Malli arutelu:Laulupidu

Siia võiksid olla kaasatud ka baltisakslaste laulupeod.

Mis nimede all peaks malli sisse tooma öölaulupeod? Ühe kohta on ka artikkel (Öölaulupidu "Märkamisaeg"). iffcool 19. august 2008, kell 21:07 (UTC)

Mall tuleb teha lihtsamaks  järgi ja öölaulupeaod võiks olla grupis öölaulupeod. --Tiuks 19. august 2008, kell 21:55 (UTC)

:No see on juba lihtne küll. Pealegi ei meeldi mulle kõiki selliseid malle ühe šablooni järgi teha.

:Loomulik, et öölaulupeod on ühes grupis aga kuidas neid esimeisi nimetama peaks? Ma nagu eriti ei tea – mind polnud siis veel sündinudki. iffcool 19. august 2008, kell 22:05 (UTC)

:: Kõik ei olnud ju öösel. Ma mäletan sügist kui võtsin kartulit ja kuulasin laulupidu. Kui kellegil meelde tuleb, siis võiks kirjutada ja küll me siis nimed mõtleme. Tänane oli tegelikult 90. juubeliaastapäeva raames korraldatud. Las olla hetkel niisama, võib olla tuleb veel paremaid mõtteid. --Tiuks 20. august 2008, kell 00:05 (UTC)

::: Kartulivõtmise ajal oli "Eestimaa laul". Öölaulupidudeks on seni nimetatud 1988. aasta juunis mitmel päeval toimunuid (väidetavalt oli neid ka 1987. aastal). "Märkamisaja" nimetamine öölaulupeoks ähmastab seda mõistet. Laulupeo taoline üritus toimus ka 1988. aasta juunis pärast öölaulupidusid, kui saadeti ära parteikonverentsi delegaate. Andres 20. august 2008, kell 08:54 (UTC)

Praegu on siin juttu üle-eestilistest üritustest. Seda peaks nähtavasti pealkirjas täpsustama. Andres 20. august 2008, kell 08:56 (UTC)

Kui siin on juttu Eesti-Soome ühispidudest, siis peaks olema ka Eesti-Ameerika laulupidu, mis oli vist 1989. Andres 20. august 2008, kell 08:58 (UTC)

lingistasin märksõnad Eesti-Soome ühispidu, Eesti-Ameerika laulupidu--Estopedist1 (arutelu) 16. jaanuar 2016, kell 14:52 (EET)

autocollapse, show, collapsed kirjutatakse väljale olek. --Tiuks 22. august 2009, kell 19:44 (UTC)

Malli nimi on väär, sest siin on ka tantsupidusid--Estopedist1 (arutelu) 16. jaanuar 2016, kell 14:52 (EET)


Puudub variant, et sellist klauslit ei ole. Selle asemel tuleks minu meelest piirduda mitteformaalse nõudega, et me peame hääletajat tundma.
Kuidas tulemus selgub? Andres 2. juuli 2007, kell 23:01 (UTC)
Andres 2. juuli 2007, kell 23:01 (UTC)

Minu arvates on need tähtajad liiga lühikesed, tundide arvestamisel pole mingit vahet. 30 päeva oleks mõistlik aeg. Valju 18. juuli 2007, kell 14:25 (UTC)

: Minu meelest ei aita ka see, kui kasutaja on 30 päeva Vikipeedias olnud. Keegi võib ju kohe praegu teha endale 10 kontot ja 30 päeva pärast hääletada. Andres 18. juuli 2007, kell 19:01 (UTC)
Minu meelest on hääletus halvasti korraldatud ja selle tulemusi ei saa arvestada. Andres 18. juuli 2007, kell 19:01 (UTC)

See on nüüd ühe väga vana teema üles korjamine aga kas meil siiski ei peaks olema kriteeriumid, kes võib mingil puhul hääletada ja kes mitte? Ajalisest piirangust ilmselt ei piisa, aga kui lisada ka redaktsioonide kriteerium? See võiks ka erinevate küsimuste puhul erineda. Administraatori valimiseks võiks olla kasutaja 6 kuud ja teinud vähemalt 200 muudatust. Muudes küsimustes 30 päeva ja 50 muudatust. Näiteks. Samuti võiks artikli kustutamise küsimustes olla reegel, et kaalumisel oleva artikli autor(id) ise ei või hääletada, sest nende hääl oleks tõenäoliselt erapoolik.--Kyng 13. juuni 2010, kell 21:05 (EEST)

Mina olen kogu aeg arvanud, et hääletuseks piisab, kui me tegelast teame. Tundmatu kasutaja hääl ei loe, ja üks inimene ei tohi mitme nime all hääletada. Adminstraatorite hääletusel pole meil sellega probleemi olnud. Arvan, et kuni vajadus ei ilmne, pole tarvis piiranguid teha.

Mis puudutab artikli kustutamist, siis selles küsimuses meil rangeid hääletusi tavaliselt pole ning "hääletamine" on pigem retoorikavõte. Ma ei leia, et artikli autorite hääled ei võiks lugeda, küll aga võiks ignoreerida nende sõnavõtte, kes ilmselgelt ei lähtu Vikipeedia põhimõtetest. Praegusel juhtumil võiks minu meelest julgelt kustutada hoolimata agressiivsetest vastuhäältest. Andres 13. juuni 2010, kell 23:32 (EEST)

: Millisest juhtumist jutt käib? --Epp 13. juuni 2010, kell 23:40 (EEST)

:: AppleSpot. Andres 14. juuni 2010, kell 00:26 (EEST)

::: "kes ilmselgelt ei lähtu Vikipeedia põhimõtetest" See on selline väga umbmäärane definitsioon ja pealegi, kes on see suur autoriteet, kes hakkab meil otsustama, kes neid põhimõtteid rikkus ja kelle hääl/arvamus seega ei loe? Samas, tõesti, probleeme ei näi väga esinevat, nii et võib-olla tõesti pole tarvidust torkida.--Kyng 14. juuni 2010, kell 14:52 (EEST)

:::: Muidugi on umbmäärane, aga praktilist otsustamatust meil minu meelest ei ole. Leian, et on selge, et me praegusel juhtumil ei pea artikli tegijate hääli arvestama, sest nad kasutavad argumente, mis pole Vikipeedia seisukohast relevantsed. Ma ei teeks reegleid, niikaua kui nendeta läbi saab. Andres 14. juuni 2010, kell 18:26 (EEST)
Minu arust oleks redaktsioonikriteerium üsna vajalik. alts 30. juuni 2010, kell 13:05 (EEST)

Jah. Ma ise olen hea näide sellest, et kriteerium redaktsioonide arvu kohta peab olemas olema. Registreerusin Vikipeediasse 17. detsembril 2006, kaastööd alustasin 23. jaanuaril 2008. --kanakukk 30. juuni 2010, kell 18:16 (EEST).
Nähtavasti tuleb nüüd mingid reeglid kehtestada, kuid tuleb ka arvestada, et vaevalt õnnestub kehtestada reegleid, millest ei saa mööda hiilida, nii et me ei saa ainult reeglitele toetuda. Andres 30. juuni 2010, kell 21:43 (EEST)

Mõni tegelane on esimeste päevade järel kogukonnale tuttav, mõni ei saa tuttavaks ka aasta pärast kasutajanime loomist. seetõttu oleks vajalik mingisugune redaktsioonide nõue... Ave Maria 30. juuni 2010, kell 21:52 (EEST)

: Mõnel kasutajal on mitu kontot, millel on piisav arv redaktsioone, aga ta ei tohiks mitme kontoga hääletada. Andres 30. juuni 2010, kell 22:15 (EEST)

:: Kui need kasutajakontod on ühe IP alt, siis seda peaks saama kontrollida (Check User). Eesti vikipeedias neid küll pole, aga äkki saab keegi mujalt aidata või siis peaks mõne(de)le kasutajatele sellised õigused küsima.

:: Aga kriteeriumidest ka. Redaktsiooni kriteerium on kindlasti vajalik, sest oli isegi ~2 aastat registreeritud aga passiivne kasutaja ja kui siis esimest korda midagi reaalselt tegema hakkasin, siis jah, ei valminud just minu säravaimad kaastööd. Pakun välja ise sellised reeglid: 1 kuu registreeritud kasutaja olnud ja 100 redaktsiooni ARTIKLITES ning nõuded peavad olema täidetud enne hääletuse algust. Põhjendaks kah. Esiteks, miks lugeda ainult artiklites tehtud muudatusi? Sest oma kasutajalehele on suhteliselt lihtne ühe kaupa kasutajamalle lisada näiteks, üsna vabalt võib igasugustes aruteludes massiliselt küsimusi esitada või siis lihtsalt hülgemöla ajada. Artiklisse võid ka teksti ühe tähe (sõna, lause) kaupa salvestades teksti lisada, aga selline imelik käitumine jääb silma. Sama moodi võid massiliselt teksti copy-paste meetodil lisada, aga kopeerimisega jäädakse üldjuhul vahele ja kui seda veel tihti teha, siis üsna raske on mitte vahele jääda. Artiklite põhjal on kõige paremini näha, kas tehakse tõsist kaastööd või üritatakse midagi kahtlast. Nõudmiste täitmine enne hääletuse algust peaks nullima tahtmise hääletuse ajal millegi kahtlase üritamiseks. 1 kuu on juba valitud üsna huupi. Kuna 95% teadmistest/oskustest vikipeedias tuleb ikka kaasa töötamisest, siis see aja faktor polegi minu meelest nii oluline, kui redaktsioonid. Samas ei tahaks seda aega üüratu pikaks ajada.

:: Sellised reeglid oleks lühikesed, lihtsad, kergesti mõistetavad ja inimene, kes tõsiselt tahab kaasa töötada, ei pea nahast välja pugema, et neid täita. Samas pahatahtlik kasutaja on sunnitud enne eesmärgini jõudmist tegema mingi hulga mõistlikku kaastööd, mis tema tegelikke kavatsusi arvestades pole talle meeldiv ja võimalik, et isegi mitte vaeva väärt. Nende reeglite täitmist on ka kõigil üsna lihtne järgi kontrollida. Kindlasti pole need reeglid 100% "pommikindlad" aga need on heatahtlikele kasutajatele lihtsad mõista/täita, pahatahtlikele peaks aga piisavalt kaikaid kodaraase loopima.--Kyng 30. juuni 2010, kell 23:15 (EEST)

::: Me ei saa midagi päris kindlaks teha, vaid peame toetuma oma uskumusele. Ühte kasutajanime võidakse mitmelt IP-aadressilt ja ka mitme isiku poolt. Andres 1. juuli 2010, kell 12:56 (EEST)
----
Palun ärge hääletage siin. Me peame uue hääletuse korraldama. Andres 30. juuni 2010, kell 22:15 (EEST)
Kas siia samasse või Hääletuste lehele? alts 30. juuni 2010, kell 23:05 (EEST)

Võib ka siiasamasse, aga küsimusele peab saama vastata "jah" või "ei". Edasi, kas need kriteeriumid kehtiksid kõigi hääletuste puhul? Ja selle hääletuse reeglid tuleb täpselt paika panna. Andres 1. juuli 2010, kell 10:27 (EEST)

: Kas meil on vajadus erinevatele hääletustele erinevaid reegleid kehtestada? Kas pooldad järgmisi reegleid: ...? saab jah või ei vastata. Hääletada võiks kõik, kes samadele reeglitele vastavad = kõik praegused aktiivsemad kasutajad saaks hääletada.--Kyng 1. juuli 2010, kell 10:41 (EEST)

:: Jah, nii võiks küll. Kindlaks määrata tuleks ka hääletamise aeg ja otsuse tegemise viis.

:: Peale selle, peaks jääma ka võimalus terve mõistuse põhjal tühistada mõni hääl ka juhul, kui need kriteeriumid on täidetud. Andres 1. juuli 2010, kell 12:56 (EEST)

::: Jahm, aga neid "terve mõistuse põhjal" tuleks vaadata iga ühte eraldi siis kui nad tekivad. Seda, et probleemse kasutaja hääleõiguse võib kahtluse alla seada, pole vist vaja eraldi kuhugi üles kirjutada? Hääletus võiks kesta 1 kuu (suvine aeg, inimesed vb ei sattu nii tihti arvuti taha), osalejaid peaks vähemalt 10 olema ja uued/kogenematud hääletajad osaleda ei tohiks.--Kyng 1. juuli 2010, kell 13:36 (EEST)
Minu meelest ei tohiks kohaldada "tervet mõistust" tagantjärgi. Mis mõte on reeglitel, kui igal ajal võib administratsioon otsustada (kasutades oma tervet mõistust mõistagi), et see kasutaja ei kõlba hääletama. --kanakukk 1. juuli 2010, kell 13:44 (EEST).

Selle pärast ma ei tahagi kiirustada reeglite kehtestamisega, et tervel mõistusel põhinevad otsused võidakse reeglitele viidates vaidlustada. Aga kõiki asju ette näha ja kõike reeglitega reguleerida pole võimalik. Võib-olla peaks ette nägema protseduuri, kuidas muudel põhjustel hääl tühistada. Andres 1. juuli 2010, kell 14:22 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Tingimused, et kasutaja saaks hääletada


Arutelu:Veri

Mis on miljööfunktsioon? Andres 2. juuli 2007, kell 23:27 (UTC)
Miljööfunktsioon ehk homöostaasi säilitamine. Termin on pärit Schmidt ja Thewsi Inimese füsioloogiast 1997 (peatüki tõlkinud O. Imelik)  lk 422. Joel 3. juuli 2007, kell 05:04 (UTC)

:kindlasti on see miljööfunktsioon vale. Miljöö tähendab keskkonda. Homöostaas aga organismi nn. keskkonna säilitamist. Seega peaks olema miljöösäilitusfunktsioon.--Hendrix 21. august 2008, kell 07:18 (UTC)

Kellel on veri? Andres 2. juuli 2007, kell 23:28 (UTC)

Õige kõsimus. Antud juhul imetaja veri. Joel 3. juuli 2007, kell 05:04 (UTC)

Kui suur on vere soolsus?
Kas seda saab võrrelda Maailmamere soolsusega?
suwa 21. august 2008, kell 06:49 (UTC)
----
Miks täpsustusmärkus ei kõlvanud? Sulgudega pealkirjadele on ka juba mujalt lingitud. Panen tagasi. --Epp 14. juuni 2016, kell 13:43 (EEST)

Need võib eemaldada ka.--Raamaturott (arutelu) 14. juuni 2016, kell 16:45 (EEST)
----
Päris hea võrdlus, et kehas, elutegevuse metabolismis tekib samuti nagu tule põlemisel CO2, mis tuleb kehast väljutada. Siis vere kaudu kopsudesse ja sealt välja.
https://acid-base.com/physiology#theR  Vaata alapealkirja alt (Acid Production & Elimination.) Ja süsihappegaas reageerib veega  CO2 + H2O \longrightarrow H2CO3 \longrightarrow H+ + HCO3... (HCO3 on negatiivne ioon) punastes verelibledes, moodustades süsihappe, mis vees laguneb prootoniks ja negatiivse laenguga happejäägiks (vesinikkarbonaatpuhver). (reaktsiooni toetab, katalüüsib, kiirendab ensüüm, mille nime ma eesti keeles ei teagi.. Ingl. k carbonic anhydrase https://en.wikipedia.org/wiki/Carbonic_anhydrase). See happejääk väljub vereplasmasse ja on peamiseks puhvriks, mille abil organism vere stabiilset pH taset säilitab. --Nimelik (arutelu) 3. mai 2021, kell 21:32 (EEST)

See ensüüm, mis aitab veel ja süsihappegaasil ühineda punastes verelibledes on karboanhüdraas

CO2 + H2O <=>> H2CO3 <=>> HCO3- + H+
Regionaalhaigla lehelt https://www.regionaalhaigla.ee/et/happe-aluse-tasakaal Hoolimata happeliste ainevahetussaaduste ebaühtlasest eritumisest verre püsib vere pH konstantsena. See on oluline ainevahetuse tagamiseks, kuna ensüümide aktiivsus oleneb pH väärtusest. pH säilimises konstantsena osalevad vere puhversüsteemid (vesinikkarbonaat-, fosfaat- ja valkpuhver), gaasivahetus kopsudes ja eritusmehhanismid neerudes. --Nimelik (arutelu) 3. mai 2021, kell 21:39 (EEST)


Arutelu:Rudolf Rimmel

teosed tuleb jutumärgistada --Dj Capricorn 3. juuli 2007, kell 10:29 (UTC)
Rimmel oli NLKP-s ja toonitas rõhutatult, et ta on kommunist. Ründas parteilistelt positsioonidelt ja EKP KK soovitusel või soosimisel kultuuriväljaandeid. Tal oli terav vastuolu R. Ruutsooga. "Kirjutanud luulet, poeeme ja vasakradikaalset publitsistikat" – kogu see osa vajaks täpsustamist ja muidugi täiendamist, sest tegemist on viljaka kirjanikuga. Mis puutub vasakradikaalsussesse, siis Rimmel olnud küll nn permenentse revolutsiooni laulik ja käis hiinalikes (maotsedungilikes) riietes, kuid see väljend üldistusena ei ole ammendav ega vist ka päris õige. (Näiteks ei mahu selle alla see osa tema publitsistikast, kus ta õiendab arveid oma endise abikaasaga, mida ta teeb küll üldistamisi – kui vaskaradikaalsust siduda eeskätt poliitilise hoiakuga, mitte laiemalt sotsiaalse hoiakuga.) Rimmeli puhul tuleks vist lisada väljend "lahkus elust" või midagi muud sellist, mis viitab enesetapule – ma ei tea, kuidas sellistel juhtudel Vikpeedias kombeks on väljenduda. Rimmel jäi elu lõpul peaaegu või päris pimedaks ja lõpetas elu aknast alla hüppamisega. Rimmeli suhtes on palju eelarvamusi (Tartus põletatud kord isegi tema luulekogu lõkkes), oleks tähtis jääda ka siin nagu mujalgi neutraalseks. Kui võrrelda Siiaga, siis oleks vist objektiivne, kui kummalgi lehekülje maht oleks umbes samasugune. --Niki 22. aprill 2009, kell 13:47 (UTC)

Kõik õige, ainult et artiklite pikkuste võrdlemine on Vikipeedias minu meelest küll lootusetu ja tarbetu. Me ju ei sea mingit piiri artikli pikkusele ja igast asjast võib kirjutada nii palju, kui marerjali jätkub. Andres 22. aprill 2009, kell 13:56 (UTC)
Kui nii, siis nii. Oleks sel juhul ehk hea, kui algusosad oleksid kokkuvõtlikud, allpool aga avataks asju pikemalt, eraldi üksikprobleemidena? Kui üksikosad on väga pikad, liigendusi on vähe ning kohe minnakse üksikasjalikuks, siis muutub asi väsitavaks, raskesti jälgitavaks. Muidugi, kel väga vaja, loeb ikkagi.--Niki 22. aprill 2009, kell 14:06 (UTC)

Jah, just nii see on. Kui artikkel läheb pikaks, siis tuleb niiviisi liigendada, et oleks ülevaatlik, ning alguses esitada kokkuvõte. Andres 22. aprill 2009, kell 14:12 (UTC)

Ta vist ei saanud 1992. aastani NLKP liige olla? --Epp 19. märts 2010, kell 13:53 (EET)
Siiski on nii tõesti kirjas Eesti kirjarahva leksikonis, Tallinn, Eesti Raamat 1995, lk. 470. Artikli autor on kirjandusteadlane S. Nagelmaa. Võib-olla mõeldakse seda, et RR oli parteilane 1991. aasta lõpni? Eks ta vist oli niikaua, kuni EKP likvideeriti. Tuleb uurida, mismoodi selle likvideerimisega oli.  - --Niki 19. märts 2010, kell 14:52 (EET)

NLKP liige ta tõenäoliselt nii kaua ei olnud. EKP iseseisvus 1990. aastal ja muutis 1992. aastal nime Eesti Demokraatlikuks Tööparteiks. Ssgreporter 23. oktoober 2011, kell 03:00 (EEST)

Välislinkide all on nekroloogi link rikutud. Palun taastage see, ma ise ei jaksa. Andres 23. oktoober 2011, kell 22:19 (EEST)

Sirp näitab arhiivi alates 2004. aasta algusest. Seda ei saagi vist enam leida. Ssgreporter 23. oktoober 2011, kell 23:44 (EEST)

: Tõepoolest, siis tuleb lihtsalt link ära võtta (ja tõsta kirje ülespoole). Andres 23. oktoober 2011, kell 23:50 (EEST)

::Leidsin siiski, on üks arhiivi vanem osa. Ssgreporter 24. oktoober 2011, kell 00:48 (EEST)
ARTIKLIS: "Vahetult enne seda, kui 2003. aasta septembris toimus referendum Eesti astumiseks Euroopa Liitu, tegi ta enesetapu, protestides nii meie omariikluse äraandmise vastu. Ühtlasi avaldas ta kirjutise[2], milles ennustas teravapilguliselt ja eksimatult ette, mis ootab eesti rahvast ees uues suures liidus." On karta, et selline hinnang entsüklopeedias ei ole objektiivne ega ammugi kirjanduslooline. Algselt Rahva Hääles ilmunud luuletus mõjus ilmumise ajal kuuldavasti hoopiski murena Nõukogude Eesti kadumise pärast. Ei tuleks unustada, et Rimmel oli umbes samasuguses positsioonis nagu vene luuletajad Yevtushenko jmt, keda Venemaal juba nõukogude ajal kutsutsi "ametlikeks opositsionäärideks", kellele oli mõndagi lubatud. --Miika 21. jaanuar 2012, kell 22:21 (EET)

See koht tuleb ümber teha, aga kuidas? Andres 28. jaanuar 2012, kell 10:29 (EET)

Kes täpsemalt on iseloomustanud Rimmeli publitsistikat vasakradikaalsena? --90.191.5.204 3. august 2016, kell 22:41 (EEST)


Arutelu:Vanalestaadiuslus

Mis tähendab äratuslik suund? Kas lestaadiuslus ei ole äratuslik? --Metsavend 3. juuli 2007, kell 14:49 (UTC)

"2000. aastate alguses on kogudused loodud ka Ecuadoris, Kenyas ja Togos" on võetud ära. Viide puudus. 193.65.140.199 11. november 2011, kell 17:10 (EET)

:: Noh, siis tuleks kogu artikkel kustutada. Andres 11. november 2011, kell 19:37 (EET)

:: Miks kogu artikkel? 85.78.226.5 11. november 2011, kell 23:59 (EET)

::: Sest kogu artiklis pole ühtki viidet. Andres 12. november 2011, kell 07:43 (EET)

:Minu meelest peaks rääkima Ameerika Ühendriikidest. Sõna "Ameerika" on väga suur mõiste. 193.65.140.199 11. november 2011, kell 17:15 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.suviseurat.net/2006/content/view/175/index.html
** In Vanalestaadiuslus on 2013-06-24 14:07:30, 404 Not Found
** In Vanalestaadiuslus on 2013-07-07 21:11:28, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.suviseurat.fi/2007/lestadiolaisuus-ee.html
** In Vanalestaadiuslus on 2013-06-24 14:07:30, 404 Not Found
** In Vanalestaadiuslus on 2013-07-07 21:11:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:11 (EEST)


Ajalehed skänninud raamatukogud on dea.nlib.ee andmetel need pildifailid autoriõiguse alla pannud ja keelavad osalisegi loata kopeerimise muuks kui isiklikuks otstarbeks! Loe http://dea.nlib.ee/ Tarmo Tanilsoo 3. juuli 2007, kell 16:38 (UTC)

Millisest pildist on jutt? Andres 3. juuli 2007, kell 16:42 (UTC)

: Sellest samast. Tarmo Tanilsoo 21. november 2007, kell 16:28 (UTC)

::raamatukogud võivad arvata, mis nad tahavad. Koopiate tegemine ei lähe autoriõiguste alla.--Hendrix 21. november 2007, kell 16:35 (UTC)

::: Kuidas Sa selles kindel oled? Andres 21. november 2007, kell 18:05 (UTC)

::::no kuidas saab kopeerimise tulemus minna autokaitse alla? Sellisel juhul peaks pirakraam autoriõigusega kaitstud olema. Pole vahet, mida kopeerida. Digitaalse pirakraami puhul isegi muudetakse originaali, et välja lõigata kaitsemehhanismid, aga ikkagi käsitletatkse ebaseaduslikuna.--Hendrix 22. november 2007, kell 06:13 (UTC)

::::: Tegemist pole piraatkoopiatega. Küsimus on selles, kas Eesti autorikaitseseadus võimaldab kaitsta selliste digitaalkoopiate valmistajate tööd. Andres 22. november 2007, kell 08:04 (UTC)

::::::Ma pole küll kuigi kindel aga minuteada ei kuulu kahemõõtmelise kujutise reproduktsioon autorikaitse alla juhul kui ka algne kujutis autorikaitse alla ei kuulu. – WooteleF 22. november 2007, kell 08:46 (UTC)

::::::: See tulebki välja selgitada, mida eesti seadus selle kohta ütleb. Andres 22. november 2007, kell 09:58 (UTC)

:::::::: Raamatukogud võivad äkki lähtuda seaduse lõigust, mille alla lähevad autoriõiguse alla ka "tuletatud teosed, see on teose tõlge, algse teose kohandus (adaptsioon), töötlus (arranžeering) ja teose muu töötlus"? Peab uurima, kas digitaliseerimine võib muu töötluse alla kirja minna. Tarmo Tanilsoo 23. november 2007, kell 14:54 (UTC)

:::::::::digitaliseerimine ei saa mitte kuidagi minna nimetatud töötluste alla, sest digitaliseerimisel ei töödelda teost, vaid valmistatakse temast koopia.--62.65.236.26 23. november 2007, kell 15:09 (UTC) --alias --Hendrix 23. november 2007, kell 15:13 (UTC)

osad digitaliseerijad on rakendanud failile Creative Commons litsentsi. Selles kajustubki nende töö ja vaev, et ülesriputamisel tuleb märkida faili päritolu ja valmistaja.--Hendrix 22. november 2007, kell 10:44 (UTC)

: Litsentsi rakendamine eeldab autoriõiguste olemasolu. Andres 22. november 2007, kell 12:27 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Faili arutelu:Perno Postimeees, Nr 1.png


Kasutaja arutelu:Estofiil1

The Estonian Language belongs to the Finno-Ugric language family and to the  lBaltic-Finnic  subfamily . Estonian's daughter languages include  Votic and Livonian.
Estonian Alphabet:
Aa, Bb, Cc, Dd, Ee, Ff, Gg, Hh, Ii, Jj, Kk, Ll, Mm, Nn, Oo, Pp, Qq, Rr, Ss, Šš, Zz, Žž, Tt, Uu, Vv, Ww, Õõ, Ää, Öö, Üü, Xx, Yy
Unlike many other languages, Estonian lacks grammatical gender.

Estonian has 14 noun cases (Here, the word "auto" (car) is declined in 14 cases and in singular and plural):
Käände nimi (Case Name)	Küsimused (Question Words)                       	Ainsuses Vorm (Form in Singular)	Mitmuses Vorm (Form in Plural)
Nimetav (Nominative)   	Kes? Mis? (Who? What?)                           	Auto (Car)                      	Autod (Cars)
Omastav (Genitive)     	Kelle? Mille (Whose? Belonging to what?)         	Auto (Of a car, car's)          	Autode (Of cars, cars')
Osastav (Partitive)    	Keda? Mida? (Whom? What?)                        	Autot (Car)                     	Autosid (Cars)
Sisseütlev (Illative)  	Kellesse? Millesse? (Into whom? Into what?)      	Autosse (Into a car)            	Autodesse (Into cars)
Seesütlev (Inessive)   	Kelles? Milles? (In whom? In what?)              	Autos (In a car)                	Autodes (In cars)
Seestütlev (Elative)   	Kellest? Millest? (About whom? About what?)      	Autost (About a car)            	Autodest (About cars)
Alaleütlev (Allative)  	Kellele? Millele? (To whom? To what?)            	Autole (To a car)               	Autodel (To cars)
Alalütlev (Adessive)   	Kellel? Millel? (Who has? What has?)             	Autol (The car has)             	Autodel (The cars have)
Alaltütlev (Ablative)  	Kellelt? Millelt? (From whom? From what?)        	Autolt (From a car)             	Autodelt (From cars)
Saav (Translative)     	Kelleks? Milleks? (Becoming whom? Becoming what?)	Autoks (Becoming a car)         	Autodeks (Becoming cars)
Rajav (Terminative)    	Kelleni? Milleni? (To whom? To what?)            	Autoni (To a car)               	Autodeni (To cars)
Olev (Essive)          	Kellena? Millena? (As who? As what?)             	Autona (As a car)               	Autodena (As cars)
Ilmaütlev (Abessive)   	Kelleta? Milleta? (Without whom? Without what?)  	Autota (Without a car)          	Autodeta (Without cars)
Kaasaütlev (Comitative)	Kellega? Millega? (With whom? With what?)        	Autoga (With a car)             	Autodega (With cars)
Estonian lacks the Accusative case. In its place, nominative, genitive, or partitive is used.
It is possible for certain Estonian words to also have a short illative form. For example, instead of majasse (into a house), which is the long form, one would say majja (the short form).

Native Estonialn words and adapted loanwords have stress on the first syllable. More recent loanwords  will have stress on the same syllable as the word in the language from which it came.

Length is phonemic in the Estonian language. There are three phonemic durations, known in Estonian as lühike (short), pikk (long), and ülipikk (overlong). The following table illustrates the written forms of each length of each sound.

I välde

II välde

III välde

h, l, m, n, r, s, a, e, i, o, u, õ, ä, ö, ü

hh, ll, mm, nn, rr, ss, aa, ee, ii, oo, uu, õõ, ää, öö, üü

hh, ll, mm, nn, rr, ss, aa, ee, ii, oo, uu, õõ, ää, öö, üü

ahi, kala, asi, kuri

tsehhid, kallata, kassa, kuurid
h - after a long vowel or diphthong (stiihiline, psüühiline)

tsehhide, kallama, kasse, kuuride
h - after an overlong vowel or a diphthong (stiihia)

b, d, g
kabi, sadu, magab

p, t, k
kapid, nutab, lukud

pp, tt, kk
kappide, nutta, lukke
p, t, k - After a long vowel, overlong vowel, or diphthong (toopi, lauta, kõiki)

-

f, š
šefid, tušiga

ff, šš
šeffe, tuššidega
f, š - After a long vowel, overlong vowel, or diphthong  (seife, telegraafi (partitive case))

j
maja, oja

-

-

v
kivi, kava

-

vv
kivvi, kavva

*'Exception. In some single-syllable words, long or overlong is marked with only one letter. For example : ma, sa, ta, me, te, nad; mul, sul, tal; mus, sus, tas etc.; kel, sel, mil, tol, kes, kus, mis etc.; et, ja, ka, ju; oh, ah, jah, noh, säh, kah, aitäh, tohoh etc.
""Remark"". To elaborate, there is a new phoneme spelling theory, whose fundamental concepts are that phonemes have two lengths: short and long.

Familiarity with word length and gradation underlies the processes of declension and conjugation.
===Medial Word Sounds===
The medial sound of a word is after the first vowel of the stressed syllable until the first vowel of the following syllable (barring the last). In Estonian, the primary stress always lies on the first syllable, but in foreign words the stress may lie on a following syllable. Medial word sounds do not take into account noun and verb endings, or the affixes -gi and -ki.
===Word Length===
Word length depends on the length of the medial word sounds.

The word is I vältes (in the first length), if all of its medial sounds are in the first length, or if the medial sounds consist of a short vowel and its following consonant. (vilu, sadama)

The word is II vältes (in the second length), if there is some vowel in the second length or group of sounds, but not one is in the third length. (lipud, sõbrad)

The word is III vältes (in the third length), if in the medial sounds there is some sound or combination of sounds in the third length, or if the word is single-syllable. (lippude, sõpru)
===Astmevaheldus (Gradation)===
Astmevahelduseks (Gradation) is the change of medial word sounds in the processes of declension and conjugation. (lipp - lipu, luba - loa; sadama - sajab). Gradation is divided into quantitative and qualitative changes.
Vältevahelduse (quantitative changes) In this case, the length of the medial sounds of the word changes. (the second length alternates with the third). The second-length form is read weakly, while the third length form is read in the strong grade: pind (1 syllable => 3rd level, strong grade) - pinnu (2nd level, weak grade).
""Laadivahelduse (qualitative changes)"" In this case, some medial word sounds disappear or change into some other sound - the sounds ""g, b, d, s"" and ""k, t"" in the combination "sk, hk" and "nt" disappear or give place to some other sound. The form where the sound undergoing gradation is present is the strong one. The form where the changing sound is lacking, or has given way to some other sound, is the weak form, irrespective of word length, such as in the following example. "Lugu" (tale), is in the strong form, as the g is present. However, "loo" (of the tale; lugu in the genitive case), is in the weak form, because the g is now absent.
In singular nouns, the nominative, genitive, and with need partitive cases are differentiated based on their gradation patterns. It is also used in the 1st person indicative present and -da form of verbs.
Gradation does not include:
*Consonant lengthening in the short form of the singular illative and in the "-da" verb form (eg, pesa - pessa, tulema, tulla).
*The change of "n" to "s" at the end of a noun (eg, teine - teise).
*The change of "d" in the singular partitive (eg, tuld, merd, und).
*The change and switching of vowels in words in the same class as "number" (eg, number - numbri, vanker - vankri).
If the medial sounds of a word in the processes of declension or conjugation do not change, that word does not have gradation.
----

g, b, d, k, p, t
* At the beginning of a word that is either native Estonian or an old loanword, it is written "k, p, t". In foreign words, it is written as it appears in the original language, perhaps with "g, b, d".
* Inside a word, it is written aside unvoiced sounds as "k,p,t". This also arises with the affixes "'-gi"' and "'-ki"': "-ki" is used with words that end in voiceless sounds, and "-gi" is used with words that end in voiced sounds." (eg, haabki, sangki, šeffki, mahlgi, vihmgi, krohvgi)
* As an exception, "g, b, d" can be used next to voiceless sounds in compound words (umbkaudu, raudtee), in front of compounds  (leibkond, jalgsi, üldse), in the changing forms of the same word (kärbes - kärbsed; moodne - moodsa; kündma - kündsid, kündku), and in foreign words.
i, j
*At the beginning of a syllable, "j" is written and at the end, "i" is written. The exception is the short form of the illative in words where the doubled consonant is "j," such as "maja," which changes to "majja."
*  "i" is not written following "ü", although it is pronounced in words like "süüa, müüakse, püüa, hüüu," and "püüu." Exceptions are loanwords such as "rüiu" and "süit."
* "ü" and "i" following is written "j" only in agent nouns with the "-ja" affix, such as "müüja," or "viija."
'Sound Combinations
* In a sound combination, each sound is written with one letter. An exception is when a long "s" is next to "l, m, n, r,"  which is written with two letters, if it doesnt come after a brother sound. Examples include "valss, simss, seanss, reveranss," and "kirss."
* The word root is written as if it would be without an ending:
** inside the "-gi" and "-ki"
** within endings which end with the same letter with which the stem ends (eg, portugallane, modernne, komplekssed);
**in compound words(eg keskkool, plekkkatus);
** in the nud-verb form (eg veennud, möönnud).
===Silbitamine ja poolitamine===
Silbitamine
* Üksik kaashäälik täishäälikute vahel kuulub järgmisesse silpi: ka-la, tu-ba, mi-da-gi;
* viimane kaashäälik kaashäälikuühendist kuulub järgmisesse silpi: kur-vad, mürts-ti;
* pikk või ülipikk täishäälik või diftong kuulub tavaliselt ühte silpi: suu-bu-ma, toe;
** kui kahe vokaali vahelt läheb sõnatüve piir, siis kuuluvad nad eri silpidesse: ava-us (-us on tuletusliide);
* kolmest järjestikusest täishäälikust kuulub viimane teise silpi: põu-a-ne, kau-a;
* liitsõnades silbitatakse iga sõnaosa eraldi: liit-sõ-na, va-na-e-ma;
* võõrsõnu silbitatakse tavaliselt nagu eesti omasõnu: bar-rel, muu-se-um, o-aas
* liitvõõrsõnu võib silbitada kas:
** nagu liitsõnu: fo-to-graaf;
** nagu lihtsõnu: fo-tog-raaf;
** võõrsõnaliited on soovitatav liigendada eraldi silbina: sub-troo-pi-ka, mo-no-gramm
Poolitamine
Kehtivad silbitamisreeglid, kuid:
* ühte tähte ei jäeta üksikuna rea lõppu ega kanta uue rea algusesse (onu, saia aga põua-ne ehk põu-ane)
* kui liitsõna sidekriips satub poolituskohta, võib teda (täpsemas tekstis) järgmise rea alguses korrata (kartuli-|-lehemädanik, kus | on uue rea algus)
* võõrnimede poolitamisel on soovitatav mitte lõhkuda häälikuid (nt ck, sch, sh, sz jne): Man-ches-ter
* liitvõõrnimesid võin poolitada nagu liitsõnu või nagu lihtsõnu: Pet-ro-grad = Pet-rog-rad
===Võõrsõnade kirjutamine===
Võõrsõnal on vähemalt üks järgmistest tunnustest:
* g, b, d sõna algul
* tähed f, š, z, ž
* pearõhk järgsilbil (semester, grammatika)
* pikad täishäälikud järgsilbis (akadeemia, idee)
* o järgsilbis (foto, neutron)
* eesti keeles tavatud häälikuühendid (sfäär, anekdoot, röntgen)
Võõrsõnu kirjutatakse häälduspäraselt. Võõrtähti (nt x, y, w) võõrsõnades kasutada ei saa: tšaarlston (ingl charleston), räkit (ingl racket).
h
Ühe tähega kirjutatakse
* pika täishääliku järel olev h: psüühika, stiihia, papaaha;
* lühike h kahe täishääliku vahel: boheemlane, abstraheerima.
Kahe tähega kirjutatakse pikk h sõna lõpus või täishäälikute vahel (epohh, mehhanism, psühholoogia).
f, š
f-i ja š õigekirjutus käib g, b, d reeglite järgi, st lühikest fi ega š-d pole, pikk häälik kirjutatakse ühe ning ülipikk kahe tähega. (efektiivne, professionaal).
====Lõppsilbi täishäälik====
Kolmesilbiline sõna
Kui kolmesilbiline võõrsõna lõpeb helilise kaashäälikuga, siis tavaliselt kirjutatakse vanemates muganenud laensõnades lõppsilbi täishäälik ühe tähega (apelsin, aktsionär, leegionär, pensionär, formular, seminar, miljonär jne), uuemates laensõnades kahe tähega (mandariin, huligaan, silikoon, vitamiin jne). Kindlat seaduspärasust siiski pole.
Kahesilbiline sõna
Kirjutus oleneb rõhust. Vanemates mugandites on rõhk esisilbil ja lõppsilbi vokaal kirjutatakse ühe tähega (arter, meetod, tomat jne). Kahel kujul on võimalikud: * keefir - kefiir
* oktav - oktaav
* sümptom - sümptoom
* sablon - šabloon
* tambur - tambuur
Lõppsulghäälik
Kirjutus ei olene rõhust, vaid põhineb traditsioonil: kompvek, händikäp, kabinet, niknäk, siksak, sigaret, taburet jne; etikett, minarett, siluett, vagonett jne.
====Võõrnimed====
Võõrnimesid kirjutatakse nii nagu lähtekeeles või kantakse need eesti keele reeglite järgi üle eesti kirja. (Canberra, Jean-Pierre Charbol; Almatõ, Orõna)
Erandid
* Isikunimedest on erandiks mõne ajalootegelase nimi (Aleksander Suur, Katariina II)
* Kohanimedes on kasutusel
** mõnede väljaspool eesti keele levikuala olevate kohtade eestikeelsed nimed ehk eksonüümid (Saksamaa, Rootsi, Soome, Riia, Võnnu, Väina; Alpid, Läänemeri, Must meri). Nüüdisajal püütakse eksoneemide hulka vähendada ja võtta kasutusele lähtekeelseid nimesid (Côte d'Ivoire, Cabo Verde).
** eestipäraseks kohandatud nimed ehk mugandnimed. Ka mugandinesid püütakse tänapäeval vähendada.
====Tsitaatsõnad====
Tsitaatsõnu kirjutatakse nagu võõrkeeles, kust nad on võetud; hääldus on võõrkeelelähedane. (exclusive, in corpore, yuppie, comme il faut). Muust tekstist eristamiseks kirjutatakse tsitaatsõnad teises kirjast, tavaliselt kursiivis. Tsitaatsõnu käänatakse ülakoma abil. Kui tsitaatsõnale leidub võõrsõnaline vaste, on soovitatav kasutada viimast (nt pizza asemel pitsa, rap asemel räpp jne).
====Võõrnimetuletised====
* Võõrnimetuletised kirjutatakse nime ortograafiat säilitades. Üldsõnastumist näitab väike algustäht. Liited kirjutatakse harilikult ilma ülakomata. (balzaclik, goethelik, kuperjanovlane, kiellane, thatcherism jne)
* Ülakomaga toonitatakse nime ja liite piiri. Seda kasutatakse, kui
** kirjapilt ja hääldus on üsna erinevad (bordeaux'lane, poe'lik)
** ei taheta rakendada konsonantühendi reeglit (faehlmann'lik, bonn'lane)
* Mitmesõnalised nimetuletised võib kirjutada kokku, harilikult ilma loetavussidekriipsuta (newyorklane; rocca-al-marelane, jeanne-d'arclik)
* Mõned võõrnimetuletised on muganenud (darvinism, marksism jne)
* Vähemkasutatavate liidete puhul võõrnimi häälduspärastatakse (šeikspiroloogia, mendeleevium)

Muutumisviisi järgi jaotatakse sõnad muutuvaiks ja muutumatuiks. Muutuvad sõnad jagunevad omakorda käänd- ja pöördsõnadeks.
Käändsõnad ehk noomenid muutuvad 14 käändes ja kahes arvus (ainsus ning mitmus).
Pöördsõnade verbid pöörduvad kolmes isikus, kahes arvus, kahes ajas, neljas kõneviisis, kahes tegumoes ja kahes kõnes.
Muutumatud sõnad ei pöördu ega käändu või käänduvad ainult osaliselt.
===Käändsõnad===
Tähenduse põhjal jaotatakse käändsõnu järgmiselt:
* nimisõnad ehk substantiivid -- olendite, esemete või nähtuste nimetused. Nimisõnad jagunevad päris- ja üldnimedeks. Üldnimi on olendite, nähtuste või esemete liigi ühine nimetus; pärisnimi on üheainsa olendi, nähtuse või eseme nimi.
* omadussõnad ehk adjektiivid -- märgivad olendite, nähtuste ja esemete omadusi
* arvsõnad ehk numeraalid -- väljendavad olendite, nähtuste või esemete arvu ja järjekorda. Numeraalid jagunevad omakorda põhi- (märgivad arvu või hulka) ning järgarvsõnadeks (väljendavad järjekorda).
* asesõnad ehk pronoomenid -- asendavad nimi-, omadus- ning arvsõnu
===Pöördsõnad===
Pöördsõnu võib tähenduse poolest lugeda tegusõnadeks. Tegusõnal on käändelised ja pöördelised vormid (saadakse verbi pööramisel).
Tegusõna pöördelistel vormidel on:
* kolm pööret ainsuses (ma loen, sa loed, ta loeb) ja kolm pööret mitmuses (me loeme, te loete, nad loevad)
* kaks aega -- 1) olevik (loen, loetakse); 2) minevik. Minevik jaguneb lihtminevikuks (lugesin, loeti), täisminevikuks (olen lugenud, on loetud), ja enneminevikuks (olin lugenud, oli loetud).
* neli kõneviisi -- 1) kindel (loevad, luges, loetakse, oli loetud), 2) tingiv (ma loeksin e ma loeks, ta oleks lugenud, loetaks), 3) käskiv (loe, ära loe, lugegu, loetagu), 4) kaudne (lugevat, olevat lugenud)
* kaks tegumoodi -- 1) isikuline (ma loen, ma olin lugenud, ta lugegu, lugegem), 2) umbisikuline (loeti, loetavat, loetagu)
* kaks kõnet (kõneliiki) -- 1) jaatav (ma loen, nad lugesid, loetagu), 2) eitav (ma ei loe, ta ärgu lugegu, ärgu loetagu)
Tegusõna käändelised vormid väljendavad üldist tegevust, kuid ei väljenda kõneviisi, iskut ja arvu. Käändelisse vormi kuuluvad: ma- ja da-tegevusnimi (infinitiivid), v- ja tav-kesksõna (oleviku kesksõnad), nud- ja tud-kesksõna (mineviku kesksõnad) -- lugema, lugeda, lugev, loetav, lugenud, loetud.
===Muutumatud sõnad===
Muutumatud sõnad jagunevad määr-, kaas-, side- ja hüüdsõnadeks.
*Määrsõna väljendb aega, kohta, teoviisi, hulka jms või annavad sõnale või lausele tähendusvarjundi. (Loen sinu artikli läbi.) Määrsõnad jagunevad koha-, aja-, viisi-, hulga- ja mõõdu-, määra- ning seisundimäärsõnadeks
*Kaassõna kuulub nimisõna juurde ning vastab sellega koos ühele ja samale küsimusele. Asendi järgi põhisõna suhtes liigitatakse kaassõnu eessõnadeks (prepositsioonid) ning tagasõnadeks (postpositsioonid). (Mööda teed sõitsid autod.)
*Sidesõnad (konjuktsioonid) ühendavad sõnu või lauseid. (Ilm oli selge, kuid külm.)
*Hüüdsõnad väljendavad hüüdeid, häälitsusi jms. (Sulpsti! oli ta vee all.)


Arutelu:Pablo Neruda

Unidad Populari kuberner kindral Augusto Pinochet määras ta Prantsusmaale suursaadikuks, kust ta pöördus oma kodumaale tagasi 1972. aastal.
Selles lauses on midagi valesti

Tegin ümber. Andres 4. juuli 2007, kell 23:04 (UTC)

"Luuletaja, diplomaat, poliitik, laulusõnade kirjutaja, kirjanik" – mõttetu dubleerimine: laulusõnade kirjutamine on osake luuletaja tegevusest, luuletaja on omakorda kirjaniku alaliik. (Me ei kirjuta ju näiteks õpetaja kohta infokasti, et ta on lisaks õpetajaks olemisele ka matemaatikaõpetaja, algebraõpetaja ja valemiõpetaja.) Neid määratlusi ei saa otse artikli kaudu parandada, aga kuidas saab? Kuriuss (arutelu) 23. september 2023, kell 11:13 (EEST)

nfokast ära jätta või asendada säärase  infokastiga, mida me saame muuta. --Andres (arutelu) 23. september 2023, kell 12:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Withingirl

Tere tulemast Vikipeediasse, Withingirl! Andres 4. juuli 2007, kell 22:49 (UTC)
Kahjuks olin sunnitud taaskord kustutama Janette Biedermanni pildi, sest pildi juures puudus märge selle kasutamise õiguspärasuse kohta (ja muideks sellised faili nimed ei kõlba Vikpeediasse) - Ahsoous 25. august 2007, kell 15:37 (UTC)
Kaanepilte eestikeelses Vikipeedias kasutada ei saa -- Ahsoous 1. september 2007, kell 13:06 (UTC)

Tuleb vist uuesti seda meelde tuletada sulle.--WooteleF 12. mai 2008, kell 07:40 (UTC)

:Ja jälle. Ära lisa autoriõigustega kaitstud pilte.--WooteleF 31. mai 2008, kell 11:39 (UTC)

Hellou, Withingirl! Kui's kulgeb? Sihuke asi, et palun kujunda artiklid vastavalt Vikipeedia tavadele... Näiteks need albumid tee sedamoodi:
<nowiki>'''"Albumi pealkiri"''' on [[artisti nime]] [[00. jaanuar]]il [[1901]] välja antud album. (Võib ka: "...on [[selle-ja-selle]] album, mis on välja lastud [[00. jaanuar]]il [[1901]].")</nowiki>
<nowiki>

==Lood== (võid ka mõne sobivama pealkirja leida)</nowiki>
#"Esimese loo pealkiri" (trellid peaksid panema automaatselt järjekorranumbri)
#"Teise loo pealkiri"
#...
Kategooriad jne. (Miks mitte isegi kindla artisti albumitele eraldi kategooria teha... Näiteks: Kategooria:John Connori albumid)
Jürka 7. september 2007, kell 18:22 (UTC)
----
Palun vaata Arutelu:Meeletu armastus (2007). Andres 26. oktoober 2007, kell 15:29 (UTC)

Do You have permission to use this image :Image:Luna la heredera.jpg? --WikedKentaur 30. detsember 2007, kell 15:17 (UTC)

Kas Sa tegid Mall:Näitleja infobox igaksjuhuks või kavatsed seda kuskil kasutada?--Tiuks 8. veebruar 2008, kell 18:25 (UTC)
Ma kavatsen seda kasutada

Kui inglise viki infoboxi kopeerida, siis see mall ei sobi. Allkirjastamiseks kasuta tööriistareal paremalt teist nuppu.--Tiuks 8. veebruar 2008, kell 20:50 (UTC)

: Artiklis Kas tead, mida tähendab... on sul terve mall artiklis. Nii ei tehta. Ainult mallis olevad parameetrid kirjutatakse. Mall peab eraldi olema. Kes siis hakkab igale lauljale või laulule jne tervet malli lisama. --Tiuks 1. märts 2008, kell 08:45 (UTC)

: Mallile tuleb õpetus teha alamlehele ja sinna oleks vaja lisada inglise-eesti vasted. Sest kui mall kopeeritakse inglise vikist, siis võib kindel olla, et ei eksita. Vastupidi, et kasutatakse eestikeelset malli põhja ja siis hakatakse lisama, on ebamugavam. Veel on küsimus malli nimes. Algul tuleb see teha ingliskeelne, sest malliboks hakkab seda kasutama. Teisaldades eestikeelseks põhimalli nime ei tohiks probleeme olla. Ma ei ole jõudnud seda veel katsetada aga teoreetiliselt peaks toimima. --Tiuks 1. märts 2008, kell 17:36 (UTC)

:: Mall:Albumi infobox ei sobi malliga . Mall tuleb täpselt inglise vikist ja õpetusega. Kui tahad aidata, siis võid teha Mall:Albumi info õpetust Mall:Albumi info/doc. --Tiuks 21. märts 2008, kell 15:37 (UTC)

::: Palun ära kasuta pooleli malle. Ainult  on kasutamiseks valmis. Žanr peaks tegelikult olema stiil.  alumine näide on roosa. See tähendab, et sellel ei ole liigitust märgitud. Parem sõna tuleks välja mõelda ka Misc sõnale ja need tuleks igal pool siis ära muuta. --Tiuks 11. aprill 2008, kell 11:27 (UTC)
Misc on lühentatud sõnast miscellaneous, mis tähendab eesti leeles mitmesugune. Kuidas ma selle malli peaks panema, kas lühendina või sõnana. Kasutaja:Withingirl

Parem oleks lühendit kasutada. Eesti keeles vist lühendit ei ole aga paneks mõne arusaadavama sõna. Paku midagi. Kas võiks selle asemele panna veel?--Tiuks 11. aprill 2008, kell 11:53 (UTC)
See sobiks küll kuna paremat sõna selle asemal pole vist veel leiutatud.

Paranda siis igalpool kus näed Misc sõnaks Veel. Allkirjastamiseks kasuta redigeerimiskastis paremalt 2. nuppu. --Tiuks 11. aprill 2008, kell 13:21 (UTC)

: Mis võiks olla õpetuse alajaotuse Advanced usage Mall:Albumi info#Advanced usage eestikeelne nimi? Ma ei oska sellele sobivat nime leida. --Tiuks 11. aprill 2008, kell 13:26 (UTC)
Veel näiteid kasutusest äkki võiks olla.
----
Palun ära puutu mallide kuupäevi, nendega tegelevad meil targemad. --Tiuks 3. juuni 2008, kell 09:22 (UTC)

Kas lisab kategooriasse  ikkagi kõik singlid ja laulude kategooriasse need, millel ei ole singlit välja antud. Kategooria arutelu:Singlid tegin ettepaneku, et lisaks esitajate kaupa laulude kategooriasse. Mis on sinu arvamus? --Tiuks 6. september 2008, kell 11:31 (UTC)
See on hea idee.

Tere! Väidad, et Triinu Kivilaane ja Jeanette Biedermanni plaadikaante avaldamiseks on sul luba olemas. Ehk kopiksid selle ka iga pildi kirjeldusse.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 14:06 (EEST)


Arutelu:Tiina Toomet

Ühtlasi on Tiia Toomet abielus ka Jaan Kaplinskiga, ta on kirjanik ja tõlkija ning Tartu Mänguasjamuusjumi direktor.
http://jaan.kaplinski.com/life/perekond.html

Artikkel ei räägi Tiia Toometist, vaid Tiina Toometist. Andres 5. juuli 2007, kell 09:37 (UTC)

Kui ajakohastada, tuleb ka varasemad andmed kustutada, [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. august 2009, kell 15:21 (UTC)

On ka eesti tõlkija (eriti tõlkinud ilukirjandust taani keelest) Tiina Toomet. Kas ta on teine inimene? --193.40.5.245 20. veebruar 2010, kell 19:25 (UTC)

Jah. Temast tuleks eraldi artikkel teha. Andres 20. veebruar 2010, kell 20:28 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://toometikliinik.ee/files/pictures/8.jpg
** In Tiina Toomet on 2013-06-24 13:49:24, 404 Not Found
** In Tiina Toomet on 2013-07-07 04:20:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:20 (EEST)


Malli arutelu:Infokast raadiojaam

{{Infokast raadiojaam
| raadiojaama_nimi  =
| image             =
| caption           =
| edastatav piirkond=
| aktiivne_aastetel =
| sagedused         =
| omanik            =
| veebilehekülg     =
}}
Selle malli kood on vägagi vigane, kes viitsib võiks korda teha - Ahsoous 9. oktoober 2007, kell 17:09 (UTC)

osades artiklites  kasutatakse  täna
| raadiojaama_nimi  =
kuigi mallis on
| nimi =
kas saab automaagiliselt miski pisiskripti-botiga parandada ?
suwa 22. september 2020, kell 12:33 (EEST)
-----
Kui malli koodi muuta, siis tuleb enne veenduda, et olemasolevad kasutused katki ei läheks. Kaniivel (arutelu) 22. september 2020, kell 17:17 (EEST)

: nuuh, a paranda siis nüüd igalpool õigeks kahh ... suwa 22. september 2020, kell 17:19 (EEST)

:: Parandatud. Kui sa tegid artiklites mingeid muid muudatusi, mis malli koodi ei puuduta, siis need kadusid nüüd ka. Kaniivel (arutelu) 22. september 2020, kell 17:26 (EEST)

::: thnx, mhmh, tore, et sai natuke korda loodud :)

::: mis arvatavasti kaduma läks on see, et osad kasutasid vana malli ning see on nüüd tagasi

::: https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Lingid_siia/Mall:Raadiojaama_infobox

::: ja kas nime asemel võikski  olla  ?

::: suwa 22. september 2020, kell 19:22 (EEST)

: Vana malli koodiga kõik töötab, aga Joonas07 tehtud muudetud malli koodiga raadiojaamade artiklites (Eri:Kaastöö/Joonas07) on nüüd vead. "Maagilist sõna"  kasutatakse enamasti malli koodis, mitte artiklis. Näiteks võib teha, et kui mallile pole pealkirja muutujas antud, siis läheb sinna . Kaniivel (arutelu) 22. september 2020, kell 20:30 (EEST)
Mall pole nüüd peale seda muudatust ikkagi korras. Malli muutmisel pole vaja artiklites parameetreid muutmas käia, vaid malli koodis tuleb nii teha, et vanad parameetrid jäävad paralleelselt tööle. Kui artiklites on mingeid parameetreid sisaldav kood sees, siis pole OK malli nii muuta, et need parameetrid enam toimi. Kaniivel (arutelu) 14. oktoober 2020, kell 17:55 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tooomas


Arutelu:Miki-Hiir

Kas ta mitte pole Mikihiir? Andres 6. juuli 2007, kell 20:27 (UTC)
Ei tohiks olla... Walt Disney artiklis on kah Miki Hiir ja minu arust peaks kah Miki Hiir olema... igal juhul... Jürka 6. juuli 2007, kell 20:37 (UTC)
Ikka Mikki Hiir ;)--Hiraanitiger 6. juuli 2007, kell 20:38 (UTC)
Vanasti kirjutati ta sidekriipsuga, nii nagu ka Erelti artikli pealkirjas. Kuidas nyyd on? --Oop (arutelu) 2. mai 2012, kell 15:41 (EEST)

1933. aasta Päewalehe kirjutises "Mickey mouse'i" sünd väidab autor, et laialt tuntuks ja ärilise edu saavutas tegelane peale heli lisamist filmidele.28. veebruar 1933, George Popoff, "Mickey mouse'i" sünd, Päewaleht, nr. 58 , LK6 Samas on ka kirjas, et hiirtegelane saab 10 aastaseks.
Halvasti kirjutatud. Halb viide. Reaalse allikana ei kasutaks. Mingi idee võib sellest kirjutisest leida (näiteks "ärilise edu saavutas tegelane peale heli lisamist filmidele"), kuid olemas on palju uuemaid ja asjalikemaid allikaid. Märgin selle vikiartikli endale ära, kunagi teen korraliku täienduse artiklisse (juhul kui keegi ise varem ei tee).--Raamaturott (arutelu) 22. november 2022, kell 21:01 (EET)


Arutelu:Mõõk

Mis see "kaheteraline" tähendab? Andres 6. juuli 2007, kell 20:31 (UTC)

Tähendabki seda, et möögal on kaks tera, nagu enamuses euroopa mõõkadel. Aasias kasutati ka üheteralisi (Katana)Mustronk 6. juuli 2007, kell 20:47 (UTC)

: Siis ei pea ju mõõgal kaks tera olema.

: Aga mis tähendab "üks tera" või "kaks tera"? Andres 6. juuli 2007, kell 20:50 (UTC)

::Üks tera on siis, kui mõõga lehe (või no kogu see läikiv osa, st mitte käepide) üks serv on nüri, teine terav... Kaheteraline on siis, kui kumbki serv lehest on terav (nigu rüütlitel ja artikli pildil)... Jürka 6. juuli 2007, kell 20:56 (UTC)
Hmm..ma nüüd segaduses...inglise keeles on kaks terminit double edged ja double bladed, kuidas eesti keeles seda teist siis nimetatakse?--Hiraanitiger 6. juuli 2007, kell 21:05 (UTC)

Ma arvan, et mõlemad terminid tähendavad ühte ja sama... "double edge" on kaheservaline vm, "double bladed" kaheteraline... lõppkokkuvõttes ikka üks ja sama... Jürka 6. juuli 2007, kell 21:14 (UTC)
ei ole, muiudu ju ei oleks segadust..edged on siis kui tera on kahelt pool terav...bladed on siis kui on kaks tera..et mõlemas otsas üks--Hiraanitiger 6. juuli 2007, kell 21:16 (UTC)

nii. siin oleks hea teha vahet tera ja teramiku vahel. mina näiteks ei tee. tegelikult on kasutatakse ainult yhe terava pinnaga (oli see nyyd tera või teramik?) mõõku ka praegu Eestis: ilmselt ratsaväe saablist põlvnevad ohvitserimõõgad on yks liik ja muinasaegsete ka võitlusnugadeks kutsutute koopiad on teine. olen mõlemat liiki relva käes hoidnud ja yhte isegi kasutanud ;) -- Ohpuu 7. juuli 2007, kell 16:33 (UTC)

: Tera on serv, millega lõigatakse. Teramik (erinevalt käepidemest) on see mõõga osa, millel tera või terad paiknevad. Andres 7. juuli 2007, kell 18:23 (UTC)

Mõõka hoitakse mõõgatupes ja viimane riputatakse kehale mõõgarihmaga. Mõõga osadeks on:
* Teramik
* Lõiketera või -terad
* Käepide
* Nupp
* Käekaitse
* Peidikud, õõnsused(???)
* Veresoon(???)
Mõõku saab liigitada:
* Ühe ja kahekäemõõgad - relva hoidmiseks mõeldud käte arv ja käepideme suurus, kuju
* Raiumismõõk - saablid
* Torkamismõõk - rapiir
* ????
-- suwa 8. juuli 2007, kell 10:06 (UTC)

Sisuliselt sobib, aga vormistust tuleb täiustada. Andres 8. juuli 2007, kell 10:03 (UTC)
----
Mõõgad ei pruugi alati torkerelvad olla.--WooteleF 1. mai 2010, kell 16:31 (EEST)
----
Viimane redaktsioon ei hiilga õigekirjaga. Loodetavasti on mul meeles hiljem parandada. --Oop (arutelu) 10. august 2012, kell 07:53 (EEST)

==Eestis enamlevinud müüdid ja populaarsed ettekujutused==

Esimene müüt: mõõga tasakaal peab olem 10 cm kaugusel käepidemest. Vale.  http://www.thearma.org/spotlight/GTA/motions_and_impacts.htm

Teine müüt: euroopa mõõgad peavad olema rasked, rohmakad ja sepajälgedega. Vale. http://www.albion-swords.com/

Kolmas müüt: heal mõõgal ei teki sälke ja neid võib terapidi kokku peksta. Vale. Saagad ja kroonikad on täis kurtmisi sälgitud ja nüristunud mõõkadest.

Neljas müüt: mõõga käepide peab olema suur, sest muidu ei mahu kätte Vale. Viikingimõõkade käepide võis olla ka 6 cm pikk ja seda käsitseti, asetades väikese sõrme nupu alla.

Viies müüt: euroopa mõõgateras oli katana omast halvem. Vale. Väävli-ja fosforisisaldus oli jaapani mõõkade omast väiksem juba roomlaste ajal, damastseerida ja kihilist tera luua osati sama ajal.

Kuues müüt: euroopa mõõgavõitluskunst panustas jõule. Vale, Fechtbücher-is tuuakse selgesti välja, et tähtsaks loeti hoopis kiirust ja tehnikat.

Seitsmes müüt: parim mõõk on ...   . Vale, mõõga kuju ja omadused sõltusid piirkonna ja ajastu võitlussüsteemidest ning lisaks veel kasutaja oskustest ja anatoomiast.

See kõik on väga nunnu, aga tuleks enne avaldada "Huvitavas Ajaloos" või mõnes Postimehe suvejutus, siis võib seda siin refereerida. Esiteks pole mingit tõestust, et sellised kujutlused yldse levinud on. Teiseks pole enamikul vastuväidetest yhtki allikat. Kolmandaks pole tekst entsyklopeedilises stiilis. See on enam-vähem sorav ja muhe ning sobib ajakirjandusse, kuid sellisel kujul mitte siia. Ja muidugi pole Hall viitsinud seda isegi mitte vikindada. --Oop (arutelu) 10. august 2012, kell 10:14 (EEST)


Arutelu:Nikolai Judenitš

kuna artikkel on ajaloolisest isikust, siis peaks enamik tekstist olema minevikus. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 7. juuli 2007, kell 17:14 (UTC)

"Varasem elu" on imelik pealkiri. Andres 15. juuli 2007, kell 06:10 (UTC)

Lähtusin, sellest, et lugejat huvitab peamiselt tema tegevus Eestis. Kui tahad pane uus pealkiri.--Animagi 15. juuli 2007, kell 09:42 (UTC)

: Ma ei tea, mida pealkirjaks panna, aga pean silmas, et pealkirja "Varasem elu" ei tohiks kunagi panna. Võib-olla tuleb teha teistsugune liigendus. Andres 15. juuli 2007, kell 10:07 (UTC)
see artikkel ei vaja vst mitte üksnes sõnastuslikku toimetamist... sest, ega mina küll ei saa aru siinse artikli eluloo lõpetusest... 1931 toimus miski pidu ja siis 1957 maeti ta ümber. - Ahsoous 7. oktoober 2007, kell 18:00 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://eestiraadio.cma.ee/viker/index.php?lang=est&main_id=389
** In Nikolai Judenitš on 2013-06-24 12:34:28, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Nikolai Judenitš on 2013-07-06 16:15:19, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:15 (EEST)


Malli arutelu:Planeedi kaaslane

Miks siin ei võiks olla keskmine raadius? Andres (arutelu) 9. aprill 2014, kell 22:54 (EEST)

Raadius oleks kaks tähte lühem sõna küll kui diameeter. --Mustvalge (arutelu) 9. aprill 2014, kell 23:40 (EEST)
vb. on sel veel mingeid pro-sid ... --Mustvalge (arutelu) 9. aprill 2014, kell 23:42 (EEST)

Ma vaatasin, et Sa kasutasid allikat, milles oli jutt keskmisest raadiusest, ja kirjutasid selle asemel keskmist diameetri. Sellepärast ma küsingi. Andres (arutelu) 9. aprill 2014, kell 23:56 (EEST)
Kui oleks raadius siis oleks inglise vikist kergem ümber tõsta küll (seal raadiused). Tundub, et vaikesättena tabelitesse ilmuvad ühikud on mõnes kohas üleliigsed, kuna alati pole sinna ette kohe vastavat väärtust leida. Mustvalge (arutelu) 10. aprill 2014, kell 00:24 (EEST)
----
Kui mõni väli on tühi, siis lahenduseks terve välja if-lause abil valikuliseks tegemine, mitte ühiku ärajätmine. 193.40.10.180 10. aprill 2014, kell 00:42 (EEST)

html, css jms. pole mul igapäevane. oskad sa seda teha? infokasti võiks muuta veel selliseks, et tühjad, väärtusteta parameetrid niisama ei ilmu... --Mustvalge (arutelu) 10. aprill 2014, kell 00:58 (EEST)
ok, vihjest oli kasu, siiski vajab veel ülevaatamist, näit pinnase temp. osa ei saanud veel kõige paremini --Mustvalge (arutelu) 10. aprill 2014, kell 02:54 (EEST)

Pigem umbes nii. Tegin temperatuuride jaoks eraldi parameetrid, mis on vaja nüüd artklites parandada. 193.40.10.181 10. aprill 2014, kell 11:17 (EEST)


Arutelu:Võnkesagedus

Miks ei võiks olla eraldi artikkel Võnge? Artiklis Võnkumine seda sõna ei selgitata. Andres 8. juuli 2007, kell 07:20 (UTC)

Ma arvan küll, et selline artikkel võiks olla.--Animagi 8. juuli 2007, kell 07:21 (UTC)

Ilmselt viki ei tuvasta nüü tähte, mis on väga sarnane eesti keele "v"-ga, õige peaks olema vist natuke  kaldu --Dj Capricorn 16. detsember 2007, kell 20:00 (UTC)

nüü sees --Dj Capricorn 16. detsember 2007, kell 20:39 (UTC)

* Artiklid võiks liita, sest võnkesagedus ja sagedus tähistavad üht ja sama asja. --Hardi 14. september 2009, kell 10:54 (UTC)

Inglise vikis (:en:oscillation frequency) on ümbersuunatud aga õigusterminoloogias  on nii võnkesagedus kui ka sagedus. Kas võib öelda "elektromagnetlaine võnkesagedus" asemel "elektromagnetlaine sagedus"? --Tiuks 14. september 2009, kell 11:59 (UTC)

: Jah, kusjuures "elektromagnetlaine sagedus" on tavapärasem sõnakasutus kui "elektromagnetlaine võnkesagedus". --Hardi 16. september 2009, kell 07:12 (UTC)

:: Vii siis see materjal üle artiklisse sagedus ja tee ümbersuunamine. --Tiuks 16. september 2009, kell 07:34 (UTC)


Arutelu:Paradise Crew

Ei usu, et Paradise Crew rock'n'roll muusikat teeb... Jürka 8. juuli 2007, kell 15:38 (UTC)

Miks? Andres 8. juuli 2007, kell 18:17 (UTC)
Kumb on ansambli nimi, Paradise Crew või Kristjan Kasearu & Paradise Crew? Andres 8. juuli 2007, kell 18:17 (UTC)
Ansambli nimi on Kristjan Kasearu & Paradise Crew. Sellisena on/oli (lehekülg ajutiselt suletud) see nimi ka bändi koduleheküljel. Samuti esines bänd Eurolaulul nimega Kristjan Kasearu & Paradise Crew.
--Andry2109 7. oktoober 2007, kell 13:07 (UTC)
Nad teevad väga head muusikat ja on igal juhul rokk! ;)

Rokk ja rock'n'roll ei ole üks ja sama. Aga jutust jääb mulje, et nad mängivad just rock'n'roll-muusikat. Andres 26. juuli 2007, kell 07:14 (UTC)

[[Mark Kostrov]]i asemele on pandud [[Roland Tiiroja]]. Endised liikmed tuleb ära märkida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. veebruar 2010, kell 20:07 (UTC)

Kas ansambel lõpetas 2010. aastal tegevuse? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. veebruar 2010, kell 20:07 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.paradisecrew.ee
** In Paradise Crew on 2013-06-24 12:46:50, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Paradise Crew on 2013-07-06 18:15:11, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:15 (EEST)


Malli arutelu:Viited

See on võetud otse inglise vikist. Palun kohendage ning lisage vajalikud mallid. Andres 8. juuli 2007, kell 16:29 (UTC)
Google Chrome ja IE ei näita viiteid mitmes veerus, Firefox näitab? Või on minu omadel midagi viga? --Morel (arutelu) 1. oktoober 2012, kell 00:17 (EEST)

mis versioone sa kasutad? IE puhul peaks CSS3-s olevad columnid töötama üksnes IE9 puhul, varasemate versioonide puhul aga mitte. Ahsoous (arutelu) 1. oktoober 2012, kell 02:35 (EEST)

Chrome töötab webkiti baasil, aga et neid webkiti jaoks käivaid määratlusi mallis sees ei olnud, siis ilmselt ta ei saandki töötada. Lisasin need, vaata kas nüüd on chrome'i jaoks asi korras? -- Ahsoous (arutelu) 1. oktoober 2012, kell 02:49 (EEST)

:Chrome näitab nüüd kenasti, aitäh! IE ikka ei näita, mul on IE9.--Morel (arutelu) 1. oktoober 2012, kell 11:43 (EEST)

:: Njah. Asja edasi uurides selgus mulle, et IE9 ei näita tõesti. Kuigi sinna on sisse viidud mingeid täiendusi CSS3 jaoks, siis CSS3-ga defineeritud veerge ta ikka veel ei tunnista, samas kui Chrome, Firefox, Safari ja Opera peaksd kõik ilma probleemideta hakkama saama. -- Ahsoous (arutelu) 1. oktoober 2012, kell 20:04 (EEST)

Malli dokumentatsioonis on näited juttumärkidega: Esimene viide. Tegelikult töötavad asjad ka ilma ja mõned lausa eemaldavad neid toimetamise käigus. Mis eesmärk neil jutumärkidel on kui üldse?--Kyng (arutelu) 28. juuli 2013, kell 12:08 (EEST)

Brauser saab aru, aga standardne on atribuudi väärtus ikkagi jutumärkidesse kirjutada. Neid eemaldada poleks tarvis. Vaja on jutumärke siis, kui jutumärkides on mitu sõna tühikuga, nt name="Loomade elu". 88.196.241.249 28. juuli 2013, kell 12:32 (EEST)

Tahan tuua välja ühe mõtte:
Üldiselt kui vaadata viidete osa akadeemilises kirjanduses siis viited on järjestatud autori nimede põhjal tähestikulises järjekorras. Selline järjestus hõlbustab näiteks kasutatud kirjanduses otsingut autori nime järgi, samas mõnda artiklit kirjutades või redigeerides oleks niimoodi ka kohe näha kui sama viide on kaks (või rohkem) korda saanud. Siit küsimus: miks Vikipeedia kasutab viidete järjestamist artikli algusest lõppu kulgeva numbrilise järjekorra alusel, st kas ja miks on viidete numbriline järjestamine parem kui järjestamine autori nimede järgi tähestikulises järjekorras? Kas viidete järjekorda saab lugeja soovikorral ka kuskilt muuta?

Näiteks kui tahan leida artiklist Endofüüdid viidet Rodriguezi 2009 a artiklile "Fungal endophytes: diversity and functional roles", (ütleme et tahan säästa trükkimisvaeva ja teha copy-paste kooli referaadi kasutatud kirjanduse hulka vms), siis esmalt pealevaadates on viki artikli kasutatud kirjanduse osa üks pudru ja kapsad. Vaatan et ongi kaks korda see viide saanud sinna.. Mustvalge (arutelu) 6. juuli 2016, kell 01:32 (EEST)

:mõte on arusaadav ja pikkade artiklite puhul võiks olla kasulik. Suurtes vikides sellist lahendust ma veel pole näinud. Ilmselt vähe nõutud ja ilmselt tehniliselt keerukas--Estopedist1 (arutelu) 8. juuli 2016, kell 19:08 (EEST)

::Alustasin samateemalist arutelu inglise wikis: List of citations and alphabetical order. enwikis on olemas küll mall  millega saab luua lühikesi autor-daatum viiteid-linke sisaldava lõigu, milles olevad numbrilises järjestuses lühkesed viited-lingid on vahendajaks samal lehel tekstis olevate väidete ja täielikuma ning alfabeetilises järjekorras oleva kasutatud kirjanduse nimekirja vahel (jutu illustreerimiseks enwiki artiklid Magna Carta ja NBR 224 and 420 Classes).

::Viidete tähestikulises järjekorras esitamiseks võiks neid ka väidete taha kirjutada näit stiilis (Smith et al. 1994) ja kasutatud kirjanduses pikemalt (Smith, J.; Brown, B.; Hsu, M. (1994) "Teaduslik artikkel hulga eri teadlaste poolt". Tähtis Ajakiri.), kuid see pole väga lugejasõbralik, jääk vist ära ka artiklisisene linkimine..

:::Sellist funktsiooni ilmselt veel pole millega saaks viidete/kasutatud kirjanduse nimestikku sortida, panna kas tähestikulisse järjestusse või artikli algusest lõppu kulgeva numbrilise järjekorra alusel.--Mustvalge (arutelu) 10. juuli 2016, kell 02:40 (EEST)

:Siin oleks lahenduseks ilmselt viidete alfanumeraalne stiil, ehk viidete loend on pandud tähestikulisse järjekorda ja nummerdatud, misjärel on numbrid kantud vastavate väidete taha tekstis. Arvan et see võiks vikipeedia artiklite puhul olla vb isegi kõige loomulikum. Niikuinii ei paikne tekstis olevad väidete tagused numbrid/lingid alati järjekorras, st teksti algusest lõppu võib olla viide 1, viide 2, viide 5, viide 3 ... --Mustvalge (arutelu) 10. juuli 2016, kell 13:47 (EEST)

:: See teeks uute viidete lisamise väga tülikaks. Või kui nummerdamine oleks automaatselt kohanduv, siis ei tagaks see, et ühel viitel poleks mitut numbrit. Andres (arutelu) 10. juuli 2016, kell 14:12 (EEST)

:::Eeldan et see oleks automaatselt kohanduv. Kuid tõesti, see vist ei tagaks et sama allikas võiks loendisse kordusena saada. Kuid miks peaks tekstis olevale samale väitele panema mitu korda viite samale allikale? Kui see juhtub siis juhtub niikuinii.. Samas kas kui väidetele tekstis satub taha mitu eri numbrit linkidena samale allikale, mis on loendis kordusena, siis ei tee see põhim sama välja kui loendis kordusena olev allikas esineb tekstis mitme erineva numbri/viitelingi all, ehk nagu praeguselt on ?

:::Plussiks oleks lihtsalt et kordusi peaks olema sellise alfanumeraalse stiili korral kergem märgata, kuna viiteloend oleks tähestikulises järjestuses, korrapärasem ja visuaalselt kergemini hoomatavam. --Mustvalge (arutelu) 10. juuli 2016, kell 15:13 (EEST)

:::: Jah, kui viited oleks tähestiku järjekorras, siis oleks kordusi lihtsam avastada. Kui nad oleksid esimese esinemise järjekorras, siis see ei aitaks sellele kaasa, ja esimese esinemise järjekorras on nad niikuinii.

:::: Kogu asjal on mõtet, kui viiteallikaid on sadu.

:::: Selleks et mingit viidet üles leida, võib kasutada ka tekstisisest otsingut. Andres (arutelu) 10. juuli 2016, kell 15:30 (EEST)

:::::Jah, saab kasutada ka ctrl F, kuid sellist viidetekorraldamis võimalust vist vikipeediates ei olegi (näide). Teen ettepaneku luua, arvan et võiks ju olla. Kirjutan vast ettepaneku kuhugi Village pump (idea lab) näiteks. Järsku keegi veel leiab et võiks olla ja mõni pädevam kooditundja teeb kunagi ära ;) --Mustvalge (arutelu) 10. juuli 2016, kell 16:49 (EEST)

Palun vaadake Trevor Elhi. "Karikas" ja "Muu" taga näitab ka grupi nime, mis ei peaks nähtav olema. Peaks olema lihtsalt numbrid. --LeeMarx (arutelu) 30. november 2016, kell 09:33 (EET)

See on standardkäitumine, grupi nime näidataksegi alati. Ingliskeelses vikis on samamoodi. Vaata :en:User:Cumbril/sandbox. Cumbril 30. november 2016, kell 09:45 (EET)

Muide mall Reflist on sama, mis mall Viited, esimene on teisele ümber suunatud. Grupi funktsionaalsus ei tule mallist, vaid on vikisse  n-ö hardcodetud. Cumbril 30. november 2016, kell 09:51 (EET)

:Aga kas/kuidas on võimalik viidata nagu inglise keelses vikis (nt. Cristiano Ronaldo)? --LeeMarx (arutelu) 30. november 2016, kell 10:35 (EET)

:: Hetkel ei oska vastata. Uuendasin malli koodi ja CSS-i samasuguseks nagu enwikis. Aga ikka näidatakse grupi nime teksti sees. Tundub, et see on kuskil mujal seadistatud. Cumbril 30. november 2016, kell 14:34 (EET)

:: Praegune workaround võiks olla kasutada lühikest grupi nime, nagu nt siin OPEC#Praegused_liikmed. Cumbril 30. november 2016, kell 14:39 (EET)

:: Leidsin üles, enwiki malli arutelus on keegi teine sama asja küsinud. Cumbril 30. november 2016, kell 15:03 (EET)

::: Said korda, aitäh sulle! :) --LeeMarx (arutelu) 30. november 2016, kell 17:41 (EET)


Kasutaja arutelu:Carina~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Carina! Andres 8. juuli 2007, kell 17:17 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Carina~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Taani kuninglik perekond

hõlmab Margrethe II ja tema pereliikmed

Mõiste ei olene ju sellest, kes on troonil. Andres 8. juuli 2007, kell 22:00 (UTC)

Nimed ja lingid tuleb korda teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. juuli 2007, kell 06:02 (UTC)

Kreeka ei ole enam kuningriik. Andres 8. august 2007, kell 06:26 (UTC)
Kui Kreeka pole enam kuningriik, kas siis nende kuningas ja kuninganna ei kannagi enam seda tiitlit? Palun selgitage, mida mõeldakse linkide korda tegemise all. Tänan! sookoll 8. august 2007, kell 19:46 (UTC)

See on segane, kas nad kannavad seda tiitlit või mitte ja mis mõttes kannavad. Kas Kreeka riik on sellega nõus, et tegu on Kreeka kuningaga ja kuningannaga? Arvan, et mitte, ja on selge, et nad faktiliselt seda pole. Nad on seda ainult nominaalselt. Kui me kirjutame "Kreeka kuningas", siis me väidame, et ta on Kreeka kuningas. Mingil moel tuleb ühemõtteliselt ära märkida, et faktiliselt Kreeka kuningaga tegemist pole.

Linkide kordategemine tähendab seda, et link vormistatakse nii, et ta viib artikli juurde, mis vastavast isikust räägib. Arvatavasti on see nüüd korras. Andres 9. august 2007, kell 10:21 (UTC)

Tema Ekstsellents Alexandra Christina, Frederiksborgi krahvinna

Alexandra on prints Joachimi endine abikaasa, kes lahutusega 2005.aastal kaotas tiitli Tema Kõrgus ning see asendati tiitliga Kõrgus. Kuni uue abiellumiseni 2007.aastal kutsuti teda endiselt Taani printsessiks ja ta kuulus kuninglikku perre. Pärast abiellumist kaotas ta tiitli Kõrgus ning teda hakati nimetatma Frederiksborgi krahvinnaks. Kuigi ta pole enam kuningliku pere liige, saab ta endiselt elatusraha.

See peaks kuidagi kuskil olema. Andres 10. august 2007, kell 11:25 (UTC)
Jah, ka mina arvan ,et Alexandrat võiks kuidagi mainida, aga ma ei kujuta eriti hästi ette kuidas,  kuna ta pole enam Taani kuningliku pere liige. Kustutasin selle info praegu ära, aga kui keegi arvab, et info Alexandrast peab siin artiklis olema, võib selle lisada. sookoll 10. august 2007, kell 19:04 (UTC)

Tema puhul pole tegelikulkt asi raske, sest ta on praeguse Taani kuningliku perekonna endine liige. Sellena saabki temast siin rääkida. Andres 11. august 2007, kell 09:51 (UTC)


Arutelu:Pávlos (Kreeka kroonprints)

Puuduvad leheküljed Pávlos ja Pavlos. Andres 9. juuli 2007, kell 11:52 (UTC)

Kas ta saab olla kroonprints, kui ta pole troonipärija? Andres 9. juuli 2007, kell 11:53 (UTC)

Pigem on ta endine kroonprints või nominaalne kroonprints. Andres 9. juuli 2007, kell 11:54 (UTC)

ameeriklannast pärijanna

Mis see tähendab? Andres 9. juuli 2007, kell 12:06 (UTC)
Kas ta on Kreeka kroonprints, Sparta hertsog või diadohh During the monarchy, the title of Duke of Sparta was used for the Greek crown prince, the διάδοχος (diádokhos). en:Duke of Sparta?

Miks nad põgenesid riigipöördekatse eest? See asi jääb artiklist arusaamatuks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. juuli 2007, kell 13:11 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kingofgreece.org/index.cfm?get=news&show=releases&ItemID=221
** In Marie-Chantal on 2013-06-24 12:16:24, 404 Not Found
** In Marie-Chantal on 2013-07-06 13:03:16, 404 Not Found
** In Pávlos (Kreeka kroonprints) on 2013-07-06 20:22:27, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:22 (EEST)
Tema isa suri eile. Ta on nüüd Kreeka kuningliku perekonna pea.


Arutelu:Marie-Chantal

Ta ei ole tegelikult kunagi Kreeka kroonprintsess olnud. Teda võib nimetada ainult nominaalseks Kreeka kroonprintsessiks. Andres 9. juuli 2007, kell 12:13 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kingofgreece.org/index.cfm?get=news&show=releases&ItemID=221
** In Marie-Chantal on 2013-06-24 12:16:24, 404 Not Found
** In Marie-Chantal on 2013-07-06 13:03:16, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:03 (EEST)


Arutelu:Entroopia

Minu meelest on entroopia füüsikaline suurus, mitte üleminek. Andres 9. juuli 2007, kell 16:27 (UTC)

Entroopiat saab edukalt seostada ka elu ja surma määratlemiseks. Mis on elu? Kust algab surm? Raamatust: Keemia alused. Teekond teadmiste juurde  [ https://www.rahvaraamat.ee/p/keemia-alused-teekond-teadmiste-juurde/44814/et?isbn=9789949321421 ] lk 427 saab lugeda järgneva lause..Kohe kui (elus)organism lõpetab entroopia tootmise keskkonda, hakkab ta lagunema (surm). (teemast mujal https://en.wikipedia.org/wiki/Entropy_and_life) nimelik 12. mai 2019, kell 13:41


Arutelu:Conrad Seidl

Minu meelest ei saa teda kirjanikuks nimetada. Andres 9. juuli 2007, kell 16:32 (UTC)

Võib-olla on Sul õigus. Aga mehel on 25 trükis ilmunud teost. Saksakeelne Viki   nimetab teda poliitiliseks toimetajaks ja raamatute autoriks. Mul on ka olemas tema raamat "Bier-Katechismus". Olen selle läbi lugenud ja ei näe mingit põhjust teda kirjanikus mitte nimetada.
Kui Vikis on olemas mingid erilised kriteeriumid, siis minupärast nimetame ta ajakirjanikuks või publitsistik. Või siis kelleks ?
Andresl 12. juuli 2007, kell 16:04 (UTC)

"Publitsist" sobiks. Andres 12. juuli 2007, kell 16:11 (UTC)

OK


Arutelu:Inimsusvastane kuritegu

Inimsusevastased kuriteod on muud inimsusevastased teod
See on idem per idem või inimsusevastane tegu vajab defineerimist.
ükskõik missuguse tsiviilelanikkonna vastu suunatud mõrvamine, hävitamine, orjastamine, deporteerimine, rüüstamine, vabaduse võtmine, piinamine, vägistamine ja , mis on toime pandud relvakonflikti ajal;

Pole määratletud kuriteo subjekti. Kui sõja ajal toimub mõrv või vägistamine, kas see on siis inimsusevastane kiritegu? Andres 10. juuli 2007, kell 05:32 (UTC)

: Kas märtsiküüditamine ei olegi inimsusevastane kuritegu? Eesti NSV piirides ei toimunud ju sel ajal relvakonflikti? Mida tähendab üldse relvakonflikt? --kanakukk 3. juuni 2010, kell 14:17 (EEST).

: Näiteks siin ei mainita, et relvakonflikt on eelduseks sellele, et teo võiks kvalifitseerida inimsusevastaseks kuriteoks. --kanakukk 3. juuni 2010, kell 14:19 (EEST).

samuti tagakiusamised poliitilisel, rassilisel või usulisel pinnal sõjakuritegude või rahu vastaste kuritegude toimepanemisel või seoses nende kuritegudega.

"Tagakiusamised sõjakuritegude toimepanemisel või seoses nende kuritegudega" on arusaamatu. Andres 10. juuli 2007, kell 05:32 (UTC)

Kas on ikka mõtet siin loetleda 18. sajandil toimunud sündmusi? Küll aga võiks nad olla artiklis Küüditamine vms. Tundub, et küüditamine eeldab sõidutamist. Andres 9. juuli 2008, kell 08:46 (UTC)

Mõistet hakati alles 20. sajandi alguses kasutama, seega on varasemate sündmuste loetlemine eksitav. --Heiki e 15. juuli 2008, kell 17:18 (UTC)
* 1700-1710 Põhjasõja ajal vene vägede ja Boriss Šeremetjevi poolt küüditati Eestist - Dorpatist, Narvast, Marienburgist, Volmarist Venemaale tuhandeid, samuti karjalasi ja ingerlasi.

Võtsin välja. Andres

: Artikkel on liigitatud kriminaalõiguse alla ja siin on juttu ka Eestist, samas pole ühtegi viidet ei seadusele ega paragrahvidele. Rahvusvahelised õigused kehtivad Eestis siis, kui nad on siin ratifitseeritud. Vähemalt nii kaua kuni Eesti iseseisev riik on. --Oktav 5. oktoober 2008, kell 20:43 (UTC)

:: Eesti ratifitseeris Konventsiooni aegumistähtaja mittekohaldamisest sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude suhtes 26. septembril 1991. . Sellest peaks artiklis tõesti rääkima. Andres 5. oktoober 2008, kell 21:56 (UTC)

:: Loomulikult tuleb inimsusevastaste kuritegude määratlemisel tagasi minna algallikate juurde. Andres 5. oktoober 2008, kell 21:58 (UTC)

ÕS-i järgi oleks selle artikli grammatiliselt korrektne pealkiri "Inimsusvastane kuritegu". Soovitan nii muuta. Kuriuss 22. august 2015, kell 17:10 (EEST)

EKSS annab otsingul vastuseks "inimsusevastane". Vt ka Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Eesti Rahvusvaheline Komisjon. 2001:7D0:87FA:6380:20AD:8185:20E3:DCFA 11. mai 2016, kell 15:53 (EEST)

:Tänase aasta, kuu, päeva seisuga on (vist) lubatud (aka, mitte-õigekeelsusreegli(te) vastane) see, mis kirjas lehel Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2013, artiklis inimsusvastane, homse päeva kohta andmed puuduvad.—Pietadè (arutelu) 11. mai 2016, kell 16:10 (EEST)


Arutelu:Philippe I (Belgia)

Puudub lehekülg Philippe. Andres 10. juuli 2007, kell 12:03 (UTC)

Kas pealkiri on aktsepteeritaval kujul? avjoska 25. detsember 2007, kell 21:38 (UTC)

:Minu arust ei ole. Prints on siin ülearune. Või siis Philippe, Brabanti hertsog, Belgia prints.
Philippe (Brabanti hertsog)?--WooteleF 28. aprill 2010, kell 19:36 (EEST)

Jah, see oleks parem. Taivo 28. aprill 2010, kell 20:04 (EEST)

: Miks? Andres 28. aprill 2010, kell 22:00 (EEST)

::Sulgudes käib täpsustus. Mulle tundub, et ta on tuntud eeskätt nime all Philippe, mitte nime all Philippe, Brabanti hertsog. Taivo 28. aprill 2010, kell 22:32 (EEST)

:::Täpsustused käivad meil sulgudes. Komaga variandi kasutamist olen mina pooldanud ainult teatud juhtudel, kui on olemas selline tava (nt. briti kõrgaadel).--WooteleF 28. aprill 2010, kell 22:45 (EEST)

:::: Minu meelest on tegu osaga samast tavast. Andres 28. aprill 2010, kell 23:18 (EEST)

:::::Minu meelest mitte.--WooteleF 28. aprill 2010, kell 23:28 (EEST)

:::::: Minu meelest kuuluvad Belgia kuningliku perekonna liikmete nimed samasse traditsiooni mis Briti omad. Andres 28. aprill 2010, kell 23:33 (EEST)

:::::::Ma kasutaks ka brittide kohta sulge. Taivo 28. aprill 2010, kell 23:35 (EEST)

:::::: Philippe, Brabanti hertsog on täpselt analoogiline pealkirjaga Charles, Walesi prints. ::::::: Muide, kas omastav ei peaks mitte olema "Brabandi"? Andres 28. aprill 2010, kell 23:38 (EEST)
Siis peaks artikli nimi olema Philippe, Belgia prints, Brabanti hertsog, sest printsitiitel käib tal samamoodi komaga järel.--WooteleF 28. aprill 2010, kell 23:53 (EEST)

::::::: Millise allika järgi see nii on ja kumb käib eespool? Andres 29. aprill 2010, kell 00:05 (EEST)

::::::: Igatahes ÕS-is on "Brabandi". Andres 29. aprill 2010, kell 00:06 (EEST)

::::::::Hollandi ja prantsuse viki järgi. Ühes on ühtpidi, teises teistpidi.--WooteleF 29. aprill 2010, kell 00:16 (EEST)

::::::::: Sellepärast ma neid ei usaldagi. Andres 29. aprill 2010, kell 04:22 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.fonds-prince-philippe.org/pff/Default.aspx
** In Philippe, Brabanti hertsog on 2013-06-24 12:52:38, 404 Not Found
** In Philippe, Brabanti hertsog on 2013-07-06 18:58:46, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:59 (EEST)

Minu arust nimetatakse teda lihtsalt Philippe'iks, ilma järjekorranumbrita? Ka enamik välisvikisid annab nii. Ehk siis, pigem võiks artikli nimi olla Philippe (Belgia)? Athanasius Soter (arutelu) 22. juuli 2013, kell 00:27 (EEST)

Minu meelest ka. Sama asi nagu oli Franciscusega.--Morel (arutelu) 22. juuli 2013, kell 00:42 (EEST)


Kasutaja arutelu:Clovis~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Clovis! Andres 10. juuli 2007, kell 14:20 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Clovis~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Põhja konn

Kreutzwaldil on Põhja konn, "konn" väikse tähega. Andres 10. juuli 2007, kell 16:05 (UTC)

Ennemuistsete juttude 1978. aasta trükis on põhja kah väikese tähega. Pikne 24. juuni 2010, kell 18:17 (EEST)
----
Arvan, et Kivirähk toetus Kreutzwaldile. Andres 8. september 2008, kell 07:19 (UTC)

arvamus ei loe, adekvaatset viidet on vaja--Bioneer1 (arutelu) 6. september 2013, kell 09:45 (EEST)
----
Annisti järgi on põhja konn läbini kirjanduslik, mitte mytoloogiline tegelane. folklooris võib esineda sekundaarselt. ma ei tea ega leia selle kohta kyll yhtegi näidet, sestap tõstan artiklist välja senise alguse:
Põhja Konn on eesti mütoloogias, eriti muistendites esinev üleloomulik olend, kes sarnaneb lohele või draakonile.
Põhja Konna kujutatakse tavaliselt hiiglasliku pahatahtliku olendina, kes püüab kõike enda teel hävitada. Põhja Konn ajab ta suust välja tuld ja suitsu ning nagu lohetapmise lugudes, hävitab Põhja Konna samuti mõni noormees, enamasti kavaluse abil.
kui ilmneb mõni põhja konna mainiv muistend, võiks seda koos arhiiviviitega artiklis mainida. Ohpuu 25. juuni 2010, kell 14:16 (EEST)

Praegu on siin keskendutud tegelasele, kas samanimelisest muinasjutust peaks olema eraldi artikkel?--Bioneer1 (arutelu) 6. september 2013, kell 09:45 (EEST)
kui 1866 siis "Eesti-rahwa Ennemuistsed jutud", praegusajal muidugi "Eesti rahva ennemuistsed jutud", aga nii nagu artiklis kirjas oli, on kindlasti vigane kirjapilt.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu 6. september 2013, kell 11:21 (EEST)
----
Ilmselt võiks nimekiri kultuurilistest mõjudest olla pikk, kuni ERMi kunagise hoonekavandini välja (see oli Eesti kultuuriloos üks pikka aega diskuteeritumaid ehitisi, mida iial ei sündinud, seega äramärkimist kindlasti väärt, kui isegi mitte eraldi artiklit). --Ehitaja (arutelu) 24. oktoober 2018, kell 18:32 (EEST)


Arutelu:Basskitarr

Siin on mitmes kohas räägitud nigu basskitarr ise polekski elektrikitarr... aga on ju? Jürka 10. juuli 2007, kell 16:57 (UTC)
Vist on olemas nii elektrilisi kui akustilisi basskitarre. -- 88.196.96.185 10. juuli 2007, kell 17:18 (UTC)

See väide tekitas natuke segadust. Kas saab kindlalt väita, et just nii on?
Isikliku arvamuse järgi sõltub see pigem pilli tootja eelistusest ning kindlasti tasuks arvestada ka nn. Custom instrumente.

Jah. Mul on üks suur Epiphone'i poolakustiline ja see on mõnestki basskitarrist pikem.--WooteleF 9. detsember 2009, kell 19:23 (UTC)
----
Minu arust tuleks elektrilisest ja akustilisest basskitarrist eraldi artiklid kirjutada. Inglise vikis akustiline basskitarr ja elektriline basskitarr.--Tiuks 27. november 2007, kell 00:36 (UTC)
----
Basskitarr ise arendati välja viiekümnendatel ja see baseerub kahel instrumendil: kontrabassil ja kitarril. ja Esimese elektrilise basskitarri tootis väike firma Audiovox Manufacturing & Co., kes tõi oma pilli turule u. 1935/36. - Need on vastuolus.--WooteleF 9. detsember 2009, kell 19:24 (UTC)

Basskitarri korpus on pikem kui elektrikitarri


Arutelu:Mats Traat

Kust see "inimese teisenemine muutuvas ajas" jms on võetud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. juuli 2007, kell 17:41 (UTC)

Raamatul "Minge üles mägedele" on vist ilmunud veel mitu osa. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. juuli 2007, kell 20:44 (UTC)

Artiklis on nimetatud sünnikohaks Palupera vald. Mitmed allikad nimetavad Mats Traadi sünnikohana Kuutse (Kuudse) talu Meema (Meemaa) külas, mis on tänapäeval Arula küla osa ja kuulub Otepää valda ning on kunagi kuulunud Otepää kihelkonda. Kas artiklis peaks maakohad olema märgitud tänapäevase või sündmuse toimumise aegse haldusjaotuse järgi? Kust saaks järgi vaadata 1936. aastal kehtinud haldusjaotust, valdade piire ja külade kuulumist valdadesse? Valju 1. august 2008, kell 20:12 (UTC)

Põhiandmed käivad tollase haldusjaotuse kohta, sulgudes näidatakse praeguse haldusjaotuse järgi. Andres 2. august 2008, kell 06:27 (UTC)
Raamatukogutöötajana saaksin täiendada artiklis autori teoste loetelu, mis praegu on ebatäielik. Samuti eluloolisi andmeid. Ülli 19. oktoober, kell 10.50

Oled teretulnud seda tegema. Andres 19. oktoober 2009, kell 08:00 (UTC)

Ja veel. Allkiri moodustub automaatselt, kui vajutad neli korda ~ . Kui teed endale kasutajakonto nimega "Ülli" ning logid end selle alt sisse, siis näitab allkiri (ja artikli ajalugu) seda nime. Andres 19. oktoober 2009, kell 08:03 (UTC)
----------
Määratluses on öeldud, et ta on ka dramaturg. Millises teatris ja millal ta dramaturgina töötas? Kui ei ole töötanud, siis on ehk hoopis näitekirjanik? Kuriuss (arutelu) 23. detsember 2020, kell 22:39 (EET)


Arutelu:Regilaul

Kalevala-mõõt on vist pisut teiste reeglitega kui eesti regivärss. Andres 10. juuli 2007, kell 20:22 (UTC)

Siin on defineeritud nii, et see on vaid Eestile ainuomane, ent ilmselt nii pole. Meil on ka link eesti regilaul--Estopedist1 (arutelu) 14. oktoober 2015, kell 22:33 (EEST)


Arutelu:Malka Silberstein

Malka Schlifstein? Andres 10. juuli 2007, kell 21:32 (UTC)

Robert Raid nimetab teda oma raamatus "Kui venelased tulid..." Schliefsteiniks, Tartu ülikooli Album Academicumis on ta Schlifstein. Kumb on õige?
Osad allikad pakuvad nimeks Stella Schliefstein. ᛞᛃᚱᛖᛁᚳᚺᛋᚠᚢᚺᚱᛖᚱ 24. veebruar 2010, kell 10:28 (UTC)

Artikkel vajaks hädasti täiendamist. Kui ta oli advokaat, tuleks ta kanda [[advokaatide loend]]isse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. veebruar 2010, kell 10:38 (UTC)
*[http://www.militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?t=6663 Naistshekist Schliefstein]

Artikkel vajaks täiendamist 15. detsembri "Eesti Ekspressis" ilmunud materjalide põhjal. Ja siis veel: Kas Malka Schliefstein ja Stella Schliefstein oli üks ja see sama isik? [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 17. detsember 2011, kell 12:23 (EEST)

Kuhu tuleks panna Arnold Eriku ja adv. Schliefsteini mustabörsi protsess (wikisource)? --kanakukk 20. detsember 2011, kell 15:26 (EET).
----
"Hukati 1941. aastal." Kes hukkasid ma millal täpsemalt. Velirand (arutelu) 27. mai 2016, kell 10:31 (EEST)

Arvatakse, et Nõukogude sõjaväelased tapsid ta koos mõne teise NKVD töötajaga ja teistega Hiiumaal hilissuvel või varasügisel 1941 ning ajasid ta ühishauda. Andres (arutelu) 27. mai 2016, kell 12:44 (EEST)

: Siin on sellest kirjutatud: http://ekspress.delfi.ee/kuum/julmad-seelikukandjad?id=63318608 Velirand (arutelu) 27. mai 2016, kell 12:56 (EEST)


Arutelu:Guttanneni vald

Artikkel tuleks kaheks lüüa. Andres 11. juuli 2007, kell 05:49 (UTC)

See on tehtud. Tuleb veel vaadata, kas ja kuidas materjali üle kanda.

Palun tehke siia valla infoboks. Andres 28. veebruar 2008, kell 16:58 (UTC)

Mul on mulje, et World Gazetteeris on Guttanneni all valla, mitte küla elanike arvud. Andres 28. veebruar 2008, kell 16:58 (UTC)
Maanappuse tõttu hoitakse surnuid surnuaial ainult 30 aastat. Kuidas see sobib väitega, et tegemist on ühe suurima Šveitsi vallaga ja rahvastiku tihedus on 1,5 inimest/km²? --Metsavend 4. november 2009, kell 18:57 (UTC)

Noh, ju siis suurem osa valla maast selleks ei sobi. Andres 4. november 2009, kell 20:22 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.albverein-markdorf.de/seite3u1x1%5B16%5D.html
** In Guttanneni vald on 2013-06-24 11:01:38, 404 Not Found
** In Guttanneni vald on 2013-07-06 00:25:26, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 03:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://print.exploitz.com/Grimselstrasse-Guttannen-Bernese-Oberland-art.php
** In Guttanneni vald on 2013-06-24 11:01:38, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Guttanneni vald on 2013-07-06 00:25:36, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 03:25 (EEST)


Malli arutelu:Pikkus

Tihtipeale leitakse internetis tuulates inimeste kasvu kohta andmes jalgades-tollides ning see mall on  loodud eesmärgiga ühikute käsitsi konverteerimise asemel see vaev arvuti abil ära teha.

*Selle malliga ei ole vaja eraldi sisestada pikkusi nii meetrites kui jalgades-tollides, piisab ühest nendest suurustest, pikkus teistes ühikutes saadakse automaatselt.

Mallile ette söödetavad mõõtühikud on kas
* meeter = m (kasutada võib ka sõnu meeter, meetrit, meter, meters, metre, metres)
või jalad-tollid
* jalad = ft (kasutada võib ka sõnu jalg, jalga, foot, feet)
* tollid = in (kasutada võib ka sõnu toll, tolli, inch, inches)
Tulemusena väljastatakse pikkus sentimeetrites ja ka jalgades-tollides.
wikikood             	tulemus
{{pikkus|m=1.83}}
{{pikkus|m=1.83}}
{{pikkus|m=1.85}}
{{pikkus|m=0.33}}
{{pikkus|ft=6}}
{{pikkus|ft=6|in=1}}
{{pikkus|ft=5|in=11}}
{{pikkus|ft=1|in=1}}
{{pikkus|m=6|ft=2}}

jätsin sisse lühendid ft ja in, aga äkki oleks vaja eestikeelses tekstis lugemise jaoks kasutada sealkohtades sõnu 'jalga' ja 'tolli' ? - Ahsoous 11. juuli 2007, kell 08:38 (UTC)

On küll vaja. Andres 11. juuli 2007, kell 09:06 (UTC)

: njah siin on ainult see probla, et lühendid on ikka õiged, aga kui on tegu 1 jala või tolliga siis eesti keele eripära tõttu peaks siis sõnad mõningatel puhkudel ainsuses olema, ja seda ma mallile sisse kirjutada ei oska. - Ahsoous 11. juuli 2007, kell 11:21 (UTC)

:: Kui on kahe halva vahel valida, siis olgu pigem mõnikord kääne vale. Ehk keegi mõtleb välja, mis teha. Andres 11. juuli 2007, kell 11:28 (UTC)

:: Nüüdseks tean kuidas seda sättida ja tegin selle osa korda -- Ahsoous 23. september 2007, kell 22:35 (UTC)


Arutelu:Please Please Me

Minu meelest on laul esmane. Andres 11. juuli 2007, kell 09:03 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rollingstone.com/artists/thebeatles/albums/album/322046/review/5940404/please_please_me
** In Please Please Me on 2013-06-24 12:55:19, 404 Not Found
** In Please Please Me on 2013-07-06 19:24:38, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:24 (EEST)


Malli arutelu:Infobox Playboy Playmate

Kui miskid andmed on teadmata, siis tuleb need lahtrid jätta tuhjaks mitte aga parameetrit ennast kustutada, sest vastasel juhul võib mall seda parameetrit ikkagi tahta ja kuvab tulemuses näiteks . Eraldi hoiatus kehtib aga ümbermõõtude kohta.
<nowiki>
{{Infobox Playboy Playmate
| nimi           =
| pildinimi      =
| pildisuurus    =
| pildiallkiri   =
| kuu            =
| sünnikoht      =
| sünniaeg       =
| surmaaeg       =
| rind_in        =
| talje_in       =
| puus_in        =
| rind_cm        =
| talje_cm       =
| puus_cm        =
| korv           =
| kasv           =
| kaal           =
| eelmine        =
| järgmine       =
| pmoy-aasta     =
| pmoy-eelmine   =
| pmoy-järgmine  =
}}
</nowiki>

* nimi           = ikka see nimi mille all esines Playboys, seega Pamela Anderson, mitte Pamela Denise Lee
* pildinimi      = üksnes ja ainult pildifaili nimi, mitte aga juurdekäivaid lisandeid thumbe, px-e, ega muud
* pildisuurus    = vaikimisi laius on 240px, vajadusel saab kuvatava pildi suurust seadistada malli poole pöördumisel
* pildiallkiri   =
* kuu            = centerfoldil olemise aeg
* sünnikoht      =
* sünniaeg       = {{:Kasutaja:TarmoK/Birth date and age|yyyy|m|d}} --> toda malli kasutada üksnes elus inimeste puhul
* surmaaeg       = {{death date and age}} <-- mall vajab alles tegemist
* rind_in        = selle ning viie järgmise rea puhul tuleb täita üksnes kas tolle või sentimeetreid sisaldavad lahtrid, vastasel juhul on tulemuseks veateade.
* talje_in       =
* puus_in        =
* rind_cm        =
* talje_cm       =
* puus_cm        =
* korv           =
* kasv           = {{pikkus|ft=x|in=x}} või {{pikkus|m=x}}
* kaal           = {{kaal|lbs=x}} või {{kaal|kg=x}}
* eelmine        =
* järgmine       =
* pmoy-aasta     =
* pmoy-eelmine   =
* pmoy-järgmine  =

Võtsin tollide arvutamisosa mallist välja. Eesti ei kasutata tolle, see on tarbetu infomüra. Nefjool (arutelu) 16. detsember 2017, kell 01:43 (EET)

See ei ole infomüra, tollid on siin mallis vajalikud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 16. detsember 2017, kell 07:20 (EET)

: Miks? Nefjool (arutelu) 16. detsember 2017, kell 11:49 (EET)

:: Enamike modellide mõõdud antakse originaalis just tollides ja 36 tolli võib olla sama hästi 90 cm aga võib vabalt olla ka 93 cm ehk siis küsimus on muu hulgas ka arvu täpsuses.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 16. detsember 2017, kell 19:31 (EET)

::: Ma saan aru, mis sa mõtled. Kui näiteks mõõta modelli, kelle ümbermõõt on tollides 36 tolli (91 cm) sentimeetreid näitava mõõdulindiga, ei pruugi tulemus olla üldsegi 91 cm. See on kindlasti tõsi. See sama mure on aga igasuguste ühikute teisendamisel ja selle lahenduseks ei saa ju olla mitme eri ühikutesüsteemi koos kasutamine. SI-süsteemi ühik on cm. Minu arust ei tee tollide sissejätmine asja täpsemaks, eriti kui taga on sulgudes sentimeetrid kirjas nagu siin mallis enne oli. Tollid võib siis üldse ära jätta. Lisaks anti kunagi ka Eestis Playboyd välja ja nad valisid oma playmate'e. Sa mainisid aga, et muu hulgas. Mis sa põhjuseid sa veel mõtlesid? Nefjool (arutelu) 23. detsember 2017, kell 18:52 (EET)

Mall tekitab automaatselt lingi Playboy Eesti väljaande aasta Playmate'ide loend, ent see on ilmselt väär. Vt nt artiklit Rina Stikanova. Meil on Playboy Eesti väljaande Playmate'ide loend--Estopedist1 (arutelu) 20. jaanuar 2019, kell 18:43 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Malli arutelu:Infobox Playboy Playmate


Arutelu:Graafiline kasutajaliides

aga UNIX?--Hendrix 11. juuli 2007, kell 15:31 (UTC)

mis selle unix-i ja selle sugulastega on või peaks olema?

või mõtled, et *xitel aknaid ei joonistata?

joonistatakse küll, vt nt :X11.

suwa 8. detsember 2010, kell 14:02 (EET)

Tegu on väga hea artikliga. Artikkel on hea ülevaate graafilise kasutajaliidese mõistest, osadest ja ajaloost. Artikkel on nõuetekohaselt vormistatud ja puudu ei ole viidetest ning pildimaterjalist. Artikkel on üldiselt arusaadav ja õigekirja mõttes korrektne, aga mõned segased kohad siiski on:
* "Graafiliste kasutajaliideste põhikomponendid" alapealkirja all on viidatud Apple Macintoshile, kuigi ilmselt on soovitud viidata Apple'i firmale.
* "Ajalugu" alapealkirja "Windows 1.0" all on "konkurentsivõimelise" asemel ilmselt mõeldud sõna "konkureeriv".
* "Ajalugu" alapealkirja "OS/2" esimene lause on segane.
* "Ajalugu" alapealkirja "Windows" esimene lause on segane.
* "GUI arenduskeskkonnad" alapealkirja all võiks loetelu olla linkidena, kus see on võimalik, ja teist Wikipeida artiklit viitena kasutada ei ole hea toon.
Aga, nagu eelnevalt öeldud, tegu on artikliga ja välja toodud vead on vaid tähenärimine.
--Sungamerglav (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 23:29 (EET)


Kasutaja arutelu:Terminaator

Tere tulemast Vikipeediasse, Terminaator! Andres 11. juuli 2007, kell 16:34 (UTC)

Tore et tegeled nende Vormel 1 artiklitega, kuid ära kopeeri otse inglise wikist neid suuri tabeleid,eriti kui jätad need veel tõlkimata ja lingid muutmata. Kui tahad neid tabeleid siia tuua siis pane või alustuseks arutelusse ja säti seal need valmis ja siis kopeeri alles artiklisse. Samuti peaks need ikke panema ka artiklisse vastavasse kohta, mitte artikli lõppu .
Lisaks veel selline märkus et see tabel ja infobox lähevad teineteise peale FireFox-is (vt. Felipe Massa) nii et see tabeli vormistus vajaks läbi vaatamist enne laialdasemat kasutusele võttu. Selle inglise wiki tabelis on veel see probleem et see on ka liiga lai, liiga palju on tulpasid. Nico Rosbergi artiklis sain selle just-just 1024px laiuse ekraanile mahtuvaks --TarmoK 24. oktoober 2007, kell 19:17 (UTC)
----
Jälgi parandusi, mida sinu loodud artiklites on tehtud... Jürka 23. jaanuar 2008, kell 12:38 (UTC)


Arutelu:Al-Qā‘idah

Iraagi al-Qaida sisust, õigemini selle sisu mitteteadmisest räägitakse selles intervjuus: http://onthemedia.org/transcripts/2007/06/29/03
Kes teab midagi olulist, see kindlasti täiendab või parandab mu lisandust?ML 11. juuli 2007, kell 22:55 (UTC)
Ajaloo osa lõpeb väga imeliku koha peal ära --Ahsoous 6. jaanuar 2010, kell 01:37 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.jamestown.org/news_details.php?news_id=54
** In Al-Qā‘idah on 2012-11-16 09:56:34, 404 Not Found
** In Al-Qā‘idah on 2013-05-25 13:46:54, 404 Not Found
** In Al-Qā‘idah on 2013-06-23 23:43:22, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:43 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jp~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Jp! Andres 12. juuli 2007, kell 05:09 (UTC)

Tunnistan pattu - tegin rehepappi ja andsin oma kolme tilga vere asemel värsket marjamahla :)

Äraseletatult - ma pole kindel, et te minu näol usina vikipedisti olete leidnud - ma ise loodan veel, et pääsen siiski vaid mõõduka taganttorkimisega.

Seda siis füüsika, informaatika ja bioloogia ühisosas ning selle lähiümbruses...

Eks elu näitab, kuidas asjad tegelikult arenevad...

Jp 12. juuli 2007, kell 21:46 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Jp~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Pepe~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Pepe!
Kas Kiritöö pildi kasutamiseks on luba? Andres 12. juuli 2007, kell 07:26 (UTC)
Autoriõigustega kaitstud pilte ei tohi üles laadida. Palun loe hoiatusi. Need pildid kustutan ma ilma pikemata!  --Metsavend 14. veebruar 2008, kell 12:02 (UTC)
Kas PEETER PIIK on andnud loa oma teksti vabaks kasutamiseks GNU litsentsi (GFDL) alusel? Kui luba on olemas, siis palun kirjuta see lehele Arutelu:Cream. --Metsavend 14. veebruar 2008, kell 12:06 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Pepe~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)