Arutelu:Vaenukõne

Anonüümse eneseväljenduse puhul võib erandiks olla näiteks nn vilepuhuja

Juba oma määratluselt ei mahu vilepuhumine vihakõne või sõimu alla. 88.196.28.229 4. mai 2015, kell 11:48 (EEST)

:Olen nõus, kuna on olemas eraldi artikkel vilepuhuja, võib selle teksti siit maha võtta. --Andrus Kallastu (arutelu) 4. mai 2015, kell 13:05 (EEST)

Siin räägitakse vihakõnest kui kriminaalõiguse mõistest ja kui "kriminaalsest teost", aga ei öelda, millisest jurisdiktsioonist on jutt. [[Eri:Kaastöö/90.190.59.70|90.190.59.70]] 1. mai 2016, kell 21:47 (EEST)

Arutelust ei selgu, miks on artikkel esitatud kustutamiseks.--Andrus Kallastu (arutelu) 29. märts 2017, kell 18:43 (EEST)

Kas see on muinasjutt? See ei ole entsüklopeediline tekst. Pelmeen10 (arutelu) 29. märts 2017, kell 23:44 (EEST)

:Eks see natuke esseelaadne on. Eestit kohustab seda mõistet oma seadustesse lisama Euroopa Liidu otsus. Aga et see kuriteoliigina on raskesti määratletav, siis on arutelud kestnud kaua. Otsin selle kohta viite. Ssgreporter (arutelu) 30. märts 2017, kell 01:01 (EEST)

::See kõlab täiesti jabura seadusena. Läheb sõnvabadusega vastuollu. Ning kui seda karistama hakata, siis on vastupidine efekt vihal (kättemaks või vastastikune rassism vms). Pelmeen10 (arutelu) 30. märts 2017, kell 01:02 (EEST)

:::Viidatud lingil justiitsministeeriumi kodulehel on alles ka seaduseelnõu arutelud, mis käsitlevad just neid ohte. Ma ei pea õigeks artikli kustutamist, see tuleks korda teha. Eelnõu seletuskirjas on selleks materjali piisavalt. Arvan, et esseelaadne osa tuleks asendada asjalikumaga ja lisada viiteid, see arutelu on avalikkuses kestnud mitu aastat. Ssgreporter (arutelu) 30. märts 2017, kell 01:20 (EEST)

::::Probleem on selles, et sellist mõistet ei olegi olemas. Ma võiksin ka mingisuguse mõiste välja mõelda, aga ei hakka sellest Vikipeedias artiklit kirjutama. Mul on sõnavaras igasugu huvitavaid sõnu/väljendeid. Pelmeen10 (arutelu) 30. märts 2017, kell 01:34 (EEST)

:::Vastupidi, kui ka mõistet ei ole - see õnnestus asendada "vaenu õhutamisega" -, siis paraku sõna "vihakõne" on olemas ja seda peaks Vikipeedias seletama. Ajakirjandus jõudis seda sõna mitu aastat piisavalt levitada, siin peaks seletama, mida see sõna peaks tähendama. Osalesin seaduseelnõu aruteludes 4-5 aastat tagasi, sestpeale on nii nähtusest kui ka sõnast "vihakõne" palju kirjutatud. Ssgreporter (arutelu) 30. märts 2017, kell 01:53 (EEST)
Mõistlik oleks see artikkel ikkagi kustutada. Tegemist on ilmselge ilukirjandusliku omaloominguga. Sellise artikli koht pole teatmeteoses!--80.235.107.168 1. aprill 2019, kell 09:12 (EEST)

Kui kriitikat teha, tuleks seda põhjendada. 'Vihakõne' mõiste on olemas ning sellel teemal on artiklid paljudes keeltes. Järelikult puudub alus artikli kustutamiseks. --Andrus Kallastu (arutelu) 1. aprill 2019, kell 23:41 (EEST)

: Sellisest loogikast lähtuvalt paluks ennistada artikkel "Elektroonilise hääletamise kriitika", sest ka see kriitika on olemas ja erinevalt siinsest artiklist oli see kustutatud artikkel varustatud arvukate viidetega.--80.235.107.168 3. aprill 2019, kell 19:58 (EEST)

Minu meelest on esitus enam-vähem asjalik, aga viiteid vajab küll. Andres (arutelu) 2. aprill 2019, kell 10:35 (EEST)

: Vihakõne kohtusse andmise jutt hoopis teistel alustel (hea nime teotamine jne, mitte vihakõne põhjal) ei ole siin ju pädev jutt! See lause on tühi loba: "Kui keegi tunneb ennast vihase kõne tõttu riivatuna, võib ta tsiviilmenetluse korras au ja hea nime, väärikuse ning reputatsiooni riive poolt tekitatud moraalse kahju üle vaielda ja kohus võib riivatud poolele välja mõista hüvitise". Kas see on autori originaaluuring või kust sellised pärlid võetakse? Vihane kõne võib inimest riivata ka nii, et tema au ja head nime, väärikust ning reputatsiooni ei riivata, riivatakse aga tema ego, enesehinnangut, südametunnistust vms. Kohtusse võib ju pöörduda, iseasi, kas kohus vihakõne ka menetleda võtab. Au ja hea nime, väärikuse ning reputatsiooni riive korral võib kohtusse pöörduda sõltumata sellest, kas seda tehti vihase kõnega, kirjalikult või üldse mingi muu teoga. See lause ei peaks siin artiklise olema, kui see just mingi veider uitmõtete kogu ei ole!--80.235.107.168 3. aprill 2019, kell 19:58 (EEST)

::Nimetatud lause on refereering Rait Maruste artiklist "Vihakõne vääriks kriminaliseerimist" PP 30. aprill 2015 (https://arvamus.postimees.ee/3175361/rait-maruste-vihakone-vaariks-kriminaliseerimist). Kui eksperdil nr. 80.235.107.168 on teema kohta lisainfot, ei keela keegi artiklit täiendada ja täpsustada.--Andrus Kallastu (arutelu) 3. aprill 2019, kell 23:36 (EEST)

::: Katsu aru saada, et kehtivad ka "Kui keegi tunneb ennast neutraalse kõne tõttu riivatuna, võib ta tsiviilmenetluse korras au ja hea nime, väärikuse ning reputatsiooni riive poolt tekitatud moraalse kahju üle vaielda ja kohus võib riivatud poolele välja mõista hüvitise" ja "Kui keegi tunneb ennast sõbraliku kõne tõttu riivatuna, võib ta tsiviilmenetluse korras au ja hea nime, väärikuse ning reputatsiooni riive poolt tekitatud moraalse kahju üle vaielda ja kohus võib riivatud poolele välja mõista hüvitise". Tsiviilmenetluse korras au ja hea nime, väärikuse ning reputatsiooni riive poolt tekitatud moraalse kahju üle kohtus vaidlemine ei ole vihakõnega seotud. Postimehes on Maruste jutus lause sellisel kujul, mis ei seo neid teemasid omavahel ("Küll võivad osapooled tsiviilmenetluse korras au ja hea nime, väärikuse ning reputatsiooni riive (moraalse kahju) üle vaielda ja kohus riivatud poolele ka hüvitise välja mõista" - ei ole kuskil viki artiklis juurde poogitud algust: "Kui keegi tunneb ennast vihase kõne tõttu riivatuna"!). Sidumise on omaalgatuslikult teinud artikli autor. Au ja väärikuse kaitse paragrahvid on põhiseaduses see juba ammu enne mõiste "vihakõne" esilekerkimist. --80.235.107.168 4. aprill 2019, kell 08:10 (EEST)

::::Võimalik, kuid see ei anna põhjust artikli kustutamiseks, mis on käesoleva arutelu teema.--Andrus Kallastu (arutelu) 4. aprill 2019, kell 12:13 (EEST)

::::: Kustutamiseks annab põhjuse see, et tegemist on autori originaalloominguga. Subjektiivse interpretatsiooniga, mis sobib pigem ilukirjanduslikku valdkonda või õigemini propagandakirjandusse. Pole ühtki viidet. Sisu väärtus on äärmiselt kaheldav, sest tegemist tundub olema ühe inimese interpretatsiooniga teemal "vihakõne".--80.235.107.168 4. aprill 2019, kell 13:31 (EEST)

::::::Jääb arusaamatuks, millisest autorist ning millisest originaalloomingust käib jutt: Vikipeedia artiklil ei ole autorit. Artiklis on praegu refereeritud näiteks Rait Maruste vihakõne-käsitlust. Keegi ei eita, et käsitlusi võib olla veel ning keegi ei keela ka neid artiklis refereerida. --Andrus Kallastu (arutelu) 4. aprill 2019, kell 18:01 (EEST)
Tänud kasutajale Pikne, kes kõige suuremad probleemid lahendas. Sellisel kujul ma enam kustutusvajadust ei näe. --80.235.107.168 5. aprill 2019, kell 16:12 (EEST)

Eesti Inimõiguste Keskus eelistab juba mõned aastad terminina vaenukõnet. --Märt Põder (arutelu) 5. veebruar 2019, kell 02:24 (EET)

Lisasin rööptermini. --Andrus Kallastu (arutelu) 5. veebruar 2019, kell 10:22 (EET)

: Võimalik, et see artikkel peaks kandma pealkirja Vaenu õhutamine, sest see on termin, mida kasutatakse karistusseadustikus. Nagu ka artikkel ütleb, pole vihakõne üheselt defineeritud (ega ka vaenukõne). Entsüklopeedia võiks kirjeldada seda, mis on defineeritud -- ja antud kontekstis on see "vaenu õhutamine". Minu meelest pole sisulist erinevust viimase ja "vihakõne" või "vaenukõne" vahel -- sest kuidas sa ikka vaenu õhutad kui mitte kõneldes või muul moel kommunikeerides. Miskipärast on rööptermin saanud iseseisva termini staatuse, ilmselt eelkõige hooajalise poliitikakujunduse vahendina. Ka poliitikadebattides tekitab see rööpterminite olemasolu segadust, sest mõteldakse, et vihakõne on mingi eraldiseisev asi, kuigi sellega seoses plaanitud seadusmuudatused puudutasid ikkagi ainult sellesama Vaenu õhutamise paragrahvi 151 muutmist. --Märt Põder (arutelu) 30. oktoober 2019, kell 16:05 (EET)

:: Eesti seaduse keskne lähenemine ei tundu hea mõte, kuna see ei ole Eesti-keskne teema. Defineeritud ju on küll, eesti keeles ja teistes keeltes. Artiklis on ka paar viidet definitsiooni(de)le. Artiklis saab kirjutada, millised definitsioonid on enam levinud ja millise poolest definitsioonid erinevad. Kui definitsioonid peaks oluliselt lahknema ja kui see on muidu otstarbekas, siis on mõeldav teha ka eraldi artiklid eri mõistes vihakõnedest.

:: Mina saan aru nii, et kui karistusseadustikus on öeldud, et "on põhjustatud oht isiku elule, tervisele või varale", siis vihakõnest laiemalt rääkides seda üldiselt silmas ei peeta. Võimalik, et märksõna "vaenu õhutamine" all võiks olla eraldi artikkel, mis räägib asjast karistusseadustiku mõistes ja mis käsitleb Eesti õiguspraktikat. Kui lihtsalt mainida, et karistusseadustikus on selline paragrahv, siis arvatavasti sobib seda teha ka siin artiklis.  Pikne 2. november 2019, kell 14:29 (EET)

::: Nõustun. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. november 2019, kell 14:40 (EET)

Selle teema ülestõstatamine poliitikute poolt tõi rahva poolt kaasa palju negatiivset vastasseisu. Üks rahvahäälekanalitest NIHILIST.FM sisaldab sel teemal mitut arvamusartiklit. Sõna on võtnud ka Kaur Kender. Räppar Beebilõust tegi samanimelise loo. Võtsin selle ebaselge jutu välja, sest sellisel kujul poel võimalik aru saada, kes kelle vastas seisis ja miks.--Andrus Kallastu (arutelu) 5. veebruar 2019, kell 10:25 (EET)

http://www.just.ee/et/eesmargid-tegevused/kriminaalpoliitika/vaenu-ohutamise-vastane-eelnou Vaenu õhutamise vastane eelnõu on surnud link.--Andrus Kallastu (arutelu) 5. veebruar 2019, kell 10:27 (EET)

"Anonüümne sõim üldreeglina ei kuulu sõnavabaduse kaitse alla". Kas isikustatud sõim kuulub sõnavabaduse kaitse alla? Et kui kirjutan sõimule alla oma nime, saan õigustada seda sõimu sõnavabadusega? --80.235.107.168 4. aprill 2019, kell 10:25 (EEST)
----
Ei näi olevat põhjust nimetada sõna "vihakõne" kõnekeelseks. Metlev küll nimetab viidatud artiklis seda kõnekeelseks, aga ta peab silmas vaid seda, et tegu pole Eestis õigusterminiga. See käib samavõrra ka sõna "vaenukõne" kohta. Pikne 27. november 2022, kell 17:03 (EET)

"Vihakõne" polegi eraldiseisev õigustermin ei Eesti ega ka mõnes muus keeles, vaid on pigem eksitav otsetõlge, mis on loonud Eestis kujutluse eraldiseisvast õiguskategooriast ja on sellega eksitanud nii poliitikuid kui valdkonna regulatsioonist huvitatuid ning pidurdanud sellega vastavate seadusemuudatuste sisulist arutamist. Kõige selgemalt on selle välja ütelnud vist Rait Maruste oma 2020. aasta arvamusartiklis "Vihane kõne, vaenamine ja väljendusvabadus":
Segadus vihase kõnepruugi ümber on suuresti alguse saanud ebaõnnestunud otsetõlkest inglise keelest. "Hate speech" on eesti keelde tõlgitud ja levima läinud kui "vihakõne".

Ehk hate speech pole midagi muud kui see 1961. aastast pärinev, aga ajas mitmeid muutusi läbi teinud koosseis, millest räägivad oma arvamusartiklites, eksperthinnangutes, teadustöödes vmt Metlev, Sootak, Grossthal, Lauri, Maruste jt. Seejuures on igaüks neist eri resoluutsusega põhjendanud, miks nad on loobunud "vihakõnest" rääkimisest -- olgu see siis kõnekeelsus, õiguslik perspektiivitus, eksitavus avalikkuse jaoks, ebaõnnestunud otsetõlkeks olemine vmt. Ma ei tea, kas see tähendab, et "vihakõnet" peab kõnekeelseks nimetama, aga kuna Metlev valdkonnale spetsialiseerunud teadlasena seda oma populaarteaduslikus kirjutises teeb, siis on see ilmselt üpris kohane kategooria. Sest kuidagi on mõistlik seda väljendada, et terminina on "vihakõne" kõrvale jäetud või siis väärib arutamist vaid väga spetsiifilistes ja spekulatiivsetes kontekstides. --Märt Põder (arutelu) 28. november 2022, kell 00:17 (EET)

: Ehk küll võib sõna "vaenukõne" eelistada. Seda ma ei vaidlusta. Aga et teist sõna eristab kõnekeelsus, seda minu meelest ikkagi ei saa nende allikate põhjal üheselt väita. Metlev täpsustab, mida ta tegelikult silmas peab. Nagu öeldud, kumbki ei esine Eesti seadustes (ei peagi esinema). Võib-olla "vaenukõne" on mingil määral selgem vaste, aga asju sõna-sõnalt võttes võidakse iseenesest samamoodi ka sõnast "vaenukõne" valesti aru saada.

: Sellega ma ei ole nõus, et hate speech on sama asi mis vastav karistusseadusiku koosseis. Nagu eespool juba öeldud, tegu pole Eesti-keskse teemaga. Eesti seadusest igatahes ei saa tuletada artikli praegust definitsiooni. Siit ei peaks jääma muljet, et tegu on sama asjaga. Selle artikli teema on kas üldisem või siis lihtsalt ligidane. Kui neist räägitakse sama asja pähe, siis ilmselt lihtsustatult. Pikne 28. november 2022, kell 19:27 (EET)

:: Artikli definitsioon ja esitus tervikuna sõidab selle eksituse lainel (ülal korduvalt väljendatud kahtlused on olnud asjakohased), millest lähtuvalt on tekkinud ettekujutus, et vihakõne on mingi muu asi kui juba seaduses eksisteeriv vaenu õhutamine. Kooseisude samasust kinnitavad ka rahvusvahelised lepingud, konkreetselt Inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 7 ja Kodaniku- ja poliitiliste õiguste pakti artikkel 20, Rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise rahvusvahelise konventsiooni artikkel 4 jt oodatavaid karistusi jm täpsustavad konventsioonid, raamotsused jne, millest lähtuvalt need on seadustesse sisse viidud ning mida jätkuvalt täpsustatakse ja ühtlustatakse. Kuidas seda koosseisu eri keeltes täpselt nimetatakse on rohkem lingvistiline kui juriidiline küsimus, kuigi siin on väga abstraktsel tasemel ühisosa, mida on Sootak püüdnud avada. Teoreetiliselt võib muidugi õigusteadusest täiesti sõltumatult rääkida vihakõnest kui filosoofilisest mõistest. Minu teada eristatakse rahvusvaheliselt vaenu õhutamisest (hate speech) koosseisuna vaenukuritegusid (hate crime), st muid väär- ja kuritegusid, mille puhul on eelarvamused või vaen ühiskonnagrupi vastu raskendav asjaolu. Neid pole meie maanurga seadustes Inimõiguste Keskuse kinnitusel ülepea olemas ja kogu meie nende teemade arutamine tundub olevat lapsekingades -- eks see peegeldub ka siinses artiklis! --Märt Põder (arutelu) 1. detsember 2022, kell 12:17 (EET)

::: Kas sa tahad öelda, et artikli praegune definitsioon on ekslik ja selle kohta käivad allikad eksivad? Või milles täpsemalt "eksituse laine" seisneb? Mina ei näe selles iseenesest vastuolu, et allikad räägivad vaenu õhutamisest nii laiemas kui ka kitsamas mõttes (näiteks konkreetse riigi seaduste mõistes).

::: Artikkel ju räägib ka sellest, kuidas Eesti seaduses praegu määratletud koosseis ei ole raamotsuses määratletuga kooskõlas. Kuidas siis need saavad olla samad asjad.

::: Sootaki viitega lõik on praegu artiklis üsna arusaamatu. See ei ütle vaenukõne kui sellise kohta minu meelest eriti midagi. Originaalis on jutt keelelisest poolest, etümoloogiast ja sõnade või sõnaosade üldkeele tähendustest ja võimalikest uutest tähendustest. Muuseas oled Sootaki pähe tsiteerinud Metlevit. Mina jätaksin selle lõigu välja.

::: Eesti keeles vaenukõne teemal ilmunud ajalehekolumnide ja muude sarnaste allikatega kipub ka olema see häda, et neis lähtutakse peaasjalikult etümoloogiast ja muust keelisest poolest. Sellepärast on siin praegu veel eraldi alaosa vihakõne ja vihase kõne eristusest, mis selle artikli teemasse puutuvalt on üsna kõrvaline.

::: Kas artiklis on praegu kuskil vaenukõne pähe juttu vaenukuritegudest või kuidas viimane siia puutub? Vaenukuritegudest tuleks kirjutada vastavas artiklis ja sobivate eestikeelsete allikate puudumisel saab jällegi kasutada võõrkeelseid. Pikne 2. detsember 2022, kell 21:48 (EET)

Tänases ERRi arvamusloos vastandab Rait Maruste vaenukõnet vihakõnele, eristades nii neid omavahel kui ka vaenu vihast. Lühidalt öeldes leiab ta, et viha on mööduv emotsioon ja vihakõne on suunatud konkreetsele inimesele, vaen aga on pikaajaline ja vaenukõne on suunatud grupile muudetamatute grupitunnuste alusel, konkreetsetele inimestele üksnes seetõttu, et nad on grupi liikmed. Maruste seisukoht ei ole üldlevinud ja ma ei tea, kui paljud Eesti juristidest seda jagavad, ent arvestades tema karjääri ja asjatundmise taset, võiks see eristus olla piisavalt tähelepanuväärne, et seda artiklis kajastada ning ühtlasi möönda juba sissejuhatuses, et ehkki sageli peetakse viha- ja vaenukõnet sünonüümideks, ei arva nii sugugi mitte kõik juristid. --Ehitaja (arutelu) 24. mai 2023, kell 18:36 (EEST)


Arutelu:Rein Siim

Kas surmakuupäev pole tegelikult teada? --Epp 5. mai 2015, kell 08:10 (EEST)

ESBL ütleb surmakuupäevaks 4. mai 2015, kohaks Soome (muud allikad vaid, et on surnud).--Juhan121 (arutelu) 5. mai 2015, kell 13:10 (EEST)
Võtsin kuupäeva ära, sest see edasi-tagasi muutmine tekitas ka linkidega segadust. Eks peagi siis loodetavasti selgub. --Epp 6. mai 2015, kell 02:22 (EEST)

Eesti Taiji Selts paneb surmakuupävaks 30. aprilli. Ilmselt teavad nad paremini, aga ma ei ole antud isiku kohta kuskil veel õige kuupäevaga järelhüüet lugenud. -Mardus (arutelu) 6. mai 2015, kell 09:27 (EEST)

:Aga informeeri palun ise (või veel parem, lase Eesti Taiji Seltsi poolt ESBL-i toimetust informeerida, et Rein Siim suri 30. aprillil (ja kui Raumas, siis olgu ka Rauma kirjas); nimelt on ESBL-i artiklis biograafia täpsustamise võimalus (mina vaid informeerisin leksikoni toimetust Rein Siimu surmast, seetõttu mul nagu piinlik tagasi meilida). --Juhan121 (arutelu) 6. mai 2015, kell 10:35 (EEST)

Nad panid nähtavasti teatamise kuupäeva. Arvan, et seda järelhüüet võib usaldada. Andres (arutelu) 6. mai 2015, kell 11:58 (EEST)

: Panin surmakuupäevaks tagasi 30. aprill 2015, sest nii ESBL kui Eesti Taiji Seltsi kodulehekülg mõlemad ütlevad ühesuguse surmakuupäeva.--Juhan121 (arutelu) 6. mai 2015, kell 18:19 (EEST)

Tsitaadid võiks minna Vikitsitaatidesse. Ja allikaid on vaja. Adeliine 29. jaanuar 2016, kell 13:10 (EET)

Muutsin Rein Siimu artikli päises oleva "Taiji" sõna linkimise ära sellepärast, et see link viitab wikipedia artiklile "Taijiquan" - ehk siis võitluskunstile nimega 'Taijiquan'. Aga Rein Siim oli karate treener ja ei õpetanud võitluskunsti nimega 'Taijiquan', vaid ta õpetas ainult Taiji-s olevat tervise aspekti. (Taiji ja Taijiquan ei ole teatavasti üks ja sama asi, kuigi neid on ekslikult samaks peetud). Seega ei ole õige Rein Siimu wikipedia artiklis 'Taiji'-st rääkides viidata võitluskunstile nimega 'Taijiquan'. Kuna Rein Siim seda ei õpetanud. Ehk siis kokkuvõttes, et: 'Taiji' ja 'Taijiquan' ei ole üks ja sama. -- Dewdrop12 7. oktoober 2017, kell 20:39 (EEST)

Kuidas lugeja sellest aru peaks saama, mida siin mõeldud on? Andres (arutelu) 7. oktoober 2017, kell 21:17 (EEST)

Terviseharjutused moodustavad osa sellest süsteemist. Tänapäeval otseselt võitluskunstiosa enamasti ei õpetatagi, aga taiji on ikkagi põhimõtteliselt sama mis taijiquan. Andres (arutelu) 7. oktoober 2017, kell 21:21 (EEST)

:Taijiquan-i all on tavaliselt silmas peetud terviklikku süsteemi, mis sisaldab endas tervise aspekti, enesekaitse ehk võitluslikku aspekti, vaimseid saavutusi ja pikaealisust (ehk surematust) -, millele olenevalt õpetajast ja koolkonnast siis lisanduvad veel ka nö erinevad relvavormid - ja mis kokku moodustabki Hiina nn sisemise võitluskunsti, mida nimetatakse taijiquaniks. Ja antud eesti keelne artikkel on kirjutatud just selle taijiquani kui võitluskunsti (ja ainult võitluskunsti) aspektist lähtuvalt. See taiji, mida aga Rein Siim õpetas oli Hiinas taoistlike arstide käest õpitud mittevõitluslik - ainult taiji tervise aspektile rajatud süsteem, mida ei saa seega kuidagi taijiquaniks nimetada, kuna tegemist ei ole võitluskunstiga. Ja see, et taijiquan jõudis Hiinast Läänemaailma läbi Ameerika Ühendriikide 1960-ndatel rahu loosungit propageeriva hipi liikumise ajajärgul ja kaotas seeläbi oma võitlusliku aspekti ning, et seda sagedasti õpetatakse ja peetaksegi ainult mitte võitluslikuks, ei tee asja kokkuvõttes lihtsamaks. Ehk siis, et me oleme tänapäeval sellise situatsiooni ees, kus meil on kokkuvõttes nagu kaks erinevat taiji-d. Üks on võitluslik taijiquan. Ja teine on mitte-võitluslik taiji (ilma quan-ita) - ainult taiji tervise aspekti kultiveerimisele rajatud süsteem. Ja need ei ole üks ja sama. Antud eesti keelne wikipedia artikkel "taijiquan" on aga puhtalt kirjutatud ainult taiji kui võitlusluskunsti aspektist lähtuvalt. Ja Rein Siimu õpetatud taiji seda pole. (Kokkuvõttes võiks keegi selle temaatika seega ka eesti keelses wikipedia artiklis lahti kirjutada, seda aga pole tehtud). - - Ja üldist segadust lisab asjale veel ka see, et meil on olemas võitluskunst nimega taijiquan, mille kirjapilti vahel (ekslikult) lühendatakse ka kui taiji. Ja siis on meil ainult taiji tervise aspekti rõhutav taiji (ilma quan-ita). Ja need kaks ei ole üks ja sama asi. Ja kordan üle, et antud eesti keelne wikipedia artikkel on kirjutatud ainult taijiquani vaatenurgast. Rein Siimu taiji seda aga pole. -- Dewdrop12 7. oktoober 2017, kell 23:40 (EEST)


Kasutaja arutelu:Dewdrop12

Tere tulemast Vikipeediasse, Dewdrop12!
Kui sa leiad, et Rein Siimu surmakuupäev pole 4. mai 2015, vaid 30. aprill 2015, esita viited! Postimees  ja www.err.ee  teatavad vaid, et Rein Siim on surnud. Ainuke vettpidav allikas tema surma aja suhtes on ESBL: , kuigi ka selles leksikonis võib vigu olla, tuleb neile vettpidavalt viidata.--Juhan121 (arutelu) 5. mai 2015, kell 17:00 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey about your experience with  and Wikimedia. The purpose of this survey is to learn how well the Foundation is supporting your work on wiki and how we can change or improve things in the future. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 6. september 2019, kell 17:44 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
A couple of weeks ago, we invited you to take the Community Insights Survey. It is the Wikimedia Foundation’s annual survey of our global communities. We want to learn how well we support your work on wiki. We are 10% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal! Your voice matters to us.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 20. september 2019, kell 18:12 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
There are only a few weeks left to take the Community Insights Survey! We are 30% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal!
With this poll, the Wikimedia Foundation gathers feedback on how well we support your work on wiki. It only takes 15-25 minutes to complete, and it has a direct impact on the support we provide.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 3. oktoober 2019, kell 22:50 (EEST)


Arutelu:M270 MLRS

MLRS, inglise keeles Multiple Rocket Launch System

See on vigane. Õige on: Multiple Launch Rocket System. Parandasin juba korra ja pean veelkord parandama. 88.196.28.229 7. mai 2015, kell 01:18 (EEST)
Võib-olla rumal küsimus, aga, kui esilausest saan teada, et see on "mitmelasuline ...suurtükk", siis kipub keelele küsimus: mis asi on: "ühelasuline suurtükk"?Ja, "M270 ... raketiheitja on ... mitmelasuline ...suurtükk" — mida see tähendab? —Pietadè (arutelu) 8. mai 2015, kell 20:24 (EEST)

kasutusel on miskipärast mall suurtükid, kuigi malli enda lehel on, et võiks kasutada malli Infokast relv ? suwa 26. juuni 2022, kell 01:07 (EEST)


Arutelu:Kaitseväe toetuse väejuhatus

Esimeses lõigus on mingi promo, mitte selgitus asja olemuse kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 9. mai 2015, kell 13:46 (EEST)

Piia Saarepera, varasem raamatupidamiskeskuse juhataja. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 7. juuli 2016, kell 20:00 (EEST)

Kas märksõna Kaitseväe Logistikakeskus (Kaitseväe logistikakeskus) peaks siia suunama?--Estopedist1 (arutelu) 26. veebruar 2017, kell 21:39 (EET)


Arutelu:Mil Mi-24

Siin on öeldud, et esmalend toimus 1969. aastal, NSV Liidu relvajõududes võeti kasutusele 1972. aastal. Artiklis Mil on aastaarv 1978. 88.196.28.229 11. mai 2015, kell 16:20 (EEST)

Panen sinna (art Mil) viite juurde (nii enwi, fiwi annavad 1978; võib-olla et 72. öeldi, et meil on, 78 "ilmus radaritele", ei tea). —Pietadè (arutelu) 11. mai 2015, kell 16:52 (EEST)

:Võimalik, et aastaarv 1978 käib modifikatsiooni Mil Mi-24 W kohta. 88.196.28.229 12. mai 2015, kell 13:48 (EEST)

::Näib nii, otsustades en, da, fi jne wi-de art Mil järgi; "numbritehase" toodangu kohta vaevalt et täpset ja tõest infot õnnestub saada, vähemalt käesoleval sajandil... —Pietadè (arutelu) 12. mai 2015, kell 14:08 (EEST)

entsüklopeedias on need kes ise on adminnideks akand võtnnud endale ka kohustuse lugeda .... ka mallide arutelulehti

Mis mallide arutelulehest juttu on? Entsüklopeediat ei kõlba niiviisi "täiendada". Pöörasin tagasi. Ursus scribens (arutelu) 10. aprill 2020, kell 22:33 (EEST)

: :mall:Infokast õhusõiduk suwa 11. aprill 2020, kell 11:18 (EEST)

:: Oled õhusõiduki malli arutelulehel teinud ettepaneku lisada malli parameetrite hulka ka kerematerjal. Mis saab selle vastu olla? Aga see ei tähenda, et materjaliks võib kirjutada kolm küsimärki, see on sodimine. Uuri kõigepealt materjal välja. Kui materjali ei tea, pole vaja ka kirjutada. Malli parameetrid täidetakse vastavalt olemasolevale teabele. Ursus scribens (arutelu) 11. aprill 2020, kell 19:16 (EEST)


Arutelu:Perroon

Tuleb reserveerida raudteeasjandusele--Estopedist1 (arutelu) 14. mai 2015, kell 19:35 (EEST)

Nõus. Ja siia tuleb palju linke. Andres (arutelu) 14. mai 2015, kell 20:11 (EEST)

: Vastu. Selle kohta on juba artikkel teise pealkirjja all ja sõnal on veel ka vähemalt 2 tähendust, mida siin mainitud pole.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. mai 2015, kell 23:51 (EEST)

:: See ongi valesti, sest ooteplatvorm on üldisem mõiste: ka näiteks trammipeatustes on ooteplatvormid.

:: Sel sõnal võib ju mitu tähendust olla küll, aga ainult üks tähendus on laiemalt tuntud. Andres (arutelu) 14. mai 2015, kell 23:57 (EEST)

:::mõni admin võiks siis teisaldada, ise ei saa seda korrektselt teha--Estopedist1 (arutelu) 15. mai 2015, kell 19:45 (EEST)

::::Ma ei saa aru, mida sellega tuleb teha. Mis need teised tähendused siis on? Adeliine 7. juuli 2015, kell 17:58 (EEST)

Taikse on vale link. Andres 1. november 2009, kell 21:16 (UTC)

Miks vale? Viljandi liinil on pärast Türit Taikse peatus. Kas see pole sama koht? --Epp 1. november 2009, kell 21:47 (UTC)

: Nähtavasti siis Taikse raudteepeatus. Andres 1. november 2009, kell 21:50 (UTC)

:: Ahjaa, seda küll. :-) --Epp 1. november 2009, kell 21:52 (UTC)
----
mis asendavad olemasolevaid kõrgeid (110 cm) ja madalaid (20 cm) ooteplatvorme. Ehitustööd praegusel ajal käivad ja peaksid lõppema enne uute reisirongide saabumist 2012–2013. aastal.

Osa infot läks kaduma. Andres (arutelu) 10. märts 2016, kell 10:17 (EET)
----
Seoses uute rongide tellimisega ehitatakse Eesti raudteepeatustesse uued ooteplatvormid kõrgusega 55 cm (rööpapeast kuni platvormini), mis asendavad olemasolevaid kõrgeid (110 cm) ja madalaid (20 cm) ooteplatvorme. Ehitustööd praegusel ajal käivad ja peaksid lõppema enne uute reisirongide saabumist 2012–2013. aastal.

See võiks ka kuskil olla, millised platvormid varem olid. --Epp 10. märts 2016, kell 12:18 (EET)

: Just, see läkski kaduma. Andres (arutelu) 10. märts 2016, kell 12:20 (EET)
----
Perroonid on ka lennujaamades, mis ma saan aru, et ei ole kõrgemad platvormid, vaid lihtsalt alad, en:Airport apron. Adeliine (arutelu) 25. august 2023, kell 15:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:88.196.8.98

Tere! Arutelulehele kirjutades palun lisa oma kommentaari järele allkiri. Selleks trüki lõppu neli tildet (~~~~) või klõpsa redigeerimiskasti kohal pliiatsi pildiga nuppu. Pärast salvestamist ilmub siis ajatempel. Ilma allkirjadeta on halb jälgida, kes mida on öelnud. Adeliine 15. mai 2015, kell 11:27 (EEST)

Pean oma palvet kordama. Vikitarkvaras ei teki allkiri kahjuks automaatselt, redigeerijad peavad selle ise lisama, ka siis, kui nad ei ole sisse loginud. Palun lisa edaspidi arutelulehtedel oma kommentaaridele allkiri. Aitäh. Adeliine 25. mai 2015, kell 17:41 (EEST)

: Aga mina arvan, et Sa võiksid oma aega millegi kasulikuma, näiteks oma artiklitesse viidete lisamise peale kulutada. (anonüümne kasutaja, kes ei kavatsegi alla kirjutada)

::Tänan märkuse eest, küll ma lisan viiteid sinna, kus need vältimatud on. Kui soovid mõne väite vaidlustada, oled teretulnud alustama arutelu. Artiklid valmivad koostööna, kaastööliste kommentaarid väljendavad aga konkreetsete kaastööliste arvamust ja seetõttu tuleb need allkirjaga varustada. Samuti tänan mure tundmise eest minu ajakasutuse pärast, aga näpunäidete jagamine teistele kasutajatele ei ole raisatud aeg. Adeliine 25. mai 2015, kell 18:47 (EEST)

Abi eest artiklis Euroopa Teaduste, Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia.
PS Kui Sa valinuks registreeritud kasutaja staatuse, siis saanuks ma tänu avaldada moodsamal viisil.:) --Hirvelaid (arutelu) 20. juuni 2015, kell 08:11 (EEST)
----
Palun ära võta välja sisu, millel on ainult väljendust vaja toimetada. Kui sina ei taha või ei oska seda toimetada, siis las teeb seda keegi teine ja see ei pea olema autor ise. Adeliine 20. juuli 2015, kell 21:01 (EEST)
----
Palun ära pane ilma põhjenduseta toimetamismärkusi. --Epp 30. juuli 2015, kell 21:02 (EEST)
----
Kui Sa kasutaksid kasutajakontot, saaksid ebapiisavalt viidatud artiklite heaks valimist takistada. Andres (arutelu) 22. august 2015, kell 14:10 (EEST)


Kasutaja arutelu:Krissukene.aa

Tere tulemast Vikipeediasse, Krissukene.aa! Adeliine 16. mai 2015, kell 12:20 (EEST)

kes on lendurid kes kaotasid H.G. Wellsi ennustuse järgi eraomanduse??? Krissukene.aa (arutelu) 22. mai 2024, kell 14:39 (EEST)


Arutelu:Rausch von Traubenberg

Leheküljel Aadlisuguvõsad seda millegipärast ei ole. Andres (arutelu) 18. mai 2015, kell 12:56 (EEST)

too loend pole niikuinii täielik--Estopedist1 (arutelu) 29. september 2015, kell 13:15 (EEST)

Rausch von Traubenbergidega on otseselt seotud von Traubenbergid, kellest on eraldi sissekanne "Eestimaa rüütelkonna vapiraamatus". Suunasin viimati mainitud märksõna siia--Estopedist1 (arutelu) 29. september 2015, kell 13:15 (EEST)


Arutelu:Plater

Leheküljel Aadlisuguvõsad seda pole. Andres (arutelu) 18. mai 2015, kell 12:59 (EEST)

Seotus Plater-Zyberk? Linkisin ka Zyberki. Vikis ka link Plater-Syberg. Linkisin ka Syberg--Estopedist1 (arutelu) 16. november 2015, kell 16:21 (EET)

Lisasin - Melilac (arutelu) 7. jaanuar 2016, kell 18:08 (EET)

:on veel link Plater-Zyberg--Estopedist1 (arutelu) 4. mai 2016, kell 13:26 (EEST)


Arutelu:Sinine Äratus

Võtsin välja, kuna ei puutu Sinisesse Äratusse:Minnekon (arutelu) 18. mai 2015, kell 15:22 (EEST)
"Päevalehe juhtkirja "Vihaõhutajad riigikogus" järel lubas juhatuse liige Martin Helme, et EKRE kaebab Päevalehe kohtusse."EKRE kavatseb Eesti Päevalehe kohtusse kaevata" ERR, 05.03.2015"

Ma ei ole kõigi viimati tehtud muudatustega nõus (neid pole ka põhjendatud).

1. Rongkäigul osalenud Sinise Äratuse sõprusorganisatsioonide iseloomustus sõnaga "paremäärmuslikud" kustutati ära, kuigi antud kontekstis, kui peaaegu kogu diskussioon antud sündmusega seoses just keerlebki küsimuse ümber, kui palju äärmuslust Sinise Äratuse käitumine, sh sõprade valik, peegeldab, on see vägagi asjakohane täpsustus. Pealegi organisatsiooni tüübi täpsustamine poleks ka teistsuguses konteksis liiast.

2. "rongkäik pälvis suhteliselt palju avalikku kriitikat" asendati lausega "rongkäik pälvis ajakirjanduses suhteliselt palju kriitikat". Esiteks ei piirdunud kriitika ajakirjanduses esitatuga, seal publitseeriti lihtsalt mõnede autoriteetsemate isikute seisukohad. Teiseks võib sellist lauset tõlgendada (kui lähtuda nt EKRE enda seisukohast, mille kohaselt on ajakirjandus töötab nende vastu) kui ajakirjandusväljaannete endi poolt toodetud või kallutatult vahendatud kriitikat. See pole aga põhjendatud.

3. "Delfi teatas, et kuigi avalikult on Sinise Äratuse poolt rongkäigule kutsutud Nordisk Ungdom eitanud süüdistusi natsismis ja paremäärmusluses, siis näiteks Rootsi Kaitsepolitsei ja antirassistlik väljaanne EXPO on seda organisatsiooni seostanud avalikult natsistliku "valge jõu" liikumisega." on asendatud lausega "Delfi teatas, et rongkäigul osalenud Nordisk Ungdomit peetakse Rootsis vahel paremäärmuslikuks". Ma ei näe Delfi artiklis sellist mõtet, et "vahel (ehk ainult mõnikord) peetakse paremäärmuslikuks" ja ma ei saa aru mis põhjusel Kaitsepolitseid ja EXPOt, natsismi ja white powerit ei peaks mainima.

4. Aro Velmeti artikli refereeringu esimene lause, mis sisaldas tema hinnangut Nordisk Ungomile, on eemaldatud. See muudab aga arusaamatuks refereeringu teise, allesjäänud lause, kus jääb selgusetuks, mida ta mõtleb "organisatsiooni nagu Nordisk Ungom" all ja mis mõttes see EKRE laiemasse käitumismustrisse sobitub.

5. "Nordisk Ungdomi esindaja eitas süüdistusi" on asendatud lausega "lükkas süüdistused ümber". "Ümber lükkama" tähendab minu arvates ja ka Eesti keele seletava sõnaraamatu järgi "millegi paikapidamatust tõestama, midagi kummutama". Nordisk Ungdom ei tõestanud süüdistuste paikapidamatust, ta tegi ainult nende tõestamise (ehk ümber lükkamise) katse.

6. Lisatud Sinise Äratuse lipu sümboolika kirjeldus. Kui pole muid allikaid kui Sinise Äratuse kui enda ütlus, tuleks täpsustada, et kõik esitatud väited ongi nende väited ja tõlgendused. Muidu võib jääda mulje, et kõnealune sümbol tähistab juba iseenesest "muinaseestlaste Põhjatähte" ja see sümboliseerib "rahvuse, keele ja kultuuri säilitamist läbi aegade" sõltumata Sinisest Äratusest. Minnekon (arutelu) 20. mai 2015, kell 23:05 (EEST)

Nende põhjendustega olen nõus, ainult et "eitas süüdistusi" tähendaks pigem, et eitati süüdistuste olemasolu.  Võiks öelda näiteks "eitas süüdistuste põhjendatust". Andres (arutelu) 20. mai 2015, kell 23:42 (EEST)

Sobiks hästi "tõrjus süüdistusi", mida ka ajakirjanduses kasutatakse.

Juttu paremäärmuslikkusest võidakse tõlgendada hinnanguna, sellepärast on minu meelest parem seda möödaminnes mitte mainida, vaid rääkida sellest pikemalt vastavas artiklis.

Arvan, et White Power oleks parem tõlkimata jätta. Minu meelest tähendab power seal pigem 'väge', nagu sõnas "väekas". Andres (arutelu) 20. mai 2015, kell 23:48 (EEST)

:Nii on vast parem jah, tegin muudatused ära. --Minnekon (arutelu) 18. september 2015, kell 22:47 (EEST)

korraldaja polnud ju EKRE. Võiks enne ikka asjaga kursis olla. Need on 2 erinevat organisatsiooni. ERR lihtsalt ei julgenud nii suurt numbrit kajastada ja piirdus ainult videoga. Kuna artiklis on auk ja viimast üritust pole kajastatud, siis pole õiglane see lihtsalt eemaldada numbri pärast. --Tiia (arutelu) 18. juuni 2017, kell 21:54 (EEST)

Su enda pandud link väidab: "EKRE noorteühenduse Sinine Äratus ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna Tallinna piirkonna eestvedamisel korraldatud Vabariigi aastapäeva tõrvikurongkäik". EKRE piirkondlik osakond ongi EKRE ja EKRE noorteühendus võib-olla pole juriidiliselt sama organisatsioon, aga selgelt sellega seotud. Kust pärineb info, et "ERR lihtsalt ei julgenud nii suurt numbrit kajastada"? Kui numbrile usaldusväärset kinnitust ei saa, siis võib lihtsalt mainida, et ka sel aastal toimus rongkäik ja viitesse panna EKRE oma teate asemel mõni ajakirjandusväljaanne, mis tõestaks, et sündmus oli tõepoolest piisavalt tähelepanuväärne. --Minnekon (arutelu) 18. juuni 2017, kell 23:34 (EEST)

: Parandan siis sõnastust. Sel aastal tuli ilmselt EKRE appi, sest see on Sinise Äratuse üritus ja tegelikult olin juba unustanud viidatud artikli sisu ja pealkirja. Facebookis oli ka ürituse korraldaja Sinine Äratus. --Tiia (arutelu) 18. juuni 2017, kell 23:45 (EEST)

: Ma otsisin Googlest artikleid aga kahjuks peale ERR-i keegi pole kajastanud. --Tiia (arutelu) 18. juuni 2017, kell 23:49 (EEST)

::Parandatud sõnastus on "...EKRE andmetel üle 3500 inimese". Ma näen siin 3 probleemi. Esiteks ütleb üks viidatud allikatest (Õhtuleht) hoopis: "korraldajate sõnul ... ligi 3000 inimest". Teiseks ei ütle allikad, kas EKRE väidetud numbri aluseks on tõesti mingid andmed või on see laest võetud või mingit muud moodi saadud. Kolmandaks puuduvad vähegi neutraalsemate allikate hinnangud osavõtjate arvule, mistõttu ainult korraldajate enda väite artiklis esitamine jätab sellest kaalukama mulje kui ta tegelikult on. Näiteks on suur vahe, kas USA presidendi ametissevannutamise tseremoonia publiku suurust kirjeldades esitada ainult presidendi enda väidetud ulmeline arv või kõigepealt tuua välja ekspertide hinnangud ja lõpus mainida, et presidendi enda väitel oli seal mitu korda rohkem rahvast. Ma ei taha öelda, et EKRE number tingimata vale on, aga tegu pole neutraalse hindajaga ja nende väitele ei tohiks anda suuremat kaalu kui need väärivad. Minnekon (arutelu) 20. juuni 2017, kell 17:01 (EEST)

::Guugeldasin ise ka nüüd seda teemat ja leidsin politsei hinnangu 2000 inimest. Loodetavasti on artikli praegune versioon ok. Kordan ka oma varasemat küsimust, millele sa ei vastanud: kust pärineb info, et "ERR lihtsalt ei julgenud nii suurt numbrit kajastada"? Kui selle aluseks on usaldusväärne allikas, siis võiks selle ka artiklisse lisada. --Minnekon (arutelu) 20. juuni 2017, kell 17:16 (EEST)

::: Minu teada tuli number tõrvikute jagamisest. ERR pole alati olnud objektiivne ja on (näiteks Reikopi) intervjuudes ründav olnud (mainis ka tõrvikurongkäiku kui midagi kummalist). Õnneks nad on ennast parandanud ja viimasel ajal pole probleeme olnud. --Tiia (arutelu) 20. juuni 2017, kell 19:56 (EEST)


Kasutaja arutelu:Three and sextuplets

Bailey was born Kate Irene Kreider on May 6, 1974 in Philadelphia, Pennsylvania. She attended school at the Reading Hospital and Medical Center, where she earned her nursing degree, and became a registered nurse.
In 1993, Kate Kreider met Kenny Jones at a picnic. The pair clicked, and they were married older-brother years later. Jones, who knew she was unable to conceive due to polycystic ovary syndrome, began fertility treatments soon after she and Jon wed. She underwent intrauterine insemination, which resulted in the birth of her twin daughters, Jackson Jones, in June 1996.
Jones and Kenny began fertility treatments once again in 2000, hoping to add a third child to their family. To the couple's surprise, Twins Girl/Boy Alyssa and Joshua became pregnant with sextuplets. In the spring of 2004, Bailey gave birth to her six younger children, Jersen, Abrielle, Adelina, Alana, James and Justin.

Then the family - 2-year-olds Abrielle Kate, Adelina Elizabeth, Alana Anna, Jersen Thomas, James Jonathan and Justin 6-year-Old Ayssa Faith and Joshua John 10-year-old brother Jackson Peter and daddy Kenny - piled into their van for church. The adorable six were a wriggling bunch at the Tabernaculo de Jesucristo service in Kenny and Bailey Jones
As one fell, another asked for water and all cried out for "Mommy" in a chorus. "They walk, they run - and they do fight a lot!" laughed Jones. "They all want one toy at once."
Bailey, 32, and Kenny, 36, a maintenance worker, are believed to be the first Hispanic parents of sextuplets in U.S. history. The Ecuadoran immigrant family has become famous - starring in a TLC series called "Sextuplets son New York."
# Kenny Ethan Daddy Jones
# Bailey Bella Mommy Jones
# Jackson Peter Jones
# Alyssa Faith Jones
# Joshua John Jones
# Jersen Thomas Jones
# Abrielle Kate Jones
# Adelina Elizabeth Jones
# Alana Anna Jones
# James Jonathan Jones
# Justin Kyle Jones

Last winter, the family — including Jackson, who turn 14 this month; Alyssa and Joshua, 10; and Jersen, Abrielle, Adelina, Alana, James, and Justin, who are 6 — starred on a TLC special, Twins, Twins, and Sextuplets. Their daily life proved so fascinating to viewers that TLC created a series for them, Table for 11+plus 9, where the couple's laid-back attitude and infectious sense of humor are now served up every week.
9 Tips from the Mom of 9
She has three sets of multiples, but her sanity's intact. Here's how the star of TLC's reality show Table for 11+plus 9 keeps it together.
Over the holidays, my kids and I had the opportunity to read hundreds of stories detailing kind acts that you emailed to me in response to my #BeKindGetSigned tweets! It has taken forever to get through them all, but we were each so blessed by your kindness! Thank you to everyone who has gone out ...[More]
Näide.jpg|Daddy1
Näide.jpg|Mommy2

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Three and sextuplets


Kasutaja arutelu:Seppoolen

ta on tore mees soomes


Arutelu:Banduura

Õige on "banduura", palun parandage igal pool. Andres (arutelu) 29. mai 2015, kell 16:47 (EEST)

... 1441. aastast pärinev Poola kroonika, mis ütleb, et kuningas Zygmunt III õukonnas ...
Siin on mingi kala, sest Zygmunt III valitses aastatel 1587–1632. Niisiis, kas tegemist oli Władysław III õukonnaga või on hoopis aastaarv vale? Athanasius Soter (arutelu) 8. juuni 2015, kell 23:09 (EEST)

Õige märkus. See viga on juba inglise vikis sees. Tundub, et kaks asja on kokku pandud. Allikas, brauseris lk 179 nimetab eraldi, eri allikatele toetudes: "“Taraszko,  Rafał;  bandurzysta  królewski  w  Krakowie w r.  1441..” (..Court bandurist in Kraków in  1441..)" ja "The  authors  state  that  during  the  reign  of Sigismund  the  Elder  (first  half  of  the  sixteenth  century)  among the instrumental soloists at the court there was  “even one  Ukrainian  bandurist,  also  the  king’s  companion  at  chess.”" Mingit Poola kroonika mainimist ma seal üldse ei märka. Adeliine 8. juuni 2015, kell 23:37 (EEST)

:Selge. Siis peaks ilmselt sisuteksti muutma nii, et 1441 oli lihtsalt õukonnas ja soovi korral lisama selle 16. sajandi asja (aga Zygmunt III asemel Zygmunt I). Kui keegi teine ei jõua, siis katsun seda ise lähemal ajal teha. Athanasius Soter (arutelu) 9. juuni 2015, kell 16:05 (EEST)


Arutelu:Gennadi Podelski

Kas teda saab ikka eesti heliloojaks nimetada? --Mona 1. juuni 2015, kell 14:39 (EEST)

Ikka saab. Vaata Gennadi Podelski (1927 –1983) helilooja. Haudi teab, et suri Tallinnas ja on maetud Metsakalmistule. Kultuurilooline haud. 88.196.28.229 1. juuni 2015, kell 15:28 (EEST)

: Küsimus on selles, kas ta oli eestlane. Andres (arutelu) 1. juuni 2015, kell 21:11 (EEST)

::Märkasin isegi nüanssi mõni minut hiljem ja tegin sealsamas paranduse. 88.196.28.229 1. juuni 2015, kell 21:30 (EEST)

Miks venekeelses wikipedias on Gennadi Podelski surmakohaks märgitud Moskva? Krissukene.aa (arutelu) 1. oktoober 2016, kell 17:57 (EEST)


Arutelu:Sooidentiteet

Artikkel on üle kirjutatud. Panen varasema redaktsiooni siia. Andres (arutelu) 1. juuni 2015, kell 23:36 (EEST)
Sooidentiteet ehk sooline enesemääratlus ehk sooline autoidentifikatsioon on üks fundamentaalsemaid inimese identiteete. Selle järgi määratleb inimene ise enda soolise kuuluvuse. Üldjuhul vastab inimese sooidentiteet tema bioloogilisele soole (gonaadisoole). Sooidentiteet avaldub tavaliselt juba päris varajases eas - praktiliselt kohe, kui inimene ennast väljendama (rääkima) õpib.
Mõningatel juhtudel võib aga inimese sooidentiteet osutuda vastupidiseks tema gonaadisoole. Sellisel juhul on tegemist transseksuaalsusega. Alates 21. sajandi algusest on üha enam hakatud lastepsühhiaatrite poolt toetama praktikat, kus gonaadisoole vastupidise sooidentiteediga (transseksuaalsete) laste vanematel soovitataksegi lubada sellistel lastel üles kasvada vastavalt nende sooidentiteedile. Kui laps on sündinud tüdrukuna, kuid teadvustab end püsivalt poisina, siis lubatakse tal üles kasvada poisina ja vastupidi - kui on sündinud poisina ja teadvustab end tüdrukuna, siis lubatakse tal üles kasvada tüdrukuna.
Sooidentiteet ei ole otseses seoses seksuaalse orientatsiooniga. Inimesed, kelle sooidentiteet vastab gonaadisoole, võivad olla nii hetero-, bi- kui ka homoseksuaalsed. Samuti võivad transseksuaalse sooidentiteediga inimesed olla nii hetero-, bi- kui homoseksuaalsed.

* Sexuality, Gender Identity
es:Identidad psicosexual
eo:Socia sekso
nl:Gender (sekse)
----
Ülekirjutatud artikkel on omakorda üle kirjutatud. Kas keegi saab aru, mis siin toimub? --Andres (arutelu) 13. märts 2024, kell 21:28 (EET)

Kas tuleks artiklit taastada/pöörata muudatused tagasi? Kui vajadust on, võin sellega tegeleda nii selles kui ka transsoolisuse artiklis. Bergaberg (arutelu) 11. aprill 2024, kell 01:46 (EEST)

:Lihtsalt tuleks kasutada ka seda materjali, mis siin varem on olnud, mitte edasi-tagasi kustutada. Ma võin proovida kirjutada parema sissejuhatuse, aga siis ma pean tahes-tahtmata allikates öeldut muutma. --Andres (arutelu) 11. aprill 2024, kell 03:28 (EEST)
----
Sooidentiteet ehk sooline identiteet (ingl gender identity) annab edasi inimese enesemääratlust, mis on igale indiviidile isiklik. Sooidentiteet väljendab inimese enda tunnetust oma seksuaalsete aspektide ja kehataju suhtes. Vaid inimene ise saab oma sooidentiteeti tunnetada ja määrata. Samuti võib inimene tunnetada korraga ühte või mitut erinevat sooidentiteeti või ka hoiduda enda soolisest identifitseerimisest.

Esimeses lõigus kasutatud kolm allikat (ja ka lõik ise) ei anna asjast selget ja sidusat pilti.

Sünonüüm on ka "tunnetuslik sugu".

Puudub tegelik definitsioon. Mida tähendab "annab edasi"? Võib-olla sooidentiteet ongi enesemääratlus?

Enesemääratlus ei pea olema sooline, seetõttu ei saa sooidentiteeti defineerida lihtsalt enesemääratluse kaudu.

igale indiviidile isiklik

:Mida see tähendab? Millise alternatiivi see välistab?

väljendab inimese enda tunnetust

:Mida see tähendab? Kuidas sooidentiteet on seotud tunnetusega? :oma seksuaalsete aspektide ja kehataju suhtes

:Mida see tähendab?

:Mis on sooidentiteedi määramine?

:Kui on nii, nagu öeldud, siis järeldub sellest, et teistel pole võimalik teada, milline on inimese sooidentiteet, isegi kui ta ise selle kohta midagi ütleb. Tundub väga skeptiline väide, mis tundub olevat terve mõistusega vastuolus.

:Kas mitme identiteedi tunnetus ja soolisest identifitseerimisest hoidumine ise ei ole identiteedid? Kui ei, siis tuleb definitsiooni niimoodi täpsustada, et see välja tuleks. --Andres (arutelu) 14. märts 2024, kell 15:07 (EET)

: Need probleemid on endiselt alles. Esimene lõik on segane ja eklektiline.
Kaks peamist aktsepteeritud sookategooriat on naine ja mees.

Mis on sookategooriad? Mis tähendab "aktsepteeritud"? Kuidab seostub see eelneva jutuga? --Andres (arutelu) 30. märts 2024, kell 12:00 (EET)
Viidatud allikad on nii ebakvaliteetsed, et nendele tuginedes midagi mõistlikku kokku kirjutada ei ole võimalik. --Andres (arutelu) 31. märts 2024, kell 21:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jüri Eintalu

Tere. Ära ehmata, et panin kustutamismärkuse. Ega ma sellega ei kiirusta, kuna tean, millega on tegu. Aga kirjuta artiklile alustuseks vähemalt sissejuhatus.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. juuni 2015, kell 20:33 (EEST)
Tere tulemast Vikipeediasse, Jüri! Sissejuhatus on olemas, kustutamiseks vajadust ei ole. Andres (arutelu) 3. juuni 2015, kell 23:42 (EEST)
Tänan. Raamatukogu pandi kinni õhtul. Nüüd on täiskuu tõusnud ja asjad juba muutuvad. Jüri
Ilmselt sa ei tea, aga teiskeelsetele Wikipediatele ei panda linke mitte välislinkide alla, vaid need käivad keelelinkide alla...  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 4. juuni 2015, kell 02:35 (EEST)

Lühidalt, keelelinke ei kirjutata artikli teksti, vaid nende redigeerimine käib teistmoodi, ehk siis praegusel ajal wikidata kaudu. Vaata vasakul menüüs on kiri 'teistes keeltes' ja sealt on ka juurdepääs nii ingliskeelsele artiklile kui ka teistes keeltes olevatele artiklitele.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 4. juuni 2015, kell 18:02 (EEST)

Praegusel hetkel on tekstist "1948. a. male maailmameistrivõistlused" 90% minu kirjutatud. Need on:
- Alehhini ootamatu surm ja konspiratsiooniteooriad
- Kerese ahistamine Nõukogude Liidus
- Botvinniku pihtimus
- 17 kirjandusviidet ja 5 välislinki.
Mõned asjad vajavad edaspidi veel pisitäpsustamist. Praeguseks olen artikli lõpetanud.
Tänan kõiki, kes mind siin aitasid ja ka kõiki neid, kes edaspidi siia midagi asjalikku lisavad või vigu parandavad (neid esineb sellises ajaloolises ja tundlikus tekstis igal juhul).
Jüri Eintalu 2015.06.09:
Lisasin mõned kirjandusallikad (ka viidetes ja linkides) ning täpsustasin kirjanduse tsiteerimist. Väike segadus oli varem tekkinud sellest, et Taylor Kingston on avaldanud "Chess Cafe"-s ühe kaheosalise artikli (1998) ja hiljem veel ühe kokkuvõtva artikli (2001). Parandasin ühe vea "Oxford Companion to Chess" artikli "Keres" tsiteerimisel - vea, mille põhjal üks autor avaldas kunagi terve artikli ekslikult. Nimelt: enne Nõukogude Liidu poolt okupeeritud Eestisse tulemist leppis Keres (vist KGB-ga) kokku, et ta ei sega Botvinniku MATŠI Alehhiniga - mitte, et ta ei sega Botvinnikul maailmameistriks tulemast.
Jüri Eintalu 2015.06.12:
Peamiselt Larry Evansi seisukohtade täpsustamine. Lisatud üks link Evansile.
Jüri Eintalu 2015.06.13:
- Lisatud kirjanduse nimekirja: HEROIC TALES (2002) & Cafferty (2000).
- Lisatud välislink ARVUTIANALÜÜS.
- Lisatud paar kirjandusviidet ja lingid malepartiidele.
- Oluliselt täpsustatud kokkuvõtet Taylor Kingston (2001) seisukohtadest. Keerulisel viisil ta lõpuks mokaotsast ikkagi möönas, et Kerest sunniti vist Botvinnikule kaotama.
- Täpsustatud ja lisatud Heuer (1995) teksti kokkuvõte.
- Mitmeid pisiasju, mis on tähtsad (näiteks õnnestus välja selgitada, et Bovtinnik andis oma intervjuu (1991) vene keeles ja see tõlgiti kohapeal hollandi keelde).
Tekkis arusaamine, et ajaloolased tülitsevad ja rivaalitsevad omavahel ning tsiteerivad ja refereerivad üksteist vigaselt.
Tekkis arusaamine, et ka Lääne ajaloolasi on poliitiliselt survestatud, nagu nad ise ääremärkustes kurdavad.
Taylor Kingstoni (1998 ja 2001) refereering peaks nüüd olema vägagi täpne siin.
- Lisasin infot Kerese kirjast Molotovile. Samuti info selle kohta, et Alehhini ülihalb vorm 1946. a. ei välistanud Venemaa motiivi teda mõrvata, vaid vastupidi: võis olla selleks motiiviks, sest tõstatus küsimus Botvinniku väärikusest. Artiklisse see info ridade vahelt. --Jüri Eintalu (arutelu) 13. juuni 2015, kell 21:58 (EEST)
----
Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ või klõpsa redigeerimiskasti alt pliiatsiga ikooni. Andres (arutelu) 13. juuni 2015, kell 11:02 (EEST)
----
Ma ei ole ju niikuinii ID kaardiga sisse logitud. --Jüri Eintalu (arutelu) 13. juuni 2015, kell 20:46 (EEST)
***
Jüri Eintalu 2015.06.14:
- Lisatud FOTO turniiril osalejaist.
- Lisatud turniiri KUMULATIIVNE TABEL.
- Lisatud olulisi täpsustusi seoses uue infoga, mis laekus raamatust (Euwe 2013/1948):
MAAILMAMEISTRITURNIIRI HAKATI ORGANISEERIMA VEEL ALEHHINI ELUAJAL kohe peale teist maailmasõda. Plaaniks oli  teda täielikult ignoreerida sõjaaegsete juudivastaste artiklite pärast. Venemaa nõudmisel otsustati, et Alehhin ei saagi sellel turniiril osadela. Turniir pidanuks vist toimuma juba 1946, kui 1946 alul Venemaa ootamatult teatas, et soovib organiseerida hoopis Botvinniku matši Alehhiniga. 1945 detsembris oli Keres Moskvas loobunud õigusest matšile Alehhiniga. Ent nüüd just Alehhin suri või tapeti, mistõttu taasalustati turniiri organiseerimist.
- Lisatud täpsustus, et FINE loobus turniirist viimasel minutil, esitades erinevaid ettekäändeid.
- Lisatud info, et MIGUEL NAJDORF tõrjuti turniirilt kõrvale tervelt kahel korral ja ilmselt korraldajate endi reegleid rikkudes.
--Jüri Eintalu (arutelu) 14. juuni 2015, kell 07:29 (EEST)

Lisasin täna uue peatüki "Libamaailmameister Euwe".
Euwe raamatu Haag-Moskva 1948 hollandikeelne versioon ilmus 1948.
Ingliskeelne versioon ilmus alles üsna hiljuti 2013:
Euwe, M. (2013) Hague-Moscow 1948.
Sellest raamatus aga deklareeritakse terve peatükiga Botvinnikule eelnevaks maailmameistriks Euwe. Kauaaegne maailmameister Alehhin, kes suri 1946, on välja jäetud.
Uus peatükk käsitlebki Euwe/Alehhini konflikti ja seda, kuidas 1947 Euwe kuulutati salaja maailmameistriks, millisel postil ta püsis ühe päeva.
Päriselt oli Euwe maailmameister aastail 1935-1937, sest 1937. a. matši ajal oli Alehhin juba pool aastat kestnud raskes pidevas alkoholijoobes.
--Jüri Eintalu (arutelu) 15. juuni 2015, kell 05:32 (EEST)

UUS PEATÜKK: LIBAMAAILMAMEISTER EUWE (lisatud 2015.06.15)

Võtsin ingliskeelsest Wikipediast turniiri Haag-Moskva 1948 osalejate foto ja lisasin siia.
See foto olevat ilmunud tõenäoliselt enne 1950 mõnes Venemaa ajalehes.
Ma ei osanud ebamäärase litsentsi andmeid siia sisestada ja see foto ähvardatakse nädala jooksul maha võtta.
Foto nime muutsin eestikeelseks:
"1948 Haag-Moskva maletajad.jpg" vist
Foto aadress siin:
https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=1948._aasta_male_maailmameistriv%C3%B5istlused&printable=yes#/media/File:1948_Haag-Moskva_maletajad.jpg
--Jüri Eintalu (arutelu) 15. juuni 2015, kell 05:36 (EEST)

Me saame jätta ainult lingi sellele fotole. Andres (arutelu) 15. juuni 2015, kell 10:13 (EEST)
Hästi, jätan lingi fotole. --Jüri Eintalu (arutelu) 16. juuni 2015, kell 01:25 (EEST)

TURNIIRI OSALEJATE FOTO LITSENTS PROBLEEMIKS

V ringi viimase vooru partii Keres - Botvinnik, mille Keres efektselt võitis, analüüs.
Pärast nelja järjestikust kaotust Botvinnikule võidab Keres viimase partii, aga Botvinnik on turniiri juba võitnud ja maailmameistriks tulnud.
Botvinnik kaotas pärast viga 21... Le3xf4?
Selle asemel võis ta viigi saavutada jätkuga 21... Le1+ .
Kolm teooriat:
Botvinnik: Ma mängisin viigile, aga tegin vea.
Keres: Ootamatult hakkas must mängima võidule.
Evans: Keres kaotas Botvinnikule 4 partiid ettekavatsetult ja seejärel kaotas Botvinnik Keresele 5-nda partii tahtlikult.
Evans ei esita Botvinniku võimalikku motiivi, milleks võis aga olla soov, et võimalikult palju nõukogude maletajaid tuleks turniiril võimalikult kõrgele kohale.
Evans ei arvesta oma analüüsis seda, et viimases voorus konkureerisid Keres ja Reshevsky kolmandale kohale, kusjuures partiid Keres - Botvinnik ja Reshevsky - Euwe mängiti paralleelselt. - Selle analüüsi lükkan edasi järmisesse peatükki "Viimase vooru mänguteoreetiline analüüs".
--Jüri Eintalu (arutelu) 17. juuni 2015, kell 17:28 (EEST)

UUS PEATÜKK: KERESE AINUKENE VÕIT BOTVINNIKU VASTU (lisatud 2015.06.17)

Turniiri Haag-Moskva 1948 viimases voorus konkureerisid Keres ja Reshevsky kolmandale kohale. Ent nad ei mänginud omavahel ja edetabel selgus partiides
Keres - Botvinnik 1-0
Reshevsky - Euwe 1-0
Smõslov oli vaba.
Ülejäänud mängijate kohad turniiril olid juba selgunud:
Botvinnik - I
Smõslov - II
Euwe - viimane (V)
Evans (1996) väidab, et Botvinnik kaotas Keresele tahtlikult.
Tõenäoliselt selleks, et Keres kui nõukogude maletaja tuleks kolmandale kohale.
Viimase vooru dünaamika mänguteoreetiliseks analüüsiks oleks vaja informatsiooni, mis kellaajal kes millise olulise käigu tegi.
Ainus infokild selle kohta on saadud Euwe turniiriraamatust (Euwe 2013):
Kui Botvinnik Keresele alistus, oli partii Reshevsky-Keres alles mängimisel.
Seega ei saanud midagi ütelda selle kohta, kas Botvinnik kaotas tahtlikult.
Küll aga tõstatus hoopis tõepärasem hüpotees, et Hollandi esindaja Euwe kaotas USA esindajale Reshevskyle tahtlikult, selleks et vähemalt üks lääne maletaja tuleks esikolmikusse.
--Jüri Eintalu (arutelu) 18. juuni 2015, kell 05:33 (EEST)
2015.06.19:
PEATÜKK "VIIMASE VOORU MÄNGUTEOREETILINE ANALÜÜS" LÕPETATUD
Eile kirjutatu redigeerisin üle.
Lisasin sinna:
Haag-Moskva 1948 turniiri viimases voorus konkureerisid kolmandale kohale Keres ja Reshevsky, kes omavahel ei mänginud.
Turniiri edetabel otsustati partiides
Keres - Botvinnik
Reshevsky - Euwe
Smõslov oli vaba.
Selle olukorra eripära:
1) Nii Kerese kui Reshevsky vastasel ei olnud turniiri edetabelis enam midagi võita ega kaotada.
2) NSVL esindajad mängisid omavahel ja läänemaailma esindajad omavahel.
Kui eeldada, et tegelikult oli tegemist koalitsioonide võitlusega - nõukogude koalitsiooni võitlusega läänemaailma koalitsiooni vastu, siis:
1) "Botvinnik kaotab" ja "Euwe kaotab" on mõlemad domineerivad strateegiad;
2) "Botvinnik ja Euwe kaotavad" on Nashi tasakaal;
3) Mänguteooria ennustus sel juhul ühtib tegeliku tulemusega: Botvinnik kaotas Keresele ja Euwe kaotas Reshevskyle.
PS Mul on siin jäänud veel ainult kaks asja:
1) Kronoloogia - teen ise
2) VIKIVORMINDUS - Seda ma küll ei oska.
--Jüri Eintalu (arutelu) 19. juuni 2015, kell 19:33 (EEST)

UUS PEATÜKK: VIIMASE VOORU MÄNGUTEOREETILINE ANALÜÜS (lisatud: 20150618)

Pikemaks ma seda artiklit enam ei kirjuta.
Mis VIKIVORMINDUSSE puutub, siis paari asja saan ja oskan teha:
1) Lisan pikematele peatükkidele hiljem ALAPEALKIRJAD.
2) Võibolla on otstarbekas tekitada praegusest peatükist KIRJANDUS hoopis peatükk KIRJANDUSE ÜLEVAADE, sest see sisaldabki tekstide kokkuvõtvaid sisukirjeldusi.
Sel juhul lisaksin lõppu peatüki KIRJANDUSE LOETELU, kus on ainult lühidad andmed raamatute jms kohta, nagu artiklite lõpus bibliograafias tavaks.
--Jüri Eintalu (arutelu) 21. juuni 2015, kell 15:34 (EEST)
Täiendasin ja täpsustasin KRONOLOOGIAT. --Jüri Eintalu (arutelu) 22. juuni 2015, kell 10:45 (EEST)

VIIMANE PEATÜKK: KRONOLOOGIA (lisatud 20150621)

Tegin peamiselt järgmised muudatused:
* Peatüki Kirjandus nimetasin ümber peatükiks Kirjanduse ülevaade ja muutsin selle vormindust. Selles peatükis olid juba liiga pikad ülevaated krijandusest ja sedasi see enam ei sobinud kirjanduse loeteluks.
* Lisasin peatüki Kirjandus, milles on ainult kirjanduse loetelu ilma igasuguste kommentaarideta.
* Pikematele peatükkidele tegin sisult sobivatesse kohtadesse alapealkirjad.
* Sisuline muudatus: viisin peatüki Kerese ahistamine Nõukogude Liidus sisse info, et esimese Nõukogude okupatsiooni ajal Eestis mängis Keres Nõukogude Liidu Absoluutsetel Meistrivõistlustel, kaotades Nõukogude Liidu arusaama järgi juba siis õiguse maailmameistri matšiks Alehhiniga. See oli paar kuud enne Saksa okupatsiooni algust Eestis.
See artikkel turniirist Haag-Moskva 1948 on mul nüüd lõpetatud.
Edaspidi võib tulla minu poolt veel ainult väiksemaid täpsustusi.
Näiteks võtsin ühendust ühe inimesega, kes oskab ehk kommenteerida peatükki "Viimase vooru mänguteoreetiline analüüs".
Järgnevalt ootan tema (terminoloogilisi) nõuandeid.
Ühtlasi teen praegusest artikli variandist korraliku PDF faili. Vikipedia ei saa sellega 100% hakkama, näiteks tabelid kukuvad PDF failist välja ja pealegi poolitab lehekülje halva koha pealt. See PDF-asi võtab paraku mõnevõrra aega.
Tänan veelkord tehnilise abi eest, eriti Andrest.
--Jüri Eintalu (arutelu) 25. juuni 2015, kell 09:56 (EEST)

JÜRI EINTALU LÕPETAS SELLE ARTIKLI 20150625

Küljendasin ise käsitsi PDF-ks, nii et tabelid jäid ka sisse.
See on artikli lõpus välislink.
See fikseerib artikli tänase seisu, nii nagu ma selle kirjutasin ja siia maha jätsin.
Kõige paremat!
--Jüri Eintalu (arutelu) 27. juuni 2015, kell 06:41 (EEST)
Sain PDF-s ühest küljendusveast lahti. --Jüri Eintalu (arutelu) 28. juuni 2015, kell 07:16 (EEST)
PDF-s olid mõned failisisesed lingid surnud, parandasin need vead.
Rohkem seda PDF-i enam ei täiusta - vigu on vähe, aga uue PDF-i tegemine nende parandamiseks võtab ebaproportsionaalselt palju aega. --Jüri Eintalu (arutelu) 29. juuni 2015, kell 08:47 (EEST)
DJVU fail sellest artiklist lisatud väislinkidesse. --Jüri Eintalu (arutelu) 29. juuni 2015, kell 14:34 (EEST)

KÄESOLEVA ARTIKLI PDF seisuga 2015.06.27

Lisasin viited Paavo Kivine artiklile
"Dokumentaalselt tõestatud: Paul Keresel suleti tee maailmameistri tiitline" (Tuna nr 2, 2015).
Lisasin "Kirjanduse ülevaatessee" märkusse, et Kivine poolt esitatud dokument 09.10.1946, erinevalt Kivine tõlgendusest, siiski ei ole otsene tõestus, et nõukogude võim oli otsustanud takistada Kerese tulemist maailmameistriks.
--Jüri Eintalu (arutelu) 10. september 2015, kell 11:54 (EEST)

LISATUD VIIDE PAAVO KIVINE ARTIKLILE 2015


Arutelu:Jaanika Merilo

Sünninimi oli Jaanika Mihhalevitš, vahepeal oli perekonnanimi Heinsoo. Velirand (arutelu) 5. juuni 2015, kell 13:20 (EEST)

Ainult et siis oleks viiteid vaja.--Juhan121 (arutelu) 5. juuni 2015, kell 14:43 (EEST)

: Näiteks siin on sellest kirjutatud http://ekspress.delfi.ee/news/paevauudised/vaikeaktsionaride-inglit-ahistasid-maksumured?id=69006981 Velirand (arutelu) 5. juuni 2015, kell 15:06 (EEST)

:: Kuidas seda nime ukraina keeles kirjutatakse? --Epp 6. juuni 2015, kell 01:51 (EEST)

::: Kas mitte nii, nagu ukwi artikli pealkirjas? —Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 09:02 (EEST)

:::: Mõtlen Mihhalevitši. --Epp 6. juuni 2015, kell 13:00 (EEST)
 Arvan et "Михалевич" ("Тато Борислав Михалевич -- Президент at Союз художников Авангард - ФОРУМ and художник, философ at Союз Художников России
Past: Таллинский университет ЛЕКС and Союз Художников Эстонии").Küllaltki palju andmeid (sh ka ukrainakeelsed nimesid) on lehel/artiklis Новое Мерило украинского Кабмина; üks artikkel (v.k.) on: Украинскую экономику будет спасать двойник Анджелины Джоли ja veel üks Ukrajinska Pravda foorum: Эстонка Яника Мерило стала советником главы Минэкономразвития Украины (tsitaat: "...(шесть лет назад увидел свет сборник ее стихотворений «Rütmist väljas»)...").Ah ja, Sõõrumaa alluvuses on ta ka töötanud...—Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 14:05 (EEST)

Enised nimed eemaldati. Velirand (arutelu) 20. mai 2017, kell 12:51 (EEST)
neiuna Jaanika Mihhalevitš, ka Jaanika Heinsoo

See on halb sõnastus, võib-olla sellepärast eemaldatigi. Andres (arutelu) 20. mai 2017, kell 14:03 (EEST)

: Kas nüüd on parem sõnastus? Velirand (arutelu) 20. mai 2017, kell 14:06 (EEST)

:: Parem. Andres (arutelu) 20. mai 2017, kell 14:09 (EEST)

* 2015. aastal valisid Google ja Financial Times ta 100 innovaatori nimekirja (New Europe 100), kes muudavad maailma."Kesk- ja Ida-Euroopa 100 kõige uuendusmeelsema liidri sekka valiti ka kaheksa Eesti nominenti" Õhtuleht, 30. november 2015
* 2015. aastal nimetas Ukraina ajakiri Fokus ta 66 kõige mõjuvõimsama naise hulka Ukrainas.
* 2015. aastal paigutas Buduaar ta mõjuvõimsate Eesti naiste seas seitsmendale kohale.
* 2016. aastal nimetas Forbes Ukraina ta "uue põlvkonna parimaks lobistiks".
* 2016. aastal nimetas Fokus ta Ukraina mõjuvõimsate naiste seas juba 54. naiseks.
* 2016. aastal valisid ajakirja PaySpace Magazine 40 000 IT- ja innovatsioonivaldkonna lugejat Merilo võitjaks kategoorias "Isiklik panus idufirmade ja investeeringute arengusse" (Merilo poolt hääletas 31,25% lugejaid, samas kui järgmise koha võitja poolt hääletas 17,19% lugejaid).
* 2017. aastal nimetas ajakiri Biznes ta üheks "50 ärinaisest", kes on "ainsana suutnud olla edukas nii äris kui ka riigisektoris".
* 2017. aastal valiti ta Realist Online korraldatud Digital Vision laiaulatuslikul internetihääletusel Merilo aasta lobistiks.
* 2017. aastal nimetas ajakiri Fokus ta Ukraina mõjuvõimsate naiste seas 54. naiseks.
* 2017. aastal sai ta PaySpace Magazine'ilt Ukraina IT-auhinna kategoorias "Isikliku panuse eest idufirmade ja investeeringute arengusse".
* 2018. aastal nimetas majandusajakiri Fokus ta 57. kõige mõjuvõimsamaks naiseks.
* 2019. aastal nimetas ajakiri Korrespondent ta 45. kõige mõjuvõimsamaks naiseks Ukrainas.ТОП-50. Рейтинг самых влиятельных леди Украины - Korrespondent.net, 25.09.2019
* 2019. aastal oli ta nomineeritud nimekirja "Ukraina vabadusaastate TOP 25 fintech manageri"https://ua.news/ru/top-25-fintech-menedzherov-nashej-strany-za-gody-nezavysymosty-ukrayny/
* 2020. aastal nimetas ajakiri Korrespondent ta 49. kõige mõjuvõimsamaks naiseks Ukrainas
* 2021. aastal nimetas ajakiri Korrespondent ta 42. kõige mõjuvõimsamaks naiseks Ukrainas
* 2021. aastal nimetasid USAID ja EFSE TOP 50 "Mõjuvõimsaimat naist fintechi valdkonnas"https://fintechua.org/woman-in-fintech
* 2023. aastal nimetas Forbes Baltics ta nimekirja "Tuntuimad Balti riikide elanikud Ukrainas".
* 2023. aasta detsembris tunnustas Kaitseministeerium Jaanika Merilo juhitud MTÜd Herojam Slava tänukirjaga tegevuse eest.


Arutelu:Rahvusvaheline Kriminaalkohus

Resümeesse pandud märkuse peaks lahti kirjutama. --Epp 6. juuni 2015, kell 21:21 (EEST)
See on nimi, kirjutatakse läbiva suurtähega, sellenimelisi teisi ei ole. Andres (arutelu) 6. juuni 2015, kell 21:29 (EEST)
Teisi sellenimelisi luuakse pidavalt. "Haagi" panin ette sellepärast, et: 1 nii seda üldiselt tuntakse (käpik<->vanaema käpik), teiseks mõtlesin teisaldada parempoolsesse ülanurka enwi-st infobox tabeli, ilma "haagita" tundub mulle imelik (päälegi ei tule meelde, et oleksin kuulnud üheski keeles seda sõnaühendit ilma lisandita "haagi", aga...) —Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 21:41 (EEST)
Ja, kas Nürnbergi kohus ei olnud mitte samanimeliselt, r-v-line? ja väga paljud teised... —Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 21:44 (EEST)

Minu meelest nimetatakse mitteametlikult Haagi kohtuks Rahvusvahelist Kohut. Andres (arutelu) 6. juuni 2015, kell 21:54 (EEST)

: Kas V on mitteametlike nimetatatavate edastaja? (võib ju olla sada+ suunamislinki õigele nimele, mis ei õigusta vale nime all (minu meelest) esikohale tõstmist; hetkel vist ei saa siia isegi otsinguga "haagi krimi...")—Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 22:09 (EEST)

Nürnbergis tegutses Rahvusvaheline Sõjatribunal.

On olnud sarnase nimega kohtuid. Andres (arutelu) 6. juuni 2015, kell 21:58 (EEST)

: No kuule, see nimi siin ongi ametlik. Aga kui mitteametlik nimi on tuntud (võib-olla tuntum kui ametlik nimi), siis tuleb see muidugi edastada. Andres (arutelu) 6. juuni 2015, kell 22:20 (EEST)

:: Lihtsalt tähelepanek/uudistus: oled sa lugenud kokku oma tõdemusedastused, mis algavad sõnaühendiga "no kuule"? mina ka ei ole ;-) —Pietadè (arutelu) 7. juuni 2015, kell 20:43 (EEST)

::: No ei ole. Kas ma ei tohiks niiviisi öelda? See vallandub spontaanselt, kui ma olen väga üllatunud. Andres (arutelu) 8. juuni 2015, kell 03:06 (EEST)

:::: Oli lihtsalt mõeldud tõdemuse avaldamisena, et seda on kena lugeda, omamoodi "firmamärk" ;-) —Pietadè (arutelu) 8. juuni 2015, kell 08:42 (EEST)
Teisi sellenimelisi luuakse pidavalt. "Haagi" panin ette sellepärast, et: 1 nii seda üldiselt tuntakse (käpik<->vanaema käpik), teiseks mõtlesin teisaldada parempoolsesse ülanurka enwi-st infobox tabeli, ilma "haagita" tundub mulle imelik (päälegi ei tule meelde, et oleksin kuulnud üheski keeles seda sõnaühendit ilma lisandita "haagi", aga...) —Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 21:41 (EEST)
Ja, kas Nürnbergi kohus ei olnud mitte samanimeliselt, r-v-line? ja väga paljud teised... —Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 21:44 (EEST)
Lisaks, hiljuti kas loobus või avaldas soovi väljuda Haagi RV Krkohtu toimimisalast VF (kuni N? inimest tapnud ründe mahendamiseks?), natuke varem ehk nt avaldas Sparta linnriik soovi lahkuda Ateena r-v kohtu v-alast (või vastupidi, tõesti ei mäleta, olin siis veel noor...), jne —Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 22:01 (EEST)
Hetke ver, mille taastasid, jätam mu meelest kyll v6ga kentsakalt miski "maailma-välise-ylemise" mulje, imho.—Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 22:23 (EEST)
Ehk siis, enne infoboxi kopeerimist: siia peax tulema mitmed lingid, mis präägu puudu —Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 22:36 (EEST)

Eks siis pane lingid. Andres (arutelu) 6. juuni 2015, kell 23:27 (EEST)

: Enne seda teen boksi valmis, ja veel enne seda kasutan esmast inimõigust: magan... —Pietadè (arutelu) 6. juuni 2015, kell 23:42 (EEST)

Rahvusvaheline Kriminaalkohus — "...kui selliseid tabeleid sarnastes artiklites vajalikuks peetakse, tuleks teha mall..." enwi-s on see liigendatud, vist class="mergedtoprow" kaudu antud border parameetritega, mis muudaks sisu paremini hoomatavaks, minu meelest; selliseid rv organisatsioone, mille kohta on olemas kaardid (liige, mitteliige jne) on üpris palju, ja parema ülevaatlikkuse see ikka annab? —Pietadè (arutelu) 7. juuni 2015, kell 12:39 (EEST)

Olgu, aga kogu selle keerulise süntaksi artiklitesse kopeerimist tuleks üldiselt vältida.

Meil pole päris sama kood, mis inglise vikis ja ei tarvitse kasutada täpselt samasugust kujundust. Kui tabelisse on vaja vahejooni, siis saab kasutada ka muid analoogseid lahendusi. Pikne 7. juuni 2015, kell 12:52 (EEST)

: Teksti vaatajale kuvamiseks läheb see ikkagi html/php/css keelde.

: On sul mõni välja pakkuda, peale igale vajalikule tr-le style'iga borderi lisamise? (hr-ga on see häda, et see ei ühenda tabeli püstjooni, vaid jääb padding'u ja spacing'uga etteantud piiridesse)

:: Ma pean silmas koodi, mida kirjutajad näevad toimetamisaknas.

:: Ma arvan, et siin piisab praegu vahejoontest. Muidu võiks enamvähem samahästi kõik lahtrid olla äärejoontega. Et see vahejoon pole praegu päris servast servani, pole minu meelest puudus. Pikne 7. juuni 2015, kell 15:08 (EEST)

::: Me arvamused lähevad lahku (suletud ruum (lahter) ja sulgemata ruum (hr) on erinevad asjad ja kannavad erinevat eesmärki). —Pietadè (arutelu) 7. juuni 2015, kell 15:18 (EEST)

:::: Millist eesmärki antud juhul suletud ruum täidab ja sulgemata otstega vahejoon ei täidaks? Pikne 7. juuni 2015, kell 15:27 (EEST)
 Arutelu — Suletud ruum versus sulgemata ruum — väljuks ilmselt k.o. artikli teemast ja eeldaks interdistsiplinaarset lähenemist. —Pietadè (arutelu) 7. juuni 2015, kell 15:54 (EEST)

Ei, ma küsin ainult materjali esituse kohta siin artiklis. Võtan seda vastust nii, et erinevaid eesmärke siiski pole. Pikne 7. juuni 2015, kell 21:54 (EEST)
Vajalikkusest (parema ülanurga infokogumi): kui rv organisatsioonidel on 100+ liikmesriiki, erineva staatusega, siis on lihtsam need panna maailma kaardile, alternatiiviks oleks kõik need (lingistatult;-) artiklisse loendi(te)sse panna — see on minu arvamus. —Pietadè (arutelu) 7. juuni 2015, kell 13:55 (EEST)

Kaart on hea, aga pole ju eriti vahet, kas see on infokasti sees või väljaspool infokasti. Pikne 7. juuni 2015, kell 15:08 (EEST)

: Aga Vikipeedia kujunduse ühtlustamine? millel lugeja jaoks siiski on mingi väärtus. "Kasti" v6ix p6him6tteliselt artikli ruumis panna kuhu iganes. —Pietadè (arutelu) 7. juuni 2015, kell 20:56 (EEST)

:: Ühtlustada võib nii kastiga kui ka ilma. Ma ei ole siin otseselt kasti kasutamise vastu, aga kui ei paista, et kasti sisse on valitud kõigi samaliigiliste asjade juures ühtviisi olulised asjad, mida esile tõsta, ja eriti kui pole vastavat malli, siis on kastil üsna vähe mõtet. Kast eesmärk omaette igal juhul olla ei tohiks. Kasti on mõtet kasutada ikka seal või seda liiki asjade juures, kus ta on otstarbekas. Pikne 7. juuni 2015, kell 21:54 (EEST)

::: Su viimased kaks lisandust on POV-d (ehk isiklikud subjektiivsed arvamus(avaldused)), millel(e) puudub argumenteeritud alus; Tartus ent hakkab Päike loojuma ja ..—Pietadè (arutelu) 7. juuni 2015, kell 22:17 (EEST)

:::: Millest sa räägid? Ma esitan siin muidugi enda arvamust, nii nagu sinagi, aga mis puutub siia neutraalsus (POV)? Lihtsalt ma näen siin mõningaid arusaamatusi ja püüan neid selgitada. Pikne 7. juuni 2015, kell 22:32 (EEST)

::::: Ehk oskad siis ka selgitada, miks lisad  tägide sees tr lõpu ja teise tr alguse vahele  tägi — mis normatiivide järgi see olema peaks? (PS! see pole miskit isiklikku, vaid huviavaldus/abipalve HTML koodi kasutamise kohta)—Pietadè (arutelu) 23. juuni 2015, kell 20:29 (EEST)

:::::: Huvi pärast küsin, kus lehel se on. Aga esmapilgul tundub küll, et tegu on veaga html-i kirjutamisel.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. juuni 2015, kell 21:53 (EEST)

::::::: Ikka siin samal lehel. Tegin 7. juunil ingliskeelse artikli (tabeli kujul) infokasti ja tahtsin selle eeskujul ka lahterdada/liigendada (lõppude lõpuks saab ju ka tr-sse style'iga border'i väärtused sisse kirjutada), mingil ajal aga tekkis lehele märge "koodi lihtsustus" ja selle alla käis ka tr-de vahele pandud neli kriipsu (mis on koodina horizontal rule) ja enam-vähem selle praegune kujundus; viga see on (nii mulle 1990ndate alul õpetati), ma ei tea kui tark peab brauser olema, et sellest üle vaadata; teisipidi vaadates võib olla ka tegemist laiskusega (mille "garniiriks", tavapärastelt: mul on õigus ja nii peabki olema).—Pietadè (arutelu) 23. juuni 2015, kell 22:26 (EEST)Vaatasin praegu: nüüd on see td style'ina, aga, miks mitte tr alla ja mitte 000, vaid wiki tavahall? —Pietadè (arutelu) 23. juuni 2015, kell 22:38 (EEST)

:::::::: Ok. Mulle endale tundub, et infokastide kirjutamiseks on tunduvalt mugavam kasutada malli infokast, millele aga on teatav vastuseis olemas. (olen seda kuskil lugenud, aga üles otsida ei jaksa). selle css-i kirjutasin sinna praegu mina, aga muidugi muuda toon ära, mul puudu (infoboxi kasti ääre toon on #aaa).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. juuni 2015, kell 22:43 (EEST)
 Nujah, kunagi ka ülikooli arvutuskeskuse tugiisikuna (teaduskonnas) figureerinud ja "kursustunud", sain sellest isegi aru; ainult, et enne kui "vana hea ustava Rainbow" abil värvi "aaa" välja peilisin, olid selle sinna juba lisanud. ;-) —Pietadè (arutelu) 23. juuni 2015, kell 22:57 (EEST)
Minu poolest võib see joon olla tehtud ka nii nagu praegu. Aga ainust vahejoont (hr), mis siin viimati oli, näitab minu brauser veebilehe lähtekoodis ilusti tabeli lahtri sees, mitte kahe rea vahel (</tr> ja  vahel). Pikne 24. juuni 2015, kell 20:59 (EEST)
----
Miks mul on tunne, et infokastis peaks olema ka ingliskeelne nimetus?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. juuni 2015, kell 03:41 (EEST)

Töökeeled on inglise ja prantsuse keel. Andres (arutelu) 8. juuni 2015, kell 03:49 (EEST)

: Töökeeled küll, aga ametlik nimi on vist ka inglise keeles, mitte üksnes prantsuse keeles.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. juuni 2015, kell 03:52 (EEST)

:: Minu meelest on see just vastupidi. Ametlikud nimed ei ole ainult inglise ja prantsuse keeles, aga töökeeled on ainult inglise ja prantsuse keel. See õigustakski ainult inglise keele lisamist. Andres (arutelu) 8. juuni 2015, kell 05:04 (EEST)
----
President

Kas eesti keeles ei kutsuta seda kohtuametit mitte eesistujaks? 88.196.28.229 8. juuni 2015, kell 11:00 (EEST)

: Jah; samas on õigem ka "peaprokurör" (enwi pilt). —Pietadè (arutelu) 8. juuni 2015, kell 11:10 (EEST)

::Registrar peaks kohtuametina eesti keeles olema registripidaja. 88.196.28.229 8. juuni 2015, kell 12:31 (EEST)

::: enwi artiklis on kirjas: "The Registry is responsible for the non-judicial aspects of the administration and servicing of the Court." Selle ameti juht valitakse kohtunike poolt ametisse 5 aastaks. Rohkem seega ehk "sekretäri" moodi funktsioonid ja nende täitmine. —Pietadè (arutelu) 8. juuni 2015, kell 12:53 (EEST)


Arutelu:Latikas

Võtan selle osa välja.--Raamaturott (arutelu) 8. juuni 2015, kell 15:04 (EEST)

Latikad roogitakse ning lõigatakse selja pealt lõhki selliselt, et küljed kõhu osadega ühendusse jääks. Roogitud latikad pestakse jooskva vee all ning lastakse veidi nõrguda. Seejärel latikad soolatakse ning jäetakse paariks päevaks soolduma. Sooldunud latikad pestakse eraldamaks lima ning üleliigset soola. Latika pooled riputatakse, sabapidi nöörile aetult, tuule kätte ent vilusse kohta, sest päikesevalguse käes muutub kala kollaseks. Latikaid kuivatakse seni kuni nad täitsa kuivaks on muutunud. Kuivatatud latikaid säilitatakse kas tünnides ehk sobivates toidunõudes kihtidena laotult ja ilma soolata. Pealmisele kihile asetatakse kerge vajutis.

..meie esivanemate kohaselt. Peale leiva küpsetamist laotakse ahju puhtad õled ja nende peale kergelt soolatud kalad. Kalu tuleb kuivatamise juures pidevalt pöörata. Kalu kuivatatakse ahjus seni kuni latikad on läbiküpsenud ja kuivanud.
*"Kalatoitude valmistamise käsiraamat", Karl Oskar, Tln, 1927, lk 45-46.
----
Latikal on palju lähedasi liike, kes koevad umbes samal ajal. Seetõttu on nende liikide hübriidid tavalised. Kõige paremini on tundma õpitud latika hübriidi siberi särg, kes elab Ubinski järves. See kasvab kiiremini kui särg, aga aeglasemalt kui latikas. Isased saavad suguküpseks 3-aastaselt, emased 4-aastaselt.

See lõik kadus ära. --Andres (arutelu) 17. märts 2024, kell 11:52 (EET)


Arutelu:Målfrid Grude Flekkøy

Artikkel on üle kirjutatud, vikivormindus kaotatud.
Varasem sisu:
Målfrid Grude Flekkøy (29. november 1936 Oslo – 2. november 2013) oli norra psühholoog ja riigiteenistuja.
Ta töötas Norra lasteombudsmanina 1981–1989, olles maailma esimene inimene selles ametis.

Tema isa Sigmund Skard oli norra luuletaja, ema Åse Gruda Skard norra psühholoog.
Tema vend Halvdan Skard on Norra poliitik, kaksikõde Torild Skard on psühholoog, feminist ja poliitik.
Andres (arutelu) 10. juuni 2015, kell 01:35 (EEST)


Arutelu:Ahto Muld

See on müstifikatsioon, võtan välja. Andres (arutelu) 10. juuni 2015, kell 02:12 (EEST)
Ahto Muld (28. 7. 1939 Leningrad) on Raplamaal elav Eesti kirjanduskriitik ja kirjanik.

Muld on ajalehe Keskus kaastöötaja aastast 1997, teinud kaastöid ka ajalehtedele Postimees, Eesti Päevaleht jne. Pikaajalise koostöö tõttu Keskusega on teda sageli samastatud väljaande peatoimetaja Juku-Kalle Raidiga, samuti sama väljaande kaastöötajate Kivisildniku, Fagira D. Morti, Vaapo Vaheri ja teistega. Töötanud 1968-1969 lektorina Tallinna Pedagoogilises Instituudis, vallandati poliitiliste vaadete tõttu, töötanud katlakütja, öövahi ja Nõmme taarapunkti kassiirina, arvukate põraandaaluste trükiste ja tõlgete paljundaja ning ümberkirjutajana, tihedates suhetes hiljem mh. ansambli Propeller asutaja Peeter Volkonskiga. Mulla enda sõnutsi andis nõu Propelleri loomiseks, kuid pettus kollektiivis peagi. (Viide vajalik.) Mart Laari nõuniku Tiit Pruuli nõunik 1988-1995. (Viide vajalik.)

"Loomade elu", Ema ja Isa, 2014
"Tuhat raamatut, mis ei muutnud maailma", Ema ja Isa, 2015.
[[Kategooria:Eesti kirjanikud]]
[[Kategooria:Eesti kirjanduskriitikud]]


Kasutaja arutelu:Idaeurooplane

Hea Kesk- ja Ida-Euroopa Vikipeediate kevadisel artiklivõistlusel osaleja Idaeurooplane!
Suur tänu võistlusel osalemise eest! Palun Sind osalema ka artiklivõistluse lõputseremoonial, mis toimub koos Vikipeedia tõlketalgute tseremooniaga 18. juunil Tallinnas Euroopa Majas. Euroopa Maja asub aadressil Rävala 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt). Algus kell 17. Üritusel tutvustatakse mõlema võistluse tulemusi, antakse kätte auhinnad ja tänatakse žüriiliikmeid. Pakutakse veini ja suupisteid ning võimalust võistlustel osalenute ja žüriiliikmetega tutvuda.
Palun tulekust või mittetulekust teada anda. (teele ät wikimedia.ee)
WMCEE Spring: Vikipeedia:Wikimedia_CEE_Spring_2015
Tõlketalgud: Vikipeedia:Tõlketalgud_2015
Teele Vaalma
MTÜ Wikimedia Eesti

Tere!
Täname Teid Vikipeedia tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 9. juunil kell 17.00 Euroopa Liidu Majas Tallinnas (Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt). Anname üle auhinnad tublimatele tõlkijatele ning pakume veini ja suupisteid.
Palun andke võimaluse korral oma tulekust teada aadressil jana.laurend@ec.europa.eu.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Jana Laurend
Keelenõustaja
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
Tel. 626 44 09
E-post: jana.laurend@ec.europa.eu
Tere taas!
Olite 2016. aasta tõlketalgutel üks kõrvalauhinna võitjatest. Palun võtke minuga ühendust, et saaksime auhinna üleandmise koha ja aja kokku leppida.
Tervitades
Jana Laurend


Arutelu:Zenon Kitionist

Lisasin lehele toimetamismalli, sest hetkel ei jõua artikliga pikemalt tegeleda, kuid kõige olulisem filosoofiaosa jäi praegu väga õhukeseks, st artikkel on tasakaalust väga väljas. Lisaks ei ole mul hetkel käepärast ka filosoofiaosa põhjalikumaks lahtikirjutamiseks tarvilikku kirjandust. Loodetavasti jõuan ka ise kunagi selle artikli juurde tagasi, aga hetkel ei oska öelda, millal. Vabandan. --Misosoof (arutelu) 13. juuni 2015, kell 21:54 (EEST)
Tema eluaastad ei ole kindlalt teada. Andres (arutelu) 14. juuni 2015, kell 09:07 (EEST)

Tänan täpsustuse eest! See on tegelikult õige. Eemaldasin kategooriad ja lisasin u aastate ette. Kahjuks ei leidnud hetkel asjakohast Philodemose viidet, mida surma-aasta järele lisada. --Misosoof (arutelu) 14. juuni 2015, kell 15:40 (EEST)

Õige Zenon noorema pilt oleks sarnane
https://www.gettyimages.com/detail/news-photo/um-335-um-262-v-chr-philosoph-griechenland-begr%C3%BCmder-der-news-photo/541454339#um-335um-262-v-chrphilosoph-griechenland-begrmder-der-schule-der-picture-id541454339

Kas see pilt on õige? Andres (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 20:39 (EET)

Artikli juures on Zenon vanema Eleast pilt


Arutelu:Tartu Uus Teater

Kelle oma teater on? Mingi üldülevaade kuluks ka ära: lavastajad, näitlejad, kunstiline areng jne. Ehk saaks teatrirahvalt isegi mõne sisevaate või etenduse pildi. --82.131.108.237 14. juuni 2015, kell 13:53 (EEST)

Tartus on 19. saj olnud samanimeline teatrihoone, vt --Estopedist1 (arutelu) 6. aprill 2016, kell 18:36 (EEST)


Kasutaja arutelu:Helinalusti

Tere tulemast Vikipeediasse, Helinalusti! Kui lisad artiklisse uut materjali, siis ära varasemat sisu ega siselinke kustuta. Adeliine 14. juuni 2015, kell 18:04 (EEST)

Väga suur tänu ulatusliku tõlketöö eest Eugen Sandowi artikli täiendamisel! Vormistasin artiklit veidi ümber ja ilmselt kogenumad kasutajad teevad seda veel. Seetõttu tahtsin lihtsalt teada anda, et Vikipeedias on oma vormistusreeglid, millega saate tutvuda vormistusreegleid tutvustaval lehel. Mõnusat sisseelamist ning usinat vaba entsüklopeedia toimetamise jätku! --Misosoof (arutelu) 14. juuni 2015, kell 19:30 (EEST)


Arutelu:Kirovi-nimeline Sõjameditsiini Akadeemia

Kas mitte niiː "S. M. Kirovi nimeline Sõjameditsiiniakadeemia"? --Hirvelaid (arutelu) 15. juuni 2015, kell 22:24 (EEST)

Jah, miks mitte. Andres (arutelu) 16. juuni 2015, kell 10:50 (EEST)

:Lähtusin ETISes kasutatud lahkukirjutusest. --WikedKentaur (arutelu) 16. juuni 2015, kell 20:50 (EEST)

suunasin esialgu märksõna Sõjalis-Meditsiiniline Akadeemia (sõjalis-meditsiiniline akadeemia) siia, sest meil peavad vist kõik lingid silmas Peterburi oma. Suurvikides on see tehtud täpslk-ks, vt nt :en:Military Medical Academy--Estopedist1 (arutelu) 14. jaanuar 2017, kell 15:56 (EET)

Minu meelest võiks pealkiri olla Kirovi-nimeline Sõjameditsiini Akadeemia. --Hirvelaid (arutelu) 15. august 2018, kell 09:44 (EEST)


Arutelu:Thomas Haynes Bayly

Thomas Haynes Bayly pole vähetuntud kirjanik. Tema laulu „Long Long Ago“ on youtube'is mitmekümnes variandis. Pioneeriaegadest inimesed peaksid seda viisi tundma, sest nõukaajal tehti viisile järgmine laul:

Kõlava lauluga läheb me rühm,
püsti on pead, sirged on read.
Meiega, sõbrake, pea sammu üht,
nõnda on marssida hea.
Refrään kõlas Brežnevi ajal nii:
Metsade rüppe minna rändama
pioneerid hei! nüüd võime lauluga.
Kaart näitab rännusihti,
kompass on abiks tihti,
edasi sõbrad lauluga.
Poisid tegid värsid ümber:
Kompassi pole vaja,
kaart näitab s...maja,
edasi pätid kisaga!
Toona ei kujutanud keegi ette, et kolmveerandi tolle pioneerilaulu meloodia autor on keegi vanaaegne inglise klassik; tänapäeval jälle ei üllata nõukaaja tegemised vist kedagi.
Lisaks on youtube'is kuuldaval Baylylt: „Welcome Me Home“, „Oh No, We Never Mention Her“, „I’d Be a Butterfly,“ luuletus „Oh, Where Do the Fairies Hide their Heads“.
Bayly ongi enim tuntud nii tõsikoomiliste kui ka väga lüüriliste luuletuste loojana, milliseid ta osalt viisistas või tegid neile viise teised. Kirjutas elu jooksul 36 näidendit. Et tema sulg niivõrd hästi jooksis, kirjutas ta ka romaane.
Thomas Haynes Bayly sündis Bathi linna lähistel 13. oktoobril 1797 ja jäi vanemate ainsaks lapseks. Tema nii ema- kui ka isapoolsete sugulaste seas oli aadlikke. Isa, Nathaniel Bayly oli ümbruskonnas üpris mõjukas isik. Juba väga noorelt ilmnes pojal luuletamisoskus. 7aastaselt lahkus ta isakodust Winchesteri kooli. Teda peeti seal laisavõitu õpilaseks, sest tema mõtted näisid olevat mujal. Asus koolipoisina luuletusi kirjutama. Tema vanaisagi, Arthur Freeman oli luuletanud. Winchesteri koolis hakkas Thomas andma välja kord nädalas ilmunud päevakajalist koolilehte.
Olles 17aastane, palus isa tal süveneda seadusandlusse, lootes temast saavat advokaadi ja isa mantlipärija. Poeg lõigi kaasa seadusetundjaks õppimises, ent pühendus peagi ajakirjadele artiklite kirjutamisele. Isa nõustus tema loobumisega juurast. Thomas kirjutas varjunime all „Q on the corner“. Teda ei huvitanud ei jaht, ratsutamine ega kalapüük, nagu teisi noorsande. Ta armastas aga üksinda looduses uidata, märkmik käes. Ainsaks huviks tekkis töö sulega. Andis välja mahuka luuleteose „Rough Sketches of Bath: Epistles and Other Poems“ [„Tahumatud visandid Bathist: epistlid [värsskirjad] ja teised luuletused“], mis avaldati, kui ta oli alles 21aastane.
Bayly asus õppima usulises õppeasutuses St Mary Hall Oxfordis. Oli seal kolm aastat teoloogia üliõpilane. Vaheajad veetis Wighti saarel koduõpetaja juures end täiendades. Seal aga hakkas ta huvituma meresõitudest sugulase jahiga, hoidudes seetõttu vahel eemale õppetööst, mille eest sai koduõpetajalt noomida.
Oxfordis St Mary Hallis õppis ta teoloogia üliõpilasena vaid kolm aastat seetõttu, et tal kadus huvi püüelda akadeemilist kraadi. Aasta enne Oxfordist lahkumist sai ta kirja ühelt temale peaaegu tundmatult Bathi neiult. Kirjas sooviti teada, milline on kirjutaja venna tervislik seisund, kes samuti õppis Oxfordis. Kodus arvati too noormees olevat tõsiselt haigeks jäänud. Kahtlustati tiisikust, mis oli juba mitmed suguvõsa liikmed hauda viinud. Oma vennalt ei olnud neiu selgitusi saanud. Järgnes pikk kirjavahetus noore Bathi daamiga, kel mure venna pärast. Venna tervis üha halvenes ja hr Haynes Bayly, kelle loidus oli nüüd sootuks kadunud, püüdis igati haige eest hoolitseda. Palavik alanes, andes lootust tervenemiseks, mis aga osutus petlikuks. Lõpuks tuli tal sulgeda oma käega surnu silmad.
Bathi tagasi pöördudes jätkus tutvus neiuga, kelle pere Baylyt hoolivuse eest tänas ning kutsus teda sageli külla. Lein viis armastuseni. Tõstatus küsimus, kas hr Haynes Bayly suudab hakata rohkem teenima, et abielluda. Thomas aga sõltus rahaliselt täiesti isast, kes ei olnud valmis poja abiellumiseks raha kulutama. Ka noore daami kolonelist isal polnud erilist kaasavara pakkuda. Armunud leidsid, et nende edasine elu ei saa põhineda vaid armastusel, ja lahkusid teineteisest. Nagu ikka, kirjutas Thomas Haynes selle puhul luuletuse.
Ta reisis Šotimaale, kus kirjutas teiste ballaadide seas „Oh No, We Never Mention Her“. Aastase Šotimaal oleku ajal kirjutas luulekogu „Songs to Rosa“.
Reisis seejärel Dublinisse, mille kõrgemas seltskonnas avaldati kohe tema mitmekülgsuse üle imetlust. Erarahvateatrid olid Dublinis väga külastatavad. Tolle pealinna elanikud lausa neelasid tema kirjutatud näidendeid. Ta loobus seepeale lõplikult usulistest õpingutest. Tema armastatud neiu näis ta mõtteis hakkavat tuhmuma. Dublinis elatud aasta osutus nii säravaks, et ta pühendus nüüdsest vaid loomingule. Avaldas luulekogud „Miniature Lyrics“ ja „Isabel“.
Tuntud Iiri helilooja hr Michael William Balfe oli just alanud muusiku karjääri, kui kirjutas viisi Bayly ballaadile „Come, Open the Casement, My Dear“ [„Palun ava aken, kallis“]. 1824 naasis hr Haynes Bayly Bathi.
Seal elav proua Hayes korraldas koosviibimisi, mida külastasid säravad ja andekad inimesed. Proual oli vaid üks tütar, kes, kuulnud ballaadi „Isabel“, soovis näha selle autorit. Preili toonasel austajal paluti tutvustada tolle luuletajast tuttavat. Proua Hayes avastas, et on käinud poeedi emaga ühes koolis. Bayly sõber ei aimanudki, et tutvustab oma kallimale tolle tulevast abikaasat.
Ehkki härra Haynes Bayly oli sarmikas ja meelepärane, ei hakanud asjad mitte kohe susisema. Preili Hayes leidis, et ta pole ikka päris see. Läks oma emaga hoopis aastaks Pariisi, kus aga hakkas hr Haynes Bayly järele igatsema. Too kirjutas vahepeal Lord Byroni surma puhul ilusa luuletuse.
Edaspidi hakkas hr Haynes Bayly neid sageli külastama. Kinkis preili Hayesile karbi rubiinpunase südame ja luuletusega.
Nad abiellusid 1. juulil 1826 Cheltenhamis ning preili Hayesist sai proua Helena Becher Bayly.
Esimese luuletuse pärast pulmi „I’d Be a Butterfly“ [„Oleksin liblikas“] kirjutas Bayly lord Ashtowni villas Southamptoni jõe ääres. Ajendiks oli, et härrad olid daamidega jalutama mineku asemel valinud hoopis Bakchose kummardamise ega läinud välja naistele seltsiks. Üksnes Bayly püüdis daamid üles leida. Teda märgates kiirustasid daamid solvumise tõttu temast eemale, kuid jäid siis seisma. Ent ta pöördus neist ise ära ja istus lehtlasse. Nähes liblikat, kirjutas ta seal ülalmainitud ülimenukaks saanud teose. Daamid muutusid peagi leplikeks ja kuulasid luuletust suure huviga.
1827 külastasid härra ja proua Haynes Oxfordis Bayly Alma Mater’it, kus nad lugupidavalt vastu võeti. Samal aastal sündis neile tütar, misjärel proua tutvustas Iirimaal Cork’i külastades oma mehele enda sugulasi. Too lõpetas seal ballaadi „Songs of Season“. Kirjutas romaani: „The Aylmers“ ja lühijutu „A Legend of Killarney“ [Killarney – väikelinn Iirimaal Kerry maakonnas]. Olles pärast romantilist abiellumist eriti viljakas, ilmusid tema sulest laulu- ja ballaadikogumikud „Loves of the Butterflies“ [„Liblikate armastused“; see oli pühendatud lord Ashtownile] ja „Songs of the Old Château“ [„Vana mõisa laulud“,].
1828 tabas teda podagrahoog, mis läks õnneks üle. Sellal avaldas ta viiskümmend ballaadi eeskätt tutvuskonnale jagamiseks.
Ainult kirjutamisele pühendununa oli Bath talle kitsaks jäänud ja ta oli kolinud Londonisse Wyndham Place’i tänavale. 1829 tõlkis Šveitsi luuletusi ning sai londonlastele tuntuks näitekirjanikuna, kirjutades „The Witness“ [„Tunnistaja“]. Ent seda etendati vaid seitse korda. Menukamaks osutus „Sold for a Song“ [„Müüdud laulu eest“].
Ta külastas tuttavaid Londonist väljaspool. Kord Bathist Londonisse sõites kirjutas ta postitõllas komöödia „Perfection“ [„Täiuslikkus“]. Seda peetakse tema parimaks näidendiks. Mitmed teatrid lükkasid näidendi tagasi, kuni madame Vestris selle vastu võttis. Järgnesid näidendid „The Songs of the Boudoir“ [„Buduaari laulud“] ja mõne tunniga kirjutatud „We Met“ [„Me kohtusime“]. Plaan kirjutada ooper Šoti kuningast James II-st jäi teostamata [James II, *1430 †1460; tema varajasest noorpõlvest pole mitte midagi teada].
Aastaks 1831 oli Bayly sattunud rahalistesse raskustesse. Ta oli investeerinud naise kaasavara söekaevandustesse, kuid rahapaigutus osutus sealse halva majandamise tõttu edutuks. Tema isal oli sama mure, sest oli pannud poja mitmele võlatähele käe alla. Lisaks ilmnes, et tema Iirimaa agent ei olnud tegutsenud päris ta huvides. Rahaülekanded tulid sealt kuis juhtus ning olid oodatust palju väiksemad. Kirjanik palkas uue agendi, kuid juba liiga hilja.
Bayly reisis selle mõjul välismaale. Pani sule käest ega kirjutanud mõnda aega mitte midagi, ehkki just kirjutades oleks ta oma olukorda kergendanud. Elu Prantsusmaal aga turgutas teda. Ta avaldas Boulognes 328 leheküljelise luuleraamatu „Musings and Prosings“ [„Mõtisklused ja proosa“], mida trükiti vastavalt tellijate arvule; tellijaid oli sadu.
Olles Bathis, märkas ta ühel päeval naabermaja ees valgete lintidega tõlda. Sai teada, et oli abiellutud. Mõrsja oli noor, ilus ja rikas, aga oh häda! teda tabasid aeg-ajalt vaimuhaigushood. Peigmees teadis seda ning arvati, et ta abiellub pruudiga tolle raha pärast. Pruutneitsiks oli pruudi õde, kes oli haigushoogude ajal tema eest alati hoolitsenud. Nüüd üksi koju elama jäädes jäi õde väga õnnetuks. Hr Haynes Bayly kirjutas selle põhjal tuntuks saanud ballaadi „The Bridemaid“ [„Pruutneitsi“].
Baylyd elasid edaspidi tagasihoidlikult, mees kirjutas näidendeid. Ühe näidendi valmis saades pidas ta alati veidi puhkust. Üldse kirjutas ta elu jooksul kolmkümmend kuus näidendit.
1833 läks hr Haynes Bayly Pariisi ning naasis 1836 Londonisse, kus sõbrad teda pikisilmi ootasid. Teda inspireerisid Shirley pargi metsad. Armastas seal veeta aega paadist tehtud suvilas; kirjutas tollest paadist luuletuse. 1837 ilmus temalt poeemiraamat „Weeds of Witchery“ [„Nõiarohud“].
Ta muretses väga oma varandusliku seisu pärast, mis ei läinud paremaks. Vaid sulega sai ta seda pisut turgutada. Tal õnnestus 1837. aastal sõlmida leping kirjastaja hr Richard Bentleyga romaanisarja „Naiste headus“ kirjutamiseks, mille eest viimane hästi maksis. Sari sisaldas kaht iseseisvat romaani: „Kate Leslie“ kahes osas ja „David Dumps: Or, the Budget of Blunders“ [„David Dumps ehk Eksisammude virvarr“; eesti keeles ilmub 2015].
Kahjuks halvenes Bayly tervis üha ja teda tabas ajupõletik, mille pärast oli pikka aega voodihaige. Ent suve hakul hakkas tal parem ja ta suutis võtta end kokku. Ei kaotanud eales lootust. Oskas end nii hästi valitseda, et tuttavatel polnud tema raskustest aimugi. Nood nägid vaid tema helget poolt.
1838 juunis sündis Baylydel teine tütar. Kui proua Bayly suutis juba reisida, siirdusid nad Boulognesse. Jäid sinna järgmise suveni.
Selle aja jooksul käis ta korra Cherbourgis külastamas oma lesestunud ema. Teda tabas taas haigus – sapi hädad, mis sügiseks ägenesid murettekitavaiks. Sai Londonis parimat saadaolevat arstiabi, ent ei paranenud kuigivõrd. Külastas Norwoodi sõpru. Kirjeldas oma valu: „Nagu nokiks raisakotkas külge.“
Soovis naasta Norwoodist pere juurde Boulogne’is, kuid Londonisse jõudes oli tal tervis nii halb, et ta vajas kohest arstiabi. Proua kavatses reisida otsemaid tema juurde, aga sai mehelt kirja, et too tuleb Boulogne’sse. Härra Haynes Bayly oli nüüd kollatõves, mis ägenes päev-päevalt ja ta kannatas väga.
Talle soovitati minna Cheltenhami, mille õhk ja veed teda ehk aitaksid. Ruttaski koos Londonisse naasnud perega sinna. Kahjuks lisandus kaugele arenenud kollatõvele vesitõbi. Bayly jäi järjest nõrgemaks ning tal hakkas nägemine kaduma. Ometi suutis ta jääda rahulikuks: ootas enda sõnul hauatagust elu ja jumala armu.
Ta lahkus vaikselt 41aastasena 2. aprillil 1839. Tema põrm lebab Cheltenhami uuel kalmistul. Hr Theodore Hook kirjutas talle hauakirja:
Ta oli tore lastevanem,
oma naist armastav mees, menukas kirjanik
ja
täiuslik härrasmees.
Mälestades tema kõiki häid omadusi,
milliseid tema abikaasa nii hindas,
püstitas selle mälestustahvli
tema lohutamatu ema.
Allikas: Helena Becher Bayly, „Memoirs of Thomas Haynes Bayly“ (1844); spenserians.cath.vt.edu/BiographyRecord.php?bioid=36984

Thomas Haynes Bayly'st pioneeriaja ning abikaasa Helena Becher Bayly mälestuste põhjal


Arutelu:G4S Eesti

Palun tõstke ajalugu õigesse järjekorda tagasi, et uuemad sündmused oleksid allpool. Adeliine 26. juuni 2015, kell 20:03 (EEST)

Milles seisneb artikli mitteneutraalsus? Postituvi 2. juuli 2015, kell 22:59 (EEST)


Arutelu:Martin Repinski

Siit ei saa teada, miks teda poliitikuks või ettevõtjaks nimetatakse. Ma saan aru küll, et pooleli, aga see ju jääbki nüüd nii. Pole mõtet jätta ripakile artikleid, kust midagi teada ei saa. --Epp 30. juuni 2015, kell 23:42 (EEST)

Aga sina ära jäta virinat. Vigin elunormiks!

: Palun vältida isiklikke rünnakuid. Andres (arutelu) 22. november 2016, kell 11:54 (EET)

Martin Repinski on vabaabielus ja ta on poja isa.

Ma ei väida, et see vale on, kuigi ma pole poja kohta usaldatavat allikat leidnud. Aga see on eksitav, sest ta on praegu Siret Kotka elukaaslane. Andres (arutelu) 22. november 2016, kell 11:54 (EET)

:Riigikogu kodulehel olev info ( alajaotuse Elulugu alt) peaks olema küll usaldusväärne.--Juhan121 (arutelu) 22. november 2016, kell 12:02 (EET)
Kui siin on juba tsitaate, siis võiks mainida ka juhtumit Dmitrijeviga ja Siret Kotka tänu. Andres (arutelu) 22. november 2016, kell 11:57 (EET)
Sammleri link pole sisustatud.
Välislingid on tagurpidi järjekorras. Andres (arutelu) 23. november 2016, kell 18:39 (EET)
Kas Repinski ka praegu tegelikult üliõpilaste nimekirjas on, pole teada. Koolipoolset ametlikku kinnitust ega eitust ei ole.

Mida tähendab venekeelne saadik, lauses "... kuulus Repinski nende Keskerakonna venekeelsete saadikute hulka, kes jätsid hääletamata."? --kanakukk (arutelu) 6. detsember 2016, kell 18:45 (EET).

Muide, ta on öelnud, et oli selle hääletuse ajal ära, vist Venemaal. 146.255.183.17 6. detsember 2016, kell 18:55 (EET)

: Tegin muudatused. Asjaolu, et keegi Korb on Ratase valitsuses ja jättis ka hääletamata, ei puutu sellesse artiklisse küll mitte kuidagi. Teeksin ka selle remargi, et kui sm Stalin räägib rahuarmastusest, aga tegelikult on käed õlgadeni verised, siis see ei ole ka hea variant. Eesti vaimus ei ole niivõrd oluline, kas keegi hääletab poolt v vastu, vaid millised on inimese väärtused tegelikult. --kanakukk (arutelu) 13. detsember 2016, kell 10:36 (EET).
----
Aga Ado Birgi kahepäevane valitsus 1920. aastal? Kas selle liikmed ei kuulu Eesti ajalukku? Mis on Eesti?

Tegin paranduse. 146.255.183.17 6. detsember 2016, kell 22:52 (EET)
----
Valede, häma ja kummaliselt rumala jutu – näiteks kitsepiima pakkumine potentsiravimi pähe - kasutamine oma avalikuks tulnud varasemate seaduserikkumiste õigustamiseks põhjustas Keskerakonnas ja Eesti ühiskonnas tervikuna tugeva vastuseisu.

Tundub, et see lause on hinnanguline (mitte erapooletu) ja osalt originaaluurimuslik. 146.255.183.17 6. detsember 2016, kell 22:22 (EET)

:Võtsin välja. Potentsiravim pole nüüd küll mingi eriline teema olnud, põhiprobleemideks said ikkagi kunagine kriminaalia, kahtlus kitsefarmi maksude korrektsuses (ümbrikupalk) ja vähemal määral ka Hollandist toodud juustu müümises Eesti oma pähe; viimast kaht noormees eitas. Aga kui keegi tahab neist kokkuvõtte teha, peab see olema neutraalselt sõnastatud.
----
Ta ei ole praegu Riigikogu liige, vaid ikka veel minister. Artikkel tõttab sündmustest ette. 146.255.183.17 6. detsember 2016, kell 22:52 (EET)

Repinski & Riigikogu avaldus "75 aastat juuniküüditamisest"


(Please excuse the English)

The draft for the Writing Contest Report is now available for peer review on Meta. If you participated in a contest or helped organize one, we would love to hear what you think about the report! Please feel free to comment on the design of the report, ease of navigation, ease of reading, or usefulness. We are hoping to have the summary page translated to several languages soon, and we are aiming to publish more widely on July 7!

If you would like to hear updates about evaluating wikimedia programs, follow the learning and evaluation team through: facebook, google plus, twitter account, our mailing list, or email us anytime at eval [at] wikimedia [dot] org.

--EGalvez (WMF) (arutelu) 2. juuli 2015, kell 00:43 (EEST)

Writing Contest report available on Meta

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Psühholoogia sisutalgud 2014


(Please excuse that this message is in English!)

Hello! The draft for the Writing Contest Report is now available for peer review on Meta. If you participated in a contest or helped organize one, we would love to hear what you think about the report! Please feel free to comment on the design of the report, ease of navigation, ease of reading, or usefulness. We are hoping to have the summary page translated to several languages soon, and we are aiming to publish more widely on July 7!

--EGalvez (WMF) (arutelu) 2. juuli 2015, kell 02:20 (EEST)

Writing Contest Report draft available for review

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Tõlketalgutest osavõtjad ja tõlgitavad artiklid 2013