Arutelu:Lidar

Minu teada on Eestis LIDARit seni kasutatud eeskätt merereostuse kaardistamisel ja analüüsil. Ssgreporter 8. november 2011, kell 23:13 (EET)
Kui Eesti kohta miskit lisada, siis ehk viite ettevõttele: http://www.ldi.ee/index.php?lang=est&main=276 suwa 10. november 2011, kell 01:27 (EET)

See oleks hea jah, aga koolitööle ei tohi vist vahele segada. Ssgreporter 10. november 2011, kell 02:01 (EET)

: Loodetavasti autor loeb ka arutelu lehte. suwa 10. november 2011, kell 08:22 (EET)

:: Autor on kursis arutelu lehega ning teeb järgmisel nädalal eelpool mainitud täiustused oma äranägemise järgi. Marek9134 10. november 2011, kell 22:44 (EET)

:Alustan grammatilistest vigadest ja mõnigatest soovituslikest muudatustest:
„..laserskaneerimise seade, mis on kolmemõõtmelises mõõdistustöödes kõige täpsem meetod, mis põhineb maapinnalt tagasipeegeldunud laserimpulsilt kolmemõõtlemiste koordinaatide...” – sõnakordus mis. Viimast kõrvallauset võiks alustada sõnaga põhinedes.
Siselingi võiksid lisada ka terminile kosmosesüstik.
„..ning LIDARi sensor skaneerib maapindasõltuvalt..” – väike näpuviga ehk tühik on kogemata ära jäänud.
„..esimene laserkaugusmõõtja tehti aastal 1966. aastal..” – sõnakordus. Ühe aastal võib ära jätta.
„Vaatamata usaldatavusele, tuli kaubanduslik edu ning 1970. Aastatel tuli kiire laserite kasutuselevõtmine tehnika uurimises ja ehitustööstuses.” – niisiis, esiteks sõna aastatel peaks algama väikese algustähega, kuid ma kasutaksin sinu asemel parema meelega varianti 1970ndatel, et ajalooalane tekst oleks ladusam ning ühtlasi väldiks taas sõnakordust. Siis häirib veel pisut sõna  tuli, mille võib küll jätta (kuigi alternatiivina pakuksin näiteks välja sõna saabus), kuid kaks korda ühes lauses ei tohiks seda kindlasti kasutada. Teist tulemist ei oleks tegelikult üldse vajalik mingi muu tegusõnaga asendada, kuna ka ilma selleta säilib lause mõte.
„..1980.-1990. aasatel nähti palju erinevaid rakendusvõimalusi laiulatuslikus keskkonnasüsteemis..” – väiksed näpuvead taaskord. ÕSS ei taha sõna laiulatuslik kohta hästi vastet anda, mistõttu soovitan sul siiski see üks a-täht sinna juurde lisada.
„..laialdasemale kasutamisele paljudes füüsilistes valdkondades..” – ma usun, et sa mõtlesid ikka füüsikalistes valdkondades?
„LIDARiga koguda topograafilisi andmeid kiirusega kuni 90 km² tunnis.” – on võimalik, kogutakse, saab koguda ehk siis üks abistav tegusõna on hetkel vajaka.
„See teeb LIDARist atraktiivse mõõdistusmeetodi maapealse mõõdistusmeetodi kõrval.” – lause on hea, mulle meeldib, aga kas näiteks ei oleks mõistlik kasutada ühe mõõdistusmeetodi asemel näiteks sõnu kontaktmõõtmiste või siis lihtsalt maapealsete mõõtmiste, mõõdistuste kõrval.
„On välja selgitatud lennukõrgusest sõltuvat vertikaalset ja ka horisontaalset täpsust, kus horisontaalne täpsus on 1/2000 lennukõrgusest” – mina kirjutaksin midagi sellist: välja on selgitatud (või töötatud) lennukõrgusest sõltuvad vertikaalne ja horisontaalne täpsus, millest viimane on 1/2000 vastavast kõrgusest (võib ka jätta lennukõrgusest).
„Horisontaalne täpsus on 15cm või täpsem..” – tühik ühiku ja arvulise väärtuse vahel on puudu.
„Kolmemõõtmeliste koordinaatide täpsus sõltub suuresti järgmistest teguritest: kauguse määramisest, laserkiire positsioneerimisest ja laserkiire suunast” – loetelu peaks pärast koolonit olema nimetavas käändes ehk ..sõlub suuresti järgmistest teguritest: kauguse määramine, laserkiire positsioneerimine ja laserkiire suund.
„Sõltuvalt erinevate laserite spetsiifikast, mõjutavad kauguse mõõtmise täpsust peamiselt laine sagedus, ostsillaatori stabiilsus, faaside vahe mõõtmise täpsus, mis omakorda sõltub signaali tugevusest.” – tahaks sidesõna stabiilsus ja faaside vahele.
„Veel on kauguse määramise täpsus mõjutatud optilistest elementidest, näiteks valguse peegeldumise korral peegli või akna pealt valgus sumbub, samuti valgus aeglustub klaasi läbides.” – ma teeksin siinkohal kaks lauset, millest teine algaks siis näidetega. Samuti on valgust natuke palju. Võiks olla midagi sellist: Näiteks peegeldumise korral peegli või akna pinnalt valgus sumbub (või siiski hajub?) ning samuti aeglustub (siin tegelikult peaks ikka olema nõrgeneb või kui sa mõtled valguskiiruse levikut, siis on see korrektne muidugi, aga mul tekkis väike segadus siinkohal) klaasi läbides.
„..maapealsete tugijaamade arvust, kaugusest ja asetusest..” - .., nende kaugusest ja asetusest. Siis oleks korrektsem ja ei tekiks kaheti mõtlemist. Üldse on konkreetses loetelulauses kasutatud ülemääraselt sõna ja. Ma soovitaksin korraks selle lause üle vaadata, vajadusel asendada mõni ja ning-iga, et see oleks hästi mõistetav ja loetav.
„Rahuliku ilmaga lennates on vead väikesed, kuid mida suurem torm, seda tõenäolisem, et vead on suuremad.” – natuke kohmakas lause. Võib-olla oleks parem: Rahuliku ilmaga lennates on vead väiksed, kuid suurema tormi korral on tõenäoline ka vigade suurenemine vms.
„Ka õrna lumekihiga on võimalik saada täpseid tulemusi, kuna valge värvus peegeldab valgust hästi tagasi.” – ehk kasutada täpseid asemel hoopis häid, kuna eelmises lauses olid ka täpsed tulemused. Võta seda kui soovitust ja kui see sinu meelest konteksti muudab, siis ära muudatusi tee.
„nn..” – niinimetatud passiks ehk artiklisse rohkem, kuigi sobib ka lühend. Samas saaksid oma tähemärkide arvu suurendada:)
„Laserkiire diameetri suurus suureneb vastavalt läbitud teele” – diameetri väärtus suureneb vastavalt läbitud teele.
„..täpsem teistest kõrgusemõõtmise viisidest..” – sõna kõrgusmõõtmise oleks kokku kirjutatud, aga siinkohal oleks mõistlik see sõna kaheks lahutada.
„Aerolaserskaneerimisel on vead suuremad järsematel aladel..” – et vältida sõnakordusi, teeksin nii: Selle puhul on vead suuremad järsemates piirkondades .. vms. Samas võid ka jätta algsele kujule, lihtsalt natuke raske oli seda lauset esimest korda lugeda.
„kõrgusvahesi” – kõrgusvahesid
„Seda tehnoloogiat iseloomustab väga kiire andmete kogumine – aerolaserskannerid suudavad juba üle 100 000 punkti sekundis skaneerida: näiteks Maa-ameti käsituses olev Leica ALS50-II isegi kuni 150 000 punkti sekundis.” – jäta sõna tehnoloogia ära. Sõnade järjekord pärast mõttekriipsu! Näide võiks minna sulgude vahele või alustada uut lauset.
„LIDAR on leidnud rakendust mitmel alal nagu näiteks hoovuste sängide geomorfoloogia (tidal channel geomorphology), liivaluidete ja polaarjää seires” – loetelu puhul käib ikkagi nagu ette koma. Sõna seires lõpust võiks s-i ära võtta.
„LiDARi..” – esimene i on kogemata väikeseks jäänud.
„Näiteks teed, raudteed, maapealsed torustikud, veeteed jms.” – Näiteks teed, vee- ja raudteed, maapealsed torustikud jms.
„..koostamine avatud kaevandustes ja teede kavandamisel ja modelleerimisel.” – koostamine avatud kaevandustes ja (ning) teede kaevandamisel, (ja) modelleerimisel. Sellele eelnev lause analoogne.
„Mida suurem on mõõdistatav ala, seda tõhusam ning mõttekam on kasutada aerolaserskaneerimist, sest sellise mõõdistusviisiga saab vajalikud andmed suhteliselt kiirelt ning odavalt kätte. Näiteks 100km² ala aerolaserskaneerimise hind on kolm korda suurem kümme korda väiksema (10km²) ala mõõdistamisest.” – ma ei saa nüüd hästi aru, kas odavam on siis mõõdistada suuremat või väiksemat ala?
Grammatilise poole pealt kiituseks, et ühtegi komaviga ei suutnud ma leida - väga hea!

Siis veel mõned mõtted (vormistus, liigendus jms.):
Korrektsuse mõttes oleks ehk õigem eraldada LIDAR erinevad käändelõpud sidekriipsuga? See lühend esindab ju tegelikult ingliskeelest tulevat nimetust. Ma ei ole selles osas üldse kindel, aga rohkem nagu mõtlemiseks, sest ma ise kasutasin ka oma artiklis lühendit, mis diplomitöödes erinevate käänete puhul oli kirjutatud sidekriipsu abiga.
Ühele sõnale ei ole tarvis mitu korda siselinki tekitada. Piisab sellest, kui esimesele sõnale nurksulud ümber saavad.
Leidsin Wikimedia Commonsist ka mõningaid teemasse kuuluvaid pilte ja isegi ühe animatsiooni. Seal on paar laserskanneri näidet. Commonsist on väga lihtne pilte endale artiklisse tekitada ja need illustreeriksid kogu seda informatiivset juttu. Samuti omavad pildid kenasti õiget litsentsi, mistõttu on nende kasutamine eriti soodustatud. Aga see on kõigest soovitus. Pilte ei ole vaja, aga võib lisada.
Teksti oleks mõnes kohas võinud alapealkirjadega rohkem liigendada. Näiteks oleks seda saanud teha andmete täpsuse peatükis. Jällegi soovitus. Kõik võib ülesehituse osas jääda nii nagu on.
Kasutatud kirjanduse loetelu võiksid ära nummerdada.

Sisuline pool:
Sisu on põhjalik ja korralik. Eriti meeldis mulle see, et sa olid käsitlenud seadme ajaloolist tausta ja arengut ning täpsust. Mõnigad tüüpilised laserskannerid oleks võinud välja tuua ja nende kohta pisut seletust pakkuda. Sa küll mainisid vist ühte neist ja ma märkasin, et üks välislink viitas ka sellele, kuid oleks äkki võinud olla selline lühike ülevaade mõningatest näidetest. Väga sellest puudust ei tundnud muidugi. Üldiselt oli tekt ladus ja hästi koostatud ning sobib kindlasti ka heaks õppematerjaliks soovijatele.
Kokkuvõtteks võib öelda, et kui korrigeerida pisut neid grammatilisi libastumisi, siis oleks tulemuseks väga teemakohane, hästiloetav ja informatiivne tekst. Artikkel vastab nõuetele ning käsitleb teemat asjakohaselt. --EvelinKangro 11. november 2011, kell 14:34 (EET)

:::Tegin muudatusi eelnevate ettepanekute põhjal:
Võib-olla kasutaja Ssgreporter täpsustab, kuidas LIDARit on kasutatud merereostuse analüüsimisel. Hetkel ei poolda mõne firma välislingi lisamist, sest arvan, et reklaam vikipeedias pole hea. Kui see nii pole, siis võib keegi hiljem linke lisada ise.
Retsensiooni keeleised ja stiililised parandused tegin ära. Paljud vead olid jäänud lohakusest teksitöötlusprogrammist.
Diameetrile jätaksin siiski "suuruse", mitte "väärtuse". Sobiks ka "suuruse väärtus", kuid diameeter pole otseselt väärtuslik.
LIDAR on leidnud rakendust veel mitmes valdkonnas nagu näiteks hoovuste sängide geomorfoloogia (tidal channel geomorphology) kui ka liivaluidete ja polaarjää seires - "seires" ehk eelnenud valdkondade seires.
Mul nagu ka tekkis kahtlus, kas lühendit LIDAR käänata sidekriipsuga või ilma. Kuna ühes eestikeelses tekstis olen näinud ilma sidekriipsuta käänamist, siis otsustasin ka teha nii.
Mõne pildi lisamine oli mul plaanis, kuid hetkel vähemalt ei leidnud ma sobilikke pilte. Ülesehituse alapealkirju ei hakanud jurude tekitama. Kasutaud kirjanduse loetelu olen mõens artiklis näinud ilma numbriteta, seetõttu hetkel veel ei hakka muutma.

:Lõpetuseks tänan ülipõhjaliku retsensiooni eest.
Marek9134 18. november 2011, kell 11:53 (EET)
Suurtähtlühendeid on lubatud käänata nii sidekriipsuga kui ka ilma. Andres 18. november 2011, kell 20:40 (EET)
"Diameetri suuruse" asemel on parem öelda lihtsalt "diameeter". Andres 18. november 2011, kell 20:42 (EET)

Lisasin lingi LIDARi kasutamise kohta merereostuse vaatluslennul. Ssgreporter 21. november 2011, kell 01:35 (EET)
----
*mis tahes
*Lauses "Liikuvatel õhusõidukitel..." kaks koma puudu
*Lauses "Olenevalt laserskaneerija..." koma liigne
*Lauses "Erinevalt teistest..." koma puudu
*mõni aasta tagasi Sellised suhtelised ajamääratlused pole head, sest artikkel võib püsida Vikipeedias muutumatuna mitu aastat ja selleks ajaks on see väide ju juba vananenud.
*Lause "Esimene tahke rubiinlaser..." oleks parem, kui alustada 1960. aastal arendati välja esimene...
*Aastatel 1962–1968
*Lauses "Ei läinud enam..." koma puudu
*Lauses "Sõltuvalt erinevate..." koma liigne
*Nende mõõtmiste vaheline
*100 000 €, millest instrumendi enda hind moodustab tavaliselt 70% ja tarkvara hind 30%.
Loe teksti tähelepanelikult ja otsi näpuvead üles. Artiklis ei ole tekstisiseseid viiteid. Peaks olema. Muidu tubli. Adeliine 24. november 2011, kell 23:59 (EET)
----
Kirja- ja muud vead parandatud. Marek9134 8. detsember 2011, kell 13:58 (EET)
Veel kord:
*mistahes → mis tahes
*Aastatel 1962–1968
*vaata üle siselinkide moodustamine. Nt lennukil → lennukil jne.
*endiselt ei ole allikaviiteid
Adeliine 8. detsember 2011, kell 17:11 (EET)
----
Panin siselingid selle püstkriipsuga, sest arvasin, et ka suur algustäht mõjutab asja. Ei näe mõtet, et need siselingid peaks ära muutma, sest siselingid ju töötavad. Mul on põhimõtteliselt 2 allikaviidet, mis on kogu teksti ulatuses sujuvalt kasutatud. Väga raske on mul öelda, et mis lause millisest allikast konkreetselt on. Siin tekkib küsimus, et kuidas ma need allikaviited panen: 1) iga peatüki pealkirja juurde allikas 1 ja 2; 2) suvaliselt tunde järgi sinna-tänna allikad 1 ja 2; 3) mõni muu variant? Marek9134 8. detsember 2011, kell 21:27 (EET)

Üks link praegu näiteks ei tööta.

Allikate täpne lisamine on tähtis sellepärast, saaks iga fakti vajadusel allikast kontrollida. Samuti võib keegi teine seda artiklit teiste allikate põhjal täiendada, siis läheb veel segasemaks, milline artikli osa millise allika põhjal on kirjutatud.

Kui terve lõik on kirjutatud ühe allika põhjal, tuleb viide panna lõigu lõppu. Kui üksikud laused on erinevate allikate põhjal, siis viited lausete lõppu. Vormistamise kohta vaata Vikipeedia:Viitamine. Suvaliselt tunde järgi kindlasti ei tohiks panna. Kui näiteks saad sedagi vaadata, kas mõnes lõigus on kasutatud üht või mõlemat allikat, siis panna lõigu lõppu viited vastavalt sellele: kui ainult üks allikas, siis üks viide, kui mõlemad, siis mõlemad. Adeliine 8. detsember 2011, kell 22:33 (EET)
----
Viitamine tehtud. Lisasin veel ühe joonise. Marek9134 5. jaanuar 2012, kell 01:24 (EET)

Minu meelest tuleks sellele lihtsalt kustutamise asemel mingi koht leida. https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=LIDAR&curid=262218&diff=4561675&oldid=398163 - Neptuunium (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 20:17 (EET)

See pole ju välja tõstetud, vaid lihtsalt kustutatud.

Jah, ma tahtsin just sama öelda. Kui jutt on aerolaserskaneerimisest, tuleb see panna artiklisse Aerolaserskaneerimine. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 23:03 (EET)

:Tühistasin kustutamise. Ma ei süvene teemasse, aga anonüümse kasutaja ühelauseline põhjendus pole minu jaoks piisavalt usaldusväärne. Kui midagi on valesti, siis tuleb selle tekstiga tööd teha, mitte teiste tehtut ulatuslikult kustutada. Ssgreporter (arutelu) 16. jaanuar 2017, kell 00:16 (EET)

:: Anonüümne kasutaja ütles, et siin on LiDAR-it ekslikult samastanud aerolaserskaneerimisega. Kui see on tõsi, siis tuleb see tekst teise artiklisse üle viia, teisiti parandada ei saa. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2017, kell 00:26 (EET)

:Ma ei oska seal vahet teha. Ma ei tea, mis meetodiga nad õhust merepinnal reostust tuvastavad ja analüüsivad. Loodetavasti keegi oskajam teeb teise artikli, aga siit lihtsalt ärakustutamine pole õige rohi. Ssgreporter (arutelu) 16. jaanuar 2017, kell 01:43 (EET)
Tere! Mina olen see anonüümne kasutaja, kes ütles, et  LiDAR-it on ekslikult samastanud aerolaserskaneerimisega. Nii see on.Põhjus, miks ma tuimalt kõik selle VALE info maha võtsin on see, et inimesed jäävadki muidu wikipediat uskuma ja kasutavad seda väärinfot ka olulistes dokumentides. Kui tahate asja kohta täpsemalt teada, siis võite lugeda ingliskeelset wikipediat https://en.wikipedia.org/wiki/Lidar, seal on kõik õigesti kirjas ja seal võib ilusti välja lugeda, et LiDAR-il on mitmeid erinevaid rakendusi (Applications) alates autonoomsetest autodest kuni tuuleparkideni välja. Aerolaserskaneerimine on ainult üks võimalikest kohtadest kus LiDAR-it kasutada ja neid kahte asja võrdsustada oleks VALE! Praegune tekst (mis valeks tagasi muudeti) ütleb esimeses lauses, et LIDARi töö põhineb maapinnalt tagasipeegeldunud laserimpulsilt kolmemõõtmeliste koordinaatide arvutamisel. Kuna ka Eesti maanteede ääres olevad kiiruskaamerad kasutavad LiDAR seadmeid (https://www.mnt.ee/et/tee/kiiruskaamerad/mootemetoodika), siis võib ju esitada rumala küsimuse, miks ma kiiruskaamerast möödudes trahvi saan, kui see mõõdab ainult maapinnalt tagasipeegeldunud signaali ja tuvastab, et see liigub 97 km/h???
 Ma arvan, et kõige lihtsam oleks see minu kustutatud osa tagasi panna ja see eelnev tekst kopeerida uue pealkirja Aerolaserskaneerimine alla.

Anonüümsele asjatundjale – see risk on tõesti alati, et inimesed jäävad uskuma, kas siis Vikipeediat või mistahes muud allikat, olgu selleks trükientsüklopeedia, mõni teadusartikkel, populaarteaduslik raamat või muu, ega oska oma peaga mõelda ning info tõeväärsust ja kasutatavust hinnata. Seda riski päris kõrvaldada ei õnnestugi. Aga Vikipeedia tekste saab täiendada ja parandada. Ja nagu siin allpool soovitatakse, palun aita sellele kaasa.--VillaK (arutelu) 17. jaanuar 2017, kell 10:26 (EET)

:Kui te seda valdkonda tunnete, siis võiksite ise vajalikud muudatused teha, nii et suur hulk teksti, mis pole põhimõtteliselt vale, vaid on vales kohas, satuks sinna, kuhu vaja. Mulle on see valdkond võõras ja kahjuks pole aega seda selgeks õppida. Tean LIDARit vaid kui merereostuse leidmise ja analüüsi vahendit, tundmata huvi, kuidas see töötab. Ssgreporter (arutelu) 17. jaanuar 2017, kell 00:27 (EET)

:: Probleem on pigem selles, et kõiki uuemaid rakendusvaldkondi ei ole kirjeldatud ja samas oli ühte rakendusvaldkonda (mis varasemalt ongi olnud domineeriv) kirjeldatud küllalt detailselt, nii et lugejal võis tekkida ekslik mulje, et kogu meetod võrdub ühte rakendusvaldkonnaga. Teksti struktuuris ja sõnastustes on ka mõningasi probleeme. Ma ei jõua neid parandada. Aga kogu teksti kuhugi mujale tõsta pole ka vaja. Aerolaserskaneerimine on üks lidari levinud rakendusi. Tuleks lihtsalt teksti paremini struktureerida ja kirjeldada ka teisi laserskaneerimise rakendusi robootikas, sõjanduses jms.--VillaK (arutelu) 17. jaanuar 2017, kell 08:14 (EET)

::: Kui aerolaserskaneerimist tehakse ainult sellel meetodil, siis võiks seda teksti ikkagi eraldi artiklis kasutada ja siin võib-olla kärpida.  Andres (arutelu) 17. jaanuar 2017, kell 09:44 (EET)

:: Selles osas, mis puudutab seadme tööpõhimõtet, ei ole fundamentaalset vahet, kas seade on kinnitatud lennukile, autole või mujale ning kas laserkiir peegeldub tagasi maapinnalt, veepinnalt, hoonetelt või muudelt objektidelt. Muidugi võib ka konkreetsetest rakendustest eraldi artiklid teha, mis rakenduste spetsiifikat avavad ja jätta siia artiklisse seadme üldised tööpõhimõtted ja erinevate rakendusvaldkondade ülevaate. See on kooskõlas Vikipeedias omaksvõetud separatistliku positsiooniga. Enwikis ei ole eraldi artiklit Airborne laser scanning või Airborne lidar.--VillaK (arutelu) 17. jaanuar 2017, kell 10:10 (EET)

::: Jah. Või vähemalt peaks olema see märksõna, kas või ümbersuunamine.

::: Teine asi on nüüd see, et see LIDAR tähendab võib-olla primaarselt protseduuri või tehnoloogiat vms. Kas see on eesti keeles sama mis laserskaneerimine? Ma ei ole kindel, kas seadme ja protseduuri kohta peaks olema eraldi artiklid, aga kui ei, siis peaks artikkel olema ka protseduuri märksõna kaudu leitav ning sissejuhatusest peaks näha olema, et siin on mõlemast juttu.

::: Ma ise mõtlen, et võib-olla peaks põhiartikkel olema laserskaneerimisest ning seadme kohta peaks olema haruartikkel. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2017, kell 12:05 (EET)

:::: Vabandust, ma ei pannud tähele, et praegu ongi ette nähtud eraldi artiklid. Aga sel juhul peaks suurem osa selle artikli sisust olema just artiklis Laserskaneerimine.

:::: Kui guugeldada, siis tundub ka, et LIDAR (suurte tähtedega) on sama mis laserskaneerimine, kuid tavaliselt kasutatakse seda akronüümi siis, kui jutt on aerolaserskaneerimisest. Viimast nimetatakse ka dünaamiliseks laserskaneerimisest. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2017, kell 16:00 (EET)

Kas ei saaks läbi väikeste tähtedega, nagu seda akronüümi paljudes keeltes kirjutatakse, sealhulgas inglise keeles, kust see pärit on - nagu me kirjutame eesti keeles samuti inglise päritolu akronüümi radar? 2001:7D0:87FF:6480:E8B4:7692:D1F9:68EA 17. jaanuar 2017, kell 10:42 (EET)

Saaks küll. Võiks olla sarnaselt inglisekeelse artikli algusele: Lidar (ehk LIDAR või LiDAR).--VillaK (arutelu) 17. jaanuar 2017, kell 10:44 (EET)

: Ma muutsin pealkirja ära, aga sisu ei muutnud. "Võõrsõnade leksikoni" andmetel nimetatakse seda seadet ka laserlokaatoriks. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2017, kell 12:05 (EET)


Arutelu:Kawe kelder

Kas Kawe kelder asub Kawe majas? --kanakukk 8. november 2011, kell 23:17 (EET).

Ise küsin, ise vastan: ajakirja Kultuur & Elu artiklist selgub, et ei ole. Kawe kelder asub (asus?) Pärnu mnt 22. --kanakukk 8. november 2011, kell 23:19 (EET).

:Jah, püüdsin just samal ajal vastata. See on kahekorruseline paekivimaja neljakorruseliste krohvitud majade vahel. Ssgreporter 8. november 2011, kell 23:21 (EET)
=== Aadress ===
Kas selle hoone aadress on alati olnud Pärnu mnt 22? --kanakukk 10. november 2011, kell 12:49 (EET).

Võimalik, et hoonel oli ka varasem numeratsioon ja nimetus Väike-Roosikrantsi tänava järgi, kuid andmed puuduvad ( vt. Väike-Pärnu maantee)--NOSSER 10. november 2011, kell 13:05 (EET)

:Praegusest sõnastusest saab järeldada üheselt, et niisugune hoone asus Pärnu mnt 22, aga kui näiteks redigeerida teda nii – Kawe kelder oli Tallinnas asunud Eesti Politsei, [....], mis asub kaasajal aadressil Pärnu mnt 22 – siis vähemasti minu meelest enam selline tõlgendus pole võimalik. --kanakukk 10. november 2011, kell 13:09 (EET).
----
Kas nüüd see on lammutatud või? Velirand (arutelu) 26. august 2016, kell 14:00 (EEST)


Arutelu:Dugong

Sõna "dugong" on algusest lõpuni valesti käänatud. Käänata tuleb nii, tüüpsõnad on "paks", "forell" ja "kabinet". Taivo 9. november 2011, kell 00:31 (EET)

Kõik kasutatavad terminid tuleb esimesel kasutamisel linkida, seda ka geograafilised kohanimed. Ja kehaosad ka. Looma- ja taimeliikide nimedest rääkimata. Torres Straighti asemel peab olema Torrese väin, Hong Kongi asemel Hongkong. Carpentaria asemel peab olema lingitud Carpentaria laht. Populatsiooni kohta on eestikeelne sõna "asurkond". Taivo 9. november 2011, kell 00:38 (EET)

:Selle tulemusena võivad nad vigastada nii emast kui ka teineteist. Viimasel juhul kopuleerub emane mitmete isastega ja viljastumise tõenäosus suureneb. See jätab mulje, et viljastumise tõenäosus suureneb, kui emast vigastatakse, mis tundub absurdsena. Taivo 21. november 2011, kell 21:41 (EET)

:Algava sulu ees käib tühik, seda viga on siin palju kordi. Sydney Akvaariumi asemel peab olema Sydney okeanaarium, ükskõik kuidas need austraallased seda asutust siis ise ka ei nimeta. Tuhnik ei käi suure t-ga. Taivo 21. november 2011, kell 21:41 (EET)

Artikkel on piisavalt pikk, teema on hästi kaetud teadusele tundmatu liigi kohta ja väga sisukas. Ka pilte on illustreerimiseks piisavalt. Samas on tõlkimisega välja jäetud ingliskeelsest artiklist mõndasid huvitavaid fakte, mida oleks kindlasti põnev lugeda inimestel, kes selle artikli peale satuvad. Viited on artiklil ilusasti juures ja neid on piisavalt ühe artikli kirjutamiseks. Õigekeelsuses oli kõige rohkem vigasid komadega, esines ka kokku- ja lahku kirjutamisel ja lihtsaid tähevigu. Esines ka imelikke sõnade järjekordi lauses, mis on ilmselgelt ingliskeelsest tõlkimisest mõjutatud.  Paaris kohas on ka võõrkeelset sõna käänatud eesti keele reeglite alusel – lihtsalt sõnalõpp juurde pandud, mis ei käi tegelikult nii. Artikli sisu on hästi arusaadav, sisaldab nii teaduslikku teksti kui ka lihtsamaid lauseid, et kõik mõistaksid. Artikkel on kirjutatud Wikipedia tavadele vastavalt. Siselinke võiks olla ka muude asjade kohta, mitte ainult välismaiste kohanimede kohta.
MartinJ 9. november 2011, kell 17:57 (EET)
----
*mõttekriips, kus vaja (mitte sidekriips)
*kahel pool
*arvude vahel kasuta "kuni" tähenduses mõttekriipsu
*kaasa arvatud
*suurimale dugongide populatsioonile, mis ulatub
*mitte sügavamal kui
*väiksem kui tegelik
*jõudnud rannikust 15 kilomeetri kaugusele
*enamik imetajaid
*Lauses "Vangistuses hoida on..." kaks koma puudu
Palun vaata üle kõik kohad, kus oled kasutanud sõna "dugong" käändevorme ja paranda vigased vormid. Kääna nagu sõna "gong". Nt gonge, gongidesse, gongidest jne. Mõned näpuveadon veel, mis otsi ise üles (tähe- ja tühikuvead). Adeliine 23. november 2011, kell 03:49 (EET)
----
Pildi eemaldamise põhjus: Pilt oli Floridast, aga sealtkandis dugong ei elutse -- Ahsoous 4. veebruar 2012, kell 23:10 (EET)
----
Jah, hambavalem on kindel mõiste. Andres (arutelu) 13. mai 2012, kell 08:12 (EEST)


Arutelu:Õhusaaste leviku modelleerimine

Tuleb luua artiklid atmosfäärse difusiooni mudel, õhu dispersiooni mudel ja õhu kvaliteedi mudel, mis oleksid ümbersuunamised sellele artiklile. Seda sellepärast, et artiklis öeldakse, et need on sünonüümid ja kuuluvad siia alla. Taivo 9. november 2011, kell 00:57 (EET)
Kõik terminid tuleb esimese kasutamise kohas linkida. Tegin algust, samamoodi tuleb lasta lõpuni. Taivo 9. november 2011, kell 00:57 (EET)

"Õhusaaste leviku mudelid ennustavad saasteaine kontsentratsiooni, kusjuures saasteallikateks võivad olla väga erinevad asjad: tehased, elektrijaamad, transport ja palju muud." - Minu arvates sobiks paremaks sõnastuseks "Õhusaaste leviku mudelid ennustavad saasteaine kontsentratsiooni, kusjuures saasteallikateks võivad olla tehased, elektrijaamad, transport jne.
"Õhusaaste leviku mudeleid nimetatakse ka atmosfäärse difusiooni mudeliteks, õhu dispersiooni mudeliteks ja õhu kvaliteedi mudeliteks." - Lauset annaks kirjutada lühemalt, koguaeg sõna "mudel" korrutamata. "Õhusaaste leviku mudeleid nimetatakse ka atmosfäärse difusiooni, õhu dispersiooni ja õhu kvaliteedi mudeliteks."
"Kolmandat kihti nimetatakse mesosfääriks, mis ulatub kuni 80 km kõrgusele." - Lauses oli koma puudu (lisasin siia lausesse)
"Troposfääri alumist osa kutsutakse atmosfääri planetaarseks piirkihiks (edaspidi piirkiht)-see ulatub maapinnalt kuni 2 km kõrguseni." Panin mõttekriipsu, tundus kirjakeeleliselt eetilisem.
Viited nimedele Bosanquet, Pearson Sir Graham Sutton ning Gaussi jaotusele puuduvad. Ka mõningatel protsessidel ning terminitel võiks veel viiteid küljes olla.
"Ta arendas neid edasi publitseerides mitmel aasta vältel joa tõusu kohta." Mulle tundub veidike segane lause.
Sisulisi vigu mina igastahes ei märganud.
Mart Normal 1. detsember 2011, kell 01:15 (EET)
Tänan retsensiooni eest, viisin sisse soovitatud parandused ühe erandiga: teine punkt, kus sa pakud, et loetelu võiks lühendada - tegu on ümbersuunamistega ja ma tahan, et lugeja näeks suunamise täisnime.
Lisasin Gaussi jaotuse viite, nimetatud teadlaste publikatsioonidele on küll viidatud, kuid Vikipeediaviiteid pole neile mõtet teha, sest isegi inglise keeles pole neist artikleid.
90.191.174.141 6. detsember 2011, kell 19:04 (EET)
----
*Keskkonnakaitse ja -korraldusega
*riiklike
*Lauses "Mudeli abil ennustatakse..." koma puudu, "näiteks"-sõna võiks ära jätta
*Järgmises lauses võiks ära jätta sõna "küll"
*merepinnast kuni 18 km kõrgusele
*järgmises lauses koma puudu
*Lauses "Piirkihis temperatuur väheneb..." koma puudu
*Lause "Veelkord, atmosfääri kihid..." tundub üleliigne
*Lauses "Mesoskaala mudelid arvutavad..." mitu viga
*1930. aastatel
*Bosanquet ja Pearson eesnimed juurde ja linkida, sama edaspidiste nimedega
*Nende võrrand ei eeldanud veel saastejoa sees Gaussi jaotus. Ei saa aru.
*külmade algkiirusega jugade
*mõned näpuvead on veel
Adeliine 8. detsember 2011, kell 21:53 (EET)
Aitäh! Viisin parandused sisse (ip: 193.40.5.245).
Riinuots 15. detsember 2011, kell 12:24 (EET)

Lauses "Mesoskaala mudelid arvutavad..." polnud maa-alal midagi viga. Üks sõna seal on aga ikka näpuveaga. Bosanquet ja Pearson eesnimed juurde ja linkida, sama edaspidiste nimedega. külmade algkiirusega jugade. Adeliine 15. detsember 2011, kell 21:58 (EET)

Retsensioon kaastudengilt aine "Eesti keele väljendusõpetus" raames


Arutelu:Kuldherilased

Vikipeedia artikkel Kuldherilased koosneb kaheksast alateemast. Artikkel eeldab teadmisi putukatest ja geograafiast. Sissejuhatav osa annab tutvustuse, milliste putukatega on tegemist. Esimene alateema kirjeldab täpsustavalt putukate välimust, tuues ükshaaval välja isendite kehaosad, rääkides lähemalt ka värvusest ja vastsetest. Teise alateemana on käsitletud soo määramise erinevaid võimalusi. Kolmas alateema kirjeldab kuldherilaste toitumist, neljas eluviisi, viies elupaika ja kuues levilat. Seitsmes alateema kirjeldab süstemaatikat ning kaheksas toob välja Eestis leiduvad perekonnad ja liigid.
Artikkel on piisavalt informatiivne, et saada selge pilt kuldherilastest. Hästi on kirjeldatud putukate välimust ja nende eluviisi, hea ülevaade on antud ka levilast. Viidatud on efektiivselt ja õigetes kohtades.
Vastsete kohta käiv informatsioon võiks olla koondatud ühe teema alla. Praeguses artiklis on välimuse juures välja toodud alateema Vastsed, mis on vähe informatiivne või võiks olla teisiti nimetatud, näiteks Vastsete kehaehitus. Sellisel juhul ei peaks vastsete kohta eraldi alateemat looma. Keeleliselt ainus silma jäänud kohmakus on sissejuhatuses sõna nad kordused, mille võiks kas asendada kohati väljendiga kuldherilased või sõnastada laused ümber, vältides sõnakordust. Artikli lõppu võiks ka lisada Vikipeedia siselingi Putukad teema Vaata ka alla, kuna artikkel eeldab, et lugejal on teadmisi putukatest.
Kokkuvõttes on artikkel väga hästi koostatud ning informatiivne. Tööd on lihtne lugeda ja mõista, keeleline kohmakus sissejuhatuses ei sega artiklist aru saamist.
Anneliisaavik 9. november 2011, kell 16:09 (EET)
----
Arvude vahel kasuta "kuni" tähenduses mõttekriipsu (redigeerimiskasti alt saab võtta).
*tiivasulud näpuviga?
*lõugadest veidi ülalpool
*"Rindmiku" viimane lause veidi arusaamatu
*Osal liikidest saab sugu määrata tagakeha lülide arvu järgi: emastel on üks lüli vähem kui isastel.
*Emased tunneb ära ka selle järgi kui nad oma pika muneti väljutavad. Halb lause.
*muna ei arene enne, kui
*Esimesel juhul toitub kuldherilane. Järmises lauses sama jama ning koma puudu.
*emaherilane. See lõik üldse segane.
*vaigutaolise
*igal pool mujal Adeliine 15. november 2011, kell 03:45 (EET)
----
*Ikka sulg - sule - sulge, mitte sulgu. Sulg - suled, mitte sulud.
*Sinul on veidi lõugadest ülevalpool, minu arvates on parem lõugadest veidi ülalpool. Kindlasti on kolmas kõige parem variant, ma ainult ei tea, mis see on. Adeliine 30. november 2011, kell 15:51 (EET)
----
Tiivasulgude osas pole autor eksinud ega näpuviga teinud. Tiivasulg putukal tähendab tiivasoonte vahelist ala ning käänatakse järgmiselt: sulg, sulu, sulgu. Tegemist pole linnusulega.
--MViljur 30. november 2011, kell 19:47 (EET)

Vabandust sel juhul, ei süvenenud ilmselt sisusse piisavalt. Adeliine 30. november 2011, kell 20:27 (EET)


Arutelu:Arbuskulaarne mükoriisa

Alustuseks peaks välja tooma, et tegu on sisuka ja põhjaliku artikliga, mis käsitleb üht tänapäeva taimeökoloogia olulisematest teemadest ehk seenjuurte sümbiootilist rolli taimede elus. Tegu on ingliskeelse Wikipedia artikli osalise tõlkega, ent kuna esialgne artikkel oli küllalt üksikasjalik, siis sisuline pool tõlkimise tõttu kindlasti midagi ei kaotanud.
Artikli üldvormistus on soliidne: tekst on korralikult liigendatud, vajaliku pikkusega, viitamine on igati korrektne ja valitud allikad autoriteetsed. Pildimaterjali tundus esmapilgul vähevõitu olevat, ent uurimise järel Wikimedia Commons'ist selgus, et selle alast materjali ongi saadaval vaid minimaalselt ning seega on visuaalsete lisandite puudumine täiesti mõistetav.
Stiililise külje pealt jäi silma lausete mõningane raskepärasus. Samas sellisel konkreetsel teemal kirjutades on taolist olukorda ilmselt küllalt võimatu vältida, kuna kõiki esinevaid botaanilisi ja loodusteaduslikke mõisteid tekstis lahti seletada oleks tarbetu. Õnneks on artikli autor näinud piisavalt vaeva linkide loomisega ning seega on soovijatel võimalik peaaegu kogu tarvilik info niiviisi kätte saada.
Kohati tundus aga, et artikli lugemist lihtsustaks, kui paari väga spetsiifilist mõistet (apressoorium, intraradikaalsed hüüfid ja bioremediatsioon) oleks tekstis rohkem avatud. Seda eriti arvestades, et antud mõistete kohta on keeruline leida infot eestikeelsetest otsingumootoritest. Näiteks intraradikaalsete hüüfide teemast on toitainete omastamise juures küllalt palju juttu ning selle mõiste lahtimõtestamisest oleks seega artiklile suur kasu.
Konkreetsetest väikestest vigadest jäid silma järgmised asjad:
* kui asendada sissejuhatuse esimeses lauses vaskulaarne taim kirjega soontaim või või vaskulaartaim, on võimalik linkida vastava nimega Vikipeedia artiklile;
* samuti võiks kaaluda mõistele in vitro Vikipeedia lingi tegemist, kuna kõik lugejad ei pruugi olla antud mõistega tuttavad;
* lauses "Bakteriliigid võistlevad omavahel taime poolt eritatava süsinikühendi pärast." võiks eritatava süsinikuühendi muuta mitmusesse, kuna ilmselt on taolisi süsinikuühendeid enam kui üks.
Üldiselt on tegu väga huvitava ja vormiliselt Vikipeediasse sobiva artikliga, mida tasuks kindlasti edasi arendada (kas või tulevasi loodusteadlaste põlvi silmas pidades), kas ingliskeelse artikli tõlkimist jätkates või muud uut infot lisades.
--Schlise 9. november 2011, kell 22:12 (EET)
----
Sulu ees käib tühik. Kui "vaskulaarsed taimed" on sünonüümne "soontaimedega", siis pole asendada vaja, aga lehele "vaskulaarne taim" tuleb moodustada ümbersuunamine: #suuna[[Soontaimed]].
Hinnanguliselt on välja pakutud, et umbes 80% taimeliike võiks olla arbuskulaar-mükoriissed. Võiks olla, seega midagi takistab?
AM seente areng enne juurde tungimist, mida tuntakse mõiste presümbioos all, koosneb ... Parem: AM seente areng enne juurde tungimist ehk presümbioos koosneb ...
Lipiidide konverteerimine heksoosideks, glükoneogenees, leiabki aset ekstraradikaalses mütseelis. Sama, mis eelmises lauses, parem kasutada sõna "ehk" kui komasid.
Arbuskulaarse mükoriisa roll taime kasvus seisnebki peamiselt just fosfori, vähem ka lämmastiku, omastamises. Teine koma üleliigne.
See võimaldab ligi pääseda suuremale hulgale limiteerivale fosforile. Limiteerivale? Ei saa aru.
Maa-alal, kus dominantsed arbuskulaarse mükoriisa seened on moodustanud peremeestaimega sümbioosi, on nad võimelised takistama mittemükoriissete taimede invasiooni.
Tekst muidu hästi arusaadav. Tubli! Adeliine 10. november 2011, kell 02:15 (EET)


Arutelu:Mobiilpositsioneerimine

Artikkel mobiilpositsioneerimisest käsitleb teemat põhjalikult ning vastab koolitöös ette nähtud pikkusele. Artikkel on liigendatud viieks loogiliselt pealkirjastatud osaks. Lisatud ei ole ühtegi pilti, samas ei tunne antud teema juures nendest ka puudust.
Artikli stiil on väga konkreetne ja asjakohane, puuduvad liigsed ilustused. Küll aga on seda kohati raske lugeda teemat mitte tundval inimesel. Mõned lühendid on jäänud selgitamata (API, LMU, D-GPS) ning lisainfot otsimata ei pruugi mõnest lausest üldse aru saada (näiteks: „Lisaks GPS-ile on telefoni lisatud tarkvara, mis oskab kasutada mobiilivõrgus olevaid A-GPS teenuseid ja mobiilvõrku on lisatud vastavad LMU seadmed mis töötavad sisuliselt analoogselt D-GPS-I baasjaamadele.“) Artiklis esineb ka hulk kirjavigu.
* Koolonile ei tohi järgneda suurtähte („kaks funktsiooni: Telefon,kui teenuse kasutamise vahend“ – siin puudub ka tühik ning esineb ülearune koma).
* Mitu ülearust koma („sidevõrk pakub andmekommunikatsiooni võimalusi, standardse raadioühenduse mobiiltelefonidega“, „mobiilpositsioneerimine, kui teenus“, „mobiiltelefoni võrgus, ning reeglina ühe võrgu piires“ jne).
* Ülearused sidekriipsud („asukohapõhine“ ja „multimeediasõnum“ kirjutatakse kokku).
* Väiketähtedes kirjutatud suurtähelised lühendid (sms, mms, wap).
* Mitu ülearust tühikut sõna ja sellele järgneva koma vahel, kahel pool kaldkriipsu jne.
* Loetelupunkti MMSC lõpus on koma (peaks ilmselt olema punkt). Kui loetelu koosneb täislausetest, peaks loetelu sisse juhatav lause lõppema punktiga.
* Kursiivi panemata jäänud ingliskeelsed väljendid; kursiivi pandud suurtähelised lühendid.
* Sidekriipsule järgnev i on suurtäheks muutunud.
* Lihtsad näpuvead (korduvalt valesti kirjutatud „positsioneerimine“, „oluline eristada alljärgnevad GSM-võrgu seadmeid“ jne).
* „Webis“ – veebis.
* Põhineb millel, mitte millele („põhinevad raadiosignaali ajastule“ – siin näites on vist teinegi viga).
Artikli vormistus on peale vaadates viisakas. Alapealkirja ning sellele järgneva teksti vahele ei oleks võib-olla tühje ridu tarvis, kuid see on maitse küsimus. Küll aga on artiklisse kindlasti vaja siselinke, hetkel pole neid ühtegi. Samuti tuleb korda teha viited, mille kohta on artikli all lausa suur punane veateade.
Kokkuvõttes on artikkel väga põhjalik, teemakohane ja informatiivne; sisulisest küljest ei ole midagi ette heita. Soovitan selle lihtsalt süvenenult ja objektiivselt läbi lugeda, et pisivead ära parandada ning mõni veidi liiga erialaspetsiifiliselt kirjutatud lause laiemale lugejaskonnale mõistetavaks teha.
Kairi90 9. november 2011, kell 22:57 (EET)
----
Lisada julgelt rohkem siselinke, punaseid linke ei tohi karta.
*aja tunnus → ajatempel
*"hetkel" on halb ajamääratlus, sest lugeja ei saa aru, mis hetkest on jutt
*"Mobiiltelefon ühendab endas ..." on väga pikk ja halb lause.
*"Sidesõlmed mobiilivõrgus" esimeses lauses sõnakordus
*"Monitooring ja haldus ..." puudu koma, töötaksid ettenähtud kvaliteeditasemel.
*kõik võõrkeelsed sõnad kaldkirja
*korjates infot võrgu eri sõlmedest
*"Tüüpilised LBS vahevara ..." koolon liigne
*"Nende puhul arvutatakse asukoht ..." koma liigne
*mõttekriipsud!
*"Lisaks GPS-ile on telefoni lisatud ..." puudu kaks koma
*kontrolli üle kõik sulud ja nende juures olevad tühikud
Lauseehitus ja sõnastus on veel paljudes kohtades halb, on ka palju hooletusvigu. Lase palun keelevaistuga sõbral artikkel üle vaadata ja komistuskohti selgitada. Adeliine 15. november 2011, kell 18:58 (EET)
Merepinnast: see on halb link. Andres 22. november 2011, kell 01:34 (EET)
----
*aja tunnus → ajatempel
*"hetkel" on halb ajamääratlus, sest lugeja ei saa aru, mis hetkest on jutt
*Lause "Mobiiltelefon võimaldab LBS-teenuse..." on ikka pikk ja segane
*"Sidesõlmed mobiilivõrgus" esimeses lauses sõnakordus
*töötaksid ettenähtud kvaliteeditasemel
*võõrkeelsed sõnad ja väljendid kaldkirja
*Lauses ""Lisaks GPS-ile on telefoni lisatud ..." veel üks koma puudu
Adeliine 8. detsember 2011, kell 20:42 (EET)
----
Sa vist ei usalda mind eriti, jätad pooled asjad parandamata. Vaidle siis vähemalt vastu, kui arvad, et parandused on valed. Muidu võib mulle jääda mulje, et oled lihtsalt tähelepanematu. Adeliine 3. jaanuar 2012, kell 03:48 (EET)
----
Kasutaja:kasutajaut
Ega võõrkeelsete väljandite lühendid kaldkirjas olema pea ?

Hea küsimus. Ma ei tea. Natuke raamatus ja netis surfates ei leidnud ka vastust. Keegi teab? Adeliine 7. jaanuar 2012, kell 03:19 (EET)

:kogemuslik tundub, et ei panda. Siin allikas ütleb, et väiketähtedest koosnev võõrkeelne lühend tuleb panna kaldkirja, suurtähtedega mitte: . EKI-st saaks muidugi kindlama vastuse--Bioneer1 (arutelu) 15. august 2012, kell 17:36 (EEST)
----
Puudub lehekülg positsioneerimine--Bioneer1 (arutelu) 15. august 2012, kell 17:36 (EEST)


Arutelu:Peptiidid

Üldiseloomustus:
Ülesehitus on hea ja loogiline. Artikkel annab hea ja põhjaliku ülevaate peptiididest üldiselt ja nende sünteesist. Lisaks on olemas põhiline informatsioon ka nende liigituse ja praktilise poole kohta. Küll aga võiks olla pilte või muid illustreerivaid materjale, mis peptiididest parema ettekujutuse looksid.
Allikad ja viitamine:
Allikaid tundub olevat piisavalt, kuid viidatud on ainult võõrkeelsele artiklile, millest artikkel tundub olevat tõlgitud. Tuleks viidata nendele allikatele, mida on kasutatud ka võõrkeelse artikli viitamises.
Keel:
# Vead peatükkide kaupa: 1. jääki asemel peaks olema jäägi; "Kaks ja enam amiidsidega seotud jääki moodustavad dipeptiidi." - selle lause sisu jääb segaseks, kas enam viitab jääkidele või sidemetele? 4. Temperatuuri väljendades võiks kirjas olla ka ühik (nt C). 5. 2-side asemel võiks välja kirjutada kaksikside; võreldes asemel peaks olema võrreldes; peptiidsidene asemel peaks olema peptiidsideme. 8. või ette ei panda koma. 9.1. Teist lauset oleks vaja kohendada, pikemalt kirjutada.
# Tööd läbivad vead: Kirjavahemärgid peaksid olema vahetult sõna järel ilma tühikuta. Pärast kirjavahemärki peaks olema tühik.
Vikipeedia tavad:
Üldiselt on artikkel koostatud tavade järgi. Küll aga võiks mõnevõrra rohkem siselinke olla.
--Ott2707 11. november 2011, kell 13:26 (EET)

Kas pealkiri ei peaks ainsuses olema? --Vihelik 10. november 2011, kell 00:46 (EET)

Minu meelest sobib mitmus paremini. Andres 10. november 2011, kell 06:06 (EET)
Definitsiooni kohta: kas me defineerime aineid või molekule? Igal ainel on molekulid. Andres 10. november 2011, kell 06:08 (EET)
Igal pool, sõltumata keelest, kasutatakse aineklassi kohta mitmust . Mingi konkreetse peptiidi kohta kasutatakse ainust.--Anton90 10. november 2011, kell 19:58 (EET)

Sellepärast küsisingi, et muukeelsetes vikides on pealkiri valdavalt ainsuses (vt. nt. saksa, inglise, soome, rootsi vikisid). Vaid vene keeles on pealkiri mitmuses. Definitsioon on küll rohkematel mitmuses, ent nt rootslastel ja sakslastel ainsuses. --Vihelik 10. november 2011, kell 21:01 (EET)

Olen sellega nõus. Kuid eesti keeles olen mitmuses varianti näinud.--Anton90 11. november 2011, kell 13:19 (EET)
----
Esimene pilt liigub liiga kiiresti ja on ingliskeelne. Inimeste nimed tuleb linkida, samuti muud mõisted, eriti võõrsõnalised terminid.
*Näpuvigu on lubamatult palju (tähevead, tühikud, mõttekriipsud jne).
*vahel nimetuses tuuakse ka jääkide hulk → vahel on nimetuses ära toodud ka jääkide hulk
*Selline liigitus on tinglik, näiteks glükagoon ... , kuid kuulub
*sakslase Fischeri sõna oli ikka peptid
*Tavaliselt on nad
*valdavat enamust → enamikku
*looduslike peptiidide analooge
*kuid erinevalt närvisüsteemist ei toimu nende puhul informatsiooni salvestamist
*adenülaattsüklaasi; adenosiinmonofosfaat
*Tuleb kasutada tekstisisest viitamist, mitte panna allikaid lihtsalt artikli lõppu kirja. Need pildid asuvad Commonsis ja nende kohta pole mingeid allikaviiteid vaja. Adeliine 26. november 2011, kell 13:17 (EET)
*vahel on nimetuses ära toodud
*Kuid Selline liigitus on tinglik, näiteks glükagoon
*Näiteks võivad aminohappe jäägid
Adeliine 2. detsember 2011, kell 19:47 (EET)


Kasutaja arutelu:Anarij

Tere tulemast Vikipeediasse, Anarij! Adeliine 10. november 2011, kell 02:30 (EET)

Tere! Võõrkeelsetest vikidest kopeeritud mallides oleme üldiselt tõlkinud ka parameetrid (design_date, is_missile jne). Palun ära lisa artiklitesse tõlkimata koodiga malle. Nii oleks eestikeelse Vikipeedia redigeerimisel osaliselt eelduseks inglise keele oskus ja üldiselt soosib sellise kopeerimise võimaldamine vähest süvenemist ja tulenevalt ka vigast esitust (lühendid tõlkimata, punktid komade vastu vahetamata jms). Pikne 28. mai 2012, kell 20:01 (EEST)


Arutelu:Kabehirv

Artikkel on teemakohane , sisukas ning kergestiloetav, kuid  kohati tundub liiga üldsõnaline. Tekst on korrektselt varustatud viidetega ning  on kasutatud autoriteetseid allikaid. Artikkel on piisava pikkusega.
Pealkirjad ja alampealkirjad ei ole hästi eristatavad. Lõike tundub liiga palju, kuna alateemasid ei käsitleta eriti põhjalikult. Esinevad mõned näpuvead, kuid üldiselt on õigekiri korrektne ning ei esine ka slängi. Ei ole ka erilisi sõnastusvigu.Tekst on liigendatud. Artikkel võiks olla illustreeritud ka piltidega ja selle juurde võiks kuuluda ka liigi taksonoomiat kirjeldav mall.
Artikli ülesehitus iseenesest on hea ja loogiline. Artikkel on varustatud piisavalt paljude  siselinkidega.

Täiskasvanud isaste tüvepikkus on 140-160 cm ja õlakõrgus on 85-95 cm. Emaste vastavad mõõtmed on 130-150 cm pikkuselt ja 75-85 cm kõrguselt (sõnad pikkuselt ja kõrguselt ei sobi siia lausesse).
Elupaigaks on tiheda alusmetsaga küps leht- või segamets, mõnikord okasmets lagedate kultuurmaastike või parkide läheduses; tihti üsna hõredas puistus (semikooloni asemel peab  olema koma). Sama viga esineb artiklis mitmes lauses.
Nt. Inglismaa idaosas suvel 1 isend 6-8 ha kohta, talvel poole väiksem (1 isend 4 ha kohta) ( nt asemel kasutada näiteks,vähem kasutada lühendeid)).
Kabehirv on tänapäeval Suurbritannias laialt levinud ja asustab hetkel enamikke alasid Inglismaal ja Walesis, mis paiknevad allpool piiri Washi ja Mersey vahel (mis paiknevad Washi ja Mersey vahelisest piirist allpool).
(Kabehirve puhul on tegemist Euraasia hirvega, mis oli viimasel jääajal levinud enamikus Euroopas] - viimasel jääajal oli enamuses Euroopast levinud LIUSTIK. Ehk ikka viimasel JÄÄVAHEAJAL?
Kabehirv on koos teiste eksootiliste hirve liikidega sisse toodud ka Texasesse, kus neid sageli jahitakse ulatuslikes karjafarmides (hirveliikidega).
Üks tuntud ajaloolistest kabehirve karjadest paikeb Ottenby looduskaitsealal Ölandis Rootsis (paikneb).
Eksisteeriv populatsioon võib kannatada inbreedingu ja geneetilise mitmekesisuse puudumise all (inbriidingu).
Alates 1996. aastast on neid aretuskeskusest Carmelis pidevalt ja edukalt reintrodutseeritud vabasse loodusesse Põhja-Iisraelis (Põhja-Iisreali).
Kabehirve Rhodose populatsioon on keskmiselt väiksem kui Kesk - Põhja-Euroopas (Kesk- ja Põhja-Euroopas).
Metsas elutsevad täiskavanud pullid eraldi karjadena (täiskasvanud).
Surma põhjusteks on veel auto alla jäämine, osa vasikaid langeb kiskjate saagiks (surma põhjuseks, kiskjate). --KristiinaS 11. november 2011, kell 12:35 (EET)
----
Levila kaardi järgi on terve Eesti ala asustatud, aga artiklis selle kohta info puudub. --Iifar 15. november 2011, kell 11:13 (EET)

Levikut Eestis peaks kommenteerima. Ta ju ei ela Eestis vabas looduses? Ma ei tea, kas sa oled Tallinnas, kui jah, siis oleks eriti hea, kui läheksid Tallinna loomaaeda ja teeksid pildi. Vähemasti peaks artiklis mainima, et Tallinna loomaaias saab neid näha. Taivo 5. detsember 2011, kell 18:33 (EET)
----
Rohkem mõisteid ja nimesid linkida, punaseid linke ei tohi karta.
*Kas "Persia kabehirv" on tõesti õige nimetus?
*Levanti piirkonnas
*millele viitab Põhja-Iisraeli aladelt leitud loomaluud ainsuse-mitmuse ühildumatus
*Need numbrid aga vähenesid mis numbrid?
*asustab hetkel enamikke alasid "Hetkel" pole hea ajamääratlus, sest lugeja ei saa aru, millisest hetkest on jutt (jälgi edaspidi ka). "Enamik" ei saa olla mitmuses, jätaks selle sõna üldse siit lausest ära.
*Washi ja Mersey vahelisest piirist allpool lõuna pool?
*enamikes madalmaadega piirkondades ??
*väiksem kui Kesk- ja Põhja-Euroopas
*seoses sellega tekkis koheselt tähelepanu suunamine kaitsemeetmetesse veider väljendus
*Liigid perekonnast Odocoeleus klassifitseeriti varem kui Dama virgianus; nad nimetati eraldi perekonnaks 19. sajandil. Ei saa aru.
*on kabehirve arvukus looduslike vaenlaste puudumise tõttu kasvanud nii suureks, et nad põhjustavad
*kabehirvekari
*samuti ei ole hea ajamääratlus "tänaseks päevaks"
*mis paikneb Kirde-Iraanis, ja
*Carmeli aretuskeskusest
Tubli. Adeliine 8. detsember 2011, kell 11:25 (EET)
----
*viitavad Põhja-Iisraelist leitud loomaluud
*Arvukus vähenes järgnevas
*"enamik" ei saa olla mitmuses
*punased lingid pole keelatud, aga nad peavad olema õigesti vormistatud. Palun kontrolli kõik punased lingid üle, et nad viitaksid sõna algvormile, nt varises (sellised lingid sul õigesti), aga okastraadi. Palun ära lingi omadus- ja tegusõnu, sest need ei saa olla artiklipealkirjaks. Adeliine 28. detsember 2011, kell 03:14 (EET)


Arutelu:Keskkonnadeterminism

Artikkel oli piisavalt põhjalik. Kirjutatud oli antud valdkonna kõige olulisematest aspektidest. Artikli pikkus oli piisav, et täita selle eesmärki.
Keskkonnadeterminismi mõiste seletus oleks võinud olla natuke pikem. Ajaloo teemal oli kirjutatud ebaproportsionaalselt pikalt, võrreldes ülejäänud valdkondadega. Artiklil polnud kahjuks illustratsioone, aga ilmselt oleks antud teema kohta raske leida sobivaid pilte. Samas aga ei vähendanud illustratsioonide puudumine artiklist arusaadavust.
Artikli koostamisel oli kasutatud piisavalt autoriteetseid allikaid. Vastavad lõigud olid tekstis korrektselt viidatud. Ainult mõne lõigu puhul oleks võinud olla rohkem viiteid erinevatest allikatest. Mõnes viites oli unustatud eraldada autori nimi komaga.
Kirjastiil oli üldjuhul korrektne, ei esinenud slängi. Tekkis küsimus sõnaga keskkonnapossibilism. Kas selline mõiste on eesti keeles olemas? Võib-olla oleks parem kasutada mõiste väljendamiseks mõnda eestipärasemat sõna.
Esines mõningaid kirjavahemärkidega seotud vigu, aga need ei domineerinud tekstis ning ei takistanud artiklist arusaamist. Mõned laused oleksid võinud lühemad. Esines ka viga seoses jutumärkide kasutamisega. Toon välja näiteid vigastest lausetest:
* Väidetakse, et troopiline kliima põhjustab laiskust ja rahulikku meeleolu, muutuva kliimaga piirkonnad, keskmistel laiuskraadidel, soodustavad aga kindlameelsust ja töökust. ( Järgmiste sõnade järel ei peaks olema koma: väidetakse, piirkonnad, laiuskraadidel.)
* Keskkonnadeterminismi ajalugu ulatub antiikaega, esmakordselt on teooriat mainitud Hippokratese meditsiinilises uurimuses: Õhud, veed ja kohad. ( Lause võiks olla eraldatud kaheks erinevaks lauseks. Meditsiinilise uurimuse pealkiri peaks olema jutumärkides. Sõna uurimuses järel ei pea olema koma.)
* Viimane selgitas kuidas keskkond määrab teatud kogukonna elanike füüsilised tunnused. (Sidesõna kuidas ees peaks olema koma.)
* Keskkonnadeterminism on jätnud geograafia arengusse küllaltki suure jälje, mitmed geograafid reageerivad siiani väga negatiivselt igasugusele võimalikule keskkonna mõjule sotsiaalsele inimühiskonnale. ( Sobivam oleks kasutada kahte lauset. Lause teine pool võiks olla paremini sõnastatud, et  eesmärk oleks arusaadavam.)
* Kuigi eelnev kirjeldab küllaltki täpselt geograafide üldist suhtumist ja ettekujutusi keskkonnadeterminismist on siiski ka teistsuguseid arvamusi antud teema kohta. ( Sõna on ees peaks olema koma.)
* Erhard Rostlund avaldas essee, milles väitis, et keskkonnadeterminismi ei lükatud ümber  vaid lihtsalt ei kiidetud heaks. (Sidesõna vaid ees peaks olema koma.)
Artiklis oli kasutatud palju siselinke. Enamus neist olid asjakohased, aga mõne sõna tähendus tundus liiga elementaarne, et viidata. Näiteks järgmised sõnad: ajalugu, nahatoonid, kirjanik, keskkond, Austraalia. Üldjuhul oli aga artikkel korralikult vormistatud ja vastas Vikipeedia tavadele. Positiivse poole pealt tooks välja veel selle, et artiklis oli tehtud ka välislinkide nimekiri ning eraldi toodud välja siselingid, mida oleks kasulik vaadata.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et artikkel oli asjalik ning kirjeldas piisava detailsusega antud valdkonda. Vigu esines vähe ning need ei hakanud lugejale silma. Artikkel oli hoolikalt kirjutatud ja vormistatud, ei esinenud lohakusvigu.
Akoorits 10. november 2011, kell 14:35 (EET)

Fraasis "Väidetakse, et" on koma. 90.190.114.172 14. november 2011, kell 19:58 (EET)

"Keskkonnapossibilism" on minu meelest normaalne sõna, mida pole tarvis asendada. Andres 15. november 2011, kell 12:08 (EET)

:inglise viki on selle jutumärkidesse pannud. "Possibilism" on kindlasti mõistena olemas. Keskkonnapossibilism tundub kuidagi desorienteeriv väljend olevat, eriti tänapäeval--Bioneer1 16. november 2011, kell 00:35 (EET)

: Jutumärgid ei tähenda, et seda terminit olemas pole. Andres 16. november 2011, kell 00:40 (EET)
----
*Väidetakse, et
*ei ilmne otsekohe, uuritakse ... et näha, millistes
*Tõesti, linkidega ei pea üle pingutama. Mõisteid võiks linkida ainult esimesel esinemisel ja sõnu nagu näiteks "ajalugu" ja "kirjanik" pole selles artiklis vaja linkida.
*Lauses "1841. aastal ilmunud raamat ..." puudu koma.
*"Samuti" ja "ka" samas lauses pole vajalikud. Samas lauses koma puudu.
*arvude vahel kasuta "kuni" tähenduses mõttekriipsu (redigeerimiskasti alt saab võtta)
*Lauses "Geograafid reageerisid..." puudu koma.
*ingliskeelne not disproved only disapproved kaldkirja
*vastuseis ei olnud põhjustatud ebatäpsest teooriast, vaid metodoloogilisest protsessist
*Sarnane arvamus oli ka Carl O. Saueril, kes
*põhineda eelarvamustel
*sadamapiirkonnaga
*et uurida, kuidas
*jälle "samuti" ja "ka" ühes lauses, ei ole vaja
Adeliine 15. november 2011, kell 03:18 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.library.yale.edu/judaica/exhibits/webarch/front/Huntingtoncollection.html
** In Keskkonnadeterminism on 2013-06-24 11:41:00, 404 Not Found
** In Keskkonnadeterminism on 2013-07-06 07:45:43, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:46 (EEST)


Arutelu:Inimese papilloomiviirus

Artikkel on sisult hea ning informatiivne, kui siis mõnes kohas natuke liialt raskelt kirjutatud. Siselinke on täiesti piisavalt ning on siselingid mõistetele, mis võivad segaseks või arusaamatuks jääda.
Piltidest oleks võibolla võinud panna ka mõne papilloomikujutise.
Viited on hästi välja toodud ning hästi tore, et on kasutatud ka meie Eesti autorite omasid.
Mulle meeldib kirjakeeles, et ei ole kasutatud pikki lauseid, mille eesmine osa võib lugedes juba ära ununeda. Natuke on küll sisse jäänud inglise keele lauseehitust.
Samuti leidsin näpuvigu, nagu näiteks:
*üheks oskas (osaks),
*pahaloomulikeks kasvajateks - pahaloomulisteks kasvajateks,
*apoptsoos (apoptoos),
*tsütoloogilisete (tsütoloogiliste),
*Gardasil (peaks olema Gradasil),
*protektiivse kaitse (mõlemad peaksid olema sama tähendusega),
*CIN-I-le on vastavuses tsütoloogiliste andmete põhjal määratletud '''L-SIL-ga''' ning CIN-II ja CIN-III-le vastab H-SIL (vale käänamine),
*silmatorkamatuid lamerakulist intraepiteliaalset vähieelset seisundit - kas mitmus või ainsus?
Segadust tekitas aga järgmine lause:
HPV poolt põhjustatav emakakaelavähk on naiste seas esinemissageduselt teisel kohal rinnavähi järel. Maailmas diagnoositakse ligikaudu 473 000 uut vähijuhtu aastas, millesse sureb umbes 254 000 naist. 85% vähijuhtumitest avastatakse arengumaades, kus puuduvad efektiivsed kontrollmeetodid ning arstiabi on kehvemini kättesaadavam. Näiteks aastal 2008 olid Ameerika Ühendriikides need numbrid vastavalt 11 000 ja 3900.
Ma eeldan, et Ameerika numbrid (11 000 ja 3900) käivad uute vähijuhtude diagnoosimise ja surmajuhtumite kohta. Et see aga paremini arusaadav oleks, võiks see lause kohe pärast maailma andmete lauset olla. Arengumaade info keskel ajab segadusse.
Enamikus kohtades on HPV-16, HPV-18, kuid osades on jäetud lihtsalt HPV16, HPV6b ning ma arvan, et võiks kõik ühte moodi olla.
Soovitaks hästi rahulikult artikli veel läbi lugeda.
Üldiselt inimestele, kes otsivad informatsiooni papilloomiviiruste poolt põhjustatud kasvakate kohta, on see artikkel kindlasti väga kasulik.
--[[Kasutaja:Aldoon|Aldoon]] 10. november 2011, kell 11:19 (EET)Aldoon

Rohkem mõistete linkimist!
Tähenduses "kuni" peab olema arvude vahel mõttekriips. '''Lisaks emakakaelavähi põhjustamisele on'''. Lauses "Latentse infektsiooni staadiumis ..." on näpuviga ja vajalik koma on puudu. Lauses "p53 on üks tähtsamaid..." kaks näpuviga. Lauses "Inimesed, kes on juba nakatunud..." koma puudu. Tubli töö. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 14. november 2011, kell 21:07 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nature.com/nrc/journal/v7/n1/pdf/nrc2050.pdf
** In Inimese papilloomiviirus on 2013-06-24 11:17:35, 401 Unauthorized
** In Inimese papilloomiviirus on 2013-07-06 03:02:13, 401 Unauthorized
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:02 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.medscape.com/viewarticle/549278
** In Inimese papilloomiviirus on 2013-06-24 11:17:35, 404 Not Found
** In Inimese papilloomiviirus on 2013-07-06 03:02:23, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:02 (EEST)


Arutelu:Keskkonna heterogeensus

===Artikli sisukus===
Artiklis on antud teemat käsitletud põhjalikult. Uuritav valdkond on selgelt ja arusaadavalt lahtiseletatud. Artikkel on piisava pikkusega, kuid kahjuks ei ole illustreeritud piltidega. Ilmselt oleks küllaltki raske antud teemale sobivat pilti leida. Mõnes kohas on teemat käsitletud  võib-olla liiga spetsiifiliselt, kuid sisu edastamiseks on see ilmselt vajalikuks osutunud.
===Allikad ja viitamine===
Tekstis on piisavalt viiteid. Kõik viited on vormistatud korrektselt ning pärinevad autoriteetsetest allikatest. Väga hea, et sisse on toodud ka eesti autorite töid.
===Keeleline kvaliteet===
Keeleline kvaliteet on üldiselt hea, esineb mõneti sõnastusvigu (tulenevad ilmselt tõlkimisest). Tekst on arusaadav ja slängi ei esine. Järgnevalt olen välja toonud mõned vead, mida saab parandada.
Esimeses lõigus olevad laused võiks kirjutada ühe lausena, et ei esineks nad ja neid sõnade kordusi (Nad on sesoonsed, ruumiliselt laigulised, perioodiliselt häiringutega mõjutatud. Neid asustavad taimepopulatsioonid on mõjutatud konkurentsi poolt teiste liikidega...).
Esimese lõigu lause esimene ja viimane osa ei lähe omavahel kokku, sõnastust võiks parandada.
Ajalise heterogeensuse peatüki viimases lauses on üleliigne „aga“.
Ruumilise heterogeensuse peatükis on sõnade kordus „ei ole mitte“, saab kirjutada lihtsalt „ei ole“.
Heterogeensuse skaalade lõigu loetelu esimeses punktis on ühes sõnas näpuviga ja koma ette jäetud tühik, kolmandas punktis ei peaks pärast koolonit olema suure tähega lause.
Abiootilise ja biootilise heterogeensuse peatükis on punkti ette jäetud tühik. Sama peatüki viimases lõigus esineb sõnakordusi.
Keskkonna heterogeensuse mõju bioloogilisele mitmekesisusele peatükis vajaks parandamist teine lause (Seda seletatakse sellega, et). Sama peatüki teise lõigu viimase lause sõnastust peaks parandama. Kolmandas lõigus peaks olema teada-tuntud sidekriipsuga. Viimase lõigu eelviimases lauses on näpuviga (sõltud peaks olema sõltub).
Tagasiside heterogeensuse ja mitmekesisuse vahel peatüki viiendas punktis, esimeses lauses sõna taimeliikide kokku kirjutada.  Eelviimases lõigus, esimeses lauses kirjutada sõna efekt asemel effekt ja selle lõigu viimases lauses ei peaks olema koma.
===Vikipeedia tavad===
Artikli ülesehitus ja vormistus sarnaneb headele artiklitele ja siselinke on piisavalt.
Vaata ka peatükis võiksid lingid olla üksteise all punktidena, lisaks ei ole toodud välislinke.
Kaks pealkirja pärast sisukorda võiksid olla suured, allajoonitud.
Keskkonna ruumiline heterogeensus ei peaks pärast pealkirja enam rasvaselt olema.
Avaiko 10. november 2011, kell 12:52 (EET)
----
Mõnes kohas on omadussõna lingitud valesti (omadussõnad ei sobi artiklipealkirjadeks). Esimeses lõigus üks tühik puudu. "Ruumiline heterogeensus": kolmandas lauses näpuviga. "Biootiline heterogeensus" lõigu lõpus näpuviga.
*Teine mehhanism, millega väidet seletatakse, on
*Kiiresti kasvavad taimed on eelisseisus ruumilist heterogeensust arvestades, sama aeglaste taimede juures
*Toitainevaestele kasvupaikadele iseloomulikud taimed akumuleerivad tavaliselt ressursse selle lühikese aja jooksul, kui need on saadaval, ning seega suudavad nad võrreldes viljakates kasvukohtades kiiresti kasvavate taimedega paremini taluda toitainete hulga kõikumisi.
*Lauses "Laikudel, mis olid häiringuteta..." koma puudu. Samuti järgmises lauses. Samuti lauses "Kas heterogeensus suurendab...". Samuti lauses "Näiteks mõned kasvuvormid...", Samuti sellest järgmises lauses. Samuti lauses "Seega rohumaadel, mis...".
*nii toitaineterikkaid kui -vaeseid
*viidetes asenda p/pp → lk
Vaeva on nähtud, komadega on veidi probleeme. Adeliine 15. november 2011, kell 02:51 (EET)

Lõikude lõpus tundub olevat ka üleliigseid tühje ridu. Samuti on "vaata ka" all olevate linkide ette * vaja panna. Alts 15. november 2011, kell 02:55 (EET)


Arutelu:Suur-kuldtiib

Artikkel on sisukas ja äärmiselt spetsiifilise tekstiga. Teemat on käsitletud, kuigi rohkem tähelepanu on pööratud kaitselisele aspektile kui liigikirjeldusele (ehk peaks artikli pealkirja muutma). Artikkel on piisava pikkusega ning illustreeritud piltidega.
Artikli koostamisel on kasutatud autoriteetseid allikaid ning neile on ka viidatud, kuid viitamine artiklis on segadusse ajav. Jäi arusaamatuks, milline osa artiklist baseerub millisel allikal.
Keeleline kvaliteet on väga hea, kasutatud on teemakohast sõnavara ning ei esine slängi. Kohati kipuvad mõningad laused olema liiga pikad, mistõttu on raske jälgida lause mõtet. Õigekiri on korrektne, esineb paar üksikut viga.
Artikli ülesehitus on korrektne ja loogiline. Tekst on liigendatud ning varustatud piisava hulga siselinkidega.

Euroopa kontekstis on nendel sündmustel arvatud olema märkimisväärne mõju praeguste liikide geneetilisele struktuurile ja arvatav võimalik roll liigitekke protsessis (sõna arvatv võiks välja jätta, lause mõte ei kaoks ja ei esineks samas lauses sõnakordust).
On esitatud nii käitumuslikud kui ka fülogeograafilised mustrid üle kõigigeenide ja taksonite ja igaühel neist on oma tähtsus kaitsepingutuse jaoks (kõigi geenide on lahku).
Viitamist artiklis võiks arusaadavamaks muuta.--Ojamõõl 10. november 2011, kell 16:09 (EET)
----
Miks artikkel teisaldati? Alajaotuse "Sissejuhatus" neli esimest lõiku ei kuulu siia artiklisse. Viitamine on väga segane ja ei vasta Vikipeedia tavadele. "Suur-kuldtiiva kaitse" ei sobi artikli pealkirjaks, see peaks olema üks osa artiklist "Suur-kuldtiib". Adeliine 19. november 2011, kell 16:50 (EET)
Neli välja võetud lõiku sobiksid kuskile mujale. Kuhu? Andres 19. november 2011, kell 21:57 (EET)
----
Lõik 'Materjalid ja meetodid' on täiesti liigne, see tuleks maha võtta.--Dr Oldekop 19. november 2011, kell 22:13 (EET)
----
Õiged alamliikide ladinakeelsed nimed peaksid olema L. d. batava  ja L. d. rutila. Ning liigi kirjeldanud autori nime või selle lühendit ei panda kursiivi. --Dr Oldekop 19. november 2011, kell 23:20 (EET)

Osutub, et L. d. batava ja L. d. batavus, nagu ka L. d. rutila ja L. d. rutilus on sünonüümid.--Dr Oldekop 21. november 2011, kell 17:58 (EET)
----
*Linkida Euroopa, Punane raamat, Inglismaa, Austria jne
*25 aastaga
*arvude vahel "kuni" tähenduses mõttekriips, mitte sidekriips (võta redigeerimiskasti alt)
*Märkimisväärne variatsioon morfoloogias ja elu ajaloos on kirja pandud üle kõigi liikide Euroopa ulatuses. Ei saa aru.
*Tuscany → Toscana, Pontine → Pontino
*enamikes → enamikus ("enamik" alati ainult ainsuses)
*univoltiinne linkida (univoltiinsus), samamoodi bivoltiinne (näen, et nad on hilisemas alajaotuses lingitud, aga peaks olema lingitud esimesel esinemisel)
*L. dispar rutilus on bivoltiinne enamikes asukohtades, lennates hilisest maist juunini ja augustis, on ta univoltiinne külmemates põhjapoolsetes piirkondades nagu Soome ja mõnes Lõuna-Euroopa piirkonnas esineb isegi kolmas pesakond. Väga pikk ja segane lause
*linkida fülogeograafia
*Lauses "Ungari populatsioon on..." koma puudu
*Lauses "Naabriühinemiskladogramm näitab..." koma puudu
*Otsi üles ka muud näpuvead (tühikuvead jne) Adeliine 26. november 2011, kell 21:51 (EET)
----
*Euroopas, Inglismaal, Punasesse Raamatusse
*mõisteid tuleb linkida ainult esimesel esinemisel, mitte igal
*Külmemates põhjapoolsetes piirkondades, nagu Soome,
*Lauses "Ungari populatsioon on..." koma puudu. Adeliine 3. detsember 2011, kell 12:23 (EET)


Arutelu:Mutagenees

Artikkel on sisukas ja nõutud pikkusega, autor seletab mutageneesi olemust ja toob välja erinevad mutatsioonide tüübid ja tekkeviisid. Ka illustreerivad pildid on teemakohased. Ülesehitus ja vormistus on üldiselt korrektne, kuid viitamine puudub. Ainsa kasutatud allikana on välja toodud Andres Toveri  „Geneetika praktikum“. Oleks ehk võinud tutvuda ka teiste materjalidega ja siis nendele ka viidata.
Soovitan teha rohkem siselinke või artiklis seletada suhteliselt spetsiifilisi termineid, nagu näiteks puriin, pürimidiin, ipriit, telomeer, tsentromeer jne. Vikipeedia artikkel võiks olla arusaadav ka võimalikele lugejatele, kes on geneetikaga vähem kursis.
Kahjuks esines palju  vigu sõnades ja lauseehituses, mis koos puuduliku mõistete selgitamisega kohati tekitasid raskusi tekstist arusaamisega. Toon negatiivse näitena peatükist „Translokatsioon“ välja lause: „Kui aga inimestel, kes kannavad tasakaaluliseid vastastikuseid translokatsioone, on võimalus tekitada tasakaalutuid vastastikuseid translokatsioone sisaldavaid gameete.“  Lause mõte on ebaselge juba ainuüksi lause alguses oleva „kui aga“ pärast. Selle võiks lihtsalt ära jätta. Autor ei selgita järgnevas ega eelnevas teksis, mida tähendab, et translokatsioon on tasakaaluline või tasakaalutu. Sõna „tasakaalulised“ on osastavas käändes õige „tasakaalulisi“. Norin veel pisut ja soovitan muuta väljendit „võimalus tekitada“. Sellisel juhul võiks lause väja näha nii: inimestel, kes kannavad tasakaalulisi vastastikuseid translokatsioone, võivad tekkida tasakaalutuid vastastikuseid translokatsioone sisaldavad gameedid.
Nimetan mõningad keelelised vead, mis artiklis korduvad.
* Kasutatud sõna tekitama kontekstis, kuhu sobiks pigem sõna tekkima. Tekitama eeldab tegijat, seda, kes tekitab. Tekkima viitab isetekkelisusele. Replikatsioonivead võivad tekkida. Juhul kui on kirjutatud, et replikatsioonivead võivad tekitada, peaks järgnema selgitus, mida nad võivad tekitada.
* Mitmust ja ainsust kasutatud lauses läbisegi.
* Segadus siduva asesõnaga „mis“. „Mida“ on osastav kääne sõnast „mis“. Lause tekstis: „Inimesel on kõige rohkem levinud inversioon üheksandas kromosoomis, mida ei ole kahjulik“. Peaks olema „mis ei ole kahjulik“. Antud juhul asendab „mis“ sõna „inversioon“. Sisuliselt tähendab see lause, et inimesel on kõige rohkem levinud inversioon üheksandas kromosoomis, inversioon ei ole kahjulik. Tarbetu sõnakorduse vältimiseks saab appi võtta asesõna „mis“.
* Sõnas „efekt“ kirjutatakse f ühekordselt.
* Eesti keeles on nimisõna „materjal“, vastav omadussõna on küll „materiaalne“, aga tekstis torkas silma sõna „materiaal“, mida pole olemas.
* Käänamisvead, näiteks sõna „mõju“ osastavas käändes on samuti „mõju“, mitte „mõjut“.
* Näpuvead, mille kõrvaldamiseks ma ei oska anda autorile muud nõu kui tekst korralikult läbi lugeda ja need ära parandada.
Kirjavahemärgistuses on vigu tehtud vähem. Leidsin ühe vales kohas asuva mõttekriipsu peatükist „Deletsioon“. Artiklis on mõnes kohas puudu tühikud. Sulgudes oleva sõna või sõnaühendi korral peaks sulgude ja ülejäänud teksti vahele jääma tühik. Võõrkeelsed sõnad, kaasaarvatud ingliskeelsed võiksid olla kursiivis. Arusaamatul põhjusel on artikli esimene sõna jutumärkides.  Jutumärkidesse võiks hoopis panna raamatu pealkirja „Evolution by gene duplication“.
Loodan, et vead, millele mina tähelepanu juhtisin ja ka need, mida autor tekstist ise leida võiks, saavad parandatud ja vikipeedia saab rikkamaks ühe põhjaliku artikli võrra geneetika valdkonnast. Soovitan sõnade õigekirjas kahtlemise korral raamatutest ja filoloogilt julgelt abi otsida.
--MViljur 10. november 2011, kell 16:14 (EET)
----
Palu mõnelt eesti keelt emakeelena rääkivalt sõbralt abi artikli teksti kohendamisel. Adeliine 15. november 2011, kell 22:47 (EET)
----
*Teksti sees ei kasutata välislinke, like teistele Vikipeediatele.
*eestikeelses Vikipeedias kasutame võimalikult palju eesti keelt ehk "harilik äädikakärbes" ladinakeelse asemel, "röntgenkiirgus" X-ray kiirguse asemel jne
*mõned nukleotiidid (milleks sulud? samuti järgmisel real)
*võõrkeelsed sõnad ja väljendid kaldkirja
*kromosoom ei avalda fenotüübile mõju
*heterosügoodis
*nurisünnituse
*mutatsioonid on enamikul juhtudest ohutud
*enamik kandjatest
*See on normaalne, kui tegemist on
*efekti
*ümber külvata
*saidile, saidiga, saidis
*Mutatsiooni saitiga DNA ahelat integreeritakse tüvi genoomi vektorina ja kloneeritakse. Lõpuks valitakse välja mutante. Ei saa aru
*1987. aastal esitlesid
*Saavutatakse mutatsiooniga DNA ahel.
*ekstraheerida
*Mutantne geen sisestatakse DNAsse, kasutades
*Nad on ka error-prone Ei saa aru
*Kasutatud kirjanduse ainult lõppu kirja panemisest ei piisa, vajalik on tekstisisene viitamine. Vähemalt iga lõigu, vajadusel üksikute lausete järel peab olema allikaviide. Kui on tõlgitud inglis- või venekeelset artiklit, võib sealt samad viited võtta.
Adeliine 23. detsember 2011, kell 08:34 (EET)

Viimaset muudetust tegin mina. Kahjuks unustasin sisse logida. Homme lisan viiteid. Vabandust, et ma ei teinud seda varem. --Artyom5 28. detsember 2011, kell 01:52 (EET)Artyom5

Suur osa sellest artiklist sobiks pigem mutatsioonide artiklisse. Siin võiks olla juttu pigem mutatsioonide tekkimise mehhanismidest, mitte mutatsioonide tüüpidest. -- Whisfel (arutelu) 12. veebruar 2020, kell 15:16 (EET)


Arutelu:Süsiniknanotoru

Antud artikkel on minu arvates piisavalt informatiivne ja arusaadav. Autor kattis kõige olulisemad alamteemad oma töös. Pärast lugemist mul on jäänud üldistatud ettekujutus, mis on süsiniknanotorud, kuidas neid saadakse ja rakendatakse ning millised omadused nendel on. Kõik teema seletavad punktid on põhjalikult kirjeldatud ja täiel määral jõukohased. Artikkel on küllalt illustreeritud ja tema pikkus vastab nõutud pikkusele.
Autoriteetseid allikaid on palju, kuid viidete vormistamine on lõpetamata. On vaja lisada allikate ja artiklite nimetused, autori nimed, kuupäevad jm. Viidatuste nimekiri peab olema ühes stiilis. [http://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Viitamine|Selles juhendis]  on info vormistamise tehnika ja reeglite kohta.
Keeleliselt tekst on minu arvates korrektne ja arusaadav. Slängi ega sõnakordust ei ole. Võõrsõnade lühendid ja võõrsõnad tuleb kirjutada kursiiviga. Nende käänamisel on tarvis kasutada ülakomasid (näiteks ''SWNT''’d, ''SWNT''’le).
'''Kirjavead, mis ma olen leidnud:'''
Elastsuskoefitsient mitte elastsuskoefitsent
Pentagoon ja heptagoon kirjutatakse kahe o-ga
Lauses „…püüab elektronid kinni …“ puudub „r“ täht
Sõnas paberpatarei puudub „p“ täht
Funktsioneerib mitte funktisoneerib
Artikli ülesehitus ja vormistus vastab normidele. Siselinke on palju, tekst on hästi struktureeritud.
[[Kasutaja:Juka|Juka]] 10. november 2011, kell 17:33 (EET)

Alguses sulgudes sidekriips mõttekriipsuks ja tühikud ümber.
*''Nanotorude nimetus on tuletatud grafeenist'' Arusaamatu.
*''leht, mis koosneb süsiniku aatomi paksusest kihist ning mille kindla nurga all kokkurullimisel saadakse nanotoru.'' → '''Nanotorud saadakse ühe süsiniku aatomi paksuse lehe kindla nurga all kokku rullimisel.'''
*'''Rullimisnurk ja nanotoru raadius määravad toru elektrijuhtivuse'''
*'''otstest avatud või kinnised'''
*võõrkeelsed sõnad kaldkirja
Jõudsin kontrollimisega peaaegu esimese lõigu lõppu. Palun lase mõnel hea keelevaistuga sõbral artikkel üle vaadata. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 19. november 2011, kell 16:41 (EET)

*Alguses sulgudes sidekriips mõttekriipsuks ja tühikud ümber. Mõttekriips on natuke pikem kui sidekriips, aga mitte see päris pikk kriips. Võta redigeerimiskasti alt, on kõige kindlam.
*'''"siksak"- ja "tugitool"-nanotorud''' (nii tekstis kui pildiallkirjas)
*jutumärke ära pane kandiliste sulgude sisse ("Matrjoška"), kas on kindel, et neid mudeleid nii kirjutatakse? äkki kirjutada lihtsalt väikese tähega?
*1 ''mm''2, miks see kaldkirjas on?
*''enamus'' → '''enamik'''
*"hetkel" ei ole hea ajamääratlus, sest lugeja ei saa aru, millisest hetkest on jutt
*'''20–30%'''
*Lauses "2008. aastal demonstreeriti..." üks koma liigne
*Üsna mitmeid näpuvigu oli veel, palun leia need üles. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 3. detsember 2011, kell 12:14 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nature.com/nnano/journal/v2/n11/full/nnano.2007.347.html
** In Süsiniknanotoru on 2013-06-24 13:38:37, 401 Unauthorized
** In Süsiniknanotoru on 2013-07-07 02:18:37, 401 Unauthorized
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nature.com/nature/journal/v423/n6941/full/423703a.html
** In Süsiniknanotoru on 2013-06-24 13:38:37, 401 Unauthorized
** In Süsiniknanotoru on 2013-07-07 02:18:47, 401 Unauthorized
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:19 (EEST)


Arutelu:Impulsslasersadestus

Artikli sisu hindamiseks pole ma piisavalt pädev, kui nii palju, kui mina sellest meetodist tean, siis nii ta võiks olla. Pikkus oli meile öeldud ja see vastab nõuetele. Ilmselgelt saab sellistest teemadest kirjutada lõpmatuseni, kuid autor on kirjutanud sellest, mis tundub temale kõige olulisem ja sellest piisab, et anda impulsslasersadestusest kui meetodist lühike ülevaade. Minu arvates oleks võinud olla mõne koha peal  pildid, mis aitaks juttu paremini mõista, kuid piltide lisamisega on probleeme (autoriõigused)ja pole mõeldav, et neid peaks hakkama ise joonistama (puuduvad vajalikud programmid/oskused). Kui peaks leiduma kuskil pilte, mis pole autoriõigustega kaitstud, siis võiks neid artiklile juurde lisada.
Viitamise kohta oleks üks märkus, võiks konkreetselt välja tuua lõigu "Ajalugu" juures, kust on pärit nimed ja aastaarvud.
Artikli koostamiseks on kasutatud piisaval hulgal erinevaid materjale.
Keele kvaliteedi juures tooks välja mõned kohad, mis mulle silma hakkasid.
Kohe esimeses lõigus ja ka mõnes teises lõigus oli kasutatud tihti sõna "sihtmärk", et vältida kordusi võiks kohati asendada selle sõnaga "lähteaine(d)" (peaks vist sobima). Samuti võiks kohati kasutada sõna "protsess" asemel mõnda sünonüümi, see sõna kordus lõigus alapealkirjaga "Protsess"
Avastasin ka paar näpuviga, näiteks kohe sisukorras oli "välislingids", s-i võiks lõpust ära võtta. Lõigus "Kristallatsioonitsentrite tekkimine" laseri parameetrite juures oli "mitmed muutuja" võiks olla "mitmed muutujad" :) ja alapealkirja "Protsess" all on "kõrgeenergiaga", aga võiks lahku olla.
Mina kirjutaksin sellise sõna nagu "laserablatsioon" kokku (kile loengus igatahes ta nii kirjutati). Ajaloo lõigu all oli vist kirjutatud "keemiline aurusadestus" võiks olla "keemiline aurufaas-sadestus" ja "pihustussadestus" asemel võiks olla "ioontolmustamine" (selle meetodi alla kuulub näiteks magnetrontolmustamine)või "ioonsadestamine" (pole kindel kumb mõiste õigem on), eelnevad mõisted käisid jällegi loengust läbi.
Samuti võiks olla rohkem siselinke (näiteks: ablatsioon, Gaussi jaotusseadus jne). Ilmselt kõiki mõisteid siin veel pole, aga äkki keegi viitsib siis teha:)
"Plasma dünaamika" all oli natukene harjumatu vaadata sõna "vaakumetapis", ma kirjutaks selle lahku (ega ma muidugi kindel pole, kas see käib lahku) või siis asendaks teise väljendiga. Vakumeerimise etapp, äkki? Kui see ikka on kambri tühjaks pumpamine. Võid nii ka jätte, ma pole selles sõnas väga kindel, targemad oskavad midagi vast öelda. Mkristel 10. november 2011, kell 19:25 (EET)
Kõik terminid tuleb esimesel kasutamisel linkida. Ka aastaarvud tuleb linkida. Artiklis nimetatud isikutele tuleb leida eesnimed ja samuti linkida. YBa2Cu3O7-le tuleb leida nimetus ja linkida. Magnetron ei käi suurtähega ja tuleb linkida. 50 ja eV vahel käib tühik. NSV Liit tuleb ka linkida. Taivo 22. november 2011, kell 00:39 (EET)
----
*Ehk saaks "vakantsi" asemel kasutada maakeelsemat sõna.
*paisuvad paiskuvad? ma tean, et inglise keeles on see "expand", aga kas paisumine ikka sobib?
*võõrkeelsed sõnad kaldkirja
*mõttekriips seal, kus vaja (ja mitte sidekriips)
*Lauses "Seda protsessi saab..." koma puudu
*rohkem mõisteid ja nimesid linkida, isegi kui need jäävad punaseks
*plasmapilvena
*paralleelselt sihtmärgi pinnanormaaliga sihtmärgi poole Ei saa aru.
*Lauses "Selle tulemusena aeglustub..." koma liigne
*Lauses "Sihtmärgist ableerunud kõrge..." koma puudu
*Ajaloo alajaotuses on nendel inimestel eesnimed ka olemas
Adeliine 24. november 2011, kell 15:17 (EET)
*võõrkeelsed sõnad kaldkirja (plume, v-o midagi veel)
*seda pikka kriipsu me ei kasuta, mõttekriips on selline keskmine, võta redigeerimiskasti alt. Ma tahaks väga teada, kust te seda pikka kriipsu üldse saate?
*inimeste eesnimed ikkagi võiks vaevaks võtta välja otsida Adeliine 30. november 2011, kell 14:19 (EET)
Kommentaare
*Pika kriipsu sain erimärkide kastist ülevalt (sümbolid), seal kaks eripikkusega kriipsu kõrvuti, esialgu valisin sealt pikema.
*Nimesi enam paremaks ei õnnestunud saada, otsisin välja lausa algartiklid, aga seal ka rohkem kirjas polnud. Ameeriklastele ei meeldi eesnimed :D
*viimased parandused sai kogemata vist tehtud väljalogituna ;)
Kaur Leemets 5. detsember 2011, kell 19:46 (EET)

Ahhaa! Suur aitäh, ma muudkui mõtlesin ja mõtlesin ja ei mõelnud välja. Mina ei kasuta mitte ühtegi nuppu sealt ülemisest reast, sellepärast ei tulnud selle peale. Adeliine 5. detsember 2011, kell 20:46 (EET)
Sõna "kõrgvaakum" on anglitsism, mida tuleb vältida. See tuleneb sellest, et inglice sõna "vacuum" ei tähenda üksnes vaakumit nagu eestikeelne sõna, vaid lisaks veel hõrendust. High vacuum tuleb tõlkida suureks hõrenduseks, väga hõredaks keskkonnaks või kuidagi sedasi. Võib ka vaakumiks tõlkida, kui see on sisuliselt õige (ise pead teadma, kas on), aga mitte kõrgvaakumiks. Taivo 5. detsember 2011, kell 23:44 (EET)
Siia ei viita midagi. --Metsavend 7. aprill 2012, kell 11:41 (EEST)


Arutelu:Fütoplankton

=Retsensioon=
Artikkel on sisukas, lihtsalt mõistetav ja katab kõik vajalikud tõed, mida antud teemaga tutvudes teadma peaks. Kuna fütoplanktoni kohta leidub internetis võrdlemisi vähe eestikeelset informatsiooni, on artikli autor teinud ilmselgelt hoolika uurimis- ja tõlketöö. Seega võib artikli sisulist poolt usaldusväärseks pidada.
Artikkel on korrektselt vormistatud, sisu ja pikkus on vastavuses. Sissejuhatus annab teemast adekvaatse ülevaate, põhitekst on sobivalt struktueeritud. Illustratsioonid on vajalikud ja informatiivsed, muutes artikli paremini mõistetavaks. Viited ja viite elemendid on kohased. Fütoplanktonite süstemaatikat tutvustavas  lõigus võiks viiteid rohkem olla. Jääb arusaamatuks, kust informatsioon võetud on.
Toon välja ka ühe viitamise vea:
''Samuti ei leidu fütoplanktereid väljatoodud hõimkondade <ref name="Reyrey">Reynolds, C.S. 2006. Ecology of phytoplankton. Cambridge University Press. Lk 5-10; 15-19.</ref> kõigis taksonites.'' Viidates lausele, tuleb viide kirjutada lause lõppu enne punkti.
Artiklist arusaamiseks ei pea olema ekspert, tekst on lihtsalt mõistetav.
Küll jäid silma mõned näpuvead:
''Erinevalt maapinna autotroofsete organismide kooslustest, milles esinevad enamasti vaid taimedest, moodustab fütoplankton väga mitmekesise rühma.''  Vale käändelõpp.
''Endosümbiootilistest fotosünteesivatest bakteritest kujunesid ajapikku välja eukarüootse raku organellid- plastiidid.'' Mõttekriipsu ees ja järel peab olema tühik.
''Nende alla kuulub magevee fütoplanktereid.''  Nende alla kuuluvad.
''Koldvetikatele on omane kuldne värvus, mille tekitajaks ksantofüllide hulka kuuluv fukoksantiin.'' Kõrvallauses puudub verb.
''Rauaga väetamise vähese efektiivususe ja ookeani ökosüsteemidega...'' Näpuviga
Muidu on artikkel väga informatiivne ja ülevaatlik, vormistus vastab Vikipeedia tavadele.
[[Kasutaja:Mitchard|Mitchard]] 10. november 2011, kell 19:31 (EET)

Esimene lause: miks just "veesambas"?. Sidekriipsude asemele panna mõttekriipsud, kus vaja (ja panna tähele tühikuid). Alajaotuses "Ökoloogia" tühikuviga. Teksti lõpus üks märk üle. Lauseehitus üldiselt väga hea, tubli! [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 14. november 2011, kell 15:07 (EET)

Räägitakse, et metsad, maismaataimed toodavad fotosünteesi jääkproduktina pigem väiksema osa nö Maa igaaastasest bioloogiliselt juurdetekkivast hapnikust (O2) ja põhiosa toodab just see fütoplanktoni nimeline grupp veekogudes, ookeanides. Vastab see tõele? Keegi teab äkki täpsemaid hinnangulisi protsendinumbreid? --Nimelik (arutelu) 12. veebruar 2021, kell 19:28 (EET)


Arutelu:Fruktoos

Üldiseloomustus: Põhjalik ja arusaadavalt kirjutataud artikkel. On väga hea, et peale aine kasutamist ja üldiseloomustust on arusaadavalt seletatud ka fruktoosi keemilisi omadusi ning struktuuri mõju aine maitsele. Artiklis kasutatud pildid ja tabelid aitavad paremini mõista
toimuvaid protsesse.
Allikad ja viitamine: On toodud hulgaliselt viiteid erinevatele artiklitele ja kirjandusele.
Õigekeelsus: Erilisi vigu ei märganud, kuid ei saa kindlalt väita, et nad puuduvad antud artiklis.
Vikipeedia tavad : Kõik põhilised nõuded ( siselingid jne) on täidetud.
--Anton90 10. november 2011, kell 20:51 (EET)
----
Palun lase mõnel keelevaistuga sõbral artikkel üle vaadata, praegu on sees tähelepanuvigu. Adeliine 14. november 2011, kell 14:25 (EET)
See, et fruktoos on glükoosi isomeer, ja tema keemiline valem võiksid kohe alguses definitsioonis olla ära toodud. Molekulvalemis on vormistamisviga. Teises lauses kaks koma puudu. Tasub vältida konstruktsiooni "midagi tehti kellegi poolt", selle asemel "keegi tegi midagi" või "midagi tegi keegi". Sama mõistet pole vaja linkida igal esinemisel, ainult esimesel.
*enamustes juurviljades → enamikus juurviljades
*nimetus "puuviljasuhkur"
*rohkem suhkruid kui
*kõrge fruktoosisisaldusga maisisiirup
*toit ja söök on siin sünonüümid, mõlemat pole vaja nimetada
*kuid erinev struktuur
*Nende eristamine toimub lahtise ahela puhul, olukorras, kus seda vaadeldakse vertikaalses asendis. Natuke segane.
*Piltide ingliskeelne tekst tuleks muuta eestikeelseks, need on lihtsad pildid, saab nt Paintis muuta. Teise pildi puhul piisaks isegi, kui ingliskeelne osa lihtsalt ära lõigata ja allkirjas selgitada.
*Kääritamise alajaotuses sidekriipsude asemele mõttekriipsud või sulud. Sama järgmises lõigus.
*Lisaks odavusele on peamine põhjus, miks
*"toidu allikas" või "toiduallikas" on allikas, kust saab toitu. Siin on ju mõeldud toite, mis on allikateks, kust saab fruktoosi. Minu arvates kaks erinevat asja ja see nimetus siia ei sobi.
*Lauses "Fruktoos esineb toidus..." koma liigne
*Fruktoos, glükoos ja sahharoos saavad toidus esineda koos, kuid nende osakaalud võivad olulisel määral erineda.
*Kui väärtus on suurem kui üks, siis on fruktoosi osakaal suurem Mille väärtus?
*Vaata üle kõik kohad, kus peab olema sidekriips või mõttekriips.
*eri tüüpi
*1970-ndatel → 1970. aastatel
*miks peab HFCS-i robustselt võtma?
*ühepalju
*Lauses "Võib ka öelda, et hoolimata..." pole teist koma vaja, sinna asemele pane sõna "on".
*ensüüm sahharaas
*Siiski toetab enamik uuringuid
*suurem enamus → enamik või suurem osa
*sissesöödava
*Lauses "On täheldatud, et..." üks koma liigne
*Lisaks kasvab fruktoosi ülekande aktiivsus selle suuremal hulgal tarbimise näol. Ei saa aru.
*Kõrge fruktoosi sisaldusega toitumine on näidanud, et transportvalkude hulk kasvas 3 päeva jooksul. Mis on kõrge fruktoos? Kuidas saab toitumine olla fruktoosi sisaldusega? Toitumine ise ei näita midagi, uuringutulemused näitavad. Kasvas 3 päeva jooksul kui palju?
*Vaata üle viited, et seal poleks ingliskeelseid väljendeid nagu "last accessed" ja kuupäevad oleksid eestipäraselt kirjutatud.
Vaata terve artikkel läbi, kirjeldatud vigu võib olla mitmes kohas ja mõned näpuvead jätsin nimetamata, leia need ise. Adeliine 24. november 2011, kell 00:29 (EET)
Praegu on artiklis palju ingliskeelsete kirjadega pilte. See on paha. Õnneks ei ole ükski neist liiga keeruline pilt. Nad tuleks kõik asendada eestikeelsete piltidega, mis on vaja vist ise teha. Muuhulgas on lubatud ingliskeelsetel piltidel kirjad maha kraapida ja eestikeelsete kirjadega asendada. Taivo 5. detsember 2011, kell 15:25 (EET)
----
*Fruktoos, nagu ka teised monosahhariidid, imendub
*enamustes → enamikus
*eritüüpi → eri tüüpi
*Lauses "On täheldatud, et..." üks koma liigne
*Lisaks kasvab fruktoosi ülekande aktiivsus selle suuremal hulgal tarbimise näol. Sõnastus on halb
Adeliine 8. detsember 2011, kell 09:55 (EET)


Arutelu:Mikroprotsessor

Keeleline pool
*Sõnastuse vead

1."1960. aastatel ehitati arvuti protsessorid väikestest ja keskmise suurusega mikrokiipidest, mis... "

Olenevalt lause mõttest pigem kas

"1960. aastatel ehitati arvuti protsessorid väikese ja keskmise suurusega mikrokiipidest, mis..."

või

"1960. aastatel ehitati arvuti protsessorid väikese või keskmise suurusega mikrokiipidest, mis..."

2."Integraallülitusega protsessoreid toodeti suurtes numbrites kogustes..." - eesti keeles räägitakse pigem suurtest tootekogustest.

3."Ühte või rohkemaid mikroprotsessoreid mitut mikroprotsessorit kasutati kõiges alates väikestest manussüsteemidest ja lõpetades superarvutitega." - ainsust ja mitmust ei ole hea ühes lauses korraga kasutada. Lisaks võiks olla pärast juures mõned kirjavahemärgid, et parandada loetavus.Näiteks "...kõiges: alates väikestest manussüsteemidest, lõpetades..."

4." Kuigi algselt arvutati seda kui iga aasta kahekordistamisena, muutis Moore seda perioodi hiljem kahe aasta peale."  - aastaid ei kahekordistatud.

5."Need hõlmavad suurte ja väikese majapidamiste seadmeid, autosid, autovõtmeid, tööriistu ja testseadmeid, mänguasju, suitsuandureid ja audio ning visuaalseadmeid." - Ma arvan et on mõeldud suuremaid ja väiksemaid majapidamisseadmeid.

6."Suur arv diskreetseid loogikaväravaid kasutas rohkem enam elektrit ja seega eraldasid rohkem enam soojust kui rohkem paremini integreeritud disaini ja vähemate mikrokiipidega mikroprotsessorid." - liigne sõnade kordamine.

7."Mikroprotsessori kontrolli programmi saab kergelt muuta vastavalt vajadusele, mida tootel vaja, et parandada jõudlust minimaalse toote ümberdisainiga" - Mõtte saab edasi anda ka lihtsama sõnastusega:

"Mikroprotsessori kontrollprogrammi saab kergelt muuta vastavalt toote vajadusele, võimaldades parandada jõudlust minimaalse ümberdisainiga"

jne...
*Arusaamatud laused
"See on näide järjestikuse digitaalse loogikagast, sest on olemas sisemine mälu." - mida selle lausega mõeldud on?
*Kokku-lahku vead:
Madala hinnaliste = Madalahinnaliste
saaste kontrolli standardid = saastekontrolli standardid
autodetootjatelt = autode tootjatelt
juhtimis süsteemides = juhtimissüsteemides
...
*Sõnade järjekord lausetes

1. "See on mitmeotstarbeline programmeeritav seade, mis võtab vastu digitaalset infot sisendina, töötleb seda vastavalt mälus salvestatud instruktsioonidele ja annab tulemuse väljundina."

"See on mitmeotstarbeline programmeeritav seade, mis võtab sisendina vastu digitaalse info, töötleb seda vastavalt mälus salvestatud instruktsioonidele ja annab tulemuse väljundina."

2."Mikroprotsessorid töötavad numbrite ja sümbolite järgi, mis on esindatud kahendsüsteemis."

"Mikroprotsessorid töötavad kahendsüsteemis esitatud numbrite ja sümbolite järgi."

Taoliseid vigu leidub tekstis veel hulgaliselt.
Allikad ja viitamine
*Tekstis puuduvad allikate viidad.
Vikipeedia tavad
*Kui jätta kõrvale tekstist puuduvad allikate viited, vastab üsna hästi Vikipeedia tavadele.
Kokkuvõtteks
*On palju lauseehituse vigu, mis on tingitud Inglise keelest tõlkimisest. Kuid teema on väga huvitav ja kindlasti väärt eestikeelset vikilehte.
--Donuz 10. november 2011, kell 21:15 (EET)
----
Artikkel on nõutust lühem. Puuduvad allikaviited. Siselinke võiks olla rohkem.
*näide järjestikuse digitaalse loogikast ??
*digitaalset kontrolli üle arvutute objektide, autodest mobiiltelefonideni ja tööstuslike protsesside kontrollil ??
*kuidas läheb disain kiiremaks?
*Mikroprotsessorid integreerusid üheks või mitmeks suuremahuliseks mikrokiibiks arhitektuuril, mille abil oli varem kasutatud mitut keskmise või väikesemahulist mikrokiipi. Ei saa aru
*Alates 1970. aastate algusest on mikroprotsessorite mahu kasv
*muutis ... kahe aasta peale halb
*valesti tsiteeritud kui transistorite kahekordistumisega ??
*polnud arvutiga seonduvad mis see tähendab?
*audio- ning visuaalseadmeid
*fundamentally≠fundamentaalselt
*madala hinnaga
*et hoida kontrolli all heitgaaside väljapaiskamine erinevates auto töötamistingimustes.
*control ei tõlku ka alati 'kontroll'
*Erinevad funktsioonid saab lisada erinevatele mudelitele tootesarjast mittearvestatavate tootekulude eest. Ei saa aru
*jne
Adeliine 2. jaanuar 2012, kell 16:29 (EET)
----
*Lingi kõik mõisted esimesel esinemisel, algusest nt integraallülitus, programmeerimine, jadaloogika jne
*Diskreetsete loogikaväravate suur arv tähendas suuremat elektrikulu ja seega eraldasid nad enam ...
*mis tähendab "disainid on kiiremaks läinud"?
*hind ühe kiibi tootmise jaoks -> ühe kiibi tootmise hind
*mikroprotsessorite mahu suuruse kasv -> mikroprotsessorite mahu kasv
*Aastast 1965 kuni 1970 arvutati seda kui iga aasta kahekordistamisena. Inglise vikis on kirjas, et 1965. aastal märkas Moore, et kahekordistumine oli toimunud igal aastal alates 1958. aastast, ja ennustas sellist reeglit veel järgnevaks kümneks aastaks.
*arvutiga seonduvad -> arvutiga seotud
*vajavad põhimõtteliselt võimsama ja madalama hinnaga mikroprotsessoreid ei saa aru
*Tootesarja eri mudelitele erinevate funktsioonide lisamiseks tehtavad kulutused on tühised.
*Mikrokiibi keerukus on piiratud füüsiliste teguritega: kui palju transistoreid ja siseühendusi saab ühele kiibile asetada ning kui suurt kuumust võib kiip eraldada.
*võõrkeelsed sõnad ja väljendid kaldkirja
*mis on kontroll loogika sektsioon?
*paneb ühe või mitu lippu staatusregistris püsti ei saa aru
*mis on käsu operatsiooni koodid ?
*sõnade suurusel minna -> sõnadel kasvada
*Loe lauseid kõvasti ette. Pane tähele, mis sõnu rõhutad. Kas kõlab loomulikult ja loogiliselt? Kas lugemisel tekib tõrkeid ehk pead korraks tegema pausi enne lausega jätkamist (õhk saab otsa, intonatsioon muutub veidraks vms). Loe sõbrale ette, kas talle tundub loomulik. Vastavalt sellele leiad nõrgad kohad, kus peaksid midagi ette võtma.
*Kas välislinkide pealkirja alla oled kirja pannud allikad? Viited tuleb lisada teksti sisse viidatava lause või lõigu järele. Adeliine 24. oktoober 2012, kell 01:49 (EEST)


Arutelu:Alfaviirus

Taksoboksis on infot rohkem, kui artiklis näitab--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 7. august 2012, kell 20:13 (EEST)

Sisu: Artikkel on piisavalt pikk ning kirjutatud väga põhjalikult. Kasutatakse palju spetsiifilisi termineid ning lisatud on ka viiruste taksonoomiline liigendus. Antakse ülevaade viirushaiguste olemusest ning nende levimisest. Samuti kirjeldatakse viiruste kasutamist teadustöös ja meditsiinis. Eriti üksikasjalikult aga kirjeldatakse alfaviiruste struktuurset ehitust.
Allikad ja viitamine: Kasutatud on inglise keelseid veebilehti ja piisavalt palju autoriteetseid allikaid võõrkeelsete raamatute näol. Panin tähele, et see on inglise keelse Vikipeedia tõlkeartikkel, kuid sellele vastav mall artikli lehel puudub. (Antud malli lisamise õpetus on lehel http://et.wikipedia.org/wiki/Mall:T%C3%B5lgitud_leht)
Keeleline kvaliteed ja vead: Tekstis esineb keelevigu ning osaliselt ka stiilivigu, mis veidi raksendab lugemise, kuid vaatamata sellele, on artikkel arusaadav. Liigendus on korrektne.
Kirjavead ja soovitused: (vead on märgitud paksus kirjas, soovitused/parandused algavad "--" märkidega)
*Alfaviirused on sugukonda Togaviridae liikmed, mis omavad üksikahelalist positiivse polaarsusega RNA genoomi ning kuuluvad IV viiruste rühma (vastavalt genoomi struktuuril põhinevale klassifikatsioonisüsteemile, mis oli pakutud David Baltimoriga 1971 aastal).
-- "...sugukonna Togaviridae liikmed". Pärast aastaarvu peaks seisma punkt.
*Pleomorfsed kirjutatakse ühe o-ga.
*"Virioonid on umbes 70 nm diameetris..."
-- Virionid. Parem variant oleks "Virioni diameeter on umbes 70 nm..."
*"Kolm struktuurseid valke transleeritakse subgenoomsest mRNA’st, mis on kollineaarne genoomi 3’-otsa kolmandikule."
-- struktuurset valku, kolmandikuga
*"...kodeerib kolm struktuurseid valke: nukleokapsiidi valgu C, ümbrise valke E1 ja prekursoorse P62."
-- samad vead, mis eelmises korrigeeritud lauses. "...ümbrise valgu E1..."
*„P62 proteolüütilise protsessingu käigus moodustuvad E2 ja E3 valgud, mis põhjustab muutusi viriooni pinnal.“
-- põhjustavad
*„E1 ja E2 (mõnikord ka E3) glükoproteiinid assotsieerinud piigisarnasteks E1-E2 heterodimeerideks või E1-E2-E3 heterotrimeerideks, kus E1 asub tippude vahel, E2 ulatub keskosast tippudeni ja E3 asub distaalses osas.“
-- on assotsieerunud
*„Endosoomi happelises keskkonnas E1 dissotsieerib E2 valgust ja moodustab E1 homotrimeeri, mis on oluline samm rakuliste ja viiruslike membraanide ühenemises.“
-- dissotseerub, ühinemises. "...mis on oluline samm rakumembraani ja viiruse membraani ühinemises." (Membraanid ei koosne rakkudest ega ka viirustest).
*„Alfaviiruste glükoproteiin E1 on II klassi kuuluv viiruslik fusiooni valk, mis struktuurselt erineb I klassi fusiooni valkudest, näiteks gripiviirustes ja HIV’is leiduvatest"
-- Parem oleks kirjutada struktuuri poolest. "...erineb I klassi fusiooni valkudest, mis leiduvad gripiviirustes ja HIVis."
*Sõna „valk“ kordub liiga tihti. Mõnes kohas võiks kasutada sünonüümina sõna „proteiin“.
*„kuid“ ees on alati koma.
*„Nende ohvriteks on inimesed, hobused ja teised suured loomad ning nakatumine võib lõpetada surmaga.“
-– lõppeda surmaga. Lauseehitus on veidi lohisev. Parem oleks kirjutada „Nende ohvriteks on tavaliselt inimesed, aga ka suuremad loomad, nagu hobused.“ „Alfaviirustega nakatumine võib lõppeda surmaga.“
Leidub veel rohkel õigekeelsusvigu, mida tuleks kindlasti ära parandada.
Vikipeedia tavad ja vorm:
*Vikipeedia vormistusreeglite järgi peab esimene märksõna olema paksus kirjas, selle vastu eksiti.
*Nagu eelpooljuba mainisin, on tekst spetsiifiline, seega ei teeks paha lisada rohkem siselinke, isegi kui nad jäävad punaseks.
*Artikli põhitekst on korrektselt liigendatud 8. alapealkirjaks.
*Oleks hea paari spetsiifilise termini defineerimine, et teha artikli sisu teistele arusaadavamaks.
*Illustreerivaid pilte võiks olla rohkem. (Näiteks viiruste kapsiidi ehituse kohta).
Kokkuvõtes leian, et artiklil on hea põhjalik sisu ja nõuetekohane pikkus, kuid tuleb ette eksimusi keelenormide vastu.
--Anastezi 10. november 2011, kell 23:21 (EET)
----
Võõrkeelsed sõnad kaldkirja, sugukonna nimi võiks eesti keeles ikka ka olla ja lingitud.
*mis oli pakutud David Baltimoriga Google translate?
*nukleokapsiidid on 40 nm suurused
*omadussõnu tuleb linkida teisiti, nt [[isomeetrilisus|isomeetrilised]].
*Nagu oli juba mainitud on üleliigne
*arvude vahel on "kuni" tähenduses mõttekriips, suuremad arvud võib ka tühikutega esitada: 11 000 – 12 000.
*ta omab → sel on
Ei hakka praegu edasi minema. Palun võta mõni sõber appi ja kohenda seda artiklit päris korralikult, sest praegu on siin palju vigu ja kuigi see on üsna keeruline teema, peaks lugeja millestki siiski aru ka saama. Adeliine 21. november 2011, kell 21:26 (EET)
----
Vabandust, ma ei kontrollinud, kas sellel sugukonnal üldse on eestikeelne nimi. Nimetus "togaviirused" vist ühel korral internetis esineb. Ladinakeelne nimetus peab sellest hoolimata olema kaldkirjas.
*David Baltimore (ja linkida)
*mõttekriips on sidekriipsust veidi pikem, Vikipeedias kasutatakse sellist keskmise pikkusega kriipsu, mitte päris pikka kriipsu (võta mõttekriips redigeerimiskasti alt)
*kui parandad vea, mis ma välja tõin, siis vaata ülejäänud lause ka üle, et see sobiks parandusega ("sel on")
*Genoomi 5’-otsa 2/3 kodeerib mittestruktuurseid valke. Ei saa aru
Ma ei oska seda artiklit parandada, sest ma lihtsalt ei saa mitte millestki aru. Palun näita artiklit oma juhendajale, ehk tema oskab nõu anda. Adeliine 4. detsember 2011, kell 16:37 (EET)
----
*ladinakeelsed sõnad kaldkirja
*David Baltimore (ja linkida)
*Esimene asub 5'-otsas, on umbes
*komponendid
*vastutavad nad rakulise sünteesi mahasurumise eest
*kui suurtähtlühend on käändevormis, kasuta sidekriipsu: RNA-ga, HIV-s jm
*P62 eelvalgu
*tippude
*paigutatud membraani lipiidsesse kaksikkihti
*mis on sissedomään?
*interakteerub
*järgmises lauses jäta ära "samal ajal"
*Rakku tungimisel stimuleerib alfaviirus
*jääb membraani koostisesse
*240 kapsiidvalgu koopiaid
*Iga proteiin omab → Igal proteiinil on
*Tavaliselt on ta seotud
*ta omab asemel kasuta sel on
*jne
Adeliine 2. jaanuar 2012, kell 10:12 (EET)


Arutelu:Aerosoolvärvimine

Puudub lehekülg [[värvimine]]--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 7. august 2012, kell 19:52 (EEST)

Sisu:
Artikkel on sisukas ja piisavalt pikk. Ma arvan, et mõni pilt võiks veel olla, näiteks mingist aerosoolvärviga värvitud objektist ja värvipritsist.
Allikad ja viitamine:
Kasutatud on piisaval hulgal allikaid, kuid kogu tekst ei ole varustatud viidetega. Alates lõigust "Elektrostaatiline aerosoolvärvimine" ei ole ühtegi viidet. Enne seda on viidatud korralikult.
Keeleline kvaliteet:
*Mina sõnastaksin lause "Üldiselt kasutatakse rõhu all olevaid gaase (tavaliselt suruõhku) aerosoolijoa pihustamiseks" nii: Üldiselt kasutatakse aerosoolijoa pihustamiseks rõhu all olevaid gaase, tavaliselt suruõhku.
*"Värvipritsid on õhupintslitest tavaliselt kobakamad ning on esmajoones mõeldud suurte pindade katmiseks ühtlase vedelikukihiga." Üks "on" võiks olemata olla.
*Näpuviga: Enne sisukorda olevas lauses on kirjutatud "käehoitavad" kust puudub s täht.
*Sõnade järjekorda muudaksin lauses "Päästikule vajutades suruõhu juga seguneb värviga" kus "seguneb" võiks olla kolmandal kohal.
*"Värvi omadused, nagu näiteks viskoossus..." nagu ja näiteks ei ole kena koos kasutada, vali üks.
*Eelnevalt mainitud lausega algavas lõigus on ka liiga tihedalt sõna "on".
*HVLP ja LVLP'le võiks leida mingisugused eestikeelsed vasted.
*Lauses mis algab sõnadega "HVLP värvipritside soetamisel..." ma ei kasutaks sidekriipsu.
*Lauses HVLP plusside kohta ei tohiks "ja" ees olla koma ning selle lause võiks ümber sõnastada, see on praegu natuke segane. Näiteks, kui lause algab sõnadega "HVLP plussid on", siis sinna järele ei sobi "vajab vähem hooldamist", see võiks olla käändelises vormis.
*"Pulbervärvimise korral seejärel kuumutatakse pulbriga kaetud pinda" võiks parem sõnade järjekord olla, "seejärel" peaks olema mingis teises kohas, näiteks sõna ""kuumutatakse" järel.
*"...kui tavalise värvipritsiga on võimalik" muudaks sõnade järjekorda "...kui on võimalik tavalise värvipritsiga"
*"Sel meetodil" asemel kirjutaks "Sellel meetodil"
*"...sest esiteks seade ise on kõrge rõhu all" muudaks sõnade järjekorda "...sest esiteks on seade ise kõrge rõhu all". Samas lauses lisaksin ka koma "võivad vigastused olla väga tõsised."  ette.
*"...et pihuse osakesed aerosoolis muutuksid peenemateks" muudaksin jällegi sõnade järjekorda "...et pihuse osakesed aerosoolis peenemateks muutuksid"
Vikipeedia tavad:
Arikli vormistus on korrektne ning siselinke on piisavalt.
--MeGusta 10. november 2011, kell 23:23 (EET)
Aitäh!
Parandasin keelelised vead.
Üritan leida ka rohkem allikaid. Viitamise probleem tuleneb sellest, et artikkel on suures osas tõlgitud ingliskeelsest Wikist, kus samuti puudusid viited või nad olid aegunud.
--ToDo 14. november 2011, kell 15:48 (EET)
----
*käeshoitavad
*kobakamad on kõnekeelne, peaks vältima; samasse lausesse võiks lisada sõna "neid"
*1893. aasta
*Lauses "Pärast mõningast katsetamist..." koma puudu
*Lauses "Sellist aerosooli nimetatakse..." koma puudu
*Lauses "Traditsioonilistel suruõhuga värvipritsidel..." koma puudu ja sidekriipsu asemel peab olema mõttekriips
*Lauses "Piisava õhuvoolu tekitamiseks..." koma puudu. Samuti lauses "Alternatiivina saab tavalise ...".
*Kui kompressor on eelnevalt olemas, tuleb HVLP värvipritside soetamisel ettevaatlik olla
*Odavamatele värvipüssidele võib piisava õhuvoolu tagamiseks vaja minna vähemalt 5-hobujõulist (3,7 kW) tööstuslikku kompressorit
*võimsat
*Lauses "Selline meetod on palju efektiivsem..." koma liigne
*satub elektrivälja düüsist väljudes
*vajaminevate
*pealekandmise
*ülalt alla
*Automaatsed pihustussüsteemid omavad üldjuhul
*tootlikkuse
*kogu aeg
Tubli! Adeliine 21. november 2011, kell 01:44 (EET)