Arutelu:Nord Stream

Kas need erafirmad ei ole? Kui on, siis ei saa öelda, et Saksamaa ja Venemaa osalevad.

Gazprom on Venemaa riigiettevõte. Saksamaa kohta ei oska öelda. Andres 4. jaanuar 2006, kell 07.54 (UTC)

Seda artiklit tuleks ajakohastada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. oktoober 2007, kell 10:49 (UTC)

See artikkel tuleks teisaldada pealkirja alla Põhja-Euroopa gaasijuhtme projekt. Seda toru ju tegelikult ei ole. Praeguse pealkirja kaudu on tegu seda pealkirja kaudu toetava artikliga, s.t. pole neutraalne. Kk 21. jaanuar 2009, kell 12:23 (UTC)

Minu meelest peaks pealkiri jääma selliseks isegi juhul, kui seda gaasijuhet tegelikult ei rajatagi. Andres 21. jaanuar 2009, kell 12:31 (UTC)

: See nüüd nõuaks küll pikemat põhjendust. Praegune pealkiri on kaudselt poliitiline, sest ta esitab kavandatavat olevana olukorras, kus on ehitamise ümber väga terav diskussioon. Vikipeedia võiks siin sellisest kaudsestki juhatusest hoiduda. Kk 21. jaanuar 2009, kell 12:44 (UTC)

:: Artikli sõnastus vajaks küll ümbertegemist, aga minu meelest on pealkiri neutraalne selle suhtes, kas jutuks olev asi on olemas. Ma ei poolda seda, et nende asjade puhul, mida alles kavandatakse või rajatakse, oleks pealkirjas "projekt" või "ehitus" või "rajamine". Andres 21. jaanuar 2009, kell 12:54 (UTC)

::: "Ei poolda" ei ole ju ometi põhjendus :-)) Kk 21. jaanuar 2009, kell 13:53 (UTC)

:: Kirjutasin teksti juurde, et see on kavandatav.

:: Selgituseks veel: isegi kui seda kunagi ei ehitada, jääb selle mõiste ju ikkagi alles. Andres 21. jaanuar 2009, kell 12:58 (UTC)
On ka näiteks artikkel 0. aasta. Mis siis selle pealkiri peaks olema? Andres 21. jaanuar 2009, kell 12:59 (UTC)

: 0. aasta on olemas olnud aasta nagu iga teinegi. Seepärast see ei sobi võrdluseks. Kk 21. jaanuar 2009, kell 13:53 (UTC)

:: 0. aasta on kasutusel küll astronoomilises ajaarvamises ja veel mõnes ajaarvamises, kuid meie (kristlikus) ajaarvamises mitte. Selles artiklis oligi algul pikk jutt selle kohta, miks sellist aastat ei ole (aastale 1 eKr järgnes aasta 1 pKr, mitte aasta 0). Mul polnud meeles, et artiklit on vahepeal muudetud ning mõnes teises ajaarvamises selline aasta on. Näide oli toodud  sellepärast, et aastat 0 just ei olnud olemas, aga pealkirjas seda ei mainita ja minu meelest  ei peagi mainima.

:: Praegu räägitakse enamasti just Nord Streamist, mitte Nord Streami projektist. Kui gaasitoru jääb rajamata ning hiljem hakatakse seda nimetama ainult Nord Streami projektist, siis on õigustatud ka ümbernimetamine. Minu meelest muudab just tavalisest pealkirjast loobumine pealkirja mitteneutraalseks.

:: Ma toon veel ühe näite: on olemas Kolmanda maailmasõja mõiste. Kas selline artiklipealkiri tähendab, et me mahitame Kolmanda maailmasõja puhkemist? Või maailma lõpp? Viimnepäev? Maailmarevolutsioon? Kommunism või kommunismi projekt? Andres 21. jaanuar 2009, kell 20:52 (UTC)

Kas on mingi põhjus, miks see pole Nord Streami nime all? Mulle tundub, et üldiselt kasutatakse igal pool ainult seda nime. Ja kui tekstis seda mainitudki pole, võib jääda mulje, et tegu polegi sama asjaga. Ja minu meelest ka ei väida praegune pealkiri seda, et asi olemas on. --Epp 21. jaanuar 2009, kell 13:00 (UTC)

: Ajal, kui see artikkel kirjutati, oli selle ametlik nimi Põhja-Euroopa gaasijuhe. Vahepeal on nime muudetud. Nimekujusid on veelgi, ka need tuleb arvesse võtta. Andres 21. jaanuar 2009, kell 13:07 (UTC)

Miks on definitsioonis, et Nord Stream on kavandatava gaasijuhtme nimi? Me ei kirjuta ju artiklit gaasijuhtme nimest, vaid gaasijuhtmest endast. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. jaanuar 2009, kell 23:34 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nord-stream.com/uploads/media/Nord_Stream_Route_Status_ENGLISH.pdf
** In Nord Stream on 2013-06-24 12:35:42, 404 NOT FOUND
** In Nord Stream on 2013-07-06 16:30:30, 404 NOT FOUND
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:30 (EEST)

*	Schröder: gaasitülide põhjused pole poliitilised	ERR	08.02.2007
*	Eesti tegi märkusi gaasijuhtme Nord Stream rajamise kohta	ERR	15.02.2007
*	Rootsi Raadio: Läänemere gaasijuhtme kulgemisteed võib muuta	ERR	04.03.2007
*	Ehitaja uurib Vene-Saksa gaasitoru nihutamist Eesti poole	ERR	04.04.2007
*	Eesti palub gaasijuhtme ehitajalt korrektset taotlust	ERR	13.04.2007
*	Nord Streami keskkonnamõju peaks hindama ka eesti teadlased	ERR	15.04.2007
*	Parts ei pea vajalikuks Läänemere gaasitrassi haru Eestisse	ERR	03.05.2007
*	Balti riigid ei ole Läänemere gaasijuhtmest huvitatud	ERR	12.06.2007
*	Nord Stream loobub kavatsusest süvendada Läänemere põhja	ERR	15.06.2007
*	Neli riiki paluvad ELilt raha Nord Streami alternatiivile	ERR	24.07.2007
*	Teaduste Akadeemia kritiseeris Saksa-Vene gaasijuhet	ERR	31.07.2007
*	Vene-Saksa gaasijuhtme rajaja soovib sadamat Gotlandil	ERR	01.08.2007
*	Tiit Vähi soovib osa saada kasulikust torujuhtmeärist	ERR	23.08.2007
*	Parts: kaaluda tuleks gaasitrassi maale rajamist	ERR	24.08.2007
*	Nord Stream sai loa Gotlandile baasi rajamiseks	ERR	30.08.2007
*	Koalitsioonis NordStreamile uuringuloa andmisel erimeelsused	ERR	13.09.2007
*	Valitsus jätkab Nord Streami taotluse arutelu nädala pärast	ERR	13.09.2007
*	Meresüsteemide instituut lubaks gaasijuhtme uuringut	ERR	13.09.2007
*	Sillamäe pürib Nord Streami torujuhtme tugisadamaks	ERR	14.09.2007
*	SDE ootab Nord Streami osas välis- ja peaministri seisukohti	ERR	14.09.2007
*	Välisministeeriumi eelnõu rahuldaks Nord Streami taotluse	ERR	18.09.2007
*	Nord Stream plaanib gaasijuhtme ehitada Soome vööndi	ERR	20.09.2007
*	Kasekamp: Eesti laskis käest kaasarääkimise õiguse	ERR	20.09.2007
*	Valitsus ei andnud Nord Streamile luba uuringuteks	ERR	20.09.2007
*	Paet: gaasijuhtme ehitusele ütleme "ei"	ERR	20.09.2007
*	Ligi: valitsuse otsus gaasitoru teemal ei tulnud üksmeelselt	ERR	22.09.2007
*	Ametkondlikuks kasutamiseks mõeldu oli avalikult kättesaadav	ERR	23.09.2007
*	Nord Streami aktsionärid arutavad Eesti otsust	ERR	23.09.2007
*	Läti ja Leedu toetavad Eestit gaasijuhtme küsimuses	ERR	24.09.2007
*	Juncker:uuringust keeldumine ei too negatiivseid reaktsioone	ERR	24.09.2007
*	Välisministeeriumi haldusakt mereuuringutest keeldumiseks	ERR	24.09.2007
*	Nord Streami suhtekorraldaja oli seotud kõrge ametnikuga	ERR	26.09.2007
*	Vene majandusleht: Putin aitab Nord Streami	ERR	01.10.2007
*	Läänemere gaasitoru rajaja ei vaidlusta Eesti otsust	ERR	19.10.2007
*	Eesti veenab Läänemeremaid loobuma gaasijuhtmest meres	ERR	27.10.2007
*	Neli riiki pöördub gaasijuhtme osas Euroopa Komisjoni poole	ERR	28.10.2007
*	Soome ja Saksa ei toeta Eesti algatust gaasijuhtme osas	ERR	28.10.2007
*	Teadlased: gaasitoru ohustaks Soome lahe põhjaelustikku	ERR	29.10.2007
*	Kross: Venemaaga tuleks gaasijuhtme asjus läbi rääkida	ERR	29.10.2007
*	Rootsi nõuab Läänemere gaasijuhtme nihutamist	ERR	31.10.2007
*	Gazprom ehitab Nord Streami haru läbi Tšehh	ERR	03.11.2007
*	Vene-Saksa gaasijuhtme rajamise algus lükkub edasi	ERR	06.11.2007
*	Hollandi firma Gasunie sai Nord Streami osanikuks	ERR	06.11.2007
*	Soome majandusteadlane arvustas Nord Streami projekti	ERR	25.11.2007
*	Barroso: Nord Streami peaks toetama	ERR	20.12.2007
*	Nord Streami jaoks uuriti ilma loata Soome territoriaalvett	ERR	07.01.2008
*	Läänemere gaasijuhe läheb kavandatust kallimaks	ERR	08.01.2008
*	Nord Streami osanik kavandab Muugale energiajaama	ERR	12.01.2008
*	Nord Streami uurimislaev viibis Eesti majandusvööndis	ERR	15.01.2008
*	Nord Stream kaalub Rootsi vetes mürgise aine kasutamist	ERR	24.01.2008
*	Mihkelson: Euroopa Liidu võimekus on ülimadal	ERR	24.01.2008
*	Europarlamendis arutati Nord Streami vastast petitsiooni	ERR	29.01.2008
*	Europarlament arutab Nord Streami vastast petitsiooni	ERR	29.01.2008
*	Rootsis tugevneb vastuseis Nord Streami gaasijuhtmele	ERR	01.02.2008
*	Tusk: Poola ei kavatse Nord Streami projektiga ühineda	ERR	06.02.2008
*	Moskva välistab maapealse gaasijuhtme Nord Streami asemel	ERR	08.02.2008
*	Jüri Mõis kavandab Eestisse suurt vedelgaasiterminali	ERR	11.02.2008
*	Tarand tutvustas energiakomisjoni seisukohti gaasijuhtmest	ERR	15.02.2008
*	Nord Stream on leidnud gaasijuhtme trassilt miine	ERR	28.02.2008
*	Nord Stream lubas anda Soomele täiendavaid selgitusi	ERR	19.03.2008
*	Kotkast saab Läänemere gaasijuhtme tähtis logistikakeskus	ERR	25.03.2008
*	Gazprom: Nord Stream läheb maksma 7,4 miljardit eurot	ERR	31.03.2008
*	Nord Stream uurib gaasitoru ehitamist Suursaarest lõunapoole	ERR	17.04.2008
*	Prodi keeldus Putini pakkumisest saada South Streami juhiks	ERR	28.04.2008
*	Lehtomäki: Nord Streami projekt ei kujuta julgeolekuriski	ERR	14.05.2008
*	Ilves: Kaspia regioon on Euroopa energiaasjus alternatiiviks	ERR	23.05.2008
*	Nord Stream tõi torud Soome enne lubade saamist	ERR	10.06.2008
*	E.ON Ruhrgas: Nord Stream saab valmis 2011. aasta sügisel	ERR	24.06.2008
*	Nord Stream lükkab gaasijuhtme avamise edasi	ERR	10.07.2008
*	Nord Streami trassi uurimisel leiti allveelaevavrakk	ERR	16.07.2008
*	Soome lahest leitud allveelaevavrakki ei tõsteta üles	ERR	18.07.2008
*	Gazpromi kutset Eesti poliitikutele peetakse ebatõenäoliseks	ERR	15.08.2008
*	Soome ekspeaminister Lipponen asus Nord Streami teenistusse	ERR	15.08.2008
*	Nord Stream ootab keskkonnauuringu tulemusi	ERR	22.08.2008
*	Lipponen: gaasitoru rajatakse Rootsi vastuseisust hoolimata	ERR	04.09.2008
*	ANDRES HERKEL: Soome poolehäälsus ja Eesti otseütlemine	ERR	05.09.2008
*	Saksamaa ei näe Läänemere gaasitorus julgeolekuohtu	ERR	11.09.2008
*	Veneetsias arhitektuuribiennaalil avati Eesti ekspositsioon	ERR	16.09.2008
*	Soome ei kiida Nord Streami keskkonnamõjude uuringut heaks	ERR	21.09.2008
*	Venemaa ähvardas Euroopa riike Nord Streamist loobumisega	ERR	12.11.2008
*	Vene ekspert näeb seost puidutollide ja Nord Streami vahel	ERR	13.11.2008
*	Nord Streami juht: gaasitrass tuleb igal juhul	ERR	18.11.2008
*	Nord Stream kavatseb gaasijuhtmele ette jäävad miinid õhkida	ERR	25.11.2008
*	Schröder: Nord Stream alustab tööd 2011. aasta oktoobris	ERR	07.01.2009
*	Gaasitüli tõttu langeb riikide majandus veelgi	ERR	12.01.2009
*	Schröder saab Vene-Briti naftakompanii juhtkonna liikmeks	ERR	15.01.2009
*	Gaasikriisile järgneb kahjunõuete esitamine	ERR	23.01.2009
*	Gazprom kavatseb suurendada oma turgu EL-is 35%-ni	ERR	18.02.2009
*	Eesti sai Nord Streami keskkonnamõjude aruande	ERR	10.03.2009
*	Ekspert: Nord Streami keskkonnaaruandes on palju küsitavusi	ERR	16.03.2009
*	Nord Streami keskkonnamõjude hinnang tekitab uusi küsimusi	ERR	31.03.2009
*	Eesti teadlane Nord Streami gaasijuhtmest	ERR	05.04.2009
*	Eesti teadlased ei usu Nord Streami keskkonnamõjude raportit	ERR	06.04.2009
*	Ergma hinnangul tuleks Balti Assamblee tööd tõhustada	ERR	08.04.2009
*	Gazprom: Nord Streami ehitus algab 2010. aasta I poolel	ERR	09.04.2009
*	Nord Stream: Eesti peab toetuma faktidele	ERR	14.04.2009
*	Moskva: Soome nõusolek Nord Streamile võib tulla juba juunis	ERR	19.04.2009
*	Läänemere põhjas tiksub mürgiprügila	ERR	19.04.2009
*	Kreml: Soome peab naabermaid Nord Streami heaks mõjutama	ERR	19.04.2009
*	Medvedevi visiit tõi Helsingi tänavaile meeleavaldajad	ERR	20.04.2009
*	Nord Stream eitab ohte	ERR	29.04.2009
*	Nord Stream: juhe tekitab kuni mõõdukaid keskkonnamõjusid	ERR	29.04.2009
*	Täna toimub Nord Streami keskkonnamõju avalik arutelu	ERR	29.04.2009
*	"Valimisstuudios" arutleti välis- ja julgeolekupoliitika üle	ERR	27.05.2009
*	Putin hoiatas, et gaasitransiit läbi Ukraina võib peatuda	ERR	03.06.2009
*	"Valimisstuudio": erakondade esinumbrite debatt	ERR	06.06.2009
*	Ministeerium leidis Nord Streami aruandest mitmeid puudusi	ERR	08.06.2009
*	Gazprom läheb USA turule	ERR	09.06.2009
*	Rootsi pikendas Nord Streami projekti läbivaatamise tähtaega	ERR	20.06.2009
*	Soome ärimeeste tõttu võib Nord Streami ehitamine venida	ERR	24.07.2009
*	Soomlased tahavad Nord Streami eest Karjalat tagasi	ERR	27.08.2009
*	Soome annab ilmselt Nord Streami ehitamiseks loa	ERR	28.08.2009
*	Stubb arvustas karmilt Nord Streami kavandamist	ERR	02.09.2009
*	Soome teadlane peab Nord Streami sõjaliseks ohuks	ERR	17.09.2009
*	Teadlane: Venemaa ei taha impeeriumi kompleksist vabaneda	ERR	18.09.2009
*	Saksamaa parlamendivalimistel oodatakse parempoolsete võitu	ERR	23.09.2009
*	Nord Stream alustab gaasijuhtme teel demineerimistöid	ERR	02.10.2009
*	Teadlased: Nord Streami riske on alahinnatud	ERR	07.10.2009
*	Eesti teadlased: Nord Streami riskid on alahinnatud	ERR	07.10.2009
*	Nord Streami projekti kummitavad Saksamaa seadusemuudatused	ERR	08.10.2009
*	Vanhanen ei kavatse teatada Nord Streami toetusest	ERR	14.10.2009
*	Komisjonid: Nord Streami keskkonnariskid on maandamata	ERR	15.10.2009
*	Riigikogu: Nord Streami rajamisega ei saa nõustuda	ERR	20.10.2009
*	Taani kiitis Nord Streami rajamise heaks	ERR	20.10.2009
*	Mart Jüssi: riigid peaksid teadmisi gaasitrassist ühtlustama	ERR	21.10.2009
*	Professor: kogu gaasitrassi ümbrust peab jälgima	ERR	25.10.2009
*	Vanhanen otsustab Nord Streami toetuse üle novembris	ERR	25.10.2009
*	Venemaa sai puidutolle tõstmata jättes loa Nord Streamile	ERR	26.10.2009
*	Tamkivi: loodame, et Soome arvestab meie arvamusega	ERR	27.10.2009
*	Riigikogu naabritele: kaaluge tõsiselt Nord Streami lubamist	ERR	27.10.2009
*	Teadlane: Nord Streami mõjusid pole piisavalt uuritud	ERR	27.10.2009
*	Soosaar: Eesti ei tohi end näidata tigeda klähviva koerana	ERR	27.10.2009
*	Riigikogus on täna Nord Streami keskkonnamõjude arutelu	ERR	27.10.2009
*	Nord Stream lükkab ümber Eesti teadlaste kriitika	ERR	28.10.2009
*	Läänemeremaad ei näe strateegia ja gaasitoru vastuolu	ERR	30.10.2009
*	Looduse Fond vaidlustas Nord Streami miinilõhkamisloa	ERR	02.11.2009
*	Eesti pole rahul Soome seisukohaga Nord Streami asjus	ERR	03.11.2009
*	Läänemeremaade juhid räagivad Nord Streamist veebruaris	ERR	04.11.2009
*	Eesti peab naabrite nõustumist gaasitoruga ennatlikuks	ERR	05.11.2009
*	Rootsi ja Soome kiitsid Nord Streami rajamise heaks	ERR	05.11.2009
*	Mihkelson: Eesti pole jäänud Nord Streami asjus üksi	ERR	05.11.2009
*	Imbi Paju: soomlased ei söanda Nord Streamist rääkida	ERR	05.11.2009
*	Paet: vastuseis Nord Streamile ei too Eestile kahju	ERR	06.11.2009
*	Nädala plussid ja miinused	ERR	09.11.2009
*	Mõis: Eesti keskkonnakaitse pärsib majandusarengut	ERR	10.11.2009
*	Jüssi: majandusargumendile peaks eelistama keskkonna oma	ERR	11.11.2009
*	Vanhanen: sekkumine Nord Streami protsessi on välistatud	ERR	12.11.2009
*	Bildt: Rootsi pole Nord Streami poolt ega vastu	ERR	21.11.2009
*	Miinilõhkamine Nord Streami teel lükkus taas edasi	ERR	24.11.2009
*	Soome lahel üritatakse uuesti miinide lõhkamist	ERR	24.11.2009
*	Lucas: head suhted Venemaaga ei too rikkust	ERR	25.11.2009
*	Nord Stream alustab Soome lahes miinilõhkamist	ERR	25.11.2009
*	Eksperdid: pensioniiga tõuseb veel enne Riigikogu valimisi	ERR	30.11.2009
*	Nord Stream sai Venemaa ehitusloa	ERR	18.12.2009
*	Nord Stream sai Saksamaalt ehitusloa	ERR	21.12.2009
*	Nord Streami kokkulepped raha saamiseks lükkuvad edasi	ERR	21.12.2009
*	Saksamaa andis Nord Streami rajamiseks lõpliku loa	ERR	28.12.2009
*	Berliin: Saksamaa hoiak Nord Stream 2 suhtes on muutumatu	ERR	16.07.2020
*	"Välisilm": Eesti saadikud von der Leyeni esimesest ametiaastast	ERR	21.09.2020
*	Saksamaal vaieldakse Nord Streami ja Navalnõi juhtumi sidumise üle	ERR	21.09.2020
*	Saksa poliitikud arutavad, kas vastusena Navalnõi mürgitamisele peaksid sanktsioonid hõlmama ka Nord Stream 2	ERR	21.09.2020
*	Maas: Venemaa ei pääse enam sanktsioonidest Navalnõi mürgitamise eest	ERR	03.10.2020
*	Poola trahvis Gazpromi Nord Stream 2 tõttu 6,45 miljardi euroga	ERR	07.10.2020
*	Maaleht: metsakaitsjate tagant paistavad Gazpromi huvid ja raha	ERR	08.10.2020
*	USA laiendab Nord Stream 2 ehitamise vastu suunatud sanktsioone	ERR	20.10.2020
*	USA kaitse-eelarve kava sisaldab Nord Stream 2 tegijate karistamist	ERR	11.11.2020

*	Mihkelson: Nord Stream kahandab ELi julgeolekut	Postimees	19.01.2009
*	Paber: TORUPILLI-ANTSU LOOD: Energiarelva vastu avitess maaelu	Postimees	20.01.2009
*	Juhtkiri: Rootsi dessant Pärnusse	Postimees	14.03.2009
*	Ojuland: Nord Stream peab arvestama Eesti huvidega	Postimees	31.03.2009
*	ERR.ee: Nord Stream soovitab Eestil faktidele toetuda	Postimees	15.04.2009
*	Ministeerium avaldas nelja riigi hinnangud Nord Streamile	Postimees	21.04.2009
*	Nord Stream: gaasijuhe ei ohusta Eesti-Soome kaableid	Postimees	29.04.2009
*	Sotsid: mida arvate Euroopa ühisest energiapoliitikast?	Postimees	08.05.2009
*	Kelam: alustada tuleb Euroopa deschröderiseerimist	Postimees	14.10.2009
*	Nord Streami ekspertgrupp andis riigikogus seletusi	Postimees	14.10.2009
*	Riigikogu komisjonid: Nord Streami keskkonnariskid on maandamata	Postimees	15.10.2009
*	Lukašenka: Nord Stream jäägu maismaale	Postimees	21.10.2009
*	Sergei Ivanov: Eesti välispoliitika kahe kivi vahel	Postimees	22.10.2009
*	Professor: kogu gaasitrassi ümbrust peab jälgima	Postimees	26.10.2009
*	uhtkiri: mitu inimelu maksab gaasitoru?	Postimees	27.10.2009
*	Soome kaldub Nord Streami gaasitorule «jah» ütlema	Postimees	27.10.2009
*	Lotman: näen Nord Streamil ja Pakri tuumajaamal sarnasusi	Postimees	27.10.2009
*	Teadlane tegi Nord Streami gaasitoru keskkonnauuringu riigikogus maatasa	Postimees	27.10.2009
*	Riigikogu: Nord Streami gaasitoru ei tohi lubada	Postimees	27.10.2009
*	Tarmo Soomere: Nord Stream eirab tundliku Läänemere eripära	Postimees	28.10.2009
*	Nord Stream tõrjub eestlaste väiteid	Postimees	29.10.2009
*	Kommentaar: Berlusconi liigub Schröderi jälgedes	Postimees	29.10.2009
*	Andres Tarand: suur projekt väikeses meres	Postimees	30.10.2009
*	Aleksei Lotman: kas lihtsalt jonnime Nord Streamiga?	Postimees	04.11.2009
*	Nord Stream on saamas reaalsuseks	Postimees	06.11.2009
*	Mark Soosaar: Globaalne palavik ja Nord Stream	Postimees	13.11.2009
*	Mihkel Mutt: seebiooperi algus	Postimees	17.11.2009
*	Argo Ideon: gaasihirmud	Postimees	19.11.2009
*	Soome vetesse saabus miinilaev gaasijuhtmele teed puhastama	Postimees	19.11.2009
*	Landsbergis: Nord Streami abil annekteerib Kreml Läänemere	Postimees	03.12.2009
*	Endine nõunik Juškin: Vene eriteenistused võivad Savisaart ära kasutada	Postimees	05.12.2009
*	Nord Streami trassil algasid õhkimistööd	Postimees	08.12.2009
*	Andres Tarand: Putini kombed ei sobi Eestisse	Postimees	14.12.2009
*	Venemaa andis oodatult loa Nord Streami ehituseks	Postimees	18.12.2009
*	Nord Stream sai Saksamaalt lõpliku loa	Postimees	28.12.2009
*	Nord Streami trassilt leiti vanu laevavrakke	Postimees	30.12.2009
*	Rohelised algatasid Läänemere gaasitoru seaduslikkuse uurimise	Postimees	06.01.2010
*	Poola välisminister nimetas Nord Streami gaasitoru raha raiskamiseks	Postimees	07.01.2010
*	Nord Stream valis teise etapi torude tarnijad välja	Postimees	24.01.2010
*	Nord Stream «ründas» Gotlandil Eestit	Postimees	10.02.2010
*	Putin kaitses Helsingis Nord Streami	Postimees	10.02.2010
*	Nord Stream sundis Gotlandil teisaldama paadipõgenike mälestusmärgi	Postimees	10.02.2010
*	Nord Stream sai lõpliku rohelise tule	Postimees	13.02.2010
*	Soome leht: gaasitoru kahandab Läänemerel terroriohtu?	Postimees	13.02.2010
*	Soome eksperdid: Nord Streami külge pannakse Vene sidekaabel	Postimees	25.02.2010
*	Kaitseministri usutlus enne sauna	Postimees	25.02.2010
*	Allikas: Prantsuse ettevõte pääseb Nord Streami aktsionärideringi	Postimees	01.03.2010
*	Prantslased rõõmustasid Medvedevit Nord Streamiga	Postimees	02.03.2010
*	Nord Stream avastas Läänemere põhjast 12 laevavrakki	Postimees	09.03.2010
*	Nord Stream avastas Läänemere põhjast tosin laevavrakki	Postimees	10.03.2010
*	Nord Stream AG jõudis laenu allkirjastamise faasi	Postimees	12.03.2010
*	Nord Steami gaasikonsortsium laenab 3,9 miljardit eurot	Postimees	16.03.2010
*	Keskkonnaühendused vaidlustasid Soome kohtus Nord Streami ehitusloa	Postimees	16.03.2010
*	Nord Streami mahasalatud mürgivaadid ohustavad Eestit ja Läänemerd	Postimees	17.03.2010
*	Teadlane: Eesti talitas Nord Streami asjus õigesti	Postimees	17.03.2010
*	Soome kohus lükkas tagasi Nord Streami miiniõhkimisloa peatamise taotluse	Postimees	18.03.2010
*	Nord Stream alustas Rootsi vetes miinide õhkimist	Postimees	23.03.2010
*	Nord Streami torujuhtme paigaldamise laev jõudis Läänemerele	Postimees	28.03.2010
*	Nord Stream tahab keskkonnaseirega Eesti elanikke rahustada	Postimees	30.03.2010
*	Nord Stream tahab Eesti elanikke rahustada	Postimees	31.03.2010
*	Nord Stream paneb gaasitorud Soome lahe põhja sügisel	Postimees	12.05.2010
*	Gotlandi ja Saaremaa vahel käivad «torutööd»	Postimees	17.05.2010
*	Argo Ideon: Nord Streami peatab vaid ilm	Postimees	17.05.2010
*	Nord Streami torudetaile hakatakse Soome lahe põhja laskma juuni lõpus	Postimees	11.06.2010
*	Soome vetes algab gaasitoru paigaldamine	Postimees	16.06.2010
*	Soome lahes algas Nord Streami torudetailide vette laskmine	Postimees	28.06.2010
*	Nord Stream võib segada NATO sõjalaevade ankurdamist	Postimees	30.06.2010
*	Nord Stream sai loa teha Eesti majandusvööndis keskkonnaseiret	Postimees	15.07.2010
*	Prantsuse firmast GDF Suez sai Nord Streami viies osanik	Postimees	11.08.2010
*	Vaasa kohus lükkas tagasi kõik Nord Streamiga seotud kaebused	Postimees	02.09.2010
*	Nord Stream maksis Eesti kaluritele hüvitist	Postimees	04.10.2010
*	Keskkonnakaitsjad pöördusid Nord Streami pärast ülemkohtusse 	Postimees	05.10.2010
*	Nord Stream maksis kalurid kinni	Postimees	08.10.2010
*	Saaremaa traalipüügifirmad said Nord Streamilt hüvitist	Postimees	09.10.2010
*	Kelam: Nord Stream on minevikumuusika 	Postimees	07.12.2010
*	Kas Saaremaal võiks olla väeosa?	Postimees	15.02.2011
*	Nord Streami gaasijuhet hakatakse nädalavahetusel kokku ühendama	Postimees	04.05.2011
*	Nord Stream peaks hiljemalt 15 aastaga kasumisse jõudma	Postimees	08.05.2011
*	Venemaa valmis liigutama uusi gaasihoobasid	Postimees	12.09.2011
*	Eesti teadlased: Nord Streami seireraport on vildakas!	Postimees	27.09.2011
*	Puura: Nord Streami uuringute hindamiseks on vaja rahvusvahelist ekspertiisi	Postimees	28.09.2011
*	Soomere: Nord Streami mõju võib avalduda viie aasta jooksul	Postimees	28.09.2011
*	Eksperdid kritiseerivad Nord Streami seirearuannet	Postimees	29.09.2011
*	Nord Stream hakkab tööle 8. novembril	Postimees	03.10.2011
*	Nord Stream alustab tööd novembris	Postimees	04.10.2011
*	Merkel ja Medvedev avasid Nord Streami gaasitoru	Postimees	08.11.2011
*	Pingutatud naeratused Nord Streami avamisel	Postimees	09.11.2011
*	Neli riigijuhti käivitasid Nord Streami	Postimees	09.11.2011
*	Mihkelson: nii sündmusterohket aastat annab meenutada	Postimees	27.12.2011
*	Edward Lucas: USA-Saksa lahkhelid ei ole põhjus rõõmustamiseks	Postimees	18.06.2019
*	Tallinna ja Helsingi vahel töötab maailma suurim ehituslaev Pioneering Spirit	Postimees	23.07.2019
*	Gazprom: Nord Stream 2 on peaaegu valmis	Postimees	26.08.2019
*	Ukraina president kritiseeris Nord Stream 2 gaasijuhet	Postimees	31.08.2019
*	Zelenskõi sõnul on Nord Stream 2 ohuks kogu Euroopale	Postimees	12.09.2019
*	Pompeo hoiatas Berliinis Hiina ja Venemaa eest	Postimees	08.11.2019
*	Poola näitas Venemaale hambaid: Nord Stream 2 projekti liige sai suure trahvi	Postimees	10.11.2019
*	Allikad: Nord Stream 2 sanktsioonid kanti USA kaitse-eelnõusse	Postimees	07.12.2019
*	USA kongress kiitis heaks sanktsioonid Nord Streamiga seotud firmadele	Postimees	17.12.2019
*	Kreml: Nord Stream 2 valmib USA kiuste	Postimees	18.12.2019
*	Trump allkirjastas sanktsioonid Nord Streamiga seotud firmadele	Postimees	21.12.2019
*	EL, Berliin ja Moskva on pahased USA Nord Streami sanktsioonide peale	Postimees	21.12.2019
*	Vene energiaminister tegi teatavaks, millal Nord Stream 2 käiku lastakse	Postimees	27.12.2019
*	Edward Lucas: lääne lõhestatus tugevdab Venemaa seisundit	Postimees	30.12.2019
*	Bulgaaria hakkab võtma Vene gaasi tarneid vastu läbi Türgi	Postimees	30.12.2019
*	Putin: Nord Stream 2 saab valmis järgmise aasta algul	Postimees	11.01.2020
*	ELi kohus lükkas Nord Streami kaebuse tagasi	Postimees	22.05.2020
*	Iltalehti: Soome ekspeaministrite firmad tegutsevad Putini huvides	Postimees	05.07.2020
*	Pompeo lubas Nord Stream 2 eest sanktsioonid kehtestada	Postimees	15.07.2020
*	EL kritiseeris USA sanktsioonipoliitikat	Postimees	18.07.2020
*	USA esindajatekoda kiitis heaks sanktsioonid seoses Nord Streamiga	Postimees	21.07.2020
*	Poola trahvis Gazpromi Nord Stream 2 eest 48 miljoni euroga	Postimees	03.08.2020
*	USA senaatorid ähvardavad Saksamaa sadamat «hävitavate» sanktsioonidega	Postimees	08.08.2020
*	Saksamaad pahandab USA ähvardus seoses Nord Stream 2ga	Postimees	10.08.2020
*	Simson: USA ei saa Nord Stream 2ga seotud ettevõtteid sanktsioneerida	Postimees	12.08.2020
*	Jaak Madison: Nord Stream 2 on näide suurest silmakirjalikkusest	Postimees	14.08.2020
*	Merkel Vene poliitikat muuta ei kavatse	Postimees	29.08.2020
*	Navalnõi juhtum survestab Merkelit Nord Stream 2 peatama	Postimees	03.09.2020
*	Juhtkiri: gaasijuhe ja Putini süütud sinised silmad	Postimees	08.09.2020
*	VAHETUND POSTIMEHEGA ⟩ Saksamaa võib Nord Stream 2 ehitusele pidurit tõmmata	Postimees	09.09.2020
*	Kalev Stoicescu: lääne-Vene suheted tuleb mürgist puhastada	Postimees	11.09.2020
*	Saksa valitsus pakkus USA-le Nord Stream 2 päästmise eest miljardilist tehingut	Postimees	16.09.2020
*	Poola trahvis Gazpromi Nord Stream 2 tõttu 6,45 miljardi euroga	Postimees	07.10.2020
*	Kreml: Nord Stream 2 valmimisaega ei julge praegu keegi nimetada	Postimees	31.12.2020
~

Artikkel Nord Stream ei olnud nii halb, et sellest oleks pidanud teksti kustutama. Kui tahtsite oma panuse anda, siis oleks tulnud olemasolevat teksti täiendada, mitte seda asendada. Seniolnud teksti peaksite kiiresti ise tagasi panema, et mitte teha sellega teistele vikipedistidele tööd juurde. Salvestage oma lisatud tekst, taastage eelmine versioon ja vaadake siis, kuhu ja mida on mõtet lisada. Praegu näeb tekst välja kui Gazpromi pressiteade. Ssgreporter (arutelu) 23. november 2020, kell 01:01 (EET)
----
Arutelu liigutati siia kuhu see kuulub. Tekst on võimalikult erapooletu ning arvata võib, et 23. november 2020, kell 01:01 kommeteerija puhul on tegu kampaania tegelasega. --Pro99ton (arutelu) 23. november 2020, kell 09:41 (EET)
−

Palun selgitage, missugust kampaaniat te silmas peate? Olen Nord Streami ehitust jälginud 2002. aastast peale, kui Gazprom sellest teatas. Ssgreporter (arutelu) 24. november 2020, kell 01:07 (EET)
Siin käib usin kustutamistegevus. Moodustati eraldi artiklid Nord Stream 1 ja Nord Stream 2, aga kogu sisu ei jaotatud nende vahel laiali. Vähemalt viidete osa kaoks kindlasti. Ühtlasi peaks üle vaatama, et kuidas on lood neutraalsusega ja tekste omavahel detailsemalt võrdlema. Ivo (arutelu) 25. november 2020, kell 11:42 (EET)


Arutelu:Ühisharidus

Siia ei viita ükski lehekülg. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. jaanuar 2006, kell 19.48 (UTC)

*''Neis loeti naiste sotsialiseerumist varjatud õppekavaks.''
*''See hõlmab teadlikku käsitlust pigem ebateadlikult mahakäinud sotsialiseerumiskontseptsioonidest.''
Esimest lauset ma tõesti ei usu ja teisest ei saanud aru. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 5. jaanuar 2006, kell 17.24 (UTC)

EKSS ei anna ühisharidus sõnale vastet. Küll aga on olemas sõna segakool. Kas võiks teha põhiartikliks segakool? Tkivisik (arutelu) 4. aprill 2014, kell 23:11 (EEST)


Arutelu:Maakeel

Vahepealne versioon oli järgmine:

'''Maakeel''' on [[Maavald|Maavalla]] põliselanike keel(t)e varasem omakeelne nimetus.
Sõna "maa" tähendab selles seoses eelkõige kohalikku, maarahvale ehk Maavalla põliselanikele kuuluvat. Sarnaselt tähendavad maarahva või kohalikke asju: maalinn, maatõug, maausk, Maavald jpm.
Maakeel ja eesti keel ei ole kasutajaskonnalt ega levikuliselt kattuvad mõisted. Maakeelt kõnelevad või on kõnelenud ka vadja maarahvas (''maa tšeeli'') ja seto maarahvas.
Kohalikeks maakeelteks on nimetatatud näiteks [[vadja keel|vadja maakeelt]], [[setu keel|seto maakeelt]], [[võru keel|võro maakeelt]], saare maakeelt jne.
Maakeelt on juhuslikult kasutatud ka kitsama mõiste - eesti kirjakeele - sünonüümina.

*Maarahvas
*Maavald
--------------
Taastasin eelmise variandi, kuna siin on liiga palju vaieldavat. Vajab põhjalikumatg arutelu. Sama ka artikliga maarahvas. --Lulu 5. jaanuar 2006, kell 12.39 (UTC)
----
Maakeel on erinevate rahvaste poolt üldtunnustatud mõiste piirkonna põhirahvastiku keele kohta.

Kas on kindel, et "maakeel" on tõlkelaen? Kas ka vadjalaste väljend on tõlkelaen? Samasugust sõna on vist kasutanud muudki rahvad. Järgnevas jutus on antud sõnale ka teisi seletusi. Andres 9. jaanuar 2006, kell 17.29 (UTC)

: tõlkelaen? kust see arusaamine pärit on? põhimõtteliselt peaks "maakeel" olema kõige põlisem nimetus meie keelele, mis teada on. kui tõlkelaen, siis vähemalt 2000 aastat vana, võin spekuleerida (1. Riho Grünthali raamat "Livvistä liiviin" oleks jällegi abiks, seal on kõige parem teaduslik käsitlus, mida näinud olen, ta räägib seal ka tõlkelaenulisuse võimalustest, mis on juba ysna kauge keeleajalugu ja seega haritud spekulatsioon; 2. jällegi tuleb meeles pidada, et võrdlev-ajaloolise keeleteaduse rekonstruktsioone pole ilus dateerida, kui pole kirjalikke allikaid, mis neid toetaksid). Paul Aristel on kah yks artikkel maakeelest-maarahvast ja selle mõiste arengust väitis vist, et opositsioon maa<>linn on hilisem), aga sellest olen näinud ainult viiteid-refereeringuid.
Ohpuu 31. august 2006, kell 06:34 (UTC)

:: Palun katsu see artikkel korda teha, niipalju kui Sa oskad. Andres 31. august 2006, kell 06:41 (UTC)

Ekslikult  on sõna "maakeel" kasutatud eesti keele varasema, mõnevõrra pejoratiivse varjundiga sünonüümina, uuemal ajal pigem rahvusromantilises tähenduses.

Kui eestlased on oma keelt ise nii nimetasid, miks see siis ekslik on? Andres 9. jaanuar 2006, kell 17.29 (UTC)
Sealjuures on lõunaeesti murrakule lähedane või koguni samahästi kui identne Liivimaa liivlaste kõnekeele areaal maad valitsenud võõrrahvaste poolt suunatud protsesside mõjul pidevalt põhja poole taandunud.

On lõunaeesti murderühm, mitte murrak. Kust pärinevad andmed Liivimaa liivlaste ja lõunaeesti keele samahästi kui identsuse kohta?

Ei ole hästi arusaadav, kuhu Liivimaa liivlaste kõnekeele areaal nihkus. Andres 9. jaanuar 2006, kell 17.29 (UTC)
Kuramaa liivlased nimetasid end aga randlasteks ja kalameesteks.

See ei ole minu meelest teemakohane ega kinnita teesi, et teisedki rahvad on oma keelt nimetanud maakeeleks. Andres 9. jaanuar 2006, kell 17.29 (UTC)
Tõlkelaen - ta võib seda ka olla, pigem on tegu teatavas kultuuriareaalis erinevate rahvaste poolt omaks võetud mõistega. Ma ei hakanud eelnevast versioonist kõike kustutama, mis minu arusaamade ja tõekspidamistega täpselt ei haakunud. Püüan ikka teisitimõtlejate suhtes natuke sallivust üles näidata.

: Nojah, aga praegune käsitlus on eklektiline, et mitte öelda vastuoluline. Teiselt poolt, ei saa toetuda ainult oma arusaamadele ja tõekspidamistele. Tegemist on küsimusega, milles arusaamad ja tõekspidamised põrkuvad (ja mina kui mitteasjatundja olen siin erapooletu), seetõttu oleks hea, kui saaksid oma seisukohti kuidagi fundeerida. Selleks võib viited anda otse teksti sees. Andres 9. jaanuar 2006, kell 18.19 (UTC)
Ekslikult on nimetatud... - ma loodan, et artikli kontekstist on arusaadav, et selline ekslikkus on omane pigem uuemale ajale. Alguse saanud veidi enam kui saja aasta tagusest perioodist, mil eesti haritlaste hulk oli imepisike, nende teadmised vahel üpris kasinad ning seegi kirju kogum jagunes omavahel vaenutsevateks saksa- ja venemeelseteks.

: Iva on selles: kui eestlased ise nimetasid oma keelt maakeeleks, miks siis on ekslik eesti keelt maakeeleks nimetada?
Liivimaa liivlaste ja lõunaeesti keele identsus - Liivimaa liivlastest ehk leivudest on päris palju kirjutatud. Kui selles kirjanduses on raske orienteeruda, soovitan ette võtta mõni suuremamastaapne Põhja-Läti kaart ning tutvuda toponüümidega. Läti õigekirja iseärasused vajavad küll natuke harjumist, kuid see probleem on ületatav.

: Leivu keelesaarel räägiti (lõuna)eesti keelt. Miks Sa räägid selles seoses liivlastest? Kui Sa orienteerud kirjanduses, siis esita parem viited. Andres 9. jaanuar 2006, kell 18.19 (UTC)
randlased ja liivlased - tegemist on samasuguse paiga- ja elualapõhise enesenimetusega nagu maarahvaski. Võrdluseks võib tuua arusaadavuspõhised endanimetused selgelträäkija tähenduses nagu 'Deutsche' sakslaste puhul ning 'slovjane' slaavlastel tervikuna ja kahe tänapäeva slaavi rahva puhul ka eraldi. On veel kolmas enesenimetuse tüüp, mis tuleneb kunagi rahvuse koduks saanud riigi loonud hõimu nimetusest - poolakate/Poola puhul polaanid, pranstlaste/Prantsusmaa puhul frangid (muide, frangid on germaanlased), venelaste endanimetuse russkie/Rossija puhul Roslagenist pärit skandinaavlaste ülemkiht russid.
Kas suutsin selgemaks teha?
Wildgans 9. jaanuar 2006, kell 18.04 (UTC)

: Tekstis ei ole see arusaadavalt esitatud. Andres 9. jaanuar 2006, kell 18.19 (UTC)
Maakeelt peetakse eestlaste algupäraseks endanimetuseks oma keele kohta. Analoogiliselt nimetati ennast maarahvaks ja mõnede oletuste kohaselt oma asuala maavallaks või "meie maaks". Germaani päritolu nimetused Eesti, eestlased ja eesti keel tulid kasutusse alates 19. sajandi keskpaigast koos rahvusliku liikumise aadete levikuga. Pole üheselt selge, mil määral nimetused maakeel ja maarahvas käibisid muinasajal; võimalik, et tegu on hilisema vastandusega linnades kõneldud saksa, rootsi ja vene keelele. Tänapäeval kasutatakse mõisteid maarahvas ja maakeel eestlaste ja eesti keele tähenduses tihti rahvusromantilises ja/või poeetilises kontekstis.
----
Esimese lõigu kuju oli viimati:
Maakeel on erinevate rahvaste poolt üldtunnustatud mõiste piirkonna põhirahvastiku keele kohta. Ekslikult (ajuti poliitilistel põhjustel võimendatuna) on sõna "maakeel" kasutatud eesti keele varasema, mõnevõrra pejoratiivse varjundiga sünonüümina, uuemal ajal pigem rahvusromantilises tähenduses.
Andres 18. jaanuar 2006, kell 02.28 (UTC)

ma mõistan täiesti, et entsyklopedistidel ajab harja punaseks kogu see marurahvuslik ja etnofundamentalistlik ideoloogia, mis artikli varasemast tekstist välja paistab (see ideoloogia on eelkõige tahtmine saksikutele ära panna ja taotlus saksiku kultuuriga võistelda või sellele vastanduda; ja eks me kõik siin kirjutajad ole 200 aastat vanade standardite järgi praegu ysna saksikud yht- või teistpidi).
lisaks on siin arutelus kõiksugu muud hägu, mis silmad kirjuks teeb. aga koos sellega on mõned keelelised faktid artiklist välja visatud (maalinn, maatõug, maarahvas ortodoksi maailma kuuluvate setude algse endanimetusena, maaväči vadjalaste põhimise endanimetusena, maa čeeli = vadja keel). las settib, ehk mõnikord pärastpoole suudan neutraalselt formuleerida.
dixi et animam meam levavi. Ohpuu 31. august 2006, kell 06:41 (UTC)

: Artikliga on tegelnud kaks kirjutajat, kes püüdsid propageerida oma vaateid. Mitteasjatundjal on raske asjas piisavalt orienteeruda, et kirjutada erapooletut ja igakülgse käsitlusega artiklit. Sellepärast palungi Sinu abi. Andres 31. august 2006, kell 06:49 (UTC)

ideoloogilise kõnepruugi väljajuurimise vajadus

mulle jääb hämaraks väljend "maapealne keel", mis praeguse artikli algusotsas on. Google ei anna sellele yhtegi vastet. ehk viskaks selle artiklist välja? ajab asju segaseks. Ohpuu 31. august 2006, kell 06:46 (UTC)

Sisuliselt on ilmselt mõeldud keelt, mida räägitakse maa peal, mitte näiteks maa all ega taevas. Kas see on väljamõeldis või on sellel ka mingi kate, seda ma ei tea. Igal juhul ei ole siin oluline konkreetne väljend, vaid mõte. Põhimõtteliselt on võimalik, et ka sellist väljendit on varem kasutatud. Andres 31. august 2006, kell 06:49 (UTC)

: ehk tuleks siis lisada viited artiklitele, mis räägivad kosmoloogiatest, täpsemalt šamanistlikust  maailma liigendusest kolmeks ilmaks, mida nimetasid (1. ilm ehk taevas, 2. maa, 3. teine ilm ehk maa-alune ilm), maailmapuule, mis neid yhendab, samuti üleloomulike olendite keeltele (haldjakeel, heebrea keel, inglite keel). seos on ka keeltel kõnelemiseks nimetatud praktikaga, millele viidatakse Piiblis ja mida rakendavad mõned protestandi konfessioonid. (vabanda minu ebakonstruktiivsust ja halbu nalju - mul on parasjagu silmad kirjud ja vahin suu ammuli, mis toimub. sestap olen mytoloogilistele allusioonidele vastuvõtlik.) Ohpuu 31. august 2006, kell 07:12 (UTC)

:: Jah, kui "maapealset" keelt mainida, siis tuleks lisada mõni siselink, kus ära seletatakse, millest jutt on. Muidugi peaks ka siin pikemalt välja kirjutama, et oleks arusaadav. Andres 31. august 2006, kell 07:21 (UTC)
----
Ilma põhjendamata ei tohiks artiklist asju kustutada. --Epp 8. august 2009, kell 23:05 (UTC)
Feodaalühiskonnas on sõnal "maakeel" halvustav tähendus, sest maakeel vastandub lihtrahva keelena ühele või mitmele ülemkihi keelele, mida siis alati eraldi oma etnonüümi järgi nimetatakse (Eesti alal siis saksa keele kõrval näiteks rootsi ja vene).

Välja. Andres 10. august 2009, kell 18:15 (UTC)


Kasutaja arutelu:Kõõrdsilmsus~etwiki

Tere tulemast vikipeediasse! Edukat toimetamist!Egon

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kõõrdsilmsus~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Taani hindamisraamat

Teen ettepaneku koostada "Taani hindamisraamatu" artikli alla TH's olevadte asustatud punktide nimed, analoogiliselt kihelkondade nimekirjaga.
Pikapeale õnnestub see ehk kokku saada.
See on ju ikkagi Eestimaa seis 13.sajandil.
Ootan arvamusi.Akra 5. jaanuar 2006, kell 21.13 (UTC)

Siis tuleks ehk juba kogu tekst ära tuua. Andres 6. jaanuar 2006, kell 04.12 (UTC)

: selliste tekstide jaoks on Vikitekstid. Artikkel peaks keskenduma millega tegemist ja mille pärast sellest üldse Vikipeedias, entsüklopeedias on juttu. Samamoodi ei kirjuta me ju ka artiklitesse mismoodi sama asja nimetatakse teistes keeltes, sest selle jaoks on olemas Vikisõnaraamat

:: Suure ja väikese Eestimaa nimistu originaalteksti võiks avaldada Vikitekstides, aga eestikeelne variant, kus oleks kirjas ka tänapäevased kohanimed koos siselinkidega, võiks olla Vikipeedias. (Selle asemel võiks küll olla ka külade kommenteeritud loendid.) Selleks on kaks põhjust. Esiteks, Vikitekstid on mõeldud avaldatud tekstide jaoks, teiseks ei saa seal hästi kasutada siselinkide süsteemi. Andres 6. jaanuar 2006, kell 11.54 (UTC)

: ...ja oleks kena kui keegi kirjutaks alustuseks mis see TH on ... "TH on 13. sajandil munkade poolt koostatud ürik kuhu on koondatud andmed tollasest maaomanditest "(?) --TarmoK 6. jaanuar 2006, kell 11.03 (UTC)
Taani Hindamisraamat on ainult osa köitest (konvoluudist).
Minu andmetel pole kogu TH  eestis olemas. Tore oleks, kui eksin.
Minu andmetel on Tartu Ülikooli Raamatukogus midagi. Kumb osa ei tea.
Muidugi võiks selle tervikuna avaldada ja tõlkida, kuna TH on alamsaksa keeles. Minu arvates on TH niipalju, kui mina sellest aru saan majanduslik sõjaline dokument. Et teada, kes kus ja kui palju, ja teine asi arvan, et see on ka meelsuse uuring.  Võibolla on neid aspekte veel. Eriti ei ole leidnud TH, kui asja lahtikirjutamist ühesti entsuklüpeediast, kaasa arvatud esimese eesti aegsed. Peale selle et see on eesti ajaloo tähtsaim ürik Liivi Hendriku kroonika kõrval. Viimane kajastab eesti osas põhiliselt Liivimaad ja lõuna eestit.
Tean et seda kasutati ajal, kui Taani kuningas müüs Harju Viru ja... 13.. aastal Ordule vist 19000 hõbetaalri eest koos kinlustega.
Vaata ka:
http://www.estonica.org/est/lugu.html?kateg=8&menyy_id=46&alam=12&leht=4
Kui keegi omab millegile rohkemale ligipääsu ja suudab midagi asjaliku lisada OK.
Mis puutub aga loendi vormi arvan andres et oled vikipeediaga kauem tegelenud ja pakkud selle välja.Akra 6. jaanuar 2006, kell 19.09 (UTC)

Taani hindamisraamat on ise Kopenhaagenis. Eestimaa nimestiku publikatsioon Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae on Eesti teadusraamatukogudes olemas ja Eesti uurijad on seda agaralt kasutanud.

Selleks et otsustada, kuidas loendit koostada, tuleb kõigepealt teksti näha. Andres 6. jaanuar 2006, kell 19.20 (UTC)
Seeon üks paljudest töötlustes, mis on Juhanseni poolt kirjutatud 1933 aastal.
Der Liber census Daniae und die Anfänge der Geschichte Harrien und... seeo vanim mida ma tean aastast 1858.
Taani hindamisraamat
Väike Eestimaa nimistu
Virumaal (Wironia)- 5 kihelkonda, millistes on 3 tuhat adramaad.
Järva (Jerwia)-3 kihelkonda, kokku kahe tuhande adramaaga.
Jne.
Kõik need teksid on ikkagi vist TH väikese nimistu omad. Loomulikult läheb ka seal jaotus adramaani välja.Akra 6. jaanuar 2006, kell 22.27 (UTC)
Muide selles Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae on kaks kõidet, kokku üle 1000 lehekülje. Selle tervikuna ületoomine Wikipeediasse on suur küsimärk ükskõik, mis ta siis ka ei ole. Kuid tegelen edasi vaatame kuhu jõuan. Akra 7. jaanuar 2006, kell 18.29 (UTC)
Väikese Eestimaa nimistu originaaltekst, Bunge järgi:
In Wironia v. kiligundae, in quibus sunt III millia uncorum.
In Jerwia III kiligundae, quae habent II. millia uncorum.
Wegele, una kiligunda, in qua habent fratres militiae D.C. uncos et episcopus Hermannus C.C.C.C.
Møge, una kiligunda, in qua sunt C.C.C.C. unci.
Norumegunde, una kilig., in qua sunt D.C. unci.
Alempos, una kilig., in qua sunt C.C.C.C. unci. Hanc habent fratres militiae sibi iniuste vindicatam, sum a nullo dinoscuntur certo titulo habuisse.
In Revaelae III. kiligundae, in quibus sunt M.D.C. unci.
In Harriaen III. kiligundae, in quibus sunt M.C.C. unci.
In Osilia IIII. kilig., in quibus sunt tria millia uncorum.
In Rotelewich VII. kilig., in quibus sunt M.D.C.C.C.C. unci.

See ei ole väike eestimaa nimistu vaid selle sisu (alapealkirjad). oma tekstide allkirja saad kahe tildega (~~x2) kirja lõpus.Akra 1. veebruar 2006, kell 16.28 (UTC)
Kui see ei ole väike Eestimaa nimistu, kui pikk see siis olema peab? Nii Bungel kui ka Johansenil on sama tekst, aga Johansen on sellele tohutult mahukad kommantaarid ja viited lisanud.

Ma ei tea kui pikk see peab olema. Arvan et nii lühike tekst on ainult millegi osa või sissejuhatus, võibolla eksin.

Kas autor on Friedrich Georg von Bunge 1802-1897,  neid Bungesid on terve klann, kui täpsustate, siis lisaks ka õige nime. Riputasin teksti ülesse, kui on vastuväiteid, siis mainige. Akra 1. veebruar 2006, kell 18.56 (UTC)
Jah, seesama mees, Friedrich Georg. Tema Urkundenbuchi I köite lõpust (Johanseni ei ole mul hetkel käepärast). Siin on väike nimistu 1 lehekülg (41b) ja suur nimistu 26 lehekülge (42a - 54b). Johansenil on lehekülgede numbrid teised. See on väga tihe tekst, külade ja nende omanike nimekirjad koos rooma numbritega (adramaade arv). Taanlased ei mõistnud alguses kuidagi, mida need arusaamatud sõnad (taanlase jaoks) tähendama peavad - oli isegi hüpotees, et see oli kirjatehnika vihik, kust üks Taani kuningas kirjutama õppis). Johanseni raamatu mahust enamus on teaduslik uuring - külade ajalugu, läänimeeste perekondade genealoogiad, kihelkondade piirid jne - tegeliku LCD tekst (faksiimiled raamatu lõpus) moodustavad sellest ainult väikese osa.

Seda arusaamatuse lugu on keegi kunagi ka mulle rääkinud, kuid ma ei pidanud seda kuigi tõeseks. Tuleb välja, et siiski on. Igati teretulnud oleks, kui Te seda teemat artiklis faktidega või tekstide lisamisega jätkaksite. Saaksime korraliku artikli kõigi jaoks. Tänud . Akra 1. veebruar 2006, kell 19.29 (UTC)
Tegin vahepeal ühe katkendi sttilinäite (lehekülg 42a, Hageri kihelkonna algus). Paraku ei ole ma võimeline teksti algset vormistust täpselt edasi andma. Mõned kohad on raskesti loetavad. Arvan, et Johansenil on täpsem tekst (faksiimile), kuid seda ei ole mul käepärast praegu. Igaks juhuks selgitan: kõigepealt küla omanik (läänimees), siis temale alluvad külad koos adramaadega ja siis väljaaetud (ordu valitsuse aegsed) läänimehed. Väga tihe ja raske tekst, kus peaaegu iga sõna tuleb selgitada ja kommenteerida

===In parochia Haccriz.===
Dom. Yvarus.
*Tedan XV. unci
*Orgiøl et Piol XV.
**Expulsi Laendaer.
**Arnold.
Dom. Haelf.
*Kazwold XII.
*Koylae XIV.
*Hakriz VI.
*Kyvizael XV.
**Expulsi Hermañus.
**Arnold. Waezelin.
**Johannes. Godefrith.
**Halworth.
Dominus Odwardus.
*Sandae XI.
*Laemaecht X.
*Aekizae VII.
*Kustizae XVII.
*Howympae VII.
**Expulsi.
**Henricus Carbom.
**Haerborth.
**Bertram.
**Haerbort Lang.
Thidericus puer Mandaes IV.
Dominus rex.
*Angaer XII. Ludulf V. Haenrich fan Anger VIII.
*Loal XXIII. Idem Haenrich IV.

:Tänud vähemalt pilt selgineb või kui täpsem olla siis läheb veel segasemaks. Orginaalkujul ei anna see tekst tavalugejale midagi. Ka mina tänan kommentaaride eest, ilma nendeta oleks mõistmine üpris keeruline olnud. Kuidas seda Wikis esitada tuleks enne kirjutamist hästi läbi mõelda. Arvan ilma kommentaaride ja lahtikirjutamiseta siin ei pääse. Nüüd mõistan kust Johansen oma lehekülgede arvu võttis ja palju niite ta pidi kokku vedama, kui orginaal selline on. Äkki on Teil mingeid ideid kuidas T.H'ut Wikis esitada. Akra 2. veebruar 2006, kell 14.46 (UTC)
LCD ei ole väheseid säilinud allikaid, sellise sõnastuse järgi võiks arvata, et rohkem XIII sajandist pärit dokumente polegi olemas. On ikka. Bunge on neid sadade viisi avaldanud UB I, III ja VI köites. On näiteks Läänemaa ja Harjumaa piirileping aastast 1275/85. Lihtsalt LCD on suurem ja tihedam, kui teised.
Iga asjalik ja õige täiendus on teretulnud. Akra 3. märts 2006, kell 18.34 (UTC)
See külade loend valdade kaupa on anakronistlik: 1240 ei olnud valdu ju olemas. Igal juhul tuleb seda loendit muuta iga kord, kui valdade piire liigutatakse.
See ei olegi hea. Aga kuidas neid jagada.Akra 8. veebruar 2007, kell 13:27 (UTC)
Vahest XIII sajandi kihelkondade (provinciae) ja kirikukihelkondade (parochiae) järgi, nagu originaaltekstis. Siis võiks ju lisada ka vasallide lingid. Osade külanimede kohta polegi teada, millist tänapäeva kohta nad tähistavad. Või siis 1925. aasta kihelkondade lõpliku seisu järgi. See ju enam ei muutu.
Võtame selle 25 aasta seisu see tänapäevainimesele, kes neid artikleid loeb vast ehk mõistetavam. Teen ümber, kui jõuan.Akra 8. veebruar 2007, kell 15:19 (UTC)

Muidugi, 1925. aasta kihelkonnad on ka anakronistlikud, kuid nad ei muutu vähemalt ajas. Kui oleks tegijaid, siis võiks olla isegi mitu nimekirja: 1240. aasta vormistuse järgsed kihelkonnad, 1925. aasta kihelkonnad ja tänapäeva vallad (pidevalt uuendatav ja muutuv). 1925. aasta kasuks kõneleb, et need on kasutatavad tänaseni näiteks etnoloogias.

:Loodame, et kunagi on võimali ka ülejäänud  nimekirjad ära teha idee isenesest õige, kui tegiajd juurde tuleb.Akra 8. veebruar 2007, kell 15:45 (UTC)

Ja lõpuks võiks teha koondtabeli, näiteks Balti ajaloolise kohaleksikoni põhjal, järgmiste veergudega: küla nimi LCD järgi; tänapäevane nimi, kui teada; suurus adramaades; vasalli nimi (ka expulsus, kui selline olemas); asukoht kihelkonna järgi 1240; asukoht kirikukihelkonna järgi 1240; asukoht kihelkonna järgi 1925; asukoht valla järgi 1939; asukoht valla järgi tänapäeval (viimane pidevalt uuendatav).
Edgar Valter Saks ei peaks siin küll kirjandusloetelus olema: see loetelu ju ühtlasi soovitab, mida edasi lugeda. Saks on fantasöör, mitte teadlane.

Minu meelest ei ole Vikipeedia asi midagi soovitada. Aga uurimisloost tuleks teha eraldi alajaotus, kus võib mainida ka kriitilisi hinnanguid Saksa teosele. Andres 31. märts 2011, kell 21:34 (EEST)

Minu meelest on Vikipeedia asi soovitada usaldusväärseid allikaid? Niivõrd, kuivõrd võimalik. :) BirgittaMTh (arutelu) 21. veebruar 2024, kell 11:55 (EET)

Kena oleks täpsemalt mainida, kuivõrd täpselt on dateeritud see praeguseni säilinud manuskript, oletatavasti siis eelmiste (näiteks 1219-1220 ja 1230) ärakiri, mis praegu allikaks on. Ongi see 1290–1300, mida Tiina Kala mainib? BirgittaMTh (arutelu) 21. veebruar 2024, kell 11:53 (EET)


Arutelu:Nice

Palin lisage, kellel vastav tarkus käepärast, siia ja muudele prantsuse nimedele hääldus. - Urmas 6. jaanuar 2006, kell 09.53 (UTC)

KAs eesti keeles hääldatakse linnanime tõepoolest [nis]? --Hiraanitiger 6. juuli 2007, kell 21:11 (UTC)

: ÕS-i järgi hääldatakse [niiss]. Andres 7. juuli 2007, kell 06:15 (UTC)
Leian, et topelt s ei ole vajalik, sest see ei ole röhutatud. Egon (arutelu) 10. detsember 2015, kell 16:18 (EET)

| elanikke = 339 000 (2004)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. august 2009, kell 13:19 (UTC)

Me ei ole ju Keelenõust vastust saanud. Andres 20. august 2009, kell 13:19 (UTC)

Ma ei pea seda ka vajalikuks. --Metsavend 20. august 2009, kell 13:27 (UTC)

: Sel juhul ma võtan ülakoma ära. Alpes-Maritimes ei ole ÕS-is sees, ja keelekorraldajad on korduvalt öelnud, et kui nimi lõpeb nii häälduses kui ka kirjas konsonandiga, siis ülakoma ei ole vajalik. Nad peaksid asja selgitama.  Andres 20. august 2009, kell 13:35 (UTC)
Hello,
Do you think it would be of some interest for visitors of this article to add (and translate!) this info:

* (Occitan, English, and French)  Musical traditions from Nice, and lyrics of numerous traditional songs.
Mtcn 30. november 2009, kell 21:14 (UTC)

The regional anthem of the city of Nice may be found at this adress:
Nissa la bella (sometimes written Niça la bèla), with lyrics, MIDI file, and score. This anthem was composed by François-Dominique Rondelly, also known as Menica Rondelly.
Greetings
Nissart 12. august 2010, kell 00:32 (EEST)
----
Kas selline galerii on vajalik, mis nüüd lisati? Velirand (arutelu) 30. september 2020, kell 10:19 (EEST)

Muidugi mitte. Ursus scribens (arutelu) 30. september 2020, kell 15:32 (EEST)


Arutelu:Wolter von Plettenberg

Ei ole ju kandidaadiks esitatud, ainult arutatakse, et sellest võiks saada eeskujulik artikkel. Andres (arutelu) 18. september 2015, kell 19:04 (EEST)

:Eeskujulike artiklite kandidaatide lehel ta ju on.--Raamaturott (arutelu) 18. september 2015, kell 19:11 (EEST)

:: Aga ainult ideena, esitatud seda pole. Andres (arutelu) 20. september 2015, kell 15:26 (EEST)

:::Just nagu Andesiitki on veel esialgu idee. Idee peab olema, tänu sellele on artikliga rohkem tegelema hakatud ja ehk saab ühe neist jõuludeks vastavale tasemele ka. - Melilac (arutelu) 22. september 2015, kell 22:40 (EEST)

::::Just, Andres, mõlema artikli hetkeseisu arvestades on see märkus seal veel üleliigne. - Melilac (arutelu) 23. september 2015, kell 21:26 (EEST)
"Ta jättis Liivi ordu alles ning sai ka ilmaliku võimu. Samamoodi käitusid ka piiskopkonnad." Ebaselge lause. Kas see tähendab, et W. v. P. muutus sekulariseeritud Saksa ordu asemel vahetuks riigivürstiks (aga piiskopid olid seda juba enne?!)? Russowi järgi loodi Plettenberg Karl V poolt riigivürstiks 1530, kuid mul pole õnnestunud publikatsioonidest algteksti leida.
1530. aastal läänistas Karl V talle kogu Liivimaa, millega lahenes ka kolm sajandit kestnud ordu ja piiskoppide konflikt: Plettenberg sai ametlikult kõrgeima võimu kogu Liivimaal enda kätte.
Kas see väide vastab tõele? Mis on selle allikad? Piiskopid jäid ju kuni Liivi sõjani alles? Kas see tähendab, et piiskoppide (Tartu ja Saare-Lääne) riigid allusid nüüdsest peale ordumeistrile (aga Sakala ja mitmed muud alad olid juba XIII sajandil piiskoppide poolt läänistatud ordule?)?
 selle järgi oli ka tema noorem vend, Dünaburgi ja Viljandi komtuur, Wolter von Plettenberg. Keskajal oli vahel kombeks panna mitmele lapsele sama nimi. --WooteleF 20. märts 2008, kell 16:40 (UTC)

Lisaks sellele on olemas veel üks Wolter von Plettenberg Liivi sõja algusest, kelle mõisa on mimtel korral mainitud Renneri kroonikas. Athanasius Soter 20. märts 2008, kell 17:33 (UTC)

:Too on oli eelpoolmainitute vennapoeg ja ordunõunik. Usun, et mõlemad Wolterid väärivad artiklit. Aga milline täiend tuleks nimedele panna sest olen kindel, et artikkel Wolter von Plettenberg peab jääma ordumeistrile.--WooteleF 20. märts 2008, kell 17:40 (UTC)

::Esimest võiks nimetada Wolter von Plettenberg nooremaks, sest nii ta sellel Sinu viidatud lehel kirjas on. Teisega on problemaatilisem, sest paraku pole vist teada tema eluaastaid, muidu võiks nende järgi panna. Athanasius Soter 20. märts 2008, kell 17:49 (UTC)

:Tegin praegu täpsustuslehe, kus viimast Wolterit identifitseeritakse ordunõunikuna Athanasius Soter 22. märts 2008, kell 18:47 (UTC)
Minu arust Urkundenbuchi viimaste köidete toimetaja ei olnud Bunge, vaid Bulmerincq, Hildebrandt e. a. Seda tuleks igast köitest eraldi kontrollida. --Improvisaator 6. detsember 2008, kell 09:27 (UTC)

Võimalik, et see on nii, utlib.ee-s on suhteliselt ähmaselt sellele viidatud. Athanasius Soter 6. detsember 2008, kell 21:09 (UTC)

:Nüüd peaks olema nii, nagu LUB-de tiitellehtedel. Athanasius Soter 16. detsember 2008, kell 23:49 (UTC)

Mis tähendab: andnud võimaluse taotleda otse keisrilt ja Riigoüevalt abi ning kaitset.?

Kohendama peaks ka: Samuti õnnestus tal oma autoriteedile ning kogemustele tuginedes säilitada Vana-Liivimaa ühtsus reformatsiooni alates. Ivo 5. veebruar 2009, kell 23:20 (UTC)

Volmari liidu lepingu täistekst on kindlasti avaldatud Akten und Rezesse III-s, aga pole seda isiklikult lugenud ega oska seetõttu sellele viidata. [[Kasutaja:Athanasius Soter|Athanasius Soter]] 21. veebruar 2009, kell 18:58 (UTC)

Otsustasin vaadata, mida selle kohta kirjutada annab. Ja kas selline koht on üldse kunagi eksisteerinud. Meyerich viib saksa wikis artiklini Welver. Seal on juttu paigast Burg Meyerich. Werl, mida paigaga seotult on mainitud, on selle Meyerichi läheduses, nii et tegu on õige paigaga. Olgu, aga Burg iseenesest ei tähenda mingit linnust, linnuse linkimine burgiga on tegelikult vale. Burg tähendab kindlustatud kohta, ka alev, millel on teritatud vaiadest pihtaed ümber, on Burg. Linnus peaks olema Landesburg. Seega süvenesin veidi artiklisse. Seal on juttu Welveri mõisast, mis aastal 1240 pärijate puudumisel läks üle kohalikule kloostrile. Mõisakomplksi sellel ei olnud, mõisnik elas Welveri kloostris. Olgu. Welveri mõis ei ole Meyerich. Hiljem on aga juttu kloostri valdustesse tekkinud Welveri vallast, kus asus ka Meyerichi küla. Vaat siis tekkis küll tunne, et Meyerichi linnust ei ole ilmselt kunagi eksisteerinudki! Eriti kui  meyerichi kohta on Burg eesliidusena kasutatud vaid seoses Wolter von Plettenbergi eluga. Seega otsustasin punase lingi maha võtta, seni kuni lepime kokku, mida teha. Meyerich, kui linkida, peaks minu meelest viitama pigem Welverile, linnusena (kui see ka antud perioodil lühikest aega eksisteeris) ei ole artiklit ilma tsirkulaarloogikata võimalik kirjutada ja sellel poleks sellisel kujul mõtet. - Melilac (arutelu) 6. september 2015, kell 08:01 (EEST)

Linnuse vasteks saksa keeles peaks ikka "Burg" sobima küll. Tuulsegi pealkirjastas oma peateose "Die Burgen in Estland und Lettland".

Siin  mainitakse Meyerichi rüütlilinnust. Minu meelest võikski sünnikohta siinses artiklis selliselt märkida. --Hirvelaid (arutelu) 6. september 2015, kell 11:38 (EEST)

:OK, aga selle linnuse kohta  on materjalid ka antud lingil sellised: Seal sündis Wolter von Plettenberg. Ja muud ei ole. Seega ei näe ma põhjust artikliks, või kui see ka kirjutada, siis ei näe ma põhjust SEDA artiklit sellega linkida. Punane või sinine link artiklist A artiklisse B, kui viimases ei ole kirjas midagi uut võrreldes artikliga A ei ole minu arusaamist mööda loogiline. Ah jaa, ma võin ära teha Lipped, Mergetheimi ja Welveri. Kes oleks veel valmis artiklit "antikommunistlikumaks" värvima? - Melilac (arutelu) 6. september 2015, kell 21:34 (EEST)

::Märkimise all pidasin silmas "linnuse" asendamist "rüütlilinnusega". Võib ka "väikelinnusega" või "läänilinnusega". Linkida pole minu meelest antud juhul vaja. --Hirvelaid (arutelu) 6. september 2015, kell 21:53 (EEST)
Vaadake: Haus Meyerich; Unter einer Ritterburg oder einem Rittergut in der Soester Börde darf man sich keine Burg mit Zinnen und festen Mauern vorstellen. Die Ritter lebten auf befestigten, landwirtschaftlich genutzten Höfen. Um ein solches Rittergut zu schützen wurden durch Gräben (Gräften) mehrere Inseln geschaffen. Auf einer davon gab es meist einen kleinen Turm in dem der Ritter sein "wertvollstes Gut" aufbewahrte - seine Nahrung und seine Waffen. In der Niederbörde gab eine Vielzahl solcher Rittergüter. Spätere Gebäude waren dann meist große Gutshöfe an selbiger Stelle. Rittergüter in der Gemeinde Welver; Meyerich]; de:Welver#Amtsverfassung; Gemeinde Welver. Materjali on minu meelest küll, et kirjutada nii Meyerichi rüütlilinnusest/Meyerichi majast kui ka Meyerichist kui endisest külast praeguse Welveri valla territooriumil ning varasemast Meyerichi vallast (kuni 1958. aastani).  Andres (arutelu) 7. september 2015, kell 00:11 (EEST)

Tänan, hea portaal on. Seda võib kunagi veel vaja minna. - Melilac (arutelu) 7. september 2015, kell 17:31 (EEST)
Albrecht von Brandenburg-Ansbach. Heidelsberg, Lõik viidetest, kus on punane link Heidelsbergile. Vast ikka Heidelberg? Heidelsberg on olemas, aga see on mägi ja ma ei usu mäealusesse päkapikkude trükikotta. - Melilac (arutelu) 6. september 2015, kell 21:40 (EEST)

Jah, ntː Albrecht von Brandenburg-Ansbach. Deutschordens-Hochmeister und Herzog in Preussen 1490–1568 (= Studien zur Geschichte Preussens. Band 8). Quelle & Meyer, Heidelberg 1960.. --Hirvelaid (arutelu) 6. september 2015, kell 22:25 (EEST)

Siin on pildistatud Võnnu büsti päritolu kohta, aga Google ei tõlgi seda piisavalt arusaadavaks.
Baznīcā apglabāts viens no izcilākajiem Livonijas ordeņa mestriem – Valters fon Pletenbergs. Tagad mestra kapakmeņa fragmenti atrodas torņa iekšpusē. Baznīcas sakristejas priekštelpā atrodas Pletenberga piemineklis, ko 1852.gadā pēc Vidzemes bruņniecības pasūtījuma atlēja F.Millers, noņemdams kopiju no L.Šventāla veidotā Pletenberga krūšutēla, kas atradās vācu vēstures slavas muzejā Valhallā.
http://www.vietas.lv/index.php?p=10&id=799
--WikedKentaur (arutelu) 9. september 2015, kell 17:05 (EEST)

OK: Kirikusse on maetud üks tuntumaid Liivi ordu meistreid -  Wolter von Plettenberg. Selle ordumeistri hauakivi tükid on torni üles seatud (expose, see pole ehk parim eestikeelne vaste, aga pea on hetkel kuidagi tühi). Kiriku käärkambri eesruumis asub Plettenbergi mälestusmärk, mille aastal 1852 Vidzeme rüütelkonna eestvedamisel püstitas F. Miller (või Müller) ja mis on koopia L. Schwanthaleri loodud Plettenbergi büstist, mis asub saksa ajalookuulsuse muuseumis Valhallas. - Melilac (arutelu) 9. september 2015, kell 20:32 (EEST)

: Tornis eksponeeritud. Andres (arutelu) 12. september 2015, kell 12:17 (EEST)

ja Albrecht oli sunnitud 1521. aastal sisuliselt tunnistama kaotust. Nagu ma aru olen saanud, lõppes sõda vaherahuga Albrecti taktikalise edu perioodil. Artiklis Albrecht von Hohenzollerni kohta:  Vaherahu ajal püüdis Albrecht leida toetust nii keisrilt kui ka paavstilt, reisides nii Saksamaal kui ka Itaalias, kuid ei saavutanud silmapaistvat edu. See ei olnud sisulisne kaotuse tunnistamine. Kuna strateegilises plaanis asjaolud ei muutunud (ordu üksi suure Poola vastu), siis sisuliselt tunnistas Albrecht kaotust alles hiljem. - Melilac (arutelu) 12. september 2015, kell 11:28 (EEST)
Artikli lõpuosas on link Masoovia hertsogile. See võis tähendada kas Masoovia hertsogkonna valitsejat või siis oli see mõneti päritav tiitel (nagu Suurbritannia troonipärija on Walesi prints). Kui algallikas selle kohta midagi täpsemat ei ole, siis võib ehk selle (mis on rohkem Johanni kui Wolterit puudutav) skreelingi lihtsalt välja visata?? - Melilac (arutelu) 16. november 2015, kell 13:51 (EET)

Sisulise poole pealt ei oska meist vist keegi artiklit enam paremaks teha.  Meie poole pealt oleks eeskujuliku artikli staatusel takistuseks viimased skreelingid ja viidete vähesus. Seega võiks ehk mõnelt spetsialistilt sisu kohta küsida? Andres Allpere soovitused: Madis Maasing, Antti Selari, Priit Raudkivi. - Melilac (arutelu) 6. detsember 2015, kell 09:49 (EET)

Mis need skreelingid on? Mis sai Meyerichi linnusest?

Kui nüüd Maasing välja arvata, siis spetsialistile tuleb ka selgeks teha, mida temalt küsitakse. Andres (arutelu) 6. detsember 2015, kell 16:43 (EET)

:Skreelingid ehk punanahad ehk lingid mitteeksisteerivatele artiklitele. Sellesse kategooriasse käib ka Meyerichi linnus. Aga kui Maasingule pole vaja selgeks teha, mida küsitakse, siis oleks temalt küsimine vist kõige lihtsam? - Melilac (arutelu) 7. detsember 2015, kell 22:03 (EET)

:: Jah, aga tema ei ole päris erapooletu :) Andres (arutelu) 10. detsember 2015, kell 10:36 (EET)

Artikli portreepildiks oleks vaja fotot Riia lossis asuvast Plettenbergi skulptuurist. Tema hilisematel kujutistel muutub näokuju millegipärast laiemaks. --WikedKentaur (arutelu) 13. detsember 2015, kell 18:38 (EET)


Arutelu:Viljandi

: (saksa keeles Fellin)
...Ei ole kuulnud et Viljandis kasutatakse saksa keelt, ega sedagi et oleks uus riigi keel tulnud.
See kuulub pigem ajaloo alla --TarmoK 6. jaanuar 2006, kell 12.22 (UTC)

Ära mainida (ja nähtava koha peal) saksakeelne nimi igatahes tuleks. Tegemist on endise kohaliku keelega. Andres 6. jaanuar 2006, kell 14.37 (UTC)
Kas poleks siin (ja ka muude kohanimede puhul) otstarbekas järgmine sõnastus: 'ajalooline nimi'? Lõppude lõpuks enne E. V. aega - ja isegi hiljem - on Eesti kohanimed tuntud just saksa kujulistena.

Arvan, et "ajalooline nimi" on liiga ebamäärane, sest eesti (ja osalt vene) keeles olid ju teistsugused nimed. Küll aga võiks kirjutada "saksakeelne ajalooline nimi". Andres 7. jaanuar 2006, kell 09.36 (UTC)

Araabia geograafi Abū ‘Abdullāh Muḩammad al-Idrīsī maailmakaardil (1154) esineva tähekombinatsiooni FLMWS seostamine Viljandiga on meelevaldne.

Küllap see on õige, aga see nõuaks siiski kommentaare ja viiteid. Andres 18. jaanuar 2007, kell 21:09 (UTC)

''elanikke = 19870 (seisuga 5.09.2007)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. oktoober 2008, kell 15:06 (UTC)

Rock Rampist tuleks pikemalt rääkida eraldi artiklis. Andres 8. september 2010, kell 17:00 (EEST)

Mul oli see plaanis juba teha, aga hetkel on ürituse koduleht suletud, et raskem on infot kokku koguda.--Erko 9. september 2010, kell 16:19 (EEST)

: Igatahes siin on sellest praegu liiga pikalt kirjutatud. Andres 9. september 2010, kell 17:14 (EEST)

:: Tegin oma artikli ja tegin Viljandi oma natukene lühemaks.--Erko 9. september 2010, kell 19:34 (EEST)

Kas tõesti on ka selline linnaosa nagu Kivistiku?--[[Kasutaja:Erko|Erko]] 3. oktoober 2010, kell 22:22 (EEST)

Mõni pilt võiks ka olla. 90.191.119.98 24. september 2011, kell 22:35 (EEST)

Palun pane. Pilte leiad artikli alt paremast nurgast Commonsi lingi kaudu. Artiklisse lisamiseks kirjuta [[Pilt:pildinimi.jpg|pisi|pildiallkiri]]. --Epp 25. september 2011, kell 02:36 (EEST)

Siin on jälle vanad andmed lihtsalt uutega üle kirjutatud. Andres 22. jaanuar 2012, kell 09:44 (EET)
Viljandi linna ümbritsesid tänapäeval muinsuskaitse all olevate kaitserajatistena Viljandi linnamüür ja Viljandi linnamüüri väravad, mida ümbritses perimeetris 1,2 km pikkune vallikraaviga kolmest küljest; lõunakülge kaitses vallikraaviga eraldatud Viljandi ordulinnus. – mis mida ümbritses?--Morel (arutelu) 25. oktoober 2012, kell 18:49 (EEST)

seal samas on ka veel mingi O-külg - kas see võib olla ida? -- Ahsoous (arutelu) 25. oktoober 2012, kell 19:04 (EEST)
Juulis 1943 nimetas Viljandi maavalitsus Viljandi raehärradeks: Ernst Viirmaa, Hans Gross, Gustav Oidermaa, Hans Auksimäe, Elmar Tõldsepp, Tõnis Kolk, Karl Nemvalts, Paul Paal, Eduard Pihlak, kullasepaäri omanik, Toomas Kukk, õigusteadlane, politseiametnik, Mihkel Varrik, August Lääts. --IFrank (arutelu) 18. veebruar 2014, kell 02:22 (EET)

Elanike arvu vahetamine peaks toimuma Wikidatas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 8. aprill 2015, kell 01:23 (EEST)

Kasutaja:Elmoantelmo lisas artiklisse: "Viljandi mõisa viimaseks omanikuks ei olnud 1919 aasta eelselt mitte Oswald von Ungern-Sternberg vaid tema pärijana (parun Oswald Richard v.Ungern-Sterberg suri 1907 aastal!)paruni poeg Heinz von Ungern-Sternberg sünd.1900 Riias surn.1945 langenuna tänastel Poola aladel)" ja "Siin on vigane ja faktivale lõik! "1860. aastal ostis Viljandi mõisa Liivimaa maanõunik parun August Paul Adolph von Ungern-Sternberg ja mõis läks von Ungern-Sternbergide perekonna valdusse, mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Oswald von Ungern-Sternberg."- Peaks aga olema:" ..., mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Heinz von Ungern-Sternberg, Oswald von Ungern-Sternbergi pärija.""

Selline artikli sisu üle arutlemise koht on siin lehel. Millisest allikast su andmed pärinevad? --Minnekon (arutelu) 14. aprill 2020, kell 14:52 (EEST)

:Leidsin ühe allika ja tegin selle põhjal artiklisse paranduse. --Minnekon (arutelu) 14. aprill 2020, kell 15:10 (EEST)


Arutelu:Ruhnu

Norrkeld - Austerkeld rannik

Mis see tähendab? Andres 6. jaanuar 2006, kell 14.42 (UTC)

: Ruhnus on sellised kohanimed.
http://www.ruhnu.ee/kolvikud.gif
--Naine 6. jaanuar 2006, kell 14.47 (UTC)

Hea küll, aga kuidagi tuleks selgitada, kuidas rannik nende kohtadega seotud on. Andres 6. jaanuar 2006, kell 14.50 (UTC)
Kas on õige öelda: Ruhnul, ruhnulased? Ma kirjutaks Ruhnus, ruhnlased. Norrkeld-Austerkeld rannik asemel kirjutaks 'Rand Norrkeldi ja Austerkeldi vahel'. Jaan513 6. jaanuar 2006, kell 15.33 (UTC)
Mul ronivad kaardid, alguslause ja sisukord üksteise otsa. Õigemini, alguslause ja sisukord lähevad liiga kitsaks. Aga võib-olla ainult mul. Jaan513 6. jaanuar 2006, kell 16.56 (UTC)

:Võtsin Ruhnu tuletorni suurema pildi ära ja panin Ruhnu tuletorn artikklisse, enam mul ei roni.--naine 6. jaanuar 2006, kell 17.21 (UTC)

Minu meelest pole mõtet asendikaardil Saaremaad ja Muhut punaseks värvida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. jaanuar 2006, kell 18.18 (UTC)
Mõlemad kaardid on kuidagi ähmased. Vanaaegse kaardi kiri pole isegi suurenduses arusaadav. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. jaanuar 2006, kell 18.20 (UTC)

Kas Ruhnu küla ja Ruhnu saar langevad kokku? Andres 17. juuli 2006, kell 22.02 (UTC)

Ruhnu küla hõlmab ka väikesaared. Pigem langevad kokku Ruhnu küla ja Ruhnu vald. Jaan513 17. juuli 2006, kell 23.16 (UTC)

Eesti külade loendis ja artikli Lääne maakond külade loendis on link Ruhnu, mis viitab siia, artiklile saarest. Võib-olla oleks kõige parem teha eraldi artikkel Ruhnu küla. Sama plaan on ka Abruka külaga. Võib-olla peaks tegema reegliks, et küla kohta on alati eraldi artikkel, olgu siis materjal jaotatud kuidas tahes. "Küla" on muidugi kaheti mõistetav, nii asula kui territoriaalse üksusena. Seda probleemi me ei ole tegelikult üldse lahendanud. Urmas rühutab alati, et küla (linn jne) on asula. Samas on (näiteks Eestis) külal ka oma territoorium, mis ulatub väljapoole asula territooriumi. Andres 18. juuli 2006, kell 01.25 (UTC)

:Kogu Eesti (Hiiumaa kindlasti, arvatavasti ka muu Eesti) on administratiivselt jaotatud asulateks, nii et mistahes punkt kuulub mõne küla (või linna) alla. Neist mõnes ei ole ühtki elanikku (Pühalepa vallas Määvli ja Leerimetsa küla). Ma ei oska võtta seisukohta, kas Urmal on õigus või ei. Taivo 18. juuli 2006, kell 13.46 (UTC)

::Kes natuke maade-temaatikaga tegelenud on, see teab, et inimene võib osta krundi külas, millenimelist naaberküla inimesed pole kuulnudki. selles mõttes on küla lausa väga territoriaalne üksus tänapäeval. Samas, külade nimed üritatakse taastada kunagistest külade, mõisade, talude vms nimedest. Päris õhust siiski nimesid ei panda kohtadele. avjoska 18. juuli 2006, kell 13.50 (UTC)

Lääne maakonnast ei viidata küll siia :) Olen samuti artikli "Ruhnu küla" loomise poolt. Minu meelest on terve Eesti territoorium (v.a veealad) jaotatud külade vahel. Jaan513 18. juuli 2006, kell 15.07 (UTC)

: Pooldan samuti artiklit Ruhnu küla.

: See võib olla küll, et territoorium on jaotatud külade (ja alevike, alevike ja linnade) vahel. Aga ikkagi on sõnal "küla"  vähemalt kaks tähendust. Esiteks on küla asula. Selles mõttes on asustamata alad väljaspool külasid. Teiseks on ta territoriaalne üksus. Selles mõttes võib küla territoorium ulatuda kaugele väljapoole  asustatud ala. Vanasti olid külad ka haldusüksused. Midagi taolist on vist ka praegu, sest on olemas külavanemad. Juhul kui on juttu territoriaalsest üksusest, olen mina kasutanud sõna "territooriumil".

: See asi ei ole selgeks räägitud ja sellest tuleks rääkida artiklis Küla. Igatahes on nii, et territoriaalsed üksused ja faktilised asulad ei pruugi olla vastavuses. Külade puhul tuleb rääkida ka varem eksisteerinud küladest (nii asulatest kui ka territoriaalsetest üksustest).

: Arvan, et peale külade on olemas asulaid, mille moodustab üks talu. Andres 19. juuli 2006, kell 06.57 (UTC)

::Viimasel ajal ongi asulapiire hakatud nihutama territoriaalsete üksuste piiridega samaks. 195.50.196.70 19. juuli 2006, kell 07.05 (UTC)

Loomade alla kuuluvad ka linnud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. jaanuar 2007, kell 21:48 (UTC)

Siin oli enne:
Saar kuulus Kuramaa alla 1341-1621, Vidzeme koosseisu 1660-1919, misjärel ruhnlased ühinesid Eesti Vabariigiga.

See on välja võetud. Sellest pole minu meelest kuskil juttu. Andres 31. märts 2011, kell 21:46 (EEST)

Asub ta siis nüüd Liivi või Riia lahes? --[[Kasutaja:Ulrika|Ulrika]] ([[Kasutaja arutelu:Ulrika|arutelu]]) 10. märts 2013, kell 12:49 (EET)

Nii ei saa muuta, et viide samaks jääb. --Epp 31. mai 2013, kell 14:36 (EEST)
Tuule kiiruse rekord on muudetud 47-lt 48-le, aga viide jäi samaks. Samas see viide on ebamäärane, ma ei leidnud sellest numbrist seda. Andres (arutelu) 3. oktoober 2014, kell 22:58 (EEST)
Elanikud anti võimalus valida, kas liituda Lätis või Eestis . 1989. aastal saarlaste valis siseneda Läti rahvuslik koosseis , samuti muude Eesti saartel elanud rootsi vähemus.

Võtsin selle välja. Andres (arutelu) 14. aprill 2015, kell 23:27 (EEST)

Väidetavalt võis olla torni looja just Gustave Eiffel. - millisest allikat see info?
Kas mõni Venemaal 1870-1918 või Eestis 1870-... trükitud tuletornide raamat seda kinnitab?
Ruhnu tuletorn Ruhnu saarel, Eesti (1875) - telliti Venemaa valitsuse poolt Prantsusmaalt, firmalt „Les Forges et Chantiers de la Méditerranée”, Havre 1875 (püstitati Ruhnus 1877), majaka seinal on selle kompanii sildid siiani alles. Kas selle üldse kavandas G. Eiffel? Kas see Marseille firma koos oma tehastega ka Le Havre'is polnud just üks konkurentidest G. Eiffel firmale „Eiffel ja Cie”?
6. mai 2021, kell 22:26 (EEST)


Arutelu:Lubi

Artikkel ei ole kuigi hästi mõistetav. Mina ei saa siit aru, et mis asi see lubi liis ikkagi on. Kas tal keemiline valem on? Kui on, siis milline? Kas lubi on konkreetne keemiline aine või on tegemist lõdvalt kasutatava terminiga, mida kasutatakse mitme keemilise aine kohta? Siim 8. jaanuar 2006, kell 17.16 (UTC)

: Ka mina olen nii asjast aru saanud, aga siis tuleb avalauset küll muuta. Tähtis ei ole mitte see, kus ja kuidas lupja kasutatakse, vaid see, mis ta on. Siim 8. jaanuar 2006, kell 17.23 (UTC)

: Praeguse artikli asemel tuleb teha täpsustusleht, sest ühes artiklis pole mõtet mitmest eri asjast rääkida. Praegusel juhul ei saa lugeja eriti millestki aru. Siim 8. jaanuar 2006, kell 17.44 (UTC)

See artikkel on jah rohkem sellest, kuidas lupja kasutatakse. See, mis lubi on, peaks olema tõesti selgemini välja kirjutatud. Täpsustuslehekylje tegemist ja kolme erinevasse artiklisse suunamist ei pea soovitavaks. Kindlasti aga peaksid olema eraldi artiklid ja siit viited: kustutamata lubi, kaltsiumoksiid, kustutatud lubi, kaltsiumhüdroksiid, kaltsiumkarbonaat, lubjakivi. --Lulu 8. jaanuar 2006, kell 17.54 (UTC)

Õigupoolest peaks siin veel rääkima sellest, kus ja millal see tehnoloogia yldse leiutati, kust kuhu ja millal levis, millal Eestisse jõudis jne. On väidetud näiteks, et lubja tootmisel ja kasutamisel toimuvad keemilised reaktsioonid on esimesed inimkonna poolt teadlikkult kasutusele võetud keemilised reaktsioonid yldse. Mul ei ole selle kohta praegu piisavalt materjali, muidu kirjutaksin kohe juurde. Kui keegi oskab viidata, oleks tore. --Lulu 8. jaanuar 2006, kell 18.02 (UTC)

Toimetasin, ehk sai paremaks. --Lulu 8. jaanuar 2006, kell 18.15 (UTC)

Lubi võib tehnoloogiliselt esineda
Mis see 'tehnoloogiliselt' tähendab? Kas poleks parem ilma selle sõnata. Näiteks nii: "Lubjaks võidakse pidada kolme erinevat keemilist ainet" vms. Siim 8. jaanuar 2006, kell 18.23 (UTC)

Noh, olgu siis "tehnoloogilises protsessis", vahet ei ole. Ega aine nimetus ja keemilise aine nimetus ei pea ju alati kokku langema. --Lulu 8. jaanuar 2006, kell 18.33 (UTC)

: Ma tahan öelda seda, et sõna "tehnoloogiline" ei sobi. Kaltsiumkarbonaat on täiesti loodusliku tekkega aine. Mis seos tal tehnoloogiliste protsessidega on? Siim 8. jaanuar 2006, kell 18.41 (UTC)

Ma tahan vist öelda, et kaltsiumkarbonaat on kõigepealt keemiline aine, mida leidub nii looduses kui ka tehnoloogiliste protsesside tulemusena. Ma arvan, et kui kaltsiumkarbonaati kasutatakse tehnoloogilises protsessis toorainena, siis ta on selle protsessi osa. --Lulu 8. jaanuar 2006, kell 19.13 (UTC)

Ma ei tahaks vaielda, aga midagi ei ole teha. Artikkel on ikkagi väga vildakas. Avalause ütleb, et "Lubi on kivide liitmiseks ja kivistuvates segudes kasutatav ehitusmaterjal" ja hiljem on öeldud, et lubi võib olla kolm erinevat keemilist ainet, neist üks kaltsiumkarbonaat. Sellest järeldub ju see, et kaltsiumkarbonaati kasutatakse kivide liitmiseks, aga see pole ju tõsi. Minu arust ei ole kaltsiumkarbonaat üldsegi mitte lubi. Ta on lubja tooraine, mida kas mugavusest või rumalusest lubjaks nimetatakse. Vikipeedia võib küll mainida sellise keelekasutuse olemasolu, aga mitte väitma, et nii asi ongi. Siim 8. jaanuar 2006, kell 20.36 (UTC)

Oh, ega mullegi vaidlemine meeldi, aga mis teha... See on tõsi ju, et kaltsiumkarbonaati kasutatakse kivide liitmiseks. Esiteks toorainena lubja tootmisel. Ja, teiseks, kustutatud lubja (kaltsiumhüdroksiidi) kivistumisel moodustub ju taas kaltsiumkarbonaat, mis kive seob. --Lulu 10. jaanuar 2006, kell 08.48 (UTC)

: Lulu, kas sa mõtlesid ise selle välja, et kaltsiumkarbonaat on lubi. Minu allikas on "Glossary of Geology" ISBN 0922152349, mis ütleb täiesti selgelt, et kaltsiumkarbonaat ei ole lubi. Tsiteerin: "The term is used loosely for calcium hydroxide (as in hydrated lime) and incorrectly for calcium carbonate (as in agricultural lime)." Sellele tuginedes olen sunnitud selle artikli vaidlustama. Terminitest kirjutades tuleb toetuda korralikule kirjandusele, mitte oma peale või suvalistele veebilehtedele. Siim 10. jaanuar 2006, kell 11.22 (UTC)

Vabanda, aga mida Sa õieti vaidlustad? Kas seda, et (1) kivistunud lubi on keemilise koostise poolest CaCO3, või et (2) ernevatel elu-, tegevus- ja teadusaladel võivad mõistetel olla erinevad tähendused? Kui viimast, siis jah, arstiteaduses (veresoonte lupjumine või lubjastumine), bioloogias (lubisklelett, lubikoda), hüdroloogias (lubjarikas vesi või vee lubjasisaldus), põllumajanduses (põldude, happeliste muldade lupjamine), tööstuses, tehnoloogias, jm mõeldakse sõnaühendi "lubi-", "lubja-" jne puhul eelkõige kaltsiumkarbonaadi-sisaldust. Geoloogia on vaid üks teadusharudest, kus seda mõistet kasutatakse. Muide, millest koosneb järvelubi? Lugupidamisega, --Lulu 10. jaanuar 2006, kell 14.04 (UTC)

: Vaidlustan selle, et kaltsiumkarbonaat on lubi. See ei ole üldse ainult geoloogiline küsimus. Pigem kuulub see keemia valdkonda. Lubi on kaltsiumoksiid ja sellest lähtuvalt tuleb artikkel ka üles ehitada. Lõdvemas tähenduses mõistetakse lubja all hüdraatunud lupja ehk kaltsiumhüdroksiidi. Kõik muud asjad on lubi vaid rahvakeeles. Sinu näited "järvelubi", "lubiskelett" jne ei ole üldse kõne väärt, sest see, et sõna "lubi" neis termineis esineb, ei tee neist veel lupja. Mille alusel sa üldse oma väiteid esitad? Ütled, et tööstuses mõeldakse lubja all kaltsiumkarbonaati, aga näiteks geoloogias öeldakse "räni" aga mõeldakse "ränidioksiid". Ometi ei tule mul hetkekski pähe sellist lollust, et hakata entsüklopeedias ränioksiidi räniks nimetama. Minu eesmärk on see, et Vikipeedia artiklid oleks selged, korrektsed ning üheseltmõistetavad. Saad ju isegi aru, et rahvaliku kõnepruugi teadusliku terminimna väljakäimine ei sobi entsüklopeediasse. Samuti lugupidamisega. Siim 10. jaanuar 2006, kell 14.20 (UTC)

Tänan vastuse eest. Vestlus muutub huvitavamaks. Mis puutub ränidioksiidi asemel lõdvalt "räni" kasutamisse, siis selles on väike iva sees: näiteks pole vahet, kas ytelda "ränisisaldus" ehk räni kui elemendi sisaldus või "ränidioksiidi sisaldus", vahe on ainult konstandis. Nii et korrektsus ei pruugi kannatada. Aga see selleks. --- Tulles tagasi artikli juurde, siis pole ma enda meelest kyll kuskil ytelnud, et "kaltsiumkarbonaat on lubi". See oleks tõesti ebakorrektne igas mõttes ja sellise väite vaidlustaksin ise ka kohe. Vastupidi, jah, seda kyll: lubjaks nimetatakse (paljudel elu-, tegevus- ja teadusaladel) (muuhulgas) ka kaltsiumkarbonaadi-sisaldusega aineid ja materjale. See on yks selle sõna traditsioonilisi tähendusi paljudel aladel, ka teadusaladel. Kahtlemata oleks korrektsem ytelda kõigil nendel puhkudel "kaltsiumkarbonaat" või vähemalt "kaltsium". Kuid me ei saa seda siin Vikipeedias seda sõnakasutust olematuks teha ega ka lambist ekslikuks kuulutada. Arvan, et Vikipeedia artiklis tuleks seda just nimelt selguse ja täpsuse huvides kindlasti mainida. Mida ma olengi, oma tagasihoidliku arvamuse kohaselt, teinud. Parimate soovidega, --Lulu 10. jaanuar 2006, kell 15.48 (UTC)

: Mul ei ole midagi selle vastu, et rääkida artiklis "Lubi" selle termini kõigist kasutustest, kuid ma tahan, et terminoloogilistes küsimustes oleks selgus. Tuleb eristada termini ranget teaduslikku tähendust ning lõdvemaid kõnekeelseid ja osalt ka kirjakeelde lipsanud väärkasutusi nagu kaltsiumkarbonaadi lubjaks pidamine. Praegusel kujul saab artiklit mõista nii, et ka kaltsiumkarbonaat on lubi ja seetõttu on artikkel ka vaidlustatud. Loodan, et see on mõistetav. Minu ettepanek oleks selline, et alustada artiklit lubja rangema teadusliku definitsiooniga, sest teaduslik termin ta ju on, ning hiljem seletaks lahti selle termini muud tähendused. Samas rõhutades, et need ei ole päris korrektsed. Siim 10. jaanuar 2006, kell 16.43 (UTC)
Mida seal geoloogiasõnastikus siis lubjaks nimetatakse? Andres 10. jaanuar 2006, kell 20.11 (UTC)

Lubjaks nimetatakse seal kaltsiumoksiidi ja vabamas tähenduses ka kaltsiumhüdroksiidi. Tegemist ei ole mingi geoloogilise või geoloogiale spetsiifilise lubjadefinitsiooniga, sest lubi pole üldse geoloogiline termin. Seetõttu ei ole mõtet vaieldes rõhuda sellele, et geoloogias on sel terminil mingi omamoodi tähendus. Siim 10. jaanuar 2006, kell 21.14 (UTC)

: Aga kas mitte eesti keeles ei nimetata kaltsiumoksiidi kustutamata lubjaks, mitte lubjaks? St, eesti keeles puudub selline kokkulepe, et lihtsalt lubi on kustutamata lubi. "Lubi" ei tähenda täpselt sama mis lime. Andres 10. jaanuar 2006, kell 21.18 (UTC)

: Ja ka inglise keeles on kustutamata lubi rangelt võttes ikkagi quick lime või quicklime. Andres 10. jaanuar 2006, kell 21.23 (UTC)

:: Ka inglise keeles on quicklime ja slaked lime. Kust sa võtad, et inglise lime ja eesti "lubi" on erinevad asjad? Niipalju kui mina olen aru saanud, on nad väga sarnased selle poolest, et termini korrektne kasutamine on lootusetult käest ära läinud. Ka inglise keeles nimetatakse kaltsiumkarbonaati vahest lubjaks, ehkki see pole korrektne. Antud artikli puhul ei ole minu jaoks oluline, kas lubi on kaltsiumoksiid või nii kaltsiumoksiid kui ka kaltsiumhüdroksiid, sest kindlat kokkulepet pole ei inglise ega ka eesti keeles, kuid oluline on, et eemaldataks kaltsiumkarbonaadi nimetamine lubjaks, mis on ilmselgelt vale. Siim 10. jaanuar 2006, kell 21.28 (UTC)
Vaatasin artikli veelkord hoolega yle. Ma ei leidnud seal kuskil, et kaltsiumkarbonaati oleks nimetatud lubjaks. --Lulu 10. jaanuar 2006, kell 21.32 (UTC)

Ei ole mingit vahet, kas nimetada lupja kaltsiumkarbonaadiks või kaltsiumkarbonaati lubjaks. Mõlemad on ühtviisi valed. Siim 10. jaanuar 2006, kell 21.34 (UTC)
"Kivistunud lubi koosneb valdavalt kaltsiumkarbonaadist." Kas nii sobiks? --Lulu 10. jaanuar 2006, kell 21.37 (UTC)

: Mis tähendab "kivistunud lubi"? Kaltsiumoksiid esineb niigi tahkete kuubilise süngoonia kristallidena. Artikkel tuleb üles ehitada nii, et sääraseid küsimusi ei teki. Muidugi tuleb rääkida kustutatud lubja kivistumisest. Mul pole selle vastu midagi, aga ma tahan, et artikkel oleks selgemalt üles ehitatud. Proovin homme mõtelda, kuidas seda artiklit minu arust peaks alustama, aga see peaks kindlasti sisaldama lubja definitsiooni ning lühiülevaate termini kasutusest. Rohkem polegi vaja kui paar selgitavat lauset. Tänaseks kõik. Siim 10. jaanuar 2006, kell 21.46 (UTC)
Ma lähtun eelkõige ENE 1. väljaandest. Seal on öeldud, et kaltsiumoksiidi nimetatakse ka põletatud lubjaks ehk kustutamata lubjaks. Pole öeldud, et seda nimetataks lihtsalt lubjaks. Kaltsiumhüdroksiidi nimetatakse kustutatud lubjaks. Need on keemiliste ainete profaansed nimetused. Lubjaks aga nimetatakse ainet (mitte keemilist ainet), mis tekib kaltsiumkasrbonaadi kuumutamisel ahjus. Sellel ainel ei ole kindlat keemilist koostist, sest selle toorainel ei ole kindlat keemilist koostist. Peale selle jääb mulje, et lubi jääb lubjaks ka pärast kustutamist, kuid seda pole päris ühemõtteliselt öeldud. Kaltsiumkarbonaati lubjaks ei nimetata, vaid öeldakse, et kustutatud lubi  kivineb kaltsiumkarbonaadiks.
Olen nõus, et sõna erinevaid kasutusi tuleks selles artiklis hoolikalt eritleda. Pole aga leidnud mingit alust eeldada, et sõna "lubi" ainuke korrektne tähendus on 'kaltsiumoksiid'. Vastupidi, just seda see sõna eesti keeles minu meelest ei tähenda. Andres 10. jaanuar 2006, kell 22.06 (UTC)

kui tohib siis ma pakuks ka definitsiooni välja... Lubi on valge pulbriline aine, mida saadakse lubjakivist. - Ahsoous 10. jaanuar 2006, kell 22.32 (UTC)

: Et jahvatame lubjakivi pulbriks ja saamegi lubja :) Ma arvan, et nii lihtsalt see asi ei käi. Siim 11. jaanuar 2006, kell 11.02 (UTC)

: Andres, lubjal, ma mõtlen kuumutatud kaltsiumkarbonaadil, loomulikult ei ole kindlat keemilist koostist, kuid reaalses elus kindla keemilise koostisega aineid ei esinegi. Ometi, kirjutades mineraalidest, me anname ka nende keemilise koostise keemilise valemi kujul. Ma arvan, et me võime öelda, et lubi on kaltsiumoksiid, sest valdavas enamikus ta seda on. Lubja keemilised omadusedki tulenevad kaltsiumoksiidi keemilistest omadustest. Loomulikult võib ja tulebki mainida seda, et reaalne lubi sisaldab lähteaine ebapuhtuse tõttu lisandeid. Kujuta ette teoreetilist olukorda, et meil on kasutada täiesti puhas kaltsiumkarbonaat. Kas selle kuumutamise produkt siis ei olegi lubi ehk kustutamata lubi. Kas lubi peab tingimata lisandeid sisaldama, nagu sa väidad. Mina arvan, et ei pea. Kaltsiumoksiid mineraalina on justnimelt lubi, sellist mineraali nagu kustutamata lubi ei ole olemas. See on kaltsiumoksiidi tööstuslik termin. Jään ikka selle juurde, et sõna lubi tähendab põhiliselt kaltsiumoksiidi, ehkki mitte tingimata puhast kaltsiumoksiidi. Lubjaks võidakse nimetada ka kaltsiumhüdroksiidi ehk kustutatud lupja, kuid mitte kaltsiumkarbonaati, mis on lubjatootmise tooraine ning kustutatud lubja kivistumise produkt. Siim 11. jaanuar 2006, kell 11.02 (UTC)
Pakun välja järgmise tööversiooni kuidas ligiähedaselt seda artiklit minu meelest peaks alustama:
Lubi on kaltsiumkarbonaadi kuumutamisel tekkiv valge kristalne aine, mis keemiliselt koosneb peamiselt kaltsiumoksiidist. Selliselt toodetud lupja nimetatakse ka kustutamata lubjaks. Lubjaks nimetatakse ka kaltsiumoksiidi hüdraatumisel tekkivat kaltsiumhüdroksiidi ehk kustutatud lupja. Lähteaine (peamiselt lubjakivi) ebapuhtuse tõttu ei ole ka lubi keemiliselt mitte puhas CaO või Ca(OH)2, vaid segu, mille peamisteks koostisosadeks on eelmainitud keemilised ained. Siim 11. jaanuar 2006, kell 11.14 (UTC)

see et seda definitsiooni sa siiski ümber ei lükka... (kuigi parem sõna on jah pulberjas ja muidugist ka kriidi võiks juurde lisada)... aga tead ma arvan, ära samasta lupja ja kustutamata lupja... ja kui sa nüüd nati lubjatootmisega kursis oled siis tead et selle jaoks, et sedasamust kustutamata lupja saada pead sa kuumutama toorainet umbes 900 kraadi juures... väiksema temperatuuri juures juhtub selline asi et protsessi tulemus ei ole mitte püsiv vaid see saadus muutub lähteaineks tagasi... ja nu siis kui nüüd hakata edasi kirjutama läheb lugu ikke väga pikaks nii et karta on et definitsioonist ei tulegi enam äkki midagi välja... äkki võtaks hoopis kätte ja eristaks siinkohal üleüldse keemilised protsessid ehk tööstusliku kasutuse (kus lubi on nii kaltsumoksiid, -hüdroksiid ja ka -karbonaat) ja mineraali... saaks vast selgem ... ma kujutan juba ette mis juhtub kui kipsi tööstusliku kastamise juurde jõutakse - Ahsoous 11. jaanuar 2006, kell 12.43 (UTC)

: Ma ju kirjutangi, et lubjaks nimetatakse nii kustutamata kui ka kustutatud lupja. Lihtsalt mineraalina on lubi kaltsiumoksiid. Muidugi oleks parem kui lubja def. oleks selgem, aga mis teha kui kaht eri ainet lubjaks nimetatakse. Mis puutub sinu definitsiooni, siis vabandust, aga see on täiesti küündimatu. Lubi ei ole kindlasti pulbriks tehtud lubjakivi. Mehaaniline purustamine keemilist koostist ei muuda, aga just seda on vaja, et teha kaltsiumkarbonaadist lupja. Muidugi ma tean seda, et kaltsiumkarbonaati tuleb kuumutada ca 900 kraadi juures, kuid definitsioonis ei ole see minu arvates tingimata vajalik, sest teeks avalause liiga segaseks. Seda võib täpsustada hiljem teksti sees. Tahan rõhutada veel kord seda, et kaltsiumkarbonaat ei ole lubi. Rääkisin sellest täna targemate inimestega, kes seda samuti resoluutselt kinnitasid. Niikaua kui artikkel midagi sellist aimata laseb, jääb ta vaidlustatuks. Siim 11. jaanuar 2006, kell 14.33 (UTC)

:: Sa kirjutasid Lubi on kaltsiumkarbonaadi kuumutamisel tekkiv valge kristalne aine, mis keemiliselt koosneb peamiselt kaltsiumoksiidist.  See lause on põhjusmõtteliselt vigane - Ahsoous 11. jaanuar 2006, kell 16.37 (UTC)

:: Selles artiklis ei ole üldse juttu kaltsiumoksiidist kui mineraalist, vaid lubjast tehnoloogilise protsessi saadusest. See saadus ei ole mineraal ega keemiline aine. Seetõttu arvan, et jutt mineraalist peaks olema eraldi artiklis. Andres 11. jaanuar 2006, kell 15.31 (UTC)

:: Ma saan aru küll, et keemilised ained ei esine absoluutselt puhtana, aga neid saab ikkagi keemilise koostise järgi identifitseerida. Seda materjali, millest selles artiklis juttu on, ei nimetata kunagi keemilise koostise järgi. Andres 11. jaanuar 2006, kell 16.04 (UTC)

::: Andres, mulle tundub, et sa ei saa hästi asjast aru. Ütled, et tehnoloogilise protsessi tulemus ei ole mineraal, aga mulle tundub, et tehnoloogilise protsessi tulemusel just kaltsiumoksiidi kristallid tekivadki. Minugipoolest võib jutt mineraalist olla teises artiklis, kuid vaieldamatuks tõsiasjaks jääb, et kristalne aine "kustutamata lubi" ning mineraal "lubi" on samad asjad. Siin ei ole mõtet vaielda ega mingitele lisanditele rõhuda, sest kõik reaalsed ained sisaldavad lisandeid. Nad ei ole argumendiks. Puhas kaltsiumoksiid eksisteerib vaid teoreetiliselt. Ja kustutamata lupja nimetatakse minu teada igal pool kaltsiumoksiidiks, ehkki korrektsem oleks öelda, et kustutamata lubi koosneb peamiselt kaltsiumoksiidist. Siim 11. jaanuar 2006, kell 16.21 (UTC)

:::: Võib-olla küll, et ma ei saa aru. Minu kaalutlused on järgmised. Kui tehnoloogilise protsessi saadusena tekib kaltsiumoksiid, siis tekib keemiline aine kaltsiumoksiid. Kas kristalliline kaltsiumoksiid on alati mineraal, ka juhul, kui ta on kunstlikult valmistatud? Peale selle, ma saan asjast nii aru, et lupja kui tehnoloogilise protsessi saadust ei valmistata mitte mineraalist, vaid kivimist. (See kivim sisaldab muudki peale kaltsiumkarbonaadi (või dolomiidi), muidu ei räägitakski kivimist.) Nii on entsüklopeedias öeldud. Miks peaks selle saadus siis olema mineraal? Võib-olla ei ole korrektne öelda, et kustutamata lubi on kaltsiumoksiid, aga ma lähtun sellest, et just nii öeldakse. Kui see on vale, siis on teine asi.

::: Sinu jutust tuleb välja ka see, et sellist asja nagu lubi ei ole olemas. Väidad, et on kustutamata ja kustutatud lubi. Mis see lubi siis sinu jaoks on? Minu jaoks ei ole see arutelu enam huvitav ja kui ma seda asja teile selgeks teha ei suuda, siis ma rohkem ei taha selle teemaga tegeleda. Kui minu poolt välja pakutud definitsioon teid ei rahulda, siis pange kasvõi nii, et lubi on pulbriline lubjakivi :) Ainult et artikkel jääb sel juhul muidugi vaidlustatuks. Siim 11. jaanuar 2006, kell 16.21 (UTC)

:::: Kuidas see siis välja tuleb, et lupja pole olemas? Mulle ei ole ka täpselt selge, mis see lubi on, aga Sinu jutu järgi otsustades on vähemalt kaks eri mõistet: lubi kui mineraal ja lubi kui tehnoloogilise protsessi saadus. Andres 11. jaanuar 2006, kell 17.56 (UTC)
Anna andeks, Siim, aga artiklis pole kuskil öeldud, nagu oleks kaltsiumkarbonaat sama mis lubi. Mida Sa õigupoolest vaidlustad? --Lulu 11. jaanuar 2006, kell 16.30 (UTC)
Vaata korra seda: "Lubjaks nimetatakse jah kolme erinevat ainet, kaltsiomoksiidi, kaltsiumhüdroksiidi kui ka kaltsiukarbonaati. --Lulu 8. jaanuar 2006, kell 17.19 (UTC)" Kas tuleb tuttav ette ja artiklist: "Lubi võib tehnoloogilises protsessis esineda kolme erineva keemilise ainena:... " Neist üks on kaltsiumkarbonaat. Artikkel ütleb täiesti selgelt, et lubi on tehnoloogilises protsessis kaltsiumkarbonaat, mis on ilmselge rumalus. Lubi ei ole kindlasti mitte kaltsiumkarbonaat. Siim 11. jaanuar 2006, kell 16.35 (UTC)
Huvi pärast võiks vaadata  dokumenti. Seal on öeldud: "Mõiste “lubi” hõlmab kustutamata lupja ja kustutatud lupja ning on mõiste “lubjatooted” sünonüüm.". Andres 11. jaanuar 2006, kell 18.58 (UTC)
Ma usun nüüd, et sain ennist asjast valesti aru. Asi ei ole mitte aine puhtuses, vaid selles, et lubi ei ole ühe konkreetse aine nimetus, vaid kahe aine koondnimetus. Andres 12. jaanuar 2006, kell 06.18 (UTC)

*Lubjatootmine traditsioonilisel meetodil 28.07.2008 oli link katki
Andres 28. juuli 2008, kell 10:19 (UTC)


Arutelu:Lennuk

Imelik, milline õhust raskem (või kergem) õhusõiduk kasutab tiibade liikumist? Helikopteril on tiivik(ud) ja tiivikutel on labad, mitte tiivad. Selle definitsiooni peaks kuidagi korda tegema. --Lulu 8. jaanuar 2006, kell 19.32 (UTC)

ENE 1. väljaandes on selline definitsioon: "õhust raskem sõiduk, mis lendab jõuseadme abil arendatud kiirusel tekkiva tõstejõu toimel". Andres 8. jaanuar 2006, kell 19.37 (UTC)
Jajah, see oleks parem. Veel parem oleks "õhust raskem õhusõiduk, mis lendab jõuseadme abil arendatud kiirusel tiibade abil tekkiva aerodünaamilise tõstejõu toimel". Sest tiivad on siiski oluline tunnus ja yldse. --Lulu 8. jaanuar 2006, kell 19.43 (UTC)

Miks on tähtis jõuseade? Kas tõstejõud tekib ainult tiibade all?

Definitsiooni tuleks muuta ka leheküljel Lennuk (täpsustus).  Andres 8. jaanuar 2006, kell 22.26 (UTC)

: Kas purilennuk pole lennuk? Purliennukil jõuseade puudub.--Boy 18. veebruar 2006, kell 11.57 (UTC)

: Ma arvan ka, et pole tähtis, et kiirus on arendatud jõuseadme abil. Purilennukid küll tõusevad õhku mingi jõuseadme abil (teise lennuki taga), kuid lennu kestel arendab ta siiski kiirust raskusjõu abil. Peaks ka täpsustama, et tiivad on jäigalt kere külge kinnitatud - näiteks ornitopter pole lennuk. Peep 4. mai 2006, kell 15.28 (UTC)

::Millised õhusõidukid on õhust kergemad? avjoska 7. juuni 2007, kell 07:55 (UTC)

::: Tsepeliinid? Andres 7. juuni 2007, kell 09:31 (UTC)

:::: Kuumaõhupallid jne suwa 30. september 2009, kell 05:39 (UTC)

* Ründelennuk – hävitus-pommitaja on sõjalennuk, mis on mõeldud peamiselt maapealsete liikuvate sihtmärkide ründamiseks (inglise keeles Ground attack aircraft).

See on välja jäetud. Andres 7. veebruar 2009, kell 20:32 (UTC)

: Ei saa aru väljajätmise põhjusest, selline lennnukite liik on olemas,

: sellest on juttu isegi artiklis Hävituslennuk

: suwa 30. september 2009, kell 05:41 (UTC)

Definitsiooni on muudetud, kas viide on praegu õigustatud?
Lendav lennuaparaat? Kui lennuk ei lenda, kas ta pole siis lennuk? Ja kui jutt on lennuaparaadist, kas ta saab siis olla mittelendav? Andres 26. oktoober 2011, kell 00:02 (EEST)

Panin vana definitsiooni tagasi, et oleks mingigi viidatud definitsioon. Taivo 26. oktoober 2011, kell 00:43 (EEST)

Viidatud definitsiooni ja muid viidatud väiteid selles redaktsioonis [http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Lennuk&curid=33345&diff=3255605&oldid=3234323] muudeti. --[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 6. oktoober 2012, kell 19:51 (EEST)

Veel kord moderaator Andrusele, kasutatav sõnavara ei pea tingimata olema '''seadusega normeeritud''', kirjanik, ajakirjanik, kodanik kirjutab loovalt, kasutuses rikkalikku eestikeelset sõnavara. Moderaator Andrus ei ole see, kes paneb siin autoritele sõnu suhu! Mõiste ,lennuaparaat, on täiesti asjakohane termin ja lubatud kasutada. Kasutaja, 19. oktoober 2017, kell 13:30 (EEST).

Ma ei saa etümoloogia osast aru. Kas siis "Kalevipojas" ei ole laeva nimi Lennuk? Andres (arutelu) 8. jaanuar 2018, kell 16:48 (EET)

Tuleb teistmoodi sõnastada, sest praegu jääb mulje, nagu oleks "Kalevipoeg" juba olemas olnud. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2018, kell 18:23 (EET)

See, et lennuk liigitub õhusõidukite alla on ju "Kategooria" määratluses juba tehtud. Lennukite kirjeldamisel vikipeedias ei ole edaspidi enam mingit põhjust järjekindlalt rõhuda määrangule [[õhusõiduk]]. Eestikeelne sõnavara pole siiski nii vaene, et pidada kaasajal mõiste 'lennuk' sünonüümiks ainult mõistet 'õhusõiduk' (mis on lennuki kirjeldamiseks sisuliselt värdsõna). [[Eri:Kaastöö/82.131.81.25|82.131.81.25]] 7. märts 2021, kell 12:20 (EET)

oled loonud suure galerii, kuid igal pildil peaks olema ka eestikeelne selgitus juures. Siis oleks sellel pildiseerial rohkem väärtust.--Raamaturott (arutelu) 12. september 2022, kell 12:52 (EEST)

Minu meelest ei ole niisugusel galeriil mõtet. --Andres (arutelu) 12. september 2022, kell 14:34 (EEST)

:jahh, ma saan aru, et lennuki juhtimisel pole mõtet, selle kirjeldamisel wikis veelvähem (must huumor). Pildid on mõeldud selleks, milleks wiki on mõeldud, et saaks lisada kirjeldused ja saaks artikli teemast ja lõigust aru. suwa 12. september 2022, kell 20:33 (EEST)

:: Siis tuleb pildid panna teksti juurde koos selgitusega, galerii ei tee midagi arusaadavaks. --Andres (arutelu) 12. september 2022, kell 22:58 (EEST)