Arutelu:Essee

Montaigne ei meeldinud kirikule siiski muudel põhjustel, mitte seepärast, et ta oma arvamust ei absolutiseerinud (nagu siinsest tekstist selgub). Õigupoolest on Montaigne'i-lõik nõrgalt vastuolus NPOV-poliitikaga (ehkki vastuolu on suhteliselt varjatud, nii et minu poolest võiks ta olla, kuni keegi ennast puudutatuna ei tunne). --Oop 01:28, 8 Oct 2004 (UTC)
Kas keegi oskab öelda, mida tähendab lause:
'Tsitaadid eristatakse selgelt tsitaatidega.' Ahsoous 15:33, 10 Dec 2004 (UTC)

Tegin paranduse. ~~

Minu meelest on siin tegemist vähemalt kahe eri mõistega. Üleminek "Samas..." teise lõigu alguses tundub olevat liiga ebamäärane. Ja alajaotus "Reeglid" käib vist teises lõigus esitatud tähenduse kohta. Arvan, et võiks vähemalt eraldada jutu kirjandusžanrist ja jutu koolitöö jms žanrist. Andres 18. oktoober 2006, kell 18:12 (UTC)

Seda "samas..." võiks täpsustada, et kooliessee puhul on tegemist essee lihtsustatud kujuga, kus kasutatakse selle väljendusvormi ühte põhilist joont: "autor väljendab oma arusaamist". Minu meelest neid definitsioonis lahku lööma ei peaks, küll aga kirjelduses. "Reeglid" võib mõne arvates käia ka essee kohta üldiselt, kuigi minu meelest mitte. Tegemist on pigem didaktiliste printsiipidega, mis käivad enam-vähem igasuguse endaväljenduse kohta ega kuulu otseselt essee juurde. --Kamma 18. oktoober 2006, kell 20:06 (UTC)

: Minu meelest on kaheks artikliks lahutamise puhul tegu üledefineerimisega, kuna essee määratlus kehtib sõltumata teemast või kirjutamise põhjusest (kirjanduslooming, teadustegevus, koolitöö, kandideerimine ametikohale vms). Loomulikult on erinevatel valdkondadel veidi erinevad nõudmised ja rõhuasetused ning sellest tulenev esseede erinev kasutusfunktsioon, kuid neist asjadest võiks rääkida ühes artiklis. Praegune laialipillatus pigem eksitab. --Andrus Kallastu 2. märts 2011, kell 14:15 (EET)

:: Leian risti vastupidi: need peavad lahus olema, et neid asju segi ei aetaks. Andres 3. märts 2011, kell 00:34 (EET)

:: Ilukirjandusele omast nõudlikku stiili ju igasuguselt esseelt ei eeldata. Andres 3. märts 2011, kell 00:36 (EET)

:::Tekstis, mis leidub lehel Essee (koolitöö) puudub minu meelest mõisteid selgelt eritlev definitsioon: "Essee on tänapäeval laialdaselt kasutatav teadmiste kontrolli vorm. Kontrollitavatel lastakse kirjutada esseeks nimetatav tekst, mis väljendab arutlevas laadis lühidalt autori arusaamist." Pigem räägitakse seal essee ühest teatud funktsioonist, väljendada selle kirjutaja mõtlemise ja teadmiste taset. Samas ei välista see ju ka kirjanduslikku kvaliteeti. Sama probleem tekiks, kui hakkaksime defineerides vastandama diplomeeritud professionaali või õpilase poolt kirjutatud sümfooniat. Sümfoonia on sümfoonia vaatamata selle teostuse kvaliteedile.--Andrus Kallastu 3. märts 2011, kell 18:34 (EET)

:::: Saan aru, mis Sa mõtled, aga koolitööks tehtav "essee" ei ole essee selles mõttes, nagu siin räägitakse. Sõnale essay on inglise keeles tekkinud teine tähendus ja see on nüüd üle kandunud ka eesti sõnale essee. Selles žanris ei püütagi kirjanduslike esseesid jäljendada. Tegu on samamoodi kooližanriga nagu kirjand, ainult et nimetus langeb tal teise žanri omaga kokku.

:::: Mõiste määratlus ei ole teises artiklis jah piisav.  Andres 3. märts 2011, kell 20:03 (EET)

:::::Selge. Kas omaette mõisteks on ka teadusteksti artiklis kirjeldatud essee? --Andrus Kallastu 4. märts 2011, kell 12:58 (EET)

::::: Tolles alajaotuses on kõik segi nagu puder ja kapsad, seal polegi jutt mingist kindlast mõistest. Inglise keele eeskujul võidakse esseeks nimetada ka näiteks filosoofilist artiklit. Igatahes ma kahtlen, kas üliõpilaste kodutööd on teadustekstid. Andres 5. märts 2011, kell 08:05 (EET)

:::::: Senise arutluskäigu järgi mõistan, et termin 'essee' on kasutusel vähemalt kolme erineva mõiste tähistamiseks: essee kui kirjandusžanr, essee kui teadusteksti liik ning essee kui õpilaste koolitöö vorm. Minu küsimused oleks, mis on need omadused, mis neid kolme mõistet seovad, st miks üldse on kasutusel sama sõna ja teisest küljest need, mis eristavad? Kas need erinevused ikka on nii suured, et meil peaks olema kolm erinevat artiklit? --Andrus Kallastu 6. märts 2011, kell 21:16 (EET)

:::::: Neid omadusi ei pruugi üldse olla. Sõna tähendused laienevad mitmesugustel põhjustel. Väga paljudel näiteks inglise keele sõnadel on palju tähendusi, mis on küll omavahel seotud, kuid millel puudub ühine nimetaja või isegi ühised piirid. Andres 6. märts 2011, kell 21:26 (EET)

Eemaldasin, kuna mittemidagiütlev ja segane.

:Essee teema peab olema algusest peale näha ning saatma lugejat läbi kogu teksti. Iga uut mõistet juhatatakse sisse. Sündmusi jutustatakse ajalises järjekorras. Tsitaadid eristatakse selgelt jutumärkidega. Essee on lühike, et ta oleks ülevaatlik ja kergesti arusaadav.''

==Essay==

Inglise sõna essay on tähenduselt laiem. See võib tähendada ka artiklit või teatud tüüpi kirjandit.
--Kamma 18. oktoober 2006, kell 20:00 (UTC)
----
Arvan, et kiri kui žanr ei ole otseselt postiga seotud. Andres 21. oktoober 2006, kell 19:31 (UTC)

Kas selle jaoks peaks olema eraldi artikkel? Pigem võiks siis juba olla artikkel "Kiri (sõnum)" (või: "Kiri (žanr)", mis käsitleks kirja kui vormi spetsiifikat ja ülejäänud ajalooline-sisuline külg võiks olla postiside all. --Kamma 21. oktoober 2006, kell 21:23 (UTC)

: Arvan, et peaks olema eraldi artiklid kirja kui kirjaliku sõnumi kohta (sõltumata sellest, kas teda saadetakse postiga), kirja kui postisaadetise kohta ning kirja (ehk epistli) kui kirjandusžanri kohta. Tegu on ju täiesti erinevate mõistetega. Andres 21. oktoober 2006, kell 22:29 (UTC)
Koolikirjandite kohta võiks märkida, et yksvahe (jah, millal? viited paluks) räägiti ka "essee-kirjandist", aga liitsõnastamine kadus ysna kiiresti ära. Ning ma kahtlen, kas meile ilmub iial artikleid nagu tekstis lingitud "Kiriku õpetus", kuna kirikuid on maailma ajaloos olnud palju nagu koeral kirpe ning nende õpetusi märksa rohkemgi veel. Selliste linkide panekut võiks tõesti pikemalt kaaluda. --Oop 22. oktoober 2006, kell 20:01 (UTC)

Vabandust, aga "Essee" on liiga pealiskaudne ja vajaks täiendamist ning toimetamist. Prantsuse kultuurist pärit "lahtised lehed" ega ka praegu viljeldavad kolumnid ei pruugi olla esseed. E.Ekspress on pannud rubriigipealkirjaks "Essee", ehkki selles rubriigis enamasti ei kohta isikupärast nägemist, vaimusähvatust ega lihvitud stiili, vaid valitseb rutiinne mõtlemine ja logisev keelekasutus. Esseeks nimetamisest on saanud prestiiži küsimus. Iseloomulik on ka, et näiteks R. Veidemann nimetab iga oma väikest killukest ilmtingimata esseeks, sest nii tundub iseloomutugi kirjutis kuidagi tähtsam. Ka on täiesti sobimatu nimetada A. Langemetsa väljapaistvate esseistide seas. Kui tema kolumne ja sõnavõtte nimetatakse esseedeks, siis tuleks esseedeks nimetada ka suurt osa teiste kolumnistide töödest, alates E. Soosaarest ja lõpetades M. Mutiga või E. Arujärvega jne. jne. Ja kui nii, siis kuhu jääb Tammsaare - kas tema on "publitsist"?

Vabandada pole vaja. Ole julge ja tee korda. --Tiuks 4. aprill 2009, kell 13:30 (UTC)

Toimetamismärkus on nüüd olemas ja kindlasti vajaks see artikkel asjatundlikku toimetamist. Kuidagi tuleks arvesse võtta ka selle sõna hiljuti siginenud teist tähendust koolitööžanrina (kirjandi liigina?), mis praegu põhitähendusega segi kipub minema. Kui seda tähendust aktsepteerida, siis tuleks nähtavasti tolle kohta eraldi artikkel teha.

Nii palju kui mina aru saan, on (kirjandusliku) essee tunnused 1) arutlevus, 2) lühidus (mitte raamatupikkune), 3) subjektiivne lähenemine (mõttekäigud ei taotle täit teaduslikku ega filosoofilist rangust), 4) stiilile tähelepanu pööramine.   Esseed võivad ju olla paremad või halvemad nagu mis tahes kirjandusteosed.  Isikupärane nägemine tähendab vist subjektiivse lähenemise teatud kvaliteeti. Andres 7. aprill 2009, kell 15:02 (UTC)
Tegin algust natuke ümber, vaata see üle. Sa võiksid eesti esseest ise pisut kirjutada. Andres 7. aprill 2009, kell 15:19 (UTC)
Montaigne on üldse kaduma läinud. Andres 7. aprill 2009, kell 15:20 (UTC)
Mis puutub Veidemanni, siis nõukogude ajal kaevati esseežanri soikujäämise üle, ja ajalehes avaldati üks Veidemanni lühiessee, kus ta väitis, et luule kirjutab end ise. Seda esitati harukordse nähtusena. Andres 8. aprill 2009, kell 05:36 (UTC)
- Esitada midagi harukordse nähtusena võib kas sellepärast, et see on esmakordne ja jahmatav asi, või et see on tõesti harv nähtus, kuid miski võib harukordsena tunduda ka sellepärast, et asja ei tunta piisavalt, puudub vajalik teadmisvaru (eruditsioon). Ja eks kedagi esile tõsta võidakse sellepärast, et see asi väärib esietõstmist või on mängus mingi muu huvi (suhted, grupihuvi vms.).
- Essee peab olema algupärane ja sisaldama niiöelda sähvatust. Paraku mõte, et luule end ise kirjutab, ei ole vist Veidemanni enda oma. (Ei tule hetkel meelde, kellelt see mõte algselt pärineb.) Veidemann on päris hea kombinaator ja mugandaja, kuid ei ole eriti algupärane. --Vikker 17. aprill 2009, kell 19:54 (UTC)

Küllap tol ajal oli mingi mäng tsensoritega. Arusaadav, et essee jaoks ei olnud tingimused soodsad.

Nojah, eks see ole vist Heideggerilt võetud. Arvan, et ise mõelduna oli seda kergem esitada kui Heideggeri tutvustusena.

Igatahes on see huvitav seik, mida eesti essee ajaloos tuleks minu arust mainida. Andres 17. aprill 2009, kell 22:21 (UTC)
Jah, miks mitte, võib mainida küll, ainult peab olema asja sisu suhtes täpne. - -  Eesti essee ajaloo kirjutamine objektiivselt eeldab siiski tublit tööd. Pikk ajalugu ju, ja esseed entsüklopeedias käsiteldes ei tohiks minna esseistlikuks, ei tohiks essee alla toppida kõike, mis mujale ei mahu. Praegu on essee muudetud hinnanguliseks märgiks, umbes nii nagu oleks see määratlus mingi kvaliteedimärk, mis tagab selle, et kirjutatu on ilukirjanduselähedane ja "natuke filosoofiline". (Eks see ole seotud sellega, et meediaajastul on kultuurielus enesereklaamil tähtsam koht kui on olnud kunagi varem.) Mälu järgi öeldes kirjutas sõja järel esimesena esseest selle olemust avava kirjutise Ülo Matjus Loomingus 1960. aastatel. See tuleks üles otsida. - - Ega  essee kui žanri arengul tegelikult siiski tsensoritega suurt pistmist pole olnud; iseseisev mõte, mis võime ärritas, võis ilmuda mistahes žanris. Tsensuuri kaela ei saa kõike ka ajada. Sulaaja järel ilmus näiteks Loomingusse subjektiivseid mõtteid soodustav rubriik "Mõtteid ja märkmeid", ja see fakt ise kasjatab üldist tendentsi, mis puudutas ka esseed. Lihtsalt sõjaeelsel ajal kirjutatud raamatuid (ka esseid) lugedes leiti kõik üles, milles tundus olevat vaba vaimu. Ja kes sai, luges "Prantsuse vaimu". - - Pole kuulda olnud, et Veidemannil oleks olnud tsensuuriga või parteiga oma lugude, ammugi esseede pärast mingeid probleeme – ei tasu uskuda ei isetekkelisi ega ka kirjandusinimeste enda tekitatud legende. - - Eks tuleb üles otsida lugu "Essee esseest". Esseežanrist on aegade jooksul kirjutanud Eestis mitmed teisedki ja alles oli KesKus-is Langemetsa lugu. Paraku on ka nimetatu taas ainult üks ajalehekirjutis ja võtta on sealt vähe. -- Kokkuvõttes: tuleb seda lugu redigeerida ja täiendada, mis võtab aega.  --Vikker 18. aprill 2009, kell 09:54 (UTC)

Nojah, nõus. Muidugi on tarvis uurimist jne. Muidu ma oleksin kohe artiklisse kirjutanud. Tsensuuri koha pealt esitasin lihtsalt oma oletuse.

Ka sellest, kuidas essee mõiste on hägustunud ja kuidas seda enesereklaamiks kasutatakse, tuleks kirjutada. Andres 18. aprill 2009, kell 10:31 (UTC)
Midagi tehtud, aga veel rohkem jääb teha. Seda artiklit on vaja sättida ja arendada veel kõigis selle osades. --Vikker 17. mai 2009, kell 07:54 (UTC)

Artikkel "Essee" vajaks märkust, et see on toimetamisel

V-o on essee kui žanr sama mis esseekirjandus ehk esseistika. Suunasin need märksõnad siia--Bioneer1 (arutelu) 21. mai 2014, kell 16:33 (EEST)


Arutelu:Akadeemia

Peaks olema Akadeemia_(Platon) (vt vastavaid ingliskeelseid artikleid). --Oop 03:25, 8 Oct 2004 (UTC)
Võib-olla küll, aga inglise vikis on selle artikli vaste :en:Academy. Andres 20:59, 8 Oct 2004 (UTC)
Mälu pettis. Ehkki see oleks loogilisem lahendus - kas kopeerida inglise struktuuri yhilduvuse huvides või lähtuda tervest mõistusest? Arvamusi? --Oop 00:42, 10 Oct 2004 (UTC)

Ei, ühilduvuse huvides ei ole mõtet struktuuri kopeerida. Seda me niikuinii pätiselt teha ei saa. Arvan, et kui tahta Platoni Akadeemiast eraldi kirjutada, siis võiks pealkirjaks olla Platoni Akadeemia. Aga vähemalt esialgu võib Platoni Akadeemia ka siin olla. Andres 22:44, 10 Oct 2004 (UTC)
Lappisin kiiruga auku. Võõrakadeemiate nimesid ei julenud peast tõlkima hakata. --Oop 01:43, 10 Oct 2004 (UTC)

'''''Akadeemiaks''' nimetatakse teaduslikku uurimisasutust või kõrgkooli.
Kui me nii ütleme, siis jääb mulje, nagu nimetataks akadeemiaks mis tahes teaduslikku uurimisasutust või kõrgkooli. Püüdsin seda muljet vältida ja sellepärast kirjutasin "võidakse mimetada". Küllap see on kohmakas. Mõelgem välja parem formuleering. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:50, 11 Oct 2004 (UTC)

Siia ei saa hästi linkida, sest siin räägitakse mitmest eri asjast. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 27. juuli 2013, kell 22:19 (EEST)

Siin pole selgelt välja toodud, et akadeemia on ka teadlaste v kunstnike ühendus (organisatsioon), vt nt EKSS--Bioneer1 (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 21:47 (EET)


Kasutaja arutelu:Oop

Happy new year (С новым годом)
		С новым годом Раул.--Gardmanahay (arutelu) 31. detsember 2014, kell 21:53 (EET)

Greetings.
Could you create Portaal:Aserbaidžaan in Estonian Wikipedia?
Thank you.

re "Pets esmabaõhtal ühikatoas" — tormiline plaksutamine saalis, võimas aplaus, seisvad ovatsioonid, kestvad austusavaldused :D -Mardus /arutelu 3. veebruar 2019, kell 00:59 (EET)

"Tädad teid südabest," ütles Bilbo. --Oop (arutelu) 21. veebruar 2019, kell 16:16 (EET)

"Wikipedia reeglite vastane käitumine adminiõigustes isiku poolt)"

Hi! I created the :en:Estonian Safety Investigation Bureau article in English. Do you know if there's one in Estonian?
Thanks,
WhisperToMe (arutelu) 6. aprill 2019, kell 07:59 (EEST)

Nope. --Oop (arutelu) 18. mai 2019, kell 16:53 (EEST)

Kirjutasid pildi arutellu, et saadad varsti OTRS-süsteemi kinnituse. Kas seda kinnitust on jätkuvalt oodata? Pikne 11. juuli 2020, kell 16:42 (EEST)

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:10 (EEST)

Ma tuletan uuesti meelde, et järgmiste piltide juurest puudub fotograafi litsents. Oleks hea, kui saaksid selle lisada.
* :Fail:Üliõpilasselts Liivika konvent Tartus Baeri tänav 7, 30. september 2011.jpg
* :Fail:Kommunistliku töö kollektiivi vimpel Nõukogude aja näitusel Tallinnas Rotermanni kvartalis, 14. august 2011.jpg
--Pikne 24. märts 2024, kell 18:58 (EET)


Kasutaja arutelu:Brainheart~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Brainheart! Andres 21:33, 8 Oct 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Brainheart~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Lääne-Saaremaa kõrgendik

Kõrgendik oleks pinnamoe keskvormidele sobivam nimetus. Ma ei tea mida teha Karulaga on ta kõrgustik või kõrgendik? Siim 06:29, 9 Oct 2004 (UTC)
Eesti Entsüklopeedias on "Lääne-Saaremaa kõrgustik" (12. kd) ja "Karula kõrgustik" (11. ja 12. kd). Andres 08:35, 9 Oct 2004 (UTC)
Kas on võimalik välja uurida, kes nende artiklite autorid on? Muide see, et EE kasutab väljendit kõrgustik ei veena mind üldse. Tihtipeale kohtab kirjanduses seda, et kõrgendikke peetakse kõrgustikeks. Siim 08:42, 9 Oct 2004 (UTC)

Loomulikult ma ei pea EE-d absoluutseks autoriteediks. Lihtsalt ma lähtusin EE-st, kui ma neid asju kirjutasin. Minul ei ole geograafide omavahelises vaidluses midagi öelda. 11. köite pinnamoe osa on kirjutanud Anto Raukas. Kes kirjutas 12. köites, seda ei tea. Andres 08:56, 9 Oct 2004 (UTC)

: Mina lähtun põhiliselt raamatust "Eesti loodus". Selle toimetaja on samuti Anto Raukas. Aga maastikuline liigestus on tehtud Aarend Rõugu poolt. Peale selle toetun ma enda loengukonspektidele. Õppejõud on Arvo Järvet. Siim 09:04, 9 Oct 2004 (UTC)

:: Võib-olla tuleks uurida, kuidas Eesti maastikuline liigendamine on arenenud ja kas on võistlevaid kontseptsioone. Selline info peaks artiklis kindlasti olema ning oleks hea, kui Vikipeediast saaks täieliku ülevaate kõigist kontseptsioonidest. Niikaua kui need asjad täpsemalt teada ei ole, võib ju tekstis mainida, kelle kontseptsiooni ja millise allika põhjal Sa esitad. Võib-olla ka näiteks kõrgustiku mõiste on eri autoritel erinev. Andres 09:09, 9 Oct 2004 (UTC)

Puudub lk Lääne-Saaremaa--Bioneer1 (arutelu) 28. oktoober 2014, kell 21:37 (EET)
meil on ka link Kesk-Saaremaa. Kas neid piirkondi on kusagil defineeritud?--Estopedist1 (arutelu) 7. detsember 2018, kell 16:23 (EET)

Segadused on märksõnaga Kesk-Saaremaa kõrgustik (ka Saaremaa keskkõrgustik). Neid kõiki on vist samastatud?--Estopedist1 (arutelu) 5. mai 2018, kell 19:50 (EEST)


Arutelu:Kabe

jääks siiski Gavril Kolesov-i juurde - nimelt pole minul küll õrna aimugi kuidas jakuudid seda (ees)nime hääldavad aga olen tema (passi)andmeid näinud ja seal on selline kirjapilt.

Mis riigi pass see oli? Vene keeles on tema nimi  Гавриил Колесов, mis eesti transkriptsioonis on "Gavriil Kolessov" (ka kahe s-iga). Kui ta on mõne teise riigi kodanik, siis võib ju lähtuda sellest, mis passis on. Andres 12:29, 9 Oct 2004 (UTC)

: See oli vene välispass ja seal nad kasutavad reeglina prantsuse keelset transkriptsiooni - kuigi jah terve hulga vene juutide puhul on lähtutud ka saksa keelest. Kuidas jakuutide puhul lood on ei tea(muide Ion Dosca eesnimi vene keeles on Ivan ;)). Samas jah käsi ei tõuse kirjutama ukrainlase Juri Anikeevi puhul eesnimeks Youri...

:: Välispass on rahvusvaheline dokument, mis ei arvesta iga üksiku keele reegleid. Eesti keele reeglid näevad ette, et selle inimese nimi tuleb eesti keeles kirjutada "Gavriil Kolessov". Neid reegleid me Vikipeedias järgime. Siin ei loe see üldse, kas on tegemist jakuudiga, sest nimi on ju täiesti venekeelne. Andres 13:01, 9 Oct 2004 (UTC)
----
Panin esimeste maailmameistrite juurde ajavahemikud, sest muidu võib jääda mulje, nagu oleks tabel lünklik. Andres 13:17, 9 Oct 2004 (UTC)

võtsin need ära ja täiendasin andmeid algusaegade kohta
----
Mitmed allikad nimetavad esimeseks ametlikuks maailmameistriks Isidor Weissi. Andres 13:17, 9 Oct 2004 (UTC)

FMJD ise loeb esimeseks maailmameistriks Hooglandi ja need varasemad on selle nimetuse hiljem (mitteametlikult) saanud kuidas täpselt ajas tagasi on mindud ei oska öelda. Muide ka Baba Sy tunnistati maailmameistriks üle kolmekümne aasta hiljem, alles pärast tema surma...

: Kui asja rohkem uurida, ehk siis saab selgust. Andres 14:18, 9 Oct 2004 (UTC)

:: lõbus lugu on sellega, et võtsin kätte Kupermani ja Keskeri 'Rahvusvahelise kabe alused' ja loen sealt et esimene tiitli võitis Weiss ja seda aastal 1894... oletasin, et tegu on näpukaga... hiljem sama lehekülje pealt loen et ta valdas tiitli kaheksateist aastat (sorry, aga tundub tsipa palju)... lugesin seda raamatut edasi ja leidsin veel lahknevusi FMJD ametlike andmete vahel... nii et uurimine käib...
----
Minu arvates peaks sellesse artiklisse jätma kõik selle, mis puudutab kabet üldiselt, kuid rahvusvahelisest kabest (ja hiljem ka teistest) kirjutama eraldi artikli.
Teiseks märgin, et siin võib kabest kirjutada kui tahes üksikasjalikult. Võib ära tuua ka partiisid (notatsiooni tuleb muidugi kuskil selgitada) ja diagramme ning käsitleda kabeteooriat. Andres 08:05, 10 Oct 2004 (UTC)

Täielikult nõus selle osadeks jaotamisega Ahsoous 11:57, 11 Oct 2004 (UTC)
----
Midagi on kuskil valesti. Kui ma kirjutasin Andris Andreikost, siis oli seal juttu tiitlimatšist Sijbrandsiga ning 1972 Tallinnas toimunud tiitlimatšist. Andres 13:58, 10 Oct 2004 (UTC)

Tundub, et ongi valesti - tegelikult ametliku statistika järgi ei olegi midagi valesti - lihtsalt 1971. aastal toimuma pidanud matš lükkus edasi nii, et  peeti lõpuks 21. jaanuarist - 20. veebruarini 1972. Kuidas sellest vastuolust välja tulla ei tea... tegelikult selliseid vastuolusid on teisigi Gantvarg 1978 või 1979, Tšižov 2000 või 2001, ning ka veel Tšižov 1993 või 1994

: No siis saab ju märkida nii ametliku aasta kui ka aja, millal võistlus toimus. Toimumise täpse aja võib ju alati märkida. Andres 17:06, 10 Oct 2004 (UTC)
----
Õige nimekuju on "Vjatšeslav Štšogolev" (Вячеслав Щёголев)! Andres 13:58, 10 Oct 2004 (UTC)

Põhimõtteliselt võiks see vist nii olla küll, samas harjumuspärasem (ja ENE-ski kasutatud)on e-ga variant, nii et imho võiks selle juurde jääda. See on vist üks muudesse euroopa keeltesse raskemini ümberpandavaid nimesid üldse (eesti keeles on probleem õnneks ainult ühe tähega), viimases fmjd nimekirjas näiteks kirjutatakse "shchoholyev". Ahsoous 11:57, 11 Oct 2004 (UTC)

: Minu meelest võib probleemi lahendada sellega, et teisaldada praegune artikkel pealkirja alla Vjatšeslav Štšogolev. Igaüks, kes otsib teise nimekuju järgi, satub automaatselt õige nimekuju ja artikli juurde. Artiklis tuleb muidugi mainida ka teist nimekuju, mida artiklis on kasutatud. Andres 18:00, 11 Oct 2004 (UTC)
----
* Herodotose viite yle võib vaielda, aga tema dateering on rohkem luule. Samas võib praegusest esitusest jääda mulje, et nii tõesti oligi. Lauamängude antiigieelne ajalugu on muidugi tõesti peamiselt myytide kogum.
* Võib-olla sportkabes seda sõna ei tunta, kuid rahvasuus hyytakse ylestikku laotus nuppe tammiks. Seda võiks ehk mainida. --Oop 14:37, 27 Nov 2004 (UTC)

siin on see lugu, et tammi (ja tamka ja muude variantide) näol on tegu laenuga (pr dame, it dama, sm tammi, vn damka jne) ja kuna eesti keeles on olemas täiesti originaalne sõna, siis tuleks kasutada eeskätt seda. Tegelikult muidugi võiks seda kuskil ka ära mainida (aga kas siis peaks mainima ka seda et 'kivi' kohta öeldakse pahatihti 'nupp') ning peaks mainima muidugi ära ka sõna 'kabe' eesti keelde tooja (peaks olema Johannes Türn, aga see vajab kontrollimist).  Ahsoous 15:18, 27 Nov 2004 (UTC)

: Arvangi, et tuleb mainida mitte ainult sõna "tamm", vaid ka sõna "nupp", lisades, et tegemist on rahvapäraste nimetustega. Andres 15:24, 27 Nov 2004 (UTC)
Vigadest eestikeelsetes raamatutes: praegu tuli mul meelde, et miskis eestikeelses mängude raamatus (oli vist '1000 mängu') öeldakse, et juhul kui löömist ei märgata, siis puhutakse see nupp, millega ei löödud, ära.... aga kui turniiril peaks midagi sellist toimuma, siis ilmselt see nupu ära 'puhuja' saab momentaalselt kaotuse... Muide, ENEKE-ses olev diagramm kabelaua väljade tähistamise kohta on ka totaalselt vale ;) - Ahsoous
----
Maali prantsuskeelne allkiri on "La famille du peintre". Andres 08:55, 20 Jun 2005 (UTC)

See maal on harukordselt totter, nad mängivad ju 7x11 laual. Saan aru, et kunstniku hinge jaoks polnud siin vahet, aga entsüklopeediasse ei oleks mina küll seda pilti pannud. Ära võtma küll ka ei hakka. Taivo 13:53, 20 Jun 2005 (UTC)

: Seda mängu seal pildil on nimetatud ka maleks. Andres 14:19, 20 Jun 2005 (UTC)

::mõnes mõttes ma ootasingi, millal keegi ruudud üle loeb ;) (aga ega see pole üldse mitte nii oluline millisel laual mängida, muide ise olen mänginud ka 32-ruudulisel sakilisel (mitte ruudukujulisel) laual nii et mäng toimus kõikidel väljadel ;) ei nu muidu maali vaadates saab vist ikka aru küll, et tegu peaks siiski kabega olema ... nu kui otsida siis leiab muidugi paremaid pilte, aga leidsin siiski et, kui see pilt juba commonsis olemas on, siis miks ka mitte... - Ahsoous 14:34, 20 Jun 2005 (UTC)
----
Kas Tšehhi kabes ei olnud mitte rahvusvaheline kabe 64-r laual? Sellel juhul on erinevus ju ka kabest  läbi löömisel. Nimelt kabeks saab ainult siis, kui löögi lõppedes oled vastase esireal, mitte nagu vene kabes, kus kabeks võib saada löögi tegemise ajal. --M2s87 8. november 2006, kell 13:53 (UTC)

Tänan, et tähelepanu juhtisid... tegelikult on seal mängus nii, et kui saaks ka nagu kivi edasi lüüa siis edasi saab lüüa alles järgmisel käigul (muide ka inglise kabes on sarnane reegel) - Ahsoous 8. november 2006, kell 14:40 (UTC)

:
Just seda reeglit ma mõtlesingi [sama reegel], aga mulle jääb tunne, et sul on selle teine pool meelest läinud. Näiteks mõlemal juhul võidab valge kombinisatsiooniga, esimene kasutab ära reegli teist poolt ja teine sinu öledud reegli esimest poolt.--M2s87 10. november 2006, kell 18:31 (UTC)
sest pole miskit, et sul nupud valetpidi laual on (nu las olla) kui nüüd esimeses seisus valge käib f8-e7, siis must lööb h6xf8 ja edasi ta ei löögi (ka inglise kabes ei lööks edasi) ning valge peab tegema järgmise käigu. - Ahsoous 10. november 2006, kell 18:48 (UTC)

Mälu petab ilmselt :S Homme enne turniiri uurin välja, kuid olen 90% kindel, et mul on õigus. --M2s87 10. november 2006, kell 19:03 (UTC)

: küsi muidugist järgi, mina vaatasin hetkel sehukesest raamatust nagu Základy společenské hry (první díl - česká dáma) autoriks tšehhi rahvusvaheline meister Václav Křišta järgi ...

:seal on sehuke diagramm (nr. 117)

:ning lahendus 1. h4-g5 h6xf4 2. c1-d2 a3xc1 3. e1-f2 c1xe3 4. f2xd8 B+

::Tundub, et see ongi ainus erinevus Brasiilia kabega, ma võisin ju eelneva põhjal valesti aru saada ja ekslikult Tšehhi kabe võrdsustada Brasiilia kabega :P Tore, et see parandatud sai. --M2s87 11. november 2006, kell 00:04 (UTC)

EKSS väidab, et "kabe" on ka teatud malend, mis jõudnud vastasmängija viimasele horisontaalile--Bioneer1 (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 15:46 (EET)

selle tähendusega on seotud ka kabestamine kui kabemängus kivi kabeks muutmine--Bioneer1 (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 15:59 (EET)
----
* pole kohustuslik lüüa enamus

Ei saa aru. Adeliine 22. november 2015, kell 17:20 (EET)
----
Eesti kabeterminoloogia kujunemisest võiks olla omaette lõik. Mäletaksin justkui, et nii nagu males, mõtles ka kabes enamiku eesti teminitest välja Grenzstein, aga kindel ma ei ole. --84.50.211.91 1. august 2018, kell 17:56 (EEST)


Arutelu:Iser Kuperman

Kui vene keelest transkribeerida, siis peaks olema "Isser". ENE 1. väljaandes on millegipärast "Iser". Andres 20:17, 10 Oct 2004 (UTC)

: vana teema juurde tagasi tulles, nagu kuskilt veebist millalgi lugesin (autoriks oli Vjatšeslav Štšegolev, aadressi ei kirjutand ma miskipärast üles) oli ta tegelik eesnimi Израиль, mille asemel hakkas ta kasutama nime Изер, ja siis veel hiljem Исер ... - Ahsoous 1. märts 2007, kell 08:52 (UTC)

:: seal siis sellest riiginimelisest eesnimest juttugi http://fmjd.org/bb/viewtopic.php?t=1678 -- Ahsoous 7. juuni 2009, kell 23:00 (UTC)

"Kaganovici" ei saa olla õige nimekuju. Andres 13. oktoober 2005, kell 08.45 (UTC)

Kui õiget varianti tead, siis paarnda ära. Selle nimekuju leidsin Ukraina veebilehelt... otsisin KNAB-ist ja seda seal mitte ei ole. Ma olen ka enam kui kindel, et see koht on praeguseks ka ümber nimetatud -Ahsoous 13. oktoober 2005, kell 09.06 (UTC)

:Tegu on sellesama linnaga kus sündis Lazar (Хабное või Хабне)- Ahsoous 13. oktoober 2005, kell 09.16 (UTC)

:: See on küla, mille praegune nimi on Poliske (ukraina Поліське, vene Полесское). Tookord oli ta vene keeles Хабное ehk Хабно, ukraina keeles Хабне, Venekeelsed nimed on olnud veel Кагановичи ja Коршуны. Andres 13. oktoober 2005, kell 09.51 (UTC)

::: 1922. aastal selle koha nimi küll Kaganovitši ei saanud olla. Andres 13. oktoober 2005, kell 10.03 (UTC)

:::Sünnikohaks tuleks kirjutada Poliske (tollal Habne). - Urmas 13. oktoober 2005, kell 10.27 (UTC)

:::: sorry, kas see aga  mitte traditsioonilise kirjapildiga eesti keeles Polesje ei ole... - Ahsoous 13. oktoober 2005, kell 10.35 (UTC)

::::: Polesje kui regiooni nimi on valgevene keeles Палессе ja ukraina keeles Полісся. Sarnasus on, kuid nimi pole sama. - Urmas 13. oktoober 2005, kell 10.38 (UTC)

:::::: Vaatsin knabist, et eesti keeles on mõlemad ühtemoodi - Ahsoous 13. oktoober 2005, kell 10.46 (UTC)

::::: Millised mõlemad? Seda sünniasulat KNAB-is ei ole. Ta võib olemas olla "Nimekirjutusraamatus" (ei saa hetkel seda vaadata:().

::: nu ma mõtlesin seda valgevene ja ukraina kujusid... aga ilmselt asula ise kandis tollal tõesti nime Habne... mul muide tekkis veel küsimus kas oli ikka oblast või hoopis kubermang?- Ahsoous 13. oktoober 2005, kell 10.56 (UTC)

::::Need valgevene ja ukraina nimekujud käisid mõlemad Polesje kohta. See sünniasula on ukrainlastele aga Поліське. Sünnikoha puhul on tähtis asula praegune nimi ja riiklik kuuluvus. Praegu kuulub see koht Kiievi oblastisse.

::::Juhul, kui annaksime asula asendi omaaegse riikliku ja haldusjaotuse järgi, tekiks üsna kiiresti kaos - Eestis on üsna vähe inimesi, kes teavad põhjalikult, kuidas on muutunud Euroopa ja maailma poliitiline kaart ning riikide haldusjaotus ajaloo jooksul. - Urmas 13. oktoober 2005, kell 11.06 (UTC)

:::::Ma arvan, et see pole mitte probleem lugejate vaid kirjutajate jaoks... ja kui on olemas artikkel Kiievi kubermang pole ju probleeme... muidugi Ukraina praegused piirid on vist pärit alles aastast 1954...ja sünnikoha puhul ei ole IMHO praegune nimi ja riiklik kuuluvus üldse mitte olulised vaid olulised on just nimelt selle sündmuse aegne nimi ja kuuluvus....- Ahsoous 13. oktoober 2005, kell 11.16 (UTC)

::::::Sündimise-aegset haldusjaotust või riiklikku kuuluvust võib artikli tekstis muidugi mainida, kuid sünniaja ja -koha juures artikli alguses on see liigne ja ka ebatõene. Kohtade asendi määratlemine käib geograafias siiski tänapäevase poliitilise ja halduskaardi järgi. - Urmas 13. oktoober 2005, kell 11.25 (UTC)

::::::: Vastupidi just ajalooline nimi on tõene ja mitte praegune. teiseks see sinu variant ei ole ka mitte otstarbekas arvestades asjaolusid, et haldujaotus (ja ka kohanimed) muutuvad suhtkoht tihti ning hakata iga sehukese muudatuse peale artikleid ümber muutma ei ole nüüd küll eriti mõttekas tegevus - Ahsoous 13. oktoober 2005, kell 13.10 (UTC)

:Ehk jätad kohanimed geograafide toimetada? Muidu avaneb Sul võimalus hakata ringi tegema kõiki isikuartikleid, eestlaste omadest alates. Kindlasti tead, kes kus vallas, külanõukogus, kreisis, kubermangus vms sündis. Väidet, et ajalooline nimi on tõene, ei mõelnud Sa ometi tõsiselt? Seega on meil siis rida ajaloolisi sündmusi toimunud ja isikuid sündinus Dorpatis, Jurjevis, Fellinis, Revalis ja Revelis, Weissensteinis ja mujal.

:Mis kohanimedesse puutub, siis need ei muutu suht' tihti. Kui kohanimi ka muutub, tuleb lihtsalt vastavad muudatused artiklitesse sisse viia ja kogu lugu. Eelistada aga kunagisi nimesid praegustele käib kauge kaarega mõõda nendest põhimõtetest, millest kohanimekirjutuses eesti keeles lähtutakse. - Urmas 13. oktoober 2005, kell 17.11 (UTC)

:: aga siiski kohanimed ka muutuvad... see selleks (miski aeg tagasi jäin suga vägagi lahkarvamusele Bombay küsimuses)... lihtsalt ma leian, et kui on ikka selge, mis miski nimi või halduslik kuuluvus oli tuleks eelistatavalt ikkagi seda kasutada... sellega on küll väga palju agasid ja erinevatel juhtudel tuleb asjadele erinevalt läheneda, näiteks kasvõi kas inimene sündis Leningradis või tahad sa nende asemele kangesti kirjutada Peterburi? - Ahsoous 13. oktoober 2005, kell 18.05 (UTC)

:::Bombay'd ei nimetatud ümber, vaid ingliskeelse lihtsustatud nimekuju asemel hakati kasutama kohalikku nime. See on sama, kui kurta, et miks Reveli asemel tuleb kirjutada Tallinn. Leningradist: enda arvates pakkusin ma välja piisavalt arusaadava variandi Poliske (tollal Habne), mis ütleb ära nii praeguse nime kui ka tollase.

:::: Me vist räägime üksteisest mööda (ja kui sa nüüd meenutad siis Bombay nimetati ümber (tegelikult ka) 1995. aastal seoses võimuvahetusega) ja selle su välja pakutava variandi vastu mul põhimõtteliselt polegi midagi aga kui miski mõne aja pärast kohanimi uuesti muutub (see koht nagu siin arutelus on välja tulnud on viimase saja aasta jooksul kandnud 4 eri nime koos variatsioonidega) siis on vaja artiklit (artikleid) muuta (mõningatel juhtudel võib neid ikka väga palju olla)... ma leian et selle asemel võiks teha rahulikult ümbersuunamise (Habne --> Poliske või mis ta nimi siis nüüd ongi) ja artikli enda kohanime muutustega rahule jätta... - Ahsoous 13. oktoober 2005, kell 19.08 (UTC)

::::: Poliskega on veel see häda, et samanimelisi kohti on teisigi (Poliske küla on ka Žitomõri oblastis). Sellepärast peaks kindlasti mainima ka haldusüksust. Arvan, et niikaua kui artiklit ei ole, peaks andma pigem rohkem kui vähem infot. Nii et võiks olla nii oblast kui ka kubermang (nojah, peaks veel kontrollima, kas on ikka kubermang). Arvan, et vana haldusüksuse ja vana nime mainimine ei ole kunagi viga. Ja parem on mainimata jätta kui eksida. Mõnikord ei olegi muud teada kui vana haldusüksus.

:::::: Kiievi oblasti Poliske asub Žitomõri oblasti piirist nii umbes 4 km kaugusel. Tegu võib vabalt olla ühe ja sama asulaga, mis lihtsalt mõned aastad teises haldusüksuses viibinud. - Urmas 13. oktoober 2005, kell 20.22 (UTC)

::::: Mulle tundub, et ajaloolaste ja geograafide printsiip on omavahel konfliktis. Ajaloolased jälgivad ju kiivalt, et nimedes poleks anakronisme.

:::::: Kuidas toimida inimesega, kes on sündinud linnas, mis praegu kannab nime Tallinn, aastal 1900? Mis oleks sünnikohaks? - Urmas 13. oktoober 2005, kell 19.57 (UTC)

:::::::ma vastan sulle küsimusele küsimusega, mis sa teed isikuga, kes on sündinud Narvas aga teisel pool jõge nu ütleme aastal 1925? - Ahsoous 13. oktoober 2005, kell 20.27 (UTC)

::::::::Vajan siiski vastust, mitte küsimust. - Urmas 13. oktoober 2005, kell 20.30 (UTC)

:::::::: Ma arvan, et ma kirjutan Tallinn (tõenäoliselt eranditeta ja jätan riikliku kuuluvuse märkimata). Aga vasta sa ka siis küsimusele. Ja siis sama koht aastal 1940, siis 1943 ning 1945? (muide viimasel juhul ei teeks paha ka märkida, mis ta siis oli, sest linnaks sai ta 1954...) - Ahsoous 13. oktoober 2005, kell 20.59 (UTC)

::::::::: Meil on küsimuse all ajaloolise haldusüksuse äramärkimine. - Urmas 13. oktoober 2005, kell 21.08 (UTC)

:::::::::: Teeme järjekorras: mis haldusüksusesse Tallinn ikkagi kuulus? - Urmas 14. oktoober 2005, kell 09.04 (UTC)

:::::: Ma ootan siis ka vastust! - Ahsoous 13. oktoober 2005, kell 21.21 (UTC)

::::: Ümbersuunamised tuleb niikuinii teha, aga oleks hea, kui artiklist oleks näha nii kunagine kui ka praegune kuju. Arvan, et ka artiklite muutmine on teostatav, kui seda tarvis peaks olema. Andres 13. oktoober 2005, kell 19.29 (UTC)

::::::Nagu EE ütleb Kiievi oblast moodustati 1932... - Ahsoous 13. oktoober 2005, kell 19.46 (UTC)

:::::::NLiidu alal on toimunud niipalju haldusjaotuse muutusi, et nende õige edasiandmine isikutele pühendatud artiklites pole mõeldav - meil on vigu ja kontrollimist niigi palju. Selliste asjade jaoks sobivad asulate ja haldusjaotuste artiklid. - Urmas 13. oktoober 2005, kell 19.57 (UTC)

:::::::: Aga me ei hakka seda maha tõmbama, kui see õige on? Pealegi meil ju pole neid artikleid veel. Andres 13. oktoober 2005, kell 20.28 (UTC)

::: Nu see on samuti üks põhjus miks ma eelistan antud juhul kubermangu ;)

:::: Asula praegust kuulumist on märksa kergem selgeks teha ja ka kontrollida (mis minu arvates on Vikipeedia usaldusväärsust silmas pidades möödapääsmatu). Kunagise haldusjaotusliku kuuluvuse kindlakstegemisega käib kaasas uurimistöö raamatukogudes. Ühe asula haldusliku kuuluvuse kontrollimine võib võtta mõne tunni - kõik asjasse puutuvad allikad tuleb üles leida ja neid ka omavahel võrrelda. Võtad selle ette, Ahsoous? - Urmas 13. oktoober 2005, kell 20.38 (UTC)

::::: Minu meelest Sa liialdad. Põhimõtteliselt iga väide, mis Vikipeedias on, võib osutuda ekslikuks.  Andres 13. oktoober 2005, kell 20.49 (UTC)

:::::: See võib tundud liialdusena, kui jutt on lähematest aastakümnetest ja piirkondadest, mille kohta Eestis rohkem materjali. Kuid näiteks 1920ndate alguse Kesk-Aasiaga (Amudarja oaasid) tekiks praegusele analoogilise juhtumi puhul tõsiseid probleeme. (Sama põhimõtte Eesti ja eestlaste kohta rakendamise idee tekitas aga tõrke, või sain ma valesti aru?). Omaaegse haldusüksuse nimetamine artiklis sünnikoha juures on minu arvates üleliigne, kuid pakun, et võiksime toimida samuti nagu seda on tehtud ENE/EE-s. - Urmas 13. oktoober 2005, kell 21.05 (UTC)

::::Su enda juttudest sain aru et üks koht üks nimi (ja ka üks ja sama haldusüksus) nii, et ... ootan vastust.- Ahsoous 13. oktoober 2005, kell 21.24 (UTC)

::::: ENE 1. väljaandes on näiteks artiklis "Johannes Aavik" öeldud, et ta sündis Pöide vallas. Richard Aavakivi kohta on öeldud, et ta sündis Gdovi maakonnas. Need on omaaegsed haldusüksused. Ei ole üldse mainitud asulat.

::::: Minu meelest haldusüksused ei ole kohad. Muutuvad nii piirid, nimetused kui ka halduse põhimõtted.

::::: Haldusüksust ei pea ju alati märkima. See on tarvilik eelkõige selleks, et osutada vähetuntud koha asukohale. Selleks sobib haldusüksuse asemel ka mõnbi muu piirkonnanimi. Andres 13. oktoober 2005, kell 22.20 (UTC)

:::::: Jah, loomulikult. Habne, Poliske ja Kaganovitši on üks ja sama koht ja seega "üks nimi". Kiievi kubermang pole aga sugugi sama, mis Kiievi oblast.

:::::: Artiklis on praegu öeldud, et isik sündis Kiievi kubermangu Poliske-nimelises kohas, kuid mis riigis - ehk oleks viisakas öelda. Kuupäeva ja kohta silmas pidades on tegemist Ukrainaga. Formaalselt oli tegu iseseisva riigiga (NB! mitte NLiidu haldusüksusega, mida Ukraina NSV oli sama aasta detsembri lõpust). Või kuulus ala Poolale? - piir kuskilt sealt jooksis ja võib-olla polnud Poola selles riigi osas veel tsaariajast pärit haldusjaotust muutnud ja ajutiselt eksisteeris mingi Kiievi kubermangu nimeline asi?

:::::: Artiklid "Johannes Aavik" ja "Richard Aavakivi" antud juhul võrdlusmaterjalina ei kõlba - nende puhul ei ole teada või ei ole märgitud sünniasulat. Antud artikli puhul on meil sünniasula teada ja seega sünnikoht geograafiliselt täpselt lokaliseeritav. Vaja oleks näiteid, kus on toodud ära ka sünniasula. - Urmas 14. oktoober 2005, kell 09.04 (UTC)

Kujutan ette, kui tuleb hakata haldusüksust määrama nt Leedu suurvürstide sünnikohtade puhul (seda ka juhul, kui on teada sünniasula). :(( - Urmas 14. oktoober 2005, kell 09.04 (UTC)

Minu meelest saab asja lahendada nii, et mis pole teada, selle jätame märkimata. Ja üldse, haldusüksuse (ega ka riigi ega ka sünniasula) märkimine pole ju kohustuslik. Andres 14. oktoober 2005, kell 17.26 (UTC)

(... mida tähendab "varem peeti sünnipäevaks"? millal?)

Vat see on hea küsimus... ilmselt on asi selles elustiilis nimega bardakk... asi hakkas peale ju sellest, et Poola vallutas ju osa Ukrainat endale ja siis Riia rahu (1921) tulemusena Ukrainat 1922. aastal ka jagati... - Ahsoous 14. oktoober 2005, kell 18.42 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.jew.spb.ru/ami/A313/A313-032.html
** In Iser Kuperman on 2013-06-24 11:19:02, 404 Not Found
** In Iser Kuperman on 2013-07-06 03:17:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:17 (EEST)


Arutelu:Ristisõjad

See võiks ehk olla "Ristisõdade loend". Aga kahtlen, kas sellist artiklit üldse tarvis on. Nimekirja võiks paigutada artiklisse Ristisõda, kuhu selle lehekülje võiks ümber suunata. Andres 21:59, 10 Oct 2004 (UTC)
rooma paavstide-instituudile - mis imeasi see on?--WooteleF 30. september 2009, kell 14:39 (UTC)

Mõeldud on nähtavasti Rooma paavsti kui instituuti, st paavstlust. Andres 30. september 2009, kell 16:34 (UTC)

märksõna ristisõdalased (ristisõdalane) või ristirüütlid (ristirüütel) peaks ilmselt siia suunama. Nii on ka dewikis, vt :de:Kreuzritter--Estopedist1 (arutelu) 16. juuni 2019, kell 09:26 (EEST)


Arutelu:Alan Turing

{{LGBT inimesed}}
{{tõlgitud leht|en|Alan Turing|versioon=479941768}}
Levinum termin on "Churchi tees". Eesti keele reeglite järgi tuleks igal juhul öelda "Churchi-Turingi tees". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:05, 11 Oct 2004 (UTC)

Ma ei saa aru, aga tahaks aru saada, mis asi on piiramata õppimisõigusega kool. Kas ongi selline termin? (Lapsepõlv ja noorus kolmas lõik) --Mona 31. märts 2012, kell 10:25 (EEST)

otsi "Public school" siit sõnaraamatust. Tähenduseks Briti inglise keeles on seal antud (Br) piiramata õppimisõigusega kool.--Kyng (arutelu) 31. märts 2012, kell 10:56 (EEST)

: Selge, aitäh. Aga kas selle kohta võiks öelda ka tavakool, et näiteks panna sulgudesse täpsustus. --Mona 31. märts 2012, kell 11:17 (EEST)

:: Kusjuures see kooli klasifitseerimine on siin üldse paras peavalu. Esiteks on tegemist "sõltumatu" kooliga - mingi briti variant, mis ei ole sama nagu erakool. Seega tavakooliks nagu ei sobi nimetada. Tegemist on mingi briti omapäraga, mille kohta eesti keeles nagu polegi õigeid termineid või vähemalt mina ei tea/leia neid.--Kyng (arutelu) 31. märts 2012, kell 11:21 (EEST)

::: Võib jätta tõlkimata. Andres (arutelu) 31. märts 2012, kell 22:28 (EEST)

:::: Kui keski seda saareriigi koolisüsteemi tõlkima hakkab, siis leiab vassted siit:
* http://en.wikipedia.org/wiki/Public_school_%28United_Kingdom%29
* http://en.wikipedia.org/wiki/Headmasters%27_and_Headmistresses%27_Conference

:::: suwa 20. mai 2012, kell 18:17 (EEST)

Hiljuti oli teade, et ta sai kuninganna pardon'i. Andres (arutelu) 31. detsember 2013, kell 17:12 (EET)

See oli 24. detsembril. Aga ma ei oska seda sõnastada. Siin on dokument: http://cryptome.org/2013/12/turing-pardon.pdf. --Epp 31. detsember 2013, kell 18:11 (EET)

Kuidas tõlkida stored-program computer? "Programmeeritav elektronarvuti" ei tundu õige (kuigi võibolla siiski on?). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. veebruar 2018, kell 14:34 (EET)

Tere, Neptuunium! Ega ma tegelikult täpselt ei tea, aga kui guugeldada "stored-program computer"-it, siis tundub mulle, et sisuliselt on tegemist püsimäluga arvutiga. Ma pean selle kohta põhjalikumalt lugema, et päris kindel vastus anda. Ehk keegi teab lugematagi, mis asi see eesti keeles on?--Murulauk (arutelu) 2. veebruar 2018, kell 15:48 (EET)

: kui püsimälu, siis ehk kunagiste ferriitrõngastest mälupesadega? suwa 2. veebruar 2018, kell 20:49 (EET)

::Milleks pilduda ferriitrõngaid põrssa ette? Muide, fraasi stored-program computer tõlkevastena on artiklis kasutatud ka fraasi salvestatud programmiga arvuti. Hea Suwa, kas see variant oleks parem püsimäluga arvuti asemel?
----
Sellest artiklist lähtudes (http://www.nytimes.com/1987/12/27/books/the-oldest-boy-of-british-intelligence.html?pagewanted=all), eemaldaks ma Turingi artiklist järgmise lõigu:
Anthony Cave Browni raamatus ""C": The Secret Life of Sir Stewart Menzies, Spymaster to Winston Churchill" on kirjutatud:
„	Menzies teadis, et Turing oli aktiivne ja agressiivne homoseksuaal; see oli selgunud üsna pea pärast tema Bletchley Parki tööleasumist. Kuid kuna ta ei häirinud oma kolleege ja oli võimalik, et ta oli ainus mees Menziesi teenistuses, keda sai nimetada asendamatuks, jätkati tema teenete kasutamist ... 1944. aasta alguses tekkis kahtlus, et Turing oli mees, kes lähedal asuva tööstuslinna Lutoni avalikus raamatukogus koolipoisse ahistas. Kuigi mingeid süüdistusi ei järgnenud, otsustati, et korra ja distsipliini tagamise huvides tuleb ta eemaldada, kuid mitte enne, kui tema töö saab tehtud.''
Kas keegi arvab, et see lõik on selles artiklis hädavajalik?--Murulauk (arutelu) 6. veebruar 2018, kell 10:11 (EET)

Mina arvan, et selle lõigu võib eemaldada.--Taavik27 (arutelu) 6. veebruar 2018, kell 19:20 (EET)

:Minu meelest tuleks jätta faktid, mis on piisavalt tõendatud (selle üle otsustamiseks oleks tarvis vähemalt raamatut lugeda); oletused ja hinnangud võib kõrvale jätta. Ma lugesin raamatu arvustuse läbi, aga minu meelest see arvustus ei anna selle asja seisukohast midagi. Arvustus ei heida autorile ette mitte faktilist ebatäpsust, vaid kohati faktide ebaproportsionaalset valimist ja puudulikku ning osalt moonutatud pilti luureülema isiksusest vms. Andres (arutelu) 7. veebruar 2018, kell 10:30 (EET)

:: Nõustun. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 7. veebruar 2018, kell 13:09 (EET)


Arutelu:Universaalne moraal

Selle artikli sisu on arusaamatu. Esimene lause kuulutab moraalireeglite olemasolu universaaliks, teine osa loetleb mitmesuguseid moraalireegleid. Mis on sellel pistmist universaalse moraaliga? Kas autor tahab öelda, et loetletud moraalireeglid on universaalsed? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:56, 11 Oct 2004 (UTC)

Võtsin välja laused, mis minu meelest ei puutu asjasse:
''Kõik ühiskonnad vajavad mingeid moraalireegleid, sest need on vajalikud kooselu toimiseks. Moraali vastand on vägivald.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:47, 11 Oct 2004 (UTC)

Siin tuleks täpsustada, kes niisuguseid reegleid on välja pakkunud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:47, 11 Oct 2004 (UTC)

"Moraalifilosoofid on välja pakkunud järgmisi universaalse moraali reegleid:
Ära tapa süütuid inimesi!
Ära põhjusta asjatut valu või kannatust!
Ära varasta ega valeta!
Pea oma lubadusi ja austa oma lepinguid!
Ära võta teiselt inimeselt tema vabadust!
Räägi tõtt, või vähemalt ära valeta!
Ole õiglane, koheldes võrdseid võrdsetena ja ebavõrdseid ebavõrdsetena!
Vasta teistele samaga, näita üles tänulikkust!
Aita teisi inimesi, eriti kui see ei maksa midagi.
Täida õiglasi seadusi!"

Eemaldasin, kuna ei selgu päritolu.--Kyng (arutelu) 21. märts 2012, kell 14:21 (EET)
----
Minu meelest pole intervikid õiged. Andres (arutelu) 23. märts 2012, kell 03:22 (EET)


Arutelu:Tartu rahu

Arvan, et selles artiklis tuleks rääkida Eesti ja Venemaa vahelisest rahust ning panna algusesse täpsustav link Soome ja Venemaa vahelist rahu käsitlevale artiklile. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:53, 11 Oct 2004 (UTC)
Inglise ja soome viki artiklid, millele siin viidatakse, räägivad mõlemast koos, kuid leian, et meil ei ole otstarbekas seda teha. Seetõttu ei ole ka vikilingid korrektsed. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12:20, 17 juuli 2005 (UTC)
Eesti ja Venemaa vahelise Tartu rahu ratifitseerimiskirjad vahetati Moskvas 30. märtsil 1920 ja sellest päevast hakkas ta kehtima.

Praeguse seisuga on õige ainult soome vikilink. Teised artiklid räägivad mõlemast rahust ühes artiklis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. august 2006, kell 06:05 (UTC)
Mida see tähendama peaks, et Tartu rahuga pandi alus EV iseseisvusele? [[Kasutaja:Djreichsfuhrer|Djreichsfuhrer]] 9. detsember 2007, kell 13:18 (UTC)

Raamat Baltimaade ajalugu ütleb, et Läti sõlmis Nõukogude Liiduga rahu 11. augustil 1920 mitte 11. veebruaril 1921. 1920 1. veebruaril sõlmis Läti Moskvaga vaherahu.

Jah. Parandasin. Andres 3. veebruar 2008, kell 13:27 (UTC)
----
* Eesti Demokraatliku Vabariigi Valitsuse esindajad:
** Asutava Kogu liige – Jaan Poska,
** Asutava Kogu liige – Ants Piip,
** Asutava Kogu liige – Mait Püüman
** Asutava Kogu liige – Julius Seljamaa
** Kindralstaap kindralmajor Jaan Soots.

Mis see Eesti Demokraatlik Vabariik oli ja mis oli selle Valitsus?

Mis tähendab "Kindralstaap kindralmajor"? Andres 21. jaanuar 2009, kell 22:46 (UTC)

: Seda peaks lepingu originaaltekstist kontrollima. Eesti Demokraatlik Vabariik oli lühikest aega ametlikes dokumentides kasutusel. Kindralstaabi kindralmajor? --Improvisaator 22. jaanuar 2009, kell 10:33 (UTC)
EESTI ühelt poolt ning VENEMAA teiselt, juhitud kindlast tahtmisest nende vahel tekkinud sõda lõpetada, otsustasid rahuläbirääkimistesse astuda ning võimalikult pea kindla, ausa ja õiglase rahu teha ja määrasid selleks oma volinikkudeks:
EESTI DEMOKRAATLIKU VABARIIGI VALITSUS —
Asutava Kogu liikme Jaan Jaani poja POSKA,
Asutava Kogu liikme Ants Jaani poja PIIP'i,
Asutava Kogu liikme Mait Aleksandri poja PÜÜMANN'i,
Asutava Kogu liikme Julius Jüri poja SELJAMAA ja
Kindral-Staabi kindralmajori Jaan Heinrichi poja SOOTS'i
ja
VENEMAA SOTSIALISTLIKU FÖDERATIIVSE NÕUKOGUDE
VABARIIGI RAHVAKOMISSARIDE NÕUKOGU —
Ülevenemaalise Tööliste, Talupoegade, Punaväeliste ja
Kasakate Saadikute Nõukogu Täidesaatva Kesk-
Komitee liikme Adolf Abrami poja JOFFE ja
Riigikontrolli Rahvakomissariaadi Kolleegiumi liikme
Isidor Emmanueli poja GUKOVSKY.

Kas õige on Püüman või Püümann?

: Ei tea, aga mulle tundub, et Püüman on hilisem kirjutusviis. Sarnased juhtumid on Otto Strandmann ja Otto Strandman või Jaan Temant ja Jaan Teemant. --Improvisaator 22. jaanuar 2009, kell 14:33 (UTC)

Eesti Demokraatlik Vabariik peaks olema märksõna, nii et saaks selle ära seletada. Andres 22. jaanuar 2009, kell 13:11 (UTC)
Rahulepingu tekstis otsesõnu tunnustust ei ole. --Improvisaator 5. veebruar 2009, kell 09:43 (UTC)

Pühapäeva [13. augusti 1939] õhtul saabus rongiga N. Venest optandina Eestisse Liisa Teki, 68 aastat vana, sündinud Kübar. Venemaal on ta elanud 33 aastat Baikali järve ääres Lisjeni alevikus. Ta sõidab edasi Võrumaale, kus elab õde ja vennalapsed. Teele asus ta sealt 3. augustil.
Uus Eesti, 14. august 1939, nr. 218, lk. 3. --Improvisaator 25. mai 2009, kell 14:30 (UTC)
Kumb inglise vikipeedia artikli ülemisel pildil olev isik on Poska? Minu arust ei kumbki. --Numbriga kärumees 17. august 2010, kell 17:37 (EEST)

Ei ole tõesti. Eks sa muuda seal ära.--WooteleF 18. august 2010, kell 03:07 (EEST)

N. Venest saabus kodumaale 68-aastane naisterahvas.

Siin  (Vabariigi Valitsuse koosoleku protokoll 27. veebruarist 1920, nr. 35, p. X) väidetakse, et Tartu rahu jõustus 14. veebruaril 1920. Mida teha? --Õli (arutelu) 14. detsember 2012, kell 17:51 (EET)

"Tartu rahulepingu sõlmimine näitas, et Nõukogude Venemaaga on võimalik läbirääkimisi pidada ja rahvusvahelisi lepinguid sõlmida." - mida see lause tähendab peale rahulepingu õigustamise? Kas varem arvati, et see pole füüsiliselt võimalik, kuna nõukogudelased ei oska kirjutada ja söövad lepingu ära? Kui tahetakse väita, et nii tõestati lepingute siduvus, siis see on ju vale: siduvust näitab aeg (mis tõestas, et NV ei pidanud lepingust kinni) ning sõlmimine ei näita kuidagi, et lepingust kinni peetakse, sellel hetkel ei selgu veel midagi. See kirjeldus näeb pigem välja nii, nagu üritaks keegi kaitsta Tartu rahulepingut mõnede ajaloolaste kriitika eest, mille järgi Eesti separaatrahu lõhkus lääneriikide ühisrinde, võimaldas bolševistlikku valitsust Eesti kaudu rahastada ning ja tegi lõpuks võimalikuks kommunistliku valitsuse püsimajäämise - aga kriitikat ennast mainimata, ainult üldsõnalise õigustusena. Tegelikult tuleks seisukohad selgelt välja tuua, viidates autoriteetsetele allikatele (st, mitte kooliõpikutele või populaarteadusele, vaid tunnustatud teadlaste akadeemilistele hinnangutele - ja selgelt ideoloogilist suhtumist näitavatele allikatele, mis demonstreerivad teema pikaajalist politiseeritust ja tõlgenduste laia diapasooni). --146.255.183.18 12. august 2015, kell 10:36 (EEST)

Siinkohal võiks mainida, et Antant tühistas Nõukogude Venemaa majandusblokaadi juba 16. jaanuaril 1920. Velirand (arutelu) 12. august 2015, kell 10:42 (EEST)

Anonüümse kasutajaga nõus. Andres (arutelu) 12. august 2015, kell 12:25 (EEST)
----
Segi aetakse Tartu Rahu ja Tartu rahuleping. Tartu Rahu kehtib (olenemata piirist) alates 1. detsembrist 1925. Tartu rahuleping lakkas kehtimast u 1939, kui Päts ja Laidoner loobusid Eesti riigist. (Igor Gräzin)

Välja võetud. 90.190.71.25 22. november 2015, kell 18:42 (EET)

"Eesti sai endale rahulepinguga etnilised ja ajaloolised piirid"

Kindel, et Tarvel täpselt nii ütles? Tartu rahu piir ei kulgenud ju etnilist piiri mööda. --Minnekon (arutelu) 10. mai 2018, kell 09:26 (EEST)

: Tsiteerin: "Eesti sai endale etnilised ja ajaloosed piirid, pealegi strateegiliselt korrigeeituna, mida NSV Liit ei raatsinud 1944-1945 Eesti NSV-le kui oma liiduvabariigile alles jätta." - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. mai 2018, kell 13:26 (EEST)
Samuti soovitas ta [Lenin] üheksa kuud hiljem Venemaa Revolutsioonilise Sõjanõukogu aseesimehel karistada Eestit ja Lätilt sõjaliselt, tungides kusagil kas või versta võrra üle piiri ja puua seal üles 100–1000 kohalikku ametnikku ja rikkurit.

Kahtlane väide. Pole enne kuulnud sellise rünnaku plaanist. Sõda äsja rahulepingu sõlminud riigi vastu, mis oleks Venemaa usaldusväärsust tugevalt kahjustanud, on väga tõsine otsus. Ilmselt sõja alustamine ei käi nii, et Lenin üksi soovitab seda armeejuhatuse aseesimehele ja see siis mõtles ja nähtavasti otsustas, et Venemaa ikkagi ei alusta sõda. Taoline väide vajab konteksti, kas see oli poolnaljaga öeldud vms. Mul on nüüd Tarveli raamat olemas, aga sealt targemaks ei saa, sest ta ei selgita pikemalt ja viidet ka pole. Võib-olla keegi leiab kunagi mõne selle teema põhjalikuma käsitluse, kust saaks teada, mida see Lenini soovitus endast kujutas. --Minnekon (arutelu) 27. august 2019, kell 18:46 (EEST)

: Minu meelest ei ole Lenini jutt otseselt täiemahulisest sõjast, pigem soovitatakse midagi yhekordse skirmishi-laadset. Muus osas olen sisuliselt nõus, tänan parandamast. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. august 2019, kell 19:28 (EEST)

::Lause sisu järgi küll. Selline ühekordne sõjaretk olnuks aga ebarealistlik, mistõttu ilmselt oligi tegemist mingit sorti kujundliku väljendusega. --Minnekon (arutelu) 27. august 2019, kell 19:43 (EEST)

Kõigest hoolimata kujunes Tartu rahulepingu sõlmimine ülemaailmse tähtsusega sündmuseks.
--WikedKentaur (arutelu) 18. jaanuar 2020, kell 19:59 (EET)

Tartu rahuleping oli nii Eesti Vabariigile kui ka Nõukogude Venemaale esimene rahvusvaheline leping.
kas Brest-Litovski rahuleping ei lähe Nõukogude Venemaa puhul arvesse? --WikedKentaur (arutelu) 18. jaanuar 2020, kell 20:58 (EET)

Söandasin kustutada, nende puhul ent harva, kui üldse, teada, mis see nende nimi peaks olema; nt kõrgeaulise seltsimees khaanikese jpt rahvusvaheliste „ülipiiriüleste“ geeniparendamisürituste käigus muutus nii mõndagi, mine sa võta kinni; keegi Bismarck väitis, et O-naabrite allkiri ei ole väärt isegi selle tindi raha, mis pookstaavidele kulunud...✅ Pietadè 18. jaanuar 2020, kell 21:12 (EET)


Malli arutelu:Täienda

Minu arvates võiks tekst siiski keskel olla. Siim 18:04, 13 Oct 2004 (UTC)
Jah, mulle tundub nii parem. Siim 18:18, 13 Oct 2004 (UTC)

Is this the stub-template? My Estonian is very bad for the moment. :-) Belgian man 13:33, 7 Jan 2005 (UTC)

the same thing... - Ahsoous 15:01, 7 Jan 2005 (UTC)

: It reads: Please add to this article. Andres 16:48, 7 Jan 2005 (UTC)

Me pole siiani suutnud selle malli kasutusreeglites kokku leppida, mis on viinud tema tähenduse ähmastumise ja devalveerumiseni. Praeguseks on see mall lisatud juba ligi 5000-le artiklile. Minu meelest on selge, et Vikipeedia artikleid saab täiendada. See ongi ju Vikipeedia põhimõte. Selle jaoks pole küll malli vaja. Tihti pannakse ta enne välislinke jms, mis lühikeste artiklite puhul tähendab seda, et ta poolitab artikli, muutes selle visuaalselt ebameeldivaks. Vaja on minu meelest malli nupukeste jaoks, aga seda ei tohiks luua enne kui tema kasutuseeskirjades on kokku lepitud. Kahjuks tuleb nentida, et taaskord käivad teod mõistusest ees, sest midagi sellesarnast on juba tehtud. Minu meelest tuleb otsustada, kas me teeme sellele mallile mõistlikud kasutuseeskirjad või võtame ta üldse kasutusest maha. See, et me tahame lugejale öelda, et see artikkel vajaks täiendamist, ei ole minu arvates mõistlik argument, sest intelligentne lugeja saab Vikipeedia viletsusest niigi aru. Ja ei ole ka mingit garantiid, et lugeja selle malli sisu nii mõistab nagu me kavandada võiksime. Minu seisukoht on, et see mall on oma mõtte kaotanud ja tuleks asendada spetsiifilisemate mallidega, mida aga kasutatakse tõesti vaid siis kui vaja. Siim 12. detsember 2005, kell 16.44 (UTC)

: See, millest intelligentne lugeja ei pruugi aru saada, on see, et Vikipeedia tegijad saavad selle viletsusest aru. Andres 12. detsember 2005, kell 22.12 (UTC)

Kahe käega nõus. Tuleks leppida kokku nii selle, kui ka malli  kasutamises. Algatusena võiks täienda malli ilmselt kõigilt pikematelt artiklitelt ära koristada. Kui lähtuda inglise wiki juhendist stub'ide osas siis on (tõlgin)...

stub artikkel, mis on selgelt liiga lühike, kuid mitte nii lühike, et ta oleks kasutu. Üldreeglina peaks ta olema vähemalt nii pikk, et defineerida artikli pealkiri, mis tavaliselt tähendab 3 - 10 lühikest lauset. Ka pikemad artiklid võivad olla stub'id kui käsitletav teema on piisavalt keerukas. Analoogiliselt ei pruugi ka lühike spetsiifilist teemat käsitlev artikkel olla stub.

Teine moodus stub'i defineerida on, et stub on selline artikkel, mida kaastöötaja, kes teemat ei valda, oskaks mõneminutise internetiotsingu põhjal täiendada. Artikkel, mida suudaks täiendada ainult teemas kodus olev kaastööline, või kui artikli täiendamiseks vajaliku materjali läbitöötamiseks kuluks märkimisväärne aeg ei saa olla stub. --Boy 12. detsember 2005, kell 21.13 (UTC)

: Kui me tahame teha malli, mis vastaksmallile stub, siis me peame talle teise nime ja teksti andma. Praegune süsteem on inglise viki omast erinev.

: Mallide ärakoristamisega ei saa alustada. Seda tuleks teha siis, kui vastav kokkulepe on olemas. Andres 12. detsember 2005, kell 22.12 (UTC)

:: alustuseks võiks vaadata :Kasutaja:Peep/Nuppude mallid ja sõnastuseks pakuks ma välja seda Oobi ettepanekut "See on väga väike artikkel. Ole kena ja kirjuta ta suuremaks." Malli nimi võib ju ka "nupp" olla, mitte "nupuke". --Oop 20:20, 11 Feb 2005 (UTC) vt. :Vikipeedia_arutelu:Vikipeedia_reeglid - Ahsoous 12. detsember 2005, kell 22.36 (UTC)

::: Minu arvates peaks meil olema selliste reeglitega nupukeste mall nagu Boy kirjeldas. Mis puutub malli "täienda" ärakoristamisse, siis olen seda juba mõnda aega teinud. Sellest ajast peale kui me arutasime, et peaks võtma kasutusele uue nupukeste või stubide malli. Mina mõtlesin siis, et olemasolev mall "Täienda" võikski selleks nupukeste malliks saada, mistõttu ma hakkasin teda mittestubide lõpust ära võtma. Nüüd aga nägin, et tehti uus mall nupukestele ja seetõttu pidasin malli "Täienda" täiesti mõttetuks. Olen endiselt sellel seisukohal. Peale mõttetuse risustab ta ka artiklit ja kui teda on vaja vaid selleks, et öelda, et Vikipeedia ei ole selline nagu tema koostajad oma vaimusilmas näevad, siis piisaks minu meelest vastavast märkest esilehel. Sama asja iga artikli lõpus korrutada on natuke tobe. Siim 15. detsember 2005, kell 10.14 (UTC)

:::: Nüüd aga nägin, et tehti uus mall nupukestele - vabanda, aga kus kohas see mall asub? ma ei suuda leida - Ahsoous 15. detsember 2005, kell 10.18 (UTC)

::::: Ma ei ole viitsinud süveneda, aga mingid tüngad ja stubid vist tehti? Aga ma ei tea, mis nende eesmärk on. Vabandust kui mööda panin, aga kuidas ma peaksingi teadma milleks nad on kui seda keegi selgitanud pole. Siim 15. detsember 2005, kell 10.22 (UTC)

:::::: Tänud - leidsin midagi üles, aga ausalt totrat nime nagu Tüng poleks ma küll oodata osanud... - Ahsoous 15. detsember 2005, kell 10.51 (UTC)
----
Boy tsiteeris ennist niisugust kriteeriumi: "Artikkel, mida suudaks täiendada ainult teemas kodus olev kaastööline, või kui artikli täiendamiseks vajaliku materjali läbitöötamiseks kuluks märkimisväärne aeg ei saa olla stub." Just seda ma mõtlengi. Ma olen pannud "Täienda" lõppu sel juhul, kui artiklit oleks hõlbus täiendada ka ilma eriteadmisteta ja erialakirjanduse uurimiseta. Nüüd aga olen loobunud selle malli kasutamisest, kuni oleme kokkuleppele jõudnud. Andres 15. detsember 2005, kell 15.28 (UTC)

Kuidas me kokkuleppeni peaksime jõudma? Kas hääletuse abil? Ma näen, et see arutelu siin eriti ei edene. Mina tahaksin näiteks enda valdkonna ehk geoloogia teha nö negatiivsetest mallidest vabaks. Kirjutaks kõik stubid mõistliku pikkuseni ja toimetaks kõik toimetamistvajava ära, aga sellest mallist ma ei saaks ju kunagi lahti kui lähtuda sellest kuidas Andres teda kasutada tahab. Siim 18. detsember 2005, kell 13.01 (UTC)

: Jah, arvan, et on paras aeg teha hääletus. Eelnev diskussioon tuleks siia kokku koguda. Võib-olla tuleks esitada poolt- ja vastuväidete kokkuvõte.

: Hääletusele võiks panna küsimuse, kas loobuda mallist "Täienda". Juhul kui otsustatakse see alles jätta, on mõtet arutada selle kasutamise reegleid. Andres 18. detsember 2005, kell 13.23 (UTC)

: Tundub, et on väga lihtne mallist lahti saada: tuleb lihtsalt malli tekst tühjaks teha. Andres 18. detsember 2005, kell 13.25 (UTC)

:: Andres, kas sa sõnastaksid hääletuse küsimuse? Siim 20. detsember 2005, kell 13.20 (UTC)

::: Kas loobuda mallist "Täienda"? Andres 20. detsember 2005, kell 15.55 (UTC)

:::: Mina kujutasin seda küsimust pisut pikemana. Umbes nii, et kas loobuda mallist täienda ja võtta kasutusele spetsiifilisemad mallid või jätta ta alles ning töötada välja kasutusreeglid. Aga võib ka muidugi lühemana, sest küsimus on hetkel ainult malli kaotamises või allesjätmises. Siim 20. detsember 2005, kell 16.09 (UTC)

::::: Minu meelest peaks küsimus olema selline, mis lubab vastata "ei" või "jaa". Niikuinii on mõnel vastajal reservatsioonid ja mõni on erapooletu, nii et ei maksa asja liiga ebaülevaatlikuks ajada. Andres 20. detsember 2005, kell 16.40 (UTC)

:::::: vat reservatsioonide tõttu vastan sellisele küsimuse püstitusele  'ei' ... samas tõesti pooldan vähemalt nupu kohta malli kiiremat kasutuselevõttu -- Ahsoous 20. detsember 2005, kell 17.10 (UTC)

::::::: Kas Sa tahaksid selle pealkirjaks "Täienda"? Oma häält on Sul võimalik kommenteerida ning avaldada oma seisukohta arutelus. Andres 20. detsember 2005, kell 17.31 (UTC)

:::::::: Ei, mitte seda... küll aga mõningatele artiklitele tuleb tõesti lisada juurde märkus täienda... minu jaoks on see miski selline vahepealne juhtum, kus artikkel enam nupuke ei ole ning samas ei ole ta ka kindlasti mitte terviklik (et nagu oleks kuskil miskit pooleli ... või miskid nüansid puudu)... kindlasti ei tohiks teda aga niipalju kasutada kui teda praegu kasutatakse... - Ahsoous 20. detsember 2005, kell 18.06 (UTC)

::::::::: Jah, siis Sa peaksidki vastama "ei". Kui "ei" jääb enamusse, siis on järgmine samm malli kasutamisreeglites kokkuleppimine. Kui "ei" jääb vähemusse, siis võid teha ettepaneku mingi teise nimega malli loomiseks selleks otstarbeks. Andres 20. detsember 2005, kell 18.29 (UTC)

Ma olen vist teemast kaugel, kuid vaatasin seda malli ja vÖrdlesin Teie jutte, ning leidsin: töesti Vikipeedia möte on ju täiendamises. Seega sellel mallil pole erilist tähendust ega ka tähtsust. Egon 20. detsember 2005, kell 16.15 (UTC)
Mina näen selle malli rolli umbes stubi tõlkena. Siis poleks eriti midagi vaja muuta. Seni on seda malli liiga lõdvalt pandud, aga see häda kaob ajapikku iseenesest, kui lepime kokku, et malli "täienda" kasutame edaspidi ainult nuppude märkimiseks. Õigupoolest võiks malli teksti sisu ikka muuta: et artikkel on väga viletsas seisus. Aga kasutamine jääks endiseks: { { täienda } }. Taivo 20. detsember 2005, kell 19.25 (UTC)

: tead nupp ja väga viletsas seisus olev artikkel on minu arvates siiski kaks täiesti ise asja... - Ahsoous 20. detsember 2005, kell 19.33 (UTC)

:: Nõus. Andres 20. detsember 2005, kell 21.00 (UTC)

::: Ka mina mõtlesin vahepeal nii nagu Taivo, et teeks mallist "Täienda" nupukeste malli ja eemaldaks ta mittenupukeste küljest, aga vist on ikka parem teha uus mall. Siis saab selle mallireformi kiiremini läbi viia. Siim 21. detsember 2005, kell 09.11 (UTC)
enne kui millestki loobuda peaks midagi olema asemele pakkuda, loobudes sellest mallist tekitaksime vaakumi ja sedasi on see hääletus praegusel hetkel minu arust mõtetu. See ei aita olukorrast välja.
Pigem tuleks esmalt teha mingi pakkumine milliseid malle kasutada ja kus ning siis hääletada seda ettepanekut --TarmoK 21. detsember 2005, kell 09.44 (UTC)
P.S. vt. ka Vikipeedia:Käimasolevate arutelude loend -> "toimeta", "täienda" jne mallide kasutamine

Enne ei saagi uusi malle luua kui selle malli saatuse suhtes pole kokkulepet. Tuleb otsustada, kas loobuda sellest mallist ja teha asemele mallid "vilets" ja "nupp", vastavalt viletsas seisus olevatele ja väga lühikestele artiklitele. Kui me otsustame selle malli alles jätta, siis tuleb talle välja mõelda kasutuseeskirjad. Mina näeksin seda malli siis nupukeste mallina. Minu jaoks on eelistatavam siiski uue, vanast taagast vaba malli tegemine. Praegusest mallist loobumine ei tekita minu meelest mingit vaakumit, sest tal pole ju niigi mingeid kasutuseeskirju. Siim 21. detsember 2005, kell 11.30 (UTC)
Peaasi, et on olemas mingi enamvähem en:template:stub'iga samane mall. Selle nimi jätab suht külmaks (võiks olla eestikeelne ning mitte tähelühend). Hääletuse küsimuses ilmselt erapooletu siis. Samas kui (stub)malli kasutamine on väga massiline, siis oleks vaja ka mingit täiendavat malli silmapaistvalt kehvade artiklite märkimiseks. --WikedKentaur 3. jaanuar 2006, kell 23.59 (UTC)

Küsimus on selles, kas on tarvis sellist malli, mis räägib täiendamise vajadusest sõltumata sellest, kas artikkel on lühike või pikk. Ka artikli kehvus ei pruugi tuleneda selle lühidusest või sellest, et seal midagi puudu on. Andres 4. jaanuar 2006, kell 00.13 (UTC)

:See mall ei taga nagunii kvaliteedi paranemist. Eksitab lugejaid, kes hakkavad kahtlema faktide õigsuses. Rikkub ilmet. On olemas redigeerimise võimalus- seega inimene, kes asja valdab ja omab lisaandmeid ning viitsib ,küll see kirjutab.  Kui artikkel on ilmselt vale tuleb see nagunii kõrvaldada. Ka sellisel juhul see mall ei aita sest, siis ripuvad nad ikkagi üleval ja eksitab, kuni keegi viitsib parandada. Ka mina sattusin Wikipeediasse seetõtu et leidsin vigu või jama või olematust.Akra 7. jaanuar 2006, kell 22.54 (UTC)
----
Püüan võtta kokku poolt- ja vastuargumendid malli kaotamisele. Teised võivad seda kokkuvõtet täiendada.
Vastu
*Mall annab juhukülastajale märku, et artiklit ei ole mõeldud jätta nii lühikeseks ja pinnapealseks.
**See selgub esilehelt.
***Esilehte ei pruugita vaadata.
**Seda saab võib-olla teha kuidagi teisiti.
**Võib-olla seda pole tarvis teha.
*Mall tuletab kõigile, ka kirjutajale endale meelde, et artiklisse ei ole kirjutatud kõike, mida suhteliselt vähese vaevaga võimalik leida on.
Poolt
*Iga artiklit saab täiendada.
**Iga artiklit saab võib-olla täiendada, aga mõne puhul on see hõlbus, mõne puhul nõuab erialakirjanduse kasutamist või spetsiaalseid teadmisi ning täiendused ei pruugi mittespetsialistidele huvi pakkuda.
**Võib-olla saaks malli sõnastust täpsustada.
*Mall rikub artikli ilmet.
**Graafilist lahendust saab muuta.
*Mall pannakse artikli keskele, mis on inetu.
**Ammu on kokku lepitud, et mall pannakse artikli lõppu.
*Piisaks nupukesemallist.
**Ka inglise vikipeedias on mall "expand".
*Malli kasutatakse liiga sageli.
**Võiks ehk kokku leppida reeglid, mis malli esinemissagedust vähendaksid.
*Malli vajalikkuse üle otsustatakse subjektiivselt.
**Ühegi malli puhul ei saa subjektiivsust vältida. Subjektiivsust vähendaks reeglite olemasolu.
----
===Hääletusejärgne arutelu===
Hääletusest osavõtt oli kasin ja mingit lahendust see ei toonud. Kuidas siis selle malliga käituda? Kas ma võin ta ära võtta nende artiklite lõpust, mida teemas kehvasti orienteeruv inimene minu arvates ilma erialakirjandust kasutamata täiendada ei oska? Siim 19. jaanuar 2006, kell 17.28 (UTC)

:Ise praktiseerin seda kogu aeg. Hääletus läks minust kuidagi mööda, aga olen ka pigem vastu. Reegleid ma välja töötada ei viitsi; kasutan seda malli siis, kui artiklis on midagi väga olulist puudu. Lulu lahendus (allpool) ei ole hea, sest ei tule mallist. Kui malli tekst asendada sõnadega "Vajab täiendamist", siis on Lulu soovitus justkui arvestatud; ise ei näe seal vahet, sellepärast olen malli teksti muutmise suhtes erapooletu. Taivo 19. jaanuar 2006, kell 18.31 (UTC)

Kui artiklil on ikka midagi olulist puudu, siis võiks selle asemel kasutada märkust:
 Vajab täiendamist

Minu meelest oleks see palju neutraalsem kui praegune "täienda"-mall. Sageli on artikli kirjutaja ise hädas: teab, et paljud olulised asjad on veel puudu, aga endal napib allikaid vms. Siis paneb ise selle märkuse sinna lõppu, näiteks. --Lulu 19. jaanuar 2006, kell 17.45 (UTC)

: Minu arvates peaksid mallid olema seotud kategooriatega. See võimaldaks neid otsida. Mallid peaks olema ka temaatilised, sest siis leiaks teemat hästi valdav inimene oma valdkonna probleemsed artiklid üles. Praeguse malli ega ka lihtsa märkuse otstarbest ma aru ei saa. Siim 19. jaanuar 2006, kell 17.52 (UTC)
----
Minu meelest näitab hääletus, et enamik osalejaid pooldab malli allesjätmist. Sellest tulemusest ei tulene kuidagi luba mall ära koristada. Järgmine samm peaks minu meelest olema kokkuleppimine selle malli otstarbes ja kasutamise reeglites. Pärast sellist kokkulepet võib-olla osutub võimalikuks see mall paljudest kohtadest eemaldada. Võimalik on ka malli kujunduse ja teksti muutmine. Andres 19. jaanuar 2006, kell 18.10 (UTC)

Ma loodan, et malli allesjätmise pooldajad siis ka reeglid kiiresti välja mõtlevad. Siim 19. jaanuar 2006, kell 18.15 (UTC)
Jään eelpool õeldu juurde. Kuna hääletus läks nii nagu läks. See mall ei taga nagunii kvaliteedi paranemist. Ja kõik, mis asja edasi ei vii on mittevajalik. Akra 22. jaanuar 2006, kell 08.52 (UTC)
----
Panen ette kehtestada nõue, et selle malli kasutamisel peab aruteluleheküljel olema selgitus. Selgitus annaks konkreetse idee, mida tuleb artiklisse lisada. Samuti on teistel võimalik otsustada, kas see on põhjendatud.  Kui selgitust ei ole, siis võib malli eemaldada. Juhtudel, kus täiendamisvajadus on ilmne, tuleks mall ära jätta. Andres 27. jaanuar 2006, kell 17.34 (UTC)

Olen nõus, et tähelepanu juhtimine puudustele aitaks Vikipeediat paremaks muuta. Seetõttu oleks selline reegel hea, aga miks ilmse täiendamisvajadusega artikleilt see mall ära jätta tuleks? Kas sellepärast, et neile tuleks teha eraldi nupukeste mall? Või tahtsid sa öelda vastupidi, et ilmse täiendamisvajaduse korral tuleks mall alles jätta? Siim 27. jaanuar 2006, kell 17.58 (UTC)

: Ei, ma mõtlesin seda nii. Malli vastased on toonud esile, et iga artiklit saab täiendada, mistõttu selline mall on tarbetu. Kui lähtuda sellest, siis leian, et mallil on mõte juhtudel, kui lüngad ei ole ilmsed ning on tarvis konkreetselt osutada sellele, mis puudu on. Kui ei ole muud öelda kui seda, et võiks veel kirjutada, siis pole mallil mõtet. Andres 27. jaanuar 2006, kell 18.29 (UTC)

:: Ma oleks sellise reegliga vägagi päri, aga ma mõtlen sellele, et praegu on see mall lisatud u 5000 artiklile. Selgitatud pole tema lisamist aga arvatavasti mitte kusagil. Kas poleks õigem teha uus mall (kasvõi sama kujundusega) ja vana malli sisu tühjaks teha? Siim 27. jaanuar 2006, kell 18.33 (UTC)

::: Kui me selles reeglis kokku lepime, siis jah. Uuele mallile oleks vist mõttekas kategooria lisada. Selle pealkiri võiks olla näiteks "lisa". Andres 27. jaanuar 2006, kell 18.35 (UTC)

:::: Selle ettepaneku peaks siis panema üldise arutelu lehele? Siit ei pruugi kõik teda üles leida. Siim 27. jaanuar 2006, kell 18.38 (UTC)

:::: Ja samuti peaks seal olema öeldud, et lähemat teavet saab aruteluleheküljelt. Andres 27. jaanuar 2006, kell 18.39 (UTC)

: Nõus kõigiga, kes tahaksid arutluslehekyljel näha malli kasutamise põhjendust. See on vajalik reegel või tingimus tõesti. Eriti hea oleks, kui malli kujunduses oleks see juba sisse kirjutatud: "artikkel vajab täiendamist, täiendamise vajadused on selgitatud arutelus" vms --- Aga antud arutelu näevad arvatavasti ka siin kõik huvilised. --Lulu 27. jaanuar 2006, kell 18.47 (UTC)

:: Keegi pole vastuseisu väljendanud. Kas me loeme selles küsimuses kokkuleppe saavutatuks? Siim 28. jaanuar 2006, kell 22.22 (UTC)

::: Vaatasin, et ka eelkõnelejatel ei tohiks olla eriarvamust. Laseme siis asja käiku. Andres 28. jaanuar 2006, kell 22.59 (UTC)
NõusAkra 29. jaanuar 2006, kell 10.32 (UTC)

Ma loodan, et malli "Lisa" teeb valmis keegi, kellele mallidega tegelemine rohkem meeldib. Boy või TarmoK näiteks. Siim 29. jaanuar 2006, kell 10.41 (UTC)
----

Põhjuseks, miks ma sellise malli siia nüüd lõpuks ära tegin on see, et minu meelest pole me malli Täienda kasutamise aruteluga kuigi kaugele jõudnud ja sisuliselt on meil siiski miskit lihtsalt stubi kohta käivat malli vaja. Teksti üle muidugi võib vaielda, aga ega see polegi küsimus. kategoriseerimisega on samuti probleeme ja tegelt oleks kena kui taolised mallid oleksid nati täpsema sõnastusega kasvõi tegevusala peaks malli tekstis ja kategoorias siiski olema mainitud ... nu tegin praegu otsa lahti... ehk tasuks võtta eeskuju inglisvikist [] - Ahsoous 17. märts 2006, kell 19.05 (UTC)

Sellises mallis peaks olema link Vikipeedia nimeruumi artiklile, kus selgitatakse, mis asi on nupuke.

: Nõus. Kahjuks toda artiklit veel vist pole - Ahsoous 17. märts 2006, kell 20.47 (UTC)

Tuleb kokku leppida selle malli kasutamise reeglid.

Mina pole üldse veendunud, et säärast malli tarvis on. See, et tegu on nupukesega, on näha ka ilma mallita. Andres 17. märts 2006, kell 20.12 (UTC)

Miks peaks tegevusala olema mainitud?

: On küll näha, et lihtsalt nupuke, aga sõnum kutsub täiendama seda nö nupukest. Kes siia kogemata satub, ei tule võibolla selle pealegi, et võib täitsa ise siia infot lisada--Mona 17. märts 2006, kell 20.40 (UTC)

:: Aga ka mittenupukesi saab täiendada ja parandada, ja ka selle peale ei pruugi lugeja tulla. Andres 17. märts 2006, kell 22.14 (UTC)

::: mis asi on "nupuke"? 3 lauset ühest isikust võib täiesti piisav olla, teisele ei piisa 300-st, see on ja jääb subjektiivseks. ... ausalt öeldes olen arvamusel et kui enne malli kasutusele võttu selgeks ei saa/kokku ei saa leppitud kasutus "reeglid" on mõne aja pärast sama olukord kui "täienda" malliga.

::: Ja Ahsoous, Peep tekitas millalgi ka sarnase ideega mall(e), või vähemalt tegi mitmeid ettepanekuid, ei ole praegu aega üles neid otsida, kuid ei teeks paha üle vaadata mis "tuuled siis puhusid" --TarmoK 17. märts 2006, kell 21.22 (UTC)

:: siia malli peaks hoopis lisama soovituse kasutada hoopistükkis täpsemat malli koos tegevusalaga...  aga miks eluala ja eriti veel kategooriasse... siis oskab miskis tegevusvaldkonnas rohkem kodus olev isik konkreetse teema artikleid ka kergemini üles leida...  -- Ahsoous 17. märts 2006, kell 20.47 (UTC)

::: siin oleks vaja arvatavasti teha mingi esialgne valik peavaldkondadest, a la "biograafiad", "geograafia", "sport", ... enne kui edasi minna ja need peaksid enamvähem kattuma peakategooriatega. Hiljem võib siis neid tükeldada/täpsustada, kui ühte tüüpi tuleb liiga palju (üle 200?) --TarmoK 17. märts 2006, kell 21.22 (UTC)

:::: Kahe käega poolt... aga palju neid kategooriad teha ja millised? - see on tõsiselt raske küsimus... ja siis tuleks vist leida see suurus, millest alates neid kategooriad edasi tükeldada (meie oludes ehk vast 50-100-st võiks piisata...) tegelt äkki võiks ka käia seda teed, et see täienda mall taastada ja kirjutada sinna sisse nõue täpsema malli kasutamise kohta siis miskid esialgsed kategooriad luua ja need artiklid nii miskilmoel laiali jagada...? - Ahsoous 17. märts 2006, kell 21.39 (UTC)

:::::: Minu meelest oleks see tarbetu töö. Kui tuleb keegi, kes ala tunneb, siis vaatab ta artiklid üle sõltumata sellest, kas need on nupukesed või mitte. Ei ole ju mõeldav, et ta hakkab täiendama ainult nupukesi, vaatamata, mis on teistes artiklites. Andres 17. märts 2006, kell 22.14 (UTC)

::::::: Jagan Andrese vähest optimismi. Enamust artiklitest saab täiendada. Olen vaadanud muude vikide stub-malliga artikleid. Nendele lisatud mall minus mingeid positiivseid emotsioone ei tekita (see ei kehti samas aga artikli kohta), ta on pigem vallast "mõttetu". Olen võrrelnud selliselt mallitatud artiklite mahtu ja sisu EE/ENE artiklitega. Suur(em) osa EE/ENE geograafia artiklitest saaks endale sellise malli. Milleks seda vaja on? Praegu on meil mall "täienda". Õnneks mina seda artiklites ei näe, ainult redigeerimisaknas. Teeme uue? Kas pole see "sama reha" teist korda?

::::::: Kui soovida luua otsingusüsteem inimesele, kes kindlasti tahab täiendada mingi valdkonna artikleid, siis võiks ära kasutada senist "täienda" malli. Mulle meeldib, et ma seda artikli tekstis ei näe. Samas võiks kirjutamishuvilisel olla otsetee kataloogi, kus kõik täiendamist vajavad artiklid (malliga "täienda") koos. Väga hea, kui õnnestuks mallile "täienda" lisada valdkond (nt ), mida artiklitesse tasapisi juurde lisada (praegu seda pole). - Urmas 17. märts 2006, kell 23.03 (UTC)

::::::::: see mall täienda on praeguse seisuga kasutusel rohkem kui 5000 artiklis ja eks seepärast see seal kõrbema hakkaski, sest kes see nende hulgast ikka otsida viitsib, põhimõtteliselt võiks minu poolest selle sama malli täienda siiski taas kasutusele võtta ja seda just nimelt koos valdkonnaga (muide Andres, kas sa nii ligikaudu oskad öelda mitu artiklit puutub nii otsapidi näiteks geograafiasse, ma küll ei usu et sa ,kui sa ka väga tahad, selle mahu aasta jooksulgi läbi lugeda jõuad ) ... Urmas sa tegelt pakkusid välja päris lihtsalt teostatava idee, mulle hakkas tmuide iseenesest päris meeldima ! - Ahsoous 17. märts 2006, kell 23.21 (UTC)

:::::::::: Asi pole selles, kas ma jõuan kõik läbi lugeda, vaid selles, et tõenäoliselt hakkan ma täiendama sealt, kus mul midagi lisada on, mitte sealt, kus on kirjutatud, et tuleks täiendada. Andres 17. märts 2006, kell 23.26 (UTC)

::: Sina küll, aga need kes pole siin mitte just igapäevased külastajad?? - Ahsoous 17. märts 2006, kell 23.34 (UTC)

:::: Peangi silmas uut inimest, kes hakkab oma teadmisi artiklite täiendamisel ja juurdetegemisel kasutama. Mina isiklikult võiksin põhimõtteliselt hakata ka malli järgi tööd otsima, kuid ma ei näe ka enda puhul selleks vajadust, sest artikli lühidust näeb ilma mallitagi. Uustulnukal on aga tarvis kõigepealt orienteeruda selles, mis üldse olemas on ja kuidas varem on artikleid kirjutatud. Sinna aga, et juhulülastaja ei pruugi taibata, et artikleid saab täiendada, pole midagi parata. Me ei hakka ju iga artikli juurde kirjutama, et seda saab täiendada. Selline süsteem meil varem peaaegu et oli, aga me ju otsustasime sellest loobuda. Andres 17. märts 2006, kell 23.48 (UTC)

:: Niisiis , mis te arvate, kas kirjutada siis malli toimeta sisse miskit taolist:

 Kategooria:Täiendamist vajavad artiklid ()
 Kategooria:Täiendamist vajavad artiklid ()
 Kategooria:Täiendamist vajavad artiklid ()

:: siis peaksid need artiklid, mille puhul on valdkonnad täpsustatud  ilusti kategooriatesse jooksma (antud koodi puhul kuni kolme erinevasse, ega vist rohkemate alla paigutada vaja ei ole ning ilmselt 99,99% juhtudest piirdub ühe-kahega) ning muidugist peaks siis kategooriasse Täiendamist vajavad artiklid soovitused kirja panema. (muidugi sellise varindi puhul need artiklid, mis on jäetud täpsustamata ei paigutu kuskile, ja siis peaks vist kirjutama ka malli teksti miskit sisse, et rahvas ka informeeriud saaks...) - Ahsoous 18. märts 2006, kell 03.00 (UTC)

::: Ahsoous, kui nüüd teha nii et, mall paneb vaid kategooria, siis ei ole vaja neid HTML-i koode, need "hiddenstructure" jutud on selleks et lehel ei oleks näha HTML koodi, wiki kategooriaid see ei mõjuta. ja teiseks piisab kui malli panna vaid üks kategooria määratlus. Kui artiklit on vaja mitmesse valdkonda panna (a la "korvpall" ja "biograafiad") siis lihtsalt panna mall kaks korda jne. --TarmoK 18. märts 2006, kell 20.23 (UTC)

::::Muide mõjutab kategooriatesse panekut selles mõttes, et kui tahta malli panna määrama teadmata(!) hulka kategooriatesse siis lihtsamaid variante miskil põhjusel ei õnnestunud tööle saada. Ei töötanud ei if defined' ega for each ... äkki oskad sa miskil moel ühe nendest tööle saada eelistav on vist panna for each siis piisab ühest reast... muidugist on olemas ka variant mitu korda malli poole pöörduda... aga siin on see aga, et äkki ikka võiks mallis sees ka miski tekst nähtav olla... ja mitut korda nagu ühte teksti artiklis näha ka ei tahaks. - Ahsoous 18. märts 2006, kell 20.38 (UTC)
Ei saa aru selle malli mõttest. Vaja oleks valdkonnaspetsiifilisi malle toimetamist vajavatele artiklitele. Artikli lühidus on niigi kõigile näha ning lisada saaks igale artiklile midagi, mistõttu ei anna see mall midagi juurde. Siim 19. märts 2006, kell 10.29 (UTC)

Üldiselt nõus. Arvan aga, et tuleks teha vahet keelelise ja sisulise toimetamise vahel. Valdkondi on mõtet eristada sisulist toimetamist vajavate artiklite puhul. Andres 19. märts 2006, kell 10.37 (UTC)
----
Kas üldises arutelus polnud mitte juttu sellest, et selline mall peab saama endale uue nime. Minu pärast kasvõi täienda2. Iseasi on see, et kas sellist malli vaja on. Kas keegi hakkab siis mööda neid artikleid ringi käima ja muudkui täiendama? Alguses lisati seda malli mitte täiendamise järgi karjuvatele artiklitele, vaid kõigile artiklitele, sest teda käsitleti artikli kohustusliku osana. Suhtumine oli umbes selline, et see mall kutsub inimesi Vikipeediasse kaastööd tegema. Seetõttu on vaja uue nimega malli ning selle sisu endiselt tühjaks jätta. Siim 12. veebruar 2007, kell 17:15 (UTC)

Hästi. Ma vahetan nime ära.--Animagi 12. veebruar 2007, kell 17:20 (UTC)
----
Kas võib mallile  ümbersuunamise siia teha? See tähendab tegelikult et kopin siia teksti. Ühtses mallis panin automaatselt nimeks täienda ja siis leidsingi selle. Näide . Kategooriad on , kuude järgi ja  (backlog). Kategooriad tuleb kirjutada ka sellesse malli. --Tiuks 10. juuni 2008, kell 22:33 (UTC)
Nüüd lugesin ka vaidlust malli üle. Täienda mall tuleb lisada igaljuhul siis kui artikkel on alla 512 baidi. Kõik mallid tuleks teha ühtse kujundusega. Näited Kasutaja:Tiuks/Toimetamine#Malli proovid ja kuna see kuulub toimetamismalli hulka, siis selle tunnuseks on  ja kollane riba. Kõik mallid tehakse malliga , lihtne teha ja ühtne kujundus. Malli sisu võiks natuke muuta. --Tiuks 11. juuni 2008, kell 10:00 (UTC)
Unustasin hindamise kriteeriumid. Täienda on B-klassi 5. kriteerium ja see tähendab seda, et enne heaks artikliks ei saa kui artikkkel on piisavalt pikk. See ei tähenda muidugi seda, et piisava pikkusega artiklitele peaks lisama. Malli kasutatakse ikka lühikeste artiklite puhul. Näiteks nendel, kus on ainult definitsioon ja selgitus, pildid puuduvad. Kui ikkagi kaastöötaja soovib, et artiklis oleks rohkem infot, siis võiks selle malli lisada. --Tiuks 11. juuni 2008, kell 10:15 (UTC)

Kas käesoleva fantoommalli võib robotiga artiklitest eemaldada ja seejärel kustutada? --WikedKentaur 5. veebruar 2010, kell 18:05 (UTC)

Mina olen nõus. --Tiuks 6. veebruar 2010, kell 09:28 (UTC)

:Mina olen ka nõus. Ma olen igalt poolt käsitsi ära võtnud, kui olen parasjagu redigeerinud ja näinud. Adeliine 6. veebruar 2010, kell 11:56 (UTC)
Kustutatud. --WikedKentaur 7. veebruar 2010, kell 07:23 (UTC)


Arutelu:Mika Häkkinen

Kas kat. nimi võiks olla "Vormel 1 piloodid"? Siim 20:24, 13 Oct 2004 (UTC)

Jah, ainult ma ei tea, kas see on keeleliselt korrektne. Andres 06:48, 14 Oct 2004 (UTC)

Saavutuste juures puudub aeg, millise seisuga see on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16:15, 16 Feb 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mikahakkinen.net/
** In Mika Häkkinen on 2013-06-24 12:23:54, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Mika Häkkinen on 2013-07-06 14:30:18, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:30 (EEST)
----
See lisandus sisuliselt jutustab (halvas eesti keeles) ümber allpool lakoonilisemalt reastatud saavutusi. Tuleks ühendada. --Vihelik (arutelu) 8. aprill 2021, kell 23:26 (EEST)