"Unprotected" võiks ehk olla "Vabastatud". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:11, 1 Mar 2004 (UTC)

#Lisage lukustatud lehed Vikipeedia:Lukustatud artiklite loendisse. Lukustatud artiklid ja teised lehed tulevad vastavasse kategooriasse ise kui Mall:Kaitsmise mallid korda teha.--Tiuks 23. jaanuar 2008, kell 20:40 (UTC)

Kui Sa kõik selle süsteemi korda tehtud saad, siis tuleb loomulikult sellele vastavalt ka juhend ümber teha. Praegune on iidsest ajast, ja pole vist kunagi tegelikult toiminud.--Ken 23. jaanuar 2008, kell 20:51 (UTC)

Tabalukkude süsteem sellisel juhul siia ei kuulu. Mõtet on rääkida ainult sellest, mis meil on olemas. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2017, kell 22:04 (EET)

Meil pole selliseid tabalukuikoone kasutusel, pole sellise nimega kaitsetasemeid ja tagatipuks on kõik inglise keeles. Tühistan. Cumbril 3. jaanuar 2017, kell 22:58 (EET)

: ja jälle laamendavad ja lahmivad, viitsiks siis paar näpuliigutust teha aga ei ...
* Mall:Filmi info
* Mall:K-mall
* Mall:Kuupäevad

: ja küll ma need tõlgin, ma just vaatasin, milline oleks parim sõnastus :P

: edukat ülesõitmist uuel aastal ! :P

: suwa 3. jaanuar 2017, kell 23:16 (EET)
See on eesti Vikipeediat teenindav leht, need tabalukud ei kuulu siia. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2017, kell 23:20 (EET)
Tabaluku ikooni on kasutatud mallis , mille võib panna kaitstud mallile. Praktiliselt on see mall kasutamata, seda on kasutatud vaid paaris kaitstud mallis. Ja see mall ise ei ütle ka, millise kaitsetasemega on tegu. Kuidas see seostub artikli lukustamise korraga? Cumbril 3. jaanuar 2017, kell 23:27 (EET)
Võib küll kuhugi lisada midagi stiilis "vaata ka seda K-malli, võid selle lisada kaitstud mallile". Cumbril 3. jaanuar 2017, kell 23:34 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Artikli lukustamise kord


Arutelu:Jäämurdja

Jäämurdja on toortõlge soome keelest ja seetõttu kandsin üle kogu teksti jäälõhkuja lehele. Jaan513 15:51, 2 Mar 2004 (UTC)
Jäälõhkuja on ka Viktor Suvorovi raamat.

Miskipärast eemaldati märge "jäämurdja" ekslikust kasutamisest ja nüüdjääb mulje et jäämurdja on õige kasutus. Ei ole keelespets kuid niipalju on silma jäänud et tegemist ei ole korraliku eesti keelega EKI-st leidsin ka ühe lehe kus see internetis ära näidatud. http://www.eki.ee/keeleabi/artiklid/soome.html
jäämurdja on tegelikult vist eesti keeleski olemas, kuid teises tähenduses: nimelt peaks see olema rajatis mis ehitatakse silla samba ette (ümber) et jää ei lõhuks silla sammast, kuid ma võin nüüd sellega ka puusse panna. Loodetavasti on targemaid kes teavad neid sõnu, kasutamisi ja tähendusi paremini --TarmoK 30. september 2006, kell 19:52 (UTC)

EKSS mainib sõna "jäämurdja kahte tähendust: 1) 'jäälõhkuja'; 2) 'silla tugisambaid jääpankade eest kaitsev ehitis'. Eesti keele sõnaraamatus" öeldakse, et jäämurdja on "silla tugisambaid jää eest kaitsev rajatis" ning eristatakse teda jäämurdjaks. See tähendab siis, et esimeses  tähenduses ei soovitata seda sõna kasutada. Andres 30. september 2006, kell 20:23 (UTC)

TTSS nimetab mõlemat jäämurdjaks ning räägib veel ühest jäämurdjast, mis kaitseb jää eest sadama suuet. Andres 30. september 2006, kell 20:32 (UTC)
Olen kuulnud (võimalik, et see oli Tarmo kapten või vanem-tüür või vanem-mehaanik, või oli see Suure Tõllu kapten... ei mäleta enam), et jäälõhkuja on terava, püstise ninaga... st sõidab jääst läbi ja ajab jää kahte lehte... jäämurdja (jäämurdevööriga) aga see, mis sõidab jää peale ja oma raskuse all surub jää katki... ehk siis kõik tänapäeva jäälõhkujad-murdjad... 82.131.20.91 14. mai 2007, kell 13:02 (UTC)
Mereleksikonis on "jäälõhkujalt" viide "jäämurdjale" ja artikkel on "jäämurdja juures"...

Mäletan, et nende terminite üle on ajakirjanduses vaieldud, aga ei mäleta täpselt, mis selle vaidluse sisu oli. Andres 14. mai 2007, kell 17:13 (UTC)
Ajakirjandus on küll selline asi, millest eeskuju mitte võtta! Jürka 14. mai 2007, kell 23:48 (UTC)

Miks mitte, kui seal asjatundjad esinevad. Andres 15. mai 2007, kell 05:43 (UTC)
Õigekeelsus Sõnaraamatus on mõlemad terminid sees. Jürka 14. mai 2007, kell 23:51 (UTC)

On sees küll, kuid sealt ei selgu nende täpne tähendus. Andres 15. mai 2007, kell 05:43 (UTC)

Vaatasin siis seda artiklit ja nägin, et ekslik on kasutada sõna jäämurdja. Minu arust tuleks artikkel jäämurdjaks ümber nimetada või kui see ei sobi siis vähemalt see sulgudes olev kirjutis ära võtta, sest hoopis seda on ekslik kasutada.
1) Kõik merendusega tegelevad inimesed kasutavad sõna jäämurdja (vaadake kasvõi Veeteede ameti kodulehte - pole ühtegi sõna jää lõhkumisest. On jäämurdja, jäämurdetööd, jäämurdetööde korraldamine jne.
2) Seadustes räägitakse jäämurdetöödest, miks peaks siis jäämurdetöid tegema jäälõhkuja? Jäämurdetöid teeb ikka jäämurdja.
3) Eelmise aasta lõpus ilmunud inglise eesti meresõnaraamatus eelistatakse sõna jäämurdja, eesti inglise osas pole olemas jäälõhkujat.
4) Jäämurdjad murravadki jääd. Nad murravad oma raskuse all jääd. Mitte kasutamise lubamine pole põhjendatud sellega, et see on soome keelest tulnud, ka eesti keeles võib olla jäämurdja.
No ja las see pealkiri siis olla jäälõhkuja, aga see, et ekslik kasutada jäämurdja tuleb kindlasti maha võtta. Vajadusel teen seda ise.--Tau 11. veebruar 2009, kell 14:47 (UTC)
Jäälõhkuja (vene k. ledokol) on merenduses aegunud, sellele võib viidata, kuid selle asemel kasutatakse jäämurdja. Asendan märksõna jäämurdja (laevandus).SSGreporter 7. jaanuar 2010, kell 21:26 (UTC)

Pakun välja, et hoopis siinse artikli nimi olgu jäämurdja ja praegune jäämurdja suunata nime alla "jäämurdja (sadamarajatis)". Ivo 7. jaanuar 2010, kell 22:35 (UTC)
Ma ei tea, kas see just sdamarajatis on, viitas pigem nendele "ninadele", mida sillapostide juures näha võib. Mulle meeldiks see muidugi, aga püüdsin võimalikult vähe häirida teiste juba tehtud tööd. SSGreporter 7. jaanuar 2010, kell 22:43 (UTC)

Ohh, ära põe, kui töö väärib tegemist, siis väärib ta ka ületegemist. Alles täna käis lauskustutamine: üle saja ebavajalikuks muutunud sisemiseks kasutuseks mõeldud artiklit kustutati üldse ära. Taivo 7. jaanuar 2010, kell 22:49 (UTC)
Jääd saab murda ja lõhkuda, täpselt nagu puid saab lõhkuda ja murda, kasutage nüüd ettekujutusvõimet ja lõpetage väitmine, et laev suudab merejääd lõhkuda nagu kirvega prussi on võimalik tükeldada. Abiks on ka jäälõhkumise pilt: http://www.hullumaja.com/files/pictures/2009/03/28/urZXYy4AuZ.jpg
suwa 10. september 2013, kell 18:11 (EEST)

Tehnikaleksikon on merendusteemadel viitamiseks kõlbmatu, kustutasin viited.Ssgreporter (arutelu) 18. detsember 2015, kell 00:49 (EET)


Türkmeeni- ja ingliskeelne tekst lehelt http://sources.wikipedia.org/wiki/Independent%2C_Neutral_Turkmenistan_State_Anthem . Kes tõlgiks? -- Urmas 19:47, 3 Mar 2004 (UTC)

THE NATIONAL ANTHEM OF THE INDEPENDENT NEUTRAL TURKMENISTAN
The great creation of Türkmenbasy
Native land, sovereign state
Turkmenistan, light and song of soul
Long live and prosper for ever and ever!
I am ready to give life for native hearth
The spirit of ancestors descendants are famous for
My land is sacred. My flag flies in the world
A symbol of the great neutral country flies.
The great creation of Türkmenbasy
Native land, sovereign state
Turkmenistan, light and song of soul
Long live and prosper for ever and ever!
My nation is united and is veins of tribes
Ancestors' blood, undying flows
Storms and misfortunes of times are not dreadful for us
Let us increase fame and honour!
The great creation of Türkmenbasy,
Native land, sovereign state
Turkmenistan, light and song of soul
Long live and prosper for ever and ever!
Mountains, rivers and beauty of steppes
Love and destiny, revelation of mine
Let my eyes go blind for any cruel look at you
Motherland of ancestors and heirs of mine!

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Garaşsyz, Bitarap, Türkmenistanyň Döwlet Gimni


Arutelu:Riigiduuma

Mina paneksin artikli pealkirjaks "Riigiduuma". Nii või teisiti, teine nendest tuleb teha ümbersuunamisleheküljeks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:34, 6 Mar 2004 (UTC)

Võib-olla ikkagi vana Riigiduuma kohta tuleb teha eraldi artikkel. Igatahes praegune ülesehitus ei sobi, sest algusest ei selgu, et jutt on ka keisririigiaegsest Riigiduumast. Andres (arutelu) 13. detsember 2013, kell 23:19 (EET)

Märgiksin, et keisririigiaegset duumat nimetati eesti keeles ka riigivolikoguks ja teiselt poolt oli I Riigivolikogu ametlik tõlge vene keelde (näiteks 1938. aasta aadressraamatus) Gosudarstvennaja Duma. --IFrank (arutelu) 13. detsember 2013, kell 23:51 (EET)

Kas riigiduuma esindajast ehk duumasaadikust tuleb eraldi artikkel?--Estopedist1 (arutelu) 17. august 2018, kell 09:57 (EEST)


Arutelu:Eesti NSV

Pakkuge siin välja, millised teemad-alateemad peaksid NLiidu endiste vabariikide puhul millistesse artiklitesse saama. -- Urmas 16:56, 6 Mar 2004 (UTC)

		ainult artiklisse "Eesti"
		mõlemasse
		ainult artiklisse "Eesti NSV"

		LoodusPraegune haldusjaotusPraegused riigivõimuorganidENSV ajaloo peamised sündmusedKunst, kirjandus, teater, arhitektuurTeadust, religiooni, haridust, tervishoid, sportRahvuslik ja religioosne koosseis, selle muutumineRahvastik, sh peamised rahvastikuprotsessid ENSV ajalPeamised majandusega seotud muutused ENSV-s
		Asend, naabrid
		ENSV haldusjaotusENSV valitsemisorganid (EKP, ÜN, valitsus) ja nende juhidENSV-aja ajaloosündmused (vajadusel põhjalikumalt)RahvastikumuutusedENSV roll NLiidu majanduses

Arvan, et see jaotus on läbi mõeldud ja selle võib aluseks võtta. Kui töö käigus selgub, et on vaja midagi korrigeerida, siis seda ei ole liiga raske teha.

Kui käsitlused väga lähevad pikaks, siis tuleb niikuinii esitust eri artiklitesse jaotada ning sellisel juhul saab vastavatele artiklitele viidata nii "Eesti" kui ka "Eesti NSV" alt. Andres 17:06, 6 Mar 2004 (UTC)

: Kas on veel mingeid valdkondi, mis peaks kajastatud saama, kuid on kahe silma vahele jäänud? -- Urmas 17:14, 6 Mar 2004 (UTC)

:: Kui rääkida üldse valdkondadest, siis nimetatud ei ole näiteks teadust, religiooni, haridust ja tervishoidu. Andres 17:58, 6 Mar 2004 (UTC)

Siin oli öeldud, et eesti ja vene keel olid riigikeeled. Minu teada riigikeelt ei olnud. Andres 11:13, 26 Mar 2005 (UTC)

Jah, riigikeelt ei olnud. - Urmas 15:49, 26 Mar 2005 (UTC)
----
Tõin selle osa aruteluleheküljele, sest see nõuab toimetamist ja kontrollimist (sisaldab ilmseid vigu). Peale selle arvan, et siin pole mõtet kasutada riigi andmetabelimalli. Asju, mis võivad vabalt olla artiklis eesti, pole mõtet siia panna.
Riigikeeled:eesti ja vene
Pealinn Tallinn
Pindala 45 227 km²
Rahvaarv ja rahvastiku tihedus (1989):1 565 662
35in/km²
liideti nsvl:6.august 1940
Riigikord:töörahva diktatuur
EKP juht:vaino kallas(1988-1990)
ülemnõukogu presiidiumi esimees:Arnold Rüütel(1983-1990)
Minustite Nõugkogu esimees:tiit toome(1988-1990)
Rahaühik:rubla (RU)
Ajavöönd:moskva(+4)
Riigihümn:jää seisma kalevite kange rahvas!
ISO maatähised:su
mootorsõidukeil:su
ROK-i kood:su
Üladomeen:-

Eesti NSV oli väike riik Euroopas, mis piirnes läänest ja põhjast Läänemerega (sealhulgast põhjast Soome lahega), lõunast Lätiga ja idast Venemaaga. Rannajoone pikkus oli 3794 km. Maismaapiiri kogupikkus oli 633 km, sealhulgas 339 km Lätiga ja 294 km Venemaaga

Andres 14:06, 17 Apr 2005 (UTC)

16. novembrist 1988 - 1990 oli Eesti NSV ametlikult iseseisev, st. ei kuulunud Nõukogude Liidu koosseisu

Vaidlustan selle. Peale selle, Eesti NSV nimetati 1990 ümber Eesti Vabariigiks, kuid jäi edasi liiduvabariigiks. Andres 18:29, 28 juuni 2005 (UTC)
* 16. novembril 1988 Linnahallis (olin ise kohal, peale minu mitu tuhat inimest) kuulutas Ülemnõukogu Presiidium (Rüütel, Savisaar jt.) vastavalt ENSV ja NL konstitutsioonidele Eesti NSV Nõukogude Liidust väljaastunuks ja see avaldati samal ööl kõigi reeglite kohaselt ka ajalehtedes (vaadake raamatukogudest), st. see sai laialdaselt teatavaks. Arusaadavalt ei läinud "Eesti rahvas" sellega kaasa ja tahtis EV-d. Seda peeti üleminekuaja veidruseks, aga ametlikult oli kõik õige. Minu arvates on see lihtsalt ajalooliselt huvitav fakt.

Palun esita konkreetsed viited allikatele ja ka tsitaadid, kui võimalik. Andres 06:30, 30 juuni 2005 (UTC)

Niipalju kui mina aru saan, ei vaidlustatud suveräänsusdeklaratsioonis Eesti NSV kuulumist NSV Liidu koosseisu. Andres 06:35, 30 juuni 2005 (UTC)
*Riik ei saa üheaegselt olla suveräänne ja kuuluda teise riigi koosseisu.
*Artiklist Vaino Väljas: "16. november 1988, ENSV Ülemnõukogu erakorraline istungjärk võtab V. Väljase eesistumisel vastu deklaratsiooni Eesti NSV suveräänsusest. Seda hakatakse hiljem pidama NSV Liidu lagunemise alguseks. Suveräänsusdeklaratsioon kuulutas Tallinnas vastuvõetud seaduste ülimuslikkust üleliiduliste seaduste ees. (26. novembril tühistab Moskva Eesti suveräänsusdeklaratsiooni.)"
Võib siis arvestada, et 16. november - 26. november 1988.
Näide tüüpilisest suhtumisest 16. novembri suveräänsusdeklaratsiooni:
Kaarel Tarand, "Katkuteade pidupäeval" (Eesti Päevaleht, 3. märts 2003): "Jaa, suveräänsusega on president Rüütlil oma ainulaadne vahekord. See ei lubanud tal eilegi jätta nimetamata, milline erakordne verstapost meie iseseisvuse teel oli ENSV Ülemnõukogu novembris 1988 vastu võetud suveräänsusdeklaratsioon. Millest tulenevalt praegune president ongi peaaegu et Eesti suveräänsuse isa. Minu mällu on too deklaratsioon koos eellooga küll sööbinud kui kommunistide viimane abitu katse saada enda kätte tagasi rahva vabadusiha juhtimise ohjad. Ja isegi kui oli teisiti, miks peaks vabaduse pidu pidavaid inimesi tüütama targutustega suveräänsuse muutuvast olemusest?"

Eesti NSV konstitutsioon nägi niikuinii ette Eesti NSV suveräänsuse. Selles asjas ei muutnud suveräänsusdeklaratsioon mitte midagi. See suveräänsus ei tähendanud ka mitte ametlikult iseseisvust ei konstitutsioonis ega suveräänsusdeklaratsioonis. Andres 13:08, 30 juuni 2005 (UTC)
Täpsustuseks: suveräänsusdeklaratsiooni tuum oli väga lihtne ja selge: tehti parandus ENSV konstitutsiooni. Seal oli yks paragrahv, mis ytles, et Eesti NSV-s kehtivad NSV Liidu seadused. Sellele lisati täiendus: "Eesti NSV-s kehtivad NSV Liidu seadused pärast nende registreerimist Eesti NSV Ülemnõukogu poolt". /Lulu/
Kui Eesti konstitutsiooni panna järgmine paragrahv: "Eesti Vabariigis kehtivad Euroopa Liidu seadused pärast nende registreerimist Eesti Vabariigi Riigikogu poolt", kas siis Eesti Vabariik oleks suveräänne või ei oleks?

Suveräänsus tähendab iseenesest küll iseseisvust. Eesti NSV konstitutsioonis oli suveräänsus algusest peale ette nähtud, kuid tegelikult olid olemas ainult mõned suveräänsuse elemendid ja needki nimeliselt. Eesti NSV suveräänsuse deklaratsioon ainult deklareeris seda, mis niigi oli konstitutsioonis juba deklareeritud, ning lisas täpsustuse, et NSV Liidu seadused kehtivad pärast nende registreerimist jne. Mida see ka ei tähendaks, oli tegemist lihtsalt täpsustusega, kuid see ei tagastanud Eesti NSV-le suveräänsust, mida tal faktiliselt ei olnud. Kui seda sätet oli võimalik keskvõimu poolt tühistada, siis see jäigi deklaratsiooniks, millel puudus tegelik kate.

Mis puutub küsimusse, kas Eesti Vabariik on praegu suveräänne või ei ole? Sellegi suhtes on erinevaid arvamusi. Andres 5 juuli 2005 16:03 (UTC)
----
Vaidlustan endiselt sisu, sest Eesti NSV oli ametlikult suveräänne kogu oma eksisteerimise aja jooksul. Andres 21:35, 12 juuli 2005 (UTC)

: Ei olnud. NSVL Ülemnõukogu otsused & õigustloovad aktid olid ENSV suhtes ülimuslikud. Selles seisneski 1990. aasta deklaratsioooni mõte.--Kriku 14. oktoober 2007, kell 20:56 (UTC)

:: Suveräänsudeklaratsioon ei kuulutanud Eesti NSV-d suveräänseks, vaid kinnitas tema suveräänsust, tähendagu see mis tahes. Andres 15. oktoober 2007, kell 04:58 (UTC)

::: Minu teada oli suveräänsusdeklaratsiooni mõte just selles, et eitati NSVL Ülemnõukogu õigustloovate aktide ülimuslikkust. Seega muutus Eesti NSV sellega suveräänsemaks. --Kriku 15. oktoober 2007, kell 09:52 (UTC)

:::: Jah, selle deklaratsiooniga ühtlasi konkretiseeriti suveräänsuse tähendust ja püüti seda suveräänsust ellu viia. Jah, võib küll öelda, et Eesti NSV muutus faktiliselt "suveräänsemaks". Andres 15. oktoober 2007, kell 10:11 (UTC)
-----------
Toetan vaidlustamist, aga teistel põhjustel. Suveräänsuse mõiste on meil vastavas artiklis enam-vähem korralikult defineeritud:
Riigi iseseisvus ehk sõltumatus ehk suveräänsus on riigi võime või omadus ilma sisemiste ja väliste kitsendusteta teatud viisil käituda. Iseseisev riik valitseb ennast ise ega ole kellegi teise valitsemise all. Ta saab ise otsustada oma sise- ja välisasjade üle, nii palju kui rahvusvaheline õigus seda lubab.
Jutt Eesti NSV deklaratiivsest või formaalsest suveräänsusest ei peaks yldse sellesse artiklisse kuuluma, minu arvates. See on nagu rohkem mäng mõistetega, millel sisulist tähendust vähe.
Aga, pidades silmas meie riigi ametlikku poliitikat, oleks korrektne defineerida Eesti NSV umbes järgmiselt:
Eesti NSV on Nõukogude Liidu poolt okupeeritud Eesti Vabariigile omistatud nimetus.
--Lulu 05:23, 21 juuli 2005 (UTC)
-----------------------------------

Seda on küll raske sellise teema juures saavutada aga artikkel tuleks muuhulgas ka neutraalsele vaatekohale viia. Väljend nagu "Stalini käsilane" ja "meeleavaldusel osalejad imporditi" jms ei sobi entsüklopeediaartiklisse. Ka ei maksa igas lõigus toonitada, et Eesti okupeeriti/annekteeriti/vms. Piisab fakti mainimisest. --Boy 18:58, 16 august 2005 (UTC)
Olen sama meelt. --3 Löwi 20:03, 16 august 2005 (UTC)

See ajajärk ei kuulu esiteks Eesti NSV ajaloo alla. Teiseks jääb senist erapoolikut versiooni lugedes täiesti väär mulje, nagu oleksid Päts, vapsid jt. poliitilised arengud EW-s 1934-39 kuidagiviisi kaasa aidanud NSV Liidu ja Saksamaa koostööle ning MRP sõlmimisele 1939. aastal. Selline teema-arendus ei vääri isegi mitte vaidlustamist, vaid kiiret kustutamist.--3 Löwi 20:03, 16 august 2005 (UTC)

: Ma võtsin selle välja. --Kriku 14. oktoober 2007, kell 21:22 (UTC)
----
Esimene lõik on segane, sest esimeses lauses öeldakse, et see oli marionettriik, kuna aga enamiku ajast ei saanud seda üldse riigiks nimetada. Peale selle, mulle tundub, et "marionettriik" (kuigi sisuliselt õige) on hinnanguline termin. Andres 04:43, 17 august 2005 (UTC)
----
Praegu toimub redigeerimissõda kasutajaga 80.235.68.208. Andres 06:29, 19 august 2005 (UTC)

Kaigast propagandistlikule plämale? --Oop 06:34, 19 august 2005 (UTC)

: Tuleks taotleda diskussiooni, muidu ei tule redigeerimissõjale lõppu. Andres 06:43, 19 august 2005 (UTC)

::Ma loodan, et ma olen liiga pessimistlik, ent minu mulje järgi ei kuula propagandistid enamasti kedagi teist. Ja antud redaktsioonisõdalase tekst on ysna puhas propaganda, pealegi vales artiklis. --Oop 06:54, 19 august 2005 (UTC)

::: Ma ei arva, et tekst on täiesti vale. Arvan, et adekvaatset ajaloolist hinnangut Pätsi diktatuurile ja selle mõjule mis väljendus nt. rahva käitumises Eesti annekteerimise ajal (nt. pseudovalimised) pole veel antud. Olgem ausad, taasiseseisvuse algusaastail kiputi kõike "esimese vabariigi aegst" idealiseerima. Nüüd on hakanud sisse tulema ka veidi kriitilisemast vaatepunkti, mida küll sageli väliselt sarnase suunitlusega nõukogude propagandaga segi aetakse. Välisautorid nt. Turtola on "hilisema" Pätsi suhtes palju kriitilisemad kui eesti ajaloolased. Kindlast pole õige see, et Pätsi diktatuur andis võimaluse Saksamaale ja NSVL-ile kokku leppida. Lepe tehti Eestist sõltumatult. Võimalik, et Pätsi diktatuur mängis Nõukogude propagandale teatud trumpe kätte ja omas seega ka teatavat mõju ENSV tekkele.--Boy 08:09, 19 august 2005 (UTC)

:::: Tekst ei ole "täiesti vale", kuid esiteks on see kirjutatud valesse artiklisse, sest 1934-1939 ei käi kuidagi "Eesti NSV" alla, vaid sobib artiklitesse "Eesti (ajalugu)", "vaikiv ajastu", "Konstantin Päts" jne., teiseks pole see kirjutatud entsüklopeediale omases stiilis, kubisedes erapoolikutest hinnangutest ja kolmandaks on täiesti spekulatiivne, et mitte öelda vale, selline jutt: "Riigivõimust kaugenenud rahvas ei tunnetanud võimaliku agressori poolset ohtu ega soovinud kaitsta võõrdunud riigivõimu. Seda said enda huvides ära kasutada ka suurriigid Nõukogude Liit ning 23. augustil 1939 sõlmisid Nõukogude Liit ning Saksamaa vastastikuse mittekallaletungilepingu"..., millest justkui järelduks, et Eestis toimuv kuidagiviisi soodustas MRP-d. --212.209.42.132 10:38, 19 august 2005 (UTC)

Maha on võetud kategooria "Ajaloolised riigid". Kas Eesti NSV ei olnud ajalooline riik? Taivo 9. märts 2006, kell 16.23 (UTC)

Pidin just sedasama kirjutama. Aastal 1940 oli ta mõnda aega formaalselt iseseisev riik. Andres 9. märts 2006, kell 18.36 (UTC)
----
Siin on ümber tehtud järgmine lõik:
suse moodustamine.  	  	Rahvusvahelise õiguse kohaselt muutus Eesti alates 16.–17. juunist 1940 okupeeritud riigiks. 19. juunil saatis Nõukogude juhtkond Eestisse eriesindaja Andrei Ždanovi, kelle ülesandeks oli riigipöörre korraldada. Eesti Kaitseväelt võeti relvad, Kaitseliit saadeti laiali ning rahvakogunemised keelati. Nõukogude Liidu esindajad rõhutasid pidevalt võimalust minna üle avalikule terrorile. Toimusid arreteerimised. Nõukogude Liidu Tallinna saatkonnas algas Nõukogude võimudele sobiva nukuvalitsuse moodustamine.

- 	21. juunil organiseeris Ždanov Tallinnas peamiselt Nõukogude Liidust kohale toodud osalejatega meeleavalduse, mille käigus dikteeriti president Konstantin Pätsile uue valitsuse koosseis, mille juhiks sai Johannes Vares. 5. juulil saadeti laiali Riigikogu ja kuulutati seadust rikkudes välja erakorralised Riigivolikogu valimised. Riigikogu teise koja Riiginõukogu moodustamine jäeti ära. Varese valitsuse määratud valimiskomisjon koosnes ainult kommunistidest ning valimisnimekirjadest kõrvaldati kõik Töötava Rahva Liidu (kommunistide) vastaskandidaadid. Ilmselt eksikombel jäi kõrvaldamata ühe vastaskandidaadi - Jüri-Rajur Liivaku kandidatuur. Pseudovalimised toimusid 14. ja 15. juulil. Tulemusi võltsiti ning nende kohaselt käis valimas ligi 100% valijaist ning Töötava Rahva Liit sai ligi 100% häältest. Veelgi enam, eksikombel teavitas üks Moskva infokanal valimiste tulemustest juba enne valimiste ametlikku lõppu.
Andres 19. juuni 2006, kell 20.38 (UTC)
----
Minu meelest hakkab kogu jutt ilmaaegu iidamast-aadamast. Ja kommentaarid kipuvad olema subjektiivsed. Andres 19. juuni 2006, kell 20.38 (UTC)
----
oli Nõukogude Liidu haldusüksus (liiduvabariik) aastatel 1940–1991

Kui Eesti Vabariik nimetati ümber Eesti Nõukogude Sotsialistlikuks Vabariigiks, siis oli ta mõnda aega formaalselt iseseisev riik. Andres 16. oktoober 2006, kell 18:57 (UTC)
Kui ta oli juba NSV Liidu koosseisus, siis pole minu meelest mõtet kasutada sõnu "nukuvalitsus" ja "nukuparlament". Andres 16. oktoober 2006, kell 18:59 (UTC)
Sellised väljendid nagu "sovetivõim" ja "kompartei" ei sobi minu meelest entsüklopeediasse. Andres 16. oktoober 2006, kell 19:02 (UTC)
Pikk eellugu on minu meelest tarbetu. See peaks olema kuskil mujal, mitte selles artiklis. Andres 16. oktoober 2006, kell 19:02 (UTC)

Kes ütles teile, et Eesti oli okupeeritud?

Eesti okupeerimiseks Nõukogude Liidu poolt peetakse sündmust, mis leidis aset 17. juunil 1940, samuti 1944. aastal toimunud sündmust. Selline sõnakasutus on Eestis üldlevinud, selle täpset põhjendust ja selgitust Vikipeedias ei ole. Andres 20. veebruar 2007, kell 17:15 (UTC)
----
Artikli alguses on minu meelest liiga palju loosunglikkust.
Viited Vikitekstidele ei peaks minu meelest olema allmärkustes, vaid välislinkide all. Andres 22. juuni 2007, kell 16:44 (UTC)
----
Lisasin kaks alajaotust: piiriküsimuse ning okupatsioonivõimu kuriteod. Tuleks veel lisada alajaotus vastupanust okupatsioonivõimudele. --Kriku 14. oktoober 2007, kell 21:54 (UTC)

Parandused olid üldiselt paremuse poole. Aga viimane lõik
Küsimus Eesti Vabariigi piirist 1946-2005 ei ole seetõttu seotud Helsingi lepetega, millega Euroopa riigid nõustusid II maailmasõja järgsete piiride muutumatusega. Esiteks ei osalenud Helsigi tippkohtumisel Eesti Vabariigi esindajad, teiseks muudeti Eesti Vabariigi territooriumil moodustatud okupatsioonivõimu haldusüksuse, mitte Eesti Vabariigi piire ning kolmandaks toimus see pärast II maailmasõja lõppu.
on juriidiline hinnang. Ka miks seda on üldse tarvis mainida? Tundub, et selliseid hinnanguid esineb tekstis väiksemas mahus veelgi. Andres 15. oktoober 2007, kell 05:09 (UTC)

: Võib-olla ei ole vaja. Võib-olla jälle oleks see lõik mõttekam, kui Helsingi lepete artikkel oleks täielikum. Minu arust ei ole niivõrd hinnang, vaid selgitus piiriküsimuse ja Helsingi lepete võimaliku seose kohta. St et seda seost ei ole, kuna Helsingi lepped käivad muu asja kohta (Potsdami konverentsil määratud sõjajaärgsete riikide piirid).--Kriku 15. oktoober 2007, kell 09:52 (UTC)

:: Kas keegi väidab, et see seos on? Andres 15. oktoober 2007, kell 10:11 (UTC)

::: Jah, on väidetud. Ses mõttes, et Eesti püüab oma territoriaalsete pretensioonidega (sic!) Helsingi kokkulepetega saavutatud rahulikku kooselu lammutada. Eesti piiriküsimust tuleb käsitleda lahus näiteks Poola-Saksa või Ungari-Tshehhi piiride küsimusest.--Kriku 15. oktoober 2007, kell 13:51 (UTC)
Seoses sellega nimetati Eesti-Vene piirilepingu sõlmimiseni 2005. aastal Eesti idapiiri Eestis kontrolljooneks.
Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vahel ei ole 2005. aastast mingit uut kehtivat piirilepingut. Eestil pole uut idapiiri. Endiselt on olemas vaid kontrolljoon ja 1920.a. Tartu rahu piir. Kui kellelgi on infot sellise uue lepingu kohta, siis andku teada. Rahvusvahelised lepingud muutuvad kehtivaks alles mõlemapoolsel (sic!) ratifitseerimisel.
----
Lisatud "Vastupanu okupatsioonivõimudele". --Kriku 15. oktoober 2007, kell 15:52 (UTC)
Kas "Nõukogude Eesti" ei olnud ka kinoringvaate pealkiri?
=== Okupeerimise kinnitus Eesti NSV seisukoha järgi ===
EESTI NSV ÜLEMNÕUKOGU OTSUS
Eesti riiklikust staatusest
Eesti NSV Ülemnõukogu kinnitab, et Eesti Vabariigi okupeerimine NSV Liidu poolt 17. juunil 1940. a. ei ole katkestanud Eesti Vabariigi olemasolu de jure. Eesti Vabariigi territoorium on okupeeritud tänaseni.
Eesti NSV Ülemnõukogu,
arvestades eesti rahva selgesti väljendatud tahet Eesti Vabariigi iseseisvuse ja seadusliku riigivõimu taastamiseks
tunnistab Eestis NSV Liidu riigivõimu ebaseaduslikkust selle kehtestamise momendist alates ja kuulutab välja Eesti Vabariigi taastamise (restitutio ad integrum);
kuulutab välja üleminekuperioodi, mis lõpeb Eesti Vabariigi põhiseaduslike riigivõimuorganite moodustamisega.
Üleminekuperioodiks töötab Eesti NSV Ülemnõukogu välja valitsemise ajutise korra koos õiguslike garantiidega kõigile elanikele, rahvusest sõltumata.
Käesolev otsus jõustub vastuvõtmise hetkest.
Eesti NSV Ülemnõukogu esimees A. RÜÜTEL
Tallinn, 30. märtsil 1990.
(ENSV ÜVT 1990, nr. 12, art. 180)
EESTI VABARIIGI ÜLEMNÕUKOGU AVALDUS
seoses 50 aasta möödumisega Eesti Vabariigi okupeerimisest NSV Liidu poolt
17. juuni 1940 tõi Eesti uuemasse ajalukku saatusliku pöörde. Sel päeval okupeerisid NSV Liidu väed iseseisva Eesti Vabariigi. Kõik sellest tulenevad Eesti saatust määravad otsused ei olnud eesti rahva tahte väljendus. Eesti lõigati ära Euroopast ja tema rahvas sunniti elama viisil, mis ei vastanud tema traditsioonidele ega soovidele.
Nüüd, pool sajandit hiljem, on tekkinud reaalsed võimalused ajaloolise õigluse taastamiseks ning Eestile vaba ja turvalise tuleviku rajamiseks. Selle vältimatuks eelduseks peab Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 1940. aastal toimunud Balti riikide okupeerimise ja annekteerimise tunnistamist NSV Liidu poolt.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu, lähtudes talle usaldatud rahva mandaadist ja kõrgeimale võimuorganile esitatavast vastutuse määrast, teeb omalt poolt kõik, et Eesti naasmine iseseisvate Euroopa riikide perre toimuks rahumeelselt ning demokraatlikke põhimõtteid ja rahvusvahelist julgeolekut kindlustaval viisil.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimees A. RÜÜTEL
Tallinn, 18. juunil 1990.
(EV ÜVT 1990, nr. 19, art. 293)
EESTI VABARIIGI ÜLEMNÕUKOGU OTSUS
Eesti Vabariigi ja NSV Liidu suhete kohta
Lähtudes sellest, et Eesti Riigivolikogu 1940. aasta 22. juuli õigustühise otsuse Deklaratsioonist Eesti astumise kohta NSV Liidu koosseisu alusel vastuvõetud NSV Liidu seadus 6. augustist 1940 Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi vastuvõtmise kohta Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liitu ei seo Eesti Vabariiki;
tunnistades, et Eesti NSV konstitutsioon on lakanud reguleerimast riiklikke ja ühiskondlikke suhteid Eestis;
kinnitades, et vastavalt Eesti NSV Ülemnõukogu 30. märtsi 1990 otsusele Eesti riiklikust staatusest ei saa suhete reguleerimisel NSV Liiduga olla aluseks NSV Liidu konstitutsioon ega muud hilisemad NSV Liidu seadused, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsustab:
1. Võtta lähtealuseks läbirääkimistel Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liiduga Eesti ja Venemaa rahuleping 2. veebruarit 1920 ning teised kehtivad lepingud, mis on sõlmitud NSV Liiduga enne 16. juunit 1940, aga samuti Eesti NSV Ülemnõukogu otsused 12. novembrist 1989 Ajaloolis-õiguslikust hinnangust Eestis 1940. aastal toimunud sündmuste kohta; 23. veebruarist 1990 Ettevalmistustest Eesti riiklikuks iseseisvumiseks; 30. märtsist 1990 Eesti riiklikust staatusest ja 16. maist 1990 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu tegevusprogrammist üleminekuperioodil Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamiseni ja valitsemise ajutisest korrast.
2. Kiita heaks Balti riikide koostöö oma riikliku iseseisvuse täielikuks faktiliseks taastamiseks, lähtudes Balti Riikide Nõukogu 27. juuli 1990. a. avalduses väljendatud põhimõtetest.
3. Tunnistada kehtivuse kaotanuks Eesti NSV Ülemnõukogu 16. novembri 1988 resolutsioon Liidulepingust.
4. Määrata Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsusega delegatsioon läbirääkimisteks NSV Liiduga ning tema volitused.
5. Tunnistada NSV Liidu relvajõudude viibimine Eesti Vabariigi territooriumil Eesti Vabariigi suveräänsust rikkuvaks ja rahvusvahelise õigusega vastuolus olevaks, sest nende staatus ei ole määratletud Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheliste lepingutega.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimees A. RÜÜTEL
Tallinn, 7. augustil 1990.
(RT 1990, nr. 5, art. 64)
Presidendi kantselei avalike suhete osakond
Kadriorus 2. veebruaril 2006
http://vp2001-2006.vpk.ee/et/ametitegevus/?gid=72937 --kanakukk 5. november 2008, kell 10:37 (UTC).
Tõstisin okupatsiooni teemaaruelu artikli okupatsioon alla. --Oktav 23. jaanuar 2009, kell 20:13 (UTC)

Peatükis "Eesti NSV rahvastik" tuleks kindlasti kirjutada täpsemalt nõukogude-aegsest väga ulatuslikust migratsioonist.

Muidugi. Andres 8. oktoober 2010, kell 20:39 (EEST)

: Sellest on seal kirjas. "Mehaaniline iive" ongi migratsioon õigemini immigratsioon, aga kuna see polnud vabatahtlik, siis mehaaniline iive on täitsa hea väljend.--Oktav 10. oktoober 2010, kell 16:28 (EEST)

:: Muidugi ma tean seda, et "mehaaniline iive" tähendab migratsioonilist elanikkonna juurdekasvu. Aga seal oli ainult 1976. aasta kohta. Ma seal täiendasin natuke.--90.191.119.98 10. oktoober kell 16:42 (EEST)

Kindlasti tuleks artiklis kirjutada ka Eesti NSV kodakondsusest ja riigikeelest. Eesti NSV kodakondsus oli puhtakujuline deklaratiivne fiktsioon ilma igasuguse reaalse sisuga. Põhimõtteliselt sissekirjutus passis tähendaski "ENSV kodanikuks" olemist. Alles 1988. hakati välja töötama Eesti NSV kodakondsuse seadust, kuid õnneks oli juba liiga hilja ja "Eesti NSV kodakondsust" ei õnnestunud sisse seada (see oleks võinud tõsiseid probleeme tekitada).
Põhiosa ENSV eksisteerimise ajast ei olnud ENSV-s riigikeelt. Samuti ei olnud keeleseadust. De facto olid riigikeelteks eesti keel ja venekeel (või vene keel ja eesti keel).
Riigikeeleks kuulutati eesti keel alles 5. detsembril 1988 (aga see oli juba üleminekuperioodil, mitte "klassikalisel" ENSV ajal). Keeleseadus võeti vastu 18. jaanuaril 1989.
Tuleks kirjutada ka sellest, et ENSV-s (enne üleminekuperioodi algust) tõrjuti eesti keelt pidevalt mitmetest eluvaldkondadest välja ja eesti keelel ei olnud mingit seaduslikku kaitset. 90.191.119.98 11. juuli 2011, kell 12:56 (EEST)

Palun kirjuta. Andres 12. juuli 2011, kell 20:30 (EEST)
----
"ENSV riigilipp oli punast värvi kangas, mida läbib sinine laineline vööt kahe valge triibuga ülalpool" Selline lipp sai Eesti NSV riigilipuks alles 1953. aastal. Võiks mainida ka varasemat versiooni, mis oli ilma laineteta. 90.191.119.98 19. august 2011, kell 20:55 (EEST)

Palun pane sisse. Andres 20. august 2011, kell 16:15 (EEST)

Dewiki selle artikli arutelust (:de:Diskussion:Estnische Sozialistische Sowjetrepublik) leidsin ülalmainitud lause. Selle võiks ilmselt kuidagi meie viki artiklisse integreerida, kasutatud ka nt Sirbis, vt --Estopedist1 (arutelu) 23. veebruar 2016, kell 15:01 (EET)

"Juuniküüditamine, millega saadeti Siberisse üle kümne tuhande Eesti NSV-le ebalojaalse eestlase" Lojaalsus Eesti NSV-le on kuidagi imelikult kõlav. Velirand (arutelu) 28. mai 2016, kell 23:52 (EEST)

Infobox Endine riik ei ole kohane, sest Eesti NSV ei olnud riik, vaid NSV Liidu haldusüksus. 2001:7D0:87CA:9180:119:A988:A0EB:33EE 14. märts 2018, kell 16:36 (EET)


Kasutaja arutelu:Bit~etwiki

Welcome, Bit! Andres 20:50, 8 Mar 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Bit~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Nõukogude Liit

Riigipea funktsioone täitis suurelt jaolt Ülemnõukogu Presiidium (välja arvatud otseselt esindusfunktsioonid).
Need, keda Sa loetled koos Kalininiga, olid tema ametikohajärgsed asetäitjad, liiduvabariikide kesktäitevkomiteede presiidiumide esimehed. Andres 23:19, 10 Mar 2004 (UTC)

Uurisin Suure Nõukogude Entsüklopeedia (SNE) väljaandeid.

Esimene nimetab ainult KTK esimehi. (tegemist oli ju ikkagi "võrdsete riikide liiduga"! Vähemalt teoreetiliselt ja mitte selliste jutumärkidega, nagu see tänasest päevast paistab.)

Teine anne ei kirjutab Petrovskist kui KTK esimehe asetäitjast. Tšervjakovi, Narimanovit ja Mussabekovit artikliga austatud ei ole.

Kolmas (ja seni viimane) on viimased kolm rehabiliteerinud ja nimetab neid KTK esimeesteks.

Nõukogude Liidus on teadupärast alati ajalugu päevapoliitilistele vajadustele kohandatud. Seepärast pole imeks panna, et repressioonide ja rehabiliteerimiste vahelisel ajal asju pisut teistpidi näidatakse (SNE 2. ande ilmumisaeg). Samuti tuleb silmas pidada, et NLiidus olid kõik võrdsed, kuid võrdsetel oli natuke võrdsem suur vend, kes teadis ja õpetas teisi, kuidas helgesse tulevikku saab. ;-) Seda demonstreerib kõige paremini just SNE 2. väljaanne, kus teadagi-millise-vabariigi esindaja on "pisut võrdsem". -- Urmas 07:45, 11 Mar 2004 (UTC)

Ahhaa, seda ma ei teadnud.

Kas Sa oled ka seda riigipea asja uurinud? Andres 07:55, 11 Mar 2004 (UTC)

:Vaatasin üle ka riigipea. Riigipea rollis oli KTK ja Ülemnõukogu Presiidium tervikuna (ÜN vähemalt 1936. aasta konstitutsiooni järgi; 1977. a. konstitutsiooni sätestatu kohta ei oska öelda). Tolle esimees võttis vastu välissaadikute volikirju jms. rahvusvaheliste normidega riigipeale pandud ülesandeid. SNE 1. anne eitab riigipea olemasolu NLiidus üldse, kuid esitab juurde vasttoodud seletuse. 2. anne viitab ÜN Presiidiumile artikli alt "President".  -- Urmas 09:22, 11 Mar 2004 (UTC)

:: Palun märgi see siis artiklisse sisse. Andres 09:34, 11 Mar 2004 (UTC)

Minu meelest ei ole korrektne öelda, et "Nõukogude Venemaa" ja "Vene NFSV" on Nõukogude Liidu endised nimed. Andres 13:47, 11 Mar 2005 (UTC)
Jah, toimetasin pisut... asi selles, et enne 1922. aastat eksisteeris ka ju nõukogude riik... mille kohta eraldi artikli tegemisel vist mõtet ei ole, sest 1922 oli suuresti vaid nimemuutmine ja korrastamine, õigusjärglus jätkus... meie jaoks muide ka oluline, kuna kasvõi 1920. a oli sõlmitud Tartu rahu just Nõukogude Venemaaga ... Korrektne või mitte, aga õigusjärgluse seisukohalt see ju niimoodi jätkus --Lulu 13:52, 11 Mar 2005 (UTC)
Korrektne poleks tõesti öelda "endised nimed", seepärast ytlesingi: "kasutati nimetust" ... --Lulu 13:56, 11 Mar 2005 (UTC)

Mina arvan küll, et peaks olema eraldi artikkel "Vene SFNV". Andres 14:06, 11 Mar 2005 (UTC)

Minu meelest on vaieldav ka see, kas "NSVL" oli Venemaa ametlik nimetus.
eks see "NSVL" nimi ise oli ju ka propaganda pärast... Venemaa ta oli ja Venemaaks ta jäi sellegipoolest... --Lulu 15:55, 11 Mar 2005 (UTC)
ja neid näiteid on teisigi, kus mõni riik mingi diktatuuri ajal kuulutab ennast hoopis teisenimeliseks, ehkki asub ikka sealsamas ja ka rahvas on seesama... pärast diktatuuri lõppu taastatakse enamasti endine nimi... NSVL kestis lihtsalt kauem kui mõni teine taoline... --Lulu 16:16, 11 Mar 2005 (UTC)

NSVL moodustati ju ametlikult mitmest riigist, millest üks oli Vene SFNV (mitte Vene NFSV). Andres 14:09, 11 Mar 2005 (UTC)

:Eesti NSV ei olnud sugugi "Venemaa". Selleks, et Venemaale saada, pidi ka 15 aastat tagasi ikka enne Narva jõeni jõudma. Kahju muidugi, et nende nappide aastatega on meelest läinud, kuidas eestlasi solvas, kui nende kohta Läänes öeldi, et nad on venelased ja Venemaalt. - Urmas 18:24, 11 Mar 2005 (UTC)

Kui Sa ütled "kasutati nimetust", siis jääb ebaelgeks, mille kohta seda nimetust kasutati. Andres 14:11, 11 Mar 2005 (UTC)

:Nende viimaste parandustega keerati paljud asjad artiklis valeks.

::Esiteks on meil olemas artikkel Venemaa, kus ka selle riigi ametlik nimetus kirjas. Palun lahkesti tutvuda.

::Teiseks kuulusid Usbeki NSV, Turkmeeni NSV, Tadžiki NSV, Kasahhi NSV ja Kirgiisi NSV alad NLiidu moodustamisest peale selle koosseisu. Nad lihtsalt reorganiseeriti ANSV-st NSV-ks. Samuti kuulus lõviosa Karjalast ka enne Karjala-Soome NSV moodustamist NLiidu koosseisu (täpsemalt Venemaa alla).

::Kolmandaks polnud Nõukogude Liidu mitte ainult üks riigipüha, vaid neid oli suisa hulgi. Ma ennast "fossiiliks" küll ei loe, kuid üht-teist siiski mäletan: uusaasta, rahvusvaheline naistepäev, töörahva rahvusvahelise solidaarsuse päev, võidupüha, Oktoobrirevolutsiooni aastapäev.
oli muidugi teisi riigipühasid ka, kuid oktoobrirevolutsiooni aastapäevaga tähistati nõukogude riigi algust 1917. aastal --Lulu 16:10, 11 Mar 2005 (UTC)

::Mis on "ametlik moodustamine"?

::Vene NFSV kandis alguses (aastani 1937) nime Vene SFNV. (tema konstitutsioonid, kus ametlik nimi kirjas, on siin)

:Pakun, et võiks taastada muutuste-eelse variandi. - Urmas 15:14, 11 Mar 2005 (UTC)
usbeki-turkmeeni jne on jah vale, tuleb parandada.... artiklis venemaa puudub ajalugu praegu, mis võiks ju katta ka eelnevate riikide ajaloo... peamine muudatuste põhjus oli selles, et meil pole kuskil räägitud venemaast aastatel 1917-1922... praegune artikkel algas aastaga 1922... --Lulu 15:37, 11 Mar 2005 (UTC)

Praeguse artikli algamine aastaga 1922 on igati õigustatud. Venemaa enne 1917/18 aastat on selge ja korralik unitaarriik. 1917/18 tekib endise impeeriumi ja ka tulevase NLiidu alal terve rida riiklikke moodustusi. Osad neist saavad riikideks, osad mitte; osad lühikeseks ajaks, osad pikemaks. 1922. aastaks on selline segane aeg ümber saanud ja enamus neist riikidest taas kokku liidetud. Kuid oluline on, et päris mitme tänapäeva riigi puhul loetakse kaasaegse riikluse traditsiooni algust (st arengut ISESEISVA RIIGINA) just sellest segadusteajast 1918-1922. Nimetades NLiiduks ka Venemaad 1917-1922, me sisuliselt eitame nende rahvaste ja riikide riiklust kui sellist. Nominaalselt kestis see riiklus kogu NLiidu eksisteerimisaja. Ja tänu sellele said kolm NLiidu asutajat selle riigi ka 1991 aasta detsembris laiali saata. Näiteks loeb ametlik Valgevene praeguse riikluse alguseks 1. jaanuari 1919, kui moodustati Valgevene NSV. See viimane aga ei astunud Venemaa koosseisu, vaid moodustas koos temaga UUE riigi. - Urmas 17:46, 11 Mar 2005 (UTC)
artikli algus sai kokkuvõttes parem ikka kui enne... tänud Urmasele... mis mulle aga muret teeb, on see, et kogu sellest artiklist (noh, pooleli ju ta on veel...) võib jääda mulje, et N.Liit oligi täiesti normaalne riik ja liiduvabariigid ise astusid selle koosseisu... --Lulu 19:32, 11 Mar 2005 (UTC)

Sinna on vaja ühte omaette alapeatükki nimega "NLiidu moodustamine" või midagi sellist, kus ära rääkida kelle idee oli, kuidas ellu viidi, kes vägisi liideti ning oma riik likvideeriti, kelle liitmine ei õnnestunud jms. - Urmas 20:03, 11 Mar 2005 (UTC)
jah, ilmselt... sama häda on muidugi ka nende idabloki riikidega, eks need olid ju ka vägivaldselt liidetud sellesse systeemi, normaalsed riigid nad ju ei olnud, seda teab igaüks... aga kuidas seda niimoodi esitada, et arusaadav oleks... vot ei tea... --Lulu 20:33, 11 Mar 2005 (UTC)

Põhimõtteliselt on NLiidu ja idabloki puhul tegu impeeriumiga - ühed tema osad olid tavalised kolooniad, teised (idablokk) nn poolkolooniad. Keeruline on see, et pole võimalik kindlalt väita, millised NLiidu osad olid kolooniad, millised mitte. - Urmas 21:08, 11 Mar 2005 (UTC)
nõus, impeerium ja kolooniad (või poolkolooniad)... ehkki "impeeriumi" ja "koloonia" mõisteid kasutatakse rohkem pigem teistsuguste nähtuste kohta ("briti impeerium", "briti kolooniad") jne... "nõukogude impeerium" on pigem kujundlik väljend, tavaliselt ... minu teada pole Eesti Vabariigi poliitikas kunagi kasutatud 1940-1991 perioodi kohta mõistet "koloonia" või "koloniaalsõltuvus"... ikka "okupatsioon"... arvan, et peaksime sellekohase terminoloogia kasutamisel saavutama kooskõla... üks variant on, et teha spetsiaalne artikkel "kommunistlik riik", kus need küsimused kõik lahti kirjutatakse ning kõigi nende idabloki riikide ja liiduvabariikide juurde tuleks siis kohe alguses panna vastav link... mida arvatakse? --Lulu 09:04, 12 Mar 2005 (UTC)

On ka loomulik, et "koloonia" seostub meil eeskätt brittide, prantslastega - ei saanud ju lubada, et koloonia jooni tuntakse ära "vabade" ja "võrdsete" liiduvabariikide juures. Samas võib Usbeki NSV-d pidada täiesti tüüpiliseks instanduskolooniaks, mis kogu NLiitu puuvillaga varustas. Britid kasutasid samaks otstarbeks Induse oru alasid - Pakistani. Impeerium küll selgelt oli (ja on jätkuvalt), kuid koloonia ja emamaa vahele selget piiri tõmmata ei õnnestu - osa kolooniaid on ajapikku orgaaniliselt emamaa külge kasvanud. - Urmas 09:38, 12 Mar 2005 (UTC)

See Trubetsky jutt tuleb siit kas välja võtta või ümber töötada. Siim 19:54, 9 Apr 2005 (UTC)

Võtsin selle esialgu välja.
Nimetus "Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liit" oli 100 % demagoogiline, kuna:

1) seal ei olnud nn. nõukogude võimu ega isegi mitte VK(b)P võimu, vaid ainuisikuliselt Stalini võim;

2) seal ei olnud sotsialismi, vaid riigikapitalism (majanduslikus mõttes) + tavaline fašism (poliitilises mõttes);

3) seal ei olnud vabariike, vaid administratiivsed üksused;

4) see ei olnud liit, vaid impeerium;

PS) seal ei olnud ka nn. proletariaadi diktatuuri, vaid ainuisikuliselt Stalini diktatuur.
(Trubetsky, "Anarhistid", 2003, lk. 308)

Entsüklopeedia koostamine ei seisne ühe raamatu ümberkirjutamises või ümberjutustamises. Andres 20:22, 9 Apr 2005 (UTC)

''20.8.91 taheti muuta nsvl [[Suveräänsete riikide liit]]-uks
Võtsin selle lause esialgu välja, sest niisugusel kujul on ta arusaamatu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17:36, 15 mai 2005 (UTC)

Miks neutraalsus on vaidlustatud? Andres 18:22, 22 Jun 2005 (UTC)

Vaata kasvõi eelnevat arutelu: artiklist ei selgu kuidagi, et tegemist polnud ei vabariikide liiduga ega üldse demokraatliku riigiga. Kogu artikkel on esitatud nagu NSVL enda propaganda. Ei ole neutraalne näiteks: Nõukogude Liidu moodustasid endise Venemaa impeeriumi alal loodud nõukogude vabariigid. - sest neil "vabariikidel" polnud mingit otsustamisõigust. Ei saa ütelda, et Nõukogude Liidu asutajateks olid Vene SFNV, Ukraina NSV, Valgevene NSV ja Taga-Kaukaasia SNFV. - samal põhjusel.  Jne. --Lulu 18:52, 22 Jun 2005 (UTC)

Jah, siin on kasutatud juriidilisi konstruktsioone, mida selles riigis kasutati. See on lihtsam kui kommenteerimine. Arvan, et siin ei ole tegemist tahtliku neutraalsuse rikkumisega. Tuleb lihtsalt läbi mõelda, kuidas asi esitada, nii ei jääks ekslikku muljet. Teisest küljest, pole kindel, kas sõna "impeerium" kasutamine on neutraalne. Igatahes on tegemist raskesti defineeritava mõistega. Andres 19:01, 22 Jun 2005 (UTC)

:Arvan, et kõnealused laused ei peaks põhjustama artikli sisu vaidlustamist. - Urmas 6 juuli 2005 17:16 (UTC)

:: Praegu ei ole vaidlustatud mitte artikli sisu, vaid neutraalsus. Arvan, et tuleks esitust parandada ning seejärel Lulu nõusolekul neutraalsuse vaidlustamise märge eemaldada. Andres 11:18, 10 juuli 2005 (UTC)

:::Huvitav, keda märkida NLiidu moodustajana? Trotskit, Stalinit või kedagi kolmandat? Kas ajalooteadus oskab sellele küsimusele sedavõrd konkreetselt vastata?

:::'Moodustasid' ei eeldagi ju alati konkreetset tegevust - nende vabariikide summa oli NLiit. Seda pidasin ma silmas. - Urmas 12:00, 10 juuli 2005 (UTC)

Vormiline küsimus. Kas lipp ja vapp ja kaart on taotluslikult paigutatud teisiti kui "tavaliste riikide" lehtedel? Arvan, et kuigi tegemist on ajaloolise riigiga võiks lehekülje kujunduslik pool olla kõigil riikidel ühesugune. --Boy 20:15, 15 mai 2005 (UTC)

Arvan, et see ei ole taotluslik. Andres 08:17, 16 mai 2005 (UTC)

Ma saan aru, et "kommunistlik riik" on mujal maailmas kasutatav termin ning minu poolest võib sellise mõiste kohta artikkel olla. Aga Eestis minu meelest seda vastuolulist terminit tavaliselt ei kasutata. Minul riivab küll küll silma, kui ma seda avalauses näen. Andres 25. august 2005, kell 05.48 (UTC)

Kahju kyll, et silma riivab. Artiklis kommunistlik riik on see mõiste piisavalt lahti seletatud, kaasa arvatud selle päritolu ja mitmetähenduslikkus. Eesti keeles on seda sellepärast veel vähe kasutatud, et olime ise selle propaganda sees pikka aega. --Lulu 25. august 2005, kell 08.46 (UTC)

:Kas kommunistlikus riigis peaks valitsema kommunism? Sotsialistlikus riigis valitseb sotsialism. Mäletamist mööda NLiit ei jõudnudki kommunismini. Küll aga vist "arenenud sotsialismini" (kompartei käsitluses muidugi ;) ). Riiginimedes on see ka näha - suur hulk idabloki riike nimetas end 'sotsialistlikeks vabariikideks' (NSV-d sh).

:Kommunism ja kommunistlik riik on teoorias midagi muud kui bolševistlik režiim. - Urmas 25. august 2005, kell 09.14 (UTC)

:: Arvan, et "kommunistlik riik" ei kõla siiski eesti  keeles nii enesestmõistetavalt kui inglise communist state. See tundub lihtsalt võhikliku ebakorrektsusena: marksistlik-leninliku ideoloogia järgi on kommunistlikus ühiskonnas riik välja surnud. Me võime ju selle fraasi eraldi artiklis lahti seletada, aga see ei tähenda, et me peaksime seda laialdaselt kasutama hakkama. Propagandaga pole siin midagi pistmist. Andres 25. august 2005, kell 11.38 (UTC)

Nõus et ei kõla endastmõistetavalt. Eesti keelde tuli ta selles tähenduses kasutusele ju alles kymmekond aastat tagasi. Aga me ei saa ju ka NSVL terminoloogiat kasutada. "Sotsialistlik maailmasüsteem", "sotsialismimaa", "sotsialismileer", "sotsialistlik riik", "sotsialistlik demokraatia", jne. Sotsiaaldemokraadid hakkaksid kohe karjuma, ja endal oleks ka imelik. Mis ajal me elame? --Lulu 25. august 2005, kell 11.48 (UTC)

: Eesti keeles kasutatakse seda fraasi minu meelest küll äärmiselt harva. Olen nõus, et "sotsialistlik riik" ei sobi, sest see on kahemõtteline väljend. Tuleb otsida muid võimalusi. Ja veel, kommunistliku partei võim minu meelest lõppes millalgi 1990. aastal. Võib-olla ei peaks esimeses lauses seda riiki üldse iseloomustama ideoloogia järgi. Me ju ei kirjuta teiste riikide puhul algusesse, et näiteks Rootsi on sotsiaaldemokraatia laialdase mõju all olev riik. Andres 25. august 2005, kell 12.10 (UTC)

Märge viitab režiimile, mitte ideoloogiale. Ajalooliste riikide puhul on see väga tavaline, et kohe alguses on mõni taoline viide. --Lulu 25. august 2005, kell 12.21 (UTC)
Tundub et mõningased ebatäpsused kuid vaidlustuse võiks küll juba maha võtta.  --makruss 18. september 2005, kell 02.49 (UTC)
Ok, toimetasin pisut algust veel ja võtsin vaidlustuse maha. --Lulu 18. september 2005, kell 06.44 (UTC)

Nõukogude liit (CCCP, NSVL) oli vist ikkagi liitriik või siis föderatsioon.
Märkus käib siis artikli esimese lause viimase kahe sõna kohta. Minu arvates peaks seal seisma "... kommunistlik föderatsioon/liitriik" või siis "... kommunistliku riigikorraga föderatsioon/liitriik"
Mida rahvas arvab?

:Rahvas, miks siin vormiliselt nii sigrimigine arutelu on? Ei saa aru, kes mida väidab, ja kuidas vastu väita. Või poolt. Ja rahvas väidab siinkohal, et kommunismi ja sotsialismi segiajamine on mingi kummaline mood viimasel ajal. No ma saan aru, et USAs jms, aga. Meil siin jumalabiga ikka kommunismi ei olnud, eriti mitte riigikorra mõttes. Pääsesime sotsialismiga (mis reaalselt olla olnud riigikapitalism, aga see selleks). Lähtudes lühidefinitsioonist, et sotsialismis on peamised tootmisvahendid ühisomandis, aga kommunismis pole üldse mitte mingit eraomandit. Ja see, et "igaühelt võimete järgi, igaühele töö järgi" vs. "igaühelt võimete järgi, igaühele vajaduste järgi". Et sotsialistlikku riiki juhtis kommunistlik partei, kusjuures sotsialistlikud parteid olid keelatud, noh, see on loogiliselt võttes absurd muidugi, aga misteha, loogikat pole siin suuremat olnudki. Mõnede maakeelsete definitsioonide asjus, eriti et kuidas tol ajal täpselt asju ja ametikohti nimetati, on Eesti Nõukogude Entsüklopeedia väga abiks, see eesti punast tõugu lehmade värvi esmaväljaanne. Oli omas ajas väga asjalik teatmeteos tegelikult. BirgittaMTh (arutelu) 16. jaanuar 2024, kell 12:18 (EET)

Täiesti vaieldamatu on, et Nõukogude Liit oli riik. Föderatsioon on riik. Andres 15. oktoober 2005, kell 17.49 (UTC)
----
Sojuz Sovetskihh Sotsialistitšeskihh Respublik

Kas pole mitte nii, et hh tuleb lõpus  kirjutada ainult juhul, kui viimane silp on rõhuline? Andres 11. veebruar 2006, kell 12.18 (UTC)

:Võimalik. Kirjutasin nii lähtudes sõnalõpu ss-st, millest hiljuti ka juttu oli. Mul pole praegu võimalik ka ÕS-i vm vaadata. Kui võimalik, täpsusta-paranda. - Urmas 11. veebruar 2006, kell 12.37 (UTC)

:: Mul pole ka kuskilt vaadata. Aga ss-i puhul oli ju ka see klausel, et tegemist peab olema rõhulise silbiga. Andres 11. veebruar 2006, kell 12.39 (UTC)

::: See klausel tahaks kindlasti kontrollimist - 'х' puhul on ta nüüdseks muudetud. - Urmas 11. veebruar 2006, kell 14.43 (UTC)
----
NSV Liidu sigaretifirmade logod leidsin huvitava välislingi, ma arvan, et selle võib kuskil ära kasutada... avjoska 10. august 2006, kell 06:59 (UTC)
----
NSVL-i majandamine toetus GULAG-i poliitiliste ja kriminaalvangide orjatööjõule, ühismajanditesse (kolhoosidesse ja sovhoosidesse)
sundkollektiviseeritud inimeste tööjõu sunnismaisusele,

Hilisematel aegadel ei olnud vangide tööjõul enam nii suurt majanduslikku tähtsust. Rangelt võttes olid ühismajandid ainult kolhoosid. Ka sunnismaisust hilisemal ajal ei olnud, ja sovhoose see  vist ei puudutanud. Jutt toetumisest on ebamäärane. Andres 28. juuni 2007, kell 19:49 (UTC)
----
mida valitses kommunistliku partei bolševistlik diktatuur

Enam-vähem nii see oli. Päris viimaste aastate (1990, 1991) kohta see vist küll enam täpselt ei kehti. Andres 22. oktoober 2007, kell 23:56 (UTC)

Hetkel on peakirjaks ja kirjelduseks:
 Territoorium ja koosseis
 Nõukogude Liidu moodustanud riigid ja nende koosseisu kuulunud rahvusautonoomiad olid järgmised:
Ma ei ole sellise sõnasstusega nõus, kuna tegemist oli ühe ühtse riigiga, mille haldusjaotust muudeti impeerijumi juhtkonna tahtmise järgi suvaliselt, mida saab ka allpoolt lugeda. Seega oleks mõistuspärane vahepealkiri ja sõnastus järgmine:
 Haldusjaotus
 NSVL-i jagati haldusühikutesse NLKP juhtde suvaliste otsuste järgi.
suwa 17. veebruar 2010, kell 07:06 (UTC)

Nõus sõnastus on halb - parem sõnastus oleks...?--Nosser 17. veebruar 2010, kell 07:39 (UTC)

: Hea küll, aga liiduvabariike (ja ka autonoomseid vabariike) nimetati riikideks (liiduvabariike ka NSV Liidu nimes) ja neil oli riigi  tunnuseid. Seda tuleb kuidagi mainida. Ja kui oleks tegu olnud tavaliste haldusüksustega, kuidas siis oleks jõutud Belovežje leppeni ja kuidas Eestigi oleks saanud iseseisvuda? Andres 17. veebruar 2010, kell 08:14 (UTC)

::Iseseisvumine ei puutu asjasse. Isesesvuda võivad ka piirkonnad, millel mingit autonoomiat ei ole. (Tšehhoslovakkia 1918, Albaania, Panama) Taivo 17. veebruar 2010, kell 12:40 (UTC)

:: Kiikaks natuke ajaloo poole? Venemaa tsaaririigi varemetel otsustas elukusteliste riigikukutajate sireringi

:: tähtsamad ninad et vastsündind asjandusele peaks nime panema - loeme: :en:Treaty_on_the_Creation_of_the_USSR

:: alla kirjutasid enamlased
* :ru:Петровский, Григорий Иванович
* :ru:Червяков, Александр Григорьевич
* :ru:Цхакая, Михаил Григорьевич
* :ru:Фрунзе, Михаил Васильевич
* :ru:Калинин, Михаил Иванович - viimase kohta on eesti keelne kirjutis olemas: Mihhail Kalinin

:: ja selles viimases on kirjas: oli Nõukogude Liidu riigitegelane ning formaalne riigipea (NSVL Ülemnõukogu Presiidiumi esimees) 1919–1946. Tegelikku võimu tal polnud. Seega tegemist oli VSDTP ühe osa juhtimisel moodustatud unitaarriigiga, mis lihtsalt pidigi laiali vajuma juhtimissüsteemide seaduspärade tõttu. Kui suvaliselt sai asju teha? Ikka täitsa suvaliselt:
* Kui kaua peavad juudid põske ette keerama?  - juttu ka sellest moodustisest - Juudi autonoomne oblast
* dspace.utlib.ee/dspace/bitstream/10062/1220/5/liivik.pdf

:: loeme ja saame aru, et imiteeriti niikaua kui viitsiti seaduslikkust ja kui isu otsa sai, kasutati jõudu.

:: suwa 17. veebruar 2010, kell 12:51 (UTC)

::: Kui Eesti NSV-d poleks olnud, siis oleks Eesti iseseisvuse taastamine olnud väga palju raskem. Andres 17. veebruar 2010, kell 13:24 (UTC)

::::Tõsi, kuid mitte võimatu. Taivo 17. veebruar 2010, kell 14:40 (UTC)

::::: Jah, abstraktselt võimalik. Andres 17. veebruar 2010, kell 15:31 (UTC)

Artiklist (ja infokastist) puudub nt nimisõna tsaar, st eelnev moodustis, samuti kui järgnev moodustis (РФ); näiteks Moskva Suure Teatri fassaadil on NL vapp asendatud kahepäise kotkaga... --Pietadè (arutelu) 26. november 2012, kell 15:04 (EET)

* Nations in Transit 2014: Eurasia’s decline from democracy. guadian.com, Demokraatia areng endistes liiduvabariikides ja NL mõjusfääris olnud riikides aastal 2014.

Demokraatia areng endistes liiduvabariikides ja NL mõjusfääris olnud riikides aastal 2014

Kas märksõna NSV Liidu laienemine (vt ka arutelu:NSV Liidu laienemine) võiks siia artiklisse kuhugi peatükki suunata?--Bioneer1 (arutelu) 12. jaanuar 2015, kell 14:28 (EET)

Meil tuleb mitmeid linke sõnale Nõukogude, ent ma pole kindel, kuhu see suunata. Nõukogude Venemaa on lühiajaline nähtus--Estopedist1 (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 15:47 (EEST)

Lingid tuleb igal pool vastavalt sisule asendada. Andres (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 22:59 (EEST)

: Suunata seda pigem ei saa. Ei saa mööda vaadata ka Baieri ja Bremeni nõukogude vabariikidest.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. oktoober 2015, kell 23:40 (EEST)
----
"Juba 12. märtsil 1940 oli NSV Liiduga ühinenud Karjalas moodustatud Soome Demokraatlik Vabariik (hilisem Karjala NSV ja Karjala ANSV)." Mitmeid ebatäpsusi sisaldav lause. Soome Demokraatlik Vabariik kuulutati välja 1. detsembril 1939. Velirand (arutelu) 16. juuli 2016, kell 23:13 (EEST)

Palun tee siis korda. Andres (arutelu) 16. juuli 2016, kell 23:42 (EEST)

Majandustegevus põhines üldriiklikul nn planeerimisel, mis lähtus NLKP poliitbüroo otsuste täitmisest.

Minu meelest niisugune sõnastus ei ole hea.

Esiteks, mis mõttes see oli "nn"?

Teiseks, ka partei otsused, niivõrd, kui neid planeerimiseks saab nimetada, on osa planeerimisest. Praegu jääb mulje, nagu oleks poliitbüroos midagi suvaliselt ära otsustatud, nii et tegelikku planeerimist pole saanudki toimuda.

Kolmandaks "NLKP poliitbüroo" on vale nimi.

Kui te küsite, miks ma ei paranda, siis ma juba parandasin, aga parandus tühistati. Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 18:08 (EEST)

: sest tihtipeale ei lähtunud see mitte mõistuspärasest ja majanduslikust loogikast vaid ntx:
* „vajadusest ära tappa „liigsed” mõned miljonid inimesed” jne jne
* saata asumisele kasutades massilist küüditamist miljoneid jne jne
* orjatööjõu kasutamine ...

: suwa 17. juuli 2016, kell 18:19 (EEST)

:: Tuleks vahet teha eri perioodidel. 1953-1956 Nõukogude Liit muutus paljuski. Totalitaarsest äärmiselt agressiivsest terroririigist sai suhteliselt tavaline autoritaarne režiim (muidugi väga suurte ideoloogiliste ambitsioonidega riik). Massiterror siiski lõppes, kuigi kuni 1980. aastate teise pooleli õiget liberaliseerumist ei toimunud. Velirand (arutelu) 17. juuli 2016, kell 18:27 (EEST)

:: Minu meelest ei puutu Suwa argumendid asjasse. Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 18:48 (EEST)
Kogu see lõik vajab toimetamist:
NSV Liidu majanduslikuks aluseks oli sotsialistlik majandussüsteem, mis põhines utoopiast ehk tootmisvahendite üldrahvalikul ehk riiklikul omandusel. Lisaks riiklikule (üldrahvalikule) omandile esines ka kooperatiivne ja kollektiivne põllumajanduslik omand. Majandustegevus põhines üldriiklikul nn planeerimisel, mis lähtus NLKP poliitbüroo otsuste täitmisest viisaastakute kaupa. Palju tööd tehti ära sunnitöö korras GULAGis.

See on ka tõsi, et tuleb ajajärkudel vahet teha. Oli näiteks uus majanduspoliitika.

Mis tähendab "põhines utoopiast". Jah, tootmisvahendite üldrahvalik omand oli fiktsioon. Teine lause ei kirjelda olukorda, vaid kasutab tollaseid ideoloogilisi mõisteid.

Planeerimine ei olnud ainult üldriiklik, vaid toimus ka kohtadel. Peale viisaastakuplaanide olid ka lühemaajalised plaanid, ükskord oli seitseaastak. Aga viisaastakud ei alanud kohe Nõukogude Liidu alguses.

Suunised plaanide kohta võeti vastu parteikongressidel, küllap need olid ka eelnevalt poliitbüroos heaks kiidetud, aga need valmistasid sisuliselt ette üldiselt ikkagi planeerijad, või ma eksin?

Sunnitöö ei olnud ainult GULAGis, aga sunnitöö osatähtsus hiljem ikkagi vähenes tunduvalt, kas pole? Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 18:58 (EEST)

: hinnanguliselt võeti enamustelt inimestelt ära ~95% töö tulemustest ja suunati röövitud "kasum" sovjeti eliidi taskutesse ja sõjatööstusesse ... ega see orjusest küll ei erinenud, ja hakata heietama roosamanna inimnäoga sotsialismist pole mõtet :)

: plaane, ntx viisastaku omi koos fondide ja limiitidega osteti ju vanatallinnate ja suitsuvorstidega jne  ...

: suwa 17. juuli 2016, kell 19:20 (EEST)

:: Noh, ma mõtlesin ikka otseselt sunnitööd.

:: Ma ei saa aru, kuidas see jutt artikli tekstisse puutub. Tuleks keskenduda teksti parandamisele. Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 20:50 (EEST)

::: Niipalju, et arvatavasti on vaja kirjutist "majandus nsvl-is ja selle teoreetilised alused" vms, sest mismoodi seda korruptiivset klikikommunismi juhiti vene impeeriumis ongi ju "majandamine" ja "majandus". Loomulikult võib ka kirjutada, mida majandusmõistena "sotsialistlik majandussüsteem" endast kujutab, selles loetelus, Majandusteaduse mõisteid, seda ju pole, küll aga leiab sellest kommunistliku ajupesu element nimega Sotsialistlik võistlus :P suwa 17. juuli 2016, kell 21:10 (EEST)
Majanduse sissejuhatav osa on talumatu. Andres (arutelu) 26. juuli 2016, kell 08:11 (EEST)

"NSV Liidu majanduslikuks aluseks oli käsumajanduslik (plaanimajandus) sotsialistlik majandussüsteem, mis põhines utoopial tootmisvahendite üldrahvalikul ehk riiklikul omandusel." Tootmisvahendite "üldrahvalik" ehk riiklik omand ei olnud mingi utoopia, see on N. Liidus reaalselt kehtestatud. "Lisaks riiklikule (nn üldrahvalikule) omandile oli võimuklikk sunnitud majandusseaduste alusel taluma ka kooperatiivset ning kollektiivset põllumajanduslikku omandit." Absurdne lause. Põllumajanduse kollektiviseerimine oligi riiklik poliitika. Velirand (arutelu) 30. juuli 2016, kell 14:50 (EEST)

: Küsimus on nähtavasti selles, kas riiklik oli tegelikult üldrahvalik.

: Mõte pidi olema, et riiklik omand ei taganud piisavalt tootmist. Andres (arutelu) 30. juuli 2016, kell 16:26 (EEST)

:: peaaegu ... kuigi siin seda nt kirjas pole, siis võiks väljaotsida kuidas impeerium suunas peale riigitööd suurfarmis inimesi ka veel kodus pudulojuseid hoidma, et keski ikka liha ja piima piisavalt toodaks ning ka seda kuidas mustmullaimpeerium hakkas Kandast vilja sisseostma jne jne, hea oleks ka viidata sellele kuidas NSVL kulda müüs naftakriisi ajal ~1973, kuna kohe veebist soovitud tekste ma ei leia, siis võtab viitamine palju aega jne jne Kas ka impeeriumi puuvillamaffiast kuskil juttu on, ei hakka ma hetkel otsima. suwa 31. juuli 2016, kell 02:13 (EEST)
----
Soomekeelses vikipeedias on artiklis Neuvostoliitto infokastis N. Liidu järglasriikidena (Seuraaja(t)) märgitud ka Eesti, Läti ja Leedu. Need riigid ju tegelikult ei ole Nõukogude Liidu õigusjärglased. Velirand (arutelu) 12. detsember 2016, kell 16:11 (EET)
----
Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu moodustamisele eelnenud koostöö etapid on kirjeldatud juba järgnevas lõigus. Ursus scribens (arutelu) 27. detsember 2018, kell 13:51 (EET)
----
Toimetamise ja keeletoimetamise mallid eemaldati. Kas see on põhjendatud? Velirand (arutelu) 18. jaanuar 2019, kell 20:00 (EET)

Minu meelest ei ole. Näiteks taolised asjad ei kõlba. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. jaanuar 2019, kell 20:29 (EET)
===NSV Liidu sisejulgeolek===
, NSV Liidu SARK, NSV Liidu RJRK, NSV Liidu RJM, NSV Liidu Siseministeerium, NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Riikliku Julgeoleku Komitee, NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Riikliku Julgeoleku Komitee, NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee

"majandusetegevus" nsvl-is ja selle mõistuspärane kavandamine

Nõukogude Liidus kasutati palju sunnismaist orjatööjõudu, nt GULAG-is ja ka mujal, piirates lihtsate võtetega inimeste liikumisvabadust.

GULAGi on orjandusega võrreldud, aga ma pole kuulnud, et seda sõna otseses mõttes orjusena käsitletakse. Natuke hiljem on väide, et sõjatööstuse tarbeks "tuli inimestelt ära võtta ligikaudu ~90% nende teenitust". No kohe kuidagi ei ole usutav. --Minnekon (arutelu) 19. jaanuar 2019, kell 10:04 (EET)

:Mõeldud on vist seda, et nad said kümme korda vähem palka, kui oleks pidanud. Andres (arutelu) 19. jaanuar 2019, kell 16:03 (EET)

:: Põhumõtteliselt ei ole see vale, aga tuleks teisiti sõnastada. Muidugi tuleb ka vahet teha Stalini-aegsel N. Liidul ja hilisemal. Velirand (arutelu) 20. jaanuar 2019, kell 00:17 (EET)

Ma ei saa aru, et miks on hunnik artiklite pealkirju kasutamas nimekuju NSV Liit, ent see artikkel on "Nõukogude Liit". Kõik need NSV Liiduga algavad artiklid tuleks minu meelest põhiartikli nimekuju yhtlustada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. november 2019, kell 00:30 (EET)

Sest Eesti NSV-ga sobib vormiliselt süsteemi NSV Liit. "Nõukogude Eesti" oleks kirjeldav ja vähemalt paljude eestlaste jaoks alandav. Kuriuss (arutelu) 13. mai 2020, kell 20:52 (EEST)

Minu arvates on see definitsiooni jaoks väga ebaõnnestunud sõnastus, silmas pidades riike, millega Nõukogude Liit piirnes. Võtaksin välja. Ursus scribens (arutelu) 2. mai 2022, kell 13:29 (EEST)

Jah, segasevõitu ja ebakorrektne sõnastus. Pole öeldud, et mõeldakse tänaste riikide territooriume ja kõik Venemaa naaberriikide alad ei kuulunud NL-i. Kõikide riikide avalauses loetlemine on liig, seega võiks sõnastada nt kuidagi nii, et asus peamistelt tänapäeva Venemaa alal või Euraasia põhjaosas. --Minnekon (arutelu) 2. mai 2022, kell 15:22 (EEST)

::Pigem "Euraasia põhjaosas". Ursus scribens (arutelu) 2. mai 2022, kell 18:30 (EEST)

::: "Peamiselt tänapäeva Venemaa alal" ei sobi minu meelest eriti, sest suure osa N Liidust hõlvas ka nt tänapäeva Kasahstani ja Ukraina ala. Venemaa moodustas selle territooriumist küll üle poole, kuid "asus Euraasia põhjaosas" sobiks siiski vast paremini. Metzziga (arutelu) 2. mai 2022, kell 20:35 (EEST)

::::Sai nüüd tekst vast veidi parem. Metzziga (arutelu) 2. mai 2022, kell 20:58 (EEST)
----
Tõstan praegu siia linkide loetelud, mille asemel peaks olema seotud tekst. Pikne 18. detsember 2022, kell 19:51 (EET)
, Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee, Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo, NLKP KK peasekretär
===NSV Liidu esindusasutused===
 ja Ülemnõukogu Presiidium, NSV Liidu Föderatsiooninõukogu,
===NSV Liidu haldusasutused===
 (Совет Труда и Обороны), NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu, NSVL Ministrite Nõukogu, NSV Liidu ministeeriumite loend
===NSV Liidu sõjandus===
, NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaap, NSV Liidu Kaitseministeerium, Punaarmee, NSV Liidu relvajõud, Nõukogude armee, NSV Liidu merevägi, Varssavi Lepingu Organisatsioon
===NSV Liidu sisejulgeolek===
, NSV Liidu SARK, NSV Liidu RJRK, NSV Liidu RJM, NSV Liidu Siseministeerium, NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Riikliku Julgeoleku Komitee, NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Riikliku Julgeoleku Komitee, NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee

Praegune kategoriseerimine, kus korraga ollakse nii kat-is "Euroopa ajaloolised riigid" kui "Euroopa uusima aja ajaloolised riigid", näib kahtlasevõitu. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. mai 2023, kell 22:19 (EEST)


Arutelu:Settekivim

Peaks vist täieliku kivimite nimekirja panema eraldi kuskile aga
ma ei leia eesti keeles kuskilt sellist nimekirja.
naine 10:37, 11 Mar 2004 (UTC)

Nimekirja saaks koostada nii: tuleks lihtsalt need kivimid, mille nimed teada on, sinna kanda. Kivimeid on väga palju, ja täielikku nimekirja on väga raske saada. Aga nimekirja saab ajapikku täiendada. Artikli pealkiri võiks olla "Kivimite loend".
Kohati ei suuda ma otsustada kas siselink peaks olema mitmuses või ainsuses.
naine 10:43, 11 Mar 2004 (UTC)

Seda ongi raske otsustada. Tavaliselt muidugi ainsuses, aga kui ainsus tundub imelik, siis olgu mitmuses. Peale selle, loendite puhul peaks pealkirjas olema "... loend". Keerulisemad juhtumid räägime läbi ja otsustame koos. Asja ei pea praegu lõplikult otsustama: otsuseid on võimalik ka hiljem korrigeerida. Andres 18:24, 11 Mar 2004 (UTC)
Seda küll, seda enam, et ma tahaks korraga 10 erinevat asja kirjutada kuna siin on veel selline tühjus ja aega napib igatpidi. Eks esialgu teeme siis igast asjast midagi ja ajapikku on terve igavik aega juurde kirjutada.  naine 19:04, 11 Mar 2004 (UTC)

Mineraalide jutt peaks olema artiklis Mineraalid Siim 11:18, 2 Sep 2004 (UTC)

''Settekivimid on geoloogilised kehad, mis on tekkinud maapinnal või maakoore ülemises kihis tardkivimite murenemisel, vulkanismi tagajärjel või eluprotsesside tagajärjel.''
Sellel definitsioonil on mõned puudused. Pakuksin välja alternatiivse variandi: Settekivim on geoloogiline keha, mis on tekkinud murenemissaaduste, vulkaanipursete produktide ja organismide jäänuste ladestumisel ja kivistumisel. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 22:45, 1 Feb 2005 (UTC)
''Settekivimid tekkisid kas [[maismaa]]l ([[karboni ajastu]] [[soo]]des)
või vee all ([[aegkonna mered|agu]]- ja [[vanaaegkonna mered|vanaaegkonna meredes]]).''
Selle lause võtsin välja, sest maismaal tekib settekivimeid ka praegu, sama ka merega. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 22:51, 1 Feb 2005 (UTC)
Definitsiooni vahetasin ära. Üksikuist kivimeist ei ole vaja siin rääkida. Need tuleks tõsta eraldi artiklitesse või veel parem arutelulehele, sest eraldi artikli jaoks on sellest infost esialgu vähe. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 23:15, 1 Feb 2005 (UTC)

Turvas moodustab enamiku orgaaniliste setendite tekkimise algfaasi. Turvas tekib nii madal kui
kõrgsoodes ja turbakihi paksused küünivad kohati kuni 10 meetrini. Turba värvus oleneb tema
botaanilisest koostisest ja kõdunemisastmest. Botaanilise koostise poolest eristatakse samblaturvast,
tarnaturvast, pillirooturvast ja puuturvast.

Pruunsöe kujunemise eelduseks oli see, et turvas mattus savikate setete alla.
Siis eraldus turbast vesi ja toimus söestumine. See oli pikaajaline protsess,
mis kestis miljoneid aastaid.

Pruunsöest võib omakorda tekkida kivisüsi. Selleks peab pruunsüsi sattuma tugeva kuumuse ja
kõrge rõhu kätte - näiteks maa sisemusse.
Söekaevandustest on leitud rohkesti karboni ajastu taimede ja loomade kivistisi.

Põlevkivi on kildalise ehitusega savikas või lubjakivirikas kildudena kergesti süttiv kivim.
Ta esineb tavaliselt teistes settekivimites mõne sentimeetri kuni mõne meetri paksuste
vahekihtidena. Kuumutamisel mõnesaja kraadini eralduvad põlevkivist gaasilised ja vedelad
süsinikühendid. Eesti põlevkivi nimetatakse kukersiidiks Kukruse kohanime järgi, kus hakati
põlevkivi kõige esmalt kaevandama.
Põlevkivi koosneb ümmarguste mikroskoopiliste vetikate jäänustest ja taimsetest setetest.
Põlevkivi leitakse merepõhjas moodustunud settekihti vahelt mõnemeetriste kihtidena.

Kivisüsi tekib pruunsöe jätkuval söestumisel juba kõrgematel temperatuuridel (kuni 300 °C)
ja rõhkudel, see tähendab sügavamal maapõues. Kivisöe süsinikusisaldus on 75-93 %.
Eristatakse tuhmi ja läikivat sütt.

Lubjakivi koosneb peamiselt lubivetikatest ja karploomade kodadest.
Eesti keeles on lubjakivi ja dolokivi ühine nimetus on paas, paekivi.

Dolomiit on kõrvuti lubjakiviga laialt levinud settekivim. Viimasel ajal on seda kivimit hakatud nimetama dolokiviks, eristamaks mineraalist dolomiit. Dolokivi ja lubjakivi ühine nimetus on paas, paekivi. Enamus dolomiitidest on tekkinud lubjakivi dolomiidistumisel, lubjakivi struktuuri muutumisel.

Mergel on samuti tekkinud meredes ja järvedes.
Mergel, mis sisaldab 25-50 % savikat materjali, on vahelüliks lubjakivi ja savi vahel.

Kriit kuulub Lubjakivide hulka.

Järvelubi kuulub Lubjakivide hulka.

Välimuselt ja tekkelt sarnaneb see kriidiga,
kuid koosneb lubivetikate asemel peamiselt ränivetikate kojakestest.

Liivakivi on tekkinud settinud liivakihtidest, mis raskuse mõjul kivistusid.
Kui hõõruda liivakivitükikest, siis hakkab ta pudenema ja tekib uuesti liiv.

Mere põhjas on moodustunud ka fosforiit, ehk ooboluskonglomeraat.
See koosneb tihedasti üksteise külge kivistunud Obolus-teokarpidest ja teistest setetest.
Eestis leiduv oobolusfosforiit on liivakivi.

Setendite seas kõige ulatuslikuma levikuga ja kõige peeneteralisem on savi.
Savid moodustavad ligi 60 % kõigist setenditest. Tüüpilistest purdsetenditest erineb savi selle
poolest, et temas esineb peale varasemate kivimite purunemisel tekkinud osakeste ka
mitmesuguste keemiliste protsesside käigus tekkinud uusi mineraale.

Mineraalid on ühest või mitmest keemilisest elemendist koosnevad struktuurid. Neid iseloomustavad kindlatesse piiridesse jääv keemiline koostis ja füüsikalised omadused. Looduses esineb ligi 3000 erinevat mineraali, kuid kivimite koostises laiema levikuga on neist umbes 50. Mineraalide keemiline klassifikatsioon jagab nad 6 suuremaks rühmaks:
1) ehedad elemendid,
2) karbiidid, fosfiidid ja nitriidid,
3) sulfiidid ja sulfosoolad,
4) halogeniidid,
5) oksiidid,
6) oksiidsed soolad.
Viimases rühmas eraldatakse veel omaette klassidena karbonaadid, sulfaadid, fosfaadid, silikaadid. Mineraalide määramises on mõndagi sarnast taimede või putukate määramisega. Lähtutakse tervest reast omadustest kui diagnostilistest tunnustest. Mineraalide diagnostilised tunnused peegeldavad nende struktuuri ja füüsikalisi omadusi.
----
nõgudesse ehk settebasseinidesse või veekogudesse

Tuleb vist teisiti sõnastada. Kas on nii, et kui settib nõkku, siis see nõgu on settebassein? Sel juhul tuleks ka nõgu linkida ja teisiti sõnastada. Andres 15. aprill 2010, kell 22:55 (EEST)
kihiliselt settib

Kas siin linkida Kihilisus või Kiht (geoloogia)? Andres 15. aprill 2010, kell 22:56 (EEST)
kande tee pikkusest

Kas settetransport? Või ärakanne? Sõnastus on natuke imelik. Andres 15. aprill 2010, kell 22:58 (EEST)
Värskelt kuhjunud settematerjali iseloomustab pudedus, mistõttu neist räägitakse kui setetest

See lause ei ole hästi arusaadav. "neist"? Miks räägitakse? Andres 15. aprill 2010, kell 23:00 (EEST)
katavad ligikaudu 75% maismaast

Kas see tähendab, et nad on maapinnal? Tuleb vist teisiti sõnastada? Andres 15. aprill 2010, kell 23:03 (EEST)
mis tähendab, et settekivimid asuvad maakoore kõige ülemises osas.

Kuidas see tuleb? Andres 15. aprill 2010, kell 23:04 (EEST)
keskmine paksus on 4,5 km

Kas arvesse tulevad ka need kohad, kus settekivimeid pole? Kas jutt on ka veekogude alast? Andres 15. aprill 2010, kell 23:06 (EEST)


Arutelu:Tuulispask

Tuulispask on ka keeristorm (=~tornaado, vesipüks). Äkki tuleks artikkel ümber nimetada või loodusnähtusele viidata (viimast ma ei poolda)? Jaan513 12:24, 11 Mar 2004 (UTC)
Järele mõeldes, see ('Tuulispask') tuleb vist teha ümbersuunamisleheküljeks kahele erinevale asjale. Jaan513 12:29, 11 Mar 2004 (UTC)

Kas ei võiks teha nii, et kriipsu peal kursiivis osutame teisele tähendusele, nagu me varem oleme teinud? Andres 18:37, 11 Mar 2004 (UTC)

kas meteoroloogia ja mütoloogia mõiste tuleb eraldi artiklitesse. Mõlema sünonüüm on vihur. Meteoroloogia mõistele on väga palju sünonüüme ja lähismõisteid (?). Mõned: keeristuul, tuulispask, tuulispea, keeristorm, tuulekeeris, tuulepööris--Estopedist1 (arutelu) 16. veebruar 2017, kell 11:24 (EET)

Nojah, tegu on sama asjaga, võiks kokku panna küll. Kõik need sõnad võib kokku panna. Andres (arutelu) 18. veebruar 2017, kell 00:26 (EET)
----
On veel tehas Vihur, selle kohta on ka artikkel olemas, aga otsing ei näita seda (tekstiotsing ei tööta), nii et ma pealkirja ei tea. Selle kohta tuleks täpsustusmärkus panna. Andres (arutelu) 18. veebruar 2017, kell 00:26 (EET)
----
Sellise tsitaadi juures peaks ka allikaviide olema - Eisen on kirjutanud väga palju, niisugune üldsõnaline osutus on suuresti mõttetu. Praegu näiteks ei ole võimalik kontrollida, kas läbivalt üksnes vandalismiga tegelnud IP-aadressi muudatused (diff) on valed; väga tõenäoliselt on ja need tuleks tühistada. --Oop (arutelu) 4. mai 2018, kell 12:00 (EEST)


Arutelu:Aegkond

Ma pole kindel kuidas peaksid lingid tulema, näiteks kriit, Mississippi või Juura jne
Seega tuleks neid muuta või öelda mulle kuidas.
Näiteks lisada taha/ette aegkonnad, ajastu või ajastik vms ?
naine 15:35, 11 Mar 2004 (UTC)

Seda peab veel mõtlema. Andres 20:12, 11 Mar 2004 (UTC)

Mulle tundub, et selle artikli pealkiri peaks olema pigem "Geoloogiline ajaarvamine". Siin ei ole ju juttu ainult aegkondadest, vaid ka eoonidest ning ajastutest ja nende alajaotustest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:12, 11 Mar 2004 (UTC)

Mis on tüüppaigad? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:44, 11 Mar 2004 (UTC)

Artikli alguses on kaks esimest eooni ja kaks esimest aegkonda ajaliselt kokku langevad. Ka hiljem seda otseselt ei kummutata. Artiklis "Aegkond tabel" jagunevad kaks esimest eooni aegkondadeks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:28, 11 Mar 2004 (UTC)

Tüüppaigad? Pole aimugi...
Liiga väsinud, et mul on kõik aegkonnad hetkel sassis,
kõik on OK...
3 eooni Arhaikum, Proterosoikum ja Fanerosoikum ning
Fanerosoikum jaguneb tegelikult 3 aegkonnaks siis edasi Kainosoikum, Mesosoikum, Paleosoikum.
Hetkel tundub kõik 5 aegkonnad .... Aegkondi on kokku 10 ... (homme uurin täpsemalt)
naine 22:03, 11 Mar 2004 (UTC)

Uuri siis tabelit Geokronoloogiline skaala. Seal jagunevad Arhaikum ja Proterosoikum aegkondadeks. Sa ise ju ütled, et aegkondi on kokku 10. See on siis uus süsteem. Vana süsteemi järgi oli neid 5. Andres 22:16, 11 Mar 2004 (UTC)

Ma mõtlesin, et Aegkonnad lehel esimene nimekiri kus on 5 nimetust,

neist esimesed kaks on eoonid ja teised kolm aegkonnad mis kuuluvad eoon Fanerosoikum alla.

On kolm eooni:
Arhaikum, Proterosoikum ja Fanerosoikum.

Arhaikum jaguneb neljaks aegkonnaks:

Eoarhaikum, Paleoarhaikum, Mesoarhaikum ja Neoarhaikum.

Proterosoikum jaguneb kolmeks aegkonnaks:

Paleoproterosoikum, Mesoproterosoikum ja Neoproterosoikum

Fanerosoikumi jaguneb kolmeks aegkonnaks:

Paleosoikum, Mesosoikum ja Kainosoikum

Kokku 10 aegkonnda

Mis jagunevad omakorda ajastuteks ja ajastiteks

[[Kasutaja:Naine|naine]] 22:49, 11 Mar 2004 (UTC)

: Siis teegi algusesse niisugune tabel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 03:30, 13 Mar 2004 (UTC)

Selles artiklis on üsna julmalt maha kirjutatud. Peale selle ei sobi kogu materjal pealkirja "Aegkond" alla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 00:03, 2 Sep 2004 (UTC)

Me peaksime kokku leppima ajastute nomenklatuuris. Kas pealkirjad tulevad stiilis "Kambriumi ajastu" või stiilis "Kambrium"? Ise pooldan viimast varianti. Andres 00:05, 2 Sep 2004 (UTC)
Pole aega süveneda olnud aga stiil "Kambrium" sobib, vajadusel on ju suunamislehed. naine 00:21, 2 Sep 2004 (UTC)

Ma küsin sellepärast, et selles artiklis on lingid stiilis "Kambriumi ajastu". Andres 00:26, 2 Sep 2004 (UTC)

Mõned lõigud on puhas ''copy-paste'' Tõnu Meidla artiklist, millele on välislingi all viidatud. Ilmselt tuleb need lõigud lihtsalt maha kustutada. Too artikkel on küll väga hea, aga nii teha ikkagi ei või. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 22:42, 13 Feb 2005 (UTC)

Arhaikum ehk Ürgeoon
Algas 4,6 miljardit aastat tagasi ja kestis umbes 2,1 miljardit aastat.
*Eoarhaikum
*Paleoarhaikum
*Mesoarhaikum
*Neoarhaikum

Proterosoikum ehk Agueoon
Algas 2500 miljonit aastat tagasi ja lõppes 542 miljonit aastat tagasi.
*Paleoproterosoikum
**Sider
**Rhyac
**Orosir
**Stather
*Mesoproterosoikum
**Calymm
**Ectas
**Sten
*Neoproterosoikum
**Ton
**Krüogeen
**Ediacara
Neoproterozoic III
Enamikku viimastest terminitest on rahvusvahelises teaduskirjanduses
seni vaid minimaalselt kasutatud, sest tegemist on uue, alles 1991. a. kujunema hakanud liigestusega.

Paleosoikum ehk Vanaaegkond
Algas 540 miljonit aastat tagasi, kestis 290 miljonit aastat ja lõppes 250 miljonit aastat tagasi.
*Kambriumi ajastu
**Vara-Kambrium
**Kesk-Kambrium
**Furong
*Ordoviitsiumi ajastu
**Vara-Ordoviitsium
**Kesk-Ordoviitsium
**Hilis-Ordoviitsium
*Siluri ajastu
**Liandover
**Wenlock
**Ludlow
**Přidoli
*Devoni ajastu
**Vara-Devon
**Kesk-Devon
**Hilis-Devon
*Karboni ajastu
**Mississippi
**Pennsylvania
*Permi ajastu
**Cisura
**Guadalup
**Loping
Paleosoikumi aegkonna Kambriumi, Ordoviitsiumi ja Devoni ajastu puhul on kasutusel kolmikjaotus:
ajastike nimed moodustatakse ajast rääkides eesliidetega Vara-, Kesk- ja Hilis- ning vastaval
ajavahemikul tekkinud kivimeist rääkides eesliidetega Alam-, Kesk- ja Ülem-.
Siluri ajastu ajastike – Llandovery, Ludlow´ ja Wenlocki tüüpläbilõiked on Walesis,
Suurbritannias ning Přidoli ajastiku stratotüüp Tðehhis.
Tõlgitud loodusfilmides on sageli juttu Mississippi ja Pennsylvania ajastikest,
mis on tuletatud osariikide nimedest USA-s, kus neid pikka aega kasutati
Karboni asemel ajastute staatuses.
Permi ajastu ajastikud – Cisural, Guadalup ja Loping – moodustati Vara-, Kesk- ja Hilis-Permi
asemele alles 1998. aastal ning nende juurdumine populaarteaduslikes teostes võtab ilmselt veel aega.

Mesosoikum ehk Keskaegkond
Algas 250 miljonit aastat tagasi ja lõppes 65,5 miljonit aastat tagasi.
*Triias
**Vara-Triias
**Kesk-Triias
**Hilis-Tiias
*Juura
**Vara-Juura
**Kesk-Juura
**Hilis-Juura
*Kriit
**Vara-Kriit
**Hilis-Kriit

Kainosoikum ehk Uusaegkond on noorim, nüüdisajal jätkuv geoloogiline aegkond
Algas 65,5 miljonit aastat tagasi
*Paleogeen
**Paleotseen
**Eotseen
**Oligotseen
*Neogeen
**Miotseen
**Pliotseen
*Kvaternaar
**Pleistotseen
**Holotseen
Kainosoikumi aegkonna ajastute alajaotused on olulised paljudes inimese evolutsiooni käsitlevates
teostes. Paleogeeni ajastu jaotub Paleotseeni, Eotseeni ja Oligotseeni ajastikuks ning Neogeeni
ajastu Miotseeni ja Pliotseeni ajastikuks. Kvaternaari ajastu ajastikud – Pleistotseen ja Holotseen –
on olulised ka Eesti kvaternaarigeoloogia kontekstis.
Viimastel aastatel on osa stratigraafe teinud ettepanekuid loobuda Kvaternaari ladestu kui
ametliku üksuse kasutamisest ja nii võetakse ilmselt varsti käibele geokronoloogiline skaala,
kus tänapäevani kestev noorim ajastu on Neogeen. Mõned teatmeteosed juba kajastavadki veidi
etteruttavalt sellist skeemi.

See on materjal, mis ei ole teemakohane. Tõstsin ta siia, ehk saab kusagil mujal kasutada. Siim 23:00, 13 Feb 2005 (UTC)
----
Miks ei võiks siia olla suunamine pealkirja "Aegkonnad" alt? Andres 10. september 2005, kell 07.14 (UTC)

Tegemist oli vist teisaldamise tagajärjel tekkinud suunamisega, mistõttu ei pidanud seda vajalikuks. Kui arvad, et on vaja, siis võid taastada. Siim 10. september 2005, kell 07.19 (UTC)

: Ma ei tea, kas on vaja, aga vast on parem sääraseid asju mitte ära kustutada. Andres 10. september 2005, kell 07.43 (UTC)


Arutelu:Maakoor

''Nii on säilinud Maa vanima, kuni 4 miljardi aasta vanuse ürgladekonna kivimeid ja hilisemate ladekondade kivimeid, sealhulgas keskaegkonnaeelsete ookeanide põhja fragmente.''
Niisugune sõnastus tekkis pärast minupoolset toimetamist. Algselt oli kirjutatud "kõige hilisemate". See võib olla tähtis, kuid ma ei saa ei saa aru, mida on tahetud öelda. Hea küll, vanem ookeaniline maakoor on hävinud. Kas mandriline maakoor on kuidagi on kuidagi päästnud selle fragmente?

Osa teksti pärineb sealt
http://www.veeriku.tartu.ee/~ppensa/laamtektoonika.html
naine 17:31, 12 Mar 2004 (UTC)

Päris copy-paste 'i meetodil ei saa Vikipeediat koostada. Andres 00:25, 13 Mar 2004 (UTC)

: Et see artikkel on põhiliselt copy-paste meetodil koostatud, tuleb ta ilmselt üle kirjutada. Suur osa siinsest teabest saab panna omaette artiklitesse. Siim 16:59, 8 august 2005 (UTC)

See materjal kuulub tugevasti toimetatuna artiklitesse [[mandriline maakoor]] ja [[ookeaniline maakoor]].

Maakoor pole ühtlane: temas eristatakse kolme kihti. Kõige peal on settekivimite kiht (kõrgmägedes see puudub), selle all graniidikiht (ookeanide all puudub) ning kõige sügavamal basaldikiht.

Kõige sügavam maakoorde puuritud puurauk ulatub 16 km sügavusele. Sealt on saadud kivimiproove. Jõutud on küll graniidikihini, basaldikihini aga mitte.
=== Settekivimite kiht ===
Kõige peal asub väiksema vastupidavusega settekivimite kiht.
Selle moodustavad lubjakivid, liivakivid, kildad ja teised  settekivimid.
Selle kihi paksus mandritel on kuni 15 km, ookeanide all aga ainult kuni 1 km.
=== Graniidikiht ===
Settekivimite all paikneb graniidikiht, mis koosneb graniitidest ja teistest
graniidisarnastest kivimitest. See kiht on iseloomulik ainult maismaaaladele, ookeanide
all graniidikihti ei ole. Kõige paksem on see mäestikupiirkondades (kuni 50 km) ja kõige
õhem tasandikel (kuni 10 km).
=== Basaldikiht ===
Graniidikihist sügavamal asub basaldikiht, mis koosneb basaltidest ja
basaldisarnastest kivimitest. Basaldikiht on olemas nii mandril  (graniidikihi all) kui ka ookeanide all.

Basaldikihi paksus on tasandike all kuni 30 km, mäestikualadel kuni 15 km ning ookeanide all kuni 5 km.
=== Mandriline maakoor ===
Mandriline maakoor on kõige paksem (alates 30 kilomeetrist, tavaliselt 35–45 km, suurim paksus 70–75 km või isegi 80 km). Himaalajas ja Tian Shanis on maakoore paksus kõige suurem ning tema koostis on segipaisatud ja kirju. Kõrgmägede kohal on maakoore paksus umbes kaks korda suurem kui tasandike kohal. Suhteliselt väikese tiheduse tõttu (keskmiselt 2,7 g/cm³) on ta suurema tihedusega ookeanilisest maakoorest kõrgemal. Andmed maakoore paksuse kohta on saadud lähtudes sellest, et miljonite aastate jooksul on kujunenud ligikaudne tasakaal erineva tihedusega maakooreosade asendis, ning seismiliste lainete uurimisel.
Mandrilise maakoore põhikivim graniit (mis on happeline, sisaldades üle 66% ränidioksiidi), on tekkinud sellest, et Maa ajaloo jooksul on väiksema tihedusega mineraalid jõudnud maapinnale. Selles on olnud suur roll vulkanismil, kivimite moondel ning setete ladestumiseni viivate murenemisprotsessidega kaasnevatel keemilistel reaktsioonidel.
Püstsihis jaguneb mandriline maakoor settekivimite kihiks, graniidikihiks ja basaldikihiks.
Mabdrilise maakoore ehitus on keerukas: ta sisaldab kurrutunud ja
murrangute tõttu lõigustunud  settekivimeid, vulkaniite, intrusiivseid kivimeid ning nende [moone (geoloogia)|moonde}}- ja
granitisatsioonisaadusi.
Mandriline maakoor ei sukeldu kunagi vahevöösse. Hävida saab ta üksnes
erosiooni tõttu. Nii on säilinud Maa vanima, kuni 4 miljardi aasta vanuse ürgladekonna
kivimeid ja hilisemate ladekondade kivimeid, sealhulgas keskaegkonnaeelsete ookeanide põhja fragmente.
=== Ookeaniline maakoor ===
Ookeaniline maakoor, mis asub ookeanide all (60% maakoorest), on mandrilisest õhem. Ta on suhteliselt suure tihedusega, mistõttu ta on madalamal kui mandriline maakoor. Ookeanilise maakoore paksus on 6-15 km (teistel andmetel 5-7 km) ning selle koostis on
lihtsam ja ühtlasem kui mandrilisel maakoorel: ta koosneb põhiliselt basaldist (mis on aluseline).
Ookeaniline maakoor tekib merepõhjas üksteisest eemale triivivate laamade ääres, kus väljub magma, mis tardub.  Ookeaniline maakoor eksisteerib mingi aja ning hävib
seejärel sukeldumisvööndis, mistõttu kõige hilisemad selle leitud osad pärinevad keskaegkonna algusest. Nii on ookeaniline maakoor on mandrilisest tunduvalt noorem.
Ookeanilisest maakoorest suudavad mõnikord ([[kuum punkt|kuumades punktides) läbi tungida vahevöö ülespoole suunduvad soojad konvektsioonivood, tekitades veealuseid vulkaane, mis mõnikord ulatuvad üle merepinna, moodustades isoleeritud saari.
=== Üleminekuline maakoor ===
Üleminekuline maakoor hõlmab peamiselt mandrinõlva ja mandrilava.

Siim oli lisanud täpsed viited lehekülgede kaupu, mis iseenesest pole vale, kuid Vikipeedias on neid raske Viidete rubriigis kajastada; muutsin neid. Ma pole küll kusagil veel näinud, et lehekülje numbreid (praegu Condie, 1997: 37 & 41) oleks nii mainitud, kuid mu meelest peaks see täiesti arusaadav olema--Dj Capricorn 3. jaanuar 2010, kell 09:14 (UTC)