Kasutaja arutelu:Kurihiir

Tere tulemast Vikipeediasse, Kurihiir! Allakirjutamiseks arutelulehtedel palun vajuta neli korda ~ .
Palun tutvu Vikipeedia  reeglitega ja  juhendiga. Arutelu koht on arutelu, mitte artikli lehel. Palun suhtlemisel jääda viisakaks, isiklikud rünnakud on taunitavad! Valju 26. veebruar 2010, kell 12:23 (UTC)

Kustutatud artikli sisuks oli.
Komportaal on suhtlus ja vabaajafoorum noortele. Erineb ta teistest just enda hubasuse
ja sõbralikkuse poolest. Juhtkond seal on hoolega valitud ning alati abivalmis. Samuti
leitakse seal tihtipeale uusi tuttavaid ja nii mõnedki üksikud hinged on sealt endale
kaaslase leidnud. Muidugi annab seal teha ka kõike muud mida hing ihaldab, mängida foorumimänge
lugeda filmiarvustusi, jagada enda tehtud fotosid ja luuletusi ning kõike muud.''
Millisele allikale toetudes saab väita, et Komportaal on hubane ja sõbralik? Vikipeedia ei ole reklaamide ja hinnangute koht. Ülaltoodud tekstilõik pole kahjuks muud kui reklaam ja sellisel kuju kuulub ta kustutamisele. Valju 26. veebruar 2010, kell 12:35 (UTC)
----
Rahune maha!--WooteleF 26. veebruar 2010, kell 12:48 (UTC)

Artikkel kustutati seetõttu, et foorum ei ole piisavalt tähelepanuväärne. Mõistan, et selle kustutamine võis ärritada, kuid ei maksa seepärast vandaalitsema hakata.--WooteleF 26. veebruar 2010, kell 12:51 (UTC)

:Las ma siis selgitan enda poolt ka "hästi sõbralikult" (nagu sa talitasid minu kasutajalehel): kui sa veelkorda hakkad kirjutama ebaolulisel teemal reklaamartiklit ning vandaalitsed, siis ma blokeerin sind ära. See foorum ei ole tähelepanuväärne ning see ei olnud samuti artikkel, vaid puhas reklaamtekst, mis koosnes ainult kellegi hinnangutest. Ivo 26. veebruar 2010, kell 16:52 (UTC)


Arutelu:Kartograafia

Mida on tarvis toimetada? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. veebruar 2010, kell 10:54 (UTC)

Kaarditüübid jms ei kuulu selle teema alla. [[Kasutaja:Andres|Andres]]

Töö on ilusti üles ehitatud ja kõik vajalikud osad, mis kajastavad antud teemat, on olemas. Silma hakkab ,et pole kasutatud kirjandust ja ilmselt sellest tulenevalt ei ole ka viiteid tekstis.
Artikli pikkus on piisav ja teemasse on lisatud kenad ja asjakohased pildid. Õigekirja suhtes pretensioone ei ole.--Helyyn 24. november 2011, kell 19:02 (EET)
----
Viited on täiesti puudu. Kui n tõlgitud ingliskeelset artiklit, siis tuleb teksti sisse samadesse kohtadesse panna ingliskeelses artiklis kasutatud viited. Siselinke võiks samuti rohkem olla. Nt inimeste nimed. Punaseid linke ei tohi karta.
*chartis – 'kaart' ja graphein – 'kirjutama'
*kui Geographia on teose pealkiri, siis jutumärkidesse
*mida tähendab õigepikkuselised?
*võõrkeelsed sõnad kaldkirja (kui vaja linkida, siis nii: [[mappa mundi]])
*arvude vahel kasuta "kuni" tähenduses mõttekriipsu (mitte sidekriipsu ja mitte seda pikka kriipsu, mõttekriips on selline keskmine, võta redigeerimiskasti alt)
*kaarti disainides peab arvestama
*sulgudes "viidete" toomine on üsna mõttetu, kui viidatud teoseid kirjanduse alajaotuses toodud ei ole. Niimoodi Vikipeedias ei viidata.
*Côte d’Ivoire kui Ivory Coast võiks panna sulgudesse Elevandiluurannik ja linkida
*ingliskeelse
*halvustatud nimesid → halvustavaid nimesid
*Hästi koostatud kaardil esineb tihti dilemma halb sõnastus
*"vesimärk" ei ole vist õige mõiste
*valesti hääldatud → valesti kirjutatud
Tõlketöö ja keelekvaliteedi poolest tubli. Adeliine 30. november 2011, kell 15:15 (EET)
----
Lisatud välislink, mis on muidu hea, aga ei vasta artikli teemale. Andres (arutelu) 9. aprill 2013, kell 13:02 (EEST)
-----------
"Keskaegses Euroopas valminud kaartide üldnimetus on mappa mundi (mungakaart). Keskajast on teadaolevalt säilinud umbes 1100 mungakaarti ..."
* Ma ei tunne ladina keelt kuigi hästi, aga mundi on olnud tavaliselt 'maailm', mitte 'munk'. Kui neid kaarte valmistasid mungad, siis tuleb seda selgemalt väljendada. Praegu jääb mulje, et sulgudes on see, mida ladinakeelne mõiste eesti keeles tähendab.
* Ingliskeelne Wikipedia kinnitab ka: "The term derives from the Medieval Latin words mappa (cloth or chart) and mundi (of the world)". Põgusal vaatamisel tundus, et munkadest seal juttu ei ole. Kuriuss 1. august 2018, kell 16:45 (EEST)


Arutelu:Ellerhein

Tahaksin kirjutada "koorifestivalil Tallinn" aga siis ei tööta link. Mida teha? --Emajurist 28. veebruar 2010, kell 19:58 (UTC)

Kas niimoodi nagu ma parandasin? Ave Maria 28. veebruar 2010, kell 18:32 (UTC)

Tänan! Seda just mõtlesingi. --Emajurist 28. veebruar 2010, kell 19:58 (UTC)

Kaalun, kas teha alapunkt "Ellerheinast võrsunud", kuhu teoreetiliselt võiks üles lugeda kuulsamaid lauljaid, heliloojaid, näitlejaid jne, kes on oma koolipõlves Ellerheinas laulunud. Mida arvata? --Emajurist 28. veebruar 2010, kell 19:58 (UTC)

Mina arvan, et võiks teha küll sellise alapeatüki. Ave Maria 28. veebruar 2010, kell 19:35 (UTC)

Hetkel olen nimekirjas olevad helisalvestised võtnud ESTERi andmebaasist ning jätnud sinna just need andmed, mis raamatukogul on. Kuidas oleks aga korrektne? Vaatasin ka, et osadel on salvestiste kohta kasutusel pealkiri "diskograafia". Säärast sõna aga ÕS ega VÕS ei anna. Soovitusi? --Emajurist 28. veebruar 2010, kell 20:40 (UTC)

Minu meelest võib nii olla, nagu praegu on.

See, et sõna "diskograafia" sõnastikes pole (on siiski Silveti sõnaraamatus rööbiti "muusikakataloogiga"), pole minu meelest oluline, kuid leian, et see sõna oleks meie artiklis liiga pretensioonikas ega kajastaks hästi alajaotuse sisu. lAndres 28. veebruar 2010, kell 20:54 (UTC)

Hetkel räägib artikkel kontsertkoorist. Ellerhein on aga tegelikult rohkem kooristuudio, kus peale tütarlastekoori on ka lastekoor ning mudilaskoor. Kullo leht ütleb: "Kooristuudio koosneb kolmest koorist. 1.- 4. klassi noored laulavad mudilaskooris, mis omakorda jaotub A, B ja C- kooriks. Järgnevad paar aastat ( 5.- 7. klass) lauldakse ettevalmistuskooris ehk lastekooris. Sealt edasi gümnaasiumi lõpuni tütarlaste- ehk kontsertkooris, mis omakorda jaguneb A ja B kooriks". Selle peaks ka siin artiklis kuidagi välja tooma. Hetkel aga mul head mõtted selle tarvis puuduvad. Üks võimalus oleks teha juttu lihtsalt alapealkiri "kooristuudio" ja seal all tuua ära ka teised rühmad. Samas kui keegi otsib infot Ellerheina kohta, mõeldakse selle all just nimelt kontsertkoori. --Emajurist 28. veebruar 2010, kell 22:39 (UTC)

See ei sega. Võib küll teha alajaotuse "Kooristuudio". Võib ju ka esimese lõigu lõppu kirjutada, et laiemalt on tegu kooristuudioga või kuidagi nii. Andres 28. veebruar 2010, kell 22:49 (UTC)
----
Mida siin toimetama peab? --Epp 28. veebruar 2010, kell 22:50 (UTC)

Korra on kohanimeks Towell River ja kaks korda Powell River. Taivo (arutelu) 4. märts 2012, kell 19:58 (EET)


Arutelu:Koorifestival Tallinn

Link kooriühingu lehele ei toimi. Seega tuleks siia kopeerida tulemused ning teha liigitus aastate kaupa. Üritan seda teha.--Emajurist 28. veebruar 2010, kell 19:57 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kooriyhing.ee/est/news/Pressiteated/index.php?articleID=887
** In Koorifestival Tallinn on 2013-06-24 11:46:56, 404 Not Found
** In Koorifestival Tallinn on 2013-07-06 08:44:11, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:44 (EEST)


Kasutaja arutelu:Wingtsun~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Wingtsun!
Palun ära kirjuta reklaamartikleid, muidu oleme sunnitud need kustutama. Ivo 1. märts 2010, kell 08:33 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Wingtsun~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Teise maailmasõja väejuhid

On see ikka normaalne pealkiri? Taivo 1. märts 2010, kell 21:01 (UTC)

On ikka, lõin ka Esimese maailmasõja väejuhid, kas see ei riivanud kellelgi kõrva?--Nosser 2. märts 2010, kell 06:44 (UTC)

: Võib-olla keegi ei sattunud peale lihtsalt. --kanakukk 2. märts 2010, kell 09:34 (UTC).

::Mis sel pealkirjal viga siis on?--WooteleF 2. märts 2010, kell 10:00 (UTC)

::: Pealkiri on minu meelest talutav, aga pole selge, mis selle pealkirja all peaks olema. Andres 2. märts 2010, kell 14:11 (UTC)

::: Esimene lõik ei ava teemat hästi, pealegi ei vasta öeldu päriselt pealkirjale. Andres 2. märts 2010, kell 14:12 (UTC)
Ma mõtlesin, kas peaks teisaldama Teise maailmasõja väejuhtide loendi alla. Taivo 29. oktoober 2012, kell 23:24 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.encyclopedia.com/doc/1O129-UK.html
** In Teise maailmasõja väejuhid on 2013-06-24 13:46:37, 404 Not Found
** In Teise maailmasõja väejuhid on 2013-07-07 03:47:23, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:47 (EEST)


Arutelu:Kemi (Karjala)

Vana elanike arv: elanikke = 13 500 (2008) Taivo 2. märts 2010, kell 13:39 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://gorod-kem.narod.ru/
** In Kemi (Karjala) on 2013-06-24 11:40:02, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Kemi (Karjala) on 2013-07-06 07:16:01, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:16 (EEST)
----
Vana elanike arv: 13 200 (2009) Velirand (arutelu) 21. juuni 2016, kell 13:56 (EEST)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 11 775 (2016) Velirand (arutelu) 27. jaanuar 2018, kell 14:28 (EET)


Arutelu:Erika Nivanka

Erika Nivankal on väga mitu erinevat nimekuju. Sagedasem on Viirsalu-Nivanka ja Nivanka või Viirsalu või Veidenbaum või Weidenbaum. Kuidas tagada, et kõik vastavad nimeotsingud on annavad viite siia lehele. Lisaks on hetkel ebakorrektselt kasutatud näiteks korp! Indla tekstis liitnime. Soovitusi? --Emajurist 2. märts 2010, kell 20:48 (UTC)

Kõikidelt teistelt nimekujudelt tuleb siia ümber suunata. Ma tegin alguse ära, teistelt peaks ka tegema. --Epp 2. märts 2010, kell 20:52 (UTC)

Milline nimekuju seal Indla tekstis peaks olema? Ja kas artikli pealkiri on praegu õige? Andres 2. märts 2010, kell 21:45 (UTC)

Viimane nimi oli ikkagi Nivanka, kuid eestis kasutati tihti topeltnime, et oleks selge, et tegemist on tuntud diktoriga. Minu meelest oleks õige, kui nimekuju oleks ainult Nivanka ning seega on vale nii artikli pealkiri kui ka link Indla lehel (st. seal võib tekstis liitnimi jääda, kuid ta peaks viitama Erika Nivanka-le.--Emajurist 3. märts 2010, kell 11:35 (UTC)

: Muutsin pealkirja ära. Nüüd tuleb teha siia ümbersuunamised kõigilt nimekujudelt ning kõik siia tulevad lingid parandada ja nimekujud õigeks sättida. Andres 3. märts 2010, kell 12:31 (UTC)
--------
Artiklist ei selgu, kuidas/millega ta neid hõimusuhteid edendas. Kui selle kohta pole midagi kirjutada, siis tuleks see ehk määratlusest välja võtta? Kuriuss (arutelu) 27. oktoober 2022, kell 19:30 (EEST)


Arutelu:Herbaarium

Ravimtee on ka kuivatatud taimede kogu. --Epp 2. märts 2010, kell 22:21 (UTC)

Ma arvan, et ravimtee on kuivatatud taimede kogum, mitte kogu. Taivo 3. märts 2010, kell 00:31 (UTC)

: EKSS-i järgi võib ravimtee puhul 5. tähenduses tõesti rääkida kogust. Arvan, et me võime "kogu" asendada "kollektsiooniga" või ka lihtsalt linkida artiklile, mis räägib kollektsioonist mis tahes nime all. Andres 3. märts 2010, kell 07:25 (UTC)

:: Noh, nüüd on see esimene lause põhjalikum; minu märkus käis esialgse versiooni kohta. --Epp 3. märts 2010, kell 07:44 (UTC)

*Arizona Ülikooli herbaarium (ARIZ)

*Missouri Botaanikaaia herbaarium (MO)

*Marie Victorin Herbarium (MT)

*Texase ülikooli herbaarium (TEX).

Välja võetud. Andres (arutelu) 3. juuli 2016, kell 12:05 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mairold2

Tere tulemast Vikipeediasse, Mairold2! Andres 3. märts 2010, kell 10:48 (UTC)
Tere jah, harjutan siin kätt. Mairold 3. märts 2010, kell 14:10 (UTC)

Tere ka minu poolt. Kas artiklit mereblog saaks natuke entsüklopeedilisemaks kirjutada? Praegu on see natuke kallutatud selles suunas, et "näe kui tore ma olen". Ivo 3. märts 2010, kell 14:43 (UTC)

:Aitäh tagasiside eest. Tegelen veel artikliga, seepärast ka peal mall, et pooleli. Tõsi, see tekst on loodud hoopis teisel eesmärgil ja ka mulle endale tundus kiidulauluna, originaalist sai palju juba muudetud, aga muudan veel. See ka mul näpuharjutus, õpin vikit alles kasutama. Märkuse parandan võimalikult kiiresti. Mairold2 3. märts 2010, kell 19:41 (UTC)
Rõõm näha! Võin tekitada terve nimekirja artiklitest, mille juures oleks ulatuslikumaid muutusi vaja. Ma ise ei saanud hakkama, sest aruteludes jäi mul ilmselt veenvusest puudu. Kui vaatate, mis sünnib laevatüüpide malli reisilaevade reas, siis on artikkel niihästi parvlaevast kui ka reisiparvlaevast (see viimane on reisilaev, mis võtab peale ka autosid=parvlaev). Tallink vist on oma cruise ferryt turundades selle segaduse tekitanud. SSGreporter 3. märts 2010, kell 20:28 (UTC)

Tõsi, merenduse osa tuleb põhjalikult üle käia, märkasin ka ise mitmeid puudusi ja apsakaid. Õnneks pole töö lootusetu, sest merenduse teemal on suhteliselt vähe kirjutatud. Mairold2 3. märts 2010, kell 20:33 (UTC)

:Loodan, et mitte seal, kuhu ma juba olen jõudnud, sain paar päeva tagasi selle töö eest isegi vahva medali. SSGreporter 3. märts 2010, kell 20:39 (UTC)

::Eks need ole näha, kus asjatundja käsi mängus, vaatan alati ka artikli ajaloo üle, kes lugu alustanud ja täiendanud. Teile sügav kummardus tehtud töö eest, eks paljudel teistel mereinimestel on sellevõrra lihtsam. Ega medalit saa niisama. Mairold2 3. märts 2010, kell 20:45 (UTC)

:::Ma vaatan samuti ajalugu, eriti kui näen midagi viga olevat. On neid, keda väga karmi käega ei julge siiski parandada, sest keegi on kõvasti vaeva näinud, pilte ja tabeleid joonistanud, ja seepärast olen ka kompromissidele läinud. See ebaühtlus jääb muidugi pärast näha. SSGreporter 3. märts 2010, kell 21:22 (UTC)

Ega sul pole Malaka väina piraatluse kohta viidete kogu?
Kui miskit on, ehk viskad siia: :Arutelu:Piraadid#Malaka_v.C3.A4in
suwa 4. märts 2010, kell 10:25 (UTC)

Ma ise pole piraaditeemaga väga kursis, aga Danile (Kopamees) sai vihje edasi saadetud.

* jutumärgid „ ... ”
* Kriipsud:
** -
** –
** —
* ©
suwa 10. märts 2010, kell 18:26 (UTC)

Jutumärkidena oleme kasutanud Vikipeedias "...".--WooteleF 10. märts 2010, kell 20:40 (UTC)

:Aitäh, õpetused kuluvad ära. Kriipsude pikkuse erinevate kasutuste kohta tuleb lisa otsida, uurin. Aga mis artikli juures ma vea tegin, et õpetused lahkesti siia paigutati? Päikest! Mairold2 10. märts 2010, kell 21:21 (UTC)

Vikipeedias puuduvad: Merendusklaster, Laevandusklaster, Laevaehitusklaster, Paadiehitusklaster
Merevikis on samad asjad puudu:
* http://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php/Merendusklaster
* http://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php/Laevandusklaster
* http://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php/Laevaehitusklaster
* http://mereviki.vta.ee/mediawiki/index.php/Paadiehitusklaster
suwa 22. aprill 2012, kell 13:01 (EEST)

Tere! Palun edasta aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et lubab kasutada pilti Juku Pirita sadamas 2006.Dan Heering.jpg valitud litsentsi tingimustel. Kuna pildi Chopin originaal.laev.jpg autoriõiguse kehtivus pole veel lõppenud ning autor on teadmata ja seetõttu pole teada, kelle käest kasutamiseks luba küsida, siis see pilt Vikipeedias kasutamiseks ei sobi. Pikne 24. mai 2014, kell 22:07 (EEST)

Ka pildi Fryderyk.Chopin.laev.jpg kasutamise luba oleks tarvis kinnitada. Pikne 2. august 2014, kell 21:28 (EEST)

: Ehk ka selle pildi kohta tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab nõusolekut litsentsi GFDL all avaldamisega. Pikne 6. november 2014, kell 22:30 (EET)


Arutelu:Paarisarv

Miks ei võiks olla eraldi artiklid?

See oleks liigne tükeldamine. Nii on selgem. --Hardi 9. veebruar 2009, kell 16:04 (UTC)

: Matemaatikas on kõik mõisted üksteisega seotud. See ei tähenda, et ei võiks iga mõiste kohta eraldi artiklit teha. Andres 9. veebruar 2009, kell 17:24 (UTC)

: Minu meelest muudab just niisuguste koondartiklite tegemine esituse segasemaks. Andres 9. veebruar 2009, kell 17:26 (UTC)

:: Antud juhul on selline lahendus ülevaatlikum. Paaris ja paarituid arve, vähemalt, pole mõitlik eraldi käsitleda. --Hardi 9. veebruar 2009, kell 17:32 (UTC)

::: Kui midagi muud kirjutada poleks, siis võib-olla küll. Kas Sa oled kindel, et artikkel jääbki selliseks?

::: Ja mis oleks selles segast, kui kummagi kohta oleks eraldi kirjutatud? Andres 9. veebruar 2009, kell 18:40 (UTC)

::: Kui on palju sellist materjali, kus paaris- ja paarituid arve käsitletakse korraga, siis ei ole võib-olla mõistlik lahutada. Aga praegu ei ole sellist materjali üldse. Andres 9. veebruar 2009, kell 18:42 (UTC)

:::: Antud artikkel kajastab paarituid ja paarisarve korraga. Mõisted nagu "kollane" ja "mitte kollane" võiks ikka koos käsitada. --Hardi 9. veebruar 2009, kell 20:22 (UTC)

Nõustun Hardiga, et praegusel kujul on selgem ja eraldi artikleid pole põhjust luua. --Ker 9. veebruar 2009, kell 20:30 (UTC)

::::: Hardile. Aga siin pole ju käsitletud selliseid omadusi, mida ei saa lahus vaadelda.

::::: Nende kohta võib ju palju asju eraldi öelda. Näiteks on paarisarvude hulk kinnine liitmise ja korrutamise suhtes, paaritute arvude hulk küll korrutamise, aga mitte liitmise suhtes. Kahe paaritu arvu liitmisel saadakse paarisarv, jne.

::::: Kõik ei puuduta matemaatikat. Näiteks peetakse sobivaks sünnipäevaks kinkida paaritu arv, mitte paarisarv lilli.

::::: Kas näiteks emast ja isast või lõunapoolkera ja põhjapoolkera või rahu ja sõda peaks käsitlema ühes artiklis?

::::: Ja veel. Minu meelest pole paaris ja paaritu nagu kollane ja mittekollane, vaid on võrdväärsed nagu eelmises lõigus toodud näidetes. Andres 9. veebruar 2009, kell 20:37 (UTC)

:::::: Paaritu arv defineeritakse eituse kaudu. Selles mõttes on sarnasus olemas küll.

:::::: Üldjuhul nähakse paaritutes arvudes kõike, mida paarisarvudes pole, ja vastupidi. Lillede näide sobiks samuti paremini just ühisartiklisse. Ka pole vastavate arvuhulkade algebraline kinnisus kuigi oluline, et eraldikirjutamine õigustatud oleks. Arvan, et kui ma oleksin võõras, kes paarisarvude kohta teada soovib saada, siis oleks ühisartikkel märksa ülevaatlikum. See kõik on muidugi subjektiivne. --Hardi 9. veebruar 2009, kell 21:26 (UTC)

::::::: Muidugi subjektiivne, sellepärast ma püüangi veenda ja argumente otsida. Andres 9. veebruar 2009, kell 22:14 (UTC)
Pythagoras (või pütaagorlased) paigutas "paaritu" ja "paaris" 10 vastandite paari hulka, aga nendest oleks võib-olla parem rääkida artiklites Paaritu ja Paaris. Andres 9. veebruar 2009, kell 20:39 (UTC)

----
Miks peaks paaris- ja paarituid arve defineerima ainult naturaalarvude puhul? See mõiste on ju kasutatav täisarvude kohta.

Jah. Tõepoolest. Teen vastavad muudatused --Hardi 9. veebruar 2009, kell 16:04 (UTC)
----
Miks peaks paaris- ja paarituid arve defineerima ainult naturaalarvude puhul? See mõiste on ju kasutatav täisarvude kohta.

Jah. Tõepoolest. Teen vastavad muudatused --Hardi 9. veebruar 2009, kell 16:04 (UTC)
Peale selle, esimene paaris naturaalarv on 0.

Ma ei loe nulli naturaalarvuks. --Hardi 9. veebruar 2009, kell 16:04 (UTC)
Teen ettepaneku see artikkel kustutada. Andres 9. veebruar 2009, kell 15:48 (UTC)

See artikkel peaks olema just sellisel kujul. --Hardi 9. veebruar 2009, kell 16:04 (UTC)
Näiteks artiklis Assotsiatiivne ring räägitakse paarisarvude ringist, ja sinna ei kuulu ju ainult naturaalarvud. Andres 9. veebruar 2009, kell 15:58 (UTC)
----
Hardi, mina ei tahtnud ka alguses eraldi artikleid teha, sest see tundus väga tükeldamisena. Natukese aja pärast sain aru, et viki koosnebki tükkidest ja seepärast on vaja iga sõna kohta eraldi artiklit. Suurtes teemades räägitakse natuke kõigest ja alapealkirja all kasutatakse malli , kus siis asjast jälle pikemalt räägitakse. Need tükikesed (definitsioonid, mõisted) lingitakse artiklites ja kui sõna on paarisarv, siis on vaja ka paarisarvu artiklit. Küll varsti see süteem Sulle arusaadavamaks muutub. --Tiuks 9. veebruar 2009, kell 22:31 (UTC)

Paarisarvu artikli võib ümber suunata, et juhuks, kui kunagi peaks tekkima vajadus eraldi artiklite järgi, saaks need artiklid suurema vaevata luua. --Hardi 10. veebruar 2009, kell 06:09 (UTC)

: Nii ongi tehtud.

: Muide, suures venekeelses matemaatikaentsüklopeedias on mõlemad eraldi märksõnadena sees, kuigi peale definitsiooni pole kummagi kohta midagi öeldud.

: Eesti keeles on küll nii, et üks on just nagu teise eitus, aga näiteks inglise keeles ei ole (even ja odd). Arvan, et analoogne paar on "suguline sigimine" ja "suguta sigimine", mille puhul samuti ei saa öelda, et üks on lihtsalt teise eitus ning neid peab ühes artiklis vaatama. Samuti näiteks lõplik hulk ja lõpmatu hulk. Kas teine on lihtsalt esimese eitus ja neid peaks ühes artiklis käsitlema? Andres 10. veebruar 2009, kell 07:40 (UTC)

:: Nii paaris, kui paaritud arvud saab defineerida ilma eituseta. Kuid kui üks on defineeritud, siis saab defineerida teise samaväärse mõiste. Ühel vorstil on kaks otsa. Eri otste jaoks pole eraldi artikleid vaja.

:: Analoogiate abil argumenteerimine on kaunis tänamatu töö. Asi on siiski selles, et antud juhul muudab koondartikkel need mõisted kergemini hoomatavaks. --Hardi 10. veebruar 2009, kell 07:50 (UTC)

::: On ka see võimalus, et on nii eraldi artiklid kui ka koondartikkel. Kui arvamused heast esitusest lahknevad, ju siis on tarvis mõlemat moodi esitada. Andres 10. veebruar 2009, kell 09:14 (UTC)

:::: Oleks natuke veider, kuid kui eraldi artiklid tekivad, siis saab edasi arutada. --Hardi 10. veebruar 2009, kell 09:37 (UTC)
----
Selline pealkiri on vastuvõetamatu, teisaldan mitmuse alla tagasi. Andres 12. veebruar 2009, kell 20:36 (UTC)
----
Selline pealkiri on vastuvõetamatu. Jääb mulje, nagu üks ja sama arv oleks paaris ja paaritu. Eesti vikipeedias ei ole ka niisugust reeglit, et pealkiri peaks mitmuses olema. Andres 12. veebruar 2009, kell 22:13 (UTC)

Saan aru. Minu eksitus täiesti. --Hardi 12. veebruar 2009, kell 22:15 (UTC)

Lingid siia on vaja korda teha ja ümbersuunamine kustutada. --Tiuks 12. veebruar 2009, kell 23:33 (UTC)

Peaks nüüd enam-vähem korras olema. Kk 12. veebruar 2009, kell 23:44 (UTC)

: Minu poolest võib see artikkel jääda, kui leitakse, et koondesitus on selguse huvides vajalik. Andres 13. veebruar 2009, kell 10:41 (UTC)

:: Siis luuakse see artikkel uuesti. --Hardi 13. veebruar 2009, kell 18:30 (UTC)

::: Artiklit on vaja siis kui sellele konkreetselt lingitakse. Minuarust räägitakse artiklites kas paarisarvust või paaritust arvust ja samamoodi nende mitmustest. --Tiuks 13. veebruar 2009, kell 18:35 (UTC)

:::: Tahad öelda, et on võimalus, et keegi lingib artiklile paaris ja paaritud arvud, selmet linkida artiklitele paarisarv ja paaritu arv eraldi? Sel juhul tuleb see link ära parandada, muud midagi. --Hardi 13. veebruar 2009, kell 18:42 (UTC)

::::: Sellele artiklile võib panna lingi artiklitesse Paarisarv ja Paaritu arv. Siin saab siis rääkida asjadest, mida nondes artiklites ei saa või on liiga tülikas rääkida. Andres 13. veebruar 2009, kell 19:03 (UTC)

:::::: Palun ära räägi hüpoteetilistest artiklitest. Seda artiklt pole olemas. Kui see artikkel olemas oleks, pole eraldi artikleid vaja. --Hardi 13. veebruar 2009, kell 19:11 (UTC)

::::::: Võib ju olla nii, et hoolimata eraldi artiklite olemasolust on seda artiklit vaja. See artikkel on ju alles, sisu on peidus, ja teda saab täiendada. Andres 13. veebruar 2009, kell 19:36 (UTC)

Minu teada, kui hulk on kinnine nii liitmise kui lahutamise suhtes, siis algebras/hulgateoorias eriti ei rõhutata, et hulk on kinnine ka lahutamise suhtes, kuna x -i lahutamine on -x -i liitmine. --Pelmeenisupp 3. märts 2010, kell 17:00 (UTC)

Aga jagamise suhtes ta ei ole ju kinnine. Ma ei tahtnud, et jagamine ja lahutamine ühe pulga peal seisaksid. Taivo 3. märts 2010, kell 18:08 (UTC)

Lahutamist võib vaadelda ka eraldi tehtena; ta on ju üks aritmeetika põhitehetest. See, mis matemaatikule on enesestmõistetav, ei pruugi kooliõpilasele seda olla. Andres 3. märts 2010, kell 19:47 (UTC)

:mulle tundub siiski, et olen siin rääkinud natuke teisest asjast (ei saa nüüd aru miks) ning vabandan sellepärast. Pelmeenisupp 3. märts 2010, kell 20:04 (UTC)


Arutelu:Bluetooth

Bluetooth ei ole aparaat. Bluetooth on tehnoloogia, mida seadmetes (ja mitte aparaatides!) kasytatakse. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 3. märts 2010, kell 19:39 (UTC)

See polnud korrektne teisaldus. Tegemist on tootenimega. Me ei tõlgi Windowsi, Toyotat ja Volvot eesti keelde. Vallaste (http://www.vallaste.ee) kasutab üksnes Bluetoothi, aga Sinihammast ei mainigi. Taivo 16. märts 2010, kell 17:03 (EET)

Mitte tingimata. Toode on ta abstraktsemas mõttes. Pigem on ta teatud tehnoloogia (selle nimetus), mida siis juba konkreetsemad tooted kasutavad. Arvan, et selles valguses peaks levinud sinihammas sobima. Pikne 16. märts 2010, kell 17:57 (EET)

:Kas mõni autoriteetne allikas seda kasutab? Vallaste ei kasuta, arvutikasutaja sõnaraamat ei kasuta. Taivo 16. märts 2010, kell 20:07 (EET)

::Google annab 13 100 vastet.--WooteleF 16. märts 2010, kell 20:14 (EET)

:::No see on kõnekeelne. Pisipehme annab 21 000 viidet, aga artikli nimi on ikka Microsoft. Taivo 16. märts 2010, kell 20:22 (EET)

::::Sinihammas - 13 100 vastet, bluetooth (eestikeelses veebis!) - üle 500 000 vaste. Sellega on kõik öeldud.

::::: See ei ole sama, Microsofti ei saa käsitleda millegi muuna kui ettevõtte nimena. Siin räägime aga tehnoloogia nimetusest. Pikne 16. märts 2010, kell 22:25 (EET)

::::::Sel juhul ma kordan küsimust: kas mõni autoriteetne allikas seda Sinihambaks nimetab? Taivo 16. märts 2010, kell 22:46 (EET)

::::::: Äripäeva tehnoloogiarubriik nimetas, kuni ta olemas oli. aga seal oli mängus yhe toimetaja ja kahe keeletoimetaja konspiratsioon. ma ei julgeks väita, et oleks eesti keeles juurdunud. inglise keeles sai nime kyll Harald Sinihamba järgi, seega on pruuk põhimõtteliselt õigustatud ja levitamisväärne. artikli praegune seis (artikli nimi Bluetooth, sulgudes synonyym sinihammas) tundub mulle õiglane. Ohpuu 17. märts 2010, kell 10:15 (EET)

Kas vanast redaktsioonist midagi ei kõlvanud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. detsember 2010, kell 10:37 (EET)
Uus materjal tuleb ikkagi vanasse integreerida, mitte vana lihhtsalt maha tõmmata. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. detsember 2010, kell 10:38 (EET)
Kas paneme vana tagasi? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. detsember 2010, kell 10:40 (EET)
Mustandiga võib töötada oma kasutajalehe alamlehel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. detsember 2010, kell 10:44 (EET)
[[Pilt:BluetoothUSB.jpg|thumb|Bluetoothi pulk [[USB]] ühendusega]]
'''Bluetooth''' (eesti keeles ka '''sinihammas''') on traadita andmeside tehnoloogia, mis võimaldab [[arvuti]]tel, [[mobiiltelefon]]idel, [[mängukonsool]]idel, juhtmeta [[peakomplekt]]idel ja teistel seadmetel lühidistantsidel andmeid vahetada.<ref>http://www.filesaveas.com/bluetooth.html</ref>
Bluetooth kasutab loavaba [[raadiosagedus]]ala vahemikus 2400–2485 MHz <ref>http://www.bluetooth.com/English/Technology/Pages/Basics.aspx#3</ref> ja võimaldab ühe seadmega ühendada ka mitu seadet korraga. Tavalised bluetoothi seadmed toimivad distantsil kuni 10 m (Klass 2), ent on ka seadmeid mille toimimisraadius on kuni 100 m (Klass 1).
Bluetooth põhineb [[raadioside]] standardil [[IEEE 802.15.1]] ja töötab samas sagedusalas, mis on ka [[WiFi]] poolt enimkasutatav<ref>http://www.vallaste.ee/index.htm?Type=UserId&otsing=447</ref>. Seega WiFi võib segada sinihamba tööd, ja ka vastupidi, kuid [[sagedushüpitamine|sagedushüpitamise]] kasutamine lubab töötada ka olukordades, kus esineb tugevaid raadiohäireid. Lisaks andmesidekanalile on võimalik kasutada veel kolme audiokanalit ning seega ühtlasi heli edastada.
Bluetooth sai nime [[Taani kuningas|Taani]] ja [[Norra kuningas|Norra kuninga]] [[Harald Sinihammas|Harald Sinihamba]] järgi. Sinihammas oli esimene kuningas, kes ühendas Taani ja Norra ühise võimu alla. Bluetoothi tehnoloogia väljatöötajad lootsid, et Bluetooth aitab samamoodi inimesi omavahel ühendada.

Klass   	Maksimaalne lubatud võimsus	Maksimaalne lubatud võimsus	Ulatus
Klass   	mW                         	dBm                        	Ulatus
1. klass	100 mW                     	20 dBm                     	~100 meetrit
2. klass	2,5 mW                     	4 dBm                      	~10 meetrit
3. klass	1 mW                       	0 dBm                      	~1 meeter
Version           	Edastuskiirus
Versioon 1.2      	1 Mbit/s
Versioon 2.0 + EDR	3 Mbit/s
Bluetooth kasutab mikrolaine raadiosagedusi 2,402–2,480 GHz. Kasutatava võimsuse poolest on 1. klassi Bluetooth-seadmed peaaegu samasugused kui mobiiltelefonid ja kujutavad endast järelikult ka tervisele peaaegu sama suurt ohtu. Siiski võib mobiiltelefonide võimsus olla 1–2 vatti ehk märgatavalt suurem. 2. ja 3. klassi Bluetooth-seadmed on mobiiltelefonidest palju ohutumad.

*Sagedushüplemine

*Seletus Vallaste e-teatmikus
*Timo Teder: "Mis on sinihammas?" Õhtuleht, 29. oktoober 2001
----
Minu arvates on see nüüd täitsa vikipeedia reeglitele vormistatud. Alts 3. jaanuar 2011, kell 21:17 (EET)
----
Suur väljajätt, põhjendust ei ole. Andres (arutelu) 17. oktoober 2016, kell 09:59 (EEST)


Kasutaja arutelu:Juhan121

Tere tulemast Vikipeediasse, Juhan121! Andres 3. märts 2010, kell 21:25 (UTC)

Konkreetne küsimus: pastor Reet Mägedi oli enne usuteaduse üliõpilase ja pastori staatust näitleja. Aga näitlejanimi oli tal Reet Leissar(neiupõlvenimi). Ta on viidatud loendites: Eesti näitlejad, Eesti vaimulikud, Sündinud 1934. Aga kirikuhuvilisele ei ütle eriti nimi Reet Leissar ning teatrihuvilisele Reet Mägedi. Aga kuidas teha nii, et näitlejate loendis oleks Reet Leissar ja vaimulike loendis Reet Mägedi? Sündinud 1934 võiks olla mõlemad variandid

Need on kategooriad. Ja neis saab ta olla ainult selle nimega, mis on artikli pealkiri.--WooteleF 8. märts 2010, kell 20:16 (UTC)

: Aga otsinguga on ta leitav mõlema nime järgi, sest Reet Leissar on ümber suunatud Reet Mägedile. --Epp 8. märts 2010, kell 20:19 (UTC)

: Kuivõrd tegemist on uue kasutajaga, siis võinuks vastata tema personaalses arutelus (nii näeb ta uusi sõnumeid). Praegusel juhul ma ei ole kindel, kas ta oskab siinse arutelu uuesti üles leida. --kanakukk 8. märts 2010, kell 20:22 (UTC).

:: Muide, ka ümbersuunamise saab kategoriseerida, kuigi meil pole seda väga palju kasutatud. Samas nagu ju võiks. -- Ahsoous 30. detsember 2011, kell 04:21 (EET)
----
Kopeerisin selle siia, et Sa leiaksid oma küsimusele ka vastuse. Alguses on pisut raske aru saada, kus miski asi asub Vikipeedias, aga küll Sa hakkama saad! --kanakukk 8. märts 2010, kell 21:15 (UTC).
----
Autoriõigustega kaitstud materjali ei tohi Vikipeediasse lisada. Kui muuta artiklis Cornelius Laaland tugevasti sõnastust, ei laiene sellele enam autoriõigused.--WooteleF 29. aprill 2010, kell 10:50 (EEST)

Aitäh tähelepanu juhtimise eest. Püüan Cornelius Laaland sõnastust muuta. Ainult läheb aega.--Juhan121 29. aprill 2010, kell 13:27 (EEST)
----
Aastaarvude vahel kasuta mõttekriipsu (–), selle leiad redigeerimiskasti alt.--WooteleF 1. mai 2010, kell 17:05 (EEST)
----
Lisa artiklitesse kasutatud allikad.--WooteleF 3. mai 2010, kell 10:19 (EEST)
----
*Kasuta mõttekriipsu
*Lisa artiklitesse kasutatud allikad
*Kasuks tuleb kategooriate lisamine
*Pööra tähelepanu vormistamisele
--WooteleF 3. mai 2010, kell 18:22 (EEST)
----
*Aastaarvude vahel ära tühikuid kasuta (näiteks 1887–1893, mitte 1887 – 1893).
*Kasuta täislauseid.
*Märgi allikad.
--WooteleF 16. mai 2010, kell 20:58 (EEST)
----
*Pööra tähelepanu nimedele. Hirschhausenid siiamaani puha valesti tulnud.
*Väikese tähega "eesti" märgib rahvust, mistõttu mitte-eestlaste juures ei saa seda kasutada.
*Ära tee tühje alapeatükke
*Tuleb selgitada, kas kuupäevad on vana või uue kalendri järgi
Edu ja hoogu soovides!
--WooteleF 19. mai 2010, kell 08:25 (EEST)
----
*Vana kalendri kuupäevi ei lingita. Uue kalendri kuupäevade leidmiseks kasutan seda konverterit.
*Aastaarvude vahel kasuta mõttekriipsu (–).
*Mitte-eestlasi ära märgi eestlasteks ("eesti vaimulik").
--WooteleF 26. mai 2010, kell 11:28 (EEST)
----
Vaata Arutelu:Karl Kool (vaimulik).--WooteleF 2. juuni 2010, kell 11:28 (EEST)
----
Aastaarvude vahel kasuta mõttekriipsu (–).--WooteleF 13. juuni 2010, kell 21:54 (EEST)

Minu meelest Juhan121 kasutab juba ammu aastaarvude vahel mõttekriipsu. vahel teksti lõpus unustan ma ise ka selle kasutamise. keegi meist ei ole ideaalne. Ave Maria 13. juuni 2010, kell 21:56 (EEST)

:Tõepoolest, need pikad kriipsud on ka mõttekriipsud. Vikipeedias kasutatakse aga lühemaid.--WooteleF 13. juuni 2010, kell 22:20 (EEST)
----
Ürita oma artiklid ise ka loenditesse kanda. Ave Maria 21. juuni 2010, kell 14:35 (EEST)

Kordan oma viimast palvet. Ave Maria 25. juuni 2010, kell 14:54 (EEST)

:Nüüd ma ootan, et Leo Gustav Treumann Su enda poolt loenditesse saaks kantud. Ave Maria 26. juuni 2010, kell 21:33 (EEST)
----
Selline pisike märkus, et Viidete alajaotus peaks paiknema enne Välislinkide alajaotust. Vaata siit. Ivo 27. juuli 2010, kell 00:27 (EEST)

Eks ma püüa meeles pidada... --Juhan121 27. juuli 2010, kell 00:34 (EEST)
----
Viitamisel võiks lehekülje numbrid ka kirjas olla.--Kyng 2. august 2010, kell 21:30 (EEST)
----
Palun püüa inimesed panna loendisse Biograafiad. Muidu ei leia neid üles. --Epp 8. august 2010, kell 08:06 (EEST)

Eks ma pikkamööda püüa. --Juhan121 8. august 2010, kell 11:02 (EEST)
Sellised kirikupiirkonnad nagu Eestimaa ja Liivimaa (isegi Tallinn ja Saaremaa) olid 19. sajandil täiesti olemas, neil oli oma superintendent ja konsistoorium. Mingit "Eesti" kirikut polnud tol ajal olemas, aga jätsin selle alles. Palun minu täiendusi mitte tühistada. --Kaali 10. august 2010, kell 11:20 (EEST)
----
Mina ei jaksa neid vaimulikke enam loenditesse panna. Osale neist ei viita mitte miski. --Epp 17. august 2010, kell 23:39 (EEST)

Raputan tuhka pähe, püüan neid pikkamööda ka ise... --Juhan121 17. august 2010, kell 23:46 (EEST)

:Mina jälle leian, et loendisse kandmatajätmises pole olulist probleemi. Vikipeedia on eelkõige otsingupõhine. Kui artikli juurde ei vii linke "päris" artiklitest, siis ei näe ma ka vajadust panna neid loenditesse ainult sellepärast, et miski artiklile viitaks.--WooteleF 18. august 2010, kell 03:15 (EEST)

:: Eesmärk on, et biograafiate loendis oleksid kõik Vikipeedias leiduvad isikuartiklid. Peale selle, Vikipeedia üldine põhimõte on, et esilehelt peab saama siselinkide kaudu võimalikult loogilisel viisil kõikide artikliteni (kategooriad tulid alles hiljem). Andres 18. august 2010, kell 09:29 (EEST)
----
Palun pane koguduste nimedele ümbersuunamised variantidelt, nagu ma äsja tegin, ja kontrolli (näiteks Eesti kirikute loendi abil, kas samas kohas on mitu kogudust. Ma võiksin seda ise ka teha, aga ma ei jõua Sul kannul püsida:-) Andres 5. september 2010, kell 20:57 (EEST)
----
Kui teed linnade artikleid, siis tuleb pealkirjad läbi mõelda. Sulgudega pealkirju pole mõtet teha, kui pole selge, et neid sulge ikka tarvis on. Ja kontrolli alati, mis asjad artiklile lingivad (lingid siia). Loendite kohta ilmselt pole mõtet korrata. --Epp 9. september 2010, kell 07:15 (EEST)
----
Lisa rohkem siselinke. Olen märganud, et sa ei lingi sageli näiteks ülikoolidele, kohati ka isikutele.--WooteleF 30. november 2010, kell 03:05 (EET)
Kui jutt on mõisast, siis lingi mõisale, mitte asulale.--WooteleF 13. detsember 2010, kell 17:13 (EET)

Kordan seda taas.--WooteleF 11. veebruar 2011, kell 21:31 (EET)
*Schilling oli Pada ja Kabala mõisnik - vale;
*Schilling oli Pada ja Kabala mõisnik - õige;
*...oli ta Tübingeni ülikooli professor - vale;
*...oli ta Tübingeni ülikooli professor - õige.--WooteleF 25. veebruar 2011, kell 09:11 (EET)
----
Tuletan taas meelde artiklite loenditesse kandmise. näiteks Wilhelm Gustav Johann Carlblom. Ja mingeid junni-artikleid ära tee, palun, näiteks Adalbert Hugo Willigerode (jun). Ave Maria 11. jaanuar 2011, kell 18:16 (EET)
Kui kogu artikkel põhineb ühel allikal, siis tuleb ikkagi viide panna iga lõigu lõppu, punkti järele. Praegu oled pannud viited tihti artiklise viimase lause punkti ette, sedasi jääb mulje, et viidatud on ainult üks lause.--WooteleF 12. jaanuar 2011, kell 19:43 (EET)
----
Kas Johannes Victorius Boretius ja Johannes Victorinus Boretius on sama inimene?--WooteleF 1. märts 2011, kell 17:52 (EET)
----
Palun ära kopeeri allikatest sõna-sõnalt, vaid sõnasta laused ümber. --Epp 16. märts 2011, kell 17:46 (EET)

Mina ei leia kumbagi Aleksander Šmemani artikli sinu lingitud eeskuju oluliste artiklite eeskujude loendis. Ave Maria 17. mai 2011, kell 20:16 (EEST)

Seda seal polegi, nii et arvesse ei lähe. Andres 17. mai 2011, kell 22:35 (EEST)
----
Palun ära kirjuta sõna-sõnalt maha. --Epp 28. mai 2011, kell 22:36 (EEST)

Korduvalt on meelde tuletatud. Artiklid peavad loendites kirjas olema, et artiklini jõudmine esilehelt oleks võimalik. Sinu 7. juunil alustatud artiklitest ei leidnud ühelgi, et oleks link biograafiatest. Kindlasti leiab veel küll ja küll vanemate artiklite hulgast samasuguse probleemiga asju. Ave Maria 19. juuni 2011, kell 10:29 (EEST)

Vt. Arutelu:Johannes Victorinus Boretius--WooteleF 28. juuni 2011, kell 15:29 (EEST)

Tean. Aga läheb veidi aega. --Juhan121 28. juuni 2011, kell 15:40 (EEST)

Korrektne oleks alustada artikklit Georg Henning õppis.., mitte asesõnaga  Ta õppis aastast..., ja tekstis kasutada pideva asesõna ta asemel G.Henning--NOSSER 21. august 2011, kell 14:16 (EEST)
Palun tee kõigilt nimekujudelt ümbersuunamised. --Epp 15. november 2011, kell 19:12 (EET)

Ma olen sellest varemgi juttu teinud, kuid pean uuesti tegema. Toon näiteks artikli Sigismund Sege, kus oled viidanud ainult ühe lause, kuigi tegelikult on vist kõik info sealt ühest allikast pärit. Iga lõik tuleb viidata eraldi ning kui lõik koosneb ühest lausest, siis on vaja viide lisada iga lause lõppu. See viga tuleb kõigis artiklites parandada.--WooteleF 7. detsember 2011, kell 02:01 (EET)

Lisasin artiklis Johann Vestring "lisa viide"-mallid nende kohtade peale kuhu tuleb lisada viide.--WooteleF 8. detsember 2011, kell 01:56 (EET)

Kas mõni instants mõistis Sieversi sõjakuritegudes süüdi või võtsid selle oma õlule?--WooteleF 8. jaanuar 2012, kell 03:48 (EET)

Iga lõik tuleb viidata. Ja kui ühes alajaotuses on kasutatud viis korda aastaarvu 1888, siis linkima peab selle ainult esimesel korral.--WooteleF 25. jaanuar 2012, kell 03:06 (EET)
Mõned asjad, mida võiksid teisiti teha, artikli Johann Werner Gilzebach näitel:
Johann Werner Gilzebach (1757 – juuni 1814) oli Eesti vaimulik ja Saaremaa superintendent.
Ta oli aastatel 1781–1784 Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja Kuressaare linnakooli rektor, aastatel 1784–1788 oli ta Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja ja aastatel 1788–1814 Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja. Aastast 1805 oli ta Saaremaa konsistooriumi assessor ja aastatel 1809–1814 Saaremaa superintendent<viide>.
*Viide peab olema ka esimese lõigu (ehk esimese lause järel)
*juunile pole väga mõtet linkida, antud kontekstis väheoluline
*Saaremaa superintendent tuleks linkida
*Kuressaare linnakoolile tuleks linkida
*1784 ei ole vaja teist korda linkida
*Kuressaare Laurentiuse kogudust ei ole vaja teist korda linkida
*1788 ei ole vaja teist korda linkida
*Saaremaa konsistoorium tuleks linkida
*1814 ei ole vaja teist korda linkida
*Linkida võiks ka assessori a seal vast mingit täpsustust vaja
--WooteleF 27. jaanuar 2012, kell 16:27 (EET)

Mind isiklikult häirib niisugune kombinatsioon, kus etteantud aastaarvudest on ainult osa lingitud. Mitte kuigi õnnestunud on minu meelest ka osaliselt lingitud sõnad, millest pool on sinine ja teine must. Mõlemal juhul on tulemuseks väga raskesti haaratav tekst.

Kuigi see konkreetse kaastöölise osas probleemne ei ole, aga arvan, et siinkohal sobilik ära märkida: ka tabelite osas tuleks mõelda sellele, mismoodi artiklit on hõlbus lugeda – üsna tihti kohtan niisuguseid, kus osad nimed-märksõnad on lingitud, osad ei ole, sest "kuskil üleval on ju link olemas". Vähe sellest, et tabeli üldmulje jääb kole, pean ma veel hakkama otsima, kus see esialgne lingiga sõna on. --kanakukk 27. jaanuar 2012, kell 17:00 (EET).

:Mulle jälle tundub, et ühe mõiste mitmekordne linkimine on sama kui näiteks raamatus või ajalehes ühe mõiste või nime mitmekordne paksu kirja panemine.--WooteleF 27. jaanuar 2012, kell 17:19 (EET)

: Linkidega tuleks asju kirjuks ajada nii palju kui vaja ja nii vähe kui võimalik. Aastaarve, mis teksti mõistmisele kaasa ei aita ja mis on peaaegu alati üheselt mõistetavad, ei tulekski linkida. Inglise Vikipeedias aastaarve ei lingita. 88.196.241.249 27. jaanuar 2012, kell 17:51 (EET)

::Selline käitumine on mõistlik. Kuupäevadega samamoodi.--WooteleF 27. jaanuar 2012, kell 17:53 (EET)

::: inglisvikis lingitakse aastaarve küll, aga üldjuhul lingitakse need mingi kitsama teemaartikli peale (näiteks 1998) otse aastaarvude peale lingitakse kindlasti aga kuupäevaartiklites (ja samuti ka vastupidi) --Ahsoous 27. jaanuar 2012, kell 18:45 (EET)

:::: Sellised spetsiiflised lingid on harva asjakohased. Üldiselt on aastaarvud siiski linkideta (juhis). 88.196.241.249 27. jaanuar 2012, kell 20:09 (EET)

::::: Aga, kui tundub, et midagi peab olema mitte nii nagu suvalised reeglid ette näevad, siis kehtib ka reegel ignoreeri kõiki reegleid -- Ahsoous 27. jaanuar 2012, kell 20:39 (EET)

:::::: Kindlasti on erandeid, nagu ka öeldud. Aga üldjuhuks on nende "suvaliste" juhiste (reegliste) juures toodud argumendid minu meelest veenvad ja mõistlikud. 88.196.241.249 27. jaanuar 2012, kell 20:51 (EET)

: Kas see on siis tõesti ilus, ja peale selle hõlbus lugeda, kui ma kirjutan "1784–1883 blabla abcd mingi tekst veel 1784–1884 dcba veel mingi tekst ja siis veel mingi lora 1783–1883"? Võib-olla et praegu ei olegi eriti häiriv, aga kui niisuguseid lauseid on palju, siis mina isiklikult vähemasti takerdun lugemisel (jään tegelikult toppama ka ühe lause puhul, aga kui selliseid lauseid on palju, muutub niisugune kirjaviis veel eriti häirivaks).

: WooteleF, ma ei ole vastu vaielnud, et kui on lõik nt Stalinist, siis peaks kõik viited temale ära suunama. Siselinke peaks lisama nii, et ma saan hõlpsalt soovitava artiklini jõuda. See võib tähendada seda, et väga pika lõigu puhul ei tee paha siselinkida Stalin nii alguses kui lõpus. Loomulikult ei saa ma kelleltki midagi nõuda, aga lihtsalt tähelepanek minu kogemustest.

: Mis puutub nüüd daatumite linkimisse, siis olen nõus IP-aadressilt kirjutanuga. Juurdlen juba algusaegadest peale, miks selline komme siin juurutatud on... --kanakukk 27. jaanuar 2012, kell 18:57 (EET).

::Loomulikult tuleb iga artikli puhul käituda vastavalt oludele, pikkade lõikude puhul on tõesti mõistlik linke korrata. Kuid antud juhul oli juttu linkide kordamisest kõrvallausetes. Isegi samas lauses on olnud.--WooteleF 27. jaanuar 2012, kell 19:10 (EET)

::Aga see, et üks number must ja teine sinine, ei ole minu arust häiriv.--WooteleF 27. jaanuar 2012, kell 19:11 (EET)

Palun viita kõik lõigud. Praegu sa viitad ainult viimase lõigu, kuigi ilmselt on kogu artikkel samast allikast pärit. See tekitab ilmaasjata segadust, kuna on väga raske kindlaks teha, milline info on tegelikult viitamata. Kui sa ei tunne mitmekordse viitamise mehhaanikat, siis vaata näiteks artiklist Justus Friedrich von Stackelberg, seal on mitmel korral ühele allikale viidatud.--WooteleF 31. jaanuar 2012, kell 18:00 (EET)

Artiklis Peter Lindemann jätsid kaks esimest lauset, elik lõiku viitamata. Kas need pole samast allikast võetud?--WooteleF 3. veebruar 2012, kell 14:09 (EET)

:On küll samast allikast. --Juhan121 3. veebruar 2012, kell 14:31 (EET)

::Siis tuleb ka vastavalt vormistada.--WooteleF 3. veebruar 2012, kell 17:54 (EET)

:::Tegin selle ise ära. Palun tee vähemalt uutes artiklites ise.--WooteleF 3. veebruar 2012, kell 17:57 (EET)
----
"Saarte (vms) praostkonna praost" kõlab väga imelikult. Me ei ütle "Järva maakonna maavanem", "Tallinna linna linnapea" ega "Rootsi kuningriigi kuningas".--WooteleF 13. veebruar 2012, kell 15:01 (EET)
----
Palun ära tee valesid ümbersuunamisi. --Epp 3. märts 2012, kell 00:33 (EET)
----
Mul on artikli 'Vändra Martini kogudus' juurde pakkuda Jaan Nuudi pilt - omaaegne foto, ilmselt üle 70 aasta vana, autoriõigustega ei tohiks probleeme olla. Kuhu võiksin selle saata? 193.40.5.245 10. märts 2012, kell 11:15 (EET)

Esitasin su administraatorikandidaadiks. Selleks, et formaalsused oleks täidetud, on võib-olla vaja, et sa sellel lehel kinnitaksid kandideerima nõustumist. Taivo 28. august 2012, kell 15:01 (EEST)

Olen nõus administraatoriks kandideerima. --Juhan121 (arutelu) 28. august 2012, kell 16:13 (EEST)

: Oled nüüd administraator. Andres (arutelu) 10. september 2012, kell 12:41 (EEST)

:: Aitäh kõigile usalduse eest. --Juhan121 (arutelu) 10. september 2012, kell 14:32 (EEST)
----
Miks Sa paned kõigile artiklitele märkuse "pooleli"? --Epp 13. november 2012, kell 19:04 (EET)

Kui teatmeteos pärineb aastast 1992 või 2000 ja inimene elab... Ja googeldamine ei aita. Siis jääb lootus, et keegi teine leiab parema teatmeteose... --Juhan121 (arutelu) 13. november 2012, kell 20:52 (EET)

Tere! Juhin Su tähelepanu sellele, et EE köidetele viitamiseks on olemas üsna mugav mall: --Morel (arutelu) 17. november 2012, kell 02:22 (EET)
Tere. Ma kustutasin tolle lehe, kuna olen veendunud, et see on copy-paste, pealegi sellisel kujul ei ole tegu entsüklopeediaartikliga ja leidsin, et parem on kui see kirjutatakse algusest peale uuesti ja mitte ei lähtuta olemasolevast tekstist. -- Ahsoous (arutelu) 28. november 2012, kell 20:16 (EET)

Jälgi hoolikalt, ega ETBLi artiklid pole juba toimetatud, sest esimesed sajad (nt Ülo Nurges) on toimetatud, aga on teistmoodi nimeruumi teisaldatud--Bioneer1 (arutelu) 23. detsember 2012, kell 19:06 (EET)

Tere! Kui kohanimed on nimetavas, siis kasutatakse koma, vastasel juhul mitte (vrd Tallinnas Kesklinnas Pärnu maanteel & Tallinn, Kesklinn, Pärnu mnt). --kanakukk (arutelu) 27. detsember 2012, kell 20:41 (EET).

Kui teed sulgudega pealkirja, peaksid hoolitsema ka selle eest, et ilma sulgudeta variant oleks olemas ja sealt läheks link. --Epp 7. märts 2013, kell 00:19 (EET)

Õigeusu nunnadel-munkadel (sealhulgas piiskoppidel) on põhiline kirikunimi, ilmalik perekonnanimi lisatakse eristamise huvides sulgudesse. --Juhan121 (arutelu) 7. märts 2013, kell 20:57 (EET)

:Juhan, loe uuesti, mida Epp kirjutas. Ave Maria (arutelu) 7. märts 2013, kell 21:05 (EET)
Palun tee teistelt nimedelt ümbersuunamised. Ja kui teed sulgudega pealkirja, siis peaks ilma sulgudeta pealkirjaga artikli ka tegema. --Epp 20. märts 2013, kell 18:39 (EET)

Palun tee kõigilt nimekujudelt ümbersuunamised. --Epp 7. aprill 2013, kell 17:55 (EEST)
Palun tee kõigilt nimekujudelt ümbersuunamised. --Epp 18. aprill 2013, kell 19:45 (EEST)

Palun ära jäta kustutades roppusi resümeesse. --Epp 19. aprill 2013, kell 21:46 (EEST)

Please use Wikidata to add interwiki links. Thanks.--DJ EV (arutelu) 20. aprill 2013, kell 14:08 (EEST)

Kui pealkiri sisaldab selliseid tähti, mida klaviatuuril pole, siis palun tee ümbersuunamised sellistelt variantidelt, mida saab klaviatuurilt sisestada. --Epp 26. aprill 2013, kell 00:52 (EEST)
Palun tee kõigilt nimekujudelt ümbersuunamised. --Epp 29. aprill 2013, kell 22:24 (EEST)
Igaks juhuks meenutan ka seda, et sõna-sõnalt ei tohi kopeerida. --Epp 29. aprill 2013, kell 22:24 (EEST)
Ma kiiruga panin, nüüd peaks ümber parandatud, s.h. üliemotsionaalne vaht kõrvaldatud... --Juhan121 (arutelu) 29. aprill 2013, kell 22:43 (EEST)
Palun tee teistelt nimedelt ümbersuunamised. --Epp 11. mai 2013, kell 23:07 (EEST)
Sa kopeerid mitmesse kohta seda pealkirja "Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951*2000" – ma arvan, et seal numbrite vahel peaks ikka kriips olema?--Morel (arutelu) 15. juuni 2013, kell 19:29 (EEST)

tallinn.ester.ee näitab tõesti kriipsu, kuid raamatukogust mäletan ma sellel kohal tärni... --Juhan121 (arutelu) 15. juuni 2013, kell 19:39 (EEST)

Luba kasutada pilte :Pilt:Kuressaare Nikolai.JPG ja :Pilt:Saaremaa Jaani sise.JPG tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org. Pikne 30. juuli 2013, kell 15:20 (EEST)

Sama ka pildi :Fail:Piiskop Seppo Häkkinen Hageris300912.JPG kohta. Tarvis oleks, et autor kinnitab kirjas, et nõustub pildi avaldamisega pildi lehel nimetatud vaba litsentsi CC BY-SA 3.0 tingimustel. Pikne 12. juuli 2020, kell 17:39 (EEST)

Здравствуйте! Недавно в Инкубаторе Викимедиа я обнаружил эстонский Викигид. Ну, и начал дополнять статьи. Также создал Эстонские викиновости. Сможете ли Вы хотя бы немного помочь мне? --Адмирал Иванов (arutelu) 19. september 2013, kell 01:07 (EEST)

По принципу да, но не теперь и тогда, когда мне что-нибудь сказать. --Juhan121 (arutelu) 19. september 2013, kell 01:16 (EEST)

: Ясно. Хорошо. Вот ссылки: Эстонский Викигид, Эстонские Викиновости. --Адмирал Иванов (arutelu) 19. september 2013, kell 01:21 (EEST)

Hi ! You mention a second marriage of Johann Friedrich IGNATIUS with Julie Amalie PAUCKER. According to your article she should be a sister of his first wife Wilhelmine Charlotte PAUCKER, daughter of Johann Christoph PAUCKER.
I know of Wilhelmine Charlotte PAUCKER but have serious doubts regarding the existence of Julie Amalie PAUCKER, especially as a daughter of Johann Christoph. Do you have any source which proves the existence of Julie Amalie being a daughter of Johann Christoph ?
--84.143.182.173 27. oktoober 2013, kell 20:40 (EET)

From book of Liivi Aarma (that I noted), page 134... --Juhan121 (arutelu) 27. oktoober 2013, kell 22:47 (EET)
Thank you for reporting your source for the existence of Amalie Julie PAUCKER. So it is on page 134 of Liivi Aarma `s 2007 book written in Estonian language it seems.
I am not capable of the Estonian language but have only been able to read a recension of that book in German published in the Zeitschrift für Ostmitteleuropa – Forschung, Vol. 59 / 2010, p. 258 -261. The author of that recension ( Jürgen BEYER ) claims that the book reveals a considerable amount of errors regarding the biographical data reported in that book. So one may wonder if Liivi Aarma really is a sound source in this special case.
Her seemingly claim of Julie Amalie PAUCKER being a daughter of Johann Christoph PAUCKER ( 1736 – 1776 ) stands in conflict to the fact, that such a daughter is not mentioned in the Family – Biography of Heinrich Johann PAUCKER ( 1885 ), which isn`t much surprising because such a daughter is not reported in the  church book of St. Johannis of Järva – Jaani.
I know of only once source yet that also claims Julie Amalie PAUCKER being a daughter of Johann Christoph PAUCKER. It is a genealogy on the GENI – Website. This genealogy mainly reproduces the facts of the PAUCKER ( 1885 ) family story. However when it comes to Amalie Julie it is very much telling that this genealogy has no dates and no places for her at all.
So one may wonder what dates and places Liivi Aarma might report on page 134 of her book.
Will you be so kind and tell me the birthday and birthplace of Julie Amalie PAUCKER as reported by Liive Aarma and what sources she mentions for these facts ?
Thank you in advance !
--84.143.140.248 29. oktoober 2013, kell 12:58 (EET)

ma lingistan isikud Johann Friedrich Ignatius, Julie Amalie Paucker, Wilhelmine Charlotte Paucker, Johann Christoph Paucker, et neid siit sisukast arutelust üles leida--Estopedist1 (arutelu) 28. detsember 2015, kell 01:13 (EET)

Kui Sa ümbersuunamisi ei tee, võidakse näiteks samast inimesest mitu eri nime all artiklit teha. --Epp 23. november 2013, kell 01:19 (EET)

austatud juhan, palun aita minu artikli päisest eemaldada ähvardav kastike REKLAAM . Sain oma eksimusest aru ja võtsin maha firma kohta käiva info ning sulgesin ka lingi kodulehele. Püüan edaspidi avalikud ja erahuvid eraldi hoida austusega Hillar Vimberg

Mingil ajal oli justkui nõue, et kirillitsa tuleb anda edasi rõhumärkidega, kas see nõue on kadunud? ~ Pietadè 26. november 2013, kell 21:18 (EET)

Mina pole rõhumärke kunagi pannud. Seda vaja nagu siis, kui hääldust vaja (inglise, prantsuse keel...)--Juhan121 (arutelu) 26. november 2013, kell 22:57 (EET)

: Ma pole küll 9 aasta jooksul tähele pannud, et selline nõue oleks olnud. Kus see öeldud võiks olla?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. november 2013, kell 23:04 (EET)

:: Väga võimalik, et ajan ise mõne teise vikiga segi. ~ Pietadè 26. november 2013, kell 23:07 (EET)

::: Teistes võib-olla on, aga meil ei tohi olla. Rõhu saab märkida häälduses. Andres (arutelu) 27. november 2013, kell 02:07 (EET)

Palun tee teistelt nimedelt ümbersuunamised. --Epp 27. november 2013, kell 06:35 (EET)
Palun tee ümbersuunamised. --Epp 12. jaanuar 2014, kell 06:52 (EET)

Viimasel paaril aastal pole pea mingisugust uute heade artiklite valimist toimunud. Nõnda pole ka suurt midagi nädala artiklina avalehel lükata, mis seal juba korduvalt poleks olnud. Kvaliteetset sisu aga nagu oleks. Ehk leiad mahti, et väheke neid üles seatud artikleid silmitseda ja mõned hääled anda. Äkki õnnestub nõnda paar säravamat artiklit hea artikli märgisega varustada. Ivo (arutelu) 12. jaanuar 2014, kell 21:29 (EET)

Mida sa arvad sellest artiklist? Ivo (arutelu) 2. märts 2015, kell 21:35 (EET)

Kui artikkel on vale pealkirja all, tuleb see teisaldada, mitte kustutada. --Epp 10. veebruar 2014, kell 23:28 (EET)
----
Ole hea ja küsi julgelt, kui midagi jäi arusaamatuks. Kui oled oma küsimustele vastused saanud, siis eks hiljem ole näha, kas on vaja tühistada. Niipidi oleks mõnevõrra konstruktiivsem asju ajada. Pikne 27. mai 2014, kell 22:14 (EEST)

Nende kolme pildi puhul on näha autorid ja on näha ka litsentsid... --Juhan121 (arutelu) 27. mai 2014, kell 22:29 (EEST)

: Jah, aga autori luba antud litsentsi kohta tuleks talletada ja kinnitada ka meie OTRS-süsteemis, nagu eespool palutud. Praegu lisatud märkuses ja sealses viites on seletatud, miks see hea ja vajalik on. Pikne 27. mai 2014, kell 22:38 (EEST)

::Kuna mul polnud fotokat kaasas, siis Saaremaal tehtud pildid lubati mulle tingimusel, et autori nimi oleks mainitud (mis on ka tehtud). Piiskop Seppo Häkkineni foto autor tegi selle Jüri Vallsalu fotokaga ja nende mõlema suuline luba on mul olemas. --Juhan121 (arutelu) 27. mai 2014, kell 22:47 (EEST)

::: Jah, aga Vikipeedias kasutamiseks oleks siiski tarvis ka kirjalikku luba, mida me saame talletada. Mina võin ju sind usaldada, aga ülejäänud edasikasutajad, kes sind ei tea ja võivad tahta Vikipeedias leiduvaid pilte kuskil mujal kasutada, vajaksid ikkagi kinnitust selle kohta, et pildi kirjelduslehel on kõik nii nagu paistab ning luba küsitud tõepoolest konkreetse litsentsi all avaldamiseks. Samuti, kui hiljem seoses kasutustingimustega mingid kahtlused tekivad, siis saab enamvähem hõlpsasti arhiivist järele vaadata, milles luba seisnes, hiljem kui sina ei pruugi enam Vikipeedias aktiivne olla ja sinu käest ei saa selgitusi küsida ning kui ka autor pole kättesaadav või kumbki ei mäleta enam täpselt, mismoodi luba küsiti.

::: Autor on pildi tegija ja põhimõtteliselt pole oluline, kellele fotokas kuulub. Pikne 27. mai 2014, kell 23:15 (EEST)
----
Kirjutasin siia eeskätt sinule suunatud küsimuse. Pikne 8. juuni 2014, kell 22:33 (EEST)
----
Kui Sa paned sulgudega pealkirja, palun hoolitse selle eest, et sinna läheks link ilma sulgudeta pealkirjaga artiklist. --Epp 13. juuni 2014, kell 19:02 (EEST)
----
"Aitäh" kiire tegutsemise eest, aga see märkus pildi juures on asjakohane kuniks see pole asendatud kinnitusega loa laekumise kohta. Pikne 3. august 2014, kell 10:02 (EEST)
Palun püüa pisutki mõistvust üles näidata nende pildilitsentside juures ja ära tegutse ainult emotsiooni ajel. Nende Amhersti piltide juures on tõesti litsents väga suure tõenäosusega vale. Ja kui ka neid pilte segaste ajalolude tõttu uuesti mitte kustutada kohe praegu (lootuses, et te siiski püüate asju veel selgitada), siis vähemasti on lugejate ja edasikasutajte suhtes õiglane, kui vale litsentsiinfot ei esitata igasuguse kommentaarita õige pähe. Pikne 4. august 2014, kell 08:54 (EEST)
----
No kuule. Kuidas sa saad nii mitmendat korda teisaldada ilma igasuguste asjakohaste selgitusteta? (Kusjuures ma küsisin eespool veelkord üle, kas tahsid midagi arutelus kommenteerida.) Ja kui sa poleks vaadanud vaid seda, et tühistatava muudatuse tegi Pikne, siis oleksid ehk tähele pannud, et tegin mitu sisulist täpsustust, korrastasin artikli ülesehitust, lisasin linke ja viiteid. Ja täpsustusleht tõesti peab olema üles ehitatud nii, et esile oleks tõstetud see, mida sealt tegelikult otsitakse. Pikne 10. august 2014, kell 19:14 (EEST)
----
Hea inimene, loe arutelu ja küsi, kui sulle jääb midagi arusaamatuks. See, kuidas praegu toimid, pole konstruktiivne. Pikne 11. august 2014, kell 21:35 (EEST)

Blokeerida ei ole vaja, kui pole alust arvata, et sodimist jätkatakse, eriti kui tehtud on ainult üks muudatus ja sellest on möödunud juba mitu tundi. Blokeerimise kohta loe siit. Pealekauba polnud antud juhul tegu sodimisega, vaid suure tõenäosusega isik ise pole endast tehtud pildiga rahul. Kui artikli väljanägemine teeb isikule meelehärmi ja ta selle peale koheselt igasuguse suhtluseta blokeeritakse, siis see on üsna inetu lugu. Pikne 12. november 2014, kell 10:36 (EET)
----
Mul on niisugune palve. Sul jäävad sageli biograafiad pooleli. Kui Sul ei ole võimalik palju kirjutada, siis palun alusta sellest, mida on selle inimese kohta kõige olulisem teada. Andres (arutelu) 18. veebruar 2015, kell 10:23 (EET)
----
von kuulub perekonnanime juurde, ei ole mitte kolmas eesnimi!

Ma tegin ükskord varem juba selle kohta märkuse. Kui tõstad voni järjestusvõtmes perekonnanime juurde, siis see segab järjestamist. Näiteks kui ühel Struvel on nimes von ja teisel pole ning järjestusvõtmed oleks vastavalt "Struve von, Otto" ja "Struve, Theodor", siis on Theodor eespool, aga peaks olema ju vastupidi. Pikne 28. aprill 2015, kell 17:48 (EEST)

: 'von'-iga on ühed lood, 'de' ja 'De' puhul tuleb aga erinevalt lähened, 'van', 'van der' aga tuleb reeglina enne perenime sortida. Aga muide su näide ei anna tulemust, sest kui sortimisvõtmed täpselt nii on kirjutatud, siis Otto jääb kategoorias ettepoole - tühik nimelt on tähestikus enne koma.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 28. aprill 2015, kell 19:50 (EEST)

:: Jah, mu näide pole praeguse tehnilise lahenduse juures nähtavasti õige. Aga perekonnanime järele pandud von segab ikkagi. Näiteks siin on Richard (Paucker) sellepärast praegu enne Eduardi, Heinrichit jt. Pikne 28. aprill 2015, kell 20:08 (EEST)

Tere,
Kui Sul on väheke aega, kirjuta palun, miks sa ei pea esilehe sisu ja kujunduse uuendamist vajalikuks (ma ei mõtle iganädalaselt muutuvaid rubriike). Mida pakutud variandist muuta, et see oleks parem?
Ette tänades,
Postituvi 5. mai 2015, kell 22:45 (EEST)

Kui paned toimetamismärkuse, siis pane palun kirja, mis toimetamist vajab. Kui pead silmas keeletoimetamisvajadust, siis panegi keeletoimetamismärkus. --Epp 14. mai 2015, kell 05:02 (EEST)

May I suggest that you protect the page Javad (singer) as he is a persistent vandal and will most likely be back at that url or similar. :-/ Billinghurst (arutelu) 12. august 2015, kell 14:01 (EEST)

Eesti reeglite järgi pannakse mitte Javad (singer), vaid Javad Ramezani, Eestis ei teata teda esinejanime järgi.

In Estonia he is not known as Javad, because I put him as Javad Ramezani, I have not protected him.--Juhan121 (arutelu) 12. august 2015, kell 17:37 (EEST)
Enne kui muudad loe artikli arutelu ja resümeesid. Muidu tundub sinu tegevus vandaalitsemise et mitte öelda punktikeste kogumisena  kellegi silmis. Loe miks muutsin ja siis muuda tagasi kui leiad vead,  aga põhjendades. Ära lahmi. --Hallsilm (arutelu) 14. august 2015, kell 10:43 (EEST)

Kui Sa pead tingimata kõik artiklid pooleli jätma, pane vähemalt kõige olulisem kirja (see, mille pärast inimene artiklit väärib, mitte see, kus algkoolis ta käis). --Epp 19. september 2015, kell 02:38 (EEST)

Ma tahaksin ka seda südamele panna. Andres (arutelu) 20. september 2015, kell 16:11 (EEST)

Greetings.
Could you create a long and detailed article about the Azerbaijani cuisine in Estonian?
Thank you.

Ma ei saa väga selgelt aru, miks te kustutasite lehekülje: https://et.wikipedia.org/wiki/Peeter_koppel ? Pole tähelepanuväärne?

Mina ei ole kustutanud artiklit https://et.wikipedia.org/wiki/Peeter_koppel. NB! vaata kustutamislogi (). Küll aga teisaldasin artikli kujule https://et.wikipedia.org/wiki/Peeter_Koppel (perekonnanimi algab suure tähega!). Kas artikkel on tähelepanuväärne, ei oma arvamust; küll aga on artiklis palju vormistusvigu (näiteks pole kategooriaid).--Juhan121 (arutelu) 27. jaanuar 2016, kell 17:33 (EET)
Tänan. Minu esimene artikkel, sooviksin abi, mida teha paremini?
----
Tere. Palun kustudada artikkel Erki Pärnoja kohta. See sisaldab esiteks vale informatsiooni ja muu info selles artiklis on ebaoluline või ebatäpne. Palun see kustutada.
Mainisid artiklis Paberže, et jaanuariülestõususid on mitu. Ehk teeksid  täpsustuslehekülje. - Melilac (arutelu) 25. mai 2016, kell 10:47 (EEST)

Miks sa paned igasse artiklisse märkuse "pooleli"? Kui jutt on vigane, segane või ebausaldusväärne, on selle jaoks teised märkused; kui lihtsalt lühike, pole märkust üldse tarvis. --Epp 3. veebruar 2016, kell 20:53 (EET)

Aga milleks see "pooleli" mall on? Mulle hakkab närvide peale järgmisel real olev ... Tõsi, see autor, kes algatas artikli, pidanuks ise panema "pooleli" malli.--Juhan121 (arutelu) 3. veebruar 2016, kell 20:58 (EET)
----
Palun ära kirjuta artikli sisu sulgudesse. --Epp 26. aprill 2016, kell 22:36 (EEST)
Hea päiv lugupeetud Juhan121, ma vaevalt oskavad eesti, kuid sa teha, et: Te saate oma artikli kohta eesti muusik Nikolai Noskov? Kui sa seda artiklis, ma väga tänulik! Tänu! Анна Озерова (arutelu) 6. august 2016, kell 15:36 (EEST)

Hea päiv lugupeetud Juhan121, ma vaevalt oskavad eesti, kuid sa teha, et: Te saate oma artikli kohta eesti muusik Nikolai Noskov? Kui sa seda artiklis, ma väga tänulik! Tänu, Kiitos!  --92.100.201.123 31. august 2016, kell 11:24 (EEST)

Tervitustega lätlastelt :) Ivo (arutelu) 3. september 2016, kell 22:30 (EEST)

Siin on kirjas, et seda pilti saab kasutada ainult inglise vikis. Ei ole vaja teha mõttetuid liigutusi ja proovida seda eesti vikipeedia artiklisse panna. Kui artiklisse pilti panna, tuleks esmalt vaadata, kas seda on võimalik üldse kasutada. Mõne pildi puhul taipan ma ise juba peale vaadates ära, et seda saab kasutada ainult inglise vikis.--Raamaturott (arutelu) 9. september 2016, kell 16:23 (EEST)

Aga ma vist koristasin ise ära omakeedetud supi ära ;), samuti püüan teine kord eelvaate nuppu kasutada.--Juhan121 (arutelu) 9. september 2016, kell 23:29 (EEST)

Enne kui kustutad, lisa vähemalt info selle kohta, mis sisu sa kustutad, pls, W7 Ultimate on mitte vähima osa Wiki lugejate OS.—Pietadè (arutelu) 23. september 2016, kell 16:46 (EEST)

Aga see artikkel oli sihuke haltuura, et mõistlikum oli ära kustutada.--Juhan121 (arutelu) 23. september 2016, kell 16:51 (EEST)

:Võimalik, et Su hinnang õige ("nii kristlikus, muslimi, tähe- jms maailmas"), aga, siis, palun lisa selle kohta ka inf; thanks!.—Pietadè (arutelu) 23. september 2016, kell 16:59 (EEST)

Pildi lisamine ei ole pisiparandus. Andres (arutelu) 29. september 2016, kell 17:59 (EEST)

Ehk Sul oleks nüüd aega artikkel Tarmo Urb lõpuni kirjutada? Andres (arutelu) 1. oktoober 2016, kell 19:25 (EEST)

Hi! If you can understand Finnish, can you check it: https://fi.wikipedia.org/wiki/Suur_Kom%C3%B6%C3%B6dia%C3%B5htu ?

Seoses administratiiv-territoriaalse reformiga likvideeriti Leedus aastal 2010 maakonnad, esimese astme haldusüksusteks on nüüd omavalitsused ja rajoonid. - Melilac (arutelu) 29. oktoober 2016, kell 19:33 (EEST)

Sai üle võetud järgnevad fotod: pilt 1 ja pilt 2. Ehk oleks meil isa Jevgeni kohta ka artiklit vaja. Saaks ühtlasi pilt kasutusse võtta. Ivo (arutelu) 11. november 2016, kell 00:07 (EET)

--Kulttuurinavigaattori (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 08:02 (EET)

Võimaluse korral kas sa ei viitsiks Vene rajoonide puhul infokasti ja muu kohe ise ära lisada, kui sa artikliga juba algust teed?--Raamaturott (arutelu) 19. mai 2017, kell 19:38 (EEST)

Eks ma püüa, aga läheb vist aega. ;))--Juhan121 (arutelu) 19. mai 2017, kell 19:44 (EEST)

Tere, tahtsin ettepaneku selle lehe wiki.lb selle kunstniku.
https://lb.wikipedia.org/wiki/Giovanni_Prinzi_(K%C3%ABnschtler)
Kas te tõlkida?
--Piii888 (arutelu) 8. juuli 2017, kell 20:34 (EEST)

Sa kirjutad igal pool "2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon)". Aga rajoon on  Venemaal nii haldus-territoriaalne üksus kui ka omavalitsusüksus. Munitsipaalrajoon on omavalitsusüksus. Niisugune esitus on eksitav. Andres (arutelu) 23. september 2017, kell 21:39 (EEST)

Artikleid, mis räägivad ammu ärakaotatud (liidetud) küladest, ei peaks praeguste valdade kategooriatesse panema. Adeliine 11. november 2017, kell 15:36 (EET)

Aga nende territoorium (paikkond) asub siiski ka praeguse valla territooriumil.--Juhan121 (arutelu) 11. november 2017, kell 15:40 (EET)

:Siin on vahe sees. Küla kui niisugust enam ei eksisteeri. Valdavalt on sellistes artiklites defineeritud küla kui ajalooline nähtus. Minu arvates me ju ajaloolisi nähtusi kategoriseerime haldusüksustesse vastavalt sellele, mis haldusüksuses ajalooline nähtus oma eksisteerimise ajal oli. Kas praegu eksisteerib paikkond, mida selle nimega kutsutakse, ei ole kõikide selliste külade puhul iseenesestmõistetav. Adeliine 11. november 2017, kell 15:46 (EET)

Kas leidsid andmeid? Andres (arutelu) 15. jaanuar 2018, kell 00:42 (EET)

Kui ausalt öelda, ei.--Juhan121 (arutelu) 15. jaanuar 2018, kell 00:45 (EET)

Kas sa lisad TLC logo? Mina ei saa Randoskar (arutelu) 20. november 2018, kell 16:34 (EET)

Share your experience in this survey
Hi ,
The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey about your experience with  and Wikimedia. The purpose of this survey is to learn how well the Foundation is supporting your work on wiki and how we can change or improve things in the future. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 6. september 2019, kell 17:48 (EEST)

Kui räägid parteisse kuulumisest, siis palun ära kasuta sõna "ridadesse". See on stiiliküsimus. Andres (arutelu) 14. september 2019, kell 09:40 (EEST)

Ma kordan, palun ära tee. See võib kõlada isegi mõnitusena, sest seda väljendit kasutati NLKP puhul. Andres (arutelu) 12. oktoober 2019, kell 10:05 (EEST)

:Aga kuidas siis?--Juhan121 (arutelu) 12. oktoober 2019, kell 13:25 (EEST)

:: Lihtsalt "kuulub NN erakonda" või "on NN erakonna liige". Andres (arutelu) 14. oktoober 2019, kell 05:23 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
A couple of weeks ago, we invited you to take the Community Insights Survey. It is the Wikimedia Foundation’s annual survey of our global communities. We want to learn how well we support your work on wiki. We are 10% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal! Your voice matters to us.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 20. september 2019, kell 18:14 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
There are only a few weeks left to take the Community Insights Survey! We are 30% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal!
With this poll, the Wikimedia Foundation gathers feedback on how well we support your work on wiki. It only takes 15-25 minutes to complete, and it has a direct impact on the support we provide.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 3. oktoober 2019, kell 22:52 (EEST)

Palun jälgi, et kustutamislogisse ei jääks halvustavaid märkusi reaalsete isikute aadressil, näiteks nagu siin. Kindlam on kasutada sätet "Eemalda automaatne kustutamise põhjus" (Eelistused > Tööriistad). Pikne 27. november 2019, kell 15:17 (EET)
----
Siit (alumisest tabelist) saad vaadata, kuidas kreeklaste nimesid kirjutada. Pikne 2. juuni 2020, kell 21:47 (EEST)
----
Aitäh, et mu muudatuse ennistasid. Kas saaksid palun tõsta artikli hoopis pealkirja Svetlana Lozovaja alla? Mul ei näi selleks praegu õigusi olevat. --Merleke5 (arutelu) 5. august 2020, kell 17:17 (EEST)

Hello ,
Really sorry for the inconvenience. This is a gentle note to request that you check your email. We sent you a message titled "The Community Insights survey is coming!". If you have questions, email surveys@wikimedia.org.
You can see my explanation here.
MediaWiki message delivery (arutelu) 25. september 2020, kell 21:49 (EEST)

Hello, Please see Andreas Hüüs for sd. Thanks in advance. —Eihel (arutelu) 15. detsember 2020, kell 17:14 (EET)
----
Palun kasuta kustutamise põhjust "Ei ole tähelepanuväärne" ainult siis, kui asi on tõesti selles, et teema kohta pole piisavalt kajastusi (vt Vikipeedia:Tähelepanuväärsus). Pikne 6. mai 2021, kell 16:42 (EEST)

Ilmselt mõtled artikliga ABBA – The Movie seotud asju. ABBA – The Movie kustutasin seetõttu, et artikkel oli inglise keelne (ja ma ei kavatsenud seda tõlkida, küll kui olnuks eesti keeles olnuks tähelepanuväärne..., arvan, et kustutasin artikli õigeaegselt (ja õigustatult). Arutelu:ABBA – The Movie koosnes eesti ja inglise keeles lausest: Siin on eestikeelne viki (minu enda kirjutatud), ilmselt kustutasin selle arutelu liiga vara (oli vist vähem kui pool päeva üleval...). --Juhan121 (arutelu) 6. mai 2021, kell 23:32 (EEST)

: Ma pean silmas kustutamsi üldisemalt. Näiteks viimase aasta jooksul oled enamvähem kolmandikul kordadest valinud kustutamise põhjuseks "Ei ole tähelepanuväärne", aga tundub, et enamasti oli asi milleski muus. Mõned hiljutised kustutamised: siin, siin ja siin sobinuks sisu poolest põhjuseks pigem "Katsetus/vandalism"; siin on põhjuse täpsustus õige, aga tähelepanuväärsus ei puuta asjasse. Selle ABBA arutelu kustutamisel võinuks kirjutada "orbarutelu", "artikkel juba kustutatud" vmt.

: Teises arutelus tuli jutuks, et kustutamisel valitakse mõnikord suvaline põhjus. Mis tekitab kustutamiste suhtes mõnetist umbusku. Pikne 7. mai 2021, kell 17:03 (EEST)

Kuulasin saadet ja vaimustusin - ehk tahaks Juhan teemat Ludvig Juht täiendada? https://vikerraadio.err.ee/1608133651/paevatee-eesti-kontrabassimangija-ludvig-juht-tutvustab-alo-poldmae  --.Toon (arutelu) 24. juuli 2021, kell 17:08 (EEST)

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Ka varasemalt on seda murekohta tõstatatud, aga läheb kordamisele. Mingi teema tarkuse ja emaga.
Ei tohiks teha artikleid, kus on mõni rida teksti ja pooleli mall. Kui artikkel on mingist isikust, siis peab artikkel välja tooma põhiasjad, et mida on see inimene teinud. Ja no kui see artikkel on lühike, siis las ta olla lühike ning ega sellisele artiklile pole ju seepärast miskit malli juurde vaja. Aga poolikuid artikleid, kus osa olulisest infost on puudu, ei tohiks teha (või kui olulist infot puudu pole, siis ei tohiks jällegi kergekäeliselt pooleli malli lisada). Meil ei ole ju seda tööjõudu ja pole seda ka tekkimas, kes jõuaks nende artiklitega tegeleda. Ivo (arutelu) 4. mai 2022, kell 02:59 (EEST)

Oot, mis mõttes ei ole esimene Eesti naine Džomolungmal tähelepanuväärne? Kui tähelepanuväärsust ei tõesta sõltumatus ajakirjanduses konkreetsele isikule pühendatud tekstid nagu intervjuu Postimehes, uudis ERRis, pikk uudis Delfis, artikkel ja video Õhtulehes, intervjuu TV3-s, artikkel GO Travelis, uudis Estonian Worldis ja uudis Estonian World Review's, kuidas seda siis üldse tõestada saab? Mida sa ootad, kolmeköitelist monograafiat? Ühiskond on leidnud inimene sõna otseses mõttes tähelepanu väärivat ja sina arvad, et Vikipeedia peaks silmad kinni pigistama ja põrkima: pole olemas, ei kuule, ei näe! Meil on igasuguseid sportlasi palju vähemaga artikli saanud, keegi ei roogi siit välja kõiki jalgpallureid, kellega pole iial ühtki intervjuud olnud. Kus on loogika? --Ehitaja (arutelu) 14. juuli 2022, kell 23:15 (EEST)

Kui artiklis on vaid üks lause, siis pole mõtet artiklit säilitada. (Mina ei pea otsima GOOGLE-i abil, kas inimene on tähelepanuväärne). Mõistlikum on kolm-neli lauset kirjutada ja siis panna märgis  --Juhan121 (arutelu) 14. juuli 2022, kell 23:47 (EEST)

:Kustutamine oli õige, aga kommentaar oli vale. Sa oled ennegi märkinud vale põhjuse. Kui Sa pole asja uurinud või Sa kustutad muul põhjusel, siis ära märgi niisugust põhjust.

:Muide, see ei ole hea praktika, kui Sa kirjutad kolm-neli lauset, millest isiku tähtsus ei selgu, ja siis märgid "pooleli". Kui Sul ei ole kavas artiklit jätkata, siis kirjuta lihtsalt see, mille pärast ta artiklit väärib. Ühest-kahest lausestki võib piisata, aga ära jäta elulugu pooleli. --Andres (arutelu) 15. juuli 2022, kell 15:20 (EEST)

:Kui artiklit kustutama hakkad, siis võiks ikka küll Google'i abil otsida. See ei ole nii kohutavalt raske, suudad küll, kui oma vaimsed ja ihulikud võimed korralikult kokku võtad. Ja see ei tee (väga) haiget, kui enda teadmisi vahetevahel natuke täiendad. Kustutamine on viimane tööriist, mis võetakse kasutusele siis, kui artiklit parandada ei anna. Seda tuleb kasutada vastutustundlikult ja põhjendatult. --Ehitaja (arutelu) 24. juuli 2022, kell 00:56 (EEST)

::Kordan, mina vaatan, et mittemidagiütlev artikkel, kahelauseline peagi. Parem tee artikkel pikem. ...--Juhan121 (arutelu) 24. juuli 2022, kell 01:01 (EEST)

:: Ma leian, et kahest sõnast (mitte kahest lausest), nagu antud juhul, koosneva artikli kustutamine on õigustatud, olgu teema kui oluline tahes. --Andres (arutelu) 24. juuli 2022, kell 01:13 (EEST)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:07 (EEST)

Hello, sorry to write in English. Can you block please: Special:Contributions/Rixuw and Special:Contributions/Cainfa? Vandalism-only account. Thanks in advance, --Mtarch11 (arutelu) 23. oktoober 2022, kell 07:25 (EEST)

Artikli Evald Voitk alustaja oled ilmselt sina, kas saaks ka allikadi selle teabe kohta? BirgittaMTh (arutelu) 2. november 2022, kell 21:57 (EET)

Olen ilmselt kasutanud Eesti kirjanike leksikon'i. Tallinn, 2000. --Juhan121 (arutelu) 2. november 2022, kell 22:45 (EET)

Tuletan meelde, et perioodikaväljaanded ei käi jutumärkides. Lisaks proovi oma artiklitesse lisada viiteid.--Raamaturott (arutelu) 2. mai 2023, kell 23:59 (EEST)

Siin on ikka ja jälle tühistatud anonüümseid toimetamisi, mis on tehtud koolide arvutiklassides. Täna vaatab vastu nädalane blokeering Vastseliina koolile (193.40.225.33). Ehk peaksid administraatorid koolide arvutiklasside blokeerimise asemel võtma kontakti nende koolide arvutiõpetajatega ja informeerima neid, et nende õpilased käivad Vikipeediat sodimas. 2001:BB8:2002:4800:DA5E:D3FF:FE77:E548 31. mai 2023, kell 13:42 (EEST)

Kuidas on võimalik teha nii, et näiteks Donizetti, Bellini ja teiste heliloojate ooperite artiklite olemasolu oleks sinises kirjas näha ka Donizetti või Bellini või teiste heliloojate  artiklite tekstis või nende teoste loetelus? Kas siis eestikeelse pealkirja või originaalpealkirja järgi. Hea oleks ka kui need teosed, mille artikleid veel pole, oleks punasega. Rossini ja Verdi puhul oli see süsteem hästi korras. 46.131.62.183 9. juuni 2023, kell 09:28 (EEST)

Helilooja artikli tekstis tuleb ooperi pealkiri ümbritseda kahekordsete nurksulgudega. --Andres (arutelu) 10. juuni 2023, kell 12:03 (EEST)

:Tänan! Ja kust need kahekordsed sulud leida võib? Sümbolites polnud. 46.131.62.183 11. juuni 2023, kell 13:27 (EEST)

:: Alt-Gr + numbrid 8 ja 9. Vt ka https://et.wikipedia.org/wiki/Juhend:Lehek%C3%BClje_muutmine#Lingid. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. juuni 2023, kell 13:47 (EEST)
----
Hamburgi-Riia õiguse juurde Sa kirjutasid "ei ole tähelepanuväärne". Nüüd ei julgeta sinna enam midagi kirjutada :) --Andres (arutelu) 22. mai 2024, kell 21:03 (EEST)


Arutelu:Reet Mägedi

Reet Mägedi näitlejanimi oli Reet Leissar. Elulugu on http://www.eestikirik.ee/node/7879

Võib-olla peaks pealkiri olema Reet Mägedi. Andres 3. märts 2010, kell 21:39 (UTC)

Pealkiri võiks tõesti olla Reet Mägedi. Veel täpsemalt on kodanikunimi Helgi Reet Mägedi(kuigi kiriklikes teadetetes oli vaid Reet Mägedi). Aga ei oska pealkirja(veel!) ära parandada ;((( Näitlejanimi oli Reet Leissar. Tööst pastorina veel: http://www.eestikirik.ee/node/8120


Arutelu:Turvakest

Põhiliselt kasutatakse SSH-d GNU/Linux-süsteemides üle võrgu autentimisel.
ja paar lõiku allpool:
 Tavaliselt kasutatakse SSH klientprogrammi, et ühenduda SSH serveriga, mis võtab vastu SSH ühendusi.
 Mõlemad on reeglina kaasas enamikus uuemates operatsioonisüsteemides, näiteks Mac OS, Linux, FreeBSD, Solaris ja OpenVMS.
tegelikkuses suvaline nondest mainitud OS-idest saba olla SSH serveriks.
suwa 4. märts 2010, kell 11:02 (UTC)

* English:
** Sea surface height.
** Electric guitar pickups in single-single-humbucker configuration.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* https://www.kb.cert.org/vuls/id/MIMG-6L4LBL
** In Turvakest on 2013-06-24 13:56:44, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Turvakest on 2013-07-07 05:22:45, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:23 (EEST)


Arutelu:MediaWiki

muideks mulle tundub et näiteks wikipedia ei kasuta mitte Apache'i vaid hoopiski lighttpd-d

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.translatewiki.net
** In MediaWiki on 2013-06-24 12:19:43, 404 Not Found
** In MediaWiki on 2013-07-06 13:41:03, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:41 (EEST)


Arutelu:Alicante provints

vana elanike arv: elanikke = 1 825 300 (2007) Taivo 4. märts 2010, kell 17:46 (UTC)
See loend vajab kontrollimist:

#L'Alacantí
#Alcolà
#Alto Vinalopó
#Bajo Segura
#Bajo Vinalopó
#Hoya de Castalla
#Marina alta
#Marina baja
#Medio Vinalopó


Arutelu:Basaalkommunikatsioon

Misasi see basaalkommunikatsioon on, seda tuleks alguses ka ikka öelda. Kas see on kommunikatsioon kehaliste puudutuste kaudu? --90.190.45.158 4. märts 2010, kell 19:06 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uni-landau.de/instfson/Basale%20Kommunikation%20-%20Wagner%20WS%2007-08.ppt
** In Basaalkommunikatsioon on 2012-11-16 10:13:01, 404 Not Found
** In Basaalkommunikatsioon on 2013-05-25 14:17:17, 404 Not Found
** In Basaalkommunikatsioon on 2013-06-24 03:00:40, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 06:01 (EEST)


Arutelu:Aleksandr Luria

Kataloogid ei ole määravad, aga juudi perekonnanimede puhul on erandid mõeldavad. Võiks ka keelenõust küsida. Andres 4. märts 2010, kell 19:52 (UTC)

Täiesti nõus! Aga teaduskirjanduses pole ma veel kohanud sellist kirjapilti nagu "Lurija", kuigi venekeelne nimekuju võiks seda eeldada. Seega ma arvan, et kui kedagi ta huvitab, siis otsib ta seda inimest just eelkõige "Luria" nimekuju järgi. Muidugi on võimalik, et meie teaduskirjandusse on ta tulnud läbi inglise keelse ruumi. Kui see oletus õige on, siis võib olla tõesti "Lurija". --Poodu 5. märts 2010, kell 10:42 (UTC)

: Luria on sees juba vanas ENE-s (4. köide, 1972) ja temalt on eesti keeles ka raamat ilmunud (kui mälu mind ei peta). Aga tollal olid vist ka transkriptsioonireeglid teistsugused. Andres 5. märts 2010, kell 14:34 (UTC)

:::Luria nime kirjutati Eestis ilma j-ita juba aastakümneid tagasi, ka viidatud eestikeelse raamatu kaanel on nimi just niiviiisi kirjutatud. See pole pärit Inglise keeleruumist, vaid vastab vene-eesti transkriptsioonireeglitele. SSGreporter 5. märts 2010, kell 23:39 (UTC)

:::: Seda ma räägingi. Aga praeguste transkriptsioonireeglite järgi tuleks kirjutada Lurija. Andres 6. märts 2010, kell 07:47 (UTC)

:::::Vaatasin ÕSist järele, on jah selline kentsakas soovitus, kusjuures mööndusega: väljaspool dokumente ja teatmeteoseid võib я-d märkida endistviisi. Edasi viidatakse vene-ladina transkriptsioonile, kusjuures Venemaa venelased kasutavad vene-inglise transkriptsiooni, mis on veelgi kentsakam, sest selles pole üldse j-i, vaid igal pool on y. Leedu venelased kasutavad näiteks eesti keelega sarnasemat nimede transkriptsiooni. Segaduse ärahoidmiseks (vt inglise Wikipediat) soovitaksin küll praegu jääda nimevormi Luria juurde. SSGreporter 6. märts 2010, kell 22:39 (UTC)

:::::::::: Mis segadust siin ikka olla saab? Võib ju artiklis ära tuua mõlemad nimekujud? Ainuke asi, et mittevenekeelsete nimede puhul võidakse ka erandeid teha. Sellepärast tasub järele küsida. Andres 6. märts 2010, kell 23:12 (UTC)

Üks kaalutlus võiks olla siiski ka Luria enda eelistus. Kuna ta on kirjutanud ka inglise keeles  teadusajakirjades, siis seal on autori nime kirjaviis muidugi autori enda otsustada. Ma praegu ei leia head näidet (ainus artikkel, mille praegu kiiruga leidsin on a-st 1977, see võib aga ei pruugi olla tõlge), kuid millegipärast olen kindel, et ta kirjutas ka Luria, mitte näiteks Luriya. Lebatsnok (arutelu) 14. aprill 2015, kell 17:00 (EEST)


Arutelu:Ajax

Kas tehnika on siin ikka asjakohane termin? Mulle tundub, et kasutusel on siiski tehnoloogia.
TTÜ informaatika õppekava alajaotuses õppekava väljundid: 3) oskab sõnastada erialaga seotud probleeme ning nende lahendamisel valida ja kasutada sobivaid tehnoloogiaid ning meetodeid.  --Pelmeenisupp 5. märts 2010, kell 08:09 (UTC)

Ma võtsin lahti võõrsõnade leksikoni. Tehnoloogia – õpetus toorainete saamisest ning nende töötlemisest tarbeaineiks ja -esemeiks mehaanilisel teel või keemiliste protsesside abil, samuti töötlemisviisid tootmisprotsessis. Võtsin lahti ÕS-i: tehnoloogia – tootmismenetlus või -menetluste kogum, samuti teadus tootmismenetlustest. Informaatika õppekavas on mu meelest ka selles tähenduses kasutatud. Taivo 5. märts 2010, kell 12:47 (UTC)

:Ma võtsin lahti Eesti entsüklopeedia. Tehnika on seal defineeritud väga laia mõistena, tehnoloogia veidi kitsamana. Üldjoontes võiks sobida mõlemad, kuid mulle tundub, et selles valdkonnas on kasutusel siiski tehnoloogia. Väike referaat Ajax'ist. Lisaks eelnevale: minu täiesti subjektiivne arvamus on, et tehnoloogia kõlab seal paremini.  --Pelmeenisupp 5. märts 2010, kell 19:06 (UTC)

::vaata ka: http://www.quretec.com/u/vilo/edu/Students/Mikk_Kard/Kard_BSc.pdf --WikedKentaur 5. märts 2010, kell 19:12 (UTC)

AJAX on ka pesuvahend. --kanakukk 23. mai 2010, kell 17:34 (EEST).
Lisaks Amsterdami Ajaxile on ka Lasnamäe FC Ajax. Adeliine 9. juuli 2012, kell 18:12 (EEST)


Arutelu:HD DVD

vb ajakirjandusse kõlbab, aga entsüklopeedias ei saa öelda Blu-ray hakkas Toshibaga sõda pidama, Suuremad aga kuni 30. jne. Ja tekstist pole tegelikult võimalik taibatagi, mis loom see HD DVD on, miks teda vaja läks, millal ja kelle poolt loodi, milleks teda kasutatakse jne. Ahsoous 5. märts 2010, kell 12:00 (UTC)
Tuleks vist eelkõige sisselogida, et oleks näha, kes on teksti autor, kuna töö on tehtav õppeaine raames. --KungFuDuck 2. november 2011, kell 23:07 (EET)

Keeleline kvaliteet
Üldiselt väga heas vormis kirjutatud. Õigekirja vigu ei leidnud isiklikult ühtegi. Mõningad stiilivead hakkasid silma.
1. "2006. aasta novembri lõpus turule tulnud Microsofti HD DVD kettaseade Xbox 360 mängukonsoolile võimaldab sellel mängida HD DVD filme." - Õigekirjaliselt paistab õige, kuid stiiliselt ei paista arusaamatu.
2. "Erinevusteks on interaktiivsed võimalused, interneti integreerimine, kasutuse kontroll ja maksmapanek ning kohustuslikud võimalused mängijatele." - Siin tekitab see maksmapanek segadust.
Sisu:
Artikkel on piisava mahuga ja sisukas. Kõigest on detailselt ja pikalt kirjutatud, võib-olla isegi natuke liiga pikalt ajaloost võrreldes muu informatsiooniga, kuid teema on kaetud.
Tekstis on kõik faktid korralikult viidatud. Üldine ülesehitus on korralik.
H.Madis 8. detsember 2011, kell 23:54 (EET)
----
*High-Definition/Density DVD ei ole ju lühidalt
*Lauses "Toshiba oli suurim..." koma puudu
*vajaduse andmekandja järele
*Lauses "Kui Shuji Nakamura..." on ühes kohas koma puudu ja teises kohas üle.
*"Blu-ray ketta päritolu ja võistlus HD DVD-ga" alajaotuse kaks esimest lauset on segased ja keeleliselt halvad. Samuti lause "DVD Forum (mille..."
*virtually ei ole mitte alati "virtuaalselt"
*valesti käsitsemisel
*Blu-rayl on kallim ja füüsiliselt erinev ümbris võrreldes DVD-ga ja põhjustas mitmesuguseid probleeme Ei saa aru
*sinise laseri kõrgelahutuse projekti ??
*mis on "meedia stuudio"?
*Lisaks olid liikmeteks Memory-Tech-i ning NEC-i korporatsioonid kui ase-peakompaniid ja Sanyo Electric kui audiitor. Segane
*reklaami grupp on halb ja hämar
*jne
On näha, et on püütud ingliskeelset artiklit sõna-sõnalt tõlkida, tulemuseks on katastroof. Ei pea kopeerima kõike, mis ingliskeelne Vikipeedia ütleb, oma peaga tasub ka mõelda. Ja sõbra pea appi võtta. Adeliine 13. detsember 2011, kell 18:16 (EET)
----
*Lauses "Sony alustas kaks..." koma puudu
*Lause "DVD Forum (mille..." on väga halb
*Blu-ray ketta prototüübi kaitseümbris oli DVD omast kallim ja füüsiliselt erinev, mis põhjustas
*2008. aastal teatas
*murdarvus on eraldajaks koma, mitte punkt
*Lauses "HD DVD formaat toetab kuni..." sõnakordus
*helielamuse
*Lauses "HD DVD video võib kodeerida..." koma puudu
*enamus → enamik
*hübriid-HD DVD-formaat, mis
*Lauses "Firmad, mis tegelesid..." koma puudu
*Lauses "HD DVD mängijaid on võimalik..." koma puudu
*jne
Adeliine 23. detsember 2011, kell 05:39 (EET)
----
*DVD Forum (organisatsioon, mis algusest peale reguleeris DVD standardeid) kaalus, kas hakata tegelema kallimate siniste laseritega või mitte.
*Blu-ray ketta prototüübi kaitseümbris oli DVD omast kallim
*Lauses "HD DVD formaat toetab kuni..." ikka sõnakordus
*Lauses "HD DVD video võib kodeerida..." panid koma valesse kohta. Üldse on see lause imelik. videot võib kodeerida?
*hübriid-HD DVD-formaat
*mida tähendab "viimane regulaarne seadme hind"?
*miks on "ametlikult" jutumärkides?
*kasutuse kontroll ja erinevad lisavalikud ning võimalused, mis mängijatel olemas pidid olema.  Ei saa aru
Adeliine 2. jaanuar 2012, kell 13:20 (EET)


Arutelu:Luureasutuste loend

Definitsioon (esimene lause) on lootusetult segane. :-)--Dr Oldekop 5. märts 2010, kell 18:53 (UTC)

Jah. Andres 5. märts 2010, kell 19:21 (UTC)

:Definitsioon on segane. 88.196.236.106 28. juuni 2015, kell 18:45 (EEST)
Ehk oleks praktilisem mitte kustutada, vaid teha sest nt Luureasutuste loend? --Oop (arutelu) 16. oktoober 2018, kell 23:55 (EEST)

Nõus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 16. oktoober 2018, kell 23:57 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.intelligence.gov/1-members.shtml
** In Luureühendus on 2013-06-24 12:09:02, 404 Not Found
** In Luureühendus on 2013-07-06 11:44:35, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:44 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.encyclopedia.com/doc/1O129-CounterIntelligenceCorps.html
** In Luureühendus on 2013-06-24 12:09:02, 404 Not Found
** In Luureühendus on 2013-07-06 11:44:45, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.encyclopedia.com/doc/1O129-PoliticalWarfareExecutive.html
** In Luureühendus on 2013-06-24 12:09:03, 404 Not Found
** In Luureühendus on 2013-07-06 11:44:55, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:45 (EEST)


Arutelu:Mäginulg

Mount Rainier rahvuspark

Ei ole keeleliselt korrektne. Andres 5. märts 2010, kell 19:29 (UTC)

Siia peaks panema ümbersuunamised nimevariantidelt ilma lühendita var. või subsp. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. märts 2010, kell 23:54 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.conifers.org/pi/ab/lasiocarpa.htm
** In Mäginulg on 2013-06-24 12:29:27, 404 Not Found
** In Mäginulg on 2013-07-06 15:19:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:19 (EEST)


Arutelu:Näkk

Näkk ei esine ju ainult eesti mütoloogias.--WooteleF 5. märts 2010, kell 23:33 (UTC)

Kas russalkat võib nimetada näkiks (see on küll täpsemalt näkineid)? Andres 6. märts 2010, kell 07:46 (UTC)

Igatahes ÕS-is on sõna "russalka". Ka vanas ENE-s on artikkel "russalka", ja russalkat ei samastata näkineiuga. Vene viki artiklis aga samastatakse. Küll aga tõlgitakse saksa Nixe ja rootsi näcken alati näkiks, näiteks najaade aga näkkideks ei nimetata. Andres 6. märts 2010, kell 08:06 (UTC)
Mis võiks olla en:Mermaid vaste eesti keeles? Näkineid? Sellest siis eraldi artikkel? --2001:BB8:2002:1500:225:4BFF:FEA9:D1E8 26. juuni 2012, kell 10:14 (EEST)

Küllap vist. Andres (arutelu) 27. juuni 2012, kell 14:01 (EEST)

:Tavaliselt arvatakse, et inglise mermaid on eesti keeles näkk. "Näkineid" ja "näkk" ei ole minu arvates eri mõisted, vahe on pigem kunstlik - see tekib, kui pyytakse eesti näkke eristada inglise omadest, unustades, et ka inglise "mermaid" tähistab eri rahvaste ysna eripalgelisi traditsioone. Eesti näkid väärivad kindlasti omaette lõiku ja kyllap ka artiklit "Näkk Eesti rahvausundis ja kultuuris", ent see ei tähenda, et tegu oleks suuremal määral iseseisva mõistega kui "kivi" või "puu" eesti kasutusel (vastandatuna kogu muu maailma mõiste(te)le, mida tähistavaid sõnu tavapäraselt eesti sõna "puu" vastena pruugitakse). --Oop (arutelu) 30. august 2012, kell 00:42 (EEST)

::Nõus, et "näkk" on enamasti neid ning näki ja näkineiu vahel vahet teha oleks kunstlik. Meessoost näkk on muinasjuttudes enamasti "vetevana". Näkk ei ole tingimata pahatahtlik, nagu artikli alguses väidetakse. Paljudes juttudes tegutseb ta oma arusaamade kohaselt ega pruugi taibata, et vee alla meelitatud noormees seal elada ei saa. Russalka on russitsism, mida eesti keel õieti ei vaja. Kas see oleks (ingli)tiibadega näkk? Ssgreporter (arutelu) 30. august 2012, kell 00:59 (EEST)

Näkki on pelgalt Soome näkk. Õigem oleks viidata laiemalt germaani näkkide lehele http://en.wikipedia.org/wiki/Neck_%28water_spirit%29 , millest on tulnud nii Eesti kui Soome näkk. --85.253.62.31 24. november 2013, kell 17:33 (EET)

Muutsin. --Pelmeen10 12. mai 2018, kell 17:29 (EEST)


Arutelu:Apple Inc.

Tooteid müüakse kümnes riigis? --Epp 6. märts 2010, kell 16:50 (UTC)

Mõeldud on seda, et Apple'i keti kauplusi on kümnes riigis. Andres 6. märts 2010, kell 17:21 (UTC)

:Kas see kuidagi kahtlaselt väike number ei ole? Ivo 6. märts 2010, kell 17:50 (UTC)

:: Vaata seda. Riikide valikus on kümme riiki. Andres 6. märts 2010, kell 18:17 (UTC)
ärge ajage jama, see et 10 riiki on ametlikul kodukal.... ei tähenda kokkuvõttes mitte midagi.--Täitsa Topitav Konn 7. aprill 2010, kell 13:59 (EEST)
ja las mäki esindus tegeleb selle lehega, saatke neile meil – see on natuke häbiväärne hetkel.--Täitsa Topitav Konn 7. aprill 2010, kell 13:59 (EEST)
ma pean silmas, et hetkel on see reklaamitekst , mitte adekvaatne info.

ehk saab keski nüüd mu paar tegevust tühistada ja siis saaks rahulikult üle vaadata, miks viited 1 ja 6 tekstidena puuduvad ja miks ettevõtte infokast vastu taveast lendas ? suwa 22. märts 2013, kell 18:36 (EET)

tühistasin--Morel (arutelu) 22. märts 2013, kell 23:08 (EET)

: thnx, kuidas nüüd kahest viitamistõrkest lahti saada?, kui neid torkisin läks kogu kupatus segi ?, mis seal valesti siis on ? suwa 23. märts 2013, kell 10:59 (EET)

::Praegu on , aga peab olema viite tekst. Täpselt sama asi teisega. Adeliine 23. märts 2013, kell 11:09 (EET)

::: mh, oma näpukas, mall oli malli sees ja kolmanda malli lisamisel kustutasin ühed lõpetavad suluda ära ... sellest kogu mu hädakisa... enda näpukad :) suwa 23. märts 2013, kell 11:35 (EET)

Miks on ettevõtte infokast täidetud inglise keeles? 88.196.28.229 5. august 2013, kell 16:14 (EEST)

Tõlgi ära. Andres (arutelu) 5. november 2013, kell 06:37 (EET)
----
Apple, kes on suutnud oluliselt erineda konkurentidest. Nende tooted on kallimad, sageli mitte paremad, aga inimesed ostavad neid. Miks? Erinevad turundusnipid (kas või suured esitlused, kus promotakse järjekordset uut Apple toodet), kindlasti ilus disain, aga ka Applele omased programmid nagu näiteks iTunes või iCloud

Võib-olla sii saab midagi kasutada. Andres (arutelu) 5. november 2013, kell 06:37 (EET)
----
Minu meelest "Inc." on pealkirjas liigne. Pikne 8. november 2013, kell 18:23 (EET)

Võib-olla Apple on kaubamärk? Andres (arutelu) 1. oktoober 2016, kell 23:33 (EEST)

Tundub, et ei ole. Jah, minu meelest ka võiks pealkiri olla lihtsalt Apple. Andres (arutelu) 2. oktoober 2016, kell 00:20 (EEST)
----
Kas meeskondi koostatakse? Mis sõna tuleks kasutada? Andres (arutelu) 1. oktoober 2016, kell 23:33 (EEST)
Minu meelest serveriparkide lugu ei kuulu sissejuhatusse. Andres (arutelu) 1. oktoober 2016, kell 23:45 (EEST)


Arutelu:Andmekaeve

{{Hea artikkel mittevalitud}}
Viidatud artiklis räägitakse "andmekaevandamine"--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 6. märts 2010, kell 18:10 (UTC)
Vallaste järgi on tõesti tegu sõnaga "andmekaevandamine", Tartu koolkond eelistab kasutada sõna "andmekaevandus", kuid Horisont ja ettevõtted(asukohaga Tallinn) kasutavad hoopistükkis sõna "andmekaeve".
Vaatasin mida ütleb rahvahääl: guugeldamine annab "andmekaevandus" 1730 tulemust , "andmekaevele" 1890, ja "andmekaevandamine" tulemuseks vaid 623.  Kui esmane mõistlik ja puhas artikkel on valmis, siis võib selle filoloogilise küsimusega lähemalt tegeleda.
NT:  Andmekaeve eesmärk... ja andmekaevandamise eesmärk .. vs andmekaeve tõi edu ... ja andmekaevandamine tõi edu ...
NB! Panin ideekaardi ja toimetamisel oleva teksti avalikult välja Google Docsi keskkonda ehk tegu on niivõrd musta variandiga, et ei saa siia tõsta.
Kui soovi ja võimalust, siis  ideid saab juurde lisada: [http://docs.google.com/Doc?docid=0AdMnzShL4SYLZGZnZDRmOHBfNTE0Y3M4azNiZGg&hl=en] .

Kuna artikli tekstis on nii palju keelde peale pandud, siis oleks mõtekam see lugu kasutaja nimeruumis valmis kirjutada ja alles siis artikliruumi (on vist nii) ümber tõsta.--Rünno 7. märts 2010, kell 17:12 (UTC)

: Tundub mõistlik lahendus. Timgluz 7. märts 2010, kell 17:20 (UTC)

Kus need keelud on? Andres 7. märts 2010, kell 17:53 (UTC)

:Aga palun - <!-- täiendan hetkel ,
millegi pärast viitamine ei luba hiljem salvestada -->--Rünno 7. märts 2010, kell 17:56 (UTC)
Kui on tarvis segamatult töötada, siis tuleb kasutada oodake-malli. Andres 7. märts 2010, kell 18:19 (UTC)
~----
Leian, et eestikeelne skeem tuleks tagasi panna, ingliskeelne eesti keeles ümber joonistada. Andres 14. august 2010, kell 13:19 (EEST)

Ajalugu on mumeelest pikem, kuna juba on kirjatükis mainitud :DNA-d,
siis peaks olema ka :krüpteerimine-:dekrüpteerimine, :šifreerimine-:dešifreerimine.
suwa 21. oktoober 2010, kell 20:32 (EEST)