Arutelu:Ojamaa

Ojamaa asukad rääkisid traditsiooniliselt oma keelt, gutni keelt. Tänaseks on nad võtnud kasutusele ühe kaunima rootsi keele murde, mida tuntakse kui Gotländska. 13. sajandil kirjutati üles saare seadused (Guta lagh). Ka see oli kirjutatud gutni keeles.

See ei käi kokku sellega, mis on kirjutatud artiklis Gutni keel. Andres 12. oktoober 2006, kell 09:24 (UTC)

Ajalooliselt ei loeta Gotlandi Götalandi osaks. Praegu küll. Ajalooliselt ei elanud seal mitte götalased, vaid gutalased (vt Anu Saluääre tõlgitud Gutalaste saaga).
Gootide pärinemist Gotlandilt küll kindlalt väita ei saa. Tiina357 14. oktoober 2006, kell 12:59 (UTC)

Kas gutalased kõnelesid gutni keelt? Andres 14. oktoober 2006, kell 13:16 (UTC)

: Ei tea, katsun uurida. Tiina357 14. oktoober 2006, kell 13:22 (UTC)

: Panin viite saagatõlkele, ehk on selle saateks midagi kasulikku. Tiina357 14. oktoober 2006, kell 13:24 (UTC)

Kui suur on Ojamaa (Gotlandi) pindala?
Näiteks inglise vikipeedia väidab 3145.45 km², artikkel Ojamaa lään (ja rootsi vikipeedia ning ingliskeelne Ojamaa turismiinfolehekülg) 3140 km². Alla 3000 km² väidavad näiteks praegune artikkel (2994 km²) ja ENE (2959 km²).
Seega, kas õige pindala peaks olema 3140 km² või on see arvestatud, koos lähemate seda saart ümbritsevate väikesaarte ja laidudega kokku?
iffcool 12. detsember 2006, kell 19:22 (UTC)

: Läänemere lõunakallas (Põhja-Poola, Taani), aga samuti Holland vajuvad madalamaks. Põhjapoolsemad osad tõusevad merest. Lääne-Eesti saared tõusevad. Võiks arvata, et ka Ojamaa tõuseb, seega tema pindala peaks ka iga aastaga suurenema. Valju 12. detsember 2006, kell 19:32 (UTC)

::Seda küll, et tõuseb, aga 3 mm tõusu aastas ei anna ka 50 aastaga 150 km2 juurde.

::Ma tahaks pigem teada, mida see 3140 km2 endas sisaldab. Kas artiklis antud pindala on vale või on see võetud ilma ümbritsevate väikesaarteta (nt:Fárö, Karlsö ja Gotska sandön). iffcool 12. detsember 2006, kell 19:51 (UTC)

:: Tundub, et see 3140 km² ( või 3145,45 km²) on lääni pindala. Väikesaarte pindala on kokku 159 km². allikas: Snabbfakta Valju 12. detsember 2006, kell 21:25 (UTC)
Tekkis selline küsimus, et kust on võetud info, et Gotlandi saar eesti keeles ametlikult Ojamaa nime kannab?--Hiraanitiger 15. mai 2007, kell 17:51 (UTC)

Võib öelda ka "Gotland", aga põhinimi on KNAB-i järgi Ojamaa . Andres 15. mai 2007, kell 21:40 (UTC)

Miks te Gootamaad / Goodimaad / Gotlandi (Gothlandia, Guthia) jätkuvalt eksitavalt Ojamaaks kutsute? Pole seal ojasid ja jõgesid ja pole ka olnud. Küll aga Ölandil (Oelandia) on neid külluses. Rootsieestlased on sellele veale korduvalt tähelepanu juhtinud.

Vastasin su arutelulehel. Minnekon (arutelu) 18. september 2021, kell 11:37 (EEST)

Miks ma peaksin uskuma seda viidet / väidet siin 1880 ilmunud raamatus lk 73 (pdf lk 81) §149 https://www.digar.ee/arhiiv/et/download/118016 - b14428519.pdf (https://www.digar.ee/arhiiv/et/kollektsioonid/20781 ) millele kõik hilisemad väljaanded  viitavad? Ka Jaan Bergmann oli inimene ja võis Ölandi ning Gotlandi segi ajada...
Siin (Oma Maa: teaduste ja juttude ajakiri, 31 mai 1886) näiteks väidetakse just Bergmanni raamatule toetudes, et Gotland ei saanud olla Kungla kuna Bergmannil on ta Ojamaa - https://dea.digar.ee/page/omamaatrt/1886/05/31/4
LauriKreen (arutelu) 18. september 2021, kell 18:01 (EEST)

Ei oska Bergmanni asja kommenteerida. Aga ükspuha, kust Ojamaa saadud on, faktiks jääb, et seda kasutatakse tänapäeval Gotlandi tähenduses ja seega Vikipeedia peab seda kasutust kajastama. Ja kui siiasamma artiklisse kirjutada Ojamaa nime ajaloost, siis tuleb tugineda usaldusväärsetele allikatele, st meil pole õigust ise konkreetseid väiteid siin analüüsida ja kritiseerida. Kui sa arvad, et keeleteadlastel ja ajaloolastel on Ojamaa/Gotlandi osas midagi olulist kahe silma vahele jäänud, siis võid sel teemal nt Eesti Keele Instituudiga ühendust võtta. --Minnekon (arutelu) 18. september 2021, kell 19:42 (EEST)


Arutelu:Vanagutni keel

Nii ei saa rääkida, et on murre ja samas ka keel. Tuleb otsustada, kumb on ja siis rääkida, et nimetatakse ka teisiti. --[[Kasutaja:Metsavend|Metsavend]] 12. oktoober 2006, kell 14:31 (UTC)
Ka vanaislandi keelt peetakse vanapõhja keele murdeks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. oktoober 2006, kell 11:04 (UTC)
Sisuliselt see nii on, aga katsun uurida, kuidas seda väljendama peaks. Skandinaavias tahetakse keeli ka ajalooliselt eraldi keeltena käsitleda, kuigi erinevused olid nende vahel väga väikesed. Keele ja murde piirid paneb sageli paika poliitika, ka praegu on rootsi-taani-norra keel omavahel palju sarnasemad kui mõne Siberi keele murded. [[Kasutaja:Tiina357|Tiina357]] 14. oktoober 2006, kell 13:33 (UTC)

''Sarnasuse parimaks näiteks peetakse seda, et mõlemas keeles nimatati täiskasvanud ja noort lammast üheselt.'' See on küll koomiline väide. [[Kasutaja:Tiina357|Tiina357]] 14. oktoober 2006, kell 13:33 (UTC)

''Sõnatüvi Gut tähistab goote'' – see ei ole õige. Arvatavasti on tegemist ühise sõnatüvega, aga ei saa öelda, et see tähistab goote. [[Kasutaja:Tiina357|Tiina357]] 14. oktoober 2006, kell 13:38 (UTC)

Milles siin see suur vaidlustamise põhjus siis on? Märkused on kõik ju pisinorimised ainult. Näiteks väga hästi saab olla, et on murre ja samas ka keel. Selle kohta on palju näiteid: võru keel, alamsaksa keel (varem nagu peeti rohkem eraldi keeleks, praegu jälle rohkem saksa keele murdeks, samal ajal on ta vist sarnasem hollandi kui saksa keelega) jne. Märkused lammaste ja gootide kohta on pisiasjad, mida paremini teadja võiks pigem parandada kui siin kommenteerida. Teen ettepaneku see vaidlustamise loosung kustutada või siis katsuda seda kuidagi põhjendada. [[Kasutaja:Lebatsnok|Lebatsnok]] 2. september 2009, kell 11:40 (UTC)

:Vastasin su arutelulehel. Minnekon (arutelu) 18. september 2021, kell 11:41 (EEST)


Kasutaja arutelu:Johannes

Tere tulemast Vikipeediasse, Johannes! --Dj Capricorn 12. oktoober 2006, kell 19:29 (UTC)

Tere, piltide üleslaadimisel tuleb jälgida ka, et oleks autori luba selle pildi ..
Palun ära pane kuupäevaartiklitesse valimatult nimesid. Rohkem nimesid võib panna spetsiaalleheküljele, vaata näiteks 30. detsember ja Surnud 30. detsembril. Andres 31. jaanuar 2007, kell 19:07 (UTC)

Palun lisa oma tekstis punktide järele tühikud. [[Kasutaja:Iffcool|iffcool]] 2. veebruar 2007, kell 19:17 (UTC)

Uute mallide katsetamiseks on kõige parem kasutada malli õpetuses  linke X1 jne. Neid on seal 9 ja nendest peaks piisama algajatele. Malli liivakastis saab katsetada ainult navigeerimisbokse, sest need pannakse artiklisse mallina, mitte väljadena. Lisasin malli  õpetuse. Kasutada neid ei saa, sest class="navbox collapsible ei ole meil veel korras. Ainuke tegija siin vikis on Kasutaja:Ahsoous aga tema ei jõua ka kõike korda teha. --Tiuks 22. märts 2008, kell 01:40 (UTC)

Malli tegemist pead ise õppima. Teistel ei ole aega teha, sest peab tegelema Vikipeedia korrastamisega. Andres on boss ja ei tegele mallide tegemisega. Minu vastus Sinu küsimusele on Kasutaja arutelu:Tiuks#Mall. Sõnumi allkirjastamiseks kasuta redigeerimiskasti tööriistarealt paremalt 2. nuppu. --Tiuks 9. aprill 2008, kell 21:51 (UTC)

: Mallidega ma ei tegele mitte sellepärast, et ma olen boss, vaid sellepärast, et mul läheb selline tehniline töö liiga vaevaliselt (tegeleksin sellega siiski, kui peaksin malle väga tähtsateks, aga minu prioriteet on sisu). Parem, kui seda teeksid need, kellel asi rohkem käpas on.

: Aga Sa võiksid selgitada, mida Sa saavutada tahad. Kui teised selle mõtte heaks kiidavad, küllap siis keegi aitab seda teha. Andres 10. aprill 2008, kell 05:52 (UTC)

Inglise mall  on meil Mall:Lipupilt2. Et lippe kasutada oleks vaja iga riik korda teha ja tekitada uued mallid nagu on kategoorias . Kui oled huvitatud sellest, siis võin anda juhtnööre. Enne otsi inglise mall üles, paranda tekstis eestikeelseks nimeks. Näiteks sul tekib artiklis Riikide loend rahvastiku tiheduse järgi mall nimega Mall:Lipu andmed France. --Tiuks 13. aprill 2008, kell 17:02 (UTC)
Tegin Prantsusmaa lipud ära inglise viki järgi. Lisa malli  artiklis Riikide loend rahvastiku tiheduse järgi kasutatud pildi nimed sellesse malli.
lipupilt-pane nimi = pane nimi.svg ja allpool  var7 = pane nimi (see mis eespool kasutasid).
Ära unusta puhastada vahemälu (link sisukorra alguses) peale salvestust. --Tiuks 17. aprill 2008, kell 22:23 (UTC)
----
Palun vaata iga valla puhul, kas valla nimi on ka millegi muu (näiteks asula) nimi. Andres 18. september 2008, kell 12:04 (UTC)
----
Palun ära tekita selliseid pealkirju nagu Kumlinge (Kirikuküla). Andres 5. november 2008, kell 10:20 (UTC)
Märgi ruutkilomeeter nii: km² .
Sa tekitad uusi artikleid asulate kohta. Palun kanna need sisse Asulate loendisse. Andres 5. november 2008, kell 11:43 (UTC)

: Kas uued vallad ka? Johannes 5. november 2008, kell 11:48 (UTC)

:: Ei. Ainult asulad ning linnaks nimetatavad omavalitsusüksused.

:: Ma mõtlesin välja, kuidas nendega teha. Näiteks Keuruu peaks käima keskasula kohta, Keuruu linn omavalitsusüksuse kohta. Viimase artikli päisesse tuleb kirjutada täpsustusmärkus artiklile pealkirjaga Keuruu. Asulate loendisse panna mõlemad. Esimese kohta öelda, et ta on asula ... läänis Kesk-Soome maakonnas, Keuruu linna keskus, teise kohta, et ta on linnaks nimetatav omavalitsusüksus ... läänis Kesk-Soome maakonnas. Andres 5. november 2008, kell 11:57 (UTC)
Enne kui Sa edasi lähed, palun kontrolli oma varasemad tööd üle. Andres 6. november 2008, kell 13:41 (UTC)
Sa paned ikka veel kirja selliseid asju nagu "Kirikuküla". Teised peavad Sinu töö ümber tegema. Andres 6. november 2008, kell 21:28 (UTC)

: Kuidas ma panen siis kui soome artiklis on kirjas Kirkonkylä? Ma ei tee enam kirikukülade kohta artikleid.

:: Tavaliselt langeb valla nimi sel juhul kokku kirikuküla nimega. Ei tohi teha ümbersuunamist sellelt nimest, vaid kirjutada selle pealkirja all kirikukülast. Andres 7. november 2008, kell 10:13 (UTC)
----
Kui teed paranduse, mis seisneb ainult kategooria lisamises, märgi see palun pisiparanduseks. Andres 9. november 2008, kell 09:31 (UTC)


Arutelu:Eesti Üliõpilaste Selts

Autoriõiguste rikkumist ei ole. Tegemist on lubatud kasutusega.

Miks on kaotatud viide seltsile EÜS Sodalicium? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. august 2007, kell 11:43 (UTC)

EÜS-i hoone kohta peaks olema eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. august 2008, kell 07:40 (UTC)

Välja võetud:

*Pohjois Pohjalainen Osakunta
*Etelä-Pohjalainen Osakunta
*Vasa Nation
*Austrums
Andres 15. veebruar 2009, kell 17:07 (UTC)
Ma ei tea, miks nad välja võeti. Peaks vist tagasi panema. Andres 24. veebruar 2009, kell 08:02 (UTC)
----
Soovitan ikkagi hoone kohta eraldi artikli teha. Andres 15. veebruar 2009, kell 17:12 (UTC)
----
Panin tagasi auvilistlaste nimekirja, mis oli välja võetud. Andres 24. veebruar 2009, kell 08:01 (UTC)
----
Välja:
{{geopilt|pilt=Buiding of Estonian Students' Society.JPG|pildiallkiri=EÜS-i hoone Tartus|58.37641715292106|26.710456609725952|14}}
Andres 24. veebruar 2009, kell 08:04 (UTC)
----
Ilmar Rebast ei saa nii välja tuua, nagu ta praegu on. Andres 26. november 2011, kell 22:23 (EET)
----
Siiasattunult (vabandan halva kvaliteedi pärast, vajadusel saan seda parandada, lugeda saab, mo meelest)all on mõned leheküljed teosest Eesti Üliõpilaste Seltsi ajalugu. I, 1870-1905. Tartu: EÜS, 1925.
<gallery  widths="160px" heights="160px" perrow="3" align="left">
Pilt:Joomaseadused.png|EÜS "Joomaseadused, lk 86-87
Pilt:Lipp-1.png|Lipu pühitsemine lk 91
Pilt:Lipp-2.png|Lipu pühitsemine lk 92-93
Pilt:Lipp-3.png|Lipp ja "Frat. Viliensise kogupilt."
Lipust "pahemal" esimene peaks olema Jaan Tõnisson
Pilt:Oma-maja-1.png|EÜS krundi ost ja maja ehitus I;
lk 231
Pilt:Oma-maja-2.png|EÜS krundi ost ja maja ehitus II;
lk 232-233
</gallery>
--Toivo (arutelu) 19. aprill 2012, kell 13:33 (EEST)
Mall Üliõpilasorganisatsioon tekitab vigased lingid. Kas saab korda teha või tuleb mall siit eemaldada? --Metsavend 28. veebruar 2020, kell 12:59 (EET)


Arutelu:Rijeka

Pildiallkiri on arusaamatu. Andres 13. oktoober 2006, kell 06:10 (UTC)

Staatstheater Rijeka (saksakeelne tähendus), ma ise ei oska saksa keelt --Dj Capricorn 13. oktoober 2006, kell 08:10 (UTC)

: Rijeka Riiklik Teater. pl. Zajca on vist väljaku nimi, aga selle võib ka ära jätta. Andres 13. oktoober 2006, kell 08:16 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.grad-rijeka.hr/
** In Rijeka on 2013-06-24 13:13:31, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Rijeka on 2013-07-06 22:27:27, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:27 (EEST)


Arutelu:Tšehhi keel

Ť on palataliseeritud D, N ja T, aga tugevamini kui samad eesti häälikud.

Kas on mõeldud, et nad on tugevamini palataliseeritud kui eesti palataliseeritud d, t, ja n? Andres 13. oktoober 2006, kell 06:56 (UTC)

:Jah, nii on mõeldud. Kui saate seda öelda selgemini ja mitte palju pikemalt, siis palun parandage. --Mmh 13. oktoober 2006, kell 11:12 (UTC)

:: Arvan, et õnnestus. Tegelikult ma pole kindel, kas eesti kirjakeeles üldse on olemas palataliseeritud d. Andres 13. oktoober 2006, kell 12:02 (UTC)

::: Kui on tegemist näiteks padjaga, on d minu kõrvade järgi palataliseeritud. --Mmh 13. oktoober 2006, kell 13:23 (UTC)

:::: Jah, küllap ta on. Ma ise hääldan enamasti palataliseerimata. Eri inimesed kasutavad palatalisatsiooni erinevalt, see sõltub suuresti murdetaustast ja näiteks koolis palatalisatsioonile tähelepanu ei pöörata. Arvan, et sellele pannakse rõhku ainult näitlejate koolituses.  1960. aasta "Õigekeelsuse sõnaraamat" märgib d sõnas  "vadja" palataliseerituks, 1999. aasta sõnaraamatu veebiversioonis pole palatalisatsiooni märgitud. Andres 13. oktoober 2006, kell 14:04 (UTC)

Minu meelest on riskantne öelda, milline hääldus on eesti keeles õige. Eestlane hääldab ju eesti keele võimalustest lähtudes, mitte tšehhi keele hääldust täpselt üle võttes. Kui kuulata, kuidas Dvořák tšehhi keeles hääldatakse, siis eestlase kõrvale kõlab see nagu [dv'ožaak] või [dv'ožak]. Mina soovitaksin küll hääldatada ž, mitte r. [rž] on küll levinud hääldus, kuid tšehhi keele seisukohast muidugi õigustamatu. Ma ei julgeks siiski öelda, et selline hääldus on vale, sest hääldus on kokkuleppeline. A on küll pikk, kuid eesti keeles hääldatakse ka näiteks sõnas "kasak" teise silbi a suhteliselt pikalt. Rõhutu silbi täishääliku pikkust eestlane eriti ei taju. Andres 13. oktoober 2006, kell 07:06 (UTC)

Jah, ärgem öelgem "õige", vaid "õigem". Jah, kirjutagem, et "ř" hääldatakse umbes nagu midagi "r" ja "ž" vahel. Aga "ř" nagu "rž" on vale, sest eksitav. Tšehh saab aru, et "Dvoraak" või "Dvožaak" peaks olema "Dvořák", aga "Dvoržak"i juures see enam kindel ei ole. On isegi olemas nimed nagu "Zadřel" ja "Zadržel". Kui hääldate "Zadřel" nagu "Zadrel", siis saadakse Teist kindlasti aru; kui nagu "Zadžel", siis mõeldakse vist lõpuks välja, mida Te tahate öelda; kui nagu "Zadržel", siis räägite teisest inimesest. Et tšehhi "ř" häädatakse nagu "rž", see on lihtsalt :en:Urban legend.

Hääldus ei ole sugugi kokkuleppeline asi. Kokkuleppeline võiks olla tšehhi nimede hääldamine eesti kontekstis, aga sellest ma ei kirjutanud. See siin on informatsioon tšehhi keele kohta, nagu ta on. Võiks loomulikult lisada järgmist peatüki just selle kohta, kuidas eesti keeles tšehhi nimesid kasutada, aga see praegune osa ei ole nii mõeldud. --Mmh 13. oktoober 2006, kell 11:12 (UTC)

: Jah. Tegelikult tekitabki pisut segadust, et alajaotuses tšehhi keele hääldusest  räägitakse sellest, kuidas eestlased peaksid tšehhi nimesid hääldama. Just see viimane on kokkuleppeline. Näiteks ENE 1. väljaandes ongi häälduseks märgitud [rž] ja eestlased hääldavad enamasti kuidagi [tv'oršak]. Võib-olla uuemates teatmeteostes on hääldusjuhised muutunud, mul ei ole neid käepärast.

: Ma saan aru küll, et tšehhid ei pruugi eestlaste hääldusest õigesti aru saada, sest eesti keele fonoloogia on teistsugune. Kas r ja ž ei saa tšehhi keeles esineda samades positsioonides nagu ř? Üks nüanss on veel see, et sõnas Zadržel on r vist silpimoodustav, aga eestlane nähtavasti tavaliselt ei oska seda niimoodi hääldada. Pigem hääldab ta rže ühe silbina. Sellisel juhul võib-olla eksitust ei teki.

: Tegin natuke parandusi. Kass nii sobib? Andres 13. oktoober 2006, kell 12:02 (UTC)

:: Jah. --Mmh 13. oktoober 2006, kell 13:23 (UTC)

Muutsin teksti häälduse ja rõhu kohta. Tšehhi E on eesvokaal nagu e inglise sõnas bear. Aga olenevalt murdest või inimesest võib sarnaneda eesti Ä-le. I ja Y ei pruugi alati eesti I-le sarnaneda, sageli on see tagapoolsem, aga sellest ei ole ma veel kirjutanud. Sõnarõhk on küll esimesel silbil, aga nõrgalt väljendatud, mistõttu võib see kõnes, luuletustes või lauludes oma koha kergesti muuta. Samuti rõhutavad tšehhid OU-d, mistõttu tekib kaasrõhk. Nt. hääldatakse sõnad kocour ja odlitnout nagu ko-cour ja odlit-nout. Nüansse on väga palju, nad olenevad nii piirkondlikult kui ka individuaalselt. Fiu-Vro (arutelu) 8. oktoober 2012, kell 00:53 (EEST)
----
ajalooliselt böömi keel

Mis see tähendab? Andres (arutelu) 8. juuni 2019, kell 03:45 (EEST)


Kasutaja arutelu:Katriko13siki

Tere tulemast Vikipeediasse, Katriko13siki! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. oktoober 2006, kell 09:20 (UTC)
Vaatan, et tegeled hoogssalt ka vitamiinide teemaga; kunagi ma tegelesin erinevate vitamiinide tabelite loomisega, seda saab leida [[Kasutaja:Dj Capricorn/Pooleliolev A]]. Kui on viitsmist võiksid mõnest vitamiinist väikese (või ka suurema sisuga artikli luua) ma ise võiks vormistada tabelid üldandmetega. --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 13. oktoober 2006, kell 17:49 (UTC)

Selleks, et kirjutada artiklit B1-vitamiinist, ei ole vaja artiklit tiamiinist ära kustutada. On võimalik teha ümbersuunamisi.--Rünno 6. juuli 2010, kell 15:09 (EEST)
Väga hea, kuid mu eesmärk on kustutada see ära tiamiini alt. Või kaob see siis automaatselt vanast kohast kui ma ta ümber suunan?Katriko13siki 6. juuli 2010, kell 15:23 (EEST)

Võib ka teisaldada, kuid pead seda õigemaks ja siis artiklis vastavad muudatused teha. On vaja selgeks teha, milline nimi on kõige olulisem. Peale teisaldamist jääb vana nimi alles ümbersuunamisena uuele artiklile.--Rünno 6. juuli 2010, kell 15:30 (EEST)
Vaata, see milline nimi on kõige olulisem, oleneb sellest, kes seda artiklit loeb. Kui me kirjutame siin suunitlusega arstidele või biokeemikutele siis kindlasti pole vahet. Tavainimesele on aga kahtlemata lihtsam kui kõik info on vitamiini termini all ja siis keemilised nimetused on lisatud sinna juurde. Tundub loogilisem nagu. Ma vaatasin, et ingliskeelses on küll artiklid nii vitamiini kui ka keemilise nimetuse all, kuid see pole ka nagu õige kui üks ja sama tekst kahes kohas figureerib. Milleks, kui kogu info saab ilusti ühte kohta mahutada.Katriko13siki 6. juuli 2010, kell 16:09 (EEST)

Olen nõus, et vitamiini nimi oleks vast tõesti kõige olulisem. Kui poleks tegemist vitamiiniga, siis oleks üks paljudest keemilistest ühenditest.--Rünno 6. juuli 2010, kell 16:36 (EEST)

:Tore, et sa nõus oled. Ma siis vaikselt nokitsen puuduvaid artikleid esialgu teha. Vitamiinide nime alla seekord. Mis ma nende teistega siis teen? Suunan või teisaldan? Või teed selle töö ise?Katriko13siki 6. juuli 2010, kell 16:44 (EEST)

::Tee ikka palun ise. Ma ei tea vitamiinidest suurt midagi. Jõudu tööle :)--Rünno 6. juuli 2010, kell 16:46 (EEST)

Teed head tööd. Aga kas sa võiksid ka allikad lisada? (vt. Vikipeedia:Viitamine)--Kyng 7. juuli 2010, kell 10:35 (EEST)

Kannatust, need tulevad lõpus kui ma selle üldise tekstitöötlusega ühele poole saan. Ma vaatan nad kõik üle enne.Katriko13siki 7. juuli 2010, kell 11:05 (EEST)

Kui mahti saad, siis pane vitamiinid Molekulaarbioloogia ja geneetika mõisteid loendisse.--Rünno 7. juuli 2010, kell 16:19 (EEST)

Minu arvates sobivad need paremini loendisse Füsioloogia mõisteid, sest biokeemia mõistete jaoks meil eraldi loendit pole. Andres 7. juuli 2010, kell 17:13 (EEST)

:Biokeemiaalased mõisted pannakse praegu Molekulaarbioloogia ja geneetika mõisteid alla. Vähemalt on loendi päises nii kirjutatud. Olen sellega nõus. Füsioloogia tegeleb protsesside kulgemise kirjeldamisega, mitte konkreetse keemilise ühendiga.--Rünno 7. juuli 2010, kell 17:41 (EEST)

: Tõepoolest, see on seal algusest peale kirjas. Ma pole seda tähele pannud ning olen kõik biokeemia mõisted füsioloogia mõistete alla pannud. Andres 7. juuli 2010, kell 18:33 (EEST)


Arutelu:Lavamaa

Lavamaa on pinnavorm tasase pinnaga ja järskude nõlvadega.
Ma ei saa sellest definitsioonist aru. Kui kõrgel merepinnast nad esineda võivad? Kui suured või väiksed nad saavad olla? Mis tähendab järsk nõlv? Kas lavamaa on nõgus (negatiivne) või kumer (positiivne) pinnavorm? Kas lavamaa on eestikeskne termin või on ta kasutusel laiemalt? Kui laiemalt, siis mis võiks olla ingliskeelne vaste? Kust see definitsioon üldse võetud on? Siim 13. oktoober 2006, kell 10:31 (UTC)
Minu küsimustele millegipärast ei vastata. Katsun siis lähiajal selle artikliga ise midagi ette võtta. Siim 16. oktoober 2006, kell 13:49 (UTC)
Need erinevad platood tuleb panna loendisse. Ehkki ma natuke kahtleen kas neid on ikka kõiki mõtet kokku panna. Siim 16. oktoober 2006, kell 18:26 (UTC)

*Harju lavamaa
*Ugandi lavamaa
*Viru lavamaa

*Giza platoo
*Serengeti lavamaa
*Zomba platoo

*Armeenia platoo
*Dekkani platoo
*Deosai platoo
*Malwa platoo
*Nakai platoo
*Pamiiri platoo
*Putorana platoo
*Üstirti platoo

*California lavamaa
*Colorado platoo
*Cumberlandi platoo
*Missouri platoo
*Nazca platoo
*Ozarki platoo
*Roraima platoo
*Waterbergi platoo
*Yukoni platoo

*Devoni lavamaa
*Dobrudža platoo
*Isuri lavamaa
*Karsti platoo
*Lassithi platoo
*Preikestoleni platoo
*Transilvaania platoo

Mis pealkirjaga see loend siis peaks olema? Kas teha eraldi Eesti lavamaade loend? Andres 16. oktoober 2006, kell 19:08 (UTC)

: Oleks mõistlik küll kui Eesti lavamaad oleks eraldi loendis, aga ehk piisab kui on üks Eesti maastikuüksuste loend, sest ega neid lavamaid Eestis lõpmata palju ei ole. Siim 16. oktoober 2006, kell 19:16 (UTC)

:: Kas ehk siiski teha lavamaade loend, kuhu kuuluksid ka Eesti lavamaad. Praegu on loetletud ainult tuntumad välismaa lavamaad, aga neid on kindlasti rohkem. Arvan, et kui neid on rohkem, siis ei tundu Eesti lavamaad enam sobimatutena. Eesti lavamaad võivad sellegipoolest olla Eesti maastikuüksuste loendis. Andres 16. oktoober 2006, kell 19:20 (UTC)

::: No minugipoolest, kuid probleemiks jääb siin ikkagi see, et termin "lavamaa" on nii viletsasti defineeritav, mis teeb sellise loendi tegemise mõttekuse minu silmis kahtlaseks. Aga kui soovi on, siis miks ka mitte. Siim 16. oktoober 2006, kell 19:40 (UTC)
----
Artiklist Devoni lavamaa selgub, et lavamaa võib olla ka aluspõhja pinnavorm. Andres 10. märts 2010, kell 07:17 (UTC)


Arutelu:Riigi Ringhääling

See ei ole lihtsalt varasem nimetus. Andres 13. oktoober 2006, kell 14:22 (UTC)
1940. aastal iseloomustati ühes lugejakirjas Riigi Ringhäälingu lastesaateid järgmiselt:
Armas "Rahvalehe" toimetus, võta teatavaks: meie ringhäälingu lastetunnid on muutunud viimasel ajal sellisteks, et ei julge kodus lapsi lasta neid kuulata. Pole enam muud kui sigade ja koerte koosolekud. Ja kui äärmiselt labaselt on need ette kantud!
Vaevalt oli lastel hiljuti demonstreeritud poole tunni pikkune emise röhkimine meelest läinud, kui lastele kuulamiseks korraldati veel kangem number: koerte kosolek, kus peateemaks oli kassi püüdmine, kassi piinamine ja lõpuks omavaheline hirmus purelemine kontide jagamisel. Kassi saba oli sitke... Rahvaleht, 28. veebruar 1940, nr. 48, lk. 2. --IFrank (arutelu) 25. detsember 2013, kell 23:26 (EET)

Riigi Ringhääling oli Tallinna ringhäälingu nimetus 1934–1940.

Välja võetud ja asendatud uue määratlusega: Riigi Ringhääling oli 1. juulil 1934 riigistatud O/ü Raadio Ringhäälingu tegevust jätkanud ringhääling Eestis. See kuulus ühena üheksast asutusest Teedeministeeriumi koosseisu. Riigi Ringhääling lõpetas tegevuse 1941. aastal. Riigi Ringhääling on tänase Eesti Rahvusringhäälingu eelkäija. 88.196.28.229 28. juuni 2014, kell 14:59 (EEST)

:kas Riigi Ringhäälingu tegevust jätkas Saksa okupatsiooni ajal Tallinna Ringhääling (Tallinna ringhääling)?--Estopedist1 (arutelu) 6. august 2018, kell 11:13 (EEST)

Riigi Ringhääling, Tallinna Ringhääling?


Arutelu:Roman Matsov

Milles tema baltisaksa päritolu seisnes? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. oktoober 2006, kell 14:23 (UTC)

"Eemaldati" ei ole minu meelest hea sõna. Tuleb öelda "heideti välja" (kui õppis) või "vallandati" (kui töötas). Võib-olla ka "sunniti lahkuma", aga sel juhul tuleks ikkagi  täpsustada, kuidas nimelt. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. oktoober 2006, kell 14:58 (UTC)

Lugesin Matsovi elulugu eesti, vene ja saksa keeles, igal pool on baltisaksa päritolu. Samas on viide TMK-s ilmunud intervjuule (Vastab Roman Matsov, küsitleja I.Randalu), kus Matsov räägib põhjalikult oma isa- ja emapoolsest päritolust, mitte ühtki saksa ega baltisaksa liini. Isaisa oli eesti alupoeg Maatsoo, kes venestas nime venestamisajastul. Ta õppis küll Saksa gümnaasiumis - Leningradist tulles ei osanud eesti keelt. need faktid on spetsialistidele teada, miks on Vikipeedias eesti, ja võib-olla veel tähtsamgi, teistes keeltes see baltisaksa päritolu? Vikipeedia lugemiseni jõutakse kiiremini kui ajakirja TMK vanade aastakäikude juurde.

Võtsin välja. Andres (arutelu) 6. mai 2017, kell 00:11 (EEST)
----
Vene vikipeedias väidetakse, et eesti keeles olevat ta nimi Roman Voldemarovich Matsov. Velirand (arutelu) 6. mai 2017, kell 00:13 (EEST)


Arutelu:Vitamiinid

Mõisted tuleb viia omaette artiklitesse. Andres 13. oktoober 2006, kell 14:25 (UTC)
"Inimorganism" tuleb asendada mõistega "organism" või "loomne organism". Vitamiinid ei ole yksnes inimesele spetsiifilised ained. --Lulu 13. oktoober 2006, kell 17:32 (UTC)

Kitsamas ja levinumas mõttes määratletakse vitamiinid just inimorganismi suhtes. Andres 17. oktoober 2006, kell 06:27 (UTC)

Aga see on õige küll, et kõigepealt tuleks rääkida vitamiinidest üldse ning seejärel spetsiifiliselt vitamiinidest inimese jaoks. Andres 17. oktoober 2006, kell 06:42 (UTC)

Kontseptuaalse segaduse vältimiseks tuleks see asi selgeks teha, milliste organismide puhul vitamiinidest räägitakse ja kuidas selles suhtes vitamiinide rühma erinevalt määratletakse. Mul ei ole selle kohta selgeid andmeid. Andres 17. oktoober 2006, kell 06:56 (UTC)
Või peaks alustama hoopis vitamiinide määratlusest inimeste jaoks ning seejärel rääkida selle üldistusest teistele organismidele. Andres 17. oktoober 2006, kell 07:06 (UTC)

Mis tähendab sõna "heterogeensed" artikli alguses? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. oktoober 2006, kell 06:27 (UTC)
Kas on mõeldud seda, et vitamiinide rühma kuuluvate ained on keemiliste ühenditena üsna erinevad? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. oktoober 2006, kell 06:42 (UTC)

Kirjutasin praegu, et vitamiinid on keemiliste ainete rühm, aga võib-olla oleks õigem öelda, et vähemalt osalt on tegu keemiliste ainete rühmade rühmaga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. oktoober 2006, kell 06:42 (UTC)

Peab vist leppima sellega, et tegemist on kokkuleppelise rühmaga ning sellesse kuulumise täpset kriteeriumi ei õnnestu anda. Andres 17. oktoober 2006, kell 07:06 (UTC)

Ma loodan, et nüüd sai parem.. Kas siin leheküljel on veel midagi, mis jääb natuke selgusetuks? Ma püüdsin neid mõisteid võimalikult lihtsalt selgitada. Katriko13siki 17. oktoober 2006, kell 18:37 (UTC)

: See on hea, et Sa püüdsid asju lihtsalt selgitada.

: Esitan mõned märkused. Esiteks, kas Sa tahad öelda, et vitamiini mõiste on rakendatav ainult inimorganismile?

: Teiseks, viisin Su selgituse bioaktiivsete ühendite kohta artiklisse Bioaktiivne ühend. Mulle tundub, et kui artikli sisse pikkida selliseid selgitusi, siis on seda raske jälgida. Kui keegi tahab teada, mis bioaktiivne ühend on, siis ta võib ju klikkida. Nii on minu meelest lihtsam lugeda. Aga too definitsioon ise võiks ehk olla selgem. Vaata seda artiklit ja selle arutelu.

: Heterogeensuse selgitust ei ole minu meelest üldse vaja, sest seda sõna võib vältida. Võib ju alguses öelda, et vitamiinid on erineva struktuuri ja omadustega ainete rühm. Heterogeensus ei ole ju vitamiinide endi, vaid ainete klassi omadus. Andres 17. oktoober 2006, kell 18:44 (UTC)

Vitamiinid on jah ainult inimorganismile rakendatav mõiste ja minu meelest on see kenasti kirjas ka inglise keelses wikis.. Vähemalt kõik asjakohased raamatud kinnitavad seda.

: Minu meelest on inglise vikis eraldi välja toodud inimese vitamiinid. Minu kogemuse järgi on eri allikates kontseptsioonid erinevad. Andres 17. oktoober 2006, kell 19:28 (UTC)

: See oleneb võib-olla kontekstist. Kui me räägime mõne looma füsioloogiast, kas me siis väldime vitamiini mõistet? Andres 17. oktoober 2006, kell 19:30 (UTC)

Ma võtan siis selle hetrogeensuse maha siit lihtsalt. Ja hakkan vesilahustuvaid tegema..Katriko13siki 17. oktoober 2006, kell 19:21 (UTC)

Välja jäetud:
Heterogeensus' väljendab seda, et vitamiinid on väga erinevate keemiliste struktuuridega ning erinevate keemiliste ja füüsikaliste omadustega ühendid.
* Kuna rasvlahustuvate vitamiinide puhul tähistab nimetus (nt vitamiin A) tervet gruppi sarnase ehituse ja toimega ühendeid (vitameerid), siis võib ka siin rääkida teatavast heterogeensusest grupi sisesi erineva bioaktiivsuse tasemel.
* Samuti esineb heterogeensus vitameeri tasandil tänu isomerisatsioonile.
Andres 17. oktoober 2006, kell 19:38 (UTC)

No igapäevaselt võib muidugi rääkida kasvõi ma ei tea koera vitamiinidest, aga see on valdavalt siiski noh.. kuidas seda öeldagi.. see pole otseselt vale aga... no, tegelikult definitsiooni kohaselt on küll vale. Lihtsalt igapäevaselt ei pöörata sellele piisavalt tähelepanu sest tavainimesele on väga raske erinevust ikkagi selgeks teha. Biokeemikud on ikkagi konkreetsel arvamusel selles osas minu meelest. Jah, tavaelus ei hakka keegi sind parandama kui sa koera vitamiinidest räägid. Aga noh..Katriko13siki 18. oktoober 2006, kell 14:14 (UTC)

: See on tähtis asi, see tuleb võimalikult täpselt selgeks teha. Kas on äkki nii, et kui öeldakse lihtsalt "vitamiinid", siis peetakse silmas inimese vitamiine? Ma püüan asja ise ka uurida, aga kui Sul on asjakohased raamatud käepärast, siis palun tsiteeri nende vastavaid kohti.

:Ma ei usu, et asi on nii keeruline, et seda pole võimalik tavainimesele selgeks teha. Andres 18. oktoober 2006, kell 14:21 (UTC)

: Võib-olla see on nii, et vitamiinid kui aineklass defineeritakse lähtudes sellest, millised ained on inimese jaoks vitamiinid? Andres 18. oktoober 2006, kell 14:28 (UTC)

Tegin alguse ümber. Palun vaata üle, kas kõik on õigesti. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. oktoober 2006, kell 15:01 (UTC)

: Väga hea kusjuures:) Ma ainult paar pisiparandust tegin.

Tsiteerin biokeemia professor Mihkel Zilmeri raamatut: " Seoses vitamiinidega ilmneb mõnede isikute kangekaelne püüd paigutada kindlasti just vitamiinide hulka mõnda suvalist ühendit. Tegelikult on selle taga väga tugev finantshuvi, sest märksõna vitamiin ülituntus tagaks kuulsuse ja müügiedu ka sellisele ühendile. Seetõttu olgu siinkohal toonitatud, et vitamiinide loetelu ei koostata suvaliselt ja vitamiinide hulka saab lugeda vaid neid orgaanilisi aineid, mis vastavad inimorganismi seisukohalt vitamiini määratluse põhilistele punktidele."
Mul on Cambridge'i oma ka kuskil, aga ma hiljem otsin sealt Sulle vastava koha..

: Igatahes on kindel see, et vitamiiniks ei nimetata mitte kunagi seda ühendit, mis ei ole vitamiin inimese organismis. See ei ole vale kui sa ütled vitamiin biotiini kohta ütleme roti organismis, aga kui me räägime juba täpselt samasugust rolli omavast ühendist, mis aga on hoopis teine aine, siis see ei ole vitamiin, mõistad, mitte kunagi ei saa seda nimetada vitamiiniks. Sellisel juhul on see essentsiaalne mikrotoitaine (st organismis mittesünteesitav ja saadakse ainult toiduga...) Loomade puhul vitamiinidest rääkides on see rohkem kopeerimine. Seda ma tahangi öelda koguaeg, mul on sõnastamisega raskusi. sest nimetus vitamiin iseenesest tuleneb ainult tema funktsioonist. See ei olene tema keemislisest koostisest ega mitte millestki muust. See peab omama just kofaktoriaalset funktsiooni ja just nimelt inimorganismis. See kas tal on ka muid funktsioone, see on juba iseasi. Kofaktori roll metabolismi võtmeensüümis on see mis teeb temast vitamiini. Asjaolu, et see on suuresti kattuv ka teistes imetajates, see on juba kõrvaline asi. Katriko13siki 18. oktoober 2006, kell 18:46 (UTC)

Ma muutsin omakorda pisut esimest lõiku. Lähtusin sellest, et esimeses lauses olev definitsioon ei tohi vajada täiendust järgnevate lausete poolt, muidu ta on eksitav, võimaldades tõlgendust, mille järgi jutt tervikuna on vastuoluline.

Arvan, et ma sain enam-vähem selgeks küll,  kuidas ja mis mõttes vitamiini definitsioon on seotud inimorganismiga. Võimalik, et ilmneb veel nüansse, mis vajavad täpsustamist.

Essentsiaalsete mikrotoitainete hulka saab minu meelest arvata ka mikroelemendid. Kui see nii on, siis on tarvis vitamiinide analoogide jaoks teiste loomade puhul tarvis veel mingit eraldi terminit.

Kas kofaktori roll  metabolismi võtmeensüümis tähendabki, et tegu on koensüümiga? Kas kõik vitamiinid on koensüümid? Koensüümi mõiste saab eraldi lahti seletada artiklis Koensüüm. Kui aga on selliseid vitamiine, mis ei ole koensüümid, siis on tarvis täpsemaid selgitusi.

Arvan, et osa sellest, mis Sa ütlesid, on tarvis panna artikli teksti. Vitamiini mõiste tuleb võimalikult selgelt lahti kirjutada. Arvan, et selles artiklis tuleb nainida ka võimalus, et üks vitamiin esineb mitmes vormis, st mitme erineva keemilise ühendina. Sellest tuleneb minu meelest muide ka see, et vitamiine ei saa üldjuhul käsitada keemiliste ainetena: mõnikord on vitamiin ainete rühm. Andres 18. oktoober 2006, kell 20:22 (UTC)

Ma leidsin vist 4 vitamiini, mis ei ole otseselt koensüümid (või vähemalt ei ole seda rolli otseselt mainitud) ja see tegi juba enne mulle kerget peavalu... Ma saan aru, et vitamiin  A ja D on selles nimekirjas eeskätt oma hormonaalse toimemehhanismi tõttu ja mõni neist vitamiinist on koensüümi sünteesil vajalik eelühend, bioaktiveerija või protsessi reguleerija... Ma kirjutasin paar kirja ja esitasin küsimusi, et saaks seda definitsiooni kuidagi paremini lahti seletada. Kahjuks on lugu paha nagu selles suhtes, et teistmoodi definitsiooni ei ole olemas. Samuti on kõik biokeemikud ühel nõul, et on defineeritud inimorganismi seisukohast. Siit aga tuleneb juba mul endal paar segadusse ajavat asjaolu, mida ei suuda jälle keegi mulle ära seletada..

Kofaktor liitensüümi ehituslik-funktsionaalne osa. Liitensüümid koosnevad valkosast ja  mittevalkosast, milleks võivad olla ioonid, anorgaanilised ühendid või madalmolekulaarsed orgaanilised ühendid (ehk koensüümid) nagu vitamiinid.

Mis puutub sellesse erinevatesse vormidesse jne, siis sellepärast ma seletasingi ju enne lahti mõiste heterogeensus. Põhimõte jääb samaks, mis ma ka siis ütlesin. Kuna see on orgaaniline keemia, siis põhineb see varieerumine sellistel meeldivatel nähtustel nagu nt isomerism. Kuidas sa seletad sellist nähet ma ei tea. Mina olen orgaanikat õppind, mina saan aru, aga kuidas ma põhjendan seda varieeruvust teistele? Igatahes ma mõtlen selle peale.Katriko13siki 18. oktoober 2006, kell 21:09 (UTC)

Ja kes oleks osanud arvata et selle väikse asjaga niipalju probleeme tuleb? Uskumatu.Katriko13siki 18. oktoober 2006, kell 21:09 (UTC)

: Nii et vitamiini definitsiooniga tuleb veel tööd teha. Definitsioon ei pea olema lühike ning sellele võib pühendada ka eraldi alajaotuse. Peaasi, et artikli algust ei saaks nii tõlgendada, et tegu on ammendava definitsiooniga.

: Ensüümi kofaktori kohta tuleb kirjutada eraldi artikkel, et seletus siin ei segaks.  Samamoodi saab eraldi kirjutada Isomeeriast. Seda ei pea tingimata Sina tegema, kõigest korraga niikuinii ei saa kirjutada. See osa heterogeensuse kohta, mille Sa kustutasid ja mille ma arutelusse tõstsin, on sisuliselt asjakohane, ainult et see tuleks pisut teisiti vormistada.

: Jah, ära imesta:-) Entsüklopeedia kirjutamine on üpris keeruline. Andres 18. oktoober 2006, kell 21:19 (UTC)

Tingimata peaks lisama siia artiklisse vitamiinide avastamise ajaloo. See on veidi seotud ka Tartu Ylikooliga. Kopeerisin paar l6iku ingliskeelsest Vikipeediast siia:
In 1881, Russian surgeon Nikolai Lunin studied the effects of scurvy while at the University of Tartu (in present day Estonia).[4] He fed mice an artificial mixture of all the separate constituents of milk known at that time, namely the proteins, fats, carbohydrates, and salts. The mice that received only the individual constituents died, while the mice fed by milk itself developed normally. He made a conclusion that "a natural food such as milk must therefore contain, besides these known principal ingredients, small quantities of unknown substances essential to life".[4] However, his conclusions were rejected by other researchers when they were unable to reproduce his results. One difference was that he had used table sugar (sucrose), while other researchers had used milk sugar (lactose) which still contained small amounts of vitamin B.
In 1905, William Fletcher discovered that eating unpolished rice instead of the polished variety helped to prevent the disease beriberi. The following year, Frederick Hopkins postulated that some foods contained "accessory factors"—in addition to proteins, carbohydrates, fats, etc.—that were necessary for the functions of the human body.[3] Kazimierz Funk was the first to isolate the water-soluble complex of micronutrients, whose bioactivity Fletcher had identified, and Funk proposed the complex be named "Vitamine".[5] The name soon became synonymous with Hopkins' "accessory factors", and by the time it was shown that not all vitamins were amines, the word was already ubiquitous. In 1920, Jack Cecil Drummond proposed that the final "e" be dropped, to deemphasize the "amine" reference, after the discovery that vitamin C had no amine component.
Ja teine asi, mis kysimusi tekitab: siin on praegu nimetatud vitamiine toitaineteks. Minu meelest ei ole see p2ris korrektne. Toitained on vist need, mil on mingi toitev22rtus, st rasvad, sysivesikud ja valgud. Vitamiinidel teatavasti seda "toitev22rtust" ehk, teises l2henduses, "kaloreid" ei ole. Asjaolu, et vitamiine manustatakse oraalselt ja nad j6uavad organismi seedetrakti kaudu, ei t2henda ju veel, et tegemist oleks toitainetega. Samamoodi saaks siis ju ka vett nimetada toitaineks.

See on vaieldav. Näiteks ENE 1. väljaandes ei ole toitained defineeritud energiaväärtuse kaudu. Oluline näib olevat suu kaudu manustatavus ja eluline vajalikkus  (see hõlmab energiakulu katmist ning  ainevahetuse, kasvamise ja rakkude uuenemise tagamist). Vitamiinid on seal otsesõnu sees. Sama loogika järgi on  ka vesi toitaine, võib-olla ka ballastained. Andres 30. oktoober 2006, kell 17:32 (UTC)
Ja kolmas asi, millest on juba varem juttu olnud. Ehkki vitamiinid avastati ja kirjeldati nende toime p6hjal inimorganismile, on needsamad ained t2pselt samamoodi vajalikud nii k2rbsele kui elevandile. See l6ik, mis artikli alguse l6pus seda mainib, v6iks olla paremini s6nastatud. Soovitaksin enam-v2hem igal pool asendada s6na "inimene" v6i "inimorganism" s6naga "organism" v6i "loomorganism".  --Lulu 30. oktoober 2006, kell 16:34 (UTC)

Eri organismidele ei ole vajalikud täpselt samad ained, kuigi ligikaudu samad tõesti.

Ligikaudu samad ained on vajalikud ka taimedele ja teistele organismide, kuid taimed sünteesivad neid reeglina ise.

Vitamiinid kui aineklass on defineeritud laias laastus lähtudes eksogeensusest inimese jaoks.

Mis oleks tarvis alguse lõpus teisiti sõnastada? Andres 30. oktoober 2006, kell 17:32 (UTC)

:vitamiinid on ikkagi eelõige keemilised ühendid, mis on vajalikud keemiliste protsesside toimumisel. Katalüsaatorid. See, kuidas erinevad organismid vitamiine kasutavad, ei ole oluline vitamiini mõiste defineerimisel. C-vitamiin jääb ikka C-vitamiiniks, sõltumata sellest, milleses organismis ta kasutust leiab. Liigne inimkesksus antud artikli juures võib jätta kergesti mulje, et vitamiinid on inimorganismile spetsiifiline nähtus.--Hendrix 19. jaanuar 2008, kell 08:16 (UTC)

:: Selles suhtes tuleb esitust parandada, aga niipalju kui mina aru saam, nimetatakse vitamiinideks ainult inimese vitamiine. Andres 19. jaanuar 2008, kell 08:57 (UTC)

:::ei lähe kaugelt definitsiooni otsima, vaid kohe üle aia, ehk inglise vikist - "A vitamin is a nutrient that is an organic compound required in tiny amounts for essential metabolic reactions in a living organism"--Hendrix 19. jaanuar 2008, kell 09:53 (UTC)

::: Tuleb kuidagi arvestada, et defineerida saab erinevalt. Ühe tähtsa definitsiooni järgi ei lubata vitamiinideks nimetada ained, mis ei ole inimese vitamiinid. Andres 19. jaanuar 2008, kell 12:32 (UTC)

::::ükskõik kuidas defineerida, aga ära ei tohiks unustada asjaolu, et vitamiinid on katalüsaatorid ja osalevad elusolendites toimuvates keemilistes reakstioonides. Pole vahet kas me nimetame ühendit C-vitamiiniks või askorbiinhappe L-isomeeriks. Ja on vajalik C-vitamiin nii inimesele kui koerale.--Hendrix 19. jaanuar 2008, kell 12:46 (UTC)

::::: Jah. Aga vajalike vitamiinide komplektid on liigiti erinevad. Ka mitte kõik katalüsaatorid pole vitamiinid. Andres 19. jaanuar 2008, kell 12:54 (UTC)

::::::nõus, et kõik katalüsaatorid pole vitamiinid, kuid kõik vitamiinid on katalüsaatorid. Ja komplektid on lihtsalt erinevate ainete segud ja kutsutakse neid näiteks polüvitamiiniks, mitte C- või B-vitaminiiks, mis seal sees on. Muide, eesti valitsus ei pea vajalikuks vitamiinide juures rõhutada inimorganismi --Hendrix 19. jaanuar 2008, kell 12:58 (UTC)

:::::: Vitamiinide komplekti all pean silmas konkreetsele liigile vajalike vitamiinide kogumit.

:::::: Kas selles dokumendis on vitamiinid defineeritud? kui ei, siis võidakse ju eelödada, et peetakse silmas inimese vitamiine. Andres 19. jaanuar 2008, kell 13:04 (UTC)

defineeritud ei ole. Aga siin on artikkel, kus öeldakse, et kassile on vitamiinid head asjad... --Hendrix 19. jaanuar 2008, kell 13:19 (UTC)

: Noh, inimese vitamiinid võivad ka kassile head olla. Andres 19. jaanuar 2008, kell 15:00 (UTC)

::arvan, et kui me alljärgnevat definitsiooni ei võta tõena, siis mida me üldse tõena võtame...

::"any of various organic substances that are essential in minute quantities to the nutrition of most animals and some plants, act especially as coenzymes and precursors of coenzymes in the regulation of metabolic processes but do not provide energy or serve as building units, and are present in natural foodstuffs or are sometimes produced within the body" - --Hendrix 19. märts 2008, kell 08:12 (UTC)

::: See ei tee teist käsitlust olematuks. Pealegi pole selge, et tegu on autoriteetse definitsiooniga. Andres 21. märts 2008, kell 15:22 (UTC)

::::teise käsitluse puhul tekib arusaam, et vitamiinid on midagi inimorganismile spetsiifilist. Aga nii see ei ole. Lihtsalt ei ole ja kogu lugu...--Hendrix 21. märts 2008, kell 15:33 (UTC)

::::: Muidugi, nähtus ise ei ole. Jutt on ainult sellest, kuidas seda nimetada. Andres 22. märts 2008, kell 18:09 (UTC)

:::::: minu arust Nikolai Lunin nimetas neid elu amiinideks ja seega võiks vitamiini mõistet kasutada nii inimeste, loomade ja taimede juures--Hendrix 22. märts 2008, kell 18:20 (UTC)

::::::: Küsimus ei ole selles, kuidas võiks kasutada, vaid selles, kuidas tegelikult kasutatakse. Andres 22. märts 2008, kell 22:25 (UTC)
----
Britannica ütleb, et "any of several organic substances that are necessary in small quantities for normal health and growth in higher forms of animal life. Vitamins are distinct in several ways from other biologically important compounds such as proteins, carbohydrates, and lipids. Although these latter substances also are indispensable for proper bodily functions, almost all of them can be synthesized by animals in adequate quantities. Vitamins, on the other hand, generally cannot be synthesized in amounts sufficient to meet bodily needs and therefore must be obtained from the diet or from some synthetic source. For this reason, vitamins are called essential nutrients. Vitamins also differ from the other biological compounds in that relatively small quantities are needed to complete their functions. In general these functions are of a catalytic or regulatory nature, facilitating or controlling vital chemical reactions in the body’s cells. If a vitamin is absent from the diet or is not properly absorbed by the body, a specific deficiency disease may develop." . Pole sõnakesti juttu inimesest. Raske oleks otsida veel autoriteetsemat allikat.--Hendrix 9. august 2008, kell 12:29 (UTC)
----
Eesti viki kõrval on veel tšehhi viki, kes ütleb, et vitamiinid on inimesega seostuv nähtus. Suuremate maade vikid ei ole nii inimkesksed. Vähem inimkeskset lähenemist Vitamiinid, veterinaari aspektist vitamiinide sisaldus loomasöötades - Söödalisandi loa taotlus; botaaniku aspektist Taimede meristeempaljundus; sordiaretaja aspektist , ; In Vitro Embryo Culture of Apricot, Prunus armeniaca L. cv. Hacıhaliloglu jne. Vast loobuks artiklis esindatud inimkesksusest.--Rünno 14. märts 2009, kell 20:07 (UTC)

Teatud kontekstis peetakse vitamiinide all silmas inimese vitamiine. Näiteks inimeste apteegis ja toidupoes ei tohi nimetada vitamiinideks neid aineid, mis inimese vitamiinid ei ole.  See kahemõttelisus tuleb selgelt välja tuua.  Andres 14. märts 2009, kell 20:21 (UTC)

:Kindlasti on eksogeensed vitamiinid inimesele väga tähtsad, sest inimorganism ei ole suuteline neid eriti sünteesima ja sellest tulenevalt on hüpovitaminoos kerge tulema. Kuid osalus keemistes reaktsioonides siis sellepärast ei muutu. Lähtuda tuleb ikka sellest, mida vitamiinid elusorganismis/keemilistes reaktsioonides teevad, mitte sellest, kuidas neid keskkonnast hankida.--Rünno 14. märts 2009, kell 20:50 (UTC)

:: Nõus. Kogu probleem on minu mulje järgi alguse saanud sellest, et inimestele on vitamiinide nime all reklaamitud selliseid aineid, mida inimene ei pea valmiskujul (ega provitamiinidena) manustama. Keelepiirangud puudutavad minu teada kaupu. Teaduslikus kasutuses neid ei pruugi olla. Aga ma räägin ainult kuulu järgi. Igatahes, kui need asjad peavad paika, tuleks neid artiklis kuidagi mainida. Ja kui ma ei eksi, siis nimetatakse sageli vitamiinideks ainult eksogeenseid vitamiine, ja kui see nii on, siis on ka seda oluline mainida. Andres 14. märts 2009, kell 21:06 (UTC)
----
Selles artiklis on see raskus, et vitamiine võidakse mõista erinevalt: lähtudes inimestest ja lähtudes mis tahes liigist. Vaata diskusiooni ülalpool. Andres (arutelu) 9. aprill 2013, kell 15:41 (EEST)

Mariina: Kui võimalik, siis palun abi artikli Vitamiinid toimetamisel vikipeedia korda. Püüan vitamiinidest pisut eemalduda ja loetul taas esile kerkida lasta- inimesed ja vitamiinid artiklis ei kao ju kuhugi...
Mariina 19. september 2013, kell 07:43 (EEST) alias Простота

Mis on siin vaidlustatud? Andres (arutelu) 21. juuni 2016, kell 22:12 (EEST)

--Estopedist1 (arutelu) 7. juuli 2019, kell 09:03 (EEST)

[[Kasutaja:Mariina]] kasutajalehelt viitamata infot vitamiinide kohta


Arutelu:C-vitamiin

organismi vastupanu haigustele

Kas mis tahes organismi? Andres 14. oktoober 2006, kell 02:08 (UTC)
Ilmselt mitte kõikidel organismidel.
Kui a-vitamiini artiklit kopeerida siis võiks ju organismi mõiste välja jätta ja selle umbisikulisemaks teha. Mina pooldaks rohkem praegust varianti. --Dj Capricorn 14. oktoober 2006, kell 06:41 (UTC)

Kas see kehtib ka näiteks taimede kohta?

: Kuna ta viiruste paljunemist takistab minu teada ka rakukultuuris siis pole selles osas liiga suurt tähtsust, milline organism neist rakkudest kokku panna. Kollageeni modifitseerivate omaduste osas juba muidugi on --Bstard12 (arutelu) 27. september 2014, kell 01:52 (EEST)

Kui on mainitud luud ja nägemist, siis on selge, et nende kohta, kellel pole luid ega silmi, see ei kehti. Ikkagi aga tuleb täpsustada, kellele vitamiin niimoodi mõjub. Andres 14. oktoober 2006, kell 07:24 (UTC)

: See on siin inimesekeskne artikkel. Inimesel on C-vitamiini sünteesirada vigane ja ta sõltub sissesöödavast C-vitamiinist. Peale primaatide on sarnase probleemiga liike väga vähe, aga nt merisiga on ka. Inimene on selle mutatsiooni tulemusel kasutusele võtnud ka teisi antioksüdante, mõned võivad olla kahjulikud. Linus Pauling oletas et inimese ateroskleroosikalduvus on selle mutatsiooni tulemus. Teada on et terve sünteesirajaga liigid hakkavad eriolukordades nagu haigestudes ja stressis C-vitamiini ohtralt tootma, mitmekordistades vahel toodangut. Kitsel vist läksid kogused kuni 100 grammini päevas.--Bstard12 (arutelu) 7. september 2012, kell 12:57 (EEST)

:: Jah, tuleb nii kirjutada, et inimesse puutuv oleks eraldi ja selgelt välja toodud. 193.40.239.25 7. september 2012, kell 15:17 (EEST)

Askorbiinhappe ja C-vitamiini seost tuleb täpsustada. Andres 22. mai 2009, kell 09:38 (UTC)

Askorbiinhape on "hapu skorbuudivastane aine" --Bstard12 (arutelu) 27. september 2014, kell 01:52 (EEST)

C-vitamiini avastuslugu saab vajadusel muuta ja täiendada, alustasin hetkel lihtsalt nii....

C-vitamiini avastajaks peetakse Albert Szent-Györgyit, kes algselt nimetas laboratooriumites tsitruselistelt ning neerupealistest (ingl k adrenal gland) eraldatud ainet kord ignose,God-nose ja seejärel heksuroonhappeks (ingl k hexuronic acid). Hiljem pidevalt uusi allikaid otsides avastas ta punase pipra ehk paprika (Capsicum annuum) (arvatavasti osalt ka mrs Nellie Szent-Györgyi "täidetud paprikatele" mõeldes), neis avastas ta suuretes kogustes nimetatud ainet  ning nimetas aine  askorbiinhappeks.

Mariina 23. juuni 2013, kell 12:55 (EEST)
----
Tõstsin välja looduslikes allikates ja nende osade C-vitamiini leiukohad: kas seemned, lehed, viljad jms..... tuleb pisut lisa uurida, kuidas C-vitamiin ja milistes taimekudedes ning millal formeerub (kas vilja kandnud  põõsas hakkab valmistuma järelpõlve kandma ja muu sarnane)
Ei osanud ka panna märget selle kohta, et nopitud viljad, C-vitamiini sisaldus langeb 50%-ni esimese poole tunni jooksul (mälu kaudu)
aga
kui toitaineid kiirgusega töödelda siis osade allikate kohaselt C-vitamiini sisaldus mitmekordistub
aga
leidub ka allikaid, kus kirjas, et koos veega muutuvad ka teiste bioloogiliste ainete sisalduvus
Mariina 23. juuni 2013, kell 13:51 (EEST)
----
Tere Elvim! Kui juhtumisi loete, siis minul on igatahes küsimus ja nimelt järgmine:
Kui paljud loomad on juba miljoneid aastaid tagasi kaotanud võime: geenid, ensüümid, retseptorid C-vitamiini ühendite bioaktiivseks muutmiseks, siis kuidas see võiks C-vitamiini metabolism õnnestuda:
a)siis kui süüa näiteks taimedes leiduvaid looduslikke ühendeid, nimetusega C-vitamiin, ütleme 100 grammis maasikates 50 milligrammi;
ja
b)siis kui võetakse toidukorraga lisaks veel 500 mg askorbiinhapet sisaldav C- vitamiinipill?
Mariina 2. juuli 2013, kell 12:35 (EEST)

Katki on ainult üks ensüüm sünteesirajast (st seda ensüümi kodeeriv geen); enamus sünteesist toimub ära aga lõpp ei õnnestu. Mõni paleomenüü allikas väidab et muistne ahv sai geeni rikkuva mutatsiooni tekkimise ajal toiduga 4 grammi C-vitamiini päevas, 500 mg tablett on selle kõrval lepatriinu naba, rääkimata 50 mg maasikavitamiinist. Selle geeni saaks tagasi ka istutada, GMO-ahvi teha ja siis teda veidi uurida.--Bstard12 (arutelu) 27. september 2014, kell 01:41 (EEST)

:: Tere Bstard12!

:. siin oli üks teine mõte, lähtuvalt vitamiinide definitsioonist, kogused peavad olema väiksed ja avaldama ravitoimet sellisena mõistavad mitmed inimesed vitamiine, kuid paraku liigutakse käesoleval ajal ka megavitamiiniteraapia mail ja 500 mg pluss ...  Ebola viirushaigus:

:: mina Vikipeedia kasutajana olen pigem see kes püüab loodusliku (looduses elavat) sünteetilisest kasvõi sõnade kaudu pisut eristada, kui võtta kõne alla 100 gr aedmaasikaid ja 50 mg C- vitamiini siis 500 mg saamiseks tuleb ära süüa kas ligi 1 kilo maasikaid - inimese kõht võib ju ka lõhki minna? lisaks ei ole meie kliimas lihtne aastaringselt maasikaid loodusele lähedasteski tingimustes kasvatada ja mõnedel inimestel on maaasikaallergia ja paljud inimesed ei tohi värskeid maasikaid süüa (osad immuunpuudulikkusega inimesed ja veel mitemid haiguseid põdevad inimesed). Mina meie pere jaoks aedmaasikate istutamiseks maad harida ei jõua ega pea mõttekaks seega peaaegu loobunud nende söömisest aga talupoeg (talus kasvav perepoeg) ja talutütar (") käivad nopivad iga päev metsmaasikaid täpselt niipalju kui parasjagu suvel isu on, milleks on tavaliselt üks peotäis...

:: see kirjeldus ei ole minule 'päris' - et süntees toimub ära aga lõpp ei õnnestu, kuhu ja milleks see lõpp siis läheb, imendub?, lammutatakse? kuhjub? ja lisaks veel ensüümid ja geenid neid saab 'püsti panna' ja lahustada ja ka vaigistada ja 'ellu äratada'.

: Bstard12: Selle geeni saaks tagasi ka istutada, GMO-ahvi teha ja siis teda veidi uurida.

::  mina ise usun, et küllap nüüdseks on ta aktiivne juba tagasi aga mitte alati nende loomade loetelu artiklis oli toodud orientiiriks, teadusel on oma 'vimkad' ja tõesti ka mina sooviksin, et katsed elavaga oleksid nii täpsed kui saab, Ebola viirushaiguse puhul näiteks olid valitud makaagid, kellel ei toimu lõpus C-vitamiini näituseks, mis sarnaneb üsna nende aafriklastega kellel alatoitumuse tõttu ei toimu arvatavasti ka C-vitamiini erilist vabanemist ja juurde tulemist (varude täienemist) 'aga' see on mul tihti see 'aga' kui katseloomad on 'naiivsed' neitsi-immuunsüsteemiga (steriilsed) siis nende immuunmehhanism on täpselt selline ...

:: selle artikli saaks laiemaks tehes Vikipeedia lugejale arusaadavamaks aga puuduvad eestikeelsed terminid, nii näiteks on maasikataimel nii kaasasündinud kui omandatud immuunsus ja immuunmälu ja  immuuntolerants, taimedel on taime ehk nn fütoimmuunsus, mis areneb neil välja (aktiveerub) üksnes kokkupuutel patogeenidega mis võib indikeerida seda, et pestitsiididega toidetud taimed aj nende saadused (kõik elav eemaldatud ja/või eemal hoitud) ei pruugi meile oma immuunsust ja jõudu anda, kuna neil endilgi seda põle (pole). Niipalju kui mina aru saan on endogeenne salitsüülhape paljudel taimedel üks võimas immuunsuse mediaator kui lähenevad patogeenid ja nad ei saa 'jooksu panna'.

:: Bstard12- Sinu kirjutatu on üsna vaimukas aga see tuleks 'Vikipeedia keelde panna' ja viidetega varustada siis oleks lugejal rohkem kasu - geene minu arust kõikjale kehasse istutada ei saa - loomad ja inimesed ei ole 'jõulukuuse istandus' me saame ja edastame elukeskkonda massiivsete võrkudena signaale, näiteks elektromagnetkiirgus, ksenobiootikume ja steroide ja suhted lähedastega, õppimine, looduse armastus ja nii nii palju muud, et seda ei saa taandada (jagada) ühte katseklaasi ega isegi mitte 7 miljardisse katseklaasi mõtlen ma aga see on minu mõte...

:: Mariina 27. september 2014, kell 08:41 (EEST) alias Простота
----
Lisasin täna ajakohasta-malli kuna artikkel vajab täiendamist, ilmselt saaks, esialgu artiklis, lüüa lahku C-vitamiini megavitamiiniteraapia osa teadusuuringute valguses ja (hiljem lahku lüüa) - grammides 5 kuni 50 gr on C-vitamiinipreparaatide veenisisene manustamine avaldanud põletikule ja vähirakkude asurkondadele (eesnäärme, rinna, naha, kõhunäärme jmt) inhibeerivat toimet...

Mariina 27. september 2014, kell 10:40 (EEST) alias Простота
----
Artiklist Harilik sibul. Andres (arutelu) 22. september 2015, kell 22:32 (EEST)
Askobriinhapet leidub tsütosoolis, kloroplastides, vakuoolides ja mitokondrites ja raku seinas.

Antioksüdandina reageerib see superoksiidi, osooni, vesinikperoksiidiga. Askorbiinhape regenereerib E-vitamiini vitameeri lipofiilset anioksüdanti α-tokoferooli.

Kasvutegurina reguleerib askorbiinhape rohkelt hydroxyproline i sisaldavate valkude biosünteesi ja see on vajalik G1-st G2 faasi kiirenemisel. Kasvutegurina on askorbiinhape kofaktoriks mitme fütohormooni, nagu etüleen, giberelliinid (GA) ja abtsiishape (ABA), sünteesis.


Arutelu:Norra kroon

Paberrahade pildid on Commonsist kustutatud. Andres 14. oktoober 2006, kell 02:47 (UTC)
Kroon võib tähendada ka kuningavõimu või kuningakrooni.--WooteleF 8. aprill 2009, kell 10:47 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eestipank.info/dynamic/erp/erp_history_et.jsp?currencyName=NOK&baseCurrencyName=EEK&startDay=8&startMonth=2&startYear=2007&endDay=&endMonth=&endYear=&step=5&submit=+KUVA+AEGRIDA+
** In Norra kroon on 2013-06-24 12:36:29, 404 Not Found
** In Norra kroon on 2013-07-06 16:36:50, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:37 (EEST)


Arutelu:Fran Drescher

Sellest jutust tuleb asjalik info lihtsalt välja sõeluda. Andres 14. oktoober 2006, kell 07:34 (UTC)
Iseasi, kui kedagi selle sõelumisega kedagi jällegi haavad --Dj Capricorn 14. oktoober 2006, kell 07:46 (UTC)

Viide ei hakanud tööl. Mul pole asi päris selge. Kas süntaksis on viga? Andres 14. oktoober 2006, kell 08:17 (UTC)

Lehekülje lõppu tuleb lisada ka see koht kus need viited "välja tulevad". Kui üks kord on lisatud siis järgmised tulevad juba ise sinna õiges järjekorras. Vaata ka mu viimast muudatust. --TarmoK 14. oktoober 2006, kell 08:44 (UTC)


Arutelu:Schlei

Ehk võiks kuidagi öelda, et Taanis nimetatakse Slienit fjordiks. Oleks suupärasem kui sügavale maismaasse ulatuv jõetaoliselt kitsas Läänemere osa Tiina357 14. oktoober 2006, kell 11:37 (UTC)

Jah, ma parajasti uuringi seda, kas teda saab fjordiks nimetada. Andres 14. oktoober 2006, kell 11:43 (UTC)

Saksa vikis on veel üks pilt. Andres 14. oktoober 2006, kell 14:51 (UTC)

Kas eesmärgiks on lisada kõik teistes Vikipeediates leiduvad selle kohta käivad pildid? Minu arust piisab nedndest, mis juba on. --Metsavend 14. oktoober 2006, kell 15:06 (UTC)

: Noh, mina lisaksin küll. Ainult üks on praegu puudu. Windeby järve pildid, mis on Commonsis, võib panna vastava artikli juurde. Andres 14. oktoober 2006, kell 15:21 (UTC)

Kas Schlei laht oli keskajal tähtis kaubatee? Taani wiki väidab, et Schleswig kaotas oma tähtsuse kaubalinnana Lübeckile juba keskaja alguses.  Tiina357 16. oktoober 2006, kell 14:49 (UTC)

Ma lähtusin saksa vikist. Asja tuleb uurida. Igatahes ei ole siin öeldud, et Schleswig oleks olnud tähtsam kaubalinn kui Lübeck. Andres 16. oktoober 2006, kell 15:37 (UTC)

Ma eeldan, et Andres soovis, et ma heidaksin pilgu peale alajaotusele "Teke". Wisła jäätumine ei ole minu meelest Eestis kõige laiemalt levinud termin viimase jääaja kohta (kui kasutatakse siis Vistula). Sagedamini öeldakse Weichseli (põhjamaade termin) või Würmi (alpi termin) jäätumine (P-Am ingliskeelses kirjanduses Wisconsin), aga kuna kvaternaarigeoloogia pole just minu eriala, siis ma ei oska kindlalt öelda kuidas eesti keeles kõige õigem oleks. Soovitaks Weichseli jäätumist Siim 16. oktoober 2006, kell 16:22 (UTC)

Jah, paistab tõesti, et geoloogid eelistavad seda terminit ning seda pole tarvis jõe nimega siduda. Nagu ma aru saan, on "Maailma atlases" seda nimetatud Wisła jäätumiseks.

Kas pole mitte nii, et jäätumise nimetamisel arvestatakse sageli ka konteksti? Ütleme, Lõuna-Euroopa kontekstis räägitakse Würmi jäätumisest, Põhja-Ameerika   kontekstis Wisconsini jäätumisest? Andres 16. oktoober 2006, kell 17:35 (UTC)

: Jah, nii ta on. See ongi põhiline argument miks peaksime kasutama põhjamaade terminit – liustik tuli siia ju Skandinaaviast. Siim 16. oktoober 2006, kell 17:44 (UTC)
120 000...10 000 aastast tagasi Skandinaaviast lõuna poole liikunud liustikujäämasside toimel
Jääb mulje, et laht tekkis siis kui liustik edasi tungis, kuid hiljem on öeldud, et tekkis liustiku sulavetest. Tõenäoliselt tekkis ta siis ikkagi liustiku taandudes. Tuleks täpsemalt sõnastada. Siim 16. oktoober 2006, kell 16:22 (UTC)

Sõnastasin ümber. Kas nii sobib? Andres 16. oktoober 2006, kell 17:50 (UTC)
Selle poolest erineb ta näiteks Flensburgi ja Kieli lahest, mille on uuristanud jäätükid.
Ma ei saa täpselt aru mismoodi need jäätükid uuristada said? Siim 16. oktoober 2006, kell 16:22 (UTC)

See oli viga. Tegelikult tekkisid nood lahed väikeste liustikukeelte toimel. Ma pole kindel, kas ma sõnastasin nüüd õigesti. Andres 16. oktoober 2006, kell 17:47 (UTC)
120 000...10 000 aastast tagasi
Seda pole minu meelest vaja. Kui lugeja tahab, siis saab ta selle info artiklist Weichseli jäätumine. Loodetavasti kirjutatakse see varsti. Peale selle on probleemiks veel see, et lugeja võib seda mõista nii, et jääaluse survelise sulavee lahte uuristav tegevus vältas 110 000 aastat, mis kindlasti tõele vastata ei saa. Siim 16. oktoober 2006, kell 17:55 (UTC)

Nõus.
liustikualuste surveliste vooluvete

Siin peaks midagi linkima, sest nende sõnade tähendus ei ole enesestmõistetav. Aga ma ei tea, millis(t)e pealkirja(de) alla linkida. Andres 16. oktoober 2006, kell 19:06 (UTC)

Kas infokastis  olevale pildile saab lisada allkirja? Tahaks ju teada, mis kohta seal on kujutatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. detsember 2008, kell 04:21 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ostsee-schleswig-holstein.de/oht-pic/karte_flensburgerfoerde.jpg
** In Schlei on 2013-06-24 13:23:38, 404 Not Found
** In Schlei on 2013-07-07 00:05:33, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.fleckeby.de/index.php?option=com_content&task=view&id=9&Itemid=11
** In Schlei on 2013-06-24 13:23:38, 404 Kategorie nicht gefunden!
** In Schlei on 2013-07-07 00:05:43, 404 Kategorie nicht gefunden!
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:06 (EEST)


Arutelu:F-vitamiin

Peaksid olema ka eraldi artiklid. Andres 14. oktoober 2006, kell 13:25 (UTC)

Need ei saa olla erinevad artiklid kui terve maailm võtab neid ühe vitamiinina, mis on vitamiin F. Eraldi artiklid võib neist saada ainult lipiidide artiklis, kus nad esindavad oma hoopis teistsuguseid funktsioone ja omadusi. Selles konkreetses artiklis omavad nad mõtet ainult koos olles.

Aga miks siis mitte panna pealkirjaks F-vitamiin või Vitamiin F? Eraldi artiklites saaks käsitleda neid keemiliste ühenditena, artiklis vitamiinist nende biokeemilist rolli. Andres 14. oktoober 2006, kell 23:00 (UTC)
Praegune pealkiri on minu meelest väga ebaõnnestunud. Andres 16. oktoober 2006, kell 07:40 (UTC)
Imelik pealkiri. Andres 13. august 2009, kell 12:08 (UTC)
Nende kahe happe ühisnimetus ja selle artikli pealkiri võiks olla asendamatu rasvhape  (en:essential fatty acid). Mõni allikas küll nimetab veel mõnd ainet asendamatuks rasvhappeks, aga tundub, et autoriteetsemapoolsed piirduvad nende kahega. Lisaks, selle artikli ainsas viites nähtavasti räägitakse F-vitamiinidest laiemas tähenduses ja selline esitus tekitab segadust. Pikne 21. august 2013, kell 16:41 (EEST)
Tere Pikne 21. august 2013, kell 16:41 (EEST)!
Kui jõuan F-vitamiinide avastamisega seonduvat pisut kirja panna siis ehk selgub ka miks neid biokeemia kaudu mitte alati inimorganismi jaoks asendamatuteks vitamiinideks ja/või rasvhapeteks ei peeta ...
*aga
see on õige küll, et vikipeedia võib kõikidest (kõikidest vast ei jõua aga 100 olulisemat biomolekuli oleks tore kirja saada) biomolekulidest kirjutada ..
Mulle on jäänud mulje, et erinevad teadusharud lähtuvad samuti paljuski IUPACi rasvhapete nomenklatuurist..
Mariina 21. august 2013, kell 17:14 (EEST)

Pead vist F-vitamiinide all silmas laiemalt polüküllastamata rasvhappeid, mitte ainult linoolhapet ja α-linoleenhapet. Sellepärast tundub, et viimati lisatud viitega lõik siia artiklisse ei sobi. Pikne 21. august 2013, kell 18:09 (EEST)

: Ma püüan vaikselt vitamiinidega seonduvat pisut täiendada ja et üle pea ei kasvaks ikka tasa-pisi seega jääb Teie lause hetkel vastuseta kuna püüan uurida vitamiinide avastamiseni viinud faktoreid ja vitamiini-pioneere hetkel täpset F-vitamiinide avastuslugu, avastajaid ja allikaid ning täpset lipiidide nomenklatuuri ei tea...
Mariina 21. august 2013, kell 18:25 (EEST)
Kasutaja Pikne!
Jätan siia pisut infot, kui Teid peaks huvitama:
*The Chemistry of Life: Eight Lectures on the History of Biochemistry, edited by Robert Hill (SC.D.), Joseph Needham, ;
*Minu andmetel loobuti Ameerika Biokeemikute Ühingu kaudu terminist vitamin F 1941-sel aastal;
* Avastajateks peetakse G.O.Burr`i ja M.M.Burr´i (1925-1929 aastad) ja F-vitamiin nimetati rottide toitumuslike eksperimentide alusel......
*aga see kõik vajab kontrollimist....minu 5 allikat ei pruugi täpset pilti anda kuna tänasel päeval saab keemilised ained ja muu juba pisut täpsemini klassifitseerida siis tuleks lähtuda Andresè poolt ette antust:
": Aga miks siis mitte panna pealkirjaks F-vitamiin või Vitamiin F? Eraldi artiklites saaks käsitleda neid keemiliste ühenditena, artiklis vitamiinist nende biokeemilist rolli. Andres 14. oktoober 2006, kell 23:00 (UTC)"
Mariina 21. august 2013, kell 19:01 (EEST)

Kordan Andrest: sel artiklil on halb pealkiri. Adeliine 8. november 2016, kell 19:16 (EET)


Arutelu:Ubikinoonid

*ubikinoon
*Q-vitamiin
Kas need on mõeldud ümbersuunamiseks? --Metsavend 14. oktoober 2006, kell 14:25 (UTC)

Vähemalt üks neist peaks olema erinev mõiste. Artiklis ei ole avatud ubikinoonide mõiste vahekorda nende mõistetega. Sellepärast panin "Vaata ka" alla. Osalt ka selleks, et kui tahakse üks neist artiklitest, siis oleks näha, et see artikkel on olemas. Andres 14. oktoober 2006, kell 14:33 (UTC)

:Seni kuni eraldi artiklit ei ole, võiks ümbersuunamine siia olla. Artiklis on ju põhiliselt Q-vitamiinist juttu. --Metsavend 14. oktoober 2006, kell 14:47 (UTC)

:: Jah, tundub, et see on õige. Ubikinoonid on ainete klass, teise nimega koensüüm Q. Andres 14. oktoober 2006, kell 14:58 (UTC)


Arutelu:Eesti valitsuste loend

Viisin lingid vastavusse artiklite pealkirjadega. Pealkirju võib põhimõtteliselt muidugi muuta, aga see tuleks läbi arutada. Samuti on võimalik linkide peale tabelisse panna teistsugused nimetused, aga sedagi tuleks arutada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. oktoober 2006, kell 17:41 (UTC)

 	Nimi                                    	Ametisse asumise kuupäev	Ametist lahkumise kuupäev
*	Konstantin Pätsi vaikiva ajastu valitsus	24. jaanuar 1934        	3. september 1937

Viimati on see liidetud Pätsi viienda valitsusega. Andres 15. november 2006, kell 12:49 (UTC)
Jah, sest sama, 1933. aastal Riigivolikogu poolt valitud valitsuse koosseis jäi ametisse kuni 1938. aastani.
Märkus 2: Ametlik staatus ebaselge, valitsusena pole tunnustatud.
Ma ei saa aru selle Otto Tiefi valitsuse kohta käiva märkuse mõttest. Sama peaks ju kirjutama kõigi Vabariigi Valitsuste eksiilis kohta.

Märkuse number 2 on ka vastava alapealkirja juures. Sel juhul pole tõesti mõtet korrata. Andres 15. november 2006, kell 16:18 (UTC)

Tiit Vähi valitsuste juures on linkimine vale: [[Tiit Vähi esimene valitsus]] räägib 1992. aasta valitsusest; [[Tiit Vähi teine valitsus]] räägib siinsest esimesest valitsusest ning [[Tiit Vähi kolmas valitsus]] räägib siinsest teisest ja kolmandast valitsusest. Mina teeks ümber mitte artiklipealkirjades, vaid siin. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. november 2006, kell 16:17 (UTC)
Ajutise valitsuse esimene koosseis oli nimetatud Eestimaa Päästekomitee poolt.

Märkus 2: Ametlik staatus ebaselge, valitsusena pole tunnustatud. ja artiklis Otto Tiefi valitsus ütleb esimene lause: Otto Tiefi valitsus oli viimane seaduslik Eesti Vabariigi valitsus Eestis enne taasiseseisvumist.; Loogikaviga? --kanakukk 24. jaanuar 2009, kell 14:37 (UTC).

Vastuolu. Andres 24. jaanuar 2009, kell 14:42 (UTC)

:Ilmselt on mõeldud rahvusvahelist tunnustamist:

:*03.03.1953 kirjutab Johannes Kaiv August Tormale: “Olin /…/ Washingtonis State Departmentis. /…/ minule kinnitati veelkord, et Ühendriikide valitsuse seisukoht – eksiilvalitsusi mitte tunnustada – püsib.

:*09.11.1953 kirjutab Johannes Kaiv Tõnis Kintile: “USA tunnustab Eesti iseseisvust, kuid ei tunnusta ühtegi eksiilvalitsust."

:*30.10.1954 peab Johannes Kaiv kõne Eesti rahvuskomitee USAs koosolekul: “Eesti riiklik kontinuiteet püsib niikaua, kui püsib Eesti tunnustamine iseseisva ja suveräänse vabariigina ja niikaua kui tunnustatakse Eesti välisesindajaid. Eksiilvalitsuse tunnustamine või mittetunnustamine seda kontinuiteeti ei riiva.”

:*07.02.1953 kirjutab August Torma Johannes Kaivile: “Siinsete Läti ja Leedu kolleegide palvel informeerisin neid /…/ Stockholmis tekkinud olukorrast (st. Oslo eksiilvalitsuse loomisest Rei juhtimisel). Selle peale teatas Zarinš mulle konfidentsiaalselt järgmist. /…/ Zarinš oli asja (st. Läti eksiilvalitsuse moodustamise plaane) puudutanud Briti välisministeeriumis, kus talle oli kinnitatud, et Briti ei tunnustaks pagulasvalitsust. Zarinšile kinnitati samuti, et (Briti) välisministeerium ei saaks ka teda tunnustada, kui ta siin loeks end pagulasvalitsuse esindajaks.”

:*Leedu Vabastamise Ülemkomitee, mis suhtlemisel USA okupatsioonivõimudega nimetas end Leedu valitsuseks /…/ pöördus USA Riigidepartemangu poole ka mais 1954 küsimusega, kas USA ei tunnustaks Ülemkomiteed Leedu eksiilvalitsusena. Riigidepartemangu vastus oli eitav. USA eitava seisukoha mõjul muutus Leedu eksiilvalitsuse idee suhtes tõrjuvaks ka Leedu saadik USAs Povilas Zadeikis.

:*Rootsi välisministeerium teatas, et Rootsi ei tunnusta Eesti eksiilvalitsust...

:Vabariigi Valitsuse veebisaidil  on Eesti Vabariigi valitsuste loetelu, kaasa arvatud valitsused eksiilis ja üleminekuvalitsused.

:Märkus 2: Ametlik staatus ebaselge, valitsusena pole tunnustatud on niisiis eksitav. Võtan maha.

:Eemaldan loendist ka Johannes Varese valitsuse (koos märkusega) kui Eesti Vabariigi valitsuste loetellu mittekuuluva.

:Järjestan valitsused ühise numeratsiooniga vastavalt Valitsuste loetelule Vabariigi Valitsuse veebisaidil. 88.196.28.229 19. august 2012, kell 18:30 (EEST)

:: Siis peab vaatama, et oleks kooskõla artiklipealkirjadega. Andres (arutelu) 21. august 2012, kell 03:14 (EEST)

:Parandasin Enno Penno valitsuse ametist lahkumise kuupäeva. Oli 15. september 1992, peab olema 7. oktoober 1992. Alus: Vabariigi Presidendi käskkiri nr 2. Antud 7. oktoobril 1992. () 88.196.28.229 24. august 2012, kell 17:56 (EEST)
----
Minu meelest pole viimane sissekanne õige. Andres 2. juuni 2009, kell 18:08 (UTC)
Mingit uut valitsust praegu pole. Andres 2. juuni 2009, kell 18:11 (UTC)
Kuidas nende valitsustega nüüd on? Tehniliselt kestab edasi teine valitsus. Andres 3. juuni 2009, kell 17:13 (UTC)

Mina arvan, et tuleks taastada endine olukord.--WooteleF 3. juuni 2009, kell 17:19 (UTC)

Praegune variant on ilmselt okei. Samas võiks kaaluda ka lihtsalt ääremärke lisamist? --90.190.30.181 4. juuni 2009, kell 09:05 (UTC)

: Mis sinna tuleks kirjutada? Andres 4. juuni 2009, kell 19:52 (UTC)
----
Kui on jutt koalitsioonist, siis see peaks vist tähendama, milliste erakondade häältele tugineti. Andres 17. jaanuar 2011, kell 21:35 (EET)

No aga palun, siis leia vastavad allikad ja paneme selle järgi. Tegelikult käib koalitsiooni arvestamine siiski valitsuses olemisega. See erakond, kes ei ole valitsuses, aga toetab valitsust, on lihtsalt vaikiv toetaja. Praegusel juhul on tegu ainult selle koalitsiooniga, mis valitsuses oli.H2ppyme 27. aprill 2011, kell 23:46 (EEST)

: Kui ma õigesti mäletan, siis minu märkus sündis selle tabeli võrdlemisest vana "Eesti Entsüklopeedia" 2. köite artikli "Eesti" lõpus toodud tabeliga. Andres 27. aprill 2011, kell 23:58 (EEST)
Konstantin Pätsi esimene ajutine valitsus nimetati ametisse Päästekomitee, mitte Maanõukogu poolt. Kas ei tuleks tabelit vastavalt muuta? --Numbriga kärumees 19. august 2011, kell 17:42 (EEST)

Ju siis tuleb. Numeratsiooniga on ka midagi valesti. Andres 20. august 2011, kell 16:05 (EEST)
----
Keegi on siin vahepeal parandanud Savisaare valitsuse ametisse asumise kuupäeva (oli: 20. august 1991, nüüd on: 03. aprill 1990) ja ametist lahkumise kuupäeva (oli: 29. jaanuar 1992, nüüd on: 30. jaanuar 1992).

1. Savisaare valitsus tuli võimule Eesti NSV valitsusena 3. aprillil 1990. Eesti Vabariigi taastamise järel 20. augustil 1991 toimis Savisaare valitsus kuni tagasiastumiseni 29. jaanuaril 1992 de facto, kuid mitte de iure, Eesti Vabariigi valitsusena.

2. Savisaare valitsuse ministrite tagasiastumise kuupäevaks on 29. jaanuar 1992 (väljaarvatud need, kes seda varem tegid; vt Edgar Savisaare valitsus).
Parandan tagasi. 88.196.28.229 15. november 2013, kell 17:23 (EET)

: Sellesse kohta oleks minu meelest tarvis lisada selgitav märkus. Valitsus kui niisugune oli üks, seetõttu on ka need teised ametisseastumise kuupäevad omast kohast õiged. Ja pärast tegutses ta paralleelselt eksiilvalitsusega. Peale selle, teda nimetati Eesti Vabariigi valitsuseks juba varem. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 17:34 (EET)

::Selgitav märkus oleks tõesti kohane. See, et teda enne 20. augustit 1991 Eesti Vabariigiks nimetati, ei teinud temast veel õigusjärgset Eesti Vabariiki, õiguslik staatus sellest mimikrist ju ei muutunud. 88.196.28.229 15. november 2013, kell 17:55 (EET)

::: Seda muidugi. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 18:01 (EET)

On ka artikkel Eesti valitsus; pealkirjad peaksid ühtima--Bioneer1 (arutelu) 18. august 2014, kell 09:28 (EEST)
----
Ratase valitsus ju ei astunud täna ametisse. Andres (arutelu) 21. november 2016, kell 23:27 (EET)

Ka 22. novembril mitte, vaid astub ametisse 23. novembril. Andres (arutelu) 23. november 2016, kell 01:00 (EET)

Miks ajutusi valitsusi parteideülesteks nimetatakse? --Minnekon (arutelu) 24. august 2019, kell 03:24 (EEST)


Arutelu:Fjord

Mulle tundub, et määratlus "liustikutekkeline" on ebamäärane. Minu meelest võib ka tunnelorgusid, mis tekivad liustikujää sulamisveest tingitud erosiooni tagajärjel, nimetada liustikutekkelisteks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. oktoober 2006, kell 23:52 (UTC)
Sain nüüd aru, et eristatakse liustiku- ja liustikusulamisveetekkelisi pinnavorme. Panin lingi "liustikutekkeline pinnavorm", aga kas fjordi võib nimetada pinnavormiks? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. oktoober 2006, kell 17:45 (UTC)
Jah, fjord on ka pinnavorm. [[Kasutaja:Siim|Siim]] 16. oktoober 2006, kell 17:57 (UTC)
Fjord  on lahe liik, aga tekkis ta nagu pinnavorm ja oli üleujutanud.
[[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 16. oktoober 2006, kell 18:00 (UTC)

Sõnaraamatute järgi nimetatakse fjordi ka lõhanguks, aga geoloogias on sellel sõnal võib-olla ka teine tähendus. Andres 21. september 2007, kell 10:38 (UTC)

Minu tunnetuse järgi on lõhang laiema tähendusega. Ka maismaal asuvat kuristikku võiks ju lõhanguks nimetada? Siim 22. detsember 2008, kell 14:01 (UTC)

ENE järgi võib fjord olla ka väin. Andres 12. aprill 2008, kell 07:40 (UTC)

Täiesti võimalik, et mõned praeguseks mere poolt üleujutatud endised liustiku liikumisteed on saanud väinadeks. Ma ise küll ei tea ühtegi konkreetset näidet. Siim 22. detsember 2008, kell 14:01 (UTC)

Üks lause oli asendatud lausega:
''Jääliustik on võimeline kulutama oma põhja suure sügavuseni allapoole oma suuet.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. oktoober 2008, kell 17:30 (UTC)

Sellisel valikul pole minu meelst mõtet. See võiks olla alguseks fjordide loendile, mis sisaldaks detailsemat infot. [[Kasutaja:Siim|Siim]] 22. detsember 2008, kell 13:52 (UTC)

Nimi            	Asukoht                	Pikkus (km)	Laius (km)	Sügavus (m)
Sogne fjord     	Norra                  	219        	6         	1308
Hardangeri fjord	Norra                  	183        	10        	750
Trondheims fjord	Norra                  	137        	24        	600
                	Norra                  	113        	5         	565
Milford Sound   	Uus Meremaa            	19         	3         	390
                	Alaska (USA)           	145        	3         	385
                	Šotimaa (Suurbritaania)	19         	3         	310
                	Québec (Kanada)        	120        	5         	30


Arutelu:Slovakkia

Jätaks valimised ehk lähemast kaugemale järjestatult, kui keegi üldse millegi vastu huvi tunneb, siis ikka ennekõike viimaste. Mugavam leida. Ja nagu vaatan on inglastel ka samapidi.
Parakaru 15. oktoober 2006, kell 05:41 (UTC)

Ma keerasin just teistpoodi. Meil on kõik loendid kronoloogilises järjekorras. See, kuidas on mugavam leida, on vaieldav. Andres 15. oktoober 2006, kell 08:09 (UTC)
Need presidendivalimiste loendid tuleks Slovakkia artiklis kuhugi Riik pealkirja alla panna. Säärased "Vaata ka " alla loendid ühe teema kohta pole vikipeedias tavaks --Dj Capricorn 15. oktoober 2006, kell 06:28 (UTC)

Põhimõtteliselt võib ju olla ka "Vaata ka" all. Arvan, et tulevikus lähevad need lingid artiklisse Slovakkia poliitika. Andres 15. oktoober 2006, kell 08:09 (UTC)

Valitsuste nimed tuleks anda peaministri nime järgi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. oktoober 2006, kell 10:41 (UTC)
Vladimír Mečiar oli kaks korda valitsusjuht juba siis, kui Slovakkia ei olnud veel iseseisev. Kui Slovakkia sai iseseisvaks,  siis tema teine valitsus lihtsalt jätkas. Seega pakun, et tuleks kirjutada "teine valitsus" ja "kolmas valitsus". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. oktoober 2006, kell 11:55 (UTC)

Tõenäoliselt kuskilt otse kopeeritud materjal ning tekitab mitmeid küsitavusi. Näiteks.
Uus tekst:
 "Maa on üldiselt katoliiklik. 69% rooma-katoliiklased. 7% on protestante, 5% kreeka-katoliiklasi ja 13% ateiste."
Varasem tekst:
 "Rooma-katoliiklasi on 60,3%, protestante 6,2% rahvastikust."
Üks neist väidetest peab olema vale. 8,7% on väga suur viga. Valju 2. aprill 2007, kell 19:51 (UTC)

2005. aasta Fischeri maailmaalmanahhi kohaselt olid 2001. aastal religioonide suhtarvud järgmised: 68,9% roomakatoliiklasi, 4,1% kreekakatoliiklasi, 0,9% õigeusklikke, 7,9% protestante, 6,9% evangeelse Augsburgi kiriku liikmeid, 2,0% reformeeritud kristliku kiriku liikmeid, 0,6% muid. -- Toomas 2. aprill 2007, kell 19:59 (UTC)

CIA World Factbook viitab samadele 2001. aasta rahvaloenduse andmetele, kuid saab protestantide arvuks 10,8% ja toob lisaks välja ateistid 13%. Miks Fischer Augsburgi ja reformeeritud kiriku liikmeid protestantidest eristab, on kummaline - muude riikide juures pole seda põhimõtet järgitud. -- Toomas 2. aprill 2007, kell 20:05 (UTC)
Tegin selle nime järgi otsingut. sündinud 1982, on õppinud Tallinna Ülikoolis ja tegutseb Aaria reisides giidina. Giidil võib oma koostatud tekste riikide kohta arvutis päris palju olla (mis ei tähenda loomulikult, et kõik õige kindlasti on). avjoska 2. aprill 2007, kell 19:53 (UTC)

: Jah, minugi meelest on selge, et kasutatud on varem kogutud materjali. Andres 3. aprill 2007, kell 08:19 (UTC)

Kuidas neid täiendusi muu tekstiga kokku sulatada? Nt "...tihedatesse metsadesse lõikuvad kevadistes lilleõites aasad ning madaliku viljakaid põlde palistab karjamaade lopsakas rohelus." laadi tekst läheks lihtsalt kaduma. Ehk oleks mõistlik tuua selle kirjutaja viimased lisandused tervikuna arutelulehtedele ja kasutada neid siis artikli teksti ühe allikana? - Urmas 2. aprill 2007, kell 23:05 (UTC)

: Minu arvates just nii peakski tegema ja mitte ainult siin artiklis, vaid ka teistes (Saksamaa, Poola, Horvaatia, Slovakkia). Valju 3. aprill 2007, kell 07:52 (UTC)

:: Ma kõhklen. Kui artikli tekst on sellisel kujul, kutsub see rohkem toimetama. Arutelulehel võib ta jäädagi sinnapaika. Andres 3. aprill 2007, kell 08:19 (UTC)
===Väljatõstetud tekst===
Väidetakse, et just Püha Johannnese kiriku veerde Kremnicke Bane külasse Kesk-Slovakkiasse jääb Euroopa geograafiline keskpunkt.

See keskpunkt asub Vilniusest ca 30 km kirdes. - Urmas 8. aprill 2007, kell 17:36 (UTC)

: Inglise vikis on sellest rohkem juttu. --Metsavend 8. aprill 2007, kell 17:40 (UTC)
; kõrgemad nendest [Tatrate tippudest] on kuhjunud väga ammu, enne jääaega

Ja madalamad pärast jääaega? 'Kuhjuvad' setted, mäetipud mitte eriti. - Urmas 8. aprill 2007, kell 17:43 (UTC)
----
KNAB-i järgi on Podunajská nížina Kisalföld (mida on nimetatud ka Väike-Alföldiks ja Väike-Alföldi madalikuks) ning asetseb Ungari,  Slovakkia ja Austria territooriumil. Selle slovakikeelsed rööpnimed on KNAB-i järgi Malá dunajská kotlina ja Malá uhorská nížina. Teiste vikide järgi hõlmab  Podunajská nížina ("Doonau madalik", sõna-sõnalt 'Doonau-äärne madalik') ainult Kisalföldi Slovakkia osa. Doonau madalikuks (saksa keeles Donautiefland) nimetatakse ka mitut muud  madalikku. Slovaki viki järgi on Malá dunajská kotlina kogu Kisalföldi slovakikeelne nimetus ning  Malá uhorská nížina kogu Kisalföldi vananenud slovakikeelne nimetus. Slovakkia-osa kohta ENE 1. väljaandes ega KNAB-is eraldi nime pole. Kas keegi saaks vaadata uuemaid eestikeelseid teatmeteoseid? Andres 9. aprill 2007, kell 05:27 (UTC)
Ah jaa, ENE 1. väljaandes paistab "Väike-Alföld" käivat ainult Ungari-osa kohta.  Seda mainitakse ainult seoses Ungariga ning ka kaardil 6. köite 238. lehekülje juures on see näha ainult Ungari osana. Andres 9. aprill 2007, kell 05:31 (UTC)
----
KNAB-i järgi on jõe nimi Ipoly. See on ungaripärane variant. Andres 9. aprill 2007, kell 06:24 (UTC)
----
Rahvaarv 5 430 000 (2003) Geonarva 8. juuni 2007, kell 13:52 (UTC)
rahvaarv = 5 439 500 (07.2006)
Andres 21. november 2009, kell 10:37 (UTC)

Mulle näib, et see artikkel on vähemalt kohati venekeelsest materjalist automaattõlkega ümber pandud. Silma jääb kohmakas lauseehitus, pidevad eksimused nimede õigekirja vastu, (nt Mogatši lahing, Mihail Kovac, Dukljanski mäekuru, mille parandasin Duklaks, Ungari kuningas Stefan — István ikka, eks, „renessanssstiilis Bõtše loss“, kamoon! — jpt) ning sagedane „on“ öeldise puudumine lauses. („Slovaki Vabariik parlamentaarne vabariik.“)
Ühtlasi on tekst kohati kõvasti kallutatud ning näeb välja nagu põhikooli referaat. Jutt „kauaoodatud vabadusest“ võiks küll olemata olla, kuna on ajalooliselt ebatäpne (rahvusriikide idee oli selleks ajaks väga noor ja Slovakkias mitte eriti levinud). Samuti peaks ümber kirjutama hinnangust pakatavad laused nagu:
„1968. a augustis toodi Nõukogude Liidu ja [[Varssavi Lepingu Organisatsioon]i okupatsiooniväed sisse ning maa „demokratiseeriti“ vägivaldselt.“
Ja tautoloogia:
„Et kehtestada riigis kommunistlikku režiimi, toimus 1948. aasta veebruaris kommunistlik riigipööre.“
Ning ebatäpne sõnastus:
„1918 läks Slovakkia Tšehhoslovakkia vabariigi koosseisu.“ — selleks ajaks polnud Slovakkiat kui üksust kunagi olemaski olnud, kuidas ta sai siis millegi koosseisu minna? Pigem ikka moodustati Böömimaa, Määrimaa ja tänapäeva Slovakkia aladest Tšehhoslovakkia.
Ja noh, mida lõpu poole, seda paremaks:
„Kohe, kui turistid tulevad, pannakse rahvariided selga.“
--Freultwah 16. mai 2010, kell 00:48 (EEST)

Meil on toimetajaid vähe, sellepärast võivad  sellised puudused  kauaks püsima jääda. Palun paranda julgelt. Andres 16. mai 2010, kell 01:20 (EEST)
----
Looduse alajaotuse esimene lõik on ilukirjanduslik tekst ja selle peaks välja võtma. Alts 8. mai 2011, kell 14:26 (EEST)

Neil on niisugune kord, et nendes regioonides, kus on vähemusi 20% või enam, on informatsioon kahes keeles ja turistil on kerge ära arvata, milline rahvus antud regioonis peale slovakkide domineerib.

:Alts 8. mai 2011, kell 16:11 (EEST)
Kohutav lyyrika. Toimetasin. Slovakikeelsete nimede ja sõnade õigekirja ei kontrollinud, las lõbutseb keegi teine. Mul on selle suhtes sygavaid kahtlusi (nt on mul kodus pudel kirjaga "Borovička" - č, mitte c). --Oop 8. mai 2011, kell 22:13 (EEST)

Tulin korraks vaatama, kas on midagi teha. Leidsingi ja parandasingi, ikka et mitmesuguseid nimevigu oli näha. Mõni jäi siiski sisse ning sellest küsimus: kes teab midagi sellistest kohtadest nagu Bõtše loss (hea kirjapilt) ja Baistuni? Kummastki neist ei tea midagi ei Slovakkia losside-kindluste andmebaas http://www.hrady.sk/ ega ka mitte Google, ükskõik kuidas pingutada. Tasub ehk kustutada?
Freultwah 27. juuni 2011, kell 18:51 (EEST)

Jah, parem kustuta. Andres 27. juuni 2011, kell 18:52 (EEST)
----
Ma ei usu, et slovaki rahvuslik ülestõus käib suurte tähtedega. Andres (arutelu) 27. aprill 2014, kell 17:02 (EEST)


Arutelu:Ammit

Kustutatud leheküljelt:

Ammut was a creature which dwelled in the Hall of Ma'at awaiting the judgement of the deceased that passed through there. Those souls who were found unworthy to dwell in the Afterlife were devoured by her. The process of judgement involved the weighing of the deceased person's heart against the feather of Ma'at. If the heart (the seat of the soul, according to the ancient Egyptians) was found to be heavy with sin and impurities and did not balance with the feather, Ammut would devour them.
The goddess was depicted with the head of a crocodile, the forequarters of a lion, and the hindquarters of a hippopotamus.

nbsp;
Andres 15. oktoober 2006, kell 14:41 (UTC)


Arutelu:Raul Sillaste

Kinnitamata andmetel on ta sündinud Viljandis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. oktoober 2006, kell 09:42 (UTC)

Viide ei hakka millegipärast tööle. Andres 16. oktoober 2006, kell 09:47 (UTC)
http://kortsleht.ee/kodanik-ja-politsei : Raul Sillaste on olnud ansambli Vennaskond kitarrist ja avaldanud viimasel ajal aktiivselt globaliseerumist kritiseerivaid artikleid Eesti Päevalehes. On värvika elulooga, olnud Tuleviku Eesti Erakonna liige. Ma arvan, et pole põhjust enam viivitada artiklite liitmisega. --Metsavend 7. aprill 2008, kell 14:26 (UTC)
Mina arvan, et wikipedia ei peaks kaasa aitama avantüristlikele müstifikatsioonidele. Toetan liitmist. Minu arvates on nende kahe isiku samasusele viitavid andmeid kogunenud niivõrd palju, et mõistlik on justnimelt seda eeldada ning neist kummagi protesti puhul paluda oma väidet dokumentaalselt tõendada - mitte vastupidi. --Kriku 17. mai 2008, kell 21:22 (UTC) 17. mai 2008, kell 21:21 (UTC)

Roy Strider eitab oma samasust Raul Sillastega. Soliidsetes väljaannetes on seda samasust mainitud ainult ühel korral, ja see võib olla ka ajakirjaniku näpuviga. Andres 17. mai 2008, kell 21:50 (UTC)

: Kuidagi liiga palju on neid näpukaid: , . Lähiajal ühendan artiklid. --Metsavend 8. jaanuar 2009, kell 15:12 (UTC)

:: Nojah, aga Roy Strider võib alati öelda, et need, kes niimoodi kirjutavad, eksivad.

:: Sina ühendad artiklid, aga vastutan mina. Roy Strider  pärib aru minu käest. Vikipeedias ei ole kriteeriumiks tõesus, vaid tõendatavus. Andres 8. jaanuar 2009, kell 15:16 (UTC)

:: Arvan ka, et see on see juht, mille kohta isikuandmete kaitse käib. Andres 8. jaanuar 2009, kell 15:21 (UTC)

::: Kas eelviidatud artiklid ja dokumendid ei ole piisavad tõendid? Himaalaja jutud Fort Kochi – Majnu Ka Tilla – Kathmandu – Lhasa – Dharamsala – Darjeeling – Gangtok – Mustakurmu 2007-2008; Mustakurmu külas on registreeritud ka MTÜ Independent Active, mis sai toetust ansambli „Vennaskond“ esinemiseks Tiibeti Olümpiamängude lõputseremoonial ja mille juhatuse liige on Raul Sillaste. --Metsavend 8. jaanuar 2009, kell 15:35 (UTC)

:::: Need on kaudsed tõendid, mis minu arvates ei ole piisavad, et me võiksime asja tõendatuks lugeda. Kui inimene ei taha mingeid andmeid avaldada, siis minu meelest meie ei tohi neid nii-öelda välja peilida. Andres 8. jaanuar 2009, kell 15:41 (UTC)

::::: Andmed on ju avalikud, ajalehtedes ilmunud. Dokument on samuti avalikult kättesaadav. --Metsavend 8. jaanuar 2009, kell 15:54 (UTC)

:::::: Seda küll, aga küsimus on selles, kas asjaosaline ise on need andmed avalikustanud. Minu meelest mitte. Kaks või kolm korda on mingis väljaandes kirjutaja möödaminnes neid samastanud. Noh, ma ei tea, võib-olla sellest piisab. Aga dokumendis ei ole ju otsest samastamist. Andres 8. jaanuar 2009, kell 16:07 (UTC)
Arvan, et sarnane probleem on Toomas Meolaga, seal aga on info täiesti keskne ja ühemõtteline. Andres 8. jaanuar 2009, kell 16:09 (UTC)
Aivo Lõhmus: Sillaste on hakkama saanud ühe kõige säravama teosega eesti pamfletiaanas ja paskvilliaanas. Niisuguse meisterlikkuse ja põhjalikkusega ei ole meil seni veel keegi suutnud oma kangelast välja naerda ja mõnd poliitilist parteid maatasa teha, kui seda teeb Raul Sillaste raamatus «Jääda iseendaks» Jaanus Raidali ja Tuleviku Eesti Erakonnaga. Otse valimiste eel! Ja kogu selle erakordse loo koomilisuse krooniks on autor oma paskvilli väljaandmise kulud osanud panna väljanaerdava tegelase enese õlgadele!

Võtsin välja. --Kk 16. mai 2010, kell 08:03 (EEST)

: Seda võiks minu meelest vähemalt refereerida. Andres 16. mai 2010, kell 17:07 (EEST)

::Iroonia ja halvustamine ei sobi ühelgi juhul entsüklopeediasse, on ju. --Kk 16. mai 2010, kell 21:12 (EEST)

::: Vikipeedia ei saa nende asjade olemasolu eitada. Andres 17. mai 2010, kell 00:29 (EEST)

http://www.elu24.ee/?id=282251: Varem tunti Royd nime all Raul Sillaste. Millest tuli nimemuutus?«Kunstnikunimi läks nii laialdaselt käibele, et hakkasid igasugused sekeldused tekkima, kasvõi lennujaamadeski. Näiteks ostis keegi mulle lennukipileti, aga seal ja passis olid erinevad nimed,» seletas Roy. --kanakukk 30. juuni 2010, kell 17:57 (EEST).

Lõpuks ometi saab artiklid ühendada.--WooteleF 30. juuni 2010, kell 18:51 (EEST)

Viimane töötav redaktsioon
----
Tema sünnipäeva ma ei leidnud (Ametlikes Teadaannetes on küll märtsist 2010 üks Raul Sillaste sünd 9.10.1974, aga isiku üheseks identifitseerimiseks sellest ei piisa).
Kas nendest loenditest tuleb Sillaste kustutada: Biograafiad (S), Sündinud 10. septembril?
Ei olnud võimalik leida viidet kultuuritoimetajana töötamise kohta Põlva maakonnalehes Koit.
See panna Roy Strideri publikatsioonidesse: Sillaste, Raul. Euroopa liit - rahvusriigi lõpp? // Sõnumileht.- 1998.- 16.juuni;
Seosed Jaanus Raidaliga on veebis leiduva materjaliga ilmselt võimalik ära tõestada.
Otsa Konsultatsioonide kohta leiab viite siit.
Bridges & Partners projektijuht ja juhatuse esimees (link).
Arnold Rüütli kohta leiab infot hõlpsalt.
OK Jutuka pressiesindaja (link). Seda, et ta kennedy nime kasutas, ei leidnud.
Mittetulundusühing Independent Active (registrikood 80257517) kohta on avatud:
1) mittetulundusühingu registrikaart Tartu Maakohtu registriosakonnas, millele on tehtud kanded:
1. kanne Raul Sillaste juhatuse liige
1. kanne Indrek Haas juhatuse liige
Siin on natuke juttu Vikipeediast, Sillastest, Striderist ja tollest MTÜ-st.
=== Raul Sillaste või Roy Strider ===
----
Äriregistris ja AT-s on mainitud Raul Sillastet, mitte Roy Striderit. Sellest tulenevalt, et kas märkida tema nimeks Raul Sillaste ja lisada täpsustus, et kasutab paralleelselt ka Roy Strideri nime või vastupidi? --kanakukk 30. juuni 2010, kell 20:06 (EEST).
----
Artikli sisu ei ole ju üle kantud artiklisse Roy Strider.
Ja kas me mitte ei tegutse isikuandmete kaitse seaduse vastaselt? Andres 30. juuni 2010, kell 22:01 (EEST)

Noh, kui asjaosaline enam seda ei eita, siis vast mitte. Andres 30. juuni 2010, kell 22:09 (EEST)


Arutelu:Raadio Kadi

Eestis esimene erakapitalil loodud sõltumatu kommertsraadiojaam

Sama fraas on ka kodulehel, kuid seal on öeldud "taasiseseisvunud Eestis". On ju vahe?

Sellise lausega ei saa artiklit alustada. Tuleb öelda, millega on tegemist. Kui kohalik jaam, siis kus kohas? Andres 16. oktoober 2006, kell 12:50 (UTC)

Siin oli enne nii:

2008. aasta novembri seisuga, sulgudes ametikoht või saate nimetus.Raadio Kadi kodulehekülg, vaadatud 05.11.08
* Aime Käen (soovisaate assistent)
* Annika Väälma (uudistetoimetaja)
* Antti Kopliste (hommikuprogrammi saatejuht)
* Kadri Häng (muusikatoimetuse juht)
* Mati Talvistu (hommikuprogrammi saatejuht)
* Roald Kitt (muusikatoimetaja)
* Siim Metsmaa (muusikatoimetaja)
* Tõnis Kipper (vastutav toimetaja, saatejuht)
* Urmas Lehtsalu (hommikuprogrammi saatejuht)
* Urmas Rämmal (tehnikadirektor, muusikatoimetaja)
* Aare Laine ("Külavahelood")
* Bruno Pao ("Saaremaa läbi aegade")
* Jaanus Kõrv ("Küla Karla mõtleb...")
* Marek Lepamets ("Abiks ettevõtjale")
* Villu Vatsfeld ("Abiks ettevõtjale")
* Toomas Ait ("Tund Toomasega")
Nüüd on seda nimekirja ajakohastatud, aga aeg on samaks jäetud. Nii et praegu on vale.
Peale selle, endised tegijad tuleks panna endiste tegijate rubriiki. Andres 26. veebruar 2010, kell 07:13 (UTC)


Kasutaja arutelu:Jackie~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Jackie! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. oktoober 2006, kell 13:57 (UTC)

Venekeelse Vikipeedia kasutaja Jackie soovib seda kasutajanime endale. Kui juhtute seda lugema, palun kirjutage siia, kas olete nõus nime loovutamisega või mitte. --Jaan513 24. märts 2009, kell 13:06 (UTC)

Kasutajanimi jääb praegu muutmata. Viimase kuu jooksul on olnud 1 kaastöö. --Jaan513 16. juuni 2009, kell 08:55 (UTC)
Venekeelse Vikipeedia samanimelise kasutaja soov kehtib endiselt ning jään vastust ootama. --Jaan513 16. juuni 2009, kell 15:35 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Jackie~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Eesti NSV Ministrite Nõukogu

— ka ENSV valitsus

See on kirjeldus, mitte nimi. Andres 16. oktoober 2006, kell 18:34 (UTC)
----
Sellised väljendid nagu "N Liit" ei sobi entsüklopeediasse. Andres 16. oktoober 2006, kell 18:34 (UTC)
----
sisuliselt nukuvalitsusega

Minu meelest saab seda sõna kasutada ainult formaalselt iseseisva riigi puhul. Arvan, et Nõukogude Liidu liiduvabariigi puhul see ei sobi.

Võiks mainida, et vahetuid suuniseid saadi ka EKP KK Keskkomiteelt. Andres 16. oktoober 2006, kell 18:38 (UTC)
Ministrite Nõukogu presiidium oli küll olemas, kuid Ministrite Nõukogu juhi ametinimetus oli  ikkagi Ministrite Nõukogu esimees. Andres 16. oktoober 2006, kell 18:45 (UTC)
----
Toome ajal, isegi Sauli lõpuajal oli Ministrite Nõukogul siiski suurem tegevusvabadus. Andres 16. oktoober 2006, kell 18:54 (UTC)
----
*Oskar Sepre (kohusetäitja; 17. juuni 1942 – 26. september 1944)

Kui loetletakse mingi ametikoha täitjaid, siis tuuakse tavaliselt ära ka kohusetäitjad. Arvan, et Sepret võiks mingil kujul mainida. Kas ei piisa sellest, kui sulgudesse kirjutada "kohusetäitja"? Andres 17. oktoober 2006, kell 16:50 (UTC)
----
Miks see Kunstide Valitsus siin peab olema? Andres 25. jaanuar 2011, kell 11:29 (EET)

*Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Kunstide Valitsus
*1940–1948, Johannes Semper
*1948–1949, Kaarel Ird
*1949–1950, Ülo Taigro
*1950–1953, Max Laosson
*1953, Viktor Akinfijev (ajutine kohusetäitja)
*1953–1957, Lembit Rajala
*Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv polügraafiatööstuse, kirjastuste ja raamatukaubanduse valitsus
----
Minu meelest ei ole "Valter Klaausoni valitsus" jms kohane. Andres 25. jaanuar 2011, kell 11:29 (EET)

Vana ja lõpunivaidlemata küsimus nõukogudeaegsete valitsusorganite kohta, kuidas siis nimetada - Valter Klausoni ministrite nõukogu?, vaja lõplik ja kindel konsensus--Nosser 25. jaanuar 2011, kell 12:22 (EET)

: Minu ettepanek on esitada see organ ühtsena ning märkida iga ametikoha juurde, kes millal teda täitis. Ma ei ole kindel, kas rahvakomissaride nõukogu ja ministrite nõukogu tuleks eristada. Andres 25. jaanuar 2011, kell 13:05 (EET)

::Kuna rahvakomissaride ja ministrite arv, ministeeriumite nimetused ja ka nende eksistentsi aeg ei kattu, siis võib tekkida väike segadus, kas on pakkuva välja wikiavarustelt näidis?
Leidsin 2 näidet:Jarosław Kaczyński valitsus ja Andrus Ansipi esimene valitsus, kumbki ei sobi vastavale kirjeldusele Nosser 25. jaanuar 2011, kell 19:22 (EET)e

Ei saa aru. Andres 25. jaanuar 2011, kell 19:53 (EET)

Artikkli formaat?--Nosser 25. jaanuar 2011, kell 19:59 (EET)

: Need eeskujud ei sobi siia. Andres 25. jaanuar 2011, kell 20:06 (EET)
=== Eesti NSV ministeeriumid ===
Eesti NSV liidulis-vabariiklikud ministeeriumid allusid nii Eesti NSV Ministrite Nõukogule kui ka NSV Liidu vastavatele liidulis-vabariiklikele ministeeriumidele. Nende juhtida olid vastavad riigivalitsemise alad Eesti NSVs, välja arvatud ainult üleliidulise alluvusega ettevõtted, millede nimestiku kinnitas NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidium.
;Vastavalt ENSV 1978 aasta konstitutsioonile olid ENSVs alljärgnevad liidulis-vabariiklikud ministeeriumid:
* Eesti NSV Ehitusministeerium;
* Eesti NSV Ehitusmaterjalide Tööstuse Ministeerium;
* Eesti NSV Haridusministeerium;
* Eesti NSV Justiitsministeerium;
* Eesti NSV Kaitseministeerium;
* Eesti NSV Kaubandusministeerium;
* Eesti NSV Kergetööstuse Ministeerium;
* Eesti NSV Kultuuriministeerium;
* Eesti NSV Kõrgema ja Keskerihariduse Ministeerium;
* Eesti NSV Liha- ja Piimatööstuse Ministeerium;
* Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Ministeerium;
* Eesti NSV Metsa- ja Puidutööstuse Ministeerium;
* Eesti NSV Põllumajanduse Ministeerium;
* Eesti NSV Rahandusministeerium;
* Eesti NSV Sideministeerium;
* Eesti NSV Siseministeerium
* Eesti NSV Tervishoiu Ministeerium;
* Eesti NSV Toiduainetetööstuse Ministeerium;
* Eesti NSV Varumisministeerium;
* Eesti NSV Välisministeerium
;Vastavalt 1978. aasta ENSV Konstitutsioonile olid ENSVs alljärgnevad vabariiklikud ministeeriumid:
* Eesti NSV Autotranspordi ja Maanteede Ministeerium;
* Eesti NSV Kohaliku Tööstuse Ministeerium;
* Eesti NSV Kommunaalmajanduse Ministeerium;
* Eesti NSV Sotsiaalkindlustuse Ministeerium;
* Eesti NSV Teenindusministeerium.

Tegeles Nõukogude Liidus ja kõik! Või siis linna nimi. "Nõukogude Liidu tagalas" on juurdunud okupantidekeskne mõtteviis. Lihtsalt selle tõttu, et eestlased okupeeritud Eestis harjusid poole sajandi kestel sellise idee ja terminoloogiaga ei tähenda, et vabad eestlased tänapäeval peavad seda "traditsiooni" jätkama. Nõukogude Liit ja koha nimi, mitte tagala. See polnud meie tagala.

Märkus kohanimede äramärkimise kohta on ehk õige, aga osundusest "meie tagala" kohta ma küll aru ei saanud. --kanakukk (arutelu) 31. märts 2012, kell 22:20 (EEST).
-----
Meil ei ole niisugust reeglit, et "vaata ka" all peavad olema lingid olemasolevatele artiklitele. Andres (arutelu) 27. oktoober 2015, kell 21:06 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti NSV Ministrite Nõukogu