkt OÜ ja Lehepunkti kaubamärgi kohta kolme peale piisaks minu meelest algatuseks yhest artiklist. R-kioski kui nähtuse ja kaubamärgi artikkel võiks minu meelest eraldi olla. R Kiosk Eesti AS-i kohta võiks siinsamas kirjutada. Ohpuu 16. august 2011, kell 03:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://wwwkioski.ee
** In Rautakirja Estonia on 2013-06-24 13:08:46, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Rautakirja Estonia on 2013-07-06 21:51:10, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:51 (EEST)


Arutelu:1983

Selliseid asju võiksid küll robotid teha. --Epp 17. august 2011, kell 12:03 (EEST)

jutt käis selle redaktsiooni kohta Eri:Diff/2635531--Estopedist1 (arutelu) 31. detsember 2015, kell 20:10 (EET)

on samanimeline Eesti ansambel (igaks juhuks siselink 1983 (ansambel)), ent ma pole kindel, kas see on tähelepanuväärne, vt --Estopedist1 (arutelu) 31. detsember 2015, kell 20:10 (EET)


Arutelu:Riigiarhiiv (Eesti)

Väljavõte 1935. aasta Arhiiviseadusest ([http://www.hot.ee/seadustekogu/ski-4-8.html]):
2. peatükk.
Riigiarhiiv.
§ 9. Riigiarhiiv allub Riigisekretärile.
§ 10. Riigiarhiivi ülesanded on:
1) ametiasutiste registratuuride ja jooksvate arhiivide korraldamise juhtimine;
2) filmi- ja fotoarhiivi kogumine ja korraldamine;
3) I ja II liigi arhivaalide kogumine, korraldamine ja alalhoidmine määratud aja jooksul;
4) III ja II liigi arhivaalide hävitamise juhtimine;
5) I liigi arhivaalide Riigi Keskarhiivile üleandmine;
6) tõestatud ärakirjade ja teatiste väljaandmine.
§ 11. Riigiarhiivi juhib ja korraldab Riigiarhiivi direktor, kelle määrab ametisse Vabariigi President. Kandidaadid esitab Riigisekretär, ära kuulates Arhiivinõukogu arvamuse.
(RT 1938, 37, 332 II.)
§ 12. Riigiarhiivi koosseisus ettenähtud kohtadele määrab ametnikke ja vabastab neid ametist Riigiarhiivi direktor, välja arvatud Riigiarhiivi abidirektor, kelle määrab ametisse Riigiarhiivi direktori ettepanekul Riigisekretär, ära kuulates Arhiivinõukogu arvamuse.
--[[Kasutaja:Numbriga kärumees|Numbriga kärumees]] 17. august 2011, kell 14:02 (EEST)

Asutuse nimi on Riigiarhiiv, aga sellise pealkirjaga lehekülg puudub. Andres 18. august 2011, kell 08:39 (EEST)

Jah, see on problemaatiline juhtum: nimelt on riigiarhiiv ka yldmõiste. "Riigiarhiiv (Eesti)" ei oleks kah eriti kaunis. Eks ma kõhklesin mitu aega, aga lõpuks lõin käega: kes tahab, see teisaldab. --Oop 18. august 2011, kell 10:04 (EEST)

:kas kasutajasõbralikkuse huvides ei peaks märksõna "Riigiarhiiv" ikka Eesti oma riigiarhiivile suunama? --Bioneer1 18. august 2011, kell 18:38 (EEST)

::Kas see on kuidagi eriti kasutajasõbralik, kui iga yldmõiste suunab Eesti kohalikule nähtusele? Et siis, khm, London oleks Londoni kyla Virumaal ja London (Suurbritannia) Britimaa pealinn? --Oop 18. august 2011, kell 18:47 (EEST)
Pealkiri on OK (meil on ka ministeeriumide puhul sellised lahendused), aga hädasti on tarvis lehekülge Riigiarhiiv. Andres 20. august 2011, kell 13:06 (EEST)
On võimalik ka selline lahendus nagu artiklis Justiitsministeerium. Andres 20. august 2011, kell 15:53 (EEST)

Asutuse (ametlik) nimi pole Eesti Riigiarhiiv, sellepärast läbiva suurtähega pealkiri minu meelest ei sobi. Pikne 9. juuni 2012, kell 12:56 (EEST)

Nõus. Andres (arutelu) 9. juuni 2012, kell 20:27 (EEST)

Lisasin siia ka suunamise Rahvusarhiivilt. suwa 11. juuni 2012, kell 02:24 (EEST)

Miks? Rahvusarhiivil on veel struktuuriüksusi, muu hulgas ajalooarhiiv. Pikne 11. juuni 2012, kell 10:28 (EEST)

: ok, kopipeistiga tekitasin kahelauselise nupu. suwa 11. juuni 2012, kell 11:10 (EEST)
Valitsuse otsuses ei ole küll mingi Cederbergi komisjoni ettepaneku kinnitamisest kirjutatud. --Õli (arutelu) 15. jaanuar 2013, kell 14:29 (EET)

See artikkel teisaldada nime alla Riigiarhiiv. See nõuab ümbersuunamise kustutamist--Bioneer1 (arutelu) 27. jaanuar 2015, kell 17:10 (EET)
----
Riigiarhiiv loodi sarnaselt Ajalooarhiiviga 1921. aastal asutuste jooksva asjaajamise käigus tekkinud arhivaalide hoiupaigana asukohaga Tallinnas. Riigiarhiiv tegutsedes eri nimede all kuni Rahvusarhiivi loomiseni 1999. aastani. Aastail 1999–2016 oli riigiarhiiv Rahvusarhiivi struktuuriüksus, edaspidi Rahvusarhiivi Tallinna osakond.

teisest artiklist. --Epp 29. märts 2016, kell 23:33 (EEST)


Arutelu:Hiiu-Suuremõisa mõis

Kuigi NOSSER oli artikli kenasti lõikudeks jaotanud, oli ta teinud paar minu arust jaburat muudatust, mistap ma need tagasi keerasin. Ma teen täna-homme selle artikli ise korda.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 17. august 2011, kell 17:33 (EEST)

Kasvuhoone pole kindlasti saäilinud!!!
Kasvuhoone pole kindlasti säilinus!!!!

kasvuhoonega seonduvat on artiklis öeldud--Estopedist1 (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 23:08 (EET)

sama mõisat peab vist silmas märksõna Püha-Suuremõis--Estopedist1 (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 23:08 (EET)


Arutelu:Järva praostkond

Kas Järva praost peaks olema ümbersuunamine siia, või peaks olema eraldi artikkel?--WooteleF 20. august 2011, kell 13:44 (EEST)

Koostan siia praostide loendit, kui enamvähem korralik, siis tõstan artiklisse.--WooteleF 19. august 2011, kell 15:10 (EEST)

Harald Meri sai praostiks pärast Karl Puusempa surma, lisan tema. --Juhan121 19. august 2011, kell 15:55 (EEST)
*1667–1673 Johannes Knieper
*1674–1679? Michael Möllenbeck noorem
*...–1710? Johannes Schoppius
*1728–1742? Johann Christoph Schwabe
*1742 Johann Abraham Winkler vanem
*1743–1753 Johann Heinrich Henckel
*1768–1769 Georg Christoph Fuhrmann
*1769–1776? Johann Christoph Paucker
*1780–1801? Johann Friedrich Rinne
*1802–1824 David Gottlieb Glanström
*1824–1825 Christian Jacob Glanström
*1825–1826 Justus Heinrich Grohmann
*1828–1842 Dietrich Georg Mickwitz
*1842–1851 Carl Matthias Henning
*1851–1865 Ferdinand Theodor von Gebhardt
*1865–1874? Woldemar Eugen Grohmann
*1875–1891 Heinrich Ferdinand Hoffmann
*1891–1895 Gustav Felix Rinne
*1895–1902 Peter Bernhard Ferdinand von Gebhardt
*1903–1920 Carl Friedrich Johann Rall
*1929–1935 Christoph Wilhelm Beermann
*1935–1939 Gerhard Pärli
*1940–1941 August Pähn (kohusetäitja)
*1953–1970 Albert Vatter
*1970–1978 Karl Puusemp
*1978–1990 Harald Meri
*1993–... Teet Hanschmidt (kuni 2000. aastani kohusetäitja)


Arutelu:Suuresadama

On mul nüüd mõned infod ja fotod nii külast, kui sadamast, ja arvan, et oleks mõistlik rajada eraldi artikkel "Suursadam" sadama kohta. Kas kellelgi on midagi vastu? --Mmh 21. august 2011, kell 15:16 (EEST)
(Mõned pildid laadisin nüüd üles ja panin galeriisse, aga eraldi artikli rajamise puhul on mul veel mõned teised.) --Mmh 21. august 2011, kell 17:11 (EEST)

Mhm, kas keegi niisugusi küsimusi loeb, või peaksin neid kirjutama mujale? Ma ei tahtnud sellega sodida Üldist arutelu, kui see temaatiliselt puudutab ainult seda ühte artiklit. --Mmh 25. august 2011, kell 19:38 (EEST)

:Jah, eraldi artikkel Suursadama sadamast (saksa Tiefenhafen, rootsi Djuphamn) tuleb muidugi luua. Tegin artiklisse lingi. --Jaan513 25. august 2011, kell 20:21 (EEST)


Arutelu:Eivere mõis

pealkirja lisas Bioneer1)
Koordinaatide lisamine on ekslik, suuremad mõisad olid mitmekümne ruutkilomeetri suurused?--WooteleF 22. august 2011, kell 03:00 (EEST)

siin on tegu polüseemiaga: mõis tähendab nii häärberit (mõisa peahoonet või härrastemaja) kui ka valdust (tsaariaegset valda). viimase saja aasta jooksul yha rohkem häärberit -- nt mõisa ostmine-myymine on praegu yldist arusaamist mööda kinnisvaratehing häärberiga. kuidagi tuleks seda kõikides artiklites vähehaaval arvestada.

ka selles artiklis on juttu mõlemast. peahoonest räägib selle artikli alajaotus "Mõisakompleks".

häärberi koordinaatide märkimine on kahtlemata kasulik. koordinaatidele tuleks leida õige koht, nii et kõik rahul oleks ja oleks aru saada, misasja koordinaadid need on. Ohpuu 22. august 2011, kell 09:15 (EEST)

:Igas mõisaartiklis on ka häärberist juttu. Aga koordinaatide puhul peaks olema tõepoolest kirjas, mille koordinaadid nad on.--WooteleF 22. august 2011, kell 11:51 (EEST)

:: praeguse esituse juures saan ma kyll aru, et häärberi koordinaadid. (lähtudes tänapäeva tegeliku eesti keele pruugis väljenduvast eeldusest, et "mõis" = "häärber".) seega otse probleemi ei näe. parema esitusviisi annab muidugi välja mõelda -- kahtlemata saab paremini ja yhemõttelisemalt.

:: mingisugune artikli alguses paremale hoidev mall (nagu näiteks riikide ja ettevõtete kohta on), kuhu panna yhe väljana ka häärberi asukoht, nt kyla ja koordinaatidega? -- Ohpuu 23. august 2011, kell 23:23 (EEST)

:::Minuarust ei ole olukord päris selline. Kuigi sõna "mõis" ei tähista kaasajal tõesti enamasti endisaegset maavaldust, kuid ta ei tähista ka ainult härrastemaja üksinda, vaid lisaks selle lähikonda kuuluvaid hooneid ja parki. Mitmed ettevõtted, kes pakuvad pulmapidu või majutust mõisas, peavad silmas kogu kompleksi.--WooteleF 24. august 2011, kell 00:48 (EEST)

:::: kompleks on vist tõesti täpsem tähendus. minu viga.

:::: aga kompleksi koordinaate saab ka esitada. tegelikult saaks väljendada ka valduse koordinaate yhe punktina, kui õige täpsusaste valida.

:::: mis andmed veel mõisa malli sisse peale koordinaatide hea panna oleks? (vrd nt Mall:Infokast ettevõte.) -- Ohpuu 24. august 2011, kell 21:44 (EEST)

:::::mis sellest mõisa mallist sai? --Bioneer1 (arutelu) 23. juuli 2014, kell 10:13 (EEST)


Arutelu:Kõlu jõgi

Mingi teine Partsi oja on veel kuskil Tartumaal, aga selle kohta ma ei tea midagi rohkem, siis jätsin kõigepealt selle artikli sulgudes täpsustuseta. Kes teab rohkem, võib teise artikli rajada, selle teisaldada, täpsustuslehekülje rajada jne. --Mmh 22. august 2011, kell 14:56 (EEST)

Keskkonnaregistris on ainult Hiiumaa oja, panen siia ka selle lingi. Aga siia tuleb üks link Valgamaa oja kohta. Püüan uurida. --Epp 22. august 2011, kell 15:14 (EEST)

:Kui guuglid "Partsi oja", leiad mingi, mis lähtub Inni järvest ja suubub Väike-Emajõkke. --Mmh 22. august 2011, kell 15:24 (EEST)

:: Just, ma leidsin sama. Panin täpsustuse. --Epp 22. august 2011, kell 15:25 (EEST)

Keskkonnaregistris seisab, et oja suubub merre. Ühel veebileheküljel, mida mul nüüd ei õnnestu uuesti üles leida, leidsin, et suubub Hopi järve, mille veed siis imbuvad mere poole. Faktiline situatsioon on nii, et Hopi järve ümber on soo, kuhu oja kaob, ja kas Hopi järve ja Suursadama lahe vahel on veel midagi nagu oja, või on kõik soostunud, seda mul pole õnnestunud kindlaks teha (see on üsna läbimatu territoorium ja mul polnud küllalt aega). Kas ma siis kirjutan, et "voolab" (see on liiga tugev sõna, kõik on seal peaaegu liikumatu) läbi Hopi järve merre? --Mmh 22. august 2011, kell 15:36 (EEST)

Võid püüda Maa-ameti kaardilt tuvastada. Seal on üldse Hopi laht, mitte järv; naljakas on see, et läksin sinna kahel eri viisil, ja ühel juhul oli ta nähtavalt merega ühenduses ja teisel juhul mitte. Kui lähed siit:  ja kerid allapoole, leiad Eesti kaardid. Ma sellele merega ühenduses variandile ei oska linkida. --Epp 22. august 2011, kell 16:16 (EEST)

:Lahtist ühendust merega seal tänapäeval kindlasti enam ei ole. Kõik see soo järve ja mere vahel on metsa ja võsaga kaetud. --Mmh 22. august 2011, kell 16:45 (EEST)


Kategooria arutelu:Eesti maanteed

Nüüd üsna kaua otsisin Palade–Kõlunõmme teed, mis ainult Eesti kõrvalmaanteede loendis oli, aga Hiiu maakonna teedenimekirjades kuidagi puudus, ja lõpuks leidsin siin. Jätkem meelde (st andmebaasi). --Mmh 22. august 2011, kell 16:22 (EEST)


Arutelu:Jaan Pehk

Kuuluvus Iseseisvusparteisse on välja võetud. Andres 22. august 2011, kell 18:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.melu.ee/index.php?id=708
** In Jaan Pehk on 2013-06-24 11:21:18, 404 Not Found
** In Jaan Pehk on 2013-07-06 03:46:50, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:47 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.melu.ee/index.php?id=2193
** In Jaan Pehk on 2013-06-24 11:21:18, 404 Not Found
** In Jaan Pehk on 2013-07-06 03:47:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:47 (EEST)


Arutelu:Nehatu vald

ma saan aru, et lõigud vallavanema ja sõjatehnika kohta põhinevad Vaba Maa artiklil. on see nii? kui on, siis oleks hea viidata mõlema lõigu lõpul, kasutades viite vormistamiseks lõigu lõpul märgendeid  ja  (näiteks nii: "Nehatu vabariik". Vaba Maa, 24. veebruar 1938, nr. 46, lk. 7.) ning lisades artikli lõppu osa ==Viited== sisuga .
teeks ise, aga mul pole täit kindlust, mis seal viidatud artiklis kirjas on. Ohpuu 23. august 2011, kell 19:59 (EEST)

Tänan juhendamise eest, nüüd saan seda ka mujal kasutada. --Numbriga kärumees 24. august 2011, kell 13:24 (EEST)
Nehatu vald on siia ümber suunatud. Kas neid oli mitu? --Epp 23. august 2011, kell 22:23 (EEST)

Vist mitte, sest 1939. aastal sellenimelist uut valda ei asutatud ja tänapäeval ka sellist ei ole. --Numbriga kärumees 24. august 2011, kell 13:23 (EEST)


Arutelu:Heiki Valner

Anonüümne kasutaja on arvanud heaks selgituseta kustutada seekord sellised väited:

2010. a kevadel sai ta Eesti Loomakaitse Seltsi juhatuse liikme valimistel organisatsiooni liikmetelt rohkem vastu- kui poolthääli ja jäi seega juhatusse valimata [].

Valner oli Äriregistri andmetel Eestimaa Roheliste liige 6. aprillist 2007 kuni 17. jaanuarini 2011.https://ariregister.rik.ee/erakonnad.py
Panen mitte päris samas sõnastuses tagasi. --Ker 24. august 2011, kell 02:07 (EEST)

Siin käib mingi edasi-tagasi muutmine. --Epp 26. august 2011, kell 05:33 (EEST)
valner pole seda lehekülge avanud ega soovinud ka mingit infot jagada. Kogu segadus on tekkinud põhjusel , et tõenäoliselt keegi loomakaitse seltsi liikmetest püüab lihtsalt talle kohta kätte näidata ja seetõttu lisab siia seisukohti, mis on kallutatud või pole asjakohased.Seltsi enda käitumist kompromiteerida võivad seisukohad kustutatakse ja isikuteringi panust, kes seltsi tegevusse panustasid, vähendatakse. Tennisemäng käibki kahe konkureeriva organisatsiooni vahel ja els-i eesmärk,nii siin keskkonnas kui ka mujal,on neist lahku löönud liikmeid võimalikult halvas valguses näidata. Loomulikult on liidul võimalik ka oma kodulehel kogu lugu alates käputäie inimeste volituste kogumisest, veidra valimiskorra kehtestamisest kuni mtü-de seaduse rikkumiseni kirja panna, jasiis siin muudkui viidata, aga milleks. Eesmärk on olnud avalikku kaklust vältida. sestap kustutage see artikkel ära ja üks koht pori loopimiseks on vähem, endal vähem adminnimist. vastavalt kohtulahendile Valner vs Soidro pole telereporter ja mtü juhatuse liige avaliku elu tegelane ning seega ei kuulu ta tegemised ka avalikkusele.

Ma taastasin oma suva järgi ühe vana versiooni ja panin kaitse alla. Kui keegi jaksab süveneda, võib muuta või teha ettepanekuid muutmiseks. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 27. august 2011, kell 01:07 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.greengate.ee/index.php/ar08/02/print.php?page=4&id=5852
** In Heiki Valner on 2013-06-24 11:05:54, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Heiki Valner on 2013-07-06 01:11:41, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 04:12 (EEST)
----
Avalauses on "endine kurjategija", minu meelest pole see vajalik, pealegi arusaamatu. Allpool on asjast juttu. --Andres (arutelu) 23. märts 2024, kell 12:00 (EET)


Arutelu:Kolmas mees

Film põhineb Graham Greenei sama nimelisel romaanil

Inglise viki järgi kirjutas ta kõigepealt filmi stsenaariumi. --Epp 25. august 2011, kell 18:33 (EEST)

Minu meelest ei peaks (kõiki) inglise viki välislinke üle tooma. IMDb ehk tõesti, kuna see paistab olevat põhiline, millele viidatakse. Nii võiks ka teiskeelsete vikide välislinke kopeerida, kuigi nad võiks jääda loogilise koha peale – vastavakeelse artikli lõppu. Eesti vikis võiks olla toodud peamiselt eestikeelsed lingid. Vrd saksa vikiga, kus on toodud peamiselt saksakeelsed lingid. 193.40.10.180 14. september 2011, kell 16:21 (EEST)

Tihti ei ole samaväärseid eesti keelseid linke kuskilt võtta. Samas ma nõustun, et teinekord minnakse välislinkidega (olenemata keelest) liiale.--Kyng 14. september 2011, kell 16:33 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.filmforum.org/archivedfilms/making3rdman.html
** In Kolmas mees on 2013-06-24 11:45:26, 404 Not Found
** In Kolmas mees on 2013-07-06 08:32:56, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:33 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.bfi.org.uk/sightandsound/feature/169/
** In Kolmas mees on 2013-06-24 11:45:25, 404 Not Found
** In Kolmas mees on 2013-07-06 08:33:06, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:33 (EEST)


Arutelu:Pihla-Kaibaldi looduskaitseala

Enne kui hakkan rajama artikleid Kaibaldi nõmmest ja liivikust (on mul just hulk uusi fotosid): Olen kohanud neid nimesid üsna segaselt, mõnikord sünonüümidena, mõnel kohal aga ka nii, et Kaibaldi liivik on ainult liivik ise, aga Kaibaldi nõmm on natuke suurem territoorium, kuhu kuuluvad ka ümbritsevad kanarbikunõmmed ja nõmmemetsad. Teine kasutus tundub mulle loogilisem, aga raske ütelda, kas tasub Vikipeedias eristada. Mida arvate? --Mmh 25. august 2011, kell 19:35 (EEST)

Üsna selgesti seda eristab Kõrgessaare vallavalitsus: "Kanapeeksi külas asub umbes 20 meetrit merepinnast kõrgemal paiknev Kaibaldi nõmm, millel on Eestimaa kohta väga suur, 10-15 hektari suurune lahtiste liivadega ala – Kaibaldi liivik." (Ainult arhiiv, uuel veebileheküljel nendel Kaibaldist midagi ei ole.) Lähtudes sellest, et kohalikudena peaksid nad teadma, kipun rajama kaks eraldi artiklit. Kui keegi ruttu protesti ei tõsta, teen selle ära. --Mmh 26. august 2011, kell 10:26 (EEST)

Eristab ka "Saarlane": "Kaibaldi liivik tekkis enne sõda, 1940. aastal suure metsatulekahju tagajärjel, mis sai alguse Mäevlist Vene sõjaväe õppustelt ja levis läbi metsade kuni Tareste rannani. Pärast sõda rajas sõjaväepolk põlenud alal Kaibaldi nõmmel oma tankodroomi."
Niisiis, keegi midagi ei arva, siis teen oma nina järgi. --Mmh 28. august 2011, kell 16:16 (EEST)

Need kaks mõistet on tõesti pisut sarnased. Nt Eesti Entsüklopeedia eristab neid, ehkki selgelt seda välja ei loe. Nõmm tundub, et on tekkinud eriti just karjatamise ja nõmmemetsa tulekahjus ja on liivastel leetmuldadel, liivik tundub olevat puhtalt liivmuldadel (võib-olla ma eksin). Kohalik rahvas ja omavalitsus vaevalt, et suudab neid teaduslikult eristada, seega nende allikad ei pruugi olla adekvaatsed. Tuleks veel allikaid leida--Bioneer1 31. august 2011, kell 20:53 (EEST)

:Siis vaatasin Tiit Hundi "Eestimaa looduse teejuhti", ja seal ei kasutata otse nimesid "Kaibaldi liivik" ja "Kaibaldi nõmm", aga eristatakse neid mõiste poolest: "Kaibaldis aga laiuvad Eesti suurimad lahtise liiva alad... Kaibaldi liivikuid ümbritsevad nõmmemetsad kasvavad Litoriinamere tasandiku luitestunud alal..." --Mmh 31. august 2011, kell 22:33 (EEST)


Arutelu:Suursadam

Kas see "Vaata ka"s mainitud Kakrarahu pole juhuslikult seesama nagu Kakralaid? --Mmh 26. august 2011, kell 10:15 (EEST)

On. Iseasi, miks need laiud siin "Vaata ka" peaks olema. 88.196.241.249 26. august 2011, kell 10:29 (EEST)

: Minu arvates ei peaks, need on Suwa lisanud. Aga vast on nad meremeestele tähtsad? --Mmh 26. august 2011, kell 10:36 (EEST)
----
ning Paerahu ja Püssirahu madalat; viimased kaks jäävad veepiirist allapoole

See on imelik sõnastus. Madal on ju madala veega ala. Andres 31. august 2011, kell 22:58 (EEST)

:Madal on merepõhja kõrgendik, merekaardil meresõiduks ohtlik ala, vt Madal Ssgreporter 31. august 2011, kell 23:34 (EEST)

:: No just. Mis mõtet on selle kohta öelda, et ta jääb veepiirist allapoole. Ala ei saa jääda allapoole, ja kui mõista seda veealuse kõrgendikuna, siis see tuleb juba definitsioonist. Andres 8. september 2011, kell 07:57 (EEST)

::: Jah, Eesti looderannikuga on üks jama nehh, nimelt sealne maapind ja merepõhi tõused keskmiselt 1 mm aastas, sellest ka igatsorti segadused ja saarte muutumine poolsaarteks ja karide muutumine laidudeks jne, vt nt Vaikad. Mereveega on veel üks häda, nimelt selle keskmine tase muutub pidevalt, millest tuleb, et kord on mõni asi vee all ja mõnikord võid sellel maalapikesel jaanituld teha. suwa 8. september 2011, kell 08:37 (EEST)


Arutelu:Tammsaare park

kas 16. oktoobri park peaks olema eraldi lehekülg või suunamisleht? Ave Maria 26. august 2011, kell 17:10 (EEST)

See ju jupike TP ajaloost, ning peaks olema jupp Ajaloost--NOSSER 26. august 2011, kell 20:15 (EEST)

Artiklis kasutusel olev fail :File:Tammsaare mälestusmärk 2.jpg on Commonsist kustutatud ja kopeeritud siia :File:Tammsaare mälestusmärk 2.jpg. Tuleb kontrollida, kas see pilt vastab mittevaba sisu kriteeriumitele. Commons fair use upload bot (arutelu) 26. september 2012, kell 01:46 (EEST)

Mittevaba pildi kandidaat Commonsist: [[:File:Tammsaare mälestusmärk 2.jpg]]


Arutelu:Tubad

Lingua järgi tubad ja tuba murre. 90.190.114.172 28. august 2011, kell 15:33 (EEST)
Puudub lehekülg Tuba. Andres 1. september 2011, kell 23:08 (EEST)

Ei puudu, see on Tuba jõele ümber suunatud. Panin sinna praegu täpsustusmärkuse, aga eks see tuleb niikuinii ümber teha. --Epp 1. september 2011, kell 23:55 (EEST)

: Nojah, selle pealkirja all tuleks ju rääkida toast. Andres 2. september 2011, kell 10:00 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tubalar.alt.ru/download/tubalary.pdf
** In Tubad on 2013-06-24 13:55:21, 404 Not Found
** In Tubad on 2013-07-07 05:15:43, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:16 (EEST)


Arutelu:13. veebruar

*1935 – asutati Riigi Majandusnõukogu, kelle ülesandeks sai valitsuse nõustamine majanduspoliitilistes küsimustes. Artikli järgi asutati ta juba 1919. --Numbriga kärumees 29. august 2011, kell 12:46 (EEST)

*2005 – 35. Tartu suusamaratoni võitis Raul Olle, ajaga 3 tundi 16 minutit ja 46 sekundit.
--WikedKentaur (arutelu) 11. veebruar 2017, kell 09:05 (EET)
 * 1959 – USAs müüdi esimene Barbie-nukk.
--WikedKentaur (arutelu) 12. veebruar 2020, kell 21:13 (EET)


Arutelu:Kroon (institutsioon)

Minu meelest ei vasta sisu pealkirjale. Andres 29. august 2011, kell 23:29 (EEST)

Briti kroon eksisteerib endiselt, vt en:The Crown. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. märts 2018, kell 16:03 (EET)


Kasutaja arutelu:Marcus5

Tere tulemast Vikipeediasse, Marcus5! --Epp 30. august 2011, kell 21:32 (EEST)
Katsu kuidagi jätta artiklitesse alles ka varasemad elanike arvud. Andres 15. jaanuar 2012, kell 07:41 (EET)

: Olgu, tõstan nad siis edaspidi arutelulehele.Marcus5 15. jaanuar 2012, kell 16:58 (EET)
Kui lisad kategooria, märgi muudatus pisiparanduseks. Andres 30. jaanuar 2012, kell 05:39 (EET)

Tere!
Suur tänu tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 14. juunil kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele. Samuti on see talgulistele ja žüriiliikmetele heaks võimaluseks omavahel tuttavaks saada ja väikse veini saatel natuke juttu puhuda.
Euroopa Maja asub Tallinnas aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate meie koosviibimisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu


Arutelu:Tüüp 74 (liikurhaubits)

Puudub Tüüp 74. --Epp 30. august 2011, kell 21:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://unhq-appspub-01.un.org/UNODA/UN_REGISTER.nsf/5cb8afbbb6536a298525647d00612b14/2e7a95c95a584af885256a6f0051df72?OpenDocument
** In Tüüp 74 (liikurhaubits) on 2013-06-24 13:58:56, Socket Error: 'No route to host'
** In Tüüp 74 (liikurhaubits) on 2013-07-07 05:49:41, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:50 (EEST)


Huvitav, kas tahvlil kujutatud kunstipärase traadijupi tõttu läratab keegi ka sellele sildipildile malli "KunstiteoseFoto" ning järgmine tegelane kuulutab, et see tuleb kustutada? --Oop 2. september 2011, kell 16:42 (EEST)

Jüri Kuke mälestustahvel Tartu Ülikooli õppehoones Jakobi 2, endises keemiahoones, 30. augustil 2011. Autor: Oop. – minu meelest annab niisugune sõnastus alust arvata, nagu oleks mälestustahvli autor Vikipeedia kasutaja Oop, aga seda ta vist ei ole? --kanakukk 2. september 2011, kell 16:52 (EEST).
Ärge pange seda Commonsisse, sealt see kustutatakse ära. Andres (arutelu) 9. november 2014, kell 02:09 (EET)
Kas on kindel, et seda ei kustutata? Andres (arutelu) 31. august 2017, kell 13:35 (EEST)

Commonsis on palju pilte Eesti mälestustahvlitest. Neid ei arvata vist üldjuhul (erandlik nt :Fail:Vene õigeusu piiskopi ja märtri Platoni mälestustahvel Tartu keskraamatukogu seinal Kompanii tänaval, 22. august 2012.jpg) kunstiteoste hulka--Estopedist1 (arutelu) 11. juuni 2019, kell 09:46 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Faili arutelu:Jüri Kuke mälestustahvel Tartu Ülikooli õppehoones Jakobi 2, endises keemiahoones, 30. augustil 2011.jpg


Arutelu:Hiina kiri

Linguae nimetab seda hani kirjaks. Andres 2. september 2011, kell 18:25 (EEST)

No nimeta siis artikkel hanejalgadeks ymber. Mul on tunne, et EKI kaugeneb eesti keelest, nii nagu päris inimesed seda tarvitavad, yha kiiremini. --Oop 2. september 2011, kell 18:57 (EEST)

: Keegi võiks ikka soovitusi ka jagada, juhuks kui mõni päris inimene tahab vahel teadlikku keelekasutust harrastada ja samas oma mõistus kõigist keele nüanssidest üle ei käi. Kui autoriteetidel on omad põhjendused ja nad ei eksi, siis võib minu meelest neist lähtuda küll. Ja tähendusi võib sõnal olla mitu. 90.190.114.172 2. september 2011, kell 19:41 (EEST)

:: Võib ju küsida Peeter Pällilt, miks nii. "Hiina kiri" on kindlasti kahemõtteline, "hani kirja" tagamaast ei saa aru. Andres 3. september 2011, kell 18:26 (EEST)

::: Ju ta usub, et see kiri on eelkõige hani rahvaga seotud. Paraku ei taha mina jälle uskuda, et enamik inimesi otsingukasti "hani kirja" toksima hakkaks. Aga noh, kannatust, vast näen oma elu jooksul veel "hani keele" ja "Hani Rahvavabariigi" kah ära. Mõni saab siis jälle "teadliku keelekasutuse" yle rõõmustella. --Oop 3. september 2011, kell 19:43 (EEST)

:: Kui rööpnimi on hiina-jaapani-korea logograafiline kiri, viidatakse sellise nimetusega pigem ehk keelteülesusele? Kas pole mitte, et hani võib lähtuda nii kanji'st hanja'st kui ka hanzi'st? Hani haniks, aga üldiselt, kui on hea põhjus vähem levinud varianti eelistada, siis minu meelest ei pea "päris inimeste" keeles kinni olema, kui suunamised ja muidu viited on olemas. 90.190.114.172 3. september 2011, kell 20:23 (EEST)

::: Kui me hakkame panema artiklitele niisugusi nimesid, mille järgi inimesed neid otsida ei oska, peab selleks tõepoolest väga hea põhjus olema. Minu puhtisikliku arvamuse kohaselt usust, et eesti keelt oskab kõnelda yksnes väike seltskond EKI töötajaid (kes omavahelgi alati yksikasjus ei nõustu), ei piisa - ent nähtavasti on ses asjas teisigi seisukohti. --Oop 3. september 2011, kell 22:05 (EEST)

:::: Osa inimesi võtab keeleuuenduse omaks. Seega päris nii hull see asi nüüd ka pole, et tegu on ainult väikse EKI-sisese seltskonna keelega. 90.190.114.172 3. september 2011, kell 22:24 (EEST)

::::: Jajah, osa ikka võtab, kõik funktsionäärid ja pensjonärid ning kyrillilised ja metoodilised kirjad. Asi nyyd siis Hiinat Hanilaks ymber ristida. Eks see on sisuliselt kysimus, kui kaugele võib keele normatiivse käsitusega minna sama keele deskriptiivsest kujutusest. Tundub, et piire ei ole, just nagu "Star Trekis": täiskäigul lippude lehvides edasi. --Oop 3. september 2011, kell 23:30 (EEST)

:::::: Ei tea, miks sulle see asi nii must-valge on. Kui väga hästi aru saada, mida teine on mõelnud, saab ise põhjendusi otsida ja siis edasi vaadata, kas minna asjaga kaasa või mitte. Iga keeleuuendus ei ole ju saadanast, ega?  Mõni keele senisest loogikast lähtuv uuendus ehk polegi õieti uuendus. 90.190.114.172 4. september 2011, kell 09:36 (EEST)

:: "Han" (漢) tähistab Ida-Aasia kultuurides Han'i dünastiat mis on üldiselt sünonüümne Hiinaga või täpsemalt Han'i-dünastia aegse Hiinaga. Jaapanis ja Koreas seega kutsutakse "hiina-jaapani-korea logogramme" lihtlabaselt "sinogrammideks" või "hiina kirjaks" või "han'i kirjaks", kes kuidas tahab. Otsene seos han'i rahvaga puudub, KUID on kaudne seos: han'i rahvas sai oma nimetuse Han'i dünastia ajal, nagu ka teemaks olev ida-aasia kiri sai oma praeguseni kasutatava nimetuse sellel ajal. Kõige lõpuks võiks veel eraldi välja tuua selle võrdluse: nimetus "ch-jp-kr kiri" viitaks sellele kus seda praegu kasutatakse (mis ei ole päris täpne sest koreas seda sisuliselt enam ei kasutata), "hiina kiri" või "sinogramm" või "han'i kiri" viitaks sellele kust see nähtus pärit on. Võrdlus: Jaapanis nimetati pikka aega lääne teadusteooriaid "rangaku'ks" ehk "hollandi õpetuseks" - hollandlased olid need kes kogu selle tarkuse esimesena Jaapanisse tõid.
Loodetavasti on natuke selgem miks ida-aasias sellist nimetust kasutatakse selle kirja kohta.
Vaadake seda sissekannet, siis saab see nimetus mõistetavamaks.
See teine nimetus ei arvesta näiteks seda, et ka vietnami keelt on kirjutatud selles kirjas. Minu arust võiks küll vabalt öelda ka "hiina kiri". Andres 3. september 2011, kell 23:44 (EEST)

Ise väga täpselt teadmata lähtuksin pigem antud andmebaasist. Võiks Pällilt küsida, miks puudub Linguaest "hiina kiri", rööpnimena või muidu variandina. 90.190.114.172 4. september 2011, kell 09:36 (EEST)

:Päll yldiselt ei arvesta eriti Eesti keele traditsiooniga, tema lähtub eelkõige algkeelest. Selle loogika järgi kõneleme varsti ka ingliši, frantsääzi, doitši ja russki keelest. Ilmselt tema ei pea hiina keele puhul tava arvestatavaks, nii nagu meile reformiti Madrid, aga jäeti Berliin. --Oop 4. september 2011, kell 18:19 (EEST)

:: IMHO pole sellist keelt nagu hiina keel (nagu ka hispaania keelt) üleüldse olemas, aga see selleks -- Ahsoous 4. september 2011, kell 18:29 (EEST)
Aga palun ikkagi küsige. Andres 11. september 2011, kell 12:58 (EEST)

Oot-oot, hiina kiri ei ole ju hieroglüüfkiri, vaid logograafiline kiri, nii nad ütlevad? Andres 27. oktoober 2011, kell 04:33 (EEST)

Väga õige, "hieroglüüf" on "püha kiri" kuid sinogrammid ei ole kunagi pühad olnud. Minule teadaolevalt ei ole näiteid isegi üksikutest, teistest pühamatest märkidest.

: Tänapäeval ei ole termin "hieroglüüfkiri" pühadusega seotud. Tegu on lihtsalt teistsugust tüüpi kirjaga. Andres (arutelu) 13. september 2012, kell 18:46 (EEST)
Selles artiklis oli enne "hieroglüüfe" välditud, nüüd on need jälle sisse pandud. Andres (arutelu) 21. aprill 2013, kell 08:22 (EEST)

See oli kogemata, ma ei teadnud, et sõna "hieroglüüf" on välditud, samuti ei teadnud ma, et hiina kirja ei peeta hieroglüüfkirjaks. Seda tuleks artikli tekstis selgitada. Taivo 26. mai 2013, kell 23:54 (EEST)

Paljudes artiklites kasutatakse mõistet :hanja, samas kirjutis ise on puudu, kas võik hanja suunata artiklile hiina kiri? suwa 21. aprill 2013, kell 10:10 (EEST)

Arvan, et eraldi artikkel on vajalik. Andres (arutelu) 27. mai 2013, kell 05:04 (EEST)


Arutelu:Berliini Schönefeldi lennujaam

Schönefeld Airport will close in 03 June 2012.
Berlin opens a new airport.
Berlin Brandenburg Airport

Check it out ...;) Aircraftmac (kontak) 11:19, 29 Augustus 2011 (UTC)