Arutelu:Kalotüüpia

Leheküljele võiks lisada ka illustratsioone

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rleggat.com/photohistory/history/calotype.htm
** In Fotograafia ajalugu on 2013-06-24 10:53:49, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Fotograafia ajalugu on 2013-07-05 22:37:09, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kalotüüpia on 2013-07-06 06:23:24, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:23 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://special.lib.gla.ac.uk/hillandadamson/calo.html
** In Kalotüüpia on 2013-06-24 11:34:46, 404 Not Found
** In Kalotüüpia on 2013-07-06 06:23:34, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:23 (EEST)


Arutelu:Kommentaar (programmeerimine)

Viites nr 3 on midagi puudu.--Rünno 8. märts 2010, kell 09:45 (UTC)

tegemist on viitega nr. 4 (õigemini märkusega) inglise keelsest vikipeediast. Puudu ei ole midagi.--Kyng 8. märts 2010, kell 12:17 (UTC)

Kommentaar on programmeerimises programmeerimiskeele osa[1], mis võimaldab otse programmi lähtekoodi märkmeid kirjutada.

Tundub, et see ei ole õige. Kommentaar on märkmete osa, mitte programmeerimiskeele osa. Andres 8. märts 2010, kell 14:14 (UTC)

Samuti võib öelda, et kommentaar on "lähtekoodi" või ehk isegi programmi osa. Andres 8. märts 2010, kell 14:18 (UTC)

Tegemist on tõlkeveaga. programming language construct ei tähenda 'programmeerimiskeele osa'. Andres 8. märts 2010, kell 14:19 (UTC)

Esimese märkuse asemel võiks tekstis eksplitseerida, et jutt ei ole ainult programmeerimisest kitsamas mõttes. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. märts 2010, kell 14:18 (UTC)

<strike>Link [[Filosoofia]] läheb valesse kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. märts 2010, kell 14:21 (UTC)</strike>
"Arvuti kommentaare ei vaata. Sellepärast saab kommentaari kirjutada suvalisi märke suvalises järjestuses. Kommentaare kirjutatakse üksnes inimestele, sealjuures mitte programmi kasutajatele, vaid nendele, kes programmi teksti loevad, see tähendab üldjuhul teistele programmeerijatele. Nii et kui üldiselt tuleb programmeerimisel arvestada kasutajaga, kes arvutitest midagi ei tea, siis kommentaaride kirjutamisel võib eeldada, et neid loevad üksnes asjatundjad. "  Siia on nüüd küll mingi jama kokku kirjutatud. Kuivõrd saab üldse öelda, et arvuti midagi "vaatab"? Kas kasutaja ei või programmi koodi lugeda? Kommenaare ei pruugi lugeda mitte ainult asjatundjad, vaid ka täielikud algajad, kes näiteks tahavad programmeerimist õppida. Muudan tagasi eelnevale redaktsioonile.
"Reakommentaaril on üksnes algustähis, aga lõputähist ei ole. Reakommentaari lõputähiseks on rea lõpp" Lõputähist ei ole, aga lõputähis on rea lõpp?? Muudan tagasi eelnevale redaktsioonile.--[[Kasutaja:Kyng|Kyng]] 16. märts 2010, kell 14:24 (EET)

Kuna artikkel on esitatud hea artikli kandiadaadiks, siis "Kommentaarid tuleb märkida nii, et protsessor nad sellistena ära tunneb." - Protsessor ei tegele kommentaaridega. Kommentaaridega tegeleb programm. Toodud väide on üsna räme viga.--Rünno 7. detsember 2010, kell 18:52 (EET)

Varem oli "....lähtekoodi protsessor nad sellistena ära tunneb." Kas see päris õige on, ei ole kindel, aga mõte oli oluliselt teine, kui praeguses versioonis.--Kyng 7. detsember 2010, kell 19:00 (EET)
Lisaks juurde, et kui juba teine lause ...eiravad neid täielikult. on ütleme siis nii, et mitte just õige, siis ma enam kaugemale lugema ei hakka ja ei saa kohe kuidagi nõustuda, et see hea artikkel saaks olla. /Üldjuhul jah neid eiratakse, aga mitte kõik.../ -- Ahsoous 7. detsember 2010, kell 19:19 (EET)

Kunagi ma ise tõlkisin selle artikli, aga seda on vahepeal oluliselt toimetatud ja ka ülal toodud näide oli algselt veidi teistsuguse sõnastusega. Kahjuks hetkel pole aega süveneda asjasse.--Kyng 7. detsember 2010, kell 22:57 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.google.com/codesearch?hl=en&lr=&q=fucking
** In Kommentaar (programmeerimine) on 2013-06-24 11:45:33, 404 Not Found
** In Kommentaar (programmeerimine) on 2013-07-06 08:35:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:35 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Hea artikli nõuded

väljamõeldud sõnu

Arvan, et siin võib olla erandeid. Kui näiteks haldusüksuse nimetus on Peeter Pälliga kooskõlastatud, siis võiks lubada seda kasutada. Muidu saame palju toorlaene. Ja muidugi, kõik sõnad on välja mõeldud:-)
nimekirju.

Arvan, et näiteks haldusüksuste nimekiri võib küll artiklis olla.
Iga lõigu juures on viited kasutatud allikatele, nagu seda nõuab viitamisjuhend

Minu meelest ei piisa üldjuhul viitest iga lõigu juures. Peab olema üheselt arusaadav, mis kuskilt pärit on.

Tekstisisesed viited usaldusväärsetele allikatele tsitaatide, statistika, arvamusavalduste, kriitika ja vastuoluliste avalduste kohta, mille tõesuses kaheldakse või võidakse tõenäoliselt kahelda

Kas see tähendab, et ainult nende asjade kohta peavad tekstisisesed viited olema? Kahelda võib igas asjas.
Piltidega illustreeritud, kui võimalik

Piltide puudumine ei tohiks olla takistuseks heaks artikliks saamisel. Pilte ei tohiks panna puhtillustratiivsetel eesmärkidel, vaid nad peavad andma teema kohta lisainfot.
Nimekirjad
Inglise vikis on eraldi heade nimekirjade staatus. Mina ei näe vajadust vahetegemiseks. Andres 8. märts 2010, kell 14:43 (UTC)

Eks nende väljamõeldud sõnadega on jah nii, et kui mõni antud ala autoriteet annab rohelise tule, siis on korras. Nimekirjade kasutamise lubamine peaks sõltuma kontekstist: kohati lihtsat polegi mõistlikumat lahendust.

Viidetega on nii, et kui üks lõik on ainult ühe allika põhjal kirjutatud, siis piisab minu arvates ka ühest viitest lõigu lõpus. Väidetele ja tsitaatidele tuleks muidugi igas olukorras kohe viide taha panna.

Tekstisisesed viited usaldusväärsetele allikatele tsitaatide, statistika, arvamusavalduste, kriitika ja vastuoluliste avalduste kohta, mille tõesuses kaheldakse või võidakse tõenäoliselt kahelda See tähendab seda, et neile asjadele tuleb 100% alati viide juurde panna. Üldise jutu korral piisab ka ehk viitest lõigu või lause kohta. Ma siiski loodan, et keegi ei hakka nõudma viiteid väidetele, et päike paistab päeval ja Maa on ümmargune jne.

Piltide puhul rõhk sõnadel kui võimalik. Kui ikka ei ole, siis ei ole ja tuleb sellega leppida. Üldiselt sellega vist ka probleeme pole: kui on ikka pilt olemas, siis seda reeglina ka kasutatakse.

Nimekirjadest niipalju, et minu arvate pole nende hindamisega mõtet üldse tegeleda.

Kui midagi siin sõnastuse muudaks, siis võib-olla tõesti täpsustaks selle sõnade väljamõtlemise osa. Et kui tõesti ei leia sõnaraamatutest jne vastet mingile tõlgitavale terminile, siis võiks pöörduda mõne kas siis keele või antud eriala autoriteedi poole ja pärast termini juurde viide panna: Selle termini tõlkimisel konsulteeritud N N-iga + ehk amet/asutus kus töötab. Siis kui keegi pole tõlkega nõus või kahtleb, saab juba konkreetse isikuga kontakti võtta.--Kyng 8. märts 2010, kell 18:27 (UTC)

: Jah, mõnel juhul on just nimekiri kõige selgem ja ülevaatlikum. Inglise vikis on minu meelest seotud teksti nõudmisega liiale mindud.

: Mulle tundub, et lõiguviidet saab kasutada ainult juhul, kui kogu lõigus olev info (välja arvatud see, mille kohta on eraldi viide) on võetud ühest kohast. Minu meelest ei ole üldiselt piisav, kui lõigu lõpus on loetletud kõik selles lõigus loetletud allikad, sest see võib allika leidmise väga raskeks teha.

: Mõeldud on nähtavasti väiteid, mis erinevad levinud arvamusest asja kohta.

: Meil on praegu nii, et kui artiklis pilti pole, siis heaks artikliks lihtsalt ei saa. Näiteks öeldakse, et minge pildistage, siis saab heaks artikliks. Samuti eelistatakse olukorda, kus on asjaga kaudselt seotud pilte, näiteks mõne tegelase portree, kes on jutuga kuidagi seotud, või näiteks artiklisse Tõde tahetakse panna allegoorilist pilti alasti naisest, kes kehastab Tõde. See "kui võimalik" on liiga abstraktne sõnastus. Eks ole, aga ma ei poolda ka seda, et hindajatele ettekirjutusi tehakse. Lõppkokkuvõttes on ikkagi igaühe otsustada, kas ta annab poolt- või vastuhääle. Minu meelest pole mõeldav, et lisaks hääletusele on veel mõni kohtunik, kes otsustab, kas artikkel vastab hea artikli nõuetele.

: Minu arvates ei peaks ka eeskujuliku artikli staatus hea artikli hääletust välistama.

: Arvan, et ka mõni nimekiri võib hea artikli staatust väärida. Vaata neid nimekirju, millele inglise vikis hea nimekirja staatus on antud.

: Arvan, et see konsulteerimismärkus on hea mõte. Andres 9. märts 2010, kell 07:18 (UTC)

::Mulle tundub, et lõiguviidet saab kasutada ainult juhul, kui kogu lõigus olev info (välja arvatud see, mille kohta on eraldi viide) on võetud ühest kohast. — Seda ma ju mõtlesingi

:: Eeskujulik artikkel peaks olema kõrgemal tasemel, kui hea artikkel st. parem sellest. Jooksja, kes on tulnud esimeseks, ei saa samas võistluses enam kuidagi teiseks jääda. Asju pildistama saates tuleks lähtuda sellest, kas see on (lihtsalt) teostatav. Kui puudu on pilt mingist avalikust hoonsest nt. Tartu raekoda, siis ei tohiks pildi hankimine raske olla. Aga kui objekt on teises riigis või kinnisel territooriumil nagu vangla või sõjaväeosa, siis on seda pilti ikka absurdne nõuda.

:: See, et hea artikli staatus hindaks mingi kohtunike kolleegium, pole üldse halb mõte.--Kyng 9. märts 2010, kell 08:16 (UTC)

::: Praegu on kirjutatud nii: Iga lõigu juures on viited kasutatud allikatele, nagu seda nõuab viitamisjuhend. Siit jääb mulje, et kõik viited tuleb panna lõigu lõppu.

::: Praegu on eeskujulikuks valitud artiklite eeskujulikkus kahtluse all. Siis on minu meelest küll mõistlik kindlaks teha, kas nad vähemalt hea artikli staatusele vastavad.

::: Selge see, et piltide nõue peab olema mõistlik. Aga kuidas oleks võimalik ebamõistlikku nõuet vältida?

::: Kuidas Sa seda kohtunike kolleegiumi ette kujutad? Ma näen siin kaht raskust. Esiteks, inimesed ei taha hindamises osalemise õigust käest anda.   Teiseks, inimesed ei taha võtta endale kohustust iga hea artikli kandidaadiga tegelda. Andres 9. märts 2010, kell 08:30 (UTC)
Sellised nõuded võivad ju kirjas olla, et algaja saaks ettekujutuse, milline üks artikkel võiks olla. Aga hääletamine kaotab minu arust oma mõtte, kui hääletaja on kohustatud mingitest kindlatest kriteeriumidest lähtuma. Näiteks mina ei hakka kunagi hääletama artikli poolt, mis koosneb ainult teatud hulgast tähemärkidest kantseliidist ja ülaindeksitest, vastaku see kui tahes hästi mingitele formaalsetele nõudmistele. Minu meelest peab igal hindajal olema võimalus just enda seatud kriteeriumide järgi otsust teha, muidu  ei olegi ju millegi üle hääletada. Pealegi ei ole võimalik hääletajalt nõuda, et ta suudaks üldse otsustada, kas artikkel on näiteks sisuliselt, keeleliselt või stiililiselt hea. Kui oleks võimalik punkthaaval kirja panna, milline on hea artikkel, võiksid ju valimisega tegeleda robotid. --Epp 9. märts 2010, kell 10:05 (UTC)

Jah, nõus. Need nõuded on nii või teisiti ainult orientiiriks, ja nende järgimine tagatakse ainult selle kaudu, et kui nõuded pole täidetud, ollakse vastu. See ei tähenda, et ei võiks vastu olla ka põhjusel, mida otseselt kirjas pole. Andres 9. märts 2010, kell 10:10 (UTC)

: Ehk peaks juhendi ümber nimetama: Hea artikli soovituslikud nõuded või üldse kustutama. Mina olen alati arvanud, et Hea artikkel on mingi kvaliteedi märk, kvaliteet peaks tähendama aga mingitele standarditele vastamist. Paljas kõhutunne vist päris standardiks ei sobi, kuigi parem kui kristallkuulist või looma sisikonna pealt vaatamine ta vast on. Robotid võivad ju kontrollida, kas viited on olemas, lingid töötavad ja mingi algelise kirjavigade kontrolli teha, aga selle üle, kas viited on piisavad, kas nad on ka ajakohased, kas tekst on arusaadav/loetav/mõistlikult struktureeritud peab ikka inimene otsustama. Antud punktid jätavad piisavalt tõlgendamise ruumi, sellega ei saa robot jälle hakkama. Ikka inimene ise peab otsustama, kas ikka peab artiklisse pilti nõudma või kas nimekirjana esitatud infot üldse saab kuidagi paremini kirja panna. Üldiselt praegune süsteem ei tööta eriti. Hindamisega tegelevad vähesed ja sedagi aega-ajalt. Välja toodud probleeme keegi tavaliselt toimetada ei viitsi (jep, mina ka eriti mitte).--Kyng 10. märts 2010, kell 17:54 (UTC)

::Robotid teevad seda, mis neil kästud. Viidet ei ole - järelikult kehv artikkel. Aga kas alati on viidet vaja? Päike paistab päeval ja muud sarnased tõed. Sama ka siis, kui artikkel põhineb naabervikidel või mingil õpikul. Näiteks lämmastikhape. Tolle artikli suhtes ei olnud mitte sugugi robot rahulolematu...--Rünno 10. märts 2010, kell 18:52 (UTC)

::: Kindlasti on mingid üldteada tõed, mida viidata pole tarvis. Aga neid on siiski artiklite kogumahuga võrreldes väga vähe. Andres 10. märts 2010, kell 19:10 (UTC)

:::: On ju koguni kirjas, et kõik see, mida õpetatakse põhikoolis, võib viitamata jätta (vt siia).

:::: Peale selle tekkis siin probleem, et kas viidata sellele faktile, et päike paistab päeval. Kui päike on pilve taga, kas ta siis ei paista? See tuletas mulle meelde anekdoodi nõukogude päevilt, mil ameeriklased oli Kuul maandunud ja sm Brežnev tahtis kosmonaute päikesele saata. Öösel mõistagi. --kanakukk 19. märts 2010, kell 17:11 (EET).

::::: Olen sellega kursis, et selliseid põhikooli tasemel teadmisi ei pea viitama ja ma tõesti ei hakka nõudma viidet väitele, et maa on ümmargune vms. Aga sõnad "üldtuntud" ja "iseenesestmõistetav" on konksuga. See mis ühe jaoks on iseenesestmõistetav võib teisele olla täielik üllatus (võib-olla mitte päris teemasse, aga huvitav esse sellegi poolest . Paljud siin üldse teavad/mäletavad mida põhikoolis õpetatakse ja mida seega ei peaks viitama? On kirjas õpikus? Tore, siis saabki sellele viidata. Õpikus kirjas olemine ei tähenda automaatselt, et kõik on selle teadmise ka omandanud ning see on seega "üldtuntud". Kõik naabervikid on koostatud anonüümsete autorite poolt ja vikipeedia poliitika järgi pole seega hea allikas viitamiseks. Kui kuhugi artikli lõppu on märgitud, et kasutatud vikipeediat seisuga see ja see või ka muud allikat, siis kehtib see tervele tekstile. Seda ka juhul, kui keegi hiljem lisab materjale, mis võivad pärineda mujalt. Tekstisisesed viited on minu meelest parim lahendus ja igasugune muu susserdamine on lihtsalt katse oma elu võimalikult lihtsaks teha ning lati alt läbi joosta.--Kyng 20. märts 2010, kell 15:35 (EET)

::::::: Eks siin tuleb kasutada tervet mõistust ja seda kummalist häält, mis ütleb kas on tarvis või mitte. Äärmisel juhul võib ju selle soovituse ka ümber sõnastada: " ei pea viitama, aga võib". Alati saab ju ka teksti sisse märkida , kui miski tundub ebaõige vms. --kanakukk 20. märts 2010, kell 22:07 (EET).

:::::: Kui artikli lõppu on kirjutatud, et kasutatud on mõnd teist Vikipeediat sellise ja sellise seisuga, siis tegu polegi ju viitega öeldu tõendamiseks (ta pole ka viitena vormistatud), vaid teise Vikipeedia tegijate panuse (autorluse) tunnustamisena ja allika näitamisena. Ka see on ju vajalik. Andres 20. märts 2010, kell 16:27 (EET)

::::::: Aga osad käsitlevad seda viitamisena või leiavad vähemalt, et sellisel juhul pole viiteid vaja. Igasuguse tunnustamise jaoks on olemas tunnustähed jms.--Kyng 20. märts 2010, kell 17:07 (EET)

:::::::: Jutt on sellisest tunnustamisest, mis tuleneb utoriõiguse põhimõtetest. Andres (arutelu) 13. august 2015, kell 14:43 (EEST)

Süsteem ei tööta praegu selles mõttes küll, et inimesed püüavad hinnata, artikli kallal ise töötamata. Niimoodi artiklid paremaks ei lähe ja ka hinnata õigupoolest ei saa. Aga nii ta töötab küll, et mitteväärilisi artikleid ikka ei valita, ja enam-vähem nendest nõuetest ju ka lähtutakse, mis siin kirjas on. Seda lehekülge siin on kindlasti tarvis, ainult et mõnda asja oleks tarvis täpsustada või ehk pikemalt lahti kirjutada. Mõnes asjas võib-olla ka konsensus puudub. Andres 10. märts 2010, kell 19:10 (UTC)

Nii, täiendada tuleks punkte: Nimekirjad (nende kasutamine lubatud, kui see on mõistlik, ehk tuua näited olukordadest), Pildid (rõhutada rohkem, et pilt pole absoluutselt vajalik tuua näiteid olukorrast; kus pilt võib ka puududa), Viited (kui kasutatud vaid ühte allikat, siis piisab ühest viitest lõigu lõpus, muidu tuleb olla täpsem), viited peavad olema arusaadavad). Veel midagi? Liiga täpseks ma seda juhendit ei tahaks ajada.

Põhjendamatud nõuded on keeruline küsimus. Ei oskagi lahendust pakkuda aga see pole ka selle juhendi teema. Selle juhendi peaks hääletusele ka panemema.--Kyng 10. märts 2010, kell 19:54 (UTC)

: Jah, umbes nii. Liiga täpseks pole mõtet ajada, aga siiski nii, et end pakkuvaid väärititõlgendusi ennetada.

: Minu meelest pole põhjendamatute nõudmiste taha veel ükski artikkel pidama jäänud. Aga teoreetiliselt on võimalik, et keegi tahab lihtsalt kaikaid kodarasse loopida. Arvan, et juhtudel, kui on näha, et see nii on, võib häält ignoreerida. Kui keegi nõuab eeskujuliku artikli taset, tuleb seda talle selgitada. Kui järele ei anta, siis tuleb ka võib-olla ignoreerida. Andres 10. märts 2010, kell 20:04 (UTC)

On öeldud, et teema peab olema esitatud ausalt ega tohi sisaldada vastuolusid. Mu meelest on sellest natuke vähe. Inimesel võib olla selline maailmapilt, mis erineb üldtunnustatust (ma ei hakka nimesid nimetama, on vikipeediaski nähtud). Näiteks mõni võib täiesti ausalt kirjutada artikli Eesti imeravitsejast koos paljude näidetega nendest, kes tema ravi tulemusel on väidetavalt tervenenud, ja vastava kajastusega kollases ajakirjanduses, aga jätta tähele panemata, et sel isikul puudus igasugune meditsiiniharidus ja arstina tegutsemise luba, et tema ravimeetodid on teadusliku kinnituseta ja et ta iseennast ei suutnud ravida haigustest, mida ta teistel ravis – jätta märkimata mitte pahatahtlikkusest, vaid ta ei tule selle pealegi, et see võiks oluline olla. Võib-olla peaks kuidagi ütlema, et artikkel peab vastama üldtunnustatud seisukohtadele, mida esindavad näiteks teatmeteosed. Taivo 19. märts 2010, kell 16:50 (EET)

Jah, selliseid probleemid võivad esineda, aga ma arvan, et need reeglid siin tuleks hoida võimalikult lihtsad ja mitte liiga detailidesse laskuda. Ilmselt tuleks luua eraldi leht Vikipeedia:Neutraalsus, et täpsemalt selgitada. Olen ka ise märganud, et osasid teemasid ei esitata neutraalses toonis. Näiteks Eesti ajalugu puudutavad artiklid on tihti väga rahvusromantilised, ka usuteemalised artiklid on vahel justkui mõnest jutlusest võetud.

Sinu viidatud probleem ei ole ainult neutraalsus tegelikult. Asi on ka allikakriitikas ehk: Vikipeedia:Usaldusväärsuse tagamine (<--selle juhendi juhendi järgimine ei taga küll minu arvates usaldusväärsust). Ja toimetama peab selliseid artikleid. Midagi pole teha. Selliste soolapuhujate ja ebateaduse vastu ei aita mingi reegel, ükskõik kui täpselt kirja pandud.--Kyng 20. märts 2010, kell 15:35 (EET)

Siin on ju ikkagi antud ainult orientiirid. Hindajad on vabad kasutama oma kriteeriume. Andres 20. märts 2010, kell 16:27 (EET)

:Olen juba pakkunud, et pealkirja võib lisada sõna "soovituslikud". Hetkel on Heade/Eeskujulike artiklite valimine ainuke kvaliteedimärge. See pole aga usaldusväärne, kui põhineb kõhutundel.--Kyng 20. märts 2010, kell 17:04 (EET)

:: Polegi tähtis, mis pealkirjas on. Peaasi, et ei tekiks näpuga järjeajamist, mis kõhutunde välistab. Kui kõhutunnet ei arvestata, kujuneb heade artiklite valimine mitteusaldusväärseks. Ma ei usu, et see valimine seni mitteusaldusväärne oleks olnud. Andres 21. märts 2010, kell 10:41 (EET)

:: Pealegi, need nõuded on niikuinii kõhutunde järgi koostatud. Andres 21. märts 2010, kell 10:50 (EET)

::: Sooviksin, et vikipeedias käiksid asjad teadusliku lähenemise, mitte kõhutunde järgi. Aga ju see viimane on parem.--Kyng 22. märts 2010, kell 14:45 (EET)

:::: No kuule, kas teadus saab otsustada, kust algab Vikipeedias hea artikkel ja kus eeskujulik artikkel? Andres 22. märts 2010, kell 14:49 (EET)

"c. Hea artikkel peab faktikatvuselt olema parem kui "Eesti Entsüklopeedia" vastav artikkel." Mida see tähendab?--Kyng 30. märts 2010, kell 11:57 (EEST)

Mina saan sellest nii aru, et kõik faktid, mis EE-s teema kohta on, peavad selles artiklis sees olema, ja lisaks veel fakte. Andres 30. märts 2010, kell 12:31 (EEST)

:Sellest järeldub, et artikkel "Eesti" ei või saada heaks artikliks, sest entsüklopeedias on Eesti artikkel üle saja lehekülje pikk. Taivo 30. märts 2010, kell 20:00 (EEST)

:: Õigus. Ei pea nõudma, et kõik peaks olema põhiartiklis. Materjal peaks olema esitatud matrjoška  kombel nii, et põhiartikli alajaotustelt läheksid lingid alajaotustele vastavatele spetsiaalartiklitele ja neilt omakorda veel spetsiaalsematele artiklitele. Lõppkokkuvõttes peaks kõik esitatud olema. Andres 30. märts 2010, kell 21:29 (EEST)

:::Aga enne kui kogu matrjoška valmis on (rohkem kui saja lehekülje ulatuses), ei saa heaks. Kas nii? Taivo 31. märts 2010, kell 01:00 (EEST)

Ei ole nii. Hääletatakse ikka ühte artiklit. --WikedKentaur 31. märts 2010, kell 09:05 (EEST)

: See oleneb sellest, mida hääletajad arvavad. Mina isiklikult arvan ka, et kogu matrjoška valmisolek ei ole hea artikli puhul vajalik, küll aga eeskujuliku artikli puhul. Ja sõnastus võiks siin ikkagi samaks jääda, sest jutt on ju ainult ühest väga pikast artiklist. Edasi, teiste pikkade artiklite (peamiselt riigiartiklite puhul) võiks ikkagi lubada seda, et mõni fakt on kuskil matrjoška sees. Need matrjoškad on ikkagi tervikud. Võrrelda tuleks pigem EE artikli alajaotust või osa vastava meie artikliga. Näiteks ka, EE-s sageli räägitakse liikidest perekonnaartikli sees. Meil ei ole põhjendatud iseloomustada mõnd liiki perekonnaartikli sees.

: Ma ei ole nõus, et hääletatakse ainult ühte artiklit. Juba näiteks siselingi õigsus ei olene ainult ühest artiklist. Öeldu õigsus oleneb sellest, kuidas on defineeritud mõiste, millele siselingiga viidatakse, jne. Andres 31. märts 2010, kell 11:42 (EEST)
Kindlasti saab paremini sõnastada, aga tuleks vältida Albrecht von Hohenzollerni keissi kordumist. Kus EE artiklis oli kirjas, et ta asutas Königsbergi ülikooli. Aga siinse artikli heaks kinnitamisel polnud seda teemat üldse mainitud... --WikedKentaur 31. märts 2010, kell 09:11 (EEST)

Siin kirja pandud nõuded iseenesest ei väldi midagi. Hääletajad ei ole kohustatud neid arvestama. Aga nad soodustavad meelespidamist, mida artikli juures vaadata.  Andres 31. märts 2010, kell 11:42 (EEST)

Jah, EE vigu ei ole tarvis korrata. Andres (arutelu) 13. august 2015, kell 14:43 (EEST)

Ma arvan, et nõuded tuleks punkt punktilt läbi hääletada. Inglise keelse vikipeedia reeglid, millel need siin põhinevad on tegelikult just nii paika pandud. Ja kui keegi soovib midagi lisada/eemaldada, siis see tuleks arutelu leheküljel läbi hääletada.--Kyng 31. märts 2010, kell 08:38 (EEST)

Ma ei ole sellega nõus. Meie nõuded on ainult orientiiriks, mida sõna-sõnalt järgima ei ole hääletajad kohustatud. Arvan pigem, et siin võiksid olla need reeglid, mille kohta on meil konsensus. Kui viimati lisatu kohta konsensust pole, võtame selle maha.

Praktikas on pigem nii, et nõuded on rangemad kui need, mis siin on kirja pandud, sest 1) need, kes teatud nõudeid oluliseks peavad, blokeerivad artiklid, mis neile nõuetele ei vasta, ja 2) vastu ollakse ka põhjustel, mis siin ei pruugi kajastuda või mille siinsete reeglite alla käimist on raske kindlaks teha.

Ma kardan seda, et kui me siin hakkame hääletama, siis hakatakse neid siin võtma ametlike reeglitena ja neile kui seadustele viitama, ja mis veel hullem, kaob võimalus vastu hääletada, kui vastavat põhjust siin kirjas ei ole.

Seda, et kui meil niisuguseid ametlikke reegleid pole, siis võivad kandidaadid hõlpsasti läbi saada, minu meelest küll karta ei ole. Vastupidi, juba ilma nende reegliteta on meil tekkinud olukord, kus heaks artikliks kõlblikke artikleid peaaegu enam ei lisandu. Andres 31. märts 2010, kell 11:54 (EEST)

: Ma arvan samamoodi. Kui need pole lihtsalt orientiiriks, vaid on reeglid, mis kohustavad mingil viisil hääletama, siis ei olegi ju mõtet hääletada. Kas keegi saab keelata mul mingi artikli heaks hääletamist, kui ma seda heaks pean? Või sundida mind hääletama mingi artikli poolt, mille stiil on minu arust talumatu? Ja minu meelest muutuks palju teravamaks uus probleem – kuidas tagada, et hääletajad on suutelised otsustama, kas artikkel ikka vastab neile nõuetele? --Epp 31. märts 2010, kell 14:03 (EEST)

:: Ma arvan, et hääletada tuleks ka juhul, kui tegemist on orientiiridega. Andres räägib konsensusest, aga kuidas me selle välja selgitame, kui me ei hääleta? Teeme oletusi arutelu leheküljel väljendatud arvamuste põhjal? See oleks väga ebatäpne. Arvan, et tuleks ikka hääletada ja jätta siia need punktid, kus poolt on vähemalt 2/3. Sissejuhatuseks võib kohe kirjutada, et antud nõuded pole absoluutsed seadused.

:: See, et häid artikleid ei lisandu pole reeglite või nende puudumise süü. Esiteks soodustab see süsteem artiklite kuhjumist (lisatakse ainult juurde, kui vastu ei võeta, siis üldjuhul nimekirjast ei eemaldata; pole mingit standardit, mis tasemel artikkel peaks olema, piisab, kui keegi lihtsalt leiab, et "äkki saab asja" ja siis see vedeleb seal), teiseks on on meil vähe kasutajaid, kes artiklite toimetamise ja täiendamisega tegeleks, enamus soovib ise uusi kirjutada ja seetõttu probleeme ei parandata. Nii et probleemid on hoopis mujal minu arvates.

:: Ja praegu on 100% tagatud, et hääletajad on pädevad otsustama? Ei näe, kuidas need reeglid seda mõjutaksid, eriti, kui need on kõigest SOOVITUSLIKUD.--Kyng 31. märts 2010, kell 16:06 (EEST)

::: Mitte et ma hääletuse kui niisuguse vastu oleksin. Ma lihtsalt kardan, et hääletuse tulemustele hakatakse viitama kui otsustatud asjale. Kui me rõhutame, et tegu on orientiiridega, siis võib ju hääletuse teha.

::: Minu meelest ongi tarvis artikkel hea artikli kandidaadiks üles seada enne, kui ta tingimustele vastab. Piisab sellest, et ta oleks sellele lähedal. Hääletuse mõte on ju see, et artikli materjali töötaksid läbi kuus inimest. Ilma materjali läbi töötamata pole ju võimalik otsustada, et tegu on hea artikliga. Aga iga inimene, kes materjali läbi töötab, toob artikli nõutavale kvaliteedile lähemale.

::: Reeglid iseenesest ei tee asja halvemaks. Lihtsalt ma leian, et reeglite puudumine ei madalda artiklitele tegelikult esitatavaid nõudeid. (Ja musta stsenaariumi korral võib just reeglite olemasolu neid madaldada.) Võib-olla läheb meil kunagi reegleid tarvis just selleks, et need nõuded liiga kõrged ei oleks.

::: Praegu igatahes on probleemiks, et ei leidu kuut inimest, kes selle töö ära teeks, mitte  see, et kandidaate liiga palju on. Arvan, et seni, kuni neid pole, pole meil ka häid artikleid. Selleks on meil lihtsalt tarvis rohkem tegijaid. Andres 31. märts 2010, kell 22:00 (EEST)
----
Siit on puudu üks oluline asi. Artikkel peab olema alapealkirjadega selgelt struktureeritud ning sisu peab alapealkirjadele vastama. Andres (arutelu) 13. august 2015, kell 14:43 (EEST)

Kas selle lehekülje võiks teha ümbersuunamiseks siia? Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 15:36 (EET)

Minu meelest on selgem, kui need nõuded on eraldi leheküljel kirjas. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 16:13 (EET)

Aeg oleks ette võtta nõuetele mittevastavad artiklid. Probleemiks on eelkõige viidete puudumine. --Ivar (arutelu) 14. märts 2017, kell 14:40 (EET)

: Artiklid, kus pole üldse viiteid või on neid minimaalselt ei vast ka B-klassi artiklite nõuetele. Ivo (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 17:44 (EET)
=== Ettepanek viia järgmised artiklid üle B-klassi artiklite hulka===
*Aa
*Aabel
*Aakre mõis
*Absint
*Albert Kivikas
*Albrecht von Hohenzollern
*Aleksander VI
*Altamira
*Angoob
*Aruba lipp
*Athanasios
*Austria Anna
*Bertrand Russell
*Constantius II
*Eiríkr Punane
*Estados
*Franz Joseph I
*Gregoriuse kalender
*Harilik sinilill
*Hedeby
*Ivan Dmitrijev
*Johannes Kepler
*Kalendrireform
*Kesselaid
*Kokkõkivi
*Lalli (piiskopitapja)
*Langebrauni portselan
*Leiden
*Must meri
*Nadežda Durova
*Olusegun Obasanjo
*Pärispatuta Saamise Mariaanid
*Raku
*Rinnalülid
*Suur Pauk
*Tvaad
*Tycho Brahe
*Utria dessant
*Valge vesiroos
*Viini ring
*Vinland
*Wilhelm von Hohenzollern
*WMAP
*Wolter von Plettenberg
===Alternatiivne ettepanek===
Pakun, et B-klassi võiks arvata järgnevad artiklid: Wolter von Plettenberg, Wilhelm von Hohenzollern, Utria dessant, Raku ja Kokkõkivi. Ülejäänud võiks lihtsalt heade artiklite seast välja arvata (st paigutada C- või D-klass). Ivo (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 21:55 (EET)

Need siin võiks B-klassi minna küll, Raku ja Kokkõkivi võiks ehk minna ka A-klassi. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2018, kell 01:34 (EET)

Jah, ülejäänud võiks välja arvata. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2018, kell 01:38 (EET)

::Kuna otsest vastuseisu ei paista ja mõned artiklid selgelt ei vasta ei heade artiklite ega B-klassi artiklite nõuetele, siis arvan need heade seast välja. Kõik on aga oodatud neid artikleid kohendama, sh neile materjali ja viiteid juurde otsima. Ehk saab tulevikus osa neist taas endale mõnda mõne kvaliteedimärgise külge.

::Mind ei sega nende kahe artikli paigutamine ka madalamasse B-klassi. Eks võib ka nende juures materjalid uuesti välja otsida ja üle vaadata, et kas annab neid paremaks lihvida. Ja millegi arvamisel A-klassi peaks olema vähemalt kolme kasutaja nõusolek. Muidu ei söendaks ma seda ette võtta.

:: Sobib? Ivo (arutelu) 3. jaanuar 2018, kell 01:09 (EET)

::: jah, sobib. Kuigi Wilhelm von Hohenzollern võiks saada mõne viite lisamisega ka A-klassi artikli staatuse. --Ivar (arutelu) 3. jaanuar 2018, kell 08:26 (EET)

:::: Saad ehk Wilhelm von Hohenzollerni või mõne muu enda artikli üle vaadata? A-klassi artiklite nimekiri on natuke lühike. Sinna võiks mõned juurde saada. Ivo (arutelu) 3. jaanuar 2018, kell 10:45 (EET)

:Päris laitmatud pole muidugi ka mitmed heade artiklite nimekirja järgi jäänud artiklid. Viiteid on puudulikult nt artiklites Alfred Nobel, Amitriptüliin, CryoSat, Jakob Friedrich von Abel, Josquin des Prez, Karl V, Kolvikesed, Liivimaa-Moskva sõda, Maruula-elevandiõunapuu, Mopaanipuu, Osebergi laevmatus, Rwanda, Tapa vallutamine, Tegevvulkaan, Tulemaa rahvuspark, Vabadussild, Vipsania Agrippina. Võimalik, et nimetatud peaks ümber paigutama B-kvaliteediklassi ja tekitama üleskutse puuduste kõrvaldamiseks. Artiklid Amitriptüliin ja Michael Wittmann vajaks ka keelelist toimetamist. Igaks juhuks võiks viitamise üle kontrollida siin ja siin, kus viiteid on vist kohati lisatud iga lõigu lõpu asemel iga alateema lõppu. Mulle isiklikult ei meeldi ka mõnede artiklite olematu sissejuhatus, sest minu arust võiks see olla pikem kui 1 või 2 lauset. Ivo (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 02:20 (EET)

Seega teen ettepaneku taandada artiklid Alfred Nobel, Amitriptüliin, CryoSat, Jakob Friedrich von Abel, Josquin des Prez, Karl V, Kolvikesed, Liivimaa-Moskva sõda, Michael Wittmann, Maruula-elevandiõunapuu, Mopaanipuu, Osebergi laevmatus, Rwanda, Tapa vallutamine, Tegevvulkaan, Tulemaa rahvuspark, Vabadussild ja Vipsania Agrippina heade artiklite hulgast B-kvaliteediklassi. Ivo (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 03:00 (EET)
Vaatasin pisteliselt, aga näiteks Rwanda võiks ka A-klassi minna. Andres (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 09:17 (EET)

:Mulle endale tundub, et selle artikli juures on natuke liiga palju lauseid viitamata, et seda võiks A-klassi asetada. Küll on see sellele üsna lähedal. Samuti võiks kohati juurde tuua uuemaid andmeid: artikkel kirjutati suuresti ju 2012. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 02:16 (EET)

:: Ajakohastamist võib tõesti tarvis minna, ja kui me nüüd ajakohastame, siis ta langeb aasta pärast jälle välja. On tarvis mingit ajakohastamise patrulli esiletõstetud artiklite jaoks.

::Mina ei saa kriteeriumi järgi aru, kui palju tohib viitamata olla. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 03:05 (EET)

:::B-klassi puhul võib veel lubada mingeid üle tegemist nõudvaid/viitamata kohti (eeldusel küll, et need pole vigased), aga A-klassi artiklite puhul võiks viitamisega kõik korras olla (või kui ka on mõni puudus, siis ei tohiks kuskil millegi teisega probleeme olla).

:::Sellist ajakohastamise patrulli oleks tegelikult vaja olnud juba heade artiklite juures. Seda enam, et isegi vanade ja seega justnagu mittemuutuvate teemade juures võib alati ilmuda uusi materjale, mida oleks vaja artiklis kajastada. Antud artikli puhul pole vast väga olulist vahet, kui andmed on nt 5 aasta tagused, aga kui kõige uuemad andmed on juba 10 aasta tagused, siis see peaks selgelt ka kvaliteedihinnangut langetama. Aga mingi aja säilub artikkel ka niisama seistes piisavalt ajakohane (aga nt Eesti jalgpallikoondise artikli puhul oleks juba aasta ajakohastamist see, kus asi oleks tugevalt aegunud). Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 11:50 (EET)
----
Minu meelest on siit puudu üks oluline nõue: viidatud allikad peavad artiklis kirjutatut tõendama. Andres (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 14:22 (EET)

Väga õige tähelepanek. Lisasin. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 02:16 (EET)
----
 Teen ettepaneku, et uutel heade artiklite kandidaatidel peaks olema A-artikli staatus. --Ivar (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 09:08 (EET)

:Me vaikselt liigume sinna ja see oli ka algne plaan. Seega vabalt võib nii kokku leppida (kuigi ma ei välista, et see kuskil juba varemast kirjas on). Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 11:50 (EET)

:Jah, see on loogiline. Sellel lehel seda kirjas ei ole. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 07:59 (EET)
----
Mul on ettepanek seada artikli pikkusele soovitatav ülempiir. See on ülevaatlikkuse huvides. Samuti on mammutartiklite kvaliteeti raske tagada. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 07:59 (EET)

Inglisvikis on soovitus, et üle 100K artikkel tuleks alati osadeks jaotada. Keeled on muidugi erinevad, aga umbes sarnane piir võib olla ka eesti keeles.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. jaanuar 2018, kell 08:10 (EET)

:100K tundub minu jaoks liiga väike olevat, pigem võiks soovituslik vahemik olla 150–200K. Ülempiiri kehtestamisel peaks nõuetes olema ka alampiir (10K?). --Ivar (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 08:41 (EET)

:: Ma ei ole kindel, kas alampiiri tarvis on, sest lühikesi artikleid ei taheta esitadagi. Ülempiiri on minu meelest tarvis juba sellepärast, et ei arvataks, et mida pikem, seda parem. Võib-olla juba 100K puhul puudub võimalus kindlaks teha, kas artikkel on hea. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 17:33 (EET)

::: Alampiiri osas Andresega nõus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. jaanuar 2018, kell 18:00 (EET)

:::: Lugemiseks :en:Wikipedia:Article_size#Size_guideline  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. jaanuar 2018, kell 19:30 (EET)

Ettepanek viia järgmised artiklid üle B-klassi artiklite hulka

Need siin võiks B-klassi minna küll, Raku ja Kokkõkivi võiks ehk minna ka A-klassi. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2018, kell 01:34 (EET)

Jah, ülejäänud võiks välja arvata. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2018, kell 01:38 (EET)

:: Sobib? Ivo (arutelu) 3. jaanuar 2018, kell 01:09 (EET)

::: jah, sobib. Kuigi Wilhelm von Hohenzollern võiks saada mõne viite lisamisega ka A-klassi artikli staatuse. --Ivar (arutelu) 3. jaanuar 2018, kell 08:26 (EET)

:::: Saad ehk Wilhelm von Hohenzollerni või mõne muu enda artikli üle vaadata? A-klassi artiklite nimekiri on natuke lühike. Sinna võiks mõned juurde saada. Ivo (arutelu) 3. jaanuar 2018, kell 10:45 (EET)

:: Ajakohastamist võib tõesti tarvis minna, ja kui me nüüd ajakohastame, siis ta langeb aasta pärast jälle välja. On tarvis mingit ajakohastamise patrulli esiletõstetud artiklite jaoks.

::Mina ei saa kriteeriumi järgi aru, kui palju tohib viitamata olla. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 03:05 (EET)

:Me vaikselt liigume sinna ja see oli ka algne plaan. Seega vabalt võib nii kokku leppida (kuigi ma ei välista, et see kuskil juba varemast kirjas on). Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 11:50 (EET)

:100K tundub minu jaoks liiga väike olevat, pigem võiks soovituslik vahemik olla 150–200K. Ülempiiri kehtestamisel peaks nõuetes olema ka alampiir (10K?). --Ivar (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 08:41 (EET)

::: Alampiiri osas Andresega nõus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. jaanuar 2018, kell 18:00 (EET)

:::: Lugemiseks :en:Wikipedia:Article_size#Size_guideline  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. jaanuar 2018, kell 19:30 (EET)

Minu arvates tuleks pilte puudutavas viimases punktis sulgudes olevad näited asendada millegi muuga, sest tänapäeval ei tohiks peaaegu ükski geograafiline paik olla täiesti ligipääsematu (droonid, ekspeditsioonid, reisimine, välismaalastelt abi palumine jne). Ligipääsetavuse raskus ei tohiks olla vabandus, et pilti pole võimalik saada. Pigem on näiteks surnud inimesed või hävinud hooned vms, millest ei saa uusi pilte teha ja vanade leidumine või vabakssaamine on mingil põhjusel (nt kuni autoriõiguste lõppemiseni) välistatud. Ehk siis ruumilise ligipääsematuse asemele ajaline ligipääsematus. Adeliine 23. juuni 2018, kell 12:13 (EEST)

Nõus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. juuni 2018, kell 13:06 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Hea artikli nõuded


Arutelu:Osmussaare maavärin

Teisena märgitud välislink ei ole teemakohane. Andres 8. märts 2010, kell 15:46 (UTC)

Õigus. Võtsin välja. Taivo 24. oktoober 2016, kell 19:38 (EEST)

see oli ka suht samas kandis
* 13.06.2022 19:13 Loode-Eesti ranniku lähedal oli maavärin magnituudiga 2,3. Kell 6.10 oli maavärin magnituudiga 2,3 Alliklepa lahe suudmeala all Pakri saartest läänes.
suwa 26. juuni 2022, kell 01:28 (EEST)


Arutelu:Invaliidsus

Esimest lauset peaks parandama. --Epp 8. märts 2010, kell 19:55 (UTC)

õige oleks:
invaliidsus, jääv või pikaajaline täielik või osaline töövõimetus. Invaliidsust põhjustab kaasasündinud puue, haigus või vigastus. Invaliidsuse raskust väljendatakse protsentides (täielik töövõimetus on 100 %).

Olen nõus, et praegune definitsioon ei ole adekvaatne. See siin aga on piiratud rakendatavusega: kas siis lapsinvaliide polegi olemas? Ja kuidas on lugu pensionäridega? Andres (arutelu) 9. juuni 2015, kell 18:03 (EEST)

see ei ole õige kirjeldus invaliidsuse kohta.


Arutelu:John Terry

Kas nad ikka läksid lahku? Minu meelest abielu kestab edasi. Kogu eraelu osa on segamini. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. märts 2010, kell 09:26 (UTC)

Kas siit on osa materjali kustutatud? Toimetamismärkused on ära võetud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. aprill 2010, kell 11:09 (EEST)
Jah, kustutasin enda kirjutatud osa ära.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.thesun.co.uk/article/0,,4-2007260492,00.html
** In John Terry on 2013-06-24 11:26:57, 404 Not Found
** In John Terry on 2013-07-06 04:59:33, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:59 (EEST)


Kasutaja arutelu:Nowc

Tere tulemast Vikipeediasse, Nowc! Kasuta katsetamiseks Liivakasti! Adeliine 9. märts 2010, kell 19:58 (UTC)
Võtsin artiklist Prangli leht maha ebaolulise materjali. Prangli saare infokast ja välislingid on juba artiklis Prangli olemas. Artikli päisesse pole ka vaja täpsustusmärkust. Palun neid mitte tagasi panna. Adeliine 9. märts 2010, kell 20:17 (UTC)

Tere! Pildid, mille allikaks oled märkinud ERR ja ETV, tõenäoliselt ei sobi Vikipeedias kasutamiseks.  Pikne 7. september 2010, kell 20:40 (EEST)

Et selliseid logosid üles laadida, peab autoriõiguste omanik olema nõus Vikipeedia tingimustega. Adeliine 19. oktoober 2011, kell 15:01 (EEST)


Arutelu:Hämarik

EKSS-i järgi on agu koidueelne hämarik või koit ja aovalgus on koidueelne päikesevalgus. Lõiguviites märgitud allikas agu ega aovalgust ei mainita. Andres 9. märts 2010, kell 21:05 (UTC)
Minu meelest pole lõiguviide siin üldse õigustatud, sest ENE-s on jutt küllaltki teistsugune. Andres 9. märts 2010, kell 21:13 (UTC)
"Õhtu" ja "hommik" ei ole päris asjakohased, sest näiteks kestab valgete ööde ajal hämarik öö läbi.
Kui pidada "agu" ja "aovalgust" "hämariku" sünonüümiks ühe laulu põhjal, siis minu meelest on tegu originaaluurimusega. Andres 10. märts 2010, kell 07:36 (UTC)

Ent viiteid on rohkem :-)) --Kk 10. märts 2010, kell 10:02 (UTC)

Jah, sel juhul päris originaaluurimusega siiski tegu pole:-)

Sõnaraamatuviidete juures võiks olla  ka tsitaat, et oleks paremini arusaadav.

Siiski on minu meelest niisugune rasvase kirjaga artikli alguses esiletõstmine minu meelest eksitav, sest vähemalt tänapäeva kirjakeeles neil sõnadel neid tähendusi pole.

Minu soovitus ei ole küll absoluutne, aga kas siiski ei peaks juhinduma eeskätt tänapäeva keelemeeste seisukohtadest, nagu Sina soovitad juhinduda eesti loodusuurijate seisukohtadest?

Muide, mis on Wiedemannil sõna "hämarik" tähendus?  Andres 10. märts 2010, kell 10:19 (UTC)

:Wiedemannil on hämarik - Dämmerung (bes. Abenddämmerung), hommikuh. Morgendämmerung, õhtuh. Abenddämmerung. Nii et sarnane praegusele. --Kk 10. märts 2010, kell 10:31 (UTC)

:: Tähendab siis, agu on Wiedemannil koidu- või ehapuna. Hämarik on siis arvatavasti hämarik videviku mõttes. Andres 10. märts 2010, kell 10:34 (UTC)

:::Tundub nii jah. Ent seda ei saa eristuseks siin kujundada, sest nt ENE annab hämariku tähendusse just ka koidu- või ehapuna sisuliselt. --Kk 10. märts 2010, kell 10:41 (UTC)

:::: Noh, see ongi oletus; midagi kindlat ei saa järeldada.

:::: Aga mulle tundub, et need keelelised seigad on selles artiklis praegu ülerõhutatud. Need on ikka rohkem Vikisõnaraamatu teema.   Andres 10. märts 2010, kell 11:52 (UTC)

:: Sõna Dämmerung teine tähendus on Kibbermanni sõnaraamatu järgi 'aovalgus, puhe, koit'. Seetõttu tahaks teada, kuidas täpselt Grafi sõnaraamatus on öeldud. Andres 10. märts 2010, kell 10:36 (UTC)

:::Sellest võib terve "originaaluurimuse" teha :-)))) Grafil on agu juures lihtsalt mõlemad eesti vasted koit ja eha, ja saksa vasted eraldi.--Kk 10. märts 2010, kell 10:45 (UTC)

:::: Mul on ettepanek panna mõlema viite juurde tsitaat: nii on viidetest rohkem kasu. Andres 10. märts 2010, kell 11:52 (UTC)

:: jah, hakkame kohalik ajaga pihta 00-st on ööpäev
* ööpäev, ÕS2006
* agu = koidueelne hämarus; koit, ÕS2006]
* koit
* päikesetõus, ÕS2006
* hommik, ÕS2006
* keskhommik, ÕS2006
* keskpäev, ÕS2006 = kesklõuna = südapäev = lõuna
** lõuna, ÕS2006
** pealelõuna, ÕS2006
* õhtu, ÕS2006
* päikeseloojang, ÕS2006
** eha, ÕS2006
* õhtu, ÕS2006
* kesköö, ÕS2006

: mumeelest kuskil kirjutas mulle keski ette, mis on õige

: suwa 10. märts 2010, kell 10:27 (UTC)
----
Artiklis Öö on öö defineeritud teistmoodi, nii et selle sisse jäävad ka hämarikud. Andres 11. september 2010, kell 13:48 (EEST)


I klassi Valgeristi kavaleride nimekiri peaks olema ammendav. ylejäänu on praegu saadud yksnes siinses Vikipeedias [[Kaitseliidu Valgerist]]i artiklile viitavate biograafiaartiklite põhjal. [[Kasutaja:Ohpuu|Ohpuu]] 9. märts 2010, kell 22:01 (UTC)

Vikipeedia tavasid arvestades peaks artikli pealkiri olema Kaitseliidu Valgeristi teenetemärgi kavaleride loend.--WooteleF 1. juuni 2010, kell 13:22 (EEST)

suur tänu märkamast. tegin nii. Ohpuu 1. juuni 2010, kell 13:36 (EEST)
August Ende autasustamise kohta KL III klassi Valgeristiga 1930 leidsin siit: http://www.shifara-antique.ee/dokumendid/id-1119-eesti-kaitseliidu-valgeristi-tunnistus-1930 Amherst99 9. november 2010, kell 10:33 (EET)
August Jakobson ei ole tõenäoliselt kirjanik. --Numbriga kärumees 2. juuni 2011, kell 13:10 (EEST)

Seda minagi vaatasin. See asi tuleb kuidagi korda teha. Andres 2. juuni 2011, kell 14:17 (EEST)
Lisasin Eduard Saarepere, vt ESBL  --Amherst99 (arutelu) 7. juuli 2012, kell 22:25 (EEST)

Lisasin uusi nimesid, allikas sama kui eelmises kommentaaris. --Amherst99 (arutelu) 8. juuli 2012, kell 23:46 (EEST)
Lisasin Gustav-Ferdinand Neeme, vt http://militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?f=44&t=23099, mida pean usaldusväärseks infoks. --Amherst99 (arutelu) 23. juuli 2013, kell 12:00 (EEST)
Lisasin Paul Lillelehe, kuna ta portreefotolt on näha, et tal oli Kaitseliidu III klassi Valgerist. --Amherst99 (arutelu) 19. detsember 2013, kell 21:27 (EET)
Lisasin Jakob Prei, allikas http://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php/Jakob_Prei --Amherst99 (arutelu) 23. veebruar 2014, kell 15:42 (EET)
Lisasin Voldemar Markuse, allikas: http://www2.kirmus.ee/biblioserver/index2.php?from_where=all&ctype=all&query_phrase=markus+voldemar&search=otsi!&browse_mode_to=worksheet&print_browse_mode=worksheet&limit_to=20&order_by_to=author&if_desc=+&id=&search_how=simple --Amherst99 (arutelu) 26. aprill 2015, kell 22:39 (EEST)

Tundub, et 1931 detsembris kavalerideks saanud tartlased on puudu: https://dea.digar.ee/article/postimeesew/1931/12/08/46
LauriKreen (arutelu) 27. juuli 2021, kell 15:04 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Kaitseliidu Valgeristi teenetemärgi kavaleride loend


The bylaws seem to be quite OK in general to me. The bodies have been mentioned well, but somehow I seem to be missing the definition and authority of the audit committee anywhere, although it is being referred to. I think it would be good if it would be explicitely mentioned somewhere and how it is elected (from non-board members by the general meeting?). In section VI, divisions, there seems to be translation missing. Although I don't immediately expect trouble there, could you please translate that as well? Also as a translational issue probably, I would appreciate it if you could check the translation of 1.6.1.1, which I can't really understand. Could you perhaps explain? I am not sure of the implications of 7.3.3 (and if I understand it correctly), but I would welcome some explanation there too. Does this mean that you can only make reimbursements/pay people small amounts if the general meeting agrees with that specific expense? Or does it apply to another category of expenses, or would also an expense policy count as such a "decision"? Thanks a lot in advance for your elaborations. --Effeietsanders 9. märts 2010, kell 23:59 (UTC)

Hi guys, congratulations on doing a good job of the bylaws. I also have a problem with 1.6.1.1, it may be something that is lost in translation but I take issue with limiting use to personal purposes - Cartman02au 14. märts 2010, kell 09:53 (UTC)

:The section VI is now translated.

:I don't know how to translate 1.6.1.1 better but I corrected the 7.3.3. Ivo 7. aprill 2010, kell 22:34 (EEST)

I understand that some intention may be lost in the translation from Estonian to English. Many of my comments below are more in the nature of suggestions for improvement. As much as possible, I believe that a Chapter should organize itself as it sees fit.
*Is there any intent to limit membership to Estonian residents and citizens?
*Is the intent to keep the total membership small? Or would you prefer to allow an unlimited number of qualified persons to be members?
*In 2.1 there is a reference to "legal person". This usually refers to corporations. Is it the intent of MTÜ to allow corporations to become members?
*In 2.5 membership is "related to" membership fees. If this intends to develop different levels of membership depending on how much is paid in membership fees, those kinds of memberships should be better defined. It is not necessary to mention the amount of fees here; that is adequately covered in 4.5.5
*In 2.8 I don't see what is accomplished by making someone wait until the end of the fiscal year before he can quit.
*In 2.9 cancellation of a membership for non-payment of annual fees should be automatic, and not need a Board resolution. This is something that the person can fix with a simple payment; this is very different from bad behaviour. The inactivity clause may not really accomplish anything; anybody who fails to participate for three years probably already had his membership cancelled two years before when he didn't pay his fees.
*4.6 is completely unrealistic, even in a geographically small country, even in just one city. Many people who join groups don't ever participate in events beyond the first time when they joined, and that could make the stated quorum impossible to achieve. You need to provide for the situation where a quorum is not reached.
*4.7 is a better place to show the special majorities for amending bylaws and ojects than 4.5.1 and 4.5.2.
*5.4 could lead to problems. It is better to name one official spokesman, or you may be sending mixed or conflicting messages to the public. Of course, this does not need to be the same person for everything. It would be seriously embarassing if the president agreed to something when the treasurer could have told him that there was not enough money to do it.
*For 7.2 is the income for calculating the 50% limit determined before or after expenses?
There are probably a few other things that I could comment on, but they are not yet clear in my own mind. Eclecticology 11. märts 2010, kell 00:45 (UTC) (New Chapcom member)

:There is no intent to limit membership to Estonian residents or citizens but as the communication would be done in Estonian then... It would just be difficult to take part of the chapters actions when living abroad or not speaking Estonian.

:More member we get, the better it is. But the members should also contribute to the chapters actions – non active or problematic members aren't very good.

:Yes, this "legal person" means that even the corporations might become members.

:There is no intent to develop different levels of membership. But making donations to the chapters is not forbidden and so if some people would like to pay more they can do it.

:2.8. previously really stated that, but it was changed and the translation wasn't. Now fixed.

:I will add the rest of comments later. Ivo 7. aprill 2010, kell 22:34 (EEST)

Hello, This is Jerry from Hong Kong, also a New ChapCom member, you might find me as Jeromy-Yu Chan on the list.
I don't really sure if you miss some parts while you translate the texts to English, as I didn't see any parts regulating procedure when a board membership become vacant, for example a board member resigned or abuse their power. I understand that one year term is not too long, but I do think you better state a method for electing a member to fill in the vacancy, in such conditions. Because I can see some extreme cases that if two board member resign at the same moment, then your chapter is unable to draw any money according to your bylaws. So do consider this carefully.
and also do you think you should set a mechanism that that members can stop the rights of a board member, like via emergency GM, in case they abuse the power?
and another question I want to raise is that do you need to set a limit for each single member can sit in the board for how many times? --Jerry~Yuyu, ChapCom Member 11. märts 2010, kell 10:45 (UTC)

5.3 should fix the first problem.

I don't think that we need any limit because then it might happen someday that there is nobody left to chose into the Board. Ivo 7. aprill 2010, kell 22:34 (EEST)

Hi Ivo and the others. Since our last meeting in Tartu, I have also recently became a member of the Chapters' Committee. Just a couple of additional comments or suggestions that came to mind, reading your bylaws (I know you have received quite a bit already).
Be careful with the rules regarding membership fee. If I read correctly, the General Meeting has the right to set the membership fee, however in a couple of other places you put "membership fee determined by the Board".
I don't know if there's any legal requirement, but you might want to make the rules about the Board a bit more detailed. (E.g. "There is a president and two VP's"; that "there should be X number of board meetings in a year"; "the board can have its meeting on the internet" or "only in person"). You can see an example of a more detailed description at  (although this is not made under Estonian law).
Good luck, --Bence 12. märts 2010, kell 17:07 (UTC)

That was a good point, I hadn't noticed that translation mistake before (that needs to be: "by the time determined by the Board").

I hope the part concerning the Board actions is detailed enough (if it would be very detailed, than it may happen that we might face some problems as we are not able to fulfill thous requirements). More flexibility might be useful :) Ivo 7. aprill 2010, kell 22:34 (EEST)

:Tere Ivo! Thank you for your answers. Please give the Chapcom a little more time to review the last changes in the bylaws and your answers before giving the final okay (it would help if you sent an e-mail nudging the committee :], but we are doing this on our own either way, so don't worry). In the mean time I see on the mailing list that you are doing some very exciting projects, and I am very happy for you (Google Translate is not the best, so if you'd like to tell a little bit more about them I would be very happy to hear it). Let me know if we can be of any help. Tervitab, --Bence 28. aprill 2010, kell 10:49 (EEST)

Tere,
Guys, you have done a great job with the bylaws so far. Before going on, could you please go over once more of our previous comments to see if you have thought of everything and answered any questions.
Going through this page it seems useful if you would try to explain what you think by 1.6.1.1. (it is probably not a problem with the translation, some of us would like a more detailed explanation as a comment here on the talk page) and similarly by 7.3.3 (we want to make sure that we understand what you mean by sponsorships and we think a good idea if your members can get reimbursements for their expenses in connection with the MTÜ's activity: it might be too bureaucratic if this requires the approval every time of the general assembly).
In the next sections there have been some suggestions that we do not consider obligatorily, however, would like you to consider and tell us what you think of them: our aim is to be helpful and to make sure you look at the possibilities from a different angle. You don't necessarily have to agree with the suggestions, however we would like you to go through all of them. I would like you to give special consideration to the suggestion on quorum as this has led to problems with other chapters, and out of curiosity we still want to understand the percentages involved in 7.2.
You have, I think, already addressed the rest of the comments on this page; still I would call your attention again to the one on regulating the board and would like you to consider it again. Similarly, it would be a good idea to regulate the audit committee's power and composition as clearly as possible as it is quite an important body (in the beginning it might not have much to oversee, but sooner than you might expect WM Estonia might become a significant operation that might need a bit of careful oversight).
Thank you again for the great work you have put into this,
In the name of ChapCom:
Bdamokos 14. juuni 2010, kell 22:28 (EEST)

1.6.1.1. is practically a definition of Wikipedia. That means we support any voluntary action that tries to distribute free information to everybody.

Maybe yes, this part about reimbursements about members expenses related with MTÜ should be more clear, but this part must be stated in 7.3.1. 7.3.3. is for that if we would like to start giving rewards for people who have work hard to make the Wikipedia a better place (i.e. if we would start to select "wikipedains of the year" or something like that in the future or give some technology (like digital camera) to somebody who would take pictures for Wikipedia). And this 7.3.3. is not limited for people in MTÜ but meant to everybody who contribute to Wikipedia.

7.2. comes directly from the Estonian law (Income Tax Act). It is necessary for MTÜ's that want to belong into "list of unions that have income tax benefits" or something like that (tulumaksusoodustusega ühenduste nimekiri). That means we don't have to pay for some things and people + companys may support MTÜ financially and this would be taxfree.

With this audit committee I thin that one people can do it well (as 5.7. states). Our MTÜ will probably not have much funds or lot of incomes/outcomes and most on this money will probably come from sponsors (asked for different article writing contests) and the same money would be transferred directly to the winners. Rest of funds will be quit small and related to transportation costs etc. related to different future projects. Ivo 15. juuni 2010, kell 16:05 (EEST)
Tere, thanks for your answers. I copy below some remaining concerns relating to these from Lodewijk, a fellow member of the Chapters Committee:
"
* 1.6.1.1: Someone will have to check in Estonian, but this definition seems to only include PD ("free of copyright terms", which legally does not include CC-stuff, which still has a -BY component at least.) You should make sure this really makes sense.
* 7.2: obviously a very good reason :)
* AuditCom: Because there is not a lot of work, that doesn't mean that there shouldn't be oversight. I think this really should be a committee, that also guarantuees that they are not dependent on a single person who can get sick etc, and delay everything. A committee of two or more people would do fine, especially if there is not much work. I would also appreciate it (or maybe it is even important..) if the powers of the audit committee are clearly stated: have access to all books, financials etc. and that they will bring out an advice to the General Assemblee during the Annual Meeting. Note that 3.1.3 already mentions an audit committee - so I was surprised that this was not the case after all. "
I have to agree with Lodewijk on better defining the audit committee once you have included it and from experience I can tell that it is not a good idea to have only one person with this right as it can cause unfortunate bottlenecks. Unfortunately my Estonian is not yet on a level to assure Lodewijk that your definition in 1.6.1.1 is really the best to explain the subtle differences between a free licence (CC-BY-SA) and public domain - please do a final reading of it with Creative Commons and the other Wikimedia projects in mind. Aiäh, --Bdamokos 22. juuni 2010, kell 17:27 (EEST)

:I took the 1.6.1.1. out. It is problematic and if to start thinking about it then 1.6.1. and 1.6.2. say all there needs to be said.

:I'll try to create something that describes the work and rights of audit committee. Ivo 24. juuni 2010, kell 00:35 (EEST)

:Thanks. Please send an email to Chapcom when it's done so it's not forgotten. --Bdamokos 5. juuli 2010, kell 18:47 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:MTÜ Wikimedia Eesti/Bylaws


Arutelu:Veebiserver

server on suvaline kolakas, mis miskit serveerib, ehk osutab teenust, elik pakub. Seega füüsiline kast, mis jooksutab ka veebiserveerimise proge on veebiserver ? suwa 10. märts 2010, kell 19:17 (UTC)

Minule tundub võrdlemisi loogiline. Milles täpselt küsimus? Hendrik 26. märts 2010, kell 14:05 (EET)


Arutelu:Ameerika

Nii täpsel rahvaarvul pole selles kontekstis mõtet. Praeguseks peaks olema üle 900 miljoni. Andres 10. märts 2010, kell 19:34 (UTC)
Palun võtke järgnevaga midagi ette. 194.150.65.221 6. aprill 2017, kell 09:07 (EEST)

2016. aasta seisuga elab Ameerika maailmajaos 1 001 599 000 inimest ja kasvab iga sekundiga.
Suurima pindalaga riik on Kanada.


Arutelu:Merenduspoliitika

* Teisipäev, 9. märts 2010 Riigikogu Komisjonides: majanduskomisjonis – kell 14 väljasõiduistung majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumisse, arutusel on ka Eesti riikliku merendusepoliitika alused (merenduspoliitika arengukava).
* Merenduse arengukava väljatöötamine, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium töötab välja merenduse arengukava.  vt http://www.mkm.ee/merenduspoliitika


Kasutaja arutelu:Barzini~etwiki

Momendil olen ülesandeks võtnud Filmograafia tekitamise näitlejate artiklitesse. Üleüldiselt keskendun tabelite loomisele.

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Barzini~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Henn-Kaarel Hellat

nb! On vaja luua artikEL Ajakiri Eesti Kommunist ja artikkel Ajakiri Küsimused ja Vastused. Usutavasti oli viimane esimese lisa ja toimetus võis olla ühine. --Brita 12. märts 2010, kell 10:02 (UTC)

: nb! mõttekriipsud! --Brita 12. märts 2010, kell 10:06 (UTC)

:: Pealkirjad oleksid Eesti Kommunist ja Küsimused ja Vastused. Andres 12. märts 2010, kell 15:53 (UTC)

Surmakuupäeva osas näib olevat vastakaid seisukohti. Paljudes allikates on selleks märgitud 13. oktoober, kuid ulmeguru Jüri Kallas kinnitab, et sugulastelt saadud andmetel suri ta siiski 14. kuupäeval.


Arutelu:Aasta parim jalgpallur

2009 parimad:
2006:
2007:
2008:
----
EJL lehel on "Anastassia Morkovkina" . --Pelmeen10 21. november 2010, kell 21:45 (EET)
----
2016 lisaks:
*Premium liiga fännide lemmik - Ofosu Appiah (FC Infonet)
*Premium liiga ilusaim värav - Dmitri Kruglov (FC Infonet)
*Esiliiga parim mängija - Eduard Golovljov (FC Infonet II)
*Esiliiga B parim mängija - Jürgen Kuresoo (FC Elva)
*Aasta treener - Aleksandr Puštov (FC Infonet)
*Parim rannajalgpallur - Aleksei Galkin (FC Valicecar)
*Parim naturaalmuruga staadion - Kadrioru staadion
*Parim kunstmuruga staadion - Tartu Annelinna staadion
--Pelmeen10 9. juuli 2017, kell 05:05 (EEST)


Arutelu:Kanada kuusk

Kõigilt sünonüümidelt tuleb teha ümbersuunamised. --Epp 13. märts 2010, kell 02:43 (UTC)
Maksimaalne kõrgus 55 on asendatud 45-ga. Miks? Andres 13. märts 2010, kell 19:25 (UTC)
Algselt oli kõrgus kirja pandud artiklist, kus oli koos käsitletud kanada kuuske ja tema teisendit Alberta kuuske. Kuna Alberta kuusk kasvab pikemaks, siis sai seda numbrit korrigeeritud. --Iifar 23. märts 2010, kell 13:21 (EET)

Minu meelest see pole loogiline. Jutt on ju liigist kanada kuusk ja teisendist Kanada kuusk. Need mõisted tuleb lahus hoida. Alajaotuses räägitakse liigist, ja Alberta kuusk on ju ka sellest liigist. Alberta kuuse kohta on aga öeldud, et see kasvab kuni 50 m kõrguseks.

Kui jutt on kogu liigist, siis tulebki ju koos käsitleda.
Andres 23. märts 2010, kell 17:00 (EET)

Õige märkus selle kohta, et artikkel on ikkagi liigist. Ma nüüd uurisin, kas liik ikka jagatakse kaheks teisendiks (nagu mul praegu kirjas on) või on olemas põhiliik ja selle teisend. Pärast väikest otsingut leidsin: www.hariduskeskus.ee lehelt definitsiooni: Teisend erineb põhiliigist tunnuste poolest vähem kui alamliik ja selle levimisala on väiksem. Sageli on alamliigi ja teisendi eristamine problemaatiline, kuna nende põhimõtteline erinevus on väga väike. Selle definitsiooni järgi peaks Picea glauca ja Picea glauca var. glauca olema üks ja sama. Võib-olla sellepärast eestikeelsete taimenimede andmebaasis polegi nimetust vastele Picea glauca var. glauca. Nüüd ma jõuan algusesse tagasi, kas pealkirja kirjeldus all peaks olema ainult põhiliigi tunnused või põhiliigi ja tema teisendi tunnused koos. Mulle tundub, et seal peaks olema ainult põhiliik, teisendi kohta võiks olla eraldi kirjeldus või eraldi artikkel.
--Iifar 23. märts 2010, kell 20:19 (EET)

: Minu meelest see jutt ei ole loogiline. Tegu ei ole mitte põhiliigiga, vaid põhialamliigi või põhiteisendiga. Kõik alamliigid ja teisendid käivad ju ühe liigi alla. Andres 23. märts 2010, kell 20:39 (EET)

::Väljendit põhiliik kasutatakse nii ülaltoodud definitsioonis ja sama teeb ka Endel Laas oma raamatus Dendroloogia. --Iifar 23. märts 2010, kell 21:29 (EET)

::: Kuidas on põhiliik defineeritud? Kui ka põhiliigiks nimetatakse taime seda kuju, mille suhtes teised on teisendid, kuuluvad liigi sisse ikkagi nii põhiliik kui ka teisendid või alamliigid. Andres 23. märts 2010, kell 21:38 (EET)

:::: Definitsiooni ei leidnud, aga sel juhul arvan, et liik koosneb põhiliigist ja teisendist. Kuhu me siis nüüd jõudma pidime? Praegu olen artiklisse kirjutanud, et liik jaguneb kaheks teisendiks. Kas selle peaks siis ära muutma selliseks, et liik jaguneb põhiliigiks ja tema teisendiks? Sama küsimus saab olema artiklite puhul, kus liik on jaotatud alamliikideks. Alamliigi definitsioon: alamliik ehk geograafiline rass erineb põhiliigist mõne selge tunnuse poolest. Alamliigil on liigi kogu levialas oma kindel leviku piirkond. --Iifar 23. märts 2010, kell 22:15 (EET)
Mitte 'põhiliik', vaid antud juhul 'põhiteisend' ehk 'tüüpteisend' (kui alamliikideks jaotus, siis 'põhialamliik' ehk 'tüüpalamliik'). Süstemaatikas on kombeks üht alamliikidest, varieteetidest jne., tavaliselt seda, millesse kuulub liigi esmakirjeldamisel kuulunud isend, mitte eraldi uue nimega nimetada (siin on see var. glauca, millele ka autorilühendit ei lisandu seetõtttu). Kui Laas nimetab 'põhiliigiks', siis pole see kindlasti mitte hea terminikasutus, pigem erialainimeste släng. Sama käib viidatud võrguallika kohta. Andresel on õigus. --Kk 23. märts 2010, kell 22:46 (EET)

Teisendite porsildii ja densata staatus on eri autoritel erinev — osad ei pea erinevusi piisavaks ning peavad neid tüüpteisendi alla kuuluvaiks, osad aga loevad eraldi teisenditeks. --Kk 23. märts 2010, kell 23:09 (EET)
Miks teisendid porsildii ja densata on paigutatud sünonüümide alla? Andres 23. märts 2010, kell 23:14 (EET)

Sest mõned autorid kästlevad nii. Ma võtaks nad sealt välja. --Kk 23. märts 2010, kell 23:45 (EET)

: Kuidas nad siis käsitlevad? Andres 24. märts 2010, kell 00:20 (EET)
Liigi nimi on kanada kuusk (väikese tähega). Kas teisendi nimi kirjutatakse suure tähega.

Pole põhjust. --Kk 23. märts 2010, kell 23:45 (EET)
Minu meelest me ei saa selget esitust, kui me rangelt ei erista juttu liigist ja tüüpteisendist. Kõige parem oleks teisendid eraldi artiklitesse viia. Andres 23. märts 2010, kell 23:20 (EET)

Mõistan - segadust võib tekitada see, et antud juhul on 'kanada kuusk' kahes tähenduses - kui liik, ja kui osa sellest liigist. Selle võiks siinsamas ära seletada. Sest seda tuleb puude puhul sageli ette. Näiteks meie oma harilik kuusk. Ta on korraga selle nimega siis, kui ta haarab obovata (siberi kuuse, olgu see siis alamliigi või mõnes muus rangis), ning teisalt selle kõrval olevana. Mingit mõtet pole kaht hariliku kuuse artiklit seepärast tegema hakata. --Kk 23. märts 2010, kell 23:45 (EET)

: Minu meelest see ei ole ainult antud juhul nii, vaid on süstemaatiliselt nii, et tüüpteisendit nimetatakse sama nimega nagu liiki (ainult et ladina keeles on nimetus lõppkokkuvõttes siiski erinev).

: Eraldi artiklid peaksid olema ette nähtud juba sellepärast, et tegu on eri mõistetega (ja meil on isegi mõne vormi kohta eraldi artikkel (maarjakask, ei, maarjakask on siiski teisend). Ja kui mitut mõistet nimetatakse erineva nimega, siis on see minu meelest eriti vajalik, et nad segi ei läheks. Kui näiteks lingitakse kanada kuusk sellesse artiklisse, siis pole selge, kumba silmas peetakse.

: Hariliku kuusega on nii, et vaadeldakse kas mõlemat koos siberi kuusega liikidena või mõlemat alamliikidena (kas veel kuidagi teisiti?) Viimasel juhul tekib "koondliik", mis on eraldi mõiste. Artiklit selle kohta teha on tülikas (aga võib ladina keeles lisada autorinime ja pealkiri on olemas?), aga selgust see lisaks.  Andres 24. märts 2010, kell 00:20 (EET)

::Ühe ja sama mõiste ulatus võib ju ometi sõltuda kontekstist, eks? --Kk 24. märts 2010, kell 00:28 (EET)

::: Jah, see on ka tõsi. Aga üldjuhul pole selge, kas on veel tegemist sama mõistega või on juba uus mõiste. Võib-olla ka see oleneb kontekstist, aga esitus peaks olema kontekstist võimalikult sõltumatu.

::: Meil tuleb laveerida mõiste ja asja vahel. Näiteks kui on vaidlus selle üle, kas on tegu liigi või alamliigiga, siis on kummalgi eri mõiste, aga tegu on ühe asjaga. Selles olukorras ma lähtuksin asjast, mitte mõistest. Ja sama lugu on hariliku kuuse näitega. Kui ma väidan ühe puu kohta, et ta on harilik kuusk, siis on ju oluline teada, kas ma pean silmas, et ta on harilik kuusk, mitte siberi kuusk, või et ta on harilik kuusk või siberi kuusk. Kui ma panen lingi, siis ma pean konteksti üle otsustama. Andres 24. märts 2010, kell 00:44 (EET)
var. porsildii ja var. densata ei ole enam aktsepteeritud teisendid ning nad on okaspuude andmebaasis kui var. glauca sünonüümid. --Iifar 24. märts 2010, kell 12:36 (EET)

Siiski tuleks mainida, et nad enne olid aktsepteeritud teisendid.

Miks nad on sünonüümid? Andres 24. märts 2010, kell 13:01 (EET)

: Kui täiendavate uuringutega jõutakse järeldusele, et mingi liigi teatud teisendeid pole vaja enam eristada, siis nad arvatakse välja aktsepteeritud teisendite hulgast ning nende nimetused kantakse põhiteisendi sünonüümide hulka. --Iifar 24. märts 2010, kell 13:27 (EET)

:: Need asjad peaks siis artiklis lühidalt mainima. Andres 24. märts 2010, kell 13:57 (EET)

kas artiklis on peatükid õiges järjekorras? Ave Maria (arutelu) 14. mai 2012, kell 23:19 (EEST)

Minu teada meil puudub järjestuse kohta kokkulepe. Andres (arutelu) 15. mai 2012, kell 07:19 (EEST)

"Kanada kuuse kultivaridest on kõige populaarsem 'Conica', aeglase kasvuga vorm, mille 50-aastane puu on kuni 3 m kõrge."
Segaseks jääb, millisele allikale tõlkija siin viitab, sest artikli ingliskeelses variandis (http://en.wikipedia.org/wiki/Picea_glauca) ega ka viidatud lehel (http://staff.aub.edu.lb/~weblhort/Plants/Conifers/Conifers_Trees/Picea_glauca.htm) sellist infot ei leia.
Täiendus: leidsin otsitud info Conica vanuse ja kõrguse kohta siit lehelt: http://pubs.ext.vt.edu/3010/3010-1475/3010-1475.html . Seda allikat saaks kasutada viitena või ka tõlkida artikkel selle populaarse ilupuu kohta eesti keelde.

Viskan viitamata lõigu siia --Iifar (arutelu) 17. mai 2012, kell 13:51 (EEST):
Kanada kuuse kultivaridest on kõige populaarsem 'Conica', aeglase kasvuga vorm, mille 50-aastane puu on kuni 3 m kõrge. Aastas kasvavad nad 2–10 cm. Vanemad puud hakkavad kasvama märksa kiiremini, mistõttu kääbusja välimuse säilitamiseks on vaja puud kärpida.

Kas ülaltoodud allikale ei saa viidata? Andres (arutelu) 18. mai 2012, kell 03:51 (EEST)


Arutelu:Püha Eelkäija skiita

Skiita on EAÕK seaduste ja PK järgi tegutsev usuline ühendus, mille moodustavad Skiitaga vabatahtlikult ühinenud õigeusklikud naised. Skiita tunnistab usuõpetust, mille aluseks on Piibel, Püha Pärand, Püha Kogumaapealse Apostelliku Õigeusu Kiriku õpetus, pühade Apostlite ja Kogumaapealsete Kirikukogude reeglid, õigeuskliku munkluse kaanonid ja traditsioonid. Skiita on õigeusu traditsioonidele rajanev ühiseluline askeetlik usuline ühendus, kuhu võetakse vastu naissoost ristitud õigeusklikke isikuid alates 21. eluaastast, kes soovivad elada monastilist eluviisi ja on valmis järgima Skiita Kanoonilist Määrustikku. - see tekst peaks vist kuuluma artiklisse skiita. Ave Maria 13. märts 2010, kell 20:15 (UTC)

Tundub, et siiski mitte. See jutt käib konkreetse skiita kohta. Andres 13. märts 2010, kell 21:33 (UTC)

Kas muuta asukohaks Pihtla vallas Reo külas. ? --Juhan121 19. mai 2011, kell 22:35 (EEST)

Ma ei leia infot, et kolimine oleks toimunud. Ja pilt on Ööriku külas tehtud. Ave Maria 10. august 2011, kell 19:15 (EEST)

: EAÕK on oma veebilehe unarusse jätnud, ei oska öelda, kas nad on kolinud või mitte. Otsus kolimise kohta vastu võeti juba 2010.a., aga mis seisus asi on, ei tea. Küsin tuttava preestri poja käest, tema kindlasti teab - mu muud kontaktid EAÕK-ga on viletsakesed. -- Toomas 10. august 2011, kell 19:24 (EEST)

::Pildi alla saab siis lihtsalt kirjutada, et endises asukohas Ööriku külas, kui on kindel, et kolitud. Ave Maria 10. august 2011, kell 19:35 (EEST)
Asub hetkel jätkuvalt Öörikul, mitte enam kauaks, kuid täpne kolimise aeg ei ole paigas. -- Toomas 10. august 2011, kell 23:32 (EEST)


Arutelu:Kuueteistkümnendarv

Need intervikid käivad kuueteistkümnendsüsteemi kohta. Andres 13. märts 2010, kell 20:46 (UTC)

00 0000  0
 01 0001  1
 02 0010  2
 03 0011  3
 04 0100  4
 05 0101  5
 06 0110  6
 07 0111  7
 08 1000  8
 09 1001  9
 0A 1010 10
 0B 1011 11
 0C 1100 12
 0D 1101 13
 0E 1110 14
 0F 1111 15
Kas on kirjutisse mõtet lisa miski säherdune tabel ? suwa 11. aprill 2013, kell 11:56 (EEST)


Kasutaja arutelu:Iiiren

Tere tulemast Vikipeediasse, Iiiren! --Epp 13. märts 2010, kell 22:40 (UTC)

Tere! Palun kirjuta pildi Regressiooni-testminie.gif, kas oled ise selle autor ja lisa sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 9. oktoober 2010, kell 17:31 (EEST)


Malli arutelu:Jalgpallur

{{vaata ka|Malli arutelu:Jalgpallur 2}}

Kuidas see malli lisamine käib või peab kopeerima? Pelmeen10 14. märts 2010, kell 22:22 (UTC)

Jah, kopeeri kood artiklisse ja täida vajalikud väljad. --Epp 15. märts 2010, kell 01:40 (UTC)
Intervikisid ei näita? Inglise keelne on en:Template:Infobox football biography. Sama viga on mõnel teisel jalgpallimallil ka. Pelmeen10 6. juuli 2010, kell 02:32 (EEST)

Sellel oli puudu includeonly. --Tiuks 7. juuli 2010, kell 00:15 (EEST)

EI OLE VÕIMALIK. Mida on nüüd muudetud, et mallides näitab kategooriaid doc lehel? Ega jälle Pikne?. Mall  oli enne korras. Inglise vikist saab mallile aga meil peab ronima /doc lehele inerviki linki otsima. --Tiuks 7. juuli 2010, kell 00:19 (EEST)

: Tiuks, uuri õige järele, mida includeonly ja noinclude teevad. Mina ei saa nende funktsioone muuta. Säh, korras. Pikne 7. juuli 2010, kell 00:35 (EEST)

:: Keegi on CSS-i või ma ei tea mida muutnud. Siin oli see puudu, sest see on täpselt samasugune mall nagu muusikute info. Mind ei huvitagi mida need funktsioonid tähendavad, sest ma teen millegi järgi. Tegelikult tean, et üks näitab ja teine peidab. Koodidesse ma põhimõtteliselt ei süvene. Enam mitte. Annan teistele pureda. --Tiuks 7. juuli 2010, kell 01:17 (EEST)

::: Sa ajad midagi sassi. Lihtsalt interviki lingid ei saanud malli lehel kaasatud (include) olla, kui nad olid seal mallina kasutataval /doc-lehel noinclude-märgendite vahel. Muudetud pole selle koha pealt midagi. Eks muidugi igasugu olukordi tuleb ette, kui vorpida malle põhimõtteliselt koodi süvenemata (võid mind muidugi tänada selle eest, et pisut sinu järelt koristanud olen). Pikne 7. juuli 2010, kell 09:16 (EEST)

:::: Uurisin muusikute info ajalugu ja selgus, et bot on ise märgendid valesti pannud. Siin on muide ka väga huvitavad, näiteks </<includeonly>.

:::: Tänan kustutamast aga ma oleksin ise ka nõus olnud kustutama aga lihtsalt pole õnne nii kõrget positsiooni omada. Nüüd aga enam ei soovi. Jõudu Sulle! --Tiuks 7. juuli 2010, kell 23:43 (EEST)

Tuleks lisada märge, et kasutusele võetakse Mall:Jalgpallur 2 (palju arusaadavam ja lihtsam). Pelmeen10 3. august 2010, kell 18:00 (EEST)

Kas on mingit sarnast lahendust võimalik kasutada nagu inglise vikis? Pelmeen10 17. august 2010, kell 20:33 (EEST)

: Mida sa konkreetselt mõtled-- Ahsoous 17. august 2010, kell 21:18 (EEST)

:: Noh mingi märge, et selle malli asemel kasutataks Mall:Jalgpallur 2. Pelmeen10 17. august 2010, kell 21:30 (EEST)

::: Aga miks mitte. Tee ära. Ahsoous 17. august 2010, kell 21:55 (EEST)

:::: Niisama lauset ei saanud panna, sest siis tekkis see ka jalgpalluritele. Mingit raskemat süsteemi ma küll välja ei mõtle. Pelmeen10 17. august 2010, kell 21:59 (EEST)

::::: Kuidagi "noinclude" värgiga ei saaks lauset lisada sinna ette? Pelmeen10 21. august 2010, kell 21:00 (EEST)

::::::Saab küll. Lause tuleb panna nende noinclude-täägide vahele.--WooteleF 21. august 2010, kell 21:12 (EEST)

Kas sellest mallist on sünniaja parameeter kaduma läinud? Ei näita artiklis. Adeliine 4. juuli 2015, kell 11:51 (EEST)

Mall on igalpool välja vahetud ja võib ära kustutada. --LeeMarx (arutelu) 4. jaanuar 2017, kell 17:07 (EET)

Mhh, ma muidugi teisaldaks nüüd tolle teise malli siia...  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 4. jaanuar 2017, kell 17:47 (EET)

:Ma pole päris kindel kuidas see toimima peaks, aga proovime. --LeeMarx (arutelu) 4. jaanuar 2017, kell 22:40 (EET)
----
Mõnes artiklis ei ole pealkiri "Koondis" ning "M" ja "(V)" boldis. Pelmeen10 2. detsember 2017, kell 01:32 (EET)

Panin tähele, et see muutub selliseks siis, kui on midagi kirjutatud treenerikärjääri alla (nt. Joel Indermitte). --LeeMarx (arutelu) 2. detsember 2017, kell 11:11 (EET)

:Sain korda. --Pelmeen10 3. detsember 2017, kell 01:26 (EET)


Arutelu:Tornimäe 7

Mis see eesti keeles on? --Epp 15. märts 2010, kell 02:35 (UTC)
Kas firma ise on tähelepanuväärne või peaks olema artikkel ainult tornidest? --Oop 16. veebruar 2012, kell 00:54 (EET)

Äriregistri teabesüsteemi andmeil on ettevõte kustutatud 2008. aastal, millest tulenevalt teisaldan artikli "Tornimäe elamu" nime alla. --kanakukk (arutelu) 10. november 2012, kell 00:14 (EET).
Mis tähendab "üks kaksiktornist"? Andres (arutelu) 9. juuni 2016, kell 10:39 (EEST)

Mis alusel on pealkirjaks valitud Tornimäe 7? Seal on mitu krunti: Tornimäe 3b, Tornimäe 3, Tornimäe 5, Tornimäe 7. Kõik on erinevad katastriüksused. Ma nii palava ilmaga ei viitsi sinna täna sörkida, aga Google Mapsist on näha, et hoonel (hoonetekompleksil?) on vähemalt kolm aadressisilti. --kanakukk (arutelu) 28. juuli 2019, kell 15:56 (EEST).

Tornimäe hoonetekompleksil on tõepoolest kolm aadressi. Swissôteli torni aadress on Tornimäe 3. Selles artiklis kirjutatakse teisest tornist, mille aadress on Tornimäe 7. Kahte torni ühendav viie korrusega hoone aadress on Tornimäe 5. Seda hoonet nimetatakse ka Tornimäe Ärikeskuseks. --Karljohan29 (arutelu) 1. oktoober 2020, kell 23:10 (EEST)


Arutelu:Nimeserver

Näiteks soovides avada brauseris eestikeelse vikipeedia lehte
 tuleks aadressiribale kirjutada et.wikipedia.org asemele 91.198.174.2.
Kirjutasin http://91.198.174.2/ ning eesti Vikipeedia lehte ei avatud. --WikedKentaur 15. märts 2010, kell 16:52 (UTC)
See on sellepärast et wikipedial on väga kaval server. Sa satud nii küll õigesse masinasse, kuid samas masinas on kõik wikipediad koos. Masin ise vaatab, millise nimega sa oled sinna tulnud (brauser edastab selle info) ja selle järgi valib millist vikipeediat kuvada. Antud juhul sellist infot pole, seega ei oska ta ka ise seda otsustada. Seega sinna ilma nimeserverita üleüldse ei saa. Ühesõnaga järelikult polnud minu näide just parim. Leiutan mõne teise. Chiller 15. märts 2010, kell 17:23 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.dns.net/dnsrd/
** In Nimeserver on 2013-06-24 12:34:59, Socket Error: 'Connection refused'
** In Nimeserver on 2013-07-06 16:20:29, Socket Error: 'Connection refused'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:20 (EEST)


Arutelu:Eesti Demokraatia Uuendamine

On küll lehekülg Usaldusühing, kuid puudub lehekülg Usaldus. Selle loomine võib arvatavasti olla keeruline, kui otsustada välismaiste allikate ja võõrkeelse Vikipeedia järgi, kuid tuleks siiski üritada. --Brita 15. märts 2010, kell 18:33 (UTC)
Oleks hea, kui saaks teha nii, et artikli juurde pääseb nii siis, kui valida 1. Eesti Demokraatia Uuendamine (E-D-U), 2. Eesti Demokraatia Uuendamine, kui ka siis, kui valida E-D-U. --Brita 15. märts 2010, kell 18:41 (UTC)
Eelistada tuleks vist artikli nimena nr.2: Eesti Demokraatia Uuendamine. Aga kuidas muuta lehekülje (artikli) nimetust? --Brita 15. märts 2010, kell 19:13 (UTC)

Selleks on artikli päises link "teisalda". Adeliine 15. märts 2010, kell 19:28 (UTC)

: Aitäh. --Brita 16. märts 2010, kell 10:15 (EET)

Meil on ka link Eesti Demokraatlik Algatus. Veebis on selle kohta vähe. See on vist mingi muu asi--Estopedist1 (arutelu) 6. mai 2019, kell 15:39 (EEST)


Arutelu:Tiit-Rein Viitso

Mis siin valesti on läinud, et artikkel toimetamismärke külge sai? SSGreporter 16. märts 2010, kell 00:26 (EET)

Kui toimetamismärkus on ilma selgituseta, võib selle ära võtta. Organisatsioonide ja väljaannete puhul peaksid teksti sees olema siselingid, mitte välislingid, aga see on vormistamise küsimus. Ja minu meelest võiks loendite asemel (või neile lisaks) olla seostatum jutt. Aga neid märkusi tekib tõepoolest viimasel ajal peaaegu igale artiklile; mulle tundub, et nii keeletoimetamis- kui ka vikindamismalli asemel, ka üldse igal suvalisel juhul, kui midagi tundub puudu olevat. Minu arvates peletavad need võimalikud parandajad artiklist eemale. --Epp 16. märts 2010, kell 05:38 (EET)

::Et tegu on väga produktiivse, aga inimesena tagasihoidliku keeleteadlasega, siis piirdusin n.ö tema enda stiiliga, loetledes vaid seda, millel on etapiline tähtsus ja mille kohta on informatsioon mujal internetis olemas. Võtan siis märkuse maha, sest tegin seda oma meelest hoolega ja kõik olemasolev peaks olema täpne. SSGreporter 16. märts 2010, kell 11:22 (EET)

:::Välislinkide asemel peavad olema siselingid, siselingid peavad viima õigetele asjadele (nt. Eesti Teaduste Akadeemia Paul Ariste medal), teenetemärgi nimi pole õigesti kirjutatud, alapeatükk "Uurimisvaldkondade ja publikatsioonide näiteid" oleks seotud tekstina parem, alapealkiri on "Tunnustus", peaks olema "Tunnustused". Toimetamismärkus oli asja eest.--WooteleF 16. märts 2010, kell 11:34 (EET)

:::: "Tunnustused" on minu välja mõeldud, aga ka "Tunnustus" on võimalik ning võib-olla isegi parem. Andres 16. märts 2010, kell 20:03 (EET)

:::: Mina paneks toimetamismärkuse juhul, kui ka midagi sisulist toimetada on. Andres 16. märts 2010, kell 20:05 (EET)

Teine lause on kohamakalt sõnastatud. Andres 16. märts 2010, kell 20:05 (EET)

Teine lause on viidatud tsitaat. Linkide kohal võisin küll eksida. Uurimisvaldkondade mitmekesisust on nimetatud, aga eraldi on välja toodud ainult diplomi-, kandidaadi- ja doktoritöö ning viimane suur raamat. Juubelijutt nimetab arvuna "ligi 300 publikatsiooni, millest suur osa on ilmunud väljaspool Eestit." Neid pole mõtet siin üles lugeda, teemade mitmekülgsus on kirjas. Eelistaksin pealkirja Tunnustus, mis on õige ka siis, kui selle all on mitu rida - eesti keeles pole igal pool vajadust mitmuse järele. Arvasin, et toimetamismärkus pannakse siis, kui tekst vajab korrastamist (sobivamat järjestamist ja ümberlausestamist) või kirjavigade parandamist. Selliseid puudusi siin kindlasti polnud (ühe nn trükivea leidsin) ja arvan, et ma sellesse artiklisse midagi lisada ei tahaks. SSGreporter 17. märts 2010, kell 00:11 (EET)

See ei ole ju tsitaat, vaid ümbersõnastus. Tsitaat tuleb panna jutumärkidesse ja olema täpne, refereerimisel võib ümber sõnastada, aga seda ei tohiks teha kohmakalt. Pealegi on mõte ikkagi moondunud ja tekstist endast ei nähtu, kes nii on öelnud.

Miks ei ole mõtet üles lugeda?

Kui on kirjavigu, siis tuleb panna keeletoimetamise märkus.

Mingeid sisulist toimetamisvajadust minu meelest siin pole, kui mitte arvestada ebatäpsust teises lauses: kui keegi ütleb "võib pidada", siis see pole sama, mis "peetakse".

Mitte et tekstil praegusel kujul midagi viga oleks, aga artiklit tuleb lõpuks ikkagi niimoodi täiendada, et asjaosalise uurimistööst saaks ammendava pildi. Andres 17. märts 2010, kell 01:07 (EET)

::Tsitaadina see teiseks lauseks ei sobinud, sest kordaks osalt esimest lauset: "Igal juhul võib Tartu Ülikooli läänemeresoome keelte emeriitprofessorit Tiit-Rein Viitsot pidada eesti keeleteadlaseks, kes on täie teadusliku eksaktsusega käsitlenud kõige suuremal arvul maailma keeli." Jätsin alles kolm olulist fraasi: eesti keeleteadlane, kes on käsitlenud kõige suuremal arvul... ja täie teadusliku eksaktsusega. Püüan kuidagi ümber sõnastada, aga kui öelda, et kolleegid peavad, siis ei tea, kas ikka kõik neist. SSGreporter 17. märts 2010, kell 01:24 (EET)

:::Ehk sai nüüd siledam. SSGreporter 17. märts 2010, kell 01:27 (EET)

:::: Mind häirib see lause endiselt, eelkõige sellepärast, et see on kahemõttelisuse tõttu juba Pajusalul ebaõnnestunult sõnastatud. Peale selle, see ei ole asi, mis tuleks esimesse lausesse panna, ja tekstist ei selgu ka selle täpsem tähendus. --Andres (arutelu) 8. august 2022, kell 13:18 (EEST)

Kas venekeelsed pealkirjad võiks põhimõtteliselt vene tähtedega esitada või on eelistatud transliteratsioon? --Morel 18. november 2011, kell 22:33 (EET)

Vene tähtedega. Andres 18. november 2011, kell 22:47 (EET)

: Minu meelest tuleks eelistada ladina tähti ehk eesti keeles (vene keelt oskamata) loetavat varianti. Iseasi, kas sinna kõrvale ka vene tähed lisada (täpse originaalkirjas nimekuju toomine pole erinevalt sõnaraamatust entsüklopeedias eesmärk). Ja ennekõike peaks pealkirja juures olema (vaba) tõlge, et need sõnad vene keele mitteoskajatele üldse midagi tähendaksid. 88.196.241.249 19. november 2011, kell 20:16 (EET)

:: Kõik kolm on vajalikud, kuid kõige vajalikum on minu meelest vene tähtedega pealkiri, teiseks tõlge ja kolmandas järjekorras latinisatsioon. Andres 19. november 2011, kell 21:51 (EET)

::: Latinatsiooni saab teksti ettelugemisel vähemalt välja öelda, kui vene tähti ei tea. Selle kõrvale vene tähtede lisamine tundub koormav ja ebaoluline, kusjuures algkuju on taastatav. 88.196.241.249 19. november 2011, kell 22:00 (EET)

:::: Kui keegi tahab näiteks guugeldada, siis on mugav, kui nime algkuju on võtta. Andres 19. november 2011, kell 22:02 (EET)

:::::Kui päris ydini aus olla, siis mina lähtun (kultuurikontekstiga seostuval määral ja viisil) eeldusest, et loll on olla loll, ehk siis: lollus ei ole inimõigus. Ehk siis: kui inimene on eestikeelne ja ei viitsi kirillitsas isegi mitte tähti selgeks õppida, on see tema enese viga ja keegi ei pea teda vaesekest poputama. Sama käib venekeelsete inimeste kohta, kes on Eestis syndinud ja ladina šrifti ("nemetskije bukva") ei mõista. Paar parajaid. Latinisatsiooni võib pidada oluliseks kirjasysteemide korral, mis ladina kirjaga sugulased pole (hiina, maaja, šrivanaagar...). Muudes on see puhas luksus, mis ei tohiks koormata sisukandvat teksti. (Seejuures on oluline, et ka nende kirjasysteemide korral oleks esitatud nimede algkuju, sest muidu pole need tõepoolest otsitavad. Võib-olla keegi tõesti teab, kuidas viias Popol Vuh või Deng Xiaoping tagasi algkujule, aga mina kui praktiliselt kultuurivõõras loomake säherduste sekka ei kuulu.) --Oop 19. november 2011, kell 23:05 (EET)

:::::: Mina lähtun sellest, et see siin on eestikeelne Vikipeedia ja selle lugemiseks pole vene keele oskus elementaarne. Sugulus ladina kirjaga pole minu meelest oluline. Või on lihtsalt lollid ka see enamus, kes kreeka tähtedes ei orienteeru? Miks kõike ühtviisi latiniseerida ei võiks? Pärisentsüklopeediates ja võõrsõnastikes harilikult teises kirjas algkuju ei tooda. Igasuguseid erihuvisid võib olla (nt Deng Xiaopingi algkuju), aga sellega neh pole tarvis sisukandvat teksti koormata. Võib-olla mõnel juhul on õigustatud algkuju lisamine, aga latinatsioon peaks minu meelest kindlasti olema. 88.196.241.249 19. november 2011, kell 23:51 (EET)

::::::: Koha- ja isikunimesid loomulikult transkribeeritakse, kuid teoste pealikirjade latinisatsioon ilma originaalita on totrus kuubis (välja arvatud konventsionaalsed erandid, nt sanskriti ja paali usuline kirjandus). Pealkirjade latinisatsioon ei kergenda nende kasutamist, vaid hoopis raskendab nt kataloogide kasutamist. Kui teosel on olemas kokkulepitud maakeelne nimi (enamsti pärast seda, kui teos on eesti keelde tõlgitud), siis kasutatakse seda. Kui kokkuleppelist nime pole, siis teksti sees ja kirjanduse loeteludes ei tõlgita ega latiniseerita. Artikli pealkirjades tuleks tõlkevasteta teoste nimesed, mis on muudes tähestikes, vastavalt KKI keelemallidele transkribeerida. --Vihelik 20. november 2011, kell 00:17 (EET)

:::::::: Näiteks mind isiklikult eesti keelde transkribatud teoste pealkirjad absoluutselt ei huvita, kuna enamikel juhtudel pole nendega mitte midagi peale hakata, neid ei saa isegi guugeldada. Küll on aga abi inglise või saksa keelde transkribatud pealkirjadest. Aga ma arvan, et tegelt on hea kui see eesti transkriptsioon on siiski ära toodud. Ja üks võimalikke vabandusi selle koha pealt on, et ega tänapäeval koolides ei pruugita kirillitsat isegi mitte õpetada, olen näinud küll neid 7.-8. klassi lapsi, kes mitte poolt tähtegi aru ei saa ja sõna sealt kokku lugeda ei oska. -- Ahsoous 20. november 2011, kell 00:21 (EET)

:::::::::Kui on ära tuua venekeelne pealkiri, siis seda võib internetiotsingutes vaja minna ning kui ka pealkirja tõlge on olemas, et vene keelt mitteoskajad samuti aru saaksid, millest jutt, siis venekeelsete sõnade ladina tähtedega kirjutamisel küll otstarvet pole. Kes vene keelt ei oska, sel pole sest kasu ja kes oskab, seda see ainult segaks. Ssgreporter 20. november 2011, kell 01:13 (EET)

::::::: Jah, loomulikult võiks eesti kultuuriruumis osata yhtviisi nii ladina ja kreeka alfabeeti kui ka kirillitsat. Rumalus ei ole voorus ega inimõigus, õppimisest keeldumine on vabatahtlik lollus. Paberentsyklopeediad muretsevad tihti piiratud mahu pärast; meil on võimalus läheneda materjalile põhjalikult. Mõistagi on oluline ka eestikeelne traditsioon, ent kui seda pole, tuleks kasutada: esmalt originaalnime, et inimene saaks selle alusel mujalt lisainfot otsida; seejärel tõlget, et ta mõistaks tähendust; kolmandaks latinisatsiooni, et ta mõistaks originaalnime hääldada. Aga seda viimast eesmärki täidab korralik transkriptsioon juba paremini kui poolkeelne väänamine nagu "šeikspiir" või "moljäär"; ÕS-i sabast elementaarse hääldusjuhendi lugemine ei tohiks erivajadusteta inimestel kyll yle ajude käia. Poolkeelsed värdnimed ei aita koolilapsi kah kuidagi; sel juhul võiks kõik muukeelsed nimed juba inglises anda, selle guugeldamisega saadakse isegi saksa koolikeele korral kuidagi hakkama. --Oop 20. november 2011, kell 02:33 (EET)

Välja võetud:
sündinud Vitismann,
Andres (arutelu) 1. aprill 2017, kell 01:19 (EEST)

Oli tagasi tekkinud, võtsin uuesti välja. Ssgreporter (arutelu) 13. oktoober 2018, kell 01:30 (EEST)

Et on raske kindlaks teha, kui paljusid keeli ta on käsitlenud, siis peavad kolleegid teda eesti keeleteadlaseks, kes on käsitlenud täie teadusliku eksaktsusega kõige suuremat arvu maailma keeli

Imelik lause. Andres (arutelu) 1. aprill 2017, kell 01:21 (EEST)

:Selle imeliku lause on keeleteadlased kirja pannud - see on tsitaat juubeliartiklist. Ssgreporter (arutelu) 1. aprill 2017, kell 02:17 (EEST)

:: Siia see ei sobi. Andres (arutelu) 1. aprill 2017, kell 02:51 (EEST)

:::Võib-olla küll, et see lause ei ole entsüklopeediline, kuid märgiksin, et selline lause paneb mind lugejana artiklit edasi lugema, äratab huvi (noh, et mis sealt veel huvitavat kirjas on). Artiklil on minu meelest veel teinegi rosin – avapilt. Ühesõnaga ettepanek: las jääda!  --Hirvelaid (arutelu) 1. aprill 2017, kell 09:03 (EEST)

:::: Minu meelest on see halb nali ja häirib väga. Andres (arutelu) 1. aprill 2017, kell 09:57 (EEST)

::::: Vaat see on halb kui häirib. Siis on muidugi mõistlik sõnastust muuta. --Hirvelaid (arutelu) 1. aprill 2017, kell 10:05 (EEST)

Kas Parempoolsete nimekirjas kandideeris nimekaim või sai T-RV tõepoolest postuumselt 1. ringkonnas 5 häält? Kurioossevõitu fakt võiks väärida CVsse lisamist. --Ehitaja (arutelu) 6. märts 2023, kell 06:17 (EET)

Tundub, et siiski nimekaim: sündinud 1. mail 1993, töötab Tallinna Transpordiametis peaspetsialistina. Kahjuks ei saa seda infot tähelepanuväärsuse puudumise tõttu kuidagi lisada. --Ehitaja (arutelu) 6. märts 2023, kell 12:01 (EET)


Arutelu:Klin

| elanikke = 82 900 (2005)  --Epp 16. märts 2010, kell 05:28 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.klin.ru/
** In Klin on 2013-06-24 11:43:50, 403 Forbidden
** In Klin on 2013-07-06 08:15:35, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:15 (EEST)


Arutelu:76. kaardiväe õhudessantdiviis

Artikli varasem ajalugu on ümbersuunamislehel 76. õhudessantdiviis.
Praegune koosseis on asendatud koosseisuga 1948. aastal. --Metsavend 16. märts 2010, kell 09:47 (EET)
Kas see kustutatud osa läheb kuskile mujale? Andres (arutelu) 2. oktoober 2012, kell 23:50 (EEST)
— Pietadè (arutelu) 27. august 2014, kell 15:22 (EEST):Vt ka art Võbutõ: 25. august 2014. В России похоронили псковских десантников, погибших "при неизвестных обстоятельствах" – [Oletatavasti Donbassi sõjas hukkunud pihkvalastest Venemaa Föderatsiooni dessantväelaste matused]

ümbersuunatavalt märksõnalt ka arutelu, vt Arutelu:76. õhudessantdiviis--Estopedist1 (arutelu) 7. august 2019, kell 08:20 (EEST)

*104-й десантно-штурмовой полк = 104th Guards Air Assault Regiment =
*234-й десантно-штурмовой полк = 234th Guards Air Assault Regiment =
*https://www.yahoo.com/news/evidence-shows-russian-soldiers-executed-141908975.html
suwa 22. mai 2022, kell 08:14 (EEST)

2022 Ukrainas, [[Butša massimõrv|Butšas]]


Arutelu:Sõne (informaatika)

Miks sa kustutasid ümbersuunamise Sõne (informaatika) -> sõne (andmetüüp)? Taivo 16. märts 2010, kell 15:34 (EET)

Sellepärast, et peaks olema eraldi artikkel sõnest kui sümbolite lõplikust jadast. Pealkiri võib ka teistsugune olla.

Kui Sa küsid, miks peaks eraldi artikkel olema, siis võrdle olukorda täisarvuga, mis on ka andmetüüp, aga täisarvu kohta peaks ikkagi eraldi artikkel olema. Andres 16. märts 2010, kell 15:39 (EET)

:Olgu nii. Taivo 16. märts 2010, kell 16:09 (EET)

See eraldiseisev artikkel ei täida väga mingit eesmärki. --Gert7 (arutelu) 10. detsember 2023, kell 15:06 (EET)

Minu meelest peaks sõnedest kui niisugustest olema eraldi artikkel. See artikkel siin on praegu ainult hakatus. Kusjuures see ei ole ainult informaatika, vaid ka matemaatika mõiste. Andmetüüp on ikkagi midagi spetsiifilist, mis peaks eraldi olema, nii nagu ka Täisarv (andmetüüp) on täisarvust eraldi. Andmetüübi artiklis on "ametliku teooria" all materjali, mis tuleks siia üle tuua. Ma alustasin artiklit Tähestik (matemaatika), võib-olla sealgi on sõnedest liiga palju kirjutatud. Andres (arutelu) 21. mai 2024, kell 14:04 (EEST)

Liita uuesti kokku [[sõne (andmetüüp)]]?


Arutelu:Arvutikorpus

Kas sülearvutil või pihuarvutil või taskutelefonil pole kere? suwa 16. märts 2010, kell 18:36 (EET)
----
Sõnal on ka teine tähendus: vaata . Andres 16. märts 2010, kell 18:53 (EET)

mhmh, see on :tekstikorpus, mis on arvutis, seejuures pole oluline vist

millisel kujul on info talletatud, kas :arvutustabeli, tekstifaili või andmebaasina.

suwa 16. märts 2010, kell 18:57 (EET)
----
Kere on EKSS-i järgi "liiklusvahendi, hoone, eseme vms. keskne osa, mille külge kinnituvad vajalikud lisaosad". Arvutikorpus ei ole minu meelest kere. Andres 16. märts 2010, kell 22:14 (EET)

Ei ole säherduse väitega nõus

Arvuti kere on keskne osa, mille külge kinnitatakse teised osad, nt emaplaat, toiteplokk jne...

korpus ja keha ja kere on laias laastus samatähenduslikud sõnad

suwa 17. märts 2010, kell 12:32 (EET)
Vallastel on korpus, mitte arvutikorpus. Andres 17. märts 2010, kell 01:21 (EET)
----
Lauaarvuti (tänapäeval peaaegu alati pitsakarp) on see mis käib lauale ning monitori alla, nii et nendel ei ole küljepeal mingit akent, paraku sõna ise tekitab eesti keeles tsipa segadust.  -- Ahsoous 19. märts 2010, kell 09:31 (EET)
----
Kustutatud lehelt:
korpus tehnikas on seadme osa mis teisi vajalikke osi koos hoiab ja välismõjude eest kaitseb. Arvutite korpused on tavaliselt raudplekist kasti kujulised.
Andres 21. märts 2010, kell 19:19 (EET)
----
Varasemast tekstist on üle sõidetud, see pole aktsepteeritav. On see koolitöö? Andres 26. november 2011, kell 16:28 (EET)
----
Olen alles väheste kogemustega kasutaja ning see artikkel on tõepoolest tehtud koolitööks. Kuna see on mu esimene Vikipeedia lehekülg, siis ei oskanud ma õiget lehekülje tegemise malli jälgida ning tegin midagi, mis ei ole aktsepteeritav. Selle eest palun vabandust, aga enda kaitseks pean märkima, et varasema teksti põhikomponendid on ka uues tekstis olemas. Võisin küll muuta sõnade paigutust ning teksti ümber struktureerida, kuid julgen väita, et sellest artikli arusaadavus ja saadava info hulk ei kannatanud (loodan, et nüüd on lugejale kasulikku informatsiooni rohkemgi).
Kindlasti ei olnud mu kavatsuseks kedagi pahandada või kellegi tööd vastu lugupidamatu olla. Kui keegi leiab, et ma olen midagi tähtsat, mis varasemas tekstis eksisteeris, uuest tekstist välja jätnud, siis täiendan kirjutatut meeleldi.
Kuna olen alles esimese aasta arvutitehnika tudeng, siis võisin kirjutada midagi ka täiesti valesti. Seega loodan, et edaspidigi tuuakse välja vigu artiklis ja tehakse märkuseid kui olen millegi vastu eksinud. Veel loodan, et keegi parema keelevaistuga kasutaja aitaks mul artiklis olevaid õigekirja-ja stiilivigu parandada. Ma juba eemaldasin paar lohakusviga ning tegin teksti sujuvamaks, aga keeletoimetaja märkus ei julge siiski veel eemaldada. Türk 14. detsember 2011, kell 02:10 (EET)
----
Arvaks, et loogiliselt ei saa öelda Tagapaneelil on emaplaadi ja laienduskaartide pesad. -- Ahsoous (arutelu) 15. jaanuar 2013, kell 23:36 (EET)

Selles kirjutises on peamiselt, v.a sissejuhatus, mis on laiem, juttu personalarvuti-lauaarvuti kastist, suurarvutite kompleksil võib neid korpuseid-kappe olla hulgim, lausa saalitäite kaupa. suwa 16. jaanuar 2013, kell 12:30 (EET)
Kas õige on Rosewil? Andres (arutelu) 14. veebruar 2015, kell 14:18 (EET)