Kasutaja arutelu:Eva Berzin/Kookosõli

Jällegi üks vajalik teema, mida veel eestikeelses Vikipeedias ei ole.
Soovitan kirjutada erinevatest kookosõli tootmisprotsessidest. Lisaks, millisel kujul kookosõli esineb ja mis on erinevate saaduste eelised.
Internetiallikatele viidates tuleb võimalikult palju viitesse informatsiooni lisada, ainult antud hüperlingist ei piisa - link võib olla tulevikus kättesaamatu, pikema kirjelduse puhul on võimalik manuaalselt otsingumootorite kaudu ehk algallikas üles leida.
Madissoodla (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 22:32 (EET)

Teema valik on väga hea ja praegusel ajal väga kasulik ja vajalik. Artikli struktuur on ka hästi üles ehitatud. Kirjutada võiks sellest miks kookosõli kasulik on ja kuidas seda toodetakse. Päritolu osa on sidus, kuid tahaks rohkem detaile ja informatsiooni. Viidates oleks vaja rohkem kui lihtsalt linki artiklile, seade ei pruugi hiljem eksisteerida. Allikas tundub ise usaldusväärne olevat.
HelenaPr (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 16:01 (EET)

Teemavalik on väga hea ja vajalik. Ülesehitus on hästi teostatud ja heas järjekorras. Eestikeelselt peaks korrektne olema "kookosõli" mitte "kookosiõli". Kui võimalik, siis proovi leida infot selle ajaloo kohta.
Rohtla näriline (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 18:04 (EET)

Rühma liikmetele. Olete tagasisidestamise eesmärgist õigesti aru saanud - nii kiitus kui kriitika peavad olema saadetud konkreetsetest, kohastest näidetest ja soovitustest, vaid nii saab teksti autor tagasisidet ka arvesse võtta. Kiiduväärt, et olete kommenteerinud nii teemavalikut kui struktuuri, piirdumata vaid ühe elemendi tagasisidestamisega. Väga tubli töö!
Artikli autorile. Oled artikliga järjepidevalt töötanud, seda iganädalaselt täiendanud ja täpsustanud. Väga hästi! Enne jätkamist soovitan, nagu ka rühmakaaslased tähelepanu juhtisid, senine töö veel kriitilise pilguga üle vaadata. Kas kirjutades on mõni viide ununenud? Kas mõni märksõna on puudu? Kas mõni alateema vajab veidi ümber sõnastamist? Väikesed apsakad ei vähenda vähimalgi määral Sinu tehtud töö olulisust ja nähtud vaeva. Kursuse tihe ajakava eeldab väga lühikese aja vältel paljude erinevate teemade intensiivset õppimist ja läbiharjutamist. Mõni väike eksimus (nt ununenud viide) võib pika tööprotsessi jooksul ikka sisse lipsata - kõik on aga kergesti muudetav ja parandatav.
Lisaküsimuste või murede korral ära kõhkle nõu küsimast.
Rõõmsat kirjutamist!
--Kk1058 (arutelu) 5. november 2017, kell 22:58 (EET)

Kokkuvõte on üsna põgusalt kirja pandud. Võiks lisada teksti juurde (paar lauset, artiklis ju informatsiooni on). Üldiselt peatükk käsitleb teemat tervikuna, mis on hea.
Milliseid allikaid kasutati kokkuvõtte kirjutamisel?
Lingid on relevantsed ning toimivad. Kindlasti võiks neid teksti juurde lisada: näiteks koostise peatükis on ainete nimetusi, mida võiks linkida olemasolevate artiklitega (nt: proteiin). Ka kategooriaid annab täiendada, antud teema puudutab kindlasti rohkem kui vaid käsitööd.
Madissoodla (arutelu) 13. november 2017, kell 19:05 (EET)

Tunnustus rühmakaaslasele! Oled andnud tagasisidet põhjalikult, pöörates seejuures tähelepanu kõigile olulistele elementidele. Kiiduväärt, et kommentaarid ei piirdu pelkade tähelepanekutega (mis on hästi, mis vajab aga täpsustamist või muutmist), vaid lisatud on ka omapoolseid näiteid, ettepanekuid ja soovitusi. Oled tagasisidestamise eesmärgist õigesti aru saanud ja suudad õpitut edukalt rakendada.
Juhin ka teiste rühmakaaslaste tähelepanu kõigi valmivate artiklite tagasisidestamise tähtsusele. Oluline on aidata oma mõtete ja ideedega kõiki rühmakaaslasi (vt ka õppetükk 3, "tagasisidestamine").
Artikli autorile. Oled artikliga järjepidevalt tööd teinud, seda iganädalaselt täiendanud ja täpsustanud. Väga hästi! Enne jätkamist on aga oluline, nagu ka rühmakaaslane tähelepanu juhtis, kirjutatu kriitilise pilguga üle vaadata.
#Struktuur ja alaosad. Oled seadnud sihiks anda ülevaade kõigest teemakohasest alates kookosõli päritolust kuni selle erinevate kasutusvõimalusteni. Kui näib, et eesmärk sai seatud liialt ambitsioonikas ning päris kõigest kirjutada ei jõua, tuleks struktuuri vastavalt ka veidi muuta - kramplikult algsesse kavasse takerduma ei pea. Ehk vajab mõni alaosa ümber nimetamist või ümber tõstmist, teis(t)ega kokku liitmist, mitmeks jaotamist või hoopis kustutamist? Soovitan pöörata tähelepanu ka artikli alaosade sõnastusele. Näiteks on "omaduse" asemel kohasem rääkida "omadustest"; parema sõna soovitan leida ka "moodustusele". Abi ja inspiratsiooni võib pakkuda	teemakohane artikkel ingliskeelses Vikipeedias.
#Allikad, viitamine-refereerimine. Oled materjalide otsimisel ja nende tõlkimisel näinud palju vaeva. Tubli töö! Viimati lisatud tekstiosas on aga viited puudu või on neid lisatud väga sporaadiliselt (juhuslikult, harva). Vikipeedia on entsüklopeedia, mistõttu on artiklite kirjutamise juures oluline, et nendes esitatud väited põhineksid avaldatud allikatel. Kõigile artikli kirjutamiseks kasutatud allikatele tuleb aga kohaselt viidata. Soovitan refereerimist-tsiteerimist ja viitamist käsitlevad materjalid (õppetükid 2 ja 3) enne edasist kirjutamist kindlasti mõttega läbi lugeda. Leiad neist palju abi ja näpunäiteid nii allikate abil kirjutamiseks kui allikatele korrektselt viitamiseks. Selleks, et teksti toimetamise etapis ei kuluks tarbetult palju aega allikate (ja tõlgete) üle kontrollimisele, soovitan korrektsele refereerimisele ja tsiteerimisele pöörata kindlasti tähelepanu juba praegu.
#Sõnastus, õigekiri, terminoloogia, stiil. Senistes kirjutamise etappides oleme keskendunud sisu loomisele ning teadlikult hoidunud grammatikavigade parandamisest või lauseehituse korrigeerimisest. Teksti toimetama asudes pööra nendele aspektidele (terminid, sõnastus-lausestus) aga kindlasti tähelepanu - praegu esineb tekstis arvestataval hulgal grammatikavigu. Oluliseks mõttekohaks ka valitud väljendusviisi sobivus. Vikipeedia artiklid peavad olema, nagu ka eelnevates õppetükkides põhjalikult juttu, kirjutatud neutraalsest, n-ö eikellegi vaatepunktist. Soovitan tekst neid nõudeid arvesse võttes kindlasti veelkord mõttega läbi lugeda ning kirjutatut vastavalt ümber sõnastada-kohendada. Mõned asjakohased näited on allpool. Pööra tähelepanu sõnastusele, eriti omadussõnadele - kas valitud sõnastus tagab kindlasti artikli neutraalsuse?
#:* Nõiduslikud kookosõli omadused olid avastatud XV saj. Indias.
#:* Kookosõli on väga kasulik koduperenaise jaoks.
#Kokkuvõte, lingid ja kategooriad. Oled linkimise põhimõtted ja tehnilise teostuse hästi selgeks saanud. Väga tubli! Artiklit edasi kirjutades võid nii linke kui kategooriaid loomulikult julgelt juurde lisada. Kokkuvõte on sisuliselt hästi õnnestunud. Soovitan aga mõelda, kas lause "aga kookosõli on rikas rasvadega, seepärast ei soovitata seda sageli toiduks kasutada" paigutamine just kokkuvõttesse on tingimata vajalik - ehk sobiks see paremini artikli põhiteksti?
Kirjutasin ka eelmine kord, et väikesed eksimused (ebaõnnestunud sõnastus, ununenud viide) ei vähenda Sinu töö olulisust. Kursus pakub Sulle võimalust artikli koostamisega seotud etapid läbi proovida, iseseisvalt katsetada-harjutada. Nii suuremaid vigu kui väiksemaid apsakaid tuleb töö käigus ikka ette - tähtis on mitte kurvastada, vaid eksimused hiljemalt artikli lõppviimistusjärku jõudes kindlasti parandada.
Innukust ja püsivust edasiseks toimetamiseks ja kirjutamiseks! Lisaküsimuste ja murede korral ära kõhkle õppejõudude poole pöördumast - oleme Sulle rõõmuga abiks!
Kk1058 (arutelu)


Kasutaja arutelu:HelenaPr/Iiri mütoloogia

Ei ole aru saada, kas esimese peatüki lõppu lisatud viited hõlmavad kogu lõiku või käib see vaid antud fakti järgi. Teine viide, ingliskeelsele Vikipeedia artiklile, on ebausaldusväärne - tavaliselt teistele Viki artiklitele ei viidata, need muutuvad pidevalt ja seetõttu ei sobi algallikaks.
Struktuur võiks olla konkreetsem - kõik neli mütoloogia etappi oleks mõistlik paigutada alapeatükkidena, mitte alapealkirjadena.
Esimene peatükk on üldiselt hea, sest annab lühiülevaate teemast ning on kokkuvõtlik.
Edu!
Madissoodla (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 22:40 (EET)

Esimene peatükk on hästi teostatud. Edasised peatükid võiksid olla vähemalt 100-sõnalised. Lisaks võiks veel paar peatükki. Vikipeedia artikkel ei sobi allikaks, proovi leida inglise keelsest artiklist need allikad üles ja lisa need enda eestikeelsesse artiklisse.
Rohtla näriline (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 18:44 (EET)

Rühmakaaslastele tunnustus konstruktiivse kriitika ja tagasiside eest. Olete tagasisidestamise eesmärgist õigesti aru saanud - nii kiitus kui kriitika peavad olema saadetud näidetest ja soovitustest - nii on artikli autoril kommentaaridest ka praktiline kasu. Kiiduväärt, et olete kommenteerinud kõiki olulisi elemente (struktuur, märksõnad, viitamine jm). Juhin aga tähelepanu kõigi rühmakaaslaste valmivate artiklite tagasisidestamise tähtsusele. Oluline on aidata oma mõtete ja ideedega kõiki oma kaaslasi (vt ka õppetükk 3, "tagasisidestamine").
Artikli autorile. Oled artikli tarbeks palju mõtteid-ideid kogunud, tekst võtab juba ilmet. Väga hästi! Enne jätkamist soovitan, nagu ka rühmakaaslased tähelepanu juhtisid, senine töö kriitilise pilguga üle vaadata. Kas kirjutades on mõni viide ununenud või valesti vormistatud? Kas kasutatud allikad on sobivad? Kas mõni alapeatükk vajab ümber sõnastamist või täpsustamist? Kursuse tihe ajakava eeldab väga lühikese aja vältel paljude teemade omandamist ja läbiharjutamist. Niivõrd intensiivselt töötades võib mõni väike viga (ununenud viide, ebaõnnestunud refereering) lihtsalt sisse lipsata. Väikeste eksimuste pärast ei ole aga mõtet kurvastada - vead on kergesti parandatavad ega vähenda kuidagi Sinu tehtud töö olulisust.
Põnevat edasist kirjutamist! Lisaküsimuste või murede korral küsi julgelt nõu ja abi.
--Kk1058 (arutelu) 5. november 2017, kell 23:13 (EET)

Kokkuvõttes on olemas nähtuse määratus ja see seletab nähtuse peamise sisu.
Minu meelest kokkuvõte on natukene valesti vormistatud. Kõike, va esimest lõigu, võiks kirjutada juba artikli sees, mitte kokkuvõtes.

Ma arvan, et kokkuvõttes oleks mõistlikum nähtust täpsustada veel paari lausega üldiselt. Esimeses lauses peaks märksõna, millest artikkel kirjutatatkse, olema paksus kirjas. Kokkuvõte on ehk liiga pikk võrreldes artikli kogupikkusega. Kokkuvõte peaks ka artiklile vastama ehk võtma kokku kõik artikli sisus oleva. Hetkel on neljast tsüklist kokkuvõttes rohkem informatsiooni kui tekstis, kuid peaks olema vastupidi.
See on hea, et teema tähelepanuväärsus (keltide mütoloogiast kõige paremini säilinud osa) tuleb kokkuvõttes välja, kuid ma ei paneks seda esimesse lausesse. Nähtuse määratlus jääb natuke häguseks. Teemasid ja siselinke võiks juurde lisada ka seoses Iiri mütoloogia tekkimise, ajaloo, peamiste pärimuste ja müütidega.
Edu kirjutamisel!

Kommentaar rühmakaaslaste tagasisidele. Olete tagasisidet andes lähtunud tagasisidejuhendist, kommentaarid on põhjalikud ja konstruktiivsed. Olete välja on toodud nii valmiva töö kiiduväärt aspektid kui kitsaskohad, vajadusel andnud ka omapoolseid soovitusi artikli sisuliseks või vormiliseks parandamiseks (nt soovitus veelkord üle vaadata kokkuvõtte sõnastus).
Artikli autorile. Oled artikliga järjepidevalt ja iganädalaselt tööd teinud. Väga hästi! Enne jätkamist on aga oluline, nagu ka rühmakaaslased tähelepanu on juhtinud, seni tehtu terava pilguga üle vaadata ning vajadusel kirjutist veidi korrigeerida.
# Sisu ja alapeatükid. Otstarbekas on kriitilise pilguga üle vaadata artikli struktuur. Oled seadnud sihiks anda ülevaade kõigest teemakohasest alates mütoloogia tsüklitest kuni folkloori ja müütideni. Kui näib, et eesmärk sai seatud liialt ambitsioonikas ning päris kõigest kirjutada ei jõua, tuleks struktuuri vastavalt ka veidi muuta - kramplikult algsesse kavasse takerduma ei pea. Ehk vajab mõni alaosa ümber nimetamist või ümber tõstmist, teis(t)ega kokku liitmist, mitmeks jaotamist või hoopis kustutamist?
# Allikad, viitamine-refereerimine. Oled teemaga tutvumiseks ära teinud arvestatava eeltöö. Tubli! Viimati lisatud tekstiosas on aga viited puudu või on neid lisatud väga sporaadiliselt (juhuslikult, liialt harva). Vikipeedia on entsüklopeedia, mistõttu on artiklite kirjutamise juures oluline, et nendes esitatud väited põhineksid avaldatud allikatel. Kõigile artikli kirjutamiseks kasutatud allikatele tuleb aga kohaselt viidata. Soovitan, nagu ka eelnevalt kirjutasin, refereerimist-tsiteerimist ja viitamist käsitlevad materjalid (õppetükid 2 ja 3) enne edasist kirjutamist kindlasti veelkord mõttega läbi lugeda. Kuidas allikate abil kirjutada? Kuidas loetut õigesti refereerida ning allikatele korrektselt viidata? Kas oled oma teksti üle lugedes kindel, et võõrkeelset teksti tõlkides ja refereerides sai autori väide ka eesti keeles sisu moonutamata edasi antud? Kas refereering on korrektne ja viide õigesti vormistatud? Eelnevalt osutatud õppetükkide materjalidest leiad mitmeid häid näpunäiteid, lisaküsimuste puhul pöördu julgelt otse õppejõudude poole.
# Sõnastus, õigekiri, terminoloogia. Senistes kirjutamise etappides oleme keskendunud sisu loomisele ning teadlikult hoidunud grammatikavigade parandamisest või lauseehituse korrigeerimisest. Teksti toimetama asudes pööra õigekirjaga seonduvatele aspektidele (terminid, sõnastus-lausestus) aga kindlasti tähelepanu.
# Kokkuvõte; lingid ja kategooriad. Sarnaselt rühmakaaslastega soovitan veelkord üle vaadata kokkuvõtte (tutvu kindlasti ka kaaslaste tagasisidega). Kas artikli suhteliselt pikka kokkuvõtet oleks võimalik veidi kompaktsemalt (kokkuvõtlikumalt) esitada? Vikipeedia artiklite omavaheliseks sidumiseks on oluline lisada artiklile vikilingid. Siinjuures tuleb kindlasti eristada sise- ja välislinke. Vikpeedia siselink on viide ühelt Vikipeedia leheküljelt teisele sama (siinkohal eestikeelse) Vikipeedia leheküljele. Välislink on aga link allikale, mis ei asu eestikeelses Vikipeedias. Linkimise osas on abiks kursuse 5. õppetükk.
Jätkuvat püsivust ja rõõmsat meelt edasisel toimetamisel ja kirjutamisel! Murede ja küsimuste korral on õppejõud Sulle rõõmuga abiks - ära kõhkle vajadusel nõu küsimast.
Kk1058 (arutelu)

# Ma ei kujuta isegi ette, millise imenipiga saab Ulsteri tsüklist "Ulaadi tsükkel" ning kes või mis on Ulaad. Vt: https://en.wikipedia.org/wiki/Ulster_Cycle
# Vormid nagu "kangelasest Cuchulainn" on õudne keeleväänamine ja sama jube lugeda kui "lugu õpilasest Helena ja jänesest Juss". Väljamaa nimesid käänatakse samamoodi nagu eesti omi, ehk siis "Muinasjutt jänes Jussist, õpilane Helenast ja kangelane Cuchulainnist".
# Võõrkeelse nime lõpus ei pea eestikeelseid käändelõppe ülakomaga eraldama, kui kirjapildi hääldamisel ei muutu vokaalid konsonantideks või vastupidi (see on reegli lihtsustatud esitus, aga üldjoontes sellest piisab). Nt: Tuatha De Danannist, Fionn Mac Cumhaillist, Mag Tuireadhi, Connaughtis.
# Kohati on mitmeosalised nimed sassi läinud, nt "võitles Tuatha De fomooridega" (kuhu Danann jäi?).
# Korrektne oleks võõrkeelsetes nimedes diakriitikuid mitte alla neelata. Kui kirjutad Tuatha Dé Dananni asemel Tuatha De Danann, on see nagu kirjutada Jaak Jõerüüdi ja Jüriöö ülestõusu asemel "Jaak Joeruut ja Jurioo ulestous", mis, olgem ausad, näeb natuke nõme välja. Ärme siis teistele ka nii teeme. Korrektseid nimekujusid näeb nt siit: https://en.wikipedia.org/wiki/Irish_mythology Ja kui seda piisavalt usaldusväärseks ei pea, siis siit: https://ga.wikipedia.org/wiki/Miotaseolaíocht_na_nGael

Aga muidu tubli. Jõudu. --82.131.43.42 5. detsember 2017, kell 01:26 (EET)


Kasutaja arutelu:Kirkejaetma/"Mina, supervaras"

Teemavalik võib nooremale guugeldajaskonnale kindlasti asjalik olla. Struktuur on teemakohane, kuid selleks, et põhjalikku ülevaadet anda, võiks alapeatükke veel lisada, näiteks kõigi filmide sünopsised, eestikeelse versooni dubleerijad jms, lisamõtteid leiab kindlasti ingliskeelsest Vikipeediast. Viited on kenasti küll märgitud, ent kindlasti peaks lisama ka tekstisisesed viited. Kindlasti tasub üle vaadata ka oma allikad, et garanteeritult õiget infot saada: blogipostitus ei pruugi selleks sobiv olla. Soovitan üldandmed võtta siit: IMBd – Despicable Me. Toimetamisel vaata kindlasti üle õigekiri. Jõudu kirjutamisel!
--Labidas (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 23:16 (EEST)

Veidi võiks äkki süvendatum olla, äkki paned alapealkirju juurde aga teema muidu hea.

Teema on kindlasti nooremale põlvkonnale aktuaalne kuna tegemist lastefilmiga. Kuigi tundub, et sisukama artikli kirjutamiseks võib infot väheseks jääda kui näiteks jätta lisamata filmi lugu, võid näiteks lisada ka režissööri/animatsioonitiimis töötajate kohta huvitavaid fakte. Mulle meeldib huvitavate faktide loetelu, aga lisa juurde :) Viited on olemas, aga lisa neid ka teksti sisse.
Isabelagnes (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 17:47 (EET)
Artiklit võiks edasi kirjutada, praegu tundub olevat liiga vähe teksti. Algne kokkuvõte on aga olemas, kokkuvõte täidab tingimused, aga hetkel on see pikem kui kogu ülejäänud artikkel. Alateemadest sisu ei ole välja toodud, aga peale selle on järjekord sama, mis artiklis. Kokkuvõte tundub sobiva pikkusega. Esile toodud on tähtsam informatsioon, kategooria puudub. Paranda kirjaviga: "sammba" sisu peatükis. Siselingid puuduvad, aga viidatud lingid töötavad. Võiksid aga ikkagi lisada siselinke teatud märksõnadele tekstis, näiteks kohe algusesse. Jõudu!
Isabelagnes (arutelu) 14. november 2017, kell 18:53 (EET)
Lisasin filmi pealkirjadele jutumärgid, parandasin sõnastust esimeses lõigus, lisasin kaldkirja inglisekeelsetele väljenditele, parandasin lauseid teises alapeatükis (sõna aga ees ei käi koma, kui esinevad väljendid nagu: "Tal on see aga olemas/Tal on puudu aga relv, mis kuu kahandaks" jne, kuna sellistes lausetes on sõnal "aga" teistsugune tähendus. Samuti parandasin üldisi kirjavigu (komavigu oli teises alapeatükis päris palju; tavaliselt ei alustata sõnaga kuid uut lauset; teises alapeatükis puudusid mõnedest kohtadest ka iseloomustavad sõnad, ilma milleta ei olnud lausel loogilist tähendust; mõned laused olid valesti käänatud).
Kindlasti võiksid edasi kirjutada kolmandat alapeatükki, kuna seal on infot väga vähe ning neljandat alapeatükki, sest seal puudub info üldsegi. Samuti võiksid lisada juurde filmi postri või mõne pildi. Kui saad, otsi juurde paremaid allikaid, kuna kinokavast info võtmine ei ole just kõige parem allikas.
Muidu vastab sisu aga pealkirjale, mina isiklikult oleksin artiklisse ka muid asju juurde lisanud: behind the scenes, kuidas animafilmi tehti jne, võibolla oleksin kasutanud ka rohkem erinevamaid mõisteid, kaldkirja, rasvast kirja, loendeid ja tabeleid (tabeliteks saad panna näiteks filmi eelarve, kinolina sissetuleku vms). Jõudu pingutusteks!
Isabelagnes (arutelu) 28. november 2017, kell 17:58 (EET)

31.10.2017 tagasiside
Tere, teema valik tundub igati huvitav. Mustandi struktuur on alguse kohta väga hea, kuid lisaksin alampeatükke näiteks filmi loomisloo kohta või autorite. Kui vaadata teemat on mustand väga sisukas. Palju edu ja jaksu teksti täiendamisel. Jään lõpp tulemust huviga ootama.
14.11.2017 tagasiside
Tore, et oled artiklit vähehaaval täiendanud. Artikkel vastab ootustele, kahjuks kategooriad, pildid ning lingid on lisamata. Kokkuvõte on minu arvates igati asjalik ning sobiv, kuid teksti maht jääb väheseks. Palju edu ning jõudu artikli täiustamisel!

Kaasvikipedistide tagasiside on julgustav, asjalik ja põhjalik, sellele polegi eriti midagi lisada. Vaata viitamise kohta kindlasti III õppetüki materjalidest veel üle, kus ja kui tihti peavad viited teksti sees olema. Oluline on, et iga väite allikas oleks leitav ja kontrollitav! Jõudu ja kirjutamisrõõmu artikli jätkamisel!
--Proosamanna (arutelu) 2. november 2017, kell 21:32 (EET)

Assistendi kommentaar artiklile ja tagasisidele

Kaasvikipedistide nõuanded on asjalikud. Kahjuks on paljud asjad puudu (pildid, kategooriad, siselingid, endiselt ka viited), mistõttu neile aspektidele sisulist tagasisidet anda ei saa. Olen aga nõus, et kokkuvõte on õnnestunud.
Esmajärjekorras soovitan korda teha viitamise. Iga lause või lõigu järel peab olema allikas, kust info pärineb. (Hetkel polr sisu ja huvitavate faktide alaosades üldse viiteid). Artikli lõpus viidete nimekirjas on ka mingi segadus: IMDB, blogi ja Diply viiteid tekstis endas näidatu ei ole, st ei saa aru, kus on kasutatud nendest allikatest pärit infot.
Loodan, et leiad aega artikliga edasi tegeleda! Jõudu!
--Proosamanna (arutelu) 15. november 2017, kell 18:57 (EET)

Assistendi kommentaar tagasisidele ja artiklile

Tore, et oled eelmise nädala tagasiside põhjal teksti vajalikud viited lisanud! Mõtle nüüd ka kategooriate, siselinkide ja pildimaterjali peale. Ka artikli maht ei vasta veel päris nõuetele (hetkel on siin pisut üle 3000 tähemärgi), nii et kui kavatsed kirjutada ka filmi järgedest, nagu olemasolevad alapealkirjad näitavad, soovitan ruttu sellega tegelema asuda.
Mõned keelelised märkused:
Pealkirjade ümber pane jutumärgid ("Mina, supervaras").
Vaata üle komakasutus. Näiteks on Sul tihti puudu koma osalauset alustava küsisõna eest (Margot, Edithit ja Agnes, kes lähevad...; Flimile on lisandunud ka järg "Mina, supervaras 2", mis esilinastus...; kosmoselaeva ehitamiseks, millele lisaks annavad... jpt).
Ja tekstis esineb ka lihtsalt hooletusvigu, näiteks Supervarag, Miniondid, šokolaandivabrik, Oompa Lompad, hoopsigi jpt.
Jõudu viimasteks pingutusteks artikli täiendamisel ja viimistlemisel! --Proosamanna (arutelu) 23. november 2017, kell 20:00 (EET)

On rõõm näha, et oled tagasiside põhjal mõned keelevead parandanud. Ka Isabel Agnes on artikli kallal tublisti tööd teinud ja seda keeleliselt lihvinud. Tema kommentaaris toodud soovitusi tasub arvestada. Mainin ainult, et sõna "varas" omastav on ikka "varga", nagu tekstis algselt ("supervarga ameti" -- mitte "supervarase"), see tuleks tagasi muuta. Kui ametinimetusele nagu "supervaras" järgneb aga nimi, jääb ametinimetus hoopis nimetavasse (näiteks "president Pätsi monument"; "supervaras Gru käsilastest..". Ning nimed (nagu Kristen Wiig) ei pea olema kaldkirjas, tsitaatsõnade lõpud samuti mitte (õige oleks "minion'id").
Ja kinokava võib allikana kasutada küll.
Piltidega on filmide puhul aga keeruline, sest peaaegu kõik seonduvad visuaalsed materjalid on autoriõigusega kaitstud, sealhulgas tegelaste välimus. Võid siiski veel otsida, kas leiad mõne sobiva kasutamislitsentsiga pildi. Näiteks siin on filmi logo, mille kasutamine on Wikimedia Commonsi järgi lubatud. Aga pilt pole ka nii oluline. Toredam oleksid, kui jõuaksid artikli pooleliolevad alateemad lõpuni kirjutada. Isabel Agnese soovitatud teemad oleksid muidugi ka väärt lisandus, kui jõuad sellega tegeleda või tahad pärast kursuse lõppu artikli täiendamist jätkata. Jõudu selleks! --Proosamanna (arutelu) 30. november 2017, kell 00:52 (EET)


Kasutaja arutelu:Oivia/Schindleri nimekiri

Märgusõna "Shindleri nimekiri" kohta ei ole Vikipeedias veel artiklit, seega on teemavalik asjakohane ja antud teemal on võimalik kirjutada nõutud mahus artikkel.
Artikli ülesehituse loomisel on lähtutud filmist, kuigi artikli sissejuhatuses on mainitud, et film on vändatud raamatu põhjal. Seega teen ettepaneku võtta artikli ülesehitusel arvesse ka raamatut. Muus osas paistab ülesehitus sisukas olevat, ent 31. oktoobriks ei ole autor jõudnud kirjutada midagi peale sissejuhatuse ja sisus kahe märksõnafraasi.
Kuna autor ei ole jõudnud tekstiga tööd teha, ei ole tekstis ühtegi viidet, seega ei saa neid ka tagasisidestada.

Antud teema kohta Vikipeedias artikkel puudub ning informatsioon teema kohta peaks samuti olema kiirelt leitav ning informatsiooni otsimine ei tohiks tekitada suuri raskusi.
Plaanitav struktuur vastab teemale, kuid on veel vähe teksti vastava teema kohta. On märgata, et autor on endale valmis pannud alapealkirja "Sisu" alla märksõnad, millest hiljem täpsemalt kirjutada. Tõenäoliselt on olnud ajapuudus probleemiks.
Refereeringud veel puuduvad ning neile ei saa kahjuks veel tagasisidet anda.
 --Mp3820e (arutelu) 1. november 2017, kell 20:39 (EET)

Tunnustus rühmakaaslastele! Olete andnud tagasisidet põhjalikult, pöörates seejuures tähelepanu kõigile olulistele elementidele (teemapüstitus, struktuur, sisu, viitamine). Kiiduväärt, et kommentaarid ei piirdu pelgalt tähelepanekutega (hästi/halvasti/vajab muutmist), vaid lisatud on ka omapoolseid ettepanekuid ja soovitusi. Olete tagasisidestamise eesmärgist õigesti aru saanud. Väga hästi!
Artikli autorile. Oled artiklile loonud struktuuri, valinud alateemad ja lisanud ka mõningad märksõnad. Tubli töö! Järgnevalt on oluline põhjalikult tutvuda kolmanda õppetükiga (allikate hindamine, viitamine, tsiteerimine ja refereerimine). Vikipeedia on entsüklopeedia, mistõttu on artiklite kirjutamise juures oluline, et nendes esitatud väited põhineksid avaldatud allikatel. Kõigile artikli kirjutamiseks kasutatud allikatele tuleb aga kohaselt viidata. Soovitan refereerimist-tsiteerimist ja viitamist käsitlevad materjalid enne edasist kirjutamist kindlasti mõttega läbi lugeda ning seejärel julgelt edasise, juba allikate abil kirjutamise juurde asuda!
Inspireerivaid mõtteid järgnevatest õppetükkidest ja toredat kirjutamist! Lisaküsimuste ja murede korral olen Sulle rõõmuga abiks.
--Kk1058 (arutelu) 6. november 2017, kell 03:14 (EET)

Juhin taas rühmakaaslaste tähelepanu kõigi kaaslaste artiklite tagasisidestamise tähtsusele. Oma artikli kirjutamisega samavõrd tähtis on aidata oma mõtete ja ideedega ka kaasõppureid.
Artikli autorile. Selleks, et Sa teistest kursusel osalejatest liialt maha ei jääks, tuleb nüüd ruttu-ruttu kirjutamist jätkata. Soovitan esimesel võimalusel lisada järgmine, korrektselt refereeritud-viidatud tekstiosa. Struktuur on paigas, alateemad valitud: suurepärane algus on tehtud, nüüd tuleb samasuguse innuga ka kirjutamise juurde asuda!
Nobedat kirjutamist! Murede ja küsimuste korral küsi kindlasti õppejõududelt nõu.
Kk1058 (arutelu)


Kasutaja arutelu:Mp3820e/Keskkonnapsühholoogia

Sellenimelist artiklit vikipeedia keskkonnas veel ei ole ja kuna tegu on olulise teadusharuga, on teemavalik igati õigustatud.
Artikli struktuur on loogiline: sissejuhatuses antakse määratlus ja veidi ajalugu; teooriate ja lähenemiste osa on veel kirjutamata; uurimise all on välja toodud mõned punktid, mis valdkonnas uurimusi tehakse. Viimase punkti alla võiks kirjutada ka üldistavat teksti juurde, nii et alapealkirja all ei jääks domineerima valdkondade loetelu.
Uurimistasandite ja -meetodite osa on praegu veel samuti kirjutamata.
Sissejuhatuse juures tekkis küsimus, kas keskkonnapsühholoogia ongi seotud linnaeluga või võib seda kohata ka maapiirkonnas - kas ka maapiirkondi seostatakse selle uurimisharuga?
Viitamise puhul panin tähele, et artikli sees ei ole ühtegi numbrilist viidet, nii et jääb arusaamatuks, missugusest (kokku neli) allikast mingi info võetud on. Seetõttu muutub viidete kontrollimine üsna keeruliseks. Viitamine tuleks korda teha.
Allikatest  kolm on ingliskeelsed ajakirjad, üks eestikeelne raamat - kas eestikeelset materjali selle teema kohta rohkem pole või pole autor jõudnud veel selle kasutamiseni? Averonika (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 08:51 (EET)

Tunnustus rühmakaaslasele! Oled andnud tagasisidet põhjalikult, pöörates seejuures tähelepanu kõigile olulistele elementidele (teemapüstitus, struktuur, sisu, allikad, viitamine). Kiiduväärt, et kommentaarid ei piirdu pelkade tähelepanekutega (mis on hästi, mis vajab aga täpsustamist või muutmist), vaid lisatud on ka omapoolseid näiteid, ettepanekuid ja soovitusi. Oled tagasisidestamise eesmärgist õigesti aru saanud ja suudad õpitut edukalt rakendada.
Artikli autorile. Oled artikli tarbeks palju mõtteid-ideid kogunud, tekst võtab juba ilmet. Väga hästi! Enne jätkamist on otstarbekas, nagu ka rühmakaaslane tähelepanu juhtis, seni tehtud töö kriitilise pilguga üle vaadata. Kas mõni alateema vajab ümber tõstmist? Kas mõnest olulisest märksõnast on veel kirjutamata? Oluline on ka põhjalikult tutvuda  kolmanda õppetüki materjalidega (allikate abil kirjutamine, refereerimine-tsiteerimine, viitamine). Vikipeedia on entsüklopeedia, mistõttu on siia artiklite kirjutamise juures tähtis, et nendes esitatud väited põhineksid avaldatud allikatel. Allikate abil kirjutamiseks ja allikaviidete korrektseks vormistamiseks leiad õppetükist mitmeid häid näpunäiteid.
Väikeste apsakate tõttu ei ole mõtet suurt kurvastust tunda. Kursuse tihe ajakava eeldab lühikese aja vältel paljude teemade omandamist ja läbiharjutamist. Niivõrd intensiivselt töötades võib kiirustades mõni viga (ununenud viide, ebaõnnestunud refereering) kergesti sisse lipsata. Kõik vead on aga kergesti parandatavad ega vähenda vähimalgi määral Sinu tehtud töö olulisust.
Julget pealehakkamist õppetükkidega tutvumisel ja rõõmsat edasist kirjutamist! Lisaküsimuste või murede korral olen Sulle rõõmuga abiks.
Kk1058 (arutelu)
Juhin rühmakaaslaste tähelepanu kõigi kaaslaste artiklite tagasisidestamise tähtsusele. Siinsel kursusel on oma artikli kirjutamisega samavõrd tähtis aidata oma mõtete ja ideedega ka kaasõppureid.
Artikli autorile. Artikkel võtab juba ilmet. Suurepärane! Mõned soovitused, millele enne edasist toimetamist-kirjutamist kindlasti tähelepanu pöörata:
# Allikad, viitamine-refereerimine. Oled materjalide otsimisel ja nende tõlkimisel näinud palju vaeva. Tubli töö! Selleks, et teksti toimetamise etapis ei kuluks tarbetult palju aega allikate (ja tõlgete) üle kontrollimisele, on oluline, nagu ka eelmine kord kirjutasin, korrektsele refereerimisele ning viidete õigele vormistamisele pöörata tähelepanu juba praegu. Tekstis on jätkuvalt viited puudu. Kuidas viiteid vormistada? Siinkohal on otstarbekas tutvuda põhjalikult teise ja kolmanda õppetüki materjalidega. Mida kujutab endast allikakriitiline lähenemine? Kuidas allikate abil kirjutada? Kuidas loetut õigesti refereerida ning allikatele korrektselt viidata? Kas oled oma teksti üle lugedes kindel, et võõrkeelset teksti tõlkides ja refereerides sai autori väide ka eesti keeles sisu moonutamata edasi antud? Kas refereering on korrektne ja viide õigesti vormistatud? Eelnevalt osutatud õppetükkide materjalidest leiad mitmeid häid näpunäiteid, lisaküsimuste puhul pöördu otse õppejõudude poole.
# Pilt, kokkuvõte, lingid ja kategooriad. Oled linkimise põhimõtted ja tehnilise teostuse hästi selgeks saanud, oskad eristada sise- ja välislinke. Väga hästi! Oluline on lisada tekstile ka sobiv pilt ja kategooriad ning kirjutada kokkuvõte.
Indu ja julget pealehakkamist edasisel toimetamisel ja kirjutamisel! Murede ja küsimuste korral olen Sulle rõõmuga abiks.
Kk1058 (arutelu)


Kasutaja arutelu:Jegorenkova/Džinn (mütoloogia)

Väga põhjalik, arusaadav.  Informatsioonirobot (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 11:58 (EET)

Väga tore et kirjutamisega juba sedavõrd kaugel oled - artikkel võtab juba ilmet. Oled info otsimisel ja läbi töötamisel palju vaeva näinud, enne jätkamist soovitan aga kindlast üle vaadata kolmandas õppetükis tutvustatud refereerimise ja viitamise põhimõtted. Artikli sisu peab olema allikaviidetega põhistatud, hetkel on viited veel täielikult puudu. Enne edasist kirjutamist on tähtis tutvuda viitamise eesmärkide ja viidete vormistamisega (vt õppetükki) ja lisada puuduvad viited. Murede-lisaküsimuste puhul olen Sulle seejuures rõõmuga abiks - ära kõhkle vajadusel ühendust võtmast!
--Kk1058 (arutelu) 5. november 2017, kell 23:28 (EET)

Määratlus on olemas ning korrektselt vormistatud, kuid võiksid laiemalt nähtust selgitada. Kokkuvõte ei vasta ka täpselt artikli sisule. Teema on huvitav ja seda on võimalik siduda ka teiste valdkondadega, millest sa ka artiklis oled kirjutanud. Täiendust leiaksid teistes keeltes kirjutatud vikipeedia artiklitest. Vt https://en.wikipedia.org/wiki/Jinn
Juurde oleks vaja lisada ka siselinke ning kategooria. Soovin sulle edu!

Nähtus on korrektselt ära selgitatud, kuid nähtust saaks ja võiks laiemalt kirjeldada. Muidu vastab kokkuvõte artiklile ja on õiges järjekorras võrreldes alateemadega. Puudu on kategooriad ja siselingid, mis tuleks siis lisada.

Kommentaar rühmakaaslaste tagasisidele. Olete tagasisidet andes pööranud tähelepanu artikli kõigile olulistele elementidele. Kommentaarid ei piirdu vaid pealiskaudsete tähelepanekutega - välja on toodud nii valmiva töö kiiduväärt aspektid kui kitsaskohad, vajadusel on antud ka omapoolseid soovitusi artikli sisuliseks või vormiliseks parandamiseks (nt soovitus lisada kategooriad ja siselingid). Olete tagasisidestamise eesmärgist õigesti aru saanud - teksti autorile on pelgast kiitusest-laitusest rohkem abi just põhistatud kommentaaridest. Mõtete ja soovituste jagamisel võib aga julgem olla. Millised artikli osad on kaaslastel eriti hästi õnnestunud ja miks? Milliseid võimalusi näete rühmakaaslase poolt uuritava nähtuse põhjalikumaks kirjeldamiseks?
Artikli autorile. Artikkel võtab juba ilmet. Suurepärane! Enne jätkamist on aga oluline, nagu ka rühmakaaslased tähelepanu on juhtinud, seni tehtu terava pilguga üle vaadata ning vajadusel kirjutist veidi korrigeerida.
# Sisu ja alapeatükid. Otstarbekas on kriitilise pilguga üle vaadata artikli struktuur. Kas mõni algselt sobinud alateema vajab artikli praeguse sisu kontekstis ümber nimetamist, ümber tõstmist, mitmeks jaotamist või hoopis kustutamist? Kas näiteks alaosad "džinn islamis" ja "džinn kunstis" oleks artikli stiililist poolt arvesse võttes otstarbekas ümber sõnastada?
# Allikad, viitamine-refereerimine. Oled materjalide otsimisel ja nende tõlkimisel näinud palju vaeva. Tubli töö! Viimati lisatud tekstiosas on aga viited puudu või on neid lisatud väga sporaadiliselt (juhuslikult, liialt harva). Vikipeedia on entsüklopeedia, mistõttu on artiklite kirjutamise juures oluline, et nendes esitatud väited põhineksid avaldatud allikatel. Kõigile artikli kirjutamiseks kasutatud allikatele tuleb aga kohaselt viidata. Soovitan, nagu ka eelnevalt kirjutasin, refereerimist-tsiteerimist ja viitamist käsitlevad materjalid enne edasist kirjutamist kindlasti mõttega läbi lugeda. Kuidas allikate abil kirjutada? Kuidas loetut õigesti refereerida ning allikatele korrektselt viidata? Kas oled oma teksti üle lugedes kindel, et võõrkeelset teksti tõlkides ja refereerides sai autori väide ka eesti keeles sisu moonutamata edasi antud? Kas refereering on korrektne ja viide õigesti vormistatud? Eelnevalt osutatud õppetükkide materjalidest leiad mitmeid häid näpunäiteid, lisaküsimuste puhul pöördu julgelt otse õppejõudude poole.
# Sõnastus, õigekiri, terminoloogia. Senistes kirjutamise etappides oleme keskendunud sisu loomisele ning teadlikult hoidunud grammatikavigade parandamisest või lauseehituse korrigeerimisest. Teksti toimetama asudes pööra nendele aspektidele (terminid, sõnastus-lausestus) aga kindlasti tähelepanu.
# Kokkuvõte; lingid ja kategooriad. Vikipeedia artiklite omavaheliseks sidumiseks on oluline lisada artiklile vikilingid. Siinjuures tuleb kindlasti eristada sise- ja välislinke. Vikpeedia siselink on viide ühelt Vikipeedia leheküljelt teisele sama (siinkohal eestikeelse) Vikipeedia leheküljele. Välislink on aga link allikale, mis ei asu eestikeelses Vikipeedias. Kindlasti lisa artiklile ka vähemalt üks kategooria ja pilt. Linkimise ja kategooriate lisamise kohta on abiks kursuse 5. õppetükk.
Rõõmsat meelt edasisel toimetamisel ja kirjutamisel! Murede ja küsimuste korral on õppejõud Sulle rõõmuga abiks - ära kõhkle vajadusel nõu küsimast.
Kk1058 (arutelu)

Tere!
Parandasin su artiklis mõnes kohas lauseehitust ning sõnastust. Parandamata on veel "Preislastlikus kultuuris", kuna see jäi natuke selgusetuks. Üldpilti veelgi selgemaks aitaks muuta rohkem viiteid! Samuti võiks teemasid laiendada või mõne teema juurde lisada. Näiteks siin http://www.islam.pri.ee/index.php?id=1098 on päris palju infot ja kindlasti leidub ka raamatukogudes teemakohast kirjandust. Edu!
Almavarti (arutelu) 28. november 2017, kell 22:26


Pole millegi kohta anda tagasisidet.  Informatsioonirobot (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 11:59 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Kseniya ionkina/Hulk Hogan


Tere!
Teema on hea. Struktuur tundus sobilik. Võiks võimaluse korral tuua tegelaskuju kontseptsiooni ja loomise alapeatükis välja dateeringu (millal umbes tegevustik toimus). Alapeakiri ILMUMINE pole väga selge: kas see tähendab raamatu ilmumist? Viitamine tundus korrektne.
Vihm... (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 15:49 (EET)Vihm...

*Teemavalik on hea, materjali artikli kirjutamiseks peaks jaguma.
*Strukturiseeritus tundub korralilk, kui iga teema põhjalikult avada.
*Senini on viitamine olnud korrektne.
Esmasp6ev (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 23:25 (EET)

Rühmakaaslastele. Olete kaaslase töösse süvenenud ning mõtestatud tagasisidet andnud. Teie kommentaarid ei piirdu pelgalt tähelepanekutega (mis on tekstis hästi, mis vajaks veel täpsustamist-täiendamist), olete püüdnud lisada ka omapoolseid ettepanekuid ja soovitusi. Olete tagasisidestamise eesmärgist õigesti aru saanud - teksti autorile on pelgast kiitusest-laitusest rohkem abi just põhistatud (näidete ja soovitustega illustreeritud) kommentaaridest. Mõtete ja soovituste jagamisel võib aga julgem olla. Millised artikli osad on kaaslasel eriti hästi õnnestunud ja miks? Kas oskate autorile mõnd täiendavat alapealkirja või märksõna soovitada?
Artikli autorile. Väga vahva, et kirjutamisega juba niivõrd kaugele oled jõudnud! Enne jätkamist soovitan aga veelkord üle vaadata kolmanda õppetüki materjalid tsiteerimisest ja refereerimisest. Praeguses kirjutamise etapis keskendume tõepoolest sisu loomisele ega paranda väikeseid apsakaid grammatikas või lauseehituses. Tsiteerides, refereerides, tõlkides on korrektne õigekiri aga väga oluline. Kas võõrkeelset teksti refereerides sai autori väide ka eesti keeles sisu moonutamata edasi antud? Kas tõlge on kindlasti korrektne? Selleks, et teksti toimetamise etapis ei kuluks tarbetult palju aega allikate (ja tõlgete) üle kontrollimisele, soovitan korrektsele refereerimisele ja tsiteerimisele pöörata kindlasti tähelepanu juba praegu.
Inspireerivaid avastusi järgnevatest õppetükkidest ja põnevat edasist kirjutamist! Lisaküsimuste ja murede korral olen Sulle rõõmuga abiks.
--Kk1058 (arutelu) 6. november 2017, kell 02:32 (EET)

KOKKUVÕTE
* Kokkuvõttes on olemas nähtuse määratlus ja see seletab lahti nähtuse peamise sisu.
* Määratlus on vormistatud korrektselt.
* Kokkuvõte vastab artiklile.
* Kokkuvõte on informatiivne ja pakub huvi.
* Kokkuvõte on võibolla isegi liiga pikk, äkki saaks midagi kokkuvõtvamalt kirjutada.
LINGID JA KATEGOORIAD
* Kategooriad on sobivad.
* Lingid töötavad.
* Mina paneks siselinke veel näiteks autori Stephanie Meyeri kohta, Edward Cullenile, vampiirile ja Jacob Blackile.

Tagasiside rühmakaaslasele. Oled kaaslase artikliga õigeaegselt tutvunud ning andnud omapoolsed kommentaarid vastavalt õppetüki tagasisidejuhendile. Hästi! Juhin aga tähelepanu, et kuigi käesoleva nädala fookuses olid Vikipeedia artikli kui tekstiliigi eripärad (sh artikli kokkuvõte ja artiklitevahelised seosed), olnuks otstarbekas heita pilk ka kaaslase poolt viimastel nädalatel tehtud sisulistele muudatustele. Kas lisatud tekstiosad on korrektselt refereeritud? Kas viited on õigesti vormistatud?
Juhin kõigi rühmakaaslaste tähelepanu kaasõppurite artiklite tagasisidestamise tähtsusele. Lisaks oma artikli kirjutamisele on oluline aidata oma mõtete ja ideedega ka rühmakaaslasi (vt ka õppetükk 3, "tagasisidestamine").
Artikli autorile. Artikkel võtab juba ilmet. Suurepärane! Enne jätkamist on aga oluline, nagu ka rühmakaaslased tähelepanu on juhtinud, seni tehtu terava pilguga üle vaadata ning vajadusel kirjutist veidi korrigeerida.
# Sisu ja alapeatükid. Otstarbekas on kriitilise pilguga üle vaadata artikli struktuur. Kas mõni algselt sobinud alateema vajab artikli praeguse sisu kontekstis ümber nimetamist, ümber tõstmist, mitmeks jaotamist või hoopis kustutamist? Sarnaselt rühmakaaslastega soovitan pöörata tähelepanu artikli alaosade sõnastusele. Kas näiteks alateema "tegelaskuju ilmumine" oleks võimalik veidi üheselt mõistetavamalt sõnastada?
# Allikad, viitamine-refereerimine. Oled materjalide otsimisel ja nende tõlkimisel näinud palju vaeva. Tubli töö! Viimati lisatud tekstiosas on aga viited puudu või on neid lisatud väga sporaadiliselt. Vikipeedia on entsüklopeedia, mistõttu on artiklite kirjutamise juures oluline, et nendes esitatud väited põhineksid avaldatud allikatel. Kõigile artikli kirjutamiseks kasutatud allikatele tuleb aga kohaselt viidata. Soovitan, nagu ka eelnevalt kirjutasin, refereerimist-tsiteerimist ja viitamist käsitlevad materjalid enne edasist kirjutamist kindlasti mõttega läbi lugeda. Mida kujutab endast allikakriitiline lähenemine? Kuidas allikate abil kirjutada? Kuidas allikaid lugeda-tõlgendada, loetut õigesti refereerida ning allikatele korrektselt viidata? Kas oled oma teksti üle lugedes kindel, et võõrkeelset teksti tõlkides ja refereerides sai autori väide ka eesti keeles sisu moonutamata edasi antud? Kas refereering on korrektne ja viide õigesti vormistatud? Eelnevalt osutatud õppetükkide materjalidest leiad mitmeid häid näpunäiteid, lisaküsimuste puhul pöördu otse õppejõudude poole.
# Kokkuvõte; lingid ja kategooriad. Oled linkimise põhimõtted ja tehnilise teostuse hästi selgeks saanud, oskad eristada sise- ja välislinke. Väike apsakas on sisse tulnud kategooriate loomisel - see artikli osa vajab kindlasti parandamist.. Soovitan veelkord üle vaadata ka kokkuvõtte. Kas artikli suhteliselt pikka kokkuvõtet oleks võimalik veidi kompaktsemalt (kokkuvõtlikumalt) esitada?
Kui mõned suuresti vormilised eksimused välja arvata, on Su töö hästi õnnestunud! Indu ja julget pealehakkamist kirjutamisel ja toimetamisel! Murede ja küsimuste korral olen Sulle rõõmuga abiks - ära kõhkle vajadusel nõu küsimast.
Kk1058 (arutelu)

Tere! See on mõeldud assistendile artikli autori poolt.
Mitu korda on käinud tagasisidest Sinu poolt läbi see, et pööraksin tähelepanu tsiteerimisele-refereerimisele. Mida täpsemalt (artikli näidete põhjal)soovitaksid Sa mul muuta või millele tähelepanu pöörata? Kategooriate koha pealt sooviksin ka kommenteerida... Olen juba tükk aega nende kalla pusinud ja pusinud ning abi ka küsinud. Siiski ei ole senimaani kahjuks õnnestunud kategooriaid lisada. Üritan ikka edasi, kuid vabandan igaks juhuks ette, kui mul see siiski ei õnnestu.
Aga... Sinu ning ka minu rühmakaaslaste tagasiside on olnud väga kasulik ja olen kõik kõrva taha pannud ning üritan soovitusi ja tähelepanekuid kuidagi ka artiklis kasutada. Nii et soovin saata palju kiidusõnu tublidele tagasisidestajatele, kes minu artiklit on lugenud, sellesse süvenenud ja väga head tagasisidet andnud. Aitäh!

Tere!
Parandasin artikli lõpus ühe komavea ära, kuid midagi muud ma hetkel lisada ega ära võtta ei oska.
Soovitan veel lisada pilte ja see pilt, mis praegu on, jääb võibolla natuke  liiga väikeseks ja kvaliteet pole ka just kõige parem.
Muidu näeb artikkel väga hea välja ja vastab kõigile nõuetele. Hea töö!

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Marili Hendrikson/Bella Swan


Kasutaja arutelu:Madissoodla/hasartmängud internetis/

Teema valik on hea ja ajakohane. Üleüldine struktuur on hea. Võiks kirjutada ka sellest, kuidas hasartmängud inimesele mõjuvad ja kui palju inimesed keskmiselt hasartmänge mängivad. Samuti võiks kirjutada kui suur hulk inimesi hasartmänge mängivad, kes kõige rohkem. Allikad on usaldusväärsed ja refereeringud on korralikud ning viited on korrektselt esitatud.
HelenaPr (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 15:52 (EET)
Kui Chris Moneymakeri võidust WSOP-l juttu teha, siis see konkreetne jutt siin lehel vajab täiendamist (WSOP peaturniir siiski ei toimu Internetis, aga siit lehelt võib selline mulje jääda).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 31. oktoober 2017, kell 16:21 (EET)

Suurepärane teemavalik, huvitav, et sellest pole artiklit varem kirjutatud. Ülesehitus on hästi teostatud, ei oska midagi puudliku öeldagi, Allikad on väga hästi välja toodud ja on usaldusväärsed.
Rohtla näriline (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 17:32 (EET)

Oled artikliga järjepidevalt ja iganädalaselt töötanud, seda täiendanud ja täpsustanud. Väga tubli! Enne jätkamist soovitan kindlasti veel viited üle kontrollida. Kas kogu tekst on allikatega põhistatud või on mõni viide kirjutades ununenud (vt nt sissejuhatavat lõiku)?
Rühmakaaslastele kiitus sõbraliku, ent samas konstruktiivse kriitika ja tagasiside eest. Olete aru saanud tagasisidestamise põhimõttest ning toonud näidete varal välja, mis on teie arvates hästi, mida aga autor võiks veel täpsustada või täiendada. Igati kiiduväärt! Juhin aga tähelepanu kõigi rühmakaaslaste valmivate artiklite tagasisidestamise tähtsusele. Lisaks oma töö kirjutamisele on väga oluline aidata konstruktiivse kriitika, mõtete ja ideedega ka kõiki oma kaaslasi (vt ka õppetükk 3, "tagasisidestamine").
--Kk1058 (arutelu) 5. november 2017, kell 22:42 (EET)

Artikkel on sisukas ja täis huvitavate faktidega. Minu jaoks on kõik info arusaadav ja kasulik. Näen et töötasid hoolsalt ja sind huvitab see teema.

Kokkuvõte on sisukas ja sobiva suurusega. Ka kokkuvõte vastab artiklile. Määratlus on korrektselt vormistatud.  Kõik lingid on relevantsed ja neid on üsna palju, arvan et mõned lingid on mittevajalikud, nt Tehhnoloogia. Artikkel on küllalt hästi vormistatud ja väga huvitav.

Tunnustus rühmakaaslasele! Tagasiside on piisavalt põhjalik ja konstruktiivne. Kiidusõnad ka ülesande õigeaegselt täitmise eest.
Artikli autorile. Nõustun rühmakaaslasega - järjepidev töö on viinud väga hea tulemuseni. Kuigi artikli esitamiseni on aega veel mitu nädalat (sh toimetamise etapp), on tegemist juba sisuliselt ja vormiliselt sidusa tööga. Pisimärkusena: enne jätkamist soovitan veel üle vaadata kokkuvõtte. Kas kokkuvõtte kaks viimast lõiku ei sobiks paremini artikli põhiteksti?
Jätkuvat innukust ja püsivust artikli kirjutamisel ja toimetamisel! Lisaküsimuste või murede korral on õppejõud Sulle rõõmuga abiks.
Kk1058 (arutelu)


Kasutaja arutelu:Atragel/Tankitõrjemiin

Tere!
Teemavalik on hea. Tähelepanu tuleks pöörata õigekirjale (komad!) ja vältida kõnekeelsust (nt. käppimine). Viitamine on puudulik: viited pole nummerdatud ja pole seostatavad konkreetse tekstiosaga.
Vihm... (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 16:04 (EET)Vihm...

*Teemavalik tundub piisavalt lai, et sellest hästi kirjutada.
*Kirjutamisel tuleks pöörata suuremat tähelepanu komade panemisele(liitlaused, koma vajavad sõnad).
*Samuti tuleks pöörata tähelepanu sõnade ja lausete õigekirjale(lõik Ajalugu, 6.lause).
*Viidete arv on piisav, õigesse kohta tuleks lisada viidete numbrid.
Esmasp6ev (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 23:10 (EET)

* Artikli teema on piisavalt kitsas ning äärrmiselt tähelepanuväärne, et sellest hea ja põhjaliku artikli kirjutada.
* Struktuur annab ülevaate teemaks olevast nähtusest.
* Vaata üle viitamine ( viited ei ole õigesti nummerdatud).

Olete andnud tagasisidet põhjalikult, pöörates seejuures tähelepanu kõigile olulistele elementidele (teemapüstitus, struktuur, sisu, viitamine). Kiiduväärt, et kommentaarid ei piirdu vaid tähelepanekutega (hea/halb/vajab muutmist), vaid lisatud on ka omapoolseid ettepanekuid, näiteid ja soovitusi. Olete tagasisidestamise eesmärkidest õigesti aru saanud ja õpitut edukalt rakendanud. Väga tubli töö!
--Kk1058 (arutelu) 6. november 2017, kell 02:37 (EET)

KOKKUVÕTE
* Kokkuvõttes on olemas nähtuse määratlus ja see seletab lahti nähtuse peamise sisu.
* Vormistuses on jätkuvalt kirjavead, kuid muu on korrektne.
* Kokkuvõte vastab artiklile.
* Kokkuvõttes on näha teema olulisust ja on toodud esile tähtsaim info artiklis.
* Kokkuvõte on sobiva pikkusega.
LINGID JA KATEGOORIAD
* Kategooriad on sobivad.
* Lingid töötavad.
* Mina lisaks lingid veel miiniväljale, miinile, Nõukogude Liidule ja lõhkeainele.

1. Kokkuvõte: Kokkuvõttes olemas nähtuse määratlus, mis seletab lahti nähtuse sisu. Määratlus korrektne (asub esimeses lauses nagu vaja). Kokkuvõte võtab kokku artiklis kajastatut ning pole rohkem infot kui artikli tekstis. Alateemad samas järjekorras. Kokkuvõte toob esile huvitavaima selles artiklis. Kokkuvõte on sobiva pikkusega.
2. Lingid ja kategooriad
Lisatud kategooriaon sobiv. Lingid töötavad. Võid veel siselinke lisada nt sõnadele tank ja Nõukogude Liit.
Muidu tubli töö on tehtud!

Kommentaar rühmakaaslastele. Olete kaaslase kirjutisse korralikult süvenenud - kommentaarid on taas põhjalikud ja konstruktiivsed. Väga hästi!
Artikli autorile. Artikkel võtab juba ilmet. Suurepärane! Enne jätkamist on aga oluline, nagu ka rühmakaaslased tähelepanu on juhtinud, seni tehtu kriitilise pilguga üle vaadata.
# Sisu ja alapeatükid. Kas mõni algselt sobinud alateema vajab artikli praeguse sisu kontekstis ümber nimetamist, ümber tõstmist, mitmeks jaotamist või hoopis kustutamist? Soovitan üle vaadata alateemade sõnastuse. Kas need on esitatud kohases käändes (nt "kuidas töötab")?
# Allikad, viitamine-refereerimine. Oled materjalide otsimisel ja nende tõlkimisel näinud palju vaeva. Tubli töö! Selleks, et teksti toimetamise etapis ei kuluks tarbetult palju aega allikate (ja tõlgete) üle kontrollimisele, soovitan korrektsele refereerimisele ja tsiteerimisele pöörata kindlasti tähelepanu juba praegu. Viimati lisatud tekstiosas on viited puudu või lisatud neid väga sporaadiliselt. Siinkohal on otstarbekas heita veelkord pilk teise ja kolmanda õppetüki materjalidele. Mida kujutab endast allikakriitiline lähenemine? Kuidas allikate abil kirjutada? Kuidas allikaid lugeda-tõlgendada, loetut õigesti refereerida ning allikatele korrektselt viidata? Kas oled oma teksti üle lugedes kindel, et võõrkeelset teksti tõlkides ja refereerides sai autori väide ka eesti keeles sisu moonutamata edasi antud? Kas refereering on korrektne ja viide õigesti vormistatud? Eelnevalt osutatud õppetükkide materjalidest leiad mitmeid häid näpunäiteid, lisaküsimuste puhul pöördu otse õppejõudude poole.
# Sõnastus, õigekiri, terminoloogia. Senistes kirjutamise etappides oleme keskendunud sisu loomisele ning teadlikult hoidunud grammatikavigade parandamisest või lauseehituse korrigeerimisest. Kindlasti tuleb aga tähelepanu pöörata kirjutise terminoloogilisele täpsusele ning kasutatud autorite korrektsele refereerimisele  - ebaõnnestunud tõlked ja refereeringud ning sõnastusvead võivad moonutada ka sisu.
# Artiklit sisuliselt toimetades ja teksti edasi kirjutades soovitan tähelepanu pöörata ka tekstilõikude (sh alateemade) sidususele ja sisulisele järgnevusele. Mõned näited:
#:* Esimesed tankid sõjas olid 1916 /.../ Esimesed tankitõrjemiinid tehti esimese maailmasõja ajal inglaste tankide vastu. - Ehk oleks otstarbekas alateema kaks esimest lõiku ühendada?
#:* Saadetakse ka vange miiniväljadele neid käivitama. - Kas tegemist on tavapärase praktikaga?
# Kokkuvõte, lingid ja kategooriad. Oled linkimise põhimõtted ja tehnilise teostuse hästi selgeks saanud, oskad eristada sise- ja välislinke. Väga hästi!
Indu ja julget pealehakkamist kirjutamisel ja toimetamisel! Murede ja küsimuste korral olen Sulle rõõmuga abiks.
Kk1058 (arutelu)


Kasutaja arutelu:Luisegrethennirgi/Võõrsõnade leksikon

Hetkel tundub, et seniolevatest peatükkidest võib väheseks jääda, lisa alapeatükke juurde :) Teema võib jääda natuke ühekülgseks ja võibolla ei pruugi just kõige rohkem infot leida. Saan aru, et tegemist on siiski leksikoniga, aga võiksid lisada juurde näiteks mingeid erandsõnu, reegleid vms, et sisu ikka rohkem oleks, aga muidu edu! Isabelagnes (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 17:52 (EET)

Näen, et teema tundub veidike raske, kuid see on alles algus ja küll varsti on artikkel teksti täis :). Võiksid lisada leksikoni loomisloo ja tänapäeva kasutuse/poppulaarsuse. Võiksid ka välja tuua üksikud huvitavad sõnad leksikonist. Mustandi kohta väga tubli töö. Palju edu edaspidiseks kirjutamiseks!
31.oktoober tagasiside
Tekst on väga põhjalik ja huvitavalt kirjutatud. Kokkuvõte on paraja pikkusega. Artikkel on ilusti vormistatud. Palju edu!
14.november tagasiside

On tore, et kaasvikipedistid on andnud julgustavat tagasisidet ning jaganud nõuandeid! Hetkel polegi veel palju võimalik kommenteerida, sest teksti on vähe. Kuid ülesehitus ja alateemade valik tunduvad asjakohased. Alati võib ka kaasõppijate nõu järgi alateemasid lisada, kuid eks kirjutamise käigus selgub, kui palju millestki kirjutada on. Liialt teksti killustada ka ei maksa ja mahtu mahu pärast täita samuti mitte. Soovitan proovida kujutleda, mida ise sooviksid eest leida, kui Vikipeediast või internetist oma artikli märksõna otsiksid. Ning muidugi saab sellest kirjutada ainult olemasolevatele allikatele toetudes.
Tagasisidet andes soovitan pöörata tähelepanu ka viitamise korrektsusele artiklis. Hetkel on olemasoleva viitega selline lugu, et link ei tööta, samuti peaks teksti sees (lõigu lõpus) olema ainult number, mitte allika enda aadress. Vaata veel III õppetüki materjalidest ja ka Vikipeedia enda juhendist üle, kuidas viidet vormistada.
Pööra tähelepanu ka sellele, kuidas teema ja sisu kokku lähevad. Pealkiri on "Võõrsõnade leksikon", kuid hetkel algab sissejuhatus sõnadega "Võõrsõnade leksikoni veebiversioon" (minu rõhutus). Kui Sa ei soovi just ainult veebiversioonist kirjutada, peaksid sissejuhatust alustama ikkagi üldisemalt võõrsõnade leksikoni kui sellise tutvustamisest-kirjeldamisest.
Soovin kirjutamisindu ja püsivust artikli jätkamisel!
--Proosamanna (arutelu) 2. november 2017, kell 21:03 (EET)

Artikkel võibolla veidi üldine, kuid muidu põnev teema. Kindlasti lisa juurde alapealkirju, edu!

Artikli maht on kasvanud ja kasulikku ning asjakohast infot on juurde tulnud. See on tore. Aga palun uuri uuesti põhjalikult kursuse III õppetüki materjale, kus on juttu plagiaadist ja refereerimisest. Hetkel on Sinu artiklis ära toodud sõna-sõnalt allikatest võetud laused, mis pole aga tsitaadina vormistatud. Et vältida plagiaati, tuleb kõik see 'oma sõnadega' kokku võtta. Ei piisa sellest, kui kopeerid eri kohtadest lauseid uues järjekorras kokku. Artiklit kirjutades pead looma allikatest leitud info põhjal uue teksti.
Pööra tähelepanu ka IV õppetükis käsitletud autoriõiguste teemale. Hetkel on Vikipeedia märkinud Sinu kasutatud pildi automaatselt kustutamisele minevaks, sest Sa pole seda üles laadides esitanud autori luba pildi avaldamiseks Vikipeedias. Raamatu kujundus on samasugune autoriõigustega kaitstav teos nagu film, maal või luuletus (vt http://www.autor.ee/kkk/). Leksikoni tiitellehte uurides leiad kujunduse autori (Aadam Kaarma). Kui soovid pilti raamatu kaanest kasutada, pead tema kontakti leidma ja temalt luba küsima (vt  siit).
Autoriõiguste küsimused sellistes asjades ongi kahjuks üsna keerulised ja mõneti vastuolulised. Soovitan IV õppetüki veel kord tähelepanelikult töötada ja kui jääb küsimusi, siis mulle või teistele õppejõududele kirjtuada või Moodle'i foorumis teema algatada.
Jõudu artikli täiendamisel! --Proosamanna (arutelu) 9. november 2017, kell 22:24 (EET)

Hetkel oled olnud väga tubli, mulle meeldib Sinu artikkel! Teksti on palju, mis on hea :) Kokkuvõte on lühike, aga selge ja selle teema kohta ei olekski pikemat vaja. Alateemad on kokkuvõttega seotud, aga neid eraldi välja ei tooda, seega alateemade järjekorra kohta pole midagi öelda. Minu arust on kokkuvõte sobiva pikkusega. Lingid töötavad, kategooria on ka ilusti lisatud ja samuti ka siselingid! Jätka samas vaimus! :)
Isabelagnes (arutelu) 14. november 2017, kell 18:57 (EET)

Tagasiside on sõbralik ja julgustav. Kiidetakse kokkuvõtte pikkust, Isabel Agnes pöörab tähelepanu ka kategooriatele ja siselinkidele. Ainult oleks pidanud tähele panema, et siin artiklis on tekkinud väike segadus ja siselinkide asemel on hoopis välislingid. Siselink on link teisele eestikeelsele vikiartiklile. Loe selle kohta veel õppematerjalidest, ja kui ikka segaseks jääb, kirjuta mulle või teistele õppejõududele või algata teema foorumis.
Kaasõpilaste tagasiside annab kenasti aimu sellest, mida Vikipieedia kasutaja artiklilt ootab. Ent on ka üks aspekt, mida esmasel lugemisel kohe tähele ei pane. Selle nädala ülesanne ei olnud otseselt refereeringuid kommenteerida, kuid kui mõni allikas lahti klikkida, ilmneb, et siin on üsna silmatorkavalt allikatest terveid lauseid muutmata kujul kopeeritud. Need on artiklisse loogilises järjekorras paigutatud, nii et lugedes jääbki mulje hästi kirjutatud tekstist, aga paraku on selle teksti tegelikult kirjutanud teised autorid. Vikipeedia artiklis peab sisalduma allikatest pärit info, aga mitte allikatest pärit konkreetne lausestus. Kirjutasin sellest ka eelmises tagasisides, palun vaata see ja III õppetüki materjalid veel kord üle! Oskad väga hästi eri allikatest pärit infot järjestada ja seostada! Nüüd on aga vaja info see ka oma sõnadega kokku võtta.
Jõudu kirjutamisel! --Proosamanna (arutelu) 15. november 2017, kell 19:28 (EET)

Näen, et oled tagasiside põhjal mõned muudatused teinud: eemaldanud välislinke ja muutnud mõne lause sõnastust. Tore, et tagasisidet arvesse võtad! Pane nüüd aga kadunud välislinkide asemele ikka ka siselinke. Sinu artikliga sobivaid vikiartikleid on eesti keeles päris palju: näiteks võõrsõna, tsitaatsõna, sententsi, morfoloogia, Ferdinand Johann Wiedemanni, etümoloogia jpt teemadel.
Lisaks ei ole paari sõna muutmine mõnes lauses siiski veel refereerimine. Tegelikult ei pea allikat vaatamagi, nägemaks, et tegu pole refereeringu, vaid otse üle võetud lausetega. Stiil on selgelt teistsugune kui entsüklopeediaartiklile kohane. Näiteks järgmised laused torkavad silma juba teie-vormi kasutamise poolest:
 Mitmesõnaliste fraaside ja allmärksõnade otsimiseks valige Märksõna asemel Laiendatud märksõna. Kui te ei tea, kas lühendis tuleks tähed kirjutada kokku või lahku, proovige otsida kokku kirjutatud kuju. Võõrtähtede sisestamiseks klõpsake klaviatuuri ikoonil.
See on omal kohal kasutusjuhendis, aga kas Sina lugejana ootaksid, et entsüklopeedias tsiteeritaks käsitletava teose kasutusjuhendit?
Samamoodi eristub selgelt järgmise lõigu stiil:
 See sobib kasutamiseks juba algkoolis, pakkudes raamatumaailmas algajale eeskätt sõnaseletusi ja omasõnalisi sünonüüme. Ea- ja jõukohast teavet selle kohta, kust tulevad eesti keelde sõnad ja kuidas neid õigesti kasutada vajavad nii igas kooliastmetes õppijad kui õpetajad.
ja lõik, mis algab:
 Eestis on „Võõrsõnade leksikoni“ traditsioon vaid mõnevõrra lühem kui õigekeelsussõnaraamatu traditsioon...
on samuti üsna sõna-sõnalt üle võetud. Vaata veel kursuse materjalidest refereerimise põhimõtteid ja proovi neid oma artiklis rakendada.
Lisaks veel vormistuslik pisasi: kokkuvõte käib vikiartikli algusesse, et lugeja saaks olulise info kohe kätte. Peaksid jutu, mis on praegu alapealkirja "Kokkuvõte" all, lihtsalt algusesse tõstma. Kokkuvõttes olev info on asjakohane, ainult et tuleks jällegi oma sõnadega läbi kirjutada (praegu on sõnastus otse Apollo kodulehelt).
Soovitan mõelda nii, et oled juba teinud ära info kokkuotsimise ja sõelumise töö! Nüüd tuleb see lihtsalt n-ö läbi seedida ja siis oma sõnadega välja kirjutada, järgides entsüklopeedilist stiili.
Jõudu artikli täiendamisel ja viimistlemisel! --Proosamanna (arutelu) 30. november 2017, kell 01:08 (EET)


Teie artikkel on korrektselt koostatud ning viidatud. Teemavalik on tähelepanuväärne ja täiesti sobiv. Sisu vastab artikli pealkirjale. Allikad tunduvad usalduväärsed (hetkel pole ressursse, et kontrollida). Viidatud on parajalt: mitte liigselt ega harva. Üldiselt tundub olevat äärmiselt korrektse vormistusega mustand.

Olete valinud äärmiselt põneva, aga ka väga mahuka teema. Teema terviklik käsitlus ületab eeldatavasti soovitatavat  mahtu. Mustand on loogilise ning põneva ülesehitusega. Viitamine on korrektne ning olete kasutanud usaldusväärseid allikaid.
Jään huviga ootama terviklikku artiklit.
Kaarik (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 23:28 (EET)

Teemavalik on asjakohane - keskaegse Inglismaa olude mõistmiseks on dünastiat kirjeldav artikkel vajalik. Eestikeelseid internetiallikaid sel teemal peaaegu ei leidugi.
Struktuur on esmapilgul väheke segane. Samas on teema tohutult mahukas (vaadates inglisekeelse Vikipeedia artiklit) ning usun, et valikut käsitletavate peatükkide kohta on kohati keeruline teha. Tuleb olla mõtete edastamisel kokkuhoidlik - sügav teema, milles asjatundmatul lugejal kerge eksida. Muidu on hea lugeda.
Refereeringud - viiteid on ohtralt, väga hea.

Teemavalik: Teema on ka mulle tundmatu ja väga huvitav. Mahukas, aga on küll võimalik kirjutada põgus ülevaade.
Struktuur: Väga mahukas töö ja samuti liiga palju alateemasid. Võtaks veidi koomale ja jätaks alles vajaliku. Need kes vajavad nii põhjalikku informatsiooni võibolla ei usaldaks enam wikipeediat vaid uuriks ise.
Refereering: Juba on väga palju viiteid ja kõik viited on usaldusväärsed. Hea lugemine ja nii viited, kui tekst, on nii neutraalsed, kui võimalik.

Kokkuvõte tundub piisavalt pikk. Leian, et midagi lisama ei peaks. Järgnev artikkel vastab ilusasti kokkuvõtte järjestusele. Mingeid soovitusi on nagu raske lisada, sest kõik on ilusasti juhendi järgi tehtud.
Lingid ja kategooriad töötavad ning õisustavad ennast igati.

Töö on suurepärane ning kokkuvõte on väga detailne. Viited on korrektsed. Väga huvitav lugemine.

Väga hea sissejuhatus teemasse, et aru saada millise nähtusega tegu. Nähtuse määratlus eksisteerib ja seletab lahti sisu. Algul, millega tegu ja pärast veidi üksikasjalikumat lisa. Tekst on vormistatud korrektselt ja on artikkli sisuga kooskõlas. Väga põhjalik kokkuvõte, millest piisab, et nähtusest asjalik ülevaade saada.

Piisavalt lühike kokkuvõte sedavõrd sügava teema kohta. Kõik on korras, hea töö.

Kommentaar rühmakaaslaste tagasisidele. Olete tagasisidet andes pööranud tähelepanu artikli kõigile olulistele elementidele (teemapüstitus, struktuur, viitamine, lingid jm). Kommentaarid ei piirdu vaid pealiskaudsete tähelepanekutega - välja on toodud nii valmiva töö kiiduväärt aspektid kui kitsaskohad, vajadusel on antud ka omapoolseid soovitusi artikli sisuliseks või vormiliseks parandamiseks. Mõtete ja soovituste jagamisel võib aga julgem olla. Millised artikli osad on kaaslastel eriti hästi õnnestunud ja miks? Millised alateemad on teie arvates liigsed? Kas oskate autoritele mõnd täiendavat märksõna või kategooriat soovitada?
Artikli autoritele. Olete artikliga järjepidevalt ja iganädalaselt töötanud, seda täiendanud ja täpsustanud. Kiidusõnad teemakohase sekundaarkirjanduse põhjaliku läbi töötamise eest! Olete (sekundaarkirjandus)allikate abil kirjutamise põhimõttest aru saanud ja õpitut edukalt ka praktikas rakendanud - refereeringud on sisuliselt hästi õnnestunud. Tekstis esineb küll mõningaid sõnastusvigu (nt: 18. aastane, šotid, võimuloleku ajal ehitatud mässulised illegaalsed kindlused, kinnipidamises püsinud hertsogivõim, interdikti kõrvaldamine), kuid eksimused ei ole nii suured, et mõjutaksid tekstist aru saamist või moonutaksid refereeritava autori mõtet. Järgmises, teksti toimetamise etapis on aga oluline ka grammatilised ebakõlad, lausestus- ja sõnastusvead kindlasti korrigeerida.
Artiklit sisuliselt toimetades ja teksti edasi kirjutades soovitan tähelepanu pöörata ka tekstilõikude (sh alateemade) sidususele ja sisulisele järgnevusele. Mõned näited:
* Detsembris maabus Inglismaale Stephen, kes lasi ennast kuningaks kroonida. Ta sai samuti Normandia hertsogiks. - Kes oli Stephen?
* ...elu lõpuni tuli Henry II-l sõdida oma poegadega, kes olid liidus Prantsuse kuningaga. 4. juulil 1189 toodi Henry II läbirääkimistele Azaysse. - Milline on kahe lause sisuline seos?
* Paljud kohalikud parunid loovutasid ise oma kindlused, et neile jääksid nende maavaldused. - Miks?
* Lunarahaks nõuti alamatelt 150 000 hõbemarka /.../ Pärast Richardi vabaks laskmist saavutas ta kiiresti uuesti kontrolli kuningriigi üle. - Kas Richard I vabanes lunaraha eest?
Kursuse tihe ajakava eeldab lühikese aja vältel paljude teemade omandamist ja läbiharjutamist. Niivõrd intensiivselt töötades võib kiirustades mõni viga kergesti sisse lipsata. Kõik vead on aga kergesti parandatavad ega vähenda vähimalgi määral teie tehtud töö olulisust.
Põnevat edasist lugemist ja jätkuvat indu kirjutamisel! Murede-lisaküsimuste korral küsige kindlasti nõu.
K.K. Kk1058 (arutelu)

Lugesin teie artikli läbi ja tuleb tunnistada, et oma käega ma teie tööle ei tahaks parandusi teha. Teemakäsitlus on põhjalik. Võibolla ainuke asi, mida ma peale kirjavigade teie töös prooviks veel parandada, oleks vormistus. Võiks olla lugemiseks veidi rohkem liigendusi. Kas kokkuvõttel peaks viited olema?

Üldiselt on tegu väga asjaliku artikliga. Sisu kallala ma ei kipuks, kuigi algusest parandasin mõne kirjavea, mis silma jäi ja veidikene sõnastust. Peatükki, kus käsitleti põgusalt Henry II Becketit panin juurde surmadaatumi. Allikad, mida olete kasutanud tunduvad olevat usaldusväärsed.
Kuna sisu puutuda ei taha, siis lisan oma soovitused siia:
*Pöörake tähelepanu veel kirjavigadele ja sõnastusele
Sõnastusvea näide tekstis:
 "Ta sai samuti Normandia hertsogiks. Stephen oli Henry I ajal vandunud truudust tema tütrele, kuid väitis, et see vanne on seaduslikult kehtetu, kuna kuningas oli seda jõuga nõudnud ning kuna Matilda oli sohilaps. [1] Paavst Innocentius II tunnustas Stepheni võimu, kuna uus valitseja oli kiriku suhtes tolerantsem kui eelmine."
Iseenesest on tegu ilusa tervikliku lõiguga, aga lause juures, mis väidab, et Matilda oli sohilaps on midagi nagu valesti. Järgmine lause ei sobi kuidagi kokku eelmisega, midagi oleks nagu puudu.
Muidu olete teinud väga head tööd ning valmis saanud väga mahuka ja keerulise artikli. Tublid!

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Kaspar Kivastik/Plantagenetide suurriik


Kasutaja arutelu:Marispraats/Vaoküla

Tere, teksti sisu kohta ei saa kahjuks midagi öelda, kuid teema valik on huvitav. Kindlasti võiks olla mainitud küla ajalugu, nime lugu ning tänapäevased faktid külast. Jään ootama edasist kulgu, edu!
14.11.2017 tagasiside.
Artikli ülesehitus sobiv. Kokkuvõte on minu arvates sobiva pikkuse, kuid liiga üldistatud. Tore,et oled suurema tähelepanu pööranud arhitektuurile, kuid veel võiksid mainida Vao külaga seotud sündmuseid, tähtsamaid isikuid. Pildi materjal (annaks artiklile omapära ning põnevuse). Kategooriad, viited ning ise lingid kahjuks puuduvad. Jään huviga ootama edasist arengut, edu!

Tore, et oled ikka kirjutamist alustanud! Kiire tagasiside: pööra tähelepanu viitamisele! Vaata III õppetüki materjalidest viitamise osa põhjalikult läbi. Muidu tundub olemasolev tekst läbimõeldult koostatud. Refereeringute kvaliteeti ei oska praegu kommenteerida, sest allikatele pole viidatud. Jõudu kirjutamisel! Ja aitäh Luise Grethenile, kes ka hilinenud kaastööd märkas ja tagasisidet andis. Soovitused sisu täiendamise osas on alati toredad, sest annavad aimu sellest, mida lugeja artiklist tõenäoliselt leida tahaks (isegi kui kõigile küsimustele vastust pole).
--Proosamanna (arutelu) 5. november 2017, kell 22:24 (EET)

Artikkel kogub mahtu ja võtab ilmet, tubli! Mõned soovitused: alaosad "Ajalugu" ja "Vao mõis" kipuvad praegu natuke segi minema. Näiteks see osa -- "Mõisa peahoone oli suhteliselt väike tellisekatusega puithoone, kuid selle esinduslikkust rõhutasid esiväljakut raamistavad arkaadikäiguga sõiduhobuste tall ja aidahoone. Veidi eemale jäi valitsejamaja. Omaette majandushoovi moodustasid monumentaalne viinavabrik,kuivati ja sepikoda . Sõiduhobuste talli taha jäid laudad ning eemal mäel oli 1786. a ehitatud hollandi tuulik, mis kuulub vanimate veskite hulka Eestis." -- käib ju küll rohkem mõisa kohta kui Vao küla ajaloo kohta.
Väga tähtis on aga viitamine. Tutvu veel kursuse III peatüki õppematerjaliga. Hetkel ei ole artikli lugejal võimalik kontrollida, kust siin toodud info pärineb, kas need allikad on usaldusväärsed, kas neid on õigesti refereeritud jne. Vikipeedia põhimõte on pakkuda kontrollitavat infot.
Tuletan ka meelde, et möödunud nädala ülesanne oli lisada artiklile pilt. Pildid mainitud vaatamisväärsustest teeksid artiklit kindlasti atraktiivsemaks ja ilmekamaks. Ehk oled ise pilte teinud ja saaksid need vabakasutusse anda või leidub kuskil piisavalt vanu, autoriõiguse alt väljas kunstiteoseid?
Üldiselt on rõõm näha, et käsitled südamelähedast ja tuttavat teemat ja oled leidnud asjalikku infot. Ainult et selle info allikad on tõesti vaja ära märkida!
Jõudu ja kirjutamisrõõmu!
--Proosamanna (arutelu) 9. november 2017, kell 21:47 (EET)

Teistsugune ja omamoodi teema, aga mulle meeldib, et selle valisid! Hetkel on kokkuvõte natuke lühike, võiksid juurde lisada näiteks küla pinnamoe või iseloomulike joonte kohta, muidu on kokkuvõte hea ja toob välja artikli mõiste. On ilusti välja toodud ka arve ja daatumeid. Alateemasi pole kokkuvõttes mainitud seega ei oska järjekorra kohta midagi öelda. Kategooria puudub, samuti ka tekstisisesed lingid ja viited. Lisa need kindlasti, näiteks kohe algusesse Lääne-Virumaa või ajaloo kohta! Aga muidu jõudu ja jaksu! :)
Isabelagnes (arutelu) 14. november 2017, kell 19:28 (EET)

Artikkel on väga põnev ja lugema kutsuv. Mulle meeldib, et oled lisanud alapeatüki kus räägid Vao mõisast. Võiksid ka lisada viited mida oled kasutanud. Palju edu!
14.november tagasiside

Kaasõpilaste tagasiside on julgustav, Luise Gretheni oma annab ka päris üksikasjalikku nõu. Viimaste nädalate ülesandeid ei ole kahjuks täidetud, nii et neid polegi olnud võimalik lähemalt kommenteerida. Sellega ma nõus ei ole, et kokkuvõte on "liiga üldistatud" (seal on üsna konkreetsed faktid). Sellist väidet võiks teinekord rohkem põhjendada, näiteid tuua või parandusettepanekuid esitada. Minu meelest on kokkuvõttes üsna asjalik info, kui kujutleda end artikli lugeja rolli (annab esmased andmed). Ülejäänud artiklis esitatud infot kokkuvõte aga ei kajasta, lisada võiks kas või külas asuvate ja artiklis käsitletud asutuste-mälestiste loetelu (mõis, linnus jne). Loodan, et leiad aega artiklit jätkata! Jõudu! -Proosamanna (arutelu) 16. november 2017, kell 22:08 (EET)

Luise Grethen on kogemata lisanud fakti, mis käib Järvamaal asuva Vao küla kohta. See tuleks eemaldada, eriti kuna nüüd on esmamainimise kohta kaks erinevat väidet. Lisatud kategooriad ei eksisteeri hetkel ja kolm neist on ka liiga kitsad, et kategooriaks saada ("Eesti küla" on olemas kujul "Eesti külad", aga sinna ei maksa artiklit otse panna, vaid valida täpsem alakategooria). Paraku oleks vist mõttekam need eemaldada. Aga et artikkel oleks huvilistele kergemini leitav, tasuks lisada Vikipeedias olemasolevaid kategooriaid. Suurepäraselt sobiks kategooria "Lääne-Viru maakonna külad".
Loodan, et leiad viimasel nädalal aega artiklit täiendada ja viimistleda! Teema on ju üldsusele huvitav ja tean, et Sulle ka endale kodukohana oluline. Oled juba palju tööd ära teinud ja väärt infot leidnud! Oleks ju tore, kui artikkel, kuhu aega panustanud oled, ikka vajalikul määral valmis saaks ja Vikipeedia põhiruumi jõuaks. Jõudu viimaseks pingutuseks! --Proosamanna (arutelu) 30. november 2017, kell 01:26 (EET)

Assistendi kommentaar paarilise muudatustele ja soovitused


Kasutaja arutelu:Vihm.../Otepää Gümnaasium

*Teemavalik tundub olevat piisavalt lai, et kirjutada sellest põhjalik artikkel.
*Tundud teemat hästi valdavat, vähemalt algne ajaloo kirjeldus tundub põhjalik.
*Mina lisaks igale aastanumbrile järgi ka sõna aasta, et ikka kindel oleks, millest jutt käib.
*Senini tundub viitamine olevat korras.
Esmasp6ev (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 23:17 (EET)

* Teemavalik on väga hea ja piisav, et kirjutada vajalikus mahus, põhjalik artikkel.
* Sisu vastab artikli pealkirjale. Üks soovitus: artikli kirjutamisel võid eeskujuks võtta teised artiklid, mis koolide ajaloost räägivad.
* Viide on seostatav algse allikaga.

Tunnustus rühmakaaslastele! Olete andnud tagasisidet põhjalikult ning asjatundlikult, pöörates seejuures tähelepanu kõigile olulistele elementidele (teemapüstitus, struktuur, sisu, viitamine). Kiiduväärt, et kommentaarid ei piirdu pelgalt tähelepanekutega (mis on hästi, mis mitte), vaid lisatud on ka omapoolseid näiteid, ettepanekuid ja soovitusi. Olete tagasisidestamise eesmärgist õigesti aru saanud. Väga hästi!
Artikli autorile. Oled loonud oma artiklile sobiva struktuuri, valinud olulised alateemad ja lisanud vajalikud märksõnad. Suurepärane! Põnevat edasist uurimist-kirjutamist!
--Kk1058 (arutelu) 6. november 2017, kell 00:34 (EET)

1. Kokkuvõte:
Kokkuvõttes on olemas nähtuse määratlus ning seletab lahti selle peamist sisu. Määratlus asub ilusti esimeses lauses, pealkirjas olev märksõna on nimetavas käändes ning lisatud on ka täiendavat elementi (tähtsamad aastad). Artikli alateemad on esitatud samas järjekorras, kokkuvõte võtab kokku tekstis kajastatut ning ei sisalda rohkem infot kui artikli tekstis. Kokkuvõte vastab artiklle. Väga hästi on välja toodud teema tähelepanuväärsus kokkuvõttes (progümnaasium). Esile on toodud tähtsaim selles artiklis. Minupoolne soovitus: ehk võiksid kokkuvõttesse lisada veel midagi, mille tähelepanuväärsus on väärt testegagi jagamist, et kokkuvõte veidi pikem oleks.
2. Lingid ja kategooriad:
Lisatud kategooriad on sobillkud. Lingid viisid mind õigesse kohta. Hetkel küll siselinke juurde ei pea panema.
Hea töö!

Rühmakaaslasele. Oled kaaslase kirjutisse süvenenud - kommentaarid on taas väga põhjalikud ja konstruktiivsed. Väga hästi!
Juhin ka teiste rühmakaaslaste tähelepanu vastastikuse tagasisidestamise tähtsusele. Oma artikli kirjutamisega samavõrd oluline on aidata oma mõtete, tähelepanekute ja soovitustega ka teisi kaasõppureid.
Autorile. Väga tubli algus! Selleks, et Sa teistest kursusel osalejatest aga liialt maha ei jääks, tuleb kiiresti kirjutamist jätkata. Soovitan esimesel võimalusel lisada järgmine, korrektselt refereeritud-viidatud tekstiosa. Eelnevalt on aga otstarbekas veelkord üle vaadata artikli struktuur. Oled seadnud sihiks anda ülevaade kõigest teemakohasest alates kooli ajaloost kuni selles tegutsevate huviringide ja vahetusprogrammideni. Kui näib, et eesmärk sai seatud liialt ambitsioonikas ning päris kõigest kirjutada ei jõua, tuleks struktuuri vastavalt ka veidi muuta - kramplikult algsesse kavasse takerduma ei pea. Ehk vajab mõni alaosa ümber nimetamist või ümber tõstmist, teis(t)ega kokku liitmist, mitmeks jaotamist või hoopis kustutamist?
Nobedat kirjutamist! Murede ja küsimuste korral küsi kindlasti õppejõududelt nõu.
Kk1058 (arutelu)


Tere! Valitud teema on päeva kohane ning võib esitada paljudele huvi. Loodan, et selle kirjutamisega saate hakkama. Edu!
Edvvie (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 23:24 (EET)

Eripärane ja haarav teemavalik, ilmselt piisav 6000-7000-tähemärgilise artikli jaoks. Paraku ei ole Sa midagi kirjutanud. Loodan, et see muutub peagi. Edu!

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:AndreasKorol/Angry Birds (film


Tere! Teema on huvitav ja populaarne tänapäeval. Loodan, et saate selle kirjutamisega hakkama. Edu!
Edvvie (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 23:24 (EET)

Teema, mille valisid, on köitev, omapärane ning piisav artikli loomiseks. Kahjuks ei ole Sa veel midagi kirja pannud. Loodetavasti jõuad kõik järele teha. Edu!

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Mariebl5/Viiskümmend halli varjundit (film


Kasutaja arutelu:KrisjanA/Mudavulkaan

Artikli Mudavulkaan vormindus on kaduma läinud. Andres (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 23:38 (EET)

Artikkel on juhendis ettenähtust märgatavalt lühem. Teema on huvitav ja väärib lugejaile selgitamist, aga kahjuks näen ma hetkel pigem negatiivset ehk kirjutatu üldmulje on kehv. Toon oma kommentaarid eraldi punktidena, et oleks kergem parandustöid teostada.
- Eesti keelses Vikipeedias on mudavulkaanide teemaline leht olemas. Oleksite võinud seda täiendada. Selle asemel, et teha uus leht, olete võtnud olemasolevast infot, seda täiustanud aga siiski dubleerinud (vabandan kriitika eest, kui ka teine mudavulkaanide leht on Teie loodud ja üritate nüüd lihtsalt uue lehe näol muudatusi sisse tuua).
- Alustades algusest, definitsioon on esimesena välja toodud ja see on hea, aga mõiste peaks olema paksus rasvases kirjas ja võiks paremaks mõistmiseks olla ülejäänud lõigust eraldi ehk iseseisev lõik.
- Esineb korduvalt kirjavigu sh trükkimisest tulenevaid vigu. Neid on küllalt palju, ei hakka siin ükshaaval loetlema.
- Mõttekorduseid nt Aserbaidžaani info on topelt, täpsemalt see, et seal leidub enim mudavulkaane.
- Tekst ei ole eriti sidus, samade teemade kohta käiv informatsioon on eri kohtades. Mõned näited:
temperatuuriinfod võiksid olla ühes kohas koos, samuti mudavulkaanide hulga- ja mõõtudeinfo;
neljas lõik (algusega "Umbes 86...") võiks olla teise lõiguga ("Mudavulkaanid ei ole klassikalises...)seotud, kuna mõlemas infot selle kohta, mis vulkaanist väljub;
mudavulkaanide leviku alapeatüki alguse lõik võiks olla jaotatud piirkondade kirjeldustes, näiteks Euroopa lõigu all öelda, et vulkaane leidub Islandis, Itaalias, Rumeenias jne
- Eriala tõttu saan aru sõnast "subduktsioonivöönd", kuid kuna sellel mõistel on Teie sissejuhatavas lõigus väga suur roll, siis oleks mõistlik ka see mõiste lahti seletada.
- See on hea, et on viidatud, aga viited peaksid olema läbivalt sarnaselt vormistatud. Üheks järjestuse võimaluseks on autor,aasta,link, kasutamisaeg. Isegi, kui see järjestus ei vasta juhendile, siis läbivat ühesugust stiili on kenam vaadata.
- Kuni alapeatükini "Mudavulkaanide levik" on viited korras, aga seejärel ei saa aru kus kohast on võetud sissejuhatav lõik, Aasia lõpuosa, Lõuna-Ameerika, Põhja-Ameerika ja Kolumbia tekst (enne Marsi näidet). Kui need on võetud inglise keelsest Vikipeediast, nagu allolevast märkusest võib eeldada, siis viidata tuleks neid ikka.
-Refereerimise poole pealt on näha, et inglise keelsest Wikist on tehtud küllalt palju otsetõlget, seda tuleks kindlasti muuta. Kas siis leida uusi materjale või rohkem oma sõnadega ümber refereerida.
Väiksemad ja detailsemad täpsustused:
- Saan aru, et on 100C ja 2C tähendavad kraade, kuid kraadi märk ° on oluline.
- Mudavulkaanide ehituse all olev mudakuppel võiks ka lühidalt olla seletatud, vaatamata sellele, et nimetus ütleb ise palju ära. Samuti sobib sellele järgnev viide pigem algusesse alapealkirja järele.
- Kolumbia on ka Lõuna-Ameerika, võib-olla kahe piirkonna tekst ühendada?
- Viidete ees võiks olla kiri "Viited".
- Pilt annaks palju juurde.
Parandusi on palju, kuid loodan et abiks. Tundub, et asi on tehtud kiiruga ja vead pigem trükkimisest, mitte teadmatusest.
--Mikk96 (arutelu) 4. november 2017, kell 11:01 (EET)
ÕA Svealt:
* "Mudavulkaan ehk sals on lamekoonuseline peeneteralisest setendist koosnev lame või tüvikoonuseline kuhik..." -> siit jääb arusaamatuks, kas mudavulkaan on ainult lamekoonuseline või võib siiski olla mõlemat, paranda veidi sõnastust
* Lühend ca käib eestikeelses tekstis kursiivis ning sellele ei järgne punkti.
* aeg–ajalt, vee–fluidisegu, muda– ja pinnasetetega -> siin tuleks kasutada mõttekriipsude asemel sidekriipse
* "Aasta hiljem, 2003..." -> parem oleks lihtsalt Aasta hiljem... või Hiljem, aastal 2003...
* 30.5 Tg -> punkti asemel tuleks kasutada koma
* "Allika tüüpi mudavulkaanid: eksisteerivad veelises keskkonnas, väljundab väikestest avamustest..." -> väljundavad
* Peatükis "Mudavulkaanide levik" tuleks üle vaadata. Esineb palju poolikuid lauseid ning siselingid puuduvad.
* "...seda tänu mudavulkanismi seotusele fossiilsete maavaradega ja sellest tuleneva majandusliku huviga..." -> ja sellest tulenevale majanduslikule huvile
* "Mudavulkaani väljutatav metaan on aga tavaliselt seotud gaashüdraatidega, mis omakorda indikeerib sügavuses leiduva fossiilkütuse – maagaas ja nafta potentsiaalsest olemasolust merepõhjalistes maakoore kihtides." -> see lause jääb arusaamatuks, ehk saaks selgemini sõnastada
--Svea (arutelu) 6. detsember 2017, kell 18:23 (EET)


Kasutaja arutelu:Zxf11/Comptoni hajumine

Annan paar kommentaari juba ennetavalt artiklile. Suure ajapuuduse tõttu jäi lõplik viimistlemine pooleli, kuid kuna artikli mustand on mul tõepoolest olemas, olen ka selle praegu esitanud, nagu on ülesandepüstituses nõutud.
Esiteks, on kirjanduse loetelu veidi korrast ära. Algmustand on kirjutatud LaTeXis, kus süsteem jälgib formaati ise. Lootsin, et vikipeedias on olemas midagi bibLaTeXi sarnast, kus tuleb sisestada vajaminevad väljad igale teosele, kuid ma ei ole sellist võimalust praegu jõudnud otsida. Seega sai lihtsalt kopeeritud LaTeXi pdf-ist kasutatud kirjanduse loetelu kirjed, mis aga ma ei olnud pannud õigesse formaati, sest ei pidanud seda oluliseks (LaTeXi pdf-i ju ei ole mitte kellelgi vaja peale minu). Püüan selle lähiajal parandada ja viia vastavusse mõne füüsika teadusajakirja või füüsikainstituudi viitamisjuhendiga.
Üldine küljendus vajab veel viimistlemist.
Kui võrrelda antud artiklit näiteks ingliskeelse artikliga, võib paista palju sarnasusi, aga tegu ei ole tõlkega (v.a Comptoni lainepikkuste nihke valemi tuletamine, mis minu arvates on entsüklopeedias üleliigne, aga millegipärast on ta nii mõneski võõrkeelses vikipeediaartiklis ning lisaks ka eestikeelses Comptoni efekti artiklis olemas; ühtlasi on valemi tuletamine ainuke asi, mida mul õnnestus kuidagimoodi eestikeelsest Comptoni efekti artiklist üle võtta). Näiteks kasvõi ingliskeelses vikipeediaartiklis on viitamine puudulik, mida ma olen antud artiklis püüdnud parandada --- võib-olla veidi üleliigselt.
Juurde võiks panna "Vaata veel" jm alapeatükid. Eriti tore oleks, kui eestikeelses vikipeedias oleks olemas ingliskeelses Comptoni hajumise artiklis esinev "Light-matter interaction" menüü.
Magnetilise ja mittelineaarse Comptoni hajumise alapunktid on kirjutamisel, ülejäänuid veel täiendatakse. Toimub veel üleüldine küljenduse parandamine.
Praegu on aga aega väga vähe ning pean asuma juba järgmiste ülesannete kallale, mistõttu hetkeks jääb see artikkel nii, nagu ta on. Mõnda terminoloogilist kohta püüan täpsustada (eriti neid, kuhu on praegu jäetud ingliskeelne tõlge). Zxf11 (arutelu) 1. november 2017, kell 00:12 (EET)

Tekitasin vastava külgteemakasti. Kui Sul aega jääb, võid püüda sealsed "low-/mid-/high-energy phenomena"-d millekski emakeelseks tõlkida. Link külgteemakastile:  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 1. november 2017, kell 17:30 (EET)
Mul on liiga palju teisi kohustusi, et artiklit edasi kirjutada. Enne detsembri lõppu on ebatõenäoline, et ma kuskilt leian aega, aga tähtaeg on juba täna. Seepärast ma võtsin kaks alateemad kaasnähtuste juurest ära (mittelineaarsed efektid ja magnetilised efektid), mis on küll tähtsad, aga mitte nii olulised võrreldes muuga. "Relativistlik juga" on ingliskeelse termini astrophysical jet tõlge vene keelest (Релятивистская струя). Kahjuks ei jõudnud konsulteerida kellegagi, kes tunneks astrofüüsika terminoloogiat paremini, kuid idee poolest peaks tõlge enam-vähem vastama sisule (kiired plasmajoad). Teksti on aga omajagu ning ma loodan, et Comptoni hajumise põhiidee on edasi antud.
Üks idee küll on, mida ma ei oska päris teoks teha: kui võimalik, siis võiks Comptoni efekti lainepikkuste nihke tuletamise peita mingi menüü sisse ära, mis on algul suletud. See tuletamine on minu meelest kõrvaline teema ja ta lihtsalt koormaks ülejäänud artiklit, aga samas ta võib ka jääda, mistõttu olekski hea, kui ta oleks algul peidetud. Aga kui sellise asja tegemine läheb keeruliseks, ei ole see ka eriti oluline.
Tänan kõiki, kes aitasid artiklit paremaks muuta! Zxf11 (arutelu) 30. november 2017, kell 17:35 (EET)

Artikli pikkus: artikkel on pikem, kui nõutud 6000 tähemärki. Tähemärke on isegi üle kahe korra rohkem, näha on, et autor on teemasse süvenenud.
Artikli üldmulje: üldmulje on korrektne. Artikkel on jagatud alaosadeks, olemas on viidete sektsioon. Artikli alguses on defineeritud termin, millest artikkel räägib.
Artikli struktuur: struktuur on loogiline, artikkel on jaotatud osadeks. Esimesed sõnad on samad, mis artikli pealkiri, defineeritakse mõiste. Sissejuhatuse pikkus on adekvaatne, pikem oleks juba veidi laialivalguv. Esimeses lõigus tekitab veidi segadust see, et boldiga on esitatud ka teisi mõisteid ehk on bold seal üleliigne. Arusaadav on, et need on teemaga seonduvad, kuid neid võiks esitada kuidagi teistmoodi. Magnetilise Comptoni hajumise ja mittelineaarse comptoni hajumise alapealkirjade all puudub tekst.
Artikli refereerimine: allikaid on hulganisti, mis näitab, et teemat on ilmselt uuritud põhjalikult ja mitmest küljest. Tekst annab algallikates esitatud infot korrektselt edasi. Plagiaati ei leidu. Algallika tekstis liigselt kinni ei olda. Tegemist ei ole tõlketekstiga, esineb struktuurseid sarnasusi inglisekeelse artikliga, kuid see on igati loomulik, kuna räägitakse samast teemast siiski.
Artiklis viitamine: viitamine on korrektne, on arusaadav millal viide kehtib terve lõigu kohta ja millal antud lause kohta. Viited on seostatavad allikatega, on võimalus kontrollida. Viidete täiskirje on korrektne.
Artikli loetavus: artikkel on loetav ka inimesele, kes ei oma süvateadmisi füüsikast. Kohati esineb liiga pikkasid lauseid, mida võiks jagada mitmeks eraldi lauseks. Nt: "Kui elektromagnetkiirguse kvantide energia on palju suurem kui elektronide seoseenergia, on footonite hajumine kirjeldatav Comptoni hajumisena, 1 MeV juures on Comptoni hajumine peamiseks gammakiirguse ja aine vahelise mõju liigiks, ta on üks peamistest gammakiirguse energia kaotamise mehhanismidest." Matemaatilised valemid on korrektselt vormistatud. On toodud mitmeid illustreerivaid, selgitustega pilte. Lõigus Comptoni hajumine kvantelektrodünaamikas on sõna diferentsiaalne valesti kirjutatud.
'''
Pildid artiklis: piltide kirjeldused on eestikeelsed. Piltidel toodud välja autor, kõik korrektne. Artikli esimese pildi juures jääb segaseks seos kirjelduse ja pildi vahel, kuidas seostuvad eri energiatasemega nähtused antud pildiga, seda võiks täpsustada.
'''
Artikkel ja Eesti: põgusal uurimisel ei leidnud mingit seost teema ja Eesti vahel.
--K Kukkela (arutelu) 9. november 2017, kell 21:23 (EET)
---
Õppeassistent Kairilt:
Oled teinud põhjaliku töö.
# Mõnes üksikus kohas soovitan sul teksti viite lisada (nt esimeses, tutvustavas lõigus).
# Seejärel laadi artikkel põhiruumi: vaata videojuhendit.
# Kui need on tehtud, on töö arvestatud.
--Kairijan (arutelu) 4. detsember 2017, kell 17:21 (EET)

Laadisin oma artikli "Comptoni efekti" artikli põhiruumi. Seal mainisin ka, et tegelikult võiks lehekülje nimi olla "Comptoni hajumine," mitte "Comptoni efekt," sest hajumine on laiem nähtus, millest artiklis ongi juttu. Võib-olla mõni oskajam vikipeedia kasutaja saab sellise muudatuse teha (kui ollakse nõus). Kui Te soovitasite tutvustavasse lõiku viite lisada (s.o ma oletan lõik algusega "Comptoni hajumine on elektromagnetlainete mitteelastne hajumine..."), kas tõesti tuleks definitsioonidele lisada viited? Ma arvasin, et need lähevad üldteada asjade alla, mistõttu ei ole ka ühtki viidet sinna lisatud. Viimase asjana, ma ei tea, mis peaks nüüd saama minu kasutaja lehel olevast artiklist: kas see tuleks ära kustutada? Üldiselt aga tänan tagasiside eest ja loodan, et minu kirjutatust on veidi abi vikipeedias! Zxf11 (arutelu) 13. detsember 2017, kell 23:02 (EET)


Kasutaja arutelu:Averonika/kasulik idioot

Antud teema kohta Vikipeedias artikkel puudub ning trükkides Google otsingusse sõnapaari "Kasulik idioot", paistab ka informatsiooni üpris laialdaselt olema, seega ei paista olema probleemiks 6000-7000 tähemärgilise artikkli kirjutamine. Juhul, kui eesti keelsetest allikatest jääb väheks, paistab olema ka mitmesuguseid inglise keelseid allikaid.
Artikkli sisu vastab teemale ning on märgata, et artikkli autor on asja hoolega teinud. Kõik on selgelt ja arusaadavalt sõnastatud.
Viited on väga hästi märgitud ja refereeringud vastavad algallikatele. Kuid ma pole nüüd kindel, kui usaldusväärne allikas on POLIITIKA.guru veebileht, sest seda lähemalt uurides, selgub, et veebileht pakub arvamusi ja analüüse ning igaühel on võimalus oma arvamuslugusi seal avaldada. See paneb kahtlema veebilehe usaldusväärsuses.
--Mp3820e (arutelu) 1. november 2017, kell 21:19 (EET)

Rühmakaaslasele. Oled andnud tagasisidet põhjalikult ning asjatundlikult, pöörates seejuures tähelepanu kõigile olulistele elementidele (teemapüstitus, struktuur, sisu, allikad, viitamine). Väga õige, et oled välja toonud ka omapoolsed näited, ettepanekud ja soovitused - just sisukas tagasiside aitab autorit edasi. Oled tagasisidestamise eesmärgist õigesti aru saanud ja oskad õpitut edukalt rakendada. Väga hästi!
Juhin ka teiste rühmakaaslaste tähelepanu kõigi valmivate artiklite tagasisidestamise tähtsusele. Oluline on aidata oma mõtete ja ideedega kõiki kaaslasi (vt ka õppetükk 3, "tagasisidestamine").
Artikli autorile. Järjepidev töö on sihile viinud - artikkel on juba ilmet võtmas! Põnevaid avastusi uutest õppetükkidest ning jätkuvat indu kirjutamisel! Murede ja küsimuste korral olen Sulle rõõmuga abiks.
--Kk1058 (arutelu) 6. november 2017, kell 03:28 (EET)

Juhin taas rühmakaaslaste tähelepanu kõigi kaaslaste artiklite tagasisidestamise tähtsusele. Oma artikli kirjutamisega samavõrd tähtis on aidata oma mõtete ja ideedega ka kaasõppureid.
Artikli autorile. Väga tubli algus! Struktuur vastab jätkuvalt teemale, refereeringud on hästi õnnestunud ja viitamine korrektne. Selleks, et Sa teistest kursusel osalejatest aga maha ei jääks, tuleb kiiresti kirjutamist jätkata. Soovitan esimesel võimalusel lisada järgmine, korrektselt refereeritud-viidatud tekstiosa - suurepärane algus on tehtud, nüüd tuleb artiklit veel vaid pisut täiendada.
Nobedat kirjutamist! Murede ja küsimuste korral küsi kindlasti õppejõududelt nõu.
Kk1058 (arutelu)


Kasutaja arutelu:Mahlageni/Dendroklimatoloogia

Kas artikkel on piisavalt pikk? Word annab pikkuseks 4947 tähemärki, et on liiga lühike.
Milline on artikli üldmulje? Kas see vastab entsüklopeediaartikli nõuetele? Üldmulje on täitsa okei, aga pilte oleks võinud lisada, sest need annavad palju juurde.
Artikli struktuur. Kas artikli struktuur tundub loogiline? On loogiline, kuigi esines selline kirjutis: Kliimarekonstruktsioonides kasutakse erineva vanusega puid. See oli jäetud eraldi lõiku, mis ei ole otstarbekas ning võiks kuidagi ülejäänud tekstiga siduda.
Kas artikli esimene sõna / esimesed sõnad on sama(d), mis artikli pealkiri, ja kas esimene lause on (n-ö) definitsioon? Jah
Kas sissejuhatus on piisavalt lühike ja kokkuvõtlik? Mina oleksin teinud sissejuhatuse lühema ja üritanud kuidagi liita liigset teksti sissejuhatuses mingi teise artikli osaga.
Refereerimine Plagiaadikontrollid midagi ei tuvastanud. Tekst võiks osaliselt olla sidusam, nt ajaloos hüppab ühe punkti juurest teise juurde, mis teeb lugemise keeruliseks. Refereerimine tundus korras olevat.
Mil määral on artikkel originaallooming ja mil määral tõlketekst ingliskeelsest Vikipeediast? Kuna inglisekeelses pole ajaloo ega meetodite teemat, siis ei ole tegemist tõlketööga.
Viitamine:  Oleksid võinud teha inimeste nimed aktiivseks, kes on Vikipeedias juba olemas. Viide nagu "Gates and Mintz 1975" tundub olevat ebakorrektne. Viidetel puudub korrektne vormistus, nt pole pealkiri esisuurtähega.
Loetavus: esineb trükkimise vigu, kus 2 järjestikust tähte on vahetuses. Esineb kirjavigu nagu keskond (peaks olema keskkond). Mitmes kohas on komad puudu, näiteks definitsioonis.
Pildid-joonised. Piltide-jooniste tekstid peavad olema eestikeelsed ning piltidel ei tohi olla probleeme litsentside või autoriõigustega. Kuna pildid-joonised puuduvad, siis ei saa seda kommenteerida.
Kas on Eestiga seonduvat infot (kui seda saab selle teema juures sisse tuua)? Ei ole, kuigi Eestis kasvavad puud, et mingis mõttes on Eestiga seotud.
--Kertmann (arutelu) 2. november 2017, kell 18:12 (EET)

1.	Kas artikkel on piisavalt pikk? Artikkel ei ole päris 6000 tähemärki, natukene tuleks juurde kirjutada
2.	Milline on artikli üldmulje? Kas see vastab entsüklopeediaartikli nõuetele?Artikli üldmulje on hea ja see vastab entsüklopeediaartikli nõuetele. Koheselt jääb silma, et puuduvad pildid. Võiks olla üks illustreeriv pilt näiteks mingi puu aastarõngastest või diagramm, mis on saadud vastavate uuringutega.
3.	Artikli struktuur. Kas artikli struktuur tundub loogiline? Jah
a.	Kas artikli esimene sõna / esimesed sõnad on sama(d), mis artikli pealkiri, ja kas esimene lause on (n-ö) definitsioon? Jah
b.	Kas sissejuhatus on piisavalt lühike ja kokkuvõtlik?  Sissejuhatus jääb natukene liiga pikaks. Sissejuhatuses on 4 lõiku, kuid äkki saaks kaks viimast lõiku eraldi pealkirja alla panna, mitte sissejuhatusse.
c.	Refereerimine. Kas tekst annab algallikas olevat infot adekvaatselt edasi, st kas algallikas väidab seda, mida refereering väidab? Jah, annab infot adekvaatselt edasi ning ei tuvastanud plagiaati. Mil määral on artikkel originaallooming ja mil määral tõlketekst ingliskeelsest Vikipeediast? Tekst inglise keelses Vikipeedias on hoopis teistsuguse ülesehitusega ja kajastab teistsugust infot juba pealkirjade järgi. Inglise keelses variandis puuduvad ajaloo ja meetodite peatükid, selle asemel on pikemalt kirjutatud näiteks piirangutest. Ehk siis võib öelda, et tegemist on originaalloominguga ja ei ole tõlketekst inglise keelsest Vikipeediast.
4.	Viitamine. Viiteid on võimalik soovi korral kontrollida ja neid saab seostada algallikaga. Lõpus olevad osad viited on kuidagi kohmakalt välja toodud. Näiteks „Gates and Mintz 1975“ ja „Friedrich et al.2001“ ehk siis on nimetatud ainult autorid ja aasta, kuid pole kindlat artiklit ja see tekitab segadust. Tekstis on ainult viiele sõnale lisatud Vikipeedia link (kliima, sademed, temperatuur, pilvisus ja tuul), kuid on veel mitmeid sõnu millele saaks lisada linki. Näiteks ökosüsteem, dendrokronoloogia, parasvöötme kliima ja neid on veel mitmeid (tuleks üle vaadata). Lisaks ka erinevatele isikutele lisada need.

5.	Loetavus. Kas tekstiga edastatav sõnum on mõistetav? Kas tekst on keeleliselt korrektne? Sõnum on mõistetav. Esineb erinevaid vigu küll. Üldiselt on töös puudu palju komasid. Eriti hakkab silma ajaloo peatükist esimene lõik. Meetodite esimene sõna on pandud Tendroklimatoloogia, aga peaks olema ikkagi Dendroklimatoloogia. Palmeri põua index – kui juba kirjutada eesti keeles, siis võiks olla ka indeks, mitte index. Ajaloo teises lõigus on aastarüngaste, peaks olema aastarõngaste. Ajaloo kolmandas lõigus on „Samuti tõestast ta“, peaks olema tõestas. Samas lõigus on ka „parasvõõtme kliimas“ aga peaks olema parasvöötme kliimas.
6.	Pildid-joonised. Piltide-jooniste tekstid peavad olema eestikeelsed ning piltidel ei tohi olla probleeme litsentside või autoriõigustega.  Ei esinenud pilte
7.	Kas on Eestiga seonduvat infot (kui seda saab selle teema juures sisse tuua)? Puudub Eestiga seotus, kuigi võibolla annaks ka leida Eestis tehtud uuringuid või kajastada, kas Eestis on üldse vastavaid uuringuid tehtud.
--Triinmer (arutelu) 3. november 2017, kell 13:04 (EET)
---
Õppeassistent Hannalt:
*Viitekirjetes peaks olema olemas kõik vajalikud elemendid, st autor, pealkiri, aasta, kirjastaja, ilmumiskoht jm. Sinul on 2.–6. viide praegu puudulikud.
*Kustuta ära artikli kõige alguses olev pealkiri, siis läheb sissejuhatus enne sisukorda.
*Pealkirjad ei tohiks olla paksus kirjas, vaid lihtsalt pealkirja vormistusega.
*Palun loe oma tekst veel hoolega läbi, selles on palju trüki- ja ortograafiavigu.
*Siselink peab olema tervel sõnal, sh ka käändelõpul. Palun vaata siselinkide korrektset vormistamist siit. HPook (arutelu) 6. detsember 2017, kell 16:52 (EET)
---
Aitäh paranduste eest! Võid oma artikli põhiruumi laadida. Juhend selleks on siin. Kui artikkel on põhiruumi laaditud, on töö arvestatud. HPook (arutelu) 11. detsember 2017, kell 17:28 (EET)