Arutelu:Dnipro

Ukrainakeelne Vikipeedia räägib, et ukrainlasi on linnas 72,6% ja venelasi 23,5 %. Fiu-Vro (arutelu) 11. aprill 2014, kell 15:43 (EEST)

Ahaa, sain pihta. Antud eestikeelses artiklis on toodud oblasti andmed. Fiu-Vro (arutelu) 11. aprill 2014, kell 15:46 (EEST)

: Parandasin vea ära. Olin kogemata linna elanikkonna rahvusliku koosseisu andmetel kirjutanud oblasti andmed. 90.191.119.98 11. aprill 2014, kell 19:04 (EEST)

Tund aega tagasi teatas Радио Свобода Dnipropetrovski linna nime muutmisest. Uus nimi on Dnipro. 2001:7D0:87FA:6380:45FF:6D67:1E22:ED72 19. mai 2016, kell 13:39 (EEST)
----
1918. aastal Sitšeslav

Enwikis on öeldud: 1918. aastal tehti ettepanek nime muutmiseks Sitšeslaviks, kuid ametlikult seda kunagi ei tehtud. Võtan välja. 2001:7D0:87FA:6380:5D63:D1E2:581D:E268 20. mai 2016, kell 09:39 (EEST)

: Miks mitte seda ettepanekuna mainida? Andres (arutelu) 20. mai 2016, kell 12:27 (EEST)
----
On kaks teineteisega vastuolus olevat printsiipi: geograafias kasutatakse praegust nime ka mineviku kohta, ajaloos kasutatakse rangelt ainult kaasaegset nime. Näiteks Peterburi puhul teeme ka meie rangelt vahet, kas linna nimi oli parajasti Peterburi, Petrograd või Leningrad. Leian, et igal pool, kus on juttu minevikust, tuleks kasutada kaasaegset nime.
Minu meelest tekitab just see segadust, kui me kasutame praegust nime. Andres (arutelu) 21. mai 2016, kell 10:19 (EEST)

See vahetegemine, millest sa räägid, on õigustatud näiteks isikuartiklites kellegi sünnikoha vmt tähistamiseks, aga kindlasti mitte antud juhul. Sest muidu tuleks sinu poolt nimetatud printsiipi rakendada ka näiteks artiklis Tallinna ajalugu. Muuseas, kes need "meie" taas kord on?--90.191.96.36 21. mai 2016, kell 11:21 (EEST)

: Millega Sa seda vahetegemist põhjendad?

: Meie all ma mõtlen Vikipeedia kirjutajaid. Võib-olla küll, et see Sinu kohta ei käi, ma pole seda märganud.

: Elaniku arvu puhul praeguse nime kasutamine väga häiriv ei ole, ja võib-olla tulebki kasutada geograafilist printsiipi. Kui meil on tabel elanike arvu muutumise kohta, siis võib võib-olla ühe nimega piirduda nii või teisiti, aga siin on juttu ühest konkreetsest aastast ja lause on minevikus. Võiks ka kohanime asemel öelda "linn", et nimemuutus ei jääks ka jalgu.

: Mis puutub Tallinna nimesse, siis eestikeelne nimi ei muutunud.

: Aga rääkida nõukogude aja Dniprost ei ole minu meelest küll õige. Andres (arutelu) 21. mai 2016, kell 11:30 (EEST)

Minu meelest ka nii absoluutset vahetegemist ajaloolastel pole. Ajaloolased muidugi kasutavad ka ajaloolisi nimesid, aga mitte alati. Näiteks kui räägitakse kokkuvõtvalt perioodidest, mil koht kandis erinevat nime, siis see tekitaks segadust, kui kord kasutatakse üht ja kord teist nime. Kui just sealjuures ei räägita eraldi nimevahetustest ja seda ei rõhutata.

Anakronismiga oleks tegu muidugi siis, kui kasutataks endisaegset nime, mida koht kõnealusel perioodil ei kandnud. 90.190.59.22 22. mai 2016, kell 17:42 (EEST)

: Ajaloolaste eest ma pead ei anna. Aga uut nime kasutataksegi "dekommuniseerimiseks". Siis on minu meelest imelik kasutada seda nime lauses, kus räägitakse spetsiaalselt nõukogude ajast. Ja kõnealusel perioodil nimi ei muutunud (tõsi küll, kui juurde arvata ka 1926. aastale eelnev aeg, siis muutus).

: Ja ma ei saa aru, kuidas selles artiklis saab lugejal segadus tekkida. Pigem tekib segadus anakronismi puhul, sest jääb mulje, nagu see oleks vastuolus jutuga nimevahetusest.

: Peale selle, kimbatuse puhul võib kasutada ka lihtsalt sõna "linn". Andres (arutelu) 22. mai 2016, kell 18:00 (EEST)

:: Kui tegu on lihtsalt nimevahetusega ja on selge, et varasem asi on sama, mis praegune, siis praeguse nime kasutamine ükskõik kui kaugele tagasiulatuvalt minu meelest segadust tekitada ei saa ja sellepärast pole sellisel juhul mõtet rääkida anakronismist. Mulle on jäänud mulje, et kui praegusest nimest mõnel juhul teadlikult hoidutakse, siis eelkõige sellepärast, et pole päris selge, kuivõrd on jutt samast asjast (nt mõne muinasaegse linnuse ja nüüd samas kohas oleva linna puhul). 90.190.59.22 22. mai 2016, kell 18:54 (EEST)

::: Võib ju ajaloolaste käest küsida. Meil on erinev mulje. Minu mulje põhineb sellel, et ajaloolased on väga kriitilised, kui keegi mõnd kohanime, isikunime, asutuse nime või anetikoha nimetust anakronistlikult kasutab. Ma olen nõus, et kui jutt on pikemast perioodist, kus nimed vahetusid, siis ei ole tegu anakronismiga. Andres (arutelu) 22. mai 2016, kell 19:25 (EEST)

:::: Antud juhul ei tasu kiirustada. Ülemraada otsus Dnipropetrovski ümbernimetusest võidakse veel tagasi lükata. Linnas ollakse üldiselt linna ümbernimetuse vastu ning ülemraada otsus kaevatakse edasi konstitutsioonilisse kohtusse. Kuna Dnipropetrovski linna nimes ei ole otsest viitamist kommunistlikele tegelastele (liide -petrovsk võib olla mitmeti arusaadav), on tõenäoline, et linn saab tagasi oma Dnipropetrovski/Dnepropetrovski nime.Corrector (arutelu) 3. juuni 2016, kell 14:30 (EEST)

:::::: see on ikka suht üheselt Grigori Petrovski järgi.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. juuni 2016, kell 15:54 (EEST)
----
aastatel 1926–1992 ukraina keeles Dnipropetrovsk ja vene keeles Dnepropetrovsk, aastatel 1992–2016 Dnipropetrovsk

Ma ei saa sellest aru. Ukraina- ja venekeelne nimi on kogu aeg erinevad olnud, minu teada on see nii. Andres (arutelu) 21. mai 2016, kell 10:22 (EEST)


Arutelu:Herpesviirused

Puudub Herpesviridae

Mariina 13. aprill 2014, kell 17:14 (EEST) alias Простота

The Finnish version lists all 8 Human herpes viruses. https://fi.wikipedia.org/wiki/Herpesvirukset 91.155.24.127 25. juuli 2017, kell 13:29 (EEST)

You should look at Finnish version of this article, it is currently very clear


Arutelu:Cassini-Huygens

Arvan, et Cassini ja Huygensi kohta peaksid olema ka eraldi artiklid. Praegu ju tegutseb ainult Cassini ja pole õige sellega seoses Huygensit mainida. Andres (arutelu) 16. aprill 2014, kell 09:00 (EEST)

Nende kohta võiksid eraldi artiklid olla küll. Samas see aparaat oli kahe osaline, st üks asi , Cassini–Huygens, jagunes hiljem kaheks eri ülesannet täitvaks asjaks. Huygensit tegelikult juhtis automaatselt Cassinil asuv arvuti (või CPU), mis on seal küljes ilmselt praegugi. Ehk Cassini–Huygens moodustab kokku tervikliku aparaadi, mis eri osadena kogu planeeritud missiooni mõttes  poleks funkand (kui ainult siis Cassini) Mustvalge (arutelu) 16. aprill 2014, kell 09:25 (EEST)

:Arvan, et viide Cassinile võiks selle artikli juurde olla, Huygensist võiks teha lisaks siin mainimisele veel teise, konkreetsemalt Huygensist rääkiva. Mustvalge (arutelu) 16. aprill 2014, kell 09:35 (EEST)

:: Ma mõtlen, et peaks kolm artiklit olema. Andres (arutelu) 16. aprill 2014, kell 09:59 (EEST)

:Huvitav, et näiteks inglise wikist pole eraldi artiklit Cassini kohta, saksa omas ka nagu ei paista. Ilmselt on sel oma põhjus. Samas prantsuse omas on küll Cassini kohta eraldi olemas, kuid seal ei keskenduta niivõrd missioonile ja tulemustele kuivõrd aparaadi tehnilisele poolele. Seetõttu arvan, et viidata Cassini korral Cassini–Huygensile kui missioonile võiks olla (enamus kordadel) parem kui viidata Cassini tehnilisele küljele. (või millest see Cassini artikkel peaks rääkima?) Jälle mingi natuke segadust tekitav asi :) Mustvalge (arutelu) 16. aprill 2014, kell 10:49 (EEST)

:: Jah, aga see tuleb kuidagi ära lahendada. Ma arvan, et "missioonile" ei ole tarvis keskenduda. Arvan, et niikaua kui nad olid koos, peaks neist rääkima koos, ja pärast eraldi. Samuti tuleb neist rääkida kui algusest peale eraldi moodulitest. Andres (arutelu) 16. aprill 2014, kell 11:06 (EEST)

:::Kas oleks parem Kosmosesond Huygens või Huygens (kosmosesond)? Valiksin viimase.--Mustvalge (arutelu) 16. aprill 2014, kell 11:20 (EEST)

:::: Sulgudega on parem, aga veel parem oleks Huygens, sinna saab panna täpsustusmärkuse. Andres (arutelu) 16. aprill 2014, kell 11:28 (EEST)

Ma asendasin seoses missiooni lõpu lähenemisega vana artikli enda kirjutatuga, mille koostamisel olen mingil määral kasutanud ka varasemat teksti. Vana artikli Huygensi ja Enceladuse info on kasutatavad ja need panen esimesel võimalusel tagasi. --Kuuskinen (arutelu) 6. august 2017, kell 23:09 (EEST)

P.S Vana artikkel on alles ja esialgu liivakastis hoiul. --Kuuskinen (arutelu) 6. august 2017, kell 23:10 (EEST)

Miks pidi üle kirjutama? Kas ei saanud siis lihtsalt täiendada? Andres (arutelu) 6. august 2017, kell 23:25 (EEST)

:Ma kaalusin tõsiselt üle kirjutamise vältimist, aga leidsin lõpuks, et parem on vana tekst ja uus tekst kõigepealt eraldi lehel kokku kirjutada ja seejärel see ümber tõsta. Ma ütlen enda kaitseks ennetavalt ära, et ma ei kirjutanud vana versiooni täielikult üle, vaid lisasin mitmed lõigud ja laused uude teksti. --Kuuskinen (arutelu) 7. august 2017, kell 00:03 (EEST)


Arutelu:Palkmaja

Segane jutt. See tuleks vist pigem eestikeelsete allikate põhjal kirjutada, mitte inglise või saksa keelest ükshaaval sõnu tõlkida. --Epp 16. aprill 2014, kell 21:19 (EEST)

Arvan samuti. Ja eksootilised pildid on toredad vaadata küll, aga on täiesti ebaproportsionaalne, et Eesti palkmajatüüpidest pole ühtki pilti. Ssgreporter (arutelu) 21. aprill 2014, kell 00:50 (EEST)

on ka keelelinkide komplekt :wikidata:Q695207. Kui eeldada, et on olemas eraldi lähismõisteid, siis kas eesti keeles on olemas ka eraldi terminid?--Estopedist1 (arutelu) 29. september 2017, kell 21:33 (EEST)
Tegelikult jutt on okei, tõlget tuleb lihtsalt pisut kohendada ja kindlasti Eesti eripärasid lisada. Kirjutasin ka rahvusliku ehituse seltsile, et ehk täiendaksid artiklit, aga seni pole vedu võtnud.--Sillerkiil (arutelu) 30. märts 2021, kell 09:16 (EEST)


Kasutaja arutelu:Maareti

Tere tulemast Vikipeediasse, Maareti! --Epp 18. aprill 2014, kell 21:17 (EEST)
Palun ära jäta soomekeelset juttu artiklisse. --Epp 18. aprill 2014, kell 21:17 (EEST)
8.3.2016 Kustutage artikkel Anne Franki majast, sest mina tahan nii!
Palun põhjenda seda soovi. Miks peaks selle kustutama? Ivo (arutelu) 8. märts 2016, kell 19:12 (EET)
Põhimõte ei ole selles, et kas mulle meeldib see keeletoimetusmall või ei meeldi. Eesti Vikipeedias on 95% artiklitest sellise + toimetamismalliga ning küllap kõik muud rahvad, riigid ja rahvused juba teavad, mida see õieti tähendab! "Jah, seal on õigekeelevigu, kuid see on tühiasi; need saab hiljem korda teha" - teil on need mallid mitmeid aastaid juba, vaatamata, et seal on siis korda tehtud! Kui kellelgi "paistab" või tundub, et on ülepääsmatult palju kirjutamisvigu, kuhu või kui kiire nende parandamisega lõppude lõpuks on, et ei jaksa või kisub mingit muud tähelepanu (NB! vaadake kommentaare!). Tegin tõepoolest palju tööd selle kallal, sest teema (inimeste, sh. laste vastutus oma sünnipära ja rahvuse eest) puudutab (veel tänapäeval) mind ennast ja mu perekonda väga- väga lähedalt ehk teisiti öeldes, mu pere on joovastuseni sellest kannatanud; käisin ise koos oma lapsega seda muuseumi vaatamas, jutustasin lennukis talle selle ajaloost, nii et kõrvalistujad kummardusid seda kuulama, ja nüüd mulle tullakse kommenteerima - nii et on mul õigus vedada artikkel tagasi. Parandan seda ja annan kellelegi teisele, kes oskab seda paremini hinnata! Nii et ootan nüüd väga, millal see lõpuks kustutatakse! Maareti, 09.03.2016

Ma võtsin sinu artiklil mallid ära. Tee rahulikult edasi, eks kunagi keegi parandab vead ära. Cumbril 9. märts 2016, kell 12:16 (EET)

Mulle paistab nii, et Maaretile ei meeldinud, et tema kirjutatavale artiklile pandi keeletoimetusmall ja seepeale ta otsustas, et kui öeldakse, et tema artikkel ei kõlba, siis pole seda üldse Vikipeediasse vaja. Tegelikult on artikkel korralikult ja hoolega tehtud ja sellist oleks kahju ära kustutada. Jah, seal on õigekeelevigu, kuid see on tühiasi; need saab hiljem korda teha. Minu meelest ei ole vaja (keele)toimetusmalle panna, kui on näha, et inimene samal ajal artikli kallal töötab. Cumbril 8. märts 2016, kell 19:47 (EET)

: Ma arvan, et ei tohiks levitada sellist arusaama, et keeletoimetamise märkus tähendab, et artikkel on kõlbmatu. Loomulikult ei pea seda kustutama. Kuidas see näha on, millal inimene artikli kallal töötab? Hiljem ei leia neid artikleid enam üles. Palun tulge siis ja aidake parandada, märkuse puudumine ei tee midagi paremaks. Mina tõepoolest ei jaksa neid parandada. --Epp 9. märts 2016, kell 01:33 (EET)

:: Seda arusaama ei levitagi keegi. Kui artikli tegemise ajal keegi teine paneb sinu tehtavale artiklile mingi malli, mis ütleb, et artikliga on midagi valesti, mis tundeid see tekitab? Sa ise just kogesid seda. Artikli ajaloost ja viimastest muudatustest on näha, et inimene töötab artikliga. Ega Vikipeedia sellest kokku ei varise, kui leidub mõni artikkel, milles on kirjavead aga pole keeletoimetusmalli :). Cumbril 9. märts 2016, kell 02:01 (EET)

::: Ma ei pannud midagi silmnähtavalt artikli tegemise ajal ega ka midagi põhjendamatut. Märkusi pannakse artikli sisust lähtudes, mitte millestki muust, mis on seotud selle tegijaga. Mul kahjuks ei jää muud üle, kui neid ka edasi panna, oleksin muidugi tänulik, kui keegi appi tuleks, aga mis siis ikka teha, kui pean kogu tule enda peale võtma. --Epp 9. märts 2016, kell 02:27 (EET)

::::Mina mäletan hästi, kui minu esimestele artiklitele 2006. aastal selliseid malle lisati. Oli ikka väga ebameeldiv tunne küll.

::::Oleks tagumine aeg aru saada, et sellistest mallidest pole suurt mingit kasu, aga kahju võib neist küll palju tõusta. Ivo (arutelu) 9. märts 2016, kell 17:43 (EET)

::::: See on vale koht selliseks aruteluks. Kas Sinu ettepanek on loobuda eesmärgist, et artiklid oleksid korrektses keeles ja arusaadavad? Lugeja peab ju teada saama, et meie eesmärk ei ole vigaseid artikleid teha. Märkus ei ole etteheide tegijale, vaid kajastab artikli seisukorda ja hoiatab lugejat. Mida siis sellises olukorras teha, kui kritiseerida tohib ainult märkuste panemist, aga mitte artikli sisu? Miks te ise ei aita neid vigu parandada? --Epp 9. märts 2016, kell 18:05 (EET)

::::::Ära tule mulle sõnu suhu panema! Mitte keegi pole mitte kunagi siin vikis väitnud, et artiklid ei peaks olema koostatud korrektses keeles ja olema arusaadavad. Küsimus on alati olnud ainult selles, kuidas seda saavutada. Ivo (arutelu) 10. märts 2016, kell 14:08 (EET)
Minu meelest on keeletoimetamismallil kaks eesmärki. Esiteks, see näitab lugejale, et Vikipeedia ei leia, et niisuguses keeles kirjutatud artikkel ongi normaalne. Teiseks, see hõlbustab nendel, kes tahaksid keeletoimetada, hädasti keeletoimetamist vajavate artiklite ülesleidmist. Keeletoimetamismärkus ei ole mõeldud kirjutaja laitmiseks. Andres (arutelu) 9. märts 2016, kell 21:27 (EET)

Viitemallis on vajalik kirjutada {{Viited |2|allikad= (st "allikad=" ei tohi puududa). Siis piisab, kui artiklitekstis on viidatud viitele ainult selle nimega ning süsteem võtab viitesisu otse sealt viitemalli alt. Ivo (arutelu) 16. mai 2017, kell 16:12 (EEST)


Tundub, et pealkiri ei läinud paremaks. Allikas on juhuslikus sõnastuses kirjeldus. Võiks ehk olla Eesti NSV Riiklik Kehakultuuri- ja Spordikomitee. 90.190.114.172 18. aprill 2014, kell 21:52 (EEST)

Isegi "Riiklik" võiks mu arust ära jääda. --Epp 18. aprill 2014, kell 22:08 (EEST)

Arvan, et "Riiklik" on õige, aga "juures asuv" mitte. Nimi võis aja jooksul muutuda, see peaks ENE-s kirjas olema. Andres (arutelu) 18. aprill 2014, kell 22:12 (EEST)

See ei ole usaldatav allikas. Seda saab ENE-st järele vaadata.

: EKP Keskkomiteele "allumist" pole siin mõtet mainida, see polnud ametlik, ja üleliidulise komitee nimi pole õige. Andres (arutelu) 18. aprill 2014, kell 22:12 (EEST)

Praegune pealkiri on pärit mälust, ja allosundatud allikast ~ [[Kasutaja:Pietade|Pietadè]] ([[Kasutaja arutelu:Pietade|arutelu]]) 19. aprill 2014, kell 11:35 (EEST):

* Eesti spordiliikumise arengu kronoloogia - organisatsioonid, sündmused, isikud

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Riiklik Kehakultuuri- ja Spordikomitee


Kasutaja aadressilt 90.190.114.172 kirjutas Kuremäe tamme artikli arutelus: "Selle puu senine nimi on "Püha tamm". Hiite Majast ei saa nimetuste osas lähtuda..
Andres vastas: "See siin on pigem kirjeldus kui nimi, ja "püha tammgi" on minu meelest kirjeldus. Puu juures on kirjas "ohvripuu", nii et samamoodi võiks teda nimetada Kuremäe ohvripuuks."
Selle peale kommenteeris kasutaja aadressilt 90.190.114.172 omakorda: "Noh, kirjeldav nimi on ka nimi ja "Püha tamm" on varasemast kasutusel. Kuremäe ohvritamm varasemata tavata on nagu näiteks "Tartu kool" Treffneri gümnaasiumi kohta."
omalt poolt ootan hea meelega soovitusi, millest looduslike pyhapaikade artiklite nimetamisel lähtuda; eksplitsiitselt formuleeritud nimetamistava oleks hea. mul ei ole selles suhtes lõplikku seisukohta, lähtun tavaliselt otstarbekusest, nagu sellest ise aru saan. Kuremäe pyhast tammest kõneleva artikli nimi siin võiks olla minu poolest ka Kuremäe tamm — see oleks parasjagu arusaadav. pyhasid tammesid, ohvripuid, ohvritammesid on mujalgi, nii et "kyla nimi + pyhapuu liik" võiks yldreeglina olla sobiv, juhul kui puul ei ole muud selgesti eristuvat kinnistunud nime. või siis veel yldisema reeglina "kohanimi + pyhapaiga liiginimi", nt "Raela hiiemägi", "Madise ohvriallikas", "Tammealuse hiis" — sealjuures pole minu meelest oluline, et kohanimi oleks tingimata kyla nimi, kuigi tihtipeale varasemat tava järgides oleks
kui on olemas autoriteetsed kirjalikud allikad või varasem traditsioon kirjasõnas paika kuidagi nimetada, siis tuleks seda järgida. neile allikatele võiks artiklis ka kohe viidata, et traditsiooni allikad oleks selged.
kohalik suuline pärimus minu meelest yldiselt neid puude või ka pyhapaikade nimesid kuigi hästi ei ole normeerinud, ikka tuleb ette sarnaseid paralleelnimesid või siis yldnime või kirjelduse kasutamist pyhapaigale viitamisel. aga see on osa suulise kultuuri loomulikust variatsioonist (suulises kultuuris ei ole silte ega kaarte, mis ytlevad koha nimeks ainult nii ja mitte naa ega kolmandat moodi), mis tekitab suulise kultuuri kirjakultuuri tõlkimisel alati peavalu. nii ka siin.
Hiite Maja lehelt nähtav pyhapaikade andmekogu avalik osa on põhimõtteliselt mingit pidi osa kultuurimälestiste registrist, nii et minu meelest on tegu autoriteetse allikaga, kuigi nende nimetamistava ei pruugi alati Vikipeediasse sobida. ma ei ole seda ka alati järginud; mitmel puhul oleks vaja olemasolevale artiklile parem nimi anda.
igatahes ootan ettepanekuid ja arvamusi, kui kellelgi on midagi lisada. kui mõni konkreetne artikkel on valesti nimetatud — see tähendab, et parem oleks mõni muu nimi, toetudes mõnele konkreetsele allikale — siis võib minu poolest selle ära parandada, lisades viite kasutatud allikale ja teisaldades artikli õigema nime alla. hea oleks jätta ymbersuunamisleht. ymbersuunamisleht võiks olla iga tegelikult kasutatud alternatiivse nime alt, samuti võiksid pyhapaiga kõik paralleelnimed olla yles loetud artiklis. iga pyhapaiga nimedest saaks ja võiks põhimõtteliselt kirjutada ka vastavale artiklile korraliku alapeatyki (etymoloogia, mainimised allikate kaupa, kohanime või liiginime tähendused — kõik see on oluline ja tähelepanuväärne info). -- Ohpuu (arutelu) 19. aprill 2014, kell 14:21 (EEST)

Kuidas pyhapaigaartiklitele nimesid anda

Ma olen küll kogenud, et autor kategoriseerimisel muid kaalutlusi peale ad hoc meetodi eriti ei tunnista, aga tahaksin siiski mõnd asja veelkord meelde tuletada. On põhimõte (mitte reegel, aga vikimaailmas tunnustatud põhimõte), et kategoriseerida on mõistlik määratlevate tunnuste alusel (:en:WP:DEFINING). Pühapaigaks olemine kui selline aga on mõne puu, ohvrikivi või jõe juures marginaalne. Seda üldiselt pole määratluses ära toodud, või vähemasti hiljutise ajani polnud. On küll ka erandeid, kus ei kategoriseerita tingimata määratleva tunnuse alusel, aga mida rohkem selliseid erandeid teha, seda keerulisem on lõppkokkuvõttes artiklite sirvimisel leida neid kategooriaid, mis on määratlevad ja sellepärast tõenäoliselt ka kasulikumad. Nüüd, kui neid teiseseid kategooriaid on iga pühapaiga juures lausa mitmes variandis (kihelkonna ja valla järgi) ning need kategooriad on üsna pikad ja kohmakad, siis on see minu meelest selgelt liig ja pigem kategooriasüsteemi väärkasutus. Tundub, et siin saaks kategooriaid ka optimaalsemalt kasutada, kui kihelkonna või valla asemel piirdutaks maakondliku jaotusega (mille puhul oleks ka kategooriate nimed lühemad) ja ilma et kategooriad liiga suureks kasvaks. Kui pühapaiku tõesti on tarvis igal võimalikul viisil jagada, siis see võiks nüüd olla see koht, kus oleks põhjust pöörduda loendite poole.
Aga üldiselt, vabandust, tundub terve see vikiprojekt ühe suure promoüritusena, kus juurutatakse laialt mingit uut kontseptsiooni. (Jah, Kõivupuu kirjutas pühapaikadest raamatu ja see on oluline, aga sellegi poolest pole pühapaigakontseptsioon nii levinud nagu siin rõhutatult näidata tahetakse.) 90.190.114.172 24. aprill 2014, kell 23:43 (EEST)

kategoriseerimisel olen yldiselt märkinud pyhapaiga liigi ja kihelkonna, nii on võimalik näiteks kategooria kaudu leida kõik hiiemäed ja kõik kihelkonna looduslikud pyhapaigad. näiteks Paluküla hiiemäe puhul on nii hiiemäeks olemine ja Rapla kihelkonna pühapaigaks olemine varasema uurimise valguses minu meelest määratlevad. iga ohvrikivi ja pyhapuu on minu meelest ka täitsa määratlevalt looduslik pyhapaik. pyhi jõgesid on Eestis minu teada yksikuid ja neist Võhandu peaks kultuuriloolise traditsiooni järgi olema määratlevalt pyha jõgi.

olen nõus, et praeguste valdade järgi kategoriseerimist pole vaja; loendiga saab asja aetud. ja yhtlasi on lihtsam iga valdade yhinemisega ymber korraldada (vallad võivad yhineda ka yle maakonnapiiri).

maakondlik jaotus rahvateadusliku materjali liigendamisel eriti hästi ei toimi, sest maakonnad on liiga hiline ja liiga muutlike piiridega nähtus. näiteks nn vanad maakonnapiiridki jagavad pooleks kultuuriliselt yhtse Mulgimaa (sh on tegu kyllalt eripärase pyhapaigakultuuriga piirkonnaga) ja panevad kokku Läänemaa Hiiumaaga; praegune maakonnapiir saeb näiteks Viru-Nigula kihelkonna pooleks ning moodustab selliseid kultuuriliselt jaburaid asju nagu Valga ja Põlva maakond, millel pole murdepiiride ega rahvakultuuri regioonidega midagi yhist.

rahvateaduslikud kihelkonnad aga on 20. sajandi alguse seisuga igavesti paigas ja määratletud, vastav Regio kaardikiht on veebis avalikult nähtav ja punased sildid teede ääres juhatavad kihelkonnapiire maastikul. sisuliselt kogu allikmaterjal ja ka praegune folkloristlik uurimistöö käib kihelkondlikul alusel.

minu meelest on loodusliku pyhapaiga mõiste kasutamine põhjendatud. võiks rääkida ka ohvripaikadest, nagu tegid Jaan Jung ja Matthias Johann Eisen, kelle töö Vikipeediasse kandmine on osa sellest projektist, aga uurijad seda mõistet enam nii aktiivselt ei tarvita; samuti on ohvripaigad põhimõtteliselt looduslike pyhapaikade alamhulk. -- Ohpuu (arutelu) 20. mai 2014, kell 16:47 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Looduslikud pühapaigad


Arutelu:Uurdekivi

See artikkel ootas mul pikka aega pealkirja, nüüd mõtlesin selle ise välja. Kas keegi äkki teab, kuidas neid on kutsutud ja kas tehakse vahet põhjamaade ja muude kohtade kividel? --Epp 21. aprill 2014, kell 04:18 (EEST)

:Vastasin su arutelulehel. Minnekon (arutelu) 18. september 2021, kell 11:39 (EEST)

Esitan selle B-klaasi artikliks. Kui keegi vastu pole, siis nädala pärast võib vastava märke lisada.--Raamaturott (arutelu) 25. aprill 2022, kell 11:24 (EEST)
Kategooria:B-klassi artikli kandidaadid

Muidu paistab kobe artikkel, ainult paaris kohas on viide puudu ja sissejuhatus peaks olema artikli sisu kokkuvõtteks, st seal viiteid pole vaja. Või kui sinna ka ikkagi viiteid lisada, siis järjekindlalt kõigi väidete kohta - muidu tekib küsimus, kust need ülejäänud viiteta laused pärinevad. --Minnekon (arutelu) 25. aprill 2022, kell 15:04 (EEST)

:B-klassi artiklite puhul võivadki mõned väiksemad puudused olla. Mul on veel artikkel üle vaatamata, plaanis on seda hiljem teha. Soome Vikis on eeskujulik artikkel, sealt on tõlgitud ja ilmselt leiab sealt ka viiteid lisaks.--Raamaturott (arutelu) 25. aprill 2022, kell 15:10 (EEST)
Nii, lugesin läbi ja tekkisid järgnevad tähelepanekud/küsimused:
1) Laused "Ojamaalt on leitud üle kahe tuhande mõõgaterituskivi" ja "umbes 700 on uuristatud lubjakivikaljudesse ja ülejäänud on umbes 800 kivis" on omavahel vastuolus.
2) Kui teema alla loetakse ka kaljuuurdeid, siis peab definitsioon seda märkima.
3) Kas väljaspool Põhjamaid leitud uuretega kivid on ka uurdekivid? Artikkel annab kivide üldkirjelduse Põhjamaade keskselt, ehkki alaosast "Kiviuurded väljaspool Põhjamaid" selgub, et neid on mujalgi palju ja rohkemgi kui nt Soomes ja nad näevad välja teistsugused ja pärinevad teisest ajastust. Kui need pole uurdekivid, siis tuleks seda selgemalt väljendada, kui on, siis esitada Põhjamaade omad lihtsalt omaette alamtüübina. --Minnekon (arutelu) 27. aprill 2022, kell 12:01 (EEST)
4) See lõik tuleks loogilisemalt sõnastada: "Uurete loomise kohta on mitu teooriat. Üks võimalus on see, et need tekkisid mingi eseme hõõrumisel vastu kivi. Sören Gannholm oletab, et Ojamaa kivide süvendid võidi tekitada pendlilaadse eseme abil, Skåne uurded aga umbes meetrise läbimõõduga ratta abil.[8] Arheoloogid on arvanud, et uurded on tehtud kiviga hõõrudes." Kas pendel ja/või ratas käivad hõõrumise teooria või muu teooria alla? Kui arheoloogidel on vaid 1 teooria, siis kes teistest teooriatest räägivad - ainult Gannholm? Mis eriala esindaja ta on? Kui arheoloogide arvamus on levinum, siis tuleks seda esimesena mainida. Võiks olla umbes nii: "arheoloogid arvavad nii, Gannholm arvab, et võis ka olla naa"? --Minnekon (arutelu) 27. aprill 2022, kell 12:21 (EEST)

1. punkti kohta: 1. lause on hilisem kui 2. lause. Vastuolu saab lahendada 2. lausele aja lisamisega. - Melilac (arutelu) 4. jaanuar 2023, kell 18:24 (EET)


Arutelu:Pärnu kihelkond

Valdade all mõeldakse vist endisaegseid; neid ei osanud lingistada--Bioneer1 (arutelu) 21. aprill 2014, kell 13:14 (EEST)

V-o mõnda järgnevat variantnime peaks ka artikli esimeses lõigus mainima, ent v-o on need variantnimed vigased: Pärnu Elisabethi kihelkond, Pärnu Eliisabethi kihelkond, Pärnu-Elisabethi kihelkond--Estopedist1 (arutelu) 20. märts 2016, kell 11:26 (EET)


Arutelu:Eesti NSV rahvakunstnik

Imelik sõnastus. --Epp 22. aprill 2014, kell 23:16 (EEST)
See tekst ei ole autoriõigusega kaitstud, seda pole tarvis ümber sõnastada. Praegu on minu meelest mõtet moonutatud. Peale selle, 1989. aasta sõnastus ei ole representatiivne. Andres (arutelu) 23. aprill 2014, kell 01:59 (EEST)
Ma ei viitsi kultuurkihist raamatut Nõukogude Eesti üles otsida, sealt saab lihtsa vaevaga kõik teenelised 1977. aastani kätte. Hilisemaid tuleb ilmselt Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Ülemnõukogu ja Valitsuse Teatajast otsida.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. aprill 2014, kell 16:37 (EEST)

ruwiki's on liiduvabariikides rahvakunstnike kohta tehtud süsteemselt loendid koos asjakohase malliga (vt nt :ru:Список народных артистов Эстонской ССР). Ma arvan, et terviklikkuse huvides oleks ka seal mõttekas loend integreerida põhiartikliga--Bioneer1 (arutelu) 26. jaanuar 2015, kell 11:59 (EET)


Arutelu:Sõjaväeteenistus

Üldiselt nimetatakse seda sõjaväeteenistuseks. Andres (arutelu) 23. aprill 2014, kell 02:02 (EEST)

Aga seadus on kaitseväeteenistus.  --Tiia (arutelu) 23. aprill 2014, kell 02:31 (EEST)

: Seda küll, aga see käib praeguse Eesti kohta, mitte sõjaväeteenistuse kohta üldse. Andres (arutelu) 23. aprill 2014, kell 08:49 (EEST)

::teisaldasin ja tegin ümber--Bioneer1 (arutelu) 25. aprill 2014, kell 10:04 (EEST)

meil on ka artikkel ajateenistus, mis sisuliselt on vist sama asi; kas tuleks liita?--Bioneer1 (arutelu) 26. aprill 2014, kell 21:00 (EEST)

Ei ole sama asi. Andres (arutelu) 26. aprill 2014, kell 22:39 (EEST)

EKSS peab armeeteenistust samaks mis sõjaväeteenistus--Bioneer1 (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 21:10 (EET)


Arutelu:Assistent

minu meelest tänapäeval on selle sõna tähendus nihkunud, asendades kohati peaaegu et sekretäri mõistet. Ave Maria (arutelu) 24. aprill 2014, kell 18:43 (EEST)

See oli juba nõukogude ajal nii. Andres (arutelu) 24. aprill 2014, kell 19:51 (EEST)
See ei ole täpsustusleht, sest linke ei ole. Andres (arutelu) 24. aprill 2014, kell 19:51 (EEST)

meil on link assistentuur, ent seda sõna pole isegi Võõrsõnastikus. Veebis on see sõna sageli liitsõnas assistentuur-stažuur (stažuur)--Estopedist1 (arutelu) 15. veebruar 2018, kell 11:13 (EET)


Arutelu:Biseksuaalsus

{{LGBT artiklid}}
{{tõlgitud leht|en|Bisexuality|versioon=779543331}}
"Mõlemasooiharus" on siit välja võetud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 25. aprill 2014, kell 01:32 (EEST)
Minu meelest see pilt ei illustreeri biseksuaalsust. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 29. märts 2015, kell 23:47 (EEST)
Minu meelest tuleks põhilises taastada varasem redaktsioon. Lisada võib lipu ja võib-olla ka selle, et külgetõmme ei pea olema sama suur. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 16. detsember 2016, kell 20:39 (EET)

Plaanin inglisekeelsest vikipeediast artiklit osaliselt tõlkida. Esialgu tükke keele, demograafia ja akadeemilise uurimise alapeatükkidest. Lehe ülesehitusel on eeskujuks artikkel heteroseksuaalsus.--Taavik27 (arutelu) 11. mai 2017, kell 09:29 (EEST)

Eemaldan viidete märkuse. Minu hinnangul on artiklis nüüd piisavalt viiteid.--Taavik27 (arutelu) 12. mai 2017, kell 09:09 (EEST)

Päris alguses on midagi valesti läinud. Andres (arutelu) 16. juuni 2017, kell 00:59 (EEST)

Korrigeerisin.--Taavik27 (arutelu) 16. juuni 2017, kell 09:10 (EEST)

Sõnu "biseksuaal" või "biseksuaalsus" kasutatakse harilikult rääkides inimestest.

Parem oleks öelda "inimeste kohta".

Aga kui jutt pole inimestest, siis see ei käi selle artikli teema alla. Minu meelest tuleks see lause kustutada. Andres (arutelu) 16. juuni 2017, kell 01:20 (EEST)

: Sama lause variatsioonid on ka artiklites homoseksuaalsus ja heteroseksuaalsus. Mõte selles, et ehkki loomariigis on täheldatud hetero-, bi- ja homoseksuaalset käitumist, ei ole mõistlik rääkida neist kui hetero-, bi- või homoseksuaalsetest loomadest. Küsitav on üldse, kas loomade puhul saab seksuaalse orientatsiooni mõistet kasutada.--Taavik27 (arutelu) 16. juuni 2017, kell 09:10 (EEST)

:: No ei saa ju, kui mõiste definitsioonis on juttu isikutest. Andres (arutelu) 16. juuni 2017, kell 10:42 (EEST)

Eemaldasin järgneva lause:

Hilisemad uurimused (ka tänapäevasedHomosexuality and bisexuality in different populations) on näidanud suhteliselt väikest biseksuaalide osakaalu rahvastikus.
Tänapäevaste tulemuste kohta on artiklis juba olemas lõik "küsitlused", kust tuleb välja sama mõte tunduvalt kaasaegsemate uuringutega. Samuti järgneb juurde lisatud lausele 2011. aasta hinnang, mille järgi on samuti biseksuaalsete inimeste osakaal võrreldes Kinseyga äärmiselt madal.--Taavik27 (arutelu) 21. mai 2018, kell 15:41 (EEST)

:Kui sa oled minuga nõus, et hea uurimistöö näitab homo- ja biseksuaalide üsna madalat osakaalu ühiskonnas, millest siis katsed kõrvaldada akadeemiline allikas, mis just seda kinnitabki ja katse lisada mitteakadeemiline parteiline allikas, mis justkui peaks kinnitama müüti, et "Korrastatud tulemused sarnanesid Kinsey omadega", nagu sa artiklis kirjutasid?Miacek (arutelu) 21. mai 2018, kell 15:56 (EEST)
----
Kas tõesti peab Svante Pääbo pilt selle artikli juures olema? Velirand (arutelu) 4. oktoober 2022, kell 13:21 (EEST)

Svante Pääbo on biseksuaalne. Miks ta siia artiklisse ei sobi illustreerima biseksuaalseid inimesi? Taavik27 (arutelu) 4. oktoober 2022, kell 16:24 (EEST)

: Minu meelest ei peaks siin olema ei Oksaneni ega Pääbo pilti. See tähendaks minu meelest nende biseksuaalsusele liiga suure tähtsuse omistamist. --Andres (arutelu) 4. oktoober 2022, kell 18:20 (EEST)
Kategooria:Vikiprojekti LGBT artiklid


Kasutaja arutelu:Sjur

Tere tulemast Vikipeediasse, Sjur! Ave Maria (arutelu) 25. aprill 2014, kell 22:29 (EEST)

Kuidas arvate kas hakkame Giro võitjate jaoks eraldi malli tegema või piirdume tabeliga? Artifint1 (arutelu) 25. aprill 2024, kell 20:59 (EEST)

Võib ju mõlemad teha. Mall on iseenesest hea, kompaknte ja konkreetne, laseb artiklite vahel paremini liikuda. Loendisse saab ronkem infot panna. Sjur (arutelu) 25. aprill 2024, kell 21:23 (EEST)


Arutelu:Tallinna Linnahall

Artiklisse suunab linnahall, mis on ka üldmõiste (ehitis suurte kultuuri- ja spordiürituste korraldamiseks); mõistet seletatud nt EKSSis ja Mereste Majandusleksikonis --Bioneer1 (arutelu) 28. aprill 2014, kell 12:56 (EEST)

Ma arvan, et see on ad hoc. See sõna mõeldi spetsiaalselt välja, et ei peaks koledat Nõukogude-aegset nime kasutama. Muide, sõna "kaubamaja" on samalaadsel ajendil kasutusele võetud: et vältida sõna "universaalkauplus", mis ähvardati Tallinna Kaubamajale  nimeks panna. Andres (arutelu) 28. aprill 2014, kell 17:40 (EEST)
Lisasin praegu pisut uuemat infot, kuna artikkel nägi väga üksildane välja. Hädasti oleks vaja infot selle kohta, mis vahepeal mitme aasta jooksul toimunud on - nt. kas firmal, mis renoveerimiseks haldusõiguse endale sai, on endiselt see õigus olemas. Viidete formaati tuleks ühtlasemaks teha, ja ümberehitamise lõik tahaks toimetaja hella paid. Ise ei oska ja ei jõua - äkki keegi teine teeks? 88.196.68.194 16. veebruar 2015, kell 13:12 (EET)
Linnahallis tegutsevad reisilaeva ettevõtte Linda Line Express ja kohvik Nord Cafe.<ref name=":0">Linnahalli merepoolsesse ossa tuleks ehitada bassein!
Andres (arutelu) 25. september 2016, kell 19:56 (EEST)

Välja võetud ilma põhjenduseta. Andres (arutelu) 25. september 2016, kell 19:57 (EEST)
"Linnahall oli ainus Nõukogude perioodil kerkinud mereäärne avalik objekt." See lause tundub liialdusena. Pirita olümpiaspordi keskus ka siiski avalik objekt. Mujalt eestist tuleb esimesena meelde Narva Jõesuus olnud suur rannakohvik.. Larts (arutelu)


Arutelu:Raadio Tartu

Kuulajaskonna vähenemise põhjused on toodud liiga üldsõnaliselt. Andres (arutelu) 29. aprill 2014, kell 07:23 (EEST)
 Tipphetkeks oli 1996. aasta november, kui Tartu Raadio oli Vikerraadio järel Eesti kõige suurema kuulajaskonnaga raadiojaam – Emori raadioauditooriumi uuring andis nädalaseks kuulajate arvuks 165 000 inimest.
Ei leidnud selle kohta kuskil viidet, kättesaadavates allikates olevad numbrid on väiksemad. Võtsin välja. Cumbril 21. aprill 2018, kell 01:24 (EEST)
 Tartu Raadios tegi saadet ka Vikerraadiost tuntud Avo Zelinski.
Võtsin viiteta väite välja, tundub originaaluurimus. Cumbril 22. aprill 2018, kell 13:16 (EEST)

Kahjuks pole selle kohta kusagil kirjutatud. --Tiia (arutelu) 22. aprill 2018, kell 16:22 (EEST)
Selgituseks viimastele tagasipööramistele. Tartu linn ja Tartu maakond tõenäoselt olid ka asutajad ja 2 x 60 000 rubla oli osakapitali sissemakse. Kuskil on öeldud, et Raadio Tartut ei loeta esimeseks taasiseseisvusjärgseks täielikult erakapitalil põhinevaks raadiojaamaks. Aga on ka võimalus, et linn ja maakond ei olnud asutajad, et tegu oli mingi rahaeraldusega. Kuni täpselt ei tea, ei saa ka teksti täpsemaks muuta. Tuleb allikatest tõde otsida. Cumbril (arutelu) 16. detsember 2018, kell 20:41 (EET)

Ehk siis püüad vigase grammatika taha peita seda, et sa tegelikult ei tea, kas väide on õige või mitte? Lihtlause "Tartu linn ja Tartu maakond panustasid ettevõttesse kumbki 60 000 rubla" oleks vähemalt tõene ja grammatiliselt korrektne, ja kuivõrd raha panustanud omavalitsused olid kindlasti ka osanikud ettevõtte asutamise juures (Maavalitsus andis oma osa hiljem Rahandusministeeriumile, kes selle avalikul enampakkumisel võõrandas), saaks lause esiosa reaalsusele vastuvõetavamaks viia küll. Praegu pole kindlat infot selle kohta, kas oli veel asutajaid, sest meedia andmetel andis vähemalt Eesti Raadio 60000 rubla väärtuses tehnikat. Kui administraatorid nii meeleheitlikult ei püüaks siin kaitsta praegu kirjas olevat jama, ning blokeerida neid, kes püüavad vigu parandada, oleks ma lause esimese poole muutnud selliseks: "Ettevõtte  asutamise korraldas Vello Lään. Siiski ei olnud Raadio Tartu päris esimene täielikult erakapitalil rajatud raadiojaam Eestis." Ja sinna otsa see omavalitsuste rahaline panus. --91.129.106.99 18. detsember 2018, kell 02:14 (EET)

Niipalju veel Cumbrili poolt teostatud tsensuuri kaitsekõne kohta märkuseks, et aktsiaseltsil pole osakapitali vaid on aktsiakapital. Nii palju võiks siiski teada. --91.129.106.99 18. detsember 2018, kell 02:52 (EET)

Eriti irooniline on lauseehituse parandamise katse takistamine ja selle eest blokeeringute ladumine loosungi "Tule ja osale keeletoimetamistalgutel" all.--91.129.105.110 18. detsember 2018, kell 14:57 (EET)

: Lause "Ettevõtte asutajaks oli Vello Lään, Tartu linn ja Tartu maakond panustasid ettevõttesse kumbki 60 000 rubla." ei ole grammatiliselt ega sisuliselt vale. Võib öelda, et see pole selge, sest et ei ütle, kas kõik kolm isikut (üks füüsiline, kaks juriidilist) olid asutajad. Aga allikad, mis sellele lõigul on, pole ka selles küsimuses selged. Selguse saaks tuua vaid täiendavad allikad.

: Lause "Ettevõtte asutamist korraldas Vello Lään" ei ole sama, mis "Ettevõte asutas Vello Lään". Asutamist ta allikate põhjal ilmselgelt korraldas, kuid korraldada saab ka asutaja olemata. Lään oli firma asutaja.

: Lause "Siiski ei olnud Raadio Tartu päris esimene täielikult erakapitalil rajatud raadiojaam Eestis" vajab allikat.

: Lõpuks, arutelulehtedel ei püüa ma ülitäpselt ja korrektsete terminitega kirjutada. Selle põhjal on mõttetu mu teadmiste kohta oletusi teha. Cumbril (arutelu) 18. detsember 2018, kell 23:58 (EET)

:: Lause "Ettevõtte asutamist korraldas Vello Lään" ei peagi olema sama, mis "Ettevõte asutas Vello Lään", sest viimane on väär, väites, et V. Lään oli ainuasutaja. Probleem algaski sellest, et algne lause esitas valeväiteid. Ja see hilisem parandus ka -  lugege oma tekst ikka läbi ka pärast kirja panekut, et ei jääks sisse absurdi, nagu see "oli esimene raadiojaam, mis kaasas mehed, kes olid natuke varem asutanud ühe teise raadiojaama".--91.129.106.99 19. detsember 2018, kell 00:28 (EET)

::Mis puutub allikatesse, siis 2 € eest peaks saama tutvuda AS Tartu Raadio asutamisjärgse omanikeringiga äriregistris. Peaks olema autoriteetne allikas küll.--91.129.106.99 19. detsember 2018, kell 00:34 (EET)

::: Algne lause oli "asutajaks oli Vello Lään", mis ei võrdu lausega "Vello Lään oli ainuasutaja". Et samas lauses olid ka Tartu linn ja Tartu maakond, siis see viitas võimalusele, et ka nemad on asutajad.

::: See teine raadiojaam asutati enne Eesti taasiseseisvumist, kui sõna "asutamine" üldse piraatraadiojaama puhul üldse kasutada saab. Niiet võiksid ise püüda sisulise toimetamisega tegeleda, mitte arutelulehel lahmida. Cumbril (arutelu) 19. detsember 2018, kell 00:51 (EET)

::::Loe tekst algusest peale rahulikult ja mõttega läbi. Väide on, et Raadio Tartu oli esimene eraraadiojaam pärast taasiseseisvumist. Ka piraatraadiojaam on raadiojaam (loe vastavat Viki artiklit),  vaevalt see piraat riiklik raadiojaam oli. Seega lõpeta artikli kallal  vandaalitsemine!--91.129.106.99 19. detsember 2018, kell 01:04 (EET)

::::"Asutajaks oli Vello Lään" jätab eksitava mulje, et ta oli ainuasutaja. Sest kontekstist ei selgu, miks teisi asutajaid ei mainita.--91.129.106.99 19. detsember 2018, kell 01:09 (EET)

::::: Piraatraadiojaam "asutati" 1989 novembris ja lõpetas tegevuse 1990 veebruaris. Eesti taasiseseisvus 1991 augustis. Raadio Tartu asutati 1991. septembris. Kuidas väide "Raadio Tartu oli esimene eraraadiojaam pärast taasiseseisvumist" vale on? Cumbril (arutelu) 19. detsember 2018, kell 01:18 (EET)

:::::: Vaata, iseseisva faktina võib see ju tõele vastata, kuid viis, kuidas need nopped siia artiklisse kokku on topitud, loob eksitava mulje. Sul on mõni allikas ka, mis kinnitab, et Eestis ei tegutsenud muid piraatraadiojaamu, või on see originaaluurimus? Kui asutajaks olemise verb on ainsuses, siis samasse loetelusse ilma arvsõnata rohkemate isikute toppimine ei viita, et need teised võisid ka olla asutajad, eriti, kui need teised on teise verbi abil seostatud hoopis muuga. Kui asutajate ring on entsüklopeedilise väärtusega, siis tuleb selgelt nimetada kõik asutajad.--91.129.106.99 19. detsember 2018, kell 01:28 (EET)

::::::: Nüüd hakkab siis keerutamine peale. Kui keegi eksib faktidega, ja talle tõestatakse, et ta eksis, siis oleks ilus seda tunnistada, mitte keerutama hakata. Selline keerutamine näitab, et inimene ei hooli tõest, vaid ärapanemisest. Jah, artikli sõnastust saab parandada (mis puudutab raadiojaama asutajat jms) ja selles suhtes on ettepanekud ja arutelu teretulnud. Kuna sina oled siin Vikipeedias enamasti ärapanemise sooviga, siis jäävad su asjalikud mõtted, nii palju või vähe kui neid on, muu ärapanemise varju. Sind on raske tõsiselt võtta. Lõppkokkuvõttes see töötab sinu kahjuks, sa ei saa normaalselt kaastööd teha. Võiksid sellest aru saada ja oma suhtumist muuta. Teiste vandaalitsemises või valetamises süüdistamine ei ole OK ja selle peale võid bloki saada. Aga lõpuks on see su oma valik. Kui soovid, jätka nii. Cumbril (arutelu) 19. detsember 2018, kell 02:03 (EET)

::::Keerutamine hakkas pihta juba selle koma punktiks parandamise peale ipaadresside blokeerimise õigustamiseks, ja ega sa siiani taha tunnistada, et eksisid. Sina mind ei tunne ega tea, mis eesmärgiga ma wikipediale kaastööd teen. Sinu väide, et teen seda ärapanemiseks, on isiklik rünnak ja laim. Ma ei saa kedagi sundida end tõsiselt võtma, ega mina ka siin teatud isikuid eriti tõsiselt võta. Kas teiste ärapanemises süüdistamine on OK?--91.129.106.99 19. detsember 2018, kell 02:16 (EET)

::::Kenasti koos põhjendusega tehtud paranduse (korduv) tagasipööramine ilma vähimagi selgituseta on selge vandaalitsemine. Endal ripub üleval üleskutse, et osalege keeletoimetamises, aga kui püüad toimetada, hakkab mingi partisani vägikaikavedu!--91.129.106.99 19. detsember 2018, kell 02:22 (EET)

Artikli all viidatud Eesti raadiojaamade loend väidab, et MTÜ Viru Raadio alustas esimeste Viru Raadio saadetega juba 02.01.1991, ehk siis enne taasiseseivumist, ja kui nad ei teinud augustiputši ajal pikemat pausi, olid nad olemas taasiseseisvumise esimestest sekunditest peale. MTÜ peaks olema erasektor, isegi kui mõned Virumaa omavalitsused selles osalised olid.
Võimalik, et Raadio Tartu oli esimene kommertsraadiojaam (äriühingule kuuludes)--91.129.106.99 19. detsember 2018, kell 16:06 (EET)
Interrinde raadiojaam Nadežda ka vaevalt et riiklik raadiojaam oli. Iseasi, kas ta lõpetas tegevuse enne või pärast taasiseseisvumist. --91.129.106.99 19. detsember 2018, kell 16:11 (EET)

Kas ikka oli esimene eraraadiojaam taasiseseisvumise järel?


Arutelu:Igor Girkin

Kuupäevad on tõlkimata. 193.40.10.181 29. aprill 2014, kell 21:01 (EEST)

Siinses artiklis väidetakse, et Girkin oli GRU ohvitser. Ka saksa vikis on sama väide. Kuid näiteks ukraina, vene ja inglise vikis on kirjas, et ta oli FSB ohvitser. – Hirvelaid (arutelu) 23. jaanuar 2023, kell 11:24 (EET)

Kirjutab blogis Who supports russian terrorist Igor Girkin? Molfar hacked Girkin's website and got all the data järgmist:
«This is how a military expert described Strelkov in a New York Times article published in July 2014.
He revealed that he had indeed served in the Russian F.S.B., the successor to the K.G.B., up until March 31, 2013, but that he had left the service. Western governments say that he is controlled by Russia’s military intelligence service, the G.R.U.» ☆☆☆ — Pietadè 25. jaanuar 2024, kell 19:44 (EET)


Kasutaja arutelu:Sossol

Tere tulemast Vikipeediasse, Sossol!
Pealkirja muutmise üle tuleks enne siin arutleda. Kui pealkirja muuta, siis kindlasti teisaldamise kaudu, et säiliks artikli ajalugu. Ivo (arutelu) 2. mai 2014, kell 14:15 (EEST)

"Eesti juudid" lehel on kõik alles - sellele lehele saab selliselt, et vajutad "Juudid Eestis" leheküljel ümbersuunamise lingile "(Ümber suunatud leheküljelt "Eesti Juudid")"
Mille jaoks on vaja nii lihtsa asja jaoks arutelu ?

Kõik PEAB olema alles selle sama lehe ajaloos.

Mille poolest on sinu arvamus ainuõige ja nt Andrese arvamus (kes pooldas nime "Eesti juudid") vale? Oled kindel, et see on nii mustvalge? Miks sa arvad, et arutelu tuleks kindlasti vältida? Ivo (arutelu) 2. mai 2014, kell 14:35 (EEST)

:Kõik ongi ju alles ning lehed on ju sisuliselt üks ja seesama? (keegi on ju varem juba suunamise lehe loonud) Kui on vaja nõuda lehekülje liigutamist, siis paluks viidet kohale kus on selle kohta eestikeelne juhend (ingliskeelsed terminid siin ei tööta). Arutelu ei pea loomulikult kindlasti vältima, aga selleks puudub igasugune vajadus. Eesti keele reeglid ei ole minu ainuõige arvamus vaid kultuuriline paratamatus!!?
sossol (arutelu) 2. mai 2014, kell 14:42 (EEST)
Üldiselt ei pea iga muudatuse üle eelnevalt nõu pidama. Oleks siiski soovitatav tutvuda artikli arutelulehega, et näha, kas on tarvis arutada. Praegusel juhul minu meelest on näha, et see vajadus on, sest pealkirja on juba kord muudetud. Andres (arutelu) 2. mai 2014, kell 15:39 (EEST)
Ivol on õigus, et pealkirja tohib muuta ainult teisaldamisnupu abil, sest artikli ajalugu peab säilima. See on Vikipeedia üldine reegel, isegi kui seda meie juhendites pole. Kui pole, siis tuleb panna.
Eesti keele reeglid küll neid pealkirju ette ei kirjuta. Siin tuleb lähtuda sisulistest ja stiililistest kaalutlustest. Andres (arutelu) 2. mai 2014, kell 15:45 (EEST)

Eesti riigi ja rahvuse õigekiri sätestab - "Kuuse puu" on puu, mis kuulub kuusele, mitte ei ole roheline kuusepuu. "Eesti juudid" on juudid, mis kuuluvad Eestile; sellist asja nagu Eestijuudid ei saa vastavalt loodusseadustele eksisteerida. Sossol (arutelu) 2. mai 2014, kell 16:07 (EEST)


Kasutaja arutelu:Velirand

Tere tulemast Vikipeediasse, Velirand! Andres (arutelu) 2. mai 2014, kell 19:09 (EEST)
Palun tee tänavate vanadelt nimedelt ümbersuunamised (või täpsustuslehed või täpsustusmärkused). Andres (arutelu) 10. august 2014, kell 00:34 (EEST)
Tere! Võiksid artiklite tegemisel lisada ka pildid, kui need on Commonsis olemas. Saksa riigitegelastest on päris palju pilte, sest Commonsisse on laetud terve ports Bundesarchivi fotosid. Vaata nt saksa vikipeediast iga kord.--Morel (arutelu) 17. august 2014, kell 13:08 (EEST)

Ma pole piltide teemasse eriti süvenenud. Pean juhendist lugema, mismoodi piltide vedamine Commonsist täpsemalt käib. Velirand (arutelu) 17. august 2014, kell 13:58 (EEST)

:Sa ei peagi neid kuhugi vedama. Kui pilt on Commonsis, siis piisab sellest, kui kirjutad artikli algusesse vastava koodi koos pildi nimega ((pisi|, kus pärast koolonit on faili nimi ja enne lõpetavaid sulge pildiallkiri). Võid ka lihtsalt kopeerida pildikoodi rea saksa vikipeedia artikli algusest, asendades Datei sõnaga Pilt ja miniatur sõnaga pisi. Vahel on neil seal veel ka hochkant vms, need võid ära kustutada. Vaata ka :Vikipeedia:Piltide kasutamine.--Morel (arutelu) 17. august 2014, kell 14:03 (EEST)

Kas sul oleks ehk mahti mõned artiklid läbi vaadata ja neile oma hinnang anda? Ivo (arutelu) 26. detsember 2014, kell 19:49 (EET)

Mida sa arvad sellest artiklist? Ivo (arutelu) 2. märts 2015, kell 21:39 (EET)

Sean Sind üles administraatorikandidaadiks. Teata lehel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus kandideerima. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 11:04 (EET)

Tänan usalduse ja tunnustuse eest. Aga ma vist ei ole nagu päris selline, milline administraator olema peaks. Velirand (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 11:08 (EET)

: Minu arust oled. Aga kui Sa ei soovi kandideerida, siis kirjuta tollele lehele, et Sa ei kandideeri. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 11:56 (EET)

:: Kirjutasin juba sellele lehele oma mittekandideerimisest. Velirand (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 13:20 (EET)
Ma arvan, et sa oleksid väärikas administraator. Seadsin su kandidatuuri uuesti üles. Palun teata lehel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus kandideerima.  --Mona 6. juuli 2015, kell 01:48 (EEST)
Oled nüüd administraator. Andres (arutelu) 16. juuli 2015, kell 02:16 (EEST)

Tere Velirand!
Vaadake palun üle ka artiklid Norra ja Mehhiko - ma vist ei saanud kõike eemaldatud...
Mariina alias Простота

Kui paned ainult inimese nime pildi alla, palun märgi see pisiparanduseks. Minu meelest on see tegelikult üldse selline muudatus, mida on mõtet teha ainult koos teiste parandustega. Kui pildil on üks inimene, on ju ilmne, et tegu on sama inimesega, kellest artikkel räägib. --Epp 14. aprill 2016, kell 16:17 (EEST)

Pildi allkirja lisamine ei ole ju põhimõtteliselt vale. Aga eks siis edaspidi märgin pisiparanduseks. Velirand (arutelu) 14. aprill 2016, kell 16:28 (EEST)

: Ei no vale ei ole muidugi, pidasin silmas mh seda, et koormab viimaseid muudatusi ja ei tundu otseselt tarvilik. --Epp 14. aprill 2016, kell 16:42 (EEST)

Minu meelest pildiallkirja puudmine riivab silma küll ja selle lisamine on tänuväärne ka siis, kui muid parandusi ei tehta. 90.190.59.22 14. aprill 2016, kell 16:49 (EEST)

: Jah, tänuväärne on igasugune kasulik kaastöö. Eks ma kannatan selle käes, et viimaste muudatuste sorteerimiseks pole eriti valikuid. --Epp 14. aprill 2016, kell 17:13 (EEST)
Kui juba pildiallkiri panna, siis võiks lisada pildi kohta ka taustainfot, kas või aastaarvu.
Mulle tundub küll, et kui pildi allkirjaks on sama isiku nimi mis pealkirjaks, oleks parem, kui allkirja poleks. Mul riivab silma pigem just selline allkiri. Andres (arutelu) 14. aprill 2016, kell 22:03 (EEST)

Minu meelest on vormistusega ette nähtud, et pildil on allkiri. Ilma allkirjata tundub asi poolik. Võib ka aastaarvu lisada, aga see ei tundu tingimata vajalik. Iseasi, et allkirja ei pruugi tarvis olla, kui pilt on teisiti raamistatud, näiteks infokastis.  90.190.59.11 14. aprill 2016, kell 22:41 (EEST)

:pildi allkirjale kuupäeva lisamine on mu meelest lausa kohustuslik, ehkki seda enamik ei viitsi teha. Alati seda pole ka leida pildi metaandmetest--Estopedist1 (arutelu) 15. aprill 2016, kell 18:11 (EEST)
Mis teha, arvamusi on risti vastupidiseid. Minu meelest aastaarvu lisamine on alati hea (aga siis peaks olema ka nimi), teiste andmete puhul tuleb iga kord eraldi otsustada. Andres (arutelu) 15. aprill 2016, kell 22:32 (EEST)

Hea päiv lugupeetud Velirand, ma vaevalt oskavad eesti, kuid sa teha, et: Te saate oma artikli kohta eesti muusik Nikolai Noskov? Kui sa seda artiklis, ma väga tänulik! Tänu! Анна Озерова (arutelu) 7. august 2016, kell 17:55 (EEST)

Tere, Velirand! Paistab, et sa hoiad filmiartiklitel silma peal. Mitmetel Nõukogude ajal Eestis toodetud filmidel on infokastis riigiks märgitud Eesti, kuigi Eesti riiki sel ajal ju ei olnud. Ei teagi, kuidas oleks õigem kirjutada. NSV Liit (Eesti), või kuidas? 2001:7D0:87FF:6480:1952:351B:3544:47CA 16. august 2016, kell 13:32 (EEST)

Pooldan varianti: Nõukogude Liit (Eesti) Velirand (arutelu) 16. august 2016, kell 13:43 (EEST)

: Lihtsalt teadmiseks, et Eesti riik oli sel ajal de jure päris kindlasti olemas. Iseasi, kas see peaks antud küsimuses infokasti sisu mõjutama.--2001:7D0:87C9:9580:B055:867B:BC4B:A2F0 16. august 2016, kell 15:56 (EEST)

:riigina märkimine Eesti võib tekitada segadust Eesti NSV aja filmi kohta. Võiks siis kirjutada riigiks Eesti NSV. Fraas Nõukogude Liit (Eesti) on ilmselt kohmakas--Estopedist1 (arutelu) 20. august 2016, kell 19:19 (EEST)

:: ENSV-d ei saa ju tegelikult riigiks nimetada. Variant Nõukogude Liit (Eesti) sobiks küll, kuna sel viisil kajastuvad nii de facto kui ka de jure. Velirand (arutelu) 20. august 2016, kell 19:46 (EEST)

Dear Mr Velirand,
Could you kindly help me check the Estonian Cyrillic transliteration and correct any errors?

Estonian Latin: Sest nõnda on Jumal maailma armastanud, et Ta Oma Ainusündinud Poja , on annud, et ükski, kes Temasse usub, ei saaks hukka, vaid et temal oleks igavene elu.

Estonian Cyrillic: Сэст нында он Йумал мааилма армастануд, эт Та Ома Аинусюндинуд Пойа , он аннуд, эт юкски, кэс Тэмассэ усуб, эи саакс хукка, ваид эт тэмал олэкс игавэнэ элу.
Your help would be fully appreciated, Thank you. --DaveZ123 (arutelu) 23. august 2016, kell 11:20 (EEST)

Estonian language does not use Cyrillic alphabet. Velirand (arutelu) 23. august 2016, kell 11:28 (EEST)

:But if it is ever written in Cyrillic, would that be an accurate transcription? (because on your userpage you are fluent in Russian so you are able to read Cyrillic text so that is why I wanted to ask for your opinion). --DaveZ123 (arutelu) 23. august 2016, kell 11:33 (EEST)

:: I am not fluent in Russian. In my userpage is written, that I have intermediate knowledge of Russian. One can, of course as joke transliterate Estonian into Cyrillic alphabet. But any form of Estonian literary language has never used Cyrillic alphabet. Velirand (arutelu) 23. august 2016, kell 12:55 (EEST)

::: Converting Latin script into Cyrillic script in general may be appropriate sometimes, e.g. for bibliography entries, person names or place names. 90.190.59.229 23. august 2016, kell 17:56 (EEST)

:::: Of course Estonian person names and place names can be converted into Russian Cyrillic script. But this is not called "Estonian Cyrillic". Velirand (arutelu) 24. august 2016, kell 09:31 (EEST)

:: It depends on which Cyrillization system you intend to use. For instance, this or this would give you a different result. 90.190.59.229 23. august 2016, kell 17:56 (EEST)

::: My transliteration was based on this page but I think the two links you gave above (this or this) would result in a more accurate result. --DaveZ123 (arutelu) 24. august 2016, kell 02:45 (EEST)

:::Using this conversion table, ja = я, ju = ю ,

:::Therefore the text would now be:

:::Сэст нында он Юмал мааилма армастануд, эт Та Ома Аинусюндинуд Поя, он аннуд, эт юкски, кэс Тэмассэ усуб, эи саакс хукка, ваид эт тэмал олэкс игавэнэ элу.

:::For your information, I have now added it onto this page. If you spot any mistakes or have a better transliteration, let me know on this talk page. --DaveZ123 (arutelu) 24. august 2016, kell 02:59 (EEST)

teretulemast vene maailma propagandalainele! suwa 24. august 2016, kell 14:33 (EEST)

: Mulle tundus ka see asi kahtlane. Velirand (arutelu) 24. august 2016, kell 14:34 (EEST)

Põhimõttelist sama jutt, mis sai ka Juhan121-le.
Siin on kirjas, et seda pilti saab kasutada ainult inglise vikis. Ei ole vaja teha mõttetuid liigutusi ja proovida seda eesti vikipeedia artiklisse panna. Kui artiklisse pilti panna, tuleks esmalt vaadata, kas seda on võimalik üldse kasutada. Mõne pildi puhul taipan ma ise juba kvaliteedi põhjal ära, et seda saab kasutada ainult inglise vikis.--Raamaturott (arutelu) 3. oktoober 2016, kell 18:03 (EEST)

Aga konkreetsemalt, kuidas aru saada sellest, et pilti saab kasutada ainult inglise vikis? Kas tuleks iga kord kontrollida pildi olemasolu commonsis? Velirand (arutelu) 4. oktoober 2016, kell 09:07 (EEST)

:Kindlaim viis on muidugi pilt commonsist võtta. Vahel on autor pildi artiklisse üles laadinud ja alles siis commonsisse torganud, nii et teoreetiliselt on pilt üldkasutavas formaadis seal olemas, aga teise nimega. Kui kahtled, siis on all nupuke "Näita eelvaadet" - Melilac (arutelu) 22. november 2016, kell 18:12 (EET)

::Tulen uuesti selle teema juurde tagasi. Võimalus on avada pilt inglise vikis: näide. Seal on litsentsi kohta kirjas.--Raamaturott (arutelu) 2. detsember 2016, kell 16:11 (EET)

Ühe kasutaja viimase kaastöö taas eemaldada ka ühe liigutusega ("tühista x muudatust").--Raamaturott (arutelu) 5. oktoober 2016, kell 13:39 (EEST)

Olen sellest muidugi väga hästi teadlik. Kuid vandaal oli seekord kasutanud ka vahepeal ühte teist IP-aadressi, mis selle võimatuks muutis. Velirand (arutelu) 5. oktoober 2016, kell 13:47 (EEST)

: Noo siis oleks võinud võtta viimase redaktsiooni enne teda ja siis salvestada.--Raamaturott (arutelu) 5. oktoober 2016, kell 13:50 (EEST)

See käib nii: 1) avad viimase rikkumata redaktsiooni (klõpsad ajaloos kuupäevalinki), 2) klõpsad "Muuda lähteteksti", 3) klõpsad "Avalda muudatused" ja voilà, ongi artikkel ühe muudatusega taastatud. :) Pikne 25. september 2018, kell 09:54 (EEST)

: Tänan info eest. Velirand (arutelu) 25. september 2018, kell 10:05 (EEST)

Minu meelest tuleks surnud inimeste tuntusest rääkida siiski olevikus. Aristoteles on tuntud oma filosoofiliste teoste poolest, Wajda on tuntud oma teatud filmide poolest. Surmaga ei lõppe tuntus.--Morel (arutelu) 10. oktoober 2016, kell 13:41 (EEST)

Jah, tegelikult küll. Ma ei olnud selles päris kindel, kuidas peaks õige ajavorm olema. Velirand (arutelu) 10. oktoober 2016, kell 14:07 (EEST)

Minu meelest ka see "poolest" on sageli ebasobiv. Kaaluge sõna "järgi" kasutamist. Andres (arutelu) 10. oktoober 2016, kell 16:06 (EEST)

: Tõenäoliselt saab enamasti üldse ilma nende sõnadeta läbi.   • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. oktoober 2016, kell 16:14 (EEST)

:: Jah. Aga mõnikord on emb-kumb sobiv ja hea. Andres (arutelu) 10. oktoober 2016, kell 16:31 (EEST)
IP tehtud muudatus, mille kohta sa küsid – pakuks, et tegu on VisualEditori kasutamisega. Algaja ei oska sellega linke muuta.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. jaanuar 2017, kell 16:12 (EET)

Hello! The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey. We want to know how well we are supporting your work on and off wiki, and how we can change or improve things in the future. This survey is primarily meant to get feedback on the Wikimedia Foundation's current work, not long-term strategy. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation. You have been randomly selected to take this survey as we would like to hear from your Wikimedia community. To say thank you for your time, we are giving away 20 Wikimedia T-shirts to randomly selected people who take the survey. Legal stuff: No purchase necessary.  Must be the age of majority to participate. Sponsored by the Wikimedia Foundation located at 149 New Montgomery, San Francisco, CA, USA, 94105. Ends January 31, 2017. Void where prohibited. Click here for contest rules. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.
Take the survey now!
You can find more information about this project. This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement. Please visit our frequently asked questions page to find more information about this survey. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email to surveys@wikimedia.org.
Thank you!
--EGalvez (WMF)  (talk) 13. jaanuar 2017, kell 23:45 (EET)

Hello! The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey. We want to know how well we are supporting your work on and off wiki, and how we can change or improve things in the future. This survey is primarily meant to get feedback on the Wikimedia Foundation's current work, not long-term strategy. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation. You have been randomly selected to take this survey as we would like to hear from your Wikimedia community. To say thank you for your time, we are giving away 20 Wikimedia T-shirts to randomly selected people who take the survey.Legal stuff: No purchase necessary.  Must be the age of majority to participate. Sponsored by the Wikimedia Foundation located at 149 New Montgomery, San Francisco, CA, USA, 94105. Ends January 31, 2017. Void where prohibited. Click here for contest rules. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.
Take the survey now!
You can find more information about this project. This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement. Please visit our frequently asked questions page to find more information about this survey. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email to surveys@wikimedia.org.
Thank you!
--EGalvez (WMF)  (talk) 13. jaanuar 2017, kell 23:50 (EET)

Share your experience and feedback as a Wikimedian in this global survey (revised heading)

--Kulttuurinavigaattori (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 08:03 (EET)

Suur tänu! Velirand (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 13:02 (EET)

(Sorry to write in English)
Hello! This is a final reminder that the Wikimedia Foundation survey will close on 28 February, 2017 (23:59 UTC).   The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.  Take the survey now.
If you already took the survey - thank you! We won't bother you again.
About this survey: You can find more information about this project here or you can read the frequently asked questions.  This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email through EmailUser function to  User:EGalvez (WMF).  About the Wikimedia Foundation: The Wikimedia Foundation supports you by working on the software and technology to keep the sites fast, secure, and accessible, as well as supports Wikimedia programs and initiatives to expand access and support free knowledge globally.  Thank you! --EGalvez (WMF)  (talk) 23. veebruar 2017, kell 10:04 (EET)

Your feedback matters: Final reminder to take the global Wikimedia survey

Viidete vormistamine su tugevaim külg vist pole? Õppimisvõime ilmselt ka mitte.--62.65.236.142 9. aprill 2017, kell 13:44 (EEST)

Kui Sa tahad mulle midagi halvasti ütelda, siis palun tee seda oma kasutajanime alt ja ära tule niimoodi anonüümselt esinema. Velirand (arutelu) 9. aprill 2017, kell 13:47 (EEST)

Kas saaksid minu arutelulehele kopeerida kustutatud artikli Minu Eesti sisu. Kui kustutatud artiklis midagi asjalikku pole, siis vaid ütle seda siinses arutelus--Estopedist1 (arutelu) 23. juuni 2017, kell 10:28 (EEST)

Artiklil mingit mõistlikku sisu polnud. Oli ainult: Yuiiiiii Velirand (arutelu) 23. juuni 2017, kell 10:32 (EEST)

Kas saaksid minu arutelulehele kopeerida kustutatud artikli Eesti – Ameerika Ühendriikide suhted sisu.--Estopedist1 (arutelu) 1. juuli 2017, kell 11:41 (EEST)

Kedagi pean tülitama kahjuks. Kas saaksid minu arutelulehele kopeerida kustutatud artikli Kasutaja:Estopedist1/Bridgeõpiku sõnastik: eesti-inglise sisu, et saaksin selle koos orbaruteluga viia Vikipeedia keskkonnast välja?--Estopedist1 (arutelu) 1. juuli 2017, kell 23:28 (EEST)

Minu arvates võiks eesnimede kohta käivates artiklites nime kandja taha sulgudes ehk ka sünni- ja surmaaasta lisada, oleks informatiivsem. --Vihelik (arutelu) 8. september 2017, kell 20:22 (EEST)

Seda juhul, kui isiku eriala vmt on nime järel täpsustatud (nagu nt artiklis Leili).--Vihelik (arutelu) 8. september 2017, kell 20:25 (EEST)

: Juhul, kui ta on surnud. Andres (arutelu) 8. september 2017, kell 20:43 (EEST)

:: Kui ta sündinud on, siis sünniaasta võiks ikka olla, nii nagu biograafiateski. --Vihelik (arutelu) 8. september 2017, kell 20:47 (EEST)

:: Me ei jõua jälgida, et surmaaasta saaks paika, kui ta sureb. Andres (arutelu) 8. september 2017, kell 22:19 (EEST)

:: Miks me siis biograafiate loendis paneme? Lihtsalt selguse huvides küsin. --Vihelik (arutelu) 8. september 2017, kell 22:25 (EEST)

::: See üks koht on alati meeles. Andres (arutelu) 8. september 2017, kell 22:46 (EEST)

:::: Minu meelest see ei ole oluline. Velirand (arutelu) 8. september 2017, kell 22:47 (EEST)

::::: Minu meelest on väga oluline, et surnu ei oleks kuskil märgitud elavaks. Andres (arutelu) 8. september 2017, kell 22:49 (EEST)

:::::: Ma pidasin silmas seda, et eesnimede artiklites ei ole vaja eluaastaid lisada. Velirand (arutelu) 8. september 2017, kell 22:50 (EEST)

:::::: Olen lihtsalt ära harjunud inglise vikis sellega. Mulle endale meeldib näiteks selle tõttu, et põguski pilk annab vahel selgust, millal mingi nimi moes oli. Näiteks Leilid praeguses loendis on peaaegu kõik eelmise sajandi kahe aastakümne sees sündinud. Aga olgu siis pealegi, ega see nüüd nii tähtis ka pole. Igatahes jõudu nimedega edasi tegelemiseks :) --Vihelik (arutelu) 8. september 2017, kell 23:56 (EEST)

::::::: Niisuguseid asju saab ka otseselt märkida, allikaidki peaks olema. Andres (arutelu) 8. september 2017, kell 23:59 (EEST)

:::::::: Põhimõtteliselt muidugi võiks ju nimeartiklites eluaastad olla, kuid mul endal ei ole plaanis hakata nendega tegelema. Velirand (arutelu) 9. september 2017, kell 00:03 (EEST)
----
Palun märgi kategooriate muutmised pisiparandusteks. Andres (arutelu) 16. detsember 2017, kell 17:22 (EET)
----
Selle asemel, et lisada pilt lühikeses artiklis infokasti järele, võiks olla näiteks nii: Eri:Erin/4862377. Nii on artikkel kompaktsem. 2001:7D0:88DD:F880:6D05:EC86:24C0:B53A 26. detsember 2017, kell 09:20 (EET)

Mõlemat moodi on õige. Maitse asi. Velirand (arutelu) 26. detsember 2017, kell 10:01 (EET)

: Jah, vale ei ole. Aga kompaktsem on ehk siiski parem kui paremat serva pidi välja venitatud artikkel. 2001:7D0:88DD:F880:6D05:EC86:24C0:B53A 26. detsember 2017, kell 10:09 (EET)

Kui Sa sõimuartikleid kustutad, siis palun tee sisu ka tühjaks. Andres (arutelu) 13. märts 2018, kell 10:12 (EET)

Lisaks jäta palun kustutamislogisse IP-aadress alles (asenda küll roppused tärnikestega). Ja kaalu ka sõimuartikli kirjutaja blokeerimist.--Juhan121 (arutelu) 13. märts 2018, kell 10:30 (EET)
Eks tuleviku huvides võib ju siin arutelus jaurata küll, aga arvatavasti selle arutelu ajendiks olnud artiklite sisu on hetkeseisuga logidest endiselt nähtav. Kas keegi kavatseb selle suhtes midagi ette võtta?--82.131.40.163 13. märts 2018, kell 12:04 (EET)
Eelistuste kaardil "Tööriistad" saab teha valiku "Eemalda automaatne kustutamise põhjus...". Siis on kindlam, et resümeesse ei jää sobimatuid asju. Pikne 10. oktoober 2018, kell 16:44 (EEST)

Soovitan ikka seda sätet kasutada. Pikne 23. august 2019, kell 13:45 (EEST)

Kas sa oled nüüd võtnud liini, et kõik minu muudatused tuleb põhimõtteliselt reverteerida ? Ja üldse, kuidas sa sinna artiklisse sattusid? Pead sa sellist käitumist kollegiaalseks?Miacek (arutelu) 21. mai 2018, kell 15:41 (EEST)

Kui ei oleks mina seda muudatust tagasi pööranud, siis oleks seda teinud keegi teine. Velirand (arutelu) 21. mai 2018, kell 15:45 (EEST)

:Üllatav argument! Stalkimine ja kommenteerimata revertimine diskussioonis kuidagi osalemata on OK, kui Taavi oleks niikuinii tagasi pööranud? Administraatori puhul on selline mõttekäik pehmelt öeldes kummastav.Miacek (arutelu) 21. mai 2018, kell 16:38 (EEST)

:: Ma ei saa aru, mis "stalkimisest" Te räägite. Loomulikult jälgin ma pidevalt viimaseid muudatusi. Velirand (arutelu) 22. mai 2018, kell 09:12 (EEST)

Palun kustutage https://et.wikipedia.org/wiki/Ilmatsalu_P%C3%B5hikooli_9._klass ajalugu ära, kui on võimalik. Aitäh!

Good night,
I created the English article for Viktor Meister so that in this way we can add to the list of Deaths in 2018 in English, page that annually visit almost a million people, or more, according to wikipedia data. But this I will not be able to do if I do not find the news that allows to prove that he has died, because it is a requirement to be on this list. Have you identified the possible source online?
Thank you very much. (Talk Contribs)</sup> 21:37, 10 August 2018 (UTC)

In Postimees death anoucements are unfortunately only in printed form. Velirand (arutelu) 11. august 2018, kell 00:44 (EEST)

(Sorry, this is in English as I, unfortunately, don't speak Estonian).
Hi, could you explain why you reverted my edit at Anton Weiss-Wendt? This link is basically an attack piece and is unneeded: "Murder without hate. Estonians and the Holocaust ". The other link was dead.
Here's a suitable link to a review of Weiss-Wendt's work, if needed instead: Rutherford on Weiss-Wendt, 'Murder without Hatred: Estonians and the Holocaust'. --K.e.coffman (arutelu) 26. august 2018, kell 09:27 (EEST)

Why did you remove these links if you even do not understand Estoninan? These links are necessary. Velirand (arutelu) 26. august 2018, kell 10:17 (EEST)

:I can click on the links and read them using Google translate. The first link was an attack piece and the second one was dead. --K.e.coffman (arutelu) 26. august 2018, kell 10:18 (EEST)

:: Now both links are available. And according to my opinion this article can not be regarded as "attack piece". Velirand (arutelu) 26. august 2018, kell 10:24 (EEST)

::: Agree, the article is crtitical towards the Weiss-Wendt's work but definitely not an attack piece. Added the second review link to the article. Cumbril (arutelu) 26. august 2018, kell 10:44 (EEST)

::::Ah, I meant this one, from Eesti Ekspress, :

:::::Tegemist ei ole siiski pelgalt ajaloouurimusega, vaid tarbetut vaenu õhutava propagandaraamatuga.

:::::this is not merely an historical inquiry, but an unnecessary propaganda inventory of incitement to hatred.

::::This is not an attack piece? Compare with the review by Rutherford that I also linked. --K.e.coffman (arutelu) 26. august 2018, kell 10:48 (EEST)

::::: Yes, the Eesti Ekspress article could be called an attack piece. Cumbril (arutelu) 26. august 2018, kell 10:51 (EEST)

::::: Not sure it should be removed from the article though. Even as an attack piece it reflects the opinion of a known journalist, published in a major Estonian newspaper. Cumbril (arutelu) 26. august 2018, kell 11:18 (EEST)

:::::: Could you remove it please? An attack piece listed as an external link is gratuitous and of dubious value. --K.e.coffman (arutelu) 26. august 2018, kell 11:30 (EEST)
*Okay, I removed the attacke piece here: . Please let me know of any concerns. K.e.coffman (arutelu) 28. august 2018, kell 08:26 (EEST)

This is labelling. This article can not be called "attack piece". Velirand (arutelu) 28. august 2018, kell 09:08 (EEST)

:Please see:

:::::::: Yes, the Eesti Ekspress article could be called an attack piece. Cumbril (arutelu) 26. august 2018, kell 10:51 (EEST)

:Feedback? K.e.coffman (arutelu) 28. august 2018, kell 09:12 (EEST)

:: It's personal opinion of one user. I have read this book. Article is written correctly, but emotionally (although some sentences are strange). Facts and citations are true. Some passages in this book are such which are not suitable for academic history writing. For example A. W.-W. argues, that Estonians lack humanity. May be best solution is to make voting should this external link be removed or not. Velirand (arutelu) 28. august 2018, kell 09:22 (EEST)
äkki sa suudad kuskilt leida üles Aston Bay nime koosa keeles, sest paistab, et seal piirkonnas on too räägituim keel.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. jaanuar 2019, kell 01:12 (EET)

Teistes vikipeediates ei ole. Tõenäoliselt eraldi koosakeelset nime ei ole. Velirand (arutelu) 5. jaanuar 2019, kell 10:03 (EET)

Miks pandi sellele lehele kaitse peale. Ma ei ole muutnud seda. Randoskar (arutelu) 7. jaanuar 2019, kell 18:36 (EET)
Austatud Velirand!
Selle asemel, et riputada artiklite päistesse hädaldavaid loosungeid, et pole vormistatud nii nagu vaja ja kutsuda kedagi appi, tehke see vormistamise töö ära nagu õigeks peate. Olete ju moderaator. Valitseb tööjaotus. Ühed kirjutavad sisukaid artikleid, teised oskavad hästi vormistada. Action, lugupeetav moderaator. Laiskus ei vii kuskile. Võtke eeskuju mitmetest oma kolleegidest moderaatoritest, kes teevad ära ja ei hädalda.

Lugupeetud kasutaja AK720! Ma ei ole mingeid "hädaldavaid" loosungeid kuhugi üles riputanud. Niimoodi ei saa vikindamismalli lisamist nimetada. Ma olen tööpäeviti üldiselt väga hõivatud ja mul jääb vikipeedia jaoks vähe aega. Nädalavahetustel on mul rohkem aega, küll võtan siis ka kõnealused artiklid ette. Velirand (arutelu) 6. märts 2019, kell 09:22 (EET)

Miks tühistasite? Ma kirjutasin põhjalikuma teksti ja vana tekst on ka Wordpadi juba kopeeritud, kohe tuleb.
MoroccoCentral (arutelu) 4. aprill 2019, kell 09:24 (EEST)

Ma ei teadnud, milles probleem on. Vaatasin, et keegi kustutas artikli sisu ära ja taastasin selle. Velirand (arutelu) 4. aprill 2019, kell 10:09 (EEST)
----
Kui tahta, et pilt on enamvähem sama lai kui infokast, siis võiks pildi panna infokasti sisse. Linnamallis on nüüd selleks parameeter "pilt" (vt Monaco-Ville). Muud pildid väljaspool infokaste kuvatakse parameetriga "pisi" kasutaja sätetes määratud laiusega ja nende laius on siis kõigis artiklites ühtlane. Sellepärast fikseeritud laiust "pisi" kõrvale reeglina kirjutama ei peaks. Peale selle võib infokasti laius hiljem vabalt muutuda, nii et selle järgi igas artiklis eraldi pildi laiust sättida pole eriti mõtet. Kui lühikeses artiklis on pilt väljaspool infokasti, siis veel parem oleks panna pilt kompaktselt infokasti kõrvale (vt Asuküla). Pikne 25. mai 2019, kell 21:43 (EEST)
----
Linnamallis näeb salvestamata eelvaates ka, kas Vikiandmetes on elanike arv või mitte. Ja peidetud kategooria Rahvaarv mallis ja ka Wikidatas on ka vihjeks. Pikne 20. juuli 2019, kell 17:30 (EEST)

Tänan info eest. Velirand (arutelu) 20. juuli 2019, kell 18:51 (EEST)
----
Palun lisa kustutamishääletustel oma hääle järele vähemalt mingigi põhjendus. Praegusel hetkel jäävad hääled arusaamatuks. Pelmeen10 (arutelu) 3. oktoober 2019, kell 22:14 (EEST)

Mis seal arusaamatuks jääb? Selgelt on näha, kas ma olen poolt, vastu või erapooletu. Ma ei pea oma otsust iga kord paljusõnaliselt põhjendama. Velirand (arutelu) 4. oktoober 2019, kell 09:18 (EEST)

Miks lisad elanike arvud arutelusse? Mida seal arutada on? Vanad elanike arvud on enamasti olemas Vikiandmetes, lisaks artikli ajaloos ja kui on mure, et ehk keegi ei leia neid ei siit, ega sealt, siis võib need artikli teksti lisada. Aruteluleht on ette nähtud aruteluks ja see tekitab pettumust, kui näed, et justkui arutelulehel oleks midagi, aga tegelikult on seal mingid vanad andmed. --Metsavend 13. oktoober 2019, kell 11:26 (EEST)

Varem oli niimoodi kombeks. Ma lihtsalt jätkasin olemasolevat tava. Kui niimoodi teha on vale, siis ma enam neid arve artikli arutelusse kirja ei pane. Velirand (arutelu) 13. oktoober 2019, kell 11:57 (EEST)

: Seda hakkas vist Andres tegema, sest kartis, et andmed lähevad kaotsi. Siis veel Vikiandmeid ei olnud. Nüüd ma ei näe mingit vajadust selleks. Seda enam, et minu lisatud elanike arvud on enamasti sajani ümmardatud, vikiandmetes on täpne arv. --Metsavend 13. oktoober 2019, kell 13:14 (EEST)
----
Alaosapealkiri "Galerii", "Pilte" vmt pole üldiselt vajalik, nt artiklis Wieleń. See tekitab artiklite ülesehituse suhtes asjatuid küsimusi (kas artiklites tulebki kõik pildid sellesisulisse alaossa koondada? kas artiklis ei tohi olla mitut galeriid või kui tohib, siis kuidas pealkirjastada?). Meil pole ka vormistusreeglites eraldi sellist artikli osa ette nähtud. Pikne 16. november 2019, kell 11:29 (EET)

Midagi otseselt ebaõiget selles ju ka ei ole. Velirand (arutelu) 16. november 2019, kell 11:32 (EET)

: Vale võib-olla pole ja lühikeses artiklis, kus muid alaosi pole, häirib see esialgu võib-olla vähem. Aga eelmainitud põhjusel on see minu meelest ikkagi halb praktika ja sellest võiks hoiduda. Pikne 16. november 2019, kell 11:37 (EET)

:: Ega mina seda välja mõelnud ei ole, ma olen varasemast praktikast eeskuju võtnud. Mina ei näe alapealkirjas "Galerii" midagi halba. Lühikeste artiklite puhul see küll ebasobivalt ja häirivalt ei mõju. Velirand (arutelu) 16. november 2019, kell 11:40 (EET)

::: Neid küsitava väärtusega või ka vigaseid ja levinud asju, millest eeskuju ei tarvitse võtta, on meil veel. Ma kirjutasin praegu sinule, sest paistab, et sinu tehtud linnaartiklitest tuleb neid pealkirju parasjagu kõige enam juurde. Siis võtavad teised jälle omakorda neist artiklitest eeskuju, igasuguse pikkuse ja ülesehitusega artiklites, teadmata tegelikult, mis tagamõttega on pealkiri lisatud. Samuti, kui lühikest artiklit täiendatakse, siis võidakse pealkiri igaks juhuks alles jätta, püüdes seejuures pealkirja olemasolust järeldada midagi artikli ülesehituse printsiipide kohta. Kuigi selleks viimaseks pole erilist põhjust. Ma näen võimalust sellest segase võitu olukorrast hoiduda, kui pealkiri lihtsalt kohe ära jätta, ilma seejuures praktiliselt mingit lõivu maksmata. Pikne 16. november 2019, kell 12:24 (EET)

:::: Minu meelest on lühikese artikli puhul parem, kui tekstile ei järgne kohe pildid, vaid vahel on ka pealkiri. Niimoodi on ülevaatlikum ja struktureeritum. Ma ei usu eriti, et keegi minu kirjutatud artiklite ülesehitusest nii väga eeskuju võtab. Igaüks teeb ikka enam-vähem nii, nagu ta õigeks peab. Velirand (arutelu) 16. november 2019, kell 12:31 (EET)

::: Ma ei saa aru. Kuidas on artikkel vähem ülevaatlik või vähem struktureeritud, kui pealkirja vahel ei ole? Et artikkel jaguneb teksti- ja galeriiosaks, on peale vaadates niigi väga selge. Samuti, kas artikkel pole piisavalt struktureeritud ka siis, kui pildid on artiklites teksti kõrval ilma eraldi pealkirjata ja ilma sisukorras kajastumata?

::: Miks siis ei peaks eeskuju võetama, kui ütled isegi, et hakkasid seda pealkirja lisama eelkõige mõne varasema artikli eeskujul.

::: Märgin igaks juhuks ära, et kogu artikli struktuuri muutmata saab lisada galerii kohale vajadusel (näiteks temaatilise galerii korral) väikese pealkirja nii: <gallery caption="Pealkirja tekst">. Pikne 16. november 2019, kell 12:58 (EET)

Kas see peabki niimoodi nähtavaks jääma?--193.40.12.10 5. märts 2020, kell 13:10 (EET)

Ei pea. Püüdsin seda nähtamatuks muuta, kuid see ei õnnestunud. Velirand (arutelu) 5. märts 2020, kell 13:21 (EET)

: Nüüd peaks korras olema. Ja kui Te tahate midagi minu arutelusse kirjutada, siis palun tehke seda on asutajanime alt, mitte aga kasutades Tartu Ülikooli üldist IP-aadressi. Velirand (arutelu) 5. märts 2020, kell 13:40 (EET)
----
Ehk ei oleks sobilik jätta kustutamislogisse "Katsetus/vandalism: sisu oli: ..." roppusi? Pelmeen10 (arutelu) 19. märts 2020, kell 21:47 (EET)

Võib-olla küll. Mul on sellest vandalismist tõsiselt kõrini saanud. Kui konkreetseid isikuid ei sõimata, siis ma tihti ei süvene eriti. Viimasel ajal on väga tüütu olnud see sodimine. "Koolivaheaja" tõttu on lastel palju vaba aega ja siis "tegutsetakse" vikipeedias. Velirand (arutelu) 19. märts 2020, kell 21:54 (EET)

Leedu peaminister ei ole veel Ingrida Šimonytė. 24. novembril kinnitas Seimas presidendi dekreedi tema kinnitamiseks peaministri kandidaadiks. Tal on aega 15 päeva valitsuse programmi ja koosseisu esitamiseks parlamendile. Kui see kinnitatakse, saab temast peaminister. Seni täidab kohusedi Saulius Skvernelis ja tema valitsus. Eestikeelses Vikipeedias on Skvernelise ametisse astumise aega 13. detsember 2016, millal programm ja ministrid kinnitati ning mitte kuupäev , kui sai volitused valitsuse moodustamiseks.

Siin on kirjutatud, et president kirjutas kolmapäeval (25. novembril) alla Šimonytė peaministri ametikohale määramise dekreedile. Dekreet jõustub 25. novembril 2020 (https://ru.delfi.lt/news/politics/prezident-litvy-naznachil-shimonite-premer-ministrom.d?id=85825387). Velirand (arutelu) 25. november 2020, kell 12:54 (EET)
See ei ole täpne. Seimas kinnitas ta ametlikuks kandidaadiks. Siin on otsuse ainus punkt: 1 straipsnis.
Pritarti Respublikos Prezidento teikiamai Ingridos Šimonytės kandidatūrai į Lietuvos Respublikos Ministro Pirmininko pareigas.
Peaministriks on tal kõige varem võimalik saada 10. detsembril. Juhin veelkord tähelepanu, et ka Skvernelis loetakse peaministriks alates 13. detsembrist 2016, mil kinnitati programm ja valitsuse koosseis.

Vikipeedia administraatorina saate kindlasti muuta vigu artiklite pealkirjades. Näiteks Grunwaldi lahingu pealkiri ekslikult "Grünwaldi lahing". Samuti on artikli tekstis kohati kasutatud nimekuju Grünwald, mida küll kasutavad ungarlased. Saksa keeles on lahingu nimi Tannenbergi lahing. Seal asuv küla on saksa keeles Grünfelde, kuid saksa keeles ei ole selles kontekstis kohanime Grünwald ka Tannenbergi sünonüümina kasutatakse ka saksa keeles nime Grunwald. Ka ENE mõlemas väljaandes on Grunwald, kusjuures varasemas mainitakse, et eesti keeles oli varem kasutusel kuju Grünwald. Oleks kena, kui saaksite need parandused teha.

See on keeruline küsimus. Eesti keeles on ikka kasutatud lahingu nimetust Grünwaldi lahing, kuigi asula poolekeelne nimi on Grunwald. Velirand (arutelu) 25. november 2020, kell 16:32 (EET)

Ehk tegeleksid blokeerimise ja redaktsioonide kustutamisega?— Pietadè Kaastöö 30. jaanuar 2021, kell 18:36 (EET)

Tänan tähelepanu juhtimast. Aga ma ei ole ju pidevalt Internetis. Velirand (arutelu) 1. veebruar 2021, kell 19:54 (EET)

: Keegi meist ei ole ;-).— Pietadè Kaastöö 1. veebruar 2021, kell 21:09 (EET)

Hello Velirand, You have helped me with other articles.  When you have time, could you take a look at: en: Stefania Turkewich?  She is listed in your Heliloojate loend as Stefanija Turkevõtš-Lukijanovõtš.  I have asked other editors in your Wikipedia if they might take a look, but have received no response.  If the article interests you, could you do a version of it for the Estonian Wikipedia for the CEE Spring 2021 project? Nicola Mitchell (arutelu) 8. aprill 2021, kell 22:39 (EEST)

Hello! I'm writing you because I couldn't find the administrator's noticeboard of this project. Could you (I mean you and the others) please review this category and remove the pending deletion nominations? For instance, this page is a cross-wiki spam, and we would be thankful if you can delete it. Thanks in advance! Regards, Bencemac (arutelu) 20. mai 2021, kell 09:44 (EEST)

Hi! Can you please react to the vandalism issue in page Alar Karis by user CrackheadTroll? Thanks.--Renvoy (arutelu) 8. september 2021, kell 11:51 (EEST)

Tere. Miks lükatakse minu toimetused samanimelises artiklis tagasi? --92.101.222.0 26. september 2021, kell 16:15 (EEST)

Tere. Viidata ikka võiks. Velirand (arutelu) 26. september 2021, kell 16:26 (EEST)

Hello! Please react to vandalism, done by anonymous user in article Alar Karis and others. Thanks.--Renvoy (arutelu) 19. oktoober 2021, kell 11:04 (EEST)

(Sorry in Engilsh) could you please block special:contribs/193.65.89.252? Thanks. Stang (arutelu) 22. november 2021, kell 11:17 (EET)

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Hi Velirand, sorry for writing in English. The IP Eri:Kaastöö/193.40.180.178 keeps vandalizing articles and should be blocked. Couldn't find a report page immediately hope this message is fine. Johannnes89 (arutelu) 11. veebruar 2022, kell 11:01 (EET)

Nüüdsest on õige "Luhansk". Kolm päeva tagasi oli jah, soovitus vastupidine, kuid Emakeele Seltsi keeletoimkond otsustas teha ukraina-eesti tähetabelis paranduse, mis järgib Ukraina ametlikku latinisatsiooni ja mis on ka rahvusvaheliselt üha enam levinud. Allikas: https://keeleabi.eki.ee/?leht=8&id=470
--Pudrunui (arutelu) 25. veebruar 2022, kell 20:36 (EET)

Ootaks natukene, kuni parandused on KNAB-i andmebaasis tehtud. Velirand (arutelu) 25. veebruar 2022, kell 20:37 (EET)

: Kiiret ei ole küll parandamisega. Samas, otsus transkriptsiooni muuta on tehtud ja avaldatud ning kui Vikipeedias on selle järgi juba mõni parandus tehtud, siis tagasi pole arvatavasti mõtet parandada. KNAB-is järgitakse ukraina-eesti transkriptsiooni ja on üsna selge, et seal pole lihtsalt jõutud uuendusi teha. Pikne 27. veebruar 2022, kell 16:22 (EET)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:12 (EEST)

Kui juba teed muudatusi LAV-i artiklites, siis sellist asja nagu "2011. aasta rahvaloenduse andmetel" ma näha ei taha. Võta link ära või teisel juhul kirjuta "2011. aasta rahvaloenduse ...". --Raamaturott (arutelu) 10. september 2022, kell 13:37 (EEST)

Väga viisakas ja sõbralik pöördumine kolleegi poole. Velirand (arutelu) 10. september 2022, kell 14:56 (EEST)

: Palun väga vabandust, aga kaasadministraatoritele on mul alati lihtsalt suuremad ootused.--Raamaturott (arutelu) 10. september 2022, kell 20:32 (EEST)

: Noh, minu suhtes ei peaks küll mingeid suuremaid ootusi olema. Velirand (arutelu) 10. september 2022, kell 22:34 (EEST)

: See selleks, aga ma soovitan ka "2011. aasta Lõuna-Aafrika Vabariigi rahvaloendus". Minu meelest on sellised artiklid vajalikud juba selleks, et asi oleks selge. Tõsi küll, selliseid artikleid seni pole. --Andres (arutelu) 10. september 2022, kell 17:57 (EEST)

Aitähh!! Boreaallane (arutelu) 27. november 2022, kell 18:50 (EET)

Palun-palun. Velirand (arutelu) 28. november 2022, kell 09:28 (EET)

: Minu meelest nime kordamisel pole infokastis (ega ka artikli avalauses) kuigivõrd mõtet. Võõrkeelsena esitatud nimi on neis artiklites lõppude lõpuks sama nimi, mis on rida kõrgemal suuremas kirjas. Pikne 28. november 2022, kell 18:40 (EET)

:: Minu meelest on see iseenesestmõistetav, et asulate artiklite puhul kirjutatakse nimi ka infokasti. Velirand (arutelu) 29. november 2022, kell 09:13 (EET)

::: No nimi suures kirjas pealkirjana on infokasti päises niikuinii. Omakeelsed nimed või originaalkeeles nimed iseenesest võib ka igasugustesse infokastidesse lisada, aga seda on enamasti tehtud siis, kui tegu on mingi teise nimekujuga, mis ei lange artikli pealkirjaga kokku. Näiteks artiklis Candiac on sama nimekuju infokasti päises kolm korda, justkui lihtsalt seetõttu, et infokastis on juhtumisi vastavad lahtrid olemas. Neid lahtreid ei pea tingimata täitma. Minu jaoks vähemasti pole aimatav, mille poolest võiks selline nimekujude kordamine olla iseenesestmõistetav. Teistes keeltes Vikipeediates ringi vaadates mulle ka sellist asja silma ei hakka.

::: Kui infokasti parasjagu pole või siis lisaks infokasti infole võiks võõrkeelsed nimed samamoodi esile tõsta avalauses ning seda igasuguste nimede puhul, mitte ainult asulanimede puhul. Enamvähem samahästi sellise nimekujude kordamisega võiks minu meelest kirjutada isikuartikli avalauseks "Sauli Niinistö (soome keeles Sauli Niinistö) on ...". Pikne 29. november 2022, kell 19:31 (EET)

:::: Ma küsin siis nii: kas Niinistö näitel ja neil kordustel infokastis on mingi põhimõtteline erinevus? Milles see seisneb? Või kas kirjutaksid ka Niinisto artikli avalause pigem seadasi? Pikne 11. detsember 2022, kell 17:42 (EET)

::::: Infokasti korrektne täitmine ei saa olla ebaõige. Ei ole põhjust vaielda. Niinistö näide ei ole antud juhtumi suhtes relevantne. Velirand (arutelu) 12. detsember 2022, kell 10:06 (EET)

:::: Nimi korratuna iseenesest ei ole ebaõige küll. See näib lihtsalt asjatu mürana. Ma ju selgitasin, mil moel on Niinistö näide sarnane. Selle näite puhul samuti poleks iseenesest vale öelda, et soome keeles kasutatakse isiku kohta sama nimekuju ja samamoodi tekiks küsimus, miks ikkagi nime korrata. Mulle paistab, et üldarusaadavat põhjust nime selliseks kordamiseks pole ja ma kavatsen korduse infokastist eemaldada, kui edaspidi muid parandusi tehes mõnes artiklis sellise asja otsa satun. Pikne 14. detsember 2022, kell 21:36 (EET)

Hi, can you block 213.168.18.163, as they are putting in nonsense/gibberish into pages after a recent block expired. Tropicalkitty (arutelu) 14. detsember 2022, kell 10:10 (EET)
----
Hei! Kas saaksid korrektselt teisaldada KK Pärnu -> BC Pärnu? Aitäh. Pelmeen10 (arutelu) 9. jaanuar 2023, kell 14:52 (EET)

Teisaldasin. Kas nüüd on korrektne? Velirand (arutelu) 9. jaanuar 2023, kell 14:58 (EET)

:Jah, aitäh!. Pelmeen10 (arutelu) 9. jaanuar 2023, kell 14:58 (EET)

Selle asemel, et linnade elanike arvu ükshaaval uuendada, võiks elanike arvu linnade infokastist üldse eemalda, sest sageli tuleb elanike arv nii Wikidata kaudu (kõigi linnade puhul nii ei pruugi olla).
Samuti, miks sai ei kasutada "Näita eelvaadet". Lisaks on artikli muutmiskasti üleval paremal nurgas olemas "Eelvaade". Raamaturott (arutelu) 30. jaanuar 2023, kell 19:52 (EET)

Kahjuks Wikidatat ei uuendata küllalt operatiivselt. Ja mis puutub eelvaatesse, siis seda kasutan ma küll. Velirand (arutelu) 30. jaanuar 2023, kell 19:55 (EET)

: Poola linnade puhul kuvab Wikidata 2021. aasta andmed.--Raamaturott (arutelu) 30. jaanuar 2023, kell 20:11 (EET)

:: Kui sa reaalselt eelvaadet kasud, siis jääksid ära sellised mõttetud muudatused nagu https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Isekas_geen&diff=next&oldid=6313839 .--Raamaturott (arutelu) 3. veebruar 2023, kell 15:33 (EET)

Hello! I have a great request to translate into Estonian the articles about two settlements of the Ivano-Frankivsk Oblasts, namely the urban-type settlement of Deliatyn and the village of Zarichchia. I will be very grateful if you do! I am turning to you, because I see that you previously participated in the editing of settlements of Ukraine. JimSeUa (arutelu) 30. märts 2023, kell 00:57 (EEST)

May be on weekend I have time to write these articles. Velirand (arutelu) 30. märts 2023, kell 09:07 (EEST)
----
Artiklites nagu Pahuvere on/oli maakond avalauses linkimata selleks, et vältida raskesti loetavaid ja üsna asjatuid linke üksteise kõrval. Kui vald on niigi lingitud, siis saab vallaartikli kaudu vajadusel edasi maakonna artiklisse liikuda. Vt ka :en:MOS:SEAOFBLUE. Pikne 2. aprill 2023, kell 13:06 (EEST)

Selge. Ma usukusin, et see oli unustatud linkimata. Velirand (arutelu) 2. aprill 2023, kell 13:07 (EEST)

Oleks hea, kui lisaksid internetiviidetele juurde, millal allikaid kasutatud on, stiilis "Vaadatud 9.4.2023". Raamaturott (arutelu) 9. aprill 2023, kell 13:03 (EEST)
----
Infokasti pilt võiks reeglina olla vaikelaiusega. Püstasendis pilt, näiteks artiklis Hengelo, on vaikimisi kitsam kui külili asendis pilt selle mõttega, et see oleks enamvähem sama suur kui külili asendis pilt ja et see poleks märkimisväärselt rohkem esiletükkiv kui teised pildid artiklis. Konkreetses artiklis on infokasti pildi suurust enam põhjust määrata ehk näiteks siis, kui tegu on ebaharilikult kitsa pildiga ja võib-olla ka siis, kui tegu väiksematest piltidest koosneva kollaažiga. Pikne 17. juuni 2023, kell 22:10 (EEST)
----
See peaks küll õige olema, et infokastis käivad ainult ametlikes kohalikes keeltes nimed. Või vähemasti on infokasti dokumentatsioonis enamvähem algusest peale kirjas olnud, et nii võiks olla. See tundub mõistliku kriteeriumina, kuna mõnikord on kohalikke keeli palju. Muudes kohalikes keeltes nimed saab lisada artikli teksti. Pikne 12. juuli 2023, kell 20:49 (EEST)

Paljudel juhtudel on infokastis ka mitteametlik võõrkeelne nimi. Anonüümse kasutaja tehtud muudatused tundusid kaheldavatena, seetõttu enamasti tühistasin. Velirand (arutelu) 12. juuli 2023, kell 21:35 (EEST)
-------
Tere! Palun ärge tehke Eestisid valimatult eestideks! Kui Rasmus Puuri artiklis oli esimeses lõigus väikse tähega "eestiga" juba näidatud, et tegu on eesti rahvusest inimesega, siis teises lõigus oli suure E-ga Eesti mõte ja tähendus see, et Rasmus on kõikidest Eestis elavatest/tegutsevatest heliloojatest (ka vene, armeenia või mis tahes rahvusest Eesti heliloojatest) noorim kutselises teatris lavastatud ooperi autor. St teises lõigus oli suure E-ga Eesti tähenduslikult täiesti õige ja seda tähendust ei tohiks administraator omatahtsi muuta. Kuriuss (arutelu) 15. juuli 2023, kell 11:35 (EEST)

Tere. Ma ei ole kunagi Eestisid valimatult eestideks muutnud. Kui Rasmus Puuri esimeses lauses "eesti heliloojaks" nimetati, siis oli minu meelest loogiline, et ka järgnevates lausetes on sama moodi. Probleem on muidugi üldisem. "Eesti" ja "eesti" kasutamine toimub tihti täiesti suvaliselt. Sageli kasutatakse "Eestit" seal, kus tegelikult peaks olema omadussõna, s.t. väikese algustähega. Velirand (arutelu) 15. juuli 2023, kell 11:41 (EEST)

: Muutke siis tagasi, kui see Teie meelest õige on. Velirand (arutelu) 15. juuli 2023, kell 11:47 (EEST)

Hi! You deleted this category, but it does not help because it is automatically created. Can you change its name to Estonian in MediaWiki:Wikhiero-usage-tracking-category, recreate it and connect it to d:Q122780933? Wikisaurus (arutelu) 12. oktoober 2023, kell 13:30 (EEST)

Ma tõlkisin selle kategooriapealkirja tõlkevikis. See tõlge peaks siin jõustuma järgmisel nädalal. Iseenesest võib küll enne ajutiselt ka siin tõlkida. Pikne 12. oktoober 2023, kell 18:05 (EEST)

: Ma ei süvenenud teemasse piisavalt. Tundus olevat vandalism. Velirand (arutelu) 12. oktoober 2023, kell 18:10 (EEST)

:: Nojah, see, mis sinna enne kirjutati, oligi vandalism. Pikne 12. oktoober 2023, kell 18:20 (EEST)
----
Kaitsmise juures võiks vaadata kaht asja: 1) kui pika aja vältel on käidud lehte sodimas ja 2) kas sodijaid on mitu. Näiteks lehel Mamata Banerjee kestab sodimine juba viiendat päeva ja on üsna tõenäoline, et asi tänasega ei lõppe. Siis võiks kaitsta veidike kauemaks, nädalaks või kuuks. Näiteks lehte Aidi Vallik samas on viimasel ajal sodimas käinud üks kasutaja ning seetõttu võinuks kaitsmise asemel ennem selle ühe hoogu sattunud sodija blokeerida. Pikne 22. oktoober 2023, kell 16:43 (EEST)

Hello, could you translate ru:Мошегов, Игнатий Николаевич article for the Estonian wiki? Ignatiy Moshegov is a Komi-Permyak writer. He lived in emigration in Estona and Finland and tried to strengthen Finno-Ugric ties. Bumın qahan (arutelu) 14. jaanuar 2024, kell 16:10 (EET)

It seems quite interesting. When I have time, I will try to write an article about him. Velirand (arutelu) 14. jaanuar 2024, kell 16:19 (EET)

:thanks Bumın qahan (arutelu) 14. jaanuar 2024, kell 16:24 (EET)

Hello,
Please check this user for repeated vandalism: Eri:Kaastöö/Northern.Estonian.Maps
Thank you. Ternera (arutelu) 3. juuni 2024, kell 19:52 (EEST)


Kasutaja arutelu:Alull/uustööstusmaad

*Artikli sisukus (kas kõik oluline on kaetud või on midagi ära ununenud?)
Mahtu on artiklil piisavalt, aga sisukust tundub kuidagi vähe olevat. Põhilised punktid, mis ma uustööstusmaade kohta teada sain, on see, et seal on elatustase ja tööstuse osakaal kiiresti kasvanud, aga mitte veel arenenud maade tasemele. Osa juttu on pigem sõnavaht, et saaks rohkem teksti kirja. Võiksid olla lühem ja konkreetsem.
*Viitamine (kas viited on sobivalt vormindatud? kas viitamine toimub autoriteetsetele allikatele? kas midagi on jäänud viitamata?)
Sul on see uustööstusmaade kaart juba Wikimedia commonsist lisatud, sa ei pea sellele enam eraldi viitama.
Viidatud on suhteliselt vähestele artiklitele, aga antud juhul on nad vähemalt suhteliselt korralikud (ma jätaksin selle esimese slideshow oma siiski ära).
*Artikli keeleline kvaliteet ning selle arusaadavus (kas kõik laused on ikka arusaadavalt esitatud või jääb midagi segaseks?)
"Suur osa on tööstusel."(esimene lõik) - Segane ja ebamäärane lause. Suur osa millest? Tööhõivest? Riigi sissetulekutest? Import/eksport? Eeldatavasti oled mõelnud vast hõivestruktuuri, aga siiski täienda lauset konkreetsemaks.
"Need riigid on üleläinud..." - lahku
"ühiskonna-korralduselt" - lahku ilma sidekriipsuta
"Olenemata piirkonnast, kus uustööstusriigid asuvad, siis nende majandused on viimastel..." - Stiililt loogilisem:  Olenemata piirkonnast, kus uustööstusriigid asuvad, on nende majandused viimastel..."
"...ning neis tunduvalt aktiivsem kauplemine teiste riikidega." - siia oleks nagu mingit tegusõna vaja. Nt. "ning neil on tunduvalt..."
"Arengult jäädakse siiski alla arenenud riikidele (USA, Jaapan, Lääne-Euroopa)" - Lääne-Euroopa pole riik, kirjuta äkki "Lääne-Euroopa riigid".
"Uustööstus riigid ja nende areng" (pealkiri) - äkki parem "Uustööstusmaad ja nende areng", sest sinu praegune lahku kirjutatud pealkiri mõjub kuidagi imelikult (ei oska küll nimetada konkreetset õigekirjareeglit, mida see rikub)
"Ehkki uustööstusmaade asuvad..." - uustööstusmaades
"Kuna tegu on arendusriikidega..." - sa oled selle toonud mõistelingina, kas sellist mõistet on eesti keeles üldse olemas?
"...meetmed siiski varieeruva" - varieeruvad
Mõned komavead siin-seal
Üldiselt üpris kohmaka stiiliga kirjutatud artikkel, seda annaks veel palju sättida aga ma ei hakanud kõike eraldi välja tooma. Sul tasuks paar korda värske pilguga üle lugeda ja konarlikud kohad ära siluda.
--Mviik (arutelu) 3. mai 2014, kell 20:07 (EEST)

"Ühiskonnakorraldus" kirjutatakse tavaliselt kokku. "Lääne-Euroopa" ilma riikideta on minu meelest OK. "Uustööstus riigid" on kindlasti vale, sest täiend ei saa olla nimetavas. "Arendusriike" ei ole, on "arengumaad". Andres (arutelu) 3. mai 2014, kell 22:28 (EEST)
Muidugi on ühiskonnakorraldus kokku üks sõna. Ma ei tea miks ma lahku soovitasin kirjutada. Mõte läks vist korraks mujale. --Mviik (arutelu) 3. mai 2014, kell 22:55 (EEST)
Lisan omalt poolt mõned täiendused, ei hakka samu asju kordama:
Üldjoontes on informatiivne artikkel, puudu jääb info esitamise selgusest  ja korrektsusest. Siiski oleks võinud kasutada ka mõnda teadusartiklit.
Soovitaksin terve teksti mõttega läbi lugeda, ei hakka kõiki kirjavigu siin välja tooma, kuna eelnev retsensent on seda juba tublisti teinud. Sissejuhatavas lõiguks võiks nagu Vikipeedia kohane kirjutada mõiste uustööstusmaad väiketähtedega ja boldis.

Toon mõned pisiasjad ka välja:
Lause: “Uustööstusmaade klassifikatsiooni juures on oluline, et antud riigid ei läheks oma tööstusearenguga pankrotti ning oleksid samas ka keskkonnasäästlikud.” jääb selgusetuks. Mis seos on klassifikatsioonil ja pankrotti minekul? Lause teise poole mõte on arusaadav, aga selle lause peaks veidi ümber tegema.
Mõned siselingid pole ka ehk asjakohased, nt keskmine sissetulek ja newly industrialized country-le pole mõtet siselinki teha, kuna sellele on artikli alguses juba välislink olemas ja siselinki ingliskeelsele Vikipeediale ei saa lihtsalt teha. --MKõue (arutelu) 5. mai 2014, kell 23:11 (EEST)
Aitäh retsenseerijatele vajalike märkuste ning soovituste eest.
Parandasin teksti vastavalt retsenseerijate märkustele.
--Alull (arutelu) 10. mai 2014, kell 10:48 (EEST)