Arutelu:Viikingid

Et Skandinaavia ajaloos ja kultuuris on palju mõisteid, mis on kogu piirkonnale yhised, võiks nende kohta mingi eraldi kategooria olla. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 10:42, 17 august 2005 (UTC)

Artiklist [[viiking]], vajab selle artikliga kokkusulatamist.
''[[Termin|Terminit]] '''viiking''' kasutatakse [[Laev|laevadega]] maadeuurijate, kaupmeeste ning sõdalaste tähistamiseks, kes pärinesid [[Norra|Norrast]], [[Taani|Taanist]] ning [[Rootsi|Rootsist]] ja rüüstasid [[Briti saared|Briti saarte]] [[Rannik|rannikuid]], [[Prantsusmaa|Prantsusmaad]] ning teisi [[Euroopa]] osasid hilisest 8. sajandist kuni 11. sajandini. Seda [[Euroopa]] ajaloo perioodi (tavaliselt dateeritud aastatega [[793]]-[[1066]]) nimetatakse viikingite ajastuks. Seda võidakse kasutada ka nende riikide populatsioonide tähistamiseks.
''Tuntud oma navigatsioonivõimete ning pikkade [[Laev|laevade]] tõttu, viikingid koloniseerisid paarisaja [[aasta]] jooksul [[Euroopa]] [[Rannik|rannikuid]] ja [[Jõgi|jõgesid]], [[Shetlandi saared|Shetlandi]], [[Orkney saared|Orkney]], [[Fääri saared|Fääri saari]], [[Island|Islandit]], [[Gröönimaa|Gröönimaad]] ning lühikest aega ka [[Newfoundland|Newfoundlandi]] umbes aastal [[1000]], jõudes [[Põhja-Ameerika|Põhja-Ameerikani]], [[Venemaa]] idaosasse ja [[Konstantinoopol|Konstantinoopolisse]] rüüstamiseks ning kauplemiseks. Viikingite retked jäid vähemaks peale [[Kristlus|kristluse]] jõudmist [[Skandinaavia|Skandinaaviasse]] hilisel 10. ja 11. sajandil. Viikingite ajastu lõpuks peetakse [[Stamfordi silla lahing|Stamfordi silla lahingut]] aastal [[1066]].

[[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. juuni 2006, kell 20.21 (UTC)

, mil rüüsteretked ulatusid Põhja-Euroopasse.

Jätsin selle hoopis välja, sest viikingid elasidki ju Põhja-Euroopas. Rüüsteretkedest jne tuleb aga ikkagi kirjutada. Andres 19. oktoober 2007, kell 11:19 (UTC)

See on fakt, et saarlased/eestlaseed tegelesid samuti n.õ viikingiretkedena. Mitte et mõni ajaloolane arvab, et...Muudetud!--Krizz 7. detsember 2007, kell 15:32 (UTC)

No aga seda on siis faktidega tõestatud? Lisa siis viiteid kui on. – WooteleF 7. detsember 2007, kell 15:43 (UTC)

Veel midagi integreerimiseks:
''Viikingite retked ulatusid Prantsusmaale, Saksamaale, Hispaaniasse, Vahemerele ja Põhja-Aafrika rannikule. Ida-Euroopa jõgesid pidi liiguti Mustale ja Kaspia merele, samuti Islandile, Gröönimaale ja Põhja-Ameerika rannikule.
''Viikingite retked mõjutasid ka Läänemere kaldal elavaid eestlasi - viikingid sooritasid sõja- ja kaubaretki meie rannikule ja saartele. Eestlased suutsid siiski
säilitada oma iseseisvuse ega sattunud püsivalt viikingite mõju alla.
''Koos hävitustööga jõudsid aga siia ka viikingite esemed, saadi teada viikingite kommetest ja uskumustest. Paljud viikingite oskused ja tavad võeti eestlaste poolt omaks. Aja jooksul õpiti ehitama tugevaid laevu, ning muinasaja lõpul, mida tuntakse ka eestlaste viikingiajana, hakati ette võtma retki Läänemere rannikule.
''Eestlaste viikingiretked kestsid XIII sajandi alguseni.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. jaanuar 2008, kell 06:42 (UTC)

Ühe versiooni kohaselt on viikingite nime tõlgendus wi-kings, ringirändavad võitlushimulised kuningad. Sõna kujunemislugu on iseenesest pikem ja algupärane variant olevat wicking.

Look at Normandy, there is even a date: 911. Map, submitted by Toony on 21 November 2007, replaced by a drawing card, for Fraalambert January 13 2008. Which are copies of cards and Territories voyage of the Vikings, the director Bogdan Giuşcă / Wikipedia in 2005. This map incorrect (protected by copyright [sic], only a wasteland into wishes! What about the ethics of seeking always Wikipedia references), it is a recovery in crude map page 56 of the album, "The Vikings" by Michael Gibson (Editions Nathan 1977), which is a bad rehash of the sise p. 129, in "The Vikings" (editions Hatier 1966), which is a truncated map of the original English edition of "The Vikings" (Watts & Co ed. 1966), including a study of Etienne de Beaurepaire & Jean Adigard des Gautries (which you can see an excellent 34 page copy of "Heimdal" No. 1), also well reproduced in "Die Wikinger Saga," p. 30, Rudolf Pörtner, ed. Econ Verlag GmbH 1971 & 1974 Arthème Fayard, and P. 11 "Heimdal" No. 16, p. 9 No. 29, & p. 20 "Viking Normandie, ed. Copernic 1979, Jean Mabire / Georges Bernage / Paul Fichet p.90 and "The Vikings" by Maurice Gravier ed. Lidis 1984.
If you are keen on history, you know that the future (High) Normandy was "sold" to the head Rollon Vikings in 911, by the French King Charles the Simple, where the Vikings had indeed conquered skillfully on the French. But what do we see? The green color, which locates, is put on the (Lower) Normandy ... So why not take the good cards in such a choice of editions?
This lack of serious historical présageait it a lack of knowledge on the part of editors and / or editors of Wikipedia.
For it is only 924, that Raoul of Burgundy (king of France in 923/936), the successor of Robert I (922/923), himself a replacement for Charles the Simple (922 imprisoned for having "sold" Normandy Eastern stupidly called Haute-Normandie nowadays), is forced to turn to cede Normandy Western (stupidly called Lower Normandy today, disregarding that dialect Norman Bass mean "servant") to Rollon. QED!
So: Remove this pseudo card, which is historically false, misleading and geographically. The (High) Normandy fortunately does not form part of the "Large" Paris. Thank you!
This request is justified and will not be debated. Shortly chaut me that this card is from a truncated administrator; tors when it fades in and withdraw the pseudo card.
Gwyonbach To Normandy

kustkohast õige kaart leida? suwa 15. juuni 2009, kell 13:14 (UTC)

:Samaväärset polegi. Ehk võiks asendada mõne viikingiretkede kaardiga.--WooteleF 15. juuni 2009, kell 14:22 (UTC)

Your card on the expansion of the Vikings ... (green) is false.

Siit peaks kuidagi viitama ka peale sõda meerikamaale sõiduks põmst kõlbmatute laevadega põgenenud eestlaste peale. /ilmsesti artikli nimeks ka viikingid, aga peaks olema siis kas täpsustusega või äkki jutumärkides?/ -- Ahsoous 17. jaanuar 2011, kell 01:41 (EET)

Kas sattusid üle pika aja raamatupoodi? ;)

Kas võiks olla ligilähedaselt nii:
 1944.a ja peale II MS-i läände põgenenud eestlaste jätkupõgenemist, väikeste alustega
 üle Atlandi ookeani, nimetatakse ettevõtmise ohtlikuse tõttu viikingiretkedeks,
 vt ka ISBN see-ja-see ?

suwa 17. jaanuar 2011, kell 21:25 (EET)

Uued leiud Salmes muudavad esimeste viikingite ilmumise aega ja see tuleks lisada. Vajalik kredibiilne lähtetekst, aga aimu saab nt. Visit Saaremaa lehelt:
Aastatel 2008 ja 2010 avastati Saaremaal Salmel kahe eelviikingi-aegse (u 750 pKr) neediridadena säilinud laeva jäänused koos luustike ja muinasesemetega. Kogu maailmas teeb leiu ainulaadseks neisse maetute suur hulk (kokku 41 langenud sõdalast) ja matuseinventari rikkalikkus. Salme matuselaevad on seni ainukesed omataolised Eestis ja nimetatakse viimaste kümnendite olulisemateks leidudeks viikingite uurimises. Nende laevade ainulaadsus ei ole oluline ainult Eesti kontekstis, vaid on suurt tähelepanu pälvinud nii Euroopas kui ka laiemalt maailmas. Võib öelda, et see leid on suisa ümber kirjutanud viikingiaegset ajalugu ja toonud päevavalgele uut infot viikingite sõjaretkedest.
Sama tuleks ka ingliskeelsele lehele lisada.
--d72 7. juuli 2021, kell 09:28 (EEST)

Vaata ka artiklit Salme laevmatused. Ursus scribens (arutelu) 7. juuli 2021, kell 12:07 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.visitsweden.com/VSTemplates/Page____48556.aspx
** In Viikingid on 2013-06-24 14:13:40, 404 Not Found
** In Viikingid on 2013-07-07 21:55:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:56 (EEST)


Arutelu:Korporatsioon Sakala

{{Hea artikkel}}
Mingi artikkel võiks seletada ka seda hüüumärgi kasutamist korporatsiooniga seotud mõistetes. Näiteks sobiks hästi artikkel [[hüüumärk]]--[[Kasutaja:Boy|Boy]] 18:33, 18 august 2005 (UTC)
Kultuurielu peatüki sisu võiks kokku võtta ja konkreetsete isikute lehtedele laiali jaotada. Korporatsioonileheküljele võiks jääda ainult kokkuvõte--[[Kasutaja:Boy|Boy]] 20:41, 18 august 2005 (UTC)
Oleks vaja need artiklid kuidagi kategoriseerida. Näiteks Üliõpilasorganisatsioonid, allkategooriatega Üliõpilaskorporatsioonid ja Üliõpilasseltsid (pluss mingi osa entiteete, mis mõlemast välja jäävad). --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 23:30, 18 august 2005 (UTC)
Suur osa yksikisikute kohta toodud andmetest peaks muidugi ka vastavates elulooartiklites olema. Kaalusin hetkeks, kas see osa yldse niimoodi parem poleks, aga siin on tõesti juttu põhiliselt nende Sakalaga seotud tegevusest, nii et las aga olla. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 19. august 2005, kell 20.55 (UTC)

Ajalugu on kärbitud, aga eraldi artiklit ajaloo kohta pole loodud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. november 2006, kell 19:36 (UTC)

*Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.6   |    november 1979   |   lk 2 --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 23:45 (UTC).

Korp! Sakala 70 ja sellest ajalehes "Võitleja"

Välja on võetud, et Tarmo Mölder aitas Sakalat taastada. Taivo 28. veebruar 2011, kell 16:20 (EET)
----
Kuldrebased kannavad kullast sirklit musta samettekli vasakul küljel. Esialgu välja, ses pole viidet.--Kyng 5. juuli 2011, kell 10:43 (EEST)
----
vil! Alfred Mõttus (1886–1941) – Eesti Vabariigi Haridusminister 1927–1928
vil! Friedrich Sauer (1881–1927) – asutajaliige, Eesti Vabariigi Haridusminister 1920
Villem Saarsen (1891–1982) – sõjaväelane, Sõjavägede Staabi II osakonna ülem
Andres Larka (1879–1942) – sõjaväelane ja Vabadussõjalaste üks juhte, kindralmajor, VR I/1

Nimetatud meeste liikmeks oleku kohta on kahtlused.--Kyng 28. november 2011, kell 16:43 (EET)
----
selle peal asetsevast visiirist kolme plüümiga

vabandan ette oma harimatuse pärast, aga kas sõna plüüm on eesti keeles olemas? --Iifar 28. oktoober 2011, kell 12:39 (EEST)

: Standardsesse sõnavarra see ei kuulu, aga kui näiteks korporandid seda tarvitavad, tuleb see lahti seletada. Kas see on prantsuse sõnast plume ('sulg')? Andres 28. oktoober 2011, kell 12:47 (EEST)

::Sellest prantsusekeelsest sõnast ta kindlasti tuleneb, kuid ma arvan, et "sulg" oleks kõigile arusaadavam.--WooteleF 28. oktoober 2011, kell 13:09 (EEST)
Miks on vaja Rein Helme, Rein Helme ja Albert Vilms välja visata? --Õli (arutelu) 13. detsember 2012, kell 13:33 (EET)
Kui Uluots oli rotalus, pole vist vaja teda siia panna. --Õli (arutelu) 13. detsember 2012, kell 16:46 (EET)
----
Võeti välja:
* vil! Peeter Helme (1978– ) – kirjanik ja ajakirjanik.
Kaniivel (arutelu) 21. september 2020, kell 16:27 (EEST)


Arutelu:Milton Friedman

Samuti kritiseerivad vasakpoolsed tema maksupoliitikat, väites, et selleks et üldse riik olla, peab riik teataval määral makse koguma. (Politsei, invaliidide eest hoolitsemine).
Kas Friedman väitis, et riik ei pea makse koguma? See oleks vastuoplus eelneva jutuga. Kas Friedman väitis, et politseid pole tarvis ja invaliidide eest pole riigil tarvis hoolitseda? Andres 04:14, 19 august 2005 (UTC)
Ei ole Friedman midagi sellist kunagi väitnud, ning nii konkreetne lause, kui kogu kriitika sektsioon on ise-enesest küündimatu. Eemaldan siit lähitulevikus kriitikaosa kuni keegi kirjutab midagi sisulist. --Seppo 30. jaanuar 2007, kell 00:53 (UTC)

Võtsin tsiteerritud osa välja. Andres 30. jaanuar 2007, kell 07:28 (UTC)
Teen ettepaneku, et ülevaade teaduslikust tegevusest ja poliitilistest seisukohtadest võiks eraldi alapealkirja all olla, mitte eluloos.ML 17. veebruar 2007, kell 10:16 (UTC)

Tegin ühiskondliku tegevuse jaoks eraldi alapealkirja. Teadusliku tegevuse kohta lisasin veidi infot juurde, kuid see on oma alapeatüki jaoks veel vahest liialt pealiskaudne. --Seppo 12. november 2007, kell 00:01 (UTC)
Kriitika lõigu osas olen nõus Seppoga, et see on endiselt nõrk. Siia võiks kirja panna kõigepealt sisulise, teoreetilise kriitika. Konkreetsete riikide head või halvad tulemused tasub võib-olla järgmisena ära nimetada, kuigi see ei olegi võib-olla hädavajalik niikaua, kuni artikkel tervikuna eriti põhjalik ei ole.ML 17. veebruar 2007, kell 10:16 (UTC)

Nõus mõlema märkusega. Kui oskad, pane käed külge. Andres 17. veebruar 2007, kell 10:30 (UTC)

"1977. aastast oli Friedman seotud Hoover Institutioniga Stanfordi ülikooli juures." – udune "oli seotud" tuleks asendada entsüklopeediliste faktidega. Mis teemaga ta seal täpselt tegeles, oli tal seal mingi ametikoht, mida seal saavutas? [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 30. märts 2023, kell 20:33 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ideachannel.tv/
** In Milton Friedman on 2013-06-24 12:24:29, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Milton Friedman on 2013-07-06 14:35:19, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:35 (EEST)


Arutelu:Korporatsioon Fraternitas Estica

Esimene Eesti (=mis see siis ka ei tähendaks, riiki ju polnud) korporatsioon Tartus või esimene eesti (=eesti rahvusest üliõpilaste) korporatsioon Tartus? --Oop 06:06, 19 august 2005 (UTC)

ikka väikese tähega "eesti"--Bioneer1 (arutelu) 11. juuli 2014, kell 22:10 (EEST)

Korporatsiooni nimi on Fraternitas Estica, miks siis ei või pealkiri olla "Fraternitas Estica"? Andres 3. oktoober 2005, kell 16.28 (UTC)

On olemas ka korp!! Sakala ja Rotalia. Pikema, kuid täpsema nimega tuleb lõpuks vähem segadust. - Urmas 4. oktoober 2005, kell 08.29 (UTC)

: Minu meelest ei ole "korporatsioon" nime osa. Selline mulje jääb koduleheküljelt. Pealegi tähendab fraternitas sama mis "korporatsioon". Sakala ja Rotalia puhul ma pole selles kindel. Andres 4. oktoober 2005, kell 08.47 (UTC)

::Paraku on. - Urmas 4. oktoober 2005, kell 08.52 (UTC)

Võrreldes
http://www.cfe.ee/album-esticum
ja Korporatsioon_Fraternitas_Estica#Asutajaliikmed on segadusi oi-oi kui palju...--Juhan121 (arutelu) 4. august 2014, kell 23:36 (EEST)
----
Tekst on täis kirjavigu ja ebaentsüklopeedilist õilmitsevat keelepruuki: "Sõjatandril viibis 20 kaasvõitlejat, kellest kaks jäid sinna igaveseks.", "ning nõndaviisi juhtus", "Kohtumised nendega olid ülimalt õpetlikud ja andsid kõigile kindlust juurde.", "Julgelt võib öelda, et nende poolt kättevõideldud positsioon oli see, mis võimaldas hiljem juba teistel konfraateritel võidukalt läbi murda", "Kuid mitte uhked ruumid ei tee Fraater Esticust – ka hingelt tuleb olla uhke oma korporatsiooni ja oma kodumaa üle. Oma liikmete kasvatustöö heade kommete ja isamaalise meele osas on ehk tänasel päeval veelgi olulisem kui kunagi varem." jne jne jne. Kogu tekst on kirjutatud organisatsiooni liikme vaatenurgast (ja tekitab kahtluse, et see on kuskilt toimetamata kopeeritud), mistõttu on selles arvukalt kohti, mis jäävad korporatsioonislängi tõttu tavalugejale arusaamatuks (nt mida tähendab "üldkommaani garanteerimine"). Artikkel tuleks läbi kirjutada neutraalsest vaatepunktist (nt miks peaks entsüklopeedia ülistama ühe hoone valduse üleminekut ühelt organisatsioonilt teisele suure võiduna? kas sama sündmust peaks artiklis "Eesti Televisioon" esitama korvamatu kaotusena eesti kultuurile?), rookida välja retoorika ja släng ning parandada õigekiri. --Ehitaja (arutelu) 8. november 2018, kell 21:22 (EET)


Malli arutelu:Riik/Riigi info arutelu

See mall kasutab .css faili. Täieliku kujunduse nägemiseks kopeeri failis Kasutaja:WikedKentaur/monobook.css olev oma kasutaja naha .css faili.

IMHO, sellise põhimõtte peale malli ehitada ikka küll ei või parem viidaata otse mallis tolle css-i peale - Ahsoous 27. august 2005, kell 10.12 (UTC)

: Selline kopimine on praegu vajalik ainult test-kujunduse nägemiseks. Hiljem lähevad nad saidi vaikimisi css-i (siis on nende oma css-i kopimine vajalik ainult siis, kui soovid tabeli tausta või lipu raami muuta erinevaks vaikimisi kujundusest). Põhimõte ongi selles, et igaüks saaks valida, kas kasutada vaikimisi värve või oma värve. --WikedKentaur 27. august 2005, kell 10.45 (UTC)

:: sorry, aga ma ei mõtlegi midagi isegi testkujunduse nägemiseks oma css-i kopeerima hakata - Ahsoous 27. august 2005, kell 10.54 (UTC)

kena, et keegi riigimalli arendab. pindala ja rahvaarvu lahtrite kohta pakuks välja sellise variandi:
Pindala• Maailmas• % vett                	km²
Rahvaarv ()• Maailmas• Rahvastiku tihedus	in/km²
Eserb 10:32, 19 august 2005 (UTC)

Pindala alla pole vaja vee % panna. See näitaja on mittemidagiütlev ja vaieldav. - Urmas 11:17, 19 august 2005 (UTC)
hea algatus.
Piltide koodi "ehitamise" asemel võiks parem olla kui kasutaja ise paneb pildi koodi. Näiteks (enamus) asendikaardi pildid on 250px laiad, praegune 290px venitab neid. + nende piltide nimed ei ole "standardi järgi" osad pildid on eesti vikis olemas ja eesti keelsete nimedega, teised on Commonsist. jne.
Ei teeks vist paha ka enne kusagil kokku leppida mida seal infotabelis kõik olema peaks ja kus, muidu on selle malli sättimine iga idee järel parajalt töömahukas --TarmoK 21. august 2005, kell 10.32 (UTC)

:Mina küll arvan, et tegeikult peaks siia tabeli malli sisse kirjutama kõik võimalikud ja võimatud asjad ja teha nii et, kui on olemas siis seda ka näidatakse, muidu lihtsalt lahtrit pole -see jätab miskite lisanduvate ideede puhul kõvasti tööd ära - ja tõesti võiks kätte võtta ja kirja panna, mis imeasju selles tabelis üldse keegi näha tahab (ja muide mida rohkem asju tabeli mallis kirjas on seda väiksem on oht, et tuleb neid sadu artikleid muutma hakata, nii et mallis võiks see veeprotsent täiesti olemas olla, iseasi, kas see ka kasutusele võetakse). Teiseks vb jään küll hüüdjaks hääleks kõrbes, aga arvan, et tabelil peaksid olema jooned ja ka miski taustavärv, (need täiesti valged lehed hakkavad lõpuks närvidele käima). - Ahsoous

:: Ei poolda kõige toppimist ühte tabelisse. Paneksin n.ö. peatabelisse enamvähem need andmed mis praegu on kasutusel ja muud andmed, näiteks veeprotsent, GDP jne omaette tabelitesse mis oleksid siis vastava alallõigu (loodus, majandus) juures. Muidu tuleb see tabel ütlemata pikk ja usun et enamuse lugejate jaoks jääksid sellised andmed ka ebahuvitavateks.

:Infotabelis võiks olla võimalikult vähe välju. Samas rahvus-linnud-loomad on veel üks kahtlane väli, mida kas panna või mitte infotabelisse?

:: mina teeksin omaette tabeli sümbolitele (välja arvatud lipp ja vapp) ja paneksin selle siis sümbolite lõigu kõrvale. Sinna ka deviisi ja hümni, mis praeguses (pea)tabelis on. ... Lisaks on olemas veel rahvuskivid, rahvusvärvid jne. (need kõik võib siis teha selle if defined "meetodiga") --TarmoK 24. august 2005, kell 12.45 (UTC)

::: Need ju saadki panna selle If defined-iga ja miks ma arvan, et taolisi välju võiks võimalikult rohkem defineeritud olla, on see, et siis äkki peaks miskit teksti sulepeast välja imema, vaid paned selle lihtsalt infotabelisse lühidalt ja konkreetselt kirja ja näiteks väga imelikult mõjuvad taolist laadi artiklid nagu oli siin (tegelt ka on) Esimene maailmasõda kus lisaks praegu olemasolevale tekstile oli olemas veel üks link Mata Hari..... Praegu on näiteks olukord, et äkki keegi tahaks lisada artiklisse Grenada, et rahvuslind on grenada manteltuvi aga pole midagi teha - jääb ära....- Ahsoous 24. august 2005, kell 08.12 (UTC)

:::: Esiteks teha tabel kus on kõik väljad määratletud ei ole minu arust hea, sest nii tuleb tabel kohutavalt pikk ja kaob ülevaatlikus. info muutub infomüraks (Lugeda näiteks kõiki rahvuslinde,loomi,värve jne enne kui leiab lõpuks näiteks interneti domeeni nime ei ole mitte just kõikse meeldivam)

:::: Teiseks on raskem (lugejal) mõista miks ühel lehel on 50-100 rida info andmeid ja teisel vaid 15. Kaob ühtluse tunne artiklite vahel.

:::: On hea meeles pidada milleks sellised infotabelid üldse on olemas: et kiiresti ja selgelt saada ülevaadet, kuid kui üks tabel ühel lehel on üht moodi ja teisel teistmoodi siis seda ei juhtu. Infotabelis peaks olema väljad mis on enamus seda infotabelit kasutavate artiklite puhul võimalik täita. sedasi abistavad nad lugejat ülevaate saamisel ja artiklite võrdlemisel --TarmoK 24. august 2005, kell 12.45 (UTC)

:::: Kõike infot saab kirjutada artiklisse, nii et näiteks selle rahvuslinnu võib lisada "sümboolika" alla. (ja kui saab tehtud sümboolika infotabel siis võib selle sinna ka lisada, ja niikuinii on hea lisada artilisse paar sõna teksti näiteks millal rahvuslind määrati ja näiteks miks just see lind) --TarmoK 24. august 2005, kell 12.45 (UTC)

::::::Ainuke viga on selles, et pahatihti nagu artiklit ennast polegi, ja sellise suhtumisega võib juhtuda, et infot isegi mitte ei lisandu ning ka artiklit lõpuks ei tekigi. - Ahsoous 30. august 2005, kell 00.43 (UTC)

::::::: Ei mõista, mis "raskus" on seda infot lisada artiklisse? Malli kasutamine on "keerulisem" kui lihtsalt artiklisse kirjutamine (peab vaatama mis reale kirjutada, kuidas vormistada jne.) --TarmoK 30. august 2005, kell 07.23 (UTC)

:::::::: Lase aga edasi, kui sul juhuslikult peaks olema vaja ühte faktikildu paarikümnelehelisest tekstist siis aga otsi seda sealt, eriti kui seda polegi ja kui sa ütled et tekstile on lihtne lisada, siis nu lisa see eespool toodud kild vastavasse artiklisse, tahaks näha kuidas sa seda sina poogid ja siis muidugi keegi kolmas vaatab, et keegi on lolliks läind ning otse loomulikult koristabab selle sealt ära, seetõttu jätan mina parem maade artiklitele üleüldse igasugused lisandused ära, kuna artikleid ei ole, samas infotabelisse oleks neid väga lihtne lisada. - Ahsoous 30. august 2005, kell 08.49 (UTC)
Kas Iseseisvus kirjutada malli sisse või jätta en.wiki eeskujul lahtiseks, nii et sinna saaks iga riigi puhul eraldi kirjutada: Iseseisvumine, Taasiseseisvumine, Moodustamine mis iganes? --WikedKentaur 23. august 2005, kell 19.17 (UTC)

Vast pigem lahti jätta, siis ehk saab sama malli kasutada ka kolooniate kohta - Ahsoous 30. august 2005, kell 08.49 (UTC)
Üks asi mis IMHO peaks veel kindlasti tabelis olemas olema on RKT (või SKT) inimese kohta, võiks olla ka näiteks linnarahvastiku osakaal - Ahsoous 30. august 2005, kell 00.43 (UTC)

ja mulle meeldiks näha metsa % pindalast --TarmoK 30. august 2005, kell 07.23 (UTC)

: nu riigi majanduse kohta käivaid andmeid võiks ikka tabelis ka olla ja need on vast kõige arusaadavamad konkreetselt arvutatavad suurused - Ahsoous 31. august 2005, kell 08.25 (UTC)
ma ei tea, aga riigi kohta käivate andmete esitamist alustaksin mina mitte pealinnast vaid pigem pindala, rahvaarv, pealinn, keel(ed), iseseisvus, riigikord, riigipea, valitsusjuht, (RKT või SKT), rahaühik, siis need vööndid ja tunnused.... - Ahsoous 30. august 2005, kell 08.49 (UTC)

juhul kui vähemalt kahe kasutaja arvates tuleks, mingi väli veel kindalsti riigi võtmeandmete hulka (infotabelisse) lisada või tabelist maha võtta, siis läheb vastav väli hääletusele. Vastasel juhul läheb mall sellisena käiku nagu on. --WikedKentaur 30. august 2005, kell 19.26 (UTC)

: Minu meelest ei ole üldse hea, et malliga paika pannakse, millsed andmed peavad olema. See ikka oleneb riigist. Näiteks mõne riigi puhul on tarvis riigipea ja valitsusjuhi kõrval mainida veel mõnda ametikohta. Andres 1. september 2005, kell 19.45 (UTC)

::Riigijuhtide(halduride jms) tiitleid ja vastavaid nimesid võib lõpmatuseni panna eraldades need -ga.--WikedKentaur 1. september 2005, kell 20.16 (UTC)

::: tabeli värvist, Kusagil mujal tuli see juba jutuks, et peaks tegema selle CSS stiilidega, sedasi saab igaüks seda oma äranägemise järgi enda jaoks muuta + sobib erinevate "nahkadega"

: Ei leinud vastavat varasemat CSS arutelu. Aga kas sa mõtled vastava CSS stiili lisamist hiljem saidi üldisesse .css faili?

::: Nu kuule, kui tabel on defineeritud näiteks style="background:#ffffff;" ei ole siin pärast css-iga midagi teha - Ahsoous 24. august 2005, kell 08.12 (UTC)

:::: CSS-i võib määritleda inline-ina (see style="..." variant) või siis klassidena ja eraldi seisva CSS-failina. Võimalik et ei väljendanud end piisavalt selgelt et pidasin silmas just seda viimast varianti. kuid enne kui hakata neid klasse tegema on hea üks variant valmis teha nende
inline stiili määratlustega ja siis kui kokkuleppe olemas, saab need "tõsta" CSS-i faili --TarmoK 24. august 2005, kell 12.45 (UTC)

:: Mis puutub "valgetesse lehtedesse" Ahsoous, siis kirjuta need täis, läheb kirjumaks :o) Sisu vähesus "paneb" selle valge domineerima --TarmoK 23. august 2005, kell 08.29 (UTC)

::: Nu kuule, kui tabel on defineeritud näiteks style="background:#ffffff;" ei ole siin pärast css-iga suurt midagi teha ja kui üldiselt ma mõtlesin tabeli kerge taustavärvi andmist ikka päris tõsiselt kahel põhjusel a) paremaks eristamiseks b) siis praktiliselt jääb ära vajadus selliste mallide nagu piltraamiga või mis ta nüüd oligi (äkki enam ei mäleta?) kasutamiseks - Ahsoous 24. august 2005, kell 08.12 (UTC) nu 'toccolors' on igal juhul mõistlik lahendus -Ahsoous 24. august 2005, kell 08.21 (UTC)

:::: toccolors ongi klass mis on määratud CSS-failis, eri "nahkadele" erinevalt.

:::: nagu varem mäletamist mööda kirjutasin oleks parim variant teha see lipu piirjoon CSS-i klassiga ja siis kes ei soovi äärejoont võivad selle ära muuta oma CSS-i failiga --TarmoK 24. august 2005, kell 12.45 (UTC)

:Tabeli lõplik kujundus peaks ilmselt olema enam-vähem sarnane juba olemasoleva haldusüksuse malliga  (Kasutaja:TarmoK/tmplTest).   --WikedKentaur 23. august 2005, kell 19.10 (UTC)
Mida tuleks veel malli kujunduses ja vastavates css class'ides muuta?
Vasakus tulbas olevalt tekstilt paks kiri maha võtta? --WikedKentaur 27. august 2005, kell 10.37 (UTC)

"Telefon" välja kirjutada. Andres 31. august 2005, kell 05.26 (UTC)

Seal, kus on ROK-i kood, ei ole link ROKile kõige parem. Peaks midagi konkreetset olema. Andres 31. august 2005, kell 05.28 (UTC)

: Äkki siis rahvuslikule olümpiakomiteele? (See võib muidugi tülikaks kujuneda, neid artikleid ju pole ja ilmselt niipea ka ei teki, aga äkki võiks) - Ahsoous 31. august 2005, kell 08.17 (UTC)

:: Pean silmas artiklit ROKi maakoodide kohta. Andres 1. september 2005, kell 19.45 (UTC)

:: Aga jah see tabeli viimane rida on suhtkoht raskesti loetav... äkki siiski eri ridadele viia - Ahsoous 31. august 2005, kell 08.29 (UTC)
Et midagi arvata, tahaks näha konkreesel näitel artikli tekstis, kuidas mall töötab. Andres 31. august 2005, kell 05.29 (UTC)

Mall koos Eesti artikli algusosaga Kasutaja:WikedKentaur/tmpEesti --WikedKentaur 1. september 2005, kell 19.30 (UTC)

Esimeses variandis on tabel enne teksti, teises teksti kõrval. Kui see tabel on teksti kõrval, siis ta on liiga lai, laiem kui eelmine tabel. Andres 1. september 2005, kell 19.45 (UTC)

* Riigi omakeelne nimi saab olla kuni viies erinevas keeles LAV
* Lipp peab olema
* Vapp võib puududa, kuid vapi pilt peab sel juhul viitama tühjale pildifailile Prantsusmaa

https://et.wikipedia.org/wiki/Malli arutelu:Riik/Riigi info arutelu


Kasutaja arutelu:Peep

Hello. I'm a steward. A new policy regarding the removal of "advanced rights" (administrator, bureaucrat, etc.) was adopted by community consensus recently. According to this policy, the stewards are reviewing administrators' activity on wikis with no inactivity policy.

You meet the inactivity criteria (no edits and no log actions for 2 years) on etwiki, where you are an administrator. Since that wiki does not have its own administrators' rights review process, the global one applies.

If you want to keep your rights, you should inform the community of the wiki about the fact that the stewards have sent you this information about your inactivity. If the community has a discussion about it and then wants you to keep your rights, please contact the stewards at :m:Stewards' noticeboard, and link to the discussion of the local community, where they express their wish to continue to maintain the rights, and demonstrate a continued requirement to maintain these rights.

We stewards will evaluate the responses. If there is no response at all after approximately one month, we will proceed to remove your administrative rights. In cases of doubt, we will evaluate the responses and will refer a decision back to the local community for their comment and review. If you have any questions, please contact us on :m:Stewards' noticeboard.

Best regards, Rschen7754 22. august 2014, kell 07:30 (EEST)


Arutelu:NASA

Huvitav kui paneks siia kirja, et NASA allub ametlikult NROle ning organisatsiooniliselt NSAle kaua seda siin hoitakse enne kui mõni "poliitiliselt  korrektne"  toimetaja selle siit igaks juhuks  kustutab.

Milles on probleem? Kui see informatsioon on salajane, siis kust me seda teame? Saame ainult viidata allikale, milles seda väidetakse. Kui see on avalik, siis võime selle lihtsalt kirja panna. Andres 21. august 2005, kell 12.38 (UTC)
Info on ametlikult salajane kuid mõned NASAst lahkunud isikud on sellest rääkinud.
valitsus lubas nad kinni panna kui nad suud edasi paotavad ja nad  nüüdsest hoiavad suu kinni aga lind juba väljus puurist...
pealegi rõhuv enamus asjadest mida NASA ülesse viib kuulub NROle või NSAle. Kõik NASA töötajad annavad vaikimisvande ehk oma tööst mitte rääkimisekohustusele mis on kirjutatud NSA blanketile - muideks olen ise sellist texti näinud.  makruss 21. august 2005, kell 13.01 (UTC)

: Sellisel juhul saab asjast rääkida ainult viitega konkreetsetele allikatele. Andres 21. august 2005, kell 19.37 (UTC)

Võtsin vana logo ära, sest see on eksitav. NASA logo küll üldiselt ei või kasutada, aga millegipärast inglise wikis on ta olemas. Siim 15:54, 19 august 2005 (UTC)

Kui kirjutada vana logo alla, et see on vana logo, siis eksitavus kaob ära. Andres 21. august 2005, kell 12.38 (UTC)
---
miks ei tohiks ?  kui ma õieti mäletan siis on USA valitsus asutuste regaaliate kasutamine visuaalsete abivahendite ja  õppematerjalidena kasutamien lubatud juhul kui teda ei modifitseerita ja ei esineta tema nime all - ehk siis kui kopid nasa logo ja näitad kõigile kas arvutis või paberile trükituna, et "näete see on NASA logo" oled tubli kui aga paned selel  logi kirjapäisese või tikid oma pluusile ja siis ütled, et "mina kui nasast olev inime " võetakse sul munad kõvasti pihku ... ahhjaah pappi ka ei tohi teenida sellega, kui ma NASA peakorteris olin aadressiga 330 E Street SW, Washington DC siis seal oli kaupluses selle kohane silt lausa üleval.
--makruss 20. august 2005, kell 03.12 (UTC)

Makrussil on õigus. Logosid, kaubamärke, patenteeritud nimesid jmt võib eksponeerida; veelgi enam - selleks nad ongi, et neid eksponeeritaks. Fair use tähendab seda, et nendega ei tohi mingeid "trikke" teha või ebaausalt kasutada. Sama käib muide ka kaubapakendite kohta (raamatu kaaned, plaadiümbris), postrite jm reklaam-materjali kohta, filmide trialite kohta jne jne. Kui neid kasutada ausalt, ilma modifitseerimata ning arusaadava viitega sellele, mida see logo või märk esindab, siis on kõik korras. Veelgi enam: logo või märgi omanik on lausa õnnelik. --Lulu 20. august 2005, kell 08.09 (UTC)

: Kui nii, siis ei saa ma aru, miks see Commonsist ära kustutati. Siim 20. august 2005, kell 09.34 (UTC)

:: Commonsis on ainult vabalt kasutatavad pildid. Inglise vikis on see logo kasutusel fair use'i alusel. Andres 21. august 2005, kell 12.38 (UTC)

Ega ilmaasjata NASAt dešifreerita Never A Straight Answer ehk siis Ei Kunagi Otsest Vastust ;-))  --makruss 20. august 2005, kell 10.37 (UTC)

Selle võib  artiklisse kuskile kirja panna. Andres 21. august 2005, kell 12.38 (UTC)

: Korrektne käsitlus on siin: http://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Manual_of_Style_%28trademarks%29 --Lulu 20. august 2005, kell 10.53 (UTC)

: Mulle jääb asi ikkagi segaseks. Andres 21. august 2005, kell 12.38 (UTC)
lähtudes USA praktiseeritav pretsetendi süsteemi paneme logo ülesse ja kui NASA kurja kirja  ei saada siis las ripub ;-)   makruss 21. august 2005, kell 12.57 (UTC)

Mis siin segast on? Aspiriin on on näiteks samasugune kaubamärk nagu NASA logo. Kaitstud on need märgid (™ © ®) muidugi, aga kaitse tähendab seda, et neid ei tohi VALESTI kasutada. Kui jutt on ikka tõepoolest aspiriinist või NASA-st, siis loomulikult võib ja tulebki neid kasutada. --Lulu 21. august 2005, kell 13.07 (UTC)

: Segane on see, mida Vikipeedia lugejad sellega teha tohivad. Andres 21. august 2005, kell 19.37 (UTC)

Muide, USA luureorganisatsioonidest peaks rohkem ja asjalikumaid artikleid olema. Vaatasin praegu kohta : http://www.intelligence.gov/0-glossary.shtml#top luureterminitest ja -definitsioonidest; see on ametlik USA valitsuse sait ning sealt võiks vabalt kasutada materjali artiklite alustamiseks. IMHO, kui alustada kuulujuttudest ja vandenõuteooriatest, siis asja juurde ei jõuagi. --Lulu 21. august 2005, kell 13.07 (UTC)
tuttav lehekülg ;-) aga mul on praegust raamat tõlkimisel nii-et siin saab ainult  olla kui tööl mõni vaba hetk ja neid artikleid lihtsalt ei jõua nii nagu tahaks ja peaks kirjutama - kuigi selle teema sees elanud nii alates 1979a
kuulujutud on ühe luureasutuse parim info hankimise viis - alustad kuuluka jälitamist ja leiad parimat infot mida papi eest saab ning vandenõu teooriatel on kombeks aja jooksul tihtipeale faktideni jõuda ...
makruss 21. august 2005, kell 13.13 (UTC)

Vandenõuteoreetikud on tihti kergelt haiged inimesed, kellel on liiga hea fantaasia ning liiga kahtlustav iseloom. Mõnikord on nendes lugudes ka terake tõtt, aga entsüklopeediaartikleid ei saa üles ehitada vandenõuteooriate alusel. Ma ei taha väita, et neid ei võiks artikleis mainida, aga nad ei tohi moodustada artikli põhisisu. Peale selle ei tohi vandenõuteooriaid kunagi faktide pähe esitada, vaid tuleb selgelt kirjutada, et nii arvab vaid teatud seltskond. Siim 21. august 2005, kell 13.27 (UTC)
kahjuks on keskmine poliitik tunduvalt haigem kui keskmine vandenõuteoreetik makruss 21. august 2005, kell 15.18 (UTC)

: Õnneks oleme meie siin tervemad ja tublimad mõlematest. Ehk nagu Oop ytles: artikkel tuleb teha nii neutraalseks, et endal ka imelik hakkab. --Lulu 21. august 2005, kell 15.24 (UTC)

Julgen väita, et siin on tõlgetega rappa mindud. Kõiki USA riiklikke asutusi Administration on siiani tõlgitud kui amet, ametid. ENSV-s olid mingid valitsused igal pool
NASA - National Aeronautics and Space Administration
Aktsepeeritavad tõlked oleksid:
(USA) Riiklik Lennundus- ja Kosmoseamet
(USA) Riiklik Aeronautika- ja Kosmoseamet
Kõigi järgmiste kohta ütleks väldi (kuna termin ja definitsioon ei edasta algset mõistet):
Riiklik Aeronautika- ja Kosmosevalitsus
Riiklik Aeronautika ja Kosmose Administratsioon
Riiklik Lennundus-ja Kosmoseagentuur
Aeronautika ja Kosmose Rahvuslik Administratsioon
LauriKreen (arutelu) 26. oktoober 2021, kell 17:53 (EEST)

100% nõus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. oktoober 2021, kell 13:17 (EEST)

Kus täpsemalt on iga administration tõlgitud seni ametiks? Minu mulje on, et USA valitsusasutuste nimedest enamiku tõlkimisel kindlat tava eesti keeles pole. Sõna "kosmosevalitsus" on selle asutuse nimes kasutanud näiteks TEA entsüklopeedia ja "Väike entsüklopeedias". Vt ka Arutelu:Riiklik Ookeani- ja Atmosfäärivalitsus.

Mismoodi "ei edasta algset mõistet"? Tõlkevastena iseenesest on "valitsus" ja "administratsioon" ju vastupidi täpsemad. Sellest lähtuvalt saaks neid sõnu ka eelistada. Sisuliselt samas vist pole erilist vahet, kas nimetada NASA-t valitsuseks, ametiks või agentuuriks.

Asutuste nimetustes kasutati sõna "valitsus" ka enne ENSV-d, vt näiteks Teedeministeeriumi allasutuste loetelu. Pikne 27. oktoober 2021, kell 19:02 (EEST)


Arutelu:Kiiev

(Lipust ja vapist) Miskipärast on minul selline mulje, et see peaingel Miikael nagu peaks otse vaatama - Ahsoous 20. august 2005, kell 10.43 (UTC)

Kiievi linnavalitsuse portaal (link ukraina vikis) annab sama kujutise, mis Geraldika.ru. Ukraina viki aga mitte. Samas on Geraldika.ru-s vappide kujutised tihti ebatäpsed. - Urmas 20. august 2005, kell 10.48 (UTC)

Elanike arv  2 679 500 (2007) [[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 9. oktoober 2007, kell 17:40 (UTC)
''elanikke = 2 720 800 (1.08.2007)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. märts 2008, kell 16:58 (UTC)
| elanikke = 2 698 900 (2008) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. detsember 2009, kell 09:19 (UTC)

Kas mitte ei peaks olema Lõbed? On ju ka Štšek, mitte Štšiek. Andres (arutelu) 26. veebruar 2014, kell 09:04 (EET)

Oleneb sellest, kuidas vanavene jätti edasi anda: kas e-na, ie-na või ä-na. Лыбѣдь oli just selle jätiga (ѣ), Щекъ oli aga tavalise e-ga. Tänapäeva vene keeles on ѣ asemel e, ukraina keeles on i. Aga Kiievi-Venes ju räägiti vanavene keelt (роусьскъ). Fiu-Vro (arutelu) 10. märts 2014, kell 16:02 (EET)

Miks ajaloo osa 1686. aastaga ära lõpeb? [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 18. september 2015, kell 11:08 (EEST)

Miks kasutatakse jätkuvalt venepärast kirjapilti kui ukraina keele transkriptsioonireeglite https://et.wikipedia.org/wiki/Ukraina_keel järgi peaks olema Kõjiv? --176.46.19.102 18. jaanuar 2017, kell 03:03 (EET)

Kiiev on eksonüüm (välismaa koha eestikeelne nimi). Keelekorraldajad soovitavad seda põhinimena. Õige on ka Kõjiv. Ma lisasin ukrainapärase nime ja transkriptsioonid. Venepärane nimi (vene-eesti transkriptsiooni järgi) ei ole Kiiev, vaid Kijev. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2017, kell 09:20 (EET)

: Kiiev on vene keele häälduspärane kirjapilt, eestikeelne nimi see küll ei ole. Eestikeelne kohanimi on nt Kroonlinn või Ojamaa. --176.46.19.102 18. jaanuar 2017, kell 10:01 (EET)

:: Kiievi nimi ajal, kui eestlastel sellega esimesed kokkupuuted tekkisid, oli Киѣв, jätiga - Ѣ, mida hääldatakse just ie. Vt https://et.wikipedia.org/wiki/%D1%A2 Seega Kiiev on otse vene keelest võetud kirjapilt. --176.46.19.102 18. jaanuar 2017, kell 10:31 (EET)

:::: Jah, vene keelest on võetud just hääldus, mitte kirjapilt, aga minu meelest see ei tähenda, nagu poleks tegu eestikeelse nimega. Analoogne näide on "Pariis", mille hääldus on võetud saksa keelest, kirjpilt on aga puhteestikeelne. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2017, kell 15:28 (EET)

::::: Võimalik, et kõiki õigekirjareforme ei ole mõtet hurraaga kaasa teha, aga ÕSi järgi pole Kõjiv mitte alternatiivne, vaid paralleelne kuju. Määratluses peaks siis vist olema vähemalt "Kiiev ehk Kõjiv" või lausa "Kõjiv ehk Kiiev"... Minu meelest võiks püüelda entsüklopeedias n-ö autentsete vormide eelistamise poole, kui see ei vähenda informatsiooni leitavust või väga oluliselt loetavust. --Kamma (arutelu) 5. märts 2022, kell 10:42 (EET)

:::::: Paralleelset kuju (rööpnime) märgib võrdusmärk, mida viimases ÕS-is Kiievi juures ju pole, vrd Vaasa = Vasa. "Kõjivi" eelistamise kahjuks räägib see, et seda ei kasutata tegelikult peaaegu üldse.

:::::: Uutest kohanimemuganditest keelekorraldajad küll hoiduvad, juba kinnistunud eksonüüme samas üldiselt ei peeta vajalikuks tõrjuda. Pikne 5. märts 2022, kell 17:04 (EET)

::::::: Juhtivkeelekorraldaja soovitab just eelistada Kõjivit, sj Sõnaveebis on märgitud kaks nimekuju täissünonüümidena. Samas on minu meelest küsimus laiemalt autentsete vormide eelistamises entsüklopeedilises tekstis. --Kamma (arutelu) 10. märts 2022, kell 14:59 (EET)

::::::::Minu tuttav lööb mind ehk panni vm relvaga, kui teda Galina asemel Halinaks kutsuma hakkan... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 10. märts 2022, kell 15:08 (EET)

::::::::Ma ei näe Peeter Pälli Päevalehe loos soovitust eelistada Kõjivi Kiievile. Ta ütleb, et linn on "Kiiev", mille ukrainakeelne variant on eesti transkriptsioonis "Kõjiv", kasutades seda näitena õ/i häälduse kohta ukraina keeles. Vikipeedia peaks olema nimekasutuse peegeldaja, mitte keeleuuendaja. Isegi kui Pällil oleks taoline soovitus, siis võiks sellega arvestada, kui mõlemad nimed on enam-vähem samavõrra tuntud, aga reaalses nimekasutuses on Kiiev ülidomineeriv. --Minnekon (arutelu) 10. märts 2022, kell 17:40 (EET)
Kuni 2009. aastani kehtinud ukraina-eesti transkriptsiooni järgi aga veel ka Kiiv.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. jaanuar 2017, kell 09:41 (EET)
----
Lisati Kiievi linnarajoonide nimekiri. Osade linnaosade nimed ei ole korrektselt translitereeritud. Velirand (arutelu) 25. veebruar 2022, kell 21:35 (EET)


Arutelu:Suur kirikulõhe

Kristlikus maailmas oli 5 patriarhi, kes asusid viies linnas: Aleksandrias, Antiookias, Konstantinoopolis ja Roomas.
Saan kokku 4 linna.--Boy 20. august 2005, kell 16.28 (UTC)

kui Rooma patriarh hakkas usku võõraid ideid sisse tooma. Põhiliseimaks neist ideidest oli Rooma patriarhi ülemvõimu kehtestamine ülejäänud kristliku Kiriku üle
jne...arvan, et katoliiklased näevad asju natuke teises valguses.--Boy 20. august 2005, kell 16.40 (UTC)
----
Kristus oli määranud enda järeltulijaks Peetruse

Idakirik seda ei tunnista. Andres 21. august 2005, kell 18.05 (UTC)
----
Tegelikult pole päris täpne siin öelda "idakirik", sest vanad oriendikirikud olid juba varem eraldunud. Andres 21. august 2005, kell 18.08 (UTC)
? Enne ? Suurt kirikulõhet kehtis kristlikus kirikus apostlite poolt määratud hierarhia:
hieraria jätkus ikka ka pärast kirikulõhet.
-----
Uues Testamendis ei ole mainitud hierarhiat: mõisteid 'vanem' (kreeka k. presbyteros), 'ülevaataja' (episkopos -> piiskop), 'karjane' (poimenes -> 'pastor') kasutatakse vaheldumisi samas tähenduses. Seega on (vähemalt mõnede arvates) ka küsitav, kas piiskop-patriarh-preester hierarhia on ikka apostlite poolt määratud. Pigem tekkis see veidi hiljem kiriku ühtsuse hoidmiseks. (Jerome =Hieronymos?, Commentarius in epistulam Pauli ad Titum 1:5)

ja, õige aga see on teine teema millega tegelege algkiriku juures, mitte siin.--Ats 8. märts 2007, kell 12:38 (UTC)

: Vastuväide puudutab seda lauset: Kirikulõhe ei muutnud kristlikus kirikus apostlite poolt määratud apostellikku järjepidevust ega hierarhiat
Andres 9. märts 2007, kell 07:44 (UTC)
----
Taastasin neutraalsuse vaidlustuse:
Kristus oli määranud enda järeltulijaks Peetruse

Õigeusu kirik pole kindlasti sellega nõus. Andres 9. märts 2007, kell 07:50 (UTC)
Rooma patriarhid hakkasid teistelt patriarhidelt allumist nõudma

Võib-olla ei ole katoliku kirik sellega nõus. Andres 9. märts 2007, kell 07:50 (UTC)
Õigeusu ja katoolne kirik on ühe -Peetruse- aluse peal (siin pole probleemi, konflikt on kolmainsuses) ja mingi võibolla päeast vaidlustust ei paneks. Muidugi on see rooma-kiriku ajaloost võetud. Ei ole põhjust vaidlustada!--Ats 9. märts 2007, kell 09:25 (UTC)

See, et Peetrus on kiriku alus, on vaidluse all. Õigeusu järgi see nii ei ole. Andres 9. märts 2007, kell 09:53 (UTC)
kuidas siis patriarh oma võimu saab? =apostellik suktsessioon. see on teise artikli küsimus (algkristlus)--Ats 9. märts 2007, kell 16:50 (UTC)

Suureks skismaks võidakse nimetada ka aastatel 1378-1417 toimunud katoliikluse lõhenemist kaheks ja lõpuks kolmeks kirikuks, millel kõigil oli oma paavst.

See peaks minema eraldi leheküljele. Andres 21. august 2005, kell 18.07 (UTC)

Aga seda poleks tohtinud ka lihtsalt välja võtta. Asi on selles, et kui keegi seda selle pealkirja alt otsib, siis ta ei leia. Andres 9. märts 2007, kell 07:47 (UTC)

: Nüüd ongi siis nii, et Urbanus VI juurest tuleb link siia, aga siin on praegu juttu ainult 11. sajandil toimunud lõhest ida- ja läänekiriku vahel. -- Toomas 5. september 2007, kell 16:55 (UTC)


Arutelu:Columbia ringkond

Pentagon asub alevikus nimega Pentagon City mis paikneb Arlingoni linnas Virginia osariigis. Algselt Pentagon tõesti paiknes DC-s kuid mingi haldus reformi käigus anti jõetagune osa Virginia osariigi haldusse ning moodustati linn nimega Arlington ning selles linnas on eraldi haldusüksus mille nimeks on Pentagon City umbes nagu Tallinnas on Mustamäe. makruss 21. august 2005, kell 06.33 (UTC)

kui sa nati uurid siis Arlingtoni linna pole üldse olemas (county pole mitte linn) teine asi on muidugist see et Pentagoni posti saates ei saadeta seda mitte Virginia osariiki vaid D.C-sse (postiteenistuse eripära). Ja kolmandaks olnuks sul lihtsam olnud kirjutada siia artikli alguse kohe esimeseks reaks #REDIRECT [[Washington]] mitte tekitada sisult teist ja ka kolmandat samasugust artiklt. - Ahsoous 21. august 2005, kell 07.01 (UTC)

: Pentagoni postiaadress on The Pentagon, Washington, DC 20301

Eesti keeles on kaks erinevat kohanime: "Columbia ringkond" (haldusüksuse nimi) ja "Washington" (linna või linnastu nimi). Linnastu ("Suur-Washington", ''Greater Washington'') asub osalt Marylandi, Virginia ja Lääne-Virginia osariigi territooriumil. Seega on "Washington" kahemõtteline, sest ta võib tähendada nii Washingtoni linna halduslikus mõttes kui ka Suur-Washingtoni.
Arvan, et artiklis "Columbia ringkond" võiks rääkida ainult ringkonnast, artiklis [[Washington]] aga linnast. "Suur-Washington" võiks ehk olla eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. august 2005, kell 13.14 (UTC)

Täpsustuslehekülg on üles ehitatud nii, nagu oleks artikli pealkiri "Washington" või nagu Washington oleks siia ümber suunatud. Andres 21. august 2005, kell 13.19 (UTC)
LääneVirginia jääb nüüd küll suht kaugele mis puutub aga nn suurde washingoni siis Washington asub konkreetselt AINULT District of Columbias - mis puutub naaberosariikidesse siis mõni dekaad umbes tagasi oli haldus reform mis andis osa DC piirkonnast tagasi Virginia osariigile täpsemalt Alexandria linnale - Alexandria linn moodustas sellest osast haldus üksuse mille nimeks on Arlington - johtuvalt USA haldus jagamise eripärast nimetakse seal kõiki haldusüksusi countydeks kuid osad countyd on linnad tegelikult ehk nad piirduvad täpselt selle linna piiridega - põhjus selleks on föderaalne maksuamet kes soovis asjaajamist lihtsustada ...
elasin ise Washingtons ja tegis seal tööd asjaajajana ning minu otsese töö profiili sisse kuulus selleiste asjade teadmine ...  makruss 23. august 2005, kell 10.50 (UTC)

USA county on eesti keeles "maakond". Andres 23. august 2005, kell 16.22 (UTC)
äkki vald hoopis ?  makruss 24. august 2005, kell 17.04 (UTC)

County tõlgitakse jah tavaliselt maakonnaks... Ehkki Eestis on maakond esimese järgu haldusyksus, USA-s aga teise järgu oma, nii et siis nagu rohkem valla moodi. Eks geograafid neid asju jagavad. Mingi loogika siin ju on: kui osariigi tasemelt vaadata (mis nagu veidi paremini Eesti mõõtkavasse sobitub), siis jah, osariigi-siseselt esimene järk. Aga et linn võib ka county olla, see on kyll huvitav. Ja see, et haldusyksused ei kattu postisysteemi piirkondadega. Või mis? Aga artikkel ise on käest ära läinud jah. --Lulu 24. august 2005, kell 19.01 (UTC)
tegelikult kõik kattub - asi on lihtsalt selles, et kõik USA armeele USA Kaitseministeerium ja veel mitmele teisele asutusele saabuv post tuleb ühte sõjaväe baasi. See baas (löö või maha aga momendil nimi ei meenu) asub Washingtonis just SouthCapitolStreetil. Oleb seal ise ka mõned korrad käinud kuid asus ta minu piirkonnast väljas. Tegemist on postkasti süsteemiga - sinna laekub nii umbes mitmesaja postikoodiga sihtkoha post ka Pentagon on nende hulgas. Seal post kontrollitakse ja siis saadetakse edasi. Idee on selles et kui näiteks Kindral Lulu töötab salajasel ametikohal näiteks Paldiski "allveelaevade" endises õppekeskuses siis talle ju sinna postiljon ei käi ;-)))  makruss 24. august 2005, kell 20.06 (UTC)
 v.t. ka USA Kaitseministeerium arutelust ;-)  makruss 26. august 2005, kell 07.02 (UTC)

Ma ei saa aru, milleks on vaja seda teksti, mis on ülalpool horisontaaljoont. Allpool joont olev tekst ei ütle ka ühtegi sõna Columbia ringkonna olemusest, natuke on küll välja loetav siit arutelust. Jaan513 16. jaanuar 2006, kell 15.20 (UTC)

Jah. Kui midagi sellest ei kirjutata, siis kustutada või teha ümbersuunamine. Andres 16. jaanuar 2006, kell 15.24 (UTC)
tehniliselt on Columbia ringkond ja Washington DC samad seeag 2 artillit vaja pole jne --makruss 17. jaanuar 2006, kell 14.32 (UTC)
Neile kes seni veel aru pole saanud - District of Columbia ja Washingtoni linn on yx ja sama asi nende piirid kattuvad ja on kattunud algusest peale - nende sümboolika on sama - nende haldus ja valitsemisüksused on samad - isegi siis kui sinna maad lisati ja sealt ära võeti.  on olemas ainult 1 valitsus  - Washington DC linna valitsus. Seega puudub igasugune vajadus 2 artikli jaoks  --makruss 18. jaanuar 2006, kell 15.51 (UTC)
seega kõik mis on linna artiklis võib julgelt panna piirkonna artiklisse -

Linn kui asula omab kalduvust kasvada (mõnikord ka kahaneda) - Washington ei ole se's suhtes erand. Washingtonil (asulal) ja DC-l (pealinna jaoks loodud haldusüksusel) teeb vahet ka Eesti Entsüklopeedia. Neil on mõlema kohta artikkel. Mis puudutab väidet, et linn (asulana) ja DC on territooriumilt kogu aeg kattunud, siis julgen selles kahelda. Kindlasti oli linn algaegadel väiksem kui kogu DC ala - iga linn vajab kasvamiseks aega.

Minuteada on DC territoorium oma olemasolu jooksul muutunud. Kes valdab täpsemat infot võiks sellest kirjutada. - Urmas 18. jaanuar 2006, kell 16.01 (UTC)

EE kirjutab, et DC ala eraldati Marylandi osariigist. Virginiat ei mainita. EE-ga on solidaarne БСЭ, kus samuti räägitakse ainult Marylandist. - Urmas 18. jaanuar 2006, kell 16.11 (UTC)

Britannica vaidleb vastu: . Andres 18. jaanuar 2006, kell 16.49 (UTC)

: see järgmine lause mida tasuta kujul britannicas ei näe on aga järgmine: However, in the mid-19th century the land south of the Potomac was returned to Virginia, and since then the District's boundaries have made it essentially a 68-square-mile (177-square-km) enclave carved from Maryland. - Ahsoous 18. jaanuar 2006, kell 23.31 (UTC)
nagu näha ka muud "allikad" ajavad asju sassi - mina pole õnneks ühtegi neist suurt lugenud ja minu andmed pärinevad sellest et osalesin 5 aastat Washington DC elus ja üle 4 aasta töötasin seal firmas mis päevast päeva tegeles eraisikute ja firmade asjaajamisega riigivõimu organite vahel ka Washington DC suhtes. Meie firma klient oli ka Washington DC linna 3 allüksuse bürood. Seoses sellega käisin pea päevast päeva nii föderaalvalitsuse allüksuste (ametid departemangud )  kui ka linna valitsuse asutustes (linnapea kontor, politseivalitsus, kohtumaja FBI osakond jne jne) pea igasneis oli püsistend linna ja nende suhetest mis kajastas ka linna ajalugu) Linnaplaneerimise ametis on näitus kaartidest (koopiad loomulikult) mis kajastavad suht pikkade teksti lisadega  milline oli see piirkoend enne linna moodustamist linna moodustamise ajal ja ka linna logistiline  ning arhitektuuriline areng - kuna meie klientideks olid ka päris mitu arhitektuuribürood (ka näiteks see mis renoveeris Pentagoni) siis vahest tuli mul isegi üle tunni passida linna asutustes ja ainuke ais mis seal suurt teha oli peale minu PalmPilotiga mängimise - oli nende stendidega tuttvumine ja see inf mida ma sealt omastasin tähendab mulle 100% rohkem kui igasugustes "teatmeteostes" kirjutatu kokku. seoses sellega panen siia alla lühidalt kirja kuidas see asi tehti...
alguses oli natuke sood ja natuke karjamaad - siis tulid asunikud ja moodustasid farmid - peale USA rigi moodustamist osteti 3 farmi ning piinati 4 farmist välja nende omanikud lasti need pankroti ja osteti odavaklt kokku. kaardilt mõõdeti välja rombikujuline ala mis  haaras omale jupi tollasest linnast Georgtown,MD - Alexandria ,VA ning suure tüki nende vahelist farmimaad. Wasjhington DC sissepühitsemise tseremoonia toimus mingil aastal Alexandria,VA linnas samal ajal pühitseti ja pandi ka linna sümboolne nurgakivi. muideks KÕIK pühitsejad oli Vabamüürlased ning kõigil ametlikel maalidel sünmdmustets kandsid nad vabamüürlikke regaaliaid ja muid atribuute - kaasaegsete kirjelduste järgi oli kogu tseremoonias enam vabamüürlikku osa kui tollal valitsevat kristlikku tseremoonia elemente, algus oli vaevaline käis läbi palju erinevaid arhitekte ja asi oli suht kaootiline - siis põletati maha ValgeMaja inglise armee poolt (mille moodustas enamuses Saksa palgasõdurid) ning siis võeti tööle prantsalasest vabamüürlane ja suht vähe tuntud arhitekt L'Enfant (kelle nime kannab üks linna väljakutest)kes kavandas lõplikult linna tänavavõrgu ning pani paika linna ja fõderaal valitsuse haldushoonete asupaigad ning läks lahti ehitamiseks. Ringkond ja linn olid algusest peale mõeldud kooseksisteerima ja tähendasid ühte ja sama - see postulaat on seal isegi kuhugi kivisse raiutud - poliitiliselt see sama nagu et vanasti nõuka ajal oli Tallinna linna eraldi haldusüksus kui ka linn nüüd on Tallinn osa Harju maakonna haldusüksusest mille territooriumil linn asub - Washingtonis oli algusest peale asi teist moodi - haldusüksus (district of columbia) ja linn Washington on olnud üks tervik KATTUVATE piiridega - isegi siis kui 1960 millegagi haldusreformi käigus sealt jupp Virginiale tagasi anti läks linn ja piirkond selle võrra väiksemaks.
kokkuvõtlikult on asi selline - nimi kirjutatakse igas ametlikus dokumendis kokku ehk kujul Washington DC - piirkonna lipp ja vapp ON ka linna lipuks ja vapiks - kohalikus kirjapildis kui  kirjutatakse WAshington siis  mõeldakse vastavalt kontekstile kas WAshingtoni osariiki või ühte USA rajajatest Georg Washingtoni - kui kellegil on isu seda asja ülekontrollida siis palun sina ostad piletid USAsse ja mina annan sulle aadressid kust sa võid seda infi kontrollida ...
--makruss 19. jaanuar 2006, kell 05.06 (UTC)
muideks numeroloogia fännidele - presidendi maja ehk ValgeMaja esialgne aadress oli (selle krundi aadress kuhu ta ehitati)  666 H Street NW, Washington DC, 20006  --- makruss

Kas praeguses tekstis on midagi valesti? Andres 19. jaanuar 2006, kell 08.06 (UTC)
enam pole - tegin paar parandust ennem juba ära - aga selle kirjutasin lihtsalt niisama et kui keegi oma entslükopeediale toetudes tahab paranduse tagasi viia ja näiteks Virginiast vaikida siis see text ehk aitab teda õigele teele tagasi ;-)))  --makruss 19. jaanuar 2006, kell 08.49 (UTC)
niipalju ehk veel lisaks, et G.Washingtoni ideede järgi ei oleks pidanud Washingtonist üldse linna saama - ta pidigi olema ainult District of Columbia ehk piirkond kus asuvad Presidendi valitsust teostavad föderaalasutused - linnaks kujunes ta lihtsalt ajalooliselt ja inimeste meeles - kuidas saab midagi nii suurt ja linna meenutavat mitte linn olla - siis 1800 millalgi loodi linnapea funktsioon kuna Kongress leidis, et tema on liiga "kõrgel" esiteks ja teoiseks ei jätku tal aega linna "pisi" probleemidega tegeleda - sealt edasi siis moodustatigi linna struktuur ja ta nimetati GW auks Washingtoniks - aga kuna föderaal ringkonna seadust ei saadud tühistada (ja teatud isikute arvates ei oleks tohtinud erinevatel põhjustel) siis jäi ära ametlik linna moodustamine ja tegemist on siiani paberil ajaloolislet Washingtoni nimelise föderaalringkonnaga mille nimi on Columbia - analoog on näiteks Westholmi nimeline Tallinna Gümnaasium - tema ametlik nimi ja statuut on Tallinna Gümnaasium ja see Westholm on nagu aunimi - sama statuut kehtib tegelikult ka Washington DC kohta ja see on põhjus miks USAs ametlikus keelepruugis/dokumentatsioonis kasutatakse ALATI nimevormi WASHINGTON DC  ehk siis pikemalt eesti keeles "Georg Washingtoni nimeline Columbia piirkond"
--makruss 19. jaanuar 2006, kell 09.04 (UTC)

:Ma saan aru, et ameeriklased võtavad Washingtoni linna ja DC samastena. Eestis on entsüklopeediline tava Washingtoni linna ja Columbia ringkonda ka eraldi käsitleda. Nimest: "Washington, DC" on täpselt sama, mis "Chicago, IL" - linn ja 1. järgu haldusüksuse lühend. Linnast: funktsionaalselt ei ole võimalik linna vähendada mingi ametniku otsusega, kes osa linnast teisele osariigile annab. See oleks sama, kui Nõmme praegu saaks omaette linna staatuse. Kas Nõmme ja Tallinna infrastruktuurid lahutataks, kas nad hakkavad toimima eraldi linnadena?

:Kindlasti oli nendel kaartidel Washingtoni linnaasutustes näha kui suure ala hoonestus kogu ringkonna alast enda alla võttis - kas asutamisest alates 100%. Kui mitte, siis linn kui selline on kujunenud-kasvanud ajapikku ja jätkab kasvu (Washingtonil on selleks eeldused olemas). Ja mis asi on see Alexandria? Mis ajast ta eraldi linn on? Kaasneva küsimusena: Makruss, ligikaudu mitu protsenti praegusest linnast hõlmas keskaegne Tallinn? - Urmas 19. jaanuar 2006, kell 09.09 (UTC)
OK - veelkord - Washingtoni linna ei ole olemas - on Columbia ringkond (mitte linn) millel on aunimetus Washington - --makruss 19. jaanuar 2006, kell 09.23 (UTC)
argumendiks veel niipalju et "linna" valitsuse uksel on silt "Goverment of District OF Columbia" ja mitte EI mainita Washingtoni  ---makruss

Hästi. Kuidas nimetatakse seda asulat (mitte haldusüksust paluks), kus USA president ja parlament paiknevad? Tavaliselt näidatakse, et nende hooned ei asu keset põldu-karjamaad - ümber on veel maju, on teed-tänavad - see peab olema asula. - Urmas 19. jaanuar 2006, kell 09.37 (UTC)
poliitikuid kutsutakse kahh ausateks rahvateenriteks - ütle kui suur % neist seda on ???
ma ei vaidlusta et see ala näeb välja nagu linn tehniliselt ta ju ongi linn (tehniliselt oli ka Eesti NSV vaba) kuid praktiliselt on tegemist Columbia ringkonnaga - vahet ei ole kuidas ta välja näeb linn või peldik (niimoodi on ka mõned USA ekstremistid seda vana sood kutsunud - vahest olin isegi nendega  nõus) --makruss 19. jaanuar 2006, kell 09.50 (UTC)
vastus küsimusele - enamik USA valitsus asutusi ja ka USA Presidendi residents paiknevad Columbia ringkonnas. ---makruss
mis siin siis nii keerulist tegelikult on ???  föderaal ringkonnast mis GW ideaalis oleks olnud suur park valitsusasutustega muutus reaalis aga linnaks kus on valitsusasutused ! --makruss

Nagu ma aru saan, ei erista Sa asulat ja haldusüksust. Tallinnale kuuluv maa-ala (linnasaras vist terminiks) oli keskaja praktiliselt sama suur kui praegu (see puudutab haldusüksust). Tallinna linn asulana oli märksa väiksem - hõlmas vanalinna ja seda ümbritsenud asumid (Kalamaja jt). Hiljem, alles 20. sajandil on Tallinn kasvanud linnasarase piirideni ja sellest väljapoole. Selles on kogu vahe - asula ei pea mahtuma halduspiiridesse ega alati nendeni ulatuma.

Nagu juba kirjutasin - selline jaotus vastab eesti entsüklopeedilisele traditsioonile. Täiesti normaalne on, et samadest asjadest kirjutatakse eri keeltes, kirjutavad eri rahvad erinevalt. On üldteada, et eri rahvad "näevad"-tõlgendavad nende ümber olevat ruumi, st maailma erinevalt. On normaalne, et ameeriklased kirjeldavad maailma teisiti, kui sakslased, grusiinid või eestlased. - Urmas 19. jaanuar 2006, kell 10.14 (UTC)
loogiline ju - kuid eesti teatmeteosed ei pruugi arvestada ja tihti ei arvestagi (mul vanaema töötas kunagi ENE kirjastuses) sellega mis maailmas ON aga sellega kuidas meie seda näeme - mina arvestan sellega mida mina seal nägin ehk siis sellega kuidas nemad seda näevad (nii võrd kui võrd 5 seal elatud aastad suutsid mind nende nägemisega sünkronisatsiooni viia) ja nendel on selline pilt nagu siin eespool juba ütlesin - kohalikke nägemusi asjast saab talina igast raaamtupoest püüaks isis ka vahets näidata asju nii nagu kohalikud seda näevad ehk föderaal ringkonnast mis GW ideaalis oleks olnud suur park valitsusasutustega muutus reaalis aga linnaks kus on valitsusasutused ning Washingtoni linn on tegelikult Columbia ringkond (mitte linn) millel on aunimetus Washington - kõik lihtne ja loogiline   --makruss 19. jaanuar 2006, kell 10.29 (UTC)

Võõrast üle võttes võib omast ilma jääda. Meil on eesti vikipeedia. - Urmas 19. jaanuar 2006, kell 10.42 (UTC)
"Meil on eesti vikipeedia." kahtlen - see on wikipeedia eesti haru heal juhul - mis puutub ülevõtmisse siis wikipeedia konsept ON ülevõetud asi - koduses kännuotsas istudes võid unustada milline on maailma - mina usun et wiki  ülesanne on tutvustada aborigeenidele ka seda mis maailmas on ja teiste aborigeenide asju on hea tutvustada ka nii nagu nemad seda näevad ... siin kipub asi minema väga suureks vaidluseks - kumb nägemus Kuust kui mei etaevakehast on õigem ?! kas see mida meie siit maapealt näeme või see mida näevad need kes seal Kuu peal elavad ? pean oluliseks ja usun et nii mõnigi minuga nõustub et kui tutvustada (ka siin wikis) näiteks ameerikat hiinat indiat siis parim viis selleks on ikkagi sellise nägemuse tutvustamine kuidas nemad enanst näevad mitte see mid ameie neist arvame - ja seda olengi püüdnud teha mitte võtta üle võõrast arvamust praegust kahjuks kehtib lasteaia "katkise telefoni" mängu sündroob - püüame siin kirjutada ja üle kirjutada seda mida keegi kuskilt kuulnud on teadvustamata endale seda kas see mis ta kuulnud on ka tõele vastab
--makruss 19. jaanuar 2006, kell 12.26 (UTC)

Saa ei saanud aru. Nägemine-tõlgendamine ei puuduta teadmiste esitamist või esitamata jätmist. Puudutab aga seda, kuidas esitatakse. Me võiksime ameeriklastelt kõik nende riiki puudutava nende traditsioonilises vormis üle võtta, kuid see oleks vale. Siinkohal oleks vast sobilik meenutada mõne aja eest üleval olnud probleemi, kas eesti keeles tohib neegri kohta öelda "neeger" või peab ütlema "must". Toortõlkelist lähenemist pooldanud ei arvestanud ei eesti tavasid ega asja konteksti. Siin on erinevus. Asi pole mitte selles, kas ameeriklaste jaoks on Washington ja DC üks ja sama, vaid selles, et Eestis eristatakse asustusvõrku (asulad) ja haldusjaotust (osariigid jms). - Urmas 19. jaanuar 2006, kell 12.43 (UTC) PS alla kirjutamiseks vajuta neli korda tildet

:: Tagasihoidlik vahemärkus. Asjaolu, et Washington ei olegi USA linn, on huvitav ja kurioosne fakt, mis vääriks märkimist artiklis Washington. Makrussi poolt siin arutluses esitatud andmed ja ajaloofaktid väärivad artiklitesse paigutamist, kindlasti. --- Mis puutub eestipärasesse nägemisse, siis, Urmasele võiks meenutada, et yldiselt me oleme pyydnud siin oma Vikipeedias esitada geograafilisi jm andmeid nii ja sellisel kujul, nagu kohapealne rahvas neid esitab.  --Lulu 19. jaanuar 2006, kell 12.48 (UTC)
Lulu võttis minu jutu ilusti kokku ;-) makruss 19. jaanuar 2006, kell 13.01 (UTC)
aga mis puutub neisse tildesse siis olen katsetanud nii ja naa aga vot ei tule mul sellist allkirja - tee või tina :-( peale 4 tildet tuleb selline pilt --->  --makruss 19. jaanuar 2006, kell 13.05 (UTC)

Lulu, kas pidasid silmas "nimekuju"? Eesti keeles ongi loobutud 'Vašingtonist' ja kirjutatakse 'Washington'. 'Geograafilised andmed' on kõrgus, soolsus, voolukiirus, pikkus, koordinaadid, pindala, rahvaarv jms. Nendest ei olegi jutt. Kui neid esitada kohapealsel kuju, siis elanikke oleks 548,400 ja pindala tuleks kirjutada ruutmiilides. - Urmas 19. jaanuar 2006, kell 13.06 (UTC)

:: Ei, ma pidasin eelkõige silmas seda, et tasuks märkida ära ja võimaluse korral lähtuda eelkõige kohapealse rahva kommetest ja tavadest. --Lulu 19. jaanuar 2006, kell 13.25 (UTC)

:::Mida pead "kommete ja tavade" all silmas? - Urmas 19. jaanuar 2006, kell 13.35 (UTC)
----
Minu meelest tuleb eristada linna kui asulat ja linna halduslikus mõttes. Washingtoni linn halduslikus mõttes langeb kokku Columbia ringkonnaga. Alexandria linn on olemas halduslikus mõttes ning jääb halduslikus mõttes väljapoole Washingtoni linna. Washington kui asula on ammu juba osa  Baltimore'i-Washingtoni linnastust, "looduses" piiri pole, niipalju kui mina aru saan.  Andres 19. jaanuar 2006, kell 13.21 (UTC)
----

Artikli "Columbia ringkond" võiks lõpetatuks lugeda. - Urmas 19. jaanuar 2006, kell 13.24 (UTC)
Veel mitte - ma saatsin ühele sõpsile kes töötab seal maili teel paar küssat - kui vastused laekuvad siis viin täpsustused sisse - ja ikkagi pean valeks  2 artikli hoidmist Washington kui linn ja DC kui haldusüksus - seal peetakse neid üheks lahutamatuks osaks --makruss 19. jaanuar 2006, kell 13.38 (UTC)

See, et neid peetakse lahutamatuks tuleb mainida artiklis, kuid selle artikli kustutamine on põhimõtteliselt vale. Lugejal on õigus teada saada, mis on "Columbia ringkond". Ka ei lange see kokku meie senise praktikaga. Lisaks pean asjaolu, et EE on pidanud vajalikuks pühendada "Columbia ringkonnale" eraldi artikli piisavaks toetuseks selle artikli olemasolule artikli alles jätmiseks. - Urmas 19. jaanuar 2006, kell 13.46 (UTC)
kuigi ei pea õigeks aga ei tunne et see küssa minu unerahu röövib - kuni serveris  ruumi on las olla --makruss 19. jaanuar 2006, kell 16.03 (UTC)
----
totter viide siin artiklis on Föderaalringkond... aga mis sellega peale hakata? - Ahsoous 4. märts 2006, kell 19.10 (UTC)

Siia peaks panema viite artiklile "Föderaalringkond (USA)" ja Venemaa oma ümber nimetada "Föderaalringkond (Venemaa)". "Föderaalringkond" võiks jääda selgitus-täpsustusleheks. - Urmas 4. märts 2006, kell 19.19 (UTC)
täpsustuse peaks tegema kus kirjas "föderaalringkonna" kontseptsioon ja sealt siis viited lingid erinevatele ringkondadele - mis on olemas näiteks Mehhikos, Brasiilias, Argentiinas - nendest mis hetkel meenub - kindlasti mujalgi --makruss 4. märts 2006, kell 20.19 (UTC)
Siia tuleks jätta vaid paar lauset ja kogu tekst integreerida artiklisse Washington. --Metsavend 25. detsember 2009, kell 12:15 (UTC)
Ringkond hõlmab valdava osa Washingtoni linnast. Washingtoni halduspiirid ja Columbia ringkonna piirid langevad kokku 1878. aastast alates. Need kaks lauset on vastukäivad. --Metsavend 25. detsember 2009, kell 12:17 (UTC)
----
| elanikke = 548 400 (2006) Andres 2. oktoober 2010, kell 18:50 (EEST)
| pindala = 159http://quickfacts.census.gov/qfd/states/11000.html
| elanikke = 599 700 (2009)


Arutelu:Nukuriik

Siin on nyyd kyll vist terminoloogiline probleem. Nukuriik on tavalises kasutuses termin riigi kohta, mille poliitika on suures osas või täielikult dikteeritud mõne teise riigi poolt: näiteks Poola Rahvavabariik Nõukogude Liidu satelliit- ehk nukuriigina. Kui riik on inkorporeeritud teise riigi koosseisu, siis seda mõistet ei kasutata minu teada. Praeguse loogika järgi peaks siia lisama näiteks ka Austria aastatel 1938 - 1945 jmt. Kui riik on de facto lakanud olemast, siis pole ta enam nukuriik, vaid teise riigi osa. IMHO. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 21. august 2005, kell 10.44 (UTC)
Nukuriik, nukuvalitsus, marionettriik, vasallriik, satelliitriik -- sellist artiklit on vaja muidugi. Vaata näiteks: http://en.wikipedia.org/wiki/Puppet_state . Keegi võiks selle põhjal kasvõi mingi normaalse alguse kirjutada. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 21. august 2005, kell 17.53 (UTC)
Praegune artikkel tahab rääkida peamiselt annekteeritud riikidest, mis on teine asi. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 21. august 2005, kell 17.53 (UTC)
Kuidas ma võiksin selle artikli pealkirja kujundada siis?
[[Kasutaja:Harri|Harri]] 23. august 2005, kell 13.41 (UTC)

Oleneb, millest Sa tahad kirjutada. Praegune definitsioon on veidi segane. Nukuriigi mõiste on lahti seletatud ylalviidatud Wikipeedia artiklis koos näidetega. Sinu loetelust kuuluksid (veidi tinglikult) nukuriikide alla
* Eesti Töörahva Kommuun1918-1919/1918-1919/Venemaa
* Mongoolia RV1924-/1936-1991/Venemaa
* Soome Demokraatlik Vabariik1939-1940/1939-1940/Venemaa
ehkki esimene ja viimane neist olid vaid väga lyhiajalised ning pigem sümboolsed väljakuulutamised propaganda eesmärgil.

NSVL liikmesriigid ei olnud nukuriigid, vaid annekteeritud ehk liidendatud riigid või NSVL haldusüksused, millel puudusid olulised riigi tunnused. Nendest on omaette artikkel [[Liiduvabariik]], mida võib muidugi täiendada.
* Slovakkia1939-1945/1939-1945/Saksamaa, õigemini Tšehhoslovakkia tolleaegse nimega, oli samuti Saksamaa poolt annekteeritud riik, nii nagu ka Austria alates 1938. aastast. Mõlemad kaotasid riigi tunnused, ehk teisiti öeldes, riigid liideti.
**Endise Tšehhoslovakkia (1.) Tšehhi osa oli Saksamaa poolt annekteeritud (sealhulgas Sudeedimaa 1938 täielikult ning ülejäänud Tšehhi 1939 nn. Böömi ja Määri protektoraadina), kuid seevastu Slovakkia oli alates 1939 vormiliselt (sealhulgas Saksamaa poolt tunnustatud kui) iseseisev riik, kuid sisuliselt nukuriik. --[[Kasutaja:3 Löwi|3 Löwi]] 23. august 2005, kell 19.06 (UTC)
Kui soovid kirjutada riikide liitmisest, siis võiksid täiendada artiklit [[Anneksioon]]. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 23. august 2005, kell 14.21 (UTC)

Minu meelest oli Mongoolia RV pigem satelliitriik. Andres 23. august 2005, kell 17.13 (UTC)

Jajah. Mõiste "satelliitriik" tuli kasutusele seoses Nõukogude Liidu mõjualuste riikidega. Terminit kasutati selleks, et mitte öelda "nukuriik", "vasallriik" jne. Sisuliselt sama, aga spetsiifilisem. --Lulu 23. august 2005, kell 18.52 (UTC)

: "Nukuriik" ehk marionettriik ei ole tegelikult iseseisev riik, satelliitriik siiski on. Andres 23. august 2005, kell 18.59 (UTC)

::Täpsem oleks öelda, et nii satelliit- kui nukuriik omavad vormilise iseseisvuse tunnuseid, kuid satelliitriigil võib olla rohkem iseseisvust. Satelliitriik võib, aga ei pruugi alati olla nukuriik. Kust jookseb piir, see sõltub juba "tegelikult iseseisva riigi" ja "tegeliku iseseisvuse" definitsioonist. --3 Löwi 23. august 2005, kell 19.14 (UTC)

::: Nõus. Arvan, et nukuriik ei saa teha ühtki otsust vastu peremehe tahtmist, satelliitriik siiski saab, kas või vähemolulistes küsimustes. Andres 24. august 2005, kell 04.34 (UTC)

Jah. Satelliitriike ehk Nõukogude Liidu mõjualuseid riike peaks käsitlema eraldi muidugi. Algselt olid nad Ida-Euroopas kõik nuku- ehk marionettriigid, aga mõned neist suutsid NL mõju alt välja rabeleda (Albaania, Jugoslaavia, Rumeenia) ja hakata ajama iseseisvat poliitikat, tõsi kyll, endiselt kommunistlikku. Tšehhoslovakkia ja Poola yritasid ka, aga siis tuli Brežnevi doktriin peale. Aasias jäi Mongoolia kogu aeg satelliidiks ehk nukuriigiks. Põhja-Korea vist ka, suhteliselt. Hiina puhul läksid asjad käest ära pärast Stalini surma ning ega Mao eriti ka Stalinile ei allunud. Toetus, sõprus ehk, mitte enamat. Nii et Hiina RV peaks jääma satelliitriikide hulgast välja. Kyll aga läheb sinna loetellu Põhja-Vietnam ja Kuuba, mõlemad omapärasel viisil, muidugi. Pluss rida NL ja Kuuba abiga ylesupitatud kommunistlikke rezhiime veel Aafrikas, Aasias, Lõuna-Ameerikas jm. --Lulu 23. august 2005, kell 19.35 (UTC)
On kole kyll. Minu meelest võiks "või mis on de jure teise riigi osad (näiteks Eesti NSV), aga de facto täiesti võimuta ala" yldse välja võtta, kuna see lausejupp ei tähenda mitte midagi. Misasi on "täiesti võimuta ala" või kuidas erinevad erinevate riikide osad teineteisest selles kysimuses, jääb arusaamatuks. Ohiol pole kah mingit välispoliitikat, laevastikust rääkimata. --Oop 23. august 2005, kell 21.04 (UTC)

Minu meelest võiks pealkiri olla ainsuses. Ja võiks kaaluda ka pealkirja "Marionettriik". Igal juhul on need minu meelest sünonüümid. Andres 24. august 2005, kell 06.00 (UTC)

Sulatõde. --Oop 26. august 2005, kell 23.46 (UTC)'
No Nii ma tegin muudatused mis peaksid mahtuma vägagi konkreetselt teema alla - Harri 3. september 2005, kell 14.42 (UTC)

Mis tähendab "Oli juriidiline või mitte"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. september 2005, kell 04.28 (UTC)

Minu meelest ei saa Mongoolia RV ja isegi Tuva RV kohta täiel määral nukuriigi määratlust kasutada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. september 2005, kell 04.37 (UTC)

Varasem redaktsioon:
'''Nukuriik''' ehk '''marionettriik''' on [[riik]], mis küll formaalselt eksisteerib, kuid mille [[organ]]id tegelikult iseseisvalt [[võim]]u ei teosta.
Nukuriikide näiteid:
{|
|+
! Riik
! Eksisteerimise aeg
! Nukuriikluse periood
! Millisele riigile allus
! Oli juriidiline või mitte
|-
| [[Eesti Töörahva Kommuuna]]
| 1918–1919
| 1918–1919
| [[Venemaa]]
| Ei
|-
| [[Tuva RV]]
| 1921–1944
| 1921–1944
| [[Venemaa]]
| Jah
|-
| [[Mongoolia RV]]
| 1924–
| 1936–1991
| [[Venemaa]]
| Ei(1924-1946)/Jah
|-
| [[Soome Demokraatlik Vabariik]]
| 1939–1940
| 1939–1940
| [[Venemaa]]
| Ei
|-
| [[Slovakkia]]
| 1939–1945
| 1939–1945
| [[Saksamaa]]
| Ei
|-
| [[Horvaatia]]
| 1941-1945
| 1941-1945
| [[Saksamaa]]
| Ei
|-
| [[Lõuna-Vietnami Vabariik]]
| 1969-1976
| 1975-1976
| [[Vietnam]] (Põhja-Vietnam)
| Ei
|-
| [[Läti Nõukogude Vabariik]]
| 1918–1920
| 1918–1920
| [[Venemaa]]
| Ei
|-
| [[Leedu-Valgevene NSV]]
| 1919–1920
| 1919–1920
| [[Venemaa]]
| Ei
|-
| [[Valgevene NSV]]
| 1919,1920-1922
| 1919,1920-1922
| [[Venemaa]]
| Ei
|-
| [[Tereki Tšetšeenia Vabariik]]
| 1994-1996
| 1995-1996
| [[Venemaa]]
| Ei
|}

*Nukuvalitsus
Andres 31. oktoober 2008, kell 19:29 (UTC)
Tundub, et intervikilingid ei ole kõik täpsed. Juttu on küll nukuvalitsusest, küll vasallriigist. Andres 31. oktoober 2008, kell 19:32 (UTC)


Kas Sa soovid, et me aitaksime seda lehekülge toimetada? Andres 21. august 2005, kell 13.21 (UTC)
Vabandust, unustasin seda mainida. Jah, soovin küll. Enne ametlikuks tegemist võiks selle korralikuks teha, nii et kõik lingid viitavad õigetele asjadele. Peep 21. august 2005, kell 13.34 (UTC)

Kas link ühele konkreetsele artiklile võib olla vaid ühes kohas? Näiteks geoloogilised artiklid on "Geoloogia", "Geograafia" ja "Ressursside" all. Kui neid kaks korda saaks kirjutada, siis saaks nad kõik geoloogia alla kokku korjata. Mis puutub sellesse geoloogia sektsiooni üldse, siis see on küll väga räbal, mis arvestades inglise wiki geoloogia olukorda mind ei üllata. Näiteks flint ei kuulu nüüd küll kõige tähtsamate geoloogiliste artiklite hulka. Võib-olla pole siiski vaja midagi teha, sest tegin sarnase nimekirja spetsiaalselt geoloogia jaoks, mida võib täiendada. Link on siin. Siim 21. august 2005, kell 13.37 (UTC)

Ma pole seni algse nimekirja stiili muutnud, kus mõni artikkel on mitme teema all. Kuigi jah, parem oleks vist ikkagi ainult ühe pealkirja alla kirjutada.

Flint, ehk siis ränikivi või tulekivi, on seepärast tähtis, et see oli pikka aega tähtis tulealustaja, ja tõenäoliselt üks varasemaid tule allikaid.

Võiks üldse teha inglisvikile sarnase Vikiprojekt Puuduvad artiklid, kuhu saaks siis panna pikemad nimekirjad erinevate teemade puuduvatest artiklitest. Peep 21. august 2005, kell 16.50 (UTC)

Ehk oleks juba paras aeg teisaldada see artikkel Vikipeedia:Artiklid mis peaks igas keeles olemas olema vms. alla? Peep 25. august 2005, kell 11.37 (UTC)

Toimetamine on pooleli. Äkki püüaks enne ära toimetada? Andres 25. august 2005, kell 11.59 (UTC)

Olgu, pole mõtet kiirustada. Peep 25. august 2005, kell 12.22 (UTC)

Kui nüüd mittemidagikohustavalt imestust avaldada, siis Tenzing Norgay - ja maadeavastaja ?!
Huvitav, kes on see persoon või persoonide ring, kes selle nimekirja kokku pani? Ja miks peaksid kõik maailma vikid nende, oma kultuurkontekstist (läänelikust?) lähtuvat valikut pidama oluliseks. Üldse ei imesta, et mõned Lääne maailmanägemisele koguni äärmuslikes vormides vastu püüavad hakata. :) - Urmas 25. august 2005, kell 12.09 (UTC)

Eks need nimekirja lisamise kriteeriumid on üpris vabad. Tenzing Norgay on esimene Mount Everesti tippu ronija, eks ta *mingit* maad ju avastas. :) Muud sobivat alaosa ei ole, kuhu ta võiks paigutada.

Läänelikuse kohta on keegi ka juba meta arutelus kirjutanud. Kui on täpsemaid soovitusi, kuidas seda neutraalsemaks teha, siis kirjuta meta:Discussion:List of articles all languages should have alla, või siis siia ja saadan edasi. Peep 25. august 2005, kell 12.22 (UTC)

Kuidass me selle peaksime vormistama? Kas panna iga punkti juurde link inglise viki artiklile? Andres 25. august 2005, kell 17.31 (UTC)

Ma arvan, et see on pigem üks mugavus, mida punaste linkide juurde viitsimise järgi panna. Peep 25. august 2005, kell 17.34 (UTC)

Lehekülje pealkirjaks pakun [[Vikipeedia:Artiklid, mis peaksid igas keeles olemas olema]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. august 2005, kell 17.33 (UTC)

Kui nüüd veel alaosad Imetajate anatoomia ja Kultuur tõlkida/kohendada, on see minu arust piisavalt toimetatud, et võiks juba edasiseks toimetamiseks Vikipeedia: nimeruumi liigutada. Peep 30. august 2005, kell 18.11 (UTC)

Mina isiklikult ei paneks teda üldse "Vikipeedia" nimeruumi. See nimekiri oma subjektiivsuse ja ebakompetentse valikuga ärritab mind. Kui ta oleks Vikipeedia nimeruumis, siis oleks see justkui meie ametlik poliitika, et jah, just need artiklid on kõige tähtsamad. Siim 30. august 2005, kell 18.14 (UTC)
Kõik teised keeled, mis selle ära on tõlkinud, on pannud selle Vikipeedia (või vastavasse) nimeruumi. Saab ju panna juurde kirja, et see on ainult tõlge meta: inimeste poolt tehtud nimekirjast ja ei näita artiklite tähtsust.
Minu arust on subjektiivne nimekiri parem kui üldse mitte mingi nimekiri. Peep 30. august 2005, kell 18.18 (UTC)

Mis selle loendi eesmärk on? Siim 30. august 2005, kell 18.19 (UTC)

: Tuua välja mõned artiklid, mis Vikipeedias puudu on, ja siis olla alguspunktiks nende loomisele. Isegi kui mitte kõige tähtsamad, siis vähemalt suur hunnik ideid artiklite jaoks. Pealegi, suur osa sellest on neutraalsed artiklid (teadus jne), mida meil nagunii vaja on. Peep 30. august 2005, kell 18.27 (UTC)

:: Olen sellega nõus, et see loend on hea meelespea olulistest artiklitest, mis meil puudu on, aga sellisel juhul on ta loend kirjutajatele, mitte lugejatele. Minu poolest võib ta üles riputada, aga kohe algul tuleks selgelt kirjutada, et need ei ole kõige tähtsamad artiklid, vaid lihtsalt üks subjektiivne valik, mis pealegi ei ole meie tehtud. Tuleks rõhutada, et erinevate valdkondade esindatus ei rõhuta mitte nende tähtsust, vaid pigem loendikoostaja(te) teadmisi. Siim 30. august 2005, kell 18.33 (UTC)

: Kirjutasin selle info algusesse, vaata üle. Peep 30. august 2005, kell 18.43 (UTC)

:simple:Wikipedia:List of articles all languages should have ja :en:Wikipedia:List of articles all languages should have all on veel mõned sissekanded, mis siin ei ole - need võiks lisada. Samuti paistab, et paljud keeled on lisanud asju, mis on nende keele (riikides, kus nende keelt räägitakse) jaoks tähtsad. Peep 9. september 2005, kell 14.51 (UTC)

Ma ei saa päris nõustuda Urmase parandusega tõlke osas sest tundub, et Madalmaade kodanlik revolutsioon tähistab üksnes perioodi 1566–1609, kogu väljendus ise aga hoopis pikemat aega nimelt 1568–1648 (hollandi keeles Tachtigjarige Oorlog) seda kaheteistaastase vaherahuga 1609–1621. - Ahsoous 15. september 2005, kell 08.50 (UTC)

Nagu ma aru sain ei pea me tegema üksühest koopiat inglise nimekirjast. - Urmas 15. september 2005, kell 09.34 (UTC)

: Nagu ma aru saan on selle artikli nimekirja lisamisega mõeldud nimelt Hollandi muutumist suhtkoht tähtsusetust "kolkast" suurvõimuks (nn. Hollandi kuldne aeg) - Ahsoous 15. september 2005, kell 09.51 (UTC)

::Kui selle kohta kokkuvõtvat terminit eesti keeles pole, tuleb teha mitu artiklit ja neid vastastikku viidata. - Urmas 15. september 2005, kell 10.10 (UTC)

Computer science ei ole minu meelest mitte informaatika, vaid arvutiteadus. Andres 15. september 2005, kell 15.11 (UTC)
Minu Arvutikasutaja sõnastik (Vello Hanson ja Arvi Tavast, 1996) ütleb nii: "computer science: informaatika; arvutipõhise infotöötlusega tegelev teaduse ja tehnika haru", ning http://www.vallaste.ee/index.htm?Type=UserId&otsing=1921 ütleb, et "arvutiteadus" ja "informaatika" on sünonüümid. Ma pole ise ka näinud "arvutiteadus" tähendamaks midagi muud peale informaatika. Peep 15. september 2005, kell 15.20 (UTC)

Kui nii, siis nii. Mul on millegipärast jäänud mulje, et arvutiteaduse all mõistetakse eriti teoreetilisi arvutitega seotud distsipliine. Andres 15. september 2005, kell 15.54 (UTC)
----
Palun vähemalt muld geoloogia alt ära tõsta. Ilmselt siis geograafia alla. Alajaotus ressursid võiks üldse ära kaotada ja selle sisu geoloogia alla tõsta. Siis saaks selle nimekirja pisutki normaalsemaks. Ja noh, vulkaan on nüüd küll pigem geoloogiline kui geograafiline termin. Siim 20. september 2005, kell 18.01 (UTC)

Sa võid seda lehte vabalt muuta. Peep 20. september 2005, kell 18.05 (UTC)

: Viisin mulla geograafia ja vulkaani geoloogia alla. Niikaua kui "ressursid" sisaldab vaid maavarasid, pole tal mõtet. Samas ei oska ma öelda, kas nad peaksid olema geoloogia või keemia all. "Sool" on minu jaoks pisut arusaamatu. Kas mõeldud on soolasid üldse, või naatriumkloriidi või hoopis kivisoola ehk haliiti? Siim 20. september 2005, kell 18.28 (UTC)
----
Kas terminit "vaimuhaigus" ei kasutata? Andres 2. veebruar 2006, kell 23.45 (UTC)

Üldiselt mitte, sest "Mõiste "häire" läbib kogu [rahvusvahelist psüühika-ja käitumishäirete] klassifikatsiooni, selleks et vältida probleeme, mis tekivad selliste mõistete nagu "haigus" ja "tõbi " kasutamisel" Ka inglise keeles pole tegelikult kasutusel mitte mental illnesses vaid disorders. Häired ise on kirjeldatud ka läbi selle, mis funktsioon häiritud on (unehäired, käitumishäired, isiksusehäired). Ken 3. veebruar 2006, kell 16.10 (UTC)

: Kas ka sõna "psühhoos" enam ei kasutata? Andres 3. veebruar 2006, kell 16.17 (UTC)

: Mental disorders on muidugi laiem mõiste. Aga vanasti olid "psühhoos" ja "vaimuhaigus" sünonüümid. Andres 3. veebruar 2006, kell 16.18 (UTC)

:: Omal ajal oli jah vastandus "psühhoos" ja "neuroos", mille haiged sad rahvakeeles nimetused "vaimuhaige" ja "närvihaige". Tänapäeval neid otseselt niimoodi ei kasutata, sõna "psühhootiline" kasutatakse põhimõtteliselt ainult omadussõnana ja tähendab see, et haigel on luulud ja/või hallutsinatsioonid ja tal puudub adekvaatne kontakt reaalsusega (st ta ei saa aru kes või kus ta on). Põhimõtteliselt on olemas ka jaotus "neurootilised häired", mille alla kuuluvad erinevad foobiad, ärevus, üldiselt võib kokku võtta, et selliste häirete käes kannatajate kohta öeldakse ka tänapäeval "närvid läbi". Olen nõus, et võib-olla oleks mõistlikum jätta lihtsalt "psüühikahäired", käitumishäireid võib artiklis (mida ma heal juhul varsti kirjutama hakkan) mainida. Ken 3. veebruar 2006, kell 16.35 (UTC)

::: Varasemaid mõisteid kirjeldavate artiklitena peaksid "psühhoos" ja "neuroos" minu meelest kindlasti olema. Andres 3. veebruar 2006, kell 16.52 (UTC)
Oswald Spengler peaks kindlasti olema.
----
Ma soovitaks siin ühe ümbernimetamise teha:
Filosoofid, majandusteadlased, ajaloolased ja suured mõtlejad
tuleks muuta kas:
Ühiskonnateadlased (filosoofid, majandusteadlased, ajaloolased ja teised suured mõtlejad),
mis järgiks inglisekeelset "Social scientists (philosophers, economists, historians and thinkers)"), kuid mis võtaks veidi paremini enda alla sotsioloogid ja teised, kes muidu end loetelust väljajäetuna puudutatuna võivad tunda) või:
Filosoofid, ühiskonnateadlased ja teised suured mõtlejad,
mis seob kõige paremini nimekirjas olevaid inimesi ning arvestab sellega, et mitte iga filosoofia osa ei saa ühiskonnateaduste alla liigitada.
Minu selge eelistus on see viimane versioon.
--Seppo 1. veebruar 2007, kell 04:49 (UTC)

Panin pealkirjaks "Mõtlejad ja ajaloolased", sest siia on arvatud põhiliselt sellised mõtlejad, keda ei saa teadlasteks pidada, ning ajaloolased. On aga võimalik ka nimekiri ümber grupeerida, nii et pealkirjad tuleksid lihtsamad ja loomulikumad. Andres 1. veebruar 2007, kell 14:12 (UTC)
----
Alajaotuses ajaloolised naised ei saa Sammu-ramat panna võrdseks Semiramisega, kuna need ei pruugi olla samad isikud --Dj Capricorn 3. veebruar 2007, kell 22:15 (UTC)
----
Mispoolest see pealkiri nüüd täpsem on? Adeliine 20. aprill 2009, kell 13:47 (UTC)

Eelmine pealkiri oli toortõlge inglise keelest ja sellisena igal juhul kõlbmatu.--Andrus Kallastu 20. aprill 2009, kell 17:11 (UTC)

Püüan seda nimekirja ajakohastada.Lisaks leidsin ka selle, et on säärane nimekiri nagu List of Wikipedias by sample of articles ja see 48. koht, mis eestikeelsel Vikipeedial on – no on ikka päris nigel koht küll. Püüaks seda parandada. Kohati on probleem lihtsalt interwiki linkide olemasolus ja nende lisamine pole just ülejõu käiv ülesanne. Ivo 25. august 2009, kell 11:33 (UTC)

Kutsun kõiki üles nimekirjast punaseid linke likvideerima (artiklikirjutamisega loomulikult :) Ivo 25. august 2009, kell 22:28 (UTC)
Millal sellele lehele ligi pääseb? Siin on vigu. Andres 26. august 2009, kell 06:14 (UTC)

Kuna mul ei ole hetkel aega seda uuendamist jätkata siis jääb "Pooleli" märgi äärde pidama. "Oodake" märgi võtan aga ära. Laske käia ja parandage vigu. Ivo 26. august 2009, kell 19:43 (UTC)
Kuigi varemmainitud nimekirjas (mida septembri algul taas uuendati) langes puuduvate artiklite näitaja 127-lt 118-le (põhiliselt tänu lisatud interwiki linkidele) aga positsioon nimekirjas jäi samas – ehk endiselt liiga viletsaks. Prooviks seda natuke parandada. Ivo 10. september 2009, kell 19:55 (UTC)
----
Ei inglise ega saksa vikis ei lange need nimekirjad siinsega kokku. Andres 27. august 2009, kell 05:35 (UTC)
----
Kuna eestikeelne Vikipeedia on kukkunud juba 50. positsioonile (varsti läheb vist isegi võrukeelne Viki meist mööda) siis püüan jälle seda nimekirja kaasajastada ning puuduvaid interwiki linke lisada. Samuti kordan üleskutset kirjutada puuduvaid artiklid. Ivo 28. november 2009, kell 14:34 (UTC)

Ja Andres, palun ära paranda asju, mis on "Pooleli" sildi all. Need kustutan ma niikuinii ära kui nimekirjaga edasi lähen ja asendan need teise materjaliga. Ivo 28. november 2009, kell 20:41 (UTC)

: Ma ei näe seda pooleli silti. Ja miks ma ei või parandada? Andres 28. november 2009, kell 20:59 (UTC)

::Paranda enne seda silti. Peale silti lingid on niikuinii enamuses valed ja vaja välja vahetada. Ivo 28. november 2009, kell 21:15 (UTC)

::: Ma ju ütlesin, ma ei näe silti. Lehekülg on liiga pikk, et seda silti leida. Andres 28. november 2009, kell 21:28 (UTC)
Kas pärast silti on oluliste linkide nimekiri vale? Andres 28. november 2009, kell 21:29 (UTC)

Jah on küll. Mul on sealt edasi pooleli. Ning inglise Vikis on hoopis teised lingid. Ivo 28. november 2009, kell 21:31 (UTC)
Puuduvatele artiklitele peaks olema punane link. --Metsavend 4. september 2010, kell 00:20 (EEST)

Jah, kindlasti. Andres 4. september 2010, kell 11:26 (EEST)
----
Arvan, et mõeldud on siga (kodusiga), mitte perekonda siga. Andres 4. september 2010, kell 12:05 (EEST)

Inglise :en:Pig on perekonna artikkel :-) --Kk 4. september 2010, kell 12:14 (EEST)

:: Seda küll, aga arvan, et nimekirja koostaja mõtles, et selle pealkirja all räägitakse koduseast. Andres 5. september 2010, kell 00:11 (EEST)

:Siin sai ennist samastatud :en:Internal combustion engine sisepõlemismootoriga aga inglise artikkel sellega seotud ei ole. Kas viga on interwiki linkides? Ivo 4. september 2010, kell 23:17 (EEST)

:: Inglise viki artikkel on sellega seotud, aga inglise ja eesti artiklist lähevad lingid näiteks erinevatele saksa viki artiklitele. Panin praegu lingi ka inglise artikli peale, aga see on vist vale. Andres 5. september 2010, kell 00:19 (EEST)
----
Minu meelest peaks artiklis Püramiid rääkima matemaatika mõistest. Andres 5. september 2010, kell 00:11 (EEST)

Mina otsiks sealt kyll pigem ajaloo- ja arhitektuurimõistet - ning mul on kuri kahtlus, et Egiptimaal reisul käijaid on märksa enam kui matemaatikuid. Lihtsaim lahendus on muidugi teha täpsustusleht, ehkki tuleb mõelda, kas neid ykskord põhilehtedena liiga palju ei saa. --Oop 6. september 2010, kell 10:22 (EEST)

:Mul on veelgi kurjem kahtlus, et esimeses klassis käijaid on rohkem kui Egiptusesse reisinuid. Minule näiteks tutvustati peamisi geomeetrilisi kujundeid (sealhulgas püramiidi) juba esimeses klassis.--WooteleF 6. september 2010, kell 10:43 (EEST)

:: Võimalik. Aga kumma kohta sa oled hilisemas elus näinud inimesi sagedamini infot otsimas? Nii või teisiti, nagu oleme siinkohal demonstreerinud, on kysimus vaieldav, seega oleks ilmselt kõige mõistlikum panna vaikelehele täpsustus. --Oop 6. september 2010, kell 10:47 (EEST)

:::Kui sõnal on kaks tähendust, siis täpsustust ei tehta. Tuleb lihtsalt kokkuleppele jõuda, mida eelistada. Ja tegelikult arvan ma ka, et püramiidi kui arhitektuurimõistet otsitakse rohkem.--WooteleF 6. september 2010, kell 10:56 (EEST)

:::: Mõlemad tähendused on üldtuntud. Ma pean nüüd oma esialgse intuitsiooni kiuste ütlema, et tuleb ikka eelistada ehitist, sest see on sõna algne tähendus. Andres 6. september 2010, kell 12:35 (EEST)
----
"Punase kambri unenägu" on (ebaõnnestunud) toortõlge ingliskeelsest raamatunimest. Eesti keelde on Märt Läänemets pakkunud parema pealkirja, ei mäleta vaid kus. --Vihelik 15. detsember 2011, kell 19:09 (EET)

I suggest that you give a look to the Mix'n'match tool by Magnus Manske, and that you recommend it from this page. Thanks to Wikidata, it's able to tell you in real time what articles you're missing out of several reliable lists of relevant persons. --Nemo 10. oktoober 2014, kell 20:06 (EEST)

BTW, you can quite easy get the expanded list, where there are 10,000 articles. I could easily create those lists, if you allow me to import one small "template" here, that later can be deleted. It would look like this one. Of course, some parts (headings, for example) aren't translated, but I think that isn't the most important part in such lists. --Edgars2007 (arutelu) 21. juuni 2015, kell 01:06 (EEST)

I'm not exactly sure if we do need a copy of this list in Estonian Wikipedia, but the existence of this wouldn't bother me as well. If you are interested of creating it, then please do so. It wouldn't be a problem if you add a template or two while doing so. Ivo (arutelu) 21. juuni 2015, kell 13:31 (EEST)

:So, here it is. Left English name in the page title, because didn't want to fail with Google translate :) Wanted to split it to several pages, but then then I decided to keep it together, so if you (Estonian Wikipedia community) decide to delete it, it won't take too much work to do that :) There is link to English Wikipedia for every article, I wanted to say that it isn't exactly English Wikipedia article name, it's just name in English, which in most cases is the same as article name. If there is some doubts about the real article name, you can take a look at original list. And now your admins can delete this module (you can't place  in module pages), if it bothers you. But I suggest you to leave it, because it can be quite powerful (it can get the article name in your Wikipedia from Wikidata item). And here are some statistics about article count (first number is articles in the category and the second one - missing ones):

:* People - 2000 - 594

:* History - 800 - 409

:* Geography - 1000 - 69

:* Arts - 600 - 190

:* Philosophy and religion - 350 - 78

:* Anthropology, psychology and everyday life - 800 - 229

:* Society and social sciences - 900 - 310

:* Biology and health sciences - 1100 - 297

:* Physical sciences - 1350 - 272

:* Technology - 800 - 293

:* Mathematics - 300 - 121

:Yes, of course, some articles aren't so important (like History of X or Literature of X), but all in all I think this list is useful. If you're interested, which articles are the shortest ones (bytes), then feel free to ask, probably can get such stats. --Edgars2007 (arutelu) 21. juuni 2015, kell 22:47 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Oluliste artiklite loend


Arutelu:Krakówi Vabariik

Selles artiklis on kasutatud EE-st sõna-sõnalt mahakirjutatud lauseid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. august 2005, kell 13.39 (UTC)

Siin on kujutatud praegune Krakówi linna lipp ja vapp. Vähemalt vapp näeb poola vikis teistsugune välja. Andres 21. august 2005, kell 13.42 (UTC)

Vapp on õige. Lihtsalt siin on värviline vapikujutis, poola vikis must-valge pitseri pilt.

Millise aja kohta käib elanike arv? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. august 2005, kell 13.45 (UTC)

Worldstatesmen () annab järgmise riigipeade loetelu. Kas need kõik tuleb artiklis üles lugeda?
Chairmen of the Governing Senate of the Cracow Republic
*2 Nov 1815 - 18 Jan 1831  Count Stanislaw Karol Wodzicki     (b. 1759 - d. 1843)
*18 Jan 1831 - 24 Mar 1833  No permanent chairman
*24 Mar 1833 - 26 Feb 1836  Kacper Wieloglowski
*26 Feb 1836 - 27 Apr 1839  Józef Haller de Hallenburg         (b. 1783 - d. 1850)
*27 Apr 1839 - 27 Oct 1839  Antoni Bystrzonowski (1st time)    (b. 1769 - d. 1848) (acting)
*27 Oct 1839 - 27 Dec 1839  Jan Chrzciciel Schindler           (b. 1802 - d. 1890) (1st time)(acting)
*27 Dec 1839 - 27 Feb 1840  Antoni Bystrzonowski (2nd time)    (s.a.) (acting)
*27 Feb 1840 - 27 Apr 1840  Jan Chrzciciel Schindler           (s.a.) (2nd time) (acting)
*27 Apr 1840 - 27 Jun 1840  Antoni Bystrzonowski (3rd time)    (s.a.) (acting)
*27 Jun 1840 - 27 Aug 1840  Jan Chrzciciel Schindler           (s.a.) (3rd time) (acting)
*27 Aug 1840 - 27 Oct 1840  Antoni Bystrzonowski (4th time)    (s.a.) (acting)
*27 Oct 1840 - 27 Dec 1840  Jan Chrzciciel Schindler           (s.a.) (4th time) (acting)
*27 Dec 1840 - 27 Feb 1841  Antoni Bystrzonowski (5th time)    (s.a.) (acting)
*27 Feb 1841 - 22 Feb 1846  Jan Chrzciciel Schindler           (s.a.) (5th time) (acting to 2 Mar 1841)
Chairman of the Committee of Safety
*22 Feb 1846                Count Józef Wincenty Wodzicki (1st time)
22 Feb 1846 - 24 Feb 1846  National Government of the Polish Republic
* Ludwik Gorzkowski                (b. 1811 - d. bf.1857)
* Jan Józef Tyssowski              (b. 1811 - d. 1857)
* Aleksander Górka-Grzegorzewski   (b. 1806 - d. 1855)
Dictator of the Polish Republic
*24 Feb 1846 -  2 Mar 1846  Jan Józef Tyssowski                (s.a.)
Chairman of the Committee of Safety
*2 Mar 1846 -  3 Mar 1846  Count Józef Wincenty Wodzicki   (2nd time)