Malli arutelu:Laeva infokasti algus

Kus seda malli kasutatakse? --Tiuks 24. august 2008, kell 21:02 (UTC)

: HMS Dreadnought (1906), Schleswig-Holstein (laev), Oskar (laev). Lisa tekkimine oleneb sellest, kui palju mul vaba aega mallide üle vaidlemise kõrvalt üle jääb ;) --Anttix 26. august 2008, kell 08:02 (UTC)

Sain nüüd aru miks see mall ühes tükis pole – et saaks laeva ja laevaklassi artiklites kasutada, nii et üks osa (üldandmed) kattub ja teine osa (teenistuskäik – klassiteave) oleks erinev. Aga inglisviki juhendis toodud koodid algavad ikkagi kõik alguse ja pildi malliga ja lõppevad üldandmete malliga – seega koondasin koodi alguses tabeli alguse, alguse malli ja pildi malli ning lõpus üldandmete malli ja tabeli lõpu. 195.50.201.14 22. august 2009, kell 09:58 (UTC)

Tore, kas nüüd võib purjelaevade jaoks lisada ka tagalasetüübi ning mastide arvu?

kas võiks lisada kerematerjali - puit, plastiks, alumiinium, teras, betoon jne ? suwa 22. august 2009, kell 10:07 (UTC)

: Ma usun küll, aga las Tiuks tegeleb sisulise poolega, äkki midagi läheb sassi muidu. Kuigi ma arvan, et päris igat võimalikku näitajat, mida paaris artiklis tarvis on, pole teabekasti vaja lisada. Last kastis olla ainult need näitajad, millega enamvähem kõiki samaliiglisi laevu saab kirjeldada, et neid siis kastide abil hea kõrvutada oleks. Erandlikumad näitajad olgu ainult tekstis. Sinu pakutud ilmselt käivad enamvähem kõigi purjelaevade kohta? 195.50.201.14 22. august 2009, kell 10:17 (UTC)

:: Jah, purjelaeva kood tuleb eraldi. Sinu mure käib vist üldandmete kohta. Tegelikult võikski vastava malli arutelus öelda, mis laevale see kuulub (ärme unusta ka reisi- ja kaubalaevu). --Tiuks 22. august 2009, kell 17:51 (UTC)

Seda malli on inglise vikist mitu korda kopeeritud, siia mitmeosalisena, ja varem ühes tükis siia: Mall:Infokast laev. Sisu ja otstarve on üldjoontes sama. Ma arvan, et need mallid saab ja tuleks ühendada. Võiks teha nii, et malli  sees saab kasutada malli  (vajadusel mitu korda) ning see alguse mall ja eraldi  ära jätta. Pikne 24. august 2018, kell 22:54 (EEST)

Või siiski, nüüd mulle tundub, et parem on liita ja asendada ka teenistuskäigu mall malliga "Infokast laev". Muidu jääks moodulina kasutatava malli (teenistuskäik) sisse ja sellest väljapoole ikkagi dubleerivad väljad. Mitmeosalist malli on ka oluliselt vähem kasutatud, nii et selle liitmine peaks olema vähem tülikam kui vastupidi. Ja veel paistab, et inglise viki malli ülesehitus pole päris ideaalne, teatud üldandmeid soovitakse tõsta malli ülaossa (vt all ja teise malli arutelus), aga tükeldatud mall teeb selle muutmise tülikaks. Pikne 2. september 2018, kell 23:17 (EEST)

: Kui sõjalaevade puhul soovida esitada teenistuskäigu etappe enamvähem senisel kujul, siis võiks kasutuslihtsuse huvides ehk teha sõjalaevade jaoks eraldi malli, nagu mõnes keeles on tehtud, nt :pl:Szablon:Okręt infobox. Pikne 3. september 2018, kell 19:17 (EEST)

Mis mõte on neid malle edasi-tagasi kopeerida, kui keegi arutelusid ei loe. Ka siin on vanad vead, mille kõrvaldamist olen palunud juba 8 aastat tagasi, vt Mall:Infokast laev. Näiteks reisilaevade puhul on IMO nr tähtsuselt järgmine laeva nime järel, aga seda ma siin üldse ei näe. Ssgreporter (arutelu) 31. august 2018, kell 01:04 (EEST)

IMO numbri, MMSI numbri, kutsungisingaali jmt jaoks on mõlemas mallis praegu inglise viki järgi ette nähtud väli "Identifitseerimine". Mõnes keeles on nende jaoks eraldi väljad ka. Ma pole kindel, kuivõrd see parem või vajalik on. Näiteks saksa ja prantsuse vikis on IMO numbri väli, aga mõlemal juhul on see kastis üks viimaseid ridu.

Ühe märkuse leidsin veel, mille kohta pole parandust tehtud: välja "riik" asemele "lipp". Ma pakun, et sobida võiks "lipuriik". Siis on ühtlasi selgem, et väli pole mõeldud pildi jaoks.

"Mahutavus" on nüüd parandatud "kogumahutavuseks", aga see on probleemne. Inglise viki vastav väli on erinevate mahutavuse näitajate joaks ja küllap võivad teised näitajad ka siin mallis olla. Siin ongi sel väljal üle 30 korra mahutavus näiteks ühikuga "brt", mis ei ole kogumahutavus. Leidsin veel hulga näiteid, kus sellesse lahtrisse on inglise vikist kopeeritud ühikuta GRT. Ma arvan, et see tuleb tagasi parandada ja kõigi ühikuta mahutavuse arvude juures tuleb üle kontrollida ja täpsustada, millega on tegelikult tegu. Pikne 2. september 2018, kell 23:17 (EEST)
Juhul kui malli ülesehitust muuta ja teha nii, et ajaloo või teenistuskäigu ees oleks teatud olulisemad üldandmed, muu hulgas võib-olla IMO number, siis mis seal veel peaks olema? Näiteks prantsuse vikis on endised nimed ja tüüp, rootsi vikis on mõnevõrra pikem loetelu.
Siin mallis on praegu eraldi väljad "kasutusele võetud" ja "kasutusest eemaldatud" ning "teenistuses alates" ja "teenistuse lõpp". Need on inglise vikis eraldi, sest sõjalaevade ja tsiviillaevade jaoks on eraldi sõnakastus. Aga eesti keeles pole vist eraldi väljadel mõtet ja võiks ühtviisi rääkida teenistuses olemisest?
Siia malli on üsna ebatäpse tõlkimise tulemusel sattunud praegu eraldi "mootorid" ja "peamasinad". Teises mallis on peamasina väljal enamasti nimetatud mootorid ja/või selle võimsus. Kas ma saan õigesti aru, et eraldi välja "mootorid" pole lisaks peamasina väljale tarvis? Pikne 2. september 2018, kell 23:17 (EEST)

Kui ma reisilaeva ridu vaatan, siis kõige tähtsam on nimi ja järgmine IMO number. Riik ja lipp tähendavad üht ja sama, s.t lipuriik on hea lahendus. "Kiil maha pandud" asemel peab olema "kiil pandud" ja "ristitud" järel peaks olema "ristiema" rida - igal laeval on üksainus  ristiema, sageli mõni tuntud isik. "Identifitseerimisena" võidakse mõelda raadiokutsungit, seega seda rida pole vaja. Jääklass on üks laeva tähtsamaid omadusi, see peaks olema klassi ja kogumahutavuse järel. "Liinimeetrite" asemel on õige "rajameetrid", aga see on liiga alguses. Allpool reisijakohtade järel peaks olema rajameetrid, seejärel "autokohti". "Meeskonna" asemel peab olema "laevapere", "meeskond" on peaasjalikult sõjalaevadel. "Aparellid" on vale sõna, peab olema "rambid", aga autokohtadest allpool. Eeskuju võib võtta Mereviki laevaandmete mallist, aga niipalju ridu pole vaja, vt Mall:Laeva andmed Ssgreporter (arutelu) 3. september 2018, kell 00:56 (EEST)

: Tegin teise malli liivakastis muudatusi ja kommenteerisin, vt Malli arutelu:Infokast laev#Uus ülesehitus jm. Pikne 3. september 2018, kell 19:17 (EEST)

:: Uutel laevadel on IMO number püsiv ja nime võidakse vahetada, vanadel laevadel ei pruugi IMO numbrit olla ja kirjutistes, mis kajastavad nt EV laevu enne 1940. aastat on nimi/nimed peamine tunnus. Laeva omaniku vahetusel võidakse ka MMSI vahetada, seda kinlasti lipuriigi muutmise korral. Peamasinad on üks teema, lisakas võib olla igasuguseid generaatoreid-mootoreid. jne jne. vt Otsing IMO number @mereviki suwa 3. september 2018, kell 21:13 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Malli arutelu:Laeva infokasti algus


Arutelu:Teadustekst

Kas "teaduslik kirjutis" on termin, mida kõrvutada mõistega "teadustekst"?--Andrus Kallastu 25. august 2008, kell 13:22 (UTC)

Idee järgi ei pea tekst olema kirjalik, aga kui jutt on kirjalikest tekstidest, siis on minu arvates tegu sama asjaga. Andres 25. august 2008, kell 17:58 (UTC)

:Minu küsimus tähendas muud: kas see on termin või mõiste vaba lahtiseletamine?--Andrus Kallastu 25. august 2008, kell 18:14 (UTC)

:: Küllap "teadustekst" on rohkem termin. Andres 26. august 2008, kell 20:10 (UTC)

"Teadustekst peab võimaldama lugejal kujundada arvamus teostatud uurimistöö teaduslikust pädevusest ja tähtsusest" - kust selline väide pärineb? Reaalne olukord on selline, et teadustekst/artikel peab veenma lugejat tekstis esitatud väidete ainuõigsuses. Ilmselgelt tuleb sisse tuua mõiste "kirjanduse ülevaade"--Hendrix 25. august 2008, kell 19:16 (UTC)

Minu meelest pole ka ainuõigsuses tarvis veenda. Oluline on aga see, et peab olema võimalik jälgida, kuidas autor oma tulemusteni on jõudnud. Andres 26. august 2008, kell 04:53 (UTC)
"Teadusteksti sisulisteks omadusteks on uudsus" - aga kui kontrollitakse olemaolevate andmete paikapidavust, siis pole ju tegemist uudsusega. Aga kontrollima peab. Polegi teadustekst?--Hendrix 25. august 2008, kell 19:22 (UTC)

Ka kontrollimine on uudne. Andres 26. august 2008, kell 04:53 (UTC)
"teadustekst liigendatakse peatükkideks ja alapeatükkideks, mille pealkirjad on lühikesed, lakoonilised ja vastavad töö sisule" - vot see sõltub juba teksti avaldavast firmast. Teadlane reeglina ei oma kirjastust, mis publitseeriks tema töid vastavalt teadlase nägemusele. Tekst kujundatakse vastavalt firma väljakujunenud tõekspidamistele jne. Ka reklaami ei tohi unustada...--Hendrix 25. august 2008, kell 19:29 (UTC)
ja siis on veel ka referendid, kes lähtuvad oma tõekspidamistest...--Hendrix 25. august 2008, kell 19:35 (UTC)

Teadusteksti žanritest on siin liiga pikalt kirjutatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. august 2008, kell 04:53 (UTC)

Milliste allikate põhjal see artikkel on kirjutatud? Siin peaksid olema viited. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. august 2008, kell 20:09 (UTC)

Selle artikli juures on üks tõsine probleem. Nimelt - entsüklopeedia artikkel peaks olema kirjeldav, mitte normeeriv. See artikkel peaks kirjeldama, millised teadustekstid on, mitte millised nad peaksid olema. Seda silmas pidades taastan algusosas parandused, mis seda olulist põhimõtet silmas pidades tegin. Kk 26. august 2008, kell 20:16 (UTC)

Ei ole nõus. Saan nii aru, et selle artikli idee on justnimelt refereerida kehtivaid norme, mitte kirjeldada võimalikke teadustekste.--Andrus Kallastu 26. august 2008, kell 22:07 (UTC)
Selgitan: näiteks leidub hulk teadustekste, mis pole liigendatud, mis kasutavad kohati emotsionaalset väljendusviisi ning mis on keeleliselt kohmakad. Pigem on neis nõuetes loetletud kriteeriume, mis eristavad head teksti halvemast. See aga ei sobi mu meelest siia artiklisse, või vähemalt nii pikalt mitte. Seda artiklit peaks teadusteksti liike puudutavate nõuete osas tublisti lühendama, ning varustama kindlasti viidetega, kus niisuguseid nõudeid on esitatud. Kk 26. august 2008, kell 20:45 (UTC)

Millise probleemiga tegeleb lause märge tegeliku autori (või autorite kollektiivi) kohta?--Andrus Kallastu 26. august 2008, kell 21:58 (UTC)

: Mina saan nii aru, et esitatud on kolm kõikjal kehtivat nõuet, millest üks on, et teadustekstist peab selguma, kes on selle autor. Andres 27. august 2008, kell 12:32 (UTC)
Toetan Kk-d. Andres 27. august 2008, kell 06:06 (UTC)

Olen loomulikult nõus, et see artikkel peab andma ülevaate kehtivatest vormidest ja nomidest, mitte olema ise normeeriv (ta ei saagi seda olla, sest Vikipeedia ei kehtesta norme). Samas liiga üldiselt pole ka mõtet kirjutada. See, et tekst peab olema loogiline või et sellel on autor, ei kehti ju ainult teadusteksti kohta. Viitamine on tõepoolest üks olemuslikest nõuetest, kuid kas see peab olema esitatud nii kategooriliselt kohe artikli alguses?--Andrus Kallastu 27. august 2008, kell 08:55 (UTC)

: Ka see, mis artikli alguses on öeldud, on vaieldav ning rohkem normatiivne. Teadusteksti tuleks minu meelest defineerida pigem funktsiooni kaudu.

::Arvan, et teadusteksti tuleks defineerida nii tema funktsiooni (mis on loomulikult põhiline) aga ka teatud formaalsete erisuste kaudu, mis eristab teadusteksti näiteks kunstilisest tekstist, religioossest tekstist või tarbetekstist. Muidu ei ole sellisel artiklil suurt mõtet.--Andrus Kallastu 27. august 2008, kell 19:58 (UTC)

:: Minu meelest peaksid formaalsed erisused kuuluma kirjelduse, mitte definitsiooni juurde, sest nad on funktsiooni suhtes sekundaarsed ega ole olemuslikud. Ja ka kunstiteosel võivad olla teadusteksti formaalsed erisused, võtame näiteks Enn Vetemaa "Näkiliste välimääraja". See kirjeldus peaks artiklis muidugi sisalduma. Andres 27. august 2008, kell 20:36 (UTC)

: Ülevaate andmisel tuleb arvestada, et jutt ei ole ainult praegustest. vaid ka varasematest teadustekstidest. Nõuded on aja jooksul muutunud ega ole igal pool ühesugused. Ja kui jutt on normidest, siis on viiteid tarvis, sest seisukohad võivad olla erinevad.

::Olen nõus, artiklis võiks olla käsitletud ka teadusteksti kujunemise ajalugu.--Andrus Kallastu 27. august 2008, kell 19:58 (UTC)

: See, et siin peab rääkima normidest, mitte tegelikkusest, ei ole minu meelest ilmne. Mõiste ise ei ole ju puhtnormeeriv. Andres 27. august 2008, kell 12:32 (UTC)

::Mis on "tegelikkus"? Loomulikult erinevad kõik reaalsed teadustekstid mingis mõttes sellisest reduktsioonist.--Andrus Kallastu 27. august 2008, kell 19:58 (UTC)

::: Ka seda erinevust tuleks tematiseerida. Andres 27. august 2008, kell 20:37 (UTC)
Selle artikli puhul võiks kasutada küllaltki keskse allikana nt raamatut
*Chemla, Karine (ed.) 2004. History of Science, History of Text. (Boston studies in philosophy of science 238.) Springer.Kk 27. august 2008, kell 20:50 (UTC)

Osa raamatust on loetav siin. Andres 27. august 2008, kell 22:58 (UTC)

Link [[standard]] viib valesse kohta. Mida mõeldakse kriteeriumi all? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. september 2008, kell 05:52 (UTC)

Kolm teadusteksti üldist omadust ei ole lahti seletatud. Kas need on normatiivsed? Faktiliselt need nõuded täidetud ei pruugi olla. Näiteks on üks oluline teadustöö avaldatud Studenti nime all. Mõne töö puhul pole selge, kas Bahtin on nende tegelik autor. Mõnikord on töö autorite hulgas keegi, kes tegelikult selle töö valmimises pole osalenud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. september 2008, kell 05:52 (UTC)

Alajaotuses "Vormilised omadused" esinevad laused: "Võib öelda, et teadustekstidele on ühine, et neis sisaldub empiirilise osa kirjelduse, tulemuste ja analüüsi äratoomine. ... Empiirilist materjali esitatakse teadustekstis ainult vajaduse korral teoreetilise lähenemise selgitamiseks." Need ei ole omavahel hästi kooskõlas. Siin ei arvestata, et töö võib olla originaalsel empiirilisel uuringul põhinev või puhtteoreetilist laadi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. september 2008, kell 05:59 (UTC)

Meil ei ole lehekülge [[Viitamine]], seetõttu ei tohiks pealkirja ette näha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. september 2010, kell 17:02 (EEST)

Alajaotuses "Essee" on asjad segi nagu puder ja kapsad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. märts 2011, kell 08:06 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://stripe.colorado.edu/~carpenh/links.htm
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:57, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:36:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:36 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eecs.harvard.edu/cs245/pughadvice.html
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:57, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:37:06, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eau.ee/Oppeinfo/Teaduskraadid/yldsatted.html
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:57, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:37:08, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ccsn.nevada.edu/english/sumguide.htm
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:37:10, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.research.att.com/andreas/sci.html
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:58, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:37:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rickhershberger.com/bioactivesite/library/writingcenter/Research_Report.pdf
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:59, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:37:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ece.smu.edu/koopman/essays/abstract.html
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:37:39, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://vax.wcsu.edu/library/odlis.html#paper
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:58, 404 Object Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:37:49, 404 Object Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:38 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sysbot.org/grant2.htm
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:58, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:37:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:38 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.scitext.com/writing.php3
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:58, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:38:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:38 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.coas.drexel.edu/humanities/faculty/thury/summary_writing.html
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:38:19, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:38 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www-1.ut.ee/dokumendid//teaduskr.php
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:59, 403 Forbidden
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:38:30, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:38 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.biomine.ee/VS/index.cgi?Q=tees&E=0&F=M
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:59, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:38:40, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:38 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://philos.wright.edu/Dept/ENG/WSUTECH/Links.htm
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:38:50, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:39 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.zbi.ee/~toomast/writtext.pdf
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:59, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:39:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:39 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tpu.ee/editmode/ylikoolist/alusdokumendid/noukogu/2002/29-04-02/maarus-6-lisa2.html
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:46:00, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:39:10, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:39 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.phys.unsw.edu.au/jw/thesis.html
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:46:00, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:39:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:39 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.esc.cam.ac.uk/new/v10/teaching/geology/ii-iii/posters1.pdf
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:59, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:39:30, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:39 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.asme.org/pubs/writingpaper.html
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:59, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:39:40, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:39 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.owlnet.rice.edu/~bios311/sciarticle.html
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:59, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:39:50, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:40 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.unc.edu/depts/wcweb/handouts/dissertation.html
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:46:00, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:40:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:40 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ai.univie.ac.at/imkai/lv/ss/ps-wa/paper.pdf
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:59, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:40:10, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:40 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www2.rz.hu-berlin.de/sowi/studium/wissarb.htm
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:45:59, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:40:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:40 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ph-freiburg.de/deutsch/vademec/vschriftl.htm
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:46:00, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:40:30, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:40 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.andronet.ru/CONTENT/pravstat.html
** In Teadustekst on 2013-06-24 13:46:24, 404 Not Found
** In Teadustekst on 2013-07-07 03:40:40, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:40 (EEST)


Siia võiks veel midagi viidata. Andres 25. august 2008, kell 13:59 (UTC)

eks neid kokkuvõtteid hakkab veel ajapikku lisanduma, võib-olla peaks kategooria neile tegema. ja kogukonnaväravast võiks kuidagi viide olla kategooriale vms. avjoska 25. august 2008, kell 14:13 (UTC)

:Kas tekstis esinev sõna chapter ei ole eesti keeles mitte kapiitel/osakond/grupp (mittevajalik maha kriipsutada)?

:Novat, ma ei oskagi sobivat valida. avjoska 25. august 2008, kell 14:05 (UTC)

:: Eelmisel kokkusaamisel kasutasime sõna "kapiitel". Andres 25. august 2008, kell 14:12 (UTC)

::: Mulle seostub see sõna kirikuga, ei poolda seda. avjoska 25. august 2008, kell 14:17 (UTC)

Minu arvamused:
* Kas korraldada kokkusaamist harvem (näiteks kord kvartalis) ja konkreetse plaani/kavaga?

Võiks jääda praeguse ajakava juurde. Päevakorrapunkte võib alati välja pakkuda, aga spontaanne vestlus on niikuinii asja eest.
Eesti chapteri idee juures tekkis mul ka järgmine küsimus: kuna chapterid on riikidepõhised (igas riigis on ainult üks chapter), siis peaks ehk Wikimedia Eestisse kaasama ka Vikipeediä inimesi? (sest võru keelt/murret räägitakse minu teada ainult Eestis)

Jah. Aga Eestis on ka teiste vikipeediate kaastöölisi.
* Autoriõiguste teemal küsimused:
** Kas oleks vaja tõlkida Commonsi litsentsid eesti keelde? Kui, siis kes selle enda õlule võtaks?
** Eesti NSV ajal tehtud fotod - kuidas nende õigused? (küsimus käis läbi ka eelmisel kokkusaamisel)
** Kui skulptuuri on ostnud linnavalitsus kunstnikult linnas avalikkusele näitamiseks, kas siis fotod sellest skulptuurist ei olegi foto autori omad? Kuidas on õigused fotole?

Jah, tuleks tõlkida. Teiste küsimuste lahendamiseks oleks tarvis pädevat juristi.
* Eestikeelse Vikipeedia kokkusaamine 2009. aasta suvel Viki külas - ühe- või mitmepäevane? Kas ja kuidas ööbimine/toitumine korraldada, mida seal arutada? (Viki külas on Mihkli talumuuseum, mille õuel levib Wi-Fi; täiskasvanu pääs maksab 20 krooni)

Peaks uurima, kas muuseum on asjast huvitatud. Kui juba nii kaugele sõita, siis võiks ikka olla vähemalt kaks päeva. Päevakorrapunktid saaksime aasta jooksul läbi arutada. Arvan, et eelkõige tuleks keskenduda artiklite kirjutamise ja toimetamisega seotud küsimustele. Kui leiab juristi, võiks ka jurist kohale tulla. Kas üritus on kinnine või avatud ka uutele huvilistele? Andres 25. august 2008, kell 14:12 (UTC)
Talumuuseumiga olen ühendust võtnud. Neid tundus see asi huvitavat, et eestikeelse Viki kogukond koguneb Viki külas. Mainisin muuseumile ka võimalikku meediakajastust. Ürituse kohta võiks saata eelinfo meediasse ja kui kellelgi selle vastu midagi ei ole, siis lõppu lisada, et osaleda võivad kõik, kes huvitatud Vikipeedia (funktsionaalsemast) kasutamisest ja toimetamisest. avjoska 25. august 2008, kell 14:16 (UTC)

Järgmine kokkusaamine esialgsete plaanide kohaselt 28. septembril 2008 kell 8 Lounge 8-s (Sõpruse kino juures). avjoska 25. august 2008, kell 14:21 (UTC)

kaugemalt tulejatele oleks varasem algusaeg meeldivam--Hendrix 27. august 2008, kell 05:50 (UTC)

:kell 8 tekkis esimesel korral Ulfiga seoses ja see tundus hea meelde jätta, et kell 8 Lounge 8 Vana-Posti 8. Kui teisedki arvavad, et võiks varem alustada, võib algusaega minugipoolest nihutada. avjoska 27. august 2008, kell 06:05 (UTC)

Seltskondade liigitamise praktika Eestis näitab, et SA või MTÜ asemel on kasulik
alustada seltsinguna:
* Pankrotiseadus - § 121. Kaasomandi, õiguse ühisuse ja seltsingu lõpetamine
* Võlaõigusseadus - § 36. Sätete kohaldamine
suwa 26. august 2008, kell 05:51 (UTC)

Nii või naa ei pea ma kiirustamist mõistlikuks. asjaga peaks tegelema väga rahulikult. avjoska 27. august 2008, kell 04:22 (UTC)
----
tollel kokkusaamisel oli arutelu all ka see, et järsku oleks mõttekas sellisel kokkusaamisel ühiselt redigeerida mõnda eriti olulist artiklit, näiteks Eesti.--Hendrix 27. august 2008, kell 05:50 (UTC)

Artiklite redigeerimise peaks jätma pikemate kokkusaamiste tarbeks. need väiksed istumised vanalinnas - me jääme niigi epuga alati viimasest bussist maha :) avjoska 27. august 2008, kell 06:05 (UTC)

:no vot - tõsine põhjendus varasema algusaja kohta...--Hendrix 27. august 2008, kell 06:38 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:24. augusti 2008 kokkusaamise kokkuvõte


Arutelu:Eesti venelased

Venelaste põlvnemine veneedidest ei pea paika. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. august 2008, kell 14:19 (UTC)

* venelased Eestis 1920-1940

Võtsin välja. Andres 7. jaanuar 2009, kell 16:40 (UTC)

Ei poolda liitmist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. jaanuar 2009, kell 16:40 (UTC)

Nagu näha eeltoodust, poliitilist ühtsust neil olla ei saa ja just sellel põhjusel pole olnud võimalik luua Eestis Vene erakonda.

Välja. Andres 20. aprill 2010, kell 22:57 (EEST)

Eesti Statistikaameti andmete järgi 342 966<ref>[http://pub.stat.ee/px-web.2001/Database/Rahvastik/01Rahvastikunaitajad_ja_koosseis/04Rahvaarv_ja_rahvastiku_koosseis/04Rahvaarv_ja_rahvastiku_koosseis.asp Eesti Statistikaameti leht]</ref>[[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 2. juuli 2010, kell 22:28 (EEST)

----
Kas pealkiri ei võiks olla "Eesti venelased"? Andres 2. juuli 2010, kell 22:43 (EEST)
----
On ju veel ka seitsmes kategooria: Viimase 20 aasta jooksul Eestisse tulnud venelased. Väga palju neid just ei ole, kuid siiski on neid tuhandeid. 90.191.119.98 13. august 2011, kell 13:43 (EEST)
----
Pealkiri võiks olla Eesti venelased. Andres 13. august 2011, kell 15:01 (EEST)
----
Võtsin välja lõigu, mis kuulub pigem artiklisse Vene vägede lahkumine Eestist: 1994-1995 käivitasid Eesti-USA vautšeriprogrammi, millega anti igale Eestist lahkuvale nõukogude erusõjaväelasele 25 000 USA dollarit Venemaal korteri ostmiseks või ehitamiseks. 26. juuli 1997 oli Eestis vautšeri saanud 1917 inimest. 365 erusõjaväelast olid nii Venemaal saadud korteri aga maha müünud: 99 sellisel isikul oli Eesti elamisluba, neist omakorda tähtajaline elamisluba 94 ja alaline elamisluba 5 inimesel. (Toomas Mattson, "Vene sõjaväe inimpärand Eestis", Postimees, 26. juuli 1997). --Oop 22. oktoober 2011, kell 00:43 (EEST)
KÜSIMUS 1. Kuhu paigutuks järgmine materjal?
* “Iseseisvuse anatoomia.” Autorite kollektiiv: Rafik Grigorjan, Mihhail Bronštein, Viktor Palm, Leonid Stolovitš, Rein Veidemann, Igor Rosenfeld).  Tartu-Peterburg, Kripta 2004. ISBN 5-98451-007-3 --Brita 10. veebruar 2012, kell 22:08 (EET)
KÜSIMUS 2: Kuhu paigutuvad materjalid, mis käsitlevad ) teistest (erinevatest) rahvustest inimeste tegevust Eesti Vabariigis (sealhulgas tänases)? --Brita 10. veebruar 2012, kell 22:12 (EET)

Äkki näiteks artiklisse Vähemusrahvused Eestis, kui pole tahtmist konkreetsest rahvusest eraldi kirjutada (nt Soomlased Eestis)? --Oop 10. veebruar 2012, kell 23:44 (EET)
----
Venelaste suhtarvud aastatest 1959-1989 on valed. 90.191.119.98 29. juuni 2013, kell 14:11 (EEST)
----
Siin muudeti nüüd venelaste 1934. aasta suhtarv ära. Enne oli 3,8%, nüüd on 8,2%. Tabel käib ikka praeguse territooriumi, mitte tolleaegsete piiride kohta. Muutmine ei olnud minu meelest õigustatud. Velirand (arutelu) 15. august 2014, kell 20:42 (EEST)

Siin ei ole öeldud, millise territooriumi kohta see käib. Seda tuleb täpsustada, ja ära tuua tuleb mõlemad arvud. Andres (arutelu) 15. august 2014, kell 22:21 (EEST)
----
1920. aasta Tartu Rahuga võeti Eesti koosseisu Petserimaa ja Narvatagused alad, mille enamuse moodustasid vene rahvuse esindajad. Kokku oli Eestis enne Teist Maailmasõda 14 omavalitsust, mille enamuse moodustasid venelased.

Artiklist Eesti Ingeri selgub, et "Mitteametlikel andmetel elas Eesti Ingeris 1935. aastal isureid 920 (49%), soomlasi 594 (31,6%), venelasi 216 (11,5%), eestlasi 137 (7,2%) ja vadjalasi 14 (0,07%). Kogu rahvaarv oli 1881 inimest." Kust see "Narvataguste alade" "vene enamus"? 2001:7D0:87CA:9180:29A6:28E:74CB:2F1 18. november 2017, kell 22:30 (EET)

:Eesti Ingeri oli ainult osa Narva-tagusest, vt Narva-tagune#Elanikud. --Ivar (arutelu) 18. november 2017, kell 22:46 (EET)

::Selge. Kuigi demograafiaandmed isurite, soomlaste ja vadjalaste osas millegipärast ei klapi: Eesti Ingeris 1935. aastal kokku 1528, Narvatagustes valdades 1934. aastal kokku 868. Artikli Narva-tagune järgi "Valdava osa [Narvataguse] valdade elanikkonnast moodustasid 1934. aastal venelased (5874 ehk 76,8%), kellele järgnesid eestlased (903 ehk 11,8%) ja muud rahvused (868 ehk 11,4%). Viimaste hulka kuulusid peamiselt soomlased, isurid ja vadjalased, kes elasid eelkõige Eesti Ingeri aladel." 2001:7D0:87CA:9180:9DE5:B8C4:5B24:42A 19. november 2017, kell 02:22 (EET)

"Eestivenelased" on õige kirjapilt, mis on kasutuses ka akadeemilises kirjanduses. Blomsterhagens (arutelu) 22. mai 2019, kell 00:24 (EEST)

Aga see on kitsam mõiste kui Eesti venelased. Andres (arutelu) 22. mai 2019, kell 00:31 (EEST)

Või on vähemalt kahemõtteline. "Eesti venelased" on Eestis elavate venelaste kohta igal juhul õige. Andres (arutelu) 22. mai 2019, kell 00:33 (EEST)
Kas mõnes autoriteetses allikas on ka eestivenelase definitsioon? ÕS-is seda sõna pole. Kui definitsiooni ei leia, siis on raske selle kohta midagi kirjutada. Mina olen varem kuulnud eestivenelastest räägitavat siis, kui tegu on venelasega, kelle identiteet on seotud Eestiga. Kui seda kasutatakse Eestis elavate venelaste kohta, siis tuleb aru saada, kas tegu on eksliku kasutamisega või sõna teise tähendusega. Andres (arutelu) 22. mai 2019, kell 09:52 (EEST)

Minu meelest peaksime siiski sõna "eestivenelased" vältima. "Eesti venelased" oleks õigem. Suuremal osal siin elavatel venelastel ei ole sellist identiteeti, mis neid Venemaal elavatest venelastest eristaks. Ennekõike on nad siiski vene rahva Eestis elav osa. Neid ei saa siiski näiteks soomerootslastega võrrelda, kel on Rootsi rootslastest selgelt erinev identiteet. Aga poliitilistel põhjustel surutakse viimasel ajal sõna "eestivenelased" kangesti peale. Velirand (arutelu) 22. mai 2019, kell 10:06 (EEST)

:Keegi EKI-st ütleb nii: "Eesti venelased on venelased, kes elavad Eestis. Niisugune kirjutusviis ei pruugi anda vihjet omaette identiteedile. Kui kirjutame eestivenelased, on see pigem omaette identiteediga rahvarühm (vrd soomerootslased, eestirootslased)."  Samas on ilmne, et kõik sõna kasutajad seda selles tähenduses ei tarvita ja võtavad seda just Eesti venelase sünonüümina. Seega artikli pealkirja muutmist ma ei poolda, aga tuleks lisada, et kasutatakse ka sõna eestivenelased. Kui Velirand täpsustab kes kellele miks ja kuidas "eestivenelasi" peale surub, siis tasuks sellest teemast ka artiklis kirjutada. --Minnekon (arutelu) 22. mai 2019, kell 12:53 (EEST)

:: "Kui Velirand täpsustab kes kellele miks ja kuidas "eestivenelasi" peale surub" Ega ma konkreetselt ei oska ütelda, kes seda sõna peale surub. Aga viimasel ajal kasutatakse seda sõna nagu liiga kergekäeliselt. Näiteks siin elavaid Venemaa kodanikke üldiselt ikka niimoodi nimetama ei peaks. Velirand (arutelu) 22. mai 2019, kell 13:27 (EEST)

:::soomerootslased jah, aga Eestis elavad rootslased olid pigem rannarootslased, Eestis elavad venelased peipsivenelased ja sakslased baltisakslased. Soome kui territoorium oli palju kindlam kui Eesti, kus eestlaste ala ja Eestimaa kubermang kui haldusüksus ikka väga erinesid. Seega on loogiline, et eesti(x)lane saab olla vaid uuema aja moodustis. Melilac (arutelu) 30. mai 2019, kell 22:26 (EEST)
Tore, et diskussioon tekkis. Aga nüüd jõuamegi asja tuumani - kelle identiteet on "venelane" ja kelle identiteet on venekeelne eestlane või eestivenelane. Mõlemaid inimesi on Eestis. Sellisel juhul oleks vaja artiklit, mis mõlemal teemal räägib. Täna seda artiklit ei eksisteeri. Mina mäletan uuringut mis ütles, et kolmandik venekeelsest rahvastikust ei defineeri end "venelasena". Blomsterhagens (arutelu) 22. mai 2019, kell 14:34 (EEST)

Minu meelest võib nende mõistete kohta kõigepealt eraldi artiklid olla, kui leidub autoriteetset materjali. Andres (arutelu) 22. mai 2019, kell 15:29 (EEST)
mäletan uuringut mis ütles, et kolmandik venekeelsest rahvastikust ei defineeri end "venelasena"

Ei pruugigi defineerida, kui pole venelased. Ursus scribens (arutelu) 22. mai 2019, kell 17:58 (EEST)

: "Venekeelse rahvastiku" kohta puudub Eesti Vikipeedias hetkel artikkel. Blomsterhagens (arutelu) 22. mai 2019, kell 18:42 (EEST)
Edit: Ehk alustada eraldi artiklist, mis lahkab venekeelsete inimeste identiteediküsimusi Eestis? Töö kaudu jõuab siis ehk ka sobiva lõpptulemuseni. Blomsterhagens (arutelu) 22. mai 2019, kell 14:38 (EEST)

: Mis selle artikli pealkiri peaks olema? Andres (arutelu) 22. mai 2019, kell 15:29 (EEST)

:: Ehk sobiks näiteks "Venekeelse elanikkonna identiteet Eestis"? Materjali selleks on piisavalt  Blomsterhagens (arutelu) 22. mai 2019, kell 16:49 (EEST)

Vabandage väga, aga väljend "venekeelne eestlane" kuulub minu meelest juba otsapidi demagoogia valdkonda. See peab ikka väga tugev identiteedikriis olema, kui vene rahvusest inimesed ennast niimoodi defineerivad. Velirand (arutelu) 22. mai 2019, kell 15:16 (EEST)

:See on juba sisuline küsimus, mis pole arutelulehe teema. Andres (arutelu) 22. mai 2019, kell 15:29 (EEST)

:Kui  sõna "eestlane" kasutatakse tähenduses "eestimaalane, Eesti elanik", siis "venekeelne eestlane" ongi peaaegu sama mis "Eesti venelane".--Minnekon (arutelu) 22. mai 2019, kell 15:47 (EEST)

:: Aga sõna "eestlane" ei kasutata ju tähenduses "Eesti elanik". Eestlane tähandab sama, mis "eesti rahvusest inimene". Velirand (arutelu) 22. mai 2019, kell 15:49 (EEST)

:::Kasutatakse ikka ja päris tihti. Kui räägitakse nt, et uuringu järgi söövad eestlased x kg liha aastas või et eestlased võitsid spordis midagi jne, siis ilmselgelt ei mõelda etnilist rahvust. Aga ka "eestlaste" etnilise rahvusena defineerimine ei välista tingimata venekeelsust, kui definitsioon põhineb enesemääratlusel või väljaspoolsel subjektiivsel määratlusel. --Minnekon (arutelu) 22. mai 2019, kell 16:18 (EEST)

:::: Nõustun Minnekoniga. 1) Eesti seadusandluse järgi saab iga inimene oma rahvust ise määrata, olenemata tema emakeelest; 2) Kui akadeemias või avalikkuses on "venekeelne eestlane" mõiste piisavalt levinud, muutub see "notability guidelines" järgi ka wikipedia jaoks sobivaks.  Blomsterhagens (arutelu) 22. mai 2019, kell 16:41 (EEST)

:::::No minu vend näiteks on samamoodi eestlane nagu minagi, aga ega ta nüüd eesti keelt sõnakestki ei räägi. Milleks õppida, kui kodakondsus on sünnijärgne? - Melilac (arutelu) 30. mai 2019, kell 22:15 (EEST)
Üheks variandiks võib olla ka "Venekeelne elanikkond Eestis", sest see termin saab enda alla hõlmata kõik enesemääratluse alamgrupid: 1) "Venelane" ; 2) "Eestivenelane" ; 3) "Venekeelne eestlane" 4) Kõik muud rahvused, kes on venekeelsed - ukrainlased, armeenlased jne. Blomsterhagens (arutelu) 22. mai 2019, kell 17:17 (EEST)

Eesti venekeelne elanikkond võiks artikli teemaks olla küll. Seal saab rääkida ka nende identiteedist.

Ukrainlased ja armeenlased ei ole venekeelsed rahvused. Kõik Eesti ukrainlased ja armeenlased ei ole venekeelsed. Andres (arutelu) 22. mai 2019, kell 21:15 (EEST)

: Hmm kuidagi võiks saada lisada inimesed, kelle rahvuslik identiteet on nt "Ukrainlane" või "Eesti ukrainlane" kuid kelle emakeel on vene keel. Pooled ukrainlased on vene emakeelega jne. Vene emakeelega elanikkond Eestis? Iseenesest Eesti venekeelne elanikkond ei mainigi rahvust, mainib ainult keelt. Selles suhtes sobivad sinna alla ka need ukrainlased, kelle emakeel on vene keel. Blomsterhagens (arutelu) 22. mai 2019, kell 23:15 (EEST)

:: Nime osas oleks vast sobilikum, kui artikli teema tuleb ennem täpsustust. Ehk siis Venekeelne elanikkond Eestis, mitte "Eesti venekeelne elanikkond". Tavaliselt wikipedias nii tehakse. Wikipedia näide 4: List of birds in Nicaragua Blomsterhagens (arutelu) 22. mai 2019, kell 23:19 (EEST)

::: Väljendit "vene emakeelega elanikkond" kasutatakse harva, aga tähendus on minu meelest sama.

::: Tähendus on sama, mulle tundub loomulikum alustada sõnaga "Eesti". Inglise keel on ju hoopis teise ehitusega. Ei saa ju öelda "Lindude loend Nicaraguas". On Eesti lindude süstemaatiline nimestik, Norra lindude loend. Andres (arutelu) 23. mai 2019, kell 23:38 (EEST)

:::: Huvitav, mina ütleks küll "Lindude loend Nicaraguas". Aga ma ei tea, kas see on ka keelereeglite järgi õige. Las jääb siis "Eesti venekeelne elanikkond". Blomsterhagens (arutelu) 24. mai 2019, kell 01:49 (EEST)

:: Kokkuvõtteks: Kas sobib, kui artikli pealkirjaks tekib: Venekeelne elanikkond Eestis ? Sinna alla mahuvad kõik aruteludes mainitud alamgrupid. Blomsterhagens (arutelu) 23. mai 2019, kell 18:56 (EEST)

::: Venekeelne elanikkond ei ole sama mis Eesti venelased. Minu meelest on praegune pealkiri sobiv, et hõlmata vene rahvusest inimesi, kes elavad Eestis, sõltumata sellest, mis kodakondsus neil on või mis keelt räägivad. Sama hästi sobib ka Eesti ukrainlased ja sobiks ka Eesti soomlased. Ssgreporter (arutelu) 24. mai 2019, kell 00:40 (EEST)

:::: Venekeelne elanikkond ei olegi sama, mis Eesti venelased. Arutelu sisu on, et "Eesti venelased" on selgelt liiga kitsas mõiste kõigi alamgruppide hõlmamiseks. Ainult osa vene emakeelega inimesi Eestis defineerib end "venelasena". Blomsterhagens (arutelu) 24. mai 2019, kell 01:48 (EEST)

:::::Mis oleks siinse ja uue artikli konkreetne sisu erinevus peale rahvaloenduse statistika, mis eristab venekeelseid ja vene identiteediga inimesi? Kuna sõna "venelane" kasutatakse sageli ka "venekeelse inimese" sünonüümina ja paljudel juhtudel pole allikast aru saada, mida "venelase" all täpselt mõeldakse, siis mulle tundub, et praktilisem lahendus on käsitleda nii "venelasi" kui "venekeelseid" üheskoos siinsamas artiklis. --Minnekon (arutelu) 24. mai 2019, kell 12:24 (EEST)

:::::Sõnastusest rääkides, "venelased Eestis" või "venekeelsed inimesed Eestis" mulle iseenesest ebaloomulik ei tundu. --Minnekon (arutelu) 24. mai 2019, kell 12:29 (EEST)

:::::: Nõustun. Pigem peaks ümber nimetama selle artikli. Kuid kuna ümber nimetamine nõuaks kõigi siinsete referentside läbi käimist et veenduda, kas on mõeldud "venekeelseid" või "vene rahvusest" inimesi, siis esialgu oleks ehk lihtsam luua uus artikkel ning kui sisu on olemas / hakkab liialt kattuma, siis saab artiklid uuesti ühendada? Või mis siin mõistlik lähenemine võiks olla? Blomsterhagens (arutelu) 24. mai 2019, kell 15:33 (EEST)

::::::: Mina ei näe küll mitte mingit põhjust artikli pealkirja muutmiseks. Velirand (arutelu) 24. mai 2019, kell 15:37 (EEST)

:::::::: Sellisel juhul jääb vaid uue artikli tegemise variant. Alustan esialgu Venekeelne elanikkond Eestis pealt. Blomsterhagens (arutelu) 24. mai 2019, kell 16:59 (EEST)
See artikkel peab alles jääma. Jutt on uue artikli pealkirjast. Andres (arutelu) 24. mai 2019, kell 08:06 (EEST)

Artikli nimi peaks olema "Eestivenelased"

Artiklis toodud sisu ja allikad peaks igaks juhuks üle vaatama, et ei mainiks artiklis "vene rahvusest" inimesi seal, kus allikas räägib "vene emakeelega inimestest". Blomsterhagens (arutelu) 24. mai 2019, kell 22:04 (EEST)

Kui järgida siia artiklisse lisatud uut definitsiooni, siis tuleks enamus artikli sisust kustutada. Mida teha kõigi nende allikatega, kus räägitakse "venelastest", aga pole üheselt aru saada, kas mõeldakse venekeelseid, vene identiteediga või mingit kolmandat sorti inimesi? --Minnekon (arutelu) 25. mai 2019, kell 00:35 (EEST)

: See on hea küsimus, ma ei tea. Akadeemilistes / riiklikes allikates kahetimõistetavuse probleemi ei ole kohanud - kuid ajaleheartiklites, raamatutes küll. Probleem on kas definitsiooni või sisuga. Varasemalt ei olnud siin artiklil selget definitsiooni üldse. Ma ei tea kas seda definitsiooni annab ka teisiti sõnastada? Selge on see, et "venelane" tähistab akadeemias siiski rahvuslikku kuuluvust. Kui artiklis on sisu, mis mainib "venelasi" ilma allikata mis nii väidab, siis vb ongi tegu probleemse väitega? Või siis tasub lause ringi sõnastada nii, et see kohanduks allikaga? Blomsterhagens (arutelu) 25. mai 2019, kell 00:47 (EEST)

::Nagu ma ülal maininud olen, siis mulle tundub otstarbekam identiteedi ja keelepõhist rahvust ühes artiklis koos käsitleda. See kataks siis ühtlasi ära ka juhud, mil pole selge, mida allikas täpselt silmas peab. Muide kui järgiksime põhimõtet, et identiteedi ja keelepõhise rahvuskuuluvuse kohta peavad olema eraldi artiklid, siis tuleb luua ka 2 eraldi artiklit venelastest, eestlastest, lätlastest jne. Minu meelest võiks siinse artikli definitsioon olla lihtsalt "Eestis elavad venelased" ja artikli venelased definitsioon hõlmata nii keele- kui enesemääratluse põhiseid venelasi. --Minnekon (arutelu) 25. mai 2019, kell 13:22 (EEST)

::: "hõlmata nii keele- kui enesemääratluse põhiseid venelasi" Rahvus ja emakeel on täiesti erinevad asjad. Näiteks vene keelt emakeeleks pidavad juudid, ukrainlased või tatarlased ei ole "keelepõhised venelased". Velirand (arutelu) 25. mai 2019, kell 14:21 (EEST)
Kui allikas ei võimalda aru saada, millest jutt on, siis seda allikat lihtsalt kasutada ei saa. Vaevalt see siis nii või teisiti usaldusväärne allikas on.
Rahvus ja emakeel tuleb kindlasti lahus hoida, aga emakeelt ei saa võtta rahvuse kriteeriumiks. Andres (arutelu) 25. mai 2019, kell 16:07 (EEST)

Me kas räägime kuidagi üksteisest mööda või elame erinevates maailmades. Minu kogemuse järgi on rahvuse defineerimine keele kaudu väga levinud. Juhtumisi isegi minu viimane lisandus Vikipeediasse põhineb sellel ajaleheartiklil, mis samuti samastab keelsuse rahvusega. ("Aivar Voogi sõnul on Tallinna toetus omajagu seotud venekeelse valija poolehoiuga... Võrdluseks: eestlaste [mitte eestikeelsete] hulgas on see näitaja..."). Millel põhineb arusaam, et keel ei saa olla rahvuse kriteeriumiks? Kusjuures paar päeva tagasi ütles Velirand ise siinsamas, et venekeelse inimese rahvus on venelane: "väljend "venekeelne eestlane" kuulub minu meelest juba otsapidi demagoogia valdkonda. See peab ikka väga tugev identiteedikriis olema, kui vene rahvusest inimesed ennast niimoodi defineerivad." Täna loen ma, et "Rahvus ja emakeel on täiesti erinevad asjad. Näiteks vene keelt emakeeleks pidavad juudid, ukrainlased või tatarlased ei ole "keelepõhised venelased"." Sel teemal kuluks lisaselgitused ära :) Ja kas olete nõus, et Vikipeedia vajab artiklit Eestikeelsed inimesed ja artikli eestlased teema tuleks defineerida kitsalt kui "oma rahvuslikku kuuluvust eestlasena määratlevad inimesed" (analoogselt siinsele definitsioonile)? --Minnekon (arutelu) 25. mai 2019, kell 20:34 (EEST)

"Kui allikas ei võimalda aru saada, millest jutt on, siis seda allikat lihtsalt kasutada ei saa. Vaevalt see siis nii või teisiti usaldusväärne allikas on." Ei saa siis, kui me siin nõuame niivõrd spetsiifilisele definitsioonile vastamist. Kui võtta lõdvemalt nagu ma välja pakkusin, siis probleemi pole. Vikipeedia artiklid võiks järgida allikate keelekasutust, mitte vastupidi. Ühtlasi pole ma nõus, et allikates rahvuste nimetamine ilma täpse definitsioonita oleks väga harv nähtus või annab märku allika ebausaldusväärsusest. Ka siinse vikiartikli ilmselt kõige asjalikum allikas kas ei täpsusta, mida "venelane" tähendab, või kohati konteksti vaadates samastab selle venekeelsusega. Täpsed rahvuse definitsioonid on loomulikud nt küsitlusuuringutel põhinevatel töödel, aga mitte nt ajalooteostes, mis mainivad 17. sajandi venelasi või eestlasi. --Minnekon (arutelu) 25. mai 2019, kell 20:34 (EEST)

::: Vaatasin Kirchi ja Tuisu artiklit. Mina küll sealt välja ei loe, et nad venelased samastaksid venekeelsete inimestega. Andres (arutelu) 28. mai 2019, kell 21:55 (EEST)

: "Kusjuures paar päeva tagasi ütles Velirand ise siinsamas, et venekeelse inimese rahvus on venelane" Ma ei öelnud seda sellisel kujul. Ma ütlesin, et venekeelse venelase rahvus on venelane. Ma ei saa päris hästi aru, mis siin nüüd toimub, et ma pean selgeid ja üldaktsepteeritud seisukohti siin üle seletama. Velirand (arutelu) 25. mai 2019, kell 20:48 (EEST)

::No siis on meid kaks, kes toimuvast hästi aru ei saa :D Sa kommenteerisid väljendit "venekeelne eestlane", mida kasutas Ilja Antonov, kes ütles et "Me ei ole venelased, me oleme venekeelsed eestlased". Sinu kommentaar oli: "See peab ikka väga tugev identiteedikriis olema, kui vene rahvusest inimesed ennast niimoodi defineerivad". Igati loogiline tundus, et see käis Antonovi jts kohta, eriti kuna keegi polnud eelnevalt väitnudki, et mõni venekeelne venelane end eestlaseks peaks. Ja siis järgmine järeldus, et ju siis Antonovi venekeelsus on põhjus, miks teda vene rahvusse arvata. Aga nüüd on siis teada, et sa mõtlesid tegelikult midagi muud. --Minnekon (arutelu) 25. mai 2019, kell 22:35 (EEST)

::: Ma ei tea, ma olen ikka täiesti nõutu. Ma pean Sulle täiesti elementaarseid asju seletama. Loomulikult on täielik demagoogia, kui kohalikud venelased ennast eestlasteks nimetavad. Etniline venelane ei saa olla eestlane. Tal on vene etniline ja kultuuriline identiteet, ta kuulub vene kultuuriruumi (ja komberuumi) jne. Velirand (arutelu) 25. mai 2019, kell 23:10 (EEST)

:::::Ma ju ei teadnud millist "venelase" määratlust sa täpselt kasutad ega samuti mitte seda, et Antonovil vene identiteet on ja et ta sinna kultuuriruumi kuulub (lingitud artiklist see välja ei tulnud ja muud infot mul mehe identiteedi ja kultuuri kohta pole). Mis ühe jaoks elementaarne, tundub teisele uudis – ma ise pidasin elementaarseks teadmiseks, et üks levinud viis rahvust määratleda on keele kaudu :) --Minnekon (arutelu) 26. mai 2019, kell 00:11 (EEST)

:::: Jääme ikka sõpradeks :) Ilja Anotonvi näite puhul on ju muidugi päris selge, et oma jutu põhjal on üle võtnud Eesti kultuurilise identiteedi ning kuulub Eesti kultuuri-ja komberuumi. Nime ju vahetama ei hakka. Blomsterhagens (arutelu) 25. mai 2019, kell 23:20 (EEST)

:: Selle kommentaari osas: "Minu kogemuse järgi on rahvuse defineerimine keele kaudu väga levinud" - tuli üks seik meelde. Eesti vanaema parim sõbranna oli krimmitatarlane Rima. Tema emakeel oli vene keel - kohtusin temaga mitu korda lapsepõlves vanaema juures. Kord sattusin midagi ütlema stiilis, nagu eeldaksin, et Rima on venelane (arvasingi nii). See loeng mille ma temalt sain, oli kõrgendatud helitasemega ja kestis kaua. Kui ta täna kuuleks mind veel kord teda vene rahvuse hulka paigutamas, siis ma vist füüsiliselt tervena ei lahkuks :) Blomsterhagens (arutelu) 25. mai 2019, kell 23:01 (EEST)

: 1) Ühest küljest on see ehk numbrite mäng. Kui Aivar Voog ülalpool räägib venekeelse valija poolehoiust, siis ma eeldan, et ta nii mõtlebki - "venekeelne valija", mitte ainult venelased. Enamik neist on tõenäoliselt ka rahvuselt venelased - nii et mingil määral saab vastupidi vaadates ju ka järeldusi tuletada. Kui räägitakse "venekeelse valija poolehoiust", siis loogiliselt (ehk?) saab ka tuletada "venelaste poolehoiu" kohta infot, sest suur enamus venekeelsetest inimestest on rahvuselt venelased / peaaegu kõik venelased on venekeelsed. 2) Küsimus Eestikeelsed inimesed artikli kohta - "teooreetiliselt" kui eestikeelsete, kuid end teise rahvusgruppi määratlevate inimeste arv märkimisväärne (notable) oleks, siis ju võiks artiklil põhjust olla. Neid inimesi on selgelt olemas. Eelkõige nt. välismaal sündinud eestlaste lapsed, kelle emakeel on küll Eesti keel, kuid kes ise enda rahvusena tihti midagi muud defineerivad ning on üle võtnud ka kohaliku rahvuse kombed / tõekspidamised (või siis segarahvus). Lihtsalt neid näiteid ei ole ehk nii palju, et see märkimisväärne oleks. "Eestikeelsete inimeste" arvukus ega keele levik ei ole inglise/prantsuse/vene keeltega võrreldav. Üks on eelkõige kohalik keel, teised on rahvusteülesed keeled. Aafrikas on francophone riike mitmeid. Geographical distribution of Russian speakers on täiesti reaalne mõiste. 3) Ajalugu - Kui nt. Tartu Ülikooli allikas räägib "venelastest", kes 17. sajandil Eestisse tulid, siis mul ei ole küll mingit põhjust selle allika järeldustes kahelda. Või kas kusagil on ehk mingi terminoloogia-reeglistik, mis ütleb, et Eestis defineeritakse "venelane" keelepõhiselt? Rahvusliku kuuluvuse määramise reeglid vms? Kas Eesti keeles "venelane" tähendab midagi muud kui rahvus? Blomsterhagens (arutelu) 25. mai 2019, kell 22:19 (EEST)
Ma ei väida seda, rahvusel ja emakeelel mingit seost ei oleks. Aga see on päris kindel, et rahvus ja emakeel on üsna sageli lahus. On rahvusi, kes on valdavas enamikus üle võtnud võõra keele, kas või iirlased. Ja iirlased ja inglased ei moodusta ühte keelepõhist rahvust. Me saame küll inimesi emakeele järgi rühmitada, aga selliste rühmade nimetamine rahvusteks ei ole mulle tuttav.
Ma möönan, et rahvuse mõiste on ebamäärane ja puudub täpne ühene kriteerium, mille järgi rahvust määratleda saaks. (Seejuures pean praegu silmas ainult etnilist rahvust.) Inimese rahvuslik identiteet võib elu jooksul muutuda ja see võib olla ebakindel, igal inimesel seda polegi. Rahvuse kriteerium oli nõukogude ajal ka passi kirjutatud märge, mis ei pruukinud inimese enesemääratlusega kokku langeda. Konkreetse inimese puhul me sageli ei tea, kuidas ta end määratleb või määratles, kuigi võime suure tõonäosusega arvata. Sellisest ebamäärasusest me ei pääse ka allikate kasutamisel mööda. Kui aga pole selge, kas jutt on emakeelest või rahvusest ja kui see on faktitäpsuse seisukohast oluline, siis seda allikat faktide tõendamiseks kasutada ei saa (kui just ei juhi sellele tähelepanu, kasutades kaudse tõendina). Kui kõneldakse keelest, siis ei pruugi olla jutt emakeelest, vaid võib-olla ka näiteks kodusest keelest.
Ma olen selle vastu, et allikate kasutamisel tuleb lähtuda nende sõnastusest. Minu meelest tuleb lähtuda mõttest. Muidu ei moodusta eri allikatest võetud teatmed sidusat tervikut ning eksitavad lugejat. Ma saan aru, et tõlgendamisel võidakse vigu teha. Sellepärast tulekski minu meelest hoiduda raskesti tõlgendatavate allikate kasutamisest, kui need ei ole möödapääsmatult olulised. Viimasel juhul tuleb tsiteerida ja/või tõlgendamisraskused eksplitseerida.
Minu meelest Voog markeeris kaks (ebamäärast) rahvastikurühma, iseloomustades ühte rahvuse kaudu, teist keele kaudu. Mina ei loe siit välja, et ta räägib keelepõhisest rahvusest, see on vaieldav tõlgendus. On ju teada, et venekeelne rühm on rahvuslikult koostiselt heterogeensem, sellepärast ta ei öelnudki "venelased". Andres (arutelu) 26. mai 2019, kell 10:53 (EEST)

Ma mõistan, et kui keegi pole varem kohanud keelerühma nimetamist rahvuseks, siis üks näide Voogi sõnakasutusest pole veenev. Aga samas valdkonnas edasi minnes soovitan ma lugeda nt siit kõigi nii Emori kui Turu-uuringute küsitlusi tutvustavate tekstide neid osi, mis räägivad rahvusest ja keelest. Kui eeldada, et neis käsitletakse rahvust ja keelsust sünonüümidena, on need tekstid loogilised ja selged. Kui eeldada, et keelsus ja rahvus on kaks erinevat küsitlustes sisaldunud kategooriat, siis muutuvad need tekstid ebaloogilisteks ja segasteks - neist eri kategooriatest räägitakse läbisegi ilma ühegi selgitava või täpsustava märkuseta, ilma ühegi vihjeta, et tegu võiks olla eri kategooriatega, sageli poole mõtte pealt keele asemel rahvusest või vastupidi rääkima hakates. Ma ei hakka kõike siia kopeerima, aga veel üks näide ERR-ist: "Muust rahvusest vastajate seas on esikohal ... Keskerakond... Teistest parteidest omavad muukeelsete valijate seas rohkem toetust Reformierakond ja Eesti 200..." Ja Postimehest: "Muust rahvusest kodanike esimene eelistus on 44-protsendise toetusega Reformierakonna ja Keskerakonna ühine valitsus. Keskerakonna-EKRE-Isamaa võimuliitu toetab vaid 8 protsenti muukeelsetest." Aga las see keelelise rahvuse küsimus jääda, kuni on otseselt seda kinnitavad head allikad leitud. --Minnekon (arutelu) 26. mai 2019, kell 20:11 (EEST)

: Ma ei tea kas ma siis olen kuidagi veider aga minu jaoks ei ole "muukeelne" terminina segadusse ajav. Kui on "muukeelne", siis see tähendab, et ei ole riigikeelne, ehk eestikeelne. See tähendab reeglina, et arvukuse tõttu on enamik inimesi selle termini sees venekeelsed - kuid on ka ükskõik mis muu emakeelega. Inglise, soome, rootsi, saksa, ukraina jne. Kohe kindlasti ei saa öelda, et kõik "muukeelsed" on "venelased" või et need on omavahel sünonüümid. Blomsterhagens (arutelu) 27. mai 2019, kell 13:55 (EEST)

:: Ühes siin viidatus allikas oli tõesti "muukeelsed" ja "muust rahvusest" sünonüümina võetud. See minu meelest lihtsalt ebatäpne, sest eestlasi ja eesti keele kõnelejaid ei saa päris samastada. Tegfu on siiski ajakirjaniku kirjutisega, kus on muidki vigu. Aga venelasi ja venekeelseid sellega ei samastata. Andres (arutelu) 28. mai 2019, kell 22:39 (EEST)

Vastan siin ka Blomsterhagensile. Minu meelest on vastuoluline ja ebakorrektne lähenemine, kui Eesti venelaste ja venekeelsete puhul öelda, et tegu on eri asjadega, mis vajavad eri artikleid, aga eestlased ja eestikeelsed ei vaja eri artiklit, kuna nende 2 grupi liikmed kattuvad rohkem. Artikleid eristatakse määratluse sisu, mitte selle kaudu saadud liikmete kattuvuse määra järgi. Nt kas rahvusvahelisest organisatsioonist, mille peaaegu kõik liikmed on juhtumisi samad, mis Euroopa Liidul, tuleks kirjutada EL-i artikli sees? --Minnekon (arutelu) 26. mai 2019, kell 20:11 (EEST)

: Sellisel juhul siis pigem võiks selle artikli teha küll jah. Enne küll peab allikatest järele uurima definitsioonide osas. Jätkuvalt - eesti keel ja vene keel on siiski väga erinevad keeled. Eesti keel on paratamatult rahvuskeel, kohalik keel. Vene keel on rahvusteülene keel. Neid ei saa niimoodi 1:1 võrrelda. Aafrikas on seitse riiki, kus inimeste emakeel on prantsuse keel. Kas malilased on prantslased? Öelda, et krimmitatarlane või usbekk on venelane - no ei ole ju. Mitte mingil viisil ei ole.  Blomsterhagens (arutelu) 27. mai 2019, kell 13:55 (EEST)

:: Eestlased ja eestikeelsed ei ole sama, aga pole kasutusel eestikeelse rahvastiku mõistet, sest sellest ei ole eraldi midagi huvitavat rääkida. Kõigest sellesse puutuvast saab rääkida artiklis Eesti keel, sellepärast polegi tarvis eraldi artiklit eestikeelsete inimeste kohta. Andres (arutelu) 28. mai 2019, kell 22:39 (EEST)

Lõpuks küsin uuesti oma põhimure kohta selle artikliga ja siin arutelus esitatud ideedega seoses - mida teha kõigi nende venelaste, eestlaste jt-ga, kelle puhul pole kindel (allikas ei täpsusta termini sisu) või võimalikki (nt ärkamisaja eelsed eestlased), et nad kuuluksid kitsa enesemääratluse põhise rahvuse definitsiooni alla? Andrese soovitus ebamäärasemat allikat mitte kasutada on radikaalne lahendus. Asi pole ju selles, et meil poleks aimugi, mida see sõna konkreetsel juhul tähendab, vaid spetsiifilisuse astmes. Me teame, et eestlane tähistab rahvust või rahvast isegi siis, kui me ei tea, millist spetsiifilist rahvuse või rahva määratlust on mõeldud. Sellest tuleneski minu mõte, et praktiline on koondada kõik ühte üldisse artiklisse, mille raames on võimalik kõiki erinevaid määratlusi tutvustada. Analoog oleks nt artikkel Lääne-Euroopa, mis hõlmab erinevaid selle mõiste definitsioone ja kus saab kasutada ka allikaid, mis ei täpsusta, millist konkreetset Lääne-Euroopa definitsiooni nad järgivad. Teisel juhul, rahvusluse-eelsete rahvaste jaoks luua eraldi vikiartikkel (Eestlased (rahvas))? --Minnekon (arutelu) 26. mai 2019, kell 20:11 (EEST)

::: Kui oleks probleem selles, et me ei tea, kas rahvus ja keel on samastatud, siis ei saaks jah kasutada. Kui pole konkreetset alust kahtlustada, et rahvust määratakse keele järgi, siis võib minu meelest lähtuda sellest, et see nii pole.

::: Mis puutub Lääne-Euroopasse, siis allika kasutatavus oleneb seal leiduva info iseloomust. Kui näiteks on tegu statistiliste andmetega, aga pole võimalik aru saada, millist piirkonda silmas peetakse, siis andmei kasutada ei saa. Kui öeldakse, et keegi sündis Lääne-Euroopas, siis võib asi samuti problemaatiline olla.

::: Ühesse artiklisse koondamine on minu meelest praktiline siis, kui on tegu ebamäärase mõistega, mida võidakse mitut moodi täpsemalt defineerida ja mille puhul tavaliselt pole selge, kuidas autor võiks seda defineerida. Arvan ka, et eesti rahvust ja eesti rahvast võib koos käsitleda.) Kui mõni definitsioon on nii levinud, et saab rääkida eraldi täpsemast mõistest, siis on otstarbekas teha eraldi artikkel, sest muidu jääb kohtades, kust artiklile lingitakse, selgusetuks, mida silmas peetakse. Näiteks kui jutt on kiirusest, siis füüsika mõiste kohta peaks olema eraldi artikkel. Andres (arutelu) 28. mai 2019, kell 22:50 (EEST)

: Kui "Eesti venelased" definitsioon on liiga kitsas, siis võiks seda definitsiooni muidugi laiendada. Ehk siis midagi nagu "Eesti venelased on Eestis alaliselt elavad inimesed, kes kuuluvad rahvusliku kuuluvuse järgi vene rahvusesse." Siis on muidugi lahtine, et kuidas kuuluvust täpselt määratleda. Eelistaks, et kasutame samu määratlemise viise nagu akadeemias. Blomsterhagens (arutelu) 27. mai 2019, kell 13:55 (EEST)
Edit:

: Samal näitel tekitaks siis küsimusi ka artikkel Venemaa eestlased. Mitme artiklis toodud inimese emakeeleks ei olnud keskkonna tõttu Eesti keel, vaid saksa/soome või vene keel. Sellegipoolest loetakse neid "eestlasteks". Milline siis täpselt on "eestlase" definitsioon sel puhul, jääb mulle arusaamatuks. Selge on see, et ainult emakeele kaudu seda teha ei saa. Blomsterhagens (arutelu) 27. mai 2019, kell 16:51 (EEST)
----
Minu meelest ei peaks esimeses lauses rahvuse nimetus jutumärkides olema. Velirand (arutelu) 25. mai 2019, kell 14:19 (EEST)

1) Võtsin jutumärgid ära 2) Olen nõus, et keelt ja rahvust ei tohiks siinsel juhul kokku panna. Kui just mingi riiklik / akadeemiline allikas sellist terminit ei kasuta? Ei ole ise kohanud.  Blomsterhagens (arutelu) 25. mai 2019, kell 14:39 (EEST)
Täpsustan nr 2: Ma ei tea, et selline mõiste nagu "keelepõhine rahvus" üldse eksisteeriks. Vähemalt Eesti google ühtegi tulemust sellele ei leia. Rootsi / Norra keeles ka ei tea seda mõistet.  Blomsterhagens (arutelu) 25. mai 2019, kell 14:45 (EEST)
Segaste allikate koha pealt - Riiklikes / akadeemilistes allikates ei ole kahetimõistetavust kohanud. Hetke mulje on, et kui allikas ei ole selgelt defineeritud kas räägitakse rahvusest või keelest, siis 1) see ei ole täpne allikas või 2) kui allikas ei tee järeldusi, siis ei tohiks artiklis ka allikast järeldusi teha Blomsterhagens (arutelu) 25. mai 2019, kell 15:08 (EEST)

Muidugi. Andres (arutelu) 25. mai 2019, kell 16:07 (EEST)


Arutelu:Neil deGrasse Tyson

Neil Tyson ei poolda stringiteooriat, sest tema arvates ei saa maailma kirjeldada ainult matemaatika abil.'

See ei ole arusaadav. Ükski füüsikateooria ei kirjelda maailma ainult matemaatika abil (mida see tähendaks?), kuid kõik tänapäeva füüsikateooriad kasutavad matemaatikat väga oluliselt. Andres 25. august 2008, kell 14:27 (UTC)

: Ma lootsingi, et Sa teed selle lausega midagi, sest ma ei osanud. --Epp 25. august 2008, kell 14:53 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://thesciencenetwork.org/BeyondBelief/watch/
** In Neil deGrasse Tyson on 2013-06-24 12:32:54, 404 Not Found
** In Neil deGrasse Tyson on 2013-07-06 16:01:01, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:01 (EEST)
----
Oma religioosset vaadet nimetab N. Tyson pigem agnostiliseks kui ateistlikuks.
https://www.youtube.com/watch?v=CzSMC5rWvos&ab_channel=BigThink --Nimelik (arutelu) 27. märts 2021, kell 06:14 (EET)


Arutelu:Paramore

Keegi võiks muretseda pildi, tervest bändist.:) Ja see pilt võiks minna Hayley Williams artikli juurde.
Fqb 25. august 2008, kell 18:08 (UTC)

No siit saaks mõne.--WooteleF 25. august 2008, kell 15:14 (UTC)
Varasem versioon:
Paramore on USA pop-punk bänd, üks TWLOHA bändidest. Paramore on tuntud väga energilise lavashow poolest. Selle liikmed olid 2009. aastal Hayley Williams, Jeremy Davis, Josh Farro, Zac Farro ja Taylor York.
Bänd moodustus aastal 2002, kui tollal 13-aastane Williams kolis oma kodulinast Meridianist Mississippi osariigis Tennessees olevasse Franklinisse ning kohtus seal erakoolis, kus ta õppis, vendade Josh ja Zac Farroga, kes mängisid tollal koolibändis The Factory. Nad said peatselt sõpradeks ja jäid sellepärast lõpuks nõusse, et naine saab bändi liikmeks ja koguni solistiks. Nimi "Paramore" oli bändi ühe esialgse bassimängija ema neiupõlvenimi. Kui bändiliikmed teada said, et samamoodi häälduv "paramour" tähendab salaarmukest, otsustasid nad selle bändi nimeks panna. Nende esimene laul oli "Conspiracy", mis pääses ka nende debüütalbumile.
Paramore hakkas esinema kontsertidel ja ringreisidel käima. Nad tootsid ka demoplaate. Üks neist sattus plaadifirma Fueled by Ramen asutaja ja tegevdirektori John Janicki kätte. Janick vaatas ka bändi esinemist Orlandos, ajas nendega pisut juttu ja sõlmis aprillis 2005 nendega lepingu.
Juba samal aastal ilmus nende esimene plaat "All We Know Is Falling" (kõik see, mida me teame, laguneb). Albumi nimi ja kujundus väljendasid Williamsi sõnul kurvastust selle pärast, et Jeremy Davis lahkus pisut enne plaadi valmimist bändist. Davis ütles, et tegi seda isiklikel põhjustel. 5 kuud hiljem palusid teised bändiliikmed teda tagasi ja Davis tuligi.

;Stuudioalbumid:
*2005 "All We Know Is Falling"
*2007 "Riot!"
*2009 "brand new eyes"
;Live albumid:
*2008 "The Final Riot!"
Bändi kuulsamad laulud on "Misery Business", "Decode".
2008. aastal kandideeris Paramore MTV Euroopa muusikaauhinnale kategoorias "Rock Out" ja jäi kolmandaks. Paramore on kandideerinud ka Grammyle.
Paramore´i kaks uuemat laulu "I Caught Myself" ja "Decode" kuuluvad filmi "Videvik" soundtracki hulka.
Paramore'i kolmas stuudioalbum "brand new eyes" on plaanitud välja anda 29. septembril 2009. Brand new eyes'i esimene singel "Ignorance" avaldati 7. juulil.
Andres 17. jaanuar 2010, kell 14:02 (UTC)
----
Miks pilt välja võeti? Andres 20. aprill 2011, kell 21:28 (EEST)


Arutelu:Schleswig-Holstein (laev)

Mis mõttes "au alustada" ? Jocker 25. august 2008, kell 21:57 (UTC)

Muutsin sõnastust. Andres 26. august 2008, kell 03:48 (UTC)

"Nimetatud (auks)" tabelis ei ole õige sõnastus. Andres 26. august 2008, kell 03:48 (UTC)

: Aga paku sinna midagi paremat välja, mis oleks lühike (mahuks viisakalt tabelisse ära) ja samas üheselt mõistetav. Inglise keelne termin on "namesake", mis on üheselt mõistetav --Anttix 26. august 2008, kell 06:27 (UTC)

:: Ei tule paremat pähe. Võiks olla nii, et esimesel real on "Nimetatud" ning seejärel omastavas käändes see, mille auks on nimetatud, ning teisel real "auks" ilma sulgudeta. Aga ma ei tea, kas see hakkab tööle. Andres 26. august 2008, kell 06:47 (UTC)

::: Ei tule endal ka midagi paremat :( Eks ta keeleliselt kohmakas on nii või naapidi. Kui midagi mõistlikku plahvatab, siis anna teada. --Anttix 26. august 2008, kell 07:10 (UTC)

Linke puuduvatele artiklitele niimoodi ei tehta. Võtame näiteks "Pommern (laev)". Meil on juba artikkel ühe laeva kohta, mille nimi on Pommern, aga see on üks teine laev. Andres 26. august 2008, kell 03:53 (UTC)

:Näen, et seda ei ole "õigeks" muudetud järelikult ei tea Sa ise ka kuidas "linke puuduvatele artiklitele tegema peab" :) Aga tõsiselt: inglise keelses vikipeedias on kombeks, et kui täpselt sama nimega laevu saab palju, lisatakse neile nimesse ehitusaasta, aga seda juhul kui muid võimalusi ei ole erinevaks teha. Muutsin seekord lingi laeva täisnime peale juhuks kui keegi kunagi olemsaoleva Pommern laeva artikli nime peaks ära muutma. --Anttix 26. august 2008, kell 06:27 (UTC)

:: Asja iva on selles, et kui mitmel asjal on sama nimi, siis ei tohi pealkirjale täpsustavaid märkusi lisada, enne kui artikkel on olemas või on olemas põhilehekülg, kus on vastava artikli link. Kui põhileht on olemas ja seal sobivat linki pole, siis tuleb pealkiri ette näha ja vastav link põhilehele lisada. Andres 26. august 2008, kell 06:47 (UTC)

:: Praegu on link HMS Dreadnought (1906). Kui hiljem peaks kirjutatama sellest laevast teise nime all, siis ei leia seda linki enam üles. Muide, kui samanimelisi laevu on mitu, siis peaks ka tekstis täpsemalt kirjutama. Andres 26. august 2008, kell 06:52 (UTC)

::: Palun väga vabandust, aga mulle tundub Su väide kergelt kummaline. laevu nimega "HMS Dreadnought" on inglismaal aegade jooksul kogunenud kümmekond tükki. Kui nüüd keegi hakkab sellest konkreetsest laevast eesti keeles artiklit kirjutama, siis võib ta panna artikli nimeks inglise keelse vikipeedia eeskujul HMS Dreadnought (1906) või hoopis HMS Dreadnought, Dreadnought, Dreadnoot või kurat teab mida. Lühidalt: selleks, et linke puuduvatele artiklitele "õigesti nimetada" peab olema selgeltnägija. Pealegi, ilma aastaarvu täpsustuseta ei ole üheselt mõistetav, millisele laevale viidati (kuigi jah, iga mereajaloos kodus olev inimene peaks teadma, millisest on jutt). Erinevalt Pommernist, kus on tekstis selgelt öeldud, et tegemist on sõsarlaevaga. --Anttix 26. august 2008, kell 07:03 (UTC)

::::: No selles ongi asi. Kui keegi hakkab artiklit kirjutama, siis ta ei pruugi vaadata, missugune link sellest artiklist siin läheb. Sellepärast peaks siinne link olema minimalistlik. Kui keegi paneb nimeks "Dreadnoot", siis on see ilmselgelt vigane ning pealkiri parandatakse ära. Aga ükskõik milline see pealkiri ka oleks, lehekülg Dreadnought tehakse siis kindlasti ning see link leitakse üles.

::::: Praegu ei paista artikli tekstist välja, et tegu on 1906. aasta laevaga. Seda ma ju enne rääkisingi, et seda tuleb täpsustada tekstis, mitte lingis. Andres 26. august 2008, kell 07:20 (UTC)

:::::: Oeh, oleks see asi siis nii lihtne. Sõna drednoot (vabandust, kirjutasin enne valesti) on eesti keelses merekirjanduses üsna levinud. Aga lähtudes põhimõttest "vähem kisa, rohkem loomingut" on nüüd olemas HMS Dreadnoughti artikli toorik. Sellega tõmban viljatule vaidlusele joone alla ja palun selle asemel auru suunata artikli täendamisele. --Anttix 26. august 2008, kell 07:37 (UTC)

::::::: Drednoot on üldnimi, mitte laeva nimi. Seega oleks artikli teema teine. Andres 26. august 2008, kell 07:54 (UTC)

:::::::: üldnimi, mis 20. sajandit käsitlevates tekstides viitab just sellele laevale ja vanemaid perioode käsitlevates tekstides laevadele, mis arvati nende ehitajate poolt olevat eriti "surmatrotsivad" ja seetõttu nii nimetati. Äärmiselt hästi defineeritud nimi, kas pole ;) --Anttix 26. august 2008, kell 08:13 (UTC)

::::::::: Nii palju kui mina tean, nimetatakse drednootideks Esimese maailmasõja aegseid suuri lahingulaevu, muidugi selle laeva järgi. Selge see, et sõna võib kasutada ka ülekantud tähenduses. Kui nüüd artikli pealkiri on "Drednoot", siis ei tule artiklis rääkida ühest konkreetsest laevast. Kui keegi seda pealkirja oleks ühest laevast rääkimiseks kasutanud, siis oleks pealkirja muudetud.

::::::::: Minu eesmärk ei ole viljatult vaielda, vaid juhtida tähelepanu ohtudele, mis tekivad teatud linkimisviiside korral. Andres 26. august 2008, kell 08:23 (UTC)

:::::::::: Mis on siis see "õige" olematutele artiklitele linkimisviis? Minuarust võib sel teemal vaielda lõputult. Schleswig-Holsteini artikli nime valisin muuseas selle järgi, et tegin otsingu ja otsingust tuli välja soomuslaevade artikkel. Vaidlusaluse laeva nimi oli HMS Dreadnought. Kes ütleb, et uus artikkel oleks tehtud HMS Dreadnought või lihtsalt Dreadnought? Nii nagu me ei tea, kas näiteks selle artikli "õige" nimi peaks äkki hoopis olema "SMS Schleswig-Holstein" (nagu itaalia keelses vikipeedias), "SMS Schleswig-Holstein (1906)" (nagu saksa keelses vikipeedias) või hoopis "Saksa sõjalaev Schleswig-Holstein" (nagu inglise keelses vikipeedias). Kumb on parem ennustaja, kas numeroloog või astroloog? --Anttix 26. august 2008, kell 08:52 (UTC)

: Juhin tähelepanu artiklile 1648. Seal on samuti viidatud ühele teisele laevale nimega HMS Dreadnought ja seda on tehtud koos aastanumbriga kuigi sellist artiklit veel ei ole. Muus osas olen nõus, et link peaks olema nii minimalistlik kui võimalik, aga Dreadnoughte on ajaloos olnud nii palju, et minimalistlikul lingil on suur tõenäosus hiljem valedele artiklitele viitama hakata. Keegi väida ju, et olematutele biograafia lehekülgedele minimalistikkuse põhimõttel esialgu vaid perekonnanimega viitama peaks. --Anttix 26. august 2008, kell 09:12 (UTC)

:: Olematutele artiklitele linkimisel on oluline linkida nii, et oleks kindel, et link hiljem üles leitakse. Kui tehakse uus artikkel, siis mõeldakse sellele, millised nimed artiklis kirjeldataval asjal veel on. Kui tehakse artikkel HMS Dreadnought (1906), nagu Sa tegid, kuid puuduvad leheküljed HMS Dreadnought ja Dreadnought, siis tuleb  vähemalt arutelulehele märkida, et need puuduvad. Siis leiab nupu "lingid siia" abil artikli üles, kui need tehakse. Kui need leheküljed tehakse, siis tehakse nendele viitavad lingid ümber.

:: Et artiklite pealkirjad oleksid fikseeritud ning lingid viitaksid õigesse kohta, selleks on meil täpsustuslehed. Seda eesmärki teenivad ka loendid, näiteks Laevade loend.

:: Ka artiklis 1648 on lingitud valesti. Muidugi saab säärased lingid hädakorral otsinguga kätte, aga niimoodi jäävad nad ikkagi kergesti ripakile.

:: Biograafialehtede puhil ei ole probleem terav, sest kõik biograafiad lisatakse biograafiate loendisse Biograafiad. Igatahes tehakse ka biograafiate puhul ümbersuunamised ja täpsustuslehed võimalikelt nimekujudelt. Andres 26. august 2008, kell 16:00 (UTC)

::: Jään Dreadnought  puhul siiski eriarvamusele. Siin on erandlikult mitte-minimalistliku lingiga linkimine mõistlikum, kuna eeldatavasti uute Dreadnoughti teemaliste artiklite tegijad on nende artiklite nimetamise eripäraga kursis. Muude linkide osas olen põhimõtetega päri. Kui leian aega veel ühe Dreadnoughti artikli tekitada, siis kirjutan täpsustuslehe ka. Tänud kaasa mõtlemast. --Anttix 28. august 2008, kell 00:41 (UTC)

:::: Jutt on ainult üldisest põhimõttest. Kui tõesti on täpselt teada, mis artikli pealkirjaks saab, siis ei ole tarvis minimalismi põhimõtet järgida. Andres 28. august 2008, kell 00:55 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.maremark.ee/info/peepSchleswig
** In Schleswig-Holstein (laev) on 2013-06-24 13:23:39, 404 Not Found
** In Schleswig-Holstein (laev) on 2013-07-07 00:05:53, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:06 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mcv~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mcv! Andres 26. august 2008, kell 04:44 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mcv~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Jēkabs Osis

selline artikli pealkiri ei kõlba. peab valima ühe neist kahest. avjoska 26. august 2008, kell 17:44 (UTC)

Kuidas teda ülikooli õppejõuna nimetati?
Doktoritöö pealkirja ma tõlkida ei julge, kuni ei tea, kes see Loce on. (Locke? Loch Ness?) Läti vikis nimetatakse teda ka rektoriks, aga ma ei saa aru, mille omaks. --Oop 1. november 2011, kell 00:22 (EET)

Lotze. Ühe teise lätikeelse allika järgi "Lotze metafüüsikas".

Tartu ülikooli. Andres 1. november 2011, kell 02:11 (EET)

:Millal ta TY rektor oli? Meie rektorite loendis säherdust imelooma ei ole. --Oop 1. november 2011, kell 16:03 (EET)

Lingid tuleks teadustöödelt ära võtta, sest me ei lingi X teose pealkirja üksikuid sõnu--Estopedist1 (arutelu) 19. aprill 2016, kell 20:15 (EEST)


Vajaks uuendamist, või mis? Jocker 27. august 2008, kell 20:46 (UTC)

Ma ei saanud aru, kuidas see kvalifikatsioon sinna tabelitesse peaks ära mahtuma. Igatahes on nüüd kvalifikatsioonikatsed kirjas ainult neil, kes lõppvõistlusele ei pääsenud. --Epp 27. august 2008, kell 21:50 (UTC)

: Kui tabelisse ei mahu ära, võib ju ka kirjutada väljapoole tabelit. Andres 27. august 2008, kell 23:12 (UTC)

See artikkel on ju selgelt pooleli. Kas märkust "pooleli" ei tohi enam kasutada? --Epp 1. juuni 2012, kell 15:49 (EEST)

Peaaegu kõik artiklid on pooleli. Tohib ikka kasutada, aga minu arvates seda siin ei ole tarvis. Kes tahes võib tagasi panna, kui tema arvates on see siin kasulik. Adeliine 1. juuni 2012, kell 16:03 (EEST)

: Kes see jõuab süveneda, kui Sa neid malle massiliselt ära võtad, ja veel pisiparandusena? Palun ära tee niisugust asja. Andres (arutelu) 1. juuni 2012, kell 19:34 (EEST)

svwiki's on samanimeline kategooria :sv:Kategori:Estland i olympiska sommarspelen 2008, ent ma pole kindel selle vajalikkuses--Bioneer1 (arutelu) 12. september 2014, kell 09:53 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti 2008. aasta suveolümpiamängudel


Arutelu:Tekstifail

TXT on tavaline tekstiformaat, mis ei sobi kontoridokumendiks kontoridokument? Mis see veel on? Kontoritarkvara oskab .txt faile lugeda.
See peaks olema täpsustuslehekülg (:en:TXT, :de:TXT), sest faili laiend on .txt :en:Text file. --Tiuks 28. august 2008, kell 11:16 (UTC)

Muidugi oskab, kuid kodeering ja muu jääb tekstiformaadiks. Käsud jäävad tekstina. Sa saad küll muuta, kuid siiski ei saa Sa tekstiformaati kontoritarkvaravõimalusi lisada.
--Mihkel Põder 3. september 2008, kell 13:42 (UTC)

Ma olen txt faili (oli vist riigiasutuse dokument) redigeerinud Microsoft Office'iga. Ma ainult täitsin väljasid aga ei katsetanud muid võimalusi. Kindlasti on Office'is võimalik txt failiga kõike teha ja esimene lause on seetõttu vale. --Tiuks 3. september 2008, kell 19:54 (UTC)
Avalause on ämber. Faililaiend on .txt (Punkt on oluline). Edasi ei ole olemas mingit "tavalist" txt formaati (ja need failid võivad sisaldada igatsugu infi kirja kuju, värvi vm. kohta, üldjuhul küll ei sisaldada, aga escape ja control koodid on päris huvitavad asjad) -- Ahsoous 3. september 2008, kell 22:49 (UTC)

Selle üle on siin vaieldud, kas failinime laiend on .txt, txt või TXT. Milline autoriteetne allikas selle küsimuse lahendaks? Andres 4. september 2008, kell 05:25 (UTC)

: Mulle ei meenu ühtegi suurte tähtedega faililaiendit ja punk reedab tõesti, et see on faililaiend. Inglise vikis on sellest kirjutatud :en:Text file#.txt (ei tea kas õiget alajaotust näitab) ja see on ka punkiga. --Tiuks 4. september 2008, kell 07:41 (UTC)

:: Artiklis :en:Filename extension punkti ei kasutata. Suur-ja väiketähti vist ei eristata? Andres 4. september 2008, kell 10:13 (UTC)

:: Meie suurtetähega faililaiendite artiklid peab ümbersuunama õigele failiformaadi nimele (:en:List of file formats). Suurte tähtedega on failiformaatide lühendid. Meil aga puudub üldse artikkel failiformaat (:en:File format). --Tiuks 8. september 2008, kell 21:41 (UTC)

: Küsimus: mis on failinimelaiendiks sellise faili myfile.tar.gz puhul? Vastus: .tar.gz - Ahsoous 8. september 2008, kell 22:06 (UTC)

:: Mõned erandid muidugi on. Ma vaatasin rohkem audio failiformaate. Tar on tuttav :en:tar (file format) ja gz on :en:gzip. Seda kasutatakse kokkupakkimisel ja nagu näha on need artiklid väikeste tähtedega. --Tiuks 8. september 2008, kell 22:23 (UTC)

:::mis puutub punkti, siis

FILENAME.EXT
When doing a file listing, the base name and extension would be separated by spaces, much like this:
 Volume in drive A: is LINUX BOOT
 Volume Serial Number is 2410-07EF
 Directory for A:\
 LDLINUX  SYS      5480 1999-04-19  23:24
 VMLINUZ         530921 1999-04-19  23:24
 BOOT     MSG       559 1999-04-19  23:24
 EXPERT   MSG       668 1999-04-19  23:24
 GENERAL  MSG       986 1999-04-19  23:24
 KICKIT   MSG       979 1999-04-19  23:24
 PARAM    MSG       875 1999-04-19  23:24
 RESCUE   MSG      1020 1999-04-19  23:24
 SYSLINUX CFG       420 1999-04-19  23:24
 INITRD   IMG    878502 1999-04-19  23:24
        10 files           1,420,410 bytes
                              35,840 bytes free
This use of spaces often led to confusion with novice DOS users, who thought of the "." as part of the file's identifier, rather than merely a convention for separating the two components of that identifier.--Hendrix 8. september 2008, kell 22:31 (UTC)

Allikas? Andres 9. september 2008, kell 07:20 (UTC)
Esimese kommentaari kohta:
Sa võid lisada pilte, helikujutisi ja muid võimalusi, KUID, olete kunagi näinud *.txt(või *.TXT) formaadis teksti, kus ette lahvatavad värvilised pildid ja ilusad helid? Ei usu küll. Sa võid neid sinna tekstiformaati sisestada, aga kui Sa tahad, et need jääksid sinna, salvesta see kontoritarkvara tekstiredaktori formaadis(*.DOC või *.DOCX jne välja arvatud *.TXT!!!).
Ma unustan nime. Aga küllap saate aru, et 12 aastane on selle kirjutanud.--Mihkel Põder 16. veebruar 2009, kell 19:01 (UTC)
----
Ma ei tea, kas märksõna "lihttekst" tuleks ka siia suunata--Bioneer1 (arutelu) 5. september 2012, kell 11:54 (EEST)
----
Cambridge'i määratlus mõneti "kõhnem".—Pietadè 13. aprill 2018, kell 00:10 (EEST)


Arutelu:Tallinna Keskraamatukogu

kas selle hoonest tuleb eraldi artikkel? hoonel on ju omamoodi huvitav ajalugu. avjoska 28. august 2008, kell 17:55 (UTC)

hoonest on eraldi artikkel: Vene seltskondliku kogu hoone--Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2014, kell 14:56 (EEST)

Endisi haruraamatukogusid ei tohiks kustutada. --kanakukk 17. veebruar 2010, kell 14:20 (UTC).
** Merivälja raamatukogu Tuule tee 18

Välja võetud. Andres 17. veebruar 2010, kell 15:12 (UTC)

:Merivälja raamatukogu ilma aadressita on artiklis jälle mainitud--Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2014, kell 14:56 (EEST)

Mul on õigused selle teksti kopeerimiseks ja ka muutmiseks.

Kas meil on ka need õigused? Andres 23. veebruar 2010, kell 19:06 (UTC)

:Kuidas nende õigustega siis on? Kas siin on kopeeritud teksti?--Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2014, kell 14:56 (EEST)
----
Milleks ingliskeelne nimi? Andres 23. veebruar 2010, kell 19:10 (UTC)

ingliskeelset nime enam artiklis pole--Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2014, kell 14:56 (EEST)
----
Teenuste alapeatükk ju küll sellisena ei sobi, liiga reklaam. Meryli (arutelu) 19. juuli 2017, kell 13:08 (EEST)
------
Vanasti olid raamatukogudel (eeskätt haruraamatukogude näol) ALLASUTUSED, kust nüüd järsku on ALLORGANISATSIOONID tekkinud? (Allorganisatsioon kõlab siin nagu nõukaaegne partei allorganisatsioon.) Kuriuss (arutelu) 29. detsember 2019, kell 21:05 (EET)


Arutelu:Manakara

Inglise vikis on asendikaart. Andres 28. august 2008, kell 20:23 (UTC)

"Inimesed on äärmiselt puhtad" – see ei ole entsüklopeediline fakt. Kui puhas on "äärmiselt puhas inimene" ja kuidas seda mõõdetakse? Kuriuss (arutelu) 5. august 2023, kell 08:40 (EEST)

Siin on veel terve hulk kysitavaid kohti. Ma mõned võtsin välja, aga õigupoolest vajaks kogu artikkel ymbertegemist kasvõi enwiki põhjal. Praegu näikse olevat kellegi reisiselli isiklike tähelepanekute pealt kirjutatud - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. august 2023, kell 21:00 (EEST)


Arutelu:Julius Schreider

Võib-olla peaks ikkagi kirjutama "Šreider". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. august 2008, kell 20:31 (UTC)

Miks "Julius"? Andres 28. august 2008, kell 20:41 (UTC)

See nimevariant näib olevat ladina kirjas ta nimedest levinuim. Mul on ka ta autograaf, kus ta just seda kasutab. Kk 28. august 2008, kell 20:46 (UTC)

: Kas see on seotud tema katoliiklusega? Andres 28. august 2008, kell 20:48 (UTC)

:: See on tõenäone. Kk 28. august 2008, kell 20:53 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://schreider.ning.com/
** In Julius Schreider on 2013-06-24 11:28:56, 404 Not Found
** In Julius Schreider on 2013-07-06 05:18:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:18 (EEST)


Arutelu:Max Kaur

Huvitav! kuidas fotopilte toimetada?

Mis mõttes toimetada?

Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~. Andres 5. september 2008, kell 10:55 (UTC)
"Eesti Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare pikaajaline poliitiline nõunik." - kuigi see lause on M.Kauri artikli esimeses lauses ja seega võiks arvata, et ülioluline, siiski tema poliitilise tegevuse CV-s ei saa aru, millal ta sellisel tähtsal ametipostil oli--Hendrix 29. august 2008, kell 14:36 (UTC)
"võttes kasiinonduse riigi ja omavalitsuste kontrolli alla." - rumal küsimus küll, aga kas kasiinode tegevus on nüüd riigi kontrolli all?--Hendrix 29. august 2008, kell 14:40 (UTC)
", omavalitsustegelane, Eesti Keskerakonna esimehe Edgar Savisaare pikaajaline poliitiline nõunik." - las jääb ootama ajalist piiritlemist. Ja ega M.Kaur ei ole Savisaare vari, et kõige esimeses lauses nii asjad paika on pandud--Hendrix 29. august 2008, kell 15:10 (UTC)
Arvan, et Eesti Päevaleht, 30. august 2001 lugu on vist eksitava sisiga!

Mis nimelt on eksitav? Andres 30. august 2008, kell 10:11 (UTC)
ja ta aitab õepoegi Daniel Kauri (sündinud 1986) ja Roland Kauri (sündinud 1984). Tõstsin välja: ebamäärane ja viitamata. --Metsavend 2. september 2008, kell 11:09 (UTC)

: Kui viidet pole võimalik leida, siis see muidugi siia jääda ei saa. Aga tähendus selgub eelmisest lõigust. Andres 2. september 2008, kell 11:36 (UTC)

:: Võib-olla peaks lause minevikus olema. Miks peaks täiskasvanud inimesi aitama? Ja kui aitabki, siis, miks seda mainida on vaja? Ta aitab tõenäoliselt ka oma ema ja isa. Iseenesestmõistetavusi ei pea kirjutama. --Metsavend 2. september 2008, kell 12:37 (UTC)

See nüüd läks valesti. Artiklis ei öelda, et ta Max Kauri enda väitel on Eduard Tubina poeg. Selle peaks minu meelest artikli tekstist välja jätma ning piirduma lingiga välislinkide all. Andres 2. september 2008, kell 13:00 (UTC)

Minu arust annab elevil Jermakov artiklis seda väga otseselt mõista. Ja kui ta on selle üle uhke, miks ei võiks see väide seal olla?

: Mõistaandmine on tõlgenduse küsimus. Ja mõistaandmine ei ole väitmine. Minu meelest ei saa sellest artiklist ühtegi fakti Max Kauri kohta. Andres 2. september 2008, kell 13:13 (UTC)
Eeltoodud kaalutlustel võtsin asja tekstist välja ning lisasin välislinkide alla. Andres 2. september 2008, kell 16:51 (UTC)
Antud väite on vale "Ta on eitanud Eesti okupeerimist Nõukogude liidu poolt".
Kui see õige jutt on, miks siis maha vaikida?

Kui viidet ei ole, siis pole põhjust uskuda, et see on õige jutt. Andres 4. september 2008, kell 10:34 (UTC)

: Okupatsiooni eitamisest on juttu siin, aga see on teise inimese ümberjutustus Kauri artiklist Keskerakonna venekeelses lehes, mis vist pole leitav. --Epp 4. september 2008, kell 10:48 (UTC)

:: Kindlasti on leitav. Kui seda veebis pole, siis raamatukogus ikka on. Andres 4. september 2008, kell 11:32 (UTC)

::Järelikult oli mul õigus.

Edgar_ja_nõunik.jpg ja Patroarh.jpg eemaldatud, tuleks postitada sobivas suuruses ja selleks ettenähtud kohas. --kanakukk 9. september 2008, kell 18:56 (UTC)

Panin neile piltidele thumbi peale, nii et nad ei ole enam tohutud. Vaadake edasi, mis nendega teha. Andres 9. september 2008, kell 19:45 (UTC)

Ei valitud ju?  --Epp 19. oktoober 2009, kell 12:21 (UTC)
Valiti 18.10.2009 Tallinna linnavolikogu liikmeks.

Võtsin välja. Võib-olla ta saab liikmeks pärast Riigikogu liikmete loobumist. Andres 19. oktoober 2009, kell 13:34 (UTC)

Purjetamine välja. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. august 2010, kell 18:10 (EEST)
Max Kauri Sihtasutus on nüüd siis Tallinna Arengu- ja Koolituskeskuse nõukogu liige. Palju õnne! --Metsavend 24. oktoober 2011, kell 18:06 (EEST)

Miks see Jaapani saadikuga kohtumine siin peaks olema? --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 31. detsember 2011, kell 01:21 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.maxkaur.com
** In Max Kaur on 2013-06-24 12:19:16, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Max Kaur on 2013-07-06 13:38:33, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:38 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.trend24.ee/?id=72&action=show_new&new_id=2364
** In Max Kaur on 2013-06-24 12:19:16, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Max Kaur on 2013-07-06 13:38:43, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:39 (EEST)
----
Kuidas Tallinna Linnavolikogu koosseisu numbrit kontrollida? Sealses artiklis neid ei ole. Andres (arutelu) 9. november 2013, kell 08:38 (EET)
----
Endine pilt võiks ka sisse jääda. Andres (arutelu) 29. detsember 2013, kell 00:41 (EET)

Ja üldse pole ju mõtet suurt pilti nii kribuga asendada. --Epp 29. detsember 2013, kell 00:50 (EET)
----
Siit eemaldati materjali. Andres (arutelu) 22. detsember 2015, kell 01:07 (EET)
Võeti väga palju välja. Andres (arutelu) 28. jaanuar 2018, kell 16:19 (EET)
----
 Max Kaur on skulptuuri "Märka sõltuvust" idee autor. Skulptuur on kavas püstitada Tallinna kesklinnas.
Kas sellest skulptuurist loobuti? --WikedKentaur (arutelu) 18. detsember 2018, kell 00:27 (EET)


Arutelu:Kalju Karask

Artiklis pole sõnagi tõstespordist, ometi kuulub kategooriasse Eesti tõstjad

Kas sündinud Uhe külas või Rakke alevikus? Virumaa Teataja artiklis väidetakse et Uhe külas.Valdo Einmann: Jumalaga, Kalju Karask, Virumaa Teataja, 16.08.2011


Hehee, ma muide mõtlesin selle peale, kas peaks olema raudteejaam või rongijaam. Ja siis otsustasin, et rongijaam kõlab ikkagi paremini.:-) Kuigi tundub küll, et kiputakse rohkem raudteejaama kasutama. Miks ei võiks olla rongijaam; palju ilusam sõna ju? --Epp 29. august 2008, kell 20:37 (UTC)

Võib-olla küll, aga see pole päris kirjakeelne sõna. ÕS-is on ta märgitud argikeelseks. Andres 29. august 2008, kell 20:54 (UTC)

: OK, kasutan teda siis argikeeles edasi. Koos bussijaamaga. :-) --Epp 29. august 2008, kell 21:07 (UTC)

Helifilm Pariisi maailmanäitusel 1900 tundub kuidagi uskumatu...

Nii see tõesti oli. Andres (arutelu) 30. juuni 2013, kell 14:25 (EEST)
----
Paremini kõlab eesti keeles Pariisi 1900. aasta maailmanäitus.

Ma kahtlustan, et see on maitseasi. Mulle kõlab Sinu variant ebaloomulikuna. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2018, kell 17:14 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:1900. aasta Pariisi maailmanäitus


Arutelu:Protest (täpsustus)

Protestiaktsioonist tulebki kirjutada selle nime all. Õigusteaduses on sõnal veel teisi tähendusi, aga protestiaktsiooni ja protestimeeleavaldust ei nimetata eesti keeles tavaliselt protestiks. Saab ainult öelda, et ''avaldati'' protesti. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. august 2008, kell 13:15 (UTC)

Täpsustusleht ei ole selleks, et siia panna kõik sõnad, mis ühtemoodi algavad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. august 2008, kell 13:15 (UTC)

"Nõusolematus" ja "vastuvaidlus" ei nõua artiklit. Andres 30. august 2008, kell 13:18 (UTC)

: Ma ei kujuta ette mida sa siis kirjutaksid artikli alla protest? Sa võid lingid ju alt ära võtta. Või sa tahaksidki neist kahest asjast artikli protest kirjutada? Eestikeeles ei kasutata väljendit protestiaktsioon. Pealegi ei ole protest ka alati aktsioon. Uba on just selle avalikkuses ja tähelepanu püüdmises. --Oktav 30. august 2008, kell 13:26 (UTC)

:Arvan, et "Protest" võiks olla täpsustusleht.

: Eesti keeles kasutatakse sõna "protestiaktsioon" küll, Google annab 32 600 vastet.

: Võib ju teha eraldi artiklid "Protestimeeleavaldus" ja "Protestiaktsioon". Nende kahe alla peaks artikli sisu ära mahtuma küll. Andres 30. august 2008, kell 15:18 (UTC)

Kuna lehele protest ei viita ühtegi teist liiki protesti, siis võiks ta jääda selleks mis on. Täpsustuslehekülgede kohta võiks olla põhimõte, et kui on 1 enam kasutatud tähendus ja teised vähemkasutatud, siis vähemkasutatute jaoks on täpsustusleht ja põhiline tähendus on antud ilma lisandita nime all. See väldiks segadust, mis tekib nendel, kes vikis eriti kodus pole. --Oktav 30. august 2008, kell 22:22 (UTC)

- nõuetekohane käitumine ja kirjalik avaldus teise võistleja või kohtuniku otsuse/tegevuse kohta, nõutud aja jooksul. suwa 30. august 2008, kell 14:38 (UTC)


Arutelu:Suurrahu (täpsustus)

ehk on  kunagised rahud kasvanud saarteks, algne nimi  oli ikka veealuse asja kohta?
* rahu @ ÕS2006 eki.ee - rahu 1. <3> veepinnale ulatuv merepõhjakõrgendik. - Korallrahu, vallrahu -> seega võiks saare viide olla Rahu_(saar)-le suwa 30. august 2008, kell 14:29 (UTC)
Ei saa päris hästi aru, mida mõtled. Miks veealuse asja kohta? ÕS ütleb ju, et veepinnale ulatuv merepõhjakõrgendik.  --Jaan513 30. august 2008, kell 15:00 (UTC)
----
Vikipeedias on Suurrahud, mis siia ei viita järgmised: Suurrahu (Kaavi), Suurrahu (Sääre) --Dj Capricorn 22. juuni 2009, kell 10:32 (UTC)


Arutelu:Rahu (saar)

Laidude raamat lk 14: ''Laidudest väiksemad, nooremad, tavaliselt küllalt klibused ja kivirohked, paigutise taimkattega (üksikute taimede kogumikega või koosluste fragmentidega, üksikute põõsastega), kõrgveega mõneti üleujutatavad saarekesed on rahud, nagu Maakrirahu, Hülgerahu, Papirahu, Rukkirahu, Hanerahu.'' --[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 30. august 2008, kell 14:48 (UTC)

Välja, viiteta:

-enamasti püsivalt veega kaetud kivine merepõhjakõrgendik--Dj Capricorn 7. mai 2009, kell 21:22 (UTC)

ÕS: veepinnale ulatuv merepõhjakõrgendik. Tõenäoliselt on allikas olemas. Me ei tõsta ju kõiki viiteta väiteid kohe välja. Andres 9. mai 2009, kell 07:24 (UTC)

:täiesti õigus. Asi on lihtsalt selles, et rahul võib olla näiteks 6 definitsiooni, millel on omad varjundid, need tuleks siia viidetega lisada, kuid ma ei tea, kuidas seda näiteks vormistada. --Dj Capricorn 9. mai 2009, kell 07:55 (UTC)
Neid definitsioone (rahu, laid jt) räägitakse hästi ühes Eesti Looduse 75. a artiklis, küll on aga sealt ilmne näha, et mõisted on eesti keeles (eriti piirkonniti) väga lahtised ja kohati isegi üksteisega vastuolus--Dj Capricorn 9. mai 2009, kell 07:55 (UTC)


Arutelu:Valdeku tänav

Selline loetlemine on eksitav. Valdeku tänav ristub ka näiteks Aate tänava, Lootuse puiestee, Astri tänava, Nelgi tänava ja Kraavi tänavaga. Andres 30. august 2008, kell 18:13 (UTC)

Valdeku tn on jah üsna pikk tänav ja ristub paljude tänavatega. Aga on tähelepanuväärne selle tõttu, et seal elas tolle spiooni fotokaamera leiutaja, Mis ta nimi oli, ei tule hoobilt meelde...--Hendrix 30. august 2008, kell 18:22 (UTC)

:Walter Zapp--Hendrix 30. august 2008, kell 18:30 (UTC)

:ja kaamera oli 1936. aastast, Minox--Hendrix 30. august 2008, kell 18:34 (UTC)

:: Artikkel Walter Zapp'i kohta --kanakukk 30. august 2008, kell 19:17 (UTC)

Praegu on Valdeku põhikooli asemel Tallinna Ühisgümnaasium, eks ole?

Jah. --kanakukk 31. august 2008, kell 09:34 (UTC)

: Miks siis siin on kirjas, et Valdeku põhikool? Andres 31. august 2008, kell 09:46 (UTC)
Tuleb eristada asutusi ja hooneid. Siin saab majanumbri all kirjutada ka hoonetest ja sellest, mis seal varem on olnud. Andres 31. august 2008, kell 09:26 (UTC)

Ei saanud täpselt aru, mida silmas pead. --kanakukk 31. august 2008, kell 09:34 (UTC)

: Vaata Männimetsa tee (Tallinn), Narva maantee (Tallinn). Andres 31. august 2008, kell 09:46 (UTC)

:: Kas on otstarbekas kirjutada iga maja kohta? S.t. ma ei näe mitte ühtegi põhjust miks peaks kirjutama eramajadest. See oleks arvatavasti sama vajalik, kui kirjutada iga Eesti inimese kohta artikkel. Kui majaga käib kaasas mingi huvitav ajalugu, siis võiks. Aga kirjutada, et x tänaval on y maja, millel n korterit, siis kellele selline informatsioon suunatud on? Vaevalt Vikipeedia külastaja tuleb wikisse otsima infot, mitu konkreetset korteris ühel või teisel tänaval asuval majal on, või mis? --kanakukk 31. august 2008, kell 10:48 (UTC)

::: Muidugi mitte. Kirjutama peab vaid olulistest hoonetest. Korrusmaju võib mainida küll. --Metsavend 31. august 2008, kell 10:51 (UTC)

:::: Lasnamägi on paneelmaju täis, ei ole ju tarvis kirjutada tervet artiklit sellest, et igal paneelmajal on 30 korterit, prügikast ja paar asotsiaali. --kanakukk 31. august 2008, kell 11:10 (UTC)

::: Ma ei mõtlegi, et igast majast peab kirjutama. Lihtsalt on tarvis kuidagi lahku viia majad ja asutused. Andres 31. august 2008, kell 10:59 (UTC)

::::näiteks Valdeku tn. 29a ja Walter Zapp. Ja kui too Valdeku tn. 29a on veel arhitektuurselt ka huvitav maja, siis võiks lisaks ka pilt majast olla--Hendrix 31. august 2008, kell 12:14 (UTC)

:::::: Igatahes sain alles nüüd sellele ideele pihta, loodetavasti. --kanakukk 4. september 2008, kell 19:05 (UTC)

::::: Igal juhul tasub tänava kohta pilte teha, et oleks näha, kuidas see välja näeb. Majast võiks igal juhul panna pildi artiklisse Walter Zapp. Andres 31. august 2008, kell 12:18 (UTC)

:::::: Kahjuks pean kurbusega teatama, et sellist aadressi nagu Valdeku 29A ei eksisteeri. --kanakukk 3. november 2008, kell 22:47 (UTC).

::::::: Paistab, et õige aadress oli hoopiski Valdeku tn 35. --kanakukk 3. november 2008, kell 22:54 (UTC).

Valdeku ja Vabaduse puiestee nurga pealt võeti sel suvel üks maja maha ega tollega ei käinud mingi lugu kaasas? Peale selle, et seda oli korduvalt põlema pandud. Aadressiks Vabaduse pst 60 / Valdeku tn 64. --kanakukk 31. august 2008, kell 13:08 (UTC)

Sinna on kavas teha noorte huvikeskus. Andres 31. august 2008, kell 13:26 (UTC)

Mõned aastad tagasi oli seal lihtsalt Männiku pood, siis T-market ja nüüd siis Maxima. Aga asuvad seal veel lillepood ja apteek. Seega peaks kirjutama, et aastal 2008 asub Valdeku 114 Maxima pood jne.--Hendrix 31. august 2008, kell 13:50 (UTC)

Jah, seal on kauplusehoone, ja kaupluse omanik on mitu korda vahetunud. Ma ei ütleks, et seal on lillepood, pigem on see lillelett. Andres 31. august 2008, kell 14:20 (UTC)

:ok, lillelett. Aga küsimus on sisus, mitte lihtsalt omanike vahetuses. Männiku poe perioodil oli tavaline kauplus, nii nagu neid oli üsna palju. T-market muutis seal väga palju - endise poe sisekujundusest ei jäänud suurt midagi järele. Kuidas nüüd seal on, ei tea. Aga areng on toimunud ja sellest võiks rääkida.--Hendrix 31. august 2008, kell 15:03 (UTC)

:: Maxima kauplus on endine T-Market, s.t. toimus nime, mitte firma vahetus. Aga sellegipoolest võiks ajaloost kirjutada. --kanakukk 31. august 2008, kell 15:16 (UTC)

:::no vot, kuhu välja jõuame - et Maxima ja T-Market on üks ja see sama--Hendrix 31. august 2008, kell 15:25 (UTC)

Siin on andmed vanade nimede kohta. Carsten Wilms toob ära ka kaks eestikeelset nimevarianti.
Mina ei leidnud Wilmsi lehelt, et tegu on 1918. aasta nimega.
Wilmsi lehel ei ole tänavate nimed täielikud. Andres 28. september 2008, kell 08:43 (UTC)

Millisele tänavalõigule lisati asfaltkate? Männiku-poolses otsas küll midagi ei tehtud. Andres 17. oktoober 2008, kell 14:16 (UTC)
Ka see kanalisatsioonitorude remont ei puuduta Männiku-poolset otsa. Andres 17. oktoober 2008, kell 14:18 (UTC)

Sõnastus parandatud. --kanakukk 18. oktoober 2008, kell 15:14 (UTC)