Arutelu:Harilik sibul

Siia viitab ka Botaanika mõisteid, kus sõnal "sibul" on ilmselt teine tähendus. Peab artiklipealkirjade üle mõtlema. Andres 13. november 2006, kell 09:12 (UTC)

Jah, tõsi. Harilik sibul (Allium cepa, kui ma õieti mäletan) oleks selle artikli õige pealkiri. Artikkel pealkirjaga "sibul" tuleb reserveerida mitmesuguste sibultaimede (Liliaceae jt) maa-aluse varu-organi jaoks. --Lulu 13. november 2006, kell 10:12 (UTC)

: Mina jälle mõtlen, et sibula all mõeldakse kõige sagedamini ikkagi harilikku sibulat. Pealegi vist tuleb organi nimi taime nimest, mitte vastupidi. Ehk paneks organi kohta pealkirja Sibul (organ) vms. Ma teen selle praegu ära, sest kuidagi tuleb korda teha. Kui väga vastu oled, jõuame veel arutada. Andres 13. november 2006, kell 14:59 (UTC)

: Asi on veel selles, et Vikipeedia ei ole ainult botaanika-, vaid ka kokandus- ja aiandusentsüklopeedia. Andres 13. november 2006, kell 15:08 (UTC)

:: Aianduse alla käivad ka sibullilled (nartsissid, tulbid jne). Parem oleks olnut teha täpsustuslehekylg siia. --Lulu 13. november 2006, kell 15:11 (UTC)

::: Nii et Sa mõtled, et kultuurtaim ja toiduaine sibul ning  sibullillede sibulad on otsitavuselt võrreldavad? Ma ei tahaks  seda uskuda. Ja kui see nii ei ole, siis on minu meelest lugeja kiusamine nad ühe pulga peale panna.

::: See on tõsi küll, et ka teine sibul on aianduses tähtis. Aga ma pidasin silmas seda, et botaanikatermini kasutamine pealkirjas ei ole sibula (nagu ka teiste levinud kultuurtaimede ning koduloomade puhul) minu meelest otstarbekas.  Andres 13. november 2006, kell 15:39 (UTC)

Selles artiklis kuulub ta lauguliste sugukonda, artiklis Lauk liilialiste sugukonda. Andres 23. märts 2010, kell 16:11 (EET)
Kuidas sellega nüüd on, kui apelsinipuu ja apelsini jaoks on eraldi artiklid, kas siis sibula taime ja sibula mugula jaoks ei peaks olema? Ulrika 9. detsember 2010, kell 23:31 (EET)

Mina pooldan seda. Peaks olema artikkel sibulast kui toiduainest, ja nähtavasti valgest ja rohelisest sibulast eraldi.  Andres 10. detsember 2010, kell 15:51 (EET)

: Valge ja rohelise alla mõtled sa sibula mugulat ja sibula pealseid või mugulsibulat ja suvisibulat? Kohendan siis olemasoleva artikli artikliks sibula mugulast, selleks oleks vaja Hariliku sibula artiklil ümbersuunamine maha võtta. Ulrika 10. detsember 2010, kell 17:12 (EET)

:: Mõtlen mugulat ja pealseid toiduainetena. Taimest tuleks rääkida pealkirja Harilik sibul all. Andres 11. detsember 2010, kell 01:44 (EET)

:: Tegin artikli Harilik sibul vabaks. Andres 11. detsember 2010, kell 01:45 (EET)

:: Tõin jutu taimest siia üle. Nüüd tuleb täpsustusmärkus üle viia artiklisse Sibul, teha sinna jutt valgest sibulast ja linke sinna kontrollida. Andres 11. detsember 2010, kell 01:51 (EET)
Kas olete nende ettepanekutega nõus? Praegu ei ole täpsustusmärkus siin õige ning see tuleks üle viia artiklisse Sibul. Andres 23. detsember 2010, kell 18:55 (EET)

Mu meelest pole argumendid veenvad. Kas ei võiks teha siia artiklisse lihtsalt eraldi rubriigid nende jaoks (toiduainena ja liigist)? Kui infot tõesti väga palju on, siis hakata tükeldama. Mu meelest läheb see asi natuke liiga tükeldatuks muidu (linkide kordategemine oleks vist samuti keerukas) ja lugeja ei saa enam kindlasti mitte aru--Bioneer1 23. detsember 2010, kell 23:56 (EET)

: Miks Sa arvad, et lugeja aru ei saa?

: Kui mind huvitab toiduaine, siis ma ei taha lugeda, et sibul on nii- ja niisugune taim. Ja kui mind huvitab taim, siis ma ei taha lugeda toiduainest. Nendel ei ole isegi mitte sama nimi, sest taime nimi on harilik sibul, toiduainet aga nii ei nimetata. Näiteks india pähkli ja lääneanakardi, õuna ja õunapuu kohta meil on eraldi artiklid. Kas asi peab olenema sellest, kas nimed kokku langevad?

: Peale selle, meil on kaks toiduainet, sibul ehk valge sibul ja roheline sibul.  Andres 24. detsember 2010, kell 01:14 (EET)

:: Mina pooldan eraldi artiklite tegemist. Lisaks Andrese näidetele on meil artiklid ka safranist, kaneelist, koriandrist, teistest pähklitest, mandlist, kohvioast, seesamiseemnetest, apelsinist, virsikust, avokaadost, viinamarjast, rosinatest jt. Söödava sibula kohta on ju palju kirjutada. Ja ma usun, et kui keegi ütleb "sibul", siis ei pea ta enamasti silmas taime (nt "ma pean sibulat ostma"). Mulle tunduks loomulik otsida artiklit Sibul, mis räägib toiduainest. --Epp 24. detsember 2010, kell 04:17 (EET)

:::Ehkki enamikus näidetes ei lange vili (toiduaine) ja liik kokku, siis praegusel juhul on vist tõesti otstarbekas eraldada toiduained botaanilisest taimest--Bioneer1 24. detsember 2010, kell 16:33 (EET)

:::: Vili ja liik ei lange kunagi kokku. Ainult nende nimetused langevad mõnikord kokku. Andres 24. detsember 2010, kell 16:38 (EET)

Siin on jälle üks taime ja vilja teemaline arutelu, kus tuleks viidata eraldi artikleid toetavate argumentide jaburusele. Tundub, et pigem ikkagi ei saada aru, miks peaks olema eraldi artiklid ja eraldi artikleid on tehtud lihtsalt mõne olemasoleva eeskuju järgimiseks. Kuidas ei tuleks kirjutada muust taime puudutavast, kui mind huvitaks ainult selle (toiduna) kasutamine? Samuti võiks siis teha eraldi artikli sibula kahjuritest või paljunemisest, kui mind huvitab parasjagu emb-kumb. Kuidas toiduainet ei nimetata harilikuks sibulaks? Kui harilikku sibulat tarvitatakse toiduks, siis ta ju on toiduaine. Samuti nimetatakse sibulaks kogu taime, mitte ainult parasjagu toiduks kasutatavat osa. Kui ka vilja nimetatakse teisiti, käib vilja kirjeldus ja toiduks kasutamist puudutav jutt ikkagi loomulikuna muu taime puudutava juurde ja sõnaline lahknevus iseenesest pole veel põhjus tingimata erinevate artiklite tegemiseks. Võib rääkida rohelisest ja valgest sibulast, aga lõppude lõpuks ei tähenda see muud, kui sibulal on maa-alune osa ja varred, mida kumbagi saab muu hulgas tarvitada toiduks. Kui (ostetud) sibulat süüakse, siis kuidas pole tegu taimega? Vili ja liik (taime) ei lange kokku sama moodi nagu on mõistetav, et tamm ja tammeleht pole päris sama, aga teisest on loomulik lugeda ikkagi esimese juurest.

Taas ei taha ma öelda, et viljast ei võiks mittekunagi eraldi artiklites kirjutada. Kui vilja või kasutamist puudutav käsitlus on millegipärast ebapropoportsionaalselt pikk, siis võib sellest suurema osa eraldi tõstmine olla mõistlik. Aga et materjali niisama mitte ebaloomulikult hakkida ja mitte tekitada segadust, miks ühest asjast (taimest) tuleb lugeda kahelt leheküljelt, tuleks ideaalis taime puudutav ikkagi ühes artiklis koos hoida, vähemasti seni sarnastes aruteludes välja käidud argumentide valguses. Kui see tõesti on vaidlusküsimus (millegi pärast on, nagu näha), siis on ta minu meelest piisavalt vastuoluline, et ei tuleks siin-seal taime artiklites ikka ja jälle uutele kasutajatele pähe määrida, justkui viljast eraldi kirjutamine olekski loomulik toimimisviis. 88.196.241.249 30. juuli 2012, kell 15:12 (EEST)

Kusjuures toiduainet tõepoolest ei nimetata "harilikuks sibulaks". Mine otsi yks kokaraamat, kus on kirjas, et sibulaklopsi sisse käib "harilik sibul", mitte lihtsalt "sibul". (Vahel on ka "šalottsibul" või "salatisibul" või "mugulsibul", aga need on juba teised asjad.) Sibulal toiduainena ei ole naljalt kahjureidki, need tulevad ikka siis, kui sibul veel kasvab, mitte köögilauale. No ja nii edasi. Hea tahtmise korral saaks isegi eristada sibulat kui taime (harilik sibul) ning kaht toiduainet (mugulsibul ja roheline sibul); neid nimetatakse tavakeeles erinevalt, seega on vahetegemine ysna loomulik. See kõik ei tähenda, et ma oleksin alati taime ja toiduaine eristamise poolt, aga osa ülaltoodud argumente lihtsalt ei toimi. Samastamine sobib minu meelest pigem siis, kui neil tavakeeles vahet ei tehta (ning taime toidu- või maitseaine saamiseks ei töödelda - on neidki juhtumeid, kus võõramaist taime kutsutakse eesti keeles samamoodi kui maitseainet, ent mõisted on piisavalt erinevad, et teha eraldi artiklid). Kuidas seda nyyd lihtsalt selgitadagi... Kass on koduloom, aga mitte toiduaine; isegi kui keegi kassi ära sööb, jookseb ta ringi mitte toiduaine, vaid loomana, toiduaine saamiseks tuleb ta katki teha ja söödav osa välja võtta. Sibulaga on samamoodi.--Oop (arutelu) 31. juuli 2012, kell 01:25 (EEST)

: Nojah, ka ülejäänud taime nimetatakse tavaliselt lihtsalt sibulaks, mitte et see oluline oleks. Ja vastupidi, kas sibula lehed lakkavad olemast hariliku sibula lehed, kui neid roheliseks sibulaks nimetada ja salati sisse panna? Ma usun, et vili või muu kasutatav osa pole sama mis kogu taim ja sellegipoolest ei tule välja, miks sellest taime osast, mida inimene sööb, tuleks kirjutada eraldi artiklis. Niisamuti tuleks siis sibula juurtest ja õitest kirjutada erinevates artiklites, sest juurtel pole õiekahjureid ja vastupidi. Toodud loogika järgi oleks sibul siubl vaid siis, kui ta on terviklik, kui mingi osa eraldada ja seda kuidagi kasutada, siis justkui poleks tegu enam osaga sibulast. Iseenesest ka juured, koored, seemned ja muugi on edukalt ülejäänud taimest eristatav, aga see ei tähenda veel, et käsitlus sibulast kui sellisest tuleks sellepärast hakkida. Taime kasutamine (söömiseks, munade värvimiseks, kahjurite peletamiseks, ilutaimena kasvatamiseks või milleks iganes) on lihtsalt üks aspektidest, mida süstemaatika, kasvatamise, paljunemise, sortide ja muu kõrval käsitleda.  88.196.241.249 31. juuli 2012, kell 09:56 (EEST)

:: Kysimus on suuresti selles, kui palju on eraldiseisvat sisu: juttu sibulast kui toiduainest, mis kasvava taime kohta ei käi, ja botaanilist taimekirjeldust, mis kokakunsti ei puutu. Kui mõlemat on vabalt artikli jagu ja jääb ylegi, suuremat osa aga korrata ei tule, siis võib teha eraldi artiklid. Kui suurem jagu teksti peab olema mõlemas kohas, siis pole eraldi artiklitel mõtet. Sibul on siitkandi kultuuris suhteliselt oluline ja tast räägitakse palju, võiks vast isegi lahus olla. Tundub praktiline. Ega suurema osa asjade vahele siin ilmas ei saa selget piiri tõmmata, mõistlik on mõelda pragmaatiliselt. --Oop (arutelu) 31. juuli 2012, kell 12:41 (EEST)

::: See on tõsi, et kokandusele eriomane ei puutu muusse taimesse, nii nagu muud alateemad rohkem või vähem üksteisesse ei puutu. Aga kuidas saab eeldada, et kui nähtus on defineeritud ühte perekonda kuuluva taimena, siis saab tegu olla vaid kasvava taimega (ja tema botaanilise kirjeldusega) ja mitte kooritud, idutatud, kuivatatud või marineeritud taimega (taime kasutamine)? Kindlasti tuleks siin kirjutada ka kasvatamisest ja sisalduvatest ainetest, mis ei puuduta isegi mitte ainult toiduks tarvitamist, aga mis millegipärast on praegu tõstetud eraldi leheküljele. Küllap võib vahel ka praktiline olla, aga erinevad artiklid tekitavad minu meelest siin vaid segadust. Näiteks saksakeelne artikkel on praegu enamvähem hästi üles ehitatud (ingliskeelne on pisut liiga kasutamiskeskne). 88.196.241.249 31. juuli 2012, kell 13:10 (EEST)

:::: Ma lähtun sellest, et tegu on eraldi mõistetega ja ka eraldi asjadega. Taim harilik sibul ning toiduained roheline sibul ja valge sibul on kindlasti eri mõisted, kuigi neid kõiki nimetatakse sibulaks. Kusjuures toiduained kuuluvad teise teadmisvaldkonda kui taim. Selle kaalutluse juures pole esituse pikkus oluline. Taime kasutamine toiduainena käib muidugi taime kirjelduse juurde, kuid sellest võib siis kirjutada seal lühidalt, sest eraldi artikkel on niikuinii.

:::: Asi ei ole eeskujus kui niisuguses. Ka eeskujuks toodud artiklid on lahutatud samadel kaalutlustel.

:::: Kui artikkel räägib taimsest toiduainest (kokanduse mõiste), siis taimele endale läheb sealt link, nii et vajaduse korral saab sealt edasi vaadata.

:::: Sibula kahjuritest ja sibula paljunemisest võib vajaduse korral eraldi artikleid teha. Praegu pole see vajadus minu meelest ilmne, erinevalt toiduainetest.

:::: Vilja botaaniline kirjeldus käib kindlasti taime artikli juurde. See ei tähenda, et viljast kui toiduainest ei peaks tegema eraldi artiklit.

:::: Minu meelest ka ei ole sõnaline lahknevus iseenesest põhjus eraldi artikli tegemiseks, kuid arvan, et sõnaline lahknevus annab tunnistust eraldi nimetatava asja iseseisvast tähtsusest, mis on põhjus eraldi artikli tegemiseks.

:::: Mõnikord süüakse küll kogu taime, aga see ei tühista taime ja toiduaine mõistelist erinevust.

:::: Tammeleht kui sümbol võiks küll olla eraldi. Samuti tamme puit. See ei tähenda, et neist asjust ei võiks taime artiklis lühidalt kirjutada. Sama ka sibula kui toiduaine puhul.

:::: Mis puutub pähemäärimisse, siis võib sama hästi öelda, et igakordne märkimine, et taimesse puutuvat ei peaks hakkima, on pähemäärimine. Lihtsalt lugejatel on erinevad ootused (ühtesid segab, kui peab ühest artiklist teise minema, ja teisi segab, kui asja peab hakkama pikast artiklist otsima), ja minu meelest peaks vaatama, kuidas kõige paremini kõigi ootusi täita. Minu poolest võib esitust ka dubleerida, aga sellele mõttele on ka tugev vastasseis.

:::: Jutt sisalduvatest ainetest ei ole botaaniline, vaid kasutamiskeskne. See ei sobi hästi botaanilisse kirjeldusse, kuid taime artiklis ta võib kuidagi olla. See ei tähenda, et seda ei peaks olema toiduaine artiklis.

:::: Minu arvates tekivad eraldi artiklid varem või hiljem ülevaatlikkuse kaalutlustel niikuinii, ja siin on tegu loomulike murdekohtadega. Andres (arutelu) 31. juuli 2012, kell 17:27 (EEST)

::::: Erinevad mõisted küll (saab eristada), aga sellest ei tule veel kuidagi välja, kuidas on toiduainest eraldi artikli tegemise vajadus ilmne. Vili kui toiduaine (nagu ka muud taime osad) on küll eraldi mõiste, aga ta on seejuures taime käsitluse loomulik allteema. Jällegi, kas miski annab alust eeldada, et tervet taime käsitlevas artiklis peaks olema vaid botaaniline kirjeldus? Minu meelest ei saa seda eeldada. Nojah, taime võib jagada eri teadmisvaldkondade vahel: nt kokandus, teiste kasutusaladega seotud valdkonnad, põllundus, botaanika, geograafia, mis minu meelest ei tähenda aga seda, et iga valkonna ja mõiste kombinatsiooni kohta tuleks teha eraldi artikkel. Minu meelest toiduaine kohta eraldi artiklist lugemise ootus pole kuigi põhjendatud, siis tuleks samuti ka teised allteemad (kasvatamine, süstemaatika jne) eri huvidega lugejate jaoks eri lehekülgedele panna. Huvi pakkuva asja peaks aitama leida sisukord. Jah, mõnel juhul võib eraldi artikkel mõistlikuks osutuda (eeskätt ikkagi mahukaalutlusel), aga miks eraldi artikkel niikuinii varem või hiljem peaks tekkima, kui selle tekitamist eraldi ei nõuta, sellest ma aru ei saa. 88.196.241.249 31. juuli 2012, kell 18:18 (EEST)

:::::: Siin on nyyd jälle see vahvalt hägune piir iseorganiseerumise ja organiseerimise vahel. Mõni (nimesid nimetamata, aga ma tean paari säherdust) nõuab, et Vikipeedias ei tohiks yldse midagi teha, ilma et see kuskilt ise tuleks. Nojah, aga kust need asjad ise tulevad? Siis, kui keegi teeb, eks. Miks mina selleks keegiks ei kõlba? Samamoodi võib siin kysida: mis mõttes artikli tekitamist eraldi ei nõuta, Andres ju nõuab? Miks tema nõudmine ei loe ja kui tõesti ei loe, siis kelle nõudmist me ootame? Äkki saame talle kirjutada ja arvamust kysida? Mnjah. Lusti kui palju. --Oop (arutelu) 31. juuli 2012, kell 20:39 (EEST)

::::::: Minule meeldiks lihtsalt, et nõudmised oleks põhjendatud ja ei ajaks asja segaseks. Kui on olnud tarvis nõuda, siis on enne olnud keegi, kes on leidnud, et viljast ei tuleks eraldi kirjutada. 88.196.241.249 31. juuli 2012, kell 21:53 (EEST)

::::::::: Pidasin silmas, et suure mahu ja vähese ülevaatlikkuse tõttu hakatakse eraldi artikleid tegema niikuinii.

::::::::: Arvan, et ükskord tehakse eraldi artikkel ka sibula kasvatamisest. Mina isiklikult seda ei forsseeriks, küll aga toiduainete artikleid, kus on ilmselt tegu teise mõistega.

::::::::: Kes siin ikka midagi nõuda saab. Andres (arutelu) 1. august 2012, kell 02:38 (EEST)

:::::::::: Mina saan. Nõuan paremat palka ja sulidele malka. Nõuan, et Eestis edeneks omamaine viinamarjakasvatus ja et liiga palav ei oleks. Nõuan rahu, leiba, tööd ja maad. Nõuan, et meil oleks kolmekymne aktiivse vikipedisti asemel kuuskymmend. Kuna keegi niikuinii ei kuula, lähen neid viimaseid ise otsima. --Oop (arutelu) 1. august 2012, kell 07:35 (EEST)

::::::::: Eraldi mõiste mantra on tore, aga siin on pikalt seletatud, miks see antud juhul, spetsiifilise allteema korral kuigi oluline pole ja pimesi järgimist ei vääriks. Minu meelest seda üldiselt eeldada ei saa, et mahu ja väikese ülevaatlikkuse tõttu eraldi artkleid hakatakse tegema (ka üsna ebaloomulike märksõnade nagu "sibula kasvatamine" alla). Artikleid saab toimetada ja suunata nii, et erinevatel allteemadel kirjutataks proportsionaalselt ning siin-seal teistes keeltes seda ka tehakse. 88.196.241.249 1. august 2012, kell 10:35 (EEST)

::::::::::: On seletatud nii seda, miks see oluline pole, kui ka seda, miks see oluline on. Üksmeelt selles asjas pole ja arvatavasti ka ei tule.

::::::::::: Kui mõnest asjast on kirjutatud proportsionaalselt liiga palju, ega seda siis selle pärast kärpima ei hakata.

::::::::::: Meil on siin "sibula kasvatamisega" võrreldavaid pealkirju küll ja küll. Andres (arutelu) 1. august 2012, kell 16:45 (EEST)

Minu meelest artikkel oli enne asjalikum. Siin on nüüd palju spetsiifilist, noppeid siit-sealt, artikkel ei moodusta ligidaseltki tervikut. Viimased täiendused võiks tõsta esialgu kasutaja alamlehele. Mis selle pika ingliskeelse tsitaadi mõte on? Pikne 27. juuli 2015, kell 19:07 (EEST)
Olen Piknega selle osas suhteliselt nõus. Mariina on teinud sarnaseid artikleid tohutult, mis vajavad ulatuslikku läbitoimetamist. Lisaks soovitasin üks korda samuti osa alamlehele tõsta, kuid sellest vist ei saadud aru.--Raamaturott (arutelu) 27. juuli 2015, kell 20:51 (EEST)
Sellised pikad monoloogid, millel ei paista olevat seost antud artikli kirjutamise ega eelnevate kommentaaridega, võib eemaldada, eks? Need lihtsalt segavad arutelu. Pikne 28. juuli 2015, kell 17:51 (EEST)

Viskasin pikemad kommentaariumipostitused siit välja. Pikne 4. august 2015, kell 10:55 (EEST)

Hariliku sibula keemilised koostisained on [http://sun.ars-grin.gov:8080/npgspub/xsql/duke/plantdisp.xsql?taxon=53 siin], kõikidel on lahkesti lubatud neid eesti keelde tõlkida ja artiklisse, soovitavalt koos viidetega, lisada...
Mariina 29. juuli 2015, kell 09:06 (EEST) alias Простота

Jumal küll. Palun pane tõesti midagi oma alamlehele. Tahtmine teha on nii suur, kuid ei jõua tase kuidagi järgi.--Raamaturott (arutelu) 30. juuli 2015, kell 23:49 (EEST)

On ju võimalik toimetada, aga seda pole mõtet teha, kuni töö on pooleli. Alamlehelt ei hakka keegi midagi otsima. Andres (arutelu) 31. juuli 2015, kell 09:31 (EEST)

: Tere Andres!

: ma ei soovi osade vikiped.adminide 'käitumisprobleeme toimetada' ja siin ei ole tõest lahendust - üks utoopiline variant oleks see kui r.o.t... näituseks teeks Hariliku sibula artikli variandi nr 2 koos kõikide arvutiandmetega ja siis võib-olla saaksime võrreldes teada mis minul lugeja jaoks pakkumata jäi ja mida oskaks keegi teine paremini aga praeguse vaate kohaselt on see L-U-U-L-...ne ja pealegi see, et keegi midagi arvab, kaasa arvatud Mina, ei tähenda et isikliku arvamuse saaks kunagi Vikipeedia artiklisse toimetadagi üks on arvamusering mingis kehas ja teine mõtttering kehas ja .... Vikipeedia artiklis ...

: Mariina 31. juuli 2015, kell 09:51 (EEST) alias Простота
Eelkõige pidasin ma silmas seda peidetud hiiglapikka loendit artikli lõpus.--Raamaturott (arutelu) 31. juuli 2015, kell 12:56 (EEST)

Tere Raamaturott!

selle 'jaluse' materjaliga on nii- ja/või- naa, paljudele ei saa võib-olla ligi ja/või ei suuda ma neid elujõuliseks ja/või elutähtsaks teabeks muuta. Eelmise korra Tallinna Ülikooli õpingute ajal luges meile keskkonda õppejõud Tiina Elvisto (Ilusad tänud Talle!) ja tema meetodit saaksin artikli esiseljas kasutada, nimelt õpetas ta meid vaatama mitte tervet keemiliste elementide perioodilisussüsteemi aga tema palus meil vaadata ühte 'elementi' kõikjal kus võimalik...

Mariina 1. august 2015, kell 08:15 (EEST) alias Простота
Siin on naiivne arvata, et keegi hakkab seda toimetama. Kui tahta, et siin artiklis oleks loogilise ülesehitusega, tasakaalustatud ja ladus esitus, siis on toimetamine võrratult raskem kui otsast alustamine. Kui jätta siia praegune tekst ja seada toimetamine edasise töö eelduseks, siis sellega on minu meelest kindlustatud, et artikkel jääb pikaks ajaks talumatult halba seisu ja kui peaks leiduma keegi, kes tahaks kirjutada siia hea artikli, siis ta tõenäoliselt loobub.
Ma ei arva, et Raamaturott või mina peaks kirjutama võrdluseks ja lihtsalt millegi tõestamiseks harilikust sibulast teise artikli. Võrrelda saab niigi Vikipeedia artiklitega teistes keeltes ja muude üldkäsitlust sisaldavate teatmeteostega.
Kasutaja alamlehel oleks see kirjutaja enda sodimaterjalina, kust ta saaks kätte juhtunud materjalide hulgast valida, mida võiks artiklis kasutada. Teised muidugi ei peaks kasutaja alamlehelt midagi otsima. Tõsi küll, võimalik, et ma olen naiivne, kui loodan, et antud juhul oskab kirjutaja ise valida.
Meil on varem kooliõpilased teinud oma kirjatööd esialgu kasutaja alamlehele ja on nõutud, et vead parandataks enne kui artiklid ringi tõsta. Neis töödes on olnud keelevigu, faktivigu või ebatäpsusi, aga need on minu meelest olnud enamasti üsna kergesti parandtavad ja nende artiklite ülesehitus on olnud üldjoontes loogiline. Imelik, et nüüd lubame siis artikliruumis kirjatööd, mis on tervikuna segapuder.
Mitme muus keeles Vikipeediaga võrreldes pole siin silmatorkavalt rohkem viletas seisus sisu minu meelest mitte niivõrd sellepärast, et kirjutajaid-toimetajaid oleks vähe, vaid pigem sellepärast et nõuded kvaliteedile on väga madalad. Pikne 4. august 2015, kell 10:55 (EEST)

Kui ülesehitus pole loogiline, siis võib teha konkreetseid ettepanekuid selle parandamiseks või ise parandada.

Praegu on tekst üle kantud Mariina kasutajalehele. Sellist olukorda, kus tekst on kahes kohas korraga, ei tohi lubada, muidu võib kellegi töö luhta minna. Me ei tohiks kollektiivse töö põhimõttest loobuda ja panna kogu vastutust ühe autori õlule.

Kuidas siis tuleks kvaliteedinõudeid tõsta? Andres (arutelu) 4. august 2015, kell 17:03 (EEST)

: Vaata selle artikli sisukorda. Liigenduses on juba esimesel tasemel suvalises järjekorras spetsiifilised teemad, mis nähtavasti vastavad juhuslikele seikadele, mille Google'i otsing või mõne teadusartiklite andmebaasi otsing parasjagu ette on andnud. Ma näe praegusel kujul mõtet arutada, kuidas mõnd konkreetset teemat ringi tõsta. Kõik siin ilmselt pole ka mainimisväärne. Näiteks iga suvalise teadusartikli tulemustele pole mõtet viidata, seda ka teadusartiklites, ammugi siis entsüklopeedias.

: Seda ma ei ütle, et kollektiivsest tööst tuleks loobuda. Lihtsalt võiks seejuures jälgida, et artikleid ei rikuta ära ja ei tehta edasist tööd teiste jaoks peaaegu et võimatuks. Minu meelest pole kelleltki õiglane nõuda, et ta peaks püüdma praegust teksti toimetada, selle asemel, et otsast alustada.

: Me ju vaatame artiklid mingis ulatuses üle, paneme toimetamismärkusi. Seejuures võiks siis samahästi viletsaid muudatusi enam tühistada või teha ettepanekuid tühistamiseks või paluda kirjutada mõnel kasutajal artikleid esialgu oma alamlehel (mitte laitmatuks, aga selliseks, et kõlbaks üles panna). Õigupoolest sarnane süsteem on ka mujal vikides, vähemasti uute artiklite kirjutamisel. Pikne 4. august 2015, kell 17:39 (EEST)
Suurem jagu artiklist, nagu ta praegusel kujul on, ei kuulu Vikipeediasse. Vikipeedia ei ole käsiraamat ega õpik, praktilised juhendid ei ole entsüklopeedia teema. Pikad sordiloendid rikuvad artiklit ja peaksid olema eraldi artiklites. Lisaks kubiseb artikkel kirjavigades ning on kirjutatud läbivalt mitteentsüklopeedilises keeles - siin on ilmselt süüdi üliagara kaastöölise kirjaoskamatus, mida õpetamisega selles vanuses enam ei paranda. Kui keegi masohhist seda õnnetust toimetama hakkab, on tal Väga Palju Tööd. Palun ärge sellist jama juurde vorpige.

Palun kirjuta alla, muidu ei saa aru, kes mida ütles. Andres (arutelu) 4. august 2015, kell 19:25 (EEST)
Alamlehel toimetada saab siis, kui artiklit veel ei ole. Mariina hakkas nüüd oma kasutajalehel artiklit tegema, see tekitab veel suurema segaduse.
Kuidas siis pole asi toimetajate nappuses? Kui oleks rohkem toimetajaid, käiks toimetamine ka kähku. See, et lihtsam oleks tühja koha pealt alustada, minu meelest küll õige ei ole. Jah, puudub selge kompositsioon, on asju, mida pole osatud tõlkida, aga üldine tase on minu meelest küll tunduvalt kõrgem kui enamiku üliõpilaste tööde puhul.
Teha mõni loend omaette artikliks on ju lihtne, milleks sellest nii suurt probleemi teha? Andres (arutelu) 4. august 2015, kell 19:25 (EEST)
Toimetamine on tõesti päris keeruline. Andres (arutelu) 4. august 2015, kell 20:00 (EEST)

ei ole nii, et Mina olen ainuke keda Sibul nutma ei aja ☺

Mariina 4. august 2015, kell 20:06 (EEST) alias Простота
Nojah, ja artikkel läheb aina viletsamaks ja toimetamine veelgi võimatumaks. See ei ole ju lahendus ega anna tulemuseks kuidagi väiksemat segadust. Minu meelest Mariina mitte niivõrd ei tee artikli, vaid kogub alles selle jaoks materjali. Seda võikski teha oma alamlehel. Siin võiks esialgu taastada varasema versiooni, mille peale vähemasti on võimalik artikli moodi artiklit ehitada. Ja siis hiljem saaks ka vaadata, kas ja mida Mariina kogutud materjalist annaks kasutada.
Ma saan aru, et toimetamine on teoorias võimalik, aga ma ei tea Vikipeedias kedagi, kes oleks valmis sellist artiklit toimetama sellisel määral, et artikkel saaks rahuldavaks või isegi heaks. Ja ma ei usu, et selliseid toimetajaid tuleb. Sellepärast ei saa seda asja siin minu meelest ajada toimetajate nappuse kraesse. Pikne 5. august 2015, kell 09:34 (EEST)

Ei peagi ju toimetama keegi üksinda. Küsimus on ju ikkagi ainult töö mahus, ja ma ei usu, et otsast peale alustamisel saaks sama põhjaliku artikli väiksema vaevaga. Andres (arutelu) 5. august 2015, kell 10:19 (EEST)

: Ma lihtsalt püüan vaadata asjale realistlikult ja soovin, et edasist tööd artikliga ei tehtaks väga keeruliseks, et mitte öelda võimatuks, ehk et artiklil oleks lootust. Siin on küll teatud spetsiifiliste asjade kohta põhjalikku materjali, aga ma ei ütleks, et need seigad praegu artikli moodustavad. Et toimetama peaks üksi, seda ma ei väida. Pikne 5. august 2015, kell 10:37 (EEST)
Minu meelest me oleks ka Mariina vastu ausad, kui me ei soovitaks tal tühja tööd teha ja kui me ei teeks nägu, et see on artikkel ja et sellisel "toimetamisel" on mõtet, kui tegelikult läheb lehekülg aina rohkem selliseks, et, vabandust, siga ka ei söö. Minu meelest on paratamatu, et praegune tekst tuleb varem või hiljem kuskile eest ära tõsta, kui tahta et artiklist kunagi asja saaks. Väita, et nii vilets tekst toimetatakse ära, kui kogemus näitab, et ei toimetata, on minu meelest üsna Vikipeedia vaenulik. Pikne 6. august 2015, kell 13:22 (EEST)

Induktsioon ei ole ilma pikemata usaldatav.

Seda osa, mis on väärtuslik, ei heideta kõrvale. Andres (arutelu) 6. august 2015, kell 14:45 (EEST)

:Artikkel läheb päev-päevalt aina hullemaks. Seda on juba valus vaadata. --Ivar (arutelu) 6. august 2015, kell 15:32 (EEST)

:: Selleks et korda saada, tuleb sisuliselt töötada. Andres (arutelu) 6. august 2015, kell 17:06 (EEST)
Minu meelest on väga tore, et Mariina seda teeb, vähemalt keegi, kes teeb südamega. Ja tõesti, seda saab ju toimetada. Meil on palju hullemaid asju, näiteks iga kuu sadade kaupa kaherealisi vigaseid soperdisi. --Epp 8. august 2015, kell 02:43 (EEST)

Neljas link läheb ingliskeelse Vikipeedia artikli koopiale. Mina olen näinud allikaid, mis ütlevad, et harilikku sibulat kasvatatakse tavaliselt üks aasta, ja teisi, mis ütlevad, et kaks või kolm aastat. Ühest allikast igal juhul ei piisa, on tarvis sisuliselt selgusele jõuda. Andres (arutelu) 6. august 2015, kell 14:45 (EEST)

Tere Andres!

neid arve ei saa klappima;  oled Sa Peipsi sibulateel käinud?
ka Peipsi sibul läheb maasse vahel seemnena ja saadakse tippsibul kuid sarnaselt saavad nemad 'tippsibulaid' ka iga-aastasel sibula sorteerimisel lihtsalt väiksemad pannakse uuesti mulda - kuidas see sibulakasvandustes tegelikult käib ei oska öelda, mida tööstustel teha meie kasvatuspiirkonnas 1. aastal seemnest kasvanud keskmise näpuotsa suuruse sibula-hakatusega ...

ja kuni uuemate teaduslike uuringuteni selle 'sea' määratluse paluksin ära kustutada siga on armas loom kasvõi ära söömiseks ja kahju oleks neile, lisaks sigade Aafrika katkule veel ka sibulamürgitust (kariloomadel tekib)

Mariina 6. august 2015, kell 15:12 (EEST) alias Простота

:: Andres ma tõesti ei soovi, et Sa minu pärast oma armsate kogukonnakaaslastega tülli lähed, ma saan aru et Sul on olnud soov, et mõni artikkel võiks Vikipeedias põhjalikumalt käsitletud saada aga see ei saa 'sõdades ja üksinda sündida', tõstan heameelega hariliku sibula, jälle kord, kohta kus mina saan toimetada ...

:: Mariina 6. august 2015, kell 16:23 (EEST) alias Простота

::: Ei, kahes kohas korraga ei toimetata. Andres (arutelu) 6. august 2015, kell 17:06 (EEST)

Botaanilises kirjelduses ma tegin esialgse teemade jaotuse. Sinna tuleks üle viia ka altpoolt see, mis puudutab hariliku sibula bioloogiat. Võib-olla võiks siis pealkirjaks panna "Bioloogiline kirjeldus". Ma pole kindel, kuidas seda osa üles ehitada. Ka teistest vikidest pole leidnud head eeskuju.
Sibulal on narmasjuurestik, mis mõttes tal on lihtne juur, nagu sissejuhatuses öeldakse? Andres (arutelu) 6. august 2015, kell 17:26 (EEST)

Botaanika, bioloogia, morfoloogia, füsioloogia, geneetika jne -  ma ei jagaks seda ette ära, kes geenide osa hiljem jälle ringi tõstab - hea muidugi oleks kui lühike botaaniline kirjeldus oleks eraldi toodud; juurestiku osa ma ei ole kindel kas ma jõuan ja oskan kõike eesti keelde lugeda aga juurestiku elutsükli faasid on erinevad, hetkel siinmail sibulapeenras on juurestik lopsakas, juured lausa säravvalge värvusega ja kõrvalt vaadates moodustavad sibulamugulast tunduvalt laiema ringi - kui sibulal lehed, sel aastal hiljem, tavaliselt juba nüüd nüüd kohe) säilitussibulani tagasi tõmbuvad (tagasi imenduvad) siis ka juurestik tõmbub mugulasse ja sibulakorjaja saab sibulat maast võttes näha peaaegu nürit kanda juurestik praegusest seisust 1/5 jagu väiksem (aga see oleneb mulla toiteainetest ja kasvukohast ning sordist jne) - lihtsa juurega oli mõeldud sibula mugula kohta võrrelduna näiteks aedvaagu krussis ja harunevate juurtega või ka mädarõika omadega kui tihedalt koos siis ei saa neid puhastada ja koorida ja tarvitada jne...

Mariina 6. august 2015, kell 17:39 (EEST) alias Простота

: See "lihtsa juurega" ei ole praegu lihtsalt arusaadav.

: Kõik, mis puudutab sibula bioloogilisi iseärasusi, peaks olema koos ja alguse poole. Tavapärane botaaniline kirjeldus võib olla üks osa sellest. Andres (arutelu) 6. august 2015, kell 17:47 (EEST)

käesoleval aastal aga avanevad Peipsiäärse sibula õisikud Põhja-Eestis (Soodlas) augustikuu 1. nädalal

See ei sobi Vikipeediasse. Andres (arutelu) 6. august 2015, kell 18:44 (EEST)

: see ei ole nii tähtis, lihtsalt praegu oli ta ainuke sats ja hakkas silma, võib-olla tuleks ringi sõnastada, et Eestis õitsevad sibulad olenevalt kasvuperioodi kliimaoludest juulist kuni augustini...

: Mariina 6. august 2015, kell 18:53 (EEST) alias Простота

:: Sellised asjad vajaksid niikuinii viidet. Andres (arutelu) 6. august 2015, kell 19:03 (EEST)

::: siis on minek, eilset 3 alles avanevat õisikut täna enam pildile ei saa ja 'kari' mul väike ka 40 kg tippsibulaid sai maikuus maasse...

::: Mariina 6. august 2015, kell 19:07 (EEST) alias Простота

:Alustuseks võiks sibulasortide osa eraldi artiklisse lüüa. Kui artikli natuke lühemaks saab, siis on seda juba hulga lihtsam toimetada (praegune valmistab mul igatahes veebilehitsejale raskusi).

Peipsi sibula ja Jõgeva 3 osa võiks eraldi artiklitesse tõsta (ning seejärel toimetada). Toitainete osa jm on niigi kirjeldatud artiklis "Sibul" (st tuleks siit välja võtta). Võimalik, et biokeemia osa tuleks kogu täiega maha lüüa. Ivo (arutelu) 7. august 2015, kell 01:50 (EEST)

Botaanikaterminoloogia järgi ei ole sibulal mitte [[mugul]], vaid [[sibul (organ)|sibul]]. Sõna "mugulsibul" küll kõnekeeles kasutatakse, aga link [[Mugulsibul]] läheb valesse kohta. Söögisibul tähendab võib-olla ka sibulat kui toiduainet, aga eelkõige on see hariliku sibula sünonüüm. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 7. august 2015, kell 12:31 (EEST)

Mis on droogi eestikeelne nimetus? Andres (arutelu) 7. august 2015, kell 12:33 (EEST)

Tere Andres!

Contractubex geel, 100 mg+50 RÜ+10 mg/g on sibulaekstrakt

Ain Raal: "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia" droog lk 49, pms. värske sibul (Allii cepae recens bulbus), kodustes tingumustes ka sibulapealsed...lk 50 päevane annus tavaliselt 50 grammi värsket sibulat või sellega võrdväärne kogus preparaati...

vt ka Aleksander Heintalu osa tema taimeravis on sibulakoor...

Mariina 7. august 2015, kell 12:47 (EEST) alias Простота

: Nii et siis Allii cepae recens bulbus on värske sibul? Ma arvan, et "värske sibul" on recens bulbus, kokku siis hariliku sibula värske sibul? Kui sõna recens ('värske') puudub, siis on lihtsalt "sibul". Andres (arutelu) 7. august 2015, kell 14:06 (EEST)

:: Rudolf Hänsel, Konstantin Keller, Horst Rimpler - 2013 - "Drogen A-D"  on nii: Allium cepa droogid on : Allii cepae bulbus, Allium cepa hom. HAB l, Allium cepa ferm 34a hom. HAB 1, Allium cepa hom. PFX, Allium cepa hom. HPUS 78.

:: ja droogi definitsioon : sibulad, värsketest või kuivatatud,  paksuks ja lihavaks muutunud kas:lehetuppedest? (die Scheide on 1) tupp, vagiina, 2) piir, künnis; die Scheibe on ketas) ja lehe -der Ansatz on jätk, kiht.

:: Mariina 7. august 2015, kell 15:28 (EEST) alias Простота

::: Hea allikas, aga eestikeelne nimetus peaks olema Raali droogide raamatus.

::: Blattenscheide on lehetupp; Blattenansatz võib olla abileht või koht, kus lehed välja kasvavad. Andres (arutelu) 8. august 2015, kell 01:52 (EEST)

:::: Andres!

:::: küllap on nii, et ka need mitmed teised on droogid ainult, et mitte Eesti ja Euroopa Liidu regulatsioonide kaudu...

:::: Contractubex geeli sibula ekstrakti (Extr. Cepae) 100 mg on Allii cepae extractum fluidum (1:6); extraction solvent – ethanol 70% (V/V) in a form of syrup

:::: koht, kus lehed välja kasvavad on tinglik või- sibula arenedes nihkub 'see koht' jõudes ka maa pinnale ja minu arust kirjeldatakse seda kohta sibulakaelana, ilmselt siis droogina peetakse silmas sibulakeha maa-alust osa ja/või temast valmistatud preparaate...

:::: Mariina 8. august 2015, kell 06:26 (EEST) alias Простота

::::: Hea küll, drooge on mitu, aga kuidas Allii cepae bulbus on eesti keeles?

:::::: mina ei loe ladina keelt  :

:::::: Heinrich Freymann, Lalla Gross, Richard Kleis ja Ülo Torpats, "Ladina-eesti sõnaraamat", 2.väljaanne,

:::::: alium, iī aliī -küüslauk, lk 96

:::::: cēpa (caepa) -sibul, lk 187

:::::: bulbus - sibul, mugul, lk 164

:::::: 'hariliku sibula mugulsibul', 'hariliku sibula mugul'.

:::::: Mariina 8. august 2015, kell 10:45 (EEST) alias Простота

::::::: Tõlge on jah hariliku sibula sibul, aga milline nimetus on käibel? Kas Raali droogide raamatus ei ole seda? Andres (arutelu) 8. august 2015, kell 13:04 (EEST)

:::::::: minul on "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia" ja "Farmakognoosia" ... esimeses on hariliku sibula juba eelpool toodud ladinakeelne termin ja koostis ning kasutus kokkuvõtlikult lk 49-50 aga teises õpikus ei leia mina sibula droogi ja puude raamatust ma seda vaatama ei hakka...

:::::::: Mariina 8. august 2015, kell 13:14 (EEST) alias Простота

::::: Selge, et jutt on sibulast. Lehetupe moodustavad sibulasoomused. Andres (arutelu) 8. august 2015, kell 10:19 (EEST)

:::::: see on keeruline , siis on mugul - sibulasoomuste suuruse järjekorras  kihid hoopis maa-alune leheosa või?

::::::: Sibulal ei ole mugulat, vaid sibul. Sibulasoomused on muundunud lehed, sibulakand on muundunud vars. Soomused on küll kanna ümber nagu tupp. Andres (arutelu) 8. august 2015, kell 13:04 (EEST)

::::: BBCH taimede arengu astmete universaalne skaala: millistel 'lühi'tingimustel liilialiste arengujärke kasutada võib?

::::: Mariina 8. august 2015, kell 06:26 (EEST) alias Простота

:::::: neid ilmselt saaks rakendada edaspidi Sibula arengu makro-kasvufaasidena:
Koostaja: Uwe Meier, Ühe- ja kaheiduleheliste taimede kasvufaasid, Föderaalne Põllumajanduse- ja Metsanduse Bioloogiliste Uuringute Keskus

::: Andres! Aita palun alaosa 'Sibulakaubandus, -turg ja toodang' redigeeritaval versioonil tõlkida tabeli FAO statistika 2004. aasta sibulatoodang 'veerupealsed'.

::: Mariina 8. august 2015, kell 06:44 (EEST) alias Простота

:::: Ei leia seda tabelit. Andres (arutelu) 8. august 2015, kell 10:27 (EEST)

Tundub, et kõige korrektsem termin on "õisikuvarb". [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 8. august 2015, kell 10:19 (EEST)

: Miks need asjad ei sobi Vikipeediasse? Andres (arutelu) 10. august 2015, kell 18:34 (EEST)

:Mis mõttes miks? Paluks pigem seletust, et miks see sobib?

:Lisaks on see ülimalt väheinformatiivne kui mainitakse, et meil on kellegi arvamuse kohaselt mingi tervisele väidetavalt hästimõjuv segu, mille koostises esineb ka sibul ja kõik. Ivo (arutelu) 10. august 2015, kell 18:54 (EEST)

:: Neid asju ole ju Sass ise välja mõelnud, või kuidas?

:: Ma ei tea, mingi informatiivsus ikka on. Andres (arutelu) 10. august 2015, kell 23:37 (EEST)

:::::: Tere Andres!

:::::: Aleksander Heintalu eesti taimedega ravitseja, põllumajandusteaduste doktori 'väljapeilitud' hariliku sibula, ja ka paljude teiste taimede, kui taimede ravitseja omadused ja haiguslike seisundite baas on kaasaegsete teadusuuringutega siiani kooskõlas, kui mingi vastuolu leian siis selle ka sisse panen, siin on 'süsteemiviga' inimeste sisse programmeeritud: Euroopa Liit vaatleb ravisibulana hariliku sibula sibulat kuid lisab, et bioaktiivseid toim(võim)eid evib sibulasoomuste (koore) välikorpus, sellest valmistatakse mujal maailmas ka toidulisandeid jne ja harilik sibul on ka tõenduspõhise meditsiini raames kinnitatud vähivastaseks tarbetoidu(eseme)ks, paraku jäetakse loetlemata enne, kasvu ajal ja pensionil sibulale manustatud taimekaitsevahendid, mis tõendatult 'moondavad' sibulal geene, ensüüme, valke ja ei pruugi enam bioloogiliselt inimkehas saadaval olla - ringlevad mõne aja kuhjuvad aga see on biokeemiline teadus, seda ei näe lihtne inimene...
Miks eestlastele Vigala Sassi taimeravi ja mitte Ain Raali farmakognoosia õppeaine - noh Vigala Sass ütleb harilikult, jätame need ringlevad 'kuulujutud' 'roppkuldsuu' kohta ja rästikutega kooselu või oli see kooskõnelused jne, viisakalt ja otse asju inimeselt-inimesele ja seda tõendavad ka tema kirja pandud taimeretseptid: 'osadega' on paraku nii, et neid võib hakata tulevikus koguma, kui on veel kelle tarbeks koguda, suur hulk teadlasi, retsepti koostised ja annustamise annab ta otse arstide käest diagnoosi (paraku ka valediagnoosi) saanud inimestele...

:::::: Ma ei leia, et oleskin oluliselt rohkem aega pööranud meie esivanemate Ilmale, kui Vikipeediasse sobivad tupe-, rinna- ja  eesnäärmevähi mehhanismid ja vähihaigete elulemust pikedavad keemilised ained nagu näiteks ipilimumaab, et siis ei võiks kirjas olla  taimena ka harilik sibul ja tema kasutusalad.

:::::: Ja ma usun küll, et elaval sibulal on kaitsemehhanismid, mis suudavad täidele ohutavalt mõjutada, paraku on suur osa neist 'Väävlikompleksis' ja lenduv (nagu lenduv anitbiootikum) ja 'Sibulahing' pole veel kaugeltki purki saadud ja lukku pandud...

:::::: Mariina 11. august 2015, kell 07:12 (EEST)alias Простота

::: Inklusionistide suur häda on selles, et neil on kodu nagu kolikamber , ei raatsi täinahka ka ära visata, sest mine tea, äkki võib kunagi vaja minna ... --VillaK (arutelu) 11. august 2015, kell 00:16 (EEST)

:::: Noh, kui ma olen veendunud, et asja tarvis pole, siis ma viskan ikka ära ka. Andres (arutelu) 11. august 2015, kell 01:05 (EEST)

::::: Tõesta! :-) --Morel (arutelu) 17. august 2015, kell 00:56 (EEST)

lõigus kas teadsid et... olevad massiühikud võiks teisendada SI-süsteemi. Võib oletada et mainitud naelad on Avoirdupois-naelad ning untsid samuti Avoirdupois ? grammid ja kilogrammid oleks eestlasele vast arusaadavam. Mustvalge (arutelu) 15. august 2015, kell 16:35 (EEST)
-----
Tehti ju eraldi artikkel sibulasordid, kuid miks hakati jälle otsast peale uut loendit koostama ja veel artikli sees.
Mõttetu üritus seda artiklit parandada.--Raamaturott (arutelu) 16. august 2015, kell 21:36 (EEST)
-------
Minu arvates annab siit küll isegi ilma koostajat lintšimata mitu artiklit teha. Ma tean, et Mariina tunneb ja armastab neid teemasid, ilmselt seepärast ongi tal raske otsustada, mida kogutud materjalist pidada kõige olulisemaks. Ära heitu, Mariina! Alati on nii, et palju tegijatel juhtub nii head kui ka halba. Kes ei tee, sel ka ei juhtu – ei head ega halba. Kuriuss 17. august 2015, kell 00:48 (EEST)

Tere armas Kuriuss!

Lihtsa inimese elu vaatab ise järele - kui nii ehk naa on 'sibul ajalugu' ja läheb 'Vikipeedia taimeriigist likvideerimisele' siis ilus on 'põletavatele tunnetele' vastu tulla ja püüda teha nii, et see võimalikult lihtsalt saaks toimuda ikka ühe artikli kaupa ... ☺

Mariina 17. august 2015, kell 07:05 (EEST) alias Простота

: Keegi ei arva, et sibulat tahetakse likvideerida. Andres (arutelu) 17. august 2015, kell 13:42 (EEST)
Minu meelest tegi Mariina sellesse kustutatud osasse ka täiendusi, kuigi ma juhtisin tema tähelepanu sellele, et sellest on tehtud eraldi artikkel. 17. august 2015, kell 13:42 (EEST)~

Asendan kustutatud teksti tõlkega, pange siis sobivasse kohta tagasi.
Alphonse Louis Pierre Pyrame de Candolle kirjutas raamatus "Origin of Cultivated Plants" (The International Scientific Series, Volume XVII; 1885) hariliku sibula kodumaa kohta: "SIBUL – Allium Cepa, Linnaeus. Märgin kõigepealt, mis oli teada 1855; seejärel lisan hilisemad botaanilised vaatlused, mis kinnitavad filoloogilistest andmetest tehtud järeldusi. Sibul on üks esimesi kultuurtaimi. Selle algkodumaa on Kunthi järgi teadmata. Vaatame, kas on võimalik seda avastada. Tänapäeva kreeklased nimetavad liiki Allium Cepa, mida nad rohkesti kasvatavad, krommunda. On alust uskuda, et Theophrastose krommuon on seesama liik, nagu 16. sajandi autorid juba oletasid. Plinius tõlkis selle sõnaga liny coepa. Muinaskreeklased ja roomlased tundsid mitut teisendit, mida nad eristasid maade nimede abil: Cyprium, Cretense, Samothraciae jne. Ühte Egiptuses kasvatatud teisendit peeti nii suurepäraseks, et seda roomlaste suureks lõbuks austati kui jumalat. Tänapäeva egiptlased tähistavad liiki A. Cepa nimega  basal või bussul, mistõttu on tõenäoline, et heebrealaste bezalim on seesama liik, nagu kommentaatorid on öelnud. On mitu eri nime – palandu, latarka, sakandaka, ja hulk nimesid tänapäeva India keeltes. Liik on tavaline kultuurtaim Indias, Kotšinhiinas, Hiinas ja isegi Jaapanis. Muinasegiptlased tarbisid seda laialdastel. Joonistused nende mälestistel kujutavad sageli seda liiki. Nii et selle kasvatamine Lõuna-Aasias ja idapoolsetes Vahemere maades ulatub tagasi väga vanasse aega. Veel enam, hiina-, sanskriti-, heebrea-, kreeka- ja ladinakeelsetel nimedel puudub ilmne seos. Sellest viimasest faktist võib tuletada hüpoteesi, et selle kasvatamine algas ammu enne indoeuroopa rahvaste lahknemist ning liik oli saadaval eri maades korraga. See aga pole praegune asjade seis, sest pole ebamääraseidki osutusi liigi  A. Cepa metsikule olekule. Ma ei ole seda avastanud ei Euroopa ega Kaukaasia flooras; aga Hasselquist ütleb: "See kasvab merelähedastel tasandikel Jeeriko lähistel." Dr Wallich mainis oma India taimede nimekirjas nr  5072 all isendeid, mida ta nägi Bengali ringkondades, mainimata, kas need olid kultuurtaimed. See, olgugi ebapiisav, osutus koos sanskriti- ja heebreakeelsete nimede iidsusega ning teadaolev lävimine India ja Egiptuse rahvaste vahel viis mind oletuseni, et see taim hõlmas laialdase ala Lääne-Aasias, laiudes võib-olla Palestiinast Indiani. Sugulasliigid, mida mõnikord liigiga  A. Cepa segi aetakse, on olemas Siberis. India inglise botaanikute kogutud isendid, mille kohta  Wallich esimest korda aimu andis, on praegu paremini teada.  Stokes metsiku Allium Cepa Belutšistanist. Ta ütleb: "wild on the Chehil Tun." Griffith tõi selle Afganistanist ja Thomson Lahore'ist, rääkimata teistest kogujatest, kes ei ütle, kas nende isendid on metsikud või kultuurtaimed. Boissier'l on Khorasani mägipiirkondadest leitud metsik isend.  Sarikad on väiksemad kui kultuurtaimel, aga muud vahet pole.  Dr Regel jun. leidis selle Kuldžast lõuna poolt Lääne-Siberist. Nii et minu varasemad oletused on täiesti õigustatud; ja pole ebatõenäoline, et selle levila ulatub Palestiinasse välja, nagu ütles Hasselquist. Sibulat tähistatakse Hiinas üheainsa märgiga (hääldatakse tsung), mis võib viidata selle pikaajalisele olemasolule seal pärismaise taimena. Ent ma kahtlen väga, kas levila ulatub nii kaugele itta.  Humboldt ütleb, et ameeriklastele on sibulad (nahua keeles xonacatl) alati tuntud olnud. Ta ütleb: "Cortes mainib vana  Tenochtilláni turul müüdud toiduainetest rääkides sibulaid, laukusid ja küüslauku." Ent ma ei saa uskuda, et need nimed käisid Euroopas kasvatatavate liikide kohta. Sloane oli 17. sajandil näinud ainult ühte perekonna Allium liiki kasvatatavat (A. Cepa) Jamaical, ja see oli aias koos teiste Euroopa köögiviljadega. Sõna xonacatl  Hernándezel ei ole, ning Acosta ütleb selgelt, et Peruu sibulad ja küüslaugud on Euroopa päritolu. Perekonna Allium liigid on Ameerikas haruldased."Alphonse Louis Pierre Pyrame de Candolle.  Origin of Cultivated Plants. The International Scientific Series, Volume XVII., 1885, lk 66–68.

Pakun, et mõlema toodangutabeli andmed võiks liita. Andres (arutelu) 14. september 2015, kell 13:34 (EEST)

Nüüd juba siis kolm tabelit: 2004, 2008 ja 2013. Praegu on osa andmeid lihtsalt kaduma läinud. Andres (arutelu) 14. september 2015, kell 14:48 (EEST)

See materjal tuleks sobivamasse kohta üle viia. Andres (arutelu) 14. september 2015, kell 13:40 (EEST)
Aristoteles olevat lasknud aimata õite ja mesilaste vahel valitseva 'kasusuhte' võimalikkust.

Õite putuktolmlemise vaatlejateks ja kirja panijateks peetakse osade autorite poolt Arthur Dobbsi (1790), kes andis tulemustest teada ka Londoni Kuninglikule Seltsile,  teiste poolt aga Joseph Gottlieb Kölreuterit (1733 – 1806).Arthur Dobbs (1750) and the Discovery of the Pollination of Flowers by Insects, Bulletin of the Torrey Botanical Club,

76. väljaanne, nr 3 (mai - juuni 1949), lk 217-219, veebiversioon (tarve 11.09.2015)(inglise keeles) Charles Darwini raamat orhideede viljastamisest ilmus pärast tema peateost “Liikide tekkimine”, esimest korda 1861 – “On the various Contrivances by which British and Foreign Orchids are Fertilised by Insects, and the Good Effects of Intercrossing“.

Maailmas on teada rohkem kui 20 000 mesilaseliiki, 750 neist Kesk-Euroopas, kes nektarit ja õietolmu mesilaspere toitmiseks koguvad ja selle käigus 'lendlevalt' nii viljastumisvõimelisi kui - võimetuid taimi tolmeldavad.Wild Bees and pollination, veebiversioon (tarve 11.09.2015)(inglise keeles)
----
Võib-olla tulevikus on enesekindlamatel ja arukamatel noortel Vikipedistidel tahet ja konditsiooni töötamaks koos tavakasutajatega ja püüavad märgata ka 'artikli põhja' - kui kõik keemilised elemendid (need on ka mulle rasked tõlkida, kuna paljude olemasolusse mul pole usku ja tõlkimine on keerukas minu jaoks) siis kes nad hiljem tagasi tooks kui on artiklisse lisatud ensüümid, mis nende ringlust toimetavad ja/või vitamiinid või kofaktorid või elementide antagonism jne ...
Ma saan aru, et mõningad teist arvavad teadvat midagi taimede ja nende hulgas hariliku sibula kohta (nende koostatud artiklite põhjal seda aga järedada ei saa ja seega mina järeldan, et see pole kindlasti nii) - eilne päev artikli harilik sibul esiseljas oli Vikipeedia lugejate vastu inetu  - aga tegijad on pidevalt ühed ja samad 'posti-vikipedistid' seega , koostööst ei saa rääkida 'kui võetakse poolik lõik ja lennutatakse minema', hariliku sibula kohta on veebis väga palju uuringuid kuid ma ei jõua neid ühe hooga eesti keelde tuua, see võtab aega ja enne kui uusi artikleid klõpsida oleks mina vaadanud, et neis ka sisu ('südamik sees') oleks ... rääkimata Vikipeediaartiklite statistilisest poolest ... jah mul oleks selle armsa artikliga toimetamisel abi vaja aga sellist kohe kindlasti mitte - palju variante polegi jäänud tavakasutajale vast, püüan artikli koostamist jätkata kahes kohas, et kirjeldus-uurimust 'ei moondataks ega (k)räpitaks' ...
Mariina 15. september 2015, kell 07:16 (EEST) alias Простота
------
Nii ei saa teha, kui ta kõik uuesti tagasi tõstab.--Raamaturott (arutelu) 17. september 2015, kell 10:38 (EEST)

Alustuseks viisakalt ja kõigile võrdselt Tere!
Artikli harilik sibul Toimetuskolleegiumile Baldassare Castiglione "The Book of the Courtier"...!

kas tundub, et kõigile ei mõjugi 'Vikipeedia' 'külmade õlgade', 'halvustavate väljendite ja hoiakute' silmu ja kõrvu loopimine? Jah tundub küll, lihtsa viisakusega saab inimestega tavaliselt ilusasti suheldud; ja ma ei saanud kõike tagasi panna, kuna lootsin ja usaldasin Vikipeediat ega salvestanud pikka aega artikliversioone omale arvutisse, aga nagu näha see ei toiminud ja nüüd ei teagi kuidas saab palju materjali on lugeja jaoks kadunud - minule sobiks, et jõuaksime enesekindlale ja üksteist austavale kokkuleppele - seni kuni tegelik huvi artikli sisu ja käekäigu vastu puudub ja/või ei võimalda elu artikli toimetamist siis mitte kaastöötajate tööd 'vikipeedistada' - las artikliga tegeleb esialgu üks inimene ja kui midagi hakkab (kunagi) valmimisjärku tõusma siis tuleb professionaalne ja inimsõbralik Vikipeedia toimetuskolleegium ja teeb oma 'vabatahtlikku misjonitööd'...

Mariina 17. september 2015, kell 13:29 (EEST)  alias Простота

:: Artikli ajaloost saad eelmisi versioone vaadata ja endale kuhugi kopeerida. --Epp 18. september 2015, kell 03:54 (EEST)

::: Tere Epp!

::: Üldises plaanis on meeles aga konkreetsed allikad ja kust  edasi vaadata kipuvad segamini minema, aga arvutiga-lahendused ei ole päris minu rida, vahel aitab ja isegi piisab küll kui keegi ühe korra ette näitab ja siis ma juba suudan imiteerida aga vahel ei aita ka see...

::: Mariina 18. september 2015, kell 05:27 (EEST) alias Простота

:Ära kirjuta sellistel teemadel, millest sul jõud üle käib.--Raamaturott (arutelu) 17. september 2015, kell 18:06 (EEST)

:: ? --Epp 18. september 2015, kell 03:54 (EEST)

::: 'Ära pane seda tähele', inimesed eksivad vahel, minule kui soome keele huvilisele meenus kohe sõna 'emämunaus'...

Ma panen uurimisloo tagasi. Ma mõistan küll, et pikad tsitaadid on problemaatilised, aga minu meelest on nendest kasu, iseasi, et need võib-olla tuleb mujale tõsta. Uurimisloo peatükk tekkis sellest, et ma püüdsin ajaloolisi andmeid sobimatust kohast mujale viia. Süstemaatikast antiikaja kontekstis hästi rääkida ei saa, ja enne Linnéd oli see küll olemas, kuid on praegusega raskesti kõrvutatav. Andres (arutelu) 20. september 2015, kell 13:04 (EEST)

Nii pikad ajaloolised tsitaadid ei sobi siia. --Ivar (arutelu) 20. september 2015, kell 18:56 (EEST)

: Kuhu need siis sobiksid? Kas teha eraldi artikkel Hariliku sibula uurimislugu? Või peavad tsitaadid igal juhul olema Vikitekstides? Andres (arutelu) 20. september 2015, kell 20:01 (EEST)

::Vikitekstides on sellele peatükile igal juhul sobivam asukoht. --Ivar (arutelu) 20. september 2015, kell 20:26 (EEST)

::: Vikipeedia lugejale, leian mina, on (oleks) artikkel Hariliku sibula uurimislugu väga kasulik ja see võiks minu arust küll olla harilikust sibulast lähtuv 'juureharu' artikkel siis saaks püüda vaadelda ka teisi sibulauurijaid; tõsi siin on üks väikene aga kui artiklis puuduvad lugeja mõtte-eluks hädavajalikud eeskujulikud agregaadid, siis võib mõnele neist hiljem äkki tunduda meenuda, et teda on püütud eksitada ja/või ei tahetud artiklisse jätta teistsuguse 'maailma-olemisega' sõlmeküsimusi - minu jaoks on see 'väga kindel kaigas' ja ma saan sellele toetuda...

::: Mariina 21. september 2015, kell 06:35 (EEST) alias Простота

::::Ei ole vaja niipalju eraldi artikleid ühe teema kohta, eriti kui peaartikkel nii halvas seisus on nagu praegu. --Raamaturott (arutelu) 21. september 2015, kell 16:13 (EEST)

::::: Juba tehtud ... --Raamaturott (arutelu) 21. september 2015, kell 16:15 (EEST)

:::::: Siia ei lubatud jätta, sellepärast panin eraldi.   Andres (arutelu) 22. september 2015, kell 20:13 (EEST)

::::::: Parem oleks Vikitekstides.--Raamaturott (arutelu) 22. september 2015, kell 20:33 (EEST)

====Liigid====
Hariliku sibula maa-alust võrset katab sibula epidermis, mis koosneb sibula epidermirakkudest. Epidermis katab ka sibulalehti, -varsi ja teisi organeid. Epidermises paiknevad lisaks sibula epidermirakkudele ka sulgrakud (mis paiknevad õhulõhede ümber ja mille funktsiooniks on gaasivahetuse kontroll), õhulõhed, subsidiary cells, mature cells, short cells, parenchyma cells. Juurestiku arenemisel mängivad rolli peamiselt kaks epidermist pärinevat rakutüüpi root hair cells ja non-hair cells. Juuri kattev hypodermis koosneb ühest hypodermal cells- kihist.
Palun tõsta see artiklisse tagasi siis, kui sellest on võimalik aru saada. Nii palju ingliskeelseid termineid ei ole aktsepteeritav. --Ivar (arutelu) 20. september 2015, kell 18:46 (EEST)

Minu meelest tõlkimata terminitega materjali väljatõstmine pole konstruktiivne. Parem siis juba aidata tõlkida. Edasi-tagasi tõstmine tekitab segadust. Tõsi küll, see materjal siin ei ole vist kuigi teemakohane. Andres (arutelu) 20. september 2015, kell 19:59 (EEST)

: Tere 'sokraatiline' Andres ...

: Siin on mitu 'mälu tallamistahku' - ma olen pisut ja pisut ja veel pisut asju juba Vikipeediasse eestikeelsena toonud ja ei karda seda pisukest mõttetööd aga mõningad võivad süvenemata ja ekslikult võõrteemal lugedes arvata, kasvõi lugedes artikleid maolised, harilik rästik, süüfilis, tüümus arvata, et inimesel on mingid võimed, mida mul tegelikkuses pole - ma küll olen enamvähem kindel, et ma nendega liituda ei saa aga siiski igaks juhuks, et vahekord selge oleks minu ümbruses on sellel aastal päris palju sibula sibulaid ehk et minuga on sibul aga teistele olgu siis lohutuseks sibula inimuuringutega seonduv...

: Mariina 21. september 2015, kell 06:25 (EEST) alias Простота

: Tere 'sokraatiline' Andres ...

selle arutelu päises on juba link lehele, kus võib olla asjakohast materjali. Veel infot võib leida siit--Estopedist1 (arutelu) 6. juuli 2019, kell 10:49 (EEST)


Arutelu:Oskar Luts

kasutasin pilti kooli tekst ylesandes lisasin lingi pildi alla

Muudatused on kosmeetilise iseloomuga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuni 2010, kell 03:03 (EEST)
Jälle kosmeetilised muudatused, mis autoriõiguste rikkumist ei kõrvalda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. juuli 2010, kell 14:08 (EEST)

Kas küla, kus ta sündis, on [[Järvepera]]? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. september 2010, kell 17:01 (EEST)

Teeks selle artikli nüüd kiirelt korda. Google ka viitab täna sellele. [[Kasutaja:Kruusamägi|Ivo]] 7. jaanuar 2012, kell 11:19 (EET)

Lutsu tõlgitud kodanik Hartwigat ei õnnestunud minul teps mitte yles leida, ei saksavikist ega ylikooli raamatukogu kataloogist. Ehk suudab keegi teine ta identifitseerida. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 7. jaanuar 2012, kell 18:14 (EET)

Lisasin ekraanipildi "Kevade"-teemalisest Google doodlest kuna see on oluline illustreeriv materjal ning olen doodle kasutamist näinud korduvalt teistes artiklites (nt. [[en:Gumby|Gumby]]). Lisasin ka vastava [[Mall:Mitte-vaba_ekraanipilt_veebist|õiguste märgise]] (aluseks võtsin  [[en:Template:Non-free_web_screenshot|malli inglisekeelses wikipedias]], näide kasutusest: [[en:File:Googlegumbykm_sm.PNG|Gumby Doodle]] ) --[[Kasutaja:Andre402|Andre402]] 7. jaanuar 2012, kell 20:47 (EET)
Oeh. No ei ole sest Oodake-mallist ka midagi kasu. Nyyd pean hakkama poole päeva tööd muudatustega integreerima. :( --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 7. jaanuar 2012, kell 21:53 (EET)
Vabandan, ei jõudnud malli kadumist ära oodata, et ühte pilti lisada :) --[[Kasutaja:Andre402|Andre402]] 8. jaanuar 2012, kell 02:08 (EET)

Raadi kalmistul on veel üks Oskar Luts, kes on sündinud samal aastal kui Oskar Lutz (1902), aga surnud 1983. Igaks juhuks fikseerin ära, ehk tekib kellelgi segadust või selgub hiljem, et oli mingil muul alal oluline. Iial ei või teada. :File:Raadi cemetery in Tartu on May 14th, 2015 10.JPG --Ehitaja (arutelu) 14. mai 2015, kell 21:49 (EEST)
----
"Paunvere alevit kirjeldav" Natuke imelik sõnastus. Velirand (arutelu) 7. märts 2016, kell 11:13 (EET)

Arvan, et see artikkel on igati asine. Seega esitan selle B-klassi artikli kandidaadiks. Kui keegi nädala jooksul selle vastu sõna ei võta, siis lisan vastava märke.
Täiendava kontrolli läbimisel võiks selle vabalt seada ka A-klassi artikli kandidaadiks. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 22:12 (EET)
Oota nüüd, kas see B- ja A-klass on nüüd heaks kiidetud ja juba käigus? Andres (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 01:16 (EET)

:Hetkel neid sisuliselt veel ei eksisteeri, sest sisu seal pole. Prooviks tekitada ja vaataks mis juhtub. Muidu ei muutu midagi. Ivo (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 01:41 (EET)

::Ütleme siis, et antud artikkel on nüüd arvatud B-kvaliteediklassi kuuluvaks. Ivo (arutelu) 20. jaanuar 2017, kell 23:38 (EET)
Sellest kasvas välja Tootsi-lugude sari, mis on laialt tuntud veel tänagi: "Suve" I–II, 1918–1919; "Tootsi pulma", 1921; "Argipäeva", 1924; "Sügisega",1938, II osa 1988.

Pealkirjade omastav käänamine siin on tõepoolest tarbetu ja imelik. 2001:7D0:87CA:9180:2089:32D0:5C7A:A2F6 21. september 2017, kell 10:57 (EEST)

:Keegi oli siin sodinud.

:Mis on tarbetu ja imelik? Andres (arutelu) 21. september 2017, kell 11:36 (EEST)

:: Loomulik oleks pealkirjad nimetavas käändes. 2001:7D0:87CA:9180:2089:32D0:5C7A:A2F6 21. september 2017, kell 13:57 (EEST)

:::Muidugi, juba parandasin. Kui vigu näed, võid ka ise parandada. Andres (arutelu) 21. september 2017, kell 14:09 (EEST)
----
Tegevustik neis toimub 6–7 aastat "Kevade" lõpust hiljem, ajaloolises plaanis millalgi enne Vabadussõda. Ilmselt toimub tegevust siiski hiljem, aastal 1910 ning edasi.

Mida see nüüd peaks tähendama? --Andres (arutelu) 27. oktoober 2023, kell 11:10 (EEST)


Arutelu:Maarja Kivi

tütar Dora-Liisa (sünd. 27. septembril 2004), mingitel andmetel 22. sept --Dj Capricorn 13. november 2006, kell 15:43 (UTC)

Tundub, et 22. on õige. .Andres 13. november 2006, kell 15:48 (UTC)
Miks need välislingid eemaldati, ehkki üks ei töötanud, siis teised olid täiesti üleval ja teemakohased --Dj Capricorn 26. jaanuar 2007, kell 15:03 (UTC)
* MaarjaKivi.de Nr.1 Fännilehekülg
* Fänniklubi
* Foorum
* Mitteametlik lehekülg (poola keeles)
Andres 26. jaanuar 2007, kell 15:32 (UTC)
Sest vikipeedias ei reklaamita fännilehti--Hiraanitiger 26. jaanuar 2007, kell 21:16 (UTC)

Meil ei ole niisugust reeglit. Ja miks peaks lingi äratoomine olema reklaam? Kui tollelt lehelt saab mingit infot, mida mujal pole, miks ei või siis sinna linkida? Andres 27. jaanuar 2007, kell 08:44 (UTC)

Siit võeti osa juttu välja. --Epp 12. november 2009, kell 03:52 (UTC)

Jah, minu arvates tuleks see tagasi panna. Andres 12. november 2009, kell 08:57 (UTC)

Minu arvates ei ole õige väita, et tema lauljakarjäär algas Eurolauluga, kui ta oli enne seda kolm korda võitnud Laulukarusselli. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 18. november 2010, kell 22:02 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mkboard.com/
** In Maarja Kivi on 2013-06-24 12:12:22, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Maarja Kivi on 2013-07-06 12:19:02, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:19 (EEST)
----
"2007. aastal liikus Maarja Ameerika Ühendriikidesse" See mõjub otsetõlkena inglise keelest. Velirand (arutelu) 14. september 2016, kell 09:49 (EEST)

Ma sõnastasin ümber. Siin tuleb muudki ümber teha. Andres (arutelu) 14. september 2016, kell 20:08 (EEST)


Arutelu:Käbi Laretei

Kas Käbi Laretei kirjutas "Sügissonaadile" muusika? Ei tahaks hästi uskuda. Minu meelest on seal kasutatud tema klaverimängu. Andres 13. november 2006, kell 15:44 (UTC)
Ma arvan kah, et see variant oleks täpsem, ise ma pole seda filmi näinud --Dj Capricorn 13. november 2006, kell 15:52 (UTC)
Ma lihtsalt oletasin, et nagu filmi pealkiri ütleb, koosneb klaverimuusikast (taustamuusikast) --Dj Capricorn 13. november 2006, kell 15:53 (UTC)

Soovitan soojalt, see on vapustav film. Vaata :en:Autumn Sonata.  Seal kasutatakse salvestust, kus Käbi Laretei mängib Chopini prelüüdi nr 2. Teised pianistid mängivad teisi palu. Andres 13. november 2006, kell 16:09 (UTC)
Kui see peaks huvitama, siis seda Chopini prelyydi m2ngivad seal filmis kaks tegelast, kaks naist. Nad on vastandlikud karakterid ja interpreteerivad Chopini prelyydi t2iesti erinevalt. Sama heliteos, aga erinev interpretatsioon. See on yks selle filmi stseene, h2sti m6juv. N2itlejad muidugi klaverit ei m2nginud. M6lemad interpretatsioonid ehk versioonid m2ngis sisse K2bi Laretei. (vabandan, hetkel pole t2ppidega t2hti). --Lulu 13. november 2006, kell 16:35 (UTC)

Kahtlemata huvitab, tänud filmi iseloomustuse eest; ise austan kah klaverimuusikat, kindlasti tuleb see film lähimal võimalusel ära vaadata. PS: kui keegi pole (veel) Amadeus filmi näinud (W.A. Mozartist), siis ka seal näeb klaveril musitseerimist --Dj Capricorn 13. november 2006, kell 17:14 (UTC)

"Kui Nõukogude Liit okupeeris Eesti Vabariigi 1940. aastal, põgenes Käbi Laretei koos emapoolsete vanavanematega isa Heinrichi juurde Rootsi" Kas oli ikka niimoodi? Ta vist oli 1940. aasta juunis isa juures suvevaheajal Rootsis, kui Nõukogude Liit Eesti okupeeris. Velirand (arutelu) 17. jaanuar 2015, kell 14:18 (EET)

Jah, minu meelest ka oli ta juba Rootsis. Teksti tuleb täpsustada. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2015, kell 19:21 (EET)
Inglise ja vene vikis on surmapäev 31. oktoober. Taivo 4. veebruar 2015, kell 23:35 (EET)

Niimoodi kirjutab näiteks ka Svenska Dagbladet. --Mlang.Finn (arutelu) 27. oktoober 2016, kell 18:30 (EEST)

Käbi õde on osade allikate andmetel kaks aastat Käbist vanem, mitte noorem nagu hetkel wiki artiklis kirjas? 2001:7D0:83A4:3780:712B:CA41:4F44:62E6 21. jaanuar 2023, kell 21:41 (EET)


Kasutaja arutelu:Honey~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Honey! Andres 14. november 2006, kell 17:41 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Honey~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Liivi keel

Keelenäidetes on tarvitusel õ. Kui seda enam ei kasutata, tuleb ta asendada. Andres 15. november 2006, kell 08:30 (UTC)

Õ on kasutusel, Ö ja Y asemel kirjutatakse e ja i. Liivi tähtede näitamisega on raskusi, esiteks IE6 ei näita paljusid tähti, IE7, Opera 9 ning FF näitavad küll, kuid kui märgid on väikesed ja nendest ei saa aru. Valju 15. november 2006, kell 08:51 (UTC)

: Aa, sain nüüd aru: osal juhtudest asendati õ ȯ-ga. Aga nendes keelenäidetest ei esine kuskil ȯ. Kas ei peagi?

: Mina näen Firefoxiga küll kõiki tähti korralikult. Andres 15. november 2006, kell 08:54 (UTC)

:: madalat õ-d (ȯ) ei pea siinsetes näidetes kyll kuskil olema, kõik on õige. ö ja y on lihtsalt e ja i-na välja hääldatud juba umbes 70-80 aastat ikka (aga arvatavasti kauem). nt kui enne oli kylā ja yö, siis uuemas liivi keeles on kilā ja ie. Ohpuu 15. november 2006, kell 09:11 (UTC)

::: Kuidas ȯ tähte hääldatakse, kas ta on pigem Õ sarnane, O sarnane või A sarnane? Või on hääldus sõnuti erinev? Valju 15. november 2006, kell 09:26 (UTC)

:::: keel nagu Õ-d hääldades, aga allpool (umbes sama kõrgel kui A-d hääldades). madal õ. Ohpuu 15. november 2006, kell 09:41 (UTC)

:::: Tänan! Valju 15. november 2006, kell 09:42 (UTC)

Liivi keele koodi praegu pole, kas näiteks Paabelis (Babel) võiks kasutada koodi fiu-liv? Valju 21. november 2006, kell 08:01 (UTC)

Üldjuhul peaksid keelekoodid kokku langema lühendiga, mida kasutatakse vastavas vikis. Arvan, et kui siia Babeli mall teha, võiks selle ka keskuses nii-öelda registreerida. Selline koos võiks sobida küll. Tuleks kõne alla isegi liivikeelse vikipeedia tegemine? (Kui Valt Ernštreit kampa lööb). Andres 21. november 2006, kell 08:48 (UTC)  Andres 21. november 2006, kell 08:47 (UTC)

: Alustan lihtsamast, panen Babelisse liivi keele. Liivikeelse Vikipeedia kirjutamisel jääksin ma hätta, ainult abiks saaksin olla. Valju 21. november 2006, kell 09:20 (UTC)

ISO 639-2 ei näe ette eraldi koodi liivi keele jaoks, ISO 639-3 kood on liv. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. november 2006, kell 10:39 (UTC)

Enne viimast parandust oli tähestik järgmine:
a A, ā Ā, ä Ä, ǟ Ǟ, b B, (c C), d D, ḑ Ḑ, e E, ē Ē, f F, g G, h H, i I, ī Ī, j J, k K, l L, ļ Ļ, m M, n N, ņ Ņ, o O, ȯ Ȯ, ȱ Ȱ, (ö Ö), (ȫ Ȫ), õ Õ, ȭ Ȭ, p P, (q Q), r R, ŗ Ŗ, s S, š Š, t T, ţ Ț, u U, ū Ū, v V, (w W), (x X), (y Y), z Z, ž Ž
Andres 21. detsember 2006, kell 07:41 (UTC)

: Mulle tundub, et see viimane parandus pole asjakohane. Pigem on tegemist olude sunnil tehtud asendustega, pika Õ ja peenendatud D märki lihtsalt varasemates süsteemides polnud. Ma võtan selle paranduse tagasi. Valju 21. detsember 2006, kell 08:10 (UTC)

:: Oleks hea artikli tekstis rääkida ka muudatustest ja tüpograafilistest variantidest. Muidu võib jälle keegi arvata, et siin on valesti. Andres 21. detsember 2006, kell 15:38 (UTC)

::: See viimane parandus oli tehtud Riia IP-aadressilt. Kahjuks lätikeelne Vikipeedia pole jõudnud veel liivi keele kohta artikli kirjutamiseni. Valju 21. detsember 2006, kell 16:41 (UTC)

ISO 639-3 ja http://www.sil.org/iso639-3/documentation.asp?id=liv ingliskeelses wikis on, kuid meil peaks malli m uutma, et näha oleks! -- suwa 30. juuni 2007, kell 16:48 (UTC)
----
Tähestikku on jälle muudetud. Ma ei tea, kas see muudatus on õige. Andres 8. november 2007, kell 09:48 (UTC)

selle http://heli.er.ee/helid/1104261.mp3 järgi suri viimane liivi keelt emakeelena rääkija. --WikedKentaur 7. märts 2009, kell 17:44 (UTC)

Selle kohta oli trükis ka uudis: . Andres 7. märts 2009, kell 19:43 (UTC)

nõustun, et ilmselt vajab ajakohastamist. allikaid ajakohastamiseks võib leida ingliskeelse Vikipeedia artiklist, selle viidetest ja sama artikli arutelust.

panen siia kirja veel veidi mulle teadaolevaid asjaolusid, mis lõhnab nagu Vikipeedias keelatud original research, sest mul ei ole pakkuda viiteid.

viimase emakeelse surm pole tegelikult kindel. Jaak Prozese kirjatyki andmed, mida ma Eesti Päevalehe jaoks toimetasin, pole kõige täpsemad. ja "viimase liivlase" tiitlile pretendeerijaid on tegelikult olnud ysna mitu ylemöödunud aastasajast saati. arvatavasti tuleb sääraseid viimase liivlase surma teemat varieerivaid uudiseid veel, sest nii eesti kui ka läti kultuuris on liivlaste väljasuremine nii juurdunud motiiv, et aeg-ajalt kerkib ikka yles.

Valt Ernštreiti andmetel on elus veel viis vanema põlve emakeelset liivlast. ja siis on veel elus näiteks ysna noor Julgi Stalte, kes õppis liivi keele lapsepõlves oma vanaisalt, samuti yks tema eakaaslane, kellega ta kooliajal enda väitel liivi keelt rääkis.

ja edasi läheb juba diskussioon selle peale, keda yldse keele emakeelena rääkijaks lugeda. see on võrdlemisi hägus mõiste, mis ei pruugi kattuda keele igapäevase tarvitamisega. Lätis tuleb ysna pea rahvaloendus, aga ma ei tea, kas nad seal liivi keele oskajaid või emakeelena kõnelejaid loendada lasevad – nii saaks ytluspõhise oskajate või emakeelena kõnelejate arvu kätte. latgali keele kõnelejaid tõenäoliselt ei loendata, arvas asja eest vastutav minister, aga latgali keelt loetakse ka läti keele murdeks. muidugi võib Läti jätta liivi keele oskajad loendamata varjatud või avaliku veendumuse tõttu, et keel on surnud.

teine võimalus on edaspidi lugeda kõiki liivi keele oskajaid nagu võiks teha ka ladina keele oskajatega – mõlemad on kultuurisymbolitena olulised keeled, millel jätkub yhel või teisel kombel oskajaid-kõnelejaid või siis inimesi, kes selles keeles vanu laule laulavad. lauludes, mida eri liivlaste ja lätlaste kollektiivid laulavad, elab liivi keel igatahes kindlalt edasi.

samas leidub noori, kellel on ambitsioon liivi keelt õppida ja omavahel rääkida, kelle jaoks liivi keel on oluline osa nende etnilisest identiteedist, kuigi keeleoskus ei pruugi olla kiita. säärane on olukord olnud võrdlemisi stabiilselt viimased kymme-viisteist aastat. Ohpuu 17. august 2010, kell 20:42 (EEST)
----
Viimane liivi keele emakeelena kõneleja Grizelda Kristiņ suri 2. juuni 2013. 90.191.119.98 14. juuni 2013, kell 23:12 (EEST)

Kas kategooria "Väljasurnud keeled" oleks kohane või mitte ? suwa 15. juuni 2013, kell 21:53 (EEST)

Vist ikka ei ole, kuna kümned inimesed valdavad liivi keelt (olgugi et mitte emakeelena). 90.191.119.98 15. juuni 2013, kell 22:51 (EEST)
Kes on William Tooke ja millist epohhiloovat tähtsust omavad liivi keele kohta tema 1799. aastal kirjutatud raamatu neli lehekülge? Julgen arvata, et saksa keeles kirjutati liivi keele kohta 17.-20. sajandil mõõtmatult palju rohkem (näiteks Hupel?). Inglise keel ei ole ainus keel maailmas (vähemalt siis veel ei olnud, kui mina EPA-s käisin).

Käänete nimed tabelites peaksid olema eestikeelsed.

Noh, praegu ei ole midagi valesti, kirjanduse loetelu tuleb lihtsalt täiendada.

Mina eelistaksin ka omasõnalisi käändenimetusi. Keeleteadlased eelistavad millegipärast võõrsõnu. Andres (arutelu) 22. september 2015, kell 21:26 (EEST)

: olen nõus, et käändenimed võiksid olla eestikeelsed. aga selle juures võiks lähtuda varasemast liivi keele käänete eesti keeles nimetamise traditsioonist. paraku ei ole mul praegu sellekohaseid allikaid käepärast. -- Ohpuu (arutelu) 25. september 2015, kell 09:19 (EEST)

: aga kui akusatiiv on sihitav (võiks muidugi olla mõni allikas, mis nii nimetab), siis jääb ainult kohakäänete küsimus — kas neid on mõistlik nimetada eesti sisekohakäänete nimedega, kui nad sisuliselt hõlmavad ka väliskohakäänete funktsioone? (aga mõni targem allikas aitab kindlasti.) -- Ohpuu (arutelu) 25. september 2015, kell 09:27 (EEST)

:: ÕS-i järgi on akusatiiv üldiselt sihitav. Mis puutub kohakäänetesse, siis need on eesti sisekohakäänete kognaadid ja ka nimetused on neil sisekohakäänete nimetused. Minu meelest sellest piisab.

:: Ma küll kõhklen väga näiteks ladina ablatiivi nimetamisega alaltütlevaks. Andres (arutelu) 25. september 2015, kell 11:02 (EEST)

:: Ma ei mäleta, et oleksin liivi keele puhul näinud eesti keeles omasõnaliste käändenimetuste kasutamist. Põhjus ilmselt selles, et käänete funktsioonid eesti ja liivi keeles on erinevad ja see tekitaks segadust. Seetõttu võiks ikka kasutada väljakujunenud nimetusi ja siin akusatiiviks nimetatud käänet nimetatakse daativiks ja vastavalt translatiivi instrumentaaliks. --Metsavend 15. detsember 2015, kell 14:20 (EET)

::: Pane siis õiged nimetused. Andres (arutelu) 17. detsember 2015, kell 01:07 (EET)


Arutelu:Majaomanikkude Koda

Filosoof Jaan Rebane (sündinud 1924) ei kuulunud kindlasti koja koosseisu.

Kui tead, kes kuulus, tee täpsustuslink ja nupuke. Andres 19. märts 2008, kell 10:07 (UTC)

Praegu ma küll ei tea. Ja seaduse tekst on artikli välislingis juba antud, nii et tema siin esitamiseks puudub vajadus.
Koja juhatus, Tallinn, Harju 45 (1938): esimees Jaan Masing (Tallinn), abiesimees Johan Sepp (Tartu), abiesimees Johannes Mürk (Tallinn), liikmed Oskar Suursööt (Tallinn), Aksel Mei (Tallinn), August Pahla (Narva), Boris Melts (Haapsalu), koja sekretär Alfred Rästas (Tallinn).
Koja Tartu osakond, Tartu, Suurturg 7 (1938): esimees Oskar Kangus, liikmed Richard Truupõld, Johannes Müürsepp, Karl Sotnik, Johan Miitra, osakonna sekretär Tõnis Tambre.
* Majadel lühiajalisi võlgu 14,5 milj. kr. Vaba Maa, 11. veebruar 1936, nr. 34, lk. 1. --Kontra 1. veebruar 2010, kell 11:38 (UTC)
* Lepituskatse majaomanike kojas. Vaba Maa, 5. veebruar 1937, nr. 29, lk. 1. --Kontra 27. jaanuar 2010, kell 14:45 (UTC)

nimetati valitsuse poolt J. Beeren siseministeeriumist. Majaomanikkude organisatsioonide poolt valiti komiteesse laupäeval [2. märtsil 1935] peetud majaomanikkude seltside liidu juhatuse koosolekul 6 majaomanikkude esindajat, eesotsas dr. J. Masingi ja J. Mürkiga. Võimalik, et koja valimised teostatakse juba mais.
Vaba Maa, 5. märts 1935, nr. 55, lk. 3. --Kontra 9. veebruar 2010, kell 10:33 (UTC)
22. mail 1940 annetas Majaomanikkude Koja esimees Jaan Masing Tallinna ülemlinnapeale Aleksander Tõnissonile eebenipuust vasara linnavolikogu koosolekute juhatamiseks. Eebenipuust vasar Tallinna linnavolikogule. Rahvaleht, 23. mai 1940, nr. 119, lk. 7. --IFrank (arutelu) 9. september 2013, kell 01:55 (EEST)

Majaomanikkude koja ellukutsumise komitee esimeheks


Arutelu:Kotkaristi teenetemärk

Inglise wikipedias on arusaamatul põhjusel eraldi artikkel Kotkaristi teenetemärgi kohta mõõkadega en:Military Order of the Cross of the Eagle

praegu on see enwiki's ümbersuunamiseks tehtud--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 19:44 (EEST)

Tabeli päisesse tuleb lisada selgitused.--WooteleF 7. mai 2009, kell 15:35 (UTC)

eelmainitud vigadega tabel on praegu artiklis Kotkaristi teenetemärgi kavaleride loend--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 19:44 (EEST)

Kuldristi, hõberisti ja raudristi kavalerid peaks ka ära märkima.--Morel (arutelu) 5. juuni 2012, kell 16:22 (EEST)

Kas ma saan õigesti aru, et tähtsuse järjekorras ristid järgnevad V klassile? Kui jah, siis võiks selle artikli tekstis selgelt välja ütelda, see ei ole võhikutele automaatselt ilmne. --Ehitaja (arutelu) 2. november 2023, kell 12:59 (EET)

Jüri Toomepuu eluloos (Georg Kirsberg. Jüri Toomepuu. Farmosante 2019) lk. 192–193 on mainitud järgmist Kotkaristi teenetemärkide annetamist 1991. aastal, mida pole teenetemärkide kavaleride andmebaasis. Annan tsitaadi edasi võimalikult täies pikkuses, täiendused nurksulgudes:
"Hiljem lubas Arnold Rüütel mul [Jüri Toomepuul] korraldada Kadrioru lossis Kaitseliidu kokkutuleku, kus autasustasime Kotkaristi teenetemärgiga neid, kes olid valmis Eestit relvaga kaitsma. Tegelikke Kotkariste meil ei olnud, aga andsime välja nende tunnistused, lubadusega anda medalid [!] üle siis, kui need Eesti Vabariigis ükskord valmis tehakse. Kuid ei Laari valitsus ega ükski teine peale teda pole seda teinud." [siiani Jüri Toomepuu jutt]
"Kõne all olev Rüütli-Toomepuu üritus toimus 14. septembril [1991] ning autasud said kuus tollast Kaitseliidu juhti: Manivald Kasepõld sai II klassi teenetemärgi ning Ülo Tamre, Riho Ühtegi, Avo Kadarik, Lembit Kuuben ja Heimo Randala Kotkaristi V klassi teenetemärgi. ... Esimene okupatsioonijärgne Kotkarist anti ametliku ajalookäsitluse järgi alles 1996. aastal ning saajaks oli Aleksander Einseln. Seega 1991. a. 14. septembri sündmus on jällegi ajaloost välja jäetud, seda ei kajasta ükski ajaloo õpik ega ka mitte Arnold Rüütli elulugu!"
Tsitaadist ei selgu, kes need Kotkaristi teenetemärgid annetas (peaks olema Heinrich Mark, aga see on oletus). Mida teha sellise detailiga? --37.157.98.112 4. märts 2019, kell 22:43 (EET)

Kas neid saavad ainult välismaalased? siis peaks avalause ka seda kajastama.
sama küsimus kehtib eesti punase risti teenetemärgi kohta.

Praegu väidab artikkel: "Kotkaristi teenetemärk on sõjaline, kui sellele on lisatud kaks ristuvat mõõka." Aili Jõgi sai andmebaasi kohaselt 23.02.1998 Kotkaristi III klassi teenetemärgi, seerianumber 112, kui "Sõjaliste teenetega vabadusvõitleja", samas pole mõõku mainitud. Samamoodi Ageeda-Andrea Paavel, seerianumber 119. Andmebaasi järgi anti "mõõkadega" märke 1928-1935 ning pärast uuesti 2001. aastast. Võimalik, et pärast taasiseseisvumist mõõkadega märke ei antudki, aga samas võib ka olla, et märgil olid mõõgad ja neid üksnes ei kirjeldatud nii. Kumb on õige? --Ehitaja (arutelu) 2. november 2023, kell 12:57 (EET)

Eraldi võiks välja tuua andmed teenetemärgi saanud naiste kohta, sest see pole päris triviaalne aspekt. Andmebaasi järgi sai esimese "mõõkadega" märgi (kuldristi) 2007. aastal Ülle Järvik, aga nagu eespool öeldud, anti juba 1997-1998 naistele märke selgitusega "Sõjaliste teenetega", mis võib - kuid ei pruugi - tähendada sisuliselt sama. Inglise viki artiklis Ageeda-Andrea Paaveli kohta oli tänaseni väide, et Paavel ja Jõgi olnud esimesed Kotkaristiga naised, mis ei vasta tõele, naised said Kotkariste juba enne ilmasõda. Andmebaasis on esimestena kirjas 29.05.1929 Adele Tool ja Leontine Räästas, sõjajärgselt esimestena 18.02.1997 Elle Tammemägi, Aime Laido ja Elvi Pirk (esimene "Sõjaliste teenetega"). Kahjuks ei anna sealt soo järgi otsida, kõik puhas käsitöö. Wikidatast saaks, kui kõik andmed seal oleks. Tõsi, president.ee andmebaasis on omajagu vigu, nt 1940. aastal on mõnel kavaleril kaks kirjet ja ma poleks alati nimekujude õigsuses väga kindel. --Ehitaja (arutelu) 2. november 2023, kell 13:13 (EET)

Muide, Kotkaristi on pälvinud kolm Kotkast: Kert Kotkas V klassi 2015, Hugo Kotkas V klassi 1939 ja Erik Kotkas kuldristi 1938. --Ehitaja (arutelu) 2. november 2023, kell 13:17 (EET)


Kasutaja arutelu:SK~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, SK! Andres 15. november 2006, kell 16:34 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema SK~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Protseduur

Mulle tundub, et kirjutaja püüab siin esitada oma isiklikku teooriat. Vikipeedia ei ole selleks mõeldud.
Öelda, et protseduur on dokument, on minu meelest küll eksitav. Sõnal "protseduur" on kindlasti mitu tähendust ja kõiki tähendusi ühe alla paigutada ei saa.
Juhendi kohta tuleks teha eraldi artikkel. Juhendiks nimetatakse tõesti tavaliselt teatud dokumenti, parem oleks küll öelda "kirjaliku teksti".  Andres 15. november 2006, kell 18:16 (UTC)
"Menetlus" võib küll olla "protseduuri" sünonüüm, kuid tegevuse kirjalikku kirjeldust ei nimetata ei saa (igal juhtumil) nimetada protseduuriks. Andres 15. november 2006, kell 18:18 (UTC)
Eri mõisted tuleb paigutada eri artiklitesse. Väljendil "protseduuride tuba" pole seost protseduuriga eelpool kirjeldatud mõttes. Protseduuri all mõeldakse minu meelest tavaliselt ravi- või diagnoosiotstarbelist toimingut, mille viib läbi õde (näiteks analüüsi võtmine, füsioteraapiaseanss). Andres 15. november 2006, kell 18:21 (UTC)
Mõnikord kasutatakse sõna "protseduur" ka laiemas tähenduses, näiteks ka emakaõõne abrasiooni on nimetatud protseduuriks (seda viib läbi arst). Ka keerukamaid diagnostikaprotseduure viib nähtavasti läbi arst. Näiteks veeprotseduure võib vist ka patsient ise kodus teha. Andres 15. november 2006, kell 18:25 (UTC)
Siin ma lähtun oma arusaamast, nii et võin ka kuskil mööda panna.
Olen nõus, et protseduuri kirjeldava ja normeeriva dokumendi nimes on tavaliselt sõna "kord", kuid see dokument ise ei ole protseduur. Andres 15. november 2006, kell 18:26 (UTC)

Mulle tundub, et kirjutaja püüab siin esitada oma isiklikku teooriat. Vikipeedia ei ole selleks mõeldud.
Tunded võivad eksitada...--Jaak Hohensee 25. detsember 2006, kell 21:53 (UTC)
Öelda, et protseduur on dokument, on minu meelest küll eksitav. Sõnal "protseduur" on kindlasti mitu tähendust ja kõiki tähendusi ühe alla paigutada ei saa.
Üldkeeles võib protseduur tõepoolest tähendada mida iganes. Sageli samastatakse ekslikult protsessi ja protseduuri ehk siis protsessi ja selle kirjeldust. See oleks sama kui samastada fotot inimesest inimesega.
Erialakeeles on mõistlik leppida sellega, et protseduur on dokument. See ei pea isegi olema kirjalik. Võib olla graafiline, suuline - näiteks pimedatele, lenduritele raadioteel edastatav jms.
--Jaak Hohensee 25. detsember 2006, kell 21:53 (UTC)

Millise eriala keelest Sa räägid? Kas saad viidata mõnele allikale, milles protseduuriks nimetatakse protessi kirjeldust? Ma ei ole kunagi midagi sellist kuulnud. Andres 26. detsember 2006, kell 09:30 (UTC)
Juhendi kohta tuleks teha eraldi artikkel. Juhendiks nimetatakse tõesti tavaliselt teatud dokumenti, parem oleks küll öelda "kirjaliku teksti".  Andres 15. november 2006, kell 18:16 (UTC)
Juhendi kohta eraldi artikli tegemine pole minu hinnangul mõistlik. Juhend on enamasti protseduurist tuletatud dokument (protseduuri erijuht).
--Jaak Hohensee 25. detsember 2006, kell 21:53 (UTC)

Kui eeldada, et protseduur on protsessi kirjeldus, siis juhendi mõiste on ikkagi iseseisev, sest juhend ei ole lihtsalt kirjeldus. Millises allikas öeldakse, et juhend on protseduuri erijuht? Andres 26. detsember 2006, kell 09:30 (UTC)
"Menetlus" võib küll olla "protseduuri" sünonüüm, kuid tegevuse kirjalikku kirjeldust ei nimetata ei saa (igal juhtumil) nimetada protseduuriks. Andres 15. november 2006, kell 18:18 (UTC)
Mis puudutab menetlust kui protseduuri sünonüümi, siis selles osas on Andresel mõistlik arvamusi vahetada KKI keelenõuandjatega. Selles on Andresel jälle õigus, et kõik tegevuse kirjeldused pole protseduurid, kuid artikkel seda ei väidagi.
--Jaak Hohensee 25. detsember 2006, kell 21:53 (UTC)
Eri mõisted tuleb paigutada eri artiklitesse. Väljendil "protseduuride tuba" pole seost protseduuriga eelpool kirjeldatud mõttes. Protseduuri all mõeldakse minu meelest tavaliselt ravi- või diagnoosiotstarbelist toimingut, mille viib läbi õde (näiteks analüüsi võtmine, füsioteraapiaseanss). Andres 15. november 2006, kell 18:21 (UTC)
Protseduuride tuba oli illustreeriv näide. Seos protseduuri ja protseduuride toa vahel seisneb selles, et arsti poolt määratatud meditsiinilist protsessi, mida määratleb protsessi kirjeldus ehk siis protseduur, teostatakse sageli protseduuride toas. Meenutaksin siin Andresele  veelkord foto ja inimese erinevust
--Jaak Hohensee 25. detsember 2006, kell 21:53 (UTC)~

Ma saan sellest erinevusest väga hästi aru. Ainult et meditsiinis kasutatakse minu teada sõna "protseduur" teisiti, kui Sina ette näed: protsessi nimetatakse protseduuriks.  Andres 26. detsember 2006, kell 09:30 (UTC)
Mõnikord kasutatakse sõna "protseduur" ka laiemas tähenduses, näiteks ka emakaõõne abrasiooni on nimetatud protseduuriks (seda viib läbi arst). Ka keerukamaid diagnostikaprotseduure viib nähtavasti läbi arst. Näiteks veeprotseduure võib vist ka patsient ise kodus teha. Andres 15. november 2006, kell 18:25 (UTC)
Emakõõne abrasioon on ilmselt kirjeldatud/määratletud protsess ja selle  määratlus/kirjeldus protseduur - ei näe vastuolu, kui tegemist on määratud/kirjeldatud protsessiga. Mis puudutab veeprotseduure ja teisigi protseduure, näiteks hammaste pesu, siis võib neid tõepoolest mitmetes kohtades teha. Protseduurist saame rääkida siiski siis, kui vastav protsess on vähemalt mida-tasandil (mida tehakse) määratletud.
Mida ehk tasuks rõhutada - protseduuril on omanik. Protseduuri omanik on isik, kes tagab protseduuri ajakohasuse.
--Jaak Hohensee 25. detsember 2006, kell 21:53 (UTC)
Siin ma lähtun oma arusaamast, nii et võin ka kuskil mööda panna.
Eks me kõik lähtume mingitest oma arusaamadest. Erinevus tuleneb erinevate erialakeelte erinevusest ja üldkeele erinevusest erialakeeltest. Protseduur on dokumendisüsteemidega üpris üheselt määratletud termin ja määratlus suures plaanis aktsepteeritud.
--Jaak Hohensee 25. detsember 2006, kell 21:53 (UTC)

Minu arusaamu kinnitavad üldteatmeteosed. Kui mõne eriala keeles kasutatakse sõnu spetsiifilisel moel, ei tähenda see, et neid sõnu peab kõikjalö niiviisi kasutama. Andres 26. detsember 2006, kell 09:36 (UTC)
Olen nõus, et protseduuri kirjeldava ja normeeriva dokumendi nimes on tavaliselt sõna "kord", kuid see dokument ise ei ole protseduur. Andres 15. november 2006, kell 18:26 (UTC)
See kord on hullumeelselt levinud sõna, mida ei osata mõistlikult inglise keelde tõlkida, sest sellist dokumenditerminit inglisekeelne maailm ei tunne. Order on tundmatu dokumendiliik inglise keelses maailmas. Regulatory sobiks mingiks ähmaseks vasteks.
--Jaak Hohensee 25. detsember 2006, kell 21:53 (UTC)

Mis puutub siia inglise keelde tõlkimine? Andres 26. detsember 2006, kell 09:36 (UTC)

Inglise keelde ei saa paljusid asju tõlkida, aga see ei tähenda et neid pole olemas. Valju 26. detsember 2006, kell 09:47 (UTC)
Loodan, et Andres ei pea järgmisel korral alustama kommentaari tunnete avaldamisega...
--Jaak Hohensee 25. detsember 2006, kell 21:53 (UTC)

Lähtun üldkasutatavatest eestikeelsetest teatmeteostest. Kui Sa omistad sõnadele teise tähenduse, jääb Sinu ülesandeks viidete toomine. Andres 26. detsember 2006, kell 09:36 (UTC)
----
Siin on juba 10 aastat umbluu. Andres (arutelu) 14. september 2016, kell 19:46 (EEST)

11 aastat. Sõnakasutust kirjeldada püüdes on pikalt puterdatud, entsüklopeedilist sisu (konkreetse mõiste viidetega põhistatud käsitlust) ei ole. Kustutada. --82.131.109.135 16. juuli 2017, kell 02:22 (EEST)
----
Ei poolda artikli kustutamist:

1. mõiste on olemas

2. on olemas tõlkevasted

3. sõna on mitemtähenduslik, järelikult siin võiks olla täpsustusleht
--Andrus Kallastu (arutelu) 14. september 2017, kell 14:22 (EEST)

:Ei ole ju üks mõiste, vaid mitu mõistet. Võib teha siia täpsustuslehe, aga võimaluse korral oleks parem reserveerida kõige tuntumale tähendusele. Jutt ei ole sellest, et niisuguse pealkirjaga artiklit ei tohiks olla, vaid sellest, et sisu ei tohiks niisugune olla. Andres (arutelu) 14. september 2017, kell 20:09 (EEST)
Mis siin siis nüüd on? Siin olid enne esimeses lauses sõna kaks põhilist tähendust; üks võiks olla see, millest selle pealkirja all rääkida. Nüüd on need üldse ära kaotatud. Protseduur ja protsess on täiesti erinevad mõisted. Võib-olla kuskil on kombeks nimetada juhendit protseduuriks, aga seda tuleb kõigepealt tõendada. Andres (arutelu) 14. september 2017, kell 20:18 (EEST)

sõnad 'protsess' ja 'protseduur' on millegipärast samastatud näiteks saksa vikis, vt de:Prozedur Prozedur, Prozedere (von lateinisch procedere ‚vorwärtsgehen‘), Verfahrensweise und Verfahrensordnung bezeichnen: allgemein ein Verfahren (Begriffsklärung) oder einen Prozess.

http://the9000store.com/articles/iso-9000-tips-process-procedure-work-instruction/ on tuginedes standardile ISO 9001 selgitatud mõistete 'protsess', 'protseduur', '(töö)juhend' erinevust (sest muidu aetakse neid ilmselt kogu aeg omavahel segamini):

:Process – any activity or set of activities that uses resources to transform inputs into outputs

:Procedure – A procedure outlines how to perform a process

:Work Instructions – A work instruction describes how to perform a task

--Andrus Kallastu (arutelu) 15. september 2017, kell 10:28 (EEST)

:: No just. "Protseduur" võib mõnikord tähistada ka protsessi (näiteks toimingut), mille kohta protseduur käib, aga minu meelest see ei tähenda, et sõnal "protseduur" oleks tähendus 'protsess', ja kui ongi, ei tule seda kirjeldada artiklis Protsess, sest too sõna on üldiselt palju laiema tähendusega. Andres (arutelu) 15. september 2017, kell 19:25 (EEST)

:: Ma arvan, et selle pealkirja all peaks rääkima protseduurist selles mõttes, nagu standardis on kirjas. Tõsi küll, seda nimetatakse vist ka menetluseks, aga tollelgi sõnal on mitu tähendust. Andres (arutelu) 15. september 2017, kell 20:37 (EEST)
----
Vt ka protseduur (ISO 9000, 19600, 22301, ISO/IEC 17000, 19770 jm // ISO/IEC/IEEE 24765: ...) ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 30. detsember 2021, kell 10:12 (EET)


Kasutaja arutelu:Sunny~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Sunny! Andres 16. november 2006, kell 12:32 (UTC)
Juhin tähelepanu sellele, et Vikipeedia stiil näeb ette täislausete kasutamist. Andres 16. november 2006, kell 19:25 (UTC)

Tere! Palun kirjuta selle pildi juurde, kas oled ise autor või kes teine on autor. Kui autor on keegi teine, siis edasta aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et on nõus antud pildi avaldamisega valitud litsentsi all. Pikne 24. mai 2014, kell 22:58 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Sunny~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:17 (EET)


Arutelu:Jackson Pollock

Teda nimetati Jack the Dripper (Tilgutaja-Jack), analoogiliselt Rappija-Jackile (Jack the Ripper).

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uiowa.edu/uima/collections/img/eur-amer/1959_6.html
** In Jackson Pollock on 2013-06-24 11:22:07, 404 Not Found
** In Jackson Pollock on 2013-07-06 03:57:23, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:57 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kunstsammlung.de/index.php?id=179&L=1
** In Jackson Pollock on 2013-06-24 11:22:08, 404 Not Found
** In Jackson Pollock on 2013-07-06 03:57:53, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:58 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nga.gov/cgi-bin/pimage?62343+0+0
** In Jackson Pollock on 2013-06-24 11:22:08, 404 Not Found
** In Jackson Pollock on 2013-07-06 03:58:03, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:58 (EEST)


Arutelu:Nikolai Roerich

Juri Roerich peaks ka juba surnud olema, aga ma ei tea aastat. Vist 1975.

1960. Panin sisse. Andres 16. november 2006, kell 19:33 (UTC)
Siin artiklis peaks vist olema ära toodud ka nime paralleelvormid vastavalt vene-eesti transkriptsioonile:
Rjorih, Nikolai Konstantinovitš (kui venekeelses nimeversioonis JO) ja/või
Rerih, Nikolai Konstantinovitš
(vt ka http://fi.wikipedia.org/wiki/Nicholas_Roerich)
Osa autoreid kasutab talle viidates ka neid vorme.
Veebis http://www.amrita77.net/page_est.htm
Näiteks raamatus:
Ernst Muldašev - Kellest me põlvneme; Himaalaja teadusliku ekspeditsiooni sensatsioonilised tulemused tõlkinud Aimi Raudam, Pegasus, c2005
(kuna nii selles raamatus tsiteeritakse Rerihit, ja ka järgmises (kus juba nimekuju Roerich) siis võiks need kirjanduse viidete alla panna)
Ernst Muldašev - Jumalate linna otsinguil; Harati kullast plaadid; Tiibeti teadusliku ekspeditsiooni sensatsioonilised avastused
tõlkinud Aimi Raudam, Pegasus, 2007

Veel üks raamat mis (pisut) Roerichist räägib:
David Hatcher Childress - Hiina, Sise-Aasia ja India kadunud linnad
(Sari Maailm ja mõnda) tõlkinud Jaanus Õunpuu, Olion, 2007
See on artiklist välja võetud:
* Oleg Šiškin. Šambhala saladus : NKVD: maagia ja spionaaž. Vene keelest tõlkinud Vladimir Beekman. Tallinn : Olion, 2005 ISBN 9985-66-406-X
Andres 18. september 2008, kell 07:06 (UTC)
----
Šapošnikova raamatu juures on liiga palju müra. Autori (ja ka raamatu) kohta võib kirjutada eraldi artiklis. Andres 15. detsember 2008, kell 22:07 (UTC)
----
Minuarust võiks isanimi ka paksus kirjas olla. Selline jupitamine teeb asja kirjuks ja koledaks.--WooteleF 15. detsember 2008, kell 22:11 (UTC)

Pole vastu. Siis tuleb ka reegleid muuta. Andres 15. detsember 2008, kell 22:16 (UTC)

:Kas see meil kuskil reeglites kirjas?--WooteleF 15. detsember 2008, kell 22:19 (UTC)

:: Vaata Vikipeedia:Vikipeedia reeglid#Märksõnad. Andres 15. detsember 2008, kell 22:24 (UTC)
----
Praegu, 18. märtsist 08. aprillini 2009. a, on võimalik vaadata Ljudmila Šapošnikova kunstiliste fotode näitust "Meistri rännuteed mööda. Nikolai Roerichi Kesk-Aasia ekspeditsiooni jälgedes Eesti Rahvusraamatukogus (Tallinn, Tõnismägi 2)
L.Šapošnikova on N.K.Roerichi nimelise Keskus-Muuseumi peadirektor, maailmas tuntud teadlane, indoloog ja kirjanik, kes läbis suurema osa N.Roerichi unikaalse Kesk-Aasia ekspeditsiooni marsruudist ja tõi esile N.Roerich poolt leitud inimkonna evolutsiooni kultuurilis-ajaloolised teetähised. Eesti keeles raamatud "Meister" (Ilo, 2008) ja "Madrase minevik ja tänapäev" (Eesti Raamat, 1980)
http://www.roerich.ee/index.php

Välja. Andres 19. märts 2009, kell 22:45 (UTC)


Kasutaja arutelu:Stolypin~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Stolypin! Andres 17. november 2006, kell 10:39 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Stolypin~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:17 (EET)


Arutelu:Thanka

Selle artikli pealkiri võiks olla "Tanka (pühapilt)". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. november 2006, kell 13:05 (UTC)
Me arutasime seda lehel [[Arutelu:Tiibeti kunst]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. november 2006, kell 13:13 (UTC)

Ei tanka on tanka ja selle nime all ta peab minema siia yles  ,
Edasi artiklis juba   selgitatakse    täpselt tema funktsioon ja muud sinna juurde käivad möisted , seosed  , mis Tiibetis kasutusel olid sajandeid .
Nii on   klassikaline ja loogiline  lähenemine.Jaapani tanka juurde vöid panna lisa  ehk selgituse -ilutekst .
Kui sa  ise ei oska tankade kohta kirjutada ja ei tea neist mitte ess-ugi siis pole sul vaja seda teemat  sel juhul teha   ,kuid  vöib olla  loed end  vastupidi   erudeerituks  sel teemal   kirjutama siis palun,

Jutt on artikli pealkirjast. Vikipeedias on kombeks kasutada juhtudel, kui muidu kannaksid mitu artiklit sama pealkirja, täpsustust sulgudes.

Eesti keeles on juurdunud sõna "tanka" teatava jaapani luulevormi tähenduses. Seetõttu leian, et toda mõistet tuleks kindlasti eelistada. Seda, millest siin räägitakse, on tankaks nimetatud harva. Rohkem on kasutatud toorlaenu thangka või thanka. Kas oleksid nõus pealkirjaga "Thangka"? Andres 17. november 2006, kell 13:43 (UTC)

Ehk on juba arutatud, kuid tankad laiemale lugejaskonnale ikkagi jaapani klassikaline luuletus --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 17. november 2006, kell 13:40 (UTC)

Ok.''thanka''

Kuidas on vöimalik muuta  juba yles riputatud piltide nimesid ?

Minu teada see pole võimalik. Tuleb teise nime all uuesti üles laadida. Andres 17. november 2006, kell 14:15 (UTC)

Sõna "tanka" ei ole üldse vale, ta on isegi eelistatum, sest nii me hääldame. Teised sõnad (vähemalt ''thangka'') peaksid õigupoolest kursiivis olema. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. november 2006, kell 15:01 (UTC)
"Ida mõtteloo leksikonis" on "tanka". Peaks selle teisaldama pealkirjale "Tanka (pühapilt)" vms. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. jaanuar 2010, kell 18:34 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.thdl.org/collections/cultgeo/mons/sera/hermitages/index.php?xml=sera_herm_intro.xml&l=glossary
** In Thanka on 2013-06-24 13:47:43, 404 Not Found
** In Thanka on 2013-07-07 03:58:05, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:58 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://jbe.gold.ac.uk/5/harris982.html
** In Thanka on 2013-06-24 13:47:51, 404 Not Found
** In Thanka on 2013-07-07 03:58:15, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:58 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.thebuddhahunter.com
** In Thanka on 2013-06-24 13:47:43, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Thanka on 2013-07-07 03:58:25, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:58 (EEST)