Arutelu:Eesti esiajalugu

Miks kustutasid neoliitikumi teksti, ehkki, see polnud hästi vormistatud oli seal mingigi iva --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 28. september 2006, kell 17:13 (UTC)
''Neoliitikum ehk noorem kiviaeg(IV at.II veerand eKr.-II at.kp.eKr.).Kammkeraamika kultuur( IV at.eKr.-III at.kp.eKr.)Elatus-ja tegevusalad olid küttimine,korilus,kalapüük.Matmiskombed oli laibamatus.Elanike päritolu ja muud iseloomulikud tunnused - europiidid
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. september 2006, kell 06:40 (UTC)

Kronoloogia on siin problemaatiline, sest oma olemuselt ei kuulu see esiajalukku. Peab mõtlema, kas saaks seda mujale paigutada. Andres 10. mai 2007, kell 05:48 (UTC)
Põllunduse mainimine enne mesoliitikumi on eksitav. -- 213.184.42.227 10. märts 2008, kell 14:19 (UTC)

Kuidas tuleks vormistada? Põllunduse võiks ehk tuua lõppu. Andres 10. märts 2008, kell 17:59 (UTC)
--WooteleF 30. september 2008, kell 18:45 (UTC)
Sellist definitsiooni pole vist vaja.--WooteleF 30. september 2008, kell 18:45 (UTC)

Kuidagi tuleb anda lingid. Andres 30. september 2008, kell 18:48 (UTC)

Viimane lisandus oli kopeeritud [http://ornament.dragon.ee/muinasesemed/neoliitikum/neol.html siit]. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 24. mai 2010, kell 03:52 (EEST)

Kas on mõttekas, et meil siin on nii artikkel Eesti esiajalugu, kui Muinas-Eesti? Kas ei oleks parem neid kuidagi kokku sulatada? Või on nende mõistete vahel mingi selge vahe? Definitsioonid artiklites on üsna sarnased, ja artiklis Eesti ajalugu kasutatakse neid sünonüümidena. --Mmh (arutelu) 12. juuni 2013, kell 11:57 (EEST)

Mina toetaks küll kokkuliitmist. Muinas-Eesti peaks olema suunatud siia, Eesti esiajaloo alla. Athanasius Soter (arutelu) 15. august 2013, kell 22:58 (EEST)

:Kuidas sellesse ümberkorraldusse sobib pealkiri Portaal:Muinas-Eesti?--NOSSER (arutelu) 29. august 2013, kell 10:53 (EEST)

::Kasutaja Athanasius Soter kusagil mainis, et "Muinas-Eesti" on rahvapärasem nimetus Eesti esiajaloo kohta. V-o olekski parem pealkiri Eesti esiajaloo portaal--Bioneer1 (arutelu) 30. august 2013, kell 18:35 (EEST)

Artikli kaardid on viletsavõitu - vananenud või vastuolulise sisuga. Ülemöödunud sajandil koostatud kaadil "Euroopa rändeteed" (rahvasterännuaja kohta) elavad praeguse Läti-Leedu alal Estians. Vist eelmise sajandi alguses koostatud kaardil "6. sajandi riigid ja rahvaste asualad Euroopas" elavad Lõuna-Kuramaal Esthonians. Kas need peaks olema eestlased või aestid? Ma arvan, et lugeja järeldab, et tegu on eestlastega, kuigi nii varase aja kontekstis eestlastest reeglina ei räägita, ammugi mitte lõunapoolses Baltikumis elvana. Ma ei tea, kas vanad kaardid lihtsalt eksivad või inglise keeles kutsutigi aeste Estians ja Esthonians. Ilma vastavate selgitusteta on nad igal juhul eksitavad.
Kaart "Euroopa 10. sajandil" kujutab selgelt juba eestlasi, aga paigutab nad lisaks praegusele Eestile elama ka nt Põhja-Kuramaale. Eestlastest lõunapoolse ala kohale on aga millegipärast tühi laik jäetud. Veel ühel vanal kaardil "Euroopa ja Bütsants 10. sajandil" ulatub Esthonianside asuala lõunas kuni Tartuni ja sealt edasi elavad leedulased. Soome lahe põhjakaldal ei paista üldse kedagi elavat. Täpselt sama kaart on artiklis millegipärast veelkord toodud, pealkirja "Euroopa poliitiline kaart, ca 1000" all. Kaardil "Varjaagide kaubateed" on ajastute vastuolu - joonistatud kaubateed, kui ma õigesti aru saan, eksisteerisid kuni 11. sajandini, kaardi põhi kujutab aga mingit hilisemat ajajärku (Eestit ja Põhja-Lätit hõlmav Liivimaa tekkis alles 13. sajandil). Kaardil "Põhjala (Põhjamaad), 1219" on Taani võimu aluseks märgitud Revala, Harju ja Viru territoorium (tegelikult oli sel aastal Taanil vaid neist esimene). Saaremaa on tähistatud mingi Põhja-Saksamaa riigiga(?) ühte värvi, mis viitaks justkui Saaremaa kuulumisele selle alla. Saaremaa oli aga sel ajal sõltumatu ega pole ka hiljem mingi Põhja-Saksamaa moodustise all olnud. Ülejäänud Eesti ja Läti territoorium on märgitud kui Mõõgavendade ordule kuuluv, ehkki Kuramaa, Latgale ja Harjumaa olid alles alistamata ning sellest, mis oli alistatud, kuulus mõõgavendadele vaid 1/3 (ülejäänud oli Riia jt piiskoppidel).
Ühest küljest võiks taolised kaardid siit eemaldada, aga paremaid vist pole ning mõnel neist on siiski teatav ajalooline väärtus (näitab kuidas vanasti maailma nähti) ja sobiksid koos vastavate selgitustega nt mõne muu artikli juurde. --Minnekon (arutelu) 11. november 2015, kell 20:47 (EET)
----
1077 – Smolenski vürst Vladimir ja Novgorodi vürst Gleb sõdisid üheskoos "tšuudide" vastu.

Ma ei leia, kust see pärineb. Sulev Vahtre kronoloogias seda ka pole (vähemalt 1994. a väljaandes). --Minnekon (arutelu) 17. veebruar 2016, kell 03:13 (EET)

Selle artikli sisu on preagu dubleeritud artiklites Eesti kiviaeg ja Eesti rauaaeg ja võib-olla veel kuskil. Pole selge, kas materjal tuleks ümber jaotada ja siit ära tõsta. Sama teksti dubleerimist mitmes artiklis võiks igatahes vältida. Pikne 6. detsember 2021, kell 17:16 (EET)


Arutelu:Baffini saar

Loodan, et keegi ei pahanda, et vahetasin pildi ära. See pilt sobis nii hästi viikingite Hellulandi kirjeldusega, et panin ta sinna. Siin ongi kaardist ehk rohkem abi. Tiina357 28. september 2006, kell 22:09 (UTC)

Üks ei sega ju teist. Panin pildi allapoole tagasi.

Oleks hea, kui saaks kaardi eesti keelde tõlkida. Andres 29. september 2006, kell 21:40 (UTC)

: iseenesest suht halb kaart asukoha leidmiseks... poolakeelne (;-)  :Pilt:Archipelag Arktyczny.png tundub olema mõistlikum - Ahsoous 29. september 2006, kell 21:53 (UTC)

... mida see täpselt tähendab?  Kas Kanada elanike arvu poolest 14. saar? Ott 28. september 2006, kell 22:57 (UTC)

Jah. Taivo 29. september 2006, kell 15:08 (UTC)

Saare kõrgeim tipp Mount Blanche ulatub 2147 meetri kõrgusele, millega ta on Kanada kõrguselt 4. saar.

Imestasin tükk aega selle sõnastuse üle. Arvasin, et kogemata on öeldud "tipu" asemel "saar", aga sellest kõrgemaid mägesid on Kanadas palju. Nüüd taipasin, et "ta" ei käi tipu kohta, nagu võis arvata, vaid saare kohta. Aga mõeldud pole vist seda, et saar ise on kõrguselt neljas, vaid tema kõrgeim tipp on Kanada saare kõrgeimate tippude seas kõrguselt neljas. kui leiate elegantsema sõnastuse, siis parandage. Andres 29. september 2006, kell 21:50 (UTC)

:Teiste vikide järgi on kõrgeima tipu nimi hoopis Mount Odin. --Metsavend 30. detsember 2007, kell 00:31 (UTC)

::Mount Odin on ainult Inglise vikis. Teistes vikides (Tšehhi, Prantsuse, Norra, Occitani, Vene, Ukraina) ta nimetatakse Mount Blanche. www.peakware.com seda nimetatakse Tete Blanche, aga www.peakbagger.com  pakub nii: 1.Mount Odin	2147 m; 2.Tête Blanche 2104 m. Geonarva 30. detsember 2007, kell 07:30 (UTC)
ma juba mõtlesin, et ma ei näegi enda arvutis neid imelikke kirjamärke ... aga leht http://www.gov.nu.ca/font.htm aitas hädast välja - Ahsoous 29. september 2006, kell 22:23 (UTC)


Arutelu:Ruhnu tuletorn

Ahh, see pilt oli juba, pole hullu :) --naine 28. september 2006, kell 23:31 (UTC)

On väidetud, et torni projekteeris Gustave Eiffel, kuid kindlad andmed selle kohta puuduvad. - millisest allikat see info?
Kas mõni Venemaal 1870-1918 või Eestis 1870-... trükitud tuletornide raamat seda kinnitab?
Ruhnu tuletorn Ruhnu saarel, Eesti (1875) - telliti Venemaa valitsuse poolt Prantsusmaalt, firmalt „Les Forges et Chantiers de la Méditerranée”, Havre 1875 (püstitati Ruhnus 1877), majaka seinal on selle kompanii sildid siiani alles. Kas selle üldse kavandas G. Eiffel? Kas see Marseille firma koos oma tehastega ka Le Havre'is polnud just üks konkurentidest G. Eiffel firmale „Eiffel ja Cie”?
6. mai 2021, kell 22:11 (EEST)


Arutelu:L'Anse aux Meadows

Alustama peaks sellest, millega tänapäeval tegemist on. Tagapool mainitakse, et see on küla; ma ei tea, kas see peab paika. Andres 29. september 2006, kell 07:26 (UTC)

Praegu on seal küla, 1960ndatel oli samuti. Artikkel ei räägi aga mitte külast, vaid arheoloogiamälestisest. Tiina357 29. september 2006, kell 11:35 (UTC)

Täienduseks, kuni viikingite asulakoha leidmiseni oli see tilluke kauriküla, kuhu ei viinud isegi teed (sinna tuli paadiga sõita). Nüüd on seal turismikeskus, rahvuspark ja kes teab, mis kõik veel. Tiina357 29. september 2006, kell 11:51 (UTC)

: Olgu pealegi, aga külast tuleb ju kirjutada samas artiklis, ja arheoloogiamälestist nimetataksegi selle küla järgi. Ka pisike küla väärib artiklit. Andres 29. september 2006, kell 23:09 (UTC)

Pole arusaadav, mida rekonstruktsioonide all mõeldakse. Kas on tegu fotomontaaži- või lavastusega või on rekonstruktsioon koha peal füüsiliselt olemas? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuli 2008, kell 08:39 (UTC)

Esituses tuleks selgelt eristada jutt tänapäeva asulast ja jutt arheoloogiamälestisest. Võib-olla tuleks teha koguni eraldi artiklid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuli 2008, kell 08:41 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.pitt.edu/~dash/vinland.html
** In L'Anse aux Meadows on 2013-06-24 11:57:26, 404 Not Found
** In L'Anse aux Meadows on 2013-07-06 09:53:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:54 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.canadiannordicsociety.com/Helge_Ingstad.html
** In L'Anse aux Meadows on 2013-06-24 11:57:27, 404 Not Found
** In L'Anse aux Meadows on 2013-07-06 09:53:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:54 (EEST)


Arutelu:Kolonel

Ka saksa Oberst tõlgitakse mõnikord "ooberst" (ÕS-i järgi on ooberst kolonelile vastav auaste saksa keele maades), soome "eversti" tähendab nii koloneli kui ka polkovnikut. Sellepärast on raske öelda, kas ka polkovnik on erinev auaste või lihtsalt traditsiooniline tõlge, umbes nagu "mister", mis ju õigupoolest on sama mis "härra". Minu teada tõlgitakse kolonel vene keelde alati polkovnikuks. Polkovniku kohta ütleb ÕS: "Vene ja Nõukogude ohvitseriauaste, mujal kolonel v ooberst". Aga miks ei ole siis eraldi nimetust näiteks Soome, Rootsi või Tšehhi koloneli kohta?
Panin vikilingid inglise viki järgi, ja vene vikile seal linki ei ole.  Kahtlasena tundub  ukraina vikilink: tollel leheküljel on Ukraina auaste ainult üks neljast tähendusest. Andres 29. september 2006, kell 21:30 (UTC)
Kolonel ehk Mignon on ka 7-punktilise trükikirja nimetus (de:Kolonel).
Aga kas vene keeles on eraldi sõnad kolonel ja ooberst?

Minu teada ainult polkovnik. Aga eesti keeles eristatatakse polkovnikut, ooberstit ja koloneli. Andres

: noh, kes eristab, kes ei erista. NATO systeem annab võimaluse kõiki auastmeid (vajadusel-tahtmisel ka ajaloolisi) tõlkida Eesti kehtivasse auastmestikku. kui jutt käiks Bundeswehri auastmest (OF-5), siis ytleksin kahtlemata "kolonel" (samuti teeb Saksa Liitvabariigi saatkond, nimetades kaitseatašee Oberstleutnant Joachim Timmerit kolonelleitnandiks (OF-4)). Läti polkovnikuid (pulkvedis, OF-5) nimetatakse meil ju ka ametlikus asjaajamises kolonelideks (mil.ee ehk kaitsejõudude peastaabi teavitusosakond).

: nii et selles mõttes ei tee eesti keel enam kolonelil, polkovnikul ja ooberstil (OF-5) vahet. yldistus: kui NATO ohvitser, siis kasuta vastavat auastet Eesti tabelist. toetav näide: samal põhimõttel on käitunud oma Iraagi sõja märkmete raamatus Leo Kunnas, tõlkides mingi USA vanemallohvitseri auastme staabiveebliks. Major Toomas Boltowsky soovitab seda põhimõtet kah.

: miks on selline praktika kasulik? Briti õhuväe auastmeid tõlkida kuidagi teisiti kui Eesti õhuväe auastmeteks (mis langevad kokku maaväe auastmetega) on keeruline ja eksitavgi: Air Chief Marshal tähendab kindralit (OF-9), kuigi vastavustabelit vaatamata võiks selle tõlkida õhuväe peamarssaliks (sellise nimega auaste oli NLi relvajõududes olemas, OF-10 või lausa sellest pulga võrra kõrgem, kuigi NATO systeemis nii kõrget asja nagu OF-11 ei olegi). teised Briti õhuväe auastmed on samamoodi eksitavad: Squadron Leader (OF-3) on parem tõlkida majoriks (OF-3) kui eskadrilliülemaks (vms – ega talle head vastet ei olegi ju), sest eskadrilliülem kõlab eesti keeles ametikoha, mitte auastmena.

: kus on augud? näiteks Briti maaväe Brigadier (OF-6) on selle loogika järgi eesti keeles brigaadikindral (samuti OF-6), mis implitseerib kuulumist kõrgemate ohvitseride (ingl general officers) hulka, kuigi tegelikult on ta Briti maaväes tipmine vanemohvitseri (ingl field officer) auaste. kogu kohalik koloriit läheb kaduma. aga see-eest on yheselt aru saada, kui kõrget auastet tegelikult mõeldakse ja võrdlustabeli järgi on võimalik alati tagasi tõlkida. marssalit (või yldse OF-10) Eesti tabelis kah pole, nii et võib vaielda feldmarssali ja marssali yle, kuigi yldine loogika viitaks sellele, et meie tugeva prantsuse tendentsiga systeemi peaks marssal sõnana paremini sobima kui feldmarssal (rääkimata kindralfeldmarssalist).

: pea yksyhene auastmete võrreldavus Soomega on tegelikult olemas juba 1939. aastast. ainuke probleem on yliluutnantti, mida võib tõlkida kui leitnandiks (mispuhul luutnantti on nooremleitnant), vanemleitnandiks (mispuhul võidakse segi ajada Eesti mereväe vanemleitnandiga (OF-3), kuigi on OF-2 ekvivalent) või ülemleitnandiks (Soome kohalik koloriit säilib). Rootsi aga kohendas oma systeemi NATO-sõbralikumaks umbes samal ajal kui Eesti, nii et näiteks överste on täitsa rahulikult kolonel.

: siiski mõned reservatsioonid ja erandid, mis võiksid mõistlikud olla. järgides yldisemat põhimõtet, et iga systeemi tuleb rakendada mõistusega.

: segasemate asjadega võib toimida teisiti, kui kontekst seda tõesti nõuab. näiteks oli Laidoner polkovnik veel Eesti Vabariigi algusaastailgi ehk enne polkude rügementideks ja polkovnikute kolonelideks nimetamist. seega pole vaja toimetada "polkovnik Laidoneri" tingimata "kolonel Laidoneriks" toimetada.

: aga: NLi relvajõudude auastmete standard (ja sedakaudu ka kõigi praeguste Venemaa Föderatsiooni ning osa revolutsiooni-eelsete keiserlike Vene auastmete standard) on olemas vanemas ENEs ja põhimõtteliselt okupatsiooni mälestusena käibib siiamaani ysna elujõuliselt. seda pole mõtet välja suretama hakata, sest Vene tabeli võrreldavus NATO omaga logiseb paari koha pealt ysna kõvasti. selles mõttes on polkovnik täiesti olemas ja sallitav.

: aga et ma "ooberstit" eestikeelse teksti sees salliksin, peaks tõesti nii umbes kolm tugevat stilistilist-kontekstuaalset-pragmaatilist argumenti tooma. Ohpuu 28. detsember 2007, kell 04:17 (UTC)

:: Noh, varasemas pruugis oli "ooberst" norm. Kui asi muutub, siis muutub. Me võiksime vikipeediasse ja vikisõnaraamatusse kujundada teatmiku, millest arusaamisel ja tõlkimisel abi saab. Andres 29. detsember 2007, kell 14:23 (UTC)

enwiki's on koloneli auastmest Eestis eraldi artikkel tehtud: :en:Kolonel--Bioneer1 (arutelu) 25. august 2014, kell 17:40 (EEST)


Malli arutelu:Sõjaväelised auastmed

Tarmo, mis neutraalsuse-etteheide Sul on? Andres 29. september 2006, kell 21:31 (UTC)

Vaata artikleid kus seda malli on kasutatud ja ütle kas jutt käib auastmest (kasutusel paljudes riikides) või Eesti sõjaväe auastmest. --TarmoK 6. oktoober 2006, kell 20:45 (UTC)

lisaks ka malli nimi mis ei lähe malli sisuga kokku --TarmoK 6. oktoober 2006, kell 21:17 (UTC)

: Meil ei ole eraldi artikleid Eesti auastmete kohta. Samas artiklis räägitakse nii Eesti auastmest kui ka teiste riikide samanimelistest auastmetest. Tõsi küll, artiklid on praegu selles suhtes puudulikud.

: Malli nimi ei ilmu ju nähtavale. Nähtavale ilmub pealkiri, kus on täpsustatud, millega tegu on. Andres 7. oktoober 2006, kell 06:33 (UTC)

:: Andres loodan et loed seda viimast lauset uuesti ja saad aru et see ei olnud nüüd mitte kõige mõistlikum seletus --TarmoK 8. oktoober 2006, kell 20:45 (UTC)

::: Võib-olla. Igatahes ei saa ma sellest kommentaarist targemaks. Andres 8. oktoober 2006, kell 20:51 (UTC)
malli tekitasin selle põhjal (sisuliselt tõlkisin ja viisin mil.ee õlakutabeli põhjal vastavusse) ja kopeerisin selle kasutust soome Vikipeedias. lihtsalt teadmiseks, avastan, et pole linki seni pannud. selline on inglise Vikipeedias kah olemas. nyyd ongi kysimus, kuidas edasi minna ja kui kiiresti mingeid uusi malle tarvis on (noh, oleks ainult tegijaid).
eeldan, et kõigepealt võiks kirjeldada Eesti kaitseväge, sest seda pole muudes Vikipeediates dokumenteeritud nii hästi, kui meie siin kamba peale suudame. põhimõtteliselt võiks siis tekitada malli ka Vene maaväe auastmete jaoks, sest sealsed nimetused erinevad Eesti ehk NATO omadest. ingliskeelsed mereväe omad on ka kuum teema, sest need tekitavad kahtlemata segadust (nt igasugu filmides tõlgitakse neid kummaliselt või päris juhuslikult, mingi vastavustabel ja tõlkesoovitus võiks kuidagi välja tulla).
NATO yleyldine artikkel oleks ka pikemas perspektiivis hea, tekitab laiema võrdlusaluse.
millal ja kuidas hakata maade kaupa lahku lööma, nt Kindral (Eesti) vs Kindral? sellega võiks oodata, kuni tekib iga auastme ajaloo kohta piisavalt palju infot; auastmete tähendus on kyllalt rahvusvaheline, nii et Eesti praegust olukorda kirjeldades kirjeldame NATO systeemi ja läänemaailma ja selle mõjusfääri kombeid laiemaltki. Ohpuu 7. oktoober 2006, kell 10:14 (UTC)

malle ei tehta malli enda pärast, vähemalt ei peaks, kuigi . seda esiteks. Teiseks, Vikipeedia on sisult rahvuvaheline ja siinne on vaid n.ö. eestikeelne versioon. Siin on jah arvatavasti hea alustada teksti kirjutamist ja siis edasi kanda teistesse vikidesse, kuid see ei tähenda et artikkel mille pealkiri on laialtlevinud auaste räägib kohe algusest peale mida see ühes riigis tähendab ja sinna kõrvale pannakse veel sama riigi muud auastmed + pilt pagunist. Artikkel peaks ikka rääkima esmalt üldiselt asjast ja siis edasi ehk maade järgi läbi käima.

Kui soovid auastmetest üldiselt/võrdlevalt rääkida siis võib vabalt selle jaoks oma artikli teha (vt näiteks :en:Comparative military ranks -artiklit ja linke sealt edasi)

Kui need sõjaväe mallid rohkem huvitavad siis ingliskeelse viki otsingust leiab nii mõndagi näidet. Ja seejärel ka uurida mallide erinvaid kasutusi, infobox-i, navigatsiooni jne tüüpi mallid ja siis võib edasi mõelda mis moodi oleks malle vaja teha et nende kasutamine oleks loogiline ja aitaks lugejat.

Seda mis teistes vikides on tehtud, ei maksaks ilma läbimõtlemata maha kopeerida, seal on häid ajsu ja on piisavalt poolikult läbimõeldud asju --TarmoK 8. oktoober 2006, kell 20:45 (UTC)

: kõigepealt vabandust. inglise Vikipeedias on minu kogemust mööda kõige parem NATO maavägede auastmete ja õlakute artikkel – tahtsin viimati seda viidata, aga läks märgist mööda.

: teine asi on see, et mina puutun kyll kõige rohkem kokku meie Vabariigi ohvitseridega, samuti arvatavasti ajateenistuse kohustuslikus korras läbijad (2/3 meeskodanikest) + yleajateenijad + kaitseliitlased. muudest ja auastmete ajaloost tean vähe. iseenesest võiks uurida (nt koloneli algupärad Rooma riigis), aga aega praegu ei näe, allikaid ei kujuta ette. NATO systeemiga on Eesti integreeritud, Eesti systeemi põhjal on kõige lähem NATOt tundma õppida (kas või Euroopa õlakuid, v.a nooremohvitseride omi, mis on reeglina yhe võrra nihkes). ja mina tõesti ei oska piisavat yldistustaset leida praegu isegi kapteni artikli jaoks. kes oskab, kirjutagu. siiralt.

: lugejat aitaks kõige rohkem USA ja Venemaa Föderatsiooni sõjaväge käsitlevad artiklid. kui need oleks olemas, siis oleks ehk mõtet lyya lahku Kolonel, Kolonel (Eesti), Kolonel (USA) ning Polkovnik ja nii edasi. ehk peaks militaar.netist abi nuruma, seda yldse sõjateemal? Brigaadikindral (Myanmar) oleks iseenesest huvitav, loeksin hea meelega. samuti need väeliigi veeblid USAs, kellest olen yksnes kuulnud, ainult ~10 tykki kogu Ameerika Ühendriikide peale neid on.

: yldisem asi on tõesti Eesti Vikipeedia lokaalsus või rahvusvahelisus. kõige yleyldisemalt võiks eesti keeles kirjutada kõigepealt asjadest, millest mingis muus keeles vaevalt kirjutatakse, seejärel nendest asjadest, millest enamasti kirjutatakse. ja siis edasi teha, kuidas jaksab. sellest olen seni lähtunud, ka Vikipeedias.

: mis me siis teeme nyyd õieti? Ohpuu 8. oktoober 2006, kell 23:19 (UTC)

Praegune nimevariant on endiselt üsna probleemne. Nimelt on see segadust tekitav (ei kajasta, et räägitakse ainult Eesti auastetest) ning lisaks saaks seda paremini kasutada hoopis taolise (en:Template:Military ranks) malli jaoks. Soovitan teisaldada nimetuse "Eesti maa- ja õhuväe auastmed" vms alla. -Neptuunium ❯❯❯ arutelu

Inglise viki ei loe. Aga muidu nõus ümbernimetamisega/suunamisega. Malli sisu võiks jääda nii nagu on. Pelmeen10 (arutelu) 30. märts 2017, kell 10:32 (EEST)


Arutelu:Marek Strandberg

Minu meelest ei ole õige inimest määratleda tema praeguste ametikohtade kaudu. Andres 29. september 2006, kell 21:34 (UTC)
Ta on ju poliitik ja ühiskonnategelane, visionäär, endine ärimees ja endine keemik. Andres 29. september 2006, kell 21:34 (UTC)

kas õpitud eriala puhul saab öelda 'endine' ? - Ahsoous 29. september 2006, kell 21:35 (UTC)
elulooliseid andmeid - --Hendrix 3. november 2007, kell 09:35 (UTC) /ei pannud tähelegi, et välislinkides on see viide juba esitatud --Hendrix 3. november 2007, kell 09:38 (UTC)/

Miks muist materjali on välja võetud? Andres 10. veebruar 2011, kell 21:46 (EET)

Panin tagasi. --Epp 10. veebruar 2011, kell 23:16 (EET)

keegi (või hulk eri inimesi) käib järjekindlalt kustutamas viitega alajaotust "Isiklikku", mille tõeväärtuses ei näe põhjust kahelda. viimati IP-aadressilt 88.196.192.43. toimetamiskeeldu ei julge anda, äkki on mõni Tehnikaylikooli IP-aadress, kust võib ka kasulikku kaastööd sigineda.

artikkel tahaks mõistagi paremat läbikirjutamist ja toimetamist. hea oleks nimekiri juriidilistest isikutest, millega Marek Strandberg on seotud olnud ja millal. äriregistri või Krediidiinfo kaudu peaks avalikud andmed kätte saama kyll. ei jõua praegu ise teha. Ohpuu 30. juuli 2011, kell 17:58 (EEST)

Marek Strandbergil on temast 17 aastat noorem nimekaim, kes on korduvalt vahele jäänud alkoholijoobes autojuhtimisega.
--WikedKentaur 11. veebruar 2011, kell 07:40 (EET)

Minu meelest on see oluline, et ei arvataks, et tegu on sama isikuga. Andres 1. märts 2011, kell 03:29 (EET)
----
2006. aastal oli ta Rohelise erakonna algatusgrupi juhatuse liige ja on Erakonna Eestimaa Rohelised juhatuse liige ja üks eestkõnelejaist.

See tuleb kuidagi ümber sõnastada. Andres 1. märts 2011, kell 03:29 (EET)
----
Kohati pole artikkel tasakaalus. Siiani oli see põhimõtteliselt teekond võidult võidule, mainides vaid korraks möödaminnes "erakonnasiseseid vastuolusid". Puudub suurem osa äritehinguist ja nende kriitika, puudub Roheline Värav ning rohelise erakonna poleemika, mis keskendus suuresti just Strandbergi isikule. - Muuseas, kas Marek Strandberg on TTYga enam yldse seotud? Otsing veebilehel ei anna vastust. Riigikogu leht tõendab tööd TTYs vaid 2004–2007. --Oop 30. juuli 2011, kell 22:04 (EEST)
----
Keegi anonyymne kodanik IP-aadressilt 84.50.142.236 ilustab praegu usinasti MS-i elulugu, lisades viideteta väiteid nagu "Täna on elektrit juhtivate kangaste arendamine ja tootmine maailmas jätkuvalt kasvava trendi ja turuga tegevus." ja "Vaatamata 2010 aastal poliitilistel põhjustel üleskeeratud skandaalidele ning väidetele justnagu polekski kangast olemas, kulges arendustöö ülikooli laborites edasi ning 2011 aastal toimuvad kangast loodud toodete esmased katsetused Kaitseväes." - ning ta on piisavalt rumal, et uskuda, et vahele ei jää. Huvitav, kas see mitte väga intelligentne inimene on Marek, Katrin või mõni Mareki ustav võitluskaaslane? --Oop 12. september 2011, kell 10:27 (EEST)

Võtsin muudatused siin yksipulgi läbi. Tasuks jälgida, et midagi välja ei jääks. Kindlasti väärib artikkel muidugi korralikumat tööd ja laiendamist. --Oop 12. september 2011, kell 12:51 (EEST)
Järgmine anonyymne kommentaar tekstist välja: Idla õppis samal ajal Strandbergiga Tartu Ülikoolis, ta oli samal ajal Tallinna Tehnikaülikooli teadur kui Strandberg, ta on koos Strandbergiga kirjutanud koos mitmeid teadusartikleid, esinenud koos konverentsidel, Aastatel 2004-2007 oli Idla EV Kaitseministeeriumi teadusnõunik, Strandberg oli sellel ajal Tallinna Tehnikaülikooli teadur. Kui Strandberg oli Riigikogus, töötas Idla aga hoopis teadurina Tallinna Tehnikaülikoolis. Idla on olnud mitme suure rahvusvahelise projekti juhiks,töötanud teadusnõunikuna mitmes asutuses, muuhulgas ka Kliima ja energiaagentuuris. Idla on olnud aastatel 2007-2010 Kaitseministeeriumi Teadusnõukogu liige, 2007-2008 NATO RTB liige, EL Satelliidikeskuse nõukogu liige jne... Olgu tõe huvides öeldud,  et Strandberg nendes asutustes töötanud ei ole. Lugupeetud administraator - kui te peate vajalikuks kirjutada inimese elukaaslaste töödest inimese artikli juures, siis palun ärge kirjutage valikuliselt. See ruineerib teatmeteose tõsiseltvõetavust.. --Oop 12. september 2011, kell 14:24 (EEST)
Juhtumit seoses riigikontrolliga tuleks minu meelest teisiti kajastada. See ei peaks olema lahtris "Isiklikku" ja küsimuse tõstatamine tuleb panna otseselt Mihkel Oviiri arvele. Võib ju ka tsiteerida Strandbergivastulööki. Andres 12. september 2011, kell 14:52 (EEST)
Viited 10 ja 11 pole korralikult vormistatud. Ka tolle lõiguga on probleeme. Vihjete asemel peaks olema midagi asjalikku. Andres 12. september 2011, kell 14:55 (EEST)

Jah, see vajab korralikku tööd. Samuti on poliitikaeelse tegevuse osa hõre. --Oop 12. september 2011, kell 14:58 (EEST)
Mulle tundub, et siin on Nils Niitra arvamust ("vihjet") ületähtsustatud:
Mitmesuguste sõjaliste rakenduste tõttu rahastas projekti algul 4,4 miljoni ning hiljem 5,3 miljoni kroonigaNils Niitra "Eestis toodetud militaarimed osutuvad sageli kasutuks" Postimees, 01.11.2010 2005-2007 kaitseministeerium, kus sellal töötas teadus- ja arendustegevuse nõunikuna Strandbergi elukaaslane Katrin Idla. Postimehe ajakirjanik Nils Niitra vihjas selleteemalises artiklis Idla mõjule rahastuse asjus: "Strandberg sai oma projektile raha aastatel 2005–2007, kui tema elukaaslane Katrin Idla töötas kaitseministeeriumi teadus- ja arendustegevuse nõunikuna. 2008. aastal naine enam sel kohal polnud ja siis lõppes ka rahastamine."

Jätaksin selle välja kui ebaolulise. Andres 13. september 2011, kell 22:56 (EEST)

Jätsin välja. Andres 19. september 2011, kell 23:54 (EEST)

:Kuna Katrin Idla oli selle väljatöötajate hulgas jms., siis on selliste kahtluste esitamine igati õigustatud, ning neid tuleks samuti artiklis kajastada. Mina seda lõiku kindlasti välja ei jätaks. Ivo 20. september 2011, kell 00:14 (EEST)

:: Probleem on siin selles, et ajakirjanik on oma kahtlustuse esitanud nii, et ei saa isegi otseselt tõendada, et ta millelegi vihjab. Seetõttu ei ole see tsiteerimiskõlblik. Kui me esitame ainult faktid, siis sellistena pole neil tähtsust. Andres 20. september 2011, kell 01:22 (EEST)

: Nils Niitra artikli tsiteeritud lõigus on esitatud faktid. Neid Vikipeedia artiklis "vihjeks" nimetada ei ole minu arvates korrektne, see on tsiteeritava teksti tõlgendamine. Fakte "arvamuseks" nimetada on ka silmatorkavalt ebaobjektiivne. Kui end vikipeedias "inklusionistiks" nimetanud Andres, keda Strandberg hiljuti Sirbis intervjuuga austanud on, jätab välja faktid, mis Strandbergile varju võivad heita, põhjendades seda lõigu "ebaolulisusega", siis mind ta ei veena. Minu silmis jätab Andres lõigu välja, sest leiab, et Niitra artiklis püstituva küsimuse siin uuesti püstitamine artikli kangelastele ülekohtuselt varju võib heita. Võib-olla heidabki ülekohtuselt. Mõnigi aga peab küsimust, kas proua tegevus ministeeriumis mõjutas või ei mõjutanud kõnealuse projekti rahastust, küllaltki oluliseks küsimuseks teiste sarnaste küsimuste seas, mida ma kahjuks praegu nõnda sõnastada ei oska, et need kangelastele automaatselt ebamugavust ei põhjusta. Toimetaja võim faktide esitamisel on suur ka ilma tõlgendusi ilmutatult esitamata ja ilma fakte kustutamata. Faktid on võimalik esitada kõrvuti ja tekitada tugevaid assotsiatsioone, või lahus ja seosed keskmise lugeja tähelepanuvõime eest peita. Vikipeedias saab tundlikud faktid soovi korral eraldada koguni eraldi artiklitesse.

:: Leian, et niisugused faktid ei oma tähtsust, kui neid ei otsesõnu kahtlustustega ei seostata. Seda aga Nils Niitra artiklis ei tehta. Olen nõus, et vihjeks nimetamine on tõlgendus; see ongi üks põhjus, miks minu arvates see materjal tuleb välja jätta. Ma nimetasin nimetatud kohta arvamuseks, sest eeldasin, et tegelikult siin on vihjega tegemist. Minu meelest ei tuleks Vikipeedias faktide paigutusega assotsiatsioone tekitada ja Vikipeedia toimetaja ei tohiks võtta niigi suurt võimu kui ajakirjanik. Andres 20. september 2011, kell 02:14 (EEST)

:: Peale selle, mul ei ole võimu otsustada millegi väljajätmist. Tegin eelnevalt ettepaneku ja keegi ei vaielnud vastu. Andres 20. september 2011, kell 02:16 (EEST)

:Mina vaidlesin vastu. Ja ega ma enne seda ettepanekut näinudki, kui artiklist lõik kadus.

:See, et pole esitatud otsest süüdistust, ei tähenda veel see ei oleks (või just oleks) mainimiseks oluline. Kui sellised andmed on välja toodud, siis me peaksime neid ka kajastama. Ühtlasi peaksime hoolt kandma, et artiklis mingeid süüdistusi ei esitataks aga faktide valikuline väljajätmine on enam kui sobimatu. Võime ju nimetada seda ebaoluliseks aga kas see siis ei ole juba hinnangute andmine? Ivo 20. september 2011, kell 21:47 (EEST)

:Paigutasin lõigu tagasi artiklisse. Samas võiks aga jätkata arutelu ja ühtlasi ka arutluse alla võtta võimaluse, et lihtsalt seda lõiku paremini ümber sõnastada. Ivo 20. september 2011, kell 21:55 (EEST)

:: Ma jätsin diskussiooniks aega, aga ma ei saa seda ka liiga pikalt jätta, sest muidu läheb mul endal asi meelest ära.

:: Siin on üsna mitu probleemi. Lisaks nendele, mis ma ennist välja tõin: projektide rahastamist otsustab teadusnõukogu, mitte teadusnõunik.

:: Kui ajakirjanik esitab ainult "vihje", siis ei saa seda minu meelest tõsiselt võtta. Kui kogu kajastus piirdub ühe vihjega, siis ei saa kogu asja minu meelest oluliseks pidada. Vikipeedia tegemisel me ju peame hindama, millised faktid on olulised, millised mitte. iseasi, et nendes hinnangutes me ei pruugi olla ühel meelel.

:: Faktide valikuline väljajätmine on enam kui sobimatu? Ei, see on paratamatu. Kui tsiteeritavas artiklis oleks esitatud süüdistus, siis oleks see minu meelest oluline, praegu aga mitte. Minu meelest on seal vihjena esitatud oletus, et esitatud faktide vahel on seos. Oletused on olulised minu meelest ainult juhul, kui nende tegija on autoriteetne. Nils Niitral minu meelest säärast autoriteeti ei ole. Võrdluseks: ka Enno Tammeri oletused Savisaare kohta pole minu meelest olulised, kuigi Tammer on tuntum kui Niitra. Andres 20. september 2011, kell 22:59 (EEST)

:Eks see paraku hetkel natuke probleemne ole. Sellega pean ma paratamatult nõustuma, et selle lõigu olulisus on küsitav. Mulle endale lihtsalt tundub, et antud oletus seose olemasolust võiks olla piisavalt oluline, et seda mainida tasuks. Samas sõltub siin suuresti, et kuhu täpselt see olulisuse/ebaolulisuse piir tõmmata ja seega saab see olla ka vaid minu subjektiivne hinnang ning mitte kindel väide. Ehk oleks hea, kui natuke rohkem inimesi sellel teemal siin sõna võtaks. Ivo 20. september 2011, kell 23:50 (EEST)

::Kas see oleks kompromiss, kui lõik tõstetaks artiklisse Katrin Idla? Muuseas, vihje/syydistuse muudab oluliseks mitte Nils Niitra isik, vaid Postimees. --Oop 21. september 2011, kell 10:49 (EEST)

::: Võimalik, et Postimees muudab selle oluliseks. Täbar lugu on see, et Postimehel pole olnud nii palju fakte, et süüdistust sõnastada. Ja meie jääme lolli olukorda, kui me sellist ebamäärast asja refereerime. Iseasi, kui see asi  oleks kuidagi üles võetud.

::: See on muidugi tõsi, et Katrin Idla artiklis oleks see jutt asjakohasem. Leiutisel oli kolm autorit, ja artiklist ei selgu, milline roll Strandbergil arendusprojekti juures oli: kas ta sai raha ja mis kohustused ta endale võttis. Andres 21. september 2011, kell 12:58 (EEST)

::Minu arvamus on, et sellisel kujul need faktid artiklisse ei sobi. Sellele Niitra artiklile võiks viidata välislinkides. Siis võib igaüks lugeda ja oma järeldused teha. --Metsavend 21. september 2011, kell 14:10 (EEST)

::: Arvan samamoodi nagu Metsavend ning teen uuesti ettepaneku see välja tõsta.

::: Katrin Idla artiklisse sobiks asi sisuliselt küll paremini, aga sealgi tekiksid samad probleemid. Andres 26. september 2011, kell 08:30 (EEST)

:::: Arvan sama. --Epp 26. september 2011, kell 08:45 (EEST)

:::::Tõstsin välja: ", kus sellal töötas teadus- ja arendustegevuse nõunikuna Strandbergi elukaaslane Katrin Idla. Postimehe ajakirjanik Nils Niitra vihjas selleteemalises artiklis Idla võimalikule mõjule rahastuse asjus: "Strandberg sai oma projektile raha aastatel 2005–2007, kui tema elukaaslane Katrin Idla töötas kaitseministeeriumi teadus- ja arendustegevuse nõunikuna. 2008. aastal naine enam sel kohal polnud ja siis lõppes ka rahastamine."" Võimalik, et kunagi tekib mingi kontekst, milles Niitra jutt oluliseks muutub, ehkki see on väheusutav. --Oop 26. september 2011, kell 12:04 (EEST)
----
Hariduse osa tegin tekstiks ümber ja sinna tekkis orgaanilise keemia eriala, aga kahtlustan, et tegu ei olnud erialaga, vaid spetsialiseerumisega. Andres 13. september 2011, kell 23:30 (EEST)
----
"Kriitika" esimene lõik sisaldab asju, mis ei peaks "Kriitika" all olema. Pigem tuleks kogu see lõik "Kriitika" alt välja tõsta. Andres 20. september 2011, kell 23:04 (EEST)

Selle "Kriitika" asemel võiks sinna parema teemapealkirja nuputada, sest hetkel see sisu sellega tõesti kohati hästi ei haaku. Mind häirib ka see "Vaadete ja ideede" osa, mis paistab kuidagi nigelana. Ivo 20. september 2011, kell 23:50 (EEST)

:Sedalaadi asjade suhtes on yldse mitutpidi suhtumist. Vahel soovitatakse inglisvikis kõik sedasorti jutud elulukku lahti kirjutada. Teisalt tekivad nii hirmpikad liigendamata elulood. --Oop 21. september 2011, kell 10:49 (EEST)

:: Elulugu tuleks kindlasti kuidagi liigendada. Andres 21. september 2011, kell 12:58 (EEST)


Arutelu:Akupere linnus

Kas mõeldud on linnuse või linnuse ümbruse mainimist? Andres 29. september 2006, kell 23:53 (UTC)
Kaldun arvama, et paiga esmamainimine. Tegemist ei ole muinaslinnusega. Seega teen ettepaneku muuta pealkiri Akupere pelgupaigaks. Seda linnust pole isegi kantud ei kindlate- ja ebakindlate linnuste nimistus. Seega tekib küsimus, kas eemaldata linnuste nimekirjast? Seega mõtlesin, et keegi võiks teha eraldi artikli pelgupaik kohta Neferer (arutelu) 11. jaanuar 2015, kell 16:45 (EET)

17. aprill 2016 Pärnu Postimees:
 Akupere pelgupaik-linnus asub Pärnumaal Are vallas kunagise kitsarööpmelise Tootsi-Lavassaare raudtee tammi ääres. Vaid meetrikõrguse künka piirjooned on nüüdseks võsastunud alal raskesti aimatavad, kuid varem taluheinamaa serva jäänud linnamäe pikkuseks mõõdeti tollal 36 ja laiuseks 24 meetrit. Esimesed üleskirjutised sellest paigast pärinevad aastast 1253. Riikliku arheoloogiamälestisena võeti Akupera linnus kaitse alla 1997. aastal.
Muinsuskaitseameti registris:
Mälestise tunnus
1) Arheoloogilise kultuurkihi olemasolu.
2) Maastikuliselt eristatav.
3) Kirjalikult fikseeritud pärimus.
Sisestatud: 15.02.2010.
Mälestise kirjeldus
Akupere mäeks nimetatava künka piirjooned on kevadisel ajal metsas hästi jälgitavad. Tegemist on madalas metsas kõrgema kohaga, mida ümbritseb soostunud ja märg maa. Seal asuvad ka hilisema talukoha vundamendivared. Akuperet võib liigitada pelgupaik-linnuste hulka. Pelgupaigad on pakkunud kaitset rahututel aegadel, pakku on mindud kas paksudesse metsadesse, sohu, rabasaartele või koobastesse – kohtadesse, mis asuvad asustatud paikadest eemal ja on raskesti ligipääsetavad. Tavaliselt pelgupaikadesse kaitseehitisi rajatud ei ole, linnused on aga sageli tugevasti kindlustatud.
Sisestatud: 15.02.2010.
Mälestise asukoha kirjeldus
Mälestis asub Pärnumaal, Are vallas, Niidu külas, Sepa-Jüri Endriku kinnistul (katastritunnusega 14901:002:0274). Mälestis jääb Ensa-Tõnise talust 450 m loodesse ning, loode-kagu suunalisest kitsarööpmelisest Tootsi-Lavassaare raudteest u 100 m põhja.
Sisestatud: 15.02.2010.
Mälestise ajalugu
Akuperet on oma teoses "Muinasaja teadus eestlaste maal. Kohalised muinasaja kirjeldused Liiwimaalt, Pernu ja Wiljandi maakonnast" maininud Jakobi kihelkonna linnuste ja pelgupaikade all ka Jaan Jung. Talle saadetud teadete järgi olla Enge vallas kaks mäge üks Haagupere ja teine Lõime mägi. Seal olla vanal ajal kaks Eesti vanemat elanud, kes väga rikkad olnud. Neil mägedel olnud vist suured pihapuu aed ümber ja suured raud väravad ees. [...] Ka olla nendel eluasemetel vall ümber olnud.
Akuperet on maininud ka V. Lõugas ja J. Selirand raamatud "Arheoloogiga Eestimaa teedel".
Riikliku arheoloogiamälestisena võeti Akupere linnus kaitse alla 1997. aastal.
Sisestatud: 15.02.2010.
Kaitsevööndi ulatus
Kaitsevööndiks on 50 m laiune maa-ala mälestise väliskontuurist või piirist arvates (MkS § 25 lg 1).
Sisestatud: 15.02.2010.
Aruanded
Kriiska, A. 1997. Rauaaja leide Niidu külast (Pärnu-Jaagupi khk).
Sisestatud: 20.09.2010.
Meedia
http://et.wikipedia.org/wiki/Akupere_linnus
Sisestatud: 13.05.2011.
Üldinfo
Asulate kindlustamine sai Eestis alguse pronksiajal. Looduslikult hästi kaitstud kohad ümbritseti hilisemas mõistes väheste kindlustustega, arvatavasti lihtsa püsttaraga. Alles rauaaja algul hakati lisaks rajama madalaid muldvalle. Rauaaja jooksul ehitati avaasulate lähedusse võimsad kaitseehitised – linnused. Enamasti valiti linnuse asukohaks kõrgem mägi, neemik või muu paik, mille looduslikku kaitsevõimet tugevdati: kaevati nõlvad järsemaks, rajati kaitsekraavid, kuhjatud vallidele püstitati puidust kaitserajatised. Kindlaid printsiipe järgides tehti linnuse sissepääsud, kujundati õu (majad, kaev), arvatavasti oli mõeldud ka jäätmemajandusele ning mõnel pool vajalikele kuivendussüsteemidele. Osa linnuseid peetakse kogukonna poolt rajatuteks, teiste puhul aga arvatakse, et neil oli kindel omanik, ülik. Valdav osa linnuseid on Eestis kasutusel olnud esimese aastatuhande teisest poolest kuni muinasaja lõpuni. Mitmed suured linnused rajati aga alles hilise rauaaja lõpul ning olid kindlustena kasutusel muistse vabadusvõitluse ajal ning veidi hiljemgi. Kesk- ja uusajal on linnuseid sageli kasutatud küla kogunemiskohana, jaanipeoplatsiks jne. Nende nimi on rahvasuus alles hoitud. Linnused on meie muinasaja kõige suuremad ja enamasti väga hästi hoitud mälestusmärgid.
Sisestatud: 09.03.2015.
suwa 17. aprill 2017, kell 15:43 (EEST)


Arutelu:Hernán Cortés

Asteekide impeeriumi

kas ehk see ei kirjutata väikese tähega? Andres 29. september 2006, kell 23:57 (UTC)
jah, eki soovitas vähemalt asteekide riiki väikesega  (vrd eestlaste riik) --Dj Capricorn 11. detsember 2006, kell 19:53 (UTC)

Peaks vist käänduma e-tüveliselt: Cortése, mitte Cortési. Eesti keele käsiraamat ütleb: Lühikese s-iga lõppevad nimed on e-tüvelised: Kolumbus/e, Horatius/e, Dallas/e, Vilnius/e, Egeus/e, Laos/e. Vrd pikk -s, nt Kos : Kosi. Ja Eesti entsüklopeediast leidsin lause: asteegid, ka atsteegid, rühm Mehhiko indiaanlasi. Arv 2,14 miljonit. Ameerika vana kõrgkultuuri kandjad. Asteekide riigi alistasid 1519–21 konkistadoorid Hernán Cortése juhtimisel.

Minu meelest on nii, et kui rõhk on viimasel silbil, siis käändub i-tüveliselt. Võib ju keelenõust järele küsida. Andres (arutelu) 21. märts 2015, kell 09:57 (EET)


Arutelu:Samer el Nahhal

kes on ühe jubeda katse ebaõnnestunud tulemus ja selle peale vihane. Ühtlasi on Ox vanim vend Kalmageddoni Ordus

See on arusaamatu. Kui sellest üldse kirjutada, siis on tarvis rohkem selgitusi. Andres 30. september 2006, kell 08:07 (UTC)
Kas ta on tõesti soome muusik? nime järgi tundub, et on pigem Soome muusik, mingist teisest rahvusest. avjoska 9. mai 2007, kell 08:59 (UTC)

Raske öelda, kas ta on soomlane. Tema isa oli egiptlane, ema soomlane. Andres 9. mai 2007, kell 18:57 (UTC)

OX kirjutatakse suurte tähtedega.
OX on ametlikus foorumis öelnud: "OX is written OX with big letters."


Arutelu:Roy Strider Records

alternatiivrockmuusika

Minu meelest nii kirjutada ei saa. Sõna rock peab olema kursiivis ja sidekriipsuga eraldatud. Nii et tuleb kirjutada kas "alternatiivrokkmuusika" või "alternatiiv-rock-muusika" või "alternatiiv-rock" või "alternative rock". Andres 1. oktoober 2006, kell 08:58 (UTC)
Koduleht on eriti huvitav --Dj Capricorn 2. oktoober 2006, kell 10:45 (UTC)
Mida tähendab "Šveitsi-Eesti"? Äriregistris sellist ettevõtet ei ole. --Metsavend 17. märts 2008, kell 19:33 (UTC)

Kuna Šveitsi-Eesti kohta on juba päritud, siis küsiks midagi muud.

Mida tähendab "sõltumatu plaadifirma"? Millest see vahe tavalise plaadifirmaga tulenema peaks? iffcool 16. mai 2008, kell 19:34 (UTC)

: Niipalju kui mina tean, tähendab see umbes väikest plaadifirmat, mis ei ole orienteeritud erilisele kommertsedule, vaid annab välja sellist muusikat, mis talle meeldib. Andres 16. mai 2008, kell 19:36 (UTC)

: Vaata :en:Independent record label. Ma küll ei tea, kas nii on korrektne tõlkida. Andres 16. mai 2008, kell 19:39 (UTC)

Ära sa ütle – väga omapärase nime on nood väikesed plaadifirmahakatised endi iseloomustamiseks välja mõelnud. iffcool 16. mai 2008, kell 19:45 (UTC)

Roy Strider väidab, et ta pole selle firma asutaja, kuigi on kaubamärgiga seotud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. mai 2008, kell 19:39 (UTC)
Aga ikkagi, kus see firma registreeritud on? Eestis igatahes ei ole. --[[Kasutaja:Metsavend|Metsavend]] 16. mai 2008, kell 19:48 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rsrecords.net/
** In Roy Strider Records on 2013-06-24 13:16:39, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Roy Strider Records on 2013-07-06 23:00:19, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:00 (EEST)
Tundub, et rohkem plaate pole välja antud ja firma on ammu hingusele läinud. Äriregsitris sellist ei ole. --Metsavend 13. september 2015, kell 21:52 (EEST)


Kasutaja arutelu:Norman~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Norman! Andres 1. oktoober 2006, kell 11:14 (UTC)
Paigutasin Su materjali pisut ümber. Andres 1. oktoober 2006, kell 11:58 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Norman~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Tšornobõli katastroof

25. aprillil 1989.
No see kuupäev nüüd küll õige ei ole. Siim 1. oktoober 2006, kell 11:55 (UTC)

ameeriklaste jaoks ta seda muidugist oli (kuupäev mitte aasta) - Ahsoous 1. oktoober 2006, kell 12:04 (UTC)

=== 2008 ===
Me kasutame ukrainapärast, mitte venepärast nimekuju. Andres 21. mai 2008, kell 18:05 (UTC)
Miks ukrainapärast? Me elame Eestis ja nimetad eestipäraselt. Volum 21. mai 2008, kell 18:07 (UTC)

Miks me peame Ukraina kohti venepäraselt nimetama? Andres 21. mai 2008, kell 18:09 (UTC)

: Me nimetame seda eestipäraselt, Ukraina oli ka vanasti NSVL ehk kasutati vene nimesi. Volum 21. mai 2008, kell 18:52 (UTC)

:: Eesti oli ka NSVL osa, aga eestlased rääkisid ikka eesti keelt ja kasutasid eesti nimesid. Sama lugu Ukraina ja ukrainlastega. Eesti keelde tõlgiti tavaliselt vene keelest ja venekeelsed nimed võeti üle. Ukrainakeelsed nimed olid ka NSV liidu ajal enamasti samad mis praegu.

:: Mille põhjal Sa väidad, et vene nimed on eestipärased, ukraina nimed mitte?

:: "Tšernobõl" ei ole keelatud, aga "Tšornobõl" on eelistatav. Andres 21. mai 2008, kell 19:14 (UTC)
=== 2010 ===
kannatas 4. reaktor katastroofilise kõrvalmõju all

Mis see tähendab? Andres 22. juuli 2010, kell 11:14 (EEST)

: Volum kirjutas selle juba 17.05.2008. Ega see vale pole. Plahvatust ei põhjustanud tehniline rike. Reaktori viis õigest töörežiimist välja reaktori operaatorite sihipärane tegevus, mis viis katastroofini. Selle tegevuse eesmärk polnud reaktori normaalse töörežiimi tagamine ega mitte ka reaktori hävitamine. 193.40.5.245 22. juuli 2010, kell 23:06 (EEST)

: Ma ei ütle, et see vale on. Niisugune sõnastus on lihtsalt arusaamatu ja kindlasti ei anna edasi seda, mis Sa siin ütled. Andres 23. juuli 2010, kell 10:32 (EEST)
----
"Operaatorid, kellele oli reaktori "mürgituse" fenomen tundmata, tõstsid käsitsijuhtimisel täiendavalt kontrollvardaid reaktorist välja, et tagada reaktori püsiv võimsus."

See küll ei ole õige. Djatlov oli aastaid töötanud reaktoritega ja oma raamatus kirjutab korduvalt, kuidas reaktori reaktiivsuse hindamisel arvestas ksenooni mürgituse (otravlenie) taset. 193.40.5.245 25. juuli 2010, kell 21:58 (EEST)
----
Praeguseks on kellaaegadega siin artiklis paras tohuvabohu. Osa tunde ja minuteid on eristatud punktiga, osa kooloniga. Kindlasti on veider vaadata "kell 1.23:40", kuigi nl:Kernramp van Tsjernobyl kasutab ka niisugust varianti täpselt ühe korra (Om 01.23:40 uur ...).

Inglise keeles on koolonid: 1:23:04 a.m.

Saksa keeles koolonid: 01:23:04.

Prantsuse keeles tunnid, sekundid tähisega: 01 h 23 et 4 s.

Itaalia keeles koolonid: 1:23:44.

Rootsi keeles punktid: 01.23.45.

Soome keeles koolonid: 1:23:04.

Vikipeedia kasutab tundide ja minutite vahel koolonit: 193.40.133.134 27. juuli 2010, kell 09:51 (EEST)

: Juhinduda tuleks eesti keele käsiraamatust. Artikli piires peaks kellaajad samas stiilis olema. Pikne 27. juuli 2010, kell 10:10 (EEST)

:: Olidki samas stiilis - kõik koolonid nagu rahvusvaheline tähistus ("Rahvusvahelises standardis on tundide ja minutite vahel mõlemalt poolt kokkukirjutatav koolon."). Aja jooksul on siin-seal mõni koolon punktiks teisenenud. 193.40.133.134 27. juuli 2010, kell 10:41 (EEST)

::: Tavaliselt ju me eristame kellaaegades tunnid ja minutid punktidega. Andres 27. juuli 2010, kell 11:58 (EEST)
=== 2016 ===
"Reaktorist välja paiskunud radioaktiivne pilv saastas suured alad Ukrainas, Venemaal ning eriti Valgevenes. (...) Saaste riivas kergelt ka mõningaid Eesti piirkondi." Üleeuroopaline radioaktiivne saastus oli ju. Rootsis tõusis radioaktiivsuse tase kõrgele, niimoodi saadigi teada, et kusagil on tuumaelektrijaamas õnnetus juhtunud. Velirand (arutelu) 26. aprill 2016, kell 10:19 (EEST)

Nähtavasti tuleb eristada (ohtlikku) saastet ja radioaktiivse fooni tõusu. Andres (arutelu) 26. aprill 2016, kell 10:38 (EEST)
=== 2020 ===
Kontrollvarraste disaini eripära vähendas varraste allaliikumisel algselt neutronite neelamist varraste alumise otsa juures. See viis selleni, et SCRAM tegelikult suurendas reaktsiooni võimsust reaktori alaosas. Minu teada olid reaktsiooni pidurdavate varraste otsad grafiidist, mis aeglustab neutroneid ja võimendab tuumareaktsioone. A bigger problem was the design of the RBMK control rods, each of which had a graphite neutron moderator section attached to its end to boost reactor output by displacing water when the control rod section had been fully withdrawn from the reactor, i.e. when a control rod was at maximum extraction, a neutron-moderating graphite extension was centered in the core with 1.25 metres (4.1 ft) columns of water above and below it. Consequently, injecting a control rod downward into the reactor in a scram initially displaced (neutron-absorbing) water in the lower portion of the reactor with (neutron-moderating) graphite. Thus, an emergency scram initially increased the reaction rate in the lower part of the core.[4]:4 This behaviour had been discovered when the initial insertion of control rods in another RBMK reactor at Ignalina Nuclear Power Plant in 1983 induced a power spike. Procedural countermeasures were not implemented in response to Ignalina; INSAG-7 later stated, "Apparently, there was a widespread view that the conditions under which the positive scram effect would be important would never occur. However, they did appear in almost every detail in the course of the actions leading to the (Chernobyl) accident." Nimelik (arutelu) 14. aprill 2020, kell 18:22 (EEST)

: Aga ongi ju nii. Neutroneid neelav vesi asendati liikumisel neutroneid aeglustava grafiidiga, enne kui kohale jõudis kontrollvarda neutroneid neelav osa: "injecting a control rod downward into the reactor in a scram initially displaced (neutron-absorbing) water in the lower portion of the reactor with (neutron-moderating) graphite. Thus, an emergency scram initially increased the reaction rate in the lower part of the core."

: Aeglaselt liikuvate varraste alumise otsa juures kasvas võimsus nii suureks, et kütusevardad sulasid üles ja ummistasid kontrollvarraste kanalid. Kontrollvardad jäid kinni ning ei peatanud reaktsiooni. 193.40.12.10 15. aprill 2020, kell 17:24 (EEST)
----
Juttu pole ka sellest, et kui suur see kiiritus siis seal õnnetuse epitsentris oli. Siin toon ära soome ja inglise hinnangud selle kiirguse nr kohta:
Tilanteen vakavuudesta oli aluksi epäselvyyttä. Vasta kun Neuvostoliitto pyysi apua muilta mailta, tilanteen vakavuus alkoi paljastua. Lähes kaikkien ydinlaitoksessa käytettävissä olleiden säteilymittareiden asteikko päättyi 0,001 röntgeniin sekunnissa (R/s). Vain kahden mittarin asteikko riitti ylittämään 1 000 R/s:n, mutta niistä toisen luo ei räjähdyksen takia päästy, kun taas toinen rikkoutui käynnistettäessä. Työntekijät pystyivät näin ollen vain päättelemään, että ydinlaitoksen säteilytaso ylitti noin neljä R/h (3,6 R/h eli noin 34 mSv)[18] . Todellinen taso saattoi olla paikallisesti jopa 20 000 R/h (tappava säteilyannos on noin 500 R viiden tunnin aikana eli noin 5 Sv (sievertiä) nykyään käytetyissä yksiköissä).

 The ionizing radiation levels in the worst-hit areas of the reactor building have been estimated to be 5.6 roentgens per second (R/s), equivalent to more than 20,000 roentgens per hour. Nimelik (arutelu) 15. aprill 2020, kell 16:42 (EEST)
----
Parandasin tagasi mõned äsja tekitatud vead. Grafiit ei purunenud, grafiit oli ikka grafiit, aga purunes reaktor ja grafiit süttis.
Reaktori võimsust ei kasvatatud kiiremini kui reaktori juhend lubas. Ei maksa külajutte entsüklopeediasse tuua. Eksperimenti juhtis suurte kogemustega insener, kes oli aastaid töötanud tuumareaktoritel ja samasuguse eksperimendi korra varem läbi viinud. Mingit uljalt ohutusnõuetele käegalöömist ei olnud. Saatuslikuks sai justnimelt reaktori konstruktsioonist tingitud kontrollvarraste aeglane liikumine ja võimsuse kasv kontrollvarraste alumise otsa juures. Reaktori suurtest gabariitidest ja eelnevatest režiimimuutustest tingituna oli probleeme teisigi. Juba 10 aastat varem oli väga lähedal samasugusele katastroofile Sosnovõi Bori sama tüüpi reaktor. Võimsust ei kasvatatud täisvõimsuseni, sest see oleks võtnud kaua aega ja nagunii pidid nad reaktori peatama. Katse läbiviimiseks polnud vaja reaktori täisvõimsust. 193.40.12.10 15. aprill 2020, kell 18:02 (EEST)

{{anchor|kust}}Kust tuleb ukrainapärase nimekuju kasutamise eelistus?

Me kasutame ukrainapärast, mitte venepärast nimekuju. Andres 21. mai 2008, kell 18:05 (UTC)
Miks ukrainapärast? Me elame Eestis ja nimetad eestipäraselt. Volum 21. mai 2008, kell 18:07 (UTC)

Miks me peame Ukraina kohti venepäraselt nimetama? Andres 21. mai 2008, kell 18:09 (UTC)

: Me nimetame seda eestipäraselt, Ukraina oli ka vanasti NSVL ehk kasutati vene nimesi. Volum 21. mai 2008, kell 18:52 (UTC)

:: Mille põhjal Sa väidad, et vene nimed on eestipärased, ukraina nimed mitte?

:: "Tšernobõl" ei ole keelatud, aga "Tšornobõl" on eelistatav. Andres 21. mai 2008, kell 19:14 (UTC)

kannatas 4. reaktor katastroofilise kõrvalmõju all

Mis see tähendab? Andres 22. juuli 2010, kell 11:14 (EEST)

Inglise keeles on koolonid: 1:23:04 a.m.

Saksa keeles koolonid: 01:23:04.

Prantsuse keeles tunnid, sekundid tähisega: 01 h 23 et 4 s.

Itaalia keeles koolonid: 1:23:44.

Rootsi keeles punktid: 01.23.45.

Soome keeles koolonid: 1:23:04.

Vikipeedia kasutab tundide ja minutite vahel koolonit: 193.40.133.134 27. juuli 2010, kell 09:51 (EEST)

: Juhinduda tuleks eesti keele käsiraamatust. Artikli piires peaks kellaajad samas stiilis olema. Pikne 27. juuli 2010, kell 10:10 (EEST)

::: Tavaliselt ju me eristame kellaaegades tunnid ja minutid punktidega. Andres 27. juuli 2010, kell 11:58 (EEST)

Nähtavasti tuleb eristada (ohtlikku) saastet ja radioaktiivse fooni tõusu. Andres (arutelu) 26. aprill 2016, kell 10:38 (EEST)

Varasem arutelu: Kust tuleb ukrainapärase nimekuju kasutamise eelistus?

:::Tšernobõli õnnetus polnud Ukraina õnnetus vaid Nõukogude Liidu õnnetus. Minu arvates kannab venepärane nimi paremini tolle ajastu vaimu. Tšornobõli katastroofiks ümbernimetamine on minu arvates kunstlik ja teeb sellest kahetsusväärsest loost, ühest suurimast inimlikust õnnetusjuhtumist justkui Ukraina loo. Samuti pole ma ühtegi eestlast kuulnud rääkivat Tšornobõli katastroofist. Nimelik (arutelu) 19. aprill 2020, kell 01:34 (EEST)

::: Ja Tšernobõli nimevorm on kasutusel inglisekeelses, saksakeelses, prantsusekeelses isegi jaapanikeelses artiklis. Lähinaabrid Soome, Läti, Leedu ja Rootsi on samuti Tšernobõli eelistanud. Miks siis nemad seda ukrainakeelset Tšornobõli vormi õigemaks ei pea? Nimelik (arutelu) 19. aprill 2020, kell 08:18 (EEST)

::::: Täielikult nõus. Tuleb kasutada WP:COMMONNAME-i. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 19. aprill 2020, kell 13:49 (EEST)

:: Ma ei ole sellise teisaldamisega nõus. Me oleme kohanimede kirjutamisel lähtunud KNAB-ist. Kui on selge, et konsensus puudub, siis vähemasti võiks enne teisaldamist mõned päevad oodata ja lasta uuel arutelul tekkida.

:: Ma ei saa aru, kuidas see sündmus justkui ei puutu Ukrainasse, kui see leidis aset Ukraina territooriumil. Et ajaloosündmustest rääkides kasutatakse (ka) praeguseid nimekujusid, on iseenesest tavaline, nt on Tartu piiramine (1704).

:: Teistes keeltes ei ole "Tšornobõl", sest tegu on ukraina-eesti transkriptsiooniga. Niisamuti pole teistes nimetatud keeltes õiguspoolest ka "Tšernobõl". Pikne 19. aprill 2020, kell 16:15 (EEST)

:: Toetan Pikset, aluseks on kohanimi. Kui see koht oleks NSVLi ajal kandnud mingit muud nime, siis oleks see veel kuidagi õigustatav, aga Ukraina NSV territooriumil oli ukraina keelel samuti riigikeele staatus ja seetõttu on venekeelse nimekuju eelistamine põhjendamatu. Ja näiteks nii inglased kui soomlased kasutavad venepärast nime ka kohanimena, seega nendel on õnnetuse juures venepärase nime kasutamine samale loogikale vastav kui meil ukrainapärase nime kasutamine. -- Toomas (arutelu) 19. aprill 2020, kell 16:41 (EEST)

::: Senise arutelu põhjal oleks võinud nimekuju osas "skooriks" lugeda 3:1 senise variandi vastu, seega ei näinud teisaldamises ylemäära suurt pattu, kuid olgu - ilmselgelt on konsensus uutes oludes puudu. Teisaldasin sestap tagasi. Ma sisuliselt KNAB-i osas olen nõus, kuid pole vähem tähelepanuväärne, et mitmed meie kasutatud pealkirjad ongi sisuliselt kunstlikud ega peegelda Eestis(!) yldkasutuses olevat.  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 19. aprill 2020, kell 17:38 (EEST)

::::Ma arvan, et on õige kasutada nime "Tšernobõl". Esiteks minu arust pole artikli pealkiri meie poolt välja mõeldud teemat kirjeldav nimi, kus me otsisime KNAB-ist rajooni nime, kus tuumajaam asus ja otsutasime, et mis oleks, kui kutsuks sündmust nt "katastroofiks". "Tšernobõli katastroof", "Tšernobõli avarii" on juba olemasolevad ja kirjanduses kasutatud väljendid ja pole meie asi seda korrigeerima hakata (nagu nt ka "Võnnu lahingut" parandada "Cesise lahinguks"). Teiseks, kui puhtalt kohanimest rääkida, siis ma ei arva, et EKI soovitus peaks olema ülimuslik, kui enamik usaldusväärseid allikaid midagi muud eelistavad. --Minnekon (arutelu) 19. aprill 2020, kell 19:42 (EEST)

:::::Pooldan samuti Tšernobõli nimekuju, see on üldkasutatav. Samuti on see siiani kasutusel artiklis. Pelmeen10 (arutelu) 19. aprill 2020, kell 21:08 (EEST)
"Brüsseli eesti keeles" on suht järjekindlalt "Tšornobõl" (vt nt hankeid jms)... moskva eesti keel, brüsseli eesti keel, pekingi eesti keel; muidugi on suveräänse riigi asula eestikeelsel kirjapildil ka poliitiline kontekst, IMHO...—Pietadè 19. aprill 2020, kell 22:57 (EEST)

::::: Tšornobõli eestseisjad, kas te ise kasutate sellest katastroofist rääkides või sellest Tuumajaamast mõeldes seda nö korrektset vormi (selle tõttu, et KNAB seda soovitab või Brüsseli  eesti keele [hanked] soovitab või et asula kirjapildil on poliitiline kontekst või misiganes põhjusel)? Hanked tänapäeva Ukrainast, Tšornobõlist ei pea ju olema ilmtingimata samuti kirjutatud kui Tuumakatastroof Tšernobõlis. Ja huvitav, miks siis seda suveräänse riigi asula kirjapildi poliitilise konteksti teemat ei järgita ei soome, rootsi, läti, leedu, inglise, saksa, prantsuse keeles? Ärgem olgem ülearu agarad, sõbrad. Nimelik (arutelu) 20. aprill 2020, kell 01:05 (EEST)

:::::: Tšornobõlis asub tegutsev tuumarajatis; cfr., nt kui Lindanisas/Jurjevis asutati ammustel aegadel nt seebivabrik, mis ujus läbi aja tänasesse päeva, kas siis Lindanisa/Jurjevi seebivabrik või Tallinna/Tartu seebivabrik...—Pietadè 20. aprill 2020, kell 08:55 (EEST)

:::::: Erinevalt kasutan, harjumusest ka venepärast vormi, aga püüan läbivalt ka suulises kõnes kasutada ukrainapärast nimekuju. Nii nagu ka linnanimede Lvov - Lviv ja Harkov - Harkiv puhul. Nüüd võib öelda, et üks on sündmus ja ja teised kohanimed, aga keegi ju Tšornobõlist enamasti mingis muus kontekstis kui tuumajaama ja seal aset leidnud avariid silmas pidades ei kõnelegi. -- Toomas (arutelu) 20. aprill 2020, kell 17:59 (EEST)
Mu meelest pole asi niivõrd selles, et kohanimi eraldi ja kohanimi sündmuse nimetuses oleks erinevalt kinnistunud, kui selles, et mõlemal juhul kasutati (mingil määral kasutatakse siiani) vene keele kaudu eesti keelde tulnud nimesid ning enam ei peeta viimast soovitatavaks. Keelemehed iseenesest peavad mõnel juhul ka traditsiooniliste nimede korrigeerimist põhjendatuks (vt siit lk 134–135). Samuti, uuemates allikates on nüüdseks omajagu mainitud siiski ka "Tšornobõli tuumakatastroofi" (ajaleheartiklites, EE viimases köites, TEA entsüklopeedias). Pikne 20. aprill 2020, kell 17:35 (EEST)
Ja ma ei ütleks ka, et Tšernobõl on tänasel päeval jätkuvalt üldkasutatav. Igapäevakeeles veel kindlasti, aga mujal mitte nii väga. Paar näidet lisaks Pikse toodud näidetele. Eesti raamatukogude e-kataloogis ESTER on ammu märksõna põhivariandiks "Tšornobõli katastroof, 1986". Postimehe eelmisel aastal välja antud, värskeim eestikeelne raamat sellel teemal kannab pealkirja "Tšornobõl: tuumakatastroofi ajalugu". Nii et ma ütleksin, et kasutus on muutumas, inimesed pole jõudnud seda veel omaks võtta. -- Toomas (arutelu) 20. aprill 2020, kell 17:56 (EEST)

: See, et ukrainlasest Ameerika ajaloolane, Harvardi Ülikooli professor Sergi Plohhi raamatu tõlkija on kasutanud ukrainapärast kohanime ei peaks olema argument minu arvates. Raamat näitab ju just ukrainlase vaadet. Toomas ja Pikne, kas teid ei pane imestama, et sellist nimemuutmist pole tehtud teistes keeltes?  Ei soome, rootsi, läti, leedu, inglise, saksa, prantsuse keeles? Küsin veelkorra KNAB-ist? Nimelik (arutelu) 20. aprill 2020, kell 21:36 (EEST)

:: Appi, see artikkel oli 12 aastat siin selle nime all, keegi ei kaotanud selle pärast ööund, mis siis nüüd pihta hakkas? :-)

:: Plohhi raamat on inglise keeles avaldatud pealkirja all "Chernobyl", seega see ukrainlase argument siin ei päde, vaid oluline on see, et eesti tõlkija ja toimetaja tegid selle valiku. Ma kordan veelkord, inglise ja soome keeles ei ole muudetud ka kohanime, vaid kasutatakse edasi n-ö venepärast varianti. Eesti keeles see nii ei ole. Sa võid ju EKI-sse pöörduda, ainult ma ei tea, mis vastust sa sealt loodad? Et ukraina kohanimesid peaks ka edaspidi eesti keeles venepäraselt kirjutama? Ma ei kavatse sel teemal siin rohkem sõna võtta, sest ühtegi argumenti, mis mind veenaks, ei ole selles diskussioonis esitatud. Igal juhul võib hetkel summeerida, et ülekaalukat toetust teisaldamisele ei ole. Aga kui enamuse otsus peaks selgelt selles suunas kalduma, siis loodan, et ka Tallinna piiramine (1710) saab teisaldatud Revali piiramine (1710) alla nagu ka igati eeskujulikud saksa ja rootsi vikid seda sündmust nimetavad. -- Toomas (arutelu) 20. aprill 2020, kell 23:04 (EEST)

::: Selles osas nõustun, et minu meelest on see teistes riikides kasutavate nimekujude argument täiesti ebaoluline. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. aprill 2020, kell 23:43 (EEST)
Ma ei ole Toomase esitatud olukorra summeerimisega nõus (v.a. see, mis Neptuuniumgi ütles, et teiste keelte nimekujud pole olulised eestikeelse nimekuju üle otsustamisel).
* Loodetavasti jõuame argumenteerimise abil lõpuks ikka üksmeelele, aga miks peaks "Tšernobõli" eelistamiseks vaja olema ülekaalukat toetust? "Tšornobõli" eelistamiseks seega piisab isegi vähemuse toetusest?
* Kumb on levinum nimekuju? Siin on toodud näiteid, kuidas mitmes kohas kasutatakse "Tšornobõli" nime, aga see lihtsalt tõestab, et sellist nime kasutatakse ka, mitte seda, et see on levinum. Katsun mingi mõõdetavama hinnangu leida. Kõigepealt ajakirjanduses viimasel 5 aastal kasutatud nimekujud. ERR portaali otsing annab 86 vastet Tšernobõlile ja 62 Tšornobõlile. Postimees.ee vähe vasteid Tšernobõlile ja märksa rohkem Tšornobõlile, Delfi.ee palju Tšernobõlile ja märksa vähem Tšornobõlile. Niisiis ERR-is ja Delfis on ülekaalus Tšernobõl, Postimehes Tšornobõl, kusjuures Postimehe anomaalse "Tšornobõli" kasutamise rohkuse põhjus on ilmselt sealse keeletoimetuse poliitika, mitte ajakirjanike ja kaastööliste endi keelekasutus. Sellise (tõsi, pealiskaudse) analüüsi põhjal ma ütleks, et ajakirjanduses on ikkagi Tšernobõl levinum. Lisaks tasub arvestada, et sündmusest kirjutajad võisid lisainfot otsides jõuda ka Vikipeediasse ja siinne nimevalik ("Tšornobõl") võis ka nende nimevalikut mõjutada. TEA entsüklopeediale mul ligipääsu pole, aga vähemalt EE netiversioon räägib küll "Tšornobõli" linnast, aga "Tšernobõli" tuumaelektrijaamast. Raamatuid ilmub nii vähe, et nende põhjal on mingit statistikat raske teha, aga ülalmainitud raamat on ainuke, mille ma ESTER-ist "Tšornobõli" nime kasutamas leidsin, samas oli seal mitu "Tšernobõli" raamatut. ETIS-es annab "Tšernobõl" mitu vastet, "Tšornobõl" mitte ühtegi. Kokkuvõttes paistab, et "Tšernobõl" on laiemalt kasutatav nimekuju.
* Mis puudutab KNAB-i, siis see annab soovitusliku tänapäevase linna nime, mitte sündmuse või tuumajaama nime või linna ajaloolist nime.
* Osutused, et ajaloolisi nimesid on mõnikord korrigeeritud ja vana sündmuse nimi võib olla tuletatud uuest kohanimest, on iseenesest korrektsed, aga samamoodi on korrektne see, et mõnikord ei ole neid korrigeeritud ja vana sündmus on vana kohanimega. Ja paistab (nagu ülal välja tõin), et antud juhul on tegu teise variandiga - levinum on kirjutada "Tšernobõli", mitte "Tšornobõli" sündmusest. --Minnekon (arutelu) 21. aprill 2020, kell 14:45 (EEST)

: Inglise vikis tuginetakse küll eeskätt kasutussagedusele, aga siin oleme sellistes asjades vähemasti seni tuginenud eeskätt keelekorraldajate soovitustele (või muudele autoriteetsetele eeskujudele). Eespool öeldust jäi mulje, et "Tšornobõli tuumakatastroofi" justkui ei kasutata üldse ja vist sellepärast tuleks KNAB-i järgimises siin erand teha. Mina viitasin neile mõnele allikale näitamaks, et sellist nimekuju siiski üksjagu kasutatakse.

: Ma saan aru, et kohanimi ja sündmuse nimetus ei ole sama asi, aga mulle tundub, et antud juhul pole sündmuse nimetuses vähem põhjust varasemat kohanime korrigeerida (niivõrd kui "Tšernobõl" on jätkuvalt levinud linnanimena või elektrijaama nimes, on ta seda ka sündmuse nimetuses). Pikne 21. aprill 2020, kell 17:13 (EEST)

:: Minu meelest ei tähenda muutus kohanime kirjapildis, et ka ajaloolise syndmuse nimelist on vaja kunstlikult "värskendada". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. aprill 2020, kell 20:12 (EEST)

:::Ok, ütleme, et hetkel kokkulepitud reegel on see, et tuleb eelistada keelekorraldajate soovitust, kuigi juhendis ei ole see üheseltmõistetavalt sõnastatud (kõigepealt öeldakse, et tuleb valida laiemalt kasutatav, hiljem mainitakse ÕS-i) ja mina pole veenvaid argumente selle kasuks näinud (see võib otsustamise tehniliselt lihtsamaks teha, aga võrreldes kasutussageduse meetodiga annab ühele asutusele ebaproportsionaalselt suure võimu ja ignoreerib sama juhendi punkte, et pealkiri peaks olema äratuntav ja loomulik). Linnanime võib mööndustega sündmuse nimesse üle kanda (tihti need ongi samad), aga seda ei saa teha automaatselt, sest on teada juhtumeid, kus need erinevad (nt Cesis ja Võnnu ning ülalmainitud EE kirjes Tšornobõli linn ja Tšernobõli tuumajaam). Kuna keelekorraldajatel otsene soovitus tuumaõnnetuse nimetamiseks puudub ja kaudses, linna nimest tuletamises ei saa kindel olla, siis võikski pealkirja määramiseks siinkohal kasutada laiemalt kasutatavuse põhimõtet. --Minnekon (arutelu) 21. aprill 2020, kell 20:29 (EEST)

Lubasin mitte kommenteerida rohkem, aga mis sa teed ära. Ma küsin veel kord, miks see pealkiri 12 aastat kedagi ei häirinud ja nüüd järsku häirib? See pakub mulle lihtsalt huvi. Tundub, et eestikeelse Vikipeedia kvaliteet on juba nii kõrge, et saab päevi ja tunde pühendada pastakast välja imetud teemadega tegelemisele.

Kui paari inimese seisukoha peale tehti korra juba teisaldamine ära ja teises artiklis tehti täna ära teisaldus vaid ühe inimese arvamuse põhjal, siis võiks ikkagi mingi arvestatav toetus olla teisaldamisele ja hetkel seda siin ei ole. Kusjuures, ülekaalukus ei pruugi olla arvuline (enamuse seisukoht ei ole veel õige seisukoht), vaid põhineda ühe poole argumentide ülekaalukal paremusel. Antud juhul on muutmise pooldajatel kohustus tõestada, et hetkeolukord on halb ja vale, aga selleni pole siiani jõutud.

Kellelegi, kes Vikipeedias vähegi pikemalt tegutsenud, ei tohiks üllatusena tulla, et me ei lähtu märksõnade ja pealkirjade üle otsustamisel kasutamissagedusest (jällegi, enamuse seisukoht pole ilmtingimata veel õige seisukoht). Ühtegi uut argumenti peale kasutussageduse aga ei tule. EE kasutab tõesti 2006. aasta (!) artiklis tuumajaama kohta "Tšernobõli", aga kui vaevutaks otsima kogu EE portaalist, siis oleks näha, et uutes artiklites, mis on kirjutatud veebi jaoks, on ka tuumaelektrijaama ja katastroofi kohta kasutusel "Tšornobõli", vaata näiteks "Eesti seenestik" (http://entsyklopeedia.ee/artikkel/eesti_seenestik) või "Narva" (http://entsyklopeedia.ee/artikkel/narva3). TEAs vaevalt Tšornobõli teemani jõuti, seega see ei pruugi meid aidata niikuinii. ESTERist toodud näited on kõik peale ühe ligi või enam kui 10 aastat vanad, aga mäletatavasti oli ka üks minu argumente, et laiemas kasutuses on nimi hakanud muutuma alles lähiminevikus ja siiani näib suur osa leitud näiteid seda tõendavat. Mida enam ajas edasi, seda levinum on Tšornobõl. -- Toomas (arutelu) 21. aprill 2020, kell 17:50 (EEST)

: "me ei lähtu märksõnade ja pealkirjade üle otsustamisel kasutamissageduses" - kust selline väide tuleb? Ma pole näinud mingit yldkaktsepreeritud kokkulepet, et Eesti Vikipeedias ei ole kaalu WP:COMMONNAME'il. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. aprill 2020, kell 20:12 (EEST)

::See, kas pealkiri kedagi 12 aastat häiris, pole sisuliselt oluline ja ma ei taha seda pikalt arutama hakata. Ütlen niipalju, et mina nägin seda ja nime "Tšornobõl" esimest korda elus paar päeva tagasi (võib-olla olen ennegi kohanud, aga aju registreeris trükiveana vms). Siinse pealkirja küsimus pole küll Vikipeedia kõige põletavam probleem, aga kui ühed inimesed näevad õige pealkirjana üht ja teised teist nime, siis tuleb see ju selgeks rääkida. Samavõrra kui "Tšernobõli" pooldajatel, on ka "Tšornobõli" pooldajatel on kohustus selgitada, miks neile see variant õigem on tundunud. Kasutussageduse ja EKI soovituse vastandamise kohta kirjutasin ma juba vastuses Piksele.

::Kui nüüd eraldi kasutussagedusest rääkida, siis ma ei saa hästi aru, mida sa "lähimineviku" all mõtled. ESTER-i raamatud, mis on ligi 10 aastat vanad ei sobi enam nimekasutuse tõenduseks, aga sama vanad EE sissekanded (seente ja Narva kohta) sobivad? Ja kui ka loeme need EE sissekanded tõenduseks, et see väljaanne on hakanud eelistama "Tšornobõli", siis on see siiski vaid üks väljaanne, mis lisab küll "Tšornobõlile" kaalu, aga ei tähenda veel, et see oleks üldplaanis laiemalt kasutatav. --Minnekon (arutelu) 21. aprill 2020, kell 21:09 (EEST)

::: Erinevalt paljudest vikipedistidest on mul päris elu ka olemas (ära võta isiklikult, see pole nii mõeldud), mistõttu ma ei saa istuda siin päevi arutamaks ühe tähe üle. Minu argumendid ei veena sind, sinu argumendid ei veena mind, seega on patiseis. Ja ma kordan veel, et laiemalt kasutatav ei ole argument. Kui entsüklopeediaid tehakse demokraatia ja statistika alusel, siis hästi, aga ilma minuta. Ongi aeg siit natuke pausi pidada jälle. :) -- Toomas (arutelu) 21. aprill 2020, kell 21:13 (EEST)

:::: Nõus Toomaga, laiemalt kasutatavus ei pea entsüklopeedias olema argument. Entsüklopeedia võiks olla koht, kus järgitakse reegleid ja kust inimesed saavad nõu, mitte sabassörkija. Muidu leiame entsüklopeediast varsti ka 'pleiohvi'. 193.40.12.10 22. aprill 2020, kell 10:41 (EEST)

:::::Jah, arutamine võtab aega, aga ma ei näe sellele alternatiivi. Ilma argumente selgeks rääkimata hääletamise vastu oled sa ju isegi ja arutamine ongi see, mis viib patiseisust välja. Küsimus on, mida ütlevad praegused Vikipeedia reeglid pealkirja valimise kohta, ja kuidas see rakendub siinsele artiklile. Kopeerin asjakohase lõigu reeglitest:

:::::"Kui artikli pealkiri tuleb valida mitme korrektse variandi hulgast, siis üldjuhul tuleks lähtuda järgmistest põhimõtetest.

:::::* Sünonüümidest tuleb valida laiemalt kasutatav.

:::::* Eelistada tuleb sõna ainsuse vormi. Loomulikult on mitmuse kasutamine õigustatud, kui sõna ainsuses ei kasutata. Näiteks artikkel talgud.

:::::* Eelistada tuleb õigekeelsussõnaraamatus eelistatud või siis laiemalt kasutatavat kirjapilti. Näiteks artikkel mehhaanika tuleb ümber suunata artiklile mehaanika, mitte vastupidi."

:::::Nagu näha, siis mõlemad - nii nime kasutuse laialdasus kui ÕS-i kirje - on argumendid. Niisiis on ÕS-i esitatud nimekuju siinses pealkirjas kasutamiseks vaja näidata esiteks, et ÕS-il on prioriteet üle laialdase kasutuse, ja teiseks, et ÕS-i soovitus linna nimekuju kohta tähendab ühtlasi soovitust tuumajaama õnnetuse nime kohta. Esimesel juhul oleks heaks tõenduseks nt viide arutelule, mille alusel need reeglid paika pandi. Teisel juhul ma ei näe eriti muud võimalust, kui et EKI avaldab oma ametliku seisukoha ses küsimuses. Kui need kaks asja ära põhjendatakse, siis ma olengi ära veendud, et pealkirjas peab olema "Tšornobõl". Kui ei põhjendata, siis tuleb minna laialdase kasutuse kriteeriumi juurde.

:::::PS. Anonüümsele: Vikipeedia järgib reegleid ja on nii või naa sabassörkija. Küsimus on selles, millised reeglid kehtestada ja mille (laialdase kasutuse või ÕS-i) sabas sörkida. --Minnekon (arutelu) 22. aprill 2020, kell 12:04 (EEST)

: Kui see kuskil abilehel eraldi kirjas pole, et me pealkirja valikul esmajärjekorras kasutamissagedusest ei lähtu, siis ju see on olnud vaikiv kokkulepe. Vähemasti kohanimede puhul oleme minu meelest enamvähem alati lähtunud KNAB-ist või asjakohasest latinisatsioonist või mõnest muust autoriteetsest allikast (nt "Suur maailma atlas"). Erandiks on küll valgevene nimed, aga nedegi puhul vist keegi ei arva enam, et ei võiks KNAB-ist lähtuda ning neid pole muudetud eeskätt sellepärast, et need nimed tuleks muuta kõikjal ja see on suurem töö. Ka muude teatud keeltest latiniseeritud nimede puhul oleme kasutanud järjekindlalt asjakohast latinisatsiooni, olgu levinud nimevariant milline tahes. Muude sünonüümide puhul on juhuslikum, milline neist on pealkirjaks valitud, aga ka mujalpool on võimalusel võetud arvesse teatud autoriteetsete allikate eelistust. Kasutussagedusest oleme minu meelest lähtnud siis, kui muud põhjust teise sünonüümi eelistamiseks pole ning siis ka pigem, kui ühe sünonüümi kasutussagedus on tõesti selgelt ülekaalukas.

: Abileht artikli pealkirja kohta tõesti selle praktikaga kuigivõrd ei arvesta. Tundub, et need punktid on sinna kirja saanud samuti ilma tõsisema aruteluta ning sellele pole kuigivõrd tähelepanu pööratud. Vist peaks püüdma sel lehel asju täpsustada.

: Mina KNAB-i järgimises üldiselt probleemi ei näe. Esiteks on see autoriteetne allikas. Mis n-ö võimu äraandmisesse puutub, siis KNAB-i koostajatele saab nime-eelistuse kohta ka ettepanekuid teha ja mitmel juhul on meie ettepanekute alusel seal nimesid ka muudetud. See, et kasutatav nimi oleks levinud ja eesti keeles loomulik, on minu arusaamise järgi niikuinii ka KNAB-is (ja ÕS-is) üks peamisi kriteeriume, mille alusel eelistus on tehtud (vt nt 2013. aasta muudatuste kohta ). Tšornobõli puhul, tõsi küll, pole kaudkeelse nime eelistamiseks siiski mõjuvat põhjust nähtud. Püüdes seevastu ise välja selgitada, milline nimi on kõige levinum, teeksime minu meelest oma elu asjatult keeruliseks. Kui meil oleks juurdepääs mingile suurele ja esinduslikule tekstikorpusele, siis ehk oleks see mõeldavam, aga muidu, nagu ülal isegi märgid, kipub analüüs jääma pealiskaudseks. Samuti jääks küsimus, kas siiski ei peaks teatud autoriteetstele allikatele rohkem kaalu andma.

: Seda küll, et kohanime eelistusest ei tule üheselt välja, kas keelekorraldajad eelistaks sama nimevarianti ka sündmuse nimetuses. Võib-olla siis võiks selle keelenõust üle küsida (kui nende vastusel nüüd teiste arutelus osalejate jaoks ikka mingit kaalu peaks olema). Sellest ma siiski aru ei saa, mille poolest on "Tšornobõl" sündmuse nimetuses kunstlikum kui kohanimes. Mis veel TEA entsüklopeediasse puutub, siis "Tšornobõli tuumakatastroofi" jõuti seal mõnes artiklis mainida küll. Pikne 22. aprill 2020, kell 19:04 (EEST)
Mulle tundub, et me peaksime kõigepealt pealkirja valimise kirjapandud reeglid läbi arutama ning jätma sinna ainult need, mis on kokku lepitud. (Mulle tundub ka, et teisedki reeglid ei ole piisavalt nüansirikkad.) Lahkarvamused kirjutajate vahel on paratamatud ega kao kunagi ära ja tekitavad mõnedel juhtudel tugevaid tundeid. Siiski on tarvis mingeid juhiseid, kuidas lahkarvamusi lahendada.
Ma saan Minnekonist nii aru, et ta püüab vältida Vikipeedia kirjutajate subjektiivsust ja lähtuda kõige autoriteetsematest allikatest. Keeleküsimustes, sealhulgas kohanimede alal, ei ole ju autoriteetsemat allikat kui EKI. Nii ÕS-is kui ka KNAB-is on minu meelest ühemõtteliselt soovitatud nimekuju "Tšornobõl", ei ole öeldud, et "Tšernobõl" oleks isegi mööndav. Tegu ei ole ka ajaloolise nimekujuga, vaid üks on ukrainakeelne, teine venekeelne, ning kummaski keeles pole nime muudetud. See, et sündmuse toimumise ajal kasutati eesti keeles teist nimekuju, pole minu meelest oluline. Analoogselt on näiteks nüüd kasutusel "Saratov", kuigi varem kirjutati "Saraatov". Ma ei näe ka põhjust, miks peaks sündmuse nimes kohanime teisel kujul kasutama kui muudes kontekstides. Mis puutub levikusse, siis see tuleb arvesse üksnes juhul, kui valime mitme võrdselt õige nimekuju puhul. (Entsüklopeedia peaks nimede korrektsusest rangemalt kinni pidama kui tavaväljaanded.) Aga minu arvates on ka sel juhul lihtsam ja loomulikum lihtsalt vaadata, milline nimi on EKI väljaannetes põhinimi. Andres (arutelu) 23. aprill 2020, kell 10:52 (EEST)
Püüdsin selgitada, miks minu arvates ÕS ja KNAB on prioriteetsed võrreldes levikuga. 1) EKI on kohanimede kirjutamise alal kõige autoriteetsem. 2) Entsüklopeedia peab olema nimedes ja terminites eriti korrektne, sest see on teatmeteos, mis tahab olla usaldatav.
Ja muidugi, mis saab olla selle vastu, et küsida EKI-st üle, kas ka sündmuse nimes tuleb kasutada ukrainapärast nimekuju. Andres (arutelu) 23. aprill 2020, kell 10:59 (EEST)

: Küsisin EKI-st, et millise argumendi põhjal eelistab EKI Tšornobõli katastroofi nimekuju ja vastus oli selline:

:Kas argumendiks ei piisa põhimõttest, et Ukraina kohti peaksime nimetama ukraina nimedega? Sellest põhimõttest on erandeid, nt Kiiev, mõned piirkonnanimed (Podoolia jms), aga kas tuumaõnnetus on erandi tegemiseks piisav põhjus? Vahest oleme väikerahvana siinkohal veidi tundlikumad, sest me ju soovime, et ka teised rahvad tunneksid meie kohti eeskätt eestikeelsete nimedega.

:Tšernobõli nimi on meile mällu sööbinud, see on fakt. Kuid ma eelistaksin seda näidata rööpvariandina, mitte põhinimena. Peeter Päll, Eesti Keele Instituut

:Nagu näha, pole Peeter Pälli seisukoht sugugi nii lõplik, resoluutne. Saatsin ühe küsimuse veel, kus püüdsin väljendada oma seisukohta. Sellele praegu vastust saanud ei ole. See on tõesti tore, et 1 täht võib nii palju erinevaid vaateid, emotsioone ja tähendusi kanda! Nimelik (arutelu) 23. aprill 2020, kell 16:26 (EEST)

::: Paremalt ja vasakult tuleb neid, kes peavad õigemaks ukrainakeelset nime, aga Nimelik püüab kõigest hingest tagasi saada venekeelset varianti ja on leidnud Minnekoni näol endale ka ühe toetaja. 193.40.12.10 23. aprill 2020, kell 17:58 (EEST)

::: Tere 193.40.12.10! Paremalt ja vasakult tuleb neid..hea väljend :)! Täiendan, et unustasid kasutajad Pelmeen10 ja Neptuuniumi. Mida ma kõigest hingest tahan on see, et ka eestikeelne vikipeedia levitaks arukat informatsiooni. Maailm tunneb Tšernobõli katastroofi, sest see oli NL tuumafüüsika, majanduse ja poliitika katastroof. Me ei peaks siin väikses Eestis ise looma mingit uut traditsiooni niiöelda õigest kirjapildist. Nagu näed EKI vastusest ei ole neil sellist ranget ettekirjutust kumba nimevormi kasutada. Aga luues ja alles hoides selgelt ühte vormi kasutava vikipeediaartikli loome (ja hoiame üleval) otsekui uue tõe, uue autentse kirjapildi reaalsuse (google otsing), mis ei lähe kokku igapäeva keelekasutusega (See koht P. Pälli vastuses kus ta väidab: meie mällu on sööbinud Tšernobõli katastroofi nimi, see on fakt). Sellepärast tundub selline valik mulle pseudotõelise valikuna. Ja see tähtinäriv pseudotõde on see, mille vastu ma olen 193.40.12.10.  Nimelik (arutelu) 24. aprill 2020, kell 12:26 (EEST)

: Minu teine kiri EKI-le oli järgmine:
Kas Tšernobõli katastroof on piisav põhjus? Jah. Minu arvates küll. See on kõrgeima 7. taseme avarii, mis üldse tuumaelektrijaamadega juhtunud on. Seda esiteks. Teiseks, on see tõepoolest märgiline sündmus Nõukogude Liidu ajaloost, nagu võib kuulda Gorbatšovi intervjuust. https://www.youtube.com/watch?v=TY93-gZDRXU  (alates umbes kohalt 2:20). Minugipoolest võib ukrainapärast nimevormi kasutada, aga katastroofi tähenduses jääksin vana variandi juurde. See näitab otse, et sellise mastaabiga katastroof oli Nõukogude Liidu, mitte Ukraina katastroof.
Lisaks sellele ei ole ka teised Balti riigid katastroofi nimetamisel ukrainapärast kohanime kasutanud. Ma ei mõista, miks nemad seda teinud pole ja miks meie peaks nii tegema. Vaatasin vikipeediast, et ka selline väikerahvas nagu islandlased ei kasuta oma artiklis ukrainapärast kohanime.   https://is.wikipedia.org/wiki/Kjarnorkuslysi%C3%B0_%C3%AD_Tjernobyl    Head päeva soovides. J.Lootus
EKI vastus:
Mul ei ole põhjust vastu vaielda sellele, et tuumakatastroof oli märgiline sündmus. Ja põhimõtteliselt leidub näiteid ka selle kohta, et me mõnda sündmust tunneme teiste nimede all, kui me kohti tänapäeval nimetame, nt räägime Auschwitzi (mitte poola nimega Oświęcimi) koonduslaagrist, Võnnu (mitte Cēsise) lahingust jne. Jätaksin selle Teie otsustada, kas Tšornobõli linnas toimus Tšornobõli või Tšernobõli tuumakatastroof. Teiste keelte nimevalikut on raske kommenteerida, aga ehk ollakse meil veidi teadlikumad eri keelte nimedest? Peeter Päll/Eesti Keele Instituut

: Seega ei päde see argument, et peaksime üksnes järgima EKI soovitust, kuna meie arvates on EKI soovitus paindumatu ja lõplik. Aga sellist ranget eelistust, paindumatut hoiakut Peeter Pällil pole. Ta ütleb, et jäägu see küsimus meie otsustada. Oma esimeses kirjas tõdeb ta, et Tšernobõli nimi on meile mällu sööbinud, see on fakt. Teise kirja argument (põhimõtteliselt leidub näiteid ka selle kohta, et me mõnda sündmust tunneme teiste nimede all, kui me kohti tänapäeval nimetame, nt räägime Auschwitzi (mitte poola nimega Oświęcimi) koonduslaagrist, Võnnu (mitte Cēsise) lahingust jne.) on ka minu arvates kõnekas. Nimelik (arutelu) 24. aprill 2020, kell 11:44 (EEST)
Peeter Päll ei olegi paindumatu ja lõplik. Kogu EKI keelekorraldus on soovitusliku loomuga. Aga on hämmastav, kui lauses "Jätaksin selle Teie otsustada, kas Tšornobõli linnas toimus Tšornobõli või Tšernobõli tuumakatastroof" ei aimata irooniat või vähemalt imestust. Sest artikkel, kus räägitakse Tšornobõli linnas toimunud Tšernobõli katastroofist, ongi imelik. Teadagi leiab igale väitele vastuväite (vrd eespool mainitud Tallinna/Revali piiramine jms), aga siin on tegu muu hulgas ideoloogilise otsustuskohaga: Tšernobõl põlistab sovetiimperialistlikku keelepruuki (nimetamine on võimuakt) ega mõju entsüklopeediale sobivalt neutraalselt.

:A et siis neis vikipeedia artiklites teistes keeltes, mis kasutavad Tšernobõli katastroofi kirjapilti Tšornobõli katastroofi asemel põlistatakse nagu ütled sovetiimperialistlikku keelepruuki, elik need on poliitiliselt mitteneutraalsed? Päris absurdne mõttekäik minu meelest. Nimelik (arutelu) 25. aprill 2020, kell 13:51 (EEST)

::: Meil on oma transkriptsioonireeglid ja tähetabelid, mis erinevad teiste keelte omist, ning sestap ei pruugi muis keelis olla ka sellist ideoloogilist vastandust. Ja see ei ole sugugi absurdne, me ei kirjuta eesti keeles teiste keelte ortograafia järgi. Ses aspektis on küsimus lihtne: kas järgime eesti kirjakeele normina kehtestet ukraina-eesti tähetabelit või võtame malli muukeelseist vikiartikleist? Pelk sarnasus muukeelsete artiklitega on mu meelest arusaamatu argument. Jaan Uusmees

: Kesiganes Sa oled, oma arutluse lõppu lisa andmed enda ja kirja saatmise kohta: 25. aprill 2020, kell 09:25 85.253.119.225. Saad lihtsalt seda teha kui kopid alt 4 ~ märki oma kirja lõppu. Iroonia või imestus... Jääme ikka kirjasõnade juurde. See, mis on ridade vahel vihjena jäägu igaühe enda emotsionaalseks soovmõtlemiseks. Arutluses peaksime olema kained ja argumenteerima rahulikult, mitte emotsioonide pinnalt. Onju nii? Tšernobõli katastroof ongi NL katastroof, mitte Ukraina katastroof. Ukraina oli NL koosseisus oma tahtmisest sõltumata, nagu ka Baltiriigid ja kogu Ida-Euroopa NL mõjusfääri osa. Sellepärast on Tšornobõli katastroofile, kui nii öelda õigele üleminek minu arvates kunstlik. Tšernobõli venepärane nimi selles kontekstis on ajalooline ja tõetruu olukorra konstateerimine. Seda sama NL-keskset nimekuju on järginud enamik vikipeedia artikleid teema kohta. See võimu teema jääb mulle arusaamatuks. Vikipeedia peaks minu meelest neutraalselt jälgima ka ajaloo tõsiasju, konteksti ja minu arusaamisel enamikus keeltes ka nii käitutakse. See eestikeelne rõhutatud eristumine on minu arvates kummaline. Nimelik (arutelu) 25. aprill 2020, kell 12:17 (EEST)
Kas tõesti on eesmärk sarnaneda muukeelsete artiklitega? Või järgida keelekasutuses siiski oma reegleid? No näiteks soome-vene ja soome-ukraina transkriptsiooni- ja transliteratsioonireeglid erinevad, mistap ei saa ka nimekujud kattuda. Inglise ja prantsuse keelest rääkimata. Kas peaksime nüüd eesti artikleis oma transkriptsioonireegleist loobuma? Ja endiselt: miks on artikkel Tallinna, mitte Revali piiramisest, nii nagu on rootsi- ja saksakeelses artiklis? Eesti ja Tallinn olid ju oma tahtmisest sõltumata Rootsi (ja Saksa) mõjualas. Ja teiseks tundub mulle, et Tšornobõli katastroofi juures on tähtsam siiski toimumiskoht, mitte õnnetuse n-ö poliitajalooline või riiklik kuuluvus. Katastroof toimus Ukrainas, mis on jumalale tänu püsivam kui NL. Ja kordan, et kui kujuteldav keskmine vikikasutaja (mitte toimetaja v adminn) loeb artiklit, kus räägitakse Tšornobõlis toimunud Tšernobõli katastroofist, siis väga tõenäoliselt arvab ta, et artikkel on toimetamata ja poolik ega ole seepärast usaldusväärne. (Loomulikult on iroonia ja imestus minu peas. Nagu paljude teistegi peas. Aga muidugi mitte kõigi peas. Üldteada tekstoloogiline tõik, et suure osa tähendusest annab tekstile lugeja (radikaalse tekstiteooria järgi polegi tekstil mingit tähendust iseeneses).)

: Anonüümne arvaja (Jaan Uusmees?)..mina vanamees Jüri loodan, et vikipeedias ei langetata otsuseid iroonia ja imestuse järgi. Tahaks kuulda ka teiste argumente, eriti nende omi, kes tuginesid EKI järgimisele. Nagu Peeter Päll kirjas sõnaselgelt vastas, jätab ta valiku meile endile. Nimelik (arutelu) 25. aprill 2020, kell 13:56 (EEST)

:: Ukraina Vikpeedia kirjutab eestipäraselt 'Tallinn', mitte venepäraselt 'Tallin'. Eesti Vikipeedia kirjutab Ukraina kohanimesid ukrainapäraselt. 193.40.12.10 25. aprill 2020, kell 19:23 (EEST)

::Tähtede sõda. Aga kuidas on Auschwitzi (mitte poola nimega Oświęcimi) koonduslaagri, Võnnu (mitte Cēsise) lahingu nimetamisega? Nimelik (arutelu) 25. aprill 2020, kell 21:03 (EEST)

:: Auschwitz, Võnnu, Reval, Jurjev jms ei sobi argumendiks, sest näiteid on nii poolt kui vastu. Liiati on need eri nimed, Tšornobõli-Tšernobõli puhul on tegu sama nime eri kirjapildiga. Uusmees

:: Hea argument Uusmees. Sellist ühetähe erinevusega olukorda mulle tõesti ei meenu. Loen praegu S. Plohhi raamatut Tšornobõl. Päris mitmed tuumareaktori ja katastroofiga seotud võtmeisikud olid rohkem või vähem ukraina päritolu. Äkki tõepoolest olekski õigem kui vaadata kogu seda tuumakastroofi sündmust, kui Ukraina sündmust, mitte venekeskset (NL oli ju vene keele keskne) NL sündmust. Nimelik (arutelu) 27. aprill 2020, kell 18:14 (EEST)

::Kas mõni mitteanonüümne isik ka arvamust avaldab? Või pole siin enam midagi arutada. Kõik on selge ja lõplikult otsustatud. Nö kivisse raiutud. Scripta manent.. Mulle jääb ikkagi veidi ebaselgeks, et mille järgi meie kindlad otsused on tehtud. Nimelik (arutelu) 29. aprill 2020, kell 15:20 (EEST)

Kajastatud on kaks „väga suur“t (st, kõrgeima taseme) tuumaõnnetust, siinne ja Fukushima I AEJ tuumaõnnetus, miks üks on õnnetus ja teine katastroof?—Pietadè 25. aprill 2020, kell 13:12 (EEST)

Artikli juures on Pilt "Tšornobõli satelliidipilt kosmosejaamalt Mir 27. aprillil 1997" -- seal pildil on noolega näidatud reaktorite nr.4, nr.3, nr.2 ja nr.1 reaktori asukohta valesti. Ehk nool näitab kuni katastroofi-hetkeni ehitatava ja tol ajal alatiseks pooleli jäänud 5. ja 6. reaktori suunas. Reaktoris nr.5 on pildi-tegemise ajaks reaktori sisesesed torud paika saadud, reaktoris nr.6  on valminud ainult ehitise vundament.
Ehk vajab selle pildi eestikeelne allkiri täpsustust, et pildil näitab nool "Chornobyl Power Plant" vales suunas?


Arutelu:Václav Havel

Siit läheb link Jaltale, kuid ilmselt ei peeta silmas linna, vaid midagi muud. Andres 1. oktoober 2006, kell 12:31 (UTC)
Siit võeti asju välja. --Epp 3. märts 2013, kell 06:18 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eam.ee/huvasticharlie/index.php?id=10700
** In Václav Havel on 2013-06-24 14:20:34, 404 Not Found
** In Václav Havel on 2013-07-07 22:41:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:41 (EEST)


Arutelu:Anton Starkopf

Rõa on küla nimi, aga mis see Lohu on? Andres 1. oktoober 2006, kell 16:55 (UTC)

Rõa küla praegu ei ole, ka KNAB-is seda pole. Lohu küla on Raplamaal. Võib-olla on tegemist Lohu küla ja Rõa taluga? Andres 1. oktoober 2006, kell 16:59 (UTC)

Või ehk Röa küla? Andres 1. oktoober 2006, kell 20:41 (UTC)
Eesti ajal nimetati Starkopf-Rea nimelist skulptorit. Kas see on tema eestistatud nimi?

skulptor Anton Starkopf (1936. aastast Starkopf-Rea) --Dj Capricorn 2. oktoober 2006, kell 10:25 (UTC)

: Seda ma mõtlesingi. Siis võiks artiklisse ka eestistatud nime panna.

: Ma arvan, et tuleks teha ümbersuunamine selle pealkirja alt (Starkopf-Rea), ma ei tea kumb nimi nagu tähtsam või eestipärasem on, ehk tead ?--Dj Capricorn 2. oktoober 2006, kell 10:34 (UTC)
Kahjuks ma ei ole kompetentne. Onomastika andmebaas http://www.history.ee/ono ei näita Rea'ks ümbernimetatud Starkopfi. On Rein Starrkopf Kõue vallas, ühes abikaasa Maali-Katherinaga ja tütre Endlaga, muudetud Rea'ks Kõue valla perekonnaseisuametniku otsusega 22. jaanuarist 1940 [RTL 1940, 11 (lk 382)]. See on kõige lähem nimi.
Ja ma ei saa aru, kas ta muutus Starkopfist Reaks või Starkopf-Reaks. Tean, et mitteametlikult lubati kasutada mingi aja jooksul vana ja uut perekonnanime koos, sidekriipsuga.
Copy-paste onomastika andmebaasist:
Te otsisite nime "Starkopf" esinemist.
Esitatud küsimusele vastavaid erinevaid nimesid on 5.
Number Vana nimi Uus nimi Koht Muutmise aeg
*1 Starkopf Eerik Käru 1935-11-08
*2 Starkopf Laanpere Tallinn 1939-07-04
*3 Starkopf Raudam Kaiu 1937-04-16
*4 Starkopf Saaris Tallinn 1937-11-16
*5 Starkopf Sellis Käru 1936-07-31
Te otsisite endise nime muutumist nimeks "Starkopf-Rea".
Esitatud päringule ei vastanud ühtegi nime. Uue päringu sooritamiseks vajutage siia.
Te otsisite endise nime muutumist nimeks "Rea".
Esitatud küsimusele vastavaid erinevaid nimesid on 27.
Number Vana nimi Uus nimi Koht Muutmise aeg
*1 Rõa Rea  1938-09-16
*2 Somann Rea Keila 1936-11-13
*3 Reinberg Rea Kolga 1938-07-05
*4 Engmann Rea Käru 1940-07-16
*5 Starrkopf Rea Kõue 1940-02-06
*6 Reinberg Rea Lehtse 1937-02-19
*7 Aron Rea Pada 1936-12-08
*8 Ruusmann Rea Saarde 1940-08-20
*9 Prang Rea Sindi 1936-12-22
*10 Kosenkranius Rea Sindi 1935-10-29
*11 Rodendau Rea Särevere 1937-05-28
*12 Rodendau Rea Särevere 1938-03-22
*13 Rodendau Rea Särevere 1936-08-18
*14 Prang Rea Taali 1937-01-29
*15 Aron Rea Tallinn 1935-12-10
*16 Matthiessen Rea Tallinn 1938-07-15
*17 Mattiessen Rea Tallinn 1938-07-15
*18 Reimann Rea Tallinn 1936-09-29
*19 Reinvald Rea Tallinn 1937-09-07
*20 Veltmann Rea Tallinn 1938-09-02
*21 Reilson Rea Tarvastu 1937-07-13
*22 Reilson Rea Tarvastu 1937-09-14
*23 Teinburg Rea Tori 1938-02-04
*24 Prang Rea Tori 1937-03-05
*25 Prank Rea Tori 1937-02-26
*26 Prang Rea Tori 1937-02-26
*27 Rosenthal Rea Viljandi 1939-04-18
Äkki see Rea on lihtsalt tema Rõa kodutalu/küla järgi võetud kunstnikunimi?

Jah, võimalik, kuid pole kindel, üldse imelik nimi tal see Starkopf-Rea, ilmselt mingi kunstnikunimi (pseudonüüm) või ma ei tea --Dj Capricorn 2. oktoober 2006, kell 11:16 (UTC)
Eesti Biograafilise Leksikoni täienduskäide (1940): STARKOPF (kunstnikunimega a-st 1936 Starkopf-Rea), Anton, kujur.
Eesti Entsüklopeedia 14 (elulugude köide): 1936-40 Starkopf-Rea.
Tundub, et mitteametlik kunstnikunimi, mida ta kasutas ainult kuni Eesti aja lõpuni 1940. Kas on keegi lugemas, kes kompetentsem kunstiajaloos?
Ma oletan, et see kunstnikunimi oli tal ikka Anton Starkopf-Rea – koos eesnimega – (aga jah, kui ei olnud?).

: tegin algversiooni artiklisse (koos ümbersuunamisega), kuid kas ka nimekuju Starrkopf on ametlik ?--Dj Capricorn 2. oktoober 2006, kell 11:38 (UTC)

::Antoni perekonnanimi oli ikka Starkopf. Starrkopf oli selle Reinu, kes 1940 Rein Reaks muutus, perekonnanimi.

Jätsin "[[Rõa]] külas" välja, kuni selgub, kas tegu oli talu nimega või kunagise külaga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. oktoober 2006, kell 16:08 (UTC)

See küsimus on siin arutelus juba üleval olnud, aga nüüd lisaks:
23. aprillil pühitseb oma 50-dat sünnipäeva kunstikool "Pallase" direktor ja professor, kujur Anton Rea, endise nimega Starkopf. "Pallase direktor prof. A. Rea 50-a. Uus Eesti, 22. aprill 1939, nr. 109, lk. 6.
Mis selle Reaga ikkagi on? --Improvisaator 19. märts 2009, kell 15:47 (UTC)


Kasutaja arutelu:Catiche~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Catiche! Andres 1. oktoober 2006, kell 16:55 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Catiche~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


HI, the interim result (official; published by the ministry of interior at 20:30 today) is available at the german wikipedia. I don't know if the table on this article is fot the final result or also for the interim result, so I don't want to put the actual values here. The final result will be available in one week, when all the votes by letter are evaluated. Greetings, --:de:User:Wirthi, 88.117.113.67 1. oktoober 2006, kell 19:15 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2006. aasta Austria parlamendivalimised


Arutelu:Kreeka

Tõstsin selle osa välja. See tuleks teisiti vormistada. Arvan, et Eurovisiooni pole üldse tarvis siia panna.
==Varia==
* ajatsoon: GMT +2
* maakood (post, liiklus): GR
* Võitis aastal 2005 esimest korda Eurovisiooni lauluvõistluse looga "My number one" ja esitaja Élena Paparízou.
Andres 1. oktoober 2006, kell 20:02 (UTC)
----
rahvaarv = 10 666 000 (2003)
Andres 8. juuni 2007, kell 08:24 (UTC)
| rahvaarv = 11 120 000 (2006) Andres 9. märts 2010, kell 08:51 (UTC)

2011 oli haldusreform, maakonnad ei kehti enam, nüüd on mingid "regionaalsed üksused". KNAB ei ole veel järele jõudnud. Adeliine 9. märts 2013, kell 17:20 (EET)

Kirjuta Peeter Pällile. Oleme kasutanud sõna "piirkonnaüksus". Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 14:19 (EET)
----
Ajaloo osas on puudu veel viiteid ja mõned sündmused ja nimekujud tahavad kontrollimist. Püüan seda teha.--WooteleF (arutelu) 1. november 2014, kell 02:21 (EET)

Äkki peaks viited jätma artiklisse Kreeka ajalugu? Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 14:18 (EET)
----
Panen selle siia tallele. Andres (arutelu) 7. november 2014, kell 15:42 (EET)
** Maod: BASIL P. CHONDROPOULOS, A checklist of Greek reptiles. II. The snakes, HERPETOZOA 2 (1/2): 3-36, Viin, 1. november 1989, veebiversioon (vaadatud 01.11.2014)(inglise keeles)-->
----
Miks ei või olla "maa ja riik"?
Kas hõimu kohta tuleb öelda "kes"? Andres (arutelu) 9. detsember 2014, kell 15:57 (EET)

Väljend "maa ja riik"  ei ole otseselt vale, kuid kõlab minu kõrvus pisut veidrana. Jutt käib eelkõige riigist. (Nt. Me ju ei räägi, et Eesti on maa ja riik Läänemere kaldal. Valime tavaliselt neist kahest sõnast siiski vaid ühe.)
Hõim koosneb inimestest, seepärast kasutasin sõna "kes".  --Mari203 (arutelu) 13. detsember 2014, kell 17:34 (EET)
----
Varlaami kloostri pilt vahetati välja. Minu meelest on see halvem kui varasem. Ursus scribens (arutelu) 4. september 2018, kell 16:46 (EEST)

Pane tagasi. Andres (arutelu) 4. september 2018, kell 18:40 (EEST)

Miks sa kogu ajaloo-osa välja võtsid? Ivo (arutelu) 17. detsember 2018, kell 23:46 (EET)
 Sest et "Kreeka ajalugu" on eraldi artiklina olemas ning selles artiklis siin sisalduv ajaloo osa oli tolle artikli copy-paste. Kui see juba olemas on, siis suunasin sellele, ei ole ju mõtet artikleid üksteise sisse kopeerida. Marival (arutelu) 26. detsember 2018, kell 22:51 (EET)

Ka artikli sissejuhatus (vähemalt pikkade ja põhjalike artiklite puhul) reeglina kordab seda, mis artiklis hiljem kirjas ning neil juhtudel kõik see samas artiklis. Ehk mida ma tahan öelda on see, et lühendatud kokkuvõte on endiselt vajalik. Vaata nt Itaalia#Ajalugu või Norra#Ajalugu. Ivo (arutelu) 27. detsember 2018, kell 00:09 (EET)