Arutelu:Pederastia

see kujuneb sugulise küpsemise ajal nõrga või inertse närvitalitlusega isikuil

See küll ei tundu usutav. Andres 18:53, 27 juuli 2005 (UTC)

Kogu see lause on ENE-st maha kirjutatud. Andres 06:13, 28 juuli 2005 (UTC)
Jah, peaks kirjutama, et "on oletatud, et..." vms. --Lulu 06:16, 28 juuli 2005 (UTC)
Teine asi: artikli pealkiri ise ei ole minu meelest sellele seltskonnale endale vastuvõetav ega neutraalne. Gay-teemalisi eesti saite sirvides näeb, et nad ei kasuta kunagi "pederastia" sõna. Niipalju kui ma tean, ka mitte kõnekeeles ega suhtlemisel. Sõnal on halb maik juures (sealt näiteks "pede" jmt sõnad). Mis teha? --Lulu 06:16, 28 juuli 2005 (UTC)

Jah, tundub, et see sõna on piiri peal. Arvan, et selle pealkirja all võiks olla ajaloolis-kultuuriline ülevaade (eriti Vana-Kreekast, kus pederastia tähendas mehe ja poisi vahelist suhet) ja võib-olla ka pisut meditsiinilistest aspektidest, samuti pederastia mõistest kriminaalkoodeksis jms. Osa materjali meestevahelise iharuse kohta võib paigutada artiklisse homoseksualism, sotsiaalsest ja kultuurilisest nähtusest võiks ehk kirjutada artiklites geiliikumine ja geikultuur. Andres 06:34, 28 juuli 2005 (UTC)
Toimetasin-täiendasin. Tõstsin "teised keeled", "välislingid" artiklisse Geiliikumine. Tuleb toimetada-täiendada muidugi. --Lulu 08:04, 28 juuli 2005 (UTC)
Tühistasin muudatuse. Põhjendus siinsamas eelmises kommentaaris. --Lulu 09:39, 30 juuli 2005 (UTC)

Mis me teeme, kaitseme artikli või blokeerime kasutaja? Andres 16. juuli 2009, kell 17:57 (UTC)

Mõlemat. --Kk 16. juuli 2009, kell 22:40 (UTC)
Leidub inimesi, kellel normaalne seksuaalne sättumus on muutunud ja kes tunnevad rahuldust mitte vastassooga suhtlemisest, vaid armastavad inimesi samast sugupoolest. Taolise väärastunud sättumusega inimesi nimetatakse homoseksualistideks. Homoseksualistid püüavad leida endale „armukesi“ sagedamini just noorukite seast, keda oletavad tegelevat onaneerimisega. Seejuures ei reeda välimus tavaliselt homoseksualistide sisemist räpasust, nad võivad näida vägagi elegantsetena. Partnerite püüdmisel on homoseksualistid küllaltki ettevaatlikud. Tutvusi loovad nad viisakalt ja enne oma alatute kavatsuste teostamisele asumist püüavad võita noorukite poolehoidu ja usaldust. Nad huvituvad noorukite igapäevasest tegevusest, vestlevad nendega spordist, muretsevad kino- ja spordivõistluste pääsmeid, teevad tähelepanelikult väiksemaid kingitusi, abistavad elu kitsaskohtades. Ja kui nooruki usaldus on võidetud, kutsub ta nagu juhuslikult teda enda poole. Ettekäändeks võib olla abistamine raskemate õppetükkide õppimisel, mõne muusikariista käsitsemisel, filmide ilmutamine ja fotode tegemine või muud. Kui tõesti asjalik abistamine on kestnud juba öötundideni, teeb homoseksualist nagu muuseas ettepaneku, et nooruk võib tema juures ööbida. Et korteris ei ole teist magamisvõimalust, kutsub ta teid oma voodisse. Ja siis algab see, mida nimetatakse pederastiaks – suguliseks vahekorraks meeste vahel. Vähe on neid noorukeid, kes sellisesse vahekorda ei suhtuks loomuliku vastikustundega. See vastikustunne peab aga kujunema täielikuks sallimatuseks pederastide vastu, sellised poistearmastajad tuleb otsekohe paljastada. Pederastid teavad, et nende tegevus on kriminaalkuritegu, mille eest neid võidakse meil kehtiva kriminaalkoodeksi järgi karistada kuni 6-aastase vabaduse kaotusega. Taibates, et neid ähvardab paljastamine, võivad nad noorukit ka hirmutada, kuid see ei tohi kedagi heidutada teatamast pederasti tegevusest oma vanematele, õpetajatele, miilitsasse või prokuratuuri. Kui te aga vaikselt nõustute pederastiga, võib see muutuda teile endale harjumuseks ja siis olete juba te ise muutunud seksuaalkurjategijaks ning kõlbmatuks normaalsele abielule.
Kusjuures kogu see väljatõstetud tekst pärineb sõna-sõnalt mingist 1960. aastate "Noorukist meheks" tüüpi broshüürist. --Improvisaator 17. juuli 2009, kell 08:57 (UTC)

Täiesti välja jäänud on tingimused, mis soodustavad pederastiat. Sunnitud meeste seltskond - vanglad, sõjavägi. Sellest peaks kindlasti kirjutama, iseasi on muidugi viitamisega.--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 17. juuli 2009, kell 15:03 (UTC)

Tsitaat ei ole tsitaadina vormistatud. Andres 10. juuni 2011, kell 17:25 (EEST)
Väide, et pederastia termin jõudis Eestisse Nõukogude okupatsiooni ajal, on vale, võimalik, et teadlik demagoogia. 1935. aastal jõustunud Kriminaalkoodeksis on pederastia mõiste olemas (§ 479), nagu ka varem kehtinud vene seadustes. Kristlikus Euroopas on pederastia enamuse ajast olnud kuritegu ja karistatav. --Numbriga kärumees 13. detsember 2011, kell 12:38 (EET)
Ma ei ole kindel, kas sellist asja nagu "kristlik Euroopa" reaalselt olemas on.--Morel 13. detsember 2011, kell 23:59 (EET)

Nüüd vist enam ei ole jah, aga veel nii sada aastat tagasi oli. Või siis kasutame sõna "Õhtumaa". --Numbriga kärumees 14. detsember 2011, kell 13:20 (EET)

See on levinud vanglates ja teistes kohtades, kus puudub kontakt vastassooga.

See on välja võetud. Jätab vast küll eksitava mulje, aga vist on mõeldud seda, et niisugustes tingimustes võib see tekkida ka ilma eelneva homoseksuaalse sättumuseta. Andres 17. detsember 2011, kell 18:08 (EET)
"Tereese loss" maatasa! Rahvaleht, 19. detsember 1933, nr. 118, lk. 4. IFrank (arutelu) 25. august 2013, kell 01:19 (EEST)

Võib-olla saaks sellest Tereese lossist teha eraldi artikli teha. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 13:05 (EET)

Meeste homoseksuaalsuse kohta peaks olema eraldi artikkel. Aga "pederastia" käib vist ikkagi otsese seksuaalse tegevuse, mitte homoseksuaalsuse kui sättumuse kohta. Ma ei tea, kuhu see siis linkida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 18. jaanuar 2014, kell 13:12 (EET)

See jutt siin käib sõna kohta. Sellesse artiklisse ta ei kuulu, ma ei tea, kuhu seda panna.
''Tänapäeval tähendab pederastia ka meestevahelist [[Homoseksuaalsus|homoseksuaalset]] suhet, kuid seda terminit peetakse halvustavaks ning solvavaks.
''Pederastia kui meestevahelise homoseksuaalse suhte ajalooline aspekt ei seostu oluliselt tänapäevase [[LGBT-liikumine|geiliikumisega]]. [[Gei]]de kultuuris seda mõistet ei kasutata.
''[[Eesti keel]]es on sõnal ''pederastia'' koguni halvamaiguline varjund ja eesti [[släng]]is on ''pede'' [[sõimusõna]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 18. jaanuar 2014, kell 13:12 (EET)

* Lilla õudus. Rahvaleht, 21. november – 23. detsember 1933, nr. 106–120.

Võtsin selle välja, sest see ei tundu olevat teemakohane. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 13:20 (EET)
----
Miks sissejuhatuses ütleb, et see oli minevikus, mujal wikides on olevikus. Kui loogiline on ka see illustreeriv pilt? --Pelmeen10 8. september 2017, kell 12:10 (EEST)

Ma eemaldan pildi. Ma arvan, et pilt on pandud, kuna ÕS-i ja EKSSi järgi on pederastia nii poisipilastus kui ka kahe mehe vaheline seksuaalsuhe (halvustavas tähenduses). See artikkel peaks rääkima esimesest, mitte viimasest.--Taavik27 (arutelu) 8. september 2017, kell 12:19 (EEST)

Ajavormi kohta: kuna Euroopa kontekstis seostatakse seda eelkõige antiikmaailmaga, siis siit tulenevalt on arvatavasti kirjutatud definitsioon just selle perioodi kohta. Artikkel ise vajab tugevat täiendamist ja ümber kirjutamist.--Taavik27 (arutelu) 8. september 2017, kell 12:22 (EEST)


Arutelu:Gay ja Lesbi Infokeskus

{{LGBT artiklid}}
Ma pole kindel, kas nad ei kirjuta seda nime mõnikord ka '''''Gei''' ja Lesbi Infokeskus''... Eesti Gayliit on vist kyll alati Gayliit, mitte Geiliit. Peaks täpsustama.  --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 18:02, 28 juuli 2005 (UTC)

Taastasin endise redaktsiooni, sest see oli ära lõhutud. Vahepeal on siin:
''

MTÜ Teistmoodi poolt opereeritav Gei ja lesbi infokeskus(GLIK) on organisatsioon, mis on loodud jagamaks seksuaalvähemustega ja sugulisel teel levivate haigustega seotud teavet kõikidele informatsiooni vajajatele(seksuaalvähemused, perekonnad, koolid, oma teadlikust tõsta soovida inimesed). GLIKi tööd rahastatakse Sotsiaalministeeriumi poolt Tervise Arengu Instituudi kaudu.
*GLIKis pakutakse kohapeal:
**Tasuta kondoome, libestusaineid ja infomaterjale(homoseksuaalsusest, seksuaaltervisest, sugulisel teel levivatest haigustest, erinevatest sama suunitlusega organisatsioonidest).
**On võimalik lugeda ajakirjandusväljaandeid ja kasutada raamatukogu; võimalik ka kirjanduse laenutamine.
**Infot ja nõu saab küsida ka telefoni(6 45 45 45) ning e-kirja(glik@gay.ee) teel.
==GLIKi ajalugu==
Gei ja lesbi infokeskus avati koostöös Eesti Gayliidu ja Tervise Arengu Instituudiga 10. juunil aastal 2004. Keskus asub Tallinnas, aadressil Rüütli tänav 16, teine korrus.
==GLIKi info ==
*Gei ja lesbi infokeskus on avatud
**esmaspäeval, teisipäeval, neljapäeval ja reedel kell 16:00-20:00;
**kolmapäeval ja laupäeval kell 12:00-17:00
*Kontaktandmed
**Telefon: 6 45 45 45
**Fax: 6 45 45 50
**E-post: glik@gay.ee
**Veebiaadress: http://gay.ee
Andres 13. veebruar 2008, kell 16:40 (UTC)

Lugupeetud Andres, redaktsioon, mille taastasite, on praeguse seisuga(13.02.2008) juba aegunud. Lisaks puudub sellel ka täpsem info Gei ja lesbi infokeskuse tegevuse, kontaktandmete ja muu sellise kohta. Paluks tänane redaktsioon, mille lisasin, taastada.
GLIK, 13. veebruar 2008, 18:56 GMT+2

Tere tulemast Vikipeediasse, GLIK!

Teie redaktsioon lõhkus vana redaktsiooni struktuuri. Püüan need andmed ise sisse monteerida. Kontaktandmed ja lahtioleku kellaajad jäägu kodulehele.
Allkiri tekib automaatselt, kui vajutada neli korda ~. Andres 13. veebruar 2008, kell 17:00 (UTC)
Selge, vabandan.
GLIK

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Gay ja Lesbi Infokeskus


Kasutaja arutelu:3 Löwi~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, 3 Löwi! Andres 20:02, 28 juuli 2005 (UTC)
Sattusin lugema Su täiendusi Vikipeedias. Kahju, et neid nii vähe on. Loodetavasti leiad endas motivatsiooni eesti Vikipeediaga ka edaspidi tegeleda.--Boy 14. jaanuar 2007, kell 18:08 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema 3 Löwi~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Kesselaid

Kirjutan, kuna Andres tühistas muudatuse, mis väitis, et kessulaiul kasvab 16 orhideeliiki. Vaatasin www.orhidee.ee ja arvan et 217.159.178.184 tehtud muudatus pole vale. Sellel leheküljel oleva info põhjal lugesin Kessulaiu piirkonnas (ruut nende leviaala kaartidel millesse Kessulaid jääb) 15 orhideelise liiki. Samas lugesin ainult ühe korra ja võibolla tegin kuskil vea. Igaljuhul see veebileht annab Kessulaiu piirkonnas  esinevateks orhideelisteks:
*Platanthera chlorantha
*Platanthera bifolia
*Orchis militaris
*Ophrys insectifera
*Listera ovata
*Listera cordata
*Liparis loeselii
*Herminium monorchis
*Gymnadenia conopsea
*Epipactis palustris
*Epipactis atrorubens
*Dactylorhiza maculata
*Dactylorhiza incarnata
*Dactylorhiza fuchsii
*Coeloglossum viride
--Boy 09:40, 31 juuli 2005 (UTC)

Võib-olla küll, et Kessulaiul kasvab 16 käpaliseliiki, käpalisi mainitakse ka artiklis. Kuid anonüümse kasutaja parandus asendas "16 tammeliiki" "16 orhideeliigiga". Seda tüüpi parandus on minu meelest vandalism. Andres 10:15, 31 juuli 2005 (UTC)

: Arvan, et sellist muudatust automaatselt vandalismiks lugeda pole õige. Nii peletame potentsiaalsed parandajad, kes artiklit lugedes on viga märganud paratamatult eemale. Antud juhul kontrollisin põhjalikumalt ja leidsin, et parandus oli õige, nii et tegemist polnud vandalismiga. --Boy 17:26, 1 august 2005 (UTC)

:: Kui see oli viga, et kasvab 16 tammeliiki, siis ei olnud tegu vandalismiga. Võtan selle lause igaks juhuks välja. Igal juhul on seda muudatust raske nimetada paranduseks, sest tammed ja orhideed on hoopis ise asjad. Andres 18:13, 1 august 2005 (UTC)
Mitte et ma tahaks kedagi õigustada, aga, paraku, meie Vikipeedias on väga palju väga suuri vigu sees endiselt. Keegi on kunagi kirjutanud, ja nii on jäänudki, sest, paraku, pole meid siin kuigi palju, kes artiklitel, eriti vanadel artiklitel, silma peal hoiaksid. Alles paar nädalat tagasi märkasin juhuslikult, et Lõuna-Korea elanike arv on kellegi näpuvea tõttu kymneid kordi väiksemama märgitud kui tegelikkuses. Taolisi asju esineb meil hulgaliselt. Mis puutub tammedesse ja orhideedesse Kessulaiul, siis 16 tammeliiki on juba iseenesest absurdne number. Hea oli, et keegi märkas ja ära parandas. --Lulu 11:32, 2 august 2005 (UTC)
----
Künka moodustavad aluspõhja Ordoviitsiumi ja Alam-Siluri settekivimid
Mina jätaks siit Ordoviitsiumi välja, sest ta ei paljandu maapinnal, vaid asub sügavamal Siluri kivimite all ja ei puutu otseselt asjasse. Sellist üksust nagu Alam-Silur pole olemas. Tõenäoliselt on tegemist Wenlocki ladestikuga. Siim 10:48, 2 august 2005 (UTC)

Palun paranda. Andres 11:45, 2 august 2005 (UTC)

Kuna ma olen geoloogias täiesti tuhm siis kasutasin materjale. Kommentaariks selle kohta. Info pärineb Eesti Looduse Fondi materjalidest: siit. Allikas väidab: Saare põhjaosas kaardub pangajärsak ida suunas maa poole. Kesse pangal on hästi jälgitav saare geoloogiline ajalugu. Siin paljanduvad ilmekalt aluspõhja ordoviitsiumi ja alamsiluri settekivimid, mis moodustusid siin umbes 450 milj a tagasi laiunud troopilise mere selgrootute lubikodadest. Mis puutub alamsilurisse, siis kas võib tegemist olla otsetõlkega inglise keelest, mida "ametlikult" ei kasutata. Näiteks on terminit "alamsilur" kasutatud nii vene kui inglisekeelses teose pealirjas vt. siit --Boy 12:36, 2 august 2005 (UTC)

: See et Kesselaiul paljanduvad Ordoviitsiumi kivimid on kindlasti jama. See lihtsalt ei ole võimalik. Mis puutub Alam-Silurisse, siis selline mõiste oli veel hiljaaegui täiesti olemas, kuid ei ole enam kasutusel. Vaata artiklit Silur, sealt on näha, et Silur on jaotatud neljaks ladestikuks/ajastikuks. Siim 13:26, 2 august 2005 (UTC)

:: EE 12. köite järgi paljandub Kessu panga (kõrgus kuni 8 m) alumises osas Jaani lademe mergeldolomiit, sellel lasuvad plaatjad dolokivid, mida katab rähkjas paas. Andres 13:34, 2 august 2005 (UTC)

::: Siluri ehk Lääne-Eesti klint ongi Jaani ning Jaagarahu lademe piiril. Jaani lade on alumine ning savikamate kivimite tõttu on ta pehmem kui lasuv Jaagarahu lade. Seetõttu alluvad alumised kihid kulutusele paremini, mis loobki eeldused klindi tekkeks. Mergeldolomiidi asemel tuleks öelda "domeriit". See ongi liitsõna dolomiidist ja merglist. Siim 13:39, 2 august 2005 (UTC)

:: Ok, aga kuidas mõista siis avamusala kaarti , mis näitab Kesselaiu kohal just ordoviitsiumi kihti?--Boy 13:44, 2 august 2005 (UTC)

::: Mina näen küll, et Kesselaid on rohelises vööndis ehk Siluris. Siim 13:47, 2 august 2005 (UTC)

:::: Minu viga, vaatasin miskipärast Vormisit, mitte Muhut. --Boy 13:52, 2 august 2005 (UTC)
----
Tekitasin asendikaardi pildi. Äkki peaks vältima asendikaardi pildi kasutamist, kui ise seda pilti valmis ei tee, sest niipea ma vaevalt oskan malli Saar nõnda muuta, et koordinaatide järgi pildile üks punkt tekib. iffcool 1. jaanuar 2007, kell 15:03 (UTC)
----
Esimene välislink ei tööta nii nagu peab (http://www.elfond.ee/failid/kesselaid_est_koos.pdf). --Jaan513 28. august 2008, kell 08:19 (UTC)
----
Kesselaiu vanus on 5000 aastat.
#Haide-Ene Rebassoo, Laidude raamat, lk 16: Meie vetes on saari, mille iga ulatub 5000–2000 aastani, näiteks Kesselaid, Vohilaid, Saarnaki jt., ....
#Looduskaitse II 1940, A. Luha Kesselaid lk 215: ... kuna 13 m kõrgusel oleks selle eel käinud L III rannajoon, mis kujunes umbes 5000. a. tagasi..
--Jaan513 28. august 2008, kell 16:41 (UTC)
Nime Kessulaid mainiti esmakordselt Johan Månssoni meresõidujuhises 1644. aastal. Eeldan, et juhend oli 17. sajandi rootsi keeles. Kas tõesti kasutatakse seal nime Kessulaid? Pigem ikka Skjöldö. --Improvisaator 18. mai 2009, kell 12:20 (UTC)
Lisaks: 1644. aastal avaldatud meresõidukirjelduse autor ei saa olla samanimeline ajaloolane, kes suri sada aastat varem! --Improvisaator 20. mai 2009, kell 10:22 (UTC)

Kaardi autor on 1659. aastal surnud sv:Johan Månsson.--WooteleF 20. mai 2009, kell 10:30 (UTC)
Enne Teist maailmasõda oli Eesti Vabariigil kavas sinna rajada 100-kohaline sunnitöölaager. Viidet paluksin? --Improvisaator 20. mai 2009, kell 11:09 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.avastaeesti.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=47:oma-poneva-loo-leiab-iga-saaremaa-panga-kohta&catid=10:lehitse-kirju&Itemid=19
** In Kesselaid on 2013-06-24 11:41:07, 404 Not Found
** In Kesselaid on 2013-07-06 07:47:23, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:47 (EEST)
Ma ei tea, kust see 1644. aasta esmamainimine võetud on ja mida see tähendama peaks, kuid BHO-s, lk. 540, on just see informatsioon, mille praegu lisasin. --IFrank (arutelu) 14. aprill 2014, kell 20:11 (EEST)


Arutelu:Estonia (laev 1980)

kas artikli nimi ei peaks äkki olema pigem '''M/S''' või '''M/L Estonia'''? [[Kasutaja:Eserb|Eserb]] 11:27, 31 juuli 2005 (UTC)

Vaadake viimast parandust, see tundub kahtlane. Andres 1. veebruar 2006, kell 17.01 (UTC)

Korras. Ma ei tunne terminoloogiat, aga "Estonia" huku aruanne (välislink) annab:
*Length, over all 155.40 m
*Length between perpendiculars 137.40 m
*Breadth, moulded 24.20 m
*Depth to bulkhead deck, moulded 7.65 m
*Maximum draft 5.60 m
*Deadweight at max. draft 3,006 dwt
*Light weight 9,733 t
*Gross tonnage 15,598
*Propulsion power 4 x 4,400 kW
*Electrical power 4 x 1,104 kW
*Bow thrusters 800 + 590 kW
*Maximum number of passengers 2,000
*Maximum service speed 21 knots
*IMO number 7921033 Taivo 1. veebruar 2006, kell 17.57 (UTC)

Estonia-nimelisi laevu on olnud rohkem kui see.

Siis ehk peaks panema pealkirjaks "Estonia (parvlaev)" ning selle siin tegema täpsustusleheküljeks. Andres 30. september 2006, kell 12:49 (UTC)

: Kokku vähemalt seitse.

kas asjad, masinad ja muud tehnikavärgid mitte ei lähe rikki, katki ja antud juhtumil lähe põhja. Hukkumine on minu arust rohkem elusolendite kohta käiv.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 8. oktoober 2007, kell 18:19 (UTC)

Välja võetud:
''* MA pean selle saladuse avaldama sellel laeval oli kaks pommi mida sunnita panna Avo pihtil kes pääses laevast
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. aprill 2008, kell 10:32 (UTC)

Lisasin peast kaks mälestusmärkide asukohta. Tahkuna märk on vähemalt sellel pildil vasakül üleval. Kas mälestusmärke on veel? --Jaan513 17. juuni 2009, kell 20:10 (UTC)
----
"Hukkunutele on püstitatud mälestusmärgid Tallinnas Paksu Margareeta juures ja Hiiumaal Tahkuna poolsaarel Tahkuna neemel." Kas Tahkuna neem ja Tahkuna nina on eri asjad?--Rünno 28. september 2009, kell 13:15 (UTC)

mälestusmärkidest peaks olema eraldi artiklid, praegu pole linke tehtud. Commonsis on mitmest mälestusmärgist tehtud kat--Bioneer1 (arutelu) 12. oktoober 2014, kell 20:12 (EEST)

::Ei pea tingimata eraldi olema. Aga keegi võiks minna ja teha Tallinna mälestusmärgist uue foto, senine foto on Commonsist ära kustutatud. Ssgreporter (arutelu) 12. oktoober 2014, kell 23:39 (EEST)

:::mainin, et svwiki's ja lvwiki's on tehtud koondartikkel Estonia mälestusmärkidest, vt nt :sv:Estoniamonumentet--Bioneer1 (arutelu) 6. märts 2015, kell 16:40 (EET)

Minu meelest need koordinaadid ülaservas on kummalised. --Epp 3. mai 2010, kell 00:59 (EEST)

Ega neid seal hädasti vaja ole, tekstis on samuti olemas. See, kes need sinna pani, tahtis arvatavasti viidata sellele, et tabelis olevat laeva pole enam. SSGreporter 3. mai 2010, kell 02:01 (EEST)
----
Kustutasin kaks viimati tehtud parandust: M/L ei ole laeva nime osa, ja grt ei ole ühik, vaid vananenud lühend GT (gross tonnage=kogumahutavus) kohta, mille juurde ei märgita ühikut. SSGreporter 4. mai 2010, kell 00:43 (EEST)
Soovitaksin kustutada ka viimase välislingi, sest sellel anonüümsel kodulehel on isegi laevade nimed valesti kirjutatud, muudest fakti- ja kirjavigadest rääkimata. SSGreporter 5. mai 2010, kell 01:52 (EEST)

Võib-olla oleks parem kirjutada juurde märkus, et see sait pole usaldatav. Andres 5. mai 2010, kell 01:55 (EEST)
----
* 27. september 2007 Maaleht, Heino Levald: Kas Estonia hukkumise põhjus on igaveseks saladus?
* 24. september 2008 Kesknädal, Heino Levald: Millal tõde leiab tunnustuse?
* 30. september 2009 Kesknädal, Aadu Jõgiaas: Kus on Estonia huku aegsed ametlikud helisalvestised?
* 01. veebruar 2010 Maarja-Liis Arujärv: Kus on peidus Estonia katastroofi kadunud lindid?
* Päästeteenistuse tegutsemine Estonia katastroofi ööl (audio)
Paigutasin need välislingid artiklist siia, et muuta see alajaotus neutraalsemaks. Kõike 17 aasta jooksul ajakirjanduses ilmunut ei ole mõtet esitada, isegi raamatute nimekiri läheks liiga pikaks. Et aga välja on valitud üksnes kahe autori (kummaltki kaks) viimaste aastate artikleid, sel ei ole ühtki loogilist põhjendust. Ssgreporter 1. august 2011, kell 00:20 (EEST)
*Jõgiaas, Aadu. "Kus on Estonia huku aegsed ametlikud helisalvestised?" Kesknädal, 30. september 2009
*Arujärv, Maarja - Liis. "Kus on peidus Estonia katastroofi kadunud lindid?" Pealinn, 1. veebruar 2010
Paigutasin uuesti need kaks linki siia, põhjendus sama mis eelmine. Pealegi ei sobi ajaleheartiklid raamatute loetellu. Ssgreporter (arutelu) 4. oktoober 2013, kell 00:50 (EEST)

Mulle tundub, et ilma ühiku või muu täpsustuseta pole arv mahutavuse lahtris ühselt mõistetav. Meil on artikkel Mahutavus (laevandus), kus on juttu mitmest mahutavuse näitajast, kuigi mitte sellest, mida siin silmas peetakse. Pikne 22. aprill 2015, kell 10:47 (EEST)

See on mallis valesti, see rida peab olema Kogumahutavus. Eestis on ühikuta kogumahutavus, millest artiklis "Kogumahutavus" juttu on, välja arvutatud ja kasutusel kõigi laevade kohta, mis on laevaregistris alates 1994. aastast. See hõlmab osalt ka vanu laevu, nt isegi "Suurt Tõllu", mis on või on olnud registreeritud nüüdisaegses Eesti Laevaregistris. Termin "kogumahutavus" oli kasutusel ka sõjaeelsetes Eesti laevaregistrites, aga siis tähistas see brutotonnaaži. Nii et iga konkreetse laeva juures tuleb vaadata, kas selle laeva kogumahutavus tuleb kirjutada ühikuta või on seal järel ühik brt. "Estonia" puhul on asi selge, vaatasin järele. Esimeses nüüdisaegses registriraamatus on laevad, mis olid Eesti registris 1. jaanuaril 1994, sh ka "Estonia". Ssgreporter (arutelu) 23. aprill 2015, kell 00:43 (EEST)

: Oled sa kindel, et see siin on praegu toodud kogumahutavus (GT)? Mina saan aru, et GRT-d (brt) ja GT-d arvutatakse erinevalt. Inglise vikis on sama arvu taga ühik GRT. Näiteks siin on kogumahutavuseks antud teistsugune arv.

: Võib-olla küll, et võib piirduda kogumahutavuse äratoomisega. Aga kuivõrd praegu on mallis lahtri pealkiri "Mahutavus", siis võib artiklites olla sinna pandud ka muid mahutavuse näitajaid peale kogumahutavuse. Pikne 23. aprill 2015, kell 01:01 (EEST)

::Vaatasin veelkord järele. "Eesti Laevaregister 1994" (see on ainus registriraamat, milles on eraldi konventsioonieelne brutoregistertonnaaž ja kogumahutavus) annab tonnaaži 15 598,29 (brt). Laevahuku lõpparuanne, milles on laeva andmed eriti üksikasjalikult, annab ühikuta kogumahutavuse 15 598.Ssgreporter (arutelu) 23. aprill 2015, kell 01:19 (EEST)

::Üle-eelmise kommentaari kohta: ma ei tea, mis ühik on GRT. On BRT, NRT, GT ja NT. Viidatud koduleht mul ei avanenud. Olen estline.ee usaldusväärsuse kohta mitu aastat tagasi arvamust avaldanud Estline´i arutelus, aga kui see koduleht veel töötab, siis võib-olla on seal nüüd üldine tase parem. Ssgreporter (arutelu) 23. aprill 2015, kell 01:25 (EEST)

: Seega arv 15 566 on viga või ikkagi mingi teist moodi arvutatud näitaja? Kas selles registriraamatus on siis ka Estonia kohta eraldi kogumahutavus ja brutoregistertonnaaž toodud? Estline'i koduleht annab kogumahutavuseks sama 15 598.

: GRT on nähtavasti sama brutoregistertonnaaž (gross register tonnage). Aga olgu, küllap eesti keeles kasutatakse või kasutati siis pigem lühendit BRT. Pikne 23. aprill 2015, kell 01:45 (EEST)

::Estline´i koduleht pole allikas, seda peab üks eraisik ja siis, kui seda vaatasin, oli seal palju vigu ja tendentslikkust. 1994. a. registriraamatus on kaheks jagatud see tulp, milles kõigis järgmistes aastaraamatutes on kogumahutavus. Mõlemat näitajat ei ole ühegi laeva kohta, aga nendel laevadel, mille kohta konventsioonikohast kogumahutavust pole näidatud, on arv vasakul, kus tabelipeas on BRT. Lühendite selgituse kohaselt on see rahvuslik kogumahutavuse näitaja erinevalt tulba paremas pooles olevast rahvusvahelise konventsiooni kohasest GTst. Et see oli üldse esimene registriraamat, siis ei olnud ka raamatu enda süsteem veel päriselt paika loksunud, nii et pean võimalikuks ka viga, et arv sattus tulbas valele poole. Komakohtadega kogumahutavust üheski hilisemas raamatus pole ja BRT arvutati kõigil laevadel tasapisi ümber GTks. Kontrollin alati laevade andmeid registrist, mistõttu Eesti laevade puhul ei saa mistahes muu allikas täpsem olla. Registrit peetakse algdokumentide järgi. Ssgreporter (arutelu) 23. aprill 2015, kell 02:09 (EEST)

: Nojah, aga siin on praegu 15 566, mitte 15 598. Mind huvitab, kas siin on ümberarvutamise eelne arv, mis poleks ka otseselt vale (saan aru, et see poleks küll eelistatav). Pikne 23. aprill 2015, kell 11:22 (EEST)

::Ma ei oska vastata. Kõvemaid ja ametlikumaid allikaid selleks ei ole kui laevaregister ja laevahuku lõpparuanne. Küll aga leidsin arvu 15566 brutoregistertonnaažina veel ühest allikast, kust see siia ilmselt tulnud ongi. See on üks rootsi hobikoduleht Fakta om fartyg, mis on üldiselt üsna tõepärane. Ise eelistaksin lõpparuande kogumahutavust. Ssgreporter (arutelu) 24. aprill 2015, kell 00:09 (EEST)

: Üsna mitmel lehel on mahutavuseks (GT) antud veel 21 794, ma ei tea, mida sellest arvata . Laevahuku lõpparuanne mainib, et dokumentatsiooni järgi ehitati laev kooskõlas 1947. aasta tonnaaži mõõtmise konventsiooniga (mitte 1969. aasta omaga). Selle konventsiooni järgi oli mõõtühik BRT. Nii et võiks arvata, et Estonia brutoregistertonnaaži kohta on mingi sertifikaat väljastatud ja kuskilt peaks olema võimalik kontrollida, kas mõni läbi käinud arvudest vastab sellele.

: Mulle tundub endiselt, et ühiku saab ära jätta siis, kui on öeldud, millise kindla mahutavuse näitajaga on tegu. Pikne 24. aprill 2015, kell 00:43 (EEST)

::Arvu üle 20 000 ei oska hinnata, tundub liiga suur. Estonia eelkäija Nord Estonia kogumahutavus on 10 002 (153,8 m pikk). Kui Estonia oli vaid 4 m pikem ja 2 m laiem, siis ei tundu reaalne, et ühtlasi kaks korda suurem. Estonia sõsarlaeva Meloodia (pikkus 141,7 m) kogumahutavus on 17 900, aga see laev on 3 m laiem. Tuleb allikaid hinnata. Marinetraffic.com on teisene allikas, tekkis vähem kui kümme aastat tagasi. Kõige kindlamaks peetakse Lloydi Registrit, millele mul ligipääsu ei ole. Soovitan jääda laevahuku lõpparuande andmete juurde, kuid need sertifikaadid on lõpparuande lisades. Olen sealt üht-teist vahel saanud vaadata, aga minu teada oli lisade tiraaž väga väike.Ssgreporter (arutelu) 24. aprill 2015, kell 01:42 (EEST)

::: Ma saan aru, et ligidase pikkusega/laiusega laevade mahutavus võibki oluliselt erineda. Ehk võib ka kahtlustada, et lõpparuandes peetakse algse dokumentatsiooni järgi silmas siiski BRT-d, kuigi jah, öeldud on "gross tonnage". Kui õigesti aru sain, siis ka 1994. aasta laevaregistris oli arv 15 598 brutoregistertonnaaži veerus? Kui sellest järeldada, et 1994. aasta laevaregistri ilmumiseks polnud Estonia mahutavust ümber arvestatud, kas seda siis (ametlikult) üldse teha jõuti? Pikne 24. aprill 2015, kell 11:38 (EEST)

::::Küsimus on põhjendatud, aga ma ei oska vastata. On võimalik, et arvutati ümber, ja on võimalik, et seda ei tehtud. Võib aru saada, et 1994. a. registriraamatus oli brutotonnaaž, kuid arv lõpparuandes on esitatud kogumahutavusena.Ssgreporter (arutelu) 25. aprill 2015, kell 00:29 (EEST)
Ssgreporter, sa ütled eespool, et 1994. aasta registriraamatus on "15 598,29 (brt)". Kas arv on selgelt ühikuga "brt"? Kui nii, siis ma julgeks sellele allikale viidates öelda, et tegu on brutoregistertonnaažiga (st mahutavus registertonnides, mitte kogumahutavus ühikuta). Lõpparuande järgi vastupidi pole nii selge, et mõeldakse ühikuta kogumahutavust, kuivõrd ühik võidi lihtsalt ära jätta ja "gross tonnage" on vanemas kirjanduses tähendanud ka brutoregistertonnaaži. Pikne 13. detsember 2018, kell 16:41 (EET)

See oli juba üleminekuaasta, mistõttu on võimalik, et 1994. a registriraamatus olid tingmärgid tabelipeas mõlema kohta. Vaatasin järele laevahuku lõpparuandest, seal on sama arvu kohta selgelt "Gross tonnage" ja eestikeelses "Kogumahutavus". Nii et ei mingit brt-d. Ssgreporter (arutelu) 14. detsember 2018, kell 01:25 (EET)

: Et raamatus on tood ära ühik "brt", aga pole arusaadav, milliste arvude kohta see käib?

: Ma viitasin ka samale lõpparuandele, kus on "gross tonnage" ja ühikuta arv, mis eelmises kommentaaris toodud põhjusel pole minu meelest päris selge. Kui leidub teine autoriteetne allikas, kus on sama arv ühikuga (seega brutoregistertonnaž), siis ma usaldaks pigem seda. Pikne 14. detsember 2018, kell 16:08 (EET)

::Mina pean laevahuku uurimise lõpparuannet autoriteetsemaks. Lõpparuande lisas on kõikvõimalikud komisjonile kättesaadavad dokumendid, sh näiteks laevaehitusleping ja -spetsifikatsioon. Laevaregistri algdokumentidest rääkimata. Seal polnud põhjust eksida, liiatigi olid Eesti-poolsed komisjoniliikmed kõik väga hea haridusega ja kogenud meremehed. Laeva andmed tulid lõpparuandesse Eestist kui laeva lipuriigist. Ssgreporter (arutelu) 15. detsember 2018, kell 01:21 (EET)
----
Kas mälestusmärkidest rohkem artikleid ei ole? Andres (arutelu) 14. september 2017, kell 06:53 (EEST)

Kas ülejäänud Estonia nimelised laevad ei peaks kuidagi olema ära toodud.
Nii see reisijatelaev (aurulaev) Estonia mis 1936-1940 Tallinn-Stockholm liini sõitis.
Või ka NSVL aegne kruiisilaev/ristluslaev Estonia - https://www.facebook.com/photo.php?fbid=2391996730847266&set=gm.1076113179239594&type=3&theater

Need laevad võib leida täpsustuslehe Estonia abil, Vene laevad võib leida täpsustuslehe Estonija päisest. Siinses artiklis ei peaks teised samanimelised laevad olema. Ssgreporter (arutelu) 1. mai 2019, kell 01:12 (EEST)

: See küsimus tekib nähtavasti sellest, et pealkiri pole eristav. Kui on pealkirjad Estonia (laev 1910) ja Estonia (laev 1912), siis küllap see võiks olla Estonia (laev 1980). Pikne 21. jaanuar 2020, kell 18:51 (EET)
Siin oleks õigem täpsustav pealkiri Estonia (parvlaev) ja teised ehitusaasta järgi. Ssgreporter (arutelu) 21. jaanuar 2020, kell 23:36 (EET)

Miks mitte kõik ühtviisi ehitusaastaga? Pikne 22. jaanuar 2020, kell 18:10 (EET)
Jah, muidugi võib. Ma sain kiirustades millegipärast aru nii, et just see ehitusaasta häirib. Siis oleks muidugi Estonia (laev 1980). Ssgreporter (arutelu) 24. jaanuar 2020, kell 01:08 (EET)


Arutelu:Ruunid

Tere
Sattusin juhuslikult sellele leheküljele ja tahan öelda seda, et kõikide nende ennustamiste võimalustest kirjutamise juures võiks olla ka '''konkreetne ennustamise võimalus.'''

Kas Sa kustutasid sellepärast, et pidasid meiliaadressi reklaamiks? Andres 17:32, 31 juuli 2005 (UTC)

ei mitte seepärast - kustutasin, kuna artiklit pole ja nigu polegi siinkohal midagi arutada, pealegi on see lause nii segase sõnastusega ja millest ta üldse räägib...? (tundub, et see lause pole isegi mitte teemakohane)... - Muidugi meiliaadress tuleb nii ehk naa ära kustutada - pole üldse kindel, et see aadress konkreetse postitaja oma on... - Ahsoous 18:14, 31 juuli 2005 (UTC)
Tegelt mõte selge ja arusaadav. Enamikes entsüklopeediates on vastavates artiklites ka selge ja konkreetne õpetus, kuidas vastavat ennustussysteemi praktiliselt kasutada (ruunid, I Ching, Tarot jne)... --Lulu 18:37, 31 juuli 2005 (UTC)

: tead, tegelikult arvan, et entsüklopeedias ei tohiks mitte mingil juhul olla  kuidas ennustamine konkreetselt käib... seda mida nendega tehakse peaks olema mainitud, aga kohvipaks võiks ikkagi välja jääda - Ahsoous 18:53, 31 juuli 2005 (UTC)

::Proovin asja nati teisiti sõnastada - Ruunid kui kirjasüsteem peab olema kirjeldatud, aga Armanistlik Futhark peaks küll vähemalt sellest artiklist välja jääma... - Ahsoous 19:00, 31 juuli 2005 (UTC)
Ja yldse, tore ju, kui veel enne artiklit juba arutelu käib. Aitab artiklit teha. --Lulu 18:41, 31 juuli 2005 (UTC)

: Mõnes mõttes jah, aga eemaldasin siiski meiliaadressi - Ahsoous 18:53, 31 juuli 2005 (UTC)

Hakkame jälle pihta? --- Minu meelest, kõigepealt tuleks rääkida ruunidest (ruunimärkidest) kui põhjagermaani rahvaste tähestikust. Alles seejärel võiks, aga ei peaks võibolla just selles artiklis, rääkima ruunimärkide muudest tähendustest, ennustamisest jmt. --Lulu 2. mai 2006, kell 09.21 (UTC)

Tuleb lihtsalt lisada algusesse see jutt, mis vaja. Eks Sa tee siis seda. Minu meelest on üsna loomulik rääkida ennustamisest samas artiklis. Iseasi, kui artikkel läheb liiga pikaks. Siis tuleb osa materjali mujale viia. Andres 2. mai 2006, kell 10.34 (UTC)

Tähendused jms vajavad viiteid. Eri allikad tõlgendavad yksikasju ysna erinevalt. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 31. august 2012, kell 20:02 (EEST)

Ruune uurivat teadust nimetatakse vist runoloogiaks (runology). Guugeldades küll leiab vähe sõna kasutust. Vt nt enwiki :en:Runology--Estopedist1 (arutelu) 22. juuli 2017, kell 08:55 (EEST)

Artikli esimeses lauses esitatakse väide, et ruunid pärinevad ladina kirjast. Millele see väide tugineb, kas see vastab tõele? See (väidetavalt..eriti kui väidet mingi viitega ei kinnitata) on tüüpiline sõna, mida ei peaks Vikipeedias kasutama (inglise keeles  weasel words).
Seda enam, et enwiki artikli päises ei mainita midagi selletaolist. --Nimelik (arutelu) 30. august 2022, kell 18:33 (EEST)
Saksa lehel on sellest (ruunide arvatavast päritolust) räägitud kui ühest hüpoteesist. Ma arvan, et ka eestikeelne artikkel peaks midagi sellist kajastama, mitte ühte hüpoteetilist versiooni esile tõstma. --Nimelik (arutelu) 30. august 2022, kell 18:55 (EEST)
Lisan täpsustuseks lõigu enwiki artiklist: The exact development of the early runic alphabet remains unclear but the script ultimately stems from the Phoenician alphabet. Early runes may have developed from the Raetic, Venetic, Etruscan, or Old Latin as candidates. At the time, all of these scripts had the same angular letter shapes suited for epigraphy, which would become characteristic of the runes and related scripts in the region. --Nimelik (arutelu) 2. september 2022, kell 14:07 (EEST)

Inglise vikit on siin kahtlane aluseks võtta, seal on suur osa tekstist viiteta, pole selge, kust väited pärinevad. Kui on viitega tekst usaldusväärsest allikast, siis on teine lugu. Sillerkiil (arutelu) 5. mai 2023, kell 11:00 (EEST)


Arutelu:24. jaanuar

Artiklist on kaotsi läinud järgmine info (iseasi kui kasulik see on) - Ahsoous 22:01, 31 juuli 2005 (UTC)
----
*Maailmas
** 1704 sai Horvaatia ban'iks Ivan Pállfy (1664 - 1751)
** 1711 sai Gibraltari kuberneriks Thomas Stanwix
** 1726 sai Cabo Verde kuberneriks Francisco Miguel da Nóbrega Vasconcelos
** 1787 sai Kaubanduskomitee kuberneriks Ghanas Thomas Price (oli ka samal ajal ka selle koloonia valitseja)
** 1793 sai Prantsusmaa Konvendi presidendiks Jean-Paul Rabaut, dit Rabaut Saint-Étienne (1743 - 1793)
** 1816 sai Juan Esteban Lozano de Torres Hispaania peaministriks
** 1817 sai Brasiilia peaministriks Antônio de Araújo de Azevedo, conde da Barca (1754 - 1817)
** 1822 sai Hispaania peaministriks José Gabriel de Silva y Bazán, marqués de Santa Cruz (1782 - 1839)
** 1828 sai Kreeka valitsejaks, ametinimetusega kuberner, Ioannis Kapodistrias (1776 - 1831)
** 1859 sai Joaquín Eufrasio Guzmán El Salvadori presidendiks
** 1865 sai Dominikaani Vabariigi presidendiks Benigno Filomeno de Rojas (1811 - 1865)
** 1873 sai Juan Alaminos y de Vivar Filipiinide kindralkuberneriks
** 1883 sai Francisco Romera Ekvatoriaal-Guinea ajutiseks kuberneriks
** 1885 sai Trinidadi kuberneriks Sir Arthur Elibank Havelock (1844 - 1908)
** 1891 sai liberaal John Ballance (1839 - 1893), Uus-Meremaa peaministriks
** 1894 sai Đorđe Simić (1843 - 1921) esimest korda Serbia peaministriks
** 1894 sai Félix Léonce Marquant Prantsusmaa ajutiseks kuberneriks Kambodžas
** 1895 sai Kreeka peaministriks Nikolaos Deligiannis (1845 - 1910)
** 1899 sai Julius Vandenpeereboom (1843 - 1917), katoliiklikust parteist, Belgia peaministriks
** 1901 sai Sir William Henry Milton'ist Lõuna-Rodeesia administraator
** 1905 sai Maurice Rouvier teist korda Prantsusmaa peaministriks
** 1913 sai Reginald Edward Stubbs (1876 - 1947) esimest korda Tseiloni ajutiseks kuberneriks
** 1921 sai Türgi Vabariigi esimeseks peaministriks Fevzi Pasha (1876 - 1950), seda küll veel opositsioonis olles
** 1921 sai Danzigi ülemkomissariks Sir Richard Cyril Byrne Haking (1862 - 1945) (Suurbritannia)
** 1923 sai Martin Rutten (1876 - 1944) Belgia Kongo kindralkuberneriks
** 1924 sai Kreeka peaministriks Eleftherios Venizelos (juba neljandat korda)
** 1929 sai Mongoolia Väikese Rahvahuraali presiidiumi esimeheks Horloogiyn Choybalsan (1895 - 1952)
** 1929 sai Tripolitaania kuberneriks Pietro Badoglio (1871 - 1956)
** 1936 sai teist korda Prantsusmaa peaministriks Albert Sarraut
** 1953 sai teist korda Kambodža peaministriks Samdech Penn Nouth
** 1957 sai Rodeesia ja Njassamaa Föderatsiooni kindralkuberneriks Sir Robert Clarkson Tredgold
** 1974 sai Grenada ajutiseks kuberneriks Leo de Gale (sündis 1921)
** 1983 sai Nigeri peaministriks esimest korda Mamane Oumarou (sündis 1945)
** 1986 sai Lesotho peaministriks Justin Metsing Lekhanya (sündis 1938)
** 1986 sai Jeemeni presidendiks Haidar Abu Bakr al-Attas (sündis 1939)
** 1995 sai Euroopa Komisjoni presidendiks Jacques Santer (sündis 1937) (Luksemburg)
** 1996 sai Wallise ja Futuna administraatoriks Claude Pierret (sündis 1939)
** 1997 sai Moldova peaministriks Ion Ciubuc (sündis 1943)
** 2000 sai Venezuela asepresidendiks Isaías Rodríguez (sündis 1942)
** 2001 sai Jersey leitnantkuberneriks Sir John Cheshire (sündis 1942)

==== Sündinud: ====
*1907 Ismail Nasiruddin Shah ibni al-Marhum Sultan Zainal Abidin (Muadzam Shah), Tuanku, Terengganu sultan (1945–1979) ja Malaisia ülemvalitseja (1965–1970).
----
See info tuleks koos leheküljel leiduvaga paigutada lehekülgedele Sündmused 24. jaanuaril ja Sündinud 24. jaanuaril, mis on selle lehekülje rubriikide põhjalikumad variandid.
Siia tuleb valida tuntumad sündmused ja isikud. Andres 06:06, 1 august 2005 (UTC)

kui sa nüüd tähele panid, siis see inf on siit artiklist juba pikemat aega lännu olnud (juba üle kolme kuu), taastasin selle igaksjuhuks siia arutellu, kuna mine võta kinni, kas kunagi kui sinu mainitud artiklite tekitamise jaoks vajadus tuleb, need andmed veel kellelegi meelde üldse tulevad ... - Ahsoous 08:10, 1 august 2005 (UTC)

:Jah, õigesti tegid. Andres 08:46, 1 august 2005 (UTC)

* 1918 – Venemaal võeti kasutusele Gregoriuse kalender.
--WikedKentaur (arutelu) 23. jaanuar 2017, kell 18:25 (EET)


Arutelu:Edgar Savisaar

Arvan, et alajaotust "Vanemad ja sünd" tuleks kärpida: tõendamata väited välja jätta ning spekulatsioonide puhul kaaluda, kas neid on mõtet ära tuua. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2017, kell 12:49 (EET)
Ma tegin mõningaid kärpeid. Palun vaadake üle, kas peaks mõne spekulatsiooni veel välja jätma. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2017, kell 13:03 (EET)

::Kuis seda mõista: mõni spekulatsioon veel välja,  spekulant oled v6i? ;-) Pietadè (arutelu)
Inno ja Irja Tähismaa väidavad, et bioloogiline isa oli dramaturg Egon Rannet http://innojairja.blogspot.com/2015/04/edgar-savisaar-liigub-bioloogilise-isa.html.

Võtsin selle välja, sest nende arvamusel ei tohiks suurt kaalu olla. Lisasin infot Tarmo Vahteri artiklist. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2017, kell 16:08 (EET)
----
Pardon my French, aga, see ei ole artikkel, vähemalt algust vaadates/lugedes ("Manni" (aga sellest, mis oli Manni vanaisaisa hüüdnimi, artikkel vaikib...) karistus oli neis oludes leebe, tavaliselt saadeti enne Jossifi surma Urali taha); ja mis need hobused siia puutuvad? Kui minu enda kohta keegi artikli kirjutaks, kas siis peaks nt lisama, ühe vanaisa kohta, à la ja siis katsusid punaväelased w täägi teraga sargas lesinud laipa torkides, et kas ikka päris surnud...Mulle tundub hea mõttena see arutelu lehe saaga kuidagi lugejasõbralikumaks liigendada, nt enwi eeskujul (pean silmas seda, et tänase päeva kirjendini jõudmiseks ei pea ma nt artiklit 147 meetrit allapoole kerima, siin on palju võimalusi)tagasi artikli juurde: minu soovitus on alustada sm/hr (poliitilise) aususe (selle aja kõrgemate juhtorganite ja nende kohalike asemike) uurimist nt aastast 1988 (ES nime all avaldatud artikkel milles ). PS! Mul pole nii pädevaid viiteid käepärast, aga, kas nt Aristoteles oli see, kes t6des, et paljud sünnivadki poliitiliselt negatiivse märgi all, ja vastupidi;
Aastatel 2001–2004 ja alates 2007. aasta 5. aprillist oli ta Tallinna linnapea. EV kohtu 2015.aasta 30. septembri otsusega kõrvaldati 65-aastane Savisaar kriminaaluurimise ajaks linnapea ametist.[viide?]

Ta valiti linnapeaks 5. aprillil 2007. Kas ta on samast kuupäevast linnapea? Sellest ajast saadik on ta jätkuvalt linnapea olnud, ja on praegu ka, kuigi ta on kõrvaldatud. Praegune sõnastus pole korrektne.

See kohus oli vist Harju Maakohus, aga kas see on siin oluline? Andres (arutelu) 6. jaanuar 2017, kell 17:50 (EET)

: mis mõttes, "oluline"  (näiteks, kui oli l-pea Bruno von Mann, kelle pea teisaldati teiste pääde kõrvale, linna peade galeriisse (võikad ajad need keskajad, ei vaidle vastu), kas ta jäi siis linnapääks edasi?)"Harju Maakohus" vms, do please, at least show some respect, mis riigi kodanik oled, või, kirjuta, tõendatud, märge, et (ES) ei kuulu maffia kõrgridadesse, (võin abistada: Volodja pakkus üksnes Silviole mõne rahvakillu mõrva eest saadyd veini, Edgarit ei kutsutud, põhjanaabri janu oli eelnevalt kustutatud)ja, kas see polnud siiski nii, et nt RR oli üks KGB meetod rahva lõa otsas hoidmiseks.Pietadè (arutelu)

No, ei saa aru (mitte sellest, et EV hetke PM väitis nurgas olevast pildikastist: "...viimase Eesti Panga aruande...", kes temale ütles, et see on tõesti viimane "EP"): "Jossif Stalini režiimi repressioonide kandel ei olnud Edgari vanemad kantud Edgari Savisaare vanemad", Jossifi kohta: kas pole mingit artiklit, à la "Nõukogude võimu kehtestamine okupeeritud territoorimitel"Pietadè (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 13:23 (EET)
----
Lisaks, kas siin peaks märkima ära ka seda, et linnapeana jätkas ta linnavalituse ametikohtade müümise traditsiooni?°Pietadè (arutelu)
----

Sissejuhatuses on niisugune koht:

Harju Maakohus kõrvaldas ta 30. septembril 2015 linnapea ametist, põhjendades seda eesmärgiga vältida kriminaalasja kaasatud tunnistajate mõjutamist kriminaaluurimise ajal.Dagne Mihkels Kohus kõrvaldas Savisaare linnapea ametist, postimees.ee, 30. september 2015. Tegemist oli esimese juhtumiga taasiseseisvunud riigi ajaloos, kus riigi pealinn jäi ilma seaduslikust linnapeast.
Minu meelest on sellest sissejuhatuses tarvis rääkida ainult selleks, et seos linnapea ametikohaga oleks selge. Pikem jutt sealhulgas viited, peaks olema tagapool.
Seda kommentaari, mis viimases lauses on, pole minu meelest üldse tarvis. Pealegi on see ebamäärase sisuga ja tõendamata. Ja kas enne taasiseseisvumist oli selliseid juhtumeid? Praegu on esitus proportsioonidest väljas.
Mina saan küll asjast nii aru, et ta on endiselt linnapea, kuid ei tohi oma ametikohuseid täita. Kui kohus ametist kõrvaldamist enam ei pikenda, siis ta saab oma ametikohuseid edasi täita, ilma et teda oleks tarvis linnapeaks valida. Aga kui oletada, et ta enam linnapea ei ole, siis tuleks piirduda sellega, et öelda, millal ta oli linnapea. Andres (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 14:08 (EET)

Kui võtta aluseks kehtiv seadus (Leningradi ja Moskva filosoofiakoolkondade erisusi kõrvale jättes), siis esimeseks soovituseks ehk oleks: proovi minna Tln linnapea jutule, pane aeg kinni jne; pean tunnistama, et mõnikord jälgin ka kohalikke uudisteedastajaid, ja see rõõm ikka kumab läbi, muidugist, see on minu arvamus.Pietadè (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 14:19 (EET)

: Ma ei saa sellest argumendist aru. Andres (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 14:24 (EET)

:: Millisest? argumendist?Pietadè (arutelu)

ES on endiselt linnapea, tal lihtsalt ei ole mingisuguseid volitusi, vt Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi 15.01.2016 otsus kohtuasjas 3-4-1-30-15 p 25: ametist kõrvaldamise korral ei vabastata senist kriminaalmenetlusele allutatud linnapead või vallavanemat ametist, vaid üksnes peatatakse tema volitused sel ametikohal kuni kriminaalmenetlusliku sunnivahendi kohaldamise aluste äralangemiseni. Seega on ka ametist kõrvaldatud linnapea või vallavanem jätkuvalt selle ameti kandja, kuigi tal puuduvad volitused ajal, mil ta on ametikohalt KrMS § 141 lg 1 alusel kõrvaldatud, linnapea või vallavanema pädevust teostada.

Võtsin voli arutelu pealkirja muuta, sest viimasest võiks olla aru saada, mille üle vaidlus käib. Kuupäeva kasutamine võiks olla äärmine juht, kui arutelu pealkirjastada on keeruline, aga pikem tekst vajab siiski osadeks jaotamist. --kanakukk (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 05:31 (EET).

Elmar Savisaar kirjutas pärast 1949. aasta märtsiküüditamist avalduse kolhoosi astumiseks, kuid mõtles ümber ja soovis kolhoosist lahkuda. Ta keeldus loovutamast kolhoosile oma lehmi ja sigu ning mahamüüdud hobust. Vastse-Kuuste Töösangari kolhoosi esimees Meeta Krasnova saabus  koos erirühmaga Savisaarte koju. Elmar ei lasknud lehmi ära viia. Maria lõi kolhoosiesimeest rusikatega näkku ja nimetas teda röövijaks. 8. augustil 1949Eve Heinla: Enno Tammer uurib Edgar Savisaare sünnisaladust, SL Õhtuleht, 19. veebruar 2003 Elmar Savisaar arreteeriti, tema abikaasa Marie jäi allkirja vastu vabadusse. 13. septembril 1949 mõistis Võnnu jaoskonna rahvakohus Elmar Savisaare 15 aastaks vangilaagrisse süüdistatuna ühiskondliku vara korduvas riisumises, maksustatava vara varjamises ja aktivistide löömises.Tarmo Vahter: AVASTUS ARHIIVIST: Savisaare vanemad pandi vangi, sest nad protestisid kolhoosi vastu, Eesti Ekspress, 31. mai 2010 Edgar Savisaare emale mõisteti 5 aastat vangistust.Vello Lattik: Kas tõesti juhib Keskerakonda despoot Savisaar?, Sakala, 16. detsember 2004

See on välja jäetud.

Minu meelest teeb see väljajätt esituse mitteneutraalseks. Kui me ütleme, et Savisaar sündis vanglas, siis peame ütlema ka seda, mis asjaoludel tema ema sinna sattus. Andres (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 14:23 (EET)

:sõnaühend à la "...kuid mõtles ümber..." (nt ka KK artiklis) eeldab, minu arvates, mingit sensitiivlikku tõdemust, viidatud või mitte, lihtsalt copypastei rikkumine;vangla sünni kohta, ehk aitaks mingi viide Jossifi ajale; lambad ja rusikad jms ehk ei vaja jäädvustamist, muidugi, kui ei eksisteeri otseseid (elavaid) tunnistajaid, kes võivad ka valet vanduda, nende õigus...Pietadè (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 14:52 (EET)

:+ "keeldus loovutamast kolhoosile oma lehmi ja sigu ning mahamüüdud hobust"; "mahamüüdud hobust" — No, täitsa otse: "keeldun loovutamast "mahamüüdud hobust", kas see peaks tähendama, et müüs hobese/suksu maha üks kord, teine kord, kolmas kord ja siis keeldus loovutamast?Pietadè (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 15:12 (EET)

::: Ei, Stalini ajale viitamine ei tähenda midagi. Ka Stalini ajal oli vanglates tavalisi kurjategijaid.

::: Kui inimene müüs hobuse maha, selle asemel et hobust kolhoosile anda, siis seda loeti süüteoks. Sa võid teistmoodi sõnastada, on vist jah liiga täpselt maha kirjutatud.

::: Ma ei ole praeguse esitusega rahul. 146.255.183.142 7. jaanuar 2017, kell 17:38 (EET)

::::Ei no muidugi, "liiga täpselt maha kirjutatud", ja siis "tapitud" suva-kohtadesse...see artikkel vajab tugevat³ eesti (õige)keelde kirjutamist, mu meelest, milleks on vaja aega, tahtmist jne--°Pietadè (arutelu)

::: "Kui inimene müüs hobuse maha" — ühe hobuse ja mitu korda? Oh olex mol säänte suxu, keda saax muudkui maha müüja ja maha müüja, ja raha muudkui voolaks...Pietadè (arutelu)

"Günekoloogide hinnangul eostati Savisaar ajal, mil Marie Savisaar oli vabaduses,..." — kõigi "günekoloogide hinnangul eostatute" poole pöördudes: mis see tähendab?Pietadè (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 17:24 (EET)

Ma arvan ka, et siin pole tarvis günekoloogide abi. Tammer pöördus günekoloogide poole, et väited oleksid autoriteetsemad. (Andres) 146.255.183.142 7. jaanuar 2017, kell 17:28 (EET)

: Nu ei saa jätta: "Tammer pöördus günekoloogide poole, et väited oleksid autoriteetsemad" — mis/kes Tammer? Mari-Liis? Nt anno 1817/2117 sündinuna söandaksin väita: "ei saa aru"—Pietadè (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 18:34 (EET)

Ehk siis, EV kodanikuna paluksin jätta oma sissetulekuist riigile mahaarvatavast summast välja KAPO-le (PolPol) suunatud raha, kui mul oleks pisikenegi kahtlus, et see organ ei valda teavet, nt selles osas, mis läx ES taskusse, mis Õigeima usu templisse jneKvartaleid koos argentiinlasest paarimehega ingliskeelse Vene-Ukraina sõja artikli "laibaloendurina" (RIP) toimetanud —Pietadè (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 17:55 (EET)
----
Palun aidake korda teha sissejuhatus ning alajaotus "Vanemad ja sünd", muud asjad ka muidugi. Ma ei saa seda üksi teha. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 17:00 (EET)
Samad sõnad. Andres (arutelu) 11. märts 2017, kell 21:57 (EET)
Kas kõik teised leiavad, et praegune on OK? Kui ma ise muutma hakkan, siis võidakse öelda, et ma surun oma arvamust peale. (Andres) 194.150.65.195 15. aprill 2017, kell 19:06 (EEST)

Mida sa muuta tahad? Mina võtaks Vello Lattiku väite välja, sest pole teada, millel ta jutt põhineb. Või kui mingil põhjusel sisse jätta, siis Lattiku enda sõnastuses ("... ühe suure kirjanimega"), mitte praegune tõlgendus ("... tuntud kirjaniku"). Enno Tammeri raamatut ma pole lugenud - kas tema väited on põhjendatumad? --Minnekon (arutelu) 16. aprill 2017, kell 12:24 (EEST)

: Siin on tehtud võrreldes varasemaga kärpeid. Kõige olulisem kärbe on see, et välja on võetud see, milles Savisaare vanemaid süüdistati, ja üldse sündmused, mis vangistamist ajendasid.

: Olen nõus, et võib ka tsiteerida. Minu meelest Vello Lattik ja Enno Tammer on mõlemad piisavalt autoriteetsed, et neile viidata. Tammer on teinud päris suurt uurimistööd. Võib-olla oli siin varem rohkemgi nendelt pärit faktiinfot.

: Liikvel on ka konkreetne info selle kohta, keda selle kirjanime all mõeldakse, aga siin soliidseid allikaid pole. 146.255.183.125 16. aprill 2017, kell 12:37 (EEST)

: Ühesõnaga, ma ei tea, kui suur üldistatuse aste oleks kohane. Mina paneksin sisse rohkem üksikasju. Selle kohta ma küsingi. Varem neid oli rohkem. Igatahes "kolhoosikorrale vastuhaku eest" on minu meelest liiga üldsõnaline ega ole täpne. 146.255.183.125 16. aprill 2017, kell 12:42 (EEST)

::Kui praegune kirjeldus on ebatäpne, siis tuleks seda parandada ja täiendada, aga artikli vana versioon, mis kirjeldab Edgari vanemate seaduserikkumise lugu detailselt, tundub mulle küll liigne. Läheb artikli teemast väga kaugele. Mis teeb Vello Lattiku autoriteetseks autoriks Edgari ema väidete osas? --Minnekon (arutelu) 17. aprill 2017, kell 01:07 (EEST)

::: Kas siis "kolhoosikorrale vastuhakk" ei ole ebatäpne ja isegi eksitav kirjeldus selle kohta, mida tehti? Tegu oli ainult oma vara kaitsmisega, mitte põhimõttelise vastuhakuga, muidu oleksid ka karistused suuremad olnud. Ja pole mõeldud, millistes kuritegudes nad süüdi mõisteti.

::: Ma ei ole nõus, et läheb teemast liiga kaugele. Nendest sündmustest on ju kirjutatud sellepärast, et Savisaar pakub huvi.

::: Vello Lattik on Savisaare ja tema vanemate elu uurinud, tal on sellest pikem kirjutis. Aga ma ei pidanud silmas mitte seda, vaid  et inimene on artikli avaldanud ajalehes, mida toimetatakse, nii et seal jama ei tohiks olla (mis ei taga muidugi kõigi väidete tõesust). Mina saan asjast nii aru, et tegu on Lattiku originaaluurimusega ja sellist infot saab inimesi (nii-öelda tunnistajaid) küsitledes.  146.255.183.171 17. aprill 2017, kell 03:14 (EEST)

::::Ma olengi nõus, et praegust sõnastust tasub parandada, aga see ei eelda sündmuste nii detailset kirjeldust nagu vanas versioonis oli. Võib-olla midagi taolist: "Kolhoosist lahkuda soovinud Elmar S keeldus oma loomi kolhoolile loovutamast ja Marie S lõi neid ära viima tulnud kolhoosiesimeest rusikatega näkku. 13. septembril 1949 mõistis Võnnu jaoskonna rahvakohus Elmar Savisaare 15 aastaks vangilaagrisse süüdistatuna ühiskondliku vara korduvas riisumises, maksustatava vara varjamises ja aktivistide löömises. Edgar Savisaare emale mõisteti 5 aastat vangistust."

::::Ajalehe toimetamine ei tähenda, et ka seal avaldatud arvamuslugude tõsiseltvõetvust kontrollitaks. Päevakajaline näide: kui keegi kristlane kirjutab pühade puhul artikli, kus väidab, et Jeesus ärkas surnust ellu ja lunastas inimkonna patud, siis toimetust ei huvita, kas see on tõde või jama. Inimese arvamus ei muutu autoriteetseks ja Vikipeedias kajastamist väärivaks seisukohaks ainuüksi sellepärast, et mõni meediaväljaanne on soostunud selle avaldama. Ma arvan, et tuleks ikkagi lähtuda sellest, kas on põhjust pidada seda inimest enam-vähemgi asjatundlikuks ja objektiivseks antud küsimuses. Nimetatud Lattiku ajaleheartiklist need omadused välja ei paista. Seega kui Lattiku väide siia sisse jätta, siis tuleks allikana kasutada seda sinu mainitud pikemat kirjutist, kust oleks näha, et ta tõesti on teemat uurinud ja tunnistajaid küsitlenud. --Minnekon (arutelu) 17. aprill 2017, kell 15:34 (EEST)

Mina jälle ei saa aru, mille järgi mõõdetakse seda va tõsiseltvõetavust, autoriteeti, asjatundlikkust ja objektiivsust? --kanakukk (arutelu) 18. aprill 2017, kell 12:42 (EEST).

:Nagu ma mainisin, näiteks selle järgi, kas isik põhjendab oma väited tunnistajate küsitlemisega või esitatakse need ilma põhjendusteta. Või nagu Andres mainis, kas väited avaldatakse väljaandes, mida toimetatakse ja mis on endale võtnud kohustuse materjali tõepärasust kontrollida (nt Ajalehtede Liidus olemise kaudu). --Minnekon (arutelu) 18. aprill 2017, kell 15:47 (EEST)
Soov kolhoosist lahkuda minu meelest sündmuste käigust ei ilmne. Ka selleks, et mitte üle tõlgendada, olekski minu meelest tarvis üksikasjalikku kirjeldust. Mina isiklikult paneksin sisse kõik, mis teada on. Palun kohenda siis teksti.

Tsitaat viidatud leheartiklist: "Peagi mõtles Elmar ringi ja soovis kolhoosist lahkuda, et jätkata eramajapidajana." Ma ei näe ületõlgendamist. Pealegi on Edgar Savisaare vikiartikli seisukohast need sündmused kõrvalised, vaat et teemavälised, ja nende üksikasjalik käsitlemine annab neile põhjendamatult suure tähtsuse. Oled varem kirjutanud, et "kui me ütleme, et Savisaar sündis vanglas, siis peame ütlema ka seda, mis asjaoludel tema ema sinna sattus." Miks peame seda selgitama? --Minnekon (arutelu) 2. mai 2017, kell 22:02 (EEST)

:Mulle tundub, et leheartiklis on ületõlgendamine. Võimalik, et Elmar tegutses lihtsalt emotsioonide ajel ega mõelnud, mis edasi saab.

::Aa, võib-olla ka. Ma ei pääse loo täisversioonile ligi. Kui see kolhoosist väljaastumise lause välja jätta, kas minu pakutud sõnastuses on veel mingeid probleeme? --Minnekon (arutelu) 2. mai 2017, kell 23:53 (EEST)

:Sellepärast, et vanglaga seostub midagi pahelist, ja võib jääda mulje, nagu asjaosaline oleks teinud midagi hullemat kui see, mis ta tegelikult tegi.

: Minu meelest need sündmused ongi Savisaare päritolu seisukohast tähtsad. Andres (arutelu) 2. mai 2017, kell 22:38 (EEST)

::Nojah, aga see käib tema vanemate, mitte ta enda isiku kohta. Selles mõttes kõrvaline teema. Ja vastavalt peaks nende sündmuste kajastamine olema proportsionaalne. --Minnekon (arutelu) 2. mai 2017, kell 23:53 (EEST)

::: Kui kirjutatakse prominentse isiku elulugu, siis kirjutatakse ka tema vanematest ja isegi suguvõsast. Minu meelest on Savisaare artikkel nii pikk (ja peaks olema veel pikem), et proportsioonidega probleeme ei ole. Andres (arutelu) 3. mai 2017, kell 01:03 (EEST)

::: Sinu sõnastus on muus osas OK. Andres (arutelu) 3. mai 2017, kell 12:47 (EEST)
Ma oskan Lattiku kohta öelda ainult seda, et ta on minu meelest asjatundlik, sest ta on asja uurinud. See ei välista, et ta on jõudnud mõnes asjas ekslikule arvamusele. Ma olen lugenud ka seda Lattiku pikemat kirjutist (see peaks kirjanduse nimekirjas sees olema); minu mäletamist mööda ta ei ütle ka seal, kust ta on oma info ammutanud, ja ma ei mäleta, kas ta seal Savisaare bioloogilisest isast räägib. Varasemas redaktsioonis on viga: Lattik mitte ei kinnita, et Savisaare isa on tuntud kirjanik, vaid ütleb, et Savisaare ema on midagi sellist öelnud. Sõnastus pärineb võib-olla allikalt. Ajalooteaduse seisukohast on see muidugi ebapiisav, aga mul ei ole mingit alust arvata, et Lattik valetab: minu meelest on ilmne, et Lattik ise usub seda, ja ta pidi ju millegi põhjal selle uskumuse omandama. Sellegipoolest ei ole muidugi kindel, kas ema tõesti nii ütles. Tegemist võib olla kuulujutuga. Nii et on argumente selle väljajätmise kasuks, ja Sa võid selle välja võtta, kui seda õigeks pead.
146.255.183.207 18. aprill 2017, kell 21:51 (EEST)

Ma ei leia seda Lattiku pikemat kirjutist. Praeguse allika põhjal pole küll võimalik järeldada, et ta oleks asjatundlik. --Minnekon (arutelu) 2. mai 2017, kell 22:02 (EEST)

: Jah, seda küll. Olen Lattiku pikemat kirjutist lugenud, see on avaldatud raamatus koos lugudega teistest inimestest, aga kirjanduse loetelus seda pole ja ma ei oska ka üheski Lattiku raamatutest seda ära tunda. Võimalik ka, et ma ajan midagi segi. Andres (arutelu) 2. mai 2017, kell 22:38 (EEST)
Paralleel Jeesuse ülestõusmisega on tõesti olemas, välja arvatud see, et on üldteada, et Jeesuse ülestõusmine on usuartikkel, ja iga lugeja võib ise otsustada, kas ta suhtub sellesse kriitiliselt või uskudes. 146.255.183.207 18. aprill 2017, kell 22:27 (EEST)

Ma ei näe, mis vahet sel on, kas artikkel puudutab religiooni või muud teemat, kui autor esitab faktiväiteid. Aga näiteid sellest, et meediaväljaannete toimetajad ei hooli arvamuslugude avaldamisel nende tõepärasusest, leidub küllaga. Isegi kui sisu täieliku jamana identifitseerimine ei nõua mingit vaeva - http://arvamus.postimees.ee/359817/priit-pullerits-haihtuv-hullus. --Minnekon (arutelu) 2. mai 2017, kell 22:02 (EEST)

: Miks minu välja toodud vahe ei loe? Andres (arutelu) 2. mai 2017, kell 22:38 (EEST)

::Mille kohta see küsimus täpselt käib? --Minnekon (arutelu) 2. mai 2017, kell 23:53 (EEST)

:::Ma ei näe, mis seal vahet on... Mina ütlesin, et vahe on selles, et Kristuse ülestõusmise puhul on üldteada, et tegu on usuartikliga. Andres (arutelu) 3. mai 2017, kell 01:03 (EEST)

: Minu meelest võidakse küll öelda, et Pullerits saab asjadest valesti aru või et tema arvamus on jama, aga sealsed faktiväited on minu meelest osalt liiga ebamäärased, osalt aga sellised, et nende väärus pole ilmne (kui need on väärad, siis on selle kindlakstegemiseks tarvis rohkem vaeva näha, kui mulle praegu meeldiks). Andres (arutelu) 2. mai 2017, kell 22:44 (EEST)

::Ok, ilmselt liialdasin, kui ütlesin, et tema väidete tõesuse selgitamine ei nõua mingit vaeva (tavainimese jaoks; Postimehe teadusuudiste toimetajale ei tohiks see siiski raske olla). --Minnekon (arutelu) 2. mai 2017, kell 23:53 (EEST)

:Aga see ei puutu asjasse. Ma ei vaidlusta seda, et toimetused ei pruugi hoolida arvamusartiklite faktiväidete tõeväärtusest. Andres (arutelu) 2. mai 2017, kell 22:46 (EEST)

juba enne oli ajakohastamise märkus artiklil. nüüd on ka see avaldatud. Ave Maria (arutelu) 15. aprill 2017, kell 14:52 (EEST)
----
"Savisaarel oli plaan võtta Eestis oma raha aseainena kasutusele esmalt konverteeritav rubla ja hiljem ostutšekid. Rahatähtede trükkimist alustati aga juba 1991. aasta novembris." - Kust sellised väited pärinevad? --Pelmeen10 19. mai 2018, kell 23:38 (EEST)
----
See on välja võetud kui ebaoluline. See pole sugugi enesestmõistetav.

Tegelikult peaks need läbi sõeluma, pädevalt, ja osa tagasi panema; samas, nt otse alt otsa vaatav «33 küsimust. – Liivimaa Kuller, 19. mai 1994» ei ütle mulle küll midagi, ja vaevalt et on leitav; suurem osa siiski ehk “poliitpropaganda” alla liigitatav...—Pietadè 12. jaanuar 2019, kell 19:28 (EET)
===Ajaleheartiklid===
*Intervjuu filosoofiakandidaat Edgar Savisaarega, Maaleht, 5. mai 1988.
*33 küsimust. – Liivimaa Kuller, 19. mai 1994
*Edgar Savisaar: Esimene märuliöö – mis tegelikult juhtus? Postimees, 8. mai 2007
*Edgar Savisaar: siseriiklik sotsiaalne lõhe tekitab tõelise julgeolekuohu Eesti Päevaleht, 28. august 2007
*Majanduse kriisist päästmine vajab kohe õigeid otsuseid Äripäev, 26. oktoober 2007
*Edgar Savisaar: Majanduskriis – kelle süü? Eesti Päevaleht, 26. september 2008
*Vastus küsimusele artiklis: Priit Pullerits. Kuidas annavad tuntud inimesed tervislikku eeskuju?, Postimees, 25. oktoober 2008
*Andrus Karnau. Savisaare meelest vajab Eesti rahvusliku ühtsuse valitsust, Postimees, 29. oktoober 2008 (intervjuu)
*Obama võit on Ansipi kaotus Äripäev, 6. november 2008
**Obama võit on Ansipi kaotus Meie maa, 11. november 2008
*Edgar Savisaar: deflatsioonioht Eesti majanduses süveneb. – Postimees', 7. november 2008.
*Savisaar: Eesti poisid tuleb Iraagist koju tuua, Delfi, 29. november 2008
*Savisaar: annan Kersnale andeks Postimees, 29. detsember 2008
*Kuidas peatada masskoondamised ja luua töökohti? EPL, 8. jaanuar 2009
* Taavi Veskimägi: Kriis ei too kaasa Savisaare talongi-Eestit EPL, 8. jaanuar 2009
* Parts: mind hämmastab, et Savisaar ei usu Eesti ettevõtlusse Ärileht (Eesti Päevaleht), 8. jaanuar 2009
* EDGAR SAVISAAR: meedia eneseregulatsioon on nõrk ERR, 23. jaanuar 2009
* Savisaar: tahan enda fotode eest miljon krooni! Delfi, 31. jaanuar 2009
* Edgar Savisaar: Eesti päästaks uus valitsus ja teistsugune poliitika Postimees, 12. veebruar 2009
* Alternatiivne ettepanek Padari piparkoogile Maaleht, 18. veebruar 2009
* Edgar Savisaar: negatiivne reklaam fondimaailmas Postimees.ee, 3. aprill 2009
* Edgar Savisaar: See oli meie põlvkonna ime 23. august 2009
* Online-intervjuu: vastas Edgar Savisaar Postimees.ee, 19. mai 2009
* Edgar Savisaar: Ansipi poliitika kaotab keskklassi Postimees.ee, 2. veebruar 2010
* Edgar Savisaar: töötuspommi tegelik plahvatusjõud E24.ee 26. mai 2010
* Põhjused, miks tööandjad oleks tulnud ära kuulata E24.ee 13. september 2010
Andres (arutelu) 12. jaanuar 2019, kell 17:11 (EET)

Vikipeedia ei ole lingikogu ja suvaline ajaleheartikkel ei ole tähelepanuväärne publikatsioon. Samal põhjusel väljavõetud ka järgnev: - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 12. jaanuar 2019, kell 17:28 (EET)
===Artikleid===
*Esikaane juurde. Toimetus küsib Edgar Savisaarelt. – Kultuur ja Elu, 10 / 1988 (lk. 24)
* Jaan Kelder ja Indrek Mustimets: "Keda me valisime?", Kirjastus Tartumaa, Tartu 1993, lk 190–193
*Kaia Kiik, Peeter Ernits. Noore jesuiidi kannatused. – "Magneet", 1995, nr 18, lk 4–9.
*Arnold Kurb. Edgar Suur: "Kui te minuga rääkida tahate, siis olge vait!". – Liivimaa Kuller, 15. juuni 1995.
*Arnold Kurb. Siseminister rikub seadust. – Liivimaa Kuller, 13. juuli 1995.
* Enno Tammer: Lindiskandaal jääb toimikusse I, Postimees, 7. oktoober 1996
* Peeter Kaldre: Savisaare sinusoid, Luup, 25. november 1996
* Igor Gräzin: Varjus ja veel kord varjus, Eesti Ekspress 1996
* Alari Rammo: Savisaar on venelane? Eesti Ekspress, 2. september 1999
* Toomas Mattson: Lindiskandaali kronoloogia ja Vilja Savisaare intervjuu, Postimees, 2000
*Arengud Eestis sügisel 1987: IME ettepanek, Teine Eesti: Eesti iseseisvuse taassünd, 1986–1991. Teine trükk. Tallinn, 2000, lk. 189–212
*Edgar Savisaar – "The most loved leader and the most hated opponent", Toomas Kümmel, Tallinn Airport Magazine, kevad 2002, lk. 18–19
*Enno Tammer. "Edgari sünnisaladus ja lapsepõlv". – "Mälu võim", lk 13–82.
*Enno Tammer. "Lõpparve rongaemadusega". – "Mälu võim", lk 85–113.
*Savisaare naised – abikaasad, ustavad jüngrid ja noorukesed wannabed, SL Õhtuleht, 8. jaanuar 2008
*Naised Edgarist, SL Õhtuleht, 8. jaanuar 2008
* Sulev Vedler: K-supermees Savisaar päästab Eesti majandust, Eesti Ekspress, 6. november 2008
* Hille Tänavsuu: Savisaare küsitlustrikk põhjustas pahameele, Tallinna Postimees, 19. november 2008
* Savisaarel ükskõik, peaasi, et räägitakse, Delfi, 20. november 2008
* Kertu Kalmus. Savisaar loob omaenda infovälja, EPL, 3. detsember 2008
* Merike Tamm. «Edgari jõulukaart» on piiripealne juhtum, Postimees, 15. detsember 2008
* Lauri Linnamäe. Savisaar nimetas kapot maffiaks, Tallinna Postimees, 16. detsember 2008
* VIDEO: kas kapo käis ka Savisaare kabinetis? Mis saab linnavalitsuse valvurist?, Delfi, 16. detsember 2008
* Savisaarel vesi ahjus, Delfi, 16. detsember 2008
* Kalle Muuli: konksu otsas sipleb suur kala, Postimees, 19. detsember 2008
* Priit Pullerits. Repliik: probleemne tegelane Poatimees, 26. detsember 2008
* Tuuli Aug. Savisaar loata võetud pildist: "Tänan teid märkuse eest" EPL, 4. veebruar 2009
* Savisaare arvates võiks riik Hansapanga ära osta Postimees.ee, 9. veebruar 2009
* Dannar Leitmaa. Savisaar: olen ka ise kapoga kohtunud EPL Online, 27. veebruar 2009
* Martti Kass. Europarlamenti kandideeriv Savisaar kutsub linna rahastatud reklaamklipis valima Tallinna Postimees, 20. mai 2009
* Savisaar sinu telefonis: Tõuse ja sära! Delfi, 1. juuni 2009
* Savisaar ja Grõzlov: sõja ajalugu ei tohi ümber kirjutada err.ee, 11. september 2009
* Savisaar hirmutab pensionäridest valijaid Delfi, 18. september 2009
* Teet Korsten. Endine nõunik Juškin: Vene eriteenistused võivad Savisaart ära kasutada Postimees, 5. detsember 2009
* Kaitsepolitsei: Edgar Savisaar on oht Eesti julgeolekule! Delfi, 16. detsember 2010
* Vastuluure kirjeldab Edgar Savisaart Venemaa mõjuagendina, 16. detsember 2010, Postimees.
* Savisaare Vene-suhted on tähelepanu all pikka aega, 16. detsember 2010, Postimees.
* Leht: Savisaar käis novembris kapoga vestlemas, err.ee
* Savisaare julgeolekuoht seisnes mõjuvõimuga kauplemises, postimees.ee
* Kas Savisaar lavastas enda mõrva, et tähelepanu peaküsimuselt ära juhtida?, epl.ee
* Toomas Alatalu. Edgar Savisaar – lõppmäng Delfi.ee, 27. detsember 2010
* Jakko Väli. Savisaar teeb Jüri Ratasest Keskerakonna peaministrikandidaadi? Delfi.ee, 27. detsember 2010
* Priit Pullerits. Demagoogia meistriklass Edgar Savisaare esituses Postimees, 8. jaanuar 2011
* Priit Hõbemägi. Me peame rääkima Edgarist, 8. aprill 2015
* Olev Remsu. Savisaare mängud. Kogumikus Aja Kirju, Petrone Print, 2016
* Joosep Värk. Kohtunik Anne Rebane: kohtul ei ole alust spekuleerida, et Savisaar on simulant, Postimees, 9. juuni 2018
Võimalik, et osa publikatsioone ja artikleid on väärtusetud, aga publikatsioonid ei pea olema tähelepanuväärsed, et neid mainida, poliitiku jutt ongi sageli poliitpropaganda, sama võib väita ka raamatute kohta, ja lingikogu keeld käib selle kohta, et artikkel asendatakse linkidega või siis lingitakse kohtadesse, kus teemast räägitakse ainult möödaminnes ja sisulist infot ei anta.
Minu meelest on niisugused loendid lugejale kasulikud ja seetõttu ma ei võtaks neid välja. Nende rohkus on tingitud sellest, et teema vastu on suur huvi. Andres (arutelu) 12. jaanuar 2019, kell 22:28 (EET)

Kindlasti on neisse alalõikudesse käivaid/kuuluvaid artikleid kordades rohkem, väärtusetuid või mitte, V ei ole otsustaja, teabeedastaja ehk küll; kuidagi «huvitav», et valimiste aegu teatavad artiklid galopeerivad klikiesiritta, ja see p6le mitte minupoolne kriitika; mingi suhe selle parempoolse püstliuguriga peaks olema, mitte nii, et pool alast läheb kõnealuste loendite alla, see raskendab kogu artikli lugemist, IMHO.—Pietadè 12. jaanuar 2019, kell 22:44 (EET)Või siis, näiteks, artikkel «Lenin», kus 95 % wiartikli mahust oleks tema artiklite loend... (ehk, siis, suurem osa loendi ühikuid on mingil konkreetsel teemal), jne—Pietadè 12. jaanuar 2019, kell 23:10 (EET)

Siinkohal tuleb mainida, et energeetika, keskonna ja taristute temaatika on ülalmainitud Vikipeedia artiklis olematu - võimalik, et puudulik - kuigi viiteid on piisavalt igal-pool.
*hoiatab Eesti Energia börsile viimise eest.
*nõuab: Eesti Energia jäägu riigile!
*tahab tuumaenergeetika küsimuse rahvahääletusele panna.
*Eesti Energial ulmeprojektid.
*jne
Juhul kui leidub soovijaid, siis enne artikli täiendamist olete käesolevaga kutsutud osalema üritusel „Avaliku ja erasektori koostöö keskkonna alaste uuenduste ja energia ülemineku järele.”, kus teil on võimalus valida üks uuringutest. Arutelu või siis uuring on saadaval järgneval internetiaadressil: Avaliku ja erasektori koostöö keskkonna alaste uuenduste ja energia ülemineku järele. --Pro99ton (arutelu) 24. juuli 2019, kell 08:14 (EEST)
=== Sõna «Peaminister» ===
Sõna "peaminister" on kõikjalt välja võetud arusaamatu põhjendusega ning halbu siselinke tekistades. Minu meelest see pole õige, "peaminister" oli ametlikult kasutatav nimetus. Teen ettepaneku tagasi pöörata. Andres (arutelu) 12. juuni 2020, kell 12:41 (EEST)

:: «"peaminister" oli ametlikult kasutatav nimetus» — viitamatult käsitletav (tahtliku?) moonutusena.—Pietadè (arutelu) 20. juuni 2020, kell 22:04 (EEST)

Tehtud muudatused tuleks tagasi pöörata. Velirand (arutelu) 12. juuni 2020, kell 13:02 (EEST)
EESTI NSV ÜLEMNÕUKOGU OTSUS
186 Eesti NSV Valitsuse esimehe (peaministri) ametisse nimetamise
kohta
Eesti NSV Ülemnõukogu otsustab:
1. Nimetada Edgar Savisaar Eesti NSV Valitsuse esimeheks
(peaministriks).
2. Eesti NSV Valitsuse esimehel (peaministril) esitada Eesti NSV
Ülemnõukogule ettepanek Eesti NSV Valitsuse isikulise koosseisu
kohta.
Eesti NSV Ülemnõukogu esimees A. RÜÜTEL
Tallinn, 3. aprillil 1990
https://www.digar.ee/arhiiv/et/perioodika/65899

Eesti NSV Valitsuse esimees oli ta suhteliselt lühikest aega, vist 8. maini 1990. Velirand (arutelu) 12. juuni 2020, kell 23:01 (EEST)

: Kordan veelkord seda, mida varem ütlesin. Eesti NSV üleminekuvalitsuse esimeheks oli ta 3. aprillist kuni 8. maini 1990. Seejärel oli ta kuni 23. jaanuarini 1992 Eesti Vabariigi peaminister. Velirand (arutelu) 20. juuni 2020, kell 21:24 (EEST)

:: „Kehtiva“ valitsuse lehel on kirjas «34 03.04.1990 - 30.01.1992 » üleminekuvalitsuse esimees (peaminister)», ühe isiku arvamus ei tee teisest isikust peaministrit.Ja kui viitad vastupidist, siis ootaks ka viiteid, ei pea tingimata riigiõiguslikud olema, piisab ehk viidetest maailma ülejäänud ca 200 subjekti ametlikele "arvamustele"...—Pietadè (arutelu) 20. juuni 2020, kell 21:41 (EEST)

:: «...võttis Eesti rahvas 1938. aastal jõustunud põhiseaduse § 1 alusel 1992. aasta 28. juuni rahvahääletusel vastu järgmise põhiseaduse...» — ütleb kehtiv õigusakt...—Pietadè (arutelu) 20. juuni 2020, kell 22:01 (EEST)

::: Aitaks 1990. aasta Riigi Teataja tsiteerimine, mitte 200 subjekti arvamused. --37.157.105.141 20. juuni 2020, kell 22:19 (EEST)

:::: Nt artikkel Enno Penno valitsus tekitaks küsimuse: mitu valitsust ühel objektil/subjektil olla võiks, ehk ~50 aasta pärast, palju;kas nt «Türgi „iseseisvuse“ taastamine» (Küpros, kurdid), EL-i toel, käsikäes natuga tähendab uut MRP-d???, mis arvatavast juba olemas (“raha ja relvad tühja kohta ei lemmi”)—Pietadè (arutelu) 20. juuni 2020, kell 22:47 (EEST)
Ma ei saa aru, mille üle vaidlus käib. Tuleb eristada ametikoha nimetust ja ametikoha õiguslikku staatust. Andres (arutelu) 21. juuni 2020, kell 01:01 (EEST)
Sissejuhatuses on link Eesti peaminister, aga seal vist räägitakse peaministrist praeguse põhiseaduse järgi. Andres (arutelu) 21. juuni 2020, kell 01:05 (EEST)

eestikeelses  wikis puudub kirjutis :Eesti NSV Valitsuse esimes ja on olemas :Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimees ja ka :Eesti NSV Valitsus. suwa 21. juuni 2020, kell 01:25 (EEST)

Artikli struktuur on pigem vastuoluline, sest haridus ja varasem tegevus peaks artikli alguses olema ning samas oleks mõtekas kogu viimast kohtusaagat puudutav teema viia täielikult üle teise artiklisse, sest see sama isikute grupp teostab juba pikemat aega mõjutustegevust asjaosalise lapsepõlve kodu ümbruses ja välisriigis.2001:7D0:897A:9A80:899:D6CD:9384:B419 17. oktoober 2020, kell 01:25 (EEST)

Võib need paar lauset hariduse ja varase elukäigu kohta ka algusesse lisada, aga lõpus ka loeteluna välja toomine annab ülevaatlikuma pildi. Küllap kohtuloo kohta on piisavalt materjali eraldi artikli tegemise jaoks, aga igal juhul tuleb sellest siia adekvaatne kokkuvõte jätta. --Minnekon (arutelu) 18. oktoober 2020, kell 12:52 (EEST)
osalt ehk ka kasutatav info: https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Edgar_Savisaar&curid=14733&diff=6282837&oldid=6282823&diffmode=source
--WikedKentaur (arutelu) 29. detsember 2022, kell 23:39 (EET)

miks sa selle eemaldasid? Teise vikipedisti üsna mahuka viidatud kaastöö ilma põhjenduseta kustutamine pole väga kena. --Minnekon (arutelu) 30. detsember 2022, kell 11:05 (EET)

:Osaliselt triviaalsed faktid. Tuleb osata eristada tähelepanuväärset mittetähelepanuväärsest. Samuti tuleb osata infot selgelt edastada. Näiteks oli sees lause "Ta tungis koos Aadu Mustaga Tambovi oblastis keelatud alale." ja see oli kohe sissejuhatuses. Tekivad küsimused, millal? mis keelatud ala? miks see tähelepanuväärne on? Selliseid lauseid ei tohiks mingil juhul sisse panna. Kõik tema kaastöö (https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Kaast%C3%B6%C3%B6/Maemees) vajab üle kontrollimist, pole tähtsust ei viidatud.--Raamaturott (arutelu) 30. detsember 2022, kell 12:28 (EET)

:Mis eesmärgil loetleda artiklis kinnis- ja vallasvara, mida on aegade jooksul omatud? WikedKentaur (arutelu) 30. detsember 2022, kell 14:25 (EET)


Arutelu:Merovech

Prantsuse vikis on tinglik Merovechi portree. Andres 09:52, 2 august 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://home.wish.net/~mgelten/Staatshoofden/Merovingen/Merovech.htm
** In Merovech on 2013-06-24 12:21:32, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Merovech on 2013-07-06 14:00:33, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:00 (EEST)


Arutelu:Baltisakslased

Millisest allikast see tekst on võetud? Andres 10:04, 2 august 2005 (UTC)

see tundub olema ENE 2. väljaande artikli ümberjutustus... - Ahsoous 16:29, 2 august 2005 (UTC)

::: ymberjutustamine pole ju keelatud? --Lulu 19:36, 2 august 2005 (UTC)

:::: ei nu su küsimusele jätan parem vastamata... Muide, kas lugesid ENE artikli läbi?  Tolle teatmeteose esimesest neljast-viiest kõitest leiab muidugi küll ja küll tekste, mis praegusel ajal võiksid naljanurka kuuluda. - Ahsoous 19:44, 2 august 2005 (UTC)

:... ja äärmiselt saksavaenulik, et mitte öelda pooleldi vale tekst.--212.209.42.132 16:50, 2 august 2005 (UTC)

näib olevat siiski ysna originaalne... sellist kirglikku saksavaenulikkust teatmeteostest ei leia... aga minu meelest väga värskendav... oma hoiaku poolest... (vist uus kasutaja:Nahkhiir).... kui tõsiselt rääkida, siis vajab artikkel muidugi korralikku toimetamist ja neutraalsemaks tegemist, faktidest rääkimata.... --Lulu 17:27, 2 august 2005 (UTC)

tegelt on probleem veic yldisem ka: Vikipeedias seisab siiamaani hulgaliselt artikleid, mis on miskist nõuka ajast pärit teatmeteostest ymber jutustatud... ilgelt raske nendega midagi head ette võtta... vt näiteks Arutelu:Feodalism... ise mõtlen, et ehk võiks miskiks lahenduseks olla see, kui teha taolistele artiklitele sissejuhatus ingliskeelsest Wikist tõlgituna ning seejärel pealkirjastada olemasolev tekst alajaotusega umbes "Marksistlik käsitlus" vms... aga ega see vist ka enamikku ei rahuldaks... --Lulu 10:39, 3 august 2005 (UTC)

:Eestis on Sotsiaaldemokraatlik erakond, mis on Riigikogus esindatud. Sotsiaaldemokraatia ja marksism on aga 99% sünonüümid...

''Stiili näide [[ENE]] 1. köite (1985) põhjal:''
'''Baltisakslased''' on [[Baltikum]]i elama asunud ning siin kodunenud [[sakslased]], alati vähem kui 10 [[%]] [[rahvaarv|elanikkonnast]]. Sakslaste [[vägivald]]ne sissetung [[13. sajand]]il andis suhetele põlisrahvastega algusest peale püsivalt vaenuliku ja [[kolonialism|koloniaalse]] iseloomu. Siinse [[feodalism|feodaalse]] ühiskonna 3 [[eesõigus|privilegeeritud]] [[seisus]]t ([[aadel]], [[vaimulikkond]], [[linnakodanikud]]) moodustusid peaaegu täielikult baltisakslastest. Mõjuvõimsaim oli aadel, kelle peamiseks taotluseks olid võimalikult avarad privileegid [[talurahvas|talupoegade]] orjastamisel. [[Kirik]]uorganite ja [[patronaadiõigus]]e kaudu alistas aadel endale maavaimulikud; ka [[linn]]a[[kodanlus]], eriti väikelinnades, alistus aadli [[majandus]]likule ülemvõimule. Oma tihedaid sidemeid [[tsaar]]i[[õukond|õukonnaga]] kasutasid baltisakslaste [[poliitika|poliitilised]] juhid [[Balti erikord|Balti erikorra]] kindlustamiseks. Vastavalt baltisaksluse [[klass]]ikoosseisule jäi [[baltisaksa kultuur]] rahvahulkadest isoleerituks ning oli suunatud seisusliku korra konserveerimisele. Alates privileegide kärpimisest [[1860. aastad|1860. aastail]] hakkasid baltisakslased tuge otsima [[Saksamaa]]lt. Eriti alates aastast [[1916]] taotlesid nende [[organisatsioon]]id [[Eduard von Dellingshausen]]i, [[Heinrich von Stryk]]i jt. juhtimisel poliitilist liitumist Saksamaaga ([[Balti Hertsogiriik]]). Kui see nurjus, hakati propageerima [[revanšism]]i ja [[natsionaalsotsialism|natsismi]]. [[1930. aastad|1930. aastate]] lõpul suunas ''[[Volksnationale Vereinigung]]'', mis oli tegelikult [[NSDAP]] poollegaalne [[Eesti]] osakond, enam kui 150 baltisakslaste organisatsiooni tegevust. [[1939]] - [[1940]] lahkus valdav osa baltisakslastest [[Adolf Hitler]]i kutsel Baltikumist. Natsid kasutasid neid kolonisaatoritena [[II Rzeczpospolita|Poola]] territooriumil. [[1944]] - [[1945]] põgenesid baltisakslased [[Lääne-Saksamaa]]le.

"Baltendeutschen" esineb tänapäeva saksakeelses kirjanduses. Andres 27. mai 2006, kell 23.42 (UTC)
Minu arust, kui juba selline artikkel, siis peaksid olema ka artiklid Vene varjaagid, Inglise normannid, Gallia frangid jne iga maa eliidi kohta eraldi, kust oleks näha, kui tagurlikud, koloniaalsed ja talupoegadest (holoppidest) eraldatud nad olid.

Minu arust ei ole küll vaja varjaage, normanne ja franke "vaata ka" alajaotusesse lisada- WooteleF 19. november 2007, kell 14:07 (UTC)

:Minu arust on. Muidu võib lugejal jääda mulje, et Venemaal, Prantsusmaal või Inglismaal polegi oma võrreldavat aadlit olnud.

::Sellise loogika puhul peaks lisama veel mongolid, kes valisesid aasia riike ja araablased kes valitsesid lähis-idas ja hispaanlasi, kes valitsesid lõuna-ameerikas jne jne. Minu arust ei anna frankide, normannide ja varjaagide lisamine artiklile midagi juurde. - WooteleF 19. november 2007, kell 14:14 (UTC)

:::Ma olen täiesti veendunud, et kõik hispaanlased ei läinud Lõuna-Ameerikasse. Mina näen väga selget paralleeli näiteks frankide ja baltisakslaste vahel (selle vahega, et siin piirduti mõisate põletamisega, peade raiumiseks ei läinud). Kogu see revolutsiooniaegne propaganda, kuidas frangid tulid Reini tagant ja gallialasi orjastasid jne.

:::Mina ei näe. Keegi teine võiks nüüd oma seisukohta ka avaldada. - WooteleF 19. november 2007, kell 14:20 (UTC)

:::: Olgu see paralleel olemas või mitte, aga "vaata ka" alla panemiseks on see liiga kõrvaline. Andres 19. november 2007, kell 16:19 (UTC)

Kuna tähelepanuväärseid baltisakslasi on juba palju ja tuleb ilmselt ka juurde, siis võiks teha selle veel eraldi osadeks. Baltisaksa poliitikud, sõjaväelased, teadlased jne. – WooteleF 7. jaanuar 2008, kell 11:58 (UTC)

Mis on tähelepanuväärsuse kriteerium? Minu meelest peaksid kõik, kelle kohta Vikipeedias on artikkel, olema tähelepanuväärsed. Andres 5. november 2008, kell 14:15 (UTC)
Aleksius II on praegu viimane, väljaspool tähestikku. Tal on baltisaksa juured küll, aga kas ta ise on baltisakslane? Andres 5. november 2008, kell 14:16 (UTC)
Väga tavaline on ka venekeelne termin остзейские немцы, mis tuleks lisada. Xerxes 30. november 2008, kell 10:18 (UTC)

von Taube барон Отто Вольдемар Фридрих фон Таубе, имение Иеракант Ревельского уезда Эстляндской губернии (на плите - Ревель) 7/19.4.1833 - Веймар 1.8.1911
барон фон Таубе/von Taube Рудольф Александр Отто, Ревель 23.4./4.5.1834 - Рим 21.3./2.4.1855
барон фон Таубе-"Майдель"/von Taube a. d. Haus Maydell Евграф Федорович (Герхард Эрик Отто), 16/28.6.1865 - 14/27.10.1944, действительный статский советник, камергер Высочайшего Двора [V,
баронесса фон Таубе-"Майдель"/von Taube a. d. Haus Maydell, ур. графиня фон дер Остен-Сакен/von der Osten-Sacken, Мария Владимировна, 26.6.1874 - 5.6.1951,
Igasugu täiesti kõrvalist infot ei maksa ka siia kopeerida. --WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 00:59 (UTC)

Eesti soost Maydellide kohta on vähe infot, aga seda infokildu ei saanud veel nendega siduda
NOSSER 3. jaanuar 2009, kell 13:34 (UTC)

:Rüütelkonna käsiraamatus on nende kohta paarkümmend lehekülge. Ning selles eelpooltoodud tekstis pole juttu Maydellidest vaid Maidla mõisa (Maydell) Taubedest.--WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 14:01 (UTC)

Ma pole kindel, et see rahvanimede mall üldse vajalik on, aga kas me tahame, et seal oleks läti ja eesti keele lahter? Eesti keel on niikuinii artiklis sees, ja läti keel ei ole enamasti tähtis. Andres 6. november 2010, kell 11:12 (EET)
Minu meelest praegu on jama. Igal pool, kus rahvanimede malli on kasutatud, ilutseb "läti  eesti . Andres 6. november 2010, kell 11:13 (EET)

Aga miks ka mitte. Baltisakslased elasid ju Lätis ja Eestis. Meie lätlastega oleme igal juhul osalised. --Juhan121 6. november 2010, kell 11:37 (EET)

: See mall ei käi ainult baltisakslaste kohta. Andres 6. november 2010, kell 12:40 (EET)

Hannes Walteri tsitaat on liiga pikk, nii et seda võib pidada autoriõiguse rikkumiseks, pealegi on ühe niisuguse tsitaadi avaldamine erapoolik. Ülevaade diskussioonist baltisakslaste üle tuleb muidugi anda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. jaanuar 2011, kell 21:55 (EET)

Rubriigis "Hinnangud baltisakslastele" võiks olla ka mõni teine hinnang lisaks Hannes Walteri omale. Tasakaal peaks ikka olema.

Aga Sa pane sisse. Ja vaata minu repliiki just ülalpool. Andres 2. aprill 2011, kell 19:32 (EEST)

''18. sajandil soodustas baltisakslaste osakaalu ja tähtsuse tõusu Vene keisririigi õukonnas Peeter I tütre Anna Petrovnaga abiellunud ja sellega keisriperekonna liikmena mõjuvõimu omanud [[Schleswig-Holstein hertsog]] [[Karl Friedrich (Schleswig-Holstein-Gottorf)|Karl Friedrich]]i tegevus ja Peterburis asunud õukonna moodustamine saksakeelsetest ja -meelsetest Läänemereäärsete rüütelkondade esindajatest. 19. sajandil soodustas baltisakslaste edu Vene õukonnas saksa päritolu Venemaa keisrinna [[Katariina II]] poolt soositud onupoja [[Oldenburgi dünastia]] [[Peter Friedrich Ludwig]]i ja tema järglaste [[Paul Friedrich August von Holstein-Oldenburg|Paul Friedrich Augusti]] ja [[Peter Friedrich Georg von Holstein-Oldenburg]]i osalus riigi- ja Läänemereäärsete kubermangude valitsemises. '' Laused on nii keeruka struktuuriga, et tahavad kolm korda ylelugemist. Rääkimata sellest, et lõigus on kolm korda järjest põhiverb "soodustama". Tuleks lihtsamaks toimetada, aga minagi pole päris kindel, et teksti õigesti mõistan. Kes on kelle onupoeg ning kes on "tema"? --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 23. märts 2012, kell 16:43 (EET)

" end sakslasteks pidav, mitmekesise päritoluga väikerahvas." Need viimased muudatused olid siin imelikud. Baltisakslased ei olnud kohe mingil juhul väikerahvas. Nad olid osa saksa rahvast. Ja sakslased olid nad täiesti objektiivselt, mitte ainult ei pidanud end nendeks. Mis puutub päritolu mitmekesisusse, siis teataval määral seda ju muidugi oli, kuid mitte nii väga palju. Puhtsaksa element oli nende puhul alati ülekaalus. 90.191.119.98 10. august 2012, kell 17:45 (EEST)

Paranda siis. Andres (arutelu) 10. august 2012, kell 23:15 (EEST)

Tõstsin välja, sest tundub originaaluurimusena ega ole neutraalne. Esimene motiiv on ka liiga vihjeline, et oleks arusaadav. Andres (arutelu) 10. november 2013, kell 08:19 (EET)
Otto Hahnilt oleks vaja täpset saksakeelset originaalsõnastust koos täpse tõlkega. Värdjas on kahtlase isaga vallaslaps. Eesti Vabariigi "isaks" on lääneliitlased, kes meid esimesel võimalusel, Teheranis ja Jaltas, Venemaale maha müüsid. Aga see Põdderi ja gaasimürskude asi tuleks sisse panna, kui leidub korralik ja detailne allikas. --IFrank (arutelu) 10. november 2013, kell 19:48 (EET)
Jakobsonilt tuleks leida otseses kõnes võimalikult kontsentreeritud tsitaat. Praegu on kaudne kõne ja ümberjutustus. Ku see siin öeldud on: http://et.wikisource.org/wiki/Eestirahva_valguse-,_pimeduse-_ja_koiduaeg ? Eriti viimane lause on kahtlane: Sellepärast ongi sakslased siit kadunud jäänud. Kust nad 1868. astal kadunud jäänud olid? Aga lõpetagem lootusrikkalt, koos C. R. Linnutajaga: Aga pimedus ei kesta igaveste, jo tõusis koit hommiku poolt ja kuulutab heledat valgust: Meie Keisri herra arm oli see koit, kelle ees pimeduse teudel enam pidamist ei ole. Seepärast, nii mittu kui kastetilkasi hommikuse koidule vasta säravad, nii mittu rõõmu-silmapisarat läigivad eesti silma laudel meie Keisri auuks, nii mittu eesti veretilka on valmis, ennast tema eest ära valama! Saagu siis nüüd Eestirahvaga niisamuti, nagu kullaga, kes tulest seda suurema hiilgusega välja tuleb, mida kangem tuli oli!--IFrank (arutelu) 10. november 2013, kell 19:57 (EET)

Ma ei puutunud, sest siin oli korraga väljajätte ja lisandusi, ei pööranud ka tagasi, sest osa parandusi olid mõistlikud. Palju oli arusaamatuid ja halbu muudatusi.
"Baltlaste" mitu tähendust peaks tõesti olema leheküljel Baltlased, mitte siin. Kadakasakslaste kohta oli huvitavaid täiendusi (ma ei tea, kas need on õiged), kuid ka hinnangulist originaaluurimust, mida siin ei tohiks olla. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 07:53 (EET)
Üritan nüüd vastata.
"viita ise, mina ei oska." Kes siis oskab? "Riigiarhiiv" ei ole mingi viide. Lähen jaanuaris Madara tänavasse Tallinnas (varem ei saa, vahest siis ka mitte) ja kirjutan sedeli peale, et nõuan Hahni kõne teksti? Pealegi arhiiviviited vikipeedias ei loe, peab olema varem avaldatud. "Ole aga mees ja otsi ise." Üks Vastused usklikele on avaldatud 1964. aastal (tundub olevat ateistlik propagandateos), teisi ma kataloogist ei leidnud. Kas selle kohta Eesti ajast digiteeritud allikaid ei leiduks? Seda raamatut mul kodus ei ole. Värdjas on kahtlase isaga vallaslaps, oli ju kahtlane isa, kes Eesti Vabariigi Jaltas maha müüs. Ei ole viitamata tekste nagu muda, kõik põhineb loetud allikatel ja nende läbitöötamisel, kõgi päevasündmuste kribu ei jõuagi ajalehest viidata.
Eesltased, lätlased ja leedlased koos on tänapäeval näiteks inglise keeles baltlased (kiputakse küll tihti Balkaniga segi ajama), see peaks ikka sees olema.
Seisuste siselingid on ära võetud, ma ei tea miks. No vahest leiab ka viite mingi rahvaloenduse tulemustest. Peaks olema elementaarne teadmine, et Läänemereprovintside nimetasid aadlikud, vamulikud ja linnaelanikud end sakslasteks (millegipärast mitte valloonideks, baskideks või irokesideks) siin ei ole mingit viidet vaja.
Me ei tea, millal ja miks "sakslased" siia tulid ja kellena (mingis kroonikas on kirjutatud, kuidas Lübecki kaupmehed Liivimaa avastasid, ma ei ole kindel, kas see on võõrvallutus. Henriku kroonika on 21. sajandi seisukohast ajalooalikas, C. R. Linnutaja propagandakõne ei ole seda, nagu ka mitte Kivisildniku lugulaul Kalevipoja võitlusest raudpededega. Me arvame tänapäeval teadvat, aga tegelikult ei tea. Me saame ainult ära märkida ajalooallik, mille järgi me midagi arvame, mida käibetõdesid korrata.
Eestlastest põlvnemise solvavusest on kirjutanud kindlasti näiteks Paul Johnsen, nii et viite saaks kindlasti (Deutsch und undeutsch, ilmselt ka mingid tema eesti keeles ilmunud asjad.
"Tänapäeval tegelevad baltisaksa eesti juurte otsimisega eelkõige kadakasaksad, kellele tekitab identiteedikriisi ühelt poolt teadmine muistsete eestlaste võitluse eesmärkidest ja Landeswehri sõjas toimunust ning teiselt poolt kõige saksapärase ihalemine." Täiesti arusaamatu lause. Näiteks mina ei tea midagi "muistsete eeestlaste" võitluse eesmärkidest ja minus ei saa see ka identiteedikriisi tekitada.
Mille poolest on Läänemere-äärsed provintsid Läänemereprovintsidest paremad; (liittes 2-kordne t on minu viga, võtan omaks, enam ei tee); ühiskonna moderniseerumise aeg on millegiärast välja jäänud; Ajakirjandus oli sporaadiliselt juba olemas, ei tekkinud, vaid just kujunes välja; gildide ja tsunftide siselink on ära kadunud.
Eesti- ja liivimaa aadlil kui rahvusteülesel seisusel pole vaja baltisakslust rõhutada, ega nad suulud ikka ei olnud.
Võnnu lahingut peeti tõesti mingiks pöördeliseks ja maailmaajalooliseks sündmuseks, võtan omaks. --IFrank (arutelu) 15. november 2013, kell 19:21 (EET)

Minu meelest baltlaste kahest tähendusest võib kirjutada küll, aga mitte siin, kus see pole teemakohane, vaid leheküljel Baltlased. Andres (arutelu) 16. november 2013, kell 00:59 (EET)

"end sakslasteks pidav, ülemkiht" Nad mitte ainult ei pidanud ennast sakslasteks, vaid olid sakslased. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 24. jaanuar 2016, kell 14:00 (EET)

Enne oli ülemkiht (kuna sakslastest talupoegi siin praktiliselt polnud), nüüd on vähemusrahvus, ja seisused välja võetud. Kas see muutis definitsiooni paremaks? --46.131.51.230 5. aprill 2021, kell 17:07 (EEST)

Ilmselt päris kõik baltisakslased ülemkihti ei kuulunud ja kõik ülemkihi inimesed polnud ka baltisakslased. Samuti asustuse lõpuperioodil selgeid kihte enam polnud. Ühiskondlikku positsiooni tuleb artiklis tähtsal kohal mainida, aga minu meelest ei saa see olla definitsiooni osa. "Vähemusrahvus" tuleks asendada "vähemusrahvaga", sest keskaegsete inimkoosluste rahvuseks nimetamine on vaieldav. Aga ka see ei saa päris definitsiooni osa olla, kuna tegu pole olemusliku tunnusega. Kui riigipiirid oleks jooknud kusagil nii, et nad poleks mõnes kohas vähemusrahvas olnud, jääksid baltisakslased ikkagi baltisakslasteks. Nende arvukuse proportsioon võrreldes teiste piirkonna rahvastega tuleb kuidagi välja muidugi tuua. Ma pakun definitsiooniks "... oli sakslaste rühm, kes elas 13. sajandist kuni 1939. aastani praegustel Eesti ja Läti aladel" vms, nii nagu nt kreevinite definitsioon. Ja järgmistes lausetes siis nende proportsioonid ja kihikuuluvus. --Minnekon (arutelu) 5. aprill 2021, kell 18:01 (EEST)
----
"Baltisakslaste rahvusgrupi teket seostatakse Henriku Liivimaa kroonikas kirjeldatud võitlustega praeguse Eesti ja Läti aladel 13. sajandi algul." Võitlustega? Nii et iga hinna eest püütakse vältida 13. sajandil toimunu vallutuseks nimetamist? Velirand (arutelu) 3. juuli 2021, kell 09:26 (EEST)


Malli arutelu:Geraldika.ru

Selle malliga märgistatakse pilte, mis on kopeeritud http://geraldika.ru veebilehtedelt.
Malli kutsumise kood on:
 {{geraldika.ru}}
; </del>Luba piltide kasutamiseks Geraldika.ru veebisaidilt on nähtaval Wikimedia Commonsis lehel  :commons:Template talk:Vector-Images.com</del>.

Märgistab ne geraldika.ru-st kopeeritud pildid selle malliga, lihtsam ülevaadet saada, ükspäev peab need arvatavasti niikuinii üle käima et lisada paremad kirjeldused --TarmoK 13:49, 2 august 2005 (UTC)

Mina olen aru saanud, et geraldika.ru pilte ei saa Vikipeedias kasutada. Seetõttu tuleks nad pigem kustutada, kui märgistada. Igal-juhul ei tohiks neid siia juurde laadida. Siim 13:53, 2 august 2005 (UTC)

: laadida juurde või mitte on eri küsimus ja pigem vast kasutaja lehel ettepaneku tegema. Aga neid geraldiku.ru pilte saaks arvatavasti kasutada kui uuesti üle küsida ja natuke lisa õigusi samas lisaks paluda. seniks arvan et on parem nad ära märgistada (kui ette tulevad) ja siis hiljem võib vaadata mis nendega teha --TarmoK 13:58, 2 august 2005 (UTC)
----
Kas "mitte kommertslikult" antud juhul ei peaks olema kirjutatud kokku ehk siis "mittekommertslikult". Siim 13:41, 11 august 2005 (UTC)

Peab küll. Andres 13:58, 11 august 2005 (UTC)
----
Arvan, et siin peaks olema öeldud, et viidata tuleb lehele Vector-Images.com. Samuti peaks siin olema ingliskeelne paralleeltekst. Andres 3. oktoober 2005, kell 14.12 (UTC)

See viitamise asi on vähe segane, minu arust on ok kui viidatakse ka geraldika.ru-le, sest sisult on nad mölemad sama sait, kuid las targemad ütlevad kuidas on õige. --TarmoK 3. oktoober 2005, kell 14.53 (UTC)
=== Allika tekst ===

ja see lisaks siis enne templit teksti stiilis: "Allikas: kopeeritud aadressilt xxxx" --TarmoK 3. oktoober 2005, kell 14.53 (UTC)

: Vaata :Mall:Geraldika.ruA --TarmoK 14. detsember 2005, kell 09.29 (UTC)

: olen siin mõelnud et siia peaks vist lisama ka selle allika teksti valmis,  et malli pannes saaks kohe ka õige lehekülje aadress ära toodud, kust täpselt on kopeeritud. Malli kutsumine oleks siis ühe argumendiga:

Ülalviidaud luba ei peeta nähtavasti Commonsis enam ammu sobivaks, sest pildid pole tegelikult vaba litsentsi all ja mõnel juhul ei pruugi antud saidile mingeid õiguseid kuuluda [1]. Küllap tuleks siingi vastavad pildid kustutada või esialgu vähemalt ära märkida, et antud märgisega uus pilte üles laadima ei peaks. Pikne 17. oktoober 2010, kell 10:21 (EEST)


Arutelu:2. aprill

kas keegi on kunagi kuulnud viimati lisatud isikust? - mina kaldun sinnapoole, et peaks selle lisanduse tühistama - Ahsoous 19:14, 2 august 2005 (UTC) Tegingi lõpuks seda - ~~
  Aburi külas Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas asutati Virumaa esimene kolhoos. Kolhoosi moodustasid 9 peret ning kolhoosivaraks oli 230 ha maad, millest 160 põllumaad; 15 hobust; 20 lehma; ja 10 muud kodulooma.
Kuidas võtta.. Narva-tagune oli ju ka Virumaa. --WikedKentaur (arutelu) 31. märts 2020, kell 21:17 (EEST)

* 1936 – tõstja Arnold Luhaäär täitis Berliini olümpia normiESBL veebis  (vaadatud 29.12.2014).
--WikedKentaur (arutelu) 2. aprill 2017, kell 10:42 (EEST)

:Miks? --Pelmeen10 20. august 2018, kell 22:17 (EEST)
Mille poolest see sündmus aastakümne vaates tähelepanuväärne on? --WikedKentaur (arutelu) 31. märts 2019, kell 13:07 (EEST)
 * 2004 – Eesti sai koos Bulgaaria, Leedu, Läti, Rumeenia, Slovakkia ja Sloveeniaga NATO täieõiguslikuks liikmeks.
Vt 29. Märts WikedKentaur (arutelu) 31. märts 2019, kell 12:05 (EEST)


Arutelu:Narva lahing (1700)

Kas siin ei peaks juttu tegema ka 1918. a. ja eriti 1944. aasta lahingutest? --Ker 18:42, 3 august 2005 (UTC)

Teine Narva lahing toimus aastal 1704, kui venelased linna ära võtsid. Artikli pealkiri peaks olema  "Narva lahing 1700". Leht "Narva lahing" oleks täpsustuseks. - Urmas 09:28, 4 august 2005 (UTC)

Vene ja saksa vikis on üks lahinguskeem. Ma ei tea küll, palju sellest kasu on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. november 2005, kell 00.03 (UTC)

Esialgu ma sellest rohkem ei kirjuta. Jutt on kompileeritud teistest vikidest ning sisaldab vasturääkivusi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. november 2005, kell 00.03 (UTC)

Esiteks- kustkohast pärinevad andmed prantsuse arvukatest ohvitseridest vene vägedes? Neid pole ju kunagi olnud, olid saksa ohvitserid!
Teiseks - palju rootslasi siis osales-  kas 11 000 või 10 500 (viimane on tõene).
Narva garnisonis ei olnud tollal 3000 meest - regulaarüksusis oli vaevalt 1000 meest, lisaks kodanikkond.

Kes see enam teab, kust andmed pärinevad. Kui tead kindlalt, et  midagi on valesti, siis paranda. Andres 16. juuni 2006, kell 06.55 (UTC)

Artikkel on küll heade artiklite kandidaadiks, aga...
"Lahing leidis aset 30. (19.) novembril (Rootsi kalendri järgi 20. novembril) 1700. ründas 10 500 meheline Rootsi vägi Vene väge (lahingus osales 24 000 meest)."
...on lauseid nagu see siin. Mina artiklit läbi ei lugenud ega kujuta ette, mis siin veel kõik võib olla, aga see hüppas küll kogemata silma. Kardan, et see pole ainus omataoline lõik... Jürka 30. september 2007, kell 10:07 (UTC)

Parandasin selle ära. Andres 30. september 2007, kell 10:17 (UTC)
Tekstis on vastuolud Vene vägede suuruse osas. Andres 7. jaanuar 2009, kell 03:59 (UTC)

Välislink on mingile foorumile. Minu meelest pole sellist linki tarvis. Andres 7. jaanuar 2009, kell 06:05 (UTC)

Panin, kuna seal illustratsioonid Narvast ja lahingukaardid koos viidetega, kust need pärit, aga kui keegi oskab mõne neist siia lisada, siis peaks selle sealt eemaldama siia arutelu lehele. Jaanusele 7. jaanuar 2009, kell 13:22 (UTC)

Tühistasin viimase paranduse (riikide tänapäevased lipud), sest sel ajal ei kasutanud ei Rootsi ega Venemaa tänapäevast lippu. Taivo 15. august 2011, kell 13:31 (EEST)

Üheski teises vikipeedias pole sellest hoolitud eriti ja samas stiilis on ka Hummuli ja Erastvere lahing. Aga ega ta õige muidugi pole, keegi peab õiged lipud hankima ja lipupilt2 malliga tegelema. c.c. 15. august 2011, kell 15:07 (EEST)

 --WooteleF 15. august 2011, kell 18:14 (EEST)
Sõjakomissar on siin kindlasti vale link ja õige peaks olema viidatud artikli arutelus nimetatud komissar. --IFrank (arutelu) 1. mai 2014, kell 20:56 (EEST)

Tee siis korda. Andres (arutelu) 1. mai 2014, kell 21:58 (EEST)

: Siis tuleks sellest eraldi artikkel teha ja ma ei tea, kuidas seda eesti keeles nimetama peaks. --IFrank (arutelu) 1. mai 2014, kell 22:12 (EEST)

Miks see välja vahetati? Eelmine oli ju parema kvaliteediga. Ursus scribens (arutelu) 10. aprill 2020, kell 22:49 (EEST)


Arutelu:Must Kaardivägi

Mida on siin mõeldud "Vasakkalda-Ukraina" all? Vasakkalda-Ukraina on selgelt piiritletud ala, mis 17. sajandi keskel läks Poolalt Moskva riigi alla. Kas tegemist on sama territooriumiga või lihtsalt Dnepri vasakule kaldal asuvate Ukraina aladega? - Urmas 08:56, 4 august 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://azarov.net/01_Postizhenie/02_History/02_black_guardian.htm
** In Must Kaardivägi on 2013-06-24 12:27:58, 404 Not Found
** In Must Kaardivägi on 2013-07-06 15:09:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:09 (EEST)