Arutelu:Fašism Venemaal

Kas niisugune mõiste on olemas?
Siia ei viita midagi.
Tuleks kasutada siselinke eesti Vikipeedia (loodavatele) artiklitele, mitte linke inglise viki artiklitele. Andres 27. oktoober 2009, kell 06:40 (UTC)
Selline artikkel võiks samahästi olemata olla. Andres 27. oktoober 2009, kell 06:41 (UTC)

Arvan sama.--WooteleF 27. oktoober 2009, kell 08:40 (UTC)

: Ma arvan ka, et võiks kustutada. Sama nimega kategooria loodi ka. --Epp 27. oktoober 2009, kell 10:35 (UTC)

::Aga mingi artikkel sellel teemal - vene fašism või neofašism või neonatsism või natsionaals. - ju peaks olema, kuna selline asi ju eksisteerib.

::: Kas asjal on mingi üldtunnustatud nimi? Kui ei, siis sobiks võib-olla pealkirjaks "Fašism Venemaal". Täbar on aga see, et on raske leida objektiivset kriteeriumi millegi fašismiks nimetamiseks.

::: Aga praeguses artiklis pole midagi sellist, mis selle artikli olemasolu õigustaks. Andres 27. oktoober 2009, kell 12:51 (UTC)

::::: Fašistlike organisatsioonide nimekiri on küll informatiivne. Andres 27. oktoober 2009, kell 13:00 (UTC)
Intervikilingid lähevad täpsustuslehtedele, ja need viitavad kitsama sisuga artiklitele (välja arvatud :en:Fascism in Russia, mis on ümbersuunamine  laiema temaatikaga artiklitele. Andres 27. oktoober 2009, kell 12:54 (UTC)
See võiks ka olla alajaotus artiklis Fašism (või Neofašism). Andres 27. oktoober 2009, kell 12:59 (UTC)

Kas Pamjat on tõesti fašistlik organisatsioon? Ja võiks varustada väited viidetega.--Rünno 27. oktoober 2009, kell 17:18 (UTC)
Minu arust enamus siinses nimekirjas toodud organisatsioonidest ei ole fašistlikud, vaid natsionaal-patriootilised või midagi sarnast.--Rünno 27. oktoober 2009, kell 17:21 (UTC)
Viited peavad olema täpsed - vastasel juhul võib ilmuda taoline tekst: --Rünno 27. oktoober 2009, kell 17:28 (UTC)
Minu arvates ka kipub see artikkel käest ära minema. Pole üldse räägitud, mis asi see vene fašism on. Mille poolest on see nähtus eriline, et peaks olema eraldi artikkel? Kas vene fašism erineb mingite tunnuste poolest nn üldisest fašismist?--Rünno 27. oktoober 2009, kell 17:37 (UTC)
Vladimir Žirinovski on siis fašist? Selline märge peaks ka siis tema isikuartiklis olema.--Rünno 27. oktoober 2009, kell 17:40 (UTC)

Pooldan kustutamist. Venemaa Kaasisamaalaste Ühinemise Liit Eestis (:ru:Союз объединения российских соотечественников в Эстонии) ja Venemaa Kodanike Eesti Vabariiklik Liit (:ru:Эстонский республиканский союз граждан России) pole üldse fašismiga seotud, siin on palju inimesi, kes võitles fašismi vastu. Ja Juri Mišin on valitud Narva Linnavalitsusele. Geonarva 27. oktoober 2009, kell 17:42 (UTC)

Mina arvan ka, et 29. Relvagrenaderide SS-diviis polnud fašistlik.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 27. oktoober 2009, kell 17:59 (UTC)

"Vene fašism on ideoloogia, maailmavaade ja sotsiaalne liikumine, mis keskendub vene rahvusele" Kas see ei ole mitte natsionalism?--Rünno 27. oktoober 2009, kell 18:28 (UTC)

Jah, pigem küll, aga kui jutt on rassilisest üleolekust, siis on tegu selle ühe vormiga. Ma pole kindel, kas kõik nimetatud organisatsioonid on nõus rassilise ülimuslikkuse teesiga.

Probleem on selles, kas on olemas niisuguse nimega ideoloogia, maailmavaade ja sotsiaalne liikumine. Pigem on tegu kellegi (näiteks Stephen D. Shenfieldi)  poolt antud üldnimetusega erinevatele ideoloogiatele, maailmavaadetele ja liikumistele. Fašismil ei tundu olevat ühtset definitsiooni. Andres 27. oktoober 2009, kell 23:34 (UTC)
Allikaviited peale neljanda on täiesti märgist mööda. Neljas allikas pole kuigi autoriteetne.
Kui jutt on Shenfieldi kontseptsioonist, tuleks see selgelt välja öelda. Andres 28. oktoober 2009, kell 09:04 (UTC)
Tähtis oleks kõigepealt läbi vaadata Shenfieldi raamatu esimene peatükk, kus ta räägib sõna "fašism" tähendustest ja annab oma definitsiooni. Kõik, millest ta raamstus räägib mahub tema definitsiooni alla, mõne teise alla aga mitte. Andres 28. oktoober 2009, kell 09:11 (UTC)

Too Shenfield räägib Vene fašismist juba 19-l sajandil. Tõsi küll "precursori" tähenduses. Aga nii võiks ju arendada välja hüpoteesi, et Vene fasism on pärit juba Jaroslav Targa aegadest. Kas viidatud autor on ikka tõsiselt võetav.--Rünno 30. oktoober 2009, kell 18:18 (UTC)

: Tõsiselt võetav on ta küll, aga küsitav on rajada sellist artiklit ühe autori kontseptsioonile. Andres 30. oktoober 2009, kell 18:30 (UTC)

::Arvan ka, et viiteid sellise delikaatse teema kohta võiks rohkem olla.--Rünno 30. oktoober 2009, kell 18:32 (UTC)

Need viited, mida ma sain kontrollida, olid fiktiivsed. Viimast ei jõudnud läbi lugeda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. november 2009, kell 05:40 (UTC)

Vikisse on tekitatud juba ka selline kategooria nagu "Vene fašism", millel minu meelest pole mingit alust ega mõtet, sest pole isegi selge, kas sellise mõiste kasutamine on õigustatud. Kas järgmisena tulevad artiklid "Eesti fašism", "Itaalia fašism", "Saksa fašism", jne - taolise mõiste saaks konstrueerida teatud nähtuste kohta igas riigis ja kultuuriruumis. Kui meil on vaja Shenfieldi kasutatud mõiste kohta artiklit, siis tehkem see võimalikult lühike ja ärgem toppige siia kõike, mida vähegi selle teemaga seostada õnnestub, rääkimata selliste kategooriate loomisest. -- Toomas 3. november 2009, kell 07:48 (UTC)

Kategooria osas Toomasega 100% nõus. Ave Maria 3. november 2009, kell 09:41 (UTC)
Kas leht on loodud poliitilises sõjas našidega? See on ju tüüpiline postsovjetlik propaganda. Tõlgitud on allikmaterjali lauseid ainult valitult osaliselt. Harbiini maimukesed, emigrandid ja natsionaalbolševikud on topitud ühte katlasse. Lisada võiks ka vene maausulised, kes magavailt joodikutelt kõrvu lõikavad ja uus-stalinistid ning üldse suvalised vene pätid eksole.

Mida Sa ette paned? Kustutada? Andres 22. detsember 2010, kell 00:22 (EET)

Teise maailmasõja ajal olid koostöös Suursaksa Riigi võimude ning armeega.[1][2][3][4] Vene fašism pooldab Vene rahvusriiki kui rahvuslike huvide tagajat vastandina paljurahvuselistele riikidele.
Täpsustage, kellest jutt käib, maimukestest või natsionaalbolševikest!
Enamik vene fašiste usub, et riigi piirid peaksid üldiselt kattuma vene rahvuse asuala piiridega.
Kas tahavad Kaukaasiast ja Arktikast tagasi Rjazani kolida või?
Sama hästi võite kirjutada "USA imperialismist".

Artikkel on väga probleemne, see on selge. Aga keegi peab selle artikliga tegelema, muidu probleem ei lahene. Praeguse seisuga pole üldse selge, kas niisuguse pealkirjaga artiklit saab teha. Kas on niisugune üldtunnustatud mõiste? Kui on ja Sa tunned asja, siis palun tee see artikkel ümber. Andres 22. detsember 2010, kell 15:07 (EET)

Teen siis selge ettepaneku see artikkel sellisel kujul kustutada või teisaldada pealkirja alla "Fašism Venemaal", kus seda tuleks oluliselt toimetada. Palun ka kõigil, kes ennast vähegi kompetentsena selles küsimuses tunnevad, avaldada selget seisukohta, kas ja millisel kujul peaks selle artikli säilitama. Üleval on loetletud piisavalt probleeme praeguse pealkirja ja sisuga seoses, mistõttu on selge, et sellisel kujul see tekst oma eksistentsi jätkata ei saa. -- Toomas 5. veebruar 2012, kell 14:11 (EET)

teisaldada Fašism Venemaal suwa 5. veebruar 2012, kell 14:21 (EET)

Teisaldada ja korralikult ümber kirjutada. --Oop 5. veebruar 2012, kell 20:21 (EET)
Toetan Toomase soovitust teisaldada artikkel pealkirja alla "Fašism Venemaal" ja seal ümber töötada. --82.131.109.135 16. juuli 2017, kell 02:55 (EEST)

:Praegusel kujul oleks kustutamine põhjendatud, kuivõrd pole isegi üritatud mingeid viiteid/põhjendusi leida, miks mingi üksus on fašistlikuks liigitatud, aga alguseks piisaks võibolla ka teisaldamisest. Miacek (arutelu) 21. juuni 2018, kell 20:18 (EEST)
----
Praegune artikkel vastab pigem artiklile :en:Radical nationalism in Russia, aga siis tal peaks olema teistsugune pealkiri. Andres (arutelu) 4. juuni 2013, kell 08:27 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.jstor.org/view/00220094/ap010001/01a00100/0?frame=frame&userID=8f758fb6@qub.ac.uk/01cc99331500501b745a3&dpi=3&config=jstor
** In Vene fašism on 2013-06-24 14:11:31, 404 Not Found
** In Vene fašism on 2013-07-07 21:36:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:36 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://nnpr.su/
** In Vene fašism on 2013-06-24 14:11:31, Socket Error: 'No route to host'
** In Vene fašism on 2013-07-07 21:36:22, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:36 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://evolutio.info/index.php?option=com
** In Vene fašism on 2013-06-24 14:11:33, 404 Not Found
** In Vene fašism on 2013-07-07 21:36:32, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:36 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.russkiymir.ru/russkiymir/.../news4218.html
** In Vene fašism on 2013-06-24 14:11:32, 404 Not Found
** In Vene fašism on 2013-07-07 21:36:42, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rne-center.net/press/
** In Vene fašism on 2013-06-24 14:11:33, 404 Not Found
** In Vene fašism on 2013-07-07 21:36:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://news.newamericamedia.org/.../view_article.html?
** In Vene fašism on 2013-06-24 14:11:32, 404 Not Found
** In Vene fašism on 2013-07-07 21:37:02, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:37 (EEST)
Siin artiklis on praegu nii, nagu arenenud lääneriikides, kus kõike ebameeldivat kokku vassismiks ja oma isiklikke vaenlasi vassistideks nimetatakse.

Mida sellega teha? --Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 20:51 (EEST)

:Siin arutelu all on kolmteist aastat kriitikat olnud. Vahest jagada väiksemateks üksusteks: vene emigrantide fašistlikud/NS organisatsioonid; venelaste kollaboratsioon Saksa okupatsioonivõimudega; veidrad vene väikeparteid tänapäeval (kuivõrd neil midagi ühist on).


Arutelu:Eesti Reformierakond

Kõlapinda omanud erakonna tegevus
Halb pealkiri, sisu ei vasta pealkirjale, koosneb ainult linkidest. Andres 27. oktoober 2009, kell 07:56 (UTC)

Mingid skandaalsemad uudised, on neid vaja? Pelmeen10 1. detsember 2010, kell 17:40 (EET)

: Seiku, mis on seotud mõne erakonnaliikmega, pole mõtet siin mainida, küll aga neid asju, mis on seotud erakonna või selle juhtorganite tegevusega. Andres 2. detsember 2010, kell 00:31 (EET)
Võtsin välja:
* Reformierakond viskab süüdimõistmisel Järvesalu erakonnast välja, EPL 21. oktoober 2008
--Ker 2. detsember 2010, kell 01:33 (EET)
Artikkel on kaootiline. Kampaaniakulud jms peaks ehk kolima artiklisse, mis kõnelevad konkreetsetest valimistest. --Ker 2. detsember 2010, kell 01:36 (EET)

Enne oli nii:
Reformierakond kuulub koos Keskerakonnaga Euroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendusse.

Miks Keskerakond välja võeti? Andres 11. jaanuar 2011, kell 00:36 (EET)

rahastamisskandaalis paistab olevat juba ainet uueks eraldi artikliks. kui meedias kujuneb välja nimi, kuidas seda nimetada, siis võiks selle minu meelest tekitada. -- Ohpuu (arutelu) 23. mai 2012, kell 18:05 (EEST)

Reformierakonna rahastamisskandaal. Andres (arutelu) 23. mai 2012, kell 18:49 (EEST)

siia on tekkinud yksjagu uut sisu, mis tahaks vikindamist ja toimetamist. võib-olla ka allikakriitilist lähenemist. -- [[Kasutaja:Ohpuu|Ohpuu]] ([[Kasutaja arutelu:Ohpuu|arutelu]]) 28. november 2012, kell 15:10 (EET)

Ingliskeelse nime äratoomine tundub ilmselgelt üleliigne, aga see on olnud teistegi Eesti erakondade artiklites juba mõnda aega ja keegi ei protesteeri. Kas mingil põhjusel? Pikne 14. august 2013, kell 18:33 (EEST)

Arvan, et kui Eesti organisatsioonil (ka näiteks mõnel ülikoolil) on ametlik ingliskeelne nimi, siis on selle äratoomine asjakohane. Andres (arutelu) 14. august 2013, kell 20:46 (EEST)

: Võib-olla. Aga kuna tegu on Eesti partei ja eestikeelse parteiga, siis vähemasti infokastis (ega esimese lauses) pole minu meelest tarvidust võõrkeelseid nimesid esile tõsta. Ja kuidas ametlikkus fikseeritud on? Mõne organisatsiooni puhul tõesti on põhikirjas määratud, millised on võõrkeelsed nimed, aga antud juhul? Pikne 14. august 2013, kell 21:06 (EEST)

Juhatuse varasem koosseis ka kuskil säilitada.
Kuidas on vajaduspõhised lastetoetused seotud Reformierakonnaga? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 14. november 2013, kell 00:11 (EET)

Ei leia siit esimeeste nimekirja. Rõivas sai esimeheks 6. aprillil 2014.
Jätsin Ansipi juhatuse liikmeks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 7. aprill 2014, kell 00:34 (EEST)
''Võrreldes eesti erakondi on kskommunistide kontsentratsioon RE-s kõige kõrgem.'' Selline väide peab olema viidatud. --Metsavend 22. detsember 2014, kell 22:21 (EET)

Muutsin sektsioonide struktuuri tähtsuse järgi nii, et kohalikud valimised oleks alamsektsioonis ja Euroopa Parlamendi valimised ja Riigikogu valimised ülalpool. Kommentaarid teretulnud. -Mardus (arutelu) 21. jaanuar 2015, kell 12:30 (EET)

See ei ole sisuliselt õige, kohalikud valimised ei ole teiste valimiste alateema. Andres (arutelu) 21. jaanuar 2015, kell 12:35 (EET)

:Muutsin siis ühtlasemaks, kuna sisukava tuli ka pisut sigrimigri. -Mardus (arutelu) 21. jaanuar 2015, kell 13:58 (EET)
----
Siit on hulk materjali välja võetud. Varasem jutt tuleb sisse jätta ajaloolisena. Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 17:15 (EEST)

Seda, et kaitseväes soovitati Reformierakonna poolt hääletada (rõve), siia lisada ei saa. Aga Ämari pisiskandaalist võiks rääkida.

Samas on viimastel aastatel seatud kahtluse alla ka Reformierakonna maailmavaate paikapidavust, nimetatud seda "liberalismi hüljanud ... stagnatsiooni kantsiks, Keskerakonnaga sarnaseks massiparteiks" ja väidetud, et "sõna "reform" on selle partei nimes veel vaid ajalooline iroonia"."Liberaalne maailmavaade otsib erakonda" Äripäev, 8. juuni 2015
=====Kampaania kulud=====
Valimiskampaaniale kulutati kokku 32,4 miljonit krooni, sealhulgas
*telereklaamile 8,6 miljonit krooni
*trükistele 3,5 miljonit krooni
*ajalehe- ja ajakirjareklaamile 3 miljonit krooni
*raadioreklaamile ligi miljon krooni
*muudeks reklaamikuludeks (valdavalt tööjõukuludeks ja reklaamkingitusteks) 8 miljonit krooni
*suhtekorralduseks ligi pool miljonit krooni
*avalikeks üritusteks 2,5 miljonit krooni
*postikuludeks 2,5 miljonit krooni
Kandidaadid kulutasid lisaks ligi kaks miljonit krooni.

Erakonna liikmemaksudest, annetustest ja riigieelarve eraldistest laekus erakonnale 2007. aasta esimeses kvartalis 29,9 miljonit krooni.
Suurimad annetajad olid Urmas Sõõrumaa (2 miljonit krooni) ja Arti Arakas (1,6 miljonit krooni).
Erakond jäi võlgu 2,5 miljonit krooni.

Kasutaja:Informatsioon välja tõstetud info. --Pelmeen10 30. september 2017, kell 18:04 (EEST)

:Minu meelest ilmaasjata välja tõstetud. Kriitikast võiks muidugi laiahaardelisemalt kirjutada. Andres (arutelu) 30. september 2017, kell 18:17 (EEST)

Uskumatu, aga sellest artiklist ei leia vähimatki vihjet, et Reformierakond ei ole enam valitsuse juhterakond. Äkki ikkagi peaks? Tore oleks suisa infograafik, kust näeks, millal Reform oli valitsuses, millal seda juhtis ja millal oli opositsioonis. --82.131.43.88 23. veebruar 2018, kell 22:52 (EET)

Kui on uskumatu, siis tuleb käed külge panna ja ise panustama hakata. Kus viga näed laita, seal tule ja aita. --Tiia (arutelu) 24. veebruar 2018, kell 00:12 (EET)

: Mina ka kõike ei jõua. --82.131.43.88 24. veebruar 2018, kell 02:40 (EET)

Reformierakond peab oma olulisemateks saavutusteks
1. jaanuarist 2000 kaotati Eestis tulumaks ettevõtetesse reinvesteeritud kasumilt. Tegemist oli Reformierakonna ühe peamise valimislubadusega 1999. aasta parlamendivalimistel.
2002. aasta novembris ja detsembris sai Eesti kutse liituda Euroopa Liidu ja NATO-ga. Suure panuse liitumisläbirääkimiste edukaks lõppemiseks andsid Eesti delegatsioone juhtinud peaminister Siim Kallas ja välisminister Kristiina Ojuland. Septembris 2003 kiitis ka Eesti rahvas referendumil heaks Eesti liitumise Euroopa Liiduga.
Alates 1. jaanuarist 2004 jõustus vanemahüvitise seadus, mis võimaldab väikelapsega emal lapse sünni järel aasta lapsega kodus olla ilma, et ta sissetulekus kaotaks. Tegemist on Reformierakonna ühe olulisema valimislubadusega 2003. aasta Riigikogu valimistel. 2006. aastal pikenes vanemahüvitise maksmine 15 kuuni ning 2008. aastast alates makstakse vanemahüvitist 18 kuud.
2005. aasta 1. jaanuarist jõustus üksikisiku tulumaksumäära alanemine kahe protsendi võrra. Järgnevatel aastatel langes tulumaks veelgi, olles nüüdseks 21%.
1. juulist 2007 tõsteti lapsetoetus alates pere kolmandast lapsest 900 kroonini. Samaaegselt lõppes kvartalitoetuse maksmine kolme- ja enamalapselistele peredele. Muudatusest võitsid kolmelapselised pered 300 krooni, neljalapselised pered 600 krooni, viielapselised pered 1050 krooni ja kuuelapselised pered 1500 krooni kuus.
17. detsembril 2008 võeti Riigikogus vastu uus Töölepinguseadus, mille tulemusena muutusid töösuhted paindlikumaks. Uus Töölepingu seadus jõustus 1. juulil 2009.
13. juulil 2010 otsustas Euroopa liidu rahandusministrite nõukogu ECOFIN, et Eesti saab 1. jaanuaril 2011 eurole üle minna, olles majanduslanguse tingimustes täitnud selleks vajalikud Maastrichti kriteeriumid. 1. jaanuaril 2011 läks Eesti üle eurole.
Alates 2011.aastast on võimalik asutada osaühingut ilma sissemakset tegemata, mis oli oluline samm selle poole, et Eesti inimesed saaksid kiiremini oma ettevõttega alustada.
Juunis 2011 võeti Riigikogus vastu kodualuse maa maksuvabastust kehtestav seadus, mis hakkab kehtima alates 1. jaanuarist 2013.
Valitsus kiitis jaanuaris 2012 heaks maagaasiseaduse muutmise, mis loob võimalused konkurentsi tekkimiseks Eesti gaasiturul ja suurendab oluliselt Eesti riigi energiajulgeolekut.
Märtsis 2012 võeti riigikogus vastu seadusemuudatus, millega kaotatakse riigikontrolli ja õiguskantsleri eripensionid 1. jaanuarist 2013.
Juunis 2012 võeti Riigikogus vastu vanemapensioni süsteemi kehtestav seadus.
Sügisel 2012 kinnitas valitsus töötuskindlustusmakse langetamise kolmele protsendile.
13. juunil 2012 võeti Riigikogus vastu uus avaliku teenistuse seadus, mis muudab avaliku sektori palgakorralduse selgeks ja läbipaistvaks.
Detsembris 2012 võeti Riigikogus vastu vajaduspõhiste lastetoetuste süsteemi loov seadus, mille tulemusel sätestati täiendavad toetused ühe- ja kahelapselistele peredele, kus sissetulekud on väiksed ja kõigile suurematele peredele, kus lapse kolm või enam.

See on reklaam. Võtsin välja. --Minnekon (arutelu) 22. veebruar 2019, kell 06:53 (EET)

ERR uudis kinnitab, et 2020 valitud juhatusse kuulusid need inimesed, keda siinse artikli eelmine versioon nimetas. Sa ilmselt tahtsid lisada praeguse koosseisu, aga see tuleb korrektselt vormistada - millal valiti ja viide juurde. Minnekon (arutelu) 15. august 2023, kell 20:01 (EEST)

Jah, tegelen sellega. Kuna reformierakonna enda saidil ei ole juhatuse koosseisu muudatustele pärast 2020. aasta valimisi osutatud, läheb natuke aega, et siin selgemini lahti kirjutada. Aga aitäh tähelepanu juhtimast! Merleke5 (arutelu) 15. august 2023, kell 20:34 (EEST)


Arutelu:Seagripp

... parandan alamtüüpe -> tüvi.
Miks? sest loen kirjutisest gripp:
 Tüüpe tähistatakse suurtähtede ja numbritega.
 Inimestel on leitud hemaglutiniini alltüüpe H1, H2, H3, H7 ja H9
 ning neuraminidaasi N1, N2, N3 ja N7.
 Sigadel on avastatud alltüüpe H1, H3, N1 ja N2, hobustel H3, H7, N7 ja N8.
 Vastavalt H ja N alatüüpidele saadakse konkreetse gripiviiruse valem, nt H1N1, H3N2 jt.
 Täpsemalt kirjeldatakse viirusetüvesid krüptogrammi kujul.
 Esimene täht selles tähistab viiruse tüüpi,
 teine sõna viitab tüve isoleerimiskohale,
 kolmandana märgitakse proovi isolaadi number,
 seejärel isoleerimisaasta kaks viimast numbrit
 ning viimasena hemaglutiniini ja neuraminidaasi kombinatsioon.
suwa 27. oktoober 2009, kell 20:52 (UTC)
----
Panen ette teha eraldi artikkel Uus gripp ning rääkida praegusest taudist selle all. Andres 13. november 2009, kell 18:37 (UTC)
Või siis panna see jutt artiklisse A/H1N1. Andres 17. november 2009, kell 13:24 (UTC)

Olgu siis pigem viimane, sest igal aastal võib ju tulla uus gripp. Uue gripi artikkel võib pigem kujuneda täpsustusleheks. Ave Maria 29. november 2009, kell 21:34 (UTC)

25.nov2009 seisuga on alajaotus muu all:
 RASKETE TÜSISTUSTE JA KRIITILISE SEISUNDI ÄRAHOIDMISEKS:}}
 Peale tavaliste gripisümptomite tuleb seagripi puhul olla eriti ettevaatlik järgmiste haigusnähtude puhul ja kohe ühendust võtta arstiga:
 - hingamisraskused
 - valu või rõhuv tunne rinnus
 - äkiline peapööritus või segane olek
 - tugev või pidev oksendamine
 - gripilaadsed haigusnähud kaovad, kuid tulevad tagasi koos palaviku ja raske köhaga
 LASTEL LISAKS VÕIMALIK JÄRGMISED NÄHUD:
 - nahk on sinakas või hall
 - laps ei joo piisavalt (väikelaste puhul harv pissimine ka)
 - laps ei ärka või reageeri millegi peale
 - laps on nii pahuras tujus, et ei taha isegi süles olla
Samas on kirjutises, mida Vikipeedia pole kirjas:
Meditsiini-alaseid artiklid ei ole ravimiseks ega soovituseks
Eelnevast tulenevalt, teen ettepaneku alajatus muu kustutada.
suwa 25. november 2009, kell 06:55 (UTC)

Minu meelest ei ole seal kirjas midagi ohtlikku. Esimese lause võib ka ära jätta.

Selle teabe võib teisiti sõnastada ja see tuleb kindlasti teisiti vormistada, aga ära jätta pole minu meelest põhjust. Kas me peaksime siis ka näiteks artiklist Lämmastikhape ära jätma alajaotuse ohutusabinõudest? Andres 25. november 2009, kell 08:07 (UTC)
----
Kas neid surnuid on ikka mõtet ühe inimese täpsusega kirja panna? --Epp 7. detsember 2009, kell 10:25 (UTC)

Noh, mis see ikka teeb? Andres 7. detsember 2009, kell 11:54 (UTC)

: Saan nüüd aru: seda pole mõtet teha, kui ajamäärang on ebamäärane. Andres 8. detsember 2009, kell 10:22 (UTC)
----
Mul jääb mulje, et see, millest esimeses lõigus räägitakse, on sigade gripp. Andres 7. detsember 2009, kell 11:54 (UTC)
----
Uudse gripiviiruse põhjustatud (nn seagripi) epideemia levik maailmas 2009. aastal on andnud ainest erinevateks spekulatsioonideks. Vandenõuteooriatele pühendatud veebilehtedel ja foorumites on esitatud arvamust, et seagripiviirus on näiteks valmistatud sõjaväelaboris eesmärgiga kasutada seda biorelvana, loodud ja levitatud ravimifirmade poolt, kes soovivad teenida gripiravimite ja -vaktsiinide arvel, või käiku lastud valitsus(t)e poolt eesmärgiga mõjutada globaalset majanduskriisi.

See on välja võetud, aga minu meelest ilmaasjata. Andres 16. detsember 2009, kell 20:25 (UTC)
----
Siia ei saa ju kirjutada 2009. aasta novembri seisuga on maailmas kokku haigestunud ... ja siis jäädagi igavesti seda surnute arvu ajakohastama. --Epp 21. detsember 2009, kell 23:48 (UTC)
----
*"Lukašenka peab seagripipaanikat ülevõimendatuks" Tarbija24, 5. november 2009

See on millegipärast välja võetud. Andres 26. veebruar 2010, kell 07:16 (UTC)
----
Enamik linke siia peab silmas ikkagi inimeste haigust. Minu meelest tuleks sigade haigust ikkagi nimetada sigade gripiks. Andres (arutelu) 14. veebruar 2014, kell 17:19 (EET)

Tere Andres!

ma ei oska sinu meelele hetkel midagist lisada ...

kui miskit meenub sis tuleks püüda vast kuidagi ringi teha

tõstsin seagripi inimvormi WHO nimetuse alusel uue gripi alla ...

Mariina 14. veebruar 2014, kell 17:51 (EET) alias Простота

: Seagripp võiks olla ümbersuunamine sinna. Andres (arutelu) 14. veebruar 2014, kell 18:40 (EET)


Arutelu:Pea ja kaela arterid

Kas see on viidatud Helle Tapferi "Inimese suure vereringe arterid: pea ja kael" Tartu 1992-st kopipeist ? suwa 27. oktoober 2009, kell 21:37 (UTC)
See ei tundu hea pealkirjana. Artereid võib loetleda ja rühmitada artiklis Arter, pea ja kaela verevarustust  saab kirjeldada artiklites Pea ja Kael. Igast arterist saab teha eraldi artikli. Andres 27. oktoober 2009, kell 23:57 (UTC)

Jah. Põhimõtteliselt ei ole sellist nähtust olemas, nagu "pea ja kaela arterid". On küll olemas topograafilise anatoomia aspektist sellised piirkonnad nagu pea ja kael, kuid seal kirjeldatakse kõiki asju, nii veresooni ja lihaseid ja luid jne. Arvan, et isegi loendina ei oleks selliselt pealkirjastatud artikkel adekvaatne.--Rünno 28. oktoober 2009, kell 17:27 (UTC)

:Inimese anatoomia distsipliinina käsitleb pea ja kaela artereid, ning selles ei ole põhimõtteliselt vähem ebaloomulikkust kui bioloogias mingi rühma seltsiks või hõimkonnaks pidamisel, või ka organismil kopsude pidamisel organiks – need jaotused on kokkuleppelised, valdkonna ajaloolisel traditsioonil põhinevad, need ei ole ükski kategooriad, mida organismid, keda kirjeldame, ise eristavad. Niisiis - mu meelest võib selline artikkel olla, kui ta meditsiinis või inimese anatoomias kasutusel on. Siin konkreetselt aga on vaja artiklit parandada selles osas, et oleks alguses seletus selle üksuse kohta, ning samuti ei tohiks kasutada siinjuures seletamata lõhendeid, nagu r. ja rr. ja m. --Kk 28. oktoober 2009, kell 17:35 (UTC)

::Artikkel igast arterist - teine lugu. Aga ühte patta panna pea ja kael? Mis põhjendusega?--Rünno 28. oktoober 2009, kell 17:38 (UTC)

:: Kui on tegu üldkäibiva mõistega, siis võib selline pealkiri olla. Andres 28. oktoober 2009, kell 18:34 (UTC)

:::Probleem on spetsiifiline. Aga kardan, et tegemist ei ole üldkäibiva mõistega.--Rünno 28. oktoober 2009, kell 18:40 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Pea ja kaela arterid


Arutelu:Mihhail Pasternak

Surmast: 06.09.2009 18:00 - Eesti aja lood. Okupatsioonid: Pealetung (23-24 min) --kanakukk 27. oktoober 2009, kell 22:06 (UTC).


Arutelu:Natsionaalbolševistlik Partei

See ümbersuunamine pole õige. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. oktoober 2009, kell 23:03 (UTC)

Anonüümne kasutaja eemaldas juba teist korda, kahel järjestikusel päeval, kategooria "Natsionalism". Kui vaadata, missugused teised erakonnad ja üldse leheküljed selles kategoorias on, siis tundub mulle, et natsionaalbolševistlik partei sobib nende vahele täitsa kenasti. Sellepärast ma panen selle kategooria tagasi. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 29. aprill 2010, kell 20:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nazbol.info/
** In Limonka on 2013-06-24 12:05:25, 403 Forbidden
** In Vladimir Linderman on 2013-06-24 14:18:33, 403 Forbidden
** In Limonka on 2013-07-06 11:06:42, 403 Forbidden
** In Natsionaalbolševistlik Partei on 2013-07-06 15:54:38, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:54 (EEST)


Arutelu:Allosteeriline regulatsioon

Arvan, et see ei ole keemia mõiste. Andres 27. oktoober 2009, kell 23:46 (UTC)

Praegu on: Termin allosteeria pärineb kreeka keelest allos (ἄλλος), "teised", ja stereos (στερεὀς), "tahke (keha)", viidates faktile, et allosteerilise valgu regulatoorne sait on füüsiliselt kaugemal kui ta aktiivsait.
See on osalt vigane tõlge inglise vikist, mis pole ise samuti veatu.
Peaks olema: Termin allosteeria pärineb kreeka sõnadest allos (ἄλλος), "muu, teine", ja stereos (στερεὀς), "ruumiline", viidates tõsiasjale, et allosteerilise valgu regulatoorne sait on füüsiliselt (ruumiliselt) lahus aktiivsaidist.
stereos on tõesti ka kõva, tugev (võib-olla ka tahke), aga see ei puutu siin asjasse.
Kalle 176.46.45.176 26. juuni 2023, kell 09:35 (EEST)

Aitäh! Ma muudan. Võid ka edaspidi ise parandada. --Andres (arutelu) 26. juuni 2023, kell 10:58 (EEST)


Arutelu:Revolutsioon, mida ei tulnud

Kui film on venekeelne, miks siis ingliskeelne pealkiri? Andres 28. oktoober 2009, kell 10:29 (UTC)

See pealkiri on kõikidel festivalidel läbivalt kasutatav pealkiri. Kuna vene keelega ma sõber pole, siis ehk jäi asi otsimise taha. Nii et väljakutse keeleoskajaile! echoecho 28. oktoober 2009, kell 10:34 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kultuur.info/yritus.html?id=106040&&kokku=688
** In Revolutsioon, mida ei tulnud on 2013-06-24 13:11:37, 404 NOT FOUND
** In Revolutsioon, mida ei tulnud on 2013-07-06 22:13:38, 404 NOT FOUND
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:13 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Revolutsioon, mida ei tulnud


Arutelu:Biotsiid

Paistab, et sellel sõnal on mitu tähendust: 1) kõike elusat hävitav aine ehk ökotsiid, 2) kahjulike organismide tõrjumiseks mõeldud aine.
See siin on võetud mitteusaldatavast allikast. Võib-olla oleks parem kustutada. Andres 28. oktoober 2009, kell 14:07 (UTC)

iva on artiklis sees. Terminiga on tõesti probleeme. Ökoloogialeksikon ei ole mõiste tähenduses samuti ühtlane, kord on biotsiid pestitsiidide sünonüümiks, teisalt biotsiidi märksõna all pestitsiidide mõistele ei viidata. Pigem usaldaks küsimuses EnDic2004 (ka ÕS on sama meelt), kus biotsiid on "elusorganisme surmav kemikaal". Pestitsiid on samas allikas "mürkkemikaal taimekahjustajate ja umbrohtude tõrjeks"--Dj Capricorn 28. oktoober 2009, kell 19:47 (UTC)

: On olemas biotsiidiseadus, kus biotsiidset toodet ehk biotsiidi mõistetakse teisiti. Minu meelest tuleb nentida, et sõna kasutatakse kahes tähenduses. Andres 28. oktoober 2009, kell 19:58 (UTC)

::Praegu ma integreerisin kaks mõistet kokku, mille sisu osaliselt kattub. Võib-olla see lahendus pole hea--Dj Capricorn 29. oktoober 2009, kell 20:50 (UTC)

::: Esimene mõiste on kaduma läinud. Minu meelest neid ei saa kokku panna. Andres 29. oktoober 2009, kell 21:03 (UTC)

::::ma ei teagi, mis teise pealkiri siis tuleks: biotsiidne toode vms?, mõlemad võivad ju olla keemilised ühendid--Dj Capricorn 29. oktoober 2009, kell 21:47 (UTC)

::::: No pane siis "biotsiidne toode". Minu meelest peaks selle siin reserveerima tähendusele, milles sünonüümiks on "ökotsiid". Andres 29. oktoober 2009, kell 21:52 (UTC)

Biotsiid on kõiki mikroorganisme, ka eoseid hävitav keemiline aine või füüsikaline meetod, mille toime võrdub steriliseerimisega.--Dj Capricorn 29. oktoober 2009, kell 20:46 (UTC)

Kas eesti keeles "ökotsiid" pole sama asi, mis on nt :en:Ecocide või :ru:Экоцид? Geonarva 29. oktoober 2009, kell 21:58 (UTC)

Võib-olla on tal ka see tähendus. Andres 29. oktoober 2009, kell 22:07 (UTC)


Arutelu:Burchard Christoph von Münnich

Tema isa ja vend ei olnud Oldenburgi krahvid. Deichgraf on ametipost mitte tiitel.--WooteleF 28. oktoober 2009, kell 14:45 (UTC)
Vajab parandamist:
* kindral-feldzeugmeister - see oleks vaja ilmselt kuidagi teisiti kirjutada
* Maismaa šljahtapaažikorpuse - väga imelik tõlge
--WooteleF (arutelu) 23. oktoober 2012, kell 23:26 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.omega-si.de/logemann/
** In Burchard Christoph von Münnich on 2012-11-16 10:18:00, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Burchard Christoph von Münnich on 2013-05-25 14:25:46, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Burchard Christoph von Münnich on 2013-06-24 04:00:55, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 07:01 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Burchard Christoph von Münnich


Arutelu:Tüürose piiramine

Mis selle SVG failiga lahti on?
Mul kuvaril korras, kuid peale commonsisse laadimist
on osa tekste paigast ja moonutatud. Mida teha?
suwa 29. oktoober 2009, kell 17:34 (UTC)

MediaWiki tarkvara ei saa igal juhul SVG-st PNG tegememisega hakkama nii nagu vaja. Küllap seal ole omad nipid kuidas vektrokujutisi õigesti töödelda, nii et MediaWiki ka nendega hiljem enamvähem hakkama saaks, aga ma niisamuti pole asjatundja ja ei tea aidata. Teine võimalus on SVG ise PNG-ks salvestada (Inkscape'is File→Export Bitmap...) ja see hoopis üles laadida. Küll jah, hilisem täiendamine ja parandamine on nii raskendatud. 193.40.10.180 29. oktoober 2009, kell 17:46 (UTC)


Arutelu:Jaanipäev

Oli kopipeist siit.--WooteleF 29. oktoober 2009, kell 18:40 (UTC)
Kuni 1918 aasta kalendrireformini ei seostanud Eesti maarahvas jaanipäeva suvise pööripäevaga.

See on mu meelest jama. Taivo 4. jaanuar 2011, kell 21:24 (EET)

: Miks? Andres 4. jaanuar 2011, kell 21:43 (EET)

:Aga ta ju on ikka pööripäeva paiku olnud? Ka enne kalendrireformi? Taivo 4. jaanuar 2011, kell 21:55 (EET)

::Ei tea. Kui oli, siis on interwiki õige. Kui ei, siis peaks selle ühendama pigem saksa Johannistagiga. 13 päeva hiljem on juba pööripäevast üpris kaugel, mis sellest et algselt see sealkandis oli. Äkki Teele teab täpsemalt? - Melilac (arutelu) 22. november 2020, kell 15:35 (EET)

::: Lisaks: Jaanipäev mitmete naabermaade (valgevene, ukraina, vene, Läti, Leedu) rahvakombestikus on kevadpüha, mitte suve südame püha. Janka Kupala on hiliskevade, kevadsuve vaim. - Melilac (arutelu) 3. detsember 2020, kell 22:35 (EET)

Peaks mainima, et see on Ristija
Johannese sündimise püha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. märts 2011, kell 00:36 (EET)

Peaks olema eraldi artiklid Jaanipäev ja Leedopäev. Velirand (arutelu) 22. juuni 2015, kell 10:52 (EEST)

Sest Leedopäev on Saaremaal. Võiks luua alaosa. -Mardus (arutelu) 22. juuni 2015, kell 21:53 (EEST)
No tõesti, maausuhullude märatsemise järel võiks Vikipeedia põhjal arvata, et Eestis pole ühtki muud püha ega kommet olnud peale rahvausundi raamatutes kirjeldatu. Varsti on 24. veebruari all ka jutt pudupäevast või lodupäevast, mil vanarahvas ikka õlgi tuppa tassis, ning mitte üks piuks mingist mõttetust vabariigist.

Ma võtsin välja demagoogilise väite, nagu oleksid võidupüha kehtestanud "Päts ja Laidoner". Pühade ja puhkepäevade seaduse (RT 1934, 18, 122) võttis vastu Riigikogu ja see kuulutati välja 26. veebruaril 1934.

Jah, kahtlemata võttis 1934. aastal Riigikogu vastu üksnes seadusi, mis tulid Pätsile suure üllatusena, nii nagu ka katoliku kirikule paganliku pööripäeva olemasolu - Ristija Johannese sattus sellele puhtalt juhtumisi. Ei olnud siis mingit riigipööret ega kontrollitavat Riigikogu, propagandistlikke otsuseid tehti üksnes rahva suure soovi tõttu ning vaene Päts ei osanud mingist võidupühast undki näha, enne kui seadus tema lauale maandus. Küll ta siis imestas! Aga noh, kuna siin ekslevatel vikipedistidel on küllaga pohhuismi, paari mune ega ajusid see-eest isegi kamba peale mitte, las siis propagandist laiutab, pole ka minu asi sellistega sõdida. Tõstan väljavõtte vähemalt siia, et päris kaotsi ei läheks, äkki keegi leiab aastate pärast oma munad või ajud üles ning tahab teksti mingil kujul tagasi panna. Nähtavasti pärinesid väited Andrei Hvostovi artiklist Eesti Ekspressis 25. juunil 2010 "Võidupüha telgitagused" või mõnest leebemast lühikokkuvõttest. Nt Karsten Brüggemann on 2004. aasta Eurozine'i artiklis "Võidupüha Võnnu lahing kui Eesti rahvusliku ajaloo kulminatsioon" palju sapisem, ehkki ka dokumentaalsem. Mõne neist võib siis viiteks panna - või mitte.

Kui katoliku kirik valis jaanipäeva Ristija Johannese päevaks vähemalt osalt seetõttu, et see langes paljude rahvaste seas peetavale kesksuvepühale, mis tähistab suvist pööripäeva, siis ka võidupüha tähistamiseks valisid Johan Laidoner ja Konstantin Päts teadlikult 23. juuni, et see riiklike tähtpäevade kalendris silma paistaks ning kiiresti omaks võetaks.

: Mh. Seda nendes allikates ei ole. Aga midagi artikli Võidupüha jaoks seal on küll. Andres (arutelu) 23. juuni 2016, kell 23:34 (EEST)

Kolmes vikis on eraldi keelelinkide komplekt soome jaanipäevast (vt :wikidata:Q13470307). Märgata ka, et artiklis jaanipäev puudub keelelink fiwikile--Estopedist1 (arutelu) 29. september 2017, kell 10:00 (EEST)
See artikkel siin on konkreetselt jaanipäevast Eestis, aga üldisemat jaanipäeva artiklit Vikis veel ei paista olemagi. Mida jaanipäeva pühaks üldse loetakse? Ingliskeelne mõiste en:Midsummer on ilmselt liiga lai. --Minnekon (arutelu) 9. juuli 2019, kell 12:51 (EEST)
----
Kas viimane muudatus on õigustatud? Velirand (arutelu) 23. juuni 2020, kell 18:33 (EEST)
----
Küll aga tähendab jaanipäev, et Eesti laiuskraadil on selle aja paiku aasta pikimad (valged) ööd

See tuleb kuidagi ümber sõnastada. Pikimad ööd on kogu põhjapoolkeral, valged ööd on rangelt võttes alates 60. laiuskraadist, nii et Eesti jääb napilt lõuna poole. Ja kuidas jaanipäev seda tähendab?--Andres (arutelu) 24. juuni 2022, kell 12:31 (EEST)
Jaanipäeva kommete kirjeldus pärineb Maavalla lehelt, mis ei ole usaldusväärne ega erapooletu. Sõna "jaanipäev" püütakse seal vältida. --Andres (arutelu) 24. juuni 2022, kell 12:43 (EEST)


Arutelu:Vang

ma ei tea, kas eesti õigusruumis sellist mõistet üldse eksisteerib. eestis on arestimajad, kus siis oma arestipäevi istutakse ja vahel on ka eeluurimisalused arestimajades. vanglates on kas eeluurimisalused või kohtualused või karistuse kandjad. Nad kõik kokku on vist kinnipeetavad mitte vangid. Ave Maria 29. oktoober 2009, kell 20:57 (UTC)

Mõiste on igatahes olemas, aga kas tõesti ei või olla ebaseaduslikku vangistust? Andres 29. oktoober 2009, kell 21:05 (UTC)

:Minu arust isegi eesti seadustes on see sisse kirjutatud. ja valurahagi vist nõutud ebaseadusliku vangistuse eest. Ave Maria 29. oktoober 2009, kell 21:12 (UTC)

:: Selline vangistus on tavaliselt seaduslik. Ma pean silmas seda, kui keegi omavoliliselt kellegi vangi võtab, näiteks pantvangina, kuid ka muul eesmärgil, näiteks orjaks.

:: Peale selle, ka sõjavangid on vangid. Andres 30. oktoober 2009, kell 07:39 (UTC)

::Millegiärast püütakse sõna "vang" õigusruumis vältida. On kinnipeetavad, on kinni peetavad, on süüdimõistetud, on kohtualused, on eeluuritavad. Kuid sõna "vang" lipsab siiski kohati ka sisse. Näiteks siin . Vasakul menüüs "Suhtlemine vangiga".--Rünno 30. oktoober 2009, kell 03:14 (UTC)

::: Tundub, et vangid jagunevad kinnipeetavateks ja vahistatuteks. Vangid on need, kes on vangistuses. On olemas ka vabakäiguvangid. Andres 30. oktoober 2009, kell 07:39 (UTC)

::::Olen aru saanud, et "vangi" mõistet Eestis asendab mõiste "kinni peetav" - lahku kirjutatud.--Rünno 3. november 2009, kell 07:37 (UTC)

::::: Kust Sa seda võtad? Andres 3. november 2009, kell 10:00 (UTC)

::::: Vaata . Andres 3. november 2009, kell 10:01 (UTC)

::::::Jah, paistab, et vanglas viibiv kodanik on "kinnipeetav" ja ei ole vahet, kas eeluurimisalune, kohtualune või süüdimõistetu .--Rünno 26. juuli 2010, kell 17:57 (EEST)

Näited tõlgendamiseks:
*"Vanglas kinni peetav isik osaleb vabatahtliku pakutavas tegevuses soovi korral. (3) Vangla juhtkond soodustab vanglas kinni peetava isiku vanglavälist" Vabatahtlike kaasamise juhend vanglas kinni peetavate isikute resotsialiseerimisse ja usulisse tegevusse. Vastu võetud justiitsministri 7. novembri 2002. a määrusega nr 72 (RTL 2002, 129, 1875), jõustunud 25.11.2002
*"Kokkusaamisele saabumisel tehakse külastajale ettepanek panna asjad, mis ei ole vanglas kinni peetavale isikule lubatud, hoiule eelpääslas asuvasse lukustatavasse kappi."
*"Suurimaks arestimaja probleemiks saab ilmselt pidada ametnike puudust, mis lõppastmes võib viia väga tõsiste kinni peetavate isikute õiguste riiveni" ---Rünno 3. november 2009, kell 11:40 (UTC)
Need näited on kinnituseks eesti keele reeglile, et kinnipeetav on üks sõna ja kinni peetav isik on kolm sõna. Ave Maria 3. november 2009, kell 11:43 (UTC)

Ave Marial ja Andresel on õigus. Taivo 3. november 2009, kell 11:48 (UTC)

:"§ 2. Kinnipeetav - Kinnipeetav käesoleva seaduse tähenduses on vanglas vangistust kandev süüdimõistetu." Vangistusseadus--Rünno 3. november 2009, kell 11:49 (UTC)

:"§ 4. Vahistatu - Vahistatu käesoleva seaduse tähenduses on isik, kellele on tõkendina kohaldatud vahistamist ja kes kannab eelvangistust kinnise vangla eelvangistusosakonnas või arestimajas." Vangistusseadus. Vahistatud jagunevad omakorda eeluuritavateks ja kohtualusteks.--Rünno 3. november 2009, kell 12:01 (UTC)

:Ülaltoodu kokkuvõte oleks, et kinnipeetav saab olla ainult vanglas, aga kinni peetav saab olla nii vanglas kui arestimajas.--Rünno 3. november 2009, kell 12:06 (UTC)

::Panid ehk tähele: "Kinnipeetav käesoleva seaduse tähenduses ..." See tähendab, et väljaspool selle seaduse teksti, sealhulgas arestimajas, on sõnal teisigi tähendusi. Taivo 3. november 2009, kell 12:33 (UTC)

:::Vangistusseadus reguleerib ka arestimaja tegevust - "§ 3. Arestialune. Arestialune käesoleva seaduse tähenduses on arestimajas aresti kandev isik."--Rünno 3. november 2009, kell 13:15 (UTC)

:::Ja ei pea olema ilmtingimata "kinni peetav isik", vaid võib olla ka "...mõrva korraldamises kahtlustatav Rapla arestimajas kinni peetav Polishtshuki..." --Rünno 3. november 2009, kell 13:21 (UTC)
Leidsin "kinni peetava" tähenduse - "Kinnipeetav on vangistusseaduse tähenduses vanglas vangitust kandev süüdimõistetu. Vahistatu on isik, kellele on tõkendina kohaldatud vahistamist ja kes kannab eelvangistust kinnise vangla eelvangistusosakonnas või arestimajas. Mõiste kinni peetav hõlmab
mõlemat mõistet." --Rünno 3. november 2009, kell 13:39 (UTC)

Mul on kurb meel teatada, et megistritöö ei ole üldse usaldusväärne allikas. Ma olen ise magistritöid retsenseerinud, sellepärast tean. Ja mul on tunne, et siin on jällegi termin välja mõeldud, et seda kasutada magistritöö piires, mitte väljaspool. Muide, mina oma magistritöös tegin sama vea: mõtlesin välja karja vahvaid sõnu, aga töö alguses, kus kõik terminid selgitada tuli, jätsin kirjutamata, missugused sõnad on minu enese leiutis ja millised on laialt käibel. Õnneks ei juhtinud keegi sellele veale tähelepanu. Taivo 3. november 2009, kell 14:10 (UTC)

::"1.4. Kinni peetava isiku all mõistetakse kinnipeetavaid ja vahistatuid." Kas see allikas on sobiv mõiste "kinni peetav" defineerimiseks Viru Vangla kodukord--Rünno 4. november 2009, kell 12:58 (UTC)

::: Ma ei tea, kui üldiselt see definitsioon kehtib, aga siin ei ole defineeritud mitte kinni peetav, vaid kinni peetav isik. Andres 4. november 2009, kell 16:13 (UTC)

::::Jälle keeleline probleem. Mis vahe on "kinni peetaval" ja "kinni peetaval isikul"--Rünno 4. november 2009, kell 20:00 (UTC)

::::: Teist sa saad kasutada sama koha peal kus sõna "vang", esimest ei saa. Andres 4. november 2009, kell 20:31 (UTC)

::::::Miks peab olema selles terminis sees sõna "isik". Mulle tundub see filolooglise bürokraatiana. Kuna tegemist on inimkeskse mõistega, siis minu arvates pole "isik" obligatoorne. Me ju ei räägi "haiguse käes vaevlev isik Toomas" vaid "haiguse käes vaevlev Toomas". Nii ka siin - "kinni peetav Toomas". "Kinni peetav isik Toomas" kõlab kuidagi absurdsena. Aga eks peaks justiitsministeeriumist järgi küsima. Mida nad ütlevad - kas "kinni peetav" või "kinni peetav isik".--Rünno 5. november 2009, kell 15:59 (UTC)

:Praegu on meil minu arvates hetkel seis siis selline, et kes soovib, see peab vastavate viidetega tõestama, et mõiste "kinni peetav" ei pea vett. Mina tõin hulganisti refereeninguid, kus kasutatakse mõistet "kinni peetav" vangi ehk kinnipidamisasutuses viibiva kodaniku sünonüümina. Paluks tõestust, et see nii ei ole.--Rünno 3. november 2009, kell 15:06 (UTC)

:Andres, Sinu osutatud viide  ei räägi pätist, vaid lihtsalt kinni pidamisest. Ka alimente saab palgast kinni pidada.--Rünno 3. november 2009, kell 15:14 (UTC)

:: Rünno, proovi korra, kas saad oma näidetes väljendi "kinni peetav" asendada sõnaga "vang". --Epp 3. november 2009, kell 16:14 (UTC)

:::Sul on õigus - vang ei ole kinni peetav ja kinni peetav ei ole vang. Aga see on juba filoloogoline küsimus. Sõna "vang" on eesti keeles olemas ja me ei saa seda ignoreerida. Kes peavad sõna "vang" lahti mõtestama? Filoloogid või juristid?--Rünno 3. november 2009, kell 16:39 (UTC)

::::Artiklit kirjutades ei pea lähtuma legaaldefinitsioonist.--WooteleF 3. november 2009, kell 16:46 (UTC)

:::::Aga milline oleks siis "vangi" ametlik defitsion?--Rünno 3. november 2009, kell 16:58 (UTC)

:::::Vangistust kandev isik?--Rünno 3. november 2009, kell 17:06 (UTC)

:::::Siit kohe küsimus, mis on vangistus?--Rünno 3. november 2009, kell 17:09 (UTC)

Vang (rootsi keeles Fånge) (vt :sv:Fånge) on jõuga(vägivallaga, viimast on nii seadusliku kui ka mitteseaduslikku)
teistest vabadest inimestest eraldatud inimene.

nooh miskit sellist alustuseks, filoloog ma pole,

kuid miskipärast kõhutunne ütleb, et sealtkandist

võiks sõna pärit olla üelajäänu peaks loetav olema...

suwa 3. november 2009, kell 17:47 (UTC)

:Sõna on eesti keelde tulnud ilmselt saksa keelest. Aga selline definitsioon on üsna õige.--WooteleF 3. november 2009, kell 18:06 (UTC)

:: veel - loom saab vang olla ning vabatahtliku eraldumist kasutavad nt mungad jts. suwa 3. november 2009, kell 18:14 (UTC)

::: Jah, see on ka minu meelest õige sõnaseletus. Kas see sõna väljendab kindlat mõistet, millest artiklit saab kirjutada, pole kindel.

::: ENE 1. väljaandes on vang defineeritud nii: "vanglas karistuse (vabadusekaotuse) kandmisel või tõkendina kohaldatud eelvangistuses viibiv isik". Siin on tegu kitsama mõistega nii äsjasest, samuti ülal mainitust, sest välja on jäetud arestiga karistatu. Andres 3. november 2009, kell 18:55 (UTC)

:::: http://www.eki.ee/dict/qs2006/index.cgi?Q=vang&F=ALL&O=0&E=0
* vang <20: vangi, .vangi>. ▪ Sunnitööle saadetud vangid. Sõjakäigul võeti vange, võeti vaenlasi vangiks. Oma varanduse vang ülek. Kaas+, meelsus+ = poliit+, mees+, nais+, pant+, sõja+; jää+, lume+vang. Vangi+elu, +kamber = +kong, +koda vmo = +maja vmo = +torn vmo vangla, +laager, +põli = +põlv vangistus, +rüü, +vagun, +vaht ‹-vahi› = +valvur. aj: vangi+rood ‹-roodu›; vang+ori sõjavangist ori. Vt ka .vangi, vangis, vangist
* vang <20: vangu, .vangu> sang, käepide. ▪ Paja+vang. Käe+vang

:::: ÕS lisab veel sanga, ja ka poliit- ja sõjavangid... Ilukirjandusest võiks leida mõistusevangi... suwa 4. november 2009, kell 05:25 (UTC)
Eesti ajal oli Vang vanglaülema lühend: https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:381349/328322/page/2


Arutelu:Liphart

*Liphartite suguvõsale kuulusid 18. sajandi lõpust kuni 20. sajandi alguseni rikkaim ja tuntuim Balti kubermangudes. - arusaamatu lause.
*Liphartidest mõisaomanike dünastiale panid aluse erurittmeister Carl von Liphart (1719-1792)  - mõisaomanik oli juba Friedrich von Liphart (1601–1699)
*Mõisaomanikena tegutsesid seitse põlvkonda Lipharteid - kas mõeldud on ainult mingilt kindlat mõisa (Raadit)? Sest mõisaomanikena tegutses rohkem kui 7 põlvkonda Lipharte.
--WooteleF 30. oktoober 2009, kell 09:32 (UTC)
*rikkaim ja tuntuim Balti kubermangudes. - Äripäeva järgi ei olnud nad rikkaimad ja olen täiesti veendunud, et nad ei olnud ka tuntuimad.
*Mõisaomanikena tegutsesid seitse põlvkonda....Liphartidest mõisaomanike dünastiale panid aluse pärast Venemaa keisririigi sõjaväeteenistusest erruminekut, 24 aastane erurittmeister Carl von Liphart - see on vale. Kui just jutt ei ole ühest kindlast mõisast (ja kui ongi siis artiklist see ei selgu).--WooteleF 30. oktoober 2009, kell 12:04 (UTC)
Millisest Kõnnu mõisast on siin jutt? Andres (arutelu) 26. jaanuar 2016, kell 19:37 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kleio.ee/00/ajakirjad/16%201996.pdf
** In Liphart on 2013-06-24 12:05:59, 403 Forbidden
** In Liphart on 2013-07-06 11:10:53, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:11 (EEST)


Arutelu:Karl Jaanus

*www.wehrmacht.pri.ee :: Vaata teemat - Vabadusristi kavaler Karl Jaanus --kanakukk 30. oktoober 2009, kell 19:56 (UTC).


Arutelu:Ooteplatvorm

* linnaliikluse vahendi, n.t bussi, trammi, trolli ootamise koht peatuses, mis on ehitatud platvormina on ooteplatvorm? suwa 2. november 2009, kell 18:29 (UTC)

Mu meelest on. Küsimus selles, et kas niisugust asja ka praktikas kasutatakse. Mulle ei meenu, et oleksin kohanud. Bussid-trollid-trammid on nii ehitatud, et neile polegi platvormi vaja, vastupidi, platvormilt oleks nendesse ebamugav ronida. Taivo 2. november 2009, kell 21:30 (UTC)

: Keset sõiduteed asetsevad trammipeatused on sõiduteest pisut kõrgemal. Tegelikult on ka kõnniteed tavaliselt kõrgemal, nii et ka need on platvormid. Andres 2. november 2009, kell 22:23 (UTC)
----
Artikli algusest jääb mulje, nagu artikkel räägiks ainult raudteest, tegelikult käib teema alla ka trammitee. Andres (arutelu) 10. märts 2016, kell 12:20 (EET)


Arutelu:Räim

Selgitama peaks erinevust Läänemere kiluga. Ave Maria 2. november 2009, kell 06:07 (UTC)
Vene Vikipeedias on ka kaal: 25-50 g. Allikas on kyll teadmata, aga kaal võiks meilgi kirjas olla.
No minu teada on õiged sprotid ikka tehtud kilust, see on viimasel kiluvaesel ajal nii, et väike räim pannakse kah sprottide nime all toosi!

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.fmnh.helsinki.fi/users/haaramo/Metazoa/Deuterostoma/Chordata/Actinopterygii/Clupeiformes/Clupeidae.htm
** In Räim on 2013-06-24 13:18:24, 404 Not Found
** In Räim on 2013-07-06 23:13:10, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:13 (EEST)
----
Siin on lapse kirjutatud jutt. Mis me sellega teeme? Andres (arutelu) 24. november 2016, kell 19:32 (EET)

Parandasin veidi. Neptuunium (arutelu) 24. november 2016, kell 19:49 (EET)
Andmed vajavad uuendamist, kuna paljud viited 1970ndatest ("Loomade elu"), nt Räim on Läänemere peamine töönduskala, andes poole sealsest kalasaagist.
--P2lla (arutelu) 22. veebruar 2019, kell 16:08 (EET)


Kasutaja arutelu:Statistika

Tere tulemast Vikipeediasse, Statistika! Andres 2. november 2009, kell 16:09 (UTC)
Tänud viite eest, loen läbi.

Tore on näha uusi kasutajaid, kuid enne usinat tööle asumist oleks soovitav siiski tutvuda järgmiste lehekülgedega: Vikipeedia:Vormistusreeglid, Vikipeedia:Usaldusväärsuse tagamine, Vikipeedia:Põhimõtted, Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole. --Kyng 4. november 2009, kell 12:50 (UTC)
Artikkel peab algama definitsiooniga, mis on vormistatud nii: Artikli pealkiri paksus kirjas on ... . Adeliine 4. november 2009, kell 13:06 (UTC)
Tänud õpetussõnade eest!


Arutelu:Aleksander Ilves

Lingid siia tuleb korda teha. Andres 2. november 2009, kell 16:25 (UTC)

*ILVES, Aleksander, Jaan s. 1898 Pärnumaa Saarde v., arr. 06.08.45 Tihemetsa v., trib. 11.01.47 §58-1a, 58-11, 5a.; Sverdlovski obl. Bogoslovlag, surn. 28.01.49. [pr 22150]
*ILVES, Aleksander, Juhan s. 1895 Viljandimaa Õisu v., ilma kindla elukohata, arr. 19.12.44, trib. 30.05.45 §58-1a, 58-11, 15+5. [ük]
*ILVES, Aleksander, Kristjan s. 1896 Narva, arr. 16.07.41 Narva, Vaeselapse 7-4, trib. 16.12.41 §58-13, 10a.; Irkutski obl. Taišet, surn. 24.12.43. [pr 18626]
*Ilves, Eduard-Aleksander, s. 1899, Vabadussõja veteran, Kotkaristi III klassi sõjaline teenetemärk
* --kanakukk 6. jaanuar 2010, kell 21:16 (UTC).


Arutelu:Maarjamaa

Kas need intervikid on ikka õiged? Siin räägikse ainult nimest.
Algul see ala ei jagunenud ju Liivimaaks ja Eestimaaks. Kas ei võiks öelda "Põhja-Läti ja Eesti ala"? Andres 2. november 2009, kell 20:54 (UTC)
Toona tähistas Maarjamaa ilmselt kogu ristisõjapiirkonda elik hilisemat Vana-Liivimaad ehk siis nii tervet Eestit kui ka Lätit. Athanasius Soter 10. veebruar 2010, kell 16:07 (UTC)

Siis peaks esitust täpsustama. Andres 10. veebruar 2010, kell 16:51 (UTC)
Maarjamaa
Vello Salo ettepanek Vikipeediale 30. VIII 2014
Maarjamaa  Kristliku Eesti nimi, tuletatud 12. sajandi lõpus Liivimaa misjoni patrooniks valitud Neitsi Maarja nimest. Eesti rahvaluules nimetus sel kujul ei esine, kodunes aga kir-janduses Lydia Koidulast peale (eriti pärast Henrik Visnapuu Maarjamaa laulude ilmumist) ning on nüüd üldkasutusel Eesti kirjandusliku nimetusena.
Sama nime (läti k. Māras zeme) kasutavad oma maast ka lätlased. Saksakeelne Marien Landt ei ole laiemalt kasutusele tulnud.
Ristiusu meile toonud misjonärid – alates Liivimaa apostliks nimetatud munk Meinhardist, kes saabus a. 1180 paiku –valisid loodava kiriku patrooniks Neitsi Maarja. Tema kaitse alla seadsid end ka meil tegutsenud vaimulikud rüütliordud (niihästi a. 1202 asutatud Mõõgaven-nad kui ka hiljem siia laienenud Saksa ordu). Taevase patrooni valimine oli tollal üldiselt tavaks.
Kirjandus
•	„Lübecki Arnoldi kroonika“ – 13. sajandi algus.
•	„Heisterbachi Caesariuse homiiliad“ – umbes 1225.
•	„Henriku Liivimaa kroonika“ – umbes 1230.
•	Henrik Visnapuu, „Maarjamaa laulud“ – 1927.
•	Fanny de Sivers, „Maarjamaa ja Maarja" – Tulimuld 1/1988 (kordustrükk 1/LR 1992, lk 71–78).
•	Marek Tamm, „ Liivimaa sakraliseerimine: Maarjamaa sünd ristisõja rüpest“ –  Kirik ja Teoloogia, 21.06.2013.
•	Marek Tamm, „Kuidas õigustada ristisõda?“ – E. Ajalooarhiivi Toimetised 20, lk 11-41.

Kas sellist artiklit on ikka eraldiseisvana vaja? Kas sama informatsioon ei võiks olla kõigest alajaotus (ala "Nimetus") Vana-Liivimaa artiklis? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. jaanuar 2022, kell 17:46 (EET)


Arutelu:Harku vald (1939)

Harku valla loodepoolne osa, kuhu kuuluvad: Vääna-Jõesuu suvituskoht, Viti-kindluse, Vitimõisa, Orava, Suuropi, Ranna, Mäeranna, Nõmme, Ladervälja, Liikva, Sõrve, Vatsla, Kodasema, Hüüru, Alliku, Püha, Harku, Laabi, Tabasalu, Rannamõisa, Tiskre, Jõe, Fismeistri, Kakumäe, Muraste, Ilmandu ja Vääna-Nõmme külad; Mäe külast (asuvad (Paldiski maanteest põhja pool): Kärneri, 2 Tõnupere, Remla, Joosepi, Lepiku, Johannese, Loosauna, Kotermaa ja Mäe talud; Vahi külast (asuvad ida pool Hüüru jõge): Tamme, Männiku ja Krousu talud ning Tugamanni veski.

Harku rajooni konstaabli tegevuspiirkond:

Harku valla idapoolne osa, kuhu kuuluvad: Harku mõis ühes vangla ja Harku tööpõlgurite töölaagriga, Harku kolonii, Õismäe, Rocca-al-Mare, Mustjõe, Habersti, Pikaliiva, Habersti-Kadaka, Harku-Kadaka, Mustamäe, Järve ja Hämari külad; Mäe külast (asuvad Paldiski maanteest lõuna pool): 2 Kotermaa, Karjatooma, Andermanni, Nurga, Kuusiku, Eichvaldi ja Rehelepa talud, Mäe öömaja, Harku järv ja Paldiski maantee alates Tallinna linna piirilt kuni Harku kolonii maa-alade loodepoolse nurgani.
Kas konstaablite kohta tuleks teha eraldi artiklid? Nende tegevuspiirkondade loetelu on kokku sama pikk, kui valdade asutamise otsus. Lihtsam oleks valdade artiklis märkida, et "... valla N-osa kuulus ... konstaabli ja S-osa ... konstaabli tegevuspiirkonda", aga see ei oleks täielik ja keegi võib just selle kohta valla artiklist täpset informatsiooni otsida. Kuidas oleks õige? --Improvisaator 3. november 2009, kell 10:30 (UTC)

Habersti rajooni konstaabli tegevuspiirkond:


Vikipeedia arutelu:MTÜ Wikimedia Eesti

Kas see on üldine pöördumine? Siis peaks see küll kuskil nähtavamas kohas olema. --Epp 3. november 2009, kell 19:16 (UTC)

See ei olegi kõigile ette nähtud. Vaid neile, kes viimaseid muudatusi jälgivad. Ivo 3. november 2009, kell 21:49 (UTC)

: See ei tohiks olla kasutaja nimeruumis, muidu ignoreerivad seda ka viimaste muudatuste jälgijad. Mina näiteks arvasin, et Sa valmistad mingit artiklit ette, ega vaadanud seda üldse. Andres 4. november 2009, kell 07:06 (UTC)

::Sina ja Epp olete juba siia sattunud aga kuhu jäid kommentaadid lehel, soovi väljendamine liikmeksastumisel jm. Ivo 4. november 2009, kell 08:33 (UTC)

:::Mina arvan, et kui juba, siis avalikult. Vikipeedia nimeruumi võiks küll tõsta. Sest seal Wikimedia chapteri juhendis on kirjas, et chapteri liikmeteks võivad olla kõik projekti kasutajad ja ka mittekasutajad, kes soovivad tegutseda Wikimedia põhimõtete edendamise nimel. Et see organisatsioon ei tohiks olla mingi "administraatorite eralõbu". Adeliine 4. november 2009, kell 15:04 (UTC)

Kas meil on piisavalt aktiviste, et me jaksaksime MTÜ-d käigus hoida? Andres 4. november 2009, kell 07:04 (UTC)

MTÜ loomiseks on vaja kahte inimest. Käigus hoidmiseks piisab kui neist vähemalt üks on aktiivne. Seesuguse miinimumnõude täitmine pole meile ju mingi probleem. Pealegi ei peagi see mingi tohutult aktiivne MTÜ olema. Lihtsalt üks juriidiline keha, milla abil oleks meil võimalik senisest edukamalt Vikipeediat promoda ja arendada. Ivo 4. november 2009, kell 08:33 (UTC)

Kas asutamine tuleb ID-kaardiga? Kas tavakasutajad võivad ka asutajaliiked olla? --Tiuks 4. november 2009, kell 08:30 (UTC)

Kuidas täpselt asutamine toimub – sinna on veel piisavalt aega mõelda. Aga kõik aktiivsed tavakasutajad on teretulnud MTÜ-sse astuma. Ivo 4. november 2009, kell 08:33 (UTC)
Misasi on kohalik chapter, mida me tahame tekitada? Kas see on ohtlik? Taivo 4. november 2009, kell 13:32 (UTC)

Kolmanda sektori praktika näitab, et algust saab väga edukalt teha ka seltsinguna.
Pärast pole ka likvideerimisvaegusi jne. suwa 4. november 2009, kell 11:35 (UTC)

Kui projektirahasid taotleda, kas seltsingul on sama suured võimalused kui MTÜ-l? Ave Maria 4. november 2009, kell 14:25 (UTC)

: Rahastamise taotlemisel sõltub ju raha andja püstitatud tingimustest? suwa 4. november 2009, kell 16:46 (UTC)
----
Miks see ei või enam nii edasi kesta? Andres 4. november 2009, kell 19:39 (UTC)

Kas ilma organisatsioonita on võimalik midagi saavutada? Põhikirja kirjutatakse eesmärgid ja need peavad olema samad, mis projekti taotluses. Esimene juhtimisfunktsioon on planeerimine -  eesmärkide püstitamine ja tegevuste formuleerimine ning protseduuride kehtestamine. Lühi- ja pikaajaliste tulevikuplaanide koostamine (tulevikus arengu- ja tegevuskava). --Tiuks 4. november 2009, kell 22:22 (UTC)

: Kas Sa pead silmas, et me ei saa eesmärke püstitada ja plaane koostada ilma MTÜ-ta?

: Muide, kas Tartu raamatukogus läks Vikipeedia populariseerimise üritus korda? Andres 4. november 2009, kell 22:28 (UTC)
Tuleb välja, et ma küsin seda juba teist korda. Kuidas loengud läksid? Andres 20. november 2009, kell 22:27 (UTC)

Käisin neist esimesel. Kohale olid tulnud valdavalt vanemaealised inimesed, kes soovisid eelkõige teada, kuidas lugejana vikit kasutada. Kuigi seda koolitust oli reklaamitud kui redigeerimise õpetust. Enam ei mäletagi, mille kohta täpselt küsimusi küsiti, aga enamikule sai suhteliselt ammendavad vastused antud ja tundus, et veidi targemaks said kõik (ka mina). Läksin veidi enne lõppu ära, aga Ivo ütles, et kõik olid väga rahul olnud ja tänanud. Adeliine 20. november 2009, kell 23:15 (UTC)

:Teisel koolitusel oli natuke noorem seltskond ning veel rohkem inimesi kohal (rohkem kui ruumis arvuteid). Kuigi paljud olid tulnud sellise üldise info kohta rohkem teada saama siis leidus juba neid, kes said natuke enam seda redigeerimise õpetust.

:Kuna mul üks sõber istus ühtlasi arvuti taga ja tegeles loenguslaididega ning Vikipeedias näidisringikolamisega siis oli asi ikka päris loengu moodi kohe. Esimene kord eriti polnud (aga esimene kord vedas ka tehnika alt).

:Mõlema koolituse ajal tekkis uusi kasutajakontosid ja sai tehtud uusi muudatusi artiklites. Aga mul puudub igasugune info, et mis sai edasi.

:Tõenäoliselt korraldan varsti mõne koolituse veel. Kasutegur ehk tohutu pole aga algus seegi. Ivo 20. november 2009, kell 23:51 (UTC)

Alustasin mingi põhikirja algega siin. Tegin seda sellepärast, et nii võiks saada selgemaks, mis kasu reaalselt MTÜ-st võib tõusta ja millistel alustel see võiks toimima hakata. Adeliine 21. november 2009, kell 14:32 (UTC)

Põhikirjas ei mainita Vikiülikooli - http://beta.wikiversity.org/wiki/Esileht

Kas peaks lisama, või on tegemist miski muuga ?

suwa 16. juuni 2010, kell 10:22 (EEST)

: Vikiülikool peaks olema põhikirjas ? suwa 25. juuli 2010, kell 11:26 (EEST)

:: Arvan, et eraldi nimetada pole tarvis, küll aga peaks kutsuma selle tegijaid. Andres 25. juuli 2010, kell 12:53 (EEST)

:::Põhikirjas pole ühtegi konkreetset Vikiprojekti (mainitud pole ka eestikeelset Vikipeediat) ning nende seal loetlemine on ebavajalik. Ehk mõtlesid siinset lehekülge? Ivo 25. juuli 2010, kell 14:57 (EEST)

Mis see lehekülg ümber tõsteti? Juba siinsamas lehel on öeldud, et tuleks kirjutada eraldi lehekülg: Kirjutada valmis vastav MTÜ-d tutvustav lehekülg Vikipeedia nimeruumi (see siin pole selleks!). Mis jäi arusaamatuks? Ivo 21. november 2009, kell 17:21 (UTC)

No selle võib ümber kujundada ja vana jutu võib vajaduse korral arhiivi saata. Võib ka sellele siin teise pealkirja panna. Kasutaja nimeruum ei ole selliseks kõiki puudutavaks asjaks sobiv.  Andres 21. november 2009, kell 17:26 (UTC)
Kui kohanimi Eesti on mittetulundusühingu nimes viimasel kohal, siis see pole kooskõlas eesti ortograafiaga (Erelt, Mati, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Ortograafia. Algustäheortograafia. Asutused, ettevõtted, organisatsioonid, ühendused. – Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus; http://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?p=2&p1=7&id=40). Nii et õige lahendus oleks järgmine: MTÜ Eesti Wikimedia (nagu äriühingu, AS-i Eesti Statoil puhul), mitte MTÜ Wikimedia Eesti.
Kui ühingu liigi nimetust mittetulundusühing kavatsetakse alati kasutada kõige lõpus (s.o Wikimedia Eesti MTÜ), siis on kõik tõene (Eesti Keele Instituudi keelenõuandla 2007. – Varasemad keelenõuanded. AS ja OÜ; http://keeleabi.eki.ee/index.php?leht=8&id=81). Vääralt toimitaks siis, kui lausutakse Wikimedia Eesti selmet sõnada Eesti Wikimedia, sest peetakse ju silmas Eesti Wikimediat, mitte Wikimedia Eestit tähenduses 'Wikimedia omanduses olev, loodud või kujuteldav Eesti'.
Kui kohanime Eesti soovitaks ära tuua mittetulundusühingu nimes inglise keeles, sest Wikimedia on ingliskeelne nimi, siis oleks korrektne panna nimeks MTÜ Estonian Wikipedia (nagu äriühingu, AS-i Estonian Air puhul) või MTÜ Wikipedia of Estonia (nagu Eesti Panga ingliskeelse nime Bank of Estonia puhul), mitte aga MTÜ Wikipedia Estonia.
Järgmine võimalus on jätta Wikimedia tuntust arvestades ja lühidust taotledes kohanimi ära, sest nimi mittetulundusühing Wikimedia viitab juba ise sellele, et asutus on registreeritud Eestis. Nõnda et isikute vabatahtliku ühenduse nimi saab olla mittetulundusühing Wikimedia (nagu äriühingu, aktsiaseltsi Stockmann puhul).
Kui kohanimi Eesti on ühenduse nimes eesti keeles, siis võib nimes kasutada Wikimedia asemel eestikeelset vastet, mis on Vikimeedia. Nõnda et nimeks saab olla MTÜ Eesti Vikimeedia. Varem on tarvitatud ühenduse asukohamaa keelega haakuvat või haakuvamat nimekuju (Wikipedia 2010. – Wikimedia Foundation. Projects, initiatives and chapters. Local chapters; http://en.wikipedia.org/wiki/Wikimedia#Local_chapters).
Isegi siis, kui kohanime ei jäetaks Eestis loodud ja registreeritud isikute vabatahtliku ühenduse nimme, ent otsustataks Wikimedia asemel pruukida selle eesti- ehk riigikeelset vastet, siis oleks meil eraõiguslikuks juriidiliseks isikuks mittetulundusühing Vikimeedia. Nii et ühingule viitava täiendi (s.o mittetulundusühing) või lühendita (s.o MTÜ) kutsutaks asutust eestipäraselt Vikimeediaks. Uwe Riisenberg 19. augustil 2010. aastal kell 23.09 (UTC järgi)

Kui suured need riigilõivud on, mis tasuda tuleb? Kuna täpsed plaanid pole paigas, siis eelarvest ilmselt veel vara rääkida. Kas kandidaadid esimesse juhatusse on juba paigas? Kas MTÜ loomine muudab midagi reaalselt paremaks? Ma saan aru, et mingid võistlused ja õpitoad toimuvad juba praegu. Kui luuakse MTÜ, siis mõned aktiivsed kasutajad hakkavad oma aega artiklite kõpitsemise asemel paigutama MTÜ-sse. Kas MTÜ loomisega hakataks ka tihemini koos käima (hoogtööd jne.)? Kas MTÜ hakkab mingil määral kehtestama reegleid artiklite toimetamisele? --Kyng 22. november 2009, kell 14:04 (UTC)

Need riigilõivud pole ülearu suured ja sõltuvad suures osas sellest kas ja mil määral kasutada notari abi. Ütletlem, et kokku näiteks 1000.-

Küll selle juhatuse kokku saab. Praegu nagu vara rääkida sellest minu arvates.

Kui puuduks usk, et MTÜ loomine midagi paremaks muudaks siis miks seda üldse ajama sai hakatud?

MTÜ ei saa ära võtta aktiivsete kaastööliste aega kuna kogu tegevus toimuks ju Vikipeedia heaks ning ei tekiks juurde mingeid täiendavaid ja aega neelavaid tegevusi. Pigem on lootus, et igasugu koolituste korraldamine ja Vikipeedia propageerimine muutuks senisest hulga lihtsamaks, mis tähendaks pigem aja kokkuhoidu. Ning, et organisatsiooni olemasolu annaks suurema kaalukuse ja rohkem kaasarääkimisõigust ühiskonnas.

Mind huvitaks aga, et milline saaks olema loodava MTÜ sümboolika (1.5. MTÜ-l on iseseisev raamatupidamine, sümboolika ja pitsat.)

Ivo 22. november 2009, kell 15:08 (UTC)

: Sümboolika valimist võib teha ka peale asutamist. Muide ID-kaardiga e-äriregistris on riigilõiv 300 krooni. --Tiuks 22. november 2009, kell 17:58 (UTC)

Pakuks juba projektilehel kirjas olevale lisaks ka igasuguste mallide/juhendite tõlkimise korraldamise. Sammuti juhendite koostamise, kui see vajalik on.--Kyng 23. november 2009, kell 15:32 (UTC)

Kindlasti ei hakka MTÜ ühegi projekti sisuga tegelema. Ave Maria 25. november 2009, kell 21:02 (UTC)

:Kuna MTÜ eesmärk oleks eesti keelse vikipeedia edendamine ja kavatsetakse ka koolitusi korraldada, siis korralike juhendite loomine võiks justkui eesmärkidega kokku minna. Mis tõlkimisse puutub, siis ma ei mõelnud, et MTÜ selle otseselt käsile võtaks, aga tõlkimisüritusi vms võib ju ikka korraldada. --Kyng 26. november 2009, kell 13:18 (UTC)

Minu meelest peaks kõigepealt visandama näiteks järgmise aasta tegevuskava. Siis saaks ettekujutuse, milleks MTÜ-d üldse teha. Andres 25. november 2009, kell 19:22 (UTC)

Panin kirja, mis esimese raksuga pähe kargas. Palun täiendage. Ivo 25. november 2009, kell 20:22 (UTC)
----
praegusel hetkel loen ma välja siit lehelt nii, et lisaks sellele, et ma olen üle 3 aasta panustanud vabatahtlikult oma aega Vikipeedia arengusse, võib juhtuda, et MTÜ-ga liitumisel pean ma selle eest veel rahagi maksma (25 kuni 50 aastas), et lisaks vabatahtlikule toimetamisele Vikipeedias veel ka MTÜ-st "pudenevaid ülesandeid" täita. kas mul jääb üldse Vikipeedia toimetamiseks aega pärast MTÜ-ga liitumist? Kui adminnidele võib MTÜ loomine tekitada ajanappust, siis vaevalt seda MTÜ-d vaja on, sest sel juhul töötab ta ju oma eesmärgile vastu. Ave Maria 11. detsember 2009, kell 15:30 (UTC)

Ühel organisatsioonil on väga raske elada puhtalt õhust ja armastusest. Võib ju loota, et keegi toetab, aga toetuse saamiseks tuleb ilmselt kuhugi taotlus saata ja selleks ümbrike ja marke postkontoris just tasuta ei jagata, paberist rääkimata, kuhu see avaldus trükkida. Ja nii need kulutused tekivad. 25-50 EEK aastamaksu ja 12 võimaliku liikme juures oleks aastaeelarve 300-600 EEK, sellega just kaugele ei jõua. Ja ei ole mõtet luua organisatsiooni, mille raames keegi midagi teha ei taha. --Kyng 11. detsember 2009, kell 19:41 (UTC)

:See rahaküsimus siin vast küll põhiline pole aga ma vastaksin sellele esimesena. Võtke seda summat kui sümboolset makset, sest reaalsuses see seda on. Ma võin ka kinnitada, et MTÜ tegelikud aastaeelarved tulevad kindlasti viiekohalised ning neid sissetulekuid tuleb oluliselt enam kui see mõnisada krooni. Aga nagu Kyng ütles: "ühel organisatsioonil on väga raske elada puhtalt õhust ja armastusest".

:Ave Maria teisena välja käidud kartuse kõrvaldamisele pühendaksin ma aga juba üksjagu rohkem tähemärke.

:Alustuseks võin käsi südamel kinnitada, et MTÜ eesmärgiks on tõesti korralda rohkem võistluseid ja koolitusi, kaasata Vikipeedia tegevusse uusi inimesi ja organisatsioone, tutvustada Vikipeediat ja selle võimalusi laiemale auditooriumile jne. ning kahtlemata tähendab see ka seda, et selliste tegevuste peale kulub senisest rohkem aega.

:Aga ma arvan, et mitte ajakulu ei ole siin see oluline faktor, millest me kõnelema peaksime. Kui näiteks artiklikirjutamise võistlused tähendaksid ainult ajakulu siis me neid ju läbi viia ei sooviks. Aga me ju soovime, sest me usume, et sellele pühendatud aeg ja vaev tuleb kuhjaga tagasi värske kaastöö näol ning loodetavasti lisandub selle abil ka uusi kaastöölisi.

:Seega mitte kvantiteet vaid kvaliteet on see, mida me taga aja peame. Me peaksime oma ressursse kasutama võimalikult otstarbekalt ja ka aeg on üks sellistest ressurssidest – arvatavasti neist kõige olulisem.

:Ma usun, et MTÜ aitab seda saavutada ja kuigi me kulutaksime nö kõrvalisele tegevusele senisest rohkem aega, tuleb see tagasi uue kaastöö näol ning toob kaasa uute vikipedistide esilekerkimise ning inimeste teadlikuse kasvu Vikipeedia osas. Pea kõik lisanduv nö kõrvaline tegevus oleks ju tehtud Vikipeedia heaks ja ma loodan, et MTÜ aitab neid tegevusi oluliselt lihtsustada ning pakub ka ühtlasi uusi võimalusi.

:Püüame selle poole, et kui eestikeelse Vikipeedia positsioon suuremate Vikipeediate nimekirjas muutub siis see muutus viib meid ülespoole. Ning ärme unusta ka võrukeelset Vikipeediat. See on siiski kogukonna ühisprojekt ja me teeme seda eesti keele heaks.

:Ivo 12. detsember 2009, kell 00:08 (UTC)

:: Toetan Ivot ja oma kogemustele tuginedes lisaksin, et ainult MTÜ saab aidata Vikipeediat edasi viia. Olen ise ühe MTÜ juhatuses. --Tiuks 12. detsember 2009, kell 21:49 (UTC)
----
Mis see tähendab, et Horisont on meie meediapartner? Andres 12. detsember 2009, kell 18:36 (UTC)

Sai vast liiga otse kirja pandud – Horisont on meil niiöelda meediapartner. Koostööpartner oleks ehk parem sõna. Me saame Horisondis avaldada tasuta reklaam ja viimasel neljapäeval sai arutatud ka näiteks võimalust korraldamaks fotokonkurssi läbi nende. Ivo 13. detsember 2009, kell 09:53 (UTC)

: Ma tunnen puudus kohast, kus niisugused uudised kirjas oleks. Andres 13. detsember 2009, kell 10:04 (UTC)

::Ma üritan lähipäevil tulevastele MTÜ liikmetele meililisti teha, kus selline info levima peaks (eriti see tulevikku suunatud info kuna seda ei ole osaliselt minu arvates väga mõtet siia üles kirjutada – täpsemalt siis seda osa, mis ei ole vähemalt 95 % kindel). Ivo 13. detsember 2009, kell 13:57 (UTC)

:::Ja sinna listi jääb muidugi ainult materjal, mis on seotud loodva MTÜ tegevusega, kuniks see on ka Vikipeedias avaldamiseks küps. Ei ole sellist plaani, et mingit infot kellegi eest varjata. Lihtsalt pole tarvis kohe kõike plaanitavat ning kuulujutu tasemel olevat esimesel võimalusel üles riputada – seda võiks enne kuskil vähe läbi arutada. Ivo 13. detsember 2009, kell 14:02 (UTC)

:::: Olgu. Aga juba toimunud sündmused võiksid mingil omaette leheküljel kirjas olla. Andres 13. detsember 2009, kell 14:05 (UTC)

:::: Ma mõtlen, eesti Vikipeedias tuleks kirjeldada eesti Vikipeediaga seotud sündmusi olenemata sellest, kas nad on MTÜ-ga seotud. Andres 13. detsember 2009, kell 14:07 (UTC)
----
Ma ei saa enne rahulikult Vikipeediat teha, kui olen öelnud, mis ma asjast arvan. Seda enam, et see arutelu kipub jälle nurgataguseks asjaks. Eks ma pean siis jälle siin see lapsesuu olema. Ja minu jaoks ilmneb kogu arutelu juures mingi üldine hoiak, mis sunnib ka ehk veidi üle reageerima.
See siin ja seal teisel lehel pole ju mingi arutelu, kui kõik läheb ikka kirja nii, nagu Ivo heaks arvab. Mille poolest see meililisti arutelu erineks? Pealegi, miks ma peaksin meile saatma inimestele, kes arutelus ei osale. Ma arvan, et kõik, kes oleksid asjast huvitatud, peaksid kokku saama ja vahetult asjad selgeks rääkima. Praegu on ju lihtsalt nii, et Ivo annab teada, kuidas asjad on, võtke või jätke. Tema "kinnitab käsi südamel", et hakkab olema nii ja naa. Kui keegi avaldab arvamust, siis saab vastuseks "miks me kogu aeg vaidleme" (mis kostab küll rohkem nii, et miks te mulle vastu vaidlete). Võib-olla siis ikka ei peaks tegema organisatsiooni, mis kuidagi Vikipeedia nimel esineb. Sellel ühingul peaks mingi teine nimi olema; selliseks tegevuseks sobib minu arvates osaühing või aktsiaselts, mitte aga vabatahtlike võrdsete liikmete ühendus.
Kas kogu see MTÜ tegevus hakkakski olema selline nagu praegu see asutamine? Et kõik on juba  ette ära otsustatud, ilma et vaevutaks isegi põhjendama (vt aasta alguse arutelu); paar inimest esitavad ettepanekuid, mida ignoreeritakse; ja ülejäänud ei arva midagi. Ja kas näiteks võistlused ja muud projektid hakkavadki edaspidi olema mingid sooloprojektid, millest teised tagantjärele teada saavad. Ja teemadel, millest ainult üksikud inimesed kirjutada oskavad. Muide, kes neid IT-artikleid toimetama hakkab? Senise kogemuse põhjal on need vist ühed jubedamatest.
Mina panin oma nime kirja ainult selleks, et püüda kuidagi ohjeldada midagi, mis tundub katsena hoida kogu Vikipeediat samasuguse kontrolli all nagu on praegu esileht või piltide valimine või Rubiku kuubik jne, mille puhul keegi nagu ei tohikski suud lahti teha.
Ja ka tegevuse kirjeldus ei saa olla mingi sisutu loosunglik mull-mull nagu arendamise propageerimise saavutamine. Minu arvates oleks ühendust äärmisel juhul tarvis ainult kui juriidilist keha konkreetsete ürituste jaoks raha küsimiseks ja selle administreerimiseks, eelkõige selleks, et võimalikud annetajad saaksid annetatud raha valutult kuludesse kanda. Sellest ei saa teha mingit massiivset ja kulukat organisatsiooni, mille ülalpidamine kogu sissetuleku ära sööb ja seni Vikipeedia sisule pühendatud aja endale nõuab. Kõiki neid teisi asju saab ju teha ka ilma organisatsioonita, nagu me oleme ka norra võistlusega tõestanud. Organisatsioone ei looda selleks, et keegi saaks oma visiitkaardile kirjutada "juhatuse esimees". Praegu igatahes selline mulje jääb. --Epp 14. detsember 2009, kell 16:53 (UTC)

ma pole seda pikka teemat palju jõudnud uurida, kuid tundub, et mitmed püüavad Ivot laita. Minu meelest on ta üks väheseid, kes üldse reaalseid samme Vikipeedia promomise suhtes on ette võtnud. Ja, mis on seal halba, kui keegi aktiivne saab omale kaela MTÜ esimehe vms tiitli?  --Dj Capricorn 14. detsember 2009, kell 17:07 (UTC)
Väga hea, et meil on üks eriti aktiivne vikipedist, kes üritab kedagi koondada ja kellegi tööd organiseerida. Väga tubli temast. Ainult ma ei saa aru, keda ta siinjuures koondab ja kelle tööd ta organiseerib. Mõnda lugejat, administraatorit või muidu toredaid inimesi. Mis list see nüüd olema saab. Samahästi võib asju ju ka siin arutada???? Samuti on oluline välja töötada konkreetne tegevuskava, mitte selline asi, mille kohta eespool öeldi mull. Mulle paistis ta samuti ühe suure ümmarguse jutuna. Ja üldse, alustuseks me peaks siiski kokku leppima, kas MTÜ esindab eesti ja võro vikit või liikmeid, ning kes nendeks liikmeteks olla võivad, kas Leon võib? Mis eesmärk tal siis ikkagi on ja kas seda on vaja. Kas vanaviisi ei saa???? --Mona 14. detsember 2009, kell 19:45 (UTC)

:Nii Vikipeedias tegutsemine kui MTÜ-sse kuulumine on mõlemad vabatahtlikud. Peaks olema ka arusaadav, et iga MTÜ vajab juhatajat ja/või juhatust. Ei jää meil ka keegi igavesti Vikipeediaga tegelema ja nõndasamuti hakkavad vahetuma juhatuse liikmed. Ning kui MTÜ liikmed pole juhatusega rahul siis peaks olema samuti täitsa mõistetav, et säärane juhatus järgmist aastat pukis ei ole. Seega demokraatliku organisatsiooni puhul ei ole vist väga võimalik, et keegi mingeid nurgatagusi võimumänge vms. pikalt katsetada saab.

:Ma püüan pidevalt iga oma seisukohta ära põhjendada ja parandage mind, kui ma eksin, aga mulle vähemalt tundub, et seni on see õnnestunud. Võin ka tunnistada, et mõne möödalaskmise olen teinud – näiteks tahtsin ma seda alguses oma kasutaja alamlehena hoida, et mõtet enne arendada jõuaks, kui see Vikipeedia nimeruumi üles seadmiseks piisavalt küpse on (nagu näiteks Ave Maria on geoloogia-teemalise võistluse kohta infot riputanud ainult oma kasutaja alamlehele). Paistab aga, et seda suudeti tõlgendada juba ei tea mis ime viise pidi. Aga seda võin ma küll selgituseks lausuda, et pole see kohaliku chapter-i loomise mõte ainult minu närvivõrgus ringi vudinud impulss vaid seda mõtet on meist üsna mitmed mõlgutanud. Sai ka Tartus toimunud kokkusaamisel selleni jõutud, et MTÜ asja peaks lõpuks ometi ära tegema ning seda ei tasu lõputult edasi lükata.

:Ma oleksin kusjuures väga rahul sellega, kui keegi tuleks ja aitaks mul esilehega tegeleda. Ma ei saa jääda ju sellega üksi lõputult tegelema. Kui mitte enne siis järgmise aasta oktoobris kindlasti jõuab kätte aeg, kui keegi(d) selle üle võtma peab/peavad, sest mina lähen aega teenima (ning ma kohe muretsen selle pärast, et kas ikka keegi leidub). Ning kui ma ka nädala piltide juures kriitiline olen siis küllap olete ka kõik teie märganud, et Vikipeedia ei ole just mingi fotoportaal. Seega on kriitika pildivalimisel ka põhjendatud, sest kuigi artikleid me ju võime kirjutada osata siis paljud meil siin midagi fotograafiast jagavad?

:Seega ma loodan, et ma ei mõju nüüd isekana aga palun tegeleme edasi sisulise poolega ja mitte mingite süüdistustega. Tõenäoliselt on ka mingeid asjalikke küsimusi MTÜ kohta, mis ehk veel selgeks rääkimist vajaksid ja mida keegi pole taibanud küsida. Püüame pigem need üles leida.

:Ja kõik, kes on MTÜ nimekirjas, peaksid praeguseks olema oma postkasti ühe kirja saanud, kus on kutse MTÜ e-posti listiga liitumiseks või paaril juhul ka küsimus, et mis aadress peaks teilt listi jõudma. Seni on listis alles 6 liiget. List on siis MTÜ tegevuse arutamiseks ning MTÜ siseinfo levitamiseks. Sellest esimene pool ehk see tegevuskava osa peaks ka niipea Vikipeediasse jõudma kui tegevuse osas on üksmeelele jõutud.

:MTÜ esindaks ainult iseenast (siis pole karta kohtussekaebamisi). MTÜ seisab aga nii eesti- kui võrukeelse Vikipeedia arengu eest ning selle juhatusse võivad kuuluda kõik MTÜ liikmed. Ning selle tegevuskava võiks kindlasti konkreetsemaks kirjutada aga seda peaksime ühiselt tegema (ma võin sellega muidugi ise alustada aga nähtavasti peaksin ma siis väga palju aru andma hakkama ja vastama teab-mis süüdistustele). Ivo 14. detsember 2009, kell 20:08 (UTC)

::Tehkem lihtsalt kõik selleks, et kellegi poolt mingeid nurgataguseid võimumänge vms tekkida ei saakski.

::Kas ei olnud mitte esilehe iganädalase muutmise idee puhul juba kahtlusi, et seda ei suudeta teha? Ivo võttis selle ülesande.

::Mina olen märganud, et Vikipeedia ei ole fotoportaal. Kuid minule teadaolevalt on ainuke eestikeelse Vikipeedia kogukonnale annetatud fotokas Ivo käes. Kas keegi on temalt seda laenata soovinud? Mina. Kas on ka laenata saadud? Minul see ei õnnestunud. Et minu arust see Ivo tõstatatud fotode teema käib küll tema enda kapsaaeda.

::Ei ole midagi halba selles, et aktiivne inimene saab MTÜ juhatuse esimeheks. Aga "mina kinnitan" väljendeid saab kasutada FIE ja käske ja keelde kohus, mitte MTÜ juhatuse esimees (ere näide väljendite kasutamisest siin. Iga aktivist lihtsalt ei sobi juhatuse esimeheks. Ave Maria 14. detsember 2009, kell 20:41 (UTC)

:::Kas me tegeleme siin juhatuse valimise või MTÜ loomisega? Tundub, et esimesega kuigi ma ei ole märganud, et suurt keegi oleks teada andud oma soovist üldse juhatusse kuuluda. Aga mingid mängud vist juba käivad jah ja mina olen lihtsalt aeglase taibuga.

:::Kui võib sulle meelde tuletada, et kuidas sa seda fotokat küsisid, siis ma tsiteeriks "olen tegelikult suur unustaja ja kaotaja. ma ei tea, kas see mul ka tagasitulles olemas oleks." Ma ei tahaks nüüd küll vastu süüdistada aga no sellise küsimise peale, mida ma oleksin pidanud vastama?

:::Ja see kõrvaltegelastest koondartiklitesse kirjutamise teema nüüd hetkel ka siia ei puutu. Ivo 14. detsember 2009, kell 21:00 (UTC)

::::No mina sinu asemel ilmselt käitunuks nii nagu fotokas oleks kogukonnale kuuluv mitte mulle isiklikult kuuluv. Loodan, et ainult mulle tundub, et Ivo jälle ütleb, mis puutub, mis ei puutu; mida võib ja mida ei tohi. Noh, sellised ütlemised on ümber kujunenud mu usaldust Ivo vastu. Kuna ma tema adminnikandidaadiks esitasin, järelikult oli mul usaldus tema vastu. Ma ei saa aga praegusel hetkel samamoodi öelda. Ave Maria 15. detsember 2009, kell 05:45 (UTC)
Üldiselt ei argumenteerita enam siinses diskussioonis enam ratsionaalselt, vaid võimendatakse sihilikult mingeid väikesi puudusi, mis Ivol esialgu asjade korralduses ilmnesid, ja klaaritakse omavahelisi isiklikke suhteid.
Öelge siis parem kohe ja ausalt välja, et te ei usalda Ivot ja ta ei meeldi teile, seepärast ei sobi ka ideed, mis on käsitletavad tema ideedena ja võiksid anda talle nende ellu rakendamisel mingi kujutletava eelise. OK, ehk ma liialdan, aga üha enam kisub jutt sinna. Ja teiseks, et te ei näe MTÜ loomiseks mingit tarvidust ja soovite olukorra jätkumist kujul nagu see siiani on olnud. Siis saame sellele diskussioonile joone alla tõmmata ja inimeste isiklike suhete klaarimise ehk avalikust ruumist MSNi või kirjade tasandile tagasi viia.
Ma olen nõus, et ei Ivo ei esitanud algselt oma ideed kõige paremal viisil ja oli võib-olla veidi tuline oma seisukohtade tutvustamisel, aga minu meelest on ta oma viimaseid seisukohti ja ettepanekuid korralikult ja avalikult põhjendanud, üritanud vastata igasugusele kriitikale ja tagasisidele ning olnud igati diskussioonile avatud. Tema püüd liikuda tagasi mingile suletumale suhtlusvormile on siin üles näidatud minimaalset huvi ja isiklikke rünnakuid arvestades igati mõistlik. -- Toomas 14. detsember 2009, kell 21:26 (UTC)

Minu meelest ei saa arutelus asjalikke argumente ja isiklikke rünnakuid päris lahku viia. Kui jutt on usaldusest isiku vastu, siis siin mängib kaasa kogu kogemus temaga. Ja praegusel juhul on usaldus konkreetse isiku vastu läbi põimunud usaldusega loodava MTÜ vastu üldse. Sellepärast ei ole minu meelest personaalküsimus antud juhul eraasi.

Arvan, et kellelgi ei ole midagi MTÜ loomise vastu. Asi on hoopis selles, et ei ole tekkinud veendumust MTÜ loomise vajalikkuses ega usaldust seal sugeneva asjaajamise vastu. Nii mõnigi astub MTÜ-sse lihtsalt sellepärast, et tal puudub usaldus, et ilma tematagi kõik õigesti läheb.

Minu meelest peaks Ivo järele mõtlema ja kriitilisi märkusi arvesse võtma, sest see on ainuke viis usaldust võita. Andres 14. detsember 2009, kell 22:34 (UTC)
Mis puutub tegevuskavasse, siis konkreetse tegevuskava visandit ootaks ikkagi MTÜ algatajalt. Kui see tekitab entusiasmi, tulevad teised appi. Andres 15. detsember 2009, kell 08:27 (UTC)

: Kui te teete plaane (korraldate kokkutulekuid), mõtlete sellele, kuidas edasi tegutseda. MTÜ ja niisama kokkusaamise vahe on selles, et grupp tegutseb organiseerimata (kohustusi ei  ole). Keegi ei vastuta mitte millegi eest. Kellegil ei ole silme ees eesmärke ja keegi ei aruta selle üle, kuidas neid eesmärke saavutada. Kui üldse soovitakse Vikipeedias mingit süsteemi luua, siis selleks sobib ideaalselt MTÜ, et natukegi Vikipeedia kaoses korda luua. Palun küsige väljaspoolt Vikipeediat abi. Ma ei viitsi rohkem jahuda. Siin toimuv ületab varsti igasugused piirid. Selline koostöö ei näita üles usaldust koostööpartnerite vastu. Ma ütleksin selle kohta häbi Vikipeediale. --Tiuks 15. detsember 2009, kell 09:23 (UTC)
----
Ma olen lähedalt seotud hulga MTÜ-dega, aga neis kõigis ma ei ole liige. Ma mõtlen, kumba ma peaksin tegema: kas astuma liikmeks või jääma "lähedalseisvaks isikuks". Miks on üldse MTÜ-d vaja? Mida see MTÜ teeks? Jah, plaanid on olemas. Aga peaaegu kõike seal kirjas olevat saab teha ka ilma MTÜ-ta. Välja arvatud üks asi: MTÜ abil on oluliselt lihtsam raha välja ajada. Niisiis saab MYÜ üheks põhitööks projektide koostamine ning taotluste esitamine kulkale, Avatud Eesti Fondile ja ükspuha kellele. Ning pärast vastav aruandlus, juhul kui mingit raha on saadud. Projekte koostada ma ei oska, aruandluses olen nõrk. MTÜ-le raha annetamiseks ei pea liige olema. Ühel aastal olin ühe MTÜ aasta suurim sponsor (1000 krooni), ilma selle liige olemata. Taivo 16. detsember 2009, kell 13:27 (UTC)

MTÜ liikmeks astudes saad selle tegevuse üle kaasotsustajaks. Andres 16. detsember 2009, kell 20:06 (UTC)

See on hea mõte. MTÜ nimelt saab projekti kirjutada ja toetust saada nt Avatud Eesti fondist (http://www.oef.org.ee/et/contest/). Geonarva 3. november 2009, kell 21:29 (UTC)

Võrukeelsel vikipeedial läheks loodava Eesti Wikimedia MTÜ tuge vaja küll. Eesti ja võru viki kasutajate hulk ja sellest sõltuv üldine tase ning probleemid on muidugi üksjagu erinevad. Vaevalt, et võru viki vähesed aktiivsed toimetajad-tegelejad lisaks võru viki oma asjadele MTÜ-s palju midagi muud liigutada jõuaks, aga ühte MTÜ-sse kuulumine ja selle läbi sündiv suurem koostöö on mu meelest küll loomulik ja vajalik.--Võrok 3. detsember 2009, kell 11:00 (UTC)

kuskil võiks viidata ka võimalusele, et kui luuakse Vikipeedia mulgi keeles, tartu keeles, setu keeles, kihnu keeles, eestirootsi keeles, Eesti-poolses baltisaksa, Laiuse mustlaskeeles või muus Eesti regionaalkeeles, siis toetaks MTÜ Vikimeedia Eesti ka neid. see oleks lihtsalt loogiline yldistus võrukeelse Vikipeedia toetamise pealt. 62.65.192.84 17. jaanuar 2010, kell 20:24 (UTC)

:On üsna kindel, et selliseid ei looda, seega pole vajadust. Adeliine 17. jaanuar 2010, kell 20:31 (UTC)

:: Organisatsioon on territoriaalne, mitte keelepõhine. Eestis on ju ka vene, inglise ja teistes keeltes kirjutajaid. Ka nemad peaksid olema haaratud. Andres 17. jaanuar 2010, kell 20:54 (UTC)

Näikse, et sõna chapter läheb päris palju tarvis ja too väärib tõlget. Pakun vastet haru. Haru all võib mõista ka emaorganisatsioonist sõltuvat haru ja teisalt on see kokkuleppe ja määratluse küsimus. Kui ei meeldi, pakkuge paremaid vasteid. 193.40.10.180 11. jaanuar 2010, kell 06:50 (UTC)

Liikmete nimekirja pealkirjaks pandi "Asutajaliikmed". Asutajaliikmed on ju need, kes on asutamiskoosolekul ja asutamislepingusse kirja pannakse. Kõik, kes siin kirjas, ei pruugi tingimata asutamiskoosolekule tulla. Ja mul on küsimus. Kui liikmeks võtmise otsustab juhatus, siis kes otsustab, kes tohib olla asutajaliikmeks? Sest asutajaliikmed on ka liikmed, kuigi neil mingeid erilisi lisaõigusi ei ole (välja arvatud see, et nad määravad alguses juhatuse). Adeliine 14. jaanuar 2010, kell 17:29 (UTC)

Muutsin veidi seda pealkirjanime. Ivo 14. jaanuar 2010, kell 17:58 (UTC)

:Asutajaliikmed ongi need, keda praegu kirja pannakse, asutajaliikmeks võivad olla kõik, kes soovivad. Asutajaliikmed valivad endi seast juhatuse. Kui MTÜ hakkab toimima, siis edaspidisi liikmeks soovijaid valib juhatus.Kui asutajaliikmeks praegu nime kirja pannud kohale ei tule, siis nad peavad edaspidi liikmeks astumist taotlema võrdselt teistega, kes soovivad liikmeks saada. Palun muuta pealkiri tagasi!

: ...liikmeks soovijaid valib juhatus... loodan et sõnastasid valesti -- Ahsoous 31. jaanuar 2010, kell 21:40 (UTC)

::Vastupidi, asutajaliikmeteks on kõik, kes soovivad, sest alguses ju pole mingit juhatust. Juhatus ei saa valida asutajaliikmeid ! Edaspidi, kui mtü toimib, siis valib liikmed juhatus. Asutajaliikmeid ei saa tagantjärgi ei kustutada, ega ka muuta.Summel 31. jaanuar 2010, kell 22:17 (UTC)

::::Ega see tulevased liikmed vale nüüd ka ei ole. Vaevalt, et neid kõik kohe asutajaliikmetena tegelikult kirja saavad.

::::Ja et mis selle juhatusega on? Kõik ju korras. Ivo 1. veebruar 2010, kell 00:09 (UTC)

:::::Juhatusega on näiteks selline lugu, et pole veel juhatust - kui pole juba mingeid kokkuleppeid.Liikmed on tulevikus kõik kokku, nii asutajaliikmed, kui ka need kes liituvad peale mtü toimima hakkamist, seega on hetkel tegu ainult asutajaliikmetega.Summel 1. veebruar 2010, kell 00:45 (UTC)

Praegune on tõesti natuke absurd, milleks ikkagi seda mtü-d vaja läheb? Kas tõesti ainult selle jaoks, et kellelegi uut arvutit osta või siis, et keegi saaks reisi välismaale?? Olen ka seotud paljude MTÜ-dega ja arvan, et selle mtü eesmärgiks võiks peamiselt olla ikkagi eestikeelse wikipedia esindamine, aga mitte projektipõhine, et kirjutatakse üks konkreetne projekt valmis, et raha saada ja siis kulutatakse see ära ja muu tegevus jääb soiku. Milleks konkreetselt seda mtü-d hakatakse kasutama? Kas ilma mtü-ta ei saa jätkata? Pessimistidele - kas te kardate, et kui mtü peaks esindama eestikeelset wikipediat, siis jääte oma administraatori õigustest ilma? MTÜ on vabatahtlik ühendus ja sinnakuulumine või mittekuulumine ei muuda sisuliselt midagi. Nõustun siinkohal kasutajatega Taivo ja Tiuks.Soovitan ka mitte tähti närida ja komakohta otsida, vaid tegeleda sisuga - praegu aetakse põhikirjas koma kohta taga, kuigi pole siiani veel selge, mille jaoks mtü-d vaja on.Summel 31. jaanuar 2010, kell 23:06 (UTC)

Põhilise eesmärgina tooksin mina välja kõiksugu projektide läbiviimise ja selle alla ei läheks ainult artiklikirjutamise konkursid.

Seda esindamise sõna kardetakse siin nagu katku (kuigi tegelikult jääb arusaamatuks miks, kuna mitte keegi ei saaks naguinii kuulutada, et tema esindab "Vikipeedia seisukohta" ja MTÜ ülesanne ongi Vikipeediat laiematele hulkadele tuvustada ning kaastöölisi leida). Aga, et neid projekte (nt. võistlused, loengud, koostööprojektid, pildikogumise aktsioonid) tuleb ka avalikkusele reklaamida, siis esinemine on täiesti paratamatu.

Kuid eesmärgid (ehk miks seda MTÜ-d vaja) on siinsel lehel juba välja toodud. Vaata. Ainult sõnastada annaks neid hulga paremini. Ivo 1. veebruar 2010, kell 00:09 (UTC)

:Miks ei saa kuulutada, et keegi esindab eestikeelse wikipeedia ametlikku seisukohta?? Selle jaoks ju inimesed praegu koonduvadki MTÜ-ks ja asutajaliikmed valivadki juhatuse, kes omakorda juhatuse koosolekutel otsustavad selle või teise ametliku seisukoha ja üks juhatuse liige esindabki näiteks meedias eestikeelse wikipeedia ametlikku seisukohta. Summel NÄPUVIGA! mingi kellaaeg

:: Mittetulundusühing saab esindada ainult oma liikmete seisukohti. Eestikeelset Vikipeediat kirjutavad ka inimesed, kes ei kavatse ühinguga liituda. Ja pole mõeldav, et üks seltskond hakkab teiste nimel sõna võtma ja teiste jaoks reegleid kehtestama. See asi hakkab ikka väga jamaks kiskuma. Summel, palun loe varasemad arutelud läbi, aga ära neid siis jälle kustuta. Et Sulle soovituste andmine ei meeldi, siis uuri palun ise, kuidas allkirja panna. --Epp 1. veebruar 2010, kell 00:48 (UTC)

:::Esindada saab ju just ainult MTÜ - kes siis veel? Reegleid kehtestab Wikipeedias aga Wikipedia Foundation. See ongi probleem, et miks ei kavatse enamus liituda. Kas ei või ka üks probleem olla nii mõnegi adminni liigne targutamine ja kogu aeg õpetamine, see liigne pealetükkivus on ka ju probleem?! Ja Eppvõiks lõpetada juba igale poole õpetuste jagamise - kustutanud olen jah juba enda kasutaja arutelu, kuna ei ole esimest korda arvuti taga ja näpuvigu võib kõigil ette tulla.Summel 1. veebruar 2010, kell 01:21 (UTC)

::::Igaüks saa esindada enda seisukohta. Vikipeedia seisukohta kui sellist pole olemas. Ning MTÜ saab esindada MTÜ seisukohta (liikmete konsensust mingis küsimuses). Ning MTÜ hakkab kindlasti Vikipeediat tutvustama.

::::Kahju küll, kui kellegi tegevus (antud juhul kasutaja Epp jagatud õpetussõnad) sul sellist meelehärmi valmistavad. Ma ei ütle seda paha pärast aga no nii tundik ei tohi olla. Keegi pole meist ilmeksimatu ja eksimustele peabki tähelepanu juhtima, sest muidu ei ole võimalik vigadest õppida. Ivo 1. veebruar 2010, kell 01:42 (UTC)
Pealegi, kas ei võiks natuke suuremad eesmärgid ka muus osas olla - näiteks asutajaliikmeid 100 ja ütleme mingi 3 aasta pärast üldliikmete arv 1000, tuleb hoopis väheke põhjalikumat selgitustööd enne teha ja ka reklaamida. Teen näiteks ettepaneku hoopis avada mingi koduleht, kus oleks foorumi laadne asi näiteks ja selle kohta ka pressiteade, et on asutamisel selline mtü - kõik selle eesmärgiga, et liikmeskonda suurendada ja ka asutajaliikmeid rohkem saada, et sellest ei tuleks adminnide privaatklubi. Veebruar tundub kahtlaselt vara sellise suurusjärgu mtü asutamiseks. Pigem nagu suvi või sügis 2010. Muuseas praeguses olukorras ei pea ju mtü asutajad mitte isegi wikipedia liikmed olema, praegu on aga ainuke võimalus mtü-ga liitumiseks, nimi lisada asutajaliikmeks...

Eesmärk ei ole mitte suvalisi liikmeid tänavalt koguda, vaid Vikipeediat paremaks teha. Ja sellele ei aita mingite jutupaunikutest liikmete värbamine küll mu meelest kuidagi kaasa. --Epp 1. veebruar 2010, kell 00:48 (UTC)

:Just, õige, sellest ma ka eespool kirjutasin, et tahetakse vist ikkagi teha adminnide mingit privaatklubi ja kes julgeb arvamust avaldada, see tambitakse maatasa. Selline olukord on ka paljudes foorumites muuseas, et kui keegi on saanud moderaatoriks, siis tõuseb pilvedesse ja kui keegi üritab miskeid nõuandeid anda, siis mingi adminn peab ennast lihtliikmest oluliselt paremaks ja kas kustutab kõike valimatult või üritab hakata naeruvääristama. Eesmärk on ja jääb tõenäoliselt kõigil mtü-del oma liikmeskonda võimalikult suureks saada, et seeläbi ka oma eesmärke paremini saavutada!Summel 1. veebruar 2010, kell 00:57 (UTC)

:See leht sai loodud juba novembri alguses ning nelja kuuga MTÜ püsti panemine ei ole kiirustamine ning selle tagant nügimine on väga vajalik (muidu me jutust kaugemale ei jõuks). Märtsis on mul plaanitud juba MTÜ tegevusega alustamine (informaatika-alane võistlus).

:Meil ei ole mitte mingil juhul vaja suvalisi inimesi tänavalt. See oleks pigem tõsine õnnetus ning see ei aitaks kuidagi kaasa Vikipeedia parandamisele vaid ainult oleks selle arengule ohuks.

:On korduvalt läbi käinud, et kõik võivad MTÜ-ga liituda, selle juhatusse kuuluda (kui muidugi ülejäänutele sobib) ning tegevusest osa võtta. Tegemist pole mingi paari inimese privaatklubiga ja ei hakka ka olema. Ära esita mingeid jaburaid väiteid. Kuhu jäävad asjalikud argumendid? Palun ära lahmi niisama vaid loe ka teiste kommentaarid läbi. Ivo 1. veebruar 2010, kell 01:06 (UTC)

Kas sellel MTÜ-l võiks äkki olla ka oma foorum? --kanakukk 19. mai 2010, kell 20:52 (EEST).

Chapteritel on tavaliselt oma vikid (näiteks soome http://fi.wikimedia.org/wiki/Etusivu või UK http://uk.wikimedia.org/wiki/Main_Page). Seal ilmselt käib kogu arutelu ka. Adeliine 19. mai 2010, kell 21:41 (EEST)

:Minu meelest ei ole mõtet eraldi foorumil. On olemas Vikipeedia üldine arutelu. Miski ei takista ka MTÜ asju seal arutada. --Andrus Kallastu 26. mai 2010, kell 20:03 (EEST)
Minu meelest on foorumi suureks eeliseks see, et seal on võimalik väga kiiresti teada saada, et kas ühel või teisel teemal on uusi arvamusi/teateid. Oletame, et korraga valitaks uut administraatorit, soovitakse kokkuleppele jõuda mõnes reeglis jne ning kasutaja ei juhtu viimaste muudatuste kaudu nägema, et parasjagu niisuguseid asju arutatakse, siis foorumi kaudu see oleks võimalik. --kanakukk 15. juuni 2010, kell 23:46 (EEST).

On postiloend, kust käib MTÜ-d tegevust puudutav sisu läbi ja kõik vähe avalikum jõuab niikuinii peatselt Vikipeediasse. Seda infot nüüd niiväga palju ka ei ole, et foorumil vähimatki mõtet oleks.

Mingeid administraatoreid küll MTÜ ei vali ja Vikipeedia tarvis reegleid ka paika ei pane. Eesmärk on ikkagi Vikipeedia tutvustamine läbi erinevate tegevuste. Ivo 15. juuni 2010, kell 23:56 (EEST)

: Jah, sul on õigus. Ma ei tea ise ka, miks ma MTÜ siia segasin. Idee, teha foorum, sobiks vist üldisesse arutellu paremini? --kanakukk 16. juuni 2010, kell 00:06 (EEST).

:: Üldine arutelu pole kiire suhtlusvahend, sest sel puudub RSS (hetke saab Viimaste muudatuste RSS http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Eri:Viimased_muudatused&feed=atom) ja e-kirja teavitus. Kasutaja lehel tuleb näiteks viivitusega vähemalt e-kiri. Suhtlemine on oluline igas organisatsioonis, nii MTÜ-s kui organiseerimatus Vikipeedias. Ärge siis pahandage selle ütluse peale. --Tiuks 16. juuni 2010, kell 12:24 (EEST)
----
Kuskil peaks kirjutama asutamiskoosolekust. Andres 26. juuli 2010, kell 01:13 (EEST)
Antud MTÜ ei oma avalikkuse silmis mingit väärtust, selle vastu puudub huvi. Arutelu on Selle MTÜ jaoks justkui jututuba. Tuleks teha koduleht ja seal foorum luua. (mihkelt)
Artikli sisu ei peaks kuuluma Vikipeediasse vaid peaks olema selle JI poolt loodud kodulehel.

See siin ei ole artikli nimeruum vaid projekti nimeruum. Siin olev info ei ole entsüklopeediasse kuuluv, vaid on seotud Vikipeedia projektiga. Adeliine 29. september 2010, kell 22:28 (EEST)
----
Praegu ei ole praeguste liikmete all kõik kirjas. Andres 23. november 2010, kell 20:40 (EET)

Aa, nüüd vist on. Andres 23. november 2010, kell 20:41 (EET)

:Ma arvan, et liikmete nimekiri ei peaks avalik olema. Ei päris- ega kasutajanimesid sisaldav. Adeliine 23. november 2010, kell 20:53 (EET)
Ei pea avalik olema? Aga ta on ju avalik. Kui ta ei pea avalik olema, tuleks see siit kaotada. Ja kui peab avalik olema, siis tuleb seda ajakohastada. Andres 26. jaanuar 2011, kell 13:18 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:MTÜ Wikimedia Eesti


Arutelu:Cambridge

Vana elanike arv: elanikke = 117 900 (2006) Taivo 3. november 2009, kell 21:56 (UTC)

Mallis on võimalik märkida hääldust, aga kas peaks kirjutama keɪmbrɪdʒ või keimbridz? --kanakukk 19. august 2010, kell 20:31 (EEST).

Hääldus tuleks märkida nii, nagu eesti keeles tuleb hääldada, eestipäraselt kirjutatuna: k'eimbridž. Andres 20. august 2010, kell 00:00 (EEST)
Cambridge sai linnaõigused alles 1951. aastal, sest linnas ei ole katedraali. - See on natuke eksitav. Ilma katedraalita asulad hakkasid linnaõigusi saama juba 19. sajandil.--WooteleF 9. juuli 2011, kell 13:58 (EEST)

Ning üleüldse, katedraaliga saab omale city-õigused, samas kui ka town on linn.--WooteleF 9. juuli 2011, kell 14:04 (EEST)


Arutelu:Kliiver

:en:jib - eesti keeles on sellele kolm vastet:
* eespuri - see on üldmõiste märkimaks purje, mis on esimesest mastist eespool
* foka - kindlat tüüpi eespuri, mis kinnitatakse teki mõõdu piires
* kliiverpuri - kinnitatud kliiverpoomile, pukspriidile
suwa 4. november 2009, kell 11:46 (UTC)

: ja kui nüüd täpsustada, siis on nii:
* pudinkliiver - :en:flying jib
* väliskliiver - :en:outer jib =  de:Außenklüver = sv:Jagare = no:Jager
* sisekliiver - :en:inner jib
suwa 7. november 2009, kell 14:04 (UTC)

veel teistes keeltes:
- https://sv.wikipedia.org/wiki/Jagare_(segel)
- https://de.wikipedia.org/wiki/Jager_(Segel)
- https://no.wikipedia.org/wiki/Jager_(seil)
suwa 22. august 2014, kell 03:49 (EEST)