Kasutaja arutelu:OskarRand1

Lihtsalt ära ise sodi seda kasutajalehte, siis pole ka kaitsta tarvis. [[Kasutaja arutelu:Pikne|Pikne]] 17. veebruar 2022, kell 20:45 (EET)
Inglisekeelses Vikipeedias on see kasutajaleht täieliku kaitse all. [[Kasutaja:OskarRand1|Oskar]] 17. veebruar 2022, kell 21:08 (EET)

Kui lisad artiklile kustutamismalli, siis palun ära niimoodi tee. Piisab malli lisamisest, pole mingit põhjust sisu kustutada. --Vihelik (arutelu) 2. aprill 2022, kell 20:13 (EEST)
Kui tehakse artikkel katsetamise või vandalismi eesmärgil, kas siis peab kustutamise ettepanekuks sisu kustutama? -- Oskar  2. aprill 2022, kell 21:20 (EEST)

Veel kord, ära kustuta sisu, piisab märgise lisamisest. Kasutajail, kellel on artikli kustutamise õigus, on vaja kõigepealt näha, kas kustutamistaotlus on õigustatud. Sa lisad teistele tööd, kui sunnid neid artikli ajalukku minema. Teiseks, pole kindel, kas antud juhul üldse on tegemist katsetuse või vandalismiga. Katsetuste ja vandalismi puhul kustutatakse artiklikonts üldjuhul viivituseta. See, et praegust artiklialgust pole kohe kustutatud, viitab ilmselt sellele, et vastava õigusega inimesed pole kustutamistarviduses päris kindlad. Kustutamismalli lisamine annab võimaluse oma ettepanekut aruteluleheküljel põhjendada ning teistele ka sõna sekka öelda. --Vihelik (arutelu) 3. aprill 2022, kell 22:17 (EEST)
Kui artikli sisu on vandalism, siis tuleks leheküljelt sisu kustutada ning lehekülg esitada kustutamiseks. Kui artikkel ei ole tehtud vandalismi eesmärgil, siis ma ei kustuta leheküljelt sisu. Artikkel tuleb kustutada siis,  kui ei ole tähelepanuväärne.
Oskar 1. mai 2022, kell 19:38 (EEST)
Mina olen sisu kustutanud, kui artikkel on selgelt vandalismi eesmärgil tehtud ja sisu on ropp või täiesti mõttetu. Kaheldava tähelepanuväärsusega artiklid (no ütleme nt mõnest vähetuntud 20. sajandi alguse luuletajast või esiliiga jalgpallurist) las jääda alles ja piisab mallist. Metzziga (arutelu) 2. aprill 2022, kell 21:25 (EEST)

Praegu sa tegid niimoodi, et võtsid artikli Modern Times Group, teisaldasid selle koos redigeerimisajalooga (teistele kaastöölistele omistatud kaastöö) pealkirja alla Nordic Entertainment Group, siis eemaldasid sealt sisu ja lisasid ise uue sisu asemele. Vanasse Modern Times Groupi artiklisse (kus nüüd ajalugu enam küljes ei olnud) panid ise käsitsi vana (teiste loodud) sisu. Nii ei tohi teha, sest artikli ajalugu (kes on mingi osa artiklis kirjutanud) sattus vale artikli külge ja ei ole enam selgesti näha, kes on mida kirjutanud. Ma taastasin algse olukorra. Palun alusta artikkel Nordic Entertainment Group uuesti. Kui siin versioonis avad muutmiskasti, siis saad kopeerida sealt uude artiklisse selle sisu, mis enne lisasid. Adeliine (arutelu) 3. aprill 2022, kell 10:49 (EEST)

Modern Times Group ja Nordic Entertainment Group

Palun loe oma tekst selles artiklis üle ja paranda kirjavead! Ma ei ole sinu isiklik sibi! Metzziga (arutelu) 2. mai 2022, kell 21:21 (EEST)
Artikleid ei looda Google Translate'ga. Metzziga (arutelu) 2. mai 2022, kell 21:27 (EEST)
Artiklile lisasin taksonoomia malli, tekst on üle vaadatud. Oskar 30. mai 2022, kell 10:39 (EEST)

Mõtisklesin, et mida see veider sõnum minu arutelulehel tähendab, mille Pikne ära kustutas. Siis vaatasin kasutaja projektideülese kaastöö lehelt, et samasugune praalimine käib ka Vikitsitaatides. Tuli kuidagi kahtlaselt tuttav ette. Kaevasin mälus, siis arhiivis ja näe, leidsingi. Ma saan aru, et kui 2018. aastal ei õnnestunud ise ennast administraatoriks kuulutada, siis jäi okas hinge, tahaks ju ikka kuidagi karjääri teha ja oma tähtsust näidata. Mis sellest, et eri vikiprojektide vahekordadest aru ei saa ning nagu siitsamast leheltki näha, ei suuda aastate jooksul elementaarset vikitöödki selgeks saada - no ja loogiline ka, millal enne on auahnus ja võimuiha teadmistest ja oskustest sõltunud? Nii see siiski paraku ei käi. Nii et palun rahune maha ja ela ennast välja kuskil väljaspool Vikipeediat, mitte ära käi sulle tundmatutes projektides ise reegleid kehtestamas või ähvardamas õiguste äravõtmisega inimesi, kes administreerisid Vikipeediat siis, kui sina alles lutti maha loopisid. --Oop (arutelu) 3. juuli 2022, kell 20:07 (EEST)

Kõigi muusikaalbumite nimed käivad jutumärkides. Palun paranda vead kõigis oma artiklites!--Raamaturott (arutelu) 7. juuli 2022, kell 00:31 (EEST)


Arutelu:Znamenskaja kirik (Dubrovitsõ)

See on arutelulehekülg.

Pakun, et pealkiri võiks olla Dubrovitsõ Znamenskaja kirik või Jumalaema Tunnustähe kirik Dubrovitsõs. Andres (arutelu) 1. august 2022, kell 13:17 (EEST)

Kiriku eestseisja on ülempreester Andrei Gritsõšin.

Kas kirikul eestseisja? Võib-olla on, ma ei tea täpselt. --Andres (arutelu) 1. august 2022, kell 19:37 (EEST)

:Õige on eesseisja. Ursus scribens (arutelu) 1. august 2022, kell 20:01 (EEST)

:: Siis peaks olema "koguduse esipreester". Kogudus on teine teema. --Andres (arutelu) 2. august 2022, kell 01:00 (EEST)

Mis tähendab "Moskva piirkonna Podolski linnaosa"? --Andres (arutelu) 1. august 2022, kell 19:37 (EEST)


Kasutaja arutelu:Honnyla

Head Vikipeedia külastajad vaatake seda artiklid pea meeles ei saada meilie mulle spämme rämpsposte telefoni nr-e koduaadreseid ei kirjuta sõbrade listi keelatud kirjutada ka andmeid Honnyla (arutelu) 19. veebruar 2022, kell 19:19 (EET)


Arutelu:Sõjakooli park

Mingil hetkel 2021. aastal lammutati enamus sellest pargist maha ja hakati mingit büroohoonet ehitama. Mänguväljak on küll alles, aga seda tiigiäärset võsa ei nimetaks ma pargiks. Viiteid selle kohta ma ei leia, aga iga tallinlane võib ise oma silmadega näha, et seal on korralik töö tehtud.Strombones (arutelu) 23. veebruar 2022, kell 17:35 (EET)


Arutelu:Venemaa sissetung Ukrainasse

Kaardil võiks olla kirjas, mis seisuga need kontrollitavad on märgitud. Siis on see ka edaspidi kasutatav. --Ehitaja (arutelu) 24. veebruar 2022, kell 15:27 (EET)

Ilmselt ; praegu, BBC-d vaadates, hommikuste raketirünnakute arv kaardil on ligi kahekordistunud..., mõne tunniga ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 24. veebruar 2022, kell 16:11 (EET)

Üks kaart on selline: liveuamap.com, mis on suhteliselt informatiivne, iseasi, kui palju sellest on «“udu”». ☆☆☆—Pietadè¢Kaastöö 5. märts 2022, kell 18:23 (EET)
Ajakohastamisest: käimasolev konflikt, kui nt 12:00 on apteegi järjekorras 500 inimest (vanuses 6 kuud – 90 aastat), siis nt 12:15 on järjekord samas seisus, ainsa vahega, et 450 inimest neist on surnud/tapetud... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 5. märts 2022, kell 18:37 (EET)
Tegelikult, sissetungi algataja (põhjasuunalt) Союзное государство / Саюзная Дзяржава ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 24. veebruar 2022, kell 15:46 (EET)

Kas kuskil on konkreetseid andmeid, et sissetungis osalesid mingid just selle organisatsiooni tarbeks kuuluvad organisatsioonid? See, et Valgevene armee käitub Vene armee osana, ei ole rangelt võttes veel tõestus organisatsiooni osalusest (seda enam, et kogu organisatsioon on endiselt suures osas imaginaarne, ka vikiartiklites viidatakse lepingutele kahe riigi vahel, mitte "ühisriigi" seadusandlikele aktidele vms). Ka NATO liikmesriigid on teinud ühisoperatsioone, mis ei ole NATO operatsioonid. --Ehitaja (arutelu) 24. veebruar 2022, kell 15:52 (EET)

:Lääne allikad viitavad sageli kahe monarhi ühinemispüüdlustele; teiselt lainelt: RU ladviku esindaja võrdles UA-d Afganistaniga "USA võimu" all, keda nüüd siis RU (BE) vabastama tõttavad (ikka enesekaitse eesmärgil...; Talibani ehk UA seaduslikult valitud presidenti jt võimu alt)... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 24. veebruar 2022, kell 16:05 (EET)

::Jah, Vene retoorikast ja "põhjendustest" tuleks samuti kokkuvõte teha, sh Venemaa julgeolekunõukogu avalikust tsirkuseetendusest. Ilmselt vääriks mainimist ka olulisemad sõnavõtud Venemaa toetuseks teiste riikide poolt, nt Hiina asevälisministri värsked kommentaarid (ERRi kokkuvõte on ähmasevõitu, paremat allikat tahaks). --Ehitaja (arutelu) 24. veebruar 2022, kell 16:07 (EET)

:::Nt UA esindaja väidab hetkel, et raketid lähtusid ka BE territooriumilt ja süüdistab BE-d reetmises... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 24. veebruar 2022, kell 17:42 (EET)

::::Mingis mõttes on see vaieldav, sest reeta saab ainult seda, kellega oled mingiski mõttes samal poolel olnud. Aga igal juhul ei ütle raketirünnak ikkagi midagi otseselt "ühisriigi" osaluse kohta, kui raketitükkidelt pole just leitud spetsiifilist "ühisriigi" sümboolikat. --Ehitaja (arutelu) 24. veebruar 2022, kell 21:26 (EET)

:::::Enne hiljutist monarhide kohtumist (millest lõikasid kasu mõlemad) oli UA-l (teatav) alus mitte-kahelda N-naabri sõbralikkuses; ilmselt muutis VP kokkulepe Hiinaga lõplikult rünnakuplaani. Kust ka tuumalöögi ähvardused ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 24. veebruar 2022, kell 21:34 (EET)

Ma just imestasin, sest venelased ütlevad hetkel "Вторже́ние Росси́и на Украи́ну (в России официально «специа́льная вое́нная опера́ция»[26][27]) — полномасштабное нападение Вооружённых сил Российской Федерации на Украину, начавшееся 24 февраля 2022 года, сопровождавшееся активной пропагандистской кампанией в российских СМИ и угрозами Владимира Путина развязать ядерную войну." ja mul on see tuumasõja osa kuidagi kahe silma vahele jäänud. Kui kuskil on korralik viide, tasuks mainida, kes täpselt ja millises vormis sellega ähvardas. Mingis jaotuses võiks, muide, olla ka Eesti pisikesed reaktsioonid (riigina ja riigis), aga ilmselt mitte üldkronoloogias, muidu ajavad need sõja käigu jälgimise pigem häguseks. --Ehitaja (arutelu) 25. veebruar 2022, kell 01:03 (EET)

:Jah, ja seda saadab maailma rikkaima inimese, tuumarelva nupu vajutamise ainuõigusliku tegija, järjekordselt BBC-st edastatav teade, kui sekkute, saate tuumasõja, vist eelneval kokkululeppel Hiinaga...Kasutaja:Pietadèotseviite tuumaähvardusele panin vist envikisse... ☆☆☆—Pietadè]] Kaastöö 25. veebruar 2022, kell 03:04 (EET)

* kronoloogias võiksid olla äratoodud kõik õppused, ajavahemik ja paiknemine, millega VF väosad paika liigutas. suwa 26. veebruar 2022, kell 23:02 (EET)

Mul pole veel ette sattunud head allikat (kuigi eks kõik numbrid on praegu ligikaudsed ja oletuslikud) Ukraina kaitseväe hukkunute kohta, samas kui Vene kaotusi tuleb igast kanalist. Saaks ehk keegi täiendada?Sillerkiil (arutelu) 1. märts 2022, kell 14:29 (EET)

Pervõi Kanal on hakanud näitama kodumaa kaitsel neonatside eest hukkunute pilte, nime ja auastmega...(ja järgneb Azovi, tõeliste fašistide, Kiievi režiimi, Hitleri järglaste... alustoe hukkamõist); resümee (NL-aja mälestustele tuginedes): ootame klassikalist muusikat... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 5. märts 2022, kell 20:48 (EET)

Kas Vikipeedia ei julge agressiooni agressiooniks nimetada?
NSV Liidu välisministri Maksim Litvinovi initsiatiivil määrati 1933 Londonis vastu võetud agressiooni definitsiooni konventsiooniga selle tunnused järgmiselt:
1. Teise riigi vastu kuulutatakse välja sõda.
2. Sõda välja kuulutamata tungivad ühe riigi relvajõud teise riigi territooriumile.
3. Sõda kuulutamata ründavad ühe riigi sõjalaevad ja lennukid teise riigi territooriumil asuvaid objekte.
4. Ühe riigi sõjalaevad blokeerivad teise riigi sadamaid.
5. Toetuse ja abi andmine teise riigi territooriumil tegutsevatele relvastatud sissirühmitustele eesmärgiga aidata kaasa tegutseva valitsuse kukutamisele.
Kui Putini esinemine TV-s oli sõja kuulutamine, siis on täidetud punkt 1. Kui ei olnud, siis on täidetud punkt 2. Punktid 3-5 on kõik täidetud juba 2014. aastal ja kogu aeg kuni siiani. 2001:BB8:2002:4800:52E5:49FF:FEC9:AF72 1. märts 2022, kell 16:31 (EET)

Pole lehte Venemaa sissetung Ukrainasse. Andres (arutelu) 1. märts 2022, kell 19:41 (EET)

Kas see peaks siis olema täpsustusleht, à la, alates Kiievi vürstiriigi külaskäigust Maskooviasse, sõbraliku geenivahetuse / geenilevituse / genofondi arenduse käigus jne, jne..., mis järgnes viikingite samalaadsetele „ekskursioonidele“? ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 5. märts 2022, kell 17:59 (EET)

: Kui pole selge, millist ajaloosündmust veel oleks põhjust otsida just sellise pealkirja alt ning eristada pole tarvis, siis võiks sulud ja aastaarvu pealkirjast lihtsalt ära jätta. Pikne 5. märts 2022, kell 18:36 (EET)

::Tehniliselt algas sissetung juba 2014 ehk see artikkel räägib siin ainult sõja kõige intensiivsemast osast. Seega oleks sulgudes täiendus nagu kohane küll. Ivo (arutelu) 5. märts 2022, kell 21:07 (EET)

:::Arvatavasti (u viimase 100–150 a lõikes) alates hiljemalt Oranžist revolutsioonist (üks president kannab senini näol jälgi „vastuseisust“, intervjuus kinnitas mõne päeva eest, et sõda kestab võidu või viimase kodumaakaitsja surmani), millele järgnes Väärikuse revolutsioon (mis ilmselt ei läinud idanaabri plaanidega kokku); ja ega eelnevad UKR/POL/LIT jagamised/"järkamised" kuhugi kadunud ole, lisa siia veel hetke suuremate tuumariikide valitsejate ambitsioonid... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 5. märts 2022, kell 21:29 (EET)

:: 2014. aastal alanud konflitki minu meelest ei nimetata nii. Pikne 6. märts 2022, kell 18:32 (EET)

::: Muidugi ei nimetata, praegust ka mitte. Eestis nimetatakse seda Ukraina sõjaks, kui üldse kuidagi nimetatakse, ainult ühe korra olen kohanud teistsugust nime. Ja ühtegi teist sündmust nii ei nimetata, nii et minu meelest võiks vabalt olla niisugune pealkiri. Praegusel pealkirjal on mitu puudust. Tõin ennist välja ainult selle, et see ei vasta meie pealkirjastamise põhimõtetele. Ja kes oskaks seda sellise pealkirjaga otsida. Pealegi on sissetung ainult osa sõjast. --Andres (arutelu) 23. märts 2022, kell 08:51 (EET)

::::kirjutise määratluses osas on korrektselt sõnastatud, et tegemist on osaga vene-ukraiina sõjast, rahvasuus kõnekeelne ukraina sõda märgib ainult seda, et enamus aktiivsest sõjalisest tegevust on ukraina maa-alal jne, ehk tegemist on tavapärase lühendamisega. suwa 23. märts 2022, kell 08:56 (EET)
Ukraina vabadusõja nimetust on ka korduvalt kasutatud.--Vaher (arutelu) 23. märts 2022, kell 13:10 (EET)

Vabadussõda (st sõda, mida peetakse riikliku iseseisvuse saavutamiseks) ei pruugi igal ajal igasse konteksti sobida (iga „konn“ võib oma tegevust sellega sildistada;-) ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 23. märts 2022, kell 16:15 (EET)
----
2014 oli (järjekordne) (Vene-)«Krimmi sõda», hetkel (23. märts 2022, kell 12:15 (EET)) on andmeüksusest keeruline leida pealkirja, kus nr 2022 puuduks. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 23. märts 2022, kell 12:15 (EET)

Krimmi sõda, XIX sajandi rahvapärimuseski sees, ses mõttes, et vahepeal suudeti põlisasukad (tatarlased) mujale asustada (1980. aastate I poole ~kolmekuise vaatluselami(u)se najal väidan) ja nüüd on Lähis-Idaga “sõbrunemisvahendid” (enne pelgalt s-tüki kuulid, nyyd ballistilised raketid jms) niivõrd arenenud, et Krimmi ps üha strateegilisema tähtsusega...;-) PS! Tänase (23. märts 2022, kell 14:00 (EET)) seisuga on nt Mariupolis 100 000 eluselanikku alles/elus (u üleeile oli neid 300 000...), kusjuures ~90% "hoonefondi" hävitamise (st, erinevatel allikatel on hävitatud 80~90% hoonetest) juures ei ole osa sadamast puudutatudki...ehk siis, ‘Krimmi sõda V9.0’ ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 23. märts 2022, kell 13:53 (EET)
Pealkirja küsimus on endiselt lahendamata. --Andres (arutelu) 12. aprill 2022, kell 17:25 (EEST)

Valik on suhteliselt avar, kui vaadata loendit ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 12. aprill 2022, kell 18:22 (EEST)

Kordan: suuresti ainult ühele allikale (ERR) tuginev artikkel ei saa olla erapooletu (erakondade väitluse (kas inimeste raha hinnatõusu hüvitamisele või tapmise vähendamisele, UA presidente (hetkel ka Porošenko nurgaekraanil) ümber sõnastades, tugi kas meile (EE) või meile (EL+maailm)), või ootame siis meie endi vabastamist; TaSSi sõnul olevat UA president koos oma fašistidest kaaskonnaga ammu Kiievist pagenud...Kui endil raha (verifitseeritud) teabe soetamisex puudub, hõivame siis teistelt, targematelt ~8 miljardi esindajatelt ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 9. märts 2022, kell 18:25 (EET)

Võib ka teisi allikaid kasutada. Neutraalsus sõltub ikka eeskätt sellest, kas allikas või allikad on usaldusväärsed ja kuidas materjal Vikipeedias edasi on antud. Pikne 10. märts 2022, kell 17:59 (EET)

Vaatasin Vikipeedia juhendid üle (Põhimõtted, Viitamine, Usaldusväärsuse tagamine, Vormistusreeglid) ja põhimõte on ennekõike see, et allikas peaks olema usaldusväärne, mis omakorda võiks tagada neutraalsuse. Eesti Rahvusringhäälingut peetakse usaldusväärseks, lisaks on ERR-il see eelis, et allikas on kõigile eestlastele kontrollitav. Selge see, et ka sinna jõudev sõjateave võib olla kohati moonutatud, esineb müra ja segadust, kuid just selle pärast on artikli päises vastav hoiatus. Loomulikult võib muid allikaid ja teavet lisada. Sillerkiil (arutelu) 11. märts 2022, kell 06:59 (EET)

:Mis asi see „usaldusväärsus“ Euroopa pinnal käiva sõja kajastamisel on (vt ka allpool "Arvudest"), nt, samal päeval (täna): BBC ütleb 10 milj, Euronews 6 miljonit ja UN 8 miljonit, põgenikku... (tõsi, bbc lahkab selle sunnitud sise- ja väljarändeks).Parafraseerides: kellelgi peaks(id) olema orbiidil erapooletu(d) luuresatelliit (luuresatelliidid), millelt saadud teavet siis töödeldakse ja erapooletult esitatakse... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 22. märts 2022, kell 21:28 (EET)

:: Ground News, miski suht "neutraalne", ning ka poolautomaagiline, allikate analüsaator võiks olla vist selline?
* 2 hours ago·Kyiv, Ukraine, Summary by Ground News, Ukraine says long-anticipated southern offensive has begun
 News Coverage Details
 Total News Sources 30
 Leaning Left 6
 Leaning Right 4
 Center 8
 Last Updated 15 minutes ago

:: Või kuidas esmapilgul tundub? suwa 29. august 2022, kell 19:22 (EEST)

:::nüüd mõned tunnid hiljem on seis selline
 News Coverage Details
 Total News Sources 62
 Leaning Left 12
 Leaning Right 15
 Center 13
 Last Updated 2 hours ago

:::suwa 30. august 2022, kell 07:17 (EEST)
ligikaudu nädal hiljem
News Coverage Details
 Total News Sources 80
 Leaning Left 15
 Leaning Right 20
 Center 16
 Last Updated 6 days ago

::: suwa 6. september 2022, kell 08:46 (EEST)

::::Tegemist on sõjaga, neil päevil edastati UA sõjaväe esindaja vastavasisulist teadet (sa ei saa pidada sõda ja lasta samal ajal telediktoril teadustada à la: tunni aja pärast alustame pealetungi N suunal); samas on ka desinformatsioon kasutusel relvana.liveuamap.com näikse olevat küllaltki adekvaatne teabeallikas. ☆☆☆— Yx iNdiviid Kaastöö 30. august 2022, kell 10:17 (EEST)

::::: hm, mõned päevad möödas ja tundub, et mittekedagi rohkem artiklite neutraalsus ei huvita, seega võiks selle teema tõstatamine mujal viia siia viitamiseni jne. (sussaaninlus jne). Kuid asja juurde, ma vist nagu tean, kuidas ja milleks infot sõjas kasutatakse, pigem kribasin sõjamulli kajastamise analüüsi võimalust, ehk siis selline esmane tasakaalustatuse analüüs peaks ju aitama prohmakaid vältida? suwa 2. september 2022, kell 22:05 (EEST)

::::::Neutraalsus huvitab ikka vast kõiki ja Ground News tundub hea projekt. Sa mõtled, et võiks allikate usaldusväärsuse hindamisel kasutada tollel saidil olevat faktitäpsuse (factuality) hinnangut? Minnekon (arutelu) 2. september 2022, kell 23:28 (EEST)

:::::::Nohh, ühest sellisest analüsaatorist on vähe, kuid kui keski viitsib mõne sellise projekti veel leida, siis saaks neid omavahel võrrelda. See parem-tsenter-vasak skaala on lahja, sest ei kajasta seotust või kelle-gi-millegi poolt olemist. Õnneks on nt sputniku puhul korrektselt äramärgitud, et see on sündmusega seotud riigi omandis jne. suwa 6. september 2022, kell 08:53 (EEST)
eile-üleeile "nüpeldas" nt Euronews UK-d ja USA-d, kes olevat vägagi erapoolikud ja suisa puistavad(t) väärteavet... ☆☆☆— Yx iNdiviid Kaastöö 2. september 2022, kell 23:32 (EEST)
----
Vähemalt korra olen enwi-s viimastel päevadel täheldanud lähenemist nt ISW allikale, à la, kui üks pool teatas teise poole tulistamisest nt 12km kaugusel mingist kohast, siis võib selle põhjal järeldada, et teine pool on suutnud mingist kohast (antud juhul sillapea) vähemalt 12km kaugusele edasi areneda... ☆☆☆— Yx iNdiviid Kaastöö 8. september 2022, kell 14:27 (EEST)

mida see infokasti lõpureal tähendama peaks? ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 6. märts 2022, kell 11:49 (EET)

Nagu ka Sõnaveebis kirjas on: mootoriga veesõiduk. The Kyiv Independent postituses on kirjas 2 boats, kuid ma hästi ei usu, et need olid aerudega paadid. Kuna aga täpsemat ülevaadet pole, mis sorti veesõidukiga siis tegemist oli, otsustasin sõna "alus" kasuks. --Pudrunui (arutelu) 6. märts 2022, kell 12:40 (EET)

*
Vaidlused käivad juba üle nädala, väidetavalt oleks NATO liikmesriigi lennukite andmine NATO sekkumine, vahepeal on olnud juttu ka erinevatest vahendusteedest; poolnuttev (näitlejast) president ei paluks vastasel korral lääneriikidelt lennukeelutsooni kehtestamist... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 10. märts 2022, kell 13:30 (EET)
Kohe varsti hakkavad Poola president ja USA asepresident Varssavis eeldatavasti käsitlema ka “lennukite teemat” ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 10. märts 2022, kell 14:00 (EET)Lennukitest: kui ma ei eksi, siis Poola piiri äärne sõjaväebaas sai tabamused VF õhuruumis olnud lennukitelt. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 14. märts 2022, kell 08:12 (EET)Lennukeelutsooni (lennukid) kohta küsiti u 10 minuti eest ka UN peasekretärilt... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 14. märts 2022, kell 17:39 (EET)

Ei saa aru. Kas see on eemaldamise põhjendus? Mis on selle punkti juures täpsemalt valesti või miks see siia teistest punktidest vähem sobib?

Selle artikli põhiline viga on preagu minu meelest selles, et sidusa teksti asemel koosneb artikkel punktloenditest. Näiteks võiks olla muu hulgas alaosa või lõik relvaabi kohta, nii nagu inglise viki artiklis. Seal sobiks muu hulgas öelda, et kaaluti või kaalutakse lennukite andmist. Pikne 10. märts 2022, kell 17:59 (EET)

: «hinnangul Ukrainal on juba piisavalt lennukeid» — see ei vasta tõele; enam kui nädala jookzul käib nurgast (BBC World News, nt kui see kanal sees on) pidev vadin lennukeelutsooni kehtestamine üle; võiks ehk mõelda kronoloogia (jm?) eraldamise üle eraldi artikliks, see lennukite teema (DW, BBC, Euronews jt) hakkab kurb-traagilis-komöödiliselt juba „ära viskama“, nt Lavrov täna Türgis kinnitamas, et (Mariupoli sünnitusmaja näol) tegemist Azovi võitlejate baasiga, taustal haiglasse sünnitama läinud naise laip...; lisaks, «KTV» edastab järjepidevalt ühe poole teateid, kusjuures edastajaks on (imho) android, suure tärniga...uudiste edastamine sõltub esmajoones siiski edastaja valikust, mis omakorda lähtub..., jneUA-l sisuliselt puudub tänase päeva seisuga materiaalne võimekus oma riigi õhuruumi kaitsmiseks, piloote küll on, valdavalt vene toodetud lennukite juhtimiseks. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 10. märts 2022, kell 19:19 (EET)

Ingliskeelse Vikipeedia artiklis Ukrainian refugee crisis (https://en.wikipedia.org/wiki/Ukrainian_refugee_crisis) ei ole Eesti kohta midagi kirjutatud. Ehk keegi viitsib sellega tegeleda? Velirand (arutelu) 12. märts 2022, kell 13:13 (EET)

Eestikeelses Vikipeedias võiks ka olla artikkel Ukraina põgenikekriis. Velirand (arutelu) 12. märts 2022, kell 20:59 (EET)

Guatemala receives first arrivals of Ukrainians fleeing conflict. Malay Mail. 12. märts 2022 ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 12. märts 2022, kell 21:25 (EET)
====Arvudest====
Need erinevad ühe päeva lõikes miljonites, olenevalt allikast (BBC, Euronews, CNN, CNC, RTR jne), sama käib lahingulise/sõjalise edu/ebaedu kohta, mis ilmselt peabki sõja puhul nii olema. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 22. märts 2022, kell 21:23 (EET)

Eemaldasin eespoolt kommentaare, mis ei puutu Vikipeediasse ega sellesse artiklisse. Pikne 16. märts 2022, kell 17:04 (EET)
Pikne, ma ütleks, et need kommentaarid puutusid küll Vikipeediasse ja siia artiklisse. (Ivo kommentaaride osaga ma päris ei nõustu aga normaalne on ikka, et olulise teema üle arutletakse ja on eriarvamusi. Ka kasutaja Pudrunui kommentaarid olid minu arvates täitsa asjalikud. Minu enda esimene postitus oli visandlik ja kindlasti mitte kivisse raiutud tõde, vabandan kui see kedagi häiris. Ma osutasin lihtsalt näitlikult puudujäägile artiklis. Nii, et isiklikus plaanis ma oma kommentaaride kustutamise pärast suurt muret ei tunne. Aga sisuliselt tuleks antud asja artiklis käsitleda) Need kommentaarid, millega selle teema avasin, olid sõja laiema konteksti, põhjuste kohta pikaajalises perspektiivis. Igas konfliktis on ju olulised selle ajendid ja põhjused, eellugu pikema aja jooksul. Eriti kui tegemist konfliktiga, mida eesti politoloog, Dr Kristi Raik (Eesti Välispoliitika Instituudi direktor Rahvusvahelises Kaitseuuringute Keskuses alates veebruarist 2018.) nimetab kolmandaks maailmasõjaks. Pikne, kui arvad, et sõja konteksti teema ei puutu sellesse artiklisse, siis vaata ingliskeelses artiklis esimest ja teist osa. (1. Background ja 2. Prelude) Kui meil endil selle konteksti sõnastamise võime puudub, võiksime selle (kas või osaliselt olulisema välja valides) tõlkida enwikist. --Nimelik (arutelu) 16. märts 2022, kell 19:21 (EET)

Artiklit loomulikult võib täiendada, võib ka tõlkida inglise keelest. Asi ei olnud selles. Miks sinu kommentaarid polnud kohased, seda selgitasin eilses vastuses (Eri:Erin/6068082). Sinu kommentaarid läksid põhiosas üle üldiseks mõttevahetuseks artikli teema üle, mis Vikipeedia artikli arutellu ei kuulu (vt Vikipeedia:Arutelulehekülg, punkt "Püsi teemas"). Kasutaja Pudrunui kommentaar oli küll selles mõttes asjalik, et ta ei püüdnud sinu eeskujul välja tuua, mis tema meelest on sõja põhjused. Ta laias laastus lihtsalt nentis, et artiklit võiks täiendada. Pikne 16. märts 2022, kell 21:00 (EET)

:Loodetavasti siis edeneb artikli laiema konteksti kajastamine. Ma ei hakka kõrvalistel asjadel pikemalt peatuma. --Nimelik (arutelu) 16. märts 2022, kell 22:29 (EET)

: Siin mõned enwiki artiklid konflikti eelloo kohta Ukrainas, artiklid kust sõja eellugu ja põhjuseid leida. Kahjuks neid eesti vikipeedias pole. Venemeelsete rahutused 2014 aastal.. https://en.wikipedia.org/wiki/Historical_background_of_the_2014_pro-Russian_unrest_in_Ukraine Historical background of the 2014 pro-Russian unrest in Ukraine Siin artiklis Ukraina keeleseaduse muutmisest 2012 aastal, kus parlamendi pinged muutusid kakluseks (juulis 2012). Pinged teravnesid peale seaduse jõustumist 2012 aasta juulis. Osad piirkonnad keeldusid seadust tunnistamast. https://en.wikipedia.org/wiki/Language_policy_in_Ukraine Kuigi need teemad võiks olla artikli Vene-Ukraina sõda 2014 osaks, siis minu arvates moodustavad need kaks 2014 ja 2022 terviku, mille eelvaatus on 2014 aastal ja peaosa 2022 aastal. Seega kirjutaksin kontekstist sellel lehel. Laiemat ja varasemat konteksti käsitletakse ka enwiki 2022 aasta sündmuste lehel. Samuti tuleks kirjutada rahvusvaheliste suhete arengust, mis viisid sellise laiaulatusliku agressioonini Venemaa poolt. Kõik sõja põhjused ja ajendid pole lokaalsed. Sellest on juttu ka enwiki lehel. Aga nagu näha on kartul kuum ja kiirustama kokkuvõttetega ei peaks. Kvaliteet ennekõike. --Nimelik (arutelu) 26. märts 2022, kell 19:15 (EET)

: Vaatan, et soome artiklis on ka päris asjalikult ja küllalt kokkuvõtlikult sõja tausta käsitletud. Äkki olekski parem sellest, kui väiksemahulisemast materjalist lähtuda? Meie vikipedistide resurss on selline kehvapoolsem. Enwiki artikkel äkki liiga põhjalik, et seda tõlkida. --Nimelik (arutelu) 26. märts 2022, kell 20:32 (EET)

: https://fi.wikipedia.org/wiki/Ven%C3%A4j%C3%A4n_hy%C3%B6kk%C3%A4ys_Ukrainaan_2022#Tausta --Nimelik (arutelu) 26. märts 2022, kell 20:31 (EET)

: Kahjuks puudub eesti keeles selline oluline artikkel, mis Venemaa praeguse sissetungi Ukrainasse laiemasse konteksti asetaks. https://en.wikipedia.org/wiki/Russia%E2%80%93NATO_relations Ka sealt leiab olulist ja üldtunnustatud, kinnitatud väidetega materjali konflikti laiema tausta kohta. Pikne, need suunavad viited ja kommentaarid puutuvad Vikipeediasse ja sellesse artiklisse või tuleb need kui kohatud kustutada? Püsin ma sinu arvates teemas? --Nimelik (arutelu) 26. märts 2022, kell 20:48 (EET)

:Ei tea, kas peaks selle laiema konteksti teemaga jätkama uue pealkirja all.. kui arutelu väärkasutuse nähte enam ei esine? Või peab jääma arutelu selle sõjakonflikti laiema konteksti kajastamise kohta artiklis jätkuvalt arutelulehe väärkasutuse rubriiki? Pikne, see on küsimus sulle. --Nimelik (arutelu) 27. märts 2022, kell 17:31 (EEST)

:: Tundub, et rohkem või vähem vihjamisi püüad eelnevaga ikkagi õigustada enda seisukohta sõja põhjuste asjus. Oled viitamiseks valinud meelepärased võõrkeelse Vikipeedia artiklid, mille valikulisel lugemisel justkui peaks teised nüüd ise sobivad järeldused tegema. Kõik need artiklid ei räägi otseselt sellest sõjast ega selle taustast ja põhjustest (taust ja põhjused seejuures pole sama asi). Siin teemas on raske mingit konstruktiivset ivakest näha ja vaevalt see kuskile viib. Ma arvan, et võiks lihtsalt püüda täiendada seda artiklit või artiklit Vene-Ukraina sõda ja siis edasi vaadata. Artikli Vene-Ukraina sõda teema minu arusaamise järgi hõlmab seejuures ka praegust konflikti. Pikne 27. märts 2022, kell 19:10 (EEST)

:::Minu seisukoht või sinu seisukoht antud juhul asjasse ei puutu. Lisasin üldtunnustatud enwiki artiklid, kus sõja põhjuseid ja selle tausta sisuliselt ja süstemaatiliselt, faktipõhiselt ja loodetavasti ka piisavalt erapooletu hoiakuga käsitletakse. Muidugi oleks hea, kui keegi tegelik rahvusvaheliste suhete asjatundja kokkuvõtte teeks või põhiseisukohti täpsustaks. Hetkel on nad aga ilmselt liialt hõivatud, et sellise vähetähtsa inforuumiga nagu seda on Vikipeedia tegeleda. Aga ega kiirustada polegi vaja. Kvaliteet eelkõige. --Nimelik (arutelu) 28. märts 2022, kell 18:33 (EEST)

Ma kärbiks või muudaks seda. Näiteks Mišustinit selle sõja kontekstis ei mainita, ta tegeleb majandusega, mitte sõjaga. Samas on oluline Valeri Gerassimov. --Andres (arutelu) 23. märts 2022, kell 09:01 (EET)

Nt täna põhjendas Mišustin koos päälikuga energia rublade eest myymist kui demukraadilist ainuvõimalust...; Gerassimovi  ehk pole vaja infokastis topelt mainida ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 23. märts 2022, kell 16:20 (EET)

Wikipedia:NOTNEWS — meil puudub võimekus sündmuste (ajaliselt) adekvaatseks edastamiseks, ja, sellega tuleb leppida. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 23. märts 2022, kell 17:00 (EET)
Muidugi, kunagi võiks sisse panna sõjavastase à la „40 kirja“, kuhu kirjutas alla nt ka Mihhail Lotman, ~150 tunnustatud ajaloolase, fašismi/hitlerismi/natsismi uurija avalduse, milles lükatakse ümber päälikuks tõusnud endise Piiteri taksoviina müüja uidud naaberriigist ähvardava fašismiohu kohta, New Yorgist vennasrahvale appi tulnud eriväe koolitusega valgevenelas(t)e loo püüdest vabastada ühtlasi ka emamaa (motherland) sovhoosiesimehe käe alt, tänase briti kaitseministeeriumi / BBC kinnituse vasturünnakute edu kohta, ex elu  näita. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 23. märts 2022, kell 22:13 (EET)
Öösel, USA aja järgi täna hommikul, ütles Kapitooliumi kõrge tegelane: „vangi elu lõpuni“; HARDtalkis vastas Ilja Ponomarjov[en] küsimusele juhi tuleviku kohta, et jrgm aastal teda poleIlya Ponomarev - Former Member of Russia’s ParliamentTänasel NATO jt kohtumisel kinnitas hr Boris, et topeldab kohalolekut Eestis...; Wiki ei ole newslet... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 24. märts 2022, kell 21:09 (EET)Samas, „rahvusvaheline hukkamõist“, India üks peamisi relvaostjaid, Hiina kaisutused, Brasiilia embused, yickqi asi ei ole nii lihtne, nagu esmapilgul ehk näida võib... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 24. märts 2022, kell 21:54 (EET)

Terminit Ukraina sõda kasutatakse meedias (AK jne) nii tihti, et see võiks minu meelest olla ka üks selle artikli ametlikest pealkirjadest. Segadus tekib artikliga varasema Ukraina sõja (2014) kohta. Siis Ukraina sõda (2022)? Muidu tekib absurdne olukord, et ka Eestis ei saa sõda nimetada ametlikult sõjaks, nii nagu see on Venemaal. --Nimelik (arutelu) 8. aprill 2022, kell 22:19 (EEST)

Ukraina sõda algas tehniliselt siis, kui VF militaarkopterid teisaldasid 23. II 2014 Janukovitši (suveräänse riigi pea) teise riigi territooriumile. Järgnes Krimmi okupeerimine, Sõda Donbassis (intensiivne faas 2014–2015, nt Ilovaiski lahingus osalesid VF relvajõud (tankidel oli sel aja kiri "Na Kiiev"); järgnes külmunud konflikt (frozen conflict), hukkunuid tuhandetes; vt ka kronoloogiat (relvastuse kohta lisasin välislinkidesse 2021. a aruande)). ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 9. aprill 2022, kell 09:25 (EEST)

:Nõus Pietade. Tean, et peaaegu külmutatud konflikt lõi uuesti ja veelgi suuremas mahus lõkkele. Ma tahan ütelda, et artikli pealkiri peaks olema ka Ukraina sõda (2022). Samuti nagu on see Vikipeedia teistes artiklites, juhul kui keeles on mingi mõiste kohta kasutusel mitu võrdväärset sünonüümi ehk kus teema nimetus on mitme võrdväärse sõnaga kaetud. Näiteks Neuron ehk närvirakk ehk neurotsüüt https://et.wikipedia.org/wiki/Neuron Nimelik (arutelu) 9. aprill 2022, kell 11:27 (EEST)

:Tegelikult on eksperdid nimetanud Ukraina sõda ka kolmandaks maailmasõjaks. Kasutan siin Eesti Välispoliitika Instituudi direktori Kristi Raiki määratlust. https://www.delfi.ee/.../erisaade-valispoliitika-ekspert...(kuula kohalt alates: 29:24) --Nimelik (arutelu) 9. aprill 2022, kell 14:05 (EEST)

:https://www.listennotes.com/podcasts/uudis/kristi-raik-kas-kolmas-JZe1_jiqmH4/ --Nimelik (arutelu) 9. aprill 2022, kell 14:05 (EEST)

Artiklist on puudu ka selline oluline osa nagu rahuläbirääkimiste kulgemine Venemaa ja Ukraina vahel. --Nimelik (arutelu) 9. aprill 2022, kell 14:16 (EEST)
Rahuläbirääkimisi on peetud 5 korda. Selles, millised on rahuläbirääkimistel poolte nõudmised, avalduvad otseselt ka sõja põhjusteks olevad küsimused: Territoriaalsed küsimused, keeleküsimused ja neutraalsuse küsimus. Rahuläbirääkimiste kulg, protsess mängib omakorda rolli sõjategevuses. Peale Istanbuli läbirääkimisi, kus Ukraina nõustub jääma neutraalseks teatab Venemaa, et otsustab lõpetada Kiievi ja põhjasuunal toimuva rünnaku. Zelenskõi ja Lääneriikide juhid, kaasaarvatud Eesti peaminister Kaja Kallas soovitasid olla selle Venemaa avalduse suhtes ettevaatlikud, pigem diplomaatiliselt skeptilised ja mitte uskuda sellist lubadust, kuna varasemalt on ajalugu näidanud, et Venemaa ei täida oma lubadusi. See Kaja Kallase avaldus on jõudnud ka Wikipediasse (Vaata selle teema lõpuosa: https://en.wikipedia.org/wiki/2022_Russian_invasion_of_Ukraine?fbclid=IwAR0Uu6oPdEyUxkuLulgZoTh71Ir6cQPk-LxlM3OQSCjH_i56JNgGt-8XMRU#Peace_efforts) Aga Venemaa tegi oma lubaduse seekord siiski teoks ja taandus oma vägedega Kiievi- ja põhjasuunalt. Siin Istanbuli läbirääkimiste kohta https://voi.id/en/news/151302/istanbul-peace-talks-russia-promises-to-reduce-military-operations-ukraine-proposes-neutral-status-without-political-military-alliance --Nimelik (arutelu) 10. aprill 2022, kell 14:18 (EEST) Siin videos võtab Zelenskõi sõja peapõhjuse lühidalt kokku. https://www.youtube.com/watch?v=taykmAyaw-Q Video on tehtud 28.04. Päev enne Istanbuli läbirääkimisi, kus Ukraina oma lubadusega neutraalse staatuse kohta välja tuli. Teema on kohe video alguses. --Nimelik (arutelu) 10. aprill 2022, kell 15:08 (EEST)

„Aga Venemaa tegi oma lubaduse seekord siiski teoks ja taandus oma vägedega Kiievi- ja põhjasuunalt.“ — “Putin loses his NINTH colonel as tank commander becomes latest senior Russian officer to be named among their '19,000' killed in Ukraine war”, kinnitab see eilne artikkel, tabloid küll, aga; neil päevil kinnitas Ukraina president, ei ole rahu vastu; hilisõhtul: “Ukraine's President Volodymyr Zelensky said in a late-night address that Russia's aggression was never limited to just Ukraine and its target is "the whole European project"”; naabrid ei ole senini loobunud kuu aja pärast toimuvaks Võidupüha paraadiks miskit kaalukamat saavutada kui mobiilkrematooriumites “fašismivastase” võitluse käigus hukkunute tuhk... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 10. aprill 2022, kell 17:14 (EEST)

:Pean tunnistama, et ei saa aru, mida sa täpselt ütelda tahad. Ma räägin läbirääkimistest (täpsemalt Istanbuli läbirääkimistest) ja nende mõjust sõjasündmustele. Kindlasti on mitmeid mõjuvaid põhjuseid miks Venemaa Kiievi- ja põhjasuunalt väed täielikult tagasi tõmbas, aga arvamus, et Istanbuli rahuläbirääkimised selles üldse mingit rolli ei mänginud ei vasta minu arusaamise järgi tõele. Ka Zelenskõi ütleb oma videopöördumises (mille lisasin ülevalpool), et Ukraina neutraalsuse teema on põhipõhjus miks Venemaa üldse sõda alustas. Selge, et selle venepoolse nõudmisega nõustumine Ukraina poolelt avaldab mõju ka kineetilisele sõjategevusele. Või arvad, et see seos on juhuslik kokkusattumus, et Venemaa tagasitõmbumise plaan tuleb just Istanbuli läbirääkimistel 29. märtsil? Vaata artikli esimest videot (vene keeles) https://www.theguardian.com/world/2022/mar/29/ukraine-russia-peace-talks-istanbul-war-kyiv Nimelik (arutelu) 10. aprill 2022, kell 18:29 (EEST)
----
Ma ei saa viimasest muudatusest aru. --Andres (arutelu) 19. aprill 2022, kell 17:09 (EEST)
Sellest Pudrunuia parandusest, mis lühendas kaotuste osa. --Andres (arutelu) 20. aprill 2022, kell 11:46 (EEST)

Ukraina kaitseministeerium avalikustas uued numbrid Venemaa kaotuste kohta. Eelmiseid viiteid erinevatele uudistele polnud seega vaja, kõik tuli nüüd ühest kohast.--Pudrunui (arutelu) 21. aprill 2022, kell 14:53 (EEST)

:Sealjuures asjaolu, et olemasolevad viited sisaldasid vanu numbreid.--Pudrunui (arutelu) 21. aprill 2022, kell 14:53 (EEST)

30. juuni 2022, BBC, high casualty numbers in Russia's :en:331st Guards Airborne Regiment :en:98th Guards Airborne Division
suwa 2. juuli 2022, kell 01:56 (EEST)

“In an interview with the American publication The Wall Street Journal, Volodymyr Zelensky said that the daily losses of the Ukrainian army have decreased from 200 to 30 people due to the supply of Western weapons and their effective use at the front.” [Intervjuus Ameerika väljaandele The Wall Street Journal ütles Volodõmõr Zelenskõi, et Ukraina armee igapäevased kaotused on vähenenud 200 inimeselt 30-le tänu Lääne relvade tarnimisele ja nende tõhusale kasutamisele rindel.] (varem oli 100–200)Kostia Andreikovets. The war. The invaders shelled Kharkiv, Britain will send dozens of artillery installations to Ukraine, EU imposed new sanctions against Russia. Day 149: live coverage. babel.ua ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 22. juuli 2022, kell 23:29 (EEST)

24. veebruari juures on lause
* Venemaa ründas Ukrainale kuuluvat Zmijinõi saart, mida valvanud 13 piirivalvurit hukkusid
mu mälunatukese järgi näitas VF video nende vangistamisest ja hiljem nad vahetati välja? suwa 25. oktoober 2022, kell 20:49 (EEST)
Jaa, kogu artiklis on palju, mida täiendada ja üle kontrollida. Ussisaarest on eraldi vikiartikkel, mis toimunut põhjalikult kirjeldab (Maosaare lahing). Minnekon (arutelu) 25. oktoober 2022, kell 23:11 (EEST)

On liikumas väited, et tarnitud raketikompleksidest on hävitatud ligi 200% (või 400%), ilkurid lisavad: "ehk neist enam kui pooled olid nt puidust maketid..." ☆☆☆— Toivo Kaastöö 8. jaanuar 2023, kell 21:56 (EET)

USA hinnangul on vene poole kaotused elavjõus sõja 331. päeva seisuga 188 000. ☆☆☆— Toivo Kaastöö 21. jaanuar 2023, kell 12:27 (EET)Guerra in Ucraina. La cronaca minuto per minuto, giorno 331 Rai News

Mind häirib endiselt pealkiri. Jah, Venemaa tungis Ukrainasse sisse. See toimus sõja alguses. Kogu sõda ei saa nimetada sissetungiks, see ajab ajud krussi. --Andres (arutelu) 27. mai 2024, kell 16:09 (EEST)

Sissetungi all on siiski mõeldud 2022. aasta 24. veebruari alanud eskalatsiooni, mitte sõja alguses toimunud sissetungi. Võib-olla vajab see sissejuhatuses paremini lahti seletamist? --LeeMarx (arutelu) 27. mai 2024, kell 22:21 (EEST)

:No ma mõtlengi seda nii-öelda suurt ("täiemahulist") sõda. Selgitada võib palju tahes, aga see nimetus on minu meelest põhimõtteliselt ebaloogiline. Andres (arutelu) 28. mai 2024, kell 03:49 (EEST)

::Just. Pealkirjaks võikski olla "Venemaa täiemahuline sissetung Ukrainasse". – Hirvelaid (arutelu) 28. mai 2024, kell 10:36 (EEST)

:::Aga ikkagi, kas siis Venemaa praegu ikka muudkui tungib ja tungib sisse, muudkui tungib? Andres (arutelu) 28. mai 2024, kell 10:41 (EEST)

::::Aga paku oma variant sobivaks pealkirjaks. – Hirvelaid (arutelu) 28. mai 2024, kell 10:49 (EEST)

::: Ei nõustu. Sissetung ehk sisuliselt pealetung ongi terve suur sõjaline operatsioon, mitte ei kesta vaid korra konflikti alul (vt en:Invasion). Seda enam, et antud juhul ei saa artikli pealkirjaks panna "Vene-Ukraina sõda" vms, sest see sissetung ongi faas juba suuremas sõjas. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 28. mai 2024, kell 12:00 (EEST)

:::: No see oleneb konkreetsest sündmuste käigust. Minu meelest sissetung kestis mõned kuud, rohkem sissetunge pole selles sõjas olnud. Me räägime just nimelt sissetungist, pealetunge on olnud mõlemalt poolelt. Muidugi sissetung võib olla ka kogu sõda, aga minu meelest antud juhul see nii ei ole.

:::: Seda võib muidugi nii vaadata, et Vene-Ukraina sõda algas juba 2014. aastal, aga minu meelest hakati seda nii nimetama alles tagantjärele.

:::: Asi pole selles, et ma tahaksin mingit nime peale suruda. Aga jah, selle sõja tavaline nimi on "Ukraina sõda". Ma ei tea kedagi, kes ütleks selle kohta "Venemaa sissetung Ukrainasse". Muidugi, paber kannatab kõike. --Andres (arutelu) 28. mai 2024, kell 17:47 (EEST)

Ma ei tea, igas keeles nimetatakse seda etappi kui Venemaa sissetungi Ukrainasse. Nii on ta ka igalpool meedias (sh Eestis) laialdaselt kajastust saanud. Kui asju ülemõelda, siis võib tõesti ajud krussi minna, seega ei soovita seda teha. :) --LeeMarx (arutelu) 28. mai 2024, kell 22:39 (EEST)
;Ukraina sõda
Nt ERR annab otsingustringile "Ukraina sõda" hetkel (28. mai 2024, kell 14:00 (EEST)) 3980 tulemust ☆☆☆ — Pietadè 28. mai 2024, kell 14:00 (EEST)
sõda↔sissetung (invasioon)... ☆☆☆ — Pietadè 28. mai 2024, kell 18:41 (EEST)
Andresel on õiged mõtted pealkirja osas. See ei ole enam sissetung, kui see kestab juba mitmendat aastat ja rinne seisab laias plaanis samas paigas. Ingliskeelse artikli arutelus on ka sama asja arutatud. Vt en: Talk:Russian_invasion_of_Ukraine/Archive_12#Are_we_keeping_this_title%3F.
Sissetung = sündmused alates 2022. aasta 24. veebruarist kuni selle hetkeni, kus Venemaa pealetung peatati. Kaniivel (arutelu) 29. mai 2024, kell 21:44 (EEST)


Arutelu:Tasapeegel

Kogu see lõik parema ja vasaku äravahetamisest on vale ja selle kohta polegi suurt muud öelda, kui et on levinud müüt, ka mõnedes õpikutes, justkui peegel vahetab ära parema ja vasaku poole.
"See muutub veelgi arusaadavamaks kui kanda särki millel on mingisugune tekst. Näiteks kui särgil on kirjas "NIKE" siis peegelpildis on "EKIN". Siinkohal tasub tähele panna, et mitte ainult tähed pole vales järjekorras, vaid tähed ise on ka ümberpööratud(vasakult paremale)." - Kui vaadata seljas oleval särgil olevat teksti ilma peeglita, siis on kiri täpselt samamoodi tagurpidi, nagu seda võib näha peeglis. Tekst särgil ongi kandja suhtes tagurpidi, sest see ei ole mõeldud lugemiseks kandjale, vaid tema vastas seisvatele inimestele.
"Muud orientatsioonid jäävad paika." - Kui vaadata käes oleva raamatu kaant peeglist, siis on kiri paremalt vasakule sellepärast, et raamatut peegli poole pöörates pöörame me seda tavaliselt ümber vertikaaltelje. Meie ise pöörasime kirja enda suhtes teist pidi, seda ei tee peegel. Kui me pööraksime raamatu peegli poole ümber horisontaaltelje, siis oleks kiri peegelpildis vasakult paremale, aga alumine ja ülemine pool oleks ära vahetatud. Kõiges selles on lihtne veenduda, kui vaadata peeglist läbipaistavale kilele kirjutatud teksti.
"Kui rääkida telgedest siis olgu X-telg vasakult paremale, Y-telg ülevalt alla(peast jalgadeni) ja Z-telg näitab samas suunas mis nina. X ja Y telg klapivad, kuid Z-telg näitab vales suunas." - Ebaselge jutt, aga siin on mõte õige. Peegelpilt on ümber pööratud peegelpinnaga ristuva telje suhtes, mitte vasak-parem ega üleval-all teljel.
"Peegelpilt moodustub, kui ette kujutada ennast minemas peegli taha ja pöörata ennast ümber." - Kui hoida paremat kätt käeseljaga enda poole, siis on pöial vasakul. Kui pöörata peopesa enda poole (pöörata ennast "peegli taga" ringi), siis osutab pöial paremale. Peegelpildis sellist asja ei juhtu, s.t peegelpilt ei moodustu nii, nagu siin väidetud.


Arutelu:Budistlik meditatsioon

Tõstan siia lõigud artikli toimetamata osast, mis võiksid ehk leida paremat kasutamist mujal.
--Lulu (arutelu) 11. märts 2022, kell 15:39 (EET)

=== Kümme kategooriat ===
# Neli vormide džhaanat (rūpa-jhāna).
# Vabanemine (vimokkha): kolmekordne vabanemine – (1) vabanemine mina-vaatest, (2) vabanemine püsivuse illusioonist ja igatsusest ihaobjektide järele, ning (3) vabanemine vihast ja teadmatusest
# Keskendumine (samādhi): kolmekordse läbinägemise (vipassanā) ehk (1) püsituse (anicca), (2) dukkha, (3) moodustunud asjade ja nähtuste minatu olemuse (anattā) teel keskendumine.
# Saavutus (samāpatti): kolmekordne keskendumise (samādhi) saavutus ehk (1) vormide valla saavutus (rūpa-samāpatti), vormideta valla saavutus (arūpa-samāpatti) ja lakkamise saavutus (nirodha-samāpatti).
# Teadmine (sise)nägemisest (ñāṇadassana) – milleks on kolmekordne nägemine: (1) teadmised eelmistest eksistentsidest, (2) teadmised olendite kadumisest ja uuesti sündimisest, ning (3) teadmised tulvade lakkamisest (āsavas).
# Tee-keskendumine (magga-bhāvanā): 37 virgumisele juhtiva dhamma arendamine (bodhi-pakkhiya-dhammā).
# Vilja teostamine (phala sacchikiriyā): arahandiks viiva nelja vilja teostamine (phala).
# Plekkide/rüvede kõrvaldamine (kilesa-ppāhana): (1) ahnuse (lobha), (2) vihkamise (dosa) ja (3) pettekujutluse (moha) plekkide (kilesa) kõrvaldamine.
# Plekkide läbistamine/puudumine (vi-nīvaraṇatā): (1) ahnuse (lobha), (2) vihkamise (dosa) ja (3) pettekujutluse (moha) puudumine.
# Tühjas eluruumis rõõmustamine (suññāgāre abhirati): tühjas eluruumis džhaana arendamine ja sellest tulenevas rõõmuküllases rahulolus viibimine.
=== Kogumikes toodud arendamisobjektid ja meetodid ===
Kõige täiuslikum nimekiri arendamisobjektidest ja meetoditest asub Jaotuste kogumiku Džhaana grupis, mis sisaldab 101 alajaotust.Aṅguttaranikāya, Eka Nipāta, Jhānavagga, alates AN 1.378 kuni lõpuni (Ekakanipātapaḷi niṭṭhitā): Pasādakaradhamma Vagga AN 1.378–393, Aparaaccharāsaṅghāta Vagga AN 1.394–574, Kāyagatāsati Vagga AN 1.575–615 ja Amata Vagga AN 1.616–627. Enamik Džhaana grupis nimetatud objektidest on loetletud Suures Sakuludāyi suttas.Mahāsakuludāyi Sutta, MN 77. Kõiki objekte ja meetodeid tuleb arendada järjepidevalt, kuni konkreetse eesmärgi/täiuse saavutamiseni.
I. (1-4) 4 džhaanat (cattāro jhāna)

* Esimene džhaana (paṭhamajjhāna)
* Teine džhaana (dutiyajjhāna)
* Kolmas džhaana (tatiyajjhāna)
* Neljas džhaana (catutthajjhāna)
Nelja džhaana arendamine on aarjaliku kaheksaosalise tee (ariya aṭṭhangika magga) viimane osa ehk õige keskendumise (sammā-samādhi) sisuks.
II. (5-8) 4 brahmavihaarat (cattāro brahmavihāra) (= samādhi)
* Sõbralikkuse arendamise teel teadvuse vabastamine (mettaṃ ceto-vimuttiṃ bhāveti)
* Kaastunde arendamise teel teadvuse vabastamine (karuṇaṃ ceto-vimuttiṃ bhāveti)
* Kaasrõõmu arendamise teel teadvuse vabastamine (muditaṃ ceto-vimuttiṃ bhāveti)
* Neutraalsuse teel teadvuse vabastamine (upekkhaṃ ceto-vimuttiṃ bhāveti)
III. (9-12) 4 teadlikkuse loomist/alust (cattāro satipaṭṭhāna)
* Keha vaatlemine (kāyānupassanā)
* Tunnete vaatlemine (vedanānupassana)
* Teadvuse vaatlemine (cittānupassana)
* Dhammade vaatlemine (dhammānupassana)
IV. (13-16) 4 õiget pingutust (cattāro sammappadhāna)
* Mitteesilekerkinud kurjade mitteoskuslike dhammade [meeleseisundite] vältimine
* Esilekerkinud kurjade mitteoskuslike dhammade hülgamine
* Mitteesilekerkinud oskuslike dhammade arendamine
* Esilekerkinud oskuslike dhammade säilitamine
V. (17-20) 4 üleloomuliku alust (cattāro iddhipāda)
* Soov kui üleloomuliku alus (chanda-iddhi-pāda)
* Energia kui üleloomuliku alus (viriya-iddhi-pāda)
* Teadvuse kui üleloomuliku alus (citta-iddhi-pāda)
* Uurimine kui üleloomuliku alus (vimaṁsā-iddhi-pāda)
VI. (21-25) 5 võimet (pañca indriya)
* Usu võime (saddhindriya)
* Energia võime (viriyindriya)
* Teadlikkuse võime (satindriya)
* Keskendumise võime (samādhindriya)
* Tarkuse võime (paññindriya)
VII. (26-30) 5 jõudu (pañca bala)
* Usujõud (saddhā-bala)
* Energiajõud (viriya-bala)
* Teadlikkusejõud (sati-bala)
* Keskendumisejõud (samādhi-bala)
* Tarkusejõud (paññā-bala)
VIII. (31-37) 7 virgumisosa (satta bojjhaṅga)
* Teadlikkuse virgumisosa (sati-sam-bojjhaṅga)
* Dhammauurimise virgumisosa (dhamma-vicaya-sam-bojjhaṅga)
* Energia virgumisosa (viriya-sam-bojjhaṅga)
* Rõõmu virgumisosa (pīti-sam-bojjhaṅga)
* Rahunemise virgumisosa (passaddhi-sambojjhaṅga)
* Keskendumise virgumisosa (samādhi-sam-bojjhaṅga)
* Neutraalsuse virgumisosa (upekkhā-sam-bojjhaṅga)
IX. (38-45) aaria kaheksaosaline tee (ariya aṭṭhangika magga)

* Õige vaade (sammā-diṭṭhi)
* Õige mõte (sammā-saṁkappa)
* Õige kõne (sammā-vācā)
* Õige tegu (sammā-kammanta)
* Õige eluviis (sammā-ājīva)
* Õige püüdlus (sammā-vāyāma)
* Õige teadlikkus (sammā-sati)
* Õige keskendatus (sammā-samādhi)
Grupid III - IX moodustavad 37 virgumisele juhtivat dhammat (bodhi-pakkhiyā-dhammā), mida Buddha on õpetanud mitmetes suttades.
X. (46-53) 8 vabanemist (aṭṭha vimokkha)

* Esimene vabanemine (paṭhama vimokkha) – vormis vormi nägemine (rūpī rūpāni passati).
* Teine vabanemine (dutiya vimokkha) – sisemise mittevormitajuga välimise vormi nägemine (ajjhattaṃ arūpasaññī, bahiddhā rūpāni passati).
* Kolmas vabanemine (tatiya vimokkha) – kaunis/puhtas ülimas vabaduses olemine (subhanteva adhimutto hoti [hoti=bhavati]).
* Neljas vabanemine (catuttha vimokkha) – lõputu ruumi valla (ākāsānañcāyatana) saavutamine.
* Viies vabanemine (pañcama vimokkha) – lõputu teadvuse valla (viññānañcāyatana) saavutamine.
* Kuues vabanemine (chaṭṭha vimokkha) – mittemillegi valla (ākiñeaññāyatana) saavutamine.
* Seitsmes vabanemine (sattama vimokkha) ei-taju-ega-mittetaju valla (neva-saññā-nāsaññāyatana) saavutamine.
* Kaheksas vabanemine (aṭṭhama vimokkha) – täielikku taju (saññā) ja tunnete (vedanā) lakkamise saavutamine (nirodha-samāpatti).
XI. (54-61) 8 meisterlikkuse alust (aṭṭha abhibhāyatana)
* Sisemise vormitaju teel väliste vormide piiritletud, ilusa või koledana nägemine.
* Sisemise vormitaju teel väliste vormide piirituna, ilusa või koledana nägemine.
* Sisemise vormideta taju teel väliste vormide piiritletud, ilusa või koledana nägemine.
* Sisemise vormideta taju teel väliste vormide piirituna, ilusa või koledana nägemine.
* Sisemise vormideta taju teel välise vormi kui sinise, sinise värvi, sinise ilmnemise ja sinise peegelduse nägemine.
* Sisemise vormideta taju teel välise vormi kui punase, punase värvi, punase ilmnemise ja punase peegelduse nägemine.
* Sisemise vormideta taju teel välise vormi kui kollase, kollase värvi, kollase ilmnemise ja kollase peegelduse nägemine.
* Sisemise vormideta taju teel välise vormi kui valge, valge värvi, valge ilmnemise ja valge peegelduse nägemine.
XII. (62-71) 10 kasinat (dasa kasiṇa)

* Maakasina (paṭhavī kasiṇa)
* Veekasina (āpo-kasiṇa)
* Tulekasina (tejo-kasiṇa)
* Tuulekasina (vāyo-kasiṇa)
* Sinine kasina (nīla-kasiṇa)
* Kollane kasina (pīta-kasiṇa)
* Punane kasina (lohita-kasiṇa)
* Valge kasina (odāta-kasiṇa)
* Ruumi kasina (ākāsa-kasiṇa)
* Teadvuse kasina (viññāṇa-kasiṇa)
XIII. (72-91) 20 taju (saññā)
* a) Välised objektid:

** Ebapuhtustaju (asubha-saññā)
** Valgustaju (āloka-saññā)
** Toidu ebameeldivustaju (āhāre-paṭikkula-saññā)
** Kogu maailmast eraldumistaju (sabbaloke-anabhirata-saññā)
** Mittepüsivustaju (anicca-saññā)
** Püsituse dukkhataju (anicce-dukkha-saññā)
** Dukkha minatustaju (dukkhe-anatta-saññā)
** Loobumistaju (pahāṇa-saññā)
** Kiretustaju (virāga-saññā)
** Lakkamistaju (nirodha-saññā)
*
b) Mõisted:

** Mittepüsivustaju (anicca-saññā)
** Minatustaju (anatta saññā)
** Surmataju (maraṇa saññā)
** Toidu ebameeldivustaju (āhāre paṭikkula saññā)
** Kogu maailmast eraldumistaju (sabbaloke anabhirata saññā)
** Skeletitaju (aṭṭhika saññā)
** Ussitava laiba taju (puḷavaka saññā)
** Lilla-laigulise laiba taju (vinīlaka saññā)
** Aukliku laiba taju (vicchiddaka saññā)
** Ülestursunud laiba taju (uddhumātaka saññā)
XIV. (92-101) 6 meelespidamist (cha anussati) ja 4 teadvustamist (cattaro sati).
* Buddha meelespidamine (buddhānussati)
* Dhamma meelespidamine (dhammānussati)
* Sangha meelespidamine (sanghānussati)
* Kõlbluse meelespidamine (sīlānussati)
* Helduse meelespidamine (cāgānussati)
* Deevade meelespidamine (devatānussati)
* Surma teadvustamine (maraṇasati)
* Keha teadvustamine (kāyagatāsati)
* Hingamise teadvustamine (ānāpānassati)
* Rahulikkuse teadvustamine (upasamānussati)
=== Abhidhammas toodud keskendumisobjektid ja -meetodid ===
Abhidhammakorvi (Abhidhammapiṭaka) esimeses raamatus "Dhammagrupid" (Dhammasaṅgaṇi) on analüüsitud enamikku eelmises peatükis loetletud objektidest ja meetodeid nende oskuslike või mitteoskuslike omaduste seisukohast. Teadvusseisundeid käsitlev Dhammasangaṇī II pt “Vormi/mateeria oskuslik vald” (rūpā-vacara-kusalaṁ) loetleb džhaana selgituste all kokku 37 džhaanas keskendumisobjekti, millest 33 esimest on vormide džhaana arendamiseks ja 4 viimast vormideta džhaana arendamiseks, ning milleks on
# Kaheksa kasinat (attakasiṇaṁ).
# Kaheksa meisterlikkuse alust (abhibhāyatanāni):
## Vorm on piiratud (rūpāni parittāni);
## Vorm on piiratud, ilus või kole (rūpāni parittāni suvaṇṇa-dubbaṇṇāni);
## Vorm on piiritu (rūpāni appamāṇāni);
## Vorm on piiritu, ilus või kole (rūpāni appamāṇāni suvaṇṇadubbaṇṇāni);
## Vorm on sinine/indigo (rūpāni nīlāni);
## Vorm on kollane (rūpāni pītāni);
## Vorm on punane (rūpāni lohitakāni);
## Vorm on valge (rūpāni odātāni).
# Kolm [esimest] vabanemist (tīṇi vimokkhāni)
# Neli brahmavihaarat (cattāri brahmavihārajhānāni)
# Kümme ebapuhtust (asubha):
## ülestursunud laip (uddhumātaka),
## lilla-laiguline laip (vinīlaka),
## mädane laip (vipubbaka),
## auklik laip (vicchiddaka),
## söödud laip (vikkhāyitaka),
## tükkideks rebitud laip (vikkhittaka),
## tükkideks lõigatud laip (hatavikkhittaka),
## veritsev laip (lohitaka),
## ussitav laip (puluvaka/puḷavaka),
## skelett (aṭṭhika).
# Neli vormideta džhaanat (arūpa-jhāna) = neli vabanemist (vimokkha), (vastavad neljandast kuni seitsmenda vabanemisele):“katame dhammā kusalā? yasmiṃ samaye rūpūpapattiyā maggaṃ bhāveti vivicceva kāmehi … pe … paṭhamaṃ jhānaṃ upasampajja viharati āpokasiṇaṃ … pe … tejokasiṇaṃ … pe … vāyokasiṇaṃ … pe … nīlakasiṇaṃ … pe … pītakasiṇaṃ … pe … lohitakasiṇaṃ … pe … odātakasiṇaṃ, tasmiṃ samaye phasso hoti … pe … avikkhepo hoti … pe … ime dhammā kusalā.” — Aṭṭhakasiṇaṃ soḷasakkhattukaṃ, 2.1.2.6 (Ds 40/160). Siin mateeria/vormi valla (rūpā-vacara) loetelus esineb kümne kasina asemel kaheksa, kuna kaks viimast - ruumi ja teadvuse kasina - on seotud vormideta keskendumisega (arūpa-jhāna).

Paalikeelses Tipitakas ehk originaalsuttades toodud meele arendamise süsteem kordub suttast suttasse ja on alljärgnev.Kimatthiya-sutta AN 11.1, Sāmaññaphala-sutta DN 2 jpt.
* Buddha poolt antud õige dhamma kuulmine (= õige vaade);
* Kõlbelise meele väljaarendamine, tajuvõimete ohjamise saavutamine (= õige kõlblus);
* Buddha poolt õpetatud keskendumisobjektile (nt kasiṇa, sõbralikkus jt) keskendumise teel ühtesuunatuse saavutamine, st takistuste (nīvaraṇa) peatamine ja džhaana (jhāna) saavutamine ning väljaarendamine (= õige keskendumine);
** järkjärguline džhaanade edasiarendamine, treenimine ja džhaana-saavutustes viibimine (vihāra);
** rahulikkuse (samatha) ja läbinägemise (vipassanā) koosarendamise teel tulvadest (āsavā) ning köidikutest (saṃyojana) vabanemine;
** asjade tõelisest olemusest teadmise ja nägemise (yathā-bhūta-ñāṇa-dassanaṁ) saavutamine;
** olemasolutüdimusse ja kiretusse (nibbidā-virāgo) jõudmine;
** vabanemisteadmise ja -nägemise (vimutti-ñāṇa-dassanattho) ilmnemine;
** maistületavasse, täiuslikku mõistmisse (buddhi) jõudmine;
** virgumise (bodhi) saavutamine ning täiuslikult mõistnud ja lõplikult vabanenud arahandiks saamine;
**nibaana ehk vaibumise (nibbāna) teostumine.

Meditatsiooni roll kannatuste lakkamises ja virgumise saavutamises


Arutelu:Tõrva vald

Nielander, igast vaatamisväärsusest eraldi tuleks kirjutada vastavates artiklites. Siin tuleks piirduda nende mainimisega alaosades nagu "Loodus", "Kultuuripärand" vmt. Selline koondülevaade vaatamisväärsustest sobib pigem reisijuhti (Vikireisid), mitte entsüklopeediasse. Pikne 11. märts 2022, kell 19:34 (EET)

Plaan on artikkel teha lähiajal üsna pikaks ja põhjalikuks ning sellises kontekstis oleks vaatamisväärsuste mõne lausega mainimine äkki isegi asjakohane (kui nende juurde hiljem lisada ka lingid pikematele artiklitele eraldi). Siinkohal küsikski nõu, et kui artikli suurem ehitamine on pooleli, siis kuidas või kus seda võiks vahepealsete arusaamatuste vältimiseks mainida? Kas sellist märgist ei leidu?  Nielander (arutelu) 16. märts 2022, kell 22:51 (EET)

: Ma pean silmas sellist mainimist nagu näiteks lauses "Lisaks asuvad linna välispiiridel veel Tõrva Veskijärv, Tikste ja Pokardi paisjärved." (mainitud kolme järve, mis on ühtlasi lingitud). Muu jutt kindla vaatamisväärsuse kohta, näiteks kõik, mis on siin praegu kirjas Barclay de Tolly mausoleumi kohta, võiks siiski jääda selle vaatamisväärsuse artiklisse.

: Kui on tarvis, et lühiajaliselt (mõni tund või nii) ei segataks tööd, siis saab kasutada malli . Pikne 17. märts 2022, kell 18:34 (EET)

:: Ma ei saa ausalt öeldes pihta, et milles probleem antud juhul. Jutt käib Tõrva vallast. Miks ei tohiks valla artiklites olla mainitud mõne sõnaga selle sama valla kõige äratuntavaid maamärke, vaatamisväärsusi jne? See on ju ometigi osa valla olemusest. Nielander (arutelu) 21. märts 2022, kell 00:52 (EET)

::: Vald on territoriaalüksus ja organisatsiooniline üksus. Valla artiklis tuleks kirjutada asjadest, mis puutuvad otseselt vallasse kui sellisesse. Konkreetse vaatamisväärsuse juures puutub vallasse selle vaatamisväärsuse asukoht või ka et objekt kuulub vallale või vald hoiab seda korras vmt. Säärases kontekstis saab vaatamisväärsusi vallast rääkides mainida. Siin aga pole praegu vaatamisväärsusi laiemas kontekstis mainitud, vaid need on eraldi alaosades välja toodud eraldi teemadena. Muidu ka, kui on niigi olemas eraldi artiklid, millele saab viidata, siis ei tohiks olla põhjust materjali dubleerida.

::: Selline mõistekeskne esitus on lihtsalt entsüklopeediaartikli eripära. Nagu mainitud, mõeldav on tekitada lisaks Vikireisidesse Tõrva valla kohta eraldi lehekülg (sellele võib Vikipeedia artikli lõpus viidata), kus sobib paremini välja tuua, mida vallas vaadata-külastada, kuidas tulla, kuhu minna jmt. Pikne 21. märts 2022, kell 19:55 (EET)

:: Sama ka koolide ja teiste asutuste kohta. Vaatamisväärsused on nüüd tõstetud pealkirja "Turism" alla. Selle pealkirja all peaks olema üldistatud jutt, kus vaid mainitakse, millised on enam külstatavad kohad-asutused-üritused ning räägitakse ka turismikorraldusest, majandusmõjust jmt. Pikne 3. aprill 2022, kell 20:27 (EEST)

:::Muutsin tagasi "Vaatamisväärsusteks". Aga kas sellele ei oleks mingit sobivamat nime, naiteks nagu "Tuntud maamärgid"? Olen siiski arvamusel, et valla kõige tuntumad paigad on osa selle definitsioonist ja nende lühidat kirjeldust ei ole mõtet kuhugi linkide taha peita. Nielander (arutelu) 4. aprill 2022, kell 23:39 (EEST)

Mis põhjusel on valla infokasti päisest eemaldatud fotokollaž ja tõstetud see selle alla? Visuaalselt väga veider muudatus. Kas sama peaks tegema ka Tallinna artiklis(Tallinn)?  Nielander (arutelu) 4. aprill 2022, kell 23:26 (EEST)

: Haldusüksuse ja asula infokast erinevad. Sa olid need ära vahetanud, näiteks keskuse väli oli sellepärast kaotsis. Haldusüksuse infokastis pildi jaoks eraldi välja praegu pole. Minu isiklik arvamus on, et sellised kollaažid pole üldiselt ka vajalikud, parem on pilte artikli peale hajutada või kasutada tavalist galeriid.

: valla kõige tuntumad paigad on osa selle definitsioonist – mida see tähendab?

: Püüdsin eespool selgitada mis on vald ja mis tulenevalt on vallaartikli teema. Kui vaatamisväärsused siia sedasi eraldi teemadena sisse tuua, siis enamvähem samahästi võiks ükshaaval rääkida siin veel küladest, vallast pärit isikutest jmt. Sama ka näiteks riigiartiklites. Nii võiks kohaartiklitesse kaudselt seotud materjali kuhjata enamvähem lõputult, mis pole mõistlik. Kohaartiklid pole mõeldud olema koondartiklid, kus kirjuada kohakuuluvuse alusel eri teemadest, neil artiklitel on oma teema. Pikne 5. aprill 2022, kell 17:55 (EEST)

::Okei. Halb sõnastus selle definitsiooniga. Tahtsin öelda seda, et vald ei ole ainult mõtteliste piiridega territoorium ja vallavalitsus, vaid see on kõik see, mida inimesed vallaga seostavad. Sealhulgas tuntud inimesed, asulad ja ka laiemat tuntust omavad hooned/rajatised/looduslikud iseärasused jne. See ei tähenda, et nüüd iga külaseppa ja kivi peaks hakkama välja tooma, aga käputäie tuntuma sportlase, poliitiku, kunstniku ja ka maamärgi/vaatamisväärsuse puhul võiks see olla õigustatud. Tegin siis sellise muudatuse, et liigutasin esialgu asjad turismi ja meelelahutuse alla ning muutsin veidi vormingut.  Nielander (arutelu) 6. aprill 2022, kell 19:51 (EEST)

::: Seda ma ei väitnudki, et ainult territoorumist või selle piiridest ja vallavallitsusest võiks kirjutada. Tuleks kirjutada üldistatult ka loodusest, ajaloost jt seonduvatest teemadest. Olulisemad vaatamisväärsused võib seejuures välja tuua küll. Küsimus on selles, kuidas seda teha nii, et tekst vastaks artikli teemale. Vaatamisväärsusi peaks olema mainitud muu üldisema jutu sees. See artikkel on ikkagi konkreetselt valla kohta ja tulenevalt peaks jutt olema vallakeskne. Tõin eespool näiteid sellest, mis kontekstis sobiks vaatamisväärsusi mainida. Täpsemad andmed teiste teemade kohta (Taagepera lossi ehitamisaasta, näiteringi juhendaja nimi jmt) seejuures ei puutu otseselt vallasse. Pikne 7. aprill 2022, kell 19:16 (EEST)

Mis juhul võib malli eemaldada? Malli lisaja peaks seda kasvõi mõne lausega täpsustama. Vajadus toimetada võib oleneda toimetajast. Nielander (arutelu) 29. mai 2022, kell 02:18 (EEST)

See, kes leiab, et toimetada pole tarvis, võib selle ka eemaldada. Samas võib see, kes leiab, et seda on tarvis, selle ka tagasi panna. Arvatavasti on see pandud selle asja pärast, millest Pikne räägib. Näiteks pole siin tarvis rääkida vettehüppetornist, sellest võib rääkida mõnes teises artiklist. Õhne jõest on siin pikemalt juttu, aga pole isegi siselinki artiklile Õhne jõgi. --Andres (arutelu) 30. mai 2022, kell 23:06 (EEST)

Hüppetorni võib ehk isegi mainida, aga mitte jõgede ja järvede all. --Andres (arutelu) 30. mai 2022, kell 23:09 (EEST)


Mooduli arutelu:Citation/CS1

Kaniivel, ma kommenteeriks (esialgu) välja keelte kategooriad ja võib-olla veel mingid kategooriad. Võimalik, et neid ei lähe siin kellelgi tarvis ja siis need pigem segaks muudest vajalikumatest (peidetud) kategooriatest ülevaate saamisel. Neid kategooriaid, mis on tühjad ja võimalik, et jäävadki pikemaks ajaks tühjaks, võiks luua vastavalt vajadusele.
Liivakastist võiks üldiselt kopeerida ilma teisaldamiseta. Praegu läksid varasemas mallis tehtud kohandused ajaloos kaotsi. Pikne 13. märts 2022, kell 18:25 (EET)

Ma ei usu, et need kategooriad kedagi segavad. Pigem on hea, kui nad on, sest nende kaudu näeb, kus on probleemid. Keelte kategooriad võivad ka kasulikud olla. Tühjad kategooriad peaks alles jätma, sest me ei tea ette, millal sinna midagi satub (vea tõttu), kui peidetud kategooria on olemas, siis ta ei teki punasena lingina artikli alla. Olen kategooriate kustutamise vastu.

Liivakasti ajaloo saab taastada. Kaniivel (arutelu) 13. märts 2022, kell 18:39 (EET)

: Mis seisukohast on artikli lugejale kasulik nt  nt artiklis Tšernihivi piiramine ja kokku 58 kohas? ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 13. märts 2022, kell 18:55 (EET)

:: Kui kategooriat pole loodud ja peidetud, siis see paistab punasena. Tekitasin kategooria ja artiklis seda enam ei näe. Kaniivel (arutelu) 13. märts 2022, kell 19:01 (EET)

: Probleemikategooriatest ma saan üldjoontes aru. Ma pole küll kindel, kas kõik need n-ö probleemid vajavad tegelikult tähelepanu. Võimalik, et keelekategooriatele leidub mingi kasutusotstarve, aga samas on ka võimalik, et keegi ei tee siin nendega siiski midagi. Need kategooriad võtavad artikli all ja redigeerimislehe loendis igal juhul lisaruumi ja kui neid kategooriaid on palju (näiteks sattusin praegu ühte artiklisse, kus on 10 keelekategooriat), siis on vajalikumate kategooriate silmamine sellevõrra raskendatud. Ainult sellepärast pole kõiki neid kategooriaid minu meelest vaja tekitada, et nad inglise vikis olemas on. Neid saaks kommentaaride vahelt välja võtta ja tekitada ka vastavalt vajadusele. Punase lingi tekkimist saab iseenesest ennetada ka kategooria väljakommenteerimisega.

: Ma pean silmas eeskätt malli mooduli enda ajalugu. Selle saab taastada, aga kahe lehe redaktsioonid lähevad teisaldamise pärast läbisegi. Pikne 13. märts 2022, kell 19:11 (EET)

: Küllap mõningaid kategooriaid on vaja tühjana alles hoida, aga samas võiks erilehte Eri:Kasutamata kategooriad võimalusel võimalikult puhtana hoida. Pikne 13. märts 2022, kell 19:25 (EET)

:: Skripti poolt pandud kategooriaid redigeerimisaknas ju ei näe. Artikli redigeerimisvaates on nad peidetult redigeerimiskasti all. Ja lehekülje teabe lehel näeb neid ka. Probleemikategooriad võivad juhtida tähelepanu mooduli koodiga seotud probleemile (äkki vaja midagi seal muuta), mõne kasutaja tegevusele, kes midagi valesti teeb (vaja temaga suhelda), või siis jah, äkki polegi probleemi, on "probleem". Viimasel juhul võib kategooria loomise ka maha võtta moodulist. Aga alguses oleks vaja veenduda, et see on pseudoprobleem. Pluss see ka, et kui botiga viitemallide parandusi teha, siis kategooria abil saab vajalikud artiklid hästi kätte.

:: Keelekategooriad: on ju huvitav teada, mis keeltes allikaid kui paljudes artiklites on kasutatud. Minu jaoks vähemalt on. Isegi kui see ei anna täit pilti, sest sinna satuvad ainult kindla malli ja malli argumendiga artiklid. Mingi võrdlus keelte vahel ikkagi tekib.

:: Sa pead silmas ilmselt mooduli ajalugu. Mul seni pole olnud probleemi, et taastamisel redaktsioonid segi lähevad. Iseenesest ma ei näe vajadust selle konkreetse mooduli ajaloost midagi otsida. Seal pole midagi kasulikku. Kui soovid, siis taasta, äkki ei lähe segi. Kaniivel (arutelu) 13. märts 2022, kell 20:23 (EET)

::: Peidetud kategooriad saab vastava eelistusega artikli all nähtavaks teha. See polegi nii väga tähtis, kus kohas ma neid kategooriaid vaatan. Lihtsalt mida rohkem kategooriaid, seda raskem on nende hulgast midagi konkreetset leida.

::: Jah, kategooria võib olla ka lihtsalt huvitav, aga sel põhjusel võiks kuhjata mallidesse üsna lõputult parameetritele või parameetrite kombinatsioonidele või parameetrite väärtustele vastavaid kategooriaid. Kategooria lisamiseks võiks minu meelest olla kõigepealt ikkagi konkreetne vajadus siin vikis.

::: Jah, pidasin silmas mooduli, mitte malli ajalugu. Redaktsioonid lähevad (läksid) segamini, sest muudatusi tehti antud juhul kahel lehel paralleelselt ja liitmisel jäävad redaktsioonid ikkagi kronoloogilisse järjekorda. Ma näiteks tahtsin ajaloost üle kontrollida, milliseid kohandusi siin enne oli tehtud, muu hulgas millised kategooriad olid välja kommenteeritud. Näiteks need keelekategooriad olid seni välja kommenteeritud.

::: Kasutamata kategooriate erilehega seoses leidsin nüüd, et sealt saab lehti välja jätta koodi __EXPECTUNUSEDCATEGORY__ abil (inglise vikis mallis :en:Template:Possibly empty category). Pikne 14. märts 2022, kell 16:34 (EET)

:: OK, saan nüüd aru, mida mõtlesid segi minemise all. Praegu saab ikkagi ajaloost asju vaadata. Ma tegelen selle mooduliga veel, see pole 100% valmis. Praegu, kui kõik viited kuvatakse mooduli kaudu, alles näeb, mis põhjusel ja millised artiklid mis kategooriatesse satuvad. Testimisel ei saa sellist katvust nagu reaalandmetega. Seega kategooriad on vajalikud. Aga ka muidu ma kategooriate kaotamist ei poolda. Kaniivel (arutelu) 14. märts 2022, kell 20:04 (EET)

:::Mul on hidden cats alati aktiveeritud, kasulik nt eri keelte V-desse midagi lisades. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 14. märts 2022, kell 20:21 (EET)
----
Õigem on "kasutab x kirja", mitte "kasutab x tähestikku". Pole näiteks hiina tähestikku. Pikne 19. märts 2022, kell 14:37 (EET)

Teistpidi küll pole hea ka "vene kirja", mis on õieti kürilliline kiri ehk kirillitsa. See tuleb nähtavasti sellest, et kirju on ebatäpselt tähistatud keelekoodidega (ka originaalis inglise vikis). Lihtne lahendus oleks jällegi sellised kategooriad ära jätta. Pikne 20. märts 2022, kell 16:56 (EET)

: See kategooria pannakse siis, kui mallil on parameeter "script-title" täidetud. Kuna ühtki kasulikku otstarvet sel kategoorial hetkel ei näe, siis võib selle ka ära jätta. Kaniivel (arutelu) 21. märts 2022, kell 17:31 (EET)

Nulliga algavad kuupäevad formaadis, kus on kuu sõnaga kirjutatud (näit pp. kuunimi aasta), loetakse hetkel veaks. Vt nt artiklis Aurupunk. Ega neid ju õigeks lugema ei peaks? Kaniivel (arutelu) 16. märts 2022, kell 22:54 (EET)

Ega vist. Vt ka Kasutaja arutelu:Kuriuss#Viidete kuupäevad. Suurema osa neist nullidest lisas hiljuti InternetArchiveBot, mille kuupäeva vormistus oli puudulik. Pikne 17. märts 2022, kell 18:52 (EET)

Nagu siin arutelus öeldud, on "Vaadatud 27. november" grammatiliselt vigane. Tegin moodulis nii, et kui algne kuupäev on ingliskeelne ja tehakse teisendus eesti keelde, siis pannakse vaatamise kuupäev käändesse. Aga kui kasutaja ise lisab parameetrisse vaatamise kuupäeva eestikeelsena ja käändeta, siis moodul selle kohta viga ei väljasta. Sest selliseid juhtumeid on nii palju, et siis oleks enamike viitemallide kasutuste juures veateade. Üks variant oleks teha moodulis teisendus eestikeelsetele vaatamise kuupäevadele käändesse. Kaniivel (arutelu) 18. märts 2022, kell 18:24 (EET)

Kas võiks ehk teha nii, et eestikeelse pealkirjaga mallides oleks lubatud vaid eestikeelsed parameetrid ja ingliskeelse pealkirjaga mallides samamoodi vaid ingliskeelsed parameetrid? Mingite parameetrite kasutus vist juba on piiratud konkreetsete mallidega (valges nimekirjas "unique_arguments"). Paari kuu eest, kui InternetArchiveBotil oli mälu või jõudlusega mingi probleem ja parameetrite vastendused kuidagi kaotsi läksid, hakkas robot eestikeelse pealkirjaga mallidesse ingliskeelseid parameetreid lisama (nüüd parandatud). Hea oleks, kui selle kohta oleks olnud mingisugune veateade. Mõnes artiklis olen varem veel märganud, et eri keeltes parameetreid on kasutatud läbisegi. Seonduvalt oleks veel hea, kui eestikeelse malli veateates oleks nimetatud eestikeelsed parameetrid (näiteks mallis "Netiviide" puudub "pealkiri", mitte "title" nagu praegu artiklis Nortal). Pikne 27. detsember 2022, kell 18:21 (EET)

Ma nägin neid malle, kus IABot oli pannud ingliskeelsed parameetrid; arvasin, et keegi on kogemata boti konfi ära rikkunud. Üldine arhitektuur on moodulil selline, et põhiüksus on parameeter, millel võib olla palju aliasi. Erikeelsete parameetrite tugi tuleb võimalusest lisada aliasi. Samas aliased on kõik omavahel võrdsed ja neid edasi enam ei liigitata mingi tunnuse alusel. Osad viitemalli tüübid piiravad seda, mis parameetreid nad vastu võtavad, ükskõik mis aliase näol siis. Need Whitelisti massiivid sisaldavad ka väärtustena parameetreid, mitte aliasi. Kui tahta seda loogikat muuta, siis nõuaks see minu meelest liiga suurt pingutust selle tulemuse kohta, mis see tooks. Edaspidi oleks ka raskem mooduli koodi uuendada, kui see inglisviki omast liiga erinevaks muutub. Osad kasutajad on vist kopeerinud lähterežiimis malli ja üritanud siis seal kõik sõnad ära tõlkida, ka parameeetrid. Nii tekivad segakeelsete parameetritega mallikasutused. Kus osa sõnu polegi parameetrid ja nende väärtusi ei kuvata. Selliseid asju on siiski suhteliselt vähe. Teatud mõttes on võimalus inglis- ja eestikeelseid parameetreid segi sisestada ka pluss. Näiteks pole praegu kõik võimalikud parameetrid mallidel TempleDatas ära defineeritud, kõik pole ka ära tõlgitud, mallid võtavad vastu ja on suutelised kuvama rohkem ja teadja saaks seda ära kasutada erivajadusel. Nojah, see on nišijuhtum.

Veateate keele osas ma tegin juba kevadel täiendusi, et veateate keel sõltuks valitud aliase keelest. Näiteks arhiivimise parameetritega seotult (https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Moodul%3ACitation%2FCS1%2Fsandbox&diff=6083355&oldid=6076323). Neid juhtumeid tuleb ükshaaval vaadata ja lisada. Ma teen title/pealkiri täienduse siis juurde millalgi. Kui veel midagi sarnast silma jääb, siis anna teada. Kaniivel (arutelu) 27. detsember 2022, kell 19:12 (EET)

Vaatasin nüüd, et Whitelisti massiivid sisaldavad siiski aliasi, mitte nö argumente. Aga ikkagi läheks loogika muutmine veidi keeruliseks. Tundub. Kaniivel (arutelu) 27. detsember 2022, kell 19:44 (EET)

Uurisin veidi veel. Üks viis seda teha oleks iga malli jaoks pidada omaette argumentide loendit ja siis kontrollida vastu seda loendit, kas malli kaudu sisse tulnud argument on seal loendis. Üsna tülikas. Kaniivel (arutelu) 27. detsember 2022, kell 23:11 (EET)

: Ehk poleks liiga keeruline, kui teha eraldi lehele eraldi valge loend eestikeelsete parameetritega (aliastega), dubleerida seal ka muud parameetrid, mis eestikeelsetes mallides esinevad ning laadida see valitud mallide puhul (või lihtsalt täidetud "TemplateName" järgi nagu allpool kirjeldad) tavalise valge loendi asemel? Võib-olla saab ilma dubleerimata ühele leheküljel kuidagi veel lihtsamini? Pikne 22. jaanuar 2023, kell 16:44 (EET)

:: Ma arvan, et kõik parameetrid, mida eestikeelsed mallid toetavad, tuleks panna ühte massiivi Whitelistis. Kui TemplateName on olemas, siis kontrollida, kas sisse tulnud parameetrid on massiivis olemas. Kui ei ole, siis panna artikkel mingisse peidetud kategooriasse. Keeruline see pole, sest praegu juba kontrollitakse sama moodi teisi Whitelisti parameetrite loendeid. Natuke tülikas on see, et siis tuleb iga kord, kui mingi eestikeelse aliase lisad, seda loendit ka täiendada. Kaniivel (arutelu) 31. jaanuar 2023, kell 16:27 (EET)
----
'pealkiri'/'title' kuvamine on nüüd korras. 'title' oli koodis kahjuks hardcodetud, nüüd siis 'pealkiri' samuti. Seega ühegi title'i aliasega see ei töötaks. Aga ei olegi loodud ühtki aliast peale aliase 'Pealkiri', mille jaoks ma ei lisa tingimust, sest see on marginaalse kasutusega. Eeldus on, et mallis on 'TemplateName' täidetud, ja see on täidetud ainult kohalikes viitemallides. CitationClass = episode korral kuvatakse ikkagi title, kuid selle klassiga ühtki kohalikku malli tehtud pole. Kaniivel (arutelu) 7. jaanuar 2023, kell 17:09 (EET)
----
Võib-olla teha nii nagu inglise vikis: suunata mallide arutelud ühte kohta, näiteks siia mooduli arutelusse. Näiteks viimased teemad netiviite malli aretelus käivad suuresti ka teiste viitemallide kohta. Pikne 22. jaanuar 2023, kell 16:44 (EET)

Iseenesest ma arvan, et ingliskeelses vikis on see akuutsem teema, sest kasutajaid, kes arutelusid algatavad, on väga palju. Siinses vikis peaks mooduliga tegelejatele silma jääma, kui keegi ükskõik mis malli arutelulehele kirjutab. Aga noh, võib ikka teha. Kui viitsid, siis tee. Kaniivel (arutelu) 31. jaanuar 2023, kell 16:27 (EET)


Arutelu:Indrek Leibur

"Indrek Leibur oli 22 aastat olnud erinevates vanglates ja viimane neist oli Jämejala Psühhiaatriakliinikus." Imelik lause. Ja psühhiaatriakliinikut ei saa ju vanglaks nimetada. Velirand (arutelu) 18. märts 2022, kell 22:12 (EET)

Kinnipidamisasutus?  Kopo25 (arutelu) 18. märts 2022, kell 22:13 (EET)

: See ehk sobiks. Velirand (arutelu) 18. märts 2022, kell 22:15 (EET)

Siin ja siin on kirjas, et Indrek Leiburi sünniaeg oli 31.07.1977. -Mardus /arutelu 6. jaanuar 2023, kell 17:43 (EET)


Arutelu:Konstellatsioonid

Konstellatsiooni nõustamises (ingl. k. Family Constellations, Constellation Therapy, Systemic Constellations, Systemic Family Constellations, Family Constellation Therapy) peetakse pseudoteaduseks ja võrdväärseks teiste alternatiivteraapiatega  ning seetõttu on ka üsna loomulik, et konstellatsioonide levik on toimunud samaaegselt pideva kahtlustuste ning kriitikaga meetodi suhtes. Konstellatsiooni praktiseerijad väidavad, nagu oleks kriitika põhjuseks teoreetiliste aluste keerukus ja Bert Hellingeri värvikas figuur ning kohati provokatiivsed väljaütlemised kuid see ei selgita mitte kuidagi meetodi olematut teaduspõhist kasutegurit. Üksikud uuringud , mis nii konstellatsiooni kui teiste alternatiivteraapiate puhul (nagu näiteks reikiteraapia) mõningat positiivset muutust vaimse tervise osas on kirjeldanud, ei ole siiski osutunud veenvaks tõendiks valdava osa teadllaste arvamuse kujundamisel.  See, et konstellöörid võivad mõnel puhul olla mitmete kvalifikatsioonidega psühhoterapeudid ja võivad kasutada meetodit näiteks rahvatervendaja perspektiivist, võib kliente eksitada ning tekitada mulje, nagu oleks tegemist teaduslikult tunnustatud meetodiga. Samuti võib eksitav olla asjaolu, et konstellatsioonis on kasutusel mõisted, mis on pärit psühholoogiast või teaduspõhistest psühhoteraapiatest ja mis kliendile juba tuttavad on, kuid mis samuti ei tee meetodist kui tervikust faktipõhist ja efektiivset teraapilist abivahendit isiklike probleemidega toimetulekul. Konstellatsiooni vahetu positiivse emotsiooni aluseks peetakse empaatiat ja sisendamist, samuti meetodi uudsust ja mängulisust.
Sõnastus on ebamäärane ("peetakse", kes peab?) ja kirjutatud ebaneutraalsest vaatepunktist ("üsna loomulik"). Viide on ingliskeelse Wikipedia artiklile, kus sellises sõnastuses teksti ei leidu. Suurem osa tekstist on allikaviiteta.
Varasem kriitika osa oli parem, jätan selle alles. Kaniivel (arutelu) 27. märts 2022, kell 23:59 (EEST)
Tegelikult pole sel tekstil sisuliselt ühtki viidet. Üks link on teadusuuringule, kuid see jõuab metoodika suhtes positiivsele järeldusele: "The data accumulated to date point into the  direction that family constellation therapy is an effective intervention with significant mental health benefits in the general population; however, the quantity and overall quality of the evidence is low." Kaniivel (arutelu) 28. märts 2022, kell 00:33 (EEST)

Võtsin küll pseudoteaduse kategooria maha, kuna märkasin, et sama on varem tehtud, aga iseenesest on see inglise vikis määratletud nii para- kui pseudoteadusena.Sillerkiil (arutelu) 9. veebruar 2023, kell 15:53 (EET)


Arutelu:Siil

Kuivõrd õige on väide, et siil sööb väikeseid kalu. Äkki keegi rohkem maainimene seletab lahti? Mulle tundub kuidagi kahtlane ja sodimise moodi. Metzziga (arutelu) 28. märts 2022, kell 19:52 (EEST)
Igatahes netist uurides selle kohta midagi ei leidnud. Kustutan. Kui keegi vastupidist tõestada suudab, võib koos viitega tagasi panna. Metzziga (arutelu) 28. märts 2022, kell 20:05 (EEST)


Arutelu:Ukraina meedia

Sillerkiil (arutelu) 31. märts 2022, kell 10:08 (EEST)

'Vaata ka' alapeatükis viidatud artiklid olid asjakohased, kuna olid seotud meediamaastiku eripärade ja seal toimunud muutustega: "Vikipeedia artiklid, mida on artikli teema paremaks mõistmiseks soovitatav lugeda, kuid millele põhitekstis ei ole viidatud või mis võivad olla artiklist (näiteks artikli pikkuse tõttu) raskesti leitavad, koondada alajaotuse "Vaata ka" alla." Viisakas toimetaja võiks lisada suuremahulisema muudatuse juurde (mida terve lõigu kustutamine kahtlemata on) ka põhjenduse. Juba kas või selleks, et autor mõistaks probleemi ja teaks seda vältida või vaidlustada.Sillerkiil (arutelu) 31. märts 2022, kell 12:31 (EEST)

Sellisel põhimõttel ei ole varem artikleid "Vaata ka" alla pandud. Ei peaks sinna kuhjama artikleid, mis ei ole väga lähedaselt seotud. Ukraina põhiartiklis on paljud need artiklid juba mainitud ja leitavad.--Raamaturott (arutelu) 31. märts 2022, kell 13:08 (EEST)


Arutelu:Butša massimõrv

Mis tähendab "tõendatud võimalike/väidetavate"? --Andres (arutelu) 3. aprill 2022, kell 23:43 (EEST)

Andresega nõus, et väidetav kõlab kummaliselt. See praegune sõnastus paneb meid nagu sellesse seltskonda, kes esindab vaadet, et pole selge, kes Butša jõhkrused korraldas. ÜRO-s Inimõiguste nõukogu hääletusel olid ka osa riike seisukohal, et Venemaa ei peaks vastutama toimunu eest, kuna asi pole piisavalt selge. Ja siis veel see uskumatult küüniline väide ametlikus Venemaa meedias, et kogu see sündmus on lavastus, propaganda vms. Ma arvan, et peaksime lähtuma enwiki sõnastusest. Nimelik (arutelu) 16. mai 2022, kell 11:49 (EEST)

"... käigus Vene terroristide poolt toime pandud" Pooldaksin varianti: "... käigus Vene sõjaväelaste poolt toime pandud" Velirand (arutelu) 4. aprill 2022, kell 15:26 (EEST)

Samas, surnukehade seas on ka VF sõjaväelasi.Partisaniliikumise uued ilmingud: fašismist vabastajatele pakutakse pirukaid (mis on küll mürgitatud) jm nänni (millest ka viina-(või mis iganes koostisega vedeliku)surmade suur arv vabaduskülvajate ridades) ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 4. aprill 2022, kell 15:46 (EEST)

Pean tõdema, et hetkel (15:47) ÜRO-st ([[New York|New Yorgist]]) edastatavat VF esindaja pressikonverentsi [[BBC World News]]i vahendusel vaadates/kuulates (eks see jõuab ka meediasse), võtab ikka sõnatuks küll; hetk tagasi ütles, et Mariupolis tapetud rase naine (laia leviga pildid) on elus...[[Kasutaja:Pietadè| ☆☆☆—Pietadè]][[Eri:Kaastöö/Pietadè| Kaastöö]] 4. aprill 2022, kell 22:52 (EEST)

*76d = 76. kaardiväe õhudessantdiviis
*104-й десантно-штурмовой полк = 104th Guards Air Assault Regiment =
*234-й десантно-штурмовой полк = 234th Guards Air Assault Regiment =
*https://www.yahoo.com/news/evidence-shows-russian-soldiers-executed-141908975.html
suwa 22. mai 2022, kell 08:16 (EEST)


Arutelu:Caspar Franz Lorenzsonn

Raamatus Arnold Kask - Eesti kirjakeele ajaloost - 1
http://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/29123/kask_eesti_kirjakeele_1_ocr.pdf - lk 153
on nimekujuna toodud Caspar Franz Lorenzonn
LauriKreen (arutelu) 10. aprill 2022, kell 16:00 (EEST)

Elulugu fotoga - http://vana.halingavald.ee/failid/tuntud-korbelaste-elulood_1-osa_aldo-kals_tartu-1975.pdf - lk. 75 (viide lk 192) - LORENZONN, Caspar (ka Kaspar) Franz
LauriKreen (arutelu) 10. aprill 2022, kell 16:10 (EEST)


Kasutaja arutelu:Metzziga

Artiklite taastamisel on muidu võimalik avada ka viimane korralik versioon ja seda redigeerima hakata. Näiteks kui mitu IP-aadressi taha peituvat kasutajat on järjest artiklit vandaliseerinud, siis see "tühista" nupp enam hästi ei toimi (ühe klikiga kõigi muudatuste korraga tühistamiseks) ja kõige mugavam on avada viimane viisakas versioon ja see salvestada. Ivo (arutelu) 11. aprill 2022, kell 13:36 (EEST)
Tänan nõuande eest! :) Seda ikka juhtub, et troll või trollid vandaalitsevad pikemalt. Võtan teadmiseks. Metzziga (arutelu) 11. aprill 2022, kell 13:50 (EEST)
Kui puutud kokku mõne vandaaliga, siis palun ole asjalik. Meie asi on ainult Vikipeedia puhas hoida, mitte nendega suhelda. --Andres (arutelu) 6. mai 2022, kell 12:17 (EEST)

Tere, hea Metzziga!
Palju õnne kuu vikipedisti tiitli eest! Palun võta minuga ühendust kaebi@wikimedia.ee, et saaksin sulle edastada tiitliga kaasneva autasu! --K2suvi (arutelu) 9. mai 2022, kell 10:18 (EEST)
Suured Tänud! Võtan ühendust! Metzziga (arutelu) 9. mai 2022, kell 17:27 (EEST)

Märkasin, et vahepeal viimaste muudatuste juurest täiesti üksi korda hoidmas. Määrasin su usaldatud kasutajaks. Muudatuste tühistamine on nüüd lihtsam. Blokeerimise võimalus peaks ka olemas olema.--Raamaturott (arutelu) 16. mai 2022, kell 13:40 (EEST)

Mind samuti usaldatud kasutajana huvitab ammu, kust ma blokeerimise võimaluse leian. Iga päev jändan vandaalidega ja panen kustutamise malle üles. Astromaailm (arutelu) 27. mai 2022, kell 13:18 (EEST)

:Uurisin järgi ja kahjuks blokeerimise võimalus usaldatud kasutajatel puudub. Vandaalidest on endal ka tead-küll-mis auguni. Metzziga (arutelu) 27. mai 2022, kell 13:20 (EEST)
Tuhat tänu! Metzziga (arutelu) 16. mai 2022, kell 13:41 (EEST)

:Mul on niisugune palve. Kui toimetad, siis hoidu võimalust mööda hinnangutest. Ja ilmsete vandaalidega ära suhtle, vaid lihtsalt paranda tagasi. --Andres (arutelu) 22. juuli 2022, kell 17:07 (EEST)

Sulgudega pealkirja on üldiselt tarvis siis, kui on juba tehtud artikkel teisest samanimelisest asjast ning ilma sulgudeta märksõna päises tuleks siis viidata sulgudega märksõnale. Isegi kui on teisi samanimelisi kogudusi, siis on võimalik, et neist ei tule artiklit. Märksõnade nagu Göteborgi ja Lääne-Rootsi kogudus (EELK) puhul on kaheldav, kas üldse on mõni teine samanimeline kogudus. Pikne 15. jaanuar 2023, kell 16:35 (EET)


Arutelu:Ründebrigaad Azov

Seda tuleb ka tõendada, et väited paremäärmuslikkuse kohta on Vene propaganda.
Kas ta on endiselt pataljon? --Andres (arutelu) 15. aprill 2022, kell 11:00 (EEST)
* Lisasin viite valeväidete kohta. Praegu ee kasutatakse nimetust: Asov. --Vaher (arutelu) 27. märts 2023, kell 15:36 (EEST)

Siin eemaldavad mõned kasutajad järjekindlalt Wolfsangeli-märgi paremäärmuslikku tausta puudutavat infot. Nüüd on lisatud väide, et see olevat "1616. aastast heraldikas levinud tunnusmärk". Viimasele on viiteks lisatud kehtetu Postimehe link. Tean, et tegu on vana sümboliga, aga kas sel märgil on ka Ukraina ajaloos mingi tähendus? Kui ei ole, siis tuleb eeldada, et see võeti kasutusele kapral Aadu vägede eeskujul. Ise leidsin viiteid ajaloolisele (IIMS eelsele) kasutusele vaid Saksa- ja Prantsusmaal. Metzziga (arutelu) 18. aprill 2022, kell 22:52 (EEST)
Parandan: antud link viitas siiski saksakeelsele Vikipeediale, kus aga varaseim viide märgi kasutuse kohta Ukrainas on aastal 1991 Ukraina Sotsiaalrahvusliku Partei (ligikaudne tõlge) poolt. Mingit ajaloolist tausta ei leidnud ma ka ukrainakeelsest vikist (tõsi küll, kuna keelt ei valda, tõlkisin Google Translate'ga, nii et midagi võis kahe silma vahele jääda).
Igatahes jääb mulle mulje, et ukrainlastele ei tähenda see märk ajalooliselt mitte kui midagi ja märgi juuri pataljoni sümboolikas tuleb otsida pigem tõesti paremalt äärest. Metzziga (arutelu) 18. aprill 2022, kell 23:01 (EEST)
Panin igatahes artiklisse info sümboli SS-tausta kohta tagasi - paremäärmuslasi igatahes üksuses on olnud ja selle kohta, et märk ukrainlastele endile midagi ajalooliselt tähendaks, ei leidnud ma midagi. Metzziga (arutelu) 18. aprill 2022, kell 23:21 (EEST)

Viitamine mõnele teisele Vikipeedia lehele kui allikale ei sobi, sest Vikipeedia sisu pole püsiv ega iseenesest autoriteetne - autoriteetsed saavad olla vastaval lehel kasutatud Vikipeedia-välised allikad, mida võib siis siia üle tuua. Azovi pataljoni inglise viki artiklist leiab hulga allikaid, mis räägivad Wolfsangelist ja seostavad selle kasutamist azovlaste poolt natsionaalsotsialismiga. Muud Wolfsangeli kohta käivad detailid (mis aastal esmakasutus oli või kus seda veel maailmas tarvitatud on jne), mida allikad seoses märgi kasutamisega azovlaste poolt välja ei too, on siin artiklis liigsed. Mõte on see, et azovlased arvatakse kasutavat märki selle natsionaalsotsialistliku tausta pärast, mitte sellepärast, et märgi esmatarvitus oli just 1616. aastal. --Minnekon (arutelu) 19. aprill 2022, kell 09:29 (EEST)

Kas mitte eesti keeles ei öelda "eriüksus"? Kui ta on praegu selle nimega, miks siis mitte seda pealkirjas kasutada? Ja kas mitte jutumärgid ei ole eesti keeles liigsed? --Andres (arutelu) 1. juuli 2022, kell 08:41 (EEST)

Jutumärgid on nt ka artiklis Eesti SS-vabatahtlike soomusgrenaderide pataljon "Narva" ja mitte ainult seal . ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 1. juuli 2022, kell 11:56 (EEST)

: Kuido Kangur tõlgib: Ukraina Aasovi Pataljon.--Vaher (arutelu) 29. märts 2023, kell 15:58 (EEST)

:: Võiks olla "Aasovi pataljon". --LeeMarx (arutelu) 29. märts 2023, kell 21:46 (EEST)

::: Miks mitte Azov (väeüksus)? ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 29. märts 2023, kell 22:08 (EEST)

:::: Ei öelda ju "juhib Azovit" või "lahingus osales Azov" vmt. Pikne 29. märts 2023, kell 22:31 (EEST)

::: "Aasovi pataljon" tundub sobilik küll. Pikne 29. märts 2023, kell 22:31 (EEST)

:::: Nõus ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 29. märts 2023, kell 22:53 (EEST)

::: Nüüd on nimi jälle otsetõlkes. Milleks sedasi vaja? --LeeMarx (arutelu) 23. juuni 2023, kell 10:12 (EEST)
----
Siin on jälle neofašismi all sisu muudetud ilma allikaid muutmata ning on püütud jätta muljet, et kogu neofašismi kahtlus põhineb ühel (võltsitud) videol. Nagu eespool juba märgitud, inglise vikis on sellest põhjalikult kirjutatud, kasutades paljusid eri allikaid. Taastan varasema neutraalsema esituse. Pikne 29. märts 2023, kell 23:00 (EEST)

Pole nõus, et kõige usaldusväärsem allikas ja vastuväide lihtsalt kustutati. Taastasin selle allika põhjal koostatud tekstiosa.--Vaher (arutelu) 3. aprill 2023, kell 17:05 (EEST)

: Vaher, sa taaskord mitte lihtsalt ei taastanud tekstiosa, vaid sa muutsid teksti ülejäänud viidetele mittevastavaks ja sa püüdsid teemat ilustada, jättes osa varasemast viidatud materjalist välja.

: Ma ei tea, mis sinu viidatud raamatus täpselt kirjas on. Kui seal räägitakse lihtsalt mingist võltsitud videost, siis see iseenesest ei tarvitse olla artikli varasema sisuga vastuolus. Ei ole arusaadav milline osa sinu parandusest on vastuväide (seejuures vastuväide millele?). Mulle pole ka arusaadav, mille poolest peaks sinu allikas olema teistest allikatest usaldusväärsem (lihtsalt seetõttu, et see on välja antud raamatu kujul?).

: Minu poolest võib kirjutada lisaks võltsitud videost, aga seejuures ei peaks manipuleerima varem lisatud materjaliga. Pikne 21. juuni 2023, kell 17:24 (EEST
Tõstsin praeguse vaidlusaluse teksti välja, sest minuarust edastab see vene propagandat. Pealegi on vastuväide kustutatud.
Neofašism
Azovi pataljoni mitmed liikmed (kuid mitte kõik) nimetavad end valge rassi ülemvõimu pooldajateks ja ka antisemiitideks. Ameerika Ühendriikide Kongressi poolt vastu võetud 2014. aasta konsolideeritud assigneeringute seadus blokeeris sõjalise abi Azovile selle väidetava valgete ülemvõimu ideoloogia tõttu, kuid 2015. aastal tühistas Kongress keelu.[viide?] Pärast 2017. aastal toimunud pataljoni depolitiseerumist on mitmed paremäärmusluse uurijad ja vaatlejad, samuti Ukraina valitsus leidnud, et pataljon pole neofašistlik, algsest sellesuunalisest ideoloogiast on loobutud ja keskendutakse patriotismile, kuigi kindlasti leidub endiselt selliste vaadetega liikmeid.
--Vaher (arutelu) 3. juuli 2023, kell 17:36 (EEST)

Hea oleks küll kogu see asi selgemini lahti kirjutada, aga ma ei näe mõjuvat põhjust senise teksti väljatõstmiseks. Sa ei ütle, mis konkreetselt on valesti või vastuolus. Kordan, et minu meelest ei lisanud sa siia ka mingit selget vastuväidet. See on küll selline asi, mida võidakse mingil moel vene propagandas ära kasutada, aga see ei tähenda iseenesest, et tegu on väljamõeldisega. Tekst on viidatud ning juhin veelkord tähelepanu, et inglise vikist leiab sama asjaga seoses veel hulga viiteid usaldusväärsetele allikatele. Pikne 3. juuli 2023, kell 18:00 (EEST)


Arutelu:Viktoria Modesta

Artiklist ei selgu, miks teda loovjuhiks on nimetatud. Kui ta on iseenda esinemiste loovjuht, siis võiks selle määratluse pigem kustutada. Kuriuss (arutelu) 7. detsember 2022, kell 15:10 (EET)