Arutelu:Mihheil Saakašvili

Ma lugesin seda artiklit ja silmasin, et sellel pildil on palju glamuuri tekitanud Bagrationide dünastia lipp, mida taheti vahepeal riigilipuks kuulutada. Ei tea, kas ta istub kuskil riiklikus ametiruumis ja seal Gruusias kasutatakse siis ametlikult ka Bagrationide lippu? Sellest teisest sinisest lipust ei saa ma aru. [http://www.crwflags.com/fotw/images/g/ge_tamar.gif Lipp] --[[Kasutaja:Egon|Egon]] 20:17, 8 Jan 2004 (UTC)

Ei tea, mis nüüd Abhaasiaga toimuma hakkab, kui uus president? -- Egon 08:28, 28 Jan 2004 (UTC)

Elame-näeme. Andres 08:42, 28 Jan 2004 (UTC)

Oleks vast õige kirjutada artikli pealkirjaks "Mihheil Saakašvili"? - Urmas 3. november 2006, kell 19:20 (UTC)

Jah. Andres 3. november 2006, kell 20:54 (UTC)

Artiklit tuleb ajakohastada. Esitus katkeb 2004. aastaga. Andres 20. jaanuar 2008, kell 10:04 (UTC)
Kogu selle detailse kirjelduse 2004. aasta jaanuari päevasündmustest tahaks ära kustutada, raske töötada sellise artikliga. On see lubatud?

Minu meelest tuleks ümber teha need lõigud, mis kirjeldavad presidendi ees seisvaid ülesandeid, sest need on kirjutatud teatud hetke perspektiivist. 24. jaanuari ja 25. jaanuari sündmused on küll esitatud ülejäänud artikliga võrreldes ebaproportsionaalselt detailselt, aga miks see raskendab tööd artikliga?

Kui leiad, et midagi tuleb ära jätta, tõsta see arutelulehele, et see päris kaotsi ei läheks.  Tuleks mõelda sellele, kuidas materjali paremini esitada. Näiteks võiks teha eraldi kronoloogia, kus sündmuste detailne esitus leiaks koha. Andres 30. oktoober 2008, kell 07:49 (UTC)

Võtsin praegu välja sellise pompoosse päevauudise:

26. jaanuaril 2004 andis Saakašvili välja seadluse, mis nägi ette endise presidendi Zviad Gamsahhurdia ümbermatmise Groznõist Thbilisisse ja ning tema nime andmise Kura jõe paremal kaldapealsel kulgevale pikale tänavale Thbilisis. Peale selle vabastati 32 Gamsahhurdia toetajat, kes olid vangistatud 1993–1994. Sellele seadlusele kirjutas ta alla Thbilisi Püha Jüri kirikus.
Ja ilmselt mitteajakohased teated:

Abikaasa Sandra Roelofs töötab Thbilisis ühes organisatsioonis, mis tegeleb leidlastega.

Saakašvili elab koos abikaasaga kolmetoalises korteris eramajas Thbilisis.
--Ker 12. märts 2009, kell 23:07 (UTC)

Puudub lehekülg [[Miša]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. juuli 2010, kell 17:02 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.president.gov.ge/?l=E&m=0&sm=0
** In Mihheil Saakašvili on 2013-06-24 12:23:41, HTTP Redirect Loop:  ->  ->  ->  ->
** In Mihheil Saakašvili on 2013-07-06 14:26:05, HTTP Redirect Loop:  ->  ->  ->  ->
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:26 (EEST)
----
Ukraina vikis öeldakse, et ta valdab ukraina keelt, viidet ei ole. Andres (arutelu) 16. veebruar 2019, kell 10:57 (EET)


Arutelu:Keelte loend

Kõiki keeli ühte artiklisse panna läheb muidugi raskeks, sest keeli on oma 3000. Aga eks vaatame...
Nähtavasti tuleb teha ka süstemaatiline loend keelte suguluse alusel.
Kas me paneme siia ka väljasurnud keeled ja keelte ajaloolised arenguastmed?
Kas murded paneme eraldi? Sel juhul tekib probleem, mis on keel ja mis murre.
Tuleks ka välja töötada mingi rubriikide järjestus, kuidas keelt kirjeldada. Esialgu võib ehk eeskujuks kasutada artiklit "albaania keel".
Keelte kirjeldamine oli esimene asi, millega ma Vikipeedias pihta hakkasin... Andres 16:10, 9 Jan 2004 (UTC)

Panin praegu kirja keeled (šoti?), mis on ära toodud Peeter Pälli artiklis Rahvaste ja keelte nimetuste õigekiri (Keel ja Kirjandus 4 1998). Lisaks Illüüria ja preisi keel. St nimekirjas on ka mõned väljasurnud keeled.

Kõik murded, keelte arenguetapid jms. võiks olla keelkondade või keelerühmade artiklis. Muidu läheb tõesti liiale. Murded, mis ei pretendeeri iseseisva keele nimetusele, sobivad konkreetse keele artiklisse.

Kas keele kirjeldamiseks on eeskujusid näiteks inglis- või saksakeelses wikipedias? Hea idee on hääldusjuhiste äratoomine. Iga keele juures võiks olla ka selle keele tähestik (näiteks koos latinisatsioonireeglitega). Urmas 16:49, 9 Jan 2004 (UTC)

Ma tahaksin lisada, et peaks olema eraldi leht, kus oleks kuidagi grupitatud (tabel, keelepuu vms) kõik siin nimistus leiduvad keeled, sest ka alfabeetilist nimistut on vaja, kuid ka keelesuguluse kaudu gruppidesse jaotamine on vajalik.--Egon 17:39, 9 Jan 2004 (UTC)

Kas õige on "havai keel" või "hawaii keel"? Siim 17:16, 25 Feb 2005 (UTC)

Keelte nimed kirjutatakse häälduspäraselt. St "havai keel". Keelte ja rahvaste loetelude aluseks on Peeter Pälli artikkel "Rahvaste ja keelte nimetuste õigekiri" ajakirjas "Keel ja Kirjandus" 4/1998 lk. 262-272. - Urmas 17:47, 25 Feb 2005 (UTC)

Vikipeedia:Soovitud artiklid alla oli lisatud "maailma keelte arv". See artikkel võiks keelte arvu käsitleda. Peep 5. aprill 2006, kell 15.14 (UTC)

Minu meelest võiks ikkagi olla artikkel "maailma keelte arv", sest see on väga keeruline teema. Siia see igatahes ei sobi. Andres 5. aprill 2006, kell 15.52 (UTC)

koosa ja kosa keel kas on samad või mitte --Dj Capricorn 5. juuni 2006, kell 11.41 (UTC)

Millisest allikast Sa keelte nimed võtsid? Kui Sa ei tea, millega on tegemist, ehk oleks parem need ära jätta. Seni on siin olnud kontrollitud nimetused, aga kohe esimene "aceh keel" on küll võimatu keelenimi. Andres 5. juuni 2006, kell 12.26 (UTC)

: Abiks ristsõna lahendajale, seal oli aceh keel, ilmselt peaks olema acehi keel --Dj Capricorn 5. juuni 2006, kell 13.10 (UTC)

:: Vaevalt küll, sest eestikeelsetes sõnades  c-tähte ei kasutata.

:: Ja koosa keelt kindlasti ei nimetata kosa keeleks.

:: Arvan, et see allikas ei ole usaldatav. Andres 5. juuni 2006, kell 13.16 (UTC)

::: Vaata, siinsamas loendis on "atšehi keel". Tühistan Sinu muudatuse. Andres 5. juuni 2006, kell 13.17 (UTC)
----
ÕS-i järgi otsustades on nüüd lubatud ka "maia keel" ning see nimekuju tundub olevat isegi põhinimekuju. Andres 8. detsember 2006, kell 04:05 (UTC)
----
Kas ei võiks pealkiri olla Keelte loend? Andres (arutelu) 27. september 2012, kell 21:40 (EEST)

Minu meelest võiks.--Morel (arutelu) 28. september 2012, kell 15:14 (EEST)


Arutelu:Kuramaa

Arvan, et "Kuramaa hertsogiriik" võiks olla eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16:42, 10 Jan 2004 (UTC)

Miks ei võiks iga Poola jagamise kohta eraldi artikkel olla? Andres 22:18, 28 Mar 2004 (UTC)

Arvasin, et kui nad koos on, saab jagamise põhjustest ja käigust komplekssema pildi. -- Urmas 08:47, 29 Mar 2004 (UTC)

: Aga võib ju olla eraldi artikkel, mis annab ülevaate jagamistest nende omavahelises seoses, ja ka eraldi artikkel iga jagamise kohta. Mina jälle arvan, et kui kogu materjal ühte artiklisse kokku panna, siis läheb artikkel liiga pikaks. Andres 08:58, 29 Mar 2004 (UTC)

Näiteks esialgu nii, et kuni tuleb Kolmandat jagamist puudutav artikkel, läheb redirect suunamisega Poola jagamiste üldisele artiklile? -- Urmas 11:07, 29 Mar 2004 (UTC)

Muutsin Ungari vikis viite ka ära. Ei pidanud sisse logima. Jaan513 9. august 2006, kell 12:02 (UTC)

Huvitav küll, mul jäi mulje, et mina muutsin. Andres 9. august 2006, kell 12:06 (UTC)

:Tõepoolest. Võib-olla tegime muudatused samal ajal ja minu oma ei salvestanudki, sest muudatus oli täpselt samasugune. Jaan513 9. august 2006, kell 12:10 (UTC)
Ungari viki nõuab resümeed, muidu ei saa salvestada. Kui teed mujal eesti vikilinke, siis kirjuta resümeesse alati et: See on lühend eesti keele vikilingi kohta. Kui Sa resümeed ei kirjuta, siis tavaliselt pahandatakse, sest inimesed kontrollivad parandusi ning jätavad säärased parandused tavaliselt vahele.
Kui muudetakse ainult nime ning vana nime alla ei kirjutata uut sisu, siis pole mõtet keelelinkidega vaeva näha, need töötavad ka nii, ja robotid parandavad nad ära.
Peale selle, Urmas pole võib-olla selle parandusega nõus. Igal juhul KNAB kinnitab seda. Andres 9. august 2006, kell 12:06 (UTC)

Seal anti välja ka oma postmarke.

Kuramaa kotis? Andres 29. märts 2007, kell 13:51 (UTC)

: Von der Heeresgruppe wurden am 20. April 1945 sogar eigene Briefmarken herausgegeben, die aus Beständen der Feldpostleitstelle in Libau herangezogen und überdruckt wurden.

:: Selle asja võiks siis pikemalt kirja panna, muidu jääb asi arusaamatuks. Andres 29. märts 2007, kell 16:06 (UTC)

Mis kalendri järgi on 1795. aasta kuupäevad? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. jaanuar 2011, kell 22:04 (EET)

Enamiku siinsest ajaloost võiks transportida Kuramaa hertsogiriigi alla. Athanasius Soter 19. august 2011, kell 01:15 (EEST)

Välja võetud:
Mitmed uurijad (nt Edgar Valter Saks) on Kura poolsaarel elavaid liivlasi lugenud ka omaette hõimuks ehk kuralasteks.
Henriku Liivimaa kroonika järgi on "kuralased rahvas, mida sünnitavad saarlased."Henriku Liivimaa Kroonika" 1993. Kuna tehti koos hästi kordineeritud rüüsteretki isegi Taani, eeldas see üksteise keelest head arusaamist.
See sobiks ilmselt kuralaste artiklisse, mis on aga üpris armetus olukorras. Athanasius Soter 27. august 2011, kell 00:08 (EEST)

Enam-vähem sama lõik on taas sisse ilmunud, aga võtan uuesti välja:

:Kuna Skandinaavia saagade ja [[Hendriku Liivimaa Kroonika]] teadetel tegid saarlased ja kuralased tihedat sõjalist koostööd (sh laulsid koos enne lahingut), siis võib eeldada, et muinaskuralased olid soome-ugrilased. Hendriku Liivimaa Kroonika teatel on "...kuralased rahvas, kelle saarlased on sünnitanud."

Tegemist on viitamata, ebaloogiliste ja domineeriva seisukohaga vastuolus olevate väidetega. Üks ühisretk ei tähenda automaatselt üldist tihedat koostööd, seda enam, et ristisõdade ajal - siis kui seda tõeliselt vaja oli - koostöö puudus, isegi sama vaenlast, Riiat, käidi eraldi ründamas. Samas ei näitaks ka tihe koostöö keele osas midagi - Läti Henrik räägib nt venelaste-leedulaste, venelaste-saarlaste, liivlaste-leedulaste, sakslaste-latgalite jm koostöösuundadest. See ühislaulu teema - kui ka eeldada, et kroonikas pole väljamõeldud detaile ja on täpselt kirjas, et eestlased ja kuralased laulsid koos samade sõnadega laulu ja et kumbki pool ei olnud võimeline mõne lihtsa laulukese võõrkeelseid sõnu õppima ja järgi kordama ja et tegemist oligi läänemeresoome keelega inimestega, siis tähendaks see ainult seda, et allikates mainitud kuralasete hulgas leidus ka läänemeresoomlasi (mis on tunnustatud seisukoht), mitte et nad kohe kõik olid läänemeresoomlased.

Selle viimase sünnitamise tsitaadi kohta ootan täpsemat viidet, enne ei usu. Minnekon (arutelu) 16. juuli 2014, kell 01:28 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cs.lpu.lv/kurzeme/
** In Kuramaa on 2013-06-24 11:52:12, 404 Not Found
** In Kuramaa on 2013-07-06 09:26:23, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:26 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kurzeme.lv/index.php?&68
** In Kuramaa on 2013-06-24 11:52:12, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Kuramaa on 2013-07-06 09:26:33, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:26 (EEST)


Arutelu:San Marino kaptenregendid

Palun märgi siia ka, mis aastate kohta mingi tabel käib. Andres 18:32, 10 Jan 2004 (UTC)

Viitsiks keegi, kes teemat tunneb, kirjutada paar sõna sissejuhatuseks? saaks paremini aru millega tegemist on. Aitäh! --TarmoK 09:17, 7 Feb 2005 (UTC)
----
Kust üldse on võetud sõna "kindralkapten"? ENE 1. väljaandes nimetatakse neid kaptenregentideks. Andres 05:29, 23 Apr 2005 (UTC)
Ka leheküljel 9. jaanuar on "kaptenregent". Andres 05:36, 23 Apr 2005 (UTC)

: Jah, panin ka seda tähele, et ENE kasutab kaptenregent aga kuna vormistasin olemasolevat materjali ainult ümber siis ei hakanud veel terimint muutma. Arvan tegelikult, et peaks seda tegema, kui pole head põhjust (nt. uuem nimetus) neid kindralkapteniteks nimetada.--Boy 10:37, 23 Apr 2005 (UTC)

:: Itaalia keeles igatahes nimetust muudetud ei ole. Arvan küll, et peaks igal pool selle sõna välja vahetama. Andres 10:43, 23 Apr 2005 (UTC)


Arutelu:Liik (bioloogia)

Anonüümne kasutaja on artiklis [[Liik bioloogias]], mis tuleb ümber suunata artiklile [[Liik (bioloogia)]], kirjutanud:
'''''Liik''' on sarnaste tunnustega [[isend]]ite rühm, kellel on oma [[geenifond]] ning [[areaal|leviala]]. Liigi isendid võivad vabalt [[ristumine (bioloogia)|ristuda]] ja saada [[paljunemine|paljunemis]]võimelisi [[järglane (bioloogia)|järglasi]].''
See tekst tuleb integreerida artikliga [[Liik (bioloogia)]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 03:20, 11 Jan 2004 (UTC)

Kas kolmas ja neljas mitte ei korda esimest ja teist? Andres 9. november 2007, kell 17:59 (UTC)

Ma ei tea, kust pärineb see morfoloogiline liigi mõiste; bioloogiline ja tüpoloog. kontseptsioon on igatahes tunnustatud --Dj Capricorn 9. november 2007, kell 19:00 (UTC)

Siin oli varem niisugune tekst:
Liigi mõiste, mida on kasutatud tuhandeid aastaid, on bioloogias üks keskseid mõisteid, kuid liigi [[definitsioon]] on vaieldav. Liigi mõistele on mitu põhilist lähenemisviisi:
* '''Morfoloogiline liik''' on [[organism]]ide rühm, kellel on eristatav vorm: me teeme näiteks vahet kana ja pardi vahel, sest nende noka kuju on erinev ja pardi jalgadel on ujulestad. Nii on liiki mõistetud juba iidsest ajast. Kuigi morfoloogilist liigimõistet on palju kritiseeritud, on see kõige tavalisem arusaam liigist ning bioloogias kasutatakse seda endiselt, eriti [[taimed]]e puhul.
*'''Bioloogiline liik''' on väikseim organismirühm, mis teiste liikidega ristumisel ei anna viljakaid järglasi. Samasse liiki kuuluvad [[isend]]id võivad omavahel vabalt ristuda ning saada paljunemisvõimelisi järglasi. Ka seda seletust on kritiseeritud, sest fraas 'vaba ristumine' ei ole üheselt määratletud.
*'''Tüpoloogiline liik''' on organismide süstemaatika väikseim üksus, mis peab teistest liikidest erinema mitme tunnuse poolest.
*'''Geneetiline liik''' on sarnaste tunnustega isendite rühm, kellel on oma, teistest liikidest erinev geenifond ja leviala.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. november 2011, kell 21:00 (EET)

Artiklil olid positiivsed ja negatiivsed küljed.  Kirjeldan igat tähelepanupunkti eraldi.
Keeleline kvaliteet:
Kohati märkasin keelelist ebakorrektsust. Näiteks lause Liikide ideel on pikk ajalugu, mina oleksin koostanud sellise lause Liik, sellise sõna mõttel on pikk ajalugu. Tihti kasutati ka sõnu see ja need, fraasid oleks saanud ära jätta (lause mõte ei oleks muutunud) või asendada muude väljenditega (vastavalt märkasin neid sõnu liigidefinitsiooni probleemi teema all ja klassifitseerimise olulisuse teema juures).  Mõned laused olid kohati ka liiga pikad, näiteks Vahepeal, eriti minevikus, kui suhtlemine oli raskendatud, on antud süstemaatikute poolt liikidele, mis hiljem on osutunud üheks liigiks, erinevad nimetused. Mõttest saab aru, aga lausestust saaks keeleliselt paremaks muuta.
Kokkuvõte: ei olnud suuri eksimusi, vaid mõned liiga pikad laused ja samade sõnade kasutamine.
Sisukus, põhjalikkus, teema kaetus:
Artikli peateemaks oli defineerida mõiste Liik.  Tekstis oli mõiste lahti seletatud.  Oli välja toodud, miks on sõnal liik mitu erinevat seletust ja kust need erinevused tulevad.  Artikkel sisaldas mõiste definitsiooni kõikidest aspektidest.  Tekst oli illusteeritud pildi ja tabelitega, oli toodud näiteid.  Kohe artikli algul oli välja toodud taksonoomia, kust sai hea ülevaate liigi asukohast võrreldes teiste taksonitega.  Kui välja tuua miinus, siis oleks see ajaloo puudumine.  Mina käsitleks siin teemas ka ajalugu (kuidas sai takson liik alguse; kes selle peale esimesena tuli; kuulsamad taksonoomid jne?).
Kokkuvõte: põhjalikkuse puuduseks oli ajaloo puudumine, muidu artikkel defineeris mõiste ilusti.
Vikipeedia tavad:
Artiklis oli viiteid kasutatud piisavalt.  Ülesehitus sarnaneb heale artiklile.
Kokkuvõte:
Artiklit lugedes sain aru, et peamine teema on liigi defineerimine.  Tekstist tuleb mõiste kenasti välja, juurde on veel lisatud  põhjendused miks kõik ei defineeri liiki ühtemoodi.  Vaatamata mõnedele keelelistele ebakorrektsustele on artikkel arusaadav.
--Hulinga 10. november 2011, kell 20:36 (EET)
To Hulinga
Teaduslik tekst ei ole trükk kusagilt ilukirjanduslikust väljavõttest, mis tähendab, et teatavad kordused on mõistetavad ja vahel isegi vajalikud.
Rohekäpp 10. november 2011, kell 20:58 (EET)rohekäpp
----
Esimese taseme pealkirju moodusta ==Pealkiri== ja teise taseme omi ===Pealkiri===, eraldi joont pole vaja teha. Nimetamise alajaotuses on täpploendi osa segane. Kooloni ees ei käi tühikut. Vahepeal, eriti minevikus, kui suhtlemine oli raskendatud, on antud süstemaatikute poolt liikidele, mis hiljem on osutunud üheks liigiks, erinevad nimetused. Võib tulla ette ka ühe taksoni jagamist mitmeks, sageli uueks, taksoniks või ka mitme taksoni liitmist üheks. Neid lauseid tuleks kohendada. Mõnikord ei identifitseerita kirjanduses liike .... Arvude vael kasuta "kuni" tähenduses mõttekriipsu. Adeliine 15. november 2011, kell 13:21 (EET)
----
Võtsin järgneva välja, kuna need andmed ei sisaldu viidatud allikas, ning pole ka kokkusobivad autoriteetsete hinnangutega:
* 5-10 miljonit bakterit
* 1,5 mln seent
* ~1 mln lestalist
* 10-30 mln putukat''
Samuti võtsin välja selle (tõlkimata skeem):--Dr Oldekop 15. november 2011, kell 14:29 (EET)
Kogu liikide arv (hinnanguline): 7-100 miljonit (kirjeldatud ja kirjeldamata), sealhulhas:

Erast Parmasto järgi pole liigi definitsioon ja liigi kontseptsioon sünonüümid. Inglise vikis ilmselt ei püüta neid eristada. Et asjast paremat ülevaadet saada,  vt: . Peale selle on veel olemas ka mõiste liigi praktiline standard, mis küll paljudel autoritel langeb mõistega "liigi definitsioon"--Bioneer1 19. november 2011, kell 00:12 (EET)

Liigi definitsioon vs liigi kontseptsioon


Arutelu:Antsla

Arvan, et lipul ja vapil võiks olla suurem vahe. Andres 05:11, 11 Jan 2004 (UTC)

Nad on tabelis--Egon 05:16, 11 Jan 2004 (UTC)

Vaade on kena ka ilma vahe suurendamiseta.--Egon 05:38, 11 Jan 2004 (UTC)

: Ma ei tea, mind häirib, kui nad on liiga lähestikku. Aga kui see teisi ei häiri, siis pole mõtet muuta. Andres 05:43, 11 Jan 2004 (UTC)

:: Mina näen alla 2-millimeetrist vahet. Võib-olla see vahe ei peaks tõesti nii suur olema, kui ma praegu panin, aga tahaks, et saaks vaadata ühte pilti ilma teise pildi kohalolu tajumata. Andres 05:49, 11 Jan 2004 (UTC)

: Seda tabelit tuleb kindlalt muuta, saab teha vahele ühe tühja tabeli ja panna kõigi kolme suuruseks 25%, kuid mul ole aega hetkel, seal on vaja natuke nokitsemist. -- Egon Daegu-st

::: Kui paigutada lipp ja vapp paremale serva ja üksteise kohale?

::: http://www.riigikantselei.ee/index.html?id=425 näitab Riigikantselei sümboolikaosakonda. Juhuks, kui mõni lipp-vapp puudu peaks jääma (muidugi, kui sellelt lehelt võib võtta). Urmas 10:01, 11 Jan 2004 (UTC)

:::: Mulle tundub, et kui lipp ja vapp on nii suured, siis on parem, kui nad on kõrvuti. Aga ma ei ole kindel, seda peab nägema.Andres 10:43, 11 Jan 2004 (UTC)

:::: Ma meelega panin nad tabelisse just selleparast, et nad oleksid korvuti, nii on palju kompaktsem vaadata. --Egon 11:09, 11 Jan 2004 (UTC)

: Kuid muidugi, ma võin ka teha väikesed variandid ja panna nad üksteise kohale. Aga minu meelest on suutemad variandid selgemad. Sest see Smart Converter, mida ma kasutan, jätab pildid kuidagi inetuks. Teravus nagu kaob, kui ma nad väikseks teen. Ja ma ei saa seda muuta, set ta teeb nad automaatselt väikeseks, ma ainult sisestan mitu protsenti ma vähendan/suurendan.

: P.S. Paar sõna, mida nägin. Nimelt silmasin, et Daegu minu teadmist mööda on linn kus veel tänava nimede kirjutamisel kasutatakse McCune trantskriptsiooni. Siin Koreas on tänavanimed kahes keeles: korea keeles ja inglise keeles. Isegi raudtee suur pealiskiri on veel Taegu.

:: Mulle meeldivad ka need suured pildid. Andres 11:28, 11 Jan 2004 (UTC)

:: Probleem on ainult selles, et nüüd me läheme Urmase formaadist välja. Võiks ehk siiski ära proovida, kuidas suur lipp ja vapp pealekuti paigutatuna välja näevad. Andres 11:32, 11 Jan 2004 (UTC)

:: Aga tegrmist on Eestiga, me ei pea sel puhul Venemaa formaati eeskujuks võtma, pealegi pole meil erilist andmestikku linnade ja valdade-alevite kohta välja tuua, kuna eesti on nii pisike. Aga sinna keskele saaks mingi väikese resümee teha, ja kindlasti peaks kuskil ka linna saksakeelne versioon olema näha. (Mitte kuskile teksti sisse kadunud)

:: P.S. Ka inglise vikipeedia kasutab eri maade kohta erinevaid tabeleid. --Egon 12:00, 11 Jan 2004 (UTC)

::: Seal on ilmselt asi selles, et eri maade kohta kirjutavad erinevad inimesed.

::: Noh, ma arvan küll, et Urmas ei mõelnud seda materjali ainult Venemaa kohta. Aga sellegipoolest võib ju Eesti linnadele teha teistsuguse formaadi, sest need on ju ikkagi Eesti linnad.

::: Aga sellega, et andmeid ei ole, ma pole nõus. Juba ühe küla kohta on palju kirjutada (vaata näiteks Lohusalu), ja seda juba üksnes interneti põhjal, trükimaterjale appi võtmata).

:::: Aa, Sa vist mõtlesid "eraldi välja tuua"? Aga valdadel jne on ju samuti pindala, elanike arv, halduskeskus. Andres 12:11, 11 Jan 2004 (UTC)

::: Mina arvan, et selle teksti, mis Sa sinna keskele plaanid, võiks panna Urmase stiilis põhitekstist paremale. Andres 12:08, 11 Jan 2004 (UTC)

::: Urmase variandi plussid: kompaktsem, artiklite kujunduse ühtsus, parem kompositsioon.

::: Urmase variandi miinused: vähem esinduslik, ei mahu ühele ekraanile korraga ära (pisut jääb puudu), lipp ja vapp õige pisut (mitte eriti häirivalt) liiga lähestikku. Andres 12:20, 11 Jan 2004 (UTC)

::: Ma olen mõelnud, et muidugi oleks parem ühtne tabelite süsteem(St. linnadel üks ja haldusüksustel teine.) Seda ma otsingi. Ning ma arvan, et katsetades erinevaid tabeleid me ehk leiutame midagi sobivat tervikuna kõikide riikide jaoks. Mul tuli silme ette kujitus sellisest tabelist: sellised suured lipud äärtes ja keskel selline Urmase kompaktne Pisike tabel põhiandmetega. Miks nii, sest kahju on vaadata seda suurt ja lagedat ruumi siin keskel. Sinna peaks kindlalt midagi kombineerima. aga Eesti puhul oleks asi natuke nadi kui me sellise võimaluse juures kasutada ilusat suurt sümboolikat,paneme esikohale pisikesed.-- Egon 12:32, 11 Jan 2004 (UTC)

Kui vaadata nüüd seda artiklit arvan ma, et see on väga väga hea, sest siin on kõik näha, vähemalt minu 17 tolline kuvar näitab kõike, nii lippu, vappi tervikuna kui ka teksti. Ma arvan, et me võime seda kasutada. Ka need pildid on enamuses standardmõõduga (200px, pikkuseks). Muidugi nüüd tekib jälle andmete paigutamisega probleem, ma arvan, et peaks andmete jaoks kasutama teist tabelit allpoo? (kahjuks 15 tolline kuvar ei näita tervikuna lippu ja vappi...?) --Egon 12:39, 11 Jan 2004 (UTC)

Ma võtan need sõnad tagasi, et ei mahu ära: mul on üks üleliigne menüüriba, mille tõttu jäi paar millimeetrit puudu. Mulle meeldib see küll, ainult Egoni variandist on natuke kahju. Andres 12:51, 11 Jan 2004 (UTC)

elanikke = 1647 (2002)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. märts 2006, kell 09.45 (UTC)

Mida võiks see tähendada? Kust on sellised andmed pärit? Elamispind on nõukogudelik kantseliit, mille all tavaliselt mõeldi korteri või maja tubade põrandapindala. Vaevalt et enne teist maailmasõda peeti sellist arvestust.Valju 29. oktoober 2006, kell 13:27 (UTC)

Teises maailmasõjas hävis 55% elamispinnast

Jääb mulje, nagu oleks praegune Antsla hästi noor asula ja varem oli seal vaid Hauka talu. Ometi on linnas mitu maja, mis on ehitatud 1860ndate stiilis, mil kehtestati Venemaal standard, et väikelinna puumajadel on teisel korrusel vaid kaks akent. Niisugusi maju on Võrus, Abja-Paluojal, Kilingi-Nõmmes.


Arutelu:Kuressaare

Siin tuleb vist tabeli tausta värvida, muidu pole lipp näha!--Egon 05:17, 11 Jan 2004 (UTC)

Teine võimalus on teha lipule piirjooned. Andres 05:22, 11 Jan 2004 (UTC)

Mis loll jutt see on, et Kuressaare saab oma joogivee veetornist??? Täiesti jabur noh.

Muutsin pildiallkirja sõnastust. Andres 19. juuli 2007, kell 16:17 (UTC)
----
Kaunis restaureeritud vanalinn (17.-19. sajandist). Terviklikult säilinud piiskopilinnus, kus paikneb Saaremaa muuseum. Linna lähistel on  huvitava kujundusega  Kudjape kalmistu (rajatud 1770. aastatel.)

Kustutatud lehelt. Andres 27. aprill 2009, kell 13:45 (UTC)
----
elanikke = 14 919 (01.01.2006) avjoska 9. juuni 2009, kell 11:13 (UTC)

Karbiküla (Kuressare ajaloolise linnaosa) all olev link viib hoopis mingi samanimelise filmi lehele. Kuressaare endine Karbiküla olid Suuremõisa põldudele tekkinud ühekordsete elamute (Rootsi ja Rohu tn) piirkond.
Saareprints 2. märts 2011, kell 21:07 (EET)

Parandasin. Ave Maria 2. märts 2011, kell 21:09 (EET)
----
Kas linnaosa ja linnajagu on sünoonomid või tuleb eelistada midagi üht? Kas kõikidel linnaosadel, mis on loetletud artiklis, sarnased tähendused? Geonarva 2. märts 2011, kell 21:58 (EET)

On sünonüümid, kuid mõnikord kasutatakse "linnaosa" terminina. Andres 3. märts 2011, kell 08:49 (EET)

Ma revolutsionääri siiski ei liigitaks kultuuritegelaseks. --WikedKentaur 7. aprill 2011, kell 06:59 (EEST)

OK, või-olla muudaks mingil viisil veidike pealkirja "Kuressaares sündinuid ...", vms? Saareprints 7. aprill 2011, kell 08:13 (EEST)

: Tehtud. Andres 7. aprill 2011, kell 08:18 (EEST)

::Minuarust ei ole Vello Puujalg tuntud inimene.--WooteleF 7. aprill 2011, kell 12:37 (EEST)

:::Kunsti alal tegelevate inimeste hulgas oli (ja on) ta tuntud Kuressaare Kunstiklubis ja Rakveres endiste R-rühmituse seas. Rakveres on ta oma aja tuntumaid kunstielu taaselustajaid. Temast on räägitud Aktuaalses Kaameras ja terves hugas ajalehtedes. Kuressaares ta on saanud kunstiala kõrgemaid - nn. linnapreemiaid (tunnustusi). Nii ongi et nende kahe linna jaoks on ta oluline kultuuritegelane. Tema tööd on vastavalt tema soovile üle ilma laiali läinud, vähemalt kahte tööd hoitakse alal Saaremaa Muuseumis, kolmas on (Kuressaare) Raegalerii valduses. kaks tema kaks tööd on püsieksponeeritud ka Kuressaare Haigla admistratsioonis. Rakveres loodi kunagi ka tema nimeline kultuuripreemia - vt III Rakvere Näituste juures. Selles et ta kultuuritegelane on, ei tohiks kahtlust olla. Pealkirjas ei olegi kirjas, et ta peaks kõigile ja kõikjal tutud olema. Saareprints 7. aprill 2011, kell 16:25 (EEST)

::::See on nüüd minu väga subjektiivne arvamus, kuid arvan, et alapealkirja "Kuressaares sündinud tuntud inimesi" alla peaks koondama vaid tuntumad. Ehk siis need, kelle tuntus ei piirdu kahe väikelinnaga.--WooteleF 7. aprill 2011, kell 17:11 (EEST)

: Pardon, aga Kuressaare ongi see nn. väikelinn. Oma 32 eluaasta ja nõukogude aja kohta on ta küllalt palju Kuressaarele kuulsust toonud. Linn on seda ka tunnustanud. Ta oli tuntud ka väljaspool Kuressaaret. Paljud veelgi tuntumad saarlased on aga sündinud hoopis väljaspoolt Kuressaaret (Saare maakonnas). Nimekiri ei saagi siin väga pikaks venida. Saareprints 7. aprill 2011, kell 19:35 (EEST)

::Seda ma ju räägingi, et minu arust ei ole sellise taseme tuntus piisav. Panin pealkirjaks enne "Kuressaarest pärit tuntud inimesi", sest selles loendis oli juba praegu vähemalt kaks inimest, kes polnud Kuressaares sündinud.--WooteleF 7. aprill 2011, kell 20:07 (EEST)

::: "Kuressaarest pärit" on liiga ebamäärane sõnastus. Tegelikult võiksid nimekirjas olla ka inimesed, kes on näiteks Kuressaares kaua elanud. Siis aga peaks igaühe juures täpsustama, kuidas ta Kuressaarega seotud on. Andres 7. aprill 2011, kell 20:17 (EEST)

:::: Johannes Aavik on tõesti maakonnas, mitte Kuressaares, sündinud.

:::::Olen Andresega ettepanekutega päri. Aga pealkirja ma ei oska paremat pakkuda.--WooteleF 7. aprill 2011, kell 21:32 (EEST)

:::::: Tuntud kuressaarlasi. Andres 7. aprill 2011, kell 21:45 (EEST)

::::::: Kõlab paremini küll. Saareprints 7. aprill 2011, kell 22:34 (EEST)

: Kas rõhk on nüüd "Kuressaares sündinute" peal ?

:: Ei pruugi olla. Andres 9. aprill 2011, kell 00:52 (EEST)
* Johannes Aavik, Saare maakonnas sündinud, Kuressaares elanud ja gümnaasiumihariduse saanud ning hiljem samas koolis eesti keele õpetajana töötanud eesti keeleteadlane.

Aavik on sündinud Saare maakonnas, mitte Kuressaares. Ma arvan, et teda ei saa Kuressaarest pärit inimeseks pidada. muidu muutuvad kõik mingis linnas elanud inimesed sealt pärit olevateks.--85.253.60.60 16. märts 2012, kell 10:20 (EET)

Lilleküla on vale link. Andres 1. mai 2011, kell 20:26 (EEST)

Huvitav, kuskohast Lilleküla Kuressaarde ilmus, pole seni veel kuulnud. Siiralt. Äkki keegi valgustab? Saareprints 2. mai 2011, kell 22:46 (EEST)

: . Andres 3. mai 2011, kell 04:57 (EEST)

:: Aa, see on see suhteliselt noor lilletänavate "kollektsioon" väljaspool ringteed. Suur tänu. Saareprints 3. mai 2011, kell 07:04 (EEST)
----
Veise patimaja viidi Veise heinamaalt mille Allee, vaid Pargi tänavale. Ka 1883 ehitatud uus mudaravila ei asunud mitte Allee, vaid Pargi tänaval (Kalle Kesküla 02.11.11).

Lisati artiklisse. --Epp 2. november 2011, kell 21:03 (EET)
----
Kuressaarel on omavalitsuse staatus alates 1. oktoobrist 1990

Ei saa aru. 90.190.71.25 2. oktoober 2015, kell 01:44 (EEST)

: Nõukogude ajal sisuliselt omavalitsust ei olnud. Kuressaare linn ja Muhu vald said selle Eestis esimestena. Andres (arutelu) 2. oktoober 2015, kell 10:52 (EEST)

::Kuressaare ajalugu ei alga ju 1. oktoobrist 1990 ja ka mitte Nõukogude ajast. 90.190.71.25 2. oktoober 2015, kell 13:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://digar.nlib.ee/otsing/avaleht?pid=nlib-digar:44965
** In Kuressaare on 2013-06-24 11:52:16, 404 Not Found
** In Kuressaare on 2013-07-06 09:28:13, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:28 (EEST)
Miskipärast tundub, et avalauses äratoodud vana nimekuju on vale. Tundub nimelt, et see oli üks väheseid kohti, mille nimi oli nimetavas käändes, ehk siis Kuresaar.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. oktoober 2013, kell 02:04 (EEST)
1943. aastal nimetati Kuressaare raehärradeks: Oskar Kapsi, Anton Kirkmaa, Friedrich Maak, Viilep Prants, Jakob Puusepp, Viktor Sepp, August Tamm, Albert Tilk Viljandimaa linnadele nimetati raehärrad. Eesti Sõna, 22. juuni 1943, nr. 140, lk. 4. --IFrank (arutelu) 12. veebruar 2014, kell 19:57 (EET)
----
Pole kindel, et infokasti võib endisi nimesid panna. Ühegi teise linna puhul pole seda tehtud.
Mis tähendab "Arensburg//Kuresaar"? Andres (arutelu) 5. november 2016, kell 14:41 (EET)

See pidi tähendama seda, et rööbiti olid kasutusel mõlemad nimed :). Aga kui tõsiselt rääkida, siis ka minu meelest pole tarvis infokastis endiseid nimesid ära tuua. 2001:7D0:87FF:6480:2863:D87B:ED17:5152 5. november 2016, kell 15:58 (EET)
Iga kunagi trükitud lause, mis Kuressaaret manib, pole tähelepanuväärne. Oleks vaja ka teiste autorite arutelu tema ennustuse üle. Võtsin välja: --Minnekon (arutelu) 9. oktoober 2018, kell 01:44 (EEST)

1933. aastal ennustas Johan Sannik prohvetlikult: Kui näete ehk kuulete siin maa peal ühte husarit tulevat ratsa hobuse selgas, liht mustad riided selgas ja heina mõrts on hobuse turjal, kelle hobuse karv on tume lepp ja kelle hobuse kõrgus ulatab kolmest hobuse kõrgusest kuni 12 hobuse kõrguseni ja tuleb tasase sõiduga Kuresaare linna. Siis on arvata ehk on mere ja maa vägede lõpp. Nii kaua on riikis ja riigi rahval rahu elada siin maa peal.Johan Sannik. 7 miljardi taevariiki maapeal. Kuresaares 1933. Lk. 21.

Mändjala rannas on Mändjala-Järve liivaluited...

Kas Mändjala rand ja Mändjala-Järve liivaluited asuvad nüüd Kuressaare linnas? :) Ursus scribens (arutelu) 4. november 2019, kell 12:35 (EET)
Sama küsimus ka Loode tammiku kohta. Tammiku enda artikkel ütleb selle olevat Kaarma vallas. --Minnekon (arutelu) 4. november 2019, kell 16:24 (EET)
Loode tammik on üks suuremaid säilinud tammikust põlismetsi Eestis. Tammik paikneb Kuressaare läänepiiril ning on 1959. aastast looduskaitse all. Vanimad sealsed tammed on ligi 200-aastased. Seal on palju haruldasi taimeliike, eriti käpalisi. Mere äärde on veelindude jälgimiseks rajatud vaatlustorn.
Mändjala rannas on Mändjala-Järve liivaluited. Mändjala rand on Eestis kõige lõunapoolsem avalik rand ning on Eestis üks soojema mereveega randu. Rand avaneb lõunasse ja kuna suvel on valdavalt lõunakaarte tuuled, siis need kannavad mere pindmise sooja vee Mändjala randa.
Rannas kasvab kõverate tüvede-võradega tuulemände ja põliseid mastimände.

Võtsin välja. Ursus scribens (arutelu) 23. detsember 2019, kell 07:42 (EET)
"algne kirjapilt Ahrensborch" See peaks ikka olema 16.-17. sajandi taanikeelne nimi?
"Eesti iseseisvudes aastal 1918 võeti ametlikult kasutusele senised maakeelsed nimed – nii Kuresaar kui ka Kuressaare. Aastal 1933 otsustas Eesti valitsus, et ametlikus kirjakeeles jääb kasutusele ainult nimevorm Kuressaare. Saksa okupatsiooni ajal ennistati Arensburgi nimi, mis kehtis okupatsiooni lõpuni." Ei. Keel muutus, mitte nimi. Eestlasi ei sunnitud 1918. aastal linna eesti keeles Arensburgiks nimetama ega sakslasi saksa keeles Kuresaareks. --193.40.110.66 13. veebruar 2020, kell 14:19 (EET)

*  Kuurne, Belgia
*  Maarianhamina, Soome
*  Raseborg (Ekenäsi linn (Tammisaari)), Soome
*  Rønne, Taani
*  Sastamala (Vammala), Soome
*  Skövde, Rootsi
*  Talsi, Läti
*  Turu, Soome
------------
"Saare-Lääne piiskopid pidasid faktoreid kõigis tähtsamates hansalinnades" – faktorite tähendus jääb siin segaseks. Kuriuss (arutelu) 11. detsember 2022, kell 16:42 (EET)

Tõenäoliselt mõeldakse faktooriat. --Minnekon (arutelu) 11. detsember 2022, kell 16:55 (EET)


Arutelu:Jõgeva

Sinna keskele saaks midagi kirjutada...-- Egon 11:50, 11 Jan 2004 (UTC)
Parem mitte, las tekst jääb alla. Nüüd on hea vaadata nii lippu kui ja vappi, ja samas nad on korraga ekraanil (kui pealekuti panna, siis ei oleks). Andres 11:58, 11 Jan 2004 (UTC)

See oligi minu mõte, et leht saaks esinduslik sümboolika poolest. --Egon

Hekto kohta tuleks teha eraldi artikkel. Andres 15. mai 2006, kell 20.29 (UTC)

Mõtlesin just sama.--WooteleF 13. detsember 2010, kell 18:39 (EET)

Elanike arv on 6368 (1. jaanuar 2004).

Elu Jõgeva külas kuni 19. sajandi lõpuni ei erinenud paljude teiste samasuguste külade elust tol ajal.

See on naljakas lause. Selle peaks välja jätma, aga ma oletan siin niisugust tausta, et teatud hetkel hakkas Jõgeva arenema külast millekski rohkemaks. Sellest arengust aga tekstis juttu ei paista olevat. Andres 5. august 2006, kell 22:05 (UTC)
Siin oli enne kirjutatud: "Eesti aja kohta pole siin midagi".  Ei ole ju tõesti. Andres 30. september 2006, kell 17:37 (UTC)
Küla esmamainiti 1599 Poola revisjonikirjas Jagiwa kujul.

Kas ei ole see 1601, koos märkusega, et uus, alles paar aastat tagasi asutatud küla? Kolkapatrioodi kiire tehe 1601-2=1599?
See kruusaaugus inimeste hukkamise jutt tundub kahtlane. Võibolla üks neist KGB valedest? Kas selle kohta tõendeid on? Djreichsfuhrer 19. november 2007, kell 18:00 (UTC)
Kes on vaatamisväärsuste all mainitud Denis Kazakov? --37.157.97.250 8. veebruar 2019, kell 23:37 (EET)

Võtsin välja Nime päritolu peatükis olnud väite, et "Vähemalt 16. sajandi lõpust pole nimi muutunud." Kohanimeraamat annab järgmised nimekujud: 1599 wieś Jagiwa, 1638 Jeggiwa, 1739 Jöggewah, 1795 Joeggewa. Kirjapilt on nagunii erinev, aga tundub kahtlane, et Jagiwa ja Jeggiwa Jõgevana hääldusid. --Minnekon (arutelu) 20. august 2021, kell 20:24 (EEST)

"1977. aastal Jõgeval tööle asunud psühhiaater Jaan Olari kirjeldab elu Jõgeval järgmiselt: "Kokkuvõttes tajusin aga paikkonnas tugevamate ideaalide puudumist ..."
Minu meelest see ei peaks artiklis olema. Liiga subjektiivne. Velirand (arutelu) 8. aprill 2022, kell 22:15 (EEST)

Nõus. See sobib Olari isikuartiklisse, aga mitte siia. See pole piisavalt autoriteetne allikas linnarahva mentaalsuse kirjeldamiseks. --Minnekon (arutelu) 8. aprill 2022, kell 22:54 (EEST)

:Jaan Olari oli Jõgeval töötanud psühhiaater. Kes veel peaks Jõgeva elanikke ja nende vaimset seisundit paremini teadma. Tema kohta on olemas vikipeedia artikkel, järelikult peaks tegu olema tähelepanuväärse isikuga.

:: See ei ole entsüklopeediline teave. Velirand (arutelu) 8. aprill 2022, kell 23:42 (EEST)

::Psühhiaatrina on ta ilmselt usaldusväärne küll oma patsientide ja võib-olla ka mõne sõbra-pereliikme psüühikahäire diagnoosimisel, aga lisatud lõik polnud selle kitsa isikuteringi psühhikahäirete kirjeldus, vaid kogu linnarahva mentaalsuse-teguviiside kirjeldus. Viimast saaks hinnata sotsioloogid, mitte psühhiaatrid, ja laiemale teadluslikule uuringule või andmestikule, mitte "tajule" osutades. --Minnekon (arutelu) 9. aprill 2022, kell 11:09 (EEST)
Jõgeval oli ka vene kool (seesama Aia tänaval).


Arutelu:Eesti linnade loend

Artikkel Laiuse ütleb, et Laiuse on alevik. Kas see ei ole õige? Andres 16:31, 11 Jan 2004 (UTC)

Ma eemaldasin ta nimestust, sest tean, et ta pole linn, kuid ei jõudnud veel vaadata, mis ta on, kas alev või alevik. Vabandust, et ei korrastanud oma tööd. --Egon 16:43, 11 Jan 2004 (UTC)

Abja-Paluoja jääb hetkel lahtiseks. Ma ei tea, kas eestis oli vahepeal haldusreform, kuid nüüdne riigikantselei sümboolikaosakond pakub hulga vähem lippe, vappe. Geraldika.ru annab Abja valla lipu-vapi. Neid pole vist kohane kasutada. Riigikantselei osakonna lehelt ei leidnud ma ei Abja-Paluoja valda ega linna. Ei tea, mis sellest asulast saanud on?... --Egon 17:43, 11 Jan 2004 (UTC)

Abja vallavanem oli sügisel veel ametis. Urmas 17:50, 11 Jan 2004 (UTC)

Iseenesest ei kao linn kui selline kuhugi. Üks vald ja linn, mille liitumine on otsustatud, on Räpina (linn+vald). Urmas 17:52, 11 Jan 2004 (UTC)

On probleem. Alevik ei ole linnaline asula, vaid maaline, st suur küla. Alevite puhul võiks leppida linnadega samasse artiklisse paigutamisega, ehkki suurem osa alevitest on maalised (st. ka "suured külad"). - Urmas 05:38, 6 May 2004 (UTC)

Minu ettepanek on teha eraldi leheküljed "Eesti linnade loend", "Eesti alevite loend", "Eesti alevike loend", "Eesti külade loend". Saab kasutada ristviiteid ja abistavaid märkusi. Eesti linnadest jne üldiselt võiks esialgu kirjutada artiklite Linn jne all, vajaduse korral saaks teha ka eraldi artiklid Eesti linnad jne. Arvan, et on tähtis, et kõikide loendileheküljede pealkirjad lõpeksid sõnaga "loend".

Arvan endiselt, et selle artikli materjal tuleks jaotada artiklite Eesti linnade loend, Eesti alevite loend ja Eesti alevike loend vahel. Andres 08:12, 27 Jul 2004 (UTC)

:Jah, see oleks mõistlik. - Urmas 21:04, 27 Jul 2004 (UTC)

Lisasin siia Rapla, mis on vallasisene linn. Kas nüüd on kõik linnad üles loetud? Kas on ka mõni endine linn? Andres 14:15, 19 Jun 2005 (UTC)

Nõmme oli linn 1926 - 1940. Valju 18. juuni 2007, kell 20:16 (UTC)

: Kunagi on veel linnad olnud ka näitsks Mustla ja Võõpsu. Aga äkki peaks endised linnad loendama eraldi alapealkirja all. Flying Saucer 19. juuni 2007, kell 19:17 (UTC)

Ei saanud natuke aru, milleks on vaja iga kinna nimi kaks korda artiklisse kirjutada. Geonarva 27. november 2007, kell 16:00 (UTC)

Üks on tähestikuline loend, teine suuruse järjekorras. Andres 28. november 2007, kell 07:01 (UTC)

Eemaldasin endise loetelu. Tabelis saab järjestada linnad ka tähestiku järgi kui veerupäises olevale noolele klikata. --Metsavend 28. november 2007, kell 08:34 (UTC)

: Tabelile tuleb lisada vastav märkus, muide lugeja ei pruugi seda taibata. Andres 28. november 2007, kell 09:52 (UTC)

Leian, et artiklite "Eesti linnade loend" ja "Eesti linnad" lahus hoidmine pole põhjendatud ja tervikliku loendi peaks ära tooma artiklis "Eesti linnad" (kust see praegu puudub!). On keegi nende artiklite liitmise vastu? Ivo (arutelu) 4. veebruar 2015, kell 20:17 (EET)

väga paljudel analoogsetel juhtumitel peaks nii tegema. Loend tuleb teha üksnes erandjuhtumitel (väga palju ühetaolisi asju jne)--Bioneer1 (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 17:02 (EET)

: Ei arva, et need tingimata peaksid olema ühel leheküljel, ja no kui väga vaja on siis võib siinse lehe (või lehe osa) mallina teisele lehele ju sisse integreerida.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. veebruar 2015, kell 17:36 (EET)

::Leian, et teine lehekülg peaks tingimata sisaldama seda infot, mis siin on. Kui see sinna lisada, siis muutub siinne lehekülg dubleerivaks ja sellisena täiesti tarbetuks. Seega muudaksin selle ümbersuunamiseks. Ivo (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 01:41 (EET)

::: Toetan Ivo ettepanekut. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 01:46 (EET)
Iseenesest Jaanilinn ja Petseri võiksid siin ka kuskil kirjas olla

Nõus. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 01:46 (EET)


Arutelu:Elizabeth II

Kas me peame tingimata kirjutama "Tema Majesteet"? Andres 13:44, 12 Jan 2004 (UTC)
Aga millised on Sinu ettepanekud? -- Egon 13:53, 12 Jan 2004 (UTC)

Jätta see vormel eest ära. Andres 13:55, 12 Jan 2004 (UTC)
Aga ma arvan, et võiks ikka olla, austuse märgiks. Ja mitte ainult Elizabeth II-l, vaid näiteks ka Tema Majesteet, kuningas Norodom Shianouk...-- Egon 13:59, 12 Jan 2004 (UTC)

Ega midagi katki ei ole, kui see seal on, aga mina ei paneks. Teiste vikide artiklitest on see ainult inglis- ja prantsuskeelses. Eestis kasutatakse seda minu meelest küll ainult diplomaatilises kõnepruugis. Kui me seda vormelit siin kasutame, siis tuleks ehk ka öelda presidendi kohta "Tema Ekstsellents". Andres 14:08, 12 Jan 2004 (UTC)

: No jah, eks ma olen vist rojalist, aga ma lihtsalt mõtlesin austust üles näidata monarhide vastu, keda tänapäeval aina väheneb. Kui on kohasem mitte kasutada sellist algust (oleks seda ainult alguse lause juures kasutanud), siis eemaldan selle. -- Egon 14:15, 12 Jan 2004 (UTC)

:: Ma ei ütle, et see tuleb tingimata eemaldada, lihtsalt mina seda ei paneks. Andres 14:31, 12 Jan 2004 (UTC)
Sellel artiklil tuleks vist mingi vanem versioon taastada - ilmselt viimane Andrese versioon? - Ahsoous 17:52, 8 Dec 2004 (UTC)

Piltidega on midagi lahti. Kui keegi mõistab, siis võiks korda teha ("redigeeri-redigeeri" on hunnikus koos). --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 27. november 2005, kell 12.57 (UTC)

Kuna "järgnev" Briti troonil on kirja pandud, siis me ka garanteerime selle? Et just see persoon saab järgmiseks kuningaks, ei loobu troonist ega lahku siitilmast enne praegust monarhi. - Urmas 7. märts 2006, kell 22.25 (UTC)

Just. Seda ei tohiks olla.

Peale selle, keskel võiks ehk ikkagi olla "Suurbritannia kuningas". Andres 7. märts 2006, kell 22.26 (UTC)

:Inglise vikis on "kuninganna". - Urmas 7. märts 2006, kell 22.33 (UTC)

:: Näha peaks olema "Suurbritannia kuninganna", aga linkima peaks mitte loendile, vaid artiklile "Suurbritannia kuningas" või kui see ei sobi, siis "Suurbritannia monarh". Andres 7. märts 2006, kell 22.39 (UTC)

Minu meelest ei ole küll järgneva kasutamine mingi probleem. Kui riigis on olemas kehtiv troonipärimiskord, siis on troonipärija näol tegu järgmise monarhiga. Tema enneaegne surm või troonist loobumine on erandjuhtum ja ka sellisel juhul on teada, kes võtab tema koha troonipärimisjärjestuses. Milleks me peaksimegi midagi garanteerima?! Troonipärija äranäitamine on minu meelest igati loomulik - mäletamist mööda kasutusel ka teistes Vikipeediates - ja erandjuhtumi korral on alati võimalik ju paari klahvivajutusega nimi ära muuta. Minu meelest siis tegu pseudoprobleemiga.

Aga linkimise küsimuses eelistaksin varianti "Suurbritannia kuningas".

-- Sacerdos79 7. märts 2006, kell 22.49 (UTC)

OK. Eksisin. Inglise Vikis enam tõesti ei kasutata järgnevat ka monarhide puhul (varasemast mäletasin seda mitmel juhul näinud olevat). See ei pane mind veel muidugi järgneva väljajätmist toetama, aga muutun selle võimaluse suhtes veidi avatumaks ja tolerantsemaks. :) -- Sacerdos79 7. märts 2006, kell 22.53 (UTC)

: Me võiksime ju kirjutada sõna "järgnev" asemel "troonipärija", siis ei oleks mingit probleemi. Andres 7. märts 2006, kell 23.01 (UTC)

:: See oleks ehk kõiki rahuldav lahendus. Mulle sobib. -- Sacerdos79 8. märts 2006, kell 08.07 (UTC)

Milleks panna tabelisse link "Inglismaa ja Šotimaa kuningate loend"? Elizabeth II ei ole ju Inglismaa ega Šotimaa kuningas. Miks ei või panna "Suurbritannia kuningas" ja milleks on sinna tarvis loendit? Andres 8. märts 2006, kell 08.02 (UTC)

Minu meelest võib küll panna, Andres. Kui ma ei eksi, oli see nüüd jälle Suursaadiku muudatus, aga need ei järgi mingeid kokkuleppeid ega reegleid. Lisaks ei ole ta ka kontaktivõimeline ega põhjenda oma teguviisi, seetõttu pole siin meil isegi mõtet arutama hakata. -- Sacerdos79 8. märts 2006, kell 08.07 (UTC)

: Arvan, et ta hakkab kontakteeruma. Tegelikult ma saan aru küll, miks pannakse viited loendile, aga neid ei saa ju pealkirja tagant aimata. Parem oleks link loendile panna "Vaata ka" alla.

: Peale selle, tiitli järgi peaks vahet tegema Suurbritannia kuningal ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri kuningal. Artikkel võib-olla siiski ei pea tiitlit täpselt järgima. Andres 8. märts 2006, kell 08.52 (UTC)

Kas see troon, kuhu ta astus, oli puu otsas? Andres 9. märts 2006, kell 21.47 (UTC)

Ei. Parandasin. Taivo 10. märts 2006, kell 14.54 (UTC)

Hariduse alla ei käi küll lause: "Kirikupeana on ta [[anglikaan]].
". Eemaldasin selle. Kirikupeaks olemine on ametikohustus ja pole Elizabeth II eripära. [[Kasutaja:Valju|Valju]] 28. mai 2006, kell 20.25 (UTC)

Isaemale läheb praegu link Mary of Teck, aga see ei ole vist kõige parem. Andres 4. juuni 2006, kell 14.43 (UTC)

Nüüd on artikkel Mary of Teck ka valmis kirjutatud. kystilla 20. juuni 2006, kell 14:21 (UTC)

: See nimi ei ole vist eesti keeles ikkagi õige. Andres 20. juuni 2006, kell 11.36 (UTC)

::Saksa wikis on vastava artikli nimi de:Maria von Teck. Tecki printsess on saksa (Württembergi) tiitel.--Christopher Robin 20. juuni 2006, kell 11.40 (UTC)

::Kui on Mary of Teck ja 'of' näitab kuuluvust, siis Tecki Mary? kystilla 20. juuni 2006, kell 21:56 (UTC)

::: See on minu meelest liiga imelik. Võiks olla "Mary, Tecki printsess", aga ta oli ju kuninganna. Andres 20. juuni 2006, kell 19.02 (UTC)

:::Ja "kuninganna Mary" on liiga laialdane, sest selliseid kuningannasid on olnud teisigi. kystilla 21. juuni 2006, kell 18:13 (UTC)

:::: Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ .

:::: Võib-olla siis "Kuninganna Mary, Tecki printsess"? See on muidugi kunstlik. Üks võimalus on panna sulgudesse sünniaasta. Andres 21. juuni 2006, kell 15.18 (UTC)

Elizabeth II-l on 134 ordenit (neist 63 Rahvaste Ühenduse maadest), 91 sõjaväelist auastet ning ta on 5 ülikooli audoktor.
 mis aastal?
--WikedKentaur 21. oktoober 2006, kell 13:56 (UTC)
Tal on igas riigis erinev tiitel.
----
Olen nõus, et "Tema Majesteet" ja "kuninganna" on alguses üleliigsed. Viide Westminsterei statuudile on ehk siiski üleliigne. Andres 4. detsember 2007, kell 16:12 (UTC)
----
Miks ei või öelda "õigeusuline"? Andres 31. jaanuar 2011, kell 19:49 (EET)

Mulle on tekkinud mulje, et see on ebakorrektne sõna. On siis lubatud nii öelda või? Taivo 31. jaanuar 2011, kell 19:56 (EET)

: Vaata . Andres 31. jaanuar 2011, kell 20:00 (EET)

::OK. Taivo 31. jaanuar 2011, kell 20:10 (EET)

—Pietadè (arutelu) 18. juuli 2015, kell 20:46 (EEST) + —Pietadè (arutelu) 21. juuli 2015, kell 18:19 (EEST)
* Queen Nazi salute film: Palace 'disappointed' at use BBC News Online (18.07.2015)
* Tom Morgan and Jonathan Reilly, Their Royal Heilnesses (Secret 1933 film shows Edward VIII teaching this Nazi salute to the Queen), The Sun (18. juuli 2015)

Väide kirikupäisuse kohta on ebatäpne, et mitte öelda eksitav. Anglikaani kirikuid on palju ja üle maailma laiali (et segasem oleks, nimetavad end anglikaani kirikuteks ka mõned organisatsioonid, mis ei ole enamiku anglikaani kirikutega armulauaosaduses), enamik neist (nt USA episkopaalkirik) aga ei arva sugugi, et E2 nende juht oleks. Rangelt võttes on ta eelkõige Supreme Governor of the Church of England (ma pole veel leidnud kindlat ümberlüket, et veel mõni kirik teda enda juhiks ei pea - vabalt võib olla, nii nagu mõni üksik anglikaanide seltskond peab enda ülemuseks paavsti, mille suhtes on katoliku kirikul samas väikesed reservatsioonid), mille tõlkimine on mõnevõrra problemaatiline: "Inglismaa kirik" tekitab segadust, kuna Inglismaal on palju kirikuid, nii hoonete kui ka organisatsioonidena, "ülemvalitseja" kõlab naljakalt ja "kõrgeim kuberner" oleks lihtsalt veider. Nii et enne artiklisse kirjutamist tuleb hoolikalt tõlget kaaluda (ja soovitavalt teha siis temrinite kohta ka eraldi artiklid). --Ehitaja (arutelu) 18. jaanuar 2019, kell 13:46 (EET)

Artiklis Anglikaani kirik on nimi ja link Inglismaa Kirik, arvan, et seda võiks kasutada. Tiitlit on tõesti raske tõlkida, aga Inglismaa Kiriku peaks võib teda nimetada küll. Andres (arutelu) 19. jaanuar 2019, kell 11:56 (EET)

See peaks kuskil mujal olema kui sissejuhatuses/kokkuvõttes. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. veebruar 2019, kell 20:20 (EET)
----
Arvati, et tema onu, Walesi prints Edward, abiellub, saab lapsed ning saab kuningaks.

Kas kuningaks saamine oleneb abiellumisest ja laste saamisest? See lause jääb mulle hämaraks. --Andres (arutelu) 10. mai 2022, kell 11:13 (EEST)

Äkki paneks artikli natukeseks kaitse alla? Vandalismi on juba päris palju ja seda on tüütu tühistada. Ellenlbbh (arutelu) 8. september 2022, kell 20:45 (EEST)

Tahtsin täpselt sama öelda. --Ehitaja (arutelu) 8. september 2022, kell 20:56 (EEST)

:Tegin midagi, ma ei tea, kas sellest piisab. Polegi varem artiklite kaitset peale pannud.--Raamaturott (arutelu) 8. september 2022, kell 21:00 (EEST)

::On kaitse, aga ainult 9. septembril kella 17.59ni. Kui sama jätkub, tuleks vähemalt nädalaks panna. Ssgreporter (arutelu) 9. september 2022, kell 00:13 (EEST)


Arutelu:Liechtenstein

Mul katab praegu kaart tabeli osaliselt kinni. Ma ei tea, mis teha. Andres 15:45, 13 Jan 2004 (UTC)

Ma spetsiaalsest avasin Exploreri, et vaadata, mul on kyll koik ilusasti korras ja kohakuti. Muide ma pean mainima, et ma ei usalda eriti Explorerit. See on selline programm, mis naitab kord nii ja kord naa. Ma kasuatn kogu aeg Netscape'i mis on kvaliteetne ja usaldatav (naiteks ma naen Exploreriga vappide ymber musti raame jne.) Aga Netscapega on koik korralik ja ilus. Netscape miinuseks (ja voib olla isegi suureks miinuseks) on tema aeglus, vahest tuleb kaua oodata kui ta midagi teeb, naiteks faili yles laadimine. Kuna siin koreas pole eetikeelt kuskil arvutis ja tappidega tahti ei saa isegi Regional Seting'ust, siis on Netscape ainus valjapaas, sest temaga on kaasas Composer, milles on koik symbolid, mis olemas. (Siin ei tunta ka Wordi ja Office'i sisse installimine on tylikas, kuna kasutan peamiselt Internetikohvikuid siin toimetamiseks.) Omaarvuti koos mingi osaga tarvarast on Busanis, kud oma too tottu olen sunnitud liikuma paigast-paika. --Egon 16:13, 13 Jan 2004 (UTC)

:: See kaart tuleb hiljem, kui teksti rohkem allapoole nihutada. Egon
Andreas Kieber oli Liechtensteini viimane sõdur (oli 1938 97 aastat vana, kuid tegevteenistuses, 1866. aasta Saksa kodusõja veteran). Tema kohta tuleks ka artikkel kirjutada.

Võid seda teha. Andres 31. oktoober 2006, kell 12:17 (UTC)
Võiks veel lisada, et 1930. aastail teadustas Liechtensteini valitsusjuht Wienis elavat vürsti telefoni teel iga päev kohalikest uudistest.

Leian, et tabelis olevad andmed peaksid olema ka tekstis dubleeritud. Miks ei võiks teksti kohas, kus mainitakse riigi väiksust, mainida ka tema pindala? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. november 2006, kell 19:38 (UTC)

rahvaarv = 33 145 (2003) Andres 8. juuni 2007, kell 08:25 (UTC)

rahvaarv = 35 600 (2008),  rahvastiku_tihedus = 222 Taivo 10. mai 2010, kell 22:10 (EEST)

Riik ainsa sõduriga. Uus Eesti, 7. aprill 1938, nr. 97, lk. 4. --Improvisaator 27. november 2008, kell 15:14 (UTC)

Usutavasti on nii mõnigi kuulnud, seda, et suvalist maakaarti, mis on jaotatud riikideks (või provintsideks või muudeks üksusteks) on alati võimalik värvida 4 värviga nii et kaks naaberpiirkonda on alati eri värvi. Liechtensteini haldusüksuste kaart aga lükkab selle väite ümber, seda ei ole võimalik 4 värviga katta /eksklaavide ja enklaavide tõttu/. Miks ma seda siin kirjutan, on see, et kas säherdune imelik fakt võiks ka kuskil artiklis olla? (ilmsesti nelja värvi probleemi artiklis küll jah (mida küll pole), Liechtensteini artiklisse see ei sobi nii ehk naa /või sobib???/ ning loodetavati Ivole mõtlemisainet kasutute faktide kogumisel annab) --Ahsoous 26. jaanuar 2010, kell 17:15 (UTC)
----
Mul läks viitamine kuidagi valesti. Andres 27. jaanuar 2010, kell 11:33 (UTC)
----
Andmed riigipiiri pikkuse kohta on vastuolulised, sealhulgas ametlikul saidil. Andres 27. jaanuar 2010, kell 11:34 (UTC)
----
Selgituseks, miks ma selle pildi vasakule tagasi tõstsin - sellisel puhul on [redigeeri] lingid õiges kohas, kui pilt on paremal, siis miskipärast jooksevad neli [redigeeri] linki ühe koha peale kokku ja selle pildi kõrvale - Ahsoous 27. jaanuar 2010, kell 13:27 (UTC)

Mulle jälle näis harjumuspärase stiili kõrval imelik, miks sisukord peaks keskele pressitud olema ja vahel vasakus servas seeläbi tühi ruum olema, seepärast tõstsin ta ära. Sellisel juhul aitab ka võib-olla pildi veel allapoole panemine? Või samas, vahet pole, pisiasju mille üle vaielda ilma selletaga üleliia palju. 88.196.241.249 27. jaanuar 2010, kell 13:32 (UTC)

: Inglisvikis on muidu  reegliks, et thumbid peaksid olema vaheldumisi paremal-vasakul. Ma kujutan ette, et see on tingitud sellest samast imelikust linkide kuhjumise probleemist. Kusjuures probleem tundub olema tingitud hoopiski mitte piltidest vaid infokastist. Äkki keegi teab lahendust. -- Ahsoous 27. jaanuar 2010, kell 13:40 (UTC)

::Selle linnusepildi võiks panna "Ajaloo" alapeatükki. Siis jäävad redigeeri-lingid vist normaalselt.--WooteleF 27. jaanuar 2010, kell 14:24 (UTC)

::: tõsta ringi (kuigi sellel pole ajalooga suurt pistmist) -- Ahsoous 27. jaanuar 2010, kell 14:27 (UTC)

::::Kuidas nii? Linnus oli ju Vaduzi krahvkonna keskus.--WooteleF 27. jaanuar 2010, kell 14:31 (UTC)

::::: Seda muidugi - ma väljendasin end vististi väga kehvalt. Lihtsalt praeguse seisuga pole ajaloo osast võimalik leida vähimatki viidet sellele. Tuleb pildile või teksti miskit juurde kirjutada (muidu leiad sealt ainult, et vürst elutseb seal aastast 1938) -- Ahsoous 27. jaanuar 2010, kell 14:45 (UTC)
----
Schellenberg ei olnud krahvkond, vaid Herrschaft (isandkond?). Andres 28. jaanuar 2010, kell 15:15 (UTC)

Pigem lihtsalt Schellenberg. Herrschaft kujutas endast lihtsalt aadlikele läänistatud maavaldust.--WooteleF 28. jaanuar 2010, kell 15:24 (UTC)

: vb siis kirjutada Schellenberg (feood) ? -- Ahsoous 28. jaanuar 2010, kell 15:36 (UTC)

::Mina eelistaks Schellenberg (lään). Lään on eestikeeles selles tähenduses rohkem levinud.--WooteleF 28. jaanuar 2010, kell 15:40 (UTC)
----
Võtsin ajaloo ossa materjali saksa vikist, aga seal tundub olevat vassimist. Andres 28. jaanuar 2010, kell 16:03 (UTC)
Lihtsalt seda, et panin meelega teksti nimetuse seitsmenädalane sõda, sest ma ei tahtnud hakata vahet tegema Preisi-Austria sõjal ja Itaalia kolmandal iseseisvussõjal. Ahsoous 28. jaanuar 2010, kell 16:33 (UTC)

Itaalia kolmas iseseisvussõda väärib niikuinii ju eraldi artiklit.--WooteleF 28. jaanuar 2010, kell 16:40 (UTC)

: See on lihtsalt sellesama sõja nimetus itaalaste jaoks. Samuti võime seda sõda nimetada Saksa kodusõjaks. -- Ahsoous 28. jaanuar 2010, kell 16:49 (UTC)

::Viies vikis on sellest eraldi artikkel, aga ilmtingimata ei pea neist eraldi kirjutama.--WooteleF 28. jaanuar 2010, kell 17:06 (UTC)

::: Nii eraldi ja ka koos on neist loomulikult mõtet kirjutada. Antud artikli tekstis lihtsalt tundus mõttekam olema riikide mittemainimine. --Ahsoous 28. jaanuar 2010, kell 17:41 (UTC)
----
Kas need alapealkirjad esiaeg ja rooma riik on ikka vajalikud? Võib-olla tekitada need ikka pärast seda kui teksti rohkem on? -- Ahsoous 28. jaanuar 2010, kell 17:41 (UTC)

Need ei pea tingimata olema, aga minu meelest pole ka vajadust neid kõrvaldada. Lõppude lõpuks peaksid nad hõlbustama vajaliku leidmist. Andres 28. jaanuar 2010, kell 17:45 (UTC)
----
Pinnamoe osa vajab veel kontrollimist. Andres 28. jaanuar 2010, kell 17:45 (UTC)
----
Habsburgidest keisrite isiklikud valdused ei piirnenud üksnes Austriaga, sellepärast muutsingi. Keisri isiklike valduste hulka kuulusid ka Ungari ja Böömimaa,Steiermark, Kärnten ja Krain, samuti Tirool ja hulk muid piirkondi. "Keisriväed" on õigem kui "Austria väed". Kõige parem oleks ehk "Ferdinand II väed".--WooteleF 29. jaanuar 2010, kell 13:39 (UTC)

Ootoot... Böömimaa sõdis keisri vastu... aga njah kirjutab siis sinna ertshertsogi asemel keisri... ei pagan see pole ka hea... sest impeeriumi alguseks loetakse 1804... -- Ahsoous 29. jaanuar 2010, kell 13:59 (UTC)

:Nojah, sel perioodil oli keisri ja Böömimaa läbisaamine kehv, kuid näiteks Wallenstein oli Böömimaalt ja suure osa tema väest moodustasid böömimaalased. Aga muidu tõesti, oleks vaja sellist artiklit nagu on :en:Habsburg Monarchy. See võiks kanda nime Habsburgide impeerium vms. Üldiselt on Habsburgide riiki Austriaks nimetatud, kuid linkimine on problemaatine.--WooteleF 29. jaanuar 2010, kell 15:17 (UTC)

: Me ju leppisime ükskord kokku, et kirjutame "Habsburgide riik". Andres 29. jaanuar 2010, kell 15:58 (UTC)

:: Kui selline kokkulepe oli, siis ilmsesti pole me kumbki seda näinud. Seuke tunne, et projektilehti oleks hädasti vaja, kuhu igasugused kokkulepped ka kirja pandaks. Samas Habsburgide riik ei ole äkki just selle aja kohta väga sobiv kasutada, Hispaaniat ju ei tahaks nagu mängu tuua -- Ahsoous 29. jaanuar 2010, kell 16:16 (UTC)

:: WooteleF-iga. Võin küll eksida aja suhtes. Andres 29. jaanuar 2010, kell 18:39 (UTC)

:::Andresel on õigus, kuskil me seda asja arutasime. Kahjuks ma ei mäleta, kus ja ma ei mäletanud ka, millist varianti me parimaks pidasime. Sellega olen ka nõus, et tuleb vahet teha Hispaania ja Kesk-Euroopa Habsburgide valdustel.--WooteleF 29. jaanuar 2010, kell 19:01 (UTC)


Arutelu:Taani

Siin tundub mulle iseseisvuse lahter küll tarbetu. Andres 07:42, 16 Jan 2004 (UTC)
Iseenesest, kui juuksekarva lõhki ajada, siis Saksa okupatsioon ju oli. -- Egon 11:18, 16 Jan 2004 (UTC)

Muidugi oli. Aga iseseisvusega on see probleem, et mõni riik on mitu korda iseseisvunud ja mõne iseseisvus ulatub aegade hämarusse, ja on ka muid nüansse. Kõike seda tabelis kirja panna on keeruline. Võiks ju jätta selle lahtri hiljuti (mitte enne 20. sajandit) iseseisvunud riikide puhul juhtudel, kui iseseusvumise aeg on piisavalt ühemõtteline. Andres 04:35, 17 Jan 2004 (UTC)

Teen ettepaneku kasutada lingi nimena 'Jüütimaa' ning mitte 'Jüüti poolsaar'.  Eeskätt selle pärst et on lühem, aga minu meelest ka suupärasem.  Sel juhul käiks see natuke ka teiste lehekülgede kohta kes Jüütimaale viitavad.

Lehekülje nimi oleks Jüütimaa, Jüüti poolsaar jääks ümbersuunamisleheks. Kasutada võib mõlemat, link Jüüti poolsaarele viib automaatselt artikli Jüütimaa juurde. Andres 19. aprill 2006, kell 07.26 (UTC)

Mis koht on see "Araabia", kuhu oli suunatud ekspansioon 18. sajandil? St mis piirkond täpsemalt.
"Okupatsioon lõppes 5. mail 1945" - millal vabastati Bornholm Saksa vägedest ja millal lahkusid sealt Nõukogude väed (nad ju olid seal?) ? - Urmas 21. aprill 2006, kell 09.36 (UTC)

Araabia -- ekspeditsioon läks eeskätt praegusesse Jeemenisse.  Käidi aga ka Egiptuses, Siinail, kaardistati Pärsia laht, Niebuhr joonistas üles Persepolise raidkirjad, viibis Mesopotaamisas jne.

Bornholm -- N. väed lahkusid 1946.  Seda võiks muidugi mainida.
Ott 21. aprill 2006, kell 11.48 (UTC)

Minu taeada on Aalborgi nimi Aalborg ja mitte Ålborg.  Kui 1948 (?) Å-täht kasutusele võeti, siis osasid nimesid muudeti, osasid mitte.  Näiteks Århusis asub Aarhusi ülikool.  Seda ei jaga taanlased ka korralikult.

Eesti keeles kirjutame  [http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn.cgi?form=mm&lang=et&kohanimi=01058&f2v=Y&f3v=Y&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&f14v=Y&of=tb
 KNAB-i järgi] Ålborg.

Kohalikud elanikud kirjutavad "Aalborg".   Taani õigekeelsussõnaraamat lubab mõlemat vormi. 1948. aasta reform lubas linnanimesid kirjutada mõlemal viisil. Aastast 1956 hakati kõikides riigiasutustes kasutama linnanimedes å. Aastal 1984 anti hoolimata keelemeeste vastuseisust kommuunidele õigus valida, kuidas nad oma linnanime kirjutavad.  Åbenrå ja Ålborg valisid "Aabenraa" ja "Aalborg", Århus oli algusest peale otsustanud kirjutada "Århus". Keelemeeste seisukoht on, et å kasutamine linnanimedes ei ole kunagi vale.

Taani vikipeedias on artikli pealkiri  :da:Ålborg, kuid tekstis kasutatakse nimekuju "Aalborg".

Århusis on tõepoolest Aarhus Universitet, aga eesti keeles peaks vist ikkagi kirjutama "Århusi Ülikool". Andres 21. aprill 2006, kell 15.04 (UTC)
Kopenhaagen ja Suur-Kopenhaagen.  Formaalselt on olemas Kopenhaageni kommuun (u 500 000 elanikku) ja maakond, ei oli Kopenhaageni linna.  Kummagi administratiivse üksuse seos linnaga majandusgeograafilises mõttes on hägune.  Kõnekeeles öeldakse Kopenhaagen kogu säälse linnastu kohta, täpsemini väljendudes öeldakse 'pealinnapiirkond' või 'Suur-Kopenhaagen'.  Majandusgeograafilises mõttes on see üks linn.  Konkreetne elanike arv põhineb asustustihedusel -- alla 200m majade vahel.  Nii et Kopenhaageni nimega peab ettevaatlik olema.
Ott 21. aprill 2006, kell 11.57 (UTC)
----
Kui rääkida viimasest jäätumisest, siis oleks hea seda nimepidi nimetada. Lingist artiklile Jäätumine on minu meelest vähe kasu. Andres 21. aprill 2006, kell 16.07 (UTC)
----
Taani Kuningriik asub Euroopas Skandinaavia poolsaare ning Saksamaa vahel.

Tuleb eristada maad ja riiki. Ka Fääri saared ja Gröönimaa on kuningriigi osad. Andres 21. aprill 2006, kell 16.13 (UTC)
----
Arvan, et jutt kuninglikust perekonnast võiks olla mitte siin, vaid artiklis Margrethe II. Sealt läheksid ka lingid iga kuningliku perekonna liiget eraldi käsitlevatele artiklitele. Andres 22. aprill 2006, kell 03.35 (UTC)

võibolla tõesti.  Ise ootaksin ja seediksin enne kui muudaksin. Ott 22. aprill 2006, kell 07.35 (UTC)

: Vähemalt täisnimed ja sünniaastad tuleks viia artiklitesse vastavate isikute kohta. Andres 22. aprill 2006, kell 09.57 (UTC)

Vaatasin et maade all ei ole üldiselt vaatamisväärsusi.  Kas see on teadlik valik?  Minu meelest oleks need olulisemad kui näiteks jalgpallimeeskonnad... Ott 7. juuni 2006, kell 19.21 (UTC)

Ei ole teadlik valik. Aga siin jalgpallimeeskondi ei ole ka. Taivo 7. juuni 2006, kell 19.37 (UTC)

: Kui rääkida suure riigi vaatamisväärsustest, siis tuleb teha mingi valik, ja see on tahes-tahtmata subjektiivne.
----
"1920ndatel ja 1930ndatel aastatel oli Niels Bohri (Nobeli auhind 1922) juhitud instituut Kopenhaagenis üks maailma juhtivaid aatomifüüsika keskusi." See kõik on tore, aga mis sellesinase tähelepanuväärse asutuse nimi oli? --Oop 15. oktoober 2006, kell 21:38 (UTC)

Kas artikkel peaks rääkima Taanist või Taani kuningriigist, ehk ka Gröönimaast ja Fääridest? Tiina357 19. oktoober 2006, kell 21:32 (UTC)

Leian, et see artikkel peaks rääkima Taanist kui maast, mainides Taani Kuningriiki niipalju kui hädavajalik. Eeskujuks võib võtta esituse Taani vikis. Algusesse võib teha ka alajaotuse näiteks pealkirjaga "Maa ja riik", kus neid asju selgitatakse.

Sarnane probleem tekib Hollandi ja Madalmaade Kuningriigiga. Andres 20. oktoober 2006, kell 05:11 (UTC)

* Hedeby muuseum ja Danevirke vall - Hedeby oli Taani viikingiaegne suurim kaubalinn, praegusel Saksamaal

Jätsin selle välja, sest see pole Taani vaatamisväärsus. Andres 20. oktoober 2006, kell 06:09 (UTC)

: See on tähis Taani ajalooga seotud vaatamisväärsus, aga võib välja jääda küll, ajaloohuvilised teavad seda niigi. Tiina357 20. oktoober 2006, kell 21:37 (UTC)

:: Muidugi on see Taani ajalooga seotud vaatamisväärsus, aga ta ei asu Taani praegusel territooriumil, seetõttu pole teda minu meelest õige siia panna.

:: Mul on üldse kahtlusi selle vaatamisväärsuse rubriigi suhtes. Taanis on väga palju vaatamisväärsusi, ja miks näiteks Christiania on vaatamisväärsem kui Kopenhaageni botaanikaaed? Andres 20. oktoober 2006, kell 22:33 (UTC)

::: Siin ei olegi mingit tähtsuse järjekorda. Olulisus sõltub inimese huvidest. Lisa, mida ise oluliseks pead. Inimesele, kes maad ei tunne, on sellisest infost ju kasu. Tiina357 20. oktoober 2006, kell 22:44 (UTC)

:::: Ma ei tahagi praegust esitust kritiseerida, vaid ainult mõtisklen. Mina ise olen segaduses. Korra mõtlesin, et võib-olla oleks parem viia vaatamisväärsuste esitus konkreetsete kohtade juurde, aga sealgi peaks tegema valiku, kui esitus ei lähe väga detailseks. Nähtavasti on tegu on tegemist kas objektidega, mille juurde turiste kõige rohkem viiakse, või kõige kuulsamate objektidega. Näiteks Christiania minu teada turismiobjektide seas ei ole, kuigi ta on väga kuulus ja inimesed püüavad seda külastada. Muide, mul on õnnestunud seal koguni ekskursioonil käia. Aga mis väärib vaatamist, see on kindlasti väga subjektiivne. Näiteks minu üks suuremaid muljeid Kopenhaagenist on laugud, kes elavad nii Christianias, botaanikaaias kui ka mujal linnas. Kui ma veel Kopenhaagenisse peaksin sattuma, siis ma tahaksin kindlasti näha neid linde ja käia botaanikaaias, aga Christianiast ma küll ei hooli.

:::: Võib-olla oleks parem pealkiri "Tuntumaid vaatamisväärsusi". See ei kohustaks millekski ning selgitaks valikut.

:::::Minu meelest vahet ei ole, enne oli ka neutraalne pealkiri. Christiania on kindlasti üks Taani olulisemaid vaatamisväärsusi, botaanikaaed on tähtis rohkem Kopenhaageni linna seisukohalt, aga minu poolest võib sellegi lisada. Tiina357 21. oktoober 2006, kell 21:15 (UTC)

:::::: Ei, ma ei taha Kopenhaageni botaanikaaeda lisada, sest see on ainult minu isiklik eelistus. Ma olen lihtsalt mures sellepärast, et vaatamisväärsuste valiku kriteeriumid ei ole selged. Kuidas kindlaks teha, millised vaatamisväärsused on ületaanilise tähtsusega?

:::::: Pealkirja "Vaatamisväärsused" alla võiks ehk panna üldise jutu selle kohta, mis laadi vaatamisväärsusi Taanis leidub, ja võib-olla sellestki, miks Taani kui niisugune on vaatamisväärsus. Selle nimekirja võiks ehk sinna sisse põimida näidetena.  Andres 21. oktoober 2006, kell 21:30 (UTC)

:::: Muide, kui me tahaksime loetleda Taani ajalooga seotud vaatamisväärsusi, siis peaks ju nimekirjas olema ka mälestusväärne koht Tallinn. Andres 21. oktoober 2006, kell 06:31 (UTC)

:::::Tallinn oli ajutine valdus võõrsil, Danevirke ja Hedeby aga vana Taanimaa. Hedeby on ka nii piiri lähedal, et autoga vahet ei ole, mis riigi piiridesse ta jääb, kui inimene nt viikingiajast huvitub. Aga las siis jääb välja. Tiina357 21. oktoober 2006, kell 21:15 (UTC)

:::::: Tallinn oli ju see koht, kust Taani oma lipu sai. Andres 21. oktoober 2006, kell 21:30 (UTC)
suurepärane sihtkoht jalgrattamatkajale

See kõlab reklaamina ega ütle, mis seal vaadata on. Andres 21. oktoober 2006, kell 18:18 (UTC)

: See oli jah paha sõnastus. Tegin ümber. Tiina357 21. oktoober 2006, kell 21:15 (UTC)
----
Võtan toimetamismärke maha. Ma ei süvenenud küll kõigesse.
Parteide nimed üldjuhul tõlgitakse (st artikli pealkiri on eestikeelne). Venstre on traditsiooniks tõlkimata jätta. Andres 20. oktoober 2006, kell 06:09 (UTC)

Kas peaks siis ümber tegema? Nt: Sotsiaaldemokraadid (Socialdemokratiet, S)? Tiina357 20. oktoober 2006, kell 21:37 (UTC)

: Jah, põhimõtteliselt peaks ümber tegema, aga enne tuleks täpselt selgusele jõuda eestikeelsetes nimedes. Kui eestikeelses nimes pole kindlust, siis jäägu parem taanikeelne nimi. Minu meelest pole Sinu mainitud partei nime tõlge sugugi enesestmõistetav. Peale selle, märkused sulgudes võiksid esialgu ära jääda. Enne peaks tegema lehekülje, kus pealkiri on ilma sulgudeta, ja seal loetlema pealkirjad. Andres 20. oktoober 2006, kell 22:33 (UTC)

:: Sellepärast paningi lingiks taanikeelsed nimed, et need on kindlasti õiged. Kust sellised tõlkeid kontrollida?  Tiina357 20. oktoober 2006, kell 22:44 (UTC)

::: Ega muud võimalust pole kui vaadata eestikeelset kirjandust ja ajakirjandust. Paljudel juhtudel on ainult üks võimalik tõlge. Ma katsun neid nimesid uurida. Andres 21. oktoober 2006, kell 06:31 (UTC)
----
Rahvaarv (2003) 5 384 384 Geonarva 8. juuni 2007, kell 14:09 (UTC)
----
Miks nimejutu pidi välja võtma? --Epp 10. mai 2013, kell 21:45 (EEST)
Minu meelest ei peaks nii asju välja võtma. See jutt ei olnud liiga pikk. --Epp 10. mai 2013, kell 22:44 (EEST)

Suures osas jäi see nimejutt siiski sisse.

Aga neid lühendamist vajavaid kohti on siin ikka väga-väga palju. Nii ikka päris ei ole, et kuhjaks kogu info siia artiklisse kokku ja siis on hästi. Samuti on häiriv kohatine "üks lause ja üks lõik" tava.

Tekitasin ka mõne lisapeatüki, aga siia tuleks veel mitmetel teemadel alateemad miskit kirja panna. Näiteks sõjavägi, energeetika, meditsiin, transport, jm on täitsa kajastamata.

Ivo (arutelu) 10. mai 2013, kell 22:56 (EEST)
Artikkel on praegu pooleli, sellepärast ongi hulk teemasid kajastamata. Niikaua kui teemad on ebaühtlaselt kaetud, on raske otsustada, kui üksikasjalik jutt peaks ülevaateartiklis olema. Andres (arutelu) 11. mai 2013, kell 01:00 (EEST)

:Selleks ei pea artikkel ju valmis olema, et näha, et mõne teemaga on liiga detailidesse laskutud.

:Rappisin nüüd mõned teemad lühemaks ja paigutasin sisu eraldi artiklitesse ning kirjutasin osa varem puudunud teemasid juurde. Sama tegevust peaks jätkama, aga mina rohkem selleks hetkel mahti ei leia. Ivo (arutelu) 11. mai 2013, kell 01:29 (EEST)

:: Selles ju asi ongi, et peab süvenema ja läbi mõtlema, mitte "rappima". Ega kantseliiti lisama. --Epp 11. mai 2013, kell 07:36 (EEST)
Kui teema on pooleli, siis on parem seda arendada ühes kohas, muidu tuleb tööd juurde. Andres (arutelu) 11. mai 2013, kell 09:34 (EEST)
Kui artikkel on (nagu määratluses kirjas) Taani Kuningriigi haldusüksusest, siis tuleks osa sisust (poliitikat puudutav) Taani kuningriigi artiklisse ümber tõsta. Folketing pole haldusüksuse, vaid riigi parlament, haldusüksusel pole peaministrit, vaid riigil on jne. Samuti tuleks väga suur osa siia tulevatest siselinkidest, kus tegelikult on Taani riiki mõeldud, suunata Taani Kuningriigi artiklisse --Minnekon (arutelu) 6. august 2015, kell 13:36 (EEST)


Arutelu:Gruusia lipp

Et ma seaduseparanduse teksti ei ole näinud, siis ma ei ole veendunud, et uus riigilipp kehtestati alates 14. jaanuarist. Jõustumise aeg võib ju olla teine. Andres 04:40, 17 Jan 2004 (UTC)
Kas ei peaks tegema lingis muudatusi, sest link: "Ajalooline lipp, mida kasutavad Ševardnadze-vastased poliitikud" annab esimesena praeguse riigilipu? -- Egon 14:07, 19 Jan 2004 (UTC)

Gruusia parlamendi e-uudislehe uus "number" ilmub homme, 20. jaanuaril - http://intranet.parliament.ge/newsletter/english/index.html

Egoni nimetatud link peaks õigesti kandma pealkirja "Gruusia poliitiliste parteide lipud" ja Saakašvili partei pooldajate poolt kasutatud lipuna on nüüdne riigilipp seal ka ära toodud, ehkki leiab nimetamist ka kui tõenäoliseim Gruusia sõjalipu variant 1990ndail, mis aga jäi kinnitamata. VessinUr 15:20, 19 Jan 2004 (UTC)
vik-lomancovi välislingid ei tööta.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vik-lomancov.narod.ru/gruzia/history.htm
** In Gruusia lipp on 2013-06-24 11:00:37, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Gruusia lipp on 2013-07-06 00:09:23, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 03:09 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vik-lomancov.narod.ru/gruzia/army1918.htm
** In Gruusia lipp on 2013-06-24 11:00:37, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Gruusia lipp on 2013-07-06 00:09:33, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 03:09 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vik-lomancov.narod.ru/gruzia/border.htm
** In Gruusia lipp on 2013-06-24 11:00:37, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Gruusia lipp on 2013-07-06 00:09:43, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 03:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vik-lomancov.narod.ru/gruzia/party.htm
** In Gruusia lipp on 2013-06-24 11:00:37, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Gruusia lipp on 2013-07-06 00:09:53, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 03:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vik-lomancov.narod.ru/gruzia/vvs.htm
** In Gruusia lipp on 2013-06-24 11:00:37, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Gruusia lipp on 2013-07-06 00:10:03, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 03:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vik-lomancov.narod.ru/gruzia/navy.htm
** In Gruusia lipp on 2013-06-24 11:00:37, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Gruusia lipp on 2013-07-06 00:10:13, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 03:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vik-lomancov.narod.ru/gruzia/army.htm
** In Gruusia lipp on 2013-06-24 11:00:37, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Gruusia lipp on 2013-07-06 00:10:23, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 03:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vik-lomancov.narod.ru/gruzia/gorod.htm
** In Gruusia lipp on 2013-06-24 11:00:37, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Gruusia lipp on 2013-07-06 00:10:33, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 03:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vik-lomancov.narod.ru/gruzia/collabor.htm
** In Gruusia lipp on 2013-06-24 11:00:37, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Gruusia lipp on 2013-07-06 00:10:43, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 03:11 (EEST)


Arutelu:Narva

Narva, Ohio, US
County: Harrison County
Location: 40:19:02N 80:57:44W
Elevation: 1190 feet
Mida teha selliste andmetega? --Egon 22:25, 17 Jan 2004 (UTC)

Tegelikult me sellest teisest Narvast peale nende andmete midagi ei teagi. Sellepärast arvan, et võiks artikli lõppu kirjutada nii:

Narva on ka koht Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis Harrisoni krahvkonnas.
Selle geograafilised koordinaadid on 40°19'02 sekundit põhjalaiust ja 80°57'44 sekundit läänepikkust. Kõrgus merepinnast on 1190 jalga.

Üks geograaf kunagi ütles mulle, et county on krahvkond. Võib-olla nüüd on midagi muud otsustatud. Jalad tuleb meetriteks ümber arvutada. Andres 06:04, 18 Jan 2004 (UTC)

Olen ka kuulnud, et tegu on krahvkondadega, kuid film tõlgiti millegipärast Madisoni Maakonna Sillad... -- Egon 12:13, 18 Jan 2004 (UTC)

: Silvet (1989) anna "county" vasteks "krahvkond; Am. maakond" Urmas 12:28, 18 Jan 2004 (UTC)

: Uuemal ajal ei kirjutata geograafilistest koordinaatidest rääkides enam "läänepikkus" "põhjalaius", vaid lihtsalt 40°19'02" N ja 80°57'44" W. Urmas (geograaf) 12:36, 18 Jan 2004 (UTC)

:: Aga kuidas seda loetakse? Andres 13:35, 18 Jan 2004 (UTC)

: Loetakse ikka endistviisi. Geograafilised pikkused ja laiused on endistviisi alles. Urmas 13:53, 18 Jan 2004 (UTC)

:: Kui loetakse vanamoodi, miks ei või siis ka vanaviisi kirjutada? Andres 13:56, 18 Jan 2004 (UTC)

: Sest ll pl ip ja lp on kohmakad, väheilmekad ning lisaks toimub ka geograafias aeg-ajalt teatud arenguid. Urmas 17:08, 18 Jan 2004 (UTC)

:: Ei, ma mõtlen sõnade väljakirjutamist. Tõsi küll, kirjutada "W" on lühem, elegantsem ja kooskõlas uususega. Aga kui mõni inimene ei tea  sedagi, mis on läänepikkus, ja võib ainult loota, et ta vaatab viidatud artiklist geograafilised koordinaadid järele, mis see tähendab, siis "W" ajab ta arvatavasti veel rohkem segadusse ja ta loobub hoopis püüdest aru saada, millega tegemist. Võib-olla ma alahindan lugejat, aga niisugune kartus mul on. Viise, kuidas koordinaate märgitakse, võib ju selgitada artiklis "geograafilised koordinaadid". Andres 17:17, 18 Jan 2004 (UTC)

: Sellisel juhul peaksime sõnadega kirjutama ka ruutkilomeeter, kraad, minut jne jne. Kes geograafia algteadmisi ei oma, sellele ei ülte midagi ka sõnapaar "geograafilised koordinaadid". Inimene, kes on suuteline huvi tundma viite või lingi vastu, omab piisavalt silmaringi, et aru saada, mida tähendavad "W", "E", "N" ja "S", mis on kõigele lisaks äärmiselt üldlevinud. Vaatasin üle praegu kasutusel olevatest kooliõpikutest - kõik kaardid on tähistatud "N", "W", "E" ja "S"-ga kraadinumbri järel. Urmas 17:29, 18 Jan 2004 (UTC)

:: Noh, küllap Sul on õigus. Teisest küljest, mul ongi mõnikord tahtmine ruutkilomeeter jne välja kirjutada ja lingiga varustada, sest mul on kuri kahtlus, et nii mõnigi õpilane tegelikult ei tea, mis see tähendab. Ja geograafilistest koordinaatidest on veel raskem aru saada. Andres 17:38, 18 Jan 2004 (UTC)
Parandasin ebatäpsused ja tõstsin täpsustava märkuse siia.
Palun vabandust, aga viimase kiriku (p.Antonise rooma-katoliku kirik) müürid lammutati 1980 seoses Moskva olümpiamängudega. Narva raudteejaama seinad on aga tehtud mitte Narva toomkiriku vaid Narva Peetri kiriku kividest. (V.Jürjo)Akra 6. märts 2007, kell 18:29 (UTC)

Taanlased rajasid Narva linnuse 1256, esialgu küll üle Narva jõe, tänapäevase linnuse vastas.
Ei ole tegemist mingisuguse nonsensiga.
Kuna taanlased ei vallutanud Virumaad mõõgaga vaid sõlmisid lepingu Virumaa vanematega, siis rajati esialgu 1256 aastal linnus jõe idakaldale (Narva muuseumi toimetised) see linnus hävitati mingi rüüsteretke käigus, kuid ei ole minule teada millal.  Kuid on teada, et 1277. aastal oli linnus olemas või ehitati läänekaldal. On olemas oletused, et mingil ajal võisid olla vana eestlaste linnus Hermanni linnuse kohal ja Taanlaste idakalda linnus mõlemad olemas.Akra 4. aprill 2007, kell 08:46 (UTC)
Teiseks kogu see jutt, mida kirjutasite linna kohta kronoloogiliselt valesse kohta on olemas artiklis kaks lõiku allpool. Seega parandasin tagasi.Akra 4. aprill 2007, kell 08:46 (UTC)

Tagasi muudetud lõik.

Taanlased rajasid Narva linnuse Narva külast ülesse poolde, s.t jõe ja küla vahele 1256. Linnuse ümber ja külast kujunes aastatel 1276-1294 Narva linn. Esmamainimine linnana (civitas) 1329, Lüübeki-Tallinna õigused kinnitati 1345.

Pindala on 35,6 km2. Kust see arv on? Linna kodulehel annab kogumik "Narva arvudes 2006" linna pindala 84,54 km2. Geonarva 9. september 2007, kell 15:58 (UTC)

84,54 on ka EE-s. Andres 9. september 2007, kell 16:31 (UTC)

fi:Narva (kylä) on ka küla Soomemaal.--Hendrix 1. november 2007, kell 20:02 (UTC)

Hakkab vist Narva täpsustusliehe kanti kiskuma.  Peale Soome ja USA Narva on olemas Veel Narwa firma ja võibolla veel midagi ilmub.Akra 2. november 2007, kell 07:43 (UTC)

:Sa pead silmas elektripirnide tootjat?--Hendrix 2. november 2007, kell 18:53 (UTC)

: Jah, kuid ta toodab muidki elektriseadmeid.Akra 2. november 2007, kell 20:14 (UTC)

Linki Narva Aleksandri koguduse koduilejhele pole siia tarvis. See link on juba artiklis koguduse kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. november 2008, kell 13:21 (UTC)
Ei ole selle põhjendusega nõus. Narva kohta on vähe kodulehti, see siin ei sega. Xerxes
Ok, nii on sobiv. :-) Xerxes

[[Narva Kesklinna Gümnaasium]]i kohta tuleb teha eraldi artikkel. Siin sellest nii pikalt kirjutada ei saa. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. mai 2011, kell 21:36 (EEST)

"Enne sõda Narvas elanud 34 000 elanikust." Enne sõda ei elanud Narvas nii palju inimesi. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 7. juuli 2012, kell 15:17 (EEST)
Kas Narva kuulus Jamburgi maakonda või oli Peterburi kubermangu maakonnavaba linn? --[[Kasutaja:IFrank|IFrank]] ([[Kasutaja arutelu:IFrank|arutelu]]) 25. aprill 2013, kell 13:47 (EEST)

"15. sajandil Eesti linnade (sh ka Narvas) elanikkonnast 40-50% sakslased, 10-20% taanlased, soomlased, venelased, ülejäänud aga eesti ja vadja soost elanikud." Narvas võis ju 15. sajandil elanikkonna rahvuslik koosseis enam-vähem selline olla, aga üldiselt moodustasid eestlased siis ligi poole Eesti linnarahvastikust. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 25. juuli 2014, kell 15:43 (EEST)
Kas viimane parandus on õige? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 12. november 2014, kell 09:30 (EET)
Kas see linnus, mille kohale asula tekkis, on see, millest räägitakse artiklis [[Narva Joaoru linnamägi]]? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 22. detsember 2014, kell 11:20 (EET)

Tankid Narvas... —Pietadè (arutelu) 26. veebruar 2015, kell 11:03 (EET)
* Танки в Нарве. Военный парад. Эстония. 24.02.2015 (video 3:21), YouTube, 24. veebruar 2015
----
Elanikkonna rahvusliku kooseisu kohta tuleks teha kaks tabelit - üks sõjaeelse ja teine sõjajärgse perioodi kohta. Velirand (arutelu) 18. mai 2016, kell 13:35 (EEST)
----
Kas tõesti on olemas ettevõte nimega Hanza Mehanics? Neid viimaseid parandusi tuleks kontrollida. Andres (arutelu) 18. mai 2017, kell 18:12 (EEST)

Hanza Mechanics on olemas. Adeliine 18. mai 2017, kell 18:28 (EEST)
----
Kas Jumalaema Uinumise kiriku all on mõeldud Jaanilinna Jumalaema Uinumise kirikut? Andres (arutelu) 31. oktoober 2018, kell 12:27 (EET)
----
Narva linna panoraamvaade, sügis 1941 (Saksa nädalaringvaade 574(1/2) 4':30 kuni 4':50 - selline link lisati sisu mõttes valesse kohta ja propagandafilm ei kõlba nagunii allikaks, aga võib-olla kuhugi mujale sobib. --Minnekon (arutelu) 28. detsember 2018, kell 20:04 (EET)
----
1930-31 viidi Narvas telefonikaablid maa alla.  --Merryapples (arutelu) 2. jaanuar 2019, kell 22:57 (EET)
----
Soomekeelses Vikipeedias on kirjutatud: "Narva on nykyään käytännössä vironvenäläisten pääkaupunki." Minu meelest ei saa niimoodi ütelda. Velirand (arutelu) 16. juuli 2019, kell 08:50 (EEST)

Vaidle siis nendega. Andres (arutelu) 17. juuli 2019, kell 15:31 (EEST)
----
"Enne sõda Narvas elanud 34 000 elanikust elas pärast sõda 1946. aastal seal vaid mõni üksik eestlane" Kas Narvas elas enne sõda nii palju inimesi? Velirand (arutelu) 24. september 2019, kell 13:21 (EEST)

Siin artiklis öeldakse, et 1939. a oli 22 000. Lause on ka vastuoluliselt sõnastatud, alguses räägitakse Narva elanikest, lause lõpus aga eestlastest. --Minnekon (arutelu) 24. september 2019, kell 14:37 (EEST)

:1934. aastal oli Narvas 23.512 elanikku, neist 15.227 eestlased, kellest 3 setud. https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:307811/273124/page/27

Ma ei tea, kuidas või kus sellest kirjutada, aga läksin 1961. aastal õppima tolleaegsesse Tallinna 7. keskkooli, ja seal andis kodulootunde õpetaja, kes ütles tunnis, et ta on vepslanna, ja rääkis, et sõna  "narva" tähendab koske vepsa keeles, mida tema kodus olevat räägitud. Siit artiklist aga loen, et Marje Joalaid väidab seda sõna puuduvat lõunavepsa keeles. Ma ei tea, miks  siin artiklis on oluline märkida LÕUNAvepsa keelt? Utetall2 (arutelu) 13. september 2022, kell 23:08 (EEST)

Vikipeedia roll on vahendada autoriteetsetes allikates öeldut, milleks Joalaiu kui vepsa keele uurija kirjutis on. Seega pole alust seda siit artiklist välja jätta. Lõunavepsa keelest on juttu sellepärast, et Kettunen, kellele Joalaid vastas, oli rääkinud lõunavepsa keelest. Täpsustasin artiklit selles osas, nüüd peaks selgem olema. Vepslannast õpetaja sõnadest võib ehk kirjutada nt Joalaiule endale või kellelegi Eesti Keele Instituudist. See oleks uurijatele kahtlemata huvitav info, ehkki ilmselt raskelt tõendatav, sest see õpetaja ei pruugi enam elus või leitav olla. --Minnekon (arutelu) 14. september 2022, kell 00:46 (EEST)


Arutelu:Meteoriit

Artikli algvariant põhineb Eesti Entsüklopeedial. Me peame seda kiiresti edasi arendama. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:04, 18 Jan 2004 (UTC)

Meteoorid on tavaliselt tolmukübeme kuni rusika suurused. Kõik sinna vahele jäävad objektid mis langevad maale on meteoriidid.
Kas sellest võib järeldada seda, et meteoriidid on kuni rusikasuurused? Siim 10:08, 4 Oct 2004 (UTC)

Tavaliselt suuremad meteoorkehad ei põle atmosfääris täielikult ära. Aga see ei olene täpselt vist suurusest ainult, oluline on ka koostis. Ma arvan vähemalt nii. naine 00:26, 5 Oct 2004 (UTC)

: See ei ole vastus minu küsimusele. Ma tahtsin teada seda, kas meteoriidi suuruse ülempiiriks on rusika suurus? Võib tunduda, et ma norin väikese asja kallal, kuid ma soovin ainult seda, et artikkel oleks üheselt mõistetav ning õige. Praegu ta seda ei ole. Siim 16:31, 6 Oct 2004 (UTC)

:: Siim, palun paranda see asi ise ära. Andres 12:43, 8 Oct 2004 (UTC)

Peaks välja töötama eeskirja kirjandusloendite vormistamise kohta. Praegu on see artiklites umbes nii nagu jumal juhatab. Parandada ka ei oska, sest ei tea kuidas õige on. Siim 14:22, 8 Oct 2004 (UTC)

Soovitan võtta eeskujuks sellesama artikli kirjandusviited. Aga Urmas vist srvab teisiti. Andres 21:47, 8 Oct 2004 (UTC)

Kiiruse järgi võib meteoriire jaotada kahte rühma:
*kiired - kaovad atmosfääris aurustumise tagajärjel - meteoorid
*aeglased - kiirus väheneb, osa säilib ja see langeb meteoriidina Maa pinnale.
Ma ei saa sellest liigitusest aru. Kiired meteoorkehad ei pruugi sugugi atmosfääris aurustuda. Oletame, et maaga põrkub sajameetrise läbimõõduga ja 30 km/s liikuv peamiselt rauast koosnev meteoroid. Kas ta siis aurustub atmosfääris? Ma kardan, et mitte. Pigem tuleb ta atmosfäärist ühe raksuga läbi ja ei aeglustu ega aurustu praktiliselt üldse. Siim 5. aprill 2006, kell 16.32 (UTC)

:See on tõsi, suuremad metoeriidid ei jõua maani, plahvatavad tavaliselt enne maa tabamist (väga suured, näiteks need mis 65 mil aastat tagasi olid, olid liiga suured. Jah, viimaste tooriate järgi võis tabada mitu asteroidi üheaegselt). Sellepärast ei leita tihti  meteoori kraatrist. Kõige lihtsamalt öeldes, suur mass ja kiirus sõidavad end õhu vastu puruks madalamas atmosfääris kus atmosfär on tihe, kuna õhk ei jõua liikuda ümber vms. en:Meteoroid airburst en:Ram pressure--MärgRätik (arutelu) 27. mai 2012, kell 13:52 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gi.ee/~veski/EPL%20kaali4.html
** In Meteoriit on 2013-06-24 12:21:37, 404 Not Found
** In Meteoriit on 2013-07-06 14:02:22, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:02 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.muinas.ee/ecp/kaali/html/fakte.html
** In Meteoriit on 2013-06-24 12:21:37, 404 Not Found
** In Meteoriit on 2013-07-06 14:02:42, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.muinas.ee/ecp/kaali/html/geoloogia.html
** In Meteoriit on 2013-06-24 12:21:37, 404 Not Found
** In Meteoriit on 2013-07-06 14:02:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gi.ee/~veski/EPL%20kaali2.html
** In Meteoriit on 2013-06-24 12:21:37, 404 Not Found
** In Meteoriit on 2013-07-06 14:03:02, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nadal.ee/index.aw/section=24478
** In Meteoriit on 2013-06-24 12:21:37, 404 Not Found
** In Meteoriit on 2013-07-06 14:03:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.egk.ee/kaardis/neugrund.html
** In Meteoriit on 2013-06-24 12:21:42, 404 Not Found
** In Meteoriit on 2013-07-06 14:03:22, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kes-kus.ee/12_99/ilumets.htm
** In Meteoriit on 2013-06-24 12:21:38, 404 Not Found
** In Meteoriit on 2013-07-06 14:03:32, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.verska.ee/index.php?leht=19&keel=1
** In Meteoriit on 2013-06-24 12:21:37, 403 forbidden
** In Meteoriit on 2013-07-06 14:03:42, 403 forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.seikleja.net/index.html?op=lugu&rubriik=31&id=2064&site=31
** In Meteoriit on 2013-06-24 12:21:37, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Meteoriit on 2013-07-06 14:04:02, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ubin.tehnokratt.net/stories/storyReader$45
** In Meteoriit on 2013-06-24 12:21:37, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Meteoriit on 2013-07-06 14:04:12, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nelli.ee/1066/maailm.html
** In Meteoriit on 2013-06-24 12:21:37, 404 Not Found
** In Meteoriit on 2013-07-06 14:04:22, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:04 (EEST)