Vikipeedia arutelu:Kategooriate portaal

Aevan, et selle lehekülje pealkiri võiks olla "Vikipeedia:Kategooriate portaal". Kujundus on hea, sisuliselt peaks ta olema vastavuses esimese astme kategooriatega, olgu nad siis millised tahes. Andres 17:20, 8 Dec 2004 (UTC)

Olen Sinuga nõus. Teed ümbersuunamise ise? Paul 17:35, 8 Dec 2004 (UTC)
Hmmm. Oot-oot-oot. Enne suunamisi võiks ehk asja veel natuke lihvida? Olemasolevate kategooriate seas ei ole muidugi veel tõesti korralikku systeemi, aga see hakkab tasapisi tekkima, sestap võiks nad ka yle vaadta - on hulk selliseid, mis siin kuskil ka olla võiks (mäed, mäestikud, sotsiaalteadused ja humanitaarteadused on esimesed, mis meenuvad). Muidu on mõte ilus ja kujundus ka, toetan igati. --Oop 06:20, 9 Dec 2004 (UTC)

:Esialgne variant vajab täiustamist. Kui tegin, siis kõike koheselt haarata ei suuda ja paljuski tekkis kahtlus, kuhu paigutada. Aluseks oli artklite grupp. Mõned võivad olla üleliigsed, mõned vajaksid keeleliselt õiget sõna, ümberpaigutust või mitmesse gruppi. Näiteks küsimärk tekib sõnaga nagu "Transport" (teadused ja ühiskond). Transport sobib ühiskonna kategooriasse aga kuidas oleks õigem nimetada teadused all?

:: Miks peaks transport olema teadus? Selle eri aspekte uurivad mitmesugused distsipliinid (nt logistika); sipelgaid uuritakse ka, aga "sipelgad" pole ju teadus. Egas nad seepärast pahad ole. --Oop 14:20, 9 Dec 2004 (UTC)

:Teadused on kahes grupis, sinnagi vaja lisada ja korrastada. Sotsiaalteadused - sotsioloogia? Humanitaarteadused oleks justkui esimene lõik "teadused", teine lõik justkui reaalteadused? Sellepärast ma eraldasin nad lõikudena aga kuis grupi nimetamistega tekib probleeme, siis leidsin, et parem olla ilma nimetajateta. Kasutasin veel sellist näidet grupis Kultuur ja Kunst, kus sõnana on näha "Rahvaluule" aga varjus "Folkloristika" ehk temale klikkides jõuad kategoorialehele "Folkloristika". Võib olla sellist moodust kasutada? Paul 12:49, 9 Dec 2004 (UTC)

::Minu poolest võiks sotsiaalteadused olla humanitaarteaduste alajaotus (no mis yhiskondi meil siis veel uuritakse peale inimeste oma? - tjah, okei, sotsiobioloogia on ka, jah), aga mõni tahab neid jätta humanitaaria ja reaalia vahepeale. Samas on nt meditsiin humanitaarteadus vaid väga formaalses mõttes, sarnanedes lähenemiselt pigem bioloogiale. Keeruline kyll. --Oop 14:20, 9 Dec 2004 (UTC)

Oeh. Nyyd ma nägin, mis seal tehtud on. Oi-oi-oi. Kategooriate kui (nt filosoofilise) mõiste jaoks võiks kuhugi ikka augu jätta. Vikipeedia kategooriad, seda kyll ja igati, aga kui siia lingivad Aristoteles ja Vastand, on kari kurjas. Peale natukest kõpitsemist võiks siia ju esilehelt lingi panna, aga kategooriate kohta peaks eraldi artikli siiski kah alles jätma. --Oop 06:29, 9 Dec 2004 (UTC)

: Jah, sellepärast ma tahtsingi ümber nimetada, aga unustasin vana lehekülje kustutada. Arvan, et filosoofilistest kategooriatest võiks rääkida artikkel Kategooria. Andres 09:34, 9 Dec 2004 (UTC)

::Ehk pigem rääkida Kategooria all sellest, misasi on kategooria ja mis valdkondades sellist mõistet pruugitakse, muuhulgas ka Vikipeedia kategooriatest (mõistena) ja lingiga mõlemale vikigoorialehele, filosoofia (suhteliselt spetsiifilises tähenduses) kategooriatest aga tõesti artiklis Kategooria (filosoofia). --Oop 14:20, 9 Dec 2004 (UTC)

:Ehk võiks siia tulla pigem see link, mis praegu esilehelt viitab Eri:Categories; too pole just väga informatiivne. Lause saaks ymber sõnastada umbes nii: "Vikipeedia:Kategooriate portaali abil näete ka teisi sama valdkonna artikleid (kategooriate täielik loend on artiklis Eri:Categories)". --Oop 08:43, 9 Dec 2004 (UTC)

:: Jah. Aga seda saab teha alles siis, kui oleme siinse leheküljega enam-vähem rahul. Andres 09:34, 9 Dec 2004 (UTC)

::: No mis ma siis räägin. --Oop 14:20, 9 Dec 2004 (UTC)

Tõmbaks juti vahele ja läheks konkreetsete kysimuste kallale.
* Kultuuris võiks ehk televisiooni asemele torgata kas ajakirjanduse või massimeedia; vastasel juhul tuleks eraldi välja tuua ka trykiajakirjandus ja raadio (rääkimata vahevormidest nagu internetimeedia ja "elav ajaleht" - mäletate veel, reisisid ringi ja tegid propagandat?).
**Ettepanek: Meedia - kogu massimeedia. Paul 21:20, 9 Dec 2004 (UTC)
* Geograafias tuleb vaadata kategooriaid ja mõtelda, millised kõrbete-järvede-jõgedega võrdsel astmel nähtused sisse panna ja millised mitte. (Yksikbiotoobid jäävad vist kyll välja, kirjuks läheb.) Mäed? Mäestikud? Metsad? Tasandikud? Madalikud? Vast Siim teab.
**Ettepanek: Mäestikud - allkategooria Mäed; Jõestikud - allkategooria Jõed; Metsad? Tasandikud? Madalikud? Paul 21:20, 9 Dec 2004 (UTC)
* Kas sport läheb kultuuri alla? Võiks ehk.
**Ettepanek: Sport - Kultuur ja Ühiskond. Paul 21:20, 9 Dec 2004 (UTC)
***Mmmmmkey....? Ehkki selles mõttes kui sport yhiskonna alla liigitub, läheb sinna ka kogu ylejäänud kultuur. Kes seda ikka ilma yhiskonnata teeb. --Oop 21:51, 9 Dec 2004 (UTC)
* Teadused on praegu jagatud kuidagi kummaliselt, nähtavasti teoreetilisteks ja rakenduslikeks. Ehkki teenindus ei ole mingi teadus, tööstus ja ehitus samuti. Teadused võiks olla eraldi ja praktilised eluvaldkonnad mingi muu yhisnimetaja all.
**Ettepanek: (ehitus, kaubandus, mesindus, teenindus, transport, tööstus) võiksid olla Ühiskond või Majanduse allkategooriad; Internet Informaatika ja Meedia allkategooria; teiste nimetuste suhtes ei ole ühest seisukohta. Paul 21:20, 9 Dec 2004 (UTC)
*** Majandus: Metsandus, Teenindus, Tööstus,... Põllumajandus: Mesindus, Taimekasvatus,... Loomakasvatus: Kyylikukasvatus, Hobusekasvatus,... Veterinaaria jms. Interneti selline jaotus on ehk hea kyll, yldse võib yhe asja mitmesse kategooriasse jagamist julgelt kasutada. --Oop 21:51, 9 Dec 2004 (UTC)
* Seks_u_oloogia võiks jääda meditsiini kanti, demograafia kuhugi reaalteadusliku antropoloogia ja statistika vahele. Iga natuke interdistsiplinaarseks kiskuvat teadusharu ei ole mõtet eraldi välja tuua; ka assyrioloogia jääb arheoloogia, kirjandusteaduse, lingvistika ja ajaloo vahele, ega seda siis igal pool eraldi loetlema pea. --Oop 14:31, 9 Dec 2004 (UTC)
**Ettepanek: Seksuoloogia meditsiini allkategooria, ülejäänus toetan. Paul 21:20, 9 Dec 2004 (UTC)
*** Ja samasse näiteks psyhhiaatria jms. --Oop 21:51, 9 Dec 2004 (UTC)--Oop 21:51, 9 Dec 2004 (UTC)
*Ettepanek: kui keegi millegis on kindel, kas lisada, muuta, kustutada jne., siis ilma arutlemata võiks seda teha. Paul 21:20, 9 Dec 2004 (UTC)
Neid jaotisi vaadates jääb mul mulje et 'ajalugu' pole teadus, samas kui ajaloo abiteadus 'arheoloogia' on teadus ?? Ka jääb selline mulje, et geograafia on täiesti korralikult ja eraldi  laiali jaotatud, samas kui muude alade osas on puudujääke ja segadusi. Ahjaa geograafia juurde võiks lisada siiski ka kartograafia. IMHO teaduste (ja muu) osa võiks siiski jagada kuidagi selgemalt, pakuks välja midagi taolist 'humanitaar- ja sotsiaalteadused' 'loodusteadused ja matemaatika' 'tehnika' 'ühiskond' 'kultuur ja sport'. - Ahsoous

Õige jutt, eriti ajaloo koha pealt. Ehkki kui järele mõelda, paks see vist olema nii "Ühiskonna" kui "Humanitaarteaduste" all - see tähendab ju nii seda, millal miski juhtus, kui selle uurimist. --Oop 22:44, 9 Dec 2004 (UTC)

:Toetan seda mõtet. Teen mõned muudatused ära, siis saab edasi arutelda. Üks mõte ainult: kategooriate portaal on esmane külastaja jaoks aga külastajaid on lastest vanuriteni ehk kõik ajavad tarkust taga. Tema ülesehitus peab olema lihtsalt käsitlev ja mõistetav. Haritlased leiavad vastuseid kiiremini - kasutades selleks vastavalt tasemele otsingusõnu, ka eesmärgid suuremad. Kui esmatasandi nimestik läheb liialt suureks, siis monitoril kerimine üles-alla muutub ka tülikaks. Niiet, mida lihtsam ja mugavam, seda parem. Paul 23:10, 9 Dec 2004 (UTC)

:: Geograafia ei ole hästi laiali jaotatud, temaga on just probleeme. Praegu on geograafia all geograafilised objektid, millede nimekiri on puudulik. Ma kahtlen kas sellist asja portaali avalehele vaja on, kui ta jätta siis nimi tuleks muuta, sest järvede ja rahvaste loend ei ole geograafia. Geograafia tuleks korralikult väiksemate teadusharude kaupa ära kategoriseerida, kuid olen siiani olnud seisukohal, et seda tuleks teha aegamööda nii kuidas vajadust on. Siim 23:19, 9 Dec 2004 (UTC)
raamatukogudes kasutatav (Dewey) jaotus näeb välja selline:
*100 - filosoofia ja psühholoogia
*200 - religioon ja mütoloogia
*300 - sotsiaalteadused (juura, haridus, transport jm)
*400 - filoloogia
*500 - loodusteadused ja matemaatika
*600 - tehnoloogia (ka meditsiin, põllumajandus, ehitised jm)
*700 - kaunid kunstid (incl arhitektuur, muusika, mängud, sport)
*800 - kirjandus
*900 - ajalugu ja geograafia (incl biograafiad, genealoogia)
*000 - bibliograafiad, uudised, meedia, ajakirjandus, muuseumid jm.
Ehk võiks ka sellest mingit eeskuju võtta? selle skeemi täieliku jaotuse leiab näiteks  - Ahsoous 23:29, 9 Dec 2004 (UTC)

::: Minu arvates päris mõistlik süsteem, kuid ilmselt peab geograafia paigutama teistest eraldi, sest ta on esiteks väga laialdane valdkond ning teiseks ei sobi mitte kuskile. Siim 23:40, 9 Dec 2004 (UTC)

:::: Minu meelest on see Vikipeedia:Kategooriad hea mõte, kui süsteem, mis just vajaks sellist teaduslikku lähenemist. Kategoorite portaal on rahvalik ja lihtsustatud, mille eesmärk on tekitada laialdast huvi külastajate hulgas. Paul 23:58, 9 Dec 2004 (UTC)

: tegelikult nii veider kui see ka pole hakkasin ka mina mõtlema miks geograafia on kokku pandud ajalooga, aga mitte näiteks loodusteadustega ja leidsin et oma (ja isegi sügav) loogika on siin täiesti olemas. - Ahsoous

::Leidsim eksami- ja kvalifikatsioonikeskuse üles riputatud kooliraamatukogudele mõeldud lihtsustatud aineloendi ja lihtsustatud UDK liigitustabeli. - Urmas 21:26, 10 Dec 2004 (UTC)

Mulle tundub, et meil satuvad konflikti kaks taotlust: hõlbus otsitavus ja loogiline korrektsus. Mina olen esilehel taotlenud just nimelt hõlpsat otsitavust.
Teiseks olen esilehel püüdnud esilehel kategoriseerida pigem valdkondade kui teadusharude järgi, kuigi mõnel juhul teadusharu nimetus on ühtlasi valdkondade nimetus.
Mis puutub kategooriatesse, siis siin oleks minu meelest tarvis loogilist korrektsust. Näen siin siis kahte lähenemist: kas valdkondade (või teadusharude) järgi või siis mõistete hierarhia järgi. Näiteks "Matemaatika" käib mõistete hierarhia järgi "Teaduste" alla, artikkel "Arv" ja kategooria "Arvud" käivad valdkonna järgi "Matemaatika" alla. Artikkel arvust ''π'' käib mõistete hierarhia järgi kategooria "Arvud" (või ka kategooriate "Reaalarvud", "Irratsionaalarvud" ja "Transtsendentaalsed arvud" alla, kui selliseid kategooriaid tahetakse luua) ning valdkondade järgi näiteks "Elementaarmatemaatika" ja "Matemaatilise analüüsi" alla. Arvan, et tuleks rööbiti kasutada mõlemat kategoriseerimisviisi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:59, 10 Dec 2004 (UTC)

:: Me ei saa siiski rahvalikkuse huvides täiesti ajuvaba skeemi koostada. Praegu on geograafia all segamini mandrid ja maailmajaod, olgu pealegi las olla. Seal on järved, kuid pole saari. Miks? Kus on linnad? Sellest ei saa ma üldse aru, mida see üksikvõitleja kartograafia seal teeb? Kuhu ta oma vennad topograafia, geomorfoloogia, hüdroloogia, klimatoloogia jne. kaotas? Siim 19:26, 10 Dec 2004 (UTC)

:: vat, enne mainisin seda Dewey süsteemi, kõik need teadusharud, mida mainid kuuluvad selles jaotuses loodusteaduste alla, ja ausalt öeldes liigitaks mina ka enamuse geograafiast sinna. Samas nagu sa õigesti ütled on geograafia väga laiaulatuslik... suur osa sellest ei mahu kohe kuidagi ühegi loodusteaduse alla vaid hoopis kuskile mujale (ajalugu, majandus ja mida iganes). Näiteks teemad rahvad ja riigid korraga sobivad ja ka ei sobi geograafia alla sõltub, kust otsast vaadata. Miks ma enne ütlesin, et g. on suhteliselt hästi ära jagatud - seda seetõttu, et valdav osa muudest asjadest on üldse seni jagamata. - Ahsoous 20:42, 10 Dec 2004 (UTC)

::Ma üleval pool märkisin, kus Oop joone vahele tegi ja ettepanekud geograafia kohta, kus rõhutasin, et vast Siim teab. See vajabki pidevalt kohendamist ja täiustamist ja ka Sinu poolseid ettepanekuid, mitte lõpmatut kriitikat. On kaks eri asja, üks on Kategooriate portaal, mis rahvalik ja seal see süsteem ei ole nii oluline, enam lihtsus käsitlemisel. Teine on kategooriate süsteem, mida on vaja just nii koostada nagu Sa väidad. Teie poolt alustatud Vikipeedia:Kategooriad just seda ongi aga palju keerulisem ka koostada. Mõlemad on tähtsad ja omavahel seotud. Samuti peaks olema mõlema viited esilehel ja ka vastastikku. Mul on väike idee, kuidas seda süsteemi süsteemiks muuta aga enam kujundlikult. Ma teen sinna arutelusse näidise aga edasi vaata, kas sobib või ei. Ei ole kindlat seisukohta. Paul 20:13, 10 Dec 2004 (UTC)

::: Siin peab nüüd mõtlema, mida täpselt me tahame teha. Kui me tahame teha nn geograafiliste objektide loendi, siis pole kartograafiat ja teisi valdkondi vaja, kui aga kõik välja tuua siis peaks olema link geograafia kategooriale ning portaalis neid lahti kirjutada ei tuleks. Pooldan teist varianti, sest näiteks bioloogia ju ka ei ole lahti kirjutatud. Ma ei saa üldse aru miks sa tahad teha kahte eri süsteemi, me ei pea ju vikipeedia kasutajaid imbetsillideks pidama, kellele tuleb võimalikult lapsik süsteem teha. Siim 20:49, 10 Dec 2004 (UTC)

::: Kui ma hoo sisse saan ja geograafia alla tema valdkondi objekte jms. lisama hakkan, siis see portaal venib palju pikemaks kui ta praegu on. See ei ole ju normaalne kui geograafia võtab enda alla 3 korda rohkem ruumi kui kõik ülejäänud teadused kokku. Vaja on mingit muud lahendust, ilmselt lihtsalt link geograafiale. Siim 20:55, 10 Dec 2004 (UTC)

::::Jah see teine variant on tõesti õigem aga tuleb lähtuda sellest, et külastajad on lastest vanuriteni ja võhikutest haritlasteni. Näiteks minu tütar käib põhikoolis ja teadmised tal vastavad aga ta otsib vastuseid entsüklopeediast ja internetist. Lapsed kurdavad kui palju materjale enne peab läbi surfama, et midagi leida. Selleks see Vikipeedia ongi, et siit ühest kohast oleks lihtne surfamise teel jõuada tulemuseni. Sina aga tahad kogu aeg Vikipeediast nagu üliõpilasklubi kujundada ja see suhtumine on Sul absoluutselt vale. Paul 23:15, 10 Dec 2004 (UTC)

::: See on muidugi võimalik, et mu suhtumine on vale, kuid tuleb arvestada sellega, et Vikipeedia pole ka lasteentsüklopeedia. Mis puutub üliõpilasklubisse, siis mul oleks hea meel, kui siin rohkem üliõpilasi oleks. Olen üritanud natuke ka reklaami teha, kuid paraku peab inimesel olema mingi kiiks, et ta oma aega Vikipeedia peale oleks nõus kulutama. Siim 23:30, 10 Dec 2004 (UTC)

:::: Sul õigus, mingi kiiks peab olema - mul oma kiiks, kus tahan aidata, tahtmata selle eest midagi vastu, teiseks meeldib kui inimesed saavad tasuta infot, eriti noored õpilased-üliõpilased. Kuis ma oma elu olen suutnud korraldada nii, et ma ise oma aja peremees, siis mul seda aega enam kui teistel. Tähtis siinjuures loomulikult see, et tegevus pakuks naudingut. Sul oma kiiks aga Sa oled osanud siduda, siintegevuse tegijana, oma õpingutega, mis on topelthea. Õppimine õppimise pärast on tuim tegevus aga huvialana nauditav ja topeltareng. Niiet kui teisedki üliõpilased seoksid õpingud nagu Sina, siis usun, et mingil määral nad ikka kaasa tulevad. Tähtis on siinjuures see, et tegijad tahavad, et tehtu leiaks suure kasutajaskonna, laia kandepinna ehk Vikipeedia on KÕIGI jaoks ja seda ei tohi unustada. Kuna arvuti-internet võimaldab koondada hulga infot ühte kohta, siis ei ole mõtet igale inimgrupile oma entsüklopeedia teha. See on mõeldav ainult seal, kus valitseb piiratus. Raha eest ja trükiväljaandena nagu EE ja ENEKE.

::::: Siit idee-ettepanek: Vikipeedia sõnaraamatut eraldi ka ei ole vaja, vaid siia koondada, siin teha lisades kategooria "Sõnaraamat", kuhu vaja. Põhjendus: Sõnaraamatu vastu tegijaid-huvilisi on vähe ja see nii jääbki, pealegi seal korduvad samad artiklid. Siia tegiajaid tuleb juurde ja tänastel tegijatel seda mugavam siin teha, ka kasutada. Samuti on külastajatel suurem huvi, kui kõik saadaval on ühest kohast. Tänu IT-tehnoloogia võimalustele võib Vikipeediast kujundada-kujuneda justkui MAXIMARKET, kus enam käivet kui keldripoodides. Paul 10:15, 11 Dec 2004 (UTC)

:::::: Oleks hea küll, kui kogu info on ühest kohast saadaval. Arvan siiski, et Vikisõnaraamatu ühendamiseks Vikipeediaga piisab vastastikustest linkidest. Tundub, et kui Vikisõnaraamat ja Vikipeedia kokku panna, siis läheb haldamine liiga keeruliseks. Sõnaraamatul on oma loogika ja oma nõuded. Sõnaraamatu koostamine on pealegi spetsiifiline ülesanne, mis nõuab erilist soont ja väga suurt täpsust. Edasi, artiklid siiski suuremalt jaolt ei lange kokku. Peale selle on raske seostada teiste vikisõnaraamatutega, kui me teeme teistmoodi. Andres 11:15, 11 Dec 2004 (UTC)

:::::::Hea mõte aga Su argumendid on veenvad. Paul 13:13, 11 Dec 2004 (UTC)

Kategooriate portaal ja süsteem on kaks erinevat liigendust ja neid koos ei saa käsitleda. Tuleb tegeleda mõlematega aga eraldi. Samas on nad seotud ühiste kategooriate nimetustega. Lihtsam on portaali nimetusi kohendada süsteemi järgi. Paul 11:36, 13 Dec 2004 (UTC)

Ettepanek: Kategooriate süsteem-i nimetused võiksid olla järgnevalt. Teadused: alla võib koondada kõik teadused (mitte teaduste-teadused), samal tasemel on
Fundamentaalteadused •
Humanitaarteadused •
Loodusteadused •
Rakendusteadused •
Reaalteadused •
Sotsiaalteadused •
Ühiskonnateadused ja see on hea kui saame teada, mis teadused nende alla käivad. Osa teadusi võivad kuuluda nii ühte kui teise kui kolmandasse ja siis seda tulebki teha kuni saab konkretiseeritud. Edasi toimida nii nagu Andres tegi ettepaneku üldprintsiipide kohta. Kus tekivad eriarvamused, seal tuleb üks nimetus ette võtta ja seda lahata eraldi ja nii kaua kui mingile lahendusele jõutakse. Lahendusele jõudmata, jääbki ta erinevate teaduste alla. Paul 11:36, 13 Dec 2004 (UTC)
----
Ma juba korra mainisin seda, aga kordamine on tarkuse ema. Tahan öelda seda, et geograafia peab olema kas korralikult lahti kirjutatud või üldse mitte. Praegune poolik variant mulle ei meeldi. Ei oska siin midagi parandada ka, sest ei saa aru, mida autor taotleb. Siim 14:31, 16 Dec 2004 (UTC)

Kategooriate portaal ongi pooleli. Sa oled geograafiaga kursis, tee ettepanekuid, mis on kategooriate esilehel Geograafia all oluline, nii et külastajale-kasutajale arusaadav. Andresel oli hea ettepanek: kasutada Klimatoloogia asemel Kliima jne. Toetan, sest olen esitanud juba kord sellise ettepaneku küsimuse korras. Paul 21:23, 16 Dec 2004 (UTC)

: Kui sa meie arutelu lugesid, siis märkasid, et me heitsime selle kliima variandi kõrvale. Ma ei saa aidata seda lehte koostada, sest ma ei saa sinu taotlustest aru. Ma ei mõista, miks peab olema kaks erinevat kategooriatesüsteemi. Siim 21:46, 16 Dec 2004 (UTC)

::Kategooriate portaal ei ole süsteem - ta on külastaja-kasutaja portaal, kus on võimalik surfates leida teda huvitavaid materjale, ka otsinguportaalina on ta ülesehtuslikult lihtne ja kõigile arusaadav. Kategooriate süsteem on just see, mida Sa taotled ja seal on ülesehitus teaduslik, mida ka palju keerulisem koostada, sest see nõuab vastava eriala spetsialistide teadmisi. Kategooriate portaalis ei ole oluline täpne teaduslik nimetus vaid enam rahvalik. Paul 21:59, 16 Dec 2004 (UTC)

::: Ei saa ju teha kahte süsteemi korraga. Sa soovitasid "geomorfoloogia" asemel kasutada "maastikud". OK, nime ehk lingi võib ju muuta, kuid artiklid on kategooriatesse ikkagi teaduslikult üritatud paigutada. Ja see, et asendada kat. "geomorfoloogia" kategooriaga "maastikud" juhtub ainult üle minu laiba, sest need mõisted on täiesti erinevad asjad. Tahaksin sulle siiski selgeks teha, et kategooriatest on raske, et mitte öelda võimatu teha rahvalikku ja üldarusaadavat portaali. Otsinguks on teised vahendid ning selleks, et teada saada, mis artikleid on näiteks geograafiast kirjutatud soovitan vaadata artiklit geograafia mõisteid, sest kat. "geograafia" ei sisalda sugugi kõiki geograafia alaseid artikleid ja ei saa ka sisaldama. Kasutaja ei peagi teadma, et artikli kliimamuutus leiab ta kategooria "klimatoloogia" ja mitte kat. "geograafia" alt, kuid kui ta selle avastab, siis ta ehk hakkab mõtlema, miks on nii ja mitte teisiti. Vikipeedia ülesanne on rahvast harida. Me ei pea ennast tegema lollimaks, kui tegelikult oleme. Veel soovitan mõtelda loendite tähtsuse üle, nad ei ole kategooriate koopiad. Loendid on üldisemad ja neist saab parema ülevaate, kategooriad aga detailsemad ja ehk ka teaduslikumad. Siim 22:22, 16 Dec 2004 (UTC)
-----
Ilmselt ei teki suurt segadust, kui võtta reaalselt kasutusele kategooria "Sport". Aga kas sel peaks olema ka mingeid katuskategooriaid? "Ühiskond" tegeliku kategooriana (erinevalt portaalisisesest liigitusest) tõmbub kardetavasti varem või hiljem sotsiaalteaduslikku mõistesfääri. Kas jätta siis "Sport" tipptasemele või teha see õnnetu "Ühiskond" katseks ära ja vaadata, mis juhtub? --Oop 11:33, 3 Jan 2005 (UTC)

Arvan, et "Sport" võiks jääda tipptasemele. Andres 05:15, 4 Jan 2005 (UTC)
----
Erinevad mytoloogiakategooriad (Egiptus, Vana-Rooma, Hiina ja mis iganes) võiks praktikas koondada kategooriasse ":Categories:Mütoloogia". Selle koha pealt ma eriti vastuvaidlemist ei ootagi. Kyll aga leidsin mõni aeg tagasi, et lisaks :Categories:Vana-Rooma mütoloogiale on olemas ka :Categories:Vana-Rooma mütoloogia tegelaskujud. On kellelgi ehk selle kohta arvamusi, kas muust mytoloogiast on tõesti mõtet tegelaskujusid eraldada või ei? Mytoloogiate põhiartiklid jäävad nii või teisiti, igas mytoloogias on entiteete (esemed, nähtused, geograafilised objektid, ained), mis ei ole tegelaskujud. Enamikus mytoloogiates võiks olla ka jumalate loend, formaadis :Categories:Vana-Rooma jumalad. (Võib koostada ka katuskategooria :Categories:Jumalad - ehkki sel pole minu meelest eriti palju väärtust, aga mõne meelest võib olla mugavam ja see koostab ennast ise.) Aga tegelased iseeneses?  Kui keegi mõnda aega vajadust ei tunne, siis ma liidan sellised asjad põhimytoloogiatega. Kui tuntakse, võib ju jätta, ainult et siis tuleb neid ka systemaatiliselt pidada. --Oop 21:26, 4 Jan 2005 (UTC)
----
Varia all ei pea olema kahte ühesugust teemat: esoteerika ja müstika! Ats 22:10, 4 Jan 2005 (UTC)

Jah, ega ei pea kyll. Milline neist jääma peaks, võib veidi vaielda, aga minu arvates võiks selleks olla siiski esoteerika. Enamikul mystikast on esoteeriline iseloom, aga esoteerika hõlmab ka muid distsipliine nagu astroloogia, alkeemia jms. --Oop 18:15, 8 Jan 2005 (UTC)
----
Funktsionaalsusele mõeldes oleks viisakas, kui kuskil siin oleks ka mainitud, et kõigi kategooriate automaatselt genereeritav loend on aadressil Eri:Categories. See võiks olla näiteks seal parempoolses kastis. Suurem osa inimesi seda ei taha, kuid viit võiks ikkagi olla. --Oop 18:15, 8 Jan 2005 (UTC)
----
Tähestiku all peaksid olema lingid ka neile erilehtedele, mis koondavad eesti tavatähestikku mittekuuluvate tähtedega algavaid artikleid - näiteks numbrid 1-0 ja see tagurpidi e kujuline kriksatrull, mida viimasel ajal nii väga armastatakse. Kuidas muidu neid yles leida? --Oop 18:15, 8 Jan 2005 (UTC)

Osadel riikide artiklitel on kategooriad ka regioonide kaupa (nt "Riigid" ja "Aasia maad"), osadel ainult "Riigid"; samas tundub mulle, et neid regionaalkategooriaid on keegi ära korjama asunud. Sama on lugu nähtustega nagu kõrbed, mäestikud jne - kui veel hiljuti olid levinud kategooriad nagu "Aasia mäestikud" või "Euroopa jõed", siis nyyd on osadel ainult "Hiina","Mongoolia" ja "Mäestik" - mingit Aasia mäestikke katvat kategooriat pole. Kategooria "Aasia maad" koondab praegu ainult Aasia maade artikleid, samas oleks loogiline, kui ka vastavail kategooriail (nt "Hiina" ja "Jaapan") oleks mingi katuskategooria, kuhu "maade" puhul saaks torgata ka nt kategooria "Tiibet" - seda enam, et nt kategooria "Jaapan" sisaldab ka Jaapani ajalugu, mis on mitte ainult riigi, vaid ennekõike maa ajalugu (vrdl. "Hiina Rahvavabariigi ajalugu" ja "Hiina ajalugu"). Mis nyyd siis lõpuks toimub, kas kontinentide järgi ryhmitatud kategooriad on põlu alla sattunud või võin ma neid pruukida ja kas midagi sellist nyyd enam iial ei tulegi või on tegemist mööduva repressioonilainega? --Oop 16:27, 17 Feb 2005 (UTC)

Sellised kategooriad võib vabalt tekitada. Kui mõnes kohas nad puudu on, siis võib-olla pole neid lihtsalt lisatud. Kui nt jõgede puhul on võimalik ainult üks kontinent või maailmajagu, siis maade puhul võib võimalikke variante teinekord mitu olla. - Urmas 17:46, 17 Feb 2005 (UTC)
----

Kontinentide kaupa ryhmitatud geograafiakategooriad

Arstiteaduse ja meditsiin on sünonüümid, tuleks ühte liita --Dj Capricorn 9. veebruar 2006, kell 11.18 (UTC)
----

Tekkis probleem, et kui üldkategooriate nimistus on astronautika ja astronoomia, kusjuures astronoomiasse on juba pandud kosmonaudid. Oletame, et luuakse astronautika kategooriasse näiteks alamkategooriad nagu Nõukogude Liidu kosmonaudid. Kas poleks aga lihtsam näiteks Kosmonautide kategooriasse lisasda riikide loetelu( nt Ameerika kosmonaudid jne) mistõttu jääks astronautika kategooria tühjaks --Dj Capricorn 10. veebruar 2006, kell 15.58 (UTC)
Samas ei ole vastust saanud, et miks arstiteadus ja meditsiin on eraldi kategooriad ? --Dj Capricorn 10. veebruar 2006, kell 15.58 (UTC)

paljud kategooriad on nii kuidas loomise hetkel on parim lahendus loojale tundunud, mõned "lahendused" on põhjendatud" mõned jälle küsitavad. On olemas kategooriate projekt, esita seal oma nägemus ja arvatavsti mingi hetk loksub parim lahendus paika, samas jääb ka selge koht kust vaadata kuidas need kategooriaid on mõeldud ja milliseid artikleid millistesse kategooriatesse on mõeldud panna --TarmoK 10. veebruar 2006, kell 16.28 (UTC)
===Kategooriate järjekord===
Ma ei tea, kas seda on juba varem arutletud või kokku lepitud, aga kas artikli kategooriatel ei peaks olema analoogiliselt interwiki keeltega mingi kindel järjekord? Tähestiku järjekord on paha sest sellejärgi oleks Surnud XXX kategooria eespool kui Sündinud XXXX samas, kui jälle mitu kategooriat panna suvalises järjekorras on nagu "kole". Näiteks võiksid juba mainitud Sündinud/Surnud kategooriad olla järjekorras kõige viimased. Mis teised arvavad? -- Boy

Seda, et need kaks mainitut viimased oleksid - täiesti nõus. Aga ilmselt püstitasid selle küsimuse ka miski muu tagamõttega? (ega minagi suuda aru saada, et miks näiteks Marie Curie puhul hakkavad kategooriad peale - Keemikud, füüsikud) - Ahsoous 01:52, 30 juuni 2005 (UTC)

: Ma olen tavaliselt pyydnud kyll kategooriad ikkagi tähestikuritta panna. Kõige universaalsem printsiip ja ei tekita eriti probleeme (vähemasti kuni meil diakriitikurohkeid kategooriaid kuigi palju pole). Synnid-surmad võiks muidugi, jah, erand olla, aga ehk võiks seda muude kategooriate puhul siiski järgida? Vastasel juhul on vaja tervet trobikonda uusi reegleid. --Oop 22:34, 30 juuni 2005 (UTC)

:: Ma jätaks selle küsimuse pigem reglementeerimata. Tähestikulisele järjekorrale olen vastu. Marie Curie puhul on kat. "keemikud" enne kategooriat "füüsikud" seepärast, et teda peetakse pigem keemikuks kui füüsikuks, ehkki see on muidugi vaieldav. Sarnaste asjade pärast ma ei pooldagi kategoriseerimist tähestikulises järjekorras, sest siis võivad vähemtähtsad kategooriad sattuda ettepoole tähtsamatest. Tähestikuline järjekord on õigustatud siis kui kategooriad on samaväärsed. Nende samaväärsuse üle otsustamine on aga omaette probleem. Siim 17:14, 8 august 2005 (UTC)
----
Ma ei ole kindel, kas keegi on vikipeedias arutanud kategooriate järjestust, see ei oma küll erilist tähtsust, kuid minu arust oleks kõige parem kui algul oleks sünd ja (surm) ja siis kronoloogilises järjekorras (kui võimalik) ning ülejäänud osa vabal valikul (peamiselt) --Dj Capricorn 10. veebruar 2006, kell 16.59 (UTC)
===Teaduste kategoriseerimine===
Kas teaduste kohta käivate artiklite kategooria peaks olema "Teadused" või peaks kategooria olema täpsem? Näiteks "Sotsiaalteadused" või "Loodusteadused". Siim 13:29, 12 Dec 2004 (UTC)

Minu pakkumine: Teadused (Loodusteadused, Reaalteadused, Humanitaarteadused (Sotsiaalteadused)). Tegelikult tuleb seda ilmselt kohendada, on ju ka matemaatika, meditsiin ja majandus, rääkimata pisematest juppidest, mis pole ei liha ega kala. Tundus lihtsalt, et Teadused ainsa kategooriana hakkab vohama ja praktilise tarbimisväärtuse huvides võiks seda liigendada. Teadusi ju palju. --Oop 15:21, 12 Dec 2004 (UTC)

: Kategooria "Teadused" ei hakkaks vohama, sest mitte kõiki teadusi pole vaja sinna kanda. Näiteks Limnoloogia kuulub hüdroloogia alla, hüdroloogia omakorda geograafia alla, klimatoloogia meteoroloogia ja geograafia alla jne. Kat. "Teadused" alla kuulub neist ainult geograafia. Sama lähenemist soovitan ka mujal. Siim 15:29, 12 Dec 2004 (UTC)

:: Palun vaadake minu ettepanekut leheküljel Category talk:Sotsiaalteadused. Andres 08:35, 13 Dec 2004 (UTC)
===Loendite kategooriad ja kategooriate loendid===
Sattusin Maailma asulate loendis sellise asja otsa nagu Category:Loendid. Kas keegi arvab, et seda oleks tegelikult vaja? Symmeetria mõttes muidugi võiks ju, kategooriate loend justkui on, aga see tekib ka automaatselt; palju sellisel kategoorial ikka praktilist väärtust oleks... --Oop 19:14, 25 Dec 2004 (UTC)

Tegelikult võiks sellest kategooriast kasu olla küll. Eriti algajatele vikipedistidele. See võimaldaks korraga olemasolevaid loendeid näha, ja otsustada, kuhu tuleks oma artikkel kanda. Sest kust muidu vikipeedia-võõras inimene seda teada võib? sellist tulu tõuseks antud kategooriast muidugi ainult siis, kui teda järjrkindlalt kõikidele loenditele lisada.KS 21:51, 25 Dec 2004 (UTC)

Toetan igati Category:Loendid olemasolu ja nende tegemist. -Dj Capricorn 5. veebruar 2006, kell 10.52 (UTC)
===Mallid ja kategooriad===
Oleks parem kui rohkem ei tehtaks malle, mis sisaldavad kategooriaid. Seda seepärast, et selliseid artikleid, mille kategooria tuleb mallist käsitletakse kategoriseerimata artiklitena. See on aga üsna ebameeldivalt aega raiskav kui tahad Vikipeedia programmi arvates kategoriseerimata artikleid kategoriseerida ja avastad, et neil juba on kategooria olemas. Siim 11:49, 1 Apr 2005 (UTC)

Kas see on nii? Mida kasutad kategoriseerimata artiklite leidmiseks? Eri:Uncategorizedpages? Selle järgi on ka näiteks Aerutamine 1952. aasta suveolümpiamängudel kategoriseerimata, vaatamata sellele et lisasin sinna kategooria juba kaks nädalat tagasi ilma mallita. Arvan et pigem on siin "probleemiks" et see nimekiri ei ole just kõikse värskem. Siit oleks hea küsida kas keegi teab kuidas seda nimekirja värskendada saab? Seal sissejuhatus mainitakse jah et see ei ole just kõikse viimane nimekiri, kuid ... huvitav oleks teada ka kui tihti seda uuendatakse --TarmoK 14:39, 1 Apr 2005 (UTC)

: Ma tean, et selle loendi uuendamine on aeglane ja see ei ole minu ettepaneku põhjus. Ma millegipärast ei mäleta enam kust ma selle võtsin, et mallist tulnud kategooriat ei arvestata (võib-olla inglise wikist) ja seetõttu ei julge seda kindlalt väita, aga see vajaks kontrollimist ja kui on tõsi, siis oleks parem selliseid malle mitte teha. Siim 14:49, 1 Apr 2005 (UTC)

:: Ei maksaks väita ja nõuda ju kui samas asjasse ei süvene, siis on parem küsida, ..kuid see selleks. Viki tarkvara saab kategooriatega mallides ilusti hakkama (testisin ise oma vikiga). Kui mallile on lisatud kategooria siis malli lisamisel artiklisse tuleb see kategooria ilusti artiklile ja artikkel on nähtav kategooria lehel. Ja kui see oli esimene kategooria selles artiklis siis see järel ei näita viki tarkvara seda artiklit enam ka "kategoriseerimata lehekülgede loendis".

:: Selle juures on vaid üks nüanss: kui mallile lisatakse kategooria hiljem, kui mall on lisatud artiklile, siis ei tule link artiklile kategooria lehel nähtavaks, enne kui artiklit on uuesti salvestatud, see tähendab et artiklis on tehtud muudatus. Sama kehtib ka "kategoriseerimata lehekülgede loendi" juures. Niikaua kui artiklit ei ole "puudutatud", on artikkel selles loendis. Peale muudatuse tegemist (kas või ühe tähe muutmine, punkti lisamine, mis tahes) eemaldab viki tarkvara selle artikli sealt nimekirjast.

:: Siin, Vikipeedias, on pigem "probleem" selles, et tundub et see lehekülg ei ole uuenenud nii umbes 2 nädalat (või rohkemgi?) Näiteks 18.03 loodud artikkel Vikerkaar (ajakiri) ei ole seal nimekirjas kuigi selles artiklis puudub kategooria. Nii et tagasi mu varasema küsimuse juurde, kas keegi teab kuidas seda nimekirja uuendada "sundida"?

:: ja kui selle lehe uuendamine jälle regulaarseks saab ja siis veel on artikkel seal nimekirjas kui artiklis on kategooria olemas (tulles malliga) siis on vaja lihtsalt artiklit väheke täiendada (kas või interwiki linkidega). --TarmoK 13:13, 2 Apr 2005 (UTC)

::: Mul tuli nüüd meelde kust ma selle võtsin. Vikipeedia statistika lehel on kirjas tekst Categories that are inserted via a template are not detected. Seal tehakse statistikat selle kohta, kui palju artikleid on kategoriseeritud ja nagu lugeda võib ei arvestata neid artikleid, kus kategooria tuleb mallist. Seega, kasvõi statistika huvides võiks kategooriad siiski alles jätta. Pealegi, mallid võivad muutuda või vahetuda ja seepärast mina ei poolda kategooriaid, mis tulevad mallist. Kindlasti ei tohiks olemasolevat kategooriat eemaldada, sest topeltkategooriast ei juhtu ju midagi hullu. Siim 13:24, 2 Apr 2005 (UTC)
===Aastate kategoriseerimisest===
Peaksime kokku leppima kuidas kategoriseerida aastaid (aastaartikleid jmt) kas teha miskid aastakümnete kategooriad näiteks 1980. aastad, mis oleks siis 20. sajandi allkategooria või siis, et aastaartikkel oleks otse sajandi all - esimese variandi puhul on probleemiks nulliga lõppevad aastarvud, teise variandi puhul aga aastakümnete artiklid... - Ahsoous 11:36, 14 Apr 2005 (UTC)

Kas teaduste kohta käivate artiklite kategooria peaks olema "Teadused" või peaks kategooria olema täpsem? Näiteks "Sotsiaalteadused" või "Loodusteadused". Siim 13:29, 12 Dec 2004 (UTC)

:: Palun vaadake minu ettepanekut leheküljel Category talk:Sotsiaalteadused. Andres 08:35, 13 Dec 2004 (UTC)

Toetan igati Category:Loendid olemasolu ja nende tegemist. -Dj Capricorn 5. veebruar 2006, kell 10.52 (UTC)

Loendite kategooriad ja kategooriate loendid

Paar küsimust-ettepanekut kategooria Meditsiin kohta. Artiklid kipuvad üsna laialivalguvalt kategoriseeritud olevat. Eks see suuresti ka minu viga ole ;). Kas teha kategooria Meditsiin allkategooriateks nii kõik prekliinilised (Anatoomia, Füsioloogia jne) ja lisaks sellele ka kliinilised erialad (Kardioloogia, Nefroloogia jne) või koondada viimased ühe suure allkategooria Sisehaigused alla ning muuta need omakorda kategooria Sisehaigused allkategooriateks? Järjekord siis selline: Meditsiin>Sisehaigused>....... . Kategooriad Haigused ja Häired tekitavad samuti kahtlusi. Kumbagi pole minu arvates eraldi vaja, sest haiguste artiklid on paigutatud konkreetsete erialade kategooriate alla. Ja haigused on paratamatult häired. Praegusel juhul on need artiklid nii erinevalt klassifitseeritud ja võttes arvesse fakti, et meditsiinialaste artiklite arv suureneb kindlasti (endal suvepuhkuse ajal tõsine kirjutamine plaanis ja vaba aja korral enne seda), tuleb mingi süsteem välja töötada. Ja Meditsiini kategooriale teha allkategooriaks Meditsiinilised uuringud, kus koondatakse kõik uuringuid (EKG, EEG, EhhoKG jne) käsitlevad artiklid. Selline oleks minu nägemus asjast. Mario 28. veebruar 2006, kell 23.12 (UTC)

Enne sind pole siin ühtki meditsiinispetsialisti olnud. Me usaldame sind. Tööta projekt välja ja hakka seda kasutama. Olemasolevad artiklid tuleb vajadusel ümber kategoriseerida. Niihästi prekliinilistest kui ka kliinilistest erialadest võib teha oma kategooria. Igasse kategooriasse peaks vähemalt pool tosinat artiklit tulema; muidu pole kategoorial mõtet. Taivo 1. märts 2006, kell 11.52 (UTC)

: Ok, hakkan reede õhtul pihta.Mario 1. märts 2006, kell 13.10 (UTC)

:: Kas mitte wikipedias (inglise vikis) pole see kategoriseerimine juba läbi tehtud, et sealt saaks vajaminevaid vihjeid ? --Dj Capricorn 1. märts 2006, kell 13.27 (UTC)

:::On küll aga natuke erinevalt. Pigem torkab silma liigne kategoriseerimine. Piisab ilmselt sellest, kui on allkategooriatena kliinilised ja prekliinilised erialad ja neis mõlemas omakorda allkategooriatena seisundid ning uurimismeetodid. Kindlasti peab välja töötama mudeli, mille alusel meditsiinialaseid artikleid kirjutada. Antud hetkel olen mina üksinda, kuid tulevikus võib siia ka uusi tegijaid lisanduda ja siis on artiklite stiili ühtsus tagatud.Mario 1. märts 2006, kell 15.01 (UTC)
Teen ettepaneku luua uued allkategooriad kategooriale Eesti ajaloolised haldusüksused. Senine süsteem kõlbas, kuni artikleid oli vähe. Uus väljapakuyud süsteem jälgib ajaloolist arengut. Arvan, et nende järgi on võimalik ka inimesel, kes mingit selleteemalist artiklit otsib see kiiremini kätte saada.

Teen ettepaneku luua uued allkategooriad kategooriale Eesti ajaloolised haldusüksused. Senine süsteem kõlbas, kuni artikleid oli vähe. Uus väljapakutud süsteem jälgib ajaloolist arengut. Arvan, et nende järgi on võimalik ka inimesel, kes mingit selleteemalist artiklit otsib see kiiremini kätte saada.
**Kategooria:Eesti ajalugu - olemasolev
***Kategooria:Eesti ajaloolised haldusüksused - Siia kuuluksid näiteks: Tartu piiskopkond, Eesti kubermang, jne
****Kategooria:Eesti muinasmaakonnad -  Siia kuuluksid eesti maakonnad enne vallutamist.
****Kategooria:Eesti muinaskihelkonnad -  Siia kuuluksid eesti kihelkonnad enne vallutamist
****Kategooria:Eesti kirikukihelkonnad -  Siia kuuluksid kirikukihelkonnad
****Kategooria:Eesti komtuurkonnad
****Kategooria:Eesti foogtkonnad
****Kategooria:Eesti läänid
****Kategooria:Eesti ajaloolised maakonnad – Siia kuuluksid haldusüksused kuni I Eesti Vabariigini. Väga pikk periood, võimalik hilisem tükeldamine. Mulle ei meeldi sõna maakond (eksitav), kui kellegil on mingi idee asendada see teise parema sõnaga siis pakkuge välja.
****Kategooria:Eesti Vabariik haldusjaotus kuni 1945
****Kategooria:Eesti NSV haldusjaotus
****Kategooria:Eesti kadunud vallad
****Kategooria:Eesti kadunud külad
Ootan arutelu ja ettepanekuid.Akra 26. aprill 2006, kell 17.52 (UTC)


Kategooria arutelu:Haridus

Mida peaks sisaldama kategooria "Haridus", nii et see ei kuuluks otse "Kasvatusteaduse" alla? Olen lihtsalt natuke segaduses. Esimese hooga tundub, et siia peaks kandma kas kogu "Kasvatusteaduse" kategooria sisu või siis mitte midagi. --Oop 06:22, 9 Dec 2004 (UTC)

Kultuur oleks näiteks üks variant --Dj Capricorn 15. veebruar 2006, kell 16.54 (UTC)

Tere!
Sooviksin lisada kategooria Haridus alla artikli Eesti Goethe-Gümnaasium´ist.
Kas see oleks sobiv koht selle jaoks?
Eesti Goethe-Gümnaasium oli Eesti Goethe-Seltsi alternatiivne haridusprogramm aastatel 1988-1991, jne

Jah see sobiks siia, ning kui tegu oli õppeasutusega (nimest võib lugeda gümnaasium) siis võib lisada ka koolide alla, aga hariduse alla sobib ta igaljuhul --Dj Capricorn 3. veebruar 2007, kell 08:25 (UTC)

Selleks tuleb kõigepealt luua artikkel Eesti Goethe-Gümnaasium. Kategooria tuleb lisada artikli lõppu nagu teistel artiklitel. Andres 3. veebruar 2007, kell 08:27 (UTC)
----
Kas oleks vaja hariduse alamkategooriaid kooliastmete järgi, nt algharidus, keskharidus, kõrgharidus? Igal neist on oma organisatsiooniline korraldus, ajalugu ja teooria, ses mõttes saab niimoodi sortida küll. Millised peaks olema süsteemsed temaatilised kategooriad? Meil on kategooriates majandus- ja keskkonnaharidus, aga ei ole nt keeleharidust või keeleõpet. Või peaks keeleõppe kategooria kuuluma "Õppimise" alla? (Kas "Õppimine" ja "Pedagoogika" ei peaks kuidagi suhestuma? "Õppimise" all on peamiselt pedagoogilised artiklid.) --Ehitaja (arutelu) 31. jaanuar 2019, kell 12:52 (EET)

Kooliastme järgi saaks parema ülevaate küll. Eesti Vabariigi haridusseaduse järgi liigitatakse alus-, põhi-, kesk-, kõrg- ja täiendushariduseks. --Tiia (arutelu) 31. jaanuar 2019, kell 13:07 (EET)

§ 11-13 Hariduse liigitus ülesannete alusel: üld-, kutse- ja huviharidus. --Tiia (arutelu) 31. jaanuar 2019, kell 13:09 (EET)

:Nende liigituste ristumine on suhteliselt komplitseeritud. Kas sel juhul peaks tegema juurde 8 kategooriat? Kas huviharidus on astmetest täiesti kõrval? (Aga nn rahvaülikoolid?) Nt kutseharidust võidakse anda nii kesk- kui ka kõrgkoolis, ilmselt ka täiendusharidusena, vähemalt ajalooliselt on antud isegi põhiharidusena, aga tänapäeval ilmselt mitte alusharidusena? Samas ei saa nt suuri ülikoole panna pelgalt üldhariduse alla, sest kohati õpetatakse seal ka kitsalt eriala. Või see ikkagi ei lähe kutsehariduse alla? Mis me teeme siis, kui tavakeelne/intuitiivne/tervemõistuslik keelekasutus arvaks üht ja haridusministeeriumi dokument teist? Mul hakkas just pea valutama. --Ehitaja (arutelu) 5. veebruar 2019, kell 15:53 (EET)

:: Bakalaureus võib olla rakenduslik kõrgharidus ehk ametiõpe aga magistris tehakse minu arust ainult teadust. Täiendushariduse jätaks esialgu välja, sest ma hetkel ei tea, mis selle alla läheks aga muud kategooriad peaksid sobivad olema. Kõigis ei pruugi artikleid olla ja seega tuleks need tekitada siis, kui vastav artikkel on olemas. --Tiia (arutelu) 5. veebruar 2019, kell 22:43 (EET)

:::No räägitakse ju teadusmagistritest, mis tähendab, et kuskil peavad ka mitte- või ebateadusmagistrid olema. Misasjad siis kõik need Tipi haridusega insenerid on? Õpetajatelt nõutakse ka juba magistrikraadi ja need, kes selle häda sunnil kaitsevad, ei tee küll mingit erilist teadust. Hmh. Üldiselt pooldaksin küll pigem seda, et enne suurt sortimist oleks korralik süsteem valmis mõeldud, muidu ei saa pärast obsessiiv-kompulsiivne orav ka aru, mis kuhu minema peaks. --Ehitaja (arutelu) 14. veebruar 2019, kell 13:29 (EET)


Arutelu:Rahvaluule

See jutt on vist pärit ENEKE-sest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 08:21, 9 Dec 2004 (UTC)

Siin on praegu rahvaluule ja folkloor samastatud mida minu arvates teha ei tohiks. Rahvatants ei ole ju rahvaluule või on? Minu arvates on folkloor rahvalulest laiem mõiste. Siim 16:01, 9 Dec 2004 (UTC)
Tjah, minu kooliajal räägiti neist eesti filoloogias kyll kui synonyymidest. Nii olen ka julgelt samastanud. Kas geograafias õpetatakse teisiti? :) --Oop 20:02, 9 Dec 2004 (UTC)

Geograafid selliste asjadega enamasti ei tegele, mis ehk seletab ka mu võhiklikkust antud teemal, kuid sellest ma küll aru ei saa kuidas võiks tantsimine olla luule sünonüüm. Siim 21:14, 9 Dec 2004 (UTC)

: Eks tegelikult on see selline... tjah, algupäralt kuhugi isamaalise luuleldamise aega jääv sõna. Ses mõttes kipub rahvaluule tõesti anonyymse sõnakunstiga piirduma, ehkki seda tegi muidugi pikka aega inglise folklore ka (mis otsetõlkes peaks ju olema lihtsalt rahva-pärimus ehk siis kõik see, mida lõkke ymber heietatakse. Ootan praegu ekspertarvamust, aga loogilisem oleks tõesti kasutada mingit yldterminit. (Ehkki, omakorda, mingit yldterminit tahaks ka  vaimlise ja fyysilise pärimuse kohta korraga, ehk siis laul-luule-tants-netikillustik-veimevakad ja karvased, muhumännalise mustriga arvutihiired - aga kust sellist sõna võtta?) --Oop 21:43, 9 Dec 2004 (UTC)

:Linkisin ekspertarvamuse (tuttav elukutseline soomeugrilane, rahvaluules kõrvuni sees) aadressile . Lyhikokkuvõttes: jah, on kyll synonyymid. Kõlab veidi veidralt kyll, aga kõrvaltvaatajaid ei passi ka hakata erialaterminoloogiat isepäi paika seadma. Muidu võib ka sedasi arutada, et teleskoobiga vahitakse muudki peale tähtede (udukogud ja mis neil seal on), järelikult astronoomiasse see astro- ikka ei kõlba, peab mingi muu eesliide olema. Nii et jäägu vast folkloristide endi sõnapruuk ikka peale. :) --Oop 10:06, 11 Dec 2004 (UTC)
lisasin välislingid --Lulu 09:26, 22 Jan 2005 (UTC)

Tartu ülikooli eesti ja võrdleva rahvaluule doktorant Margaret Lyngdoh leidis oma uurimistöös, et folkloor võib mõnikord toimida inimgruppide lõhestajana ja viia lausa grupivägivallani ja mõrvadeni.Tiger-Transformation within the Khasi Community of North Eastern India: Belief Worlds and Shifting Realities

Minu meelest sellises lühikeses artiklis kõlab selline seosetu märkus liiga kirjakuulutavana. Me ei saa niikuinii artiklit sellistest juppidest kokku panna. Andres (arutelu) 18. september 2016, kell 13:53 (EEST)

:Kuna Lyngdoni öeldud ja tõendatud fakt räägib folkloorist, siis kuidas on see seosetu?--Mask 18. september 2016, kell 17:08 (EEST)

:: Jah, ta ei ole täiesti seosetu, muidu ma oleksin selle lihtsalt kustutanud.   Aga see ei sobi sissejuhatusse ega arvatavasti üldse sellesse artiklisse, sest see ei ole rahvaluule puhul olemuslik ega tähtis. Kui võtta kuskilt mingi infokild, siis artiklis ei pruugi olla kohta, kuhu see sobiks. Andres (arutelu) 18. september 2016, kell 17:38 (EEST)

:::Kui koht puudub, siis võib uue alapealkirja teha?--Mask 18. september 2016, kell 18:00 (EEST)

:::: Uue alapealkirja puhul oleks see talutavam. Andres (arutelu) 18. september 2016, kell 18:45 (EEST)

::::: Uus alapealkiri võiks olla ,,Folkloori teemalised uurimistööd"?--Mask 18. september 2016, kell 19:05 (EEST)

:::::: Ei. Folkloori kahjulik mõju. Aga naljakalt  mõjub see ikka. Andres (arutelu) 18. september 2016, kell 19:09 (EEST)

fiwikis on peaaegu keelelinkideta artikkel :fi:kansanrunous ('rahvaluule'). Fiwikis on ka eraldi :fi:Kansanperinne--Estopedist1 (arutelu) 13. august 2018, kell 16:32 (EEST)
----
09.12.2019, kell 17:20 Neptuunium: võib üks lõik olla

Miks kokku? Need on täiesti erinevad teemad, mida tuleks artiklis pikemalt lahti seletada.--Andrus Kallastu (arutelu) 9. detsember 2019, kell 17:35 (EET)

: Ma ei näe põhjust hoida sissejuhatuses eraldi lõikudena kolme lauset, mis kõik räägivad sisuliselt rahvaluule erinevatest vormidest ning nende kategoriseerimisest (aineline vs vaimne). Ka vormistuse osas näeb nõnda kole välja. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. detsember 2019, kell 00:38 (EET)


Arutelu:Kreeka tähestik

Tabelis ei ole antud mitte klassikaline hääldus, vaid tähtede eestikeelsed nimetused. Andres 12:19, 9 Dec 2004 (UTC)

Jah, ma tean, tabel veel pooleli - sinna tabelisse tuleb kaks rida veel, klaasikaline ja moderne hääldus. Hetkel ei ole enam aega. Paul 12:56, 9 Dec 2004 (UTC)

: Mulle tundub, et sõna "Modern" on kindlasti üleliigne. Teises tabelis saaks ehk sõnastada nii: "Klassikaline (atika) hääldus. Andres 08:18, 10 Dec 2004 (UTC)

*http://zh-yue.wikipedia.org/wiki/User:Hillgentleman/m#Greek
Võtsin selle tabeli välja, sest see on umbluu. Ka esimesed tabelid on korda tegemata. Andres 24. juuni 2008, kell 09:31 (UTC)
*http://unicode.org/charts/PDF/U0370.pdf

Võtsin selle pildi välja, sest see on umbluu. Ka esimesed pildid on korda tegemata. 83.21.170.75 5. märts 2009, kell 10:46 (UTC)

:Inglise tabelid on liiga suur mida tuleb kohaldada artiklis. Praegune Eesti tabelid on parem. 208.53.168.145 8. mai 2010, kell 17:09 (EEST)

::Nüüd arhailine ja kaasaegne tabelid on omavahel kooskõlas.85.15.231.91 8. mai 2010, kell 21:03 (EEST)

Meil puudub artikkel kreeka kirja kohta. Arvan, et see materjal võiks olla osa sellest artiklist. Andres 3. juuni 2009, kell 14:35 (UTC)

See materjal juba on osa sellest artiklist. 85.15.231.91 8. mai 2010, kell 21:12 (EEST)

* http://www.opoudjis.net/unicode/unicode.html


Arutelu:Kirjandus

------------------------------
''Selle artikli varasemate versioonide arutelu on arhiveeritud:''
[[Arutelu:Kirjandus/Arhiiv 1]]

See on hea. (Tekst vajab ainult pisut toimetamist. Muuhulgas ei ole minu meelest hea selline vormistus, mis kasutab laialdaselt tärne.) See sobib algvariandiks.
Sellise kontseptsiooniga ma olen nõus. Kui artikli sisu on niisugune, siis tuleb ilukirjandusest muidugi rääkida eraldi artiklis. Mul on ainult kaks põhimõttelist märkust.
Esiteks on see alajaotus, kus loetletakse ja defineeritakse kirjandusega seotud mõisteid, minu meelest liigne. Piisab sellest, kui need paigutada "Vaata ka" alla. (Võib-olla oleks vaja siiski rääkida mõnest mõistest, näiteks 'kirjandusteadus'.
Teiseks, tuleks eraldi alajaotuses üksikasjalikult selgitada sõna "kirjandus" erinevaid tähendusnüansse. See on vajalik juba sellepärast, et meil on selles küsimuses lahkarvamusi. See käsitlus, mis praegu "Mõistete" all on, on minu meelest moonutamiseni lihtsustav. Alguses peaks olema täpsustus, mis suunab lugeja, kes tahab lugeda ilukirjandusest, artikli "ilukirjandus" juurde. Andres 30. august 2005, kell 05.06 (UTC)
Kirjandusteadus on laiem mõiste kui kirjandusteooria. "Muusikaliteratuur" kirjutatakse kokku. Andres 30. august 2005, kell 05.09 (UTC)
Mõistete siin selgitamine ei tee paha, kui sellega säästlikult ymber käia, keskenduda kirjandusele lähedastele mõistetel ning selgitada lyhidalt nende erinevusi (mis vahel on kirjandusel ja literatuuril või belletristikal vms). --Oop 30. august 2005, kell 08.01 (UTC)

Nõus Oobiga. Andres 30. august 2005, kell 09.10 (UTC)
Tänud toetuse ja kommentaaride eest. Tõstsin osa asju "mõistete" alt "Vaata ka" alla, kus vastavad artiklid olemas olid. (Ei meeldi mulle, kui "Vaata ka" rubriigis on punaseid linke...) Aga mõistete osa läks lyhemaks kyll. Puhtam ja kuivem tunne. --Lulu 30. august 2005, kell 11.34 (UTC)

Lulu, aga tee siis siniseks... Või tahad, et me aitaksime? Andres 30. august 2005, kell 11.42 (UTC)
Esimene artikkel, mis mul plaanis korda teha, on Ilukirjandus, seejärel ehk Teaduskirjandus jne. Selle artikli uute punaste linkide siniseks tegemine ongi lähema aja plaan. --- Muide, võlgnesin Oopile viite statistiliste andmete kohta. Nyyd peaks see võlg olema tasutud "Välislinkide" all oleva saidi abil. --Lulu 30. august 2005, kell 11.52 (UTC)
Mis puutub teiste artiklite kordategemist ja linkide siniseks muutmist, siis, ehk ootaks ära hääletuse lõpu. Pole mõtet hakata etteruttavalt tööd tegema, enne kui see artiklivariant pole veel oma õigesse kohta asetunud. --Lulu 30. august 2005, kell 11.58 (UTC)

Hääletus on lõppenud. Tõstsin artikli koos aruteluga nyyd siia ja arhiveerisin varasema arutelu. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 11. september 2005, kell 20.46 (UTC)

Sõltuvalt kontekstist nimetatakse kirjanduseks ka mitmesuguseid kirjanduse liike ja vorme: ilukirjandust, teaduskirjandust, raamatuid jne.

"Nimetatakse" on kahemõtteline: see võib tähendada tähendust või osutust. Eri tähendused saame fikseerida vikisõnaraamatus. Minu meelest võidakse sõnaga "kirjandus" küll osutada teaduskirjandusele, kuid sellel sõnal puudub tähendus 'teaduskirjandus'. Andres 12. september 2005, kell 05.50 (UTC)
Tjah. Sõna "Kirjandus" kasutatakse kirjalikele allikmaterjalidele viidates ja loeteludes, bibliograafiates jm. Kas nii oleks parem? --- Allikmaterjalide loetelu ei pruugi sisaldada yksnes teaduslikku kirjandust, näiteks. --Lulu 12. september 2005, kell 08.09 (UTC)

Jah, see oleks parem. Aga selle sõna tähenduste ja kasutamisviisides täpsemast ja ammendavamast eritlemisest ei pääse mööda just sellepärast, et küsimus on vaidlusalune. Andres 12. september 2005, kell 14.08 (UTC)

Kirjandus kui kommunikatsiooniprotsess eeldab autorit, lugejat ning neile mõlemale mõistetavat kirja ja keelt.

Kas suulist kirjandust ei ole?

Peale selle, tundub, et on võimalik luule ilma keeleta, nagu näiteks Hlebnikovil. Andres 29. jaanuar 2007, kell 06:05 (UTC)
LITERAAT. Vist oleks vaja ka märksõna Literaat. Põhjenduseks oleks see, et seda sõna küllalt laialt kasutatakse ja seejuures nii, nagu tähendaks see mingit teise järgu kirjanikku või siis kirjutajat. Tasuks natuke mõtelda, kas selline kasutamine on põhjendatud ja millistel juhtudel seda sõna kasutada. Toon näite. On Memento mees ja kirjandustki õppinud mees nimega ÜLO OJATALU, kellel on seljataga ka keerukas poliitiline elu koos laagris viibimisega jne. Ta on tõlkija, koostaja ja toimetaja, aga peale selle on ta kirjutanud ka olukirjeldusi ja muud (näiteks Loominguski), on ka luuletanud jne. Kuid teda oleks raske pidada kirjanikuks. Publitsist? Noh, see on kuidagi liiga kitsas mehe jaoks, kes teeb kirjatööd niiöelda laia skaalaga. Ütleksin, et ta on literaat, aga ehk oleks hea, kui sel juhul oleks Vikipeedias ka näha, mis see literaat on. --Vikker 19. aprill 2009, kell 14:56 (UTC)

Jah. ÕS samastab literaadi kirjamehega. Andres 19. aprill 2009, kell 18:12 (UTC)

Draamateksti tunnused on remarktekst ja dialoog.

See ei kuuku siia. Andres (arutelu) 25. veebruar 2015, kell 18:55 (EET)


Arutelu:Mihhail Kuzmin

Mul on ettepanek kasutada Vikipeedia stiiliühtsuse huvides jutustuses minevikuvormi ning vältida loetelupalli, kui tegemist ei ole loeteluga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:51, 10 Dec 2004 (UTC)

Kui teos ei ole eesti keeles ilmunud, tuleks esikohale panna originaalkeelne pealkiri ja alles sulgudesse panna eestikeelne tõlge. [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 4. september 2022, kell 20:35 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.dal.ca/~etc/kuzmin/toc_r.html
** In Mihhail Kuzmin on 2013-06-24 12:23:32, 404 Not Found
** In Mihhail Kuzmin on 2013-07-06 14:22:32, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:22 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.litera.ru:8085/stixiya/authors/kuzmin.html
** In Mihhail Kuzmin on 2013-06-24 12:23:41, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Mihhail Kuzmin on 2013-07-06 14:22:42, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:23 (EEST)


Arutelu:Kirjandusteoste loend

Ma toon näite, kui artiklites lisada kategooria [[:Kategory:Kirjandusteosed|Kirjandusteosed]], siis ei ole vaja "Kirjandusteoste loend"-it, muidugi valikuvõimalus alati jääb. [[Kasutaja:Paullepp|Paul]] 11:53, 10 Dec 2004 (UTC)

Kas "Emajõe kallastelt Jäämereni" on kirjandusteos? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. august 2007, kell 10:45 (UTC)

Kuidas on sõnastatud põhimõte, mille järgi valitakse loendisse KIRJANDUSTEOSEID? Mis on KIRJANDUSTEOS ja mis EI OLE? Kas valiku teevad inimesed või teeb selle juhus või on valik kõhutunde asi või kellegi suva või on valik Jumala määrata? Tasuks süveneda, et loendit liigendada või leida sellele mõni teine nimetus.

Eks selle määratlemisega on nagu see on. Igatahes aga ka siis, kui lähtuda Vikipeediast (vt. Kirjandus ja Teos), tekib igasugu küsimusi. Muidugi on olemas ka terve mõistus, väljakujunenud mõistmistavad jne. Kuid selguse mõttes ajan asja äärmusesse.
- Teos on igasugune loomingulise tegevuse tulemus.

- Kas telefoniraamat, mille koostamispõhimõtted, liigendus jne on loominguline tegevus, on teos? Ta on kirjalikult fikseeritud. Ühes eesti telefoniraamatus avaldati peale telefoniabonentide andmete ka eesti kirjanike lühinovelle. Seega erineb see telefoniraamat tavalisest ega ole enam 'telefoniraamat', vaid 'telefoniraamat ilukirjandusega' või 'ilukirjandus telefoniraamatuga'. Mis segaks mind nõudmast, et see pandaks Kirjandusteoste loendisse? Ma võin ju asja seletada nii, et see on novelliantoloogia, mille lisandiks on telefoninumbrite nimistu!
- Teoste all on teabekirjanduses mõistetud sageli raamatuid. Kuid teos on ka artikkel, jne. jne.
- Lugege läbi Kirjanduse allosad Mõisteid, Funktsionaalselt, Muid liigitusi ja pange Teos juurde. Kuidas jääb seaduste, loengute, ettekannete, jutluste, kõnede jne kirjalike tekstidega?
- Kirjandus teatab: "Tarbekirjandus (utilitaarne kirjandus) on mingil praktilisel eesmärgil kasutamiseks koostatud tekstid: kataloogid, instruktsioonid, kasutusjuhendid, eeskirjad, lepingud, seadused jmt. Kommertstekstid ehk reklaamtekstid on tarbijatele ehk turule suunatud kirjandus." Kõik need on teosed, loomingulise tegevuse vili, ja Kirjanduse teate järgi kirjandus. Seega võin nõuda, et minu loodud reklaam või minu koostatud tolmuimeja kasutamise juhend või minu firma sõlmitud leping pannakse Kirjandusteoste loendisse.
- Või siis Kirjandusteostesse.

Kirjandusteoste loendi eesmärgiks ei ole teoste kvalifitseerimine kirjandusteosteks, vaid kirjandusteoste kohta käivate artiklite leidmise hõlbustamine. Andres 7. aprill 2009, kell 21:32 (UTC)

Siia on mõeldud panna ilukirjanduslikke teoseid. Praegu nimekirjas olevatest teostest on mul kahtlus ainult nende kahe suhtes, mis algavad sõnaga "Emajõe".

Mulle tundub, et kirjandusteoste all mõistetakse ilukirjanduslikke teoseid. Selle sõna tähendus ei pruugi otseselt tuleneda sõnade "kirjandus" ja "teos" tähendusest. Ka vastavatele Vikipeedia artiklitele ei maksa tugineda, sest nad on ebatäiuslikud. Kirjandusteose  mõiste tuleb avada vastavas artiklis, kuid see ei anna veel selget kriteeriumi siinse loendi jaoks, sest nagu paljud teisedki mõisted, on kirjandusteose mõiste ebamäärane. Kriteeriim peaks kujunema  katse ja eksituse meetodil.

Telefoniraamat ilukirjandusega võikski ehk kirjandusteoste hulka kuuluda, kuigi mitte sellepärast, et telefoniraamatu kui niisuguse koostamine loominguline tegevus. Telefoniraamat kui telefoniraamat ei ole kirjandusteos, st ilukirjandusteos.

Selles loendis ei ole ainult raamatud. On ka näiteks luuletusi.

Jutluste ja kõnede tekstid võivad osutuda kirjandusteosteks.

Loendi liigendamine probleemi ei lahenda, sest liigendus nõuab mõisteid, mis jällegi osutuvad ebamäärasteks.

Arvan, et see nimetus on kõige parem.

Valiku teevad inimesed lähtudes kirjandusteose mõistest, mida vahendab nende arusaam sellest mõistest. Küllap osalevad selles valikus ka juhus, kõhutunne, suva ja Jumal, nagu ikka. Andres 7. aprill 2009, kell 21:54 (UTC)

Kirjandusteoste liigitusalus? Lugege läbi Kirjandus ja Teos


Arutelu:Kass

Arvan, et siin tuleks rääkida siiski kassist mitte kaslastest. Siim 20:02, 11 Dec 2004 (UTC)

Nõus. Tegelikult on siin juttu mitte kaslastest, keda eksikombel mainitakse, vaid kassi perekonnast (Felis). Arvan, et selle pealkirja all tuleks rääkida kodukassist ning kassi perekonnast artiklis Kass (perekond). Analoogiliselt on toimitud rebase puhul. Andres 06:08, 12 Dec 2004 (UTC)

: Kass on kaslaste perekonna tavaline nimi.

: See on eksitav. Kui taksonoomilist segadust ei likvideerita, tuleb artikli sisu vaidlustada. Andres 18:19, 17 Mar 2005 (UTC)

Samuti on kahtlane, et ilves on üks suurimaid kasse. Vikipeedias on ilvesed eraldatud omaette perekonda (kuigi kõik allikad seda ei tee). Taivo 22. jaanuar 2006, kell 19.12 (UTC)

: Kassi artiklis jah ootaks juttu kodukassist. eestikeelses vikis puuduvad vist kõik kassitõud? ka need siis kassi artiklisse. avjoska 20. juuli 2006, kell 19.07 (UTC)

Ehk ei tasu ikka ise asju oma peaga leiutada, vaid tuleks vaadata kõigepealt inglisekeelseid lehti kah?

sellisel kujul on artikkel iseendale vasturääkiv ehk vigane. Kui ilves on kass, siis kuidas näeks välja ilvese metsistumine? --Hendrix 13. mai 2007, kell 20:04 (UTC)

Kõik need välislingid siia ei sobi. Loomade varjupaikadest tuleks rääkida mõnes teises artiklis. Andres 28. september 2007, kell 17:31 (UTC)

paneb need ülearused lingid esialgu siia, kui kellegil peaks tekkima vajadus --TarmoK 7. oktoober 2007, kell 18:58 (UTC)
; Abistavad ühendused
* Loomade Vabatahtlikud
* Eesti Loomakaitse Selts
* Eesti Loomakaitse Seltsi Viljandi osakond
* MTÜ Kassiabi
* MTÜ Kasside Turvakodu
* MTÜ Tartu Kassikaitse
* MTÜ Rakvere Kassiabi
* Saaremaa Lemmikloomade Turvakodu
; Loomade varjupaigad
* Tallinna Loomade Hoiupaik
* Rakvere linna koerte varjupaik
* Tartu koduta loomade varjupaik
* Pärnu kodutute loomade varjupaik
* Kirna varjupaik Järvamaal ja Kirna varjupaik Järvamaal
* Valga Loomade Varjupaik
* Võru Kodutute Koerte Varjupaik
* Haapsalu Kodutute Koerte Varjupaik
* Kohtla- Järve Varjupaik
NB! Kui kassi foorum käib, siis peaksid ka need sobima. Sest antud linkidel on ka foorumid, kus räägitakse kassidest ja nende pidamisest.

Siis tuleb anda täpne aadress. Andres 19. oktoober 2007, kell 17:34 (UTC)
----
Pildiallkiri tuleb tõlkida. Andres 17. märts 2008, kell 15:33 (UTC)

Seda pole öeldud, aga kas see kujutis on Mihhail Bulgakovi majamuuseumi seinal (ise pole seal käinud, seepärast küsin)?
----
Andrejevski spusk

Kas nii tulebki öelda? Andres 23. november 2010, kell 08:46 (EET)
----
Eemaldasin anatoomia lõigu, kuna väide ninamustri kohta on "kahtlane". Joel 3. märts 2011, kell 17:03 (EET)

"Textbook of small animal surgery" By Douglas H. Slatter", lk. 763. Ref. #32 konkreetselt koerte kohta, #66 aga nii koerte kui kasside kohta. 6Anesthesia 7. märts 2011, kell 14:52 (EET)

: Pane siis koos viitega sisse. Andres 8. märts 2011, kell 07:28 (EET)
----
15.-17. sajandil oldi veendunud, et kassid on nõialoomad, ning neid põletati massiliselt tuleriitadel.

Välja. Andres 6. märts 2011, kell 16:58 (EET)
----
See, et maailmas on ainult 5 miljonit kassi on pehmelt öeldes täiesti uskumatu. See arv on lambist kuskil välja mõeldud. Alts 22. mai 2011, kell 20:10 (EEST)
----
Oh kui kaunis see artikkel praegu on. Ave Maria (arutelu) 18. juuni 2012, kell 21:38 (EEST)

Ma ei saa su seisukohaga kuidagi nõustuda. Taivo 18. juuni 2012, kell 22:46 (EEST)
----
Viimase aja teaduslik konsensus on, et kass ei kodustatud 2000 e.m.a. Egiptuses (nagu väidab antud artiklis viidatud A & O aastast 1987), vaid tunduvalt varem, tõenäoliselt Viljaka Poolkuu piirkonnas põllumajanduse tekkimise aegu (nõnda väidab ka Wiki inglisekeelne artikkel kassi kohta) või siis veelgi varem (vt nt http://news.bbc.co.uk/2/hi/science/nature/6251434.stm). Nojaa, samas kõlab siinse artikli eelmine (viiteta, kuid ilmselt õigem) lause, et "Inimeste ja kasside kooselu sai arheoloogide arvates alguse umbes 10 tuhat aastat tagasi." Aga minu jaoks jääb küll segaseks, mis vahe on "kooselu alguse" ja kodustamise vahel. Sven Vabar 17. september 2012

Katsun siin parandusi teha. Muidugi oleks väga teretulnud, kui Sa ise parandaksid. Andres (arutelu) 17. september 2012, kell 08:08 (EEST)

Tegin prantsuse viki järgi ümber. Andres (arutelu) 17. september 2012, kell 08:57 (EEST)

Juttu võib teiste allikate põhjal täiendada. Andres (arutelu) 17. september 2012, kell 09:00 (EEST)

Mis puutub kooselu ja kodustamise erinevusse, siis koos elada võib ka taltsutatud loomaga. Andres (arutelu) 17. september 2012, kell 09:01 (EEST)

Aitäh, sain ka targemaks, eriti, mis puutub kodustamisse ja taltsutamisse. Sven Vabar 19. september 2012
----
Tegelikult lugesin seda artiklit lootusega saada teada midagi kosukasside ajaloost Eestis. Seda infot paraku ei leidnud. Tõnu Õnnepalu kirjutas uues romaanis "Mandala", nagu oleks meil siin külluses kasse olnud juba vähemalt 1500 ja enamgi aastat. See tekitas kahtlusi. Ühest internetiallikast leidsingi, et kodukasside pidamine levis siinmail alates viikingi- või pigem isegi keskajast, kui see loom meile mujalt sisse toodi. Andres Ehini väitel tõid kassid meile tsistertslastest mungad, ja vanad eestlased nimetasid kasse "saksamaa oravateks". Ka varasemast ajast (alates vist 5. sajand) on leitud siitmailt kodukassi luid, aga väga hõredalt ja harva. Selles küsimuses aga oleks vaja põhjalikumaid allikaid ja spetsialiste. Kahjuks ei ole mul hetkel aega sellega rohkem tegeleda. Aga kui kellelgi, kes seda juttu siin lugema juhtub, on, siis oleks tänuväärne küll. Sven Vabar 19. september 2012
----
Tere GretaViki!
GretaViki: Panin üles pildi oma kodukassist.
Selle noore isendi välimus on küll siiami kassi omale sarnane aga kas Sinu kodukassi nimi on Siiami Kass?, kui jaa siis kas kassi eesnimi on Siiami ja perenimi Kass, või kuidas (meie peres oleme siiani kassidele üksnes eesnimed pannud, näiteks Tuti-Lehviksaba-Karvapall).
Mariina 7. juuli 2015, kell 05:52 (EEST) alias Простота
Kollase ajakirjanduse viidetega stiililt sobimatut ja keeleliselt vigast teksti paluks siia mitte panna. --Metsavend 3. november 2015, kell 14:33 (EET)

Jah paraku ei moodusta ega soodusta iga üksiku Vikipeedia administraatori arvamused ja nende põhjal toimimine ei süsteemi ega ühtset tervikut - äsja poeginud emaste kasside käitumise pisuke kirjeldus, allikale 'viltuvaatamisele vaatamata', oli toodud artiklis ja selle tõlkevastes kenasti välja toodud ning samas puudusid olemasolevas Vikipeedia artiklis seega ei saa nõustuda selle 'tekstiks' nimetamisega see on vajalik artikli sisu inimestele kes 'püüavad' kasse ja nende käitumist uurida ja mõista ... kassidel esineb, sarnaselt inimestega nii sundkäitumist poegade eest hoolitsemisel aga sama 'vabalt' ka nende toitmisest loobumist ja teised emased äsja poeginud kassid võtavad emahooleta jäänud poegade toitmise üle ... niisiis nüüd sai Vikipeedia poolsete teadmis-tõrgete mõte ka siia kirja ... võin siis ehk tänaseks selle artikli juurest hea meelega lahkuda , ei aga enne veel üks artikkel Lucerne'i pensionär kiidab kassiliha: maitsev ja kergesti seeditav...

Mariina 3. november 2015, kell 14:50 (EET) alias Простота

: JAKE POLDEN, Heart-breaking moment injured cat appears to WEEP at the vets after being rescued, 8. oktoober 2015

: Mariina 5. november 2015, kell 09:43 (EET) alias Простота
Ära sai mitte mõtlegi seda nüüd kassivideodega üle kuhjata. No tõesti on sul vist raskusi sellega, milliseid linke tasub artiklisse tuua ja milliseid mitte. Viimane link on Vikipeedia seisukohalt täiesti kasutu.--Raamaturott (arutelu) 5. november 2015, kell 16:11 (EET)

Teie ei tule mulle ette kirjutama mida mina kasutajana Vikipeediasse lisan või ei; hinnanguid paluks ka mitte anda, olete selleks liiga 'nõrguke ...' - jõuate areneda, õpite selgeks demokraatlikel printsiipidel põhinevad inimeste koostöö põhimõtted ja pisut teadmushuvi siis vast...

Minul isiklikult on armastus kasside ja paljude teiste loomade poole ja olen ka ise näinud kassil pisaraid, kas kassid nutavad seda ma täpselt ei tea aga tundub, et see ei ole võimatu...

Mariina 5. november 2015, kell 20:08 (EET) alias Простота
----
Ma panin selle Kiisu (seksuoloogia) tagasi, aga ega mina ka ei tea, mis see on. Andres (arutelu) 25. aprill 2016, kell 13:14 (EEST)
----
Kassi aju kaalub 31,4 g.[2]

See on mõttetus, ja ma ei saa ka kontrollida, mis artiklis kirjas on. Andres (arutelu) 22. september 2018, kell 01:02 (EEST)


Arutelu:Kuld

ma pole küll kuulnud, et kuld mineraalide alla liigituks (?) - Ahsoous
Ükskord on alati esimene kord :) Vaata artiklit mineraal. Kuld kuulub mineraalide hulka ilma igasuguste kahtlusteta. Siim 20:32, 11 Dec 2004 (UTC)

Seda ma usun et kassikuld on mineraal ;) - mineraalid on ka kalaveriit ja sülvaniit (millest kulda toodetakse) ka 'ehe kuld' on mineraal, aga mitte kuld, kui keemiline element, ise. (ehk said aru, ma ei suuda seda paremini sõnastada) - Ahsoous

: Mis vahe on kullal kui keemilisel elemendil ja ehedal kullal? Keemiline element võib olla mineraal, siin pole mingit põhimõttelist takistust. Siim 21:06, 11 Dec 2004 (UTC)

:: Vastus küsimusele: kristalliline struktuur. Keemiline element võib esineda mineraalsel kujul näit. kuld, hõbe, vask, vismut, väävel jm. OK. aga keemiline element ise(!) ei ole mineraal... pigem võiks kulla juurde lisada kategooriaks metallid aga mitte mineraalid, samas kui mineraalide juures tuleks kindlasti ka elementide osas kuld ära loetleda. - Ahsoous

: Artikkel ei ole mitte ainult kullast kui keemilisest elemendist, vaid ka kullast kui mineraalist ning kullast kui maavarast jne. Kuld on mineraal ja selles pole mingit kahtlust. Miks sa vaidled sellises kohas kus vaielda pole mõtet? Siim 21:32, 11 Dec 2004 (UTC)

:: Sa oled vist samuti tähtkuju järgi jäär - mina olen ;) aga muidu... a) artikli tekstis pole senini veel... ja b) on ja ei ole ka... aga lõpetame ära jah - Ahsoous

::: Minu meelest taandub küsimus sellele, mis on keemiline element. Ka mina olen keemilist elementi alati nii mõistnud nagu Ahsoous ning püüdnud ka vastavalt defineerida, kuid paistab, et sageli nimetatakse ka lihtainet keemiliseks elemendiks. Andres 06:20, 12 Dec 2004 (UTC)

:::: Seda võib mõista nii ja naa, kuid antud juhul ei ole see ju oluline, sest artikkel on sellisest nähtusest nagu "kuld". Artiklis tuleks temast võimalikult mitmekülgselt rääkida. Kuld kui mineraal, keemiline element, väärismetall, maavara jne. Vaidlus selle üle kas kat. "mineraal" sobib on minu meelest mõttetu. Siim 11:02, 12 Dec 2004 (UTC)

:::: Lihtainet ei nimetata keemiliseks elemendiks. Formaalselt on meil siin tegemist kahe eri nähtusega, mida eesti keeles lihtsalt nimetatakse samamoodi: kuld-1, keemiline element tähisega Au, aatommassi ja järjekorranumbriga (see-eest nt tiheduseta), puhtus (niivõrd kui seda mõistet elemendile rakendada saabki) 100%; kuld-2 ehk ehe kuld, mineraal, puhtus nii nagu ta looduses on (st suhteliselt kõrge kuld-1 sisaldusega), täielikult ilma aatommassi, järjekorranumbri ja keemilise elemendi tähiseta (ent see-eest näiteks tihedusega). Kui hästi tahta, saab veel eristada lihtainet nimega kuld (kuld-3, elemenditähise jms-ta, kuid valemiga Au), mida õigupoolest sisaldab kuld-2 ja mis ise koosneb kuld-3 aatomeist. Praktikas pole lihtsalt mõtet igayhele eri nimetust leiutada (ehkki saaks ju, asi oleks märksa selgem, kui nimetaksime lihtainet ja mineraali kuidagi teisiti), artikli pikenemise korral võiks ehk vaid mainida, et looduses esineb kuld ka mineraalselt, lihtainena. Ja on sellisena vahva maavara. --Oop 12:25, 12 Dec 2004 (UTC)

::::: Oobiga põhimõtteliselt nõus. Arvan, et artiklis tuleb mainida, et kuld on element, lihtaine ja mineraal. Mõistete vahel peab selge vahe sees olema.  Kullast kui lihtainest ja kullast kui mineraalist tuleb rääkida eraldi alajaotuses. Artikkel on kullast kui keemilisest elemendist, jutt kullast kui lihtainest ja kullast kui mineraalist on ühtlasi  ka jutt kullast kui keemilisest elemendist. Maavarana esineb kuld kui mineraal. Edasi, samas artiklis tuleb rääkida ka kullast kui materjalist ja kullast kui rahast (materjalina esineb muidugi kuld kui lihtaine või kuld kui mineraal).

::::: Kategooriate panemisel peab arvestama kõike nimetatut.

::::: Varasemas keemiakirjanduses mõistetakse keemilise elemendi all sisuliselt lihtainet, sellest ka kõikuvus terminikasutuses. Andres 13:35, 12 Dec 2004 (UTC)

Järgnev materjal tuleb integreerida. Võtsin selle välja, et mitte olemasolevat ära rikkuda.
''Ainult kuningveega saab teda viia lahusesse.

Keemiline element kuld (Aurum, Au), kristallstruktuur — tahkkeskendatud kuubiline võre.
====Omadused====
Kollane, pehme (kõvadus 2,5), raske (tihedus 19 300 kg/m3) metall. Sulab temperatuuril
1337.33 K (1064.18 °C). Hea elektrijuht (eritakistus 2,2•10-8 Wm). Keemiliselt inertne – viimane väide aga lakkab olemast õige, kui tegemist on väga väikeste kullaosakestega. Nn. nanokuld on näiteks väga efektiivne vingugaasi (toatemperatuurse) osüdatsiooni katalüsaator.
====Saamine====
Kulda leitakse looduses ehedana, nt. mineraal kvartsi pragudes (“kullasooned”), terakestena kulda sisaldunud kivimitest tekkinud liivas (kullaliiv). Uute kullaleiukohtade avastamine on sageli esile kutsunud nn. kullapalaviku (nt. 1897-1898 Klondikes Alaskal).

Kuld on tuntud ja kasutusel juba väga vanadest aegadest, sh müntide valmistamiseks – kuld on paljude maade rahandussüsteemide aluseks.
•	Dekoratiivsed rakendused – kuldehted.
•	Hambaproteesid
•	Klaasi toonimine
•	Infrapunakiirguse peeglite kattena optilistes instrumentides (sh. Kosmoseaparaatides)
•	Satelliitide kaitsmine päikese soojuskiirguse eest
•	Soojuskiirgust peegeldavate aknaklaaside kattekihina
•	Elektroonikas kontaktide katteks
•	Elektronmikroskoopias kaetakse uuritavad objektid elektrijuhtivuse tagamiseks õhukese kullakilega.

Kuld oli juba iidsetest aegadest alates tuntud hiinlastele, hindudele ja teistele Aasia rahvastele. Hiina imperaatorite paleede silmipimestavas luksuses, India pagoodide hämmastavas ažuuris, Budda tempel pidulikus monumentaalsuses ei olenenud kullast kaunistused hariduseks.
Kuld oli hästi tuntud ka muistse Mehhiko elanikele ― asteekidele. Puhtast kullast valmistatud kettad olid selle rahva mõnedel suguharudel Päikese sümboliks, mida nad kummardasid.
Kulla hinnalisus ja kulduuri ajaloo hilisematel etappidel püüe rikastuda viisi selleni, et hakati ostma meetodeid kulla võltsimiseks. Mõned nendest meetodeist olid teada juba antiik-Aleksandria juveliiridele. Pärast Aleksandria vallutamisi araablased poolt läks kulla võltsimine kunst üle Hispaania, mille araablased olid sammuti vallutanud. Hispaaniast levis see kunst Euroopasse.
Juveliirid on läbi aegade armastanud kulda selle ilu ja töödeldavuse pärast. Kuld on piisavalt pehme - seda annab vormi valada, sepistada ja vormida, et talle soovitud kuju anda. Seda annab sulatada kokku erinevate metallidega, et lisada talle tugevust ja saavutada erinevaid värvitoone. Ja kulda annab uuesti üles sulatada, et sellest uusi esemeid valmistada.
Enamus kulda ei lähe siiski eheteks ega isegi mitte kuldmüntideks, vaid seda kasutatakse mujal. Kuna kuld on hea elektrijuht ning seda annab kanda väga kergesti teiste metallide pinnale, kasutatakse seda peaaegu kõikvõimalike kõrgtehnoloogiliste seadmete juures, kus elektrilised ühendused on väga olulised. Näiteks kõigi autode turvapatjadel on kullast vooluring. Peaaegu kõigi arvutite klaviatuuridel on klahvide all kullast ühendused ning kiipidel on kullaga kaetud osad. Aga kui kogu see kuld kokku kraapida, ei ole seda rohkem kui nõelapea suurune tükk.
Vanadel aegadel omistati kullale tervendavaid omadusi - kulda kanti ja isegi neelati alla. Ka tänapäeval kasutatakse kulda meditsiinis - kontrastainetes. Kulda segatakse uut tüüpi ravimite valmistamiseks proteiinidega ja hambaarstid kasutavad igal aastal kroonide, plommide ja sildade valmistamiseks 13 tonni kulda.
Teine laialdasem valdkond, kus kulda kasutatakse, on reservkullana. Ühendriikide keskpank hoiab Fort Knoxis sadu tonne kulda, mida kasutatakse valitsuse maksevõime garantiina.
Eelpool mainitud kasutusalad näitavad ka seda, miks kuld on niivõrd hea ehtematerjal - ta ei ole toksiline, ei tõmbu õhuga kokku puutudes mustaks, et määrdu, on hüpoallergiline ja säilitab oma väärtuse. Ja kulla pehmus teeb sellest ideaalse materjali ka kõige keerulisemaks töötlemiseks.
Kõige populaarsem kulla toon on naturaalne kollane. Ehetes kasutatav kollane kuld sulatatakse tavaliselt kokku hõbeda või vasega. Praegu moemaailmas väga populaarne valge kuld saavutatakse kulla sulatamisel nikli, pallaadiumi, tsingi ja vasega. Vasega sulatamine annab roosa kulla, hõbeda, vase ja tsingiga sulatamine aga rohelise kulla.

Kulla hind sõltub erinevatest teguritest, sealhulgas selle puhtusest, kaalust, ehte kujust ja ehte valmistajast. Karaat ja grammi kaal näitavad, kui palju kulda esemes on, aga ainult see ei määra hinda. Kulla kaal ei näita, kui palju esemega tööd on tehtud ja seetõttu oleneb eseme hind ka ehte konstruktsioonist ja kavandist. Hästi valmistatud klassikaline ehe pakub eluks ajaks silmarõõmu ja kui seda korralikult hooldada, jagub temast rõõmu veel järeltulevatelegi põlvedele.
Andres 21. mai 2008, kell 18:02 (UTC)

Võtan selle lähimal ajal käsile kui keegi ette ei jõua. uxb 21. mai 2008, kell 18:11 (UTC)
XIV sajandil oli Inglise kuninga Edward III teenistuses alkeemik Ramon Llull, kes lubas elavhõbedast, tinast ja pliist valmistada 60 000 naelsterlingi eest kulda. Senini pole selge, kuidas kulda saadi, kuid vermima hakati kuldkatteid. Neid münte on paljudes muuseumides ja need on kõrgeprotsendilisest kullast. Mis münt on kuldkate? --IFrank (arutelu) 13. märts 2013, kell 13:19 (EET)

Siin on muidki kahtlasi kohti. Tuleks otsida yles allikad, siis saaks selgeks, mida tegelikult mõeldi. Viskasin ise välja vähemalt yhe viite, mis ei tõestanud seda, mida see väideti tõestavat. --Oop (arutelu) 13. märts 2013, kell 14:15 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nature.com/nature/journal/v477/n7363/full/nature10399.html#/access
** In Kuld on 2013-06-24 11:51:18, 401 Unauthorized
** In Kuld on 2013-07-06 09:22:22, 401 Unauthorized
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:22 (EEST)

Mida peaks tähendama: "Plastist ja klaasist tööriistade ilmutamiseks elektronmikroskoobi all kaetakse neid kulla sulamitega, tänu millele on võimalik kergemalt opereerida"? Ivo (arutelu) 21. august 2021, kell 01:32 (EEST)


Kategooria arutelu:Sotsiaalteadused

Arvan, et sotsiaalteadused peaks kuuluma otse kat. "teadused" alla ning seda kategooriat pole vaja. Siim 21:17, 11 Dec 2004 (UTC)

Nojah, ma jälle nii ei arva.  Sama argumentatsiooniga võiks võtta maha ykskõik millise "teaduste" alamkategooria. Teeme lageraiet? --Oop 12:06, 12 Dec 2004 (UTC)

:P.S. Kusjuures siin on selge näide sellest, miks minu arvates tuleks kustutamisjanustel oma kavatsustel ka vastaval erilehel teada anda. See, et ma seda muudatust "Viimaste muudatuste" nimekirjas kõige viimasena yldse märkasin, oli puhas juhus. Kõiki lehekylgi (saati veel kõiki kategoorialehti) ei jõua ykski inime oma jälgimisloendisse panna ja selle peale, et keegi võiks tahta seda maha võtta, ma tõesti ei tulnud. --Oop 12:14, 12 Dec 2004 (UTC)

:: See kat. äsja tehti ning ta ei ole kooskõlas seniste põhimõtetega. Seni oleme teadused pannud kat. "Teadused" alla. Kui me nüüd sellest loobume, siis tuleb kõik teaduste kohta käivad artiklid ümber tõsta vastavalt kas reaalteaduste, loodusteaduste, sotsiaalteaduste, humanitaarteaduste ja võib-olla veel millegi alla. On seda vaja? Siim 12:19, 12 Dec 2004 (UTC)

:: Ma leian, et sellised vaheastmed võiks olla kyll. Kõikide distsipliinide koondamine teaduste alla paisutab kategooria suureks ja lohisevaks, liigendamine tuleks talle kasuks - vaata või sedagi, mis igal kategoriseerimislehel ilmneb, teaduste loetelu pikeneb entsyklopeedia kasvades lõputult. Sotsiaal-, reaal- ja humanitaarteadused on piisavalt levinud nimetused, et olla informatiivsed, loodusteadusi olen grupinimena vähem kohanud, kuid liigenduse mõttes võiks nad olla kyll. Samas võiks minu poolest sotsiaalteadused jääda humanitaarteaduste alla, inimesega nad ju tegelevad (ehkki kindlasti leidub sellele vastuväitjaid). --Oop 12:40, 12 Dec 2004 (UTC)

::: Põhimõtteliselt ei ole ma liigendamise vastu, kuid sellel teemal on juba juttu olnud ja siis sai kokku lepitud, et vaheastmeid ei tee. Liigendamisel on raskuseks see, et sugugi mitte kõik teadused ei mahu üheselt ühe kategooria alla. Näiteks ei oska ma hästi paigutada majandusteadust. Kas füüsika on loodus- või reaalteadus? Kas geograafia on loodus- või humanitaarteadus? Kuidas teha üheselt vahet humanitaar- ja sotsiaalteadustel? Kui jääda kat. "teadused" jurde langeksid need probleemid ära. Siim 12:49, 12 Dec 2004 (UTC)

:::: Ka minu meelest on häda selles, et "humanitaarteadused" ja "reaalteadused" ei ole selgepiirilised mõisted, ka "loodusteadusi" ja "sotsiaalteadusi" võib mõista mitut moodi.

:::: Et vältida selliseid arusaamatusi, tuleks kategooriad kokku leppida ja fikseerida. Andres 13:53, 12 Dec 2004 (UTC)

:::: Fyysika ei tegele siiski looduse kui niisugusega. Tegelikult on ta tänapäevases teadusideoloogias suisa reaalteaduse ideaal. Nii et kui loodusteadusi kategooriaks tahta, võiks sinna jääda ehk bioloogia ja selle satelliidid (ei maksa ingliskeelset mõistet eesti keelde yle kantida). Põhimõtteliselt võib yks teadus kuuluda mitmesse kategooriasse, iga selline liigitus on niikuinii tinglik. Kyll ei saa suuremat yksust mitmesse kohta tõsta paljalt selle põhjal, et tema mingi allyksus piirialal asetseb. (Keeleteooria kattub suuresti keelefilosoofiaga, aga lingvistika pole sellegipoolest filosoofia. Majandusgeograafia ei tee veel kogu geograafiast majandusteaduse haru. Jne.) Sotsiaalteadused on samamoodi tinglik ryhmitus, mis võiks olemas olla lihtsalt oma populaarsuse tõttu - ja kuna humanitaarteaduste ryhm oleks tervikkänkrana ikka veel liiga suur. Tegin ka põhimõttelise pakkumise: Vikipeedia:%C3%9Cldine_arutelu#Teaduste_kategoriseerimine. --Oop 15:29, 12 Dec 2004 (UTC)

::::: Sinu jutust tuleb hästi välja, et me ei saa teadusi eraldi kategoriseerida, sest see annaks ainest lõpututeks vaidlusteks. Sinu väitega, et füüsika pole loodusteadus ei saa ma kuidagi nõustuda. Loodusteadused pole sugugi bioloogia, vaid pigem just füüsika satelliidid. Pole midagi parata, tuleb siiski teha üks kategooria kõigi teaduste jaoks. Siim 15:35, 12 Dec 2004 (UTC)

:::::: "tuleks kategooriad kokku leppida" - jah, nii see siis välja näebki: "Pole midagi parata, tuleb siiski teha". Sellise argumentatsiooni vastu muidugi ei saa. (Mis puutub fyysikasse kui loodusteadusse, siis inglise keeles on see tõesti nii, ajaloolistel põhjustel; sama loogika alusel võiks teha ka yheainsa kategooria "Filosoofia", sest fyysika jms pudi on kasvanud välja natuurfilosoofiast, mis omakorda on filosoofia osa. Saab kyll lõputult pikk ja seeläbi kasutu, aga seda lõbusam.) --Oop 15:49, 12 Dec 2004 (UTC)

::::: Kas sa ise tõesti aru ei saa, et su idee põrkub niipaljudele raskustele, et selle teostamine mõistlikus vormis on praktiliselt võimatu. Kuhu sa paned meditsiini, majanduse? Kuhu paigutub füüsika, geograafia? Millal eristada sotsiaal- ja humanitaarteadust ja millal mitte? Proovi natuke mõtelda. Siim 15:56, 12 Dec 2004 (UTC)

::::: Ei näe edasisel "arutelul" mõtet. --Oop 16:09, 12 Dec 2004 (UTC)

::::: Kahjuks aega vähe olnud ja hetkelgi kiire, et kaasa arutleda. Tahan öelda vaid üht, Siimule. Sa peaksid oma suhtumist tõsiselt muutma, muutma selles mõttes, kus Sa endast KÕIKETEADJANA kritiseerid pidevalt ja võtad sõna kaasa rääkida igal pool, pealegi ebaesteetiliselt st. ründavalt, ise sealjuures midagi konstruktiivset vastu pakkumata. Su käitumine administraatorina, kes peab olema eeskujuks ja abistajaks, ei vasta privileegile, mida Sa omad. Kiirustad igal pool, üks jutt on vasturääkiv teisele. Vastad teiste konstruktiivsetele aruteludele mõtlemata, juurdumata ivasse-ideesse ehk pealiskaudsust on meeletult. Võta teistest administraatoritest eeskuju, kes on abivalmid ja konstuktiivsed. Paul 16:24, 12 Dec 2004 (UTC)

:::::: Paulile. Pakkusin välja lahenduse: jääda kategooria "Teadused" juurde. Enda arvates muud ei olegi teinud, kui ainult argumenteerinud. Selgitasin miks ei kõlba selle kategooria jaotamine osadeks. Mis ma vastuseks sain? Mitte ühtegi mõistlikku argumenti. Loomulikult lähen ma närvi, kui pean ühte asja mitu korda seletama. Üks asi veel, ma siiamaani olen kritiseerinud teiste ideid ja tegevust artiklite loomisel, mis on Vikipeedias mitte ainult lubatud, vaid lausa kohustuslik, eriti administraatorile. Sina aga kritiseerid pidevalt just minu isikuomadusi, mille lubatavus on kaheldav. Muutumisruumi on ka sul. Siim 16:33, 12 Dec 2004 (UTC)

===Argumendid selle vastu, et "Teadused" oleks kõige madalama astme kategooria===
====1====
Kategooria "Teadused" hõlmaks liiga palju artikleid.
Vastuargument
1.1. Meil puudub artiklite arvu ülemmäär.
===Argumendid selle poolt, et "Teadused" oleks kõige madalama astme kategooria===
====1====
Teaduse mõistel puuduvad üheselt mõistetavad alammõisted.
Vastuargumendid
1.1. Alammõistete sisu võib kokku leppida.
Vastuvastuargument
1.1.1. Kokkulepitud sisuga mõiste on ebainformatiivne.
1.1.2. Et see kokkuleppe jääb kulisside taha, tekitaks see uutes kasutajates järjest vastuväiteid.
1.2. Alammõisteid võib mõista kõige laiemas võimalikus mõttes ning paigutada üks artikkel mitme (teaduse mõiste) alammõiste alla.
Vastuvastuargument
1.2.1. Et see kokkuleppe jääb kulisside taha, tekitaks see uutes kasutajates järjest vastuväiteid.

Tuleks arutleda selle üle, kui palju artikleid kategoorias võib olla, et kategooria täidaks oma eesmärki.
Kas mitte ei peaks kasutama kategooriate nimetustes võimalikult üheselt mõistetavaid termineid? Andres 17:02, 12 Dec 2004 (UTC)

Iseenesestmõistetavalt oleks parem, kui kategooria nimi peegeldaks selle sisu võimalikult hästi ning tekitaks seega vähem arusaamatusi.

Minu arvates ei peaks kategooris olevate allkategooriate ja artiklite arv olema piiratud, kuid kui neid on võimalik süstematiseerida, tuleks seda suure arvu korral teha. Seega ei ole ma põhimõtteliselt vastu sellele, et jagada kategooria "Teadus" osadeks. Küsimus on selles, kas seda on võimalik teha ilma suurema ja kaugesse tulevikku ulatuva sõjata. Kui me otsustame jaotamise kasuks, tuleb seda teha nii, et süsteemist oleks ka võimalik aru saada. Praegu on kõlanud nelja allkategooria nimed: humanitaarteadused, sotsiaalteadused, reaalteadused, loodusteadused. On selge, et need kategooriad on suurel määral kattuvad. Minu ettepanek on sellisel juhul vähemalt kat. "sotsiaalteadused" ära jätta, sest kat. "humanitaarteadused" peaks sobima kõigile sotsiaalteadustele ehkki ka selle üle võib lõputult vaielda. Loodusteaduste ja reaalteadustega on asi veel keerulisem. Sõna "reaalteadused" assotsieerub enamikul inimestest täppisteadustega ja kindlasti mitte näiteks bioloogia või geograafiaga. Seega ei kõlba seda mõistet kasutada kõigele, mis jääb humanitaarteadustest üle. Samas ei ole majandus ja matemaatika kindlasti ka loodusteadused. Tundub, et siin ei ole võimalik mõistlikku kompromissi saavutada ning madalaim ühisnimetaja neile on teadused. Jääb üle võimalus, et teaduste all on loodus-, reaal-, ja täppisteadused igaüks eraldi ning humanitaarteadused ühtse pundina humanitaarteaduste all, mis omakorda oleks kat. "Teadused" allkategooriaks. Kui see lahendus rahuldab, siis ma pole sellele vastu, kuigi ei pea seda ka tingimata vajalikuks. Siim 19:47, 12 Dec 2004 (UTC)

: ma korra pakkusin välja, et võiks nimetada kategooria 'Loodusteadused ja matemaatika' (muide sa vist kuskil mujal mainisid, et meteoroloogia kuulub geograafia alla, mina näiteks seostan seda tunduvalt rohkem füüsikaga, tegelt nimetatakse asja seda osa ju geofüüsika (sry sõnastuse pärast, ei hakka ümber tegema)). See peaks lahendama nii mõnegi probleemi alade jaotamisel. Selle loogikaga võiks ju teine suur jaotus olla 'humanitaaarteadused' kolmas, kuhu alla mahuks ka näiteks meditsiin, põllumajandus jm. näiteks 'rakendusteadused'. - Ahsoous

:: "Loodusteadused ja matemaatika" ei sobi hästi, sest majandusteadus pole ju ei matemaatika ega ka mitte loodusteadus. Jah, meteoroloogia on füüsika ja mitte geograafia osa, kuid hea tahtmise korral võib seda ka geograafiaks pidada (paljud meteoroloogid on geograafid). Geofüüsika on üldse üks imelik distsipliin, mida lähemal uurimisel füüsikaks pidada ei julgegi. Rakendusteadused ma unustasingi ära nii et vähemalt kolme allkategooriat oleks teadusele vaja. Küsimus on ka siin nimes, kas lihtsalt "rakendusteadused" või "rakendus- ja tehnikateadused", samas "meditsiin" minu arust ei ole puhtalt rakenduslik. Probleeme jätkub. Siim 20:20, 12 Dec 2004 (UTC)

::: 'Rakendus ja tehnikateadused' on parem küll, iseenesest majandusteaduse liigitaksin mina samuti sellesse lahtrisse...  (puhtalt rakenduslik või teoreetiline pole tegelikult vist ükski teadus, võin ka eksida). - Ahsoous

:::: Ma arvan, et ei majandusteadust ega ka meditsiini ei tohi paigutada rakendusteaduste alla. Rakendusteaduste põhihuvi on rakenduste leidmine tuginedes olemasolevatele teadmistele. Fundamentaalteaduste ülesanne on aga neid teadmisi "toota". Täiesti kindlalt on meditsiinis, aga ka majandusteaduses tähtis ka fundamentaalne pool. Paljude teaduste puhul tõesti ei saa kindlalt väita, kas tegemist on fundamentaal- või rakendusteadusega. Näiteks geograafiat tavaliselt rakendusteaduseks ei peeta, kuid fundamentaaluuringuid geograafid tegelikult ju ei tee. Geograafid kasutavad teiste teaduste teadmisi, tehnikat ja meetodeid ning lisavad neile ruumimõõtme. Kas siis ka geograafia on rakendus? Ilmselt siiski mitte, ehkki seda on raske põhjendada ja see kõik on loomulikult väga vaieldav. Minu isiklik arvamus on, et kategooria "Teadused" jagamisest head nahka ei saa, sest ükskõik, mis moodi me seda ka ei teeks, jääb see siiski vaidlustatavaks. Siim 23:21, 12 Dec 2004 (UTC)
Minu arvates on "Alusteadused" (ehk "Fundamentaalteadused") ja "Rakendusteadused" kõlbulikud mõisted teaduste kategoriseerimiseks. Tuleb lähtuda vastava teadusharu definitsioonist ja vaadata, kas see teadusharu püüab kindlaks teha, kuidas asjad on, või püüab kindlaks teha, kuidas üht või teist eesmärki saavutada. Muidugi on reaalsetes uuringutes sageli need asjad läbi põimunud, kuid me ei kategoriseeri uuringuid, vaid teadusi. Muidugi tuleb mõnel juhul (minu arvates näiteks õigusteaduse puhul) panna mõlemad kategooriad. Nüüd konkreetsetest näidetest. Majandusteadus on kindlasti alusteadus, sest ta uurib, kuidas majandus toimib, aga võib-olla ka rakendusteadus, mis annab majandusagentidele soovitusi. Meditsiin on rakendusteadus, sest ta tegeleb sellega, kuidas inimesi ravida ja tervena hoida. Tõsi küll, meditsiini valdkonnas on ka alusteadusharusid, mis uurivad tervet inimest või näiteks haigusi lahus nende ravist,  diagnostikast ja profülaktikast (nosoloogia). Geograafia on selgelt alusteadus, sest ta uurib, kuidas asjad on.
Tõepoolest, siin tekkis vaidlusi, aga need olid minu arvates tingitud ainult sellest, et alusteaduste ja rakendusteaduste mõistet ei tunta, mitte sellest, et need mõisted ei oleks piisavalt määratletud.
Edasi, nüüd on küsimus selles, kas "Alusteadused" ja "Rakendusteadused" võiksid olla kõige madalama astme kategooriad või võiks veel midagi olla. Palun nüüd välja veel ühe variandi kõige madalama kategooria kohta. See võiks olla koostatud niisuguses vaimus:
*Matemaatikateadused
*Loogikateadused
*Astronoomiateadused
*Füüsikateadused
*Keemiateadused
*Geoloogiateadused
*Geograafiateadused
*Ajalooteadused
*Keeleteadused
*Kunstiteadused
*Sotsioloogiateadused
*Politoloogiateadused
*Folkloristikateadused
*Etnograafiateadused
*Etnoloogiateadused
*Majandusteadused
*Õigusteadused
*Usuteadused
*Arstiteadused
*Kehakultuuriteadused
*Tehnikateadused
*Infoteadused
*Põllumajandusteadused
*Loomaarstiteadused
Muidugi võiks neid vajaduse korral juurde teha või ka vähemaks võtta. Eesmärgiks oleks see, et nimetused oleksid arusaadavad ning iga teadusharu ühe (või mitme) alla neist mahuks. Mis puutub alus- ja fundamentaalteadustesse, siis need kategooriad võib
# panna nimetatud kategooriale
# panna iga teadusharu artiklile
# hoopis ära jätta
Kõik see on mõeldud ainult teadusharuartiklite klassifitseerumiseks. Andres 08:03, 13 Dec 2004 (UTC)

Kuidas sa seda ette kujutad, kas need kategooriad saaksid olema kat. "Teadused" allkategooriaks?

: Jah.

Mind on juba tükk aega häirinud see, et näiteks kat. "Geograafia" all on koos nii geograafia osad (topograafia, klimatoloogaia jne), kui ka uurimis- ja klassifitseerimisobjektid (mandrid, väinad). Tahtsin pakkuda midagi sarnast, kuid minu nägemuse kohaselt peaks kat. "Geograafiateadused" (nimi võib olla teine) olema kat. "Geograafia" allkategooria mitte vastupidi. Mis saaks sinu skeemis kategooriast "Geograafia"? Kas tema asemele tuleb uus kategooria "Geograafiateadused" või muutub üksnes nimi, aga mitte sisu. Siim 16:05, 13 Dec 2004 (UTC)

: "Geograafiateaduste" all oleks ainult artiklid "Topograafia", "Klimatoloogia" jne ja ka "Geograafia". Kategooria "Geograafia" ei oleks kategooria "Geograafiateadused" allkategooria. Kumbki oleks eraldi kategooria. "Geograafia" all oleks geograafia objektid ja mõisted ning kui seda võtta teemavaldkonnana, siis võiks olla ka allkategooria "Geograafiateadused". Andres 17:39, 13 Dec 2004 (UTC)

::: Hää küll, sellega ma olen nõus, kuid see ei lahenda ju seda probleemi, mille üle siin lehel on vaieldud. Mille alla siis kat. "Geograafia" kuuluma saab? Ma arvan, et kat "Geograafiateadused" alla ei peaks kuuluma mitte ainult artiklid klimatoloogia ja topograafia, vaid ka vastavad kategooriad. Siim 18:01, 13 Dec 2004 (UTC)

:::: Kategooria "Geograafia" ei pruugi üldse mingi kategooria alla kuuluda. Andres 18:40, 13 Dec 2004 (UTC)

::::: Jah, see oleks ehk väljapääs olukorrast, kuigi minu arvates mitte just kõige sobivam. Ma ei saa hästi aru miks me ei võiks jääda praeguse süsteemi juurde. Kat. "Teadused" tuleks ehk pisut suur, kuid allkategooriate arv pole ju piiratud. Pealegi ei pea sinna panema kõiki pisikesi teadusharusid, vaid ainult need, millele madalamat ühisnimetajat pole. Siim 19:13, 13 Dec 2004 (UTC)

:::::: Mina ei tea, milline on praegune süsteem. Ma lihtsalt pakkusin lahendust olukorrale, kus kategooria "Teadused" kujuneb liiga suureks, sest sinna alla pannakse kõik teadusharud (ma ei tea, kas kujuneb liiga suureks, sest ma ei tea, kui suur on liiga suur). Seejuures arvestasin neid printsiipe, mis ma ise välja pakkusin. Nende printsiipide järgi saab "Teaduste" alla panna kategooriaid ainult alammõistete järgi.

:::::: Kui sisuliselt rääkida, siis minu meelest tuleks teaduste nimetusi kasutada valdkondade nimetustena ainult juhul, kui muud võimalust pole. Ei pea ju kategoriseerima tingimata teaduste järgi. See, et geograafia on teadus, on minu meelest relevantne ainult siis, kui meid huvitab geograafia kui teadus nagu artiklis "Geograafia". Kui "Geograafia" on valdkonnanimetus, miks me peaksime kategooria "Geograafia" paigutama "Teaduste" kategooria alla? Andres 19:28, 13 Dec 2004 (UTC)

::::: Ka mina arvan, et kat. "Geograafia" tuleks artiklile määrata vaid siis kui muudmoodi ei oska. Küllap aja jooksul selgub kuidas parem on ja tekib täpsem jaotus. Ma leian, et kindlasti tuleks teaduste järgi kategoriseerida mõisteid. Mis alternatiivi sa sellele lähenemisele pakuksid? Siim 19:55, 13 Dec 2004 (UTC)

:::::: Juhtudel, kui valdkond on tähistatud teaduse nimetusega, siis tulekski nii teha. Aga näiteks "Muusikateaduse" asemel võiks olla "Muusika", "Majandusteaduse" asemel "Majandus". Andres 20:12, 13 Dec 2004 (UTC)

::::: Olen nõus, kuid nii me olemegi ju siiamaani teinud. Üldiselt need teadused, mille nimes sisaldub sõna "teadus" ei kipugi eriti teaduslikud olema. Oleks hea, kui veel keegi ütleks oma argumenteeritud arvamuse, sest mingile otsusele me peame jõudma. Siim 20:23, 13 Dec 2004 (UTC)

:::::: Mõtlesin pisut selle asja üle ja olen Andrese variandiga põhimõtteliselt nõus. See saab küll pisut veider olema, et meil on palju kategooriaid milledel pole ülakategooriaid, kuid mis parata. Sel süsteemil on vähemalt kaks tugevat kohta: esiteks saab teadusi klassifitseerida täpsemalt, mis peaks vähendama konflikte tulevikus; teiseks annab see võimaluse eristada ühe teaduse allteadusi tema uurimisobjektidest. Kui me selles kokku lepime peame selle reformi võimalikult täielikult läbi viima, et vältida segadusi tulevikus. Siim 22:57, 13 Dec 2004 (UTC)

:::::: Mind huvitab see, et kas me peaksime näiteks kat. "Geograafiateadused" alla panema kõik geograafia teadusharud, näiteks ka "Paleoklimatoloogia" või piisab sellest, et panna ta kat. "Klimatoloogia" alla, mis omakorda kuuluks geograafiuateaduste alla. Ehk teisisõnu, kas tema senjööri senjöör on tema senjöör või ei ole? Siim 10:49, 14 Dec 2004 (UTC)

::::::: Minu printsiipide rangel järgimisel tuleks toimida nii. "Geograafiateaduste" kategooria alla tuleks panna kõik geograafia harusid ja piirteadusharusid käsitlevad artiklid, kuid mitte kategooriad, näiteks mitte kategooria "Klimatoloogia". Kategooria "Klimatoloogia" asemel võiks olla kategooria "Kliima", mille alla käiksid ka artiklid "Klimatoloogia" ja "Paleoklimatoloogia". Andres 11:46, 14 Dec 2004 (UTC)

:::::::: Nüüd ei saa ma sellest süsteemist enam hästi aru. Mis need artiklid siia puutuvad? Mina arvasin, et me räägime kategooriate süsteemist. Kui me teeme kat. "Kliima" siis mis roll jääb kategooriale "Klimatoloogia"? Siim 11:56, 14 Dec 2004 (UTC)

::::::::: Kõik need "...teadused" on mõeldud artiklite kategoriseerimiseks. Need puudutavad kaudselt kategooriate süsteemi: nad teevad tarbetuks "Humanitaarteadused" ja muud sarnased kategooriad. Arvan, et kahte kategooriat "Kliima" ja "Klimatoloogia" ei ole tarvis. Eelistan kategooriat "Kliima". Andres 12:07, 14 Dec 2004 (UTC)

:::::::: Minu meelest läheb see vastuollu seniste põhimõtetega ning tähendaks suurt tööd kategooriate muutmisel. Teaduslikke mõisteid ma kategoriseeriks küll teaduste järgi. Ma saan aru, et üksikutele objektidele nagu vulkaanid ei pane kategooriaks "Vulkanoloogia", vaid pigem "Vulkaanid" aga mõisted nagu "tefra", "fumarool", "solfataar" jne peaksid kindlasti kuuluma kat. "Vulkanoloogia" alla. Minu arvates on see mõistlik ja selline on lähenemine ka inglise wikis. Siim 12:22, 14 Dec 2004 (UTC)
Ma ei ütle, et "Vulkanoloogia" asemel peaks olema "Vulkaanid", sest kategooria "Vulkaanid" alla lähevad ju ainult vulkaanid, sest see on vormilt mõistekategooria nimetus. Ma pean silmas ainult seda, et kui võimalik, siis tuleks teadusharu nimetus asendada teema nimetusega. Eelduseks on, et kuigi tegemist on teadusharude nimetustega, on meil tegelikult teemakategooriad.
See ei ole ainus võimalus minu poolt esitatud printsiipe järgida. Teine ja võib-olla eelistatav võimalus on niisugune. Me kasutame kategooriate nimetusena teadusharude nimetusi, kuid ei paiguta kunagi artikleid teadusharusid nende kategooriate alla, vaid kategooriate "...teadused" alla. Siis näiteks viitame kategooria "Klimatoloogia" tekstis  artiklile "Klimatoloogia", kuid kategooria "Klimatoloogia" alla seda artiklit ei paiguta. Sel juhul võiks kategooria "Kliima" ja üldse teemakategooriad ära jääda. Kuid nii ei pea tegema (ja ka praegu ei tehta) iga kord. Näiteks ei ole meil teadusharukategooriaid "Hungaroloogia" ja "Albanoloogia", vaid teemakategooriad "Ungari" ja "Albaania" (või vähemalt nii on Urmas selle kavandanud). Andres 13:01, 14 Dec 2004 (UTC)

::::::: See teine variant meeldib mulle päris hästi ja minu meelest nii võikski teha. Albanoloogiat loomulikult vaja ei lähe. Siiski lahendab see vaid teadusharude kohta käivate artiklite paigutamise probleemi. See ei ütle midagi selle kohta kuhu paigutada kat. "Klimatoloogia". Ilmselt peaks ta edasi jääma kat. "Geograafia" alla, kuid ma tahaks siiski sikud lammastest eraldada ehk selline olukord kus koos on "saared", "klimatoloogia", "vulkaanid", ja "topograafia" ei ole hea. Saared ja vulkaanid peaks olema ühes kohas ning kklimatoloogia ja topograafia teises. Siim 13:19, 14 Dec 2004 (UTC)

:::: Ma arvan, et tegelikult pole vaja eraldi kategooriat välja mõtelda. Piisab sellest kui Kat. "Klimatoloogia" lõpus oleks järgnevalt kirja pandud ülakategooria *Klimatoloogia. Siis oleks lihtne eristada teaduse alldistsipliine tema uurimisobjektidest ja valdkondadest. Siim 13:29, 14 Dec 2004 (UTC)

::::: Jah, just nii ma mõtlesingi. Andres 13:39, 14 Dec 2004 (UTC)

:::::: Tundub, et kedagi teist see arutelu ei huvita. Kas paneme selle asja lukku, et saaks asuda tegudele? Siim 14:03, 14 Dec 2004 (UTC)

::::::: Arvan, et selle arutelu tulemused tuleks kuskil reeglites fikseerida. Võib-olla teised ei saa muidu aru ja ei oska väidelda. Andres 15:43, 14 Dec 2004 (UTC)

::Ma olen ka selle peale mõelnud aga ei ole ühest seisukohta. On variandid, näiteks võiks olla Kategooriate portaalis  Geomorfoloogia asemel Maastikud, Hüdroloogia - Veekogud, Kartograafia - Kaardid, Klimatoloogia - Kliima jne., Klikkides "Maastikud", satub kasutaja kat.Geomorfoloogia lehele, kus seal juba valikud edasi liikumiseks. Ehk tekib mõni hea mõte. Vikipeedia:Kategooriad on aga ülesehituslikult täpne ja süstematiseeritud. Kat.Teadused on lihtsalt pealkiri. Kategooriad, mida Sa üleval pakkusid, on leheküljel tähestikuliselt, samas Kat.Teadused all võib näha kõiki teadusi. Iga teaduse all omased distsipliinid jne. Nii võib ühe teaduse all olla erinevad ja kattuvad kategooriad. Portaali lehel on Geograafia aga süsteemi lehel Geograafiateadused. Paul 17:48, 13 Dec 2004 (UTC)