Kasutaja arutelu:Anttix

Tere tulemast Vikipeediasse, Anttix! Andres 11:57, 27 Oct 2004 (UTC)

: Tere tulemast ka minu poolt. Oma katsetusi võid proovida näiteks Kasutaja:Anttix/Liivakast, mitte artikli lehel. Artiklis Oskar (laevavrakk) kustutasin pildi osa ära aga ma saan aru, et tahad suurt tööd ette võtta, mis koosneb väga paljudest mallidest. Meil on kombeks need ka tõlkida (nii malli nimi kui ka väljad). Alusta mallist  ja tõlgi väljad "Ship image" ja "Ship caption". Jõudu soovides, --Tiuks 24. august 2008, kell 23:41 (UTC)
Kui keegi kangesti tahab, siis on alati võimalus võtta ja teha eesti keelne laeva info mall.
Hetkel tõlkisin mallis olulisemad pealkirjad (eks ajapikku jõuab täiendada) ja väljade nimesid nimme ei kavatsegi tõlkida. Sedasi on korrastatud andmeid oluliselt lihtsam tõsta inglise ja eesti keelse wikipeedia vahel.

laevade kohta on minu arust mingi asi olemas. Vaata näiteks Reet--Hendrix 25. august 2008, kell 00:15 (UTC)
Viidatud artiklis on kasutatud HTML tabelit, mitte spetsiaalset laevamalli nagu inglise keelses vikipeedias tänasel päeval kombeks --Anttix 25. august 2008, kell 00:18 (UTC)

Reedas on tõesti tabel. Meil on  ja  aga kas need toimivad, seda ma ei tea. Kõige lihtsam on ingliskeelne nimi teisaldada eestikeelseks ja kõik toimib. Nii on mul tehtud kõik Vikiprojekt Muusikud mallid. Eestikeelses Vikipeedias peavad olema eestikeelsed mallid. Küll varsti kisa tõstetakse. --Tiuks 25. august 2008, kell 00:21 (UTC)

:siis tuleks see laeva mall teha ja üksipulki läbi arutada, mis seal olema peab, et annaks laeva malli mõõdu välja. Et siis obligatoorsed karakteristikud.--Hendrix 25. august 2008, kell 00:24 (UTC)

::Jalgratast pole mõtet leiutada. Inglise keelses on korralikud mallid olemas ja need said praegu 1:1 üle kopeeritud. Kes kangesti tahab terve malli koos muutujatega ära tõlkida, siis palun: see on vikipeedia ja kisamise asemel on kõigil võimalus käed külge panna. Mina sellel sügavat mõtet ei näe: "keelelise puhtuse" tulemus on see, et lihtsa laeva andmete copy-paste ja paari inglise-keelse sõna äravahetamise asemel tuleb hulk mõttetut neegritööd teha. --Anttix 25. august 2008, kell 00:28 (UTC)

::: Sellepärast meil malle ei tehtagi nagu seeni peale vihma, sest nendega tuleb vaeva näha ja tõlkida. Kes kopib, see peab ka tõlkima. --Tiuks 25. august 2008, kell 00:30 (UTC)

::::just. Mall peab Eesti Vikis olema eesti keelne, vastasel juhul ta lihtsalt ei leia kasutamist--Hendrix 25. august 2008, kell 00:34 (UTC)

:::: Kuule seltsimees, kui Sulle minu mallid ei meeldi, siis tõlgi ise "keelepuhtaks" või lõpeta Oskar (laevavrakk) vandaliseerimine ja andmete kustutamine. Mis ajast on ühilduvus inglise keelse hüpertekstiga halb? Äkki lülitaks Image: tagid ka välja? Mind huvitab, et ma saan samad andmed hiljem inglise keelsesse sama laeva kohta käivasse artiklisse üle kanda, mitte mingi totter mallisõda. --Anttix 25. august 2008, kell 00:39 (UTC)

:::::programmeerimises on olemas selline mõiste, nagu "kasutajasõbralikkus". Kasutaja ei pea higistama, et panna mingit koodijuppi paika. See, kes unustab selle selle lihtsa tõe, peab leppima tõsiasjaga, et tema looming heidetakse kõrvale, kui kasutamiseks sobimatu--Hendrix 25. august 2008, kell 00:41 (UTC)

:::::: Vot nii lihtsalt see asi ei käi. Mina rääkisin algul sama juttu, et miks teha kilplase tööd. Lihtsam on ju inglise viki artiklist kopida siia ja ongi korras. Kopeerida tuleb aga meie mallist tõlgutud kood ja peab ikkagi vaeva nägema. Sellega harjub ära ja ma ei vandaalitse vaid eelmaldasin ebasobiva osa. --Tiuks 25. august 2008, kell 00:44 (UTC)

::::::: Kuul härra, mis õigustusega Sa solgid minu kirjutatud artiklit, kui ei meeldi, tee paremaks, aga ära hävita. Kui ei meeldi inglise-keelne malli kasutamine, palun, tee eesti keelse peale ringi. Minul ei ole aega raisata selliste mõttetuste peale. Kui see jama siin edasi kestab, siis kolin oma planeeritud artiklisarja Eesti laevavrakkidest lihtsalt isiklikku mediawikisse ja jutul lõpp. Ma hakkan vist mõistma, miks eesti keelseid artikleid nii vähe on: selle asemel, et kirjutada osa seltskonda lihtsalt kustutab. Aitäh! --Anttix 25. august 2008, kell 00:49 (UTC)

:::::::: Mina tegelen muusika osaga ja kõige tähtsam on artikli sisu. Infokast on hoopis teisejärguline. Ja ma ei ole härra vaid proua. --Tiuks 25. august 2008, kell 00:52 (UTC)

::::::::: Laeva tehnilised andmed ja fotod on sama palju artikli sisu kui tekst, aga teeme nii, et Sina tegeled oma muusika artiklite paremaks tegemisega ja mitte ei kusuta teiste kirjutatud asju ära, eks? Mina ei roni Sinu marjamaale, Sina ei käi minu liivakasti pissimas. Sobib? --Anttix 25. august 2008, kell 01:02 (UTC)

mis puutub inglise-eesti-jne viki ühilduvuse osasse, siis on see puhtalt programmeerimise ehk malli kujunduse teema. Kui viitsid progeda, saab teha universaalse malli keelespetsiifiliste lisandustega. Seega, palun, vähem plärtsumist ja rohkem loomingut. Jõudu tööle universaalsete mallide väljatöötamisel--Hendrix 25. august 2008, kell 00:56 (UTC)

: Ehk täpsustad seda "universaalsete" mallide asja. Mõni viide näiteks? --Anttix 25. august 2008, kell 01:02 (UTC)

::vaata Commonsisse näiteks. Head ööd--Hendrix 25. august 2008, kell 01:06 (UTC)

:::No ei leia mina kuskilt mingeid selliseid imelisi "isetõlkivaid" malle, mis võimaldaks vastavalt keelele muutujate nimesid muuta. Ainuke võimalus ühilduvuse tekitamiseks on mallid defineerida topelt. Kui mul midagi kahe silma vahele jäi, siis oleks õnnelik täpse lingi üle, kus sellistest elukatest juttu on --Anttix 25. august 2008, kell 02:33 (UTC)

::::ilmselt väljendasin end segaselt. Pidasin universaalse malli all silmas seda, et seda oleks võimalik kasutada igas vikis ja vastavas keeles ilma malli ümbertegemise/kohendamise vajaduseta--Hendrix 25. august 2008, kell 06:27 (UTC)

::::: See tähendab seda, et ühe välja peab tegema kakskeelseks nagu Ahsoous mind õpetas pillide mallis:  Et artiklites oli väli suguluspillid aga tegelikult peab olema sugulaspillid, siis samamoodi saaks lisada ingliskeelsele sõnale eestikeelse sõna. Meie artiklites oleks eestikeelne kood ja olekski asi lahendatud. Aga see nõuab lisatööd ja seda sa ei viitsi ju teha. --Tiuks 25. august 2008, kell 11:08 (UTC)
----

Ja kui sa ei märganud, siis sinu töö on kasutaja alamlehel Kasutaja:Anttix/Liivakast. Mitte midagi ei ole kaotsi läinud. --Tiuks 25. august 2008, kell 00:59 (UTC)

: Tundub, et me siis peame seda redigeerimissõda edasi pidama kuna konsensust me siin vist ei saavuta. Eks näis kes enne ära väsib. --Anttix 25. august 2008, kell 01:04 (UTC)

:: Need mallid ei leia kasutust. Sul võib see ju ühes artiklis olla aga varsti tulevad teised toimetajad ja räägivad sama juttu. --Tiuks 25. august 2008, kell 01:08 (UTC)

::: Tsiteerin eelkõnelejat: "vähem plärtsumist ja rohkem loomingut". Keegi ei keela neid malle "õigeks" toimetada, aga kui seda teha ei viitsi, siis seniks palun olemasolev rahule jätta. Ning mis tähendab "ei leia kasutust"? Kui on artikleid, mis malli kasutavad, siis järelikult leiab kasutust. --Anttix 25. august 2008, kell 01:12 (UTC)

:::: Kogukond tõstab kisa, et peab eestikeelne olema. Piilu näiteks kategooriasse . Need kõik on tõlgitud inglise vikist. Pooleli on mul ka aga kõike ei jõua. --Tiuks 25. august 2008, kell 01:17 (UTC)

::::: Toimetajaid on vähe. Tuleb meelde, et Kasutaja:Suwa proovis svertpaadi malli tõlkida aga oskustest jäi vist puudu. Malli tegijaid praktiliselt ei olegi. --Tiuks 25. august 2008, kell 01:36 (UTC)

: asi pole oskustes, vaid selles, et pole kellegagi arutada

ja siis sõbralikult kokkuleppida eestikeelse vikipeedia merendusega

seotud mallide osas, täpsemalt vaata:
* Kasutaja_arutelu:Suwa/Mall:svertpaat
* Mall:Svertpaat/doc
* Malli arutelu:Laev
* Malli arutelu:Laevad
* Mall:Infobox Ship Begin/doc

Nüüd võiks keegi näidata siis mõne laevamalli kassutamist purjelaeval - Pommern,

eesmärgiks on siis kontrollida, kas mõni laevamall sobib purjelaevale

ning leitud vead saaks parandatud ja ei kasutataks mitut sarnasenimelist malli samaaegselt.

Seega eelistan süsteemsust rapsimisele. suwa 26. august 2008, kell 07:40 (UTC)
----
Palun lisa mallidele eestikeelne kategooria, mis võiks olla kategoorias . Loodan, et leiad kaastöötajaid, kellega rääkida eestindamisest. --Tiuks 26. august 2008, kell 11:55 (UTC)

kuigi Sa osaled Eesti Vikis juba selle algusaastatest, luba siiski Su tähelepanu juhtida mall:KMP-le--Hendrix 8. september 2008, kell 14:00 (UTC)

Selle malliga olen märkinud ühe pildi :Pilt:MS_Oskar.jpg, mille kohta ei ole teada kust see täpselt pärit on. On võimalik, et pildi autoriõigus on aegunud, kuna pilt on suure tõenäosusega üle 70. a. vana, aga kui ka ei ole, siis võib väita, et madala lahutusega piltide kasutamine objekti või sündmuse identifitseerimiseks on õigustatud Autoriõiguse seaduse §19 "Teose vaba kasutamine teaduslikel, hariduslikel, informatsioonilistel ja õigusemõistmise eesmärkidel" alusel. Paraku puuduvad Eesti keelses vikipeedias nii PD kui Fair Use mallid, millega kasutusõigusi täpsustada (või olen mina loll ja ei oska otsida). Või mida Sa selle kommentaariga silmas pidasid? --Anttix 8. september 2008, kell 22:38 (UTC)

:näiteks Bungsberg.jpg thumb ja veel mõningaid Sinu laetud pilte--Hendrix 8. september 2008, kell 22:47 (UTC)

:: Bungsbergi pilt on pärit Saksa Ajaloomuuseumist. Pildi autor on teadmata, autoriõigus on kas aegunud või fair use. --Anttix 8. september 2008, kell 23:13 (UTC)

:kuigi Viki on teatmeteos, peavad olema tema materjalid vabalt kasutatavad ka ärilistel eesmärkidel.--Hendrix 8. september 2008, kell 22:50 (UTC)

:: Püha lihtsameelsust! Kes seda ütleb? Sellist piirangut pole küll ühegi teise riigi vikipeedias. Piltide puhul eelistatakse vaba litsentsiga pilte ja erandid on ainult juhtudeks, kui muid võtta pole. Antud juhul on tegemist ajaloolise fotoga, mis tõstab oluliselt lugeja arusaama artikli sisust. Seniks kuni vaba alternatiivi pole on selle kasutamine õigustatud. Mis mõttes meie Eestlased nii erilised oleme ja enda elu ise keerulisemaks teeme? Loed ehk vahelduseks http://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Fair_use ? --Anttix 8. september 2008, kell 23:13 (UTC)

:::kui Sa oled veendunud pildi kasutamise õiguspärasuses Vikis, siis palun lisa juurde ka kasutamislitsents--Hendrix 8. september 2008, kell 23:20 (UTC)

:::Vikipeedia:Piltide autoriõiguse märgendid--Hendrix 8. september 2008, kell 23:24 (UTC)

:::: Vaata kui tore, seda lehte ma just otsisingi. Tänud. --Anttix 8. september 2008, kell 23:48 (UTC)

:::ja kui pildid pärinevad Saksa Meresõidu Muuseumist, siis oleks hoopis õigem nad laadida Commonsisse--Hendrix 8. september 2008, kell 23:28 (UTC)

:::: Fakt, et pilt on pärit muuseumist, ei anna automaatselt seda vaba litsentsi alla. On tõenäoline, et autoriõigus on aegunud, aga päris kindel ei saa olla. Erinevalt vikipeediast on Commonsis ainult 100% vaba litsentsiga pildid, see ongi commonsi mõte. --Anttix 8. september 2008, kell 23:48 (UTC)

::::: hm, päris nii see ka commonsis pole, lisasin kahele fotole BSD litsentsi

:::::: Muidugi ei kobiseta, BSD on ju vaba litsents ;) --90.191.23.38 9. september 2008, kell 08:27 (UTC)

::::: ja siiani pole keski miskit kobsend. Lihtsalt teadmiseks. :) suwa 9. september 2008, kell 05:53 (UTC)
Fair-Use kehtib ainult angloameerika õigussüsteemis. Kontinentaaleuroopa õigussüsteem säärast mõistet ei tunnista. Ja selleks, et pilt public domaini alla kuuluks ei pea see 70 aastat vana olema vaid selle autor peab 70 aastat surnud olema.--WooteleF 9. september 2008, kell 06:07 (UTC)

: Või autor on teadmata ja teos üle 70. a. vana. -- Anttix 9. september 2008, kell 08:28 (UTC)

: Kontinentaaleuroopas on selle nimi vabakasutus. Praktilised erinevused EU-ga on rohkem maksupoliitilised näiteks isiklikuks tarbeks kopeerimine on mõlemal pool lubatud, aga euroopas on "autoritele kompenseerimiseks" nn. tühja lindi maks. Baarid ja restoranid võivad USA seaduse järgi vabalt muusikat mängitada, eestis on üldse segane kellele ja kui palju tegelikult maksma peab (de-facto korjab EAU maksu ja kleebib kleepse). Aga mis siin ikka USA ja Euroopa erinevusi vaagida, meie enda Autoriõiguse seaduse §19 on see, mis vikipeedia puhul kehtib. -- Anttix 9. september 2008, kell 08:28 (UTC)

:: § 20 käib eelnevast § 19-st üle. "Üldsusele külastamiseks avatud kohtades asuvate teoste kujutiste vaba kasutamine. - Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta on lubatud üldsusele külastamiseks avatud kohtades alaliselt asuva arhitektuuriteose, kujutava kunsti teose, tarbekunstiteose ja fotograafiateose reprodutseerimine ükskõik millisel viisil peale mehaanilise kontaktkopeerimise ja selle teose kujutise üldsusele suunamine, välja arvatud juhul, kui selline teos moodustab kujutise põhimotiivi ja seda kavatsetakse kasutada otsesel ärilisel eesmärgil." Ja ongi kogu lugu. Saksamaa skulptuuride esitlemisel Vikis pole probleemi, aga Eesti omadega on. Kohalik seadus on selline... Peab olema luba. Kas autorilt või omanikult - pole veel selge.--HendrixEesti 9. september 2008, kell 08:59 (UTC)

::: Oot, selgita lollile kuidas selline legaalteooria töötama peaks? Kas §19 ja §20 on omavahel vastuolus ja sama seaduse üks paragrahv on äkki ülem kui teine? Või mis loogika järgi peaks mittetulunduslikule haridus/teaduslikule ettevõtmisele (vikipeedia) kohanduma lause "kui selline teos moodustab kujutise põhimotiivi ja seda kavatsetakse kasutada otsesel ärilisel eesmärgil". Ning viide skulptuuridele. Ausalt öeldes jääb sellise tõlgenduse valguses mulle täiesti arusaamatuks, kuidas ajakirjandus näiteks saab ja tohib avalikes parkides vedelevatest skulptuuridest pilte avaldada ja seda absoluutselt ilma igasuguse autori loata. (Omavahel öeldes olen ma täiesti kindel, et selline legaalteooria ei pea lihtsalt paika) --Anttix 10. september 2008, kell 09:14 (UTC)

:::: mina ei oska midagi rohkem öelda, kui et tolle § 20 pärast ei saa Commonsisse laadida pilte Eesti avalikes kohtades olevatest skulptuuridest Freedom of Panorama Diskussioon § 20 üle--HendrixEesti 10. september 2008, kell 09:36 (UTC)

::::: Kõik on õige. Commonsis olev materjal peab olema 100% vaba ka suvaliseks äriliseks kasutamiseks, Eesti seadus aga ei luba ilma autori nõusolekuta näiteks skulptuuri, ehitist vms kujutavaid piltpostkaarte müüa. §20(1) annab tegelikult vabakasutuse õigusi juurde, mitte ei võta neid ära. Selle sätte mõte on välistada olukord, kus näiteks fotole jäänud majanurk eeldab fotodest koostatud kalendri müümiseks maja projekteerinud arhitekti nõusolekut. See ei tähenda aga, et §19 ka skulptuuridest tehtud fotodele ei kehtiks, vastasel juhul ei saaks ükski ajaleht avaldada näiteks pilte mingi ausamba avamisest va. juhul, kui seal ausammast ennast väga vähe peal on. §19 lubab rahulikult skulptuuridest pilte teha ja neid "kasumit mitte taotlevates" teatmeteostes avaldada. Vikipeediaga on sotid isegi selgemad kui paberil trükitud teatmeteostega. Viimaste puhul ma sügavalt kahtlen, et neil tegelikult ka on olemas iga viimasegi autori või tema pärijate nõusolek ja kui neid just MTÜ-d ei kirjasta, siis ... --Anttix 10. september 2008, kell 12:16 (UTC)

:::::: ajakirjandus on jõudnud autoritega kokkuleppele - Autoriõiguse hea tava--Hendrix 10. september 2008, kell 12:47 (UTC)

::::::: Paraku on vikipeedia osas sellest dokumendist nullkasu. Vahest wikinewsi tegijad võiks siit eeskuju võtta. Leppe eesmärk: "... eriarvamused EAÜ ning ajalehtede toimetajate ja kirjastajate vahel lahendatakse kiiresti ning mõlemale poolele kasulikul moel" ;) Arvestada tasub, et see kokkulepe on siduv ainult EAÜ liikmetele, täpsustab ainult §19 alusel toimuvat ajakirjanduslikku vabakasutust ja lepib kokku tasumäärad muude kasutuste puhuks. --Anttix 10. september 2008, kell 13:28 (UTC)
Üks rumal küsimus laiale ringile, kas commonsit ja vikipeediat puudutava autoriõiguse temaatika kohta on mingi ühine leht ka olemas või ongi info mööda erinevaid arutelu ja muid lehti laiali?
Hetkel leidsin sellised kohad:
* Kasutaja:Boy/Autorikaitse
* Vikipeedia:Autoriõigused
* http://commons.wikimedia.org/wiki/Commons_talk:Freedom_of_panorama#Estonia
On neid veel?
-- Anttix 10. september 2008, kell 12:35 (UTC)
=== Piltide vabakasutus vikipeedias ===
Näiteks saksa vikipeedias kasutatakse ainult Commonsi pilte. Põhimõtteliselt saaksime seadusele viidates midagi kasutada küll, aga peame selles kokku leppima. Piltidele ei kehti samad reeglid mis artiklitele. Andres 9. september 2008, kell 06:56 (UTC)
Nüüd on olemas Mall:Vabakasutus millega märkida pilte, mille puhul on tegemist õigustatud vabakasutusega. Kokku on vaja veel leppida reeglid, millal vabakasutuse õigust kasutada. Pakun välja, et lähtume inglise keelse vikipeedia põhimõtetest (minu talupojamõistuslik tõlgendus):
* pilt annab artikli lugejale olulist infot või aitab oluliselt kaasa artikli arusaadavusele
* vaba alternatiivi ei ole olemas
* autorilt loa küsimine on raskendatud või võimatu (autor teadmata, puuduvad kontaktandmed, ei vasta kirjadele)
* Pilt kajastab objekti, sündmust vms, mis on ajas kordumatu st ei ole võimalik võtta fotoaparaati ja minna teha uut samaväärset pilti
* Pilt ei ole suurem ega parema kvaliteediga kui artikli illustreerimiseks vajalik
--Anttix 10. september 2008, kell 14:39 (UTC)

Kui aega saad palun vaata üle Laevamõõdud ja lisa mis vaja.
Siis ei ole hiljem erinevates artiklites erinevaid lühendeid kasutusel.
suwa 9. september 2008, kell 06:15 (UTC)

: Lisasin ühiku brt --Anttix 9. september 2008, kell 08:38 (UTC)


Arutelu:Egiptuse jumalad

Hetkel on artikkel lihtsalt kokkukuhjatud nimeloend, milles "enamlevinute" all on loetletud isegi nii spetsiifilisi jumalusi, et ma pole kõigi nimekujudeski kindel. Kes on need "paljud", kellele Stadnikovi list ei meeldi? Hathori loend on selgelt yle pingutatud, pikem jutt võiks olla ikkagi yksikartikleis ja "mütoloogia" all mütoloogia kui terviku käsitlus. "Ailuros" viitab soovile lugeda yles ka kreeka nimed, tegelikult võiks need siis ka eraldi välja tuua (et neid egiptuse omadega segi ei aetaks). Kokkuvõttes siiski julge hakatus. Võiks ju lõpuni teha? --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 03:48, 1 Nov 2004 (UTC)

Arvan, et loomulikum oleks ikkagi kasutada sõna "jumalad". Teiseks, tegemist paistab olevat loendiga, sellepärast oleks parem pealkiri "Egiptuse jumalate loend". Andres 17. juuni 2006, kell 22.28 (UTC)
Sõna loomulikum ei veena, ka tekstis on alapealkiri jumalused. Olen kaua juurelnud kuidas vältida sõna Jumal väärkasutust eesti keeles ja jõudsin atusaamisele, et peaks kõik nn jumalused nimetama haldjateks. Siis oleks loodususundi mõisted eraldatud monoteismist. (haldjad) Ats 17. juuni 2006, kell 23.46 (UTC)

Sõna "jumalad" ei ole väärkasutus. Kasutus sõnas "Jumal" on eesti keeles hilisem.

Vikipeedias ei tohi kasutusele võtta uut terminoloogiat, mis ei ole üldtunnustatud. Andres 18. juuni 2006, kell 06.08 (UTC)
vaidlustatud. pealkiri ei vasta arusaamisele polüteismist.

Ei saa aru. Andres 19. aprill 2007, kell 15:34 (UTC)

keegi teeb lihtsalt lolli nalja oma polüteismiga...

:Ats on leidnud teise arvuti. --Metsavend 19. aprill 2007, kell 17:32 (UTC)

:: Arvan, et võime neid vaidlustusi ignoreerida, sest Ats ei ole kunagi näidanud, et isegi teoloogide meelest see sõna vale oleks. Tema näidetest tuli välja just vastupidine. Andres 19. aprill 2007, kell 17:34 (UTC)
Tarmo Kulmar on TÜ Teoloog jumalus ja tunnustatud teadlane.

No kas Tarmo Kulmar ütleb kuskil, et näiteks egiptuse jumaluste kohta ei tohi öelda "jumalad"? Andres 19. aprill 2007, kell 18:35 (UTC)
jah, seda tema viide tähendab, et polüteismi kontekstis on täpsem jumalused.

: Aga mida Sa vaidlustad? Kas Kulmar ütleb, et seda sõna pole õigwe kasutada? "Jumalad" ei ole ju vale väljend. Ka Piibli tõlkes kasutatakse seda. Kõige tuntum koht on 2Ms 20:3. See ju hõlmab ka polüteistlikud jumalused. Aga neid kohti on palju. Vaata  , . Andres 19. aprill 2007, kell 18:42 (UTC)
jah, aga entsüklopeedias peaks kasutama teaduskeelt. muidugi tavakeeles kasutatakse jumalad.

: Sa ju ise tsiteerid Kulmarit: "jumalus on 1) polüteistliku panteoni jumalate üldnimetus; 2) mõiste, mille abil eristatakse polüteistlikke jumalaid Jumalast." Ta ju ise kasutab sõna "jumalad". Kulmar lihtsalt ütleb, mida tähendab "jumalus", kuid ta ei ütle, et jumaluste kohta ei tohi öelda "jumalad". Sinu vaidlustusel pole mingit alust. Andres 19. aprill 2007, kell 18:54 (UTC)

: Seda väljendit kasutavad ka teoloogid, rääkimata antropoloogidest ja teistest. Teaduskeel iseenesest küll ei nõua sõnast "jumalad" polüteismi kontekstis loobumist. Täpsuse aste oleneb konkreetsetest vajadustest ja sõnade tähendus konkreetsetest kokkulepetest. Ei ole sellist üldtunnustatud nõuet, mis keelaks egiptuse jumaluste kohta öelda "jumalad". Andres 19. aprill 2007, kell 18:54 (UTC)

siin on koos Egiptuse jumalad ja Egiptuse jumalate loend--Estopedist1 (arutelu) 26. aprill 2019, kell 18:22 (EEST)


Arutelu:Iraani lipp

küsimus: mida ikkagi tähendab "allahu akbar"? Ahsoous 22:03, 1 Nov 2004 (UTC)

Üks variant on siin . - Urmas 05:30, 2 Nov 2004 (UTC)

: Mõte on muidugi arusaadav, aga asi selles, et eri kohtades tõlgitakse seda erinevalt, vaatasin ka selle sinu toodud lingi muid lehekülgi ning inglse keeldegi on tõlgitud vähemalt neljal eri viisil...(?) Ahsoous 07:42, 2 Nov 2004 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.isiri.org/std/1.htm
** In Iraani lipp on 2013-06-24 11:18:58, 404 Not Found
** In Iraani lipp on 2013-07-06 03:13:53, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:14 (EEST)


Arutelu:Teoloogia summa

"Õige nime kasutus eesti keele ruumis: Thomas Aquin /käänamine Aquinast=Tallinnast"
Aquino Thomas, nagu Tallinna Mauritius (või, minugi poolest, Tallinna kilu). Või siis Thomas Aquinost, mis on eestikeelsete lausete moodustamisel kyll märksa ebamugavam. Kolmanda alternatiivina on ka ladina Aquinas traditsiooni põhjal täiesti aktsepteeritav, nagu Cartesius või Mencius. Kohanimi on eesti kontekstis siiski pigem itaaliapärane Aquino, mitte saksa Aquin (nagu on Moskva, mitte Moskau). Ylaltoodud näide Aquin:Aquina(st) on samavõrd korrektne kui põder:põdera. --Oop 23:21, 1 Nov 2004 (UTC)
Tollal (kui Thomas möllas) oli aluseks ladinapärane vorm. Ka küla nimes.

Koha ladinakeelne nimi on Aquinum, kuid eesti keeles kasutatakse itaaliakeelset nime. Andres 6. mai 2006, kell 15.04 (UTC)
Summa theologiae on teise autori teos, tegin paranduse ladina viki järgi, seega praegu on valesti, vaidlustan--Ats 12. märts 2007, kell 16:04 (UTC)

No kuule, see on ju üldteada, et see teos figureerib kahe ladinakeelse nime all. Mõlemad pealkirjad on ära toodud tšehhi, saksa, inglise, hispaania, interlingua ja rumeenia vikis. Jaapani ja norra viki mainivad ainult pealkirja Summa theologica. Andres 12. m

Ka selles väljaandes ja selles väljaandes ja siin ja selles väljaandes on pealkirjaks Summa theologica. On küll väga võimalik, et mõne teise autori teos on sama pealkirjaga, aga mis siis? Andres 12. märts 2007, kell 16:38 (UTC)
Summa theologiae ei ole Tooma teos. tegu kahe eri tosega (ei näe kuskil kahte nime?!)--Ats 12. märts 2007, kell 16:46 (UTC)

Ladina vikis on teose pealkiri just "Summa Theologiae", ning ka välislingis, millele seal viidatakse, on tal selline pealkiri.

Kelle teos see siis Sinu arvates on? Andres 12. märts 2007, kell 16:51 (UTC)

Kaks nime on tšehhi, saksa, inglise, hispaania, interlingua ja rumeenia vikis. Et tegemist on sama teosega, näed ka tekste võrreldes. Andres 12. märts 2007, kell 16:53 (UTC)

Ennist Sa tõmbasid maha just Summa theologica ning jätsid Summa theologiae. Andres 12. märts 2007, kell 16:56 (UTC)
oi oi, isegi ladina vikis on valesti, mille järgi parandasin. Summa theologiae tuleb siin, kus räägitakse Thomase teosest maha tõmmata. kõik--Ats 12. märts 2007, kell 17:51 (UTC)

Aga millega Sa seda põhjendad? Andres 12. märts 2007, kell 18:00 (UTC)
mul on teosed riiulis. loe inglise vikist arutlusi--Ats 12. märts 2007, kell 18:05 (UTC)

vaata artikli all on ing =välislink. võtsin vale maha--Ats 12. märts 2007, kell 18:08 (UTC)
See on hea näide kuidas ing k wiki vigasus on kopeeritud üleilmselt. üks wiki on vea likvideerinud ja räägib kahest teosest korraga. meil on nüüd korras--Ats 12. märts 2007, kell 18:14 (UTC)

Kas Sa saad näidata kas või ühe erinevuse nende teoste sisus? Andres 12. märts 2007, kell 18:59 (UTC)

Teost on välja antud mõlema nime all. Summa theologiae on näiteks siin ja siin. Andres 12. märts 2007, kell 19:02 (UTC)

Milliseid arutlusi ma inglise vikist peaksin lugema? Andres 12. märts 2007, kell 19:03 (UTC)

Ka Britannica järgi on tegemist sama teosega. Ka siin on teose pealkiri Summa theologiae. Andres 12. märts 2007, kell 19:28 (UTC)
Enne 1 ilmasõda olevad allikad kasutavad vale nime, pealkirjast loen teologica--Ats 19. märts 2007, kell 16:29 (UTC)

Aquinolase "Summa theol." on lihtsalt kõige tuntum, aga tegelikult oli nii, et enamvähem kõik kes vähegi keskajal midagi olid, õpetlased tähendab, kirjutasid-kompileerisid mingi sellise asja. Tänapäevastes väljaannetes üritatakse neid, vähemalt tuntumaid, kuidagi lahus hoida (näiteks Albertus Magnuse teoloogiasummat trükitakse pealkirjaga "Summa de quattor coaequaevis"), aga tegelikult on summa theologiae (tegelikult theologie, keskaegne õigekiri, -ae on hilisem normeering) umbes sedasorti nimetus nagu "teoloogiakonspekt", mitte sõna otses mõttes originaalne pealkiri. Kas theologiae või theologica on samamoodi pisut irrelevantne vaidlus, sest, nagu öeldud, see ei ole karm pealkiri, neid keskajal tegelikult ei olnudki, ja võrdselt õigeks võib mõlemat lugeda. Ühtsuse mõttes on vist küll tänapäeval mingile kokkuleppele jõutud (?). Aga tema ise poleks mingit vahet märganud, sest mõte on ju sama. :)
Niiet päris täpne artiklipealkiri oleks tegelikult umbes "Aquino Thomase Summa Theologica" (või -ae); sama ingl k. Seda on seal (ingl wikis) vist kirjutanud kitsad spetsid, kes ei ole tema kolleegidega eriti tuttavad. Kui aega saan, üritan seal kah natuke diskussiooni üles keerutada. Et artikkel pealkirjaga "Summa Theologiae" (või -ca) sisaldaks loetelu kõigist säilinud summa th-dest (neid on küll palju aga mitte lõpmata), ja siis eraldi oleks Aquinolase oma. BirgittaMTh (arutelu) 26. august 2014, kell 15:43 (EEST)


Arutelu:Friedrich Nietzsche

Võib-olla eksin, aga tundub, et Andrus Tooli autoriõigusi rikutakse sellega (kui temalt pole luba küsitud). Tegemist on nimelt tema netis üleval oleva loenguteksti ("19. sajandi teise poole ja 20. sajandi filosoofia" 3.loeng; www.ut.ee/flfi, õppematerjalid) võrdlemisi täpse koopiaga, mille koostamine nõudis kindlasti üksjagu vaeva...Ehk võiks vähemalt nimi juures olla? E.
*Artikkel ei ole Andrus Tooli pealt maha kirjutatud. Või kui, siis milline koht? A.

: Võib-olla on Trubetsky Tooli pealt maha kirjutanud? Andres 21:08, 14 Mar 2005 (UTC)

: Heitsin nüüd pilgu mõlemale tekstile ega leidnud mitte ühtegi kokkulangevust. Tool räägib Nietzsche filosoofiast, siin on juttu tema eluloost. Andres 14:45, 15 Mar 2005 (UTC)

Sõna "dionüüslane" peaks kuidagi selgitama, muidu ta ei ütle midagi, eriti artikli alguses. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. veebruar 2006, kell 19.14 (UTC)

Vaatan, et Nietzsche teosed on paigutatud üsna kaootiliselt, tuleks jõuda mingile konsensusele, kas liigitada kirjandusteosed, filosoofia või luua filosoofilised teosed kategooria või ... , ettepanekud ? --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 15. veebruar 2006, kell 18.09 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.agellus.org/nietzsche/
** In Friedrich Nietzsche on 2013-06-24 10:54:54, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Friedrich Nietzsche on 2013-07-05 22:54:48, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 01:55 (EEST)
Artikli avalauses väidetakse, et Nietzsche oli saksa filosoof. Samas artiklisse hoolikalt lisatud tsitaadid tahavad tõestada, et ta pidas end ükskõik kelleks, ainult mitte sakslaseks. Kes ta siis oli? Kas poolakad peavad teda enda omaks, nagu Kopernikust? --193.40.110.5 14. juuni 2018, kell 14:46 (EEST)
Ma küsisin enne midagi, millele ei reageeritud. Eemaldasin viited poolakatele, Vennaskonnale, Trubatšokile, anarhismile ja Bakuninile. Usun, et artikkel sai selle tagajärjel tasakaalustatum. --193.40.110.5 3. juuli 2018, kell 14:18 (EEST)

Nietzsche, “Ecce homo”: "Ja ometi olid minu esivanemad poola ülikud. /---/ Mõeldes sellele, kui sageli mind reisidel ja seejuures poolakate eneste poolt poolakana on võetud, kui harva mind aga sakslaseks peetakse, võiks arvata, et minus on sakslast vaid pritsmete jagu."
Nietzsche, “Ecce homo”: "Mõned tõeliselt kõrge harituse näited, mida ma Saksamaal olen kohanud, olid kõik prantsuse päritolu, esmajoones proua Cosima Wagner, kõigi minuni kostnute seas kaugelt kandvaim hääl maitseküsimustes. /---/ Olles oma süvainstinktidelt nii võõras kõigele saksapärasele, et isegi sakslase lähedus minu seedimistegevust pärsib, kujunes mu esimene kokkupuude Wagneriga ka esimeseks vabaks hingetõmbeks minu elus: ma tajusin, ma austasin temas välismaad, kehastunud protesti kõigi “saksa vooruste” vastu, nende vastandit. Meie, viiekümnendate aastate sumbunud õhustiku lapsed, oleme paratamatud pessimistid kõige selle suhtes, mida seob sõna 'saksa'; me ei oska olla midagi muud kui revolutsionäärid – me ei tunnista ühtegi olukorda, kus pinnale ujub pugeja. Mulle on täiesti ükskõik, kas ta täna teistes värvides mängib, kas ta nüüd sarlakpunast kannab ja enesele husaarivormi selga ajab… Hüva! Wagner oli revolutsionäär – ta jooksis ära sakslaste juurest. Artistil ei ole Euroopas teist kodumaad peale Pariisi: kõige viie kunstimeele délicatesse’i, mida Wagneri kunst eeldab, head nina nüansside peale, psühholoogilist morbiidsust kohtab ainult Pariisis. /---/ Veel mõni sõna eriti valitud kõrvadele: mida ma muusikast tegelikult otsin. Et ta oleks hele ja sügav kui oktoobripärastlõuna. Et ta oleks iseäralik, ülekeev, õrn, et ta oleks väike kena alatu ja sulnis naine… Mitte eales ei nõustu ma sellega, et sakslane üldse võiks teada, mis on muusika. Need, keda saksa helikunstnikeks hüütakse, on eesotsas suurimatega välismaalased, slaavlased, horvaadid, itaallased, hollandlased – või juudid: vastasel korral tugevat, väljasurnud tõugu sakslased, nagu Heinrich Schütz, Bach ja Händel. Mina ise olen ikka veel piisavalt poolakas, et Chopini vastu kogu ülejäänud muusika ära anda; kolmel põhjusel teeksin ma erandi Wagneri Siegfriedi-idüllile, võib-olla ka mingile osale Lisztist, kes oma õilsate orkestri-aktsentidega teistele heliloojatele silmad ette annab; viimaks veel kõigele, mis sündinud sealpool Alpe – siinpool…"
Nietzsche, “Ecce homo”: "Mida ma Wagnerile eales ei andestanud? Seda, et ta saksluseni laskus, et ta riigisakslaseks hakkas… Niikaugele kui laotub Saksa, laostub ka kultuur. /---/ See, mis meid lähendab, nimelt kannatuste, ka teineteisele valmistatud kannatuste säärane sügavus, milleks selle sajandi inimesed ei ole suutelised olnud, hoiab meie nimed ikka ja igavesti koos; ja niisama kindlalt kui Wagner olen ka mina sakslaste jaoks vaid arusaamatus ning jään seda alati olema. /---/ Mis oli juhtunud? – Wagner oli saksa keelde tõlgitud! Wagneriaan oli Wagnerist jagu saanud! – Saksa kunst! Saksa meister! Saksa õlu! Meie teised, kes me liigagi hästi teadsime, ükspäinis millistele rafineeritud artistidele, ükspäinis millisele maitsekosmopolitismile Wagneri kunst kõneleb, olime endast väljas, leides nüüd eest saksa “voorustega” ehitud Wagneri. /---/ Tõepoolest, ihukarvu püsti ajav seltskond! Nohl, Pohl, Kohl [kapsas, jama], kaale ja kapsaid ja graatsiat in infinitum [lõpmatuseni]! Kõik värdjad üheskoos, isegi antisemiit ei puudu. – Vaene Wagner! Kuhu ta oli sattunud! – Oleks veel, et sigade, aga ei, sakslaste sekka! Järelpõlvedele õpetuseks peaks nüüd ühest ehtsast bayreuthlasest topise tegema, veel parem, ta piiritusse pistma, sest spiritus’t [hing, vaim, piiritus] siin napib –, ja alla kirjutama: nii nägi välja “vaim”, millele rajati “Riik”."
21. jaanuaril 1889 koostati Jena vaimuhaigete ravimisasutuses Nietzsche kohta protokoll, kus üliinimese loojast anti üksikasjalik füsioloogiline kirjeldus kuni tema hambakiristuse laadini. See algas järgmiselt: "Suur mees (1 m 71), muskulatuur ja rasvakord keskmine. 132 naela. Pruunid juuksed, mittetihedad. Värvkile pruunikasroheline. Parema kõrva pikkus – 5,8, pahema – 5,6. Kolba ümbermõõt – 57 cm…"
Nietzsche, “Ecce homo”: "Ilmaasjata ei kutsuta poolakaid prantslasiks slaavide seas. Šarmantne venelanna ei kõhkle hetkekski minu kuuluvuses. Pidulikuks muutuda mul ei õnnestu, parimal juhul lõpeb kõik kimbatusega… Saksikult mõelda, saksikult tunda – olgu muuga, kuidas on, kuid see käib mul üle jõu…"
Ursus scribens (arutelu) 3. juuli 2018, kell 15:20 (EEST)


Arutelu:Nepal

On see päris, päris kindel, et eesti keeles ei ole mingil juhul Nepaal ja nepaallane? Kui see vähemalt traditsiooniline paralleelvormina lubatud on, võiks teha ka suunamislehe Nepaal. Vastasel juhul tuleb hakata nime igal pool muutma (nt Budism). --Oop 00:25, 3 Nov 2004 (UTC)

:Kui kuskil Vikipeedias on 'Nepaal', siis tuleb see kindlasti ära muuta. See on ebasoovitav nimekuju. - Urmas 07:57, 3 Nov 2004 (UTC)

::: Sellel ajal kui mina koolis käisin, oli kohustuslik nimekuju Nepaal ning üpriski kindel et eesti keeles oleks hinnet alandatud kui ühe 'a' ära jätnud oleks. Seesamune 'knab' on nii ehk naa ebajärjekindel oma nimekujudega. Näiteks põhinimekujud Berliin, Pariis, Rooma, Varssavi, Riia, Viin, Kopenhaagen samas miskipärast Madrid, Milano, Chişinău, Venezia. Sellega seoses tuleb meelde kunagine Toomas Uba (R.I.P) reportaaž (vist oli korvpalli oma), kus ta ütles kuidagi nii, et "sõitsime prantsuse Nice'i, mitte itaalia Nizzasse".

: Mis täpselt on see allikas, mis väidab, et Nepaal on ebasoovitav nimekuju ja Tiibet ei ole? --Nuwanda 09:51, 3 Nov 2004 (UTC)

::KNAB () ei ole ebajärjekindel. Tegemist on Eesti Keele Instituudi kohanimeandmebaasiga (selle trükivariant on Peeter Pälli "Maailma kohanimed"), mis järgib üheselt eesti keeles kohanimede kirjutamiseks kehtestatud reegleid. Need reeglid peaks mõlemas kohas ka kirjas olema (raamatus kindlasti). Lisaks on samad reeglid kirjas Tiiu Erelti autorlusega eesti õigekirja puudutavates raamatutes. Need on paigas 1990ndate keskpaigast ega ole viimasel ajal muutunud. - Urmas 10:28, 3 Nov 2004 (UTC)

::: IMHO järjekindlust seal nüüd küll pole ja oma reeglid peaksid nad üle vaatama. Kui nii edasi läheb kirjutamegi varsti Rīga (ja siis varsti tuleb arvuti jaoks muretseda ka mitmetuhande klahviga klaviatuur). Ja muide seda võiksid nad seal ikka teada, et Hollandi pealinn on Amsterdam. (Pärast seda avastust langes minu arvamus sellest baasist veelgi.) Ahsoous 11:40, 3 Nov 2004 (UTC)

::::See, et Amsterdam on Hollandi pealinn, on KNAB-ist väga ilusasti välja loetav (vaata). Kuid on üldteada, et Hollandi valitsus ei resideeru Amsterdamis, vaid Haagis, mistõttu on pealinnu märgitud kaks. Sama lugu on mh ka Lõuna-Aafrika Vabariigiga, mille valitsus ja parlament asuvad riigi eri linnades.

:::: Hollandi kohta niipalju, et enne seda olin leidnud kolm erinevat lehekülge, kus oli ainult ja üksnes (!) Haagi mainitud pealinnana... ja tegelikult Haag ei olegi pealinn Ahsoous 12:22, 3 Nov 2004 (UTC)

:::::See sõltub osalt pealinna nimetajast, mida too pealinnaks peab - kas valitsuse või parlamendi asukohta või lähtub muudest kriteeriumidest. - Urmas 13:40, 3 Nov 2004 (UTC)

::::Enne kui annad hinnangu sellele andmebaasile ja toponüümide kirjutamise reeglitele, võiksid natuke tutvust teha nimetatud P.Pälli ja T.Erelti üllitistega. Kui need põhimõtted pole Sulle aktsepteeritavad, siis võid vabalt loobuda Eestis ilmuvate atlaste ja kaartidega suhtlemast. - Urmas 12:02, 3 Nov 2004 (UTC)

::: kahju, et sa irooniast aru ei saanud, minu arvamus on nimelt selline, et rahva poolt üldkasutatavad nimekujud peavad igaljuhul alles jääma ja mitte mingil juhul ei tohi neid ebasoovitatavateks kuulutada Ahsoous 12:22, 3 Nov 2004 (UTC)

::::Geograafina ma seda nö. rahva arvamust kuigivõrd ei usalda. Sattusin hiljaaegu Tallinna bussijaamas vastakuti Eurolinesi trükitud sõiduplaani lehekesega, milles oli kirjas marsruut ja kellaajad Tallinnast Poola. Kuuest linnast, kus buss Poolas peatus oli viis valesti kirjutatud. Igas nimes 2 kuni 3 kolm viga! Vaatasin praegu ka nende kodulehte. Sõidavad nad nii Krakovisse kui Krakowisse, nii Rigasse kui Riiga, leiavad kuskil teel Romasse (või Rooma?) asula nimega Venice. See on lauslokkav lodevus. Firma piletikassast teatati aga minu pärimise peale, et "inimesed saavad ju aru!" Mina olen harjunud eestlastest küll mõnevõrra paremini arvama, kuid...

::::Tahan öelda seda, et nö rahva poolt kasutatavate nimekujude puhul tuleb vahet teha ajalooliselt kujunenud eksonüümidel (Riia, Peterburi, Pihkva jt) ning uustekkestel "lodevusnimedel". - Urmas 13:40, 3 Nov 2004 (UTC)

:: Njah saan täiesti su nördimusest aru, aga miskipärast arvan, et sinagi ei oska (arusaadavalt) selgitada, mis vahe on näiteks Brasiilia ja Argentina, Tula ja Kaasan, Rooma ja Milano - Ahsoous 16:23, 3 Nov 2004 (UTC)

:::Seletamise edukus sõltub teadaolevalt mitte ainult seletajast. Tula, Argentina ja Milano igati reeglipärased vormid. Nii kirjutatakse nad vastavalt vene, hispaania ja itaalia keeles. Brasiilia on ia-lõpuline mugandnimi (maanimi) ja need kirjutatakse teatavasti häälduspäraselt (siia hulka kuulub mh ka Liibüa). Rooma on eestikeelne eksonüüm (nagu ka Pihkva, Viin, Varssavi; neid pole õnneks kuigi palju). Kaasan tuleks õigupoolest kirjutada Qazan (tatari ladina vorm) või siis Kazan (tatari kirillitsast lähtuvalt) või koguni Kazan' (vene-päraselt). Suurema segaduse ja mitmekordse ümberõppimise vältimiseks on (esialgu) jäädud senise kuju Kaasan juurde. - Urmas 18:16, 3 Nov 2004 (UTC)

IMHO suunamisleht tuleks igal juhul teha (muidu saad kontrollida aadressilt ), sama tuleks ilmselt teha ka näiteks Tuula, Samaara, Argentiina ga. IMHO, kui nimi sisaldab mitte eestikeeles kasutatavaid märke, nu ühesõnaga mida iganes, näiteks Três Corações tuleks suunamisleht(lehed) igal juhul luua Ahsoous 04:22, 3 Nov 2004 (UTC)

:Osade artiklite puhul on seda ka tehtud.  alt peaks mõni neist isegi näha olema. - Urmas 05:56, 3 Nov 2004 (UTC)

Minu isiklik tagasihoidlik arvamus on, et nii nagu Kaasani puhul võiks ka Milaano, Nepaali, Argentiina ja muude selliste nimede puhul püüda suuremast segadusest ja ümberõppimisest hoiduda ja kasutada nimesid mida inimesed siiani on de facto kasutanud. Ja ma julgeks rahus kihla vedada selle peale, et keskmine inimene kirjutaks neid nimesid just nii, ja mitte Milano, Nepal ja Argentina (mis minu silmadele paistaks lihtsalt otse ingliskeelsed). --Nuwanda 19:52, 3 Nov 2004 (UTC)

: Minu isiklik tagasihoidlik arvamus on, et kui midagi muuta siis Kaasanit. Inimestel tuleb lihtsalt ümber õppida. Laiskus ja lollus ei saa olla õigustuseks nimede õigekirja mittetundmises. Siim 19:57, 3 Nov 2004 (UTC)

: Muideks, inglise keelega pole siin mingit pistmist. Kohanimesid üritatakse lihtsalt kirjutada võimalikult originaalilähedaselt. Inglise keeles kirjutatakse Milan mitte Milano. Hääldusest lähtudes peaks USA pealinn olema Uašintön vms. Kas see meeldiks sulle? Siim 20:08, 3 Nov 2004 (UTC)

::See, et kohanimesid kirjutatakse nii ja ainult nii nagu neid kirjutatakse originaalis (Milano, Venezia jne jne) on mitte ainult eesti keelekius keelekeskmike häirmiseks, vaid ülemaailmne areng ja nõue. Sellekohased kokkulepped on sõlmitud ÜRO tasandil ning ÜRO juures on ka spetsiaalne kohanimede õigekirjaga tegelev töörühm.

::Muuhulgas lisab selline ülemaailmsel tasemel reegel näiteks Toomas H Ilvesele tuge nõudmaks, et EuroNews viitsiks Soome lahe äärest eemaldada linnanime Talin ja selle asemele eestikeelse panna. Või poleks vaja nõuda, et meie nimesid õigesti kirjutataks? - Urmas 20:34, 3 Nov 2004 (UTC)

: Easy, easy.. keegi ei kahtle kohanimede õigekirja ja süsteemi vajalikkuses. Küsimus on pigem see, mis selle aluseks peaks olema. Ja minu arvamus põhines lihtsalt sellel, et kui juba on olemas mingi tava mõne konkreetse nime kirjutamiseks, siis miks ei või see aluseks olla? Sellise "nagu originaalis" kirjutamise lõplikus edus olen ma niikuinii väga kahtlev. Või kas on tõesti oodata, et varsti õpetatakse koolis, et on selline eestikeelne maanimi nagu Österreich ja inimesed, kes ütlevad Austria on lihtsalt laisad ja lollid? --Nuwanda 20:51, 3 Nov 2004 (UTC)
Põhimõtteliselt ei ole siin midagi vaielda. Juba ligi viimase 20-30 aasta jooksul on eesti keeles järjekindlalt vähendatud mugandnimede hulka (Šlesvig-Holštein näiteks). See pole mingi eile tekkinud asi. Rääkida "tavast" õigustamaks häälduspärast kirjapilti on pehmeltöeldes kummaline - meil on keelereeglid ja neid tuleb lihtsalt järgida. Ka kohanimede osas. Seda enam, et enamusel juhtudest pole taval kuigivõrd pikka ajalugu. Hiljuti oli Vikipeedias kõne all nimi Vilno 1918 aasta kontekstis. See nimi tarvitusel viimase sõja lõpuni. Ehk muudaks tagasi - Vilno on Vilniusest ju kauem kasutusel olnud?
Kui Sa pakud, et eesti keeles hakatakse kasutama riiginime Österreich, siis võiksid vaadata mõned lõigud ülevalpool olevat seletust Brasiilia kui ia-lõpulise nime kohta või tutvuda veelgi enam eespool nimetatud raamatutega. - Urmas 21:21, 3 Nov 2004 (UTC)
Põhimõtteliselt on igasugune nimi nimi. Ja nime ei lörtsita. Pole olemas kodanikke Džoordž Pušš ega Žakk Širakk.
Mismoodi see käib et meil on keelereeglid?? Kas keelereeglid ei ole ikkagi pigem sellised asjad, mis kujunevad? Ja kui näiteks järjekindlalt oleks nii, et inimesed räägivad keelt ühtmoodi aga reegel on teistmoodi, siis kas probleem on kindlasti rääkijates aga mitte reeglis? Aga kui Sa ei taha aru saada millest ma räägin (või millest ka Ahsoouus varem rääkis), siis mis seal ikka. --213.35.182.111 22:41, 3 Nov 2004 (UTC)

Inglise ja prantsuse keele hääldus ja kirjapilt ei lähe omavahel hästi kokku suuresti justnimelt selle pärast, et need on vanad kirjakeeled, hääldus on, aga aja jooksul oluliselt muutunud. Kirjakeelt naljalt ei normeerita rääkijate slängi, kõnedefekti vms. pärast. Loomulikult ei saa inimestele keegi ette kirjutada kuidas nad rääkima peaks, kuigi ka seda üritatakse mõnikord. Siin on keelenormeerijad tihti sabassörkija rollis ja muudavad reegleid, kuigi vastumeelselt.

Ma ei saa aru sellest, et miks on nii raske mõista, et kohanimesid peaks võimaluse korral kirjutama originaalilähedaselt. Minule näiteks ei meeldi kui kirjutatakse, et Eestis on sellised linnad nagu Talin, Reval, Dorpat jne. Eesti suurim saar kannab nime Ösel jne. Selliste nilbuste nimekirja võiks veel pikalt jätkata. Me peaks austama teisi kultuure. Sellega me näitame iseenda suurust ja õppimisvõimet. Siim 23:02, 3 Nov 2004 (UTC)

Nii muidugi kui nüüd Vilniusest rääkida, siis esimest korda kirjatekstis kasutati seda just nimelt kujul Vilnius ja seda juba 1323 (ja nendel aegadel ulatus Leedu riik isegi Musta mereni) ja kasutati seda kuju ka muide aastail 1918-22 (ja kuju Vilno pole üldse kunagi kasutusel olnudki). Ja Kaasan tuleks kirjutada pigem hoopis Kasaan. - Ahsoous 00:44, 4 Nov 2004 (UTC)

:Teadmiseks: Leedu suurvürstiriigi riigikeel ei olnud juhuslikult mitte leedu keel, vaid (vana)valgevene keel. Nimekuju "Vilnius" ei kasutanud peale leedulaste sealtkandi rahvastest keegi, ei valgevenelased, ei poolakad, ei sakslased, ei venelased. Vaata vahelduseks vanu kaarte. Riigikeele küsimuses peaks piisama Leedu meetrikate kaanepildi silmitsemisest. - Urmas 05:48, 4 Nov 2004 (UTC)
Kysimus on sisuliselt ikkagi selles, kuhu tõmmatakse piir traditsiooniliste (suuremalt jaolt siis häälduspõhiste) ja algkeelsete nimekujude kasutamisel. Berliin ja Madriid on eesti keeles mõlemad samavõrd traditsioonilised ning Berlin ja Madrid originaalilähedased. Kas Tuula jaoks on piisav traditsioon? Aga Kaasan? Aga Helsingi? Kumbagi printsiipi lõpuni järgida pole mõtet, yhtpidi jõuame varsti Eesti kaardil Võro ja Tardoni (muudest murretest rääkimata; eelpoolviidatud Haagi asemele tuleb siis s'Gravenhage; paljukakeldud Paabelist saab Bab ilī ning keelte segamisel on lõpp) ning teistpidi ilutseks atlastes Prasiilja. Mis inimesi põhiliselt häirib, on uuema keelekorralduse kohatine ebajärjekindlus (kui Pällil on hea põhjendus, miks on Berliin ja Madrid, siis mina pole seda veel kuulnud) ja sallimatus paralleelvormide suhtes. Minu poolest võiks paralleelvorme rahulikult lubada, kyll aeg osa välja roogib ja mida ei roogi, võivad järelikult elada. Niikuinii me neist ei pääse, mitmed kohad maamunal lihtsalt ongi mitme nimega ja neist yhe lubamine on juba filoloogide pädevust yletav poliitiline otsus (olgu Alsace/Elsass või, minugi poolest, Dublin/Baile Átha Cliath; rääkimata Kuriilidest, mille jaapani nime ma ei mäleta ja ainukeelset pole iial kuulnudki).
Eesti filoloogina võin kinnitada, et onomastika ortograafia korraldajad on inimesed nagu kõik teisedki, neil pole mingeid erivõimeid absoluutse teadmise äratundmiseks või kehtestamiseks. Seega sõltub nende töö tõsiseltvõetavus selle mõistusepärasest põhjendamisest ja sellestki, kuivõrd nende pakutav nimekasutus ylejäänud rahva omaga kokku läheb - sõnaraamatu, mida keegi ei järgi, võib ära visata. Ei ole mõtet yhtki allikat ilmeksimatuks kuulutada, olgu see KNAB või mis iganes.
Yhtpidi on selge see, et kõik vikipedistid pällistikaga sajaprotsendiliselt ei nõustu. Järelikult pällistide töö ikkagi päris võrratu ei ole; vikipedistid on tavalisest kylarahvast siiski natuke taibukamad, muidu oleks siin Delfi. Teisest kyljest on selge seegi, et Vikipeedia ylesannete hulka keelekorraldus ei kuulu, mingit yhtset alust on aga tööks vaja.
Seega võiks lasta praegu kirgedel natuke jahtuda (ma käin Vikipeedias endalegi yllatavalt tihti, ja ometi on mu viimasest käigust saati jõudnud sõda lahti minna) ning mõne aja - nädala või kuu - möödudes tekitada kuhugi umbes samasugune (nimeline) hääletus nagu on inglisvikis nt lehekylgede kustutamiseks: kas aktsepteeritakse KNABi ja "Eesti kohanimesid" 100% (mis sealt kõrgustest siis ka järgmistes trykkides alla ei hõljuks) või ollakse valmis kulutama aega sealsete printsiipide ylevaatamiseks ja enda keeletajuga kohandamiseks (mis saab olema kyllaltki kopsakas töö; samas olen kyll toimetajana siiani ilma Pälli raamatuta hakkama saanud, usaldades pigem tervet mõistust). Kumbki variant pole ideaalne, aga see paistab olevat ainus viis, kuidas jõuda yldiselt aktsepteeritud otsuseni ja lõpetada edaspidised vaidlused. --Oop 04:39, 4 Nov 2004 (UTC)

Pole endateada öelnud, et Vikipeedias pimesi KNAB-i järgime. Artiklis KNAB on see viimase lause lõpuna ka kirjas (ehkki 'reeglitest' lisaks võiks seal kirjas võib-olla ka 'põhimõtetest'). Olen selle artikli aruteludes lingina ka andnud nagu ka muid (raamatu)viiteid. Kui neid lugeda ei viitsita, siis pole võimalik millegi muuga aidata. - Urmas 05:48, 4 Nov 2004 (UTC)

Kas see kellelegi meeldib või mitte, igatahes on asjalood sellised, et meie rahvusentsüklopeedia tehtav maailma atlas saab KNAB-i arvestama ja samadest põhimõtetest lähtuma. Millised see nimede asi välja saab nägema, võib aimu saada EE-kirjastuse ja lätlaste Jāņa sēta üllitatud "Maailma atlasest", tegijad on samad. - Urmas 06:19, 4 Nov 2004 (UTC)
----
Ma ei tea, kas Luṁbinī ringkonna nimi jäi õigesti näha. Näen KNAB-is punkti paremal, siin keskel. Andres 11. november 2006, kell 16:39 (UTC)
----
riik Himaalajas

See on eksitav, sest kogu territoorium ei asu mägedes. Andres 12. november 2006, kell 13:40 (UTC)
---------------
Nepali kohta tuleks eraldi lugu teha palverännakutega seotud paikade kohta , sest nii hinduistid, budistid , kui bön-po kasutavad paljusid  neist  koos .Ja Nepal on nende poolest  kuulus ja neid on seal rikkalikult.
--VanemTao 1. detsember 2006, kell 21:27 (UTC)
----
Artikkel vajab ajakohastamist. Millisest allikast on võetud riigi ametlik nimi? Praegu on nepali keeles vanad nimed, nii et esitus ei ole koherentne. Andres 7. jaanuar 2008, kell 21:03 (UTC)
Poliitika osa tuleb ajakohastada. Andres 29. mai 2008, kell 06:34 (UTC)

Hakkasin sellega pihta, aga tuleb jätkata. Andres 19. juuli 2008, kell 15:26 (UTC)
----
Kuidas ma saan tabelisse märkida, et tegu on presidendi kohusetäitjaga, kuid viidata artiklile Nepali president? Andres 29. mai 2008, kell 06:40 (UTC)
----
"Enamikus kontorites, rääkimata kodudest, ei ole asendatud vana kuningapaari portreesid uue omadega." Selline väide vajab kohe kindlasti viidet. Kes meist kodudes käis ja statistikat tegi?
"Maa kõrgeima punkti" asemel oleks ehk täpsem ytelda "kõrgeim punkt yle merepinna" vms? Niivõrd kui mina kuulnud olen, peaks nt Mt Kenya olema maa keskpaigast kaugemal, sest Maa on lapergune. Parandage mind, geograafid. --Oop 28. juuli 2008, kell 17:54 (UTC)

Huvitav küsimus. Selles mõttes on Maa keskpaigast kõige kaugem Chimborazo mägi (vaata artikkel Mägi). Aga kõikide mägede üldkõrgust mõõdetakse ühe taseme suhtes - üle merepinna, siis saame võrrelda ainult niimoodi. Geonarva 28. juuli 2008, kell 20:13 (UTC)

: Tegin mõlemasse lausesse paranduse ja panin esimese juurde viitemärkuse. Andres 28. juuli 2008, kell 21:14 (UTC)

: Mulle tundub, et selles lauses ei peeta silmas, et üldse oleks statistikat tehtud, vaid tegemist on kellegi isiklikule kogemusele tugineva hinnanguga, mis tuleks atribueerida. Andres 28. juuli 2008, kell 21:17 (UTC)


Arutelu:Harju maakond

Alapeatükis "Koosseis" on kirjas Harju maakonna haldusjaotuse üksused, mitte asulad. See, et osad vallad Eestis linna nime kannavad, ei tohiks olla keeruline aru saada (Tallinn on selles alapeatükis lihtlabane vald!). Alevid ei ole Eestis haldusjaotuse üksused. Neist võib juttu teha alapeatükis "Asulastik", mis on "Rahvastiku" all. Ära aja neid omavahel sassi! - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 11:52, 3 Nov 2004 (UTC)
muide mis see seitsmes linn on? - [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 20:00, 25 juuli 2005 (UTC) sain juba teada

Samas artiklis tuleks kirjeldada ka haldusstruktuuri muutusi. Samuti tuleks märkida, mis kuupäeva seisuga haldusstruktuur antud on. Peaks olema ka linnade kui asulate loend ning ka teiste asulate loendid. Andres 25. oktoober 2005, kell 08.56 (UTC)

Linnad kui asulad on kenasti olemas. - Urmas 25. oktoober 2005, kell 08.59 (UTC)

[[Rahvaarv]]: 515 400 (2004)<br/> [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. aprill 2006, kell 22.04 (UTC)

[[Aru]], [[Kõnnu]], [[Kopli]] ja [[Kuusalu]] viitavad valesse kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. juuli 2006, kell 21.39 (UTC)
Samuti [[Muusika]], [[Mõisaküla]] ja [[Püha]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. juuli 2006, kell 21.40 (UTC)
[[Rammu]] on võib-olla Rammu saarel asuv küla, Tiskre on vist erinev [[Tiskre]] asumist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. juuli 2006, kell 21.44 (UTC)

Elanike tihedus oli 8,3 in/km². Kust see arv on saadud? [[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 19. juuli 2006, kell 15.52 (UTC)

Praeguse seisuga on problemaatiline [[Tiskre]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. juuli 2006, kell 07.14 (UTC)
Juhtusin siia artiklile ja asustustihedus 8,3 inimest km2 kohta pani ka mind samuti tõsiselt imestama (üleeelmisele kommentaarile mõeldes). Eesti keskmine oli minu mäletamist mööda 27 in. km2 kohta. Harjumaa ja eriti Tallinn on aga Eesti enimasustatud piirkond.
Arvutasin õige asustustiheduse välja ja parandasin vea. --[[Kasutaja:Iffcool|iffcool]] 2. august 2006, kell 16.00 (UTC)

''Arvestuslikult seisuga [[1. jaanuar]] [[2006]] Harju maakonnas oli 521 038 elanikku. Neist 45,9% oli mehed ning 54,1% oli naised. Sündimuse üldkordaja oli 11,9‰, suremuse üldkordaja 11,4‰ ja loomulik [[iive]] 0,5‰. 59,2% elanikest oli [[eestlased]], 32,6% [[venelased]], 3,4% [[ukrainlased]] ja 1,8% [[valgevenelased]]. Alaealisi (vanuses 0-14) oli 14,1%, tööealisi (vanuses 15-64) 70,1% ja pensioniealisi (65 ja vanemad) 15,7%. Töötuse määr oli 7,5%. Elanike tihedus on 123 in/km².
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. juuni 2007, kell 20:01 (UTC)

elanikke = 533 794 (2006)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. juuli 2008, kell 10:37 (UTC)

Kahtlen, et need pikad loetelud muutuvad artiklit paremaks. Geonarva 17. juuli 2010, kell 14:06 (EEST)

Mida ette võtta? Andres 20. juuli 2010, kell 17:25 (EEST)

:Nagu Lääne-Virumaal: panna omaette loenditesse. Taivo 20. juuli 2010, kell 21:09 (EEST)

''Ajaloolisest Harjumaast hõlmab kaasaegne Harju maakond ligikaudu põhjapoolsed kaks kolmandikku.'' ''Põhjapoolsed'' ilmselt ei sobi siia lausesse? [[Kasutaja:Alts|Alts]] 7. november 2010, kell 16:58 (EET)

Kas kolmas viide annab midagi juurde? Pole ju öeldud, kust see info pärineb. Alts 30. aprill 2011, kell 21:11 (EEST)

Märkusena annab juurde küll. Andres 30. aprill 2011, kell 22:12 (EEST)

:Ja mida see peaks siis tähendama? Alts 1. mai 2011, kell 12:05 (EEST)

:: Mida see täpselt tähendab, seda ma ei tea, aga see tuleks välja uurida.

:: See täpsustus ei pea tingimata allmärkuses olema, võib ka olla sulgudes. Andres 1. mai 2011, kell 12:18 (EEST)

NOSSER, mis on viimase täienduse mõte? 1995. aastal ei muutunud ju sisuliselt midagi. Sa loetlesid lihtsalt uuesti samad omavalitsusüksused, mis on loetletud ka eelmises lõigus. Asjakohane materjal tuleks olemasolevaga integreerida ning haldusajaloo all tuleks selgelt välja tuua, kuidas on haldusjaotus muutunud, selle asemel, et mõne seaduse teksti lihtsalt üks-ühele võimalikult paljudesse kohtadesse laiali kopeerida. Pikne 23. august 2022, kell 19:54 (EEST)

tekstis tuleb välja muudatused 1995 vs 2011 aasta valdade loetelu, vahepealsel ajal toimunud valdade arvu vähenemine ja liitumised.  Sama tekstistruktuuri kasutamine kõigi maakondade artiklis annab kindla struktuuri kõigile sarnastele artiklitele. NOSSER (arutelu) 23. august 2022, kell 19:57 (EEST)

: Nende loetelude ja reformide puhul tuleks kirjeldada muutuseid võrreldes varasemaga, mitte lihtsalt anda iga daatumi juures uus täisnimekiri (eriti kui sisu on laias laastus sama). Sarnane struktuur yhesuguste artiklite juures on muidugi hea, aga see artikli struktuur ei tohiks minu meelest olla lihtsalt loendite esitamine. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. august 2022, kell 20:13 (EEST)

: 1990. ja 1995. aasta vahel ei muutunud ju midagi. Ja ikkagi, miks kirjeldada muutusi sedasi vihjamisi ja ümber nurga, selle asemel, et tuua selgelt välja, mis ja millal muutus. 2011. aastal ei muutunud ka midagi, see paistab olevat veel suvalisem aasta. Selline n-ö struktuur on teiste maakondade artiklites samamoodi halb. Pikne 23. august 2022, kell 20:54 (EEST)

Näib, et ka alajaotus "Merealad" – nagu enne seda on tarvitatud veekogude ja looduskaitseobjektide puhul – võiks pigem suunata lehtedele "Harju maakonna lahtede ja väinade loend" ning "Harju maakonna saarte loend". Nende praegune esitus segab artikli lugemist.
See külade loend võiks ka kuidagi lugemissõbralikumalt esitet olla. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. august 2022, kell 20:24 (EEST)

Jah, loendid ei peaks olema üheski artiklis sedasi seotud teksti asemel ja eriti nii, et loendi juures pole isegi ühtegi kokkuvõtvat lauset. Ma ei tea, kas on mõtet püüda igasuguste seotud asjade kohta maakonnapõhiseid loendid teha. Selliste loendite linkide jaoks pole siin samuti kuigi head kohta. Minu meelest oleks ka piisav püüda teha nii, et artiklid on lihtsalt maakonna kategooria all.

Asulate puhul võiks olla piisav, kui need on loetleud vallaartiklites, millele siit viidatakse. Pikne 23. august 2022, kell 20:54 (EEST)


Arutelu:Põhja-Eesti rannikumadalik

Parem oleks kui selle artikli pealkiri oleks "Soome lahe rannikumadalik". TÜ geogr. instituudis räägitakse justnimelt sellisenimelisest maastikuvaldkonnast. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 19:30, 3 Nov 2004 (UTC)

Artiklist ei selgu, millega siis ikkagi selle rannikumadaliku lõunapiir määratud on. Antud juhul on seda ju küllalt lihtne teha, sest selleks on Balti klint. See tuleks artiklis kindlasti välja tuua. Sarnaste artiklite kirjutamisel tuleks eeskujuks võtta Ivar Aroldi 2005. aastal ilmunud raamat "Eesti maastikud". [[Kasutaja:Siim|Siim]] 13. oktoober 2006, kell 10:39 (UTC)

1 link tuleb märksõnale Põhja-Eesti rannik. Mis teha?--Estopedist1 (arutelu) 28. aprill 2016, kell 23:21 (EEST)

Siin on kirjutatud, et madalik ulatub Pakri poolsaarest Narvani, siis see poolsaar on madaliku osa. Geonarva (arutelu) 29. aprill 2016, kell 07:00 (EEST)


Kasutaja arutelu:Paullepp

Tere tulemast Vikipeediasse, Paullepp! Siim 20:26, 3 Nov 2004 (UTC)

Tänan, Siim!--Paul 15:15, 9 Nov 2004 (UTC)
Arvamus - Ettepanek!
Igaüks on siin aru saanud, et väga tülikas ja aeganõudev on koostada pikki loetelusid, kus punane rida redigeerimata artikleid. Ma arvan, et oleks kohasem kasutada kategooriaid ja allakategooriaid samaaegsel artiklite redigeerimisel, siis artiklid automaatselt jõuavad tähestikuliselt vastava kategooria leheküljele ja need "loetelu leheküljed" praktiliselt muutuvad üleliigseteks, sellega jääb ära ühe ja sama artikli tülikas lisamine mitmesse loetellu.
Näiteks:

Geograafia (Kategooria)

:*Riigid (Kategooria)

:*Saared (Kategooria)

::*Euroopa saared (Allkategoria)"

::*Eesti saared (Allkategooria"

:::Artiklid

:::*A - Aegna

:::*S - Saar

:::*S - Saaremaa

:::*S - Saarestik
Mis te arvate sellest?
NB! Kui mu arvamus pakub huvi, siis võiksime koostööna (alustada võin ma) teha näidislehekülje nimetusega "Näidislehekülg".--Paul 15:15, 9 Nov 2004 (UTC)

Ma pean tunnistama, et ma sellest ettepanekust eriti hästi aru ei saanud. Igaksjuhuks ütlen, et olla võiks nii loendid kui kategooriad, kuigi ka mulle meeldivad viimased rohkem. Ma arvan, et praegune süsteem töötab suht. hästi ja radikaalseid reforme pole vaja. Siim 16:24, 9 Nov 2004 (UTC)

:Mõte seisneb selles, et need allkategooriad on samad, mis loetelud, vaid selle vahega, et sinna artiklid satuvad automaatselt, kui artiklile lisatakse kategooria. Samas ma ei mõelnud nii radikaalset reformi, vaid ühe soovitusena kasutajatele edaspidiseks ja nendest loeteludest ei ole vaja loobuda, sest need võivad jääda (ka ajutiselt vajalik), mida ma ise arvan ka kasutavat kasvõi ajutiselt.--Paul 16:53, 9 Nov 2004 (UTC)

:: Ma ei tea, kas see on õige koht, aga tahaksin siin avaldada arvamust, et me ei peaks loendite puhul enam nii kramplikult järgima, et kõik artiklid kohe loendisse saaksid, vaid püüda koostada võimalikult täielikke loendeid, nii et üldjuhul oleksid loendid artiklitest ees. Näiteks võiks püüda ühte loendisse panna võimalikult kõik Eesti saared. Andres 19:52, 9 Nov 2004 (UTC)

:: Tjah, sel kujul on loenditest sellekski abi, kui inime pyyab näiteks meenutada, millisest kärplasest, Iiri mere saarest või Vietnami filosoofist on veel artikkel tegemata. Samas on ka kategoriseerimine tore, kui seda ainult artiklite juures systemaatiliselt ja läbimõeldult teha. --Oop 16:46, 28 Nov 2004 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Adventk.jpg juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 23. aprill 2010, kell 11:01 (EEST)


Arutelu:Jossif Stalin

See on copy-paste siit. Me oleme kokku leppinud, et Vikipeedias nii ei käitu. Intellektuaalne vargus heidab meile halba varju. Üheks võimaluseks oleks sõnastust oluliselt muuta. Siim 18:00, 4 Nov 2004 (UTC)
Tänan informeerimast, kuigi ma seda varguseks ei saaks nimetada - juhul kui otseselt viitan, kust lehelt andmed pärit ja sellega teadvustan ma kes on autor. Autoriõigust ei ole rikutud ka, sest see on avalikult kättesaadav material ja ei pretendeeri ise autoriks.
Aga tulevikus arvestan Teie märkusega - üldiselt ma nõustun. --Paul 18:31, 4 Nov 2004 (UTC)

Päris nii need asjad ei käi, et panen lingi alla ja siis võin igaltpoolt kõike kopeerida. Sellisel kujul see biograafia siia jääda ei tohi. Kaks võimalust: muuta oluliselt sõnastust ja lisada midagi omalt poolt juurde või kustutada. Tegelikult on veel kolmas võimalus: küsida artikli autorilt selle kasutamiseks luba.
Võibolla peaks selle artikli nimi olema Jossif Džugašvili. Stalin ja Jossif Stalin võiks olla suunamislehed. Siim 18:57, 4 Nov 2004 (UTC)

1913 aastal võttis ta endale nimeks Stalin... aga ikkagi peaks IMHO artikli pealkiri olema Jossif Stalin ja mitte Dzhugashvíli (nii nagu ka Lenin ja mitte Uljanov, ja Trotski mitte Bronstein). - Ahsoous 19:49, 4 Nov 2004 (UTC)
Muide EE ütleb ta sünnikuupäeva kohta 'täpsustatud andmeil 18.XII 1878' - Ahsoous 20:54, 4 Nov 2004 (UTC)

Täpsustuseks - vana kalendri järgi kas  9.dets 1879 või 6.dets 1878, uue järgi siis vastavalt 21.12 või 18.12, hetkel oled erinevad kalendrid omavahel ära seganud. - Ahsoous 04:57, 5 Nov 2004 (UTC)

Mis kategooria alla see artikkel peaks kuuluma? Siim 14:16, 5 Nov 2004 (UTC)

Ma arvan, et kat. "Gruusia poliitikud" ka ei kõlba, sest Stalin ei olnud Gruusia poliitik. Tema surematud teod on seotud ühe teise riigiga. Rahvus ei loe siin midagi. Siim 18:28, 5 Nov 2004 (UTC)

:Eks ta "Nõukogude poliitik" oli, või ehk oleks parem "Nõukogude riigitegelased". - Urmas 18:39, 5 Nov 2004 (UTC)
Ta oli siiski aktiivne Gruusia poliitik 20.sajandi alguses. Inglise keeles on ta sama kategooria all. Lisan ise veel mõned kategooriad aga kui keegi teab, siis võiks lisada ise ka.--Paul 18:48, 5 Nov 2004 (UTC)

20 sajandi alguses polnud sellist riikigi nagu Gruusia. Tolleaegset Stalinit võib nimetada lihtlabaseks terroristiks. Olen lugenud Edvard Radzinski kirjutatud Stalini biograafiat. Kat. peaks olema kas "Nõukogude poliitikud", "Nõukogude Liidu poliitikud" vms. Sõna poliitikud asemel võib kasutada ka riigitegelased. Siim 19:05, 5 Nov 2004 (UTC)

:Inglise vikiga on see viga, et kui selles pole teksti kirjutanud autorid ida poolt Reini, on siitkandi Euroopa asjadesse puutuvat alati parem mujalt üle kontrollida. Stalini, Gruusia ja poliitika kokkuliitmine on tiba kunstlikuvõitu (ka ei saa tema tegevust Gruusias peris poliitikaks nimetada...). Ka Aleksei II võib ju Eesti kirikutegelaseks nimetada, kuigi õigem oleks teisiti.

:Lihtsalt "Nõukogude" oleks piisav. - Urmas 19:16, 5 Nov 2004 (UTC)

:: Ehk oleks poliitikud siiski parem kui riigitegelased. Ühtsema vikipeedia stiili huvides. Siim 19:36, 5 Nov 2004 (UTC)
Nõustun aga vajan abi - kuidas kustutada vanad mittevajalikud kategooriad?--Paul 19:41, 5 Nov 2004 (UTC)

Kustutada saavad administraatori õigustega kasutajad. Kui leiad artikli, mis vääriks kustutamist, siis tõstata see küsimus vastava artikli või kategooria arutelulehel. Siim 19:53, 5 Nov 2004 (UTC)

See viimane jutt Stalinist kui Saksamaad täpselt 6. juulil rünnata kavatsevast kurikavalast geeniusest on küll vähemasti spekulatiivne, minu teada on isegi Suvorov ise oma varasematest seisukohtadest lahti öelnud. [[Kasutaja:Athanasius Soter|Athanasius Soter]] 13. märts 2006, kell 20.32 (UTC)

Püüdsin kontrollida Stalini perekonnaliikmete nimesid. Mul jäi asi pooleli esimese abikaasaga seotud isikute juurde. Teine osa tuleb veel üle vaadata. Andres 27. märts 2006, kell 16.05 (UTC)

Oli Eesti NSV II ja III Ülemnõukogu saadik.
Kus on võetud sellised andmed. Harri 20. mai 2006, kell 12.33 (UTC)
ENSV II Ülemnõukogu 1947 1951 100
ENSV III Ülemnõukogu 1951 1955 115
Stalin oli ENSV ÜN liige 1947-1955????????

: See on muidugi jama. Stalin, nagu ka teised Poliitbüroo liikmed, esitati "rahva poolt" kandidaatideks valimiste eel igale poole. See oli yks osa tolleaegsest "valimiskampaaniast". Enne ametlikku "valimiste" algust aga nad kõik "tänasid" usalduse eest ja võtsid oma kandidatuuri maha. See oli tavapärane propaganda-rutiin. Võtan selle lõigu maha. --Lulu 8. september 2006, kell 20:52 (UTC)

:: See võib jama olla, aga Valitud ja valitsenud järgi oli ta Eesti NSV II ja III ülemnõukogu liige, alates 19. veebruarist 1947 kuni surmani. Tema kolleegide hulgas olid veel Molotov, Ždanov ja Malenkov. Ei ole kursis parlamentluse ja aupresiidiumluse reeglitega, kuid tundub, et mingi üleliidulise tava järgi ta oligi liige. --IFrank (arutelu) 24. jaanuar 2014, kell 19:28 (EET)

:: Sulev Vahtre koostatud Eesti ajaloo kronoloogias (Tallinn, Olion, 1994, 2007) on see teema kajastatud nii 1947. aasta 16. veebruari valimiste, kui ka 1951. aasta 25. veebruari valimiste kontekstis. Esimeses öeldakse muuhulgas, et sm Stalin valiti üksmeelselt nii Eesti kui ka teiste liiduvabariikide "kõrgeimaisse riigivõimu organitesse" ning 1951. aastal valiti ta sinna tagasi hoolimata asjaolust, et eelmise koossseisu istungjärkudel osales ta ainult oma portree kaudu, mis istungitesaali seinal rippus.

Peame ikkagi kasutama eeskätt gruusia-eesti transkriptsiooni. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. juuli 2008, kell 08:30 (UTC)

[[Julija Džugašvili]] oli Jakovi kolmas abikaasa, kui uskuda sealsest artiklist viidatud allikat. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. september 2008, kell 18:29 (UTC)

http://www.postimees.ee/?id=45645 --kanakukk 3. november 2008, kell 10:04 (UTC).
----
Ta võis olla massimõrvar ja sõjakurjategija, aga sellest ei tule alustada, vaid see peab selguma tekstist. Andres 1. september 2009, kell 01:03 (UTC)

Kas niisugust pealkirja, Karjäär VSDT(b)P/VK(b)P/ÜK(b)P/NLKP-s, annaks ehk kuidagi parandada? --kanakukk 24. veebruar 2010, kell 22:38 (UTC).

Parteikarjäär?--WooteleF 25. veebruar 2010, kell 07:52 (UTC)
----
VK(b)P KK sekretäri Vladimir Uljanovi

Kellest siin on jutt? Andres 4. august 2010, kell 10:43 (EEST)

Aastal 1922, kui Stalinist sai partei peasekretär, täitis Stalini sekretär Tovstuhha tema eest uue ankeedi, kus ta sünnidaatumiks kirjutas 21. detsember 1879. Sellest ajast vältis Stalin ankeetide täitmist – mulle jääb seda lugedes mulje, nagu Stalin hakanud sihilikult dokumente mittetäitma ja seda sellest tingituna, et tema sekretär Stalini sünnidaatumit muutis. Siin on vist ikkagi tahetud öelda seda, et seoses muude (sh tähtsamate ja keerulisemate) ametikohustuste täitmisega (ajanappuse tõttu) täitis dokumente tema isiklik sekretär (asjaajaja). --kanakukk 4. detsember 2010, kell 14:03 (EET).

Siin on minu meelest küll vihjatud, et Stalin hoidus sihilikult dokumentide täitmisest. Andres 4. detsember 2010, kell 14:08 (EET)

Jah, aga minu meelest on artiklis kirjas, et hakkas seda tegema seetõttu ja ainult seetõttu, et tema sünnidaatumit muudeti. --kanakukk 13. detsember 2010, kell 02:08 (EET).

: Minu meelest põhjuslikku seost väidetud pole. Kas see oli, jääb lahtiseks. Andres 13. detsember 2010, kell 02:20 (EET)

Tütar Svetlana Stalina (1947–1990). Kellega tegu? Viide läheb Allilujevale aga sünni ja surma taatumid ei klapi. Viide on järelikult vale.--85.253.60.3 3. aprill 2012, kell 10:51 (EEST)

Mina eemaldaks või kärbiks oluliselt vähemalt selle:
"Stalin plaanis oodata, kuni lääneriigid on üksteist maailmasõjas välja kurnanud, ja siis ise neid rünnata. Nimetatud plaan luhtus, sest Saksamaa sai lääneliitlastest välksõjaga jagu ja pikka kurnamissõda ei järgnenud. Selle asemel jõudis Hitler Nõukogude Liitu enne rünnata: 22. juunil 1941, kaks nädalat enne Nõukogude Liidu plaanitud rünnakut Saksamaa vastu 6. juulil. Hitler ründas Nõukogude Liitu hetkel, mil Nõukogude Liit oli ise suurrünnakuks valmistumas ning seega kaitsetu. Seetõttu kandis Nõukogude Liit alguses tohutuid kaotusi. Lisaks oli Punaarmee valmis ainult ründesõjaks, kuid mitte kaitsesõjaks."
Esiteks on siin räägitud pool 2MS lahti, mis ei puutu enam Stalinisse. Teiseks võib alati vaielda, miks NSVLi käsi just nii halvasti käis ning sellele on teised vastuteooriad ka olemas. Lisaks pole mingit viidet allikale, seetõttu pole ka võimalik seda vaidlustada vaid tuleks lihtsalt eemaldada. Tonusamuel (arutelu) 8. aprill 2012, kell 09:37 (EEST)

Jah, siin on asju, mis on vaieldavad või Stalinisse mitte otseselt puutuvad. Andres (arutelu) 8. aprill 2012, kell 22:58 (EEST)

Allika sellele tekstilõigule saab päris kindlasti Suvorovi "M-päevast" või "Jäälõhkujast". Minu meelest kuni 1953. aastani on kõik toimuv otseselt või vähem otseselt Staliniga seotud. Kui Nõukogude Liit otsustas ilmasõjast osa võtta, siis vähemasti minule tundub, et see oli Stalini otsustada, nagu ka kõik muu selles riigis.

Absoluutsest tõest, faktidest, "õigetest" arvamustest. Mulle meeldib Vikipeedia, sest selle ideoloogia näeb ette kõigi seisukohtade väljatoomist, seega ei ole mõtet heietada teemal, et on olemas teisi teooriaid – palun, võtke kätte ja kirjutage, ning ärge unustage seejuures osundamast autorile koos lähtega. Hea oleks, kui kasutaksite neid käsitlusi, mis on ilmunud trükis – veebis kirjutatut võidakse muuta ning erinevalt Vikipeediast on varasemaid redaktsioone keerulisem taasesitada, raamatut muudetakse ehk alles kordustrükis, mis minu silmis muudab viimase usaldusväärsemaks allikaks – selle tekst on muutumatu, püsiv (kui just keegi ei otsusta viimasest säilinud eksemplarist lehekülgi välja rebida). --kanakukk (arutelu) 9. aprill 2012, kell 00:36 (EEST).
----
"Poeg Aleksandr Stalin (sündis 1941)" Ta muutis pärast 1956. aastat oma perekonnanime ära. Ta nimi on Aleksandr Burdonski. 90.191.119.98 27. juuli 2013, kell 12:26 (EEST)

Ei puutu asjasse, viited puudu, vaieldav

Stalin abiellus. Nõukogude diktaator Stalin, kelle naine Nadeshda Allilujeva suri teatavasti möödunud aastal, on astunud uuesti abiellu. Stalini teine naine on rahvakomissar Kaganovitschi õde. Ringi ümber ilma. Rahvaleht, 13. aprill 1933, nr. 44, lk. 2. See Kaganovitši õe jutt esineb siin-seal kirjanduses.--IFrank (arutelu) 27. august 2013, kell 23:10 (EEST)
----
Svetlanal oli veel vähemalt üks abikaasa. Andres (arutelu) 8. november 2015, kell 17:26 (EET)
----
Stalini salajane Euroopa vallutamisplaan oli "Groza".http://www.kool.ee/?5879

Välja võetud. Andres (arutelu) 16. juuni 2016, kell 17:02 (EEST)
----
Detsembris suri tema lapselaps, keda ma siit ei leia. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2017, kell 14:46 (EET)

Eestis on viimasel ajal kombeks kasutatada NLiidu rahvaste koha- ja isikunimedes rahva enda algupärast nimekuju või selle võimalikult algupärase lähedast transkriptsiooni ladina tähtedega, mitte kunagi läbi vene keele moonutatult meile jõudnud nimekuju, mis okupatsiooniajal sellisena kinnistus. Stalini tegelik nimekuju Gruusia keelest otse võttes on Ioseb Besarionis dze Jughashvili. Miks teda ikka nii meeleheitlikult Džugašviliks püütakse teha? Iosep on eestipäraselt Joosep. Ja tema vanim poeg on Jakob, ehk eestipäraselt Jaagup. --194.126.101.134 17. jaanuar 2017, kell 23:24 (EET)

On olemas gruusia-eesti transkriptsioon, ja me järgime seda. 146.255.183.232 18. jaanuar 2017, kell 00:25 (EET)

: Küsimus ongi selles, et kui üldiselt on Eesti üle läinud kaasaegsele ja mitte vene keelest lähtuvale transkriptsioonile, siis siin kasutatakse endiselt 1976. a. ehk nõukaaegset vene keele moonutuste põhist kirjapilti. Ometi on olemas AMETLIK gruusia keele latinisatsioonieeskiri käesoleva sajandi algusest! vt. https://et.wikipedia.org/wiki/Gruusia_keel --176.46.19.102 18. jaanuar 2017, kell 01:55 (EET)

:::: Eesti keelekorraldajad soovitavad eestikeelses tekstis kasutada ikka seda vana gruusia-eesti transkriptsiooni, ja me järgime keelekorraldajate soovitusi.

:::: See transkriptsioon ei ole mitte venepärane, vaid pigem eestipärane, ning on kasutusele võetud just selleks, et vene keele vahendust vältida. Mis on Sinu meelest need vene keele moonutused? 146.255.183.232 18. jaanuar 2017, kell 02:09 (EET)

::::: Vene keele mõju on see vissarionitamine, jossifitamine, jakovitamine, dž-tamine (j asemel). --176.46.19.102 18. jaanuar 2017, kell 02:50 (EET)

::::::: Jossifi ja Jakovi puhul transkribeeritakse venekeelne nimi, iseasi, miks seda tehakse. Stalin ise võttis endale venekeelse nime, Jakovi puhul võib vaielda. Nendel juhtudel ei lähtuta gruusiakeelsest nimest.

::::::: Praegune omaladina pärineb 2002. aastast, ja omaladinat võidakse muuta. Omaladinal ei ole olemuslikku seost gruusia keelega, sellepärast minu meelest ei saa öelda, et transkriptsioon gruusia keelt moonutaks. Gruusia jt transkriptsioonid võeti nõukogude ajal kasutusele just selleks, et venepärasust vältida. Need annavad hääldust edasi nii täpselt, nagu eesti keeles võimalik. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2017, kell 09:11 (EET)

:::::::: Kahjuks ei saa nõustuda. See 1976. aasta transkriptsioon vaesustab gruusia keelt, sest mitmed gruusia keele tähed teisendatakse Eesti keelde üheks ja samaks täheks. Nt. გ (g) ja ღ (gh) tehakse mõlemad g-ks. Ning კ (k) ja ყ (q) mõlemad k-ks. Järelikult läheb mingi keelenüanss kaduma. Mõistetav on sh eestipäraselt š-ks ja zh ž-ks teisendamine (sest ladina keeles š ja ž puuduvad), kuid Džugašvili on küll üks ühele võetud venekeelsest Джугашви́ли-st, mitte gruusia ჯუღაშვილი-st, mis peaks olema Jughašvili. --194.126.101.134 18. jaanuar 2017, kell 11:29 (EET)

::::::::: Vaesustab muidugi, aga eesti keele fonoloogia ei võimaldagi kõigil gruusia keele häälikutel häälduses vahet teha, olgu kirjapilt milline tahes. Võrreldes vene transkriptsiooniga tehakse igatahes rohkem vahet. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2017, kell 16:09 (EET)

: Muide, ka gruusia-eesti transkriptsiooni järgi on õige Ioseb...  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. jaanuar 2017, kell 00:36 (EET)

:: Artiklis ongi nii kirjas, jutt oli perekonnanimest. (Andres) 146.255.183.232 18. jaanuar 2017, kell 00:41 (EET)

Isanimi on gruusia keeles ბესარიონის ძე, selle võib sisse panna. Ma ei tea, kui tähtsad isanimed grusiinidel on.

Poja nimi on gruusiapäraselt Iakob. Ma ei ole kindel, et siin gruusiapärast nime peaks kasutama. 146.255.183.232 18. jaanuar 2017, kell 00:41 (EET)
----
Minu meelest arutelu ei tohika kaitsta, siia peaks kõik ligi saama. --Andres ([[Kasutaja arut
elu:Andres|arutelu]]) 10. märts 2024, kell 21:23 (EET)
----
*1946–1947 NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimees ja NSV Liidu relvajõudude minister

Kuidas saab Postimees 1946. aastal seda väita? --Andres (arutelu) 4. aprill 2024, kell 16:35 (EEST)


Arutelu:21. detsember

Ma arvan, et andmed surma kohta on üleliigsed alajaotuses "Sündinud". Need tuleb kanda vastava päeva alajaotusse "Surnud". Siim 18:20, 4 Nov 2004 (UTC)
1891 ei saadud võrkpallimatsi pidada, sest seda mängu polnud tollal veel leiutatud, koht on muidu õige, kuigi võrkpalli leiutai sellest kohast 17 km eemal
 *1898 – Pierre ja Marie Curie avastasid raadiumi.
pigem siis ikkagi avaldamiskuupäeva - 26. detsembri - alla jätta. --WikedKentaur (arutelu) 20. detsember 2018, kell 22:43 (EET)
 *2012 – maajade kalendri 13. tsükli lõpp.
oleks vaja artiklit 2012. aasta maailmalõpp vms. --Wkentaur (arutelu) 21. detsember 2023, kell 13:49 (EET)


Arutelu:Hudsoni väin

Mida on mõeldud fraasiga "jää, mis liigub koos loodetega" ? Ehk on loodete all mõeldud siiski hoovusi? - Urmas 13:04, 5 Nov 2004 (UTC)

Ma arvan, et jääd võivad liigutada nii looded kui ka hoovused. Siim 14:14, 5 Nov 2004 (UTC)

:Küsisin, sest minumeelest on oleks jäämasside liikumine hoovuste läbi märkimist väärt, kuid see, et jää koos ülejäänud veemassiga natuke edasi-tagasi "loksub", on tavapärane ja sellest eraldi kirjutama ei peaks.

Suuremas osas Põhja-Jäämeres on küllalt nõrgad looded ja loodehoovused. Hudsoni väin on seevastu üks piirkondadest, kus esinevad niihästi tugevad looded ja loodehoovused kui ka (seejuures/sellest hoolimata) tihe jääkate.


Arutelu:Kalevipoeg (tegelane)

Artikkel tuleb kustutada, kui keegi siia kiiresti midagi eestikeelset ei kirjuta. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 14:13, 5 Nov 2004 (UTC)

Eepose järgi oli Kalevipoja nimi Sohni. Aga kas see nimi on tuntud ka rahvapärimuses? Andres 1. november 2005, kell 11.35 (UTC)

Parimal juhul väga marginaalselt. Kreutzwald sai selle nime ilmselt kuskilt teada või mõtles selle välja. Kumba ta tegi, mina ei tea. Ja eeposes mainitakse seda nime ka ainult yks kord, muidu on ta nimi ikkagi Kalevipoeg. See "tegeliku nime" teema on ilmselt suuresti mälumängurite ja teiste ninatarkade tekitatud ;) Ohpuu 15. september 2006, kell 06:17 (UTC)

: Ma väga vabandan, aga kas keegi tõesti usub, et Kalevi poja nime Sohni sarnasus saksa sõnaga Sohn on juhuslik? --Oop 6. november 2006, kell 20:47 (UTC)

:: Olgu sellega kuidas on, aga eeposes väidetakse, et paiguti on ta tuntud Sohni nime all. Nii ma nüüd kirjutasingi. Andres 7. november 2006, kell 08:48 (UTC)

:: Vaata ka Arutelu:Sohni. Andres 7. november 2006, kell 08:49 (UTC)

::: Arvatavasti tuleneb Sohni/Soini sõnast Sõnni, tarvaste aegadest.
Ma teen ettepaneku luua eeposte alla kategooria Kalevipoeg, kuhu saaks need tegelased kõik kokku panna --Dj Capricorn 6. november 2006, kell 18:43 (UTC)

Võiks teha "Kalevipoja" tegelaste ja paikade loendid. Inglise mallis on ilmseid vigu, kuid ka tegelasi ja paiku, mille võiks ka eesti malli ja artiklitesse lisada. Selliste linkide asemel nagu [[Hobune]] ja [[Siil]] võiks olla [[Kalevipoja hobune]], [[Hundid Kalevipoja legendides]] ja [[Siil "Kalevipojas"]] (vms). Muuseas, eestikeelsetes Vikitekstides on Kalevipoja teksti ylespanek miskipärast viienda lauluga pooleli jäänud; praegu on neid koopiaid netis mitu, oleks lihtne ära lõpetada. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 5. märts 2012, kell 00:51 (EET)
Lemminkäinen? Mina jällegi olen lugenud, et Kullervo. Saarepiiga oli õde, kellest vend midagi ei teadnud, ja kes merre viskus. Sarnasus suur. Ah jaa, nime koha pealt - vene bõliinades on sama isik Kolõvan Kolõvanovitš - ehk siis Kalev Kalevipoeg. {{allkirjata|90.191.134.11|31.01.2014}}

nt enwiki's ja fiwiki's on artikkel tegelasest Kalevi, vt nt :en:Kalevi (mythology). Kas see kattub mingi meie artikliga? Või on meil selline mütoloogiline isik veel puudu?--Bioneer1 (arutelu) 1. märts 2015, kell 15:58 (EET)

Kalev'i-nimeline tegelane teistes vikides?

Minu meelest peaks selle pealkirja all olema eepos ise, sest üleüldiselt on eepos tähelepanuväärsem. Tegelase jaoks sobiks nt Kalevipoeg (kangelane) vms. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. detsember 2017, kell 17:13 (EET)

Võib-olla, aga kas leidub mingi objektiivne meetod mõlema tähelepanuväärsuse võrdlemiseks? --Minnekon (arutelu) 3. detsember 2017, kell 20:05 (EET)
----
Miks esimesel pildil kannab Kalevipoeg särki pükste peal ja viiske? --37.157.100.22 8. jaanuar 2018, kell 23:48 (EET)

Mis selles valesti on? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. jaanuar 2018, kell 23:57 (EET)

Alapeatükis Kirjandus võiks olla kõvasti rohkem, kuid neid võiks ühtlasi kuidagi liigendada. Nt Kivisildniku Kalevipoeg sinna ei sobi.
----

Mis nende kustutamistega juhtus? Kas lihtsalt tööõnnetus? Tehtud töö maht ei vääriks kustutamist.Teomees (arutelu) 27. juuni 2020, kell 10:11 (EEST)

Teomees, viitad vist tühistamistele teistel lehtedel. Jah, katsetasin üht brauseri lisa, mis toimis viimaste muudatuste lehel ootamatult. Vabandust. Pikne 27. juuni 2020, kell 10:21 (EEST)
Tegijal juhtub. Asi lahendatud. Edu.Teomees (arutelu) 27. juuni 2020, kell 11:16 (EEST)
----
Viimane täiendus oli pikk tsitaat siit: s:Eesti mütoloogia/Kalevipoeg. Kopeerimise asemel tuleks refereerida ja sobitada materjal artikli ülesehitusega. Tuleks ka silmas pidada, et see materjal ei pruugi olla uuematele allikatega kooskõlas ja siis tuleks vajadusel asja vastavalt esitada. Pikne 12. juuli 2022, kell 18:41 (EEST)


Kasutaja arutelu:KS~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, KS! Siim 13:46, 6 Nov 2004 (UTC)
Oleme vikipeedias üritanud hoida mingit korda ja süsteemi. Kui luuakse uus artikkel siis kantakse see ka vastavatesse loenditesse. Bioloogia on siiani suht. väljaehitamata süsteemiga, sest meil pole siiamaani olnud ühtegi loogilise ja süsteemse mõtlemisega bioloogi. Vaata artiklit Bioloogia ja kanna oma artiklite lingid sinna. Mõisted mõistete alla, kõikvõimalikud taksonoomilised üksused oma kohale. Kui vastavat kohta ei ole siis tuleks see luua. Esialgu soovitan mitte kohe olemasolevat muutma hakata, vaid püüda kõigepealt tutvuda olemasoleva süsteemiga. Näiteks Geograafia või Keemia on bioloogiast tunduvalt süsteemsema ülesehitusega ja sobiks tutvumiseks.
Biograafiliste artiklite pealkiri peab olema täisnimi, seega Linné asemel peab olema "Karl von Linné". Edu soovides. Siim 13:46, 6 Nov 2004 (UTC)

Ma näen, et sa oled siin palju tööd teinud, kuid kahjuks pole keegi vahepeal õpetussõnu jaganud. Probleem on loendites. Vikipeedia loendid on võimalikult üldised. Detailsuse saavutamiseks on kategooriad. Ma arvan, et ei ole vaja teha geneetika mõistete loendit. Näiteks ATP tuleks kanda keemiliste ainete loendisse, geneetika loendisse, molekulaarbioloogia loendisse, biokeemia loendisse jne. Niimoodi võib hulluks minna ja seda süsteemi ei ole võimalik meeles pidada. Kui sa ise saad asjast aru siis teised küll ei saa ega oska uusi mõisteid kuhugi paigutada.

Minu ettepanek on selline, et las olla üks suur bioloogia mõistete loend, mille nimi peaks olema Bioloogia mõisteid, see peab niikuinii olema, sest on vaja üht loendit, mis koondaks kõik bioloogilised mõisted. Kõigile seente liikidele ja ka kõrgematele taksonitele peaks olema üks loend, mille nimi oleks Seente loend, seevastu kategooriad võiks olla näiteks [[Category:Eesti söögiseened]] jne. Siim 18:53, 7 Nov 2004 (UTC)

: Ma arvan, et sa peaksid enne suuremate muudatuste tegemist pidama nõu kogenumate kasutajatega, muidu juhtub see, et vikipeedia bioloogia ülesehituse süsteem erineb totaalselt ülejäänuist ja sellest saad ainult sina aru. Soovitan kõigepealt keskenduda artiklite kirjutamisele. Siim 21:31, 7 Nov 2004 (UTC)

Esitasin Sind administraatorikandidaadiks. Kas oled nõus kandideerima? Andres 22:08, 23 Dec 2004 (UTC)

Tänan usalduse eest. Olen küll.KS 22:14, 23 Dec 2004 (UTC)

: Oled nüüd administraator. Andres 09:18, 25 Dec 2004 (UTC)

Tahaksin juhtida tähelepanu jägmisele asjale.
Sa olid eukarüootide artiklis, taksonite nimed kaldkirja pannud, kuid perekonnast kõrgemad taksonid kirjutatakse normaalses stiilis. Sellest on kirjutatud ka siin vikipeedias: Taksonoomia. Avastasin, et asjakohane tekst oli võetud minu koostatud leheküljelt: http://lepo.it.da.ut.ee/~mprous/Zoa/nomenklatuurist.htm
Võõrkeelseid väljendeid ja termineid on jah kombeks kaldkirjas kirjutada, kuid teaduslikud nimed on pisut midagi muud. Need kirjutamisreeglid on paika pandud rahvusvaheliste nomenklatuuri koodeksite poolt (bakterite nomenklatuuris siiski kirjutatakse kõik nimed kaldkirjas). Eristamine taksoneid kaldkirjas ja mitte on hea kasvõi sellepärast, et siis ei aja perekondi ja kõrgemaid taksoneid segamini.
Äkki tead veel kedagi, kellele tuleks seda mainida.
Ma loodan, et tasapisi saavad taimede, loomade, seente ja ülejäänud eukarüootide (protistide) nimed kirjutatud siin vikipeedias korrektselt.
Mõistvale suhtumisele lootes,
--Mprous 11:09, 29 Jan 2005 (UTC)
Jah, Sul on õigus, minu oma hajameelsus... KS 16:27, 30 Jan 2005 (UTC)

Tegid ilusa pildi :Pilt:Kala.png. Kahjuks pole sellel litsentsi. Palun lisa sobiv litsents. Taivo 26. aprill 2011, kell 18:17 (EEST)

Hello. I'm a steward. A new policy regarding the removal of "advanced rights" (administrator, bureaucrat, etc.) was adopted by community consensus recently. According to this policy, the stewards are reviewing administrators' activity on wikis with no inactivity policy.

You meet the inactivity criteria (no edits and no log actions for 2 years) on etwiki, where you are an administrator. Since that wiki does not have its own administrators' rights review process, the global one applies.

If you want to keep your rights, you should inform the community of the wiki about the fact that the stewards have sent you this information about your inactivity. If the community has a discussion about it and then wants you to keep your rights, please contact the stewards at :m:Stewards' noticeboard, and link to the discussion of the local community, where they express their wish to continue to maintain the rights, and demonstrate a continued requirement to maintain these rights.

We stewards will evaluate the responses. If there is no response at all after approximately one month, we will proceed to remove your administrative rights. In cases of doubt, we will evaluate the responses and will refer a decision back to the local community for their comment and review. If you have any questions, please contact us on :m:Stewards' noticeboard.

Best regards, Rschen7754 22. august 2014, kell 07:27 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema KS~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)