Arutelu:Strepsiriinsed primaadid

Ma ikka soovitaks sellistes taksonoomilistes loeteludes panna iga kord ladinakeelne nimetus eestikeelse ette. Seda on siis palju ülevaatlikum lugeda - sest ladinakeelne on kõigil taksoneil olemas, eestikeelne aga vaid osadel - ja eestikeelset nimetust ei saa ilmselt kunagi ka kõigil olema. Kk 1. november 2008, kell 15:02 (UTC)

Hästi. Andres 1. november 2008, kell 15:44 (UTC)

Esimene viide võiks olla eestikeelse nime selgitus, et kust see nimetus (eestikeelne) pärineb; praegusel kujul on see ehk isegi eksitav --Dj Capricorn 4. november 2008, kell 18:14 (UTC)

Miks see eksitav on? Kuidas see siis peaks olema? Andres 4. november 2008, kell 18:28 (UTC)

: tahtsin lihtsalt näidata, et viide peaks sel juhul olema "Loomade elu" näol (vist on taksoninimetust seal kasutatud), kus eestikeelset mõistet on kasutatud. Loomulikult praegusel juhul teisiti vist ei saagi tõlkida, aga mõnede taksonite puhul eestikeelsete nimede kasutamist oleks korrektne viidata --Dj Capricorn 4. november 2008, kell 19:36 (UTC)

Ma ei saa sellest täpselt kirjutada, sest ma ei tea eestikeelseid termineid. Mis on :en:Postorbital bar?

:mingi silmakoopatagune luu vist on, täpset eestikeelset vastet ei tea --Dj Capricorn 4. november 2008, kell 19:39 (UTC)
Ja süstemaatikaga on ka praegu pudru. Ma ei tea, kas liikide arvud klapivad, ja ma ei tea, millist süstemaatikat valida. Andres 4. november 2008, kell 18:30 (UTC)

süstemaatika osas saab kas teha ühe allika (viite) põhjal, või siis kombineerides erinevaid allikaid, mis on muidugi siis suhteliselt heterogeenne ja arvestab selle tegija eelistust. Praegune annab juba hea ülevaatliku pildi --Dj Capricorn 4. november 2008, kell 19:39 (UTC)
Siin tuleks kõvasti tööd teha nende nö tegemata linkidega!
--Karlakas 12. jaanuar 2010, kell 20:23 (UTC)

"Maailma imetajate mitmekesisus" raamatus kasutab Andrei Miljutin Strepsirrhini eestikeelse vastena terminit Poolahvilised, st on laiendanud poolahviliste tähendust võrreldes varasema süstemaatikaga. Kuna minu teada on Miljutini teos kõige hiljutisem korralik käsitlus imetajate kohta (ilmunud 2015), oleks ettepanek ka Wikipedias läbivalt ümber nimetada "Strepsiriinsed primaadid" -> "Poolahvilised" (hoolitsedes, et vastav sisu jääb klappima). Pungats (arutelu) 23. juuli 2023, kell 10:53 (EEST)

Minu poolest võib seda teha, aga klapitamine nõuab üksjagu hoolt. Kas Sa ei tahaks seda ise teha? --Andres (arutelu) 24. juuli 2023, kell 22:51 (EEST)

:Tehtud. Igal pool ümber nimetama veel ei hakanud, kuna sünonüümina (kuigi kohmakana) sobib ka "strepsiriinsed primaadid". Pungats (arutelu) 25. juuli 2023, kell 17:03 (EEST)

:: Aitäh! --Andres (arutelu) 25. juuli 2023, kell 20:50 (EEST)
Siin on nüüd üks aps. Oleks pidanud teisaldama. Nüüd peaks ajalood ühendama või tagantjärele teisaldama. Kas keegi viitsiks seda teha? --Andres (arutelu) 25. juuli 2023, kell 20:52 (EEST)

Mõtlesin ise ka, et teisaldamine oleks parem ning proovisin esimesena seda - st teisaldada "Strepsiriinsed primaadid" -> "Poolahvilised". See ei läinud läbi, kuna poolahviliste artikkel oli juba varasemalt olemas. Peale sisu ümber tõstmise paremat mõtet mul enam pähe ei tulnud. Kui oleks mingi muu lahendus olnud, siis hea meelega kuulaksin, et järgmisel korral paremini teha. Pungats (arutelu) 25. juuli 2023, kell 23:50 (EEST)

:Sellisel juhul pöördu administraatori poole. Aga võib-olla Sa saad ise ka teha, kui kasutad teisaldamise all olevat kustutamisnuppu. Andres (arutelu) 27. juuli 2023, kell 12:08 (EEST)


Arutelu:Rahumäe kalmistu

Esialgu väljajäetud: ''Rahumäe tee, ca 300 m kalmistust linna poole silmame tee ääres ühe planguga piiratud maja ees vanemaid mände, mille tüvedesse on lõigatud sügavad ristimärgid. Männid meenutavad nende all toimunud hukkamisi. Rahvas aga ei ole hukkunuid unustanud ja nende meenutamise traditsioon puutüvedesse ristide lõikamise ja punaseks värvimisega on kandunud põlvest põlve. Üht neist puudest tunti Veremänni nime all. Too hävis 1930.a talvel ning sellest leiame foto ja sõnumi 1930.a 21. veebruari Päevalehest pealkirjaga "Jäljetute haudade mänd saeti maha". Kui 1905. aasta 20. oktoobril Tallinn saatis Rahumäe kalmistule 16. Oktoobril Uuel turul rahvakoosolekul hukkunuid, siis möödus too rahvarohke kurb leinaprotsessioon ka eelmainitud Veremännist. Ohvrite ühishauda Rahumäel tähistab nüüd skulptor Juhan Raudsepa loodud graniidist mälestussammas, mis sümboliseerib ajaratast.'' --[[Kasutaja:Kanakukk|kanakukk]] 1. november 2008, kell 15:54 (UTC).

Rahumäe kalmistul on ka rootsi osa.

kaudselt mainitakse seda artikli selles lauses "Rahumäe kalmistu avati 1903. aastal mitmetele kogudustele: Tallinna Kaarli, Jaani, Pauluse, Püha Vaimu, Peeteli, Immaanueli, Karmeli, Läti, Rootsi, Baptisti ja Vennastekogudusele."--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 00:17 (EEST)

Mis mõttes Juudi kalmistu on iseseisev? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. veebruar 2011, kell 20:41 (EET)

Rahumäele on maetud ka Endel Pärn (näitleja) koos abikaasaga. Kas tema ei vääriks äramärkimist?
Oleks kena ka kalmistu plaan koos tähtsamate objektidega?
Mart Palmas
pontu@elfikelder.eu

Muidugi väärib.

Selle plaani peab keegi tegema või meile loovutama. Andres 13. veebruar 2011, kell 13:07 (EET)

Meil on mainitud rööpnime Rahumäe Jaani kalmistu, ent veebis ei leia ühtegi vastet. Praegu tegin suunamise, ent v-o peab artiklis (Ernst Joll) selle nime parandama--Bioneer1 (arutelu) 24. detsember 2014, kell 13:00 (EET)

Ma saan asjast aru nii, et Rahumäe Jaani kalmistu on üks osa Rahumäe kalmistust. Andres (arutelu) 27. detsember 2014, kell 14:04 (EET)

Siin on ebaõnnestunud link Baptisti kogudus. Kas on mõeldud Tallinna Nõmme "Vabaduse" Baptistikogudust?--Estopedist1 (arutelu) 29. oktoober 2018, kell 09:44 (EET)


Arutelu:Siselinna kalmistu

Sõjaväekalmistu kõrval asub mahajäetud Muhamediusu kalmistu, st kokku on NELI kalmistut. Seda peab ka mainima!

Kuidas seda kalmistut täpselt nimetatakse? Andres 1. november 2008, kell 20:51 (UTC)

"Territooriumil asusid ka tänaseks hävinenud" Mitte hävinud, vaid nõukogude võimu poolt hävitatud. Sellest peaks artiklis täpsemalt kirjutama. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 7. august 2011, kell 23:44 (EEST)

Aga Siselinna kalmistul asus ka viies kalmistu: Katoliku kalmistu. Selle kalmistu kohal on (vist tennise)staadion.--[[Kasutaja:Juhan121|Juhan121]] ([[Kasutaja arutelu:Juhan121|arutelu]]) 27. mai 2015, kell 23:59 (EEST)

"Tallinna lõunaküljel, Ülemiste järve ääres, Tartu maanteest poole kilomeetri võrra läänes, asuva 18 hektaril asuva Siselinna kalmistu" Kas see on ikka õige määratlus, et Ülemiste järve ääres? Ülemiste järv jääb teisele poole raudteed. Siselinna kalmistu lõunaservast on Ülemiste järveni üle 600 meetri.[[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 29. juuni 2012, kell 17:13 (EEST)

Siin on hea kvaliteediga foto sellest kirikust. Praegune Viki foto on vilets koopia. http://tallinn.cold-time.com/wp-content/uploads/2012/04/4483.jpg --Amherst99 (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 13:19 (EET)

see pilt on üsna väike. Kuidas autoriõigustega on? See viletsam pilt on ka kiriku (Tallinna Aleksander Nevski kalmistu kirik) artiklis, kus seda küsimust tuleks ka arutada--Bioneer1 (arutelu) 16. juuli 2014, kell 19:07 (EEST)


Kasutaja arutelu:K paas

Tere tulemast Vikipeediasse, K paas! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. november 2008, kell 11:59 (UTC)

Tõlkimise projektis on midagi korrast ära ja õige lehe sai luua [[Arutelu:DJ]] lehele. Sealt leiad lingi projekti lehele, kus saad arutelu lehel tõlkida. Parimate soovidega, --[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 4. november 2008, kell 12:54 (UTC)
Võib olla ei leia üles. Klikka "Rohkem infot", [[Vikipeedia:Vikiprojekt Tõlkimine/DJ]]. --[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 4. november 2008, kell 12:56 (UTC)

Tere! Selle pildi kirjelduslehel tuleks täpsustada, kas sina kui üleslaadija oled ise autor. Kui autor on keegi teine, siis tuleks aadressile permissions-etwikimedia.org edastada kiri, milles autor kinnitab, et nimetatud pilti tohib kasutada nimetatud vaba litsentsi GFDL tingimustel. Pikne 24. märts 2024, kell 19:11 (EET)


Kasutaja arutelu:La Corona

This user mainly contributes to the German Wikipedia. You can find more information about the user on :de:Benutzer:La Corona. If you want to contact this user, please use the following userpage, :de:Benutzer Diskussion:La Corona. --La Corona 6. detsember 2008, kell 07:28 (UTC)


Kategooria arutelu:Pedagoogikateadlased

Pedagoogikateadlaste asemel kasutatakse tänapäeval nimetust kasvatusteadlased. Ma tahaks selle kategooria ära kustutada ja kasutada selle asemel kategooriat Kasvatusteadlased. Kas see on aktsepteeritav? --Mona 2. november 2008, kell 14:21 (UTC)

arutelu jätkub alljärgnevas peatükis "Lehelt "Kategooria arutelu:Kasvatusteadlased"--Bioneer1 (arutelu) 14. september 2013, kell 09:53 (EEST)

(kategooria:Kasvatusteadlased on seisuga 14.09.2013 kustutatud)
Selle võiks siis ka ju ühendada Pedagoogikateadlaste kategooriaga. ja siis on veel lihtsalt pedagoogid ja ...--Hälvik 11. märts 2010, kell 18:38 (UTC)

Nõus. Mina eelistaksin "Kasvatusteadlased". Pedagoogid võiks olla eraldi. Ja siis peaks ka ühendama kategooriad  ja  (mina eelistaksin koondnimeks viimast). Adeliine 11. märts 2010, kell 18:48 (UTC)

Asjaomastes ringkondades ei kasutata ka niivõrd mõisted kasvatusteadus kuivõrd pedagoogika. Seda ka ehk sellepärast, et miks botaanika ja zootehnika vähem kasavtusteadused on kui pedagoogika? Ei olegi tegelikult! Kasvatusteadustest on ehk rohkem räägitud pärast seda kui Tartu Ülikoolis pedagoogika osakond muudeti kasvatusteaduste osakonnaks. Vana nimi olevat olnud "liiga venepärane" (pealegi asus maja Marxu majas, mis ka ümber nimetati von Bocki järgi). Põhjendus oli muidugi sulepeast imetud (selgelt poliitiline) kui vaadata millist terminoloogiat kasutavad teised maad ja rahvad. Ka venelased on selle termini ikkagi võõrsõnana kasutusele võtnud. Pedagoogika mõiste on üldlevinum ja vähem segadust tekitav. Kui ka vaadata pedagoogika harusid, siis pole mõisteid erikasvatusteadus, alternatiivkasavtusteadus, muuseumikasavtusteadus jne. Kasvatusteadus oli võib olla katse seda sõna käibesse viia, kuid paraku ei läinud see sõna käibesse sel määral kui võib olla oleks tahetud. Nii, et Adeliinega risti vastupidisel seisukohal eelistuse suhtes. Aga, miks sul teistsugune eelistus on? --Hälvik 12. märts 2010, kell 10:41 (UTC)
See topeltkategooriate asi on siin ikka õhus. Mina eelistaksin pedagoogikateadlasi. On tekkinud ka :Kategooria:Eesti pedagoogikateadlased.--Morel (arutelu) 24. märts 2012, kell 03:55 (EET)

Eesti märksõnastiku  järgi võiks aru saada, et pedagoogikateadlased on ühtlasi ka pedagoogid. Seal allikas on eraldi välja toodud ka "kasvatusteadlased", mis alluvad kategooriale "pedagoogid"--Bioneer1 (arutelu) 14. september 2013, kell 09:53 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mrtn~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mrtn! Andres 3. november 2008, kell 07:07 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mrtn~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Trondheimi Rosenborg

Artikli pealkirjaks on Eesti ajakirjanduses enamlevinud vorm, mitte originaalnimi.--[[Kasutaja:Mel|Mel]] 3. november 2008, kell 08:57 (UTC)
Puudub lehekülg [[Rosenborg]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. november 2008, kell 12:06 (UTC)
Vanad andmed tuleb säilitada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 8. mai 2016, kell 09:08 (EEST)

Mis siin keeletoimetamist vajab?--[[Kasutaja:Raamaturott|Raamaturott]] ([[Kasutaja arutelu:Raamaturott|arutelu]]) 20. juuli 2016, kell 19:57 (EEST)

Can you add current squad, please?--Raamaturott (arutelu) 4. detsember 2023, kell 01:25 (EET)

Hello, . Today (or in this evening) ended season. After season will be changes, so i think we need wait of the start of 2024 Eliteserien. For example i deleting players, who left teams and new contracts will be signed in future. U wanna do some job from future. Can U wait till March or April of 2024 year? Regards. -- Makenzis (arutelu) 4. detsember 2023, kell 01:36 (EET)

:I think it's not OK to remove squad if you do not replace it with latest one. Yeah, need to rush now when season already ended.--Raamaturott (arutelu) 4. detsember 2023, kell 10:22 (EET)


Arutelu:Brasiilia jiu-jitsu

Kas Brasiilia ju-jutsu, ju-jitsu või jiu-jitsu? Brasiiliasse imporditi see omal ajal vana romaniseeringu kujul, st minu arusaamise järgi jiu-jitsu nime all, samal ajal kirjutatakse seda, mis jaapani hiraganas on じゅうじゅつ tänapäeval levinud Hepburni transkriptsioonis j(uu/ū)-jutsu. Elementaarne oleks, et ju-jitsu on vale (kuna on segu kahest transkriptsiionist), aga õige on jiu-jitsu (kuna traditsiooniline ja reaalselt nimema kasutusel Brasiilias) või jū-jutsu (kuna aktuualne transkriptsioon, samas on Hepburn inglise keele põhine, mis on selle miinuseks ja vaidluste allikaks). Jaapanlased ise muide transkribeerivad BJJ tagasi jaapani keelde ブラジリアンじゅうじゅつ ehk ilma räbuta, meie põhjanaabrid kirjutavad Vikipeedias jujutsu, muud rahvad enamasti jiu-jitsu (esimese valikuna) või variatsioonid... Portugali keeles kirjutavad vist intellektuaalid jujutsu, aga tavainimesed jiujitsu. Suhteliselt raske on otsustada, et mis on õige... Huvitav, kas võõrsõnade leksikon vms soovitab siin midagi? Muide, EKI tahab minu teada nt judo asemel soovitada džuudot, äkki peaks siis ka juba brasiilia džuudžutsu olema, kui see nii popp asi on (väidetavalt just eelkõige popid asjad tuuakse eesti häälikustikku)? --Kamma 3. november 2008, kell 16:51 (UTC)
Lisaks võib vaadata keelenõu foorumist siin --Kamma 3. november 2008, kell 16:53 (UTC)
Keeletoimkonna lõplik otsus on . Väidetavalt on lubatud nii võõrsõna džuudo, tsitaatsõna judo (kaldkirjas) ja ERANDINA sisseharjunud judo (ilma kaldkirjata). Mis tähendab, et üldiselt tuleks kirjutada jūjutsu (kaldkirjas, kuna sisaldab "teisiti häälduvaid tähti"), kriips u peal on vist küll soovituslik. --Kamma 3. november 2008, kell 17:09 (UTC)

Mina saan küll nii aru, et kriips on kohustuslik. Andres 4. november 2008, kell 07:49 (UTC)

: Sellist kriipsuga u-d eesti tähestikus ju tegelikult pole, see peaks ikka olema kohustuslik erialases tekstis vms. Nii ma arvaks. --Kamma 4. november 2008, kell 09:09 (UTC)

:: Nii palju kui mina sellest otsusest ja üldse keelemeeste seisukohtadest aru saan, soovitatakse seda kasutada igal pool. Ja Vikipeedias tuleb seda nii või teisiti kasutada. Ilma kriipsuta kujult tuleb teha ümbersuunamine. Andres 4. november 2008, kell 09:16 (UTC)
Minu meelest kirjutati vanasti ka eesti keeles "jiu-jitsu" (või oli see jiujitsu), nii et see  peaks olema vähemalt ümbersuunamine. Andres 4. november 2008, kell 07:52 (UTC)

Jah, kirjutati ja sidekriipsuga, ümbersuunamine peaks seetõttu muidugi olema. Või oleks üldse mõistlik vana kirjapildi juurde jääda? Seda ei näi küll see otsus üldse soovitavat... --Kamma 4. november 2008, kell 09:09 (UTC)

: Arvan, et jiu-jitsu peaks jääma ümbersuunamiseks, ja artiklis tuleks alguses mainida, et seda sõnakuju on tarvitatud. Andres 4. november 2008, kell 09:16 (UTC)
Tegelikult ikkagi jääb küsitavaks, et kui brasiillased ise nimetavad seda asja jiu-jitsuks ja on selle võtnud üle Jaapanist, kust transkribeerides saaksime nimeks jūjutsu, kas ei peaks me ikkagi võtma kirjapildi otsesest allikast, st Brasiilias kasutusel olevast? Kui keegi veel võtaks Brasiilia jiu-jitsu ja teeks sellest omakorda nt Alaska variandi ja kirjutaks nime veel omakorda teisiti, kas siis tuleks ikka veel pidada seda seotuks Jaapani jūjutsuga ja niimoodi eesti keelde transkribeerida? Eesti harrastajad ise kirjutavad portugali ja inglise keele eeskujul jiu-jitsu. Eesti keelde mugandatult ja lühendatult ütlevad nad selle kohta tegelt isegi džits. --Kamma 12. jaanuar 2009, kell 20:44 (UTC)

"Jiu-jitsu" käib ju primaarselt jūjutsu kohta üldse. Sellepärast brasiillased seda nii nimetavadki.   Andres 12. jaanuar 2009, kell 21:03 (UTC)

: Ma ei saa aru, mida tähendab "jiu-jitsu" käib primaarselt jūjutsu kohta üldse. Ehk selgitad? Ja mis sellest eestikeelse nimetuse jaoks järeldub? --Kamma 16. jaanuar 2009, kell 08:09 (UTC)

:: Pean silmas, et brasiillasedki, nagu teised, kasutasid seda sõna kõigepealt  jūjutsu kohta üldse, kuigi nad nüüd võib-olla peavad selle all tavaliselt silmas kohalikku varianti. Järeldub minu meelest see, et eesti keeles pole mõtet öelda selle kohta jiu-jitsu, kui me muude variantide kohta ütleme  jūjutsu. Andres 16. jaanuar 2009, kell 08:37 (UTC)
Mul on 3 argumenti "jiu-jitsu" poolt: (1) "jiu-jitsu" on just sellisel kujul kasutusele võetud, et eristada seda ka kirjapildis "jujutsu"-st -- mis on kaugelt sarnane, kuid erinevate treenimispõhimõtete ja võistlusformaadiga võitluskunst/spordiala; (2) "Brasiilia jiu-jitsu" kirjapilti kasutavad selle konkreetse ala harrastajad Eestis, alates selle Eestisse jõudmisest alates juba üle 5 aasta (3D Treening, Elustreening Eesti) ning selleks spordiks spetsiaalselt loodud EOK poolt tunnustatud alaliit (Eesti Sportliku Vabavõitluse ja Brasiilia Jiu-Jitsu Liit, koduleht valmimisel); (3) Konkreetne nimetus on eesti keelde tulnud (Brasiilia) portugali ja (Ameerika) inglise keelest, mitte jaapani keelest (vrd ik "Brazilian Jiu-Jitsu" ja "Jujutsu"). Selle ala harrastajate jaoks ei ole kaudsed Jaapani juured olulised. --wikidna 2. veebruar 2009, kell 00:08 (UTC)

Ma soovitan pöörduda kõigi nende argumentidega EKI keelenõu poole, viidates ka sellele arutelule siin. Teeme Vikipeedias nii, nagu sealt soovitatakse. Andres

: Mulle tundub, et BJJ harrastajad pole tingimata keeleeksperdid, olgu siis alaliidu vms tasemel ja nende poolt kasutatavad ingliskeelsed allikad oma harituse hankimisel ei peaks olema aluseks sõna kirjapildi standardiseerimisel. Eesti keele mõttes oleks ju kõige õigem standardiseerida mõlema jujutsu kirjapildid džuudžutsuks, aga et ühed laenavad sõna ühtekaudu ja kirjutavad ühtmoodi, teised teistkaudu ja teistmoodi -- ja siis on üks ja sama sõna kahe erineva mitte-eestipärase kirjapildiga ning sellega püütakse edasi anda veel tähenduse erinevust ja mingeid väärtushinnanguid (et BJJ ei tunnista Jaapani juuri? -- see peaks, muide, Brasiilia/maailma mastaabis väga vale väide olema; Eestis võib eri jujutsude vahel tõesti märkimisväärne hõõrumine olla, aga BJJ meistrid tunnistavad küll oma lõivu Jaapani jujutsu ees; tõsi on samas see, et Jaapani rituaale pole BJJ üle võetud, vaid need on pigem asendatud Brasiialialike tavadega). Kas see pole mitte liiast? Pole muuseas tõsi, et BJJ ja muud jujutusu derivaadid oleks kuidagi kardinaalselt vastandlikud (selline arvamus on pigem kohalik provintsikiiks, kus maaletoojad tahavad "oma asja" erilisust rõhutada), nt džuudo teatud koolkonnad ja võistlusmäärused on vägagi lähedased BJJ-le (nt Kosen judo -- vt http://en.wikipedia.org/wiki/Kosen_judo), ka on BJJ enda ajalugu olnud seotud Jaapani jujutsu meisritega (nt legendaarse Masashiko Kimura järgi on juba väljakujunenud BJJ-s nimetatud üks tehnikagi, vt http://en.wikipedia.org/wiki/Masahiko_Kimura). Ka treeningmeetodid varieeruvad BJJ klubide ja koolide vaheliselt vähemalt samapalju kui erinevused muude jujutsu derivaatide suhtes. Muide, ka ajalooliselt on Brasiilia ja Jaapan olnud tihedates suhetes, sj on nende maade vahel toimunud märkimisväärne immigratsioon, Jaapanis elab märkimisväärne hulk brasiillasi ja Brasiilias palju jaapanlasi, side on tidedam, kui meil siin Eestis tunduda võib. Sj jaapanlased ise tunnevad BJJ-s ära oma jujutsu ning märgivad seda jaapani kanjidega mitte katakanas kui võõrsõna. Juhin tähelepanu, et ka soome keeles nimetatakse mõlemat jujutsut targu ühtemoodi ja see ei mõju halvasti ei Soome BJJ-le (mis on seal küllalt levinud ja kõrgel tasemel) ega muudele seal harrastavatele jujutsudele. Ühesõnaga, mulle tundub, et selle erisuse standardiseerimine oleks liialdus ja varjatult ka provintsluse toetamine. Slängis on see muidugi okei. -- Kamma

:: (1) Leian, et konkreetset terminit kasutav sihtgrupp võiks olla mõjutavaks osaks termini kirjapildi kokkuleppel küll. Määrav ehk mitte, kuid mõjutav küll. (2) Väärtushinnangud ja hõõrumine on vaieldavad teemad. Küsimus on rohkem reaalsete spordialade rahvusvaheliste liitude reeglites ja võistlusformaatides -- need on väga selgelt erinevad. (Pean silmas populaarsuse ja võistlejate arvu poolest suuremat laadi organisatsioone). (3) Keegi pole väitnud, et BJJ harrastajad ei tunnista Jaapani juuri, muidugi on nad teadlikud ala kujunemise ajaloost, neid juuri ja traditsioone ei peeta ala harrastamisel lihtsalt oluliseks (Brasiilia ja Jaapani tihe suhe on teada, kuid minu arvates vähe tähtis antud eestikeelse nimetuse küsimuses). (4) BJJ ja jujutsu derivaatide kardinaalsest erinevusest pole samuti juttu olnud. Jalgrattasõidu või kokandusega võrreldes on alad kahtlemata väga sarnased. Asi on selles, et nii BJJ kui jujutsu harrastajate enda arvates on alad erinevad (vt punkt 2 siinsamas lõigus). Ma ei ole kindel, mida provintsikiiksu all silmas pidada, kuid nime eristus on tehtud väga paljudes suurtes keeltes ja tõesti soome keeles mitte. Jaapanis harrastatavate alade puhul (olgu need BJJ, judo, jujutsu vm sarnased) ei saa nime osas väiteid samaväärselt võtta -- on loomulik, et jaapanlased eelistavad enda keeles juba olemasoleva tähendusega sõnu, liiatigi kui sellega saab rõhutada ajaloolist Jaapani päritolu. -- wikidna

::: Põhimõtteliselt nõus, eriti sõnaõiguse osas. Samas ei tundu mulle see rõhutatud eristus võistlusformaatide tasemel (vt punkt 2 eelmises lõigus) mitte just kõige olulisem, vähemalt mitte tavakeele seisukohalt. Kui kimonod on seljas ja peamiselt väänatakse käsi ja kägistatakse ja alistatakse ja on mingitpidi pärit Jaapani maadlustavadest, siis minu kui normaalse, kuid haritud võhiku jaoks on kõik see üks ja sama džuudžutsu. Ja tavainimesele arusaadavuse mõttes oleks seda hea ka niimoodi nimetada. Eriterminoloogia mõttes on aga eristus võistlusformaatide vahel kindlasti oluline, aga siis oleks mõistlik termin luua mingi sisulisema ja väljendusrikkama eristuse alusel kui eri transkribeerimisviisi läbi (et termin oleks väljendusrikas ja kõneleks iseenda eest). Samas pole selline eristus transkriptsiooni alusel esmakordne, eesti keeles on nt sõnad subjekt ja süžee, mõlemad justkui sama sõna ladina keelest, üks laenatud inglise, teine prantsuse keele kaudu. Kellelgi ei tule pähe neid ühele kujule standardiseerima hakata. Aga samas häälduvad need mõlemad eestipäraselt, mida ei saa kahjuks ütelda ei jūjutsu ega jiujitsu kohta. Kõige targem oleks tsitaatsõnadest üldse loobuda ja võtta kasutusele sisulisi omakeelseid termineid, sest need hakkavad asjatundmatu üldsuse suus märksa paremini käibele. --Kamma 11. veebruar 2009, kell 22:59 (UTC)

Kuna kirjapilti "jiu-jitsu" kasutatakse eranditult brasiilia jūjutsu jaoks, siis toponüümi lisamine on tegelikult üleliigne. Džuudoo ja eri džuudžutsu vormide harrastajad võiks istuda mõne japanoloogi ja lusitanistiga maha ning otsustada ära, kas neil on soov säilitada seost algupäraste nimetustega jaapani ja/või portugali keeles. Huvitava näitena kasutatakse artiklis keelendit "jitsikas", mis ilmselt praktikas hääldub "džitsikas", samas sportlased kasutavad kõnekeeles ala nimetusena paralleelselt nii "jitsi" kui "džitsi". Kui tegu peaks olema eestikeelse sõnaga, siis viib selline lähenemine olukorrani, kus j-täht anglitseerub ja hakkab eesti keeles häälduma kahel eri viisil. Jaapani päritolu väljajuurimise püüd on omane iseäranis Eesti kohalikele BJJ-harrastajatele ja seda tehakse peamiselt turunduslikul eesmärgil eristamaks treeningmeetodeid nendest, kus tähtustatakse ka kultuurilist dimensiooni ja ajaloolisi traditsioone. Samamoodi on džuudoharrastajate soov säilitada nimekuju "judo" eelkõige rahvusvahelise brändiühtsuse tagamiseks. Turunduslikud kaalutlused ei pruugi aga entsüklopeedia vaatepunktist olla määravad, sj ei peaks need olema määravad keelekorralduse vaatepunktist. Ka on päritolu alatähtsustava nimetamise põhjus suuresti BJJ maaletoojate rahulolematus või isiklik negatiivne kogemus traditsiooniliste treeningviisidega, mis ei pruugi olla tegelikult üldistatav. --Kamma (arutelu) 14. oktoober 2022, kell 11:38 (EEST)


Arutelu:Mikojan-Gurevitš MiG-23

Soome vikile pole mõtet viidata, sest see pole autoriteetne allikas. Andres 4. november 2008, kell 09:12 (UTC)
Tõepoolest, venekeelne viki annab veelgi ebetõenäolisema aastaarvu. Soome on üks vähestest lääneriikidest, kus õhujõududes olid kasutusel MiG tüüpi lennukid, eks sellest ka arvamus, et Vene asjadest teatakse sealkandis veidi täpsemalt. [Kasutaja:matiraal], 5. nov. 2008

Oma postitusele saada allkirja lisada vajutades neli korda ~ või redigeerimisakna kohalt allkirjanuppu vajutades (paremalt teine).--WooteleF 5. november 2008, kell 09:45 (UTC)

Kas neid Eestis ka oli, kus ja kui palju? suwa 5. november 2008, kell 09:55 (UTC)

Eestis neid oli küll. Neis teemades on see jutuks tulnud: , .--WooteleF 5. november 2008, kell 10:51 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://fi.wikipedia.org/wiki/MiG-23}}
** In Mikojan-Gurevitš MiG-23 on 2013-06-24 12:24:22, 400 Bad Request
** In Mikojan-Gurevitš MiG-23 on 2013-07-06 14:33:39, 400 Bad Request
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:33 (EEST)


Kasutaja arutelu:Qwerty~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Qwerty! Andres 4. november 2008, kell 09:18 (UTC)

: Kas ta õpib hetkel mõlemas koolis või ainult ühes koolis, millises? --kanakukk 4. november 2008, kell 15:52 (UTC).

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Qwerty~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Metsakalmistu

[[en:OCR|OCR]]'iga võtsin need nimed kalmistud.ee Metsakalmistu pildilt (p.s. vajuta redigeeri):
Ajaloomälestised:
1.	Terroriohvrite matmispaik
2.	Lydia Koidula  (1843-1886)  haud
3.	Eduard Bornhöhe   (1862-1923)   haud
4.	Eduard Vilde   (1865-1933)  haud
5.	Anton Hansen-Tammsaare   (1878-1940)  haud
6.	August Alle   (1890-1952)  haud
7.	Eduard Hubeli   (Mait Metsanurga)   (1879-1957)  haud
8.	Ernst Peterson-Särgva   (1868-1958)  haud
9.	August Jakobsoni   (1904-1963)  haud
10.	Konstantin Türnpu  (1865-1927)   haud
11.	Jaan Tamme   (1875-1933)  haud
12.	Evald Aava  (1900-1939)  haud
13.	Raimund Kulli   (1882-1942)  haud
14.	Adolf Vedro   (1890-1944)   haud
15.	Aino Tamme   (1864-1945)  haud
16.	Voldemar Melliku  (1887-1949)  haud
17.	Gustav Ernesaksa  (1908-1993)  haud
18.	Roman Nymani   (1881-1951)  haud
19.	Johannes Greenbergi   (1887-1951)  haud
20.	Paul Pinna  (1884-1949)  haud
21.	Felix Moori   (1903-1955)   haud
22.	Edgar-Johan Kuusiku  (1888-1974)  haud
23.	Günther Reindorffi   (1889-1974)  haud
24.	Anton Soansi   (1885-1966)  haud
25.	Vladimir Alumäe   (1917-1979)  haud
26.	Hugo Lauri   (1893-1977)  haud
27.	Ants Lauteri   (1894-1973)   haud
28.	Mari Möldre   (1890-1974)   haud
29.	Georg Otsa  (1920-1975)  haud
30.	Voldemar Panso   (1920-1977)   haud
31.	Riho Pätsi   (1899-1977)   haud
32.	Paul Kerese   (1916-1975)   haud
33.	Karl Orviku  (1903-1981)   haud
34.	Hugo Raudsepa  (1900-1976)  haud
35.	Arnold Seppo  (1917-1980)  haud
36.	Aleksander Niine   (1910-1975)  haud
37.	Edgar Velbri   (1902-1977)  haud
38.	Aleksander Vladovsky  (1876-1950)  haud
39.	Aino Liimand-Bachi   (1901-1980)  haud
40.	Lepo Mikko  (1911-1978)  haud
41.	Romulus Tiituse   (1906-1982)  haud
42.	Johannes Võerahansu  (1902-1980)  haud
43.	Tuudur Vettiku  (1898-1982)  haud
44.	Kaarel Karmi   (1906-1979)  haud
45.	Liina Reimani   (1891-1961)  haud
46.	Alfred Neulandi   (1895-1966)  haud
47.	Arnold Akbergi   (1894-1984)  haud
48.	Albert Kivikase   (1898-1978)  haud
49.	Konstatin Koniku  (1873-1936)  haud
50.	Laulja Tiit Kuusiku  (1911-1990)  haud
51.	Voldemar Lenderi   (1876-1939)  haud
52.	Mihkel Martna  (1860-1934)  haud
53.	Kristjan Palusalu  (1908-1987)   haud
54.	Konstantin Pätsi   (1874-1956)  haud
55.	Juhan Raudsepa  (1896-1984)  haud
56.	Artur Rinne   (1910-1984)  haud
57.	Peeter Tarvase   (1916-1987)  haud
58.	Karl Burmani   (1882-1965)  haud
59.	Paul Kogermanni   (1891-1951)  haud
60.	Alar Kotli   (1904-1963)  haud
61.	Ottomar Maddisoni   (1879-1959)  haud
62.	August Annisti   (1899-1972)   haud
63.	Karl August Hindrey  (1875-1949)  haud
64.	Johannes Semperi   (1892-1970)  haud
65.	Juhan Smuuli   (1922-1971)  haud
66.	Friedebert Tuglase   (1886-1971)  haud
67.	Erich Karl Adamsoni   (Adamson-Ericu)   (1902-1968)
68.	Ferdinand  (Ferdi)   Sannamehe   (1895-1963)  haud
69.	Heino Elleri   (1887-1970)  haud
70.	Artur Lemba   (1885-1963)  haud
71.	Raimond Valgre   (1913-1949)  haud
72.	Aleksander Arderi   (1894-1966)  haud
73.	Rasmus Kangro-Pooli   (1890-1963)  haud
74.	Andres Särevi   (1902-1970)  haud
75.	Tallinna Metsakalmistu kabel   (1935-1936)
--[[Kasutaja:Kanakukk|kanakukk]] 5. november 2008, kell 09:56 (UTC).
Maetute nimekiri peaks pikem olema, ja vähemalt ülalmainitud isikud peaksid seal olema. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. detsember 2010, kell 10:20 (EET)

Avalikuks linnakalmistuks sai see 1933. aastal Kloostrimetsas.

Mis see tähendab? Andres 15. veebruar 2011, kell 22:21 (EET)

Kuidas oleks metsakalmistu kui mõistega? --Oop (arutelu) 14. august 2012, kell 17:38 (EEST)

Metsakalmistu (üldmõiste)? Andres (arutelu) 14. august 2012, kell 19:30 (EEST)

Üldmõistena peaks ikkagi olema artikkel 'Metsakalmistu'. Siis eraldi 'Talinna Metsakalmistu'. Sest päris palju on Eestis kalmistuid, mida kutsustakse 'metsakalmistuteks' (osa neist pole küll ametlik nimetus), ning veel piiritagused kalmistud. See, et 'Metsakalmistu' viitaks ainult Tallinna omale ja isegi üldmõistet tuleb otsida läbi täpsustuse, tekitab olulist lisasegadust.Castellum (arutelu) 4. august 2014, kell 12:29 (EEST)

: Aga neid teisi kalmistuid (välja arvatud Stockholmi oma) ega ka üldmõistet pole Vikpeedias kordagi mainitud. Sellepärast pole minu meelest otstarbekas pealkirja muuta. Andres (arutelu) 4. august 2014, kell 17:54 (EEST)

::Ilmselt tuleb teha artikkel üldmõiste kohta ja v-o ongi selles üldmõiste artiklis nutikas üles lugeda nii Eesti kui välismaa konkreetsed metsakalmistud--Estopedist1 (arutelu) 6. november 2015, kell 17:40 (EET)

::: Metsakalmistuid võib loetleda küll, aga teine asi on see, et metsakalmistu nimi ei pruugi olla Metsakalmistu. Andres (arutelu) 8. november 2015, kell 20:48 (EET)

:::: on ju ilmne, et nt Rootsis olev kalmistu ei saa kanda nime "X Metsakalmistu" (rootsi k Skogskyrkogården), ent sisuliselt peetakse silmas just seda kalmistuliiki. Samas ilmselt seda kalmistuliiki esindav konkreetne kalmistu ei pruugi kanda ametlikku nime "X Metsakalmistu"--Estopedist1 (arutelu) 9. november 2015, kell 12:17 (EET)ˇ
----

Kuivõrd see Metsakalmistule maetud isikute nimikiri siin artiklis läheb juba väga pikaks (ja neid ongi väga palju), siis leian, et tuleks teha eraldi artikkel "Metsakalmistule maetud isikute loend", millele kalmistu artiklis on viide Vaata ka alt. Loendis saab mh isikuid grupeerida, nt riigitegelased, kultuuritegelased, sportlased jne--VillaK (arutelu) 14. jaanuar 2016, kell 14:39 (EET)

Eraldi loend ei oleks oluliselt lühem. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2016, kell 19:33 (EET)

: Miks peakski. Küsimus pole ju selles. --VillaK (arutelu) 14. jaanuar 2016, kell 20:21 (EET)

:: Mul ei ole eraldi loendi vastu põhimõtteliselt midagi, lihtsalt mulle tundub, et ainult pikkuse pärast pole mõtet seda teha. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2016, kell 13:33 (EET)

::: Ma panen lihtsalt tähele, et siin ei ole üldiselt kombeks teha nö kombi-artikleid, kus kirjeldav artikkel on ühendatud pika loeteluga. Nii et küsimus on printsiipides (või nende puudumises).--VillaK (arutelu) 15. jaanuar 2016, kell 14:14 (EET)

:::: Noh, nähtavasti pole üksmeelt. Minu meelest ei ole loetelusid eraldi viia muud põhjust kui pikkusekaalutlus, mõni teine võtab seda põhimõttena. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2016, kell 16:21 (EET)

::::: See on tõesti Vikipeedia suur nõrkus, et väga raske on ka triviaalsetel teemadel üksmeelele jõuda. Tulemuseks on kahjuks pahatihti kaasusepõhine põhimõttelagedus. Kuid ilmselt on see taolise isevoolu kujuneva projekti puhul igati paratamatu ja paremat olekski liigne loota, sestap tuleb leppida.--VillaK (arutelu) 15. jaanuar 2016, kell 17:07 (EET)

:::::: Aga siin tuleks kasvõi artikli sees asi käsile võtta, ära grupeerida nagu (artiklis) Rahumäe kalmistu.--Juhan121 (arutelu) 15. jaanuar 2016, kell 17:26 (EET)
Minu meelest on see vähetähtis küsimus, aga võib ju proovida asja ära otsustada. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2016, kell 19:46 (EET)

ma lükkaks küll eraldi, mõned võivad ka siin mainitud olla, aga siis saab äkki selgemalt materjali esitada. • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 16. jaanuar 2016, kell 00:06 (EET)

:Pooldan samuti eraldi loendit, parem kui on rühmitatud sedamööda, kuidas nt sportlaste, kirjanike, soomepoiste ja muud kvartalid kalmistul eraldi on. Ühtlasi tuletan meelde, et on olemas ka Pärnu Metsakalmistu. Ssgreporter (arutelu) 16. jaanuar 2016, kell 01:14 (EET)

:: Kas ka mitte Viljandi?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 16. jaanuar 2016, kell 02:10 (EET)

ennist jäi siin õhku see loendite asi. Peaks olema nii, et üldjuhul me loendeid ei tee. Loend tuleb teha siis, kui samalaadseid objekte on nii palju, et artikli proportsioonid läheks täiesti paigast (nt üle 700 objekti). Viki algusaegadel tehti loendeid palju ja praegu tuleks enamik neist liita põhiartiklitega. Nt Läänemaa stiftifoogtide loendi sisu viia artiklisse Läänemaa stiftifoogt. --Estopedist1 (arutelu) 18. jaanuar 2016, kell 15:52 (EET)

: Kategoorias "Metsakalmistule maetud" on praegu 340 tähelepanuväärset isikut ja see on kindlasti alla poole kõigist sellele kalmistule maetud tähelepanuväärsetest, artikliväärilistest isikutest kui arvestada nende hulka ka üksnes teenelisteks või teenetemärkidega pärjatud isikuid, Eesti meistreid jt.--VillaK (arutelu) 18. jaanuar 2016, kell 17:47 (EET)

: Artikli juures olevas osalises loendis on praegu 144 nime. Kategooria 340-st nimest tehtud valik on paratamatult meelevaldne. Sarnaselt kategooriaga on ka see osaline loend vaid alfabeetiliselt järjestatud. Sellisel kujul on artiklisisese loendi lisaväärtus väga väike, punaseid linke, st nimesid, kelle kohta pole veel artiklit, on selles nimekirjas vaid 7.--VillaK (arutelu) 18. jaanuar 2016, kell 17:57 (EET)

:: Metsakalmistu veebilehel on kirjas 512 kultuuriloolist hauda. Aga juba selle siinse nimekirja võiks tõesti eraldi viia, lisada juurde tegevusala ning sünni- ja surmaaastad ja saab päris viisaka lehe kokku.   • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. jaanuar 2016, kell 18:42 (EET)
Loendis peaks minu arvates olema kõik artiklit väärivad isikud.
Mis puutub süsteemsusesse, siis mina ei pea seda praktiliseks, sest meil on artiklid kõigi Eesti kalmistute kohta ja minu meelest on ilmne, et iga kalmistu puhul sellist loendit teha ei ole mõtet. Andres (arutelu) 19. jaanuar 2016, kell 08:39 (EET)

: Seda kindlasti, kuid arvata võib, et Tallinna 6 suurima kalmistu puhul ei ole eraldi loendi tegemine üldse probleem. Pirita kalmistu puhul ilmselt loendit pole vaja • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. jaanuar 2016, kell 13:31 (EET)

loomulikult kui X kalmistul pole tähelepanuväärseid maetuid üle nt 200-400, loendit ei tohikski teha--Estopedist1 (arutelu) 19. jaanuar 2016, kell 10:58 (EET)

: Vat selle viimasega ei ole ma kindlasti nõus.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. jaanuar 2016, kell 13:31 (EET)

::selgita. Kas 10 tähelepanuväärset maetut on piisav, et eraldi loend teha?--Estopedist1 (arutelu) 20. jaanuar 2016, kell 11:49 (EET)
----
Urmas Alender on sümboolselt Metsakalmistule maetud, mitte päriselt. Velirand (arutelu) 18. mai 2016, kell 16:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:Britt

Tere tulemast Vikipeediasse, Britt!
Pildi üleslaadimiseks peaks Sul tulema võimalus nelja päeva pärast, kui riistakasti ilmub nupp "Faili üleslaadimine". Parem küll oleks, kui selline dokument ei oleks Vikipeedia osa, nii et sellele saab viidata väljapoole Vikipeediat. On väga võimalik, et trükis avaldatud versioonid Edgar Savisaare kohta on väärad, ning kui me teame, et nad on väärad, siis me seda ka ütleme. Loodan, et aitad luua asjast õige pildi. Andres 5. november 2008, kell 10:33 (UTC)
Palun selgita arutelulehel, miks Sa kaks lõiku tekstist välja jätsid. Andres 5. november 2008, kell 10:49 (UTC)

Tere ka minu poolt,
muutsid antud lõigud, kuna tegu oli vale informatsiooniga, mis kahjustab Edagr Savisaare mainet. Nagu ka eluloosse kirja sai, on olemas sünniakti koopia, millel selgelt kirjas, et Edgar Savisaar on Eesti kodanik. Niisiis ei pea ma vajalikuks säilitada lõiku Enno Tammeri raamatu kohta, mille faktid on väärad.

Kas 1950. aastal kirjutati sünnitunnistusse Eesti kodakondsus?

: Ka mul pole selge, kuidas kustutatud jutu väärus sünniaktist selgub. Lükkasin selle arutelu edasi kuni sünniakti nägemiseni.
Andres 12. november 2008, kell 19:09 (UTC)
Viimased kaks lõiku muutsin veidi selgemaks ja arusaadavamaks tavalugejale. Praeguseni oli üleval vaid mõningaid noppeid siit ja sealt ning eluloo juurde kuuluvad tähtsamad detailid olid välja jäänud, nagu näiteks kirjutiste eest saadud Smuuli kirjanduspreemia aastal 1988 (allikas ENE).
Kui keegi ei mõista minu parandusi, siis olen rõõmuga nõus neid veelkord selgitama.
Tervitades,
Britt

Jah, muidugi. Elulugu saab väga palju täielikumaks muuta. Kui Sa seda teed, on see tänuväärne.

Üldiselt Vikipeedia ei avalda originaalallikatel põhinevat materjali, ent kui see on oluline väärinfo ümberlükkamiseks, siis see võib osutuda vajalikuks. Kui me saame sünniakti näha, siis saab otsustada selle üle, mida see ümber lükkab. Parem oleks küll, kui keegi avalikustaks selle mõnes muus allikas, sest Vikipeedia üldiselt ainult refereerib juba avaldatut.

Tunnustuste, hariduse ja kirjutiste kohta on eraldi alajaotused. Andres 5. november 2008, kell 11:41 (UTC)
Vaatan, mis ma selle aktiga siis teha saan. Ja võtan märkused järgmiseks korraks endale teadmiseks.
Britt
Tere jälle,
muutsin Edgar Savisaare eluloos veel mõningaid lõike, sest need kirjeldavad minu meelest adekvaatselt tema tegemisi. Tekkis küsimus, miks linnavolikogu ja linnapea lause ümber on kast. Loodan, et olete nende muutustega päri, minu meelest on need asjakohased ja annavad õigemat informatsiooni kui varasem tekst.
Britt

Kast oli seetõttu, et rea alguses oli tühik.--WooteleF 12. november 2008, kell 09:37 (UTC)
Lisasin ka tunnustuste alla ühe aumärgi ning kustutasin kogu kirjanduse loetelu ja asendasin uuega, kus on väljatoodud kõik peamised ajaleheartiklid ja kirjutised. Oleksin võinud seda ka niisama muuta, aga see tundus jube keeruline. Loodan, et see võib nii jääda. Britt

Selle tagajärjel on välja jäänud varem kogutud info. Kui on keeruline, siis võib paluda kellelgi aidata, aga olemasolevat välja jätta ei tohi.

Me tahame ikka jõuda täieliku publikatsioonide nimekirjani, mitte piirduda tähtsamatega. Kes otsustab, mis on tähtsamad? Andres 12. november 2008, kell 19:09 (UTC)
Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 13. november 2008, kell 09:27 (UTC)
Eelnevas nimekirjas oli väga palju artikleid, mis on väga väikesed ning kirjutatud mõne teksti sissejuhatuseks. Mina tõin välja konkreetsed raamatud ja mahukamad artiklid. Vabandan ning järgmisel korral kogu loetelusid ära ei kustuta. Kuna tegu on ühiskonna tegelasega, kes kirjutab ääretult palju materjali erinevatele meediaväljaannetele leian, et ei ole võimalik ja mõttes kõike seda kajastada.
Mis puutub sünnitunnistusse, siis see tõendab, et Edgar Savisaarel on Eesti kodakondsus ning kogu eelnev tekst selle kohta, et Tammer seab selle oma raamatus kahtluse alla ei olnud enam sellisel juhul oluline.

No aga seda sünnitunnistust ei saa me ju näha. Ja senikaua kuni seda näha ei saa ei saa ka uskuda.--WooteleF 13. november 2008, kell 09:54 (UTC)

Kõigi publikatsioonide nimekirja koostamine on kindlasti võimalik. Miks Sa arvad,  et see vajalik ei ole? Andres
Otsin endiselt kohta, kuhu see veel üles panna, et saaksin viidata mõnele muule koduleheküljele! britt

Arvan, et see ei ole üldse vajalik. Kui meil on sünnitunnistuse koopia, siis see, et ta mõnel leheküljel veel olemas oleks, ei ole vajalik.

Küll aga on mul kahtlus, kas sünnitunnistuse koopiat tohib avaldada ilma Edgar Savisaare isikliku loata. Kas Edgar Savisaar ise on avalikult midagi rääkinud oma vanemate, sünni ja lapsepõlve kohta?

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~. Andres 13. november 2008, kell 11:14 (UTC)

Peale selle tekib küsimus, kas asi pole vastuolus originaaluurimuste keeluga. Võib-olla mitte, sest iga ise tehtud fotot saab käsitleda originaaluurimusena. Aga kas võib fotodest järeldusi teha? Andres 13. november 2008, kell 11:16 (UTC)
Minu arvutis see neli korda~ ei tööta. Tegu on juba varem ajalehes avaldatud sünniakti koopiaga, mis ei ole otseselt foto vaid dokumendi koopia, mis tõestab Edgar Savisaare Eesti kodakondsust. Kuna selle teemaline artikkel onjuba ka varem ilmunud ei näe ma probleemi, samuti on ilmsel ka Edgar Savisaar ise nõus eksiarvamused ümber lükkama. Kas ma siis saan antud koopia otse wikipeediasse üles panna või ei ole see üldse vajalik? Britt

Wikipediasse seda üles panna ei saa aga kui see on juba ajalehes ilmunud siis tuleb vaid sellele lehele viidata.--WooteleF 17. november 2008, kell 08:39 (UTC)
Aga see ilmus aastal 1999 ja seega ei ole seda enam netis üleval. Kas piisab siis viitest? Ning tekkis küsimus, miks on asendatud minu kirjutatud lõik Edgar Savisaare sünni ja kodakondsuse kohta? Kui selle koopia alusel on tegu valeinformatsiooniga, siis ei ole ju seda arukas seda üleval hoida...

Netis ei pea üleval olema. Piisab kui on olemas paberkandjal.--WooteleF 17. november 2008, kell 09:07 (UTC)

: Kui seda üleval, ei ole, siis võiks ehk ka kirjutada, mis seal öeldud on. Edgar Savisaar on raamatus "Keda me valisime" öelnud, et tema ema oli pärit vene-eesti segaperekonnast. Enno Tammeri raamatus  on lk 60 dokumendi koopia, kus ema rahvuseks on märgitud venelane. Sünnikohaks on märgitud Petseri maakond (edasi loetamatu) ja sünniaastaks 1913. Kui nüüd kahel dokumendil on märgitud erinev rahvus, siis ei tea, kumb õige on, ja kui nüüd Edgar Savisaar ütleb, et ta on sündinud vene-eesti segaperekonnas (raamatu "Keda me valisime" (1993) jaoks 1992 antud intervjuus), siis vast võibki selle juurde jääda. Praegu ei ole ema rahvust artiklis mainitud. Kodakondsusesse puutub sünnitunnistus ainult kaudselt. Andres 17. november 2008, kell 17:06 (UTC)
Enno Tammer väidab raamatus "Mälu võim", et Elmar Savisaar arreteeriti 8. augustil 1949. Seetõttu on Enno Tammer raamatus "Mälu võim" Elmar Savisaare isaduse kahtluse alla seadnud. Samuti kahtleb Tammer Edgar Savisaare sünnijärgses Eesti Vabariigi kodakondsuses, sest ta pole leidnud kinnitust, et Edgar Savisaare emal oli Eesti kodakondsus.[2]
Mul tekib ikkagi küsimus, et miks on üleval selline laim, kuigi saatsin ka parandatud lõigu. Keda siis tuleks uskuda, kas Savisaare-vastast Tammeri laimu või 1950 aasta väljaantud orginaal sünniaktist tehtud koopiat, mis tõestab linnapea kodakonduse?! Samuti ei vii välislingid hetkel õigetesse kohtadesse ja tekitavad pigem segadust. Ootaksin vastust või selgitust selle kohta, kuidas toimub siis vikipeedias tekstide ülevaatamine. Praegu saavad lugejad täiesti vale informatsiooni, mis lisaks kõigele seab Edgar Savisaare alusetult halba valgusesse... Britt

Aga mis on selles lõigus laim? Siin on ainult kirjeldatud Enno Tammeri kahtlust, väitmata midagi asja enese kohta. Asi sai alguse 1999. aastal avaldatud artiklist "Kas Edgar Savisaar on venelane?", milles püstitatud küsimustele Tammer püüdis vastust leida. Enno Tammeri loogika on niisugune: ema kodakondsus pole kindel ja tegelik isa on teadmata. Küsimuseasetus Edgar Savisaare kodakondsuse ja rahvuse üle on tegelikult küll minu meelest üsna mõttetu, küll aga on minu meelest õigustatud  Tammeri oletus, et Elmar Savisaar ei olnud Edgar Savisaare bioloogiline isa. Seda ei saa sünnitunnistusega ümber lükata. Andres 17. november 2008, kell 17:06 (UTC)

Ma ei saa ikka aru, kuidas saab 1950. aastal Eesti NSV-s välja antud dokument tõestada kellegi kuulumist või mittekuulumist Eesti Vabariigi kodakondsusse. Kui sel ajal mingit kodakondust nimetati, sai see olla ainult Nõukogude Liidu oma. Eesti NSV-s ei antud välja Eesti Vabariigi kodaniku isikutunnistusi. Või on see sünniakt välja antud Londoni saatkonna või New Yorgi konsulaadi poolt? Enamus inimesi maailmas ei ole Eesti kodanikud. Minu arust ei sea see fakt iseenesest kedagi halba valgusse.
Mulle tundub, et faktiliste täpsustuste kõrval on siin püütud Edgar Savisaarest paremat muljet jätta. Osa materjali, sealhulgas mõned publikatsioonide kirjed, on välja võetud. Lubatud sünniakti koopiat siin pole. Üldmulje on, et esitus on praegu kallutatud. Andres 12. november 2008, kell 10:32 (UTC)
Minu kommentaar: See, et pole sünniakti koopiat, on juba viki toimetajate süü, meie poolt on see edastatud. Palun edaspidi enam mitte süüdistada andmete kallutatuses, kui te ise ei avalda ametlikke dokumentide koopiaid, ksu on must valgelt kirjas, et Savisaare vanemad on kodakondsuselt eestlased. Kes siin kallutatud on???
Näiteks on siit välja jäetud, et Savisaar lubas oma noort erakonnakaaslast Tallinna linnapea kohal mitte välja vahetada, aga natukese aja pärast mõtles ümber.
Jah, muidugi lubas Savisaar Tallinna linnapea kohale asuda, aga kõik said asjast nii aru, et ta teeb seda kohe pärast kohalikke valimisi. Tema aga tegi seda alles siis, kui ta ei saanud enam minister olla. Andres 12. november 2008, kell 20:13 (UTC)
Minu kommentaar: See, kuidas keegi asjast aru sai, on juba nende inimeste subjektiivne arvamus. Edastatud on Savisaare lubadus ja selle ta ka täitis. Lubades ei maininud ta mingeid kuupäevi.

Kodakondsuselt eestlased? Äkki on siin ikka mõeldud rahvust? 1950. astal said nad olla ainult Nõukogude Liidu kodanikud.
Ma ei saa küsimusest aru kahjuks! Britt

No mis teha. Kodakondsus ja rahvus on eesti keeles kaks eri mõistet, erinevalt inglise keelest.

Jah, "eestlane" oli siis ja on ka praegu rahvus, mitte kodakondsus. Andres 17. november 2008, kell 17:06 (UTC)
Kuidas on sünniakt edastatud? Alles nüüd tuli välja, et see on ajalehes avaldatud, aga millises ajalehes ja millises numbris?
Savisaar ei maininud lubades tõesti kuupäevi, aga see, et avalikkus seda kindlal viisil tõlgendas, on ju fakt. Kui seda mitte mainida, siis ei ole esitus minu meelest adekvaatne. Mulle isiklikult tundub, et selline tõlgendus oli loomulik. Andres 17. november 2008, kell 17:06 (UTC)
Põhimõte on ikkagi see, kuidas Edgar Savisaar seda mõtles ja ütles, mitte kuidas avalikkus seda tõlgendas. Ka mina võiksin Teie juttu tõlgendada nii kuidas tahan ja seda nii ka edasi rääkida, aga seda nimetatakse Te valetamiseks ja laimu levitamiseks. Niisiis on minu meelest see alusetu, kuid ega mina ju seda teksti nagunii muuta ei saa. Britt

Loomulikult Sa saad teksti muuta, aga ükski kasutaja ei saa tagada, et tekst jääb niisuguseks, nagu tema selle jättis. Kui tekivad lahkarvamused, on otstarbekas neid arutada, kuni leitakse sõnastus, millega kõik nõustuvad. Igatahes Sa oled juba saanud teksti muuta.

Me ei saa kindlaks teha seda, mida inimesed mõtlevad, vaid ainult seda, mis on avalikult kirjutatud või öeldud. See, kuidas avalikkus seda tõlgendas, on ühiskondlikult oluline ning Edgar Savisaart puudutav fakt, mis on tõendatav ajakirjanduses ilmunud kirjutistega. Kui muuta esitus detailsemaks, võib lahti saada praegusest üldistavast sõnastusest. Andres 18. november 2008, kell 10:58 (UTC)
tere,
lisasin Edgar Savisaare eluloosse ka ühiskondliku tegevuse, kuna ta on olnud ja ka on paljude seltside ja ühingute liige, mis võiksid olla märgitud. Koostasin selleks ka eraldi rubriigi, loodan, et see on nii sobiv.
Tervitades,Britt

See tuleks kuidagi teisiti vormistada. Näiteks aukodanik kuulub hoopis tunnustuste alla, samuti ei saa filmis mängimist nimetada ühiskondlikuks tegevuseks, isegi kui selle eest raha ei saada. Erakonna juhtimine on väga oluline osa poliitilisest tegevusest, mitte mingi kõrvaline pisifakt, millega koos ta praegu on esitatud.  Aga ära muretse, me teeme selle ise korda. Andres 2. detsember 2008, kell 17:19 (UTC)
----
Alla kirjutada saad ka nii: vajutades redigeerimiskasti kohal olevas reas paremalt teist nuppu. Adeliine 2. detsember 2008, kell 14:36 (UTC)
Muutsin ka peaministri raamatut puudutavat lõiku, sest nii mahuka teose kohta, peaks rohkem olema informatsiooni. Lisasin lõigu samast raamatust, et ei tekiks vastuargumente:)
tervitades,Britt
Muutsin ka veelkord tegevus poliitikuna teist lõiku. Ma ei tea, mis teie sellest arvate, kirjutasin selle tuginedes "Peaministrile" ning loodan, et see sobib ka teile või siis leiame kompromissina mingi lahenduse. Britt

: Savisaare peaministriperioodi tuleb kindlasti käsitleda palju pikemalt ja nähtavasti ka pisut teistmoodi, kui meil oli, ja osa materjali peaks olema ka artiklis Edgar Savisaare valitsus. Aga see tekst, mille Sa esitasid, ei ole kohane, sest ta sisaldab peaaegu ainult üldsõnalisi väiteid ja hinnanguid. Panime esialgu vana teksti tagasi. Sellest, kuidas Savisaar rahvast Toompeale kutsus, tuleb muidugi rääkida. Raamatut "Peaminister" võib faktide esitamisel muidugi kasutada (kahtluse korral võib lisada ka teisi allikaid), aga sealseid hinnanguid ei saa kriitikata üle võtta, sest Savisaar hindab ju iseennast. Detailses esituses võib neid hinnanguid mainida küll, aga tuleb anda ka teiste hinnanguid, kui vähegi võimalik. Andres 27. jaanuar 2009, kell 06:46 (UTC)

Pane sellised märkused edaspidi leheküljele Arutelu:Edgar Savisaar.

Kirjuta alla, vajutades neli korda ~ . Muidu ei saa pärast enam aru, kes millal mida ütles.

Ma ei ole Su parandusi veel vaadanud, aga raamatu kohta võib kirjutada ka eraldi artikli. Andres 17. detsember 2008, kell 14:10 (UTC)


Arutelu:Elavhõbelamp

Kas ei peaks olema Elavhõbedalamp?--WooteleF 5. november 2008, kell 11:15 (UTC)

Tsekkides kirjtatakse "Elavhõbe" pilt 90.191.190.76 5. november 2008, kell 13:52 (UTC)

:Jah Google annab ka elavhõbelambi siiski levinumaks variandiks.--WooteleF 5. november 2008, kell 14:26 (UTC)

Kogu valgust kiirgavate lampide teema vajaks süsteemset lähenemist.
Autor võiks juurde õppida. Parim kättesaadav õppematerjal on praegu Tiiu Tamme Valgustehnika I:
http://www.ene.ttu.ee/elektriajamid/oppeinfo/materjal/IN660/Valgustustehnika1.pdf
LR- 14. jaanuar 2009, kell 21:29 (UTC)

Aitäh lingi eest!

Oled teretulnud lampideteemalisi artikleid korda tegema. Andres 14. jaanuar 2009, kell 21:36 (UTC)
----
Teisel pildil ei olegi numbreid. Andres 15. juuli 2009, kell 20:28 (UTC)


Arutelu:Metro Luminal

Kogusin andmed mitmest kohast - Alumiiniumi kodukalt, Postimehest, Rainer Jancise kodukalt... aga andmed natuke erinevad. Viidata kahjuks ikka veel ei oska. Keegi võiks midagi tõlkida Soome omast juurde, kuigi see tundus mu koba keelekasutusega suht pealiskaudne. Parimat, Albert Marginal.

Lisasin vahepeal välislinke, neist osade materjal juba kajastub artiklis, aga ehk leiab neist veel midagi, mida artiklisse lisada. "Kuhu kaovad bändid Eestis" artikkel nt võimaldaks veel mitme eesti bändi artiklisse täiendusi teha. K paas 5. november 2008, kell 13:13 (UTC)
Anonymus ütleb: "Ainult rottidele" ilmus 1994 kassetina mitte LP-na. Võimalik et mäletan valesti ent oli ka CD tol ajal letis. Kassett on olemas ja seal on võrreldes 2003 aasta versiooniga vahed sees nii esituses kui ka lugude nimekirjas (nt. lugu 1 millele on 2003 aastal pandud nimeks "Hello" on varasemas väljalaskes "Hukkusid autoõnnetusel").
Kaevan kasseti välja ja võrdlen.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.melu.ee/index.php?id=5495
** In Metro Luminal on 2013-06-24 12:21:38, 404 Not Found
** In Metro Luminal on 2013-07-06 14:04:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:05 (EEST)

See ei ütle, et Robin on bändist lahkunud, see näitab ainult teistsugust koosseisu kontserdi jaoks.  Ma arvan, et on natuke ennatlik öelda, et teda enam bändis pole. 94.137.96.58 15. november 2023, kell 02:03 (EET)


Arutelu:Selver

Pildi kohta - 9-23 ei klapi päris hästi. Jõhvis pannakse uksed kinni kell 22.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 5. november 2008, kell 17:11 (UTC)

Selveri eripäraks on oma Selveri Köök, mis pakub laias valikus uudseid salateid, kulinaaria- ja pagaritooteid. Lisaks on Selveril juba suur hulk oma kaubamärki kandvaid tooteid, mis on valmistatud spetsiaalselt Selverile.

Iga nädal saavad Selveri kliendid valmistada Selveri retseptide järgi toite ja koguda neid kauplustest Selveri retseptikaante vahele. Selveril on kasutusel ka kinkekaardid.

See pole tõesti eripära, aga võib-olla midagi sellest saab kasutada. Andres 26. detsember 2008, kell 19:39 (UTC)

Selver Ogres - paistab, et enam ei ole Selveril Lätimaal asja - [http://www.ap3.ee/?PublicationId=bb98ff80-ef53-455a-b279-e5a3c5a75cdf]--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 12. veebruar 2010, kell 16:34 (UTC)

müügipinna suuruse järgi sortimine kuvab tulemust valesti, ehk miski 900 on ennem kui 2000. suwa 2. august 2018, kell 16:45 (EEST)

miski wikitarkvara kala, vt https://meta.wikimedia.org/wiki/Help_talk:Sorting ja https://en.wikipedia.org/wiki/Help:Sorting suwa 2. august 2018, kell 17:06 (EEST)

Supermarketite wikitabeli sortimine ei tööta?

Tunnustuse kronoloogia on tagurpidi. Ursus scribens (arutelu) 15. veebruar 2022, kell 18:31 (EET)


Arutelu:Laura Rose Lopes

http://www.imdb.com/name/nm1862644/bio väidab sünniajaks 01.01.1978. Samurai 5. november 2008, kell 21:41 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.dailymail.co.uk/pages/live/articles/columnists/columnists.html?in_article_id=508939&in_page_id=1772&in_author_id=230
** In Laura Rose Lopes on 2013-06-24 12:00:44, 404 Not Found
** In Laura Rose Lopes on 2013-07-06 10:23:42, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:24 (EEST)


Arutelu:Arvuti lisaseadmed

Puudub lehekülg Lisaseadmed. Andres 7. november 2008, kell 15:25 (UTC)

Paneks ette see artikkel kustutada ja ümber suunata Personaalarvuti#Komponendid peale. Siinse artikli sisu lihtsalt dubleerib sealolevat. Ka ainukene välislink, mis siin on, viitab olematule leheküljele. Rene 20. aprill 2010, kell 18:15 (EEST)

Kas põhimõtteliselt oleks säärast artiklit tarvis? Minu meelest oleks, sest see on omaette mõiste, mis vajab selgitust. Andres 20. aprill 2010, kell 18:21 (EEST)

:: Muide lugedes seda ettepanekut tekib mul kange tahtmine vaidlustada jaotus [Personaalarvuti#Komponendid], sest ega printer skänner kuvar klaviatuur jne jne ei ole küll arvutikomponendid. - Ahsoous 20. aprill 2010, kell 18:25 (EEST)
Kas see on sama, mis I/O? Minu arust võiks kustutusmärke eemaldada. --Metsavend 15. november 2010, kell 13:46 (EET)


Arutelu:Loviisa linn

elanikke = 7 417 (2004)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. november 2008, kell 09:27 (UTC)

Tuleb eristada [[Loviisa]] asulat ja omavalitsusüksust [[Loviisa linn]]a. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. november 2008, kell 09:30 (UTC)
Asula kohta tuleb eraldi artikkel teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. detsember 2010, kell 17:58 (EET)

Märksõna Loviisa suunab siia. KNABi järgi on asula variantnimi Lovisa, ent meil peavad kõik lingid silmas Rootsi printsessi. Ilmselt on parem kui Loviisa ja Lovisa suunaks ühte ja samasse artiklisse--Estopedist1 (arutelu) 24. jaanuar 2017, kell 11:02 (EET)


Arutelu:Maria Laidoner

Miks eesti suure tähega? --Improvisaator 8. november 2008, kell 11:11 (UTC)

Ta ei olnud ju eestlane. Andres 8. november 2008, kell 15:57 (UTC)
Ei ole olemas sellist kohta nagu Kruszewie - "w Kruszewie" on meie jaoks seesütlev kääne, "Kruszewos", nimetav kääne "Kruszewo". Eestlased võiks ju käänete olemasolust aru saada, mitte tuimalt kopeerida. Aga milline Poola Kruszewotest see nüüd on, seda ma ei tea, WD-s ja poola vikis ei ole vihjet ka. Ilmselt oli ta pärit vanast kohalikust suguvõsast, kui oli Kruszewska Kruszewost. Samas: "z domu Kruszewska herbu Abdank", kirjutavad poolakad. Abdankide esmamainimine olnud 1212, kuna keegi Lupus (khm) olnud kastellaan Kruszwicas ehk saksa nimega Kruschwitzis. Kui vaadata, kuidas on sama nime meie artiklis mõrvatud ("Kruszwitsis"), siis äkki on poola artiklis samamoodi viga (võib-olla mõnest kirjaoskamatust Eesti allikast tulnud) ja tegu on ikkagi üldse mitte Kruszewo, vaid Kruszwicaga. Mingit tõendit ei ole, et just see suguvõsa haru 700 aastaks paigale jäi või vähemalt esmamainimise kohta naasis, aga saksa nimi võib sellele vihjata küll. --Ehitaja (arutelu) 8. detsember 2023, kell 22:30 (EET)
Mõnel pool on segadus ka Maria Laidoneri kui "esileediga". Riigivanemate naistest kui esileedidest meil räägitud eriti pole. Pätsil ei olnud naist ja seetõttu täitis mõningaid "esileedi funktsioone" Maria Laidoner. Poola vikis öeldakse "pierwsza dama przedwojennej Republiki Estońskiej", mis on formaalselt võttes vale, ametlikult ta seda ei olnud. Pärnu Postimehe artiklis Maria žaboodest - kus on ka põhjendus, mis seos tal žaboodega oli - on jällegi ekslikult öeldud "enne esimese maailmasõja puhkemist täitis Eestis ka esileedi rolli", mis on täielik jama, sest tsaaririigi kubermangudes ei olnud esileedisid, keegi ajas segi esimese ja teise maailmasõja. Üldiselt tundub küll, et neist žaboodest on kirjutatud piisavalt, et võiks teha eraldi artikli Maria žaboo, kuhu saaks koondada ka n-ö laureaatide loendi, niivõrd-kuivõrd seda kuskilt kokku saab. (Võimalik, et kõige lihtsam oleks paluda saatkonnal oma veebi nimekiri panna, neil peab ju mingi arvepidamine olema, et keegi kaks korda ei saaks.) Paistab, et žaboodel on mh erinevad autorid (1, 2, 3), kes võivad omakorda tähelepanuväärsed olla, nii et detaile tuleb hoolikalt jälgida. --Ehitaja (arutelu) 8. detsember 2023, kell 23:00 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.apollo.ee/review.php/2361
** In Maria Laidoner on 2013-06-24 12:16:17, 404 Not Found
** In Maria Laidoner on 2013-07-06 13:01:16, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:01 (EEST)


Kasutaja arutelu:Teettoome

Tere tulemast Vikipeediasse, Teettoome! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. november 2008, kell 10:43 (UTC)
Meil on praegu ühe ja sama isiku kohta kaks artiklit: [[Siddhārtha Gautama]] ja [[Šākjamuni]]. Need tuleks kokku liita, olgu siis artikli pealkiri milline tahes. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. detsember 2008, kell 11:59 (UTC)
[[Buddha]] on praegu täpsustusleht, nii et sellele pealkirjale linkides ei saa  Siddhārtha Gautama juurde. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. detsember 2008, kell 12:01 (UTC)

Vikipeedia ei ole üles ehitatud mitte sõnade, vaid mõistete ja asjade kaupa. Kui mitu sõna tähendavad üht ja sama asja, siis kasutatakse ümbersuunamist; kui ühel sõnal on mitu tähendust, siis kasutatakse näiteks täpsustuslehekülge. Näiteks ei tohiks olla eraldi lehekülge [[Buda]], kui sama mõiste kohta on lehekülg [[Buddha]], ega eraldi lehekülge [[Siddhārtha Gautama]], kui sama isiku kohta on artikkel [[Šākjamuni]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. detsember 2008, kell 07:29 (UTC)

Siis peaks kustutama leheküljed Buda ja Siddhārtha Gautama.

Kustutamise asemel tuleks teha ümbersuunamine. See eeldab ka teksti muutmist. Kui mahti saan, teen ära.

Arutelulehel kirjuta alla, vajutades neli korda järjest ~ . Andres 17. detsember 2008, kell 10:42 (UTC)

Kas on mõtet kasutada sõna "budalus", mille kasutust ma küll kuskil märganud ei ole. "Buddhism" on jällegi ingliskeelne (või muukeelne) väljend, kas see peab ka eesti keelses tekstis esinema? Samuti "buda usk" - sõna buddha on viimasel ajal kirjutatud just viimase kirjapildi järgi. Pealegi sõna usk, mis on väga mitmetähenduslik ja budismi puhul eriti keeruliselt mõistetav.
Olen lähtunud kõigis terminites "Ida mõtteloo leksikonist" ja seal olevast terminikasutusest. Ehk oleks mõttekas seda läbivalt järgida.
viimane kommentaar Teettoome

Olen sinuga nõus. Budismi alaseid artikleid kirjutas siia Vello Väärtnõu, kelle keelekasutus ei kannata mingit kriitikat. Kahjuks ei ole seni keegi jõudnud seda parandada. Nii et paranda julgelt! Alla kirjutamiseks vajuta redigeerimisboksi ülaservas paremalt teist nuppu. --Metsavend 19. detsember 2008, kell 15:19 (UTC)

Soovitaksin siiski säilitada artikli Budism alguses ka kursiivis  toodud rööpväljendid "buddhism" (seda kasutas näiteks Uku Masing), "budalus" (mida mõned Eesti budistid on kasutanud või jätkuvalt kasutavad) ja "buda usk" (mis on olemas ka viimases ÕS-is). See on selleks, et lugeja teaks või saaks kinnitust, et kõik need väljendid käivad ühe ja sama asja kohta. Seal, kus nad mujal tekstis esinevad, võib nad asendada sõnaga "budism". Andres 19. detsember 2008, kell 16:57 (UTC)


Arutelu:Tõnu Pedaru

Kas teda ikka võib iseloomustada ajakirjaniku ja lauljana? Andres 9. november 2008, kell 11:09 (UTC)
Artiklis on kolm erinevat sünniaastat. --Epp 1. jaanuar 2012, kell 03:45 (EET)
Ma arvan, et õige on 1962. Vähemasti on sellele enam-vähem autoriteetne allikas: http://www.ut.ee/1071837 --Morel 1. jaanuar 2012, kell 13:58 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.facebook.com/profile.php?id=100000431521801
** In Tõnu Pedaru on 2013-06-24 13:58:12, 404 Not Found
** In Tõnu Pedaru on 2013-07-07 05:39:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:39 (EEST)


Arutelu:Hollandi tuulik

Eestis nimetatud liigutust traditsiooniliselt ei esine:

See lause on ebaõnnestunud. Andres 9. november 2008, kell 20:21 (UTC)
Mis eristab "Hollandi tuulikut" nt Flaami tuulikust (madalal Belgia alal)? --Toivo (arutelu) 14. september 2012, kell 17:22 (EEST)

Artiklis on juttu Hollandi tuuliku alatüübist tornhollandlane. Kas see on sama mis :en:tower mill (tornveski?, torntuuleveski?). Mainin ka, et Commonsis on :commons:Category:Tower mills in Estonia--Estopedist1 (arutelu) 18. oktoober 2017, kell 22:56 (EEST)
-------
"Hollandlased" tuulikuliikidena kõlavad toortõlkena. Kõik need "hollandlased" peaksid eesti keeles siiski eeldatavasti sisaldama liiginime "tuulik". Kuriuss 11. mai 2018, kell 17:44 (EEST)

Kahtlemata. Miks sa ei paranda? Ka tähenduselt ja stiililiselt ei sobi see sõna entsüklopeediasse. 2001:7D0:87CA:9180:11DE:9D30:1322:FAA3 11. mai 2018, kell 20:49 (EEST)
----
Merleke5, mille poolest on "Hollandi tüüpi tuulik" parem? Lihtsalt "Hollandi tuulik" on näiteks ÕS-is ja EE-s ning see on ka muidu levinum. Erelti "Terminiõpetuses" on veel paar näidet, milles "tüüpi" on üleliigne terminikomponent (kambervangla vs. kambri tüüpi vangla). Pikne 13. veebruar 2021, kell 16:54 (EET)

Tõtt-öelda ma ei mõelnud sellele. Võib ka tagasi muuta. Kirjanduses kasutatakse enamasti just "Hollandi tüüpi tuulik" ja seetõttu tundus see olevat õigem, kuigi, tõsi, keeleliselt ilmselt siiski mitte. --Merleke5 (arutelu) 13. veebruar 2021, kell 17:08 (EET)


Arutelu:Tootsi

''elanikke = 992 (seisuga 1.01.2006)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. november 2008, kell 13:56 (UTC)

Varem: ''Tootsi viimane vallavanem oli [[Kalev Kaljuste]].<ref>[https://www.siseministeerium.ee/public/KOV_juhid__veebr_2014.xls Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga], vaadatud 17. oktoober 2014</ref>'' [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 28. detsember 2017, kell 20:37 (EET)

Kust on pärit 2010. aasta andmed ja kas need on tõesed? LeeMarx (arutelu) 1. november 2023, kell 16:09 (EET)


Malli arutelu:Commonsi kategooria

See mall on mõeldud kasutamiseks ainult kategooria lehtedel aga tundub, et meeldib kasutada ka artikli lehtedel. --Tiuks 10. november 2008, kell 21:22 (UTC)

Kui seda pole kuskile üles kirjutatud, et "Kasutage kategooriate juures" siis ega ei oska õiges kohas ikka kuidagi kasutada.

Mulle ei meeldinud selle malli sõltuvus teisest mallist (mille võiks kustutada) ja võtsin selle välja. Pealegi oli eelnev kood lõpetamata. iffcool 10. november 2008, kell 21:58 (UTC)

: Ma ise ei osanud teda muuta aga nüüd on kategooria korras ja vist malli  ei ole enam vaja. Rahvale meeldib see mall rohkem, sest see on väiksem. Minul ei ole selle vastu midagi. Kui kopeerida inglise vikist, siis on vaja ainult kustutada ja c asemel k kirjutada (commons cat). --Tiuks 10. november 2008, kell 22:06 (UTC)

::Ma igatahes püüdsin seda siinset malli ka teise Commonsi malliga sarnasemaks teha.

::Kustutan homme selle "Commonsist" malli. iffcool 10. november 2008, kell 22:19 (UTC)
Oleks selline juhm küsimus, et miks commonscat töötab teistest wikidest (fi, da, pl jne.) erinevalt. Võrdle näiteks soome :fi:Malline:Commonscat siin :fi:Luokka:Yleisurheilu ja meie oma siin :et:Kategooria:Kergejõustik.
Seal piisab lihtsalt {{Commonscat|Athletics}}, lisamisest ja ta võtab artikli soome keelse pealkirja ise malli sisse, sama süsteem ka teistes wikides, aga meil tuleb eesti keelne ise lisada {{Commonskat|Athletics|Kergejõustik}}, mis teeb teistest wikidest tulijatel ja mitte keelt oskavatel lisamise keerulisemaks. Kas selle peaks siiski kuidagi ühtlustama teiste wikidega? -- Jaanusele 8. jaanuar 2009, kell 08:13 (UTC)

Iseenesest hea, et kategooria lehtede jaoks välimuselt natuke teistsugune mall on. Aga kuna kategooria lehtede jaoks olemine mujalt kui malli lehelt välja ei tule ja malli seetõttu ikkagi ka palju artiklites kasutatakse, siis võiks vist siinsele malliga  sama kuju andma, et Commonsile viitav mall artiklites samasugune välja näeks?--8. mai 2009, kell 17:22

siinne mall on ilusam ja väiksem, pigem peaks commonsi malli samaseks tegema, et pisike ja ilus oleks suwa 8. mai 2009, kell 14:26 (UTC)

Nüüd rikuti pisike mall ära. --Tiuks 13. juuni 2009, kell 21:25 (UTC)

Peale selle tõmbab see IE-s teksti peale malli (valge leht). Vaadake artiklist lõvilõug. --Tiuks 23. juuli 2009, kell 10:55 (UTC)

: Vaatasin nüüd IE-ga. Üllatavalt erinev vormindus jah võrreldes Firefoxiga – rihtisin viimases just nii, et Commonsi pildid, videod, helifailid ühele reale ära mahuks. Nüüd mahub IE-s ka, aga Firefoxis jääb kasti paremasse serva jällegi tühja ruumi. Ehk siis mall peaks sama pisike olema nagu enne. Aga midgai muud imelikku ma IE-ga sirvides ei täheldanud... 195.50.204.124 25. juuli 2009, kell 13:43 (UTC)

Mõtlesin kogu aeg, et eesti vikis on mall ilusam kui inglise omas, sest Commonsi logo on suurem (35 px). Inglise viki 30 px logo tundub kuidagi liiga väikesena. Nüüd võeti ka siin eesti logo pisemaks, see ei meeldi mulle. Taivo 18. märts 2010, kell 13:29 (EET)

Tegin Commonsi logo tõepoolest pisut väiksemaks, kuigi see ei olnud mu eesmärk. Kohendasin elementide paigutust mallis, kuna eelnevalt tundus see pisut kohmakas olevat (võrdluseks vana kujundus). Logo suuremaks tegemine mulle vastumeelt ei ole, tundub täitsa mõistlik isegi. Võrdluseks võib vaadata prantsuse viki malli. Ehk midagi sinna kanti? Teksti mahuks ka pisut rohkem – praegune sõnastus ei ole just ideaalne. Quibik 18. märts 2010, kell 17:28 (EET)

: Minu meelest oli eelmine variant kompaktsem. Kas on vaja logo ümber rohkem tühja ruumi? Praeguses variandis võiks Commonsis esimesele reale vähemalt mahtuda, siis oleks järgmise rea jaoks ruumi. Minule meeldib just väiksem, mitte prantsuse variant, pigem midagi saksa viki moodi – ainult, et see on ka hea, et siin on parem serv WM-linkide jaoks ka ära kasutatud. 193.40.10.181 18. märts 2010, kell 17:53 (EET)

::Panin 35 px tagasi ja viimase koma asemele "ja". On parem või? Taivo 18. märts 2010, kell 20:36 (EET)

::: Oot-oot. Miks te mängite selle malliga kui see oli algselt mõeldud ainult kategooria lehtedele. Mängige parem malliga . Kuna teistele meeldis ka väiksem pilt, siis hakatigi kategooria malli artiklites kasutama. Mina muudan ta igatahes väikseks tagasi. --Tiuks 19. märts 2010, kell 00:14 (EET)

:::: Ma sügavalt kahtlen, et Commons ja Commonskat mallide kasutatavus on kuidagi seotud nende välimusega. Pigem on WM Commonsis kategooriate ja galeriilehekülgede suhtarv tugevalt kategooriate kasuks kallutatud. Sellest ka Commonskat-i sage kasutus artiklites. Ma pole küll varem märganud ega mõelnud, et see mall oleks mõeldud vaid kategoorialehekülgedel kasutamiseks? Vastavaid selgitusi dokumentatsioonis ka ei eksisteerinud.

:::: Malli kujundusega seoses on täiendav arutelu/tagsiside tervitatav, kuna tegin antud muudatuse üsna omavoliliselt. Pildi suurusest on mul endal ükskõik. Isiklikult arvan ka, et mallide Commons ja Commonskat kujundused võiksid ühtida, kuna nad on sama suunitlusega. Quibik 20. märts 2010, kell 19:05 (EET)

::::: Kuna tegin selle malli ise, siis tean ka selle malli tagasidet teistest aruteludest. Just väiksus oli see, miks hakati seda artikli lehtedele panema. Dokumentatsioonis oli kirjas, et kasutatakse kategooria lehtedel. Vaatasin nüüd inglise viki malli ja see on nüüd muudetud kasutamiseks ka artikli lehtedel. Minu soov on see, et see mall oleks väike. Kui soovitakse suuremat, siis mängige malliga Commons. --Tiuks 20. märts 2010, kell 23:38 (EET)

Miks see mall ümber tehti? Tekstina on juba vastav mall olemas. Pelmeen10 4. jaanuar 2012, kell 17:14 (EET)

Tühistasin selle muudatuse. Mulle meeldis vana versioon rohkem. (Ka oli sõna "video" valesti käänatud, aga see polnud tagasikeeramise koha pealt oluline.) Taivo 5. jaanuar 2012, kell 14:15 (EET)

Minu meelest võiks kõikjal see sakslate variant olla küll. Paljudesse artiklitesse, kus peale infokasti eriti muud pole, pigem ei sobigi kastiga variant ja kastita variant oleks seal kompaktsem. Aga mõnes selle malliga artiklis puudub alaosa "Välislingid", see tuleks siis tekitada, et kastita mall päris eelneva teksti külge ei jääks. 88.196.241.249 5. jaanuar 2012, kell 15:52 (EET)

:Olukordade jaoks, kus {{Commonsi kategooria}} on liiga kohmakas, ongi olemas . –Quibik 5. jaanuar 2012, kell 16:27 (EET)

Miks peaks "Commonsis" kursiivis olema? Commons (täisnimega Wikimedia Commons) on nimi, see ei käi rohkem kursiivi kui London või New York. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 24. juuli 2012, kell 00:22 (EEST)

Võiks liita malliga :Mall:Commonsi kategooria-tekstina, kusjuures see tekstina-fail on sobitub peatükki "Välislingid" märksa paremini--Bioneer1 (arutelu) 5. oktoober 2013, kell 12:16 (EEST)

Vahepeal oligi kastilink asendatud tekstivariandiga. Minu meelest võinuks ühtluse mõttes nii jääda, aga see pöörati tagasi (vt ülal). Tõsi, et kastivarianti ei saa meie lühiartiklitesse sageli ilusti paigutada.

Või pead liitmise all silmas seda, et mõlemal vormistuslikud kujud jääks alles, aga emma-kumma jaoks oleks eraldi parameeter? Pikne 5. oktoober 2013, kell 12:43 (EEST)

:ei. Ma jätaks ainult alles selle :Mall:Commonsi kategooria-tekstina. Siiski tekib siis ebaühtlus nt vikisõnastiku ja teiste sõsarprojektide mallidega, mis on ikkagi seal paremas nurgas kinni--Bioneer1 (arutelu) 30. oktoober 2013, kell 21:19 (EET)

:: Minule ei meeldi "Commonsi kategooria-tekstina", sest kaob välislinkide vahele ära. Kast paremal on hästi nähtav ja eraldatud välislinkidest. --Tiia (arutelu) 30. oktoober 2013, kell 23:06 (EET)


Arutelu:Nõukogude-Afganistani sõda

See sõda on tuntud Afganistani sõja nime all. Andres 11. november 2008, kell 08:01 (UTC)

: Tol ajal võib-olla oli, aga hetkel on eestlased juba järgmises sama riigi sõjas ja mujal on too eelmine tuntud selle nime all.--Oktav 11. november 2008, kell 08:35 (UTC)

::Arvan, et selline nimi ei sobi, sest tekib mulje, et oli sõda NL vastu Afganistani. Tõenäoliselt oli sõda Afganistani sees ja NL toetas riigi valitsust, aga USA toetas modžahede.  Olen nõus Andresiga, et oleks parem Afganistani sõda. Praeguse sõja nimi võiks olla teine. 193.40.210.178 11. november 2008, kell 09:30 (UTC)

*Paremal: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.1 | jaanuar 1980 | lk 1. --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 23:54 (UTC).
*Keskel: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.1 | jaanuar 1981 | lk 3 --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 02:30 (UTC).

Miks sa need viited siia kirjutad? Pane need, palun, artiklisse ja selle lause taha, mis sa tollest ajalehest võtsid. Sama teiste artiklitega.--Oktav 26. oktoober 2009, kell 11:29 (UTC)

Teist riigipööret kasutati 1979. aasta jõulude ajal ettekäändena Nõukogude vägede sissetungiks, millega Kabulis seati võimule Babrak Karmal. Tegelikult ajendas invasiooni afgaanide garnisoni mäss Heratis, mis suruti maha 20 000 ohvri elu hinnaga. Afganistani ajalugu

Võtsin maha kirjutatud osa välja. Et see v-o rikkus struktuuri, siis eelmine versioon on siin  --Bioneer1 (arutelu) 12. august 2013, kell 14:06 (EEST)
----
Minu meelest pealkiri "Nõukogude-Afganistani sõda" ei ole täpne. Velirand (arutelu) 26. veebruar 2015, kell 14:27 (EET)

Mis võiks pealkiri olla? Andres (arutelu) 26. detsember 2016, kell 18:19 (EET)
----
Siin on kuupäevadega jama, Amini surmakuupäeva, sõja alguskuupäev, äkki veel midagi.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. detsember 2016, kell 16:39 (EET)

Keegi targem võiks nende grupeeringute eestikeelsed nimed üle vaadata ning puuduvad lisada, algvariandid asuvad siin: https://en.wikipedia.org/wiki/Soviet%E2%80%93Afghan_War - Neptuunium (arutelu) 26. detsember 2016, kell 19:14 (EET)

Infokasti on pandud "Tehrani kaheksa" (UOIF), "Afganistani Liberatsiooni Organisatsioon" (ALO), "Afganistani Rahva Liberatsiooni Organisatsioon" (SAMA)? See ei ole eesti keel. 2001:7D0:87FF:6480:94E3:F7DA:737C:D0F2 26. detsember 2016, kell 20:01 (EET)

: Lühendite sellisel kujul kasutamine on õigustatud ning nagu ma juba ülal mainisin: nende gruppide tõlked on poolikud. - Neptuunium (arutelu) 26. detsember 2016, kell 20:06 (EET)

::Probleem ei ole inglise lühendites, vaid eestikeelsetes vastetes. Eesti keeles ei öelda "Tehran", "Liberatsioon". Seda peaks ikka teadma. 2001:7D0:87FF:6480:94E3:F7DA:737C:D0F2 26. detsember 2016, kell 20:26 (EET)

::: Ups, võrdlemisi piinlikud hooletusvead tõesti. Parandasin ära. - Neptuunium (arutelu) 26. detsember 2016, kell 20:33 (EET)
----
Kapten Karl Paks, kes 1987. aasta juulis 103. õhudessantdiviisi koosseisus Afganistani saadeti

Oli ta Nõukogude armee kapten või? 2001:7D0:87FF:6480:94E3:F7DA:737C:D0F2 26. detsember 2016, kell 21:25 (EET)


Arutelu:Leiden

Rahvastiku osa tuleks kaasajastada. Hollandi vikis on elanike arv 2008. aasta 30. juuni seisuga. Aga kaasajastamine ei tohi piirduda infokastis andmete vahetamisega, sellepärast ma seda praegu ette ei võta. Andres 12. november 2008, kell 08:58 (UTC)
Leideni linnastu kohta öeldu on eksitav. Leideni linnastusse kuuluvad kindlasti Leiderdorpi, Oegstgeesti, Voorschoteni ja Zoeterwoude vald, mis on Leideni linnaga kokku kasvanud. Need moodustavad nii-öelda vahetu linnastu. On kahtlane, kas neid võib nimetada linnadeks; Hollandi mõistes on nad pigem linnastunud külad. Zouterwoude vallas on ka maa-asulaid. Võib ju nimetada neid lihtsalt valdadeks. Elanike arvuks saadakse umbes 200 000, kui arvestada ainult nimetatud valdu. Suurem arv võtab arvatavasti arvesse teised nimetatud vallad.
Palun aidake need puudused kõrvaldada, sest heal artiklil ei tohiks neid olla. Andres 12. november 2008, kell 09:09 (UTC)
elanikke = 117 363 (01.06.2007)
Ajakohastada tuleks ka alajaotus "Rahvastik". Andres 18. november 2008, kell 20:18 (UTC)
Elanike arvu väljavahetamine ei ole pisimuudatus. Andres 18. november 2008, kell 20:23 (UTC)

Kui siin asja paika saab siis võiks tehtud muudatused läbi viia ka sellel leheküljel: Vikipeedia:Nädala artiklid/47 (2008) iffcool 18. november 2008, kell 22:15 (UTC)

: Linnastu kohta tegin paranduse. Ajakohastamist vajab võib-olla kogu rahvastiku alajaotus. Andres 19. november 2008, kell 07:08 (UTC)

:: Tegin nüüd lõpuks selle ajakohastamise ära, aga elanike arvu alajaotus on praegu proportsioonist väljas ja ebaülevaatlik. Kas saaks seda kuidagi nii kohendada, et andmed kaotsi ei läheks? Andres 29. juuni 2009, kell 17:45 (UTC)

Peaks püüdma siia artiklisse viiteid lisada. Ja mitte malli {{allikad}} (sest mitte mall, vaid toimetajad parandavad artiklit!), eriti kui artikkel on parajasti esilehel. Ivo 19. juuli 2010, kell 02:05 (EEST)

Minu teada hääldub see pigem nagu [läiden].--Morel (arutelu) 6. aprill 2015, kell 11:36 (EEST)

Jah, hollandi keeles küll, aga eesti keeles hääldatakse seda minu meelest nii, nagu kirjutatakse. Praegune hääldus on mõlemal juhul vale. Andres (arutelu) 6. aprill 2015, kell 11:45 (EEST)

Kinnituseks vaata . Kui seda peaks hääldama teistmoodi, kui kirjutatakse, oleks see märgitud. ÕS-is seda nime ei ole. Andres (arutelu) 6. aprill 2015, kell 11:55 (EEST)

Kui juba hollandikeelne hääldus ära tuua, siis see peaks olema IPA-s ja koos helifailiga nagu inglise vikis. Aga kastis on meil on alati olnud hääldus eesti keeles tavalises kirjas rõhumärgiga.  Pakun, et mõlemad hääldused on võiks olla toodud esimeses lauses. Andres (arutelu) 6. aprill 2015, kell 11:58 (EEST)

:Ma jätaks sinna kasti siiski [l'äiden].--Morel (arutelu) 6. aprill 2015, kell 12:04 (EEST)

:: Aga see on ainsa teadaoleva allikaga vastuolus. Võib-olla küsiks Peeter Pällilt järele, milline hääldus on soovitatav-eelistatav. Andres (arutelu) 6. aprill 2015, kell 12:47 (EEST)


Kasutaja arutelu:Vambola

Tere tulemast Vikipeediasse, Vambola! Andres 12. november 2008, kell 16:47 (UTC)

Tere! Palun lisa pildtide Raudsepp.jpg ja Finantsjuhtimine otsustajale. Ettevõtte rahandus.jpg juurde sobiv litsentsimärgis, allikas (nt "minu tehtud") ja autor (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 28. juuli 2010, kell 10:46 (EEST)


Malli arutelu:Auto

Mallis võiks olla ka kütusekulu. Johannes 12. november 2008, kell 17:40 (UTC)

Lisasin. Põhimõtteliselt võiks sinna panna ka co2 emissiooni aga ma ei viitsi praegu sellega tegeleda.--WooteleF 12. november 2008, kell 18:11 (UTC)

kui samal mudelil on mitu erineva tühimassiga versiooni, siis kui "kaalud" eraldada reavahetusega tekib rohkem kui kahe "kaalu" kasutamisel kolmanda jne ümber raam. kui kasutada väljaeraldajana html-i reavahetust , siis raami ei teki. vaja parandada. suwa 16. juuli 2016, kell 00:12 (EEST)

Kui pead silmas raami, mis oli artikli selles versioonis tühimassi lahtris, siis see tuli sellest, et artikli süntaksis oli ridade alguses tühikud. See pole malli viga. 90.190.58.239 19. juuli 2016, kell 20:41 (EEST)


Kasutaja arutelu:Annal~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Annal! Andres 13. november 2008, kell 09:00 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Annal~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Gustav Teichmüller

mille upsakas sarkastilisus tagas tema märkimisväärse blokeerimise Saksa filosoofiaringkondades

Arusaamatu sõnastus. Andres 13. november 2008, kell 09:13 (UTC)

ruwikis on temaga seonduvalt artikkel :ru:Юрьевская философская школа, ent kas sellel oli ka mingi eestikeelne nimi?--Estopedist1 (arutelu) 20. mai 2015, kell 15:34 (EEST)


Arutelu:Ühistegevus

Kas ühistegevus on sama mis kooperatsioon? Andres 14. november 2008, kell 07:34 (UTC)
Kas jutt on mingist uuest mõistest? Andres 15. november 2008, kell 11:59 (UTC)
Tegemist ei ole uue mõistega. Eesti keeles on ilmunud mõned ühistegevust käsitlevad raamatud, nt Jaan Leetsaare sulest. Raamatukogus olen näinud veel paari autori kirjutisi, nimesid ei mäleta. Ka ICA (International Cooperaative Alliance) tõlgitakse eesti keelde kui Rahvusvaheline Ühistegevusliit.

Siis ma küsin veel kord, kas see on sama mis kooperatsioon. Andres 12. juuni 2009, kell 13:01 (UTC)

:Ju ikka on. Ma ei taju vahet. Taivo 12. juuni 2009, kell 22:03 (UTC)
Mingi ajaleht või ajakiri vms on enne I ilmasõda Eestis sellenimeline olnud. Ave Maria (arutelu) 27. aprill 2013, kell 20:16 (EEST)

* 10 aastat ühistegevust iseseisvas Eestis, 1930
* 10 aastat Üleriiklise Piimaühisuste Keskliidu tegevust : 1930-1939 / koostanud L. Anderson
* 25 aastat piimanduslikku ühistegevust / Üleriikline Piimaühisuste Keskliit, 1933
* 80 aastat Elva Tarbijate Ühistut, 2001
* Akadeemilise Ühistegevuse Seltsi toimetised, 1936


Arutelu:Tarvo Kaspar Toome

Siin oli enne niisugune lause:
Koolipõlves õppis klaverit (kitarril iseõppija) ning Eesti Kunstiakadeemias graafika eriala.
Andres 14. november 2008, kell 07:59 (UTC)
Lõppkokkuvõttes on siit infot kaotatud vist. Andres (arutelu) 5. oktoober 2012, kell 09:15 (EEST)

Siin on vigaseid linke ja ülelinkimist--Estopedist1 (arutelu) 9. mai 2016, kell 00:06 (EEST)


Arutelu:Canberra

{{tõlgitud leht|en|Canberra|versioon=768545563|kohalik_versioon=4596660}}
{{tõlgitud leht|de|Canberra|versioon=161045112|kohalik_versioon=4596660}}
Väike selgitus ka tehtu kohta, nii nagu kõigi oma varasemate võistlustööde puhul. Artikli aluseks sai võetud kaks head artiklit, üks saksakeelsest, teine ingliskeelsest Vikipeediast. Nii nagu tavaliselt, osutusid mõlemad puudulikuks ega võimaldanud üks-ühele ülevõtmist eestikeelses Vikipeedias. Saksakeelne artikkel on hästi üles ehitatud ja ladusalt kirjutatud, aga sisaldab minimaalselt viiteid ja rohkelt vananenud teavet. Üksikuid enam-vähem sõna-sõnalt tõlgitud lauseid ja lõike saksakeelsest artiklist võib leida sissejuhatuses, ajaloo ja kultuuri peatükkides. Ingliskeelsest tekstist sai üle võtta rohkem teksti, aga piisavalt palju oli sealgi aegunud ja samuti ümberstruktureerimist vajanud infot. Üldine põhimõte oli see, et kõik veebiviited said üle kontrollitud, vajadusel uuendatud või asendatud. Kui viidatud veebileht enam ei toiminud ja muust allikast teabele kinnitust ei leidnud, siis jäi see info artiklist välja. Paljud asjad, mis olid aktuaalsed pikemalt avada 2007. või 2011. aastal, olid täna kirjutades ka lihtsalt tähtsusetud. Samas sai lisatud üksjagu uut infot 2016. ja 2017. aastast, mida aluseks võetud artiklites ei kajastunud. Kirjandusele tehtud viiteid otsustasin usaldada, sest nende kontrollimine oli võimatu ja piisavalt põhjalikke alternatiive internetis iga teema osas ei leidunud. -- [[Kasutaja:Sacerdos79|Toomas]] ([[Kasutaja arutelu:Sacerdos79|arutelu]]) 7. märts 2017, kell 23:08 (EET)

Ajalugu kaotati ära.146.255.183.187 7. märts 2017, kell 22:46 (EET)

Mis seal viielauselise artikli ajaloos nii väärtuslikku oli, et see sind vaevama hakkas? -- Toomas (arutelu) 7. märts 2017, kell 22:51 (EET)

:Minu meelest on see ajaloo võltsimine, mis ei tohiks tavaks saada.146.255.183.187 7. märts 2017, kell 22:58 (EET)

:: Selge siis. Võtkem teadmiseks. Cumbril tegi korda ka asja, tänu talle. :) -- Toomas (arutelu) 7. märts 2017, kell 23:08 (EET)

Esitan selle A-klassi artikli kandidaadiks (nö lahja versioon heast artiklist). Valituks osutumiseks oleks tarvis veel kahte poolthäält.--Raamaturott (arutelu) 7. märts 2017, kell 14:09 (EET)
Mõne sõnaga võiks kirjeldada ka sealset eestlaste kogukonda ( ) ja mainida saatkonda ( ). Ivo (arutelu) 8. märts 2017, kell 00:10 (EET)

Õige tähelepanek! Võtan teha. -- Toomas (arutelu) 8. märts 2017, kell 01:39 (EET)

Lisatud. -- Toomas (arutelu) 8. märts 2017, kell 10:53 (EET)
 Ivo (arutelu) 8. märts 2017, kell 13:58 (EET)
 - Riti (arutelu) 26. märts 2017, kell 15:45 (EEST)
 Mis sa sellest artiklist arvad? Sobib A-kvaliteedikategooriasse? Ivo (arutelu) 12. märts 2017, kell 16:39 (EET)
Üks asi oleks vaja veel ära teha, siis oleks poolt. Rahvaarvud võiks tabelina esitada nagu Leedu linnadel teinud olen, nii kaob ära probleem, kus vanad rahvaarvud olema peaks ja samuti annab see mingi ajaloolise ülevaate. P. S Need andmed ei ole vananenud, need andmed on ajaloolised.- Melilac (arutelu) 27. märts 2017, kell 21:34 (EEST)

Õige tähelepanek. Tavaliselt olen nii ka teinud, siin unustasin lõpuks ära selle. Homme võtan ette. -- Toomas (arutelu) 27. märts 2017, kell 22:39 (EEST)

Tehtud. -- Toomas (arutelu) 28. märts 2017, kell 09:14 (EEST)
 - Melilac (arutelu) 28. märts 2017, kell 14:47 (EEST)

:Nüüd arvatud A-kvaliteediklassi. Ivo (arutelu) 28. märts 2017, kell 14:56 (EEST)
--------------
"Töid on alustatud 12 km pikkusel trassil südalinna ja Gungahlini vahel ning reisijatevedu sellel liinil peaks algama 2019. aastal." – aegunud tekst vajab ajakohastamist. Kuriuss (arutelu) 17. detsember 2022, kell 14:35 (EET)
--------------
Kas artikkel on keeleliselt on nii vigane, et keeletoimetamise mall on vajalik?--Raamaturott (arutelu) 20. jaanuar 2024, kell 07:53 (EET)


Arutelu:Parasitoid (moodustis)

Ökoloogialoendisse nagu ei sobi; bioloogia või meditsiini loendisse oleks parem --Dj Capricorn 14. november 2008, kell 18:13 (UTC)

: Pealkiri on imelik. Andres 15. november 2008, kell 15:19 (UTC)
See on ikka imelik pealkiri. Andres 12. detsember 2008, kell 19:26 (UTC)

ei tule pähe midagi paremat, mingit struktuuri pole ilmselt kah mõtet viidata --Dj Capricorn 12. detsember 2008, kell 19:28 (UTC)
Pakuks välja pealkirja parasitoid (mikrobioloogia), või variandina ka parasitoid (mikroskoopia)--Dj Capricorn 8. veebruar 2009, kell 18:38 (UTC)


Arutelu:Verivorst

Verivorst ei ole ainult eesti toit ja teda ei valmistata ainult ühel viisil. Andres 16. november 2008, kell 20:18 (UTC)
Peensool on organ ja vaevalt, et sellest organina verivorsti tehakse. Kui ta sea seest välja on võetud ja ära puhastatud ei ole ta enam peensool vaid sool, kui materjal mingi asja valmistamiseks.Akra 8. detsember 2008, kell 13:37 (UTC)

Kui lugeja tahab teada, mis on peensool, siis ta ilma peensoole lingita seda teada ei saa. Andres 8. detsember 2008, kell 16:23 (UTC)

Retsepti asemel peaks olema valmistamise kirjeldus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. detsember 2008, kell 21:55 (UTC)

enwikis on artikkel :en:blood sausage ja :en:black pudding (vist blood saussage liik). Ma linkisin meie artikli märksõnaga black pudding--Bioneer1 (arutelu) 10. märts 2015, kell 23:34 (EET)