Kasutaja arutelu:Whisfel

Tere tulemast Vikipeediasse, Whisfel! Kui sõna on käändes, siis tee link nii: [[Aafrika]]s, [[Pakistan]]i, [[vihmamets]]ades. Adeliine 28. oktoober 2010, kell 18:59 (EEST)

Tere!
Suur tänu, et võtsite osa tänavustest tõlketalgutest. Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 20. juunil kell 17.00 Euroopa Majas Tallinnas, aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Koosviibimisel antakse üle auhinnad tublimatele tõlkijatele ning pakutakse veini ja suupisteid.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate lõpetamisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu
---------------------------
Tere! Olete artiklis "Kasside nakkuslik peritoniit" parandanud "immunopatoloogia" > "immuunpatoloogia". Palun selgitust, milline autoriteetne allikas peab paremaks "immuunpatoloogiat"? Võõrsõnade leksikon: "immunopatoloogia <+ l`oogia 1 s> (< immuno- + patoloogia) • med immunoloogia rakenduslik eriharu, mis käsitleb immuunsüsteemi arengu häireid ja immuunreaktsioonide põhjustatud haiguslikke ilminguid (nt allergiat)." Kas võõrsõnade leksikon eksib? Kuriuss (arutelu) 10. veebruar 2022, kell 22:50 (EET)

Aitäh tähelepanu juhtimast! Ma ei kontrollinud seda sõna sõnastikust üle ja ilmselt parandasin automaatselt, kuna "immuunpatoloogia" tundus suupärasem ja olen seda praktikas rohkem kuulnud. Teil on õigus, et sinna sobib paremini immunopatoloogia, kuna räägitakse haiguse immunopatoloogilisest taustast, mitte konkreetsest immuunsüsteemi patoloogiast (ja patoloogia tähenduses "haigus" on nagunii ebasoovitav kasutus).

~~~~ Whisfel (arutelu) 22. veebruar 2022, kell 10:53 (EET)
---------------
Tere! Näen, et oled artiklist sünaps päris suure osa kustutanud. Seal oli juttu sünapsieelse ja sünapsijärgse (need 2 terminit on hiljutisest "klotsraamatust", kõrgkooliõpikust "Rakubioloogia" lk 432) neuroni ühendustest, adhesioonivalkudest. Minu meelest on see rakkudevahelise ühenduse teema  põnev ja oluline. Tavaline skemaatiline pilt sünapsist, sünaptilisest pilust eirab seda asjaolu ja nii tekib ekslik pilt nagu püsiksid kaks närvirakku lihtsalt nö jumala armust või magnetiliselt (?) koos, hoides sobivat ca 20 nm pikkust vahemaad. Kuidas ise arvad, et mis peaks seda olulist silda neuronite vahel stabiliseerima? Vaata näiteks https://en.wikipedia.org/wiki/Neurexin https://en.wikipedia.org/wiki/Neurexin#/media/File:Cartoon_of_neurexin_and_neurolign_interaction.png Millisele allikale tuginedes tegid seda artikli kustutamist? Õpid bioloogiat? Jõudu tööle. --Nimelik (arutelu) 25. oktoober 2023, kell 20:27 (EEST)

Artiklis mainitakse neid valke küll. Andres (arutelu) 26. oktoober 2023, kell 00:18 (EEST)

Kui midagi õiget on kustutatud või vale on asemele pandud, siis lihtsalt paranda. --Andres (arutelu) 26. oktoober 2023, kell 00:19 (EEST)

:Vabandust, minu viga. Tõesti artiklis mainitakse sünapsi adhesioonivalke. Nimelik (arutelu) 26. oktoober 2023, kell 17:38 (EEST)


Kasutaja arutelu:Maasaak

Tere tulemast Vikipeediasse, Maasaak! Andres 29. oktoober 2010, kell 10:01 (EEST)

Väärt pildimaterjal! Aga, kas pilte saaks digifotokast kätte ka ilma pildil ilutseva kuupäeva ja kellaajata? Iseenesest piisaks, kui kuupäev on olemas pildi leheküljel kirjelduse tabelis. Pikne 29. oktoober 2010, kell 19:59 (EEST)
Ja uuri kuidas on pildid paigutatud teistes artiklites.--WooteleF 30. oktoober 2010, kell 11:53 (EEST)
Pildi lisamine ei ole pisimuudatus. Andres (arutelu) 29. september 2016, kell 08:45 (EEST)
Piltidele ei tohi üldjuhul suurust ette anda. Andres (arutelu) 29. september 2016, kell 09:02 (EEST)


Arutelu:Kepleri seadused

Artiklis "Johannes Kepler" on ta saksa teadlane, siin Austria oma. See "Austria" on siin pisut kahtlane - kõik teised allikad ütlevad ikka "saksa" - aga vähemalt võiks ühtemoodi olla.

Jah, panin "saksa". Andres 29. oktoober 2010, kell 21:38 (EEST)

====Parandused tekstile====
Stiili-, faktoloogilised, trüki- kui ka õigekirjavaed tekstis esinemise järjekorras:
*võrdsetes ajavahemikes - võrdsete ajavahemike jooksul;
*Kepleri seadused kehtivad ainult üksiku (teiste planeetide gravitatsioon ei mõjuta) massita taevakeha kohta, mis tiirleb ümber Päikese - Seaduste tuletamisel ei arvestata planeetide vahelise interaktsiooniga ning eeldatakse, et piirjuhul \frac{m_{planeet}}{m_{P\ddot{a}ike}} → 0;
*Olenemata, et selline olukord on füüsikaliselt võimatu, moodustavad Kepleri seadused hea mudeli arvutamaks planeetide orbiite, mis ei erine liialt nendest piirangutest - piirangud ei ole orbiitidel, vaid planeetidel, võiks ümber sõnastada;
*tema gravitatsiooniseadusest - tema tuletatud gravitatsiooniseadustest;
*Newton täiendas Kepleri seaduseid, näiteks võimaldades arvutada objektide orbiite ümber teiste tavekehade, mitte ainult ümber Päikese - tahaks rohkem konkreetsust;
*olid Kepleri seadused radikaalsed uuendused - uuendused ei tundu sobilik sõna olevat;
*Orbiitide elliptilius ei ole vaatlusel tihti arusaadav ja seega on lihtne pidada neid ringikujulisteks - lause peaks olema ikkagi minevikus, mitte olevikus, kuna preagu on see küll vaadeldav ja arusaadav;
*'seega on lihtne pidada neid ringikujulisteks - heas lähenduses võib pidada planeetide orbiite ringikujulisteks tänu suhteluselt väiksele ekstsentrisusele;
*Sellest järeldas ta, et ka teistel taevakehadel, samuti need - vale kääne;
*Kepleri seadused, vaatluste analüüs, väide, et Maa tiirleb ümber Päikese, tõestus, et planeetide kiirused on muutuvad ja elliptilsed orbiidid ringikujuliste asemel... - pikk ja lohisev lause;
*ehkki Koperinku teoorias olid planeetide orbiidid ikkagi ringikujulised - aga mida väidab siis tema esimene seadus?
*Peaaegu sajand hiljem tõestas Isaac Newton, et Kepleri seadused... - rääkisid sellest sissejuhatuses, parem oleks ühte kohta kokku võtta või allpool pikemalt rääkida;
*Kuna planeetidel on mass ja massist tulenev perturbatsioon - perturbatsioon ei ole planeetidel, vaid nende liikumisel;
*ei kirjelda täpselt Päikesesüsteemi liikumist - Päiksesüsteemi sisemist liikumist vast ikka, mitte Päiksesüsteemi liikumist ümber galaktika keskme;
*Newtoni matemaatilisste teooriatega;
*Newtoni matemaatilisste teooriatega moodustavad Kepleri seadused aluse tänapäeva astronoomiale ja füüsikale - kuus seadust päris alust ei moodusta, osa sellest aga küll;
*Ellipsi kuju kirjeldatakse arvuga - parameetriga;
*Siiski on avastatud taevakehi - Samas on avastatud taevakehi;
*Taevakehad, mille orbiit on paraboolne või isegi hüperboolne - isegi on ülearune;
*Pannes ellipsi kirja polaarkoordinaatides - Ellipsi võrrandi kuju polaarkoordinaatides;
*järgnevas valemis ei ole koma kohane;
*Kus (r, θ) on ellipsi polaarkoorrdinaadid - 'kus' väikse tähega ning ilma sulgudeta;
*p on semi-latus rectum - võib muidugi eeldada, et kõik teavad ladina keelt,) ent ka eesti keeles on selline mõiste täiesti olemas: fokaaalparameeter;
*Vaadeldes ellipsit planeedi orbiidina kujutab r planeedi kaugust Päikesest ja θ on nurk nurka planeedi praeguse ja planeedi asukaoha vahel siis, kui planeet on Päikesele lähimas punktis - (vale grammatiline konstruktsioon) kui vaatame ellipsit planeedi orbiidina, kujutab... terve lause sõnastus võiks olla parem;
*Pikem pooltelg a on aritmeetiline keskmine rmin ja rmax vahel - mõlemad r-d võiksid olla alaindeksitega; pikem pooltelg a on rmin ja rmax aritmeetiline keskmine;
*Lühem pooltelg b on geomeetriline keskmine rmin ja rmax vahel - sama jutt, mis eelmise kohta;
*variatsioonikaoefitsent;
*Olenemata, kus kohas planeet paikneb kaetakse see sama ala planeedi liikudes iga päev - ebaselgelt sõnastatud, võiks ümber sõnastada;
*olles seega erinevatel kaugustel Päikesest erinevatel ajahetkedel - paiknedes seega eri aegadel Päikesest eri kaugustel - ehk paremini hoomatav sõnastus;
* Seega et katta sama suur ala, peab planeet liikuma kiiremini paiknedes Päikesele lähemal ja aeglasemalt olles Päikesest kaugmal. - sõnade järjekord;
*et jõud, mis on risti raadiusvektoriga, on null - jõukomponent;
*Kiirus, millega pindala liigub, on vastavuses võrdeline impulsimomendiga - pindala liikumise kiirus vast pole korrektne - ingliskeelses artiklis on see mõiste jutumärkide vahel, siin võiks siis kas sama olla ("pindala liikumise kiirus") või kirjutada nt kiirus, millega liigub segment vms;
*Kirjutades selle sümbolites: - kirjutades valemina on vist eesti keele pärasem;
*Tuntud ka kui võrdsete pindade reeglina;
*suhet planeedi kaugusest Päikesest ja taevakeha tiirlemisperioodi vahel - vale kääne;
*et säilitada tasakaalu vähenenud tsentripetaaljõuga - et säiliks tasakaal (puht sisu korrektsuse mõttes);
*Kolmandat seadust tunti ka kui harmoonilise seadusena;
*et kindlaks teha eksoplaneedi] kaugus [täht|tähest - link läks katki;
*kas planeedi kaugus tähest on sobilik eluks - võiks ümber sõnastada, kuna mitte kaugus on sobilik, vaid planeet ise;
*Valemites väljendades:: - üks koolon on ülearune;
*kus T on planeedi tiirlemisperioond;
*Kepleri seadused kirjeldavad ligikaudselt iga kahe keha liikumist orbiidil üksteise ümber;
*Kahe keha liikumise korral sõltub pöördliikumine - tiirlemine mitte pöörlemine ning mõiste barütsenter võiks olla lingitud (isegi kui vastavat artiklit veel ei eksisteeri, keegi loodetavasti loob)) ning selle lihtsam definitsioon kohe artiklis antud, muidu tekib raskusi ülejäänu teksti mõistmisega;
*ehkki ligikaudselt piisavalt täpne, ei kirjelda klassikalise füüsika abil planeetide tiirlemist ümber Päikese täpselt - tautoloogia;
*täheperiood ruudus on võrdeline kaugus Päikesest kuubis - kaugusega;
*mis võimaldab suurepäraselt hinnata planeetide liikumist - hea täpsusega;
*Kepleri seadused täiendavad Kopernikuse mudelit... Kepler täiendas Kopernikuse mudelit - kordad juba öeldut;
*täheperiood ruudus on võrdeline miinimumkauguse ja maksimumkauguse keskmine aritmeetilise keskmisega kuubis;
*Vaja läheb ainult tangentsiaalkiirenduse võrrandit, et tuletada Kepleri teine seadus - sõnastus ei ole loomulik;
*Suurus l on jääv liikumine - õige mõiste peaks olema liikumisintegraal ning võiks olla lingitud;
*kus avaldis, mis paikneb viimaste sulgude vahel, kaob tangentsiaalkiirenduse võrrandi tõttu - inglise keelne sõnastus ning vastav võrand võiks olla toodud;
*Integreerides pinda ajast t1 kuni ajani t2 saab ... mis sõltub ainult ajaperioodi pikkusest - vahel võiks vastav nimisõna olla;
*Ülejäänud lahendid saab, kui lisada lahendeid konstantsete kordajatega homogeensesse lineaarsesse diferentsiaalvõrrandisse - ülejäänud lahendeid saab, kui otsida konstantsete kordajatega homogeensele lineaarsele diferentsiaalvõrrandile (vastav võrrand) lahendit kujul (vastava lahendi kuju);
*Valides koordinaatsüsteemi telje, nii et - koma vales kohas: valides koordinaatsüsteemi telje nii, et.
Mõned parandused on muidugi subjektiivsed (eriti need, mis puudutavad sõnade järjekorda vms) ning nendest kinni pidamine on maitse asi, ent fakte puudutavad märkused seda ilmselgelt ei ole.
====Sisu====
Väga hea, et seletad lahti ellipsi omadusi, ent esimene Kepleri seadus ei seisne ellipsi defineerimisel ja kirjeldamisel, seega oleks hea, kui saaksid lisada sinna asjakohasema juttu.
Seaduste tuletamine võiks olla otse järjekorras.
Paraja pikusega ja sügavusega, ent mõnede faktoloogiliste vigadega.
====Stiil====
Mõned väljendid nagu näiteks veelgi enam, enamgi veel on minu meelest teadusliku jutu kohta liiga emotsionaalsed, ning neid võiks kas asendada neutraalsemate väljenditega või siis ära kustutada.
====Kujundus====
Võiksid olla paremad pildid. Kasvõi teistest Vikipeedia artiklitest kopeeritud. Samuti paigutaksin tuletuskäigud otse vastavate seaduste alla peidetud versioonis, kus klõpsates saad lahti valemiteakna.
Jõudu wikis!
Tihho 11. november 2011, kell 03:18 (EET)
----
*Kolmanda seaduse avastas Kepler aastaid hiljem ning avaldas selle 1619. aastal.
*planeet Marsi orbiidi
*peavad olema
*1738. aastal
*Lauses "Kui vaatame ellipsit..." koma puudu
*Kontrolli üle lingid, eriti punased, kas neis pole vigu ja nad lingivad õigesse kohta
*Lauses "Jagades parema poolega..." koma puudu
*"Päike" ei ole vaja igal esinemisel linkida
*Olenemata, kus kohas planeet paikneb kaetab tiirlev planeet iga päev sama suure pindala. Segane ja vigane lause.
*Lauses "Nagu väidab Kepleri..." kaks koma puudu. Järgmises lauses kolm koma puudu.
*Lauses "Kokku kulub planeet..." sõnakordus
*Arvutades tulemuse välja saab Halb.
*Kas tõesti suhe ~1:10 on "peaaegu võrdne"?
*null-ekstsentrilisus
*Lauses "Kuna ühtlast ringliikumist..." koma puudu, samuti "planeedi orbiit ei ole..." ja "Päike ei asu..."
*Viidetes tõlgi eesti keelde, mis võimalik (mitte teoste pealkirjad, aga muu)
Adeliine 24. november 2011, kell 20:57 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.surendranath.org/Applets/Dynamics/Kepler/Kepler1Applet.html
** In Kepleri seadused on 2013-06-24 11:40:28, 404 Not Found
** In Kepleri seadused on 2013-07-06 07:17:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://people.scs.fsu.edu/~dduke/kepler3.html
** In Kepleri seadused on 2013-06-24 11:40:36, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kepleri seadused on 2013-07-06 07:18:12, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://people.scs.fsu.edu/~dduke/kepler.html
** In Kepleri seadused on 2013-06-24 11:40:36, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kepleri seadused on 2013-07-06 07:18:22, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:18 (EEST)

There is an animated figure on the English version of this page which I made which the shows motion of planets orbiting with various eccentricities around a star and may be of use.
The animated gifs are individually viewable at
https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Circular_orbit_of_planet_with_(eccentricty_of_0.0).gif https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Ellipitical_orbit_of_planet_with_an_eccentricty_of_0.2.gif https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Ellipitical_orbit_of_planet_with_an_eccentricty_of_0.5.gif https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Ellipitical_orbit_of_planet_with_an_eccentricty_of_0.8.gif
The code to produce the table is here (see edit mode):
Orbits of planets with varying eccentricities.  The red ray rotates at a constant angular velocity and with the same orbital time period as the planet, T=1.  S: Sun at the primary focus, C: Centre of ellipse, S': The secondary focus.  In each case, the area of all sectors depicted is identical.
Low	High

Mkwadee (arutelu) 20. detsember 2022, kell 21:21 (EET)

Animations demonstrating Kepler's Second Law of Planetary Motion.


Arutelu:Rootsi dominioonid

*Skåne, liideti Helsingborgi lepinguga, 1332-1360)
*Ven, liideti Helsingborgi lepinguga, 1332-1360)
*Blekinge, liideti Helsingborgi lepinguga, 1332-1360)
*Halland, liideti Varbergi lepinguga, 1343-1360)
*Elbląg, liideti Altmarki lepinguga, 1629-1635)
*Braunsberg, liideti Altmarki lepinguga, 1629-1635)
*Pillau, liideti Altmarki lepinguga, 1629-1635)
*Fischhausen, liideti Altmarki lepinguga, 1629-1635)
*Lochstädt, liideti Altmarki lepinguga, 1629-1635)
*Memel, liideti Altmarki lepinguga, 1629-1635)
*Bremen, liideti Stede lepinguga, 1654-1666)
*Bornholm, liideti Roskilde rahulepinguga 1658-1660)
*Trøndelag, liideti Roskilde rahulepinguga 1658-1660)

*Apollonia, tänapäeva Benin: 1655-1657.
*Fort Christiansborg/Fort Frederiksborg, tänapäeva Ghana Osu piirkond: 1652-1658
*Fort Batenstein, tänapäeva Butri: 1649-1656.
*Fort Witsen, tänapäeva Takoradi: 1653-1658.
*Carolusborg, tänapäeva Ghana: 1650. aasta aprillist - 1658. aasta jaanuari/veebruarini, 1660. aasta 10. detsembrist - 1663. asta 22. aprillini
*Uus-Rootsi Põhja-Ameerikas Delaware jõe kallastel: 1638-1655
*Guadeloupe (1813-1814; pärast mida tagastati Prantsusmaale)
*Saint-Barthélemy (1784-1878; pärast mida müüdi Prantsusmaale)
Kas see ei võiks olla "Rootsi valdused"? Andres 2. jaanuar 2011, kell 20:59 (EET)


Arutelu:Mwambutsa IV

Mwambutsa loobus 8. juulil 1966 troonist oma poja kasuks ning põgenes Šveitsi, kus ta elas elu lõpuni. Esialgu avaldas ta Burundis toimuva vastu protesti (Lipschutz, Rasmussen 1989:165). Kuidas ta sai loobuda, kui ta protesti avaldas? --Kaali 30. oktoober 2010, kell 11:53 (EEST)

Ei tea. Kui teaks rohkem üksikasju, siis saaks öelda.

Samuti praegu ei klapi 1965. aasta sündmuste kronoloogia. Püüan selle korda teha. Andres 30. oktoober 2010, kell 12:07 (EEST)

Ma ei saa sellega ruttu hakkama, see nõuab palju uurimist. Kui keegi viitsib, tulge appi. Andres 30. oktoober 2010, kell 12:13 (EEST)
See on segane koht: Mais peetud valimistel võitsid valimised hutud, kuid kuningas nimetas peaministriks tutsi. Kuningas nimetas peaministriks hutude liidri Léopold Biha.
Andres (arutelu) 22. mai 2012, kell 00:03 (EEST)

Seal on midagi vahetuses jah. Biha peaks olema tutside liider. Inglise vikis on temast artikkel (:en:Léopold Biha), valimistest ka (:en:Burundian legislative election, 1965). Ja hutu armee hakkas siis mässama. --Epp 22. mai 2012, kell 05:32 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.afriscoop.net/journal/spip.php?breve10906
** In Mwambutsa IV on 2013-06-24 12:28:57, 404 Not Found
** In Mwambutsa IV on 2013-07-06 15:16:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.iwacu-burundi.org/spip.php?article2735
** In Mwambutsa IV on 2013-06-24 12:28:57, 404 Not Found
** In Mwambutsa IV on 2013-07-06 15:16:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ninde.org/spip.php?article71
** In Mwambutsa IV on 2013-06-24 12:28:57, 404 Not Found
** In Mwambutsa IV on 2013-07-06 15:16:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:17 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.iwacu-burundi.org/spip.php?article2624
** In Mwambutsa IV on 2013-06-24 12:28:57, 404 Not Found
** In Mwambutsa IV on 2013-07-06 15:17:02, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:17 (EEST)


Arutelu:Vabariik

Kahjuks puudub veel vabariigi ajaloolise arengu ja sellega seotud üheste vormide käsitlus. See oleks vajalik eriti Euroopa osas. Linnvabariigid Itaalias ja vabalinnad Saksa Rooma riigis. Samuti Shveits, kes oli ja jäigi alates oma tekkest vabariigiks. Ilma nende käsitlemiseta jääb mulje, et praegusaja valdavalt suurriiklikusest tulenenud vabariigid on midagi uut ja erilist.

Artiklis nimetati asendada tasavald vabariigi asemel. Vabariik on inglise keeles free state, saksas Freistaat, soomes vapaavaltio jne. --81.209.117.234 24. aprill 2013, kell 10:05 (EEST)

Sõna tasavald puudub ÕS-is ja sellesama artikli iw vaste soome keeles on :fi:Tasavalta, tegemist on üldkasutatava sõna tasalülitamise katsega :) suwa 24. aprill 2013, kell 10:29 (EEST)

:Soomekeelne sõna tasavalta, saksakeelne sõna Republik jne. on eestiks tasavald, aga vapaavaltio, Freistaat - Saksas Baieri ja Saksimaa - on eestiks vabariik. --81.209.117.234 24. aprill 2013, kell 13:48 (EEST)

::Üks käsib psühholoogi otsida, teine sõimab idioodiks, kolmas õpetab mulle soome keeles eesti keelt... --IFrank (arutelu) 24. aprill 2013, kell 13:50 (EEST)

Vabariik (tasavald) - soomeks  tasavalta, saksaks Republik, ingliseks republic jne. - vs. vaba riik - soomeks vapaavaltio, saksaks Freistaat, ingliseks free state - vaata: Kongo Vabariik vs. Kongo Vaba Riik. --2001:999:0:71CD:4CBB:C8D1:367D:517A 10. juuli 2016, kell 17:15 (EEST)

vt ka osariik ja Liidumaa :) suwa 10. juuli 2016, kell 22:04 (EEST)


Arutelu:Videoprojektor

Siia ei viita midagi.
Kas tõesti on olemas sõna "dataprojektor"? Andres 1. november 2010, kell 01:01 (EET)

Olen kuulnud. Kõnekeelne. Taivo 1. november 2010, kell 10:41 (EET)
Sõnastikud pakuvad vasteid projektsioonkuvar ja kuvaprojektor (EnTerm; Tavast, Hanson), projektsioonkuvar (Liikane, Kesa) ning digiprojektor (Vallaste). Praegu siin toodud vasteid sõnastikest ei leia. Kuigi siin toodud on Google'i järgi populaarsemad, arvan, et artiklipealkirjana võiks siiski kasutada mõnda sõnastiku vastet – vahest projektsioonkuvarit, kuna see on kolmes sõnastikus. Ja et ehk-sünonüüme paljuks ei läheks, siis jätaks need, mida sõnastikes pole, ainult ümbersuunamisteks. Pikne 1. november 2010, kell 17:23 (EET)

Aga vahest kuvaprojektor, kuna ka see on kolmes sõnastikus, lisaks lühem ja eestikeelsem? Taivo 1. november 2010, kell 18:21 (EET)
ÕS-is on "videoprojektor" olemas (ilma definitsioonita), lisaks veel "arvutiprojektor". Arvan, et viimane tähendab seda, millest me siin räägime. Igal juhul tuleb kõigi sünonüümide alt ümbersuunamised teha. Andres 2. november 2010, kell 10:25 (EET)
"Olulised parameetrid projektori valimisel" all on jaotus "punktitihedus" ning tõlkena Pixel density ehk Pixels per inch, kuigi punktitiheduse vaste on pigem Dots per inch (dpi). Teen ettepaneku asendada "punktitihedus" parema sõna puudumisel sõnaga "resolutsioon". Sellisel juhul läheb kokku ka tabelis esineva vastava parameetriga. Andre.tamm 20. detsember 2010, kell 16:26 (EET)

Kas selline tabel on Vikipeediasse sobilik? Kindlasti oleks vajalik allikate lisamine või vähemalt hindade seisu fikseerimine mingi kuupäeva ja piirkonnaga. Erinevad ju hinnad näiteks Ameerikas ja Euroopas märkimisväärselt. Andre.tamm 20. detsember 2010, kell 16:22 (EET)

Viidatuna ja kuupäevaliselt oleks see isegi mõeldav. Aga kas hind ei erine suuresti erinevate müüjate vahel?--WooteleF 23. detsember 2010, kell 16:34 (EET)


Arutelu:Oracle Open Office

I think Sun StarOffice and Oracle Open Office should be merged in the same article ? Pok148 1. november 2010, kell 11:27 (EET)


Arutelu:Näivvaliidsus

Kas selle anglo *valiidsuse asemel ei saa kasutada liitsõna,
mille sisu oleks näiv kehtivus, nt katse näiv kehtivus,
katse petlik tulemus vms ? Keel korda...
suwa 1. november 2010, kell 12:16 (EET)

Kahjuks "valiidsus" on termin, "kehtivus" ei ole termin, vähemalt mitte selles kontekstis. Taivo 1. november 2010, kell 12:45 (EET)

: kahjuks in-valiidsus on inn niikaua kui asjaomased keelekasutajad seda lubavad. suwa 1. november 2010, kell 12:50 (EET)

:Invaliidile on vähemalt ilusaid maakeelseid vasteid nagu "puudega" või (selleks, et rõhutada, et jutt pole metsaomanikest) "sant". Taivo 1. november 2010, kell 13:11 (EET)


Kasutaja arutelu:Ivo Vahur

Tere tulemast Vikipeediasse, Ivo Vahur! --Epp 1. november 2010, kell 17:24 (EET)
Tutvu juhendiga.--WooteleF 1. november 2010, kell 19:21 (EET)
Kirjutad artikleid ajaloo periooodidest. Mulle tundub, et need on kõik natuke teemast mööda. Neis on ajaloosündmuste loetlemisele pandud liiga suurt rõhku. Läbi aegade on tekkinud ja kokku varisenud riike ja impeeriume, on olnud pikki ja suuri sõdu ning vägevaid valitsejaid. Minu meelest tuleks keskenduda sellele, mis on mingile ajalooperioodile ainuomane. Mis on seal niisugust, mida teistel perioodidel, aga eriti vahetult eelneval ja järgneval perioodil ei ole? Ning kui rääkida mingi perioodi algus- ja lõpusündmusest, siis oluline on muidugi märkida, mida eri asjatundjad oluliseks teavad, kuid veel tähtsam on vastata küsimusele: miks? Näiteks uusaja alguseks on peetud Itaalia sõdu ja Rooma vallutamist. Maailma ajalugu on sõdu täis ja linnade vallutamisi veelgi enam. Mis on Itaalia sõdades ja Rooma vallutamises niivõrd eriline, et seda terve ajalooperioodi alguseks on peetud? Samamoodi on märgitud kliimamuutusi, mis on tore, kuid paneb õlgu kehitama: no ja mis siis, et kliima muutus? Kas see on ka oluline? Taivo 2. november 2010, kell 14:15 (EET)

Miks ma peaks oma aega viitma Uusaja arvatavate algustega seotud oletuste lahtikirjutamisega?
1. The Hun Empire (4th-5th cc.)1 stretched from the Caucasus to the Rhine and from the right bank of the Danube to the Danish Islands. In the latter half of the 5th century, it fell apart into segments of the Heartland:
• The Central European segment (latter half of the 5th-early 6th cc.) – possessions of the Balkan dynasts and of the dynasts of the Northern Black Sea coast;
• The North Caucasian segment (latter half of the 5th-early 6th cc.) – possessions of the local dynasts.
2. The Turkic Khaganate (6th-8th cc.)2 occupied the central strip stretching from Manchuria to the Black Sea steppes and the Crimea. In the latter half of the 6th century, it fell apart into segments of the Heartland:
• The Central European segment (latter half of the 6th-first half of the 8th cc.) – possessions of the dynasts of the Northern Black Sea coast;
• The North Caucasian segment (latter half of the 6th-first half of the 8th cc.) – possessions of the local dynasts;
• The Central Asian segment (latter half of the 6th-8th cc.):
• The Eastern Turkic Khaganate (609), which occupied the territory to the east of the Syr Darya and stretched to
Manchuria. When it fell apart in 745, the Uighur Khaganate appeared on its territory (the Xinjiang-Uighur  Autonomous Region of contemporary China);
• The Western Turkic Khaganate (603), which occupied the territory to the west of Syr Darya (stretching to the Caspian Sea) and the steppes of the Northern Black Sea coast and the 1 A.N. Bernstam, Ocherk istorii gunnov [Essay on the History of the Huns] (Leningrad: Leningradskii universitet, 1951); L.N. Gumilev, Hunny. Sredinnaia Azia v drevnie vremena [The Huns. Middle Asia in Ancient Times] (Moscow: Institut vostochnoi literatury AN SSSR, 1960).
2 L.N. Gumilev, Drevnie Tiurki [The Ancient Turks] (Moscow: Nauka, 1967). Rethinking Central Eurasia 109
Northern Caspian steppes. When it fell apart in 659, the Khazar Khaganate appeared on its territory.
3. The Khazar Khaganate (mid-7th-mid-10th cc.)3 owned the Northern
Caucasus, the Azov area, the steppes and forest steppes of Eastern Europe
up to the Dnieper, as well as a large part of the Crimea it had wrenched
away from Byzantium. Between the latter half of the 8th and 10th
centuries, it fell apart into segments of the Heartland:
• The Central European segment (latter half of the 8th to the late 9th
cc.) – possessions of the dynasts of the Northern Black Sea coast;
• The North Caucasian segment (latter half of the 8th to late 9th cc.) –
possessions of the local dynasts.
The Turkic tribal unions that appeared in Central Asia created three
powerful states (the Hun Empire and the Turkic and Khazar khaganates)
over the span of four centuries. They laid the foundation of the Pivot Area
for the first time and strove to extend it.4 They never achieved this, however,
and the empires fell apart. At the same time, none of the titular ethnoses
managed to strike root in any of the segments and/or set up states of their
own. As a result history “dissolved” them.
3. The Khazar Khaganate (mid-7th-mid-10th cc.)3 owned the Northern
Caucasus, the Azov area, the steppes and forest steppes of Eastern Europe
up to the Dnieper, as well as a large part of the Crimea it had wrenched
away from Byzantium. Between the latter half of the 8th and 10th
centuries, it fell apart into segments of the Heartland:
• The Central European segment (latter half of the 8th to the late 9th
cc.) – possessions of the dynasts of the Northern Black Sea coast;
• The North Caucasian segment (latter half of the 8th to late 9th cc.) –
possessions of the local dynasts.
The Turkic tribal unions that appeared in Central Asia created three
powerful states (the Hun Empire and the Turkic and Khazar khaganates)
over the span of four centuries. They laid the foundation of the Pivot Area
for the first time and strove to extend it.4 They never achieved this, however,
and the empires fell apart. At the same time, none of the titular ethnoses
managed to strike root in any of the segments and/or set up states of their
own. As a result history “dissolved” them.
----
Kõigepealt tahan öelda: üldiselt teed head tööd. Sinu alustatud artiklid on märksa parem kui artiklite puudumine. Siis veel: vikipeedial ei ole valmimise tähtaega, keegi ei nõua sinult kindlaks tähtajaks midagi. Ja keegi ei viska sind vikipeediast välja. Kui sul ei ole aega, eks kirjuta siis harvem. Ja veel: algupärasustega vehkimine ei ole siin tõesti kombeks. Originaaluurimusi Vikipeedia ei avalda. Ainult seda, mis juba varem kuskil avaldatud on. Taivo 4. november 2010, kell 19:32 (EET)
----
Arutelulehed on aruteludeks.--WooteleF 5. november 2010, kell 13:48 (EET)
----
"Minu jaoks on see Vikipeedia kastis töötamine meeletult ajakulukas." Ole hea, kasuta siis aega mujal paremini. Olles näinud su "kaastööd", ei usu ma, et sa oleksid võimeline mõistma, mis on entsyklopeedia ning millistele kriteeriumitele peab vastama entsyklopeediline tekst. Mulle teeks muidugi suurt rõõmu, kui ma eksiksin. Aga "oma pooleliolevate mõtete ja tööde edasi viimiseks" on märkmik, mitte Vikipeedia. --Oop 5. november 2010, kell 14:57 (EET)
----
Palun ära pane artiklitele nii palju tühje ridasid. Pärast peatüki lõppu ja enne uue peatüki algust piisab ühest reast.Alts 10. november 2010, kell 22:22 (EET)
----
Saad kasutada sellist formaati: Kasutaja:Ivo Vahur/..., kuhu kolme punkti asemel paned pealkirja. Andres 11. november 2010, kell 14:33 (EET)
----
Palun loe juhend läbi. --Epp 15. november 2010, kell 18:48 (EET)

Sinu loodud lehekülg Kollaps (täpsustus) ei ole mitte täpsustuselehküle moodi, vaid on üks kollapis tähendustest. loe Vikipeedia:Täpsustuslehekülg ja vaata sealset näidet Funktsioon. Kuidas on sul lood inglise keelega? Kui valdad, siis võid lugeda ka sealse vikipeedia juhendeid, need on oluliselt detailsemad. Arvesta muidugi, et meil on teatud eripärad, osasid asju meil ei tehta, eelkõige (inim)ressursi puudusest. Üks hea nõuanne on ennem uue artikli loomist teemaga põhjalikult tutvuda. Sinu puhul näib, et enne tuleb artikkel ja siis alles urimine hakkabki. Nii ei saa. Edu.--Kyng 15. november 2010, kell 20:56 (EET)

Täpsustuslehekülgede pannakse veel mall  ja kui võimali, siis ka interviki lingid aga üldiselt te olete aru saanud kuidas asi käib. Hästi.--Kyng 16. november 2010, kell 13:08 (EET)
Seda, et need asjad mis sa sinna strategeemide lõppu pannud oled, tuleks teha hoopis malliga. -- Ahsoous 18. detsember 2010, kell 10:41 (EET)

Ajasin seda malli taga. Siin ja mujal. Mis siia sobiks seda ei leidnud. Jaapanlastel ja tailastel oli mingiinglise mall mis siia ei sobinud. Siis võtsin hiinlaste lõppjaamast. Enne seda oli neil vist ka mingi malli kast. --Ivo Vahur 18. detsember 2010, kell 10:47 (EET)
----
Sa võid oma kriitilised märkused panna iga artikli arutelulehele, siis võib neist kasu olla. Sa võid artikleid paremaks teha, kuid vältida tuleb originaaluurimust. Vikipeedia on refereeriva iseloomuga, siin ei saa asju valgustada lihtsalt oma tarkusest. Ka hinnangud peavad olema refereerivad. Põhjus on lihtne: Vikipeedia teksti taga ei saa olla kirjutaja autoriteeti ning sisu peab olema niiviisi tõendatud, et keegi ei saaks vastu vaielda. Muidu võib iga järgmine kirjutaja eelmise jutu kustutada ning öelda, et see oli jama. Andres 17. veebruar 2011, kell 08:29 (EET)


Arutelu:Üliõpilasselts Liivika

Miks pealkiri on ÜS Liivika? Miks ei ole pealkiri Üliõpilasselts Liivika või Liivika või Liivika (üliõpilasselts)? Taivo 1. november 2010, kell 21:07 (EET)

Arvan, et parim pealkiri oleks Üliõpilasselts Liivika. Andres 2. november 2010, kell 11:05 (EET)
Jutt lipu kadumaminemisest on millegipärast välja võetud.
Palun mitte kasutada esimest isikut. Andres 2. november 2010, kell 11:04 (EET)
Leopardid asendati lõvidega. Heraldiliselt see ei pruugi õige olla.
Ja "Tsaari-Venemaa" ei ole üldse hea väljend. Andres 23. jaanuar 2011, kell 19:47 (EET)

Millisest (kirjalikust) allikast siinne tekst pärit võib olla?--Bioneer1 (arutelu) 8. august 2014, kell 14:16 (EEST)

Kas Sa kahtlustad autoriõiguste rikkumist? Andres (arutelu) 8. august 2014, kell 15:03 (EEST)

:jah--Bioneer1 (arutelu) 9. august 2014, kell 09:31 (EEST)
----
Kas matemaatik Jüri Rebane tegeles Üliõpilasselts Liivika taastamisega (vaata siselinkeǃ)?--Juhan121 (arutelu) 9. september 2016, kell 19:10 (EEST)

Parandasin lingi ühes kohas. Kui kuskil on veel, siis paranda. Andres (arutelu) 10. september 2016, kell 00:41 (EEST)

:Kui ma sisu jagan, siis parandan. Antud juhul ma sisu ei jaganud...--Juhan121 (arutelu) 10. september 2016, kell 00:53 (EEST)
----
Minu meelest "annektsiooniaegne" on sobimatu. Esiteks, õige on "anneksioon". Teiseks, anneksioon on liidendamine, aga sündmus ei toimunud siis, kui liidendati. Andres (arutelu) 10. september 2016, kell 00:41 (EEST)


Arutelu:Spetsnaz

Teiste riikide eriüksuste loetelu ei sobi siia. --Metsavend 3. november 2010, kell 12:11 (EET)
Puudub artikkel eriväed. --Metsavend 3. november 2010, kell 12:16 (EET)
Kas viimane parandus on õige? Andres 1. veebruar 2011, kell 00:39 (EET)

Eesti ja inglise vikis on suurtähtedega, vene ja leedu omas väikestega. Ma usaldan pigem leedukaid, ju nad ise ikka teavad. Kas teisaldada ARAS? Taivo 1. veebruar 2011, kell 11:40 (EET)

: Minu meelest küll. Andres 1. veebruar 2011, kell 18:21 (EET)

peaks kaks artiklit kokku liitma ja erivägede niekirja eraldama? suwa 30. märts 2012, kell 09:05 (EEST)

enwiki suunab märkõna ОSNAZ artiklisse Spetsnaz. Ruwikis on OSNAZ eraldi artikkel: :ru:Части особого назначения (1917—1925)--Estopedist1 (arutelu) 28. juuni 2016, kell 11:02 (EEST)


Kasutaja arutelu:Undoram

Tere tulemast Vikipeediasse, Undoram! --Epp 5. november 2010, kell 19:10 (EET)

Tere! Palun lisa piltide Liivika juhatus 2004 II.jpg, Liiviklased volbrirongkaigul.jpg ja Liiviklased sygavushypetel.jpg juurde allikateave ja sobiv litsentsimärgis, millega piltide autor on nõus. Piltide Liiviklased maletamas.jpg ja Liiviklased Suurturul.jpg juurde lisa samuti allikateave (sh autori kohta – kes on autor, kelle surmast on möödunud 70 aastat; selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 24. november 2010, kell 22:04 (EET)


Arutelu:Cluny liikumine

Osa juttu kuulub pigem artiklisse Cluny klooster. Andres 6. november 2010, kell 00:03 (EET)

Siin on vaja selget eristust teha. Asi on selles et C-liikumise kloostritel oli ainult üks abt. (Midagi eelordu laadset.) Seetõttu kipub segi minema Cluny kloostrile ja ta liikumises osalenud kloostritele omane. Peale liikumise vaibumist saab tõesti rääkida selgemalt juba Cluny kloostrile endale ainuomasest. Midagi sellist. See eripärade sõna?--Ivo Vahur 10. november 2010, kell 11:59 (EET)
Seda ka kui tahad nii. Ma olen teinud terve faili kronoloogiat selle kohta. Ainult nii 12s lõpuni umbes. Aga need mu pudinad on laiali ja ma hakkan kuidagi juba liiga laiali valguma. Mul on need artiklid mis ma teen seotud. Põhimõteliselt et nad toestaks teineteist. Ma pole tahtnud eriti hajuda. Huvitav üks viimaseid abte tellis veel (vist Rogeri õukonnast?) Koraani tõlke.
SISSETUNGIJATEST VABANEMINE. LINNAELULE JA RAHASUHETELE.
Kloostrireformist, Jumala rahudest, relvaga palverännakutest (ristisõjad), rüütliseisuse tekkest ja paavstluse tõusust kujunes segu, mis viis rüütliordude ja paavstliku maailmariigi tekkele. Selle aluseks oli vajadus leida üks ühendava ja korraldav vaimsus ja kese, mis juhiks ja teostaks Euroopa vabanemiste sissetungijatest ja asumise enese ülesehitamisele. Selleks sai juba aadli (teine seisus) ideaalidest juhitud kristlus.
CLUNY REFORM   911
I 910   Odo (ca 878-942;    909 asutati?  Pigem 910.
931.a. väljaantud reformlitsentsiga sai klooster paavstilt õiguslik aluse Cluny reformide kõikjal levimiseks. Litsentsi kohaselt oli Cluny kloostril lubatud vastu võtta munki neist kloostritest, kus reformidele vastu seisti, ning koguni teisi kloostreid reformide läbiviimise eesmärgil üle võtta. Muud paavstlikud privileegid tugevdasid Cluny positsiooni veelgi.  Juba 10. sajandil liitus Cluny reformidega suur hulk kloostreid ning peagi tekkis võimas ühtse tsentralistliku ordukorraga kloostrite ühendus üle kogu Euroopa. 950-981 Cluny II kloostrikiriku ehitus.
II   970
975 paiku sõlmiti Le Puy's esimesed jumalarahud. Vastupuiklevad rüütlid sunniti piiskopi väesalga poolt vannet andma, mis oli rüütliau juures siduva tähendusega. Ka ilmalikud valitsejad võtsid kirikliku jumalarahu eeskujuks ning hakkasid oma piirkondades nn. maarahusid välja kuulutama, nii et rahu kindlustamine läks tasapisi piiskoppide käest kuningatele. Cluny abt Odilo kinnitas isiklikult jumalarahu tähtsust ning seotust Cluny reformidega.
998 Gregorius V antud vabastus kohaliku piiskopi igasugustest sekkumistest. Tugevdas Cluny positsiooni veelgi.
1012  esimene ordu (kamalduuslased).
III  1030
Saksa nn noorklüniilaste keskusteks said 11. sajandil Hirsau (alates 1070), St. Blasieni ja Siegburgi kloostrid.
u 1075 rüütelkond päritavaks seisuseks.  Kuid varem juba pärusvalduste kinnitus.
IV  1090 SAI LINNA ÕIGUSED.        1090  sai Cluny linna õigused.
1088  Kloostrisse astujate tungi tõttu alustati 1088.a. uue abtikiriku ehitamist (Cluny III). Suurim romaani stiilis kirik. Mõjutas eriti selle stiili arengut.  Kuid 12. sajandil hakkas Cluny mõju kiiresti kahanema,
1098. rajati tsistertslaste ordu. 1120 Templirüütlite Ordu asutamine.
Cluny kloostril õnnestus oma õigusi säilitada ja vähemalt kahesaja aasta vältel nautida oma valitsevat seisundit Õhtumaa munkluses.
1130 paavst Innocentius II poolt sissepühitsetud jumalakoda oli tollal Euroopa suurim.
Oma kõrgajal, 12. sajandi alguses, kuulus Cluny kloostrisüsteemi (Ordo Cluniacensis) ca 3000 kloostrit
Umbes 1100.a. paiku pidi Cluny oma positsioonist loobuma tsistertslaste ordu kasuks. Püsis võimsa orduliiduna kuni Prantsuse revolutsioonini (1789).  Johaniidid 1113
Ehki Cluny oli sellel ajal suurim, esimene ja juhtiv kongregatsioon, polnud ta ainus. Ka Marseille, Dijon ja Gorzebi.

V  1150
1142 Cluny abt tellis Koraani tõlke ladina keelde.
Sajandi lõpul vallandus Cluny majanduslik allakäik, mida halb finantspoliitika veelgi kiirendas.  Ent ordulik paavstkirik oli tekkinud. Seadustamiseni jõudmine! (V vahemikule omane) Kirikuõiguse avaldamine.
Aitäh selle reformi asendamise eest liikumisega.
Seeläbi lõi selgeks.   Kogu see 910-u1270   oligi ju kokku aadlikristluse poolt kiriku reformimise ajaks. Kuni inkvisitsiooni ja konklaavini. Kuuria, kirikuõigus, ...,  Küll ma olin otsinud sellele perioodile korralikku ühisnimetajat.
Cluny kohta on seega täpne ja korralik nimi:  reformiliikumine.
Parimaks allikaks on siiani olnud:
US00.01.003: Keskaja kirikulugu (3AP). * Andres Saumets 2001
Mul on vaid failidel. Vist konsistooriumi kogus käsikirjaliselt.

Punkt 7 ei sobi pealkirja "Cluny eripära" alla. Palun pööra sellistele asjadele tähelepanu. Andres 8. november 2010, kell 11:01 (EET)

Cluny eripäraks on rüütlikultuurile alusepanemine. See seostub otseselt ka neitsi Maarja kultusega. Ja lõppude lõpuks on äratoodu fakt. Ka selle poolest erines ta teistest kloostritest.
Santa Mariia, Ora pronobis.--Ivo Vahur 8. november 2010, kell 11:19 (EET)

: Ka 3 ja 4 ei sobi selle pealkirja alla. Faktid võib ka teisiti esitada, selline esitus on kunstlik. Andres 8. november 2010, kell 11:22 (EET)

:: See on sinu palve ja arvamus. Vikipeedia arutlus otsustab. Või paneks sõna eripära asemel sõna omane. Ega sa ei tea kuidas seda kodanlusele või rahasuhetele omast kristlusevormi nimetatakse, kui kuuriast sai 14s suurim aadlikel rahalaenamise ettevõte ja kloostrid enam aadli vanadekodudeks kippusid muutma. Ka piisab kodanlik (kodanluse oma ta ju polnud) või on vaja õelda burgerkristlus? --Ivo Vahur 8. november 2010, kell 11:34 (EET)

::: Ma olen veendunud, et kõik toimetajad nõustuksid minuga. See osa vajab toimetamist ja ta sobiks paremini artiklisse Cluny klooster.

::: Ei tea kodanlikust ega burgerkristlusest midagi. Andres 8. november 2010, kell 19:37 (EET)

:::: Sul oli õigus. Algsel kujul oleks sellest suurem osa vormistuse valiku tõttu läinud Cluny kloostri alla. Tegin teksti ümber.
Mul on lihtsalt vaja kujdagi iseloomustada seda kirikule omast allakäiku milles nad kuni umbes Terento kirikukoguni näitasid oma eelistusi rahaga tegelemisel. Mingi omadussõna? Merkantiilne kristlus. --Ivo Vahur 8. november 2010, kell 20:11 (EET)

"US00.01.003: Keskaja kirikulugu (3AP). * Andres Saumets 2001" No ma oletan, et tegemist on mingi ülikooli ainega, aga kuidas seda viidet kontrollida peaks saama?   ;  on ka muidugi üleliigsed asjandused.--Kyng 8. november 2010, kell 20:25 (EET)
Jah see oli sellenimeline kursus. Andres Saumetsa nimi oli olemas. Ei tea kuivõrd see artikli sisu määratlus siin ka läbi läheb, sest see on tema esitatust tehtud kokkuvõte ja järeldus. Sõna monarhistlik ta ei tarvitanud. See tuleneb 1090. paiku paavsti ka monarhiks kroonimise algusest. Artiklis allolevad 8 punkti pärinevad tema loengute faililt. Eriti pole isegi sõnastust kohendatud. Ainult nad on pikemast tekstist ükshaaval välja võetud. Usuinstituudi elektroniseeritud kataloogis seda polnud. Saatsin meili. --Ivo Vahur 8. november 2010, kell 21:17 (EET)
Võimalik et see artikkel tuleb originaaluurimuseks nimetada. Siin on mittelevinud sõnaühendeid ja väljendeid. Nagu aadlikristlus, vist monarhistlik paavstlus, midagi orduliku kirikuriik (ordukirikuriik) taolist ja väljend klerikaliseerunud aadel. Pole suudetud püsida diskursuses.--Ivo Vahur 9. november 2010, kell 08:41 (EET)
Kui huvitab siis Tartu Kõrgemas Usuteaduslikus Seminaris on:
Loengumaterjalid on saadaval nii paber- kui elektroonilisel kandjal:
Saumets, A. 2003. Üldine kirikulugu: Sissejuhatus kirikulooteadusse. Tartu: KUS
Saumets, A. 2005. Sissejuhatus kirikuloolisse töösse: allikad, meetodid, kriitika ja tõlgendamine. Tartu: KUS
Saumets, A. 1997/2003. Üldine kirikulugu I/1: Vanaaja kirikulugu. Kristlus hellenistlik-roomalikus antiikmaailmas. Tartu: KUS
Saumets, A. 1997/2001. Üldine kirikulugu II/1: Kristlus varasel keskajal (5.-11. sajand). Tartu: KUS
Saumets, A. 2002. Üldine kirikulugu II/2: Kristlus kõrg- ja hiliskeskajal (11.-15. sajand). Tartu: KUS
Saumets, A. 2002. Üldine kirikulugu III: Reformatsioon ja konfessionalism. Tartu: KUS.
Saumets, A. 2000/2007. Pietism ja äratusliikumised. Tartu: KUS [Üldine kirikulugu IV /valikteemad]
Saumets, A. 2005/2008. Üldine kirikulugu IV: Uusaja kirikulugu.; Üldine kirikulugu V: Kiriku lähiajalugu. Tartu: KUS
Tema Keskaja kirikulugu pole veel leidnud. Peale lugemist ühistoimetamiseks liigne kustutada. Aga arvatavasti on need materjalid nüüd ta Üldises kirikuloos II/1.--Ivo Vahur 10. november 2010, kell 09:31 (EET)

Kui leiad, siis viita. Andres 10. november 2010, kell 13:33 (EET)


Arutelu:Veebel

See ei ole ainult Eestile omane auaste.--WooteleF 6. november 2010, kell 22:12 (EET)

enwiki's on veeblist Eestis eraldi artikkel tehtud: :en:Veebel--Bioneer1 (arutelu) 25. august 2014, kell 19:10 (EEST)

Kas see on sama mis veltveebel (nt dewiki :de:Feldwebel)? Sõjanduse sõnastik (2001) annab veebli all mitme riigi vastetena fältväbel (rootsi), Feldwebel (saksa) ja фелдьфебель (vene)--Bioneer1 (arutelu) 14. november 2014, kell 16:51 (EET)

Sama auastme teine nimetus, aga nimetus sõltub riigist. Andres (arutelu) 14. november 2014, kell 20:58 (EET)

Siin on asi natuke liiga ilukirjanduslikuks kätte ära läinud. Ivo (arutelu) 5. juuni 2024, kell 23:23 (EEST)


Arutelu:Arvprogrammjuhtimine

IT terministandardi sõnastik ja arvutisõnastik (Liikane, Kesa) pakuvad sõna raal-arvjuhtimine. Praegu siin kasutatut ei leia. Pikne 7. november 2010, kell 10:41 (EET)
Kindlasti väga vajalik üldinformatiivne tekst. Reaalses elus kasutavad erinevate tootjate süsteemid siiski väga erinevaid mõõteruume (koordinaatruume), kodeeringuid, funktsioone ja sidestuslahendusi.
Euroopas laialdaselt kasutatavad (erinevatele) Fanuc-i koodeksitele toetuvad lahendused ei kattu tekstis toodud loeteluga täielikult. Kasutatakse programiisiseseid või programmiväliseid alaprogramme (näiteks mingite operatsioonide monotoonseks või muutuvaks kordamiseks), muutuvat lõikekiirust (instrumendi ja/või detaili napi jäikuse korral vibratsiooni maha surumiseks), erinevaid kompleksse toimega funktsioone (treipinkidel G71; G73 -ka keerulise kujupinna musttöötlemiseks X või Z-teljeliste liikumistega ja varuga puhastöötluseks) jne. Osa kodeeringust ei kattu.
*Täienduseks tekstile: üldjuhul on peaspindli suunaline telg Z-telg. See põhimõte peaks võimaldama (teatud mööndustega!) kasutada erineva ehitusega tööpinkidel sama operatsiooni töötlemiseks sama programmi.
Andres 24.10.2011

Milliseid muudatusi tuleks tekstis teha? Andres 24. oktoober 2011, kell 22:12 (EEST)

Miks varasem sisu kustutati? Adeliine 6. veebruar 2021, kell 01:25 (EET)


Arutelu:Tallinna Niguliste kirik

Kas koordinaate märgitakse punktiga? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. november 2010, kell 16:13 (EET)

Minu meelest "Tallinna" on pealkirjas liigne. Pikne 6. detsember 2013, kell 14:00 (EET)

võib-olla on liigne. Peale selle Wabariigi-aegse EE (6. kd lk 213) järgi on Niguliste kirik ehk Nikolai kirik ka Pärnus--Bioneer1 (arutelu) 19. mai 2014, kell 14:23 (EEST)

Ma pole kindel, kas märksõna Niguliste kalmistu väärib kohe omaette artiklit. Sellest on põgusalt juttu Tallinna entsüklopeedias 2. osa lk 10--Estopedist1 (arutelu) 11. september 2015, kell 15:26 (EEST)

Miks mitte, kui teised sellised kalmistud väärivad? Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 23:09 (EEST)

Usun, et on. - Melilac (arutelu) 11. september 2015, kell 23:14 (EEST)

:ei tea, mul on jäänud mulje, et vähemalt maakirikute kirikuaedadest vist pole mõtet kohe eraldi artiklit teha, sellele on tähelepanu juhtinud vist Kasutaja:Pikne--Estopedist1 (arutelu) 12. september 2015, kell 21:25 (EEST)
----
Ei saa aru, mis siin tehtud on. --Andres (arutelu) 28. august 2022, kell 17:42 (EEST)
3604 märki on vähemaks jäänud. --Andres (arutelu) 28. august 2022, kell 17:44 (EEST)

Eelmine tekst on 27.08.2022 kell 21:06 üle kirjutatud ja uus on sisuliselt midagi muutmata kopeeritud siit ja siit . Mida teha? Evlper (arutelu) 28. august 2022, kell 23:56 (EEST)

:Taastasin vana. Küllap teiste Merikeku muudatustega tuleb ka nii teha. --Andres (arutelu) 29. august 2022, kell 11:52 (EEST)
Sissejuhatuses on mitteasjalikku stiili, näiteks: Tallinna Hansa-aegade hiilgusest ning siinsete kaupmeeste jõukusest kõnelevad hinnalised kunstiteosed, mis telliti Euroopa suurtest kunstikeskustest.
--Andres (arutelu) 30. august 2022, kell 14:07 (EEST)

Kohendasin - kas uues sõnastuses sai kohasem? Evlper (arutelu) 30. august 2022, kell 15:33 (EEST)


Arutelu:Hiliskeskaeg

Käkk küll aga muud ei ole.
Kas vikipeediasse sobivad ajajärgu iseloomustamiseks allpooltoodud üksikilmingute laadsed loendid?

13-14s toimus üleminek rahamajandusele. Seoses sellega ka arvudele, arvutamisele, mõõtudele, kirjaoskuse tõusule, kelladele, tehnilisele arengule, mehhanismidele ja manufaktuuridele. Muutus seaduste ja riigi osa: seaduskohtuid asendasid Jumalakohtud, õukonna kõrvale ilmus parlament, tulid riigiametid ja -maksud. Koos sellega algas rüütlite ja munkluse allakäik. Rahamajandus tugines juba raamatupidamisele, krediitidele ja pangandusele. Võeti kasutusele püssirohi ja tulirelvad, paber ja trükikunst. Ülikoolid muutusid ka äriettevõteteks. Toimus liikluse (teed, tõllad, laevad) ja sellest tulenevalt ka sidemete (post) areng. Seni tuntud maailma piirid avardusid läbi maadeavastuste. Ellu tuli läbi kellade ajaga arvestamine.  Toimus müstitsismi ja rahvaliku vagaduse plahvatuslik levik. Veidi peale 1350. tulid keelde sõnad urbanism ja  linnakultuur, ilmus urbanistlik elusstiil. Alates 14s hakkas leiva osatähtsus toidus langema.

Sisu sobib, aga vormistada tuleks tavalise tekstina, mitte konspektilaadeselt. Andres 8. november 2010, kell 19:18 (EET)

:Kuivõrd seda mahtu kasvatada? Mulle näib et seal on vaid mõned märksõnad sees mis tahaks natuke enam avada. Kas liiga seosetuks avardades ei jää? Mul on neid tõikasid veel aga ma püüdsin lihtsalt saavutada tihendusega eredust muutuse tajumiseks, mis teksti pikkuse korral kipub hajuma. Et põhimõtteliselt vormistamise küsimus. --Ivo Vahur 8. november 2010, kell 19:31 (EET)

: Sisu laiendada ei ole tingimata tarvis, lihtsalt vältida konspektistiili. Andres 8. november 2010, kell 19:59 (EET)

:: Püüdsin natuke enam loetava teksti moodi vormistada.--Ivo Vahur 8. november 2010, kell 23:24 (EET)

::: Jah, nii on parem. Andres 9. november 2010, kell 06:31 (EET)

Rahamajandus, arvutused, mõõdud, mehhanismid.


Arutelu:Osmussaare I rahnuderühm

Arusaamatu viide. Andres 9. november 2010, kell 07:17 (EET)

Eemaldatud järgmine katkine link. Ivo (arutelu) 10. mai 2015, kell 23:33 (EEST)
*ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine

On seal ikka gneisist rahne? Pm peaks see grupp moodustuma ju Skarvanist ja selle tükkidest. Ivo (arutelu) 10. mai 2015, kell 23:33 (EEST)

Mil määral eristatakse seda rahnuderühma Skarvanist? Kas need üldse on eristatavad? Visuaalsel vaatlusel on näivad kõik nad ka ühest materjalist olevad. Ivo (arutelu) 10. mai 2015, kell 23:58 (EEST)


Arutelu:Lõuna-Schleswig

Kogu jutt ei ole päris teemakohane, aga ma ei tea, kuhu seda panna. Rahvahääletuse kohta võiks olla ka eraldi artikkel. Andres 9. november 2010, kell 07:34 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.geschichte.schleswig-holstein.de/vonabisz/abstimmungsgebiet.htm
** In Lõuna-Schleswig on 2013-06-24 12:10:52, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lõuna-Schleswig on 2013-07-06 12:01:51, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:02 (EEST)


Arutelu:Saksofon

Saksofoni käsutatakse? Andres 9. november 2010, kell 11:11 (EET)

Tänan väga! --Metsavend 9. november 2010, kell 11:17 (EET)
Siia on lisatud hinnang/arvamus (kahjuks). Pelmeen10 (arutelu) 27. november 2018, kell 22:49 (EET)
"Eestisse pole see veel jõudnud"?--Sillerkiil (arutelu) 22. märts 2021, kell 13:31 (EET)

Mall "lisa viited" kustutatakse siis, kui probleem on kõrvaldatud, mitte suvaliselt, kui tuju on. Sillerkiil (arutelu) 22. november 2022, kell 11:31 (EET)


Arutelu:Jüri Linnus

Siin on viited valesti vormistatud. Andres 9. november 2010, kell 16:54 (EET)

Aga Tiit-Rein Viitso artiklist ei leia ühtegi viidet Õpetatud Eesti Seltsile. --Juhan121 31. oktoober 2011, kell 19:55 (EET)


Arutelu:Uus-Guinea

Jätan igaks juhuks selle killu siia. --Ivo Vahur 9. november 2010, kell 18:37 (EET)
Uus Guinea inimasustuse ajalugu on kestnud umbes 40 000 aastat. Seal on tuhandeid keeli ja kümneid keelerühmi, mis erinevad omavahel enam kui Hiinas 8 kõneldavat keelt. Hiina alal on elatud üle poole miljoni aasta. Isegi Euroopas on viimase 6000-8000 aastaga kujunenud umbes 40 teineteisest vägagi erinevat keelt.

Teemasse puutuvad ainult esimene lause ja pool teist lauset. Andres 9. november 2010, kell 20:10 (EET)

Ehk saab kasutada https://www.youtube.com/watch?v=F53Mo374edg& suwa 9. märts 2020, kell 16:04 (EET)


Arutelu:NLKP KK Sekretariaat

* NLKP KK Rahvusvaheline osakond (Международный отдел (МО));

Nikolai Ponomarjov

: asetäitja Vadim Zagladin, Georgi Kornienko, Karen Brutenz

Ameerika Ühendriikide sektori juhataja Dmitri Lisovolik:

:Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik Džavad Šarif;

:Saksamaa Liitvabariik ja Austria Dmitri Motšalin;

:Prantsusmaa ja Portugal Boriss Põškov;

:Jaapan ja Kaug-Ida Aleksei Senatorov.

Nikolai Krutšina (Николай Кручина), enesetapp 26. august 1991,

Georgi Pavlov (Георгий Павлов), enesetapp 6. oktoober 1991,
* NLKP KK Sõjaline osakond (Военный отдел)- selle ülesandeid täitis Nõukogude Armee ja Sõjalaevastiku Poliitiline Peavalitsus (Главное Политическое Управление Советской Армии и Военно-Морского Флота)

* Parteidokumentide kontroll (Контроль над партдокументами);
* Kaadri õppe ja ümberõpe  (Обучения и переобучения кадров),
* Töö ühiskondlike organisatsioonide, nõukogude ja komsomoliga (Работа с общественными организациями, Советами и комсомолом);
* Inspektsioon (Инспекция);

* Ukraina, Moldova;
* Kesk-Aasia, Kasahstan;
* Taga-Kaukaasia, Baltikum, Valgevene;
* Plaani- ja finantsorganite osakond (Отдел плановых и финансовых органов);
* Propaganda ja agitatsiooni osakond (Отдел пропаганды и агитации)
Sektorid:
* Propaganda;
* Agitatsioon;
* Töö massidega;
* Press, raadio ja televisioon;
* Välismaa "kaadrite" ja välismaale väljasõidu osakond (Отдел по работе с заграничными кадрами и выездом за границу);
* Kommunistllike ja sotsialistlike maade töölisparteidega sidemete osakond (Отдел по связям с коммунистическими и рабочими партиями социалистических стран);
* Põllumajanduse ja toiduainetöösdtuse osakond (Отдел сельского хозяйства и пищевой промышленности);
* Ehituse osakond (Отдел строительства);
* Kaubanduse ja olmeteenisnduse osakond (Отдел торговли и бытового обслуживания);
* Transpordi ja side osakond (Отдел транспорта и связи);
* Rasketööstuse ja energeetika osakond (Отдел тяжелой промышленности и энергетики);
* Keemiatööstuse osakond (Отдел химической промышленности);
* Majanduse osakond (Экономический отдел);
* Inspektsioon (Инспекция);
3
*NLKP KK Propaganda ja agitatsiooni osakond (Отдел пропаганды и агитации ЦК КПСС) (1965-1988);

1948-1949, Dmitri Šepilov,

1949-1952, Mihhail Suslov,

1952-1953, Nikolai Aleksandrovitš Mihhailov,

1953-1955, Vladimir Semjonovitš Kružkov

1955-1956, Fjodor Vassiljevitš Konstantinov,

:-1956, Pavel Vassiljevitš Kovanov, NLKP KK Propagandaosakonna juhataja asetäitja;

1956-1958, Fjodor Vassiljevitš Konstantinovitš,

1958-1961, Leonid Fjodorovitš Iljitšov,

1962-1965, Leonid Fjodorovitš Iljitšov,

:1965-1969, Aleksandr Jakovlev, NLKP KK Propagandaosakonna juhataja 1. asetäitja;

1965-1970, Vladimir Iljitš Stepakov,

:1971-, Vadim Andrejevitš Medvedjev, NLKP KK Propagandaosakonna juhataja asetäitja;

:1975–1978, Mihhail Nenašev, NLKP KK Propagandaosakonna juhataja asetäitja;

1972-1973, Aleksandr Jakovlev, NLKP KK Propagandaosakonna juhataja kohusetäitja;

1974-1977, Georgi Lukitš Smirnov,

1977-1982, Jevgeni Mihhailovitš Tjaželnikov, NLKP KK Propagandaosakonna juhataja;

1982-1985, Boriss Ivanovitš Stukalin, NLKP KK Propagandaosakonna juhataja;

1985-1986, Aleksandr Jakovlev, NLKP KK Propagandaosakonna juhataja;

:1986-1988, Juri Aleksandrovitš Skljarov, NLKP KK Propagandaosakonna juhataja asetäitja;

:1989-1990, Gennadi Zjuganov, NLKP KK Propagandaosakonna juhataja asetäitja;

1988-1990, Aleksandr Sergejevitš Kapto,

1990-1991, Aleksandr Aleksandrovitš Degtjarjov,


Arutelu:Mets-karihiir

Infokastis on selts putuktoidulised (Insectivora), aga samast karihiirlaste sugukonnast vesimutil on selts Soricomorpha. :en:Soricomorpha ütleb, et see oli varem Insectivora osa, aga praeguseks on Insectivora ära jagatud ja karihiirlaste sugukond kuulub seltsi Soricomorpha. Kas ma nüüd võin nimetada seda seltsi "karihiirelised", kuigi seda sõna kuskilt leida ei ole? Adeliine 10. november 2010, kell 18:27 (EET)

Ma arvan küll, et võib, aga esialgu võiks mõlemad linkida. Andres (arutelu) 1. veebruar 2014, kell 22:03 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://loodusaed.kirikiri.ee/article.php3?id_article=26
** In Kääbus-karihiir on 2013-06-24 11:55:31, 404 Not Found
** In Kääbus-karihiir on 2013-07-06 09:41:17, 404 Not Found
** In Mets-karihiir on 2013-07-06 14:05:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:06 (EEST)
----
Minu meelest ei ole tarvis sugulasi siin loetleda. Andres (arutelu) 1. veebruar 2014, kell 22:04 (EET)


Arutelu:Maunderi miinimum

Mul tekkis küsimus, et kui 0. bindi sündmus on samal ajal Maunderi miinimum, siis kas poleks mõtekas panna artikli pealkirjaks "Maunderi miinimum"? Üleüldse jääb mulle mulje, et kõik nn bondi sündmused on tuntud ka muude nimedega. Kahte artiklit samast asjast pole mõtet teha.--Kyng 11. november 2010, kell 10:23 (EET)
Asi on selles et Bondi sündmused on Põhja Atlandi kliima sündmused. Maunderi miinimum on aga Päikese aktiivsusega seotud. Aga samas on ka muid sündmusi. Mis tegelikult on sellega seotud aga mis on teiste poolt ringlusse lastud ja on olemas teiste nimedega. Nagu paljudest asjadest. Näiteks see Anatoolia ja Väike Aasia asi. Eri küljed. Jah see null artikkel on praegu rohkem yoke. Pole leidnud veel materjali, mis kinnitaks. Asi on toimunud aga keegi pole veel suud paotanud. Pole veel motiivides kindel. Miks? Hirmutavad vist, sest täpne aeg on praegu. --Ivo Vahur 11. november 2010, kell 10:32 (EET)

Praegune pealkiri on originaaluurimus. Toetan Kyngi. Andres 11. november 2010, kell 10:41 (EET)

: Oot, ma nüüd ei saa aru hästi. Kas sa kirjutad nüüd oma väljamõeldistest või mis siin õieti toimub? Vaatasin inglise keelsesse vikipeediasse, 0. sündmust seal tõesti pole ja teised sündmused korreleeruvad bondi sündmustega, ei ole samad. Aga see konkreetne artikkel tuleks minu meelest tõsta maunderi miinimumi alla. Alustuseks.--Kyng 11. november 2010, kell 10:51 (EET)

:: Pole ta mingi uurimus. Loe eelnevat. Yoke! Veelvähem kohane. Peaks vist kui pole seda juba teinud B-sündmusse lisama, et Väikest jääaega ja Maunderi miinimumi on oletatud, või nii. Kuskilt lugesin aga ei mäleta. Aga mingit O. Bondi pole olemaski. Tabeliski oli sellele lisatud küsimärk. Yoke. Aga miks? --Ivo Vahur 11. november 2010, kell 10:55 (EET)

::: Teised on küll samad. Loe neid artikleid eraldi. Bond on tegelikult ainult Põhja Atlandi sündmus. Loe eraldi. Olles kliimasündmused seostatakse neid teiste toimunud sündmustega.  Nii kliimas, kui ajaloos. Tabelis olev Erlandi sündmus on näiteks Norra liustikega seotud. --Ivo Vahur 11. november 2010, kell 10:58 (EET) Vaadake mis teha annab.
Asi on selles, et Bondi kliimasündmused on kõige suuremate piiridega võimalik üldnimetus, millega seotakse juba väiksemid ja konkreetsemaid. Ükski Bondi sündmus ei oma Wikis eraldi artiklit. Küll aga on neid peaartikli tabelis seotud konkreetsemate sündmustega millede kohta on artiklid. Mõnel juhul on need ka mõeldud lihtsalt ajaloo perioodi kohta. Kas seda lahtikirjutamist klimatoloogilistes linkides tehakse ei tea. Hetkel uurima ei hakka. Kui aeg tuleb, või kui juba keegi on vaadanud. Niiet Oopil oli õigus. Vikipeedia ei ole märkmik.  --Ivo Vahur 11. november 2010, kell 10:58 (EET)

: Ära lahmi umbes. Kui ei ole kindel, siis ära kirjuta. Kui soovid märkmiku, siis on olemas sinu kasutajaleht ja sellele on võimalik teha alamlehti. Sinna võid panna ka materjali, mis pole veel päris valmis, või töötada sellega nt offline (ise teen nii). Kui tahad mingit yoke't teha, siis on olemas Ebatsüklopeedia. Katsu arutelu lehekülgedel kirjutades vähem loominguline olla ehk kirjuta selgemalt. Ma ei saa poolest sinu jutust aru.--Kyng 11. november 2010, kell 13:07 (EET)

:: Tõesti aitäh asjaliku ja nõuandva vastuse eest. Maunder Minimum on
eesti keeles Maunderi miinimum, seda tuleb veel muuta aga mina seda ümbersuunamist ei oska. Vaata ja kohenda siis ka teksti.--Ivo Vahur 11. november 2010, kell 13:15 (EET)

Lõpuks selgus, et alguses tehtud järeldus osutus õigeks. Suut yoke Väikse jääajaga. Termin ongi teaduses kasutusel. Üks lause on sellest ka Wikipedias. Ühe teadustöö tõin kirjanduses ära. Ainult linki ei saanud. Pärast proovib veel teise töö sisse tuua.
Edasi. Tegelikult on Bondi sündmused  Dansgaard-Oeschgeri sündmuste erijuhuseks holotseeni ajal. Neid on tuvastatud nii 37t aasta ulatuses. Jne Mida kaugemale tagasi liikuda seda pikemaid rütme on tuvastatud.--Ivo Vahur 11. november 2010, kell 19:26 (EET)


Arutelu:3DMark

Siia ei viita miski. --Epp 12. november 2010, kell 02:07 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.futuremark.com/pressroom/pressreleases/20415//1999
** In 3DMark on 2012-11-16 09:49:16, 404 Not Found
** In 3DMark on 2013-05-25 13:34:30, 404 Not Found
** In 3DMark on 2013-06-23 22:20:17, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:20 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.futuremark.com/products/3dmark03/minreq/
** In 3DMark on 2012-11-16 09:49:17, 404 Not Found
** In 3DMark on 2013-05-25 13:34:34, 404 Not Found
** In 3DMark on 2013-06-23 22:20:37, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:20 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.futuremark.com/products/3dmark05/minreq/
** In 3DMark on 2012-11-16 09:49:17, 404 Not Found
** In 3DMark on 2013-05-25 13:34:35, 404 Not Found
** In 3DMark on 2013-06-23 22:20:47, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:21 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.futuremark.com/benchmarks/3dmarkvantage/features/
** In 3DMark on 2012-11-16 09:49:17, 404 Not Found
** In 3DMark on 2013-05-25 13:34:36, 404 Not Found
** In 3DMark on 2013-06-23 22:21:17, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:21 (EEST)


Kasutaja arutelu:Snuupo

Tere tulemast Vikipeediasse, Snuupo! --Epp 12. november 2010, kell 02:25 (EET)

Tere!
Täname Teid Vikipeedia tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 9. juunil kell 17.00 Euroopa Liidu Majas Tallinnas (Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt). Anname üle auhinnad tublimatele tõlkijatele ning pakume veini ja suupisteid.
Palun andke võimaluse korral oma tulekust teada aadressil jana.laurend@ec.europa.eu.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Jana Laurend
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 09
e-post: jana.laurend@ec.europa.eu
12.10.16. Olite kevadel toimunud Vikipeedia tõlketalgutel üks nendest osalejatest, kelle artiklid ära märgiti. Palun võtke minuga ühendust, et saaksime auhinna üleandmise ajas ja kohas kokku leppida.
Tervitades
Jana Laurend
----
Hea keeletoimetamistalguline!
Žürii on oma otsuse teinud ja Te ei saanud seekord auhinnalist kohta.
40 talgulist toimetas kokku 735 artiklit ja tänu talgutele kahanes jõudsalt Vikipeedia keeletoimetamist ootavate artiklite arv.
Aitäh talgutel osalemast!
Žürii nimel Ann Siiman
Annn (arutelu) 7. aprill 2018, kell 12:50 (EEST)


Arutelu:Ajakava

Ajakava artikkel on vaid kavand, mille nimigi on veel lahtine. Ei leidnud Vikipeediast ajalooga algust tehes siit kõige ühesemaid ajastuse esiletoomiseks  kasutatavaid ajakavasid (timelines? Kuidas nimetada: ajaliinid, ajaread, kronoloogiad,...). Võibolla ei otsinud korralikult.
Nüüd on siin mingi kondikava olemas.--Ivo Vahur 12. november 2010, kell 04:23 (EET)

Sõna "ajakava" kasutatakse ainult korraldatava sündmuse puhul. Muudel juhtudel kasutatakse sõna "kronoloogia". Andres 12. november 2010, kell 08:54 (EET)

: Vaata timeline ja selle erinevust kronoloogiast. Paljud loodusteadustes kasutatavad ajakavad hõlmavad ka oletatavat tulevikku. Praegu on küsimus ajaloo, selle uurimise, õppimise ja korraldamise ühe aluskategooria avamises Vikipeedias. Ja sellega seotud lehtedevõrgu. --Ivo Vahur 12. november 2010, kell 12:48 (EET)

:: Sõna "ajakava" ei ole sobiv, sest tal pole sellist tähendust, nagu selles artiklis talle on antud. Andres 12. november 2010, kell 18:06 (EET)

:: Sõnal "kronoloogia" on ka teine tähendus. Aga ühes tähenduses inglise viki samastab ta timeline'iga (:en:Chronology (disambiguation)). Andres 12. november 2010, kell 18:09 (EET)

::: Timeline on kronoloogia suhtes üldisem mõiste, kronoloogiad on seotud vaid miinevikuga ja pole vormiliselt kujundatud timelined. Seetõttu ei sobi timeline vasteks ka ajaskaala.  Kuidas siis timeline eeti keeles nimetatakse või kuidas seda nimetada? Ajaskaala ja ajaliin ka ei klapi. PS loe tähelepanelikumalt: ajakava artikkel on vaid arutelule esitatud kavand, mille pealkirigi on veel lahtine.

:::: Timeline ei pea olema joonise kujul, võib ka olla tavaline kronoloogia.

:::: Me peame lähtuma eesti keelest. Ma ei tea, et eesti keeles oleks selline sõna, nagu Sul tarvis on. Võib-olla sobiks "ajatabel", mis on kasutusel, kuigi pole sõnaraamatusse jõudnud. Ja ei pea artiklit üles ehitama ingliskeelse artikli eeskujul. Andres 13. november 2010, kell 09:27 (EET)

::::: Tabeleid  kasutatakse aga timeline on avaram. Oled ju näinud neid kõike (kunstiliseltki)vormistatud ajaridasid. Mõnikord isegi spiraalidega, graafikutega jne. Lisatud piltidega, värvidega jne.
Midagi ka nagu sugupuudegi taolist. Ajapuud pole kasutusel, ka liiga ühene ja oleks erivariant.

::::: Pean põhimõtteliselt silmas ajaühikute korrastatud rida, ka mingit kujundamise astet - modelleerimist, mille abi saab ajast ülevaate ja mille najal saab ainesega üldistamiseks töödata. Jah päris häid tabeleid kasutatakse palju. Kus ka erinevad maad või jälgitavad nähtused ajaliini-skaala kõrval ridade või veergudena jooksevad. Eri seostes.
See artikkel on põhimõtteliselt vaid kavand, natuke laiendatud Wikipedia järgi. Sealgi on praegu veel valesti vormistatud. Kas põhimõtteliselt peaks olema nii:

Alguses määratlus   (ainsuselt mitmusele).
Sõna teistes keeltes (ja selle lugu)
Sisu kirjeldus-selgitus (desktribitsioon).
Asja ajalugu.
Asja eriliigid, tüübid
Asja (sise)liigendus, selle korraldus
Asja loomise ja kasutamise vahendid (meetodid)
...
Asi vastanduses: pseudo, väärtarvitused, naljad, muu …
Muu

Minu meelest ei pea olema nii. Määratlus ei pea olema ainsusest mitmusele, teistest keeltest ei pea üldjuhul rääkima. Ajaloo paneksin mina pigem lõpupoole, teiste asjade järjekord ei ole meil kindlalt paigas.

Tabel ei pea olema tingimata lahtritega, ajatabeliks võib minu meelest nimetada ka joonist, kus sündmused on paigutatud ajaskaalale. Andres 13. november 2010, kell 15:54 (EET)

: Põhimõtteliselt on asi aja ja ajaloo seotud aluselise vahendi paikapanemises, mis suunab vastava kategooria (timelines juba mitmuses) juurde ja sealt juba edasi. Ajatabel jääb kitsaks ja pole käigus, ajakava on väljakujunenud sisuga. Jätaks kronoloogia, kui saaks kõike selle alla eesti keeles viia. Aga tuleviku suhtes? Võibolla ütleb siis üldkronoloogilises mõttes on nii teaduses oletatud üldjoontes edasist aja kulgu. Põhimõte on selles, et need nö ajajoonised teevad aja ruumiliselt ja korrastatult tajutavaks. Logaritmilised kronoloogiad suuri ajavahemikke. Aga näiteks ajastuid esitava ajajoonis? Kuivõrd see ikka on kronoloogia. Kas kronoloogia ei seostu aastaarvudega? Siis jääks ju ka ajad, aegkonnad, ajastud, jne kronoloogilisteks üksusteks. Ma elistan enamasti ajalugusid artiklite alguses. Mõisted on pidevas teisenemises ja arengus, ega midagi ei saa kunagi lõplikult valmis. Saab hargnemiste võtme kätte ja saab enam aru selle täbarast olukorrast kes seda artiklit teeb. Muidugi pole sellest ajaloost alati teavet võtta.--Ivo Vahur 13. november 2010, kell 16:51 (EET)

:: Ajatabel on minu meelest üldisem mõiste kui kronoloogia. Joonised, eriti logaritmilise skaalaga, vist ei ole kronoloogiad. Kronoloogia ei nõua tingimata aastaarve.

:: Kui me asendame "ajakava" kõikjal "kronoloogiaga", ka siis me ei saa normaalset juttu.

:: Ajalool artikli alguses on see häda, et kui lugejal ei ole asjast enesest ettekujutust, siis ta ei saa ajaloost hästi aru. Andres 13. november 2010, kell 17:54 (EET)

::: Ajatabel. Miks ka mitte. Aga üldisem hõlmab üksikuid: järelikult on siis ka kronoloogia ajatabel ja peaks ka ajajoonis selleks olema. Küsimus on kokkuvõttes aja sündmustiku modelleerimises mingil kujul ja keerukuse järgus: kronoloogilise loend, jooniseliseline rida, tabel, ring (tsüklite korral), spiraal ... Ajaratas. Ajaring, ajajoon. Ja sellele kõige ühisnimes. Ajamudel on liiga ühene ja vaid vormiline, et hõlmata arengurida kasvõi lihtkronoloogiast arvutil simuleeritud protsessini.--Ivo Vahur 13. november 2010, kell 19:16 (EET)

::::: Arvan, et sellist sõna ei ole. Andres 13. november 2010, kell 19:17 (EET)
----
Me ei saa siin sellist asja hoida. Kui tahad, pane see oma kasutajalehe alamlehele. Andres 13. november 2010, kell 19:18 (EET)


Arutelu:Rudolf Reimann

Ma oletan, et Eesti NSV teeneline õpetaja on selle mehe nimekaim. Andres 12. november 2010, kell 21:37 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://digar.nlib.ee/otsing/avaleht?pid=nlib-digar:41189
** In Rudolf Reimann on 2013-06-24 13:17:09, 404 Not Found
** In Rudolf Reimann on 2013-07-06 23:03:55, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:04 (EEST)


Arutelu:Terroriorganisatsioonide loend

Puudub lehekülg Terroriorganisatsioon. Andres 13. november 2010, kell 07:57 (EET)

Suure osa puhul neist on tegu rahvusliku vabastusliikumise organisatsioonidega, mistõttu pole neid õige terroriorganisatsioonideks nimetada.----Kk 25. november 2010, kell 10:15 (EET)

: Kas vabadusvõitlejad ei või kasutada terroritaktikat? Andres 26. november 2010, kell 09:15 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.homeoffice.gov.uk/security/terrorism-and-the-law/terrorism-act/proscribed-groups
** In Terroriorganisatsioonide loend on 2013-06-24 13:47:40, 404 Not Found
** In Terroriorganisatsioonide loend on 2013-07-07 03:55:45, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:56 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://nak.fsb.ru/nac/ter_org.htm
** In Terroriorganisatsioonide loend on 2013-06-24 13:47:40, 404 Not Found
** In Terroriorganisatsioonide loend on 2013-07-07 03:56:05, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:56 (EEST)


Arutelu:Väike jääaeg

Mis pistmist neil ajaloosündmustel kliimaga on? Minu meelest pole seda osa tarvis. Andres 13. november 2010, kell 12:06 (EET)

Väikesel jääajal alguses algas Portugali ja sellega ka Euroopa maadeavastuste periood. Teist poolt iseloomustasid Euroopa kaubanduse laienemine ja laevade abil loodud koloniaalimpeeriumid. See aeg oli seotud ka loodusenergiaid ja aja lõpus ka fossiilseid energiaallikaid kasutatavate tehnoloogiate väljaarendamisega. Väikse jääaja lõpus loobuti orjade müügist ja orjatöö kasutamisest. Järgneval kliimasoojenemisega seotud 20. sajandil varisesid koloniaalimpeeriumid kokku.
=== Väikse jääaja esimene pool ===
Väikese jääaja esimese perioodi algusega (see hakkas põhja pool varem) algas ka  hiliskeskaeg (ehk eeluusaeg). Hiliskeskaja kriis seisnes ühelt poolt näljahädades ja katkulainetes, milles suri umbes pool Lääne-Euroopa elanikkonnast. Endine rahvaarv taastus alles 18. sajandi alguseks. Ka eelmise u 450. alanud külmaperioodi alguses toimunud 535–536 aasta kliimakatastroofi järel olid vallandunud suured katkulained. Teiselt poolt algasid rahutused, mässud ja sõjad.
=== Väikse Jääaja teine pool ===
Väikese jääaja teise perioodi algusaega (mitte seda ennast) on mõne käsitluse järgi peetud hiliseimaks Uusaja alguseks. Selle alguses toimunud kolmekümneaastane sõda oli Euroopa esimene suursõda. Selles hukkus kokku umbes kümnendik Lääne-Euroopa elanikkonnast. Sellele lõpule järgnes Euroopas pikk rahutuste ja mässude periood. Seda aega on nimetatud 17. sajandi kriisiks. (Ehki seda võiks nimetada ka Uusaja kriisiks.)

Võtsin selle välja. Andres 13. november 2010, kell 16:31 (EET)

: Liigne on ta ainult sellises vormistuses. On vaja korrastada (liigne ära, viited)ja lisada kogu planeedi (arvatavasti vaid Põhjapoolkeral) ajaloos toimunu kriis. Praegu on selline kliima seose äratoomine jõudnud mõneti juba ka haridusse (Vähemalt USA kooliprogrammides, niipalju kui olen sirvinud. Seoses tsivilisatsioonide lõppudega.) Peale selleoli  Mongoolia kandist alanud invasioon juba kolmas 1500-aastase kliimamõõnaga seotu. Ja fikseeritud katkulained teist korda. Varajasemad on vaid hüpoteesid. See, et 14. sajandil näljahädadesse ja katkudesse suri umbes pool Lääne-Euroopat ei ole liigne. Ka Eesti selleaegsed kaks suurt elanike arvu miinimumi! Liivi sõja ja Põhja sõja järgsed. Külmad, ikaldused, näljad. Katkud. Peale selle oleks hea, kui saaks andmeid ka biomassi ja ökosüsteemide muutuste kohta. Kuskil võib olla. On ju ka varajasema aja kohta biomassi muutusi tuvastatud ja kirjeldatud.
Ps. Sinu tehtud töö on suurepärane. --Ivo Vahur 14. november 2010, kell 14:30 (EET)
----
Joonised tuleb tõlkida. Andres 13. november 2010, kell 16:31 (EET)
----
Praegu jääb arusaamatuks ka see, miks on toodud võrdlus Päikese aktiivsusega. Andres 13. november 2010, kell 16:36 (EET)

: Osa Päiksese aktiivsusega seotud protsesside dünaamikast võiks hiljem viia selle teema artiklisse. --Ivo Vahur 14. november 2010, kell 14:37 (EET)
----
Selline algus ähmastab artikli teemat. Jutt on ikkagi ühest konkreetsest peerioodist. Andres 20. november 2010, kell 13:54 (EET)

Määratlus (definitsoon) tehakse üldisemast soomõistest läbi üksiku liigitunnuse. Või oli midagi taolist? Liikumine üldiselt üksikule. Museionis järjepidevalt rakendatud Aristotelese deduktiivne rida. Praaegu on rütmi artiklis määratluse aseme piiritlus (deskriptsioon) läbi ühise vormi (metafoorsus( esiletoomise. Ilus on see küll aga mitte sisuline. Ka globaalse soojenemise määratlus on veel udune. Kus see soojenemine toimub. Kogu Maal või põhjapoolkeral või poliitikas.
Ivo Vahur

: Need argumendid ei veena mind. Piiritlus ongi siin parem, sest üldisem rida ei ole nii selge kui see konkreetne nähtus. Andres 20. november 2010, kell 16:41 (EET)

: Globaalse soojenemise definitsioon on tõesti ebapiisav. Andres 20. november 2010, kell 16:43 (EET)

Väikese jääaja vahekord Lääne-Euroopa ajalooga


Kasutaja arutelu:Fideelia

Tere tulemast Vikipeediasse, Fideelia! Andres 14. november 2010, kell 12:28 (EET)

Tere! Palun täpsusta pildi Karl Taev (1903-1992).jpeg juures, kust on pilt pärit ja millal on pilt algselt avaldatud ehk mille põhjal arvata, et valitud litsents on õige. Samuti täpsusta, kes on pildi Taevid peedul 1940dad.jpg autor ja/või kas autor surmast või avaldamisest on möödunud 70 aastat. Pikne 2. juuni 2014, kell 10:23 (EEST)


Arutelu:Jaak Juske

Artiklis on viitamata väiteid, mis näitavad poliitikut ainult positiivses valguses. Riigikogu valmiste eel mõjub see poliitreklaamina. --Metsavend 15. november 2010, kell 14:19 (EET)
Esimene viide minu meelest öeldut piisavalt ei kinnita.
Erapooletuse saavutamiseks tuleb kasutada võimalikult suurt allikate ringi. Andres 16. november 2010, kell 18:35 (EET)
Tere!
Püüdsin enda lisatud teemat täiendada kõigi vajalike viidetega, sh täiendasin ka esimest viidet. Samuti ei ole artikkel enam ühekülgse käsitlusega. Kas on veel midagi, mida võiks parandada?
Kõige paremat,
Ivor
Nüüd on küll juba palju parem kui alguses, aga osa infot on endiselt viitamata. --Metsavend 17. november 2010, kell 16:37 (EET)
8. viite all ei ole Peterburi mainitud. Tundub imelik, et Õpilasmalev välisriigis tegutseb. --Metsavend 17. november 2010, kell 16:40 (EET)
Roosiaia saate lehel pole Jusket mainitud. --Metsavend 18. november 2010, kell 20:04 (EET)
Alajaotus tegevusest volikogus on halvas seisus. Tegu on juhuslikult valitud viidetega. Tuleks kogu info läbi kammida. Peale selle, puudub tegevus erakonna Tallinna organisatsioonis. Andres 20. november 2010, kell 08:07 (EET)

Viidetes pole sageli kirjas see, mida artiklis väidetakse, nt Juske ettepanekul otsustas linnavolikogu luua Tallinnas jalgrattalaenutuspunktid. Viidatud artiklis on Juske vaid kommenteerinud laenutuspunktide loomist, kuid see, et loomine tema ettepanekul otsustati, sealt ei ilmne. Ettepaneku tegid "asumiseltsid ja linnakodanikud". Kes eelnõu koostas, artiklist ei ilmne. --Metsavend 23. november 2010, kell 14:15 (EET)
Vaidlustasin neutraalsuse, sest mainitud vigu pole parandatud ja osa teksti on välja võetud, et näidata poliitikut paremas valguses. --Metsavend 2. detsember 2010, kell 11:19 (EET)

Austatud moderaatorid,
Olen jälginud kõiki Teie nõuandeid, mis puudutavad viitamisi.
Kui Te nüüd tähelepanelikult vaatate nende viidete arvu, mis lehekülje all juba on, siis on see üsna tobedalt suureks läinud, olgugi, et paljudes artiklites viidatakse korduvalt ja korduvalt ühte ja sedasama artiklit: "Jaak Juske sai Tallinna volikogu aseesimeheks".
Milleks on see vajalik?
Ennist tegi siin keegi ettepaneku viidata Jaak Juske emale Mare Väli'le.
Kas Te soovite saada viidet sünnitunnistusele?
Tnnistame nüüd ausalt, et see on muutunud natukene jaburaks. Tõenäoliselt pole Eestis mitte ühtegi teist nii ära viidatud poliitikut kui Jaak Juske.
Head nõuanded on siiski alati oodatud, kuna püüan jälgida moderaatorite soovitusi ning juhiseid!
Teie nõuandeid alati jälgides,
Ivor

Ühe poliitiku tegudest on selle poliitiku nõunikul kindlasti raske neutraalselt kirjutada. Viitamine ei ole jabur. See tagab neutraalsuse ja pole mingi formaalne nõue. Praegu on artiklis väiteid, mille kohta viidatud artiklitest kinnitust ei leia. Paraku on need väited, mis tõstavad Jusket positiivselt esile. Sellised väited tuleks välja võtta, muidu on tekstil poliitilise propaganda maik man. --Metsavend 2. detsember 2010, kell 12:12 (EET)

Viited tagavad info kontrollitavuse. Andres 2. detsember 2010, kell 12:14 (EET)
Tere, Andres!
Probleem polegi mõistlikus viitamises.
Ja loomulikult peab käsitlema kogu informatsiooni terviklikult.
Aga kui viited ületavad juba 30 arvu ja nendest 1/4 on üks ja see sama viide, siis see ei ole reaalne. Samuti ka käsklus viidata ja tõendada Jaak Juske ema.
Kõige paremat,
Ivor

Ei saa aru. Viidetega ollakse tähelepanelik, sest on kahtlus artikli kasutamises propagandaks. Ma püüdsin artiklit täiendada, aga see on pooleli. Vaheetapil võivad proportsioonid paigast ära olla, aga kuskilt peab alustama. Praegu on minu töö nullitud.

Praegu on osa asju põhjendamatult välja võetud. Just selleks, et artikli kallutatust vältida, peaks kõik sisse jätma.

Emast ei pea tingimata rääkima, aga kui räägitakse, peab olema piisavalt viidatud. Andres 2. detsember 2010, kell 14:46 (EET)
Võtsin välja kaks erapoolikut, artiklipersooni ebaõiglaselt teiste arvelt esiletõstvat ja varasemaid tegevusi varjavat lauset - "Juske on pakkunud välja idee tähistada linnaruumis maa alla suletud Härjapea jõe kulgemine". Praegu jäi mulje, et Juske on selle idee esmakuulutaja. Tegelikult on minule teadaolevalt esmane väljaütleja (umbes 1998. aastal) arhitekt Andri Ksenofontov; võimalik, et keegi on veel varemgi.
"Linnavalitsus on toetanud Juske plaani märgistada Raekoja platsi sillutises kunagise vaekoja alusmüürid" - taas jäi mulje, et Juske oli plaani leiutaja. Tegelikult on Vaekoda tähistatud platsi sillutises juba 1970. aastatest alates. Kui tuleb kevad, minge ja vaadake enne terrasside tekkimist. Castellum (arutelu) 17. veebruar 2019, kell 14:05 (EET)
----
Tõstsin hüvituse vähenemise protsendi pisut allapoole. Minu meelest on need asjad piisavalt lähestikky. Andres 15. jaanuar 2011, kell 13:49 (EET)
----
Siit on hulk publikatsioone millegipärast välja võetud. Andres (arutelu) 9. jaanuar 2017, kell 22:05 (EET)


Arutelu:Mansi keel

Kas on kindel, et 1989. aasta andmed käivad ainult Venemaa kohta? Andres 16. november 2010, kell 09:59 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eduhmao.ru/info/3/4503/
** In Mansi keel on 2013-06-24 12:14:58, 404 Not Found
** In Mansi keel on 2013-07-06 12:49:16, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:49 (EEST)


Arutelu:Mordva keeled

Misasi on sotsiolingvistiline barjäär? Seda tuleb selgitada. Taivo 16. november 2010, kell 17:57 (EET)

põhimõtteliselt on asi selles, et nad arvavad, et ei saa teisest keelest aru, sest see on teine keel. vene keel aga on yhine. asi pole niivõrd grammatikas ega sõnavaras, vaid yldlevinud eelarvamuses. ei mõistnud seda muul kombel öelda, aga ei suutnud ka vaikida. Ohpuu 16. november 2010, kell 20:04 (EET)

: Umbes nii võikski kirjutada. Andres 16. november 2010, kell 21:01 (EET)
Rõhutamata silpides tõstab ersa keel esile vokaalharmoonia nagu mitmes teises uurali keeles, kasutades häälikut /e/ sõnade alguses ja häälikut /o/ lõpus.

Mis see tähendab?

Imelikke kohti on veel. Andres (arutelu) 2. aprill 2016, kell 04:22 (EEST)

Lingid märksõnale mordva keel on vist vigased?--Estopedist1 (arutelu) 28. aprill 2016, kell 23:35 (EEST)

Ei pruugi olla. Andres (arutelu) 28. aprill 2016, kell 23:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Uranus~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Uranus! Andres 17. november 2010, kell 19:26 (EET)

Tere! Internetist leitud pildid üldjuhul ei sobi Vikipeedias kasutamiseks. Sait, kust pilt on leitud, peab viitama sobivale vabale litsentsile. Pikne 23. november 2010, kell 22:07 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Uranus~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:18 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Gruusia riigipeade loend

See loend on poolik. Andres 18. november 2010, kell 08:17 (EET)
---
Toon praegu siia üle lehel Gruusia valitsejate loend sisalduva info, et see hiljem laiali jagada. -- Toomas 30. jaanuar 2012, kell 11:09 (EET)

*1918–1919  Noe Žordania
*1919–1921  Nikoloz Tšheidze
*1921–1921  Philipe Mahharadze
*1921–1922  Polikarp Mdivani
*1922–1924  Philipe Mahharadze
===Presidendid===
*1990–1992 Zviad Gamsahhurdia
*1992–1992  Tengiz Kitovani + Džaba Ioseliani
*1995–2003  Eduard Ševardnadze
*2003–2004  pr Nino Burdžanadze (kohusetäitja)
*2004–2007  Mihheil Saakašvili
*2007–2008 pr Nino Burdžanadze (kohusetäitja)
*2008–  Mihheil Saakašvili

*1918–1918  Noe Ramišvili
*1918–1921  Noe Žordania
*1922–1923  Sergei Kavtaradze
*1990–1991  Tengiz Sigua
*1991–1991  Murman Omanidze
*1991–1992  Bessarion Gugušvili
*1992–1993  Tengiz Sigua
*1993–1993  Eduard Ševardnadze
*1993–1995  Otar Patsatsia
1995. aastal peaministri positsioon kaotati. Ministrid allusid otse presidendile. Koordineerivat rolli omas valitsuses riigiminister, kes siiski polnud valitsusjuht.
*2004–2005 Zurab Žvania
*2005 Giorgi Baramidze (kt)
*2005–2007 Zurab Nogaideli
*2007–2008 Lado Gurgenidze
*2008– Grigol Mgaloblišvili


Arutelu:Loomaarstide Koda

Loomaarstide Koja liikmed 1. juunil 1938:
1. Johan Ainson, Tartu
2. Paul Alekand, Kihelkonna
3. Leo Anderson, Tallinn
4. Konstantin Andola, Vana-Roosa
5. Ferdinand Anniko, Vigala
6. Robert Arani, Karksi-Nuia
7. August Arras, Tallinn
8. Marta Aru-Harju, Rõuge
9. Aleksander Berg, Tõstamaa
10. Paul Birk, Otepää
11. Charles Bohl, Tartu
12. Aleksander Bolbukov, Rasina
13. Chaim Dobruschkes, Kilingi-Nõmme
14. Eugen Doilov, Narva
15. Samuel Dreyer, Tallinn
16. Reinhold Dsenit, Võhma
17. Dimitri Dubkovsky, Põlva
18. Karl Edur, Pärnu
19. Aleksander Ein, Tapa
20. Oskar Einre, Järva-Jaani
21. Erich Erler, Irboska
22. Harald Fiegel, Narva
23. Nikolai Gonestov, Vana-Irboska
24. Vselovod Gorain, Laura
25. August Haak, Lüllemäe
26. Evald Hampf, Antsla
27. Hassan Hannov, Tarvastu
28. Artur Hantsoo, Mõisaküla
29. Harald Heining, Rakvere
30. Gustav Heinrich, Tartu
31. Aleksander Henning, Hiiu-Käina
32. Osvald Hindrekus, Pada
33. Siegfried Hoerschelmann, Paide
34. Mihail Jakovlev, Risti
35. Leonid Janov, Torma
36. Nikolai Jõeste, Rakvere
37. Mihkel Ilmjärv, Tori
38. Johannes Kaarde, Tartu
39. Valter Kadarik, Juuru
40. Friedrich Kahro, Jõhvi
41. Emil Kask, Leisi
42. Johan Kask, Rakvere
43. Mihkel Keerd, Tartu
44. Helmar Kiiver, Tartu
45. Oskar Kilgas, Keila
46. Arvid Kipper, Tartu
47. Elmar Kivisaar, Rõngu
48. Jüri Kolk, Põltsamaa
49. Aleksander Koov, Kuressaare
50. Herman Kose, Tartu
51. Valter Kraner, Tartu
52. Johan Kruus, Pankjavitsa
53. Gutman Krupatkin, Tartu
54. Märt Kuivas, Kuressaare
55. Mihkel Kuura, Rakvere
56. Peeter Kuplais
57. Karl Kärner, Türi
58. Alfred Kütt, Lauküla
59. Vladimir Kütt, Kastre-Võnnu
60. Theodor Kõivastik, Tartu
61. Vladimir Laante, Vändra
62. Aleksander Laas, Tartu
63. Heine Laas, Tartu
64. Ferdinand Laja, Tartu
65. Artur Langeste, Rapla
66. Valfried Lehtmets, Vaivara
67. Heinrich Lensin, Tallinn
68. Alfred Lepp, Mõisaküla
69. Martin Liias, Tartu
70. Paul Liivak, Võru
71. Harri Lind, Tartu
72. Juhan Lill, Puhja
73. August Lindpere, Kavastu-Koosa
74. Hjalmar Link, Narva
75. Vladimir Lõokene, Haapsalu
76. Josef Makarov, Narva
77. Tiiu Markus, Tartu
78. Voldemar Mardiste, Elva
79. Osvald Moor, Päinurme
80. Adam Morel, Valga
81. Gustav Morna, Kadrina
82. Karl-Leopold Mägi, Pala
83. Voldemar Mägi, Tori
84. Vassili Muhin, Värska
85. August Mõttus, Tallinn
86. Aku Müllo, Vastseliina
87. Anatoli Nartsissov, Tartu
88. Johannes Neeme, Varbla
89. Oskar Nei, Kuremäe
90. Arnold Neumann, Tõrva
91. Johan Niggol, Narva
92. Eduard Nummelin, Tallinn
93. Evald Nõmm, Tallinn
94. Heinrich Ots, Orissaare
95. Albert Paabo, Tartu
96. Jaan Paalna, Tallinn
97. Oskar Padrik, Tapa
98. Lothar Pahlen, Noarootsi
99. Johan Pajo, Pärnu
100. Daniel Pallo, Koeru
101. Lembit Palm-Leis, Haapsalu
102. Jaan Peebuka, Tallinn
103. Evald Peebsen, Tallinn
104. Hans Peips, Kuusalu
105. Priit Pepik, Tallinn
106. Herman Peterson, Tartu
107. Valentin Petrov, Kunda
108. Viktor Piht, Raasiku
109. Karl Pitkart, Viljandi
110. Karl Pittin, Kambja
111. Ivan Preobražensky, Petseri
112. Vassili Preobražensky, Orisaare
113. Sergei Punin, Tallinn
114. Martin Pusemp, Tartu
115. Karl Pärnsoo, Mustvee
116. Johannes Põlluaas, Võru
117. Artur Põld, Häädemeeste
118. Enn Rande, Simuna
119. Roman Raska, Hiiu-Kärdla
120. Aleksander Raudsepp, Pärnu
121. Elmar Redlich, Põlva
122. Edmund Reichardt, Tallinn
123. Hugo Reiman, Tallinn
124. Elfriede Ridala, Tartu
125. Vassili Ridala, Tartu
126. Karl Roomet, Tallinn
127. Elmar Roots, Tartu
128. Emil Ruber, Tallinn
129. Konstantin Runtel, Väike-Maarja
130. Hugo Ruubel, Jäneda
131. Aleksander Rängel, Tartu
132. Nikolai Räga, Põltsamaa
133. August Saar, Märjamaa
134. Vidrik Saar, Viljandi
135. Ernst Saarma, Tartu
136. Karl Saral, Tartu
137. Valfried Sarin, Voldi
138. Vassili Savamägi, Petseri
139. Abram Schadsunsky, Tallinn
140. Aksel Schmidt, Valga
141. Anatol Sienkievicz, Rakvere
142. Maks Sikkut, Tartu
143. Albert Simm, Pärnu-Jaagupi
144. Aleksander Simm, Tartu
145. Philipp Selli, Lelle
146. Otto Seniste, Võhma
147. Voldemar Sossi, Lüganuse
148. Šolom Spungen, Puka
149. Georg Svidsinsky, Petseri
150. Rudolf Säre, Tartu
151. Evald Sõerd, Tallinn
152. Karl Taagepera, Tartu
153. Herman Talts, Tallinn
154. Leion Tammemägi, Tallinn
155. Ervin Teedla, Kolga-Jaani
156. Villu Teivik, Tallinn
157. Gabriele Tehver, Tartu
158. Julius Tehver, Tartu
159. Peeter Teemusk, Abja
160. Johannes Tomberg, Tartu
161. August Tomson, Paistu
162. Hugo Tschakkar, Sagadi
163. Gavril Tschernosersky, Värska
164. Julius Tutt, Kose
165. Herbert Türn, Viru-Roela
166. Sinaida Vahkal, Otepää
167. August Valdmaa, Suure-Kõpu
168. Konstantin Vallander, Iisaku
169. Elmar Vau, Tartu
170. Oskar Veeber, Tartu
171. Arnold Vehik, Viljandi
172. Erich Vellisto, Tartu
173. Vladimir Veršinski, Tudulinna
174. Viktor Veselov, Kärstna
175. Nikolai Vestmaa, Jõgeva
176. Leo Vestre, Tartu
177. Friedrich Viidik, Tartu
178. Roman Viidik, Tartu
179. Bruno Vingisaar, Nõmme
180. Anton Viren, Paide
181. Arvid Viren, Kaisma
182. Leonhard Voltri, Kuremaa
183. Johan Värnik, Räpina
184. Alar Undritz, Nõmme
185. Aleksander Zaletajev, Tartu
186. Hans Zimmer, Suure-Jaani
187. Dimitri Zvinev, Lihula
188. Aleksander Žemčužin, Erastvere


Arutelu:Advokaatide loend

12. mail 1938 otsustas Vannutatud Advokaatide Nõukogu lugeda järgmised eraadvokaadid kuuluvaiks Advokatuuri juurde (RTL 1938, 44):
=== Tallinna Ringkonnakohtu ringkond ===
* Joonas Haarmann, Tallinn
* Osvald Idell, Tallinn
* Aleksander Jõeäär, Tallinn
* Adolf Korris, Haapsalu
* Richard Marten, Tallinn
* Karl Palk, Kuressaare
* Gustav Pohla, Rapla
=== Tartu Ringkonnakohtu ringkond ===
* Eduard Arrak, Võru
* Jakob Johanson, Tartu
* Christian Luha, Tartu
* Jaan Peri, Valga
=== Viljandi Ringkonnakohtu ringkond ===
* Mihail Aleksinsky, Viljandi
* Joosep Liiv, Pärnu
* Heinrich Soo, Pärnu
* Aleksander Soosaar, Väinjärve vald
=== Rakvere Ringkonnakohtu ringkond ===
* Peeter Lainevool, Tapa
* August Necks, Narva
* Eduard Valdmann, Rakvere
Eraadvokaatidelt ei nõutud ülikooli õigusteaduskonna lõpetamist, vaid ainult praktilist eksamit. Uute eraadvokaatide juurdevõtt lõpetati Eestis 1925. aastal.
Kuhu nemad panna?

Eraadvokaatide kohta võib eraldi loendi teha, aga minu meelest sobivad nad ka sellesse loendisse siin. Andres 19. november 2010, kell 16:37 (EET)


Arutelu:Stone (film 2010)

Selle pealkirjaga on ka 1974. aasta film. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 20. november 2010, kell 03:35 (EET)

Venemaa esilinastuse ajaks (14. oktoober 2010) kohale sõitnud Robert De NiroltДля Де Ниро подгонят ОМОН. Женский журнал Lady.ru, 13. oktoober 2010 varastati järgmisel päeval 100 000 rublaРоберт де Ниро обогатил московских воров. Женский журнал Lady.ru, 18. oktoober 2010.
Sellest uudisest on valesti aru saadud. Võtsin selle välja. --Mona 21. november 2010, kell 02:38 (EET)
----
katkestakse filmimine, kui joobes olekus De Niro naisfänn rikub võttepaiga turvareegleid. Ta arreteeritakse ning paigutatakse raviasutusse

Ma ei saa aru, kumb vahistati: kas joobes De Niro või tema naisfänn. Oleks ka parem teada, mismoodi naisfänn reegleid rikkus. Võib-olla oli temagi purjus? Mõlemad välislingid, millele viidatakse, on surnud. Taivo 12. september 2011, kell 15:42 (EEST)


Arutelu:Muusikaline ohver

Tõlkimata osa tuleks varjata. Andres 20. november 2010, kell 12:28 (EET)

Mina ei tea, et "ritšerkaar" oleks kasutusest väljas. Ricercar on võõrkeelne ja tuleks kirjutada kaldkirjas, minu arvates eestikeelne sõna on ikka parem, sest see on olemas. Adeliine 25. jaanuar 2016, kell 21:34 (EET)

Ricercari tõlkevaste 'ritšerkaar' on eesti keeles teadaolevalt olemas juba aastast 1972, leidudes näiteks Guno Tõnismanni tõlgitud Jerzy Habela "Muusika sõnastikus", Eesti Raamat, lk 89. Kui eestikeelne vaste on olemas, siis minu meelest peaks ka Vikipeedias kasutama eelistatult seda.--Andrus Kallastu (arutelu) 26. jaanuar 2016, kell 18:27 (EET)


Arutelu:Rooma kliimaoptimum

Kas mitte "Rooma aja" vms?--WooteleF 20. november 2010, kell 20:23 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.thegwpf.org/the-observatory/653-new-technique-shows-roman-warm-period-warmer-than-present-day.html
** In Rooma kliimaoptimum on 2013-06-24 13:15:56, 404 Not Found
** In Rooma kliimaoptimum on 2013-07-06 22:48:38, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:48 (EEST)


Arutelu:Ambelau

Saarel on pela Nusa Lautiga. Mis see tähendab? --Metsavend 21. november 2010, kell 01:15 (EET)

Erisuhted, vt näiteks . Seda peaks selgitama eraldi artiklis. Andres 21. november 2010, kell 14:46 (EET)

:Seni kuni eraldi artiklit pole, peaks seletama siin, muidu ei ole sel lausel valdava enamuse lugejate jaoks mõtet. --Metsavend 24. november 2010, kell 19:09 (EET)

:: Kas nüüd on parem? Andres 24. november 2010, kell 19:26 (EET)

::: Jah, nüüd on parem. --Metsavend 24. november 2010, kell 22:50 (EET)
Meresasi värk (kima ja lola) peaks olema paremini lahti kirjutatud, ma ei saanud sellest aru. Taivo 22. märts 2011, kell 23:46 (EET)

Korrastasin. Andres 23. märts 2011, kell 00:44 (EET)
Viited "Honthaasa jt." ja "Tremor jolts" on segased, neis on midagi olulist puudu. Taivo 22. märts 2011, kell 23:50 (EET)

Honthaasast sain aru, parandasin. Tremor vajab endiselt uurimist. Taivo 23. märts 2011, kell 00:01 (EET)

: See on uudisteagentuuri uudis. Andres 23. märts 2011, kell 00:46 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://legislasi.mahkamahagung.go.id/docs/UU/1999/UU%20NO%2046%20TH%201999.pdf
** In Ambelau on 2012-11-16 10:00:57, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Ambelau on 2013-05-25 13:54:03, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Ambelau on 2013-06-24 00:35:16, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:35 (EEST)