Arutelu:Informaatika

Kumb termin võiks esineda Vikipeedias märksõnana, kas "informatsioon" või "info"? Ma ise arvan, et see võiks olla "informatsioon", ja "info" saaks esitada selle sünonüümina. Kui see küsimus oleks lahendatud, saaks "Informaatika" alt "Informatsioonile" või "Infole" viidata. Peale selle peaksid nähtavasti olema eraldi märksõnad info hankimise, töötlemise ja esitamise kohta. Millised need oleksid? Andres
Sõna Info (mille pikem vorm on Informatsioon) maakeelne vaste on teave. ökul

Minu meelest on "informatsioon" ja "teave" erinevad mõisted. "Info" võib tähendada mõlemat. Teave on umbes informatsioon, mida inimene saab kasutada, eriti kui ta selle teiste inimeste käest saab. Andres 02:30, 13 Mar 2004 (UTC)

TEA võõrsõnastik annab järmise tähenduse: [] "info - informatsioon, teave; filos peegeldus- ja regulatsiooniprotsesside ajas ja ruumis edasikanduv struktuursus v mitmekesisus; infoteoorias: kahe juhusliku muutuja statistilise sõltuvuse mõõt, ühik bitt". sama meelt on ka minu käes olev paberkujul "eesti keele sõnaraamat". ökul

: Minu meelest ei ole siin mingit vastolu. Teave on informatsioon ehk info kitsamas mõttes: inimesele kasutataval kujul esitatud andmed, sõnastatud teadmised. "Informatsioon" on termin, kuid seda sõna kasutatakse ka üldkeeles, põhiliselt 'teabe' sünonüümina. See ongi sõna "info" ülalesitatud esimene tähendus. Informatsioon laias mõttes (nagu see on ülalpool esitatud filosoofiaterminina) hõlmab ka teabe. Sõna "info" kasutatakse sõna "informatsioon" lühendvormina (nagu "aku" või "trafo") põhimõtteliselt sõna kõigis tähendustes, kuid eriti teabe mõttes ning tehnikaterminina. Filosoofiaterminina on "info" minu meelest küsitav, ka loodusteaduses tundub see mulle mõnes kontekstis veidrana. Aga mina esitan siin ainult nii-öelda ekspertarvamuse.
Vaatasin ka sõnaraamatuid. Oxfordi filosoofialeksikonis on sõna "informatsioon" ja "informatsiooniteooria", "infot" ja "infoteooriat" (ega "teavet") ei ole. Teaduse ja tehnika seletavas sõnaraamatus on "informatsioon/info", "informatsiooniteooria/infoteooria", "infotöötlus", "infoedastuskiirus", "infootsing", "infotehnoloogia/IT". "Teavet" ei ole. Minu ettepanek on panna artikli pealkirjaks "Informatsioon" ning esitada "info" sünonüümina. Põhimõtteliselt võib ka vastupidi, ja niikuinii saab otsust huljem muuta. Sünonüüm tuleb esitada ka ümbersuunatava märkusena.
Andres 12:25, 13 Mar 2004 (UTC)

Tegelikult ei olegi probleemi, sest iga kirjutaja võib igal juhul kasutada ükskõik kumba sõna. Andres 19:01, 13 Mar 2004 (UTC)

Minu meelest ei ole "Arvutivõrk" ja "Infosüsteem" mingid valdkonnanimetused. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16:31, 2 Jun 2005 (UTC)

Arvutiteaduse all võidakse mõista ka teoreetilist informaatikat. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. märts 2010, kell 16:05 (UTC)

Minu meelest ei läinud paremaks. Eestikeelsed definitsioonid on nüanssides erinevad ja neid on hea teada. Samuti on oluline see, et kuigi informaatika kui niisugune ei ole otseselt arvutitega seotud, mõistetakse seda tänapäeval enamasti nii. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 6. veebruar 2015, kell 17:33 (EET)
Varasem redaktsioon:
'''Informaatika''' ehk '''arvutiteadus''' (ka ''arvutiasjandus''; [[inglise keel|inglise]] ''computer science'', [[saksa keel|saksa]] ''Informatik'', [[prantsuse keel|prantsuse]] ''informatique'') on [[informatsioon|info]] [[struktuur]]i, hankimist, [[infotöötlus|töötlemist]] ja esitamist käsitlev [[teadus]]e ning [[tehnika]] haru<ref>[http://htk.tlu.ee/infdid/opik/ptk11.html Tallinna Ülikooli Haridustehnoloogia Keskus. Informaatika didaktika. Õpik] Kasutatud 22.11.2010</ref>. Informaatikat seostatakse tänapäeval eeskätt [[arvuti]]tega.

Eestikeelsetes teatmeteostes on informaatikat defineeritud nii:
*"arvutil põhineva infotöötlusega tegelev teaduse ja tehnika haru"EKSSÕS 2006
*"arvutipõhise infotöötlusega tegelev teaduse ja tehnika haru, mis tegeleb riistvara kui tarkvaraga"e-teatmik
Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 17:34 (EET)


Arutelu:Indeks (semiootika)

Peirce'il on indeks (nagu ka ikoon) märgi erijuhr, tõelise märgi (sümboli) kõdunud vorm. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. mai 2006, kell 06.20 (UTC)

Puudub artikkel [[Indeks]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. mai 2006, kell 06.20 (UTC)

Indeksiaalsed suhted on ka signaalid, näiteks janu.
ma ei mõista, miks see lause on kustutatud. ilmekas näide. viite võiks muidugi taha otsida. Ohpuu 2. märts 2010, kell 14:14 (UTC)

Sest janu on vajadus, vajadusi ei ole aga põhjust pidada üldiselt indeksiteks. Teiseks ei ole küll semiootikas üldiselt omaks võetud, et signaalid peaksid indeksid olema. --90.190.45.158 2. märts 2010, kell 14:36 (UTC)

: nojah, aga mida sa mõtled selle all, et semiootikas pole yldiselt omaks võetud? isegi Peirce pole semiootikas yldiselt omaks võetud, suur osa Euroopat tarvitab Saussure'i-põhiseid lahendusi. praegu pole artikli juures yhtegi viidet, mõne võiks lisada.

: aga asja juurde: kas janu on siis symbol või ikoon? kui karu kyynejäljed puu peal osutavad indeksaalselt karu mõõtmeid, siis kas janu ei osuta indeksaalselt vedelikupuudusele? ma mõistan, et janu kuulub vahest pigem esmasuse valda. mõistagi, signaalidel (nagu ka kõikidel teistel märkidel) on mõistagi olemas kolmasuse ja esmasuse mõõde.

: olen siiralt tänulik, et Peirce'i teooria yle arutada saab (jätkakem, äkki ärgitab see meid yha rohkemaid artikleid kirjutama-parandama). aga artiklit võiks pigem pikemaks kirjutada, kui lyhemaks teha, viiteid ja näiteid lisada.

: see signaalide jutt lõhnab väga Sebeoki järgi, tal oli märkide jaotus kuueks – lisas Peirce'i ikoon-indeks-symbol-kolmikjaotusele veel kolm, yks neist oli signaal. kas Peirce'il signaal ka midagi tähendab? Ohpuu 2. märts 2010, kell 14:45 (UTC)


Arutelu:Islam

Minu teada on pisut vale kkasutada nimekuju moslem. Araabia keele vokaliseerimisreeglite kohaselt oleks vist õigem kasutada vormi muslim. Minu teada ka Haljand Udam kasutab viimast varianti. Samuti soovitab seda teha Peet Lepik, kelle magistritöö käsitles Pärsia-Tadziki islamikultuuri. Jukko

Ma arvasin, et eesti keele reeglite järgi tohib kasutada ainult sõna "moslem", kuid ma kontrollisin järele ning osutus, et ka "muslim" on lubatud. Erinevus sõnakujudes tuleneb sellest, et "muslim" vastab sõna kujule klassikalises araabia keeles, "moslem" aga kajastab tänapäeva rahvakeelset hääldust (mitte ainult araabia keeles). Samuti suhtuvad "Muhammad" ja "Moham(m)ed". Ma ise eelistan ka vormi "muslim". Andres

:MOSLEM = muhameedlane, ON PRAEGU AKADEEMILINE KOKKULEPE, KUIGI VOKAALI ERINEVUSED esinevad ja on lubatud! BUDISMI´ga ON SAMA KÜSIMUS. Sanskriti lähedane on BUDDHISM ja arvan, et tunnistame mõlemat nimekuju, seda peaks seal ka esitama.
Mis tähendab "akadeemiline kokkulepe"?
Jah, budismi puhul tuleb paralleelvorm ära tuua.
Arvan, et me võime kummalgi juhul paralleelselt kasutada mõlemat vormi, see tähendab seda vormi, mida kirjutaja eelistab. Kokku leppida tuleb üksnes artikli pealkirja osas, sest teiselt vormilt saab ümber suunata. Andres 05:48, 26 Aug 2004 (UTC)

Arvan, et ei ole mõtet suruda artikleid Prokrustese sängi. Iga artikli alajaotused tulenevad selle sisemisest loogikast, teema spetsiifikast ja käsitluse põhjalikkuse astmest.
Samuti ei ole mõtet kasutada selliseid pealkirju nagu "Rajaja(d)", sest igal konkreetsel juhul on jumõtet rääkida kas ühest või siis mitmest rajajast. Pealegi on raske artikli sisu sääraste pealkirjade alla paigutada. Andres 21:02, 25 Aug 2004 (UTC)

Pole mingit Prokruse sängi kui sa võrdled siis vastavalt vajadusele on erinevused. Tegemist on korrektse vormistamisega (kirjutan magistri tööd!!) ja seda ainult alguses - VÄRAVANA. Hiljem läheb asi isevoolu teed niikuinii. Aga see mõte tuli mulle kui JUUTLUST vaatasin hakkan homme seda kujundama sest see ei kõlba..

: Jah, artiklis Hinduism on "rajajate" asemel "teke". Arvan, et selle saaks paigutada koondrubriigi "ajalugu" alla.

: Mida Sa pead silmas korrektse vormistamise all?

: Arvan, et pole mõtet kiirustada väravaid looma. Sa võiksid võtta ette mingi ühe asja korraga ja sellele keskenduda. Ja loe enne salvestamist jutt  läbi ning kontrolli, kas vigu pole sees (kasuta ka nuppu "Näita eelvaadet"). Siselinkide puhul arvesta, et  kahekordsetes nurksulgudes peab olema viidatava artikli pealkiri. Kui tekstis tuleb kasutada teistsugust vormi, siis eralda  märgiga | . Näiteks: [[sünkretism|sünkretistlik]].

: Head kirjutamist! Andres 06:03, 26 Aug 2004 (UTC)
Tänan, tehnilised soovitused kuluvad äara! Moslem vaata Võõrsõnade Leksikon 2000!!

Mul ei ole seda käepärast. Kas Sa kirjutaksid maha, mis seal on öeldud? Andres 09:40, 26 Aug 2004 (UTC)

Kirjutasin maha jah, tekstid on siin:
MUSLIM (ar muslim -jumalale alistuv) =muhameedlane
MOSLEM (ar) =muhameedlane

Minu meelest ei sobi siia pealkiri "Rajaja(d)". Rajaja on ju Muhammad. Ja püha tekst on ju Koraan. Artikli algus ei ole õiges kohas. See peaks olema pärast pealkirja "Rajaja(d)". Sõna "Islam" tähendus peaks olema tagapool. Andres 19:55, 10 Sep 2004 (UTC)

võrreldes esilehel oleva KULTUURITEOORIA-ga pole häda midagi --Leon 20:01, 10 Sep 2004 (UTC)

: Kas Sa tahad öelda, et kultuuriteooriat pole olemas või mis? Andres 20:10, 10 Sep 2004 (UTC)

: Puudused ühes kohas ei vabanda ju puudusi teises kohas. Andres 20:11, 10 Sep 2004 (UTC)

Subha - moslemite palvehelmed, mis koosnevad 100 helmest, millest 99 kasutatakse Allahi 99 nime nimetamisel.

See lõik on millegipärast välja jäetud. Andres 5. detsember 2005, kell 22.51 (UTC)

Sellel on üle 800 miljoni eri rassist, eri nahavärviga ja eri rahvusest järgija.

See lause on millegipärast välja jäetud. Andres 17. jaanuar 2006, kell 16.28 (UTC)
Islam hoiab identiteeti, Üliõpilasleht 6.03.2006 Tõstan lingi siia, sest see ei sobi hästi artiklisse.  --Metsavend 27. juuli 2006, kell 11.14 (UTC)

vabalt, aint et keegi võiks teha artikli Eesti islami kogukonnast kah. põhimõtteliselt ja kunagi. inglise Vikipeedia oma kõpitsesin ja see käraks tõlkidagi. teine kyllalt hea allikas on see islam.ee artikkel, viide siinse artikli lõpus. Ohpuu 10. august 2006, kell 17:14 (UTC)

: Esialgu võiks "Islam Eestis" vabalt olla selle artikli alajaotus. Kui artikkel läheb liiga pikaks, siis alles on mõtet jätta siia ainult kokkuvõte ja pikem esitus eraldi artiklisse viia. Andres 10. august 2006, kell 17:32 (UTC)

===Eesti moslemite arv===
Artiklis on kirjutatud, et islamiusulisi on Eestis 10 000 ehk 7% rahvastikust. Ma parandama ei hakanud, sest õigeid arve ei tea, aga 10 000 ei ole 7% Eesti rahvastikust.
===Maailma moslemite arv===
Alguses on teises lõigus 1,1 miljardit, aga pealkirja "Arv" alla 1,4 miljardit.

Tegin parandused. Andres 20. jaanuar 2007, kell 06:50 (UTC)

Vaikida ei saa islami problemaatilistest lähenemistest lääne-tsivilisatsioonile. Oma veendumuste peale surumine väljaspool oma kultuuriruumi.--Rünno 15. oktoober 2009, kell 18:12 (UTC)

Mis konkreetselt?--WooteleF 15. oktoober 2009, kell 18:13 (UTC)

:Kas või see nõue Suurbritannias.--Rünno 15. oktoober 2009, kell 18:14 (UTC)

::Need on ju äärmuslased. Ei maksa nende vaateid islamile üldiselt üle kanda.--WooteleF 15. oktoober 2009, kell 18:17 (UTC)

:::Islam on islam. Tsentrist või äärmuslane. Mõju on olemas. Väiksem või suurem - 11/9 näiteks.--Rünno 15. oktoober 2009, kell 18:21 (UTC)

::::Ajaloos on olnud pigem vastupidi. Islamiusulised valitsejad ei sundinud islamit oma alamatele peale. Kristlased aga üritasid alatihti väevõimuga oma usku peale suruda. 9/11 on ju samamoodi äärmuslus, mille taga pigem poliitilised ja majanduslikud, kui religioossed huvid.--WooteleF 15. oktoober 2009, kell 18:27 (UTC)

:::::Ajalugu tulebki kajasta nii, nagu see oli. Olid ajad, kui kristlased nottisid kõike, kes ette juhtus, maha. Ka sellest tuleb kirjutada. Ja tuleb ka sellest kirjutada, et 21. sajandil ei vali islami äärmuslased vahendeid, et oma oma maailmanägemust esmakohale seada. Me ju ei anna hinnangut, vaid fikseerime olnut. Olnu mahavaikimine oleks väär.--Rünno 15. oktoober 2009, kell 18:32 (UTC)

:::::Ja muide - terrorirünnak toimus 11. septembril, siis seega eestikeelses kommunikatsioonis peaks kasutama 11/9.--Rünno 15. oktoober 2009, kell 18:37 (UTC)

::::::Aga, kas terroriaktide seostamine islamiga on põhjendatud? Kas nende ajendiks on islam?--WooteleF 15. oktoober 2009, kell 18:41 (UTC)

:::::::"holy war against the United States" --Rünno 15. oktoober 2009, kell 18:52 (UTC)

::::::::Osama bin Laden tõi ajendiks USA sõjalise kohaloleku Saudi-Araabias.--WooteleF 15. oktoober 2009, kell 19:07 (UTC)

:::::::::Siis tulnuks rünnata Ameerika vägesid Saudia-Araabias.--Rünno 15. oktoober 2009, kell 19:15 (UTC)

::::::::::Miks? Variante on mitmeid, üks neist on tsiviilelanike ründamine. Usk ei mängi rolli. Ma olen nõus, et 9/11-s on islamil oma osa. Aga mitte määrava tähtsusega. Pigem mugav kattevari reaalpoliitilistele taotlustele.--WooteleF 15. oktoober 2009, kell 19:21 (UTC)

See, millele Sina sihid, on pigem selle konkreetse sündmuse sisuline analüüs ja kuuluks vastavasse artiklisse. Neid sündmusi ehk konflikte on teisigi. Mina tahtsin lihtsalt öelda, et oleks ära märgitud seoses mingi religiooniga, milliste sigadustega on saadud hakkama selle religiooni nime all. Äärmuslus või mitte, see ei ole oluline. Oluline on näidata, millega on võimalik hakkama saada, juhindudes konkreetse doktriini põhimõtetest. See kehtib nii islami, kristluse jne kohta.--Rünno 16. oktoober 2009, kell 14:24 (UTC)

:Mulle just tundubki, et islam ise ei ole neid kuritegusid ajendanud. Ning, et seos islamiga pole esmane.--WooteleF 16. oktoober 2009, kell 14:44 (UTC)

::Aga "Fatwā" on ju islami baasmõiste. Kui Fatwā-st lähtuvalt midagi tehakse, siis on ju see islamile loomupärane.--Rünno 16. oktoober 2009, kell 15:17 (UTC)

::::: Ka kristlastest äärmuslased ei vali vahendeid! Isegi mitte eriti äärmuslikud kristlased käivad teiste tavade ja kommetega maades enda maailmanägemust peale surumas. Võtame kasvõi koeraliha söömise vastased liikumised või ettekirjutused, kui vanalt ja kuidas kuskil riigis peaks inimesed abielluma. Ka nn inimõigused või laste õigused pole muud kui maailmanägemus.  Valju 15. oktoober 2009, kell 18:44 (UTC)

::::::No ja siis? Tulebki kirjutada, nagu oli. Et seoses šariaadiga või jumal veel teab millega, tehti seda ja teist.--Rünno 15. oktoober 2009, kell 18:47 (UTC)
----
Kust on võetud see jutt islamist Eestis? Andres 10. september 2010, kell 10:43 (EEST)

välislingist - islam.ee --Nosser 10. september 2010, kell 12:21 (EEST)

: See on peaaegu sõna-sõnalt maha kirjutatud. Andres 10. september 2010, kell 12:46 (EEST)

Kaardi värvid vajavad selgitusi. --Metsavend 10. september 2010, kell 11:45 (EEST)
----
Kas sait www.islamhouse.com sobib välislingiks? Andres 9. veebruar 2011, kell 09:13 (EET)
----
; Meditsiin]
* A. Majid Katme, MBBCh, DPM (medical doctor), Spokesman, Islamic Medical Association (UK), Islam, Vaccines and Health, 21. jaanuar 2011
Mariina 29. jaanuar 2016, kell 14:32 (EET) alias Простота
----
Kui on fraas "mõnede arvamuste kohaselt", siis peaks ka viited olema. Andres (arutelu) 15. juuni 2016, kell 20:04 (EEST)

Ma arvan, et viiteid on vaja igal juhul, sõltumata selle fraasi esinemisest. --Minnekon (arutelu) 15. juuni 2016, kell 20:11 (EEST)

: Nõus, aga see fraas tekitab tunde, et midagi on puudu.

: See islamiseerumise ärahoidmise jutt tundub üldkohana, aga huvitav oleks muidugi teada selle päritolust jne. Ma ei tea, kas on kedagi, kes sellele vastu vaidleb. Andres (arutelu) 15. juuni 2016, kell 21:09 (EEST)
----
Minu teada võivad pesemiskohad olla ka eeskojas, nii et võib-olla ikkagi igas õues ei ole. Andres (arutelu) 12. oktoober 2016, kell 15:13 (EEST)
----
"Nõukogude ENSV perioodil" Imelik sõnastus. Velirand (arutelu) 30. jaanuar 2017, kell 15:15 (EET)
----
Olenevalt usulahust, võetakse neid ütlusi tõsiselt,

Arusaamatu sõnastus. --Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 15:06 (EEST)
----
Kas eesti keeles mitte ei öelda "hadiidid"? Esimese hooga ei leidnud. --Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 15:06 (EEST)


Arutelu:Johannes Aavik

Google näitab seda artiklit esimesena.
Teen loetavuse huvides viia faktipuru suures osas üle loeteludesse. Andres

Nõus. Eerik

Ma tegin meelega teistsuguse lingi, sest arvan, et loomingule tuleks pühendada eraldi artikkel ja "ajakiri Looming" peaks siis rääkima ajakirjast. Andres

Asi oli lihtsalt selles, at artikkel "Looming" on juba olemas. Parandasin lihtsalt lingi, et see viiks olemasolevale artiklile. Ma ei ole kindel, kas mõiste "looming" väärib tõesti artiklit... Igal juhul mulle tundub, et täpsustavad sõnad peaksid olema sulgudes, nagu teistes wikipediates. Niisiis pigem "Looming (ajakiri)", kui on tõesti vaja täpsustada. Mis Sa arvad? Eerik
Ma saan sellest aru, et Sa tegid lingi olemasolevale artiklile. Ma mõtlesin küll, et võtan käsile artikli pealkirja muutmise või tõstatan selle küsimuse, aga pärast unustasin.
Arvan, et "looming" on tähtis mõiste, mida saab arutada filosoofia, psühholoogia, teoloogia ja võib-olla veel mõnest teisest seisukohast. Üldnimel on minu meelest prioriteet ajakirja nime ees.
Inglisekeelse Vikipeedia soovitustes on kirjas, et tuleb valida võimalikult loomulikud artiklipealkirjad. Eesti keeles on loomulik lisand, mis määratleb liiki, sõna ees, ja lisand, mis määratleb näiteks asukohta, sõna järel. Sulgudesse panemine on minu meelest viimane võimalus, mida saab kasutada siis, kui muu enam ei aita. Ka otsitavuse seisukohast ei ole teised variandid paremad. Lühidalt, mina ei poolda selles asjas teiste vikipeediate eeskuju järgimist. Aga seda võib veel arutada.
Varem kirjutati nii: ajakiri "Looming". Lähtudes uuemast uususest ja printsiibist, et jutumärke tuleb pealkirjades vältida, pean kõige sobivam pealkirjaks: Ajakiri Looming. Andres
PS Püüan hakata olemasolevaid artikleid korrastama. Saatsin kirja, kus palusin Internetis leiduva kosmoloogiaõpiku autoritelt luba nende materjali kasutamiseks(artiklis "Astronoomia"). Loodan, et äkki nad võtavad Vikipeedia projektist osa. Andres

See on vkj on küll lugejale lihtsamaks tehtud arusaam, kuid ehk oleks parem (võib-olla ka lugemise huvides) jätta vkj sisse, mis minu meelest enamikele lugejaile peaks arusaadav olema, mida mõeldakse ? --Dj Capricorn 11. detsember 2006, kell 17:54 (UTC)

Vikipeedia üldine põhimõte on vältida lühendeid nii palju kui võimalik. Kui see ka on enamikule arusaadav, siis kindlasti leidub ka neid, kes sellest aru ei saa. Andres 12. detsember 2006, kell 06:35 (UTC)

:See on nüüd küll juba nii vana asi, aga alati annab ju vkj linkida.--Morel 27. veebruar 2012, kell 15:41 (EET)

Kunagi ilmus Akadeemias M.Hindi kriitika "Ideepe" kohta, ma ei suuda kuidagi seda leida enam. Kas see on veel netis saadaval?Miacek (arutelu) 5. juuni 2018, kell 19:23 (EEST)

2013, nr. 4 & 5. --37.157.105.119 5. juuni 2018, kell 23:20 (EEST)

:Tänud.Miacek (arutelu) 6. juuni 2018, kell 15:27 (EEST)


Arutelu:Johann Sebastian Bach

Artikli esialgne variant on võetud ENEKE-sest. Andres]
pole raamatuid hetkel käepärast, aga kas ei pruugi olla tegu kalendrierinevustega (?), erikeelsetes vikides eksisteerivad mõlemad variandid - Ahsoous Muidugi tegu võib ju lihtsalt ka trükiveaga olla Ahsoous

Jah, kalendrierinevus võib tõesti nii olla, et 21. märts on vana kalendri järgi ning 31. märts on uue kalendri järgi.

Ma uurisin natuke asja: tõepoolest, kirikuraamatus on märgitud 21. märts, aga Gregoriuse kalender võeti Saksamaa protestantlikes osades kasutusele alles 1700. Kalendrite vahe oli tol ajal tõesti 10 päeva, nii et Gregoriuse kalendri järgi oli see 31. märts. Andres 07:34, 27 Nov 2004 (UTC)

Üks kasutaja muutis kuupäeva mitmes vikis, mõnes pandi vana kuupäev tagasi. Ma kirjutasin märkuse inglise ja saksa viki aruteluleheküljele. Ise ma olen nüüd veendunud, et 31. märts on õige, sest meie märgime kuupäevad Gregoriuse kalendri järgi. Andres 07:57, 27 Nov 2004 (UTC)

: Inglise vikis on teistsugused reeglid, me peame võib-olla oma reeglid kokku leppima. Andres 10:25, 27 Nov 2004 (UTC)

Siin oli sellepärast täpsustusleheküljele viitamine, et Bach suunab siia. Nüüd tuleb Bach ümber teha. Andres 05:15, 16 Apr 2005 (UTC)

Miks siin ei võinud olla viide täpsustuslehele? Nüüd kui soovikisn näha teisi Bach-i nimelisi peab hakkama "taidlema" otsingute või URL-idega. --TarmoK 07:38, 16 Apr 2005 (UTC)

: Jah, kuni "Bach" suunab siia, peaks siit saama täpsustuslehele.--Tvali 11:52, 16 Apr 2005 (UTC)

: Minu meelest ajab see päiselink asja segasemaks, mitte selgemaks — minu süsteemitunnetusega see ei klapi. Eelistaksin, et sellised lingid antaks rubriigis "Vaata ka", aga kui on teistsuguseid tundmusi, siis pange muidugi tagasi. Hullem lugu on hoopis selle 'Bachiga' — minu meelest on täiesti ebaloomulik, et märksõna 'Bach' juhatab artiklile "Johann Sebastian Bach", mis omakorda juhatab täpsustusleheküljele. Loomulik oleks, et otsides märksõna 'Bach' jõutaksegi täpsustavale lehele. --Ker 12:44, 16 Apr 2005 (UTC)

: Nõustun ka. Mingis mõttes ka lihtsalt häguseks läheb asi, kui päises liiga palju teemat on.--Tvali 13:53, 16 Apr 2005 (UTC)

:: See asi tuleb ruttu korda ajada, sest praegu pole võimalik täpsustuslehekülge üles leida. Andres 19:55, 16 Apr 2005 (UTC)

::: Oleme jälle sarnase olukorra ees kui oli "Keel"-e artikli puhul, kus see jäi ka lõpuks õhku millist lähenemist võtta. vt. Arutelu:Keel

:::: "Keele" puhul otsustati, et jäetakse nii, nagu praegu on, ja muutust ei tehta. Andres 07:01, 18 Apr 2005 (UTC)

::: Nõus Ker-iga et kui kirjutan "Bach" siis peaksin jõudma täpsustusleheküljele, mitte helilooja lehele ja sel juhul sobib see viide täpsustus lehele ka paremini sinna "vaata ka" osasse. Ehk aitaks kui hääletaks et näha kumba varianti soositakse rohkem? Variandid oleksid siis:

::: a) mitmetähenduslik sõna viib artiklile mis on kõige tuntum ("Bach" -> "J.S.Bach")

::: b) mitmetähenduslik sõna viib alati täpsustusleheküjele ("Bach" -> "Bach (täpsustus)") --TarmoK 07:35, 17 Apr 2005 (UTC)

:::: Kokku leppida tuleb mitte üldises põhimõttes, vaid isikunimede kohta. Ja siingi tuleb tõenäoliselt asjale läheneda juhtumite kaupa. Andres 07:49, 17 Apr 2005 (UTC)

::::: selle loogika järgi peaks ehk ka "rüütel" -artikkel olema ümbersuunatud Arnold Rüütlile, sest kui kusagil on juttu "rüütlist" siis enamus juhtudel on mõeldase ju poliitikut(?) (sarnane oleks ka "Meri" :o) ... kaldun arvama et kas meil tuleb olema põhimõtte "alati täpsusutuslehele" või läheb niimoodi edasi nagu siiani, kes ees see mees, kes esimesena saab "jaole" see määrab mis leheküljest saab "pea lehekülg" ehk siis subjektiivselt ja lugeja võib vaid proovida leida loogikat nende vahel. Niipalju kui neid arutelusid siin olen näinud, seda rohkem usun et see teine variant saab "võidu". ... ei näe suurt erinevust isikunimede ja muude sõnade vahel --TarmoK 17:43, 17 Apr 2005 (UTC)

: Mina isiklikult arvan, et lugeja ei pane loogikat või selle puudumist tähele. Paljudel juhtudel on võimalik teha nii või naa ja suurt vahet pole, mõnel juhul aga tundub, et on vahe. Seetõttu arvangi, et praktiline on teha lihtsalt kuidagi ära, ja kui teised arvavad, et nii ei ole hea, siis võib asja arutada ja parandada. Loogika järgimine ainult loogika pärast annab kindlasti halva tulemuse. Andres 17:53, 17 Apr 2005 (UTC)

:: Nõus. Minu jaoks on täpsustuslehekülg kui otsingu tulemused, kui "otsin" sõna mil võib olla mitu tähendust siis saan "nimekirja" ja valin sealt mida olin "otsimas", vahel on ehk hea kui keegi minu eest "ära otsustab" kuid üldiselt ... ja kahjuks arutelude edasiviivasse jõudu hakkab ka usk tasapisi vähenema, kuid eks loodame parimat --TarmoK 18:40, 17 Apr 2005 (UTC)

::: Mina jälle ei taha, et ma mingit tuntud mõistet otsides satun nimekirja peale, kust on tülikas otsida vähetuntud asjade seast seda, mida mina tahtsin.

:::: Selle vastu saabki pandud tuntumad, laiemalt kasutusel olevad variandid esimesteks ja see järel tulevad muud variandid ... arvan et oleme mõlemad oma seisukohti piisavalt põhjendanud ja näidanud selgelt omi eelistusi ja nüüd jääb loota et tuleb ka teistelt arvamusi ja siis ehk ükspäev ka "juhend"/"reegel" mida vastavate artiklite puhul teha. --TarmoK 20:31, 17 Apr 2005 (UTC)

::: Mida rohkem rahvast siia juurde tuleb. seda elavamaks arutelud muutuvad. Andres 19:03, 17 Apr 2005 (UTC)
Lugedes artiklit mulle tundus vähemalt see, et pole siin kordagi mainitud, et ellkõige Johann Sebastian Bach kirjutas tohutult palju orelile. Lisasin välislinkidesse Bachi kõigi teoste kataloogi BWV. --Jyriorel 31. mai 2009, kell 05:49 (UTC)
----
Paljud peavad teda suurimaks heliloojaks kogu muusikaajaloos. Tema looming on hinnatud nii sügavamõttelisuse, tehnilise täiuslikkuse kui ka ilu ja mõjuvuse poolest. - Sellised laused ei ole entsüklopeediale sobilikud. Siiski võiks neid säilitada näiteks tsitaadina (kui mõni autoriteet on nii öelnud).--WooteleF 1. juuni 2009, kell 10:26 (UTC)
Tore lause, kuid ma ei tea, kes seda siia  artiklisse kirjutas ja ei oska öelda, kellele see fraas kuulub.  Siin oli paistab eelnvalt mitu autorit. Mina lisasin täpsustuseks Bachi tuntud teosed koos  numeratsiooniga BWV kataloogi järgi, mida tema oli kirjutanud just Leipzigis. Aga jah Mozarti kohta näiteks on kunagi öeldud, et sellised geeniused sünnivad kord 1000 aasta jooksul! Bachist võib muidugi veel palju kirjutada.--Jyriorel 1. juuni 2009, kell 11:47 (UTC)

Minu arvates väljendavad need laused fakte. Adeliine 26. aprill 2010, kell 14:38 (EEST)

: Põhimõtteliselt küll, aga sellisel kujul on neid väga raske kontrollida. "Paljud peavad" on liiga ebamäärane. Arvatavasti oleks kõige parem tsiteerida autoriteete. Andres 26. aprill 2010, kell 16:11 (EEST)
----
Weimari perioodi teosed:
Orelile:
*Passacaglia c-moll BWV 582.

*Orgelbüchlein BWV 599–644

Klaverile

*Inglise süidid. BWV 806–811
Andres 6. märts 2011, kell 01:25 (EET)
Passacaglia kirjutas Bach Arnstadtis (), seepärast ma selle lõigu ka ära kustutasin, Inglise süidid ei ole kindlasti Bachi tähtsaimad teosed ning sobiksid pigem artikli lõppu, sinna, kus on kirjutatud loomingust. Iga eluperioodi lõigu lõppu tasub kindlasti lisada perioodi tähtsamad teosed, teen seda, kui elulugu on valmis kirjutatud.
Toomperep 6. märts 2011, kell 12:34 (EET)
Hea Claudio!
Ma väga hindan Teie tööd selle artikli redigeerimisel, kuid kohati olete Te seda artiklit ka risustanud.
Sooviks teada, miks kustutasite viited lõigu "Kantaadid" (Siitan, lk 242) ja "Mühlhausen" (Hubov, 35) lõpust ning lõigu "Lapsepõlv Eisenachis" keskelt (Hubov, lk 14)? Miks ei kõlba Teie arvates kantaatide juurde ka nende eestikeelsed tõlked?
Miks ei sobi järgmised laused:
*"Bachi teened organistina olid hinnatud tema eluajal üle Euroopa, heliloojana hakati teda tunnustama alles 19. sajandi esimesel poolel.
*Kaks sõpra sinna jalgsi ka lähevad. (Sõnastus, tõsi, on kehv, kuid fakt on igal juhul mainimist väärt)
*See tähendab, et Bach ei tohtinud kirjutada kirikukantaate, orelit ei tohtinud ta isegi mängida, rääkimata orelimuusika kirjutamisest. (Jälle, sõnastust annab parandada, kuid orelimängu keeld on igatahes mainimist väärt)
*Tema teoseid peeti tol ajal harjumatult uudsena.
*Neil aastatel kirjutas Bach uue kantaadi igal nädalal. Selleks, et koor neid jumalateenistusel esitada suudaks, pidi Bach loobuma keerukatest koorinumbritest ja asendama need koraalidega.
*Neid teoseid peetakse tihti ka concerto grossodeks. Põhjuse selleks annab tihti esinev solisti või solistigrupi ja kogu orkestri koosmängu vaheldumine, mis žanrile väga omane.
Lisaks sellele olete Te mõned sõnad valeks parandanud (suhkurtõbi->suhkrutõbi, kontsert->instrumentaal kontsert) ja lauseid stiililiselt halvemaks muutnud ("Oma eluajal ja ka veel 18. sajandi lõpul oli Bach tuntud vaid võrdlemisi kitsas ringkonnas;" "Seda näitavad ka tema tehtud Antonio Vivaldi kontsertide transkriptsioonid orelile.").
Brandenburgi kontserdid saatis Bach muuseas krahvile just seepärast, et need talle maha müüa. Ja Mühlhauseni lõigus pidasin ma "lühikese perioodi" all silmas ikkagi Mühlhauseni perioodi, mitte ei ühendanud seda Arnstadtiga.
Seega, sooviks põhjendusi.
Parimate soovidega
Pärtel (Toomperep 30. september 2011, kell 21:32 (EEST))

Need kohad, mille puhul oled kindel, et on halvemaks tehtud, paranda lihtsalt tagasi. Kui võimalik, lisa viiteid. Andres 1. oktoober 2011, kell 00:32 (EEST)

: Kasutaja Claudio saatis mulle e-posti teel 2 kirja selgitustega. Lisan need siia artulellu.

:Hea Pärtel,

:olete vikipeedias tubli tööd teinud! Võtsin Bachi teema ette, sest see

:on mulle lähedane ja oluline. Küsimusi tuli palju, aga püüan siin neile

:vastata (ei oska otse arutelulehele kommentaare lisada):

:*Sooviks teada, miks kustutasite viited lõigu "Kantaadid" (Siitan, lk

:242) ja "Mühlhausen" (Hubov, 35) lõpust ning lõigu "Lapsepõlv

:Eisenachis" keskelt (Hubov, lk 14)? Miks ei kõlba Teie arvates

:kantaatide juurde ka nende eestikeelsed tõlked?

:Siitani viide tundus mõnevõrra ebatäpne ja ülearune, Hubovi viited olid

:aga väga üldteada faktidele ja neid pole mõtet Huboviga seostada.

:Tunnistan, et pean seda raamatut ka lootusetult vananenuks ja vigaseks.

:* "Bachi teened organistina olid hinnatud tema eluajal üle Euroopa,

:heliloojana hakati teda tunnustama alles 19. sajandi esimesel poolel.

:Bachi tuntus organistina üle Euroopa on liialdus - teda tunti ikka

:peamiselt vaid Põhja- ja Kesk-Saksamaal, mujal teadsid teda väga üksikud

:muusikud väga vähestes kohtades.

:* Kaks sõpra sinna jalgsi ka lähevad. (Sõnastus, tõsi, on kehv, kuid

:fakt on igal juhul mainimist väärt)

:See jalgsimatka legend on tore, aga kahtlase tõeväärtusega.

:* See tähendab, et Bach ei tohtinud kirjutada kirikukantaate, orelit ei

:tohtinud ta isegi mängida, rääkimata orelimuusika kirjutamisest. (Jälle,

:sõnastust annab parandada, kuid orelimängu keeld on igatahes mainimist

:väärt)

:"Tohtimine" on väga vaieldav: Köthen oli kalvinistlik - miks Bach oleks

:pidanud kantaate kirjutama kui neid polnud vaja/võimalik ette kanda?

:Bach siiski kirjutas seal paar kirikukantaati, aga need kanti ette

:mujal. Oreli mängimise keeld on eriti huvitav: kui kohalikus kirikus

:polnud orelit (nagu kalvinistlikes kirikutes ikka), siis mida siin

:keelata?

:* Tema teoseid peeti tol ajal harjumatult uudsena.

:See on vaatepunkti küsimus, mina ütleksin, et Bachi teoseid peeti

:samavõrra väga vanameelseteks ja raskepärasteks. Leipzigis oli moes

:hoopis teiselaadne muusikastiil.

:* Neil aastatel kirjutas Bach uue kantaadi igal nädalal. Selleks, et

:koor neid jumalateenistusel esitada suudaks, pidi Bach loobuma

:keerukatest koorinumbritest ja asendama need koraalidega.

:Ei pea paika: kui vaadata üle tema kõnealuse perioodi kantaadid, siis

:need on täis väga keerukaid koorinumbreid.

:* Neid teoseid peetakse tihti ka concerto grossodeks. Põhjuse selleks

:annab tihti esinev solisti või solistigrupi ja kogu orkestri koosmängu

:vaheldumine, mis žanrile väga omane.

:See väide pole kindlasti päris vale, aga Brandenburgi kontserdid

:kuuluvad siiski selgelt Vivaldi arendatud soolokontserdi tüüpi ja neis

:on väga vähe ühist itaalia varasema concerto grosso'ga.

:* Brandenburgi kontserdid saatis Bach muuseas krahvile just seepärast,

:et need talle maha müüa.

:Kuidas kujutada ette heliteose müümist 1720. aastatel? Selline tehing

:ühe aadliku ja teise aadliku teenri vahel on põhimõtteliselt võimatu ja

:mingist müügisoovist pole ka Bachi pidulikus pühenduskirjas sõnagi

:juttu.

:* Ja Mühlhauseni lõigus pidasin ma "lühikese perioodi" all silmas ikkagi

:Mühlhauseni perioodi, mitte ei ühendanud seda Arnstadtiga.

:Arusaadav, aga kõnealused kantaadid on pea-aegu kindlalt dateeritud just''

:Arnstadti aastatesse. On muidki põhjusi, miks neid kaht perioodi on

:otstarbekas siduda.''

:Paar stiiliküsimust on vahest maitseasjad, aga mu parandused lähtusid

:ikka pigem väljenduse täpsusest.

:Aga suhkurtõve osas sain targemaks! Sorry! Parandasin tagasi.

:Parimatega

:Teine kiri:

:Unustasin eile ühe olulise küsimuse: kantaaditiitlite tõlked. Neid on

:hakatud näiteks ka Klassikaraadios kasutama ja see häirib mind tõsiselt.

:Probleem on selles, et eesti keeles ei ole kujunenud selliste tiitlite

:tõlkimise ühtset traditsiooni ja igaüks toimetab oma parema äratundmise

:järgi. Nii on käibel palju erinevaid tõlkeversioone ja vikipeedias ei

:tahaks neid praegu küll normeerima hakata.

:Sisuliselt on häda selles, et kantaadid kasutavad luuletekste, mille

:esimese rea tõlkimine jääb liiga tihti igasuguse kontekstita. Lihtne

:näide: kuidas tõlkida "Wie schön leuchtet der Morgenstern"? Kas "Kui

:kaunilt särab hommikutäht/koidutäht"? See oleks täpse tõlkena üsna OK.

:Aga kontekstist lähtuvalt tõlgiksin ma kindlasti "Nüüd paistab meile

:kaunisti" - see ei paista üldse mitte täpsena, aga kuna tegu on

:koraalikantaadiga ja tekst algab kirikulauluga, siis eestikeelses

:lauluraamatus algab see laul just nii. Kontekstuaalselt ma eelistaksin

:siis kindlasti viimast, aga paraku ei ütle see paljudele suurt midagi.

:Üle ilma on selliste probleemide vältimiseks hakatud kasutama vist

:ainsat võimalust - jätta sellised tiitlid lihtsalt tõlkimata.

:Või veel lihtsam näide: "Greensleeves" on ikka palju parem laulu tiitel

:kui "Rohelised varrukad", nagu seda vanasti on tõlgitud :)

:Tervitusi

:Üldiselt tasub kirjasaatjaga nõustuda, nagu kirjast võib järeldada, on tegemist pädeva inimesega. Küll aga tasuks arutlusse võtta kolme viite teema ja pealkirjade tõlkimine. Mida arvavad Vikipeedia toimetajad neist? Kas Hubovi viited on liiga üldtuntud faktidele, et sinna viidet lisada? Samuti võrdlesin ma kustutatud Siitani viitega lõiku allikaga: Ei leidnud, et see midagi ebatäpset oleks olnud. Üldiselt peaks olema tava: mida rohkem vihjeid, seda usaldusväärsem artikkel. Mis puutub aga kantaaditõlgetesse, siis minu meelest võiksid nad olla. Saksa keelt mitterääkivatele inimestele ei ütle need originaalpealkirjad midagi. Eelmises variandis olid originaalpealkirjad ilusti olemas, nende kõrval sulgudes olnud tõlked ei teinud neile midagi halba.Toomperep 1. oktoober 2011, kell 22:07 (EEST)

:: Üldtuntud fakte, mida viidata pole mõtet, on artiklis väga vähe (näiteks see, et tegemist on tuntuimaga Bachide suguvõsast). Kui võimalik, siis viidata Bachi asjatundjate kirjutistele. Halvad viited võivad usaldusväärsust ka kahandada.

:: Lauluraamatus olevatest koraalidest ja miks mitte kantaatidest saab eraldi artiklid kirjutada.  Kui eestikeelne tekst on olemas, siis selle mittemainimine ning samas sõnasõnalise teksti äratoomine on tõesti problemaatiline. Probleem on ka selles, et esimese rea või pealkirja tõlkimine kuigi palju mõista aita. Tarvis on rohkem selgitusi, mida võib anda eraldi artiklis. Tekstid on ju ka vabad, need võib ära tuua tervikuna ja koos tõlkega. Andres 1. oktoober 2011, kell 22:29 (EEST)

:::Ehk oleks kantaatide pealkirjade tõlkimisel lahendus see, kui kasutaks pealkirjade tõlkimisel sõnasõnalist otsetõlget (nagu see enne oli), kuid lisaks siis artikli lõppu märkuse, et kantaatide eestikeelsed tõlked on sõnasõnalised ega ole seotud eestikeelsetes lauluraamatutes oleva pealkirjaga vms?Toomperep 1. oktoober 2011, kell 22:59 (EEST)

:::: Noh, võib ju ka nii. Andres 1. oktoober 2011, kell 23:47 (EEST)
----
Ma märkisin nime "Sebastian" häälduse nii, nagu seda eesti keeles tavaliselt hääldatakse. Kas niisugune hääldus on õige, seda ma ei tea. Andres 28. jaanuar 2012, kell 10:56 (EET)

s-i asemel peaks vist kirjutama z -- Ahsoous 28. jaanuar 2012, kell 23:33 (EET)
----
Lisasin viiteid, kuid ühest kohast kustutasin märke "lisa viide" lihtsalt ära. See oli koht, kus oli väidetud, et Schweitzeri raamat on mõjutanud paljusid hilisemaid raamatuid. Et sellele väitele viidata, tuleks viidata paljudele raamatutele, kus Schweitzeri raamatut on mainitud või tsiteeritud. Sellel ei näe ma aga mõtet.Toomperep 24. veebruar 2012, kell 13:13 (EET)

Paremini sobiks viide allikale, kus sedasama on nenditud. Lause ise on küllaltki väheinformatiivne. Andres 25. veebruar 2012, kell 08:16 (EET)

: Sellisel juhul peab Claudio käest küsima, mina seda ei kirjutanud.Toomperep 25. veebruar 2012, kell 10:49 (EET)

:: Claudio vastas:

::Tere!

::See lause väljendab ju üpris triviaalset tõde. Kelle arvates see on

::väheinformatiivne? Ma seda kustutada küll ei soovitaks. Schweitzeri

::tähtsusest on kirjutatud palju, ma arutlen selle ümber pisut ka oma

::artiklis „Bachi helikeelest: Mõistmise võimalus tänapäeval” – Teater.

::Muusika. Kino. 6/1987.

::Parimatega

::Toomas Siitan Toomperep 25. veebruar 2012, kell 23:10 (EET)

::: Noh, tollele artiklile võikski viidata. "Triviaalne tõde" ja "väheinformatiivne" on üsna lähedased. Andres 26. veebruar 2012, kell 03:51 (EET)
----
Alajaotusest "Ohrdruf": Võimalik, et just see põhjustas Bachi hilisema nägemispuude. Sellisel kujul pole see fakt. Andres 27. veebruar 2012, kell 14:06 (EET)
----
Ma arvan, et entsüklopeedias ei saa kasutada lauseid stiilis last, kellest kuus jäi ellu., last, kellest pooled jäid ellu. jne. -- Ahsoous 27. veebruar 2012, kell 14:08 (EET)

Kas lause "... last, kellest pooled surid juba imikueas." oleks parem? Toomperep 27. veebruar 2012, kell 14:51 (EET)

: võimalik... aga eks kellelegi võib millalgi paremgi idee tulla (kui üritada kramplikult ühte lauset mõelda, ei tule sellest nii ehk naa midagi välja) -- Ahsoous 27. veebruar 2012, kell 23:18 (EET)

Johann Sebastian Bach-ist muusikaõpiku järgi:
Saksa helilooja ja organist (orelimängija) Johann Sebastian Bach on päritmuusikute suguvõsast.Pillimängu- ja muusika kirjutamise oskust jagasid tavaliselt isad,vanemad vennad, onud või teised susgulased. Ka Bach-i õpetas algul isa. Pärast vanemate surma aga kasvatas teda vanem vend Christoph. Ta oli organist ja õpetas ka Bachi orelit mängima. 15- aastasena sai Johann Sebastianist kloostrikooli kooripoiss. Kloostri raamatukogus uuris ta tolle aja heloloojate noote ja seal muutus kindlamaks tema soov saada muusikuks. J.S. Bach mängis mitut pilli- viiulit, klavessiivi, orelit ja klavikordi- ja kirjutas nendele ka muusikat. Helolooja eluajal tunti teda peamiselt kui organisti ja õukonna kappellmeistrit (orkestrijuhtu). Mõlema ameti juurde kuulus aga ka muusika kirjutamine: kirikus töötades pidi ta kirjutama muusikat jumalateenistustele, õukonnas aga pidi looma lugusid, mida orkester ja lauljad kontsertidel ja pidustustel esitasid. Johann Sebastiani looming sai laiemalt tuntuks alles pärast helilooja surma. Tema eluajal ilmusid trükist vaid üksikud teosed ning osa loomingust on tänaseni kadunud. säilinud on rohkem kui 500 Bach-i teost.
Enamik neist, kes klaverimängu õpivad, on kindlasti mängima mõnd pala "Anna Magdaleena Bachi klaverivihikust" (pühendatud Bachi naisele), kogumikest "Väikesed prelüüdid ja fuugad" või "Hästitempereeritud klaviir".
Helilooja Ludwig van Beethoven on Bachi kohta öelnud: "Mitte Oja (Bach tähendab saksa keeles 'oja'), vaid Meri peaks olema ta nimi..."
Johann Sebastian Bach on üks suurimaid heloloojaid muusikaajaloos.
--Morel (arutelu) 2. mai 2012, kell 19:55 (EEST)
----
Tema ema nimi ei tohiks olla niimoodi lingitud ega mainitud. Peale selle, Bachi ema isa nimi oli Lemmerhirt, ema ristimistunnistusel on perekonnanimeks Koch. Ma ei tea, kas õige on Elisabetha või Elisabeth. Andres (arutelu) 29. märts 2014, kell 21:34 (EET)

Artiklis parandati Toomakirik toomkirikuks. Pöörasin tagasi. Selgituseks tsitaat inglise vikist: "In 1723, Bach was appointed Thomaskantor, Cantor of the Thomasschule at the Thomaskirche (St. Thomas Church) in Leipzig, which provided music for four churches in the city, the Thomaskirche, the Nikolaikirche (St. Nicholas Church), and to a lesser extent the Neue Kirche (New Church) and the Peterskirche (St. Peter's Church)." Ursus scribens (arutelu) 12. mai 2019, kell 13:51 (EEST)


Arutelu:Jaan Tõnisson

See materjal peaks olema artikli tekstiga integreeritud:
'''Tõnisson, Jaan''' (22.XII 1868 Tänassilma läh., Viljandi vald – surmaaeg ja -koht teadmata), riigitegelane, poliitik ja õigusteadlane, [[Tartu Ülikool|Tartu Ülikooli]] audoktor (1928), ühistegevuse professor (1935). Lõpetas 1892 Tartu ülikooli õigusteaduskonna ''cand. jur.'' kraadiga. Oli 1891–92 Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees, 1905–17 Eesti Rahvameelse Eduerakonna, 1917–19 Eesti Demokraatliku Erakonna, 1919–32 Eesti Rahvaerakonna ja 1932–35 Rahvusliku Keskerakonna juht. Andis 1896–1930 välja enda juhitud erakondade häälekandjat ajalehte "Postimees" ning oli 1896–1935 (vaheaegadega) selle peatoimetaja. Oli Eesti rahvusluse ideoloogia loojaid ja selle mõõduka suuna juht, õhutas väärtustama eestlust ning tuginema oma jõule, võitles venestamise ja saksastamise vastu. Valiti 1906 Liivimaa talupoegade saadikuna I Riigiduumasse, tegutses seal autonomistide rühmas. Oli Eesti Ajutise Maanõukogu, Eesti Asutava Kogu ja I–VI Riigikogu liige; juhtis 1917–18 Eesti välisdelegatsiooni, oli 1918–19 portfellita minister, 1919–20 peaminister, 1923–25 ja 1932–33 Riigikogu esimees, 1927–28 ja 1933 riigivanem ning 1930–32 välisminister. Läks 1930. aastate teisel poolel vastuollu K. Pätsi autoritaarsusse kalduva valitsusega, kõrvaldati 1935 poliitilistel põhjustel "Postimehe" peatoimetaja kohalt. Oli 1898–1918 Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi esimees, propageeris ühistegevust. Tõnissoni algatusel asutati 1902 Tartus Eesti Laenu- ja Hoiuühisus. Õpetas 1935–39 Tartu Ülikoolis ühistegevust. Vabadusristi III liigi 1. järk. Kui NSV Liit Eesti okupeeris, vahistati Tõnisson detsembris 1940. Tema edaspidise saatuse kohta kindlaid andmeid ei ole.

Ma olen ysna, ysna kindel, et Tõnisson ei olnud "1891–1992 Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees". Niivõrd kui mina tean, EYSis postuumseid ameteid ei esine. Äkki 1892? --Oop 13:41, 18 august 2005 (UTC)

Võib-olla hoopis 92. a. eKr? ;-) (vt all-olevat pilti) --Toivo (arutelu) 19. aprill 2012, kell 15:50 (EEST)
"1919-1920 Asutava Kogu" misasi? liige või mingi asjapulk? --Oop 13:46, 18 august 2005 (UTC)

võiks ak lisada, et JT kinkis EÜS-ile nonde oma maja.
suwa

Kas ikka oli nii?
<gallery>
Pilt:Oma-maja-1.png|EÜS krundi ost ja maja ehitus I
Pilt:Oma-maja-2.png|EÜS krundi ost ja maja ehitus II
Pilt:Jaan-Tonisson.png|Jaan Tõnisson, esimees 1891. II — 92. II
</gallery>

--Toivo (arutelu) 19. aprill 2012, kell 16:22 (EEST)

tuntud ka kui Tjoška

Jäetud välja, sest pole arusaadav, kellele ta selle nime all tuntud on. Andres 3. märts 2006, kell 06.23 (UTC)

Ma ei hakka küsima, miks minu täiendused maha võeti. Arusaadav. Topeltstandardid. Kahepalgelisus. Mida oligi tarvis tõestada... Konstantin Pätsi suhtes on kõik võtted ja terminid (Moskva agent, riigipööre, autoritaarsus, diktatuur...) lubatud, aga kui Tõnissonu isikut ja tegevust sama mõõdupuuga kohelda, on see pühaduseteotus.
11. augustil 1933 sooritas Tõnisson koos Gustav Jonsoniga riigipöörde, kehtestades üleriikliku sõjaseisukorra ja ajalehtede tsensuuri, mille järel tema valitsust ja selle tegevust hakati ajakirjanduses ignoreerima. Pärast 1933. aasta rahvahääletuse tulemuste selgumist pidi ta oma diktatuurist häbistatult loobuma.
1930. aastate teisel poolel muutus Tõnisson järjest seniilsemaks, lastes end värvata Tjoška nime all Nõukogude agendiks. Oma pimedas vihas Konstantin Pätsi valitsuse vastu ei põlanud ta ära ühtegi vahendit Eesti Vabariigi õõnestamiseks oma kommunistidest sõprade kätega, kutsudes üles asutama Eestisse Nõukogude sõjaväebaase. Aeg-ajalt luges ta Riigivolikogus ette kõnesid, mille tekstid olid talle saadetud Nõukogude saatkonnast.
Tõnissonu majanduslik mõtlemine ei olnud kunagi tugev. Pärast seda, kui ta oli Postimehe pankrotti ajanud, pandi see hoolduse alla ja Tõnisson eemaldati peatoimetaja kohalt.
Välja on jäetud veel järgmine lause.
Seejuures oli ta äärmiselt sallimatu oma oponentide (sealhulgas Konstantin Päts) ja oma partei siseopositsiooni vastu, kannatamata vähimatki vasturääkimist.
Vikipeedia põhimõte on erapooletu esitus. Ühtki fakti maha vaikida me ei taha. Kui tegemist on vaieldava faktiga, siis tuleb ära tuua ka allikas. Hinnanguid ei tohi esitada enda nimel, vaid ainult kirjeldada teiste poolt antud hinnanguid.
Praegu on artikkel alles algfaasis. Lõpuks tuleb siia kõik kirja panna. Keegi ei ole selle artikli kallal veel tõsiselt töötanud. Las Sinu täiendused jäävad praegu siia, hiljem saab neid arvestada. Pikema jututa   kustutamine ei olnud õige. Mina lugesin algusest "tuntud ka kui Tjoška" ega saanud midagi aru. Ma ei ole küll asjatundja, kuid arvan, et pole tõestatud, et ta agent oli. Andres 3. märts 2006, kell 09.41 (UTC)

Mis puutub Pätsisse, siis artiklis Konstantin Päts midagi taolist, mida võiks võrrelda Sinu täiendustega siin, kirjutatud ei ole. Andres 3. märts 2006, kell 09.43 (UTC)

Kas keegi siinsest seltskonnast teab kuidas sa JT endle hüüdnime Koodi-Jaan?
Kui jah, siis selline värvikas hüüdnimi võiks kuuluda artikli juurde.
Suhtun väidetesse, et keegi on olnud võõrriigi luure-ja terroriorganisatsioonide käsilane
vägagi ettevaatlikult. Niipalju kui mina olen aru saanud võidi Venemaa organite dokumentides
kõike võltsida. Seega vajaks iga üksikisiku kohta käiv väide pikka ja põhjalikku uurimistööd,
mille väited peaksid olema mingil arvestataval ajalootöö tasemel kaitstud.
--[[Kasutaja:Suwa|Suwa]] 3. märts 2006, kell 20.11 (UTC)
...''kõrvaldati 1935 poliitilistel põhjustel "Postimehe" peatoimetaja kohalt.''
See on vale. Postimees läks Tõnissoni ebamajandusliku tegevuse järel pankrotti (mida oli oodata juba aastaid) ja võeti Eesti ühe vanima ja suurima ajalehena riikliku hooldamise alla, et seda mitte lihtsalt sulgeda. Muide, sulgemise korral näägutataks seda sündmust samamoodi. --[[Kasutaja:Christopher Robin|Christopher Robin]] 20. juuli 2006, kell 07.29 (UTC)

Saan aru, miks see tsitaat on toodud, aga kui artiklis on kõigist võimalikest tsitaatidest just see, siis jääb mulje tendentslikkusest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. juuli 2006, kell 18.43 (UTC)

Hi, I have added a picture of Jaan Tõnissons memorial in Tartu. As I don´t speak any Estonian somebody should control the description. Thanks, --Mghamburg 26. august 2006, kell 00:23 (UTC)

Lisan artiklis oleva tsitaadi allika:
---------
N. Liidu saadik Tallinnas K. Nikitin kirjutas päevikusse, et vestluses 15. aprillil 1939 ütles Jaan Tõnisson: „Luban endale avaldada teie ees Eesti rahva arvamust, et me oleme kogu hingest koos Nõukogude Liiduga. Me teame, et ainult koos Nõukogude Liiduga saame me hoida oma iseseisvust. Kui tahate võtta me sadamad, siis palun.“ (J. Ant, „Saadiku päevik“). Loomulikult ei saa võtta seda tõepärase avaldusena, isegi mitte siis, kui J. T. tõesti midagi sarnast ütles. Kuid Ilmjärv rajab oma süüdistused Pätsi vastu suures osas just sellisele küsitava väärtusega nõukogude dokumentatsioonile. (H.Grabbi)
--------
Yhtlasi teen ettepaneku see tsitaat artiklist sellisel kujul eemaldada kui ebausaldusväärne. --Lulu 26. august 2006, kell 10:09 (UTC)
Tõstan selle lõigu praegu siia:
Tsitaat
Luban endale avaldada teie ees Eesti rahva arvamust, et me oleme kogu hingest koos Nõukogude Liiduga. Me teame, et ainult koos Nõukogude Liiduga saame me hoida oma iseseisvust. Kui tahate võtta me sadamad, siis palun.
(Vestluses Nõukogude Liidu saadiku Kuzma Nikitiniga 15. aprillil 1939 )
--Lulu 26. august 2006, kell 10:11 (UTC)

Kas neutraalsusmärke võib maha võtta? Andres 26. august 2006, kell 10:12 (UTC)

: Jah, võtsin maha. --Lulu 26. august 2006, kell 10:17 (UTC)
Muide, Teataja-nimelisi ajalehti on olnud teisigi, mitte ainult Pätsi oma.
----
Samuti suutis Tõnisson moraalselt ja materiaalselt hävitada Hendrik Laasi, tagades, et Tartusse ei jäänud enam ühtegi Tõnissoni eestlasest oponenti.
Selle väitega seostuvat tuleks lähemalt uurida. Athanasius Soter 28. oktoober 2006, kell 21:45 (UTC)
----
kaasaegse Eesti rahvusliku ideoloogia

See on ebamäärane. Kelle mille kaasaegse? Andres 28. oktoober 2006, kell 23:49 (UTC)
----
"Tartu renessanssi" ehk rahvusliikumise hoogustumise teket.

Kas Tartu renessanss on ... hoogustumise teke? Või ehk hoogustumine? Andres 28. oktoober 2006, kell 23:51 (UTC)
----
sai Tõnissoni erakond teatud määral jätkata oma tegevust ka pärast revolutsiooni, kuna esindas mittesotsialistlikke ning reserveeritud vaateid.

Millisest revolutsioonist on jutt? See seos vajab selgitust. Andres 28. oktoober 2006, kell 23:53 (UTC)

: Et jutt on jaotuse 1905. aasta revolutsioon all, siis peaks lugejale selge olema, et mõeldakse just seda revolutsiooni. Kui seal käsitletaks mõnda teist, siis tuleks see mõistagi selgelt välja tuua. Athanasius Soter 29. oktoober 2006, kell 10:13 (UTC)

:: Eelmine lause lõpeb sõnadega: mille juhiks oli ta aastatel 1905–1917. Seetõttu tundub, nagu räägiks järgmine lause 1917. aasta revolutsioonile järgnevast ajast. Ära ütle, et Sulle ei tundu. Sõnastust tuleks parandada. Andres 29. oktoober 2006, kell 10:26 (UTC)
----
Konstantin Pätsi teise valitsuse portfellita minister

Kas see oli siis esimene või teine Pätsi valitsus? Andres 28. oktoober 2006, kell 23:57 (UTC)
----
kõik parlamentaarse demokraatliku riigikorra institutsioonid jäid täies mahus alles ning toimisid analoogselt edasi

Mis tähendab "analoogselt"? Andres 29. oktoober 2006, kell 00:01 (UTC)
Lisaks PC huvides artiklist kaotatud faktidele tuleks lisada, et Vabariigi Presidendi valimiskoosolekul 24. aprillil 1938 oli JT ainus, kes Konstantin Pätsi austamiseks püsti ei tõusnud.

Palun loetle siin faktid, mis on artiklist kaotatud. Andres 31. oktoober 2006, kell 12:13 (UTC)
----
Tavaliselt on Postimehe ja Teataja vastuolu üle hinnatud, kujutades seda tagantjärele "kahe suure" omavahelise suure heitlusena. Tegelikult oli ajalehtede sisu suhteliselt sarnane, kuid Teataja rõhutas enam sotsiaalprobleeme, sest Tallinnas asus palju tööstustöölisi ning talurahvas oli Eestimaa kubermangus üldiselt vaesem kui Liivimaal.

See võib muidugi tõsi olla, kuid see kõlab seisukohavõtuna vaidluses. Andres 31. oktoober 2006, kell 12:16 (UTC)
----
Kas see 1917. aasta sündmus toimus vana või uue kalendri järgi 30. märtsil? Andres 1. november 2006, kell 22:35 (UTC)
-----
Jaan Tõnissoni valitsuse fiasko viis tema maine niivõrd alla, et järgmised seitse aastat teda valitsusse enam ei lastud.

:Aastail 1920–1927 ei juhtinud Jaan Tõnisson ühtegi valitsust. See on fakt. Samasugust pausi Konstantin Pätsi puhul aastail 1924–1931 on küll tema paikapanemiseks ära kasutatud.

:: Hästi, see on fakt, et ta ei juhtinud ühtegi valitsust. Seda, et põhjuseks on tema halb maine tema valitsuse fiasko tõttu, on palju raskem tõendada. Vikipeedia artikli eesmärk ei ole kellegi paikapanemine. Kas artiklis Konstantin Päts on Konstantin Päts säärasel viisil paika pandud? Andres 27. jaanuar 2007, kell 11:49 (UTC)
Tõnissoni ettevõtmised viisid tema maine niivõrd alla, et ta ei saanud lootagi rahva poolt uue põhiseaduse alusel riigivanemaks valimist, nii väga kui ta seda ka tahtnud oleks. Seetõttu toetas ta poliitikas kogenematu kindral Johan Laidoneri kandidatuuri, et tema selja tagant ise valitseda.

:Suur rahvajuht, Rahvaerakonna isevalitseja, esimene eesti rahvusest Jumal ja Eesti demokraatia isa Koodi-Jaan (Nuustaku hertsog) ei kandideerinud 1934. aastal riigivanemaks. Ka see on fakt. Kui vapside epigoonid loevad kandidaatidele antud toetusallkirju ja teevad neist sügavmõttelise järelduse, et Larko võit oli möödapääsematu ja ainuõige (ja Päts poleks mingil juhul riigivanemaks saanud), siis Tõnisson ei saanud ühtegi toetusallkirja. Mis sellest järeldub, kui hinnata Larko'd, Laidoneri, Pätsi, Reid ja Tõnissoni sama mõõdupuu järgi?

: Kui selline argument ei ole sobiv Pätsi puhul, miks peaks seda siis kasutatama Tõnissoni puhul? Andres 27. jaanuar 2007, kell 11:49 (UTC)

::Lajataks siis juba igaühele. Ad absurdum. Igatahes, on fakt, et Tõnisson ei olnud riigivanem kuni 1927. aastani ja et ta ei kandideerinud 1934. aasta riigivanema valimistel. Seda ei ole mina välja mõelnud. Kui väita, et rahvas oli Pätsi vastu, miks ta siis oma suurele juhile ja demokraatia isehakanud maskotile Tõnissonile sedagi toetust (allkirjade arv) ei andnud, mis Pätsile? Mõlemad väljatõstetud faktid tuleks kindlasti ära märkida, muidu jääb pilt Tõnissonist ebatäielikuks ja idealiseerituks.

::: Imelik on kirjutada sellest, mida ta ei teinud. Seda, et ta seitse aastat riigivanem ei olnud, on tekstist ka näha. Neis lõikudes, mis ma kõrvaldasin, oli fakt ja kommentaar segamini. Võib ju kirjutada, et ta  ei kandideerinud 1934. aastal ning toetas Laidoneri kandidatuuri (tuleb täpsustada, kuidas nimelt ta seda toetas). Aga seda, et tema toetus rahva seas oli lootusetult väike ning et ta lootis Laidoneri selja tagant valitseda, on palju keerulisem tõendada.

::: Muidugi tuleb Tõnissonist anda igakülgne pilt, selleks aga peaks  artikkel olema palju detailsem. Võib ka kirjutada konkreetsetest hinnangutest Tõnissonile ja tema tegevusele ning ajaloolaste spekulatsioonidest. Artikli autor ise ei tohi hinnanguid anda ega spekuleerida.  Andres 27. jaanuar 2007, kell 12:12 (UTC)

Kuidas selliseid väiteid tõendada? Võtan nad parem esialgu välja. Andres 25. jaanuar 2007, kell 17:36 (UTC)
----
Ilmselt ei tasu neid teateid väga tõsiselt võtta, ent need näitavad, kuivõrd oluline oli Jaan Tõnisson eestlastele rahvusliku iseseisvuse sümbolina.

See on hinnang. Andres 28. august 2007, kell 11:57 (UTC)
----
Kas skulptuuri foto on veel kuskil alles? Andres 20. juuni 2008, kell 18:09 (UTC)
Samal aastal oli ta Riigivolikogus presidendivalimistel ainus Konstantin Pätsi vastaskandidaat, kes seal ettearvatult suure häälteenamusega kaotas. See lause ei ole üheselt mõistetav. --Metsavend 20. november 2008, kell 20:29 (UTC)
Sõjainvaliidide suuraktus Tartus. Vaba Maa, 21. jaanuar 1935, nr. 18, lk. 6. Mulle on üllatuseks, et Jaan Tõnissonil lubati 1935. aastal avalikult kõnet pidada ja see kõne avaldati isegi ajalehes. Järelikult on mulle valetatud. --Kontra 22. jaanuar 2010, kell 09:47 (UTC)

Saksa asekonsul Tartus Hermann tegi prof. Jaan Tõnissonile teatavaks, et Saksa riigijuht ja kantsler Adolf Hitler on otsustanud annetada temale olümpiaordeni. Selle ordeni on seni Eestis saanud mõned meie nimekamaid tegelasi.n Prof. Jaan Tõnisson keeldus tähendatud aumärgi vastuvõtmisest. Omas äraütlemiskirjas ta ei maini keeldumise põhjusi.
Vaba Maa, 15. märts 1937, nr. 60, lk. 1. --Kontra 8. veebruar 2010, kell 14:48 (UTC)

allikas veebis ka: http://dea.nlib.ee/fullview.php?pid=s217367&nid=62039&frameset=1

suwa 8. veebruar 2010, kell 16:45 (UTC)
Eesti Ajutise Valitsuse otsus 7. detsembrist 1918:  --Õli (arutelu) 17. detsember 2012, kell 15:29 (EET)
----
Minu meelest peaks ajaleheartiklid olema muu kirjandusega koos. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 21:36 (EET)
Kas Jaan Tõnissoni noorim poeg oli Rein või Lembit? --IFrank (arutelu) 26. jaanuar 2014, kell 00:00 (EET)
J. Tõnisson loobub peale valimisi poliitikast. = Eilasest tänaseni. Rahvaleht, 22. aprill 1926, nr. 47, lk. 2. --IFrank (arutelu) 29. märts 2014, kell 01:06 (EET)

Jaan Tõnisson ei võtnud vastu olümpiaordenit.

Esperanto vikis on isik :eo:Jaan Tenisson, kes tolle viki järgi sündinud 1864 ja samuti Viljandimaal. Kas seal vikis on ehk midagi valesti, sama isik?--Estopedist1 (arutelu) 27. juuni 2015, kell 12:53 (EEST)

Jaan Tõnissoni ( Jaan TENISSON ) , estono , endinerätsep , nüüdpõllumajandustootja . Birth . 30. september 1864 aastal Viljandimaa . Nagu pastoraalne poiss õppinud Volapük . E - töötaja 1891. Üks esimesi e - pioneerid Eestis . Algatatudliikumine Narva ja kogu riigis . Postitatud soetusmaksumuses E - asjad ja propilojn , toetabavaldamine õpikuid . Asutatud Narvaesimene e - raamatupood ,printer , jaraamatukogu . Vastas Z. KuigiEesti - Vene sõda 1919. aastal tulekahju hävitas kogu oma domeen,E printer ja nii edasi . Siis kolis ta riigis keelatud, kaotada katastroof oma energia ja hea tuju .

Nähtavasti on teine isik. Andres (arutelu) 27. juuni 2015, kell 16:38 (EEST)

Tõlge oleks niisugune:

"Jaan Tõnisson (Jaan Tenisson), eestlane, varem rätsep, praegu põllumees. Sündinud 30. septembril 1864 Vijandimaal. Karjapoisina  õppis volapükki. Esperantist 1891. aastast. Üks esimesi esperanto pioneere Eestis.  Algatas esperantoliikumise Narvas ja kogu maal. Andis omal kulul välja esperantokirjandust ja ... (?), toetas õpikute väljaandmist. Asutas Narvas esimese esperantokeelsete raamatute kaupluse, trükikoja ja raamatukogu. Oli Zamenhofiga kirjavahetuses. Eesti-Vene sõja ajal 1919  hävitas suur tulekahju kogu tema vara, esperantotrükikoja jne, seejärel asus ta maale elama,  lõpetas tegevuse, kaotades õnnetuse tõttu oma energia ja rõõmsameelsuse." Andres (arutelu) 28. juuni 2015, kell 02:05 (EEST)

: neid on vist mitmeid olnud, ntx:

: s. 1864 http://www.geni.com/people/Jaan-T%C3%B5nisson/6000000010310161847

: s. 1874 http://www.mihklepp.eu/family/individual.php?pid=I09266&

: suwa 29. juuni 2015, kell 13:49 (EEST)
----
Jaan Tõnissoni kõrkuseni küündiv isekus, põikpäisus ja agressiivselt ründav esinemismaneer tõid talle vastaseid igal sammul.

See ei tohiks nii lihtsalt siin seista, isegi kui on viide. Andres (arutelu) 15. oktoober 2016, kell 15:47 (EEST)
Kodus valitsesid vennastekogude kasin ja kompromissitu vaim ning rahvuslik meelsus.

Sama lugu. 15. oktoober 2016, kell 16:09 (EEST)
----
Sissejuhatuse kolmandas lõigus on halb süntaks ja  kõik, mida nimetatakse, ei ole organisatsiooni liikmeks olemine.
Minu meelest riigivanemaks olemist tuleks kohe alguses mainida, nagu enne oligi. Andres (arutelu) 18. oktoober 2016, kell 18:26 (EEST)
----
Ka lisatud lõik hulluse kohta ei sobi niisugusel kujul. Andres (arutelu) 19. detsember 2017, kell 19:50 (EET)
Tõnisson oli hull (paranoia) järgmiste selgete sümptoomidega: suuruse hullustus, huumori absoluutne puudumine, ebaausus ja silmakirjalikkus, mis aga olid n.-ö. siirad, sest seda tüüpi hullud peavad enda suhtes kõike lubatuks, kuna nende arvates ei maksa nende kohta need normid, millede täitmist nad karmilt nõuavad teistelt. See hull oli ümbritsetud kaasajooksjatest, kellel samuti oli vähe ausust ja tarkust, kuid kes kasutasid võimalust sõita tarmuka „rahvajuhi” – tegelikult hullu (kõik niisugused hullud on erakordselt tarmukad [oma] sõiduvees). Kõik see lõppes lihtsa reetmisega ja enamlastele Eesti – aga ka iseenda – kättemängimisega. Need tema jüngrid teevad nüüd valjult häält Rootsis. Mulle pakub teatavat rahuldust see „skandaali” tegemine ja pättide rahurikkumine ning nende poolt hoolega ülespuhutud õhupalli läbitorkamine. Kellelgi pidi kord julgust olema ja see siis olin mina. Selteril endal see julgus puudus. Oskar Öpik, kiri Karl Pärlile, 19. detsember 1958, lk. 464.
väärib kustutamist. Igasugused viited puuduvad, tekst on täis kellegi isiklikke hinnanguid, takkapihta mina-vormis kirjutatud. Sellised sissekanded tasuks kirja panna isiklikku päevikusse, mitte Vikipeediasse kõigile lugeda.
Keegi Oskar Öpik. Viide on antud lõpus, raamatust Sajandi eesti perekond.
Tõstsin anonüümse jaurami segast päritolu tsitaadi rahvusmüüdi alla, seal on sel vähemalt mingi tasakaalustav roll. Tõsi, tegelikult tuleks tsitaati kas kärpida või, vastupidi, kontekstiga pikendada. Praegu jääb täiesti arusaamatuks, milles seisnes "õhupalli läbitorkamine", kui Tõnisson on endiselt müütiline tegelane ja Öpikust ei tea eriti keegi peale süvenenud huviliste. Üldiselt ma küll arvan pigem, et Vikipeedia võiks tõnissonlaste ja pätsistide jätkuvat ajaloolist heitlust refereerida, ent võitluse artiklitesse kandumise korral mõlemad pooled kiirelt utreerida. Kui inimestel tõesti midagi muud teha pole kui sajanditaguse ajaloo üle kakelda, siis tehku seda mujal. Kindlasti leiaks ka paremaid Tõnissoni suhtes kriitilisi tsitaate, mille autorit ei vaeva suuruse hullustus, huumori absoluutne puudumine, ebaausus ja silmakirjalikkus. --Ehitaja (arutelu) 14. detsember 2018, kell 12:41 (EET)
Teen ettepaneku asendada neutraalsusvaidlustus märkega allikanappuse kohta. Alati leidub kuskil mõni vahutava suuga jauram, kelle meelest ei ole artikkel neutraalne, kuni inimest pole kuulutatud kartuliks, aga see ei tähenda, et neutraalsuses oleks tegelikult põhjust kahelda. Ka eelnevad vaidlused siin on käinud mitte faktide, vaid hinnangute teemal - ja sedagi peamiselt ärapanemisena laadis "aga Pätsi kohta on pahasti öeldud, Tõnissoni kohta peab ka pahasti ütlema!". Mis on, põhimõtteliselt, jama. Allikate puudumine seevastu on tõsine probleem. --Ehitaja (arutelu) 14. detsember 2018, kell 13:24 (EET)

Nõus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. detsember 2018, kell 13:26 (EET)
----
Gustav Suits on öelnud: "Eesti vanasõna ütleb – eest kui ora, keskelt kui kera, tagant lai kui labidas. Mis see on? See on Jaan Tõnisson."Voldemar Kures. Seitsme lukuga suletud raamat. III köide. Ilmamaa, 2007, lk 449.

Huvitav, aga kuidagi kontekstita. Andres (arutelu) 17. juuni 2019, kell 10:06 (EEST)

* https://dea.digar.ee/page/vabaeestisona/1991/01/04/9
LauriKreen (arutelu) 20. aprill 2021, kell 20:09 (EEST)


Arutelu:Kaarel Eenpalu

See materjal tuleb artiklisse integreerida:
Kaarel Eenpalu (aastani 1935 Karl-August Einbund) (28. mai 1888 Vesneri vald – 27. jaanuar 1942 Kirovi oblast, Vjatlag) oli eesti riigitegelane ja jurist.
Õppis 1909–1914 Tartu Ülikoolis õigusteadust.
1911–1912  oli Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi korraldatavate näituste sekretär.
Osales 1915 Esimeses maailmasõjas, lõpetas 1917 Petrogradis Paul I sõjakooli. Võttis osa Vabadussõjast, formeeris 1917 Eesti suurtükiväebrigaadi 5. pataljoni ja 1918 2. suurtükiväepolgu 7. patarei ning oli nende mõlema ülem.
Valiti 1919 Eesti Rahvaerakonna liikmena Asutavasse Kogusse, läks 1923 üle Põllumeestekogudesse. Oli 1920–1926 (väikeste vaheaegadega) siseminister, 1926–1932 ja 1933–1934 Riigikogu esimees, juulist novembrini 1932 riigivanem ja 1938–1939 peaminister. Kujundas uue, autoritaarse sisepoliitilise kursi.
Pidas aastast 1925 Arukülas (Harjumaal) Hellema õppe- ja katsetalu, kus kasvatati peamiselt kartulit ja õlleotra ning peeti piimakarja.
Eenpalu agaral osavõtul algatati nimede eestistamine, kodude kaunistamise hoogtöö, võidupüha traditsioon ja muud, ta oli juhtivalt tegev põllumeeste organisatsioonides (koos A. Jürima, J. Hünersoni ja teistega), osales Põllumeeste Keskseltsi töös ning politsei-, spordi- ja tuletõrjeorganisatsioonides.
Arreteeriti 24. juulil 1940 oma talus, suri vangilaagris.

Kaarel Eenpalu abikaasa oli Linda Eenpalu.
Tehtud. Andres 02:15, 6 Mar 2004 (UTC)

RTL 1935, 17.
Siseminister otsustas 22. veebruaril 1935 Perekonnanimede korraldamise seaduse §§ 8 ja 13 (RT 91 - 1934) põhjal määrata Tallinnas Toompeal elutsevale Karl-August Einbund'ile ühes abikaasa Linda-Mariega ja laste Helmi-Aino, Virve, Tiiu-Hilja ning Mai-Linda senise perekonnanime asemele uueks perekonnanimeks "Eenpalu".
57 Abidirektor Osk. Angelus.
Kaarel Eenpalu on maetud Äksi surnuaeda.
Millal ta Vjatlagist ära toodi?
5. septembril 1939 seadis sisse tsensuuri.
Mis jutt see on? Eesti Vabariigi Põhiseadus (SK I 1938, 1, 1):
§ 15. Mõtete avaldamine sõnas, trükis, kirjas, pildis ja kujutises on vaba. Seda vabadust võib seadusega kitsendada riigi julgeoleku, avaliku korra, kõlbluse ja kodaniku hea nime kaitseks.
Trükitoodete tsensuuri ei ole.
Kes selle väärtusliku informatsiooni artiklisse üles pani, julgegu lisada ka 1939. aasta Riigi Teataja numbri ja artikli, mille järgi võiksin selle otsuse üles leida. Vastasel korral loen seda järjekordseks vasakpoolsete Tjoškade luuluks Eesti Vabariigi kohta.

Arvan, et siin on ehk kasutatud vale terminit. Midagi pidi kirjutaja ju silmas pidama. Kuniks asi on ebaselge, võib selle lause välja jätta. Andres 9. juuni 2006, kell 14.41 (UTC)

Aprillis kehtestati trükiseadus (http://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=paevalehtew19380421.2.24), millega keelati igasugune kriitiline lähenemine ükskõik millisele riigivõimu esindusele.
1938. aasta kevadel olevat EÜS-is peaministri Eenpalu osavõtul toimunud tema poliitilise joone arutelu. Eenpalu olevat ülemäära politseiriikliku poliitika pärast mõneks ajaks EÜS-i vilistlaskogust välja arvatud.
Äkki võtaks kuulujutud maha?

Arvan, et kui viited allikatele, siis võiks neid asju mainida. Praegusel kujul on parem välja jätta. Andres 9. juuni 2006, kell 14.41 (UTC)
Valitsuse ametissenimetamise käskkirjad:
Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 12.
RT 1938, 47, 440.
Antud eriõigusel
9. mail 1938.
Nimetan ametisse Vabariigi Valitsuse järgmises koosseisus:
Peaminister Kaarel Eenpalu.
Haridusminister Aleksander Jaakson.
Kohtuminister Albert Assor.
Majandusminister Leo Sepp.
Põllutööminister Artur Tupits.
Siseminister Richard Veermaa.
Sotsiaalminister Oskar Kask.
Sõjaminister Paul Lill.
Teedeminister Nikolai Viitak.
Välisminister Karl Selter.
K. Päts
Vabariigi President.
Riigisekretäri teadaanne.
RT 1938, 47, 441.
Vabariigi Presidendi poolt ametisse nimetatud Vabariigi Valitsuse liikmed andsid Vabariigi Presidendile pühaliku tõotuse 9. mail 1938 kell 14.30.
Riigisekretär K. Terras.
Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 15.
RT 1938, 49, 464.
11. mail 1938.
Nimetan Peaministri asetäitjaks Põllutööminister A. Tupits’i.
K. Päts
Vabariigi President.
K. Eenpalu
Peaminister.
Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 10.
RT 1939, 10, 77.
Antud eriõigusel.
24. jaanuaril 1939.
Nimetan Ants Oidermaa ministriks ja panen temale eriülesanded riikliku propaganda juhtimise alal alustel ja ulatuses, mis ette nähtud Riikliku Propaganda Talituse seaduses.
K. Päts
Vabariigi President.
Riigisekretäri teadaanne.
RTL 1939, 10.
Vabariigi Presidendi poolt ametisse nimetatud minister Ants Oidermaa andis Vabariigi Presidendile pühaliku tõotuse Kadriorus 30. jaanuaril 1939 kell 1330.
Riigisekretär K. Terras.
Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 13.
RT 1939, 18, 129.
20. veebruaril 1939.
Täienduseks minu käskkirjale 24. jaanuarist 1939 nr. 10 panen minister Ants Oidermaale üldhoolitsemise, üldjärelevalve ja üldalgatuse toimetamise piiriäärsete maade valitsemise, heaolu ja heakorra alal.
Neis ülesannetes on minister A. Oidermaal õiguseks ja kohuseks esineda ettekannetega ja ettepanekutega minule ja Vabariigi Valitsusele, samuti pöörduda vastavate ministrite poole nende võimkonda kuuluvais asjus tarvilike korralduste ja algatuste toimetamiseks ning juhiste andmiseks. Kui nende pöördumiste täitmisel tekivad lahkarvamised ministrite vahel, läheb küsimus lahendamiseks Peaministrile Valitsemise korraldamise seaduse § 27 kohaselt.
Kõik valitsemise asutised on kohustatud minister A. Oidermaale tema ülesannete täitmisel andma oma kaasabi.
K. Päts
Vabariigi President.
K. Eenpalu
Peaminister.
Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 110.
RT 1939, 90, 692.
Antud eriõigusel.
12. oktoobril 1939.
Vabastan ametist eriõigusel antud käskkirjadega nr. 12 – 9. maist 1938 ja nr. 10 – 24. jaanuarist 1939 ametisse nimetatud Vabariigi Valitsuse.
K. Päts
Vabariigi President.

Meie vaimuloomingus on palju irisevat, ebatervet ja eks ole see kõik linna produkt, mis infitseerib ka maad. Niisugusele haiglasele linnameeleolule peab leitama vastumürki. On jõudnud kätte aeg, mil organiseeritud maa ütleb linnale, et ta ei tunne vähimatki vaimustust seesugusest vaimuloomingust. Tahaksime näha, et ka linn asub ühes maaga loomingu positiivsesse suunda. Siis õpib ka linn tundma, et põlluharijate loomingu sisu on täis töövaimustust, tööpaatost, täis kainust, kõlblist ja usklikku olekut, koduarmastamise, looduse, inimese jõu, kätetöö, töö ja teo ülistust. 29. veebruaril 1932. Eduard Laaman. Jutustusi endisest Euroopast. Ilmamaa, Tartu, 2011, lk. 79.
Omaaegne siseminister K. Einbund, kes praegu jälle samal kohal, andis 1922. aastal Pärnu rannasalongile luba kaubelda kuni kella 2-ni öösel. Linnavalitsuse määrusega aga võisid sarnased asutused ainult kella 12-ni avatud olla. Linnavolikogu, kes siseministri korraldusega rahul polnud, kaebas ta kohtusse. Asi oli läinud nädalal arutusel riigikohtus, kus otsustati tolleaegse siseministri korradust tühistada. Teatavasti oli Einbund sel ajal Pärnus ja kasutas oma määruse täideviimist isiklikult. = Nädala 7 päeva. Rahvaleht, 7. veebruar 1925, nr. 11, lk. 5. --IFrank (arutelu) 18. oktoober 2013, kell 02:42 (EEST)


Arutelu:Katoliiklus

Mis oleks, kui lepiksime kokku, et "paavst" tähendab Rooma paavsti? Andres

Seda kyll...loogiline oleks jah. Egon

: Jah, ja see tähendab siis, et viidata tuleb siis "paavstile", mitte "Rooma paavstile", ja ka artiklite pealkirjas peaks olema "paavst". Muide, mul on kavas nende artiklite pealkirjad ümber nimetada, kus on tegemist loenditega. Ettepanek oleks: "Paavstide loend", "Antipaavstide loend" - ei, eesti keeles öeldakse ju "vastupaavst", kuigi ka "antipaavst" on käibel. Edasi, ma ei tea, kas oleks parem "Vana-Rooma keisrite loend" või "Rooma keisrite loend". --Andres

Ma arvan, et eks nad ole jah nagu loendid, kuid inglise keeles on nad ju ka nimetatud Listidena... miks mitte loend...
Kuid ma olen siin nii monegi asjaga segaduses... esiteks ei oska ma luua mingit systeemi siin... saan aru, et koige lihtsam on luua sellised loendid ja siis teha iga nimi omaette lingiks, kust saab lugeda selle isiku kohta. Kuid ma arvan et see on jube tyytu too ja kannatust peab kuhjaga olema...

Mis on tüütu töö? Artiklite kirjutamine isikute kohta? Või linkide loomine?

Kui luua biograafiline artikkel, siis tuleks panna link sellele artiklisse Biograafiad (mis tuleks ümber nimetada "Biograafiate loendiks") ning asjakohastesse loenditesse, mis praegu veel iga kord ei moodusta omaette artiklit. Süsteemi väljaarendamine on pooleli. Ka uutele loenditele tuleks panna lingid asjakohastesse artiklitesse. Üldse, iga kord pärast uue artikli loomist tuleks mõelda, kuhu võiks sellele lingi panna. Et näha, kust on antud artiklile viidatud, tuleks klõpsata artikli pealkirjale.
Ma tahaksin kysida, et kuidas siia pilte inimestest toimetada ja kas selleks peab pildi kuhugi laadima...

Selleks, et pilti artikli sisse panna, peab see olema üles laaditud Vikipeediasse. Otseselt eestikeelsesse Vikipeediasse praegu laadida ei saa. See saab võimalikuks pärast uuele programmile üleminekut. Pildi saab laadida mõnesse muusse, näiteks ingliskeelsesse Vikipeediasse. Selleks tuleb registreerida end kasutajaks ja siis juba järgida sealseid juhiseid. Seejuures tuleb arvestada võimalike autoriõigustega.

Teine võimalus on kasutada pilti, mis on juba üles laaditud mõnda teise Vikipeediasse. Selleks tuleb klõpsata sellele pikdile, seejärel üleslaadimise kuupäevale. Kui pilt ilmub, siis tuleb kopeerida pildi aadress ja kleepida see artikli sisse.

Kolmas võimalus on panna artiklisse link pildile, mis asub väljaspool Vikipeediat. Sel juhul pilti ennast artiklis ei ole.

Ja neljas võimalus, mis ei ole eriti soovitatav, on võtta pildi aadress oma koduleheküljelt või mõnest muust kohast, kust seda tohib võtta, ja panna teksti sisse analoogiliselt teise võimalusega. --Andres

Ma ei ole veel asjaga kursis, nii et kui aga saad siis tee omad ymberkorraldused, sest ma katsetan siin alles. Tahaksin ka veel kysida kuhu saab panna poliitiliste terminite seletused, et kas luua omaette link voi kohe teksti sees luua sellest sonast lingike? Egon

Hästi, kui oled nõus, siis teen ümberkorraldused. Tahtsin ainult nõu küsida, kuidas oleks parem, kas "Rooma" või "Vana-Rooma" keisrid ja kuningad. Mina kaldun arvama, et "Vana-Rooma" oleks täpsem.

Lõin praegu artikli "Poliitika", millele on link ka esileheküljelt. Selle artikli (koosneb praegu ainult viidetest) alguses on reserveeritud ruum mõistetele. Sinna võikski lingid panna. Ja muidugi ka teksti sisse, nagu ikka. --Andres

Suured t2nud, sest ma polnud kindel kuhu neid lisada ja politoloogia on ju nagu midagi laiemat kui ainult terminid aga seal ei leidnud ma sobivat kohta sonaseletuste jaoks... nagu nt Konsul, Preetor jne... Egon

Ka artiklis "Ajalugu" on mõistete loend. Need sobiksid ka sinna või isegi pigem sinna. --Andres
Ma arvan, et isegi voiks kasutada Rooma, sest t2nap2eva Roomal pole ei kuningaid, ega keisreid, seda esiteks, teiseks on ka parem teksti sisestada, kui v2hem kirjutada ja mugavam on ka linke lisada. ma arvan, et ega m6te ei muutu kui ei kasuta just Vana-Rooma, sest viimane Rooma kuninigas oli Napoleoni aegadel. Vabandust hilise vastuse p2rast. Egon

: Just sellepärast, et viimane Rooma kuningas oli Napoleoni aegadel, tulebki vahet teha Vana-Rooma kuningatel ja muudel Rooma kuningatel. Ma arvan, et igal juhul on tegemist eri mõistetega. Ja Vana-Rooma keisrid võivad jälle segi minna Püha Rooma riigi (Saksa-Rooma riigi) keisritega. Iseasi on see, kuidas seda eristust teha. Võib-olla on mõni teine viis, mis erineb minu pakutust.

Miks ma siia kirjutan hetkel, on seep2rast, et on ka vaimulikke lisada. N2iteks Gruusia ortodoksilise kiriku pead ja ka m6ningad patriarhid. Esialgu, k6ik see, mida ma teen on erinevatest materjalidest saadud info ja voib olla mitte e2pne, kuid edaspidi, pyyan kasutada erakogusest saadud materjale (tihti ka algmaterjale), eriti mis puudutavad genealoogiat, dynastilisi l2bik2imisi ja biograafiaid. olen oma materjali kokku kogunud, kuid nagu juba mainisi on enamus originaalkeeles, kas siis saksa v6i inglise keeles. Seep2rast on redaktsioon vajalik, sest olen kimpus eestikeelse 6igekirjaga mis puudutab kohanimesid. Kuna pole eriti hea t6lkija, siis palun andestage tulevased vead ja tehke julgelt t2iendusi.

Peaks olema "Gruusia Õigeusu Kirik" (või ehk "Gruusia õigeusu kirik"). Sõna "õigeusu" kõrval kasutatakse ka "ortodoksi", kuid mitte "ortodoksiline".

Vigade eest ei ole keegi kaitstud. Vikipeedias ei ole vaja vigade pärast väga karta, sest artiklid on avatud parandamiseks ja täiendamiseks. Kui mõnes asjas on kahtlus, võib sellest kirjutada artikli aruteluleheküljel. Selle tekitamiseks ei ole muud vaja kui kirjutada artikli lõppu "/Arutelu". Isegi nurksulge pole vaja, küsimärk ilmub kohe lõppu.

Kohanimede puhul olen lähtunud Peeter Pälli teatmikust, mille internetivariant on siin. --Andres

Ja veelkord andestage, et biograafiad natuke venivad. Plaanis on avada st teha omaette lingiks enamus nimed, milled siia lisan.

Vikipeedias ju kõik venib-:) See on loomulik, sest iga asi võtab aega.

Ja veel, kuna pole hetkel kodulehekylge, siis piltidega on ka natuke raskusi, st nende ylespanekuga.
Egon

Noh, küll me ära ootame-:) --Andres

Tuleks mõelda, kuidas jaotada materjali selle artikli ja artikli [[Katoliku kirik]] vahel. Arvan, et kiriku organisatsiooniga ja tegevusega seotud asjad kuuluvad sinna. Osa linke tuleks samuti siit sinna üle viia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. juuni 2006, kell 19.22 (UTC)

Piibel koos apokrüüfidega...
Katoliku traditsioonis kasutatakse mõistet "deuterokanoonilised raamatud".
Nende raamatute nimetamine apokrüüfideks on protestantlik lähenemine.
----
Väga suvalised piiskopkonnad ja loendid on toodud.--WooteleF (arutelu) 5. märts 2012, kell 03:14 (EET)


Arutelu:Lennart Meri

See materjal tuleb teksti artikli teksti integreerida:
Tõlkinud inglise (Graham Greene), prantsuse (Marcel Aymé, Pierre Boulle), vene (Aleksandr Solzhenitsõn) ja saksa (Erich Maria Remarque) kirjandust. Osalenud dokumentide kogumiku "1940. aasta Eestis" koostamises.
Praeguse artikli põhiline puudus on see, et ta ei räägi suurt midagi Meri tegevusest välisministri, suursaadiku ja presidendina. Andres 08:40, 29 Mar 2005 (UTC)
Kartulikoorija ja parvetaja jutt tundub olevat otse nekroloogist. Ettevaatust kopiraidiga. --194.204.12.42 14. märts 2006, kell 13.25 (UTC)

sellisel juhul kirjutati see nekroloog juba mitmeid aastaid tagasi valmis... siinses artiklis on see olnud juba vähemalt 2 ja pool aastat... - Ahsoous 14. märts 2006, kell 13.55 (UTC)

: Nähtavasti on selle artikli ja nekroloogi koostamisel kasutatud ühist allikat. Andres 14. märts 2006, kell 13.58 (UTC)

: Pean silmas seda siin. Siin on ilmseid kokkulangemisi. Andres 14. märts 2006, kell 14.03 (UTC)

: Siin on tegemist autoriõiguste rikkumisega, mis tuleb kõrvaldada. Muide, allikas on öeldud, et Meri alustas metsatöölise karjääri 12-aastasena, mitte 18-aastasena. Andres 14. märts 2006, kell 14.06 (UTC)

::Kui Kantseleist kysida, on teoreetiline võimalus luba saada. Samas ei ole kopeerimine lihtsalt hea stiil. --Oop 14. märts 2006, kell 14.33 (UTC)

::: Korjasin välja lõigud ja laused, mis olid sõna-sõnalt kopeeritud. Faktid võib sealt välja korjata ning teises sõnastuses uuesti sisse panna.

::: Meil ei ole mingit mõtet sealset autoriteksti kopeerida. Tuleb reastada faktid, kasutades erinevaid allikaid. See ei ole kuigi keeruline, võtab ainult aega.

::: Praegu ei saa viivitada, sest meie artikkel on üldsuse tähelepanu all. Näiteks Eesti Päevalehte süüdistati Vikipeediast mahakirjutamises. Andres 14. märts 2006, kell 14.49 (UTC)

:::: Nagu mina tänasest Eesti Päevalehest aru sain on need andmed ta enda CV-s kirjas... kas see ikka on autoriõiguse objekt? Aga muidugist sõna-sõnalt kopeerida küll ei tohiks - Ahsoous 16. märts 2006, kell 09.15 (UTC)

::::: Arvan, et ka CV on autoriõiguse objekt. Andres 16. märts 2006, kell 19.21 (UTC)
___
Kui on mainitud LM-i isanimi võik olla ka kirjas emanimi: Alice-Brigitta Engmann.
--Suwa 16. märts 2006, kell 00.54 (UTC)

"Ajuvähk" ei pruugi täpne olla. Andres 26. märts 2006, kell 18.12 (UTC)
Lennart Meri surma põhjustas tõepoolest ajukasvaja ehk teisisõnu vähk.

Mina sain nii aru, et ajus olid metastaasid. Pealegi ei ole iga kasvaja vähk. Andres 25. aprill 2006, kell 09.26 (UTC)

Kui nüüd selgub, et mahavõetud pilti võib ikkagi kasutada, kuidas siis mäletatakse seda siia tagasi panna? Andres 16. august 2006, kell 16:53 (UTC)

Ei näe probleemi, kuna pole tegu pildi esmaavaldamisega ning pilt on netist hõpsasti leitav. http://images.google.com/images?q=+lennart+meri+film
--WikedKentaur 17. august 2006, kell 19:12 (UTC)

: Minu meelest on probleem siiski olemas.  Esiteks, sama puudutab ka teisi juhtumeid, kus pilt eemaldatatakse kahtluse tõttu. Kas on olemas mingi mehhanism, kuida kahtluse eemaldamist tähele pannakse ja pilt tagasi pannakse?

: Teiseks, kui ma netist pildi leian, siis ma ei tea ju hõlpsasti, kas seda võib Vikipeedias kasutada. Ega muidu räägita siin kahtlusest. Andres 17. august 2006, kell 19:24 (UTC)
mehhanismiks Viimaste muudatuste jälgmine ning lisaks ka võimalus, et kahtluse eemaldaja pildi taas artiklisse paneb. --WikedKentaur 17. august 2006, kell 19:40 (UTC)

Probleemiks tegelikult see, et ei tea, millisesse artiklisse panna. Aga muidugi, seda pole tavaliselt raske ära arvata, mõnikord siiski. Andres 17. august 2006, kell 19:50 (UTC)

Pakun, et kui pilt eemaldatakse kahtluse tõttu, siis märkida pildi arutelulehele, millistest artiklitest ta on eemaldatud. Andres 17. august 2006, kell 19:51 (UTC)
Kaks märkust: esiteks, kas 1941–1946 küüditatud olek kuulub ikka hariduse alla (seda on küll mitteametlikult eluülikooliks nimetatud, aga ei seostu tõelise kooliharidusega)?; teiseks, minu arust pole õige selles kontekstis nimetada Ernst Jaaksoni Eesti Vabariigi järjepidevuse kandjaks, kui Lennart Meri eelkäijaks riigipeana on märgitud Heinrich Mark.

Kohendasin teksti. Andres 6. märts 2008, kell 12:08 (UTC)

See on ju üldteada lugu, kuidas Meri Bush seeniori gloobuse ära sodis, tehes risti heale kalakohale Kamtšatkas. Savisaar läks juba toast välja, kui Meri jäi veel Bushiga vestlema. Savisaar hüüdis talle veel etteheitvalt järele: "Meri!" Andres 23. aprill 2008, kell 16:20 (UTC)
12. oktoober 1990,  peaks kõlbama. Kalev.

Kas Lennart Meri sai ka postuumselt ja tagasiulatuvalt Riigivapi ketiklassi teentemärgi?--WooteleF 5. märts 2009, kell 19:02 (UTC)

Sattusin ükspäev netis kolades artiklile, kus Meri ise või Merit tsiteerides oli kirjas midagi sarnast: "Meie seas (võimul?) on veel palju neid (pidas silmas kommuniste), kes ei peaks siin olema" (loodan, et mõtet väga ei moonutanud). Kui keegi sellele peale juhtub, siis oleksin väga tänulik, kui lingi/viite siia või minu arutelulehele postitaks. --kanakukk 13. august 2009, kell 11:22 (UTC).

[[Pilt:Meri NATO.jpg|thumb|right|Lennart Meri
Foto: NATO/]] --kanakukk 2. november 2009, kell 00:41 (UTC).

autasud, tunnutused nii mõnigi sealmärgitu on puudu, hetkel pole endal aega ja tahtmist artikliga täpsemalt tegeleda. --kanakukk 19. detsember 2009, kell 21:56 (UTC).

lisatud. --WikedKentaur 20. detsember 2009, kell 11:18 (UTC)

Minu teada ei ole perekonnanimede käänamisel absoluutseid reegleid. On võimalik käänata ka "Meri, Merit", seda enam, et see oli nime kandja soov. Andres 26. jaanuar 2010, kell 09:16 (UTC)

Olen nõus. Tühistasin muudatused.--WooteleF 26. jaanuar 2010, kell 09:28 (UTC)
----
"Eelnev-järgnev" mall ei ole õige.
"Eesti NSV välisminister" ei olnud ta ametinimetuse poolest 1990–1992, võib-olla ainult lühikest aega 1990. Andres (arutelu) 25. juuli 2014, kell 15:49 (EEST)

Igatahes oli Arnold Green tema eelkäijana Eesti NSV välisminister ja nii see ongi mõeldud.

: Seda keerulist olukorda ei saa nende mallidega adekvaatselt, mitteeksitavalt kajastada. Parem see mall juba ära jätta. Andres (arutelu) 25. juuli 2014, kell 16:00 (EEST)

::Malli sisse saab tema nime alla lisada täpsustuse näiteks.--Morel (arutelu) 29. juuli 2014, kell 14:51 (EEST)

::: Jutt on eelnev-järgnev-mallist. Asi puudutab ka Jaan Manitskit, kelle artiklis seda malli pole. Andres (arutelu) 30. juuli 2014, kell 00:42 (EEST)
----
"1955–1961 Eesti Raadios kuuldemängude produtsent", "1968–1971 ning 1986–1988 Tallinnfilmi produtsent" kas tõesti oli tol ajal ametinimetuseks produtsent? Velirand (arutelu) 21. september 2016, kell 14:30 (EEST)

Ei olnud. Raadiosaadetel olid toimetajad. Andres (arutelu) 21. september 2016, kell 16:17 (EEST)
----
kuid ajaloolasena ei lubatud tal töötada

See on välja võetud. Andres (arutelu) 31. märts 2017, kell 12:13 (EEST)
Keelteoskus peaks minu meelest olema eraldi, mitte eluloo sees. Andres (arutelu) 31. märts 2017, kell 12:16 (EEST)

Kas „2.“ tähendab: «Teise Eesti Vabariigi President» või «Teine Eesti Vabariigi President»...?— Pietadè Kaastöö 10. juuni 2021, kell 18:36 (EEST)
 Ta sai tuntuks teravmeelsete ütluste ja humoorikate tegudega, mis on talletatud raamatus "Meie Lennart"
sellisel kujul üksnes reklaamlause. --Wkentaur (arutelu) 18. juuni 2023, kell 19:36 (EEST)
 2005. aastal sai Lennart Meri Jeruusalemma Sõltumatu Militaarse Templiordu NATO Suurprioraadi Suurristi ning temast sai ordu liigeLennart Meri sai sõltumatu Templiordu liikmeks, Virumaa Nädalaleht, 5. jaanuar 2005..
Kas see on ainuke asi millega see ordu on tuntud? --Wkentaur (arutelu) 27. märts 2024, kell 18:57 (EET)

: Ei ole põhjust seda siit eemaldada. Vt en:Sovereign Military Order of the Temple of Jerusalem. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. märts 2024, kell 19:02 (EET)


Arutelu:Lõuna-Korea

Kuidas kasutada seda korea keelt? Mul on voimalus seda kohe otse kirjutada, kuid kas peab seda tegema nagu tegite seda Gruusia keele puhul?

Jah, nii tulebki teha, nagu praegu tegite. Andres
Trantskriptsiooni kasutan inglise keele oma, mille kohta saab infot siit:
http://www.korea.net/learnaboutkorea/aboutkorea.html
Kuid eesti keeles tuleb j-tähe asemel kasutada hääldamisel dz ja ch asemel tš ning y asemel j. Samuti saame meie kasutada eu asemel õ-d. Aga ma ei tea, kas ee on kohane?-- Egon

: "Ch" häälduspärane vaste on "tšh". Muidu need on küll kohased häälduspärased vasted.

Ma pean minema uurima, millist transkriptsiooni eesti keeles praegu kasutatakse. Mul on siin ainult mõned Lõuna- ja Põhja-Korea kohanimed:

: Emakeele seltsi keeletoimkond on 1996. aastal soovitanud kasutada korea nimede transkribeerimiseks McCune-Reischaueri transkriptsiooni. Aga vahepeal on Lõuna-Koreas kasutusele võetud uus süsteem ja ma ei tea, kas sellele on kuidagi reageeritud. Aga igal juhul ei saa Põhja- ja Lõuna-Korea nimesid erinevalt kirjutada.

:: Muide ega see uus süsteem midagi eriti ei muutnud, kui niipalju, et silbi alguses kasutatav sulghäälik kirjutatakse nõrgana. Nt. Taegu asemel Daegu ja Pusani asemel Busan.

: Arvan, et ei jää muud üle kui kirjutada artiklite pealkirjad McCune-Reischaueri süsteemis ning iga kord märkida nii hääldus, korea märkides nimekuju kui ka uues ladina kirjaviisis nimekuju (või siis vastupidi, nagu praegu on, aga ka teine nimekuju peab mainitud olema).

(¤ ei ole õige, ma ei tea, mis selle asemel peab olema)

Cheju

Ida-Hiina meri (Nam-hae)

Inch'o¤n

Jaapani meri (Tong-hae)

Kollane meri (So¤-hae)

Korea (Han)

Korea väin ~ Lääneväin (Taehan-haehyo¤p)

Kwangju

Lõuna-Korea (Hanguk) = Korea Vabariik

Pusan

So¤ul

Taegu

Taejo¤n

Ch'o¤ngjin

Hamhu¤ng

Kaeso¤ng

Põhja-Korea (Choso¤n) = Korea Rahvademokraatlik Vabariik

P'yo¤ngyang

: McCune-Reischaueri transkriptsiooni hääldus:

:ae [ä]

:ch [tš]

:ch' [tšh]

:j [dž]

:k' [kh]

:ŏ [ə]

:oe [ö]

:p' [ph]

:sh [š]

:t' [th]

:ŭ [õ]

:Häälduspärane transkriptsioon (häälduse märkimiseks: ENE 2. väljaanne kasutab seda küll, kuigi deklareerib, et kasutab ainult McCune-Reischaueri transkriptsiooni.

:k (g)

:n

:t (d)

:l (r)

m

o (b)

s

ng

dz

tšh

kh

th

ph

h

kk

tt

pp

ss

ts

a

ja

ŏ

jŏ

o

jo

u

ju

õ

i

ä

jä

e

je

ö

ü

õi

va

vŏ

vä

:ve
Siin on täht ㄹ, mida hääldatakse erineval juhul erinevalt, olenevalt tähe asukohast silbis. (n, l, r)
Andres

Nähtavasti tuleb eestikeelne hääldus iga kord sulgudes lisada.

Väljendid "provints" ja "provintsi õigusega linn" võtsin ENE esimesest väljaandest. Ma uurin edasi.

:: Kas on õige kasutada Provintsi õigusega linn, kui inglise keeles kasutatakse Metropolitan City. Kuidas seda eesti keeles tarvitada. Samas iseenesest on see ju õige, sest need on linnad, millel on oma territoorium ehk provint hallata.

::: "Provintsi õigusega linnad" on nähtavasti pigem kirjeldus kui ametlik vaste. Mul läks meelest vaadata, kas on vahepeal midagi uut välja mõeldud. Kui juhus tuleb, siis vaatan. Andres

: Suured tanud Sulle--Egon
---

Mul on kahtus, et kas see on ikka Korea Vabariigi vapp, siin kohapeal kasutauake teist embleemi.
Millist sa neist mõtled? Vasakpoolne oli minu meelest ka ingliskeelses wikipedias. Jukko

Egon leidis juba mõlemad üles: Lõuna-Korea, Lõuna-Korea vapp. Andres

: Kuna olen siin, Koreas, siis riiklikud asutused kasutavad sellist vappi, kus on kujutatud lootose lille, see ajas mind segadusse, sest silmasin siin esimest korda sellist vappi. Egon
----

Hananim on korea keeles Jumal, sealt ka Suur Hani Riigi nimetus.--Egon

Kui see nii on, tuleb see kuskil ära märkida, kui jutt põhjalikumaks läheb. Arvan, et sellesse sissejuhatusse seda ei ole vaja panna. --Andres
----

Ma arvan, et kõiki peaministreid ei ole tarvis põhiartiklisse panna. Piisab sellest, kui seal on ainult praegune või "viis viimast". Võiks siis kohe kõrvale teha lingi artiklile "Lõuna-Korea peaministrite loend". Ja järjekord oleks seal varasematest hilisematele.
----

Veel üks asi. Eesti keeles kasutatakse ajavahemike märkimisel mõttekriipsu, mitte sidekriipsu. Andres

Ma ei leia oma klaviatuurilt mõttekriipsu. Egon

: Otse ei saa mõttekriipsu niikuinii redigeerimusboksis sisse lüüa. Tuleb kas kasutada koodi (vaata järele, kuidas ma tegin –) või kopeerida sealt, kus mõttekriips juba on, või Wordist. Minu klaviatuuril saab lüüa Ctrl + - (miinusmärk numbrite juures paremal ülal nurgas) või  Alt + 0150 või võtta Wordis sümbolite alt. Võib ka defineerida eriklahvi. Andres
----

Kas pole mitte nii, et pealinna nimi peab olema Sŏul või Seoul? Andres

Siin tekib segadus... ingliskeelne transkriptsioon... ja kohalike haaldus. Ma ei tea kuidas kasutada. Ametlikult kasutatakse tahte ㅓ, mis inglise keeles oleks eo, kuid korealased ise ytlevad puhtalt soul, kuigi jah see o oleks nagu rohutatud. Sama lugu on ka Daegu'ga ja tahe ㅐ kasutamisega. Kohalikud haaldavad seda nagu avatud e, umbes nii nagu inglased esimest e-d sonas 'engineer'.-- Egon

: Minu meelest me peaksime kasutama artikli pealkirjas üht kahest transkriptsioonist, kas McCune-Reischaueri transkriptsiooni või Korea uut omaladinat (see on siis see Revised Romanization). Ma eeldan, et esimeses on pealinna nimi Sŏul, teises Seoul. Peale selle tuleb meil märkida ligikaudne hääldus eesti tähtedega. Noh, näiteks nii: Seoul [so-ul] (McCune-Reischaueri transkriptsioonis Sŏul) ja pluss veel korea kirjas vorm.

: Ja ae puhul tuleb häälduses märkida kas e või ä, oleneb sellest, kummale see häälik rohkem sarnaneb. Spetsiaalses artiklis saab hääldusest juba täpsemalt rääkida. Andres

: Ma pole veel kuulnud, et korealased hääldavad tähte ä, selle ae puhul nad kasutavad e-d, kuigi jah täht õ on neil olemas, mida McCune-Reischaueri transkriptsioon kirjutab eu-na ja korea täht on ㅡ, nt. sõna 는 - nõn

:: Kui see häälik kõlab eestlase kõrvale nagu e, siis tulebki häälduses kirjutada. ENE 2. väljaandes on küll kasutatud ä-d, aga nähtavasti lihtsalt selleks, et saaks seda häälikut eristada tavalisest (kinnisest) e-st. Võib-olla ka, et ä-d peetaksegi lähemaks lahtisele e-le. Igatahes on minu ettepanek siis häälduse märkimisel kasutada e-d.

Eesti Keele Sihtasutuse 1999. a väljaantud "Maailma kohanimede atlases" on kõige soovitatavam kirjapilt Sŏul. Arvan, et sellest tuleks lähtuda. 'Seoul', mis praegu tabelis on, on liiga inglispärane -- MaitR

: Tere tulemast Vikipeediasse, Mait! Me oleme Vikipeedias seni Lõuna-Korea nimede kirjutamisel võtnud aluseks Korea uue omaladina (vaata :en:Revised Romanization of Korean), mis tuli kasutusele 2000. aastal. Eestikeelsetes teatmeteostes kasutatakse seni McCune-Reischaueri transkriptsiooni. Kindlasti tasub asja arutada ja kui jõuame teistsugusele seisukohale, saab ümber orienteeruda.  Olenemata sellest, mis on artikli pealkiri, peaks igatahes igas artiklis mõlemad nimevariandid antud olema. Olen pöördunud ka Peeter Pälli poole, aga tal ei olnud tookord (umbes pool aastat tagasi) aega asja arutada. Mis puutub inglispärasusse, siis üheks Lõuna-Korea valitsuse üheks peamiseks ajendiks oli ebamugavus diakriitiliste märkide kasutamisel. Andres 21:12, 20 Jun 2004 (UTC)

::Mis siis teha nende korea nimedega. Suures Maailma Atlases on endiselt McCune-Reischaueri variant. Arvan, et peaksime lähtuma siis sellest. Praegu jätan muutmised pooleli. Mida arvatakse? --Metsavend 13. mai 2006, kell 18.50 (UTC)

::Kui me jääme selle omaladina juurde, siis oleme vist ainuke eestikeelne teatmeteos, mis seda kasutab. Lisaks SMA-le kasutatakse McCune-Reischaueri süsteemi endiselt ka AjaO teatmikes. --Metsavend 14. mai 2006, kell 19.03 (UTC)

::: Aga sellegipoolest võiks küsida Peeter Pälli arvamust, eks ole? Andres 14. mai 2006, kell 19.58 (UTC)

::: Võiks küsida Peeter Pälli arvamust. Kas teen seda ise? Andres 14. mai 2006, kell 19.00 (UTC)

::: Palun pööra seniks muudatused tagasi, muidu meil tekib suur segadus. Andres 14. mai 2006, kell 19.01 (UTC)

Jätsin ära lause "Seouli puhul pole hiinakeelset transkriptsiooni." Esiteks arvan, et kui seda üldse märkida, siis artikli "Seoul" all. Teiseks. Ma saan asjast aru nii, et korea keeles seda hiina hieroglüüfidega kirjutada ei saa. Aga see ei tähenda, et seda ei saa kirjutada hiina hieroglüüfidega hiina keeles! Just sellepärast saabki, et hiinlased kasutavad selleks transkriptsiooni! Kui korea keeles kasutatakse hiina hieroglüüfe, siis see on korea kirjaviis Hanja ehk Han-geul, ja see ei ole veel hiina keel.
----

Miks on ühe peaministri nime järel sulgudes (n)?

Selleparast, et tegu on naisterahvaga ja kuna pole elulugu/ biograafiat veel, siis lisasin selle tahistamaks naissoost isikut. Ma tean et see pole korrektne, kuid kui tuleb biograafia, siis saab aru, et tegu on naisterahvaga. Ma arvan, et inimesed, kes seda loevad, ei taipa koreakeelsetest nimedest, et tegu on naisterahvaga. Kuid eks tuleb kokku leppida kuidas edaspidi selliseid nyansse tahistada.

: Seda võib märkida küll, et tegemist on naisega, aga sel juhul tuleks sõna välja kirjutada. Mina igatahes ei saanud lühendist aru, sellepärast ma küsisingi.
----

: Hiina keelest veel niipalju, et katsun valja uurida kas eksisteerib ka mingi hiina keelne kirjalik versioon versioon Seouli kohta. Mul on olemas ka teiste asulate ja linnade hiinakeelsed nimetused / kirjapildid (esialgu paberil), kuid ei saa neid siia lisada, sest ei oska hiina keelt ja nende tuhandete hieroglyyfide hulgast, mida pakub arvuti on voimatu oigeid yles leida. --Egon
Seouli hiinakeelne nimi on 汉城, aga meil ei ole vaja hiinakeelset nime tingimata märkida. Ma lähtun sellest, et see tuleks märkida hiina linnade puhul. Aga võib olla see võiks siiski olla väljaspool Hiinat olevate linnade puhul, kui need on Hiina ajaloo ja kultuuriga seotud ja eriti, kui hiina keeles on nende jaoks algupärane nimi. Seouli puhul see tõesti nii on: linna nimi on hiina keeles Hancheng (Hànchéng), ligikaudne hääldus [hantšhõng]. Muidugi on hiinakeelsed nimed ka Euroopa linnadel. Kui me läheme üle uuele tarkvarale, siis saab lisada lingid hiinakeelsele Vikipeediale, nii et hiinakeelne kirjapilt saab nähtavaks.

Korea puhul on asi veel keerulisem, sest 40 aastase Jaapani okupatsiooni tottu on igal linnal ka jaapani keelne kirjapilt, kuid kas seda ka lisada. Korealased ise oskavad pigem jaapani keelt kui hiina keelt teise keelena.-- Egon

: Vikipeedia teabeväärtust suurendab igasugune informatsioon. Sellepärast arvan, et kui me oskame, siis võime jaapanikeelse kuju (ja transkriptsiooni ja häälduse) ka lisada. Probleem on ainult selles, et esimest lauset ei ole ilmselt otstarbekas kõige sellega koormata. Arvan, et võiks olla eraldi lõik (või mitu lõiku või vajaduse korral terve artikkel), kus võõrkeelsetest nimedest, samuti koreakeelse nime (ja samuti teiste nimede) päritolust ja tähendusest räägitakse. Sanuti tuleks rääkida varasematest nimedest, millal ja kuidas neid on kasutatud jne. Andres
----

Arvan, et vähemalt provintside puhul ei tuleks artiklite pealkirjades kasutada sõna do, vaid "provints". Samuti tuleks tõlkida "Lõuna-" ja "Põhja-", nagu ka teiste riikide puhul haldusüksuste puhul tehakse. Ja hea oleks, kui leiaks ka si-le, gun-ile jne eestikeelse vaste ja kasutaks artiklipealkirjades seda. Teiste riikide puhul me ju nii teeme. Andres 06:53, 7 Jan 2004 (UTC)
Nii. Kaisin ametnike jutul ja uurisin asja kuidas nad ikka neid gune ja si-sid kasutavad. See on terve idamaine systeem...-:) Suurimateks haldusyksusteks on pealinna territoorium, esristaatuseda (Provintsioigusega) linnad ja Do-d. Need omakorda jagunevad Si-deks ja Gun-ideks (va. pealinnaterritoorium, kus on ainult Gu-d , mis jagunevad pisemateks yksusteks). Si on haldusyksus, mille pealinnaks on si ehk linn edasi jaguneb si (kui maakond) Eupideks ja myeonideks (ainsus myeon 면) ja need omakorda ri-deks (ainsus ri 리) (mis on eesti moistes kyla)
Gunon aga haldusyksus, mis jaguneb eup-iks ja myeonideks. See tahendab, et igas gun-is on ainult yks eup ja ylejaanud suuremad haldusyksused on myeonid, mis omakorda jagunevad samuri ri-deks (samuti see ainus eup jaguneb ri-deks)
Eup ja Myeon on sama jargu haldusyksused.
Ja niisiis: Gun-i pealinnaks saab kirjutada eup. Naiteks: Yeongdong-gun, pealinn on Yeongdong-eup. Aga si pealinnaks on si

See on keeruline muidugi. Aga need asjad tuleb artiklis "Lõuna-Korea haldusjaotus" ära seletada.

Sellegipoolest leian, et artiklite pealkirjades ei tohiks olla koreakeelseid haldusüksuste nimetusi (artiklite tekstis küll) ja kui vähegi võimalik, tuleks leida neile eestikeelsed vasted. Võib-olla peaks konsulteerima Peeter Pälliga. Andres 07:45, 7 Jan 2004 (UTC)
Aga kas nii ei oleks soovitatav:
Haldusalades
pealinnaterritoorium, eristaatusega linn, ja provints
Si - linn, Si kui linn-maakond
Gun - alev-maakond
Eup - alev
Myeon - alevik
Ri - kyla, ri kui territoorium - vald
Linnades
Gu - rajoon voi linnarajoon
Dong - linnaosa
Gi ja Ga - kvartal

Ma saadan kohe kirja Peeter Pällile ja küsin, kas eestikeelsed vasted on olemas. Kui ei ole, siis võtame esialgu need kasutusele, mis Sa välja pakkusid. Andres 09:05, 7 Jan 2004 (UTC)

: KNAB-is on ringkond (gu) ja maakond (gun). Pakun, et pealkirjad võiks vastavalt parandada. Pikne 5. aprill 2019, kell 19:22 (EEST)

:: Jah, muidugi. Andres (arutelu) 6. aprill 2019, kell 00:36 (EEST)

FFFWPUI link ei tööta. Andres 06:48, 14 Jan 2004 (UTC)

Mul töötab? --Egon

: Päris esimesel korral, kui Sa panid selle oma kasutaja aruteluleheküljele, siis töötas, aga praegu ikka ei tööta. Andres 05:17, 15 Jan 2004 (UTC)

Mul ka ei toota, andis vastuse, et server on ajutiselt maas, proovige hiljem uuesti. (Exploreriga andis vastuseks: ei suuda serveriga yhendusse astuda, kontrollige aadressi.)-- Egon 05:42, 15 Jan 2004 (UTC)

Hariduse osa võib minu meelest esialgu siia jätta. Kui artikkel liiga pikaks läheb, võib selle uude artiklisse tõsta. Andres 20:00, 23 Jan 2004 (UTC)

Andres 05:35, 14 May 2004 (UTC)
Kahjuks ma ei saa ka seda lugeda, sest ma ei saa hetkel korea keelt näha. Kuid nii palju, kui seal hiina keelest aru sain, on tegu Põhja-Korea liidri kohtumisega Hiina KP juhtidega. Uurin lähemalt. See leht sobiks pigem Põhja-Korea alla. Egon 08:02, 14 May 2004 (UTC)

Lõppu lisati üks link, ma ei saa aru, mis seal on

Korea-teemalisi artikleid on ilmselt piisavalt, et tekitada Korea kategooria. Kas oleks vaja mingeid allkategooriaid? --Oop 08:28, 13 Nov 2004 (UTC)

Tundub et "Lõuna-Korea linnad" sobiks kategooriaks, kuna linnu hakkab juba olema paras hulk ja niimoodi võiks "Lõuna-Korea" kategooria alt viia linnad sinna.

Samuti ehk "Lõuna-Korea linnaosad"(?) Või oleks parem linnaosad rühmitada linnade kaupa kategooriatesse a la "Seouli linnaosad" -kategooria mis siis kuulub ise "Lõuna-Korea linnaosad" -kategooriasse?

Proovisin redigeerida Lõuna-Korea artiklit ja kui salvestama hakkas siis tuli selline teade (tükeldasin selle viimase URL-i et see laseks siin seda salvestada):
 Spam protection filter
 The page you wanted to save was blocked by the spam filter. This is probably
 caused by a link to an external site.
 The following text is what triggered our spam filter: ht tp:// www. dprktime. com
+
Oskab mõni teadjam seda "korda teha"? Tänud--TarmoK 16:44, 9 Feb 2005 (UTC)
----
Arvan, et olemasolevad tokipona lingid võib alles jätta, sest nad viitavad sisule, mis on aadressil tokipona.wikipedia.org. Andres 19:08, 15 Jun 2005 (UTC)
----
Kas see uus peaminister on ametis? Mina sain nii aru, et parlament hakkab teda alles järgmisel nädalal kinnitama. --Epp 16. august 2010, kell 09:47 (EEST)

Püüdsin asja uurida, aga ei saa selgust. Vana peaministri lahkumisavaldus võeti vastu 8. augustil ja samal päeval nimetati uus. 11. augustil vist oli vana peaministri lahkumistseremoonia. Kumb täidab peaministri kohustusi? Selle kohta on vastukäivad uudised. Arvan, et tuleb mainida mõlemat. Andres 16. august 2010, kell 10:57 (EEST)

Konstitutsioonis on öeldud: "Peaministri nimetab president Rahvuskogu nõusolekul." Nii et tegu on ikkagi peaministrikandidaadiga. Andres 16. august 2010, kell 11:18 (EEST)

: Ma ka ei saanud aru. Aga vana ka siis ikka vist enam ametis pole? Ma lasin ka Google'il endale peaministri kodulehelt selle 11. augusti tseremoonia kohta koreakeelset juttu tõlkida :-) --Epp 16. august 2010, kell 11:27 (EEST)

:: Tundub, et vana pole mõtet enam mainida. Korea viki riigiartiklis on vana küll märgitud kohusetäitjana, aga see pole kuigi usaldatav. Uus peaminister läks 9. augustil kohale, kohtus seal asetäitjatega ja andis pressikonverentsi. Ja kuni parlamendikuulamisteni ta muud ei tee, kui valmistub nendeks:-) Andres 16. august 2010, kell 11:35 (EEST)

::: OK. Aga Google'iga inglise keelde tõlkida on päris lõbus (nime tõlge oli Over lunch). --Epp 16. august 2010, kell 11:45 (EEST)
----
Mainimata on Lõuna-Korea kui väga tehnoloogiline ühiskond. E-spordi tähtsus (mingi periood arvutimäng oli kõige vaadatum "sport" koos pesapalliga [mingi artikkel]) jms.--MärgRätik (arutelu) 2. aprill 2012, kell 14:58 (EEST)
----
Miks pealinna nime muudeti? Andres (arutelu) 16. märts 2013, kell 22:20 (EET)

Vastavalt Emakeele Seltsi keeletoimkonna soovitustele: http://www.eki.ee/knab/mmaadpar.htm --Metsavend 16. märts 2013, kell 22:32 (EET)