Arutelu:Sirje Kingsepp/Arhiiv4

Sündisin 13. septembril 1969 Ida-Virumaal Kiviõlis  1987 lõpetasin Aravete keskkooli  1989 lõpetasin Tallinna kaubandustehnikumi kaubandusliku arvestuse erialal ja asusin raamatupidajana tööle Keilasse  1992. aasta lõpus tulin tööle Tallinna pearaamatupidajaks. 21. märtsil 1998 sai minust ema  2000 sügisel alustasin õpinguid EBS-is ärijuhtimise erialal kaugõppes.  Kui kõik kulgeb plaanitult, peaksin aastaks 2005 olema magister ärijuhtimises  2002 kevadel astusin sisemisel sunnil ESDTP-sse.  Ma ei ole kommunist, aga sotsialist olen küll ja feminist ka.

See on pärit siit. Kui nemad need andmed välja võtavad, teeme seda ka meie. Esialgu võib viidata tollele artiklile. Andres 11. veebruar 2008, kell 18:16 (UTC)

: BINGO :) --Kriku 11. veebruar 2008, kell 21:40 (UTC)

:: Kes viitsib, palun asendage viited. Valimiskomisjoni lehel neid andmeid enam pole. On ainult kandideerimise fakt ja kandidaadi number. Andmeid kandideerimise kohta artiklis muide pole, aga võiks olla.

:: Päevalehes tsiteeritu on vist võetud Sirje Kingsepa blogist, mis on nüüdseks kustutatud. Kui nõuda lehelt selle kustutamist, siis vast läheb asi avalikkuse ette ja me saame mingi lahenduse. Andres 12. veebruar 2008, kell 04:44 (UTC)
Enne kui üldse miskit arutama hakata, siis tahaksin näha konkreetset tõendusmaterjali selle kohta et Sirje Kingsepp ja Vikipeedia kasutaja Kinks on üks ja sama isik.

Sellist tõendusmaterjali tõesti ei ole. Ja muidugi ei ole võimalik, et  me saaksime need nõudmised täita, kui pole tõestatud, kes need esitanud on. Aga ma olen veendunud, et tegemist on sama isikuga, mistõttu minu meelest on mõtet asja arutada.  Andres 11. veebruar 2008, kell 18:57 (UTC)
Ei ole mingit õigustust levitada kedagi sõnaliselt halvustavaid ütlusi. Kui neid Vikipeediasse satub, siis peaksid administraatorid need kõikjal kustutama. Kk 11. veebruar 2008, kell 19:32 (UTC)

Kustutasin viimase ära. Aga mida teha repliigiga kell 18.01? Kas ka selle peaks kustutama? Siis peaks kustutama ka vastuse ning vastuse vastusele. Ja siis ei ole enam arusaadav, miks Sacerdos79 Vikipeediast lahkus. Andres 11. veebruar 2008, kell 19:39 (UTC)
Tõenäoliselt olen Toomasega nõus (võib olla sisuliselt mitte kujuliselt). Tekib mulje, et Sirje Kingisepp on kõige tähtsam isik Eestis - peaaegi igal päeval arutletakse artikkel tema kohta. Kahju, et Sacerdos Vikipeediast lahkus. Geonarva 11. veebruar 2008, kell 19:51 (UTC)

See arutelu ei puuduta ju ainult seda artiklit. Andres 11. veebruar 2008, kell 20:12 (UTC)
Siinne arutelu käib ju laiema - avalikustamise õiguse - üle, ja see ei peagi olema lihtne. Ent kustutama peaks siin olevad teiste kohta halvastiütlemised - ka selle mille kohta Andres küsis. Kui oleme sõbralikus meeles, siis pole ka takistust naasta. Endist pahameelt pole mingit põhjust meelde jätta. Kk 11. veebruar 2008, kell 20:17 (UTC)

Mul on ettepanek jätta see Andrese & Tooma omavaheliseks selgitamiseks. Igale üritusele tuleb kasuks, kui suudetakse asja arutades kainet pead säilitada. Tooma avalduse kohta ma ütleks niimoodi, et kuigi mulle laiamine ei meeldi, ei ole tema katse asjaomasele isikule mõistust pähe panna ka mitte päris adekvaatne... St.  minu arvates ei ole mõistuse pähe panemine antud juhul lihtsalt võimalik - põhjustel, millel ma ei pea vajalikuks lähemalt peatuda. Hetkel on meil Kinksi argumendid ja artikli haldurite argumendid. Kinks ei ole seni suutnud oma argumente õiguslikult piisavalt põhjendada. Järelikult ei saa nende põhjal midagi ette võtta. Kui peaks juhtuma, et Kinks leiab mõne adekvaatse põhjenduse või see tekib seoses kehtiva õiguse muutumisega, siis tuleb antud artikliga midagi ette võtta. Kogu lugu. Kellel on mõistust või kui palju, on sootuks teemaväline küsimus. --Kriku 11. veebruar 2008, kell 21:40 (UTC)

: Minu meelest on asi selle taga, et seadus ei ole üheselt tõlgendatav.  Arvan pigem, et peaksime ka ise midagi ette võtma, et saada autoriteetne tõlgendus. Andres 12. veebruar 2008, kell 04:44 (UTC)

: Võiks küsida Andmekaitseinspektsioonilt, aga nemadki on jännis. Arvan, et tasuks küsida ka Ülle Madise arvamust.  Andres 12. veebruar 2008, kell 04:46 (UTC)

::seniks, kuni me tegeleme avalikustatud andmete koondamisega, pole andmekaitseinspektsioonil asja selle artikliga.--Hendrix 12. veebruar 2008, kell 05:00 (UTC)

::: Vana seaduse järgi oli küll nii, aga uue seaduse järgi ei pruugi olla. Andres 12. veebruar 2008, kell 05:11 (UTC)

:::: "§ 2. Seaduse kohaldamine
(1) Käesolevat seadust ei kohaldata, kui:
1) isikuandmeid töötleb füüsiline isik isiklikul otstarbel;
2) isikuandmeid üksnes edastatakse läbi Eesti territooriumi, ilma et neid andmeid Eestis muul viisil töödeldaks.
(2) Käesolevat seadust kohaldatakse kriminaalmenetlusele ja kohtumenetlusele menetlusseadustikes sätestatud erisustega.
(3) Käesolevat seadust kohaldatakse isikuandmeid sisaldava riigisaladuse töötlemisele, kui see tuleneb:
1) 1990. aasta 19. juulil allakirjutatud konventsioonist, millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel sõlmitud Schengeni lepingut kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta nende ühispiiridel (Schengeni konventsioon) või
2) 1995. aasta 26. juulil vastuvõetud Euroopa Liidu lepingu artiklil K.3 põhinevast Euroopa Politseiameti konventsioonist (Europoli konventsioon).
§ 3. Haldusmenetluse seaduse kohaldamine
Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades käesoleva seaduse erisusi."
Tuleb vist koolitusele minna, et seaduse kohaldamisest aru saada....--Hendrix 12. veebruar 2008, kell 06:11 (UTC)

meie siin ikka oleme füüsilised isikud, sest mingit lepingut me Vikiga sõlminud ei ole.--Hendrix 12. veebruar 2008, kell 06:52 (UTC)

: Jah, aga me ei töötle andmeid ainult isiklikul otstarbel. Andres 12. veebruar 2008, kell 06:57 (UTC)

:: Peaks otsima üles ja lugema uuesti läbi wikisse konto loomisel võetud kohustused ja saadud õigused.

:: Mingi lepinguline suhe meil wikiga ikkagi on, s.t oleme vabatahtlikult võtnud endale kohutuse järgida siinset korda.

:: suwa 12. veebruar 2008, kell 07:20 (UTC)

:::aga õnneks ütleb sama seadus allpool järgmist:
" § 11. Isikuandmete avalikustamine
(1) Kui andmesubjekt on oma isikuandmed avalikustanud ise, andnud käesoleva seaduse § 12 kohase nõusoleku nende avalikustamiseks või kui isikuandmed avalikustatakse seaduse, sealhulgas käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel, siis ei kohaldata isikuandmete töötlemisele käesoleva seaduse teisi paragrahve. "--Hendrix 12. veebruar 2008, kell 09:45 (UTC)

Mulle tundub, et Kinks või siis Sirje Kingsepp on asunud salastama andmeid, mis on kord avalikustatud. kas on võimalik kord avalikustatud infot hiljem salastada? See ei ole ikka päris sama, mis ukse avamine ja sulgemine ju. avjoska 12. veebruar 2008, kell 13:36 (UTC)

: Õige. Sellest on ka üleval pool mitmes kohas juttu. Arutelu käib ringiratast. Meil on praegu ilmselgelt §11 lg. 1 kirjeldatud juhtum ning kogu lugu. --194.126.125.85 12. veebruar 2008, kell 14:18 (UTC)

:: Sama paragrahvi lõige 4 ütleb: "Andmesubjektil on õigus igal ajal nõuda avalikustatud isikuandmete töötlejalt isikuandmete töötlemise lõpetamist, kui seadus ei sätesta teisiti ja see on tehniliselt võimalik ega too kaasa ebaproportsionaalselt suuri kulutusi." Andres 13. veebruar 2008, kell 04:49 (UTC)

:::see on muidugi kehv, et seadus nii on sõnastatud, et lubab mitmeti mõistmist. Mina mõistan igatahes asja nii, et kui lõige 1 tingimused on täidetud, siis teised punktid käesolevas seaduses on kehtetud. Iseasi muidugi, mida tähendab lõike 4 sisu? Kas seda, et subjektil on õigus nõuda andmed avalikustanud asutuse poolt andmete avaldamise lõpetamist ja avalikustatud andmete tagasivõtmist ja sellega tekitada olukorra, et andmed nagu polekski avalikustatud...

:::: Jutt on teistest paragrahvidest, mitte sama paragrahvi teistest lõigetest.

:::::just. Kui isik on andmed ise avalikustanud, siis töötlemise kohta käivad teised seadusepunktid ei kehti. Ja töötlemine hõlmab endas ka andmete avalikustamist.--Hendrix 13. veebruar 2008, kell 07:10 (UTC)

:::::: Mina saan nii aru, et ei kehti teised paragrahvid. Aga see lõige käib sama paragrahvi alla. Andres 13. veebruar 2008, kell 08:03 (UTC)

:::::::öeldud on, et "siis ei kohaldata isikuandmete töötlemisele käesoleva seaduse teisi paragrahve". Minu meelest peaks see tähendama kõiki antud seaduse punkte, mis reguleerivad andmete töötlemist--Hendrix 13. veebruar 2008, kell 08:24 (UTC):

:::::::: Paragrahv on paragrahv, mitte punkt. Andres 13. veebruar 2008, kell 12:01 (UTC)

:::::::::pole oluline, mis terminoloogiat kõnekeeles kasutada. Olulisem on see, mis seaduse tekstis kirjas.--Hendrix 13. veebruar 2008, kell 12:57 (UTC)

:::::::::: No kuule, sellest ongi jutt, et räägitakse teistest paragrahvidest, mitte sama paragrahvi teistest lõigetest. Andres 13. veebruar 2008, kell 16:45 (UTC)

kopeerin seaduses avaldustud teksit uuesti - "siis ei kohaldata isikuandmete töötlemisele käesoleva seaduse teisi paragrahve". Milles näed probleemi?--Hendrix 13. veebruar 2008, kell 16:53 (UTC)

: Probleem on selles, et sama paragrahvi lõiget 4 ikkagi kohaldatakse. Andres 13. veebruar 2008, kell 16:56 (UTC)

::ja kas see on seadusetähe järgi? Sealt kogu see tants nende sünnpäevadega pihta hakkabki. Ametnik tõlgendab nii, aga ülemus ütleb naa. Mina ei näe probleemi. Kui ikka öeldakse, et ei kehti, siis ei kehti--Hendrix 13. veebruar 2008, kell 17:03 (UTC)

::: Ma ei saa aru, mida Sa öelda tahad. Andres 13. veebruar 2008, kell 17:12 (UTC)

::::ütlen seda, et kui inimene on ise oma andmed avalikuks laskunud, siis käesoleva seaduse muud paragrahvid, mis on seotud isikuandmet töötlemisega, ei kehti--Hendrix 13. veebruar 2008, kell 17:32 (UTC)

:::: Jah, umbes nii. Tagasivõtmine kehtib ainult konkreetse allika kohta. Andres 13. veebruar 2008, kell 06:44 (UTC)

::: see arutelu tegelikult peaks kuuluma juba isikuandmete kaitse seaduse arutellu--Hendrix 13. veebruar 2008, kell 06:00 (UTC)

:::: Minu meelest mitte. Seal me ju ei tõlgenda ise. Andres 13. veebruar 2008, kell 06:44 (UTC)

::::: Mitte mingit vastuolu § 11 lg. 1 ja § 11 lg. 4 vahel ei ole. Kui § 11 lg. 1 järgi ei kohandata mingile andmekogumile isikuandmete seaduse teisi paragrahve, siis tähendab see muuseas ka seda, et ei kohandu §§ 4, 5, 8 ja 10. § 11 lg. 1 ütleb, et kui "andmesubjekt on oma isikuandmed avalikustanud ise, andnud käesoleva seaduse § 12 kohase nõusoleku nende avalikustamiseks või kui isikuandmed avalikustatakse seaduse, sealhulgas käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel", siis ei ole need isikuandmed isikuandmete seaduse mõistes, isik ise ei ole andmesubjekt isikuandmete seaduse mõistes ning isegi kui oleks, ei kehtiks § 10 lg. 1 eeldus, et nende andmete töötlemine on lubatud vaid andmesubjekti nõusolekul. Kuna § 11 lg. 4 räägib isikuandmetest, andmesubjektist, nende avalikustamisest ja töötlemisest, millised mõisted on kõik sisustatud isikuandmete seaduse teistes parahrahvides, ei ole võimalik koos kohaldada § 11 lg. 1  ja § 11 lg. 4. --Kriku 17. veebruar 2008, kell 13:37 (UTC)

::::::: Sellest hakkab pea ringi käima. Sellest seadusest pole lihtsurelikul küll võimalik aru saada. Andres 17. veebruar 2008, kell 13:49 (UTC)

igatahes tähendab see seda, et kui isik avalikustas oma andmed, saavad need andmed olema avalikud igavasest ajast igavesti. Välja arvatud juhul, kui isikul õnnestub tõestada, et ta viibis andmete avalikustamise aeg  seisundis, mil ta polnud võimeline oma tegude tähendusest aru saama ega neid juhtima. Aga seda teeb kindlaks kohtupsüühiaatriline ekspertiis, mida tellib kohus. Ja maksab see ekspertiis praegusel ajal umbes 15 000 eeku.--Hendrix 17. veebruar 2008, kell 15:02 (UTC)

: no see jutt on nüüd küll imelik. inimene saab alati oma andmete avalikustamist keelata ja vaimuhaigustega pole siin mingit pistmist. avalikustamine ja kogumine on kaks erinevat asja. avalikustamisele eelneb tavaliselt kogumine, aga kogumisele ei pruugi järgneda avalikustamist. see, et enne kehtis ühte moodi seadus ja nüüd teine ja kui keegi suudab teisele selgeks teha, et tema andmeid on vaja avalikustada ja see teine juhuslikult pole seadusest aru saanud, siis see ei tähenda veel, et ta hull oleks. seadustest aru saamise ja hullumeelsuse vahel ei ole otsest seost.--Kinks 17. veebruar 2008, kell 15:38 (UTC)
Pärast Kriku repliiki olen ma veendunud, et sellest seadusest pole pelgalt terve mõistusega võimalik aru saada. On tarvis asjatundjate poole pöörduda. Andres 17. veebruar 2008, kell 15:51 (UTC)

Kinks, on kaks erinevat asja:

1. inimene avaldab ise andmed - avaldas siis avaldas - oma asi

2. tema kohta avaldatakse andmed - siin osas saab inimene vahele astuda ja öelda ei avaldamisele--Hendrix 17. veebruar 2008, kell 16:06 (UTC)
Hendrix:
1. avaldasin oma andmeid, minu asi, kustutasin, kah minu asi
2. vikipeedia avalikustas minu andmed, astun vahele - koristage ära! --Kinks 18. veebruar 2008, kell 15:23 (UTC)

andmed, millele ei ole võimalik viidata, tuleks tõesti kustutada. Millised andmed on viitamata, Kinks? Ja mis puutub Vikipeedia rolli andmete esitlemisel, siis siin Sa eksid, Kinks. Vikipeedia refereerib avalikustatud andmeid, mitte ei avalikusta neid. Andmed on avalikustatud Sirje Kingsepa enda ja kolmandate osapoolte poolt.--Hendrix 18. veebruar 2008, kell 16:33 (UTC)

Tabel ainult kordab tekstis toodud andmeid. Minu meelest pole sinna viiteid tarvis. Andres 18. veebruar 2008, kell 21:10 (UTC)

pigem siis küsimärk kas see poliitiku tabel on siin artiklis vajalik. --WikedKentaur 19. veebruar 2008, kell 22:17 (UTC)

: Minu poolest võib kustutada. Andres 19. veebruar 2008, kell 23:54 (UTC)

"Ta on töötanud mitmes ettevõttes, muu hulgas pearaamatupidajana ja personalijuhina." Kuidagi kohmakas lause. Võiks olla: "ta on töödanud mitmel erialal, muu hulgas pearaamatupidajana ja personalijuhina." või "Ta on töötanud mitmes ettevõttes, muu hulgas asutuses X ja asutuses Y"--Hendrix 21. veebruar 2008, kell 15:35 (UTC)

Mina ei näe siin midagi kohmakat. Nii on minu meelest kõige informatiivsem. Kui on teada, võib muidugi ka ettevõtted märkida. Aga seda allikat, milles on öeldud, et ta pearaamatupidajana töötas, enam ei ole. Tuleb leida teine viide või see välja jätta.

Peale selle tuleks lõpuni viia publikatsioonide loetelu ja publikatsioone refereerida. See muudaks artikli sisukaks. Andres 21. veebruar 2008, kell 15:41 (UTC)

:maitse asi see lause ehitus...

:Aga ma ei saa aru, miks peab olema nii palju viiteid SK artiklitele. Kas koduseks mõtiskluseks SK maailmavaate osas. Et mis see tähendab, kui SK sõimab oma artiklis kedagi teist. Kas see tähendab sõimatava madalust või sõimaja madalust? Arvan, et teatmeteoses peaks iga sõna olema põhjendatud ja tähenduslik. Kas SK on tunnustatud publitsist? Kui on, siis kes seda öelnud on? On tal publitsistika alaseid tunnustusi?--Hendrix 21. veebruar 2008, kell 16:02 (UTC)

:: Publitsistlik tegevus on ju tähtis osa inimese avalikust tegevusest. Kui tal on midagi öelda, siis on oluline teada, mida tal öelda on. Muu hulgas selgub sellest muidugi ka inimese maailmavaade.

:: Minu meelest ei eelda inimese publitsistlikust tegevusest rääkimine, et tegemist on väljapaistva publitsistiga. Selleks et entsüklopeedia oleks sisukas, tuleb peale väliste faktide rääkida ka mõtetest. Ka teadmised mõtete kohta on entsüklopeedilised, mitte ainult teadmised väliste asjade kohta.

:: Viited on muu hulgas selleks, et oleks, mille põhjal publitsistikast kirjutada.

:: Teistest küsimustest ja argumentidest ma ei saa aru. Andres 21. veebruar 2008, kell 16:38 (UTC)

:::ma tahtsin seda öelda, et kui me osutame siin mingile artiklile, siis see artikkel on tähtis. No võtaks artikli, kus kedagi nimetatakse kõrgharidusega koristajaks. Mida see artikkel meile ütleb? Selleks, et seda teada saada, tuleb selle artikli üle juurelda. Kes juurdleb? Autor? Tema ei juurdle, vaid esitab oma seisukohti. Järelikult tuleks need seisukohad SK artiklis kirja panna ja vastavalt viidata - umbes nii, et SK suhtub põlglikult teatavate inimeste maailmavaatesse. --Hendrix 21. veebruar 2008, kell 16:54 (UTC)

Katsu süveneda sellesse, mida öelda on tahetud. Poleemiliste võtete kasutamine avalikus väitluses on normaalne.

Publikatsioonide võimalikult täielikul loetelul on omaette väärtus. Andres 21. veebruar 2008, kell 17:18 (UTC)
Andres 21. veebruar 2008, kell 17:18 (UTC)

Esimene viidetest ei sisalda infot ning jätsin selle välja. Teises aga sisaldub info päris alguses, autorinime juures. Muutsin teksti vastavalt sellele. Andres 26. veebruar 2008, kell 22:59 (UTC)

seal oli veel tühjasid viiteid ja need on seal juba mitu kuud rippunud, ilma et kedagi huvitaks. millal võib siit selle pika ja suures osas ebavajaliku arutelu ära kustutada. miks artiklil pole viidet "esitatud kustutamisele"?--Kinks 26. veebruar 2008, kell 23:04 (UTC)

: Lisasin kustutamis- ja toimetamismärke. Mind huvitab küll, olen mõne ka eemaldanud. Olen sellele tähelepanu juhtinud. Üksi ei jõua. Andres 27. veebruar 2008, kell 00:05 (UTC)

: Milleks arutelu kustutada? Kui tarvis, võib osa sellest arhiveerida. Andres 27. veebruar 2008, kell 00:05 (UTC)

::miks peaks artikli kustutama? Seal ju lausvalet ei ole. Tähtsusetu isik SK ka ei ole, siiski organisatsiooni liider mõni aeg olnud. See ei tohiks ju põhjuseks olla, et üks nüüdseks blokeeritud  Viki kasutaja seda soovib. Ei poolda kustutamist.--Hendrix 27. veebruar 2008, kell 06:21 (UTC)

::: Mina ka ei poolda. Andres 28. veebruar 2008, kell 15:12 (UTC)

::: Sama siin. --Kriku 28. veebruar 2008, kell 18:22 (UTC)

::: Olen kustutamise vastu. --Ken 28. veebruar 2008, kell 18:29 (UTC)

:::: Võtsin kustutamismärke ära. Andres 28. veebruar 2008, kell 23:27 (UTC)

Poliitiliste seisukohtade kogumine on hea. Aga hea oleks ka vaadata, milliste sõnumitega Sirje Kingsepp on publiku ette astunud ja milliseid argumente on kasutanud. See on veel olulisem.Andres 28. veebruar 2008, kell 22:03 (UTC)

Eks see osa artiklist ole avatud parandustele ja täiendustele, nagu ülejäänudki. Ma tegin alguse lahti. --Kriku 29. veebruar 2008, kell 17:26 (UTC)

: Muidugi. Arvan, et need asjad kuuluvad eri alajaotustesse. Andres 29. veebruar 2008, kell 18:03 (UTC)

Ja veel üks asi. Sirje Kingsepp on väitnud, et ta ei ole Olga Lauristini nekroloogi autor. Seda ei saa küll tõestada, aga minu meelest võiks seda  arvestada ning seda allikat mitte tsiteerida tema poliitiliste seisukohtade tõendina.Andres 28. veebruar 2008, kell 22:03 (UTC)

Ma jään eriarvamusele. Iga loetletud allika puhul on kardetavasti väga raske tõendada, et Kingsepp täpselt nii ütles, nagu kirjas on. Ma ei näe ses osas vahet nekroloogi ja teiste artiklite vahel. Seda enam, et nekroloogilis väljendatud seisukoht näib tema blogi ja teiste allikatega võrreldes küllaltki usutavana.--Kriku 29. veebruar 2008, kell 17:26 (UTC)

: Ei, päris kindlalt tõendada ei saa muidugi midagi. Aga kui ikka inimene eraldi ütleb, et tema pole ühe või teise teksti autor, siis võiks seda minu meelest võimalust mööda arvestada.Andres 29. veebruar 2008, kell 18:03 (UTC)

:: Kui ta esineks avaldusega, et kõigis neis tekstides on ajakirjanikud tema sõnu väänanud, mis me siis teeks? --Kriku 29. veebruar 2008, kell 23:27 (UTC)

::: Siis ei võtaks seda tõsiselt. Andres 29. veebruar 2008, kell 23:29 (UTC)

: Kui teised allikad on tõendiks seisukoha usutavuse kohta, siis võib-olla teistest allikatest piisabki. Andres 29. veebruar 2008, kell 18:03 (UTC)

Ja lõpuks. Kinks on blokeeritud tapmisähvarduse pärast. Siiski oleks minu meelest õiglane, kui tal oleks võimalus artiklit enda kohta kommenteerida. Andres 28. veebruar 2008, kell 22:03 (UTC)
lugedes SK blogi, võib siiski ühineda Toomase teatava arvamusega. Andkem endale aru, et mõnel  isiksusel on mõningatest asjadest väga eriline arvamus. Ja reeglina on see arvamus seotud enda egoga. Kriitikavaba arvamus... Las ta lahmib seal oma blogis. Meie ülesanne on refereerida avaldatud teavet. Kas see teave meeldib isikule, ei ole meie probleem. Kui Sirje Kingsepp avaldas usutluses mingi ajalehe esindajale mõningaid fakte oma elust, siis vastutab tema ise nende faktide eest. Ainukene, kes võib neid fakte kummutada, on Sirje Kingsepp. Sirje Kingsepp pole siiani selle artikli arutelust osa võtnud.--Hendrix 29. veebruar 2008, kell 17:44 (UTC)

: Näiteks seda ta ju siin arutelus ütleski, et tema ei ole nekroloogi autor. Andres 29. veebruar 2008, kell 18:03 (UTC)

Tõenäoliselt ei ole sul midagi selle vastu, et näiteks tema võimalikke e-kirja teel laekuvaid kommentaare siia vahendada? --Kriku 29. veebruar 2008, kell 17:26 (UTC)

: Muidugi vahenda (kui ta sellega nõus on). Andres 29. veebruar 2008, kell 18:03 (UTC)

*Juunikommunistidest (Johannes Lauristin, Olga Lauristin, Hendrik Allik): Niisugune tõepoolest oligi see rahva parema tuleviku eest võitlejate põlvkond. Et karm tegelikkus pole kunagi võimaldanud ühegi mõttevoolu ideaale täies mahus teostada, ei tähenda, et need ideaalid ja eriti nende kandjad vääriksid hukkamõistmist."In memoriam Olga Lauristin"

Jätsin selle välja, sest autor ei tunnista seda artiklit omaks. Viide sellele artiklile on niikuinii olemas. Andres 25. märts 2008, kell 11:20 (UTC)


Arutelu:Sydney

Asula ümbruses elas tollal Austraalia aborigeenide hõim, keda kutsuti gweagaliteks.

Jätsin selle välja, sest esiteks oli seal ka teisi, kellega põhiline võitlus käiski, ja tegelikult ei olnud tegu hõimuga. Andres 18. juuni 2009, kell 20:28 (UTC)

Kui keegi teab, kus saab asendikaardi, võiks selle malli panna. [[Kasutaja:Alts|Alts]] 27. november 2010, kell 22:21 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.visitvictoria.com/displayobject.cfm/objectid.0C4C8443-E83A-4CA6-8E5033B9A6089DD3/
** In Sydney on 2013-06-24 13:35:59, 404 Not Found
** In Sydney on 2013-07-07 02:00:46, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:01 (EEST)


Arutelu:Charles E. Nicholson

C.E.N (GBR, 1868 - 1954)
* Jeremy Lines, Charles E. Nicholson  - Innovation in Small Craft Design - A Tribute, The Small Craft Committee publication @Royal Institution of Naval Architects official website (http://www.rina.org.uk/)
* 32nd AC
** 1920: Shamrock IV designer, unsuccessful challenger for the America's Cup
***  Illustrated London News, 1920 - NB! kaitstud tekstid ja fotod...
** 1930: Shamrock V designer, unsuccessful challenger for the America's Cup
** 1934: Endeavour I designer, unsuccessful challenger for the America's Cup
** 1937: Endeavour II designer, unsuccessful challenger for the America's Cup
IIMS ajal ja järel MGB - :en:Motor Gun Boat -

* History of Camper and Nicholsons
* Charles E. Nicholson @sailingnetworks.com
* q="Charles E. Nicholson" otsing @ books.google.com
**LK 177, The Golden Age of Yachting By L. Francis Herreshoff, Peter H. Spectre @books.google.com
* Charles E. Nicholson and His yachts @GOSPORT- A town on the south coast of Hampshire.
* A piece of the Camper & Nicholsons sailing story @BoatZilla
** A piece of the Camper & Nicholsons sailing story @regattanews.com
* 1934 - The quadrilateral jib: did spying cost the Cup? @32nd America's Cup Official Website
* AC history
* Charles E Nicholson, Yacht Designer @.classicyachting.net/classic-designers

* s/y BLACK SWAN 1899, ex Brynhild
* s/y Blue Marlin  @Helsingin Sanomat
* Endeavour (1934) ja Endeavour II (1936) - J-klassi jahid, vt. :fr:Endeavour (yacht) ja :de:Endeavour (Yacht)
** Endeavour Royal Yacht Squadron, GBR, Edition 15(1934) - Designer : Charles E. Nicholson. Builder : Camper & Nicholsons
** Endeavour II Royal Yacht Squadron, GBR, Edition 16(1937) - Designer : Charles E. Nicholson. Builder : Camper & Nicholsons

* Frances Amos - 1782 kolis Londonis Gosporti ja rentis maa paadiehituseks
* William Camper - 1824 - eelmise nephew (vennapoeg, õepoeg, lapselaps ???)
* James Lapthorn - Gosporti purjemeister
 Working in close collaboration with Gosport sail maker James Lapthorn,
 Camper began to produce sailboats at the shipyard while continuing the production of trade ships.
 In 1836 Camper launched the cutter Breeze for James Lyon, and its success that same year
 at the King's Cup boosted the reputation and demand for Camper's sailing vessels.
* William Fife
----
Miks sa kuhjad niimoodi infot arutelulehtedele? Kirjuta parem artikkel.--WooteleF 19. juuni 2009, kell 11:38 (UTC)

Isikuandmeid ei leidnud kiirelt, ainult isa ja ühe venna nimed, seega läheb aega.

Eludaatumidki pole täpselt leitud ... jne

suwa 19. juuni 2009, kell 16:18 (UTC)


Arutelu:Käru tee bussipeatus

Võiks ka mainida, millised need lähimad peatused on. Andres 19. juuni 2009, kell 08:32 (UTC)
Tegin kaardi pisut väiksemaks, et ta ära mahuks. Kiri on mulle endiselt loetav. Andres 19. juuni 2009, kell 08:39 (UTC)

Väga hea, kahtlesin, kas jääb näha. Aga naaberpeatused ongi kirjas. Jätsin lihtsalt esialgu linkimata. Millest veel saaks kirjutada? Ilmselt ootekohtade ajaloost, nt autorist, aga selle kohta ei tea ma praegu midagi. --Epp 19. juuni 2009, kell 08:41 (UTC)
Kiri on ka sellisel kujul loetav, aga mugavam oleks, kui kaart oleks veidi suurem.
Pildid v[iksid vabalt suuremad olla.

Mina leian, et kannataks natuke pisemaks teha. 350px on täitsa loetav. Samas võiks kaardilt natuke ääri vähemaks nokkida, siis saaks kasutada suuremat pikslite arvu, ilma, et kaart liiga suur tunduks.--WooteleF 19. juuni 2009, kell 12:56 (UTC)

: Proovin teksti natuke suuremaks teha. Servi väga lõigata ei saa, sest kilomeetriposti ei anna ümber tõsta. --Epp 19. juuni 2009, kell 16:46 (UTC)

:: Tegin suuremaks. Ja autori leidsin ka. :-). --Epp 19. juuni 2009, kell 16:57 (UTC)

See on üks ilus artikkel bussipeatusest. Infot ohtralt, pilte kah, viidatud isegi. Selliste säilimise vastu ei tohiks vist küll kellegi midagi olla.--WooteleF 19. juuni 2009, kell 11:42 (UTC)

Jah, bussiliinide ja nende teenindajate mainimise paslikkuses võiks ju kahelda, aga hää küll. Loodan, et tulevased pretsedendi najal loodud artiklid on vähemalt sama ilusad. Sellega ma olen nõus, et pilte ei saa kuigi laiaks teha – oleneb lahutusest ja kuvari suurusest, mul näiteks jääb hetkel avatud järjehoidjapaaniga serva ja pildi vahele parajalt kitsas riba ja sirvitakse veel märksa pisemate kuvaritega kui mul. Selles ka midagi halba olla ei tohiks kui kirja lugeda ei näe – selleks pildid lingitud ongi. Pikne 19. juuni 2009, kell 12:16 (UTC)

: Noh, sellega on lihtsalt näidatud, et bussipeatustest peavad olema eraldi artiklid. Igast peatusest on säärane artikkel võimalik teha, järelikult tuleb artiklid ette näha. Andres 19. juuni 2009, kell 13:59 (UTC)

:: Pigem on ikka näidatud see, et Käru tee bussipeatusest võib artikkel olla. Mõne bussipeatuse kohta võib-olla saab veel midagi sarnast teha, aga see kas saab või ei saa selgugu siis, kui materjal on olemas ja materjali asjalikkus hinnatud. Iga bussipeatuse alla ei peaks nüüd punaseid linke tegema või veel enam – ei peaks lühikesi määratlusi valmis vorpima, et keegi kunagi hiljem täiendada saaks. Pikne 19. juuni 2009, kell 14:15 (UTC)

:::: Mille poolest need teised bussipeatused siis teistsugused on, et nendest ei saa? Käru tee bussipeatus pole ju millegi poolest eriline.

:::: Üldine põhimõte on ju, et lingid tehakse ette valmis. Ja kui eraldi artiklit ei tule, siis alajaotus mõnes teises artiklis ikka tuleb.

:::: Ette valmis vorpima muidugi ei pea, aga kui keegi seda teeb, siis ei saa kätt ette panna. Andres 19. juuni 2009, kell 16:32 (UTC)

:::Minu meelest tõendab see artikkel, et Viinistu bussipeatuse artikkel tuleb kustutada, sest sellest ei saa ligilähedaseltki niisugust artiklit. Taivo 19. juuni 2009, kell 15:32 (UTC)

:::: Miks Sa arvad, et ei saa? Andres 19. juuni 2009, kell 16:32 (UTC)

:::::Pole võimalik teha head pilti ja tal pole ajalugu. Taivo 19. juuni 2009, kell 17:45 (UTC)

:::::: Noh, seal on võib-olla vähem huvitavad ootekojad ja pingid, muud vahet ei tohiks olla.

:::::::Pole seal kumbagi. Vist. Taivo 19. juuni 2009, kell 18:31 (UTC)

:::::::: Isegi kui kumbagi pole, pole minu arust suurt vahet. Andres 19. juuni 2009, kell 19:54 (UTC)

:::::: Pildi võib teha ju ka kaugemalt, nii et ka ümbritsev maastik näha oleks. Andres 19. juuni 2009, kell 18:13 (UTC)

:Vaat niisugune artikkel bussipeatusest mulle meeldib. Ainult mul on miskipärast kuri kahtlus, et keegi tahab hakata seda heaks artikliks putitama, sellepärast ma ütlen igaks juhuks, et see vajab ajaloo osa koos varasemate ootekodade kirjeldusega (juhul kui neist fotosid ei saa). Taivo 19. juuni 2009, kell 12:52 (UTC)

:: Arvan, et hea artikkel eeldab kaalukamat teemat. Andres 19. juuni 2009, kell 13:58 (UTC)

:::Mulle tundub, et ükskõik missuguse artikli, kui täpsustuslehekülg vast maha arvata, võib heaks artikliks teha. Taivo 19. juuni 2009, kell 15:32 (UTC)

:::: Minu meelest loeb ikka ka, millest artikkel on tehtud. Hea artikkel peaks ikka huvitav olema. Andres 19. juuni 2009, kell 16:32 (UTC)

::::: Ma arvan ka, et hea artikkel peab ikka natuke sisukam olema. --Epp 19. juuni 2009, kell 16:47 (UTC)

:::::: Jah, "sisukam" on õige sõna. Mitte et vähesisukas artikkel halb oleks (seal on kõik, mis teema kohta on õnnestunud leida), aga ta lihtsalt ei sobi esiletõstmiseks. Andres 19. juuni 2009, kell 16:51 (UTC)

:::::::Ma nõustun, et nädala artikliks see ei sobi. Aga "huvitav" on suhteline. Tead isegi, et mis ühe jaoks huvitav, võib teise jaoks surmigav olla. Ma mõtlesin tükk aega, enne kui kirjutasin, et täpsustuslehte ei tohiks heaks artikliks valida, sest pikk täpsustuslehekülg võib samuti huvitav olla. Aga millega sisukust mõõta? Artikli pikkusega? Või on see jällegi subjektiivne, sel juhul võib ka lühike artikkel mõnele sisukas tunduda? Eesti vikipeedias jõuavad (siiamaale) kõik head artiklid nädala artikliks. Inglise vikipeedias seevastu pääseb eeskujulikest artiklitest päeva artikliks umbes kolmandik ja seal on küll selliseid eeskujulikke artikleid, mis kunagi päeva artikliks ei saa. Tüüpnäide :en:Tropical Storm Erick (2007). Taivo 19. juuni 2009, kell 17:45 (UTC)

:::::::: Muidugi on see subjektiivne. Selleks meil valimised ongi.

:::::::: Faktide esitus on vajalik. Aga hea artikkel on minu meelest selline, kust ikka nii-öelda midagi teada saab. Andres 19. juuni 2009, kell 18:13 (UTC)

:::::::::Nõus. Igast artiklist saab midagi teada. Sellepärast võib igast artiklist saada hea artikkel. Taivo 19. juuni 2009, kell 18:31 (UTC)

:::::::::: Ma ei oska seda hästi väljendada. Kui näiteks võtta EE, siis on sageli nii, et artiklis on fakte üksjagu, aga on tunne, et asja kohta midagi teada pole saanud. Kui nüüd juhtub, et on kokku kogutud kõik kättesaadavad faktid, aga ikka midagi teada ei saa, siis minu meelest hea artikliga tegu pole. Andres 19. juuni 2009, kell 19:54 (UTC)

Leo Eensoo lehekülg on maas.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 7. juuli 2009, kell 19:22 (UTC)

Käru endise elanikuna tahaks parandada, et enam ei ole pingi ja katusega ootekohta mõlemal pool maanteed, vaid ainult Türi poole suunduva liini peatuses. Pildilt tundub mulle, et see ootekoht, mis enne oli Rapla liini peatuses, on ümber tõstetud Käru keskuse peatusesse, aga ma pole selles 100% kindel ja ei leidnud ka allikaid, mis seda ümberliigutamist kajastaksid. Kas peaks artiklisse siiski alles jätma, et "on olnud pingi ja katusega ootekoht mõlemal pool teed" vms? Seda täitsa välja võtta ka ei tahaks. [[Kasutaja:Whisfel|Whisfel]] ([[Kasutaja arutelu:Whisfel|arutelu]]) 2. jaanuar 2018, kell 23:31 (EET)

Mina pooldan seda, et bussipeatustest oleks artiklid. Andres (arutelu) 5. jaanuar 2018, kell 13:19 (EET)

eks, siis tuleb teha hääletus. Ma ei teeks külade, aleviku ja alevite (v-o alevi puhul mõnel erandjuhul teeks) artikleid. Piisab kui mainida seda asula artiklis. Samuti ei usu, et üksi Vikipeedia oleks väikeasula bussipeatusest artiklit teinud--Estopedist1 (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 11:15 (EET)

: Minu meelest on bussipeatused olulised sellepärast, et need on orientiirid. Kui autot ei ole, jõutakse kohale bussiga. Tõsi küll, asula artiklis saab nende asukohta kirjeldada, aga teistest asulasisestest objektidest ju tehakse eraldi artikleid. Andres (arutelu) 9. jaanuar 2018, kell 14:33 (EET)


Täpselt nii võiks ollagi, sest siis mahuvad selle alla ka Eesti vähemusrahvuste esindajad. Amherst99 19. juuni 2009, kell 10:28 (UTC)
On ebaselge keda võib siia lisada. Kas siia võib lisada ka pärisorjad, keda represseeriti mõisnike poolt? Või Ivo Schenkenberg, kes viidi Pihkvasse ja hukati.--WooteleF 19. juuni 2009, kell 11:48 (UTC)

Mõisnik (ega ka vabrikudirektor, taluperemees, politseiprefekt või konstaabel) ei olnud võõrriik. Minu mõtte järgi kuuluksid siia kategooriasse pärast 1940. aastat represseeritud Eesti Vabariigi kodanikud. --Improvisaator 19. juuni 2009, kell 11:52 (UTC) Vabadussõja ajal tapetud isikud vahest ka (nagu piiskop Platon). --Improvisaator 19. juuni 2009, kell 13:31 (UTC)

:Represseerimist ei pea toime panema ju võõrriik. Ma saan kategooria mõttest väga hästi aru, aga tuleb tunnistada, et pealkiri lubab kategooriat üsna vabalt kasutada.--WooteleF 19. juuni 2009, kell 11:55 (UTC)

: Ei pea pealkirja sobivaks. Andres 19. juuni 2009, kell 13:41 (UTC)

:: Kui kategooria ise on vajalik, võib ta ju ümber nimetada. --Improvisaator 19. juuni 2009, kell 13:45 (UTC)

::: Raske on leida sobivat pealkirja. Arvatavasti ei ole selline kategooria vajalik. Andres 19. juuni 2009, kell 14:03 (UTC)

::::Kategooria on vajalik, aga praegune pealkiri on kahemõtteline. Eesti represseeritud isikud võib tähendada ka isikuid, keda represseeris Eesti. Võib-olla kategooria:Represseeritud Eesti kodanikud? Sel juhul ei tule arvesse inimesed, kes elasid enne Eesti kodakondsuse loomist, samuti inimesed, kes polnud Eesti kodanikud (näiteks Venemaal 1938 represseeritud eestlased). Taivo 19. juuni 2009, kell 15:04 (UTC)

:::::Endiselt on pealkiri halb. Ilmselt tahetakse tähistada Nõukogude võimu poolt represseeritud isikuid? V-o siis nii ka nimetada?--Morel (arutelu) 14. mai 2012, kell 18:54 (EEST)

::::::jah, Moreli pakutuga nõus. Nt siis "Nõukogude võimu represseeritud isikud Eestis", "Nõukogude võimu represseeritud Eesti kodanikud", ...?--Bioneer1 (arutelu) 5. oktoober 2013, kell 10:35 (EEST)

Minu meelest ebavajalik kategooria. Sellist spetsiifilist teavet ei ole tarvis edasi anda kategooria kujul. Pikne 5. oktoober 2013, kell 10:46 (EEST)

:v-o annab ideid see plwiki kategooria: :pl:Kategoria:Estońskie ofiary prześladowań komunistycznych 1940-1991 (umbes kommunismi ohvrid)--Bioneer1 (arutelu) 4. september 2014, kell 22:52 (EEST)

(toodud siia Üldisest arutelust)
"Represseeritud isikud" on liiga lai mõiste. Suur osa neist isikutest on maha lastud, hukatud - selle kohta tuleks luua uus kategooria. See annaks ka parema ettekujutuse meie raskest ajaloost. Praegu on olemas kategooria "Hukatud Eesti poliitikud", ent valdav osa hukatutest ei olnud ju poliitikud. Mis võiks olla uue kategooria nimi? --Amherst99 (arutelu) 23. september 2014, kell 12:56 (EEST)

Ebamäärase sisuga kategooriaid nagu "represseeritud isikud" võiks lihtsalt vältida. Ka surma põhjus pole minu meelest selline oluline (määratlev) tunnus, mille järgi oleks tarvidust kategoriseerida. Et anda ajaloost ülevaadet, kirjutatagu vastavates artiklites, kuidas represseeriti, kui palju inimesi hukati jne. Pikne 23. september 2014, kell 13:40 (EEST)

:Nõus Piksega. Adeliine 23. september 2014, kell 15:29 (EEST)

::Ei ole nõus ei Pikse ega Adeliinega. Sellised kategooriad on olulised biograafiates. --Amherst99 (arutelu) 23. september 2014, kell 16:16 (EEST)

::Represseerimine ei ole üldse mingi ebmäärane, vaid üsna konkreetne asi. --Amherst99 (arutelu) 23. september 2014, kell 16:20 (EEST)

::: Artikli tekstis ju ei kirjutataks inimese kohta, et teda represseeriti, ilma täpsustamata, mida silmas peetakse. Pikne 4. aprill 2015, kell 00:32 (EEST)
----
Võiks siis pigem kategooria ümber nimetada "Represseeritud Eesti isikud", et oleks vähem kahetimõistmist. Või "NSV Liidu poolt represseeritud Eesti isikud", mis on täpsem ja konkreetsem. -Mardus (arutelu) 1. oktoober 2014, kell 10:48 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Eesti represseeritud isikud


Arutelu:Hestia

- praegu on: kolle oli ka Hestia pühamu, ehk peaks olema altar ? suwa 19. juuni 2009, kell 11:17 (UTC)

Pühamu on püha koht, mitte tingimata altar. Andres 19. juuni 2009, kell 11:22 (UTC)
----
Vestast on omaette artikkel. Pakun, et mitte Hestiat ei nimetatud Vestaks, vaid Vestat hakati samastama Hestiaga. Andres (arutelu) 4. detsember 2018, kell 11:07 (EET)


Arutelu:Poolmõis

Kui jutt on Balti Eraseadusest, siis võiks juba ka täpse paragrahvinumbri (vahest ka tsitaadi) anda. --Improvisaator 19. juuni 2009, kell 13:20 (UTC)
Kas Landstelle ei tõlgita eesti keelde mitte kui maakoht? --Kontra 17. juuni 2010, kell 12:06 (EEST)

Liiga üldsõnaline. Maakoht võib tähendada paljusid asju. Vt poolmõisa-teemalist artiklit.
Kas Liivimaal oli tõesti ainult kolm poolmõisa? --Oop 9. mai 2011, kell 22:55 (EEST)

Liivimaa poolmõisate loetelu ei ole lõplik, see kajastab seisu 1900. aastal ja põhineb aadressraamatu andmestikul.

Kui tuleb artikkel folvark, läheb intervikidega raskeks. Vt komplekti :wikidata:Q1635663--Estopedist1 (arutelu) 24. november 2016, kell 18:16 (EET)

Kui rüütlimõisa minimaalsuurus on defineeritud Balti Eraseaduses, miks peab viitama kaudsele ingliskeelsele allikale? Ja miks peab ignoreerima saksakeelset kirjandust? Balti Eraseaduse § 597–599 on allikana antud kõigekõrgemalt kinnitatud doklaad 20. juunist 1841. Kas see tähendab, et rüütlimõis defineeriti juba vähemalt 1841. aastal?

Tõsi, senine sõnastus võiks olla parem. Rüütlimõisate minimaalsuurus sätestati 1849., 1856. ja 1865. aasta talurahvaseadustega. BES oli erinevaid seadusi koondav seaduskogu. Mis puutub rüütlimõisa nimetusse, siis tuli see käibele tõepoolest 1840. aastatel (varem tunti seda era- või aadlimõis nime all). Nõustun sellega, et algallikana võiks eelistada BES-i.--The Prince of Tartu (arutelu) 3. aprill 2019, kell 03:07 (EEST)
Miinimumusuurused:
*Eestimaa: BES § 601 (Eestimaa talurahvaseadus 5. juulist 1856, § 43)
*Liivimaa: von wenigstens neunhundert Loofstellen (mitte 300 tiinu) BES § 602 (Liivimaa talurahvaseadus, sissejuhatuse § VII)

:Loofstellen on vakamaa. Teatavasti on kolm riia vakamaad võrdne ühe tiinuga. See tähendab, et 900 vakamaad võrdub 300 tiinuga, seega on väide iseenesest korrektne. Kuna Eesti- ja Liivimaal kasutati erinevaid ühikuid, on teisendamine ühtlustamise ja parema selguse huvides õigustatud.--The Prince of Tartu (arutelu) 3. aprill 2019, kell 03:07 (EEST)
*Saaremaa: mindestens hundert und zwanzig Loofstellen Ackerland in den Hofesfeldern und vier Oesel'sche Haken Bauerland BES § 603 (mitte 162 tiinu ja kolmandik hea põllumaa) (Doklaad 20. juunist 1841, § 3)

:Teie andmestik on ebatäielik. 1841. aasta seadus tõepoolest sätestas miinimumnõudeks 120 vakamaad põllu- ja ja neli Saaremaa adramaad talumaad. Kuid 1865. aasta talurahvaseadus tõi muudatused: Nüüd pidi rüütlimõisal Saaremaal olema 600 Saaremaa adramaad (162 tiinu) mõisamaad (sellest vähemalt 200 vakamaad ehk 54 tiinu pidi olema põld). Vt Tiit Rosenbergi "Eesti mõisate ajalooline ülevaade" (lk 16-17).--The Prince of Tartu (arutelu) 3. aprill 2019, kell 03:07 (EEST)
Väikesed rüütlimõisad: BES § 604.
--37.157.106.152 2. aprill 2019, kell 23:17 (EEST)


Arutelu:Joel Steinfeldt

Artikkel on proportsioonidest väljas. Joel Steinfeldt on tuntud ikkagi eelkõige lauljana. Andres 19. juuni 2009, kell 15:59 (UTC)
See on refereeriv allikas nagu Vikipeediagi. Viidata tuleb algallikatele. Muide, see leht viitab Wikipediale. Andres 19. juuni 2009, kell 16:05 (UTC)
Siin on osa linke ja fakte välja võetud. Ka see pole minu meelest õige. Et saada õigeid proportsioone, tuleks juurde kirjutada muusikutegevuse kohta. Andres 19. juuni 2009, kell 19:59 (UTC)
Siin oli ähvardus. Kas artiklis on midagi valesti? Andres 26. jaanuar 2011, kell 10:35 (EET)
Võtsin välja ühe lõigu, mis ei olnud allikatega piisavalt tõendatud (üht allikat ei saa pidada usaldatavaks). Ülejäänud asjad on tõendatud.

Kas ajalehte Postimees ei saa usaldada? Kui seal oleks valeinfot avaldatud, oleks ajaleht kohtusse kaevatud. Kui seda pole tehtud, siis järelikult on siin avaldatud faktid õiged. --Metsavend 26. jaanuar 2011, kell 12:42 (EET)

: Ei, asi pole Postimehes. See, mis ma välja võtsin, oli kas päris viitamata või toetus mingile ebausaldatavale saidile. Võib-olla mul jäi midagi tähele panemata. Andres 26. jaanuar 2011, kell 15:24 (EET)

:: Suurem osa välja võetud lõigu sisust on selles Postimehe artiklis, nii et selle järgi võib tagasi panna. Rohkem soliidseid allikaid Itaalias vangistamise põhjuste kohta ei leia. Andres 27. jaanuar 2011, kell 16:05 (EET)

Esitus on küll praegu fragmentaarne, oleks tarvis süstemaatilisemat tööd.
Ja loomulikult tuleks muusikutegevusest rohkem kirjutada, sest artikkel on proportsioonidest väljas. Palun aidake. Andres 26. jaanuar 2011, kell 10:47 (EET)

Miks sa siis välja võtsid laulude nimed, mis ma lisasin? --Metsavend 26. jaanuar 2011, kell 12:42 (EET)

: Panin tagasi ja mõned juurde. --Epp 26. jaanuar 2011, kell 13:15 (EET)

: Kui mina võtsin välja, siis kogemata. Andres 26. jaanuar 2011, kell 15:24 (EET)
Mis jama see siis nüüd on? Andres 26. jaanuar 2011, kell 15:26 (EET)
Järgnev on välja võetud:
Pärast vabanemist vanglast Itaalias 1995. aastal tuli ta Eestisse tagasi. Eestis on teda kahtlustatud kehalises väärkohtlemises ja alla 18-aastase isiku suguühendusele sundimises.Joel Steinfeldtile esitati kahtlustus seksuaalkuriteos Viimane kahtlustus ei leidnud kinnitustJoel Steinfeldt pääses seksuaalkuriteo kahtlusest 27. juuli 2008, Postimees].
Eestis pole ükski kahtlustus seksuaalkuriteos kinnitust leidnud. Mujal maailmas toimunu kohta Eestis andmed puuduvad, seega ei saa seda teemat üldse käsitleda, sest pole, millele viidata.
9. juulil 2002 esines Arnold Oksmaa ajakirjas Kroonikas väitega, et käis alaealisena sageli Steinfeldti juures seksimas. Seetõttu kaebas Steinfeldt ajakirja kohtusse.Steinfeldt Kroonikaga kohtus 21. jaanuar 2003, Õhtuleht
Ise on Steinfeldt kõiki süüdistusi eitanud. Ta on ajakirjanduses öelnud, et ei saaks ka surma ähvardusel selliste asjadega hakkama, milles teda süüdistatakse. Tema sõnul püüavad poisid temalt raha välja pressida.Steinfeldt eitab süüdistusi: "Minu missioon on noori poisse aidata!" 3. detsember 2008, Õhtuleht

*Joel Steinfeldti kodulehekülg
*Joel Steinfeldt pääses seksuaalkuriteo kahtlusest 27. juuli 2008, Postimees
*Joel Steinfeldt pääses alaealise seksuaalse ahistamise kahtlusest 27. juuli 2008, Õhtuleht
*Joel Steinfeldt sai süüdistuse nooruki näkku peksmises 25. märts 2009, Reporter
See tuleks korralikult lõpuni uurida ja tagasi panna. Andres 26. jaanuar 2011, kell 15:29 (EET)
Mis siin tuleks lõpuni uurida? Poiss võttis kohtulaua ees oma süüdistuse tagasi ja vabandas. Kas on vaja pikkida muusiku tegevusse kõiki absurdseid süüdistusi ja nende süüdistuste tulemusi? Mida kuulsam mees, seda rohkem püütakse oma nime tema omaga siduda. Kas Vikipeedia peab seda kõike kajastama? Minu arvates on huvitavam, et J. Fr Steinfeldt kaotas lapseeas kõrvapõletiku tagajärjel 10 aastaks kõrvakuulmise. Aga kuulmine taastus ja lisandus harukordne muusikaline kuulmine. Samuti see, kuidas ta laule loob. Samuti, et ta ise ei tunne üldse nooti jmt. Kui need kellelegi huvi pakuvad, siis võin aidata täpsustamisel. Süüdistused mind ei huvita.

Vikipeediat ei tehta selle põhjal, et üht isikut mingi info ei huvita.  Kogu viidatav info peaks kajastatud olema. Kui kõrvakuulmise ja nooditundmise teemat saab viidata, siis peaks ka see info artiklis kajastuma. Ave Maria 14. juuli 2011, kell 00:48 (EEST)
----
Pop-Pojad 1967-1969
Heiki Tark - bass, voc
Toomas Veenre - soolokitarr - voc
Tiit Talmre - tamburiin, voc
Ants Kasesalu - löökriistad, voc
Joel Fr. Steinfeldt - rütmikitarr, voc
Kooma1970-1971
Heiki Tark - bass
Andres Põldroo - soolokitarr
Vladimir Potjomin - löökriistad
Joel Fr. Steinfeldt - vokaalsolist
"Hallo"   1974-1976
Peet Köster - rütmikitarr, voc
Jaan Rello - kitarr, voc
Joel Fr. Steinfeldt - 12-string, vokaalsolist
Teet Salum - soolokitarr
Mart Helme - basskitarr, voc
Jüri Mitt - löökriistad
Haak 1976-1979
Heiki Tark - basskitarr
Ain Varts - soolokitarr
Riho Sibul - soolokitarr
Peeter Malkov - flööt
Vello Annuk - basskitarr
Ivo Varts - löökriistad
Joel Fr. Steinfeldt - vokaalsolist
Vitamiin   1977-1979
Joel Fr. Steinfeldt - 12-string, vokaalsolist
Anne Veski - vokaalsolist
Raul Sepper - basskitarr, vokaalsolist
Rein Laaneorg - soolokitarr, voc
Kulno Luht - basskitarr
Mikk Targo - löökriistad
"Psycho"
Paap Kõlar - löökriistad
Tiit Kõrvits - soolokitarr
Margus Kappel - klahvpillid
Heigo Mirka - basskitarr
Joel Fr. Steinfeldt - vokaalsolist
Dr. Friedrich   1979-1981
Joel Fr. Steinfeldt - 12-string, vokaalsolist
Roald Jürlau - soolokitarr, voc
Aivar Oja - soolokitarr, voc
Sergei Sljuzin - bass
Jaak Ahelik - löökriistad
1986–1989 esines ta ansambliga Prohvet
"Prohvet"   1986-1989
Joel Fr. Steinfeldt - 12-string, vokaalsolist
Anneli Villems - vokaalsolist
Arvo Tombak - soolokitarr, voc
Kalle Tombak - bass
Ivar Kannelmäe - soolokitarr, voc
Heiki Lints - klahvpillid
Raivo Korint - löökriistad. Ta hakkas iseennast nimetama Apostel Joeliks ja tema bänd kandis nime Apostel Joel Grupp
"Apostel Joel Grupp"   1996-1998
Joel Fr. Steinfeldt - 12-string, vokaalsolist
Sulliwan, Sulev Müürsepp - soolokitarr, voc
Peeter Prints - soolokitarr
Kalle Tombak - bass
John, Rünno Tamra - klahvpillid
Arnold Püve - löökriistad
"JoStEL Band"
1998-2000
Joel Fr. Steinfeldt -
12-string, vokaalsolist
Heiki Tark -
bass, rütmikone
Peeter Prints -
soolokitarr

Võtsin välja. --Epp 27. jaanuar 2011, kell 08:51 (EET)

: Need asjad võib panna ansamblite artiklitesse. Andres 27. jaanuar 2011, kell 15:50 (EET)
2. oktoobril 1989 lahkus ta Iisraeli viisaga Nõukogude Liidust Itaaliasse. 2. mail 1990 vahistas Itaalia politsei Steinfeldti Roomas, süüdistades teda sugukõlvatustes 4-, 9- ja 11-aastase poisiga. Itaalia kohus karistas Steinfeldti 6-aastase vangistusega Joel Steinfeldtist saidil lapsekaitseks.wordpress.org 7. märts 2008, PostimeesJoel Steinfeldt on kahtlusalune seksuaalkuriteos 7. märts 2008, EPL.
Pärast vabanemist 1995. aastal tuli ta Eestisse tagasi.

Korjasin välja. Esimene viide ei tööta enam ja teine räägib muudest asjadest. Kahjuks on lõiku juba meedias tsiteeritud. Jaanus.kalde (arutelu) 13. aprill 2013, kell 16:01 (EEST)
Panin esialgu tagasi, sest ma ei teadnud kustutamise põhjust. Nüüd ma vaatan, et allikaid ikka on.
Rein Metsal on mitmes kohas üksikasjalikum täpsete kuupäevadega esitus, aga teda ei saa vist pidada usaldatavaks allikaks. Näiteks siin. Sama jutt, mis Rein Metsal, on ka Õhtulehes: . Ka EPL mainib seda lugu,kuid süüteo kirjeldus on pisut teine: .
Suur osa materjalist on Steinfeldti kodulehel:  Ainult süüdistuste sisu on seal puudu, öeldud on, et ta ei saanud end kaitsta.
Siin on usaldatav allikas, kus on Itaalias elamise aastad. Andres (arutelu) 13. aprill 2013, kell 21:03 (EEST)


Arutelu:Lahinguvälja raudteepeatus

Mul oleks ülimalt hea meel, kui kellelgi oleks foto, kus on peal raudteepeatuse vana silt "VIKIPALU", mida saaks Vikipeedias kasutada. Oli plaanis seda ise aasta alguses pildistada, aga ei jõudnud ja nimi muudeti ära. --[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 19. juuni 2009, kell 21:05 (UTC)

Uus pilt on päris hea. Aitäh Tanel-x-le. --[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 2. november 2009, kell 20:53 (UTC)

Mis see C-ala on? Andres (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 17:03 (EET)

Sedasi nimetatakse praegustes Elroni rongides multifunktsionaalset ala, mis on tähistatud suure C-tähega; sinna saab panna jalgrattad, seal asub WC ja uksed avanevad koos alusega (st saab kerge vaevaga ka ratastooliga peale). Elroni enda selgitus.

Varem avanesid ainult esimese vaguni uksed, praegu on C ala kusagil rongi keskel. --Jaan513 (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 15:41 (EET)

: Ma panin sinna siselingi. Tuleb artikkel teha, muidu ei saa aru. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 15:51 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://harjuekspress.ee/?40
** In Lahinguvälja raudteepeatus on 2013-06-24 11:58:42, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lahinguvälja raudteepeatus on 2013-07-06 10:03:07, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:03 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jackie

I'm add/confirm my request on the meta-wiki about unmerge Jackie-ru SUL account and this account holder is ru:User:Jackie. —Jackie-ru 20. juuni 2009, kell 16:10 (UTC)


Arutelu:Hugo Ploomipuu

Samanimelisele isikule on Presidendi veebiandmebaasi andmetel antud ka Valgetähe III klassi teenetemärk - 1940, samal päeval kui Punase Risti teenetemärkki. Miski siin ei klapi. Äkki keegi vaatab järele raamatust "Eesti tänab"? Amherst99 20. juuni 2009, kell 19:24 (UTC)
okupatsioon.ee andmeil olid tal vaid Valgeristi ja Kotakristi teenetemärk. Sama allika alusel parandasin ta sünniaasta. Surmakohaks selles allikas Sevurallag. Amherst99 20. juuni 2009, kell 19:36 (UTC)
Ohvitseride andmebaasis on ta sündinud 1892 (). --Improvisaator 22. juuni 2009, kell 10:53 (UTC)
Improvisaator! Äkki vaatad raamatust "Eesti tänab" järele ta (õiged) aumärgid? Mul seda raamatut kodus pole. Amherst99

Kotkaristi III klass 20. veebruaril 1935, Eesti Punase Risti III klass 20. veebruaril 1940. Värska malevkonna Saatserinna üksikrühma pealik Hugo Ploomipuu, kes sai 24. veebruaril 1938 Kotkaristi hõberisti, ei ole sama mees. --Improvisaator 25. juuni 2009, kell 11:56 (UTC)

: Kuidas me neil siis vahet teeme? Kas teine on Hugo Ploomipuu (kaitseliitlane)?

:: Ametikoha järgi? --Improvisaator 29. juuni 2009, kell 08:37 (UTC)

::: Õige küll, mõlemad olid kaitseliitlased. Mõtle palun siis midagi välja, ja nii iga kord, kui avastad nimekaimud. Andres 29. juuni 2009, kell 08:39 (UTC)

:::: Ajutiselt kõlbaks ehk Hugo Ploomipuu (Saatserinna)? --Improvisaator 29. juuni 2009, kell 08:41 (UTC)

::::: Jah. Andres 29. juuni 2009, kell 09:05 (UTC)

: Hugo Ploomipuu figureerib ka siia viitavas Eesti Punase Risti teenetemärgi saanute nimekirjas. Andres 29. juuni 2009, kell 08:36 (UTC)

seni oli:
20. aprill 1942 Sosva, Sverdlovski oblast
"Auraamat Eesti Vabariigi kaadriohvitseridele" täpsustab, et hukati Sverdlovski vanglas, kuigi oli Sosval laagris. asendan. Ohpuu 23. märts 2010, kell 10:36 (EET)


Kasutaja arutelu:Greta.tt

Tere tulemast Vikipeediasse, Greta.tt! Andres 20. juuni 2009, kell 20:02 (UTC)
Hello Greta:
My name is Ivan, I am 17 years old and I am from Cuba. I must say I am very interested in Estonian language and culture, that´s why I decided to contact you and I hope that if you wish you be able to help me.
I am writing a scholar work about your country but due to my lack of access to Internet (I can only access to Wikipedia) I can´t get information enough about your country to finish it, so, I would need a little help from you, an Estonian citizen. If you decide to help me, you can contact me by my e-mail direction: nayesda.daria@medired.scu.sld.cu.
Thanks and I apologize for my bad English
Ivan

Ciao, grazie per la modifica sullo :it:Short Type 184. Credi di riuscire a procurare una foto da mettere su Commons?--Threecharlie (arutelu) - threecharlie (in it.wiki) (msg) 1. veebruar 2013, kell 03:24 (EET)


Arutelu:Kõpu

Mis tähendab "AIP"? Andres 21. juuni 2009, kell 05:42 (UTC)
Kiriku ja kooli kohta tuleks teha eraldi artiklid. Andres 21. juuni 2009, kell 05:51 (UTC)
Kas tõesti on Kõpu aleviku pindala 258,7 km²? Hardmen9 20. oktoober 2013, kell 21:50 (UTC)

Siia oli sattunud valla pindala. Parandasin. Pikne 20. oktoober 2013, kell 22:03 (EEST)

Info pärineb Kõpu valla ametlikult koduleheküljelt ja see on avalik info. Info põhineb faktidel, millel puuduvad autoriõigused.

Mõte ongi selles, et info on kopipeistitud. Faktidel ei ole autoriõigusi, kuid sõnastusel on. tuleb sõnastust muuta. avjoska 21. juuni 2009, kell 20:29 (UTC)
Kopipeistimärkus on selgitusteta eemaldatud. Andres 27. juuni 2009, kell 09:38 (UTC)

Ennistasin, kuna sõnastus pole ikka muudetud.--WooteleF 27. juuni 2009, kell 09:43 (UTC)

:viitasin valla lehelt, mis veel oli alles; osa andmeid on uuemaid (mida kodulehelt ei leidnud), neil puudub viide--Bioneer1 (arutelu) 27. juuli 2012, kell 20:32 (EEST)
----
Vanim arheoloogiline leid (Kõpu kaelavõru) on dateeritud 2. sajandisse[3].

See kaelavõru on leitud hoopis Metskülast Metsküla kaelavõru. Andres (arutelu) 7. jaanuar 2018, kell 15:28 (EET)


Kasutaja arutelu:Pelmeen10

__NOINDEX__
Tere tulemast Vikipeediasse, Pelmeen10! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. juuni 2009, kell 23:12 (UTC)

Hea töö hääletuste kokkuvõtmisel. Aitäh! [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 31. juuli 2017, kell 18:24 (EEST)

Palun ära tee selliseid ümbersuunamisi. Parem juba kirjuta midagi tühjale kohale. Andres (arutelu) 15. august 2017, kell 20:12 (EEST)

Minu meelest on need paremad kui tühjad kohad, sest kui sinna viivad lingid, siis täpsustuslehel on lühidalt midagi kirjas. --Pelmeen10 15. august 2017, kell 20:14 (EEST)

:kui on enam-vähem kindel, et prioriteet peab jääma asulale vm asjale (nt Sankt Gallen), siis ei tohiks teha ümbersuunamist täpsustuslehele. Üldse on ebamõistlik teha enne märksõna "X (täpsustus)" ja siis hakata mõtlema, mis teha märksõnaga "X" --Estopedist1 (arutelu) 17. august 2017, kell 15:40 (EEST)

Hea töö. Väikese ääremärkusena: kustutamisreeglites on kirjas, et kustutamiseks peab olema valdav häälteenamus, mitte lihthäälteenamus. Seda pole täpselt määratletud, kui palju rohkem olema peaks, ja väheste hääletajate puhul on seda niikuinii raske määratleda, aga meil on mõned juhtumid, kus  hulga hääletanute puhul kustutamise poolt on üks rohkem kui vastu, seega reeglite kohaselt peaks need ilmselt siiski säilima. Ehk tasuks neile, mil enamus  on kustutamise poolt, aga see enamus pole valdav, kustutamismärkuse lihtsalt alles jätta? - Melilac (arutelu) 26. august 2017, kell 08:47 (EEST)

Arvan, et kui hääletus on lõppenud, tuleks ka kustutamismärkus eemaldada. --Pelmeen10 26. august 2017, kell 08:52 (EEST)

:Ma arvan ka, et märkus tuleb ära võtta. Andres (arutelu) 26. august 2017, kell 11:05 (EEST)

Hello, I see on Eesti jalgpallikoondise mängude loend a lot of unofficial matches but when I read that :en:Sápmi football team, I notice 4 matches between Estonia and Sapmi. Have you got any informations about those matches? Can we include those matches ? Maybe it's a mistake. Cordially. FCNantes72 (discussion)--FCNantes72 (arutelu) 16. november 2017, kell 22:54 (EET)

Hey, thanks for that information. They probably all took place. Currently, I did only found news articles with some mentions. I'm gonna do wider research when I have more time, I guess at this weekend. Saami jalgpallikoondis should also be an article here. --Pelmeen10 16. november 2017, kell 23:57 (EET)

See on kopeeritud inglise keelsest vikist. Numbritega on lihtsam nt. Eesti koondise lehel olevate statistikate uuendada, ei pea ükshaaval lugema kui mitu mängijat on pidanud üle 45 mängu koondises või kui mitu üle 25 jne. --LeeMarx (arutelu) 29. november 2017, kell 18:11 (EET)

Praegu olid need numbrid lihtsalt tabeli algul, mitte seotud mängijatega. Kui järjestus on sama nagu inglise vikis, siis on neil mõtet. --Pelmeen10 30. november 2017, kell 00:45 (EET)

:Aga ta oligi sama, mis inglise omas. Seal pole samuti mängijatega seotud. --LeeMarx (arutelu) 30. november 2017, kell 01:01 (EET)

::Inglise vikis on number iga mängija kõrval (kui ekraan piisavalt lai), siin ei olnud. Ja siin on järjestus mängude arvu järgi, mille peaks siis muutma debüüdi järgi. --Pelmeen10 30. november 2017, kell 17:40 (EET)

:::Olgu, teeme nii. --LeeMarx (arutelu) 1. detsember 2017, kell 11:40 (EET)

Eesti jalgpallikoondislaste loend - milleks nummerdus?

hi dear estoni and english user User:Pelmeen10.can you help to wikipedia, i am too , in shooting. but have a big problem. i havent time for explain vandal user Mohsen1248 and personal mistake me instead of another user. and personal hatred and revert correct edits in en wikipedia.
please see :
* https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=ISSF_European_Shooting_Championships&oldid=821176617&gettingStartedReturn=true
my correct and complete and beautiful version in euro shooting from database.
compare with edit (now version is full of mistake + incomplete and have many false and not synchronized by mohsen 1248.)
*https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=ISSF_European_Shooting_Championships&oldid=819972469
i want , you see and cpmpare and check edits from database and revert to correct and complete edit. i am blocked because of lie report from mohsen1248 over 3 years .
* https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=ISSF_European_Shooting_Championships&action=history
also check:
* https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=European_Shooting_Confederation&action=history
* https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=European_Shooting_Confederation&oldid=824786167 (my correct edits reverted by mohsen1248 and her friends)
thank you so much.
i have many correct edits that reverted by mohsen1248 because of personal hatred and he prevent to complete article only for her personal selfish behavior.
for example my correct edits in boccia :
https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Boccia&action=history
https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Boccia&oldid=819893740 (world asia uero boccia championship created by mine)
https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=Boccia&oldid=819972625 (destroy by mohsen1248 because of personnal hatred)
thanks . i am expect you help at this article . thanks dear. beautiful tallin and estonia. power mens and women

Hi! Thanks for letting me know. I will look into it soon. --Pelmeen10 28. veebruar 2018, kell 18:26 (EET)
Just nimelt meelega topelt, otseselt seotud asjaga võiks see siiski ka koos olla.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. aprill 2018, kell 14:46 (EEST)
hi dear estoni and english user User:Pelmeen10. againnnnnnnn reminder:
now we have 2018 euro shotgun championship but Still this page is incorrect because of personal complexes of a user (mohsen1248).
see it :
https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=ISSF_European_Shooting_Championships&action=history
my complete edit :
https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=ISSF_European_Shooting_Championships&oldid=819869825
from day this article is created in 2012 (cur | prev) 08:38, 26 August 2012 Bearas (talk | contribs) . . (1,530 bytes) (+1,530) . . (←Created page with 'The European Shooting Championships is main shooting championships in Europe. ==Summary of Championships== {{see also|List of European Shooting Championsh...')
this article was incomplete. i correct and complete it. this process waste my time over 20 hours but this user reverted it by personal conflict. i explain all of them for you in past. pls review it and reverted it to complete version. thank you so much.
also :
https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=2017_European_Shooting_Championships&action=history
laratracy is mine. see my good edits in 2017 euro. i am havent bad edite from first to last. I became a victim of a person's personal complexity.

To be honest, I don't know much about European Shooting Championships. I did not find a specific link to understand which version of the article is correct. And your edits are often unformatted or could be formatted better. Could you also explain the situation in the article's talk page? --Pelmeen10 1. august 2018, kell 19:32 (EEST)

21:42, 9 February 2018 Mohsen1248 (talk | contribs) . . (12,603 bytes) (-4,744) . . (rv sockpuppet edits) (undo)
i complete this article but this abnormal user (because of her conflict with other user that he was think me) :
https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=European_Youth_Olympic_Festival&action=history
this complete version reverted by mohsen1248:
https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=European_Youth_Olympic_Festival&oldid=823369379

"See on hetkel viitamata väide" - see, kui keegi "ei aktsepteeri homoseksuaalsust", ongi sisuliselt homofoobia definitsioon (vaata nt vastava artikli avalõiku). Umbes samamoodi, kui kellegi artiklis oleks kirjas, et ta "ei aktsepteeri" mustanahalisi, juute, ämblikke või minu poolest kas või arvu 13 (triskaidekafoobia). Äärmisel juhul saaks öelda, et see väljend on homofoobia kohta käiv eufemism - aga kui ma karu kohta "metsaott" ütlen, ei tähenda see, et tegu poleks karuga. Et mitteaktsepteerimist pole MTÜ artiklis viidatud, on juba teine teema. --Oop (arutelu) 7. mai 2018, kell 23:12 (EEST)

Jah, aga seesama lause oligi viitamata, võtsin selle välja. --Pelmeen10 8. mai 2018, kell 06:45 (EEST)

:Samas on meil nagu üldiselt kombes teatavatel puhkudel eufemisme kasutada, kas pole? Ja homofoobia on just sedasorti sõna, mis langeb selle teatava puhu alla (kes ei usu, vaadaku ajalehte Eesti kirik 9 mai 2018), sõna foobia definitsiooni, võrrelgu suhtumist triskaidekafoobia ja homofoobiaga inimestesse jne.) - Melilac (arutelu) 12. mai 2018, kell 07:02 (EEST)

Palun; ehk saaksid korraldada / leiad aega, sportlaste päritolujärgsed kategooriad enwi eeskujul (Kategooria:Eesti "spordiinimesed") lehel ülespoole kategooriaks E sportlased sünnikoha järgi (umbes Sportspeople by city or town in Estonia vasteks), kui mahti on; samas, nt Tallinna sulgpalliklubi "Löö aga", peaks siis ehk olema Tln sportlaste cat sees, mingil moel.—Pietadè 15. juuni 2018, kell 21:43 (EEST)Selle peaks saama teha ära nn "robotiga" vm "masinaga".—Pietadè 15. juuni 2018, kell 23:30 (EEST)ah ja, väga hiljuti sattusin, ei mäleta, mis keelses w-s, umbes 10-ühikulise "wiki-deliiriumini", kus alles umbes 11. artikkel reas oli otse inimese poolt kirjutatu, kõik eelnevad olid ilmselt lihtsalt "audumaadi" poolt w-data alusel genereeritud...15. juuni 2018, kell 23:34 (EEST)

Kogu palve sisust ei saanud päris täpselt aru, kuid kategooria nimes peaks olema "sünnilinn". Tallinna spordiklubide ja Tallinnas sündinud sportlaste kategooria seos saaks olla selline, et mõlemad kuuluksid kategooriasse "Tallinna sport" (vt ka :Kategooria:Eesti sport linnati), kuid mitte üksteise ülem/alam kat. --Pelmeen10 16. juuni 2018, kell 00:18 (EEST)

https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=ISSF_European_Shooting_Championships&oldid=821186500#Results_Database
this link have a all of results and european history results from first to now. i spend over two day and complete it .
this is :
*https://www.issf-sports.org/competitions/results.ashx
*https://www.issf-sports.org/competitions/historicalmedalwinners.ashx
* in wiki complete list , last edit me :
https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=ISSF_European_Shooting_Championships&oldid=819869825
other edits only revert my other account revert by mental sick user (mohsen1248) and admins because of this mental sick user reports. you can check for example some of ediition and you find my edits is correct and complete while this article from day was created in 2012 was incomplete to now (except me). i complete it but this mental sick user (mohsen1248) revereted it. this user is iranian and have a big conflict with other iranain user (Parsa Amoli پارسا آملی): https://en.wikipedia.org/wiki/User_talk:Turdunamaki
https://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Sockpuppet_investigations/%D9%BE%D8%A7%D8%B1%D8%B3%D8%A7_%D8%A2%D9%85%D9%84%DB%8C
but this mental sick (mohsen1248) was think i am parsa amoli.!!!!!!!!!!!!
this sick user waste my time over 3 years and i sent over 50 email to enwiki admins but They did not pursue. injusticly sick user keep on her  Dirty acts.
for example you see it :
my good edits in International_Science_Olympiad reverted by Psychological user mohsen1248 :
https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=International_Science_Olympiad&oldid=824875179
this user dirty acts :
https://en.wikipedia.org/w/index.php?title=International_Science_Olympiad&action=history
youuuuuuuuuuuuuuuuuuuuuu can chech and compare two version of this article : before me , after me and after mohsen1248 (sick user)
all of my edits reverted because of a sick user was think i am parsa amoli (https://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Sockpuppet_investigations/%D9%BE%D8%A7%D8%B1%D8%B3%D8%A7_%D8%A2%D9%85%D9%84%DB%8C) and their admins not check this conflict. he was block me and i creat over and over another acoount because of i cant see justiceeeeeeeeeeeeeeeeeee. because of one standby user mistake me with others.
https://en.wikipedia.org/wiki/International_Science_Olympiad
i find over 50 olympiad , but this mental sick revert them , not for help to wikipedia , because of he is a mean person and have many  problem of personality and intelligence. To quell his personal complexes, he revert my edits.
also now over 50 percent of this article is my effort that this sick user not see or cant revert them.
i find all of olympiad and all of their website and complete it.
this is one example that you trust to me and my edits. not need accept my words but you can see and compare my edits . I am certain to myself. If you check in, you will find that my edits are correct and constructive.
thank you so much dear.
you can help to justice , not me.

more explain and evidence and my good edits about euro shooting and others

Tahaks teilt küsida, kuidas pilte panna infokasti/ artikli sisse? Leian, et mõnel pool oleks see hädavajalik.
MoroccoCentral (arutelu) 22. august 2018, kell 20:47 (EEST)

Põhimõtteliselt on seda kirjeldatud lehel Vikipeedia:Piltide kasutamine. Lühikokkuvõte
Pildi artiklisse lisamise lihtsüntaks on järgmine (lisab pildi artikli paremasse serva):

Infokasti lisamiseks tuleks "pisi" välja võtta - see märgib automaatset suurust ja raami. Olenevalt infokastist, tuleks seda erinevalt lisada, aga üks näide infokasti puhul pilt =
Kui arusaamatuks jäi, võid üle küsida. Võid ka vastavatel arutelu lehtedel küsida. PS pildi kirjeldus pole infokastis alati vajalik. --Pelmeen10 22. august 2018, kell 20:59 (EEST)

Ja vahel tasub pilti panna teisele poole, siis tasub lisada |-märkide vahel veel left - Melilac (arutelu) 22. august 2018, kell 22:17 (EEST)

: Infokasti malli nimi on kohe alguses peale {{ märke. Muusika mallidel piisab ainult malli nimest ja laiendist. Täpsemalt on kirjas malli juhendis. Otsingusse kirjuta mall:malli nimi. Enamkasutatud mall muusikas on . --Tiia (arutelu) 23. august 2018, kell 03:25 (EEST)

https://www.mediawiki.org/wiki/User_talk:Sadatussee
https://commons.wikimedia.org/wiki/User_talk:Favonian#abnormal_user_mental_patient_mohsen1248
https://en.wikipedia.org/wiki/Special:Contributions/Mohsen1248
*10:01, 23 September 2018 (diff | hist) . . (-2,168) . . FIS World Championships  (rv sock edits)
*09:59, 23 September 2018 (diff | hist) . . (-9,709) . . Comité International des Sports des Sourds  (→Events: rv sock edits) (current)
*09:58, 23 September 2018 (diff | hist) . . (-1,743) . . FIS Nordic Junior World Ski Championships  (rv sock) (current)
*09:57, 23 September 2018 (diff | hist) . . (-1,121) . . FIS World Cup  (Undid revision 860805891 by Sadatussee (talk) rv sockpuppet) (current) (Tag: Undo)
*09:57, 23 September 2018 (diff | hist) . . (-6,163) . . International Ski Federation  (rv sockpuppet edits) (current)

Disambiguation pages do not usually have wikitables. Also, you tend to add external links in the article. External links are basically always in the end of the article under the "External links" section, read :en:Wikipedia:External links. Inside the article, the links (if they are references), should be presented as such - :en:Wikipedia:Citing sources. --Pelmeen10 23. september 2018, kell 22:16 (EEST)
----
Kas sa oleksid muidu nõus kandideerima administraatoriks? - Melilac (arutelu) 14. oktoober 2018, kell 08:11 (EEST)

Võib-olla kunagi, adminid saavad hetkel oma tööga hakkama. Arvuliselt on see seltskond üsna suur. Pelmeen10 (arutelu) 25. detsember 2018, kell 22:29 (EET)

Hello, I'm FCNantes72, I see your work about Estonia's opponents () and I notice you have forgotten Caucasian countries (Azerbaijan, Armenia and Georgia). If you can correct that, cordially.--FCNantes72 (arutelu) 30. märts 2019, kell 17:54 (EET)

Thanks, fixed it. Btw, I used Paint to fill the colours, which should make it easy for everyone to apply any changes. Pelmeen10 (arutelu) 31. märts 2019, kell 15:47 (EEST)

Minu arvates ei ole mõtet sellistel juhtudel boosterit kasutada. Ivo (arutelu) 14. märts 2020, kell 22:42 (EET)

Otseselt vast mitte, kuid kui lisatakse HC abil uus kategooria, nt "surnud ..." , siis tuleb viga sisse. Pelmeen10 (arutelu) 14. märts 2020, kell 22:47 (EET)

Ärge lehte kustutage, tõlkige leht, kui soovite, et saadan teile lingi hispaania keeles https://et.wikipedia.org/wiki/Khea --Aurelio de Sandoval (arutelu) 8. mai 2020, kell 23:22 (EEST)
*Algne link hispaania keeles, palun tõlkige see lihtsalt ära, ärge kustutage minu artiklit https://es.wikipedia.org/wiki/Khea --Aurelio de Sandoval (arutelu) 8. mai 2020, kell 23:23 (EEST)

Hello.
Can you translate and upload the article :en:Azerbaijan Democratic Republic in Estonian Wikipedia?
Yours sincerely, Karalainza (arutelu) 29. mai 2020, kell 20:15 (EEST)

Mall:Aastad Eesti telemaastikul Palun aita korrastada, esimene kord, kui loon malli. MoroccoCentral (arutelu) 21. juuni 2020, kell 12:36 (EEST)

nimi, päis ja loend1 on vaja ära täita ja põhimõtteliselt muud polegi vaja teha. Ülejäänud parameetrite kohta vt. Mall:Navmall. Pelmeen10 (arutelu) 21. juuni 2020, kell 13:55 (EEST)
----
Kas ma võin paluda, et sa lihtsalt ei eemaldaks kustutamisettepanekuid, vaid püüaks arutada? Adeliine 28. juuli 2021, kell 15:39 (EEST)

Kui keegi on pannud kustutamisettepaneku ilma arutelu alustamata, siis miks ei või ilma aruteluta seda eemaldada? Pelmeen10 (arutelu) 2. august 2021, kell 15:11 (EEST)

: Ma ei saa ka neist muudatustest aru. Vähemasti kahel juhul neist viimatistest kustutamisettepanekute eemaldamistest oli ju arutelus kustutamisest juttu, kusjuures ilma selle vaidlustamiseta. Kahel juhul oli põhjendus mallis olemas. Siis tuleks kustutamine arutelus kõigepealt sisuliselt vaidlustada. Pikne 2. august 2021, kell 18:53 (EEST)

:Olen tehtud malliga kursis. Ma pole veel artiklit täiendanud. Järgmisena saab teha EM 1993 ja 2001, kus Eesti koondis osales. Aga Sa võid soovi korral ka ise need artiklisse lisada. Veidi suurem töö on kirjutada aastatest alates 1941 ja edasi, eks võtan selle tasapisi ette.Teomees (arutelu) 5. detsember 2022, kell 12:03 (EET)

Kahjuks sellise nimega klubi ei ole Eestis juba ammu. Nad on nüüdsest BC Pärnu Sadam ning kui nimisponsor vahetub, siis on lihtsalt BC Pärnu <uus nimisponsor>. Kahjuks lehte teisaldada ei olnud võimalik ja sai uus leht tehtud, mis kajastaks õiget seisu. Meriloi 8. jaanuar 2023, kell 23:36 (EEST)
 Artikli saab teisaldada administraator. Kindlasti tuleb see teisaldada, mitte teha copy-paste teisele leheküljele, muidu ei säili artikli ajalugu ega tule kaasa lingid teistele Wikipediatele. Kas artikli pealkiri peab olema just "BC Pärnu Sadam"? "BC Pärnu" ilma sponsornimeta võiks olla piisav. Pelmeen10 (arutelu) 9. jaanuar 2023, kell 14:49 (EET)
 Okei, kas oleks võimalik seda teha? Võib jah lihtsalt BC Pärnu olla, st ilma sponsornimeta, kuna see võib vahetuda tulevikus. Meriloi 9. jaanuar 2023, kell 14:54 (EEST)
 Artikkel jäi praegu BC Pärnu alla. BC Pärnu Sadam on loomata. Hetkel saab nii teisaldada kui ka teha ümbersuunamine "BC Pärnu Sadam" -> "BC Pärnu". Pelmeen10 (arutelu) 9. jaanuar 2023, kell 15:13 (EET)

Tere! Ma ei kavatse hakata uurima, "kesse tegi", ütlen vaid keeletoimetajana, et kategoorianimetustes (XXXX. aasta) "suveolümpiamängude osalejad" on grammatiliselt halb ühildumine. Õige oleks "suveolümpiamängudel osalejad". Oleks tore, kui viitsiksite/saaksite selle vea kõikjal kategoorianimetustes läbivalt parandada, et seda vigast eeskuju ei paljundataks. Tänan tähelepanu eest! Kuriuss (arutelu) 26. aprill 2023, kell 21:00 (EEST)

Neid on 2tk. Mina tegin ja mõtlesin selle peale, aga siis vaatasin et 1920. aasta oma on 3 aastat püsinud. Pelmeen10 (arutelu) 26. aprill 2023, kell 21:07 (EEST)

: Selge pilt, aitäh! Kuriuss (arutelu) 27. aprill 2023, kell 00:30 (EEST)


Arutelu:Heinaste

Praegune nimi on ikkagi Ainaži, mis peab ka artikli nimeks olema. Amherst99 23. juuni 2009, kell 20:41 (UTC)

Uus kommentaar tuleb kirjutada lehekülje lõppu.

Me juhindume KNAB-ist  . Tegemist ei ole vana ja uue nimega, vaid eesti- ja lätikeelse nimega. Andres 24. juuni 2009, kell 20:09 (UTC)

Heinaste on endine eesti asula, - Millel see väide põhineb?--WooteleF 24. juuni 2009, kell 07:30 (UTC)

otsin siia viiteid küla kohta suwa 24. juuni 2009, kell 08:19 (UTC)

esialgu ainult: http://www.etv.ee/vallad/index.php?m=5&a=v&v=3
 Ikla külast on kirjalikke andmeid 1624. aastast.
 Ikla oli Heinaste (Ainaži) osa, tekkis liivlaste kalurikülana.
 Eraldi asulaks sai 1920-ndail aastail, Eesti-Läti piiri kindlaksmääramise järel.
 1925–1975. aastail läbis Iklat kitsarööpmeline raudtee.
 Metsapoolenimi on tulnud Liivi lahe äärse muistse maakonna Metsepole nimest.
 1853. aastal alustati siin Mats Grandi isakodus koolihariduse omandamist.

LK 101 - http://dspace.utlib.ee/dspace/bitstream/10062/6451/1/Rosenthal2.pdf
 Kõige eelneva taustal peab ühtlasi arvestama, et Eesti–Läti piiriäärse ala
 segarahvastikuga valdadele ning Valga linnale pretendeerisid mõlemad riigid.
 18. veebruari lepinguga olid need läinud ajutiselt Eesti valdusesse ning muidugi
 tähendas see loodetavasti eelist edaspidistel piiriläbirääkimistel. Saades teada,
 justkui oleks Heinaste valla elanikud (üle poole elanikest olnud seal eestlased)
 avaldanud soovi liituda Eestiga, otsustas viimase valitsus 21. veebruaril ühepoolselt
 veel ka selle valla Eestiga liita.530

siin siis heinaste valla elanikest üle poole, mitte küla ... ja see 530 on:
 530 - Väljavõte Pärnu maakonna nõukogu protokollist 8.02.1919: ERA 495–10–39.
 L 56; Ajutise Valitsuse asjadevalitseja – üljuh 22.02.1919: ERA 495–10–39. L 55.
----
Miks lippu ei näita? Andres (arutelu) 1. juuli 2012, kell 14:03 (EEST)
----
Läti vikis on Heinaste merekooli muuseumi pilt. Andres (arutelu) 1. september 2012, kell 01:47 (EEST)


Arutelu:Raudvärava lahing

Miks röövjõuk, mitte sõjavägi või väesalk vms? --Kyng 24. juuni 2009, kell 18:53 (UTC)

Nõustun Kyngiga. Artikkel tundub üldse üsna rahvusromantilises võtmes kirjutatud olevat.--WooteleF 24. juuni 2009, kell 19:32 (UTC)
Ja miks just Revala? Äkki osalesid lahingus mitmete maakondade võitlejad.--WooteleF 24. juuni 2009, kell 19:30 (UTC)
Mehi teistest maakondadest võis muidugi samuti võitlejate hulgas olla, aga selle kohta ei ole andmeid. Teame, et kaitsti Revala territooriumi ja Revala rahvas oli tõenäoliselt lahingusse kaasatud. Röövjõugu asemele võib panna sobivama sõna. Djreichsfuhrer 24. juuni 2009, kell 19:39 (UTC)

Aga see on ju samamoodi oletus.--WooteleF 24. juuni 2009, kell 19:40 (UTC)

:Postimehe artiklis on kirjas selline lause: "Kelle vastu novgorodlased täpselt sõdisid, pole teada." Kas muud allikad ei ütle selle kohta midagi? --Kyng 25. juuni 2009, kell 05:50 (UTC)
Minu arvates põhineb kogu artikkel ainult oletustel ja tõsise ajalooteadusega kooskõlas olevat on äärmiselt vähe. Mitte paha pärast, kõvasti on vaeva nähtud, aga paraku ei saa Edgar Valter Saksa küll kuidagi tõsiseltvõetavaks ajaloouurijaks pidada. Paraku on selle aja kohta tõepoolest infot ainult Vene kroonikates ja nende tekst on sageli äärmiselt raskesti mõistetav ja sündmuste toimumispaikade lokaliseerimine kohati isegi võimatu. Lisaks on suuri ebatäpsusi ka aastaarvudes: näiteks Tartu vallutamine võis 1030. aasta asemel toimuda sama hästi ka 1036. aastal. Nõndasamuti on ka sellesama Raudvärava lahinguga. Athanasius Soter 11. september 2009, kell 18:53 (UTC)

"1042. aastal ründas Jaroslavi vanim poeg Vladimir Soomes hämelastega." Keda nad ründasid?
"Eesti oli 11. sajandil piisavalt tugev ja hästi organiseeritud,.." Siit jääb justkui mulje, nagu 11. sajandil oleks eksisteerinud ühtne Eesti riik. --Kyng 25. juuni 2009, kell 05:57 (UTC)
----
Avalõigus tuleks kirjutada, et lahingu kohta pole sisuliselt midagi teada ja kõik on oletuste tasemel. Praegu on kasutatud üsna julget sõnastust. Tegelikult pole ju teada kus või kellega novgorodlased üldse võitlesid.--WooteleF 25. juuni 2009, kell 08:13 (UTC)
----

"Laadoga jarl Rongvaldi poeg Ulf Ragvaldsson, kes oli suguluses Norra kuningas Olav Tryggvasoniga"
Inglise ja Rootsi wikides teised nimekujud:
Staraja Ladoga (Aldeigjuborg) ja Ingeri jarl :en:Ragnvald Ulfsson oli abielus Olav Tryggvasoni õe :en:Ingeborg Tryggvasdotteriga ja nende poeg oli :sv:Ulf Ragnvaldsson--Jaanusele 7. juuli 2009, kell 20:17 (UTC)

:ru:История Сибири kirjutatakse: Новгородцы в 1032 г. добрались до «железных ворот» (Уральских гор — по толкованию Соловьёва) и здесь были разбиты юграми. С этого времени в летописях довольно часто упоминается о новгородских походах в Югру. Allikas: Богуславский Владимир Вольфович. Славянская энциклопедия, 2004 lk.336-- Jaanusele 7. juuli 2009, kell 20:46 (UTC)
"К княжению Ярослава относятся первые положительные известия о столкновениях русских с финскими племенами: под 1032 годом встречаем известие, что какой-то Улеб (очень быть может, что Ульф - сын Рагнвальда) ходил из Новгорода на Железные ворота, но, как видно, поход был неудачен, потому что из дружины Улебовой мало возвратилось народу. 80 верст к югу от Устьсысольска, у села Водча, находится городок, по-зырянски Карил, т. е. городовой холм; предание и теперь называет это место Железными воротами." Viide: Sergei Solovjov (1820-1879): Соловьев С. М. История России с древнейших времен. Кн. 1. М., 1959. lk. 216.-- Jaanusele 7. juuli 2009, kell 20:46 (UTC)
Selle peaks ka ära mainima, et enamik asjaga tegelenud eesti ajaloolasi, nagu Evald Blumfeldt, Sulev Vahtre ja vist ka Enn Tarvel ei pea lahingu toimumist Tallinna kandis tõenäoliseks ja arvavad, et see toimus pigem ikkagi kusagil Põhja-Venemaal. Athanasius Soter 21. märts 2010, kell 21:45 (EET)

Pane sisse. Andres 21. märts 2010, kell 22:15 (EET)

:Selleks tuleb kogu artikkel ümber kirjutada.--WooteleF 22. märts 2010, kell 12:35 (EET)
Skeem on eksitav, sest seal on kujutatud saared tänapäeva piirides. 1000 aastat tagasi pidid need osaliselt vee alla olema. --Metsavend 28. august 2012, kell 10:13 (EEST)
----
Minu meelest viited ei ole korrektselt vormistatud. Ave Maria (arutelu) 28. august 2012, kell 10:15 (EEST)

Mul on Saksa hüpoteesi tutvustava alalõiguga probleem. Esiteks pole seal sageli võimalik eristada millised väited on esitatud Saksa oma arvamusena ja millised mitte. Teiseks, Saks on tegelane, kelle ühtki väidet ei saa ilma kontrollimata uskuda. Isegi neid kroonikatest võetud väiteid, mida ta justkui ainult vahendab ja kasutab oma seisukohtade toetamiseks. Nt ei ütle allikad, et 1030. a Jaroslavi sõjakäik oleks suundunud Ugandisse (seda maakonda mainitakse esmakordselt 13. saj-l), ei räägi Tartu vallutamisest ega tema plaanist "kogu Eesti alistada". Allikad ei ütle, et Izjaslav ei suutnud 1054 Kedepivi linnust vallutada, vaid vastupidi, ütlevad, et linnus just nimelt vallutati. Erinevalt Saksa versioonist ei põletanud 1061 Jurjevit maha eestlased, vaid sossolid, ja ei mainita, et linnuse kaitsjad tapeti. Kui ta moonutab pea kõike, millest ma midagi tean, siis ma ei saa uskuda, et tema ülejäänud "faktid" ka päriselt faktid on. Kolmandaks, kas entsüklopeedia peaks hobiajaloolaste mõtteid (nii pikalt) üldse vahendama, pole ju tegemist isegi looga, millel oleks vähemalt avalikkust mõjutanud legendi väärtus? --Minnekon (arutelu) 14. veebruar 2016, kell 19:11 (EET)

Kui Novgorodi vabariik tekkis alles 12. saj siis pole siselink sinna päris õige. --Minnekon (arutelu) 16. veebruar 2016, kell 16:43 (EET)
Üks Raudvärav asub hoopis mujal http://entsyklopeedia.ee/artikkel/raudv%C3%A4rav1
Tõstan Saksa jutu siia, kuni keegi leiab hea põhjuse, miks see artiklis peaks olema (või miks ta ka arutelulehelt ära kustutada tuleks) : --Minnekon (arutelu) 12. august 2021, kell 22:15 (EEST)
===Edgar Valter Saksa hüpotees===
Johanseni ideed Raudvärava lahingu toimumisest Tallinna all on edasi arendanud harrastusajaloolane Edgar Valter Saks, kes pidas seda üheks osaks Rootsi ja Novgorodi ühisest rünnakust Eesti alade vastu.
====Lahingu taust====
Suunamuutus Rootsi poliitikas sai Saksa arvates alguse 1019. aasta Uppsala tingil, kus Thorgnir, Rootsi Tnethlandi maakonnast pärit mõjukas seadusetundja tõstatas Rootsi ja Norra vahel rahu sõlmimise küsimuse, et vabastada käed idapoolsete maade vallutamiseks ning tema kõne olevat sisse juhatanud Skandinaavia ja Novgorodi ühise Eesti-vastase vallutuspoliitika.
Novgorodi vürst Jaroslav Tark otsis samaaegselt Skandinaaviast liitlasi. 1019. aastal abiellus ta Rootsi kuninga Olaf Skötkonungi tütre Ingegerdiga. Saksa leiab, et tõenäoliselt mõistsid eestlased hästi, millist ohtu kujutas neile Rootsi ja Novgorodi liit.
Saks arvab, et nagu Thorgnir oli soovitanud, alustaski Novgorod pärast 1019. aastat eestlaste ja teiste Läänemere idaranniku äärsete rahvaste vastu kavakindlaid sõjalisi aktsioone. Thorgnir olevat aga soovinud tagasi võita maid, mille 9. sajandil oli ajutiselt vallutanud Uppsala kuningas Erik Edmundsson. Samuti nõudis kättemaksu 50 aastat varem toimunud Norra kuningaperekonna häbistamine eestlaste poolt, kui orjastati hilisem kuningas Olav Tryggvason. Novgorodi eesmärk olevat olnud Skandinaavia ja Venemaa ühinemise teel ees seisvate eesti ja soome rahvaste alistamine ning ristiusustamine. Umbes 1030. aasta paiku võttis Jaroslav Novgorodi vägedega ette sõjakäigu Ugandisse Tartu linnusele, kust lähtudes kavatses ta kogu Eesti alistada. Tartu vallutatigi ning see jäi 1061. aastani Novgorodi võimu alla.
====Lahingu käik====
Saksa järgi tegi Laadoga jarli Rongvaldi poeg Ulf Ragvaldsson, kes oli suguluses Norra kuningas Olav Tryggvasoniga, 1032. aastal plaani Põhja-Eesti vallutamiseks koos Lyndanise (Tallinna) linnuse, sadama ja turukohaga. Selleks asus ta lotjadest koosneva laevastikuga teele Tallinna suunas.
On arvatud, et eestlased sulgesid Tallinna esised väinad palktõketega, millesse olid raudnaelad sisse löödud. Saksa on arvanud, et tõenäoliselt varitses eestlaste laevastik novgorodlaste laiu ja aeglaseid lotje väina lähedal ja tungis neile ootamatult kallale, mistõttu Ulf Ragvaldssoni juhitud vägi löödi puruks, Novgorodi lodjalaevastik hävitati ning Novgorodi tagasi jõudsid ainult selle vähesed riismed. Ulf Ragvaldsson ise olevat lahingus langenud ja maetud keset väina asuvale Kumbli saarele.
====Järelkaja====
Saksa oletatud lüüasaamine Tallinna all ja laevastiku kaotus ei sundinud Novgorodi oma plaanidest loobuma. 1042. aastal ründas Jaroslavi vanim poeg Vladimir Soomes hämelasi. Vladimiri poeg ja pärija, Kiievi ja Novgorodi vürst Izjaslav I tungis koos Novgorodi asevalitseja Ostromiriga 1054. aastal Eestisse, kuid ei suutnud vallutada Kedepivi (tõenäoliselt Keava linnust Harjumaal). Saksa arvates oli eesmärgiks selgi korral Põhja-Eesti ja Tallinna vallutamine.
1061. aastal põletasid eestlased maha Tartu kohale rajatud Jurjevi linnuse, tapsid selle kaitsjad ja ründasid Pihkva linna. Sellega tehti lõpp 30 aastat kestnud Ida-Eesti andamikohustusele Novgorodi ees ning Saksa arvates ka skandinaavlaste ja venelaste ühistele püüdlustele Eestit vallutada.
Saks on leidnud, et Eesti maakonnad olid 11. sajandil piisavalt tugevad ja hästi organiseeritud, et Rootsi ja Novgorodi ühine rünnak oma piiril peatada. Ta on seda lugenud kaugeleulatuva ajaloolise tähtsusega sündmuseks, mis purustas Bütsantsi kiriku rünnaku ja määras Baltimaade hilisema kuulumise Lääne-Euroopa kultuuripiirkonda. Samuti peibutas Skandinaaviamaid tol ajal rohkem Inglismaa ja teiste Lääne-Euroopa maade vallutamine. Seetõttu ei olevat rootslased Eesti-vastases sõjas kuigi innukalt kaasa löönud.


Arutelu:Pokkerikäte tugevusjärjestus

Kas mitte "Pokkerikäte tugevusjärjestus" poleks parem pealkiri? Andres 25. juuni 2009, kell 08:10 (UTC)

Ma ei ole küll eriti pokkerimänguga tuttav aga praegune artiklinimi peaks tõenäoliselt parem olema (mittepokkerimängijale ei pruugi nii küll tunduda). Ivo 25. juuni 2009, kell 16:58 (UTC)

:Ma pooldan ka Andrese varianti.--WooteleF 25. juuni 2009, kell 17:28 (UTC)

: Pole ju tarvis tuttav olla. Artiklis öeldakse:
Pokkerikäte tugevus näitab pokkeris seda, kui hea on mingi kaardikombinatsioon teiste suhtes. Teisisõnu on tegu pokkerikaartide tugevusjärjestusega.

: See ei ole küll päris loogiline selgitus, sest tugevus pole sama mis tugevusjärjestus, aga minu arust räägib artikkel pigem tugevusjärjestusest kui tugevusest. Andres 25. juuni 2009, kell 20:11 (UTC)

:: Minu meelest ka. Tabeli kohal on kirjas Käte tugevused on alustades nõrgemast:, aga jutt pole ju mingist iga käe tugevusest eraldi, vaid ainult teiste suhtes. --Epp 25. juuni 2009, kell 20:19 (UTC)

Arvan, et 52 kaardist koosneva paki kohta peaks olema eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. juuli 2009, kell 06:51 (UTC)

Puudulik kirjeldus ja puudub pilt mastirea kohta.


Malli arutelu:EestiVikipeediaPilt

Kas see mall siin on vajalik? Ning samuti sarnaneb see liigselt ühele teisele mallile, mille põhjal see on loodud. Ivo 26. juuni 2009, kell 14:27 (UTC)

Võib vaadata valikuid lehelt "Faili üleslaadimine". Kui see mall pole sobiv, siis tuleks mõelda välja midagi, mis sobiks. Võib vaadata ka pilti, mis seda malli kasutab, et saada aimu, mille jaoks see näiteks on. --Jaan513 26. juuni 2009, kell 19:41 (UTC)

:Sõnastust võiks muuta, et seda malli saaks kasutada ka näiteks filmide screenshotide, raamatu- ja albumikaante jms jaoks. Neil ei pruugi varalised õigused autorile kuuluda.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 11:34 (EEST)
Pakun välja järgmise sõnastuse:
Teose varaliste õiguste valdaja on andnud loa teose kasutamiseks eestikeelses Vikipeedias.
Väljaspool Vikipeediat on teose kasutamiseks vaja luba küsida teose varaliste õiguste valdajalt."
--WooteleF 22. aprill 2010, kell 12:57 (EEST)
Kas nii laialdaselt mitte-vabu pilte lubav klausel on üldse põhjendatud. Kas seda saab erandiks (http://wikimediafoundation.org/wiki/Resolution:Licensing_policy) pidada? Kas eesti Viki eesmärgiks on propageerida mitte-vabade piltide tegemist... isegi inglise Vikis on keelatud elavatest isikutest mitte-vabade piltide üleslaadimine, mis aga selle klausli järgi siin on lubatud. Mis peaks takistama firmal oma toote pilti vaba litsentsi alla andmast või kui see firma ei soovi seda teha, siis tehku oma toodest vaba litsentsiga pilt konkureeriv firma. Kas Tallinna sadamas on raskendatud vabade piltide tegemine? --WikedKentaur 22. aprill 2010, kell 19:15 (EEST)

Minu nägemuse kasutataks seda malli ainult neil puhkudel, mil vaba pilt pole võimalik. Erinevad kunstiteosed, screenshotid, raamatukaaned, albumikaaned jne. Eks see selgitus tuleks juurde panna.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 19:18 (EEST)

Kõige muuga olen ma väga nõus. Arvan, et mittevabu faile tuleks kasutada väga minimaalselt ja ainult siis kui teisiti pole võimalik.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 19:19 (EEST)

:"Kas eesti Viki eesmärgiks on propageerida mitte-vabade piltide tegemist..." - Minu arvates on see küll nii. Pilte, mida Eestis kehtiv autoriõiguse seadus  ei luba vabana käsitleda, on juba meil küllaga.--Rünno 22. aprill 2010, kell 19:30 (EEST)

::Kui sa mõtled ehitiste ja kunstiteoste pilte, siis neile pole võimalik vaba alternatiivi saada. Pealegi oleme nõudnud, et fotograaf kasutaks nende juures mõnda vaba litsentsi. Sellised pildid on kõikvõimalike Wikimedia põhimõtete järgi aktsepteeritavad.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 19:35 (EEST)

:::Ehitistega ei ole probleemi. Probleemiks on fotod skulptuuridest ja muust sarnasest.--Rünno 22. aprill 2010, kell 19:40 (EEST)

::::Arhitektuuriteostele kehtivad samad nõuded, mis skulptuuridele. Ja kuna neile ei ole võimalik saada vaba alternatiivi, ei ole selliste piltide üleslaadimine Wikimedia põhimõtetega vastuolus.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 19:44 (EEST)
Toon mõned näited, milliste piltide puhul oleks seda malli vaja:
*:Pilt:Teataja1999 3.png
*:Pilt:Eesti Päevaleht 2010 1.png
*:Pilt:Eesti Kalur 1993 4.png
*:Pilt:Bewithyou.jpg
*:Pilt:Horisont 6 2006 kaas.jpg
*:Pilt:Ivo Schenkenberg.jpg
--WooteleF 22. aprill 2010, kell 19:44 (EEST)

Jah, Sul on õigus. Mul läks veidi sassi. Rangelt võttes ei tohiks eesti vikis olla ka majade pildid.--Rünno 22. aprill 2010, kell 19:48 (EEST)

:Tohivad küll olla.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 19:49 (EEST)

::"Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta on lubatud üldsusele külastamiseks avatud kohtades alaliselt asuva arhitektuuriteose, kujutava kunsti teose, tarbekunstiteose ja fotograafiateose reprodutseerimine ükskõik millisel viisil peale mehaanilise kontaktkopeerimise ja selle teose kujutise üldsusele suunamine, välja arvatud juhul, kui selline teos moodustab kujutise põhimotiivi ja seda kavatsetakse kasutada otsesel ärilisel eesmärgil."--Rünno 22. aprill 2010, kell 19:51 (EEST)

:::Justnimelt. Sellised mittevabad pildid on aktsepteeritud kuna neil puudub vaba alternatiiv.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:00 (EEST)

No ja siis? Kui ei ole, siis ei ole. Meil ei ole :en:fair use--Rünno 22. aprill 2010, kell 20:03 (EEST)

:Ma ei saa enam üldse aru, mis sa väita üritad.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:18 (EEST)

::Nii palju, kui ma aru saan, peab Eestis paiknevatest kunstiteostest tehtud fotodel olema autori luba.--Rünno 22. aprill 2010, kell 20:24 (EEST)

:::Ise sa just kopeerisid seaduse vastava punkti, mis ütleb, et ei pea.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:26 (EEST)

::::Ärilistel eesmärkidel ju peab. Viki on avatud ärile.--Rünno 22. aprill 2010, kell 20:29 (EEST)

:::::Olen juba selgitanud. Juhul kui millestki ei ole võimalik saada vaba (ehk siis ka äriliselt kasutatavat) pilti , siis on Wikimedia põhimõtete järgi lubatud mittevabad (ärilisel otstarbel mittekasutatavad) pildid.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:36 (EEST)

No proovi selliste piltidega Commonsisse minna.--Rünno 22. aprill 2010, kell 20:48 (EEST)

:Sellepärast me neid Commonsisse ei panegi. Commonsi pildid ei tohi olla taoliste piirangutega.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 20:58 (EEST)

::Eesti viki on lihtsalt üks keeleline variant ja peab alluma üldistele Viki reeglitele.--Rünno 22. aprill 2010, kell 21:02 (EEST)

:::Jep. Uuri nüüd, mis on EDP ja tutvu näiteks WikedKentauri eelpooltoodud lingiga. Samuti leiad paar linki sellest arutelust. Siis saad aru, et teatud juhtudel on mittevabade piltide kasutamine Viki üldiste reeglitega täielikus kooskõlas.--WooteleF 22. aprill 2010, kell 21:06 (EEST)

Arutelu uppus kõrvalise jama sisse ära. Küsin siis uuesti:
Kas säärane sõnastus oleks aktsepteeritav?
Teose varaliste õiguste valdaja on andnud loa teose kasutamiseks eestikeelses Vikipeedias.
Väljaspool Vikipeediat on teose kasutamiseks vaja luba küsida teose varaliste õiguste valdajalt."
Mõned näited, kus selline mall oleks põhjendatud:
*:Pilt:Teataja1999 3.png
*:Pilt:Eesti Päevaleht 2010 1.png
*:Pilt:Eesti Kalur 1993 4.png
*:Pilt:Bewithyou.jpg
*:Pilt:Horisont 6 2006 kaas.jpg
*:Pilt:Ivo Schenkenberg.jpg
--WooteleF 3. mai 2010, kell 18:01 (EEST)

Pole praegu aega ega jõudu sellise küsimusega detailselt tegeleda. Minu poolest sobib. --Jaan513 3. mai 2010, kell 19:16 (EEST)

: Ma alustaksin sellest, et mittevabu pilte tuleks kasutada võimalikult vähe ja sellest johtuvalt peaks selle malliga märgistatavate piltide ring võimalikult kitsalt määratletud olema. Malli tekstis peaks nimetama kõik need, mille juures malli kasutada saab (nt kaanepildid, filmikaadrid), et sellega ei saa märgistada näiteks selliseid (ehk ükskõik milliseid) loaga pilte. Malli ei tohiks saada kasutada ilma varaliste õiguste valdajat ehk lubajat nimetamata (nõutav parameeter). Enda tehtud pilte ei tohiks saada mittevabana avaldada.

: Aga kuna sellegipoolest on see "lubamine" väga küsitav, siis minu meelest me ei peaks kasutama pilte, mille jaoks eraldi luba tuleb küsida. Meil pole lubade kinnitamiseks OTRS-süsteemi nagu Commonsis ja suuremates Vikipeediates. Pikne 17. mai 2010, kell 16:37 (EEST)

::Mina jällegi arvan, et OTRS-süsteem on liigne asjade keeruliseks ajamine. Ma ei näe põhjust miks peaks keegi pahatahtlikult lubasid võltsima. Muu kõigega olen nõus.--WooteleF 17. mai 2010, kell 16:45 (EEST)

::: Ma ei usu, et me saaksime mallis kõiki juhtumeid ammendavalt loetleda. Andres 17. mai 2010, kell 17:03 (EEST)

:::: Kõike nagunii loetleda ei õnnestu. Peamisemad ja ilmsemad juhud seevastu võiks välja tuua ning lisaks kirja panna mõned üldisemad põhimõtted millest edaspidi lähtuda. Seda siis kindlasti pigem Vikipeedia:Mittevaba sisu kriteeriumid all, mitte mallis. Malli sõnastuseks pakukski midagi a la "Pildi varaliste õiguste valdaja on andnud loa teose kasutamiseks Eesti Vikipeedias" ning märkusena kõrvale, et "selle märgise kasutamine on lubatud üksnes Vikipeedia:Mittevaba sisu kriteeriumid poolt piiritletud juhtudel." Erandid, mida pole reeglistikus veel välja toodud, saab alati hiljem lisada, kui tekib vastav vajadus. --Quibik 20. mai 2010, kell 18:14 (EEST)

:::Nõustun, et pahatahtlikuse pärast väga muretseda ei tasu. Kui nõutud on ka täpsem info nõusolekuandja kohta (nimi, kuupäev, jne), siis eksitused/arusaamatused (nt. "pilt on ju Internetis kõigile kättesaadav" loogika) peaksid läbinähtavad või suisa välditavad olema. Piltide seaduslikkuse seisukohast ei tea me siiski kahjuks kunagi, mida täpselt üleslaadija tegelikult kokku leppis, ning kui peakski juhtuma, et meid mõne teosega seoses kohtusse kaevatakse, siis on üleslaadijapoolsest nõusoleku väitest ilmselt väga vähe kasu. Ses suhtes oleks OTRS kindlasti kõige õigem ja kindlam tee, kuigi jah, realistlikult kujuneks selle süsteemi käimas hoidmine võib-olla tülikaks. Sellegipoolest, kas on mõeldamatu, et üks vabatahtlik adminstraator võtab enda kanda ka kohustuse aeg-ajalt autoriõigustega seotud kirjadele vastata (hetkel on OTRS meekonnas vaid üks vaevu eesti keelt kõnelev rootslane)? Eks see parajalt bürokraatlik oleks, kuid autoriõigustega seonduvas ei ole sellest nagunii pääsu. --Quibik 20. mai 2010, kell 18:14 (EEST)

::::OTRS-i puhul tuleb esmalt luua eesti viki jaoks meiliaadress. Põhimõtteliselt oleksin nõus OTRS-meeskonda kandideerima.--WooteleF 20. mai 2010, kell 19:03 (EEST)

::Pikse poolt välja käidud mõtted meeldivad väga. Üsna lähedal sellele, mida olen ka ise vaimusilmas ette kujutanud. Lisaksin juurde ettepaneku kaotada ära kõik ülejäänud mittevaba sisuga seonduvad mallid ja koondada nad antud malli alla kokku. Pooldan ka uue malli "standardiseerimist" kindlate parameetritega, et kõik mittevabad pildid oleks ühtse sisu ja stiiliga.

::Muu hulgas võiks kasutamisloa taotlemise juhistes olla rõhutatud, et on vägagi soovitatav võimaluse korral paluda pilt eelkõige vaba litsentsi all kättesaadavaks teha. Seda siiski mitte pealetükkivalt ja vägisi, pigem selleks, et autor oleks teadlik, et selline variant on eelistatud ja miks. --Quibik 20. mai 2010, kell 18:14 (EEST)

Võtsin selle Järgneva autoriõigusliku staatusega piltide kasutatavus eestikeelses Vikipeedias on kahtluse all-sildi ära, kuna vist peaks nüüdseks olema selge, et teatud piltidele tuleks erandeid teha ning nende tegemine on igati lubatud (iga Vikipeedia kehtestab ise kohalikud reeglid). Ivo 23. august 2010, kell 23:54 (EEST)

Seda küll, et ise saab reeglid teha, aga me pole neid teinud. Selle malli järgi on mittevabade piltide ring tõenäoliselt liiga laialivalguv ja ka mujal pole täpsemaid kriteeriume kirjas, seetõttu peaks silt praegu kohane olema. Pikne 24. august 2010, kell 00:03 (EEST)

: Me oleme ametlikult deklareerinud, et me lubame selliseid faile. Teine asi, et meil võib-olla pole selge, mis tingimustel seda malli tohib kasutada. Andres 24. august 2010, kell 00:13 (EEST)

::Moodustame siis loetelu teemadest, mille puhul selliseid pilte lubame. Kunstiteosed ja pildid millele on väga keeruline asendust leida tulevad esimesena pähe. Ivo 24. august 2010, kell 01:29 (EEST)

:::Vikipeedia:Mittevaba sisu kriteeriumid (eelkõige selle arutelu).--WooteleF 24. august 2010, kell 17:45 (EEST)

::::Võtan "kahtluse all" sildi ära kolmelt esimeselt siinse loetelu pildilt, sest sain juba tollal nende kohta loa autoriõiguste valdajailt. Ssgreporter (arutelu) 17. veebruar 2013, kell 01:47 (EET) Ei õnnestunud, "kahtlus" oli litsentsimalli koosseisus. Ssgreporter (arutelu) 17. veebruar 2013, kell 02:00 (EET)