Kasutaja arutelu:Edvvie/Assassinscreedunity

Oled loonud artikli teemale sobiva struktuuri, väga hea! Artiklit edasi kirjutades saad praegu punktnimekirjana esitatud pealkirjad Vikipeedia nõuetele vastavateks alapealkirjadeks vormistada. Vaata selle kohta lähemalt siit. (Siis ei ole muidugi vaja eraldi alapealkirja "Sissejuhatus".) Jõudu kirjutamisel!
--Proosamanna (arutelu) 27. oktoober 2017, kell 02:23 (EEST)

Teemavalik on hea ja piisavalt mahukas, et kirjutada valmis umbes 6000 tähemargiline artikkel. Arvan, et võiksid lisada teemade alla märksõnu, millest kirjutama plaanid hakata. Samuti lisada viited kasutatud allikatele (muidugi kui Sa kasutasid neid). Edu artikli edasikirjutamisel :).
Karina (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 17:29 (EET)

Valitud teema on huvitav, aktuaalne ning piisav artikli kirjutamiseks. Struktuur on kokkuvõtlik ja konkreetne. Põhjalikkuse nimel soovitan kirjutada igast tegelasest eraldi tutvustuse/kirjelduse teema "Tegelased"  alla. Ühtlasi pole ka viidatud allika(te)le.
Edu!

Kaasvikipedistid on andnud head tagasisidet, kommenteerides olulisi aspekte (struktuur, teema sobivus, viitamine). Viitamisele tuleb tõesti tähelepanu pöörata. Vikipeedia artikkel peaks olema kontrollitavatel, usaldusväärsetel allikatel põhinev referaat ega peaks sisaldama autori enda arvamusi või kirjeldusi. Ka siinse artikli ainus viide ei ole kahjuks korrektne, sest viitab ingliskeelse Vikipeedia artiklile. Vikipeedia ise ei ole allikas, mida artikli kirjutamisel kasutada. Kui soovid kasutada mõnest teisest vikiartiklist leitud infot, peaksid minema algallika juurde, mida seal artiklis viidatud on. Sinu viidatud artikli juures on aga märge "Contains original research", mis Vikipeedia puhul pole tunnustus originaalsuse eest, vaid hoiatus, et artiklis leiduv info pole kontrollitav. Info allikat pole märgitud. Seega soovitan otsida usaldusväärsemaid allikaid sellistel põhimõtetel, nagu kursuse III õppetükis kirjeldatud.
Kriitilist meelt ja kirjutamisrõõmu artikli jätkamisel!
--Proosamanna (arutelu) 2. november 2017, kell 15:44 (EET)

Vahetasin autoriõigusi rikkuva pildi vaba litsentsiga logo vastu. Piltidega seonduvatest reeglitest saab lähemalt lugeda siit ja Vikipeedia:Piltide kasutamine#Piltide laadimine Vikipeediasse siit.
Kaks väikest märkust veel:
* Soovitan action-adventure'i tõlkida seiklusmäruliks või seiklusmärulimänguks.
* Antud juhul on tegu video-, mitte arvutimänguga, sest AC:U on ilmunud ka teistel platformidel peale MS Windowsi.
Jõudu! - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 7. november 2017, kell 00:19 (EET)

Kokkuvõte on hea pikkusega ja annab vajalikku informatsiooni, nendele, kes tavad teada, mida see endast üldiselt kujutab. Põhjalikumalt on soovijatel võimalik juba lugeda alapeatükkidset. Esimene lause seletab teema hästi ära. Kategooriad ja lingid on hästi valitud. Lisaksin võibolla veel ühe lingi 'Ubisoft'. Edu! Karina (arutelu) 14. november 2017, kell 21:55 (EET)

Karina tagasiside käsitleb kõiki vajalikke aspekte. Olen nõus, et kokkuvõte on korralik ja piisav, siselingid head (omalt poolt soovitaksin ehk lisada siselingi Microsoft Windowsi artiklile) ja kategooriad sobivad. Ei jäägi üle muud, kui korrata eelmises tagasisides öeldut: palun lisa viited! Jõudu kirjutamisel! --Proosamanna (arutelu) 15. november 2017, kell 23:48 (EET)

Tuletan veel kord meelde, et artikkel vajab viiteid. Sellised väited nagu
 Just nendel aegadel pandi lõpp sotsiaalsetele seisustele ja oli loodud võrdsus inimeste vahel.
ja
 paljud on nimetanud Assassin's Creed'i seeria parimaks.
ei ole päris üldtunnustatud aabitsatõed, vaid pigem vaieldavad arvamused ja tõlgendused ning seega tuleb öelda, kelle meelest on see mäng seeria parim või mis allikate kohaselt kadusid sotsiaalsed seisused Prantsuse revolutsiooniga.
Artikli maht ei vasta samuti veel nõuetele.
Viimistlemist vajab ka keeleline pool. Esiteks: Assassin on eesti keeles palgamõrvar. Bastille' vangla sisseütlev kääne on 'Bastille'sse' ("ta pannakse Bastille'sse vangi", hääldub [bastiisse]). Sõna 'elutark' on omastavas käändes 'elutarga' ("Elutarga jäänused"). Ehkki võib-olla oleks sobivam tõlge sage'ile kui kellegi nimele/ametinimetusel hoopis Tark: "Targa jäänused"?
Lause
 Assassinid paluvad mängijat leida Sage'i(Elutarka) jäänuseid Arno mälestustes Animuse(masin, mis võimaldab uuesti läbi elada esivanemate mälestusi) abil.
vajaks ehk mitmeks lauseks lahti võtmist, sest sulgudes seletus on üsna pikk. Soovitaksin Animuse kirjelduse lihtsalt eraldi lausesse panna.
Ja siin on lihtsalt hooletusviga (topelt 'ümber'):
 Süžee avaneb ümber noore assassini ümber...
Aga esmatähtsad on ikkagi viited!
Jõudu artikli täiendamisel ja viimistlemisel! --Proosamanna (arutelu) 26. november 2017, kell 18:21 (EET)

Arikli ülesehitus on suhteliselt hea ja atrikli sisu vastab selle teemale. Artikkel vajaks kindlast veel viiteid. Asendaksin mõned sõmad ja nimed eestikeelsetega, sest see aitaks teksti paremini mõista. Võiksid kogu artikli vähemalt korra veel üle vaadata. See on põnev teema. Edu! Karina (arutelu) 28. november 2017, kell 18:55 (EET)

Muudatuste kohta: Artikkel on keeleliselt tõesti paremaks ja loetavamaks muutunud. Aitäh, et parandasid kirja- ja ühildumisvigu ning liigendasid lauseid! Ainult ühes lauses on väike segadus tekkinud:
 Mitu aastat hiljem nägi Arno pealt oma isa mõrva, kes oli Templiordu juht Francois de la Serres.
Peaks siiski olema "tema isa" (Élise'i/Eliza isa). Ja nimi on ikka de la Serre, lõpus pole s-i. Aga artikli autor on selle lause juba teistmoodi ümber kirjutanud.
Muidu on muudatused tänuväärsed ja konstruktiivsed! Ka kommentaari jäetud nõuanded on asjakohased.
Autorile: Väga tore on näha, et oled tagasisidet arvesse võtnud ning lisanud viited! Toon veel mõned märkused, ja kui need küsimused on lahendatud, peaks Sinu artikkel põhiruumi laadimiseks enam-vähem valmis olema.
Viitamisest: Tubli, et oled põhiossa viited lisanud! Kuid kindlasti vajab viiteid ka kokkuvõttes esitatud info.
Refereerimisest:
1. Allikas, millele viitad, ei väljendu päris nii kategooriliselt, et "pandi lõpp sotsiaalsetele seisustele" ja loodi "võrdsus inimeste vahel". Seal on öeldud järgmist:
 The French Revolution was supported by primarily the lower class, and attempted to bring about true social equality and an end to aristocratic privilege
Juba sõna attempted ütleb, et päris taevariik maa peale ei tulnud ja täiuslik võrdsus ei saabunud. Ka fraas
 led to more social equality and individual freedoms across Europe
sisaldab mööndust: Euroopa ühiskonnad muutusid võrdsemaks ja vabamaks. Loodan, et mäletad III õppetüki käsitlust refereerimisest. Seal rõhutati muuhulgas, et "Näiteks ei tohiks algallikas väga pehmelt sõnastatud väitest saada kategooriline fakt ega vastupidi." Arvan, et peaksid oma artiklis esitatud väidet samuti pehmendama, nt "neil aegadel üritati vähendada kõrgklassi privileege ja tasandada ebavõrdsust ühiskonnas".
2. Kas info, et
 Septembri 2016. aasta seeria on müünud üle 100 miljoni eksemplari, muutudes Ubisoft'i enimmüüdud frantsiisiks ja kõigi aegade kõige kõrgemate müügi videomängude frantsiisiks
pärineb ikka sellest allikast, millele on lõigu lõpus viidatud? Mina seda sealt hetkel ei leia, äkki peaksid täpsemalt viitama (eraldi lingiga)? Või on see üldse kuskilt mujalt pärit? Sel juhul lisa vastav viide lause lõppu!
3. Samuti ei pärine järgmistes lausetes sisalduv info Tyler Marxi ajalooteemalisest artiklist:
 Ubisoft tegi mängu sündmustiku Prantsuse revolutsiooni ajal, mis toimus 1789. aastal, kui Prantsusmaa ümberkorraldas oma riigi valitsemiskorda monarhiast vabariigiks. Pea sündmused toimuvad 5 aasta jooksul, alustades Bastille vallutamisest ja retkest Versailles' lossi kuni kuninga hukkamiseni.
See jutt käib mängu, mitte ajaloo kohta. Tyler Marx ei käsitle mängu sisu. Lisa õigesse kohta õige viide!
Vikivormindus:
Miks Sa Karina pandud siselingid Microsoft Windowsile ja Ubisoftile eemaldasid? Need võiksid seal olla küll, eriti Ubisofti oma. Võib-olla tahaks lugeja teada, millega Ubisoft veel tegeleb vms.

Keeleküsimused:
1. Oled mõned Karina parandused tagasi muutnud (miks?) Järgmistes kohtades oli Karina versioon õigem:
 2014. aasta novembris on parem kui 2014. aastal novembris
 austria-prantsuse päritoluga assassini on parem kui assassini austria-prantsuse päritoluga
aga veel parem oleks siiski austria-prantsuse päritoluga palgamõrtsukat!
2. Nimede õigekiri:
Kas tütarlapse nimi on siis Eliza või Élise? Ühes kohas on ühtmoodi, teises teistmoodi.
Ja tema isa nimi François de Serre kirjutatakse ç-ga.
3. Lause
 teda lapsendati, teadmata, et tema uus perekond on kõrgel positsioonil Templiordus
tekitab segadust. Kes ei teadnud perekonna positsioonist? Hetkel jääb lausest mulje, et lapsendajad ei teadnud, aga lapsendajaks ongi ju see perekond ise! Peaksid ehk lause rohkem lahti kirjutama.
Siin on nüüd palju nõuandeid ja ettepanekuid, aga tegelikult on need põhiliselt viimistlemise asi. Laias laastus on artikkel juba vastuvõetav. Oled sellega juba palju tööd teinud. Kui soovid kursuse edukalt lõpetada, peaksid kindlasti lahendama ülalpool mainitud viitamise ja refereerimise probleemid! See on see koera saba, millest tuleks veel üle saada :) Loodan, et leiad selleks aega!


Kasutaja arutelu:Labidas/Platoni akadeemia

Auväärt Labidas! Juhin igaks juhuks tähelepanu asjaolule, et oled valinud teema, millest on Vikipeedias lüheldane artikkel juba olemas. Olemasolev artikkel pole aga muidugi ammendav ning liigendatum, sidusam ja infoküllasem variant kuluks kahtlemata ära. Sinu käsitlust lähemalt nägemata ei oska veel öelda, kas alapealkirjad nagu "Spordiväline elu" ja "Koolitee" end õigustavad, aga eks kõike saab veel ümber teha (või põhjendada). Muus osas tundub struktuur loogiline ja teemakohane. Jõudu artikli jätkamisel!
--Proosamanna (arutelu) 27. oktoober 2017, kell 02:00 (EEST)

Tänan tagasiside eest. Alustasin artikli kirjutamist enne, kui sellest lühike artikkel loodi. Mainitud alapealkirjad oli kahjuks lisanud keegi teine, muutes minu algseid alapealkirju. Nüüd olen artikliga alustanud ning kellegi ebakohased muudatused eemaldanud. (Mainin ka, et parandan peagi viidete vormistust.)
--Labidas (arutelu) 29. oktoober 2017, kell 18:15 (EEST)

Olemasolev artikkel on pärit 2010. aastast, uus materjal tuleb sellele lisada, mitte asendada. 146.255.182.234 13. november 2017, kell 17:46 (EET)

See on küll imelik. Liivakastiartikleid ei tohiks minu meelest etiketi järgi teised niimoodi torkima tulla (oli see nüüd siis katse "parandada" või rumal nali). Kui veel midagi sellist juhtub, anna kindlasti teada. Õnneks on kõik muudatused taastatavad, nii et miski ei lähe lõplikult kaduma. (Teksti ennast kommenteerin põhjalikumalt siis, kui teised rühmakaaslased on oma tagasiside andnud.)
--Proosamanna (arutelu) 29. oktoober 2017, kell 19:07 (EET)

Teema on kindlasti mahukas ja oluline. Nagu ka juba mainitud, siis on mingi vikipeedia leht sellest ka eesti keeles olemas, on hea et teie alateemad just ei kattu. Kuid on ka ingliskeelne vikipeedialeht, millest on kindlasti abi struktuuri täiendamisel ning ka uue info saamisel - https://en.wikipedia.org/wiki/Platonic_Academy
Senini on minu meelest väga hästi refereeritud ja korralikult viidatud. Edu täiendamisel!
Sofiaprints (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 21:36 (EET)

Väga hästi refereeritud ja viidatud. Ainuke asi, mis silma jäi oli see, et iga kord kui Platoni nimi on mainitud pole sellele tarvis Platoni vikipeedia artiklit juurde panna. Piisab, kui see on sissejuhatuses ära lingitud. Muidu tubli!
Kairiineimre (arutelu) 1. november 2017, kell 19:34 (EET)

Hästi kirjutatud artiklile on raske sisukat tagasisidet anda, aga olete kenasti toime tulnud. On kasulik, et olete täpsemalt nimetanud, mis on hästi (refereerimine ja viited). Ja eriti tore, et olete osanud lisaks kiitmisele ka praktilist nõu anda. Ingliskeelseid vikiartikleid on kindlasti hea inspiratsiooniks ja materjalide otsimiseks kasutada, ent liialt kinni ei tasu neisse jääda. Kirjutame ju ikkagi oma artiklit oma kultuuri tarbeks.
--Proosamanna (arutelu) 2. november 2017, kell 00:32 (EET)

Olen eelkommenteerijatega nõus. Oled leidnud usaldusväärselt mõjuvaid allikaid. Internetiallikate usaldusväärsust on muidugi tihti raske hinnata. Näiteks lause "The IEP is actively seeking an author who will write a replacement article" (http://www.iep.utm.edu/academy/ ) mõjub natuke kõhedusttekitavalt. Samas ei pruugi sealne tekst üldse vale ega asjatundmatu olla... Vähemalt Sinu valitud tekstide stiili järgi tundub igatahes, et need päris ebaprofessionaalsed fantaasiakeerutused ei ole. Entsüklopeediad ja nimeliste autoritega artiklid on igal juhul üsna kindlalt head valikud ja paberraamatut on viidetes ka rõõmustav näha.
Tahaks kiita ka süstemaatilist tööd teistele antiigiteemalistele vikiartiklitele viitamisel. Need ristviited avardavad igal juhul lugeja pilku ja loovad ainevaldkonna sidusust.
Allikatele viidates oled ka olnud eeskujulik. Ainult mõned asjad torkavad silma. Selles lauses ei saa täpselt aru, milline viide mis väite kohta käib:
"Ateenast põhja pool [1] oli äärelinn Akadeemia, [5] mis oli jumalatele, sealhulgas Athenale püha." Lisaks, kui ma täpsemalt viidatud allikaid loen, siis ei leia ma nr 1-st väidet, et Akadeemia asus Ateenast põhjas. Tundub, et Akadeemia asukohta kirjeldatakse üsna erinevalt ja samas üldsõnaliselt, nii et võib-olla polegi tarvis sellele nii üksikasjalikku tähelepanu pöörata, et lausesse lausa mitu viidet järjest panna (vb valida üks allikas asukoha jaoks ja lähtuda sellest, muidu peaks juba pikemalt seletama hakkama). Küll aga peavad viited ja esitatud info olema kindlasti seostatavad. Võib-olla peaksid kas edasise kirjutamise käigus või viimistlusfaasis kõik viited korraks veel selle pilguga üle käima: võib-olla on nummerdamisel midagi sassi läinud? Mulle tundub, et nr 5 all on pealegi kaks eri allikat (Meose raamat ja Thomas R. Martini veebileht), ilmselt tuleb ka sellest osa segadusest
Teine tähelepanek käib järgmise lause kohta: "Akadeemias võidujooksud altarite vahel, matusemängud [2] ja külastused dionüüsiate pidustustel. [2]" Kindlasti on parem panna teksti liiga palju viiteid kui liiga vähe, aga siin pole vast kaht järjest vaja.
Üldiselt on aga hea meel näha mõtestatult ja allikakriitiliselt kirjutatud, korralikult vormistatud ja akadeemilist stiili järgivat teksti. Jõudu jätkamisel!
--Proosamanna (arutelu) 2. november 2017, kell 00:57 (EET)

Artikkel edeneb kenasti. Refereerimise-viitamisega põhimõttelisi probleeme ei ole; pildimaterjal on asjakohane ja ei riiva kellegi autoriõigusi. Tore! Niisiis peab hakkama tähti närima. Toon allpool mõned kohad tekstist ja kommenteerin.
 Akadeemiat peeti   kohaks, kus müüdi järgi avaldas Dioskouri, kuhu Theseus Helena peitis. Selle seose tõttu ei laastanud spartalased Akadeemiat...
Kõigepealt: Kastor ja Polydeukes on eesti keeles dioskuurid, ilusa Helena vennad. Kui nüüd seda algteksti tähelepanelikult lugeda, siis ei avaldanud mitte nemad Helena peidukohta, vaid Akademos avaldas selle neile. Ja võib-olla tasuks minusuguste võhikute heaks täpsustada, et spartalased polnud mitte erilised Helenaga seotud paikade fännid (kes teab muidugi), vaid austasid Kastorit ja Polydeukest ("Out of respect for its association with the Dioskouri, the Spartans would not ravage..."). Aga see viimane pole nii tähtis.
Eraldi segane küsimus on Akademose isikuga. Kui ta oli müütiline kangelane (nagu ütlevad paljud allikad) ja semmis jumalate ja jumalapoegadega, kas ta siis tõesti sai midagi nii konkreetselt kellelegi millekski pärandada? Su allikas tundub nii ütlevat, kuigi see tekitab minus juba kahtlusi, mida need šoti matemaatikud (andku nad mulle andeks) ikkagi antiigist teavad. Või on see mingi müütiline pärandamisakt, Ülemiste vanakesega samas kategoorias kohalegend? Kas Sa oled kuskilt veel sellele pärandamiseväitele kinnitust leidnud? Äkki pärandasid (või ebamäärasemalt "jätsid") selle, ee, krundi sihtotstarbelisse kasutusse hoopis dioskuuride kultuse järgijad, kes seal tegutsesid? Segane lugu.
Kultusega seoses: šoti matemaatikute allikas (mis hakkab mulle aina enam tunduma üliõpilasettekandena?) väidab, et Akadeemia salus tegutses Akademose järgijate kultus; New World Encyclopedia aga ütleb: Since the Bronze Age it had sheltered a religious cult, perhaps associated with the hero-gods Dioscuri. Kahtlane värk jälle, kellel on õigus? Üks väidab kindlalt, aga ei tundu vb nii usaldusväärne; teine ütleb 'perhaps'. Kolmandas kohas on mainitud hoopis Ateena kultust, neljandas Dionysust jne.  Jälle peaks otsima kas lisa-allikaid või siis muutma artiklis lause lihtsalt veidi ebamäärasemaks (äkki ei peagi mainima, kelle kultus täpselt), kui sihukese asja järel kaevamine ebaproportsionaalselt suure tööna tundub.
Ja veel üks koht, mis ajas väheke segadusse:
 Koha vanem nimi oli Hekadeemia, mis muutus 6. sajandi alguses Akadeemiaks seoses Akademosega, Ateena kangelasega [...]
NWE konkreetsest sõnastusest (The ancient name for the site was Hekademeia, which by classical times had evolved into Akademeia and was explained, at least as early as the beginning of the sixth century B.C.E., by linking it to an Athenian hero, a legendary "Akademos.") ei loeks ma välja, et Akademose tõttu 'muutus' kohanimi, vaid et 1) kohanime seletati kangelase nime kaudu; 2) kohanimi muutus mingi täpsustamata keeleajaloolise protsessi käigus. Võimalik tõesti, et nimekuju Hekademeia polnud Akademosega seotud (kuigi tundub kahtlane) ja et nimekuju muutus Akademosega seotud seletuse mõjul mingi tagurpidi toimiva rahvaetümoloogia kaudu. Aga ega seda seal allikas täpselt öeldud ei ole. Teha hekast aka tundub samas üsna loogiline lihtsustusprotsess, mida keeles aja jooksul ikka ette tuleb. Ma loodan, et saad mu sonimisest aru :)
Üks lihtsam pisiasi veel:
 Pärast Konstantinoopoli vallutamist 1453. aastal hakkasid akadeemias õpetama bütsantsi õpetlased akadeemias, mis võimaldas Platoni originaaltekstide kasutamist
Nagu Sul eespool öeldud, tulid bütsantsi õpetlastega kaasa ladina tõlked Platoni tekstidest. Ma saan küll aru, et mõtled "originaaltekste" vastandina ümberjutustustele, kuuldustele jm, aga "originaalteksti" all mõistetakse vist eelkõige siiski tõlkimata, st antud juhul kreekakeelset teksti.
Aga nagu ütlesin, need on pigem pisiasjad, mille kallal ma norin sellepärast, et suures plaanis on kõik hästi. Loodan, et see väga ära ei kohutanud. Antiigiga tegeledes on paratamatult eri allikates suuremal või väiksemal määral erinevat infot, nii et peab lihtsalt otsima, võrdlema ja otsustama, mida usaldada. Jõudu kirjutamisel, ootan huviga artikli jätkumist!
P.S: boonus: leidsin veel ühe eestikeelse allika, kus on Platoni Akadeemia poliitilise mõju kohta huvitavaid väiteid. Engelbrecht pole ka muidugi antiigiuurija ja kes teab, kust need väited pärinevad, aga huvitav ikka (Platoni riigijuhtimisideede kontekstis eriti).
--Proosamanna (arutelu) 10. november 2017, kell 10:37 (EET)

Artikli kokkuvõte võtab ilusti teemat kokku ning on loogilises järjekorras. Lisada võiks aga Platoni sünni- ja surmadaatumid. Lingitud on hästi ja õigesti ning enamasti vajalikes kohtades (oliivipuud pole vaja linkida). Samuti arvan ma, et igakord kui tekstis on Ateena märgitud ei pea sellele siselinki lisama, vähemalt siis, kui see asub samas lõigus. Osad nimed on ka jäänud linkimata, näiteks: Polemo, Crates, Crantor, Evander ja Philo. Lisada on vaja ka veel kategooriad. Üldiselt on artikkel väga hea, edu paranduste tegemisel!
Sofiaprints (arutelu) 14. november 2017, kell 20:44 (EET)
Siin on 2 korda juhitud tähelepanu sellele, et artikkel on juba olemas. Seda ei tohi üle kirjutada, vaid uus tuleb vanaga integreerida. 194.150.65.47 15. november 2017, kell 13:53 (EET)

Sofia tagasiside on asjalik, konkreetne ja üsna ammendav. Nagu näen, siis osa soovitusi on juba ka teoks tehtud. See, kui palju, kui tihti või kui kaua ühte ja sama märksõna vikilinkida, on üsna keeruline otsus. "Ateena" on ilmselt tõesti piisavalt tuntud ja siin artiklis piisavalt tihti esinev, et iga kord linki ei vaja; samas on raske tõmmata piiri piisavalt tiheda/tuntu ja ebapiisava vahele. Linkide sagedasem kordamine on oletatavasti vastutulek lugejale, kes hüpleb tekstis mingit konkreetset infot otsides ringi; artiklit algusest lõpuni läbi lugeval inimesel võib väga suur lingirohkus jällegi silme eest kirjuks võtta. Eks nende antiigitegelaste nimede linkimist on samamoodi raske otsustada, eriti kui neist veel artiklit pole. Kui juba kõiki linkida, siis võib lisada ka riigimees Kimoni ("Asukoha" alateemast). Ja ootuspärane on vist linkida märksõna eelkõige ja vähemalt esimesel ilmumisel, sellest lähtudes võiks Akademost linkida juba lauses "Nimi on seotud Akademosega...". Lisaks veel: Demokritosest on Vikipeedias artikkel täitsa olemas. Kreeka ja rooma nimede puhul peab ingliskeelsetest allikatest lugedes üsna tihti mõningaid teisendusi tegema (näiteks ma kahtlustan, et Evandros võib olla eesti allikates ka Euandros). Kõige autoriteetsem allikas nimede kontrollimiseks oleks ilmselt antiigileksikon (mul pole praegu käepärast, aga ülejäänud nimede puhul hetkel midagi kahtlast vähemalt minu võhiklikku silma ei torka).
Muud ei olegi lisada, artikkel on huvitav, infotihe, aga siiski mõnusalt loetav. Loodan, et jõuad tegeleda ka "Akadeemia õpetuse" alateema kirjutamisega. Jõudu! --Proosamanna (arutelu) 16. november 2017, kell 20:55 (EET)

Assistendi kommentaar tagasisidele ja artiklile

Arvan, et artikkel on juba väga hea. Kõik tundub loogiline ja viited ning refereerimine on ka korrektne. Edu lõpetamisel! Sofiaprints (arutelu) 28. november 2017, kell 20:41 (EET)

Olen Sofiaga nõus: artikkel on suurepärane, põhjalik ja hästi kirjutatud. Sofia muudatused ja lisandused on üldiselt õigustatud (v.a see üks s "Firenze akadeemia" lõpus, mille artikli autor juba ära parandas).
Artiklis on võimalik norida veel ainult pisiasjade kallal. Kõigepealt üks sisuline küsimus:
 uues akadeemias seati Platon taas au sisse ning muuhulgas eitati absoluutse tõe või tõekriteeriumite võimalikkust
Minu jaoks on need kaks asja natuke vastuolus. Mitte et ma oleks Platoni-spetsialist, aga kas just platooniliste vormide/ideede maailmas ei peaks leiduma absoluutne tõde ja tõekriteeriumid (iseküsimus on inimmõistuse ligipääs sellele sfäärile). Mulle on ikka mulje jäänud, et Platoni jaoks on tõekriteeriumid olemas (ja ta muretses igasugu tõemoonutamiste pärast nagu näiteks luule! Luuletajad oleks ta (või Sokrates) ideaalsest riigist kõige täiega välja ajanud). Jah, iseasi, mida arvas Platon ise ja mida Sokrates tema dialoogides. Aga kui Sinu allikat vaadata, siis sealset lauset
 restored, in come measure, the declining reputation of the Platonic school.
võiks tõlgendada ka lihtsalt Platoni kooli ehk akadeemia maine taastamisega. Aga ega ma tegelikult ei tea, mis seal mõeldud on. Üsna keeruline pundar. Sest ega artiklis kirjeldatud skeptitsism pole Platoni koopametafoorist ka väga kaugel. Nojah, selle võib jätta ka teistele vikipedistidele mõistatamiseks, ehk leidub nende hulgas asjatundjaid.
Ja siis on veel lihtsalt mõned pisivead: mitmekordsete paranduste käigus on tekkinud lause
  Akadeemias on pronksiajast alates religioosne sekt.[4]
Ma oletan, et päris praeguseni see sekt ei tegutse.
Ja kas tõesti oli akadeemiasse sisenemine keelatud geograafiavõhikutele? Pigem ikka geomeetria, nagu lauses enne mainitud? Ühtlasi  peaks see olema omastavas: "Geomeetria mittetundja" (kuigi veel suupärasem oleks mu meelest "Kes geomeetriat ei tunne, ärgu sisenegu")
Ja paar näpuviga: kristulusele ja ühes kohas on Arkesilausel k puudu (esimese akadeemia lõi Platon, teise Aresilaus).
Aga need on tõesti juba pisiasjad. Aitäh, et oled kursusel aktiivselt osalenud ja loonud väga tänuväärse täienduse eestikeelsele Vikipeediale! --Proosamanna (arutelu) 1. detsember 2017, kell 16:46 (EET)


Oled loonud teemale vastava artiklistruktuuri, tubli! Edaspidi saad veel struktuuri muuta, kui sisu peaks seda nõudma, nt liigendada alapeatükke omakorda väiksemateks osadeks. (Näiteks kui kirjutad tegelase esinemisest eri raamatutes eraldi vms). Osutan ainult, et sissejuhatav osa ei vaja eraldi alapealkirja (nagu sul praegu "Edward Cullen" esimese alaosana on -- sinna käiv jutt peaks minema otse artikli suure pealkirja alla). Veel soovitan mõelda, kas ja kuidas täpselt erinevad "Isiku kirjeldus" ning "Välimus ja iseloom" (kas välimus ja iseloom polegi juba isiku kirjeldus?). Inspiratsiooniks võib alati vaadata ka teisi sarnasel teemal kirjutatud vikiartikleid (nt Gandalfist). Läbimõeldud struktuur on edasisel kirjutamisel alati suureks toeks. Soovin Sulle indu ja jaksu artikli jätkamisel!
--Proosamanna (arutelu) 27. oktoober 2017, kell 02:19 (EEST)

Teema on iseenesest huvitav, aga ei oska öelda, kui tähelepanuväärne see on. Infot leiab kindlasti piisavalt artikli kirjutamiseks, kui võtta aluseks inglise keelne vikipeedia leht (see aitab ka struktuuri loomisele kaasa) - https://en.wikipedia.org/wiki/Edward_Cullen
Refereeringut ja viiteid ei ole seega ei saa praegu neid kommenteerida. Edu!
Sofiaprints (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 21:15 (EET)

Tegelase kohta rohkem kirjutades võiks aluseks võtta Videviku saaga vikipeedia artiklit, et lugeja saaks aru, kes ta on ja kust ta tuleb. Ootan, mis edasi kirjutad. Edu!
Kairiineimre (arutelu) 1. november 2017, kell 18:41 (EET)

Olete andnud positiivses toonis ja julgustavat tagasisidet. Sellises vaimus peabki! :) Märgin ainult, et ingliskeelseid vikiartikleid päris otse oma artikli aluseks võtta pole soovitatav. Sealt võib küll otsida mõtteid struktuuri kohta ja viiteid kasulikele allikatele, aga tihti toob ingliskeelsele artiklile toetumine kaasa oma artikli liigse tõlkelisuse. Ja kuigi ka artiklite tõlkimine on miski, mida Vikipeedias tehakse, on meie kursus siiski mõeldud selleks, et õppida algupärast artiklit looma. Küll aga on hea mõte tekitada sidusust eestikeelse Vikipeedia sama valdkonna artiklite vahel!
Mis muud, kui loodame, et artikkel Edward Cullenist täieneb lähiajal :)
--Proosamanna (arutelu) 2. november 2017, kell 00:05 (EET)

Tore, et oled alustanud tegelase võimete kirjeldamist. Aga kindlasti tuleks lisada viited! Kust see info pärineb? Oletan, et S. Meyeri raamatutest. Neile peaksidki viitama (soovitatavalt lisades ka täpse lehekülje, kus mingit omadust mainitud on). Uuri veel III õppetüki materjalidest viitamise kohta!
 Lisaks vajaksid võib-olla paarisõnalist konteksti mõned nimed, näiteks Bella ja Carlisle, mis ei ütle midagi artikli lugejale, kes "Videviku" maailmaga tuttav pole.
Tuletan meelde, et möödunud nädala ülesanne oli lisada artiklile pilt. Peab tunnistama, et Sinu teema puhul võib see raske olla, sest "Videviku" saagaga seonduvad materjalid, on üsna rangelt autoriõigustega kaitstud. Aga midagi peaksid ikka leidma! Nt Robert Pattinsonist on ka Wikimedia Commonsis pilte.
Jõudu kirjutamisel!
--Proosamanna (arutelu) 10. november 2017, kell 03:02 (EET)

Kokkuvõte annab küll edasi õiget infot, aga on veidi segane. Näiteks kokkuvõtte esimene lause "Edward Cullen- üks peamisi tegelasi seeria romaanid "Twilight" Ameerika kirjanik Stephanie Meyer". Kuna on näha et kategooriaid pole ja ka linkimine puudub, ei saa ma neid kommenteerida. Kindlasti peaks aga siselingid lisama raamatu autorile (Stephanie Meyer) ja Edwardit filmis mängivale isikule (Robert Pattinson) ning ka ülejäänud tegelastele, kes on ära märgitud tekstides. Hetkel oleksid nendeks Bella, Charlie Swan ja Carlisle. Siselingid võiks lisada ka kõikidele "Videviku" saaga osadele. Muidu edu jätkamisel!
Sofiaprints (arutelu) 14. november 2017, kell 20:10 (EET)

Artikli kokkuvõte sisaldab endas vajalikku infot, ent vajab kindlasti paremat sõnastust, sealhuulgas juba esimene lause, mis peaks olema sõnastatud lausena. Nagu juba Sofia kirjutas, vajab artikkel juurde siselinke. Kindlasti lisa juurde ka kategooriad. Jõudu kirjutamisel!
--Labidas (arutelu) 15. november 2017, kell 00:05 (EET)

Kaasvikipedistide nõuannet lisada kategooriad ja siselingid tasub kuulda võtta. Sofia soovitused on head.
Mõlemas tagasisides on mainitud keelelisi probleeme. Nendega tegelemegi üksikasjalikumalt sel nädalal. On mõistetav, et inimesel, kelle emakeel pole eesti keel, kulgeb eestikeelse artikli kirjutamine natuke raskemalt. Kokkuvõtte lausete mõttest on siiski minu meelest võimalik üsna hästi aru saada. Küll aga vajaksid läbimõtlemist mõned laused "Võimete" alateema all, millest hetkel on raske aru saada.
Minus tekitab küsimusi artiklile lisatud pilt. Sa pole märkinud pildi autorit ega seda, mis litsentsi alusel pilt avaldatud on. Palun tee seda. Samuti on väga oluline, et lisaksid artiklisse viited!
Jõudu kirjutamisel! --Proosamanna (arutelu) 16. november 2017, kell 21:56 (EET)

Antud hetkel pole artikkel valmis toimetamiseks: näib, et tekst on toortõlge, puuduvad viited ning osad teemad on alles lahti kirjutamata. (Hetkel muudan ainult raamatute pealkirjad, mis on eesti keelde teisiti tõlgitud) Iseenesest on ülesehitus teemakohane, vahest tasuks rohkem rõhutada, et tegu on väljamõeldud tegelasega või seda alguses paremini sõnastada. Lisaks peaks rohkem avama Edwardi suhet Bellaga, kes on raamatu peategelane ja Edwardiga tihedalt seotud, ja miks ka mitte teiste tegelastega, näiteks perekond, libahundid, vaenlased. Kindlasti vajab artikkel allikaid, hetkel puuduvad viited täielikult. Jõudu artikli kirjutamisel!
Labidas (arutelu) 28. november 2017, kell 22:41 (EET)

Tagasiside ja kommentaar toimetamise kohta

Oled artikliga omajagu tööd teinud. Oleks tore, kui selle kursuse lõpuks viimistletud saaksid. Eelkõige vajab artikkel viiteid! Kust on esitatud info pärit?
Lisaks tundub tõesti, et peatükk "Isiku kirjeldus" on läbi käinud Google Translate'ist (?). Seda tuleks arusaadavamaks kirjutada. Keeleliselt saavad artiklit põhimõtteliselt toimetada ka teised vikipedistid, kuid lauseid, millest aru ei saa, pole siiski võimalik kohendada. Toon allpool laused, mille tähendus jääb arusaamatuks. Võiksid proovida neid selgemalt ümber kirjutada:
 mis põhjustab Bella vähest nüanssi
ja
 Edward inimpüstitus oli väga tajutav
Eelkõige aga lisa viited! Kui viiteid ei ole, ei saa Vikipeedia kogukond Sinu tööd kasutada.
Jõudu! --Proosamanna (arutelu) 1. detsember 2017, kell 16:01 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Denis Zolotarevski/Edward Cullen


AItäh, et operatiivselt reageerisid ja kiirelt uue teema valisid! Oled loonud ka teemakohase artiklistruktuuri, tubli! Üht filmi käsitleva artikli jaoks võib sellisest struktuurist täiesti piisata, aga võid inspiratsiooniks uurida veel teiste sarnastel teemadel kirjutatud artiklite alajaotusi, et näha, mida veel on filmide puhul tavaks vikiartiklis käsitleda(nt see on päris põhjalik). Tihti mainitakse eraldi veel osatäitjaid, heliriba, mõnikord ka tootmisprotsessi tagamaid jne. Tahan lihtsalt öelda, et valmis struktuuri tugi on kirjutamisel hea, aga ära lase sel ennast kammitseda, kui leiad muud huvitavat infot -- struktuuri saab alati täiendada ja muuta. Soovin rõõmu ja jõudu artikli kirjutamisel!
--Proosamanna (arutelu) 27. oktoober 2017, kell 15:37 (EEST)

Kindlasti on huvitav mingist filmist lugeda, aga nagu ka eelnevalt mainitud peaks artiklis kindlasti olema ka filmiga seotud inimesed, nii tegijad kui näitlejad, stuudio, riik. Väja võiks tuua ka filmi nominatsioonid, kui neid on. Viitamine vajab ka kohendust ja eraldi pealkirjana välja toomist. Edu töö jätkamisel!
Sofiaprints (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 22:08 (EET)

Oled artikliga kenasti algust teinud ja leidnud teemakohast materjali. Selle filmi puhul on kindlasti hea läbivaid teemasid eraldi alaosas käsitleda. Kuid nii sissejuhatus kui  ka "Teemade" lõik on silmnähtavalt tõlge ingliskeelse Wikipedia samateemalisest artiklist. Tuletan meelde, et kursuse eesmärk ei ole artiklite tõlkimine, vaid ise algupärase eestikeelse artikli kirjutamine. Pealegi kipub artikkel tõlkides keeleliselt natuke kummaline jääma (näiteks ei ole ju kindlasti tegemist "koomiksite seeriaga").
Antud teema puhul tunned Sina kui filmivaataja ju tõenäoliselt hästi, mida oleks oluline öelda inimesele, kes selle filmi kohta midagi Vikipeediast otsima tuleb. Mida Sa ise teada tahaksid, kui mõnda filmi Vikipeediast või Google'ist otsid (nii sellist, mida oled näinud, kui sellist, mida pole)? Mida ootad ühelt veebientsüklopeedia artiklilt? Proovi erinevatest allikatest see info välja sõeluda. Vikiartikli puhul tuleb kindlasti silmas pidada, et info peab olema kontrollitav -- siin ei esita me omaenda kirjeldusi või tähelepanekuid, vaid toetume allikatele ja, mis kõige tähtsam, viitame neile. Võid uurida filmi sisu allikate toel kirjeldamise näidet nt siit.
Ka sofiaprintsi soovitused artikli sisuliseks täiendamiseks tunduvad heade suunaviidetena.
--Proosamanna (arutelu) 1. november 2017, kell 23:51 (EET)

Aitäh, sofiaprints, läbimõeldud tagasiside eest! Soovitused on asjakohased ja positiivselt sõnastatud :)
--Proosamanna (arutelu) 2. november 2017, kell 00:00 (EET)

Kokkuvõte annab edasi vajalikku infot. Lisada võiks aga ka kust film pärit on ning näitlejad kes kehastuvad filmis. Linkimine on korrektne ja vajalikes kohtades. Siselingid võiks aga lisada veel filmitegelastele (Cinqué ja Joie, ja Spike Lee) ning sõnadele deliirium, Pariis, kofeiin, nikotiin ja kumulatiivne efekt. Lisada on vaja ka kategooriad. Edu täiendamisel! Sofiaprints (arutelu) 14. november 2017, kell 21:09 (EET)

Artikli kokkuvõte on lühike ja sisaldab endas vajalikku infot, ehkki sõnastus on veidi kohmakas ning pealkiri võiks olla jutumärkides. Samuti tasub lisada siselinke ja ka kategooriaid. Jõudu ja jaksu!
--Labidas (arutelu) 14. november 2017, kell 23:56 (EET)

Tore on näha, et oled artiklit täiendanud ja lisanud tagasiside põhjal siselinke! Tahan jälle tähelepanu juhtida viitamise vajalikkusele ja veel kord meelde tuletada, et eesmärgiks polnud tõlkida materjali ingliskeelsest Vikipeediast (Sinu alaosa "Teemad" on sealt enam-vähem otse üle võetud ja tõlkelisus paistab ka seda teadmata keelekasutusest välja). Tuleb leida usaldusväärsed allikad ja kirjutada nende põhjal. Vaatasin, et isegi eesti keeles on sellest filmist üht-teist, nt see arvustus, millele toetudes saaks kirjutada nt läbivatest motiividest, kaameratööst jm. Andres Maimiku tähelepanekud peaksid olema küllalt autoriteetne allikas. Aga kindlasti on sellest filmist veel kirjutatud (arvustusi, sisukokkuvõtteid, analüüse...) Arvustuste puhul tuleb kindlasti ära märkida, kelle arvamusega tegu on (sest arvamused võivad erineda ja neid ei saa esitada objektiivsete faktidena à la "See film on halb" [Parem oleks: "Filmikriitik Iks Igreki meelest on see film halb. [VIIDE]"]
Kui kasutad ingliskeelseid allikaid, püüa kindlasti mõte ise sõnastada, mitte lauseid inglise keelest tõlkida. Mõne kriitiku tabavast sõnastusest võib küll ka paar sõna tsiteerida (nt "Andres Maimiku sõnul iseloomustavad filmi "pulseeriv biit ja mänguline eneseparoodia" [VIIDE]"), aga tsiteerimisega ei tohiks liiale minna.
Artiklil on puudu ka kategooriad. Nende kaudu leiavad teised Sinu artikli üles, ära neid unusta!
Loodan, et leiad viimasel nädalal aega artiklit täiendada ja kohendada! --Proosamanna (arutelu) 26. november 2017, kell 22:06 (EET)

Artiklite tõlkimine on küll Vikipeedias kasutatav võimalus uute artiklite saamiseks. Aga tuletan veel kord meelde, et ingliskeelse vikipeedia artikli tõlkimine ei ole aktsepteeritav viis kursuse läbimiseks. Esiteks puuduvad Sinu artiklis suuremalt osalt endiselt viiteid (sest neid pole ka ingliskeelses artiklis -- see pole hea eeskuju). Teiseks pole tõlke eesti keel korrektne ning mõni lause on hoopis vastupidiseks pööratud (nt "Ettekandja mainib Shellyle, baaris on suitsetamine keelatud, kuid ainult seni, kuni Cate on lahkunud" -- vastupidi, suitsetamiskeeldu mainib ettekandja just pärast Cate'i lahkumist). Ka mujal on tõlkevigu (nt "perceived the Earth to be a conductor of acoustical resonance" ei tähenda "tegi Maast akustilise resonantsi juhi"; "comic series" pole "koomiksite seeria"...).
Mainin veel, et kui Sind huvitab just tõlkimine, oleks ka selline kaastöö Vikipeedias kindlasti oodatud. Kuid siis tuleks tõlkimiseks valida kvaliteetsed (sh korrektsete viidetega) artiklid ja tõlge peaks olema keeleliselt läbitöötatum. Sel kursusel on aga teistsugused eesmärgid ja artikli peaks kirjutama ise.
Palun vaata üle ka eelmiste nädalate tagasiside ja tegutse vastavalt. Kursuse lõpetamiseks on vajalik, et artikkel sisaldaks kõiki vajalikke viiteid ja oleks korrektselt vormistatud. Loodan, et leiad aega artiklit parandada ja viimistleda! Jõudu tööle! --Proosamanna (arutelu) 1. detsember 2017, kell 17:10 (EET)

Aitäh, et tagasisidele reageerisid ning artiklit täiendasid ja kohendasid! Nüüd on väga palju parem! Nägin, et panid juba põhiruumi üles ka. Tore! Loodan, et leiad edaspidigi aega eestikeelse Vikipeedia arendamisele kaasa aidata :) --Proosamanna (arutelu) 6. detsember 2017, kell 23:47 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Kairiineimre/Kohv ja sigaretid


Kasutaja arutelu:Kirkeo/Eurokeel

Oled loonud artiklile teemakohase struktuuri ja otsinud juba ka allikaid, väga tubli! Edaspidi saad vastavalt kogunevale infole alajaotusi muidugi veel muuta, täiendada ja liigendada. Praegu juhin ainult tähelepanu, et lühike definitsioon ("Eurokeel on...") peaks minema otse artiklipealkirja alla ega nõua omaette alapealkirja. Kui tahad pikemalt eurokeele tunnustest kirjutada (mis tundub hea mõte), siis peakski selleks olema lisaks eraldi alaosa "Tunnused", "Iseloomulikud aspektid" või midagi sellist. Head sulejooksu artikli jätkamisel!
--Proosamanna (arutelu) 28. oktoober 2017, kell 21:29 (EEST)

Hästi alustatud tekst. Viiteid paistab olevat piisavalt, aga mitte ka liiga palju. On kasutatud palju erinevaid viiteid, mis muudab teksti mitmekesisemaks. Tekst on hästi kirjutatud, seda on hea lugeda ning saab hästi aru, mida öelda tahetakse. Alapealkirja "Eurokeele kogumikud" asemel võiks olla lihtsalt "kogumikud" (vt ptk 2).

Sarnaseid teemasid vikipeedias ei ole. Põhilised alateemad on olemas. Palju erinevaid allikaid, tekst põhineb usaldus väärsetele allikatele. Viited õigesti tehtud.
Ei oska midagi soovitada tõõ on hästi tehtud.
Kukuwka112a (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 18:17 (EET)

Kaasvikipedistid on andnud head tagasisidet. Allikate rohkus on tõesti hea ja EKI väljaanded kahtlemata usaldusväärsed. Soovitan tagasisidet andes pöörata tähelepanu ka sellele, kuidas algallikaid refereeritud on. Siin artiklis tuleb kiita seda, et autor pole algtekstidesse kinni jäänud, vaid on infot oma sõnadega edasi andnud. Võib-olla tuleks ainult rohkem tegeleda infokildude seostamisega. Lugedes näiteks lauseid: "Eesti Keele Instituudi töötajaid töötajad tegelevad eurokeele hooldamisega.[5] Tõlkijatel, Euroopa Liidu institutsioonides, ei ole lubatud lauseid lühendada, selleks et sisu oleks paremine arusaadav. Lausete algkuju ja juriididline täpsus on oluline selletõttu, et toimiks viitamissüsteem dokumentides. Selleks töötavad Euroopa Liidus inimesed, kes loovad uut eestikeelset terminoloogiat" jääb nende järgnevuse loogika natuke segaseks.
Viitamisel on autor samuti ilusti reegleid järginud. Hea meel on näha, et viited on korralikult vormistatud. Ainult et artiklikogumike puhul tuleks viidata artiklile, mitte tervele kogumikule (näide: Klimoski, R., & Palmer, J. (1993). The ADA and the hiring process in organizations. Consulting Psychology Journal: Practice and Research, 45(2), 10-36.) Kui viidataval allikal on nummerdatud leheküljed, siis tuleb viidata lehekülje täpsusega. See kõik aitab lugejal lihtsalt kergemini infot kontrollida ja juurde lugeda, kui ta seda soovib.
Ja viidete kohta üks asi veel: kogumike väljaandja on Eesti Keele Instituut, mitte Institutsioon :)
Üldiselt on aga artikkel kenasti arenenud! Soovin jõudu ja kirjutamisrõõmu jätkamisel!
--Proosamanna (arutelu) 2. november 2017, kell 16:51 (EET)

Assistendi kommentaar artiklile ja tagasisidele

Rõõm näha, et oled artiklit täiendanud ja muutnud varasemat tagasisidet arvesse võttes! Teksti ülesehituse loogika, nt "Tõlkimise" alaosas, on palju paremaks muutunud! Hakkasin alles nüüd mõtlema, et ehk pole päris õige nimetada neid EKi artiklikogumikke "eurokeele kogumikeks" (rääkimata variandist "eurokeelne kogumik", nagu Sul ühes kohas on). Need ei ole raamatud, kuhu on kogutud eurokeelt või mis on kirjutatud eurokeeles, vaid sisaldavad artikleid eurokeele teemal. Seega oleks hea pealkiri sellele alaosale ehk hoopis "Eesti Keele Instituudi artiklikogumikud eurokeele teemal".
Kordan veel üle, et kui viitad artiklikogumikele, siis peaksid viitama ikkagi konkreetsele artiklile (ka sissejuhatustele, saatesõnadele jne) koos autori nimega. Nt euroslängist kõneleb konkreetselt Meeli Sedrik artiklis "Eesti keel Euroopa Liidu tekstides" ja nimelt sellele artiklile ja autorile peaks ka viitama, lisades täpse lehekülje. Näiteks kõnealune viide peaks siis olema järgmine: Sedrik, M. (2008). Eesti keel Euroopa Liidu tekstides. Euroopa Liidu keel kui meie ühine keel, 37-54, lk 38.
Üks pisiasi veel: artikkel "Eesti Keele Instituudis hooldatakse eurokeelt" on ilmunud ajakirjas Õiguskeel (2009/3) -- see on Sinu viidatud pdf-i ülanurgas kirjas. Nagu III õppetüki materjalides mainitud, soovitatakse viites näidata võimalikult palju andmeid peale lingi, et alliktekst oleks leitav ka lingi katkemisel. Nii et ajakirja nimi ja number tasuks sinna lisada. EKI kogumike puhul oled seda hästi teinud.
Artikli juurde valitud pilt sobib teemaga ja täidab Vikipeeida litsentsinõudeid. Tubli!
Jaksu artikli kallal nokitsemiseks!
--Proosamanna (arutelu) 10. november 2017, kell 00:27 (EET)

Artiklile on lisatud teemakohane ja õigesti vormistatud pilt. Sissejuhatuses annab hea ülevaate, millest edasi juttu tuleb, on ära seletatud, mida tähendab "Eurokeel". Lisatud katekooriad on teemakohased. Linke on piisavalt. Launoo13, 13.11.2017.

Kategooriad on sobivad. Lingid töötavad, saab lisada lingid nt. kvaliteetne(tõlkimises) õigusaktidega(probleemid). Nähtuse määratus on õigesti tehtud. Kokku võte on tehtud korektselt. 14.11.2017. kell 20:46

Kaasvikipedistide tagasiside on asjakohane. Kokkuvõtte kohta lisaksin ainult, et laused "Eesti Keele Instituut on avaldanud alates 2008. aastast eurokeele kogumikke. Praeguseks on kogumikke kokku avaldatud 7, viimane neist 2017. aastal" on seal ehk üleliigsed, sest keskenduvad käsitlustele, mitte nähtusele endale.
Siselinke on ka minu meelest täitsa paras hulk ja lisaksin, et need on hästi valitud ja teemakohased.
Eraldi tahaks kiita väga korraliku viitamise eest! Artikliviited on nüüd väga ilusti tehtud. Kui jõuad, soovitaksin ainult veel lisada konkreetsete viidatud lehekülgede numbrid (nagu oled teinud viite nr 7 puhul). Kuna enamik artiklitest on üsna mahukad, oleks see asjahuvilisele lugejale kindlasti kasulik. Panin lehekülje täpsusega viitamise vajalikkust tähele, lugedes lauset "Lisaks alustati 2007. aastal Brüsselis ja Luxembourgis keelehoolduskursusi, et analüüsida eestikeelsete Euroopa Liidu aktide tõlgete taset." Hakkasin mõtlema, et kas tõesti analüüsitakse nendel kursustel tõlgete taset. Pidin üsna korralikult artiklit lappama, enne kui õige koha üles leidsin ja osutan nüüd ka, et kursused on siiski eraldi asjad, küllap tõlkijate jt ELi töötajate harimiseks mõeldud (ilmselt aitavad need tõlgete taset pigem tõsta). Analüüsitakse tõlkeid aga tõenäoliselt pigem teadustöödes vms (täpselt seal allikas sellest juttu ei ole).
Üks struktuuri puudutav mõte veel: alates lausest "Terminoloogia (oskussõnavara) on mingi kindla eriala terminite kogum" kaldub jutt juba uuele teemale, sinna võiks luua uue alaosa, mille pealkiri võikski olla "Terminoloogia". Eurokeele teema kontekstis on selline alateema täiesti õigustatud. Samas peaks see alaosa siis sisaldama natuke spetsiifilisemat infot just eurokeele terminoloogia kohta, sest ainult terminoloogia üldisest mõistest rääkimine pole siin artiklis päris asjakohane.
Jõudu artikli täiendamisel ja viimistlemisel!
--Proosamanna (arutelu) 15. november 2017, kell 20:53 (EET)

Sel nädalal oli ülesandeks muuta ja täiendada artiklit vastavalt saadud tagasisidele ja teksti ka keeleliselt viimistleda. Näen, et oled VI õppetüki materjalidele tuginedes pannud kaldkirja termini silo thinking. Sama soovitaksin teha terminiga corrigendum, mis on selgelt tsitaatsõna.
Vaata aga veel üle eelmise nädala tagasiside. Soovitan tähelepanu pöörata eelkõige sellele, kas kõik kirjas olev seostub ikka otseselt teemaga. On mitmeid kohti, kus on juttu rohkem üldistest nähtustest (tõlkimine kui selline, suuline ja kirjalik tõlge, terminoloogia ja terminiloome). Kui leiad, et need tutvustused on lugejale vajalikud, siis kindlasti peaks lisama midagi, mis need seletused ka konkreetselt eurokeele teemaga seob.
Näited lõikudest, mis kipuvad liiga üldiseks:
 Tõlkimise üks osa on suuline, mida omakorda saab jagada kaheks: sünkroontõlge ja järeltõlge. Enamasti kasutatakse sünkroontõlget, mis tähendab et tõlk tõlgib samal ajal, kui kõneleja räägib. Euroopa Liidu kohtumistel läheb vaja vähemalt 72 tõlki (iga keele kohta 3 tõlki). Vähem kasutatakse järeltõlget, kus tõlk teeb märkmeid ja kui kõneleja on lõpetanud, edastab tõlk kõne sisu.
Samamoodi toimib suuline tõlkimine ka igas muus valdkonnas.
 Terminoloogia (oskussõnavara) on mingi kindla eriala terminite kogum. Termin on sõna (sõnaühend), mis tähistab erialast mõistet. Terminoloogiatöö on mõiste ja termini (sisu ja vormi) vaheliste seoste uurimine ning analüüsimine. Kõigepealt tehakse selgeks uuritava mõiste sisu (hea tulemuse jaoks tuleb iga mõistega palju tööd teha) ja siis hakatakse termineid välja töötama, paika panema või korrastama. Valdkonnakeskne (süstemaatiline) terminoloogiatöö on väga põhjalik ning tulemus kvaliteetne. Terminoloogiatöö eeldab keeletoimetaja ja spetsialistide tihedat koostööd.
Jällegi ei ole siin midagi eurokeelele spetsiifilist.
Oled teinud EKI kogumike läbitöötamisel suure töö ja sealt tuleb väga palju infot, mida ongi raske kohe läbi seedida ja nii lühidalt kokku võtta. Proovi aga veel oma artiklit üle lugeda ning lisada liiga üldistesse lõikudesse infot, mis seoks lõigu just eurokeele nähtusega. Loodan, et jõuad sellega enne kursuse lõppu tegeleda ja saad artikli viimistlemisel abi ka kaasõpilaselt, kes Sinu artiklit täiendama ja kommenteerima määratud. Jõudu ja edu! --Proosamanna (arutelu) 22. november 2017, kell 21:01 (EET)

Struktuur vastab teemale, alapunkte pole vaja (artikkel on piisavalt pikk), artikkel vastab pealkirjale. Artikkel on tähelepanuväärsest teemast ning põhineb neutraalsetel ja usaldusväärsetel allikatel. Iga lause puhul on aru saada, mis allikast see pärineb. Refereeringud annavad algallikate sisu adekvaatselt edasi. Ma ei teeks midagi teist moodi, sest artikel nääb välja hästi (lihtne lugeda). Lisa kokkuvõtesse probleemid.
28.11.2017 21:37

Paarilise tagasisidest: Kasutaja Kukuwk112a on jätnud väga positiivse tagasiside ja parandanud põhiliselt pisiasju. Tore, kui artikkel tundub lugeja seisukohast hästi loetav ja asjalik! Siis saabki ainult pisiasju viimistleda. Hea, et tagasiside käsitleb ka artikli kõiki vajalikke tahke. Parandused on tänuväärsed, ainult üks näpuviga on sisse lipsanud (tõlkimimisel) -- ikka juhtub, pealegi on artikli autor seda juba märganud ja ära parandanud.
Autorile: Mul on olnud rõõm näha Sinu artikli arengut! Väga tore, et oled kursuse jooksul järjepidevalt tööd teinud ning minu ja rühmakaaslaste tagasisidet mõistnud ja arvestanud. Tundub, et oled kursuse jooksul päris palju uusi oskusi omandanud (näiteks viitamine tuleb Sul nüüd suurepäraselt välja). Oled artikli jaoks väga suure hulga kvaliteetseid allikaid leidnud ja allikaid läbi töötanud ning sealt vajaliku info ilusti lugeja jaoks kättesaadavaks teinud (hea refereerimisoskus!). See teeb Sinu artikli kasulikuks ja tänuväärseks lisanduseks eestikeelsele Vikipeediale.
Muuda ainult viidete nimekirjas veel 1. ja 2. viites "Eesti Keele Institutsioon" instituudiks :) See on vist seni lihtsalt kahe silma vahele jäänud.
Lõpetuseks: mul on väga hea meel, et kursusel aktiivselt osalesid ja hea artikli lõid! --Proosamanna (arutelu) 30. november 2017, kell 17:41 (EET)


Arutelu:Avalikult Rail Balticust

Kas
* ARB MTÜ
*Kodanikuühenduse Avalikult Rail Balticust
Ilmselt on MTÜ ja kodanikuühenduse puhul tegu seotud asjaga, nii et neid ei ole mõtet siin lahutada. Küll aga on käesoleva artikkel mõistlik eraldada Rail Balticu artiklist mu meelest, sest tegu on eraldiseisva ühendusega. --Kk (arutelu) 29. oktoober 2017, kell 19:06 (EET)

Siis ilmselt MTÜ ARB koordineerib ja esindab nimetatud kodanikualgatust. Ühte inimest ma nimetatud MTÜ-st mäletan "Kalamaja elupäevilt", kuid ei hakkaks teda vast "taga ajama", kui leiate aega palun kirjutage tegevus lugeja jaoks pisut rohkem lahti.

VitaMariina (arutelu) 29. oktoober 2017, kell 19:34 (EET)

Pooldan eraldi hoidmist. Andres (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 10:56 (EET)

Mina ei ole seda välja mõelnud, et ARB õigusliku vormi liik, mittetulundusühing, on suurtähtedega. Äriregistris on nii kirjas. Järelikult tuleks seal ära vahetada, kui on soov seda väiketähtedega esitada (seal on ka väiketähtedega MTÜ-sid). Viidatud allikaid ei saa võltsida. --kanakukk (arutelu) 29. oktoober 2017, kell 22:11 (EET).

Seda võib siis tarvidusel allviites märkida. Artikli põhiteksti see mu meelest hästi ei sobi, sest niisugune suurtähestamine ei ole eesti keele ortograafiale kohane. --Kk (arutelu) 29. oktoober 2017, kell 22:58 (EET)

: Noh hoopis teine tera! Vikipeedia tänab!

: Toodud e-äriregistri viites on nimekande aluseks: Nimi on MITTETULUNDUSÜHING ARB, see võis neil endil juba põhikirja sellisena sisse lipsata, me ei tea ju seda, siis peaks nimi kehtiv olema. Minul on kaheldus allikakaitse kaudu, kas on ülimalt vajalik tavalise mittetulundusühingu (MTÜ alaliik) inimeste isikukoodid lähedale klikituks muuta?

:VitaMariina (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 04:12 (EET)

Aga võib-olla on trükitähtedes kirjutatu taotluslik? Ma tean inimesi, kes sihilikult kirjutavad oma nime läbivalt väiketähtedega. Kodanik Sven Sildnik tutvustab end hoopiski kui (:)kivisildnik. Ma ei näe, et meil oleks voli omatahtsi nimesid keeletoimetada, kus näpuviga ei ole ilmselge. --kanakukk (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 16:01 (EET).
Näiteks ka aktsiaselts Tallinna Sadam on hoopis aktsiaselts TALLINNA SADAM: vt näide 1 ja vt näide 2 ja vt näide 3. --kanakukk (arutelu) 8. märts 2018, kell 20:17 (EET).

Minul on kaheldus allikakaitse kaudu, kas on ülimalt vajalik tavalise mittetulundusühingu (MTÜ alaliik) inimeste isikukoodid lähedale klikituks muuta? VitaMariina (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 04:12 (EET)

Ma ei saa aru, kuidas on allikakaitse ja isikukoodid omavahel seotud? Tõsine mure isikukoodide pärast tuleks adresseerida Andmekaitse Inspektsiooni: info[ätt]aki.ee; Väike-Ameerika 19, Tallinn. Rahustuseks võin öelda, et andmebaasi haldab riik, mitte et see midagi muidugi tõestaks, sest isegi Riigikohtus jäävad kohtunikud eriarvamusele... --kanakukk (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 16:01 (EET).


Arutelu:Vastutustundlik tarbimine

Kas [[en:Ethical consumerism]] tuleks siia linkida? - [[Kasutaja:Neptuunium|Neptuunium]] ❯❯❯ [[Kasutaja arutelu:Neptuunium|arutelu]] 29. oktoober 2017, kell 15:32 (EET)

Õiglane kaubandus ei ole heategevus ega abi. See on teistsugune kauplemisviis; viis, kuidas teha äri moraalselt ja eetiliselt.

Pole teemakohane, võtsin välja. Andres (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 09:27 (EET)

MONDO maailmakool tahab ellu viia õiglase kaubanduse põhimõtteid (liita ja tunnustada õiglase kaubanduse sõpru ja anda nõu Eesti šokolaaditootjatele), edendada solidaarsusmajandust ning tegeleda sotsiaalse ettevõtlusega. Mondo defineerib vastutustundlikku tarbimist kui on arusaama võrdsemast ja kestlikumast maailmast ning oma otsuste ja tegevuse tagajärgedest, olgu need üksiksiku, organisatsiooni või riigi tasandil, mis on jõukohane igaühele sõltumata sissetulekust.
Mondo plaanib
* viia ellu õiglase kaubanduse põhimõtteid – liita ja tunnustada õiglase kaubanduse sõpru, tähistada õiglase kaubanduse päeva mais ja nädalat oktoobris, korraldada õiglase kaubanduse kohvikuid ja annada nõu Eesti šokolaaditootjale;
* aidata parandada poekettide vastutust omatoodete tarneahela ja arenguriikide väiketalunike ja tootjate suhtes;
* edendada solidaarsusmajandust – uurida, kuidas kestlikumad, inimestest ja keskkonnast hoolivad majandusmudelid saaksid toetada vaesuse vähendamist ja õiglasemat ühiskonda;
* teha sotsiaalset ettevõtlust, sh Mondo poe arendamist.
Eesti magusatootja Kalev on otsustanud üle minna UTZ sertifitseeritud kakaolening soomlaste Fazer teatas kuu aega tagasi, et alates 2017. aasta jaanuarist on kogu Fazeri šokolaadide, kommide, küpsiste ja teiste toodete valmistamiseks kasutatav kakao vastutustundlikult toodetud.

Võtsin välja, pole teemakohane. See materjal kuulub mõnda teise artiklisse. Andres (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 09:29 (EET)
Rimi poekett üritab vähendada raiskumineva toidu hulka, analüüsides klientide ostueelistusi ning arvestades nendega uute tellimuste koostamise juures.

Ka see ei ole teemakohane. Andres (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 09:31 (EET)
Vastutustundlik tarbimine algab väikestest asjadest ja tegudest.
Tarbija saab lihtsa ostuotsusega muuta maailma, andes ettevõtjatele selge sõnumi, millist kauplemise süsteemi ta eelistab.

Loosungid välja. Andres (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 09:33 (EET)


Arutelu:XLR-pistmik

Kas siin ei peaks olema ka mingi viide DIN-konnektori(te)le.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. oktoober 2017, kell 20:27 (EET)

Minu jaoks on tegu toortõlkega.
Jutt on ju pistmikest. pistmikühenduses. Lähtuks ikka eesti keele terminoloogiast.
https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=konnektor&F=A&C06=et ja http://termin.eki.ee/esterm/concept.php?id=20223&term=konnektor ning https://www.eki.ee/dict/ies/index.cgi?Q=connector&F=A&C06=et
Kirjutaja pole maininud et profikasutajata jaoks on XLR ja Cannon sünonüümid LauriKreen (arutelu) 27. august 2022, kell 11:36 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kukuwk112a/Eestikeeleallkeeled

Teema valik on põhjendatud - selle teemalist lehekülge vikipeedias veel ei leidu.
Autor on leheküljega palju vaeva näinud. Võib olla lisaks veel pealkirju juurde.
Soovitaksin juurde otsida erinevaid allikaid, et tekst tuleks mitmekesisem.
Pluss on see, et on kasutatud allikana raamatut.
Kirkeo (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 12:46 (EET)

Töö on hästi alustatud ja näha on, et on vaeva nähtud. Minu arust võiks selle teema all "Allkeelte liigitus" olla iga erinev võimalus, kuidas liigitada, eraldi alapunktina ning üldse mõned alapunktid võiksid veel olla. Õigekirjast - peaks olema nii, et enne koma pole tühikut vaid tühik on peale koma (jkahfs, jwijha). 2. õppetükis oli juttu sellest, et kui suur pealkiri on nt Eesti keele allkeeled, siis seda enam alapealkirjades ei kirjutada e. mitte allkeelte liigitus vaid lihtsalt liigitus.(Vaata igaks juhuks üle, võibolla eksin). Raamatu kasutamine oli hea otsus.

Selle artikli teema on õppejõududega kooskõlastamata. Artikkel allkeeltest üldiselt on Vikipeedias juba olemas. Seega pead jälgima, et artiklite sisu ei kattuks. Hetkel oled kirjutanud pigem just olemasoleva artikli teemal. Oma artiklis peaksid keskenduma just konkreetselt eesti keele allkeelte kirjeldamisele, mitte allkeelte üldisele mõistele, liigitusele vms.
Kui see tundub siiski liiga mahuka või keerulise teemana, võid veel teemat ka vahetada, aga siis kooskõlasta see kindlasti kursuse õppejõududega.
Nüüd üks üldine märkus, mis võiks edaspidisel kirjutamisel abiks olla, mis teemat Sa ka ei vali. Viitamisel tuleks veidi põhjalikum olla. Viide peaks lugemise hõlbustamiseks olema siiski iga lõigu lõpus. Kuna allikaks on mahukas teos, on kindlasti vaja viidata lehekülje täpsusega! Uuri veel III õppetüki materjalidest viitamise osa või ka Vikipeedia enda juhendit.
Kaasvikipedistid on andnud häid nõuandeid. Hennoste ja Pajusalu "Eesti keele allkeeled" on autoriteetne allikas, ent tasub tutvuda ka teistega. Soovitan vaadata näiteks kirjanduse nimekirja sinu kasutatud allika (Hennoste ja Pajusalu õpiku) lõpus -- seal on palju asjakohast materjali. Ka olemasolev artikkel "Allkeeled" viitab ühele konkreetselt eesti keelt käsitlevale artiklile Õpetajate Lehes.
Loodan, et leiad oma artiklile vajaliku suuna ja fookuse ning kirjutamisrõõmu jätkub!
--Proosamanna (arutelu) 3. november 2017, kell 15:31 (EET)

Saatsin Moodle'is sõnumi ja kirjutan igaks juhuks siia ka. Võid artikli allkeelte üldisele teemale nihutada. Jätka artikli kirjutamist liivakastis, kursuse lõpus saad selle põhiruumi viia.
Head kirjutamishoogu!
--194.204.33.28 7. november 2017, kell 08:28 (EET)

Antud tekstiga sobib vastav kategooria. Kõik siselingid on korrektselt sisestatud ja avanevad õigesti.
Plussiks on see, et on lisatud tabel, kuid mina muudaksin seda natukse suuremaks, sest natuke halb on arusaada, mis on sinna kirjutada.
Kokkuvõte on sobiva pikkusega. Muudaksin kokkuvõtte esimest lauset, sest sõna variant kuidagi lugedes ei taha sinna sobiga (lisaks kordus). Juhul kui autor kirjutab veel Eesti osa pikemaks, soovitaks lisada seda ka kokkuvõttesse (see võib inimestele huvi pakkuda).
Meeldib, et iga mõte algab uue lõiguga, tänu sellele on ka ilma lugemiseta ilus pilt silme ees (hea vaadata!).
Kirkeo (arutelu) 13. november 2017, kell 15:54 (EET)

Kokkuvõte on hea ja ülevaatlik. Linke on piisavalt ja need on õigesti vormistatud ning avanevad õigesti. Alateema "Varieerumine" all võiks siselingi lisada sõnale "sünonüüm(e)" Mõne katekooria võiks veel sisada, nt keeled vms. 13.11.2017.

Kaasvikipedistide tagasiside käsitleb kõiki vajalikke aspekte. Kokkuvõte põhimõtteliselt töötab küll, ainult et on üle võetud Vikipeedias olemasolevast artiklist "Allkeel". See tuleks Sul nüüd ise oma allikatele toetudes ümber kirjutada. Mõtle ka, kuidas Sina oma mitme allika põhjal allkeelt defineerid -- näiteks Hennoste ja Pajusalu õpikus on mõnevõrra teistsugune definitsioon, kus mainitud on ka kasutussituatsiooni ja inimrühma, mitte ainult keelesiseseid tunnuseid. Ja alates lausest "Keeleteadlase Pille Penjamini sõnul...", tuleks tekst suunata alateema "Eestis" alla, kuhu see sobiks väga hästi (enne peaks selle samuti oma sõnadega kokku võtma). Olen nõus ka kommentaaridega siselinkide ja kategooriate kohta. Ainult nõuannet kirjutada esimene lause ümber ma ei toetaks. "Variant" on keeleteaduslik termin ja selles lauses omal kohal, samuti pole termini kordamine lauses stiiliviga.
Sellega olen ka nõus, et tabeli kiri võiks olla loetav ka ilma seda lahti klikkimata.
Hea, et oled viidetele nüüd leheküljed lisanud! Jõudu artikli jätkamisel ja viitmistlemisel. --Proosamanna (arutelu) 15. november 2017, kell 23:11 (EET)
Näen, et oled tagasiside põhjal mõned muudatused teinud (koma ja tühiku asukohti vahetanud) ning artiklit tublisti täiendanud. Oled üldiselt hea refereerija, kuid uues alateemas on mõnel pool otse üle võetud algteksti lauseid (nt "Kuid oluline on, et selline valdkonnajaotus ei ole mingi kirjaliku ametliku registri erijoon. Ta on olemas ka suulises registrirühmas ja argisuhtluses, kuigi seda tavaliselt eraldi ei teadvustata. Millised valdkonnad seal saab välja tuua, saab otsustada alles peale empiirilisi uuringuid.") Palun kirjuta need (ja muud sellised laused!) oma sõnadega ümber. Pealegi ei vasta need laused entsüklopeedilisele stiilile, nagu VI peatüki materjalides kirjeldatud.
Stiililiselt tuleks korrigeerida ka sõna "meie" sagedast kasutust ("Näiteks kirjandi kirjutamisel korduste vältimiseks kasutame...", "Tekstide tasandil saame välja tuua...").
Tekstis on palju hooletusvigu, mis paraku teevad selle vähem tõsiseltvõetavaks (näiteks situatiivnsete, foneetilisted, mikrokontsekstid, sosiaalmurded (tabelis), kahesks, kindalal; "Praegu puudub nimetus sellel kindle nimetus". Ehk aitab, kui pärast teise õpilase artikli toimetamist-kommenteerimist enda teksti järgmisel nädalal värske pilguga üle loed, siis märkad neid paremini.
Osalauset alustava küsisõna ees käib enamasti koma (nt tegurid, millest sõltub... jne).
Ja veel üks oluline märkus: sa ei pea säilitama vanast allkeele-artiklist pärit teksti muutumatul kujul! Sul on täielik õigus, õigemini lausa kohustus kokkuvõtet vastavalt artikli sisule muuta ja kohendada. Vaata ses osas ka eelmise nädala tagasisidet.
Oled materjali läbitöötamisel ja kokkuvõtmisel tubli töö ära teinud. Loodan, et leiad nüüd aega artiklit lihvida, et see lugejale loetavama ja tõsiseltvõetavama mulje jätaks. Jõudu tööle! --Proosamanna (arutelu) 23. november 2017, kell 00:45 (EET)

Lisasin juurde mõned kategooriad ning mõned lingid. Mulle tundub, et selle alapealkirja "Eestis" peaks ära muutma, kuna kui artikli pealkiri on eestikeeleallkeeled, siis peaks kogu artikkel niigi sellest olema, on imelik kui ainult üks alapealkiri seda kajastab. Kui ühe lõigu lõpus on 2 viidet on raske aru saada, mis asi täpselt kust kohast pärineb. Võib-olla võiks alateema "liigitamine" alla eraldi alapelkirjadena välja tuua need meetodid, kuidas liigitada, kuna see teeks teksti natuke süstemaatilisemaks ning seda oleks natuke kergem lugeda ja tekiks kohe hea ülevaada, et on 3võimalust jne. Tegelikult on see arikkel väga hea ning seega ei saa eriti midagi rohkem muuta. Eriti hea on see tabel, mis aitab teksti paremini mõista. Viited on korrektselt vormistatud ning usaldatavad, kuna enamus materjal on võetud raamatust.

Paarilise kommentaari kohta: Tore, et tagasiside on läbimõeldud, konstruktiivne ja käsitleb vajalikke aspekte. Lisatud kategooriad on asjakohased. Alapealkirja "Eestis" vajalikkust seletab tõsiasi, et artikli teema muutus kursuse käigus ja keskendub nüüd allkeeltele üldiselt. See tuleb Vikipeedia põhiruumis olemasoleva artikliga ühendada. Muud soovitused ja muudatused on asjakohased. Kas teha alaosa "Liigitamine" alla eraldi alateemad, on autori otsustada. Võib teha, aga pole ka hullu, kui ei tee.
Artikli kohta: Oled artikliga tublisti tööd teinud, lisanud uut infot uutest allikatest ja parandanud ka keelt. Rõõm on näha, et võtad tagasisidet arvesse! Juhin tähelepanu veel mõnele kohale, mis jääb segaseks.
Kokkuvõttes on lause:
 Kuigi keele erinevad püsivaid variante nimetatakse allkeelteks, on olemas keele variandid, mida ei tõlgendata omaette allkeeltena, sest need on haruldased, need on näiteks üldkeeled ja oskuskeeled.
Samas oled põhiosas öelnud, et
 Üldkeel on keele osa mida valdavad kõik vastava keel kasutajad.
Kuidas saab üldkeel siis haruldane olla?
Pealegi ütled hiljem, et
 Lisaks saab erinevad allkeeled või nende alaliigid jagada üldkeeleks ja oskuskeeleks
Siin tundub olevat otsene vastuolu esimese, kokkuvõttest võetud lausega. Niisiis on seal vist ikka midagi sassi läinud? Proovi see uuesti lahti ja läbi kirjutada.
Samuti jäävad natuke arusaamatuks laused:
 ...ametlikku kirjalikku redigeeritud keelt saab nimetada kirjakeeleks. Selline kirjakeele sõnakasutus ei vasta ühegi praeguste kasutustest.
Mida see teine lause tähendab?
Keelekasutust mõjutavate tegurite nimetused soovitaksin selgemalt eristada, näiteks nii:
  ...olulisemad jagatakse kolme rühma.[3]
 1. Foneetilised omadused: häälikutest, mis on tunnuse ees, sõltub, kas kasutatakse tunnust...
 2. Mikrokontekstid: olukorrast antud lause ütlemise ajal sõltub, kas...
 3. Teadlik keeleline valik: kindlast stiilist või retoorikaideaalist sõltub, kui palju...
Siis on lugejal selgem pilt ja laused ka korrektsemad.
Kokkuvõttes peaksid kindlasti samuti leiduma viited kasutatud materjalile.
Ja lõpuks: sõnast "heterogeenne" lähtuv siselink ei vii praegu olemasolevasse artiklisse (ja seal on ka kirjaviga: "Hererogeenne"), aga ehk võiks siselink viia hoopis artiklile "Homogeensus ja heterogeensus"?
Oled palju materjali läbi töötanud, kokkuvõtlikult refereerinud ja korralike viidetega varustanud. Artiklist saab kindlasti väärtuslik lisandus eestikeelsele Vikipeediale. Loodan, et jõuad viimase nädala jooksul seda veel viimistleda. Jõudu! --Proosamanna (arutelu) 30. november 2017, kell 19:10 (EET)


Kasutaja arutelu:HannesHugoUrbla/CasimirIII

Teemavalik: Teema sobib artikli kirjutamiseks.
Struktuur: Võiks tuua välja Casimiri suhted kõikide Poola vähemustega, mitte ainult juutidega. Alapeatüki "Suhted ja lapsed" all võiks olla paremini arusaadav, kes on lapsed ja kellega oli suhe.
Refereeringud: 2. viite alla oleks vaja märkida linn, kus raamat avaldati.

Teemavalik: Sobiv ja kindlasti piisava mahukusega.
Struktuur: Sisukorra esimene osa on väga hea ja informatiivne, samas nõustus eelkirjutanuga, et peatükk "suhted ja lapsed" jääb pisut üldsõnaliseks (võib-olla on asi puhtalt sõnastuses)
Refereeringud: Jutt jookseb teil meeldivalt ladusalt! Tõenäoliselt teil pooleli, aga viited võiks olla vähemalt iga lõigu lõpus. 1.viite lõpus on raamatu autori eesnimest t- puudu ja samuti peaks olema raamatu väljaandja Oxford University Press.

Teema on vägagi sobiv ja piisavalt mahukas. Struktuur on läbimõeldud ning jutt kokkuvõttele omaselt ülevaatlik. Refereeringuid võiks olla aga tihedamalt, vähemalt iga lõigu lõpus. Infot antakse edasi aga korraliku refereeringuga ning adekvaatselt.

Teemavalik on asjalik. Poola riigi arengud on olulised, et mõista näiteks Van-Liivimaal toimunut.
Struktuur on selge ja lihtne. Kõik on meeldiv.
Refereeringud - pika sissejuhatava teksti peale on kaks viidet ning need on pandud teksti lõppu. Võiks ehk rohkem järjepidevalt viidata.

Teemavalik: Teemavalik sobib, sest Ida-Euroopa ajaloost on üleüldse vähe informatsiooni wikipeedias. Poola oli tugev riik, mis oli ka palju seotud nii Lääne kui Ida-Euroopaga.
Struktuur: Struktuur mulle ei meeldi, sest see on võetud ingliskeelsest wikipeediast ja sama palju informatsiooni, kui seal, on väga raske selle teema kohta leida. Liiga mahukas.Aga kui nad sellega hakkama saavad, siis on see üks asjalikumaid eestikeelseid keskaega puudutavaid artikleid. Mina võtaksin ära need osad:
 Suhted Poola juutidega ,Suhted & lapsed, Aldona of Lithuania, Adelaide of Hesse, Christina Rokiczana, Hedwig of Żagań.

Kokkuvõte sobib ning on ka piisavalt pikk. Samas puuduvad lingid ja kategooriad.

Kokkuvõte
1. Kokkuvõttes on olemas nähtuse määratlus esimeses lauses ning selgub ka nähtuse sisu.
2. Nähtus on nimetavas käändes ja lisatud on sünni-surmadaatumid. Siiski ei ole nimi rasvases kirjas ning võimalusel võiks lisada ka sünni ja surma koha (linn vms).
3. Kuna ülejäänud artiklit kirjutatud ei ole, on suhteliselt raske hinnata, kas kokkuvõte vastab artiklile ja ega ta ei sisalda rohkem infot lõpuks. Kokkuvõttes räägitakse enne troonipärimisest ja siis tema valitsemise erinevatest aspektidest. Sisukorrast tundub, et tekstis olete plaaninud teistpidi. Hetkelisel vaatlusel tundub mulle mõistlik, et te järgite kokkuvõtte järjestust.
4. Jah, kokkuvõttes on kajastatud Kasimir III olulisemad saavutused valitsejana (vaese riigi jõukaks muutmine, sisemine ühtsus...), tähtsuse/huvituse kohta saab hinnangu anda siis, kui ülejäänud artiklit on edasi kirjtatud.
5. Kokkuvõtte pikkus on 5 lõiku. Võib-olla annaks pisut lühendada, aga otsest vajadust ma ei näe.
Lingid ja kategooriad
Kategooriaid ja linke pole lisatud. Linke võiks lisada olulisematele inimestele ja geograafilistele paikadele (Ludwik Wegierski, Krakow...)

Kokkuvõttes võime näha nähtuse määratlust ja sisu. Minu arvates on nähtus nimetavas käändes ning olemas on ka sünni-ja surmadaatumid. Raske on hinnata, kas kokkuvõte vastab sisule, sest puudub suuresti muu artikli alla kuuluv teks. Kokkuvõtet saab kiita, kuna on väljatoodud Kasmiri III olulisemad saavutused. Soovitaksin kokkuvõtet lühendada, sest see tundub natukene pikk.
Linke ega kategooriaid pole lisatud. Seega on raske kommenteerid, et kas need töötavad.

Pole midagi lisada eelmisele kommentaarile.

Põhjalik kokkuvõte, mulle meeldib, ent võib suurele osale lugejaskonnast liiga pikaks osutuda. Kõik muu on meeldiv. GretePõlluste (arutelu) 15. november 2017, kell 00:18 (EET)

Kommentaar rühmakaaslaste tagasisidele. Olete tagasisidet andes pööranud tähelepanu artikli kõigile olulistele elementidele (teemapüstitus, struktuur, viitamine, lingid kategooriad). Kommentaarides on välja toodud nii kirjutise kiiduväärt aspektid kui kitsaskohad, vajadusel on antud ka omapoolseid soovitusi artikli sisuliseks või vormiliseks parandamiseks. Olete tagasisidestamise eesmärgist õigesti aru saanud - teksti autori(te)le on fakti konstateerivast kiitusest-laitusest oluliselt enam abi just näidete ja soovitustega põhistatud kommentaaridest.
Artikli autoritele. Teksti edasisel kirjutamisel soovitan kindlasti arvesse võtta rühmakaaslaste poolt korduvalt välja toodut.
* Struktuur ja alapeatükid. Kas mõni alateema vajab ümber nimetamist või ümber tõstmist, teis(t)ega kokku liitmist, mitmeks jaotamist või hoopis kustutamist? Soovitan kaaslaste konstruktiivse tagasisidega (vt nt Johannes Vahe kommentaari) tutvuda ning praeguseks paika pandud struktuur veelkord kriitilise pilguga üle vaadata.
* Allikad, refereeringud, viitamine. Otstarbekas on heita veelkord pilk teise ja kolmanda õppetüki materjalidele ning meenutada ka erinevate (sh keskaja) ainekursuste raames õpitut. Kuidas allikaid lugeda-tõlgendada, loetut refereerida ning allikatele korrektselt viidata? Miks, millal ja kui sageli peab vikipeedia artiklis viitama? Eelnevalt osutatud õppetükkide materjalidest leiate mitmeid häid näpunäiteid, lisaküsimuste puhul pöörduge otse õppejõudude poole.
* Lingid ja kategooriad. Käesolevaks nädalaks ette nähtud ülesannet täitmata jättes jäite ilma võimalusest saada kaasõppijatelt tehtud tööle tagasisidet. Selleks, et te teistest osalejatest liialt maha ei jääks, tuleb kiiresti kirjutamist jätkata. Palun lisage järgmine, korrektselt refereeritud-viidatud tekstiosa koos sobivate linkide ja kategooriatega.
Põnevaid avastusi allikatest ja innukat edasist kirjutamist! Murede ja lisaküsimuste korral küsige kindlasti õigeaegselt nõu.
K.K.  Kk1058 (arutelu)


Arutelu:Innovatsioon

Integreerida artiklist Tooteinnovatsioon. Andres (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 18:06 (EET)
Mõistet innovatsioon kasutatakse kõikides ühiskonnaelu valdkondades ning alati tähendab see millegi muutmist ja uuendamist. Uuendamist võib vaadelda nii majanduslikust kui ka tehnilisest aspektist. Tuntumad ettevõtluse ja innovatsiooni uurijad on Joseph Schumpeter, P. Drucker, I. Ansoff, A. Chandler. Eestis on innovatsiooniprobleemidega tegelenud K. Kilvits, B. Tamm, A. Köörna. R. Küttner ja paljud teised. Arenenud riikides on innovatsioonialase statistika põhidokumendiks Frascati Manual. Innovatsioon on uute ideede kasutamine konkurentsivõimelise toote või teenuse pakkumiseks turul, uue või täiustatud tehnoloogia, meetodite või jaotusprotsessi rakendamine tootmises või teeninduses.

Innovatsioonis eristatakse nelja erinevat tüüpi:
* protsessiinnovatsioon
* tooteinnovatsioon
* organisatsiooniline innovatsioon
* turundusinnovatsioon
Thompsoni, Schumpeteri ning Oslo Manual’i innovatsioonitüpoloogiad suures osas kattuvad.
Andres (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 18:07 (EET)
Veel:

Loovuse ja innovatsiooni all mõistetakse tihtipeale ühte ja sama, kuid nende kahe kontseptsiooni vahel on siiski erinevused. Loovus on ideede genereerimise ja loomise protsess ning innovatsioon on nende ideede rakendamine ja täiustamine. Mõlemad – nii innovatsioon kui ka loovus – võivad väljenduda nii üksikisiku kui ka grupi ja organisatsiooni tasandil, kuna loovus eksisteerib sotsiaalses ja kultuurilises keskkonnas ning innovatsioon ei saa tekkida ilma loovuseta. <ref name=":2" />
Andres (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 18:08 (EET)


Kasutaja arutelu:KaarelViljaste/Thomas Becket

Teemavalik: teema on kõnekas ja antud piirides kirjutamiseks piisavalt piiritletud.
Struktuur: Teema on sellise struktuuri juures kindlasti lahendatav, võib-olla oleks lugejal lihtsam, kui oleks eraldi välja toodud kõige olulisemad/kuulsamad hetked tema elust. Ehk sarnaselt pühakuks kuulutamise peatükile, võiks minu meelest "Elukäigu" peatükkide all eraldi käsitleda vastuseisu Henry II-ga ja tema surma asjaolusid, mis vähemalt laiatarbekultuuris on kõige tuntum aspekt temast. Võimalik, et selle najalt oleks huvitav luua ka rubriik tema mõjust kultuuriloole (nt ilukirjanduslikud teosed, mis on tema loo põhjal tehtud).
Refereeringud: Hetkel teie tekstist viiteid ei leidnud, seega ei oska selle kohta hinnangut anda. Tekst iseenesest jookseb minu meelest ladusalt (tähelepanu tasub hiljem pöörata õigekirjaga seotud vigadele).

Teemavalik: Teema sobib artikli kirjutamiseks.
Struktuur: "Elukäik" on minu arust liiga lai alapeatükk. Selle võiks mitmeks jaotada.
Refereeringud: Praegu ainult üks allikas. Lõpuks võiks rohkem olla

Teema on huvitav ning sobilik artikli kirjutamiseks. Struktuur võiks olla detailsem või lihtsalt põnevam. Soovitan muuta ära alateema 'elukäik'. Vaadake viitamine üle ning lisage kindlasti kirjanduse loetellu veel allikaid.
Kaarik (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 23:37 (EET)

Teemavalik on asjakohane - keskaega õppivate ajaloolaste jaoks on tegemist olulise isikuga. Lisaks on Becket sedavõrd tuntud inimene, et puuduv Vikipeedia lehekülg eesti keeles tekitab kerget hämmastust.
Struktuur on mõistlik. Kindlasti lisaksin juurde peatüki sellest, milline oli täpsemalt Becketi-Henry II vahel toimunu. Tüli alge, tüli kulg, veider eskaleerumine - Henry II otseselt ei käskinud mõrvata Becketit, tema alluvad lihtsalt tõlgendasid kuninga öeldut sedasi. Huvitav tõik on  ka see, et Henry II läks ise palverännakule (rännakutele?), et seda intsidenti "heastada".
Refereeringud - suurem osa tekstist viitamata.

Teemavalik: Thomas Becket oli tähtis tegelane Inglise keskaja ajalookäsitluses ja võibolla just sellepärast, et tema surm oli tähelepänuväärne. Kindlasti tuleb keskaja uurijatel selle nimega tegemist teha. Arvan, et väga suur hulk keskaja teemasid on piisavalt kitsad wikipeedia artikkli avaldamiseks. Keskaegsete figuuride kohta on üldse väga vähe leida eestikeelses wikipeedias. Ka sellele teemale ei ole vastet.
Struktuur: Struktuur on hea, sest materjali on vähe ja pole mõtet teha liiga raskeid alapeateemasid. See annab piisava ülevaate tekstiga seotud tegelasest. On ära mainitud kuidas ta hukkus ja miks see oli oluline. Lisatud ka tema teadaolev elulugu.
Refereeringud: Kuna praeguseks hetkeks on veel tehtud nii vähe, kuid on kasutatud usaldusväärset allikat: „Barlow F. (1986). Thomas Becket. 4. tr. London, The Orion Publishing Group Ltd“, kogu teksti viitamiseks siis loodan, et allikaid tuleb juurde, kuid kasutatud allikas on kindalasti usalduväärne. Viidetega on korras.

Kokkuvõte sobib, siselingid on asjalikud ning töötavad, kategooriad sobivad.

Kokkuvõte
 1. Nähtuse määratlus on olemas esimeses lauses (ning seda täiendatakse järgmise paari lausega). Koheselt on mõistetav, millest juttu tuleb.
2. Nähtuse määratlus on vormistatud korrektselt. "Thomas Becket" on nimetavas käändes ja rasvases kirjas ning lisatud on tema sünni- ja surmadaatumid.
3. Kokkuvõte käsitleb samu teemasid, mida lubatakse sisukorras. Praegusel hetkel ei ole kokkuvõttes rohkem infot kui ülejäänud tekstis. Kokkuvõttes on mainitud tema pühakustaatus enne kui tüli Henry IIga, mis on vastuolus täisartikliga. Võimaluselt võiks kaaluda nende mõtete väljendamist samas järjekorras nagu pärast tekstis.
4. Kokkuvõttes tuleb välja teema olulisus - on ära mainitud, et tegemist on nii anglikaani kui katoliku kiriku pühakuga ning on ära mainitud tema tüli kuningas Henry II-ga, mis on tema eluloo otsustavamaid hetki. Nagu mainitud tüli Henry IIga, mis viis Becketi mõrvani ja pühakuks kkuulutamiseni on tema elu ajaloos defineerivad sündmused, isiklikult ei oska midagi "huvitavamat" kokkuvõttesse tahta.
5. Kokkuvõtte pikkus on 1 lõik. Artikli sisu pole veel nii palju edasi kirjutatud, et saaks täie veendumusega öelda, et see on piisav. Samas, üks lõik vastab etteantud reeglitele ning lugemisel ei jää tunnet, et midagi olulist on puudu.
NB! Artikli kokkuvõte on sisult hea ja vastab etteantud reeglitele. Siiski vaadake palun üle lausestus, minul võttis mitu lugemist, et aru saada 1. lause teisest poolest (1162. ...) ja kolmandast lausest.
Lingid ja kategooriad
1. Kategooriad on põhjendatud ja adekvaatsed.
2. Üldiselt viisid kõik lingid sinna, kuhu nad lubasid ja olid minu hinnangul ka asjakohased - tähtsamad paigad (Canterbury, Caen...) ja isikud (Henry II). Vigane oli Sussexi maakonna link - see juhatas alustamata artiklile, mis räägib kolmest USA maakonnast (suure tõenäosusega on teie teemas oluline siiski Sussexi maakond Inglismaal). Teiseks kokkuvõtte lõigus - alguses on Canterbury link punane ja paar lauset hiljem sinine (st järelikult on artikkel olemas). Seal võiks teha mõlemad siniseks või alles jätta üldse ainult üks aktiivse lingina.
3. Hetkel olete osad linnad/paigad teinud siselingiga aktiivseks, osad mitte. Võib-olla märkida ära kõik kohad (praegu märkimata nt Bologna ja Auxerre). Kindlasti tuleb edasises tekstikirjutuses ette hetki, kus oleks mõistlik isikuid või kohta ära märkida

Kokkkuvõte on asjalik, hetkel võib kokkuvõttest lugeda välja vaid sama sisuga lauseid, mis tekstis juba ette tulevad. Viited on korrektsed ja töötavad.

Kokkuvõttes on olemas nähtuse määratlus(Thomas Becket (21. detsember 1119/1120 London - 29. detsember 1170 Canterbury).Seletab piisvalt nähtuse sisu(oli Canterbury peapiiskop 1162. kuni enda mõrvani 1170. aastal. Teda austatakse kui pühakut ja märtrit ning seda nii katoliku kui ka anglikaani kirikus).Kokkuvõte vastab artikkli sisule ja võtab kokku kõik teksti kajastatu. Kokkuvõte selle teema puhul on piisavalt põhjalik, et saada kogu üldinformatsioon

Tunnustus rühmakaaslastele! Olete andnud tagasisidet põhjalikult, pöörates seejuures tähelepanu kõigile olulistele elementidele (teemapüstitus, struktuur, sisu, allikad, viitamine, lingid). Kiiduväärt, et kommentaarid ei piirdu pelkade tähelepanekutega (mis on hästi, mis vajab aga täpsustamist või muutmist), vaid lisatud on ka omapoolseid näiteid, ettepanekuid ja soovitusi. Olete tagasisidestamise eesmärgist õigesti aru saanud ja suudate õpitut edukalt rakendada.
Artikli autoritele. Artikkel võtab juba ilmet. Väga hästi! Enne jätkamist on aga otstarbekas, nagu ka rühmakaaslased asjatundlikult tähelepanu on juhtinud, seni tehtu kriitilise pilguga üle vaadata.
# Sisu ja alapeatükid. Kas mõni alateema vajab ümber nimetamist, ümber tõstmist, mitmeks jaotamist? Kas mõnest olulisest episoodist (sh eelkirjutajate poolt korduvalt mainitud Becketi ja Henry II vahelised tüliküsimused) on veel kirjutamata? Kuigi kursusel on valmivale artiklile seatud mahuline alampiir, ei tähenda see tähemärkide kramplikku arvestust, seda enam, et artikkel valmib ühistööna. Valmiv kirjutis peab olema sisuliselt harmooniline tervik - hetkel on rõhuasetus aga liialt Becketi lapsepõlve ja isikliku elu poole kaldu.
# Allikad, viitamine-refereerimine. Kogu artikkel põhineb jätkuvalt vaid ühel sekundaarkirjandusallikal; viitamine on sporaadiline. Kindlasti tuleb kriitilise pilguga (viited ja refereeringud) üle vaadata nii praegune tekst kui juurde otsida täiendavat asjakohast lisakirjandust. Soovitan veelkord heita ka pilk teise ja kolmanda õppetüki materjalidele. Allikate abil kirjutamiseks ja allikaviidete korrektseks vormistamiseks leiate osutatud õppetükkidest mitmeid häid näpunäiteid.
# Kokkuvõte, lingid ja kategooriad. Kokkuvõte ja artikli tekst ei ole omavahel kooskõlas. Vt kindlasti ka Katariina Sofia viimast kommentaari.
# Sõnastus ja õigekiri. Senistes kirjutamise etappides oleme keskendunud sisu loomisele ning teadlikult hoidunud grammatikavigade parandamisest või lauseehituse korrigeerimisest. Tsiteerides, refereerides, tõlkides on korrektne õigekiri aga väga oluline. Kas võõrkeelset teksti refereerides sai autori väide ka eesti keeles sisu moonutamata edasi antud? Kas refeering on korrektne ja viide õigesti vormistatud? Selleks, et teksti toimetamise etapis ei kuluks tarbetult palju aega allikate (ja tõlgete) üle kontrollimisele, soovitan korrektsele refereerimisele ja tsiteerimisele pöörata kindlasti tähelepanu juba praegu.
Inspireerivaid avastusi allikatest ja innukat kirjutamist! Lisaküsimuste ja murede korral küsige kindlasti õigeaegselt nõu.
K.K. Kk1058 (arutelu)

Kuna te ise tunnete teemat kõvasti paremini kui mina, siis ei hakka artikli kallale oma näppe ajama ning lisan siia soovituslikud parandused:
1) Võimalik, et te pole veel punktuaalselt õigekirjale keskendunud, kuid igaks juhuks toon välja: "Peapiiskopina oli ta vaenujalal Inglismaa kuninga Henry II, mille põhjustasid tülid katoliku kiriku õiguste ja privileegide üle Inglismaal." - Peapiiskopina oli ta vaenujalal Inglismaa kuninga Henry II-ga*, mille põhjustasid tülid katoliku kiriku õiguste ja privileegide üle Inglismaal.
2) Lauseehituse parandus: "Thomas Becket sündis 21. detsembril 1119 või 1120 (erinevate allikate kohaselt) Cheapside’is Londonis." Arvan, et kergem oleks lugeda, kui vormistaksite lause sedasi: Thomas Becket sündis erinevate allikate kohaselt 21. detsembril 1119./1120. aastal Cheapside'is Londonis.
3) "Becket jättis endast elumehe mulje." - huvitav lause, tõlgendusviise leidub kõnekeelse väljendi tõttu mitmeid. Äkki saaks selle kuidagi konkreetsemalt sõnastada või terve lõigu sõnastust rohkem siduda, et väljenduks esimese lause sisu sujuvamalt?
Lisaks kerkib lõigus esile vastuolu: "Inimesena oli Becket üpris vastuoluline. Ühelt poolt küll alati pühendunud ning talle osaks saanud rolle enesekindluse ja uhkusega täitev, teiselt poolt tihti ülemeelik ning oma käitumises ja riietumises edev. Oma sõpradega lollitas ta sageli." ning sellele vastandub minu arust järgnev repliik: "Samas ei mainita kordagi, et Becket oli soe või eriliselt sõbralik. Pigem kirjeldatakse teda kui lõbu ja laiskust põlgavat inimest, kes taktitundeliselt kannatas neid, kes tema ümber selliseid omadusi välja näitasid." Mulle tundub, et esimestes jutumärkides olev kirjeldus tekitab küll mulje, et Becket oli elurõõmus ja lõbujanuline inimene. Võib-olla tõlkes midagi muutunud? Endalgi artiklit kirjutades nii juhtunud... Kui kirjeldused temast pärinevad erinevatest perioodidest (kantsleriamet versus peapiiskopiamet), siis võiks need ära märkida, et segadust ei tekiks.
4) Mulle väga meeldib kokkuvõtlik käsitlus Henry II ja Becketi suhetest ning nendevahelise konflikti olemusest. Huvitav artikkel tuli, aga kirjavigu palju - usun, et te pole komade ja muu taoliseni lihtsalt selleni veel jõudnud. Jõudu toimetamisel.

Grete Põlluste -> toimetan Kaarel Viljaste artiklit


Kasutaja arutelu:GretePõlluste/Magdeburgiõigus

Teemavalik: Magdeburgi linnaõigus ühe levinuma keskaegse linnaõigusena väärib kindlasti eestikeelset ülevaadet ning mahub kenasti etteantud piiridesse.
Struktuur: Mulle tundub, et teie paika pandud sisu struktuur õigustab ennast täiesti - teemad on loogilises järjekorras ja sisukorrale peale vaadates on hästi aru saada, millest juttu tuleb.
Refereeringud: Jutt jookseb teil üldiselt väga ladusalt, mugav on lugeda ja see on väga meeldiv! Viitamine on toimunud piisavalt, samas tasuks kaaluda, kas magdeburg-law.com on hea allikas ulatuslikuks viitamiseks, kuna tegemist pole kindlasti algallikaga, samas on kindlasti raske leida mitte-saksakeelseid allikaid.

Teemavalik: Teema sobib.
Struktuur: Võiks olla eraldi "Viidete" alapeatükk. Sisuline struktuur sobib.
Refereeringud: Eelistage pigem ajalooteoseid kui seda lehekülge.

Teema on sobilik ja vajalik. Struktuur arusaadav ning eeskujulik, jutt on kokkuvõtlik ning eriti tõlke kohta väga ladus. Refereeritud on täiesti piisavalt. Eelkõnelejatega nõustudes võib kahelda vaid allikate usaldusväärsuses ning "Viidete" olemasolematuses.

Väga huvitav teema valik ning hea ülesehitus. Väga süsteemne ning loogiline sisukord.
Artikli kirjutamist on hästi alustatud. Viited peab üle kontrollima.
Teema tundub mahukas ning kindlasti tuleb seada piirid, et artikkel ei ületaks märkimisväärselt ettenähtud mahtu.
Käesolev artikkel on lõppfaasis kindlasti terviklik käsitlus.
Kaarik (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 23:18 (EET)

Täname kaastudengeid puudulike kohtade väljatoomise eest.
Täheldaksime märkuseks, et probleemseks peetud viide magdeburg-law.com on autorite silmis usaldusväärne - veebileht on loodud koostöös erinevate muuseumide ja teaduslike asutustega. Magdeburgis asuvas ülikoolis tegeletakse ka aktiivselt vastava teema uurimisega. Katsume kindlasti artiklis kasutada edaspidi rohkem ajalooteaduslikku kirjandust.

Kokkuvõte võiks olla pikem. Lingid töötavad ja on teemakohased, Poltava lingis on aga viga tehtud, kuna käändelõpp "s" ei kuulu lingi alla. Kategooriad puuduvad.

Kokkuvõte tundub kuidagi lühikene, aga samas on kõik vajalik nagu olemas. Minu arust kattub osa kokkuvõte järgneva sisuga artiklis. Artikli alateemad on esitatud samas järjekorras ning on mõistetavad.
Lingi ja kategooriad töötavad ilusasti ja viivad lugeja õigesse kohta.

Kokkuvõte on asjalik, kuid veidi lühike. Viited on korrapärased ning viivad lugeja õigesse kohta. Ühes viites on väike kirjaviga, mis aga ei sega artikli lugemist. Kokkuvõttes väga hea töö.

Kokkuvõte
1.Kokkuvõtte esimeses lauses on olemas nähtuse määratus ning ka kõige olulisem
teadmine (Magdeburgi linnaõigus = 10.saj loodud õigusnormide kogum, mis levis Mandri-Euroopas) selle kohta.
2. Määratlus on vormistatud õigesti - "Magdeburgi linnaõigus" on nimetavas käändes ja rasvases trükis. Samuti kiitus selle eest, et on välja toodud viited saksa- ja ingliskeelsetele artiklitele/mõistete nimetustele.
3. Kokkuvõte vastab artiklile ja järgib ülejäänud järjekorda. Kokkuvõte on hea lühiülevaade allolevast tekstist ega sisalda rohkem informatsiooni kui all jutuks tuleb.
4.Kokkuvõtte seletab hästi ära, mis oli Magdeburgi linnaõigus üldiselt ja mis on selle olulisus (kehtis ca 1000 omavalitsuses, mõjuala ulatus Elbe jõuest Dneprini ja Läänemerest Musta mereni). Kui tahta midagi lisada, siis võib-olla mõni kõige kuulsam põhimõte või säte, samas ma ei leia, et see oleks tingimata vajalik.
5.Kokkuvõte on 2 lõiku pikk. Nende kahe lõiguga on tehtud piisav sissejuhatus teemasse - ei midagi üleliigset ega liiga vähe. Samas võiks muuta väljendit "kinnitas kanda", see mõjub liiga kõnekeelsena.
Lingid ja kategooriad
1. Kategooriad on teie artiklist puudu.
2. Lingid on lisatud olulistesse kohtadesse - tähtsad geograafilised paigad (nt Magdeburg ja Lübeck) ning olulised mõisted (nt Saksi Õiguspeegel) - ning kõik lingid avanevad õigesse teemasse. Samas võiks kaaluda, kas on mõistlik eestikeelse teksti seest teha viide ingliskeelsesse (Saksi Õiguspeegel juhatab ingliskeelsesse artiklisse)
3. Hetkel on minu meelest siselinke kasutatud piisavalt, teksti jätkamisel võiks samuti silmas pidada, et märgitud saaks olulised geograafilised paigad ja mõisted (ning püüdke leida eestikeelsed artiklid).

Kommentaar rühmakaaslaste tagasisidele. Olete tagasisidet andes pööranud tähelepanu kõigile olulistele elementidele (teemapüstitus, struktuur, viitamine, lingid jm). Kommentaarid ei piirdu vaid pealiskaudsete tähelepanekutega - välja on toodud nii valmiva töö kiiduväärt aspektid kui kitsaskohad, vajadusel on antud ka omapoolseid soovitusi artikli sisuliseks või vormiliseks parandamiseks. Olete tagasisidestamise eesmärgist õigesti aru saanud - teksti autori(te)le on pelgast kiitusest-laitusest rohkem abi just põhistatud kommentaaridest. Mõtete ja soovituste jagamisel võib aga julgem olla. Millised artikli osad on kaaslastel eriti hästi õnnestunud ja miks? Mis tekitab teis kahtlusi kasutatud allikate sobivuses? Kas oskate autoritele mõnd täiendavat alapealkirja või märksõna soovitada?
Artikli autoritele. Artikkel võtab juba ilmet. Enne jätkamist on aga oluline, nagu ka rühmakaaslased korduvalt tähelepanu on juhtinud, seni tehtu kriitilise pilguga üle vaadata.
#Sisu ja alapeatükid. Kas mõni alateema vajab ümber nimetamist, ümber tõstmist, mitmeks jaotamist? Kas mõnest olulisest alapunktist on veel kirjutamata? Soovitan märgatavalt pikemalt lahti kirjutada linnaõiguse koostamise, sisu ja rakendamisega seonduv problemaatika - hetkel on rõhuasetus kaldunud liialt viiendale alateemale.
#Allikad, viitamine-refereerimine. Kogu artikkel põhineb jätkuvalt suuresti vaid ühel Internetileheküljel, viitamine on sporaadiline. Kindlasti tuleb kriitilise pilguga (viited ja refereeringud) üle vaadata nii praegune tekst kui juurde otsida täiendavat asjakohast lisakirjandust. Soovitan heita veelkord pilk teise ja kolmanda õppetüki materjalidele ning meenutada ka erinevate (sh keskaja) ainekursuste raames õpitut. Mida kujutab endast allikakriitiline lähenemine? Kuidas allikate abil kirjutada? Kuidas allikaid lugeda-tõlgendada, loetut refereerida ning allikatele korrektselt viidata? Eelnevalt osutatud õppetükkide materjalidest leiate mitmeid häid näpunäiteid, lisaküsimuste puhul pöörduge otse õppejõudude poole.
#Sõnastus, õigekiri, terminoloogia. Senistes kirjutamise etappides oleme keskendunud sisu loomisele ning teadlikult hoidunud grammatikavigade parandamisest või lauseehituse korrigeerimisest. Kindlasti tuleb aga tähelepanu pöörata kirjutise terminoloogilisele täpsusele ning kasutatud (sekundaar)allikate korrektsele refereerimisele.
#:*Terminoloogia. Terminoloogilised vead võivad tuleneda puudulikest teadmistest, sobimatu kirjanduse kasutamisest või ebaõnnestunud tõlkest. Enne teksti muutmist ja edasi kirjutamist tuleb kindlasti selgeks teha asjakohane terminoloogia (vt nt teemakohaseid alapeatükke H. Hattenhaueri teosest "Euroopa õigusajalugu"). Mis on õigus, mis aga seadus? Millal räägime õigusest, millal õigustest? Kas iga privileeg on seadus? Kuidas toimub õigus(t)e kehtestamine?
#:*Tõlked, refereeringud, tsitaadid. Kas võõrkeelset teksti refereerides sai autori väide ka eesti keeles sisu moonutamata edasi antud? Kas refereering on korrektne ja viide õigesti vormistatud? Selleks, et teksti toimetamise etapis ei kuluks tarbetult palju aega allikate (ja tõlgete) üle kontrollimisele, soovitan korrektsele refereerimisele ja tsiteerimisele pöörata kindlasti tähelepanu juba praegu - ebaõnnestunud tõlked ja refereeringud moonutavad ka sisu, vt nt:
#:** Keskaegse Kesk- ja Ida-Euroopa õigusruumi hõivasid valdavalt Magdeburgi ja Lübecki õigus, mis andsid Saksamaalt Venemaani ulatuvale alale ühtse õigusliku vormi.
#:** Erinevalt teistest omaaegsetest seadustest, mis olid konkreetsed ja tihedalt üksteisega põimunud, koosnes Magdeburgi linnaõigus varieerumisaldistest reeglitest ja õiguslikest mõistetest, mida sai kohendada vastavalt juhtumile. Võõrkeelne tekst: Rather than a concrete, cohesive body of laws, Magdeburg law was a collection of rules and legal concepts, which was highly variable and modifiable from case to case and enabled city dwellers to live in liberty and self-determination for the purpose of municipal self-government.
#:** Magdeburgist pärit linnaõiguste kogum hakkas levima oma uuenduslikkuse tõttu laiemalt alates 12. sajandi lõpust Kesk- ja Ida-Euroopas. Õiguskogumiku levik sai suuresti võimalikuks Magdeburgi asukoha tõttu - linn oli puhvertsooniks sakslaste ja slaavlaste vahel. Kahe rahva vaheline suhtlus ja kaubandus käis pikka aega vaid läbi Magdeburgi. Võõrkeelne tekst: Magdeburg was on the frontier between the Germans and the Slav (Wends and Poles) of the interior. It owed its importance and growth in large part to the fact that it was the centre of the extensive trade between the two peoples. For a long time practically all the commerce between them passed through it. It had the same commercial importance for the Slavs of the interior as Lübeck did for the people along the shores of the Baltic.
#:*Üle tuleb kontrollida ka viited:
#:** Magdeburgi linnaõigus (saksa keeles Magdeburger Recht; inglise keeles Magdeburg Rights) oli keskaegne Mandri-Euroopas levinud õigusnormide kogum, mis loodi 10. sajandil Saksa-Rooma keisri Otto I poolt Saksamaal, Magdeburgi linnas. - viidatud "Euroopa õigusajaloo" lk 285 käsitleb sootuks teist teemat.
#Kokkuvõte, lingid ja kategooriad. Vt kindlasti Katariina Sofia viimast kommentaari.
Inspireerivaid avastusi allikatest ja edukat edasist kirjutamist! Lisaküsimuste ja murede korral küsige kindlasti õigeaegselt nõu.
K.K. Kk1058 (arutelu)

Tekst on asjalikult ja sidusalt ülesehitatud. Kiidan mõtteselgust, akadeemilise stiili suurepärast rakendamist: liialt kõnekeelsed väljendid puuduvad. Väga hea entsüklopeediline tekst.
Noriksin aga paari asja kallal:
1. Alapealkirja "Magdeburgi õiguse sisu" kolmanda lõigu ning alapealkirja "Magdeburgi linnaõiguse all olevad keskaegsed kaubanduslinnad" teise lõigu võiks viidata. Oletan, et lõik on samast allikast, mis on järgmise lõigu lõpus, aga kuna esimesel juhul on järgmine lõik juba järgmise alapealkirja all, siis ehk oleks loogiline seda dubleerida.
2. Lisaks saaks viidete all mõned lingid ning teosed kokku võtta ning korduva lingi lühemalt esitada.
Kiidan hea töö eest aga veelkord ning jõudu edasisel toimetamisel ja lihvimisel!


Kasutaja arutelu:Iljabelov10/Energiajook

Vägagi aktuaalne teemavalik. Energiajookide kohta on palju informatsiooni ja kindlasti saab antud teemal hea kokkuvõtva artikli kirjutada.
Praegu pole veel eriti midagi kommenteerida, kuid kirjutada võiks kindlasti Eestis ja mujal maailmas kehtivate regulatsioonide kohta energiajookide suhtes.
Edu!
Madissoodla (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 22:10 (EET)

Lisaks sellele võiks kirjutada mõjust inimesele, kui palju tarbitakse energiajooke jne.
HelenaPr (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 22:43 (EET)

Tahaksin et oleks rohkem punkti ja informatsiooni sisukorras, aga arvan et üldse teema on tähtis tänapäeval ja internetis on palju huvitavaid asju millest võid kirjutada oma artiklis.

Väga hea teemavalik. Energiajookidest on võimalik väga palju informatsiooni leida ja hea mõte oleks uurida ka inglise keelset artiklit energiajookidest. Hea oleks ka peatükk energiajookide müüginumbritest nii Eestis kui ka välismaal.
Rohtla näriline (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 18:20 (EET)

Kommentaar rühmakaaslaste tagasisidele. Olete tagasisidet andes lähtunud tagasisidejuhendist, kommentaarid on põhjalikud ja konstruktiivsed. Olete koos omapoolsete nõuannete ja soovitustega välja toonud nii valmiva töö kiiduväärt aspektid kui kitsaskohad. Väga hästi!
Artikli autorile. Selleks, et Sa teistest kursusel osalejatest lootusetult maha ei jääks ning artikkel õigeaegselt valmis saaks, tuleb kirjutamist ruttu-ruttu jätkata. Suurepärane algus on teema valiku, struktuuri koostamise ja esimeste märksõnade valikuga tehtud - nüüd tuleb artikli kirjutamisega vaid julgelt lõpuni minna!
Nobedat kirjutamist! Murede ja küsimuste korral on õppejõud Sulle alati rõõmuga abiks.
	Kk1058 (arutelu)


Kasutaja arutelu:Rohtla näriline/supergravitatsioon

Väga huvitav teema. Kahjuks füüsika on minu jaoks võõras ala, kuid struktuuri poolest tundub artikkel asjalik.
Kuna tegu on füüsikaalase artikliga, siis kindlasti soovin näha kõiki teemaga seotud valemeid ning nende lahtiseletamist. Iga õpilane või tudeng on kindlasti kasvõi kord elus kiiret teavet just Vikipeediast otsinud.
Jõudu!
Madissoodla (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 22:20 (EET)

See teema on huvitav minu jaoks ja väga aktuaalne. Artikli struktuur on suurepärane ja näen, et töötasid püüdlikult, aga tahaksin et artiklis oleks rohkem seletusi ja näiteid, sest inimestel kes üldse ei saa aru mis on supergravitatsioon oleks mugav ja huvitav artiklit lugeda.

Rühmakaaslastele. Olete andnud tagasisidet asjatundlikult, pöörates seejuures tähelepanu kõigile olulistele elementidele (teemapüstitus, struktuur, sisu). Kiiduväärt, et kommentaarid ei piirdu pelgalt tähelepanekutega (mis on hästi, mis mitte), vaid lisatud on ka omapoolseid ettepanekuid ja soovitusi. Olete tagasisidestamise põhimõttest ja eesmärkidest õigesti aru saanud. Väga hästi!
Artikli autorile. Esialgne struktuur on, nagu ka rühmakaaslased märkisid, sobiv, ka alapealkirjad ja lisatud info/märksõnad on vastavuses. Enne jätkamist soovitan kindlasti veelkord üle vaadata kolmandas õppetükis tutvustatud refereerimise ja viitamise põhimõtted. Hetkel puuduvad viited täielikult - esitatav teave peab aga kindlasti olema allikatega põhistatud. Samuti on nüüd, kus oled jõudnud viitamiseni, otstarbekas luua artiklile vastav alaosa (viited, vajadusel ka välislingid).
Murede-küsimuste puhul ära kõhke nõu küsimast.
Põnevat kirjutamist!
--Kk1058 (arutelu) 5. november 2017, kell 22:16 (EET)

Hetkel on kokkuvõte üsna toores. Kust pärineb informatsioon? Lisa viited!
Kokkuvõte on sisult detailne, kuid soovitan teksti lihtsustada mõne taandreaga - näiteks, pärast ülddefinitsiooni on lause s-teooria ajaloo kohta; see võiks seista omaette. Liigendatult on kõige olulisemat peatükki tunduvalt kergem lugeda, kui üht pikka monotoonset lauset.
Lisatud lingid sobivad ning toimivad. Kindlasti on veel spetsiifilisi termineid tekstis, mida võiks linkida. Näiteks, minule jäi silma sõna "elementaarosake", millest on Vikipeediasse juba kirjutatud ja mis on otseselt antud teemaga relevantne.
Lisa ka kategooriad!
Madissoodla (arutelu) 13. november 2017, kell 16:47 (EET)

Kokkuvõte on hästi kirjutatud, suurus on sobiv ja informatsioon on vajalik. Tahaksin et lihtsalt oleks rohkem informatsiooni artiiklis. Lingide arv on suurepärane ja kõik need on relevantsed. Lisa oma artiiklile kategooria ja viited, need on olulised.
--Eva Berzin (arutelu) 14. november 2017, kell 21:22 (EET)

Kommentaar rühmakaaslaste tagasisidele. Olete tagasisidet andes lähtunud tagasisidejuhendist, kommentaarid on põhjalikud ja konstruktiivsed. Olete koos omapoolsete nõuannete ja soovitustega välja toonud nii valmiva töö kiiduväärt aspektid (nt detailne kokkuvõte, lingid) kui kitsaskohad (puuduvad kategooriad ja viited). Väga hästi!
Artikli autorile. Selleks, et Sa teistest kursusel osalejatest maha ei jääks ning artikkel õigeaegselt valmis saaks, tuleb kirjutamist ruttu-ruttu jätkata. Soovitan esimesel võimalusel lisada puuduvad viited ning järgmine, korrektselt refereeritud-viidatud tekstiosa. Suurepärane algus on teema valiku, struktuuri koostamise ja esimeste tekstiosade kirjutamisega tehtud - nüüd tuleb artikli kirjutamisega vaid julgelt lõpuni minna!
Nobedat kirjutamist! Murede ja küsimuste korral on õppejõud Sulle rõõmuga abiks.
	Kk1058 (arutelu)

Lisasin 2 kategooriat artiklile ja ei saanud midagi veel teha, sest artikkel on ebatäielik ja on olemas ainult teemade pealkirjad. Lisa oma artiklile viited, sest need näitavad kust sa võtsid informatsiooni. Oleks hea et artiklis on rohkem seletusi ja vähemalt 1 pilt. Kui sinu artiklis pole pilte, siis ei ole huvitav seda lugeda.
--Eva Berzin (arutelu) 26. november 2017, kell 17:16 (EET)