Arutelu:Abhaasia

Sellistele de facto, kuid mitte de jure "riikidele" peaks tegema eraldi kategooria. Minu arvates pole õige neid teiste riikidega kokku panna. Siim 13:18, 28 Aug 2004 (UTC)

Lähtuksin pigem sellest, kas riik, kui selline, on olemas ja eksisteerib või mitte. Iisrael, Taiwan ja Transnistria on olemas ja kontrollivad oma territooriumi hoolimata sellest, et nende lähimad naabrid neid lihtsalt ei tunnusta ja nende alasid oma territooriumi hulka loevad. - Urmas 13:29, 28 Aug 2004 (UTC)

Mis instants üldse kinnitab riikide lõpliku nimistu? Esindatus riikidevahelistes organisatsioonides? Ilmselt mitte. ÜRO asutajariikideks olid Valgevene NSV ja Ukraina NSV, st. nad olid aktsepteeritud kui riigid. Suursaadikud riikide juures? Võimalik. Kuid ka näiteks Malta ordul on praegu kümneid saatkondi üle maailma. On's ta riik? - Urmas 13:36, 28 Aug 2004 (UTC)
Iisraeli ei tunnusta üksnes mõned araabia riigid. Taiwani peab oma osaks Hiina, kuid esialgu ei huvita see kedagi. Hoopis teine asi on Transnistria, Abhaasia, Lõuna-Osseetia ja Mägi-Karabahhiaga. Neist esimesed kolm on Venemaa imperialistliku poliitika tagajärg ja ka Mägi-Karabahhias on neil "käpp sees". See on väga vana ja tuntud võte ajada naabrid tülli ja ise selle arvelt kasu lõigata.
See, et need "riigid" oma territooriumi kontrollivad ei ole õige. Ilma Venemaa (loomulikult mitte omakasupüüdmatu) abita ei suudaks nad püsima jääda. Ma nimetaks neid pigem protektoraatideks kui riikideks.
Riiki defineerida ei ole loomulikult kerge. Ma arvan, et see riik, mis tahab olla iseseisev peab oma territooriumi de facto kontrollima ja tal peab olema rahvusvahelise üldsuse sealhulgas kindlasti USA tunnustus. Siim 13:49, 28 Aug 2004 (UTC)

Ma arvan, et  kahtluse korral tuleb vaidlusalune moodustis riikide kategooriasse sisse arvata. Nii on kategooriast lihtsalt rohkem kasu. Riikliku moodustise staatust saab selgitada sellele moodustisele pühendatud artiklis ja ka artiklis Riik. Ka peaks meil kuskil olema tunnustamate rookide loend või midagi sarnast. Andres 14:03, 28 Aug 2004 (UTC)

Bagapš või Bagapša? --Oop 07:52, 13 Nov 2004 (UTC)

Olin ise ka sama küsimuse ees. On küll Bagapš. - Urmas 12:23, 14 Nov 2004 (UTC)

''gruusiale alluv presitent on MIHHAIL MAKARADZE
Seda tuleb täpsustada ja leida sellele õige koht. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 08:35, 23 Apr 2005 (UTC)

*1922-1992 eksiteeris Abhaasia ANSV
*23. juuli 1992 - Abhaasia kuulutab end Gruusiast sõltumatuks (pole tunnustatud).
*August 1992 - 27. september 1993 - Gruusia väed on Suhhumis.
*24. november 1992 - 27. september 1993 Abhaasia Autonoomne Vabariik (Gruusia koosseisus)
*27. september 1993 - 10. oktoober 2002 Abhaasia AV on iseseisev: Abhaasia Vabariigi
Gruusia-meelne valitsus (AVG-MV)
*10. oktoober 2002                Gruusia nimetab AVG-MV Abhaasia autonoomseks vabariigiks. ''
----
Ülaltoodud tekst tahab selgeks ja mõistetavaks kirjutamist. Kui see tehtud, võib selle artiklisse tagasi panna. - Urmas 10:31, 19 mai 2005 (UTC)

Hi guys, why don't you have Georgian name too, while you have Russian and Abkhaz names for this region?

Done. Andres 24. märts 2007, kell 09:21 (UTC)
----
Mulle tundub, et kui meil on selles artiklis ainult Abhaasia Vabariigi infoboks, siis see pole erapooletu. Pealegi ei kontrolli Abhaasia Vabariik kogu Abhaasiat. Andres 24. märts 2007, kell 09:21 (UTC)
----
Teepõõsas ei ole põllumajandussaadus, vaid põllumajanduskultuur. Andres 14. august 2007, kell 20:01 (UTC)
----
Arvud rahvastiku koosseisu tabelis tuleb korda teha. Andres 13. september 2008, kell 07:44 (UTC)
----
Gruusia keskvalitsus kontrollib Abhaasia kirdeossa jäävat etnograafilise Svanethi ala – nn Kodori orgu Kodori jõe ülemjooksul.

See on nüüd välja võetud, sest see ei pea enam paika. Aga siiski tuleks kuskil märkida, et see 2008. aasta augustini nii oli. Andres 15. november 2008, kell 16:06 (UTC)
----
Kas me saame samastada Abhaasiat kui piirkonda ja Abhaasia Vabariigi territooriumi? Andres 15. november 2008, kell 16:06 (UTC)
----
Siin on ka sisulisi ebatäpsusi, näiteks Vene Tsaaririik Venemaa keisririigi kohta. Andres 18. august 2010, kell 11:39 (EEST)
----
Kas kisub juba POV poole? Andres 18. august 2010, kell 12:13 (EEST)
----
POV poole kindlasti ei kisu. Olen püüdnud lisada erapooletult puuduolevat kontrollitud informatsiooni.
Kui asjad ei ole mitte nii kui peaks, anna selle kohta informatsiooni. Hea oleks kui asjad kohe korda saaks nagu Taga-Kaukaasia lk-ga sai. Ilmselt venekeelne kaart ei sobinud.

"Kahjuks ei tõota ka lähitulevik neis küsimustes midagi soodsat Gruusiale" ja teised hinnangulised fraasid ei sobi. Ja tunda on väike kallak seisukoha poole.

Teisele vikipeediale ei ole mõtet viidata. Kaardi saab üles laadida. Andres 18. august 2010, kell 19:03 (EEST)
Üritan koostada oma parandused võimalikult neutraalselt (n.ö väikest ja väetit tuleks suurema vastu kaitsta, mitte hukka mõista ja vägisi, ilma arvamust ära kuulamata ning asjaolusid arvesse võtmata, sundida teda surmavaenlasega liituma. "siililegi selge", et peale jõuga liitmist järgneks jõhker "veritasu" ja abhaasid pühitaks maakaardilt ning toimuks midagi sellist mida ei saa enam tagasi pöörata). Grusiinidel on õnnestunud panna maailm uskuma, et Abhaasia on nende riigi peaaegu, et tuumikosa, on kuulunud peaaegu, et aegade algusest neile ja nii peab see, olenemata nende enda käitumisest abhaaside suhtes, ka jääma. Tegelikkuses on asjad aga teisiti. Ka teistel väikerahvastel on õigus enesemääramisele ja iseseisvusele olemas. Vastasel juhul kuuluks ka Eesti ikka veel Vene riigi koosseisu. Eriti kehtib eeltoodu Abhaasia kohta ning justnimelt nüüd, peale Kosovo pretsedenti.
Kui midagi märkate, andke märku. Parandan vead ise ära. Minu tuvastamine Teile probleeme arvatavalt ei tekita. Kui vaja suhtleme mailitsi.
----
Oma olemuselt oli tegemist riikide liiduga. Thbilisist sisuline sõltuvus puudus ning enamik küsimusi otsustati kohapeal.
Kust see on võetud? See jutt on vastuoluline. Mis mõttes "sisuline" sõltuvus puudus? Andres 21. august 2010, kell 13:52 (EEST)
Sõltuvus Türgi sultanist oli minimaalne ja Türgi impeeriumi kuulumine oli vaid vormiline

Mida see tähendab? Kas andam oli formaalne? Kas Türgi sõjavägi siis polnud kohal? Miks siis üldse oli tarvis mässu tõsta? Andres 21. august 2010, kell 14:26 (EEST)
Kui feodaalkorda ei olnud, kuidas siis sai olla vasallsõltuvus ja läänid? Andres 21. august 2010, kell 14:28 (EEST)
Kuidas saab protektoraat olla iseseisev? Andres 21. august 2010, kell 14:38 (EEST)
Kaks viiteta lauset on eemaldatud, aga kui nende sisu on tõendatav, ei ole tarvis seda teha. Andres 21. august 2010, kell 20:25 (EEST)
----
http://webcache.googleusercontent.com/search?q=cache:fZwSNHpYq7oJ:www.bhr.balanss.ee/index.php%3Foption%3Dcom_content%26view%3Darticle%26id%3D2868:abhaasia-liidetakse-venemaaga-faktiliselt-ja-loplikult-2011-aastaks%26catid%3D9:probleemi-nimeks-on-georgia%26Itemid%3D47+abhaasia&cd=32&hl=en&ct=clnk,

Mis imelik link ja mis väljaanne see niisugune on? Võib-olla seda pole tarvis. Andres 22. august 2010, kell 22:01 (EEST)
Võtsingi selle kahtlase lingi välja. Rohkem ei tohiks minu pandud infol viiteid puududa. Ülejäänud info oli ilma viideteta enne minu poolt lisatut üleval. Edasine järgneb tulevikus.
Ega protektoraat nagu Abhaasia tollal oli, oli n.ö "puhvertsoon" Venemaa ja Türgi vahel. Suhteline iseseisvus seal oli säilinud. Senine elukorraldus oli muutmata. Venemaa väike võimurkond oli kohal kuid elu keerles ikka vanaviisi. Elukorraldust ei lõhutud ja Abhaasia aadlikkonna igapäevaellu enne 1865 aastat ei trügitud. Pidasin suhtelise iseseisvuse all seda silmas.
Ülejäänud euroopale sarnast feodaalkorda Abhaasias ei olnud. Mis oli teravalt erinev megrelite asualal ja Gruusias toimuvast. Mainisin, et tunduvalt lähemal asetseti oma ühiskonnakorralduselt põhja- ja lääne Kaukasuse sugulasrahvastele kui grusiinidele. Olen selles kindel, et see nii ka oli. Seda kirjeldavad ka allikad. Mingi feodaalkord oli kuid see oli teistsugune - n.ö "mägifeodaalkord". Vürstid olid kuid suhted kogukondlastega olid hoopis teiselaadilised. Ei käidud päevast päeva mõisniku põllul tööl ega saadud mõisatallis vitsu. Pärisorised talupojad Abhaasias puudusid. Ei oskagi nagu rohkem lisada. Kui viited ei sobi, siis tuleb neid kuskilt nüüd otsida. Tean lihtsalt juba maast madalast neid asju kuna olen ise ja terve minu suguselts on sealt kandist (Abhaasiast) pärit.
1866 aasta ülestõusu põhjusena ei kohanud mainitavat kõrgeid makse vaid justnimelt seda, et oldi üdini solnunud, et vaba kogukonda nimetati Venemaa võimurite poolt orjapidajateks ja orjadeks ning n.n orjadele tehti ettepanek vabaneda maksu eest oma "emapiimaga ühteimmutatud sugulastest" aadlist ja vürstidest. Võib-olla oli kuskil Gruusia või ingliskeelsetes allikates ka märgitud liialt kõrgeid makse. Pead kindlasti ei anna.
Grusiinide allikad on tugevasti kallutatud (on alust kahtlustada ajaloo ümberkirjutust ja laialdast võltsimist). Peale selle on kõrge näitlejameisterlikkusega ja kavalad grusiinid suutnud enamus maailma riike ka ära lollitada, et nemad on ohvrid, jne,jne. Mõistagi on ingliskeelsed Abhaasia lk-d grusiinide kirjutatud ning üritatakse maksimaalselt avaldada abhaase solvavat ning kompromiteerivat ja nende tähtsust allatõmbavat informatsiooni(Abhaasia olevat olnud Bütsantsi jaoks peaaegu et eunuhhide doonorpiirkond; enamus maailma ajaloolasi arvavat, et Abhaasia kuningriigi kuningad olid gruusiakeelsed ja ka -meelsed(arvamusest on vähe kasu kui seesama arvamus ei ole millegagi tõendatud); et Imerethi maakond liideti Abhaasia kuningriigiga tänu kasaaride abile on samuti kahtlase väärtusega informatsioon ja vajab ülekontrollimist;  jne, jne, jne). Nende poolt pakutu tuleb läbilugeda kuid puhta kullana seda võtta ei ole arukas. Mingil juhul ma ei väida, et tegemist oleks lausvale informatsiooniga kuid valik tuleb teha.
Hea meelega lükkaks ka mõne kaardi üles. Näiteks Abhaasia kuningriigist. Paraku olen veits raskustes selle leidmisega. Äkki lükkad ise vajalikku kohta üles. Ometi mäletan, et olen seda näinud. Kaardimaterjal ja illustratsioonid võiksid ilmselgelt olla paremad senisest. Selline on minu arvamus.

Ega mul pole lihtsam leida. Kaartidega on ka see asi, et need tuleks tõlkida, kui nad võõrkeelsed on. Andres 22. august 2010, kell 23:30 (EEST)

Ma alles kogun andmeid ega oska öelda, mis tõsi on. Kui leiad veel midagi kahtlast, anna teada. Andres 22. august 2010, kell 23:31 (EEST)

Arvan, et kui mingid väited on grusiinide väljamõeldised, siis tuleks seda enam neid mainida kui tõendamata või ümber lükatud väiteid. Andres 23. august 2010, kell 11:01 (EEST)

100% NÕUS JA TOETAN.
------
Selge, teeme nii. Kui veel kuulanud ei ole, soovitan ära kuulata Vikerraadio arhiivist Andrus Mölderi`i "Riigita rahvas - abhaasid". Arvan, et see saade on ettevalmistatud suht-koht korrektselt.
Muide link Kaukaasia eestlaste rannikuküladest ei tulnud mul Wikipedia Abhaasia lk-lt lahti.
   Musta mere ranniku eesti külad, Marika Mikkor, 1996 - 1997 näitus
Muidu tuleb lahti küll.
http://www.erm.ee/html/kaukaasia/index.html,
Ei oska kommenteerida. Vaja oleks, et see muidugi lahti tuleks.
Kahjuks ei tule lahti nüüd juba ka 4,5, 6 ja 10 ning 11 viide. Varem tulid need viited ilusti lahti. Samuti tulevad need lahti wikipedia väliselt. Tegemist on arvatavalt IT probleemiga, mis vajaks kiiremas korras lahendamist. Kas üritan ise, kasutades sidekanaleid asja ära korraldada või teed asja ise korda?

võta komad urlidest välja. teiseks paistis, et emotsioone ja hinnanguid on teksti üksjagu tekkinud. ei sobi. --Ker 23. august 2010, kell 10:56 (EEST)
---

Thanks. Komadega tundub nüüd olevat ühelpool. Allikad avanevad korrektselt. Emotsioonid - neid nagu väga minu arvamusel ei ole. Hinnangud - üritasin lisada objektiivset, neutraalset ja erapooletut informatsiooni. Ole täitsa too mõni näide tekstist.
----
"Suhteline iseseisvus" on minu arvates üleliigne. Andres 23. august 2010, kell 12:12 (EEST)
Ka "laialdane autonoomia" pole vast vajalik, sest detaine konkreetne kirjeldus on üldistavast hinnangust parem. Andres 23. august 2010, kell 12:38 (EEST)
-----
Venemaa keisririigi osa - selle punkti sees on kolmandas lõigus alljärgnev rootsikeelne tekst -
uppgick invånarna i distriktet Suchumi (då mindre än nuvarande Abchazien sedan delar förts över från guvernementet Kutaisi till guvernementet Kuban)
Kas see peabki seal olema?

Muidugi mitte. Andres 23. august 2010, kell 12:38 (EEST)
----
Igor Suhhovi välislingi ülespanekuga on probleeme. Palun abi.
----
See artikkel sellisel kujul ei sobi Vikipeediasse. Tekstist kumab läbi ilmselge erapoolikus. Vastuolulistel ja poliitiliselt tundlikel teemadel saab kirjutada vaid siis, kui suudetakse teha seda kiretult, laskumata madala ärapanemise ja oma seisukohtade entsüklopeediasse surumiseni. Siim 24. august 2010, kell 14:45 (EEST)
--------
Ei ole soovitav laskuda sellisele tasemele, et rääkida mingisugusest madalast ärapanemisest. Keegi ei ole mingisugusest ärapanemisest isegi mitte mõelnud. Kuid igaüks suhtleb vastavalt oma rikutuse tasemele. Kasutatud on asjatundlikke allikaid. Milliseid allikaid siis kasutama peab või tohib? Mõistan, et Gruusia seisukohtade kummutamine teeb teatud isikud kurvaks. Kui Vikipeediasse ei sobi, siis jääb üle vastutavatel isikutel, peale allikate ja informatsiooni kontrollimist, "ebameeldiv või kurvakstegev" tekstiosa ära kustutada. Ega see reaalset olukorda ei muuda. Artikkel peab olema objektiivne ja peab olema säilinud kallutamatus ning neutraalsus. Kui soovitakse tugineda vaid Gruusia seisukohtadele siis laske käia. Kustutage kõik eelnev ära. Kahjuks ei muuda ka see midagi.

See kommentaar näitab ilmekalt, et tegeled Vikipeedias ärapanemisega. Nimelt Gruusia seisukohale ärapanemisega (Mõistan, et Gruusia seisukohtade kummutamine teeb teatud isikud kurvaks). Seda ma räägingi, et tuleb neutraalselt kirjutada. Mul on hea meel, et arvad samuti. Millegipärast ei taha aga teod ja sõnad ühte jalga astuda. Siim 24. august 2010, kell 16:27 (EEST)
----
Tean, et abhaasid on pisike rahvus ja vajab kestmajäämiseks kaitset. Kelle vastu? Eks ikka grusiinide vastu. Gruusia on abhaasidega võrreldes suur ja tugev. Leian, et sedasama väikest tuleb ja peame ka meie suure vastu kaitsma. Grusiinid soovivad Abhaasiat endale - see on selge. Grusiinid soovivad Abhaasiat valitseda - see on ka selge. Grusiinid teevad mida iganes, et neil õnnestuks Abhaasias jälle peremehed olla - ka see on selge. Küsimus on vaid selles - miks toetame meie väiksele ja väetile liiga tegemist? Abhaasid aga ei soovi uuesti grusiinide juhtnööride ja taktikepi dikteerimisel elama hakata. Abhaasid küsisid abi 1990-ndatel sealt kust seda anti - Venemaalt ja Põhja - Kaukasuse sugulasrahvastelt. Kui oleks antud mujalt, ei oleks nad iialgi Venemaalt küsinud. Kui ka Venemaa ei oleks andnud, ei oleks abhaase arvatavalt mõne aja pärast enam olemas. Siin on mõtlemiskoht.
Leian, et Abhaasiat tuleks grusiinide vastu üritada aidata ja seda eelkõige erapooletu toimunu lahtikirjutamise kaudu, mida ma ka teen. Grusiinid, keda mul paljusid on au isiklikult ka tunda, on väga kavalad inimesed ja on seetõttu, et ollakse Venemaaga pidevalt oponendid, toetatud Euroopas. Kavalate inimestena on grusiinidel õnnestunud levitada olulisel määral rohkem, kui abhaasidel, oma nägemust toimunust. Mõistetavatel põhjustel ei soovi grusiinid rääkida oma möödalaskmistest, küll aga soovitakse levitada maksimaalselt ja võimendatult informatsiooni abhaaside või nende liitlaste võimalike tegelike või väljamõeldud eksimuste kohta. On selge, et grusiinid on hoolitsenud ka selle suhtes, et wikipedia ingliskeelsesse versiooni saaks üles võimalikult palju abhaase kompromiteerivat infot ning infot, mille kohaselt abhaasidel oleks Abhaasiale peaaegu, et õigust vähem kui grusiinidel.

Gruusia seisukohtade kohaselt on Abhaasia põline Gruusia riigi lahutamatu osa. Kuid ajalugu näitab, et see ei ole nii. Kuidas käsitleda fakti mille kohaselt Bütsantsi keisrid teadsid abhaasiat kui head paika hankimaks eunuhhe. Paraku sellel väitel viide puudub ja tegemist on ilmselgelt abhaase kompromiteeriva infoga. Kuidas käsitleda fakti, et enamus ajaloolasi arvab, et Abhaasia kuningad olid gruusiakeelsed ja ka -meelsed. Jällegi viide puudub. Kui oleks viide, poleks probleemi. Kuid karta on, et on tegemist lihtsalt grusiinide poolse väljamõeldisega. Kordan veelkord - oleks viide, poleks probleemi.
Arvan, et abhaase on tambitud totaalselt ja käesoleval hetkel üritatakse tampida edasi - ikka ühte väravasse ja ühte väravasse. Suurimad tampijad on hetkel ja lähi- ning keskmises minevikus olnud grusiinid. Venelased, kes olid veel ülemöödunud sajandil abhaasidega surmavaenlased, on hetkel sõbrad. Keegi ei väida, et venelased on sõbrad ilma omakasuta kuid selline on abhaaside, oma maa pärisperemeeste ja ajalooliste põliselanike soov.
Abhaasid üritavad leida sõpru ja sidemeid Venemaaväliselt hetkel sõlmitavate majanduslike, kaubanduslike ning äriliste suhete sõlmimise teel, ilma tunnustuseta. Arvan, et ajajooksul see neil ka õnnestub. Arvan, et ühekülgselt gruusia seisukohtade esitamisest, ilma abhaaside seisukohtade väljatoomiseta, tuleks hoiduda. Arvan, et igal juhul tuleks välja tuua ka info mida arvavad n.ö "asjast" abhaasid. Abhaaside arvamust on küsitud vähe kui üldse. Abhaasidele on antud sõna neis küsimustes ilmselgelt liiga vähe. Tuginetakse vaid Gruusia seisukohtadele ja arukas kompromiss jääb tulemata. Olen kindel, et situatsioon Abhaasias mõne aja möödudes muutub ja leitakse mingi kompromiss. Kuid see ei juhtu lähemas ega keskmises tulevikus.
Kui keegi kellelegi üldse ärapanna tahab siis need on grusiinid. Grusiinid tahavad ära panna abhaasidele, s.o siis neile keda nad on niigi sajandeid kottinud. Mina ei soovi ärapanna kellelegi ja üritan vaid erapooletult kirja panna seda mida tean, mida õigeks pean, mida olen lugenud ja millel on allikas.

Küllap asi laheneb, kui artikli koostamises osaleb rohkem inimesi. Igal juhul me ei pääse mööda sellest, et esitame mõlema poole seisukohad. Abhaaside vaade oma ajaloole peaks selguma Abhaasia presidendi leheküljelt, mida meil on võimalik kasutada. Ja peale inglise viki (kus Sul on võimalus kaasa lüüa) on olemas ka vene viki.

Allikatena Abhaasia ajaloo kohta saab lõppkokkuvõttes kasutada teaduslikke uurimusi. Andres 25. august 2010, kell 00:13 (EEST)

:Mulle tundub, et artikkel ei ole ajaloo osas piisavalt erapooletu ja kõik esitatud kui faktid, tegelikult on tegemist osapoolte väidetel põhinevaga, eriti 1992-93 periood. Palju seisukohti on kujundatud propagandistlike uudiste põhjal, mis paraku küll selle regiooni korral on pea ainus info allikas. Tekst tuleks esitada vormis a-la ...väitel tomus see..., jneZosma 31. august 2010, kell 19:59 (EEST)

Artikkel on selgelt abhaasia sepratistide pooole kaldu. Tuleb panna vastav märge, et on tegu kallutatud artikliga.
--Juhan 3. september 2010, kell 20:39 (EEST)

: Võid panna, aga rohkem on kasu kordategemisest. Tule appi. Andres 3. september 2010, kell 21:07 (EEST)

Kirja tuleb ikka panna selliselt nagu oli ja ajalises järjestuses. Selline on minu seisukoht. Ka ingliskeelsed allikad väidavad, et sõda oli äärmiselt räpane mõlemalt poolelt. Leian, et kirja tuleks panna kõik, mis on teada mõlema poole metsikustest. Loomulikult ei soovi seda meie viimaste aastate "suurimad sõbrad" grusiinid aga kui ka ingliskeelne maailm on lisaks venekeelsele kirja pannud, millega grusiinid Suhhumis tegelesid, siis oleks nagu vaja see ka meil kirja panna. Kordan veelkord - see on vaid minu subjektiivne arvamus, mis ei pretendeeri mingil juhul ümberlükkamatule ja lõplikule tõele. Vaja on õppida taluma ka teisi arvamusi ja teisiti mõtlemist. Elame ju arvamuste pluralismi ajastul.
----
"Eelkirjeldatult" ei ole hea väljend. Andres 25. august 2010, kell 00:22 (EEST)
----
Palun tulge appi, mina üksi ei jõua. Andres 25. august 2010, kell 17:39 (EEST)
----
Esineb ka pindala 8665, võib-olla on pindala täpsustatud. Andres 4. september 2010, kell 17:45 (EEST)
----
Lühikokkuvõttesse lisatud (täiendatud) esimene lause on arusaamatu ega sobi järgmise lausega. Mis on Muinas-Gruusia? Viide inglise vikile ei ole autoriteetne, ja pole selge, mis seal on öeldud. Seal on viidatud kolmele raamatule, aga pole selge, mida viidatakse ja mis neis raamatutes on öeldud. Andres 4. september 2010, kell 17:51 (EEST)
----
1992 Abhaasias toimunud abhaaside relvastatud ülestõusust oleks vaja viidet siis oleks tekst usutavam.
----
Minu meelest peaks lühikokkuvõte olema kokkuvõte allpool öeldust ja viited tuleks panna pikemasse esitusse. Andres 4. september 2010, kell 19:21 (EEST)
------
Kui nii siis nii. Siis võiks allpool olla mainitud, et Suhhumis oli tegemist relvastatud ülestõusuga, viide juures ja asi korras. Paraku tundub, et viidet ei ole. Ei ole sellist asjade käsitlust varem kuulnud ega ka lugenud. Ka erinevates keeltes WIKI lk-d ei kõnele relvastatud ülestõusust. Kui viide oleks, ei oleks probleemi. Ega siis autoriteetsele allikale ei söenda meist keegi vastu vaielda. Arvan nii.

Kui see on kahtlane, jäta see siis lühikokkuvõttest välja. Eks siis tegeleme põhitekstiga edasi. Andres 4. september 2010, kell 20:00 (EEST)

Kas mul on see õigus kustutada midagi olulist kellegi kirjutatust? Relvastatud ülestõusust oli asi tegelikult allikate andmeil suht kaugel. Nii hulluks asi tõesti ei läinud.  Ei tahaks nagu väga ise seda teha, võttes arvesse, et toimetan siin vaid lühikest aega. Äkki teed seda ise. Sa nagu staažikas tegija wikis. Kui ei, siis võin seda teha kuid see kirje võib sinna tekkida iga kell uuesti.

: Jätsin selle lühikokkuvõttest välja.  Põhitekstiga tegelen siis, kui on aega süveneda. Andres 4. september 2010, kell 20:30 (EEST)
Suhhumis 1992. toimunu kohta on mainimisi: This was followed by a Georgian strike in Sukhumi and an attack by Abkhazia’s National Guard on the Abkhaz Ministry of Internal Affairs, the last outpost of Tbilisi’s authority in the region. viide: http://cria-online.org/5_3.html
Samuti: Rahvusvaheline Kaitseuuringute keskus: Abhaasia sünge pitser, Kaarel Kaas: Juunis algasid Suhhumis relvastatud kallaletungid Gruusia valitsusasutustele ning 1992. aasta 23. juulil võtsid abhaasid vastu suveräänsusdeklaratsiooni. http://icds.ee/index.php?id=73&type=98&L=0&tx_ttnews[pS]=1209589200&tx_ttnews[pL]=2678399&tx_ttnews[arc]=1&tx_ttnews[tt_news]=236&tx_ttnews[backPid]=92&cHash=44588d2b40
Mart Helme artiklis: Abhaasia – pika viha kibedad viljad:  Apsuate paramilitaarsed üksused alustasid grusiinidest ametnike vägivaldset eemaldamist nende büroodest ja asendamist apsuate või venelastega.
--90.190.188.77 4. september 2010, kell 23:47 (EEST)
---
Jah need mainimised on kuid vaatamata sellele ei ole küllaldaselt alust lugeda tõsisesse "plindrisse" sattunud, oma isaisade maal võimult tõrjutud ja autonoomiata jäetud iseseisvuse väljakuulutanud abhaase relvastatud ülestõusu korraldajateks. Sellist määratlust ei ole kasutanud kunagi keegi ega kuskil ja arvan, et ka meil ei ole sobilik sellist määratlust kasutada. Relvastatud ülestõus on siiski midagi muud.

Nojah, selle asemel võiks sündmusi detailselt kirjeldada. Andres 5. september 2010, kell 10:37 (EEST)
Eelmisel esmaspäeval peale välisilma oli pikk film Lõuna-Ossetia ja Abhaasia konfliktidest Gruusiaga ja seal olid interviud inimestega kaes olid 1993 sündmusi näinud ja läbiteinud...grusiinidest elanike tapmised-piinamised-vägistamised abhaasia+vene+tstseeni, võitlejatest üksuste poolt, jt. Seetõttu arvan, et konkreetsed vägivalla näited nagu neid artiklis praegu on tuleb tasakaalu mõttes välja võtta., et ei tekiks väära muljet ei nii ega naapidi95.153.0.216 7. september 2010, kell 18:05 (EEST)

Tegelikult oleks vaja kirja panna mõlemapoolsed metsikused. See on minu seisukoht. Ajalises järjestuses. Esialgselt Gruusia vägede poolt Suhhumi vallutamisel toime pandud "tõelised meheteod" ja seejärel abhaaside ning nende liitlaste räiged omakohtu kättemaksuaktsioonid. On selge, et mõlemad osapooled soovivad oma elajalikest metsikustest vaikida. Leian, et see ei ole õige ja kirja tuleks panna nii kuidas oli.

Loomulikult. Andres 8. september 2010, kell 11:01 (EEST)

: Kas neid metsikusi kuidagi kokkuvõtvamalt esitada ei saaks? Praegu loeb mõlema poole kordasaadetud sõjakuritegude alapeatükk nagu juturaamat, entsüklopeedilisest kirjeldusest on asi kaugel. Lahenduseks võiks ehk olla eraldi artikkel Abhaasia sõjast, alasektsiooniga sõjakuridegudest.--Vihelik 9. september 2010, kell 18:56 (EEST)

:: Muidugi, see ajaloo osa ei jää siin nii pikaks. Aga ma pakun, et me võiksime niikaua oodata, kuni selle artikli aktiivne täiendamine peatub, muidu hakatakse mitut artiklit korraga tegema, ja seda oleks veel raskem hallata. Andres 9. september 2010, kell 19:11 (EEST)

::: Hea küll, oodakem siis.--Vihelik 9. september 2010, kell 19:21 (EEST)

:: Ma olen püüdnud hakata seda artiklit korrastama, aga see võtab aega. Ma ei jõua sellega pidevalt tegelda. Andres 9. september 2010, kell 19:15 (EEST)
----
Kaldun arvama, et oleks vajalik kirjutada eraldi artiklitena veel Kamani massimõrvast, "Mhedrioni" rahvuskaardi väosast ja Valgest leegionist. Korrigeerida sõjakuritegude osa oleks tõesti vaja. Kirjutasin nii nagu n.n "tunnistajad" ise seda sõnastasid e siis n.n "maakeeles". Võib - olla oleks parem kui jääks originaalsõnastus. Aga see selleks. Ise ma ei pruugi kõike märgata. Parem oleks kui sõnastuse vaataks keegi teine üle. Ma ise kah muidugi jõudumööda proovin.
Kahjuks ei avane allikas 45. Kas keegi oskab nõu anda?

Jah, eraldi artikleid oleks põhimõtteliselt tarvis küll, aga esialgu võiks keskenduda sellele artiklile siin.

Kui allikas on antud ja kergesti kontrollitav, siis pole tõlget tarvis. Andres 10. september 2010, kell 10:15 (EEST)
----
On olemas üks ingliskeelne raamat, mis on kirjutatud abhaaside vaatepunktist: . Andres 12. september 2010, kell 21:47 (EEST)

Thanks allika eest. Üritan nüüd seda allikat veits tudeerida. Läheb aega kuna English ei ole sedavõrd "käpas" kui vene keel. Aga üritame.--Ludvig12 12. september 2010, kell 22:42 (EEST)

See allikas on koostatud Abhaasia teadlaste poolt (Lakoba). Lakoba koostatud suures osas on ka venekeelne see allikas, millest pärineb informatsioon abhaasia keele võimaliku päritolu kohta hattide keelest(see allikas mida eile abhaasia keele osas kasutasin).
Põhikoostaja on sinu poolt antud allikal George Hewitt. Tõin viidetesse ühe allika, mille autor on George Hewitt (see on 12 allikas). See mees on rahvusvahelisel areenil tugev abhaaside toetaja. Mis kõige tähtsam - see mees on säilitanud iseseisva neutraalse mõtlemise ega lase ennast millestki häirida.--Ludvig12 12. september 2010, kell 23:22 (EEST)
Kahjuks 84-st leheküljest edasi ei avane. Kas siin on mingi "kala" sees või? Või peabki nii olema.--Ludvig12 12. september 2010, kell 23:26 (EEST)

: Tegu on piiratud eelvaatega.

: Võimalikust sugulusest hati keelega tuleks rääkida artiklis Abhaasi-adõgee keeled, tugunedes keeleteaduslikule kirjandusele. Andres 13. september 2010, kell 19:34 (EEST)
----
Igal juhul tänud. Suures osas on tegemist tõlkega vene keelest ja enamus oli mul eelnevalt vene keeles loetud. Siiski ei ole tegemist vene poole pealt kallutatud teosega vaid minu arvamusel täiesti objektiivse ja erapooletu informatsiooniga.--Ludvig12 13. september 2010, kell 16:21 (EEST)
----
Mina olen selle artikliga lõpetanud. Jõudu Andres edasi tegutsemisel. Kahjuks sinu antud teos avaneb nii nagu tahab. Täna avanes vaid 38 lk-d. Eile avanes üle 100 lk. Millest selline erinevus? See teos oleks vajalik tõlkida Eesti keelde ja avaldada. Siis avaneks ka nii mõnegi Eesti poliitiku silmad. Ajaloolased, peale M. Laari, on kursis sellega niigi.--Ludvig12 14. september 2010, kell 11:36 (EEST)

See eelvaade on mõeldud ainult raamatuga tutvumiseks, mitte raamatu asendamiseks. Sellepärast piiratakse kättesaadavate lehekülgede arvu. Kui mõne aja pärast uuesti proovida, siis saab vast ka teisi lehekülgi lugeda.

Eks ma siis tegutsen edasi. Andres 14. september 2010, kell 11:40 (EEST)

: päris hea asi. Igal juhul soovitan selle Hewitti kirjutise läbilugeda. http://www.circassianworld.com/Hewitt_G.html Ludvig12 14. september 2010, kell 23:27 (EEST)
----
Minu meelest on Abhaasiat õigem nimetada ikka maaks, mitte piirkonnaks. Andres 24. september 2010, kell 01:19 (EEST)

Kui sa nii arvad? Tegemist ju suht tähtsusetu nüansiga. Arvasin, et maa võib olla näiteks planeet maa või meremeestele kui nad näevad maad. Aksepteerin kindlasti ka teisi lähenemisi.--Ludvig12 24. september 2010, kell 10:45 (EEST)

: Minu meelest see ei ole tähtsusetu. Ma ei oska täpselt öelda, mis see maa on, aga ta on siin 6. tähenduse all. Andres 24. september 2010, kell 10:53 (EEST)

:: Tundub, et neid tähendusi on jah rohkem kui küll. Las see siis jääda maaks.--Ludvig12 24. september 2010, kell 11:55 (EEST)
----
Abhaasia ajaloo kohta oleks mõtekas teha eraldi artikkel ja siia võiks alles jääda see nn "Lühikokkuvõtte" osa. Alts 28. jaanuar 2011, kell 16:44 (EET)

Jah, aga enne tuleks see korda teha, muidu ta jääb nurga taha. Andres 28. jaanuar 2011, kell 19:16 (EET)
----
Andres: olen siin veits hädas fotode wikisse paigutamisega ja nende litsentside probleemiga. Kust ma seda teadma peaks, on seal mingi litsents olemas või ei. Kas on olemas lihtsas maakeeles ka mingi juhend või? Karta on, et see on pagana keeruline. --Ludvig12 20. märts 2011, kell 21:38 (EET)

Kui võtad veebist, siis tõenäoliselt üles laadida ei tohi. Pane selle asemel välislinkide alla lingid fotodele. Andres 20. märts 2011, kell 21:45 (EET)

Vaatan, et siinne esitus läheb järjest Gruusia-vaenulikumaks. Kas on juba käes aeg lisada NPOV-mall või ootame veel? Taivo 28. märts 2011, kell 18:01 (EEST)

Viidatud on allikatele mille on koostanud oma ala tipptegijad (Abhaasia ajaloo doktorid ja professorid). Hiljuti Kai Juvakka Postimehes esitatud artikkel ei erine millegi poolest. Kindlasti ei toeta NPOV - malli lisamist. --Ludvig12 28. märts 2011, kell 19:34 (EEST)

:Sarnastel seisukohtadel on ka Suurbritannia kaukasoloog, kes on Kaukaasias 30 aastat töödanud George Hewitt. Tegemist on samuti professori ja oma ala tipptegijaga. Ei tasu kiirustada artiklit kallutatuks nimetama.

::Kindlasti leiab maailmast ka palju vastandlikel seisukohtadel olevaid tipptegijaid, ajaloodoktoreid ja poliitikuid. Nende seisukohti siin aga ei kajastata või kajastatakse väga halvas valguses. Taivo 28. märts 2011, kell 20:13 (EEST)

::: Tegelikult teatakse maailmas toimunut just selliselt. Apsuatele tehti perioodil 1936 - 91 räigelt külma. Tegemist on reaalselt ajaloos toimunuga. Meil on neid tegelikult lihtne mõista. Vaatamata sellele, et me olime NSVL ajal oluliselt paremas seisus kui abhaasid, tundsime ka ise väga tugevat kõrval paikneva suure rahva survet. Ka Eesti teadlane Linnart Mäll oli omal ajal sellest kõigest hiilgavalt informeeritud ja toetas abhaase. Samuti akadeemik Sahharov. Gruusia teadlase Ingorokva seisukohad on esitatud. Tegemist oli ilmselgelt ebaõigete seisukohtadega, kuid hetkel on see pseudoteooria levinud grusiinide laiadesse massidesse. Äärmiselt kahetsusväärne juhtum. Olen seisukohal, et kindlasti on vaja selle pseuduteooria seisukohad välja tuua ja ka kogu info, mis selle teooriaga kaasnes. Grusiinide väide, et nad said abhaasidega hiilgavalt läbi, on väär. Abhaasidega tüli provotseerisid nad kõige kõrgemal tasemel. Kuidas nad seda tegid? Pean kindlasti vajalikuks artiklis konkreetsed näited selle kohta välja tuua. Ja need ma ka välja tõin. Ei toeta NPOV - malli lisamist. Arvan, et see ei ole kindlasti küllaldaselt põhjendatud. --Ludvig12 28. märts 2011, kell 20:35 (EEST)
Kogu mu sümpaatia juures abhaaside vastu, siinse peamise kirjutaja pikaajaline tegevus annab märku, et kõige tänuväärse juures, mis ta artiklisse lisanud, ei ole ta võimeline aru saama, mida neutraalsus tähendab. Võibolla tuleks isegi kirjutuskaitset rakendada. --Ker 6. juuli 2011, kell 21:11 (EEST)

selle malli lisamiseks piisas mulle Abhaasia sõda käsitleva alapealkirja all oleva teksti lugemisest, kus on peetud vajalikuks tuua teatud lõigud välja rasvaselt. Kogu teksti läbi töötamine ei ole mulle hetkel jõukohane. Näen küll, et kajastatakse ka abhaaside poolt toime pandud pahategusid. --Ker 6. juuli 2011, kell 21:28 (EEST)

:Igal juhul NPOV. Isegi juhul, kui yks osapool on selgelt paha ja teine hea, saab seda väljendada objektiivselt. Emotsionaalsus ja yhe poole allikaid eelistav esitus ei kuulu entsyklopeediasse. --Oop 6. juuli 2011, kell 23:08 (EEST)
Ei ole vaja kirjutuskaitset rakendada. Ma ei kirjuta enam.
Ega minu poolt ka enam palju lisada ei ole. Kuid olge täitsa ja proovige artikkel paremini sõnastada. Olen selle eest ette tänulik. Tooge välja ka vastaspoole objektiivsed argumendid ja seisukohad. Kasutage vastaspoole allikaid, jne.
Seda oleks vaja. Kui mina ei tea mis on neutraalus, proovige siis paremini. Rasvase trüki võib ju alati välja võtta. Küllalt objektiivselt on sellest kõigest kirjutanud meie oma rahvusvaheliselt tunnustatud orientalist Linnart Mäll - http://www.unpo.org/downloads/AbkGeo1992Report.pdf

Noh, nüüd võib tasapisi toimetama hakata. Andres 7. juuli 2011, kell 23:47 (EEST)
----
Ehk tahab keegi ka selle allika refereerida: "Separatistlik Abhaasia sai omale uue juhi" Postimees, 27.08.2011. --Oop 28. august 2011, kell 21:48 (EEST)
kus teie silmad on artikli koostajad? serblaste ülekohut Kosovo albaanlaste suhtes te näete aga grusiinide ülekohut abhaaside osas ei näe kohe mitte. seda võiks iseloomustada sõnapaariga silmade valikuline sulgemine ja seal kus soovi on uuesti avamine. pulhtal kujul topeltstandardid ja räige ülekohus. ühe korral reeglid kehtivad, teise korral aga mitte, kusjuures sündmused on sarnased.

Mida konkreetselt tuleks parandada? Andres 3. september 2011, kell 23:52 (EEST)
Üks ajajärk on jäänud Abhaasia ajaloo kirjutamisel vahele. S.o periood 1918 - 1921. a. Tegemist on ajavahemikuga, mil Abhaasia kuulus Gruusia (Demokraatliku) Vabariigi koosseisu. See ajajärk on äärmiselt olulise tähtsusega, kuivõrd siis ilmnes esimest korda grusiinide soov abhaasid "grusiniseerida" ja muuta Abhaasia ilma autonoomiata Gruusia lahutamatuks osaks. Sel perioodil ilmnesid väga ilmekalt grusiinide massiline sisseränne Abhaasiasse, abhaaside keele, kirja ja kultuuri ning ajaloo ülitugev survestamine, jne. Peale Nõukogude võimu kehtestamist 1921. a abhaaside suhtes survestamine lõpetati. Osalt seetõttu toetasidki abhaasid n.n "nõukogude võimu". 1931. a muidugi isake Stalin abhaaside survestamise grusiinide poolt taastas ja veel räigemas vormis.
----
Abhaasia ajalugu ja Abhaasia sõda puudutavad peatükid on muutunud nõnda mahukateks, et tuleks vormistada eraldi artiklitena, jättes siia resümeed. --Ker 2. oktoober 2011, kell 11:55 (EEST)
Välislinke on kuidagi kohutavalt palju. Suurem osa neist tuleks välja visata. Ma küll ei oska arvata, missugused. Ja ülejäänutestki võib saada väärtuslikku materjali artikli täiendamiseks-parandamiseks. Taivo 10. aprill 2012, kell 17:27 (EEST)
Linke on palju kuid eks igal lingil on oma pisike nüanss. Teeks ettepaneku võtta ära kõik venekeelsed ja osa vähemtähtsaid eestikeelseid. Inglisekeelsed mina siiski jätaks.

Miks venekeelsed peaks ära võtma?

Pigem tuleks asjalikud allikad kasutada viidetena. Andres (arutelu) 14. mai 2012, kell 22:22 (EEST)

: Nõus. Jätkem alles vaid asjalikud viited. Nende hulgas on ka palju venekeelseid. Iga venekeelne ei pruugi olla kohe ka ebaobjektiivne ja venemeelne (v deržaavameelne). Abhaaside seisukohad on peaaegu eranditult ju venekeelsed. Seetõttu oleks mõistlik teha valik ikka sisu alusel, mitte lähtudes esitamise keelest. Paraku on valiku tegemine paras pähkel isegi elulutselisele ajaloolasele, kes on spetsialiseerunud just selle piirkonna ajaloo süva tundma õppimisele. Abhaaside ja grusiinide pakutud ajalugu on erinevad nagu siga ja kägu. Selge, et tõde on kuskil nende kahe vahel. Kes aga oleks suuteline eristama enam vähemgi objektiivset tõde. Piirkonna ajalugu ja kohapeal toimuvat on uurinud ka meie endi orientalist Linnart Mäll. Tema üks allikatest on ka viidetes ära toodud. Kaldun arvama, et meie jaoks oleks tema allikad parimad.

:Tundub, et mul õnnestus terve peatükk ära kustutada. Tuhat vabandust. Äkki keegi oskab selle kerge vaevaga tagasi "võluda". Ette tänulik.

::Keerasin muudatused tagasi.--Morel (arutelu) 25. mai 2012, kell 19:50 (EEST)

:::Tänud...:))
Tundub, et kustutasin jälle sama peatüki ära. Tahtsin lisada üht viidet kuid mulle segastel asjaoludel kustus terve peatükk ära. Palun taastage keegi see peatükk uuesti, kuid minu poolt lisatud viitega. Ette tänulik.--Ludvig12 (arutelu) 26. mai 2012, kell 17:20 (EEST)--

Taastasin, aga ei tea, kuhu ja missugust viidet lisada. Andres (arutelu) 26. mai 2012, kell 23:58 (EEST)

: Vaja oleks lisada viite 59 järele vahetult veel viide - http://rtd.rt.com/films/gulag-monster-beria-purge/#part-1
----
Välislinkide jaotus vajaks hädasti clean-up'i. --Dorpater (arutelu) 28. september 2015, kell 21:33 (EEST)
----
(Lõuna-Osseetias 2008 aasta augustis toimunu näitel on selline rünne täiesti võimalik) Välja võetud kui hüpoteetiline ja spekulatiivne.--VillaK (arutelu) 4. mai 2016, kell 08:32 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gutenberg.org/catalog/world/readfile?pageno=155&fk_files=35559
** In Abhaasia on 2013-05-25 13:39:18, 403 Forbidden
** In Abhaasia on 2013-06-23 22:54:36, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:54 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cdi.org/russia/johnson/8226.cfm
** In Abhaasia on 2013-05-25 13:39:23, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Abhaasia on 2013-06-23 22:54:46, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:55 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.abkhaziagov.org/en/
** In Abhaasia on 2013-05-25 13:39:24, 401 Authorization Required
** In Abhaasia on 2013-06-23 22:55:56, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:56 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.abkhaziainfo.atlc.ru/
** In Abhaasia on 2012-11-16 09:52:41, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Abhaasia on 2013-05-25 13:39:24, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Abhaasia on 2013-06-23 22:56:06, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:56 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.agbu.org/publications/article.asp?A_ID=159
** In Abhaasia on 2013-05-25 13:39:35, 404 Not Found
** In Abhaasia on 2013-06-23 22:56:36, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:57 (EEST)


Arutelu:Transnistria

Ta on ju riik. Andres 13:53, 28 Aug 2004 (UTC)
Defineerime kõigepealt riigi, siis võib edasi arutleda. Siim 13:59, 28 Aug 2004 (UTC)

Sellest võib kirjutada artiklis Riik. Selge see, et ei õnnestu leida ühest definitsiooni. Andres 14:05, 28 Aug 2004 (UTC)

:Riigi defineerimine on muidugi vajalik, kuid võib juhtuda nii, et nende samade riigiks olemise kriteerimidega tunnustatud riike üle mõõtma hakates võime rahumeeli mõne ÜRO liikmesriigi riikide kui selliste hulgast välja arvata.

:Riigiks olemiseks ei ole minu arvates vajalik USA tunnustus. USA tunnustus on tolle riigi huvidest johtuv tegevus, mis võib olla sama omakasupüüdlik kui ükskõik millise teise riigi, sh Venemaa või Prantsusmaa või kelle iganes, oma. - Urmas 14:13, 28 Aug 2004 (UTC)

Panen ette kirjutada "Prydnistrovs'ka Moldavs'ka Respublika" asemel sulgudes "(Prõdnistrovska Moldavska Respublika)". Andres 05:18, 26 mai 2005 (UTC)

Nõus. Latinisatsiooni pole vast vaja sulgudesse panna. - Urmas 06:17, 26 mai 2005 (UTC)

: Arvan, et kui tegemist on eesti transkriptsiooniga, siis see peaks olema sulgudes. Panen esialgu sulgudesse, kui Sa pole nõus, siis võta ära. Andres 06:31, 26 mai 2005 (UTC)

::St me pole seni sellist vahet teinud. - 193.40.58.22 08:47, 26 mai 2005 (UTC)

::: Mulle tundub küll, et me oleme kogu aeg sellist vahet teinud. Ja kui ei ole, siis peaks tegema. Muidu jääb ju mulje, et tegemist on koha peal kasutatava nimekujuga. Andres 09:12, 4 Jun 2005 (UTC)

:::: Tegelikult vist ei ole. Latinisatsiooniga on see häda, et ka teda ei pruugi kohapealne rahvas sugugi tarvitada. Lisaks on mitmete keelte puhul neid variante, kuidas nimesid ladina kirja ümber panna, on paralleelselt mitmeid kasutusel. KNAB-is näiteks on gruusia ja armeenia keel sellisteks (kuid ka Kesk-Aasia keeled), mille puhul variante on mitu. Seega pole üks teisest suurt targem ühti. Mulle tundub, et mõistlik oleks kirjutada, mismoodi ühe või teise keele nimesid ümber panna, vastava keele artiklisse. Oleks selge, kas eesti transkriptsiooni või mingisugust transliteratsiooni järgides. - Urmas 09:50, 5 Jun 2005 (UTC)

::::: Jah, kohalik rahvas ei pruugi latinisatsiooni tarvitada. Minu mõte on niisugune, et kui on tegemist omaladinaga, siis sulge mitte tarvitada. Inglise transkriptsiooni üldse mitte tarvitada, spetsiaalse eesti transkriptsiooni puhul kasutada sulge. Andres 11:36, 5 Jun 2005 (UTC)

:::::: Või panna sulgudesse need juhud, kui pole selge, mida on kasutatud - omaladinat, transkriptsiooni või midagi muud, st ebaselged ja kahtlased variandid? - Urmas 12:24, 5 Jun 2005 (UTC)

::::::: Arvan, et ebaselged ja kahtlased variandid võiks ära jätta või märkida neid artuteluleheküljel. Andres 12:29, 5 Jun 2005 (UTC)

Tabel on liiga lai. Andres 08:40, 26 mai 2005 (UTC)

Tabeli laius sai suurem, sest ametlikud nimed on kole pikad ning neid on tervelt kolmes keeles (ja kõigile kolmele lisaks ladinakirjaline kuju). - 193.40.58.22 08:47, 26 mai 2005 (UTC)

: Kas ei saa siis nimesid mitmel real kirjutada? Andres 08:56, 26 mai 2005 (UTC)

:: Andres, mida tähendab "tabel on liiga lai"? Mul on tunne et pead silmas et sinu arvutis on see lai, siis artikli tekstile ei ole ruumi (tekst on "surutud" infotabeli ja vasema poole navigeerimis ja riistakasti vahele). Tavapäraste asetustega brauseris (1024px lai ekraan) on tabeli laius u. 30% brauseri laiusest (vasemal olevad kastid u. 15% ja artikli teksti jaoks jääb nii üle poole ekraani laiusest) Sinu ekraanil on arvatavasti tabeli laius nii u. 60% ja vasemal olevad kastid 25%, mis jätab artikli jaoks vaid u 15%.

::: Ma ei oska seda kommenteerida. Näiteks sõna "keskvalitsusest" ei mahu ära, vaid katkeb poole teise s-tähe peal. Andres 09:44, 26 mai 2005 (UTC)

:: kui nii on lood siis soovitaksin vaadata lehekülge vahepeal tavalise fondi suurusega et näha mismoodi see enamusele kasutajatele paistab. nimesid võiks kirjutada mitmele reale aga see raskendab märgatavalt lugemist ja kui lehekülje laiuse proportsioonid lubavad siis on ju ok, teha see tabel mõnevõrra laiemaks kui tavapäraselt(?) --TarmoK 09:18, 26 mai 2005 (UTC)~

::: Mis on tavaline? IE palub viis varianti, ja need on ju kõik tavalised. Kui ma teen fondi ühe astme võrra väiksemaks, siis probleem kaob. Aga ma ei leia, et mul oleks mingisugused ebatavalised seaded. Andres 09:44, 26 mai 2005 (UTC)

:::: Pidasin tavalise all silmas tava kasutaja fondi suurust, mis on "medium" sealt "Text Size" menüüst. (teised variandid on siis "smallest, "smaller", "larger" ja "largest"), mul ei ole küll panna siia kõrvale statistilisi andmeid, kuid usun et ei eksi kui ütlen et 80-90% (arvatavasti ka rohkemgi) kasutajatel on fondi suurus see standardsuurus "medium" mis tuleb kui IE installeeritakse. Suurem, või ka väiksem font ei ole ebatavaline, on vaid suht vähestel kasutusel (näiteks inimesed kel on silmanägemisega probleeme: vanurid jne.).

:::: Üldiselt soovitaksin inimestele kel on vajadust muuta veebilehe fonti suuremaks/väiksemaks kasutada FireFox-i (või ka Operat) kus on kirja suuruse muutmine väga lihtsaks tehtud + suurust saab muuta sujuvamalt (+10%, +20% jne) ja taastada "originaal suurus" ja seda klaviatuurilt ja kui ei eksi siis saab ka hiire "välja õpetada". Niimoodi on kerge vaadata lehekülge erinevate seadetega --TarmoK 10:23, 26 mai 2005 (UTC)

::::: Mul ei ole raske vajaduse korral fondi suurust muuta, kuid minu silmad eelistavad seadet largest. Teen lihtsalt ettepaneku tabelit pisut kitsendada. Kui inimesed leiavad, et nimi kahel real on vastik, siis ma aktsepteerin seda, aga mina näen niikuinii enamikku sääraseid nimesid kahel real ja mind pole see kunagi häirinud. Andres 10:34, 26 mai 2005 (UTC)

:::::: mul jääb nüüd arusaamatuks, miks soovid seda tabelit kitsamaks teha. Oled ju nõus sellega et teksti (tabelis) on lihtsam lugeda kui see ei lähe kahele reale(?) Sa mõistad ka seda et artikli teksti imelik poolitumine tuleb sinu brauseri seadetest ja et tava kasutajal see nii ei ole. Tava kasutajal mahub nii see "lai" tabel kui ka artikli tekst kenasti koos "elama". Sedasi ei ole ju vajadust teha tabelit kitsamaks ja sedasi suruda tabeli tekste kahele reale mis teeb tabelis oleva info arusaamist raskemaks. ... või on mul jäänud nüüd midagi kahe silma vahele?

::::::: Minu point on see, et nimede langemine kahele reale ei ole minu arvates häiriv faktor, mille pärast peaks tabelit laiendama. On veelgi pikemaid nimesid, nii et tabeli laiendaminegi ei pruugi aidata. Andres 11:06, 26 mai 2005 (UTC)

:::::: ma kasutan ise ka vahel suuremat fonti, eriti kui mõni "tark" veebitegija arvab et 8pt suuruses kirjas on hea pikki tekste lugeda, kuid sel juhul tean ka et lehekülje kujundus muutub ja ei eelda et see töötaks samamoodi. --TarmoK 11:01, 26 mai 2005 (UTC)

::: Ma näen niikuinii nimesid kahel real (seda ka ühe astme võrra väiksemas fondis), ja mind pole see kunagi häirinud. Andres 09:46, 26 mai 2005 (UTC)

Moldova keelel on olemas kirillitsa-kirjaviis ja ladina-kirjaviis. Ladina tähtedega on toodud lihtsalt vorm teises kirjaviisis. Ukraina ja vene keelt ei kirjutata ladina tähtedega, sulgudes on toodud eesti transkriptsioon. Andres 18:19, 6 Jun 2005 (UTC)
----
Välja võetud:
Transnistria on relva-, inim- ja narkokaubanduse keskus.
Andres 26. august 2008, kell 04:48 (UTC)
----
elanikke = 542 300 (2006)
Andres 30. jaanuar 2009, kell 09:00 (UTC)
| elanikke = 528 600 (2008) Andres 12. detsember 2009, kell 16:41 (UTC)
----
Minu meelest on artikli alguses viga. Moldova haldusüksus ja omaette riik ei saa olla üks ja seesama asi. Artikkel peab olema kas ühest või teisest. Minu meelest tuleks teha mingi artikkel ka haldusüksusest. Andres 12. detsember 2009, kell 16:46 (UTC)
----
523 700 (2009). Andres 17. november 2010, kell 16:32 (EET)
----
Võtsin välja viite Tiraspol Times
(ei töötanud) --Morel 26. detsember 2011, kell 21:33 (EET)
----
Inimõiguste küsimuses võib saada materjali inglise vikist: en:Human rights in Transnistria --Morel 26. detsember 2011, kell 23:31 (EET)
----
Keele põhinimetus Linguae järgi  on moldova keel. ÕS-is on mõlemad, "moldova keel" on siiski põhinimetus.
Kas tuleb nii aru saada, et moldovenească on moldaavia ja moldoveană on moldova? --Andres (arutelu) 13. juuni 2022, kell 09:49 (EEST)

Täiesti nõus et moldova keel/moldovlane on tavaolukorras eelistatud kirjapilt ning Moldovast kirjutades ma moldaavia keelest/moldaavlastest ei räägiks. Transnistria puhul on aga oluline rõhutada, et nemad ise rõhutavad oma "moldaavia-pärasust." Nende riik on (Transnistria) Moldaavia Vabariik, nende ametlik keel moldaavia keel, mistõttu ma üritasin seda rõhutust ka artiklis edasi anda. See on näiteks näha Transnistria välisministeeriumi koduleheküljel, kus rõhutatakse, et riigi keel on "Moldavian" ja sõna "Moldova" on kasutuses peamiselt naaberriigi kirjeldamiseks. Andreas003 (arutelu) 13. juuni 2022, kell 17:37 (EEST)
riik on valdavalt venekeelne ja -meelne

See on minu meelest liiga ebamäärane sõnastus, rohkem hinnangu moodi.
"Demokraatlikud arengud" tuleks asendada parema väljendiga.
Pridnestrovie: kas moldova keeles kasutatakse sellist nime? --Andres (arutelu) 13. juuni 2022, kell 10:08 (EEST)

1) riik on valdavalt venekeelne ja -meelne – nõus, et sõnastust saab parandada ja olen avatud ettepanekutele, kuidas seda teha. Riigi juhtkonna venemeelsust pole raske allikatega tõestada (1,2), keelega on keerulisem, sest siin on suur erinevus avalikus diskursuses (kõik kolm keelt on võrdsed) ja sisulisest olukorrast (163 Transnistria koolist on 114 venekeelsed ja 15 segakoolid, kus kasutatakse õppes ka vene keelt (allikas)) Andreas003 (arutelu) 13. juuni 2022, kell 18:12 (EEST)

: Parem olekski detailsem esitus. --Andres (arutelu) 13. juuni 2022, kell 19:43 (EEST)
Moldova Dnestri-äärne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik kuulutati välja... Novembris 1991 muudeti riigi nimi Transnistria Moldaavia Vabariigiks

Kas tõesti Transnistria? --Andres (arutelu) 13. juuni 2022, kell 10:11 (EEST)
Huvitav, et KNAB ütleb, et eesti keeles kasutatakse tegelikult ametliku nimena "Transnistria Moldaavia Vabariik". --Andres (arutelu) 13. juuni 2022, kell 10:11 (EEST)

Selge, siis vahetan sellele versioonile tagasi. Lisan "Dnestri-äärse" nimetuse "Nime" kategooria alla. Andreas003 (arutelu) 13. juuni 2022, kell 17:39 (EEST)

: Ma ei tea, aga see ei saa minu meelest olla õige. Ma arvan, et need, kes kasutavad, ei tea hästi asja. --Andres (arutelu) 13. juuni 2022, kell 19:43 (EEST)

::Muutsin hetkel tagasi kohanimeandmebaasi standardile, vajadusel saab õige nimekuju üle kontrollida veel keelenõuande telefonil.

::Ma ei ole sisuliselt üheski allikas näinud Pridnestrovje olnud kasutuses rumeenia keeles, nii et parandasin nimekuju ära. Andreas003 (arutelu) 14. juuni 2022, kell 07:32 (EEST)
Ma küsin sellepärast, et venekeelne nimi oleks Pridnestrovje, jotiga. Iseasi, kui seda moldaavia keeles kasutatakse. --Andres (arutelu) 13. juuni 2022, kell 19:43 (EEST)

::: Parem kirjuta Peeter Pällile, sest keelenõus ei pruugi teadjat inimest olla. Mul on mulje, et ta ei soovita seda, vaid lihtsalt nendib. See oleks ju kogu teksti loogikaga vastuolus ega oleks kuidagi moodi ametlike nimede tõlge. Muide, moldaaviakeelset nime saaks tõlkida ka "Dnestri". --Andres (arutelu) 14. juuni 2022, kell 07:54 (EEST)
------
"... tootluse äärmiselt madal mitmekesisus" – mida sellega on tahetud öelda? Kuriuss (arutelu) 26. jaanuar 2024, kell 00:22 (EET)

Paistab, et minu kirjutatud. Proovin teistmoodi väljendada:

Kuna vabariigis on vaid neli suuremat tööstusettevõtet, ei tooda Transnistria kokkuvõttes väga palju eripalgelist/mitmesugust toodangut. Lisaks sellele on ka riigi eksport piiratud vaid mõne välispartneriga ja suurem osa toodangust eksporditakse, mistõttu on Transnistria majandus väga piiratud ja sõltuv oma väheste kaubanduspartnerite soovidest. Andreas003 (arutelu) 26. jaanuar 2024, kell 12:11 (EET)


Arutelu:Haridus

Meil on artikkel [[Tartu Ülikool]]. Selle teaduskondadest võiks kirjutada seal. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13:57, 28 Aug 2004 (UTC)
** Ei osanud seda kuhugi panna, OK!

Haridus on isiku arengu eeldus, eesmärk ja vahend. Haridus on sihipärane protsess. Hariduse eelduseks on suhtlemine, mitte kohtlemine. Suhtlemine eeldab kahte võrdväärset partnerit (subjekt-subjekti suhet, mitte objekt-subjekti suhet, nagu praegu on eesti kooli paradigma).

Minu meelest siin üldse ei selgitata, mis haridus on. Siin mitte ei defineerita haridust, vaid esitatatakse Ülo Vooglaiu haridusfilosoofilisi seisukohti.

Mulle tundub, et sõna "paradigma" kasutatakse siin kasvatusteadlaste žargoonis, mida me ei pruugi üle võtta.

Pakun välja niisugused sõnad: subjekt-subjekt-suhe ja subjekt-objekt-suhe (vast mitte objekt-subjekt-suhe). Andres 20:44, 28 Aug 2004 (UTC)

Ah jaa, peaks ehk ütlema "isiksuse areng", mitte "isiku areng". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:45, 28 Aug 2004 (UTC)
tüvi on isik.
Lihtsalt "isik" ja "isiksus" on erinevad mõisted. Ma lihtsalt arvan, et selles kontekstis oleks "isiksus" sobivam. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:41, 28 Aug 2004 (UTC)

Peab olema "subjekt-subjekt-suhe", nagu varem oli, mitte "objekt-objekt-suhe". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:48, 4 Oct 2004 (UTC)

"nagu on praegu eesti koolis" ei ole NPOV. Pealegi on tegemist (pooleldi varjatult) kriitilise märkusega, mille juures pole ei põhjendust ega viidet ("Albert Kakumäe vaadete kohaselt..."). --Oop 07:50, 18 Nov 2004 (UTC)

Nõus. Teine lõik esitab ilmselgelt Ülo Vooglaiu vaateid. See materjal peaks olema pigem artiklis Ülo Vooglaid. Andres 08:43, 18 Nov 2004 (UTC)

Panen siis Vooglaiu siia.

: Haridus on isiku arengu eeldus, eesmärk ja vahend. Haridus on sihipärane protsess. Hariduse eelduseks on suhtlemine, mitte kohtlemine. Suhtlemine eeldab kahte võrdväärset partnerit (subjekt-subjekt-suhe, mitte subjekt-objekt-suhe nagu on praegu eesti koolis).

:objekt - subjekt --Oop 17:09, 18 Nov 2004 (UTC)

Kui "Haridus on süstematiseeritud teadmiste, oskuste ja vilumuste omandamise protsess" siis mis on õppimine? --Tom 18:41, 27 Feb 2005 (UTC)

Niipalju kui mina aru saan, on õppimine laiem mõiste kui haridus kas või juba sellepärast, et õppimine ei pea olema süstematiseeritud, vaid võib olla stiihiline, juhuslik. Peale selle on üls asi, mis on artiklis mainimata jäänud: õppida võivad ka näiteks loomad ja robotid, kuid hariduses nad ei osale. Andres 20:09, 27 Feb 2005 (UTC)
Kui õppimine on hariduse üldmõiste, siis peaks haridus olema mingit liiki (süstematiseeritud?) õppimine. See ei vasta sõna "haridus" tavalisele kasutusele. "Harimine" on ehk lähem mõiste õppimisele. Sageli räägitakse "hariduse omandamisest". Ma ei pea seda küll korrektseks, aga see on sage kasutus. Kui asetame praeguse määratluse sellesse väljendisse saame "... omandamise protsessi omandamine". Haridusministeeriumist saab "... omandamise protsessi ministeerium" ja haridussüsteemist "süstematiseeritud ... omandamise protsessi süsteem". Ma ei väida, et definitsioon peaks mistahes väljendisse sobima, küll aga ei taha praegune def. nende üldlevinud sõnaühenditega sugugi haakuda. Kas on mingeid näiteid, millesse see hästi sobituks?
Artiklis õppimine võiks kahtlemata olla eristus üldpsühholoogilise tähenduse (sh. loomade puhul) ja kulturoloogilise tähenduse (n. kultuuris kujunenud teadmiste, oskuste... omandamise) vahel. --Tom 1:10, 28 Feb 2005 (UTC)

Nojah, hariduses kui protsessis on tegemist peale õppimise ka õpetamisega, isegi kui õppimise ja õpetamise subjekt langevad kokku. Seetõttu ei ole haridus lihtsalt "hariduse omandamine" ega ka lihtsalt harimine. "Hariduse omandamisest" räägitakse sellepärast, et sõna "haridus" tähendab peale protsessi ka selle tulemust. Praeguses definitsioonis on seda kahemõttelisust ka selgitatud.  Olen nõus, et praegust definitsiooni tuleks niiviisi täiendada, et selles kajastuks hariduse kahene loomus (õppimise ja õpetamisena). Andres 12:50, 28 Feb 2005 (UTC)
Ma olen püüdnud leida mõnd näidet (keelelist väljendit), kus haridus esineks protsessina, st. toimuks. Siiani ei ole ühtegi pähe tulnud. Kas saaksid pakkuda mõne näite? --Tom 15:16, 28 Feb 2005 (UTC)
PS. Õppimist ja õpetamist koos väljendab ju "õpe". --Tom 17:57, 28 Feb 2005 (UTC)

Sul on õigus küll, et sellist näidet ei leia, kuigi "haridusministeerium", "haridusosakond", "haridusasutus"  ja "haridussüsteem" viitavad minu meelest haridusele kui protsessile. Ka Ülo Vooglaid, keda ülalpool tsiteeritakse, nimetab haridust protsessiks. Aga see pole määrav. Tuleb fikseerida see, mida asjatundjad hariduseks nimetavad, isegi kui see pole täiesti loogiline. Tõenäoliselt ei ole asjatundjate seas üksmeelt, sel juhul tuleb ka see fikseerida. Andres 21:11, 28 Feb 2005 (UTC)

Vaatasin eestikeelseid teatmeteoseid, mis mul käepärast on. EKSS määratleb hariduse nii: "kooli(de)s v. iseõppimise teel omandatud teadmised, oskused ja vilumused; teadmiste, oskuste ja vilumuste omandamine v. andmine, koolitus". See määratlus toetab minu kahetähenduslikkuseteooriat (võib-olla tähendab haridus ka teatavat ühiskonnaelu valdkonda). ENE 1. väljaande järgi on haridus "koolis, koolivälistes haridusasutustes või iseõppimise teel omandatud teadmiste, oskuste ja vilumuste kogusumma".

Sõna "haridus" on vist välkamõeldid sõna, mis võeti kasutusele saksa sõna Bildung vastena. Algselt tähendas "haridus" ka kultuuri või tsivilisatsiooni (nagu soome sivistys). Sõna "haridus" vorm ei viita otseselt protsessile, kuid kasvatusteadlastel pole protsessi kohta eraldi sõna võtta. Sõna "õpe" kasutatakse ainult siis, kui jutt on õpetamise/õppimise vormidest. Andres 05:55, 1 Mar 2005 (UTC)
Eriti hea oleks kui õnnestuks need erinevad aspektid, mille erinevad määratluskatsed kilbile tõstavad, fikseerida mingi loogilise süsteemina. Ülo Vooglaid määratleb viimasel ajal haridust "isiku karakteristikuna" ja "valmisolekute kujunemise elukestva jadana". Pakun välja kolmese määratluse:
# Stabiilne teadmiste ja oskuste süsteem mõtestatud ja viljakaks eluks ja/või tegevuseks mingis valdkonnas.
# Peamiselt intellektuaalne ettevalmistus eluks ja/või tegevuseks mingis valdkonnas.
# Kultuuris saavutatud teadmiste ja oskuste (1.) ettevalmistuseks (2.) kujundamise süsteem.
Hariduse "protsessuaalsed" määratlused näivad silmas pidavat eelkõige (3.). "Isiku karakteristik" ja "valmisolek" haakub (2.) ning (1.) osutab sellele, mida nimetatakse enamasti hariduse sisuks, või selleks mida "omandatakse". --Tom 11:21, 1 Mar 2005 (UTC)

"Üldiselt haridus omajale kasulik, sest võimaldab elus paremini toime tulle.   Mõningatel juhtudel toob haridus kahju. Okupandid reeglina väldivad alistatud rahvastele  teadmiste andmist mis võivad okupantidele kahju tuua. Kui mingi riigi haridust juhtivad isikud ei oma ise piisavat haritust siis võivad nad oma rumalusest sundida koolis õpilasi õppima kasutuid või kahjulikke aineid ehk  väärõpetusi,  ja vajalikud oskused õppimata jätta."
See viimatilisatud osa ei iseloomusta haridust kuidagi ega aita selgitada hariduse olemust. Valju 7. aprill 2007, kell 09:59 (UTC)

Võtsin selle välja. Siin on minu meelest  iva sees küll, aga peaks arutama, kuidas seda sõnastada. Küsimus, kas haridus on kasulik või kahjulik ja milles see kasu või kahju seisneb, on minu meelest küll haridusest rääkimisel oluline. Andres 7. aprill 2007, kell 10:06 (UTC)
 Kus see parem koht on kui mitte üldosa? Kas Hariduse praktika? Kool? Õpetamine? Mats

Ei tea, eks paistab. Andres 7. aprill 2007, kell 20:03 (UTC)
----
Mis vahekorras on haridus ja kasvatus? Andres 3. august 2007, kell 18:21 (UTC)

Haridus on üks kasvatuse osa? Või läheb kasvatus millalgi hariduseks üle? Kas vangla on kasvatusasutus ja ülikool haridusasutus? Siis läheks kasvatus hariduseks üle vastavalt isiklikule valmisolekule võtta osa ühiskonnas tavaks olevatest mõistliku kaalutlemise protsessidest. Lasteaedasid nimetatakse õppe- ja kasvatusasutusteks. Kas laste-"sõimed" on ainult kasvatusasutused? Samas õpitakse neis kõigis (st inimesed õpivad mingeid kasulikke asju, isegi kui neid otseselt ei koolitata). Ma tean, et saksa Bildungit ja Erziehungit eristatakse nii, et esimene on üldine, st isikuülene teadmiste omandamine, teine puudutab isiku või tema iseloomu kujundamist. Selle eristuse puhul pole aga selge, kust täpselt läheb piir, sest ka isikut ja tema isikut võib kujundada üldiselt, nt kõlblus-õpetuse kaudu. Samas leitakse, et hariduse tüüpjuhuks olev õpetamine on paradigmaatiliselt just isiklik, üldine teadmiste "omandamine" viib tuupimiseni ja ei puutu õppimisse. --Kamma 5. august 2007, kell 20:21 (UTC)

: Jah, see on segane. Peale selle, praegu avaldab eesti terminoloogiale mõju ka inglise education, mis ei võimalda haridust ja kasvatust hästi eristada. Andres 6. august 2007, kell 18:53 (UTC)
----
Kas haridust ei võiks nimetada pigem teadmiste jne omandamise viisiks (st mitte protsessiks nagu praegu)? Sest võib omandada teadmisi ja oskusi ka haridusväliselt, nt ise katsetades, välja mõteldes, spioneerimise teel vms. --Kamma 5. august 2007, kell 21:45 (UTC)

See on vist õige märkus (võib-olla siiski on nii mõeldud, et ka Sinu poolt nimetatu käib hariduse alla). Aga siis tuleb täpsustada, milles seisneb selle viisi eripära. Andres 6. august 2007, kell 18:53 (UTC)


Arutelu:Riik

Suurbritannial ei ole põhiseadust. Kas ta polegi riik. Siim 14:56, 28 Aug 2004 (UTC)
+ON!  Neil on see tekst teise nimega...  kohtu ja kuningavõimuga seotud.

Suurbritannial on konstitutsioon põhikorra mõttes, kuid mitte põhiseaduse mõttes. Meil on artikkel Põhiseadus, aga seal ei ole see asi vist ka paigas. Andres 15:49, 28 Aug 2004 (UTC)

Need ei ole riigi funktsioonid vaid kõigest mõned majanduslikud ülesanded. Riik on väga kompleksne mõiste ning teda ei saa taandada üksnes majandusele. Kas allokatsioonifunktsioonile eestikeelset vastet ei ole?

Praegune artikkel on eklektiline, aga väga raske on sel teemal korralikku artiklit kujutada, sest riigi mõistele lähenevad rahvusvaheline õigus, politoloogia ja sotsioloogia erinevalt ning ka filosoofias o erinevaid riigikontseptsioone. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 05:19, 4 Sep 2004 (UTC)

Ma ei ole nõus sellega, et riigi põhitunnused on kodanikkond, põhiseadus ja maa-ala. Niimoodi võiks ju igaüks suvalisel maa-alal riigi välja kuulutada, olla ise selle riigi kodanik ja kirjutada lühikese põhiseaduse. Siim 19:09, 10 Oct 2004 (UTC)

Need ongi riigi põhitunnused. Ja igaüks võikski riigi välja kuulutada (ja selline vabadus on sõnakõlksuna ka olemas), aga kahjuks ei ole üldjuhul teised riigid sellega nõus. Eriti see riik, kes selle läbi territooriumi kaotab :) Seetõttu on riikide põhiseadustesse kavalalt sisse kirjutatud, et territoorium on jagamatu. Tahad oma riiki luua -- oled kriminaalkurjategija. Üksikindiviid jääb lihtsalt suvalise riigi jõustruktuuridele alla. Aga kui suurem hulk motiveeritud rahvast taga on, siis saadakse sellest barjäärist üle ja luuaksegi uus riik (Eesti, Eritrea, ...). Kui aga setu rahvas tahaks endale teha riiki, siis peaksid nad võitlema korraga kahe tugeva riigiga (hiljuti käis ajakirjandusest läbi hala setude eraldiolemisest, aga ettepanekut, et Eesti riik võiks osa oma territooriumi ära anda (setude abistamise püha ürituse nimel) küll ei tehtud. Kui setude kooselamine nii oluline on, siis oleks mõistlik anda jupp maad, kas Venemaale või Setumaale, et püüdku Venemaalt omadega ala ise välja kaubelda). --Kirju 8. veebruar 2006, kell 12.37 (UTC)

Pole siia mingit põhiseadust vaja toppida, riik saab väga hästi eksisteerida ka ilma selleta. Siim 10:18, 11 Oct 2004 (UTC)

Muideks, alati saab väita, et põhiseadus on olemas. See on ju ainult deklaratsioon. Nii, et pole tähtis, kas ta on loetletud või mitte. Aga kindlasti on olemas veel üks tunnus: riigi toimimist/põhiseadust tagav aparaat (politsei, sõjavägi, ametnikud). Kui seda pole, siis teised riigid seda üksust riigina ei võta. --Kirju 8. veebruar 2006, kell 12.37 (UTC)

Malta ordu valdused (paleed jms) on (hetkel) eksterritoriaalsed. On vale öelda, et Malta ordul "puudub territoorium" (näiteks ei kuulu tema palee Roomas Itaaliale), kuid samas ei saa kindlasti rääkida ka Malta ordu pindalast. Tuleb kirja panna nii, et mitte valetada. - Urmas 10:40, 11 Oct 2004 (UTC)

Riik ilma põhiseadusetta!?!? Juriidilist mõtlemist on? (See et inglismma on erand ei tähenda, et teistel riikidelt võtta ära juriidiline alus ja põhitunnus mis sätestab riigikorra ja millest lähtuvad kõik ülejäänud seadused?) Leon 11:16, 11 Oct 2004 (UTC)

: Ma ei tea mis riik see "inglismma" on aga kui sa Suurbritanniat mõtlesid siis see ei ole eriti oluline kas tal on põhiseadus või mitte. Ma kirjutasin tunnusteks lihtsad ja praktilised asjad, mis igal riigil olemas peaksid olema. Ma ei kujuta ette tõelist riiki ilma politseilaadse organisatsioonita või ilma haridusasutusteta. Põhiseaduse puudumine aga ei saa olla takistus. Väga vabalt võib eksisteerida riik millel pole põhiseadust. See ei ole vältimatult vajalik. Need tunnused ma kirjutasin, et oleks mingi eeskiri mille järgi hinnata kuivõrd üks riigiks olemisele pürgiv institutsioon seda nimetust tegelikult väärib. Siim 11:39, 11 Oct 2004 (UTC)
Haridusasutused?
Tartu ja Saare-Lääne piiskopkond "vist" pidasid mingeid toomkoole. Kas Liivi Ordul, enne nt. Tallinna koos toomkooliga ostmist 1347 mingeid haridusasutusi oli, on kahtlane.
Mis riik oli näiteks Sakalas enne 1558? Liivi Ordu? "Liivimaa"? Saksa Rahva Püha Rooma Keisririik?
Juriidilise rahv.vahel. õiguse järgi on riigil 3 põhitunnust 1. Põhiseadus, 2. maa-ala, 3. koganikkond. Nende kolme tunnuse alusel on riik rahvusvahelise õiguse objekt.--Leon 11:54, 11 Oct 2004 (UTC)

Kas Montevideo konventsiooni järgi ei pidanud riigil kui rahvusvahelise õiguse subjektil olema alaline elanikkond, kindel territoorium, valitsus ja võime teiste riikidega suhelda? Priitp 12:06, 11 Oct 2004 (UTC)

: Jah nii see on. Definitsioone võib igasuguseid välja mõtelda ja Montevideo konv. ei erine minu tingimustest. Ma lisasin veel mõned, mis muidugi ei peaks sisalduma riigi definitsioonis, kuid on abiks riikluse hindamisel. Ma ei tahtnudki riiki defineerida. Montevideo konventsiooni võib võtta aluseks, et anda riigile üks ja korralik def. mitme asemel. Siim 12:16, 11 Oct 2004 (UTC)

::Kas keegi teab midagi Vatikani põhiseadusest? - Urmas 13:39, 11 Oct 2004 (UTC)
jah! CIC LEON --212.7.9.46 13:50, 11 Oct 2004 (UTC)

Kas see "jah" käib Vatikani kohta? - Urmas 13:59, 11 Oct 2004 (UTC)
ja, Corpus Juris Canonici, nii põhi kui selle rakendamise kogu. Minumeelest on vale, et artikkel on kahtluse all, ei ole ju! Probleem on ainult ühes sõnas mis on välja toimetatud!! --Leon 18:28, 11 Oct 2004 (UTC)

Kiire googeldamine andis järgmised lingid: 1, 2, jne. Ma ei viitsinud küll niiväga põhjalikult süveneda, aga minu mulje on selline, et tegu on pigem kanoonilise õiguse kogu, kui meie põhiseaduse moodi asjaga. Priitp 18:45, 11 Oct 2004 (UTC)

: Riigil peab olema konstitutsioon ehk põhikord, mis ei pea võtma põhiseaduse kuju. Andres 18:53, 11 Oct 2004 (UTC)
 põhiseadus ongi konstitutsioon, milles on fikseeritud riigikord!--Leon 19:08, 11 Oct 2004 (UTC)

: Põhiseadus on seadusandlik akt, mis sätestab riigi põhikorra, kuid põhikord peab riigil olema ka siis, kui põhiseadus puudub. Sõna "konstitutsioon" on kahemõtteline: ta võib tähendada nii põhikorda kui ka põhiseadust. Andres 19:18, 11 Oct 2004 (UTC)

:: Minu pärast võib põhiseaduse (selgitusega) artiklisse sisse panna. Asi ei ole tegelikult selles mõistes. Ma lihtsalt ei talu seda, et Leon geograafia või mõne loodusteadusliku teema retsimisega tegeleb. Filosoofia ja religiooni saastamisest peaks talle piisama. Siim 19:16, 11 Oct 2004 (UTC)
 igaljuhul tuleb esitada ka riigi juriidiline alus Leon 19:44, 11 Oct 2004 (UTC)

Võimalik, aga seda peab tegema inimene, kelle IQ ületab vähemalt 100 punkti piiri. Sina ju nende hulka ei kuulu. Siim 19:47, 11 Oct 2004 (UTC)

No aga milleks seda juriidilist alust vaja? Näiteks kuningas võib oma võimu põhjendada kas teleoloogiliselt (olemise suure ahela või muu säärasega) või näiteks tugevama õigusega. Kas meie hüpoteetiline kuningriik on selle poolest vähem riik?

Disklaimer: ma ei ole jurist ja poliitilist filosoofiat ka eriti ei valda. Kuna praegune artikkel selliseid küsimusi tekitab, siis järelikult on see kehvasti kirjutatud... Priitp 20:12, 11 Oct 2004 (UTC)

Kirjutasin uue riigi tunnuste osa. Kui see just karmi kriitika osaliseks ei saa, siis võiks esimese variandi maha võtta. --Kirju 8. veebruar 2006, kell 13.41 (UTC)
Inimesed, kes elavad maa-alal ja aktsepteerivad loomisakti

Miks on loomisakti aktsepteerimine vajalik? Kui palju inimesi võib loomisakti mitte aktsepteerida, et seejuures jääks riik riigiks?

: Aktsepteerimine võib olla ka vaikiv nõusolek, ning samuti pealesurutud nõusolek. Kui leidub piisavalt tugev grupp inimesi, kes ei aktsepteeri, siis on tulemuseks kodusõda. --Kirju 10. veebruar 2006, kell 05.24 (UTC)
Aparaat maa-alal olevate ja inimeste loodud ressursside ümberjaotamiseks (üldjuhul eesmärgiga täita loomisaktis toodud lubadusi inimeste ees).

Kas see on ikka vajalik tunnus? Priitp 8. veebruar 2006, kell 19.38 (UTC)

: Kui aparaati pole, siis on riik sõnakõlks. Ta lihtsalt ei toimi. Ja tõenäoliselt võtab tema koha üle teine riik (seespoolt tulenev uus riik või naaber) --Kirju 10. veebruar 2006, kell 05.24 (UTC)
----
Riigi mõiste all peetakse tavaliselt silmas Vestfaali rahu järel tekkinud territooriumil põhinevat riiki

Kuidas sellest aru saada? Esiteks, kas riigi mõiste all või riigi all? Teiseks, kas varasemaid riike ei peeta tavaliselt riikideks? Andres 12. märts 2006, kell 10.48 (UTC)

:Tegu oli teistsuguste nähtustega, mida on põhjust nn Vestfaali riigist eristada.--193.40.5.245 12. märts 2006, kell 10.57 (UTC)

:: Seda tuleb selgemalt välja tuua ja üksikasjalikumalt selgitada. Artikli pealkiri igatahes eeldab, et rääkida tuleb ka teistsugustest nähtustest. Andres 12. märts 2006, kell 11.37 (UTC)

: Sinu tahtmine sündigu. --193.40.5.245 12. märts 2006, kell 11.44 (UTC)

Riik on üks piiriga kindlaks määratud territoorium ja sellel territooriumil elav rahvas.
----
Näiteks Ian Brownlie kirjeldab riiki kui juriidilist isikut, mida tunnustab rahvusvaheline õigus ja millel on järgmised atribuudid: (a) kindel territoorium, (b) püsiv elanikkond, (c) toimiv valitsus, (d) iseseisvus või õigus astuda suhetesse teiste riikidega.

Välja. Andres (arutelu) 25. veebruar 2014, kell 09:50 (EET)
* 20 Most Peaceful Countries in the World
----
Artikli sisu on täiesti üle kirjutatud. Adeliine 8. november 2019, kell 14:32 (EET)


Arutelu:Kasvatusteadus

Kui kasvatusteadus ja pedagoogika on tõesti üks ja sama asi, siis ei ole kahte artiklit vaja. Olen ka kuulnud, et kasutatakse väljendit "kasvatusteadused". Andres 16:09, 28 Aug 2004 (UTC)

: NALJA TEED VÕI, SA EI SAA JU PEDAGOOGIKAT ÄRA LIKVIDEERIDA!?!?!?

:: Ei, ma ei taha pedagoogikat ära likvideerida. Kui pedagoogika ja kasvatusteadus on sama asi, siis ei ole kahte artiklit vaja. Ühe alt tuleb teha ümbersuunamine teisele. Kui nad on eri asjad, siis peavad olema eraldi artiklid. Andres 17:07, 28 Aug 2004 (UTC)
Leon, latseke, ära tee hullu nalja! Paned vana venestaja Ado Grenzsteini Comeniusest ettepoole???! Võiksid ka vahepeal kindlaks teha, kuidas Comenius tšehhi keeles kirjutatakse! Sina tegid selles nimes juba kaks viga!
Nüüd vut-vut entsüklopeediasse!

Kas on kindel, et kasvatusteadus on sama mis pedagoogika? Olen kuulnud seda sõna põhiliselt mitmuses. Andres 09:21, 9 Dec 2004 (UTC)

Ma inimesena olen harjunud sõnaga pedagoogika kui teadus, ja teda on defineeritud nii: pedagoogika on teadus (inimese kasvatusteadus), mis käsitleb inimese kasvatamist ja õpetamist. Zootehnika on loomakasvatusteadus. Niiet mu meelest on "pedagoogika" õigem ja kasvatusteadus käibib nii inimese kui ka looma kohta. Paul 11:39, 9 Dec 2004 (UTC)
Tegelikult võib zootehnikast kui loomakasvatusteadusest muidugi rääkida, samuti taimekasvatusteadusest ja seenekasvatusteadusest; praktikas ei mõista siiski enamik inimesi kasvatusteadust ilma eesliideteta yhegi muu looma, taime või seene kasvatamise õpetusena peale inimese. Nii et jah, on pedagoogika synonyym kyll. (Vrdl.: nina ja maanina; matemaatika ja iatromatemaatika; fyysika, patafyysika ja metafyysika; graaf, polygraaf ja dysgraaf.) --Oop 14:20, 9 Dec 2004 (UTC)

Näiteks Edgar Krull on öelnud, et kasvatusteadus on sama mis pedagoogika.--Mona 2. november 2008, kell 15:01 (UTC)

: Tegutse julgelt. Andres 2. november 2008, kell 15:41 (UTC)

Mis on "toimimisviis"? Kas midagi sellist nagu tööpõhimõte? Kas see on termin? --[[Kasutaja:Kamma|Kamma]] 18. detsember 2006, kell 12:53 (UTC)

Kas tõesti nõukogude pedagoogika on pedagoogikaharu? Ka pedagoogika ajalugu ja võrdlev pedagoogika ei sobi hästi sellesse nimekirja. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. veebruar 2010, kell 20:39 (UTC)

"Kasvatusteadlasi ja pedagooge"?
Kas Dewey kuulub siia? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. aprill 2010, kell 20:54 (EEST)

on link pedagoogikateadused (pedagoogika teadused), ent veebis sellist terminit esineb vähe --Estopedist1 (arutelu) 12. aprill 2016, kell 17:57 (EEST)


Arutelu:Entsüklopeedia

Kas on kindel, et entsüklopeedia peab olema teaduslik?
Milles seisneb ülevaate süstemaatilisus? Andres 17:59, 28 Aug 2004 (UTC)

See leonism tuleb kas kustutada või kirjutada ümber. Praktiliselt kõik selle artikli väited on kahtluse alla pandavad. Siim 17:44, 2 august 2005 (UTC)

kirjalik teadmiste kogumik

See tundub ebamäärane, pealegi liiga lai. Andres 26. august 2005, kell 11.44 (UTC)

Kompendium? Peep 26. august 2005, kell 12.04 (UTC)

:kui just kirjalik, siis hakkame siinsele ettevõtmisele muud nimetust otsima - Ahsoous 26. august 2005, kell 12.14 (UTC)

:Kas arvutisse kirjutatud tekst ei olegi siis kirjalik info? Peep 26. august 2005, kell 12.20 (UTC)

:: Igatahes on selline definitsioon ähmane ja liiga lai. Arvan, et mõeldud on kirjapandud teadmisi. Aga iga teatmeteoski pole ju entsüklopeedia. Arvan, et entsüklopeedia on teatmeteos, mille eesmärk on esitada teatud detailsuseastmega ja teatud valikuprintsiipidega kokkuvõte kas inimkonna teadmistest üldse või teadmistest mingil alal või mingile sihtgrupile.    Andres 26. august 2005, kell 12.30 (UTC)
Sõna tuleb kreeka väljendist "enkyklios paideia" (sõna-sõnalt "ringis harjutamine",  )
Nii EE 1933 kui ENE 1987 annavad vasteks haridusring. --WikedKentaur 10. juuni 2006, kell 14.59 (UTC)

Mainida tuleks kindlasti eestiaegset "Eesti Entsüklopeediat". Praegune link ei võimalda seda uuest eristada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. juuni 2006, kell 15.54 (UTC)
* [http://susi.e-technik.uni-ulm.de:8080/Meyers2/index/index.html Meyers Konversations-Lexikon 4.ed. 1885-1892]
eemaldatud --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 11. jaanuar 2007, kell 22:01 (UTC)

kas entsüklopeedia on lisainfoallikas teadjale või abistaja nähtustest arusaamiseks?--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 20. juuni 2007, kell 16:57 (UTC)

Kas alajaotus "Eesti entsüklopeediad" peaks kandma pealkirja "Eesti üldentsüklopeediad"? Andres 23. veebruar 2008, kell 20:44 (UTC)

Ei pea õigeks sellist pealkirjanagu pakkud.Akra 24. veebruar 2008, kell 08:32 (UTC)

: Miks? Kas sellepärast, et kõik eesti entsüklopeediad on olnud üldentsüklopeediad? Ma pole kindel, kas see nii on. Kui on, siis ka minu arvates pole sellist pealkirja tarvis. Sellepärast küsingi. Andres 24. veebruar 2008, kell 09:36 (UTC)
Esimene väljaspool teadusasutusi ja aadli kodusid laialdasemalt levinud entsüklopeedia oli venekeelne Brockhausi ja Efroni entsüklopeediline sõnastik (ilmus 1890-1907). Selles väites ma kahtlen. Saksakeelses maailmas (ka Liivimaal!) oli 1900. aastal korraldatud küsitluse järgi mõjukaim raamat Meyeri leksikon (2. kohal oli Piibel ja 3. kohal Marxi Kapital). Ja ega aadlikud ainsad ei olnud, kellel kodus raamatuid (sealhulgas entsüklopeediaid) leidus. Literaadid, kirikuõpetajad, juristid, ülikooliprofessorid, suurkaupmehed?

:Ei vaidle vastu, et Meyeri leksikon oli kõige mõjukam. Nõustun, et levinud tuleb vahetada kättesaadav vastu. BEE-d telliti muuhulgas ka ühistegelistesse raamatukogudesse, varem piirduti neis vaid kompaktsete, paariköiteliste leksikonidega, sest välismaiste raamatute hind oli lihtsalt märgatavalt kõrgem. Kas selle 1900. aasta küsitluse kohta viidet saaks? Peremees 30. oktoober 2008, kell 13:41 (UTC)

::See oli mingi aastatuhandevahetuse (2000) ajal välja antud saksakeelne sajandi kroonika (suures formaadis, paarkümmend köidet, kõvad oranzhid kaaned), mida lappasin põgusalt Tartu Ülikooli raamatukogu saali avariiulis. Täpsemat viidet ei oska anda, kahjuks.

:::Buch mit größtem Einfluß.

:::"Meyers Konversation-Lexicon ist das einflußreichste Buch. Es folgen die Bibel, "Das Kapital" von Karl Marx, "Die Entstehung der Arten" von Charles Darwin.

:::Die Coron Chronik. Das 20. Jahrhundert 1900–1903. 1998. ISBN 3-577-17104-4. S. 15. --Improvisaator 2. juuli 2009, kell 10:09 (UTC)

Alajaotuses "Entsüklopeediad ja Eesti" võiks mainida ka eesti Vikipeediat. iffcool 30. oktoober 2008, kell 19:18 (UTC)

Jah. Andres 31. oktoober 2008, kell 03:10 (UTC)

From Latin encyclopaedia, from Ancient Greek ἐγκύκλιος παιδεία (enkuklios paideia, “the circle of arts and sciences, curriculum”), from ἐγκύκλιος (enkuklios, “circular, rounded, round”), from κύκλος (kuklos, “circle”) + παιδεία (paideia, “the rearing of a child, education”), from παιδίον (paidion, “child”).
*Jennifer Joline Anderson, Wikipedia: The Company and Its Founders,
Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 31.07.2013)
Mariina 31. juuli 2013, kell 19:07 (EEST)

Ma ei hakka seda praegu rohkem kaevama, aga ingliskeelne w:en:Encyclopedia#Two_Greek_words_misunderstood_as_one viitab otse tähendusele sõnaraamatust, mis pole ilmselt kõige parem viis etümoloogia kindlakstegemiseks. Ilmselt tuleks leida teaduslikkusele pretendeeriv allikas, mis ἐγκύκλιος παιδεία etümoloogiat lahkab ja selle alusel otsustada selle kasuks, kas ἐγκύκλιος selles sõnapaaris tähendab 'üldine', 'korduv', 'ringis toimuv', mingit kombinatsiooni neist või on muutus tuvastatav termini ajaloolise kujunemise mingil kindlal perioodil. Vanakreeka keele sõnastikus on teadmistega seotud tähendused kõik pigem 'üldised' ning rõhutavad üldteadmisi vastandatuna erialastele. Ka vabade kunstide süsteemi terviklikkust sümboliseeriv ring ei viita ilmselt korduvusele, vaid pigem ikkagi terviklikkusele, samas w:de:Enzyklopädie#Entwicklung_zum_modernen_Begriff all viidatakse, et nii nimetati Vana-Kreekas ringis toimuvat (?) kooritundi vmt selle vormis õppevormi. Siit äkki siis ka 'haridusring' (nii osutatakse ka TEA entsüklopeedia vastavas artiklis). --Märt Põder (arutelu) 21. oktoober 2019, kell 03:12 (EEST)


Kasutaja arutelu:Leon~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Leon!
Üks nõuanne: kommentaarileheküljel kirjuta alla nelja ~ abil. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:13, 28 Aug 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Leon~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Aasia

Vanakreeka sõnu ei õnnestu koos kõigi märkidega edastada. Võib-olla Urmas saab panna, aga siis ei saa Interbet Exploreriga seda lugeda. Saab kirjutada transkriptsiooni Asía. Uuskreeka kirjamärgid saab võtta Wordist ja lihtsalt siia kirjutada. Andres 19:37, 28 Aug 2004 (UTC)

Kas kreeka keelde tuli nimi otse akadi keelest? - Urmas 19:47, 28 Aug 2004 (UTC)
VASTUS: akkadi>kreeka>ld>indogerm(saka)>est ega see infi valeks ei tee kui heebrea-, arami- või kopti keel vahel olid aga see eeldaks juba pikemat uurimust, mida siin ei tee! Leon 19:58, 28 Aug 2004 (UTC)

Praegu on kirjas, et "sõna tuli kreeka keelde". Saab küsida: "Mis meil, eestlastel sellest?" Lausel oleks uba sees kui kirjutada, et sõna on tulnud kreeka keele vahendusel ning tuua ära ka kreeka nimekuju. Kuid siis miks nimetada ainult kreeka keelt vahendajana - neid on ju rohkem olnud. Mida nimetada ja mida mitte. Ning mis põhjendusega. - Urmas 20:15, 28 Aug 2004 (UTC)

: Noh, minu meelest on asi selles, et kreeka keeles oli see sõna esimesena enam-vähem samasugusel kujul kui eesti keeles ja tähendas ka enam-vähem 8mitte muidugi päris) sama asja. Vaheetapid on küll loogilised, aga ega neid päriselt tõestada saa. See, kes sõna esimesena eesti keeles kasutusele võttis, oskas tõenäoliselt nii saksa, ladina kui ka kreeka keelt: kõik ju gümnaasiumiharidusega kätte tulevad keeled.

: Põhjalikumalt tuleks sõna päritolust kirjutada Vikisõnaraamatus. Nii et Leon, selle pika uurimuse võiksid teha Vikisõnaraamatus. Aga see on õige küll, et sõnastust võiks pisut muuta. Aga kreeka nimekuju on ju ära toodud, olgugi et ladina tähtedega. Kreeka keeles ei saa kirjutada, sest pole kuskilt võtta spiritus lenis't. Või on, Urmas? Vähemalt ei öoe seda IE. Andres 20:58, 28 Aug 2004 (UTC)
+spikker näitab kreeka keele olemasolu aga ma ei oska seda seal kasutada, õigemini spikri juhend PAREM-VASAK =KOGU LUGU. alfa!?!? --Leon 21:02, 28 Aug 2004 (UTC)
Alfa saad nii, kui kirjutad: α, siis tuleb α. Spikris on ju olemas. Jaan513 21:07, 28 Aug 2004 (UTC)
&alpha -olen loll- üks mees pani siis ka muudes keeltes. (Peaks teinekord pilti proovima) --Leon 21:16, 28 Aug 2004 (UTC)
Kasuta ka semikoolonit lõpus. Jaan513 21:21, 28 Aug 2004 (UTC)

Kreeka tähed ise saab kätte küll (küll mitte tsirkumfleksiga tähed, sest neid ei ole, aga jutt on spiritus lenis'est. Ilma selleta on kirjapilt Ασία. Andres 21:28, 28 Aug 2004 (UTC)

:Muukirjalisi tähti näed lehelt. Kreeka tähed on kahel lehel: 1 ja 2. Tuleb lihtsalt tähe kood kirjutada järgmiselt &#KOOD; . Decimal-kood tuleb muutmata kujul kirjutada, Hex-kood tahab lisaks sümbolit 'x' ehk siis &#xKOOD; .

:Kui kreeka tähtede asemel on AlanWoodi lehel kastid, siis pole sinu arvutis vastavat fonti või on IE võimetu. Tähti näed siis avades lingitatud pdf-formaadis kooditabeli samalt lehelt. - Urmas 21:36, 28 Aug 2004 (UTC)

Sõna Asia oli ladina keeles täitsa olemas. Niipalju kui mina aru saan, ei ole Asiaticus, Asius ja Asis mitte provintsi nimed, vaid sellest tuletatud omadussõnad. Andres 21:28, 28 Aug 2004 (UTC)

vaatasin neid koode, kui ma tahan paar lauset aristotelest tsiteerida siis läheb raskeks. Sain põhimõttest aru aga ma ei mõista inglise bar-bar-ite keelt Leon 21:50, 28 Aug 2004 (UTC)

: Tsiteeri transkriptsioonis. Andres 22:04, 28 Aug 2004 (UTC)

Miks on pildiallkirjaks 'loodusgeograafiline Aasia'? Kasahstani piir, mida mööda Aasia ja Euroopa piir selle kaardi järgi osaliselt jookseb, ei ole minu meelest eriti looduslik eraldusjoon. Siim 31. märts 2006, kell 19.27 (UTC)

Kaardil on vigu veelgi. Lisaks Kasahstanile jookseb Venemaal Aasia-Euroopa piir mööda halduspiiri (Orenburgi oblast ja Baškortostan on tervikuna Euroopas). Arvestatud pole Kuma-Manõtši nõos kulgevat rajajoont. Nii Suured kui ka Väikesed Sunda saared, sh Sulawesi saar, on osa Aasiast.

Võtan selle kaardi artiklist välja.

Commonsisse on juba varem tekitatud kaart maailmajagude-mandrite kohta, kus täpselt samad vead esinevad. - Urmas 31. märts 2006, kell 21.28 (UTC)

Добрый день. Не знаю эстонского языка, приходится писать на русском. Скромные размеры этой статьи позволили довольно пренебрежительно написать об эстонской википедии в статье  ру-вики. Я понимаю, что этим людей не изменить, эмоции и политические предпочтения не поддаются коррекции фактами, а лечатся исключительно временем и возрастом, но все-таки, статью следовало бы сделать поболее. Я говорю это как викимедист, проживающий в Азии (в Республике Саха). Спасибо. --Hahay Sagynnyjah 29. aprill 2010, kell 23:10 (EEST)

Да, конечно. Вы совершенно правы. Многие статьи у нас слишком короткие. Не могу гарантировать, что кто-то этих статьей дополнять будет. Кстати, мне очень понравилась статья об Эстонской википедии. И я доволен, что, иская отсутствовавших статьей, вы нашли "Локомотив", "Кинематограф", "Керосин", которые не очень уж важные на мой взгляд. Азия – сегодня напишу, как древние греки Азию понимали. Taivo 29. aprill 2010, kell 23:59 (EEST)

:Маленькая ремарка: это нашел, увы, не я, и разместил к счастью тоже не я. Да эти статьи (локомотив и прочие) мне тоже кажутся не такими уж значимыми, тем лучше для тех, кому не понравился тон статьи в ру-вики. Спасибо за отклик. --Hahay Sagynnyjah 30. aprill 2010, kell 01:24 (EEST)
Nagu ma aru saan, torkab silma, et meil pole artikleid Vedur, Petrooleum ja vist Kinematograafia (vene artikkel vastab sellele pealkirjale ühes selle sõna tähendustest). Teeme siis need. Andres 30. aprill 2010, kell 16:29 (EEST)
----
Pindala peaks piiridest ka olenema, ma ei tea, kui suure vahe need sisse teevad. Andres (arutelu) 10. mai 2015, kell 14:38 (EEST)

Ingliskeelses vikipeedias oli selline pindala. Eks siis kõlbab ka meile. Velirand (arutelu) 10. mai 2015, kell 15:08 (EEST)

: Seal on viide ka.

: Saksa vikis on teine, suurem pindala. Andres (arutelu) 3. aprill 2017, kell 16:55 (EEST)

Маловато будет


Arutelu:Mõiste

Seda, mille Sa siin defineerid, nimetatakse terminiks. Mõiste tähendab teaduskeeles hoopis midagi muud. Andres 23:09, 28 Aug 2004 (UTC)
Ytleksin sama, mis Andres. Mõiste on pigem miski, mida sõna (või fraas) väljendab. Tänapäeva filosoofias on kõige tüüpilisem käsitada mõisteid osana propositsiooniliste hoiakute sisust - st et-osalausele vastab sisu, selle osale mõiste. Ses mõttes on tegu ysna sarnase asjaga kui Frege "Sinn".

Püüdsin kirja panna midagi vaieldamatut. Mõistet on filosoofid ju mitmeti mõistnud, sealhulgas nii  psühhologistlikult kui ka päris abstraktse objektina. Erilisel kohal on veel Hegeli käsitus. Ilma niisuguse ajaloolise esituseta mõistest tõsiselt rääkida ei saa. Andres 04:07, 19 Dec 2004 (UTC)

"Mõiste määratlus" - minu arust mõtestatakse lahti selles alajaotus intellekti, mitte mõistet.--Hendrix 5. oktoober 2007, kell 14:28 (UTC)

Miks nii? Andres 5. oktoober 2007, kell 14:31 (UTC)

:räägitakse ju võimest - võime aru saada jne. Väga ilus intellekti seletus. Intellekt on "võime aru saada nähtuste olemusest, mida tähistakse kindlate mõistetega. Nagu valu, lugupidamine, kass, pliiats  jne". --Hendrix 5. oktoober 2007, kell 14:44 (UTC)

:: Nojah, aga pole ju öeldud, et mõisted ongi see või teine võime, vaid et mõistete abil seletatakse neid võimeid. See, et meil need võimed on, on tõsiasi, mõisted aga on pigem teoreetilised objektid, mis figureerivad nende võimete seletustes.

:: Ja asju ei tähistata mõistete, vaid sõnadega. Andres 5. oktoober 2007, kell 15:00 (UTC)

:::"Nende abil seletatakse
* võimet eristada väliselt sarnaseid, kuid loomu poolest erinevaid asju"

:::kirjeldatakse protsessi - kuidas saadakse aru mingist asjast.

:::"Mõiste all mõeldakse filosoofias ja loogikas enamasti mõtlemise (lihtsaimat) abstraktset ühikut." - kirjeldatakse struktuuri.

:::mina näen siin konflikti. Protsess ei saa olla struktuur ja vastupidi. Sõna on struktuur ja sõnast arusaamine on protsess.--Hendrix 5. oktoober 2007, kell 15:17 (UTC)

:::: Ei saa aru, mida Sa öelda tahad. Andres 5. oktoober 2007, kell 15:21 (UTC)

:::::kui päris aus olla, siis olen ma nati õlut võtnud ja tunnen, et mu seletamine võib muutuda kergelt häguseks. Seletan homme. Kui midagi veel täna Vikis teen, siis ainult geopildid...--Hendrix 5. oktoober 2007, kell 15:27 (UTC)

Kas tuleks eristada või samastada mõistet ja kontsepti? --Kk 21. veebruar 2011, kell 07:33 (EET)

Ei. Eesti keeles on sõna "kontsept" mõiste tähenduses kasutatud minu teada ainult Deleuze'i tõlkimisel, aga sisulist põhjust eristada sealgi pole. Andres 21. veebruar 2011, kell 09:33 (EET)
Vt nt. en:Notion (philosophy), samuti Концепт в философии и лингвистике. --Kk 21. veebruar 2011, kell 07:38 (EET)

Venekeelne on kindlasti tekkinud tähelepanematusest ja asjatundmatusest. Muide, mõlemad inglise artiklid on sama vene intervikiga. Andres 21. veebruar 2011, kell 09:33 (EET)

Notio on lihtsalt varasem, skolastiline termin. Neid ei saa lahus käsitleda. Aga mõistet mõistetakse muidugi väga erinevalt, siiski tuleb kõik ühe pealkirja alla koondada. Andres 21. veebruar 2011, kell 09:36 (EET)
Ma mõtlen, et siin peaks olema kõik, mida mõisteks nimetatakse, aga spetsiaalartikleid, näiteks Mõiste (Frege), oleks ikkagi tarvis. Andres 21. veebruar 2011, kell 09:53 (EET)

Ma soovitaksin tugevalt tuua siia juurde ka viide ebaselgete piiridega mõistele, mille kohta soovitan lugeda alustuseks Inglise viki artiklit En:Fuzzy concept ja seejärel jätkata mõne teadusartikliga. Need on mõisted, mille piirid ei ole selged, sest vastavad ühiskondlikud nähtused ei ole selgepiirilised ning ka mõiste kasutamine võib märkimisväärselt varieeruda sõltuvalt kontekstist, kasutajast, tingimustest. Selliste mõistete sisu ei ole fikseeritud, see võib aja jooksul muutuda (laieneda, kitseneda) ja seetõttu ei ole selliseid mõisteid ka võimalik täpselt, rangelt defineerida tüüpilises en:genus-differentia  vormis, et XX on YY tunnustega ZZ. See ei tähenda aga veel, et sellised mõisted oleksid mõttetud või ebaolulised. Väga paljud sotsiaalteaduslikud mõisted on kirjeldatavad kui fuzzy. Seda väljendab mh asjaolu, et nendele mõistetele on kümnete erinevate autorite kümneid erinevaid definitsioone. Seejuures kipub olema nii, mida fundamentaalsem mõiste, seda rohkem erinevaid definitsioone. Sellest arusaamine aitaks mh vältida asjatut frustratsiooni ja pingeid.--VillaK (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 21:26 (EET)

Too artikkel vist kõigub pisut, kas ta tahab rääkida hägusast (fuzzy) mõistest, nii nagu see on määratletud hägusloogika raames, või üldse ebamäärasest (vague) mõistest. Hägus mõiste on üks ebamäärase mõiste mudelitest. Loomulikult on oluline artiklis märkida, et tavamõisted on harilikult ebamäärased. Mõistet mõistetakse laias laastus kas loogiliselt või psühholoogiliselt (filosoofiale pakub mõiste huvi mõlemas mõttes). Kindlasti ei maksa arvata, et traditsioonilisest loogikast pärinev mõiste mudel kirjeldab mõisteid psühholoogiliselt õigesti. Ka hägusa mõiste mudel pärineb loogilisest lähenemisest ega ole psühholoogiliselt realistlik. Artiklis mainitakse kolme alternatiivset realistlikkusele pretendeerivat mõistekäsitust psühholoogias, aga need ei ole lahti kirjutatud. Selle artikliga on väga palju tööd ees. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 22:55 (EET)
----
Ma võtsin selle välja, et mõiste on sõna tähendus. Nii ikkagi mõistet defineerida ei saa. --Andres (arutelu) 21. november 2023, kell 19:36 (EET)


Arutelu:Definitsioon

Siin Sa kasutad sõna "mõiste" teises tähenduses kui artiklis [[Mõiste]]. Mõiste mõiste on komplitseeritud ja see tuleb avada artiklis [[Mõiste]].
Definitsioon ei pea olema lühike, selleks et ta oleks definitsioon. Teiste sõnadega, lühidus ei ole definitsiooni olemuslik tunnus ega kuulu definitsiooni definitsiooni. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23:45, 28 Aug 2004 (UTC)~

Väga hea, parandasid minu näpuvea ära.
Aga miks Sa ei tunnista sõna "määratlus" sõna "definitsioon" sünonüümiks? Tõsi küll, sõnal "määratlus" on ka teisi tähendusi. Ladina sõnal definitio on peale "määratluse" ka teisi tõlkevasteid.
Ah jaa, "definitsioon" võib põhimõtteliselt tähendada ka defineerimist ehk määratlemist. Andres 00:12, 29 Aug 2004 (UTC)

Kas ei oleks sel juhul mõttekas märkida sõnad 'defineerimine' ja 'määratlemine' kohe artikli alguses sõna 'definitsioon' rööpterminitena? Praegu ilmuvad nad kuidagi imelikult poolpaksuna teksti sees.--Andrus Kallastu (arutelu) 9. juuni 2019, kell 15:59 (EEST)
Kas vigane ring on circulus vitiosus? Kas selle tõlkimiseks on mingi tava? Kas seda kuidagi viisakamalt ei ole võimalik tõlkida? Mina leiaks, et ring pole mitte niivõrd vigane (ringlus on sel puhul ju täiesti terve ega mitte katki), vaid pigem halb, paheline, soovimatu, puudulik, kõlvatu, alatu, häbiväärne, isegi ulakas vms. --Kamma 14. märts 2007, kell 14:13 (UTC)

Jah, "vigane ring" on traditsiooniline tõlge. Sõnal vitiosus on sõnaraamatu järgi mitu tähendust, aga esimene tõlkevaste on just "vigane". Artikli pealkiri võib muidugi olla ka circulus vitiosus või circulus in demonstrando või circulus in probando (väljendil circulus vitiosus on tähendus ka meditsiinis). Definitsiooni puhul aga sobib minu meelest pigem idem per idem, kuigi ka selle kohta kasutatakse väljendit circulus vitiosus. Andres 14. märts 2007, kell 14:25 (UTC)

: Vaatan, et Karl Popperi arutelus on Oop avaldanud samuti "vigase ringi" osas kahtlust. Ma arvan, et selle võiks Vikipeedias tõlkida teisiti kui "vigasena". See on minu arvates vale tõlge, sõnaraamatu esimesest vastest ei piisa. Ka on tõlge saksa, vene ja inglise keelde just selline, milles on ringi pahelisusele või ekslikkusele viidatud -- aga mitte vigasusele. Kui see on eesti keeles traditsioon, siis on see võrdlemisi halb traditsioon. Loomulikult tuleb halb traditsioon dokumenteerida, aga võiks pakkuda esmase vastena, st terminina midagi muud. Mina pakuks kas saksa keele malli järgi "eksitav/ekslik" või inglise/vene järgi "paha" või sisulisemalt "puudulik" (viidates ringi kasutamise puudulikkusele mitte ringi enda olematule vigasusele). Saksa keeles on põhiterminiks aga nt "ringjäreldus". Ma arvan, et teen artikli paha ring ja vaatame, mis edasi saab... --Kamma 14. märts 2007, kell 14:54 (UTC)

:: Ma ei tea täpselt, mis kaalutlustel on tõlgitud "vigane". Pole ju selge, et on lähtutud esimesest sõnaraamatuvastest. Igatahes esineb see tõlge eestikeelsetes teatmeteostes. See tõlge ei esine aga märksõnana. Märksõnaks on ikkagi circulus vitiosus. Seepärast soovitan viimast artiklipealkirjaks. Sobib ka "ringjäreldus", kuid see ei sobi idem per idem kohta. Minu meelest on neologismi "paha ring" sissetoomine pealkirjana vastuolus Vikipeedia vaimuga, sest Vikipeedia peaks pigem dokumenteerima olemasolevaid termineid, mitte uusi tarvitusele võtma. Andres 14. märts 2007, kell 15:04 (UTC)

::: Kui artikkel on circulus vitiosus, siis võib seda eesti keelde tõlkida küll paha ringina, tegemist on sisuliselt korrektse tõlke aga mitte neologismiga. --Kamma 14. märts 2007, kell 15:13 (UTC)

:::: Praeguses sõnastuses ongi seda nimetatud võimalikuks tõlkeks (et ta on korrektne tõlge, selles ma pole kindel, sest on küsitav, kas "paha" on sõna vitiosus korrektne vaste). Kui "paha ring" oleks artikli pealkiri, siis ta oleks neologism. Andres 14. märts 2007, kell 15:21 (UTC)

Matemaatikas on defineerimine mõiste selgitamine laiema mõiste ja selle eri tunnuse abil.
Matemaatikas definitsioon koosneb defineeritavast mõistest, laiemast mõistest ja eritunnusest.
Näide: (defineeritav mõiste)Rööpkülikuks nimetatakse (laiem mõiste) nelinurka, mille (laiem mõiste)vastasküljed on (laiem mõiste) paraleelsed.

Tõstsin selle välja, sest esiteks ei ole selline defineerimisviis matemaatikale spetsiifiline ning teiseks kasutatakse matemaatikas ka teisi defineerimisviise, näiteks aksiomaatiline defineerimine. Andres 11. veebruar 2010, kell 15:57 (UTC)

Selline definitsiooni definitsioon ei ole sobiv ebaselgete piiridega mõistete defineerimisel, vt en:Fuzzy concept ja Arutelu:Mõiste. Küsimus on siis selles, et kuidas saab avada või selgitada täpselt mõisteid, millele vastavad nähtused ei ole selgepiirilised. Lisaks ei selgu sellisest definitsiooni definitsioonist, et mis tähenduses on siin kasutatud sõna "täpsus". Paradoksaalselt ütleb mõõtetäpsuse kohta käiv artikkel täpsus meile üsna ebamääraselt, et tegemist on mõõdetud näidu lähedusega tõesele väärtusele. Ja midagi muud mõistlikku ei oska täpsuse kohta siin keegi öelda ...--VillaK (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 21:48 (EET)

On küll vaieldav, kas definitsioon peab olema täpne. Arvan, et võivad olla ka ebatäpsed definitsioonid (kui ma õigesti mäletan, siis Kasaku loogikaõpiku järgi on see nii). Tõsi küll, sageli mõistetakse definitsiooni all täpset definitsiooni.

Siiski, minu meelest võib ka ebamäärase mõiste definitsioon olla täpne, kui see avab ebamääraste mõistete vahelise suhte. Näiteks kui me ütleme, et mees on täiskasvanud meessoost inimene, siis kuigi kõik kolm mõistet, mida definitsioon kasutab, on ebamäärased, on definitsioon minu meelest täpne.

Loomulikult mõistetakse täpsust eri kontekstides erinevalt ja siin ei mõisteta täpsust nii, nagu artiklis "täpsus", kus räägitakse metroloogia mõistest. Täpsuse mõiste kohta on kindlasti võimalik ka üldisemalt kirjutada. (Tuleb uurida filosoofilist kirjandust.) Peale selle, tundub, et täpsuse mõiste on siin ebamäärane.

Peab järele mõtlema, mida see tähendab, et nähtus ei ole selgepiiriline. Seni me ei rääkinud mitte nähtuste, vaid mõistete ebamäärasusest.

Muidugi on ka selle artikliga palju tööd ees. Algus on läbimõtlematult kirjutatud. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 23:12 (EET)


Arutelu:Arvutikeel

Ma ei saa aru, kuidas see, et kasutatakse ainult kahte sümbolit, tagab sõnade ühetähenduslikkuse. Ma ütleksin, et selles ei ole põhimõttelist vahet, mitut sümbolit kasutatakse. Võib iga kirjamärgi asendada nullide ja ühtede kombinatsiooniga. Sellest muutuvad sõnad ainult pikemaks, kuid mitte ühetähenduslikumaks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 00:04, 29 Aug 2004 (UTC)
Ei näe artiklil praegusel kujul mõtet. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 13:46, 27 Dec 2004 (UTC)

Kirjutasin inglise viki järgi uue sisu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 04:53, 30 Dec 2004 (UTC)

Sellises tähenduses seda sõna eesti keeles ei kasutata. Arvutikeeleks on nimetatud masinkeelt, arvutialast oskussõnavara või koguni virtuaalmaailmas kasutatavat väljenduslaadi. Minu arusaamist mööda on artikkel eksitav ja tarbetu. --82.131.24.147 1. november 2008, kell 02:24 (UTC)

Võib-olla küll. Mis sõna selles tähenduses kasutatakse?

E-teatmik samastab arvutikeelt (computer language) programmeerimiskeelega. Andres 1. november 2008, kell 06:07 (UTC)

EKI inglise-eesti sõnaraamatus on vasted computer language, computer code ja machine language (viimase vaste e-teatmikus on "masinakeel").

Sõna kasutatakse arvutialase oskussõnavara tähenduses ja ka kasutajaliidese keele tähenduses ja ka virtuaalmaailmas kasutatava väljenduslaadi tähenduses.

Leidsin siiski ühe kasutusjuhu siin antud tähenduses: . Andres 1. november 2008, kell 06:20 (UTC)

: Arvutikeele ja programmeerimiskeele eristamine on üpris umbmäärane. Isegi Turingu täiuslikkuse aluseks võtmine ei tee asju selgemaks: näiteks osad märgendkeeled (HTML) pole turingu täielikud, kuid osad (LaTeX) on. Ka mõned programmeerimiskeelteks loetavad keeled pole turingu täielikud (näiteks Charity ja Malbolge). Inglisekeelses vikis suunab Computer language en:Programming language peale - seal on lühidalt räägitud ka terminist computer language. Tuuakse ka väide, et suvalist arvutile antavat sisendit, mis mõjutab arvuti käitumist, võib käsitleda programmeerimiskeelena. Rene 13. aprill 2010, kell 01:37 (EEST)

nii ei saa seda artiklit sõnastada, sest siin on mitu asja segi kui kapsad ja tangupudru, toon võrdlused:
* inimese peas on mõtted, tavaliselt emakeelsed - arvutis on sisemine suhtluskeel ja infot selles liigutatakse masinkoodis, ehk arvutikeeles, mis on igale arhitektuuril ja selle liidestel eripärane - nt draiverid jne, vt Masinkood ja Assemblerkeel.
Masinkoodi #def on nlugeda ju "Masinkood e. masinakeel" - seega kui masinaks on arvuti (mitte nt progetav kontroller),
siis keel millega saab juhtida seda arvutit, tema enda masinkoodis/keeles ongi arvutikeel.
* inimesed suhtlevad omavahel mitmetes keeltes - arvutid suhtlevad omavahel erinevate protokollide ja standardite järgi, mõnigate suhtlemisprotokollidega kaasneb ka eriline suhtluskeel, samas mitte kõigiga, nt http-ga on seotud html kuid ftp-ga pole miskit keelt, ainult protokollikohased käsud.
* inimene ja pc "suhtlevad omavahel" - loomulikult inimesele arusaadavate märkide ja liideste abil - jah arvuti algusaegadel progesid unikaalsete arvutite loojad otse arvutiga arvutikeeles, ning koos operaatoritega progesid arvuteid ringi juhtmeid ümbertõstes - vaata analoogarvuti.
*
==> artikkel vajab korrastamist, et mitte inimesi eksitada. suwa 1. november 2008, kell 10:11 (UTC)