Arutelu:Google

Sellise pikkusega artiklil peaks juba olema alaosad. Peep 20. september 2005, kell 12.27 (UTC)
----
Artikkel räägib praegu kahest asjast - otsingumootorist ja firmast. Peep 20. september 2005, kell 15.53 (UTC)
----
"Google [guugl] on firmale Google Inc kuuluv mitmesuguseid internetiteenuseid pakkuv

see on ainuõigus. Firma asemel on parem kirjutada ettevõte.
*Projekt on kavand, tegevusplaan, ehitusjoonis. Kui midagi on juba valmis, siis see pole enam projekt.
Google on pigem mitmete internetiteenuste ühine kaubamärk, mida arendab ja koordineerib Google Inc.
Valju 3. märts 2007, kell 06:26 (UTC)

pakuks välja, et Google jääks puhtalt veebi otsimootori jaoks ning firma jaoks teha eraldi artikkel Google Inc. --84.50.169.162 3. märts 2007, kell 07:25 (UTC)

: Kui ettevõttest oleks kirjas rohkem kui kaks lauset, siis oleks eraldi artikkel mõistlik. Valju 3. märts 2007, kell 07:39 (UTC)
Miks on nime järgi nurksulgudes mingi asi? Kas kõikidel inglise algupäradega sõnadel peaks niimoodi olema? Minu arust võib seda sõna hääldada nagu soovid ja siin pole mingit reeglit. --Oktav 5. oktoober 2008, kell 20:39 (UTC)

Mismõttes võib hääldada nagu soovid? Tegu on ju inglisekeelse sõnaga ja selle keele reeglid ütlevad, et hääldada tuleb just niivisi.--WooteleF 5. oktoober 2008, kell 20:43 (UTC)

: Võõrkeelsete sõnade hääldus võiks ju olla kuskil vikisõnaraamatus. Vikis on tuhandeid nimesid ja muid asju, mille järgi ei ole hääldust, miks siin on ja miks see on just nii märgitud? "Google" pole mitte inglisekeelne sõna vaid rahvusvaheliselt kasutusel olev kaubamärk. Üldjuhul sellist tüüpi asju hääldatakse erinevates riikides erinevalt ja ükski hääldus pole vale. Räägi inglise (või veel parem - USA) päritolu sõnade Õigest Hääldamisest iirlastele ja šotlastele :)--Oktav 5. oktoober 2008, kell 21:02 (UTC)

:: Tegelikult peaks ikka igal pool olema, see et mitmel pool on nad märkimata jäetud, ei tähenda veel, et nii ongi õige ja hea. Inglise päritolu sõnade hääldamine on kahtlemata normeeritud ja see, et ühes või teises dialektis need erinevalt kõlavad, ei muuda veel kehtivat normi. Sama kehtib eesti keele sõnade kirjutamise ja hääldamise osas normeeritud kirja- ja kõnekeeles ning murretes. -- Toomas 5. oktoober 2008, kell 21:08 (UTC)

:::Muudesse artiklitesse pole lihtsalt lisatud. Nii ju vikipeedia töötabki. Kusjuures firmadel on ikkagi reeglina soovitav hääldus ka. Kunagi lugesin, et Porsche inimestele ei meeldi, et Anglo-ameerika turgudel öeldakse nende firma kohta Poorš ja kuidas Nike esindajad üritasid eestlastele selgeks teha, et firma on naiki mitte naik.--WooteleF 5. oktoober 2008, kell 21:09 (UTC)

:::: Võõrnimede hääldusreeglid on pooleldi soovitused, pooleldi faktiküsimus. Eesti keeles hääldatakse valdav enamik nimesid nii originaalilähedaselt, nagu eesti keele fonoloogia lubab. Sellised hääldussoovitused on ka antud. Ei ole keelatud hääldada ka täpsemalt, kuid sellised hääldusandmed kuuluvad juba vikisõnaraamatusse.

:::: Eesti õigekeelereeglid reguleerivad ka võõrnimede hääldamist, kuid mitte ammendavalt.

:::: Siinsed reeglid on pigem informeerimiseks selle kohta, kuidas hääldada, kui normeerimiseks. Andres 5. oktoober 2008, kell 22:05 (UTC)
Peaks vist artikli redigeerimise lubama ainult registreeritud kasutajatele.--WooteleF 25. oktoober 2008, kell 09:54 (UTC)
Ma olen nõus Oktav ja teistega. Igas riigis(ka Eesti murretes) hääldatakse sõnu teisiti. Mina võin öelda "Guugl" ja teised näiteks "Google" või "Kuugel". Ei saa niimoodi hääldust "teistele pähe määrida". --Mihkel Põder 16. veebruar 2009, kell 15:38 (UTC)
Muide, hääldusest oleneb ka käänamine. Andres 16. veebruar 2009, kell 16:12 (UTC)

Häälduse näitamine pole ju probleem, sest ei kohusta kedagi millekski. Küll aga annab lisainfot. Probleem on aga selles, et praegu siin esitatud hääldus on vale. Nii enamik eestlasi seda tõepoolest hääldab, aga ameeriklased ütlevad pigem "güügol". Siim 16. veebruar 2009, kell 16:22 (UTC)

: Me ju näitame, kuidas seda eesti keeles hääldatakse. Võiks kirjutada ka [kuugl]. Andres 16. veebruar 2009, kell 16:36 (UTC)

:: Sellise tegevuse mõttest ma küll aru ei saa. Siim 16. veebruar 2009, kell 16:44 (UTC)

::: Millise tegevuse? Andres 16. veebruar 2009, kell 16:47 (UTC)

:::: Näidata USA ettevõtte mingisugust eesti hääldust. Kas selline asi on olemas? Kes selle häälduse kindlaks määrab? Kas EKI? Siim 16. veebruar 2009, kell 16:50 (UTC)

:::: Lisaks on see lugeja eksitamine. Mina olen kogu aeg arvanud, et selle häälduse järgi ma saan teada, kuidas on õige mingit võõrast keelest pärit nime hääldada, aga tegelikult see ei olegi nii. Mulle esitatakse hoopis lollide eestlaste keskmine nägemus selle nime hääldusest. Mis kasu mul sellest peaks olema? Siim 16. veebruar 2009, kell 17:10 (UTC)

::::: Seda, kuidas võõrkeeltes midagi hääldatakse, tuleks minu meelest esitada Vikisõnaraamatus. Siin tuleks ikka näidata, kuidas seda nime eesti keeles hääldatakse. Õiget hääldust me saame märkida ainult kas ÕS-i normi põhjal või võõrkeele hääldamisreeglite kohta. Kui me ei saa õiget hääldust tõendada või meil on selles kahtlus, on nähtavasti parem hääldus ära jätta.

:::::: Minu meelest on hääldust ikkagi mõtet anda, kui vähegi võimalik, sest lugejad ei pruugi hääldust teada. Mina ei ole   kuulnud, et keegi hääldaks teistmoodi kui siin kirjas. Üldiste hääldamisreeglite järgi hääldatakse seda nime nii. Ma ei tea, kas see nimi on erandlik. Andres 16. veebruar 2009, kell 17:29 (UTC)

:::::: Minu meelest on võõrnimede hääldamisel mõeldavad variandid, sest üht ja sama võõrkeelset hääldust võib eesti keeles üldjuhul mitut moodi edasi anda. Sellepärast ma pole kindel, mis tähendab "õige hääldus". Andres 16. veebruar 2009, kell 17:31 (UTC)
Minu meelest läheb hääldust vaja eelkõige käänamise juures; ja siin ei ole vist midagi soovituslikku, vaid tuleb ju ikka õigesti kirjutada. Ja peabki ju "eestikeelne" umbkaudne hääldus olema, sest keegi ei hakka estikeelse lause sees mingeid eesti keeles mitteolemasolevaid häälikuid moodustama. Mina hääldan küll sama asja eri keeltes rääkides erinevalt. --Epp 16. veebruar 2009, kell 17:40 (UTC)
----
Google [guugl] on firmale Google Inc kuuluv mitmesuguseid internetiteenuseid pakkuv arendusprojekt.
See artikkel peab olema kindlasti ettevõtte kohta. Praegu lähevad ka intervikilingid metsa. Siim 14. märts 2009, kell 21:06 (UTC)

Firma nimi on Google Inc.. Mina räägiksin selle pealkirja all siin otsingumootorist. Saksa vikis ongi nii tehtud. Intervikilingid on tõesti valed. Andres 14. märts 2009, kell 21:13 (UTC)

: Sa ei saa lähtuda ju entsüklopeediat koostades sellest, et Sinu jaoks on Google eelkõige otsingumootor ning nii peab see ka siin olema. Google on ettevõte enne kõike muud. Antud juhul on tõesti sama nimi kasutusel ka otsingumootori kohta, aga kujuta ette näiteks seda, kui Microsofti populaarne op-süsteem Windows kannaks samuti nime Microsoft. Mis sa siis teeksid? Reserveeriksid selle nime op-süsteemile? Minu meelest on see rumalus. Kui asi oleks ainult otsingumootoris või op-süsteemis, siis tõugataks nad peagi troonilt. Windowsi kritiseeritakse ju väga palju, aga ometi on ta masendava ülekaaluga maailma valitsemas. See on nii ettevõtte ja selle strateegia tõttu, mis on kogu selle asja taga. Kui Google oleks vaid otsingumootor, siis oleks ta karmis olelusvõitluses ammu juppideks tõmmatud. Ta püsib, sest tema taga on tegelik Google, mis on turuväärtuselt üks maailma suuremaid ettevõtteid. Just see nähtus väärib tegelikult rohkem artiklit, mitte tühipaljas otsingumootor. Paraku enamik inimesi ei paista seda mõistvat. Siim 14. märts 2009, kell 21:30 (UTC)

::Toetan Siimu arvamust. Ivo 14. märts 2009, kell 21:39 (UTC)

::: Ütlesin ainult, mida mina teeksin. Teeksin seda lihtsalt selle pärast, et 1) arvan, et see on see, mida inimesed minu arvates Google'i all enamasti mõistavad ja selle pealkirja alt otsivad, ja 2) ettevõtte nimi on Google Inc., otsingumootori nimi lihtsalt Google. Päris rumal see mõte vaevalt ka on, sest, nagu ütlesin, ka saksa viki on nii teinud. Minu meelest ei pea artiklite pealkirjad olenema sellest, mis põhjusel Google püsib. Pealegi sai Google alguse otsingumootorist, mis oli olemas juba enne firmat. Nime sai ta domeeninimelt, mis juba enne otsingumootorit olemas oli. Ma ei hakka selle asja pärast piike murdma. Peaasi on see, et otsingumootori ja firma kohta tuleb teha eraldi leheküljed ning intervikilingid korda teha. Andres 14. märts 2009, kell 22:38 (UTC)

:::: Saksa vikis on see tõesti otsingumootori kohta aga inglise ja prantsuse vikis räägitakse firmast. Millegipärast ei ole siin artiklis linki "Google otsing" või midagi muud, et saaks sellest kirjutada (:en:Google search). --Tiuks 14. märts 2009, kell 23:09 (UTC)

:: Andresel on ses mõttes täitsa õigus, et otsingumootor oli enne firmat ja tegelt algne domeen oli google.stanford.edu - Ahsoous 15. märts 2009, kell 00:21 (UTC)

::: Võtame loogiliselt. Kui me otsingusse Google paneme, siis me otsime otsingut, mitte firma lehte. Google otsing annab loomulikult otsingu lehe aga ma arvan kui teiste otsingutega otsida, siis on tulemus sama. http://www.google.ee/ annab meile otsingu, mitte firma lehe. Ma arvan, et ei ole mõtet siin vaielda kas enne oli muna või kana. Populaarsem ja otsitavam on ikkagi otsingumootor ja seepärast pooldan Andrese arvamust. --Tiuks 15. märts 2009, kell 01:07 (UTC)
Suunasin Google Inc ja Google Inc. siinsele artiklile. Kuniks siin räägitakse firmast ja otsingumootorist segiläbi, peaks see OK olema. Rene 1. mai 2010, kell 21:05 (EEST)
----
Alates pealkirjast "Näiteid tegevustest info organiseerimisel" on asi mu jaoks liiga kaootiline, ei oska sidusaks artikliks organiseerida. --Ker 22. august 2010, kell 00:49 (EEST)
----
Otsingumootori kohta peaks minu meelest eraldi artikkel olema. Minu meelest mõeldakse Google'i all eelkõige seda ning sellest peaks selle pealkirja all rääkima. Andres 22. august 2010, kell 09:09 (EEST)

Võibolla see kunagi oli nii, kuid vaadates nt. news24.ee uudisvoogu, kasutatakse nimetust Google otsingumootori tähenduses vaid erandjuhtudel. --Ker 22. august 2010, kell 10:58 (EEST)

: Kuidas siis otsingumootorit tavaliselt nimetatakse? Google'i otsing? Andres 22. august 2010, kell 20:37 (EEST)

:: hmm, ma püüdsin väljendada seda tähelepanekut, et minu poolt vaadeldud artiklid pidasid nimetust Google tarvitades ikka ja jälle silmas ettevõtet ja mitte otsingumootorit. Otsingumootorist oli loomulikult ka juttu ja paaril korral ilmselgelt peetigi Google'it otsingumootoriks, mitte ettevõtteks, aga paraku ainult rumalate eksimuste puhul: "Otsingumootori Google`i tänavakaamera..." ja "otsingumootor Google tõstab homoseksuaalsete töötajate palka". Mõlemal juhul peetakse ju tegelikult silmas ettevõtet, mitte otsingumootorit. --Ker 22. august 2010, kell 21:35 (EEST)

::: Mina jälle pidasin silmas, et otsingumootorit nimetavad inimesed tavaliselt Google'iks, mitte kuidagi teisiti. Ja edasi, otsingumootor on minu arvates tuntum ja otsitum kui ettevõte. Sellepärast ma kirjutaksin selle pealkirja all hoopis Google'ist.

::: Uudised võivad ju olla ettevõtte kohta, kui otsingumootori kohta uudiseid pole, aga see on hoopis teine asi.

::: Minu ettepanekuga pealkirja asjus ei pea tingimata nõustuma, küll aga peaks kindlasti olema ettevõtte kohta eraldi artikkel ja otsingumootori kohta eraldi artikkel. Andres 22. august 2010, kell 22:29 (EEST)
Leian seda endiselt. Andres (arutelu) 2. oktoober 2016, kell 18:04 (EEST)
2009. aastal ostis Google Soomes Haminas Stora Ensolt vana paberitehase, et sellest teha serveripark.Paldiski jäi ilma Apple’i miljardist

Minu meelest see ei sobi sissejuhatusse. Andres (arutelu) 2. oktoober 2016, kell 18:04 (EEST)


Arutelu:Ketneri

Külal on potentsiaali saada turismipiirkonnaks

See on hinnang. Pealegi pole mingit põhjendust. Andres 20. september 2005, kell 16.49 (UTC)

: Kui kirjutada "arvatakse", siis tekib küsimus, kes arvab. Andres 21. september 2005, kell 02.02 (UTC)

:: Parem on minu arust häguselt öelda, et "keegi" arvab, selle asemel et kinnitada, et see nii ka on. Peep 22. september 2005, kell 06.19 (UTC)

::: Jah, aga ehk esimene kirjutaja kirjutab sellest täpsemalt. Pikas perspektiivis ei ole niisugune formuleering hea, sest igaüks võib midagi arvata, aga arvamusel ei pruugi mingit alust olla. Peaks vast eelkõige kirjutama, miks arvatakse. Andres 22. september 2005, kell 06.22 (UTC)

Saksa vikis on käimas hääletus, kas jätta artikkel sisse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. september 2005, kell 16.49 (UTC)

Küla geograafilised koordinaadid on 58°10'8" N, 26°25'35" E (58,1689° N, 26,4264° E).
Kõrgus merepinnast on 75 m.
Olen geograafiaga natuke lähemalt seotud ja võib-olla seetõttu häirib selline väljendumine mind väga. Kuidas saab küla kõrgus olla 75 m? Kas ta on täiesti tasane (Maa kumerust hetkel ei arvesta)? Ma arvan, et selle küla piires on ka muid kõrgusväärtusi, mis tähendab, et see väide on vale. Koordinaatidega sama jutt. Nad on ühe punkti koordinaadid, küla on paraku suurem. Aktsepteeritav lahendus oleks see, kui kirjutada, et teatud küla piiresse jääva punkti kõrgus merepinnast on 75 m või mingis muus sõnastuses, aga praegune ei ole aktsepteeritav. Siim 20. september 2005, kell 17.06 (UTC)

Saan aru küll, aga täpsemaid andmeid mul ei ole. Kas peaks koordinaate rohkem ümardama? Kuidas geograafias tehakse? Topograafilistelt kaartidelt peaks täpsemad andmed kätte saama? Andres 20. september 2005, kell 18.26 (UTC)

: Korrektne oleks anda küla otspunktide (ida, lääs, põhi, lõuna) koordinaadid ja kõrgusvahemik, aga ma saan väga hästi aru, et neid andmeid on raske hankida. Tuleks lihtsalt väljenduda nii, et oleks arusaadav, et antud väärtused käivad lihtsalt ühe punkti kohta selle küla piires. Võib ka koordinaate ümardada, minutid peaksid küla jaoks olema piisav täpsus. Sekundid muutuvad juba pseudotäpsuseks, sest ei näita midagi. Siim 20. september 2005, kell 18.33 (UTC)

:: Jätan siis edaspidi sekundid ära. Arvan, et sel juhul on arusaadav, et tegemist on ümardusega. Kui aga saad täpsemad andmed, siis pane sisse. Kõrgusega merepinnast ma ei tea, mida teha. Hea oleks ju seda umbkaudugi teada. Andres 20. september 2005, kell 18.42 (UTC)

::: Võib ju kirjutada, et küla piires mõõdetud punkti kõrgus merepinnast on 75 m. Siim 20. september 2005, kell 18.44 (UTC)

:::: See on muidugi täpne, aga tundub väga kohmakas. Andres 20. september 2005, kell 18.46 (UTC)

:::: Võib-olla nii, et küla kõrgus merepinnast on 75 m ümber? Andres 20. september 2005, kell 18.48 (UTC)

::::: Olgu siis nii, Eesti reljeef reeglina väga äkiline ei ole. Siim 20. september 2005, kell 18.50 (UTC)

''elanikke = 14 (2005)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuli 2007, kell 20:29 (UTC)

Selle artikkeli avalause on Ketneri on küla Tartu maakonnas Nõo vallas, Otepää looduspargi alal.
Otepää looduspark on aga kaitseala, mis jääb Otepää, Palupera, Sangaste ja Puka valla territooriumile. Siis mitte Nõo valla territooriumile. Kumb eksib? Fransvannes 17. juuli 2011, kell 01:08 (EEST)

Hea küsimus. Otsisin veidi, aga ei leidnud küll mingit kinnitust sellele, et Ketneri küla looduspargi alal oleks.  Keskkonnaregistris seda pole; Looduspargi kirjelduses on vaid, et see ulatub Palu–Ketneri teeni. --Epp 17. juuli 2011, kell 02:05 (EEST)


Arutelu:Ärapanija

Kusagilt tuleks otsida täpseid andmeid, kui vaadatav see on. Peep 20. september 2005, kell 17.18 (UTC)
"Huumor" ja "pilkamine" ei sobi kokku. Huumor ei pilka ega naeruväärista kedagi. Pilkamine käib rohkem satiiri alla. Midagi peaks muutma saadet iseloomustavas tekstis. --Lulu 20. september 2005, kell 17.41 (UTC)

Arvan, et "pilkavad" asemel võiks olla "pilavad". Andres 20. september 2005, kell 18.33 (UTC)

Kirjutasin praegu neutraalselt "kommenteerivad". Peep 20. september 2005, kell 18.47 (UTC)

Saate järgi on hakatud kritiseerimist või kommenteerimist nimetama "ärapanemiseks".

See väljend on ikka palju vanem ja selle väljendi järgi on ka saade nime saanud. Pole küll välistatud, et "ärapanemine" on omandanud uue tähendusvarjundi. Andres 18. oktoober 2005, kell 07.34 (UTC)

Minu meelest pole sugugi selge, et ekraanilt pildistatut ei tohi näidata. Andres 7. aprill 2006, kell 04.11 (UTC)

:Miski ei viita sellele, et taoliselt kopeeritud pilt oleks vabalt kasutatav. --WikedKentaur 7. aprill 2006, kell 16.09 (UTC)

On ka võimalus saate tegijatelt luba küsida. Andres 7. aprill 2006, kell 04.13 (UTC)

:Just. --WikedKentaur 7. aprill 2006, kell 16.09 (UTC)

Saatsin kirja Kanal 2-le, küsides sellele või muule pildile piiramatut kasutusõigust Vikipeedia piires. Peep 19. aprill 2006, kell 16.10 (UTC)

: Siin peaks lähtuma ka Eesti seadustest. Tegemist on igatpidi kohaliku jurisdiktsiooniga. Meil on minu teada kunagi selgeks vaieldud tsitaatide kasutamine jms mis ei kuulu autorikaitse alla. Ma olen täna väga hõivatud aga võin asja uurida. Mis muidugi ei välista et viisakalt võiks alati luba küsida. Mina üldiselt usun, et kuvatõmmis (huhh) on normaalne asi kui sellega ei anta edasi tervet pikka filmi. Tegemist ei ole ju mingi maaliga. Tõnu Samuel 25. mai 2006, kell 08.26 (UTC)

:: jah valdavalt tulebki et.vikis lähtuda Eesti seadustest (neid vähemasti mitte ignoreerida). Probleem on selles, et puudub autoriteetse allika tõlgendus taoliste pildikasutus juhtude kohta. kas üldse võib levitada ilma luba küsimata kuvatõmmiseid filmist või telesaatest ? kui suure pikselite arvuga võivad taolised tõmmised olla? millised täiendavad piirangud on seatud nende tõmmiste kasutamisele? jne --84.50.24.98 25. mai 2006, kell 09.12 (UTC) (WikedKentaur)

::: Ma tean teemaga tegelevat juristi, kellelt võin küsida aga enne paari päeva ma ei saa teha midagi. Olen välismaal ja ei saa peale veebis käimise muud kõrvalist teha. Tõnu Samuel 25. mai 2006, kell 10.29 (UTC)

Üks alalõik võiks veel olla, mis räägib inimestest, kes tihti figureerivad saates. Võiks ka lühidalt kirjeldada, miks Juur ja Oja just nendest räägivad. Peep 19. aprill 2006, kell 16.03 (UTC)

Keskerakond ja meditsiiniajakiri Kroonika on nende tavalised sihtmärgid Tõnu Samuel 25. mai 2006, kell 08.22 (UTC)
Huvitav kas pilakasutuse punkt seaduses  toob Ärapanijasse tagasi klipid teistest sõbralikest telekanalitest ...  --WikedKentaur 20. juuli 2006, kell 20.02 (UTC)
----
Mida see viimane parandus tähendas? Andres 22. august 2008, kell 11:05 (UTC)
----
8. septembri on lisanud Peep 2005. aastal. Esimene viiteallikas on 2006. aastast, nad võisid selle Vikipeediast võtta. 7. september on usutavam, sest see oli pühapäev. Probleem on aga selles, et me ei saa seda tõendada. Võib-olla peaks siis kuupäeva üldse välja võtma. Andres (arutelu) 18. detsember 2016, kell 20:36 (EET)

Ärapanija oligi vist alguses eetris esmaspäeviti, vt seda linki ja seda. 2012. aastal oli see eetris esmaspäeval ("Sel hooajal hakkab «Ärapanija» panema esmaspäeval kell 20, kohe pärast «Reporterit» ja enne «Saladusi».", allikas). Cumbril 18. detsember 2016, kell 20:51 (EET)

:Minu mäletamist pidi oli see kah vähemalt mingitel hooaegadel eetris esmaspäeviti. Ivo (arutelu) 18. detsember 2016, kell 21:01 (EET)

:: Jah, ma uurisin ka vahepeal, ja 2003. aastal oligi esmaspäeval. Andres (arutelu) 18. detsember 2016, kell 21:05 (EET)


Kasutaja arutelu:Yhuubert~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Yhuubert! Andres 20. september 2005, kell 19.02 (UTC)
Tere tulemast ka minu poolt! Peep 20. september 2005, kell 19.05 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Yhuubert~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Rassism

Miks kustutatakse vana arutelu? Selleks saab kasutada ju arhiveerimist. --Lulu 21. september 2005, kell 15.28 (UTC)
Peale kõige muu: rassism ei ole uskumus, vaid pigem ideoloogia, maailmavaade, eelarvamus, poliitika, poliitiline praktika vms. Kangesti tahaks uuesti vaidlustada... --Lulu 21. september 2005, kell 15.48 (UTC)

Nojah, aga ideoloogia, maailmavaade ja eelarvamus on ju ka uskumus. Ja kui uskumust ei ole, kas siis on ka vastavat poliitikat? Andres 21. september 2005, kell 17.02 (UTC)
Tegin ymber. --Lulu 21. september 2005, kell 15.58 (UTC)

Rassism on ideoloogia, maailmavaade, eelarvamus, poliitika, poliitiline praktika vmt, mille kohaselt erinevatest rassidest inimestel on põhimõtteliselt erinevad võimed või omadused.

Ei saa öelda "poliitika, mille kohaselt", "poliitiline praktika, mille kohaselt", sest need ei ole propositsionaalsed hoiakud. Andres 21. september 2005, kell 17.05 (UTC)
Jah, õige. Tõstsin eraldi lausesse. Vajab nagunii täiendamist. --Lulu 21. september 2005, kell 18.03 (UTC)

Rassism on uskumus, mille kohaselt inimese võimed sõltuvad oluliselt tema rassist, et teatud rass on teistest olemuslikult kõrgem või madalam ja/või inimesi tuleb vastavalt rassile erinevalt kohelda.
Mõnikord nimetatakse rassismiks uskumusi, praktikaid ja institutsioone, mis inimesi negatiivselt diskrimineerivad neile omistatava rassi alusel. On hakanud levima (kuid ei ole üldtunnustatud) väide, et rassism on rõhumissüsteem, mis ühendab sõnaselged, vaikivad või ebateadlikud rassistlikud uskumused võimuga rassi alusel diskrimineeritavaid inimesi ühiskonna tasandil negatiivselt mõjutada.

Mis siin siis valesti oli? Nüüd on ju osa sisust kadunud. Andres 21. september 2005, kell 17.08 (UTC)
Mitte valesti, vaid segaselt oli. --Lulu 21. september 2005, kell 18.03 (UTC)

Minu meelest on endine definitsioon parem. Esiteks, "uskumus" (või ka "vaade" või "seisukoht") oleks neutraalsem termin, sest praegu implitseeritakse, et rassism on väär. Aga esimese punkti puhul pole sugugi selge, kas see on väär või mitte. "põhimõtteliselt" erinevad võimed või omadused: "põhimõtteliselt" on veniv. Kas erinev välimus on põhimõtteline erinevus? Kas erinev keskmine IQ on põhimõtteline erinevus? Igatahes on selles esimeses punktis antirassism kindlasti ametlik ideoloogia, mis tsenseerib isegi teaduslikke uurimusi, mis püüavad asjasse selgust tuua. Kahe järgmise punkti puhul, mis varasemas redaktsioonis olid, pole üldse objektiivseid kriteeriume, mille alusel otsustada, kas nad on tõesed.
Teiseks, need kolm seisukohta on üksteisest sõltumatud ning rassismi ei saa taandada esimesele punktile. Seetõttu on tegemist lubamatu lihtsustusega. Kui Sa pole nõus parandusi tegema, siis ma vaidlustan artikli sisu.
Peale selle ei ole praegu selge, milline poliitika või poliitiline praktika on rassism. Andres 22. september 2005, kell 05.26 (UTC)

Vaidlustamisel on siis mõte, kui siin arutluses on esitatud täiesti erinevaid käsitlusi või kui tegemist on faktiliste eksimustega. Praegu ma ei näe vaidlust. Artiklit saab ja tuleb muidugi täiendada-parandada-täpsustada, see on loomulik ja selle vastu pole mul kyll midagi.  Minu meelest võib rassism olla nii eelarvamus, aga ka ideoloogia või maailmavaade. Just nimelt "või", disjunktiivselt. Võib muidugi öelda ka "vaade" või "seisukoht" või "hoiak". Ei paindu aga väitma, et tegemist on "uskumusega", kuna eesti keeles tähendab uskumus rohkem ikka nagu midagi religiooniga seotut. Jah, eksisteerib ka religioonne rassism, aga seda võiks käsitleda eraldi alalõigus kui yhe variandina rassismist. --Lulu 22. september 2005, kell 08.15 (UTC)

: Ma pean silmas, et ma vaidlustan praeguse teksti juhul, kui Sa ütled, et Sa ei ole nõus kolme seisukoha disjunktsiooniga, mis siin varem oli, ning ütled, et rassism on seisukoht, mille kohaselt eri rassidel on põhimõtteliselt erinevad võimed või omadused, ja kui seda seisukohta ei ole, siis pole rassismiga tegemist. Rassi kõrgemus või madalamus on vist küll põhimõtteline erinevus omadustes, kuid seisukoht, et inimesi tuleb vastavalt rassile erinevalt kohale, minu meelest ei eelda põhimõttelisi erinevusi. Andres 22. september 2005, kell 17.08 (UTC)

::Kõik allpool olev on arusaadav. Kysimus on praegu sellesama Sinu viimase kommentaari suhtes. Sellest ei saa hästi aru. Kas saaksid selgitada või esitada oma versiooni artiklisse integreerimiseks. Siis saaksime edasi minna. --Lulu 22. september 2005, kell 17.57 (UTC)

::: Ma püüdsin asja uurida, ja mida rohkem ma uurisin, seda segasemaks see läks. Rassism on nii mitmeti tõlgendatav ja vaieldav mõiste, et ma ei suuda selles otsa kätte leida. Tundub siiski, et kõige tavalisemas tähenduses mõistetakse rassismi all  arvamust, et üks rass on teisest kõrgema väärtusega. Andres 22. september 2005, kell 20.26 (UTC)

Asjaolu, et rassistlikku ideoloogiat on rakendatud poliitikas või poliitilises praktikas, ei tohiks ju samuti olla vaieldav. Vaja oleks laiendada ja näiteid tuua. Tuleb ja minu arvates peabki vahet tegema suhtumises mingisse rassi yldiselt (see hõlmab näiteks eelarvamusi) - ning mingisse rassi kuuluvasse isikusse. --Lulu 22. september 2005, kell 08.15 (UTC)

: Ei see ei ole vaieldav. Lihtsalt praeguses tekstis pole öeldud, mis iseloomustab rassistlikku poliitikat või poliitilist praktikat (ei saa hästi aru, mis neil vahet on). Andres 22. september 2005, kell 17.08 (UTC)

Mis puutub teaduslike artiklite (väidetavasse) tsenseerimisse seoses uuringutega keskmise IQ kohta jmt, siis tuleks seda samuti esitada põhjendatult ja faktiliselt. Keskmine IQ on vaid yks number ning teaduskirjanduses puudub yhene seisukoht, mida IQ tegelikult mõõdab. Keskmise IQ statistiliselt usaldusväärseid erinevusi esineb ka maa- ja linnainimestel, meestel ja naistel, suurematest ja väiksematest perekondadest pärinevatel lastel jne. Samal ajal näiteks esineb meestel suurem IQ variaablus kui naistel (mistõttu meeste hulgas on suhteliselt rohkem nii geeniuseid kui idioote). Jne. Aga see on juba artikli IQ teema. --Lulu 22. september 2005, kell 08.15 (UTC)

: Ma ei tea sellest kuigi palju. Tahtsin lihtsalt öelda, et rassidevaheliste erinevuste (ma ei tea, kui põhimõtteliste) olemasolu võib osutuda faktiküsimuseks. Seetõttu ei pruugi seisukoht, et need on olemas, ola ideoloogia, eelarvamus vms. Teisest küljest on märke sellest, et rassismi eitus on ideoloogia, eelarvamus vms: teadlased, kes räägivad rassidevahelisest erinevusest, satuvad ideoloogilise rünnaku alla, seetõttu on olemas selles valdkonnas teatav tsensuur või eeltsensuur. See ei pruugi olla selle artikli teema, tahan lihtsalt öelda, et niivõrd, kui rassism puudutab faktiküsimust, ei saa me öelda, et tegemisdt on tingimasta eelarvamusega, ning me ei saa asja esitada nii, nagu oleks rassism eelarvamus, ideoloogia jne, antirassism aga mitte, sest see ei oleks neutraalne. Andres 22. september 2005, kell 17.08 (UTC)

Kolmandaks, kindlasti peaks rääkima ka näiteks mustanahaliste rassismist valgete suhtes (organisatsioon "Mustad Pantrid" oli ehk yks tuntumaid). Samuti ka Aasia erinevatest rassidedst ja nendevahelistest rassismi-ilmingutest. --Lulu 22. september 2005, kell 08.15 (UTC)

: Nõus. Andres 22. september 2005, kell 17.08 (UTC)

Neljandaks, rassismi ajalugu, ksenofoobia yldisemalt, rassism Eestis jne. --Lulu 22. september 2005, kell 08.15 (UTC)

: Ksenofoobia üldisemalt peaks minu meelest olema eraldi artiklis. Teisest küljest, pole kindel, et rassism on alati ksenofoobia. Andres 22. september 2005, kell 17.08 (UTC)

Rassism on ideoloogia, maailmavaade, eelarvamus vms, mille kohaselt erinevatest rassidest inimestel on põhimõtteliselt erinevad võimed või omadused.

Ma ei taha sisu vaidlustada, kuid loetlen mõned olulised puudused, mis praegusel definitsioonil minu arvates on.

Esiteks implitseerib see, et rassismi tõesus ei ole faktiküsimus, kuid see võib siiski olla faktiküsimus.

: Jah, sellest peab pikemalt rääkima. --Lulu 23. september 2005, kell 12.14 (UTC)

:: Jah, aga definitsioon ei tohiks seda implitseerida. Andres 23. september 2005, kell 12.35 (UTC)

Teiseks näib eriti sõna "eelarvamus" kasutamine implitseerivat, et rassism on väär, kuid see kas pole kindel (kui tegu on faktiküsimusega) või pole neutraalne (kui tegu ei ole faktiküsimusega).

: "Eelarvamus" ei pruugi definitsiooni kohaselt ju vale olla. See on ju vaid "kogemusele eelnev" arvamus. Kui aga tundub, et "eelarvamus" on per se ebaõige, siis tuleb muidugi muuta. Juhin veel kord tähelepanu, et loetelu lõpus on "vms" mis tähendab "või muu seesugune", ehk teisiti öeldes, disjunktsioon, ehk kolmandat moodi yteldes, rassism võib olla nii uskumus, ideoloogia, eelarvamus, hoiak, suhtumine, arvamus... Need ei ole yksteist välistavad kategooriad. --Lulu 23. september 2005, kell 12.14 (UTC)

:: Rangelt võttes ei pruugi eelarvamus muidugi väär olla, aga taveliselt tajutakse seda sõna väärust implitseerivat. Arvan, et kui vähegi võimalik, tuleks seda "ja muud" vältida, sest pole ju selge, mis selle alla käib. Parem tuleks otsida sobivaid katusmõisteid. Andres 23. september 2005, kell 12.35 (UTC)

Kolmandaks pole arusaadav, mis tähendab "põhimõtteliselt". Kas see tähendab erinevuse määra. Aga millised erinevused siis on põhimõttelised? Või see tähendab, et põhimõtteliselt on inimeste omadused erinevad, kuid hoolimata sellest põhimõttest  võivad omadused ka erineda.

: "Põhimõtteliselt" tähendab seda, et postuleeritakse eri rasside olemuslikku võimetust või võimekust millekski. --Lulu 23. september 2005, kell 12.14 (UTC)

:: Siis tulebki nii kirjutada. Andres 23. september 2005, kell 12.35 (UTC)

:: Ah jaa. Rassist võib ka näiteks uskuda, et valgenahalised ei ole üldse inimesed. Arvan, et siin ei taandu asi võimekusele. Andres 23. september 2005, kell 12.48 (UTC)

Neljandaks implitseeritakse, et rassid on olemas. See aga on vaidluse all, kusjuures ülekaalus paistavad olevat need, kes väidavad, et rasse ei ole objektiivselt olemas.

: Jah, see on hea probleem. Tegelt on see artikli Rass teema. --Lulu 23. september 2005, kell 12.14 (UTC)

:: Jah, aga definitsioonis ei saa sellest mööda minna. Andres 23. september 2005, kell 12.35 (UTC)

Viiendaks pole hea loetleda "maailmavaade" jne, vaid tuleks püüda leida mingi ühine nimetaja, või äärmisel juhul mitu ühist nimetajat (näiteks "arvamus" või "seisukoht või hoiak"; minu meelest sobiks "uskumus", kuid möönan, et see sõna on kahemõtteline).

Kuuendaks, võimed on omadused. Andres 23. september 2005, kell 09.13 (UTC)

Seitsmendaks, on vaieldav, kas rassidevaheliste oluliste erinevuste olemasolu uskumisest piisab, et olla rassist. Andres 23. september 2005, kell 09.17 (UTC)

: Lisaksin kaheksanda. Rassism ei pruugi tähendada enda rassist erinevasse rassi kuuluvate inimeste alavääristamist või alahindamist, vaid ka vastupidi, paremaks, ilusamaks, võimekamaks jne tunnustamist. --Lulu 23. september 2005, kell 12.14 (UTC)
Igatahes on praegune arutelu viljakas. Loodetavasti jõuame ka artikli enda juurde varsti. --Lulu 23. september 2005, kell 12.14 (UTC)

Minu meelest me olemegi artikli enda juures. Artikkel algabki esimesest lausest. Tuleks mõelda, kuidas see korda teha.

Ja muidugi ei ole sõnal "rassism" ühte õiget tähendust, vaid seda kasutatakse mitmes tähenduses. Andres 23. september 2005, kell 12.35 (UTC)
Pakuks välja järgmise definitsiooni (alguse):

'''Rassism''' on [[rass]]ilisi erinevusi tähtsustav mõtteviis või [[ideoloogia]].

--Lulu 24. september 2005, kell 07.45 (UTC)

Arvan, et see on päris hea. Vast peaks lisama sõna "inimestevahelisi", sest sõna "rass" ei kasutata ainult inimeste kohta. Andres 24. september 2005, kell 08.13 (UTC)

Noh, esimene lause on OK, lähme nüüd teise lause juurde.
''Rassism võib olla ka poliitika.
Pole selge, kuidas teine lause on esimesega seotud. Kas see tähendab, et poliitikute rassism võib avalduda nende poliitikas? Või on rassism kui poliitika mingi teine asi kui see, millest esimeses lauses räägitakse? Ja kas see teine asi on esimese asjaga kuidagi seotud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. september 2005, kell 09.13 (UTC)

Please help to translate the Black Lives Matter Logo for this wikipedia (:et:wiki): :File:Black Lives Matter logo.svg
Translate the text BLACK LIVES MATTER from english to the language of this wikipedia: Eesti
* The translation must be divided into three lines
* The translation must be given in the following format: (LINE1)(LINE2)(LINE3)
* Give numbers in brackets for number of line
* The translation must be in capital letters
* It is no problem if a line consits of more than one word
* The expression LIVES:
** The expression LIVES appears in yellow letters over black background, this expression must be marked in bold
** Depending on the language, the expression LIVES is in line1, line2 or line3
*** (LINE1)(LINE2)(LINE3)
*** (LINE1)(LINE2)(LINE3)
*** (LINE1)(LINE2)(LINE3)
; Examples:
* English: (1 BLACK)(2 LIVES)(3 MATTER)
* German: (1 SCHWARZE)(2 LEBEN)(3 ZÄHLEN)
Please give a translation as described. Then I will create a new logo corresponding to your input and make it available. I will not change the orginal file.
To get further information see: :en:Black Lives Matter
Thank you --Mrmw (arutelu) 7. juuni 2020, kell 23:00 (EEST)

:It could stay just as it is. Most Estonians understand at least that much English.

:It doesn't make it easier, that in Estonian "must" has several meanings (not only "black", but also "dirty") and "lives matter" part needs at least 3 words. So, just to get a clear meaning, something like "mustanahaliste elud on olulised" or "mustanahaliste elud on tähtsad" is needed and that just sounds somewhat clumsy. Ivo (arutelu) 7. juuni 2020, kell 23:45 (EEST)

:: "Mustanahaliste elud loevad" has been used in some sources: Google search link.

:: * Estonian: (1 MUSTANAHALISTE)(2 ELUD)(3 LOEVAD).

:: Kaniivel (arutelu) 7. juuni 2020, kell 23:52 (EEST)

:::But "loevad" is also somewhat ambiguous... To me that 2nd meaning comes first into my mind.

:::And there could also be "mustanahaliste elud on väärtuslikud". Or in that case it would be better to say "mustanahaliste elud on samuti väärtuslikud" and that really corresponds to the meaning.

:::But there just doesn't seem to be any really good way to translate it so, that it still sounds like a slogan. Ivo (arutelu) 8. juuni 2020, kell 00:12 (EEST)

This last one was "Black lives [are also] valuable". So that wanders maybe too far.

I consulted Google and that "Mustanahaliste elud loevad" seems the most popular, but the differences aren't that great. Ivo (arutelu) 8. juuni 2020, kell 00:19 (EEST)

::i canceled this request as there are to many difficultis and missunderstandings in translation in other languages - i wont create logos

::thanks for your help

::orginal request

::--Mrmw (arutelu) 8. juuni 2020, kell 21:18 (EEST)

Black Lives Matter Logo in different languages


Arutelu:Tähevärav SG-1

rahvas olgem nüüd  paid ja teeme sellise diili - kui sa pole näinud näinud kõiki 9 (10) hooaega seda filmi siis  jäta palun redigeerimine nende hoolde kes on - kui sa näed tüpograafilist viga siis palun väga paranda terviseks - loodan et see artikkel tõstab sinu huvi kuni selleni et vaatad seda huvitavat seriaali ;-)))  makruss21. september 2005, kell 16.07 (UTC)

Naqahdah – vajab maakeelset vastet. Joel 18. juuni 2007, kell 05:26 (UTC)
Naqadah'i asemel on Naquadah. --Mihkel Põder 29. jaanuar 2009, kell 19:00 (UTC)
Tähevärav:Kontiinum ilmus enne Tähevärav:Tõelaegast.
Artikklis on faktidega mööda pandud.
Üritan tulevikus artiklit parandada ja täiustada.
--Scoop 13. juuni 2009, kell 17:10 (UTC)
Ja ma usun et Naquadah-le ei leia ühtegi seletust... --Mihkel Põder 21. oktoober 2009, kell 19:32 (UTC)

Vabandan segaduse eest, teisaldasin meeltesegaduses inglisekeelsele nimele. Nüüd peaks korras olema.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 2. detsember 2009, kell 17:37 (UTC)
Pole midagi, peasi, et nüüd kõik korras on. --[[Kasutaja:Scoop|Scoop]] 2. detsember 2009, kell 18:03 (UTC)
Meeldiv vaadata, et kõikidele näitlejatele on ka Eesti Vikis leht tehtud;).
Kas te teadsite, et asgard Thor'i häält tegi Michael Shanks, seesama, kes Daniel'i mängis?
--[[Kasutaja:Mihkel Põder|Mihkel Põder]] 29. jaanuar 2010, kell 13:55 (UTC)
Shanks andis pea kõikide Asgardi tegelastele oma hääle, kaasaarvatud Thorile :)
--[[Kasutaja:Scoop|Scoop]] 30. jaanuar 2010, kell 07:46 (UTC)

See on tugev energiaallikas,mis on rafineeritud kujul nagu mäekristall,.
Algainena leitud kaevandustes,nagu tavaline maa mineraal.
Kasutatud pea igas Goa´uldi tehnoloogias.

Teltac:väikse kujuga kaubalaev/luurelaev,mida kasutavad enamasti Tok`rad ja mis suudab varjata ennast.Tavaliselt relvastamatta.
Tiibur:Hävitaja tüüpi tilluke laev,mida kasutatakse tavliselt õhurünnakus ja kaitses.Enamasti on garrisonis Hat´akil.Relavstatud kahe keskmise tugevuse kahuriga(disainitud nagu kepprelv).
Al´kesh:Keskmise suurusega laev,mis on disainitud keskmaa pommitajaks.Suudab ka ennast varjata.Kannab tugevaid topelt-kahureid,mis on mõeldud pommitamiseks(samasugused nagu tiiburil).
Hat´ak:Goa´uldi emalaev.Hiiglasliku suurusega disainitud lahingulaev,mis on püramiidi kujuga.Ei suuda end varjata,kuna on liiga suur.Tavaliselt grupis või eskorditud teiste laevade poolt(Tiiburid või Al´keshid).Väga võimsad relvad,mis suudavad orbiidilt linna täielikult hävitada.
Kui tahate rohkem infot,siis küsige.
Kahjuks teiste rasside laevade kohta SG-1s ei tea.


Arutelu:Oraalseks

{{tõlgitud leht|en|Oral sex|versioon=787432103}}
Kommentaar. Võidakse kysida: mille poolest erineb ''cunnilingus'' ja ''cunnilictus''? Vastus: need ladinakeelsed terminid on sisuliselt synonyymid. Kasutatakse nii yhte kui teist, seepärast on artiklis nimetatud mõlemaid. Esimene viitab keelele, teine lakkumisele. Sisulist vahet neil ei ole. Arvan, et seda kommentaari pole vaja artikli teksti integreerida, seepärast lisan selle praegu siia. Kui keegi peab vajalikuks, siis võib ka vastavad selgitused artiklisse toimetada.  --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 21. september 2005, kell 17.55 (UTC)

Foto on nii udune, et sel pole mõtet. Andres 7. juuni 2007, kell 06:44 (UTC)

Keegi kustutaski foto ära, nüüd aga näen, et udusus oli pigem minu arvuti viga, mistõttu panin tagasi. Andres 12. juuni 2007, kell 12:47 (UTC)
"suuseks, imemine, türa imemine, suhuvõtmine, suhupanemine, suhutoppimine, suhu saamine, hamba peale võtmine jne." - kas pole rohkem sõnaraamatu materjal?--Hendrix 14. oktoober 2007, kell 06:44 (UTC)

Jah. Lingid vist siia niikuinii tulevad. Aga parem oleks artiklid eraldi teha fellatio ja cunnilinguuse kohta. Andres 14. oktoober 2007, kell 10:59 (UTC)

"Tupenõre suhu sattumine ja/või allaneelamine ei kutsu esile mingeid häireid organismi talitluses. /---/
Paljude suguhaiguste edasikandumine on kaitsevahenditeta cunnilinguse puhul võimalik." See on ju vasturääkiv? --90.191.134.124 26. mai 2017, kell 08:46 (EEST)

Jah, vist küll. Siin on tarvis allikaid. Andres (arutelu) 26. mai 2017, kell 14:07 (EEST)
Nüüd on teise kohta lisatud info tripperi kohta, aga isoleerituna ja kerglase allikaga. Andres (arutelu) 14. juuli 2017, kell 17:25 (EEST)

Siin oli fellatio kohta joonis mehega ja foto naisega, ja pilt võeti ära põhjendusega, et joonis annab asja sisu paremini edasi. Aga kas pole tendentslik jätta muljet, et see on rohkem meeste asi? --Andres (arutelu) 14. juuni 2022, kell 00:37 (EEST)

Aa, nüüd on uus pilt. Eelmine oli poeetilisem. --Andres (arutelu) 14. juuni 2022, kell 00:42 (EEST)
Fellatio on mehe suguti sisenemine suuõõnde

See on halb sõnastus, naeran. --Andres (arutelu) 14. juuni 2022, kell 00:44 (EEST)
suu ja suuõõne organite aktiivne kokkupuude suguelunditega seksuaalvahekorral

Kui suu on ava, siis suu ei saa kokku puutuda. Seksuaalvahekord on kitsamas mõtte vaginaalne, laiemas mõttes määratlemata. "Aktiivne kokkupuude" ei ole hästi arusaadav. --213.35.184.210 14. juuni 2022, kell 16:40 (EEST)

" Teisi nimetusi: keelekas, (putsi või vitu) lakkumine, imemine, suumõnu jne."
Pakun välja, et eemaldaks "putsi või vitu". Arvan, et ropendamine pole siinkohal vajalik.
Tonis124 (arutelu) 25. aprill 2023, kell 23:46 (EEST)
----
Ma võtsin õpetused välja. Tehnikast võib rääkida küll, kuid mitte sellises stiilis. --Andres (arutelu) 7. aprill 2024, kell 03:14 (EEST)


Arutelu:Õigusteaduse mõisteid

Minu arust GNU GPL küll õigusteaduse mõiste ei ole. Peep 22. september 2005, kell 06.26 (UTC)

See on nii ... kuidas võtta. See ei ole õigusteaduse üldmõiste, aga mõiste on ta ikka. Andres 22. september 2005, kell 06.43 (UTC)

Kas sellele artiklile sobiks äkki "Loendid" kategooria?--Heiki e 30. detsember 2005, kell 12.54 (UTC)

Minu meelest küll. Andres 30. detsember 2005, kell 14.34 (UTC)

Ja muidugi peaks olema ka kategooria "Õigusteadus". Andres 30. detsember 2005, kell 14.35 (UTC)

Mis on 'osaõigus'? [[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 20. jaanuar 2006, kell 20.36 (UTC)

Palun lisage siia Euroopa Liidu kodaniku seadus. Andres (arutelu) 11. mai 2019, kell 19:23 (EEST)

miks selline komm, kasutaja:Andres. Selle kommi kirjutamise oleks võinud ära jätta ja ise see märksõna loendisse panna. (Ma ise küll sellise hiigelloendi kustutaks või külmutaks, kuni paremaid mõtteid tuleb)--Estopedist1 (arutelu) 13. mai 2019, kell 10:08 (EEST)

:Ma ei saanud seda tehnilistel põhjustel teha. Andres (arutelu) 13. mai 2019, kell 12:18 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jannuboy

Tere tulemast Vikipeediasse, Jannuboy! Andres 22. september 2005, kell 06.56 (UTC)
Tere tulemast ka minu poolt! Peep 22. september 2005, kell 07.28 (UTC)
Üks näpunäide - arutelulehel kommentaari kirjutades vajuta tööriistariba (see sinine rida tekstikasti peal) paremalt teist nuppu - see lisab automaatselt vormindatud allkirja (võid ka kirjutada neli tildet - ~~~~, teeb sama välja).
Ah jaa, arutelu kirjutame ülevalt allpoole - uued kommentaarid lähevad lehe lõppu. Peep 22. september 2005, kell 07.47 (UTC)

Kasutaja lehekülgi ei ole tavaks (n.ö. tavalistesse) kategooriatesse lisada. Oled vist soovinud teha oma kasutaja lehele linke kategooriatesse(?) Kui nii siis lisa koolon enne "Kategooria" sõna lingis: :Kategooria:Venemaa lipud --TarmoK 26. september 2005, kell 17.30 (UTC)

jah pidasin silmas sinu kasutaja lehekülge ja nüüd on need lingid kenasti :o) Kena päeva! --TarmoK 27. september 2005, kell 09.46 (UTC)

Kuna Sa oled siin kõige aktiivsem lippude artiklite kirjutaja, siis mõtlesin, et ehk oled huvitatud lippude/liputeaduse teemalise Vikiprojekti alustamisest? Eesmärgiks oleks kokku leppida mingites stiilireeglites, mida artiklite kirjutamisel järgida, et siis kõik lippude artiklid oleksid sarnased; ning et saada ülevaade, mida veel teha on. Vaata näiteks Vikipeedia:Vikiprojekt Eesti, inglise keeles saab lugeda ka :en:Wikipedia:Wikiproject. Peep 17. oktoober 2005, kell 13.18 (UTC)

Ma mõtlesin rohkem midagi sellist nagu Taani lipp või Soome lipp. Aga detaile saab arutada. Aga kuna Sa oled nõus, siis ma teen vikiprojekti lehekülje kunagi ära.

PS: Vasta järgmine kord samasse kohta, siis ei ole arutelu mitut lehte mööda laiali. Peep 19. oktoober 2005, kell 17.04 (UTC)ˇ
Tegin Vikiprojekti ära - Vikipeedia:Vikiprojekt Liputeadus. Pane oma nimi siis sinna osavõtjate alla kirja. Peep 20. oktoober 2005, kell 16.45 (UTC)
Kui sa viimaseid muudatusi pidevalt ei jälgi (nagu mina ;)), siis ma kirjutasin vikiprojekti arutellu, vaata ja avalda arvamust. Peep 20. oktoober 2005, kell 20.39 (UTC)

Kas tead, milline täpselt (või ligikaudugi) peaks olema Eesti maakonnalippude roheline? Saaks praegused failid svg-failidega asendada. - Urmas 12. august 2006, kell 09:59 (UTC)

Kui kõikide maakondade lipud on ühe värvitooniga, siis Pantone järgi on see 355C, see on märgitud lehel http://www.simon.ca/PANTONE2.htm.  Jannuboy 13. august 2006, kell 17:13 (UTC)

Hea põhjalik artikkel. Meeldis väga.--Boy 3. november 2006, kell 20:18 (UTC)
väike tähelepanujuhtimine su kasutajalehe osas 1982 ei olnud veel Halinga valda ja sehuke värk, et Vikipeedias ei saa ühtegi artiklit lugeda valminuks nii et 'minu kaasabil valminud artiklid' on küll õige aga konksuga... Jõudu ja jaksu soovides - Ahsoous 11. mai 2007, kell 22:59 (UTC)
----
Vezdehod on eesti keeles maastikuauto.Akra 16. aprill 2008, kell 18:32 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide Lipukavand nr 2.gif, Kü Libatse 4.jpg ja Kü Libatse 8.jpg juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 23. aprill 2010, kell 11:01 (EEST)

Tere! Dear colleaque, please: whether on the flag of Rakvere City in 1934 all equal stripes or different to the width? Sincerely Yours - Mikhail Revnivtsev - Flagoved in Russian Wiki 109.195.17.196 16. aprill 2012, kell 13:49 (EEST)

Palun märgi selle pildi juurde, millise vaba litsentsi tingimustel seda kasutada tohib. Tavalisim litsents, mida valida, on CC BY-SA 3.0. Pikne 21. oktoober 2018, kell 12:23 (EEST)


Arutelu:Telesaadete loend

Telesaated või -sarjad või -seriaalid? Uudistesaated on ka telesaated. --Lulu 22. september 2005, kell 09.19 (UTC)

Telesarjad ja -seriaalid käivad telesaadete alla. Peep 22. september 2005, kell 09.21 (UTC)

:Telesarjad sobiksid rohkem teleseriaalide/sarjade loendisse ja kategooriasse, need aga omakorda võiksid kuuluda televisiooni alla kuhu eraldi kuuluvad ka telesaated.--Mona 22. september 2005, kell 11.48 (UTC)

Minu meelest ei ole see saadete, vaid saatesarjade loend. Andres 22. september 2005, kell 17.24 (UTC)
Kuigi ma netist täpseid "sari", "seriaal" ja "saade" definitsioone ei leidnud, kasutavad telejaamade kodulehed siiski neid sõnu sellises tähenduses. Siis tuleks teha kaks loendit (ja kaks kategooriat), saadete ja sarjade/seriaalide jaoks. Kas viimase nimeks mõnda lühemat versiooni ei ole? Peep 25. september 2005, kell 10.18 (UTC)
Pakuks välja 2 kategooriat
1)Telesaated(ärapanija,mamma mia, rooside sõda, subboteja jne jne),
2)Telefilmid( seebid, ulme sarjad krimi sarjad jne jne)
 --makruss 28. september 2005, kell 11.25 (UTC)

Vanasti nimetati esimest kategooriat saatesarjadeks, üksikuid osi ja üksiksaateid saadeteks. Nüüd on vist ka saatesarju hakatud nimetama saadeteks. Uudistesaateid ("Aktuaalne Kaamera") pole vist kunagi saatesarjadeks nimetatud. Telefilmideks nimetati vanasti televisioonis toodetud filme. Need ei olnud kunagi sarjad ega seriaalid. Sarju ja seriaale ei ole minu meelest eesti keeles kunagi telefilmideks nimetatud, kuigi vaieldamatult on nad filmid. Õigupoolest võib ju filmideks nimetada kõiki telesaateid, mis ei ole otsesaated. Andres 28. september 2005, kell 12.50 (UTC)

: Võib-olla sobiks nimetada telesarjadeks nii sarju kui seriaale. Peep 29. september 2005, kell 17.00 (UTC)
... ja ettepanek on ?  --makruss 28. september 2005, kell 13.06 (UTC)

Ehk on kõige õigem sarjade ja seriaalide jaoks teha loend nimega Telesarjade ja -seriaalide loend. Peep 3. oktoober 2005, kell 21.23 (UTC)
midagi sellist ma siin kord juba nägin - mingi kategooria kuskil oli ...  makruss
4. oktoober 2005, kell 07.23 (UTC) ~~

Ma ei mõtle kategooriat, vaid selle loendi nime. Kategooriad on Telesarjad, Teleseriaalid ja Telesaated eraldi (vähemalt teoorias). Peep 4. oktoober 2005, kell 09.45 (UTC)

tuleb siis teha ;-)  --makruss 4. oktoober 2005, kell 11.25 (UTC)
----
Teen ettepaneku viia seriaalid siit seriaalide loendisse. Andres 9. juuni 2006, kell 20.32 (UTC)
PUUDUVAD vanemate saadete loendid. See on eesti kultuurilugu ja osa saadetest (saatesarjadest) on olnud pealegi menukad.

Neid on loetletud Eesti telesaadete loendis, kuigi pealkirja järgi peaks neid ka siin olema.

Kuidas Sa mõtled neid loendeid teha? Andres 27. aprill 2009, kell 20:37 (UTC)


Arutelu:Vanavalgevene keel

Keelte jaoks on olemas Mall:Keeled. Peep 22. september 2005, kell 15.59 (UTC)

Vanavalgevene keel ja vanavene keel ei ole üks ja seesama. Andres 22. september 2005, kell 19.15 (UTC)
*"Old East Slavic language is one name for a language spoken between the 10th and 14th centuries in Kievan Rus and its successor states, the ancestor of the modern East Slavic languages.
As the language is part of the (pre-)national history of all Eastern Slavs, it is in their languages usually known by the respective national names, viz. as Old Belarusian (Belarusian старабеларуская or старажытнабеларуская мова), Old Russian (Russian древнерусский), or Old Ukrainian (Ukrainian староукраїнська  or давньоукраїнська мова). However, there are also supranational names for that language in East Slavic: Belarusian старажытнаруская мова 'Old Rusian (= East Slavic)', Ukrainian давньоруська мова (idem) and давньокиївська мова 'Old Kievan'."
--X 22. september 2005, kell 20.32 (UTC)

Vanavalgevene ehk vanaukraina keel (14.–18. sajand) on see, mida Sina nimetad ruteeni keeleks. Vanavene keel on sellele eelnenud keel, mis oli ühine kõigile idaslaavlastele. Sinu tsitaadis räägitakse vanavene keelest. Kui seda nimetatakse vanavalgevene või vanaukraina keeleks, siis sellega lihtsalt tahetakse öelda, et vakgevene keel ja ukraina keel on selle keele järglased samapalju kui seda on vene (suurvene) keel. Andres 22. september 2005, kell 21.21 (UTC)

:X! kasuta allikatena vähem veebiaadresse ja enam teadusartikleid. - Urmas 23. september 2005, kell 20.04 (UTC)

X, Sa lihtsalt ei orienteeru selles küsimuses. Palun ära muuda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. oktoober 2005, kell 18.34 (UTC)

Mis vaidlustamise põhjus on? - Urmas 17. veebruar 2006, kell 13.31 (UTC)

Siin räägitakse vanavene keelest, kuid nimetatakse seda vanavalgevene keeleks, mis on vale.  Andres 17. veebruar 2006, kell 13.55 (UTC)

Pealegi on tekstis see keel segi aetud vanavalgevene keelega. Andres 17. veebruar 2006, kell 13.57 (UTC)

:Teed korda? - Urmas 17. veebruar 2006, kell 14.02 (UTC)

Siin on katkendid artiklist "Ruteeni keel" enne kustutamist. Seda materjali saab ehk kasutada artiklite [[Vanavalgevene keel]] ja [[Russiini keel]].

{| border="1" cellpadding="2" cellspacing="0" align="right" width="300"
! colspan="2" bgcolor="lawngreen" style="font-size:120%"|Ruteeni keel (''руськъ'')
|-
| valign="top"|Kõneldakse:
|[[Ida-Euroopa]]s ja [[Põhja-Ameerika]]s
|-
| valign="top"|Piirkond:
| [[Galiitsia]], Ida-[[Horvaatia]], [[Kanada]], Kirde-[[Slovakkia]], [[Taga-Karpaatia]], [[Transilvaania]], [[USA|U. S. A.]], [[Vojvodina]]
|-
| valign="top"|Kõnelejate arv:
|?
|-
| valign="top"|[[Keelte loend|Ranking]]:
| --
|-
| valign="top"|[[Language families and languages|Geneetiline]]
[[Language families and languages|klassifikatsioon]]:
|[[Indoeuroopa keeled|Indo-Euroopa]]
 [[Slaavi keeled|Slaavi]]
   [[Idaslaavi keeled|Idaslaavi]]
    '''Ruteeni'''
|-
! colspan="2" bgcolor="lawngreen"|Ametlik staatus
|-
| valign="top"|Ametlik keel:
| valign="top"|ajalooline: [[Leedu Suurvürstiriik]], [[Rzeczpospolita]]
|-
| valign="top"|Regulated by:
| valign="top"| --
|}

Въ 1848 роцЪ вопрошали насъ, що мы? Мы сказали, що мы всесмиреннЪйшіи Ruthenen (Господи! Если бы праотцы наши узнали, що мы сами прозвали себе тымъ именемъ, якимъ окрестили насъ во время гоненія наши найлютЪйшіи вороги, они въ гробахъ зашевелили-бъ ся.) [...] А може вы русскіи? допрошалъ насъ Стадіонъ. Мы кляли душу-тЪло, що мы не русскіи, не Russen, но що мы таки собЪ Ruthenen, що границя наша на ЗбручЪ, що мы отвращаемся отъ такъ званыхъ Russen, яко отъ окаянныхъ шизматиковъ, съ которыми ничого вспольного имЪти не хочемъ. Якое ваше письмо? допрошали насъ далЪй. Мы сказали, що письмо наше тое, що въ церковныхъ книгахъ, и знову кляли душу-тЪло отъ гражданки [...], которой мы отрицаемся, яко чужой.
Бо тогды настрашилибы ся насъ были, щобы мы, связаны исторіею тысячилЪтною, обрядомъ церковнымъ, языкомъ и литературою съ великимъ русскимъ народомъ, не забагли коли отъ Австріи оторватися, и не были насъ допустили до свободъ конституційныхъ, были бы насъ слабенькихъ тогды придушили, щобысьмо и не дыхнули дыханьемъ русскимъ.

Ajaleht "Slovo", 1866

:Dr Francyska Skaryna (kirjastaja) "Библия руска выложена доктором Франциском Скориною из славного града Полоцка, Богу ко чти и людем посполитым к доброму научению", Polotsk, 1517 - 1519

*Ruteeni keel
*Karpaadi-ruteeni dialektid
*"Many Voices — Language and Culture in Manitoba"
*RUE
*"Руска Матка"
*"THE RIGHT TO USE ONE'S LANGUAGE AND ALPHABET"

Kas meil on põhjust peamiselt kasutada terminit "vanavalgevene keel", kui rääkida Leedu suurvürstiriigis räägitud keelest? Seda terminit olen ma peamiselt näinud kasutuses vaid valgevene ajalookirjanduses (kust on pärit ka artikli ainuke viide). Enamus väljaspool valgevene narratiivi olev ajalookirjandus, mida lugenud olen, on kasutanud väljendit "ruteeni keel" (Ruthenian). (A. Danylenko viitab oma artiklis "A missing chain? On the sociolinguistics of the Grand Duchy of Lithuania" lk 42 otseselt sellele, kuidas valgevene narratiiv esitleb seda keelt vanavalgevenekeelena; A. Savchenko "Belarus - A Parpetual Borderland" lk 28; A. Dziarnovič "Lithuanian Language in the Grand Duchy of Lithuania: Between Function and Status" lk 46)
Arvestades, et nii valgevene kui ka ukraina keel sellest keelest välja arenesid, siis tundub ühepoolne pealkirjaks panna "vanavalgevene keel." Neutraalsem oleks kasutada nime "ruteeni keel", mis kirjeldas keskajal nii Valgevene kui ka Ukraina alasid ning mida on kasutatud ka tänapäeva eestikeelses kirjanduses (NT: J. Laidla, 17. sajandi ajalookirjutaja raamaturiiul, lk 48).
Artikli "Ruteeni keeleks" nimetamise miinus oleks küll, et ka russiini keelt on aeg-ajalt eesti keeles tõlgitud ruteeni keeleks. Andreas003 (arutelu) 1. september 2022, kell 21:57 (EEST)

Kas eesti keeles räägitakse läänevene keelest? Ma ei ole sellist nime üheski eestikeelses tekstis kohanud, mis seda teemat on käsitlenud (va paar Valgevenest kirjutavat ajaleheartiklit, mis tõenäoliselt selle info siit said).  Andreas003 (arutelu) 11. september 2022, kell 14:44 (EEST)

Minu isikliku arvamuse järgi ei ole sellel tähtsust, see on lihtsalt kalka vene keelest. Ma arvan, et kui me vene keelest tõlgiksime, siis tõlgiksime pigem nii, sest eri nimetused tulevad eri kontseptsioonidest, ma arvan. --Andres (arutelu) 11. september 2022, kell 16:42 (EEST)


Malli arutelu:Vikiprojekti teade

Mall märgistamaks mõne Vikiprojektiga seotud artikleid. Mall tuleb panna artikli arutellu.
Kui põhiartikli omastav kääne erinev nimetavast, siis tuleb kasutada malli Mall:Vikiprojekti teade-2.
Ainuke parameeter on põhiartikli ja Vikiprojekti nime link.
Näide: {{Vikiprojekti teade|Eesti}}
Tulemus:


Arutelu:Sulgpall

Kuidas teha "vahet" sulgpalli kui spordiala ja kui sulgpallis kasutava "palli" vahel? Pallist võiiks tegelikult vist kirjutada iseseisva artikligi. Sama lugu ka jalgpalli, korvpalli ja on neid teisigi --TarmoK 23. september 2005, kell 12.01 (UTC)

Arvan, et võib öelda ka "sulgpallipall". Artikli pealkiri võib ju olla ka "Sulgpall (pall)", kuigi minu meelest pole sulgpall mingi pall. Andres 23. september 2005, kell 12.27 (UTC)

: "Sulgpallipall" nüüd küll hea sõna ei ole. Kogu aeg on öeldud "sulgpall" mõlema asja kohta. Ja selle saab kontekstist aru, kumba mõeldakse. Miks oleks pallil oma artiklit vaja? Peep 25. september 2005, kell 09.06 (UTC)

:: On ka selliseid kontekste, millest asi ei ole arusaadav. Näiteks: "tahaksin midagi teada sulgpalli kohta". Omaette artikkel oleks hea sellepärast, et mõisted on erinevad. Esialgu, kui juttu on vähe, võib leppida ka ühise artikliga. Andres 25. september 2005, kell 20.39 (UTC)
----
Kenad täiendused :o) ... siit saaks ka sulgpalli kui palli artikligi teha --TarmoK 5. oktoober 2005, kell 08.11 (UTC)

Sulgpall on kahe vastaspoole, enamjaolt kahe mängija vahel mängitav sportmäng. Sulgpall meenutab nii tennist, sest mängitakse reketitega, kui ka võrkpalli, sest mängijate vahel on võrk.
Olen ma nüüd ainuke keda see alustuslause häirib, aga minu meelest see sellisena ei ole selge. esiteks juba see et jääb mulje nagu tennist ei mängitaks üle võrgu ja siis see seos võrkpalliga on minu arust küll liiga kauge. Samuti leian et peaks olema avalauses ka maining et tegemist on reketitega mängitava sportmänguga, Selle märkimisega täpsustub millega on tegemist, erinevus muudest sportmängude "tüüpidest". Samuti "võrguga eraldatud vastaspoole vaheline sportmäng" selgitaks millise sportmänguga on tegu.
Korra panin selle sinna kuid võeti millegi pärast ära ja minu arust praegune alsustuslause ei ütle palju midagi, vahetades "sulgpalli" sõna ära kõlbaks see vaat et pooltele sportmängudele --TarmoK 5. oktoober 2005, kell 08.11 (UTC)

Peaks olema midagi sellist: reketitega üle võrgu  mängitav pallimäng, milles lüüakse ... (ja edasi mingi kirjeldus sulgpallipalli kohta).

Arvan, et peaks veel mainima, et sulgpalliks mängitakse ka sellist mängu, kus eesmärk on just see, et partner pallile pihta saaks. Andres 5. oktoober 2005, kell 08.21 (UTC)

ENE 1. väljaandes öeldakse "Lehtrikujuline plastmasspall", kuid ilmselt ta alguses ei olnud plastmassist. Võiks ehk kirjutada: "kõva otsaga ning  lehtrikujuline ja võreja ehitusega kerge "pall"". Andres 5. oktoober 2005, kell 08.24 (UTC)

paistab et vähemalt osa teksti on badminton.ee saidilt: http://www.badminton.ee/?pg=594 Sulgpalli ajaloost Eestis. On selle kasutamiseks luba olemas või on lisaja ise kirjutanud selle? --TarmoK 5. oktoober 2005, kell 14.38 (UTC)
=== Luba olemas ===
Tekstide originaal olemas: http://www.zone.ee/sulgpall/ Ja kuna Tanel Kaart ei ole selle lehega enam ammu tegelenud, siis tema poolt luba olemas, et tohib materjale vabalt kasutada. Kuna tekstide koostamisega nägi ta üksjagu vaeva, siis soovis, et viidatakse temale, kui algsele koosatajale.

Arvan, et see viide võiks siis olla välislinkide all. Andres 6. oktoober 2005, kell 19.27 (UTC)

: Tea kas on mõtet panna, tegu on oma olemuselt hingusele läinud lehega. Ühel päeval koristab selle zone maha ja ongi surnud link olemas.

:: Kuidas me tema soovi siis täidame? Andres 24. oktoober 2005, kell 19.56 (UTC)

::: Mainime ta kirjutise lõpus ära. Nii ta seda vaikselt ka soovis avalehel. Et selle kallal on ta tööd teinud ja kuskil võiks ta ka ära mainida.

:::: Kuna vikipeedia olemuselt on kogu aeg muutuv, siis ei saa kirjutada et tekst on pärit sealt-ja-sealt, võime vaid viidata et (algse)artikli loomisel on kasutatud XX allikat / NN inimese tööd. Ja sobiv koht selle jaoks oleks ehk Arutelu lehekülje alguses omaette lõigus ... ja miks ka mitte teha Vikipeedia nimeruumi mingi lehekülg, kuhu oleks koondatud üldiselt selliseid autoreid / veebisaite kelle/mille materjale on palju kasutatud ja kellele Vikipeedia on tänulik. --TarmoK 25. oktoober 2005, kell 08.12 (UTC)

::::: Artikli kirjutamiseks kasutatud allikad kuuluvad vastavalt kas välislinkide või kirjanduse alaossa koos vastava märkega. Peep 25. oktoober 2005, kell 20.31 (UTC)

:::::: Välislinkide ja kirjanduse lõigud on viited lisamaterjalile vastavast teemast, kohad kus lugeja saab lisa infot / sügavamat kajastust asjast. ... Artikli kirjutamisel kasutatud allikad ei kuulu sedasi (allika mõistes) sinna. Viki oma olemuselt ei anna võimalust (tekstilise) allika märkimiseks, sest tekst on vabalt muudetav, ja algupärane tekst/mõte võidakse (ja tihti ka tehakse) iga kell ümber kirjutada, muuta nii et järelejääv tekst ei kajasta enam allika sisu/mõtet ja siis öeldes et see on allikas on eksitav või isegi puhtalt vale. --TarmoK 26. oktoober 2005, kell 08.16 (UTC)

:::::::: On võimalik kirjutada "artikli algvariandi allikas". Inglise vikis nii tehaksegi. Andres 26. oktoober 2005, kell 15.09 (UTC)

::::::::: Algvariant oli mäletamist mööda mingi tekst kuhu siis lisati suur jupp tekst sellest ühest allikast, nii et me ei saa ka seda öelda et see oli algvariant. ... Ei tea inglastest aga soomlased teevad ühe entsüklopeedia materjalidega nii et kopeerivad sealt alustuse ja siis töötavad edasi ja sellistel juhtudel märgistavad selliseid artikleid et selle entsüklopeediaga oli tegu, kuid siin ei ole sarnane olukord --TarmoK 26. oktoober 2005, kell 17.22 (UTC)

:::::::::: Siis võib kirjutada "artikli kirjutamise ajaloos on allikaks olnud" vms. Andres 26. oktoober 2005, kell 17.48 (UTC)

:::::::: Kui juhtub, et tekst muutub nii, et allikale viidata enam ei saa, siis võib ju ka viite ära jätta. Andres 26. oktoober 2005, kell 15.10 (UTC)

::::::::: kes hakkab seda jälgima? kus läheb piir et enam ei saa viidata? jne. Pole mõtet ju teha siia lisatööd endale.  .... rohkem mõeldes selle üle leian et selline "autahvli" tüüpi leheküljele oleks rakendust, siis on kõik sellised juhtumid ühes kohas ja sinna saab kirjutada ka korraliku sissejuhatuse ja samuti ka ühtne koht kuhu viidata. --TarmoK 26. oktoober 2005, kell 17.22 (UTC)

::: Küsimus ei ole autahvlis. Kui meil on artikkel, mis kasutab teksti, mille Vikipeediasse paigutamise tingimuseks on autori nime nimetamine, siis me kas nimetame seda nime või loobume tekstist.

::: Praegusel juhul ei ole mingit põhjust eeldada, et aluseks olev tekst on täielik jama. Kui peaks juhtuma, et see nii on, siis jääks märkus, et artikli ajaloos seda teksti on kasutatud, ju ikka tõeseks. Pole nii tähtis, millal märgatakse see maha võtta. Andres 27. oktoober 2005, kell 13.44 (UTC)

::: Mina igatahes olen sellise malli ja eraldi lehe loomise vastu. Siin olevat arutelu ei jõua läbi lugeda, aga pole mõtet ajada asju suureks ja keeruliseks, kui saab läbi ka viitega artiklist endast. Kui arvate, et välislinkide all ei ole sobilik, siis alaosa ==Allikad==, nagu inglise vikis - seal oleks kõik kasutatud või mainitud infoallikad. Kui tekst kirjutatakse suures osas ümber, pole väga suur lisatöö see väike märkus ära muuta, samuti ei tee väga palju kahju, kui enam artikli uusimas versioonis pole allikast pärit tekstist enam midagi järel. Selline on minu arvamus. Peep 27. oktoober 2005, kell 23.52 (UTC)

:::: Jah, lisaks autori nimele peaks ju ikkagi olema ka viide allikale.

:::: Oponendid kardavad seda, et võib juhtuda, et artikkel räägib otseselt allikale vastu ning allikaviide jätab lugejale mulje, et artikkel on ebausaldatav, sest ta kasutab ebausaldatavat allikat. Andres 28. oktoober 2005, kell 06.35 (UTC)

::: Tekib ainult selline asi, et siis oleks kaks alaosa - allikad ja kirjandus. Viimane oleks paberväljaanded, kust saab teema kohta lähemalt lugeda, kuid millest pole infot kasutatud - see aga võib tekitada (peamiselt kirjutajale) segadust. Peep 27. oktoober 2005, kell 23.58 (UTC)

:::: Me jaotame ju materjali välislinkideks ja kirjanduseks. Kummagi all on võimalik allikad eraldi märkida. Andres 28. oktoober 2005, kell 06.35 (UTC)

::::: Küsimus: mis moodi te defineerite "allikat"? mis asi on "allikas"?

::::: toon siin kohal minu arusaama "allikast": Allikas on materjal (raamat, internetileht, intervjuu asjatundjaga jne) kust on vastava teose (siin see artikkel) kirjutamiseks saadud materjali ja/või kasutatud selle materjali andmeid/väiteid toetamaks andmeid/väiteid antud teoses. Kuna Vikipeediat võib igaüks redigeerida siis teist poolt me ei saa kasutada (välja arvatud juhtumid kui märgitakse konkreetse fakti allikas). Mis puutub esimesse poolde, siis ainult kirjutatud materjalile saab viidata, sest muud ei ole püsivad, s.t. et lugeja ei saa olla kindel et selline allikas annab lugemise ajahetkel sama infot (sellepärast näiteks teaduslikes töödes kui viidatakse veebilehtedele peab alati ära tooma aja millal sealt on seda materjali kasutatud). Nii et järele jääks vaid trükitud materjalid, kuid sedagi vaid siis kui Vikipeedia artikkel ei muutuks peale kirjutamist, mis aga nii ei ole.

::::: Nendel põhjuste pärast on üldiste allikate märkimine Vikipeedias pigem segadust tekitav kui abistav. Vikipeedia artiklid ei ole lõplikud, vaid jätkuvalt ajas muutuvad. ... Andresega on seda ennegi diskuteeritud et allikmaterjalide infot võib ära tuua "Kirjanduse" ja "Välislinkide" lõikudes (mis minu arust võiks olla koondatud nt "Lisamaterjale" alaossa, kuid see on teine jutt), kuid mitte märkides neid allikateks (selle tegemine teekski asja keeruliseks, vastupidiselt Peebu arvamusele).

::::: Väide et ingliskeelses vikis kasutatakse allikaid siis, seal kus see on korralikult tehtud, kasutatake allikate viiteid konkreetse väite kohta (vt näiteks :en:Wikipedia#endnote_Who) sellistel juhtudel kui keegi seda muudab siis saab ka selle allika ära võtta (ehk ükspäev leiame aega ka sellise süsteemi kasutsele võtmiseni), siin artiklis on küsimus artiklist kui tervikust või suurest osast artiklist, mitte konkreetsetest väidetest. --TarmoK 28. oktoober 2005, kell 08.33 (UTC)

::::::: Sul on õigus, et mingi materjali pelk nimetamine allikaks on väheütlev. Tuleb otsida  teistsugust sõnastust ja/või vormistust. Kuid minu meelest tuleb välislinkide ja kirjanduse loeteludes kindlasti kuidagi vahet teha kasutatud materjalidel (millele kogu artikli või mõne selle osa ülesehitus oluliselt toetub või mille kasutamiseks on nõutav allika mainimine) ja materjalidel, millest on võimalik leida lisainfot. Andres 28. oktoober 2005, kell 10.36 (UTC)
----
siin oleks variant vormistamiseks, koondleheküljel oleks siis juures ka artikli/valdkonna nimi
	Vikipeedia tänab  Käesoleva artikli loomisel on kasutatud suurel määral Tanel Kaart'i kogutud ja kirjutatud materjale.
Minule see meeldib see virtuaalne auhind siin pildil kohe väga. Taivo 27. oktoober 2005, kell 10.01 (UTC)
----
Külastaja: Pööran tähelepanu sellele, et ka sulgpallis on nüüdseks reeglid muutunud ja igale veale järgneb punkt vastastele. Enam pole vahet kes servib.

Kena, et teatasid. Palun aita uued reeglid sisse panna, me ei jõua ise kõike. Taivo 4. veebruar 2010, kell 20:26 (UTC)

Ja vanu reegleid ei maksa lihtsalt kustutada. Andres 5. veebruar 2010, kell 00:12 (UTC)
----
Lehekülg en:Estonian National Badminton Championships teatab, et Eesti meistrivõistlusi sulgpallis peetakse alles alates 1993. aastast. See vastuolu tuleks kuidagi lahendada, ja inglise (ning ka saksa) vastaval lehel muuta. --Kk 26. märts 2010, kell 19:52 (EET)
----
Kui servija pool eksib saab vastas pool punkti ja servims õiguse kui eksib teine servia saab vastane punkti ja servimis õiguse

Kas see viimati tehtud, keele poolest vigane parandus on sisuliselt õige? 2001:7D0:87FF:6480:D0E9:CC9E:635C:E790 30. detsember 2016, kell 18:46 (EET)
------------
"Maailmameistrivõistlustel peaks uus süsteem esimest korda kasutust leidma 2002. aastal." – leidis siis või mitte? Kuriuss (arutelu) 17. detsember 2022, kell 02:51 (EET)