Kasutaja arutelu:Muramara/Paarisprogrammeerimine

Artikkel annab teemast hea, üldise ülevaate, leidusid mõned vead (mis on allpool mainitud).

===Sissejuhatus/Lühikirjeldus===
"Tänu sellele saab juht ülesande täitmisel täielikult keskenduda taktikalistele aspektidele, kasutades vaatlejat giidina." >> jääb segaseks - mida tähendab taktikaline aspekt
===Vooderdada vikipeedia siseseks lingiks===
empiirilisi >> [[Empiirilised uuringud|empiirilisi]]
grupiprogrammeerimist >> [[grupiprogrammeerimine|grupiprogrammeerimist]]
tööjaam >> [[tööjaam]]
individuaalsel programmeerimisel >> [[individuaalne programmeerimine|individuaalsel programmeerimisel]]

===Sõnastust saaks parandada===
"Paarisprogrammeerimisel kulub koodi esitamiseks suurem inimtundide arv kui .." >> Nt. "Paarisprogrammeerimisel kulub koodeerimiseks rohkem inimtunde kui .."
Viimase lausega võiks veidike täpsustada, millised defektid vähenevad >> vigade arv, läbimõeldum kood, arusaadavamad kommentaarid koodis vms

===Kirjaviga/Sõnastuse viga===
"Algaja ja algaja ühendamine võib anda tulemusi, mis oleks oluliselt paremad kui kahel algajal..." >> muuta mitmuseks või ainsuseks
Nt. "Algaja ja algaja ühendamine võib anda tulemusi, mis oleksid oluliselt paremad kui kahel algajal..." või
"Algaja ja algaja ühendamine võib anda tulemuse, mis oleks oluliselt parem kui kahel algajal..."

===Sõnastust saaks parandada===
"Programmeerimiseks kasutatakse redigeerimisprogrammi,  mille abil" >> visuaalsuse mõttes võiks pärast koma topelt tühiku üheks tühikuks muuta.


Arutelu:Selge keele liikumine

"lahkarvamuste tingimustel"

Mis see tähendab?
koos isiklike nimede

Mis see tähendab? Andres (arutelu) 23. jaanuar 2018, kell 00:48 (EET)

:Need osad on tõlgitud. "lahkarvamuste tingimustel" = “layman’s terms” (register peab olema kirjutatud tavainimesele arusaadavas keeles), koos isiklike nimede = with personal pronouns (kasutati isikulisi asesõnu). Ma märkasin, et tekstis on ka rahvabändide raadio (avaliku sagedusala raadio) ja regulatsioonid (parem on õigusaktid vms). Nefjool (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 15:48 (EET)

Võõrvikid (nt enwiki) suunavad selle liikumise selge keele alla, v-o ka meil niipidi teha. Eesti keeles on ka ebaõnnestunud (?) termin ja mõiste are keel (arekeel)--Estopedist1 (arutelu) 26. jaanuar 2018, kell 11:15 (EET)

Miks ebaõnnestunud? Andres (arutelu) 26. jaanuar 2018, kell 19:04 (EET)

:pole mõistlik eristada sõnu selge ja are, vt nt EKSS--Estopedist1 (arutelu) 30. jaanuar 2018, kell 10:56 (EET)
---------
Vikipeedia artikkel peaks olema neutraalne, sealhulgas ei peaks see pöörduma lugeja poole (siin näiteks on lugejat sinatatud). Kuriuss (arutelu) 22. oktoober 2022, kell 15:29 (EEST)


Arutelu:RSA (algoritm)

Link ei vasta pealdise tekstile. Ka pole viidatud artikli juures tegelikult autori nime, nii et viide on ka selles mõttes ebakorrektne. Kuriuss 24. jaanuar 2018, kell 12:26 (EET)

Kõik vallaste.ee lingid on pikemat aega katki olnud. Anthrax11 (arutelu) 24. jaanuar 2018, kell 20:52 (EET)

:Praegu töötab. Andres (arutelu) 24. jaanuar 2018, kell 23:24 (EET)

"RSA (Rivest-Shamir-Adleman) on avaliku võtmesüsteemiga krüpteerimise algoritm andmeedastuses." - ahsoo. Ja väljaspool andme-edastust on mis? Pole kasutatav?
"RSA on tänapäeval kõige populaarsem meetod avaliku võtme krüpteerimiseks" - no milleks krt on vaja seda avalikku võtit krüpteerida?


Kasutaja arutelu:XDLUL/Regulaaravaldis

Artikkel annab hea ülevaate regexi funktsioonist ja süntaksist, leidusid mõned vead, mis on välja toodud allpool.

Kõige esimese lause lõpus => " ostingu mustri " -> peaks olema " otsingu mustrit"

Osad sõnad võiksid olla vikipeediasiseste linkidega polsterdatud
metasümbol => [[metasümbol]]
literaalne sümbol => [[literaalne sümbol]]
sõne => [[sõne]]

Sissejuhatavas osas võiks veidike lahti seletada, mida tähendab:
"Literaalsed sümbolid esinevad vaatlusaluses tekstis esitatud kujul ehk nad tähistavad iseennast. "
Samuti lihtsustaks literaalsetest sümbolitest arusaamu, näidete toomine.
Näide regexi mustrist, mis sisaldaks ainult literaalseid sümboleid, ainult metasümboleid ning literaalseid- ja metasümboleid, tuleks antud juhul kindlasti kasuks.
Näited regexi mustri näidetest
/abc/ => leia abc
/./ => leia esimene sümbol/täht (number, täht, etc)
/a.*2/ => leia kõik sümbolid/tähed "a" ja "2" sümbolite vahel (sümbolid kaasa arvatud)
Regexi sümboleid vaadates on puudu tavaliste sulgude "()" tähendus/funktsioon.


Arutelu:28. jaanuar

* 2014 – arvutimäng EVE Online'is toimus maailma suurim virtuaalne, 7548 osalejaga ja 21 tundi kestnud, B-R5RB lahing.
vt 27. jaanuar. --WikedKentaur (arutelu) 28. jaanuar 2018, kell 20:08 (EET)


Kasutaja:suwa, militarist ütles, et ÕS valetab ja õige on siiski domeen (ingliskeelsest sõnast domain). --Tiia (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 20:50 (EET)

jahh ma saan aru, et keeletalgute puhul ja eriti sõjanduse valdkonna inimeste soovitustel kolime kogu elgu angliisipõhiseks ... ups doomen on ju ladinast oopis jne .... ehk siis ikka veel pole valduste ja halduste asjad ei oskusõnade ega muudes pisiasjades paigas .... huvipärast võiks uurida kuidas ntx seeneriik angliisis on vms :D suwa 1. veebruar 2018, kell 20:53 (EET)

:::::Mõhh, "seeneriig" on "state of gribov" ja tähendab seda, et, nt, su tuttaval polnud mitte STD, vaid STI (see on see, mida kaasas kantakse, ise haigestumata, infection); kurb on see, kui hakkad nt bullerjaanlik-oobilikult arvama (IMHO), et nt alarahastatud sajandilise infomülka tulemiks võiks ehk olla...; noh, midagi ikka on, roeoemu kuellaga...Algatasin mõne aja eest enwi-s küsimuse, u, kui W on demokraatlik, kas siis peaks olema esindatud mõlemad pooled, "must ja valge", jne—Pietadè 2. veebruar 2018, kell 19:02 (EET)

: Kas ei peaks siis alustama hoopis artiklist valdus? --Tiia (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 21:12 (EET)

::Vt ka domain—Pietadè 2. veebruar 2018, kell 16:13 (EET)

::: thnx, mul torgatas pääkolusse lõpuks ka valdkond, kuid arvutit-ja-netti polnd käepärast, seega saab küll kui tahetakse. :D suwa 2. veebruar 2018, kell 20:44 (EET)

WP:COMMONNAME-ist lähtudes võiks pealkiri olla NATO küberkaitsekeskus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. veebruar 2018, kell 21:11 (EET)

Sääl säände asi, et kõrgem (st, kõrgemalt haugutu) pääks prevaleerima; samas, juhtumisi(???!???) eelnimetanu osaliseks sattununa, ex ma pyya muuta, eelmisel sajandil läits natu niherdi, poliitika; praegu ent on mitmed sidusallikad (nt Oxford online), millele viidates lihtsam suislollusi muuta (PS, suuresti kasuks nt Brižnivi ajastust omandatu, vahendamisel...).Nuh, oh mind, Põhьja Korea läits meelest, ehk siis: "Aita rahvast!"—Pietadè 2. veebruar 2018, kell 21:49 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:NATO kooperatiivse küberkaitse kompetentsikeskus


Kasutaja arutelu:Suwa/2011-2017

Palun ära märgi sisulisi muudatusi pisiparandusteks. Andres (arutelu) 21. jaanuar 2015, kell 12:37 (EET)

Tahtsin seda uuesti öelda. Seda ei tohi teha, see on tõsine eksimus. Andres (arutelu) 4. juuli 2016, kell 20:36 (EEST)

: Ära märgi sisulisi muudatusi pisiparandusteks. Andres (arutelu) 5. juuli 2016, kell 12:03 (EEST)
Mis siis tänase seisuga on pisiparandused ja mis mitte?, palun lisada viited vikipeedia juhendile.
suwa 5. juuli 2016, kell 12:20 (EEST)

::Välislingi lisamine ei ole pisiparandus. Vaata Vikipeedia:Pisiparandus. Andres (arutelu) 5. juuli 2016, kell 12:34 (EEST)

Mdea, kuhu see küss kirjutada tuleks. Kas sa ei parandanud just artiklis Mittetulundusühing seaduse viidet valele redaktsioonile? Seal oli väga vanale, ma omast arust panin seal ja veel paaris artiklis siukse, mis on alati pädev sõltumata hetkest. Sa muutsid aga tulevikus jõustuvaks, mis ühel hetkel aegub samuti. Teine variant on seadustel kasutada lühendeid riigiteataja.ee/MTÜ nt, mil see olemas on, ja mis peaks ka alati kehtivale viima. Kcal 7. september 2011

Jah ja ok, välisviidetes seadusele peaks olema viide kehtivale seadusele ja võimalus siis, et see automaagiliselt ise uueneks, peab natuke URL-indust uurima. Erijuhis oleks kinlasti see, kui on vaja kunagi kehtinud ajalooliselt märkimisväärsele sõnastusele jne .suwa 7. september 2011, kell 13:30 (EEST)

: Praeguses Riigi Teatajas ongi nüüd lõpuks see võimalus, millele viitasin, et automaagia tekitabki lõpus &leiaKehtiv, vt RT KKK  kcal 7. september 2011, kell 14:10 (EEST)

mtü ja riigiteataja ja kehtiv seaduse versioon

Kui sa poetad teksti tsitaate nagu "kõigi pettuste plaanijana" ning "Loki figuur jääb hägusaks; ei ole märke kultusest, ja tema nime ei ole näha kohanimedes", ole ometi ka nõnda lahke lugejate vasta, et lisad jutumärkides jutule viited. --Oop 8. september 2011, kell 11:57 (EEST)

see ei olnd minu lisatud, see tuli www.televork.ee aadressilt. suwa 8. september 2011, kell 12:02 (EEST)

Oleks vaja artiklit kogumahutavus, kas saaksite selle teha? Parandasin lühendi selgitust artiklis Laevamõõdud - GT on eesti keeles kogumahutavus. Ssgreporter 22. november 2011, kell 01:36 (EET)

Tere! MTÜ Wikimedia Eesti tahab aktiivsetele vikipedistidele nende kaastöö tunnustamiseks anda väikesed preemiameened fotovõistluse Wiki Loves Monuments võidupiltidega kalendri näol. Kalendri kättesaamiseks võta palun minuga ühendust teele punkt vaalma ätt gmail punkt com Adeliine 8. veebruar 2012, kell 21:43 (EET)

Kui sa asja reklaami tõttu kustutamiseks märgid, siis vaata palun enne ajalugu. Roosa Elevant oli just anonüümselt selliseks muudetud. Undo oleks asjakohasem. Lisaks kustutamine viitab, et loe arutelu lehelt põhjuseid aga neid sa ei lisanud. Palun täienda.
Tonusamuel 10. veebruar 2012, kell 03:35 (EET)

Tänan, olen hoolikam :) suwa 11. veebruar 2012, kell 09:20 (EET)

Tänu tervitusest, mille mu olematule kasutajalehele paigutasid. Ole hea ja võta muga facebooki või meili (henn ätt sarv punkt ee) kaudu otse ühendust. Tahaks natuke wiki teemal nelja silma all nõu pidada.
Tervitades Henn 28. veebruar 2012, kell 21:55 (EET)

fb-s ja skype-s olemas. suwa 29. veebruar 2012, kell 08:25 (EET)

* Tahaksin enne kustutamist selle faili teise nimega et-vikisse üles laadida, see oli pildistatud tulekahju päeval,
, kas see ei ole keelatud mittevaba-failina for non-commercial use only?
--PjotrMahh1 (arutelu) 5. august 2012, kell 18:45 (EEST)

ma ei saa aru, et see erineks nendest siin:

A. H. Tammsaare pst, Mai tn ja Suur-Kuke tn ristmik Pärnus

seda ma pildistasin igast küljest ja keski pole siiani kobisenud.

suwa 6. august 2012, kell 14:43 (EEST)

: Mida silm ei näe, seda süda ei ihka. Ju siis pole veel nende piltideni jõutud. Teisalt, ehk on nende hoonete arhitektid on juba üle 70 aasta surnud ning mõned õigused nüüdseks lõppenud? --kanakukk (arutelu) 6. august 2012, kell 15:38 (EEST).
*Ja mul seisab veel Viru hotell , ma ei tea miks, kas Sa ei tea, kes oli Stockmann-Swissoteli autor, oli ju hea pilt, Olümpia ei tohi, Viru vist ka, mul ka pole selge. Arvan, et see on järgmine ohver, las seisab veel, --PjotrMahh1 (arutelu) 6. august 2012, kell 15:59 (EEST)

Kui autoriõigused ei ole üle läinud riigile (AÕS § 32 lg 6), siis tuleb hakata lugeda aastaid arhitektide surmadest. Sepmann suri 1985 ja Port 2012. Viimasel juhul kõlbab fotot Commonsisse laadida alles 01.01.2083, kui just mõlema lähedastelt ei õnnestu nõusolekut saada või kui autor oma testamendis teisiti ole määranud (AÕS § 36 lg 2). Samas, ma ei loe end selles teemas asjatundjaks. Kirjutasin tõstatunud küsimusest kasutaja Pikse arutellu, tema ehk teab paremini. --kanakukk (arutelu) 6. august 2012, kell 22:03 (EEST).

: Mitte et minagi teab mis asjatundja oleks, aga usun, et saad õigesti aru ja Viru hotelli pilt pole veel vabalt kasutatav. Kaasani kiriku pilt on vabalt kasutav, nagu see nähtavasti Commonsis selgeks sai, sest taustal olev Nordea panga hoone, mis vististi kõhklusi on tekitanud, ei moodusta kujutise põhimotiivi. Pikne 6. august 2012, kell 23:04 (EEST)

::meil on ka mall  (vt nt: ), aga neid pilte ei tohi ilmselt Commonsisse panna--Bioneer1 (arutelu) 7. august 2012, kell 17:13 (EEST)

::: Kaasani kiriku pilti tohib, sest nagu sinu viidatud mallis öeldud, oleks äriline kasutus piiratud juhul, kui autoriõigusega kaitstud arhitektuuriteos (s.o Nordea panga hoone) moodustaks kujutise põhimotiivi. Pikne 7. august 2012, kell 23:20 (EEST)

:::: Mismoodi seda arvutada, et just see objekt moodustab põhimotiivi? Ma saaksin veel aru, kui me SEB hoone osas vaidleks – sellest saaks tõesti oluliselt parema pildi teha. --kanakukk (arutelu) 8. august 2012, kell 10:50 (EEST).

::::: miski 15 aastat tagasi jõudisid kolleegid uurimisel sinnani, et pildi peateema hõlmab pildist 80%, kui alla selle, siis peaks eraldi mõõtma, nt 40+40+20, 50+30+20 et mis siis on peamine jne.... suwa 8. august 2012, kell 12:25 (EEST)

::::: Arvutamise kohta ei tea ja muidugi on ka piiripealseid juhte. Pikne 8. august 2012, kell 14:33 (EEST)
ma siis loen nüüd seaduse §20 uuesti:
https://www.riigiteataja.ee/akt/106012011034?leiaKehtiv
 § 201.  Üldsusele külastamiseks avatud kohtades
 asuvate teoste kujutiste vaba kasutamine
  Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta on lubatud üldsusele külastamiseks
  avatud kohtades alaliselt asuva arhitektuuriteose, kujutava kunsti teose,
  tarbekunstiteose ja fotograafiateose reprodutseerimine ükskõik millisel viisil
  peale mehaanilise kontaktkopeerimise ja selle teose kujutise üldsusele suunamine,
  välja arvatud juhul, kui selline teos moodustab kujutise põhimotiivi ja seda
  kavatsetakse kasutada otsesel ärilisel eesmärgil.
  Kui käesolevas lõikes sätestatud teosel on nimetatud autori nimi,
  tuleb see lisada kujutise üldsusele suunamisel.
 [RT I 2004, 71, 500 - jõust. 29.10.2004]
mina saan asjast aru nii, et lisad fotole arhitekti nime
ja asi korras, kui keski tahab selle pildiga äri teha on
see tema mure juba kavatsuse hetkest peale.
suwa 9. august 2012, kell 12:40 (EEST)

Vikipeedia ideoloogia on, et kogu materjal peab olema kasutatav ärilistel eesmärkidel. Eriti rangelt jälgitakse seda Commonsi puhul. Mõnedes vikides on aga tehtud mõningad mööndused, näiteks en-vikis on artiklite illustreerimiseks (Commonsisse need ei kõlba) kasutatud tõmmiseid teleseriaalidest (vt artikleid NCIS, CSI, Dexter jne) rakendades "fair use" printsiipi. Meie omakorda oleme lubanud kasutada niisuguseid fotosid, mille puhul kunstiteose autori surmast pole veel möödas 70 aastat.

PjotrMahh1 pildid, mis on tehtud hoonetest, millede arhitektid pole veel 70 aastat surnud, võib laadida et-vikisse (lisades ühtlasi malli "kunstiteosefoto"), kui õnnestu autorite lähedastelt nõusolekut saada nende Commonsis kasutamiseks (s.t tuleb võtta nõusolek fotode äriliseks kasutamiseks).

Ehk Pikne oskab täpsustada, kuidas Commonsist kustutatud pildid Commonsi kõvakettalt kätte saada, et saaks need meie oma vikisse laadida? --kanakukk (arutelu) 10. august 2012, kell 00:03 (EEST).

: Kustutamiseks esitatud ja eesti Vikipeedias kasutuses olevate piltide juurde on võimalik lisasa mall Move to et.wiki (paari Pjotri pildi juures on see praegu). Juba kustutatud pildi puhul saab paluda see ajutiselt taastada. *Aga* seejuures tuleks kontrollida, ega siin juba sarnaseid pilte ees pole. Sellepärast et Commons on vaid vabade piltide varamu, ei tuleks siia tekitada mittevabade piltide varamut kui sellist ja mittevabu pilte tuleks kasutada ikkagi nii vähe kui võimalik. Pikne 10. august 2012, kell 15:04 (EEST)

Tere Suwa, ma pole saanud aru, kus on vaja kasutada BSd-litsensi?
1. Sain Sinu käest ühe lause ja mida ma pean sellega tegema?
Vt. siin all -

alati saab kasutada :BSD litsentsi,

vt https://commons.wikimedia.org/wiki/Template:BSD

suwa 4. märts 2013, kell 20:58 (EET)
*Tere Suwa, kas oled seda, Template:BSD, juba kasutanud? Näita, kus kohal.
Ja veel üks asi US-brittidel on hea asi selle MMSI malliga, viivad otse marinetrafficusse: | Ship identification =Call sign: C6SE8. Kuidas see töötab, vt. näiteks MMSI siin, Empress of the North, vajuta MMSI-lingi mallis, tervitusi,--PjotrMahh1 (arutelu) 5. märts 2013, kell 12:21 (EET)
2. (UK-GB) kasutavad MMSI-malli, otsene link marinetrafficule, väga hea, kes võiks selle meile anda? Tervitusi, --PjotrMahh1 (arutelu) 18. märts 2013, kell 17:24 (EET)
nt see:
* 1) https://commons.wikimedia.org/wiki/File:2008_06_20_P%C3%A4rnu_Maritime_pilot_steps_off_from_board.jpg
ja vaata, all on ka kategooriad paigas, pilt püsib paigal 2008 aasta juunist :)
* 2) MMSI mall on siin: https://en.wikipedia.org/wiki/Template:MMSI
* 3) Laeva mall on siin: https://et.wikipedia.org/wiki/Mall:Laev
kuidas see mmsi, ilma muud malli sassi löömata töölehakkaks peaks mõni mallikirjutaja teadma :)
suwa 18. märts 2013, kell 20:37 (EET)

: Vaatasin Sinu Pärnu faili, seal aga ei ole hoone, vaid Pilot (lootsilaev), probleem on ainult uute hoonetega, mingi arhitekti vaimne omand, kujund ning see kehtib ainult uuemate majade puhul vist, hruštšovkat võib üles laadida.
MMSI töötab küll, tänan, hea asi, otsib ise laiva marinetrafficul Zirka Dnipra.
Tänan,--PjotrMahh1 (arutelu) 19. märts 2013, kell 23:48 (EET)

Kuidas peaks redigeerima nii et teised samal ajal ei saaks redigeerida ja mida tuleks jälgida. Jama et mul oli artikli tekitamine pooleli, loomulikult salvestasin vahepeal; siis see muutus vahepeal (ma oleks kah teinud) ja nüüd jääbki vähemalt hetkel pooleli. Tegelikult peaks näha olema et teised ka redigeerivad? Kas wikipedias on sihuke võimalus.

vastasin su arutelulehel https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja_arutelu:Kask

suwa 20. märts 2013, kell 16:37 (EET)

Palun ära suuna asju ümber artiklitesse, kus neist juttu pole. --Epp 22. aprill 2013, kell 09:45 (EEST)

Kes on selle pildi autor? Kas tema luba selle pildi avaldamiseks toodud litsentsi all saab tõendada? Kui ei, siis see pilt ei sobi Vikipeedias avaldamiseks. Pikne 1. august 2013, kell 12:52 (EEST)

autor on mu oma sugulane, kes nüüd on surnud ja foto on minu kodusest arhiivist ... ja mul on sellega õigus teha, mis ma tahan suwa 10. august 2013, kell 13:58 (EEST)

[[:Pilt:19641014 Eduard Türk Meriväljal Türgi tare juures.jpg|Eduard Türgi pilt]]

Seoses lisatud välislingiga:Aga, võib-olla hoopis pealkirjaks "Idabojaaride jõukatsumine" aka 'Miljardite (verine) sõda' või Sõjatööstuse laborikatse nr 1234jne?Pietadè (arutelu) 31. mai 2014, kell 14:58 (EEST)Украина 31.05.2014 КАРАТЕЛЬНЫЕ ОТРЯДЫ ХУНТЫ, СОСТОЯЩИЕ ИЗ НАЕМНИКОВ США, ОККУПИРОВАЛИ ДОНБАС - YouTube

ups, ma enda mälunatukese järgi pole miskit sellele ettevõttele viitavat lisand ??? suwa 6. juuni 2014, kell 09:16 (EEST)

[[en:Blackwater USA businesses#Greystone Limited|Greystone = Blackwater]]

Tõstsin #suuna siiski allapoole, sest enne tuleks vaadata, mida need konkreetsed lingid silmas peavad (Sotsiaalvõrgustik-sotsioloogia, tööturg;Sotsiaalvõrgustik-Internet); tekkis ka kahtlus, et nt paavsti artiklist linkinu ei pruugi soovida lugeda lõiku: "Sotsiaalne võrgustiku seos tööturuga Eestis".Vt ka Arutelu:Sotsiaalne võrgustik ~ Pietadè (arutelu) 3. juuli 2014, kell 12:27 (EEST)

ok, kuna mul on wiki jaoks vähe aega, siis rohkem ei torgi seda kirjutist. suwa 3. juuli 2014, kell 13:45 (EEST)

[[Benedictus XVI]] ''<small>versus</small>'' [[Sotsiaalvõrgustik#Sotsiaalne võrgustiku seos tööturuga Eestis|Sotsiaalne võrgustiku seos tööturuga Eestis]]

Palun ära pane oma muudatust artiklisse 40 kiri enne arutelulehel läbi arutamist tagasi. Taavi (arutelu) 6. juuli 2014, kell 21:31 (EEST)

1) palun jälgi siin stiili, et erinevad teemad on eraldatud vahepealkirjadega

2) palun algata edaspidi enne arutelu, kui et regigeerimis-undo-lahmimine ...

suwa 6. juuli 2014, kell 21:36 (EEST)

: Kui Sinu tehtud muudatus tühistatakse, siis peaksid Sina oma muudatust põhjendama. Mitte vastupidi. See artikli variant, mis olemas oli, on olemasolev konsensus. Vaata . Ma oleksin võinud muidugi kirja panna artikli arutelusse, mis põhjusel ma tühistasin. See oli minu viga. Taavi (arutelu) 6. juuli 2014, kell 21:57 (EEST)

siia saab eraldava vahepealkirja kirjutada

Hello! Could you translate an article about boycott of Russian goods in Ukraine for the Estonian Wikipedia? Thanks for the help. --Trydence (arutelu) 22. oktoober 2014, kell 03:36 (EEST)

hi, check in FB!

suwa 27. oktoober 2014, kell 09:14 (EET)

: Hi, I'm in Fb there.--Trydence (arutelu) 30. oktoober 2014, kell 20:27 (EET)

: I can count on your help?--Trydence (arutelu) 2. november 2014, kell 12:12 (EET)

:: yep, will try, and check your FB messages ... from 22.Oct 12:17 ...

:: maybe these URL-s help:
* https://m.facebook.com/messages/
* https://www.facebook.com/messages/

:: suwa 2. november 2014, kell 21:20 (EET)

Greetings.
Could you create Portaal:Aserbaidžaan in Estonian Wikipedia?
Thank you.

Hea päiv lugupeetud Suwa, ma vaevalt oskavad eesti, kuid sa teha, et: Te saate oma artikli kohta eesti muusik Nikolai Noskov? Kui sa seda artiklis, ma väga tänulik! Tänu! --217.66.156.111 18. august 2016, kell 17:07 (EEST)

Palun ära pane artiklitesse vigase kirjega imelikke välislinke (näiteks nagu siin Dorset) ega näitlejate filmograafias lahtritesse alla sellised lühendeid nagu "e.k".--Raamaturott (arutelu) 1. september 2016, kell 21:04 (EEST)

palun täpsusta, mis sellel Dorsetil viga on ? suwa 1. september 2016, kell 21:29 (EEST)

ja siin on "Mehaanik: ülestõusmine" ja siin "Mehaanik: Ülestõusmine"... ??? suwa 1. september 2016, kell 21:32 (EEST)

: Välislinkide alla oled pannud ühe lingi. Sellel lingil ei räägita antud teema kohta ju midagi. Ning seda pikka lisajuttu pole vaja ühegi välislingi juurde panna. Praegusel juhul pole see ka teemakohane.--Raamaturott (arutelu) 1. september 2016, kell 22:01 (EEST)

:Filmiveebis oli vähemalt "Mehaanik: Ülestõus". Ma rääkisin üldse sellest lühendist.--Raamaturott (arutelu) 1. september 2016, kell 22:03 (EEST)


Arutelu:Ivan Orav

"EKP Poliitbüroo" EKP Keskkomitee Poliitbürood ei olnud olemas, oli EKP Keskkomitee Büroo. Velirand (arutelu) 3. veebruar 2018, kell 10:29 (EET)

Seda küll, kuid Ivan Orav oli kõigest ilukirjanduslik kangelane.--Juhan121 (arutelu) 3. veebruar 2018, kell 13:23 (EET)
Kuidas eemaldamist vaidlustada? Kasutaja Nadzik eemaldas mu lause, et "pärast oma surma ilmuvad päevakajalised artiklid on saadetud põrgust". See ju selgitaks, miks Orava kommentaarid ka pärast surma ilmuvad.--193.40.6.104 11. juuni 2020, kell 20:20 (EEST)

Alberto Moravia portree seostub eestlasre jaoks Ivan Oravaga - https://kultuur.err.ee/1608751186/kivirahk-tagantjarele-vaadates-tundub-ivan-orava-nimi-isegi-pisut-sobimatu
vt ka: https://www.google.ee/search?lr=lang_et&newwindow=1&tbs=lr:lang_1et&source=lnms&tbm=isch&&q=alberto%20moravia&sa=X&biw=1536&bih=694&dpr=1.25 LauriKreen (arutelu) 24. märts 2023, kell 18:44 (EET)


Arutelu:9. veebruar

*1904 – algas Vene-Jaapani sõda, milles osales ka eesti sõjaväelasi.
vt 8. veebruar. --WikedKentaur (arutelu) 7. veebruar 2018, kell 18:38 (EET)
 *1994 – Tallinnas avati Pärnamäe kalmistu kabelis asuv krematoorium.
vt https://ekspress.delfi.ee/kuum/eesti-matus?id=69043979
--WikedKentaur (arutelu) 15. oktoober 2018, kell 21:37 (EEST)


Arutelu:Parkuur (spordiala)

ka parkour

Kuidas seda eesti keeles hääldatakse? Kui see on tsitaatsõna, siis tuleb see kirjutada kursiivis ja käänata ülakomaga nagu tsitaatsõnu. 2001:7D0:87C3:8680:D579:E507:C177:A29F 25. mai 2017, kell 13:31 (EEST)
Rahvusvaheline Võimlemisliit on parkuuri valinud oma alade sekka:   --Pelmeen10 12. veebruar 2018, kell 05:59 (EET)

* https://en.wikipedia.org/wiki/Agility
* Takistusjooks
* Tuletõrjesport
suwa 12. veebruar 2018, kell 16:21 (EET)

Kas rulasõidupark on ka parkuur? jne jne suwa 12. veebruar 2018, kell 21:21 (EET)

Artikkel parkuur peaks ikkagi rääkima ratsutamisega seotust ja mitte sellest, mis siia täna teisaldati.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. veebruar 2018, kell 17:06 (EET)

Mulle tundub, et ratsutamise väljend ei ole nii populaarne. Google aitab. --Pelmeen10 12. veebruar 2018, kell 19:09 (EET)

:: Statistikat ei viitsi teha, kuid tundub, et googeldamine näitab midagi muud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. veebruar 2018, kell 19:27 (EET)

Absoluutselt ei nõustu, sportlik harrastus on kordades tähelepanuväärsem. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 12. veebruar 2018, kell 19:12 (EET)

::::: Sorry, aga ei saa nõustuda mitte kummagagi teist.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. veebruar 2018, kell 19:23 (EET)

: Kõigepealt tuleb siiski rääkida algsest tähendusest. Arvaks ka seda, et ratsutamise takistusõit on siiski endiselt ka populaarsem kui see tuletõrjespordist alguse saand asi.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. veebruar 2018, kell 19:21 (EET)

:: Sekundeerin Ahsoousele. Andres (arutelu) 13. veebruar 2018, kell 18:47 (EET)

:::Statistika näitab, et enne teisaldamist oli see sportlik harrastus selgelt populaarsem. Kuna ümbersuunamine oli valesse hohta, siis praegune võrdustumine ehk seetõttu. Statistilit kõverat jälgides võib eeldada, et inimeste liikumissuund on parkuur->parkour, ehk siis parkouri artiklit otsides satutakse kogemata ratsutamise väljendile. --Pelmeen10 14. juuli 2018, kell 07:04 (EEST)

Sellisel kujul peaks pealkiri vist kaldkirjas olema? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. veebruar 2018, kell 18:50 (EET)
------------------
Tegelikult on ju juba aastaid mõlemas tähenduses kasutusel eestikeelne sõna "parkuurima", mis peaks see artikkel olema võõrkeelse sõnaga?

ÕS – park`uurima <28: -k`uurida, -kuurin> takistusi ületades liikuma. Parkuurija;

võõrsõnade leksikon – parkuurima <park|`uurima -uurib 28 v> • sport parkuuriga (2) tegelema;

EKI keelenõuanne: "Sõna parkuur tähendas enne üksnes ’takistussõidurada ratsaspordis’, nüüd on sellel ka tähendus ’harrastussport, kus läbitakse kiiresti takistusi ületades pikki vahemaid (hrl linnas)’. Tegusõna on parkuurima, nt poisid parkuurivad. Alaga tegeleja on parkuurija. 2013 veebruar". Kuriuss 5. mai 2019, kell 17:41 (EEST)
Kui eestikeelne sõna on selles tähenduses levinud, siis võiks küll seda pealkirjas kasutada. Mis sobib eristavaks täpsustuseks? Parkuur (spordiala), Parkuur (linnasport)  (ÕS-i järgi) või midagi muud?
Ma kahtlen, kas takistussõiduraja tähendust ikka on põhjust eelistada, kui sellest pole peaaegu üheski teises keeles artiklitki. Pikne 11. detsember 2019, kell 19:54 (EET)

Kas sellest on üldse midagi kirjutada? Ühelauseline tekst ei anna artikli mõõtu välja. Pelmeen10 (arutelu) 16. detsember 2019, kell 22:06 (EET)


Arutelu:Brookusmägi

on ka lingid Suur-Brokusmägi (Suur Brokusmägi) ja Väike-Brokusmägi (Väike Brokusmägi)--Estopedist1 (arutelu) 13. veebruar 2018, kell 12:49 (EET)

Brookusmäge on esmakordselt mainitud 1648. aastal. Kas kellelgi on teabeallikat? Frogologue (arutelu) 29. mai 2020, kell 17:41 (EEST)


Arutelu:Wagneri grupp

See lause töötasu kohta tundub ebaolulise informatsioonina. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. veebruar 2018, kell 19:52 (EET)

enwi-s on hetkel 163 viidet, kirjutamise ajal jäi lihtsalt sisse (samas, kuni 300Krubla kuus eluga riskimise eest)...Kui naftaväljades makstakse, „ei mullast siis polegi enam suurt lugu, kui kõndima õpid“ naftaväljade pääl...—Pietadè 18. veebruar 2018, kell 19:57 (EET)

Kes on Wagner? --37.157.110.231 18. veebruar 2018, kell 22:28 (EET)

en-wikist: "The company's name comes from Utkin's own call sign ("Wagner"), which he allegedly chose due to a passion for the Third Reich.[25] In August 2017, the Turkish Yeni Şafak speculated that Utkin was possibly just a figurehead for the company, while the real head of Wagner was someone else.[26]" --kanakukk (arutelu) 27. veebruar 2018, kell 09:07 (EET).

en-wiki järgi oli algus sellise tegevusega * https://vimeo.com/56625487 suwa 27. veebruar 2018, kell 10:19 (EET)
----
7. veebruari hävitavast lüüasaamisest Süürias pole midagi. Täna lisatud lõik mälestusmärkidest Wagneri võitlejatele on sellega seotud? 2001:7D0:87CA:9180:6406:7EDC:6B6E:E573 18. aprill 2018, kell 02:13 (EEST)

Mingil ajal oli/on "surmatasu" perekondadele u 5 miljonit rubla (alla 100 000 EUR), mis hõlmas/hõlmab ka vaikimiskohustust; „boššššši“ käest mina küsima ei läe, tal must vöö—Pietadè 18. aprill 2018, kell 12:00 (EEST)

Keski on viitsind isegi google kaardile märkida ühe nende baasidest,
Molkino, Molkini üksuses, Gorjatši Kljutšis, Krasnodari krais.
https://www.google.com/maps/place/vagner+group+mercenary+camp/@44.81156,39.22087,15z/
* 1. märts 2018, FRANCE 24,  Russian mercenaries in Syria, Putin's secret army
suwa 5. september 2020, kell 18:16 (EEST)

* ÜRO
** 12 February 2020, Security Council, 8722nd Meeting (PM), Security Council Endorses Conclusions of Berlin Conference on Libya, Adopting Resolution 2510 (2020) by 14 Votes in Favour, 1 Abstention, un.org
** 19 May 2020, Security Council, SC/14190, Despite Calls for Ceasefire amid COVID-19 Pandemic, Unabated Fighting Could Push Libya to New Depths of Violence, Acting Special Representative Warns Security Council, un.org
* 7 May 2018, BBC, Wagner, shadowy Russian military group, 'fighting in Libya'
* https://www.africom.mil/media-room/pressrelease/32789/russia-deploys-military-fighter-aircraft-to-libya
* Date Taken: 05.26.2020, Date Posted: 05.26.2020 06:59 Photo ID: 6220925 https://www.dvidshub.net/image/6220925/russia-deploys-military-fighter-aircraft-libya
* https://www.aljazeera.com/news/2020/05/military-accuses-russia-deploying-fighter-jets-libya-200526140634761.html
* 26. mai 2020, 19:23, Venemaa saatis hävitajad toetama oma palgasõdureid Liibüas, postimees.ee
* https://www.bbc.com/news/world-africa-52811093
* Al Jazeera English, Libya's rivals: Khalifa Haftar vs. Fayez al-Sarraj, youtube.com
suwa 26. mai 2020, kell 20:54 (EEST)

*  Published: 09:29 BST, 1 November 2019, https://www.dailymail.co.uk/news/article-7638603/Russian-mercenaries-beheaded-ISIS-linked-Islamists-Mozambique.html
*  Published: 10:46 BST, 23 November 2019, Updated: 10:33 BST, 24 November 2019 https://www.dailymail.co.uk/news/article-7717399/Man-filmed-beheading-Syrian-prisoner-identified-member-Russian-private-military-company.html

juba u 15 min BBC World Sevice'i edastatavat klippi, ju nad siis kunagi avaldavad pikemalt ka, kunagi, kui; nii palju surma  ); muidex, ikka veel (29. august 2021, kell 00:43 (EEST)) jookseb sama klipp... — Pietadè Kaastöö 29. august 2021, kell 00:43 (EEST)A propos, ikka veel (29. august 2021, kell 00:48 (EEST)) sama saade/dokumentaal (autoritasust (nt sariin) ei räägita). (Selgituseks: saade algas u 00:12) — Pietadè Kaastöö 29. august 2021, kell 00:48 (EEST)


Arutelu:Eesti ajalugu/Arhiiv

Eesti ajalugu puudutavate artiklite loendi võiks anda kategooriaga "Eesti ajalugu". - Urmas 09:22, 10 Jul 2004 (UTC)

Võiks muidugi. Aga mulle ei ole praegu ikkagi selge, kuidas inimene, kes Vikipeediat esimest korda näeb, oskab kategooriate poole pöörduda. Andres 15:09, 10 Jul 2004 (UTC)

:Selle saaks Esilehel ära märkida, linkide jms juures. - Urmas 16:12, 10 Jul 2004 (UTC)

:: Hea küll, olen nõus, et esilehel. Aga ma ei oska seda sinna paigutada. Tuleks ehk viidata kõigi kategooriate loendile, aga minagi ei leidnud seda üles. Mul tuli veel niisugune mõte, et igas "portaalis", kus meil on praegu viited loenditele, peaks olema arusaadaval kujul viide vastavatele kategooriatele.

:: Peale selle, hakkab olema tähtis, et korrapidajad, kes kategooriate süsteemis orienteeruvad, varustaksid iga uue artikli viitega kategooriatele. Ma olen püüdnud korrapidaja olla, aga kategooriate süsteemis ma hästi ei orienteeru. Nähtavasti tuleks koostada kategooriate süsteemi üksikasjalik tutvustus. Muidu ei oska ka uued kasutajad neid kasutada. Andres 16:29, 11 Jul 2004 (UTC)

Eesti ajaloo periodiseering oli varem koostatud nii, et perioodide nimed olid ühtlasi lingid olemasolevatele (Eesti esiajalugu, Rootsi aeg) või ettenähtavatele artiklitele, kusjuures oli kasutatud selliseid termineid, mille alt osataks ka muidu otsida (vanas periodiseeringus oli küll auk vabadusvõitluse ja Rootsi aja vahel). Eesti iajalugu oleks vist samastatav Eesti muinasajaga. Aga Eesti keskaeg, Eesti varauusaeg ja Eesti uusaeg tunduvad kunstlike terminitena (kuigi ajaloolased võib-olla tõesti kasutavad just neid; kui see nii on, siis nad ei ole kunstlikud). Kas Eesti varauusaeg on umbes sama mis Rootsi aeg ja Eesti uusaeg umbes sama mis tsaariaeg? Peale selle tundub ebaloogiline esitada kõrvuti varauusaeg ja uusaeg, sest varauusaeg on ju osa uusajast. "Eesti keskaeg" tundub kahemõttelise terminina, sest see võis ju alata nii 13. kui ka 5. sajandil. Me võime kindlasti selles artiklis ära tuua mitu erinevat periodiseeringut, aga peale selle tuleb lahendada probleem, kuidas Eesti ajaloo pikem käsitlus jaotada ära artiklite vahel nii, et artiklite pealkirjad oleksid nii loomulikud, et lugeja oskaks neid otsida ka siis, kui ta ei vaata järele, millist periodiseeringut me kasutame (noh, see ei ole küll päris absoluutne nõue, kuid siiski soovitav). Kindlasti võib seejuures muidugi kasutada ümbersuunamist.  Andres 05:53, 21 Sep 2004 (UTC)
Periodiseeringust. Vahest on tavalugejale tõesti veidi harjumuspärasem "Eesti varauusaja" ja "Eesti uusaja" asemel kasutada vana ja kulunud rahvusromantilist mõistet "Rootsi aeg". Siiski on selliste "aegade" esitamine meie ajaloo kõige üldisemas periodiseeringus mõnevõrra ekslik, kuigi seda viimase ajani paraku ka ajalooteaduses sageli on tehtud. Kahel viimasel aastakümnel on siiski taibatud, et näiteks Eesti ajalugu perioodil 1561-1710 ei saa pelgalt käsitleda mõistega "Rootsi aeg." Nii on käsitlusest saanud "Eesti varauusaeg"- periood Liivi sõja ja esimeste talurahvareformide vahel (prof. Mati Lauri periodiseeringus 1550-1800), kuhu mahub võrdsel määral nii Poola võimuperiood Liivimaal, Rootsi võimuperiood Eestimaal, Taani võimuperiood (Lääne-) ja Saaremaal kui ka kaks lühikest venelaste võimuperioodi. Kuna Balti provintside võimukorraldus Vene võimu esimesel sajanditel (asehalduskorrani) sisuliselt ei muutunud, käsitletakse ka 18. sajandit laias laastus varauusaja jätkuna. Mis puutub asjaolusse, et varauusaeg olevat uusaja osa, siis pole see päriselt nii ning varauusaja näol on tegemist täiesti iseseisva perioodiga. Kui võrrelda omavahel perioode 1550-1800 ja 1800-1917 saab leida ülisuuri erinevusi ning väite tõesuses ka veenduda.
Tihti on kasutatud mõisteid "Eesti uusaeg I" (mis võttis kokku nn. "Rootsi aja") ning "Eesti uusaeg II" (1710/21-1917), kuid selline nummerdamine on tarbetu, kuna ka Lääne-Euroopa ajalookirjutuses eristatakse perioode "Early Modern Age" ja "Modern Age" (reeglina on nendevaheliseks piiriks Prantsuse revolutsioon 1789-99), kuid mõistagi on iga riigi osas olemas ka täiesti eripärane viis, et oma ajalugu ja selle eripära kahe ülaltoodud mõiste raames käsitleda.
Kuna ajaloo periodiseerimisel pole ühte ja ainuõiget viisi, saab muidugi ära tuua mitu erinevat võimalust. Oleks koguni tore, kui kasutaja leiaks siin nii baltisaksa kui eesti ajaloolaste erinevad nägemused. Iga laiematki ajavahemikku saab ju väga mitmel moel periodiseerida. Ent minu toodud variant on see, mille osas eesti ajaloolased omavahel enam-vähem kokku on suutnud leppida.
Nüüd konkreetsematest küsimustest. Eesti varauusaeg (1550-1800)pole päriselt seesama, mis "Rootsi aeg" (1561-1710/21), kuigi mugavuse mõttes on kooliõpikutes neid termineid mõnikord kahjuks samastatud. Nõudlikumat lugejat säärane nägemus ei rahulda- "Rootsi aeg" puudutas 17. sajandi teise veerandini vaid Eestimaad ning ei avaldanud ülejäänud tänase Eesti arengule erilist mõju (kui Poola-Rootsi sõjad välja arvata). Pelgalt Rootsi võimuperioodi Eesti varauusajaks pidamine tähendaks mannetut katset vähendada Poola ja Taani võimuperioodi tähendust. Rahvusromantilises ajalookirjanduses oli talurahvasõbraliku "hea Rootsi aja" esiletoomine ehk mõistetav, ent tõsisemaltvõetavas entsüklopeedilises tekstis ei saa sellistest tunnetest lähtuda.
Miks algab varauusaeg 1550. aastast? Muidugi võib alguseks panna ka nt. reformatsiooni jne., kuid tuleb arvestada, et 1550 on mõneti kõige üldisem ning samas ka kõige täpsem- nii poliitiliselt kui kultuuriliselt. Poliitiliselt oli välja kujunenud olukord, kus ükskõik milline Liivimaad ümbritsevatest suurriikidest võinuks Liivimaa võimukorraldusse senisest suurema mõjuga sekkuda ning vaimuelu mõttes oli reformatsioon selleks ajaks sisuliselt läbi viidud. Kõige üldisemas periodiseeringus tuleb aga arvestada nii poliitilisi kui kultuurilisi momente, mitte ainult nt. Vene vägede tungimist Liivimaale 1558. aasta alguses.
Keskaja mõistest. Nõustun seisukohaga, et see on kahemõtteline- nagu kõik meie ajaloos. Eesti keskaega 5. sajandiga alustada oleks siiski pisut absurdne, kuna Lääne-Rooma riigi häving meid otseselt ei puudutanud- pole teada, et Eesti alade poliitilises korralduses või kultuuris midagi kardinaalselt muutunud oleks. Seega "ei alanud Eesti keskaeg" kuidagi 5. sajandiga, sest keskaeg polnud paraku "aeg", mis saabus kõikjale korraga. Tõsisemaltvõetavad periodiseerimisraskused tekivad siis, kui mõelda, kas alustada keskaega nt. 1227. aastaga (pärast maa vallutamist)või sellest varem? Viimastel aastatel tehtud arheoloogiliste uurimuste valguses on üleminekut Muinas-Eesti ja keskaegse Eesti ühiskonna vahel hakatud pidama mõneti sujuvamaks kui varem- ilmselt olid paljud keskaja ühiskonnale omased jooned  eestlaste ühiskonnas juba 1208. aastaks kinnistunud. (vt. nt. vastilmunud teost "Eesti 1200") Nii ei oleks patt piiritleda Eesti keskaja  mõistet umbes vahemikuga 1200-1550. Mõistagi saab välja tuua ka teistsuguseid lähenemisviise, kuid arvan, et nendesse ei tohiks takerduda- vahest peaks süvenema Eesti ajalooga seotud artiklite sisulisse koostamisse.
"Tsaariaja" mõiste sobib parimal juhul kõnekeelde (kust see mõiste pärinebki) või kooliõpikusse, mitte aga entsüklopeediasse. Vene võimuperiood Balti provintsides jaguneb siiski selgelt eristuvateks perioodideks- provintside sisemise korralduse respekteerimispoliitikaks 18. sajandil (kui asehalduskorda mitte arvestada) ning ühtlustamispoliitikaks 19. sajandil. Mõistagi on tegemist kõige üldisemate protsessidega, mille raames saab esile tuua palju konkreetsemaid sündmusi. Mõiste "tsaariaeg" on mõneti naiivne ning ei näita lugejale erinevust Vene Balti-poliitikas 18. ja 19. sajandil. Aga see vahe on niivõrd oluline, et peab olema tajutav juba kõige üldisemas periodiseeringus.
Soovitan tutvuda Mati Lauri teosega "Eesti varauusaeg 1550-1800" ning Sulev Vahtre ja Mati Lauri vastilmunud teosega "Eesti ajalugu IV" (käsitleb laias laastus Eesti 18. sajandit). Ei saa öelda, et periodiseeringus oleks ühtset kokkulepet, ei saa eeldada, et see kunagi tuleks, ent peaksime ka Vikipeedias jälgima meie ajalooteaduse uuemaid (ja seni kõige tugevamalt põhjendatud) suundi. Ojamaa, Varmase jne. teosed on küll igati auväärsed, ent pahatihti pisut aegunud.
Selleks, et periodiseeringut tavalugejale arusaadavamaks muuta, võib need varustada juba pealkirja lisatud aastaarvudega - nt. "Eesti varauusaeg 1550-1800". Ajavahemikust lähtuvalt saab lugeja alustada edasisi otsinguid. Otsida näiteks "Poola ajaga" seotud sündmusi mingi kahemõttelise, meie jaoks millegipärast varauusajaga samastuva "Rootsi aja" alt on veidi eksitav- nii ajaloolasele kui tavalugejale.
Vahest tulekski luua link "Eesti ajaloo periodiseerimine", kus oleks mängumaad kõigile erinevatele võimalustele?

Lugupidamisega,--Silver 09:22, 21 Sep 2004 (UTC)

Hästi. Meil tuleb lahendada kolm erinevat probleemi:
*Eesti ajaloo esitamine sisuliselt põhjendatud periodiseeringus
*ülevaate andmise erinevatest periodiseeringutest
*lugeja juhtimine teda huvitava teabe juurde

Minu ettepanekud on järgmised:
*periodiseerida Eesti ajalugu nii, nagu Silver asjatundjana õigeks peab, ning ehitada artikkel Eesti ajalugu üles nii, et vastavaid detailsemaid käsitlusi pakkuvad artiklid oleks hõlpsasti leitavad (soovitan aastaarve siiski artiklipealkirjadesse mitte panna, vaid panna need artiklite algusesse ning linkide kõrvale)
*Eesti ajaloo erinevatest periodiseeringutest rääkida pikemalt spetsiaalses artiklis
*Rootsi aeg, Tsaariaeg jne anda artiklite pealkirjadena, kuid esitada nende all mitte ajalugu, vaid rääkida neist mõistetest ning juhatada lugejat, kust ta saab nende kohta sisulist informatsiooni. Andres 10:04, 21 Sep 2004 (UTC)
Andrese ettepanekud on väga head ja igati õigustatud.--Silver 10:57, 21 Sep 2004 (UTC)
----
Mina ei paneks Eesti punki Eesti ajaloo alla. Andres 27. september 2005, kell 12.12 (UTC)

Kas mitte "tähestikustatud" loetelu Eesti ajaloo artiklitest poleks ehk parem ?--Dj Capricorn 9. märts 2006, kell 19.16 (UTC)

See võiks olla eraldi ja tähestikuline artikkel, aga mis selle pealkiri võiks olla? Andres 9. märts 2006, kell 21.51 (UTC)
Kas Eesti esiajalugu ja Eesti muinasaeg ei tähenda sama perioodi?

Tundub küll nii. Andres 10. november 2006, kell 23:57 (UTC)
----
Seda loendit enam ei täiendata. Andres 30. aprill 2007, kell 17:42 (UTC)

Prof. Uluotsa
KROONIKA
Kroonika, mille koostajaks oli professor Jüri Uluots, avaldati pärast Eesti puhastamist vene okupantidest 1941. a. ajalehes "Eesti Sõna" (23.12.1941).
1030 - Jaroslavi sõjaretk eestlaste vastu ja Tartu vallutamine.
u. 1054 - Kiievi suurvürsti ja Novgorodi vürsti Izjaslavi väepealik Novgorodi possadnik Ostromir teostab sõjakäigu eestlaste kallale, saab aga lüüa.
1060 - Izjaslav korraldab retke "sosolite" vastu ja maksustab neid raskesti. "Sosolite" nimetus arvatakse käivat kas Sakala või Soontaga või siis ühe Väinajõe piirkonnas asuva läti-leedu hõimu kohta. Järgmisel aastal kihutavad "sosolid" maksuvõtjad minema.
1077 - Smolenski vürst Vladimir ja Novgorodi vürst Gleb sõdivad üheskoos "tšuudide" vastu.
12. saj. algus - Novgorodi vürsti Mstislavi retk "Otšela" vastu (vist Adsel Koiva jõel, eestlaste ja lätlaste piirimaal).
1113 - Mstislav korraldab vene allikate põhjal võiduka retke "tšuudide" vastu ja võitnud neid "Boru peal" (oletatavasti Irboska või Metsepole).
1116 - Mstislavi juhtimisel korraldavad novgorodlased ja pihkvalased sõjakäigu eestlaste vastu. 1. novembril langeb nende kätte Otepää linnus. Venelased laastavad lugematul hulgal külasid ja pöörduvad tagasi paljude vangidega.
1130 - Mstislav saadab oma pojad Vsevolodi, Izjaslavi ja Rostislavi Novgorodi, Poletski ja Smolenski venelastega eestlaste vastu rüüsteretkele maksude saamiseks. Tapetakse mehi, põletatakse elamuid, naised ja lapsed viiakse vangi.
1132 - Novgorodi Vsevolod teostab oma jõul, ilma vendade abita, sõjaretke eestlaste vastu, kuid saab 23. jaanuaril Vaigas (Põhja-Tartumaal) hävitavalt lüüa. "Juhtus hiigla pahandus ja mustus", jutustab vene kroonika, "palju paremaid Novgorodi mehi löödi maha."
1134 - Novgorodi Vsevolodi sõjakäik eestlaste vastu. 9. veebruaril vallutatakse Tartu.
1180 - Novgorodi Mstislavi laastamisretk lätlaste ja eestlaste piirivahelisele maa-alale Adseli. Kohalikud elanikud lahkuvad kodudest ja tõmbuvad kuni mereni.
1190 - Pihkvalased tapavad salga ranna-eestlasi, kes olid sõitnud mööda Narva jõge Peipsile.
1192 - Novgorodi vürst Jaroslav teostab novgorodlaste ja pihkvalastega taliretke eestlaste vastu. Vallutab Tartu.
1192 - Sama aasta suvel läkitab Jaroslav jõugu pihkvalasi Otepääd maha põletama.
1210 - Novgorodi vürsti Mstislav ja ta venna Pihkva vürsti Vladimiri sõjakäik märtsis eestlaste vastu Torma ja Ugandisse. Ugandlased on sunnitud kaheksapäevase piiramisel järel loovutama oma kindluse Otepääl, maksma tribuuti ja osa võtma vastu õigeusu.
1211 - Pihkva venelaste retk Soontagasse jaanuari esimesil päevil.
1212 - Jaanuaris või 5. veebruaril siirdub Novgorodi vürst Mstislav ühes oma venna Toropetsi vürsti Davidiga ja Pihkva vürsti Vsevolodiga 15 000 mehega läbi Põhja-Tartumaa ja Järvamaa kuni Varbola linnuseni Harjumaal, kusjuures Varbola hõbedaga enda piiramisest lahti ostis.
1216 - Pihkva vürst Vladimir tuleb sõjaretkega, vallutab Otepää ja hakkab ugandlastelt nõudma kõrgeid makse. Vägi rüüstab ja saagitseb ümbruskonnas. Venelaste vastu võitlemiseks sõlmivad ugandalsed liidu sakslastega.
1221 - Novgorodi vürsti väed rüüstavad tagasipöördumisel Liivist Ugandit.
1223 - Novgorodi vürst Jaroslav, ta vend Suzdali suurvürst Georgi, Pihkva vürst Vladimir ja teised vene vürstid tulevad 20 000-mehelise sõjaväega liitlastena Eestisse, kuid hakkavad seejuures siin ise maad laastama.
1234 - Märtsis Novgorodi vürsti Jaroslavi retk suurearvulise sõjaväega Tartu ümbruskonda.
1241 - Novgorodi vürst Aleksander (Nevski) vallutab sakslaste käes oleva kindluse Koporje, hävitab selle ja laseb vangilangenud vadjalased ja eestlased üles puua.
1242 - Jäälahing sakslaste ja novgorodlaste vahel Peipsi järvel 5. aprillil. Sakslastega koos sõdivad eestlased, keda venelaste käe läbi palju langeb.
1248-1250 - Tallinna linna pealik Stigot Agison kirjutab ühes Tallinna rae ja kodanikkonnaga Lüübekisse, paludes abi novgorodlaste vägivallategude all kannatanuile.
1253 - Novgorodlased ja karjalased laastavad maa-ala lääne pool Narva jõge.
1262 - Venelaste sõjakäik Tartu vastu. Ei suudeta vallutada kindlust, kuid linn võetakse ära ja "palju tapeti selle linna rahvast; ja teisi võeti elusalt ja teisi põletati tulega, ja võeti nende naised ja lapsed; ja võeti ka vara ilma arvuta ja saaki".
1267 - Venelaste rüüsteretk Rakvere ümbrusse. Laastatakse laialt maad.
1268 - Jaanuaris tuleb mitu vene vürsti oma vägedega (30 000 meest) üle Narva jõe Rakvere alla, hävitades teel hulga koopasse põgenenud eestlasi. Koobastikku juhiti vesi ja väljatulijad tapeti. 18. veebruaril leidis aset Kihola jõel verine lahing venelaste ja sakslaste-eestlaste vahel. Venelased saavad lüüa. Novgorodi vürst Dovmont rüüstab tagasiteel Virumaad.
1342 - Vürst Juri Vitovtovit?i sõjakäik Vastseliina. Kallaletungijad lüüakse sakslaste poolt ränkade kaotustega tagasi.
1343 - Mais tungivad pihkvalased oma vürsti Ivani, Irboska vürsti Ostapi ja possadnik Volod?a juhatusel 5000-mehelise sõjaväega Otepääni, rüüstates teel asetsevaid külasid. Viie päeva pärast pöörduvad nad rikkaliku röövsaagiga tagasi.
1367 - Pihkvalaste sissetung kuni Vastseliinani.
1371 - Novgorodlaste ja pihkvalaste sissetung Vastseliina. Pihkvalased põletavad Kirumpää ja tapavad kõik kohalikud elanikud.
1406 - Pihkva vürstide Danilo ja Juri sõjakäik Liivimaale, Vastseliina ja Kirumpääni.
1407 - 29. juunil tungivad pihkvalased vürst Konstantini ja Roman Sidorovi juhatusel üle Narva jõe Virumaale, rüüstavad palju külasid ja pöörduvad rikkaliku röövsaagiga tagasi.
1480 - Pihkva-Moskva vägede ühine retk Tartu piirkonda, kuni Emajõe liinini, kus vallutatakse Kastre kants.
1481 - Lõuna-Eesti rüüstamine venelaste poolt. Seekordne pealetung toimub veebruaris Moskva-Pihkva-Novgorodi ühendatud vägede poolt mitmest kohast, kusjuures venelaste kätte langevad muuseas Viljandi linn, Tarvastu, Karksi ja Ruhja. Laialdased maa-alad laastatakse ja rüüstatakse, raskesti kannatada saab Tartu piiskopkond. Okupeeritud maa-ala terroriseeritakse rängasti, et ka sel murda vastupanu.
16. saj. algus - Liivimaa allikais hakkab Vene (eriti XVI sajandi algusest peale) esinema julma vaenlasena, kel pole mingisugust halastust; venelasi mainitakse põlisvaenlastena.
1501 - Venelased tungivad röövides ja rüüstates Lõuna- ja Kirde-Eesti aladele. Kuuenädalase rüüstamise järele hävib palju majapidamisi ja väheneb kohutavalt rahvastiku arv. Üks kaasaegne allikas mainib 40 000 tapetut ja vangivõetut. Teine vägi, kus palju tatarlasi, tungib Viru- ja Harjumaale. Väel on kaasas koerad, et eestlasi metsadest üles otsida.
1502 - Venelaste retk Tartu piiskopkonda.
1558-1582 - Vene-Liivi sõda.
1558 - Jaanuari lõpul tungib Vene sõjavägi Tartu piiskopkonda. Pealetungid ka Harju- ja Virumaale. Samal ajal tungivad sisse ka Vene abiväed Vilaka piirkonnas ja Peipsi järvest põhja pool. Vaenlase lahkumise järele läbi Järva- ja Virumaa üle Narva jõe laastatakse kogu Ida-Eesti, raskesti kannatada saavad Vastseliina, Rõngu, Rannu, Kongota, Kärkna, Laiuse, Põltsamaa, Jõhvi jm. Külad, talud ja elamud põletatakse või rüüstatakse paljaks, maa upub ebainimlikesse tapmistesse. "Ja mis vaenlane vilja ja loomi mitte ei saanud ära viia, selle hävitas ta ja ajas palju loomi küünidesse ja pani küünid siis põlema ja põletas ühes loomadega ära." 11. mail vallutatakse Narva linn. Suvel 1558 toimub uus vaenlase pealetung 60 000 - 80 000-mehelise väega. Vallutatakse Vastseliina (30. juunil), Kirumpää, Tartu (18. juulil) ja Tartu piiskopkond ning naabruses olevad alad. Süstemaatilised rüüsteretked esialgu Kesk-Eestisse, hiljem ka Alulinna ja Gulbene piirkonda.
1559 - Venelaste rüüsteretked Alulinna ja Vilaka aladele.
1560 - Venelaste rüüstamise all kannatavad Põltsamaa, Ruhja, Helme, Tarvastu ja Viljandi ümbrus. Sama aasta mais sooritavad venelased 40 000 ja 12 000-mehelise sõjaväega vallutusretke Viljandi vastu. Pärast Viljandi langemist arendavad venelased oma rüüsteretki laias sõõris Võnnuni, Pärnuni ja Läänemaale. Rüüstamise kõrval harrastatakse väga laialt talupoegade vägivaldset äraviimist.
1570 1570 - Hertsog Magnus hakkab suure Vene sõjaväega piirama Tallinna. Hiljem tuleb piirajaile lisa. "16. oktoobril tuli veel suur jagu Vene väge, keda oprit?nikuteks nimetati, ja see mässas ja möllas hullemini ja palju hirmsamini kui endised, tappes, röövides ja põletades, ja tapsid halastamata maha palju inimesi aadlist ja lihtrahvast, kes tühjas Kiviloo lossis Harjumaal varjul olid ja endistest venelastest olid puutumata jäänud. Ja läksid Tallinna alla Telliskopli leeri ja raiusid selle toreda metsa seal maha ja rikkusid ära." Piiramine jääb aga tulemusteta ja venelased lahkuvad Tallinna alt 16. märtsil 1571.
1573 - Venelased tulevad suurel hulgal Narva kaudu Eestimaale ja vallutavad Paide linnuse. Pärast Paide vallutamist venelaste 16 000-meheline sõjavägi siirdub vallutama Läänemaad, saab aga Koluvere all rootslastelt põhjalikult lüüa.
1574 - Venelaste rüüsteretk Põhja-Eestisse. "Aastal 1574, taevaminemise päeval, tungis kümme tuhat venelast ja tatarlast Harjumaale ja Tallinna alla, kus nad kõik külad, mis Tallinna ümber veel alles olid, maha põletasid, ja said suure osa röövitaud karja, mis aadlikud, kodanikud ja talupojad sõjameestelt Rakvere piiramisel olid ostnud ja omandanud, jälle kätte ja ajasid ära ja võtsid ka palju inimesi vangi. Selsamal suvel mässasid ja möllasid venelased ja tatarlased päeval ja ööl vahet pidamata Harjumaal ja Tallinna all ja tapsid inimesi öö aegu nende elumajades, aedades ja küünides ja viisid talupoegade lehmad ja voorimesete hobused linna alt karjamaalt ära."
1575 - Venelased vallutavad Pärnu
1575 - Venelaste rüüsteretk Loode-Eestisse. "Siis läksid venelased ja tatarlased esmalt Läänemaale Haapsalusse ja laastasid tee peal hirmsasti kõike Padise maad ühes Padise ja Keila rannaga, lõid inimesi maha ja viisid neid palju vangis ära. Ja ehk küll venelane ennegi sagedasti neist paigust oli üle käinud, ei olnud ta seda siiski iial nii hirmsasti teinud kui seekord. Selsamal korral laastasid venelased ja tatarlased Haapsalu, Koluvere, Lihula, Padise ja Vigala maid ühes Saare, Vormsi, Hiiu, Muhu ja Noarootsi saartega, välja arvatud Kuressaare maakond, üsna haledal kombel ja röövisid aina hobuseid ja inimesi; härgadest ja lehmadest nad suurt ei küsinud, sest et neid mitte nii ruttu ei saanud kaasa võtta."
1576 - Venelased rüüstavad Tallinna ümbrust: "Juulikuus, algusest lõpuni, olid venelased ja tatarlased Paidest ja Padisest Tallinna all rüüstamas ja langesid sagedasti kodanikkude hoostele, sulastele ja tüdrukutele peale, kui need heinal käisid, ja viisid Tallinna ümbert palju vaeseid talupoegi ära vangi ühes naiste ja lastega. Siis oli kodanikkudel ja talupoegadel palju nuttu ja kaebamist."
1577 - Tallinna ebaõnnestunud piiramine Johann IV poolt.
1579 - Venelaste ja tatarlaste jõukude korduvaid rüüsteretki Eestisse. "Tatarlased heitsid leeri Uuemõisa juures, 6 penikoormat Tallinnast, ja rüüstasid hirmsal kombel seal maapaigas ja ka tervel Harjumaal tappes ja röövides, lõid vanad surnuks ja viisid noored kaasa.
Mitte kaua pärast seda, kui see tatarlaste salk Harjust ja Läänest ära Riia stifti oli läinud, ja vaesed talupojad, kes metsades, soodes ja rabades peidus olid olnud, nüüd jälle koju olid tulnud, tuleb teine salk venelasi ja tatarlasi, sedasama teed Rakverest, jälle peale, kes jälle talupoegadele ja nende naistele ja lastele, kes endisest tatari salgast veel olid üle jäänud, armutult peale langeb ja nad kinni võtab. Siis oli Harjumaal häda häda peale".
1656-1658 - Rootsi-Vene sõda; venelased tungivad Eestisse. Rüüstatakse maa idaosasid, Tartu- ja Võrumaad, riivates ka Valga-, Pärnu- ja Virumaad. Tartu kapituleerub ja jääb Vene valdusse kuni 1661. a.
1700-1721 - Põhja sõda
1700 - Venelaste esimesed rüüstesalgad tungivad septembrikuus Alutagusesse. Algul Narva piiramine venelaste poolt. Narva lahing 19. novembril.
1701 - Vene väed tungivad Lõuna-Eestisse. Septembris toimuvad lahingud Räpinas, Kasaritsal ja Rõuges. Kasakate, tatarlaste ja kalmõkkide rüüsteretked eriti Alulinna piirkonda
1701 - Vene väed tungivad Lõuna-Eestisse. Septembris toimuvad lahingud Räpinas, Kasaritsal ja Rõuges. Kasakate, tatarlaste ja kalmõkkide rüüsteretked eriti Alulinna piirkonda. Talupojad korraldavad enesekaitse salku.
1702 - Põhjalik rüüstamine pärast Hummuli lahingut Pärnumaal, Tartumaal ja Mõniste piirkonnas: "Põletati maani maha kõik kirikud, enam kui 100 mõisa ja 1000 küla. Inimeste kallal tarvitasid nad igasugu vägivalda - nad tapsid ilma vahet tegemata mehi, naisi ja lapsi või viisid nad vangis minema. Suurimaks õnnetuseks laadisid tatarlased mitusada last vankritele ja viisid nad kaasa, et neid orjadeks müüa."
1703 - Tsaar Peeter I väejuhi ?eremetjevi rüüsteretk läbi Eesti; rüüstetegevusest jäävad enamvähem puudutamata ainult Harjumaa, Läänemaa, Pärnumaa kesk- ja põhjapoolsed alad ja saared, seega vähemviljakad maaosad. Vangistatakse palju eesti talupoegi, eriti arvukalt lapsi, saates neid Ukrainasse: "Ei ole võimalik kirjeldada suurt kahju ja viletsust, mida kirjeldatud rüüsteretk põhjustas. Põletati ära mitte ainult palju ilusaid kirikuid, väikesi linnu, mõisu ja kuni 1500 küla, vaid ka 1000 koormat osalt jahvatatud, osalt jahvatamata vilja. Ka võttis vaenlane kaasa hulk vaske ja tina majatarvete ja kirikukellade näol. Samuti ajas ta oma maale kuni 1000 veist, ja mida ta kaasa võtta ei saanud, nagu sigu ja hanesid, need ajas ta kokku küünidesse ja tallidesse ja põletas ühes nendega. Vaenlane tappis palju inimesi ja küüditas oma maale suure hulga noori lapsi."
1703/04 - Venelaste korduvad rüüsteretked Narva ümbruskonda.
1704 - Venelaste rüüsteretk Tartumaale: "1704. a. jaanuaris tungisid venelased piki Peipsi järve Torma, süütasid külad põlema ja võtsid kaasa palju inimesi alasti ja näljastena. Kes tugeva külma käes hukkusid või enam edasi minna ei suutnud, need uputati Peipsi järvel jää alla."
1704 - Tartu alistub 13. juulil Vene piiramisväele. Venelased ei täida kapitulatsioonitingimusi ega lase Tartu garnisonil siirduda Tallinna, nagu kokku lepitud.
1704 - Narva vallutamine venelaste poolt. Vallutamisele järgnes linna rüüstamine vene sõdurite poolt tsaar Peetri enda juhiste kohaselt. "Ka surnud, olgu kõrgest või madalast soost, kisti välja haudadest ja visati jõkke. Kurb ja kole vaatepilt oli, kuidas haiges, kes majades, kindlusvallidel ja mujal lamasid, hunnikusse vankritele laoti ja Narva joast alla kallati, kus nad kaebliku kisaga hukkusid. Sellele õnnetusele oli võrdne asjaolu, et Narva elanikelt kõik lapsed 6-14. a. vanuses ära võeti, et neid Venemaale orjadeks viia."
1707 - Vene ratsaväe suurem rüüsteretk Põhja-Tartumaale, Põltsamaa, Puka, Sangaste ja Karula suunas. Põletatakse uuesti Valga.
1708 - Vene väe uus suur rüüsteretk Liivimaale. Valgamaa laastatakse metsikult. Talud ja mõisad põletatakse. Vili põldudel tallatakse ja niidetakse maha.
1708 - Narva ja Tartu kodanikkond viiakse Venemaale sundasumisele. Paljud surevad. Osa pääseb tagasi viis aastat hiljem. Tartu linn hävitatakse. Jäävad rüüstatud kujul ainult üksikud ehitused.
1709 - Pärnu vallutatakse venelaste poolt.
1710 - Tallinn kapituleerub venelastele.
1710-1918 - Eesti tegelik kuulumine Vene all.
1917 - Vene sõjaväed omavolitsevad ja rüüstavad Eestis.
1918 - Vene punavägi hakkab novembrikuus tungima Eestisse. Järgnevad veresaunad Rakveres, Tartus ja mujal.
1924 - Piiritagant organiseeritakse Eestis mässukatse 1. detsembril.
1939 - Vene surub Eestile peale vägivaldse "abistamispakti". Vene väed asuvad baasidesse. Venelased rikuvad pakti tingimusi.
1940 - Vene vägi asub 17. juunil Eestisse. 21. juunil teostab vene vägi Eestis riigipöörde.
1944 - Vene vägi tungib 2. veebruaril üle Narva jõe. Algavad lahingud Eesti pärast, mis lõppevad sügisel kogu Eesti langemisega venelaste kätte.
*****************
2007 aprill - vene impeeriumimeelsed koos pättidega korraldasid suurpogrommi Eesti Vabariigi pealinnas
Allikas:
----
Seda osa artiklist, kus on loetletud Eestiga  ajalooga seotud artikleid, enam ei täiendata. Sellest võiks loobuda. Andres 5. juuli 2008, kell 19:23 (UTC)
Tahtsin jälle sedasama öelda. Andres 5. oktoober 2008, kell 06:57 (UTC)
----
__NOTOC__* A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y
===20===
20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviis
===40===
40 kiri
===A===
aadlikonvent - aadlilipkond - aadlimarssal - aadlimatrikkel - Abel (Taani) - adramaa - Juhan Ainson - Ajutine Maanõukogu - Ajutine Valitsus - Friedrich Akel - Albert von Buxhövden (piiskop Albert) - Alempois - Alexander (Tartu piiskop) - Altmargi vaherahu - Jaan Anvelt - Askälä - Asutav Kogu – Auvere lahingud – Avinurme lahing
===B===
Balti apell - Balti Eraseadus – Balti Hertsogiriik - Balti kett - Per Gustafsson Banér - Nils Turesson Bielke - Johann Blankenfeld - Göran Boije
===D===
Axel Julius De la Gardie - Jakob De la Gardie - Magnus Gabriel De la Gardie - Pontus De la Gardie - Otto Gustav Douglas - Burchard von Dreileben
===E===
Eesti esiajalugu - Eesti iseseisvuspäev - Eesti Kongress - Eesti linnuste loend - Eesti Maakrediitselts – Eesti ministeeriumide loend (1938) – Eesti ministrid - Eesti riigipead - Eesti Tuletõrje Korpus – Eesti valitsejad - Eestimaa - Eestimaa hertsogkond - Eestimaa kindralkuberneride loend - Eestimaa kubermang - Eestimaa kuberneride loend - Eestimaa rüütelkond - Elumajade Ehituslaenu Fond – Wilken von Endorp - Erastvere lahing – Eriõigus
===F===
foogtkond
===G===
Gottfried - Sofia Gyllenhielm
===H===
Hansa Liit - Jacob Johann Hastfer - Toomas Hellat - Läti Henrik - Hermann von Buxhövden (Tartu piiskop Hermann I) - Peter August Friedrich von Holstein-Beck - Bengt Klasson Horn Henrik Klasson Horn - Karl Henriksson Horn - Härgmäe lahing
===J===
Jaroslav Tark - juuniküüditamine - Juunipööre - Jüriöö ülestõus
===K===
Kaupo – Gotthard Kettler – KGB – Viktor Kingissepp – Koluvere lahing - Koolimajade Ehituslaenu Fond – Kristiina – Krivasoo lahing –
Kunda kultuur – Julius Kuperjanov – Kärkna klooster
===L===
Mart Laar - Landeswehr - Landesveeri sõda - Moritz Stensson Leijonhufvud - Lembitu - Liivi ordu - Liivi ordu ordumeistrite loend - Liivimaa - Liivimaa maamarssal - Liivimaa rüütelkond - Liivimaa talurahvaseadus - Liivi sõda - Linnavanem - Linnus - Karl Siegmund Litzmann - Lossifoogt - Läänemaa - Friedrich von Löwen
===M===
Maavald - Madisepäeva lahing - Magnus - Mahtra sõda - Manifest kõigile Eestimaa rahvastele - Meerapalu lahing – Metsapoole - Molotovi-Ribbentropi pakt - Mõhu - Hjalmar Mäe - Märtsirevolutsioon
===N===
Narva ja Ingerimaa superintendentide loend – Narva lahing – Narva lahing (1558) – Narva lahing (1704) – Narva lahing (1918) – Narva lahing (1919) – Narva lahing (1944)
===O===
Oktoobrirevolutsioon - Omakaitse - Ostland - Otsus Eesti riiklikust iseseisvusest - Gustaf Gabrielsson Oxenstierna
===P===
Carl Magnus von der Pahlen - Juhan Parts – Peipsi Laevastiku Divisjon - perestroika - Adolf Pilar von Pilchau - Pirita klooster - Wolter von Plettenberg - Pljussa vaherahu -  Poola aeg Lõuna-Eestis - Porkuni lahing – Jaan Poska - Konstantin Päts – Põhjasõda
===R===
Rahvamajanduse Elustamise Fond – Rahvuskogu – Thomas von Ramm - Revala - Riigikogu - I Riigikogu – II Riigikogu III Riigikogu – IV Riigikogu – V Riigikogu - VI Riigikogu – Riiginõukogu – I Riiginõukogu – riigireform – Riigivolikogu – I Riigivolikogu - Rootsi aeg - Rootsi võim Põhja-Eestis - Rummu Jüri - rüütlimõis
===S===
Saare-Lääne piiskopkond - Saare-Lääne piiskoppide loend - Saaremaa superintendentide loend – Saaremaa rüütelkond - Saaremaa Taani riigi osana - Sakala - Saksa okupatsioon Eestis (1941–1944) - Sinimägede lahing – Ivo Schenkenberg - Adolf von Seckendorff - Julius Seljamaa - SK-39 – Bengt Skytte - Johan Skytte - Soopoolitse - Gustaf Otto Stenbock - Stensby leping - Otto Strandman
===T===
Taani hindamisraamat - Tartu ajalugu - Tartu piiskopkond - Tartu piiskoppide loend - Tartu rahu - Tehumardi öölahing - Otto Tief - Otto Tiefi valitsus - TM-34 – TM-37 – Karl Wilhelm von Toll - Anders Torstenson - Truvor - Täyssinä rahu
===U===
Ugandi  - Uusikaupunki rahu
===V===
Vaiga - Valdemar II – Valdemar-Eriku lääniõigus - Vallisaare vaherahu - Veisekasvatuse Edendamise Fond –Virtuaalne Vanatehnikamuuseum –Virumaa - Võrumaa
===W===
Georg von Wangersheim - Wolquin - Hermann von Wrangel - Wenno
===Ü===
Ümera lahing
Võtsin selle siis välja. Athanasius Soter 5. oktoober 2008, kell 10:51 (UTC)
----
"Allikad ja historiograafia" all on üks link. Sellest võib kasu olla, kuid see pole soliidne allikas. Andres 4. detsember 2008, kell 08:07 (UTC)

Mõtlesin tegelikult ka sama. Nimelt on see minu ja sõbra poolt koostatud loengu konspekt eksamiks õppimisel ja vast oleks parem tõesti see siit ära võtta. Kui kunagi tõeliselt palju vaba aega on, võib selles sisalduvas infost muidugi suhteliselt asjaliku artikli teha, aga võib-olla peaks seda tegema keegi teine, kes end lähiajaloos kodusemalt tunneb. Athanasius Soter 4. detsember 2008, kell 19:19 (UTC)

: Sina oled seda artiklit siin väga hästi teinud. Hea, kui Sa ka lähiajaloo osa koostaksid. Lähiajaloos kipub meil vohama uskumatu segadus. Andres 6. detsember 2008, kell 23:19 (UTC)

:: Seda ma mõtlesin küll, et käesolevas artiklis võiksin muuhulgas ka lähiajaloo üldülevaate teha, kuid spetsiaalselt NL-i aega puudutava artikliga ma tõenäoliselt hakkama ei saaks või võtaks see küllaltki kaua aega. Nii et küpsiselaos sisalduva info põhjal võiks julgelt mõni lähiajaloolane midagi ulatuslikumat valmis meisterdada. Athanasius Soter 7. detsember 2008, kell 14:29 (UTC)

20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviis

40 kiri

foogtkond

Gottfried - Sofia Gyllenhielm

Jaroslav Tark - juuniküüditamine - Juunipööre - Jüriöö ülestõus

Oktoobrirevolutsioon - Omakaitse - Ostland - Otsus Eesti riiklikust iseseisvusest - Gustaf Gabrielsson Oxenstierna

Ugandi  - Uusikaupunki rahu

Georg von Wangersheim - Wolquin - Hermann von Wrangel - Wenno

* Eesti lähiajalugu/allikad ja historiograafia
Võtsin selle lingi siis välja. Athanasius Soter 6. detsember 2008, kell 21:25 (UTC)
----
Pisut hiljem 1032
Võtsin välja, sest umbes 1030 tähendabki seda, et Jaroslavi sõjaretk toimus selle aja paiku ja ka 1032 pole mingi kindel aastaarv, vaid see on minu mäletamist mööda Andres Tvauri oletus, kes peab seda arvu kõige tõenäolisemaks, aga mitte päris kindlaks.

Pealinna ettevõtlikud kodanikud eesotsas Ernst Ossega rajasid Ülemiste paberivabriku asemele Ülemiste tselluloosivabriku. 1898. aastal asus selle etteotsa Emil Fahle. Alustas Ülemistel tööd ka Dvigateli vagunitehas 1898, pandi Tartu maanteel praeguse Liviko maa-alal kroonuviinalao nurgakivi. Tootmine algas 1900. aastal.
See on vast liiga detailne, sobib ehk paremini mõnesse konkreetsemalt seda ajastut käsitlevasse artiklisse. Athanasius Soter 25. detsember 2008, kell 20:47 (UTC)

Jah. See võiks ehk esialgu olla Tallinna ajaloo all. Andres 26. detsember 2008, kell 08:51 (UTC)
----
1905. aasta revolutsiooni osa vajab korrastamist. Andres 30. detsember 2008, kell 13:05 (UTC)

1905. aasta revolutsiooni (uurimise) seis on nii siin kui k kogu Eesti ajalookirjutuses äärmsielt nutune, sest nõuka-aja j'ärel pole midagi asjalikku selle kohta ilmunud, välja arvatud vist üks Karjahärmi artikkel Horisondis, mille põhjal aga ülevaadet asjast anda ei saa. Puudub ka Eesti ajaloo 5. köide, kus ülevaade sellest peaks sees olema. Seetõttu on sellest asjaliku kokkuvõtte kirjutamine väga raske ja hetkel ei leia aega sellega tegeleda. Athanasius Soter 14. jaanuar 2009, kell 13:58 (UTC)

"Nõukogude okupatsioon pärast Teist maailmasõda (1944–1991), Pikemalt artiklis Nõukogude okupatsioon Eestis (1944-1994)" – Esiteks on juba need 2 kirjet omavahel vastuolus ja pealegi kestab okupatsioon ju tänaseni? --kanakukk 18. jaanuar 2009, kell 21:58 (UTC).

Nõukogude okupatsioon minu arust küll enam kesta ei saa, sest Nõukogude Liit kukkus teatavasti juba 1991 lõpus kokku. Pealegi tunnustas ta ise ju Eesti iseseisvust septembris 1991. Okupatsioon on ju siis, kui üks riik valdab reaalselt teise riigi alasid ehk siis relvajõuga. Eestis minu teada seda praegu küll ei toimu. Athanasius Soter 19. jaanuar 2009, kell 17:46 (UTC)

: Nõukogude Liit varises tõepoolest 1991. aasta detsembris, kuid sellegipoolest jäid relvajõud Eestisse 1994. aasta augustini. Pärast 1991. aastat nimetas Venemaa end Nõukogude Liidu õigusjärglaseks riigiks. Seega jätkus Venemaa okupatsioon?

: Lisaks sellele ei tohi Genfi IV konventsiooni artikli 49 järgi ei tohi okupeeritud territooriumi okupeeriv riik asustada oma kodanikega: Okupeeriv riik ei või okupeeritud territooriumile deporteerida või ümber asustada osa oma tsiviilelanikkonnast.  – järelikult on relvajõud küll välja viidud, kuid kodanikud minu teada mitte. Samas võib-olla on ka siin mingi konks. Okupatsiooni mõiste all mõeldakse tihti sõjaväelist maahõivet, kuid unustatakse ära, et see tähendab ka okupeeritud riigis enese kindlustamist.

: Ning ehk keegi selgitaks mis värk Narvataguse ja Petserimaaga on? Pole küll õigusteadust lõpetanud, kuid mulle tundub praegune seis küll kuidagi jama (kahtlemata ka Petserimaa elanikkudele. Jaanilinnas on vene keelt kõnelevate inimeste arv 99% kandis arvatavasti, seega poleks Eestil nende aladega midagi teha, kuigi teoreetiliselt nad meile kuuluma peaksid). --kanakukk 19. jaanuar 2009, kell 19:04 (UTC).

::Võib-olla on aga okupatsiooni mõistet, kuigi see on tavaline ja traditsiooniline, üldse vale kasutada, sest see, mis pärast 1940. aastat Eestis toimus, oli pigem anneksioon: Nõukogude Liit liitis Eesti ilma selle nõusolekuta endaga ja pidas seda sellest peale enda territooriumiks. Konks on aga selles, et lääneriigid seda ei tunnistanud ehk ei pidanud Baltikumi NL-i osaks. Seega, selle vaatenurga järgi oli justkui ikkagi okupatsioon. Eestis räägitakse ka enamasti okupatsioonist, mitte anneksioonist, kuigi RV õiguse järgi oleks viimane ehk õigem (de facto anneksioon, de jure okupatsioon?).

::Aga et NL ei pidanud Eestit mitte okupeerituks, vaid annekteerituks, siis ei võtnud ta Genfi konventsiooni sätteid muidugi kuulda, vaid käitus nii, et oleks selle täieõiguslik omaja, kes võib siin ükskõik mida teha ja siis ka tegi: tõi sisse sõjaväed ja tsiviilisikud.

::Huvitavaks läheb muidugi siis, kui jõuame Eesti iseseisvuse taastamise juurde, seejärel saaks ehk küll juba okupatsioonist ja sellele vastavast käitumisest rääkida. Aga sõjaväebaasid "okupeerisid" pärast 1991. aastat ikkagi suhteliselt väikest ala Eestist ja poliitikale neil ju sisulist mõju ei olnud (välja arvatud nende väljaviimise tähtaja üle kemplemine). Sellepärast tundub ka naljakas pealkiri: Nõukogude okupatsioon 1944-1994, justnagu määranuks ka 1991-94 veel kõike Vene sõjavägi. Tsiviilelanikkonnaga on aga tõepoolest keerulisem. Ilmselt saab see probleem läbi siis, kui kõik hallipassimehed on kas Eesti või Vene kodanikud? Aga et valitsusvõim on alates 1991 ikkagi olnud riikliku järjeüidevuse alusel toimiv, siis minu arust alates 1991. aastast enam riiklikul tasandil okupatsioonist rääkida ei saa.

::Petserimaa ja Narva-tagusega paistab aga olevat ka erineva suhtumise asi: Venemaa loeb neid annekteerituks ega mõtlegi nende tagasiandmisele, isegi teoreetiliselt mitte, Eesti aga võib neid ju okupeerituks lugeda, ilma et sellest midagi muutuks. Äärmisel juhul võiks ju siis rääkida okupatsioonist Ida-Petserimaal ja Narva taga, aga seda küsimust peaks ilmselt küll juba õigusteadlane lahkama. Athanasius Soter 19. jaanuar 2009, kell 19:58 (UTC)
Konkreetselt siin artiklis on küsimus selles, et kui loeme okupatsiooni mõistet liialt komplitseerituks, siis tuleb sellele Nõukogude võimuperioodile mõni teine nimi panna. Eesti NSV? Siis aga justkui tunnistaksime jälle Nõukogude anneksiooni. Athanasius Soter 19. jaanuar 2009, kell 20:00 (UTC)

Eesti NSV oli Nõukogude Liidu haldusüksus, mis hõlmas suuremat osa Nõukogude Liidu poolt annekteeritud Eesti Vabariigi territooriumist (see kehtib suurema osa aja kohta). Eesti NSV oli kahtlemata olemas. Selle väljendi kasutamine ei implitseeri minu arvates iseenesest mingit poliitilist ega juriidilist seisukohta.

Selle kohta, mis mõttes saab NSV Liidu tegevust okupatsiooniks lugeda, on ka kirjutatud. Kui ma õigesti mäletan, ilmus Akadeemias  2008. aastal selle kohta üks artikkel. Andres 19. jaanuar 2009, kell 20:14 (UTC)
----
Enne oli siin nii:
Pätsi autoritaarne valitsus ei suutnud Soomega enam niivõrd häid suhteid hoida kui eelnevad demokraatlikud valitsused ja ka Rootsiga jahenesid need märgatavalt.
Eelmine sõnastus oli hinnanguline, aga praegunegi on seda mingil määral. Andres 1. veebruar 2009, kell 09:48 (UTC)
Tallinna eestikeelne nimi oli ikka Tallinn, saksa keeles Reval ja vene keeles Revel. Väide et Revalist sai venestamise käigus Revel, ei vasta tõele. Tegin paranduse. Amherst99 6. august 2009, kell 17:51 (UTC)
----
nii sai Dorpatist Jurjev

Ka see ei ole õige. Nimi muutus ju ainult vene keeles, kas pole? Ja venekeelne nimi oli varem Derpt, mitte Dorpat. Andres 6. august 2009, kell 17:55 (UTC)
Eestikeelne ametlik nimi muutus ka, vt kasvõi tollaste raamatute tiitellehti. Amherst99 6. august 2009, kell 17:56 (UTC)

Kas ka saksakeelne ametlik nimi muutus? Andres 6. august 2009, kell 18:08 (UTC)
Muutus küll. Tulemus: Jurjew, kehtis aastatel 1883-1918. Mõnikord oli sel perioodil raamatu tiitellehel vms sulgudes lisatud Dorpat. Vt nt kataloogist ESTER: http://ester.nlib.ee/search*est Amherst99 6. august 2009, kell 18:17 (UTC)
Ka ülikooli ametlik nimi muutus, isegi ladina keeles: Universitas Jurjevensis. Amherst99
Täpsustus: nimi kehtis aastatel 1893-1918 (mitte 1883-1918). Amherst99 6. august 2009, kell 18:30 (UTC)
----
Ma ei  saa Djreichsfuhreri parandustest aru. Palun selgita, mida Sa tegid ja milleks? Andres 18. september 2010, kell 18:33 (EEST)

Lisasin muinasaega puudutavasse osasse mõne fakti ja püüdsin peatükkide struktuuri loogilisemaks muuta. ᛞᛃᚱᛖᛁᚳᚺᛋᚠᚢᚺᚱᛖᚱ 18. september 2010, kell 19:01 (EEST)
Kadunud on link artiklile Eesti muinasaeg. Andres 18. september 2010, kell 20:05 (EEST)

Seda artiklit polegi, see on ümbersuunamine artiklile Eesti esiajalugu. ᛞᛃᚱᛖᛁᚳᚺᛋᚠᚢᚺᚱᛖᚱ 18. september 2010, kell 21:11 (EEST)

: Minu arvates peaks ajaloo jaotus siiski veidi teine olema. 1) kivi-pronks-raud tuleks ikkagi ühise nimetaja: Eesti muinasaeg/Eesti esiajalugu alla panna; 2) ehk võiks alajaotuse Eesti Teises maailmasõjas üldse eraldi perioodiks tõsta, sest see, et ta sõjaeelse Eesti Vabariigi all on, pole päris korrektne. 3) paneksin veel veebruari- ja oktoobrirevolutsiooni lähiajalukku, sest narratiivina läheb see paremini kokku sellele vahetult järgneva Eesti iseseisvuse väljakuulutamisega kui eelneva Esimese maailmasõja jutuga- loogika oleks selles, et murranguajastud on koos. 4) Mis puutub kõige ees olevasse jaotusesse "Ajaloo lühiülevaade", siis originaalis oli see mõeldud hõlmama KOGU siinset ajalooülevaadet. Möönan, et praegu ilmselt nimetust lühiülevaade kasutada vist enam ei saa, aga sel juhul võiks see olla: "Eesti ajaloo ülevaade" või midagi sarnast.

: Kas on vastuväiteid või täiendusi? Athanasius Soter 19. september 2010, kell 00:00 (EEST)

:: Arvan, et lühiülevaade peaks olema artiklis Eesti ning siia pole teda tarvis.  Andres 19. september 2010, kell 00:17 (EEST)

::: Selle võtan tagasi, sest ma ei saanud asjale pihta. Andres 19. september 2010, kell 22:26 (EEST)

Nõukogude okupatsioon Eestis pärast 1944. aastat

See lause "On võimalik, et" Kaali kraatri kohta on imelik. See vajaks selgitust. Arvan, et võiks öelda, et mõne ajaloolase arvates see nii oli, aga geoloogidel on teine dateering. Andres 19. september 2010, kell 22:26 (EEST)

Kaali meteoriit on tõepoolest kahtlane asi, ka arheoloogid pakuvad pigem, et see toimus 4000 aastat tagasi või umbes nii. Eks see 700 eKr ole rohkem rahvusromantiline, "Hõbevalgemat" inspireernud ja sealt edasi teisi inspireeriv arusaam. Aga päris lõplikku kindlust pole siin vist ühegi arvuga. Athanasius Soter 20. september 2010, kell 15:37 (EEST)

:Sellest peaks rääkima ka ka kraatriartiklis.--WooteleF 20. september 2010, kell 17:47 (EEST)

Ka osa geolooge pakuvad, et kokkupõrge toimus umbes 700 eKr kandis (Rasmussen jt; Veski jt). Nii, et päris välistatud pole ("on võimalik"). Võib-olla võiks täpsustada, et mõne teise uurimuse järgi jääb dateering pronksiajast varasemasse aega. Pikne 20. september 2010, kell 18:36 (EEST)

: Puuduseks on praegu ka see, et see löik ei haaku ylejäänud esitusega. Pole näha, miks seda mainitakse. Ja kas peaks siis teise daatumi juures jälle sellest rääkima? ½½½½½--Andres 20. september 2010, kell 18:40 (EEST)

:: Tõepoolest, on üldse küsitav, kas Eesti ajaloo üldülevaatesse on mõtet Kaali meteoriiti sisse panna? Seda võib küll seostada erinevate mütoloogiate jms tekkega, aga midagi reaalset ta narratiivi tõepoolest juurde vist ei anna. Ehk annaks seda kuidagi relevantsemaks kirjutada, aga minu arust on siin tegu üpris libedale jääle minekuga: tore küll, et saame selle sündmusega justkui seletada muinaspõhja ja ugri muistendeid, aga kõik jääb siiski vaid oletuslikuks. Athanasius Soter 20. september 2010, kell 19:00 (EEST)

::: Jah, ka minu meelest võiks selle vabalt välja jätta. Andres 20. september 2010, kell 22:46 (EEST)

:::: Selline katastroof on minu meelest Eesti ajaloos liiga erakordne ja tähelepanuväärne, et sellest rääkimata jätta. ᛞᛃᚱᛖᛁᚳᚺᛋᚠᚢᚺᚱᛖᚱ 21. september 2010, kell 10:57 (EEST)

::::: Esiteks, tema koht Eesti ajaloos on oletuslik, kui juba dateering on ebaselge.

::::: Teiseks, praegu on selle kohta üks lause, mis ei haaku ülejäänud tekstiga, ning pole ka selge, kuidas teda haakuma panna. Andres 21. september 2010, kell 11:36 (EEST)

:::::: Selge on, et see sündmus on kiviaja või pronksiaja jooksul inimasustusega piirkonnas aset leidnud. Kui dateeringud on erinevad, võib ju sellest rääkida ka kiviaja peatükis.

:::::: Artikli ülesanne pole ju muuta sündmusi Eesti ajaloos omavahel võimalikult hästi haakuvaks, vaid tuua välja kõik olulised sündmused ja protsessid. Samamoodi võib ju ka öelda, et 1980. aastal Tallinnas toimunud olümpiaregati mainimine ei haaku ülejäänud tekstiga ja pole selge, kuidas teda haakuma panna. ᛞᛃᚱᛖᛁᚳᚺᛋᚠᚢᚺᚱᛖᚱ 21. september 2010, kell 22:25 (EEST)

::::::: See, et sündmus leidis aset, on kindel. Aga tema ajalooline tähtsus on oletuslik.

::::::: Kui mainida mõlemas kohas, siis on mõnes mõttes parem.

::::::: Nii ta ongi, ka olümpiaregati mainimine ei haaku hästi tekstiga ning selle ajalooline tähtsus ei ole selge. Aga Kaali kraatri puhul selgub see tekstist veelgi vähem.  Andres 21. september 2010, kell 22:39 (EEST)
----
Poola püüdis oma valdustes taastada ka katoliiklust, eriti tugev oli see tendents kuningas Zygmunt III ajal Liivimaa kubermangu osas.

Miks siin on oluline mainida Liivimaa kuningriiki? Andres 16. jaanuar 2011, kell 19:03 (EET)

: Kujutan ette, et see on lisatud seetõttu, et Liivimaa kubermang, õigemini hilisem Liivimaa kubermang, oli Eesti aladest kõige pikemat aega Poola võimu all. Aga minu arvates on see lisand samuti tarbetu. Athanasius Soter 16. jaanuar 2011, kell 23:22 (EET)
----
Jüriöö : [1343. a. ülestõus]

Mina ei kasutaks selliseid tähistusi. Näiteks  sõnavahe kooloni ees ei ole normaalne, kuigi mõni asutus niisugust tingmärki kasutab. Me ei saa kuskile lisada legendi. Andres 30. jaanuar 2011, kell 13:00 (EET)

:Tõenäoliselt tuleneb selline esitus sellest, et ESTER-is koolon sõnast eristatakse ja kui sealt pealkiri kopeerida, ongi tulemus selline. Alati ei märka ilmselt, et selline aps on sisse jäänud. Athanasius Soter 30. jaanuar 2011, kell 13:25 (EET)
----
kui valitsus täielikult staliniseeriti

Selle lause peaks ümber tegema. --Iifar 8. märts 2011, kell 18:50 (EET)

1611. aastal alustas Taani kuningas Christian IV sõda Rootsi vastu Kalmari piiramisega 3. mail, mis lõppes Kalmari kindluse kapitulatsiooniga 3. augustil, millele järgnesid taanlaste rüüsteretked väiksemad lahingud Vittsjös ja Källerudi nõmmel. Taanlased vallutasid Ryssby kantsi Kalmarist umbes 20 km põhja pool ja Älvsborgi kindluse Göteborgi juures, seejärel Gullbergi ja Borgholmi Ölandil. Taani laevastiku retk küündis 1612.a. sügisel Stockholmi skääridesse. Seejärel vaibus vaenutegevus aga peaaegu täiesti, kuni 20. jaanuaril 1613 sõlmiti Knäredi rahu.
See tekst ei kuulu Eesti ajaloo alla, vaid kui kunagi Kalmari sõja artikkel tekib, siis mingu see sinna. Athanasius Soter 16. september 2011, kell 23:17 (EEST)

Võiks siis kohe artikli luua ja teksti sinna panna. Andres 17. september 2011, kell 08:21 (EEST)


Arutelu:Haukka

Kaitseväe juhataja kindral Riho Terras: "Teises maailmasõjas  oli ta (Eduard Kuuskor) Haukka grupi sidepidaja". Allikas: http://www.mil.ee/et/arhiiv/10104/kaitsev%C3%A4e-juhataja-kindral-riho-terrase-k%C3%B5ne-eesti-vabariigi-100.-aastap%C3%A4eva-paraadil

Kas seda materjali ei saaks kuidagi artiklis kasutada? Al.Neuland (arutelu) 24. veebruar 2018, kell 17:36 (EET)

: Minu meelest on Kuuskor ise samuti artiklivääriline, seega tema artiklis saaks kindlasti. Tegelikult võib siingi mainida midagi stiilis: "Grupi sidepidajana tegutses teiste hulgas ka Eduard Kuuskor" vms.  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 24. veebruar 2018, kell 17:44 (EET)


Arutelu:Komberuum

Ma kahtlustan, et Leho Lamust ei saa pidada selle mõiste defineerimisel autoriteediks, pigem peaks definitsioonis lähtuma Kaljulaiu öeldust. --Märt Põder (arutelu) 26. veebruar 2018, kell 04:05 (EET)
Teine lõik on viidatud Lamusele ja arvatavasti refereerib tema seisukohti (ma ei tea, kas ka tema kirjavigu). Kirjutasin selle lõigu algusse, kuna lõigus esitatut (nt "Komberuum on ühiskonna alus") ei saa pidada universaalseks tõeks, mida kõik inimesed ühtviisi tunnistaksid. --82.131.43.214 6. märts 2018, kell 03:03 (EET)
Kuskil huumorilehes (Mart Juur Postimehes äkki?) pakuti välja ja üksvahe levis üsna kiirelt ka tõlgendus, et komberuum on lasteaia sõimerühma garderoob. Ma pole kindel, kas see on piisavalt levinud, et vääriks äramainimist, aga põhimõtteliselt ei ole välistatud, et alternatiivsed sõnaväänded ja satiir artiklis kajastuksid, kui need pärinevad tähelepanuväärsetest allikatest. --Ehitaja (arutelu) 17. märts 2018, kell 16:13 (EET)

Ma arvan, et vääriks mainimist küll, et termini lansseerimine on põhjustanud pila -- selle sisu refereerimine pole ehk oluline, aga viidata võiks küll. --Märt Põder (arutelu) 14. mai 2018, kell 07:32 (EEST)

"Komberuum on keele, kommete ja väärtustega moodustunud hüpoteetiline sidus keskkond, mis tekib, kui kultuuriruumile (keel ja kunstid) lisada harjumused ja tavad."
Lisasin praegu definitsiooni sõna "hüpoteetiline", aga isegi kui eeldada, et Leho Lamus peab niiviisi defineeritud mõistet olemasolevaks ja see väljendab termini kasutajate ühist arusaama sellest mõistest, siis minu meelest on juba segane, misasi on "keele, kommete ja väärtustega" (st kaasaütlev) "moodustunud keskkond" -- rääkimata sellest, et see peaks veel "sidus" olema. Äkki siis juba "normitud keele, traditsioonis kinnistunud kommete ja teatud ühiskonnagruppide poolt tunnustatud väärtustekomplekti harmoonilises ühistoimes moodustunud moraalse tähendusega keskkond" vmt -- see vist väljendaks asja mõtet ning mõiste kasutust kuidagi läbipaistvamalt? Ehk minu meelest vajaks see definitsioon ümberkirjutamist, aga raske on seda ümber kirjutada nii, et see poleks iseenda paroodia. --Märt Põder (arutelu) 14. mai 2018, kell 07:42 (EEST)
Täpsustan, et see on siiski Kaljulaiu enda retooriline definitsioon, sõna sõnalt siis:
"Keel ja kunstid loovad kultuuriruumi. Lisades harjumused ja tavad, saame meile omase komberuumi. Saame sidusa keskkonna, mille olemasolu tunnistamist on meil õigus nõuda kõigilt meie juurde pikemaks ajaks või päriseks tulijatelt. Eestlane saab olla igaüks, kui ta tunnustab meie keelt, kombeid ja väärtusi. Nii saab ta ise pidada end eestlaseks ja saame seda teha ka meie."
Kui tema on selle termini ainuke defineerija ja kasutaja, siis peakski seda äkki kirjeldama kui presinendi privaatkeele osa? Kuidagi tuleks igal juhul lahendada see, et terminiga tehakse liiga tugevad eeldused riiklikult kultiveeritud kombeühtsuse kohta ning seda kasutatakse pigem moralistlikul otstarbel retooriliselt. --Märt Põder (arutelu) 14. mai 2018, kell 07:56 (EEST)

Kas Leho Lamus on oma teoses antud definitsioonis jätnud Kaljulaiule viitamata? --Märt Põder (arutelu) 14. mai 2018, kell 07:58 (EEST)


Arutelu:Püstolkäepide

Definitsiooni (ehk kõige esimest lauset) peaks täpsustama. Praegu ei saa selle põhjal aru, mida täpselt mõeldakse. Adeliine 27. veebruar 2018, kell 19:31 (EET)

Parandasin määratlust. Kas ka mõnedel tööriistadel on püstolkäepide? 2001:7D0:87CA:9180:E9FF:9591:DC3B:C5A 27. veebruar 2018, kell 20:02 (EET)

:Kas külmrelvadel on ka? Fraas "mis on mõeldud relva käes hoidmiseks ja kasutamiseks" on praegu liiane, sest see tähendabki "käepide". Vaja on täpsustada, kuidas selle käepideme abil tulirelva hoitakse ja kasutatakse.  Adeliine 27. veebruar 2018, kell 20:43 (EET)

kui tööriistale paigaldada püstolkäepide, siis mis ??? suwa 27. veebruar 2018, kell 22:43 (EET)


Tori Kiriku Taastajate Ühenduse teeneterist on auhind

Miks mitte teenetemärk? Eesti teenetemärkide loendis on see igatahes eraõiguslike teenetemärkide seas. 2001:7D0:87CA:9180:D17A:D825:C763:9DB7 1. märts 2018, kell 11:57 (EET)

* http://web.zone.ee/tkirik/ - otsitakse uut linki!

http://web.zone.ee/tkirik/ - '''otsitakse uut linki!'''

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tori Kiriku Taastajate Ühenduse teeneterist


Arutelu:E-arve

Praktikas kasutab suur (ja julgen arvata, et suurem) osa inimesi, sh ettevõtjaid, sõna "e-arve" teises tähenduses: mitte üksnes automaattöödeldava B2B-formaadi kohta, vaid vastandatuna paberarvele. Kui suurfirmad propageerivad eraisikutele, et nood telliksid e-arved oma e-postkasti, siis mõistab enamik inimesi selle all ikkagi lihtsalt kirja külge manusena lisatud PDF-faili, mis ei vaja vastuvõtmiseks mingeid erilahendusi. E-arve alternatiiv oleks sel juhul füüsiliselt katsutav paberarve. E-arve määratlemine kitsalt automaattöödeldava formaadina, mis vastandub "PDF-arvetele" (nagu kirjutab oma kodulehel Omniva), paistab olevat üks osa Omniva arvekeskuse kahtlemata edukast turundusest. Vikipeedia artiklit kirjutades võiks siiski arvestada, et kui ka mingites tehnilistes või juriidilistes dokumentides ning mõne firma kasutuses on sõna kasutusel ühes tähenduses, peaks artikkel kajastama ka tavakeelset sõnakasutust, sest Vikipeedia lugejad ei ole enamasti Omniva töötajad. --82.131.43.214 1. märts 2018, kell 15:01 (EET)

E-arve on AINULT masintöödeldav ehk masin-masin liidesega arve. Omniva on ainult operaator. Kõik ERP-d oskavad edastada e-arvet ja raamatupidamise seaduses on e-arve olemas ehk see ongi masintöödeldav algdokument. --Tiia (arutelu) 1. märts 2018, kell 18:52 (EET)

: Kas Sa päriselt ei saagi aru, mida tähendab "tavakeel"? --82.131.43.214 6. märts 2018, kell 03:05 (EET)

:: Tavakeeles ongi e-arve XML-fail, mida saab ka silmaga lugeda aga visuaalselt näitab seda PDF. Ma ei saa aru, mis on su probleem. --Tiia (arutelu) 6. märts 2018, kell 03:26 (EET)

Mis need on? --Tiia (arutelu) 1. märts 2018, kell 19:07 (EET)

Leidsin lisaja. See oli hoopis . I-kanal peaks olema internet ja m-kanal mobiilne seade (paranda kui ma eksin) aga see pole ju e-arve puhul oluline. Kus allikas neid märgitakse? --Tiia (arutelu) 3. märts 2018, kell 03:51 (EET)

: Sõltub kui pikka ajavahemikku me vaatame, kui ainult paari viimast aastat, siis sobib ka algne e-kuju, kui vaadata pikemalt, siis saab kaevuda kuni füüsiliste andmekandjate liigutamiseni jne :) suwa 4. märts 2018, kell 12:06 (EET)

:: E-arve on XML-fail ja tavainimene ei oska seda lugeda. Loetakse PDF-faili, mis on pangaliidu standardi 1.2. e-arve versiooni sees aga vaatamiseks peab minema ERP-i, operaatori või panga lehele. Füüsilisele andmekandjale panemine on lisaliigutus, mida pole vaja teha aga kui on soov kilplast mängida, siis pole see ka keelatud. Topelt ei kärise. Võib ka lisada oma DHS-i (dokumendihaldussüsteemi) aga e-arve liigub siiski automaatselt - süsteemist süsteemi. Seega on siin i- ja m-kanal üleliigne. --Tiia (arutelu) 4. märts 2018, kell 20:38 (EET)


Kuidas selline kategooria tekib? --Pelmeen10 1. märts 2018, kell 18:42 (EET)

kui ümbersuunatud märksõna on keelelinkidega. See on hea kategooria. Nt Commonsis on suur häda, et kui nt kategooria suunatakse ümber, siis keelelingid ei tule uue kategooriaga automaatselt kaasa--Estopedist1 (arutelu) 5. märts 2018, kell 17:50 (EET)
Paistab, et kui mingi leht ära kustutada ja teine asemele tõsta, siis võivad vikiandmed valeks minna. Näiteks oli nii Tannenbergi/Grünwaldi lahinguga. --Pelmeen10 5. märts 2018, kell 18:49 (EET)

seda valeks minemist tuleks veel katsetada. Lehekülgede asemele tõstmine, millele eelneb eelmise ümbersuunamise kustutamine on ju adminnidel mitte harva tehtav tegevus. V-o tuleks Wikidata arendajad teavitada, kui tõesti nii on--Estopedist1 (arutelu) 9. märts 2018, kell 13:34 (EET)

:Kui 2 lehekülge, mis on mõlemad Vikiandmetega ühendatud, nö omavahel kohti vahetavad, siis päris kindlasti Vikiandmed kohti ei vaheta. Tasub tähele panna ka täpsustuslehtedega toimuvat. --Pelmeen10 9. märts 2018, kell 15:44 (EET)

Seisuga juuni 2019 on siin vaid Harry Potteriga seotud tegelased ja Eesti linnade loend. Kas Harry Potteriga seonduv tuleks korda teha? Ma teeks seda nii, et põhiartiklis tooks X tegelase juures ära Wikidata lingi, sest ümbersuunamise alt ei oska pea keegi nt Commonsi linki otsida--Estopedist1 (arutelu) 20. juuni 2019, kell 16:41 (EEST)

Ma pakuks välja, et Vikiandmetest kustutada link ära (kui häirib). Pelmeen10 (arutelu) 20. juuni 2019, kell 22:56 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Vikiandmete üksusega ühendatud ümbersuunamised


Arutelu:Püha Jüri võitlus lohega

märksõnale Püha Jüri võitlus lohega tuleb link ka artiklist Raffael, ent selle isiku teost on nimetatud ilmselt teisiti, vaata nt keelekomplekti :wikidata:Q2622161--Estopedist1 (arutelu) 2. märts 2018, kell 11:06 (EET)

sisu poolest on sama nimega teoseid mitmeid jne jne

suwa 24. mai 2019, kell 08:54 (EEST)

* http://web.zone.ee/tkirik/ - otsitakse uut linki!
----
"Skulptuur" ja "monument" on eri mõisted, need ei ole sünonüümid. Ursus scribens (arutelu) 23. veebruar 2021, kell 10:27 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Püha Jüri võitlus lohega


Kasutaja arutelu:Punanerahakott

Tere tulemast Vikipeediasse, Punanerahakott! Adeliine 6. märts 2018, kell 18:56 (EET)

Tervitus! Vikipeediale ei viidata. Teistest keeleversioonidest tõlkimisel tuleb üle tuua sealsed viited (ja need eelnevalt loomulikult üle kontrollida), nende puudumisel ise usaldusväärsed allikad otsida.--82.131.40.163 21. märts 2018, kell 10:27 (EET)


Kasutaja arutelu:Anubbius

Võreteoorias nimetatakse ülemiseks poolvõreks (ka supreemum-poolvõreks või sup-poolvõreks) osaliselt järjestatud mittetühja hulka, milles igal kaheelemndilisel alamhulgal leidub supreemum ehk ülemine raja. Duaalselt saab defineerida alumise poolvõre kui hulga, mille igal kaheelemendilisel alamhulgal leidub alumine raja. Mistahes võre L on ühe ja sama järjestuse suhtes korraga nii ülemine kui alumine poolvõre.
Poolvõresid on võimalik defineerida ka algebraliselt: poolvõre on algebra =(S,*), millel defineeritud binaarne tehe *, mille rollis on parajasti kas supreemumi (∨) või infiimumi (∧) võtmine, rahuldab järgmiseid tingimusi:
* x*(y*z)=(x*y)*z (assotsiatiivsus)
* y*x=x*y (kommutatiivsus)
* x*x=x (idempotentsus)

* "Semilattice" (tõlge ja refereering)
*


Arutelu:Tuumaelektrijaam

Tuumajaam on ju ikka ka sünonüüm? [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 7. märts 2018, kell 15:01 (EET)

"Tuumasõja käigus saastuks kogu põhjapoolkera radioaktiivsete isotoopidega. Saastumise peamised põhjustajad oleksid pommidega pihta saanud tuumaelektrijaamad ja tuumakütusehoidlad, kus pika poolestusajaga isotoobid on kogunenud" (http://www.eestiloodus.ee/index.php?artikkel=328) [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 12. veebruar 2020, kell 14:23 (EET)

Mis vedelmetalli kasutatakse tuuma elekrijaamas??? Keskuela (arutelu) 14. detsember 2021, kell 08:53 (EET)
"Tänapäeval töötavate tuumaelektrijaamade võimsus ulatub 1,5 gigavatini."
Võtsin selle lause välja, kuna ilmselt ei ole õige. Kk (arutelu) 11. aprill 2023, kell 21:35 (EEST)

Vedelmetalli kasutatakse tuuma elektrijaamas.


Arutelu:Ilmatar

A. Annisti 1959. aasta tõlkest:
* Ilma immed ehk luonnotarid - "looduse tütred", ilma- ja õhuhaldjad; vanim neist on Ilmatar - ilmatütar, Väinämöise ema.
* Luonnotar - looduse tütar, ilmahaldjas. Neid loodusjõudude isikustusi arvati olevat terve hulk, kelle abil seletati mitmesuguseid loodusnähtusi.
- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. märts 2018, kell 16:29 (EET)


Arutelu:Belarus

Ma ütleks, et see on traktori mark, mitte firma. Adeliine 13. märts 2018, kell 17:59 (EET)

Tänan.
Tehase ja selle ajaloo kohta võiks olla eraldi artikkel. Adeliine 13. märts 2018, kell 18:04 (EET)

Ei pea, need sisult samad!

:Arvan, et siiski mitte. Vaata näiteks Ford (automark) ja Ford Motor Company, Airbus jt. Ikka on eraldi tootja ja toode. Adeliine 15. märts 2018, kell 14:19 (EET)

:: Belarusse toodeti lisaks Minski traktoritehasele ka Južmašis Dnipropetrovskis, kuigi need kandsid nime JuMZ.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. märts 2018, kell 14:26 (EET)
Kuid kui vaadata laiemalt Minsk Tractor Worksi lehekülge.
=== Minsk Tractor Works === www.belarus-tractor.com/en/ Ehk siin on kõige otsesem vihje sellele.
Kui tootjafirma e. Minski traktorivabrik defineerib end nimega Belarus, siis on fakt, et Belarus, traktorimudelina on toodetud Minskis. JUMZi päritolumaa ei ole Valgevene vaid Ukraina. Sestap ka viide nimes teistviisiline. Leian antud faktide põhjal, et Belarus ja Minski traktorivabrik on üks.

Isegi kui tootjal ja tootel on sama nimi, ei ole tegu ühe ja sama asjaga. Kas saad osutada traktorile ja öelda: "Näe, see on tehas"? Adeliine 20. märts 2018, kell 12:44 (EET)

:Kas ma saan näidata sinu peale sõrmega ja küsida, kas see on Adeline või inimene? Teiseks, lõpetaks ära selle kiusliku trollimise. Artiklit on algupärasest märkimisväärselt muudetud, tabamata, et illele on üldse viidatud. Mine külasta ettevõtte kodulehte, kus kaubamärk ja traktor on sama. Vihje logo ja üldine bränding. http://www.belarus-tractor.com/en/ Siin varasemalt kõnelenud meesolend viitas, et Belarusi toodeti ka Ukrainas ent see on nimetatud Jumziks, mis viitab tegelikult ukrainale, nimi viitab masinale. Kolmandaks. Artikli algvormingus oligi viidatud MTW, mis nime antud grupeering ka hetkel kannab. Teiseks, kolm viidet oli olemas, milleks neid kustutada oli vaja?

:: Palun allkirjasta oma kommentaarid nelja tildega (~~~~). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. märts 2018, kell 16:47 (EET)

::Ka ettevõte ja kaubamärk on kaks eri asja. Ma ei ole kiuslik, ma tahan lihtsalt juhtida tähelepanu sellele, kuidas Vikipeedias infot  artikliteks jaotatakse. Võid lugeda sellest ka vormistusreeglite lehelt. Adeliine 20. märts 2018, kell 18:11 (EET)
--- Kui ma küsin teisiti, kas MTZ on Belarus vöi vastupidi? Mida vastad? Ma vastan, et need on samad. Belarus ja MTZ käivad kokku. Nagu sukk ja saabas. Aga okei, tee mus tahad, ei viitsi asjatundmatuga vaielda. Wikipedias on veidi ringivaadates palju enam teil teha, kui pisiasja kallal nokkida. Side löpp.