Arutelu:Ulmefilm

Definitsioon sama artikliga ulme. Sellisel juhul kanna tekst siia üle ja ulmele tuleb teha ümbersuunamine. --Tiuks 14. mai 2008, kell 11:35 (UTC)
Ei saa ümbersuunamist teha, sest ulme ei piirdu ainult filmiga. --Tiuks 14. mai 2008, kell 11:53 (UTC)
Loend tuleks tõsta ulmefilmide loendisse.--WooteleF 17. mai 2008, kell 15:23 (UTC)

Kui ma õigesti aru saan, siis siin on valitud ilmefilmid. Loendis ei saaks valida. Andres 17. mai 2008, kell 15:38 (UTC)

:Jap, siin on valitud ulmefilmid nagu ma aru saan, kuid ulmefilmide loend peaks siiski ka olemas olema... Jürka 17. mai 2008, kell 16:05 (UTC)

::tekitasin siia nimekirja filmidest, mis on mingil põhjusel olulised (viimase u kymne kohta ei oska midagi öelda - pole näinud)... kui inimene tahab ulmest pilti ette saada, siis siin on praktiliselt kõik oluline nimetatud, puudu on hetkel "vampiiri" klassika ja ilmselt "koletise" filmid.--Täitsa Topitav Konn 18. mai 2008, kell 06:16 (UTC)

: mul on tunne et võiks 2kki tõsta selle artikli kokku ulmega? ja teha loend eraldi?--Täitsa Topitav Konn 21. mai 2008, kell 08:11 (UTC)

:: Artikkel ulme peaks rääkima üldiselt ulmest, see ainult filmižanrist. Minu arust on meil interviki lingid sassis. Kiirel pilgul jääb silma, et inglise vikis on loendid aastakümnete kaupa. Ülevaade žanritest peaks olema artiklis filmižanr (:en:Film genre). --Tiuks 21. mai 2008, kell 09:02 (UTC)

::: Nõus Tiuksiga. Andres 21. mai 2008, kell 09:05 (UTC)

:::: loendit ma ma ei viitsi teha, on liiga igav ja sitta on liiga palju. ehk keegi aitab. põhiasjad on nyyd olemas. --Täitsa Topitav Konn 21. mai 2008, kell 11:29 (UTC)
Sa ei peagi kogu loendit korraga valmis tegema. Piisab kui kopid siit artiklist listi üle. Küll taspisi täieneb. Aga praegu on siin artiklis loetletud 114 filmi + sarjad ja ma arvan, et seda on siia liiast.--WooteleF 21. mai 2008, kell 13:09 (UTC)

Neil pealkirjadel, mis tähendabki ainult TV-sarja, ei tohiks olla lingil lõpus "(TV-sari)"...
Tõlgitud pealkirjadega selline asi, et minu meelest inglisekeelset pealkirja eraldi pole tarvis (kui see pole just originaalpealkiri)... See siis käib prantsuse ja vene jne filmide kohta... Ikka eestikeelne ja sulgudesse originaalpealkiri... vsjo... Jürka 21. mai 2008, kell 12:46 (UTC)

Nõus. Andres 21. mai 2008, kell 12:57 (UTC)

: pealkirjadel on TV-sari l6pus kuna nendest on tehtud ka pikk film. pakun et tuleb teha alajaotus TV-sari niiehknaa.

::Ma kahtlen, kas neist kõigist on täispikad filmid... "Ahvide planeet" on kindlasti nii romaan kui kaks pikka filmi (sellele panin "TV-sari" tagasi)... Jürka 21. mai 2008, kell 16:17 (UTC)
inglisekeelne pealkiri hõlbustab otsingut netis ja/v6i wikis. nii et peaks j22ma minu arust, sama moodi tuntakse suuremalt jaolt neid filme hoopis inglisekeelse nimega... mõelge nyyd järele.--213.219.125.18 21. mai 2008, kell 15:52 (UTC)

n2it ahvide planeet on nii raamat, tv-sari kui film(id).

: Originaalpealkirjad peaksid üldse jääma artiklitesse filmide kohta, kui neil eestikeelsed pealkirjad on olemas. Kuni ei ole, võib ka siin mainida. Kui keegi tahab ingliskeelset infot, lugegu ingliskeelset Vikipeediat. Igast artiklist läheb link vastavale artiklile. Meie eesmärk on ju kõik vajalik eesti keeles kirja panna. Ingliskeelsed pealkirjad on ähmastavad, sest nii läheb segasemaks, mis see filmi pealkiri siis oli.  Kui juba ingliskeelne pealkiri ära tuua, siis võiks eraldi alajaotuses loetleda ka pealkirjad teistes keeltes.
Andres 21. mai 2008, kell 16:07 (UTC)

no, ok, j22b siis pealkiri ja (originaalpealkiri ok?)
mismoodi yldse panna originaalpealkiri seia kui n2it venekeelne pealkiri tuleb ainult kysim2rkidena, kooodis on k6ik 6ige....--Täitsa Topitav Konn 21. mai 2008, kell 16:11 (UTC)

:Ma Andresega se's suhtes absull nõus, kuid jah, originaalpealkiri peab kah ikka sulgudesse jääma, sest muidu ei pruugi üldse osata inimesed pealkirja filmiga kokku panna... Eestikeelsed pealkirjad võivad mõne filmi kohta üsna haruldased olla... Jürka 21. mai 2008, kell 16:17 (UTC)

: Kui ei näe venekeelset kirja, siis otsi oma brauserist või operatsioonisüsteemist vastavad sätted üles. Andres 21. mai 2008, kell 16:23 (UTC)

::dziisus, seda ma ju kysingi, kuda neid sättima peab! ja nii win kui maci v6i sirvija koha pealt.--Täitsa Topitav Konn 21. mai 2008, kell 17:14 (UTC)

::: Milline op süsteem ja milline brauser? Valju 21. mai 2008, kell 17:27 (UTC)

:MacOSx 10.4.11 ja Firefox--Täitsa Topitav Konn 23. mai 2008, kell 04:55 (UTC)

Algus viidab valesse kohta. --KungFuDuck 31. jaanuar 2011, kell 14:44 (EET)
Ma ei ole päris kindel, kas selline termin nagu "kolliulme" on kasutuses, otsisin küll, aga midagi ei leidnud. EKaukonen (arutelu) 13. märts 2020, kell 17:31 (EET)


Arutelu:Stanisław Bułak-Bałachowicz

Bułak-Bałachowiczi staabiülema rittmeister Jefremowi memuaarid tuleks viia Vikitekstidesse. --Metsavend 15. mai 2008, kell 06:15 (UTC)

Keegi võiks tõesti seda teha. Ma ise ei tunne end Vikitekstides koduselt.--WooteleF 5. jaanuar 2010, kell 11:37 (UTC)

Lisaks on see kohati ylistuskõne ("üks väheseid teovõimsaid ja populaarseid väejuhte"). --Oop (arutelu) 31. august 2012, kell 19:40 (EEST)
See on nüüd kustutatud. Kas seda saab Vikitekstides avaldada? Andres (arutelu) 28. jaanuar 2019, kell 00:19 (EET)
Vahest on huvitav teada, et 1934. aastal elasid tema abikaasa ja tütar Tartus. = Õnnetus Bulak-Balahhovitshi tütrega. Vaba Sõna, 30. oktoober 1934, nr. 249, lk. 7. --IFrank (arutelu) 19. märts 2014, kell 23:32 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.bie.ee/historyja/historyja.htm
** In Stanisław Bułak-Bałachowicz on 2013-06-24 13:31:47, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Stanisław Bułak-Bałachowicz on 2013-07-07 01:23:38, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:23 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.bie.ee/historyja/zashtovajavBB.htm
** In Stanisław Bułak-Bałachowicz on 2013-06-24 13:31:47, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Stanisław Bułak-Bałachowicz on 2013-07-07 01:23:48, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:24 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://kamunikat.net.iig.pl/www/knizki/historia/latyszonak/formacje_06.htm
** In Stanisław Bułak-Bałachowicz on 2013-06-24 13:31:47, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Stanisław Bułak-Bałachowicz on 2013-07-07 01:23:58, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:24 (EEST)


Arutelu:.um

Kes viitsib, palun tehke see artikkel korda. Andres 15. mai 2008, kell 09:39 (UTC)

Kuna oli ennem "vaidlustatud", kontrollisin natuke wikipediast järgi ja tegin eesti keelde ümber.
Tippdomeen .um pole kasutuses 2008. aasta aprillist, mil ICANN eemaldas selle root zones. Domeeni haldaja soovis selle eemaldamist. Andre992 1. aprill 2009, kell 13:07 (UTC)
Muutsin ka riikide tippdomeenide malli. Liigutasin ".um" sektsiooni "Kustutatud/kasutamine lõpetatud".
Andre992 1. aprill 2009, kell 13:10 (UTC)


Arutelu:NLKP Keskkomitee

Jätsin esialgu selle osa välja, kui vajadus tekib, siis võib selle kuskile paigutada.. --kanakukk 15. mai 2008, kell 14:47 (UTC)
NLKP KK Poliitbüroo kooseis (1. märts 1984: liikmed K. U. Tšernenko, G. Alijev, Mihhail Gorbatšov, V. Grišin, A. Gromõko, D. Kunajev, G. Romanov, M. Solomentsev, V. Štšerbitski, N. Tihhonov, D. Ustinov ja V. Vorotnikov. Liikmekandidaadid: V. Dolgihh, V. Kuznetsov, B. Ponomarjov, E. Ševardnadze ja V. Tšerbikov.

Panen sisse. Andres 16. mai 2008, kell 06:31 (UTC)

Soovitan pealkirjaks [[NLKP Keskkomitee]]. Nii teda tavaliselt nimetati. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. juuni 2008, kell 09:42 (UTC)

Artiklist Poliitbüroo kohta:

*Üldosakond
*VI sektor, Arhiiviosakond,
kus hoiti NLKP KK ja Poliitbüroo ning kogu NLKP tegevuse jooksul juhtkonna, Lenini, Stalin, Hrustšovi jne poolt vastuvõetud otsuseid ja määrusi. Antud dokumendid olid varustatud salajasusetähisega "Täiesti salajased erilise tähtsusega "Erikaust",  antud arhiivis olid hoiul ka NSVL poolsed Molotov-Ribbentropi pakti ja Katõni massimõrva, nn Lenini nn. poliitiline  testament, KK istungite lühikokkuvõtted, Tšehhoslovakkia kompartei liikmete kiri palvega Nõukogude vägede sisseviimiseks Tšehhoslovakkiasse, Poliitbüroo otsus NL vägede Afganistaani viimise kohta,  jpm, kajastavad dokumendid. Koguseliselt ligikaudu 1500 kinnist köidet, mida võis avada ainult KK sekteräri või KK üldosakonna juhataja loal, allkirja vastu.
See käib NLKP KK aparaadi kohta. Andres 25. juuni 2008, kell 12:24 (UTC)
Struktuur käib NLKP KK aparaadi kohta, mitte Keskkomitee enese kohta. KK aparaadi kohta tuleb teha eraldi lehekülg. Andres 13. september 2008, kell 11:45 (UTC)


Arutelu:Kosmeetik

Kosmeetiku töö olemusest tuleks alustada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. mai 2008, kell 16:59 (UTC)

Kas teine välislink on ikka relevantne? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. mai 2008, kell 17:02 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.estcosmunion.ee
** In Kosmeetik on 2013-06-24 11:47:34, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kosmeetik on 2013-07-06 08:53:51, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:54 (EEST)


Kategooria arutelu:Eesti poliitikud

Lingid

* Toimetamist ootavad artiklid
* Keelelist toimetamist vajavad artiklid
*  Vikindamist vajavad artiklid
* Kopipeist
* vaidlustatud
* neutraalsus vaidlustatud
* Viidete lisamist vajavad
* Viite lisamist vajavad
* Väite kontrollimist vajavad
* Kustutamiseks esitatud
* Kasutatud pildid
* nupukesed
* viimased muudatsed

* Täienda (tühi mall)
|}

see peidetud teksti sisu pole enam kättesaadav. Ka pole teistes kategooriates sellist lahendust näinud. --Bioneer1 (arutelu) 12. august 2014, kell 15:40 (EEST)
----
Minu meelest ei sobi kuidagi panna ühte patta tavatähenduses poliitikuid ja kutsealaste omavalitalitsuste liikmeid, kelle ülesannete hulka võis kuulda, nagu aru saan, lisaks oma kutseala korraldamisele muu hulgas ka teatav lobitöö (poliitika?). 90.190.114.172 22. märts 2012, kell 16:58 (EET)

Kuidas talitada? Seotud arutelu ka siin: Kategooria arutelu:Agronoomide Koja liikmed--Bioneer1 (arutelu) 12. august 2014, kell 15:40 (EEST)

Добрый день! Я попытался перевести неизвестную в России информацию из этой статьи Karl Hellat, но я, увы, не знаю эстонского языка. Есть несколько моментов, в которых я не разобрался: кем был Hellat с 1922 по 1926 год, кем ему приходился петербургский отоларинголог Петр Геллат (он не мог быть дядей, так как в одной семье не может быть двух сыновей с одним и тем же именем, скорее всего это старший брат). Я был бы очень благодарен, если бы кто-либо дополнил мою русскую статью (интер-вика находится в эстонской статье). Пожалуйста, не стесняйтесь ошибок в русском, если будет нужно, я исправлю. Заранее спасибо. Hunu (arutelu) 18. veebruar 2013, kell 09:17 (EET)

Спасибо, уже помогли. Остался только вопрос про "дядю" Петра Геллата, которого звали точно так же как и отца. Не мог ли он быть старшим братом, нет ли ошибки в статье? Hunu (arutelu) 18. veebruar 2013, kell 19:19 (EET)

plwiki's on tehtud kategooria :pl:Kategoria:Rosyjscy politycy w Estonii (ca 'vene rahvusest poliitikud Eestis')--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2014, kell 15:27 (EEST)

plwiki's on tehtud kategooria :pl:Kategoria:Estońscy samorządowcy, ent ma ei tea, mis see tähendab--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2014, kell 15:30 (EEST)

Veel üks võimalik alamkategooria plwiki'st

plwiki's on kategooria :pl:Kategoria:Estońscy parlamentarzyści 1920-1940, ent tähendus ja piiritletus on kahtlane--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2014, kell 15:48 (EEST)
Kas ikka peab isikuid, kes on ametikoha ja erakonna järgi alamkategoorias, uuesti siia tagasi panema? --37.157.101.65 21. september 2020, kell 18:41 (EEST)


Arutelu:NSV Liidu Ülemnõukogu

Tuleks teha eraldi lehekülg [[Ülemnõukogu]]. Liiduvabariikide ülemnõukogud ei kuulu siia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. mai 2008, kell 06:50 (UTC)

Samuti on siia tarvis ajamääranguid. Nõukogude Liidu viimastel aastatel oli Ülemnõukogu teistsugune organ. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. mai 2008, kell 06:52 (UTC)

Artikli pealkiri on vale. Peaks olema NSV Liidu Ülemnõukogu. Vaata Arutelu:Nõukogude Liidu Teaduste Akadeemia.  --Hirvelaid (arutelu) 27. august 2021, kell 15:25 (EEST)


Arutelu:Harilik pakslaup

Eesti kohta puuduvad mul andmed, ja pole ka kindel, kas seda Eesti kalaks võib lugeda --Dj Capricorn 16. mai 2008, kell 14:26 (UTC)

Very thorough and well-structured article. It contains all the necessary information about this species. In addition, the author pointed out many interesting facts that you cannot find from the classic encyclopedias (accidents etc). Language usage is skillful and easy to follow. Last but not least, I would like to suggest the author to add some internal links to other Wikipedia articles. MiikaelBerg (arutelu) 16. detsember 2021, kell 12:06 (EET)

Internal links to other Wikipedia articles added. Okaskera (arutelu) 10. jaanuar 2022, kell 15:17 (EET)


Kasutaja arutelu:Maiemaie17~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Maiemaie17! Andres 16. mai 2008, kell 20:05 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Maiemaie17~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kalevipoeg

Tere tulemast Vikipeediasse, Kalevipoeg! Andres 17. mai 2008, kell 11:11 (UTC)
Artikleid ei allkirjastata. Allkirja kasutatakse ainult arutelulehtedel.--WooteleF 23. juuni 2008, kell 16:34 (UTC)

Tere! Kas sul on õigus pilte Joh.Mülber.jpg, Tuhande valitseja maa.jpg ja Oskar Angelus.jpg üles laadida? Kui jah, redigeeri kinnituseks pildi lehekülge ja lisa piltide lehekülgedele märge avaldatuse kohta sobiva litsentsi all või autoriõiguse lõppemise kohta ja kirjuta, kust pilt pärit või kes autor. Aitäh! Pikne 12. aprill 2010, kell 16:23 (EEST)

Kas oled pildi :Pilt:Kaiu m.jpg autor? Palun lisa litsentsimärgis. Adeliine 12. september 2011, kell 13:14 (EEST)

Tutvu juhendiga. Vaata ka kuidas on vormistatud teised mõisaartiklid.--WooteleF 22. august 2011, kell 03:05 (EEST)
Vikipeedias ei peeta heaks tavaks oma arutelu kustutada. Las ta olla, selles pole ju miadgi hullu. Kui osundatud probleemid on parandatud, võib ju seda sinna alla kirjutada. Taivo 7. detsember 2011, kell 00:15 (EET)

Tere! Mul tekkis Mahtra sõja artikli muudatuste kohta üks küsimus. Vaata Arutelu:Mahtra sõda. --Minnekon (arutelu) 12. mai 2020, kell 10:02 (EEST)


Arutelu:Artur Sirk

[[Andres Kasekamp]] ei usu Sirgu mõrvamist ega ka mitte enesetappu. Tema ja [[Rein Marandi]] on teineteisest sõltumatult jõudnud järeldusele, et surmapõhjusi tuleb otsida mujalt. «Mees hüppas või visati alla aknast, mis asus ainult 8 meetri kõrgusel. Ma usun, et nii enesetapu sooritaja kui ka mõrvar valiks oma teoks mingi muu, kindlama koha,» leiab ta.
Luksemburgi politsei aruanne ja arstlik hinnang näitavad, et Sirk maandus jalgadele, kuid kukkus siis ettepoole, põrutades oma põlvi ja laupa. Viimane vigastus tingiski surma. Kasekamp arvab, et Sirk hüppas aknast alla ise, kuid mitte enesetapmiseks, vaid kellegi eest põgenemiseks. «Sirgul esinesid sel perioodil psüühilised häireid ning ta võis ka lihtsalt ette kujutada, et keegi tuleb teda tapma, ja selle kujuteldava mõrvari eest põgenedagi,» ütleb ajaloolane. ([[Alo Lõhmus]] - Kuidas hinnata poliitik Artur Sirku? )
[http://www.korpsakala.ee/?page=117]

Välja võetud:
Ajaloolane Andres Kasekamp on öelnud, et Sirgul esinesid sel perioodil psüühilised häireid ning ta võis ka lihtsalt ette kujutada, et keegi tuleb teda tapma ning võis selle kujuteldava mõrvari eest põgeneda.
Andres 20. september 2010, kell 22:57 (EEST)

Artikli tekstis tuleks tema surmaga seotud fakte ning oletusi üksikasjaliselt kirjeldada. Levinud arvamust, et ta aknast välja visati, ei saa ilma kommentaarideta kõrvale jätta. Andres 17. mai 2008, kell 12:57 (UTC)

: No siis tuleks juba kõiki versioone kirjeldada, mitte ainult seda vapside oma.

:: Jah, kindlasti, nii palju kui võimalik. Ennist Sa lihtsalt asendasid ühe versiooni teisega. Andres 17. mai 2008, kell 13:00 (UTC)
Kes on see August Kasekamp, kelle tsitaadile on viidatud? Kas kindralmajor või ajaloolane Andres Kasekamp? Ja see Kasekampi viide ei tööta. Tuleks lisada viide, või see lause kustutada.--85.89.43.28 23. märts 2009, kell 19:57 (UTC)

Pildi juurde on märgitud, et see on kasutaja Krizzu enda tehtud. Kas kasutaja Krizzu tegeles juba enne 1937. aastat fotograafiaga? Kuna ma oletan, et tema on sama isik kes siia pildi lisas, siis kirjutan ka selle küsimuse siia.

Pildi on kurjad Commonsi-onud kustutanud. Andres 3. november 2010, kell 14:49 (EET)
----
Hallsilmal võib õigus olla, aga niisugune kustutamine on problemaatiline. Andres 11. november 2011, kell 01:47 (EET)
Need "kahtlased asjaolud" on minu arust ülearused. Kas Luksemburgi politsei oma juurdluses jõudis sellisele järeldusele? --Numbriga kärumees 16. jaanuar 2012, kell 15:05 (EET)
----
Välja võetud:
"Oma vastuvõturuumides ta mussoliinitab õige tuntavalt: kabinett on tal avar, töölaud tagaseinas, nii et sisseastujal tuleb mõni moment sammuda peremehe "hüpnotiseerivate" pilkude all. Vabside diktaator on riietatud silmapaistava schikiga – kollased säärsaapad kõige paremalt kingsepalt, galifeepüksid kõige paremalt rätsepalt; siia juure siidsärk. Mõned tahavad koguni kinnitada, et "Führer" juhimüstika tõstmiseks on omale valinud kange ja erilõhnalise parfüümiLahingusse! Rahvaleht, 20. jaanuar 1934, nr. 8, lk. 4.."
Adeliine 16. jaanuar 2014, kell 16:32 (EET)
Välja võetud:
"Oma vastuvõturuumides ta mussoliinitab õige tuntavalt: kabinett on tal avar, töölaud tagaseinas, nii et sisseastujal tuleb mõni moment sammuda peremehe "hüpnotiseerivate" pilkude all. Vabside diktaator on riietatud silmapaistava schikiga – kollased säärsaapad kõige paremalt kingsepalt, galifeepüksid kõige paremalt rätsepalt; siia juure siidsärk. Mõned tahavad koguni kinnitada, et "Führer" juhimüstika tõstmiseks on omale valinud kange ja erilõhnalise parfüümiLahingusse! Rahvaleht, 20. jaanuar 1934, nr. 8, lk. 4.."
Andres (arutelu) 16. jaanuar 2014, kell 19:02 (EET)

Panin tagasi, sest väljavõtmise põhjendus on demagoogiline. Artikkel avaldati 20. jaanuaril 1934, kõiki vapside suhtes kriitilisi allikaid ei saa "vaikiva ajastu" kasti paigutada. --IFrank (arutelu) 16. jaanuar 2014, kell 19:32 (EET)

: Ei maksa siin naiivset teeselda. Igaüks saab aru, miks sa selle suvalise katkendi sisse toppisid. Sellepärast, et nii saab viidetega seostada Sirki Mussolini ja füürer Hitleriga. Vaikiv aeg algas alates Pätsi dekreetidest. Pärast seda ei saanudki vapsidest ausalt või positiivselt kirjutada. Lisaks pole sinu lisatud tekstil tema elulooga mingit pistmist. See on suvalise ajakirjaniku arvamus, mis on pärit vaikivast ajastust, mil vapse pidigi materdama. Läheb välja! --85.253.60.113 17. jaanuar 2014, kell 20:18 (EET)

:: Ma kordan, kõike vapside suhtes kriitilist ei saa oma pimedas ignorantses vihas "vaikiva ajastuga" tembeldada. See artikkel avaldati 20. jaanuaril 1934, neli päeva enne 1934. aasta põhiseaduse jõustumist ja kolm kuud enne selle alusel uute dekreetide andmist. Fiktiivne "vaikiva aeg" algas 1961. aastal, kui Tomingas selle sõna leiutas, enne ei teadnud keegi sellest midagi. 20. jaanuar 1934 oli tunduvalt enne seda, Eesti aega ei saa mingi "vaikiva ajastuga" samastada. Minu auväärne numeroloogiline oponent, võtke teadmiseks, et ka enne 24. jaanuari 1934 enamus Eesti ajakirjandust ja Eesti rahvast ei armastanud vapse. Veileri ajalehed olid vapside boikoti all, Postimeest põletati, sotsidega olid regulaarsed kaklused ja seaduseelnõu oli juba algatatud, et nad koonduslaagrisse panna. Hitler ja Mussolini olid 1930. aastatel täiesti reaalsed välismaa riigimehed ja neil olid saadikud Tallinnas. See on lihtsalt üks iseloomustav meeleolupildike 1930. aastate sõltumatust ajakirjandusest, ma ei saa aru, miks on vaja selle pärast ärrituda? --IFrank (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 20:35 (EET)

: Mina saan küll aru, miks see lõik siia ei sobi, kuigi eelnev põhjendus soovida jätab. Ennekõike puudub sellel tsitaadil kontekst. Siin peaks olema ajaloolase (viidatav) üldistus tollastele seisukohtadele, tõdemus, et hinnangud olid peamiselt niisugused ja mingil määral ka naasugused või vastupidi ning alles siis võiks tekkida vajadus mõne illustratiivse tsitaadi järele ning ka see illustratiivne tsitaat võiks olla pigem ajaloolase valitud, mitte lihtsalt Vikipeedia kirjutaja meelest oluline. 90.190.114.172 17. jaanuar 2014, kell 20:51 (EET)

:: Ma täiesti nõustun, et hetkel on see tsitaat täiesti kontekstist väljas. Fakt, et Veileri ajalehed vapside boikoti all olid, näitab, et vaevalt nende vahelised suhted head olid ja seega on see "sõltumatu ajakirjanduse" kirjeldus tõenäoliselt erapoolik. Vapside fašistideks sõimamine oli tolal osa poliitilisest poriloopimisest. Iseloomustamaks poliitiliste oponentide suhtumist võiks see tsitaat sobida aga praegune esitus ei ole hea. Kyng (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 21:40 (EET)

::: Ajaloolase hinnangut ootan huviga, aga tundub, et nende peamised uurimisteemad (eelarvamuslikud) 1930. aastate kohta on praegu rassiline, sooline ja seksuaalvähemuste diskrimineerimine ja kes otsib, see leiab. Veilerist: kes oleks siis vapside kohta "sõltumatu" allikas peale nende endi (Veiler oli nii sõltumatu mees, et tema Vaba Maa pandi 1938. aastal kinni, nii et mingis "vaikivas ajas" teda küll süüdistada ei saa)? Isegi Jaan Tõnisson ei kaitsnud 1934. aasta jaanuaris vapse (kuigi tänapäeval nii arvatakse). Mussolini oli 1930. aastail energiline mees, kes maffiast jagu sai ja rongid sõduplaani järgi liikuma pani, võrdlus temaga ei pruugi tingimata poriloopimist tähendada. Sirku iseloomustavateks riietusesemeteks peetakse siin tsitaadis kalifeesid ja säärikuid (mitte helehalli silindrit, vihmavarju ja lakk-kingi) ja see on täiesti loogiline, sest vapsid ("ausad vabadussõjalased") vastandasidki end "tsivilistide" ja "reeturite" erakondadele ja nende riietusstiilile (nad ei olnud 1930. aastail selles suhtes ainsad, mille meeldetuletamine ei tähenda ka mingit poriloopimist). Vanaoimur ebakõhttunneb ingsotsi. --IFrank (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 22:13 (EET)

:::: Mul tuleb alati naer peale, kui keegi sellist sopalehte nagu "Vaba Maa" ja sellega seotud seltskonda sõltumatu ja usaldusväärse allikana üritab näidata. -- Toomas (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 22:42 (EET)

::::: Siis oli õige, et ära lõpetati? --IFrank (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 22:45 (EET)

:::::: Veileri ajalehe kinni panek on ehk tema Keskerakonna, varem Tööerakonna ridadesse kuulumisega kuidagi seotud? Vapside poliitiline oponent ikkagi, mis siis, et Pätsuga kah läbi ei saanud. Vapsid enda suhtes ise vaevalt erapooletud olid. Tänapäeval on Mussoliniga võrdlemine ikka selgelt negatiivse varjundiga ja isegi kui 80 aastat tagasi see nii ei olnud, siis ILMA SELGITAVA KONTEKSTITA võtab enamus lugejaid seda ikka negatiivselt. Tavaliselt pannakse tsitaat iseloomustamaks kellegi seisukohta, ehk eelneb või vahel ka järgneb mingi selgitus aga hetkel pole mingit selgitust, tsitaat on lajatatud kuhugi suvaliselt lõikude vahele ja isegi autorit ei märgita (kuigi ilmumiskoht on). Sellisena mõjub see seal täieliku võõrkehana.--Kyng (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 22:47 (EET)

::::::: Mul ei ole pidevalt valveviiteid võtta, aga minu teada Vaba Maa kinnipanek (1938., mitte 1934. aastal!) oli põhjustatud välismaa riigijuhtide kohta Gori karikatuuride avaldamisest, mitte mingist erakonnast (siis oleks tulnud kõik Eesti ajalehed kinni panna). Ise reklaamis ta oma lehti erapooletutena, mina ei ole seda välja mõelnud. Kui Rahvaleht läbi saab, võtangi vist järgmisena ette Võitluse; kui see ka ei ole kaasaegne erapooletu allikas, (selge, et ei ole, kui nende oma ajaleht), mis siis üldse on? Kui Eduard Laaman (Eesti iseseisvuse sünd, Vabadussõja poliitiline ajalugu) on sopalehe toimetaja, siis ma ei oska midagi lisada. Autorit ma ei ei leidnud, enamasti neid ajalehes ei olegi. --IFrank (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 22:59 (EET)

::::::::: Ma pole väitnudki, et 34 kinni pandi, ise võib võib enda tooteid ükskõik millena reklaamida ja ajaloos ei pruugigi allikad kunagi päris neutraalsed olla. Erapoolikus ei tähenda veel soppa vaid oma seisukohta. Ja toonitan veelkord: kontekst oleks vajalik.--Kyng (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 23:18 (EET)

:::::::::: Tuletasin lihtsalt meelde, et Vaba Maa elas neli aastat "vaikiva ajastu" tingimustes päris kenasti ära, mitte ei pandud enesestmõistetavalt 120334 kell 1700 koos vapsilehtedega kinni. Konteksti kohta ei oska praegu midagi lisada. --IFrank (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 23:32 (EET)
Las see link olla arutelulehel. Eks hiljem paistab, kas ja kuidas seda saab kasutada. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 11:40 (EET)
----
"Tänapäeval on üldlevinud viimane arvamus" Et ta visati aknast välja? See ei ole tänapäeval üldlevinud arvamus. Velirand (arutelu) 26. september 2018, kell 15:01 (EEST)
Viimases Tunas on tema surmast kirjutatud: http://www.ra.ee/tuna/artur-sirgu-hukkumise-versioonid-lk-57-67/ --37.157.107.208 5. veebruar 2019, kell 21:35 (EET)

Liiga palju on kajastatud Sirki negatiivselt suhtuva Adamsoni seisukohti. Pealegi pole tema väited millegagi tõendatud. Need on lihtsalt tema arvamused.--85.253.61.81 17. august 2019, kell 11:14 (EEST)
"Teda vaevava seljahaigusega võis olla nii või naa (ses mõttes, et vanglas simuleeris ta hõlpsama põgenemise huvides omajagu juurde), kuid täiesti selge on, et ta kannatas psüühiliste häirete all."Andres Adamson. Mida koolis ei õpetatud. Argo, 2018, lk. 294.
See on välja võetud. Minu meelest on libe tee, kui me hakkame otsustama, kelle arvamusi võib tõsiselt võtta. Igatahes on tegu ajaloolasega. Andres (arutelu) 17. august 2019, kell 14:58 (EEST)

Panin tsitaadi tagasi koos täpsustusega, et on Adamsoni arvamus. --Minnekon (arutelu) 17. august 2019, kell 23:28 (EEST)

Ohoh kas ajaloolased panevad tõesti meditsiinilisi diagnoose? See pole ju arvamus, vaid kindlas kõneviisis väide!--85.253.61.81 18. august 2019, kell 01:26 (EEST)

:Kui Adamson väidaks, et Päts oli ilge salamõrvar, kes saatis pistodadega salamõrvarid Sirku tapma, siis seda ei peaks tõestama, kuna just sellist juttu ajaloolaselt oodataksegi. See Sirgu tapmise jutt on üks poliitiliselt motiveeritud väljamõeldis, mis paisub ajaga ikka viimistletumaks ja veenvamaks, nagu see olekski tõsi. --37.157.103.106 18. august 2019, kell 01:45 (EEST)

::Demagoogia. Keerad kogu loo absurdi ja siis hakkad oma teooriat naeruvääristama. Ajaloos loevad faktid. Mis faktid sinu väidet kinnitavad? Fakt on, et Sirgi laipa ei lahatud. (Tõsi hiljem Soomes tehtud mädanenud laiba lahkamisel olevat ta kehast leitud arseenikumi märke, jalad olevat murtud olnud - mis ei viita ka enesetapule jne). Ta kirjutas samal aastal, et 1938 plaanitakse amnestia välja kuulutada poliitvangidele ja ta tahaks tulla tagasi Eestisse, näha ka oma tütart. Ta olevat kirjutanud Eesti poliitikute korruptsioonist raamatu, mille käsikiri pärast surma haihtus. Fakt on, et samal ajal oli Luksemburgi lähetatud PolPoli agendid. Jutte on igasuguseid. Me ei tea, mis tegelikult juhtus, seega kindlas kõneviisis ei saa väita ei üht ega teist, saab vaid teha oletusi. Seda teevad ka ajaloolased. Kas ta tapeti otse või viidi pideva jälitamise ja ähvardamisega meeleheitele (võis põgenemisel surnuks kukkuda). Miks ta põgenes Eestist, miks ta seal suri - fakt on, et ta oli diktaator Pätsi nõiajahi ohver niiehknaa. Ega Hitler ja Stalin ka ise kedagi tapnud. Isegi ei andnud alati korraldust tappa. Piisab ka pehmematest võtetest, et inimene lindpriina põgenedes oma otsa leiaks. Adamson pole kunagi selles teemas mingit teaduslikku tööd teinud. On vaid suvalisi artikleid vorpinud. Ongi koik!--85.253.61.81 18. august 2019, kell 14:02 (EEST)

:::Arvamust tihti väljendataksegi väite kujul. Ajaloolased võivad panna ka diagnoose, eriti kui need on nii üldised nagu "psüühiline probleem". Küsitavus oleks juhul, kui ta üritaks diagnoosida mingit spetsiifilist meditsiinilist häiret, aga seda siin pole. Pealegi pole teada, et Sirgu psüühilise probleemi olemasolu Adamsoni algupärane idee oleks. Ma ei näe, et põhjendatud oleks ka ülalpool olnud väited, et Adamsoni on artiklis liiga palju (vaid 3 lauset) ja et ta suhtub Sirku negatiivselt. Samas on tõsi, et Adamsoni raamat pole kõige usaldusväärsemat tüüpi allikas. Ma ei tea, millega täpselt ta hetkel tegeleb, aga professionaalne ajaloolane ta ilmselt pole, Sirk ei haaku tema põhilise uurimissuunaga (kui tal selline asi üldse on) ning raamat on omal käel üllitatud ja allikaviideteta. Kindlasti poleks õige niisugust teost vikiartikli põhiallikana kasutada. Sellisel vähesel määral nagu teda praegu siin artiklis kasutatakse on Adamsoni seisukoha kajastamine minu meelest siiski sobiv, sest ta on ikkagi doktorikraadiga ajaloolane, kelle raamatu arvustused (,) pole küll olnud üdini kiitvad, aga ka mitte väga laitvad, nt Marek Tamme sõnul pole kahtlust, et Adamsoni seisukohad põhinevad erialasel analüüsil. Kui viimases postituses loetletud oletused pärinevad vähemalt samal tasemel allikast kui Adamsoni raamat, siis võiks ka need minu meelest artiklisse lisada. --Minnekon (arutelu) 18. august 2019, kell 14:36 (EEST)

:::Vapslikku maailmavaadet ja "fakte" ei ole võimalik naeruvääristada, sest need on ise naeruväärsed. Nii et Sirk peale kõigi muude võimete oskas veel tulevikku ette näha, "fakt", mitte oletus? --37.157.105.239 18. august 2019, kell 17:54 (EEST)

::::Selle "fakti" võid oma peldiku sinale kraapida ja naerda palju tahad. Sinusugused kompleksides ideoloogilised kübersõdurid ongi adekvaatse entsüklopeedia tegemisel nuhtluseks. Aga küll sellest vähemusest jagu saame, pole kahtlustki! :) --85.253.61.81 18. august 2019, kell 21:38 (EEST)

Geni andmetel oli tal kaks last. Kui tõsiseltvõetav see on? https://www.geni.com/people/Artur-Sirk/5524129492980075870 --85.253.63.197 22. august 2020, kell 21:11 (EEST)
----
Teema kütab siiamaani kirgi, aga minu meelest tuleks siin ikkagi esitada võimalikult palju materjali, jäädes erapoooletuks. --Andres (arutelu) 21. mai 2022, kell 10:15 (EEST)


Kasutaja arutelu:Warlord~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Warlord! Andres 17. mai 2008, kell 14:07 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Warlord~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Vask

"Väikese takistuse tõttu, kasutatakse vaske puhtal kujul laialdaselt elektrotehnikas". Mida mõeldakse "takistuse" all?--Hendrix 17. mai 2008, kell 17:53 (UTC)
ja koma pole kohe kindlasti vaja--Hendrix 17. mai 2008, kell 17:55 (UTC)

Mõeldakse vist väikest eritakistust. Andres 17. mai 2008, kell 18:04 (UTC)

:võimalik, aga kirja peaks siis nii ka panema. Mitte lihtsalt "takistus"--Hendrix 17. mai 2008, kell 18:06 (UTC)

:: Jah, kindlasti. Andres 17. mai 2008, kell 19:24 (UTC)
"Plastiline metall, mis on ammustest aegadest tänapäevani olnud laialdases kasutuses inimkonna poolt." inglise viki ütleb, 10000 aastat. Olgem siis ka meie konkreetsemad--Hendrix 17. mai 2008, kell 18:13 (UTC)

Kes seda ikka nii täpselt teab. Andres 17. mai 2008, kell 19:24 (UTC)

Kas mitte vase kasutuselevõtuga ei alanud eneoliitikum? Andres 17. mai 2008, kell 19:24 (UTC)

ÕS ei tunnista sellist sõna, nagu "mürgilisus". Iseenesest huvitav sõna, aga...--Hendrix 21. mai 2008, kell 15:40 (UTC)
Sõna "vask" etümoloogia kohta keegi teab  midagi öelda? --Hallsilm (arutelu) 18. veebruar 2015, kell 23:51 (EET)

. Andres (arutelu) 19. veebruar 2015, kell 00:01 (EET)
_______
minu leitud lingi  http://www.vanderkrogt.net/elements/element.php?sym=Cu  all olev info on ebatõenäoline. Paistab, et meil on lõunanaabritega vase nimetus pärit ühisest algallikast, soome-ugri keeltest.  Kas seda teadmist, artiklisse peaks panema, ei tea aga kiusatus on suur.
--Hallsilm (arutelu) 19. veebruar 2015, kell 00:33 (EET)

Artiklist [[Harilik sibul]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 22. september 2015, kell 23:09 (EEST)
ase rolli essentsiaalse toiteelemendina raporteerisid mõne kuuse vahaeajaga Sommer ja Lipman & MacKinnon 1931. aastal.<ref>Shain-Dow Kung, Shang-Fa Yang, ''[https://books.google.ee/books?id=ZACh8rueOSAC&pg=PA10&lpg=PA10&dq=sommer,+lipman+and++Copper+as+plant+nutrient&source=bl&ots=tL_V-q0sha&sig=86Eg59iHzj0DYIE50GBjYfT2Tb8&hl=et&sa=X&ved=0CCoQ6AEwAmoVChMIlIGxqezfxwIVIhByCh1l0wtI#v=onepage&q=sommer%2C%20lipman%20and%20%20Copper%20as%20plant%20nutrient&f=false "Discoveries in Plant Biology"]'', 3. köide, lk 10, 2000, Google'i raamatu(tarve 5.09.2015)<small>(''inglise keeles'')</small></ref>

Mullas oleva ja taimesse liikuva [[vask|vase]]i (Cu) ülesanded taime toiteainena juurte arengus pole selged. Arvatakse, et vase katioon Cu2+ on essentsiaalne [[taimetoiteelement]] (mikroelement)<ref name="Mullateadus"/>, kuid liigsetes kogustes kutsub sibulajuurte rakkudes esile mitmeid soovimatuid toimeid ja käitub [[toksiin]]ina. Katses uuriti vase katiooni toimeid ''Allium cepa'' var. ''agrogarum'' L. juuretipu rakkude [[mitoos]]ile, mikrotuubuluste [[tsütoskelett|tsütoskeletile]] ja DNA-le. Katse tulemused indikeerivad, et Cu on üsna immobiilne ja vase vastuvõtt toimib tõenäoliselt [[Michaelis-Menteni kineetika]]le. See akumuleerub juurtes ja inhibeerib juurte kasvu, täheldati [[Aberratsioon (geneetika)|kromosoommutatsioon]]e (C-mitoosi, ''chromosome bridges'', [[kromosoomide kleepumine|kromosoomide kleepumist]], ''micronucleus'') ja [[mitootiline indeks|mitootilise indeksi]] alanemist. [[Vasemürgistus]]e sihtmärgiks olid juuretipu meristemaatilsite rakkude mikrotuubulused.<ref>Rong Qin jt, [http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/etc.2884/abstract Copper-induced root growth inhibition of Allium cepa var. agrogarum L. involves disturbances in cell division and DNA damage], Issue Environmental Toxicology and Chemistry, Environmental Toxicology and Chemistry, 30. märts 2015, DOI: 10.1002/etc.2884, 34. väljaanne, nr 5, lk 1045–1055, (vaadatud 8.08.2015)</ref> Vaske seostatakse valkude metabolismiga ja [[A-vitamiin]]i sünteesiga, vask on mitme ensüümisüsteemi koostises, mis kompekteerivad aminohappeid valkudeks. Selle elemendi puudus võib sibulataimel põhjustada [[vasepuudus]]t<ref>[http://www.yara.us/agriculture/crops/onion/key-facts/role-of-copper/ Role of Copper in Onion Production], vaadatud 24.07.2015)</ref>, mille vastu kasutatakse mulla ja taimede tarvis spetsiifilisi [[vaseväetis|vaseväetisi]]<ref>[http://www.albionplantnutrition.com/news/69-copper-nutrition Copper Nutrition and Metalosate® Copper COPPER IN THE SOIL], vaadatud 31.07.2015)</ref>, ja ülekülluse korral [[vasemürgistus]]t (mille toime kestab aastaid).

Puudub osa: Vase keemilised omadused. Puudub selgitus, et miks on vask keemiliselt (küllaltki) väheaktiivne, mida näitab ka tema asukoht metallide elektrokeemilises pingereas. --Nimelik (arutelu) 18. august 2023, kell 19:59 (EEST)


Kasutaja arutelu:Andriv~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Andriv! Andres 18. mai 2008, kell 10:30 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Andriv~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:AS Franz Krull

Kas selle pealkirjaga artikkel ei peaks rääkima ettevõtte asutajast? Andres 18. mai 2008, kell 15:40 (UTC)

Tahtsin sama öelda aga Andres jõudis ette juba.--WooteleF 18. mai 2008, kell 15:40 (UTC)

:AS Franz Krull siis?--WooteleF 18. mai 2008, kell 15:42 (UTC)

:: Jah. Andres 18. mai 2008, kell 16:12 (UTC)
mis oli suurema tootlikkusega ning puhtamat viina ajav, kuid samas ökonoomsem. - millega võrreldes?--WooteleF 4. september 2009, kell 06:09 (UTC)

suunasin nime [[Tallinna Masinatehas]] ([[AS Tallinna Masinatehas]]) siia. Et see on ettevõte viimane nimi, tuleks artikkel teisalda ka viimase nime alla. E-äriregistri järgi on ettevõte likvideerimisel, aga asutatud on vist samanimeline OÜ--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 12. mai 2014, kell 17:58 (EEST)

Selline "kohendamine" ei kõlba kuskile. Kas meil on nüüd uus keeletoimetaja? Taastan uuesti. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 10. aprill 2016, kell 12:11 (EEST)

Kas ettevõtte nimi on olnud ka ETKVL Masinatehas?--Estopedist1 (arutelu) 14. november 2018, kell 11:55 (EET)
ETKVL Masinatehas oli siiski teine ettevõte. Tulevane ETKVL KIT. Praegune Kitman Nublu13 (arutelu) 14. november 2018, kell 17:13 (EET)
----
Kuna artikli pealkiri on AS Franz Krull ja artikkel algab selle asutamise kirjeldusega, siis kas mitte ei peaks asutamisaasta olema 1899? Sest faktiliselt aktsiaselts Franz Krull loodi siis. Enne seda oli tegemist töökoja või käitisega, mis kuulus Franz Krullile, aga selle nimi polnud AS Franz Krull. Või peaks artikli pealkirja muutma? Mis te arvate? Raudbetoon (arutelu) 2. aprill 2024, kell 20:59 (EEST)


Arutelu:Rõuge kihelkond

Osa juttu tuleks Rõuge kiriku artiklisse tõsta ja osa üldse mujale.--WooteleF 19. mai 2008, kell 12:21 (UTC)
== Kihelkonnakirik == Kihelkonna peakirik ehitati 1550. aastal Kurseli kulul, kes varustanud kiriku ka maaga. 1729. aastal hakati õpetaja Laudiese algatusel ehitama selle asemele uut, Püha Neitsi Maarja kirikut. Rõuge kirik on kuulus oma hea kõlaga oreli poolest. Kiriku praeguse oreli ehitasid tuntud Haanjamaa orelimeistrid Kriisad 1930. aastal. See on kontsertorel, 2 manuaali, 31 registri ja 2174 vilega. Kirikus on käinud mängimas paljud tuntud organistid nii kodu, kui välismaalt. Orel on heas seisukorras. Rõuge kirik on lülitatud ka iga-aastase orelimuusika festivali programmi.
== Rõuge Linnamägi == Kõige enim külastatav koht on Rõuge Linnamägi. Selle Linnamäe järvepoolse perve varjus töötab Võrumaa turismiväärtusena kuulus vesioinas. See on enne sõda üleval pervel asuva Johansonide pereisa ehitatud "igavene pump", mis voolava allikavee survel pumpab vett üles majapidamisse ja seejuures vaatajate rõõmuks kõrge purskava veejoa tekitab. Talviti on sellel kohal jääkelder, suviti lihtsalt veemäng.
Tõstsin välja.--WooteleF 19. mai 2008, kell 12:45 (UTC)
----
Kuidas seda keelemalli parandada. Andres 29. märts 2009, kell 16:37 (UTC)


Arutelu:1929

toimusid Eesti esimesed iludusvõistlused:
A ja O. Eesti. 2007. järgi jagati tiitlit juba ka 1923 ning 1925. --WikedKentaur 19. mai 2008, kell 16:13 (UTC)
Samuti on kahtluse alla seatav see lõik:

:Näiteks United Cigari aktsia hind alanes 113 dollarilt 4 dollarini.
Mis hinnalt ta langes, mis firma see üldse on, kas see mõjutas drastiliselt majanduslangust jne.--Napster1003 (arutelu) 8. märts 2013, kell 22:49 (EET)


Arutelu:Krevetilised

Siinne ladinakeelne nimi Caridea ei pruugi olla täpselt vastavuses, sest eestikeelset sama (krevetilised) nime on märgitud ladinakeelse nimega Natantia, mis tänapäevase süstemaatika järgi näib olevat jaotatud umbes nii: (Natantia: Penaeidea and Caridea). Aga nende täpseid taksoneid ei tea.

parandasin; praegune versioon on EE järgi. Taksonil Caridea ilmselt eestikeelset nime veel pole --Dj Capricorn 19. mai 2008, kell 21:33 (UTC)
Siiski arvan, et siia tuleks suunata ka sõna "krevett", kuna eesti keeles on "krevett" perekond (Palaemon). See on küll vägivaldne, kuid kasutajasõbralikum --Dj Capricorn 19. mai 2008, kell 18:08 (UTC)

Praegu jääb selgusetuks ingliskeelsete vähiliste shrimp ja prawn eestikeelsed vasted, kui neil üldse kindlapiirilised vahed on olemas --Dj Capricorn 19. mai 2008, kell 21:44 (UTC)


Arutelu:Korporatsioon Curonia

:de:Eugen von Keyserling


Arutelu:Plii

Tundub, et kooliõpilased on saanud keemiatunnis ülesande metalliartikleid täiendada.--WooteleF 20. mai 2008, kell 11:58 (UTC)

Vastab tõele. Tegemist on 10. klassi õpilastega. Ülesanne on vabatahtlik/soovituslik. Vikipeedia põhimõtteid sai neile selgitatud ~2 kuud tagasi. Paistab aga et praeguseks on need ununenud. Eks neid tuleb veel natuke õpetada. Aga loodame et neist saavad korralikud kasutajad. uxb 21. mai 2008, kell 21:12 (UTC)

: See on tänuväärt tegevus. Tähtis on igatahes jälgida, et artiklid ei läheks halvemaks. Andres 22. mai 2008, kell 05:43 (UTC)

::Umbes aasta eest lõin ma ka malli (Mall:Koolitöö) vastavateks puhkudeks, mida saaks kasutada õpilaste kaasamiseks Vikipeedia arendamisel.

::See on küll mõeldud otseselt uute artiklite juurde aga malli eesmärgiks oligi, et õpilaste koolitööl saaks paremini silma peal hoida (see paigutab artiklid ühte kategooriasse ja nõnda on need kogu aeg kergestileitavad). Samuti takistaks see seda, et juhul kui õpetaja eesmärgiks on lisaks lastele Vikipeedia keskkonna tutvustamisele ka hindeid jagada, siis selle malli kasutamisel ei teeks toimetajad õpilaste eest tööd ära (peale malli mahavõtmist (tähtaeg kukkunud) saaks neid käsitleda, kui uusi toimetamistvajavaid artikleid). iffcool 22. mai 2008, kell 16:54 (UTC)

::: Minu meelest on nii, et kui teised kasutajad sekkuda ei saa, siis pole tegemist tõelise vikitööga. Andres 23. mai 2008, kell 04:41 (UTC)

::::Sellest sinu arvamusest pole ma ka kunagi hästi aru saanud.

::::Põhimõtteliselt ei tähenda see ju seda, et me jätaksime selle artikli toimetamata, vaid seda, et me toimetame seda natuke hiljem. Nõndasamuti leidub eesti Vikipeedias praegusel hetkel tuhandeid toimetamistvajavaid artikleid, mille toimetamine on lükkunud kuskile kaugemasse tulevikku. Selle märke puhul oleks seega kasu ka sellest, et too kirjatükk ei jääks tähelepanu ja toimetamiseta, kui saabub aeg märke mahavõtmiseks.

::::Veel peaks see hõlbustama õpetajate tööd artikli hindamisel ja loodetavasti parandama Vikipeedia põhimõtete selgitamist. Pealegi, ei ole mingit keeldu artikli aruteluleheküljel oma arvamuse avaldamiseks ja parandusettepanekute väljatoomiseks.

::::Samuti peaks see informeerima inimest, kes seda artiklit lugema satub, et see ei ole veel korrektne Vikipeedia artikkel.

::::iffcool 23. mai 2008, kell 09:37 (UTC)

::::: Saan aru küll, mis Sa mõtled, aga 1) ka see trikk ei taga tähelepanu ja toimetamist, sest neid vajavaid asju on lihtsalt liiga palju, 2) paljud lugejad ei pööra tähelepanu isegi mitte vaidlustamismärkusele. Õpetajal on ajaloost võimalik täpselt järele vaadata, mida õpilane on teinud. Kui teistel kasutajatel ei ole artiklile ligipääsu, siis ei saa õpilane tõelist vikikogemust. Andres 23. mai 2008, kell 18:21 (UTC)

::::::Ma olen veendunud, et see tagab rohkem tähelepanu ja toimetamist, kui saab osaks paljudele artiklitele, mis pidevalt tekivad ja mida me vahest õigel ajal toimetada ei jõua. Pealegi, kui kokkukeeratud jama on nii suur, et seda keegi toimetada ei viitsi, saab selle lihtsalt kustutada. Vikikogemus missugune!?

::::::Samuti olen ma kindel, et õpetaja peab niikuinii artikli ajaloos tuhnima aga hea oleks, kui enne mingit ajaterminit (antud tähtaeg) teiste poolt toimetamisi tehtud ei oleks.

::::::Kuna malli kasutamisel vaja ära märkida selle artikli looja ja juhendaja nimi, siis ma arvan, et kui see ei distsiplineeri, ei aita küll miski juhendamine ja teiste parandused. iffcool 23. mai 2008, kell 18:37 (UTC)

:: Mall koolitöö on ju väga hea mõte ja tänu sellele lähevad artiklid ainult paremaks, mitte halvemaks. --Tiuks 23. mai 2008, kell 18:54 (UTC)

::: Olen vastu ainult sellele, et teha need artiklid mõneks ajaks toimetamise suhtes immuunseks. Andres 24. mai 2008, kell 09:25 (UTC)

:::: Õpetajal on kindlasti lihtsam kui vahelesegajaid vähem aga viki ongi ju teiste tööde parandamine. Peame tegema proovi ja siis on näha, palju on vaja vahele segada. Nagunii kõike kohe parandama ei hakata ja enne antakse nõu arutelu lehel. --Tiuks 24. mai 2008, kell 09:39 (UTC)

Mis siis nüüd teha? Kas töö on lõppenud? Vähemalt ajaloo osas on siin suht umbluu juttu. Andres 1. juuli 2008, kell 19:38 (UTC)

Ehk nüüd sai natuke parem. Jätsin esialgu toimetamismärke alles, kuigi kirjutasin peaaegu kogu teksti uuesti. --Jaan513 20. september 2009, kell 15:22 (UTC)

Artiklis tuleks lahti kirjutada, et miks pakub plii radioaktiivsuse eest head kaitset. See tuleneb tema asukohast nukliidide tabelis. https://en.wikipedia.org/wiki/Stable_nuclide#/media/File:Table_isotopes_en.svg Ta on nö viimane stabiilne element kui perioodilisustabeli elemente algusest lõpu suunas vaadata (erandid olid tehnetsium ja promeetium). Peale pliid, tuumalaengu suurenedes, järgnevad üksnes ebastabiilsed radioaktiivsed elemendid, mis lagunevad kuni plii stabiilsuseni. See peaks olema põhimõte. Sõnastus on aga ilmselt vilets. Või peaks sellest kirjutama pigem artiklis stabiilne isotoop? Nimelik (arutelu) 18. august 2022, kell 12:16 (EEST)

Miks ta siis ikkagi kaitset pakub? --Andres (arutelu) 18. august 2022, kell 13:05 (EEST)

:minu arusaamise järgi on plii oma paljude isotoopidega (väga) stabiilne element. Pliil on 82 prootonit, mis on maagiline number. Tuuma kihtide stabiilsuse teoorias olen väga nõrk, nende maagiliste numbrite 2, 8, 20, 28 jne sisulise põhjuse kohta mul teadmised puuduvad. See peaks põhinema Pauli printsiibil (samal energiatasemel peab osakestel olema ernevad kvantarvud, spinn ja tekivad paarid. Siis tekib nagu elektronkihtidel orbitaal, mis saab nö täis. Näiteks aatomituum 83 prootoniga (vismut) pole üldse nii stabiilne kui 82 prootoniga plii) ja olema sarnane elektronkihtide moodustumise põhimõttega. Siis radioaktiivse kiirguse energia ei jätku plii aatomituumadega kokku puutudes radioaktiivsena, vaid muundub mingiks teiseks energia vormiks (näiteks soojusenergiaks vms), äkki midagi sellist? Nimelik (arutelu) 20. august 2022, kell 19:14 (EEST)

:: Ma saan sellest nii aru, et plii ise ei ole radioaktiivne, aga kuidas see kaitseb radioaktiivsuse eest? --Andres (arutelu) 20. august 2022, kell 19:58 (EEST)

:::Ebastabiilsete aatomite, täpsemalt aatomituumade "soovi" jõuda madalama energiaga olekusse, mis saab ainult läbi radioaktiivsuse avalduda.. seda nähtust ennast ei saa kuidagi takistada või kõrvaldada. Aga tekkinud radioaktiivsuse eest saab kaitsta sellise stabiilse elemendi "kilbiga". Vastav sõna on vist varjestamine? Pliil on palju stabiilseid isotoope (kõige rohkem keemilistest elementidest?). Radioaktiivne energia ei suuda plii aatomituumi nii öelda kuidagi morjendada. Ma saan nii aru. Aga kahjuks pole ma asjatundja, et aatomituuma kihtide täitumisest tulenevat stabiilsust (tema tuuma kihid on täpselt täitunud?) ja nn maagiliste arvude tähendust sisuliselt selgitada. Pliiga saab radioaktiivsuse eest kaitsta, sest plii aatomituumad on erakordselt stabiilsed. Aga et (kiirguse)energia ei saa kaduma minna, siis peab radioaktiivne energia muunduma. Soojusenergiaks näiteks. Nimelik (arutelu) 22. august 2022, kell 17:33 (EEST) Eksisin. Kõige rohkem stabiilseid isotoope on tinal. Tina järjekorra nr on 50, mis on ka üks maagilistest numbritest.--Nimelik (arutelu) 6. september 2022, kell 20:23 (EEST)


Malli arutelu:Tarkvara

Arvan samuti, et see mall oleks vajalik.

Teen algust lähiajal. Peale kopeerimist vajan kindlasti tõlkimisel (eestindamisel) abi. --Tiuks 21. mai 2008, kell 12:21 (UTC)

Palun tõlkida puuduvad parameetrid Mall:Tarkvara/doc#TÕLKIMINE. --Tiuks 21. mai 2008, kell 18:22 (UTC)

Mis asi on "kuvatõmmis"?! --kanakukk 31. oktoober 2009, kell 22:16 (UTC).

i.k. screenshot, maakeeli ka ekraanitõmmis. -Mardus /arutelu 6. november 2017, kell 00:52 (EET)

Viimasel ajal on lisatud mitmekümne artikli koodi pöördumine, millega võetakse versiooninumber Vikiandmetest. Lisasin nüüd sama pöördumise siia, selleks et seda ei tuleks igasse artiklisse eraldi sisestada. Selle juures jätab praegu soovida, et mõnel juhul ei pruugi kuvatav väärtus olla tegelikult viimane (stabiilne) versioon, mis Vikiandmetes saadaval on. Sellepärast tuleks muu hulgas püüda moodulit edasi arendada, nii et pöördumises saaks valida väärtuse, mille juures on Vikiandmetes täpsustus "versiooni tüüp: stabiilne versioon". Pikne 12. jaanuar 2020, kell 14:20 (EET)


Arutelu:Sekventser

Yamaha PSR-1500 peaks ka siia artiklisse sobima. --Tiuks 21. mai 2008, kell 23:58 (UTC)

Põhimõtteliselt võib sinna nimekirja panna iga sekventseriga lastesyndi, aga kas sellel on m6tet?--Täitsa Topitav Konn 22. mai 2008, kell 01:21 (UTC)

: 1500 ei ole lastesünt. Praktiliselt sama, mis 3000, karaoket ei saa ainult teha. Asi ongi selles, et ma enda sünti ei näe ja kohe mõtlen, et täitsa jama. Millist eelistada ja millist mitte. Neid on ju ikkagi väga palju. --Tiuks 22. mai 2008, kell 01:28 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://lennart.regebro.nu/music/sequencer_chart/chart
** In Sekventser on 2013-06-24 13:24:24, 404 Not Found
** In Sekventser on 2013-07-07 00:11:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.saxmusicplus.com/articles-reviews/Music-Technology/Articles/sequencers/audio-midi-sequencers.htm
** In Sekventser on 2013-06-24 13:24:24, 404 Not Found
** In Sekventser on 2013-07-07 00:11:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:11 (EEST)


Arutelu:Tõrv

Tõrv ei ole alati kaugelti tahke. Männitõrv on toatemperatuuril viskossne vedelik. Pigi on tahke [[Kasutaja:Zosma|Zosma]] 22. mai 2008, kell 06:11 (UTC)
kas [[korstnapigi]] on oma olemuselt ka tõrv?--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 27. oktoober 2008, kell 07:34 (UTC)
Siin artiklis on väidetud, et tõrv sulab 200 kraadi juures celsiuse skaala järgi. Kas see ikka on nii? Tehnikamaailma artiklist võib lugeda, et 60 kraadijuures on tõrv vedel nagu vesi: ''"Mida soojem tõrv, seda vedelamaks see muutub, ja 60° juures on tõrv vedel nagu vesi"''
Allikas: TM, 23.08.2009 http://www.tehnikamaailm.ee/kodujaehitus/index.php?id=96

Ajakirja artikkel välislinkide all ütleb, et pigi on tõrva kõrvalsaadus, mitte sünonüüm.
Mõiste ''tõrv'' tähendused EE (1996) järgi:
# tume viskoosne vedelik, orgaaniliste ainete, esmajoones tahkekütuste termilisel lagunemisel moodustuv orgaaniliste ühendite segu
# naftas ja bitumoidides sisalduvate suure molekulmassiga, petrooleetris lahustuvate neutraalsete heteroühendite segu
[[Eri:Contributions/195.50.201.14|195.50.201.14]] 23. august 2009, kell 20:10 (UTC)

Kes teab, kuidas seda õige teha oleks, võiks teha. Ka allolevad välislingid.Elvim (arutelu) 16. juuni 2015, kell 13:46 (EEST)

allteema "Ajalugu" võiks ümber tõsta artikli "Puutõrv"" alla


Arutelu:Denotatsioon

Selline definitsioon on ju sisutühi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. mai 2008, kell 04:45 (UTC)
Jääb arusaamatuks, mis see denotatsioon on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. juuni 2008, kell 21:40 (UTC)

Siin on sisu ülekirjutatud. Adeliine 1. veebruar 2018, kell 19:50 (EET)

Panen vana tagasi ja uue jutu siia:
Denotatsiooni puhul saab rääkida märgi otsesest tähendusest, sõna puhul läheb käiku sõnastikutähendus. Iga märk esindab endas mingi asja semantilist sisu ja denotatsiooni eesmärk ongi seda objektiivselt edasi anda. Teise sõnaga kirjeldada mingit asja kui füüsilist objekti, nt sõna "pirni" denotatiivse tähenduse eesmärk ongi võtta seda kirjeldusse kui füüsilist objekti ehk pirni. Kunstiajaloolane Erwin Panofsky jaoks oli näiteks visuaalse pildi denotatsiooniks see, mida ükskõik kes, mis ajastul, mis kultuurist, selle pildi kohta oskaks kirjeldada täpselt ühtemoodi. Samas tekitas selline definitsioon hulga küsimusi väikeste laste ja mentaalselt haigete seisukoha tõttu ning samas, kui neid mitte arvestada, on siiski ainult kultuuriliselt kompetentsete inimeste arvestamine toonud juba kultuurispetsiifilisuse alale, mis aga on juba konnotatsiooni teemaks. Barthes jõudis aga järeldusele, et konnotatsioon loob denotatsiooni illusiooni, nagu tähistaja ja tähistatav oleksid samad ehk denotatsioon oleks lihtsalt järjekordne konnotatsioon.
Samas Dr Carolyn Michelle'i järgi on võimalik on vastu võtta denotatiivsel tasandil märke kolmel viisil: läbipaistev, viitav ja vahendatud.

Tekst iseenesest ja selles olev info on lähteaine lugejale tõlgendamiseks. Tekst kui töödeldud info lakkab eksisteerimast ja seda võetakse kui algmaterjali. Tekst on lugejale hindamiseks selle loogikast lähtuvalt ning seda võetakse kui reaalse maailma peegeldust, millest puuduvad emotsioonid.
Nt kui keegi küsib,mis emotsiooni mingi teaduslik raamat kelleski tekitas ja too vastab, et otseselt ei tekitanudki mingisuguseid tundeid, aga samas kõik seal olev oli nagu tõsi.

Eksisteerivad kaks maailma kõrvuti, üks neist on reaalne maailm ja teine on lugeja jaoks tekst. Tekib võrdlusmoment teksti maailma ja enda maailma vahel, kuigi lugejale on tehtud arusaadavaks, et autor esitab tekstimaailma kui päris maailma. Siin tulevad just mängu lugeja enda teadmised ja kogemused või kelleltki teiselt saadud teadmised ning samuti ka laiem kontekst, millesse lugeja seda teksti asetab.
Nt kui keegi küsib kelleltki, kas too nõustus loetuga, siis teine vastab, et leiab, et see oli natuke raske ette kujutada, aga samas on kusagilt need andmed siiski võetud.

Teksti struktuur on olulisim. Lugeja tähelepanu on kõrgendatud, ta asetab teksti meediateksti konteksti ning vaatleb selles olevaid koode ja reeglistikku meediatekstile omaselt. Tekst muudetakse tooteks. Kriitikameel hakkab tööle, kuid pigem võidakse kritiseerida autori kavatsusi ning vormitaotlust, kui teksti sisu. Tekib oma nägemus, milline oleks võinud tekst ideaalpildis välja näha ning kuidas oleks autor võinud seda teemat paremini käsitleda.
Nt kui keegi küsib kelleltki, kas mingi tekst talle meeldis, siis too vastab, et ei saanudki meeldida, kuna toodud oli ainult välja statistika ja mingit kindlat lõpplahendust mitte.
Andres (arutelu) 4. veebruar 2018, kell 00:50 (EET)


Arutelu:Rütm ja bluus

* http://www.eki.ee/dict/qs2006/index.cgi?Q=r%C3%BCtm&F=M&O=0&E=0
* http://www.eki.ee/dict/qs2006/index.cgi?Q=bluus&F=ALL&O=0&E=0
* nimetavas - http://www.google.ee/search?hl=et&q=%22r%C3%BCtm+ja+bluus%22
* omastavas - http://www.google.ee/search?hl=et&q=%22r%C3%BCtmi+ja+bluusi%22
seega kas rütm ja bluus või rütm-ja-bluus?
suwa 23. mai 2008, kell 18:12 (UTC)

Selge see, et sõnad "rütm" ja "bluus" on eesti keeles olemas, aga muusikastiili nimi on ikka rhythm and blues... Google'sse toksides napilt ühe leheküljekese annab, kus mõni inimene on endamisi eesti keelde tõlkinud, kuid ametlikult, ma pakun, et on ta ikkagi inglisepärasese nimega... Jürka 23. mai 2008, kell 18:20 (UTC)

: Bluus - Kas me oleme siis ise bluusi artikliga keeleliselt vildakil? suwa 23. mai 2008, kell 18:52 (UTC)

::Nope... Bluus on bluus, rhythm and blues on midagi muud... Üht tõlgitakse, teist ei tõlgita... ja nii on see siin Eestimaal ka kõige muuga ju... Jürka 23. mai 2008, kell 18:58 (UTC)

: Kangro 7. klassi muusikaõpikus (1996) on see tõlgitud rütm ja bluus. Kasutage aga julgelt eesti keelt. --Tiuks 23. mai 2008, kell 19:22 (UTC)

::Rahvasuus on liikvel ka rütmibluus. Google annab 450 vastet.--WooteleF 23. mai 2008, kell 19:24 (UTC)

::: See on isegi suupärasem aga artikli nimi võiks olla rütm ja bluus. --Tiuks 23. mai 2008, kell 19:31 (UTC)
tehtud. suwa 1. aprill 2012, kell 20:52 (EEST)
----
IMHO 'R&B' ei tohiks olla siia suunatud. Praegusel ajal tähendab see natuke muud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. detsember 2016, kell 12:17 (EET)
-------------------------------------
See EKI seisukoht kehtib ikka veel: "Inglise rhythm and blues on eesti keeles rütmibluus. 1997 veebruar". Minu arvates tuleks pealkiri vastavalt sellele muuta. Kuriuss 28. juuli 2017, kell 19:18 (EEST)


Arutelu:Sulev Vare

Kas maavanem on poliitiline tegevus? Ma tean, et reaalselt neid kohti parteide vahel täitmiseks jagatakse, aga oma olemusel on tegemist kõrge ametnikuga. Samamoodi nagu kantslerikohti jagatakse tihti poliitiliselt, aga tegelikult on need ikkagi kõrged mittepoliitilised riigiametnikud. Äkki peaks maavanem minema sinnasamasse, kus teised mittepoliitilised ametid on ja kus ka Vare asekantsleri amet on?

Aselinnapea amet oli kindlasti poliitiline. Andres 24. mai 2008, kell 13:44 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.aripaev.ee/temp/seminar/18052005/08.pdf
** In Sulev Vare on 2013-06-24 13:33:25, 404 Not Found
** In Sulev Vare on 2013-07-07 01:35:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:35 (EEST)


Arutelu:Talu

Minu arust väga küsitav artikkel. Äkki peaks kustutama... avjoska 24. mai 2008, kell 19:47 (UTC)
* talu @ ÕS2006 eki.ee

Mis on siin valesti? Kk 20. juuli 2008, kell 14:07 (UTC)

: Avjoska pidas silmas esimest redaktsiooni. Andres 20. juuli 2008, kell 14:54 (UTC)

Talude ajaloos võiks eristada mitut ajaloojuppi:
* Taani hindamisraamat - esimesed talukohtade mainimised, koos maasuuruse ja omanikuga => siis olid juba põlistalud olemas (m.o.t.t???)
* 19.saj peale pärisorjuse lõppu mõisamaade väljaostmised, nb! - maad müüdi nii, et igale talule sai jupp sood-metsa-heinamaad-karjamaad(koplid)-põllumaad-aiamaad-jne
** eelmisega võiks võrrelda Nõmme linna rajamisel kruntide müüki.
* vabadussõdalaste talud ja uusmaasaajad(n.t Kristjan Palusalu - s.Looritsa talus ja kingiti Pillapalus)
[[Kasutaja:Suwa|suwa]] 20. juuli 2008, kell 15:28 (UTC)

pole Eestis talusid juriidiliselt olemas, sest pole suudetud talude tähendust lahti mõtestada

Seda peaks selgemini sõnastama. Jutt on ju sellest, et talude jaoks ei ole ette nähtud eraldi ettevõtlusvormi. Jutt tähenduse lahtimõtestamisest jääb ähmaseks. Andres 18. jaanuar 2009, kell 20:52 (UTC)
Intervikilingid on minu meelest valed. :en:Khutor kirjutab, et Baltimaades võrdsustati mõisad Khutoritega. --Metsavend 7. märts 2009, kell 16:37 (UTC)

Vene vikis öeldakse, et mõisateks nimetati algul talusid, hiljem mõisnike majapidamisi. Ei, valed nad ei ole, ainult et talu on võetud Venemaa lähtepunktist kui hajakülale iseloomulik talu, külast eraldi asetsev talu. Samahästi võiks leida vasteid näiteks Põhjamaadest (:no:gård). Andres 7. märts 2009, kell 18:48 (UTC)

Need, mis sealt võetud (:en:Farm, :de:Bauernhof), oleksid tõesti õigemad; aga hutori jaokski meil muud sõna pole. Andres 7. märts 2009, kell 18:51 (UTC)

: Võõrsõnade leksikonis on huutor 'talu, talund'. --Metsavend 7. märts 2009, kell 19:02 (UTC)

:: Noh, siis on selge, vahetame intervikid välja. Andres 7. märts 2009, kell 20:04 (UTC)

See osa
Üldjuhul oli Eestis täisväärtusliku talu miinimumsuuruseks umbes 50 hektarit. 19. sajandi teisel poolel alanud reformide tulemusena loodi hulgaliselt ka väiksemaid maamajapidamisi, mida propagandistlikel kaalutlustel hakati samuti taludeks nimetama.
ei ole hea. Vähemalt vajaks viiteid.--Dr Oldekop 17. juuli 2009, kell 05:04 (UTC)

Redigeerisin need laused nüüd paremaks.--Dr Oldekop 17. juuli 2009, kell 08:17 (UTC)

Kuidas kajastada siin taluhooneid (laut, rehemaja, paargu, ait, ratastemaja)? avjoska 8. august 2009, kell 07:13 (UTC)

Kas talu mõistet peaks laiendama, nii et see hõlmaks ka turismitalu, teatritalu? Andres (arutelu) 19. november 2013, kell 16:12 (EET)
Peale selle, on olemas ka linnatalud. Andres (arutelu) 19. november 2013, kell 16:12 (EET)

Seotud sisukas arutelu, vaata Malli arutelu:Asulad--Estopedist1 (arutelu) 26. november 2015, kell 16:22 (EET)


Arutelu:Rahvusvaheline kosmosejaam

"Rahvusvaheline kosmosejaam on rahvusvaheline kosmosejaam." Kas ei tundu kuidagi kummaline lause? Järsku peaks olema too objekt suurte algustähtedega - Rahvusvaheline Kosmosejaam...--Hendrix 25. mai 2008, kell 15:39 (UTC)--Hendrix 25. mai 2008, kell 15:39 (UTC)

Loomulikum oleks tõesti kirjutada suurte tähtedega, kuid eestikeelses kirjanduses kasutatakse tavaliselt väikesi tähti. Andres 25. mai 2008, kell 17:43 (UTC)
Minu meelest on andmed stardi kohta siin eksitavad. --Epp 30. märts 2014, kell 04:55 (EEST)

Kas Sa mõtled seda, et mallis on kaks stardipaika? Taavi (arutelu) 30. märts 2014, kell 05:29 (EEST)

: Ei, mõtlen seda, et kosmosejaam ise ju ei startinud kuskilt. Ta viidi sinna jupikaupa. --Epp 30. märts 2014, kell 05:42 (EEST)

:: Nojah, kuid tekstist tuleb välja, kuidas teda ehitati, et esimene jupp saadeti üles aastal 1998. Ingliskeelse lehe mallis on samamoodi Launch ja Launch pad. Kas Sa arvad, et seda infot pole tarvis mallis? Või tuleks teisiti sõnastada? Taavi (arutelu) 30. märts 2014, kell 06:41 (EEST)

::: Kast käib kosmosejaama kohta, minu meelest peaks ära võtma jah. Need stardikuupäevad ja kohad saab panna nendesse artiklitesse, kus räägitakse iseseisvalt startinud moodulitest. --Epp 30. märts 2014, kell 06:48 (EEST)

:::: Ma olen kahevahel, ühest küljest mulle meeldib kui kastis on rohkelt infot. Teiselt poolt on Sul õigus, et see on natuke segane esitus. Võta ära kui soovid. Taavi (arutelu) 30. märts 2014, kell 07:49 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://pdlprod3.hosc.msfc.nasa.gov/A-fieldsresearch/index.html|archiveurl=http://web.archive.org/web/20080123150641/http://pdlprod3.hosc.msfc.nasa.gov/A-fieldsresearch/index.html
** In Rahvusvaheline kosmosejaam on 2013-06-24 13:05:35, 404 Not Found
** In Rahvusvaheline kosmosejaam on 2013-07-06 21:15:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://pdlprod3.hosc.msfc.nasa.gov/B-gettingonboard/index.html|archiveurl=http://web.archive.org/web/20071208091537/http://pdlprod3.hosc.msfc.nasa.gov/B-gettingonboard/index.html|archivedate=8
** In Rahvusvaheline kosmosejaam on 2013-06-24 13:05:35, 404 Not Found
** In Rahvusvaheline kosmosejaam on 2013-07-06 21:15:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:15 (EEST)
----

Kust läheb link Harmony? Andres (arutelu) 13. august 2019, kell 11:20 (EEST)

:See oli survestatud moodulite tabelis. Parandasin ära. --Kuuskinen (arutelu) 13. august 2019, kell 13:29 (EEST)


Arutelu:Platvorm (infotehnoloogia)

pigem ikka tarkvara. Ühele ja samale riistvarale võib instaleerida erinevaid platvorme. Kustutada?--Hendrix 25. mai 2008, kell 15:47 (UTC)

e-teatmik ütleb: "Arvuti riistvara koos operatsioonisüsteemi ja/või kompilaatoriga, millele rajatakse tegelik süsteem". Andres 25. mai 2008, kell 17:46 (UTC)

Ma ei tea, kas leheküljel Platvorm on õige definitsioon. Andres 25. mai 2008, kell 17:48 (UTC)
nt:
* prose tootmine-projekteerimine põhineb XX nm-lisele tehnoloogilisele platvormile;
* kiibistik toetub sellele-ja-tollele platvormile;
* vinge klasterarvuti toetub raduvaraliselt AAA-platvormile ning tarkvaraliselt BBB-platvormile
jne... suwa 25. mai 2008, kell 18:02 (UTC)
Kustutada pole vast tarvis, aga kõvasti täiendada küll. --Kyng 3. jaanuar 2009, kell 14:41 (UTC)

Ma võtan kustamismärke ära.--Rünno 21. jaanuar 2010, kell 15:29 (UTC)

V-o suudab asjatundja neist kolmest definitsioonist midagi ühtsemat kokku panna--Bioneer1 (arutelu) 4. september 2012, kell 09:27 (EEST)

Proovisin def-id kokku panna ja lisasin ka tarkvaraplatvormi ja riistvaraplatvormi mõisted, mis on üsna levinud. Anthrax11 (arutelu) 17. oktoober 2012, kell 10:12 (EEST)


Arutelu:Moḩammad Reẕā Pahlavī

Eestit külastades ei ööbinud šahh mitte Viru hotellis, vaid Kaare tänava residentsis. Ma ei pannud seda sisse, sest ma ütlen seda peast (ilma viiteta) ja ma ei tea ka selle hoone täpset nime ega aadressi.  Andres 26. mai 2008, kell 03:37 (UTC)

* https://www.youtube.com/watch?v=fDhGPYWfKFU&
* https://www.youtube.com/watch?v=6aF0UqC0J48&


Arutelu:Sooline võrdõiguslikkus

Tegijad Eestis: mille tegijad? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. mai 2008, kell 12:55 (UTC)
Inglisvikis on sooline võrdõiguslikkus ja [[sooline ebavõrdsus]] eraldi artiklid. Tundub mõistlik, muidu läheb see asi liiga pikaks. Tõenäoliselt oleks yhel hetkel arukas ka Eesti teema eraldi artiklisse tõsta. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 14. detsember 2011, kell 00:49 (EET)
"2005. aasta uurimus soolise võrdõiguslikkuse kohta Eestis" tundub olevat jama, kuna on lihtsad küsitlused. Seda peaks tõestama faktidega mitte arvamustega (näiteks samal töökohal saab naine mehest x summa rohkem või vähem palka). Arvamused?--[[Kasutaja:MärgRätik|MärgRätik]] ([[Kasutaja arutelu:MärgRätik|arutelu]]) 3. september 2012, kell 13:13 (EEST)

Siin on kaks "vaata kad". Andres (arutelu) 22. detsember 2016, kell 13:01 (EET)

Liitsin kokku. Välislinke võiks ehk samuti veidi vähem olla. Hetkel on neid nii neljakümne kanti. - Neptuunium (arutelu) 22. detsember 2016, kell 13:04 (EET)

Selle artikliga on paras hulk probleeme.
# Viiteid peaks olema kordades rohkem. Seda enam, et tegu on üsna vastuolulise teemaga.
# Minu meelest on osa teksti üsna otseselt POV, eriti peatükk "Mis on sooline võrdõiguslikkus?" Seda enam, et enamus tekstist on kirjutatud võrdõiguslikkuse büroos töötava inimese poolt.
# Välislinke on endiselt nii nelikümmend
# Sõnastus on mitmetes kohtades entsüklopeediasse mittesobiv.
# Teises ja kolmandas (võibolla ka esimeses) viites olev tekst on sealt otse artiklisse mahakirjutatud.
- Neptuunium (arutelu) 25. jaanuar 2017, kell 12:41 (EET)

kopipeist esimese, teise ja kolmanda viitega seonduvalt peaks olema nüüd eemaldatud--Estopedist1 (arutelu) 10. mai 2019, kell 09:16 (EEST)
Toimetasin, korrastasin, eemaldasin hulga esseistlikku materjali. --Lulu (arutelu) 2. aprill 2023, kell 13:00 (EEST)


Kasutaja arutelu:UT~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, UT! Andres 26. mai 2008, kell 12:56 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema UT~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:17 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:UEFA Meistrite Liiga

Stade de France asub Saint-Denis's, mitte Pariisis. Andres 27. mai 2008, kell 04:56 (UTC)

Keeleinstituudilt sai päritud, kuidas on õige: kas Meistrite Liiga, Meistrite liiga või meistrite liiga (ingliskeeles Champions League, mitte kõik osalejad pole oma maa meistrid)? Vastus: kirjutaksin väiketähega: meistrite liiga (või ehk hoopis meistriliiga?)
Kui kunagi läheb selle artikli toimetamiseks, võib selle nõuaandega arvestada (nt UEFA meistrite liiga)--Mel 22. jaanuar 2010, kell 14:53 (UTC)

vat ei tea... Eesti keele käsiraamat http://julia.eki.ee/books/ekkr/o26.html ütleb

<tsitaat> Nimi kirjutatakse läbiva suurtähega. Teda võib eraldada jutumärkidega, aga mitte siis, kui nimi on juba mingil muul viisil esile tõstetud (eraldi real, teise kirjaga).

Nt Eesti Kontsert, riigiettevõte Eesti Raudtee ~ RE Eesti Raudtee, riigiaktsiaselts Saarte Liinid ~ RAS Saarte Liinid, aktsiaselts Järvakandi Klaas ~ AS Järvakandi Klaas, aktsiaselts LBM, Paal & Piil, Tallinna linnaettevõte Vago ~ Tallinna LiE Vago, aktsiaselts Kaatsi Kaev, osaühing Esmar ~ OÜ Esmar, Värska laulukoor Leiko; <tsitaadi lõpp>

: Loe sealt samast edasi. Selistel puhkudel on pigem tegu nimetustega. Seda võib hea tahtmise juures nimena käsitleda, aga nimetusena saab alati käsitleda ja ei jää vaidluskohta, kas tegu ikka on nimega.

: Siin vikis torkavad ses osas halvas mõttes silma näiteks koolide ja ülikoolide nimetused. 88.196.241.249 22. jaanuar 2010, kell 15:34 (UTC)

:: See siiski ei ole päriselt nimetus (mitte nagu näiteks Moskva olümpiamängud) vaid see (UEFA Champions League) on Euroopa meistrite karikavõistlustele antud nimi. Asjal on ka veel üks selline kurikaval konks juures, et UEFA Champions League on registreeritud kaubamärk ja registreeritud kaubamärke kirjutatakse sel kujul, nagu nad on registreeritud. -- Ahsoous 22. jaanuar 2010, kell 16:09 (UTC)

: Inglise keeles on ta läbiva suure tähega sõltumatu sellest, kas tegu on nime või nimetusega. Eesti keeles ju pole registreeritud kuju? 88.196.241.249 22. jaanuar 2010, kell 16:29 (UTC)

:: sellele viimasele küsimusele jään ma kahjuks vastuse võlgu, aga Euroopa Ühenduse kaubamärgid kehtivad ka Eestis... -- Ahsoous 22. jaanuar 2010, kell 16:50 (UTC)

Ei ole kindel, kuhu lisada infot UEFA Meistrite Liiga 2010–11 hooaja kohta. Tehke palun. --KungFuDuck 17. veebruar 2011, kell 20:41 (EET)

Nüüd on infokastis link vastavale artiklile, aga see ei torka hästi silma. Peaks tekstis ka olema. Andres 12. oktoober 2011, kell 11:56 (EEST)


Arutelu:Teavik

Ka inimene ise oma ajuga on materiaalne objekt, millesse on talletatud informatsiooni. Andres 27. mai 2008, kell 10:37 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://pang.nlib.ee/termin/
** In Raamatukogude ajalugu on 2013-06-24 13:04:16, Socket Error: 'Connection refused'
** In Raamatukogude ajalugu on 2013-07-06 21:05:41, Socket Error: 'Connection refused'
** In Teavik on 2013-07-07 03:42:00, Socket Error: 'Connection refused'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:42 (EEST)
----
Vasted teistes keeltes: inglise – document, record; vene – документ; saksa – Beleg, Dokument; soome – dokumentti, tallenne; prantsuse – document.

Panin selle siia, sest raamatukogusõnastiku link ei tööta. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2015, kell 21:44 (EET)


Arutelu:A. Tõnisson & Ko

Kas seda Aleksander Tõnissoni ei kutsutud Toru-Tõnissoniks ja Torusteks? Igatahes peaks ka tema kohta artikkel olema.

Aastaarvud ei klapi - 1939?

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:A. Tõnisson & Ko


Arutelu:Mereimetajad

See laiemas mõttes veeimetajad ei kõla kuidagi hästi; omalooming kah --Dj Capricorn 27. mai 2008, kell 19:53 (UTC)

Just seda ma tahtsin öelda: mis tähendab "laiemas mõttes veeimetajad"? Kas mereimetajad ja veeimetajad on sama või ei ole? Andres 27. mai 2008, kell 20:09 (UTC)

:See eesliide "meri" ei meeldi mulle hästi näiteks sellepärast, et ka Baikali järves on hülgeid, samuti leidub suurtes jõgedes sinna näiteks kudema või toituma tulnuid mereimetajaid (nt mõned pringlid); viimaste puhul küll on nende elu kuidagi ikkagi merega seotud --Dj Capricorn 28. mai 2008, kell 07:03 (UTC)

:: Kas Sa tahad öelda, et terminina on kasutusel "mereimetajad", aga nad ei ela ainult meres? Siis võiks tekstis lihtsalt mainida seda, mis Sa äsja ütlesid. Andres 28. mai 2008, kell 07:09 (UTC)

:::Ma ei julge kindlalt väita, et terminina on eesti keeles kasutusel üksnes mereimetajad. (Juhindusin ingliskeelsest artiklist marine mammals). Samas kui üksikud erandid välja jätta, oleks vist õigem mereimetajad --Dj Capricorn 28. mai 2008, kell 07:22 (UTC)

::: Kasutatakse mõlemat, arvatavasti samas tähenduses. Andres 28. mai 2008, kell 07:49 (UTC)

::::Nõus --Dj Capricorn 28. mai 2008, kell 07:59 (UTC)

Veeimetajate hulka kuulub 3 seltsi:
*vaalalised (Cetacea),
*loivalised (Pinnipedia),
*meriveislased (Sirenia).
Veeimetajad on 1,2-33,6 m pikad ja kaaluvad 30-178000 kg. Vaalalised on suurim veeimetajate selts, sinna kuulub enam kui 84 liiki. Vaalalised jagunevad kaheks alamseltsiks: kiusvaalalised (Mysticeti) ja hammasvaaalised (Odontoceti). Kiusvaalalistel on hammaste asemel suus kiused, millega nad planktonit veest välja sõeluvad. Hammasvaalalistel on hambad ning nemad toituvad põhiliselt kaladest ja kalmaaridest, aga näiteks mõõkvaalad söövad ka sinivaalu, hülgeid, delfiine jne. Loivaliste hulka kuulub 33 liiki. Loivalised jagunevad kolmeks sugukonnaks: kõrvukhülged (Otariidae), pärishülged (Phocidae) ja morsklased (Odobenidae). Kõrvukhüljestel on kõrvalestad ja ülisuured esiloivad, mille abil nad ennast vees edasi tõukavad. Pärishüljestel kõrvalestasid pole ja vees tõukavad nad ennast edasi tagaloibade abil. Väikesed küünistega esiloivad on pärishüljestel kalade püüdmiseks ja suhupanemiseks. Morsklaste hulka kuulub ainult 1 liik - morsk. Tal on suured, kuni 1, 5 meetri pikkused kihvad ja suur pruunikaspunane keha. Meriveislaste hulka kuulub 4 liiki. Meriveislased jagunevad kaheks sugukonnaks: dugonglased (Dugongidae) ja lamantiinlased (Trichechidae). Dugonglaste saba sarnaneb vaala sabaga. Lamantiinlaste saba on aga suur ja lai, just nagu labidas. --Dj Capricorn 27. mai 2008, kell 19:53 (UTC)


Arutelu:Children of Bodom

Miks kustutada? See on tuntud ansambel. Andres 27. mai 2008, kell 20:03 (UTC)

Jah olen kursis ja kunagi olnud isegi selle bändi loomingu austaja. Lihtsalt sellisel kujul nagu ta oli ei oleks ta kõlvanud ja eriti ei uskunud, et keegi seda parandama kah hakkab.--WooteleF 27. mai 2008, kell 20:09 (UTC)

: Artikli ebatäiuslikkus ei ole kustutamise põhjus, välja arvatud juhul, kui artiklis pole midagi säilitamisväärset. Andres 28. mai 2008, kell 06:39 (UTC)

heabänd ma olen selle suur fänn


Arutelu:Seks ja linn

, ehk seksi inimene

Mis see tähendab? Andres 28. mai 2008, kell 12:05 (UTC)

Välja võetud:
Eestis on "Seksi ja linna" võimalik vaadata TV3 kanalil, kes hetkel näitab sarja viimast, kuuendat hooaega.

Tuleb ajakohastada, mitte lihtsalt maha tõmmata. Andres 27. veebruar 2010, kell 11:46 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://wgntv.trb.com/entertainment/syn/scity/?track=fif
** In Seks ja linn on 2013-06-24 13:24:25, 404 Not Found
** In Seks ja linn on 2013-07-07 00:11:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:11 (EEST)


Arutelu:Harilik lina

Siin räägib ainult ühest linasordist.--WooteleF 28. mai 2008, kell 16:15 (UTC)

Jutt on liigist harilik lina (Linum usitatissimum), eriti kultuurtaimena. Ma arvan, et pealkiri on sobiv. Perekonna kohta võib teha artikli Lina (perekond).

Muide, on olemas ka näiteks voodilina, laudlina ja kinolina, mida samuti nimetatakse lihtsalt linaks. Andres 28. mai 2008, kell 19:22 (UTC)

:Õrnad õied leekpunast värvi. - Lina õied on reeglina sinised. Osadel sortidel on ainult punased.--WooteleF 28. mai 2008, kell 19:32 (UTC)
Võtsin artiklist välja aiataimena kasvatatava suureõielise lina kohta käiva lõigu. Panen selle siia, kui keegi peaks tahtma sellest liigist artiklit kirjutada. --Ulrika 9. detsember 2010, kell 21:40 (EET)
Püsiklinasid seemnete,pistikute ja põõsa jagamisega.
Seemned võib külvata enne talvel  või kevadel.
Võsud pikeerida vahega 5-8 cm. Mitmeaastane lina õitseb teisel aastal pärast külvamist.
Taimed, mis on kasvanud seemnest,õitsevad paremini ja on tugevamad kui jagatud põõsad.
Istikute vahe üksteisest jäetakse 15-20 cm.
Püsiklina on väga efektne grupina teiste püsikute ja kirevate suvelilledega.
Suureõielist lina kasvatatakse õitsvas lillemurus.

Siit vist võeti kogu varasem jutt välja. Panen siia. Uus jutt on juhendihõnguline. --Epp 13. mai 2011, kell 03:53 (EEST)

Vana tuleks kuidagi tagasi panna. Andres 13. mai 2011, kell 04:30 (EEST)

: Tekst näeb välja, nagu see oleks õpikust kopeeritud koos keelevigadega. Google kyll allikat ei reeda, aga ehk mõni põllundushuviline teab. Muuseas, päisesse viidatud voodilina ja laudlina lingid ei ole eriti head, riidest tehtud lina mõiste on laiem (nt kuivatuslina jms funktsioonid). --Oop 13. mai 2011, kell 12:04 (EEST)
Harilik lina (Linum usitatissimum) on linaliste sugukonda kuuluv 60-120 cm kõrgune üheaastane tuntud kultuurtaim.

=== Õied ===
Lina õitseb juunis-juulis. Viie kroonlehega helesinised õied on väikesed (kuni 3 cm diameetriga) ja korrapärased, avanevad vaid päikeselise ilmaga. Õitel on ka kerge aroom.
=== Lehed ===
Lehed süstjad, teravatipulised, kaetud nõrga vahakirmega. Varred on püstised, peenikesed ja rohkem või vähem harunenud. Leheseis vahelduv.
=== Vili ===
Viljaks on ümar kupar, mis sisaldab hulgaliselt seemneid. Valmib juulis-augustis.
=== Seeme ===
Seemne pikkus on 3,2-4,8 mm, laius 1,5-2,8mm, paksus 0,5-1,2 mm. Seeme on lame, külgvaates munajas, veidi kõverdunud idujuurepoolse (kitsama) otsaga. Välispind on hele kuni tumepruun, leidub ka kollaste ja rohekaskollaste seemnetega sorte.
=== Juurestik ===
Juurestik koosneb peajuurest ja peenikestest õrnadest kõrvaljuurtest. Peajuur tungib mulda kuni 1,5 m sügavusele.

Lina perekonnas on umbes 200-230 taimeliiki, mida võib leida kogu maailma paras- ja subtroopikavöötmes. Peamised keskused asuvad Põhja-Ameerika edelaosas ja Vahemere piirkonnas.

Harilikku lina kasvatati u 3500 aastat e.m.a, näiteks Mesopotaamias, Egiptuses, Indias ja Hiinas.
Eesti alal on kasvatatud kiulina u 3000 aastat. Traditsioonilised linakasvatuspiirkonnad Eestis: Vigala, Räpina, Vastseliina, Rõuge, Hargla, Suure-Jaani, Paistu, Tarvastu, Karksi kihelkond.
Varaseimad viited linale on Tamula I kiviaja asulakohalt, kus elas rühm kammkeraamika kultuuri esindajaid. Arheoloogilistel kaevamistel leiti vähemalt ühe savinõu pinnal riidekoe vajutusi.
Asva I pronksiaegsest asulast (esimene avastatud kindlustatud asula Eestis) on kindlaid tõendid, et elanikud tegelesid loomapidamise ja maaviljeluse, muu hulgas ka linakasvatuse ja -töötlemisega. Leitud luust linakammide ja ropsimõõkade katkendeid, mis on kulunud teraküljelt hästi siledaks, dateeritud radiosüsinikumeetodil 635 +/- 50 e.m.aVahtramäe, E., Linakasvatus ja Eesti talud. http://www.genealoogia.ee/tartu/lood/vahtramae.html.

Linast saab valmistada nii linakiudu, linalõnga, kui ka õli, piiritust, vaha ja liimi.
Linast saab väga tugeva lõnga, mis ei tõmbu kokku ka kõrgetel temperatuuridel. Sellest tehtud riided imevad hästi niiskust ja kuivavad võrreldes villaste esemetega kiiremini. Köha vastu aitab linase riide või taela suits, mida sisse peab hingama.

Vajab avatud päikeselist kasvukohta. Parim areng kergetel viljakatel muldadel. Põllud peavad olema tasased, hea õhustatusega ja suure veemahtuvusega. Õlilina koristatakse võimalikult juurelt, kui saak on kuiv ja seeme valminud. Üheaastast lina paljundatakse seemnetega.

*linatuder
----
See peaks minema artiklisse omega-3 rasvhapped Ulrika 19. detsember 2011, kell 23:36 (EET)
===Lina ja närvirakud===
Omega-3 (ω-3) rasvhapped hoiavad rakumembraanid elastsetena, võimaldades ainete vaba ringkäiku raku sisse ja jääkainete väljutamist rakust. Uuringud näitavad, et ω-3 rasvhapped (sh DHA (C22:6) ja ALA (C18:3) ), avavad ajus paiknevad K(+) kanalid, olles närvirakkude ning - kudede, silma võrkkesta, ajurakkude seinte jt närvikudede elulemiseks hädavajalikud rasvhapped. Nimetatud ω-3 küllastumata rasvhapete närve kaitsvat funktsiooni seostataksegi elulise toimega Alzheimeri ning ADHD ja depresiooni puhul, kuna nimetatud kanalid jäävad suletuks küllastunud rasvhapetele, ehk küllastunud ja rafineeritud rasvhapete osakesed säilitavad küll oma iseäraliku kuju ning sisenevad ainevahetusringkäigus oma kohtadele aga sellised osakesed ei ole võimelised ellu viima eluliselt tähtsaid biokeemilisi ning –elektrilisi (ei suuda ühineda hapnikumolekulidega) funktsioone ja protsesse ning ensüümid, kes püüavad neid metaboliseerida deaktiveeruvad.

---
Õied, vili, seemned, juurestik jms. avaneb kui lugeda veidike botaanika kaudu näituseks:
Strasburger - Lehrbuch der Botanik für Hochschulen (Sav Biologie) (German Edition) [Hardcover]
Peter Sitte (Author), Elmar W. Weiler (Author), Joachim W. Kadereit (Author), Andreas Bresinsky (Author), Christian Körner (Author), Eduard Strasburger (Author)
http://www.amazon.com/Strasburger-Lehrbuch-Botanik-Hochschulen-Biologie/dp/382741010X/ref=sr_1_1?s=books&ie=UTF8&qid=1356667132&sr=1-1&keywords=Lehrbuch+der+Botanik
Comprehensive and Molecular Phytopathology (Studies in Plant Science) [Hardcover]
Yuri Dyakov (Editor), Vitaly Dzhavakhiya (Editor), Timo Korpela (Editor)
http://www.amazon.com/Comprehensive-Molecular-Phytopathology-Studies-Science/dp/0444521321/ref=sr_1_sc_1?s=books&ie=UTF8&qid=1356667188&sr=1-1-spell&keywords=Pythopathology
ehk avitab re- toimetamisel, 24.1.13 18:31 Mariina

Mis see tähendab?—Pietadè 19. jaanuar 2019, kell 22:20 (EET)

Linakiu omadused, kasutamine jm seostuv tuleks panna lina kui materjali alla, võiks ollagi eraldi artikkel Lina (materjal) kategoorias Looduslikud kiud, Materjalid vm? Evlper (arutelu) 6. november 2020, kell 01:35 (EET)


Kasutaja arutelu:Olga~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Olga! Andres 28. mai 2008, kell 19:16 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Olga~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Jahiuluk

Mis see uluk siis on? Andres 28. mai 2008, kell 19:48 (UTC)
Kõiki loomi ja linde ei tohi küttida näiteks looduskaitse all olevaid laululinnud jne. Ulukid on kõik loomad või linnud. Jahiulukid ainult need kellele võib jahti pidada.Akra 28. mai 2008, kell 19:59 (UTC)

Miks siis Uluk siia on ümber suunatud?

:See tekkib nagu Sa tead automaatselt. Las ta niikua olla, kui sinna vastav tekst sisse saab.Akra 29. mai 2008, kell 08:11 (UTC)

:: Ma kustutan ta ära. Eks siis kirjutad uuesti. Arvan, et parem artiklipealkiri oleks "Metsloom". Andres 29. mai 2008, kell 08:50 (UTC)

Nii palju kui mina aru saan, on ulukid ikkagi metsloomad, mitte kõik loomad. Andres 29. mai 2008, kell 02:39 (UTC)

:Ulukid on kõik metsloomad. Jahioomad ainult osa neist.Akra 29. mai 2008, kell 08:11 (UTC)

Aga mõnikord mõistetakse uluki all jahilooma. Andres 29. mai 2008, kell 02:41 (UTC)

: "Loom või lind" ei saa öelda, sest kõik linnud on loomad. Andres 29. mai 2008, kell 02:42 (UTC)
Eesti keeles pole minu teada sõna lind kasutamist ära keelatud. Selguse mõttes tuleks teda siiski kasutada.Akra 29. mai 2008, kell 08:11 (UTC)

:: Kas sobiks "imetaja või lind"? Andres 29. mai 2008, kell 08:50 (UTC)
Minuarust pole esimene lause nii paha. Vähemalt ei ole vasturääkivusi.Akra 30. mai 2008, kell 10:38 (UTC)

See on juba parandatud. Aga arvan, et definitsioon on liiga kitsas. Kas sel ajal, kui jahiseadust ei olnud, ei olnud ka jahilinde? Andres 30. mai 2008, kell 11:32 (UTC)
Jahiseadused on tegelikult olnud aegade hämarusest saadik. Kunagi olid need kirjas vasallide lepingutes ja sealt edasi tänapäevani. Ja linde on ka küttitud ürginimeste poolt.

Siin tekkib üks vastuolu mida mina näen. Jahilind või jahiulukid üldmõiste ja küttitavad jahilinnud (jahiulukid) Eestis ja teistes riikides. Need nimekirjad on igal pool erinevad ja muutuvad.  Viimati muudeti vist seda nimekirja 2002 aastal.Akra 30. mai 2008, kell 11:52 (UTC)

Siis (2002) keelati jaht merivartidele (Aythya marila)Akra 30. mai 2008, kell 11:57 (UTC)

: Katsu siis parandada. Andres 30. mai 2008, kell 12:30 (UTC)

Vaatasin 1934. aasta jahiseaduse algteksti Riigi Teatajast (RT 1934, 45, 399 § 3 kolmas lõige). Seal on tõesti kirjutatud Accipitres. --IFrank (arutelu) 1. september 2013, kell 22:02 (EEST)


Arutelu:Snoop Dogg

"Legaalsed probleemid" on vale sõnastus. Kogu see alajaotus on silmatorkavalt halvas keeles. Andres 29. mai 2008, kell 02:44 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.melu.ee/index.php?id=6648
** In Snoop Dogg on 2013-06-24 13:29:30, 404 Not Found
** In Snoop Dogg on 2013-07-07 01:05:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:05 (EEST)


Arutelu:Petseri Lingvistiline Gümnaasium

Välja tõstetud:
1960-ndate aastate lõpul likvideeriti eesti algkoolid ja pikapeale ka 8-kl. koolid. Põhjuseks oli õpilaste vähesus.
	1948. a. viidi eesti osakonna vanemad klassid üle I Keskkooli juurde. (Käskkiri nr. 149/ 8. september 1948. a.) „Seoses eesti osakonna loomisega (VIII-XI klassid) Petseri I Keskkooli juurde, määrata tööle järgmised õpetajad:
	Kallas, E. – eesti keel, ajalugu, psühholoogia alused.
	Jõgi, V. – kohakaasluse alusel matemaatika VIII-IX klass.
	Trahv, M. – vene keel VIII-IX, saksa keel VIII-X klass.
	Lavrešin, I. – vene keel X-XI klass, keemia VIII-XI klass.
	Nõmm, K. ajalugu VIII kl., eesti keel VIII kl. kohakaasluse alusel.
	Denissov, M. – kehaline kasvatus, sõjaline algõpetus kohakaasluse alusel.
	Saarva, R. – bioloogia, geograafia, joonistamisõpetaja.“
Petseri 7-kl. Koolis Nr. 2 töötasid direktorid: E. Murumets, M Säks, M. Luts, K. Nõmm, E. Laur, N. Laur, H. Viilo, M. Denissov.

Petseri eesti kooli lastevanemate palvel avati Vene Föderatsiooni Haridusministeeriumi käskkirjaga nr. 509/ 4.XII 1956. a. Petseri II Keskkool. Petseri Haridusosakond kirjutas järgmise käskkirja: „Käskkiri nr. 72/ 30. XII 1956. a. Petseri 7-kl. Kooli nr. 2 reorganiseerimisest keskkooliks ja 1. jaanuarist 1957. a. määrata tööle järgmised õpetajad: Vassili Jasnov, Laine Siibaum, Nikolai Lump, August Kruus, Helvi Seliste, Mildred Trahv, Richard Saarva, Mihhail Denissov, Viivi Eksta, Aleksander Talvet, Ada Rodina, Helene Niilo, Lembit Pild.
	Petseri I Keskkoolist üle viia õppealajuhatajaks Maria Jasnova, direktoriks määrata Georg Petšnikov.“
Andres 29. mai 2008, kell 06:07 (UTC)
Välja tõstetud, kuna esines topelt Kuukiireneid 29. mai 2008, kell 12:02 (UTC)
Kas ei peaks siin kirjutama Keskkool suure tähega (asutuse ametlik nimi)? Amherst99 18. juuni 2009, kell 10:38 (UTC)

Kui ametlikkust rõhutada, siis jah. Iseenesest on lubatud ka väikese tähega. Ma isiklikult pooldaksin suure tähega kirjutamist. --kanakukk 22. detsember 2009, kell 21:11 (UTC).
Eesti keeles on (kunagiste) keskkoolide nimedes alati araabia numbreid kasutatud. Vikis ei tasuks seda järjepidevust rikkuda. Amherst99 22. detsember 2009, kell 23:02 (UTC)

Selline nimi ju pole ametlik, pealegi on koolil praegu hoopis teine nimi. Ma ei näe põhjust, miks suure tähega kirjutada. Pooldan uue nime kasutamist pealkirjas.

Tartu koolide nimesid on sageli kirjutatud rooma numbriga (ajalehes Edasi oli alati nii, ja kas mitte ka koolide nimesiltidel). Aga ma ei näe põhjust, miks Petseri puhul rooma numbrit kasutada, kui just sellist traditsiooni pole. Andres 23. detsember 2009, kell 09:12 (UTC)
Selle nimeasja peaks korda tegema. Petseri Lingvistiline Gümnaasium? Petseri Keelegümnaasium? Venemaal on asutuste nimetused veel bürokraatlikumadki kui nõuk. ajal - MOU-d nime alguses ma artikli nimeks küll ei paneks, aga ära tõlkida võiks küll. Mis tegijad arvavad? OU lühendist peaks tähendama eesti keeles 'üldhariduslik asutus', esitähe tähendust ei oska arvata. Amherst99 23. detsember 2009, kell 10:20 (UTC)

Arvan, et võiks olla "Petseri lingvistiline gümnaasium", kui arvestada, et sellisel kujul pole tegu ametliku nimega. Andres 23. detsember 2009, kell 10:30 (UTC)
Aga artikli pealkija põhivariant peaks siis olema ikkagi numbriga: Petseri 2. Keskkool. Proovisin teisaldada, aga ei õnnestunud. Amherst99 23. detsember 2009, kell 12:51 (UTC)

Olen nõus, et number on parem (kui ei ole teistsugust traditsiooni), aga pealkiri peaks minu meelest järgima praegust nime. Andres 23. detsember 2009, kell 13:13 (UTC)
Pealkiri on Praegu Petseri II Keskkool, see ei ole ju enam tegelik nimi. Amherst99 23. detsember 2009, kell 16:09 (UTC)

Nõus, pealkiri peaks järgima kooli praegust nime. Andres 23. detsember 2009, kell 20:13 (UTC)

Petseri Lingvistiline Gümnaasium

See paneb võpatama. 90.190.71.25 10. jaanuar 2016, kell 18:24 (EET)

Varasem direktor [[Svetlana Rakuta]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 30. jaanuar 2016, kell 02:17 (EET)

Mitmeid linke tuleb märksõnalt Petseri Ühisgümnaasium (Petseri ühisgümnaasium). Petseri Gümnaasium suunab siia artiklisse--Estopedist1 (arutelu) 7. aprill 2016, kell 18:16 (EEST)

vist seotud märksõna Petseri Humanitaargümnaasium (Petseri humanitaargümnaasium)--Estopedist1 (arutelu) 20. aprill 2016, kell 23:10 (EEST)


Arutelu:Jahindus

Osa tekstist peaks minema artiklitesse Jahipidamine ja Jahiuluk. Andres 29. mai 2008, kell 11:22 (UTC)

Nimetaks selle artikli ültse Jahimajanduseks. Siis kirjutaks siin lahti selle jahimajandusliku poole. Tegelikult ei näe Sellise (Jahindus) pealkirjaga artiklil üldse mõttet. Kategooria:Jahindus'se kogunevad need niigi kokku.Akra 30. mai 2008, kell 10:49 (UTC)

: Ei. Jahinduse mõiste tuleb avada. Artikkel ei pea pikk olema. Andres 30. mai 2008, kell 11:40 (UTC)

Pikka ei anna kirjutada jah või kui siis kõik artikli siia kokku panna. Sellel aga ei ole mingit mõtet. Arvan, et siia jätaks seljuhul ainult mõiste lühilahtikirjutuse.Akra 30. mai 2008, kell 11:43 (UTC)

: Jah. Andres 30. mai 2008, kell 11:45 (UTC)

[[Küttimine]] ei tohiks olla ümbersuunamine siia. Siin on küttimine ainult osa jahindusest, küttimine aga on sama mis [[jahipidamine]] ehk [[jaht]]. Samas aga räägib [[Jahipidamine]] ainult tänapäeva küttimisest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 8. juuli 2012, kell 17:12 (EEST)

Kui öelda, et jahindus on ka majanduse haru, siis võiks ehk arvata, et jahindus sensu stricto on sama mis jahimajandus (hunting industry), millele küll vikides ekvivalenti leia. Jahimajandust on veel defineeritud siin:  ja EE-s--Bioneer1 (arutelu) 24. september 2014, kell 17:38 (EEST)
----
Mis mõttes need ümbersuunamised on? Üks pere kassidest püüdis ca 30 minutiga ca 10 ühikut makaronikarbis pesitsenud hiiri (nõuka ajal, muidugi), kas see käib jahinduse alla?Pietadè (arutelu) 19. juuli 2017, kell 23:19 (EEST)