Arutelu:Skalaar

Mille poolest skalaar erineb skalaarsest suurusest? Miks teda nimetatakse matemaatiliseks suruseks ja mida üldse tähendab "matemaatiline suurus". Igatahes on näideteks toodud füüsikalised suurused. Andres 28. detsember 2006, kell 08:19 (UTC)

"Matemaatiline suurus" on "matemaatilise mõiste" kaudu väljendatav suvalise eluala hinnanguline või mõõdetud väärtus.  Antud artiklis on toodud füüsikalised mõisted, mitte füüsikalised suurused. Kõik nn füüsikalised suurused on tegelikuses matemaatiliste mõistete kaudu väljendatud füüsikaliste mõistete matemaatilised suurused ehk (matemaatilised väärtused).  Füüsika, kui loodusteadus, tugineb täpisteadusena matemaatilisel alusel ja kasutab matemaatika mõisteid ja suurusi.

:Seega tuleks mujal artiklites terminoloogia korda teha vastavalt üldtunnustatud ja esialgu targemates raamatutes kirjapandule, kui seda täna on Viki.--Akra 28. detsember 2006, kell 17:05 (UTC)Füüsikaline suurus on füüsikalist objekti iseloomustav mõõdetav suurus, mis võimaldab inimesel objekti arvuliselt kirjeldada tähise ja mõõtühiku abil
Skalaarsest suurusest ei saa kindlasti rääkida mõistena, kui füüsikalisest suurusest. Ja kui ma muud infot ei leia, siis on tegemist lihtsalt vale terminoloogia kasutamisega.Akra 28. detsember 2006, kell 17:05 (UTC)

Väidet, et mina kasutan vale terminoloogiat, ei saa Sa põhjendada sellega, et Sa ei leia infot. ENE 1. väljaandes (ja küllap ka EE-s) on selgelt välja toodud kaks erinevat suuruse mõistet, millest üks on kasutusel füüsikas, teine matemaatikas. Väidan, et esimest nimetataksegi füüsikaliseks suuruseks. Selle ingliskeelne vaste on physical quantity . Vaata :en:physical quantity. Füüsikalised suurused iseloomustavad füüsikalisi objekte. Väljendit "matemaatiline suurus" kasutatakse eesti keeles harva. Artiklis :en:Quantity öeldakse, et mathematical quantity on suurus matemaatilises mõttes. Väidan, et füüsikalist suurust matemaatiliseks suuruseks nimetada on vale. Ma aktsepteeriksin sellist sõnakasutus ainult juhul, kui Sa näitad allika, kus matemaatilist suurust on defineeritud teisiti. Ja isegi sel juhul pole minu arvates otstarbekas seda väljendit siin kasutada, sest ta on kahemõtteline.

See, et füüsikalisi suurusi ei saa vaadelda ilma matemaatikata, ei õigusta nende nimetamist matemaatilisteks suurusteks. Mitte mingeid suurusi ei saa vaadelda ilma matemaatikata.

'Aeg' ja nii edasi on muidugi füüsika mõisted, kuid "aeg" jne on ka füüsikalised suurused. See on küll üldtunnustatud. Andres 29. detsember 2006, kell 07:27 (UTC)

:Väidet, et mina kasutan vale terminoloogiat, ei saa Sa põhjendada sellega, et Sa ei leia infot.-Andrese tekst.

::Soovitan minu arutelus kirjutatud teksti veel läbi lugeda ja kui leiad, et mina ütlesin et Andres kasutab vale terminioloogiat, siis vabandust Ma ei arvanud et sinu ego nii kõrge on, et VIKIPEEDIA=ANDRES. Mis puudub infosse siis ma ei leidnud paremat infot, mis minu kirjapandu ümber lükkaks, Füüsikalise mõiste kohta, kui seda on see millele Sinagi viitad kuid mina leidsin mõned allikad veel peale nende, kuid sisu on analoogne. Ma muidugi ei tea kas, Sul niipalju aega oli et peale kolme esimese sõna nendes artiklites läbi lugesid (Kahes eelmises vaidluses terminoloogia ja faktide teemal oled Sa pidanud kahjuks tunnistama, et ei lugenud lõpuni. Ma ei väida, et see ka nüüd nii peab olema).

::: Sa ei öelnud otseselt, et mina kasutan vale terminoloogiat, kuid tegelikult mina kasutan ning pean õigeks terminoloogiat, mida Sa valeks pead, ja seda ma oma repliigiga ju tahtsin muuhulgas öelda.

::: Arvan küll, et lugesin lõpuni. Andres 31. detsember 2006, kell 04:33 (UTC)

:Väljendit "matemaatiline suurus" kasutatakse eesti keeles harva. Andrese tekst.

::Kuna seda kasutatakse harva, siis Sa ei saa ju väita, et teda ei ole olemas ja et sellel mõistel puudub sisu.

::: Ma ei ole seda väitnud või vähemalt pole mõelnud väita. Minu arvates võiks seda kasutada, kui tahetakse rääkida suurusest matemaatilises mõttes, kuid ma pole sellist kasutust kohanud. Mis puutub Sinu poolt mainitud tähendusse, siis arvan, et selline kasutus on vale, kuni Sa pole näidanud autoriteetset allikat, kus seda väljendit niimoodi derfineeritakse. Oma arust ma seda ennist ütlesin. Andres 31. detsember 2006, kell 04:33 (UTC)

:Väidan, et füüsikalist suurust matemaatiliseks suuruseks nimetada on vale. Ma aktsepteeriksin sellist sõnakasutus ainult juhul, kui Sa näitad allika, kus matemaatilist suurust on defineeritud teisiti.. Andrese tekst, minu tumendus.

:: Väljavõte EE-st millele Sa viitad. Seega alustan kõige uuemast VE lk 904 Skalaar (esime pool räägib kalast)kud edasi *Mat Üheainsa arvuga täielikult iseloomustatav suurus, nt. pikkus, ruumala, tihedus, temperatuur, Vrd.vektor. EE8 lk 530  Skalaar(<lad scalaris 'astmeline), üheainsa arvuga täielikult iseloomustav suurus, nt. ruumala, mass,temperatuur. Üldisemalt nimet. s-ks mis tahes korpuse (ringi) elementi, mis on vastandatav üle selle korpuse (ringi)defineeritud vektorruumi (*mooduli elemendile).
"Tehnikaleksikon" lk 461 Skalaar(<lad scalaris 'astmeline), suurus mille iga väärtus on täielikult väljendatav ühe reaalarvuga S-d on näit. pikkuspindala aeg mass ja temperatuur.- Analoogilisi tekste võib veel mitmeid kirjutada. Seega on skalaar puhtalt matemaatiline mõiste ja suurus. Mille kaudu väljendatakse sellele tingimusele vastavaid füüsikalisi suurusi, aga sellepärast ei saa veel skalaarist Füüsikalist suurust.

Ma ei saa aru, kuidas Sa nendest tekstidest järeldad, et tegu on puhtalt matemaatilise mõiste ja suurusega. Skalaariks võidakse nimetada nii füüsikalist suurust kui ka matemaatilist suurust. Ja väljendit "matemaatiline suurus", mille kohta Sa pidid näite tooma, siin üldse ei kasutata. Andres 31. detsember 2006, kell 04:33 (UTC)

:Skalaarideks (skalaarseteks suurusteks) saab nimetada nii füüsikalisi kui ka matemaatilisi suurusi. Skalaari mõiste ei ole seotud reaalarvuga, vaid seda võib kasutada seoses mis tahes arvudega. Matemaatikas nimetatakse skalaarideks ka vektorruumide puhul korpuse elemente ja mooduli puhul  ringi elemente. Andrese tekst.

::Väljavõte eelpoololevast. Üldisemalt nimet. s-ks mis tahes korpuse (ringi) elementi, mis on vastandatav üle selle korpuse (ringi)defineeritud vektorruumi (*mooduli elemendile). Seega ainult väga konkreetsetel tingimustel.
Sinu eelpool kirjapandus arutluse loogika järgi, kui tellistest laduda sein, siis edaspidi nimetust tellis enam ei eksisteeri, kuna nüüd nimetatakse seda seinaks (matemaatiline mõiste ei saa automaatselt füüsikaliseks suuruseks, kuna kasutatakse füüsikaliste nähtuste kirjeldamisel). Loe mõttega läbi järgmised artiklid: Füüsikaline suurus Füüsika Matemaatika Suurus Arutelu:Suurus ja Skalaar ja püüa mulle selgitada, mis artiklis Skalaar ei ole nende artiklitega vastavuses, et Sa selle vaidlustasid.

:: Vaidlustasin selle, et nimetad skalaari matemaatiliseks suuruseks ning tood näidetena füüsikalised suurused. Teiste artiklite tekstiga pole sellel mingit pistmist.

:: Suurus füüsikalises mõttes ja suurus matemaatilises mõttes on erinevad asjad. Matemaatiline suurus ei saa muutuda füüsikaliseks suuruseks. Küll aga kasutatakse matemaatilisi suurusi füüsikaliste suuruste kirjeldamiseks. Andres 31. detsember 2006, kell 04:39 (UTC)

:: Mis puudutab üldisust, siis tundub, et skalaar on viidatud allikas defineeritud nii, et see hõlmab ka skalaari matemaatilises mõttes: arvu võib vaadelda üheainsa arvuga iseloomustatava suurusena. Andres 31. detsember 2006, kell 04:51 (UTC)

:Väidan, et füüsikalist suurust matemaatiliseks suuruseks nimetada on vale.Andrese tekst

:See, et füüsikalisi suurusi ei saa vaadelda ilma matemaatikata, ei õigusta nende nimetamist matemaatilisteks suurusteks. Mitte mingeid suurusi ei saa vaadelda ilma matemaatikata. Andrese tekst

:Aeg ja nii edasi on muidugi füüsika mõisted, kuid "aeg" jne on ka füüsikalised suurused. See on küll üldtunnustatud. Andrese tekst

:: Füüsikaliseks suuruseks saavad füüsikalised mõisted alles pärast seda, kui nendele omistatakse  mingi väärtus ja mõõtühik. Ilma väätuse ja mõõtühikuta  on see lihtsalt füüsikaline mõiste mitte füüsikaline suurus. Loe veelkord artiklit Füüsikaline suurus, kust soovid sisu ei muutu.Akra 30. detsember 2006, kell 21:08 (UTC)

::: Seda, mida Sa väidad, ei ole artiklis Füüsikaline suurus öeldud.

::: Füüsikalisest suurusest räägitakse kahes mõttes: selle all mõistetakse nii seda, mida Sa nimetad füüsikaliseks mõisteks   (muidugi vastab igale suurusele füüsikaline mõiste, kuid mõiste ei ole suurus ise; ja on ka selliseid mõisteid, mis pole otseselt seotud suurusega), kui ka suuruse arvulist väärtust koos mõõtühikuga. Andres 31. detsember 2006, kell 04:46 (UTC)

:Väljavõte artiklist:Füüsikaline suurus on füüsikalist objekti iseloomustav mõõdetav suurus, mis võimaldab inimesel objekti arvuliselt kirjeldada tähise ja mõõtühiku abil

::Mõtesta see nüüd enda jaoks lahti.AKRA

::: Siin on öeldud, et füüsikaline suurus on mõõdetav, kuid pole öeldud, et peab olema omistatud väärtus ja mõõtühik. Andres 31. detsember 2006, kell 08:32 (UTC)
Mis asi on mõõdetav suurus ja mis asi on mingi mõõtmise kui selle tegevuse tagajärg? Ilma väärtuse ja mõõtühikuta on ta lihtsalt füüsikaline või mingi muu eriala mõiste. Muide TPI-s pandi need asjad väga üheselt paika.Akra 31. detsember 2006, kell 09:35 (UTC)

Sa kordad oma vana juttu ja minulgi pole midagi uut öelda. Palun viita autoriteetsetele kirjalikele allikatele. Andres 31. detsember 2006, kell 10:34 (UTC)
Konkreetselt mida ma veel  kirjalike allikate põhjal tõestanud ei ole.Akra

Mis on matemaatiline suurus ja mis on füüsikaline suurus. Andres 31. detsember 2006, kell 14:43 (UTC)

Skalaar ehk skalaarne suurus on matemaatiline mõiste, mille iga väärtus on täielikult ja üheselt väljendatav ühe konkreetse reaalarvuga.

See lause on mõttetu. Esiteks, skalaar ise ei ole mõiste. Teiseks, mõistel ei ole väärtusi. Andres 26. jaanuar 2007, kell 16:19 (UTC)

:Huvitav, huvitav keegi Andres teeb 28. detsembril 2006 paranduse artiklisse Matemaatika mõisteid ja viib sinna sisse mõiste skalaar ja teeb seda õieti, sest skalaar on mõiste matemaatikast, sest nii räägivad kõik targad raamatud.

:: No vaata. On olemas skalaari mõiste. Mõistete loendis esindab seda mõistet sõna "skalaar". Aga skalaar ise ei ole sama mis skalaari mõiste. Teatud kontekstis võib ju ka öelda, et skalaar on mõiste, aga siis oleks parem see sõna panna ülakomade vahele.  Vikipeedias ei tohiks asju defineerida,  öeldes et asi on mõiste. Igatahes ei saa mõistele omistada seda, mida asjale omistatakse. Andres 26. jaanuar 2007, kell 17:12 (UTC)

:Mis on skalaari mõiste (definitsioon)? Selles artiklis me ei räägi asjast vaid definitsioonist217.159.152.155 26. jaanuar 2007, kell 18:54 (UTC)
Küsin uuesti. Mis on skalaari mõiste (definitsioon)? Defineeri palun see siin.Akra 27. jaanuar 2007, kell 09:59 (UTC)

:: Loomulikult me peame selles artiklis rääkima skalaarist (asjast). Samuti peame rääkima skalaari mõistest. Skalaari mõiste avame skalaari definitsiooni kaudu. Defineerides räägime just nimelt mõistest. Kui me räägime midagi skalaaride eneste kohta, siis räägime asjast. Skalaari mõiste on enam-vähem sama asi mis sõna "skalaar" mingi kindel tähendus. Paremini ma ei oska defineerida.   Tegelikult räägime selles artiklis mitmest skalaari mõistest. Üks ja sama mõiste võib olla avatud ka erinevate definitsioonide abil.  Andres 27. jaanuar 2007, kell 11:19 (UTC)
Palun defineeri mõiste skalaar, mille kohta on see artikel. Selle lumepalli veeretamisega ei jõua kuhugi.Akra 27. jaanuar 2007, kell 11:57 (UTC)

::: Artikkel skalaari kohta on mul kavva võetud. Kui ma mahti saan, siis ma kirjutan. Igatahes mõistetakse skalaari all kõrgemas matemaatikas ja füüsikas tavaliselt suurust, mille väärtused on iseloomustatavad ühe reaalarvuga. Abstraktses algebras kasutatakse seda sõna ka teistsuguses, abstraktsemas tähenduses. Andres 27. jaanuar 2007, kell 12:16 (UTC)

:::  ENE 1. väljaandes lubatakse mis tahes arve; saan sellest nii aru, et ka kompleksarve. Minu meelest siiski tavaliselt on skalaari väärtused reaalarvulised. Parem sõnastus oleks võib-olla "täielikult iseloomustatavad" nagu ENE-s, kuigi ma pole kindel, kas sõna "täielikult" midagi juurde annab.

::: Abstraktses algebras mõistetakse skalaari all korpuse elementi, eriti vektorruumi kontekstis. Andres 27. jaanuar 2007, kell 12:31 (UTC)
Definitsioon, mille ma ülal esitasin, vist siiski füüsikaliste suuruste puhul päris täpne ei ole, sest skalaari väärtus peab olema sõltumatu koordinaadistiku valikust.
Tundub, et tegemist on siiski oluliselt erinevate mõistetega, sest ühel juhul nimetatakse skalaariks suurust (muutujat), teisel juhul selle väärtust (kui näiteks räägitakse vektori korrutamisest skalaariga).  Andres 27. jaanuar 2007, kell 12:58 (UTC)

:See on juba samm edasi, kui veel skalaari mõiste ka sõnastaksid oleks igati tore. 217.159.152.155 27. jaanuar 2007, kell 14:41 (UTC)

:Lugesin läbi sinu eelnevad kommentaarid ja tegin väljavõtte tänaset artikli Skalaar seisust.
Skalaar ehk skalaarne suurus on matemaatiline mõiste, mille iga väärtus on täielikult ja üheselt väljendatav ühe konkreetse reaalarvuga. Skalaar matemaatilise mõistena tuleneb ladinakeelsest sõnast scalaris ja tähendab astmeline.

::Millist skalaari artiklit sa kirjutama hakkad ja millest. Se on ju olema, täiendama peab seda aga küll. Näiteks sellega::Abstraktses algebras mõistetakse skalaari all korpuse elementi, eriti vektorruumi kontekstis. Andres 27. jaanuar 2007, kell 12:31 (UTC) ja neid asju on mõningaid veel.217.159.152.155 27. jaanuar 2007, kell 14:41 (UTC)

:Lisan siis 31.detsembril 2006 tehtud väjavõtted 3-est raamatust sama vaidluse kohta, et ei peaks eestpoolt otsima:
Väljavõte EE-st millele Sa viitad. Seega alustan kõige uuemast VE lk 904 Skalaar (esime pool räägib kalast)kud edasi *Mat Üheainsa arvuga täielikult iseloomustatav suurus, nt. pikkus, ruumala, tihedus, temperatuur, Vrd.vektor. EE8 lk 530  Skalaar(<lad scalaris 'astmeline), üheainsa arvuga täielikult iseloomustav suurus, nt. ruumala, mass,temperatuur. Üldisemalt nimet. s-ks mis tahes korpuse (ringi) elementi, mis on vastandatav üle selle korpuse (ringi)defineeritud vektorruumi (*mooduli elemendile).
"Tehnikaleksikon" lk 461 Skalaar(<lad scalaris 'astmeline), suurus mille iga väärtus on täielikult väljendatav ühe reaalarvuga S-d on näit. pikkuspindala aeg mass ja temperatuur.217.159.152.155 27. jaanuar 2007, kell 14:41 (UTC)

Suuruse (ka: muutuv suurus) all mõistetakse tänapäeva matemaatikas ja loodusteaduses tavaliselt muutujat...'''

:Toon esimese lause artiklist suurus. Siin väidetakse sama inimese osalusel ja heakskiidul teema käsitlusse, et suurus on matemaatiline mõiste.

:: Siin pole öeldud, et suurus on mõiste. Selline väljendusviis võimaldab rääkida sellest, kuidas sõna kasutatakse ja millist mõistet sõna väljendab. Andres 26. jaanuar 2007, kell 17:12 (UTC)

:Kuid on öeldud mõistetakse. Mõistmine eeldab arusaamist, arusaamise eeldueks aga mõise sinu definitsioon artiklist Mõiste: Mõistete abil mõeldakse asju (objekte) neid iseloomustavate tunnuslike omaduste ja suhete kaudu. Ilma suurde filossoofiasse laskumata on siin põhiline öeldud.217.159.152.155 26. jaanuar 2007, kell 18:54 (UTC)

:: Ma ei saa argumendist aru. Väljendi  "... all mõistetakse" abil seostatakse sõna mõistega, mida see sõna väljendab. Selline sõnastus on minu arvates korrektne ja üheselt mõistetav. Andres 26. jaanuar 2007, kell 20:11 (UTC)

:Ma ei vaidlustagi mõiste sõnastust. Vaid kirjutan skalaarist, kui mõistest, mis vastab mõiste definitsioonile.

:: Ma ei saa aru, mida Sa öelda tahad. Andres 27. jaanuar 2007, kell 11:21 (UTC)

::Kui paneme kokku kaks matemaatilist mõistet (skalaarne suurus), kas siis on võimalik saada midadgi muud peale matemaatilise mõiste.Akra 26. jaanuar 2007, kell 16:51 (UTC)

:: Skalarse suuruse mõiste on küll olemas, kuid see pole sama mis skalaarne surus ise. Peale selle, skalaar ongi suurus (skalaarne suurus), nii et suuruse mõistet lisada pole tarvis. Andres 26. jaanuar 2007, kell 17:12 (UTC)

:Ehk seletaksi lahti need üksteisele vastukäivad laused.217.159.152.155 26. jaanuar 2007, kell 18:54 (UTC)

:: Mis siin vastu käib?

:: Mõistetele vastavad mingid asjad või nähtused, ja neid mõisteid väljendavad mingid väljendid (sõnad või sõnaühendid), mis käivad nendesamade asjade või nähtuste kohta, mis mõistele vastavad. Kui tahetakse rääkida mõistest, siis kasutatakse sama väljendit, mis tähistab vastavat asja või nähtust; selguse mõttes lisatakse sõna "mõiste" või kasutatakse ülakomasid. Esimene lause ütleb, et mõiste pole sama mis asi, näiteks skalaari mõiste pole sama mis skalaar ise.

:: Teine lause on vastuseks sellele lausele: "Kui paneme kokku kaks matemaatilist mõistet (skalaarne suurus), kas siis on võimalik saada midadgi muud peale matemaatilise mõiste." Minu teine lause ütleb, et väljend "skalaarne suurus" väljendab sama mõistet mis sõna "skalaar",  ning selles mõistes ei ole kokku pandud skalaari mõiste ja suuruse mõiste. Andres 26. jaanuar 2007, kell 20:11 (UTC)

Skalaarsed suurused oma olemuselt on ka reaalarvulist väärtust omavad füüsikalised mõisted nagu aeg, pikkus, pindala, pinge, mass, temperatuur ja teised peale neile konkreetse suuruste (väärtuse) omistamist.

See lause väidab jällegi, et suurused on mõisted, ning omistab mõistele suurusi või väärtusi. See on väär ja mõttetu. Andres 26. jaanuar 2007, kell 16:21 (UTC)
See lause ei ole hästi sõnastatud nõus. Mõtlen selle üle.Akra 26. jaanuar 2007, kell 16:54 (UTC)

Hakkasin kirjutama suuruse kohta artiklit Skalaarne suurus. Algebra mõiste kohta kirjutan selle pealkirja alla ning informaatika mõiste kohta pealkirja alla Skalaar (informaatika). Definitsioonid panen artiklitesse. Andres 27. jaanuar 2007, kell 14:52 (UTC)
Kas Sa järjekordselt ignoreerid entsoklüpeedilisi tõdesid ja eriala kirjandust. Kõige lihtsam on definitsioon maha kustutada midagi asemele panemata ja väita siis tõepähe seda  mida naiste käest turul või kusagil mujal oled kuulnud. Akra 27. jaanuar 2007, kell 17:35 (UTC)

Eestikeelsetes entsüklopeediates öeldu on liiga napp ja ebatäpne. Kaks erinevat skalaari mõistet on Sinu tsiteeritud EE 8. köitest näha. Aga pole tõsi, et teine mõiste on üldisem; ta ei ole esimese mõiste otsene üldistus. Kui suurus oleks arv, siis poleks tarvis teda arvuga iseloomustada.

Sa ei ole tsiteerinud midagi peale entsüklopeediate. Kus see erialakirjandus on? Andres 27. jaanuar 2007, kell 17:48 (UTC)
Teises artiklis läksin juba Matemaatika leksikoni kallale välja antud 2003 aastal. Luban, et see läheb nende arusaamadega veel vähem kokku, mida Sa tõestada oled püüdnud. Akra 27. jaanuar 2007, kell 18:00 (UTC)

::Teen ettepaneku, et kui Andres midagi väidab, siis paluks väljavõttet kirjandusest mille alusel Ta seda väidab. Mina olen seda üldiselt teinud ja teen seda ka edaspidi. Akra 27. jaanuar 2007, kell 18:07 (UTC)

::: Viitan sellelesamale kirjandusele, mida Sa tsiteerid, eriti EE 8. köitele. Ma lihtsalt tõlgendan seda teistmoodi. Erialakirjandust mul käepärast ei ole. Andres 27. jaanuar 2007, kell 18:14 (UTC)

::Mina viitasin ka Tehnikaleksikonile, mis on siiski eralakirjandusele lähemal. Ma arvan et teatmeteosed ka erialased on olemas igas korralikus raamtukogus. Mude kirjanduse mitteomamine ei ole patt, kuid patt on selle eitamine, mis Sinu arusaamadega kokku ei lähe. Sa eitad tihtipeale seda, mida Sa endale lõppuni selgeks pole teinud ja siis on juba narr taganeda.Akra 27. jaanuar 2007, kell 18:35 (UTC)

::: Ei, ausõna, kui ma näen, et ma eksin, siis ma taganen. Ma ei saa ju nõustuda sellega, mis minu arvates põhineb vääritimõistmisel. Kahjuks peab ütlema, et eestikeelsed üldteatmeteosed on selles valdkonnas ebamäärased (mitmeti tõlgendatavad) ja vastuolulised. ENE artikli "Suurus" matemaatilise osa kohta pole mul halba sõna öelda, aga füüsikaline osa jätab küll soovida.  "Tehnikaleksikon" on ikkagi spetsialiseerunud tehnikale. Sellistele teostele viitamisest igatahes probleemi lahendamiseks ei piisa, vaid on tarvis põhjaliku esitusega erialakirjandust (isegi õpikud võivad vassida, ja erialaraamatud võivad kontseptsioonide erinevuse tõttu üksteisega vastuolus olla, mistõttu on tarvis võrrelda erinevaid allikaid).  Ma ei ole praegu valmis erialakirjandusse kaevuma, vähemalt mis puudutab füüsikat. Matemaatikas tundub asi selgem olevat. Andres 27. jaanuar 2007, kell 18:54 (UTC)

:: Mul pole midagi sisulist öelda selle arutelu teema kohta, kuid allikate koha pealt pean vajalikuks märkida, et EE ei ole üldiselt usaldusväärne teatmeteos. Kui ma vaatan sealseid geoloogiaalaseid märksõnu, siis tekib vahest tahtmine nutta. Ma ei usu, et teiste valdkondade osas asi oluliselt parem on. Meie rahvusentsüklopeedia on kahjuks viletsas seisus ja ei ole Vikipeedia kirjutamisel minu meelest paljude vigade tõttu sobiv allikas. Meie standardid peavad olema kõrgemal. Siim 27. jaanuar 2007, kell 19:01 (UTC)

:Igati nõus meie teatmeteoste kvaliteedi osas ja igati nõus Siimuga meie standardite osas, et need peavad olema kõrgemad. Eestikeelsei teatmeteostele viitan vaid siis, (kui olen seda kontrollinud erialakirjanduses oma konspektides ja kui vaja siis oma endiste õppejõudude käest) kui see langeb kokku.

::::: tead, ma jagan Siimu seisukohta (EE suhtes) teatavate teemade osas 100% ja muide ma ei saa jätta märkimata, et kohati sisaldab see ka täielikku valet (kusjuures ENEKE-ses on taolisi kohti protsentuaalselt rohkemgi, ja ma kardan et siinne töö sisaldab neid veelgi rohkem), aga see selleks. Minu arvates tuleb üldentsüklopeedias artikleid kirjutada nii, et artiklitest ka mittespetsialistid asjast aimu saaksid ning seda ei saagi võrrelda erialaste teatmeteostega. Ma kujutan, ette, et kui näiteks Newtoni teine seadus ülikooli tasemel entsüklopeediasse panna ja jätta keskkooli õpetatav osa sisse kirjutamata poleks tollest artiklist mitte kellelegi vähimatki kasu, nii et tahes tahtmata tuleb leida miski kesktee... - Ahsoous 27. jaanuar 2007, kell 20:39 (UTC)

:::::: Kuigi see on keeruline, tuleks minu meelest artiklid üles ehitada nii, et seal oleks nii algajale kui ka asjatundjale sobiv jutt. Vikipeedia on ju mõeldud olema nii üld- kui ka erialane teatmeteos. Andres 27. jaanuar 2007, kell 20:44 (UTC)

::::::: Sellega ma olen täiesti nõus, ja tuletan meelde, et entsüklopeediate suurimad kasutajad on just isikud, kes siis kas üritavad, miskit uut teada saada (peamiselt on tegu just kooliõpilastega) või siis need kes miskit nu meelde tuletada püüavad ei tasu unustada, et mõned lahendavad ristsõnu või otsivad miljonimängu vastuseid, aga kui alustada artiklit sellega, et esimeses lõiku panna näiteks kümme võõrsõna ja siis tuleb näiteks kolmekordne integraal on asi jama. Antud artiklis ma ei saa aru miks peab sissejuhatava lauses üleüldse jutustama korpustest, vektorruumist etc. Lihtinimesele kes matemaatikaga tegeleda ei kavatse pole seda jama ju vaja! Ma saaks aru kui see jutt tuleks nii kolmandas lõigus. Ahsoous 27. jaanuar 2007, kell 21:18 (UTC)

:::::::: Olen nõus, et parem oleks alustada tavainimesele arusaadaval viisil, aga seda arusaadavamat osa on raskem kirjutada, nii et tahes-tahtmata tekib see artiklisse hiljem kui matemaatiku jaoks oluline osa. Artikli kirjutamine on mul alles pooleli, ja pole üldse kindel, et mina üksinda suudan seda arusaadavamat osa sõnastada. Andres 27. jaanuar 2007, kell 21:28 (UTC)

Peale selle on eri erialadel teatud terminitele veel erinevad lähenemised ja vähe sellest erinevate lähenemiste tõttu kasutatakse neid vastavalt teksti kontseptsioonile.27. jaanuar 2007, kell 19:33 (UTC)

:Kui me Vikis üldist terminoloogiat (mõisteid) paika ei saa, siis ei saa  enam ühtegi tehnilist, teoreetilist ja muud säärast artiklit kirjutada, mis toetub mõistetele. Aga mida siis teha?Akra 27. jaanuar 2007, kell 19:33 (UTC)

:: Jah, see on tõsi küll, mis Sa ütled. Ja paljude mõistete puhul on orienteerumine veel raskem. Õnneks siiski on sageli võimalik kasutada ka mõisteid, millel pole täpset definitsiooni.

:: Tuleb toetuda erialakirjandusele, ja võimalikult paljudele allikatele. Ühe raamatu kirje ma andsin leheküljel Skalaarne suurus.  Andres 27. jaanuar 2007, kell 19:49 (UTC)

:: Ühte märksõna tuleks vaadata mitmest erinevast teatmeteosest, neid võrrelda ja siis mõtelda kuidas nendest olulisemat kokku panna, et tuleks ülevaatlik ja korrektne Vikipeedia artikkel. Üldteatmeteosed on üldiselt erialastest vähem usaldusväärsemad, kuid ei pruugi. Head raamatud on näiteks McGraw-Hilli kirjastusel. Neil on pikaaegsed traditsioonid ning seal on iga artikkel kirjutatud oma ala spetsialisti poolt, mitte nagu EE-s, kust ei olegi võimalik teada saada, kelle kirjutatud konkreetne märksõna on. Teistest keeltest tõlkimisel on paha asi see, et tihti pole eestikeelset terminoloogiat kas olemas või siis pole ta kinnistunud. Siim 27. jaanuar 2007, kell 19:57 (UTC)

Vastasin samaga seal.

:Andrese lause Õnneks siiski on sageli... kuid selle lausega küll nõustuda ei saa. Ütleme, et korrutame "millegagi" "midagi" ja saame vastuseks "selle". Siis väidame ise ja meie järgi väidetakse, et see korrutis on kogu tõde eriti aga vastus.

:Ükski erialakirjandus ei alusta vastuste lahtikirjutamisest, vaid alustab seda puudutavate mõistete lahtiseletamisest, või viitab neile. Ilma selleta ei saa ka meie, minuarust. Minu meelest ütles üks uus viki kasutaja väga hästi meie viki kohta omanimelises artiklis: Ei saa kirjutada artiklit kirbu jala karvadest kui puudub artikel kirbust enesest.Akra 27. jaanuar 2007, kell 20:16 (UTC)

: Pean silmas selliseid mõisteid nagu religioon ja filosoofia või ka arv, millel üldtunnustatud definitsioon puudub. Muidugi tuleb viidata, aga see ei pruugi alati tagada täpsust. "Õnneks" ma nimetan seda, et alati ei ole see arusaamisele takistuseks.

:  Korrutise jutust ma ei saa aru.
Ei saa kirjutada artiklit kirbu jala karvadest kui puudub artikel kirbust enesest.

Olen nõus, et parem oleks, kui artikkel kirbust oleks olemas, kuid viidata võib ka artiklile, mida (veel) ei ole. See ei takista kirjutamist. Andres 27. jaanuar 2007, kell 20:31 (UTC)

:Oleks need nn kirbu artiklid olemas ei oleks tekkinud ka meie mõistete erimeelsusi.Akra 27. jaanuar 2007, kell 20:36 (UTC)

:: Mida konkreetselt Sa silmas pead? Andres 27. jaanuar 2007, kell 20:44 (UTC)
Artiklid terminoloogiast, mis mõisted lahti kirjutavad ja seda ma patareii aku, skalaari artiklitega tegema hakkasin. Ainsana suutsin esialgu vaatamata erimeelsustele enam-vähem lõpule viia Aku. Skalaar seisab detsembrist. Ja uus versioon ei ole sugugi hea ja see ei defineeri skalari mõistet. Vaid on üks paljudest skalaari kasutamises võimalustest. Aga me ju ei tea mida me skalaarina kasutame ja mida see skalaar tähendab.Akra 27. jaanuar 2007, kell 21:01 (UTC)

Võiks ju selle pealkirja alla ka teha artikli, mis oleks täpsustuslehekülg ning ka selgitaks veidi selle sõna erinevate tähenduste omavahelist seost. Igatahes on sellel sõnal kolm selgelt erinevat tähendust.

Mida Sa sellega silmas pead, et uus versioon ei defineeri skalaari mõistet? Ei saa ju mitut mõistet korraga defineerida. Sellel sõnal on mitu tähendust. Andres 27. jaanuar 2007, kell 21:14 (UTC)

:1.Skalaar ehk skalaarne suurus on defineerimata. see on see osa skalaari mõistest millest ma kirjutasin ja mille Sa vaidlustasid. (Detsembri artikel)

:2.Skalaar algebralise süsteemiga seotud kordajate ringi ehk korpuseelement, millest on Sinu kirjutatud artikli algus.

:3.Skalaar kui mõiste maatriksmatemaatikast.
Mina sain need kolm. Kas Sul on sama? Akra 27. jaanuar 2007, kell 21:51 (UTC)

:: Ei. Pean silmas 1) skalaarset suurust ehk skalaari, mis on defineeritud artiklis Skalaarne suurus, 2) algebralist skalaarimõistet, millest räägib artikkel Skalaar, ja 3) skalaari mõistet informaatikas. Need kolm ei ole ühe mõiste osa, vaid kolm lähedast, kuid erinevat mõistet. Mis puudutab maatriksmatemaatika mõistet, siis see ei ole minu meelest piisavalt tähtis, et sellest omaette artiklit kirjutada. See ei ole niivõrd mõiste, kui sõnatarvitus. Andres 27. jaanuar 2007, kell 22:57 (UTC)

:On veel teemad, mis mõisteartiklist eraldi artiklina tuleneksid:

:Skalaariga korrutamine. mis peaks olema eraldi.

:Skalaarkorrutis mis jaguneb kaheks:1. Vektorite skalaarkorrutis. ja 2.Sisekorrutis.

:Skalaarne funktsioon ja seele kasutamise tingimused.

:Skalaarne potentsiaal

:Skalaarne väli ehk skalaarväli

:Skalaarruut
Mina sain eksprompt niipalju artikleid kuhu peaks juhatama Skalaari mõisteid lahtikirjutav artikel. Ilmselt on neid veel.Akra 27. jaanuar 2007, kell 21:51 (UTC)

:: Need peaksid olema paigutatud "Vaata ka" alla, kusjuures vastavalt sisule kas artikli Skalaarne suurus või artikli Skalaar alla. Artikli "Skalaar" alla sobivad "skalaariga korrutamine", "skalaarkorrutis" (need ongi juba pandud) ja "skalaaarruut", kui selle all mõistetakse skalaarkorrutist iseendaga). Niipalju kui mina aru saan, on sisekorrutis sama mis  skalaarkorrutis. "Skalaarväli" on juba pandud "skalaarse suuruse" alla. Ka skalaarne potentsiaal löäheb sinna. Mis asi on skalaarne funktsioon, seda ma ei tea.

:: On veel olemas sellised asjad nagu skalaarkõverus, kvaterniooni skalaarosa, ja skalaartihedus.  Andres 27. jaanuar 2007, kell 22:57 (UTC)

teate, äkki võiks sellest lehest üleüldse kohe täpsustuslehe teha - mitte, et just kala pärast - minu meelest on see primaarselt siiski üheainsa arvuga iseloomustatav suurus, aga siis oleks äkki võimalik ka aru saada mida sõna tähendab ja need korpused siis juba kuskile mujale jätta - Ahsoous 27. jaanuar 2007, kell 22:26 (UTC)

: Põhimõtteliselt võib selle artikli pealkirjaks panna Skalaar (algebra). Aga suurust nimetatakse ju ka skalaarseks suuruseks, seda siin aga mitte. Seda eeldusel, et suuruse all mõeldakse muutujat. Kui suuruse all mõista konstanti, siis on teine asi. Raske öelda, mis ta primaarselt on, igatahes on mõiste alguse saanud kvaterniooni skalaarosast.

::: vaidlustan selle su väite (tegelikult ka) vaata kasvõi lehekülge http://www.etymonline.com/index.php?term=scalar nii, et sõna oli kasutusel juba kakssada aastat enne kui keegi kvaterioonid välja mõtles - Ahsoous 27. jaanuar 2007, kell 23:31 (UTC)

:::: Ega ma ei ütle, et sõna scalar inglise keeles varem ei olnud. Aga sealsamas on ju öeldud: Mathematical sense first recorded 1846. See oligi seesama, mida ma tsiteerin. Andres 27. jaanuar 2007, kell 23:38 (UTC)

:::: Täpsustasin sõnastust. Andres 27. jaanuar 2007, kell 23:41 (UTC)

::::: njah, aga kui sa selle lause sõnastuse (mis sa tõlkisid) üle edasi mõtiskled... (kas sulle endale ei jää muljet, et sõna ise võis füüsikas kõvasti varem kasutusel olla, ma üritasin siin vahepeal leida, et konkreetselt millega seoses ta võis kasutusele tulla, arvestades aastaid võib olla, et Torricelli on selle kurja juur) - Ahsoous 28. jaanuar 2007, kell 00:51 (UTC)

:::::: Ei, kõik need tähendused, millest sellel arutelulehel siin juttu on, sealhulgas skalaarne suurus füüsikas, on välja kasvanud tollest Hamiltoni sõnakasutusest. Andres 28. jaanuar 2007, kell 01:12 (UTC)

:::::: leidsin vahepeal sellise lehe http://digicoll.library.wisc.edu/cgi-bin/HistSciTech/HistSciTech-idx?type=turn&entity=HistSciTech000900240233&q1=scale nagu aru saad siis 1728. aastal välja antud raamatus on baromeetri kohta käivas artiklis 8 korda kasutatud sõna scale - Ahsoous 28. jaanuar 2007, kell 01:21 (UTC)

::::::: Ja mis siis? Ka see räägib kuidagi vastu minu lausele? Andres 28. jaanuar 2007, kell 01:40 (UTC)

::::::: ma ei tea, kas su viimases lauses on typo või mitte. Ma ei vcaidle vastu, et jah matemaatikas hakkas seda sõna kasutama (nagu ka kvaterniooni) Hamilton, aga ma olen peaaegu kindel, et matemaatiline tähendus, ei ole sellel sõnal olnud mitte kunagi primaarseks tähenduseks. Minu jaoks on siin kaks variant... kas kohene täpsustusleht või siis artikkel mis selgitaks selle sõna sarnast tähendust füüsikas, matemaatikas ja informaatikas /tegelikult on need kõik päris lähedased ning selleks on suurust tähistav  väljendav arvuga. Aga noh, kuna ei suurust ega arvu pole kumbatki just eriti lihtne defineerida, siis sealt jama hakkabki/. Ja muide kui inimestele matemaatilisest mõistest rääkida, siis sissejuhatuses tundub et on parem hakata peale lineaaralgebraga - Ahsoous 28. jaanuar 2007, kell 02:10 (UTC)

:::::::: Kas Sa pead silmas, et sõnal "skalaar" ei ole matemaatiline tähendus kunagi olnud primaarne, või et sõnal scalar pole see olnud primaarne? Kindlasti tuleks see lause selgemalt sõnastada, aga praegu ma ei oska, osalt selle pärast, et pole päris selgust selles, mis tähendab "skalaarne suurus" ning kas skalaar ja skalaarne suurus on üks ja seesama. Niisugune leht, kus selgitataks sõna tähendust füüsikas, matemaatikas ja informaatikas, oleks võimalik küll. Ainult et skalaar algebralises mõttes ei ole üldjuhul väljendatav arvuga. Arvu defineerida küll eriti ei saa, küll aga võib arvud enam-vähem "loetleda". Suuruse definitsioon on ka segane. Tõesti võib suuruseks nimetada nii konkreetseid elemente kui ka muutujaid (konstante vaadeldakse näiteks ENE-s muutujate erijuhuna), kuid siis tuleb kindlasti täpsustada, mida silmas peetakse. Minu meelest on füüsikalised suurused muutujad (nii ma loen kõigist allikatest välja), aga Akra ütleb, et nad ei ole või ei pea olema. Ja niipalju kui mina aru saan, skalaarid algebralises mõttes ei ole muutujad. Andres 28. jaanuar 2007, kell 08:33 (UTC)

: Praegu ei ole esimeses lauses korpusi mainitud. Kas see lause ei ole arusaadav? Andres 27. jaanuar 2007, kell 22:57 (UTC)

::: et ma vastand ei ole, siis põhjuseks on - loodan, et seda kommenteerivad teised - Ahsoous 28. jaanuar 2007, kell 00:51 (UTC)

::Tuhnisin hommikupoole mööda ülikoolide matemaatika ja füüsika kateedreid ja mitte ainult eestis, et leida oma seisu või istekohtadele ümberlükkamist või toetust. Kõigis neis allikates on tänaseks mindud lühendatud varjandi puhul et skalaar= üheselt välejndatav täisarv, ja pikkem varjant kordab minu esialgses detsembrikuist varjanti ilma mõne sõnata.

::Minul oli nii:Skalaar ehk skalaarne suurus on matemaatiline mõiste, mille iga väärtus on täielikult ja üheselt väljendatav ühe konkreetse reaalarvuga. Skalaar matemaatilise mõistena tuleneb ladinakeelsest sõnast scalaris ja tähendab astmeline.

::Nendel nii:Skalaari iga väärtus on täielikult ja üheselt väljendatav ühe konkreetse (reaal)arvuga.
Real sõna vahel on vahel ei ole.

:: Sellise definitsiooni ja ainult annavad õppejõud loengu konspektides ja selle sõnastuse eest saavad ka üliõppilased maksimum punktid.  Nii matemaatika kui füüsika erialadel. Igasugune muu skalaariga seotud teema on mõiste skalaar punkti alt väljas ja  arendatud eraldi.

::Ise arvan et need kolm skalaari mõistet, mis eelpool toodud võiks meie puhul selles ariklis siiski ära defineerida edasiminekuks pikkemasse artiklisse.
Kõik ülejäänud vaata ka alla.Akra 28. jaanuar 2007, kell 14:33 (UTC)
Skalaari iga väärtus on täielikult ja üheselt väljendatav ühe konkreetse (reaal)arvuga.

Selline sõnastus implitseerib, et tegu on muutujaga. See sobib selle mõiste jaoks, millest on juttu artiklis Skalaarne suurus (küll teatud reservatsiooniga, millest on artikli tekstis juttu). Selle mõiste jaoks, millest on juttu artiklis Skalaar, see sõnastus ei sobi.

Juhul kui anda leheküljel Skalaar kõigi kolme mõiste definitsioonid, tuleb pikem jutt viia eraldi leheküljele, sest ta puudutab ainult ühte neist mõistetest. Andres 28. jaanuar 2007, kell 14:59 (UTC)

:Nõus Sinu viimase lõiguga ja proovime leida nendele kolmele definitsioonile migi üheseltvõtava sõnastuse.
Asja sisu pikkemad lahtikirjutused viime eraldi artiklitesse. Võiks kasutada mingit analoogilist ülesehitust, kui Aku artiklis. Kus on definitsioon(id) ja sealt edasi lingid, keda milline teema huvitb. Täpsustuslehekülg nagu ma aru saan nii pikkaks kirjatükiks hästi ei sobi.Akra 28. jaanuar 2007, kell 15:11 (UTC)

:: Sellisel juhul tuleks praegune sisu viia näiteks pealkirja "Skalaar (algebra)]]" alla. Andres 28. jaanuar 2007, kell 15:16 (UTC)

:Kardan, et see artikkel muutub liiga suureks ja seega halvasti loetavaks sellisel kujul. Algebra tähendab ju tegelikuses tava matemaatika tehetega liitmine lahutamine jne tegutsemist. Seega võib siia kirjutada praktiliselt kõike, mis seotud skalaariga. Tükeldada maksimaalselt samas ka optimaalselt. Arvan et mõtekas oleks vist panna paika artikli esimene osa ja jätta see niikauaks nii nagu ta on. Hiljem viia siit välja vastavalt teemade arenemisele. Kuhu juba siin kirjapandud asjad sisuliselt kuuluksid.

:: Minu meelest tooks just täpsustus "algebra" välja selle mõiste spetsiifika. Nii või teisiti aga on täpsustav märkus tinglik.

:Teeme nii nagu välja pakkusid sest, kui teema arenedes vajadus tekkib saab pealkirja alati täpsemaks teha.Akra 29. jaanuar 2007, kell 10:39 (UTC)

:: Lõik, mis siin välja on pandud, kuulub ju ühe mõiste (ja selle üldistuste) alla (erandiks on jutt sõnakasutusest maatriksalgebras). Mida siin peaks tükeldama? Kui aga lisada jutt teiste mõistete kohta, muutub lehekülg segaseks. Andres 28. jaanuar 2007, kell 18:29 (UTC)

:Tegelikuses mida rohkem ma asjaga tegelen hakkab tunduma, et paljud skalariga kokkupuutuvad teemad tuleks hoopis lahti kirjutada vektori mõiste abilehtedena. Tihtipeale on nad rohkem vektorjaalsed mõisted, kui skalaarsed. Sellistena tõlgendab neid ka ML ja siis mõlemalt poolt viidad sellele. Näiteks vektorite skalaarkorrutis, skalaarkorrutise esimese juhuna ei hakata seda siin üldse lahti krjutama vaid viidatakse otse sinna. Akra 28. jaanuar 2007, kell 17:20 (UTC)

:: No skalaarkorrutisel on skalaariga ainult niipalju pistmist, et selle tulem on skalaar. Siin ei ole põhjust skalaarist üldse kõnelda. Mainida võib seda "vaata ka" all, sest sõnas on "skalaar" sees. Minu meelest peaks artikli pealkiri olema lihtsalt Skalaarkorrutis. Andres 28. jaanuar 2007, kell 18:35 (UTC)

:Skalaarkorrutisühe artikli pealkiorjana täiesti sobiv. Siia alla saaks lahti kirjutada ka salaarruudu kui erijuhuse.Akra 29. jaanuar 2007, kell 10:39 (UTC)

:Mõningad selgitused. Mis asi on skalaarne funktsioon, seda ma ei tea. Üks vektorfunktsiooni erijuhus, kasutatakse siis funktsiooni nimena kui samaaegselt on vaatluse all vektorfunktsioonid. Samasugune erijuhus on ka skalaarruut. Tegelikuses skalaarkorrutise (sisekorrutise) erijuhus. Vektori ehk vektorruumi elemendi skalaarkorrutis iseendaga. Akra 28. jaanuar 2007, kell 17:20 (UTC)

:: Küllap skalaarne funktsioon on funktsioon, mille väärtusteks on skalaarid. Andres 28. jaanuar 2007, kell 18:35 (UTC)

:Ilmselt küll.Akra 29. jaanuar 2007, kell 10:41 (UTC)

kuna märkimisväärne osa eesti füüsikuist eelistab kindlalt (ka trükisõnas) sõnavormi 'skaalar', siis võiks ta siin ka vähemalt paralleelvormina nimetatud olla. 193.40.5.245 15. märts 2009, kell 17:08 (UTC)

Ma olen niisugusel kujul etümoloogiate esitamise vastu. Lühike esitus (pealegi ortograafiavigadega kujul) on eksitav, ja pikem esitus sobiks vikisõnastikku. Just nagu ladina sõna scalaris poleks olemas olnud. Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 20:35 (EEST)


Arutelu:Tondi kasarmud

Ma arvan, et Tondi sõjakool ei olnud ametlik nimetus. --Metskass 28. detsember 2006, kell 12:29 (UTC)

Igal ajal on kooli nimi olnud küll teine, kuid üldnimena ning artikli pealkirjana sobib Tondi sõjakool küll. Sarnane olukord on paljude koolidega, näiteks Tääksi või Uderna kooliga. Hea oleks kui artiklis oleksid kõik ametlikud nimed ka toodud. Valju 28. detsember 2006, kell 12:38 (UTC)

: Ametlik nimi 1923–1940 oli  Sõjaväe Ühendatud Õppeasutused. Artiklis mainitud koolid olid selle osad. Andres 28. detsember 2006, kell 21:50 (UTC)

: See artikkel siin räägib aga Tondi kasarmutest. Andres 28. detsember 2006, kell 21:52 (UTC)

: Arvan, et Tondi kasarmute ja Sõjaväe Ühendatud Õppeasutuste kohta (samuti selle osade kohta) peaksid olema eraldi artiklid. Andres 28. detsember 2006, kell 21:53 (UTC)

Vabadussõja päevil 1919. aasta aprillis avati siin Sõjaväe Ühendatud Õppeasutuste Tondi sõjakool,

Sõjaväe Ühendatud Õppeasutused moodustati alles 1923. Andres 29. detsember 2006, kell 16:21 (UTC)
Minu arust on artikli pealkiri desorienteeriv ja sellisena juba piisavalt kaua üleval olnud. Isegi Õrn Armastus oleks sobivam, kuna seda nime on tõesti kasutatud. Palju neid sõjakoole Tallinnas ikka oli (Pirita Sõjakool, Kopli Sõjakool, Lilleküla Sõjakool jne tuletavad meelde juba "Roostevaba Mõõga" ja Sõjaliste Mängude Komitee maailma)? Minu arust oli kooli nimi Sõjavägede Ühendatud Õppeasutised. Kes teab täpsemalt, parandagu mind.
Siin on selgitav arenguskeem. Mingist "Tondi sõjakoolist" pole siin juttu. Artikkel tuleb ümber nimetada.
Kasarmute ja ÕA kohta peaksid olema eraldi artiklid. --Improvisaator 21. oktoober 2008, kell 11:22 (UTC)

Kas ei peaks muutma selle teema pealkirja Tondi Sõjaväe Ühendatud Õppeasutus http://www.parnumaa.ee/tostamaa/tt/01_04/01_04_art03.html

: Õppeasutised ja sõjavägi ei olnud Tondi, vaid ikka Eesti omad. Praeguse artikli pealkiri peaks olema, nagu avalauses, Tondi kasarmud. --Improvisaator 21. oktoober 2008, kell 11:46 (UTC)

:: Materjal sõjakooli või sõjakoolide kohta peaks olema eraldi artiklis või artiklites. Siin tuleb muidugi kirjeldada, millised koolid seal on asunud, aga praegu pole ühtki siselinki vastavale artiklile või artiklitele. Andres 22. oktoober 2008, kell 10:01 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://tmn.fio.ru/works/37x/307_2/25.htm
** In Tondi kasarmud on 2013-06-24 13:51:44, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tondi kasarmud on 2013-07-07 04:36:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://minupildid.ee/main.php/users/mercher/Militaar/Tondi/
** In Tondi kasarmud on 2013-06-24 13:51:34, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tondi kasarmud on 2013-07-07 04:37:18, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mil.ee/~fotek/gallery/view_album.php?set_albumName=album550&page=1
** In Tondi kasarmud on 2013-06-24 13:51:35, 404 Not Found
** In 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatse käigus hukkunud kadettide monument on 2013-07-04 18:30:44, 404 Not Found
** In Tondi kasarmud on 2013-07-07 04:37:28, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:37 (EEST)


Arutelu:Eesti Piibliselts

Artiklist ei selgu üldse, millega on tegemist. Alles välislink annab aimu, et EPS tähendab piibliseltsi. Pealkiri peaks olema ikka täisnimi. Valju 28. detsember 2006, kell 16:18 (UTC)

Samuti ei saa väita, et Eesti Piibliselts oleks kuidagi rahvuslik. Valju 28. detsember 2006, kell 16:20 (UTC)

suunasin siia märksõna [[Eestimaa Piibliselts]]. Samas nt see allikas peab [http://www.teek.ee/index.php/teemad/11-piibel/1095-eesti-piibliselts-200] peab piibliseltsi alguseks 1807. a--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 10. detsember 2014, kell 22:29 (EET)

Kas see selts allus/oli seotud Peterburi Piibliseltsiga (hilisema nimega Venemaa Piibliselts). Materjali on Riigiarhiivis --Estopedist1 (arutelu) 27. oktoober 2015, kell 15:54 (EET)
----
"1813. aastal asutatud vanim rahvuslik organisatsioon Eestis" Kas on ikka rahvuslik organisatsioon? Velirand (arutelu) 12. september 2020, kell 13:38 (EEST)
----
Kui on Eesti Piibliselts, kas siis tegevuspiirkond on vaid Harjumaa? Ursus scribens (arutelu) 27. juuli 2021, kell 12:38 (EEST)


Arutelu:Ojamaa vapp

Oleks vaja üle vaadata selles artiklis esinev, kuna lisatu on püüe tõlkida rootsikeelset artiklit. iffcool 28. detsember 2006, kell 18:23 (UTC)

:Vastasin su arutelulehel. Minnekon (arutelu) 18. september 2021, kell 11:38 (EEST)


Kasutaja arutelu:Hiiemesi

Tere tulemast Vikipeediasse, Hiiemesi! Andres 28. detsember 2006, kell 21:56 (UTC)
Palun vaata reegleid. Andres 28. detsember 2006, kell 21:57 (UTC)

Vikipeediasse laaditavad pildid peavad olema edaspidiseks kasutamiseks vabad ja sellekohane info tuleb pildi juurde lisada litsentsina. Vajuta pildilehel "muuda" ja lisa litsentsimärgis (vali siit. Kui oled laadinud kellegi teise tehtud pildi, pead autoriga läbi rääkima, kas ta on Vikipeediale sobiva litsentsiga nõus. Adeliine 28. detsember 2012, kell 13:45 (EET)


Arutelu:Johannes Damaskusest

{{Hea artikkel mittevalitud}}
[[Kiriku õpetaja]] ja [[kirikuõpetaja]] on täiesti erinevad asjad. Esimene on tiitel katoliku kirikus, teine on luterliku pastori (õpetaja) mitteametlik nimetus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. detsember 2006, kell 22:12 (UTC)

Saksa vikis on araabiakeelne nimi teistsugune. Üldse võiks teksti teiste vikide omaga võrrelda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. august 2008, kell 08:20 (UTC)

Esimese pildi kohta pole üldse kommentaare. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. august 2008, kell 21:30 (UTC)

jutsari tulepuhang? [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] 22. juuli 2011, kell 12:08 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.heiligenlexikon.de/index.htm?BiographienJ/Johannes_von_Damaskus.htm
** In Johannes Damaskusest on 2013-06-24 11:25:54, 404 Not Found
** In Johannes Damaskusest on 2013-07-06 04:48:40, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:48 (EEST)


Arutelu:Kirikuõpetaja

Ametlik nimetus Eestis on "õpetaja". Kas õpetajat võib nimetada preestriks, selle üle on kirikus minu teada vaieldud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. detsember 2006, kell 08:59 (UTC)
Nimetus õpetaja tuleneb minu teada luteri kiriku doktriinist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. detsember 2006, kell 08:59 (UTC)
Peaksime artiklid tegema mõistete, mitte sõnade järgi. Seega peaks õpetajast luteri kirikus rääkima ühe pealkirja all. Mis see peaks olema?
Sõna "kirikuõpetaja" ongi tekkinud selleks, et eristada teda kooliõpetajast. Tundub, et algselt tähendas "õpetaja" kirikuõpetajat, kooliõpetajat kutsuti koolmeistriks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. detsember 2006, kell 09:02 (UTC)
Siin on vale link artiklile [[Õpetaja]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuni 2008, kell 14:17 (UTC)

Kas ei sobiks liita artikliga pastor? Adeliine 3. märts 2012, kell 16:43 (EET)

Võiks ehk tõesti. --Oop (arutelu) 3. märts 2012, kell 22:52 (EET)

suunasin märksõnad kirikhärra ja kirikuhärra siia. V-o Soomega seonduvalt on "kirikuhärra" midagi muud kui kirikuõpetaja--Estopedist1 (arutelu) 4. september 2015, kell 16:25 (EEST)

Kas nime "kirikuõpetaja" kasutatakse tõesti ainult luterlaste puhul? Kas nt teiste protestantide puhul seda nime ei tunta? Metzziga (arutelu) 14. aprill 2022, kell 19:48 (EEST)

Arvan küll, et see on nii. --Andres (arutelu) 15. aprill 2022, kell 11:50 (EEST)

Kui see on sama asi, mis pastor, siis kas ei oleks mõistlik artiklid liita? Ivo (arutelu) 27. juuni 2022, kell 14:27 (EEST)

Raske on öelda, kas see on omaette mõiste või lihtsalt sõna. --Andres (arutelu) 27. juuni 2022, kell 17:14 (EEST)


Arutelu:Eesti Maaülikool

Kas redirect EPA sobiks ? --Dj Capricorn 29. detsember 2006, kell 16:03 (UTC)

EPA on praegu täpsustusleht, aga võiks vist ikkagi suunata Eesti Maaülikooli alla--Bioneer1 (arutelu) 14. juuli 2014, kell 11:17 (EEST)

''Eesti Maaülikooli ajalugu ulatub aastasse 1848, mil loodi Tartu veterinaariakool. 1873. aastal muudeti veterinaariakool Tartu veterinaariainstituudiks. Aastal 1919 ühendati veterinaariainstituut Tartu ülikooliga ja nimetati loomaarstiteaduskonnaks. Samal aastal rajati Tartu ülikoolis ka põllumajandusteaduskond, mis 1920. aastal jagati metsa- ning agronoomiaosakonnaks, kusjuures viimane osakond hõlmas endas lisaks taimekasvatusele ka loomakasvatust. 1946. aastal loodi metsaosakonna baasil metsandusteaduskond.''
Minu arust see artikli osa ei kuulu EPA ajaloo alla. --[[Kasutaja:Magni|Magni]] 26. aprill 2007, kell 09:51 (UTC)

Tabelis on valed andmed. Bakalaureuseõppe asemel peab olema magistriõpe. Andres 30. oktoober 2008, kell 14:03 (UTC)

Mallis on viga, seal on undergrad õpilased tõlgitud bakalaureusteks; ma ei tea aga, mida tähendab postgrad, seega ei hakanud malli parandama --Dj Capricorn 30. oktoober 2008, kell 14:21 (UTC)

: Undergrad on bakalaureuseõppe üliõpilased, mitte bakalaureused. Postgrad on magistri- ja doktoriõppe üliõpilased. Andres 30. oktoober 2008, kell 14:50 (UTC)

:: Peaks vist olema siiski nii, et 'graduate' on magistriõppe, 'postgraduate' aga doktoriõppe tudeng. Kk 31. oktoober 2008, kell 04:52 (UTC)

::: Ei, üldiselt need on sünonüümid. Ameerikas öeldakse graduate, Inglismaal postgraduate. See hõlmab nii magistri- kui ka doktoriüliõpilasi, kuigi kasutatakse rohkem magistriüliõpilaste kohta. Andres 31. oktoober 2008, kell 22:06 (UTC)

Oleks tarvis mingit kategooriat põllumajandushariduse kohta. --Oop (arutelu) 23. märts 2012, kell 13:13 (EET)

tegin kategooria "Eesti põllumajandusharidus" --Bioneer1 (arutelu) 14. juuli 2014, kell 11:17 (EEST)

Suunasin märksõna Põllumajanduse Akadeemia siia, lingid peavad silmas ka ajalehte. Too ajaleht kandis ka nime Põllumajandusülikool. Samas nii Põllumajanduse Akadeemia kui ka Põllumajandusülikool saavad olla ka üldmõisted--Bioneer1 (arutelu) 28. september 2014, kell 15:25 (EEST)

etwikis on link EMPÜ, samuti on nt redirect EMPÜ Zooloogia ja Botaanika Instituut, samuti tuleb guugeldades palju vasteid märksõnale EMPÜ. Kas tõesti on kõikjal segi aetud EPMÜ-ga?--Estopedist1 (arutelu) 13. juuli 2016, kell 10:48 (EEST)

Vikipeedias küll. Andres (arutelu) 13. juuli 2016, kell 11:27 (EEST)


Arutelu:Hetid

Seda materjali netist ei leia, võib-olla mingist teatmeteosest --Dj Capricorn 29. detsember 2006, kell 16:26 (UTC)
Mis materiali? Net on hetiitide materiali täis. Meri. Ei jõua lugedagi.
Nende raamatukogu kus oli 8 keeles raamatuid, kus esimestu korda pandi autorite nimed teoste juurde kirja. Mille kreeklased üle võtsid. Kes olid kirjavahetuses Mükeene vürstidega. See oli ju ainuke võimalik lüli kultuuri üleminekuks Euroopa. Esimene indoeurooplaste tsivilisatsioon! Raud, see demokraatlik metall, mis pani aluse uuele küllusele ja sellega täiesti uuele ajale. Et lihtinimesed said juba ka omaette tööd tegema hakata. Rauast tööriistade teke. Nende abil tehtud vankrid, majad, laevad, ... Turu avanemine ka talumehele. Töötegemisel kokkurääkimiset ja turuplatsilt võrsunud demokraatia. Omavahelisest rääkimisest! Sõna - logos - tuli sealt. See sulatamise algus ja sepistamise leidmine, et seda karastada teraseks. See kiivas hetide saladuse hoidmine.

Eelkõneleja tahtis nähtavasti öelda, et see jutt siin ei ole veebist kopipeistitud. Andres 7. november 2010, kell 22:11 (EET)

: Nagu sa allkirjast (mida ise kipud mitte panema) näha võid, on kommentaar kirjutatud 4 aastat tagasi. Neli aastat tagasi oli see artikkel ka natuke teises seisus. Arvesta sellega. Muidugi on kõik kohad materjali täis, aga see materjal ei ilmu mingil maagilisel moel siia, vikipeediasse. Keegi peab selle siia panema. Paraku on neid, kes seda teeks oluliselt vähem, kui igasugust materjali.--Kyng 7. november 2010, kell 22:39 (EET)

:: Ei vaadanud. Aitäh. Aga üks erakordselt huvitav uus fakt oli küll. Pankus! Seal mererahvaste aastaarvu järel on üks 0 puudu. Vist oli 119, aga on võimalik vaid 1190.  Aga see kõik on eri allikates niivõrd varieeruv, et enne järjepidevaid kirjalikke allikaid pole vist lootustki mingit punktuaalsust saavutada. Mina olen vähemalt omaenese nimega.--Ivo Vahur 8. november 2010, kell 00:57 (EET)
Hetid ei leiutanud kerget sõjavankrit vaid võtsid selle üle. Hobusel ratsutamine ja kerge sõjavanker olid (proto)indoeurooplaste kaks leiutist millega nad tsiviliseeritud aladele suutsid tungida. Hetid tulid hobustel. Hüksoslased tungisid sõjavankritega Egiptusesse. (On uusi variante.) Selle aja kandis võtsid üle. See oli indoeurooplaste sissetungi laine (ka mitannid ja veel...) Raud hakkas ka varem, umbes 2000, kuid kuna selle sulatamis ja  töötlemistüübid on erinevad (meteoriidi, vist oli veel mingi kristalliline ..) siis sobib 1500  küll. Indias 1800 pandud. Paljud kipuvad panema alles selle aja kui jõuti selle teraseks sepistamise esimeste algeteni.  --Ivo Vahur 8. november 2010, kell 01:27 (EET)
Üks laps oli Vikipeediale halastanud ja siia oma konspekt ülesse riputanud. Tõesti ei tea kust ta materjalid pärinevad. Panin natuke oma materjale lisaks, kohendasin, korjasin natuke räbu ära aga ega seegi ilma viideteta kedagi siin õnnelikuks tee. Tööd veel küllaga. Vähemalt endal natuke süda kergem. --Ivo Vahur 9. november 2010, kell 00:51 (EET)

Käänatakse "hett, heti, hetti" ja "hetiit, hetiidi, hetiiti". Õige on "hettide, hetiitide". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. november 2010, kell 15:17 (EET)

Arutelu:Hetiidi riik

Põhiprobleem on allikate puudumine. See muudab kogu suhteliselt pika artikli ebausutavaks. --Fennomaani (arutelu) 4. juuni 2016, kell 19:29 (EEST)
Kui kirjutajat oleks, teeksin ettepaneku tekst kustutada ja kirjutada uuesti allikate põhjal, isegi kui tuleb tunduvalt lühem kui praegune viitamata ja keeleliselt puudulik versioon. --Fennomaani (arutelu) 12. juuni 2016, kell 18:27 (EEST)
Võtsin järgneva veidruse välja: "Neile oli omane autoritenimeline kultuur ja (üks? kuninglik)raamatukogu." Võimalik, et kirjutajal oli mingi mõte, aga ta ei suutnud end eesti keeles väljendada. --193.40.13.173 11. mai 2018, kell 13:13 (EEST)

Toimetamise käigus viskasin välja ka kunagi Vikis tegutsenud kliimahullu seosetu sonimise jäänused. Alternatiivsed ajalooteooriad on nummid, aga esiteks peaks need olema väljendatud inimkeelsel kujul ja teiseks ei peaks need olema kommentaarideta üle kõigi artiklite laiali määritud. Morozovi teooriaid me siia ju ka ei lisa. --193.40.13.173 11. mai 2018, kell 13:44 (EEST)


Arutelu:Olusegun Obasanjo

{{Endine hea artikkel}}
Kas õige nimekuju on "Olusẹgun Ọbasanjọ"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. detsember 2006, kell 20:33 (UTC)
Ilmselt küll, ehkki pead ei anna --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 3. jaanuar 2007, kell 14:38 (UTC)
Suursaadik lisab alati vaidlustamis- ning piltide lisamise märke, aga problemaatiline on siin nime kirjapilt.
Muide, kui küsimus on piltide lisamises, siis vaata arutelust, mida on mõeldud, ning kontrolli, kas vastav pilt on lisatud. Piltide arvul pole siinjuures mingit tähtsust. Kui arutelus selgitus puudub, siis võib märkuse kohe kustutada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. mai 2007, kell 14:28 (UTC)

Jorubakeelne tavaline nimekuju (ilma toonimärkideta) on Oluṣẹgun Ọbasanjọ. Kas me peaksime seda kasutama? Andres 8. aprill 2008, kell 18:12 (UTC)
Aga joruba vikis on Olusẹgun Ọbasanjọ (tavalise s-iga). Andres 8. aprill 2008, kell 18:13 (UTC)

:Kas praegune artiklinimetus siis sobib või mitte?

:Joruba vikis on kah artiklinime all Olusẹgun Ọbasanjọ kasutatud nimesid Olusegun Obasanjo ja Olúṣẹ́gun Ọbásanjọ́. Ivo 16. juuli 2009, kell 18:11 (UTC)

Selles lauses on teatav vastuolu:

Hiljem abiellus Obasanjo Stellaga, kes suri 2005 pärast kosmeetilist operatsiooni. Stella suri paar tundi pärast lennuõnnetust Nigeerias (Bellview Airlines lend 210).

iffcool 24. oktoober 2008, kell 18:39 (UTC)

: Siin oli lihtsalt viidatud sellele, et selle Nigeerias kuulsa inimese surm langes ajaliselt kokku teise suure sündmusega Nigeerias. Viisin selle lause siit ära artiklisse Stella kohta.   Andres 25. oktoober 2008, kell 02:54 (UTC)

"Ribadu kartus on tarkuse algus"

Kas peaks selgitama, et tegu on parafraasiga (Piiblis Laul 111:10  Issanda kartus on tarkuse algus)? Andres 15. jaanuar 2009, kell 14:43 (UTC)

:Seda võiks kindlasti mainida. Ivo 16. juuli 2009, kell 18:11 (UTC)

Mina saan nii aru, et ta oli/on kõigi nende naistega korraga abielus; ja tundub, et neid on veel. --Epp 7. mai 2009, kell 00:12 (UTC)

Kõiki naisi pole mainitud? Ning see võiks olla kah mainitud, et millal Obasanjo abiellus esimese, teise ja kolmanda naisega. Ivo 16. juuli 2009, kell 18:11 (UTC)

Välislinkide alt annaks üht-teist viidetena kasutusele võtta. [[Kasutaja:Iffcool|Ivo]] 16. juuli 2009, kell 18:11 (UTC)

Mulle ei meeldi lause: Ka mõned kubernerid tagandati korruptsiooni pärast, kuigi mõned kohtunikud tühistasid mõne tagandamisotsuse.  Ivo 18. august 2009, kell 13:14 (UTC)

Tee siis ümber, kui oskad, aga "osad kohtunikud" ei ole õige. Andres 18. august 2009, kell 13:25 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://archiv.tagesspiegel.de/archiv/20.04.2007/3213219.asp
** In Olusegun Obasanjo on 2013-06-24 12:40:17, 404 Not Found
** In Olusegun Obasanjo on 2013-07-06 17:19:01, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tagesschau.de/ausland/meldung38450.html
** In Olusegun Obasanjo on 2013-06-24 12:40:18, 404 Not Found
** In Olusegun Obasanjo on 2013-07-06 17:19:11, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://odili.net/news/source/2006/may/13/405.html
** In Olusegun Obasanjo on 2013-06-24 12:40:18, 404 Not Found
** In Olusegun Obasanjo on 2013-07-06 17:19:32, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:19 (EEST)


Arutelu:Pimedate Ööde filmifestival

Õige on ..Pimedate Ööde filmifestival --Dj Capricorn 29. detsember 2006, kell 22:22 (UTC)

Õigekirjareeglite järgi küll, aga PÖFF ise kirjutab suure tähega. Andres 30. detsember 2006, kell 07:04 (UTC)

MTÜ kohta peaks olema pigem eraldi lehekülg. Teised üritused ei puutu teemasse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. september 2010, kell 14:34 (EEST)

Siin on nüüd ühe festivali statistika asendatud teise omaga, ja varasema festivali andmed on kaduma läinud.
Need tuleks taastada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. veebruar 2011, kell 11:53 (EET)

:Panin need siia. [[Kasutaja:Ssgreporter|Ssgreporter]] ([[Kasutaja arutelu:Ssgreporter|arutelu]]) 15. detsember 2014, kell 23:44 (EET)

13.- 28. november 2012
* Pimedate Ööde Filmifestivali põhiprogramm 2012, 16.–28. november
* Animafilmide festival Animated Dreams, 14.–18. november
* Laste- ja noortefilmide festival Just Film, 15.–25. november
* Tudengi- ja lühifilmide festival Sleepwalkers, kevad 2012
* Võrgustiku- ja koolitusüritus noortele animahuvilistele ja -professionaalidele AnimaCampus Tallinn 13.–17. november
* Filmi- ja kaastootmisturg Baltic Event, 26.–28. november
* Black Market Industry Screenings, 26.–28. november
----
Animated Dreams ja Sleepwalkers olid, neid ei saa siit päris ära kaotada. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 21:06 (EET)

16. Tallinna Pimedate Ööde Filmifestival


Arutelu:Ristivanemad

äkki vaja täpsustuslehtegi ... Artur Vader, wrestler Vader aa Big Van Vader (meil siin küll vist erilisi fänne pole) ning ei maksa unustada  ka Star Warsi üht põhitegelast... ilmselt variante veelgi - Ahsoous 30. detsember 2006, kell 00:48 (UTC)

Oled kindel, et Star Treki tegelase nimi nii kirjutatakse? IMDB küll selle kirjapildi järgi filmi tegelaste hulgast kedagi ei leia. avjoska 30. detsember 2006, kell 01:07 (UTC)

:Darth Vader (ja mitte Trek vaid Wars) - Ahsoous 30. detsember 2006, kell 11:01 (UTC)

Kus ja millal on lapse sünni registreerimisel tarvis olnud tunnistajat? Ja mis juhtudel on teda nimetatud vaderiks? Minu teada on põhitähendus ikkagi 'ristivanem'. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. detsember 2006, kell 07:20 (UTC)

Siia ei viita sisuliselt midagi. Andres 30. detsember 2006, kell 07:20 (UTC)
Võib-olla peaks asjast rääkima artiklis Ristivanemad. Andres 30. detsember 2006, kell 07:22 (UTC)

Kuna minu arust siin eriti tihti mitmuslikku pealkirja ei kasutata (see tundub kirjutamata reegel olevat), sobib minu arust just vader pealkirjaks ja siia tuleb teha suunamisleheküljed "ristivanemad", "ristiema" ja "ristiisa". viimane ehk peaks täpsustusleht olema, üks viide siia ja teine kuulsale filmitriloogiale. avjoska 30. detsember 2006, kell 08:19 (UTC)

: Ristivanemad on loomult mitmuslik nähtus, mistõttu minu meelest peaks pealkirjas olema mitmus. Me kasutame mitmuslikku pealkirja minu meelest küll küllaltki sageli. Rusikareegel on minu meelest see, et kui artiklit on loomulik alustada mitmuses, siis ka pealkiri peaks olema mitmuses.  Oleks muidugi ka võimalik pealkiri "Ristivanem". "Ristiema" ja "Ristiisa" võib esialgu teha ümbersuunamis- või täpsustuslehtedeks, aga põhimõtteliselt võib kummagi kohta ka eraldi artikkel olla. Andres 30. detsember 2006, kell 09:25 (UTC)

:: Mis pealkirja alla see siis jääb? Ristivanemad võiks ju olla küll. --Epp 15. märts 2010, kell 01:27 (UTC)

::: Minu meelest võiksid olla eraldi Ristivanemad, Ristiisa ja Ristiema. Andres 15. märts 2010, kell 06:40 (UTC)

:::: Minu arvates pole eraldi artikleid küll vaja ja kõige loogilisem pealkiri oleks tõesti Ristivanemad -- Ahsoous 15. märts 2010, kell 07:09 (UTC)

::::: Miks? Kas pole vaja eraldi artikleid lapse vanemate, isa ja ema kohta? Andres 15. märts 2010, kell 07:15 (UTC)

::::::Isal ja emal on lapse suhtes eri ülesanded, mistõttu eraldi artiklid on õigustatud, aga ristiisal ja ristiemal mu meelest ei ole lapse suhtes erinevaid kohustusi, mistõttu eri artiklid pole õigustatud. Muide, miks mitmuses? Kas "ristivanem" poleks parem, lapsel on ju harilikult üks ristivanem? Taivo 15. märts 2010, kell 16:47 (UTC)

::::::: Lapsel on harilikult kaks ristivanemat (ristiema ja ristiisa).

::::::: Ka emal ja isal ei ole teoreetiliselt lapse suhtes erinevaid kohustusi. Ka ristiisa ja ristiema roll on praktikas erinevad.

::::::: Ma toon ühe näite erinevate kohustuste kohta. Õigeusu kirikus on ristiisa ülesanne kanda ristitav poisslaps läbi altariruumi. Ristiemal sellist kohustust ega õigust ei ole. Andres 16. märts 2010, kell 13:48 (EET)

Minu meelest ei tohiks neid täpsustusmärkusi läbimõtlemata ja imeliku sõnastusega märkuste vastu vahetada. Mida see õieti tähendab – ''See artikkel räägib inimesest. Teiste tähenduste kohta vaata Vader (täpsustus)'' – et siis nende kohta, mis pole inimesed või? --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 23. november 2008, kell 12:59 (UTC)
Muidugi ei tohi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. november 2008, kell 15:19 (UTC)

Teen ettepaneku panna selle artikli pealkirjaks Ristivanemad. Andres 16. märts 2010, kell 13:49 (EET)

Nõus. --Epp 16. märts 2010, kell 14:13 (EET)

: Kuidas ta loomulikult mitmuslik nähtus on? Neid ei pruugi kaks olla. Inglise viki ütleb, et ka kiriklikus tähenduses oli päris algselt ühel lapsel üldjuhul üks ristivanem. Teiskeelsetes artiklites ei kasutata pealkirjas eriti mitmust. Pikne 16. märts 2010, kell 18:45 (EET)

:: Räägin ju, et tavaliselt on kaks. Võib ka rohkem olla.

:: Ingliss sõnaraamatutraditsioonis on sõnad ainsuses, seda traditsiooni järgib ka inglise viki. Meie ei pea seda järgima. "Ristivanem" ainsuses öeldakse harva, sest öeldakse kas "ristiisa" või "ristiema". Andres 16. märts 2010, kell 18:48 (EET)

: Kui ÕS ja EKSS näiteks eesti sõnaraamatutraditsiooni kajastavad, siis ka seal on ristivanem ainsuses. EKSS-is isegi on mõned sõnad tootud mitmuses või juurde märgitud, et see on harilikult mitmuses, aga antud juhul pole. Mina isiklikult ei taju ainsust antud juhul vähem haruldasena või nii haruldasena, et mitmust eelistama peaks. Pikne 16. märts 2010, kell 19:05 (EET)

:: See sõna on ainsuses täiesti olemas, aga ainsust kasutatakse harva lihtsalt sellepärast, et seda läheb harva tarvis. Andres 16. märts 2010, kell 22:27 (EET)

:: Artiklit veel pole. Vaatame, kas definitsiooni on loomulikum anda ainsuses või mitmuses. See ongi minu meelest põhiline kriteerium.

:: Võtame näiteks Eestlased. Ainsust kasutatakse sageli, aga defineerida on loomulikum mitmuses, sellepärast ka artikli pealkiri mitmuses. Andres 16. märts 2010, kell 22:30 (EET)

Järgnevat on põgusalt ka eespool arutatud. Praegu suunab siia nt ristiema. On olemas ka mõisteid ristilaps (ja sõltuvalt soost ristipoeg, ristitütar). V-o need suunata koos selgitusega siia artiklisse--Bioneer1 (arutelu) 9. detsember 2014, kell 12:46 (EET)


Arutelu:Abajas

Mille poolest abajas lahest erineb? Siim 30. detsember 2006, kell 10:25 (UTC)

Minu arvates see on lahe liik. See on väike üsna suletud laht. Geonarva 30. detsember 2006, kell 10:34 (UTC)

ÕS-i järgi on sel sõnal kolm tähendust: 'sügavale maasse ulatuv väike madal laht', 'sügav jõekäär', 'mäda maakoht'. Andres 30. detsember 2006, kell 20:14 (UTC)

Ma ei oska siin midagi toimetada, sest minu teada on "abajas" murdesõna, mis toodi eesti keelde lihtsalt selle rikastamise eesmärgil. Rahvusvahelise terminina, millel oleks kindel tähendus, ta minu teada kasutusel ei ole. Ma paneks ta pigem Vikisõnaraamatusse ja kustutaks siit. [[Kasutaja:Siim|Siim]] 30. detsember 2006, kell 20:40 (UTC)
Minu meelest on vikilingid valed. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. detsember 2006, kell 21:23 (UTC)
See artikkel on tõlgitud vene viki artiklist [[:ru:Бухта (география)]]. Sõnaraamatus on küll vasted "väike laht" ja "abajas", kuid arvan, et sõna "abajas" tähendust see artikkel õigesti ei ava. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. detsember 2006, kell 21:25 (UTC)

Sõnaraamatutähenduse järgi peab abajas olema 1) väike, 2) madal ja 3) sügavale maasse ulatuv. Tähenduse kolmandast komponendist artiklis juttu ei ole. Andres 31. detsember 2006, kell 14:51 (UTC)

Ma nägin seda, aga ma polnud selle õigsuses kindel. Minu meelest nimetatakse abajaiks ka selliseid lahtesid, mis sügavale maasse ei ulatu. Ja mida üldse tähenba "sügavale maasse ulatuv"? Sõna "abajas" tähendust ongi väga raske kindlaks teha, sest tegemist ei ole ju kindlat tähendust omava terminiga. Kui tahad, siis pane sisse. Siim 31. detsember 2006, kell 14:59 (UTC)

Sõnal [[lõugas]] on ka etniline tähendus--[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 19. detsember 2008, kell 16:00 (UTC)

Vaatasin nelja esimest kättesattunud raamatut käeulatuses, ehk on abiks, edasi võiksid ka fillid lahata:
ÕS2006:
* http://www.eki.ee/dict/qs2006/index.cgi?Q=abajas&F=M&O=0&E=0
* http://www.eki.ee/dict/qs2006/index.cgi?Q=l%C3%B5ugas&F=M&O=0&E=0
Kulno Olev
Inglise-eesti-vene meresõnastik
Tallinn : Valgus, 1981
http://ester.nlib.ee/record=b1197758~S1*est
* lk 28 abajas - :en:Bight (geography)
* lk 56 abajas - :en:cove
* sõna lõugas puudub
Mereleksikon
Tallinn : Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996
http://ester.nlib.ee/record=b1051499~S1*est
* lk 7 - abajas - väidab, et erilist vahet sõnaga laht pole
* sõna lõugas puudub
K. Kann, E. Kibbermann, F. Kibbermann
Eesti-saksa sõnaraamat = Estnisch-deutsches Wörterbuch
Tallinn : Valgus, 1987,4. parand. ja täiend. tr.
http://ester.nlib.ee/record=b1176401~S1*est
* lk 16 abajas - die (kleine, flache) :de:Bucht
* lk 428 lõugas II - murd. das :de:Haff - :fi:Haffi - :nl:Haf - :sv:Haff
Turid Farbregd, Sigrid Kangur, Ülle Viks
Norsk-estisk estisk-norsk ordbok = Norra-eesti eesti-norra sõnaraamat
Tallinn : Eesti Keele Instituut, 1998
http://ester.nlib.ee/record=b1056775~S1*est
* lk 428 abajas - Våg -en => :no:Vågen, v.t ka :sv:Vågen
** vik -a - :no:Vik (andre betydninger) -> nb! :no:Viken -> :no:Vika
* lõugas puudub
veebist ka väike murdesõnastik:
* http://www.eki.ee/cgi-bin/vms.cgi?mrks=l%F5ugas&maxm=10
suwa 12. detsember 2009, kell 16:06 (UTC)

Vaadates eelmist lõiku, jääb ikkagi lahtiseks vastus küsimusele,
millised on selle kirjutuse täpseimad interwiki vasted?
Ehk keski vaatab ja mõtleb kaasa? suwa 14. detsember 2009, kell 09:43 (UTC)

praegusele mõistele kõige paremad vasted annab kahtlemata EnDic2004: . Sealt peaks neid ise hakkama kõrvutama ja uurima, kui on viitsimist--Dj Capricorn 15. detsember 2009, kell 16:53 (UTC)

: aitähh, tulemus on:
 abajas
 MOT Ympäristösanakirja 1.0
 L011 lahdeke, uopaja; vuopio (joessa)
 et - abajas, lõugas
 en - inlet (of a water body), creek
 fr - crique f
 de - Bucht f (schmale), Meeresarm m
 sv - vik (smal), havsarm
 lt - įlankėlė f (siaura)
 lv - līcis m (šaurs)
 ru - губа ж (в устье реки), бухта ж (узкая)
 A narrow indentation into the land formed by a body of water, at least twice as long as its breadth.
 Sügavale maasse ulatuv väike madal (mere) laht; aeglase vooluga jõekäär (ESS).
 L012 lahdenpoukama, poukama
 et - abajas; lahesopp; laheke
 en - cove
 fr - anse f
 de - Bucht f (kleine)
 sv - vik (liten), inbuktning
 lt - įlankėlė f (plati)
 lv - līcis m (mazs un plats)
 ru - бухточка ж, заводь ж
 A small indentation or recess in the shoreline of a water body, often a result of abrasion.
suwa 16. detsember 2009, kell 07:52 (UTC)


Arutelu:Vaika saared

Siin artiklis tuleb välja, et Vaika saari on kolm - kas ma eksin, kui minu arvates on neid poole rohkem. iffcool 30. detsember 2006, kell 18:04 (UTC)

sellele on vastatud arutelus allpool--Bioneer1 (arutelu) 14. juuli 2014, kell 10:38 (EEST)

(pealkirja lisas Bioneer1)
Kas oleks mõttekas välja töötada (väike)saarte mall? avjoska 30. detsember 2006, kell 19:06 (UTC)

Väga hea, et puuduvad saared lisati.

Milline peaks olema üks väikesaarte mall? (suurust, elanike arvu, koordinaate jt. näitav?) iffcool 30. detsember 2006, kell 19:41 (UTC)

:Tegelt olid puuduvad saared allpool kirjas aga mitte korrektselt. no just nende pisemate saarte jaoks tahaks malli. suurus, koordinaadid, võibolla kaart nagu asulamallil. elanike arv pole ehk vajalik. või siiski... abruka, vilsandi jms juures võiks ka seda kasutada. vaika saarte artiklites pole muidu ju mitte midagi :D avjoska 30. detsember 2006, kell 19:49 (UTC)

::Tõesti, need saared olid kirjas - aga esimesest kahest lausest tuli ikka välja vaid kolme saare olemasolu. Lisasin ka pildi - kuigi ei tea missugused saared pildil on.

::Ma võin proovida ühe sellise malli tegemist. Kas malli nimeks sobiks Mall:Väikesaar?

::Seega mall peaks sisaldada pilti, pindala, rahvaarvu, koordinaate ja asukohapilti. Kui aga saarel juhtub olema ka oma lipp või vapp, mille lisamise võimalus ka malli panna siis tuleb see tõesti väga mõne olemasoleva malli (nt:linn või EestiAsula) moodi. See ei tohiks aga põhjust anda selleks, et mall tegemata jätta (küll on seetõttu aga malli tegemine lihtsam). Ja kas oleks vaja ka malli kohendada saarestike jaoks (nt: saarte arv)? iffcool 30. detsember 2006, kell 20:13 (UTC)

::: no eesti saartel lippu-vappi pole. kas mujal on väikesaartel oma lipud-vapid? kui ikka tõsiselt pisike saar on nagu Eestis need laiud-rahud, siis pole inimesi peal, kes lipu-vapi välja mõtleksid. saarestiku malli saaks eesti puhul kasutada vaika ja pakri saarte puhul, mis kohe meelde tulevad. inglise vikist ma üldse mingeid malle ei osanud näiteks leida, saarte oma neil vist polegi. kui lipp, vapp ja rahvaarv mallile panna, siis võib lihtsalt Mall:Saar olla ehk. jah, saare ja saarestiku kohta võiksid tõesti erinevad mallid olla. avjoska 30. detsember 2006, kell 20:24 (UTC)

::::Milline võiks olla malli kujundus: Selline või Selline? iffcool 30. detsember 2006, kell 20:43 (UTC)
Mulle isiklikult meeldib teine variant, seal on pildikoht ka. avjoska 30. detsember 2006, kell 20:48 (UTC)

Alustasin malli loomist. Malli leiad: Siit. iffcool 31. detsember 2006, kell 11:50 (UTC)
----
Vaika looduskaitseala kohta peaks ikka eraldi artikkel olema. Andres 31. märts 2009, kell 06:46 (UTC)

praegu suunab Vaika looduskaitseala Vaika saarte artiklisse--Bioneer1 (arutelu) 13. juuli 2014, kell 10:58 (EEST)


Arutelu:Mäetaguse

Elanike arv tabelis ei lange kokku tekstis antuga. --Metsavend 30. detsember 2006, kell 19:18 (UTC)
Pargi link on katki. --Oop 30. august 2010, kell 17:50 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sulevnurme.org/pages_all/galerii/maet_m1.htm
** In Mäetaguse on 2013-06-24 12:29:03, 404 Not Found
** In Mäetaguse on 2013-07-06 15:18:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:19 (EEST)

Märksõna Mäetaguse asundus võib vist siia suunata. EKNR järgi moodustati asundus 1920 ja 1977 moodustati asundusest Mäetaguse alevik. KNABi järgi võiks arvata, et tegu on vaid ümbernimetamisega--Estopedist1 (arutelu) 22. september 2016, kell 15:24 (EEST)


Arutelu:Priidu Beier

Koolidele peaks viitama kooli nime all. Andres 30. detsember 2006, kell 21:41 (UTC)
Jah, see on kindlasti täpsem, ma lihtsalt arvasin, et lugejal on lihtsam vaadata kohanime alt, millest on artikkel reaalselt olemas --Dj Capricorn 30. detsember 2006, kell 22:33 (UTC)

Soovitan lähtuda sellest, mis on olemas, vaid sellest, mis peaks olemas olema. Andres 31. detsember 2006, kell 06:13 (UTC)
Faktiviga: "President Meri" on kyll Moguči nime all ilmunud, ent autor on Milius. --Oop (arutelu) 8. september 2012, kell 11:33 (EEST)

Seisuga 2017-12-17 ei tööta viited (ja seotud välislingid) Tartu ja Pärnu Postimehe artiklitele.

https://www.youtube.com/watch?v=h3E1_kdBbis?t=1973
1993 oli K. Kitse Eesti Miss, a-st 1994 Beier peale pooleaastast töötaolemist kunstiajalooõpetaja


Kasutaja arutelu:Epikuurlane

Tere tulemast Vikipeediasse, Rotten! Andres 31. detsember 2006, kell 03:38 (UTC)
Hei.

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Rotten~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ancien

Tere tulemast Vikipeediasse, Ancien! Andres 31. detsember 2006, kell 18:44 (UTC)
Tänan Andres, loodan, et saan oma tagasihoidlike teadmistega teha oma panuse meie rahva ajaloo jäädvustamiseks. Soovin Sulle ja kogu Wikipedia perele head vana aasta lõppu ja õnnerikast uut aastat.
Lugupidamisega, Ancien

Sama sullegi!

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~. Andres 31. detsember 2006, kell 21:31 (UTC)

Laadisid Vikipeediasse kolm pilti Vaba-Sõltumatu Kolonni sümboolikast. Kahjuks ei ole need pildid vabad, vaid nende autoriõigus kuulub kolonnile. Vikipeedia põhimõte ei luba niisugusi pilte kasutada. Võimalik on pildid vabaks anda, samuti on võimalik, et me need pildid kustutame. Näiteks :Kategooria:Piltide mallid alt saab valida sobiva litsentsi, mille alusel pilt vabaks anda, aga :en:Fair use on Eesti vikis samuti keelatud. Taivo 7. jaanuar 2010, kell 23:47 (UTC)

Umbes sama kehtib artiklis Avalik Arvamus oleva 4 pildi kohta, millel puudub litsents. Need soovitan päris vabaks anda, sest pildid on sellise resolutsiooniga, et neilt ei loe teksti välja ja näha on üksnes kujundus. Taivo 8. jaanuar 2010, kell 11:52 (UTC)

:Neid pilte ei saa vabaks anda, need ei ole eraldi teosed.--WooteleF 8. jaanuar 2010, kell 14:29 (UTC)
Palun kirjuta järgmiste piltide juurde, kas oled ise nende autor või kes teine on autor. Kui autor on keegi teine, siis edasta palun aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et on nõus antud piltide avaldamisega valitud litsentsi all.
* :Pilt:Kolonn2007.jpg
* :Pilt:Aavo Savitsch 2007.jpg
* :Pilt:Teenetem2rk.jpg
* :Pilt:ERTM2008.jpg
--Pikne 24. mai 2014, kell 21:28 (EEST)


Arutelu:Eesti Noorsooteater

Teatri noorsoolavastused tuuakse alates 2006. aastast välja Noorsooteatri nime all. Ametlik nimi paistab olevat "Eesti Riiklik Nukuteater". Andres 1. jaanuar 2007, kell 18:55 (UTC)

nime teemat arutatakse ka selles arutelus allpool peatükis: "Nimi"--Bioneer1 (arutelu) 16. juuli 2014, kell 18:32 (EEST)

Andres Dvinjaninovi on keegi parandanud Andres Tseliseviks. Ma pole antud alal kompetentne ega tea, kumb õige on... teist nime igatahes kuulnud pole. Jaan513 12. märts 2008, kell 13:33 (UTC)

Tõenäoliselt vandalism, vaadates IP 90.191.109.211 eelmisi redaktsioone. Jaan513 12. märts 2008, kell 13:45 (UTC)

Võtsin välja lingid:
* Eesti Teatriliidu Teabekeskus
* Rahvusvaheline Nukuteatrite Liit UNIMA Adeliine 10. mai 2010, kell 01:08 (EEST)

jah, nende seos teemaga on nõrk--Bioneer1 (arutelu) 16. juuli 2014, kell 18:32 (EEST)

Miks ei ole artikli pealkiri Eesti Nuku- ja Noorsooteater? Kas need on erinevad? kui erinevad, miks siis esimene lause niimoodi defineerib? Ave Maria 8. juuli 2011, kell 06:56 (EEST)

Siin on öeldud, et riigiasutus Eesti Riiklik Nukuteater lõpetas tegevuse 31. jaanuaril 2013 ja selle õiguste teostamist jne jätkab sihtasutus NUKU. Ma saan aru, et teater on üks osa NUKU-st, seega saab seda defineerida ja kirjeldada eraldi. Ma arvan, et pealkiri peaks ikka olema Eesti Nuku- ja Noorsooteater, juhul kui see on teatri ametlik nimi. Adeliine 9. august 2013, kell 19:10 (EEST)

:pealkiri võiks siis olla Eesti Nuku- ja Noorsooteater; akronüümsed pealkirjad on enamasti väheütlevad--Bioneer1 (arutelu) 16. juuli 2014, kell 18:32 (EEST)
Selle NUKU-ga on üldse suur segadus. Artiklis NUKU muuseum väidetakse, et muuseum on osa NUKU teatrist. Siin väidetakse, et teater on osa ainulaadsest nukuteatrikunsti keskusest, mille juurde kuulub nukuteatrikunsti muuseum ning alates 2006. aastast toimuv rahvusvaheline nuku- ja visuaalteatrifestival NuQ Treff. Kui nii, siis peaks artikkel olemagi nukuteatrikunsti keskusest ja artikkel NUKU muuseum tuleks siinsega liita. 2001:7D0:87CA:9180:95CE:41C8:515E:F3FE 15. veebruar 2018, kell 14:45 (EET)
Palun kas keegi aitaks teha ümbersuunamise lehele "Eesti Noorsooteater"? Mul ei õnnestu, sest leht on juba loodud ja varem olnud ümbersuunamine Tallinna Linnateatri lehele. Tean, et see tekitab segadust, aga kuidagi peab hakkama ristviiteid jm sortima. 2020/2021. hooajast on NUKU nimi Eesti Noorsooteater. --Merleke5 (arutelu) 31. oktoober 2020, kell 12:19 (EET)

Aga kas Linnateatril oli mingil ajal just täpselt selline nimi? Adeliine 9. november 2020, kell 13:44 (EET)

Muide, nüüd teisaldamise tõttu tekkinud kahekordseid ümbersuunamisi ei pea käsitsi parandama, seda teeb robot. Adeliine 13. november 2020, kell 13:08 (EET)

:Ei olnud. Täpne nimi oli Eesti Riiklik Noorsooteater. Kõnekeeles on aga noorsooteater nii juurdunud, et valesid linke on siin nüüd kindlasti palju. Suur-suur tänu sulle!--Merleke5 (arutelu) 14. november 2020, kell 10:42 (EET)


Arutelu:Famille verte

Prantsuse Vikipeedia ei tunne selliseid nimetusi, Inglise Vikipeedias on need küll olemas. Miks on Hiina keraamikal prantsusepärased nimed? Kas neid nimetusi ei võiks tõlkida? Valju 2. jaanuar 2007, kell 14:07 (UTC)

Neid nimetusi kasutatakse ka prantsuse keeles. Arvam, et parem mitte tõlkida, kui pole nende tõlkimise traditsiooni. Andres 2. jaanuar 2007, kell 14:35 (UTC)

:Ja milleks neid peakski eesti keelde tõlkima: roheline perekond, must perekond jt. kõlavad vähemalt minu arvates küll imelikult ja ei viita kuidagi sellele, et nad keraamikaga seotud oleksid. iffcool 3. jaanuar 2007, kell 14:31 (UTC)

Hiina keraamika prantsuskeelsetest nimedest


Arutelu:Sirge

Sirge definitsioon pikkuse ja laiuse kaudu on problemaatiline. Üldjuhul ei ole sellel definitsioonil mõtet. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. jaanuar 2007, kell 18:35 (UTC)
Punkti ja sihivektoriga määratud sirge võrrandis tasandil tehti parandus. Ma ei oska öelda, kas see on õige, sest tähistused on avamata. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. aprill 2008, kell 06:18 (UTC)

Lisasin sisu. Artikkel vajadab mõningast Eesti keelset korrektuuri. --[[Kasutaja:Margusmartsepp|Margusmartsepp]] 27. detsember 2010, kell 09:30 (EET)

Eemaldasin sisu, mis ei puutu konkreetselt sirgetesse:

Sirge ise on lõpmatu pikkusega, kuid tema sihivektori või normaal vektori pikkus on kordinaatide ruutude summa ruutjuur.
* \R^2\text{ puhul }\left|\left|\overrightarrow{s_1}\right|\right| = \sqrt{x^2 + y^2}
* \R^3\text{ puhul }\left|\left|\overrightarrow{s_1}\right|\right| = \sqrt{x^2 + y^2 + z^2}===Sihivektori pikkus===
Sirge ise on lõpmatu pikkusega, kuid tema sihivektori või normaal vektori pikkus on kordinaatide ruutude summa ruutjuur.
* \R^2\text{ puhul }\left|\left|\overrightarrow{s_1}\right|\right| = \sqrt{x^2 + y^2}
* \R^3\text{ puhul }\left|\left|\overrightarrow{s_1}\right|\right| = \sqrt{x^2 + y^2 + z^2}

:cos(\theta) = \frac{\overrightarrow{s_1}\cdot\overrightarrow{s_2}}{\left|\left|\overrightarrow{s_1}\right|\right|\cdot\left|\left|\overrightarrow{s_2}\right|\right|}

*\R^2\text{ puhul }\alpha\cdot\beta = \alpha _1 \beta _1+\alpha _2 \beta _2
*\R^3\text{ puhul }\alpha\cdot\beta = \alpha _1 \beta _1+\alpha _2 \beta _2+\alpha _3 \beta _3
*\R^n\text{ puhul }\alpha\cdot\beta = \sum _{i=1}^n \alpha _i \beta _i===Vektorkorrutis===
Vektorkorrutis on defineeritud vaid 3-dimensioonilises ruumis.

\alpha \times \beta = \left( \left|
\begin{array}{cc}
 \alpha _2 & \alpha _3 \\
 \beta _2 & \beta _3
\end{array}
\right|;-\left|
\begin{array}{cc}
 \alpha _1 & \alpha _3 \\
 \beta _1 & \beta _3
\end{array}
\right|;\left|
\begin{array}{cc}
 \alpha _1 & \alpha _2 \\
 \beta _1 & \beta _2
\end{array}
\right|\right)
----
Umbes samad märkused, mis tasandi kohta. Andres 17. veebruar 2011, kell 17:21 (EET)


Arutelu:Teljestik

mõttelisel tasandil

Mis mõttes mõttelisel tasandil? Miks mõtteliselt? Andres 2. jaanuar 2007, kell 18:54 (UTC)
kahte ristuvat sirget

Sirged peavad ristuma ainult ristkoordinaadistiku puhul. Afiinses koordinaadistikus nad ei pea ristuma.

Sirgeid ei pea olema kaks, see kehtib ainult kahemõõtmelises ruumis. Neid võib olla ka üks või ka üle kolme. Andres 2. jaanuar 2007, kell 18:54 (UTC)
noolega märgitud positiivne suund

Nool on ainult tingmärk joonisel. Sirgetele enestele ei saa midagi noolega märkida.

Mis tähendab "positiivne suund"? Andres 2. jaanuar 2007, kell 18:54 (UTC)
Horisontaalset sirget

Mis tähendab "horisontaalset"? Andres 2. jaanuar 2007, kell 18:55 (UTC)
alates nullpunktist ka vastavad mõõtühikud.

Mis on nullpunkt? Mis on mõõtühikud? Andres 2. jaanuar 2007, kell 18:54 (UTC)

Lisasin raamatust "Matemaatika mõisteid gümnaasiumile" hulgaliselt sünonüüme. Ma ei tea, kas need on täissünonüümid, et need kõik siia artiklisse suunata. V-o tuleks muuta artikli pealkirja--Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2012, kell 20:22 (EEST)

Minu meelest "teljestik" ja "koordinaatteljestik" on sama asi (jutt ainult telgedest), koordinaatide süsteem ehk koordinaadistik aga hõlmab ka telgede kasutamist koordinaatide määramiseks. Andres (arutelu) 20. juuli 2012, kell 23:48 (EEST)

: Olgu võtsin koordinaatide süsteem ja selle sünonüümid välja. Sellest peaks eraldi artikkel vist olema--Bioneer1 (arutelu) 22. juuli 2012, kell 23:08 (EEST)


Arutelu:Palupera vald

Vana pindala 123,62. Uus pindala 123,32 on saadud täpsustatud Maa-ameti maakatastriandmete põhjal. Valju (arutelu) 15. juuli 2015, kell 10:54 (EEST)

Palupera vallas on nüüd 14 küla, Lutikest eraldus Makita küla. Palupera vald/Külad Samuti on täpsustatud elanike arvu. Valju 9. november 2007, kell 12:08 (UTC)

Nõuni 258
Hellenurme 187
Palupera 205
Päidla 102
Neeruti 79
Lutike 59
Räbi 61
Urmi 63
Mäelooga 45
Atra 41
Pastaku 51
Astuvere 18
Miti 15
Allikas: Palupera vallavanem
----
elanikke=1160 (seisuga 1.01.2006) Andres 3. jaanuar 2007, kell 17:58 (UTC)

Elanikke: 1184 (seisuga 3.01.2007) Valju 9. november 2007, kell 12:08 (UTC)

Elanikke: 1152 (seisuga 31.12.2008) Valju 14. september 2009, kell 17:29 (UTC)

elanikke=1151 (seisuga 01.09.2009 Taivo 5. veebruar 2010, kell 16:11 (UTC)

Elanikke: 1138 (seisuga 01.01.2010)

Elanikke: 1129 (seisuga 01.01.2011)Valju 14. veebruar 2012, kell 17:38 (EET)

Palupera vallas on sündinud Eesti kirjanik Mats Traat, kes on ka mitmete oma romaanide tegevuse asetanud Põhja-Valgamaa olustikku. Väljatõstmise põhjus on, et omaaegsel ja tänapäevasel Palupera vallal on väga vähe ühist ning Mats Traadi sünnikoht jääb tänapäevase Otepää valla maa-alale. Valju 14. september 2009, kell 18:35 (UTC)


Arutelu:Eesti Muusikaauhinnad

Siia ei viita midagi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. jaanuar 2007, kell 09:50 (UTC)

Aastate numeratsioon on ajuvaba, aga kodulehel on samamoodi. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 30. november 2010, kell 13:48 (EET)

Kas pealkiri ei peaks mitte ainsuses olema? Kas artikkel on muusikaauhinnast või "muusikaauhindade kättejagamise üritusest"? Kuidagi ei õnnestu auhinna puhul mitmust kasutada, eesti keel paneb vastu! Näiteks: Heliplaat Sabbatum pälvis 2003. aastal Eesti Muusikaauhinnad parima klassikaalbumi eest. 88.196.28.229 4. september 2012, kell 19:20 (EEST)

Muutsin määratlust järgmiselt:

:Oli: Eesti Muusikaauhinnad on 2000. aastast väljaantav iga-aastane Eesti muusikaauhind, millega Eesti Fonogrammitootjate Ühing tunnustab silmapaistvamaid Eesti muusikuid.

:On: Eesti Muusikaauhinnad on galakontsert, kus muusikaauhindadega tunnustatakse eelmise aasta jooksul silma paistnud Eesti muusikuid.

88.196.28.229 25. veebruar 2014, kell 18:00 (EET)

:: Eesti Fonogrammitootjate Ühing kadus ära. Andres (arutelu) 25. veebruar 2014, kell 18:44 (EET)

:::Parandatud. 88.196.28.229 26. veebruar 2014, kell 16:03 (EET)

Kus on siin Indigolapsed? Andres (arutelu) 10. november 2014, kell 12:25 (EET)

link parandatud--Bioneer1 (arutelu) 11. november 2014, kell 19:17 (EET)

Üritusel antakse auhinda vähemalt 18 kategoorias. Kas mõnest kategooriast peaks olema eraldi artikkel? Meil on nt link Panus Eesti muusikasse--Estopedist1 (arutelu) 9. detsember 2018, kell 17:21 (EET)

Pigem mitte, link võiks siia artiklisse tuua. Pelmeen10 (arutelu) 3. september 2022, kell 14:08 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jaan Vajakas

Tere tulemast Vikipeediasse Jaan Vajakas.
Kuna tundub, et oled matemaatikas tugev siis ehk saaksid vaadata artikleid Liitfunktsioon, kasvav funktsioon, kahanev funktsioon.--Animagi 4. jaanuar 2007, kell 12:27 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Jaan Vajakas~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)


Arutelu:20. september

Eemaldasin Kristoferi nime, kuna "tundmatu" isik --Dj Capricorn 5. jaanuar 2007, kell 16:26 (UTC)

* 1633 – Inkvisitsioon mõistis kohut Galileo Galilei üle.
WikedKentaur (arutelu) 20. september 2022, kell 13:03 (EEST)


Kasutaja arutelu:Niru~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse Niru! --Animagi 5. jaanuar 2007, kell 18:07 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Niru~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ailu~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse Ailu!--Animagi 5. jaanuar 2007, kell 18:15 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ailu~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:MKP~etwiki

Tere tulemast vikipeediasse MKP.--Animagi 5. jaanuar 2007, kell 18:16 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema MKP~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Tibla

Selle koht on vikisõnaraamatus. Teine lause on sisutühi ja kolmas ilmselt vale. --Metsavend 5. jaanuar 2007, kell 21:28 (UTC)

Kui Vikisõnaraamatus, siis ei tohiks enne kustutada, kui on sinna üle viidud. Kui mõne sõna kui kultuurinähtuse kohta saab pikemalt kirjutada, võib see jutt ka Vikipeedias olla.

Haapsalus on seda sõna seostatud Teplogorskiga.

Sõna populaarsuse tõusu ja selle põhjusi on raske kontrollida. Andres 6. jaanuar 2007, kell 08:43 (UTC)

:  mainib ära veel väljendi 'tiblagorsk'. 82.131.24.141 22. mai 2007, kell 15:42 (UTC)

:tean, et K-Järvet kutsuti ka tiblagorskiks. Kas ka Narvat ja Sillamäed - pole sugugi kindel. --Hendrix 22. mai 2007, kell 15:48 (UTC)

:: Mina olen seda sõna kuulnud Haapsalu-lähedase sõjaväelaste asumi kohta. Andres 23. mai 2007, kell 13:05 (UTC)

Kui juba vene vikipeedias selle sõna kohta artikkel on, küllap ta võib siis ka siin olla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. jaanuar 2007, kell 15:21 (UTC)

Välja tõstetud:
Tähendus peaks olema: Vene keelt emakeelena kõnelev isik, kel on mõne kapitalistliku riigi (sh. Eesti) või Venemaa kodakondsus ning kes soovib tulihingeliselt tagasi NSVL'i ajal kehtinud korda ja on valmis selleks alkoholi toel osalema igasuguses ülesastumises kehtiva võimu/korra vastu (alkoholi lembus pole tiblale kohustuslik).
Andres 10. mai 2007, kell 09:12 (UTC)
See sõna ei ole välja mõeldud Kivirähu poolt, vaid oli kasutusel juba ammu varem (ka Vabadussõja ajal).

: Tõsi.  Kivirähk üksnes populariseeris selle sõna. 82.131.24.141 22. mai 2007, kell 15:42 (UTC)

See definitsioon ei päde.  Nõukogudemaal elanuid hüüti väga agarasti tibladeks.

Tegelikult ei ole 'tibla' üldse isik, vaid üks konkreetne stereotüüp, millele isikud enam või vähem vastata võivad. 82.131.24.141 10. mai 2007, kell 10:39 (UTC)

Välja tõstetud:
''

[ru:Блядь] Обсценная лексика - tõ bläd.
ÕS 2006
Andres 10. mai 2007, kell 11:12 (UTC)

ÕS-i järgi on "tibla" halvustav sõna venelase kohta. Andres 7. detsember 2008, kell 20:12 (UTC)

: Kes genereeris see sõnaühendi ühe sõnasse ja tõlgimata? Ei tea, kuidas grammatiliselt õigesti seletada, aga euroopariikide keeltes laendatakse ainult 1 sõna (nagu "Šokolaad") võõrkeelest. Kas eesti keeles võiks terve võõrkeelsa lause genereerida ühe sõnasse?

:: Miks mitte? Ka sõna "känguru" ja selle vasted teistes Euroopa keeltes on pärit niimoodi moodustatud sõnast. Andres 7. detsember 2008, kell 21:22 (UTC)

::: Aga eesti keeles on sõnad, mis tähendavad "neiu või naine, kes ei keeldu" ja "isikuline asesõna, millega pöördavad kaasvestlejale"; kuidas siis genereeritakse sõna "Tibla"? Kus on loogika? Leibur kirjurab pakenditel "Kuldne Röstsai" aga mitte "Agoldenbreadforthetoast" 90.191.190.76 7. detsember 2008, kell 22:47 (UTC)

:::: Rahvakeelele ei saa ette kirjutada, mis on loogiline. Andres 8. detsember 2008, kell 04:17 (UTC)

* «ты, бля» - Ты :ru:Блядь => Ти + бла' => Тибла = Tibla
* võrdle nt kuratõ
suwa 4. aprill 2009, kell 07:28 (UTC)

:: Ei, «ты+бля» ei ole "ti+bla", vaid "tõ+bla". --Janggun Dungan (arutelu) 15. aprill 2019, kell 12:21 (EEST)

::: Palun lisa mõni viide või kirjuta pikemalt, miks sa nõnda arvad. suwa 15. aprill 2019, kell 21:52 (EEST)

::::   thanks to Ursus scribens I'm sorry, Estonian is not my native language. I'm only pointing out correct transcription (Eesti Keele Instituut): "ы"="õ" (not "i"). As an example, take Võru=:ru:Выру. The letter "i" represents Russian "и" (not "ы"). See also: :ru:Эстонско-русская практическая транскрипция. Besides, the consonant "т" is not palatalized in the word «ты» (in contrast to "ти"="ti" where "т" becomes soft). Anyway, your hypothesis is very interesting. --Janggun Dungan (arutelu) 15. aprill 2019, kell 23:30 (EEST)
Juba 1937. a. Eesti entsüklopeedias tuntakse seda sõna: "tuletatud Vitebski kubermangu nimetusest, sest sealt pärines omal ajal tänavate sillutamisel töös olnud venelasi."
193.40.5.245 10. juuli 2010, kell 23:46 (EEST)
Kirjutasin uue jutu. Vitebski-viite tahaks ma yle kontrollida. Pilti tahaks ka. Aga kas keegi vaidlustab veel midagi või võib vaidlustussildi nyyd ära koristada? --Oop 26. september 2011, kell 13:50 (EEST)

minu poolest võib vaidlustussildi ära koristada. Ohpuu 26. september 2011, kell 14:11 (EEST)

Vaatasin järele. Ongi Vitebsk. Kusjuures EE-s esitatakse seda etymoloogiat täiesti kindla pähe, "tibla" aga yteldakse olevat "omaaegne" sõna. Nähtavasti hakkas välja surema, kuni ajaloo käigus taas kasutusele võeti. --Oop 27. september 2011, kell 02:01 (EEST)
Mispoolest oli tarvilik yhtede jutumärkide sisse veel teised panna, pealegi sellised, mis eesti Vikipeedia standardile ei vasta? --Oop 27. september 2011, kell 09:28 (EEST)
----
Artikkel on liiga tibla tänapäevase tähenduse keskne. Tibla on ikkagi vana venelaste kohta käiv ütlus ja ei maksa seda kunstlikult teha immigrantide kohta käivaks sõnaks. Juba Vabadussõjas oli tibla venelane ja ei pidanud/pea see venelane olema Eesti elanik.--85.253.61.235 16. august 2013, kell 01:12 (EEST)
----
"Tibla on halvustav sõna venelase või muukeelse Eesti elaniku kohta." Sõna "tibla" võib käia ka muulase kohta, kes elab väljaspool Eestit. Velirand (arutelu) 30. juuli 2016, kell 09:22 (EEST)

Pole öeldud, et Eestis elava venelase kohta. Andres (arutelu) 30. juuli 2016, kell 10:22 (EEST)
----
Ehkki sõna "tibla" on kasutatud eelkõige marurahvuslikus kontekstis, tarvitatakse seda uuemal ajal ka laiemalt, tähistades immigrante eri riikides.

Halb sõnastus, mõte jääb segaseks. 2001:7D0:87DE:5C80:F91E:FCD0:5614:3449 30. juuli 2016, kell 12:06 (EEST)

:Ühtlasi ka viitamata, võtsin välja. --Minnekon (arutelu) 15. aprill 2019, kell 14:02 (EEST)
----
"Samuti on sõna seostatud Teplogorskiga." Kahtlane väide. Velirand (arutelu) 15. aprill 2019, kell 14:12 (EEST)
Võtsin enamuse Kivirähu jutust välja, kuna seda on ebaproportsionaalselt palju. Vabadussõjas kindlasti ei võideldud nende väikeste roosade tiblade vastu, kes aknaklaasi söövad. Ja nii saamatul ja leplikul rahval, nagu eestlased, ei saa mingit "marurahvuslust" olla, see on Kivirähu enda leiutis. --37.157.109.56 17. november 2019, kell 18:43 (EET)

Minu meelest ei olnud tarvis välja võtta. Andres (arutelu) 18. november 2019, kell 10:39 (EET)

: Liiga palju võeti välja. Vähemalt osa sellest tuleks tagasi panna. Velirand (arutelu) 18. november 2019, kell 11:07 (EET)

Nüüd on kogu vaidlusalune lõik tagasi pandud. Kiviräha ilukirjanduslikud fantaasiad ei puutu absoluutselt asjasse. Varasema redaktsioon on hästi sõnastatud ja täiesti piisav:

:Andrus Kiviräha teoses "Ivan Orava mälestused" (ilmunud 1995) on tiblasid kujutatud mitte venelaste, vaid väikeste roosade olevustena, kes ilmusid Eestisse esmakordselt 1940. aasta juunis.

::Ursus scribens (arutelu) 21. november 2019, kell 18:49 (EET)
----
Tehtud parandus viite all, ja viide ei kinnita seda. --Andres (arutelu) 3. august 2023, kell 14:18 (EEST)