Arutelu:Finantsspekulatsioon

Suunasin "spekulatsiooni" praegu siia, aga pikemas perspektiivis tuleb sinna vist täpsustusleht teha. Spekuleerimine võib olla ka näiteks defitsiitse kaubaga äritsemine, mis ei käi finantsspekulatsiooni alla. Siim 22. veebruar 2009, kell 17:24 (UTC)

Jah, see tähendus on sinna veel tarvis juurde panna. Andres 22. veebruar 2009, kell 18:33 (UTC)
"Spekulanti huvitab aga eelkõige väga raskesti ennustatav finantsinstrumendi hinna lühiajaline liikumine.". Ma arvan, et spekulanti huvitab raha, mitte sadomasohism teemal, et kas on raskesti ennustatav või mitte. Ettepanek see lause lühemaks lõigata: "Spekulanti huvitab eelkõige finantsinstrumendi hinna lühiajaline liikumine kiire kasumi teenimise huvides". Ma saan aru küll, mida silmas peeti aga sellises sõnastuses on see eksitav. Tõnu Samuel (arutelu) 21. november 2012, kell 06:26 (EET)

Kauplejaks ehk spekulandiks (ka: kaupmees) loetakse isikut, kes ostab ja müüb vaheltkasu teenimise eesmärgil. See tähendab, et spekulandil ostetud vara endal vaja pole. Tihti kirjeldatakse neid kui hõlptulu teenijaid, kes elavad tavakodanike higi ja vaeva arvel. Paljudes riikides, näiteks ka Nõukogude Liidu okupatsiooni ajal, on selline tegevus lausa keelatud. Tänapäeval kuuleb spekulantide kohta negatiivseid kommentaare nii meediast kui ka poliitikutelt. Tavaliselt süüdistatakse neid hindade kõrgele ajamises, kuigi viimase finantskriisi ajal pandi neile pigem pahaks peamiselt pankade, kuid ka teiste firmade aktsiahindade allaviimist.

* Likviidsus: spekulandid loovad võimaluse tootjatel ja tarbijatel kaubelda võimalikult väikse kuluga vähendades pakkumise (Ask) ja ostmise (Bid) hinnavahet
* Risk: spekulandid võtavad riske mida teised turu osalised pole valmis selle raha eest võtma – ostes ja müües vara mida nad ise ei kasuta võtavad spekulandid riske kuna ostetud vara hind võib alati langeda sundides spekulanti seda ostmishinnast odavamalt müüma ning ka vastupidi – müüdud vara hind võib tõusta sundides spekulanti seda kõrgema hinnaga asendama (vaata ka lühikeseks müümine).

Enamik kauplejaid alustab omal käel ning õpib katse ja eksituse meetodil. Tavaliselt sellist tegevust ei peeta ülikooli programmi vääriliseks, kuigi näiteks Eestis EBS-is (Estonian Business School) koolitati fondihaldureid, kuid praegu EBS sellist programmi enam ei paku. Paljud majandusteoreetikud hindavad seda kui tegevust, millega pole võimalik pikemas perspektiivis ja regulaarselt elatist teenida. Nad väidavad, et majanduskasvu ajal tõusevad ka finantsturud ja ainuke, mida saab järjepidevalt ennustada, on majanduskasv.


Arutelu:Herman Jensen Bohn

Konspekti-stiilis artikleid ei saa kuidagi heaks kiita. Peab olema seotud tekst.--WooteleF 23. veebruar 2009, kell 07:35 (UTC)

Polegi ju vaja veel heaks kiita, sest artikli päises on hetkel Pooleli mall, järelikult ju artikliga tegeletakse :) --Jaanusele 23. veebruar 2009, kell 14:20 (UTC)
Ka venekeelsed nimekujud tuleb siia ümber suunama panna. Andres 23. veebruar 2009, kell 08:55 (UTC)

Tõstsin selle siia, kui kellelgi huvi on ja viitsib artikli paremaks muutmiseks tõlkida. (Allikas: http://www.brevern.de/ausgabe11.pdf )
*1672 Peter der Große wird in Moskau und Herman (Jensen) Bohn auf der danischen Insel Bornholm im Baltischen Meer geboren
*1685 Herman Bohns Vater stirbt und Herman zieht mit einem Onkel in die danische Hauptstadt Kopenhagen
*1697 Bohn tritt in das danisch-seelandische Heeresregiment ein, und hat einen unteren Militargrad (Gefreiter ?)
*1699 Herman Bohn, jetzt 27 Jahre alt, avanciert zum Unterleutnant
*1701 Danemarks Konig sendet nach Absprache mit dem Osterreichischen Kaiser ein Truppenkontingent nach Sachsen, um spater am spanischen Erbfolgekrieg teil zu nehmen. Herman Bohn zeichnet sich als Kartenzeichner/Stratege(?) aus. Er nimmt an einer Vielzahl von Treffen in Ungarn und Italien teil und wird mehrmals verwundet.
*1705 Herman Bohn wird vom Generaladjudant-Leutnant zum General-Quartiermeister ernannt. Er ist nach wie vor mit den danischen Truppen in der Balkanregion und in Wien. Die Kriegshandlungen fuhren dazu, daß der danische Konig seine Truppenverbande nach Sachsen zuruckzieht.
*1708 Bohn, nun 36 Jahre alt, wird angeboten in das Militar von Zar Peter dem Großen einzutreten. Auch hier bekommt er den Titel General-Quartiermeister.
*1709 Herman Bohn nimmt an der Schlacht von Poltava teil. Der schwedische Konig Karl XII. wird in die Flucht geschlagen. Tausende von Schweden werden gefangen genommen und spater bei großen Paraden in Moskau vorgefuhrt.
*1711 In diesem Jahr nimmt Herman. Bohn an der Schlacht von Proth, einer der vielen turkisch-russischen Kriege, teil. Obwohl Herman Bohn von den russischen Kriegern umringt ist, gelingt ihm die Flucht, - angeblich, weil die Zarin bei dem turkischen Groß-Emir einen nachtlichen Besuch ablegte.
*1716 Nach Abschluss einer langen Reihe von Kriegshandlungen geht Herman Bohn (jetzt 44 Jahre alt) zuruck nach Moskau.Uber seine militarische Karriere zwischen 1711 und 1716 weiß man nichts genaues. Aber im Sommer 1716 ist Peter der Große mit einer 1000 Mann starken Truppe in Danemark, um dem danischen Konig zu helfen, Schweden zu besetzen. Herman Bohn versucht, ins danische Heer zuruckzukehren. Ihm wird aber nur ein Rang als Major angeboten. Als Peter der Große davon erfahrt, ernennt er Bohn zum Generalleutnant und betraut ihn mit der Leitung des russischen Militars bei der Uberfahrt nach Mecklenburg, spater zuruck nach Rußland. Nach 1716 nimmt Herman Bohn an keinen Militarhandlungen mehr teil.
*1722 Herman Bohn und Katharina (inzwischen 51 und 42) heiraten.
*1723 Herman Bohn wird in die Livlandische Ritterschaft aufgenommen, wird im selben Jahr Mitglied des Kaiserlichen Kriegsrates und wirkt eine kurze Zeit als oberster Kommandeur in Livland. Das Ehepaar halt sich meist in Moskau auf und spater im neu gebauten St. Petersburg.
* 1724 Zar Peter befiehlt Herman v. Bohn (der seinen Namen in der Zwischenzeit von Herman (Jensen) Bohn in Herman v. Bohn geandert hat), mit dem Herzog Karl-Ludwig von Mecklenburg wegen einer Abtretung des Herzogtums an Rußland zu verhandeln.
*1725 Peter der Große stirbt im Alter von 53 Jahren. Seine Witwe Katharina I.ubertragt Herman v. Bohn u.a. die Ausrichtung des Begrabnisses und die Regelung aller Erbschaftsangelegenheiten.
*1726 Die Zarin ernennt v. Bohn zum General und beauftragt ihn, ein starkes russisches Heer in den Krieg gegen Persien zu fuhren. Bohn lehnt diese Beforderung ab und wird anstelle kurze Zeit spater Generalgouverneur in Livland. Bohn erhalt Russlands hochsten Orden, den Alexander Newski-Orden
*1727 Kaiserin Katharina I. stirbt und der Enkelsohn Peter des Großen, Peter II., folgt ihr auf den Thron. Er gibt Herman v. Bohn eine große Summe Geld fur dessen Verdienste fur Rußland. In diesem Jahr beginnen Katharina und Herman v. Bohn den Ankauf von mehreren Gutern in Estland. Nach den Kriegshandlungen, der Hungersnot und der Pest sind die Preise sehr niedrig. Die Guter, die sie kaufen, heißen: Kampen, Kegel, Allafer, Rasick und Jagowall.
*1728 Das Ehepaar Bohn kauft Maart sowie die Nachbarguter Kostifer und Koitjerw. Die bunte Geschichte der Guter erzahlt, dass die Guter einst (zwischen 1238 und 1345 wahrend des danischen Besitzes von Estland) der danischen Konigin Margarethe I. und dem danischen Bischof von Reval gehorten.
*1729 Ehepaar Bohn beschließt nun in Estland zu bleiben. Sie kaufen zwei Immobilien in Reval, wovon das eine ein herrschaftliches Haus auf dem Domberg ist. Das Haus gehorte davor einem Unterstutzer von Peter dem Großen, Menschikow, der in Ungnade gefallen war und nach Sibirien verbannt wurde. Herman v. Bohn, jetzt 57 Jahre alt, bittet um Versetzung in den Ruhestand, was bewilligt wurde, sodaß er und Katharina sich im Sommer in Maart und im Winter in Reval aufhalten konnten.
*1736 Katharina und Herman v. Bohn finanzieren die erste Bibelubersetzung ins Estnische.
*1744 Herman v. Bohn stirbt nach einer Schwacheperiode im Alter von 71 Jahren. Er wird im Dom zu Reval begraben. Katharina bereitet sich auf ihr Alter vor. Sie ist auf ihren Gutsbesitzungen als die Generalin bekannt, die oft ihre umfangreichen Besitzungen in einer Kutsche, gezogen von sechs Pferden und mit Lakaien besetzt, besucht.
*1746 Katharina v. Bohn stirbt auf Maart, 67-jahrig. Da sie und Herman v. Bohn keine gemeinsamen Kinder hatten, werden alle Guter und Besitzungen in Reval an die sieben Sohne und Tochter aus erster Ehe mit Herman v. Brevern vererbt. Maart und Kostifer erhalt Sohn Peter v. Brevern. --Jaanusele 23. veebruar 2009, kell 14:20 (UTC)


Arutelu:Mart Raukas

Filosoofiakandidaadi juures on kindlasti vale aastaarv. Kas 1988? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. juuni 2009, kell 20:26 (UTC)
Teil on õigus! Kuidas te suudate selliseid asju märgata?

Miks need Tuulisti tehtud suured kustutused, ja selle arutelu kustutused siin? --Kk 15. juuli 2009, kell 08:06 (UTC)

Ei tea. Taastasin endise teksti. See vajab küll pisut keeletoimetamist, ja osa fakte on arvatavasti raskesti tõendatavad.

Arutelu võib ju ka kustutada, kui see enam aktuaalne pole. Andres 15. juuli 2009, kell 17:37 (UTC)

# Φιλοσοφική Σχολή - kas see oleks "saksa tähtedega"  Filosofiki sholi? Kuidagi tuleks see ümber panna.
# "1984 lõpetas Tartu ülikooli teoreetilise matemaatika erialal spetsialiseerumisega loogikale ja filosoofiale" - kas see on optimaalne sõnastus, ma saan aru, et sel ajal sai eriprogrammi alusel niiviisi muud asja õppida, nt nagu Kaplinski kohta on kirjas: "prantsuse filoloogiat, eriplaani järgi ka strukturaal- ja rakenduslingvistikat.". Miacek (arutelu) 4. august 2018, kell 18:39 (EEST)

Jah, seda nimetati eriprogrammiks. Osa aineid asendati teistega. Muide ka "teoreetilise matemaatika" on vale, sest tollal oli matemaatika eriala.  Andres (arutelu) 4. august 2018, kell 20:48 (EEST)

Filosofikí scholí. Aga mis see on ja mis sellega on? Andres (arutelu) 4. august 2018, kell 21:08 (EEST)

:"2014. aastast Φιλοσοφική Σχολή" Ma saan aru, et see tähendab filosoofia kooli, aga väljaspool WP-d ja selle kloone ei tule vasteid selle kohta, see tuleb ilmselt lihtsalt välja jätta. "2014 Aristarchos Documentary" ei sobi ka töökohtade alla. Miacek (arutelu) 4. august 2018, kell 21:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://blog.ekspress.ee/viewdoc/4DE1D7D8537657C2C2256EAE003DB6FC
** In Mart Raukas on 2013-06-24 12:17:34, 401 Unauthorized
** In Mart Raukas on 2013-07-06 13:19:42, 401 Unauthorized
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:20 (EEST)


Arutelu:Tallinna Nõmme Gümnaasium

Arutaks nüüd seda rate.ee lendude asja? --kanakukk 24. veebruar 2009, kell 10:21 (UTC).

Ratesse võib igaüks lisada ennast suvalisse lendu ja seepärast pole usaldusväärne allikas. --Tiuks 24. veebruar 2009, kell 10:46 (UTC)

Minu meelest pole siin midagi arutada. Muidugi pealkirjaks võib ju panna "Mõnede väidetavalt Nõmme Gümnaasiumis õppinud ja õppivad anonüümsete inimeste rate.ee kasutajanimede loend" vms. --Epp 24. veebruar 2009, kell 10:50 (UTC)
Siiski Saksa okupatsiooni ajal oli ta gümnaasium, mitte keskkool, äkki keegi oskab korrastada.  -- Ahsoous 16. detsember 2010, kell 11:19 (EET)

Tõepoolest, mul on üks väljaanne kooli ajaloost, seal on öeldud, et nimeks sai Tallinna X Gümnaasium, aga pole kirjas, millal. Kas Sinu allikas seda pole? --Epp 17. detsember 2010, kell 03:13 (EET)

: Ei ole. Vaatasin samuti ka kooli kodukalt, seal on see küll ka märgitud, aga aega pole samuti. Võimalik, et nad isegi ei tea täpset aega. -- Ahsoous 17. detsember 2010, kell 10:54 (EET)

Edaspidi üritan koolitöö raames seda lehekülge näitena pisut täiendada ning kaasajastada. Kõik ettepanekud on teretulnud. Jaan --Mistersun (arutelu) 2. jaanuar 2015, kell 22:54 (EET)
----
Varem:
Tallinna Nõmme Gümnaasiumis saab omandada põhi- ja gümnaasiumiharidust. TNG 1.–6. klass töötab Hiiu majas aadressil Raudtee tänav 55 ja 7.–12. klass Nõmme majas Raudtee tänav 73. Töötatakse ühes vahetuses.
--Andres (arutelu) 1. aprill 2024, kell 01:26 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tuulist

tere,
tere, Andres soovitas arutelu siia tõsta. Leian, et lahterdada isikuid ja avaldada delikaatseid isikuandmeid pole kohane ega sünnis. Meil pole sellex mingit õigust (ilma isiku loata ja temasse puutuvate isikute loata). Näide oli Savisaare leht - kes on kellegi bioloogilised või lapsendanud vanemad on isiku enda avaldamise õigus. Kui keegi on sündinud mitte sünnitusmajas, siis kas a) paneme kirja kõik, kes on kodus sünnitanud, B) põllul või töö juures maha saanud... c) mix mitte siis ka abordid ja nurisünnitused, kui juba häbistamisex ja hinnangute andmisex läx. Paneme kirja kõik, kelle on laps surnud või vigane laps. Neid on ju meil ka Riigikogus ja avalikus elus piisavalt. Olem siis tõeline Kroonika ja foorumite peegeldaja. Kas nii? Pange ennast nende inimeste kohale... Andmed kellegi (elus oleva inimese) tervise kohta ei puuduta tõesti Vikipeediat.

Mul on ka küsimus - kuna tegelen praegu Eesti Rooma Klubi liikmete korrastamisega, sh. Vikipeedias, siis:
mis teie arvate, milline peax olema minimaalne maht "leheküljele"? Nt. Tõnu Ots - palusin tal veelkord oma leht üle vaadata. Minul kustutamise õigust ei ole, aga see pole ka mingi leht. Selliseid on meil veel. Paljudel on lehed vananenud andmetega.
Näete - tegelen ja püüan mingi osa korras hoida.
PS. Ka Otsal on tervis vilets. Kas paneme diagnoosid kirja?
** milline on suhtumine sexuaalorientatiooni? kas see peax olema entsüklopeedilise keskkonna osa ka elavate inmeste puhul? Aga kui see muutub?
MIS ON FAKT? Millised faktid rikastavad Vikipeediat?

Kindlasti saaks Tõnu Otsa kohta pikema artikli kirjutada ja see oleks teretulnud. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2017, kell 16:43 (EET)

Minimaalpiiri minu meelest seada ei saa. Ka lühikeses artiklis võidakse oluline ära öelda ja ka pikk artikkel võib olla nii vilets, et oleks parem, kui seda poleks. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2017, kell 16:51 (EET)

Igasugune andmete lisamine ja parandamine on alati teretulnud. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2017, kell 16:49 (EET)

See, kus Savisaar on sündinud ja miks tema ema seal oli, on minu meelest artiklis asjakohane ja ma leian, et see tuleks säilitada. Selle üle, kas kirjutada tema sünnipära kohta, võib vaielda, ja oleks mõistetav ka, kui see välja jäetaks.

Kas on peale Savisaare Eestis veel teisi juhtumeid, kus kellegi tervise kohta on korraldatud pressikonverents? See eeldab, et Savisaare lähedased pidasid selle info avalikustamist lubatavaks ja vajalikuks. Miks peaks Vikipeedia selle avaldamisest loobuma?

Andmeid surnud ja vigaste laste kohta on minu meelest kohane avalikustada juhul, kui asjaosaline ise on soovinud seda avalikustada. Aga me ei pea ka tingimata avalikustama. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2017, kell 16:43 (EET)

Minu meelest kehtib sama ka tervise ja seksuaalse orientatsiooni kohta.

Peale selle, on erandlikke juhtumeid, kus ülekaalukas avalik huvi sunnib avalikustama amdmeid, mida muidu ei avalikustataks. Andres (arutelu) 6. jaanuar 2017, kell 16:49 (EET)

Andrese mõtted on olulised kaalumisex.
Praegusel ajal tekivad hallid alad ka nt vabade kooselude puhul, kärgperede osas (laste huvid) jm. Üldse tulex äkki selles osas üx korralik seminar teha?
Sest vastanduvad ju
-	Isiku huvid ja õigused
-	Seadus (EV, EL)
-	Viki pale küsimus
-	Lugeja huvi
-	Muutuva info tulv
-	…..
Mul puudub nt E. Savisaare osas isiklik eelistus. Ma pole parteilane. Aga ta ON inimene. Ebaõiglus pole õiglane, kui tahame tõsiseltvõetavax jääda.

Eeldan, et Kasutaja:Tuulist ja Tuuli Stewart on yks ja sama isik - jah.
Kui see on nii, siis on mul alust kahtlustada, et artiklile lisatud fotod ei ole kasutaja oma töö, kuna rakursi järgi paistab, et need on kellegi teise pildistatud. Neid võib muidugi kasutada, kuid sel juhul peaks Commonsi pildipangas olema ära märgitud autori nimi ning lisatud kinnitus, et ta oma fotosid sellisel viisil kasutada lubab. Daniel Charms (arutelu) 6. jaanuar 2017, kell 21:41 (EET)
----------
Mis lollus?? Muidugi minu pildid. Minu masinaga tehtud. Ja ainult minu omanduses olevad.

Autoriõiguslikust vaatepunktist ei loe paraku mitte see, kelle aparaadiga pildid on tehtud, vaid kes need teinud on. Samuti ei mõjuta pildi (või mis iganes muu teose) omandistaatus selle autorsust. Pilt võib olla kyll Teie omandis, kuid see ei tee Teist veel selle autorit. Igapäevaelus muidugi keegi sellest ei hooli, kuid Commonsis (ja ka Vikipeedias) võetakse autoriõiguslikke kysimusi väga tõsiselt. Daniel Charms (arutelu) 6. jaanuar 2017, kell 23:14 (EET)
tunnistan puhtsüdamlikult, et tegin pildid ISE. :) Kas nüüd on rahu maa peal?
Kui mulle on saatnud oma pilte inimesed, kes on lasknud teha pildi piltnikul, siis pole võimalik (kui pole tuntud kunstnik), et pildi (kasutamise) õigus ei kuulu pildil olijale. Selle eest on maxtud piltnikule, ostetud on omandiõigus.
Jutt ei käi ju netist kistud piltide üle.
Pidage ometi hoogu!

Autoriõigus ja omandiõigus on kaks erinevat asja. Teose omamine ei tee Teist veel selle autorit. See kehtib yhtemoodi nii raamatute kui ka puhkusefotode kõrval. Jah, see doktriin on võrdlemisi iganenud (suvaline reisiklõps ei ole samasugune teos kui Helmut Newtoni foto), kuid paraku kõikjal, sh Jordaanias, seadusandlikult sätestatud. Samas on Teil europarlamendi saadiku nõunikuna teatav võimalus aidata seda muuta. Kuna praegu on autoriõigus selline, nagu ta on, ning juhuslikult Jordaania beduiinilt (nagu Te ytlesite) on tagantjärele pildi avaldamisluba ilmselt võimatu nõuda, siis olin sunnitud taotlema Commonsis pildi kustutamist. Daniel Charms (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 12:53 (EET)

mix ei saa panna artiklile "Arvo Haug" pilti?
Pilt kustutati ja sama ei saa enam lisada.
Tuuli

Pilt kustutati Commonsist kuna selle juures puudus luba. Nagu siin arutelus on juba varemalt välja toodud, siis me ei saa panna üles autoriõigustega kaitstud materjali ilma vastava loata. See on autoriõiguste rikkumine. Kui on olemas luba fotograafilt pildi avaldamiseks vaba litsentsi alla (antud juhul CC SA-BY 4.0), siis võin lasta selle taastada. Ivo (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 00:39 (EET)
KAS ON VÕIMALIK KOKKU LEPPIDA, ET ENNE KUSTUTAMIST küsitaxe.
Võib-olla, lihtsalt võib-olla, on Viki parendajate hulgas ka neid, kes ei istu KOGU aeg arvutis.
Ma ei pane ühtegi netipilti või kontrollimata texti või musta materjali üles. Mulle saadavad inimesed oma elulood ja mina teen kogu kodutöö täpsustamise ja kontrolli osas.
Ja siis tuleb parv tegelasi presudonüümide all ja kukuvad kustutama. See pole mõistlik...
Küsige! Ja kui siis selgub, et on viga, teeme korda.
PALUN PILT TAGASI PANNA! Sama textis "Tuuli Stewart". Veeta tunde, et selgitada autoriõigust pildile pole mõistlik. Kui kellelgi on kahtlusi, siis viidake kahtluse allikale.

Kui pilt on Commonsisse üles laaditud, siis vaatavad selle üle sealsed administraatorid. Kui nad leiavad mõne litsentsi- või autoriõigusliku puuduse, siis nad võivad kohe kustutada. Mõnikord antakse tähtaeg kordategemiseks, seda saab näha ainult sealselt pildileheküljelt. Meie saame ainult hoiatada. (Andres) 146.255.183.142 7. jaanuar 2017, kell 10:58 (EET)
Ma lisan veel, et iga fakt peab olema tõendatud avaliku usaldatava allikaga. Fakte, mis niimoodi tõendatavad ei ole, Vikipeedias avaldada ei saa. (Andres) 146.255.183.142 7. jaanuar 2017, kell 10:58 (EET)

Meil on siin selgelt paika pandud reeglid, mida me jälgime. Olgu see artiklite sisu ja vormistuse või kasvõi piltide osas.

Mis puudutab piltide lisamist, siis pildilisaja enda asi on tõestada, et ta ei ole autoriõigusi rikkunud. Kui seda pole tehtud, siis ongi kahtlused põhjendatud. Mina ei oska sind eelnevalt hoiatada. Ma isegi ei tea, et mis pilte ja millal sa lisanud oled ning ma tõesti ei jõua olla kursid sellega, mida iga kasutaja kuskil muudab.

Piltide autorsuse kinnitamiseks on meil OTRS süsteem. Saada palun kiri aadressile permissions-et@wikimedia.org, kus oleks näha meilivestlus, kus foto autor (!) on selge sõnaga öelnud, et lubab pildi avaldamise CC SA-BY 4.0 litsentsi all. Ivo (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 11:15 (EET)

Teretere,
Tänan kirja eest. Palve on küsida või teha märkusi ENNE kustutama asumist. Kas võib nii?
Kommenteerin all textis.
Tuuli
-----Original Message-----
From: Vikipeedia
Üks asi mis mind häirib, on teksti sees olevad välislingid[Tuuli]  - kas need tulex alla tõsta?
, samuti lingid  võõrkeelsete vikidele - neid ei tohi olla[Tuuli]  - kuidas nii? Kui nt IFES eesti vikis pole, siis mix mitte? Eesti pole ju saar mitteolulises meres. Sellise suhtumise pärast (vahemärkusena) kukub ka meie eesistumise läbi - me ei näe teisi, mitte kedagi peale enda.
Teiseks allikad - kogu jutus pole ühtegi viidet[Tuuli]  - palun anna täpsustus. Eelnev jutt oli just vastupidine.
[Tuuli] ...
Lisaks soovitan kindlasti läbi lugeda lehekülje ingliskeelses vikis: https://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:An_article_about_yourself_isn't_necessarily_a_good_thing[Tuuli]  - hahaha, inglisekeelne viki, ütled just üleval, on tabu. Hahaha - :)
--
Selle e-kirja saatis Ahsoous Vikipeediast kasutajale Tuulist  -- olgu, PALUN ÄRA KUSTUTA. Räägime enne läbi.
[Tuuli] kaunist päeva!

Ära pahanda aga:

: A - ma ei ole andnud sulle luba kirjavahetuse avalikustamiseks (enne küsi, kui selliseid asju teed!)

: B - Ma ei ole sellest artiklist millest jutt on (oli) mitte midagi kustutanud

• • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 7. jaanuar 2017, kell 11:23 (EET)
Kui me paneme teksti sisse siselingi artiklile, mida veel ei ole, siis tekib selle artikliga automaatselt seos kohe, kui see luuakse. Kui selle asemel on link inglise viki artiklile, siis seda seost ei teki. Sellepärast ei ole lubatud niisuguseid linke kasutada. Andres (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 11:08 (EET)

Ja meil ei ole ka võimalik tuvastada, millised artiklid vajalikud ja puudu võivad olla.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 7. jaanuar 2017, kell 11:23 (EET)

:Inglise vikis on juhendileheküljed palju põhjalikumad kui meil. Seepärast lingime vajadusel nende juurde. Mis puudutab Vikipeedia artiklite enda sisu (ja mitte kasutajatevahelist suhtlust), siis artikliteksti sisse ei tohi lisada välislinke (ja linke võõrkeelsetele vikidele, nagu juba ära toodud). [Tuulist] -- selge. Korrastan ära. Ja tänan selgituse eest.

:Viitamise kohta on meil samuti selged reeglid. Just nagu igal teadusajakirjal on oma spetsiifilised nõuded viidete vormistuse jms kohta, nii ka meil. Ning mingi välislingi lisamine artikliteksti sisse ei klassifitseeru ka parima tahtmise korral selleks, mida me viiteks nimetame. Ivo (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 11:56 (EET) - Olgu. Teen korda. :)

Kuna kõigile 30-40 ühe päeva jooxul mulle suunatud e-maili reageeringule käesoleva aja- ja netiressursi juures pole võimalik vastata ja on kattuvaid, siis tõstan mõned siia. Hr/ pr/ prl Ahsoous – see pole privaatse kirjavahetuse avalikustamine. Küll aga on kummastav näha, et osadel siin toimetajatest ei ole selget vahet netikommentaatori süljepritsimise ja kogukonnas (Viki tegijad) toetava suhtumise vahel. Minul ei ole aega uurida (ja ei huvita ka), kes millise pseudonüümi taga pesitseb. Mõnel on neid mitu ja rohkemgi. Need, kes oma nime all meili saadavad, väärivad seda enam lugupidavat tähelepanu ja neilt tulnud teated on ka sisukamad – pakutaxegi abi vigade parandusex >> toetataxe Viki paranemist ja kõigi paremat tööd selle entsüklopeediax pürgiva teabelehe juures.

Tegemist on kinnise foorumiga ja teema pole isiklik. Isiklikux pööravad seda aga need, kes püüavad rünnata isikut, mitte teemat – hr/ pr/ prl Daniel Charms – ei, ma pole kellegi nõunik. Ja kui olexin, siis ei puutux see siin asjasse. Minu jaox kategoriseerivad sellised lahmimised samasse kasti, kus artikli anonüümses arvustuses öeldaxe (artiklit lugemata ja sisusse süüvimata), et „ta on ju blond, võõra nimega ja üleüldse vist naine. Mis see teab?“. Ma ei hakka uurima, kes Sa oled. Loen texti ja vaatan, kas saan sealt abi  või ei. See, et pildid kustutasid, on muidugi kangelastegu. Särav võimu manifestatsioon.

Kahjuks on küll nii, et Vikipeedia inimesed (mina sealhulgas) ei oska alati teiste inimeste tunnetega ega eelteadmistega arvestada. Palun vabandust!

Palun siiski mitte halvustada seda, et osa inimesi eelistab oma isikut mitte avalikustada. Erinevalt teistest väljaannetest on kirjutajate ja toimetajate vead Vikipeedias täiesti avalikud. Kõik ei kannata seda välja. Samuti võib Vikipeedias kergesti juhtuda, et keegi hakkab sind sõimama või pilkama, ja teised lasevad sel juhtuda. Paljud ei kannata isegi anonüümsena niisugust asja välja. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 13:13 (EET)

Ma saan aru, et pildi kustutamine ja mõned nüansid Daniel Charmsi repliikides on tekitanud nördimust, aga niisugused rünnakud inimese pihta teevad mulle valu ja on ülekohtused. Daniel Charmsi repliigid on minu meelest viisakad ja asjalikud, kuigi kuivad. Nõunikuks olemist poleks tõesti tarvis olnud mainida (aga see ei ole siiski tühjalt kohalt võetud, kuigi arvatavasti tähelepanematult loetud). Commons võtab vastu ainult pilte, mille autoriõigused ja litsentsid võimaldavad neid oluliste piiranguteta igal pool kasutada. Ja see, millised need on, oleneb ka konkreetsete riikide seadustest. Meil ei ole võimalust seda Commonsi poliitikat muuta. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 13:33 (EET)
===Vorm===
Olen absoluutselt selle poolt, et iga uus tulija peab ära õppima reeglid ja et vormi ühtsus on vajalik. Mõistan, et mul on veel vaja õppida ja harjutada. Tegelen sellega. Isegi mõned konkreetsed näpunäited sain (tänan, Ivo ja Andres. Aidanud on ka Raul) üldise näägutamise taustal.
Ma ei hakka ilmselt aru saama sellest, et allikatena on (texti sees) viitena kõlbulikud ainult eestikeelsed allikad. Aga olgu – lähtun eelöeldust. Lugejat see ei rikasta. Ja mulle on oxymoron – kui meie teave on puudulik, siis sama puuduliku teabe sees (ka parimaid) valikuid tehes see teave ei rikastu.

Ei, see ei ole nii, et viiteallikad peavad olema eestikeelsed. Jutt on olnud selles, et artiklis peavad olema siselingid eestikeelse Vikipeedia artiklitele, mitte välislingid ingliskeelse Vikipeedia artiklitele. Ja mitte üheski keeles Vikipeedia artiklid ei ole sobivad viiteallikad. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 13:48 (EET)
===Sisu===
•	See piltide asi on muidugi kole. Mõistan, et mingid suvalised netipildid ei sobi. Lihtne inimene (nt lugupeetud akadeemik või kirjanik) ei hakka iial aru saama, et pilti, millel on tema ja mis on tehtud ausalt ametlikult oma raha eest ei tohi kasutada, sest tal puuduvad sellex õigused. Küll aga võib kasutada toimetaja valikul pilti, millega isik ise üldse nõus pole (konkreetne näide). inimesel endal, selgub, pole siin sõnaõigust, millisena teda kuvataxe. Me räägime elusatest inimestest. Minu üles seatud pilte kustutati – olgu. Millex sõdida. Elu on tegelikult väga lühike.
•	Väide, et kasutada tohib vaid teavet, mis on juba trükis ilmunud (Andres), mitte see, mis on isikutele endile teada faktina on raskesti mõistetav mitmel põhjusel: mis kvalifitseerub? (Kroonika, kellegi foorumi-väide, tükimonograafia?); kuidas siis täna elus olevate inimeste kohta käivat täiendada?; sageli on just vaja parandada siiani arvatut või on kirjutatu lünklik. Muidugi – fakte tulebki kontrollida, aga sellex on ka erinevate inimeste ühesed väited, algallikad vm. Niisiis - kus on tõe labor?
•	Osadest lahmivatest kirjadest oli kasu – sain aru, et kui kiirlugeja ei saa aru, tuleb ümber sõnastada. Tegelen sellega.
•	Nüüd, kus olen teatud ringkondades palunud inimestel lugeda enda kohta käivat, on kriitikat nende poolt küllaga. Ka solvumisi ja mittemõistmist. Jään enda juurde, et – inimesel ON õigus sekkuda sellesse, mis tema kohta kirjutataxe, millist pilti (ka laiemas mõttes) kuvataxe. Mul pole palju aega ja ma ei saa kõiki aidata, aga tahan ka edaspidi Vikipeedia textide paranemisse panustada. Need, kellest me räägime, on digimaailmas sageli abitud. Mis ei tähenda, et nad või nende elutöö ei ole meie poolt lugupidamist vääriv.
*Püüan lähiajal teha sellest kõigest ja sellega seonduvast telesaate. Keda soovitate vestlema? Võibolla keegi siinsetest tegelastest?
Kui keegi peax veel kunagi tahtma panustada Viki parenemisse (neid inimesi pole palju), siis praegustel olijatel võix meeles olla B. Alver:
Räägi tasa minuga,
siis mu kuulmine on ergem.
Räägi tasa minuga,
tasa taibata on kergem.
Inimrõõmu, hingehärmi
tunnen-taban läbi tuule.
Ainult surnud sõnalärmi
kuuldeski mu kõrv ei kuule.

Paar märkust:

* Viidatavate allikate keele osas piirangud puuduvad. Ilmselt pidas Andres silmas pigem seda, et viited peaksid olema kirjutatud eesti keeles - mitte (pastakast imetud näitena) "Official website of the European Parliament", vaid "Euroopa Parlamendi ametlik kodulehekülg", kuigi link võib viia ka muukeelsele lehele.

* Nõue, et kasutada ei tohi ainult isikule endale teadaolevat infot, tuleneb Vikipeedia põhimõtetest: artiklid ei tohi(ks) sisaldada originaalset uurimistööd, vaid peavad viitama usaldusväärsetele allikatele, millest info pärineb.

* Piltidega on see lugu, et sageli kasutatakse artiklite juures häda sunnil lihtsalt seda, mis käepärast on. Muidugi ei pea Te kehva pildiga leppima, kuid uute piltide lisamisel tuleb järgida autoriõigusi. See ei ole kellegi isiklik kius, vaid seadusandlusest tulenev paratamatus.

Tegelikult ma kahetsen, et sellesse janti yldse sekkusin. Oleks ma vähegi pööranud tähelepanu mujal toimuvale, ei oleks ma suud lahtigi teinud, kuna kellegi kallal kambaga näägutamine on inetu. Kahjuks keskendusin ainult yhele pisidetailile. Teie pilt jäi mulle too päev viimaseid muudatusi sirvides silma, kuna 1) olin just lugenud mitmeid EL-i autoriõiguse reformi seisu käsitlevaid tekste, 2) mulle pakub alati suurt huvi, milliseid muudatusi inimesed oma isikut käsitlevates artiklites teevad ja 3) olin just samasuguse märkuse teinud yhele teisele iseenda kohta käivat artiklit parandanud kasutajale (kes samuti võõrast pilti teadmatusest oma tööna esitas). Samas ei oleks maailm kokku kukkunud, kui ma sellega kasvõi mõned päevad oleks oodanud. Seepärast vabandan, et niimoodi läks ning vaikin nyyd. Daniel Charms (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 13:37 (EET)

:Mina ei ole viidatavate allikate keele kohta midagi öelnud. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 14:45 (EET)

"Lihtne inimene ei hakka aru saama" Mulle tundub, et enamik inimesi suudab mõista, kui asja selgitatakse. Vikipeedia eesmärk on pakkuda vaba sisu, ja see käib ka piltide kohta. Ma möönan, et Vikipeedia üldine piltide kasutamise poliitika saaks seadusi arvestades ka teistsugune olla.

Kui inimene ütleb, et talle ei meeldi pilt, mis tema kohta artiklis on, siis me võtame selle maha ning palume osutada kaasabi sobiva pildi hankimisel. Kas on näiteid, et oleme  teisiti teinud? Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 14:11 (EET)

Ma ei ole öelnud, et tohib kasutada ainult infot, mis on trükis ilmunud. Tegu võib olla ka näiteks veebis avaldatud infoga, kui allikas on usaldatav. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 14:20 (EET)

Seda, mis kvalifitseerub, ei saasaab nähtavasti terve mõistuse järgi otsustada. Tuleb vaadata, kas väljaanne on toimetatud, kas keegi vastutab sealse info õigsuse eest, kas info allikas on konkreetses asjas pädev, kuidas info tõenäoliselt saadi. Ja igal juhul, kui tekib kahtlus info õigsuses, siis ei pea seda infot kasutama.

Kui avalikud andmed inimese kohta on lünklikud, siis tuleks kõigepealt rohkem avalikustada, kirjutada artikleid, teha intervjuusid jne. Vikipeedia ei ole see koht, kus asjaga alustada. Kui siinses artiklis on liiga vähe infot, siis kõigepealt tuleks püüda artiklit avaliku info põhjal täiendada. Ei saa eeldada, et siinne käputäis püsikirjutajaid suudab kirjutada lühikese aja jooksul kõigi kohta ammendavad artiklid. Selline töömahukas ülesanne nõuab ikkagi laia kirjutajate ringi. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 14:34 (EET)

Kui avalikes allikates on ilmunud valeinfo, siis muidugi võime hoiduda selle avaldamisest siin, aga see on siiski ajutine lahendus. Eelkõige tuleb see valeinfo avalikult (näiteks mõnes artiklis või intervjuus) korrigeerida. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 14:38 (EET)

See, et keegi eraviisiliselt midagi ütleb, ei ole Vikipeedias kasutatav tõend. Erandjuhtudel võib kasutada ka dokumente, aga üldiselt loetakse seda originaaluurimuseks. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 14:40 (EET)

Vast oleks parem enne, kui kellelegi midagi näidata, püüda see ise nii hästi korda teha, kui oskame. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 14:42 (EET)

Mina võin vestlema tulla küll, kui teised sellega nõus on. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 14:44 (EET)
Juhin tähelepanu sellele, et lehel Kasutaja:Daniel Charms on ka selle inimese kodanikunimi ära toodud. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 15:03 (EET)

Paar märkust:

tänan!
Nüüd on tulnud ka hulga sisulisi juhatusi.
Vaatan lähiajal kõik märkused üle ja püüan nõudeid järgida. Kui siis veel midagi jääb, olen ette tänulik...
Pöördusin ka Rauli poole - põhjalik ja sisuline vastus. Eriti tänan!
teie,
Tuulist
PS. kuidas saab artiklit kustutada?

Tavakasutaja ei saagi. Artikli kustutamiseks tuleb sinna lisada mall  (visuaaltoimetis Lisa->Mall->Kustutada) ning arutelulehel kustutamise vajalikkust põhjendada. Seejuures ei pruugi teised sellega nõustuda. Lähemalt vt Vikipeedia:Artiklite kustutamise kord.

Nyyd, kui põhialused käes, ongi ehk lihtsam otsida vastuseid kysimustele abilehtedelt. Daniel Charms (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 07:13 (EET)


Arutelu:Eesti jalgpallikoondislaste loend

EJL-i lehel on Voldemar Peterson 21/0, siin on 20/0 ja Ernst Joll 23/4, siin 22/5. [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 12. august 2010, kell 20:06 (EEST)

Kas keegi neid kolme küsimärki oskab õigeks parandada? [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 1. märts 2011, kell 17:25 (EET)
Kunagi võiks siia lisada ka debüüdi ja viimase kohtumise. [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 1. märts 2011, kell 17:25 (EET)
Ott Reinumäe - http://www.fcflora.ee/index.php?lang=est&main_id=7&id=94 - 2003-2004
Friedrich Karm mängu aastad 1920-1927 ei saa õige olla, kuna ta tegi oma debüüdi Läti vastu 27. juuni 1930 - allikas: http://www.jalgpallihaigla.ee/?id=387&keel=ee   --[[Kasutaja:Leedomargus|Leedomargus]] ([[Kasutaja arutelu:Leedomargus|arutelu]]) 27. juuni 2012, kell 15:34 (EEST)
Avastasin sellise huvitava veebilehe: http://eu-football.info/_team.php?id=123 Seal on olemas kõikide koondislaste kõik mängud! :) --[[Kasutaja:Leedomargus|Leedomargus]] ([[Kasutaja arutelu:Leedomargus|arutelu]]) 27. juuni 2012, kell 17:55 (EEST)

Minu meelest peaks debüüdi ja viimase kohtumise kuupäeva panema nii, et järjestades õigesti läheks. Ja jalgpallurid, kes on ainult 1 mängu mänginud, märkima viimase kohtumise samaks, mis esimene, et poleks tühi. [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] ([[Kasutaja arutelu:Pelmeen10|arutelu]]) 19. september 2012, kell 06:24 (EEST)

Rahvusvaheline maavõistlus 9. veebruaril 2011 Türgis Belekis
kell 21:00 EESTI – BULGAARIA 2:2 (1:1) LÕPPSEIS
Väravad: 20. pen., 80. pen. Konstantin Vassiljev - 40. pen., 83. pen. Ivelin Popov
Hoiatused: -
Eesti: 1 Pavel Londak (46. 22 Artur Kotenko), 3 Taavi Rähn, 5 Dmitri Kruglov (90+1. 2 Tihhon Šišov), 6 Aleksandr Dmitrijev, 8 Andres Oper (63. 11 Ats Purje), 9 Tarmo Kink (39. 7 Sander Puri), 13 Martin Vunk, 14 Konstantin Vassiljev (kapten), 15 Ragnar Klavan, 16 Igor Morozov, 17 Enar Jääger.
Varus: 2 Tihhon Šišov, 4 Raio Piiroja, 7 Sander Puri, 11 Ats Purje, 20 Kaimar Saag, 22 Artur Kotenko.
----
Viimane kohtumine on siiski jäänud uuendamata. Pelmeen10 (arutelu) 20. november 2012, kell 17:50 (EET)
----
Kuidas tekitada link Karl Fischer (jalgpallur)? Andres (arutelu) 27. oktoober 2014, kell 19:30 (EET)

Tegin. Pelmeen10 (arutelu) 28. oktoober 2014, kell 01:52 (EET)
https://et.wikipedia.org/wiki/Feliks-Juhan_Kull
Felix Kull saa linkida juba olemasoleva artikliga Feliks-Juhan Kull (1903-1942) - ohvitser, jääpallur ja jalgpallur


Kasutaja arutelu:Amuree

Tere tulemast Vikipeediasse, Amuree! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. veebruar 2009, kell 12:45 (UTC)

Kustutasin lehekülje, kuna selle sisu ei sobinud entsüklopeediasse. On olemas artikkel [[Amor]]. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 26. veebruar 2009, kell 18:41 (UTC)

Paintball -> Värvikuulimäng

Tere! Palun täpsusta selle pildi juures, kas sina kui üleslaadija oled ise autor. Kui autor on keegi teine, tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et on nõus antud pildi avaldamisega valitud litsentsi all. Pikne 24. mai 2014, kell 23:47 (EEST)


Arutelu:Turkish Airlines

Pealkiri ei vasta sisule. Tegu on uudisega. Andres 25. veebruar 2009, kell 13:47 (UTC)
Sellest õnnetusest võib ju teise pealkirja all artikli teha. Andres 25. veebruar 2009, kell 13:48 (UTC)
Kuidas oleks 25. veebruar 2009 Amsterdami Schipholi lennuõnnetus. alts 5. mai 2009, kell 19:29 (UTC)

Inglise vikis on lennuõnnetused nimetatud lendude järgi "Turkish Airlines'i lend 1951" vms.--WooteleF 5. mai 2009, kell 19:39 (UTC)

: Mitte et sellised pealkirjad head oleksid, aga kui muud nime pole, tuleb neid kasutada. Päris ise välja mõelda pole mõtet. Andres 5. mai 2009, kell 21:34 (UTC)

25. veebruar 2009 Hollandi pealinna Amsterdami suurele Schipholi lennuväljale maandumisel kukkunud lennukist pääses vigastusteta enamik inimestest. Hukkus 9 inimest, varem teatati viiest hukkunust - vigastada sai 20 inimest. Kokku viibis infoagentuuri Agence France-Presse teatel ebaõnnestunult Schipholis maandunud Türgi lennukompaniile Turkish Airlines kuulunud lennuki pardal 135 reisijat ja kaheksa meeskonnaliiget.Lennuk, mis oli Sky Newsi teatel Boeing 737-800, purunes avarii tagajärjel kokku kolmeks tükiks. Hollandi televisioon NOS teatab üheksast hukkunust ja 20 vigastatust. Kuus hukkunut on reisijad ja kolm meeskonnaliikmed.Türgi transpordiminister Binali Yildirim kinnitas, et õnnetuses oli hukkunuid. Kuigi varem oli ta öelnud ajakirjanikele, et hukkunuid ei ole.Lennuk kukkus alla vahetult enne maandumisrada. Osadeks purunenud lennuk põlema ei süttinud ja sellest hakkasid välja ronima inimesed. Lennuki rusud asuvad Schipholi ühe (kokku neli) lennuraja ees umbes 150 meetri kaugusel elava liiklusega maanteest A-9.Hollandi ajalehe De Telegraafi teatel on lennujaama töö ajutiselt peatatud. Türgi ajaleht Hurriyet märgib, et katastroofi sattus Istanbulist kell 8.22 väljunud lend TK 1951.Üks pilootidest teatas ajakirjanikele hiljem, et lennuk mitte ie kukkunud alla, vaid sooritas "kontrolli all olevat hädamaandumist", mille põhjuseks oli mootorite rike, vahendab infoagentuur RIA Novosti.
- Ilmselt on see kopipeist, mille allikat ma ei suutnud leida.--WooteleF 29. juuli 2009, kell 20:54 (UTC)


Arutelu:Kobarlõime

Juhtimisel laiade teemade liitmine ja sidumine lõimedeks/klastriteks on kasutusel ka mujal.
Vt nt Ettevõtted saavad koostööprojektide... @mkm.ee.
Sellest siis kolmas lõik: Klastrite ehk koostöövõrgustike arendamise eesmärk on ....
Otseselt on jaotatud kobarateks nt hetke kujundamisel olev merenduspoliitika, vt Merenduspoliitika
suwa 26. veebruar 2009, kell 07:05 (UTC)


Arutelu:Laste suremus

Inglise viki järgi algab laste suremus sünnist mitte 1. eluaastast. avjoska 26. veebruar 2009, kell 08:56 (UTC)

Jah. Laste suremus hõlmab ka Imikute suremuse.--WooteleF 26. veebruar 2009, kell 09:14 (UTC)

Milline suurepäranne definitsioon: Laste suremus on laste suremus.... Fransvannes 8. juuli 2009, kell 12:21 (UTC)

Kas Sul on ettepanekuid, kuidas tautoloogiat vältida? Andres 8. juuli 2009, kell 12:24 (UTC)

: Vaata Laste suremuskordaja: Laste suremuskordaja on kuni viie aasta vanuste laste (teise kontseptsiooni järgi ühe kuni viie aastaste laste) suremus. Minu meelest on see sama kui laste suremus ja polegi vaja kaht artiklit. Fransvannes 8. juuli 2009, kell 17:53 (UTC)

:: Suremus ja suremuskordaja on demograafias erinevad mõisted, kuigi kõnekeeles nimetatatakse suremuskordajat suremuseks. Andres 9. juuli 2009, kell 06:52 (UTC)

:: Tollel lehel oli ebakorrektne esitus. Tegin paranduse. Andres 9. juuli 2009, kell 07:05 (UTC)
Kui sõnaühendi taga ei ole kindlat mõistet, siis on selle sõnaühendi koht Vikisõnaraamatus, mitte siin. Vikipeedias peab kirjutama mõistetest, mitte sõnadest. --Metsavend 8. juuli 2009, kell 20:41 (UTC)

"Laste suremus" on termin, mille tähendus ei ole tuletatav sõnade "laps" ja "suremus" tähendusest. Küll aga on see selline termin, millel on mitu kokkuleppelist tähendust. Tegemist on kindlate mõistete kogumiga, kusjuures neid väljendatakse sama terminiga. Minu meelest on entsüklopeediliselt oluline tuua siin välja erinevad tähendused. Andres 9. juuli 2009, kell 06:52 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.popest.ee/files/dictionary/Multilangual%20Demographic%20Dictionary,%20Estonian%20Section.pdf
** In Imikusuremuskordaja on 2013-06-24 11:16:09, 404 Not Found
** In Imikusuremuskordaja on 2013-07-06 02:48:52, 404 Not Found
** In Laste suremus on 2013-07-06 10:19:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:19 (EEST)


Arutelu:Saaremaa mäss

Kas seda ülestõusu tänapäeval kutsutakse nii? See "töörahva ülestõus" on kuidagi natuke "nõukogudeaegne" nimi.--WooteleF 26. veebruar 2009, kell 09:11 (UTC)

Pean nõustuma. Ja kes on esimeses lauses mainitud "valged"? See artikkel tuleb põhjalikult ümber kirjutada. --Improvisaator 26. veebruar 2009, kell 11:00 (UTC)

:Nagu ma aru saan on "valge vägi" Eesti armee. See artikkel on kirjutatud ilmselt mingi "punase" teose põhjal.--WooteleF 26. veebruar 2009, kell 11:16 (UTC)
Kui isikute nimi pole teada, siis ei või neid linkida. Nt. K. Tammel ja riigimetsavaht Vaher.--WooteleF 26. veebruar 2009, kell 09:12 (UTC)
Esimene lause peab olema definitsioon.--WooteleF 27. veebruar 2009, kell 11:01 (UTC)

Alustuseks tuleks mõista, et "Saaremaa töörahva mäss 1919. aastal" (1954) ei kindlasti mitte ajalooallikas – mitte ainult sellepärast, et selle autoriks oli Eesti NSV välisministeeriumi juhtivpropagandist, vaid juba seepärast, et antud teemat käsitlev teos siin maal 1954. aastal ilmuda sai. Ma soovitan aritkli sisu parema puudumisel lühikese Vikerraadio saatel põhineva kokkuvõttega asendada, seniks kuni keegi rohkemate allikatega seda täiendab.--27. veebruar 2009, kell 13:18 EET

:Faktid ja kuupäevad võib ilmselt säilitada. Artikli tooni ja vaatepunkti tuleks muuta. Mina ei tunne kahjuks teemat piisavalt hästi, et asjaga tegelda.--WooteleF 27. veebruar 2009, kell 11:26 (UTC)
Pärastine piiskop Hugo Bernhard Rahamägi võttis isiklikult osa sellest omakohtust.August Sunila, Saaremaa töörahva mäss 1919. aastal, 1954
Tõstsin välja usaldusväärsema allika leidmiseni. --Metsavend 27. veebruar 2009, kell 18:07 (UTC)

Mis siin on vaidlustatud ja mille alusel? Andres 7. märts 2009, kell 20:17 (UTC)

See on endiselt selgusetu. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 10:20 (EET)

ülemaks määrati "Lembit" komandör

Nii ei saa ju öelda. Tuleb kas nime käänata või lisada liigisõna. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 10:20 (EET)

Saarlased peaks asendama sõnaga "mässulised". Praegu jääb mulje, et tegu oli mingi kõiki saarlasi ühendanud saarlaste väega, mis esindas saarlasi. Need olid punased mässulised. Artikkel on pehmelt öeldes soovmõtlemine, mingi "saarlaste asja" leiutamine.--[[Eri:Kaastöö/90.191.134.124|90.191.134.124]] 10. jaanuar 2017, kell 10:31 (EET)

"Mäss" asendati "ülestõusuga", tuues põhjenduseks, et see oli siiski ülestõus. Mina saan asjast nii aru, et mäss ja ülestõus on sama asi, aga "ülestõus" ei ole neutraalne väljend. Andres (arutelu) 21. august 2017, kell 09:10 (EEST)

Sellega on huvitav asi, et ühed autorid ütlevad, et see pole mingi mäss, vaid ülestõus, teised et see pole mingi ülestõus, vaid mäss, aga keegi ei seleta, mida kumbki sõna tähendama peaks :D Konteksti järgi on mul mulje jäänud, et mässuks peetakse väiksemat ja hindajale mitte meeldivat vastuhakku, ülestõusuks suuremat ja hindajale meeldivat vastuhakku. --Minnekon (arutelu) 21. august 2017, kell 11:42 (EEST)

:Mäss tundub olevat spontaanne, stiihiline vastuhakk, ülestõus seevastu pikalt ettevalmistatud, organiseeritud. Neutraalne pole minu arust kumbki sõna: mäss pisendab tähtsust, ülestõus suurendab. 2001:7D0:87CA:9180:310E:F447:A53F:2A0A 21. august 2017, kell 14:55 (EEST)

:: Kas mitte pole nii, et "mäss" tundub mitteneutraalsena peamiselt sellepärast, et sellega välditakse sõna "ülestõus" kasutamist? Igatahes "mäss" on neutraalsem, kui ta neutraalne pole.

:: Võib-olla lihtsalt sõna "mäss" tähendus on laiem või sellel on mitu tähendust, nii et ka suurt ja pikalt ettevalmistatud vastuhakku võib nimetada mässuks.

:: Pakun, et tuleks kasutada tänapäeva historiograafias levinumat nimetust. Kas peale Jüriöö üldse midagi veel ülestõusuks nimetatakse? Andres (arutelu) 21. august 2017, kell 19:33 (EEST)

:::Minu mulje on vastupidine - et "ülestõus" on neutraalsem ja sõna "mäss" kasutajad tahavad sellega sageli toimunut pisendada ja üleolevat suhtumist näidata. --Minnekon (arutelu) 21. august 2017, kell 22:53 (EEST)
Kui inimestel on nii erinevad arusaamad, siis on lootusetu asja sisuliselt otsustada. Andres (arutelu) 21. august 2017, kell 23:48 (EEST)
Artiklis 13. sajand Eestis on ette nähtud artiklipealkiri Saaremaa ülestõus (1269–1270). Andres (arutelu) 21. august 2017, kell 23:58 (EEST)

Eks neid 13. saj sündmusi, mida Saaremaa ülestõusuks võib kutsuda, on veelgi. --Minnekon (arutelu) 22. august 2017, kell 12:49 (EEST)
Miks mitte vastuhakk (vastuhakk; defiance, millele vastuhaku lehel viidatakse, on muidexyx "tülinorimine, põlgus; trots; trotsimine; väljakutse"; mitte mingil juhul "vastuhakk")"vastuhakk" inglise keelde peaks olema: "[general]: resistance, opposition; (~ ülemusele) insubordination; (rahutus) unrest, trouble; (mäss) revolt; (sõjariistus) insurrection, rebellion; (rahvahulkade kohta) riot; (sõdurite, meremeeste kohta) mutiny; [EKI index]: vastuhakk insurgency; rebellion" —Pietadè (arutelu) 22. august 2017, kell 00:43 (EEST)

Ajaloolased ei räägi Saaremaa vastuhakust. Andres (arutelu) 22. august 2017, kell 02:58 (EEST)

:Nõuka aja kirjandus ütleb reeglina "ülestõus". Ainus uue Eesti Vabariigi põhjalik käsitlus Piret Hiielt 2010. a "mäss" ja ta rõhutab seda, nt viidates tagasi nõukogude autorite seisukohtadele paneb järjekindlalt sõna "ülestõus" jutumärkidesse. Ehk siis tema jaoks on need selgelt erineva sisuga sõnad, kuigi ta ei selgita, mis nende tähendus võiks olla. Paar teist uuemat raamatut, mis mul käepärast on ja sündmusi mainivad, ütlevad ka "mäss". Seega võiks esimeseks valikuks jätta vast "mässu". --Minnekon (arutelu) 22. august 2017, kell 12:49 (EEST)

::Lugedes nõuka aja kirjatöölt (TRÜ diplom) enda kohta välja "ajaloolane, üldajalugu", kordan siiski arvamust, et "vastuhakk" on neutraalsem; mäss/ülestõus kalduvad enam "õiglase sõja" maile, ja see ripub ära kirjutaja (sund?)kaldest/kallutatusest; kuidas teiskeelsed seda nimetavad? —Pietadè (arutelu) 22. august 2017, kell 16:41 (EEST)

Väga hea artikkel ja põhjalik. Täienduste tegemiseks peaks end teemaga põhjalikult kurssi viima. See annaks siin juba Eesti teemalise filmiseriaali stsenaariumi välja!:)(Marrx)

----
Selle, mis tagasi pöörati, võiks arutelulehele panna. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 01:05 (EET)

Proovisin artikli kättesaadavate allikate põhjal nii korralikuks kirjutada kui oskasin, aga kuna teema kohta pole kõrgel tasemel ülevaateid avaldatud, siis jääb siinse sisu kvaliteet paratamatult küsitavaks. Sõjaeelses Eestis ei kirjutanud ajaloolased mässust pea midagi, ilmus peamiselt toimunuga seotud isikute mälestusi. Eriti Pätsu ajal oli ilmselt ka võimatu seda teemat neutraalset käsitleda. Nõukogude ajal avaldati mälestuste kõrval ka ülevaatlikke teoseid, aga kuna riigivõimul oli oma poliitiline seisukoht sündmuste tõlgendamise osas juba välja kujundatud, siis arvestades toonast režiimi pidid ka ajaloolased sellest lähtuma. 2010. aasta Piret Hiie ülevaateteos on toonilt natuke neutraalsem kui varasemad, aga selle teaduslik tase on nõrgavõitu (eks tegemist on ka magistritööga): enamasti esitatakse seal ilma allikakriitikata ja erilise sünteesita varasemate (ennekõike valitsusmeelsete) autorite seisukohti, tihti igasugu kahtlasi väiteid naiivselt ja ilma põhjendamata sõna-sõnalt korrates ning faktidena esitades. Ehk siis isegi mitte öeldes "A arvates oli X pätt", vaid lihtsalt "X oli pätt". Selline stiil toob ühtlasi kaasa tekstisisesed vastuolud ja segasevõitu sõnastuse. Sisult kõige teaduslikum ja neutraalsem mässu puudutav käsitlus on minu meelest hoopis tudeng Eimar Tärgil (2017), mis on aga vaid bakalaureusetöö ja vaatleb mässu üht spetsiifilist külge. Kõik see tähendab, et taolistest allikatest enam-vähem entsüklopeediakõlbuliku materjali väljaotsimises on vikipedisti subjektiivse hinnangu osa suur. Loodetavasti mõni ajaloolane viitsib teema ette võtta ja heal tasemel teadustöö selle kohta kirjutada. --Minnekon (arutelu) 1. november 2018, kell 21:21 (EET)

Infokasti saab riigilipu lisada millegipärast ainult siis, kui riigi nimeks kirjutada "Eesti" (). Kui kirjutada "Eesti Vabariik", siis lipu kujutist ei teki (). Kuidas teha nii, et ka teine variant töötaks? "Eesti" on mitmetähenduslik, eriti tolleaegses kontekstis, kus sellega saab tähistada ka Eesti Töörahva Kommuuni, Eestimaa kubermangu või eestlaste asuala. "Eesti Vabariik" oleks korrektsem ja selgem. --Minnekon (arutelu) 2. november 2018, kell 20:04 (EET)

Tegin korda, luues vastava ümbersuunamise Mall:Riik/Eesti Vabariik/lipp. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. november 2018, kell 20:14 (EET)

:Nii lihtne oligi :) Tänud. --Minnekon (arutelu) 2. november 2018, kell 20:24 (EET)

Kas Saaremaa mässu peetakse Eesti Vabadussõja osaks? Mul endal tekkis ka see küsimus. Sõjast rääkivad allikad tavaliselt seda mõistet ei defineeri, vaid kirjeldavad sündmusi, mistõttu on raske aru saada, milliseid neist sündmustest peetakse Vabadussõja osaks ja milliseid lihtsalt sõja ajal paralleelselt toimunuks. --Minnekon (arutelu) 10. jaanuar 2019, kell 18:10 (EET)
Kui seda allikat uskuda, siis ei ole. Välja arvatud juhul kui Saaremaa mässulised Nõukogude Venemaalt juhitud olid nagu mõned on uskunud, aga see paistab vähemuse seisukoht olema. --Minnekon (arutelu) 10. jaanuar 2019, kell 18:15 (EET)

Võtsin välja. Ma lähtusin tegelikult peamiselt sellest, et artikkel oli juba vastavas kategoorias. Muidugi kui arvestada lauseid nagu "mässu otseseks ajendiks sai valitsuse ebapopulaarne otsus sunniviisilise mobilisatsiooniga Saaremaa mehi värvata, et neid Nõukogude Venemaaga sõdivasse Eesti sõjaväkke saata", siis võiks minu meelest sõja osaks lugeda kyll, kuigi võibolla tuleb selline tõlgendamine viidatavatele autoritele jätta. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. jaanuar 2019, kell 18:21 (EET)

: Minu meelest tuleks siiski osaks lugeda. 11. Eesti Entsüklopeedia (lk 299) ja Tarvel 2018 (lk 196) kirjeldavad seda vahetult koos sõjasündmustega, ning minu meelest on ka mässu ajend otseselt sõjaga seotud. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. jaanuar 2019, kell 21:59 (EET)

:: Jätkame palun mõttevahetust (loodan, et natuke) suuremas ringis ja olulisema artikli Vabadussõda Arutelu lehel. Peatse jällenägemiseni. 3 Löwi (arutelu) 21. jaanuar 2024, kell 23:54 (EET)

::: Mulle tundub, et see küsimus puudutab eeskätt ikka siinset artiklt. Peaks püüdma lähtuda sellest, kas allikates käsitletakse seda sündmust ühselt sõja osana või mitte. Kui asi ei ole ühene, võib aru saada ka nii, et sündmuseid käsitletakse allikates lihtsalt paralleelsetena, siis tundub mulle parem see infokastirida ja ka kategooria ära jätta. Pikne 24. jaanuar 2024, kell 22:16 (EET)

3 Löwi, sisu ei peaks sedasi välja kommenteerima (peitma märkidega ). Kui mõni lõik on tõesti liigne, siis tuleks see kustutada. Samas vähemasti minu jaoks ei ole ilmne, miks on need välja kommenteeritud lõigud liigsed. Palun põhjendada seda siin arutelus. Pikne 7. jaanuar 2024, kell 22:53 (EET)
----
Sissejuhatusest on üks lõik välja jäetud. Minu meelest on see oluline info, sest heidab valgust sellele, kuidas olukord oli kujunenud. Kui pole paremat ja kergesti leitavat kohta, kuhu see panna, siis minu arvates peaks see siia jääma. --Andres (arutelu) 15. jaanuar 2024, kell 04:54 (EET)

: Kus on sissejuhatusest üks lõik välja jäetud, palun täpsustage millis(te)st lause(te)st on jutt? 3 Löwi (arutelu) 15. jaanuar 2024, kell 14:40 (EET)

:: Vabandust, mitte sissejuhatusest, vaid eelloost.

::Suuremad majandusraskused algasid tol ajal Venemaa Keisririigi koosseisu kuulunud Saaremaal seoses Esimese maailmasõja puhkemisega 1914. aastal. Piirati laevaliiklust välisvetes, senised ehitustööd peatati ja mõisnikud vähendasid palgatöö kasutamist. Sõja alguses pehmendas olukorda kohalikele tööd pakkunud sõjaliste kindlustuste rajamine (ehitustegevus kestis kuni 1917. aasta kevadeni).Sunila 1988, lk 36 1915. aastal rekvireeriti sõjaväe tarbeks 40% hobustest, mis raskendas edasist maaharimist. 1916. aasta põllusaak oli vilets ja pärast seda hakkas ka külvipind kahanema.Hiie 2010, lk 13–14 1917. aasta Veebruarirevolutsiooni järel võimule tulnud Venemaa Ajutine Valitsus kohustas mõisates teorendi asemel raharenti kasutama,Sunila 1988, lk 37 kuid ei täitnud maatameeste ja vabadike lootust omale maad saada.Hiie 2010, lk 16
--Andres (arutelu) 15. jaanuar 2024, kell 15:56 (EET)

:Mõistlik jutt, kuid kuna see otseselt siinset (praegu pika ja ülesehituselt poolenisti raamatu teksti, kuigi peaks olema artikli) teemat "Saaremaa mäss" ei puuduta, siis vahest tõstaksime selle (osade kaupa) ümber palju sobivamatesse artiklitesse: eelkõige Saaremaa ajalugu, Saaremaa jt (siia jäägu muidugi lingid ja vahest ka paar-kolm pikema teksti ja viidetega allmärkust artikli all otsas.) Hetkel, üpris tragikoomiliselt, on eesti wiki-seis selline, et "Saaremaa mäss" üksi on mitu korda pikem kui "Saaremaa ajalugu" ja "Saaremaa" artikkel kokku (ja samas neist sealt ei leia suurt midagi 20. saj. algupoole poliitiliste ja majanduslike tingimuste kohta Saaremaal ning 1919 mässu pole mainitud poole kriipsugagi). 3 Löwi (arutelu) 15. jaanuar 2024, kell 17:42 (EET)

:: Seda enam ei tuleks seda juttu praegu siit välja jätta. Muidu peaks selle teises kohas uuesti koostama. --Andres (arutelu) 15. jaanuar 2024, kell 21:53 (EET)

Olen samuti nõus, et mitmed väljavõetud lõigud peaksid jätkuvalt sisse jääma. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. jaanuar 2024, kell 12:16 (EET)
Artiklis on hulk sisulisi ja sõnastuse muudatusi tehtud, aga neid pole enamasti põhjendatud ja või siis pole põhjendus küllaldane. Tekstiosade ümberpaigutamiste ja eemaldamiste tõttu on seejuures raske kõigist muudatustest tagantjärgi head ülevaadet saada ja seega oleks lihtsam, kui muutja põhjendaks detailsemalt oma otsuseid, mitte et teised püüavad nüüd aru saada, mida ja miks täpsemalt muudeti. Toon välja mõned näited küsitavustest, mis silma jäid. 1) Eelloost võib võtta materjali ka muude vikiartiklite täiendamiseks, aga see on omal kohal ennekõike siin. Eellugu on mässuga seotud, sest ta kirjeldab asjaolusid, mis mängisid rolli mässu puhkemises ja asjaosaliste tegutsemises. See seos pole vikipedistide omalooming, vaid selle toovad välja mässule pühendatud ja artikli allikateks olevad teosed. 2) Mis probleem oli Mihhail Õue tsitaadiga? 3) "Rohkem leidus Saaremaal inimesi, kes polnud küll otseselt enamlaste partei või Nõukogude Venemaaga seotud, kuid olid agressiivselt meelestatud". Lisandused on "või Nõukogude Venemaaga" ja "agressiivselt" (asendamaks kustutatud "revolutsiooniliselt"). Need muudatused ei tugine viidatud allikatele. 4) Miks Maria Ellami hukkamisega seotu kustutati? 5) Miks sissejuhatuses lisada, et Kuivastu oli rannaküla? 5) Miks tuua monumentaalkunstist rääkivasse lõiku viidatud allikas mitteleiduv ja teemasse mittepuutuv osutus Eesti okupeerimisele? Okupatsiooni mõiste lisati veel ühte kohta, kus see natuke loomulikum, aga siiski ülearune, sest sündmustel polnud pistmist sellega, kas võimuvahetus liigitub rahvusvahelise õiguse kohaselt okupatsiooniks või mitte. 6) Miks on "ülestõusnud" "mässajateks" muudetud? Need on sünonüümid ja mõlemad variandid on allikates kasutusel. 7) "Jefimovi tulistajaks on tavaliselt nimetatud Andrei Räime, alternatiivse versiooni kohaselt tegi seda aga tema vend Timofei Räim." --> "Jefimovi pihta surmava lasu tulistajaks on tavaliselt nimetatud Andrei Räime, kuid on ka võimalik, et seda tegi tema vend Timofei Räim." Kui on 2 vasturääkivat versiooni, ei saa me neid kokku võtta nii, et mõlemad on võimalikud. Ma ei taha öelda, et kõik muudatused on probleemsed, aga probleemseid/küsitavaid asju on praegu liiga palju saanud. --Minnekon (arutelu) 15. jaanuar 2024, kell 19:23 (EET)

Jah, sellisel moel ei ole hea parandusi teha. Arvatavasti võiks taastada artikli 5. jaanuari seisuga. Löwi võiks siis pärast siin arutelus enda parandusettepanekuid täpsemalt selgitada ning siis saaks arutada ja jupikaupa vaadata, kas ja mida muuta. Pikne 15. jaanuar 2024, kell 21:36 (EET)

: Teeme siis kõigepealt põhilised ja lihtsamad asjad selgeks. Näiteks (vt 6) Minnekoni väide, et "ülestõus(nud)" ja "mäss(ajad)" on sünonüümid, ei pea paika üldiselt ja Saaremaa 1919 sündmuste puhul ei pea kohe kindlasti mitte. Soovitan vaadata, mis oskussõnastikus kirjas: Valik sõnade "mäss", "ülestõus", "vastupanuvõitlus" jt vahel sõltub suuresti vaatepunktist, tegu ei ole täissünonüümidega.  3 Löwi (arutelu) 17. jaanuar 2024, kell 00:27 (EET)

::Viidatud Sõneveebi leht käsitleb neid siiski üldiselt (tavakeeles) sünonüümidena, aga militaarterminite sõnastik soovitab "mässu" ja "ülestõusu" asemel "vastuhakku" kasutada osutades, et esimesed pole neutraalsed. Seega kui tahame militaarterminoloogiat kasutada ja neutraalset vaatepunkti hoida, siis tuleks artiklis mitte "ülestõus" "mässuks" muuta, vaid mõlemad "vastuhakuks". Ma pole ilmtingimata selle vastu, aga näen siin 2 probleemi: tavakeeles on "vastuhakk" palju laiema ja nö süütuma tähendusväljaga sõna kui militaarterminoloogias; vikiartikli sõnakasutus erineks tunduvalt allikate ja inimestele tuttavast sõnakasutusest. Seepärast eelistan ma siiski "ülestõusu" ja "mässu" tarvitamist, kusjuures nende paralleelne kasutamine artiklis näitaks, et vähemalt siin kontekstis on nad võrdväärsed sünonüümid. Minnekon (arutelu) 17. jaanuar 2024, kell 11:58 (EET)

::: palun ära jätka selliste muudatuste tegemist, mille osas on arutelu pooleli või mille kohta siin vastuseisu või mõistmatust on väljendatud. Samuti ära ignoreeri teiste küsimusi ja kommentaare. Mul on kahju headest ja põhjendatud muudatustest, aga praeguse seisuga arvan ka, et ei jää muud üle kui 5. jaanuari seisule tagasi minna. Minnekon (arutelu) 20. jaanuar 2024, kell 17:40 (EET)

:::Aa, vaatasin, et Neptuunium oli seda juba vahepeal teinud. Nüüd on lihtsam ülevaadet saada, mis viimati muudetud on. Minnekon (arutelu) 20. jaanuar 2024, kell 17:44 (EET)
----
Foto-museaali kasutamisel palub Saaremaa Muuseum viidata muuseumi kogule

3 Löwi, see et pildi autorile või allikale tuleb viidata, käib iseenesest suure osa artiklites kasutatavate piltide kohta, kuna tavalisemad litsentsid nõuavad autorile viitamist, aga piisavaks peetakse viitamist pildi kirjelduslehel (vt :en:MOS:CREDITS). Pikne 24. jaanuar 2024, kell 22:16 (EET)

Jätkuvad probleemid ("punase") allika toimetamisel


Arutelu:Tšau-tšau

ehk saaks siit lisainfot, siis saaks kopipeisti malli kaotada. avjoska 27. veebruar 2009, kell 14:11 (UTC)

Kas koeratõu nimi on tšau-tšau või chow chow? Minu teada kasutavad mitmed tõuühingud kirjapilti chow chow. --kanakukk 27. veebruar 2009, kell 15:30 (UTC).

Need koerainimesed tunduvad olevat üldse kõvad anglofiilid.--WooteleF 27. veebruar 2009, kell 16:11 (UTC)

: ÕS-is on tšau-tšau. Andres 28. veebruar 2009, kell 07:22 (UTC)
Arvatakse, et koeratõug on pärit arktilisest piirkonnast.  - kes seda arvab? Arvatakse, et oma praeguse oleku sai tõug Mongoolias.--WooteleF 28. veebruar 2009, kell 09:57 (UTC)
Arvatakse, et koeratõug on pärit arktilisest piirkonnast. Euroopasse jõudis ta Hiinast, kus seda koera kasvatati juba 3000 aastat tagasi.

Võtsin selle välja. Paistab, et andmed on vastuolulised. Saksa viki ütleb, et arvatavasti jõudis ta Mongooliasse Siberist. Andres 28. veebruar 2009, kell 16:53 (UTC)


Arutelu:Vanemuise park

Park piirneb muu hulgas Tartu Ülikooli ühiselamuga Tiigi 14 ja Vanemuise väikese majaga, teisel pool Vanemuise tänavat on Tartu Ülikooli Vanemuise tänava õppehoone. Andres 28. veebruar 2009, kell 12:05 (UTC)

Miks on see lause siin, mitte artiklis? --Oop (arutelu) 13. veebruar 2013, kell 10:09 (EET)
Tühistasin IP muudatuse, kuna see päris nii siiski ei ole. Näiteks: https://www.tartu.ee/et/2013-aastal-esitatud-ideed https://tartu.postimees.ee/138780/piltuudis-hurda-pargi-tiigis-ujuvad-partide-asemel-pingid http://roheline.ee/projektid/keskkonnasobralikud-avalikud-uritused/nuputamist/ http://www.vvvs.ee/90/?view&143 jne nimetavad seda parki Hurda pargiks.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 4. november 2017, kell 14:13 (EET)

Elades seal naabruses kutsuti seda pigem Tiigi pargiks. Seal on Tiigi tänav ja vana looduslik tiik. Tegu on ajaloolise pargiga, botaanikaaed ja mis seal on olnud juba 19. sajandil. Vanemuise teatri hoone on seal oluliselt uuem (1914), tänava nimi on minuteada veel uuem, 19. sajandil oli tegemist Aia tänavaga. Seos Hurdaga ja Hurda kuju on suisa alles 1990ndatel sinna lisatud. Seega võib eri kohtades eri nimesid kohata, teatavasti Tartu linnavalitsuses ametlikke parkide nimesid registreeritud ei ole ja igaüks kutsugu neid nagu ise tahab. Vanemuise tänaval on veel parke - ka tänava alguses on üks, seega minumeelest see nimi on rohkem eksitav.


Arutelu:Rohuteadlaste Koda

2. märtsil 1938 valis koja juhatus vabakutsete alalt valitava Riiginõukogu liikme valijameesteks E. Matsoni ja K. Rähesoo ja rahvatervishoiu alalt valitava liikme valijameheks K. Rähesoo. --Improvisaator 28. veebruar 2009, kell 13:53 (UTC)

1. Hans Adamson, Pärnu
2. Martin-Hugo Alaots, Tartu
3. Aleksander Allik, Kuressaare
4. Richard Andresson, Pärnu
5. Linda Anton, Elva
6. Paul Arras, Kehra
7. Selma Aruväli, Käru
8. Richard Behse, Rakvere
9. Aleksander Beilich, Tallinn
10. Artur Benkson, Nõmme
11. Albert Berenson, Kuressaare
12. Jüri Bergmann, Tõrva
13. Selma Bergmann, Tõrva
14. Aino Bloom, Tallinn
15. Jakob Blumenfeldt, Tartu
16. Karl Blumenfeldt, Pilistvere
17. Aleksei Bock, Vasknarva
18. Johan Brunhof, Tartu
19. Elmar Bruver, Tallinn
20. Erich Bursy, Tallinn
21. Liselotte Bursy, Tallinn
22. Georg Büniss, Tallinn
23. Siegfried Clavinius, Sillamäe
24. Aleksander Detert, Tallinn
25. Konstantin Donner, Haapsalu
26. Siegfried Eberhardt, Nõmme
27. Frants Eglon, Tallinn
28. Marie Einre, Esna
29. Helmi Eist, Tallinn
30. Martin Elbing, Rakvere
31. Tõnis Elbing, Petseri
32. Paul Erdmann, Tallinn
33. John-Herbert Esser, Pirita
34. Jaan Falkenberg, Koonga
35. Leon Favre, Tallinn
36. Artur Feischner, Nõmme
37. Karl Feldmann, Nõmme
38. Louise Fricke, Maarja-Magdaleena
39. Helene Garschnek, Uue-Irboska
40. Richard Georgiin, Tallinn
41. Leo Ginizisky, Tartu
42. Mihkel Glück, Antsla
43. Gustav Gnadeberg, Tallinn
44. Rudolf Goebel, Tallinn
45. Eugene Gorain, Narva
46. Harald Granberg, Taagepera
47. Villem Grosstal, Karula
48. Vilhelm Haagen, Viljandi
49. Hilda Haarmann-Evart, Narva
50. Harald Hagemann, Tallinn
51. Artur Hagivang, Kuressaare
52. Karl Hallik, Tallinn
53. Voldemar Happich, Vana-Tänasilma
54. Max Heinrichsen, Nõmme
55. Richard Helmeste, Puhja
56. August Hermann, Tartu
57. Meta Hion, Tallinn
58. Ulrich Hoberg, Rakvere]]
59. Herbert Hääl, Märjamaa
60. Voldemar Ilves, Rakvere
61. Aleksander Imelik, Tartu
62. Edgar Jacoby, Paide
63. Alfred Jakoby, Lihula
64. Hugo Jakoby, Tallinn
65. Valter Jalviste, Otepää
66. Tamara Jansen, Narva-Jõesuu
67. Adalbert Jantra, Tallinn
68. Heinz Jantra, Tallinn
69. Harald Jauker, Jõgeva
70. Margarete Jauker, Jõgeva
71. Harriet Jaskovski, Rakke
72. Amilde Johanson, Tartu
73. Eduard Johanson, Vändra
74. Karl Jukum, Loksa
75. Ida Jurnas, Tallinn
76. Aleksander Jürgens, Tartu
77. Bruno Jürgens, Järvakandi
78. Ernst Jürgens, Tallinn
79. Gottlieb-Hermann Jürgens, Viljandi
80. Eduard Jürgenson, Laius-Tähkvere
81. Karl Jürgenson, Tartu
82. Karl Jürison, Nõmme
83. Ants Jürima, Rakvere
84. Ahto Jürivete, Pärnu
85. Leonhard Kaal, Pärnu
86. Johann Kaart, Tarvastu
87. Nelly Kaber-Valtok, Võsu
88. Jaak Kadak, Tartu
89. Aleksander Kaera, Tallinn
90. Nadežda Kaldro-Paivel, Tallinn
91. Aleksander Kaljundi, Mehikoorma
92. Benita Kallas, Tallinn
93. Nelly Kallikorm, Tartu
94. Irene Kalmendi, Rakvere
95. Juhan Kalvo, Tallinn
96. Linda Kangro, Lepasaare
97. Olympiada Kann-Tusti, Tallinn
98. Aleksander Karlson, Tallinn
99. Johan Kartus, Hiiu-Käina
100. Elfriede Karu, Viljandi
101. Martin Kask, Kilingi-Nõmme
102. Evald Keel, Tallinn
103. Richard Keismann, Tallinn
104. Peeter Kelk, Tallinn
105. Boris Kerick, Võru
106. Friedrich Kestner, Tallinn
107. Friedrich Kestner, Pärnu
108. Ingrid Kidron, Tõrva
109. Karl Kiin, Häädemeeste
110. Linda Kiipsaar, Narva
111. Martin Kiisk, Tallinn
112. Leontine Kinna, Keila
113. Amanda Klaarmann, Tartu
114. Hendrik-Eduard Klais, Misso
115. Adele Klemmer-Lätte, Vastse-Kuuste
116. Friedrich Knoch, Hageri
117. Leopold Koger, Türi
118. Robert Koger, Kohila
119. Oskar Kook, Võru
120. Margarete Koop, Tallinn
121. Johannes Koppel, Ahja
122. Otto Kordt, Torma
123. Voldemar Korths, Sangaste
124. Bruno Krasting, Tartu
125. Maks Krause, Tartu
126. Rudolf Krause, Tartu
127. Marie Kristian, Tallinn
128. Ester Kruusvee, Tallinn
129. Jaan Krüüner, Rannu
130. Voldemar Kuik, Tallinn
131. Eduard-Julius Kuil, Tallinn
132. Viktor Kuks, Nõo
133. Hugo-Albert Kuldkepp, Nõmme
134. Eduard Kull, Leisi
135. Ellinor Kullak, Narva
136. Friedrich Kurrot, Tallinn
137. Eduard Kustavus, Tallinn
138. Irene Kustavus, Tallinn
139. Ulrich Kuusik, Tartu
140. Edmund Kuusmaa, Tallinn
141. Leonhard Küla, Narva
142. Elisabeth Labi, Viljandi
143. Erni Labi, Viljandi
144. Oskar Lahe, Kuusalu
145. Richard Lallberg, Aegviidu
146. Valter Lange, Viljandi
147. Karl Langer, Kärstna
148. Friedrich Laur, Pärnu
149. Jüri Lauter, Tallinn
150. Karl Leibur, Osula
151. Karl Leideker, Elva
152. Reinhold Lemmerhirt, Tartu
153. Rudolf Lepik, Mustjala
154. Tõnis Leppik, Tsirgulinna
155. Helene Lepp, Tallinn
156. Evald Leyden, Tallinn
157. Ellinor Lezius, Tartu
158. Eduard Liiv, Haapsalu
159. Julius Lill, Tartu
160. Anna Lillioja, Risti
161. Ivo Lillioja, Risti
162. Amandus Lindegrün, Laiuse
163. Bernhard Luht, Narva
164. Elfriede Luik, Tallinn
165. Johan Luik, Viljandi
166. Vera Lukin, Tartu
167. Jaan Lust, Narva
168. Harry Maddisson, Vastseliina
169. Voldemar Madison, Nissi
170. Alfred Maltz, Kirikküla
171. Hans Mandel, Tallinn
172. Johannes Masing, Iisaku
173. Alide Mathiesen, Tallinn
174. Valther Mathiesen, Tallinn
175. Rudolf Matsin, Kallaste
176. Edvin Matson, Tallinn
177. Aleksander Melkert, Tallinn
178. Nikolai Merelaid, Rutikvere
179. Eduard Mesing, Väike-Maarja
180. Hermann Michelson, Tartu
181. Peeter Mikhein, Värska
182. Adalbert Mikk, Tartu
183. Boris Mirov, Tartu
184. Johannes Moistus, Suure-Jaani
185. Aleksander Muidu, Velise
186. Herman Mägar, Narva
187. Jaak Mägi, Võnnu
188. Karl-Viktor Mägi, Talli
189. Aleksander Männik, Viljandi
190. Harry Märtzin, Narva
191. Elise Mõrd, Nõmme
192. Adele Mõttus, Tallinn
193. Karl Müller, Viljandi
194. Johannes Napp, Torgu
195. Rudolf-Ferdinand Neks, Kuressaare
196. Marta Neumann, Hiiu-Kärdla
197. Aleksander Nielsen-Stokkebye, Põlva
198. Axel Norrenberg, Mihkli
199. Arnold Nuut, Karjati
200. Anastasia Olmre, Tallinn
201. Leida Otsa, Varnja
202. Eduard Pajor, Rõika
203. Helgi Paldrock, Tartu
204. Artur Palis, Sindi
205. Jaan Pari, Tapa
206. Vilhelmine Pari, Tapa
207. Hermann Paris, Tartu
208. Henn Parts, Tartu
209. Johel Pats, Palamuse
210. Valfried Perli, Liiva
211. Johannes Pertens, Jõhvi
212. Heinrich Petersenn, Vigala
213. Adalbert Peterson, Vigala
214. Eduard Peterson, Puka
215. Hugo Peterson, Veriora
216. Jüri Petersoo, Tallinn
217. Abel Pihu, Narva
218. Jaan Pihu, Haljala
219. Hans Piiper, Juuru
220. Johannes Pill, Tallinn
221. Leonhard Pruuel, Tallinn
222. Anna Pruler, Tallinn
223. Artur Puksov, Tallinn
224. Elfriede Puusepp, Tallinn
225. Manivald Pärsimägi, Nõmme
226. Karl Pärt, Valga
227. Veera Päsmel, Tallinn
228. Kristjan Päss, Tartu
229. Hilda Põld, Tallinn
230. Aleksander Rader, Pärnu
231. Nora Radloff, Karksi
232. Verner Radloff, Karksi
233. Evi Rattur, Võru
234. Ants Raudjalg, Koosa
235. Johan Raudsepp, Kunda
236. Johannes Rechtlich, Tallinn
237. Rudolf Rein, Irboska
238. Veera Reimand, Tartu
239. Paul Reinhold, Tartu
240. Johannes Reinut, Narva
241. Elmar Ring, Võhma
242. Peeter Rink, Vasalemma
243. Friedrich Rogenhagen, Helsinki
244. Joosep Rogovski, Rakvere
245. Alfred-Ernst Roolaid, Tallinn
246. Ado Roosson, Kolga-Jaani
247. Richard Roots, Leevi
248. Johann Rosenberg, Viru-Jakobi
249. Linda Roseberg, Kohtla-Järve
250. Marta Rosenberg, Tallinn
251. Paul Rosenberg, Kohtla-Järve
252. Theodor Rosenvald, Tallinn
253. Herman Rudolf, Põltsamaa
254. Romann Runge, Tallinn
255. Helmi Ruubel, Türi
256. Karl Rähesoo, Tallinn
257. Liidia Rätsep, Tartu
258. Alide Rüütli, Tartu
259. Helene Saarendi, Nõmme
260. Voldemar Saarendi, Nõmme ja Tallinn
261. Hans Saat, Tartu
262. Anna Saava, Mõisaküla
263. Eduard Saava, Mõisaküla
264. Veera Saealle-Koster, Nõmme
265. Niina Saletajev, Tallinn
266. Mihkel Samkov, Rõngu
267. Ernst Sandau, Orissaare
268. Julius Sander, Petseri
269. Hans Sang, Kambja
270. Leonida Sapas, Tallinn
271. Friedrich Sauerstein, Narva
272. Jakob Schalkanovski, Lüganuse
273. David Scheer, Tallinn
274. Paul Schiffer, Tallinn
275. Erich Schilling, Räpina
276. Leopold Schilling, Tallinn
277. Nikolai Schmidt, Sonda
278. Richard Schmidt, Järvakandi
279. Karl Schneider, Tallinn
280. Aleksander Schnicker, Tallinn
281. Ulrich Schultz, Varbla
282. Fromhold Schvalbe, Tallinn
283. Ernst Seeberg, Kihelkonna
284. Ingeborg Seeberg-Elverfeldt, Võru
285. Eduard Sender, Hargla
286. Otto Senter, Tudulinna
287. August Siil, Tallinn
288. August Siim, Tartu
289. Hans Siim, Tartu
290. Juliane Siim, Satserinna
291. Hans Siimer, Tartu
292. Juhan Sikk, Tallinn
293. Armand Sild, Rõuge
294. Elfriede Simonson, Krüüdneri
295. Valter Sirgo, Tartu
296. Edgar Sismin, Martna
297. Hilja Soerd, Tartu
298. Marie Soolo, Tallinn
299. Johannes Stamm, Tartu
300. Valter Steding, Audru
301. Erich Stein, Pärnu
302. Ralf Stein, Järva-Jaani
303. Margarete Steinberg, Nõmme
304. Arnold Stokkeby, Tallinn
305. Anna Sulev, Petseri
306. Kristjan Sulg, Narva
307. Henn Sõrmus, Valga
308. Johan Sõrmus, Abja-Paluoja
309. Vanda Tamm, Tallinn
310. Mihkel Tarien, Viljandi
311. Johannes Teder, Tartu
312. Juhan Teder, Pala
313. Ernst Tekkel, Tallinn
314. Heinrich Tekkel, Nõmme
315. August Thomson, Tallinn
316. Ernst Thuberg, Tallinn
317. Linda Tiiv, Tallinn
318. August Tinni, Tallinn
319. Alma Tomingas, Tallinn
320. Martin Tomp, Jõelehtme
321. Heinrich Treuberg, Kose
322. Arnold Trossin, Nõmme
323. Elise Truus, Tallinn
324. Raimund Tschischevsky, Tori
325. Elsa Turb, Alatskivi
326. Juhan Turb, Tallinn
327. Voldemar Tuulmets, Kuremäe
328. Julius Tõll, Kogula
329. Andres Tõnisson, Raasiku
330. Erich-Paul Tõnisson, Tartu
331. Adolf Unt, Ambla
332. Eugen-Valter Urm, Tallinn
333. Rahil Uschmarov
334. Helmi Vabaoja, Tallinn
335. Johannes Vaher, Paistu
336. Käthe Vahtkerl, Tallinn
337. Hans Vahtramäe, Tallinn
338. Ella Vaiksaar, Tallinn
339. Rudolf Vallner, Tallinn
340. Erich Valter, Lelle
341. Ernst Valter, Tallinn
342. Jaan Vasar, Viru-Nigula
343. Herta Vassiljev, Sangaste
344. Nikolai Veiderpass, Tartu
345. Rudolf Veinberg, Rapla
346. Andrei Vertsinski, Tallinn
347. Raissa Vertsinski, Tallinn
348. Vilhelm Vichmann, Mustvee
349. Voldemar Vidik, Tallinn
350. Richard Viire, Tallinn
351. Boris Viitmann, Koeru
352. Helmuth Vilde, Avinurme
353. Johann Vilt, Tartu
354. Johann Vinnal, Tartu
355. Johannes Vodja, Kadrina
356. Marie-Eleonore Vodja, Tartu
357. Helga Volmer, Tallinn
358. Klara Volmer, Nõmme
359. Ene Vooremaa, Voldi
360. Alide Võmma, Tallinn
361. Elfriede Võntso, Tallinn
362. Hans Västrik, Tartu
363. Friede Zviebelberg, Halliste
364. Villem Zion, Viru-Roela
365. Alfred Äniline, Nõmme
366. Mihkel Õunmann, Tamsalu
--193.40.12.198 30. detsember 2010, kell 16:02 (EET)

Pharmaziekammer; Chamber of Pharmacists. --193.40.12.198 30. detsember 2010, kell 16:17 (EET)


Arutelu:Plasku

Väitluste käigus on seda nimetatud silotorniks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. veebruar 2009, kell 15:11 (UTC)

Kodulehe viide ei tööta.--[[Kasutaja:Morel|Morel]] ([[Kasutaja arutelu:Morel|arutelu]]) 6. november 2012, kell 16:15 (EET)

Tundub, et samanimelisi on vähemalt kaks persooni. Antud persooni sünnist ja ärikeskuse valmimise aastarvude kõrvutamine lubab kõhklusi.


Arutelu:Mihkel Usai

*USAI, Alfred, Joosep, 1912 Tartumaa Lohusuu v., eluk. sõjaväes, keskharidus, ametnik. Trib. 27.02.43 §58-1b surmaotsus. Langes vangi ja jäi Saksa sõjaväkke. [5069E]
**USAI, Alfred, Joosep, s. 1912 Tartumaa Lohusuu v., keskh., ametnik, eluk. Tallinn, Laulupeo 5-2, arr. 30.01.43 Punaarmees, trib. 27.02.43 §58-1b; surmaotsus. Läks üle Veliki Luki all. [5069-E, 27134]
*Usai, Ernst, Joosep, vend, 1909 Lohusuu v., eluk. Tallinn, Kevade 8-1, kõrgharidus, ametnik. Otsus 20.06.46 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
*Usai, Mihkel, Joosep, vend, 1901 Lohusuu v., eluk. Tallinn, Kevade 8-1, kõrgharidus. Otsus 20.06.46 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
*Usai, Paul, Joosep, vend, 1898 Lohusuu v., eluk. sama, algharidus, kalur. Otsus 20.06.46 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
*Usai, Karl, Joosep, vend, 1895 Lohusuu v., eluk. sama, algharidus, kalur. Otsus 27.05.46 jätta välja saatmata, kuna elas eraldi.
*USAI, Karl, August, s. 1923 Tartumaa Avinurme v. Elas illegaalselt. Tapetud 29.04.47 kinnipidamisel. Omakaitse. [2567N]
**USAI, Kata-Maria, Karl s. 1883, eluk. Tartumaa Avi-nurme v. Karusoo k., asum. erin. 06.07.49; Novo-sibirski obl. Vengerovo raj., vab. 01.03.56. [2567N]
*Usai, Aino, Oskar, abikaasa, 1920 Harjumaa Saku v. Otsus 27.05.46 kuulutati tagaotsitavaks.
*Usai, Julius, Joosep, vend, 1907 Tartumaa Lohusuu v. Otsus 27.05.46 ei kuulu väljasaat-misele. Põhjendust pole.
** USAI, Julius, Joosep, ka Usin, Johannes, s. 1905 Tartumaa Lohusuu v., arr. 14.08.52 Harjumaa Saku v., trib. 30.09.52 §58-1a, 58-10, 58-11, 25+5; Komi ANSV Retšlag, vab. 14.07.56. [ar 15481]
*Usai, Bernhard, Joosep, vend, 1906 Lohusuu v. Otsus 27.05.46 ei kuulu väljasaatmisele. Põhjen-dust pole.
*Usai, Richard, Joosep, vend, 1900 Lohusuu v. Otsus 27.05.46 ei kuulu väljasaatmisele. Põhjen-dust pole.Sugulased, küüditamisest --kanakukk 28. veebruar 2009, kell 17:52 (UTC).

Eesti kooli biograafilises leksikonis on viga. Nimelt on Mihkli ja Augusti isa tõepoolest Joosep ja nood mõlemad Joosepid on ka juhtumisi mõlemad Kareli pojad, siis sünnidaatumid erinevad neil 20 aastat:
# USAI, Joosep Kareli p on sündinud Ninasil Lohusuu vallas 18. mai 1870
# USAI, Joosep Kareli p on sündinud Lohusuul Lohusuu vallas 14. detsembril 1851
Tekkinud viga ei saa muidugi väga pahaks panna, sest kui mõlema puhul klapib nii isa kui ka isaisanimi ja kant ka sama (kusjuures, unikaalne nimi - pandi ainult ühes kohas Eestimaal), siis eks vigu ikka tekib. Mis veel hämmastav mõlemas peres on üle kaheteist lapse!
Leksikoni koostajatel võinuks muidugi kahtlust tekitada see, et Augusti ja Mihkel Usai vanusevahe on 20 aastat (täpselt nagu nende isadel Joosepitel). --kanakukk 11. veebruar 2010, kell 19:13 (UTC).

Ja et ikka i-le täpp peale panna, siis mõlema Joosepi abikaasad on Lovisad (üks küll Lowisa Emilie). Noh mõni ka ime siis, et Nõukogude võim on kõigi Usaide kohta toimiku avanud ja seejärel nad vabadusse tagasi saatnud. --kanakukk 11. veebruar 2010, kell 19:22 (UTC).


Arutelu:Tehnofiilia

Tere,
kell on palju ja ma ei raatsinud kontot looma hakata. vabandust.
järjekordselt, enda vajadustest tulenevalt tegin kande.
kui on tagasisidet, palun.
A.
Siia ei viita midagi. Andres 28. veebruar 2009, kell 23:54 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.jrnl.ut.ee/infoyhiskond/kordamine/I_mis%20on%20infoyhiskond.doc
** In Tehnofiilia on 2013-06-24 13:46:36, 404 Not Found
** In Tehnofiilia on 2013-07-07 03:45:33, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:45 (EEST)


Arutelu:3-bensülideenftaliid

Mis keelne on nimetus "3-Benzylidenephthalide", või on tegu sünonüümiga?--Dj Capricorn 1. märts 2009, kell 09:51 (UTC)

See on ingliskeelne nimi. See ei pea siin olema. Andres 1. märts 2009, kell 10:20 (UTC)

:Ma panin inglise keelse nime sellepärast, et inglise vikis vastavat artiklit ei ole ja kui keegi soovib internetist seda nime leida, siis oleks ingliskeelne kirjaviis võtta.--Rünno 16. märts 2009, kell 12:50 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sbc.edu/honors/HJSpecial_Iss04/MPoore.htm
** In 3-bensülideenftaliid on 2012-11-16 09:48:53, 404 Not Found
** In 3-bensülideenftaliid on 2013-05-25 13:34:01, 404 Not Found
** In 3-bensülideenftaliid on 2013-06-23 22:18:46, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:18 (EEST)


Arutelu:Xfce

Viidetes on mitte-eestikeelsed kuupäevad, ja veel lingitud. Andres 1. märts 2009, kell 09:57 (UTC)
Kuidas hääldatakse seda eesti keeles? See tuleks eesti tähtedega kirjutada. Andres 1. märts 2009, kell 09:58 (UTC)
Kas peaks need kuupäevad üldse välja jätma äkki? Ingliskeelsel lähel on toodud selline hääldus:[,ɛks ɛf siː'iː]. Neil see seondub veel mingi malliga ka, mis etwikis ei tööta. --Kyng 2. märts 2009, kell 09:29 (UTC)

Noh, need kuupäevad on sellepärast, et veebilehte võidakse vahepeal muuta. Ma ei oska öelda, kui tähtis see on, aga igatahes sellisel kujul nad meile ei sobi.

See on hääldus inglise keeles, aga meil on tarvis teada, kuidas seda eesti keeles hääldatakse. Inglise keeles on lihtsalt tähtede nimed loomulikkude rõhkudega. Mina küll ei usu, et seda eesti keeles ei tohi hääldada ['ikseftse-'ee] või kuidagi nii. Panen ette hääldus üldse ära jätta. Andres 2. märts 2009, kell 17:23 (UTC)

:Xfce on nimi ja kas ei ole mitte mingit reeglit, et võõrapärased nimed jäätakse samas st. neid ei tõlgita jne. (hääldus on ka siin ära toodud). Samas, ma ise hääldan seda ikka ['ikseftse-'ee] :). Aga kui see ingliskeelne häädus siin häirib, siis ma kustutamisele vastu ei ole. --Kyng 3. märts 2009, kell 07:25 (UTC)

:: Võib vast siis juurde lisada, et nii hääldatakse seda inglise keeles. Ma pole kindel, kas see on seda laadi nimi, mida peab originaalilähedaselt hääldama. Andres 3. märts 2009, kell 23:26 (UTC)
Mis keeles ja sõnastuses täpsemalt ei sobi?--Kyng 1. detsember 2009, kell 08:06 (UTC)

Vaatasin praegu ainult algust.
Kasutajal saab komponente eraldi valida

See on arusaamatu. Andres 1. detsember 2009, kell 08:34 (UTC)

Distributsioonid, kus Xfce on vaikimisi töölauakeskkond:
* [[ALTLinux]] [http://altlinux.ru/home_and_office/altlinux40lite.html 4.0 Lite (CD)]
* [[Debian]] [http://cdimage.debian.org/debian-cd/4.0_r3/i386/iso-cd/debian-40r3-i386-xfce-CD-1.iso Xfce CD]
* [[sidux]] Xfce versioon või valik käivitamisel
* [[Dreamlinux]]
* [[dyne:bolic]]
* [[Fedora]] Xfce Spin
* [[FreeSBIE]] ([[FreeBSD]] Live CD)
* [[Gentoo Linux]] 2008.0 installation
* [[Gentoo Linux]] [[PlayStation 3]]-le
* [[Granular Linux]]
* [http://www.grumpylinux.org GrumpyLinux]
* [[KateOS]]
* [[Kuki Linux]]
* [[Linpus]] Lite Edition
* [[Linux From Scratch]] Live CD, kui kasutaja valib [[Graafiline kasutajaliides|graafilise kasutajaliidese]]
* [[Linux Mint]] Xfce Community Edition
* [[Mandriva Linux]] Xfce Edition
* [[Myah OS]]
* [[Mythbuntu]]
* [[PC/OS]]
* [[SAM Linux]]
* [[Slackware]]
* [[SLAX]] ''Popcorn Edition''
* [[VectorLinux]] Standard Edition
* Wolvix
* [[Xubuntu]]
* [[Zenwalk Linux]]
</div>

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.freedesktop.org/Standards/Home
** In Xfce on 2013-06-24 14:28:10, 404 Not Found
** In Xfce on 2013-07-07 23:34:23, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:34 (EEST)


Arutelu:Kokora

Vana valla kohta tuleks eraldi artikkel teha. Andres 1. märts 2009, kell 11:10 (UTC)

Kokora (saksa keel Kockora) eravald asus Tartumaal Kodavere kihelkonnas. 1891. aastal liideti Kokora vald Alatskivi vallagaKokora vallakohus.
Palun kontrollige oma andmeid sest Kokora vald liideti Alatskivi vallaga aastal 1939. aastal Allikas Kiili Kaljo Kokora kandi lugu ja ENE kd. 4. Tallinn 1972.

Võtsin praegu kõik välja. 1939. aasta vallareformiga jaotati senine Kokora vald uue Alatskivi valla ja uue Pala valla vahel. Kui on tõsi see, et 1891 Kokora eravald kaotati, siis pidi hiljem moodustatama uus Kokora vald. Viidatud allikas ütleb otseselt ainult seda, et 1891 Kokora vallakohus liideti Alatskivi vallakohtuga. Andres 3. august 2009, kell 11:03 (UTC)

:Just. Ka EHA valdade register ei ütle, et vald kaotati 1891. Seal on vaid kirjas, et vallakohtud liideti.--WooteleF 3. august 2009, kell 11:04 (UTC)

:: Noh, siis on mõistlik sellest lähtudagi. Andres 3. august 2009, kell 11:18 (UTC)


Arutelu:Soome Valge Roosi Rüütliordu

Nonii. Oleme jõudnud jälle selle segase ordeni/ordu küsimuseni. Kuidas lahendada? --WooteleF 1. märts 2009, kell 15:25 (UTC)

Minu meelest pole siin midagi segast. Autasu on orden, selle kandjad moodustavad ordu.

Rüütelkond pole ju autasu, eks ole? Andres 1. märts 2009, kell 15:26 (UTC)

:Minu arusaamist mööda autasustatakse ordusse võtmisega. Rist, kett ja medal on vaid ordu liikmelisuse sümbolid.--WooteleF 1. märts 2009, kell 15:32 (UTC)

:: No siis ütleme ikka, et see on ordu, mitte autasu. Andres 1. märts 2009, kell 15:38 (UTC)

:::Seesama kehtib suure osa välisriikide autasude kohta (Prantsusmaa ja Suurbritannia näiteks).--WooteleF 1. märts 2009, kell 15:48 (UTC)

:::: Tuleb lihtsalt korrektselt sõnastada. Andres 1. märts 2009, kell 15:56 (UTC)
Kuidas selline sõnastus?NOSSER 1. märts 2009, kell 16:10 (UTC)

Muutsin ka seda natuke ja tundub olevat normaalne. Aga asi on siiski natuke segane, Suurbritannias näitab vastav autasu positsiooni ordus, aga siin on veel eraldi aumärgid. Kas neid annetab ordu või riik? Kas aumärgi saajad saavad ordusse, või saavad ordusse võetavad isikud aumärgi? Kole keeruline minujaoks.--WooteleF 1. märts 2009, kell 16:21 (UTC)
Siin artiklis on midagi põhimõtteliselt valesti. Kas Eestis on Riigivapi, Valgetähe, Kotkaristi ja Eesti Punase Risti rüütelkonnad? Soome on vabariik, nagu ka Eesti. --Improvisaator 2. märts 2009, kell 09:35 (UTC)

Sa võrdled asju valedel alustel. See on ju iga riigi asi kuidas ta oma autasud vormistab. Eestis on lihtsalt teenetemärgid, aga Soomes on ordud (tegelikult rüütelkonnad - ritarikunta). Neil ordudel on oma suurmeister (Soome president), kantsler, asekantsler, nõukogu. Seega kapitaalselt erinev Eesti süsteemist. Soome süsteem paistab olevat inspireeritud Suurbritannia süsteemist, Eesti oma Keiserliku Venemaa süsteemist.--WooteleF 2. märts 2009, kell 15:31 (UTC)

: Oma funktsioonilt on ta ikkagi teenetemärk, mitte midagi Eesti teenetemärkidest seisuslikult kõrgemat. --Improvisaator 3. märts 2009, kell 09:50 (UTC)
Minu arust viimane lause ei ole õige. Ta peaks olema nimetatud ikka Soome vapil olevate valgete (hõbedaste) rooside järgi.

Jah, peaks nii olema küll. Lisasin täienduse.--Morel (arutelu) 16. august 2012, kell 14:38 (EEST)
Näiteks siin  nimetatakse seda Soome Valge Roosi Rüütliorduks, mis on sisuliselt õigem. --Õli (arutelu) 17. detsember 2012, kell 16:18 (EET)

veebis on ka üksjagu keelekuju Valgeroosi orden. Adekvaatsus?--Estopedist1 (arutelu) 2. jaanuar 2018, kell 17:43 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Soome Valge Roosi Rüütliordu


Kasutaja arutelu:K-9~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, K-9! Andres 1. märts 2009, kell 17:30 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema K-9~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Kihnu Virve

Kas see "rahvalaulik" on ikka õige sõna? Andres 1. märts 2009, kell 19:01 (UTC)

Miks ei peaks olema? avjoska 1. märts 2009, kell 19:04 (UTC)

: Rahvalaulikud laulavad rahvalaule. Virve Kösteri laulud on autorilaulud. Andres 1. märts 2009, kell 19:51 (UTC)

:: Samas, elava rahva rahvakultuur arenebki kogu aeg ja rahvalaulud tekivad vaikselt muudkui. Muinasjutt on ka rahvakultuur, Andreseni muinasjutud ei ole minu arust selle poolest vähem muinasjutud. Võib-olla ei tulnud praegu kõige parem võrdlus... avjoska 1. märts 2009, kell 19:55 (UTC)

::: Noh, minu meelest on ta pigem amatöörlaulukirjutaja. Andres 1. märts 2009, kell 20:11 (UTC)

:::: Ta ise ei kirjuta ja siis ei saa kasutada ka amatöörlaulukirjutajat. Virve ainult laulab ja noodistaja kirjutab laulu üles. Kihnu Virve laulud tutvustus. --Tiuks 1. märts 2009, kell 20:30 (UTC)

:::::Laulukirjutamise all ei peeta silmas niivõrd nootidesse panemist kuivõrd laulu loomist.--WooteleF 1. märts 2009, kell 20:34 (UTC)

: Laulukirjutamine peaks olema nii sõnade kui nootide kirjutaja, sest laul koosneb nii sõnadest kui nootidest. Ainult sõnade kirjutajat nimetatakse luuletajaks. --Tiuks 1. märts 2009, kell 22:21 (UTC)

:: Arutame siin tegelikult seda, kuidas defineerida Kihnu Virvet, mitte seda, millest koosneb laul või millest luuletus. avjoska 1. märts 2009, kell 22:24 (UTC)

::: Ma pakuksin hoopis omaloomingu esitaja. --Tiuks 1. märts 2009, kell 23:17 (UTC)

:::: No kui laulu kirjutamine ei kõlba, kas teda ei võiks siis nimetada laululoojaks?--Epp 1. märts 2009, kell 23:46 (UTC)

Veiko Märka kirjutab, et ligi 400 laulu autor; sel aastal duubelplaadi ilmumise järel kirjutati, et ligi 200 laulu autor. Mine võta kinni. avjoska 1. märts 2009, kell 19:31 (UTC)

Välja võetud:

* 16.06.2009 Järsumäe Virve & pereansambel Põhja-Eesti rannakülas Käsmus
Artikkel ei ole reklaamimise koht. --Tiuks 4. aprill 2009, kell 14:10 (UTC)
----
Tänu meediale on ta nüüd enim tuntud Kihnu Virve nime all. See peaks olema avalauses ka kirjas.--WooteleF 10. juuni 2009, kell 18:05 (UTC)

Pane see nimi sisse, aga minu meelest pole üldse tarvis mainida, milline nimi on tuntum, sest seda pole võimalik kindlaks teha. Andres 10. juuni 2009, kell 21:35 (UTC)


Arutelu:Jaak Panksepp

Jaak Panksepp on Bowling Greeni Riikliku Ülikooli ja Washingtoni Riikliku Ülikooli professor.

State tähendab ülikoolide nimedes minu arusaamise järgi pigem osariiki. Eesti keelde tõlkimisel on State tavaliselt ära jäetud, Washingtoni puhul on kasutatud ka "Osariigi". Andres 1. märts 2009, kell 20:03 (UTC)

Enamasti aga jäetakse ülikooli nimi üldse tõlkimata. Andres 1. märts 2009, kell 20:06 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.wsu.edu/psychology/facultystaff/experimental/facultypages/panksepp.html
** In Jaak Panksepp on 2013-06-24 11:20:36, 404 Not Found
** In Jaak Panksepp on 2013-07-06 03:37:37, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:37 (EEST)


Arutelu:Suvesõda

Kas me räägime siin sündmusest või tinglikust nimetusest? Nimed on ikka tinglikud. Andres 1. märts 2009, kell 20:12 (UTC)

Tuleks tagasi vana mõttearutuse juurde-  kas ma olen õigesti aru saanud, et termin Suvesõda tähendab ainult eesti oma relvastatud jõudude poolt läbiviidud võitlust nõukogude võimuesinduste likvideerimisel ning katsel taastada Eesti omariiklust ning see oli ju ainult osa 1941. aasta suvel Eestist toimunud lahingutegevusest, millega Eestit okupeerinud nõukogude väed saksa armee ja eesti oma relvastatud jõudude poolt Eestist välja aeti.
Kajastada toimunut ainult eesti oma relvastatud jõudude tegevuse tulemusena on väga ebaobjektiivne.
Seetõttu alustasingi artikklit Sõjategevus Eestis 1941., mis oleks koosnenud nii saksa sõjaväe kui ka eesti oma relvastatud jõudude lahingutegevust kajastanud.
NOSSER 12. märts 2009, kell 10:20 (UTC)
Suvesõda peaks tähendama siiski kõiki lahinguid Eestis 1941. aastal, nii käsitleb seda näiteks koguteose "Eesti ajalugu" (Tartu 2005) VI köide. Pealegi oleks Suvesõda ainult eesti üksuste võitlustena raske kirjeldada, kuna siis tuleks ka kõigist lahingutest rääkida osaliselt ja ei saaks anda üldist pilti. Djreichsfuhrer 12. märts 2009, kell 14:36 (UTC)

Siin on avaldatud arvamust, nagu nõukogude ajal ilmunud kirjandus ei sobiks viitamiseks, kuna see olevat ebaneutraalne. Eestit ja eestlasi puudutavate teemade puhul on ju see hoopis vastupidi - just Eesti Vabariigi ajal ilmunud ja välis-Eesti teosed-artiklid on sellel teemal arusaadeavatel põhjustel alati ebaneutraalsed - kes see enda kohta ikka halba tahab kirjutada. Kas leidub mõni idioot, kes arvab, et näiteks Herbert Lindmäe "Suvesõda" või Mart Laari raamatud kujutavad sündmusi neutraalselt positsioonilt? Need on alati kirjutatud põhimõttel: kõik eestlaste kohta positiivne sisse, kõik negatiivne välja. Ja OK, hästi natuke on midagi negatiivset ka sisse pandud, mis on nagunii üldteada, et kogu jutt ei mõjuks täiesti ebausutavana. Seetõttu on need raamatud nii kallutatud, et kukuvad ümber. --82.131.107.187 31. märts 2009, kell 16:11 (UTC)
Vaatame avalõiku: "Suvesõda oli Eestis pärast Teise maailmasõja algust 1941. aastal juulikuust kuni 21. oktoobrini NSV Liidu relvajõudude vastu toimunud relvastatud võitlus. Seda peeti Eesti Vabariigile truude tsiviilisikute ja sõjaväelaste poolt, mille tulemusena taastati Eesti omavalitsusorganid, ..."

On see nautraalne? Kõigepealt jätab see mulje, nagu oleksid ka Saksa sõdurid olnud Eesti Vabariigile truud. Teiseks pole sõja lõpuks märgitud 21. oktoober minu meelest täpne. Sõda kestis vähemalt Osmussaare kukkumiseni, aga tegelikult ta ei lõppenudki, sest mingit rahulepingut ei sõlmitud, kumbki sõdiv pool ei kuulutanud välja relvarahu ega demobilisatsiooni ega teatanud isegi ajakirjanduses, et sõda on nüüd läbi. Taivo 19. märts 2010, kell 01:15 (EET)
Peatükk "Põhjused" jätab eksliku mulje, nagu oleks Eesti okupeerimine NSV Liidu poolt põhjustanud Saksamaa kallaletungi NSV Liidule. Taivo 19. märts 2010, kell 01:15 (EET)

: Sõnastust võib kindlasti täpsustada, aga Suvesõja all ei mõelda Saksa vägede osalusel toimunud sõjategevust, nii palju kui mina aru saan.

: Seetõttu ei ole minu meelest ka põhjuste esituses midagi imelikku, kuigi ka seda võiks täpsustada. Andres 19. märts 2010, kell 01:33 (EET)

: Aga kui Suvesõja all mõista kõiki lahinguid, siis on jutt algusest peale sobimatu, sest see lähtub teistsugusest Suvesõja mõistest. Andres 19. märts 2010, kell 01:34 (EET)

Jälle kord sama korduv küsimus. Alustatud Sõjategevus Eestis 1941. aastal kellelegi ei sobinud ja siis üldine ülevaade liideti kõik ühisesse katlasse--Nosser 19. märts 2010, kell 09:12 (EET)

Siin muudeti sõja algusaeg 22. juunile. Minu meelest see ei saa olla õige, kuidas Suvesõda ka mõista. Aga edasi tuleb selgeks teha, mis ikkagi on Suvesõda, sest sellest on kirjutajatel erinevad arusaamad, ja kas oleks tarvis kahte eraldi artiklit. --Andres (arutelu) 23. juuni 2022, kell 08:48 (EEST)


Arutelu:Tartu koonduslaager

Kas selle laagri ametli nimi oli Tartu Töö- ja Kasvatuslaager?
Selliseid sõnu nagu "natsiokupatsioon" ei peaks minu meelest entsüklopeedias kasutama? Andres 2. märts 2009, kell 07:15 (UTC)
Arikkel on entüklopeediale mitte omaselt liiga emotsionaalselt kallutatud.

Mida teha, et kallutatusest vabaneda? Andres 8. august 2010, kell 12:30 (EEST)
Sisuliselt kogu M. Afanasjevi kohta käiv tekst tuleks entsüklopeediale sobilikumalt sõnastada. - Neptuunium (arutelu) 30. jaanuar 2017, kell 11:01 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cl.ut.ee/korpused/segakorpus/postimees/1999/1999.11.29.tei
** In Tartu koonduslaager on 2013-06-24 13:43:55, 404 Not Found
** In Tartu koonduslaager on 2013-07-07 03:21:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:21 (EEST)
Järgnevalt aadressilt saab ise edasi otsida:
http://www.cl.ut.ee/korpused/segakorpus/
Väljaarvatud asjaolu, et antud aadressilt on palju huvitavat võiamlik leida, siis, kuidas see puutub üldse teemasse "Tartu koonduslaager"??
----
"Tartumaal olevat Saksa okupatsiooni ajal tapetud 12 836 inimest" Ilmselge liialdus. Isegi koos nõukogude sõjavangidega ei saanud nii palju olla. Vajaks ilmtingimata mingeid kommentaare. Velirand (arutelu) 30. jaanuar 2017, kell 11:00 (EET)
----
Artklisse oli lisatud niisugune kommentaar:
Väljavõte Nõukogudeaegsest soperdisest Haakristi teenrid. Ilmselgelt ei kasuta Eestlased kunagi väljendit noori kukkesid tapma. See pärineb puhtalt venekeelsest folkloorist. Nüüd siis Eestikeelses vikipeedias kasutatakse nõukaaegset üllitist juba ammu surnud inimese mustamise
Andres (arutelu) 28. september 2017, kell 18:38 (EEST)
Teine lisandus:
M. Afanasjevi versioon on kirjas nõukogude ajal üllitatud raamatus haakristi teenrid. Samuti võib täielikult kahtluse alla väite, et käed ja sinel verised olid mahalasknine toimunud ju püssidest. Teada on fakt, et  M. Afanasjev elas Eelmetsa perega samas majas ja tahtis  nende korterit omale saada ja selleks kaebas NKVD le Evald Eelmetsa peale. Esimesel ülekuulamisel lõi NKVD uurija Evald Eelmetsa esihambad kirjapressiga sisse ja ütles et kui ülestunnistusele, mis oli kokku soperdatud alla ei kirjuta saadetakse ka pere siberisse. Lõpuks nõukogude võim rehabiliteeris 1966 aastal Evald Eelmetsa täielikult. Paraku selleks ajaks oli ta veetnud 18 aastat siberi vangilaagrites.
Andres (arutelu) 28. september 2017, kell 18:41 (EEST)
Miks siin nii on, et on tehtud kokkuvõte nõukogudeaegsetest allikatest ja muud ei ole? Kas keegi oskab midagi ette võtta?
Andres (arutelu) 28. september 2017, kell 18:44 (EEST)


Arutelu:Digiteerimine

Pealkiri võiks olla ikkagi lühem "digiteerimine" (ÕS 2006, Raamatukogusõnastik). Prt 3. märts 2009, kell 12:31 (UTC)

Jah . --Tiuks 3. märts 2009, kell 13:26 (UTC)

: Minu meelest peaks sõna ikka mainima, kas või selleks, et lugeja oleks kindel, et jutt on ikka sellest, mida ta otsib. Kui sõna on keeleliselt ebasoovitav, siis võib ju seda mainida. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 15:55 (EET)
Digimine viitab siia kartograafia mõistena. Selle peaks vist eraldi panema. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 15:57 (EET)

Mmm, ma ei ole kindel, et see kartograafias midagi muud tähendab. Või tead Sa sellel selles kontekstis olevat teistsuguse tähenduse? Muidu võiks küll nii digimine kui ka digitaliseerimine olla artiklis mainitud, sest mõned kasutavad sihikindlalt neid vorme. -- Toomas (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 16:17 (EET)

: Jah, kui ma nüüd definitsiooni vaatan, siis vast ikka sama jah. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 16:37 (EET)

: Sõnadel on see vahe, et esimene on soovitatav, teine mitte.

: Kartograafias peetakse digimise all silmas eeskätt ekraanil (skannitud kaardi põhjal) või digilaual punktthaaval vektorandmete tekitamist. Aga sellest iseenesest võib täpsemalt kirjutada ka siin artiklis. 193.40.10.181 20. jaanuar 2014, kell 18:15 (EET)

::: Või siis kitsendada siin definitsiooni. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 22:22 (EET)
Eesti keele seletavas sõnaraamatus on öeldud: "digitaliseerima ‹42› andmetele numbrilist kuju andma, digitaalseks muutma, digiteerima. Loengut, laborimärkmeid, rahvajutte, tekstikorpust digitaliseerima. Digitaliseeris rahvaloenduse andmed." Kus on väidetud, et selles artiklis avatud arhiveerimise mõiste kontekstis seda sõna ei kasutata? --Andrus Kallastu (arutelu) 21. jaanuar 2019, kell 16:26 (EET)

See artikkel peaks olema siiski Digitalization - digitaliseerimine:
Digitalization - digiüleminek, digitaliseerima, digitaliseerimine - süsteemide ja ettevõtete tegevuse (protsesside ja nende jälgimise) üleviimine digitaalsetele lahendustele
Digitization - digiteerimine on muu (teine artikkel):
Digitization - digiteerima, digima, digiteerimine, digimine - dokumentide, fotode, tekstide, jooniste, kaartide, audio- ja videosalvastuste jms (sh 3D objektide) üle viimine digitaalsele kujule, masintöödeldavaks
LauriKreen (arutelu) 7. detsember 2021, kell 14:22 (EET)

See artikkel räägibki ju sellest teisest asjast (dokumendi, foto vm digiteerimisest). "Digitaliseerima" on Sõnaveebi järgi mitmetähenduslik. Siinses tähenduses soovitatakse lühemat sõna . Pikne 7. detsember 2021, kell 17:31 (EET)

:ÕSis on nüüd ’digiteerima’ ja ’digima’ võrdväärsed rööpvormid, ’digitaliseerima’ puudub üldse.

:Katse pikemaid ja lühemaid rööpkujusid tähenduselt või erialati eristada tooks ainult segadust juurde.  – LAviki (arutelu) 7. märts 2022, kell 10:06 (EET)

:: LAviki, see ei ole ainult arhiivinduse mõiste. Selline täpsustus hästi ei sobi pealkirja. Lehele Digiteerimine on jätkuvalt hulk linke, mis on andmete digiteerimise tähenduses. Ma arvan, et seda võib pidada põhitähenduseks ja artikli võiks tagasi teisaldada. Pikne 7. märts 2022, kell 20:12 (EET)

::: ÕSi ja Sõnaveebi järgi on digiteerimine andmete digitaalkujule teisendamine. Digitaalkujule üleviidavate andmevaldkondade seas on arhiivindus ainult üks paljudest. – LAviki (arutelu) 8. märts 2022, kell 14:24 (EET)

:::: Ma pean silmas artiklit Digiteerimine (arhiivindus), mille pealkirja ära muutsid. See artikkel ei räägi ainult digiteerimisest arhiivinduses. Pikne 8. märts 2022, kell 18:57 (EET)

::::: Artikkel Digiteerimine (arhiivindus) on olemas muutmata kujul ja algab tõdemusega: See artikkel räägib digiteerimisest arhiveerimises. Mis digiteerimisvaldkondadest seal veel juttu on? – LAviki (arutelu) 9. märts 2022, kell 08:43 (EET)

:::::: Seda ma enne ei märganud. See ei vasta ka sisule, sama veel kategooria kohta. Artikli sisus ju ei räägita digiteerimisest otseselt seoses arhiivindusega. Viimane lause ütleb veel, et digiteeritud kujul andmed säilitamiseks hästi ei sobi (võimalik, et vananenud info). Andmeid ei digiteerita ainult arhiivinduses või arhiveerimise eesmärgil, eesmärgiks võib olla ka näiteks lihtsalt andmete kättesaadavaks tegemine või andmetest tuletise loomine (näiteks kartograafias, vt ülal). Ingliskeelne artikkel räägib veel eraldi digiteerimisest ja digitaalsest säilitamisest. Minu ettepanek on lihtsalt sulgudes täpsustus ära jätta ja artikkel tagasi teisaldada (suurem osa linke märksõnale "digiteerimine" peab jätkuvalt silmas andmete digiteerimist). Pikne 9. märts 2022, kell 17:37 (EET)
 Digiteerimise artikkel saatis muuseumiterminoloogia lehele... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 9. märts 2022, kell 17:58 (EET)