Arutelu:Jaak Valge

Enne oli [töötas] 2000–2002 Siseministeeriumis, nüüd 1999–2001 Siseministeeriumis välismaalaste osakonna juhatana. Kumb on õige? Adeliine 8. juuli 2018, kell 10:45 (EEST)
Debatt jätkus 2010. aastal "Hääletu alistumise" teise, täiendatud ja parandatud trüki ilmumise järel, milles Valge sõnul polnud peamisi puudusi kõrvaldatud. Magnus Ilmjärv. Hääletu alistumine. Tallinn, Argo 2010, 927 lk-d. Miks see eemaldati? Adeliine 8. juuli 2018, kell 10:45 (EEST)

Ja siis on muidugi siin kena lause nagu "Enne ülikooli astumist töötas Valge mitmel proletaarsel ametikohal.". Ivo (arutelu) 8. juuli 2018, kell 18:31 (EEST)

Kustutati mitu isikufotot. Kas nil oli sisuline viga või lihtsalt formaalsus täitmata? Hea, kui saaksime oma pilte ise hallata, teistel on ükskõik. Andres (arutelu) 18. august 2019, kell 17:51 (EEST)

selle võiks üldisse arutellu vist tõsta, vaadates logi, tundub, et keski plõxis arvamusfestivalil vms ja ei viitsind asjaga rohkem tegeleda?

suwa 18. august 2019, kell 17:55 (EEST)

:Palun tõsta. Andres (arutelu) 18. august 2019, kell 17:59 (EEST)

Vt c:User talk:Kruusamägi#File tagging File:Urmas Reitelmann.jpg.

Teistel ei ole ükskõik, sellepärast loata seisma jäänud pildid kustutatigi. Kui luba on hankimisel, siis kustutamist saanuks vältida sellesisulise märkusega c:Template:OTRS pending. See asi on lahendatav. Eks Kruusamägi tegeleb. Pikne 18. august 2019, kell 18:18 (EEST)

:Selle konkreetse asja puhul oli algse loaga probleeme ja siis oli inimene suvepuhkusel ja ei saanud teda kätte. Taastamisele need lähevad niikuinii. Ivo (arutelu) 18. august 2019, kell 20:04 (EEST)

:: Sinu järjepidev plõximine viib peagi selleni, et et saad bloki. Ivo (arutelu) 18. august 2019, kell 20:10 (EEST)

::: irw, mul polnud aimugi et sinu failidega on tegemist, ja ma ei plõksi ja sina lõpetad ähvardamise! :D :P suwa 18. august 2019, kell 20:27 (EEST)

CommonsDelinker-i kustutamiste haavade lakkumine


Arutelu:Venemaa merevägi

Teisaldasin praeguse pealkirja alla, kuid millegipärast on Vikiandmetes ikka vana pealkiri. Aidake. Ursus scribens (arutelu) 9. juuli 2018, kell 10:35 (EEST)

kas sa mõtled seda, et Q465283 alguses on Venemaa sõjalaevastik ja selle teisend? suwa 9. juuli 2018, kell 11:07 (EEST)

:Nüüd on korras. Aitäh! Ursus scribens (arutelu) 9. juuli 2018, kell 12:52 (EEST)

WP:COMMONNAME-i jälgides võiks olla "Vene merevägi", "Venemaa merevägi" vms. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. september 2018, kell 18:14 (EEST)

Jah, Google'i järgi paistab küll, et "Venemaa merevägi" on teistest variantidest levinum. Sarnastes pealkirjades võiks riigi ametliku nime asemel olla lühinimi eelkõige sellepärast, see sobib tavakasutusse ja see läheb kokku riigiartiklite pealkirjadega. Ja tüübinimetus "merevägi" või "sõjalaevastik" tuleks kirjutada üldreegli järgi väikese tähega. Isegi kui tahta lähtuda ametlikust kasutusest, siis pole selge, milline oleks nime ametlik kuju eesti keeles ja selles ei tarvitse olla läbiv esisuurtäht. Pikne 9. september 2018, kell 19:01 (EEST)


Arutelu:Saare-Lääne piiskop

Millest järeldus, et "Saaremaa piiskop"? Sellist pole kunagi olemas olnud! Algallikad?

. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. juuli 2018, kell 00:18 (EEST)

: Saaremaa piiskop on tema ametlik nimetus 13.-16. sajandil. Vaata nt LUB köidetest. Niisamuti esineb ta nt ka Saagas olevas Saare-Lääne piiskopi arhiivis. Eriti ladina keeles kasutati "Episcopus Osiliensist". Saksa keeles siis "Bischof von Ösel", keskajal suhteliselt harva (ja mitteametlikult) ka "Ösel und Wiek". Saare-Lääne ehk Ösel-Wiek on 19. sajandi ajaloolaste väljamõeldis. Athanasius Soter (arutelu) 19. juuli 2018, kell 20:45 (EEST)

::Ahjaa, kui point on selles, et sellele pole viidatud, siis minu arust on see piisavalt üldtuntud teema, kui asjasse natukenegi süveneda. Kui keegi tahab, siis võib muidugi kuhugi viitama hakata, aga minu arust pole vajadust. Athanasius Soter (arutelu) 19. juuli 2018, kell 20:46 (EEST)

Ma integreerisin vastava artikli sisu siia. Seal arutelus on järgmine jutt:
See nimekiri on võetud inglisekeelsest worldstatesmen'ist (minu enda saadetis), täis anglitsisme ja faktilisi ebatäpsusi. Lähemal ajal üritan selle täiendamise ette võtta (ei oma hetkel enamust vajalikke allikaid käepärast).

Jah, palun tee seda. Andres 4. jaanuar 2006, kell 18.09 (UTC)
Elulugude andmete osas kasutasin Leonid Arbusowi "Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert", valitsemisaegade sündmuste osas Bunget. Seetõttu kui tuleb edaspid eluloolisi andmeid, ehk siis täpsustataks, kust need on võetud. Artiklid said seetõttu üsna ülevaatlikud ja oleks parem, kui fakte täpsustataks ja ehk keegi oskab midagi juurde lisada.
Nimede originaakuju üle vaidlema ei hakka, kui on paremaid lahendusi, siis võib teha ümbersuunamisi. Jakobi otsustasin teha viitega, kuna selle nimega seostub eelkõige Vana Testamendi patriarh, leht "Jakob" võiks olla ümbersuunamislehekülg "Jaakobile".Kalev.

Vägevalt, kompetentselt ja kiiduväärselt tehtud!
Siin http://www.muuseum.haapsalu.ee/index.php?lk=10087&show=10115 on mainitud ka Wilhelm von Hohenzollernit. --WikedKentaur 21. märts 2010, kell 16:13 (EET)

Wilhelm oli piiskopipretendent 1532-1536, osa kapiitli ja Läänemaa rüütelkonna poolt valitud, aga Saaremaa oli ogu aja Reinhold von Buxhövdeni käes. Lisan ta siia loendisse. Athanasius Soter 21. märts 2010, kell 23:21 (EET)


"Eesti õhupiiri rikkumised Venemaa Föderatsiooni lennukite poolt" oleks vast parem pealkiri. Praegune variant justkui ütleb, et keegi rikub Eesti piiril Vene lennukeid :) --Minnekon (arutelu) 17. juuli 2018, kell 19:23 (EEST):

Nõus. Andres (arutelu) 17. juuli 2018, kell 23:01 (EEST)

Artikli uus sisu ei vasta pealkirjale. Ursus scribens (arutelu) 19. juuli 2018, kell 11:28 (EEST)

kas selle kirjutise nimi võiks sisaldada märksõna loetelu? suwa 19. juuli 2018, kell 16:35 (EEST)

:Siinne artikkel sisaldas vahepeal Venemaa Föderatsiooni kõigi naabrite õhupiiri rikkumisi - märkus käis selle kohta. Nüüd on see eraldi artikkel Õhupiiri rikkumised Venemaa Föderatsiooni lennukite poolt. Sõna "loetelu" pole siin hädasti vaja, praegune pealkiri on minu arvates hea küll. Ursus scribens (arutelu) 19. juuli 2018, kell 19:24 (EEST)

Kuhu kadus artikli ajaloost 18. juuli 2018 viimane kaastöö:

(erin | ajal) . . Venemaa Föderatsiooni lennukite rikkumised Eesti õhupiiril;23:54 . . (+278) . . Ursus scribens (arutelu | kaastöö)
Ka Viimaste muudatuste ja Kasutaja kaastöö ajaloost on see kadunud. Olen sellisest asjast häiritud.
Ursus scribens (arutelu) 19. juuli 2018, kell 11:54 (EEST)

Nüüd on ajalugu taastatud. Tänan. Ursus scribens (arutelu) 19. juuli 2018, kell 19:26 (EEST)

viidatud LE artiklis on ":Venemaa relvajõudude lennukid rikkusid möödunud aastal :Eesti õhupiiri kokku kaheksa korda, enamik juhtumeid leidis aset Vaindloo saare juures." Selles loetelus on 2014. aasta kohta väljatoodud ainult kolm rikkumist? suwa 19. juuli 2018, kell 16:38 (EEST)

Loend on ilmselt puudulik. Selle allika järgi toimus ainuüksi vahemikus 2006–2016 26 rikkumist. --Ivar (arutelu) 19. juuli 2018, kell 19:11 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti õhupiiri rikkumised Venemaa Föderatsiooni lennukite poolt


Arutelu:Detekteerimine

See tähendab vist mitut asja, vt ka detektor. Adeliine 19. juuli 2018, kell 14:34 (EEST)

vajab oluliselt täiendamist.
Ingliskeelne ja tegelikult adekvaatne tõlge oleks:
Detect - discover or identify the presence or existence of something.
Vahelduvvooluga pole tavatõlke puhul mingit pistmist... 2001:7D0:87CB:B980:232C:C95B:2DD9:71D2 21. jaanuar 2024, kell 08:33 (EET)

Liiga kitsas lähenemine sõnale detekteerima


Arutelu:Britt Kõrsmaa

Tähelepanuväärsus? Adeliine 21. juuli 2018, kell 14:08 (EEST)

Pooldan kustutamist. Kuriuss 11. september 2018, kell 20:12 (EEST)

Mis on teil tähelepanuväärsusest? Tuudur (arutelu) 27. august 2018, kell 22:56 (EEST)

Vikipeedias artiklite loomise põhikriteerium on teema entsüklopeediline tähelepanuväärsus. Kui teema ei ole entsüklopeediliselt tähelepanuväärne, siis pole ka artiklit vaja.Laias laastus võib võtta aluseks lihtsa mõõdiku: kui mingit tüüpi teema kohta ei ole artiklit üheski paberentsüklopeedias ei Eestis ega mujal maailmas, siis on üsna kahtlane, kas ka veebientsüklopeedias peaks olema. Kui teema kohta pole ühtki neutraalset ja sõltumatut allikat, siis väga tõenäoliselt pole ka artiklit vaja. Kõigist maailma asjadest ei pea vikiartiklit tegema.  Mul näiteks on kodus väga mõnus kohvikruus, aga sellest ei ole Vikipeedias artiklit. Minu eksabikaasa kassist ei ole ka. Minu firmast ei ole ja arvatavasti ei tulegi. Isegi minust endast ei ole - ja ei peagi olema. Sest nõnda on hää ja õige. --82.131.40.240 2. september 2018, kell 02:22 (EEST)

:Hääletusel toetas suurem osa rahvast artikli kustutamist, ent kolm ühele kriteerium, mis tähendaks valdavat enamust, jäi saavutamata. Artikkel jääb. - Melilac (arutelu) 16. september 2018, kell 22:17 (EEST)

Roll Eesti mängu telesaates on välja võetud, aga minu meelest see on just see, kuidas ta tuntuks sai ja mille järgi teda teatakse. Adeliine (arutelu) 30. oktoober 2023, kell 19:22 (EET)

See tuleks tagasi panna. Lisaks ta ei asenda praegu saatejuhi assistenti, vaid on ise saatejuhi assistent. Velirand (arutelu) 30. oktoober 2023, kell 19:31 (EET)


Praegune pealkiri Vladimiri ja Suzdali valge sakraalarhitektuur pole õige, artikli nimekirjast leiab ka profaanarhitektuuri näiteid. Vt ka intervikiartiklite pealkirju. Ursus scribens (arutelu) 24. juuli 2018, kell 18:08 (EEST)
Tere! Pealkiri sai võetud vikipeedia lehelt UNESCO maailmapärandi nimistu, kas saan niiviisi pealkirja muuta? Muudes vikiartiklites on pealkirjad, mis oleks tõlgitavad umbes '... valged ehitusmälestised' või '... valgest kivist arhitektuuripärand' vms. Mida soovitate? (kasutaja Evlper, 24. juuli 2018, kell 19.38 (EEST)

Tuleks vaadata, millist nimetust on usaldusväärsetes eestikeelsetes allikates siiani kasutatud. P.S. Oma arutelu allkirjastamiseks kasuta nelja tildet ~~~~. Ursus scribens (arutelu) 24. juuli 2018, kell 19:59 (EEST)

:Guugeldamine ei andnud midagi. Intervikiartiklites kasutatud pealkiri "Vladimiri ja Suzdali valged monumendid/mälestusmärgid" ei ütle midagi. Kuidas oleks "Vladimiri ja Suzdali valgest kivist arhitektuurimonumendid/arhitektuurimälestised"? Ursus scribens (arutelu) 27. juuli 2018, kell 13:09 (EEST)

::Kunstiajalugudes vanavene arhitektuuri all pole sellist koondnimetust üldse, ilmselt see loodi ingliskeelsena maailmapärandi nimistu objekti loomisega koos, ning on teistesse keeltesse otse tõlgitud. Selles mõttes pooldaksin kirjeldavat nimetust "Vladimiri ja Suzdali valgest kivist arhitektuurimälestised". Kunstiajalugudes on juttu pigem stiilidest, aga maailmapärandi nimistu hõlmab ikkagi objekte, nii et sinna stiili või koolkonna sõna ei tooks.Evlper (arutelu) 27. juuli 2018, kell 13:26 (EEST)

::Aga pealkirja muutmisega või uue alla viimisega ma hakkama ei saa.Evlper (arutelu) 27. juuli 2018, kell 16:27 (EEST)

:::Artikkel on nüüd teisaldatud, aga kas on kindel, et ümbersuunamist "Vladimiri ja Suzdali valge sakraalarhitektuur" vaja ei ole? Adeliine 28. juuli 2018, kell 17:10 (EEST)

::::Arutelu alguses on ju selgitatud, miks on see pealkiri vigane ja eksitav. Tuleks kustutada. Ursus scribens (arutelu) 28. juuli 2018, kell 21:30 (EEST)

:::::Pigem mitte, sest seda on kirjanduses kasutatud. -  Melilac (arutelu) 19. august 2018, kell 21:37 (EEST)
Pealkirja muudeti. Vladimiri ja Suzdali valged mälestised on arusaamatu toortõlge inglise keelest. Ursus scribens (arutelu) 23. september 2018, kell 18:24 (EEST)

Muidugi on mõiste originaalkeel inglise keel, aga seda ei tohiks hea tõlkija mitte sõnasõnaliselt tõlkida, vaid nii, et mõte oleks arusaadav. Praegu läks mõte kaotsi, ma ei saa selle muutuse eesmärgist aru. Kas parandaja selgitaks? Evlper (arutelu) 23. september 2018, kell 23:15 (EEST)

:Hea tõlkija saab kõigepealt aru kontekstist, mida tõlgitakse. See ei ole ilukirjandus! Siin ei pea mingeid rakendama mingeid "ilusa eesti keele" reegleid, vaid tulebki anda edasi ametlikku nime.

:Maailmapärand (WH) on üks eriline pärandiliik, mille objektil on ametlik nimi (inglise ja prantsuse keeles) ning number. Mina tõlgin inglise keelest, aga põhimõtteliselt peaks prantsuskeelne olema identne. Ise pole kõiki objekte kontrollinud, nii et 100% ei julge seda keeleidentsust kinnitada.

:Vene objektide puhul võib juba venekeelne nimi olla teistsugune, rääkimata juba Vene enda riigisisesest mälestisenimest. WH  puhul tuleb saada aru, et tegu on kindlalt ja füüsiliselt piiritletud mälestisega. Siin ei ole kaitse all mingi abstraktne Vladimiri ja Suzdali "valge kivist arhitektuur", vaid kindlad ehitised. Seetõttu ongi see eraldi nähtus kindla numbri ja kindla ametliku nimetusega. Vladimiri ja Suzdali valge kiviarhitektuuri üle tuleb arutada eraldi teemas.

:Ka Eesti puhul on täpselt sama lugu - kultuurimälestis nr 2589 on "Tallinna vanalinn, I-II a-tuh - muinsuskaitseala". WH objekt nr 822 on "Tallinna ajalooline keskus (vanalinn)". Ja Tallinna Kesklinna linnaosas on Vanalinna asum. Nende kõikide piirid võivad olla pisut erinevad, aga kindlasti on tegu erinevate nähtustega. Ja väärivad seega ka eraldi artiklit.

:Kuna Venemaa valmistub suurendama oma WH objektide arvu, siis ootab Venemaa objektide tõlkimisega ees lai tööpõld. Veelkord - see pole ilukirjandus, see on ühe mälestisetüübi ametlik nimi! Kunstiajalood, stiid jms on eraldi teema - see tähelepanek "Kunstiajalugudes on juttu pigem stiilidest, aga maailmapärandi nimistu hõlmab ikkagi objekte, nii et sinna stiili või koolkonna sõna ei tooks" on p-mõtteliselt õige!Castellum (arutelu) 24. september 2018, kell 06:08 (EEST)

::Jutt sellest, et kui reaalsuses eksisteeriva sama objekti kohta on keegi teinud registritesse erinimelised kirjed, siis peaks Vikipeediasse treima ridamisi "artikleid" iga registrikirje kohta eraldi (ja kui registris otsustatakse "a-tuh" asendada lühendiga "at", siis artikkel kohe jälle ümber nimetada), on lihtsalt jabur. Entsüklopeedia kirjeldab mõisteid, mitte kogu maailma riiklike registrite kirjeid. Neid pole alati isegi mõtet ära tuua, kuna lugejale ei anna ühe suvalise registri kirje täpne kuju mitte midagi ning neid võidakse vabalt muuta, ilma et meie siin jõuaksime infot pidevalt ajakohastada. Isegi Tallinna vanalinna artiklis "a-tuhhide" ja "keskus (vanalinnade)" loetlemine kirjeldaks vaid kuriositeeti ja oleks sisuliselt mõttetu, kattuva sisuga "artiklite" vorpimine näitaks ainult, et kirjutajal on liiga palju vaba aega. Vähem hüüumärke ja rohkem mõtlemist paluks. --Ehitaja (arutelu) 24. september 2018, kell 11:10 (EEST)

:::Prantsuse keeles: Monuments de Vladimir et de Souzdal. Nii et prantsus- ja ingliskeelse nimetuse vahel on juba erinevus. Mida nüüd arvata? Evlper (arutelu) 24. september 2018, kell 11:14 (EEST)

:::Ja nõustun eelkõnelejaga, et tõlkimisel tuleb lähtuda mõistest, mitte kirjest. Kontekstitundlikkus on oluline, aga konteksti valimine sama oluline. Evlper (arutelu) 24. september 2018, kell 11:16 (EEST)
----
Püha Dmitri

Selle pühaku nimi peaks olema kirjutatud "Dimitri". Ursus scribens (arutelu) 28. juuli 2018, kell 06:37 (EEST)

:Nõustun, vaatasin järele. Setumaal Ulaskuva tsässon on talle pühendatud ja nimi kirjutatakse eesti keeles nii. Niisama parandasin Euthymius > Eufim, ka tema nimeline eesti kirik on olemas. Evlper (arutelu) 28. juuli 2018, kell 10:42 (EEST)

::Kui on kindlaid andmeid, et Ulaskova tsässon on Dimitrile (millisele?) pühendatud, võiks selle kui tõsiasja sinna artiklisse sisse panna. Muide, nimetavas käändes on "Eufimi", nagu ka omastavas. Ursus scribens (arutelu) 28. juuli 2018, kell 14:38 (EEST)

:::Andmed on EAÕK pühakodade loetelu 2018. a jaanuaris, Tartu piiskopi koostatud, seal Ulaskova suurmärter Dimitri tsässon. Aga milline Dimitri, ei tea, ainult nime õigekirja vaatasin. Evlper (arutelu) 28. juuli 2018, kell 19:15 (EEST)

:::Ulaskova tähtpäev on midrosk, 26. oktoober, ja selle eesti nimi on on vanemate laupäev, Dimitri Mürritulvaja püha, kes ongi seesama suurmärter Dimitri Thessalonikist. Aga setudel võib teine kuupäev olla, neil on kõik nihkes vana kalendri järgi.Evlper (arutelu) 28. juuli 2018, kell 19:56 (EEST)

::::Jah, kohanimede andmebaasist leiab Ulaskova suurmärter Dimitri tsässona ja 26. oktoober (vkj) on kirikukalendris Thessaloniki suurmärtri Dimitri mälestuspäev. Sellele eelnev laupäev on nn vanemate laupäev, st esivanemate mälestamise päev.Ursus scribens (arutelu) 28. juuli 2018, kell 21:11 (EEST)

:::::Ulaskova tsässona artiklis olid kuupäevad läinud vahetusse - vana kalendri kuupäevad on gregooriuse omadest tagapool, mitte eespool. nt meie jõulud 24. detsembril, vana kalendri jõulud 7. jaanuaril. Ma tegin ise muudatuse.Evlper (arutelu) 30. juuli 2018, kell 12:47 (EEST)

::::::Ei olnud vahetusse läinud. Vana kalendri jõulu esimene püha on uue kalendri 7. jaanuaril, millele vastab 25. detsember vkj (24. detsembril on jõululaupäev). Vaata kirikukalendrist järele. Ursus scribens (arutelu) 30. juuli 2018, kell 13:23 (EEST)

:::::::Muuda siis tagasi, kui nii on õigem, aga igapäevakasutajad, kes peavad arvestama nii uue kui vana kalendriga, kasutavad kõnekeeles ikka sellist süsteemi, et uue kalendri tähtpäevad on enne ja vana kalendri omad hiljem, st mõeldakse mõlemast uue kalendri järgi. Lähtusin ise ka igapäevakasutaja mõtteviisist.Evlper (arutelu) 30. juuli 2018, kell 14:06 (EEST)

:::::::EAÕK tähistab liikumatuid pühasid gregooriuse kalendri järgi ja ülestõusmispühi ja kõike sellega seonduvat juuliuse kalendri järgi. Ainus erandlik piirkond on Setumaa, kus käib kõik kirikupühad vana kalendri järgi. Selle artikli ja Setumaa kontekstis on tõesti kõik õige, sest setud tähistavad midroskit uue kalendri järgi laupäeval enne 8. novembrit, mis vana kalendri järgi on 26. oktoober. Aga vanemate laupäeva tähistatakse ka mujal Eestis enne Dimitri mälestuspäeva, ja see on igal pool laupäev enne 26. oktoobrit. Kui ma kirjutaksin selle pühaku kohta, siis paneksin sinna mälestuspäevana ikka 26. oktoober. Minu küsimus: kas kogu see info asetub ühte süsteemi, millest kalendrivõhikul on võimalik ühekorraga ilma mitmetimõistetavusteta aru saada? Evlper (arutelu) 30. juuli 2018, kell 14:23 (EEST)

:::::::Vabandust, seda nimetatakse tegelikult reformitud juuliuse kalendriks. panen viite ka.Evlper (arutelu) 30. juuli 2018, kell 14:33 (EEST)

::::::::Kasutame uut kalendrit juba sada aastat. Uue kalendri tähtpäevad ongi enne ja vana kalendri omad hiljem, praegu on nihe uue kalendriga 13 päeva. Ka Setumaa tsässonate artiklites on mälestuspäevade kuupäevad esiteks uue kalendri ja seejärel sulgudes vana kalendri järgi. Väide, et püha Dimitri mälestuspäev on Juliuse ehk vana kalendri järgi 8. november, on lihtsalt väär. Muidugi tuleb parandada. Ursus scribens (arutelu) 30. juuli 2018, kell 15:05 (EEST)

:::::::::Jah, korrektne väljend on, et midagi tähistatakse vana või uue kalendri järgi. Setud tähistavad seda mälestuspäeva vana kalendri järgi, uue kalendri järgi langeb see 8. novembrile. Tartlased tähistavad seda 26. oktoobril, uue kalendri järgi.Evlper (arutelu) 30. juuli 2018, kell 15:14 (EEST)

::::::::: Ma korraks kiikasin, näitseks Pelsi tsässona puhul on sõnastus parem: 'tsässona püha on annepäev...' ja Setumaa annepäev on tõesti 7. augustil. Aga annepäeva alt avaneb ka link üldisele annepäevale, kus on siis pühaku mälestuspäev ära toodud. Kas ka Ulaskova tsassona puhul saaks nii lahendada? enne vist oligi?Evlper (arutelu) 30. juuli 2018, kell 15:30 (EEST)

::::::::::Nüüd on korras. Ursus scribens (arutelu) 30. juuli 2018, kell 16:30 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Vladimiri ja Suzdali valgest kivist arhitektuurimälestised


Arutelu:Mitokonder

...mitokondriks nimetatakse suurt rakusisest organelli, mis on ümbritsetud kahe membraaniga...natuke imelikult kõlab. Nagu oleks tegemist mingi erilise organelliga ja siis see organell on ümbritsetud membraanidega. Aga see organell ise ongi ju just iseäranis need membraanid, millede alla ja sisse kuuluvad igasugu valgud, eriti ATP molekulaarveski, mis prootoneid karjatades energiat toodab. Membraanid kui nö töötasapinnad. Et membraane on 2 ja nad on erineva läbilaskvusega - välimine rohkem läbilaskev, sisemine palju tihedam vms.  Seal membraanis see tähtis mäng (väikseimate osakeste elektronide ja prootonitega) ju käib (elektronide transportahela valgud, ATP süntaas), see ongi ju selle va mitokondriorganelli tähtsaima etenduse lava. Kuidas saab teha nimetamisega (organelliks) sellest ühest asjast 2? Minu meelest võiks lause olla pigem.. Mitokonder on kahest membraanist koosnev organell. (Sisemine membraan on suurema pindalaga kui välimine, tekitades kriiade sissesopistatud siseruumi (nimetatakse maatriksiks) ja membraanidevahelise ruumi. Sinna koguneb prootoneid tekitades happelisema, positiivse laenguga keskkonna kui maatriksis.  vms.)  nimelik 29. juuli 2018, kell 11.50

Mitokondreid on hea vaadata/tundma õppida koos kloroplastidega (rakuhingamist koos fotosünteesiga), kus tülakoidide membraanides toimuvad sarnased protsessid (elektronide jooksutamine membraanil, gradient prootonite kogumise abil luumenisse ja ATP veskid, mis töötavad tänu sellele gradiendile). Ja lihtsalt intuitiivne seos: mitokondrite sisemembraan, koos kriiadega meenutab peaaju, kus aktiivne, toimiv pind võimalikult suureneb (ajukäärud).nimelik 29. juuli 2018, kell 12.35

ATP molekule tekib mitokondri sisemembraani seesmisel maatriksipoolsel küljel ja nad lähevad maatriksisse. Minu rumal küsimus..aga kuidas ATP-d mitokondrist välja pääsevad (mingid spetsiaalsed avaused selle jaoks mitokondri membraanides?) või nad ei pääsegi? Raku tsütoplasma vajalikke ATP-sid toodetakse mujal rakus? nimelik 29. juuli 2018, kell 14.10 Ise küsin, ise vastan..Nojah. Selleks on membraanides vastavad valgud, läbipääsukohad, mis ATP ja ADP kulgemist mitokondrisse ja sealt välja korraldavad. https://www.youtube.com/watch?v=vkYEYjintqU vaata kohalt 3.50 kuni 4.17 nimelik 17. aug 2018, kell 16.32
Mitokondrid otsustavad päris palju eukarüootse raku elu ja surma üle. Rakk ei saa ilma ATP molekulideta, energiata elada, mida tehakse just mitokondrites ja apoptoosi rajad on tihedalt seotud mitokondrite molekulidega (tsütokroom-c näiteks on 1 nendest). Ja arvatakse, et mitokondri liitumine rakuga oli endosümbioos..Huvitav, kuis siis rakud enne seda evolutsioonilist sündmust, ilma mitokondriteta elasid ja surid? Nimelik (arutelu) 30. september 2020, kell 20:01 (EEST)


Kes seda kategooriat kustutama hakkab, näitab üles küll ääretut piiratust. Hetkel on siin 75 kannet. Paljud mürgiseened, mõned mürgitaimed ja mürgimaod ning muud pudulojused puuduvad, kuna nende kohta ei ole veel artikleid alustatud. Lihtsalt mainides..
80.235.30.93 29. juuli 2018, kell 08:45 (EEST)

Demonstreerimaks oma tohutult avarat silmaringi ja geniaalsust tasub inimesi alati alustuseks lolliks sõimata, selmet et oma oma suur ideed seletada või argumenteerida, miks see kategooria nii vajalik on. Puudu on siit igasuguseid loomi: hobune, kass, lehm jne. On üldse loomi, kes mingitel tingimustel ei või ohtlikuks osutuda? Varblast näiteks ei oska karta, aga mine sa tõbrast tea...--Kyng (arutelu) 29. juuli 2018, kell 10:02 (EEST)

:Ma ei ole sõimanud. 80.235.30.93 29. juuli 2018, kell 10:22 (EEST)

::Veel üks kategooria, mille praktilisus on kahtlane. Nõustun Kyngiga, et iga loom/taim/bakter/... võib teatud tingimustel olla inimesele ohtlik. Ja ka siin kategoorias olevad ei pruugi seda kõigil juhtudel teps mitte olla. Ohtlikkust inimesele tuleb loomulikult kirjeldada artiklis endas, seal saab seda teha nii, et selgub ohtlikkuse iseloom, tõenäosus, mõju jne. See ei ole jah/ei vastusega küsimus, et kas näiteks rott või siga on inimese elule 100% ohtlik või mitte. Adeliine 29. juuli 2018, kell 11:11 (EEST)

:::Nõustun. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. juuli 2018, kell 12:33 (EEST)

:::Aga, mõtleme nüüd. Kas tõesti? Palun, uurime. 80.235.30.93 29. juuli 2018, kell 12:40 (EEST)

::::Mida me uurime? Minumeelest on ilmne liialdus öelda, et siga kui selline on inimesele eluohtlik. Adeliine 29. juuli 2018, kell 12:53 (EEST)

:::::Esimene väide: ajalugu tunneb juhtumeid, kus siga või sead on altit ja abitut inimest tapnud. Siga võib olla inimsööja, juhtumid esinesid suuresti keskajal.  Kas on võimalik, et see on tulevikus välistatud?

:::::Teine väide: kas ohu teavitamine ja teadvustamine on väär, eriti avalikus inimestele suunatud teadmusvõrgus?

:::::Kolmas väide: tuleb arvestada, et riskigrupp on lapsed (eesti lapsedki reisivad tänapäeval väga eksootilistesse paikadesse). Kas on võimalik, et me peidame eestikeelse (teatavasti laste võõrkeelte taju alles areneb) informatsiooni nende eest ära?

::::::Kas järgmiseks teeks kategooria "Inimesele eluohtlikud esemed" ja sinna paneks vann, batuut, pesapallikurikas, jääpurikas, hernes, jalgratas ja nii edasi kuni kõik maailma esemed on ilusti nimetatud? Nii ohu teadvustamise mõttes. Adeliine 29. juuli 2018, kell 13:08 (EEST)

::::::Neljas väide: absurdne võrdlus, ese iseenesest ei ole surmav ega reageeriv. Millistel alustel saab väita, et antud kategooria on ebapraktiline ning kelle jaoks?80.235.30.93 29. juuli 2018, kell 13:28 (EEST)

::::::Viies väide: vikipedistid ei kirjuta Vikipeediat enda jaoks, on ka inimesi, kes käivad ohtlikult metsikus või troopilises looduses.

::::::Kuue väide: Vikipeedia peaks olema huvitav ja kokkuvõtlik.

::::::Seitsmes väide: kategooria on omaette tööriist haldamiseks, navigeerimiseks, täpsustamiseks, sisutäiendamiseks, võrdluseks, ülevaateks, vms.

:::::::Sügislill ka ei reageeri kuidagi ega iseenesest kedagi ei tapa. Kasvavad mul aias ja olen täitsa elus. Adeliine 29. juuli 2018, kell 13:44 (EEST)

::::::: Ega ikka ei ole küll absurdne võrdlus (viidates nt sinu esimesele väitele). Muideks, Vikipeedia ei ole reisijuht. Vikipeedia ei pea olema ka huvitav, sest tegu ei ole põnevusjutu, vaid entsüklopeediaga.

::::::: Esitasin kategooria kustutamiseks; hääletus toimub siin: Vikipeedia:Hääletused#Kategooria:Inimese_elule_ohtlik_elustik.

::::::: - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. juuli 2018, kell 13:48 (EEST)

:::::: Kaheksas väide: sügislille taimeosistelt saadud mürgistus, millele puudub vastumürk, võib olla surmav (https://en.wikipedia.org/wiki/Colchicum_autumnale#Toxicity). Võrdlus näiteks lihunikukirvega on kohatu, sest üldjuhul selle väärkasutamise tagajärgi teatakse (kui tegu ei ole väikelastega, kes Vikipeedia küljes ei kipugi rippuma). Adeliine, sügislille mürgisuse kohta võibki inimene siit kategooriast teada saada, eeldatavasti nagu sinagi.

:::::: Üheksas väide: tegu on võimalike ohtude teadvustamisega (mis võibki mõnele põnev olla), inimene saab seega olla iseenda reisijuht, ta saab olla ülevaatlikult teadlik ja ohtudega kursis. Arusaadav eestikeelne Vikipeedia peab olema huvitav, mis tähendab sidusat sisu. Eestlased ei loe maldiivi keele (ދިވެހިބަސް) Vikipeediat (ވިކިޕީޑިޔާ), kuna see ei ole huvitav: ei ole arusaadav, ei ole otstarbekas ega sisukas (3025 artiklit).

:::::: Kümnes väide: tänu sellele kategooriale alustasin umbes kümme artiklit organismidest, kelle kohta eestikeelses Vikipeedias märgegi puudus. Isegi kui need artiklid vajavad tulevikus täpsustamist ja ümbersõnastamist ning sisuloomet. Ma juba mainisin, et kategooria on tööriist üldiseks edasiseks arenguks, isegi kui selle olemus ajas ümber hinnatakse.

:::::: Lisamärkus: Administraator teeb süübimata ja süüdimata ainuisikuliselt otsuse esitada kategooria kustutamiseks? Nüüd tuleb rändrahnude alt jälle see väikene nõidade ja tarkade ring kokku, posivad pihku, jaaaaa... eitavad, kaovad jälle laiali. Tule taevas appi!

:::::: I tõestus: eestikeelne Vikipeedia helbib oma arengupeetuses, võimetuses luua sisu ja seda siduda. Võib tõdeda kogenud kasutajate ja redigeerijate talumatust teadmatutele suunatud informatsiooni suhtes. Kustutakse välja seda, kuhu mõnel juhul taaskord aastate jooksul tagasi jõutakse. Wikipedia statistika kinnitab ka, et Eesti ei olegi nii digitaalne riik, mida meile ametlikult serveeritakse. Kohati tundub, et eesti keel ei päde eestikeelse Vikipeedia arendamiseks, seda esitatakse tahumatult. Ei pidavat isegi admistraatoritele huvitav olema.

:::::: II tõestus: te näitasitegi üles vaimset piiratust ja kristalliseerumist. Vikipeedia ei ole kindlasti vaba entsüklopeedia.

:::::: III tõestus: parem ongi kui artiklid jäävad alustamata ja kirjutamata. Argumentatsioon on puudulik, käib vaid asjatundmatu lälisemine ja õhku mölisemine. Kustutamise täpne põhjendamine on vikipedistidele arusaamatu toiming, isegi juhul kui vastulaused ja palved on esitatud. Lihtsalt ei meeldi, ei saa aru, ei ole nende moodi. Lahendusi ei pakuta, hävitatakse.

:::::: I järeldusAllpool oli näha, et Vikipeediasse oli võimalik lisada kümneid uusi artikleid, mida kategooria oleks aidanud algselt lõimuda. Aga olgu, teete ise ja iseendale!

:::::: II järeldus: Vikipeedia on informaatiline prügimägi, teemarendust ei lasta lõpunigi viia, see lõikatakse lihtsalt tuimalt kalanäoga läbi.

:::::: Summa summarum: Hakkan nuputama, kuidas Vikipeediast informaatiliselt lahkuda, nagu näha, lihtsalt ei ole vaja. Ma ei pea selles skisofreenilises kompotti sisaldavas supis osalema. Öid kestnud keskendumine, infotöötlemine, seoste leidmine, tõlkimine, Vikipeedia süntaksitega mässamine, enda arvates kellegi heaks väärtuste loomine ja hea tegemine, see ei ole tänu ega vaeva väärt.

:::::: 80.235.30.93 29. juuli 2018, kell 14:55 (EEST)

:::::::Ei, ma ei saanud Vikipeediast teada, et sügisill on mürgine. Ja mulle tundub natuke eluvõõras arvamus, et sellise kategooriaga saab suurendada inimeste teadlikkust sügislille mürgisusest. Kategooria ei hari kedagi, selle olemus on selleks liiga piiratud. Kategooria ei täida kuidagi "reisijuhi" funktsiooni, siin on liikmed tähestiku järjekorras, ilma selgitusteta. Samuti ei ole sisulisi artikleid koondav kategooria "tööriist" kaastöölistele isiklikuks kasutamiseks. Mustandeid tehakse muudes nimeruumides ja sama käib kategooriate kohta. Kui tahad teha nimekirja asjadest, millest kavatsed artikleid kirjutada, siis palun tee seda oma kasutajalehel. Kustutamiseks saab esitada (malliga märgistada) igaüks, ei pea olema admin. Adeliine 29. juuli 2018, kell 15:28 (EEST)

::::::::Eestikeelsest Vikipeediast sa ei saagi seda teada, sest "me" ei ole veel sinnakanti jõudnud, ma andsin kategooriale vaid algse vormingu. Te lõikate ju enne juhtme läbi. Inglisekeelsest Wikipediast loeme välja, et tegu võib olla surmavalt mürgise taimega (https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC420069/). "Tööriist" selles suhtes töötabki, et me saame läbi selle sisse viia parandused ja üldistused. Sõna reisijuht on teie enda sõna. Samuti nagu keegihärra Kyng hakkas lampi oma kuldmunade otsast möllama. Ma loodan, et te lihtkasutajaid nii vaimselt ei peksa (segase peksmisest rääkimata), see jätab teist kogu oma "avatuses" väga halva mulje.

::::::::Tööriist igaühele kasutamiseks. Kas te tõesti olete targad ohmud, te justkui ei mõika? Nagu imbetsillidega vaidleks.

::::::::Minge juba eluga edasi, te ei istu Vikipeedia otsas aastal 2008.
Vabandust, ma eeldan, et oletegi siinkohal vaimselt piiratud (tõendatud) ning te täpsemalt ei adu, mida ma selle kategooria all proovisin korda saata.
80.235.30.93 29. juuli 2018, kell 16:02 (EEST)

===Sägalised===
* Bagarius (spp)
* Brachyplatystoma
* Cetopsis
===Hailaadsed===
* Prionace glauca
* Isurus oxyrinchus
* Carcharias (spp)
* Carcharhinus obscurus
* Carcharhinus limbatus
* Carcharhinus leucas
* Carcharhinus galapagensis
* Carcharhinus brachyurus
* Carcharhinus amblyrhynchos
===Railaadsed===
* Myliobatoidei (spp)
===Krokodillilised===
* Crocodylus palustris
===Püütonlased===
* Python bivittatus
* Morelia amethistina
* Python molurus

* Myliobatoidei (spp)

* Crocodylus palustris

Võiks olla nt Selles Vikipeedia kategooriast saab leida mõningaid ...
Tegemist pole loeteluga. suwa 29. juuli 2018, kell 16:41 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Inimese elule ohtlik elustik


Arutelu:Zorbas

Kas lisaks esinejanimedele ei võiks kirjas olla ka ansambli liikmete päris nimed? Velirand (arutelu) 29. juuli 2018, kell 09:15 (EEST)

Ajalooliselt pole ju kreeklased Eestis vähemusrahvus ja ansamblis pole ka kreeklasi, seega vähemusrahvaste kultuuri kategooria lisamine on jabur. suwa 31. juuli 2018, kell 15:22 (EEST)


Kasutaja arutelu:Lhaljasmägi

Tere! Kui see pilt kuulub litsentsi CC BY-SA 3.0 alla, siis peaks pildi allikas nii öeldud olema. Ma leia sealt viidet litsentsile. Pikne 29. juuli 2018, kell 14:25 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mattiasliivak

Tere! Kui see logo on selle juures nimetatud litsentsi tingimustel vabalt kasutatav, s.t igaüks võib seda kasutada mis tahes eesmärgil, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles logo varaliste autoriõiguste valdaja kinnitab, et seda tohib kasutada nimetatud litsentsi tingimustel. Pikne 29. juuli 2018, kell 14:31 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kaur1918

Tere! Märkisid, et selle pildi avaldamisest on möödas üle 70 aasta. Pildi juurde tuleks kirjutada ka, kus pilt avaldati. Pikne 29. juuli 2018, kell 14:53 (EEST)


Kasutaja arutelu:Rannion

Tere! Kui selle kaanekujunduse varalised autoriõigused kuuluvad MrBee OÜ-le ja OÜ lubab kujunduse kasutust nimetatud vaba litsentsi tingimustel, s.t igaühel mis tahes eesmärgil, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles OÜ esindaja seda kinnitab. Pikne 29. juuli 2018, kell 19:31 (EEST)

[[:Fail:Pilteepos Kalevipoeg I osa.jpeg]]


Kasutaja arutelu:Kirt256

Tere! Oled märkinud selle pildi juurde, et see kuulub vaba litsentsi alla, s.t igaüks tohib seda kasutada mis tahes otstarbel. Kui logo varaliste autoriõiguste valdaja seda lubab, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles ta kinnitab, et logo tohib kasutada litsentsi CC BY-SA 3.0 tingimustel. Pikne 30. juuli 2018, kell 21:03 (EEST)


Kasutaja arutelu:Freudianflip

Tere! See logo sobib eesti Vikipeedias kasutamiseks juhul, kui see on vabalt kasutatav, s.t igaüks tohib seda kasutada mis tahes eesmärgil. Kui logo on vaba, siis tuleks selle juurde märkida, millise vaba litsentsi tingimustel on see kasutatav. Tavalisim litsents, mida valida, on CC BY-SA 3.0. Ühtlasi tuleks siis edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles logo varaliste autoriõiguste valdaja kinnitab, et logo tohib kasutada nimetatud vaba litsentsi tingimustel. Pikne 30. juuli 2018, kell 21:14 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tiit Lepmann

Tere! Selle pildi juurde tuleks kirjutada, kust on pilt pärit ja kes on selle autor. Samuti tuleks pildi juures ära märkida, millise vaba litsentsi tingimustel on see kasutatav. Tavalisim litsents, mida valida, on CC BY-SA 3.0. Kui üleslaadija pole ise autor, siis tuleks ühtlasi edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et nimetatud pilti tohib kasutada nimetatud vaba litsentsi tingimustel. Pikne 30. juuli 2018, kell 21:25 (EEST)


Kasutaja arutelu:Pyscowicz

Tere! Eesti Vikipeedias sobivad kasutamiseks vabad logod. See logo teadaolevalt ei kuulu vaba litsentsi alla. Erinevalt inglise vikist õigustatud kasutuse alusel siin logosid ei kasutata. Pikne 30. juuli 2018, kell 21:35 (EEST)


Arutelu:Russitsism

Gruusiat minu meelest siiski ei saa russitsismiks pidada. Balti meri on ka mõnevõrra kahtlane, võib saksa keelest pärit olla. Velirand (arutelu) 5. august 2018, kell 08:58 (EEST)

Kas nimetus "Eesti" samuti mitte kahtlast päritolu polnud... --WikedKentaur (arutelu) 5. august 2018, kell 09:02 (EEST)

: Kohanimeandmebaasis küll Gruusiat russitsismiks ei nimetata. Velirand (arutelu) 5. august 2018, kell 14:07 (EEST)

::Praegune viide on küll halb, kuna riigi president pole keeleautoriteet, aga nime Gruusia vene päritolu tundub igati usutav. Äkki on parem praeguste viitamata näidete asemele (või juurde) panna viidatud näiteid artiklist Vene laenud eesti keeles? --Minnekon (arutelu) 5. august 2018, kell 14:29 (EEST)

:::Siin on öeldud, et "Gruzija" on vene keele neologism . Miacek (arutelu) 5. august 2018, kell 16:34 (EEST)

:: Olles küll keeleküsimustes üsna piiratud teadmistega, paistab mulle siiski, et eesti keelde tulnud vene laensõnad ei ole päris seesama, mis russitsismid. Selles osas ma möönan, et siin toodud definitsioon (mis küll tugineb eesti keele käsiraamatule) ei ole ehk piisavalt selge ja vajaks täpsustamist. Ma saan aru nii, et russitsism on eeskätt selline keelend, millel on olemas eesti (või mõnes muus) keeles õigem vaste, ent mida mõned rääkijad/kirjutajad kasutavad ekslikult nö toortõlkena. Nt trussikud (trussiki) - aluspüksid, autobuss (avtobus) - buss, juhiload (voditelskie prava) - juhiluba jne. Vene laensõnad on aga eesti õigekeele normidele vastavad eestistatud sõnad, mille lähtekeeleks on vene keel. Ma võin muidugi nüanssides eksida, kuivõrd ma pole filoloog. --VillaK (arutelu) 5. august 2018, kell 22:09 (EEST)

:::Seletav sõnaraamat ütleb sama, mis siin toodud definitsioon: "venepärasus mõnes muus keeles". Täpsustust pole. Mingit muud definitsiooni ma ei leidnud. Võib-olla neid "ekslikke toortõlkeid" tuuakse negatiivsete näidetena avalikkuses lihtsalt rohkem välja kui nö tavalisi russitsisme. Näidete osas on kõige kindlam lähenemine valida neid, mida mõni autoriteetne allikas otsesõnu russitsismiks kutsub. --Minnekon (arutelu) 5. august 2018, kell 23:50 (EEST)

:::: Võib-olla kasutasin ma mõnevõrra ekslikult eelmises lõigus sõna "ekslikult". Ehk oleks õigem öelda "ebavajalik". Teisisõnu, russitsism on venepärase keelendi kasutamine olukorras, kus sama asja kohta on olemas omasõna või eestistatud keelend.--VillaK (arutelu) 6. august 2018, kell 05:01 (EEST)

:: Gruusia pidamine või mittepidamine russitsismiks on ehk tõesti vaieldav. Siin oleks ehk parem artiklis tõdeda, et on esitatud mõlemaid seisukohti. Ehk on allikaid, mis peavad seda russitsismiks ja teisi allikaid, mis vaidlevad sellele seisukohale vastu ja peavad seda aja jooksul juurdunud nimevormiks.--VillaK (arutelu) 5. august 2018, kell 22:09 (EEST)

:::Hetkeseisuga pole meil kumbagi positsiooni kaitsvat artiklit. Seda Gruusia presidendi väidet ei saa tõsiselt võtta. Ta pole lingvist ja ta esitab poliitilisi, mitte lingvistilisi argumente. --Minnekon (arutelu) 5. august 2018, kell 23:50 (EEST)

:::: Kui poliitik esitab lingvistilise argumendi, kas siis see muutub poliitiliseks argumendiks? Ja kui lingvist esitab poliitilise argumendi, siis kas sellest saab lingvistline argument? Kui tõsisemalt, siis vaidlust ei ole ju selle üle, et Gruusia on vene laensõna (vene neologism). Miacek esitas ühe allika, aga neid leiab veel. Kogu küsimus on siis selles, et kas sellest vene laenust on saanud erinevates keeltes omasõna, st et see on aja jooksul keeles nii palju juurdunud ja kohanenud, et sellel ei ole enam "võõraks peetavaid struktuurijooni". Mulle paistab seejuures, et see "Gruusia" näide on hea selles mõttes, et ta puudutab russitsismi ja vene laensõna vahelise erinevuse tuuma. Piir selle vahel, mis on võõraks ja mis on omaks peetav, on hinnanguline ja need hinnangud aja jooksul muutuvad, aga need hinnangud võivad olla ka riigiti erinevad. Näiteks nii, et grusiinid peavad Gruusia nime russitsismiks ehk ebavajalikuks venepärasuseks (mida nende president ka otsesõnu sedastas), kuid leedukad ja eestlased on selle nimekuju oma keeltes juba omaks võtnud ja seda venepäraseks enam ei pea. --VillaK (arutelu) 6. august 2018, kell 05:01 (EEST)

:::::Kui Margvelašvili arutleks "Gruusia" etümoloogia või struktuurijoonte üle, siis oleks see keeleteaduslik (ehkki ilmselt diletantlik), aga tema põhjendus ("me suhtleme otse, mitte Venemaa kaudu") ei puutu ei praegu siin olevasse ega sinu pakutud russismi definitsiooni. Ka EKI vastus ei käsitle russismi küsimust. --Minnekon (arutelu) 6. august 2018, kell 14:46 (EEST)

:::::Oma- ja võõrsõna staatus (keeleteaduses) ei olene sellest, kas eestlased peavad mingit nimekuju omaseks või võõraks (ebamäärane ja raskesti kontrollitav tunnus), vaid kas tal on teatud konkreetsed jooned: "Võõrsõna on keeles muganemata või osaliselt muganenud laensõna, millel on võõraks peetavaid struktuurijooni, nagu tähed f, š, z, ž (fänn, šeff, zooloogia, džemm), sõnaalguline b, d, g ... jne. Ehk siis Gruusia on justkui võõrsõna. Aga see kõik on spekulatsioon, sest me pole kindlaks teinud, et russisimil on praegu artiklis kirjas olevast mingi kitsam definitsioon, kus võõr- ja omasõna staatus on oluline. --Minnekon (arutelu) 6. august 2018, kell 14:46 (EEST)

:::::: "Juhiload" ei ole võõrsõna, kuid on russitsism. Põhjuseks asjaolu, et sel on "võõraks peetavaid struktuurijooni" ehk venepärane, antud kontekstis eesti keelele võõras ja ebavajalik mitmuse kasutamine.--VillaK (arutelu) 7. august 2018, kell 07:43 (EEST)

:::::: Mida Margvelašvili ütles: "Grusiinidel oleks hea meel, kui nende kodumaad Georgiaks või Sakharthveloks kutsutaks." Ehk sisuliselt ütles ta lihtsalt seda, et nende riigil on olemas nimed, mis ei ole venepärased ja grusiinidel oleks hea meel kui nende riigi kohta kasutataks neid nimesid, mitte ei nimetaks venepäraselt Gruusiaks. Mulle paistab, et see puutub üsna lihtsalt ja otseselt nii siin artiklis toodud kui minu pakutud täpsustatud definitsiooni. Ilma suurematesse lingvistilistesse uperpallidesse minemata.
Sõna "Gruusia" etümoloogia ei ole seejuures definitsiooni kohaselt oluline. Võrdluseks, näiteks anglitsismiga võib olla tegemist ka olukorras, kus sõna tüvi pärineb etümoloogiliselt hoopis ladina keelest.  --VillaK (arutelu) 7. august 2018, kell 07:43 (EEST)

:::::: Toon veel ühe näite. "Rubla" on eesti keeles vene laensõna, kuid ei ole russitsism, sest tegemist on eestistatud laensõnaga (eestistamisel on lisatud sõna lõppu 'a') ja ühtegi teist omasõna eesti keeles selle rahaühiku tähistamiseks ei ole. Ukraina keeles oli "rubla" aga "karbovanets" – nii oli see trükitud ka Nõukogude rublade pöördele. Seetõttu oleks ukraina keeles sõna "rubl" kasutamine russitsism, sest tähendaks venepärase sõna ebavajalikku kasutamist olukorras, kus kõnealuse rahaühiku tähistamiseks on olemas kirjakeeles reeglipärane omasõna.--VillaK (arutelu) 7. august 2018, kell 07:43 (EEST)
Sa sobiksid Margvelašvili pressiesindajaks :D See on siiski sinu seletus, mitte tema oma. "Grusiinidel oleks hea meel" võib tähendada mida iganes; "me suhtleme otse, mitte Venemaa kaudu" on põhimõtteliselt võimalik, aga üsna kohamakas ja veider viis sinu pakutud lingvistilise argumendi esitamiseks, Venemaa (mitte vene keele) nimetamine osutab pigem poliitilisele tagamõttele. Meil pole võimalik kindel olla, mida ta oma ebamääraste väljenditega täpselt öelda tahtis. Aga meie katse Margvelašvili mõtteid lugeda on tupiktee nagunii, sest ta pole keeleteaduse küsimustes autoriteetne allikas. --Minnekon (arutelu) 7. august 2018, kell 19:43 (EEST)

Mina ei loe Margvelašvili mõtteid, vaid ma loen tema ja sinu sõnu. Põhimõtteliselt kordas Georgia president seisukohta, mida georglased on korduvalt erinevates kirjalikes allikates väljendanud. Sinu keelekasutuse järgi on Georgia "pressiesindajana" esinenud näiteks kirjanik Ain Kaalep  2005. aastal, ehk hulk aastaid enne Margvelašvilit.--VillaK (arutelu) 7. august 2018, kell 22:12 (EEST)

Siin sulle veel üks "lühisesse ajav" viide . Leedu keelekomisjon on valmis kaaluma Sakharthvelo nime kasutuselevõttu, kui Gruusia saatkond seda ametlikult palub. Teisisõnu, Leedu keelekorraldajad kujundavad oma seisukoha võttes aluseks ametliku poliitilise pöördumise ... Argumentatsioonis väärib tähelepanu ka viide ajafaktorile ("ajalooliselt sööbinud", "läheb palju aastaid"). --VillaK (arutelu) 7. august 2018, kell 22:41 (EEST)

:Küsimus, mida me siin arutame, on et kas "Gruusia" on russism ja ühtlasi kitsamalt kas Margvelašvili esitas keeleteaduslikke argumente, kui ta nimetas "Gruusiat" russismiks. Ei Ain Kaalep ega Leedu keelekomisjon anna sellele vastust. Kui tõepoolest "georglased on korduvalt erinevates kirjalikes allikates väljendanud" seisukohta, et "Gruusia" on russism, siis ehk leidub nende hulgas ka mõni keeleteadlane, kelle väide sobiks siia allikaks. Ma olen proovinud nii ja naapidi seda guugeldada, aga pole veel midagi leidnud. --Minnekon (arutelu) 8. august 2018, kell 02:31 (EEST)

:: Loe artiklit En:Name of Georgia (country). Ehk oleks pidanud sellest alustama. Aga ma ei oska ju näha, et mida sa oled lugenud ja mida mitte ja millised guugeldamisoskused sul on. Teiseks, ma ei arva, et russismideks, anglitsismideks ja muudeks -ismideks klassifitseerimine oleks täppisteaduslik harjutus, kus keeleteadusliku hariduse saanud ja leksikoloogiale spetsialiseerunud doktorikraadiga teadlane tuvastab - see on russism, aga see ei ole. Keel on - kõige muu kõrval - kahtlematult ka mõju instrument. Selle mõju motiivid võivad olla erinevad, sealhulgas poliitilised. Kogu diskussioon russismidest ja anglitsismidest, õigupoolest alates nende mõistete kui selliste kasutuselevõtust, lähtub - kui soovid poliitilisest - võitlusest erinevate võõrmõjude vastu keeles. (Eelmises lauses kasutatud fraas "kui soovid", muuseas, oli provokatiivne anglitsism). Kui sellist (keele)poliitilist vastuseisu ei oleks, siis võetaks kõik võõrapärane kriitikameeleta kiiresti omaks. Kogu diskussioon russismidest ja anglitsismidest on oma olemuselt üks keelelise konservatiivsuse manifestatsioone. Guugelda näiteks fraasi "unnecessary anglicism" ja sealt võib leida huvitavaid viiteid. Pane muuhulgas tähele, et anglitsismidest ei räägi sugugi ainult tõlkijad ja keeleteadlased, vaid oma erialakeele kontekstis ka juristid, meedikud ja teiste erialade inimesed. Kuivõrd elukutselised poliitikud tegelevad riikluse küsimustega, siis on mu meelest ka üsna loomulik kui nad võtavad sõna teatud võõrmõjude vastu riiginimede tõlkimisel. See on lihtsalt nende erialakeel. Aga nüüd ma panen selles diskussioonis enda järel viisakalt ukse kinni ja lahkun. Ja jätan teoreemi lõpliku tõestamise või ümberlükkamise sinu õblukestele õlgadele.--VillaK (arutelu) 8. august 2018, kell 08:07 (EEST)

:::Kas me räägime teineteisest mööda? Millegi russismiks klassifitseerija peab olema usaldusväärne. Erinevalt keeleteadlasest ei saa me nt poliitiku puhul kindel olla, et ta üldse teab, mida russism täpselt tähendab või kuidas seda identifitseerida, rääkimata sellest, kas ta oma ametist lähtuvalt saab neutraalne hindaja olla. Isegi meil siin tekkisid ju eriarvamused, mida russism ikka tegelikult tähendab ja mis selle alla kuulub. See, kuidas keelt, sh russisimi-nähtust poliitikas (ära) kasutatakse, on omaette teema, millest võib muidugi ka kirjutada. --Minnekon (arutelu) 8. august 2018, kell 20:11 (EEST)

::::Võtsin Margvelašvili viite ära ja toon igaks juhuks siia: President Margvelašvili: minu kodumaa nimetamine Gruusiaks on russitsism. Kui keegi hakkab kirjutama, kuidas russismi mõistet poliitilises diskursuses kasutatakse, siis võib vaja minna. --Minnekon (arutelu) 9. august 2018, kell 13:38 (EEST)
Minu meelest tuleks esimese sammuna püüda aru saada, mida eestikeelne termin "russism" või "russitsism" keeleteaduses tähendab (või kas sellel on mitu tähendust). Nii palju kui mina aru saan, tähendavad teiste keelte analoogsed terminid mis tahes venemõjulist keelendit või keeleseika teistes keeltes. Võimalik, et kõnealustel eesti keele sõnadel niisugust tähendust ei ole või on see üks mitmest tähendusest.
"Venepärasus" ei ole mulle piisavalt arusaadav sõna. Kas näiteks vene laensõnad on venepärasused? Andres (arutelu) 9. august 2018, kell 12:30 (EEST)

Kas on võimalik, et leksikoloogias tähendab "venepärasus" lihtsalt "nii nagu vene keeles" või "sarnaselt vene keelele". Vaata igaks juhuks ka EKSS: . Aga selles ei saa vist kindel olla, sest me ei tea, mida antud kontekstis võiks tähendada "omane" või "tunnuslik". Vähemasti mitte enne kui mõni keeleteadlane annab pädeva tõlgenduse ... Iroonia, sõbrad, juhuks kui te kahtlesite. --VillaK (arutelu) 10. august 2018, kell 09:39 (EEST)

Soovitan ka lugeda üle artikli Laensõna ja siis võib Andres küsida, et kas ta ikkagi saab aru, milliste omadustega laensõnad on. Kui keeleteadlase Jüri Viikbergi järgi on laensõna "teisest keelest laenatud sõna, mis on eesti keeles kohanenud meie keele häälikulise struktuuriga". Ja keeleteadlase Tiiu Erelti järgi on laensõna üheks liigiks tsitaatlaen, mida muuhulgas "hääldatakse lähtekeele häälduse lähedaselt". Ja siis võib veel võrdluseks lugeda Enwiki artiklit En:Loanword ja mõtiskleda, kas eestikeelne termin "laensõna" on laensõna ja kui tõesti on, siis kas see on tõlkelaen, tähenduslaen või kaudlaen.--VillaK (arutelu) 10. august 2018, kell 11:50 (EEST)

Kustutasin seniks viitamata näited kuni keeleteadlased selgitavad mida "russitsism" leksikoloogilises diskursuses siiski täpsemalt tähendab. Sest kui me ei tea selle termini tähendust, siis kuidas oleks võimalik teada, et neid eesti keeles üldse eksisteerib, rääkimata sellest, et millised nad on?--VillaK (arutelu) 10. august 2018, kell 09:39 (EEST)


Arutelu:Top, bottom ja verse

Kas sellel eestikeelset vastet ei ole?--Taavik27 (arutelu) 6. august 2018, kell 21:36 (EEST)

Mina küll ei tea. Lihtsalt neid inglise keelest võetud sõnu kasutatakse - vastavas kogukonnas.Miacek (arutelu) 6. august 2018, kell 21:55 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Top, bottom ja verse


Arutelu:7. august

*1964 – kuulutati välja Kongo Rahvavabariik.
--WikedKentaur (arutelu) 7. august 2018, kell 09:58 (EEST)
----
"1945 – Teine maailmasõda: NSV Liit kuulutas sõja Jaapanile." Kas see 8. augustil 1945 ei olnud? Velirand (arutelu) 7. august 2023, kell 12:05 (EEST)

Või kuulutati 7. augustil sõda ja 8. augustil rünnati? Velirand (arutelu) 7. august 2023, kell 12:56 (EEST)

:vene vikis ka 8. august. Wkentaur (arutelu) 7. august 2023, kell 15:53 (EEST)

:: "On August 8, 1945, the Soviet Union officially declared war on Japan, flooding 1.6 million troops into Manchuria, an area of 600,000 square miles in the North-East of China", ütleb The Moscow Times ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 7. august 2023, kell 16:52 (EEST)


Arutelu:Jaana Heeringson

Eesti mängus assistent olemine ei tee teda teleajakirjanikuks. Adeliine 10. august 2018, kell 18:06 (EEST)

Ta ei pruugi olla teleajakirjanik, aga lehekülg võib temast ju ikkagi olla. Alati võib redigeerida, kui info tundub olevat vale Tuudur (arutelu) 27. august 2018, kell 22:53 (EEST)

Asi on selles, et ta pole võrdlemisi kindlasti ka tähelepanuväärne. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. august 2018, kell 22:56 (EEST)
Ta on igatahes tuntud. Ja tuleb nüüd tagasi. Andres (arutelu) 28. august 2018, kell 02:28 (EEST)
Ühest küljest: kui neiu on kena ja naeratab, on see tore ja muudab kogu maailma kaunimaks, ent siiski mitte eriline saavutus. Teisest küljest: mitmed missid, kellest on artiklid, on naeratanud kindlasti märksa vähem järjekindlalt. Kolmandast küljest: kas väljaspool eestikeelset Vikipeediat leidub mõni entsüklopeediaartikkel kellestki, kelle tippsaavutus seisneb selles, et ta on olnud mõne aasta vältel saatejuhi assistent? Mõni inimene on olnud kindlasti väga tore koristaja, autojuht, elektrik... See ei tähenda, et nad peaks tingimata entsüklopeedias olema, oma sümpaatiat nende suhtes saab ka muul moel näidata. --82.131.40.240 2. september 2018, kell 02:13 (EEST)

Minu jaoks on siin määrav tuntus. Andres (arutelu) 2. september 2018, kell 09:23 (EEST)

:Mille järgi sa seda hindad? Kas selle põhjal, kas sa ise kedagi tead, või selle põhjal, kas on olemas kirjalikke allikaid, mis tuntust näitavad? Esimese variandi korral hakakd sa jubedas koguses kirju ja kõnesid saama, sest kõik peavad ju kontrollima, kas sina uue artikli teemast midagi tead. Teine variant viib tagasi klassikani: tähelepanuväärsust näitab ühiskondlik huvi, mida tõestavad sõltumatud neutraalsed allikad. Kui neid ei ole, pole ka entsüklopeedilist tähelepanuväärsust. Mingi muu väärsus võib vabalt olla. --82.131.40.240 2. september 2018, kell 15:33 (EEST)

:: Kui ajalehes ilmub artikkel "Jaana Heeringson tuleb tagasi", siis järelikult on ta tuntud. Andres (arutelu) 3. september 2018, kell 00:07 (EEST)

:: Loomulikult on tema kohta sõltumatuid neutraalseid allikaid. Sellest ei piisa. Kui ta poleks tuntud, siis ta artiklit ei vääriks. See on minu arvamus. Andres (arutelu) 3. september 2018, kell 00:16 (EEST)


Kasutaja arutelu:Evlper

Just avastasin, et arhitektuuri mõistete all on koerahambaornament lehekülg olemas. Palun kas saaks ühendada? Kuskilt kirjandusest on pärit sõna "koerahambafriis", mis on igal pool õpiobjektides, aga ma ei tea, kust see pärit, ja õieti horisontaalse friisina polegi seda motiivi kuskil kohanud, ikka vaid ornamendivöödina (portaalide, akende jm ümber). Ses mõttes oleks "koerahambaornament" või "-motiiv" parem pealkiri. Eriti kui ta on pärit "Eesti arhitektuur. Oskussõnastikust", mis on hea omakeelne allikas.Evlper (arutelu) 16. august 2018, kell 20:19 (EEST)

Aga kommentaariks, Valjala portaali ornament meenutab pigem teemantliistu. Selles mõttes, et need neliklehed pole seal tuvastatavad.Evlper (arutelu) 16. august 2018, kell 20:26 (EEST)

: Tere tulemast Vikipeediasse, Evlper! Oled küll mõnda aega juba tegutsenud, kuid traditsiooni poolest tervitan siiski.

: Su palve osas: artikleid "Ühendada" saad tegelikult ka ise, lihtsalt asenda sisu koodiga #SUUNA artikli pealkiri, mis loob käesoleva pealkirja alt vastava ümbersuunamise. Võimaluse & materjali sobivuse korral tuleks püüda liidetavate artiklite sisu maksimaalselt omavahel integreerida. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 16. august 2018, kell 21:41 (EEST)

:: Mille sisu ma pean asendama? kas mu tekst läheb siis kaotsi? Või ma peaks enne üle kandma oma artikli sisu sihtartiklisse ja siis tegema suunamise?Evlper (arutelu) 17. august 2018, kell 10:24 (EEST)

::: Jep, ümbersuunamisi tehes läheb varasem sisu kaotsi (jäädes artikli ajaloo alt siiski soovi korral nähtavaks), seega ülekandmine teise artiklisse tasub teha enne ümbersuunamist. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 17. august 2018, kell 12:46 (EEST)

::::Tänan, suunamine õnnestus.Evlper (arutelu) 17. august 2018, kell 17:50 (EEST)

Üks on see, et kannelüür ei võrdu rihv, sest iga kannelüür on küll rihv, aga iga rihv ei ole kannelüür. Rihv on palju üldisem mõiste ja tähistab nõgusat pinda. Rihval peaks oma artikkel olema, kus on kõik karniisidel, portaalidel esinevad tüübid üles loetud, muuhulgas ka kannelüürid.
Teine on, et wikidata ühikuga ei saa siduda, sest olevat juba seotud, aga ei ole näha. muidu, ma soovitaksin ka määratluses kasutada mitmust, sest nad on ikka kõik koos tervet pinda täitvana see arhitektuurielement. Kuigi jah, näiteks Oskussõnastikus on mõiste ainsuses. Aga mitmuses on arusaadavam.
mida teha?Evlper (arutelu) 22. august 2018, kell 02:12 (EEST)

Eemaldasin probleeme tekitanud lingi. Proovi nüüd vastavat linkimist teha Wikidatas. Peaks töötama. Ivo (arutelu) 22. august 2018, kell 04:47 (EEST)

:Suur tänu, ühendamine õnnestus. Evlper (arutelu) 22. august 2018, kell 10:29 (EEST)

Hammaslõiget ei saa ühendada muukeelsete wikipediatega (sks Zahnschnitt, ingl Dentil), sest link olevat juba olemas.
Ümarvööti samuti (sks Rundstab).
Mõigast samuti (sks Wulst (Architektur)).
Ehisliist peaks olema ühendatud wikiandmete objektiga Q1770806 (ingl molding, sks Stab (Ornamentik), it modanatura), seal on praegu Simss, mis on pigem eksitav. Evlper (arutelu) 24. august 2018, kell 20:47 (EEST)

Kui ühendatud on eksitav vaste, tasub millalgi sellelt vasakul asuva lingid siia funktsiooniga järgi vaadata, kas kasutatud on igal pool korrektselt. - Melilac (arutelu) 25. august 2018, kell 22:54 (EEST)

:Ma sooviksin eesti lehekülje Simss praegusest asukohast lahti ühendada ja jättagi selle esialgu eraldi, hiljem panna kuidagi Karniisiga ühte (Karniis on pärgsimss, st simss, mis ulatub ümber ehitise), sest Simss ja Karniis on paljudes keeltes sünonüümid või on Simss Karniisile hüperonüüm (karniis üks simsi vorme). Mida ma peaksin kõigepealt tegema? Evlper (arutelu) 27. august 2018, kell 18:20 (EEST)

:Kõigepealt peaksid minema sealt keelelinkide alt Wikidatasse ja seal, kus keelelingid kirjas on, eestikeelse vaste eemaldama. Siis salvestad sealsed muudatused ja ootad veidi, kuni muudatused automaatselt igale poole kohale jõuavad. Siis peaks simss sul üksinda olemas olema. Edasine on paraku keerulisem, siis peab päris korralikku teiste keelte artiklite analüüsi tegema, et vaadata, kas ehk simsil ja karniisil mõlemal wikidata vasted olemas on. Kui ei, siis tasub mõelda, et kas peaks artiklid ehk liitma ja ühelt teisele  ümbersuunamise tegema. - Melilac (arutelu) 7. oktoober 2018, kell 07:34 (EEST)

Hammaslõige, Ümarvööt, Mõigas, Ehisliist - veel ühendamise probleeme.

Minu ettepanek kategooriate struktureerimiseks.
Ma vastan kellelegi, kelle küsimust ma enam aruteluleheküljelt üles ei leidnud.
Muusikakäsikirjad on mu ettekujutuse järgi igasugune käsikirjaline materjal, mis sisaldab noote, eriti vanamuusika kontekstis (teine võrdne kategooria on muusikatrükised).
Muusikakäsikirjade hulka võivad kuuluda:
* muusikateosed (nagu Suvekaanon, tantsulaul Stella splendens, troop Alle psallite cum luya)
* muusikateoreetilised teosed (nagu Musica enchiriadis, De institutione musica jne), mis võivad mõnikord erandjuhul sisaldada ka mõna muusikateost, sagedasemad on siiski näited
* muusikakogumikud (lauluraamatud, noodivihikud, nagu Llibre Vermell, Cantigas de Santa Maria, Piae cantiones, Anna Magdalena Bachi noodivihik), mis sisaldavad ka ühtlasi muusikateoseid ja võivad isegi olla ka kirjandusteosed
* võib-olla ka muusikakäsiraamatud? praktilised pillimängu õpetused näiteks, mida leiab muusikatrükiste hulgas. Evlper (arutelu) 6. oktoober 2018, kell 13:12 (EEST)

Tere! Kui töötad mõne artikliga põhjalikumalt, siis võimalusel püüa muudetavat lehte salvestada harvem ja teha mitmeid parandusi ja täiendusi sama muudatuse ajal (üks muudatus on muutmiskasti avamine, sisu muutmine ja siis lehe salvestamine). Kui tahad kontrollida, kuidas muudatus pärast salvestamist välja näeks, kasuta nuppu "Näita eelvaadet", pärast mida saad sama muudatusega jätkata. Nii jääb artikli ajalugu ning viimaste muudatuste leht puhtam ja teistel on kergem muudatusi üle vaadata. Adeliine 16. oktoober 2018, kell 15:03 (EEST)

Praegu on päev kujunenud nii, et pikalt arvuti taga pole istuda võimalik, ja kasutan juhust kahe tööotsa vahel pooleli asjade tegemiseks vahel lausa lõigukaupa. Mitu muudatust päevas/tunnis oleks talutav? Evlper (arutelu) 16. oktoober 2018, kell 17:01 (EEST)

:Kui teed lõigukaupa, siis on täiesti OK. Andres (arutelu) 17. oktoober 2018, kell 02:48 (EEST)

Vana-Rooma kultuuri kontekstis on officium ametikoht või tseremoonia või teenistuskohustus, keskaja kultuuri kontekstis tunnipalvus. Kas peab tegema mingi täpsustuslehekülje või kuidas seda korraldada. Ingliskeelses vikis, vaatasin, on täpsustuslehekülg.
Ja kas pealkirja saab muuta ainult ümbersuunamise teel - Tunnipalved peaks olema tegelikult ainsuses, minu viga, kiirustasin liialt. Evlper (arutelu) 18. oktoober 2018, kell 18:04 (EEST)
Juba kahtlen, kas peab olema ainsuses. Ilmselt tuleb kellegi targema käest üle küsida. Evlper (arutelu) 18. oktoober 2018, kell 18:26 (EEST)

Kuna sellel mingit põhitähendust eesti keeles pole, siis võib teha täpsustusleheküljena. Võib ka mitte teha ja võtta vanem mõiste põhitähenduseks, lisades leheküljele tunnipalvus märkuse, et seda nimetatakse vahel ka nii, ja lisades teisele suunamiseks analoogse konstruktsiooni nagu näiteks artiklil Saka vald on.Melilac (arutelu) 7. jaanuar 2019, kell 20:31 (EET)
----
Palun kasuta artikli pealkirja muutmiseks artikli kohal nuppu "Teisalda". Siis tuleb ajalugu artikliga kaasa. Pikne 2. detsember 2018, kell 15:30 (EET)

Soovitan igaks juhuks tutvuda vormistusreeglitega. Näiteks jaotis "Vaata ka" käib artiklis enne jaotist "Viited", neid ei ole vaja teistpidi parandada. :) Kuriuss 5. detsember 2018, kell 03:49 (EET)

Suur tänu värvitaju artikli eest! Selle asjalikkus ja selgesõnalisus võiks paljudele artiklikoostajatele eeskujuks olla. Kuriuss 7. jaanuar 2019, kell 17:49 (EET)
Samuti tänan artiklite "Feloon" ja "Pluviaal" koostamise ning seal ka kaasula mainimise eest! Kuriuss (arutelu) 14. märts 2020, kell 19:02 (EET)
----
Tänan suure töö eest arhitektuuri alal. Küsimus: kui väravaposti peal on metallist kate, kas seda on siis õige kiivriks nimetada? Ja kui on, siis kuidas seda linkida, sest see ei vasta tornikiivrile?  - Melilac (arutelu) 15. september 2021, kell 19:24 (EEST)

Kui soovid artiklil pealkirja muuta, siis ära palun kopeeri sisu uude artiklisse, vaid kasuta teisaldusfunktsiooni. Artikli päises (tõenäoliselt menüü "Veel" all) on link "Teisalda". Teisaldades läheb kaasa ka artikli ajalugu, mis on oluline säilitada. Adeliine 9. juuli 2019, kell 13:55 (EEST)

Tahtsin sedasama öelda. Andres (arutelu) 20. september 2019, kell 12:42 (EEST)

Oled olnud osaline arvukate artiklite loomisel ja tegeled intensiivselt vikipeedia edendamisega. Kui sul oleks enda hinnangul soovi kasutada rohkem funktsioone (kustutamine, vandaalide blokeerimine), siis esitaksin su administraatorikandidaadiks.  - Melilac (arutelu) 3. november 2019, kell 11:09 (EET)

Ma olen tänulik usalduse eest, aga oleksin parem ka edasi lihtkirjutaja, sest suudan vaevu ohjata omaenesegi kirjapandut, mis jätkuvalt parandamist ja täiendamist vajab. Nii et esialgu rohkemate funktsioonide kasutust tingimata ei vaja. Evlper (arutelu) 4. november 2019, kell 16:31 (EET)

Tänud tehtud töö eest. Märkuseks: üksnes kategooriatega piirduvad muudatused (kategooriate muutmised, lisamised) märgi palun pisimuudatusteks. - Melilac (arutelu) 13. jaanuar 2021, kell 16:48 (EET)

Tervist! Kas võid võtta seisukoha, et millist stiili esindab Panteon Pariisis, uusklassitsism see justkui ei ole, kuigi võõrkeelsed Vikipeediad just sellele antud juhul viitavad? Boreaallane (arutelu) 29. aprill 2021, kell 18:40 (EEST)

Tsiteerides artiklit Klassitsism: Eesti kunstiajaloo käsitlustes nagu Saksamaal, Venemaal ning Kesk- ja Ida-Euroopas kannab 17. sajandi Prantsusmaa klassitsistlik barokkstiil nimetust barokk-klassitsism, eestikeelses kirjanduses on kasutatud ka terminit vanaklassitsism. Klassitsismiks nimetatakse selle traditsiooni kohaselt 18. sajandi lõpus välja kujunenud ja 19. sajandi esimesel poolel (aastail 1762–1840) valitsenud kunstistiili. Historitsistlik ja juugendijärgne klassitsismist lähtuv arhitektuur on tuntud uusklassitsismina.  Prantsusmaal, Inglismaal ja mujal läänepoolses Euroopas nimetatakse klassitsismiks 17. sajandil Louis XIV ajal valitsenud stiili, mis vastandudes Itaalia barokile otsis stiilieeskujusid antiikkunstist nii nagu oli seda teinud renessansskunst. Nendes maades nimetatakse aastail 1762–1840 valitsenud stiili uusklassitsismiks. Peaks su küsimusele vastama. - Melilac (arutelu) 29. aprill 2021, kell 18:56 (EEST)

:Tänan, ma oleksin ise sama vastanud. Erinevates traditsioonides määratletakse klassitsismi ja uusklassitsismi erinevalt ja meie asume Saksa ja Ida-Euroopa kultuuriruumis. Seda tausta on oluline teada, muidu võib valesti minna.Evlper (arutelu) 29. aprill 2021, kell 19:26 (EEST)

:Väga eeskujulik oleks, kui artiklid oleks ühendatud mõiste alusel, aga mina ei söandanud seda segadust klaarima hakata. Eestikeelne Klassitsism on ühendatud saksakeelse artikliga Klassizismus (Q14378), millega ajaline vastavus on täpne, aga see läheb muukeelsete vikipeediatega neoklassitsismi pidi lappama (mõiste peaks osal juhtudel sama olema), näiteks on nendega seotud vene Неоклассицизм, mis on sama meie uusklassitsismiga ja tõesti ei oska kuidagi seda sõlme harutada.Evlper (arutelu) 29. aprill 2021, kell 20:00 (EEST)

Kui Sa teed selliste teemadega artikleid (ka Tšehhi gooti arhitektuur), siis palun pane ka lingid nii, et riigiartiklist ja gooti kunsti artiklist oleks võimalik sinna jõuda. Andres (arutelu) 4. mai 2021, kell 17:01 (EEST)

Võtan arvesse.Evlper (arutelu) 4. mai 2021, kell 17:08 (EEST)
Samamoodi, kui teed artikli mingi linnas asuvast hoonest, siis tee nii, et linnaartiklist oleks võimalik sinna jõuda. Andres (arutelu) 6. mai 2021, kell 15:01 (EEST)

Tere!
Palju õnne CEE kevade võistlusel teise koha saavutamise eest. Kuidas saaksin auhinna sinuni toimetada? Tartu kandis saaksin vast käest-kätte üle anda, aga mujale saan saata pakiautomaadiga (selleks palun lähimat pakiautomaati ja telefoninumbrit). Palun võta minuga ühendust kaebi@wikimedia.ee
Käbi Laan,
MTÜ Wikimedia Eesti büroojuht
--K2suvi (arutelu) 20. juuli 2021, kell 06:10 (EEST)

Kust see võetud on, et diakriitikuga tähed nagu ä on ligatuurid? Mina saan aru, et mõned diakriitikuga tähed on arenenud ligatuurist (ä ae-st), mitte diakriitikuga täht ise pole ligatuur. Pikne 10. oktoober 2021, kell 16:46 (EEST)

Jah, nad ise ei ole enam, aga seos on olemas. Üksteise kohale laotud a-e ligatuurist (Aͤ/aͤ), eellasest, vist omaette artiklit ei ole? Selle mõttega kategoriseerisin. Evlper (arutelu) 10. oktoober 2021, kell 16:57 (EEST)

Kui see on suur probleem, siis võib ju ära muuta.Evlper (arutelu) 10. oktoober 2021, kell 16:58 (EEST)

: Minu meelest küll tuleks kategooria ära jätta. Kui diakriitikuga tähed ei ole ligatuurid, siis on eksitav neid ligatuuride kategooriasse lisada. Artiklites on ka ebatäpne öelda, et diakriitikuga täht on "tekkelt ligatuur". Pikne 10. oktoober 2021, kell 17:18 (EEST)

:: "tekkelooliselt" oleks parem? Või mis? Sest sellele arengule oleks vaja osutada küll. Evlper (arutelu) 10. oktoober 2021, kell 17:20 (EEST)

::: Mulle tundub sobilik "arenenud ligatuurist" vmt, aga mitte sõnastus, millest tuleb välja, et diakriitikuga täht on ligatuur. Pikne 10. oktoober 2021, kell 17:25 (EEST)

Vt nt Mall:Legend2/doc —  (= ), "värvivõtuks" nt ekraanilt kasutan seda vidinat: Just Color Picker..., border "talub"  mitmeid atribuute (vt nt CSS border Property)border= järel on 3 muutujat: paksus_pikselites joone_laad joone_värvikood; erinevad atribuudid on eraldatud püstkriipsuga  ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 2. jaanuar 2022, kell 21:53 (EET)

Ma ei oska seda kasutada, mulle pole keegi mallidesse puutuvat õpetanud. Kas see tähendab, et ma saan uue malli teha või midagi muud?Evlper (arutelu) 3. jaanuar 2022, kell 14:15 (EET)

: Lihtne: kirjutad (või kopeerid) topelt loogeliste sulgude vahele püstkriipsudega eraldatud  "legend2|" (see kutsub malli välja), seejärel püstkriipsu ja trelli (|#) järel 6-kohaline värvikood (ruudu sisene värv), seejärel "|Tekst" (kui seda vaja pole, siis ei pruugi kirjutada midagi, nt  annab tulemuseks , ja siis "|border=", mille 3 muutujat on eespool kirjeldatud (joone paksus pikselites, joone laad (dotted v solid v double v dashed vm) ja joone värvus), nt  annab järgmise tulemuse:   ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 3. jaanuar 2022, kell 17:09 (EET)

::Sain aru. saan kasutada äärejoont vastavalt kuidas parajasti vaja on.Evlper (arutelu) 4. jaanuar 2022, kell 00:58 (EET)

Tere! Palju õnne kuu vikipediti tiitli puhul! Palun võta minuga ühendust kaebi@wikimedia.ee, et saaksin sulle edastada auhinnaks oleva kinkekaardi. K2suvi (arutelu) 13. juuni 2022, kell 11:11 (EEST)

minevikuline rõivas versus ajalooline rõivas? ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 21. september 2022, kell 22:37 (EEST)

Ajalooline on sõnana üldarusaadavam, sest on olemas mõisted nagu ajalooline rõivastus ja ajalooline tants. Vammuse ajalooliselt esimene tähendus on see, mis artiklis kirjas. Ei näe vajadust hakata pealkirja kuidagi "ilusamaks" tegema. Evlper (arutelu) 21. september 2022, kell 23:22 (EEST)

: Ent on siis tähendus nii asendunud, et me peaks kasutama Vammuse puhul sulgudes täiendit? Mitte et ma seda sõna nii igapäevaselt kasutaks, ent korra on ette tulnud, ja siis just nimelt selles vanemas tähenduses. - Melilac (arutelu) 15. detsember 2022, kell 21:45 (EET)

:: Mul on tunne, et tähendus on muutunud pöördumatult, teist tähendust polegi kirjas vt eki http://eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=vammus , eks ta tule ette ilukirjanduses ja rahvakultuuri tekstides. Ajaloolise rõiva terminoloogia on minu teada ühtlustamata, kõik kirjutajad kasutavad erinevalt. Peaksin uurima, kuidas kirjutab Inna Põltsam, mis tal see wams vaste on, tema tegeleb kirjalike allikatega Evlper (arutelu) 16. detsember 2022, kell 01:02 (EET)

::: Huvitav arutelu teil siin! Lisan enda mõtted:
# "Ajalooline" on siin neutraalsem ja sobib hästi entsüklopeedialt eeldatava asjaliku stiiliga; "minevikuline", "möödanikuline", "ammuaegne", "vanastine", "igiammune" või näiteks lausa "iidamast-aadamast" on juba mingi kõrvalnüansiga keelendid, mis sobivad paremini mõnes muus stiilis kirjatöödesse.
# Pikk-kuub võib ju vammus olla, aga mitte iga vammus pole muidugi pikk-kuub. Suunamine "vammus > pikk-kuub" on lauset "Talvel pandi pikk-kuub kasuka peale." arvestades aga üsna veider. Kui neid omavahel võrrelda, siis kasukas on igatahes palju rohkem vammus kui pikk-kuub. :) Kuriuss (arutelu) 23. mai 2023, kell 18:52 (EEST)
#:Mina pole seda suunamist teinud. Vammus oli 17. sajandi lõpuni meeste lühike kuub, millele võis veel midagi peale panna, ja ka eestlastest kõnelevates allikates, see on tähendus, mis on siiani enamikus Euroopa keeltes - wams, doblet, gippon jne. Miks ta üldse 18.-19. sajandil eestlaste pikk-kuube hakkas tähendama, selle kohta ma ei oska ühtegi kommentaari anda ja siis oleks raske seda artiklit ka muude vikidega haakida. Neutraalne "ajalooline" sobib, artikli sisu on vammuse ajaloolisest tähendusest ja mitte rahvakultuuri leksikoni omast. Evlper (arutelu) 23. mai 2023, kell 19:00 (EEST)
#:: Aitäh vastuse ja ikka veel terve mõistuse ilmutamise eest! Seda ma kahtlustasingi, et selliste seoste loomine kummaliste ümbersuunamistega ei vasta kuidagi teie teadmistele ja seniste tööde juures üles näidatud loogikale. Kuriuss (arutelu) 23. mai 2023, kell 21:31 (EEST)

Kui kasutada ühes artiklis ühte allikat mitu korda, siis vaata selle näite põhjal, kuidas oleks toimida otstarbekalt.--Raamaturott (arutelu) 1. november 2022, kell 17:29 (EET)

Aitäh viitamast, aga ma pole sellest süsteemist aru saanud.Evlper (arutelu) 15. detsember 2022, kell 10:25 (EET)

:Kui kasutad täpselt sama viidet, siis märgi [www. ...]. ..., teistkordselt ja järgmistel kasutamistel . Viite nimeks olen mina kasutanud allika nime, näiteks Postimehe artiklit kasutades  või  ja . See kõik käib loomulikult lähteteksti muutmisel, VisualEditori mina ei kasuta ja seal võib-olla nii märkida ei saa.--Raamaturott (arutelu) 15. detsember 2022, kell 10:48 (EET)

::Ma töötangi lähtetekstiga, aga mulle pole enne seletatud. kas need viite nimed toimivad artikliteüleselt st on igal pool samad?Evlper (arutelu) 15. detsember 2022, kell 11:39 (EET)

::: Viitele võib panna ükskõik mis nime, aga mina soovitan panna nime näiteks URL-aadressi põhjal (juhul kui kasutada internetiviidet), siis ei pea viite nimele kaua mõtlema ja on kõigile ühtemoodi arusaadav.--Raamaturott (arutelu) 15. detsember 2022, kell 14:37 (EET)

"Tetrapylon" – aitäh sellegi artikli eest, aga mul on sellega seoses mõiste ja tähenduse sõnastuse kohendamise ettepanekuid.
# Kuna "püloon" on väravaehitise tähenduses eesti sõnastikes igati aktsepteeritud (vt nt püloon ja püloon), siis ma olen kindel, et ka sellest täiesti reeglipäraselt tuletatud "tetrapüloon" on eesti keeles tetrapylon'ist sobivam. (EKI: tetra- (tettares ‘neli’) tetra/loogia, tetra/pakend jne.) Soovitan nii muuta.
# Lisaks tundub mulle, et tähenduses kasutatud sõna "kuupjas" ei ole just päris täpne, sest ka mõnelt artiklis olevalt pildilt on näha, et tegu on pigem üldisemas mõttes risttahuka kui konkreetselt kuubiga. Soovitan teha ka selle täpsustuse. Kuriuss (arutelu) 23. mai 2023, kell 18:26 (EEST)

:No vähemalt ruudukujuline põhiplaan, sest põhimõte oli, et neli fassaadi (quadrifrons) on kõik ühesugused nelja tee poole. Ma olen ise väljamõeldud ja tuletatud eestindustega olnud ettevaatlik, nii et muuda parem ise. Evlper (arutelu) 23. mai 2023, kell 18:46 (EEST)

::Tänan! Kui lähtuda tuletusõpetuse reeglitest, siis tavaliselt ei saa tuletatud sõna tsitaatsõnast hullemaks minna. Iga võimaliku tuletusliitega variantsõnad, isegi mitte kõik oskussõnad lihtsalt ei mahu eestikeelsetesse sõnastikesse ära, seda on sõnastike koostajad ju sageli toonitanud. Kuriuss (arutelu) 23. mai 2023, kell 19:01 (EEST)

Oleks hea, kui sa lisaks enda kasutatud internetiviidetele juurde, millal neid viimati kasutatud/vaadatud on. Vaata lisa: Vikipeedia:Viitamine.--Raamaturott (arutelu) 29. mai 2023, kell 00:48 (EEST)

Vaata nagu tegi siin artiklis: Ohustatud maailmapärandiobjektide nimistu.--Raamaturott (arutelu) 29. mai 2023, kell 17:57 (EEST)

:Samal ajal kui sa tegid, ma toimetasin tabelit. võib-olla kirjutasin üle redigeerimiskonfliktis Evlper (arutelu) 29. mai 2023, kell 18:24 (EEST)

: ma nägin seda lisandust.Evlper (arutelu) 29. mai 2023, kell 18:30 (EEST)

(Sorry for speaking English at etwiki.) I am here to find and revert vandalism. Special:Contributions/195.250.188.107 This IP  is keep doing vandalism, and I want to report this to admins. Where can I report vandalism? I saw you are active user at recent change page, sorry for asking you about this. LR0725 (arutelu) 29. mai 2023, kell 11:42 (EEST)

Forwarded Your report via e-mail to admin https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja_arutelu:Kruusam%C3%A4gi Evlper (arutelu) 29. mai 2023, kell 11:51 (EEST)

:Thanks. LR0725 (arutelu) 29. mai 2023, kell 12:15 (EEST)

Tere!
Palun, kas saaksite üht pisiasja täpsustada? Ma ei ole värvuste asjatundja ega tea, kas "rohekas hele_sinine" (minu kokkukirjutus) ja "hele rohekassinine" loetakse erineva nüansiga toonideks või mitte (keeleliselt võiks neil isegi teatud vahet teha, kui oleks väga vaja). Aga kuna artiklis "Jääsinine" on tagapool kasutatud sõnaühendit "väga hele hallikassinine", kas siis süsteemsuse mõttes ei võiks olla ka "hele rohekassinine"? St nii, et "hele" käiks tervikliku värvitooni, mitte ainult põhivärvust märkiva sõna ette? Kuriuss (arutelu) 9. juuni 2023, kell 17:42 (EEST)

Iga värvitoon võib eri süsteemides ja käsitlustes olla veidi erinev. Värvitooniartiklites olen tahtnud ka seda  variatiivsust näidata. Ostwaldi värvisüsteemi jääsinine on küll rohekassinine ja isegi mitte kuigi hele. Prantsuse bleu givré on hele rohekassinine. Nii et põhimõtteliselt võib sedapidi sõnastada küll.Evlper (arutelu) 9. juuni 2023, kell 20:35 (EEST)

Näiteks oleneb värvuse siniseks või roheliseks nimetamine sellest, kuhu puhas sinine või puhas roheline ütleja värviringil paigutatakse. Psühholoogiline põhivärvus ehk NCS põhisinine on märksa rohekam toon kui RGB-sinine näiteks. Trükinduse triaadi sinine on taevakarva, ometi nimetab VSL seda CMYK lahtiseletamisel millegipärast rohekassiniseks.  Ühesõnaga värvitoonide nimetuste piirid liiguvad kasutuses päris mitut pidi. Evlper (arutelu) 9. juuni 2023, kell 20:58 (EEST)

Märkasin, et parandasite uusi liikide ohustatuse kategooriaid tagasi vanadeks, aga seda poleks vaja teha. Nende kategooriate põhiartiklid on Vikipeedias tõesti ajakohastamata (olen lihtsalt unustanud ja lootnud, et küllap mõni administraator võtab selle töö teha, aga nagu näha, siis mitte).
Kopeerin keskkonnaministeeriumist (2019. aastal) saadud kokkuvõtte ka teile siia.
---------------------
* Lühend - Nimetus 2008 - Nimetus 2016
* RE - Regionaalselt välja surnud - Piirkonnas väljasurnud
* CR - Äärmiselt ohustatud - Kriitilises seisundis
* EN - Eriti ohustatud - Väljasuremisohus
* VU - Ohualdis - Ohualdis
* NT - Ohulähedane - Ohulähedane
* LC - Ohuväline - Soodsas seisundis
* DD - Puuduliku andmestikuga - Puuduliku andmestikuga
* NA - Mittehinnatav - Mittehinnatav
* NE - Hindamata - Hindamata

Märkus. Need sisalduvad järgmistes eesti keelde tõlgitud materjalides:

IUCN, 2012. IUCN-i punase nimestiku kategooriad ja kriteeriumid: versioon 3.1. Teine väljaanne. Gland, Šveits, ja Cambridge, Ühendkuningriik: IUCN. iv + 32lk. Tõlge eesti keelde. Kättesaadav: https://www.keskkonnaamet.ee/sites/default/files/liigikaitse/iucn_2012_iucn-i_punase_nimestiku_kategooriad_ja_kriteeriumid_-_versioon_3.1.pdf

IUCN, 2012. IUCN-i punase nimestiku kategooriate piirkonna ja riigi tasandil rakendamise juhised: versioon 4.0. Tõlge eesti keelde. Kättesaadav: https://www.keskkonnaamet.ee/sites/default/files/liigikaitse/iucn_2012_iucn-i_punase_nimestiku_kriteeriumide_piirkonna_tasandil_rakendamise_juhised_-_versioon_4.0.pdf

Palun vabandust rahu rikkumise pärast! Kuriuss (arutelu) 28. august 2023, kell 23:51 (EEST)

Ma ei olnud tõesti uuemate nimetustega kursis, aga väga palju ma ei jõudnud muuta, sest otsinguga leidsin ainult kümneskonnas kohas sõnapaari "kriitiliselt ohustatud", mille muutsin siis "äärmiselt ohustatud", vana nimetus sedapuhku, nagu selgus. Muud ei juhtunud midagi ja uuest vanaks tagasi midagi ei parandanud. Evlper (arutelu) 29. august 2023, kell 00:02 (EEST)

: Selge, tänan tähelepanu eest! Kuriuss (arutelu) 29. august 2023, kell 00:07 (EEST)

2016. aastast kehtivad liigikaitses uued eestikeelsed ohustatuse kategooriate nimetused

Aitäh! Mulle meeldis intervjuu, mille Sa andsid. --Andres (arutelu) 9. november 2023, kell 06:10 (EET)

Aitäh märkamast! Evlper (arutelu) 9. november 2023, kell 12:17 (EET)

Ma ei tea, millisest eestikeelsest teatmeallikast see kirjaviga on alguse saanud, aga EKI sõnastike ja keelenõu järgi on kõnealuse verbi õige eestikeelne kuju "rusteeritud" (rusteerima <rust|`eerima -eerib 28 v> (< ld rusticus lihtne, rohmakas) • pinda krobestama, konarlikuks tegema; EKSS-is näited: rusteeritud kivid, sokkel, seinapind). Olete siin seni paljundanud sõnakuju "rustreeritud", aga küsin igaks juhuks üle: ega teil ei ole midagi selle parandamise vastu? Kuriuss (arutelu) 16. veebruar 2024, kell 16:11 (EET)

... ja kultuurimälestiste registris https://register.muinas.ee/public.php?menuID=heritage&action=view&id=8531&lang=en, https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=22251, vanemates dokumentides tavaline, EKAs siiamaani. Evlper (arutelu) 16. veebruar 2024, kell 17:10 (EET)

:Minu jaoks pole vahet, aga keegi võib selle vabalt tagasi parandada.Evlper (arutelu) 16. veebruar 2024, kell 17:11 (EET)

:: Aitäh! :) Kuriuss (arutelu) 23. veebruar 2024, kell 00:51 (EET)


Arutelu:Turp

omastavas käändes turba, osastavas käändes turpa


Malli arutelu:Millal

Seda malli kasutatakse inglise vikis seoses teatud väljenditega nagu "praegu", "kümme aastat tagasi" jne. Lihtsalt puuduvale kuupäevale tähelepanu juhtimiseks seda minu meelest kasutama ei peaks. Malli on kasutatud praegu artiklis Aivar Kokk, kus kuupäeva võib lisada, aga ei pruugi. Kuupäev või või muu ajaline määratlus võib olla ebaoluline või see ei pruugi olla teada. Pikne 25. august 2018, kell 10:28 (EEST)

Olen sellega 100% nõus, et lihtsalt puuduva kuupäeva tõttu malli kasutama ei peaks. Sest võib vabalt olla, et täpne kuupäev ega isegi aastad polegi teada. Siis sobib suhteline ajamäärang (nagu artiklis Jaan Jung -- "hiljem") või jätta ajaline määratlus üldse lisamata (nagu artiklis Aadu Must). Võtan need kasutused välja. Kaniivel (arutelu) 20. august 2023, kell 16:37 (EEST)

Miks on malli nimeks valitud "kunas", mitte "millal"? Adeliine 7. november 2018, kell 15:36 (EET)

Võib teisaldada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. november 2018, kell 16:14 (EET)

: Teisaldasin! - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 24. august 2019, kell 20:57 (EEST)

See link peab malli jääma, niisamuti nagu malli  puhul, sest mõlemad suunavad olulisete lisamaterjalide juurde. Siin on lisatekst isegi veel olulisem. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. august 2023, kell 14:29 (EEST)

Kas sa oled vaadanud, kuhu see link viib? Malli dokumentatsiooni alamlehele, mis on tehniline lehekülg. Ma muutsin seda, et link läheks malli lehele, kus kogu dokumentatsioon on hõlmatud. Alamlehele küll pole vaja linkida. Kaniivel (arutelu) 15. august 2023, kell 14:47 (EEST)

: Oih, vabandust, ma vaatasin, et sa võtsid lingi yldse ära, sest link muutus mustaks. Aga hyva, malli pealeht on parem lahendus kyll (olin vanaga ka kursis). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. august 2023, kell 14:49 (EEST)

See võiks idee poolest olla mall, mida inimesel oleks hõlbus lisada. Teen ettepaneku panna see redigeerimisakna all olevasse kasti lühiteena.--Kaniivel (arutelu) 16. august 2023, kell 21:53 (EEST)

Nõus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 17. august 2023, kell 00:22 (EEST)

: Tehtud. Kaniivel (arutelu) 20. august 2023, kell 16:25 (EEST)

Lisada mall redigeerimisakna lühiteede hulka


Kasutaja arutelu:Oskarran

Tere tulemast Vikipeediasse, Oskarran!
Piltide kasutamise kohta loe lehelt Vikipeedia:Piltide kasutamine. Artiklisse TVPlay Sports saab logo lisada juhul, kui telekanal annab loa kasutada logo mõne vaba litsentsi tingimustel ja kui edastada see luba aadressile permissions-etwikimedia.org. Pikne 28. august 2018, kell 09:55 (EEST)

Palun teiste Vikipeedia kasutajalehekülgi mitte muuta, kui ei ole luba jne.
Logist
 03. september 2018, kell 18:07
 03. september 2018, kell 18:07
 03. september 2018, kell 18:33
 03. september 2018, kell 18:34
 04. september 2018, kell 15:02
 12. september 2018, kell 19:52
 12. september 2018, kell 19:53
suwa 3. september 2018, kell 21:03 (EEST)
Palun lõpeta teiste kasutajate kasutajalehtede muutmine. Kui see ei lõppe, olen sunnitud sind blokeerima. Cumbril (arutelu) 13. september 2018, kell 20:41 (EEST)
Oskarrand Väga nõme. Suletakse kahjuks küll Wikipedia konto. Kahjuks Kasutaja põhjuseks oli sodimine. Palume mitte läbustada. Oskarrand (arutelu) 16. September 2018 14.52 (EEST)
Wikipeedia konto kahjuks suletakse. Põhjuseks oli sodimine. Neptuunium saatis sõnumi "Eriti nõme sodimine". Mu Kasutaja on blokeeritud 14. september 2018. Oskarran (arutelu) 17. september 2018, kell 10:33 (EEST)

Palume sul mitte läbustada kasutajaid Oskarran (arutelu) 15. september 2018, kell 10:32 (EEST)
Cumbril
Palun. Mina ei taha blokeerida Oskarran (arutelu) 15. september 2018, kell 10:37 (EEST)

Nõme Oskarran (arutelu) 15. september 2018, kell 10:33 (EEST)

Palun võta oskarran-i konto blokeering maha.  Oskarran (arutelu) 16. november 2018, kell 14:19 (EET)

Palun võta blokeering #5884 maha

Vikipeedias on põhimõte üks kasutajakonto ühe kasutaja kohta. Me ei soovi, et üks inimene tegutseb erinevate kasutajanimede alt. Kuna sa lõid endale teise konto (Kasutaja:Randoskar), siis toimetagi nüüd tolle konto alt. Cumbril (arutelu) 17. november 2018, kell 10:39 (EET)


Kategooria arutelu:Eesti perekonnanimed

Ma pole päris kindel, et kas selline regionaalne jaotamine (stiilis Harjumaa nimed jne) on ikka hea variant. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. august 2018, kell 22:03 (EEST)

Mis oleks parem variant? --37.157.105.222 29. august 2018, kell 22:05 (EEST)

: Jätta jaotamata. Lisada kategooriale vajadusel sisukord. Eeskätt mingil ajaloolisel alusel kategoriseerimine on muu hulgas veider, kuna nimed on tänapäevased. Pikne 29. august 2018, kell 22:12 (EEST)

:: Kusagilt on nad ju alguse saanud. Ja eriti väikeste (vähese arvu kandjatega) perekonnanimede puhul oleks huvitav teada, kust nad pärinevad. --37.157.105.222 29. august 2018, kell 22:22 (EEST)

::: Nojaa, aga ennekõike võiks huvitavad asjad olla kirjas artikli tekstis. Kategooriad on lihtsalt artiklite sidumiseks mõne olulisema tunnuse alusel. Pikne 29. august 2018, kell 22:41 (EEST)

:::: Nõus. Päritolu on huvitav fakt, aga minu meelest piisab selle mainimisest artiklis. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. august 2018, kell 23:43 (EEST)

:::::pigem samuti nõus, ehkki nt frwiki on püüdnud perenimesid ka geograafiliselt kategoriseerida, vt :fr:Catégorie:Patronyme français.--Estopedist1 (arutelu) 31. august 2018, kell 15:41 (EEST)

Vaata Arutelu:Kibesti--Estopedist1 (arutelu) 8. august 2019, kell 08:04 (EEST)

See arutelu võiks olla pigem üldises arutelus. Andres (arutelu) 8. august 2019, kell 17:03 (EEST)


Malli arutelu:Muusikasajand

Siin on praegu koos kaks funktsiooni, kuid võiks olla üks. Malli ariklisse lisamisel võiks:
# ilmuda sajandite loend
# artikkel võiks sattuda vastavasse kategooriasse
--Andrus Kallastu (arutelu) 4. september 2018, kell 14:15 (EEST)

Varasem versioon
----
Sellisel navmallil minu meelest ei ole eriti mõtet. Siin on enamjaolt punased lingid, mis on seisnud pikemat aega. Ei ole ilmne, et kõigi nende sajandite kohta peaks sellised koond- või ülevaateartiklid tulema. Neid artikleid pole isegi inglise vikis. Esitan selle malli kustutamiseks. Pikne 19. oktoober 2023, kell 21:45 (EEST)


Arutelu:Yle TV1

Tekst Oskarran (arutelu) 5. september 2018, kell 15:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:110.8.157.184

palun unblock ma olen sori et ma nussisin sellega pl0x ei ban


Malli arutelu:Kaart

Panin tähele, et artikli Aindu muutmisel oli eelvaates kaart ilusti näha, kuid salvestatud artikli puhul on kaardi asemel ühevärviline ala ja kaart avaneb alles alal klõpsamise peale. Kas viga on mallis või malli kasutamises? Umbisik (arutelu) 16. september 2018, kell 10:05 (EEST)

Kasutuse viga, tuleb sisestada keskpunkti koordinaadid. Tarkvara valib sobiva suumiastme ja tsentreerib kaardi automaatselt dünaamilises vaates (s.o eelvaates või kaardil klõpsamise järel, aga staatilises vaates seda praegu (veel) ei võimalda (phab:T187741).

Aga võiks veel mõelda, kuidas neid dünaamilisi kaarte asula- või järveartiklis kasutada. Mulle tundub, et suuremamõõtkavalisem kaart, mis näitab objekti ja selle lähiümbrust võiks olla infokastis nagu asendikaartki või dünaamilise asendikaardi asemel. Võib-olla oodata kuni T187741 on lahendatud ja lisada siis objekti ja lähiümbruse kaart Eesti asulate malli ning muudele objektidele, millel on OSM-is ruumikuju. (Samas pole teada, kas see lahendatakse lähemal ajal, näiteks aasta jooksul, või millalgi hiljem.) Järvemallis saaks ehk esialgu arvutada enamvähem sobiva suumiastme mõõtmete järgi (nii nagu praegu päises lahtiklapitava kaardi jaoks on tehtud.)

WikedKentaur, asendikaardina dünaamiline kaart minu meelest kuigivõrd ennast ei õigusta. Eks ole, objekti artiklis pakuvad huvi objekt ja selle ümbrus ning kui kaardil ringi liikuda soovida, siis riigi või mõne muu suurema piirkonna kontuur pole selleks kuigi sobiv lähtekoht. Samuti on dünaamilistel kaartidel seniste asendikaartidega võrreldes lisaks osutatavale asukohale üsna palju liigseid detaile. (Infokasti laiusel Eesti kontuuril eriti pole, aga mõni teine maa kaart on üsna kirju.) Ennem võiks kasutada ehk ikka koos seniseid asendikaarte ja dünaamilisi kaarte, mis näitavad objekti ennast ja selle lähiümbrust? Ma ei ole ka mujal vikides veel tähele pannud, et seniseid asendikaarte oleks hakatud dünaamiliste kaartidega asendama. Pikne 16. september 2018, kell 15:00 (EEST)
Aindu
WikedKentaur, nüüd saab teha nii, et kui koordinaadid ja suumiaste sisestamata jätta, siis paigutab dünaamiline kaart OSM-ist pärit piiri ise sobivalt. Ma panen ette kasutada Eesti asulate artiklites asendikaarti ja dünaamilist kaarti nii nagu kõrval näidatud. Neis 30 artiklis, kus kasutatakse malli EestiAsula, aga mis pole (praegusest) asulast (OSM-is piiri pole), saaks siis EestiAsula asendada või dünaamilise kaardi eraldi välja lülitada.
Teiste maade asulaartiklist võiks siis asendikaardi kõrvalt dünaamilise kaardi esialgu ära jätta. Praegusel kujul seal see ennast minu meelest ei õigusta. Lisaks ülalpool toodud kaalutlustele veel: varasemad asendikaardid on kartograafiliselt õnnestunumad, puuduvad kõrvalised objektid, antud objekti asukoht on paremini esile tõstetud, rannajoont on paremini kujutatud jne. Teiseks, kogu see kaardi ulatuse määramise süsteem on küll leidlik, aga tundub, et sellist kasutust pole ette nähtud: välised kaarditeenused lingivad kaardi keskkoha koordinaate, mis ei puutu antud objekti asukohasse. Kolmandaks pole OSM-i piir ebamäärase kribuna markeri all eriti ilus ning kui ka näidata välismaa linnade piire eraldi asendikaardi kõrval suurelt, siis tuleks need enne kuvamist eraldi üle kontrollida kas riigiti või iga asula eraldi, kuna asulate piirid on OSM-is kohati üsna suvaliselt joonistatud (nt nagu see maakasutusega kattuv piir).
Osalt samadel kaalutlustel võiks ka haldusüksuste artiklites kasutada dünaamilist kaarti asendi näitamise asemel piiri esiletõstmiseks antud haldusüksuse ulatuses. Eraldi failina üles laaditud asendikaardid on kohati kartograafiliselt üsna hästi viimistletud ja nende kõrval paistab dünaamilise kaardi põhjal genereeritud kaart üsna hädapärane. Kohati esineb üsna silmatorkavaid vormistusvigu seoses piirjoone üldistamisega, näiteks artiklis Saaremaa vald on see väga säbruline, artiklis Aksai rajoon jälle on eri taseme üksuste piirid silmatorkavalt erineva üldistusastmega. Dünaamiline kaart on veel kõikjal ühes silindrilises projektsioonis, aga mõnede maade kontuure on tavaks kujutada märgatavalt teistsuguses projektsioonis (näiteks Hiina ja USA kohta ongi varasemast olemas vastavates koonilistes projektsioonides asendikaardid). Ulatuslikult ei peaks seniseid asendikaardte haldusüksuste artiklites asendama minu meelest veel sellepärast, et keerulisemate päringute korral pole dünaamilise kaart seni küllalt stabiilne. Mingist andmemahust alates jooksevad kaardid kokku (T193458). Isegi kui praegu mõnd keerulisema päringuga kaarti näidatakse, pole selge, et see hiljem kokku ei jookse, kui näiteks koormus serverile kasvab. Vist seoses sellega võidakse korraga kuvatavate objektide hulka edaspidi ka piirata (T149527). Pikne 16. november 2018, kell 19:56 (EET)

Säbrutust sai vähemaks.

Mime kaardi infokasti lisamine ei tee artiklit ilmtingimata loetavamaks. Artiklis Aindu asub lähipiirkonna kaart praegu asendist rääkivas peatükis, selle kaardi sealt infokasti eemaldamine teeb artiklit pigem segasemaks. --WikedKentaur (arutelu) 19. november 2018, kell 09:18 (EET)

: Kuidas segasemaks? Kui on probleem, et kaart pole asendist või asukohast rääkiva tekstiosa kõrval, siis miks see pole samamoodi probleem praegu infokastis oleva ühe kaardi puhul?

: Minu poolest ei pea infokastis olema tingimata mitut kaarti, võimalik et piisab asukohakaardist ja artikli päises lahtiklapitavast dünaamilisest kaardist. Aga kuna nähtavasti soovitakse, et artiklis allpool oleks esile tõstetud eraldi kaart, mida saab avada dünaamilises vaates, siis ma pakun siin, milline oleks minu meelest kohasem kasutus sellele kaardile (riigi kontuuril asukoha näitamise asemel siis).

: Kaart, millel on esile tõstetud asula piir, sobib artiklisse minu meelest sõltumata sellest, kas tekstis on eraldi alaosa asendist. Enamasti sellist alaosa asulate artiklis pole. Kui Aindu artiklis sellist kaarti vajalikuks pidada, siis võib selle samahästi kõigi teiste Eesti asulate artiklisse. Ja kui lisada, siis tundub otstarbekas lisada see artiklitesse korraga samasse kohta ja sama vormistusega. Selleks saab kasutada infokasti. Pikne 19. november 2018, kell 16:35 (EET)

Veel üks põhjus, miks dünaamiline kaart asendikaardina varasemaga võrreldes soovida jätab: varasematel asendikaartidel on riigi kontuur kadreeritud. Praegu seevastu on püütud kaardi mõõtmed ja suumiaste valida nii, et see mõnele maale enamvähem sobiks (nt Eesti, Itaalia), teistele jälle ei kuigi hästi sobi (nt Läti, Suurbritannia). Püüdsin teha nii, et asulaartiklites poleks kaart mõne maa puhul pikuti asjatult palju välja venitatud, aga varasemaga samaväärset tulemust vist ikkagi hästi saavutada ei õnnestu. Pikne 3. detsember 2018, kell 17:26 (EET)
Kadreerimisvõimalused on piiratud, kuna suumiastmete arv on piiratud.
Sellest ma ei saa endiselt aru, kuidas Läti kadreerimisprobleemist järeldub, et dünaamilisest kaardist tuleb loobuda ka Eesti (asulate) puhul.
Muudest vikidest on näide selle kohta, kuidas provintsi artiklis on näidatud kaarti provintsi keskuse asukohaga: https://ca.wikipedia.org/wiki/Comtat_de_Tartu --WikedKentaur (arutelu) 3. veebruar 2019, kell 18:54 (EET)

Ülal on välja toodud rohkem põhjuseid, miks dünaamiline kaart sellisel kujul hästi ei sobi, asi pole ainult kadreerimisküsimuses. Kaardi kujundus ja kasutusvõimalused võiks eri maade puhul olla ühtlased.

See katalaani viki näide meenutabki ju seda, mida siin ja üldises arutelus ette panen. Seal on kasutatud dünaamilist kaarti käsitletava ala esiletõstmiseks ja asendikaart on eraldi. Pikne 3. veebruar 2019, kell 19:38 (EET)

: Olen Piksega nõus. Lisan veel, et asendist tuleks niikuinii rääkida sissejuhatuses või kohe päras seda, nii et see oleks enam-vähem infokasti kõrval. Aindu artikkel on ebatavaliselt vormistatud. Andres (arutelu) 4. veebruar 2019, kell 09:17 (EET)

Märkasin, et vaikimis ei pruugi kaart nähtavale ilmuda, ehk kui "properites" andmed on tühjad, kui need täita aga mingite andmetega, siis kaart jääb nähtavaks. Näiteks:
    "properties": {
      "stroke": "#fc0303",
      "stroke-width": 3,
    },
Kopo25 (arutelu) 13. mai 2022, kell 19:39 (EEST)

Nii saab kirjutada, kui kaart on lisatud ilma selle mallita. (Mallis vastavad sellele parameetrid "värv" ja "paksus".)

Need dünaamilised kaardid paraku kipuvad jah ajuti jukerdama, mh võib kaart olla vahepeal tühi. Tõenäoliselt pole see seotud nende stiilide sisestamata jätmisega, vaid pigem uuenes teise salvestamise ajaks kujutis serveri puhvris või siis süsteemis liikus mingi tööjärg lõpuks edasi vmt. Pikne 13. mai 2022, kell 20:12 (EEST)

Mõne aja eest sättisin enda arvates korda kaardi Sanatooriumi pargi artikli jaoks, aga see ei taha ilmuda. Kaardi näitamiseks defineerisin ala märkiva hulknurga OSMis "relatsioonina" ja panin enda arvates paika muud viited OSM-i ja Wikidata vahel. Kuidas leida viga ja see parandada? Paar katsetust leiab ka mu liivakastist. --Märt Põder (arutelu) 29. juuni 2022, kell 12:49 (EEST)

Viimased paar kuud on olnud Wikimedia kaardiandmebaasis uuendused osaliselt keelatud. Arendajad vahepeal nokitsevad selle kallal midagi teha. Üldiselt peaks küll paar päeva pärast OSM-i muudatust kaart siin nii töötama. Ühe liikmega relatsiooni järele seejuures pole otseselt vajadust. Pikne 29. juuni 2022, kell 17:34 (EEST)

: Ametlikult saab Wikidata üksusi seostada vaid OSMi relatsioonidega ja juhises soovitatakse seda jätkuvalt kasutada. Muidugi on võimalik, et ühe liikmega relatsioon ongi praegu probleemide allikas, aga kõige parema meelega tuvastaks selle debugimisega ja mitte andmete sogamisega kahepäevaste ooteaegadega. Niipalju, kui proovisin, tundub, et vastavat Lua moodulit Sanatooriumi pargi puhul tegelikult isegi mitte ei käivitata. --Märt Põder (arutelu) 29. juuni 2022, kell 19:46 (EEST)

:: See juhendi osa puudutab kitsamalt teid, mis koosnevad mitmest joonest (get a single object from multiple lines). Ma ei tea, miks seal muu hulgas Wikidata omadust P402 mainitakse, see ei ole tegelikult selle kaardifunktsiooniga seotud. Selle juhendi algne arendaja kirjutatud versioon relatsioone ega omadust P402 ei maini ning juhendi alguses toodud näide (Bryant Park) muuseas on OSM-is ilma relatsioonita.

:: Ma pidasin silmas, et siinkohal ei muuda asja, kas OSM-is on "wikidata" silt pandud joone või relatsiooni külge. Lihtsalt seni, kuni andmebaasi uuendusi pole uuesti lubatud (siin säte "disable_replication_cron"), ei hakka tõenäoliselt kaart selles artiklis sellisel kujul tööle, ükskõik mitu päeva oodata. Siin vikis pole meil sellega seoses eriti midagi debugida. Pikne 29. juuni 2022, kell 21:47 (EEST)

::: Aitäh, panen sinna kaardile ajutiselt staatilise sisu ja praegu rohkem sellele ei mõtle. --Märt Põder (arutelu) 29. juuni 2022, kell 21:51 (EEST)


Arutelu:Kuivdokk

Eraldi artikkel pole põhjendatud, sest teised vikid käsitlevad kuiv- ja ujuvdokki koos märksõna Dokk all. Siis saaks ka interviki lingid korda teha. Ssgreporter (arutelu) 19. september 2018, kell 00:07 (EEST)

Teised vikid ei puutu asjasse. Artiklid tuleb ikka eesti keele järgi paika panna, intervikisid ei tohi lihtsalt valesti panna. Kuivdokk ja ujuvdokk on eraldi mõisted, miks siis eraldi artikleid ei või olla? Andres (arutelu) 19. september 2018, kell 01:17 (EEST)
Praegu ei ole sel moel eraldi. On artikkel dokk, milles on juttu nii kuivdokist kui ka ujuvdokist, ja artikkel kuivdokk, mis on umbes sama kui kuivdoki osa artiklis "Dokk". Kui tahtsin artikli "Dokk" ingliskeelse lingi muuta drydockiks, siis see ei õnnestunud, sest "drydock" on seatud vastavusse artikliga "Kuivdokk". Ka see pole vale, aga drydocking on igasugune laeva kuivale tõstmine, seevastu inglise dock on eesti keeles enamasti kai. Mõni nädal tagasi oli Postimehes läbivalt tõlgitud inglise dock eesti keeles "dokiks" ja sadamatöölisest tehtud "dokitööline", mis kahjuks moonutas artikli sisu. Tahtsin aidata selliseid vigu vältida. Ssgreporter (arutelu) 19. september 2018, kell 23:39 (EEST)

Ma ei saa aru, miks siin eksponeeritakse Inglismaa kuivdoki pilti, kui palju vägevamad Suomenlinna kuivdokid on igast küljest vaadeldavad. Kas ükski vikipedist pole seal käinud? Ssgreporter (arutelu) 22. juuni 2021, kell 00:32 (EEST)