Kategooria nime järgi käivad siia ka praegused akadeemikud. Minu meelest pole praeguseid ja varasemaid akadeemikuid tarvis eristada ja siinne kategooria on liigne. 193.40.10.181 25. oktoober 2011, kell 11:32 (EEST)

See on tõsi, et nime järgi ei saa eristada. Aga miks neid eristada vaja pole? Andres 25. oktoober 2011, kell 11:47 (EEST)

: Sisulist vahet ju pole. 193.40.10.181 25. oktoober 2011, kell 11:56 (EEST)

:: Vahe on see, et tegu on eri akadeemiatega. Andres 25. oktoober 2011, kell 13:33 (EEST)

::: Nojah, nad vahetuvad. Aga sisuliselt on nad ikkagi Eesti Teaduste Akadeemia akadeemikud. Juriidiline nüanss, mida akadeemia arutelus mainitakse, minu meelest sisuliselt midagi ei muuda. 193.40.10.181 25. oktoober 2011, kell 13:49 (EEST)

:::: Mis juriidiline nüanss? Kaks akadeemiat kannavad sama nime. Andres 25. oktoober 2011, kell 14:25 (EEST)

::::: See järjepidevuse asi. Sisuliselt on ju ometi tegu sama asjaga, mitte kahe erineva akadeemiaga. 193.40.10.181 25. oktoober 2011, kell 14:37 (EEST)

:::::: Sama asjaga tegu ei ole. Uus akadeemia rajati nullist ja vana akadeemia liikmeid sinna ei võetud. Andres 25. oktoober 2011, kell 14:39 (EEST)

::::::: Ja siis? Kui nüüd ühe korraga kõik akadeemikud välja vahetada, uus põhikiri kirjutada ja uude kohta kolida, oleks ikkagi tegu Eesti Teaduste Akadeemiaga. 193.40.10.181 25. oktoober 2011, kell 14:41 (EEST)

::::::::::: Võib-olla küll, see oleneb asjaoludest; sellistel asjaoludel ei pruugi järjepidevus katkeda. Tegelikul juhtumil samasust ei ole. Loodi uus akadeemia, millel vanaga igasugune järjepidevus puudub. Andres 25. oktoober 2011, kell 14:49 (EEST)

:::::::: Sofistika. Fakt on see, et kuni 1989. aastani ei julgenud Eesti NSV-s keegi öelda, et tegamist on sama akadeemiaga. Konstantin Päts ega Johan Laidoner ei olnud Eesti NSV TA auliikmed. Kui keegi oleks seda 1946. aastal (veel enam, 1950. aastal) avalikult öelnud, oleks ta vanglasse või hullumajja pandud. --Numbriga kärumees 25. oktoober 2011, kell 14:44 (EEST)

:::::::::: Eesti NSV võimud kavandasid vana akadeemia taastamist (pole selge, mis mõttes see võimalik oleks olnud), kuid NSV Liidu võimud sellist ettepanekut arvesse ei võtnud. Andres 25. oktoober 2011, kell 14:49 (EEST)

::::::::::: Just. Kavandati, aga ei taastatud. Eesti-aegsest akadeemiast oli sel ajal Eestis ainult Paul Kogerman. --Numbriga kärumees 25. oktoober 2011, kell 14:52 (EEST)

:: Ja ometi eirate te fakti, et sisuliselt on kahe akadeemia näol tegu sama asjaga. Juriidilist järjepidevust küll pole, aga mõisteline samasus on olemas – mõlema näol on tegu samas riigis teaduste akadeemia funktsioone täitva asutusega. Ma ei mõista, kuidas see, et enne ei juletud samastada ja nüüd juletakse (vt akadeemia kodulehte), antud küsimuses määrav oleks. 193.40.10.181 25. oktoober 2011, kell 15:19 (EEST)

::: Sisuliselt on ka Vabariigi Valitsuse ja ENSV Ministrite Nõukogu näol tegemist sama asjaga. Minu arust on praegu parim kategooriate variant ja seda muuta ei tasu. --Numbriga kärumees 25. oktoober 2011, kell 15:21 (EEST)

:::: Nojah, aga järjepidevuse tõttu ENSV teaduste akadeemiat ja praegust siin siiski samastatakse. Mingi loogika oleks asja juures, kui eristada rangemalt (erinevad artiklid) iseseisva Eesti teaduste akadeemiat ja ENSV teaduste akadeemiat, aga ilmselt poleks seegi kuigi mõistlik. Kui ka tahta varasemate akadeemikute jaoks eraldi kategooriat teha, siis peaks ka kategooria nimi eristav olema. 193.40.10.181 25. oktoober 2011, kell 15:28 (EEST)

::::: Samastatakse sellepärast, et Eesti NSV Teaduste Akadeemia ongi sama akadeemia mis praegune. Andres 25. oktoober 2011, kell 21:22 (EEST)

:::::: Nojah ja sõjaeelne akadeemia on ka sama mis praegune, aga sina taandada tuimalt asja sellele, kas sõja järel loodud akadeemia põhikirja oli võimalik kirjutada, et ta on varasema järglane või mitte. Ma ei ole selles ega teises arutelus kohanud ühtki arvestatavat laiemat sisulist põhjust selliseks rangeks eristamiseks. Kokkuleppeliselt peetakse akadeemia asutamisaastaks 1938. aastat (vt kehtivat põhikirja) ja nii võib teha. Minu meelest pole Vikipeedias põhjust sellega vastuollu minna või sellele vastu vaielda. Artikkel Eesti Teaduste Akadeemia peaks käsitlema akadeemiat alates 1938. aastast. Muidugi tuleb kirjutada ka 1946. aastal taasloomise asjaoludest. 193.40.10.181 26. oktoober 2011, kell 10:58 (EEST)

:::::::: Misjaoks tuimalt? Väidan täiesti tundlikult, et tegu pole sama akadeemiaga. Andres 26. oktoober 2011, kell 15:45 (EEST)

:::::::Mõttekäik jumala õige. Artikli avalause on eksitav. Aga asja annab parandada väikeste muudatustega, nii, et sujuvalt juhatada lugeja ka 1938. aasta akadeemia artikli juurde. --Hirvelaid 26. oktoober 2011, kell 11:45 (EEST)

::::: Asi ongi selles, et järjepidevust ei ole (kuigi teaduste akadeemia funktsioonid on kõigi riigikordade ajal enesestmõistetavalt enam-vähem samad). Erinevad artiklid on praegu olemas (Eesti-aegne aastate täpsustusega). Akadeemikute kategoorias on alamkategooria Eesti Teaduste Akadeemia liikmetest. Paremini ma teha ei oska. --Numbriga kärumees 25. oktoober 2011, kell 15:40 (EEST)

::::::Alamkategooria nimetus võiks saada sulgudesse (1938). See peaks ju kõigile sobima. --Hirvelaid 25. oktoober 2011, kell 15:59 (EEST)

:::::::Võib ka nii. Aga mulle on jäänud mulje, et Eesti-aegsel akadeemial olid liikmed ja praegusel akadeemikud. Vahest on juba see piisav vahe? --Numbriga kärumees 25. oktoober 2011, kell 16:06 (EEST)

::::::::Seda mitte. Liikmete kohta saab öelda akadeemikud ja vastupidi.--Hirvelaid 25. oktoober 2011, kell 16:24 (EEST)
Hakkasin praegustele akadeemikutele kategooriaid lisama, aga siis avastasin, et siin on selline vahetegemine. No kes sellest peaks aru saama, eriti kui praeguste akadeemikute artiklites on ju enamasti kirjas "Eesti Teaduste Akadeemia liige". Kui tõesti on soov vahet teha (mille järele minu meelest vajadust pole, sest eluaastad ju näitavad ära), siis kas poleks parem, kui põhikategooria oleks "Eesti Teaduste Akadeemia liikmed" ja alamkategooria "Eesti Teaduste Akadeemia liikmed (1938-1940)? Neid kategooriaid pole veel väga palju pandud, saaks muuta küll. --Morel 17. november 2011, kell 17:19 (EET)

Nii võiks olla tõesti. --Hirvelaid 17. november 2011, kell 17:41 (EET)

Nõus, et vahet teha pole tarvis. Pikne 17. november 2011, kell 18:21 (EET)

: Ma isegi vahet teeks (miks mitte seda infot jätta), aga ülalkirjeldatud viisil: põhikategooria "Eesti Teaduste Akadeemia liikmed" (praegu "Eesti akadeemikud") ja alamkategooria "Eesti Teaduste Akadeemia liikmed (1938-1940)" (praegu "Eesti Teaduste Akadeemia liikmed"). Ma ei hakka praegu veel muutma, v-o on põhjendatud vastuväiteid. --Morel 18. november 2011, kell 00:15 (EET)
Mulle tundub ikkagi, et Eesti-aegsel akadeemial olid liikmed ja praegusel akadeemikud:
§ 6. Akadeemia koosneb 20 liikmest. Akadeemia liikmeiks võivad olla Eesti kodanikud, kes oma teaduslikkude töödega on silmapaistvalt edasi viinud teadust ja ilmutanud võimeid teadusliku töö korraldamises.
http://www.hot.ee/seadustekogu/skvi-2-2.html
§ 4. Akadeemia koosseis
(1) Akadeemia liikmeskonna moodustavad akadeemikud ja välisliikmed. Kuuluvus Akadeemia liikmeskonda on eluaegne.
(2) Akadeemikute piirarv on 60, kusjuures piirarvu sisse ei arvata üle seitsmekümne viie aasta vanuseid akadeemikuid. Akadeemia välisliikmete arvu määrab üldkogu.
[RT I 2009, 64, 421 - jõust. 01.01.2010]
https://www.riigiteataja.ee/akt/13255052
--Numbriga kärumees 18. november 2011, kell 12:48 (EET)

Mõistet "akadeemik" on mõistlik kasutada üldmõistena, s.t suvalise akadeemia liikmena ja segaduste vältimiseks eelistada selle üldmõiste asemel mõistet "TA liige". Ülevaate sellest, kes omasid konkreetselt tegevliikme, auliikme, välisliikme, korrespondent-liikme või akadeemiku (kehtiva põhikirja tähenduses) liikmestaatust, oleks otstarbekas lahti rääkida akadeemiate vastavates artiklites. --Hirvelaid 18. november 2011, kell 14:36 (EET)

See küsimus on endiselt segane. Ka praegusel Eesti Teaduste Akadeemial on ju liikmed. ETA liige on akadeemik. See vahetegemine vana akadeemiaga on kunstlik. Kui me paneme ühte patta Tartu Ülikooli õppejõud, siis ka siin pole minu meelest mõtet vahet teha.--Morel (arutelu) 20. märts 2012, kell 14:15 (EET)

Tartu ülikooli pole kunagi laiali saadetud kui tagurlaste pesa. Leian, et praegune seis on täpne. --Numbriga kärumees (arutelu) 20. märts 2012, kell 14:20 (EET)

: Ennekõike on asi selles, et siin kategoorias võivad olla ka uuemad akadeemia liikmed ja kategoorias "Eesti akadeemikud" võivad olla ka esimesed akadeemia liikmed. Laialisaatmine ei oma minu meelest sisulist tähtsust, vähemasti kategoriseerimise seisukohalt mitte. Jätaksin alles ainult kategooria "Eesti akadeemikud", mille pealkiri on lihtsamal kujul. 193.40.10.180 20. märts 2012, kell 14:34 (EET)
Lauri Mälksoo on siia sattunud eksliku kategoriseerimise tõttu, vea saab parandada tema artiklis, nii et siin ei ole vaidlustamiseks põhjust.
Küll aga pean ütlema, et kategooria nime valik tekitab segadust. Andres (arutelu) 7. august 2014, kell 10:15 (EEST)

Märgin, et ruwiki's on ühe liikmega :ru:Категория:Иностранные члены Эстонской академии наук. V-o ka meil teha analoogne kat Eesti Teaduste Akadeemia välisliikmed (korrespondentliikmed?)--Bioneer1 (arutelu) 26. jaanuar 2015, kell 11:38 (EET)

Eestis on elanud ka teiste, Eesti-väliste akadeemiate liikmeid. Praktiline oleks jätta nad otse :Kategooria:Eesti akadeemikud alla ning kolida ETA liikmed alamkategooriasse (iseenesest võiks meil olla ka loendid Eesti asukatest, kes olid Vene Keisririigi ja NSV Liidu akadeemiate liikmed, seda enam, et need saavad olla ammendavad ja lõplikud ning ei vaja hilisemat hooldust). Kuna meil on võimalik teha (olgu või praktilistel alustel) vahet sõjaeelsete ja hilisemate ETA liikmete vahel, võiks siinne kategooria jääda (taas praktilistel kaalutlustel) n-ö nüüdisakadeemikutele ja sõjaeelsed kolida Moreli ülalsoovitatud :Kategooria:Eesti Teaduste Akadeemia liikmed (1938-1940) alla. Ühtlasi kuluks ära Eesti Teaduste Akadeemia liikmete loend - praegu meil seda ei ole, aga see oleks kasulik niihästi lugejate kui ka Vikipeedia enda seisukohalt (nt saaks kiiresti ülevaate, kellest artikkel puudub). Tõsi too loend vajaks küll juba pidevat uuendamist. --Oop (arutelu) 20. aprill 2018, kell 15:22 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Eesti Teaduste Akadeemia liikmed


Kasutaja arutelu:Juka~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Juka! Adeliine 26. oktoober 2011, kell 11:22 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Juka~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Aatomijõumikroskoopia

Artiklis puuduvad siselingid. Andres 27. oktoober 2011, kell 06:51 (EEST)

Ikka ei ole piisavalt siselinke. Kõik kasutatavad terminid tuleks esimesel kasutamisel linkida. Taivo 7. november 2011, kell 22:45 (EET)

Wikimedia Commonsi kategoorias "Atomic force microscopy" leidub mitmeid häid vektorgraafikas diagramme antud artikli teemal, mis oleksid praegustest JPEG piltidest veidi parema kvaliteediga (nt. :File:Atomic force microscope block diagram.svg). Kui on huvi, võin ma mõne neist eesti keelde tõlkida ja üles laadida? --Quibik 1. november 2011, kell 15:22 (EET)
Ei ole tarvis, nende piltide kvaliteet pole ka kõige hullem ja mõnda neist poleks nagunii võimalik asendada, sest sellist pilti seal poleks. KKants 1. november 2011, kell 19:14 (EET)
Misasi on teravikmikroskoopia perekond? Kas niisugune asi on üldse olemas? Taivo 7. november 2011, kell 22:45 (EET)
http://www.fi.tartu.ee/loputood2009/Materjaliteadus/MTM-Siim_Kinnas.pdf
Siin on täpselt sama sõna kasutatud ja see on magistritöö. Ju siis on korrektne ikka. Lk 13 alguses selles failis on see ja viidatud.

Minul see fail ei avanenud, teatas, et rikkis, aga ma usun sind. Taivo 8. november 2011, kell 19:02 (EET)
Või kui sa suudad mulle parema väljendi anda, siis ole lahke. Palju ma neid siselinke sinna lisama pean siis? KKants 8. november 2011, kell 17:51 (EET)

Ma olen selles teemas ebakompetentne. Linkisin kuni esimese valemini nii, nagu mulle õige tundus. Kahjuks ma ei tea, kas "submikroonne tase", "väliskate" ja "nN suurusjärk" on terminid, mis tuleks linkida. Skaneeriva teravikmikroskoopia perekonna asemel tuleks võib-olla linkida teravikmikroskoopia perekond. Ühikuid üldiselt ei lingita, aga siin võib nanomeeter olla erand, nii et ma jätsin sisse. Võib-olla saaks sõnad "detekteerimine", "interaktsioon" ja "lateraalne" asendada eestipäraste sõnadega. Taivo 8. november 2011, kell 19:02 (EET)
Aitäh abistamise eest, ma proovin siis need muudatused ära teha. KKants 8. november 2011, kell 21:41 (EET)

Artikkel on hästi koostatud. Annab hea ülevaate aatommikroskoopiast. Häiriv on sõna vedrukene kasutamine, sobiks ju  lihtsalt vedru.
Tekst on loogiliselt ülesehitatud ja alateemade kaupa lahtiseletatud. Välja on toodud aatomjõumikroskoobi erinevus teistest teravikmikroskoopidest ning seda pikemalt kirjeldatud. Selgitavad joonised on kergesti mõistetavad.
Jättes välja "vedrukese" liigse kasutamise, on keelekasutus korrektne. Valemid, mis on artiklis välja toodud, on lahtiseletatud. Tekst tervikuna on arusaadav.
Olles uustulnuk Vikipeedias, ei oska öelda kui palju siselinke oleks ühes artiklis piisav/mõistlik. Konkreetses tekstis on siselingid ära märgitud loogilistes kohtades ning abistavad lugejat terminitest arusaamisel.
--I-J 11. november 2011, kell 20:07 (EET)
----
Linkida võiks eriti termineid, mida üldkeeles ei kasutata, nt detekteerimine, tunnelvool, justeerimine jne.
Lauses "Samas on vajalik..." käändeviga. Veidi sarnane viga lauses "Peale piisava jäikuse...".
*Lauses "Tavaliselt selliseid pikki..." võiks öeldise tuua teiseks sõnaks. Sama lause oleks õnnelik kahe koma üle.
*vedrusid (korduv viga)
*Lauses "Samas ristkülikukujulised vedrud..." võiks öeldis olla jällegi teine sõna ning puudu üks koma.
*Lauses "Jäikused ja resonantssagedused..." näpuviga – üks täht puudu
*Murdarvus on eraldajaks koma, mitte punkt
*Joonisel 5 paistab olevat vaid püramiidne teravik, kuigi artikli tekstis väidetakse teisiti
*F- vedru elastsusjõud → F vedru elastsusjõud
*Lauses "Sellisel juhul saadakse..." puudu koma
*Lauses "Teraviku lähendamisel pinnale..." on kaks koma liigsed
*Lauses "Puutekontaktse töörežiimi... " puudu koma
*Analoogselt mittekontaktse režiimiga
*Lauses "Teravikmikroskoopia meetodeid..." puudu koma
Tubli! Adeliine 21. november 2011, kell 00:24 (EET)


Arutelu:Otto Münther

Kas 1929. aastal oli olemas Vajangu vald? Andres 28. oktoober 2011, kell 22:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://digar.nlib.ee/otsing/avaleht?pid=nlib-digar:44704
** In Otto Münther on 2013-06-24 12:43:22, 404 Not Found
** In Otto Münther on 2013-07-06 17:46:56, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:47 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://digar.nlib.ee/otsing/avaleht?pid=nlib-digar:53325
** In Otto Münther on 2013-06-24 12:43:23, 404 Not Found
** In Otto Münther on 2013-07-06 17:47:06, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:47 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://digar.nlib.ee/otsing/avaleht?pid=nlib-digar:47629
** In Otto Münther on 2013-06-24 12:43:23, 404 Not Found
** In Otto Münther on 2013-07-06 17:47:16, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:47 (EEST)
----
"Münther valiti ka I Riigikogu koosseisu" Mis erakonna nimekirjas? Velirand (arutelu) 12. august 2016, kell 09:36 (EEST)


Arutelu:TalTechi korvpalliklubi

Kas praegu KML-is mängiva TTÜ Korvpalliklubi jaoks kõlbab see artikkel (kui seda uuendada) või on praeguse klubi jaoks vaja uus kirjutada?

Mul jääb mulje, et tegu pole sama klubiga. Sel juhul tuleb uus artikkel teha. Andres 29. oktoober 2011, kell 06:22 (EEST)
Vanad andmed tuleb kuidagi säilitada. Andres (arutelu) 11. aprill 2017, kell 13:24 (EEST)

Siin seisab, et "korvpallimeeskond hakkab kandma ametlikult nime TalTech Basketball". Ma ei tea, mida sellest järeldada.
Kas "ametlikult" on lihtsalt sõnakõlks või ongi sellekohane TTÜ otsus? Sest samas on öeldud "Kasutada võib ka eestipärast TalTech Korvpall", mis on vastuolus sellega, mis siin on öeldud ("Tekstides asendub TTÜ TalTechiga koos eestikeelse käänamisega: TalTechi suvekool, TalTechi inseneriteaduskond, TalTechi ehituse ja arhitektuuri instituut, TalTechi korvpallimeeskond jne."). Kas TTÜ siseselt üks strukuuriüksus ei tea, mida teine teeb? Cumbril (arutelu) 2. detsember 2018, kell 18:32 (EET)
-----------
Tabelis on "korvpallimeeskond meeskond" justkui liiast. Kuriuss (arutelu) 27. märts 2022, kell 15:10 (EEST)
Nüüd peaks sellega korras olema. Metzziga (arutelu) 27. märts 2022, kell 15:17 (EEST)


Kasutaja arutelu:Pietadè

Tere tulemast Vikipeediasse, Pietade! Palun proovi muuta ühe salvestamisega rohkem, ehk pärast iga sõna muutmist ei ole hea salvestada, see reostab artikli ajalugu ja viimaste muudatuste loendit. Kasuta nuppu "Näita eelvaadet". Adeliine 28. oktoober 2011, kell 23:31 (EEST)
* Iron Law of Oligarchy: An empirical study of 683 Wikia wikis found support for the claims that the iron law of oligarchy holds in wikis;...
Arhiiv
* 2011–2017

* liveuamap.com
* Molfar
* Oddities. AP News
* La Russia ha rimosso alcune boe che segnavano un confine fluviale con l'Estonia - Video. Rai News 24, 25. V 2024 (eestikeelne video (Egert Belitšev, 2:33) Narva jõel ja teisel pool kallast toimunust)
* Damaged telecommunications cable between Sweden and Estonia. government.se, 23. oktoober 2023
* Николай Воронин. Пересаженные человеку почки свиньи прижились и впервые нормально функционируют. BBC, 18. august 2023
* Дети против Сталина: как трое школьников рискнули пойти против «отца народов». BBC News Русская служба, 15. august 2023 (video 37:37)
* Новый учебник истории для старшеклассников. Что в нем переписали и как это повлияет на образование в России. BBC, 8. august 2023
* Amos Chapple. Scarred By War: Conflicts For Ukrainian Land Through The 20th Century // Archival photos show some of the many conflicts that rolled through the territory of today's Ukraine as East and West vied for control of the region through the 20th century. This photo gallery uses current place-names. RFE/RL, 27. juuli 2023
* Biden chiama Zelensky “Vladimir” (Il nome di Putin) invece di Volodymyr, poi si corregge [Biden nimetab Zelenskit Volodõmõri asemel "Vladimiriks" (Putini eesnimi), seejärel parandab ennast]. Rai News, 14. märts 2023 (video, 00:00:12)
* ‘A woman can't fight in men's underwear’: Ukrainian servicewomen fight for uniforms that fit. France 24, 13. juuli 2013
* Мария Шварцман. Шойгу сбился со счета  Если верить официальным сводкам, российская армия еще полгода назад «уничтожила» всю военную технику ВСУ. Мы попытались разобраться, с кем воюет Минобороны все это время. Novaja Gazeta, 15. juuni 2023
* Тихановская — о болезни Лукашенко и планах Путина по оккупации Беларуси. TV Rain, 17. mai 2023 (video 12:22; vene keeles)
* Буде тобі, враже, так, як Відьма скаже... Фонд Ігоря Черненка (3:50)
* Ray Furlong. Uncensored Humor: Russian Stand-Up Comics In Exile. RFE/RL, 4. november 2022 (video 4:46; vene keeles, ingliskeelsed subtiitrid)
* Что обещал и чего не сделал Путин. Настоящее Время. Сюжеты, 2022 (video 5:50, vene keeles, venekeelsed subtiitrid)
* In Estonia sono iniziate le esercitazioni dei riservisti  La prima ministra Kaja Kallas durante un discorso alla Nazione ha detto che al momento non ci sono "minacce dirette per l'Estonia", ma "in un momento di crisi, capacità di difesa significa che sappiamo esattamente cosa fare". Rai News, 22. september 2022
* Michelle Roberts. Cancer-killing virus shows promise in patients. BBC News, 23. september 2022
* James Bond and The Queen London 2012 Performance (28. VII 2012, video 6:15; 56 261 792 vaatamist (20. juuli 2022, kell 11:59 (EEST)))
* Brothers in Arms - Dire Straits - Ukraine Krieg. 457,241 views. Premiered Mar 2, 2022
* Victoria Gill. Fish ‘whoops and growls’ recorded on restored reef. BBC News, 8. detsember 2021 (0:32)
* COVID-19: Additional and Booster Doses. Wisconsin Department of Health Services, 25. oktoober 2021
* Cardigan Bay dolphins may have high-pitch Welsh accent. BBC News, 16. oktoober 2021 (1:26)
* La Palma volcano: Visual guide to what happened. BBC News, 25. september 2021
* Absolute howler: dog steals ball and nutmegs players in Bosnian football match – video. TheGuardian.com, 22. september 2021
* Rob Picheta and Chris Liakos. Greece finishes wall on border with Turkey, amid fears of Afghan migrant crisis. CNN, 3. september 2021
* Live  Storm Ida kills at least 41 across four states, BBC News, 2. september 2021
* The Best Whale Moments Captured on Film | Top 5 | BBC Earth (18:49), 4. aprill 2020
* Tessa Wong, There and back again: The epic adventures of China's wandering elephants, BBC News, 16. august 2021
*  Sara Rigby, Nine things you didn’t know about dogs, according to science, Science Focus, 16. september 2020
* Liugkivid (From Wikipedia, the free encyclopedia)
* В оккупированном Крыму обнаружили еще одну дачу Путина: подробности и видео, Infovastupanu, 10.02.2021
* Lisa Respers France, Golden Globes 2021: See the full list of nominees, CNN, 3. veebruar 2021
* Richard Baimbridge, Why your face could be set to replace your bank card, BBC , 25.01.2021
* Meg Wagner et al, The inauguration of Joe Biden, CNN, 20.01.2021
* Didi Tang, Beijing’s bullet train aims to go 1,000 km/h, The Times, 14. jaanuar 2021
* Flora Drury, Quarantine meals: The 2020 food trend no-one predicted, BBC News, 30. detsember 2020
* Lucio Pancaldi, Pietro Dirix, Adele Fanelli, Augusto Martins Lima, Nikolaos Stergiopulos, Pascal John Mosimann, Diego Ghezzi & Mahmut Selman Sakar Flow driven robotic navigation of microengineered endovascular probes, Nature Communications, 22. detsember 2020
* Even Utah’s mysterious monolith may be no match for Google Earth, The Verge, 24.11.2020
* Claire Diamond, Period poverty: Scotland first in world to make period products free, BBC Scotland News,24.11.2020
* Dan Hurley,  The Quantum Internet Will Blow Your Mind. Here’s What It Will Look Like // The next generation of the Internet will rely on revolutionary new tech — allowing for unhackable networks and information that travels faster than the speed of light, Discover, 4. oktoober 2020
* "Побратим" — Гори, душа, гори! — Саблич, 1. X 2016
* Greg Norman, Vietnamese police seize 345,000 used condoms ready to be sold as new, reports say  The condoms were provided monthly by an unknown individual, according to reports, Fox News, 24. september 2020
* Chris Smyth, Coronavirus: ‘Tens of thousands will die if we don’t act now’, warn top scientists  Grim Covid-19 warning from top scientists, The Times, 21. september 2020 (sisaldab videopöördumist, 7:19)
* The First Repeat Covid-19 Infection Case Isn’t All Bad News, Wired, 25. august 2020
* Laboratorium Nr. 12
* Deborah Ross, What if dogs made laws? This is what one told me, The Times, 20. august 2020
* In pictures: Belarus rocked by anti-government protests, BBC News, 17. august 2020
* Kremlin deploying Russian Guard troops to Belarus border – media (Photo, video) // Multiple photos and videos shot by eyewitness show convoys of trucks and paddy wagons without plates, UNIAN, 17. august 2020
* Sarah Rainsford, Russia's Putin appeals to patriotism as key vote reaches climax, BBC News, 1. juuli 2020
* Amy Woodyatt, Paul Simon praises 'extraordinary' rendition of 'Bridge Over Troubled Water' by health workers, CNN, 14. mai 2020 (7:36, inglise ja kõmri keeles)
* Helika Mäekivi, Kogumikud 2013 // Emakeelne eurokeel
* Coronavirus: Boris Johnson to launch Covid-19 alert system, BBC, 10. mai 2020
* Maailma esimene inimestele mõeldud tehisemakas, BBC (100 Women), 16. oktoober 2019 (video 4:37, inglise keeles)
* Ed Regis, No One Can Explain Why Planes Stay in the Air, Scientific American, 1. veebruar 2020
* The teenage Dutch girls who seduced and killed Nazis, BBC, 14. jaanuar 2020 (video 4:47, inglise keeles)
* Ivana Kottasová, Oceans are warming at the same rate as if five Hiroshima bombs were dropped in every second, CNN 13. jaanuar 2020
* Jamie Dettmer, Ukraine-Russia Prisoner Swap Draws Criticism, VOA, 30. detsember 2019
* Vladimir Putin's Long Shadow - the fifth estate, CBC News, 9. jaanuar 2015 (video 44:31)
* Frozen Dreams: Russia's Arctic obsession | FT Features, 20. oktoober 2016 (video 16:11, inglise/vene keeles, ingliskeelsed subtiitrid)
* Vladimir Putin: the full interview, FT, 5. juuli 2019 (video 1:30:05, inglise/vene keeles, ingliskeelsed subtiitrid)
* Raccoon shot dead in Germany after being spotted in 'drunken' state [Saksamaal Erfurdis lasti 7. XII 2019 maha pesukaru] (video, 1:50)
* Lefteris Karagiannopoulos. Europe's newest gas link set to hit Gazprom prices around the Baltic Sea, Reuters, 27. november 2019, vaadatud 27. novembril 2019
* Путин назвал скромными результаты работы кабмина по обеспечению роста доходов граждан  Как отметил президент, реальные располагаемые доходы граждан "практически стоят на месте", TASS, vaadatud 20. novembril 2019
* Ray Furlong, Hitler, Cows, And Lesbians: 25 Years Of Lukashenka's Outlandish Views, RFE/RL (19. juuli 2019; video, 1:40)
* One Photographer’s War In Ukraine, RFE/RL, vaadatud 18. juulil 2019
* Steve Gutterman. The Week In Russia: Old Allies, New 'Best Friends', RFE/RL, 7. juuni 2019
* Bobby Fischer Makes 4 Consecutive Crazy Opening King Moves Against Short Game 2/8 (1 368 003 vaatamist seisuga 2019-03-16)
* Ben Webster. Air pollution kills more people than smoking, German scientists say, The Times, 13. märts 2019
* Rikard Jozwiak. No More 'Business As Usual,' Russia Not A Strategic Partner, European Parliament Declares, RFE, 12. märts 2019
* Female Tank Commander 'Defects' For Love, Warns Kyiv Of 'Invasion' Plan, RFE/RL 5. märts 2019
* 2018 in pictures: Striking photojournalism from around the world, BBC, 30. detsember 2018
* Hungary removes statue of anti-Soviet hero Imre Nagy, BBC, 28. detsember 2018
* „It isn't just one company, or one rich CEO. 8 men now have as much wealth as half the world. Poverty has declined and many countries have experienced a great deal of economic growth, but wealth is concentrating more and more in the hands of an impossibly wealthy few.“ Avaaz.org (vt nt CNN jne) Make the Tech Giants Pay Their Taxes! Posted: 23 November 2018
* Putin Says Russia Rules Out Launching Preemptive Nuclear Strikes, Vabadusraadio, 19. oktoober 2018.
* Eleanor Ainge Roy. New Zealand bird of the year: 'drunk, gluttonous' kererū pigeon wins  Often heard before it is seen, the kererū has been known to fall out of the odd tree after too much fermented fruit TheGuardian.com, 14. oktoober 2018.
* Sam Wolfson. Ukraine claims dolphin army captured by Russia went on hunger strike. TheGuardian.com, 17. mail 2018.
* Nolan Peterson. If Russia Invades, US Special Operations Forces Have an Unconventional Plan to Liberate the Baltics, The Daily Signal, 8. juuni 2018.
* Keith Kahn-Harris. Denialism: what drives people to reject the truth // From vaccines to climate change to genocide, a new age of denialism is upon us. Why have we failed to understand it? TheGuardian.com, 3. august 2018.
* Rook at this mess: French park trains crows to pick up litter // Birds will be rewarded with food every time they bring a cigarette butt or other rubbish, says manager TheGuardian.com, 11. august 2018.
* Фото: в Аргентині палять знайдений в російському посольстві кокаїн, ukrainakeelne BBC, 22. august 2018.
* Damian Carrington, Lily Kuo. Air pollution causes ‘huge’ reduction in intelligence, study reveals, TheGuardian.com (27. august 2018)
* 2019. aastal tõuseb sõjaväelaste palk 30%, BBC ukrainakeelne teenistus, 14. septembril 2018

* Mõne tunni eest (5. jaanuar 2021, kell 21:53 (EET)) edastas BBC World News  D. Trumpi kõne, milles ta nimetas  Bideni toetajaid muu hulgas ka marksistideks, senini pole uudisteagentuurid seda kajastanud, ootavad valimiste tulemust...
* Budini kriminaalvastutusest vabastamise seaduse järgne märkimisväärne "vasak"nihe läänenaabri meedias...
* Hetke seisuga (15. jaanuar 2021, kell 20:12 (EET)) on ründaja (koroonaviirus) end mitmes riigis (ründe tõhustamiseks) moderniseerinud, nt mõned vaktsiinitootjad viitavad vajadusele ravimit/vaktsiini muuta/täiustada (mis võib tingida tarneviivitusi), poliitikud ent, viitavad (tarne)lepingutega kehtestatud tähtaegadele...— Pietadè Kaastöö 15. jaanuar 2021, kell 20:12 (EET)

selgita oma väidet arutelulehel Arutelu:Illiku päevad. Mis mõttes loata levitatav teave?--Estopedist1 (arutelu) 31. juuli 2018, kell 15:19 (EEST)

© Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, 2006Tamre, Ruta (koostaja) 2006. Eesti järvede nimestik.Tallinn, Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus,...—Pietadè 31. juuli 2018, kell 21:31 (EEST)

:Ei mõista teie seisukohta, ent tean, et autoriõigus ei kaitse näiteks ideid, põhimõtteid, päevauudiseid, fakte ja andmeid. Kõnesolevat tervikteost või mõnda suuremat tükki (nt kümmet lehekülge) sellest tervikteosest ei saa aga tõesti müüma hakata :)--Estopedist1 (arutelu) 1. august 2018, kell 19:07 (EEST)

:: Estopedist1, tõenäoliselt rikud sa andmebaasi tegija õigusi. Seda nimestikku võib pidada andmebaasi olulise osa väljavõtteks. Süstemaatilise kopeerimisega oled sa omakorda sellest väljavõttest olulise osa siia üle kandnud. Selleks peaks olema andmebaasi tegija luba. --Pikne 1. august 2018, kell 19:40 (EEST)

:::Samas uitab ringi küsimus: mitu konna, kala, vesiroosi vms peab "tiik" sisaldama, et olla tähelepanuväärne?—Pietadè 1. august 2018, kell 19:58 (EEST)
Andmebaaside koostajad on enamasti palgalised töölised (erinevalt Vikipeediast, kus keegi ei saa palka). Ja kui andmebaas on riiklik, st et riigi rahastusel (maksumaksjate ehk meie kõigi) koostatud, siis on tegemist üldhüvanguks mõeldud andmebaasiga (rahalist tulu andmebaas ei tooda). Kas see ei muuda midagi? "Süstemaatilise kopeerimisega oled sa omakorda sellest väljavõttest olulise osa siia üle kandnud" - selle üle annab vaielda. Aga luba oleks viisakas küsida küll, ilmselt teatud mõttes on Estopedist liiale küll läinud. --Pelmeen10 1. august 2018, kell 21:48 (EEST)

kasutaja:Pikne selgita, mida mõtled süsteemaatilise kopeerimise all. Ma olen kasutanud vaid osasid andmeid kõnesolevast andmebaasist. Me võime ju võtta nt kõik TEA märksõnad ja nendest artiklid kirjutada (eeldusel muidugi, et märksõna on artiklit väärt). Loomulikult ei tohi me TEA märksõnu Vikipeedia nimeruumis andmebaasi kujul esitada--Estopedist1 (arutelu) 3. august 2018, kell 09:20 (EEST)
----

Soovitan Sul kasutada jutumärke “tekst”. Nii on kasutajal pehmem lugeda, jutumärgid ei hüppa ekraanil ringi. 80.235.30.93 25. august 2018, kell 00:44 (EEST)

Kuigi tõsi, EKI kasutab samuti Sinu jutumärke. 80.235.30.93 25. august 2018, kell 00:46 (EEST)
Sama teeb näiteks ka Euroopa Liidu Teataja, jt ;-)—Pietadè 25. august 2018, kell 00:52 (EEST)

:Oleneb ka riistvarast; ise olen suurema osa ajast kohustatud kasutama 99xxx66-t, mis ei ole vale...—Pietadè 25. august 2018, kell 00:51 (EEST)
Tõlge
According to the information provided by the spokesman of the Ukrainian operational headquarters in the morning, pro-Russian troops had opened fire on 7 occasions on Ukrainian positions the previous day[311] (including on 3 occasions in Donetsk region and on 4 occasions in Luhansk region[314]); the fire was returned on several occasions.[314]
tõlge:
Ukraina peakorteri esindaja poolt hommikul esitatud teabe kohaselt avasid Venemaa väed eelmisel päeval [311] (sealhulgas kolm korda Donetski piirkonnas ja neli korda Luhanski piirkonnas [314]) tulekahju; tulekahju tagastati mitmel korral.

Mis selles artiklis viga on? Võiks välja tuua, et saaks parandada. MoroccoCentral (arutelu) 28. mai 2019, kell 20:47 (EEST)

Väljatoomisele kuluks rohkem aega kui parandamisele (nt maagi hoiused, Koor esinemas jpm, jpm), aeg on aga see, mis ta on, „venitamatu“; ainus soovitus, ehk, kogemust ja teadmisi koguda, ja kyll siis tasapisi sujuma hakkab.°—° Pietadè 28. mai 2019, kell 20:59 (EEST)

Ma ei saa Sulle kirjutada, sest Sul ei ole see funktsioon aktiveeritud. Meil oli kunagi väike kirjavahetus. Ma kinnitan, et seda, mida ma ütlesin, ei mõelnud ma kuidagi üleolevalt ega tahtnud kedagi solvata. Palun vabandust, kui Sulle teisiti tundub. Andres (arutelu) 28. september 2019, kell 21:45 (EEST)

Tänan! °—° Pietadè 28. september 2019, kell 22:06 (EEST)

milles asi? https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vastseliina_m%C3%B5isa_kalmistu&type=revision&diff=5536794&oldid=5536788
miks te valed GPS koordinaadid taastasite? Visakas oleks muudatusi enne kontrollida kui neid lihtsalt tühistada.

Mäletamist mööda asendasin koordinaadid andmeüksuses toodutega, lähtudes muu hulgas tõdemusest, et nt 100 a järel, kui artikkel on veel ka N(+) keel(t)es olemas, on lihtsam (ja usaldusväärsem) kasutada ühte allikat, ja parandada selles, kui parandused on õigustatud.Muideks, ei pea ennast «Visakas» olevaks...✅ Pietadè 19. jaanuar 2020, kell 14:41 (EET)

: Kui koordinaadid lahknevad, siis tuleb ikka üle kontrollida, kummas kohas on koordinaadid tegelikult valed ja parandada seal. Pikne 19. jaanuar 2020, kell 14:46 (EET)

:: Praegused koordinaadid on V-na kiriku kohal...✅ Pietadè 19. jaanuar 2020, kell 14:54 (EET)

::: Ma ei tea, kust sa need koordinaadid võtad. Klõpsa artiklis koordinaatidel ja siis järgmisel lehel mõnel kaardilingil. Pikne 19. jaanuar 2020, kell 15:34 (EET)
Veel üks näide: Eri:Erin/5554664. Palun ära eemalda koordinaate, kui sa tegelikult ei kontrolli, kas Vikiandmtes on õiged koordinaadid. Pikne 10. veebruar 2020, kell 17:59 (EET)

Hm, nüüd oled samas artiklis teist korda koordinaadid valeks parandanud: Eri:Erin/5577237. Mulle jäid praegu veel silma koordinaadid artiklis Kalevi-Liiva, mille samuti valeks parandasid (parandasin selle nüüd Vikiandmetes). Kui sul pole selleks mahti või sa ei oska koordinaate kontrollida, siis las teised tegelevad sellega. Võid seda koordinaatide erinevust märkivat kategooriat lihtsalt eirata. Pikne 5. aprill 2020, kell 12:27 (EEST)

Miks sa lahingute ariklisse seda "aastat tagasi" lisad? See ei tundu sisuliselt vajalik. Teistest keeltes ka neis artiklites sellist asja silma ei hakka. Pikne 3. veebruar 2020, kell 20:21 (EET)

Teiste keelte „konfliktikastidest“ tuleb esimesena meelde, et seal on nt esitatud jooksvalt kestus (nt algusest kuni artikli vaatamise hetkeni); ma rohkem ei pane; kiire ka...✅ Pietadè 3. veebruar 2020, kell 21:19 (EET)

: Konflikti kestus on iseasi, aga lõppenud konfliktide juures on see minu meelest sama vähe asjakohane nagu öelda isikuartiklis, mitu aastat on möödas isiku surmast. Ma arvan, et vähemasti lõppenud konfliktide artiklites tuleks selle malli lisamine tühistada. Pikne 10. veebruar 2020, kell 17:57 (EET)

::Eks tühista, vaatasin alul valesti, tuleb välja, et seda armastatakse lisada tarkvarakastidesse.Samas, tuntumate konfliktide artiklis on sel minu jaoks informatiivne väärtus olemas (N aastat jäälahingust vms), nii et üheselt imperatiivset eeskirja mina ei lisaks.✅ Pietadè 10. veebruar 2020, kell 18:02 (EET)
 Nt enwi Donbassi sõja infokastis on kasutusel Mall Vanus Aasta Kuu Päev (), lõppenud „ürituste“ puhul kestus (aastat kuud päeva)✅ Pietadè (arutelu) 11. veebruar 2020, kell 18:56 (EET)

Palun ole hea ja ära tee poolikuid muudatusi nagu see. Ei ole vaja andmeid uuendada, kui pooled numbrid uuendamata jäävad. See eksitab lugejaid ja raskendab artikli ajakohastamist. Ivo (arutelu) 30. mai 2020, kell 00:21 (EEST)

Lugejaid eksitavad ka selgituseta andmed, nt Tervishoiuamet liigendab "Tervenemine" all I rüma alla 'Haigusjuhtum lõpetatud-tervenenud" ja II rühma alla "Positiivsest testist möödunud..."Infokastis on praegu tervenenute all ka need, kelle haigusjuhtum ei ole lõpetatud...(aka need, keda PPE-ta (Isikukaitsevahenditeta) külastada ei soovitata)—Pietadè (arutelu) 31. mai 2020, kell 11:09 (EEST)

:Terviseamet nimetab neid kõiki tervenenuteks. Näide. Miks peaksime me kuidagi teistmoodi käituma? Ja no kui kellelgi tõesti tuvastati suhteliselt kiiresti mööduv nakkusahaigus 28 päeva tagasi, siis nõnda palju päevi hiljem ongi suht ainult kaks võimalust: a) isik on surnud/haiglaravil või b) ammu terve.

:Kui teaks, et kaua see jant kestaks, oleks muidugi lihtsam ka planeerida seda, et kuidas infot ringi tõsta. Algandmestiku ja artikli endaga probleeme tõesti on. Ka andmete esitamist on Terviseamet juba nii mitu korda ümber teinud, et pole põhjust arvata, et hetkel käigus olev jääb tingimata viimaseks. Ivo (arutelu) 3. juuni 2020, kell 19:34 (EEST)

:: Ülaltoodud lingil on loetletud veel ka "Negatiivseid teste"...FRA on nt 2020-05-28;28662;67191;149071 ja 2020-06-02;28940;68812;151325... ehk on kuskil ka Tõde..., kui on, ja kui seda ongi ülitäpselt vaja teada...—Pietadè (arutelu) 3. juuni 2020, kell 19:52 (EEST)

:::Negatiivsed testid on muidugi lihtsalt kõik testid miinus positiivsed. Seega otseselt selle arvu väljatoomisel sügavat mõtet pole (ka testide enda arv näitab ju ainult seda, et kui intensiivselt teste tehakse). Ja üldse on sel kohal pressiteated vähe paremad, sest natukenegi on tausta esitatud. Muidu on suht lihtne mingeid numbreid valesti tõlgendada.

:::Ma ise ootaks mõnda järgmist kokkuvõtet. Nt selle uuringu tulemusi, mida läbi parajasti viiakse. Siis saaks mingi vähe adekvaatsema pildi, et mis see tegelik seis olla võib ja kui paljud tegelikult võivad olla selle viirusega kokku puutunud. Ivo (arutelu) 3. juuni 2020, kell 22:55 (EEST)
;Suhe
 (29.8.2020)
----
Ma selle infokasti uuendamisel vaatan ainult koroonakaarti ja mitte pressiteadet. See juba teine või kolmas kord, kus lõuna ajal oli neil kaardil surmade arv muutmata jäänud (st selle järgi ei surnud ööpäeva jooksul kedagi). Küll aga märgin sulle igaks juhuks, et seal artiklis on veel üks koht, mida peaks infokastiga paralleelselt uuendama. Vaevalt see siin ju ka viimane selline kord on. Ivo (arutelu) 27. detsember 2020, kell 16:57 (EET)
----
See. Tegelikult Terviseamet siiski esitab seda infot. Miks sa arvad, et see number klappis? Asi ainult selles, et antud numbri saamiseks tuleb liita "Vaktsineerimiskuur pooleli" ja "Vaktsineerimiskuur lõpetatud" protsendid. Our World in Data saab ka oma andmed Terviseametist. Ivo (arutelu) 20. jaanuar 2021, kell 21:56 (EET)

Our World in Data lehel on kirjas ka see, et lähtutakse mingi UN üksuse maailma rahvastiku andmebaasist; see "...pooleli/...lõpetatud" liitmise võimalus kaob ära nt ühekordse annustamisega vaktsiini lisandumisel.— Pietadè Kaastöö 20. jaanuar 2021, kell 22:03 (EET)

:Igatahes on Terviseamet algallikas. Ükskõik millise ringiga see info kuhugi jõuab. Samuti saaks seda protsenti ka automaatselt arvutada, sest me teame Eesti rahvaarvu. Seega ei ole otseselt mingi spets allika kasutamine vajalik. Ivo (arutelu) 20. jaanuar 2021, kell 22:07 (EET)

::: 40+ riigi andmeid „jälgides“ tekib nt ka selline küsimus, et mõned üksused (Soome, Rootsi, jms) muudavad andmeid pea alati ka tagasiulatuvalt; TA blogist olen sattunud vaid korra lugema, et surmade arvule on lisatud ka varasem juhtum, muud täpsustamata...Lisaks, kõigi riikide vastava arvu kajastamisel ühele allikale tuginedes peaks segadusi olema vähem (nt Läti 1,01 eilse kuupäevaga, mujalt ei oskaks ma seda küll otsida, pealegi, kõik nõuab aega, ja antud aeg on ainsusliku sisuga mõiste)...— Pietadè Kaastöö 20. jaanuar 2021, kell 22:10 (EET)

::: Nt, kui võrdled Ühendkuningriigi malli tabeli numbreid jaluses olevates JSON-i vormingus tabelites avaldatutega ((juhtumid / surmad)...— Pietadè Kaastöö 20. jaanuar 2021, kell 22:25 (EET)

::::Nad pressiteadetes märgivad ikka aeg-ajalt, et takkajärgi lisati see või eemaldati too. Seepärast olen kohti ka eelistanud teatud asju muuta mingi olulise ajalise viitega, sest muidu tekivad olulised lahknevused (nagu pandeemia algusperioodil oli selle päevas tuvastatud nakatunute arvuga; hiljem tegin selle uute andmete pealt nullist ringi, sest vana oli nii erinev). Samas teevad nad Terviseametis aeg-ajalt ka mingeid vigu (nt mingi number jääb vahel eelmise päeva omaks). Lisaks hakkab mul endal ka "vaikselt" kopp ette saama sellest teemast. Nt asjakohase kronoloogia uuendamine läheb mul küll järjest vaevalisemalt.

::::Ja muidugi peaks ka need eri riikide artiklid kirjutama vähemalt sellisteks nagu Eesti lehe sissejuhatus, sest muidu on need pehmelt öeldes poolikud. Ma nüüd küll ei kujuta ette, et kes selle mammuti suudaks ette võtta. Ka suuremates keeleversioonides ei ole suudetud isegi Eesti asju ajakohasena hoida (s.t ei muudeta suurt midagi peale numbrite tabelis). Samas on numbrid just see asi, mida võiks palju paremini vaadata mõnelt rahvusvaheliselt statistikalehelt ning Vikipeedia tugevus on (või no... võiks olla) just võimalus anda juurde see asjalik tekstiline kirjeldus, et mis täpselt toimunud on. Ivo (arutelu) 20. jaanuar 2021, kell 22:28 (EET)
 Tagantjärele lisamine tähendab ka seda, et nt kui muutub 9 kuu vanune arv, siis vajavad tabelis muutmist kõik selle veeru andmed...Samas, näiteks Iisraelis oli eilse seisuga 100 inimese kohta vaktsineeritud 33,93 inimest; samas malli andmeid vaadates (tagantjärele parandused ja paari päeva vanune tõus) on mõneti mõistetav, miks nemad paari päeva eest juba III lainest rääkima hakkasid...— Pietadè Kaastöö 21. jaanuar 2021, kell 09:17 (EET)

:Pigem tähendaks see tagantjärele lisamine, et tekitabki selle tabeli alles siis, kui ei ole oodata, et rohkem numbreid muudetakse.

:Mingeid muudatusi tuleb küll niikuinii teha. Nt küllap saab mingi hetk Tervise Arengu Instituudilt täpsema koroonasurmade statistika (novembri ja detsembri surmadest kindlasti on midagi teiste surmapõhjuste alla ümber klassifitseeritud). Ivo (arutelu) 21. jaanuar 2021, kell 20:56 (EET)

Asjade tühistamisel peaks enne igaks juhuks artikli ajalugu vaatama. Siin tühistasid küll vandalismi, aga tulemuseks oli tagasiminek eelmise vandaliseeritud versiooni juurde. Ivo (arutelu) 20. november 2020, kell 09:41 (EET)

OK! — Pietadè Kaastöö 20. november 2020, kell 10:08 (EET)

Tere! Kas kaardiga artiklis Paju 2 on midagi viga, et ta hoone kohal nuppu ei näita? 82.131.111.114 20. jaanuar 2021, kell 13:41 (EET)

W 10 all FF-ga näitab.— Pietadè Kaastöö 20. jaanuar 2021, kell 13:45 (EET) ja kood on ka korrektne— Pietadè Kaastöö 20. jaanuar 2021, kell 13:47 (EET)
Kas võite üle vaadata kaardi funktsiooni artiklis Innere Stadt (Graz)? Boreaallane (arutelu) 1. veebruar 2021, kell 10:24 (EET)

Tere! Lisasid Tarmo Soomere artikli infokasti tema elukoha, kodakonduse ja rahvuse. Kust see info pärineb? Küsin, sest viidet pole ja ka mujal artiklis neist asjadest juttu pole. --Minnekon (arutelu) 11. august 2021, kell 22:28 (EEST)

Kodakondsuse eemaldasin, minu teada elab Tallinnas ja on eestlane.— Pietadè Kaastöö 11. august 2021, kell 22:35 (EEST)

vt ka ta isa kohta: Erich Soomere ← Sommer — Pietadè Kaastöö 11. august 2021, kell 23:01 (EEST)

:Nojah, eks need kõik ole sellised "väga tõenäoliselt nii on" asjad (nagu nt ka see, et Soomere on lühinägelik), aga kui viidet korralikule allikale pole, siis pole korrektne ja tegelikult vajagi neid info-/arvamuskilde artiklisse lisada. --Minnekon (arutelu) 11. august 2021, kell 23:29 (EEST)

Hello Pietadè, If this article is complete, could you remove the tags on it that you put up, to make it friendlier for readers who come across it? Thank you. Nicola Mitchell (arutelu) 3. oktoober 2021, kell 14:22 (EEST)

Viitad üht sõna teise vastu vahetades ühtelugu Sõnaveebile. Juhin veelkord tähelepanu, et Sõnaveeb erinevalt ÕS-ist pole normiv ning kui seal pole otsesõnu öeldud, et sõna on ebasoovitatav või vale, siis pole põhjust tuletada ebasoovitatavust sellest, et Sõnaveebis sõna pole. Pikne 13. november 2021, kell 18:26 (EET)

Kasutan väljaannet Sõnaveeb / EKI ühendsõnastik 2021, kus on artiklite juures toodud ära ka Viimati muudetud kuupäev, praktiliselt igapäevaselt; link “Sama sõna EKI teistes sõnastikes” viib aadressile https://portaal.eki.ee/sonaraamatud .Analoogiliselt on võrgus nt ka selliseid inglise keele sõnaraamatuid, milles on esitatud ka kirjeldus mingi sõna sünniloo kohta... küllaltki sageli tuleb juurde sõnu nt IT-valdkonnas. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 14. november 2021, kell 11:24 (EET)

Nt vaakumpommi kohta on märge "uus (2022)...// Näited // 1999. aastal heitis Vene ründelennuk vaakumpommi Dagestani auulile nimega Tando, mille tagajärjel pühiti auul maapinnalt koos paarisaja Bassajevi sõduriga." ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 2. märts 2022, kell 09:59 (EET)

Taaskord, kui sa tegelikult ei kontrolli, millised koordinaadid on valed, siis jäta need nii nagu on. Sinu paranduse järel jäävad vead emba-kumba kohta alles ja sinu muudatusest pole muud tolku, kui et viga on pärast raskem üles leida. Kui eesmärk oleks sellest kategooriast kõigis artiklites kiiresti lahti saada, siis võiks selle lihtsalt mallist eemaldada. Näiteks artiklis Maailma Kaubanduskeskus on sinu paranduse järel valed koordinaadid. Tõllakivi nasu juures olid koordinaadid valed nii artiklis kui ka Vikiandmetes (parandasin seal). Pikne 13. detsember 2021, kell 21:05 (EET)

Lihtsam ja „kulutõhusam“ on parandada ühes keskses kohas (wikidatas), WTC on praegu (13. detsember 2021, kell 21:31 (EET)) seal õige, senix kunix. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 13. detsember 2021, kell 21:31 (EET)

: :Kategooria:Wikidata koordinaadid erinevad enam kui 1 km ei näita lihtsalt seda, et koordinaadid dubleerivad Wikidatas ja siin üksteist ega et dubleerimine iseenesest on probleem. Selle kategooria mõte on osutada, et need koordinaadid erinevad märkimisväärselt ja et emmas-kummas kohas võivad olla valed koordinaadid. Näiteks Sydeny ooperiteatri ja WTC puhul oleks võinud nüüd selle kategooria abil Wikidatas rikutud koordinaatidele jälile saada, aga selle asemel, et seal parandada paljundasid vead hoopis siia vikisse.

: Kui sama parandus on vaja teha mitmes kohas, siis on küll hea, kui seda saab teha kuidagi keskselt, aga kui Vikipeedia artiklisse on juba sisestatud õiged koordinaadid, siis parandamiseks otsest vajadust pole (koordinaatidega objektide asukoht reeglina ei muutu). Pikne 14. detsember 2021, kell 15:50 (EET)

See jõuluprae asi on tagasi pööratud. Midagi sellest nähtavasti on senini serveri puhvris. Nüüdseks on mõned mallid kaitse all. Ma arvan, et pole mõtet vandaali innustada sellega, kui üldises arutelus demonstreeritakse tagantjärele tema töö tulemuslikkust. Pikne 20. detsember 2021, kell 16:53 (EET)

See oli täna mu arvuti kuvaril..., võib-olla siis minu PC puhvris (algselt oli kohe body tagi all  ☆☆☆—</span>Pietadè]] Kaastöö 20. detsember 2021, kell 16:57 (EET)jaa, tegemist pole „innustamisega“, pigem tähelepanu juhtimisega, ehk siis vastumeetmete võtmise huvides. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 20. detsember 2021, kell 16:59 (EET)

Mulle oli see u 10-aastase kogemuse ja u 100k redigeerimise juures esimene kord tõdeda sellist tegevust: <body> all olevale reale reale Pig farm Vampula 9.jpg + tekst sisestamine; tekitab küsimuse Wiki turvameetmete ja nende adekvaatsuse kohta. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 21. detsember 2021, kell 14:03 (EET)

Näide: siin on see olemas... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 21. detsember 2021, kell 15:03 (EET)

kui see (Pig farm Vampula 9.jpg) on tänaseni süsteemi eri osades sees, siis näitab see pigem seda, et probleem ei ole “välja puhastatud” (ei mingit kiitust sessuhtes).Oma arvutiga oli viimaste nädalate jooksul kogemussari: vahelduvvoolu pakkuja „vaheldas“ voolu (≥5 etteteatamata katkestust), mistulemusel AP-d (ruuteri kaabliühendusega antennid) hakkasid toimima omatahtsi, suvavalikul (nt ee laiendiga ei olnud saadaval riik, eesti, seb, telia, hot, online jne, selver ent oli; samuti olid kasutatavad wikipedia org laiendiga lehed, mõned Google'i com laiendiga lehed; eur-lex, ted.europa eu laiendiga jne olid kasutatamatud; gmail ent saadaval..., total mess, короче...) ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 21. detsember 2021, kell 15:44 (EET)Summa summarum: pigem kogemuste jagamine kui kiitus/esiletõst (iga (uus) kogemus annab juurde teadmisi, kui just ei tapa; BBC vahendas hiljuti FBI most wanted listi kuuluvate isikute (palgaliste? häkkerite) otsinguid Moskvas jm VFs, sekka ka ausate häkkerite (oskuslik arvutientusiast) kurtused, et need kahjustavad ettevõtlust...) ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 21. detsember 2021, kell 15:58 (EET)

: Mis siis teha tuleks, et oleks "välja puhastatud"? Saaks rikutud lehe ajaloos vastava redaktsiooni sisu tavakasutajate eest peita, aga samas midagi eriliselt kohatut selles pildis minu meelest pole ja ajaloo kaudu on selle otsa ka keeruline sattuda.

: See on viki, siin tuleb selliseid asju ette. Saab küll veel igasuguseid kruve kinni keerata, aga siis oleks ka asjalike paranduste tegemine selle võrra raskendatud. Pikne 21. detsember 2021, kell 17:01 (EET)

::::Konkreetse faili kuvakeeld väljaspool selle otstarbekohast/õigustatud kasutamist, turgatas meelde  ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 21. detsember 2021, kell 17:15 (EET)

:: Mnjah, just mõeldes, kas nt selle loendi komponendid oleks artikliväärilised (ega ikka ole küll, imho); minu jaoks näitas konkreetne juhtum mingit järku arengus; selliste asjade kordumise ärahoidmine (kui see võimalik oleks, ent, kõik areneb) olex ilmselt “monetaarselt ülejõukäiv”; nii et, kv, harime lapsi sünnist saati, et nad ei hakkaks, vanemaks saades, nt, kasutama koroonast hoidumiseks „püha lehma“ uriini... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 21. detsember 2021, kell 17:11 (EET)
Võrdluseks turgatas meelde nt FF-le jne lisatav AdBlock lahendus/rakendus... (ega ikka ei kuva mulle küll, mida iganes; ja toimib) ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 21. detsember 2021, kell 17:23 (EET)
----
Sisestasin, ilmselt valesse kohta, küsimuse: “Could anyone be able to deal with (inter?)wiki inclusions of text right below <body> tag like Pig farm Vampula 9.jpg + text, seems not to be an invention of an individual, thank U!☆☆☆—PietadèTalk 17:41, 21 December 2021 (UTC)”  ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 21. detsember 2021, kell 19:49 (EET)
----
Seoses "võimalusega muuta kandelogisid" (Eri:Erin/6024173) täpsustan igaks juhuks: ainuke asi, mida adminnid logides (kustutamislogi, blokeerimislogi jne) muuta saavad, on see, et nad saavad seal kohatuid asju vajadusel tavakasutajate eest peita, nii nagu lehekülgede ajalugudeski. Pikne 6. jaanuar 2022, kell 17:54 (EET)

Artikli teksti sisse üldjuhul ei käi lingid võõrkeelse Vikipeedia artiklitesse. Punase lingi kõrval on sellel võib-olla veidike mõtet näiteks mõne isiku puhul, kui temast on artikkel ainult mõnes väikses vikis ja originaalkeeles nimekuju pole hõlpsasti leitav vmt. Tundub, et sa lisad selliseid linke nüüd üsna valimatult, näiteks artiklis 49. ühendarmee. Need lingid on vaja pärast üles leida ja eemaldada ning see on tülikas. Samuti, sellise lohiseva koodi asemel tuleks kasutada mingit malli. Meil on olemas Mall:Link-interwiki, mille abil on selliseid linke hiljem veidike lihtsam leida. Pikne 8. juuni 2022, kell 21:49 (EEST)

Võtan teadmiseks. Samas, nt ruwi-st kopeerides, Публичные базы данных, содержащие химическую информацию, 5, 7–9 on neil räigelt enwi-ga lingitud, ja ega ikka kohe ei märka küll... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 8. juuni 2022, kell 22:10 (EEST)

: Kordan, et need tekstisisesed keelelingid on mõeldud ikkagi erandlikumateks olukordadeks. Ei peaks panema enamvähem kõigi punaste linkide juurde viidet teises suvalises keeles Vikipeedia artikli juurde nagu praegu näiteks siin.

: Eraldi kerimisribaga viidete loendist oli ka enne kuskil juttu. Selliste elementide keritavaks või peidetavaks tegemine ei ole üldiselt soovitatav, aga kui sulle nii sobib, siis selle asemel, et vastav kood artiklitesse lisada, saaksid panna enda stiililehele näiteks järgmise koodi: .reflist {max-height:30em; overflow:auto;} Pikne 22. oktoober 2023, kell 17:59 (EEST)

:: Arvan et see teave kuluks ka teistele ära ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 22. oktoober 2023, kell 18:18 (EEST)
 Mõnes wikis on kasutusel ka tekstisisene link andmeüksusele: , mis on minu meelest kasulikum; {{ill| peaks võimaldama ka mitme koodi lisamist, huvitav, mitme...;-)samas, III, lll, 111, Ill kuju pole ehk kõige optimaalsem... ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 22. oktoober 2023, kell 18:47 (EEST)

Kui üldse mõnikord keelelink teksti sisse lisada, siis ühe keele link on minu meelest piisav. Ühe viidatud artikli kaudu saab siis ka teistes keeltes artiklitesse niigi edasi liikuda. Põhimõtteliselt saab selle olemasoleva malliga ka andmeüksusele linkida:  Aga nii linkida võiks jällegi siis, kui teistes keeltes artiklid on tõesti raskesti leitavad või mingil muul erilisel põhjusel. Pikne 23. oktoober 2023, kell 20:59 (EEST)
Täna sattusin siin, vist esimest korda ka sellisele  ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 25. oktoober 2023, kell 14:16 (EEST)
----
OpenSreetMapi objekti esiletõstmisel tuleks veenduda, et näidatakse ikka õiget objekti. Näited artiklites Peterburi ja Moskva ei näita kaart praegu tehnilise probleemi tõttu õiget ala. Mõne teise välismaa asula puhul võib veel olla nii, et keegi on OpenSreetMapis piirid oma suva järgi joonistanud. Pikne 10. juuni 2022, kell 19:08 (EEST)

Kiievi puhul jääb osm-iga lõunapiir varju (FF-ga) ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 10. juuni 2022, kell 22:50 (EEST)

Mulle jääb nende viimaste kladogrammide mõte arusaamatuks. Sugukondade loetelu peaks olema seltsi artiklis, mitte perekondade artiklites nagu Sphaerotheca ja Rohetiksik. Ja kui tegu on lihtsalt loeteluga, siis võiks see olla vormistatud tavapärase punktloendina. Artiklis Okkanublu oleks vaja ainult liikide loetelu, mitte neid teisi kladogrammi harusid. Kladogramm üldiselt eeldab konteksti, kus räägitakse vastavalt põlvnemisest. Pikne 8. detsember 2022, kell 21:35 (EET)

Need (clade = a group of biological taxa (such as species) that includes all descendants of one common ancestor) on võetud svwiki vastavatest artiklitest, ja ega sealgi eriti pikka juttu juures ole; Cladogram meeldib mulle rohkem. ☆☆☆— Yx iNdiviid Arutelu 8. detsember 2022, kell 22:03 (EET)

(selle juures jääb arusaamatuks, miks jäävad kuvamata loendi viimased | 21=Cystotheca | 22=Typhulochaeta, minig piir?)

Küsimus siiski ka selles, et nt svwi jt kuvavad clade ühikud täielikult, etwi-s jääb u 20. peal "toppama" ☆☆☆— Yx iNdiviid Arutelu 8. detsember 2022, kell 22:57 (EET)

:enam ei jää, "local maxChildren" oli 20  ☆☆☆— Yx iNdiviid Arutelu 8. detsember 2022, kell 23:11 (EET)

:: Eks see piirang ole inglise vikis mingi põhjusega. Võib-olla just selleks, et selliseid imelikke kasutusi vältida.

:: Rootsi viki puhul ma ka ei saa kladogrammide sellisest kasutusest aru. Need kladogrammid on pealtnäha lihtsalt müra. See on seal mingi toormaterjal, mis on robotiga tekitatud. Pikne 9. detsember 2022, kell 19:50 (EET)

:::Rootslastel on veel pikk jutt algusesse pandud, ka viited nt http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/bisporella/match/1 http://www.catalogueoflife.org/annual-checklist/2011/search/all/key/bisporella/match/1 titel= Species 2000 & ITIS Catalogue of Life: 2011 Annual Checklist.|hämtdatum=24 september 2012  http://www.dyntaxa.se/taxon/info/1000725 http://www.dyntaxa.se/taxon/info/1000725  ☆☆☆— Toivo Arutelu 9. detsember 2022, kell 21:35 (EET)

:::: See pikk jutt või üks lause nende viidetega artiklis :sv:Bisporell annab minu arusaamise järgi lihtsalt mõista, et perekonna taksonoomiline kuuluvus kahes viidatud allikas ei lange kokku. See ei ole kladogrammiga seotud. Pikne 11. detsember 2022, kell 17:39 (EET)

:Oot, Pikne, kladogrammis on ju teised perekonnad, mitte sugukonnad ja seltsid. Seega tehniliselt võiks asja ka nii esitada - kui  perekonnad poleks kõik ühel tasemel. Kui mõni rühm on teisele lähem, siis on ükskõik mis tasandil kladogramm parem ja ülevaatlikum. Kui ei, siis on lihtne loetelu lihtsamini jälgitav. Ma saan Sinu murest aru, kuigi siin taga peitub üks küsimus - kas parem on igal pool ühtemoodi teha või esitada asju nö. kliendisõbralikult? - Melilac (arutelu) 11. detsember 2022, kell 22:41 (EET)

:: Jah, võiks olla teised perekonnad, aga antud juhul ei ole. Ma ei ole põhimõtteliselt kladogrammide vastu, kui seda mõtled. Näiteks üks asjakohane kladogramm on siin: Homo habilis#Koht sugupuus (näidatud liikide omavahelist põlvnemist). Pikne 12. detsember 2022, kell 17:03 (EET)
----
 alustada võiks näiteks ka sellest, et asendada "Taksonipuu" ribas olev link Permi linnale (P) lingiga Perm (geoloogia) ☆☆☆— Toivo Arutelu 11. detsember 2022, kell 20:36 (EET)

Parandasin. Pikne 12. detsember 2022, kell 17:03 (EET)
----
Malli  on nüüd täpselt sama vormistuse ja samade põhiliste parameetritega nagu ingliskeelne mallgi. Uute viidete koostamisel võib siin nüüd julgemini seda kasutada. :) Pikne 19. jaanuar 2023, kell 20:44 (EET)

Miks peaks sellist malli kasutama? Ivo (arutelu) 2. aprill 2023, kell 17:18 (EEST)

Nt enwi-s on kasutusel ligikaudu 290 000×, lisa siia ka teised keeled. Kui üldandmestus on korrektne aadress olemas, siis «jupi» /* lisamine hoiab globaalses mõõtes kokku N tonni sõrmeotste nahka, IMHO. ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 2. aprill 2023, kell 18:34 (EEST)

:Pigem näib ikka vastupidi. See just kulutab naeruväärses koguses seda sõrmenahka, kui teha nii tühiseid muudatusi. Ivo (arutelu) 3. aprill 2023, kell 15:24 (EEST)

::Avad nt enwi lehe Pages that link to "Template:Official website" ja ongi üle veerand miljoni juba loodud ühiku silme ees... copy/paste (sama käib ka nt enwi Twitteri, Facebooki jms linkide kohta, kui enwi-s on loetud sündsaks/asjalikuks/vajalikuks lisada, siis miks etwi-s teisiti peaks olema?),nt infokasti lisamisel hoiaks ruumi kokku, aga, siis peaks vist tõstutundlik olema...PS! @hr Kruusamägi, loe nt ka ülalolevat linki Iron Law of Oligarchy: An empirical study of 683 Wikia wikis found support for the claims that the iron law of oligarchy holds in wikis;......Alanud on Kesk- ja Ida-Euroopa artiklivõistlus! Hurraaa!!!!! ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 3. aprill 2023, kell 17:08 (EEST)

:::Sul on tõsiselt raskusi enda arusaadava väljendamisega. Sellisel kujul ei saa tulla ka üllatusena, et su kommentaare ei võeta ülearu tõsiselt. Keegi ei saa enamasti aru, et mida sa üldse tahad ja veel vähem suudad sa teisi veenda.

:::Seda malli ei ole vaja.

:::Infokaste saab panna Wikidatast andmeid võtma ka ilma nende mallideta. Esmalt peaks aga vastama küsimusele, miks neid asju üldse vaja näidata on ja miks peaks seda just sel viisil tegema.

:::Professionaliseerumine on tavapärane protsess igal elualal. Oleks väga naiivne oodata, et seda Vikipeedias ei juhtuks ja väga ekslik arvata, et selle mittetoimumisest oleks kasu. Ivo (arutelu) 4. aprill 2023, kell 01:39 (EEST)

::::„Alanud on Kesk- ja Ida-Euroopa artiklivõistlus“ — külastades päeva jooksul kümneid erikeelseid vikisid (koroonaandmed) saan ma aru, et mõnes riigis on nt sõda jne, millele võiks ehk tähelepanu juhtida, miks siin keegi nii järjekindlalt spämmi levitab (mulle ei ole vaja päeva jooksul kümneid³ kordi mingeid kahtlase/olematu kasuteguriga loosungeid puistata), ex lugeja teeb järeldused...
mall koduleht (d:Q5614958) on nt ingliskeelses vikis kasutusel ligikaudu 290 000 korral, vt ka ülejäänud andmeid (123 entries); lisa/avalikusta siis alustuseks oma puht-ehe-professionaalsed varahommikused (4. aprill 2023, kell 01:39 (EEST)) tõdemused  ka neile...Väljendusin ma nüüd end arusaadavalt?PS! Vastust ei soovi. ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 5. aprill 2023, kell 19:50 (EEST)

:Vastust ei soovi? Ma eelistaks ka mitte näha sinu pidevat ebamäärast soigumist mistahes arutelulehekülgedel ja muudatuste resümeedes, aga kahjuks mul nii palju ei vea. Selle bänneri saad seevastu aga ühe nupulevajutusega keelata. Kui sa seda teha ei oska, siis on see juba puhtalt sinu viga ja selles ei tasu teisi süüdistada.

:Meil on siin eestikeelne Vikipeedia. Asjaolu, et ingliskeelne Vikipeedia midagi sellist kasutab, on seega äärmiselt nõrk argument. Kui see on sul ainuke väide, siis järelikult pole mõtet su selleteemalisi arvamusi üldse kuulata. Ivo (arutelu) 5. aprill 2023, kell 21:29 (EEST)

Ja kui sa paned siia lehele juurde järgneva rea, siis võiks see eemalda kõik bännerid püsivalt:
 #siteNotice { display: none; }

Ivo (arutelu) 5. aprill 2023, kell 22:05 (EEST)

:Kena sõnakasutus, etwi „juhtadminni“ poolt, ja seda siin loevad sajad silmad... ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 6. aprill 2023, kell 00:24 (EEST)

::Nii palju meil nüüd vikipediste ka ei ole. Aga minu poolest lugegu või kõik. Paraku oled ikkagi sina see, kes ei suuda normaalse inimese moodi ennast väljendada ja mitte mina. Sa küll ei saa aru, aga see häirib inimesi.

::Kuna sa soovitatud muudatust sisse viinud pole, siis järelikult sulle siiski bännerid meeldivad. Seega oleks kena, kui sa edaspidi sel teemal tasa oleksid, sest pole mõtet jätta muljet, et hirmasti millegi vastu oled, kui sa pole ise suvatanud teha vähimatki pingutust, et midagi ette võtta. Eriti, kui sulle kõik kandikul ette kantakse. Ivo (arutelu) 6. aprill 2023, kell 02:06 (EEST)
Seda ei ole ilus lugeda. --Andres (arutelu) 7. aprill 2023, kell 13:46 (EEST)

Kui nii väga tahad Times of Israeli kasutada oma allikana, siis võiks võtta vähemalt värske uudise: https://www.timesofisrael.com/23-killed-in-uman-missile-attack-including-6-children-laid-to-rest/  Metsavend 1. mai 2023, kell 21:42 (EEST)

Ehk kontrolliks allikaid enne parandamist?

Tere! Kas Te saaksite praegu mitte Karakullilammaste vikipeedia lehte muuta. Tegemist on ülikooli tööga ja see on veel parandamisel. Raske on teha tööd kui Te seda koguaeg parandate. Tööd tehakse õppejõu käe all õppetööna. Umbes kuu ajapärast peaks töö olema valmis ja siis on Teil voli seda muuta nii palju kui Te seda soovite.
Lugupidamisega. Kertu Triine (arutelu) 24. aprill 2024, kell 13:50 (EEST)


Arutelu:Geen

Oma tekst tuleb olemasolevasse integreerida, mitte olemasolev kustutada. Andres 29. oktoober 2011, kell 19:17 (EEST)
Varasem redaktsioon:
Geen ehk pärilikkustegur (inglise gene) on kromosoomi kindlas lookuses paiknev pärivustegur, mis määrab otse või kaudselt (tihti koostoimes teiste geenidega) ühe või mitme tunnuse arengu; DNA-molekuli funktsionaalne lõik, mis tavaliselt sisaldab informatsiooni (mRNA vahendusel) ühe valgu (või polüpeptiidi) sünteesiks (kuid on ka nt rRNA ja tRNA geenid, mis valgumolekule ei kodeeri).
Populatsioonigeneetikas kasutatakse "geeni" sünonüümina sageli ka mõistet lookus.
Eukarüootide geenid on enamasti katkendliku struktuuriga: kodeerivate nukleotiidijärjestuste (eksonite) vahel on mittekodeerivad järjestused (intronid); geeni pidevus mRNA-s on tagatud pre-mRNA töötlusega tuumas.
Eristatakse struktuur- ja regulaatorgeene.
Geenid eksisteerivad struktuurilt ja tihti ka funktsioonilt erinevate alleelide kujul. Ühe geeni erinevaid variante nimetatakse alleelideks.
Sain vea parandatud! Polnud sellisest reeglist teadlik, kuid nüüd on algne versioon taastatud ning sobitatud kokku uuemaga. --Gene 11. november 2011, kell 11:42 (EET)

*Geneetiline info
*Molekulaarbioloogia ja geneetika mõistete loend

*Maimets, Toivo 2005. Kas siniste silmade, valgete õite ja haiguste geenid on olemas? Akadeemia 11: 2344–2384.

*Teaduse helisõnastik: Geen (Andres Metspalu) – ERR Teadus, 14. oktoober 2010
af:Geen
ar:مورثة
ast:Xen
az:Gen
id:Gen
ms:Gen
zh-min-nan:Ûi-thoân-chú
jv:Gen
be:Ген
bs:Gen
bg:Ген
ca:Gen
cs:Gen
da:Gen
de:Gen
el:Γονίδιο
en:Gene
es:Gen
eo:Geno
eu:Gene
fa:ژن
fr:Gène
gl:Xene
ko:유전자
hy:Գեն
hi:जीन
hr:Gen
io:Geno
is:Erfðavísir
it:Gene
he:גן (ביולוגיה)
ka:გენი
kk:Тек
ht:Jèn
ku:Gen
la:Genum
lv:Gēns
lt:Genas
hu:Gén
mk:Ген
mn:Ген
my:ဂျီး
nl:Gen
ja:遺伝子
no:Gen
nn:Gen
oc:Gèn
ps:جين
pl:Gen
pt:Gene
ro:Genă
ru:Ген
sq:Gjeni
scn:Geni
si:ජාන
simple:Gene
sk:Gén
sl:Gen
sr:Ген
sh:Gen
fi:Geeni
sv:Gen
tl:Gene
ta:மரபணு
th:หน่วยพันธุกรรม
vi:Gen
tr:Gen
uk:Ген
ur:وراثہ
yi:גען
zh:基因

Kirjutasid oma artikklis: RNA-d (tuntud kui ribosoomid) on ensümaatilise funktsiooniga ning mikroRNA-d on regulatoorse funktsiooniga.
Minu teada RNA ja ribosoomid on ikka 2 eri asja. Siinkohal on ikka mõeldud ribosüüme, mis tõesti on ensümaatilise aktiivsusega. Arvatavasti väike tähelepanematuse viga, kuid võib hiljem kellelegi paksu pahandust tekitada.Geen 1. november 2011, kell 22:24 (EET)

RNA ei ole ribosoom, küll võib olla ribosüüm.

Üldjoontes on artikkel hästi koostatud ja kindlasti vajalik, et paremini mõista inimese geneetikat. Ei leidunud ka väga suuri õigekirja vigu. Samas on probleemseteks kohtadeks pigem sõnade järjekord lauses ning tõlkest tekkinud arusaamatused. Ma tooksin siis välja ka mõned riivavamad kohad.
Lause on järgmine: "Geen on DNA või RNA järjestus, mis kodeerib teatud valku või on RNA ahelal, millel on mingisugune konkreetne funktsioon organismis." Ma ei saa päris hästi aru, mida on mõeldud. Pööra tähelepanu sõnadele "RNA ahelal.
„RNA-d (tuntud kui ribosoomid) on ensümaatilise funktsiooniga ning mikroRNA-d on regulatoorse funktsiooniga.“  See lause on tõepoolest eksitav, sest „ribozyme“ tähendab inglise keeles „ribosüümi“.
Peatükis Geeni funktsionaalne struktuur on lause: „DNA (desoksüribonukleiinhape) on ahel, mis koosneb neljast nukleotiidi subühikust.“ Jääb mulje nagu DNA ahel koosneks vaid neljast subühikust. Samas peatükis leidub ka lause: „RNA molekulid on vähemstabiilsed ja on tavaliselt üheahelalised (DNA on stabiilsem ja kaheahelaline).“ Siin võib teise „on" ära jätta. Paaris kohas on sul peatüki lõpus sõnas „transkriptsioon“ p-täht vahele jäänud.
Peatüki Geneetiline kood kolmas lause: „Nukleotiidid on põhiline geneetiline ehitusmaterjal ning aminohapped on põhiline valkude ehitusmaterjal.“  „Aminohapped“ on mitmuses, aga „põhiline valkude ehitusmaterjal“ ainsuses.
Transkriptisooni peatükis vaata üle kolmas lause, seal võiks „RNA-ga“ asemel olla „RNA-le“. Sama peatüki esimese lõigu viimasest lausest on raske aru saada, tundub nagu oleks midagi puudu. Samuti vaata üle lause „Eukarüootides toimub transkriptsioon üldiselt tuumas, mis eraldab raku DNA,“ lõpp.
Viimase peatüki kolmandas lauses leidub sõnas „paljundada“ üks näpuviga. Teise lõigu esimeses lauses on kokku-ja lahkukirjutamise viga, „rakujagunemine“ käib kokku. Täiesti viimases lauses ei pea sõna „meioos“ lõpus olema s- tähte.
Need laused jäid kõige rohkem silma, kuid ma soovitan veel kord läbi lugeda nii artikli inglisekeelne kui ka eestikeelne versioon. Tahaksin ära märkida ka sõnade "olema" ja "see" liigset kasutamist. Kordustest lahtisaamiseks proovi lauset muuta. Kasuta ka õigekeelsussõnaraamatu abi, mis on Internetis täitsa kättesaadav.
Artiklit illustreerivad pildid on mõistetavad ning tekstis leidub ka piisavalt siselinke.
Viidetega jäin ma samuti rahule ning kuna enamjaolt kasutati teadusartikleid, on võimalik neid ka üles leida. Arvan ka, et artikli hea liigendus muudab lugemise lihtsamaks.
Edu artikli täiendamisel! ATP 10. november 2011, kell 12:13 (EET)
----
Kasutatud kriipsud on liiga pikad, kasuta mõttekriipsu (redigeerimiskasti alt saab seda võtta). Artiklis on muu hulgas lauseehituse probleeme. Palun lase mõnel keelevaistuga sõbral artikkel üle vaadata ja komistuskohad kätte näidata. Adeliine 14. november 2011, kell 16:24 (EET)
----
Sain vead parandatud! Lasin artikli läbi lugeda ühel sõbral (õpib kirjanduse erialal)- koos saime vead parandatud, mis silma jäid. Loodan, et artikkel hakkab lõpuks ilmet võtma ning sobib vikipeedia avarustesse! --Gene 17. november 2011, kell 10:38 (EET)
----
"Määratlema" asemel võiks kasutada "määrama" (teises lõigus). Mõisteid ei ole tarvis linkida igal esinemisel, ainult esimesel. Uuesti võib linkida siis, kui kahe esinemise vahel on palju teksti (rohkem kui ekraanitäis) ja mõiste on keeruline või konkreetses alajaotuses eriti oluline.
*transkripteeritakse → transkribeeritakse
*Lauses "Geenis võib olla rohkem..." koma puudu
*ma ei ütleks geeni kohta "kes"
*antibiootikumresistentsed või sain ma valesti aru?
*Aga samal ajal võivad eukarüootide geenid (tähelepanu ka sõnal "eukarüootide")
*komplekssetel; komplekssem
*ekspressioon; ekspresseeritud (korduv näpukas)
*enamikul DNA järjestusest ("enamik" on alati ainult ainsuses)
*Kontrolli üle punased lingid, kas nad lingivad ikka algvormile, mitte käändevormile. Kindlasti tekib hulk siniseid linke juurde :)
*Omadussõnu ei lingita algvormile (sest omadussõna ei saa olla artikili pealkirjaks), tuleb linkida nt [[komplementaarsusprintsiip (geneetika)|komplementaarne]].
*Väga pikkade transkriptide puhul algab translatsioon
Tubli! Adeliine 23. november 2011, kell 00:17 (EET)
Veel kord:
*antibiootikumi resistentsed kas peaks olema antibiootikumresistentsed?
*Aga samal ajal võivad eukarüootide geenid
*Väga pikkade transkriptide puhul algab translatsioon Adeliine 30. november 2011, kell 12:55 (EET)
Vabandan, mul jäid need ilmselt kahe silma vahele. Tänan paranduste eest!--Gene 5. detsember 2011, kell 11:18 (EET)
Telomeeri pikkus suureneb iga kord, kui genoom on replitseeritud, et viia läbi raku reparatsiooni. Telomeeride puudumisel esineb rakuline vananemine või kaob rakkude võime jaguneda. Telomeeride pikenemisega kaasneb organismi vananemine. Kas see pole mitte ristivastupidine tegelikkusele? --Metsavend 18. detsember 2011, kell 02:30 (EET)

mõned teadlased on jõudnud veendumusele, et meie DNA põhikood on kirjutatud kõrgemal tasandil oleva intelligentsi poolt ja juba mitu miljardit aastat tagasi (nn. "junk DNA" - 97% meie geenist) ja et see osa meie geneetilisest koodist, mille otstarvet ja mõtet teadus tänaseni täpselt ei tea, ongi elu edasi kandja Universumis. Ning et meid inimesteks tegev osa meie geneetilisest koodist (3%) on vaid meie kui inimeste isikupära määrav lisandus, tänu millele me oleme sellised olendid, nagu me siin oleme - inimesed. Meie geeni iseenesest tekkimine on kahtlane.


Arutelu:Tolmlemissündroomid

Pealkiri võiks olla mitmuses. Andres 29. oktoober 2011, kell 23:11 (EEST)

Tegemist on korraliku kompaktse artikliga, kus kogu info on edastatud lihtsalt, arusaadavalt ja konkreetselt. Üleliigset teksti ei ole ning autor pole teemast kõrvale kaldunud. Kasutatud on usaldusväärseid artikleid ja allikaid ning teksti liigendus ja ülesehitus on igati loogiline.

Väga palju on aga lühilauseid, mis iseenesest teevad teksti väga konkreetseks ning infot on võimalik kiiresti ja lihtsalt üles leida. Kuid lugejale, kes tahaks teemaga tutvuda ja sellesse süveneda, oleks parem, kui tekst oleks vähem hakitud ning rohkem ladus. Lisaks pikematele sidusatele lausetele, aitaks ladususele kaasa ka, kui rohkem infot sulgudest välja tuua ning nendega muuta laused pikemaks või moodustada uued laused.
Pikemaks peaks kirjutama viimase peatüki “Isetolmlemine”, sest kui see on juba eraldi peatükina välja toodud, vajaks see ka rohkem teksti ja näiteid. Samuti võiks peatükis “Vesitolmlemine” tuua mõned näited taimeliikidest, kes sel viisil tolmlevad.

Peatükis “Tuultolmlemine” on lause “Mõningatel juhtudel osutuvad putukad ebaefektiivseteks tolmeldajateks, avaldades vähest mõju looduslikule valikule, kuid esineb näiteid ka taimedest, kes on üheaegselt nii tuul- kui ka putuktolmlejad.”   Siin võiks nendest taimedest näiteid tuua või redigeerida lõik natuke umber. Vastasel juhul tekitab antud lause lõigu keskel natuke segadust, kuna ei saa esialgu aru, kas sellele järgnevad laused käivad nende taimede kohta, kes on üheaegselt nii tuul- kui ka putuktolmlejad või jätkub jutt kõikide tuultolmlejate taimede kohta.
Puudub intervikilink, mis seoks selle artikli ingliskeelsega.
Õigekirjavead:
*Lause Õietolmu vektoriks on seega vesi, vesikeskkonnas kanduvad tolmuterad edasi analoogselt õhuvooludega.
*Lause Tolmeldajateks võivad olla mitmesugused putukate klassi kuuluvad esindajad (näiteks mesilased, herilased, liblikalised (Lepidoptera), sipelgad, mardikad). Viimane sulg on puudu.
*Lause Õietolmu levitavad selgroogsed loomad, peamiselt linnud ja nahkhiired, kuid samuti ka kukkurloomad, roomajad (sisalikud), närilised, primaadid. Sõna samuti on üleliigne.
*Lause Efektiivseks õietolmu ülekandeks on taimele kasulik kui tolmeldaja keskendub vaid ühele taimeliigile.
*Lause Taimede iseviljastumine, mille puhul õie tolmuterad viljastavad sama õie emaka enne või pärast õie avanemist.
*Lause Entomogaamsetele liikidele on omased mitmed evolutsiooni käigus kujunenud mehhanismid tolmeldajate ligimeelitamiseks (näiteks värvikirevad õied, lõhnavad õied, nektar, putukatele huvipakkuv õie kuju või muster). Huvipakkuv kirjutatakse kokku.
grete-stina 11. november 2011, kell 19:04 (EET)
Aitäh põhjaliku retsensiooni eest!
- parandasin õigekirjavead
- lõigule "Isetolmlemine" lisasin näiteid ning muutsin lõigu natuke pikemaks. Tegelikult oleks hea kirjutada sellest eraldi vikipeedia artikkel (või õigemini tuleks olemasolevat tunduvalt täiendada)
- lõigule "Vesitolmlemine" lisasin samuti näiteid
- lõigust "Tuultolmlemine" jätsin välja osa teksti, kuna see oli tõepoolest segadusseajav
- lisasin intervikilingid
Samuti üritasin korrigeerida stiili ning lauseehitust.
Snowsp 11. november 2011, kell 23:40 (EET)
----
Definitsioonis, artikli algusosas on siselingid eriti tähtsad. Ka teksti muus osas võiks linke rohkem olla.
*enamik veetaimi
*kui on kõrvuti kirjas taksoni eestikeelne ja ladinakeelne nimetus, siis mõlemat ei ole vaja linkida, ainult eestikeelse linkimisest piisab
*Lauses "Õied võivad olla ..." koma puudu
*enamik on aktiivsed
*Lauses "Enamasti toodavad..." koma puudu
*enim tuntud
Tubli! Adeliine 20. november 2011, kell 15:16 (EET)
----
Viisin sisse parandused.
Snowsp 20. november 2011, kell 19:05 (EET)


Arutelu:Karusvaablased

Intervikilingid käivad artikli lõpus.
Alguses peab olema definitsioon.
Linkimisel ei tohi pealkiri olla käändes. Andres 30. oktoober 2011, kell 14:29 (EET)

Ära unusta viiteid ja kasuta ka malli Taksonitabel. Ivo 30. oktoober 2011, kell 21:37 (EET)
Kuna artikkel on sugukonnast, siis taxaboksi ei peaks perekond ja liik kuuluma (välja arvatud pilti allkirjas, seal tuleb ikka liiginimi tuua). --90.190.45.158 31. oktoober 2011, kell 22:11 (EET)

jah, parandasin. Lisaks, ladinakeelsed nimed käivad kaldkirja--Bioneer1 1. november 2011, kell 00:52 (EET)

:tegija parandas tagasi :-))) Tuleb veelkord parandada.

:samuti - esimeses lauses on oluline nimetada, et tegu on kiletiivalistega - sest see on oluliselt tuntum kui pidevkehalised (mis võib muidugi ka lisaks jääda).--90.190.45.158 1. november 2011, kell 08:29 (EET)
Palun andeks, ma ei tahtnud Teie parandusi tagasi valeks parandada! Parandasin nüüd ise õigeks tagasi. Anneliisaavik 1. november 2011, kell 08:50 (EET)

Kirjandus on ilusti ära nimetatud ja on olemas töötavad välislingid. Puuduvad aga tekstisisesed viited, mis näitavad millisest konkreetsest allikast on vastav info võetud. Perekondade ja liikide nimekiri on võrreldes ülejäänud tekstiga veidi domineeriv, kuid teisest küljest see annab hea ja põhjaliku ülevaate süstemaatikast.
Sugukonna ladinakeelset nime pole vaja kaks korda järjestikustes lõikudes välja tuua.
Esinevad mõned stiilivead.
„Rindmik ja tagakeha on laialt ja jäigalt ühendatud.“ ühe "ja" asemel võiks olla "ning".
„Suised ümbritsevad suuava ning osalevad toidu hankimisel ja töötlemisel, aga neid kasutatakse sageli ka enesekaitseks.“ - "aga" asemel sobiks paremini näiteks "...lisaks kasutatakse neid enesekaitseks".
"Mõnedel karusvaablaste liiki isastel on teravnenud suised, mida kasutatakse omavaheliseks võitluseks, tihti teineteisele lihtsalt otsa lennates." - Lause viimase osa ülesehitus tundub kummaline. Paremini sobiks "...mille käigus nad lihtsalt lendavad teineteisele otsa." või siis eraldi lauseteks teha. "Liigi" on nõrga g-ga.
"Emastel karusvaablastel on suguelunditeks munetid, mis on tagakeha kaheksanda segmendi juurest välja ulatuvad, tugevad, suheliselt peenikesed ja lühikesed." - jääb mulje nagu igal emasel oleks mitu munetit. Parem oleks "Emastel karusvaablastel on suguelundiks muneti".  "...segmendi juurest välja ulatuvad" võiks olla eraldi lauses või sellele järgnev loetelu uues lauses. Selline lauseehitus pole otseselt vale aga stiililiselt ei ole eriti hea.
"Kõige efektiivsem on emaste karusvaablaste süstematiseerimine erinevatesse liikidesse tagakehas asuvate munetite võrdlemise teel, isaste isendite puhul genitaalkapslite võrdlemise teel." - sõnakordused. Ühe "võrdlemise teel" võiks ära kaotada.
"Sel juhul on üks vastne oma kookoni teise vastse kookoni ümber moodustanud ehk see on kui kahekambriline kookon." - ühes lauses kordub kolm korda sõna "kookon". Võiks kasutada sünonüüme või lause kuidagi ümber teha.
Üldiselt artikkel mulle meeldis. Selle ülesehitus on korralik. Tekst on arusaadav, informatiivne ja sisu poolest hea.
--Kirke257 10. november 2011, kell 21:24 (EET)
----
Kehaehituse teises lõigus näpuviga. Lauses "Kõige efektiivsem on ..." komad liigsed. Arvude vahel on tähenduses "kuni" mõttekriips. välja arvatud. Vastsete alajaotuses võiks ladinakeelsed nimetused panna sulgudesse või üldse ära jätta.
Julgelt rohkem siselinke! Tubli töö. Adeliine 15. november 2011, kell 00:31 (EET)
----
Sõna 'perekond' pole alapealkirjades mõistlik pidevalt linkida - see on liigne. --Dr Oldekop 15. november 2011, kell 08:50 (EET)
Lühend var. ei käi kursiivis.--Dr Oldekop 15. november 2011, kell 09:03 (EET)
Kuigi liikide loendis on kenasti nimetatud, millised liigid elavad Eestis (seejuures sõna 'Eesti' pole mõtet kõikjal linkida), võiks öelda ka eraldi (näiteks liikide üldarvu tuues), kuipalju liike on leitud elamas Eestis. (Või lausa teha eraldi alalõik 'Eesti liigid' ja tuua selles alalõigus llisaks välja Eesti liikide loend.) --Dr Oldekop 15. november 2011, kell 09:09 (EET)


Arutelu:Geneetiline mitmekesisus

Mõisteliselt arusaamatu definitsioon. Mis tähendab "tase väljendab"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. oktoober 2011, kell 17:29 (EET)

: Esimene lause on arusaadav, aga mida tähendab artikli teine lause? Andres 30. november 2011, kell 19:40 (EET)
Kas "vorm" on parem kui "tase" või peaksin üldse mõne uue väljenduse välja mõtlema? Lauset ära jätta ka ei tahaks, sest arvan, et vihje ja link biodiversiteedile võiks selles artiklis ikka olemas olla.
MViljur 30. november 2011, kell 20:03 (EET)

Aga mis seos neil kahel asjal on? Link võib olla "Vaata ka" all. Või siis tasub selgitada nende mõistete erinevust. Andres 30. november 2011, kell 23:09 (EET)

Geneetiline mitmekesisus hõlmab bioloogilist mitmekesisust geeni tasandil ning enamasti mõistetakse selle all liigisiseseid DNA järjestuse erinevusi

See ei ole kuigi arusaadav ning tundub olevat vastuolus artiklis Bioloogiline mitmekesisus antud definitsiooniga. Andres 11. detsember 2011, kell 22:07 (EET)

Artikkel on sisukas, põhjalik ja katab teemat hästi, aga puudub kokkuvõte. Maht vastab nõudele. Kasutatud pildid vastavad artikli sisule. Minu arvetes artiklile oleks võimalik lisada kas mõni graafik, mis ilustreeriks kirjeldatud uurimistööd. Välislingid on väga kasulikud. Õigekeele- ja stiilivigu ma ei leidnud. --Artyom5 14. november 2011, kell 19:48 (EET)artyom5
----
Artikkel algab märksõnaga paksus kirjas. Definitsiooniga oleks veel vaja tööd teha.
*Markert ja Moller Neil on ju eesnimed ka? Ja linkida tuleb. Sama edaspidiste nimede juures.
*mina ei kasutaks väljendit et al, aga ma pole kindel, äkki see on maitseküsimus
*Drosophilal Eesti keeles, palun.
*Kas sulgudes on avastuste/uurimuste/katsete tegemise aastad? Kui need on viited mingitele teostele (autor ja aasta), siis on need üsna mõttetud, kui neid artikli lõpus kirjanduse all pole ära toodud. Niimoodi Vikipeedias ei viidata.
*1960-ndate/1960ndate Kasuta terves artiklis ühtemoodi, kas sidekriipsuga või ilma, aga mitte segamini
*Sulud jäta ikka lingi moodustamise nurksulgudest väljapoole
*Kas "geenitiik" on tunnustatud termin? Kui on, siis linkida.
*Lauses "Populatsioonides, kus on..." koma puudu
*Lauses "Kui peremeest patogeeni..." koma puudu
*Lauses "Homoloogiline rekombinatsioon..." koma puudu
*Lauses "Ka siis kui on tegemist..." koma puudu
*tühikud mõttekriipsude juures!
Tubli! Adeliine 24. november 2011, kell 01:49 (EET)
Loodan, et vähemalt kirjavead sain nüüd parandatud. Definitsiooniga on mul siiski pisut raskusi. Kuna tegelen nagunii vastava teemaga ka edaspidi, siis ehk leian kuskilt kirjandusest mõne korraliku seletuse sellele mõistele. Muidugi, kui kellelgi on ettepanekuid definitsiooni osas, siis need on väga teretulnud.
Kuidas on lood kokkuvõttega? Kas vikipeedia artiklitele on ettenähtud kokkuvõte ja kui nii, siis mida see sisaldada võiks? Mis puudutab graafikuid, mis illustreeriks näidete osas kirjeldatud uurimistöid, siis ma kardan, et rikuksin autoriõigusi, kui viidatud allikatest omavoliliselt mingeid jooniseid kasutaks.
Tänu arvustuste eest!
--MViljur 30. november 2011, kell 19:36 (EET)


Arutelu:DNA reparatsioon

Mõne puudused või tähelepanekud, mis artikli koostamisel on ilmnenud:
* Pealkirju ei ole tarvis teha boldiks.
* Viited on eraldi alapealkiri, seda tuleks esitada nii: == Viited ==
* Kui viitate samale allikale korduvalt, siis saab seda vormistada hõlpsamalt. Vt nt seda artiklit.
* Viidete puhul märkige ära ka lehekülg, kui tegu pole brošüüriga vms.
Jõudu tööle! --kanakukk 30. oktoober 2011, kell 18:08 (EET).
Sama sõna ei ole vaja üldjuhul mitu korda linkida (siin nt "DNA"). Piisab, kui esimesel esinemisel tekstis on see lingitud. Ja kontrolli oma lingid üle, kas nad on üldse õigesti kirjutatud ja kas nad lingivad ikka pealkirjale, mis on sõna algvorm. Omadussõnu ei lingita, sest omadussõnad ei saa olla artikli pealkirjaks. Nt "fenotüübilised" võiks linkida artiklile "fenotüüp". Adeliine 30. oktoober 2011, kell 22:02 (EET)
Üldiselt huvitav ja informatiivne artikkel, kuigi minu arvates jääb natuke lühikeseks. Seda saab lahendada mõne alternatiivse allika otsimisega, kust leiaks arvatavasti üsna lihtsalt lisamaterjali. Mõned üksikud kirjavead (DNA mismatch reparatsiooni lõigus üks kirjaviga) ning arvatavasti allikast valesti maha loetud ensüümi nimi UV kahjustuste lõigus (fotolüaas, mitte fotülaas). Kindlasti tuleks kasuks mõne pildi lisamine, näiteks erinevate reparatsioonimehhanismide kohta joonis või skeem (aitab paremini teksti mõista). Viitamise on juba Adeliine ära maininud. Põhiline soovitus minu poolt olekski leida mõni alternatiivne allikas (või mitu) ning selle abil artiklit täiendada.
Martink8 13. november 2011, kell 10:35 (EET)
----
Artikkel on liiga lühike. Tuleb kasutada rohkem allikaid ja nendele viidata. Vaata kas või ingliskeelse Vikipeedia artiklit. Adeliine 16. detsember 2011, kell 13:54 (EET)
Sama kommentaar kehtib ikka veel. Adeliine 2. jaanuar 2012, kell 11:26 (EET)
Muutsin osa teksti ja viitasin kuhu võimalik. Ma saan aru, et artikkel jääb lühikeseks, kuid selle teema kohta on kõik oluline öeldud ja ma ei saa seda pikemaks venitada ning samas säilitada informatsiooni kvaliteeti. Võiksin artiklit pikemaks teha ja lisada, kuidas DNA kahjustused tekivad, aga see läheb natuke teemast välja mutatsioonide kohta juba artikkel ka eksisteerib. Lihtsalt pikkuse pärast pikemaks teha, sellel ei näe ka mõtet. Ja sisulist konsentreeritud teksti ma siia enam lisada ei suuda, kuna kõik oluline selle teema kohta on öeldud. Paremaks ma seda artiklit enam tõesti teha ei saa.

Pikkuse nõue on selleks, et sellest kinni peetaks, muidu ei oleks seda ju seatud. Teemat valides peaksid oskama selle mahtu hinnata. Nagu ma märkisin, on ingliskeelse Vikipeedia artiklis materjali küll, mida saab vabalt tõlkida. Allikaviited peavad olema täielikud: teose pealkiri, avaldamise koht, leheküljed, mitte ainult autor ja aasta. Adeliine 31. jaanuar 2012, kell 17:07 (EET)
Kas nüüd on piisav?


Kasutaja arutelu:Gene~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Gene! Kui laadid pilte üles, siis ära nimeta neid "Näide.jpg" või "44.jpg", vaid pane pealkirjad, mis iseloomustavad ja kirjeldavad pilti. Adeliine 30. oktoober 2011, kell 22:06 (EET)
Hei, Adeliine! Mul on mure, ei oska kuidagi muuta piltide pealkirju. Kus kohas ma seda teha saaksin- vajutan redigeeri artiklit, seejärel saan pildi pealkirja muuta? Kuid siis kaovad pildid ära artiklist.. pean need kuidagi salvestama.  Oskad ehk aidata?

Artikli lugemisvaates kliki pildile. Avaneb pildilehekülg. Kui seal vajutad "redigeeri", siis saad pildi kirjeldust muuta. Aga pealkirja muutmiseks on vaja pilt teisaldada. Selleks leia redigeerimisnupuga samas reas noolekesega nupp. Seal ilmub link "Teisalda". Pärast pildi teisaldamist muuda artiklis pildi kood ka uuele nimele vastavaks. Adeliine 31. oktoober 2011, kell 20:42 (EET)

Siin on näha kõik Sinu üleslaaditud failid. Adeliine 31. oktoober 2011, kell 21:44 (EET)

Neid pilte, mis on juba mõnes eesti Vikipeedia artiklis, ei ole vaja teise artikli jaoks uuesti üles laadida. Adeliine 31. oktoober 2011, kell 21:46 (EET)

: Pilte saavad teisaldada ainult administraatorid. 193.40.10.181 31. oktoober 2011, kell 21:52 (EET)
Ma ei osanud kuidagi neid salvastada muud moodi, millegi pärast ei lasknud mul salvestada olemasolevat pilti teise nimega-- ma siis salvestasin pildi uuesti uue nimega.
Kas sa oskad öelda, kuidas ma saaksin need teised üleliigsed pildid kustutada vikipeediast, mis ma olen vale nime all salvestanud. Et nüüd alles jääksid ainult need 4, mis on artiklis.

Ole mureta, mõni administraator kustutab üleliigsed ära. 193.40.10.181 31. oktoober 2011, kell 21:52 (EET)
Üks väike soovitus: parem on redigeerida otse .svg-faili ja siis see ka svg-na üles laadida. Kvaliteet suurendamisel-vähendamisel jääb tunduvalt parem, kui see .png-sse teisendamisel jääb. /seda tööd saad vabavaralistest programmidest teha näiteks inkscape-iga/. -- Ahsoous 31. oktoober 2011, kell 22:26 (EET)
Tänud soovituste ning abi eest! :)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Gene~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:KriQu

Tere tulemast Vikipeediasse, KriQu! Adeliine 30. oktoober 2011, kell 22:27 (EET)

Tere! Pilt, mille internetist leidsid on varem juba Commonsisse laaditud: :Pilt:CDC Echinococcus Life Cycle.jpg. Seega saad seda siin kasutada. Eestikeelsetes artiklites kasutatavad joonised tuleks aga tõlkida. Pikne 11. november 2011, kell 22:35 (EET)


Arutelu:Loopealne

* Pärandkoosluste kaitse ühingu kirjutised loopealsetest Selle katkise lingi asemele võib panna ju selle lingi. Adeliine 31. oktoober 2011, kell 21:54 (EET)
Kõik ladinakeelsed taksoninimetused peaksid olema kaldkirjas. --90.190.45.158 31. oktoober 2011, kell 22:14 (EET)

Vikipeedia artikkel“Loopealsed“ on sisukas ja annab hea ülevaate sellest, mida kujutab endast loopealne. Artikli alguses on toodud välja loopealsete üldiseloomustus. Samuti on mainitud, kus on nende levialad ja mitmeks erinevaks tüübiks nad jagunevad. Artikkel täidab kõik tingimused, mis olid ette antud: on piisava pikkusega (ületab 10000 tähemärgi piiri), on loogiliselt ülesehitatud ja jätab tervikliku mulje. Osad, kuhu võiks kaaluda täiustuste tegemist, oleks loomastiku (võiks laiemalt kirjutatud olla)- ja indikaatorliigi(võiks välja tuua, mis on tunnused) alapeatükkides. Aga muidu on artikkel väga hästi ülesse ehitatud. Samuti ühes kohas on fakti viga. Paepealsed rendsiinad peaksid andma aluselise ja neutraalse reaktsiooni, mitte aga neutraalse või nõrgalt happelise reaktsiooni.
Koht, millega viriseda võiks, on artikli kaetus piltidega. Terve artikli peale on kasutatud ühte pilti, kuigi kirjatüki lõpus on näidatud viide kommuuni lehele, kus pildid asuvad. Osasid pilte võiks kasutada siiski artikli otseseks illustreerimiseks.
Üldiselt on viidatud artiklis korrektselt. Kuigi ühe koha peal võiks viide asuda teises kohas. Probleemne koht asub hooldamise peatükis ja viite number on 2. Antud viide sellises kohas ei tähenda midagi. Ta peaks olema peale kolme nimetatud aspekti. Artikli koostaja on kasutanud autoriteetseid allikaid, kuigi kasutatud materjale võiks olla rohkem.
Artikkel on õigekirja osas korrektselt vormistatud. Üks kokku-lahku kirjutamisviga hakkas silma ja see oli sõna „kurvitsaliigid“, aga muidu väga hea kvaliteediga tekst. Tekst on üldiselt hästi arusaadav ja jälgitav. Mõnes kohas hakkab küll silma inglise keele lause ehitus. Näiteks taimestiku peatüki esimeses lauses, loomastiku teises lauses, fragmenteerituse neljandas lauses. Samuti osad laused algavad aasta arvudega, mis pole hea stiili näitaja.
Koostatud kirjatöö vastab kõigile peamistele vikipeedia tavadele. On ülesehitatud nii nagu enamus artikleid antud veebikeskkonnas. Artikkel sisaldab piisavalt siselinke. Koosataja võiks kaaluda kasutada madalama taseme pealkirju peatükis „Erinevad lootüübid“. Lootüübid võiks olla alapealkirjadena antud.
--Rmets 7. november 2011, kell 13:15 (EET)

Minu meelest on "kurvitsaliigid" isegi õigem. Andres 7. november 2011, kell 23:40 (EET)
----
Rohkem siselinke (mõisted, nimed)!
*paepragudes ja -lohkudes (sidekriips). Paar lauset hiljem peaks olema mõttekriips, mitte pikk kriips (pikka kriipsu me Vikipeedias reeglina ei kasutagi). Arvude vahel "kuni" tähenduses peab samuti olema mõttekriips.
*Enamik Eesti loopealseid
*kuivad või gleistunud
*Loopealsed taimede kasvukohtadena
*võõrkeelsed sõnad kaldkirja: extinction debt
*1930. aastatel või 1930ndatel
*3,9%
*"Loopealsete kaitseks ..." üks "on" liigne
Keeleliselt kvaliteetne tekst, mille põhjuseks on nähtavasti allikatest lausete kopeerimine. Adeliine 15. november 2011, kell 14:10 (EET)
Muidu hea tekst, aga klimaatiliste tingimuste hulka ei kuulu ometi reljeef ja karstumine. Peale selle öeldakse klimaatiliste tingimuste asemel lihtsalt kliima. Taivo 21. november 2011, kell 23:23 (EET)


Kasutaja arutelu:Kreitsman

Tere tulemast Vikipeediasse, Kreitsman! Adeliine 31. oktoober 2011, kell 22:55 (EET)

You have been a medical translators within Wikipedia. We have recently relaunched our efforts and invite you to join the new process. Let me know if you have questions. Best Doc James (talk · contribs · email) 12:34, 13 August 2023 (UTC)

Invitation to Rejoin the [https://mdwiki.org/wiki/WikiProjectMed:Translation_task_force Healthcare Translation Task Force]


Arutelu:Harilik toakärbes

Laused võiksid olla täislaused ehk koos öeldisega. Adeliine 1. november 2011, kell 10:30 (EET)

Üldiselt
Käesoleva artikkel võiks sisaldada rohkem informatsiooni. Hetkel juba olemasoleval osal ei ole suuri sisukuse puudusi. Mõne koha peal võiks võimaluse korral lisada täiendavat infot (nt. kuidas aitavad karvakesed lennata, vagla kasvust ja suurusest natuke lähemalt, nukust väljumise kohta tekib küsimus, et kuidas puhub ja et kas nukk puhub, millised pinnad konkreetselt tuleks elimineerida, jne). Kuigi sai öeldud, et juba kirjas oleval materjalil pole sisukuse puudusi, ei saa seda öelda kärbestega toimetuleku alajaotuse kohta, see vajaks kindlat täiendust. Lisaks võiks artikkel kajastada kuidas kärbsed talvituvad, nende osa looduses ja lisainformatsiooni tunnuste alla (soovitaks selle alajaotuse nimetuse ümber muuta Tunnused - > Kirjeldus). Artiklile piltide lisamist ei pea otseselt vajalikuks, aga kui midagi seonduvat peaks olema võimalik lisada, siis võib seda julgesti teha.
Artiklile võiks lisada veel viiteid, kuid kiirelt üle vaadates näis olevat võimalik juba eksisteervatest allikatest leida puuduvat informatsiooni. Viidete puhul aga soovitaks neljandale ja kuuendale lisada seletava lisa, et oleks hõlpsalt jälgitav, kuhu viide edasi suunab.
Sõnastus ja keelelisus
Tulles keelelise poole juurde tuleks ühtteist välja tuua.
*Teen ettepaneku tunnuste alajaotuses oleva tiibu puudutava kirjelduse lauseid omavahel siduda (Toakärbestel on üks paar läbipaistavaid tiibu, mis... jne).
*Sõnast „sumististeks“ võiks eemaldada üleliigse s’i (siinkohal mainiks, et leidus sellist huvitavat infot, et vaid ühe sumistiga kärbes suudab lennata üksnes ringiratast).
*„Areng algab viljastatud munarakust, millest koorub välja vagel“ – selle puhul jääb mulje, et vagel koorub munarakust, mitte kärbse munetud munast.
*„Ligipääs loomajäätmetele ei kindlusta täiskasvanud toakärbse eluiga“ – siin võiks sõnastust paremaks vermida.
*Toidu alajaotuses oleks hea kui liidetaks teine ja kolmas lause.
*Samas jaotuses paiknev „Vahetult enne vaglastaadiumi lõppu otsivad vaglad nukkumiseks kuiva kohta.“ tuleks tõsta elutsükli alla.
*Prügi- ja kõduneva muru hunnikuid - > prügi- ja kõdunevaid muruhunnikuid.
*Evolutsiooni alapealkirja all olevat viimast lauset oleks vaja ümber sõnastada.
*Toitu ei saa pisikutega nakatada, pigem ehk reostada.
*"Nii kinni kui võimalik" tundub argikeelne ja liialdatud, kas lihtsalt kinni/suletult ei sobiks?
*Lisaks mõned näpuvead trükkimisel, mis muid parandusi tehes peaks silma jääma.
Garzima 11. november 2011, kell 00:38 (EET)
*Aitäh, proovin oma vead ära parandada!
KHein
----
Esimeses lõigus tühik puudu. enamlevinuim → levinuim. Jälgida, et tähenduses "kuni" oleks arvude vahel mõttekriips. Elutsükli kolmandas lõigus tühik puudu. Mis on "paarumine", võiks lingitud olla? Lõigus "Hügieen ja ennetamine" puudu tühik. Samuti kärbsepaberi kirjelduses. Keeleliselt väga hästi väljatulnud artikkel. Adeliine 14. november 2011, kell 17:47 (EET)
Tekstist jääb mulje, nagu ei esineks toakärbest üksiktaludes (esineb vaid asulates, milleks on ka linnad). Tahtsin saada teada, miks toakärbes näiteks iga viie minuti tagant inimest ründab (lendab ümber pea, püüab nahale maanduda jne), aga ei saanud. Hotellitoas poleks tal ehk muud teha, kuid elamistes leiaks ta valku palju kergemal viisil. Pole ka näha, et ta inimese nahalt valku koguks, vaid ta lihtsalt kõnnib nahal.

Üksiktalud arvatakse vähemalt mõnes kontekstis ka asulate alla, kuigi artiklis Asula see praegu ei kajastu. Mõlemat artiklit on tarvis selles suhtes parandada-täiendada.

Kui saad teada need asjad, mida siit ei leidnud, siis kirjuta siia ka. Andres (arutelu) 2. august 2012, kell 21:17 (EEST)


Arutelu:Ookeanipõhja puurimisprogramm

Intervikid räägivad ainult ühest programmist, siin artiklis on tahetud rääkida kolmest koos. Adeliine 1. november 2011, kell 12:47 (EET)

Arvan, et niikauaks kui tekstis pole juttu meresetetest, võiks lisada alajaotuse Vaata ka ja sinna siis viide setetele. Samamoodi lisaksin ma :Kategooria:Meregeoloogia. suwa 1. november 2011, kell 12:50 (EET)
Antud artikkel annab väga hea ülevaate kolmest puurimisprogrammist. Tekst on kirjutatud heas, arusaadavas stiilis, sisaldamata pikki ja lohisevaid lauseid. Lauseehituses peale ühe väikese topelt kirjavahemärgi vigu silma ei jäänud (ODP tutvustus, viimase lause lõpp). Mõistete poolest võiks pikemalt lahti seletada selle riser meetodiga puurimise. On mainitud, mida kasutab puurimisvedelikuna riserita puurimine, kuid võiks paari sõnaga rääkida ka riser meetodil kasutatavatest puurimissegudest (kui kuskil internetiavarustes sellest muidugi üldse juttu on).
Nüüd kui võrrelda artiklit võõrkeelsete versioonidega, nagu ka eelpool mainitud, siis vastab see artikkel intervikides vaid ühele puurimisprogrammile. Ehk oleks segaduse vältimiseks parem/selgem teha see artikkel hoopis kolmeks või isegi neljaks (minuteada võis vajadusel teha ühe asemel mitu üksteisega seonduvat artiklit ning loogiliselt võttes peaks kõikide artiklite tähemärkide summa siis lugema). Sel juhul saaksid kõik artiklid Vaata ka all viidata üksteisele.
Viited töötavad nagu vaja ning on asjakohased. Piisavalt on ka siseviiteid.
Nagu ka eelpool mainitud võiks peatükk Vaata ka sisaldada viidet meresettele ning kategooria osa kategooriat :Kategooria:Meregeoloogia
--Eestikroon 13. november 2011, kell 12:55 (EET)
Siselingid on praktiliselt puudu. Kõik terminid tuleb esimesel kasutamisel linkida. Taivo 21. november 2011, kell 17:04 (EET)

21. novembril märgitud vead on parandatud. Aga ma mõtlen, et äkki on artikli õigem pealkiri ainsuses: Ookeanipõhja puurimisprogramm. Taivo 13. jaanuar 2012, kell 23:29 (EET)
Kas intervikid on õiged?--Morel 8. veebruar 2012, kell 16:30 (EET)

teistes vikides räägitakse konkreetsetest programmidest, mitte neid koos võetuna nagu meie vikis. Seega pole intervikid õiged--Bioneer1 9. veebruar 2012, kell 12:10 (EET)