Arutelu:Maateadus

Mille poolt erineb maateadus loodusgeograafiast? Geonarva 30. detsember 2008, kell 17:45 (UTC)

Laiem tähendus. Maateadus hõlmab loodusgeograafiat, kuid peale selle ka näiteks geofüüsikat, planetoloogiat, geotektoonikat jne. Siim 30. detsember 2008, kell 17:49 (UTC)

Kas see artikkel on inglise viki järgi kirjutatud? Kas ka eesti keeles kirjanduses, näietks mõnes õpikus, on mõistet nii käsitletud? ÕS-i ja EKSS-i järgi on maateadus eesti keeles ennekõike just geograafia, aga siinne artikkel peaaegu, et vastandab maateadust ja geograafiat. Pikne 22. märts 2010, kell 22:23 (EET)

Artikli autor õppis ülikoolis geograafiat, küllap ta teab, kuidas seda sõna praegu kasutatakse. Tõendusi tuleks otsida kõrgkooliõpikutest.

Aga kui ma ei eksi, siis juba 1970ndatel oli geograafia erialal kursus nimega "Maateadus"; sama mis geograafia see ei saanud olla; mis ta täpsemalt oli, seda ma ei tea, igatahes rõhutas sel erialal õppija, et maateadus pole sama mis geograafia. Andres 23. märts 2010, kell 14:41 (EET)

: Uurisin pisut ja leian, et mõiste maateadus peaks siiski suunama artiklisse geograafia. ENE 2. trükis on märksõna geograafia juures antud sünonüüm maateadus, sama sõnastikus "Geograafia mõisted gümnaasiumile" (2004).

: Inglise mõiste earth science ehk praegusele artiklile vastava ligilähedane eesti keeles kasutatud vaste oleks geoteadus (kasutatakse ka mõistet Maa-teadus(ed) – vististi peamiselt TTÜ õppekava juures). Õpikus "Üldmaateadus gümnaasiumile" (kooligeograafiaõpik) on lõigud geoteaduste teke ja areng, mille all peetakse silmas geograafiast välja kasvanud teadusi. Geograafia seltsi aastaraamatu 33. köites artiklis "Geoteadused Eestis 20. sajandil" on räägitakse ka geoloogiast, meteoroloogiast jms, aga mõisteid maateadus, maateadlane, maateaduslik kasutatakse enamvähem käsikäes geograafiaga.

: TÜ-s on praegu näiteks aine maateaduste alused, aga see on ilmselt enam tinglik. Mitmuslik maateadused võib küll ka geoteaduste ümbersuunamine olla. Pikne 26. märts 2010, kell 11:55 (EET)

::Minu arvates ei vasta mõiste "maateadus" mõistele "geograafia" selletõttu, et geograafia osaks on ka inimgeograafia, mis ei ole otse loodusega seotud. Vaata ka :ru:Общее землеведение - see vastab üldiselt koolis õppivale Üldmaateadusele. Geonarva 26. märts 2010, kell 13:37 (EET)

: Ma lähtun maateaduse eestikeelsest tähendusest ja kasutusest. Kui ta on geograafia sünonüüm, jaguneb ka maateadus loodus- ja inimgeograafiaks. Teine asi on geoteadus, milleks inimgeograafia ei pruugi olla, kui lähtuda selle sõna ja earth science'i vastavusest ning inglise viki esitusest (samas eestikeelset allikat, kust otseselt välja tuleks, et inimgeograafia pole geoteadus, pole mulle ette jäänud). Üldmaateadus kui teine mõiste ei pruugi otseselt maateadusest lähtuda. Pikne 26. märts 2010, kell 16:17 (EET)

:: Igatahes pole selle pealkirja all mõtet rääkida geograafiast, sest artikkel selle kohta on teise pealkirja all.

:: Tartu ülikoolis on ökoloogia ja maateaduste instituut. Selle all õppis ka Siim, kes on selle artikli siin kirjutanud. Tollest instituudist (geograafidelt ja geoloogidelt) peaks küsima, mis asi see maateadus on või mis tähendused sellel sõnal on. Andres 26. märts 2010, kell 16:58 (EET)

::: Jah, õigus, ka instituudi nimes on ka mitmuslik maateadused. Aga üldjuhul kasutatakse mõistet geoteadused, et tähistatavat selgemini mõistest maateadus kui geograafia sünonüümist eristada. Ma ütlengi, et see tuleks ümbersuunata (mitte kahes kohas geograafiast kirjutada). Ja siinse artikli sisule vastaks pealkiri geoteadus(ed). Ma ju seletasin kuidas sõna eesti keeles kasutatakse. Pikne 28. märts 2010, kell 18:13 (EEST)

:::: Millega Sa tõendad, et üldjuhul kasutatakse sõna "geoteadus" või "geoteadused"? Minu meelest ei saa selle üle ainult sõnastike ja ühe õpiku järgi otsustada. Sellepärast ma soovitangi pöörduda ekspertide poole. Või las kas või Siim selgitab, miks ta siin sellist terninit kasutab. Kirjuta talle e-kiri. Siis vaatame edasi.  Andres 29. märts 2010, kell 00:14 (EEST)

::: EE, EKI ja antud sõnastik ei võta seda ju laest. Olgu peale, jah, geoteaduste kohta öeldakse ka maateadused (siis oleks ehk rahuldav ka praeguse pealkirja mitmusesse panek), mul jäi esialgu ÖMI-ga seonduv kahe silma vahele. Aga kui on vaja kontekstis rääkida nii geograafiast kui teistest Maad uurivatest teadustest, kasutatakse selguse ja konkreetsuse huvides sõna geoteadused. Samal põhjusel ei pruugiks ka siinne artikkel kanda pealkirja maateadus(ed). Selle õpiku kaane peal loetletud 10 nime ongi kõik ÖMI-st (erialainimesed). Ja geograafiaseltsi aastaraamatu artikli autorid on niisamuti erialainimesed ja otsapidi sama struktuuriüksusega seotud.

::: Igatahes on teine lõik ja eriti geograafia ja maateadusete vastandamine praegu veel eksitavad. Sõna maateadlane ei sobi siia. Pikne 29. märts 2010, kell 17:14 (EEST)

:::: Kindlasti ei võta EE asju laest, aga see allikas võib olla vananenud. ÕS sageli ainult kordab teistes allikates öeldut ega pruugi uuemat arvestada.

:::: Võimalik, et "geoteadused" oleks parem, aga ma ei usu, et Siim oleks nii elementaarse vea teinud. Sellepärast soovitaksin asja enne mitte puutuda, kui on Siimult selgitust küsitud. Millised terminid on erialainimeste seas käibel ja mida nad soovitavad, seda oleks parem ekspertidelt küsida. Andres 29. märts 2010, kell 17:42 (EEST)

:::: Vaata geoloogi juttu lehel Vikipeedia arutelu:Maateaduste-teemaliste artiklite võistlus. Andres 29. märts 2010, kell 17:45 (EEST)
Minu jaoks on siinne diskussioon üllatav. Aga tõepoolest näen nüüd, et mõnes kohas antakse earth science'i eestikeelse vastena geoteadus ning maateadust peetakse geograafia sünonüümiks. Mu isikliku arvamuse kohaselt on selline lähenemine puuduliku hariduse tagajärg. Enamik inimesi arvab, et geograafia on maateaduse sünonüüm seetõttu, et kogu nende kokkupuude maateadusega piirdub kooli geograafiatundidega. Kui geograafia ja maateadus on sünonüümid, siis peavad kõik maateaduste osad olema osa geograafiast. See on mõistagi absurd. Vaevalt küll, et sedimentoloogid ja mineraloogid eng geograafideks peavad. Termini "geoteadus" järele eesti keeles tegelikult vajadust ei ole. Siim 29. märts 2010, kell 20:49 (EEST)

:Millisele allikale võiks toetuda maateaduse praegusaegsel määratlemisel? --Kk 29. märts 2010, kell 20:56 (EEST)

::Eestikeelseid usaldusväärseid teatmeteoseid minu teada pole. Ingliskeelse earth science'i enamlevinud vasteks on minu kogemuse kohaselt maateadus. See kogemus on tekkinud Tartu Ülikoolis õppides. Siim 29. märts 2010, kell 21:22 (EEST)

::Ma mõtlen: Mida peetakse maateaduseks praegu eesti spetsialistide poolt? --Kk 29. märts 2010, kell 21:51 (EEST)

::: Keda sa pead spetsialistiks? Ma usun, et enamiku eesti geoloogide jaoks maateadus=earth science. Siim 29. märts 2010, kell 22:19 (EEST)

::::Kui nii, siis kuulub maateaduse alla kogu geoloogia ning loodusgeograafia (nt geomorfoloogia, hüdroloogia; aga ka atmosfäärifüüsika); majandusgeograafia aga pole sel juhul maateadus. --Kk 29. märts 2010, kell 22:27 (EEST)

::::(Pressiteates on: "maateaduse (sh geoloogia, mäenduse, klimatoloogia, planetoloogia jne)". See sobib hästi kokku maateaduse kui Earth science ulatusega (välja arvatud ehk küll planetoloogia).  --Kk 29. märts 2010, kell 22:42 (EEST)

::::Tunnistan üles - see et pressiteate loendisse pääses sisse ka planetoloogia, oli mu enda erahuvi ning kasutades julmalt ära siinsel leheküljel leiduvat loendit enda väite toetuseks. Olen süüdi. :-) --Nirk 30. märts 2010, kell 03:17 (EEST)

:::::Prrr :-)) Siinse artikli loendi saab kohe ära muuta. :-) Planetoloogia artikkel teatab meil, et see teadusharu uurib muuhulgas ka komeete. Meil tuleb aga otsustada, millised on maateaduse piirid sel peagi pealehakkaval võistlusel, kas komeediartiklid arvame sisse või välja. Või teeme planetoloogia artikli ringi? :-) Võistluse reegleid muuta on veel päevakene aega! (Võistlusreeglite leheküljel on muide ju veel pooleli-märge!) --Kk 30. märts 2010, kell 07:17 (EEST)

Kategooria:Maateadused. Ave Maria 29. märts 2010, kell 22:48 (EEST)

::::::: Arvame komeeedid välja.

::::::: Me saame piirikontuurid ainult visandada. Maa ja Maa-sarnaste taevakehade eluta loodus. Andres 30. märts 2010, kell 09:02 (EEST)

::::::: Samuti selle uurimine. Kuid mitte sellised üksikobjektid nagu jõed, järved, mäed? Või siiski, kui need sisaldavad tõsist maateaduslikku infot? Andres 30. märts 2010, kell 09:22 (EEST)

:::::::: Tõepoolest, täpseid piire ei ole vaja. --Kk 30. märts 2010, kell 11:15 (EEST)
Vastab geoloog Evelin - hoopis maateadus ja geoloogia on 95% kattuvad sünonüümid. Geoloogia piiriteadused kattuvad maateaduse aladega, sh loodusgeograafia. Geoloogia on ladina keeles geo + logos = Maa lugu. Mida uurib maateadus?, kui mitte Maa lugu ja selle äärealasid. Gümnaasiumis ja põhikoolis on tõesti termin kaldus tugevalt geograafia poolele, kuna õpetamise põhirõhk on geograafial - mis oli vanasti koolides selle aine nimi. Nüüd on uus nimi ja lisatud sisse rohkem ka geoloogia teemasid.
Nii väga kui minu õilsat geoloogi hinge see ka ei kriibi, moodustati uus ÖMI (Ökoloogia ja Maateaduste Instituut, Tartu Ülikoolis) maateaduste poole pealt ju kahe instituudi (geoloogia ja geograafia) kokku liitmise teel. Kui ma ei eksi, siis Tartu Ülikooli "Maateaduste aluste" loengus loetakse valdavalt geoloogia alaseid teemasid. Vanasti oli selle aine nimi "Geoloogia alused ja Eesti geoloogia".--Nirk 30. märts 2010, kell 00:02 (EEST)

Kas maateadus ja maateadused on sama asi? Andres 30. märts 2010, kell 00:34 (EEST)

: Suurt vahet ei ole. Maateadus on üldnimetus kogu sellele teadusharude kogumile, mis uurivad Maad ja Maa-sarnaseid taevakehi. 'Maateadused' öeldakse siis, kui on vaja rõhutada, et maateadus koosneb paljudest teadusharudest või kui ei taheta jätta muljet maateadusest kui teadusharust, sest tegelikult ta seda pole. Siim 30. märts 2010, kell 11:35 (EEST)
Kahe geoloogi subjektiivne teadmine ei lisa just palju. Lisan, et TÜ maateaduste alused on pooleldi geoloogia, teine kätkeb ka muldasid, klimatoloogiat, kartograafiat, üldse loodusgeograafiat. Kui sellest ja maateadustest kui ÖMI geograafia- ja geoloogiaosakonnast lähtutakse, käib mõiste alla sama tinglikult ka inimgeograafia. Kui öelda, et maateadus = earth science, siis inglise vikis on ka inimgeograafia maateadusena loetletud, on ta nimetuses ka ju geo-liide ja teda ei pruugi geograafiast eraldi vaadata. Grafia pretendeerib nimetusele maateadus sama edukalt kui logos.
See võistlus võistluseks, aga kui siia artiklisse midagi autoriteetsemat kirja panna, refereeriva väljaandena jätkata ja sellest lähtuvalt siin antud mõisteid õigemini kasutada, tuleks mu meelest tagasi pöörduda nende allikate (millega eriala inimesed on välja tulnud; või keda ekspertide all silmas peetakse?) juurde, mille alguses välja tõin või ka otsida veel toimetatud eestikeelseid artikleid, väljaandeid, kus neid sõnu läbimõeldult kasutatakse. Sellest lähtuvalt leian endiselt, et ainsuslik maateadus on läbi ja lõhki geograafia. Olgu etümoloogiaks siis harimatus või see, et geoloogia ja need teised teadused geograafiast (või geograafiast ja teistest teadustest) välja on kasvanud. Pikne 30. märts 2010, kell 19:20 (EEST)

Asi tundub nii, et maateadus oli pikka aega kasutusel eesti keeles geograafia sünonüümina (1920ndaist 1960ndateni igatahes), seejärel Stanislav Kalesniku raamatu eestinduse kaudu - "Üldise maateaduse alused" (1961) - muutus natuke üldisemaks, ja juba 1990ndaist hakkas tulema kasutusele kui earth science'i vaste, mis tal nüüd valdav ongi. --Kk 30. märts 2010, kell 19:58 (EEST)

Praegu ülikoolis õpetatava õppeaine 'üldmaateadus' sisu järgi -  - on hästi näha vastavus earth science'le. See on justkui loodusgeograafia, mis sisaldab geoloogia. Pange tähele - nende kahe objekt (Maa) on sama, lihtsalt ajavahemik, mida vaadeldakse, on tavapäraselt erinev (loodusgeograafial inimese aeg, s.o. 10 tuhat, või kuni miljon aastat, geogloogial aga mõni miljard aastat, s.o. kogu Maa ajalugu). --Kk 30. märts 2010, kell 20:10 (EEST)
Siim on juba ammu kaevanud, et eesti keeles puuduvad autoriteetsed geoloogia-alased (ja üldse maateaduste alased) teatmeteosed. Siim on püüdnud Vikisõnaraamatus geoloogiaterminoloogiat koguda. Minu meelest võiks nüüd algatada terminoloogiakomisjoni, muidu jääb Vikipeedia tegemine terminoloogia tõendamatuse taha pidama.
Minu meelest on ilmne, et eesti keeles on sõnal "maateadus" vähemalt kaks tähendust (me ei saa samastada maateadust ja üldmaateadust või üldist maateadust), kusjuures üks neist on varasem ning üldteatmeteosed kajastavad ainult seda. Nähtavasti esineb sõna "maateadus" uuemas tähenduses kirjanduses harva.
Kui geograafiat samastatakse maateadusega, siis asi on lihtsalt selles, et teatakse ainult sõna "maateadus" laiemale publikule tuntud tähendust. Selleks et teada saada teist tähendust, tuleb Tartusse õppima minna:-) Kirjandusest siin ei pruugi piisata.
Minu meelest ei tekita probleeme mitte niivõrd harimatus kui sõna mitmetähenduslikkus. Andres 30. märts 2010, kell 22:04 (EEST)

Tõendatav terminoloogia on antud juhul geoteaduse näol olemas. Leiab ju vale asja, kui ilma Tartus õppimata otsitakse siit midagi muud? Ja ainsuslikku maateadust ei tea ma ka tõendamata tähenduses Tartus kasutatavat, kui, siis on ta harv ja seetõttu ainsusliku maateaduse kahetähenduslikkust ma ilmseks pidada ei saa. Kusjuures ka mitmusliku maateaduste taga pole seal suurt muud kui õppeaine nimetus. See viimane on muidugi minu subjektiivne teadmine, vabandust, seda ülalpool niigi liiast. Pikne 30. märts 2010, kell 23:09 (EEST)

: Kui Sa mõtled, et siit otsitakse hoopis  geograafiat, siis selleks puhuks on siin täpsustusmärkus.

: Esoteerilise teadmise valdajad teavad, et see sõna on kahetähenduslik.

: Harvad on ka "maateadused", "geoteadus" ja "geoteadused".

: Meie praktiline küsimus on see, millist sõna pealkirjas eelistada, aga lugeja eksitamisest siin minu meelest rääkida ei saa. Andres 31. märts 2010, kell 12:19 (EEST)
TÜ Ökoloogia ja Maateaduste Instituudi direktor L. Ainsaar: "Siinne pikk loetelu tuleks kokku võtta nimetusega maateadused. Kui ainsuses, siis geograafia (kuigi selline vaste vist läheb 20-ndatesse aastatesse). Planetoloogiaga pole probleemi, sest maa ei tähenda siin kitsalt planeedi nime. Näiteks marsikulgur maandus Marsil ja see oli OK. /.../ oli Maa-teadus Earth Science'i vasteks, nii saaks ka eristada. Seega ma möönan erinevaid tõlgendusi ja ei saa siin ortodoksne olla."
TÜ ÖMI geoloogia ja mineraloogia professor K. Kirsimäe: "Maateadus esitab küsimusi Maa (ja selle sarnaste planetaarkehade) tekke,
ehituse, arenguloo ja sellega seotud füüsikalis-keemiliste protsesside (sh vastasmõju elusainega/-loodusega) kohta ehk siinne loetelu, mis ei ole kindlasti veel lõplik, on kidlasti Maatedus. Võib-olla agronoomia ehk mitte nii väga, aga nt. mullateadus." --Nirk 31. märts 2010, kell 19:35 (EEST)
----
Selles artiklis on vaieldavaid väiteid. Me peaksime oma talguid alustama sellest artiklist! Andres 31. märts 2010, kell 12:24 (EEST)

Vaatasin, et see artikkel sai kirjutatud juba neli aastat tagasi. Sellest ajast on palju vett merre voolanud ja mina enam tõesti ei mäleta, millistele allikatele siis tuginetud sai. Kahjuks polnud tollal viitamine Vikipeedias kombeks. Mis puudutab Maad kui elavat planeeti, siis minu meelest pole mõtet sinna viidet panna. See on kulunud klišee, et Maa on erinevalt näiteks Kuust ja Merkuurist geoloogiliselt elav planeet. Sellise väite olemasolus kahelda pole vaja :) Siim 31. märts 2010, kell 23:37 (EEST)

:Võib-olla küll, aga praegu pole isegi selle väite sisu arusaadav. Rohkem selgitusi peaks olema. Ja mittegeoloogi jaoks see enesestmõistetav ei ole.

: Ma arvan, et see artikkel siin tuleks talgute käigus kindlasti ühena esimestest ette võtta. Andres 1. aprill 2010, kell 01:03 (EEST)
----
Arvan endiselt eelnevalt viidatud materjalidele tuginedes, et maateadus on halb pealkiri. Peaks olema maateadused või geoteadus. Pikne 11. august 2010, kell 12:18 (EEST)


Arutelu:Tondi tänav

Vene viki ütleb, et nimi tuleb sõnast "tont". Palun parandage see ära: võib ju mainida, et see on rahvaetümoloogia. Andres 31. detsember 2008, kell 09:52 (UTC)
Siin mainitakse, et Tondi suvemõis oli olemas juba 17. sajandil. Osad laused on puhas kopipeist.--WooteleF 31. detsember 2008, kell 10:34 (UTC)
Nime "Matrossovi tänav" ei kasutatud ainult rahvasuus, vaid praktiliselt alati, ka trükisõnas. Andres 31. detsember 2008, kell 12:47 (UTC)

Miskipärast usun et tänavasiltidel oli kirjas A. Matrossovi (nagu ka näiteks Kindral I. Fedjuninski) -- Ahsoous 13. juuni 2009, kell 21:40 (UTC)

: Võis olla küll. Andres 13. juuni 2009, kell 22:54 (UTC)

: Jah, praegu on ka ju M. Metsanurga tn või P. Kerese tn --kanakukk 5. september 2009, kell 15:57 (UTC).
"Tänava nimi tuleneb Tallinna raehärra Jobst Dunte nimest." Viidatud artiklis öeldakse, et tema järgi said nime siiski suvemõis ja asum. Kaudselt tuleneb tänava nimi kindlasti sealt, ent otseselt? Mitmed allikad, kuhu vaadanud olen, ei ole julenud seda öelda - sest tänava nimi võib ju tuleneda ka sellest, et ta viis tondi suvemõisa juurde. Melilac (arutelu) 18. detsember 2014, kell 13:07 (EET)

Tuleb siis kuidagi nii sõnastada, et oleks selge, et see tulenemine on kaudne. Noh, otsene tulenemine on muidugi väga ebatõenäoline. Andres (arutelu) 18. detsember 2014, kell 20:39 (EET)

Alajaotuses "rekonstrueerimine" on redigeeri hüperlingid hunnikus. See tuleks korda teha. --kanakukk 29. mai 2009, kell 23:48 (UTC).

Juhin tähelepanu sellele, et alates 01.06.2009 läheb minu andmetel nr 23 liin muutmisele ja nr 23A sulgemisele, mistõttu tuleb siis artikli teksti vastavad muudatused teha. -- Toomas 30. mai 2009, kell 07:46 (UTC)

Kas liin kaob jäädavalt või on see suvine muutus?Lohusalu 30. mai 2009, kell 08:09 (UTC)

: Paistab, et ümberkorraldused on liiga põhjalikud, et olla ainult suvine muudatus, aga täpset infot ei ole siiani näinud, seega ei oska veel midagi öelda. Seepärast ei hakanud praegu ka midagi muutma. -- Toomas 30. mai 2009, kell 08:20 (UTC)

:: Jah ootab siis muutuse ära. Peaks liini kohta kirjutama väikese loo.--Lohusalu 30. mai 2009, kell 08:25 (UTC)
----
Selle järgi oli Tondi suvemõis olemas juba enne 1674. aastat. See tundub ka usutavam kuna need Jobst Dunted elasid 17. sajandil.--WooteleF 30. mai 2009, kell 08:13 (UTC)

Ja ka selle järgi.--WooteleF 30. mai 2009, kell 08:16 (UTC)
----
Tuleb selgitada milline Jobst Dunte suvemõisa rajas (sellenimelisi isikuid oli mitu) ning mis oli R. Elfenbeini eesnimi. Osa lauseid (nt. seesama Elfenbeini käsitlev) on kopipeist.--WooteleF 1. juuni 2009, kell 10:46 (UTC)
----
tänava suurim tänavanumber on 88 – kas on äkki mõeldud majanumbrit? avjoska 8. august 2009, kell 17:33 (UTC)

Jah, loomulikult. "Tänavanumber" on viga. Taivo 9. august 2009, kell 12:31 (UTC)
----
Tänav ristub alguses Marta tänava (paremale), Magdaleena tänava (paremale) ja Alevi tänavaga (vasakule) – ma ei mõista, mida need paremale ja vasakule tähendavad sulgudes. avjoska 8. august 2009, kell 17:33 (UTC)

Need tähendavad, et teisele poole Tondi tänavat need tänavad ei ulatu, lõppevad ära. Ristumine pole vist õige sõna, aga ma ka ei tea, mis parem oleks. Adeliine 8. august 2009, kell 17:47 (UTC)

: Teisele poole ei ulatu, siis kummal pool nad on? kui kaarti ei ole, siis ma ei saa midagi aru. Kummas suunas sõites mis on paremal ja mis vasakul? avjoska 8. august 2009, kell 17:50 (UTC)

::Ma oletaks, et alates väiksematest majanumbritest liikuma hakates. Adeliine 8. august 2009, kell 18:03 (UTC)

:::Kas kõik Vikipeedia lugejad (peale minu) oskavad nii oletada? avjoska 8. august 2009, kell 18:10 (UTC)

::::Mõte on selles, et kaardi järgi ma ju saan lõpuks aru, mida see paremale ja vasakule tähendab. siin artiklis aga kaart puudub. avjoska 8. august 2009, kell 18:46 (UTC)

:::::Koolis õpetatakse, missugune on jõe vasak kallas ja missugune parem kallas. Mis saab siis, kui jõe kohta käivat artiklit satub lugema isik, kes seda ei tea? Kas peaks selle kohta midagi ütlema? Tänava kohta täpselt sama lugu: parem ja vasak on algusest lõpu poole vaadates, nii nagu jõe vasak ja parem kallas lähtest suudme poole vaadates. Taivo 9. august 2009, kell 12:31 (UTC)

::::: Jõe puhul peaks lugejal olema võimalus seda kuskilt lugeda. Tänava 00uhul tuleks kindlasti selgitada. Andres 10. august 2009, kell 10:42 (UTC)

::::::Jah, kusagil peavad niisugused asjad kirjas olema. Pakun, et artiklites jõgi ja tänav tuleb seda selgitada. Taivo 10. august 2009, kell 16:10 (UTC)
----
Mida on oleks siin vaja veel teha, et oma tärni ära teeniks. Kasutaja:Ahsoous laterna lause võtsin pildi alt ära. Lohusalu 4. märts 2010, kell 08:19 (UTC)

Üheks probleemiks on kindlasti alajaotus "Ajaloolised ehitised Tondi tänava ääres", mis sisaldab kopipeisti.--WooteleF 4. märts 2010, kell 09:57 (UTC)

:Kohendasin teksti. Kas nii sobib? On midagi veel silma hakkanud. Panin siia ka väikese skeemi, et oleks parem ülevaade paremale ja vasakule suunduvatest tänavatest--Lohusalu 6. aprill 2010, kell 09:22 (EEST)

::Skeemi kohta on küsimusi. Miks on osad ristuvate tänavate jooned kumerad ja osad sirged? Ja kas kui on üks joon mitte kaks (käändub ainult ühest suunast), siis on tänav ühesuunaline? Adeliine 6. aprill 2010, kell 14:13 (EEST)

Tänava ääres asus VIIS suvemõisa. Alo Särje raamat Tallinna mõisadest peaks andma selle kohta midagi juurde, kuigi üks oli tal välja jäänud, aga viimati, kui Robert Nermaniga vestlesime, siis ütles tema, et sellest pole hullu, et see oli niikuinii rohkem kõrts. Ja artiklis on juttu ainult kahest??? Ja mis puutub Kristiine heinamaa Tondi tänavasse, mis oli olemas tõenäoliselt juba (liiklustrassina, linnasarases, seega tinglikult ka tänavana) keskajal? Ja tänava alguses on tänava ääres rist, mälestusmärk mälestusmärgile, mis on maailmas ainulaadne (!!!!) Mida teha, et sellele artiklile poolthääle saaksid? Wiki reeglite järgi - mine arhiivi, kirjuta raamat, kasuta seda allikmaterjalina. Oota ära, mil mul selle tänava asjade kohta raamat valmis saab, kasuta seda allikmaterjalina. Ja ära usalda Robert Nermanit. Ta kipub väärtusetuid asju sisse panema ja ( minu meelest) olulist informatsiooni unustama.Melilac (arutelu) 12. jaanuar 2014, kell 22:06 (EET)

: Mis mõttes väärtusetuid asju?

: Poolthääl antakse artiklile, mitte autorile. Normaalne on, et artikkel sünnib mitme autori pingutuste tulemusena. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 02:38 (EET)

: Ok, väärtusetu on isiklik hinnang. Aga Tondi ja Kotka ristis asub Tiesenhauseni suvemõisa hoone. Ilusasti alles. Uhke maja. Kuigi ümber ehitatud, aadressi järgi küll Kotka tänava ääres (44), aga krunt ulatus Tondi tänavani välja.  Võiks sees olla, rajati ju enne Kotka tänava tekkimist, ehk siis seotud ajaloolise Tondi tänavaga...Raamat "Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed, lk. 44 Ja Mellini kaardil on Tiesenhauseni ning Sprinckthali vahel suvemõis nimega Piisch. Nerman ütles, et see oli küll rohkem kõrts, aga formaalselt oli suvemõis. Tasuks ka mainimist, aga selle kohta pole ma ilmunud materjale leidnud. Säilinud on sellest "kohalike elanike kinnitusel" osa pargist, kuigi see säilinud osa asub hetkel Haraka tänava ääres. Kusagil oleks nagu mainitud ka mingit suvemõisa Fahrholzi vastas, Pfützneri, aga selle puhul pole ma aadressis kindel, hetkel kodus olevate materjalide põhjal ei oska öelda.  Tallinna Entsüklopeedia on olnud sealse kandi puhul hea teejuht ja tasuks ka Alo Särge piiluda.  Aga neid paraku kodus ei ole.  Risti kohta oli artikkel Tallinna entsüklopeedias, on kenasti üles leitav ja tänava ääres. Lisaks see kristiine heinamaa küsimus. Kui need küsimused lahendatuks saaks, siis võtaks mina vastuhääle tagasi. Aga... Piischi kohta ei oleks sel juhul viidet, oleks rohkem "naabri maali rääkis" stiilis asi. Ja ma pole kindel, kas pfütsneri kohta ka midagi saab. Võimalik, et ma paigutasin selle Tondi tänava äärde ainult vanade kaartide põhjal, mis ei ole ka viidatav allikas. Suvemõisadest tasuks lähemalt rääkida küll, viide artiklile Suvemõisad ei anna väga palju, võimalik, et see tuleks kuidagi Tänava ajaloo osasse sisse panna. Loodetavasti sai nüüd selgemaks see vastuhääle küsimus? Melilac (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 13:51 (EET)

:: Väga hea, loodetavasti aitad artiklit paremaks teha. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 16:16 (EET)

::Materjalid, mida peaks kasutama, tõin ära, kui millalgi juhtun nende ja arvutiga ise koos olema ning keegi teine pole seda vahepeal teinud, siis võtan asja käsile. Aga küsimus on muidugi selles, mida suvemõisadega ette võtta, kui  nende kolme vähemtuntuma kohta materjale ei leiagi, ongi ainult see, et kusagil vanal kaardil  ja tolmuses arhiivis avaldamata kujul mingil paberil mingi vihje? Siin võib tulla lõhe tegelikkuse ja viidatava/refereeritava ning hea artiklini viiva olukorra vahel Melilac (arutelu) 30. jaanuar 2014, kell 22:56 (EET)

::: Kuni millelegi viidata ei ole, võib välja jääda. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2014, kell 23:17 (EET)
----
Pärast raudteed on järsk langus. Kesklinna poole sõitvad autod peavad sageli tõusul peatuma, et ronge läbi lasta.
Järsk langus on ju mõlemale poole, sest raudteetamm on lihtsalt kõrge. Ja autod peavad mõlemal pool tõusul peatuma. Minu arvates veidi mõttetud laused. Võiks lihtsalt öelda, et tänav ületab raudteetammi. Adeliine 6. aprill 2010, kell 15:10 (EEST)

Igatahes on see raudteetamm märkimisväärselt kõrge. Ma ei teagi teist säärast raudteeülesõidukohta. Andres 6. aprill 2010, kell 15:19 (EEST)
Tondi 55 minu meelest küll audentes ei asu pigem on seal Tallinna Ülikooli Terviseteaduste ja Spordi Instituut ja veel üks pildi allkiri vaade Linnu tee poolt - aga kuhu poole? -- Ahsoous 6. aprill 2010, kell 17:56 (EEST)
----
Skeemil peaks olema legend. Muidu ei saa aru, miks nt osa tänavaid on punktiiriga. --Epp 10. august 2011, kell 07:48 (EEST)

Nõus. Melilac (arutelu) 18. detsember 2014, kell 11:37 (EET)
"Eesti Pimedate Raamatukogu. Tondi 8a" Eesti Pimedate Raamatukogu viidi seal ära ja asub nüüd aadressil Suur-Sõjamäe 44a. 193.40.142.254 23. aprill 2014, kell 15:48 (EEST)

Heaks artikliks kandideerimisel on ees ka Epu hääl, kes pole ammu sügavamalt vikipeediasse vaadanud. Omal ajal tõstatasin selle teema ja parim ettepanek sellises olukorras tegutsemiseks oli uue hääletuse algatamiseks. Aga algataks ennem A-klassi artikli hääletuse ja võtaks ta hea artikli hääletuselt maha. Ehk oleks Andres nõus seda A-klassi kuuluvaks tunnistama ja ehk aitaks see viia artiklit hea artikli staatusele siis lähemale? - Melilac (arutelu) 26. aprill 2019, kell 22:38 (EEST)

Kuni 20. sajandi alguseni kandis tänav Duntenstraße (Дунтенская ул.) ja Vana-Pärnu maantee (Старая Перновская ул., Alte Pernausche Straße) nime

:Seda Vana-Pärnu maanteed on eespool ka mainitud. Siin oleks tarvis täpsemat esitust. Ma sain eelnevast nii aru, et varasemat Pärnu maantee lõiku kuni Nõmmeni hakati nimetama Vana-Pärnu maanteeks. Aga see pole ainult praegune Tondi tänav. Oleks tarvis selgitada, millal Tondi tänav eraldati ja kas selle ulatus on muutunud. Praegu on esitus segane ja eksitav. Andres (arutelu) 27. aprill 2019, kell 11:47 (EEST)

:Tondi raudteeülesõit võiks olla eraldi artikkel. Praegu pole selge, mis rekonstrueerimisprojektist sai. Andres (arutelu) 27. aprill 2019, kell 11:51 (EEST)

:Veel tahaks, et oleks ühtne nimekiri, kus oleks peale asutuste ka muinsuskaitsealused hooned. Ma arvan, et siin võib ka dubleerida, sest neid poleks palju.

:Jalakäijate tunnelit on mainitud pildiallkirjas, skeemis ja rekonstrueerimise kirjelduses. Aga seda peaks kuidagi mainima ka tekstis praeguse olukorra esituses.

:Kui need asjad on korras, siis võtan vastuhääle maha. Sõnastus tundub praegu OK. Andres (arutelu) 27. aprill 2019, kell 12:00 (EEST)

: Ah, veel mõned asjad. Mõne asja (näiteks tänava pikkuse) juures pole allikat. Tondi Selverit on mainitud, kuid nimekirjas seda pole, aadressi pole. Nii ei anna midagi, kui öelda, et mingi asi on Tondi Selveri vastas. Andres (arutelu) 27. aprill 2019, kell 12:05 (EEST)

:: Tegelikult jätkus tee Vana-Pärnu maanteena ka Nõmmel ja praegune samanimeline tänav on osa samast teetrassist. - Melilac (arutelu) 28. aprill 2019, kell 03:40 (EEST)
----
Tänavatel võiks olla mingid infokastid, kus oleks algus- ja lõpp-punktide koordinaadid. Hetkel ei näinud ma artiklis mingeid koordinaate, mis on puudujääk. - Melilac (arutelu) 14. märts 2020, kell 09:48 (EET)


Arutelu:Pühakoda

kas intervikid said ka õiged? Loodan, et said.--Hendrix 31. detsember 2008, kell 12:11 (UTC)

Ei ole. Tšehhi viki räägib palverännakute sihtkohast, teised pühamust ehk pühast kohast.

Riik ei saa tähendusi kehtestada. Näiteks õigeusus on pühakoda sama mis vene keeles храм. Vaata , Andres 31. detsember 2008, kell 12:41 (UTC)

Selles tähenduses on ta sama mis kirik . Andres 31. detsember 2008, kell 12:43 (UTC)

:olgu nende intervikidega kuidas on, aga mida me siis mõiste defineerimisel aluseks võtame? Kas spetsialistide käsitluse või midagi muud? Olemasolevat käsitlust me ei saa olematuks tunnistada ju.--Hendrix 31. detsember 2008, kell 12:47 (UTC)

:"Kõige kitsamas ja sõna-sõnalisemas tähenduses nimetatakse kirikuks Jumala pühakoda (sellisel juhul on kombeks kirjutada «kirik» väikese tähega)." Nii ju ongi

:"spetsiaalne, teistest erinev ehitis, mis on pühendatud Jumalale ja mõeldud jumalateenistuste ja sakramentide läbiviimiseks." Klapib ju--Hendrix 31. detsember 2008, kell 12:51 (UTC)

:: See tähendab lihtsalt, et sõna kasutatakse mitmes tähenduses. Andres 31. detsember 2008, kell 12:52 (UTC)

:: Vaata ka kabeli tähendust. Kabelid ei ole õigeusu terminoloogias pühakojad. Andres 31. detsember 2008, kell 12:55 (UTC)

:: aga kust Sa välja loed, et kabel ei ole pühakoda.--Hendrix 31. detsember 2008, kell 13:11 (UTC)

::::"ühispalvuste pidamiseks" - nad pole vist viitsinud läbi lugeda, mida kirja pandud... Vaata palve--Hendrix 31. detsember 2008, kell 12:58 (UTC)

:::paneme siis teised tähendused ka kirja ja ongi probleem lahendatud--Hendrix 31. detsember 2008, kell 12:54 (UTC)

::::Vastuolulise tähendusega sõna kasutamine loendi pealkirjas ei ole minu meelest hea. Andres 31. detsember 2008, kell 12:56 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.muinas.ee/3339
** In Pühakoda on 2013-06-24 13:03:09, 404 Not Found
** In Pühakoda on 2013-07-06 20:58:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:58 (EEST)


Arutelu:Smeegma

Kumb on õige, kas "smeegma" nagu artiklis Häbe või "smegma"? Andres 31. detsember 2008, kell 14:45 (UTC)
Peaks konkreetsemalt rääkima, kus see tekib. Artikkel jätab pooliku mulje. Andres 31. detsember 2008, kell 14:45 (UTC)

Siin on kahe e-ga.--WooteleF 31. detsember 2008, kell 14:49 (UTC)

: Veebis leiduvad mõlemad. Andres 31. detsember 2008, kell 14:51 (UTC)

::Võõrsõnade leksikon 2006 annab üksnes kahe E-ga --Dj Capricorn 1. jaanuar 2009, kell 10:51 (UTC)

Pildi allkiri võiks olla pigem "hügieeninõudeid eirava mehe penis". Tegemist peaks olema ümberlõigatud peenisega, aga ... ei viitsi pesta.--Rünno 30. september 2009, kell 17:25 (UTC)

Miks peaks selline pealkiri olema? Andres 30. september 2009, kell 18:37 (UTC)

Lisasin vaata ka alla naiste urogenitaalsüsteemi ehk reproduktiivorganite nõre tänapäevaseid humaanmeditsiini terminid:
* Valgevoolus e Fluor albus
* Leukorröa
...tundub mul seega, et pigem smeegma naiste puhul ei rakendu
Mariina 30. juuni 2013, kell 11:36 (EEST)

Ka naistel on smeegma, vt . Andres (arutelu) 30. juuni 2013, kell 14:33 (EEST)

: Raamatutes on jah ka emastel imetajatel smegma, see link mis panid kaasa linksuma just parasjagu ei avanenud lk 1889 aga sain lahti saksavikipeedia kaudu.....
* smegma praeputii -isastel?
* smegma clitoridis- emastel....
võib artiklisse lisada.......
aga

Valgevoolus e Fluor albus
Leukorröa
jäävad jõusse, kuna raseduse (ka siis vast tiinuse) ajal suureneb valgevooluse eritus ning naiste eriarstid küsivad ikka valgevooluse kohta: värvus, lõhn, kogus jm.....ja kõigil naisindiviididel valgevoolust nn mõõdetavates kogustes ei eritu (vanus, toitumine, füsioloogilised seisundid jms)
ja kuidas keegi järeltulevat põlve füsioloogiaga rikastab, meil (meie pererakus) sirguv varateismeline peretütar peab leppima minu selgitustega, seni kuni ise rohkem lugema hakkab.......
aga mis ma pläran
Valgevoolus e Fluor albus ja Leukorröa tuleks artiklid kirjutada ja nende kirjapiltidega leiab pisut ka eestikeelset infot......lihtsalt imelik on kirjutada valmis artikkel kehanõredest ja mitte omada pesa, kust kaudu pärineb ta......
Mariina 30. juuni 2013, kell 17:30 (EEST)


Arutelu:Ökosüsteem

*Ökosüsteemi esitlus
Võtsin välja, sest sellisel tasemel esitlusi ei sobi entsüklopeedia välislinkidesse panna. Siim 31. detsember 2008, kell 18:06 (UTC)


Kasutaja arutelu:Flame~etwiki

Fundamental on bänd Eesti oma Bänd on tehtud aastal 2007

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Flame~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Endel Tulving

ma ei saa aru, mis aastal on ilmunud märgitud raamat "Mälu". Mul on raamaturiiulilis raamat "teine täiendatud trükk, 2007; Tõlkeõigus eesti keelde: Jüri Allik, 2002"--Hendrix 1. jaanuar 2009, kell 10:14 (UTC)

Vaata ESTERist. --Epp 1. jaanuar 2009, kell 10:24 (UTC)

Minu meelest ta ei ole episoodilise mälu avastaja. See on ju kogu aeg teada olnud, et inimesel on episoodiline mälu. Andres (arutelu) 15. aprill 2012, kell 23:26 (EEST)

Jah, avastamine ei ole õige sõna. Küll aga eristas tema episoodilise mälu semantilisest. Tkivisik (arutelu) 3. aprill 2014, kell 15:28 (EEST)

Ma kahtlen selles, et mainitud eestikeelsed raamatud on tema olulisemad publikatsioonid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. aprill 2012, kell 23:26 (EEST)

, kelle uurimused inimese mälust on mõjutanud psühholoogiateadlasi, neuroteadlasi ja haiglates praktiseerivaid arste

Võtsin selle välja. See on liiga üldsõnaline. Teadlane ongi tuntud selle pärast, et tema tulemused mõjutavad kedagi. Mõjutavad ju kõiki, kes nende kohta loevad. Andres (arutelu) 3. aprill 2014, kell 10:35 (EEST)

: Nõus. Tkivisik (arutelu) 3. aprill 2014, kell 15:28 (EEST)

siin on link Pasteuri-Weizmanni/Servier' auhind. See on vist keeleliselt vigane, õige peaks olema Pasteuri-Weizmanni-Servier' auhind? Auhinnast on artikkel vaid dewikis :de:Pasteur-Weizmann/Servier International Prize--Estopedist1 (arutelu) 14. veebruar 2019, kell 10:51 (EET)

Minu meelest on originaalist (Prix Pasteur-Weizmann/Servier) õigesti tõlgitud.  --Hirvelaid (arutelu) 14. veebruar 2019, kell 12:45 (EET)
----
Kust on surmakuupäev võetud? --Andres (arutelu) 13. september 2023, kell 12:31 (EEST)
----
Tulving oli Toronto Ülikooli emeriitprofessor ja Washingtoni Ülikooli Saint Louises külalisprofessor.

See ei sobi minu meelest sissejuhatusse, sest siin on mingit hetke kirjeldav lause lihtsalt minevikku pandud. --Andres (arutelu) 1. aprill 2024, kell 23:53 (EEST)


Arutelu:Käru vald (1939)

RT 1938, 87, 776.
5. Käru vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Käru valla maa-alast; b) senise Ingliste valla Sonni ja Kädva külade, Laane asunduse ning Käru metskonna Käru metsandiku kvartaalide nr. 37–50 ja Täku soo maa-aladest; c) senise Kaiu valla Tammistu nr. 19 ja 19-a talude, Riigi tagavaramaa ja Väätsa metskonna Selja metsandiku kvartaalide nr. 39–41, 50–55, 59–61 ja 81–84 maa-aladest; d) senise Vahastu valla Väätsa metskonna Selja metsandiku kvartaali nr. 62 ja heinamaatüki nr. 25 maa-aladest.
--Improvisaator 2. jaanuar 2009, kell 09:26 (UTC)

Vabariigi Presidendi otsus nr. 88 – 7. oktoobril 1938.

* August Järvik, vallavanem, Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk (21. veebruar 1940)


Arutelu:Forell

Kas see on perekond? Andres 2. jaanuar 2009, kell 11:06 (UTC)

perekond kindlasti mitte; tundub olevat eluviisi kirjeldav rühm, aga ma pole kindel--Dj Capricorn 24. märts 2009, kell 21:28 (UTC)

varasem redaktsioon:
''Forell on jahedas hapnikurohkes vees elav lõheline. Eestis on kahte liiki forelle. Iherus ehk meriforell kasvab kuni 15 kg raskuseks. Ta on siirdekala, kes suguküpseks saanuna rändab merest jõgedesse ja koeb seal sügisel. Noorkalad elavad jões 2 aastat, seejärel siirduvad nad merre. Iherus mageveevrmi hõrnast ehk jõeforelli ja Põhja-Ameerikast pärit kiirekasvulist vikerhõrnast ehk vikerforelli kasvatatakse Eestis kalatiikides ja sumpades.'' --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 25. märts 2009, kell 18:08 (UTC)

Üldiselt on see termin kitsalt piiritlemata, segadust tekitab eriti lõhe kui liik, kes pole forell (vähemalt rangelt võttes minu teada mitte), ja arvukate ökoloogiliste liigisiseste vormide jne olemasolu--Dj Capricorn 25. märts 2009, kell 18:12 (UTC)
----
Morfa? Andres (arutelu) 23. jaanuar 2018, kell 22:02 (EET)


Arutelu:Jõevähk

Praegu juurde kirjutatu ja algusosa tuleb integreerida. Osa materjalist ei kuulu siia. Andres 2. jaanuar 2009, kell 11:21 (UTC)

see kopipeist tuleks siit eemaldada--Dj Capricorn 4. jaanuar 2009, kell 13:06 (UTC)

:Üldse tuleks hakata näitama nulltolerantsi mahukate kopipeistide suhtes. Ei saa ootama jääda, et äkki kunagi keegi selle korda teeb.--WooteleF 4. jaanuar 2009, kell 13:08 (UTC)

:: Probleem on selles, et toimetajatel pole aega ühegi asjaga pikalt tegelda. Peab natuke ootama, sest võib-olla on autor ise teksti üles pannud. Üldiselt võiks kopipeisti asendada välislingiga. Andres 4. jaanuar 2009, kell 14:56 (UTC)

:::Kui artiklil on sisu olemas siis võib loomulikult asendada välislingiga. Aga sageli tehakse kopitud tekstiga uus artikkel. Minu arvates võiks need kustutada.--WooteleF 4. jaanuar 2009, kell 14:59 (UTC)

:::: Siis oleks minu meelest parem jätta artiklisse kas või üks lause ning välislink. Andres 4. jaanuar 2009, kell 16:52 (UTC)

Toiduretseptid küll siia artiklisse ei sobi, ja ma arvan, et üldse entsüklopeediasse pole neid vaja.--Bioneer1 6. juuli 2011, kell 14:34 (EEST)

Toitude valmistamise kirjeldus on minu meelest entsüklopeediline teave. Andres 7. juuli 2011, kell 07:30 (EEST)

: Pigem mitte. Retsepte võib ju igasuguseid välja mõelda (ja kokaraamatus avaldada). Kirjas võiks olla üldiselt, kuidas looma, taime vms on kasutatud. Ka inglise vikis leitakse, et retseptid pole asjakohased: :en:WP:NOTRECIPE. 88.196.241.249 7. juuli 2011, kell 11:49 (EEST)

:: Ma saan sellest aru, et mingi toidu valmistamist võidakse lõputult varieerida. Aga see ju ei tähenda, et ei võiks olla selle üldist kirjeldust. Andres 8. juuli 2011, kell 07:28 (EEST)

:: Kokki ju koolis ka kuidagi õpetatakse. Andres 8. juuli 2011, kell 07:29 (EEST)

Minu meelest on siin nii lühike jutt, et see kuulub küll täitsa asja juurde. Selge see, et terve kokaraamat ühtegi artiklisse ei mahugi, aga olulised mingi toidu söömisega seotud asjaolud võivad minu arvates alati olla. --Epp 7. juuli 2011, kell 15:08 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ottok~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Ottok!
Palun kirjuta oma märkused artiklite arutelulehtedele. Andres 2. jaanuar 2009, kell 21:51 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ottok~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Xbox (konsool)

Samal teemal on juba tunduvalt korralikum artikkel olemas: Xbox 360--Kyng 3. jaanuar 2009, kell 14:32 (UTC)

See artikkel on vanemast mudelist. --Metsavend 3. jaanuar 2009, kell 14:41 (UTC)

:minu viga --Kyng 3. jaanuar 2009, kell 15:15 (UTC)

Nagu ka PlayStationi puhul, tuleb selle pealkirja all rääkida tervest Xboxi brändist, mitte ainult selle esimesest konsoolist. Praegune artikkel peaks olema pealkrija Xbox (konsool) all. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 24. detsember 2017, kell 14:08 (EET)


Arutelu:Keila-Joa mõis

Kust pärineb info maetute kohta? Ja mis tähendab "olid maetud"? Kas nad enam pole?--WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 17:43 (UTC)
Info pärineb venekeeleselt http://moika12.forum24.ru/?1-3-0-00000002-000-40-0  lehelt, eestikeelset ja paberikandjal infot ei ole minagi veel kohanud.., "Olid" on vist vale ajavorm vabandused, aga sealkandis viibides neid ei märganud ega ka viiteid rahulakohale kõrgendikul ei mäleta
NOSSER 3. jaanuar 2009, kell 18:03 (UTC)

Eesti keeles tuleb öelda "maeti", aga kui nende põrm endiselt seal on, siis sobib "on maetud". "Olid maetud" on sõna-sõnalt vene keelest tõlgitud. Eesti keeles öeldakse nii ainult juhul, kui nende põrm on vahepeal mujale viidud. Andres 3. jaanuar 2009, kell 18:05 (UTC)

:Kalmistu ise on olemas. Hauatähisekdi suuremalt jaolt alles.--WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 18:12 (UTC)
Ma olen kohali elanik, ja minu teada on põrm kuhugi ümbermaetud, nii vähemalt arvatakse, sest hauaplaatide kõrval suured augud kust võib inimenegi sisse ronida, ja ma ei usu, et kui keegi seal on siiamaani maetud siis vald seda nii jätaks, aga kindlaid andmeid pole kahjuks

veel üks küsimus, et "Nõukogude ajal paiknes seal sõjaväeosa"  peale sõjaväe osa oli seal ka toidupood, kas seda tasub mainida..? Või pole vajalik fakt

Võib vast ikka mainida.--WooteleF 23. jaanuar 2010, kell 11:35 (UTC)

Kas hiilgavaim vürst asemel ei peaks olema vürstlik hiilgus? --Iifar 3. juuli 2011, kell 20:21 (EEST)

Küllap vist. Siin on teisigi vigu. Andres 4. juuli 2011, kell 00:10 (EEST)

Välja võetud:
''Alates 2014.aasta juunist on lossi vastrenoveeritud peahoone külastajatele avatud.''

'' 8. oktoobril 2014 tunnustas Muinsuskaitseamet hr.Andrei Dvorjaninovi Keila-Joa mõisa peahoone kvaliteetse restaureerimise ja hea koostöö eest.<br>

'' Keila-Joa lossi peahoone pälvis aasta ehitusmälestise tiitli!''
Link: [https://www.youtube.com/watch?v=yEFpnZTx1Q0]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 6. jaanuar 2015, kell 20:44 (EET)

"Pärast sundvõõrandamist kuulus mõisasüda osaliselt Eesti Välisministeeriumile ja osaliselt vürst Grigori Petrovitš Volkonskile". Isik on vale. --[[Eri:Kaastöö/85.253.232.96|85.253.232.96]] 2. aprill 2021, kell 22:45 (EEST)

Nn Meremõisa mõisa ei ehitatud kunagi valmis

, siin on vist mõisted "mõis" ja "mõisa häärber" segi aetud. Ursus scribens (arutelu) 10. august 2021, kell 14:53 (EEST)

Infoks: artikkel kõneleb mõisast − see ei ole ainult peahoone −, seega on tulutu püüda muuta selle pealkirja lossiks. Kui on soov pikemalt kirjutada lossist, võib vabalt selleteemelise artikli teha.--The Prince of Tartu (arutelu) 19. märts 2023, kell 19:47 (EET)


Arutelu:Grigori Volkonski (1808−1882)

Ka tema pojapoeg oli Grigori Petrovitš Volkonski. Ilmselt tuleb siin eluaastad kah mängu tuua.--WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 18:01 (UTC)
Volkonski oli ametikohalt õukonnategelane. Kuidas tema kohta avalauses kirjutada? oli Venemaa õukonnategelane? Riigitegelane? Ning kas talle ikka kuulus Keila-Joa? Ametlikult oli see vist tema naise oma ja viimase surma järel tema poja oma. Võin ka eksida.--WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 18:10 (UTC)
Peeter Volkonski on Peeter Volkonski.--WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 20:01 (UTC)

Puudub lehekülg Grigori Volkonski. Andres 4. jaanuar 2009, kell 19:24 (UTC)

miks me üldse kasutame venepärast isanime Petrovitš. Eesti kirjanduses ju enamasti nii ei tehta. Ma saan küll aru, et samanimeliste eristamiseks on see mugav--Estopedist1 (arutelu) 11. november 2015, kell 12:42 (EET)

** Sergei Mihhailovitš Volkonski (1860-1937); 4(16) mai 1860
** Pjotr Mihhailovitš Volkonski (1861-1848);
*** Mihhail Petrovitš Volkonski (1891-1961);
****  Andrei Mihhailovitš Volkonski (1933 - );
***** Pjotr Andrejevitš Volkonski (12.09.1954 -
** Maria Grigorjevna Volkonskaja (1863-);
** Grigori Mihhailovitš Volkonski (1864-1912);
** Aleksandr Mihhailovitš Volkonski (1866-1934);
** Vladimir Mihhailovitš Volkonski (1868-1953).
--WooteleF 14. mai 2009, kell 13:56 (UTC)

Need tuleks panna artiklisse Volkonski. Andres 15. mai 2009, kell 04:46 (UTC)


Kasutaja arutelu:Zolki~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Zolki!
Pilt tuleb Vikipeediasse üles laadida. Andres 4. jaanuar 2009, kell 18:27 (UTC)
Seda saab teha nupu "Faili üleslaadimine" abil. Kui Sul seda pole, siis see ilmub mõne päeva pärast. Andres 5. jaanuar 2009, kell 19:37 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Zolki~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Jägala koonduslaager

Peaks ikka mõtlema ka selle peale, kuidas artikkel välja näeb. Andres 4. jaanuar 2009, kell 19:39 (UTC)

Jägala personal --kanakukk 8. jaanuar 2009, kell 17:15 (UTC)

Inimsustevastaste Kuritegude Uurimise Eesti Sihtasutuse raport

Ma ei tea, kuhu suunata märksõna Kalevi-Liiva koonduslaager. Peale selle koonduslaagri on meil paikkonna artikkel Kalevi-Liiva--Estopedist1 (arutelu) 29. juuli 2015, kell 12:32 (EEST)

On öeldud, et oli hukkamiskoht. Pole öeldud, et oli laager. 2001:7D0:87C3:8680:567:BA30:1DFD:C80B 21. juuli 2017, kell 11:32 (EEST)


Arutelu:Margit Rüütel

Seisuga 14. aprill 2008 on Margit Rüütel WTA edetabelis 163. kohal, mis on ka tema senine parim koht. --Epp 5. jaanuar 2009, kell 11:39 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.wtatour.com/page/Player/Stats/0,,12781~7099,00.html
** In Margit Rüütel on 2013-06-24 12:15:59, 404 Not Found
** In Margit Rüütel on 2013-07-06 12:56:46, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:57 (EEST)


Arutelu:Wrangell

Kas keegi teab kes on see Faddei Jegorovitš. Pealiskaudsel lappamisel ei leidnud rüütelkonnaraamatus vastet (Wrangellides suguvõsa oli väga suur ning neid käsitlev osa mahukas. Pealegi ei vaadanud ma Liivimaa Wrangelle). --WooteleF 5. jaanuar 2009, kell 16:05 (UTC)
Ilmselt ei ole see tuntud tegelane ja ei pea seal olema. Tõstan esialgu siia:
* ВРАНГЕЛЬ 2-й Фаддей Егорович (1797/8- ) dekabristide liikumisest osavõtnu ning karistatuhttp://decemb.hobby.ru/index.shtml?alphavit/alf_v
--Metsavend 5. jaanuar 2009, kell 18:42 (UTC)

Kui leiaks tema saksa nime ja elusaastad siis võiks ta ilmselt seal olla.--WooteleF 5. jaanuar 2009, kell 19:19 (UTC)
Arvan, et suguvõsaliikmete loendid peaksid olema kas tähestikulises või kronoloogilises järjestus. Suguluse järgi reastamine tekitab vaid segadust.--WooteleF 22. juuli 2009, kell 14:53 (UTC)

Kui artikkli nimetuseks on suguvõsa nimi, peaks artikkel andma ülevaate sugulussidemetest ja hierarhiline järjestus on minu arvates parim, kuni pole välja pakutud paremat vt. Rehbinder Teine küsimus kas artikkli nimetus peaks olema lihtsalt Wrangell või a la Plettenberg (aadlisuguvõsa) --Nosser 22. juuli 2009, kell 15:31 (UTC)

:Plettenbergi puhul on täpsustust vaja, kuna on samanimeline linn. Suguvõsaartikkel võiks tõepoolest anda ülevaate sugulussidemetest, kuid selline loetlemine nagu praegu kasutatakse on väga segane ja arusaamatu. See toimiks ainult siis kui oleks loetletud kõik suguvõsa liikmed.--WooteleF 17. november 2009, kell 08:59 (UTC)
Wrangellid loevad oma suguvõsa algust Dominic Tuku Wrane´st - Millisest allikast see väide pärineb?--WooteleF 17. november 2009, kell 08:59 (UTC)
16. sajandil hargnes suguvõsa 20 eraldi haruks  - Viide on küll toodud aga, kas päriselt oli ka nii?--WooteleF 17. november 2009, kell 08:59 (UTC)


Kategooria arutelu:Eesti ettevõtjad

Panen ette nimetada kategooria ümber Eesti ettevõtjateks. Ettevõtja tundub neutraalsem ja laiem mõiste. Lisaks, praegu ongi seda kategooriat kasutatud vaid meessoost ettevõtjate kohta. Pehlakas 5. jaanuar 2009, kell 21:07 (UTC)

: Jah, minu meelest võiks ka nii teha. --Epp 6. jaanuar 2009, kell 00:28 (UTC)

:: Eks ta õige oleks. Kõigepealt peaks olema kategooria  ja selle alamkategooria . Ettevõtjad läheks  alamkategooriaks. --Tiuks 5. jaanuar 2009, kell 22:34 (UTC)

:::ettevõtjad panna  alamkategooriaks on ilmselt küsitav, n-ö "muna-ja-kana"-probleem--Bioneer1 (arutelu) 9. september 2013, kell 09:36 (EEST)

Kategoorias Ettevõtted võiks olla allkategooria "Kategooria:Äriühingud" (FIE-d (füüsilisest isikust ettevõtja), OÜ-d, AS-d jne). Artikkel [[ettevõtja]] inglise vikis [[:en:Entrepreneur]]. --[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 5. jaanuar 2009, kell 22:42 (UTC)

Fiwiki's on ühe liikmega kategooria :fi:Luokka:Virolaiset yrittäjät, mis vist tõlkes on umbes 'Ettevõtete asutajad', nt fiwiki kat :fi:Luokka:Yrittäjät maittain on iw-ks pannud enwiki :en:Category:Company founders--Bioneer1 (arutelu) 27. jaanuar 2015, kell 09:24 (EET)

Commonsis on kuue liikmega kategooria :Commons:Category:Veiko Tišler (Veiko Tišler), ent isik ise pole ei etwiki ega ilmselt ka Wikidata jaoks tähelepanuväärne--Estopedist1 (arutelu) 21. juuli 2021, kell 10:45 (EEST)

Google järgi paistab, et ta on olnud Eesti Post ja Tallinna Sadama nõukogu liikmeks ning teinud erakondadele mitmeid annetusi. Piiripeale ehk küll, aga midagi kirjutaks kokku küll. Ivo (arutelu) 21. juuli 2021, kell 16:22 (EEST)


Kategooria arutelu:Jooksjad

Peaks kategooria kustutama enne kui artikleid liiga palju koguneb ja tegema kategooriad:
* :et:Kategooria:Sprinterid :en:Category:Sprinters
* :et:Kategooria:Keskmaajooksjad :en:Category:Middle distance runners
* :et:Kategooria:Pikamaajooksjad :en:Category:Long-distance runners
* :et:Kategooria:Maratonijooksjad :de:Kategorie:Marathonläufer
* :et:Kategooria:Ülipikamaajooksjad :en:Category:Ultramarathon runners
* :et:Kategooria:Tõkkejooksjad :en:Category:Hurdlers
Jaanusele 7. jaanuar 2009, kell 14:34 (UTC)
Kui riikide kaupa panna siis oleks asi lahendatud.--WooteleF 7. jaanuar 2009, kell 16:19 (UTC)

Keegi võiks aidata ümberpaigutamisega. Pelmeen10 19. veebruar 2011, kell 18:11 (EET)
Miks need jooksjate kategooriad kustutama peab? Vähemalt vanasti oli kindlasti jooksjaid, kes ei olnud nii täpselt spetsialiseerunud. Minu meelest pole mõtet teha iga inimese jaoks eraldi kategooriat, las olla seni jooksjate kategoorias, kui neid juurde tekib. Ja kuskile peab kirja panema, kes kuhu käib. Ma arvan, et nii üksikasjalikuks ajamine tähendab seda, et peab hakkama inimestel järel käima. Kas selliseid asju kuidagi roboti staatuses ei saaks teha? Kas need tulevad kõigi maailma riikide kohta? --Epp 19. veebruar 2011, kell 18:29 (EET)

Üks võimalus on nt Hiina jooksjad → Hiina kergejõustiklased jne. Nii oleks kõigil juba kategooria olemas. Seda oleks lihtne robotil ka lasta teha.

Kui ei ole spetsialiseerunud, siis saab panna mitmesse kategooriasse. Pelmeen10 19. veebruar 2011, kell 19:05 (EET)

:Kategooria "Hiina jooksjad" asendamine "Hiina kergejõustiklastega" on väga halb lahendus. Jooksjate kategooriaid ei pea kustutama, neile saab teha täpsemad alamkategooriad spetsialiseerunud jooksjate tarvis.--WooteleF 23. veebruar 2011, kell 13:57 (EET)

:: Nõus, WooteleF-iga --Mona 23. veebruar 2011, kell 13:59 (EET)
No aga enne kui pole liigitatud sprinterid ja muud, siis seni võiks nad olla jooksjad, ongi ju jooksjad. Milleks neid sportlasteks teha ... nagu sa praegu teed?--Mona 23. veebruar 2011, kell 13:56 (EET)

:::Mh, varem ei võind öelda? Muutsin juba päris palju, tagasi küll ei kavatse muuta. Aga minu arvates ei ole korrektne "jooksja", spinter, maratonijooksja ja tõkkejooksja on täiesti erinevad inimesed. Selle jooksjate kategooria võiks vahelt ära jätta, kergejõustiklasest kohe tõkkejooksjaks jne. Pelmeen10 23. veebruar 2011, kell 14:07 (EET)

::::: Eks siis küsi enne, kui midagi põhjalikult ümber hakkad tegema. Ja oota vastus ära. --Epp 23. veebruar 2011, kell 14:31 (EET)

::::::Kui ma poleks neid muudatusi tegema hakand siis poleks keegi vastanudki. Viimane kord kui ma tahtsin vastust, et lisada Mall:Riik/Saksamaa/lipp ja teised kategooriatesse, siis ma ei saanudki vastust. Pelmeen10 23. veebruar 2011, kell 14:36 (EET)

::::Olete kindlad, et tahate selle kategooria alles jätta? Pelmeen10 23. veebruar 2011, kell 14:10 (EET)

:::::Ma ju räägin, et igale poole ei jõua ja iga arutelu ei märka. Pealegi ütles ka Epp, et jooksjate kategooria tasub säilitamist. Mina ei poolda kustutamist.--WooteleF 23. veebruar 2011, kell 14:11 (EET)

::: Hakkasin olukorda taastama, kuna olen veendunud, et see kategooria on vaja alles jätta. Ja see soovitus, et tuleks artiklid viia kategooriatesse sprinterid jne. - pole hetkel eriti hea, (põhimõtteliselt küll jah) aga tegelt peaks olema ikka kategooriad a la Hispaania pikamaajooksjad jne. -- Ahsoous 23. veebruar 2011, kell 14:24 (EET)

::::Minu arvates võiks see tekst olla nähtaval. Nondele võib omakorda lisada, et iga riigi sportlasel oma kategooria. Pelmeen10 23. veebruar 2011, kell 14:30 (EET)

::::: Võib-olla küll jah, aga võimalik, et parem oleks kohe ka see riikide jutt kategooria lehel ära tuua, jäin kahtlevale seisukohale ja seepärast tegin nii. Jutt siin on täiesti vajalik. -- Ahsoous 23. veebruar 2011, kell 16:07 (EET)
Peaks üldse kõigepealt tegema artiklid sprint ja keskmaajooks jne. Kas 400 on sprint? Inglise viki järgi on, aga kas meil ka seda nii nimetatakse? --Epp 23. veebruar 2011, kell 14:31 (EET)

eraldi kategooriaks veerandmailerid? -- Ahsoous 23. veebruar 2011, kell 16:07 (EET)
Takistusjooksjad ka? Pelmeen10 23. veebruar 2011, kell 15:11 (EET)


Arutelu:Rüdiger

Kumb siis õige on kas Rüdiger või Rüdinger, Rüütelkonna raamatus ka keegi:
* Krahv Friedrich Rüdiger  (surn. 17.09.1904 :pl:Dojlidys, Lublini kubermangus :ru:Люблинская губерния), kes abiellus 1860. aastal Kodila mõisast pärit Alexander Gotthard Julius von Krusenstierni Varssavis sündinud tütre Sophiega (1840-1926).
* Kindralleitnant Philipp Rüdiger  (surn. 1868), kes abiellus 1843. aastal tõenäoliselt Varbuse mõisast (Väimela mõisa karjamõis) pärit kindralleitnant Gustav Daniel von Schulmanni (1779-1835) tütre Elisabethiga (1824-1898). - Jaanusele 7. jaanuar 2009, kell 15:29 (UTC)
Peaks ikkagi eristama need Rüdigerid ja Rüdingerid.
* Rüdiger: Kuramaa Rüütelkond Nr. 243, pärit Schmöllenist Preisi Sileesiaast, Reichs-Adel 1791. a.
**Krahv Rüdiger: Kuramaa Rüütelkond Nr. 312, Venemaa krahv 3. oktoober 1847. a. :ru:Ридигер, Фёдор Васильевич (1783—1856)
* Rüdinger: Heinrich Nicolaus (Nils) Rüdinger (surn. 1711) Rootsi aadel 1695. a.
**Karl Magnus von Rüdinger, Eestimaa Rüütelkond Nr. 281 1815.aastast; Viiburi ja Savonlinna lääni kuberner 1797-1799 --Jaanusele 14. veebruar 2009, kell 11:44 (UTC)
See Rüdigeri ja Rüdingeri küsimus on vist veel ebaselge. Eestimaa rüütelkonna vapiraamatus on Rüdinger, ent tundub, et see on sama mis meie Rüdiger või :de:Rüdiger--Estopedist1 (arutelu) 11. juuni 2015, kell 21:56 (EEST)

Siin peaks ehk rääkima hoopis saksa eesnimest.--WooteleF 7. jaanuar 2009, kell 16:18 (UTC)

Eesnime kohta oleks Rüdiger (eesnimi). Andres 7. jaanuar 2009, kell 16:23 (UTC)


Arutelu:Väliseesti külade loend

[http://sergeewka.narod.ru/krai/11.doc]
Välja (Omski oblasti kohta). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. jaanuar 2009, kell 16:45 (UTC)

Siia on formaadiväliselt üht-teist lisatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. veebruar 2009, kell 18:55 (UTC)

Peaks ilmselt lisama ka [[Thirlmere]] Austraalias (vt http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/galerii/au02/tek.htm). --[[Kasutaja:Kk|Kk]] 16. juuli 2009, kell 12:03 (UTC)

Miks on siin nimetatud Kirovi oblast, ilma külasid toomata? --193.40.5.245 4. november 2009, kell 08:01 (UTC)

See artikkel ei ole korras. Arvan, et Kirovi oblastisse käiks see, mis praegu on esitatud Vjatka kubermangu all. Andres 4. november 2009, kell 15:17 (UTC)

Võib-olla siiski kubermangu nimes võiks kirjutada Vitebsk. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. november 2010, kell 06:09 (EET)

Ukraina vikis on kaks Eesti kategooriaga seotud Venemaal asuvad asulat, nimelt: :uk:Шагонар ja :uk:Чадан. Kas need on ikka Eestiga või eestlastega seotud või on ukraina vikis millegiga eksitud--Bioneer1 (arutelu) 5. märts 2015, kell 00:05 (EET)

eesti asulaid veel(?) Venemaal ukraina vikist

ruwikis on artikkel :ru:Колония имени Томпа, ent veebist ei leia selle kohta midagi. Otsetõlge võiks olla Tompa või Tompa koloonia--Bioneer1 (arutelu) 20. märts 2015, kell 15:16 (EET)

Jaan Tompi nimeline.

Vt  – Novo-Aleksandrovka; Linda; Estonskaja; Tshistoje Pole; Swetloe Osero; Jurgowski; Bolsche Selinski; Sulzi; Lilaiski; Estonski; Orawa; Kseniemskoje; Teschkowa.

Ukrainas on üks Eesti lipuga küla. Arvatavasti mingi seos Eestiga, vt ruwiki :ru:Княжичи_(Фастовский_район)--Estopedist1 (arutelu) 9. aprill 2021, kell 09:26 (EEST)

Parem pealkiri loendile oleks Väliseesti asulate loend. Kanadas ja USAs ja ehk mujalgi on kohti, mida külaks hästi nimetada ei saa. --Vihelik (arutelu) 9. aprill 2021, kell 10:10 (EEST)

Jah. Ma ei näe mõtet teiste asulatüüpide jaoks eraldi loendi koostamisel. --Minnekon (arutelu) 9. aprill 2021, kell 11:42 (EEST)

Mis on kriteerium, mille alusel öelda, et miski on eestlaste asula? Peab olema usaladusväärses allikas nii seda kutsutud? --Minnekon (arutelu) 9. aprill 2021, kell 11:48 (EEST)

Sooviksin sarnase küsimuse tõstatada ja teemat veel laiendada. Kas selleks, et tegemist oleks väliseesti külaga, peavad olema eestlased selle nullist loonud või piisav ka sinna suurejoonelisest rändest. Näiteks Lovõni (kus oli Nigoli raamatu järgi 1894 asus 37 perekonda) või Beškovo, kuhu asus 1870. aastatel ligi 600 asunikku. Andreas003 (arutelu) 4. oktoober 2023, kell 15:07 (EEST)

:Minu meelest küll ei pea olema nullist loodud. Ma ei usu ei seda, on võimalik ja mõttekas täpne kriteerium anda, ega seda, et keegi teine peab seda enne niimoodi nimetanud olema. Kindlasti on ka piiripealseid juhtumeid, kus on raske otsustada. Ma arvan, et kahtluse korral tuleks pigem sisse arvata. --Andres (arutelu) 4. oktoober 2023, kell 18:14 (EEST)

:: Minu meelest kahtluse korral tuleks vastupidi välja jätta.

:: Õhku jääb ikkagi jääb küsimus, mille järgi siia külasid lisada, kas või üldiselt. Pikne 4. oktoober 2023, kell 19:47 (EEST)

Leian, et usaldusväärsest allikast piisab. Ainult "nullist loodud" kylade arvestamine näib mõttetusena. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 4. oktoober 2023, kell 21:49 (EEST)

:Noh, muidugi see ei tohi olla välja mõeldud, aga ma ei leia, et allikas peaks olema väljend "väliseesti küla" või isegi "eesti küla". --Andres (arutelu) 5. oktoober 2023, kell 03:28 (EEST)


Arutelu:Adam van der Weyde

Aga kui riigi peamine nimi oli Moskva tsaaririik siis pole ju ka Vene parim lahendus. Kategooria peaks olema siis Moskva sõjaväelased?--WooteleF 7. jaanuar 2009, kell 17:05 (UTC)

Sõna "Moskva" ei ole minu meelest piisavalt selge. Siis juba "Moskva tsaaririigi". Andres 7. jaanuar 2009, kell 17:12 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://88.217.241.77/amburger/index.php?id=89085
** In Adam van der Weyde on 2013-05-25 13:40:54, Socket Error: 'No route to host'
** In Adam van der Weyde on 2013-06-23 23:02:44, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:03 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Adam van der Weyde


Arutelu:Anna Zielińska

Kas ta ei peaks Zielińska olema? --Epp 7. jaanuar 2009, kell 22:05 (UTC)

"Tema eksperimentaalne muusikalooming põhineb erinevatel heliallikatel." – üldsõnaline "erinevad heliallikad" ei ole entsüklopeediliselt piisav ega selge määratlus, selle asemel tuleks nimetada vähemalt mõnigi konkreetne heliallikas või heliallika liik. Samuti tuleks uduse määratluse "tihedalt seotud" asemel öelda selgelt, mis seos see konkreetselt on. Kuriuss (arutelu) 24. juuni 2023, kell 15:07 (EEST)


Arutelu:Antifriis

kategoriseerimisel ja mõiste täpsusel jäin jänni--Dj Capricorn 8. jaanuar 2009, kell 10:31 (UTC)
Siin on nüüd defineerimisel probleem. Kõigepealt öeldakse, et antifriis on külmakindel jahutusvedelik, ja siis, et keemiliste ainete rühm. Kumb ta siis on? Kas iga külmakindel jahutusvedelik on antifriis? Kas sellesse keemiliste ainete rühma kuulub ka selliseid aineid, mida ei kasutata jahutusvedelikuna? (Neid küsimusi ei pea artiklis lahkama, aga see tuleb selgeks teha.) Taivo 8. november 2011, kell 00:59 (EET)

Lugedes artiklit antifriisist jäi algul natuke nõrgem esmamulje, kui artikkel tegelikult väärt on.  Siiski lähemal vaatlemisel paistis, et kõik vajalik on nagu olemas.  Toon välja mõned asjad, millele tähelepanu pöörates annaks tehtud tööd parendada.  Artikkel sisalda mitte ühtegi abistavat joonist ega pilti, mis lisaks juba visuaalsele esmamuljele nii mõndagi juurde. Mõned teemad on ka pisut liiga lühikesed ning ei anna ehk piisavalt põhjalikku infot, et neid saaks võtta, kui omaette peatükki. Näiteks lisandid ja korrosioonikaitse võiks olla kombineeritud kokku.
Viitamisel oli viidatud inglisekeelse originaalartikli materjalidele, sest tegemist on ilmselt tõlkeartikliga.  Viidatud allikad tundusid olevat enamuses asjalikud. Natuke arusaamatu oli viitamine Eesti õigekeelsussõnaraamatule.
Keelelise kvaliteedi kohapealt ma erilisi vigu ei leidnud. Küll aga lõigu „Levinumad ained“ esimene lause võiks saada mõne lauselõpumärgi. Esimese lõigu lauseid võiks minu meelest ka pisut paremini omavahel siduda.
Vormistus on üsna korrektne ning artikkel sisaldab keskmisest suuremal hulgas siselinke. Kokkuvõttes oli artikkel täiesti korralik, ning kui korrigeerida eelpoolmainitud puudused, on minu arvates tegemist informatiivse ja kasuliku lisaga Vikpeediasse.
--Kaarel K 11. november 2011, kell 16:51 (EET)
Viitamine Eesti õigekeelsussõnaraamtule on tehtud artikli algautori poolt. Soovituslik oli hoida artikli algmaterjalid alles, kui nad just täielikult valed pole. Seega ei oska kommenteerida, miks viidatid just niimoodi. --MarionM 13. november 2011, kell 21:33 (EET)
----
*Lauses "Nii lisatava lisandi..." komad üleliigsed; kasutada nimetust "antifriis"
*enamikul automootoritel
*kasutatakse laialdaselt nimetust "jahutusvedelik", kas "jahutusvedelik" on antifriisi sünonüüm? Kui on, siis tuleks see artikli esimeses lauses paksus kirjas ära tuua.
*tavaliste korkidega
*protsenti pole vaja linkida, samuti Celsiuse skaalat
*Kui töötati välja etüleenglükool, asendas see
*Siiski sisaldab etüleenglükooli lahus
*spetsiifilise lõhn aga mürgine vedelik Ei saa aru.
*Lauses "Metanooli lõhn on..." koma liigne
*Alajaotuses "Külmumispunkti mõõtmine" kontrolli üle kriipsud, kus on vaja mõttekriipus ja kus pole üldse kriipsu vaja
*Lauses "Traditsiooniliselt on kaks..." kooloni asemel koma; korrosioonikaitseainete rühma
*kaasa arvatud
Viidetes võiks kuupäevad eestipärasena kirjutada. Tubli! Adeliine 22. november 2011, kell 15:11 (EET)


Kasutaja arutelu:Marke~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Marke! Andres 9. jaanuar 2009, kell 07:25 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Marke~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Linnuvabriku grupeering

Siia ei viita midagi. Andres 9. jaanuar 2009, kell 08:15 (UTC)
Pole ka kindel, et seda selle pealkirja alt otsitakse. Andres 9. jaanuar 2009, kell 08:19 (UTC)

Millise nime all siis?--WooteleF 9. jaanuar 2009, kell 15:31 (UTC)

: Mul ei tule meelde, minu meelest nimetati kuidagi teistmoodi, mitte grupeeringuks. Ka välislingi all ei ole väljendit "Linnuvabriku grupeering". Andres 9. jaanuar 2009, kell 15:36 (UTC)

::Vasteid väga palju. Erinevatest ajaleheartiklitest.--WooteleF 9. jaanuar 2009, kell 15:39 (UTC)

Ardi Sillar välja võetud. Andres 23. august 2011, kell 23:01 (EEST)

Mart Sillar kah. Nad on nüüd edukad ärimehed. --Metsavend 23. august 2011, kell 23:11 (EEST)

*Mihkel Kärmas: "Kahju, et see atentaat ei lõppenud edukalt!"

: Sellele ei pääse ligi. Panin mõned teised, kus grupeeringu liikmetest juttu. --Epp 24. august 2011, kell 02:53 (EEST)

vist oli hüüdnimi ka maffia,vt nt:
* http://www.epl.ee/archive/print.php?id=50994325
* http://www.ohtuleht.ee/79754
suwa 30. november 2011, kell 10:51 (EET)
----
Aastaarvu muudeti, viidet ei ole. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2016, kell 21:53 (EET)