Malli arutelu:Netiviide

väga hea mall... Kuna viimasel ajal kasutatakse Eestis vormindust: eesnimi ja perekonna nimi, siis luban endale ka taolist vormi. Mitte et mul midagi vastu oleks teiste autori/autorite nime/nimede vormistamise tavadele, aga kuidagi suupärasem tundub olevat täisnimi ja ka informatiivsem. Näiteks "Romeo Mets" on tunduvalt ühemõttelisem kui "R. Mets" või "Mets R."--Hendrix 3. september 2007, kell 16:44 (UTC)

Üldiselt (st. mitte viidete puhul vaid tekstis kasutades) olen ka ise täisnimede poolt, viidete juures on "Mets, R."-tüüpi kirjed olulised, kui kasutatakse tekstisisest viitamist (ja seetõttu järjestatakse viited perekonnanimede järjekorras). Joonealuse viitamise korral pole see nii oluline.--Ken 3. september 2007, kell 17:48 (UTC)

Kas siia malli oleks võimalik lisada Mall:ENref range käsklusega. Vaja oleks, et ta loeks  <ref> ... </ref> vahelt malli.--Tiuks 28. veebruar 2008, kell 20:23 (UTC)

Ei saa aru, mida sa sooviksid.--Ken 28. veebruar 2008, kell 21:15 (UTC)

: Jätsime selle välja. Enam ei ole vaja.--Tiuks 28. veebruar 2008, kell 21:22 (UTC)

lisaks õige juurde internetis oleva ajakirja jaoks lehekülje, ajakirja numbri ja köite välja?--Hendrix 8. oktoober 2008, kell 06:41 (UTC)

Näites on kirjas Täpsustus = lk 5. See tähendab, et väljaga "täpsustus" saab lisada nii lehekülje, köite kui ka ajakirja numbri. --Tiuks 8. oktoober 2008, kell 12:44 (UTC)

:Ken pidas täpsustuse all silmas seda, et leida kiirelt netimatejalis viidatav koht ehk lehekülg. Kui ikka pdf fail on 100 lk pikk, annab õiget kohta otsida. Aga Artikli parameetrid sinna ei sobi. Artikkel peaks olema ikka nii - Ajakiri, aasta, köide, nr, leheküljed (mõnigaste variatsioonidega). Mina lisaksin köite, numbri ja lehekülgede välja ilmumisaasta taha. Loodan, et see ei tekita vastuväiteid. Tööde järjekord ei tohiks väga pikaks minna. Või mis adminid arvavad?--Hendrix 11. oktoober 2008, kell 09:16 (UTC)

Mitte kirjutada noinclude topelt, nagu äsja juhtus. Artiklisse Vohilaid tekkis selle peale umbes 100 linki teistele keeltele ja poolte viidete järel oli tekst <nowiki></noinclude></nowiki>. --[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 29. aprill 2009, kell 08:00 (UTC)

URL-is võib protokolliks olla ka miski muu, kui :en:http, mõned leiab siit: :en:Application_Layer.
Millised peaksid kindlasti toetatud olema? Mina arvan, et vähemalt :en:ftp ja mms
suwa 14. mai 2009, kell 05:22 (UTC)

Mall ei anna ju aadressi algust http:// ette. See või mõni teine protokoll tuleb nagunii aadressi algusesse kirjutada, et link üldse tööle hakkaks. 14. mai 2009, kell 05:59 (UTC)

: http://serverinimi.domeen/kataloog/fail

: ftp://serverinimi.domeen/kataloog/fail

: mms://serverinimi.domeen/kataloog/fail

: nagu siit näha ei tea wikisoft mms-ist midagi

: suwa 15. mai 2009, kell 05:32 (UTC)
----
Oleks päris hea kui ref-märgendid malliga kaasas on, kui need nagunii alati ümber malli tuleb panna. Kas neid saab mallile nii lisada, et senised kasutused katki ei lähe? 9. juuni 2009, kell 10:48 (UTC)
----
Arhiivilingi parameetri võib lisada, aga lihtsustamisest ma ei saa aru. Siin on nüüd hulk tühikuid topelt, kuigi need ei tohiks väljundis näha jääda. Miks koha ja väljaandja vahelt (järgnevast parameetrist sõltuv) koolon ära kadus? Pikne 6. juuli 2014, kell 12:31 (EEST)

eemaldasin üleliigsed tühikud. Koha ja väljaandja vahele panin taas kooloni--Bioneer1 (arutelu) 6. juuli 2014, kell 15:32 (EEST)

Tea, kas see kõige õigem koht on küsida, aga 'avastasin' eile, et Visual editor pakub viitele lõppu: Kasutatud.... (muidu on ikka nagu vaadatud...). Kas sel on mingi filosoofia taustaks? --.Toon (arutelu) 1. veebruar 2017, kell 10:16 (EET)

(Kolisin selle kommentaari mujalt siia, sest siin on sobivam koht.) Kasutatud panin mina TemplateData'sse (kust see edasi jõuab VisualEditori). See on siin mallis parameetri nimi ja on ka malli poolt kuvatavas tekstis, seepärast. Muud filosoofiat selle taga pole. Cumbril 1. veebruar 2017, kell 13:22 (EET)

:Tänan, selge. --.Toon (arutelu) 1. veebruar 2017, kell 14:14 (EET)

Sellest parameetrist pole praegu mingit kasu, sest see ei nähtu tulemustes ära kuskil. Sellega seoses võiks lisada ka deadurl või sarnase eestikeelse parameetri. Kuna online on selles mallis juba praegu kasutusel  malli accessdate vastena, siis peab olema mingi muu parameetrinimetus. Võib-olla live? -Mardus /arutelu 16. november 2017, kell 17:26 (EET)

Palun kirjuta täpsemalt, mida sa mõtled väljendiga „pole praegu mingit kasu”, sest veebilehtede koopiad tehakse nii Eestis kui ka 'meerika archive.org andmebaasi, kas keegi pole senini veel seda võtit kassutanud või miskit muud? suwa 17. november 2017, kell 00:22 (EET)

Puudub võimalus viidata nt sellele, et viidatu lugemiseks pead registreeruma/maksma (cf. <ref>{{cite web ...|subscription=yes |registration=yes}}</ref>)—Pietadè 6. juuni 2018, kell 20:23 (EEST)

Mardus, kuidas järjestuse muutmine kokkuvõttes loetavust parandab? Tavapärane on, et parameetrid on (enamvähem) selles järjekorras, milles nad koodis ja väljundis esinevad. Siin võiks "url" ja "pealkiri" jääda kõige ette, kuna need on kõige tähtsamad parameetrid, mille väärtus peaks olema alati sisestatud ja mida koodist kõigepealt leida. Nähtavasti sellepärast on ka inglise vikis need kõige alguses. Pikne 21. jaanuar 2020, kell 17:02 (EET)

Koodi loetavuse huvides on tähtsam, et URL oleks eelviimane ja URL-i ei pea kõigepealt leidma. Artiklis väljajoonistatult tulevad eelõige ette autor, pealkiri, väljaanne jne. mis põhimõttel on enam-vähem samas järjekorras ka kõik teised parameetrid. Kuna URL ja arhiivimisurl on "peidetud", lähevad nad viitamise koodis tähemärkide suure mahu tõttu eelviimaseks. -Mardus /arutelu 21. jaanuar 2020, kell 17:11 (EET)

Ingliskeelses Wikipedias lisatakse URL kõige ette kogenematute redigeerijate poolt, ning ka seetõttu, et parameetrite järjestus on juhendis mitmes kohas ekslik. Kogenud redigeerijad lisavad URLi alati eelviimasena.

Oletame näiteks, et keegi lisab viite kõikide vajalike andmetega, kui nad on olemas. Kõige loogilisem ongi lisada andmed selles järjekorras, kus nad väljajoonistatult esinevad, seega autor, pealkiri, keel, failiformaat, väljaanne, (vajadusel) väljaandja, siis aeg, edasi URL kui kõige tähemärkiderohkem parameeter ja siis "vaadatud/accessdate" ja vajadusel tsitaat kui kõige tekstirohkema väärtusega parameeter, mis on ka väljajoonistatult kõige lõpus.

Kui vaadata lähteteksti paljude viidetega, siis äkitselt esinev pikk veebiaadress murrab kõvasti lõiku ja raskendab koodi lugemist. Kui veebiaadress on viite lõpus, siis lähteteksti toimetaja näeb kõigepealt viite relevantsemaid andmeid; pika tekstimürana on veebiaadress nagunii igast asendist leitav, aga muud parameetrid mitte. -Mardus /arutelu 21. jaanuar 2020, kell 17:21 (EET)
*Täiendav põhjus, miks URL oleks eelviimane, on see, et URL-parameeter kui ka väärtus saaksid sellisel juhul olla võimalikult lühikesed, kui nende järele on näiteks lisatud veel täiendavat koodi, à la:

:... |url= https://www.vaega_pikk_veebiaadress.ee/pikk_veebi_aadress.html |vaadatud=2020-01-01}}</ref><ref name="uus_viide">{{netiviide |autor=Autori Nimi ...

Ülalolevas näites, kui muuta lehitseja aken laiemast kitsamaks, muudab oma laiust ka tekstiala (textarea), mille sees koodi tekst "murdub" samuti järgmisele reale. Kuna URL on eelviimane ja aadress URL= parameetrist eraldatud ühe tühikuga, liigub aadress samuti järgmisele reale. Aadressi järel on kogu blokis eelviimane tühik, mis muutub määravaks lehitseja-akna kitsamaks tegemisel, kui |vaadatud liigub järgmisele (virtuaalsele) reale. Kui lainelised sulud oleksid html järel, siis nad tekstipõhises lehitsejas tavapäraselt ei murdu, kuigi CSS-koodis on see teatud eritingimustel, nagu kitsendatud lehitseja vaateväli, võimalikuks tehtud.

Peapõhjus on teha lähteteksti nägemine mugavamaks järgmistes olukordades:

*nutitelefonis ja tahvelarvutis: mobiiliseadme lehitsejad leiduvad seadmetes, kus esinevad väikesed ekraanid nii oma mõõtmetelt kui resolutsioonilt (miinimum 240x320 pikselit);

*töölaua-tüüpi personaalarvutil Lynx või muud tekstipõhist lehitsejat kasutavatele redigeerijatele/toimetajatele, kes kasutavad Vim-nimelist redigeerimisprogrammi. Nendes liidestes murdub tekst kõige vähem.

*redigeerimisajaloos, kus lähteteksti võrdlusel halvasti küljendatud vormistatud lähtetekstis liigub pikk URL ühes muude ilma vajalike tühikuteta tekstijadaga teksti sisaldavast elemendist ja siis vaateväljast välja, segades teksti lugemist ja võrdluse analüüsi. -Mardus /arutelu 21. jaanuar 2020, kell 17:51 (EET)

Seda ma küll ei usu, et inglise vikis URL kogenematusest ette pannakse. Miks seda muidu malli juhendis parandada pole taibatud.

Kui ütlesin, et URL ja pealkiri on kõige tähtsamad ja võiks olla esmalt leitavad, siis sellepärast, et need on ainsad kohustuslikud parameetrid. Teisi parameetreid pole alati tarvis. Eks sellepärast ole need kaks ka inglise vikis alguses. Peale selle käivad URL ja pealkiri lingi osadena kokku ning seetõttu on ootuspärane, et need on ka artikli koodis kõrvuti. Sellepärast ei ütleks ma ka, et URL on "peidetud" ja justkui ei kajastu viite elementide järjestuses.

Kui sinu näite järgi peaks ehk olema nii, et rida murdub võib-olla mõnes brauseris loomulikumas kohas, kui jätta URL-i ette ja taha tühik, siis need tühikud saab ju lisada sõltumata sellest, kas url on koodis ees- või tagapool.

Iseenesest on küll tõsi, et viited teevad artikli koodi halvemini loetavaks, aga nad teevad seda tervikuna, viite osade järjekorrast sõltumata.

Igatahes pole iseenesest mõistetav, et järjekorda tuli nii muuta. Ma ei poolda seda. Selliste muudatuste kohta on parem kõigepealt malli arutelus ettepanek teha. Pikne 22. jaanuar 2020, kell 17:38 (EET)

: Sekundeerin; mõned "koodilugejad", mida kasutan, tükeldavad nt ka lõpus oleva laiendi , à la,  ja  eri ridadele, mis on "ära harjutav"; nt BBC praktika, kus sama URLi all esitatakse artiklit mitme, ajas muudetava pealkirjaga, teeks "järje ajamise" ebamugavamaks, jne.✅ Pietadè 22. jaanuar 2020, kell 18:10 (EET)

: Olen nõus sellega, mida Pikne ütles.

: " keeles" eemaldasin põhjusel, et see tekitab probleemi, kui malli lisamisel on juba parameetris rohkem kui keele nimi lisatud. "inglise keel keeles", "inglise keeles keeles" jne. Ma ei tea, palju neid juhtumeid on, ent arvestades, et mall on sellisena alates 2007. aastast kasutusel olnud, siis tõenäoliselt ikka on. Kui soovida seda muudatust, siis peaks robotiga üle käina vanad kasutused või tegema malli koodis kontrolli selle üle, mis parameetris sisaldub. Mis on natuke keerulisem kui lihtsalt ühe sõna kirjutamine koodi. Kaniivel (arutelu) 15. oktoober 2020, kell 01:24 (EEST)

allikas: eRT
 seadus: PS
 Paragrahv: mitu
 https://www.riigiteataja.ee/akt/PS?leiaKehtiv
 https://www.riigiteataja.ee/akt/PS?leiaKehtiv#para10
 https://www.riigiteataja.ee/akt/PS?leiaKehtiv#para22
 https://www.riigiteataja.ee/akt/PS?leiaKehtiv#para44

 muutuja on ainult
 | täpsustus = §10
 | täpsustus = §22
 | täpsustus = §44

 Viidete all võiks tulemus olla nt miskit sellist
 ↑ EV Põhiseadus §10, §22, §44
suwa 27. jaanuar 2020, kell 00:56 (EET)

Kui seda kuskil juba ei ole, siis äkki oleks mõistlik teha Eesti seaduste viitamiseks eraldi mall? Netiviite mall küsib avaldamiskuupäeva, aga seaduse puhul on olulised niihästi avaldamise ja jõustumise kui ka kehtivuse lõpu kuupäev. Praegu nende kõigi markeerimiseks Netiviite mallis head kohta ei ole, ajaparameeter hakkab kohe karjuma, kui miski kuupäevaformaadist väljub. --Ehitaja (arutelu) 23. märts 2022, kell 15:43 (EET)

kas on võimalik kaasamõelda, et natuke automatiseerida?

Kaniivel, kas selle malli võiks panna seda moodulit kasutama? Tundub, et arhiveerimisrobotil (teema saatkonnas) oleks malliga parem toimetada, kui see toimiks põhiosas võimalikult samamoodi nagu ingliskeelne mall. Esmapilgul tundub, et selleks tuleks lihtsalt selle malli parameetrid siia aliasteks lisada. Vist ainuke asi, mis seniste kasutuste juures segab, on sõna "keeles", mille moodul parameetri "language" väärtuse järele lisab. Selle "keeles" võiks siis ehk lihtsalt ära jätta, ilma ei tohiks ka vale olla ja võimalikud on seejuures ka erandlikumad väärtused nagu "mustlaskeel" või "ivriit", mille järele see ei sobi. Pikne 3. veebruar 2022, kell 19:12 (EET)

Mul oli mõte seda teha ja alustasin 2020 lõpus inglisvikist koodi kopeerimisega, kuid hoog rauges. Selle aja jooksul, mil see moodul sai siia vikisse kopeeritud, on enwiki kood palju muutunud. Arvatavasti see toetab nüüd muuhulgas paremini erinevaid keeli. Aga lihtsalt kopeerida ei saa, sest siinse viki mooduli koodi on ka korduvalt muudetud. Tuleb need kohad üles otsida, mida on muudetud ja uude enwiki koodi integreerida. Ja lisada eesti tõlked (mis juba olemas on, kuid kuna kood on muutunud, ei saa neid lihtsalt kopeerida). Hea on see, et kui kogu töö on tehtud, võib samale moodulile ilma midagi erilist tegemata panna külge ka Raamatuviite malli. Ja teisi spetsiifilisi malle, kui soov on. Kogu funktsionaalsus on moodulis. Ma võtan selle uuesti käsile vast. Kaniivel (arutelu) 3. veebruar 2022, kell 20:17 (EET)

: Kui nüüd kujul AAAA-KK-PP sisestatud kuupäevad sobivale kujule ümber vormistada, nii nagu inglise viki uuem moodul nähtavasti teeb, ning lisaks sõna "vaadatud" järel vormistuses alalütlevat käänet kasutada, siis oleks vist küll veel parem arhiivirobotit häälestada. Pikne 6. veebruar 2022, kell 14:45 (EET)

:: Kasutab siis moodulit alates tänasest. Netiviite malli parameetritest jäi välja "täpsustus", mille väärtus pole eriti selgelt piiritletud -- võib olla lehekülje number aga võib ka midagi muud olla. Soovi korral saab botiga parandada, probleemiga artiklid leiab siit kategooriast: :Kategooria:CS1 vead: tundmatu parameeter. Kaniivel (arutelu) 13. märts 2022, kell 18:01 (EET)

::: Hea, tänan. Kui parameetrit "täpsustus" on kasutatud nii nagu juhendis kirjeldatud, siis võiks see sobida inglise malli parameetriga "at". Pikne 13. märts 2022, kell 18:20 (EET)

Autori (perekonnanime) lahtri juures on praegu öeldud, et Vikipeedia artiklile linkimiseks tuleb kasutada välja "Autori link". Tundub, et see suunab kasutajaid tegema asjatuid linke. Näiteks artiklis Konstantin Vassiljev on punane link, mille puhul pole ilmne, et peaks tulema artikkel, või siis artiklis Vereta Jaht on autori lingi parameetrit lihtsalt valesti kasutatud. Võiks ehk öelda "Ära lisa siia vikilinki" ja jätta linkimise võimalus varjatumaks. Siselingid viidetes tunduvad enamasti niikuinii mürana. Pikne 11. jaanuar 2023, kell 19:25 (EET)

"Ära lisa siia vikilinki" on hea sõnastus, parem kui "Ära vikilingi". Ma arvan, et ei ole selge, et väli Perekonnanimi on otseselt seotud väljaga "Autori link". Seepärast on parem seos kirjelduses välja tuua. Kasutaja Maemees on mõlemal juhul selle lingi lisanud ja ta kipub liigselt muidki välju täitma. Selle pealt veel ma ei järeldaks veel, et see kutsub kasutajaid tegema asjatuid linke. Kaniivel (arutelu) 12. jaanuar 2023, kell 20:22 (EET)

: Väja "Autori link" kirjelduses võiks küll öelda, millega see kokku käib, aga kui teistpidi välja "Perekonnanimi" kirjelduses see seos mainimata jätta, siis sellest pole minu meelest midagi. Pikne 17. jaanuar 2023, kell 18:32 (EET)

::Võib ka nii teha. Kaniivel (arutelu) 22. jaanuar 2023, kell 11:35 (EET)

Dokumentatsioonis näidatud uued parameetrid tekitavad kõhklusi. Need on nüüd malliviisardis kõik üles loetletud ja rohkemate parameetritega on malli keerulisem kasutada. Mingi osa neist parameetritest võiks ehk siiski varjatuks jätta, eriti näiteks igasugused ID-d, ehk saaks hakkama väiksema arvu toimetajate nimedega või ehk pole toimetajaid veebiviitesse üldse tarvis jmt. Meil on varem veel juttu olnud, et pikad viited ja eriti mallidega viited teevad koodi raskemini loetavaks. Paljud neist lisaparameetritest annavad viitele üsna vähe juurde ja nende täitmine teeb samas koodi veel raskemini loetavaks. Pikne 11. jaanuar 2023, kell 19:25 (EET)

Mulle ei tundu, et malli oleks keerulisem kasutada. Viisardis on sisuliselt sama pilt, mis enne muudatust. Kasutajale näidatakse esiplaanil kõige põhilisemaid välju ja ülejäänud valikud on vasakul, kuhu minemine on oma vabal valikul. Kirjutasin igale poole väljade juurde lühikesed selgitused, et oleks aru saada, mis väli mida teeb. Paistab, et väljade juures olevat infot reaalselt loetakse. Erinevalt juhendist malli leheküljel, kuhu keegi väga ei satu. Olen jälginud viitemallide kasutamist peale muudatust ja mulle on jäänud mulje, et ka kogenematutel kasutajatel pole olnud raskusi viisardi kasutamisel. Aga muidugi saab selgitusi veel paremaks ja täpsemaks lihvida. Kaniivel (arutelu) 12. jaanuar 2023, kell 20:36 (EET)

: Kui vasakult on vaja valida lisaparameetreid, siis neid tuleb nüüd otsida märksa pikemast nimekirjast. Eks vajalik asi leitakse üles, aga see on keerulisem. Raskemini loetava koodi all ma pidasin silmas, et lähteteksti redigeerimisel tuleb käia ümber kokkuvõttes pikema koodiga. Mulle lihtsalt tundub, et lihtsuse huvides võiks pakutavate parameetrite valik olla enam piiratud. Teistes keeltes, kus on kohandatud viitemallid, on ka see valik inglise vikiga võrreldes enamasti märksa piiratum ja ehk siis kohati ka optimaalsem. Parameetrite kirjeldused iseenesest on muidugi head. Pikne 17. jaanuar 2023, kell 18:32 (EET)

::ID-de väljad on kõik üheskoos ja nimekirja lõpus. Kui kasutaja esimest korda nimekirja näeb, siis võib-olla korraks lööb pildi silme ees kirjuks. Teist korda sinna minnes ta juba teab, et ID-d on nimekirja lõpus ja seda osa võib ignoreerida. Nimekirja puhul lisab keerulisust rohkem see, et osade väljade nimed on nii pikad, et neid kuvatakse vaid osaliselt. Aga seegi puudutab ainult väikest osa kõigist viisardi kasutajatest, sest enamik sinna ei lähe. Ei läinud juba siis, kui vasakpoolne nimekiri oli hästi väike. Kui malli kasutuses on ID väli täidetud, siis kui seda malliandmetes pole, siis viisardis näidatakse seda dokumenteerimata parameetrina. Mis lisab keerulisust ja vähendab võimalusi kasutajal seda viisardist kontrollida.

::Lähteteksti režiimi puhul jälle suurt vahet pole, kas malli andmetes on mõni ID rohkem või vähem. Malli koodis on vaid täidetud ID-d, mitte kõikvõimalikud ID-d. Täidetud on tavaliselt sellised nagu ISBN, ISSN, PMID, PCM, DOI. Need kõik on olulised. ID järgi saab allika üheselt identifitseerida ja botid kasutavad neid (näiteks Citation bot, aga ka IABot), et andmebaasist viitesse puuduvaid elemente lisada (pealkiri, url jms). Malli koodi pikkust mõjutab kõige rohkem autorite arv, teadusajakirjadel pole 10+ autorit midagi ebatavalist. Aga kui nad olemas on, siis on ka korrektne viites kõik ära tuua. Lähtetekstirežiimis ei tekita ka keerulisust mitte niivõrd viitemalli koodi pikkus, vaid see, kui tekstis on neid tihedalt. Näiteks kui ühes lauses on mitu malliga viidet. Aga mis siis teha, öelda, et ärge pange samasse lausesse palju viitemalliga viiteid? Sel juhul võiks olla paindlik ja redigeerida seda osa visuaaltoimetis. Või õppida kasutama viidete korrastamise tööriista ja viited kasvõi ajutiselt, redigeerimise ajaks viiteloendisse liigutada. See ei võta kaua, ainult mõne sekundi. Kaniivel (arutelu) 22. jaanuar 2023, kell 12:26 (EET)

:: Koondamise osas 101% nõus. Õigupoolest tuleks need peaaegu alati nagunii koondada, sest ka ilma mallideta esitatud viitekirjed segavad sisuteksti lugemist (kohati näib, et isegi mallistet kirjetest rohkem, sest nad sarnasemat värvi). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. jaanuar 2023, kell 12:44 (EET)

:::Koondamisel on siiski omad probleemid. Visuaaltoimeti võmaldab algajal kasutajal koondatud viite kasutuse ära kustutada ja siis tekivad viitetõrked. Vt näiteks seda. On ka juhtumeid, kus lähtetekstirežiimis on koondatud viited tekstist lihtsalt kustutatud ja viitetõrked tekkinud. Kaniivel (arutelu) 22. jaanuar 2023, kell 13:03 (EET)

:: Kui parameetrit dokumentatsioonis ega viisardis ei pakuta, siis eeldatavasti ei taibata seda kasutada ja ei teki kuigivõrd ka neid kasutusi, mida näidatakse dokumenteerimata parameetritena. Võimalik mooduli valges loendis piiratud parameetrite valik, millest oli teises arutelus juttu, oleks ka selle juures abiks.

:: Ma olen nende ID-de suhtes ikkagi skeptilisevõitu. Raamatuviite mallis on ISBN oluline ja ajakirjaviite mallis DOI, aga netiviite mallis ju üldiselt ei ole kumbki. Muude ID-de parameetrid on nendega võrreldes veel üsna spetsiifilised ehk siis sellised igaks juhuks olemasolevad parameetrid, mida tõenäoliselt peaaegu kunagi lisama ei hakata, aga mis viidetega tegeledes siiski on rohkem või vähem silma all. ISSN viitab üldse jätkväljaandele tervikuna, mitte konkreetsele numbrile või artiklile, millele viidatakse. Kui robotid ID-s kasutavad või hakkavad kasutama, siis parameetritesse puutuvalt võiks arvestada sellega, milliseid parameetreid täpsemalt ja mille jaoks nad tegelikult kasutaksid.

:: Jah, sellega nähtavasti tuleb leppida, et tihedalt viiteid täis teksti vahelt on keeruline teksti üles leida. Pikema koodiga viitemallid minu meelest võivad teha selle siiski märkimisväärselt veel keerulisemaks ning vähem vajalike parameetrite kasutuse piiramine iseenesest aitaks koodi sellist vohamist kuigipalju ära hoida. Mingil määral ehk küll võiks artikli koodis senisest rohkem ruumi võtvate viidetega leppida. Ühest küljest näiteks parameeter "autor" kõigi autorite jaoks ajas ja ajab üldjoontes küll asja ära ning teistpidi eraldi parameeter iga eesnime ja perekonnanime jaoks tõesti aitab nimede vormistust ühtlasemaks teha. Pikne 31. jaanuar 2023, kell 21:40 (EET)

::: Viitetüübid ja mallid, mis neid katma peaks, on mõnes mõttes tinglikud. Need on olemas eelkõige selleks, et kasutajal oleks lihtsam valikut teha. Laias laastus on kõik üks viide ja Netiviite malli saab kasutada ka ajakirjade ja raamatute viidete vormistamiseks. Nii on ka tehtud ja sellised mallikasutusi leiab küllaga. Siin vikis on üheks põhjuseks see, et varem teisi viitemalle polnud. Ingliskeelses vikis on sama ID-parameetrite blokk olemas kõigi põhiliste viitemallide dokumentatsioonis. Ka mooduli kood toetab ja kuvab neid ID-sid, sõltumata malliandmetest. Kasutaja tõenäoliselt ei lisa neid käsitsi, aga automaatsel viite loomisel võivad need sisse tulla. Netiviitel on hetkel vastendatud pmc, pmid, oclc ja doi. Oleks võimalik ka ingliskeelsed cite-mallide kasutused botiga "ära tõlkida" eestikeelseteks kasutusteks ja siis on ka võimalik need ID-d sisse jätta.

::: Allikate tüüpe on ka palju rohkem kui meil siin viitemallide tüüpe. Kui ka kõigi jaoks oma mall teha, mida ingliskeelses vikis on püütud teha, siis see ei pruugi asja paremaks teha, sest kasutajal läheb siis keerulisemaks mallide vahel valida. See nõuaks ka palju lisatööd ja kõiki võimalikke viitemalle ei saa / ei tasu visuaaltoimeti viidete viisardisse panna, mis muudab nad enamiku kasutajate jaoks "nähtamatuks" ehk mitteleitavaks. Selles mõttes on universaalsem netiviite mall (või ka muu mall) hea, sest katab ära laiema hulga võimalusi. Seega pole minu meelest mõtet hakata välja valima, mis mallis mis ID-d peaks malliandmetes olema.

::: Pikkust ID-d malli koodi eriti ei lisa, sest parameetrite nimed on kõik lühikesed (kolm-neli tähemärki) ja väärtused samuti. Kui pikkuse järgi võtta, siis tuleks kaaluda parameetri tsitaat ära kaotamist, sest selle väärtus on väga sageli mitme lause pikkune, ehk sama pikk või pikem kui kogu ülejäänud viite kood kokku.

::: Mis bottidesse puutub, siis pole mõtet vaadata, mis parameetreid mingi konkreetne robot hetkel kasutab. Vaid mida ükskõik milline bot saaks potentsiaalselt kasutada. Bot pole ju midagi fikseeritut, see on konto, mille kaudu jookseb mingi kood ja koodi saab muuta väga kiiresti. Mallikasutused, vastupidiselt, lisanduvad pikema aja jooksul; kui boti koodi muuta, et see kasutaks teatud kindlat ID-d, siis tagantjärgi ei saa enam kasutustesse sama ID-d sama kiiresti sisse panna. Kaniivel (arutelu) 4. veebruar 2023, kell 13:01 (EET)

[Tõstetud eelmisest teemast lahku.]
PS Mulle on tundunud sobilikum lisada malliandmetes parameetri kirjelduse lõppu siiski punkt, kuna kasutaja näeb seda kirjeldust enamasti malliviisardis eraldiseisva tekstina, mitte siin tabelilahtris. Pikne 11. jaanuar 2023, kell 19:25 (EET)

Mis punkti puutub, siis kas pole väljaga sama, mis pildiga? Pildiallkirjas lõppu punkti ei panda. Võib-olla Kasutaja:Kuriuss oskab ses osas nõu anda. Kaniivel (arutelu) 12. jaanuar 2023, kell 20:39 (EET)

: Punkt kinnitab viite lõpetatust, seega olen kindlalt seda meelt, et viide peab lõppema punktiga. Viited on ju üldiselt tekstisisesed (st kuuluvad sidusa teksti konkreetse sõna, arvu, fraasi või lause juurde). Punktita jäävad väljaspool artikli teksti asuvad pildiallkirjad, tabelites (sh infokastides) ja skeemidel/joonistel olevad tekstid. Või mida peetakse siin silmas netiviidete all? Kuriuss (arutelu) 16. jaanuar 2023, kell 08:09 (EET)

::  jutt on tekstist, mis kuvatakse välja pealkirja alla visuaaltoimeti viidete tööriistas. Ehk võtta Viide > vali näiteks Netiviide ja seal rasvases kirjas pealkirja all. Kaniivel (arutelu) 16. jaanuar 2023, kell 10:39 (EET)

Ei tea, võib-olla miskitpidi võiks seda teksti tõlgendada ka allkirjana, aga see pole ühene. See on välja kohal ja seal juures on lisaks ka välja lühem nimetus, mida võiks selgemini tõlgendada pealkirjana. Pealkirjaga asjadel vist tavaliselt lisaks allkirja pole? Pikne 17. jaanuar 2023, kell 18:32 (EET)

:Arvan nüüd, et punkt lõpus on õigem jah. Kaniivel (arutelu) 22. jaanuar 2023, kell 11:38 (EET)

[Tõstetud eelmisest teemast lahku.]
Ja endiselt ei ole ma nõus sellega, et autorite nimed esitatakse viidetes äraspidiselt. Kui autori nimi on näiteks Anne Mägi, siis tulebki kirjutada "Anne Mägi", mitte "Mägi, Anne" või "Mägi, A." ega "Mägi, Anne 2002". Eesti keeles on kombeks öelda ja kirjutada eesnimi ees ja perekonnanimi selle järel. Kui juba Vikipeedia artiklite pealkirjades saab need õiges järjekorras kirjutada, siis tuleks need nii kirjutada ka viidetes. Lähtugem ikka eesti keele tavadest ja lihtsuspõhimõttest, sest Vikipeedia pole mingi teadusväljaanne ega doktoritöö. Kuriuss (arutelu) 16. jaanuar 2023, kell 08:18 (EET)

Tartu Ülikooli viitamise juhendis ja siin Tallinna Ülikooli juhendis juhendatakse autori nime viites vormistama kujul Perekonnanimi, Eesnimi. Kui ülikoolidele see sobib, siis peaks ka Vikipeediasse sobima. Ei ole ka ülikoolides kõik kirjutatavad tööd teadustööd. Kaniivel (arutelu) 22. jaanuar 2023, kell 13:34 (EET)

Ajakirjas Akadeemia on ka viited kujul perekonnanimi, eesnimi. Ma ei tea, kas kõikjal, aga siin on üks näide. Samas olen ise ka mõelnud, kas peaks formaati muutma. Eesti keeles oleks loomulikum teispidi. Kaniivel (arutelu) 4. veebruar 2024, kell 17:02 (EET)

:Minu meelest pole asi üldse selles, kas on tegu teadustööga või mitte. Perekonnanimi märgitakse ettepoole ju sellepärast, et nii on perekonnanimede järgi järjestatud nimekirjast otsitavat kergem leida. Mina isiklikult ei pea seda oluliseks esiteks sellepärast, et esiteks minu meelest leiab perekonnanime kergesti üles ka juhul, kui see ei ole kirje alguses, ja teiseks, kirjete loend on tunduvalt informatiivsem, kui see on järjestatud kronoloogiliselt. Ma olengi alati nii teinud. Mina saan reeglitest nii aru, et peaasi, et viitamine oleks ühes artiklis ühtemoodi. --Andres (arutelu) 4. veebruar 2024, kell 17:25 (EET)

:: Kui malli on kasutatud otse viidetes, mis esinevad viidete esinemise järjekorras, siis küll poleks nimede järjekorral nii väga tähtsust, aga sama malli on kasutatud ka bibliograafialoeteludes, millele viidatakse nimeviidetega.

:: Mina ei oska üht või teist viite vormisust rohkem või vähem eesti keele pärasemaks pidada. Mujal teksti sees muidugi võiks eesnimi tavapäraselt eespool olla, aga siin on tegu loeteludes või lihtsalt bibliokirjetes esineva erilise vormeliga. Et isikud nimetatakse või järjestatakse eestkätt perekonnanime järgi, on tavaline siiski ka eestikeelsetes allikates, kas või trükientsüklopeediates.

:: Loetelude järjestamise küsimus on eraldi küsimus, mida võiks arutada pigem kuskil mujal, aga selles asjas on minu meelest jälle oluline vahet teha, mis eesmärgiga on bibliokirjeid sisaldav loetelu koostatud. Üks asi on kasutatud kirjanduse loetelu, teine asi iseseisev valitud kirjanduse loetelu. Pikne 4. veebruar 2024, kell 18:49 (EET)

::: Nõustun Kuriussi ja Piksega, mis puudutab autorite järjestust viidete loendis. Sellist muudatust ei ole meil tarvis. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 4. veebruar 2024, kell 20:24 (EET)

:::: Hm, miks muudatust? Küsimus on ju selles, kas teistsugune järjestus on lubatud. --Andres (arutelu) 4. veebruar 2024, kell 20:30 (EET)


Arutelu:August Kork

Ei ole nagu mitte kunagi kuulnud Stalini tütrest esimesest abielust Rahel Dzhugasvilist. Teda ei mainita muuhulgas ei eesti ega inglisekeelse Vikipeedia artiklis Stalinist.
August Kork oli abielus Rahel Džugašviliga (21), Stalini vanema tütrega esimesest abielust.

Võtsin välja. Andres 4. september 2007, kell 15:57 (UTC)

:Aga miks?Akra 4. september 2007, kell 17:48 (UTC)
 Akra 4. september 2007, kell 18:07 (UTC)

:: Kas on mingeid muud allikaid? Esimesest abielust Jekaterina Svanidzega oli Stalinil poeg Jakov, tütart pole kuskil mainitud. Andres 4. september 2007, kell 18:47 (UTC)
Goris Stalini muuseumis on ja minul peaks olema seal tehtut mustvalge foto või slaid umbes 1976dal aastal Stalini järglaste nimekirjast. Aga see on negatiivina kuskil minu arhiivis. Hetkel muud ei ole. Aga seda inglise ja vene vikit ei saa ka üheselt uskuda. Eestimaa kubermang algab seal ka 1896 aastal.Akra 4. september 2007, kell 19:12 (UTC)

Mis leht see siin on ja mis aastast see pärineb? Andres 4. september 2007, kell 20:04 (UTC)

:Ei tea. Need väljalõiked kleebituna paksu raamatusse satusid minu kätte sellisel kujul.Akra 4. september 2007, kell 20:11 (UTC)
Põnev igatahes. Et artikkel väidab, et "Rahel Dshugashwili" on tütar esimesest abielust ja 21-aastane, siis saab pisut arvutada. Esimene naine Jekaterina Svanidzega oli Stalin abielus 1903 kuni naise surmani 25. november 1907. Uskugem hetkel seda. Poeg on inglise ja vene wiki andmetel sündinud 18. märtsil 1908, mis ei saa kuidagi õige olla. Poola, rumeenia ja rootsi wikid ütlevad sünniajaks märts 1907, uskugem hetkel ka seda. Kuna 1907. alguses sündis poeg, siis saab selle aasta täiesti kõrvale jätta (ilmselt ka 1906., vähemalt teise poole). Siit järeldub, et artikkel pidi ilmuma vahemikus 1924–1927. Pean natuke mõtlema tolleaegse propaganda(aja)kirjanduse ja nn kollaste ajalehtede peale.--Ken 4. september 2007, kell 21:33 (UTC)

See väljalõige on Vaba Maast, 15. august 1935, nr. 191, lk. 1.

Inglise lehed toovad teate, mille tõepärasus muidugi ei ole kontrollitav, et Stalini vanem tütar Rahel Dshugasvili on lasknud end lahutada oma mehest saksa kommunistist Heinz Neumanist ja on kohe abiellunud eestisoost punakindral Korkiga, Stalini isikliku sõbraga ja Moskva sõjaväeringkonna ülemaga.
Stalini tütar olevat 21 aastat vana.
Kaja, 15. august 1935, nr. 191, lk. 4.
----
Kas ta ei lõpetanud akadeemiat koos Johan Laidoneriga? Andres 5. juuli 2008, kell 19:59 (UTC)

Minuteada küll.Akra 6. juuli 2008, kell 20:46 (UTC)
----
Venemaa Nõukogude Vabariik? Minu meelest sellist nime ei ole. Andres 11. november 2008, kell 06:55 (UTC)

Parandus õige, oli ju internatsionaalne tööliste kodumaa, ilma rahvusteta Nõukogude Vabariik (asukohaga Venemaa)...
NOSSER 11. november 2008, kell 07:14 (UTC)

: Mis oli selle riigi nimi? Andres 11. november 2008, kell 10:02 (UTC)
----
NOSSER kui sa ei tea mõnda arvu või nime või sõna siis ära pane artiklisse selle asemele küsimärki. Proovi võimalusel lauset muuta.--WooteleF 11. november 2008, kell 09:19 (UTC)

Punakindral Kork abiellus Stalini tütrega?


Kasutaja arutelu:Saarik~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Saarik! Andres 4. september 2007, kell 16:00 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Saarik~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:Saarepoiss

Tere tulemast Vikipeediasse, Saarepoiss!
Meil on tavaks hoida pealkirjad võimalikult lihtsad. Andres 5. september 2007, kell 10:28 (UTC)
Võtsid artiklist Richard Ritsing ära märkuse, et kahtlustatakse lehekülje  autori autoriõiguste rikkumist. Kas Sul on luba seda lehekülge Vikipeedias kasutada? Andres 5. september 2007, kell 10:30 (UTC)
Sama küsimus käib artikli Alo Ritsing kohta. Andres 5. september 2007, kell 10:32 (UTC)

Kodanik Saarepoiss on veebilehe www.tam.eu omaniku seaduslik esindaja.


Arutelu:Jõeorg

Mis asi on kuristikorg? Mille poolest ta kanjonorust eristub? Siim 6. september 2007, kell 13:30 (UTC)

kanjonorul on järskude veergudega org, kuristik- e lõhangorul peaaegu vertikaalsete veerudega sälkorg
Kas sängorg on org, mis koosneb jõesängist? Kui nii, siis see pole org, vaid jõesäng. Siim 6. september 2007, kell 13:31 (UTC)

ei tea 2001. aasta hüdrograafia raamatus tuuakse see eraldi jõeoru-tüübina välja --Dj Capricorn 6. september 2007, kell 14:48 (UTC)

VÄLJAVÕETUD: Jõeorg moodustab voolava vee, mis on tavaliselt V-kujuline. Täpne kuju sõltub, milline on jõgi. Jõgede järskudel kallakutel, nagu mäestikud, võivad tekkida järsud seinad ja kitsad põhjad. Madalamatel nõlvadel võivad tekkida laiemad ja pehmemad orud. --Bioneer1 10. juuni 2010, kell 10:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:Piccadilly Circus~etwiki

Tere tulemast eesti Vikipeediasse, Piccadilly Circus! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. september 2007, kell 16:07 (UTC)

Jury - žürii, vandekohus, vandemeeste kogu ; ajutine, häda- (http://aare.pri.ee/dictionary.html). avjoska 21. aprill 2008, kell 15:42 (UTC)

Kogu, mis hindab näiteks laule, on žürii. Andres 22. aprill 2008, kell 03:51 (UTC)
Suur ja väike on suhtelised mõisted. Võrreldes Nauruga on Kuveit suur riik. --Metsavend 24. aprill 2008, kell 16:10 (UTC)

Mitä tarkoittaa 'USA fiktiivne nägu'? --Metsavend 20. mai 2008, kell 13:36 (UTC)
Kuka on kirjoittanut sitten näin: , ymmärräthän, että en puhu viroa äidinkielenäni, opiskelen sitä ja en osaa vielä paljoa? Piccadilly Circus 20. mai 2008, kell 13:38 (UTC)

Ymmärän, mutta en ymmärränyt, mitä halusit sanoa. Sen kirjoitti joku toinen suomalainen (:et:Kasutaja:Boys) ja kukaan ei ole sitä tähän asti korjannut.  --Metsavend 20. mai 2008, kell 13:42 (UTC)

Okei, ei sitten mitään hätää. Piccadilly Circus 20. mai 2008, kell 13:44 (UTC)

Palun kasuta linnade artiklites malli Linn. --Metsavend 21. mai 2008, kell 19:43 (UTC)
Mida? Mina kasutan. Piccadilly Circus 22. mai 2008, kell 11:04 (UTC)

Artiklis Paju (Lõuna-Korea) kasutasid malli Provints. --Metsavend 22. mai 2008, kell 11:13 (UTC)

Jah, mina kasutan alati:  Piccadilly Circus 22. mai 2008, kell 12:23 (UTC)

Ah, andeks.Piccadilly Circus 22. mai 2008, kell 12:25 (UTC)

Palun ära tee aritkleid väikestest kohtadest, mille originaalkirjapilti sa ei tea. Eesti keeles on transkriptsioonireeglid kui inglise keeles, õigesti kirjutamiseks peab teadma kuidas asula kirgiisikeelne nimi on. --Metsavend 24. mai 2008, kell 07:37 (UTC)

Okei, ei rohkem lisaks. Piccadilly Circus 24. mai 2008, kell 08:12 (UTC)
Tühiku asemele pole vaja kirjutada & nbsp;. --Metsavend 24. mai 2008, kell 09:04 (UTC)

Voisitko suomentaa? Piccadilly Circus 24. mai 2008, kell 10:59 (UTC)

: Välilyönnin sijaan ei tarvitse kirjoittaa & nbsp; --Metsavend 4. juuni 2008, kell 11:49 (UTC)

:: See on põhimõtteliselt vajalik arvude korral. Andres 4. juuni 2008, kell 11:53 (UTC)
----
Kohanimesid vaata siit. Andres 1. juuni 2008, kell 06:42 (UTC)

Kategooriad eelnevad interwiki linkidele. Palun järgi seda. --Metsavend 4. juuni 2008, kell 11:45 (UTC)
Teeme siis puust ja punaseks:
VÄÄRIN:
en:Vieki
fi:Vieki
Kategooria:Soome külad
OIKEIN:
Kategooria:Soome külad
en:Vieki
fi:Vieki
Näin ei tehdä esim. suomenkielisessä Wikipediassa. Piccadilly Circus 5. juuni 2008, kell 11:46 (UTC)

Niin, mutta jokaisessa Wikipediassa on omat säännöt. --Metsavend 5. juuni 2008, kell 12:47 (UTC)

Aika erikoinen sääntö, täytynee myöntää. Piccadilly Circus 5. juuni 2008, kell 12:47 (UTC)

: Ei ole siin midagi imelikku. See lihtsustab redigeerimist. Lisaks on eesti Vikipeedias interviki linkide järjekord keelenimede järgi, mitte lühendite järgi, näiteks ru, fi, sv (mitte fi, ru, sv nagu soome vikipeedias).

Mida? Piccadilly Circus 5. juuni 2008, kell 13:05 (UTC)

: Ohje suomenkielisesta Wikipediasta: * Laita kieltenväliset linkit aakkosjärjestykseen kielen nimen mukaan. Se on eri asia kuin kielitunnus. Wikipedian kielten translitteraatiot löytyvät sivulta Luettelo Wikipedian kielistä. Helpompaa (erityisesti skriptejä tekeville) on yksinkertaisesti katsoa että kielitunnusten järjestys on seuraavanlainen: aa, af, ak, als, am, ang, ab, ar, an, arc, roa-rup, frp, as, ast, gn, av, ay, az, id, ms, bm, bn, zh-min-nan, map-bms, jv, su, ban, ba, be, be-x-old, bh, bi, bo, bs, br, bug, bg, bxr, ca, ceb, cv, cs, ch, ny, sn, tum, cho, co, za, cy, da, pdc, de, dv, nv, dz, mh, et, na, el, eml, en, es, eo, eu, ee, to, fab, fa, fo, fr, fy, ff, fur, ga, gv, sm, gd, gl, gay, ki, glk, gu, got, zh-classical, hak, xal, ko, ha, haw, hy, hi, ho, hsb, hr, io, ig, ilo, bpy, ia, ie, iu, ik, os, xh, zu, is, it, he, kl, pam, kn, kr, ka, ks, csb, kk, kk-cn, kk-kz, kw, rw, ky, rn, sw, kv, kg, ht, kj, ku, lad, lbe, lo, ltg, la, lv, lb, lij, lt, li, ln, jbo, lg, lmo, hu, mk, mg, ml, mt, mi, mr, mzn, chm, cdo, mo, mn, mus, my, nah, fj, nl, nds-nl, cr, ne, new, ja, nap, ce, pih, no, nn, nrm, nov, oc, or, om, ng, hz, ug, uz, pa, pi, pag, pap, ps, km, pms, nds, pl, pt, kk-tr, ty, ksh, ro, rmy, rm, qu, ru, se, sa, sg, sc, sco, st, tn, sq, scn, si, simple, sd, ss, sk, sl, cu, so, sr, sh, fi, sv, tl, ta, kab, roa-tara, tt, te, tet, th, vi, ti, tg, tpi, chr, chy, ve, tr, tk, tw, udm, uk, ur, vec, vo, fiu-vro, wa, vls, war, wo, wuu, ts, ii, yi, yo, zh-yue, cbk-zam, diq, zea, bat-smg, zh, zh-tw, zh-cn   Sama käytäntö on täälläkin. --Metsavend 5. juuni 2008, kell 13:12 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide PõhjaKorea.JPG ja Jaapan.GIF juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 12. august 2010, kell 12:09 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Piccadilly Circus~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Üldine arutelu

Nupu "Alusta uut teemat" kõrval on sisestamisaken. Jääb mulje, nagu tuleks uue teema pealkiri sinna sisestada. Andres 1. märts 2011, kell 17:22 (EET)

Vahetasin otsingukasti ja uue teema alustamise, et seda segadust vähendada.--Morel (arutelu) 11. mai 2012, kell 08:24 (EEST)

: Aitäh! Andres (arutelu) 11. mai 2012, kell 08:56 (EEST)
Viide saatkonnale võiks olla pidevalt üldise arutelu ülaservas. suwa 16. veebruar 2012, kell 00:15 (EET)
Siit kustutati kaks alajaotust. Vist oleks parem, kui need arhiveeritaks. Andres (arutelu) 3. juuni 2012, kell 12:45 (EEST)

Lehe pealkirja alla kirjutatu "sätestab":"Sellele leheküljele võite kirjutada arvamusi, kommentaare, ettepanekuid ja küsimusi, mis ei sobi ühegi konkreetse artikli aruteluleheküljele. Üle 90 päeva vanused jutulõimed arhiveeritakse."Sisukorras nr 28-ga tähistatu alla kirjutatu ei tundu kuuluvat sellele lehele, vähemalt suuremas osas, IMHO; või on see tõesti teema, millest peavad tingimata saama teada kõik siia (Vikipeedia) kirjutajad ja kõik Vikipeeda lugejad? ~ Pietadè (arutelu) 2. juuli 2014, kell 22:07 (EEST)

See on ettepanek. Ei ole kindla lehekülje kohta. Ei ole suunatud kindlale kasutajale. Kus ta siis olema peaks? Pikne 3. juuli 2014, kell 17:54 (EEST)

: Tehke kakluste jaoks eraldi alamleht. Et kui tahad kellelegi "molli anda", siis on kindel koht, kuhu minna ja kus selliseid asju ajada. See koht ei pea olema tingimata kohe "ülikooli peamaja peaukse kõrval". Hüva, see oli satiir, aga teatud didaktilise alatooniga. Juhukülalisele, kes otsustab kiigata "köögipoolele" ja vaadata üldist arutelu, on see praegu karm sissejuhatus, mis nõrgemanärvilisi võib jõudsalt eemale peletada. Kontrast fassaadi (esilehe) klantspiltide ja üldise arutelu "reaalsuse" vahel on ränk. Või ongi see mõeldud hoiatusena?--VillaK (arutelu) 7. jaanuar 2015, kell 23:11 (EET)

:: Sul on õigus, see on väga inetu. Ma viisin selle viimasesse arhiivi, kuigi seal on mõned repliigid, mis ei ole 90 päeva vanad. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 09:44 (EET)

::::: Tere!

::::: Teatud kontrastivarjund võib ka osadele loodusliku uudishimulikuga külalistele ::::::kes Vikipeediat soovivad risti-rästi läbi uurida jah tuntav olla aga kas see neid ::::::just eemale peletada võiks seda ei saa nii kindlalt väita : mina isiklikult palun :::::: oma tuttavatel kõigepealt lugeda just nimelt siin esiselga ja artiklite tagaselga :::::: - aga eemale kiputakse hoiduma vast ikka erialaste artiklite toimetamisest ja tekitamisest, sest puuduvad kas ressursid või nn 'soov õpitut ja kirjutatut teistele veel ka kaitsta' - minu jaoks tundub seesinane ausana ja me kõik ju teame, et Vikipeedia keskkond toimib filtrina - tekstid on ju enam-vähem konditsioonis aga muidugi mitte kõigi jaoks ja osad ei saa ka aru, et siin toimetavad ja administreerivad siiski eelkõige peamiselt inimesed ja tegijatel ikka juhtub aga nüüd rikkusin oma uue aasta mtteid juba vast- vaatasin kasutaja statistika üle ja leidsin, et jättes maha arutelude tekitamised ja laiendamised saan ehk Vikipeedias rohkem kaasa lüüa ... '"PS need 'külalised' kes külla tulles esikuvaiba alt tolmuterad leiavad ja sellest kõigile teada annavad - noh neid ma päriselus enam külla lihtsalt ei kutsu"'...

::::: Mariina 8. jaanuar 2015, kell 13:54 (EET) alias Простота

:::::: Ma ei ole kunagi aru saanud, mida Sa esiselja ja tagaselja all mõtled. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 13:56 (EET)

::::::::: Nojah Vikipeedia artikkel on ju tegelikult ainult üks ja millegipärast on nii, et osa jääb arutelulehele aga lugeja jaoks oluline on esiseljas ehk siis esiselg on Vikipeedia artikkel ja kogukondlik osa jääb artikli tagaselga ehk arutellu - harva (üldises kontekstis) on tagaseljal otsene seos artikliga selle parendamisega seoses...

::::::: Kas see pole mitte neologism tõdemusest, et "Rääkis tagaselja, suu sisse ei ilgend üelda" —Pietadè (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 14:02 (EET)

:::::::: Kas Sa näed Pietadè ka kohal, paneme plussi kirja - noh need kes mind teavad saavad oma 'jalamatialuste avastuste' kohta kuulda juba silmast-silma, kõrvast-kõrva ja nii, et harilikult jääb tükiks ajaks meelde aga selleks, et selliseid olukordi vältida on see ka asi (WC-pott, pliit ja jalamati alune) mille ma alati enne külaliste vastu võtmist puhtaks küürin, et 'uudishimulikud ka areneksid' - jalamatti on ju kerge kergitada aga see oli linnas elades nüüd maal ma kõiki kassikuute küll puhtaks ei jõua kraapida ja raamatud on Vikipeedia moodi tornidena eri kõrguse, laiuse, suuruse jms ...

:::::::: Mariina 8. jaanuar 2015, kell 14:17 (EET) alias Простота

::: Kas tuleb siis mingi spetsiaalne lehekülg? Või ei tohi selliseid probleeme edaspidi jutuks võtta? 88.196.241.249 8. jaanuar 2015, kell 10:08 (EET)

:::: Probleeme jutuks võtta tohib. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 11:30 (EET)

:::: Lehel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid on juba kord usaldushääletus läbi viidud, nii et spetsiaalne lehekülg on meil olemas.

:::: Asi ei olnud minu arusaamise järgi teemas, vaid arutelu toonis. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 11:34 (EET)

::::: No teemat võib alustada kui tahes hea tooniga, aga pole ette teada, milliseks see edasi kujuneb.

::::: Sa võtsid ka ise enne selle usaldushääletuse tegemist üldises arutelus sõna. Minu meelest on parem enne mujal sõna võtta, kui et teha kohe enamvähem lambist hääletus teha. Inglise vikis näiteks on eraldi leheküljed kommentaari palumiseks ja teatud vaidlusteks. 88.196.241.249 8. jaanuar 2015, kell 12:14 (EET)

:::::: Loomulikult ei saa arutelu üldist tooni selle algatajale süüks panna.

:::::: Ma arvan, et piisab üldisest arutelust ja administraatorikandidaatide lehest. Meil on vähem rahvast ja pole mõtet nii palju killustada. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2015, kell 12:45 (EET)

Ma tahaksin jätkata arutelu artiklite kvaliteedikategooriate üle, aga õiget kohta on praegu raske leida. Palun, kas keegi paneks mingi pealkirja tagasi? Ja ikkagi oleks see alajaotus tülikalt pikk. Andres (arutelu) 25. august 2015, kell 12:52 (EEST)

Keegi kirjutas siia kinnisvara hindamisest. See kustutati, aga sellele tuleks leida õige koht. Andres (arutelu) 25. veebruar 2016, kell 20:05 (EET)

Tegin selle jaoks oma artikli, olles enne kontrollinud, et see pole kopipeist kuskilt veebist. Kes tahab, arendab teksti edasi. Cumbril 25. veebruar 2016, kell 20:25 (EET)

:Kuhu kadus siit 40 000 baiti? Või õigemini, mis kadus? --Andres (arutelu) 21. mai 2022, kell 02:15 (EEST)

:KrattBot arhiveeris, resümee: 10 teemat (vanem kui 60 päeva) viidud arhiivi (Vikipeedia:Üldine arutelu/Arhiiv 55, Vikipeedia:Üldine arutelu/Arhiiv 56). Adeliine (arutelu) 21. mai 2022, kell 12:06 (EEST)


Kasutaja arutelu:Pisike~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Pisike! Andres 8. september 2007, kell 17:42 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Pisike~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)


Kasutaja arutelu:Erik Laja

Tere tulemast Vikipeediasse, Erik Laja! Andres 9. september 2007, kell 11:34 (UTC)

Tere minugi poolt.

Pilti saad lisada:[[Pilt:Pildinimi.jpg|pildisuurus px|thumb (kasti tekitamiseks)|(kui vaja: left/right pildi asukoha määramiseks)|Pildikirjeldus]]

Näide: [[Pilt:Silja Festival May 2005.jpg|200px|thumb|Silja Festival]]

iffcool 21. september 2007, kell 17:43 (UTC)
Tänud iffcool, ma lisasin SELLE pildi kohe artiklisse. Erik Laja 21. september 2007, kell 20:47 (UTC)

Pööra tähelepanu laevaartiklite juures sellistele asjadele nagu: 1) definitsioonis laeva nime järel sulgudesse ehitatud mis aastal ja kus kohas; 2) laeva andmetes ei oleks koma vales kohas (näiteks 23,000 kW tähendab, et võimsus on 23 kW... vähe nagu)... ja et punkt ei eraldaks ühelisi ja kümnendikke... sest inglise keeles on selleks punkt, eesti keeles aga koma...; 3) laeva andmetes võiks kasutada reavahetuseks <nowiki><br></nowiki> süsteemi... et ta neid üleliigseid tühju ridu vahele ei jätaks... või kui sa ei arva nii, siis avalda arvamust ja ehk teeme tühjade ridadega, aga et kõik ühtemoodi oleks... Ise ükskord mõtlesin, et nii tundub korrektsem... sest selleks see kood ongi loodud...; 4) Vt [[Arutelu:Galaxy]]. Eto vsjo... [[Kasutaja:Jürka|Jürka]] 7. oktoober 2007, kell 11:00 (UTC)
See ka veel, et liinide puhul kasuta pikka (keskmise pikkusega) kriipsu "–", mille saad alt tabelist (vasakpoolne, mitte see kõige pikem) või ALT+0150... Näiteks Tallinn–Helsingi–Rostock–Helsingi... [[Kasutaja:Jürka|Jürka]] 7. oktoober 2007, kell 11:08 (UTC)

Artiklisse Kuuseriisikas oled lisanud tabeli. Kui infokasti malli ei ole, siis tehakse aga selleks ei ole vajadust, sest me kasutame malli . --Tiuks 8. september 2008, kell 20:52 (UTC)


Arutelu:Karniis

Siin on kaks mõistet koos. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. september 2007, kell 11:37 (UTC)

Ka maateadustes on termin "karniis". Lingid tuleb korda teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. september 2007, kell 11:37 (UTC)

Interwikides on segadus mõistega simss. Tundub, et simss on mõiste karniis suhtes ülemmõiste? --Bioneer1 (arutelu) 13. oktoober 2014, kell 18:18 (EEST)
----
Viimati lisatud viide on minu arust reklaam. Ursus scribens (arutelu) 11. september 2019, kell 14:46 (EEST)


Tundub, et osa 99. aasta artiklitest on hoopis Jürgen Ligi artiklid.--[[Kasutaja:Kendall|Ken]] 9. september 2007, kell 18:14 (UTC)

Siia tuleks panna ka teised publikatsioonid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. september 2007, kell 18:25 (UTC)

Artiklid ei ole ju kronoloogilises järjekorras. Varasemad peaksid eespool olema. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. september 2007, kell 18:28 (UTC)

Me ei tohiks originaali stiili nii täpselt järgida. Eriti käib see sisuseletuste kohta, mis on kindlasti autoriõigustega kaitstud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. september 2007, kell 18:38 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kesknadal.ee/index.php?aid=3384
** In Anti Liivi publikatsioonide loend on 2012-11-16 10:05:16, 404 Not Found
** In Anti Liivi publikatsioonide loend on 2013-05-25 14:03:16, 404 Not Found
** In Anti Liivi publikatsioonide loend on 2013-06-24 01:32:26, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:32 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kesknadal.ee/index.php?aid=3414
** In Anti Liivi publikatsioonide loend on 2012-11-16 10:05:17, 404 Not Found
** In Anti Liivi publikatsioonide loend on 2013-05-25 14:03:16, 404 Not Found
** In Anti Liivi publikatsioonide loend on 2013-06-24 01:32:36, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:32 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kesknadal.ee/index.php?aid=5007
** In Anti Liivi publikatsioonide loend on 2012-11-16 10:05:17, 404 Not Found
** In Anti Liivi publikatsioonide loend on 2013-05-25 14:03:18, 404 Not Found
** In Anti Liivi publikatsioonide loend on 2013-06-24 01:32:46, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:33 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Anti Liivi publikatsioonide loend


Arutelu:Erguti

Praeguse täpsustuslehe järgi otsustades pole täpsustuslehte tarvis. Arvan, et siin tuleks kirjutada esimesest tähendusest ning teise jaoks panna täpsustusmärkus. Andres 10. september 2007, kell 10:27 (UTC)

Ei ole nõus artikli tagasitõstmisega erguti alla. Eestipärasus ei ole siin piisav argument. WP peab olen deskriptiivne, mitte preskriptiivne. Kirjanduses eelistatav termin on ikkagi stimulandid. Miacek (arutelu) 24. mai 2018, kell 15:23 (EEST)

ÕS-i alusel on erguti, stimulant ei anna tulemust. --Pelmeen10 5. juuni 2018, kell 00:36 (EEST)

:OK, ma uurin uuemat psühhiaatriaalast kirjandust raamatukogus (kodus pole neid), vanasti oli raudselt stimulant. Võib-olla on muutunud. Vt ka . Kui ikka on nii, siis tekib küsimus, mida eelistada... Miacek (arutelu) 5. juuni 2018, kell 12:39 (EEST)

:: ÕS on autoriteetsem allikas + "erguti" annab Googles 71 700 vastet. Eelistermini staatus on ilmselge. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. juuni 2018, kell 16:04 (EEST)

::: Seleta mulle: miks on ÕS siin autoriteetsem kui erialakirjandus? Seda koostavad ju filoloogid, võib-olla, et ka mõni "õigekeelsusmaffia" (Mihhail Lotmani tabav väljend) esindaja, kes hea meelega "arvuti" "raaliga" ja "homoseksuaalsuse" "omasooiharusega" asendaks, lihtsalt sest nii on "eestipärasem"! Samas kui meditsiinikirjandust kirjutavad ikkagi selle eriala spetsialistid. Ja vaevalt et Google "stimulandile" vähem vasteid annab (mul ei näidanud miskipärast hittide arvu).Miacek (arutelu) 5. juuni 2018, kell 16:12 (EEST)

:::: "Kirjakeele norm on määratud Eesti Keele Instituudi uusima õigekeelsussõnaraamatuga". -  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. juuni 2018, kell 16:19 (EEST)

:::::Ja kuidas on see kohustuslik meile või EE-le? Mõeldud on ju ikkagi grammatikat, ortograafiat jne, mitte seda, millist erialaterminist teatmeteos peab kasutama. Veel kord: näib, et sõna sõna "erguti" seni veel erialamterjalides ei eelistata (vrdl link, mille ülal tõin, aga ka: Rahvusvaheline Haiguste Klassifikatsioon, kus muu hulgas seiseb "[F15] Muude stimulaatorite (k.a. kofeiin) tarvitamisest tingitud psüühika- ja käitumishäired"). Meditsiinis mittekasutatavate terminite eelistamine on ju lausa eksitav!Miacek (arutelu) 5. juuni 2018, kell 16:53 (EEST)


Arutelu:Jäsemed

Kas jalad ulatuvad rindkerest välja? --Metsavend 11. september 2007, kell 08:23 (UTC)
tuletasin 1. kursuse anatoomiat meelde...--Hendrix 11. september 2007, kell 17:13 (UTC)
kas tiivad ja mõningatel juhtudel saba on ka jäsemed --Ahsoous 11. september 2007, kell 19:30 (UTC)

saba nüüd küll vist ei lähe jäsemete hulka, kuigi saba kasutatakse ka haaramiseks. Aga tiivad peaksid olema esijäsemete analoogid.--Hendrix 12. september 2007, kell 04:32 (UTC)

:: Ahsoous vihjab sellele, et definitsioon ei ole adekvaatne.

:: Aga tiivad on tõesti jäsemed, rinna- ja õhuuimed samuti.

:: ENE 1. väljaanne defineerib nii: "looma keha paarilised jätked, mis talitlevad põhiliselt liikumiselundeina". Selle võiks võtta eeskujuks, kuid mitte sõna-sõnalt üle võtta. Andres 12. september 2007, kell 16:36 (UTC)

Inglise viki artiklil puudub tegelikult vastavus, sest seal räägitakse mitmest mõistest. Andres 12. september 2007, kell 16:39 (UTC)

see põhiliselt on nii ebamäärane sõna. Kohe kindlasti kasutatakse jäsemeid keskkonna muutmisel, toitumisel ja ilmselt veel kuskil. Ainult liikumiselundina jäsemeid vaadelda jääb napiks.--Hendrix 12. september 2007, kell 16:54 (UTC)

: See ei ole tõesti kuigi täpne, aga vähemalt välistab saba. Ja kõik loomad (näiteks kalad) ei kasuta jäsemeid löömiseks, haaramiseks jne. Andres 12. september 2007, kell 18:03 (UTC)

:: just. Ja see tähendab, et definitsioon peaks olema üsna rohkesõnaline.--Hendrix 13. september 2007, kell 04:40 (UTC)

::: Pööra tähelepanu sõnale "paarilised". See sõna välistab saba, Sinu paljusõnaline definitsioon seda aga ei tee.

::: Kas on mõni loom, kellel on jäsemeid, mis ei ole põhiliselt liikumiselundid?

::: Igatahes praegiune definitsioon on vale, ENE definitsioon aga arvatavasti mitte, kuigi ta on ebamäärane.
Andres 13. september 2007, kell 06:57 (UTC)
eee... juba eile kirjutasin, et "tugi-liikumisaparaadi paarilised jätketaolised osad"--Hendrix 13. september 2007, kell 07:10 (UTC)

Palun vabandust, seda ma ei märganud. Andres 13. september 2007, kell 07:16 (UTC)
ja liikumise panin jäsemete definitsioonis esikohale.--Hendrix 13. september 2007, kell 07:11 (UTC)

Esikohale panekust ei piisa. Andres 13. september 2007, kell 07:16 (UTC)

need kaks mõistet võivad tekitada definitsioonis küsitavusi, kuid ma ei tea nende täpset olemust; kohati vist sünonüümid--Dj Capricorn 25. jaanuar 2009, kell 15:26 (UTC)

"Kulgemine" on bioloogia termin kõndimise, jooksmise, roomamise, ujumise, lendamise jne kohta. Andres 25. jaanuar 2009, kell 16:29 (UTC)

Definitsioon on praegu tõesti arusaamatu. Andres 25. jaanuar 2009, kell 16:29 (UTC)

:selle "kulgemise" sõna võiks siit ehk üldse ära võtta? --Dj Capricorn 25. jaanuar 2009, kell 16:37 (UTC)

:: Miks? Liikuda võib ka peaga. Kätega inimesed tavaliselt ei kulge, küll aga liiguvad. Enamikul loomadel on jäsemed ikkagi peamiselt kulgemiseks. Andres 25. jaanuar 2009, kell 16:59 (UTC)

:::Kuidas kätega liikumise puhul toimub olendi ruumiline ümberpaiknemine? Adeliine 30. september 2010, kell 16:03 (EEST)
Anatoomia terminoloogias nimetatakse inimese käsi ja jalgu ülajäsemeteks ja alajäsemeteks. Andres (arutelu) 28. märts 2015, kell 13:24 (EET)


Kasutaja arutelu:Maminti

Tere tulemast Vkipeediasse, Maminti! Andres 12. september 2007, kell 16:09 (UTC)

Tere! Palun redigeeri selle pildi lehekülge ja kirjuta, kas sina kui üleslaadija oled ise autor või kes on ja kust pilt pärineb. Pikne 21. juuni 2012, kell 22:02 (EEST)


Arutelu:Rootsi valdade loend

Minu meelest peaksid selles loendis olema ka endised vallad. Siis võiks olla juures vastav märge. Andres 12. september 2007, kell 17:13 (UTC)

Mina ei paneks siia endisi valdasid. Nende jaoks võiks eraldi loend olla. --Metsavend 12. september 2007, kell 20:45 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.scb.se/templates/subHeading____26051.asp
** In Rootsi valdade loend on 2013-06-24 13:16:27, 404 File not found
** In Rootsi valdade loend on 2013-07-06 22:52:08, 404 File not found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:52 (EEST)


Arutelu:Roheline energia

Kas mitte ei arvestata ka tootmise keskkonnamõjusid? Selles suhtes võib hüdroenergia olla küsitav. Andres 12. september 2007, kell 17:32 (UTC)

Kas tuumasünteesil põhinev elektritootmine oleks roheline? suwa 23. aprill 2008, kell 05:38 (UTC)

Kindlasti mitte. Sest see pole püsivat energiavoogu hoidev, nagu seda on ökosüsteemi loomulikud energiasisendid. 193.40.12.10 23. aprill 2008, kell 05:45 (UTC)


Arutelu:Tüümus

Ma pooldan küll illustreerimist, aga skeeme, eriti võõrkeelseid, pole mõtet sisse panna, enne kui neid tõesti kasutatakse. Andres 12. september 2007, kell 18:23 (UTC)

tõlgin nad ära.--Hendrix 12. september 2007, kell 18:27 (UTC)----
Tüümus (ingl k thymus) on elundina kirja pandud meditsiinisõnastikus, arstide kaudu (osade neist) teavad nad nii nimetust tüümus kui ka harkelund
aga
elundite anatoomiat kirjeldavate raamatute kaudu on ära mainitud siiski HARKELUND:

*A.Arstila, S.-E. Björkqvist, O. Hänninen  W.Nienstedt, 2011. "Inimese füsioloogia ja anatoomia". 245,250 lk. ISBN 978-9985-829-36-0
*Meditsiinisõnastik. Tallinn, Medicina, lk 250
*Meeli Roosalu. Inimese anatoomia, 2010, lk 146.
Sooviksin muuta artikli Tüümus nimetuse Harkelundiks e Harkelund, mine tea, äkki kellelgi ilmub tahtmine lümfisüsteemi kaudu pisut sõnelda (lugeda sõnu leidma). Ilusad tänud!
21.03.2013 18:24 Mariina

Miks siin ja mujal on alapealkiri "Nomenklatuur ja süstemaatika"? Süstemaatikast pole minu meelest üldse juttu. Arvan, et need asjad peaksid olema välislinkide all. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. september 2013, kell 14:45 (EEST)

Tere!
Soovin luua lehekülje kus saaksin töötada välja kasvõi osalise tüümuse uuringute bibliograafia (uuringuid on pisut kogunenud ja ilmselt ei jõua ma neid kuidagi, kasvõi minimaalseltki refereerida, ja kõigile ei pääse täna ka veebi kaudu ligi) - kuidas seda oleks parem pealkirjastada? Tüümuse bibliograafia, 'tüümuse autobiograafia', tüümuse uurimused, tüümuse uuringute bibliograafia, tüümuse teaduslikud uuringud vm...
Mariina 29. jaanuar 2015, kell 13:52 (EET) alias Простота

Mina paneks selle artiklisse Tüümus alajaotusse "Kirjandus". Saan aru, et see läheks pikaks, aga mind isiklikult see ei häiriks.  Andres (arutelu) 29. jaanuar 2015, kell 15:56 (EET)

: Minu arvates pole see kõige parem lahendus. Alajaotus "Kirjandus" all peaks loetlema artikli loomisel kasutatud kirjandust, mitte kogu tüümuse uuringute bibliograafiat. --Ivar (arutelu) 31. jaanuar 2015, kell 20:18 (EET)

:: Kust Sa seda võtad? "Kirjanduse" all ei loetleta kasutatud kirjandust, vaid teemakohast kirjandust. Iseküsimus on see, kas on otstarbekas loetleda kogu kirjandust. Andres (arutelu) 1. veebruar 2015, kell 18:03 (EET)

:: Tere Ivar!

:: minu arust said eilse päevaga vormistatud nii viited kui ka pisut muud - igapäevarütm on selline, et kui uurin ja loen siis püüan lisada artiklisse jooksvalt - tüümuse uuringute bibliograafiat on mul dokumenidhalduses kogunenud juba nii 100 kuni 200 arvuti tekstitöötlusprogrammi etteantud ja salvestatud lehekülge - neid ma püüan läbi töötada aga ma olen selle artikli peatoimetaja (nii mulle tundub vähemalt) ja tüümusest nii 'läbi lummatud', et mul võib olulisi asjatoimetusi vahele jääda ja/või ei jõua ma kõiki artiklisse lisada - tegelikult võiks ju ka nii teha, et 100 allikat siduda juba esimese paari lausega aga see ei sobi lihtsalt ...

:: minu miinused on kõigile lahkelt avatud parandusteks - ma ei ole anatoom, arst, füsioloog, ajaloolane, kirurg, radioloog ega ka inglise ning eesti filoloog jpm  - kui ära väsin jvm põhjused siis on kõigil (juba olid ja on ka praegu ) vaba voli artiklit toimetada -  piisab pisut süvenemisest, taipamisest ja pole ju välistatud, et pööratakse tagasi ka algne variant (kas oli 2007 aastast) : Tüümus ehk harknääre on immuunsüsteemi arengut reguleeriv organ. Täiskasvanud inimesel harknääre on taandarenenud. Paikneb harknääre rinnaluu ehk sternumi taga.

:: Mariina 1. veebruar 2015, kell 07:42 (EET) alias Простота

: Tere Andres!

: Ilusad tänud kiirelt reageerimast. Ma püüan miskit kohandada ja kirjanduse loeteluga algust teha...

: Mariina 29. jaanuar 2015, kell 16:21 (EET) alias Простота

:: Teised ei pruugi sellega nõus olla. Aga ümber tõsta jõuab alati. Andres (arutelu) 1. veebruar 2015, kell 18:03 (EET)

::: Tere Andres!

::: Ma usun.

::: Ma ei oska vormistada nii et saaks avada korralikult järgmist allikat:  kopeerin nii: becker fg (1826) de glandulis thoracis lymphaticis atque thymo. specimen pathologicum. berolini, a. hirschwaldiuni. blalock a, mason mf, morga -  ja siis avan ja edasi...

::: Mariina 1. veebruar 2015, kell 19:03 (EET) alias Простота

:::: Nii peaks saama. Andres (arutelu) 1. veebruar 2015, kell 20:54 (EET)

::::: mõtlesin 1-st Springeri kirjanduse loetelu...

::::: Mariina 1. veebruar 2015, kell 21:06 (EET) alias Простота

:::::: Nii? Andres (arutelu) 1. veebruar 2015, kell 21:22 (EET)

:::::: Mul ka ei õnnestu. Andres (arutelu) 1. veebruar 2015, kell 21:24 (EET)

::::::: Tere Andres!

::::::: Seda teist allikat saan ma vast kasutada...

::::::: Mariina 2. veebruar 2015, kell 07:33 (EET) alias Простота

Teen ettepaneku siit materjali laiali tõsta, see artikkel on liiga pikk. Üks võimalus on inimest puudutav tõsta artiklisse Inimese tüümus ja siis edasi vaadata. Intervikidega läheks sel juhul raskeks. Arvatavasti on ka teisi jaotusvõimalusi. Adeliine 28. juuni 2015, kell 06:08 (EEST)

See on nüüd tehtud, aga praegune on minu meelest halb lahendus. Lugejat huvitab eeskätt inimese tüümus, nüüd aga pole sellest artiklis üldse juttu. Andres (arutelu) 6. detsember 2015, kell 18:20 (EET)

:Lisada täpsustusmärkusesse? Adeliine 7. detsember 2015, kell 23:00 (EET)
Umbes pool artiklist on nüüd kirjanduse nimekiri. Kas saaks seda ka alamartiklite vahel jaotada? Adeliine 7. detsember 2015, kell 23:00 (EET)


Arutelu:Tallink

Tallink tegeleb viimaste uudiste järgi ka taksondusega--Hendrix 13. september 2007, kell 16:07 (UTC)
mis asi on kruiisilaev?--Hendrix 13. september 2007, kell 16:19 (UTC)

vabandust - kruiisiparvlaev...--Hendrix 13. september 2007, kell 16:20 (UTC)
Kruiisiparvlaev on tavalise parvlaeva ja kruiisilaeva segu. Neid ehitatakse 1970. aastatest. Sellised on näiteks M/L Estonia ja Tallinki, Viking Line'i ja Silja Line'i laevad.

Nagu ma aru saan, siis on siiani siin vikipeedias ikka üritatud vältida artikli linke ümbersuunamislehtedele... Miks ei võiks siis siin laevade lingid otse õigesse kohta olla suunatud? Jürka 16. september 2007, kell 17:18 (UTC)

Sünonüümide reaalne kasutamine annab võimaluse kontrollika, kas ümbersuuunamised on tehtud. Samuti saab nii näiteks viidad artiklile lehelt vaadata, mis artiklitest viidatakse laevale tema ajaloolises kontekstis tema eelmist nime kasutades. --WikedKentaur 16. september 2007, kell 17:26 (UTC)

:Eh? Ei saa hästi mõttest aru, aga...

"Tallinkile kuulub ka kaks kaubalaeva..."
Sihuke asi, et nende all pead sa kindlasti silmas Kapellapaati ja Regal Stari... aga oma poolt ma julgeksin väita, et näiteks Kapella on sama palju kaubakas kui Superfastid... ehk siis rohkem autode veoks mõeldud, kuid samuti võimalus inimestel reisida... Ma ei tea, kas Regal Stariga saavad kahe jala peal inimesed reisida või mitte... [[Kasutaja:Jürka|Jürka]] 16. september 2007, kell 17:38 (UTC)

Fantaasia kuulub Tallinkile, nii et ta ei peaks olema endiste laevade nimekirjas.

See käib siis ka Meloodia ja AutoExpress 2 kohta?

Palun kirjuta alla, vajutades neli korda ~ . Andres 12. jaanuar 2008, kell 17:29 (UTC)
Jah, Autoexpress 2 ei peaks ka seal olema, aga detsembris müüs Tallink Meloodia ära nii et Meloodia on õiges kohas.
Tau 13. jaanuar 2008, kell 09:32 (UTC)

Siis tuleb Meloodia kohta selgemalt kirjutada. Andres 13. jaanuar 2008, kell 10:02 (UTC)

Meloodia kohta vaata siit Tau 13. jaanuar 2008, kell 10:15 (UTC)
Me võime ju uue tabeli teha nende laevade kohta, mis on hetkel teistele reederitele prahitud.--erik15 26. jaanuar 2008, kell 18:34 (UTC)

Tee siis. Andres 26. jaanuar 2008, kell 18:48 (UTC)
TEHTUD! --erik15 9. veebruar 2008, kell 15:37 (UTC)

Eelmise aasta majanduslikud näitajad on lihtsalt kustutatud, aga neid peaks kuskil säilitama. Andres 31. detsember 2008, kell 14:50 (UTC)
Ka vanad andmed tuleks kuidagi säilitada. Andres 5. jaanuar 2010, kell 16:14 (UTC)

Andmed on praegugi vanad, aga ei julge asendada - kus neid eelmisi peaks säilitama? SSGreporter 10. märts 2010, kell 21:50 (UTC)

: Kui teistmoodi ei oska, siis pane arutelulehele. Andres 11. märts 2010, kell 00:38 (UTC)

:::Siin. Uued andmed lisasin kroonides. SSGreporter 14. märts 2010, kell 23:03 (UTC)
*| käive = 786,8 miljonit eurot (2007/2008)
*| kasum = 20,3 miljonit eurot (2007/2008)
*| töötajaid = 6564  (2007/2008)
*| käive = 12,39 miljardit krooni (2008/2009)
*| kasum = -127,9 miljonit krooni (2008/2009) Ssgreporter 25. oktoober 2010, kell 01:00 (EEST)
*|käive = 12,7 miljardit krooni (2009/2010)
*| kasum = 342 miljonit krooni (2009/2010)
*| töötajaid = 6853  (2008/2009)Ssgreporter (arutelu) 14. detsember 2014, kell 00:38 (EET)
*| käive = 942 miljonit eurot (2013)
*| kasum = 43 miljonit eurot (2013)
*| töötajaid = 6942  (2013) Ssgreporter (arutelu) 23. mai 2018, kell 01:03 (EEST)
*| teenused = 9 756 611 reisijat (2018), +891, uus rekord Оборот и прибыль Tallink упали
*| käive = 949,723 mln eurot (2018), -1,78%
*| kasum = 40,049 miljonit eurot (2018), -13,87%
*| töötajaid = 7163  (2016)
*| tütarfirmad = Tallink Silja AB, Tallink Silja OY, SeaWind Line, OÜ Hansaliin, OÜ HT Laevateenindus, OÜ HT Meelelahutus, AS Tallink Duty Free jpt. Ssgreporter (arutelu) 5. märts 2021, kell 00:29 (EET)
----
Välja võetud: Liinilt vabanenud Baltic Kristina müüdi Lätis oksjonil. Tallinkile oli selge, et nende strateegia oli edukas olnud ning innustatuna uute laevade edust tellisid nad ka kolmanda reisilaeva. Temast pidi saama Tallinki uhkus ning üks suuremaid Läänemere laevu. 2006. aastal valminud laev sai endale nimeks Galaxy ja ta paigutati Tallinn–Helsingi liinile, et selle populaarsust üleval hoida. Liinilt vabanenud Romantika läks Tallinn–Stockholm liinile oma noorema õe Victoria I kõrvale. Taivo 2. märts 2010, kell 14:54 (UTC)
Õige tegu. Baltic Kristina ei kuulunud Tallinkile, vaid oli renditud, seega Tallink seda ei müünud. Artikkel on pooleli, edasi tulevad Galaxy sõsarlaevad samast Romantika-seeriast. Juba seeria esimese laevaga kaasnesid optsioonid, mida rakendati eri aegadel, seega strateegia-muutus pole kuskil nende laevade vahel, vaid eelnes põhimõttelisele otsusele uued laevad tellida. Artikkel on pikk ja kõike korraga ei jõua teha. SSGreporter 2. märts 2010, kell 21:20 (UTC)
----
Eelmise aasta andmed tuleks kuidagi säilitada. Andres 24. oktoober 2010, kell 15:18 (EEST)

kas ettevõttel on uus nimi: AS Tallink Silja Line Grupp ( Estonia )? Et äriregistris seda pole, siis ennistasin osaliselt muudatuse--Bioneer1 (arutelu) 5. august 2014, kell 18:57 (EEST)

Ei ole. Kontsern on Eesti börsiettevõte AS Tallink Grupp. Sellele kuulub hulk tütarfirmasid, sealhulgas ka laevaomanik-firmad. Välismaal kasutab Tallink kaubamärki Tallink Silja, see on ka Soome ja Rootsi tütarfirmade nimedes. Siinkohal ei puutu see asjasse: tegu on Tallinki laevade ja Tallinkiga. Ssgreporter (arutelu) 6. august 2014, kell 00:58 (EEST)

: Kuna ettevõtetegrupp on muutunud suureks, kas siis oleks mõistlik luua eraldi alajaotus nt vahepealkirjaga kasutavad kaubamärgid?

: suwa 23. mai 2018, kell 02:13 (EEST)

::Laevakompaniid osadeks lahutada pole mõtet, see on keskse juhtimisega. Teised tegevusalad, s.t taksod ja hotellid ongi eraldi artiklites. Ssgreporter (arutelu) 24. mai 2018, kell 00:48 (EEST)

::: ma mõtlesin loeteluna, ntx nagu :en:Ford_Motor_Company#Products_and_services on loetletud margid, koos aastatega,

::: ka sellised, mida kunagi on omatud jne. suwa 24. mai 2018, kell 01:42 (EEST)

::Laevad on tabelina, aga laevakompanii on alates 1989. aastast ikka sama Tallink, mis siis, et praegu kontserni struktuuriga. Pole seal peale laevade midagi ostetud-müüdud, kui Silja Line'i ost välja arvata. Ssgreporter (arutelu) 25. mai 2018, kell 01:22 (EEST)

Tütarettevõtteid pole põhjust linkida. Näiteks Tallink Silja AB-l pole ka eelkäijat, nii et välismaist filiaali saaks suunata ainult siiasamasse artiklisse.Ssgreporter (arutelu) 16. märts 2019, kell 01:03 (EET)
----
kiire parvlaev

Mis see tähendab? --Andres (arutelu) 18. mai 2024, kell 01:53 (EEST)
----
Mis need viimased muudatused tähendavad? Üks laev asendati teisega? Imelikud lingid. --Andres (arutelu) 22. mai 2024, kell 18:57 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kadri~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Kadri! Andres 14. september 2007, kell 09:37 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kadri~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Langevoja

KNAB loeb ojad vist jõgede hulka, aga minu meelest peaks Eesti ojad kat olema --Dj Capricorn 14. september 2007, kell 20:16 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.matkaklubi.ee/index.php/mod/site/act/nav/id/284
** In Langevoja on 2013-06-24 11:59:31, 404 Not Found
** In Langevoja on 2013-07-06 10:08:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:09 (EEST)


Arutelu:Käru vald

Võtsin seda välja. Arvan, et pole mõtet sümboolika kohta infot dubleerida. Haridusasutustest on ainult ametlikud andmed. Geonarva 15. september 2007, kell 06:00 (UTC)

Vapp
Pikuti poolitatud kuld-sinisel kilbil vastandvärvides kaheksakodaraline ratas.
Põhjendus Vapivärvid viitavad Käru ajaloolisele kuuluvusele Järva- ja Pärnumaa koosseisu, ratas- valla nimele. Ühtlasi tähistab ratas arengut ja liikumist.

Lipp
Valla lipuks on täisnurkne riidekangas, mille laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11 ühikut ja normaalsuurus 105 x 165 cm. Lipp on pikuti poolitatud: vardapoolne osa kollane, lehviv osa sinine. Lipul on vastandvärvides kaheksakodaraline ratas.

Käru Põhikool
Kontaktandmed:
Aia 20, Käru, Raplamaa, 79201
Tel: 487 4667
Faks: 487 4667
Sirje Liivak, Direktor: 53406474
E-post: karukool[at]estpak.ee
Käru Lasteaed Peetrike
Viljandi mnt17
79201 Käru
Raplamaa
Telefon: 48 74 697
E-mail:lasteaedpeetrike[at]hot.ee


Kasutaja arutelu:Nerva

Tere tulemast Vikipeediasse, Nerva!
Mul oleks üks küsimus. Nimelt, miks sa asendasid Värvuste loendis uue värvuse lisamise asemel uue värvuse varemlisatuga? iffcool 8. veebruar 2008, kell 22:01 (UTC).

Ilmselt mõtlesid küsida, miks asendasin varemlisatu uue värvusega. Lihtsalt sellepärast, et eesti keeles ei tunta värvi mandariin, vaid teatakse värvi nimega oranž, ja sellele vastab RGB värvikood 255,128,0 ehk #FF8000. Sama probleem kipub olema seal tabelis ka veel mõne teise värvitooniga. Ent, kui oled seisukohal, et mu parandus oli alusetu, siis muuda tagasi.--Nerva 8. veebruar 2008, kell 22:12 (UTC)

::Parandus ei ole alusetu ja tagasimuutmist ei vaja aga küsimus seisneb minu jaoks olemasoleva kaotamises. Ka mina kahtlen nimetuse mandariin olemasolus aga sellise hex koodiga (#F28500) on vähemalt värvus küll olemas. iffcool 8. veebruar 2008, kell 22:17 (UTC)

::: Probleem ongi selles, et eesti keeles võib-olla pole kõikide värvitoonide jaoks kindlaid nimetusi (võib-olla ka on), aga neid peab ometi kuidagi käsitlema ja nimetama. Oranžil on palju erinevaid varjundeid, mistõttu on küsitav, kas saab ühte neist nimetada oranžiks. Tegelikult aga on tolle värvitooni kohta ka eesti keeles nimetused olemas: mandariinioranž ehk mandariinivärvi. "Mandariin" ei ole muidugi korrektne värvinimetus. Me peaksime ikkagi uurima, millised nimetused juba on olemas, ja kui tõesti ei leia, võime ju need moodustada analoogilisel viisil. Andres 9. veebruar 2008, kell 08:41 (UTC)

Kirjutasin väikse loo lehte vikipeedia teemal, loodan et tohib selle juurde seda 50 000 logo kasutada? Heade soovidega, Kk 8. juuni 2008, kell 17:51 (UTC)

Absoluutselt. Aitäh, et kasutad. :) --Nerva 8. juuni 2008, kell 17:57 (UTC)

: Tänan! Kk 8. juuni 2008, kell 17:58 (UTC)

:: Vihjad äkki, kust saab lugeda? --Nerva 8. juuni 2008, kell 18:01 (UTC)

::: vt Vikipeedia:Pressiülevaade. Logo on paberväljaandes.

:::: . Roheline Värav. Andres 18. juuni 2008, kell 10:11 (UTC)

Tere! Kui seda fotot on lubatud kasutada selle juurde märgitud litsentsi GFDL tingimustel, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles foto autor seda kinnitab. Pikne 13. juuli 2020, kell 17:01 (EEST)


Arutelu:Merisiga

Nähtavasti pole nende kuulumine näriliste hulka vaieldamatu:

Umbes kümne aasta eest [saksakeelne originaaltekst ilmunud 2004] avastati pärilikkuseanalüüside põhjal, et merisead ja nende lähemad sugulased ei pruugi sugugi kuuluda näriliste (Rodentia) seltsi. Kuni selle ajani ei olnud suudetud merisiga sellest liigitusest eraldada, nagu seda tehti 1912 jäneselistega,kes on nüüd omaette selts (Lagomorpha), sinna kuuluvad ka meie küülikud.
Franz Dietrich Altmann koostöös Ilona Altmanniga, Merisiga, Egmont, 2005, lk 13

Inglise viki andmetel pooldab seisukohta, et merisiga ei kuulu näriliste hulka, teadlaste vähemik. Küllap aeg näitab. Andres 15. september 2007, kell 12:50 (UTC)
http://www.tuppambr.demon.co.uk/gpig.htm


Kasutaja arutelu:Oernen

Tere tulemast Vikipeediasse, Oernen! Andres 16. september 2007, kell 07:46 (UTC)

Tere! Palun redigeeri selle pildi lehekülge ja kirjuta, kas sina kui üleslaadija oled ise autor või kes on ja kust pilt pärineb. Pikne 21. juuni 2012, kell 21:50 (EEST)


Arutelu:Al Gore

Al Gore oli 2000. aasta USA presidendivalimistel Demokraatliku Parteid esindav üks peamistest presidendikandidaatidest.

See on segane, kahemõtteline lause. Andres 16. september 2007, kell 07:55 (UTC)

: võib-olla tõesti. Parem oleks näiteks: Al Gore oli 2000. aasta USA presidendivalimistel Demokraatliku Parteid esindav presidendikandidaat.  --Dj Capricorn 16. september 2007, kell 08:29 (UTC)

Millistel andmetel on Current TV ikka veel "Ameerika televisioonikanal"? Ingliskeelne Wikipedia: "Gore was also criticized when in 2012 he sold his television channel Current TV for around $100 million to Al Jazeera, a media company funded by the government of Qatar, a nation largely dependent on income from the fossil fuel industry." Kuriuss (arutelu) 25. oktoober 2022, kell 11:29 (EEST)

Ilmselt vananenud. Ajakohastasin selle, ma ei tea, kas ülejäänu on kehtiv. --Andres (arutelu) 25. oktoober 2022, kell 16:53 (EEST)


Arutelu:Eesti soojuselektrijaam

Miks ei või pealkiri olla Eesti Elektrijaam? --Metsavend 16. september 2007, kell 08:47 (UTC)

Minu arvates peavad kõigi elektrijaamade nimed ühesugused - kas "... Elektrijaam" või "... Soojuselektrijaam" või "... soojuselektrijaam". Elektrajaama nimest pole selge, kas see on soojus-, hüdro või tuumaelektrijaam. Sellest tuleb kokku leppida. Geonarva 16. september 2007, kell 09:06 (UTC)

: Minu meelest on see ebaõnnestunud pealkiri, nii ei saa kirjeldada. Andres (arutelu) 18. detsember 2014, kell 06:35 (EET)

Kas selle nimi on olnud ka [[Musta jõujaam]]; vt märksõnale tulevat artiklit--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 18. detsember 2014, kell 01:41 (EET)

Keegi oskab öelda/korda teha miks siin lehel asendikaardi kordinaadid ei tööta aga siin lehel - Ignalina tuumaelektrijaam töötavad? Jaanus.kalde (arutelu) 5. aprill 2017, kell 23:35 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tomas~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Tomas! Andres 16. september 2007, kell 09:45 (UTC)
Hola! Ära uute artiklite puhul kategooriaid unusta ja ära kasuta linkimisel ainult ees- või perekonnanimesid... Ja sünni ja surma vahele kasuta keskmise pikkusega kriipsu (Alt + 0150 või alt tabelist vasakpoolne kriips)... Eto vsjo... Jürka 16. september 2007, kell 12:59 (UTC)

Ok! Aitäh märkuste eest!
Ja tere ka - ma sain vist alles nüüd aru kuidas siin vastamine käib! :-) Aga allkirja ma veel teha ei oska...

Neli korda järjest ~ . Andres 16. september 2007, kell 14:44 (UTC)
Tänud! Tomas 16. september 2007, kell 14:46 (UTC)
Lugesin, et vormistamisjuhist, et teoste pealkirjad peaks olema jutumärkides. Küsimus tekkis - kas ka siis kui tegemist on loeteluga. Ja kui on nii eesti- kui originaalkeelne pealkiri kas mõlemal juhul peaks jutumärke kasutama? Tomas 18. september 2007, kell 15:14 (UTC)

Jah, teoste pealkirjad on nii mallides kui loeteludes kui igal pool jutumärkides... Seda reelgit on varem siin kõvasti eiratud, aga nii peab ta olema. Ja jah... nii eestikeelsete kui võõrkeelsete puhul alati jutumärgid... ja veel mainin ära ka, et võõrkeelsed pealkirjad on jutumärkides ja püstkirjas, mitte kaldkirjas... Samuti nimed on püstkirjas (jutumärkideta)... Kaldkirjas on vaid kõige tavalisemad võõrkeelest laenatud sõnad... (copyright, rock'n'roll, evergreen jne). Jürka 18. september 2007, kell 15:26 (UTC)

:Sain selle kohta kahelt administraatorilt täiesti erinevad juhised: vt. Ooperite loend heliloojate kaupa (arutelu). Nii et on ikkagi segadus...

:: Administraatorid ei ole ju keeleeksperdid. Kirjutada jutumärkides ja püstkirjaga on lollikindel. Teise variandi puhul mainisin, et see on minu isiklik arvamus (võõrkeelsed pealkirjad täiendusena sulgudes võib minu arvates kirjutada ka kaldkirjas ja ilma jutunärkideta; põhjendust ma ei viitsi lahti kirjutada, mõtle ise). Andres 22. september 2007, kell 11:53 (UTC)

:::Ma kardan, et korralikku põhjendust pole... sest ei väsi kordamast... Kord peab majas olema! Mitte nii, et ühes kohas nii, teises kohas naa... Tomas, kui üks administraator ütleb nii, teine naa, siis, et mitte pange panna, soovitan teha nii, kuidas Jürka ütleb! Jürka 22. september 2007, kell 12:09 (UTC)

::::: Kui sulgudes on märkus, siis see ei pruugi olla teose pealkiri, vaid võõrkeelne väljend, mis on pandud teose pealkirjaks. Mina aga soovitan tudeerida keelereegleid ja  ise asjas selgusele jõuda. Andres 22. september 2007, kell 12:29 (UTC)

::::::Vt Arutelu:Ooperite loend heliloojate kaupa... Ma panin oma arvamuse selle pealkirja "tõlke" kohta sinna... Jürka 22. september 2007, kell 12:35 (UTC)

:::::::: Jah, see on tugev argument minu arvamuse kahjuks. Andres 22. september 2007, kell 12:48 (UTC)

::::::::: Ma ei tahtnud närvidele käia, vaid tahtsin noviitsina aru saada kuidas oleks õigem toimida. Kuna siin lehekülgedel on nii palju erinevaid variante selle koha pealt siis ma ei suutnud ise selgusele jõuda millist teed kasutada. Igal juhul aitäh nõuannete eest! Tomas 22. september 2007, kell 13:24 (UTC)

::::::::::Ei-noh, mis närvidele... Mina seda küll nii ei võta... See on hea, kui küsid, kuidas õigem on... kindlasti parem, kui valida sajast erinevast variandist suvaliselt üks vale, mida keegi kunagi peab jälle ümber muutma hakkama... ja mis veel hullem, annab järgmistele kirjutajatele vale eeskuju... Se's mõttes on igasugune küsimine täiesti positiivne... Ja üleüldse tähelepanu pööramine mingitele stiilivigadele, mis siin vikis levinud on, on hädavajalik minu meelest... sest asjad tuleb ikka selgeks rääkida, mitte oma suva järgi panna ja siis kõik uuesti ümber muuta, kui kauges tulevikus tuleb välja, et õigem oleks ikka teisiti... Jürka 22. september 2007, kell 13:31 (UTC)
Yes sir!
Tomas 18. september 2007, kell 16:53 (UTC)

Just-just... "sir" on kah kaldkirjas, kui pole tegemist tiitliga... Jürka 18. september 2007, kell 16:55 (UTC)
Katsun täpsem olla sir! ;-) Tomas 18. september 2007, kell 16:56 (UTC)
----
Kas oleksid nõus liituma Vikiprojektiga Muusika? --Andrus Kallastu 19. mai 2008, kell 11:52 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Tomas~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Silja Line

Kas keegi saaks siia artiklisse Silja Line'i logo otsida? Erik Laja 16. september 18.16 (UTC)

Teen seda .png formaadis, kui jätkub aega. Geonarva 16. september 2007, kell 15:57 (UTC)
Aitäh Geonarva! Erik Laja 16. september 21.49 (UTC)

Tehtud. :Pilt:Silja line logo.png Geonarva 17. september 2007, kell 17:35 (UTC)
Mida siin keeleliselt muuta tuleb? --Erik Laja 22. september 2007, kell 12:16 (UTC)

Ma sutsu toimetasin teda keeleliselt... Mallipanija võiks üle vaadata ja vajadusel malli maha võtta... Ise arvan, et on korras... Samas pole ma 100% kindel, kas "TallinkSilja Oy" õige kirjapilt on... ja sulgudes võiks sinna ette lisada, et mis see "TallinkSilja Oy" tähendab... kas täielik firma nimetus või misasi... Aga muu peaks oki-doki olema... Jürka 22. september 2007, kell 12:32 (UTC)

: Jah, see probleem on olemas, mida Jürka mainib, aga see pole keeleline probleem. Minu meelest on küsitav, kas on korrektne öelda "opereerib kruiisiparvlaevu". Igatahes ÕS niisugust sõnakasutust ei maini. Ja arusaamatu on "värvidesse riietamine". Andres 22. september 2007, kell 12:35 (UTC)

::See "värvidesse riietumine"... Ma ei ütleks, et ta arusaamatu on... Kindlasti saab iga mats aru, millest jutt, iseasi, kas entsüklopeediasse ülekantud tähendused sobivad... Isiklikult suht' poogen... Samas, kui too Tuomas just nii ütles, et laeva hakatakse riietama, ega siis ajaleht ei või ju ka öelda, et hoopis värvitakse... Talle öeldi, et riietatakse, see on informatsioon, mille nad Tuomaselt kätte said... Ja kui meie nende juttu vahendame, siis ega meiegi saa seda õigust endale lubada... Võibolla saame kah, ma ei tea, lihtsalt sihuke mõttetera... Võibolla peaks hoopis jutumärkidesse ülekantud tähenduse panema?

::: Mina seda laevaasjandust täpselt ei tea,  seetõttu võin üksnes oletada, mis see tähendab. Mis üldse on "värvid"? Selle kohta  peaks olema artikkel, millele viidata. Andres 22. september 2007, kell 13:06 (UTC)

::: Refereerimisel võib sõnastust muuta küll. Ainult tsitaatides mitte. Andres 22. september 2007, kell 13:07 (UTC)

::"Opereerib"... Noh, Tallinki artiklis kah opereeritakse... Isiklikult arvan, et need firmad omavad neid laevu... Sest kui öelda, et "opereerib"... isegi, kui selline sõna antud kontekstis oleks keeleliselt korrektne, siis see jätaks mulje, et laevad kuuluksid kellelegi teisele, aga see firma on just see, mis neid opereerib... kes nende laevade asju korraldab jne... On ju küll meie ärimaailmas palju sihukest värki, et kuulub ühele, tegeleb teine, kasumit saab kolmas vm... Jürka 22. september 2007, kell 12:58 (UTC)

::: Pole üldse selge, mida sõna "opereerib" siin tähendab. Andres 22. september 2007, kell 13:06 (UTC)
Ma muutsin osad laused ära, minu meelest on nüüd selgem sõnastus. --Erik Laja 22. september 2007, kell 15:21 (UTC)

Jah, nüüd on selgem. Andres 22. september 2007, kell 16:06 (UTC)

*http://www.siljaweb.com Silja Line'i fännilehekülg, administraatoriks Ilja Berunenko eesti keeles ja inglise keeles

Välja võetud. Andres 12. mai 2009, kell 07:53 (UTC)

Siin on segamini räägitud kaubamärgist ja ettevõttest, kumb see siis on? Adeliine 31. märts 2011, kell 13:28 (EEST)

ettevõte tundub olema praeguse nimega Tallink Silja Oy, mis tundub olevat moodustatud Tallink Finland Oy ja Silja Oy Ab yhinemisel pärast seda, kui Tallink Grupp kuidagi Silja Oy Ab kõige kaubamärgiga ära ostis. minu meelest võib asi umbes nii ka jääda. laevakompaniid tuntakse Soomes eelkõige ikka Silja Line'i nime järgi, võib-olla on veel neidki, kes ei mõista, et see Tallink Grupi oma on. Ohpuu 31. märts 2011, kell 14:52 (EEST)

siin lk 9 on kontserni täpsem struktuur. Ohpuu 31. märts 2011, kell 14:56 (EEST)

ja siit näeb varasemaid aruandeid, kus peaks samasugused Tallinki kontserni struktuuri skeemid olema, kust saab kvartalikaupa muudatusi vaadata. Ohpuu 31. märts 2011, kell 14:58 (EEST)

Tere!
Siia oleks vaja lisada Silja Line uus logo, aga miskipärast ma ei saa seda teha. Kuidas peaksin edasi toimetama? Kirjutan Tallink Grupi soovil, töötan nende meediaagentuuris CMSPHD.

Vt Vikipeedia:Üldine arutelu/Arhiiv 35, p. 2. Ssgreporter (arutelu) 28. aprill 2017, kell 00:55 (EEST)


Arutelu:Victoria I

Millisest Rootsi kuningannast on jutt? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. september 2007, kell 15:32 (UTC)

Kas laeva nimega mingisugune sihuke kala polnud, et sihuke laev nigu Victoria kuskil juba seilab ja et kuna siis see nimi juba ära võetud, siis lisati too "I" lõppu? Jürka 16. september 2007, kell 15:40 (UTC)

Oli jah nii Jürka, sul on õigus. Te võite selle Rootsi kuninganna kohta käiva lause sealt ära võtta, ma lihtsalt lugesin kuskilt interenetist. Erik Laja 16. september 2007, kell 22:02 (UTC)

:Sain teada, kelle järgi see laev nimetati: Rootsi kroonprintsess Victoria.--erik15 8. oktoober 2007, kell 18:06 (UTC)

Kastis oleva laeva nimega on mingi jama... Peaks vist pildi kohal olema vm? Jürka 7. november 2007, kell 18:43 (UTC)
Küllap vist, kuid kogu selle kasti värgi tegi keegi LoudAndClearPaco ning ma vaatan ,et see tabel on (redigeerimisel) nii hullult asju ja teksti täis, et ma kardan seal "parandades" midagi veel ära rikkuda.--erik15 10. november 2007, kell 16:51 (UTC)

Katsusin ettevaatlikult surkida ja sain vist korda... aga sellega seoses hüppas pähe, et see peaks ikka nagu eraldi mallina kättesaadav olema... Keegi kunagi midagi hakkas tegema laevade jaoks malli, aga... Seesama siin mallina, kuhu võrdusmärkide taha andmed sisse tokisda, oleks täitsa norm... Jürka 10. november 2007, kell 23:56 (UTC)

Victoria I peaks ikka viima kuninganna artiklisse--Estopedist1 (arutelu) 17. mai 2018, kell 10:27 (EEST)

Miks? Kuninganna on Victoria (ilma numbrita), aga Eesti laeva nimel pole Inglise kuningannaga mingit seost. Ssgreporter (arutelu) 18. mai 2018, kell 01:23 (EEST)


Arutelu:Aleksander VI

Valitsemisaastate järgi otsustades nimetas ta ametisse Tartu piiskopi Johannes III ja Tallinna piiskopi Nikolause. Seos Eestiga tuleks ära märkida.

Märgi siis. Andres 17. september 2007, kell 15:06 (UTC)
Panin need küll siia sisse, kuid kahjuks ei saa andmeid selles osas järgi kontrollida, ehkki see on loogiline, et nad määrati siia paavsti poolt. Kasutasin tema puhul nime Borja, sugulased Borja, kuid lapsed Borgia.Kalev.

Rodrigo de Lançol-Borja y Borja sündis Xàtivas alamaadlik Joffre de Lançoli ja Isabella Borja kuuelapselises peres viienda lapsena. Kui Rodrigo ema vend sai 8. aprillil 1455 paavstiks Calixtus III nime all, hakkas Rodrigo kasutama ema perekonnanime Borgia või Borja.
Ta õppis Bolognas õigusteadust. Kui onu sai paavstiks, määrati Rodrigo kõigepealt piiskopiks, siis 17. septembril 1456 San Niccoló in Carcere kardinaldiakoniks ja lõpuks kiriku asekantsleriks. Ta sai 1471 Albano kardinalpiiskop ning 1476 Porto kardinalpiiskop ja kardinalide kolleegiumi dekaaniks. See on näide tollele ajale tüüpilisest onupojapoliitikast.
Rodrigo teenis kuurias viie paavsti ajal, omandades palju haldusalast kogemust, mõju ja rikkust, kuigi tema võim ei olnud suur. Ta elas üldiselt tagasihoidlikult, kuid mõnikord demonstreeris suurt rikkust ja elas toredas palees. Tema käitumine oli meeldiv ja tema välimus oli kütkestav.
Nagu paljudel teistelgi tema aja prelaatidel, ei olnud tema elukombed kaugeltki laitmatud. Tema kaks valdavat kirge olid rahaahnus ja naistearmastus. Lapsi, keda tema armukesed sünnitasid, armastas ta väga. Suurepärane näide tema  äärmisest rikutusest ja ebamoraalsusest on kastanite pidusöök, mis on läinud pornograafia ajalukku. Kuigi vaimulike rikutus oli tol ajal haripunktis, tõi prassiv eluviis talle väga karmi noomituse Pius II-lt, kes sai paavstiks pärast Calixtus III-t 1458. Rodrigo paljudest armukestest oli kõige pikaajalisem Vannozza (Giovanna) dei Cattanei (sündinud 1442), kellel oli kolm korda abielus. See suhe algas 1470 ning Vannozza sünnitas Rodrigole mitu last. Isa tunnistas nad avalikult omaks. Need olid Giovanni, hilisem Gandia hertsog (sündinud 1474), Cesare (sündinud 1475 või 1476), Lucrezia (sündinud 1480) ja Goffredo ehk Giuffre (sündinud 1481 või 1482). Rodrigol olid veel lapsed Girolamo, Isabella ja Pier Luigi, kelle ema ei ole teada. Enne paavstiks saamist kardinal Borgia kirg Vannozza vastu mõnevõrra vähenes ning too elas hiljem väga tagasitõmbunult. Vannozza koha Rodrigo armastatuna täitis ilus Giulia Farnese (hüüdnimega Giulia Bella), kelle abikaasa kuulus Orsinide suguvõssa. Giulia vend Alessandro Farnese (Paulus III) pühitseti kardinaliks, ent Rodrigo armastus Vannozzaga saadud laste vastu ei kahanenud ning oli määrav kogu tema karjääri vältel. Ta kulutas nendele suuri summasid ja tegi nad aukandjateks. Iseloomulik näide paavsti õukonna rikutusest on see, et Borgia tütar Lucrezia elas koos oma armukese Giuliaga, kes 1492 sünnitas Borgiale tütre Laura.
Kui paavst Innocentius VIII suri, siis kolm tõenäolist kandidaati Pühale Toolile olid kardinalid Borgia, Ascanio Sforza ja Giuliano della Rovere (Julius II). Kunagi varem ega hiljem ei ole paavstivalimistel kulutatud nii suuri summasid häälte ostmisele. Borgial, kellel oli suur varandus, õnnestus osta kõige rohkem hääli, sealhulgas Sforza oma, ning ta valitigi 10. augustil 1492 paavstiks. Ta võttis endale nimeks Aleksander VI.
Borgia paavstiks saamine ei tekitanud ärevust, välja arvatud nendes kardinalides, kes teda tundsid. Tema valitsusaja algust iseloomustas range kohtumõistmine ja distsiplineeritud valitsemine, mis erines soodsalt eelmiste paavstide aegsest anarhiast, ning samuti suur väline hiilgus. Varsti aga sai ilmsiks tema ohjeldamatu kirg toetada oma sugulasi kiriku ja naabrite kulul. Sel eesmärgil oli ta valmis toime panema mis tahes kuritegu ja tõukama sõtta kogu Itaalia.
Cesare, kes oli tol ajal 16-aastane ja õppis Pisa ülikoolis, määrati Valencia peapiiskopiks. Kuus sugulast said kardinalideks. Poegadele Gandia hertsogile pani paavst ette anda lääne  paavstiriigist ja Napoli kuningriigist. Gandia hertsogile määratud läänide seas olid Cervetri ja Anguillara, mille vägeva ja rahutu suguvõsa pea Virginio Orsini oli Napoli kuninga Aragóni Fernando (Don Ferrante) rahalisel toetusel hiljuti omandanud. Sellest tekkis Napoli kuningal paavstiga konflikt. Paavst otsustas kättemaksuks teha liidu kuninga vaenlastega, eriti Sforzade suguvõsaga, kes olid Milano isandad. Selles asjas oponeeris paavstile kardinal della Rovere, kelle kandidatuuri paavstitoolile Ferdinand oli toetanud. Della Rovere tundis, et Rooma oli muutunud talle ohtlikuks, ja kindlustas end oma Ostia piiskopkonnas Tiberi suudmes. Ferdinand sõlmis liidu Firenze, Milano ja Veneziaga. Paavst moodustas Napoli-vastase liidu (25. aprillil 1493) ja valmistus sõjaks. Ferdinand pöördus abipalvega Hispaania poole. Ent Hispaania ei tahtnud paavstiga suhteid rikkuda, sest ta tahtis saada õigust vastavastatud Ameerikale.
7. juunil 1494 sõlmisid Hispaania ja Portugal Aleksander VI vahendusel Tordesillase rahulepingu, millega Hispaania ja Portugal isekeskis kogu maailma (peale Euroopa) ära jagasid. Lepinguga püüdis Aleksander VI saada Hispaania poolehoidu.
Charles VIII tungimisega Itaaliasse algasid 1494 Itaalia sõjad. Aleksander VI suutis osava diplomaadina vältida prantslaste tungimist Rooma.
Aleksander kavandas oma lastele häid partiisid. Lucrezia oli abiellunud hispaanlase don Gasparo de Procidaga, ent kui isa sai paavstiks, siis see abielu tühistati ning 1493 abiellus Lucrezia Pesaro isanda Giovanni Sforzaga. Laulatus toimus Vatikanis enneolematu suursugususega. Ent hoolimata õukonna toredusest muutus olukord Roomas üha halvemaks. Linn kubises Hispaania seiklejatest, palgamõrtsukatest, prostituutidest ja nuhkidest. Karistamatult pandi toime mõrvu ja röövimisi. Altkäemaksude vastu lubati linna ketsereid ja juute. Paavst ise loobus häbitult välisest siivsusest ning elas puhtilmalikku ja ebamoraalset elu. Ta tegeles jahi, tantsimise, teatrietenduste ja orgiatega. Üks tema kaaslasi oli pantvangina kinnipeetav sultan Bayezid II vend Jem.
Lucrezia abiellus 1498 Bisceglia hertsogiga ja 1501 Ferrara hertsogiga.
Aleksander VI nimetas oma valitsemisajal 43 kardinali 9 konsistooriumil, sealhulgas tulevase paavsti Paulus III. Lisaks itaallastele said kardinalideks 19 hispaanlast, 6 prantslast, 1 inglane, 1 poolakas, 1 sakslane ja 1 ungarlane.
Aleksander VI suri 18. augustil 1503 arvatavasti malaariasse, kuid tema surma järel levisid jutud mürgitamisest kardinal Adriano de Corneto juuures, kus kokk oli mürgitatud karikad kogemata ära vahetanud.
----
See artikkel tahaks veel tööd. Andres 24. juuli 2009, kell 12:41 (UTC)