Vikipeedia arutelu:Vikipeedia reeglid/Arhiiv3

Kas eesti wikis on olemas tehtud vikipeedia mallide loetelu? Otsisin erilehekülgede hulgast (näiteks piltide nimekiri ju on) aga ei leidnud. --Boy 21:15, 17 Mar 2005 (UTC)
Selleks on Vikipeedia:MediaWiki lehekülgede loend, millele saab ka kategooriast "Vikipeedia". - Urmas 21:20, 17 Mar 2005 (UTC)

: Täpsustuseks et see Vikipeedia:MediaWiki lehekülgede loend on siis käsitsi ülal peetav ja tundub et mitte kõigile ei meenu sinna lisada uusi malle.

:  Kui soovid näha kõiki malle mis siin Vikipeedias on siis mine riistakastist "Erileheküljed" lehele, sealt "Kõik artiklid" ja siis vali ülevalt "Mall" ("Choose namespace"), otse link on siin --TarmoK 21:37, 17 Mar 2005 (UTC)

Ettepanek:  Lisada "Täienda" ja "Toimeta" mallidele redigeerimis ajast sõltuvad kategooriad, niimoodi saab "loendi" artiklitest mis ootavad toimetamist/täiendamist ja on näha millised on oodanud seda kauem.
kood oleks selline

ja need kategooriad ("Täiendamist ootavad (märts 2005)" ja "Toimetamist ootavad (märts 2005)", kuunimi/aasta uueneb iga redigeerimisega) võiksid olla :Category:Vikipeedia alamkategooriad (või siis seal oma alamkategooria sellistele tähelepanu ootavatele artiklitele).
selline lähenemine jäi silma soome vikist (:fi:Template:Minitynkä)) ja minu arust on see hea moodus ülevaate saamiseks n.ö. TODO listist. --TarmoK 11:58, 8 Apr 2005 (UTC)

Toimetamist ootavatega võiks seda teha vist küll - aga need täiendamist ootavad on nii piisavalt eri mahuga artiklid, et kas nende juurde seda vaja on, on vb küsitav - võib-olla, et oleks aeg siin kusagil vahepeal väljapakutud malli Nupp kasutuselevõtuks, kuhu selline kategooria kindlasti sobiks... - Ahsoous

: Lisasin sinna "Toimeta" mallile selle kategooria "Toimetamist ootavad ..." kategooria, mis on :Kategooria:Toimetamist ootavad alamkategooria. Nüüd kui artiklile lisatakse "toimeta" mall tuleb see artikkel ka sinna kategooriasse. Kui artiklite redigeeritakse, kuid malli ei eemaldata, uueneb kategooria (kui kuu on muutunud), sama lugu ka olemasolevate artiklitega.

:   Vaatame kuidas see liikuma läheb. --TarmoK 12:49, 20 Apr 2005 (UTC)

Täienda ja Toimeta mallidele kategooriad

Praegu on reegel, et kui on artikkel Muusika ja :Kategooria:Muusika, siis artiklis tuleb sortimisvõtmena (on see vastav termin?) kasutada *Muusika - kuid sel juhul ilmub see kategoorias tärni alla. Kas ei oleks parem kasutada " Muusika" (ehk siis tühikut), kuna siis ilmub artikkel kategooria algusesse, mitte ühegi pealkirja alla? Võrdluseks :Kategooria:Kuuba ja :Kategooria:Muusika (kus ma prooviks selle muudatuse tegin). Peep 11:58, 19 august 2005 (UTC)

Jah, see on parem. Andres 26. august 2005, kell 10.58 (UTC)

Kas võib siis artiklisse muudatuse teha? Või oodata teiste arvamusi. Peep 26. august 2005, kell 11.12 (UTC)

: Tuleks pisut oodata, kas kellelgi on vastuväiteid. Andres 26. august 2005, kell 11.53 (UTC)

:: ääremärkus: tegelikult võib rahulikult kirjutada artiklisse Muusika  , antud juhul ei ole vaja artikli pealkirja uuesti korrata (ka siis kui seda * alla tahaks järjestada pole selle järgi vajadust). - Ahsoous 26. august 2005, kell 12.03 (UTC)

:::Oled kindel et kui kategooria all on mitu sama võtmega artiklit, siis sorteeritakse need tähestiku järjekorras? Peep 26. august 2005, kell 12.23 (UTC)

:::: Jah (siin on miskid probleemid tähtedega š ja ž ning muud eksootilised asjakesed, aga muidu küll, btv ma loodan, et tyhik ikka paistab välja) - Ahsoous 26. august 2005, kell 12.27 (UTC)

::::: Mis probleeme pead silmas? see et need tulevad peale XY jne? see tuleb vaid sellest et sorteerimine ei käi eesti tähestiku järgi. programmi jaoks on need eri sümbolid ja ja minu arusaamist/mäletamist mööda lähevad ASCII/ANSI koodi järgi --TarmoK 26. august 2005, kell 12.41 (UTC)

:::::: Sedasamust jah... aga nu see pole mitte siinse arutelu põhiteema Ahsoous 26. august 2005, kell 13.15 (UTC)

:::Kus kohas peab tühik välja paistma? Peep 26. august 2005, kell 12.37 (UTC)

:::: Ma mõtlesin, seda püstkriipsu järel olevat... aga sul arusaamisprobleemi vist ei olnud - Ahsoous 26. august 2005, kell 13.15 (UTC)
Aastate juures on see variant kasutusel, isiklikult meeldib selline variant rohkem. Oleks hea kui keegi oskaks kinnitada et tarkvara ei muutu üks päev "targaks" ja ei eemalda selliseid tühikuid ja tulemusena "kukub" artikkel sinna teiste vahele.
Ahsoouse ääremärkusest: parem on kopeerida see artikli nimi sinna järele, sest kui kat-is on rohkem kui üks artikkel mis peaks seal ees olema siis on selgem milline see järjestus tuleb. --TarmoK 26. august 2005, kell 12.41 (UTC)

:Kui artikli enda pealkirjade järjestada pole miskit vahet, kas see sõna seal nüüd kirjas on või mitte, aga probleemid tekivad kui on vaja ka miski muu pealkirjaga artikkel samuti kuskile etteotsa saada ja selle artikli pealkiri on tähestikus eespool kui selle artikli pealkiri, mis ilmselt peab esimene olema ja siin ei aita ka see, et nüüd need artiklite pealkirjad kirjutada... - Ahsoous 26. august 2005, kell 13.11 (UTC)
Selline märkus, et ingliskeelses vikis kasutatakse laialdaselt tühikut, nii et selle süsteemi kadumise ohtu ei ole. Peep 26. august 2005, kell 12.48 (UTC)

Kas on olemas mingid kokkulepped või vähemalt üldine stiil, kuidas kirjutada teistest keeltest märksõnu? Näiteks "Anarhia (kreeka k αναρχία võimuta, võimuvaba, ilma valitsemiseta)" - kas tuleks kirjutada "kreeka keeles", "kreeka k", "kr. k.", või veel midagi muud? Ja kas keele nimi peaks olema link. Peep 26. august 2005, kell 09.27 (UTC)

On küll. Kui tuuakse ära lihtsalt võõrkeelne termin sama asja kohta: siis tuleb kirjutada stiilis: (inglise keeles set). Kui tuuakse ära sõna päritolu, siis tuleb kirjutada stiilis: (inglise sõnast set). (Mõlemal juhul võib "sõna" asemel olla "väljend" vms.) Vanakreeka päritolu sõnade puhul oleme kirjutanud (kreeka sõnast). Vanakreeka keeles oleks eelistatav transkriptsioon, sest umbes pooltel juhtudel ei saa neid kreeka tähtedega õigesti kasutada. Näiteks antud juhul puudub võimalus kasutada spiritus lenis't. SEe sõna, mis kirjas on, on küll korrektne uuskreeka keeles, kuid sõna ei ole võetud uuskreeka keelest. Veel: tähendused kirjutatakse ülakomade vahel. Lühendeid ja märke mitte kasutada. Niisiis tuleks kirjutada:
Anarhia (kreeka sõnast anarchia 'võimu- või valitsemisevaba olukord') ...

Äkki kirjutaks selle põhiartiklisse soovitusena? Või sobib see juba ametliku reegli staatusesse? Peep 26. august 2005, kell 12.35 (UTC)

: Seda ei ole reeglina kehtestatud, kuid seda on tegelikult järgitud. Alguses ongi öeldud, et reeglistik kajastab ka faktiliselt järgitud reegleid. Andres 26. august 2005, kell 12.56 (UTC)

Minu arust võiks öelda, et alaosa nimi peaks olema alati "Välislingid", mitte "Välislink", isegi kui on ainult üks link - esiteks, see tekitaks toimetajatele ainult rohkem tööd, kui mõni link juurde ilmub; teiseks - see kõlab alaosa nimena veidralt. Peep 26. august 2005, kell 10.24 (UTC)

Jah, see oleks vist mõistlik. Aga on ka inimesi, kellele see pole vastuvõetav. Andres 26. august 2005, kell 10.59 (UTC)
Neile ma ütleks nii - alaosa "Välislingid" näitab mitte selle alaosa sisu, vaid selle funktsiooni. Peep 26. august 2005, kell 12.31 (UTC)

See on kuidas võtta. Mõlemal on omamoodi õigus. Andres 26. august 2005, kell 12.57 (UTC)
Üks tugev argument "välislink" vastu on see, et kui keegi lisab sinna alla mõne lingi, siis enamasti ei märgata ka pealkirja ära muuta. Üpris palju olen juba näinud selliseid artikleid, kus on alaosa "Välislink" ning seal kuhi linke. Peep 14. september 2005, kell 18.59 (UTC)

Me ei ole kokku leppinud suure ja väikese algustähe kasutamises. Teen ettepaneku kirjutada Eesti Entsüklopeedia eeskujul märksõna artikli alguses väikese algustähega juhul, kui lause sees kirjutatakse see väikses algustähega. See on tähtis eriti sellepärast, et artiklite pealkirjad suure ja väikese algustähe vahel vahet ei tee. Eraldiseisvad viited artiklitele võiksid tõesti olla suure algustähega, nagu Sina ette paned. Andres

EE-s on märksõna eraldi, mitte lause sees, nii et väike algustäht ei sega. Wikipedias aga on parem (loetavam, lugejasõbralikum), kui artikkel algab märksõna sisaldava lausega, mitte eraldi seisva märksõnaga (sest märksõna on juba artikli pealkirjas), ja lause alguses ei ole minu arust võimalik kasutada väikest algustähte. Eerik
Ma olen sellega nõus, kuid tingimusel, et märksõna saab artikli pealkirjas olla väikese algustähega (kuskilt peab näha olema, kas see kirjutatakse väikese või suure tähega). Seni see nii ei ole. Peale selle, lause jääb lauseks ka juhul, kui ta algab väikese tähega. Andres

Programm ei luba vist kasutada pealkirjas väikest algustähte. Konverteerimisel paneb ta automaatselt suure algustähe. Probleemi lahendamiseks võiks näiteks kasutada märksõna artikli sees (ja lause sees). See näitaks lugejale milline algustäht peab olema ja nii ei oleks vaja artikli esimest lauset väikese tähega alustada (mis oleks täiesti vastuolus kehtivate reeglitega). Eerik
Kas ka uus programm ei võimalda märksõnas väikesi algustähti? Sel juhul peaks ehk olema võimalik programmi muuta. Jah, olen nõus, et väikese algustähega alustamine on reeglitevastane, kuigi entsüklopeediaartikli vormistust võib võtta tinglikuna. Aga minu meelest on veel karjuvamalt reeglitevastane iga sõna alustamine suure tähega artikli pealkirjas. Sõna viimine lause sisse oleks õigekirja seisukohast tõesti lahendus, kuid sisuliselt oleks enamasti kõige loomulikum lause alustamine märksõnaga. Tõsi küll, teksti edasi lugedes leiab enamasti tõesti õige kirjutusviisi. Eelistatav oleks siiski, et õiget kirjutusviisi ei tuleks kaugelt otsida. Prantsuse keeles on asi palju lihtsam, sest esimest lauset saab alustada artikliga. Hea küll, ma loobun siis esialgu väikese algustähe kasutamisest lause alguses. Andres

Uus programm ei luba pealkirja esimeses sõnas väikesi algustähti, aga järgmistes sõnades küll, ja see on tõesti oluline parandus. Eerik
----
Võib-olla peaks nimede häälduse andmisel piirduma eestipärase häälduskujuga ming kasutama kooloni asemel tähe kordamist? Andres

Artiklist [[Arutelu:Vikipeedia reeglid]] kopeeritud arutelu

Ehk peaks kirja panema soovituse, et välislinkidel võiksid olla mingid kirjeldused, et lugeja teaks, mida ta vaatab? Ja sinna juurde näide.
Võrdle  ja . Peep 28. august 2005, kell 20.15 (UTC)

Vaata Vikipeedia:Käimasolevate arutelude loend. On jutuks olnud, kuid ... aeg --TarmoK 9. september 2005, kell 08.20 (UTC)

: Minu meelest pidi keegi näite peal demonstreerima, kuidas välislinkide kirjeldamine peaks käima. Andres 9. september 2005, kell 21.43 (UTC)
===Välislinkidest===
vana (aastast 2005) pikem arutelu välislinkide teemal: Arutelu:Ambla kirik#Välislinkidest--Bioneer1 (arutelu) 22. juuli 2014, kell 14:08 (EEST)

vana (aastast 2005) pikem arutelu välislinkide teemal: Arutelu:Ambla kirik#Välislinkidest--Bioneer1 (arutelu) 22. juuli 2014, kell 14:08 (EEST)

Kas artiklite nimed ja termin artikli tekstis peaks olema mitmuses või ainsuses? Näiteks artiklid Lepton, Elementaarosakesed ja Kvargid - mulle meeldiks küll, kui need oleksid ainsuses. Peep 9. september 2005, kell 07.39 (UTC)

Artikli pealkiri võiks vastata selle sisule. Kui artikkel jutustab mitmest elementaarosakesest, siis võiks ka pealkiri olla mitmuses. Priitp 9. september 2005, kell 08.33 (UTC)

Artikkel räägib sellest, mis on elementaarosake ("mateeria kõige väiksem vabalt esinev koostisosa"), ja siis loetleb elementaarosakesi.

Inglise vikist näiteid: :en:Elementary particles, :en:Tools (mõlemad on ümbersuunamised ainsuses artikli peale). Peep 9. september 2005, kell 08.41 (UTC)

: Inglise vikis on selline konventsioon, et kõik pealkirjad kirjutatakse ainsuses. See põhineb ingliskeelse teatmekirjanduse definitsioonil, mis omakorda põhineb inglise keele paindlikkusel, mis võimaldab kasutada selliseid elegantseid väljendeid nagu any of.

: Me oleme seda küsimust kunagi ka põgusalt puudutanud. Minu meelest tuleb lähtuda sellest, kuidas on loomulikum mõistet defineerida, ainsuses või mitmuses. Loomulikult on ka piirjuhtumeid. Antud juhul jätaks ainsus minu meelest mulje, nagu oleks ainult üht liiki elementaarosakesi. Andres 9. september 2005, kell 20.02 (UTC)

Kas mingi kategooria teemaga lähedalt seotud alamkategooria sortimisvõti peaks olema tärn/tühik, või peaks see puuduma? Kui näiteks kõik füüsika alamharude kategooriad oleksid füüsika kategoorias tühikuga, siis kaoks ära sortimisvõtme eksisteerimise mõte - et kategooriast leiaks kiiresti midagi üles. Minu arust peaks see tärni/tühiku reegel käima ainult artiklite kohta. Peep 20. september 2005, kell 12.48 (UTC)

Pooldan kategoriseerimist nii, nagu on näha kategoorias "Geograafia". On parem kui alamteadused on eraldatud ja neid ei pea kivide ja vulkaanide vahelt otsima. Ülevaatlikkus sellest ainult võidab. Pealegi on nad endiselt tähestikulises järjekorras, kuid on kaks tähestikulist järjekorda. Üks topograafiale, hüdroloogiale jne. Teine aga rändrahnudele, vulkaanidele jne. Siim 20. september 2005, kell 12.52 (UTC)

: Füüsika kategooriat vaadates paistis asi hoopis teistsugusena, kuid Geograafia all näeb see hea välja. Nii et ma muudan oma arvamust, jätta nii nagu on (alamharud tühiku järgi sorteerida). Las arutelu jääb siiski lahti. Peep 20. september 2005, kell 13.13 (UTC)

Artikli alguses olevatel "teiste tähenduste kohta vaata.." jne. sõnumitel võiks olla ühtne stiil. Mina olen kasutanud stiili

See artikkel räägib sellest. Tolle tähenduse kohta vaata artiklist too.
nagu inglise vikis, kuid paistab, et Andres, TarmoK ja võib-olla ka teised on kasutanud stiili
See artikkel räägib..
----
ehk siis ilma koolonita ja horisontaalse kriipsuga. Peep 22. september 2005, kell 06.25 (UTC)

Mina olen alati kasutanud niisugust stiili, kus on üks lause ja punkti lõpus ei ole ning lause osi eraldab semikoolon. Horisontaalne kriips peab kindlasti olema ja kursiiv peab kindlasti olema. Arvan, et teisi asju ei pea tingimata ühtlustama. Andres 22. september 2005, kell 06.42 (UTC)

Jah, sõnastus pole tähtis, kuid erinevates artiklites erinevad vormingud hakkavad häirima. Minu arust pole horisontaalkriipsu vaja, selle teksti teeb eraldatavaks ka koolon (tabuleerimine). Peep 22. september 2005, kell 07.38 (UTC)

: Pooldan senist vormistust horisontaalkriipsuga. Just see kui lause on vasakust servast eemal mõjub inetult. Siim 22. september 2005, kell 07.44 (UTC)

:: Nõus Siimuga. Ka minu meelest pole koolonit tarvis (ei pannud seda ennist tähele). Andres 22. september 2005, kell 08.29 (UTC)

::: Kirjutame ta siis reeglitesse kah. Kas selline sõnastus sobiks: Täpsustus artikli päises peab olema kursiivis, rida allpool on horisontaalkriips. Lause peab algama lehekülje vasakust servast. Täpsustus jaotatakse kaheks lauseks, mida eraldab semikoolon. Näide: See artikkel on Maa atmosfäärist; teiste tähenduste kohta vaata artiklit Atmosfäär (täpsustus).

:::: Maitseasi, aga mina nõuaksin tolle rea alguses koolonit - Ahsoous

::::: Koolonit ei poolda. Arvan, et punkti peaks lõpust ära jätma, kuigi ma ei oska seda põhjendada. Andres 8. veebruar 2006, kell 09.25 (UTC)

Viimasel ajal on mul tekkinud arvamus, et seda malli pole vaja. On ju selge, et kõiki Vikipeedia artikleid saab täiendada ja väga lühikeste artiklite puhul saab ju ka lugeja aru, et seda tuleb täiendada. Milleks me seda siis kasutame? Varem ma lisasin selle malli peaaegu kõigile artiklitele, kuid nüüd vaatan, et nad näevad ilma selleta palju kenamad välja. Oleks see mall siis artikli lõpus, enne kategooriaid, aga ei, tihtipeale pannakse ta kuskile artikli keskele, näiteks enne välislinke. See aga rikub artikli välimuse täiesti ära, juurde ei anna aga midagi. Äkki loobuks tast üldse. Siim 22. september 2005, kell 21.01 (UTC)

Mina olen selle poolt, et asendada see mall kategoriseeritud "nupukeste" süsteemiga, kas siis selle või mingi muu nime all. Siis täidab ta ka mingit praktilist funktsiooni (aitab mingi ala kohta lühikesi artikleid üles leida). Peep 22. september 2005, kell 21.03 (UTC)

: On meil seda nupukeste süsteemi üldse vaja? Eesti Vikipeedia on palju väiksem kui näiteks inglise Vikipeedia ja see mis seal on ehk õigustatud ei pruugi seda olla siin. Ma kujutan täiesti ette, et inglise vikis on palju inimesi, kellel "käed värisevad" suurest kaasalöömisihast, aga ei oska kuskilt kinni hakata. Sellised to do kategooriad on siis neile nagu kont koerale, aga meil keskendutakse pigem uute artiklite kirjutamisele või siis nende hädapärasele toimetamisele. Mall "toimeta" on ju kategoriseeritud, aga kas keegi otsib selle abil artikleid, et saaks ometi midagi toimetada :) Pigem on nii, et võta suvaline artikkel lahti ja üsna suure kindlusega vajab ta nii toimetamist kui ka täiendamist. Aga ma ei ole ka otseselt kategoriseeritud temaatiliste nupukeste süsteemi vastu. Siis tuleb aga selgeks teha, mis asi see nupuke on. Siim 22. september 2005, kell 21.24 (UTC)

:: Muidugi on vaja. See, et praegu keegi ei kasutaks, ei tähenda, et me ei peaks ette mõtlema ja kasutusvõimalust tekitama.

:: Nupuke võiks siis olla artikkel, kus on ära toodud ainult definitsioon, kuid mitte rohkem informatsiooni. Peep 22. september 2005, kell 22.10 (UTC)

::: "täienda" mallile on minu arust vajadust, iseasi kus läheb see piir millal seda lisada. On artikleid mille sisuks piisab 5 rida. Selle malli kasutamine on lihtsalt käest läinud, ja arvan üks põhjus on malli tekstis, millest võib nii aru saada nagu Siim eespool kirjeldas. Täpsem tekst, mõttele vastav oleks midagi stiilis: "Selles artiklis on käsitletud vaid osa sellest artikli objektist ...".

::: "täienda" mall peaks indikeerima et artikkel ei kata kõike mida vastavas artiklis peaks (minimaalselt) kajastama. näiteks sportlase puhul piisaks artikliks: nimi, spordiala ja suuremad saavutused. Riigi puhul aga ei piisa kui öelda mis mandril ta on ja mis on riigi pealinn, juttu peaks olema nii geograafiast, riigikorrast, ühiskonnast, ajaloost, haldusjaotusest jne. kas või minimaalselt ja kui neid puudub siis "täienda" mall näitab lugejale et kõike ei ole kaetud.

::: enne välislinke panemine ei ole artikli keskel, lihtsalt artiklis puudub nii palju sisu et tekib mulje et see on keskel kui see mall on pandud enne viimast artikli osa.

::: Valdkondade järgi rühmitamine ja kategooriatesse lisamine ei teeks paha, kui keegi viitsib sellega jännata selle asemel et mujale sisu kirjutada ja teine eeldus on see et valdkonna kategooriate struktuurist on ka mingi selgus olemas, sest praeguse 4050+ artikli, milles see mall on kasutusel grupeerimisel peaks mingi loogika selge olema enne kui neid kategooriatesse hakata panema (näide mingi riigi sportlane: 3 täienda malli: riigi, sportlaste, spordiala täienda mallid?) --TarmoK 23. september 2005, kell 06.42 (UTC)

:::: Minu meelest on nüüd kokku lepitud, et "Täienda" pannakse pärast välislinke.

:::: Mina kasutan "Täienda" siis, kui artikkel ei ole otseselt pooleli, aga saaksin sinna hõlpsasti juurde kirjutada, kui mul oleks aega, huvi ja viitsimist. Sellepärast leiangi, et artikkel on ebatäielik. Andres 23. september 2005, kell 07.20 (UTC)

Loendi päises olev seletus peaks olema kursiivis ja välja nägema järgmine: "Siin on loetletud Eesti kirjanikke." või "Siin on loetletud füüsika mõisteid." Siim 8. veebruar 2006, kell 09.05 (UTC)

Ma olen kasutanud stiili See artikkel loetleb Eesti kirjanikke., kusjuures selle lause ees on koolon (liigendamine paremale). Seda stiili ma pooldangi. Tegelikult peakski siin artiklis tegema loendite kohta alaosa, reeglite ja/või stiilijuhendiga. Teemadeks loendi artikli nimetamine, kategooriad, alaosadesse jaotamine, mallid, jne. Peep 8. mai 2006, kell 15.55 (UTC)

: Loendid on midagi artikli ja mitteartikli vahepealset. Arvan, et kindlam oleks öelda "lehekülg". Teiseks, mitte lehekülg ei loetle, vaid need, kes lehekülje on kirjutanud. Kolmandaks, mitmed vikipedistid (sealhulgas ka mina) ei poolda paremale liigendamist. Seda on kunagi arutatud, Siim on arutelu tulemuse kirja pannud. Muidugi võib asja uuesti üles võtta. Andres 8. mai 2006, kell 16.12 (UTC)

See artikkel võiks olla nime all Vikipeedia:Reeglid, nii et ei ole kordamist (sama pakkusin välja ka Vikipeedia:Vikipeedia tutvustus all). Peep 8. mai 2006, kell 15.56 (UTC)

Mõtlesin, et võiks arutada veidi linkimise võimalike reeglite üle:
* Üldjuhul tuleks artiklis linkida märksõnu, mille kohta on artikkel plaanis ning mis on kajastatava teemaga sisuliselt seotud. Näiteks kui biograafiaartiklis on lause: "Ta kasvas üles kolmekorruselises majas" siis ei ole mõtet linkida sõnu kasv ja maja. Samas oleks mõtet sõna maja linkida näiteks arhitektuuriartiklist.
* Termin tuleks linkida artiklis üldjuhul üks kord (st. korduvaid sama termini esinemisi enam lingiks ei vormistata). Erandiks on pikemad artiklid.
* Üldjuhul tuleks linkida mõiste, mitte sõna. Nt tantra-jooga tuleks linkida tantra-jooga mitte eraldi tantra ja jooga. Eriti kehtib  see reegel liitsõnade puhul, mida peaaegu kunagi ei tohiks linkda kahe mõistena.
* Tuleks vältida ülelinkimist, sest liiga tihedalt lingitud teksti on raske lugeda.
* Erandiks eelnevate reeglitele on loetelude leheküljed, mille eesmärk ongi hulga linkide koondamine.
--Boy 21. detsember 2006, kell 23:58 (UTC)

: selle ülelinkimise koha pealt ütleks, et tuntavalt parem on teksti lugeda siis, kui lingid ei ole alla joonitud. Ja see kas linkida nimetust üks kord või rohkem... kasutaja seisukohast tuleks leida miski kuldne kesktee, sest ega kuskilt mujalt, kui mitte sõna (termini) enda juurest lingi üles otsimine võib olla, et suht aeganõudev ja tülikas. - Ahsoous 22. detsember 2006, kell 06:36 (UTC)

:: Nõus Ahsoousega.

:: Lisaksin veel, et linkimisel tuleks mõelda sellele, millisest artiklist saaks lugeja lisainformatsiooni. Ei piisa sellest, kui linkida need sõnad, mis tekstis esinevad. Andres 22. detsember 2006, kell 08:50 (UTC)

Võiks ühtlustada ka seda kuidas kasutatakse kursiivi ja boldi
* Kursiiv: võõrkeelne termini nimetus, tsitaat (kui ei kasutata sobivat malli)
* Bold: artikli termin või selle sünonüüm (erandkorras väga oluline või rõhutamist vajav mõiste)
--Boy 22. detsember 2006, kell 00:01 (UTC)

ma siin korra kuskil miskil puhul mainisin, et mulle on jäänud mulje, et hääldusmärgid tuleks kirjutada kursiivis (Andresele see ei meeldind), aga ajapikku on mul tekkinud nende puhul üha suurem tahtmine need siiski kaldu viia. - Ahsoous 22. detsember 2006, kell 06:41 (UTC)

: Mulle ei meeldi häälduse kursiivis kirjutamine sellepärast, et ühest küljest võib see jätta mulje, nagu oleks tegu võõrkeelse kirjaviisiga, ja teiseks sellepärast, et see dubleerib nurksulge, mis on traditsiooniline häälduse tähis.

: Minu meelest peaks tsitaat olema kursiivis ainult juhul, kui jutumärke ei kasutata (näiteks Piibli tsiteerimisel).

: Rasvases kirjas tuleks üldjuhul kirjutada defineeritav mõiste ja selle aktsepteeritavad sünonüümid, samuti terminid, mille kohta eraldi artiklit ei ole ja mille juurest suunatakse antud artikli juurde. Andres 22. detsember 2006, kell 08:54 (UTC)

Teen ettepaneku muuta artikliosa "Vaata ka" kohta käivat reeglit.
Vikipeedia artiklid, mis on teemaga seotud, kuid millele põhitekstis ei ole viidatud, võib koondada alajaotuse "Vaata ka" alla.
Minu poolt välja pakutav varjant oleks:
Vikipeedia artiklid, mis on teemaga seotud, kuid millele põhitekstis ei ole viidatud või mis kannavad endas artikli olulisemaid märksõnu ja mis võivad olla artiklist (näiteks artikli pikkuse tõttu) raskesti leitavad, koondada alajaotuse "Vaata ka" alla.
Selline oleks minu varjant. Vajadusel võib aga lisada ka "Vaata ka" linkide arvu, mida ei ole soovituslik ületada (välja arvatud ehk eriti pikkade ja laiahaardeliste artiklite puhul).
iffcool 7. jaanuar 2007, kell 22:59 (UTC)

Pooldan põhimõtteliselt seda muudatust. Arvan aga, et asi pole mitte märksõnade olulisuses, vaid selles, et milliseid artikleid tuleks antud artikli paremaks mõistmiseks täiendavalt lugeda.

Arvan, et linkide arvu pole tarvis täpsustada. Andres 7. jaanuar 2007, kell 23:53 (UTC)

Põhimõtteliselt olen nõus - st ma kindlasti ei keelaks artiklis toodud mõistete dubleerimist vaata ka all, kui see on selguse/parema ülevaate saamise eesmärgil mõistlik. Mõneti on ka igasugused "grupimallid" nt. "Harju maakonna külad" või "Eesti maakonnad" vms, mis lisatakse teatud tüüpi artiklitele samuti "vaata ka" funktsiooni täitvad lehekülje elemendid. Kui paljude sama teema artiklite "Vaata ka" jaotuste alla hakata paigutama selliseid "põhimõisteid" eelistaksin pigem grupimalli loomist.--Boy 8. jaanuar 2007, kell 00:08 (UTC)

: Minu meelest on grupimallil teistsugune otstarve: tema ülesanne on hõlbustada paralleelse sisuga artikliteni jõudmist. "Vaata ka" rubriigis on aga lingid artiklitele, mida on teema täielikumaks mõistmiseks soovitatav lugeda. Andres 8. jaanuar 2007, kell 21:00 (UTC)

::Äkki oleks siis veidi parem sõnastus:

::Vikipeedia artiklid, mis on teemaga seotud ja/või millest võib abi olla antud artikli mõistmisel, kuid millele põhitekstis ei ole viidatud või mis võivad olla artiklist (näiteks artikli pikkuse tõttu) raskesti leitavad, koondada alajaotuse "Vaata ka" alla. iffcool 8. jaanuar 2007, kell 13:18 (UTC)
mis on teemaga seotud ja/või millest võib abi olla antud artikli mõistmisel

Soovitaksin selle asemel sellist sõnastust:
mida on artikli teema paremaks mõistmiseks soovitatav lugeda
Andres 8. jaanuar 2007, kell 21:00 (UTC)

:Asendasin teksti: Vikipeedia artiklid, mis on teemaga seotud, kuid millele põhitekstis ei ole viidatud, võib koondada alajaotuse "Vaata ka" alla.

:Tekstiga: Vikipeedia artiklid, mida on artikli teema paremaks mõistmiseks soovitatav lugeda, kuid millele põhitekstis ei ole viidatud või mis võivad olla artiklist (näiteks artikli pikkuse tõttu) raskesti leitavad, koondada alajaotuse "Vaata ka" alla.

:iffcool 9. jaanuar 2007, kell 18:44 (UTC)

Kui inimene soovib leida infot kuidas kasutada viitamist artiklis, siis ainuke koht kust ta viitamise juurde jõuab on vikipeedia kategooria kaudu. Kas ei peaks lisama viided reeglite leheküljele? St artikli koostamist ja kujundamist puudutavad reeglid kokku korjata , et oleks kergem üles leida. Joel 23. august 2007, kell 12:26 (UTC)

"Artikli siseviited" on arusaamatu väljend. Andres 23. september 2007, kell 21:44 (UTC)

Ja ettepanekud tuleks kõigepealt arutusele panna. Andres 23. september 2007, kell 21:45 (UTC)

Mõnede artiklite puhul on kasutatud galeriid. Esialgu leidsin ainult Valaste juga. Tean, et neid on veel. Millisesse artikli osasse tuleks galerii panna, ei ole reeglites määratud. Panin näiteks artiklisse harilik rästik galerii enne vaata ka rubriiki. Jaan513 26. märts 2008, kell 12:31 (UTC)

mina olen pannud enamvähem artikli lõppu. Aga ilmselt sobiks panna kõige lõppu.--Hendrix 26. märts 2008, kell 12:39 (UTC)

:Too mõni näide siia. Ma ise arvasin ka, et äkki vahetult enne kategooriaid ja teisi keeli, mis tähendabki artikli sisulise osa lõppu. Jaan513 26. märts 2008, kell 12:43 (UTC)

::ma olen seda galeriid palju kasutanud, aga pole paraku päris kindel, kas ma ikka olen alati päris lõppu pannud. Sellest ka see "enamvähem". Kui võtaks ühise otsuse vastu, käiksin omapoolsed galeriid üle ja teeksin parandused.--Hendrix 26. märts 2008, kell 12:48 (UTC)

:::Niisiis, teen ettepaneku panna kõik galeriid pärast välislinke ja enne kategooriaid. Enne ühise otsuse vastuvõtmist olemasolevates artiklites midagi muutma ei ole tarvis hakata. Kui on teisi ettepanekuid, siis kirjutage :) Jaan513 26. märts 2008, kell 12:55 (UTC)

::::Ise olen "Galeriid" kasutanud enne "Vaata ka" vms. osa. Näidetena tooksin välja artiklid: Suur Hiina müür, Arne Ader, Kaupo Kikkas, Montbrison ja Albrecht Altdorfer. Kasutanud olen toda seal, kuna pean seda kohta paremaks, kui päris artikli lõppu. Samas ei ole ma päris kindel, kas ühtseid reegleid ongi vaja – võib ju lähtuda iga artikli enda ülesehitusest ja selle järgi Galeriid sobivamasse kohta paigutada. iffcool 26. märts 2008, kell 13:06 (UTC)

:::Enne "vaata ka" rubriiki on teine variant. Kolmas variant on lahtiseks jätta, aga reeglitesse võiks siis kirjutada, et asukoht jäetud lahtiseks. Või siis jätta osaliselt lahtiseks kahe võimalusega: kas enne "vaata ka" rubriiki või päris lõppu, enne kategooriaid. Jaan513 26. märts 2008, kell 13:10 (UTC)

::::tundub, et mina olen pannud nagu jumal juhatab. Aga praegu üle vaadates meeldib rohkem, kui on artikli sisulise teksti lõpus. St., et enne "vaata ka" ja "viited" ja "lingid". Muhu Katariina kirik, Sangaste loss--Hendrix 26. märts 2008, kell 13:23 (UTC)

:Vaatasi ka erinevaid galeriidega artikleid, kuid mulle meeldib kui pildid on kohe teksti lõppus. Onju pildid antud teksti jätkuks ja täienduseks.Akra 26. märts 2008, kell 13:31 (UTC)


Arutelu:Friedrich Walter

Millist nime ta ise kasutas?--WooteleF 1. detsember 2008, kell 12:20 (UTC)

Ajalehes nimetatakse teda Fritz Walteriks. von Walter ei saanud ta Eestis ametlikult (1920. aastast) enam olla. --Improvisaator 1. detsember 2008, kell 12:22 (UTC)

Juhin tähelepanu, et Walter Friedrich (1883-1963) oli ka saksa (bio)füüsik, kelle roll röntgenkiirguse määratlemisel elektromagnetkiirgusena oli märkimisväärne. https://de.wikipedia.org/wiki/Walter_Friedrich_(Biophysiker) Siin intervjuu temaga: https://www.iucr.org/news/newsletter/volume-28/number-3/walter-friedrich-unplugged-his-1963-interview-in-east-berlin Nimelik (arutelu) 9. oktoober 2023, kell 20:05 (EEST)


Arutelu:Jõhvi Põhikool

Mis aatatel kandis kool Adolf Kesleri nime (Adolf Kesleri nimeline Kohtla-Järve  5. Keskkool, Adolf Kesleri nimeline Jõhvi 1.(?? kas esimene või lihtsalt keskkool.) Keskkool)?  Akra 1. detsember 2008, kell 18:18 (UTC)

Nõukogude aeg oli 1. Keskkool Järvel, mis 1971(?) kolis uude majja Katse tn 2. Jõhvis oli 5. Keskkool.--Hendrix 2. detsember 2008, kell 04:59 (UTC)
Nõukogude ajal oli Kohtla-Järve 1. Keskkool  ja Jõhvi 1. Keskkool. Peale Jõhvi liitmis 1960. aastal Kohtla-Järvega muuteti viimane Kohtla-Järve 5. Keskkooliks.Akra 2. detsember 2008, kell 07:33 (UTC)

väikesed erinevused artiklis tooduga. Kumb on õigem?
*1919 – Jõhvi reaalgümnaasium
*1923 – Viru maakonna ühisgümnaasium
*1931 – Jõhvi era-ühishumanitaargümnaasium
*1938 – Jõhvi Keskkool
*1944 – Jõhvi mittetäielik keskkool
*1945 – Jõhvi Eesti Keskkool
*1949 – Jõhvi 1. Keskkool
*1953 – Jõhvi 7-kl kool (Ahtme keskkool)
*1956 – Jõhvi 1. Keskkool
*1961 – Kohtla-Järve 5. Keskkool
*1967 – A. Kesleri nim Kohtla-Järve Keskkool
*1989 – Jõhvi 1. Keskkool
*1996 – Jõhvi Gümnaasium
Jõhvi Gümnaasium 80--Hendrix 6. detsember 2008, kell 14:33 (UTC)
See on kindlalt õigem asendasin ja tõstsin vana välja.Akra 6. detsember 2008, kell 15:50 (UTC)

Välja tõstetud.
[[1923]]. aastal hakati ehitama uut koolimaja, mis valmis sama aasta [[sügis]]eks. Novembris algas õppetöö kümne humanitaar- ja reaalkallakuga klassikomplektiga. Kooli nimetati nüüd Viru maakonna Jõhvi Ühisgümnaasiumiks.
*[[1931]]. aastal jätkas [[kool]] tööd eragümnaasiumina, kuid oli sunnitud [[1938]]. aastal rahapuudusel tegevuse lõpetama.
*[[1941]]. aastal avati Jõhvis taas gümnaasium. Kasutada sai vaid koolihoone esimest korrust, kuna samasse hoonesse oli paigutatud sõjaväehaigla.
*[[1944]]. aasta sügisel hävitas sõjatuli koolihoone ning õppetöö viidi Jõhvi algkooli hoonesse, kus ruumide puudusel töötati kolmes vahetuses.
*[[1953]]. aastal viidi keskkool [[Ahtme]]sse, Jõhvi jäi ainult 7-klassiline kool.
*[[1959]]. aastal toodi keskkooliklassid tagasi Jõhvi.
*[[1967]]. aasta jaanuaris sai kool uue maja aadressil Gagarini 5 (praegune Hariduse tänav). Koolis oli 40 klassikomplekti, 1400 õpilast ja 55 [[õpetaja]]t
*[[1989]]. aastast kandis kool nime Jõhvi 1. Keskkool.
*[[1993]]. aastal alustas tööd kooli hoolekogu ja õpilasomavalitsus, rajati  arvutiklass, loodi sõprussidemed [[Rootsi]] ja [[Saksamaa]] koolinoortega. [[Traditsioon]]iks muutusid kooli [[rahvatants]]upeod.
*[[1996]]. aastast kannab kool Jõhvi Gümnaasiumi nime.

see tabel õpilaste ja õpetajate arvuga vasakul, on nüüd mingi huumor või? Minul näitab peamiselt nulle...--Hendrix 2. detsember 2008, kell 18:54 (UTC)

:Minul ka. Ei ole vaadanud, kes selle sinna pani.Akra 2. detsember 2008, kell 18:58 (UTC)

:: Tõstsin tabeli välja:

Õpilaste arv              	Õpilaste arv              	Õpilaste arv              	Õpilaste arv              	Õpilaste arv              	Õpilaste arv              	Õpilaste arv
Õppeaasta                 	Õpilaste arv              	Õpetajate arv
2002/03                   	0                         	0
2003/04                   	0                         	0
2004/05                   	0                         	0
2005/06                   	0                         	0
2006/07                   	0                         	0
2007/08*                  	0                         	0
2008/09*                  	0                         	0
2009/10*                  	617                       	0
2010/11*                  	0                         	0
2011/12*                  	0                         	0
2012/13*                  	0                         	0
* Prognoos                	* Prognoos                	* Prognoos                	* Prognoos                	* Prognoos                	* Prognoos                	* Prognoos
Allikas: Jõhvi Gümnaasiumi	Allikas: Jõhvi Gümnaasiumi	Allikas: Jõhvi Gümnaasiumi	Allikas: Jõhvi Gümnaasiumi	Allikas: Jõhvi Gümnaasiumi	Allikas: Jõhvi Gümnaasiumi	Allikas: Jõhvi Gümnaasiumi

Andres 2. detsember 2008, kell 20:58 (UTC)

Sellisel kujul nagu praegu, muutub ajalugu täiesti mõttetuks. Pole ju mõtet lihtsalt aastaarvudel koos nimetusega, mida kool sel aastal jälle kandma sai. Kas kõikide nimede kronoloogilises järjestuses äratoomine on tõepoolest mõne kasutaja arvates hädavajalik?

Milline on Sinu nägemus kooli ajaloos selles artiklis.Akra 11. detsember 2008, kell 15:11 (UTC)

: Ajalugu võiks anda täiendava ajalise mõõtme ja lisafooni. Aga lihtsalt erinevatel ajastutel kantud nimede loend...? Selle kohta võiks eraldi artikli äkki luua - milliseid nimesid on JG läbi aastate kandnud. --Kyllin 11. detsember 2008, kell 15:21 (UTC)

::Nimemuutused on kah kooli ajaloo osa. Igaühel on võimalik ajaloo kohta juurde kirjutada.--WooteleF 11. detsember 2008, kell 17:01 (UTC)

:::Viki põhimõted – üks asi üks artikkel. See mida kirjutad vastuseks ei ole midagi sisulist ajaloo kohta mida palusin, ainult kenad loosungid. Palun konkreetselt kuidas näed kooli ajaloo alalõiku selles artikklis. Ka erinevatel aegadel kantud nimed on täiendav informatsioon, kuni muud ei ole. Ei pea vajalikuks näiteks entsüklopeedilises artiklis kooli vastuvõttutingimusi, mis on vastavalt vajadusele pidevalt muutuv nähtus ja kippub kergelt reklaami kategooriasse.Akra 11. detsember 2008, kell 17:06 (UTC)

ükskõik, kes iganes kirjutas valikainete osa, kiitus talle. Põhjalik esitlus. Aga olen päris kindel, et igal aastal nii see ei ole. Seega peaks aastate kaupa valikainete programmi ära tooma. Praegusel kujul ei sobi.--Hendrix 12. detsember 2008, kell 18:41 (UTC)

: Noh, hädapärast võib ju ka näitena tuua, et sel ja sel aastal olid sellised ja sellised valikained. Andres 12. detsember 2008, kell 19:18 (UTC)

Tere
Leian, et nimekiri Jõhvi Gümnaasiumis õppinud silmapaistvamatest isikutest (toodud allpool) on ühekülgne ja väga puudulik (lisaks nt sellele, et Roland Peets ei ole Piirivalveameti peadirektor (seda ametkondagi pole enam) & Riho Terrasest on saanud Kaitseväe juhataja).  Jõhvi kooli vilistlased on ka endised kaevandust direktorid, nt Aivo Viirlaid & Jüri Reiska (kelle panus Eesti ellu on tegelikult hindamatu), hulk sportlasi (sh Priidik Kippar, Heino Märks) Tartu Ülikooli professorid (Mati Kilp) jne.
Jaak Eelmets – fotograaf
Liis Haab – näitleja
Guido Kangur – näitleja
Tõnu Kukk – graafik
Heli Mägar – tõlkija
Elmo Nüganen – näitleja, teatrijuht
Jüri Ojaver – skulptor, EKA õppejõud
Kristiina Ojuland – poliitik
Helend Peep – näitleja
Roland Peets – Piirivalveameti peadirektor
Viljar Pohhomov – näitleja, teatrijuht
Mati Rautso – maalikunstnik
Henn Rebane – muusik, akordionist
Riho Terras – Kaitseväe Peastaabi ülem

Palun täienda ja paranda. Andres (arutelu) 1. jaanuar 2014, kell 23:48 (EET)

Selle järgi on tegemist juba põhikooliga. Kas poleks aeg pealkirja muuta?

Suunasin märksõna Jõhvi Keskkool (Jõhvi keskkool) siia, ent ilmselt eksisteeris mõnda aega Jõhvi 1. Keskkooli kõrval ka Jõhvi 2. Keskkool?--Estopedist1 (arutelu) 6. aprill 2016, kell 11:13 (EEST)

Ja siiski on jätkuvalt oodatud teisaldamine pealkirja Jõhvi Põhikool alla. Praegused ümbersuunamised on aga lausa lollus.--195.80.104.182 6. aprill 2016, kell 11:23 (EEST)

: Mis täpsemalt on lollus? Andres (arutelu) 6. aprill 2016, kell 11:58 (EEST)

:: Lollus on see, et praegu on jäänud ümbersuunamine Jõhvi Gümnaasiumilt põhikooli artiklile, aga selle asemele tuleb tekitada artikkel riigigümnaasiumist, mis tegutseb ametlikult Jõhvi Gümnaasiumi nime all. Siis on vaja kõik need praegu Estopedisti poolt tehtud ümbersuunamised korda teha, sest need ei saa jääda suunama riigigümnaasiumi artiklile. Loodetavasti on mu point piisavalt selge. Aga aitäh muidu teisaldamise eest!--195.80.104.182 6. aprill 2016, kell 12:50 (EEST)

::: Palun ajakohasta artikli Jõhvi hariduse osa, sest Sa tunned paremini asja. Teen siis lingid ise korda. Andres (arutelu) 6. aprill 2016, kell 22:14 (EEST)

::: Need, lingid, millest Sa rääkisid, on robot korda teinud. Parandasin osa linke, mis tulevad artiklisse Jõhvi Gümnaasium, praegu rohkem ei jaksa, võid ka ise jätkata. Viru Vangla puhul ei tea, kas praegu on õige. Andres (arutelu) 6. aprill 2016, kell 22:51 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Vikipeedia mõisteid

Siia ei tule ühtki linki. Kas artiklist ja arutelulehest rääkivad artiklid on lingi abil leitavad? Andres 1. detsember 2008, kell 19:33 (UTC)

Lingi võiks panna näiteks Kogukonnaväravasse. Artikli ja arutelulehe artiklitesse viitab päris mitu linki. Adeliine 1. detsember 2008, kell 19:49 (UTC)

: Lingid tuleb panna nii nähtavatesse ja loomulikesse kohtadesse kui võimalik, mitmesse kohta. Muidu pole kogu asjal mõtet. Andres 1. detsember 2008, kell 20:16 (UTC)

Sõnastikus saavad olla terminid, mitte mõisted. Andres 18. aprill 2009, kell 10:27 (UTC)

Sul on õigus.--Andrus Kallastu 18. aprill 2009, kell 13:25 (UTC)

Samas leidub soliidsete asutuste lehtedelt 'mõistete sõnastikke'. Google annab ca 500 vastet. --Andrus Kallastu 18. aprill 2009, kell 15:11 (UTC)

: Vigadest pole tarvis eeskuju võtta. Andres 18. aprill 2009, kell 15:13 (UTC)

"Kasutaja" on kahemõtteline. Ühelt poolt tähendab ta ükskõik keda, kes loeb või redigeerib, aga teiselt poolt mõeldakse kasutaja all registreeritud kasutajaid ehk neid, kellel on kasutajakonto. Adeliine 18. aprill 2009, kell 21:19 (UTC)

Olen nõus ja täiendasin veidi.--Andrus Kallastu 18. aprill 2009, kell 21:47 (UTC)

Kas välislingi definitsioon on paikapidav? Kui jah, siis peaks lingid commonsile, vikitsitaatidele jms välislinkide alaosast välja võtma. avjoska 9. august 2009, kell 13:21 (UTC)

Siin öeldakse, et välislingid on URL-i kasutavad lingid. Adeliine 9. august 2009, kell 14:05 (UTC)

:Formaalselt ei ole Commons välislink, aga minu meelest on mugav ka intervikilingid välislinkide alla panna. Kes tahab tähti närida, võib ju nimetada seda osa "Interviki- ja välislingid", aga mina seda vajalikuks ei pea. Taivo 9. august 2009, kell 20:45 (UTC)

:: Minu meelest on välislingid need, mis viivad väljapoole eesti Vikipeediat. Andres 12. august 2009, kell 11:42 (UTC)

::: Välislingil tekib nool ja see tekib ühekordsetest [ ] nurksulgudest, siselink tekib kahekordsetest   nurksulgudest. --Tiuks 12. august 2009, kell 12:16 (UTC)

:::: Nojah, aga ka siselingid saab vormistada ühekordsete sulgudega. Andres 12. august 2009, kell 13:21 (UTC)

::::: Kui URL lisada topeltsulgudesse, siis jääb järele ikkagi välislink, näiteks [Esileht] (proov []). Interviki linkidel kasutatakse prfekseid ja topeltsulge ehk need on siis siselingid. Siselink on samas süsteemis ja selle eripära on see, et artikli olemasolul on link sinine (mõnes rakenduses joon all) või punane (mõnes rakenduses katkendlik joon). Igas tarkvaras on see erinev. Vaadake õpetust  Veebipõhiste õppematerjalide loomine, slaid 38, 39. --Tiuks 12. august 2009, kell 14:31 (UTC)

:::::: Ma räägin sellest, et minu meelest on välislink see, mis läheb saidilt välja. Andres 12. august 2009, kell 14:34 (UTC)
Tiuks ei saa jälle aru, milles küsimus on? Ma konkreetselt viitasin commonsile ja vikitsitaatidele jms. nende linkide puhul ei kasutata üldse nurksulgi, vaid looksulgi. miks Tiuks muudkui oma nurksulgudest räägib? Kas eestikeelne Viki on sait või on ta saidi wikimedia.org üks osa, kui me räägime, et välislink läheb saidilt välja? Ave Maria 12. august 2009, kell 14:43 (UTC)

Jah, välislink viib meid Vikipeedia saidilt välja ja ta peab sisaldama URL-i. Avjoska, siin tulebki vahet teha. Commonsil ja vikitsitaatides saab ju kasutada ka nurksulge. Palun loe :en:Wikipedia:Linking --Tiuks 12. august 2009, kell 14:50 (UTC)

Commons ja vikitsitaadid on kindlasti meie saidist väljaspool, teiste vikipeediate suhtes ma pole kindel. Aga vikitsitaatidele ja Commonsile saab linkida ka kahekordsete nurksulgude abil (ma ei tea, küll konkreetselt, kuidas see käib), ja meie oma lehtedele saab linkida ka URL-i kaudu. Andres 12. august 2009, kell 15:00 (UTC)

:Kas ei ole nii, et välislink on link, mille vormistamisel tuleb kasutada URL-i - http://... jne. Siselink aga see, mille vormistamisel pole http://... vaja kasutada. Minu arust on toodud välislingi definitsioon korrektne.--Rünno 12. august 2009, kell 16:44 (UTC)

:: Sellele Vikipeediale lisaks on sõsarprojektid ja nendes peaks linkima siselinkidega aga meil ei osata (õige prefeksiga). Meil on ju mallid vikitsitaati ja tagasi. Surfamine sõsarprojektides peaks olema lihtne ja see ongi ühes süsteemis (wikimedias). Kõik väljaspool on välislingid ja need tuleb kirjutada ühekordsete sulgudega. Algajad kasutajad panevad ju alajaotusse "vaata ka" välislingid.

:: Link veebilehele, mis ei ole Wikimedia haldusalas. Teised linkide liigid on siselink ja interwikilink. Teine lause on kahtlane. Interviki link on siselink. --Tiuks 12. august 2009, kell 16:50 (UTC)

:::Kas on kahtlane? Siselink oleks keelesisene link.--Rünno 12. august 2009, kell 16:55 (UTC)

:: Mina ei tea, kuidas välislink Vikipeedias on ametlikult defineeritud, aga praktikas nimetatakse välislinkideks ka linke sõsarprojektidele. Ka link teisele vikipeediale võib olla välislinkide all, näiteks artiklis Baski keel.  See, kuidas lingitakse, pole minu meelest üldse oluline. Andres 12. august 2009, kell 17:10 (UTC)

:::Ametlik definitsioon ütleb, et välislingis tuleb kasutada URL-i. See paneb asjad paika.--Rünno 12. august 2009, kell 17:15 (UTC)

:::: Kus see ametlik definitsioon on? Andres 12. august 2009, kell 17:17 (UTC)

::::::en:Wikipedia:Linking--Rünno 12. august 2009, kell 17:19 (UTC)

:::::: Täpsemalt kus? Andres 12. august 2009, kell 17:28 (UTC)

::::::::en:Wikipedia:Linking#External_links "The URL must begin with http:// or another common protocol, such as ftp:// or news://."--Rünno 12. august 2009, kell 17:35 (UTC)

:::::::: See ei ole definitsioon, vaid õpetus, et aadressi algust ei tohi ära jätta.

:::::::: Selles jutus räägitakse tõesti kolme sorti linkidest (projektisisesed lingid, vikidevahelised lingid ja välislingid), aga minu meelest pole seal öeldud, et nende erinevus on määratletud linkimise süntaksiga. Andres 12. august 2009, kell 17:43 (UTC)

On kolm erinevat taset:
*artikkel Eesti Vikis - siselink
*:keel:Mingi artikkel kuskil Vikipeedia keeles/projektis - interviki
*Artikkel Delfis - välislink--Rünno 12. august 2009, kell 17:54 (UTC)

: Sellest ei saa päris lähtuda, sest ilma protokolli ja muude aadressi osadeta ning kahekordsetes sulgudes töötab trobikond linke ka projektivälistesse vikidesse – DCDatabase:, CanyonWiki: jne. Ka minu meelst oleks kõige mõistlikum välislingiks nimetada linki, mis läheb eestikeelsest Vikipeediast välja.

: Aga projektisisesed parema serva kastilingid võivad mu meelest sellegi poolest ka alaosade Viited või Vaata ka esimesteks ridadeks olla – seda juhul kui alaosa Välislingid puudub – peaasi, et joone all oleksid ehk joonealuste alaosade juurde peaksid ka sobima. Pikne 12. august 2009, kell 18:05 (UTC)

:: Veebinduses on ju kõigil brauseriaadress. Wikimedia koosneb sõsarprojektidest ja vikidest teistes keeltes (intervikid). Nendes peaks tegelikult kasutama topeltsulge, kõik muu on väljaspool ja oleks veebiaadress http-ga. --Tiuks 12. august 2009, kell 18:14 (UTC)

::: Miks see asi peab jälle nii tülikas ja aegavõttev olema?  Kas poleks loomulik, et need, mis pole siselingid, ongi välislingid? Miks me siis ei või välislinkideks nimetada kõiki neid linke, mis ei vii eestikeelse Vikipeedia artiklisse (leheküljele)? Kas kedagi häirib, et viited sõsarprojektidele on välislinkide all? --Epp 12. august 2009, kell 18:19 (UTC)

:::: Hetkel on siin välislink minu arust nii selgitatud, et link sõsarprojekti pole välis- ega siselink. Ave Maria 12. august 2009, kell 18:22 (UTC)

:::: Mina arvasingi kogu aeg nii, et välislingid on need, mis pole eesti Vikipeedia sisesed. Aga kui Vikipeedias on teisiti kokku leppinud, küllap tuleb meil siis terminoloogiat teistega ühtlustada. Ainult et mulle tundub, et inglise vikis olev jutt ei ole kooskõlas selle väljendi tegeliku kasutamisega  Vikipeedias. Andres 12. august 2009, kell 18:26 (UTC)

::::: Välislingi seletus on poolik, seepärast me siin selgitustööd teemegi. Näiteks http://en.wikipedia.org/wiki/Special:LinkSearch (kas teil on ka see tõlgitud välislingid) on selgelt näha, et pealr http on veel välislingid ftp, irc. Kõik mida saab kirjutada ühekordsete nurksulgude või lihtsalt brauseriaadressiga. Kordan veelkord. Sõsarprojektid peaksid olema siselingid ja nii ka vormistatud. --Tiuks 12. august 2009, kell 18:30 (UTC)

DCDatabase:, CanyonWiki:- Pole sugugi kindel, et need oleksid projektivälised.--Rünno 12. august 2009, kell 18:22 (UTC)

:::: Tiuks, siis võiks neid välislinkide asemal ka lihtalt linkideks nimetada. Arvan, et mõisted välislink ja siselink on kasutusele võetud, et kahesugustel linkidel vahet teha, mitte et rääkida välislingist Ajavöönd ja siselingist Ajavöönd.

:::: Wikimedia-välised küll, Wikimedia projektid on loetletud siin siin (lühilingid siin) ja muud lühilingid ehk terve trobikond siin. Pikne 12. august 2009, kell 18:41 (UTC)

::::: Lingid on nad nagunii, ainult et kas välislink Ajavöönd või siselink Ajavöönd. Kirjutamisreegleid meil ju ei ole aga "vaata ka" alajaotusse ikka välislingina ei pane. --Tiuks 12. august 2009, kell 18:48 (UTC)

::::: Näide inglise viki mallist :en:Template:Portal. Mall lisatakse alajaotusse "Vaata ka", sest ta on wikimedia osa. Meil tuleb välislingile korralik definitsioon mõelda: ühekordsetesse nurksulgudesse lisatud URL? --Tiuks 14. august 2009, kell 16:03 (UTC)
----
Ma ei mäleta, et lühendit "NVP" oleks kunagi kasutatud. Muide, minu meelest oleks üldse sobivam kasutada sõna "erapooletu". 146.255.183.29 15. aprill 2017, kell 23:25 (EEST)

Ma ka ei teadnud seda lühendit, kuid lehel Vikipeedia:Mallid on keegi selle kirja pannud. On näha, et pigem kaldutakse kasutama ingliskeelset NPOV-i. Äkki hakkab siis keegi eestikeelset lühendit eelistama, kui see kirjas on. "Neutraalne/erapooletu" on küll lühendeist arusaadavam. Cumbril 15. aprill 2017, kell 23:33 (EEST)


Arutelu:Richard Antik

Kirjanduse nimekirjas ei ole tavaks trükikodasid näidata. (Seda tehakse küll raamatukogude kataloogides.) Need tuleks kustutada.  Xerxes 1. detsember 2008, kell 22:22 (UTC)
Ta oli elanud kauem oma pojast, tütrest ja abikaasast. Praegu kannab perekonnanime edasi pojapoeg Sven Antik (snd 1 956) Taanis.

Välja. Andres 12. detsember 2008, kell 23:44 (UTC)
Ma ei saa aru, miks Richard Antiku elukäik peab algama sõnadega Eesti teenekas raamatukogutegelane ja bibliograaf Richard Antik on sündinud..., korrates avalauset. Ja sünni- ja surmakoht tuleks viia alguslausesse, nagu ma enne tegin. --Improvisaator 16. jaanuar 2009, kell 14:37 (UTC)

Varasem redaktsioon:
* Raamatu osa Eesti arengus : koguteos / toimetanud D. Palgi ; [kaas: H. Mugasto] = The share of the book in the development of Estonia / edited by D. Palgi. - Tartu : Eesti Kirjanduse Selts, 1935 (Tartu : Postimees)
* Antik, Richard. Eesti ajakirjandus : 1766-1930 : bibliograafia ühes toimetajate ja väljaandjate loeteluga = Le journalisme estonien : de 1766 à 1930 : bibliographie avec régistre des rédacteurs et des éditeurs / Rich. Antik. - Tartu : Eesti Rahva Muuseum, 1932 (Tartu : G. Roht)
* Antik, Richard. Eesti raamat 1535-1935 : arengulooline ülevaade, arvulised kokkuvõtted, reproduktsioonid = Das estnische Buch 1535-1935 : entwicklungsgeschichtlicher Überblick, zahlenmässige Nachweise, Abbildungen / Richard Antik ; [kaas: R. Kivit ; tõlge saksa keelde: O. Freymuth ja P. A. Brandt]. - Tartu : [s.n.]?, 1936 (Tartu : K. Mattiesen)
* Antik, Richard. Eesti raamatute üldnimestik : 1918-1923 = Catalogue Général des livres estoniens : 1918-1923 / R. Antik. -Tartu : Eesti Kirjanduse Selts, 1931 (Tartu : G. Roht)
* Antik, Richard. Eesti Rahvuslik Arhiivraamatukogu : mit einem Referat: Die Estnische Archivbibliothek / R. Antik. - Tartus : Eesti Rahva Muuseum, 1931 (Tartu : Postimees)
* Antik, Richard. Estland in fremden Sprachen : eine Auswahl fremdsprachigen Schrifttums / R. Antik. - Tartu : Akadeemiline Kooperatiiv, 1936 (Tartu : Ilutrükk)
* Antik, Richard. Kataloogid ja kataloogimine : käsiraamat raamatukoguhoidjaile, bibliograafidele ja bibliofiilidele / R. Antik. -Tartus : Eesti Kirjastuse Kooperatiiv, 1938 (Tartu : Postimees)

* Raamatu valgusel : Richard Antik 100 : [raamatukogutegelane ja bibliograaf : 1901-1998] : artikleid ja bibliograafia / Eesti Kirjandusmuuseum ; [koostanud Merike Kiipus ja Piret Noorhani ; toimetanud Tiina Saluvere].- Tartu : Eesti Kirjandusmuuseum, 2001
Andres 16. jaanuar 2009, kell 14:59 (UTC)


Arutelu:Peeter Mardna

Kui noomitust mainida, siis tuleks ka täpselt kirjutada, milles asi oli. Üldse, mulle tundub, et praegu on esitus tasakaalust väljas. Tegu on siiski suhteliselt tähtsusetu juhtumiga.    [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. detsember 2008, kell 18:27 (UTC)

Kas mitte äsja ei puhkenud skandaal seoses sellega, et Peeter Mardna nimetas homoseksualismi haiguseks? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. detsember 2008, kell 18:27 (UTC)

Tsernobõli samuraide filmis väitis ENSV pearadioloog P.Mardna, et seal said inimesed täiesti tervisliku radiatsioonitoosi ning pehmandas igati nn "õnnetust". Maailm nimetab sündmust siiski katastroofiks. Kas selline mõttekäik aastal 2012 ei peaks kuidagi isikukirjeldusega seotud olema?

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tallinnlv.ee/aktalav/main?action=muuda_isik_vaikimisi&isik_id=984
** In Peeter Mardna on 2013-06-24 12:50:11, 403 Forbidden
** In Peeter Mardna on 2013-07-06 18:38:41, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:39 (EEST)


Kasutaja arutelu:Epaminondas~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Epaminondas! Andres 4. detsember 2008, kell 07:52 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide :Pilt:Sakala vapp.gif, Visnapuu.jpg, Sakalakevadkommersh.jpg, Korp! Sakala asutajad koos kylalistega.jpg, Dalai-laama.jpg, Laulupeo rongkäik.jpg, Sakala mehed Elbrusel 2002.Jpg, 90 kevad.JPG, 2008.04.30 - Volber - CR2.jpg, Tallinna vanamees rebastega.jpg juurde autor või allikas ja sobiva vaba litsentsi all avaldatust või piltide avalikku omandisse andmist kinnitav litsentsimärgis. Pikne 15. aprill 2010, kell 00:29 (EEST)
Tere,
Pildid on korp! Sakala siseveebist võetud ja selleks on luba olemas, tegin ka vastava märke iga pildi juurde. Epaminondas 15. aprill 2010, kell 10:39

Vikipeedias kasutamiseks tuleb pildid avaldada sobiva vaba litsentsi all (siin toodud vastavad märgised, mille saab pildi leheküljele lisada). Võimalik, et vanemate piltide autoriõigused on aegunud – ka selle jaoks on vastav märgis. Pikne 15. aprill 2010, kell 11:22 (EEST)
Ma proovisin mitu korda kasutada malli, mis on näiteks toodud geraldika.ru lehe puhul, kuid see miskipärast ei õnnestunud. Ühesõnaga antud pilte saab kasutada, viidates sakala.ee leheküljele. Epaminondas

Kui nii nagu geraldika.ru malli puhul, peaks sinu piltide juurde peaks sobima mall . Vahe on selles, et sinna pole allikat ja omistamisnõuet (allika äramärkimine) sisse kirjutatud. See, et kasutamisel tuleb allikas ära märkida, tuleks siis kõrvale kirjutada. Pikne 15. aprill 2010, kell 18:56 (EEST)
----
Lisa piltidele nende autoriõiguslikku staatust puudutav info: autor, valmimise aasta, kasutamistingimused jne.--WooteleF 19. aprill 2010, kell 15:25 (EEST)
Kes on piltide Korp! Sakala asutajad koos kylalistega.jpg ja Coetus1913sak.jpg autor? On nende autoriõigus aegunud? Pikne 26. aprill 2010, kell 21:32 (EEST)

Nende piltide autoriõigus on aegunud. Epaminondas

:Siis tuleb vastav märkus lisada ja eemaldada eksitav info.--WooteleF 27. aprill 2010, kell 12:19 (EEST)
----
Juhul, kui eespool nimetatud piltide varalised autoriõigused kuuluvad korporatsioonile, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles korporatsiooni esindaja kinnitab, et pilte tohib kasutada tingimustel, mis piltide juurde Vikipeedias on märgitud. Vajadusel tuleks kirjas ka selgitada, kuidas õigused korporatsioonile üle läksid. Sama ka järgmiste piltide kohta, mille juures tuleks ühtlasi ära tuua allika- ja autoriinfo. Pikne 8. juuli 2020, kell 16:50 (EEST)
* :Fail:Sakala varemed 02.jpg.
* :Fail:Korp! Sakala konvendihoone.jpg
* :Fail:Sakalamaja5.jpg
--Pikne 8. juuli 2020, kell 16:50 (EEST)

Küsimus: kui organisatsioon on foto tegemise tellinud (maksnud selle eest), siis kas ta saab autoriõigused endale või kuuluvad need endiselt fotograafile? Kyng (arutelu) 8. juuli 2020, kell 20:15 (EEST)

: Autoriõiguse seaduse järgi lähevad varalised õigused vaikimisi üle töölepingu alusel või avalikus teenistuses tööülesannete täitmisel loodud teoste puhul (õigused vastavalt tööandjale või riigile). Muul juhul, kui lepingus pole eraldi sätestatud, et õigused lähevad üle, tuleks minu arusaamise järgi eeldada, et õigused kuuluvad jätkuvalt autorile. Eeldatavasti pole siin tegu töölepingulise suhtega. Pikne 9. juuli 2020, kell 16:36 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Epaminondas~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Vastupanutegevus Eesti NSVs

Minu meelest see pole hea pealkiri. Andres 4. detsember 2008, kell 08:13 (UTC)

Paku mingi parem.--Oktav 4. detsember 2008, kell 15:02 (UTC)

: Ma ei oska paremat pakkuda, aga sellise pealkirja alt ei oska keegi otsida. Andres 24. detsember 2008, kell 10:36 (UTC)
Halb pealkiri. Andres 2. oktoober 2009, kell 08:11 (UTC)
Halb pealkiri. Andres 23. oktoober 2009, kell 06:36 (UTC)
Halb pealkiri. Andres 16. mai 2010, kell 19:30 (EEST)
Halb pealkiri. Andres 20. mai 2010, kell 20:14 (EEST)

Kas pealkirjaks võiks olla Vastupanuliikumine Eestis peale II Maailmasõda ?

suwa 16. märts 2011, kell 09:07 (EET)

: Minu meelest see ei ole ka parem. Andres 16. märts 2011, kell 09:17 (EET)

:: Kas su arvates praegune pealkiri ei kajasta kirjutise sisu?,

:: või teeb seda ebapiisavalt või vale nurga alt? Ehk kirjutad kaks lauset?

:: suwa 16. märts 2011, kell 11:26 (EET)

::: Liiga kohmakas, nagu praegunegi pealkirja. Entsüklopeedias tuleks kasutada loomulikke pealkirju. Kui loomulikku pealkirja pole, siis tõenäoliselt pole ka niisuguse teemaga artiklit tarvis. Andres 16. märts 2011, kell 13:17 (EET)

::::Võibolla tuleks siinne artikkel pealkirjastada Vastupanuvõitlus Eesti NSV-s? Ursus scribens (arutelu) 27. september 2018, kell 19:01 (EEST)
----
Palun pealkiri parandada: Vastupanutegevus Eesti NSV-s. 2001:7D0:87FA:6380:20AD:8185:20E3:DCFA 10. mai 2016, kell 20:17 (EEST)

Miks? Vale see ei ole, sest "Eesti keele käsiraamatus" öeldakse: "Suurtähtlühendeis võib sidekriipsu soovi korral ära jätta." Andres (arutelu) 10. mai 2016, kell 21:55 (EEST)

:Muidugi mitte. Pidasin silmas stiililist ühtsust. Võib ära jätta, aga kumba Vikipeedias eelistada? 2001:7D0:87FA:6380:20AD:8185:20E3:DCFA 10. mai 2016, kell 23:24 (EEST)

:: Vikipeedias ei saa vist stiililist ühtsust saavutada. Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 01:01 (EEST)

Säilinud arhiividokumentide ja muude allikate kaudu olen selgitanud
? Andres 23. oktoober 2009, kell 06:36 (UTC)

Kuhu need poliitilised protsessid läksid? Andres 3. märts 2010, kell 19:07 (UTC)

Igasugune väljaränne pole poliitiline pagulus.
See osa nõuaks vähemalt mingitki märkust selle kohta, et mitte igasugune lahkumine Eestist ei pruukinud olla seotud vastupanutegevusega. Artikli üldpealkirja üle tasuks mõtelda. Sest see on mõneti kahemõtteline. --Brita 29. mai 2010, kell 18:56 (EEST)

Tõepoolest. Eriti sobimatu on nende tuntud juveeliröövlite nimetamine vastupanutegelasteks. --Epp 17. veebruar 2011, kell 05:32 (EET)

: Leian ka, et välismaale põgenemine ja ärahüppamine ei ole vastupanutegevus. Andres (arutelu) 26. aprill 2016, kell 14:18 (EEST)

::Tõstaks selle peatüki arutelulehele. 2001:7D0:87DF:1701:89B0:CA30:6FD7:CBEF 26. aprill 2016, kell 17:54 (EEST)
Tõstan selle siia. See teema peaks olema mõnes muus artiklis. Pealegi tunduvad näited olevat juhuslikud. Andres (arutelu) 26. aprill 2016, kell 18:29 (EEST)

Eestist illegaalne lahkumine ja mittetagasitulek välisreisilt

Säilinud arhiividokumentide ja muude allikate kaudu on välja selgitatud, et aastail 1947–1989 oli vähemalt 15 õnnestunud põgenemise juhtu, mille käigus suutis Eestist Läände põgeneda umbes 45 inimest. Ebaõnnestunud üritustes osalenud inimeste arvu hindab antud temaatikat uurinud Jaak Pihlau samal perioodil umbes 150 inimesele. 1990. aastal tõi tollane Eesti NSV KGB ülem Rein Sillari Päevalehes ära andmed, et aastatel 1970–1989 algatati kriminaalasi riigipiiri ebaseadusliku ületamise või selle katse eest 78 inimese suhtesÜle mere vabadusse ehk paadipõgenemised aastatel 1945-1984.
*1947. aastal põgenes Gotlandi saarele kalatraaler Merituul koos üheksaliikmelise eestlastest meeskonnaga. Kapten Priidu Põld pöördus Rootsi luuregrupi koosseisus 1951. aasta sügisel salaja Eestisse tagasi ja langes Põõsaspea neeme juures lahingus piirivalvuritega.
*1948. aastal kadus Lõuna-Rootsis Karlshamni sadamas Nõukogude kaubalaevalt Aurelia 19-aastane koristaja-puhvetipidaja Daisy Umnova.Eestlaste põgenemised Läände: ärahüppajad I, Jaak Pihlau, Tuna 2003/1
*1948. aastal toimus põgenemine Rootsi kalatraaleril Merisilm. Kuuest meeskonnaliikmest ainult kapten Eduard Soorsk ja traalmeister olid eestlased. Kolmanda eestlasena õnnestus põgeneda laeval "jänesena" kaasa sõitnud kapteni sõbral, keda piirivalve ei avastanud.
*31. märtsil 1950 põgenes Rootsis Västeråsi sadamas  Nõukogude aurikult Tosno äsja Tallinna Merekooli lõpetanud madrus Enno Kustin.
*1955. aasta märtsis suutis 20-aastane Manivald Rästas end peita Inglismaale sõitva kaubalaeva trümmi, kurnav reis laeva trümmis lõppes Thamesi suudmes Gravesandi sadamas.
*1955. aastal põgenes Saaremaalt Eduard Õun koos naise ja ämmaga ning jõudis õnnelikult Rootsi Färösundi sadamasse.
*22. mail 1956 jäi mootorlaeva Jarensk neljas mehhaanik Heino Halling  Kristiansandi sadamas Lõuna-Norras linnaekskursiooni ajal maale ning palus poliitilist varjupaika.
*1957. aastal jõudis Läände jaht Muhu, mille üks põgenikest oli mitmekordne NSV Liidu meister purjetamises ja jääpurjetamises Eugen Adrik. Tallinna–Klaipeda purjeregati käigus kasutas Muhu meeskond ära udu ja tormi ning koos kahe kaaslasega jõuti Rootsi.
*10. oktoobril 1960 saabus New Yorki ÜRO täiskogule reisilaeval Baltika Nikita Hruštšov. Istungjärgu ajaks sadamasse ootama jäänud laevalt “hüppas ära” Viktor Jaanimets.
*8. augustil 1962 kadus Prestoni sadamas Inglismaal kaubalaevalt Jarensk linnaskäigul Priido (Frido) Ellam. Kaks kuud hiljem põgenes laevatrümmis Taani tema vend Lermont Ellam.
*1978. aastal põgenes väikesel kummipaadil üle Soome lahe Koplis spordiroodus aega teeninud noor purjesportlane Mart Vahter.
*1982. aastal ei naasnud turismireisilt Prantsusmaale ENSV Kultuuriministeeriumi teatrite valitsuse juhataja, partei algorganisatsiooni sekretär Aarne Vahtra.Pilk ajalukku: MÖÖDUNU RÄIGED VARJUD, Eesti Elu, 7. jaanuar 2011
*1984. aastal põgenesid neljakesi kummipaadiga Karepa rannast Andre Hildebrandt, Alex Lepajõe, Raivo Roosna ja Harry Gelštein.
*1984. aastal põgenesid välisreisil Leila Miller ja Valdo Randpere.
----
Vastupanutegevus Eesti Nõukogude Sotsialistlikus Vabariigis oli NSVL-i ajaloolaste termin okupeeritud Eestis toimud erinevatele vabadusvõitluse vormide kohta, mis toimusid nii relvastatud kui ka kodanike rahumeelsete meeleavalduste korras

Kas tõesti NSVLi ajaloolased kasutasid niisugust terminit? Ja kas siis artikkel räägib terminist? Andres (arutelu) 26. aprill 2016, kell 13:32 (EEST)

: Nüüd on palju parem, aitäh! Andres (arutelu) 26. aprill 2016, kell 16:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.okupatsioon.ee/koostoo/eol/
** In Vastupanutegevus Eesti NSVs on 2013-06-24 14:09:25, 403 Forbidden
** In Vastupanutegevus Eesti NSVs on 2013-07-07 21:23:31, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:23 (EEST)

Kust on pärit see väide:
"1989. aastal moodustati liikumine Genf 49, mis propageeris Eesti elanike keeldumist asuma ajateenistusse NSV Liidu relvajõududesse, kui Eestit okupeeriva riigi teenistusse. Liikumisega kaasaläninud ajateenistuskohuslasi oli ca 8 000 meest."


Arutelu:Prajāga

Linna algne nimi oli Prayāga, mis kõnekeeles on tänapäevani kasutuses.

See ei tundu olevat täpne. Esiteks, sanskritikeelseid nimesid me oleme esitanud Mälli transkriptsioonis, nii et see peaks olema Prajāga. Teiseks, tänapäeval hääldatakse seda teistmoodi (ilma a-ta lõpus). Andres 4. detsember 2008, kell 11:43 (UTC)

Jah, tuleb täpsustada. --Metsavend 4. detsember 2008, kell 12:11 (UTC)
Vedade puhul on õigekeelsuskonflikt. ÕS-i järgi on õige "vedad", indoloogid aga kasutavad "veedad", sest e on sanskriti keeles pikk. Andres 4. detsember 2008, kell 11:57 (UTC)

Jah, tundub et ÕS ei ole selles osas päris täpne. EE 13. köites on 'veedad'. Kahtlemata on ÕS norm, kuid ka seda muudetakse ja me võime normist ees olla, kui on teisi autoriteetseid allikaid. --Metsavend 4. detsember 2008, kell 12:11 (UTC)

: ÕS on hilisem kui EE 13. köide. Ja EE ei ole keelenormi allikas. Minu meelest peaks Vikipeedia lähtuma ametlikust keelenormist. Võib muidugi pöörduda EKI poole ja küsida, kas  neil on mingi põhimõtteline põhjus, miks nad eelistavad kirjutada "vedad", või pole ÕS-is asi läbi mõeldud. Andres 4. detsember 2008, kell 12:16 (UTC)

Prayagraj sai ametliku nime 2018. aastal. Täpselt nagu Madras ja Chennai 1996. See artikkel lükatakse edasi.
Enamik teisi Vikipeediaid on selle juba parandanud.
Ametlik veebisait: https://prayagraj.nic.in/
Millal sellele adresseeritakse? Tecumseh*1301 (arutelu) 1. aprill 2020, kell 10:54 (EEST)

Nojah, hetkel on Allahabad artiklist kadunud... - Melilac (arutelu) 21. oktoober 2021, kell 17:36 (EEST)

: Tahtsin just seda öelda. --Andres (arutelu) 2. november 2022, kell 11:35 (EET)
Siin on midagi valesti. Pealkirjas on sanskritikeelne nimi, aga me räägime praegusest linnast. Ja KNAB-is on linna nimi Allahābād. --Andres (arutelu) 2. november 2022, kell 11:39 (EET)


Kasutaja arutelu:Ethereal~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Ethereal! Andres 4. detsember 2008, kell 13:45 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ethereal~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)


Arutelu:GSM

"GSM tehnoloogias on kasutusel digitaalsed kanalid." - telefonikanalid?
"GSM on on jaotatud nelja erinevasse sagedusalasse:
* 900
* 1800
* 850
* 1900"
Kas on tegemist gigahertsidega?--Hendrix 4. detsember 2008, kell 19:03 (UTC)
Megahertsidega ikka

See tuleks artiklisse sisse kirjutada. Andres 2. märts 2010, kell 15:31 (UTC)

Kas see on informaatika teema? Andres 3. märts 2010, kell 09:11 (UTC)

Mu meelest on. Taivo 3. märts 2010, kell 15:06 (UTC)

Kas kogu mobiilside kuulub informaatika alla? Kas kogu telefoniside? Kas kogu raadioside? Kas kogu side?  Andres 3. märts 2010, kell 18:55 (UTC)

Kas ta kuulub informaatika alla sellepärast, et uuemad versioonid võimaldavad andmesidet? Andres 3. märts 2010, kell 18:58 (UTC)

:Kogu mobiilside ei kuulu minu jaoks informaatika alla, rääkimata telefoni- ja raadiosidest üldse. Iseenese jaoks tõmban ma piiri sinna, kust käib piir ekraani ja näidiku vahel, nii et uuemad, tänapäevased mobiilid on informaatika, aga minu oma mobiil ei ole :-) Ma olen täitsa nõus, kui sinu jaoks see pole informaatika, ehkki kasutatav tekst (bitt-töötlusest) on tüüpiline informaatikale. Taivo 3. märts 2010, kell 19:30 (UTC)

::::::: Huvitav oleks teada, mismoodi teisiti kui mitte infotehnoloogiliste vahenditega kodeeritakse jutt digitaalseks signaaliks, või heakene küll kuidas SMS-id liiguvad....

Defineerige "informaatika" - kui arvutivõrgud käivad informaatika alla ja ka bitid-baidid (ehk siis OSI füüsiline kiht), siis miks telefoni- ja raadioside ei ole "informaatika"? koliver 3. märts 2010, kell 20:47 (UTC)

: Mõtlesin umbes sedasama küsida. Minu meelest on sõna informaatika võimalik vähemalt kolmel üksteisest väga erineval moel tõlgendada ja ka keeleteadus ning ajuuuringud mahuvad teatavates kohtades vabalt informaatika alla. Tõlgendamise küsimus. -- Ahsoous 3. märts 2010, kell 21:03 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gsmworld.com/newsroom/market-data/market_data_summary.htm
** In GSM on 2013-06-24 10:55:55, 404 Not Found
** In GSM on 2013-07-05 23:05:53, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:06 (EEST)

* IATA: GSM - Qeshmi rahvusvaheline lennujaam (ICAO: OIKQ) Qeshmi saarel


Malli arutelu:VokaalidIPA

Kust Sa võtsid "lähikõrge" ja "keskkõrge" jne? Arvo Eegi foneetikaõpikus on "vaegkõrge" ja vist ka "vaegmadal". Andres 4. detsember 2008, kell 23:14 (UTC)

Peast, polnud raamatuid käe pärast. Parandan ära. --Metsavend 5. detsember 2008, kell 07:53 (UTC)

: Aga mina jällegi peast ei tea, kas "vaegkõrge" on sama mis siin enne "lähikõrge". Ja ma ei mäleta, kas tal ka "keskkõrge" oli. Andres 5. detsember 2008, kell 18:15 (UTC)

: Samuti ma ei mäleta, et oleksin kuulnud sõna "tsentreeritud". Andres 5. detsember 2008, kell 18:16 (UTC)

Palun aidake nii teha, et see tabel asetuks artiklis tekstist paremale, nagu pisipildid ja infokastid. Adeliine 14. aprill 2017, kell 22:22 (EEST)

Vaatasin, ja asetubki tekstis paremale äärde ainsas artiklis, kus mall kasutusel on: Ümardamata madal tagavokaal. Cumbril 15. aprill 2017, kell 12:29 (EEST)

:See on sellepärast, et artiklis on talle tabel ümber pandud, mis paremale lükkab. Aga mall peaks ise paremale hoidma. Adeliine 15. aprill 2017, kell 12:34 (EEST)

:: Nüüd töötab ilma tabelita. Mallis oli klass nimega "float-right" tabeli küljes, mida vist olemas pole kusagil stiilifailides. Võtsin ära ja kirjutasin style-parameetrisse "float:right;". Cumbril 15. aprill 2017, kell 12:54 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ago69

Tere tulemast Vikipeediasse, Ago69! Andres 4. detsember 2008, kell 23:18 (UTC)

Tere! Kas saaksid enda üleslaetud piltidele (nt. :Pilt:Evald Rooma, jaanuar 2009.jpg ja :Pilt:Evald Rooma.JPG) lisada litsentsid. Sobiva leiad ilmselt sellest kategooriast.--WooteleF 19. aprill 2010, kell 14:28 (EEST)

Ja ka pildile Rauberi vahakuju.jpg. Pikne 26. aprill 2010, kell 17:38 (EEST)


Arutelu:Aleksandria Katariina

Over at :en:St. Catherine's Day there is an article about Estonian culture. Is there an et wiki equivalent? Evrik 5. detsember 2008, kell 17:21 (UTC)

Yes, Kadripäev. By the way, this day is celebrated not only in Estonia. Andres 5. detsember 2008, kell 17:33 (UTC)
----
Puudub link täpsustuslehele. Andres 27. mai 2009, kell 20:36 (UTC)

* :en:Catherine of Alexandria
** Born 	c. 282, Alexandria, Egypt[1] -
** Died 	c. 305, Alexandria, Egypt[2] -
----
Minu arust oleks parem pealkiri Katariina Aleksandriast (isikunimi võiks olla esikohal), samuti võiks Katariina olla täpsustuslehekülg, sest tuntud Katariinasid (ka pühakuid) on küll ja küll. Athanasius Soter 12. august 2011, kell 16:21 (EEST)

Minu arust nimetatakse eesti keeles ainult seda pühakut nii, kuigi  Siena Katariinat kutsub klooster ka nii.

Et kõik teised on Aleksandria Katariina järgi nime saanud, siis on minu meelest õigustatud teda eelistada.

"Aleksandria Katariina" on minu meelest levinum, sellepärast mina ei muudaks. Andres 12. august 2011, kell 16:53 (EEST)


Arutelu:Andres Luure

Kas selle tunnustamiskonkursi korraldaja on Vabatahtliku Tegevuse Arenduskeskus? Siis vist ei või öelda, et Eesti riik tunnustas? --Epp 5. detsember 2008, kell 18:37 (UTC)

Tsiteerin: Pühapäeval, 7. detsembril tunnustab riik viitteist (15) aasta vabatahtlikku pidulikul tunnustamisüritusel Tallinnas, kohvikus Mademoiselle ning Linnateatri Hobuveskis. Ürituse patroon on Vabariigi President. avjoska 5. detsember 2008, kell 18:43 (UTC)

Aa, OK, siis on väga hea. --Epp 5. detsember 2008, kell 18:45 (UTC)

: Sellegipoolest on ka minul mõningad kahtlused täpses sõnastuses. avjoska 5. detsember 2008, kell 18:48 (UTC)

:: Palun märkige siia lihtsalt: aasta vabatahtlik 2008. Vastavas artiklis saab asjast täpsemalt rääkida. Andres 8. detsember 2008, kell 05:52 (UTC)

Meil võiks artiklid olla ka teistest () vabatahtlikest. Praegu on nendest viieteistkümnest vist ainult kahe kohta midagi siin (st. Vikis) kirjas. iffcool 10. detsember 2008, kell 22:57 (UTC)

Viie kohta on. Vaata detsember 2008, 7. detsember. --Epp 10. detsember 2008, kell 23:09 (UTC)

:Aga ikkagi oli antud isikuid viisteist. Samuti on nende viie seas osadel ainult artiklisse juurde lisatud peatükk "Tunnustused" ja sinna alla "aasta vabatahtlik 2008" ning ei mingit seletust, miks säärane autasu antud inimesele omistati. Ja kas seda "aasta vabatahtlikku" ei peaks kirjutama mitte suure algustähega? iffcool 10. detsember 2008, kell 23:51 (UTC)

:: Ei, kirjutatakse väikse tähega. Andres 25. august 2009, kell 19:46 (UTC)
miks nimetatakse filoloogi filosoofiks?

Aga kust võib lugeda Luure kui filoloogi kohta? Ave Maria 25. august 2009, kell 17:35 (UTC)

:Teadmiste alusel. Ja tähelepanelikkuse alusel.--Rünno 25. august 2009, kell 17:37 (UTC)
Tõlkija pole siiski filosoof. Filosoofide loendist leiab teisigi filolooge!

Ta annab ülikoolis filosoofia loenguid. Ave Maria 26. august 2009, kell 14:07 (UTC)

:Gennadi Noa tõlgib ka aga ei ole seepärast filoloog. Ave Maria 26. august 2009, kell 14:13 (UTC)

:: Anonüümsetele. 1) Andres Luure on filosoof. Ja Luure on ka väga hea tõlkija, kes valdab suurepäraselt ka eesti keelt. 2) Ärge ajage jama, kui te asjast üldse midagi ei tea! Vaadake siis doktoritöö teemat ja teadusportaali, jne --Brita 29. mai 2010, kell 18:00 (EEST) Vabandust, parandan, sest üks rida sattus ennist vale koha peale. --Brita 29. mai 2010, kell 18:01 (EEST)

"2010. aastal töötab ta ..." - selline lause konstruktsioon on küll täpne, aga kuidagi bürokraatlik. Inimene võib täna seal töötada, aga homme võib minna teise asutusse tööle, aga ei pruugi. Kuidas arvatakse, milline võiks tänapäeval elavate inimeste biograafia välja näha? "Alates sellest aastas töötab inimene seal" või lihtsalt "töötab seal" ja siis aegajalt ajakohastada.--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 5. august 2010, kell 18:45 (EEST)
Antud juhul sai teadusportaalist selgust.--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 5. august 2010, kell 18:58 (EEST)

Mida need numbrid seal sulgudes tähendavad Töökarjääri all? Alts 5. august 2010, kell 20:17 (EEST)

Nähtavasti töökoormust. St kas töötas poole kohaga või kuidas iganes vastavalt arvule. --kanakukk 5. august 2010, kell 20:53 (EEST).

: 1,0 osa täistööajast on kohmakas, 1,0 puhul pole ju koormust vaja näidatagi.--Morel (arutelu) 6. aprill 2012, kell 02:17 (EEST)

Niisama talletamiseks üks link fotole tänasest teenetemärkide kätteandmisest: http://f.postimees.ee/f/2013/02/23/1594452t54h7ea2.jpg --Morel (arutelu) 23. veebruar 2013, kell 16:19 (EET)

Tekkis huvi küsimuse vastu, mis ta 1983. aasta lõputöö pealkiri oli? Üheski wikis pole seda esitatud. Miacek (arutelu) 26. juuli 2018, kell 19:14 (EEST)

tema ise leiaks pealkirja kindlasti üles--Estopedist1 (arutelu) 30. juuli 2018, kell 16:04 (EEST)

Абелевы алгебры. Andres (arutelu) 30. juuli 2018, kell 17:51 (EEST)
Huvitaval kombel ei ole aastate vältel õnnestunud tuvastada sünnikohta. --Ehitaja (arutelu) 12. aprill 2019, kell 13:08 (EEST)

Sünnikoht olemas, nummi, aitäh. Kas kuskilt leiab ka diplomitöö juhendaja? Ja kas sõltumatutes allikates on kajastust eelmiste töökohtade kohta?

mis põhjusel eemaldasid viidatud info töösuhte lõpetamise asjaolude kohta? Minnekon (arutelu) 15. september 2023, kell 14:55 (EEST)

Hea Minnekon, esiteks, antud linkides ei olnud tema nime. Teiseks – moraalsetel. Kk (arutelu) 15. september 2023, kell 21:38 (EEST)

:Ah nii. Ma viidatud Postimehe artiklite täisversioone ise ei näe. Järelikult on nimi neist millalgi eemaldatud. --Minnekon (arutelu) 16. september 2023, kell 17:09 (EEST)

:: Vaatasin. Mõlemas Postimehe artiklis allpool on nimi jätkuvalt alles.

:: Praegu puudub ka viide töösuhte lõpetamise aja kohta. Viidatud allika (ETIS) järgi on ta TLÜ lektor edasi. Pikne 16. september 2023, kell 17:47 (EEST)

:::Kui artiklites nimi ikkagi on, siis tuleb tutvustada seda teist, moraalset argumenti. Ja see argument peab lähtuma ikkagi Vikipeedia põhimõtetest. --Minnekon (arutelu) 17. september 2023, kell 16:27 (EEST)

::::Siin on mitu talku.
Esiteks, vt põhjendusi seal.
Teiseks, tahtlikult halba teha või soovida on väär. Kui on juhtunud traagilist, et inimene on tahtmatult põhjustanud kellelegi valu, on väär talle selle eest tahtliku valu tegemisega vastata – aga seda just juhtunu avalik isikustatud esiletoomine on. --Kk (arutelu) 17. september 2023, kell 16:49 (EEST)
Kirjutage allikate järgi. ETIS ei ole usaldatav allikas. Ajalehed võivad ka eksia, aga paremaid allikaid ei ole. --Andres (arutelu) 17. september 2023, kell 18:40 (EEST)


Arutelu:Jaume Duch

Minu meelest ei ole nime järgi selge, et tegu on mehega. Andres 5. detsember 2008, kell 21:19 (UTC)

Kuidas seda öelda, et ta on mees? Andres (arutelu) 12. aprill 2017, kell 10:16 (EEST)
"Before becoming spokesperson and director, Duch Guillot was head of the Media Directorate (2006–2017)" - tõlkija ei ole inglise teksti mõistnud ja keeras kokku pudru. Kõneisik ei pruugi olla pressiesindaja ning antud juhul ilmselt polegi, pealegi oli Duch meediadirektoraadis inglise teksti andmeil enne kõneisikuks saamist, mitte samal ajal.

Kas see asi sai korda? Andres (arutelu) 12. aprill 2017, kell 10:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.europarl.europa.eu/news/expert/default_et.htm
** In Jaume Duch on 2013-06-24 11:23:45, 404 Not Found
** In Jaume Duch on 2013-07-06 04:24:38, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:24 (EEST)


Arutelu:Enn Vetemaa

"Kalevipoja mälestuste" esmatrükk ilmus minu mäletamist mööda kindlasti varem, millalgi seitsmekümnendatel. Andres 6. detsember 2008, kell 18:56 (UTC)

ESTERis on ainult 1985 ja 2001:  --Epp 6. detsember 2008, kell 19:31 (UTC)

: Võib-olla ta ilmus koos teiste teostega ühes raamatus. Igatahes mina lugesin seda seitsmekümnendatel. Andres 6. detsember 2008, kell 23:26 (UTC)

:: Ilmus hoopis Loomingus 1971. --Epp 7. detsember 2008, kell 02:47 (UTC)
Kas peaks ka "Munad hiina moodi" juurde kohe panema "Tulnuk. Munad hiina moodi"? Andres 7. detsember 2008, kell 08:00 (UTC)

Ma ei tea, kuidas oleks ülevaatlikum. Ta on enne seda ilmunud veel Väikeses romaaniraamatus ju ka. Mitu asja on seal ilmunud kõigepealt eraldi ja siis kogumikus koos teistega; siis need kogumikud hakkaksid korduma. Vist on ikka kõige selgem, kui järjestada esmailmumise aja järgi kronoloogiliselt? Näidendiraamatute puhul ei leidnud ma ka (eriti ei otsinud ka muidugi), mida need sisaldavad. --Epp 7. detsember 2008, kell 14:41 (UTC)
Siin kerkib küsimus, miks silmatorkavalt ühiskonnakriitilise meelega kirjaniku puhul on nii hoolikalt esile toodud tema seos NLKP-ga ja lisaks ka kandideerimine sotsiaaldemokraatide seas, mis ei andnud soovitud tulemust. Ei tundu neutraalse suhtumisena. Paljudel vanematel ja tõesti innukatel NLKP liikmetel ei ole nende kuuluvust märgitud... Iseasi, kui E. Vetemaa ise sellist käsitlust soovib.

See ei ole tõesti sihilikult sisse pandud. Olen pannud NLKP-sse kuulumise kirja kõigile, kelle puhul olen selle usaldusväärsest allikast leidnud. Ja arvan, et see peakski kõigi puhul kirjas olema. --Epp 4. aprill 2009, kell 15:36 (UTC)

Kas sellist asja ikka peab kohustuseks võtma? NLKP-s, eriti aga EKP-s oli väga erinevate vaadetega inimesi. Oli "parteilasi", kes näiteks ei saanud oma teadustöö jms. pärast keelduda parteisse astumast, sest muid oleksid nad pidanud vahetama ala. Oli ka veendunud ausameelseid kommuniste-idealiste. Ning oli võimuahneid fanaatikuid, kes võisid väliselt etendada inimnäolisust. Tüüpe on ehk rohkemgi, kuid see ei ole nii tähtis. Tähtis on, et osa inimesi oli parteis, ilma et nad oleksid olnud okupantide käsilased või aktiivselt võimumeelset ideoloogiat ajavad kollaborandid. Küll oli nlkp-laste hulgas inimesi, kes avalikkuses teravalt nõukogude võimu = okupatsioonivõimu kritiseerisid (näiteks Vetemaa). Oli ka inimesi, kes niiöelda keerasid rege, käitusid vägagi eestimeelselt ja olid tegelikult rahvuslikult meelestatud. Ühe saelauaga lüüa - kas see on õige, kui see ka väliselt objektiivne paistab? Tegelikult ei ole see objektiivne, sest kui sotsiaalseid asju mõõdetakse f o r m a a l s e l t (kõigil mainida parteiline kuuluvus), siis ei ole see mingi objektiivsus. Leidus muidugi inimesi, kelle kogu tegevus oli seotud sõjalis-poliitilise režiimi võimuhaaramise, võimu säilitamise jmt-ga, ning kes teenisid ideoloogide ja represseerijatena okupantide juures kannuseid - sellisel juhul on asi selge. Nende puhul on NLKP-sse kuulumise fakti küll vaja. Üks võimalik (ja nagu tundub, objektiivsusele kaasa aitav?) lahendus oleks, et kuulumine NLKP-sse tuuakse välja nendel, kellel on olulised seosed poliitikaga taas iseseisvaks saanud Eesti Vabariigis. (Võimalikud vastuväited on teada.) Kogu see probleemistik hõlmab muidugi paljusid elualasid, kuid et jutt oli kirjanik E. Vetemaast, siis esitagem paar veidi ehk provokatiivse maiguga küsimust näidetega kultuurivallast.
KÜSIMUS 1. Mida annab see tõele juurde, kui eesti diplomaadil, suursaadikul J. Jõerüüdil mainitakse ära tema kuulumine NLKP-sse? Küsigem, kas meie välisministeerium on valelik, kui ta seda fakti ei maini, nähtavale ei sea, ehkki see on muidugi teada? J.Jõerüüdi taustaks on ühelt poolt Eesti välispoliitika ja teiselt poolt kirjandus, kultuur.
KÜSIMUS 2. On ilmunud uurimuste kogumik, milles dokumentidega tõendatult näidatakse, et üks tuntud kultuuritegelane, kes praegu on ühe eesti soliidse kultuuriväljaande juht, oli kgb agent ning tuuakse ära ka tema agendinimi. Kas selline asi tuleks võimaluse korral objektiivsuse mõttes igal taolisel juhul Vikipeedias ära tuua?

Omal ajal NLKP-sse kuulumine ei olnud kohustus. Kui keegi sinna astus, siis see oli tema vaba tahte avaldus. Mina näiteks ei astunud NLKP-sse, kuigi oleks võinud astuda ja isegi soovitati.--Rünno 7. aprill 2009, kell 18:31 (UTC)

:Ütleme lühidalt - NLKP-sse astusid karjäristid--Rünno 7. aprill 2009, kell 18:35 (UTC)

::Ja veel lühemalt - ei maksa vinguda oma minevikus tehtud tegude pärast. Tahtsid siis roosa-mannat - enda asi...--Rünno 7. aprill 2009, kell 18:41 (UTC)
Jah, muidugi, kuid see jutt kõlab kaunis ideoloogiliselt, mitte aga neutraalselt.

Küsimus on faktis. Kuulus või ei kuulunud. Kui kuulus, siis ei saa seda fakti eitada.--Rünno 7. aprill 2009, kell 18:54 (UTC)
Hea Rünno, palun ära kustuta teiste teksti, kui sa väidelda tahad. See ei olnud ilus. Loobun väitlemast.

Vabandust, mis teksti ma kustutasin? Vaadates oma kaastööd, näen, et olen artiklitest täiendanud ainult soojuspumpa.--Rünno 7. aprill 2009, kell 19:06 (UTC)
----
"ei saanud oma teadustöö jms. pärast keelduda parteisse astumast" - pigem tuleks öelda, et astusid parteisse sellepärast, et saaks stažeerima minna Veneaegses mõistes kapitalistlikesse riikidesse (nänni ostma). Teadustööd ei seganud mingilgi määral parteisse kuulumine või mitte kuulumine. Kui ikka oli teadustegevust, sai leida alati võimalust oma produktsiooni publitseerimiseks ja kraadi kaitsemiseks. Kui muidugi see tegevus klassifitsserus teadustegevuse alla. Tõepoolest, vene aeg sai kraadi kaitsa ka lihtsalt parteiise kuulumise tõttu.--Rünno 7. aprill 2009, kell 19:23 (UTC)

See arutelu siin lähtub eeldusest, nagu võimaldaks NLKP-sse kuulumise fakt ise inimesele hinnangut anda. Minu meelest see nii ei ole. Artikkel ei pea olema nii lühike, et inimese üle otsustada tuleks ainuüksi selle fakti põhjal. Inimesest tuleks rääkida nii detailselt, kui allikad võimaldavad. Andres 7. aprill 2009, kell 19:29 (UTC)

:Just. Artiklis lihtsalt märgitakse kuuluvus ära ja kogu lugu. Ei mingit hinnangut. Ja polegi Vikipeedia asi anda hinnangut.--Rünno 7. aprill 2009, kell 19:33 (UTC)

:: Aga Sinu põhjendustest eespool paistab minu meelest, et Sa annad hinnangu paljalt selle fakti põhjal. Andres 7. aprill 2009, kell 19:48 (UTC)
Vastus küsimustele eespool:  1) Inimese elulugu tuleb esitada nii detailselt, kui avalikud usaldatavad allikad võimaldavad, mõtlemata sellele, milleks üht või teist asja tarvis teada on. See on samamoodi nagu muude artiklitegi puhul. Probleem on praegu minu meelest ainult selles, et kui artikkel on liiga lühike, siis esitub parteisse kuulumine olulisemana, kui see tegelikult oli. 2) Jah. Kui KGB agendiks olemist näidatakse uurimuses, siis tuleb sellest kirjutada koos üksikasjadega, nii et oleks täpselt selge, kuidas sellise järelduseni on jõutud. Andres 7. aprill 2009, kell 19:48 (UTC)
Andrese lahendused on arukad. Ja küsija suu peale ei löödud. Ei ole vaja eeldada, et kui keegi arutleb, siis räägib ta ilmtingimata omaenda eluloost.
----
*Kirjanik okupeeritud Eestist hädas küsimustega. – Eesti Päevaleht, 19. jaanuar 1974, nr. 5, lk. 1 ja 2.

Pealkirjas vist oligi "okup. Eestist"? Andres 17. aprill 2009, kell 09:53 (UTC)

: Jah. Kusjuures on artikkel minu arust igati objektiivne, vist isegi Vetemaa suhtes soodsalt meelestatud:

:Kirjanikul oli ilmselt raske vastata nendele kontroversiaalsetele küsimustele, liiatigi, kus saatkonna politruk viibis saalis, ja ta leidis lahenduse publiku poole pöördumises: "Mis te mind vaest kirjameest kiusate!"

:Selle spontaanse hüüatusega võitis ta publiku kaastunde ja aplausi. --Improvisaator 17. aprill 2009, kell 10:30 (UTC)
----
Kui pealkirjas on suured tähed, siis peaks minu meelest siingi olema. Andres 18. aprill 2009, kell 17:39 (UTC)

Kui pealkiri on "ENN VETEMAA: Õigus surma mõjutada", miks seda siis siin muutma peaks? Andres 18. aprill 2009, kell 19:56 (UTC)
Vetemaa: Vetemaa, Enn: alates 1997 Rahvaerakond Mõõdukad (EPL-st). --Brita 22. mai 2009, kell 17:31 (UTC)
Oleks vist artiklile kasuks, kui saaks üles leida E.Vetemaa tekstide järgi tehtud telelavastused. Muidugi telefilmid ka.

Loomulikult oleks kasuks. Anonüümne kasutaja võib algust teha. Ave Maria 3. aprill 2010, kell 21:14 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tommy~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Tommy! Andres 7. detsember 2008, kell 09:49 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Tommy~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Hilti

Kui keegil on olemas Hilti tööriistad, siis pildistage, sest commons'is pole Hilti pilte. 90.191.190.76 7. detsember 2008, kell 12:04 (UTC)

tegin parandusi ja loodan, et mõte ei muutunud. Kuid arusaamatuks jääb - kui on eluaegne garantii, siis mis jutt veel mingitest protsentidest. Kui eluaegne garantii, siis eluaegne tasuta remont. Siin peab olema mingi tõsine sisuline viga. Või siis tegelikkusele mittevastav reklaamijutt.--Hendrix 7. detsember 2008, kell 12:25 (UTC)

: Nagu ma mäletan, 25% ja 40% summast levitatakse mootori süsikontaktidele ja rikkevoolu tekkemise korral tööriista korpuses 90.191.190.76 7. detsember 2008, kell 12:50 (UTC)

::võiks siiski lõigu "Eluaegne garantii" läbi lugeda ja mõelda, kas kõik 3 punkti ühilduvad üksteisega--Hendrix 7. detsember 2008, kell 13:13 (UTC)
----
=== Eluaegne garantii ===
* 1) Hilti tööriistade müüjad kõigis maailma riikides peavad esimest 2-aastat pärast Hilti tööriista ostmist tegema tasuta hooldus- ega parandamistööd koos kohaletoimetamisega.
* 2) Eluaegne tasuta garantiiremont.
* 3) Pärast 2-aastasest kasutamist Hilti tööriistade müüjatel ning garantiitöökojadel on õigus võtta kliendist ainult 25% või 40% remondikuulutuse summast.
välja, kuniks leiab viitamist.--Hendrix 10. detsember 2008, kell 08:19 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.hilti.com/holcom/modules/media/medi_singlepage.jsp?rulename=Media_Eboard_&catname=eboard&contentOID=9288
** In Hilti on 2013-06-24 11:09:44, 404 /modules/media/medi_singlepage.jsp
** In Hilti on 2013-07-06 01:49:54, 404 /modules/media/medi_singlepage.jsp
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 04:50 (EEST)
Parandasin esimese katkise lingi ära, aga siis jäin mõtlema.. et "juhtkond" on ajas muutuv seltskond, alateema "esimehed" selle sees ei kõla ka päris õige. Võtaks selle juhtkonna teema üldse maha? Larts (arutelu) 26. märts 2014, kell 21:08 (EET)

Las olla endiste juhtide kohta nii palju infot, kui kätte saab. Andres (arutelu) 27. märts 2014, kell 16:49 (EET)


Kasutaja arutelu:Danp~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Danp! Andres 7. detsember 2008, kell 20:13 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Danp~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Viljandi JK Tulevik

Siin on nüüd mängijate nimed lihtsalt vahetatud, aga ka endiste mängijate nimed tuleks talletada. Andres 8. detsember 2008, kell 06:21 (UTC)
Nüüd jälle: Reimo Oja ja Joonas Tamm on lihtsalt välja võetud. Andres 24. detsember 2009, kell 10:08 (UTC)

Allikas: Margus Luik ja Indrek Schwede. Eesti Jalgpall 2002. Eesti Jalgpalliliidu ametlik teatmik.
LK 25. Duubelmeeskond: FC Elva, eelarve 2044500 krooni, Viljandi linnastaadion (100x70, 2000 pealtvaatajat), President puudub, Peatreener Tarmo Rüütli.
Asutatud 1913 (Viljandi spordiselts Tulevik, taasasutatud 1992 JK Tulevik).

Tegelikult sellist klubi pole olemas. Õige nimekuju on Viljandi Tulevikujalgpalli Klubi (ja MTÜ käib nime ette) ning seepärast ka toimetamismärkus (artikli alguski vajab täiesti ümberkirjutamist) -- Ahsoous (arutelu) 25. jaanuar 2013, kell 03:41 (EET)

Kui sa pole antud meeskonnast varem kuulnud, siis oled teretulnud meie klubi ametlikule kodulehele (jktulevik.ee). Artikkel vajab tõesti toimetamist, aitäh! --Leedomargus (arutelu) 25. jaanuar 2013, kell 03:58 (EET)

: Loe teksti JK Viljandi Tulevik on 1912. aastal Viljandis loodud jalgpalliklubi. Meeskond võib ju selle nime all mängiga, aga praeguse seisuga sellist klubi ei ole. Seega lause on desinformeeriv. Samas ei ole juttu ühset meeskonnast, sest nati edasi on öeldud esindusmeeskonna treeneriteks. Infokast ütleb aga klubi treeneriks hoopis teise isiku kui tekstis jne. -- Ahsoous (arutelu) 25. jaanuar 2013, kell 09:19 (EET)

::Väga hea tähelepanek, aitäh!~--Leedomargus (arutelu) 25. jaanuar 2013, kell 20:59 (EET)

Kas saaks mingit viidet selle kohta, et Tulevik tõesti oma sünnipäeva 23. septembril tähistab? Ja miks valiti selleks päevaks just 23. september? Taivo 4. juuni 2017, kell 23:37 (EEST)

http://jktulevik.ee/2012/09/22/tulevik-tahistab-juubelit/ --LeeMarx (arutelu) 4. juuni 2017, kell 23:56 (EEST)


Arutelu:Lähis-Ida

Lähis-Ida piirid ei ole kindlad. Näiteks Egiptust alati Lähis-Idasse ei arvata. Andres 8. detsember 2008, kell 16:22 (UTC)

Palun sisesta koolitöö-malli korrektsed andmed.--Morel 18. jaanuar 2012, kell 01:27 (EET)
Varem oli siin niisugune avalõik:
Lähis-Ida on regioon, mis hõlmab Aasia lääneosa ja Kirde-Aafrika Lähis-Itta jäävad Türgi, Egiptus, Araabia poolsaar, Iraan ning nendevahelised alad.
Andres 25. jaanuar 2012, kell 00:37 (EET)

Tabelis on viimane veerg "Emakeel", see ei ole õige. Kuriuss 19. mai 2019, kell 14:01 (EEST)

Mis seal peaks olema? Ametikeeled? Andres (arutelu) 20. mai 2019, kell 10:50 (EEST)

Kas Kesk-Idast tuleb eraldi artikkel?--Estopedist1 (arutelu) 4. juuli 2019, kell 09:39 (EEST)

Mis asi see on? Andres (arutelu) 4. juuli 2019, kell 09:56 (EEST)


Kasutaja arutelu:Neger~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse; Neger! Andres 9. detsember 2008, kell 11:03 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Neger~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Jakob Palvadre

Kas Eesti Töörahva Kommuuni poliitik on Eesti poliitik? Andres 9. detsember 2008, kell 20:00 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://sergeant.genstab.ru/orel_main.htm
** In Jakob Palvadre on 2013-06-24 11:22:40, 404 Not Found
** In Jakob Palvadre on 2013-07-06 04:04:43, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:05 (EEST)


Arutelu:Maisi-roninastik

Keegi võiks vaadata, mis ta nimi on Loomade elus, kas on ikka sidekriipsuga? --Dj Capricorn 10. detsember 2008, kell 19:08 (UTC)

Avastasin sellise sõna nagu "Seltsilisloom". Kahtlustan, et selline sõna on ühe kaastöölise poolt väljamõeldud. See on mitmetes artiklites isegi lingitud (https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Eri%3ALingid+siia&target=Seltsilisloom&namespace=) . Arvatavasti võib artiklitest leida veel mitmeid tema leiutatud sõnu. Ei julge sellele isegi mõelda. --Raamaturott (arutelu) 11. märts 2019, kell 20:29 (EET)

See võiks olla lemmikloom. Muutsin igal pool. Companion animal on muidu seltsiloom. Andres (arutelu) 12. märts 2019, kell 09:52 (EET)


Kasutaja arutelu:Estlandia~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse!
Eestikeelses vikipeedias paneme me ka punaseid linke "Vaata ka" alla. Me nimelt arvame, et mida rohkem linke kuhugi viib seda tõenäolisemalt keegi selle artikli ka kirjutab.--WooteleF 11. detsember 2008, kell 18:11 (UTC)

Tere,
kas Sina oled :en:User:Miacek ka? Digwuren 19. detsember 2008, kell 01:46 (UTC)

Mhmhm.--Miacek 20. detsember 2008, kell 16:46 (UTC)
----
Tere! Ma saan siinse järgi aru, et sa tegelikult sa ei poolda, tähelepanuväärsuseta isikute kohta käivate artiklite tegemist? Ma kardan, et halbade artiklite juurde tegemine ei tööta just provokatsioonina, sest nagu näed teed sa neid artikleid selleks, et nad jäeksid. Parem hea seista, et halbu artikleid oluliselt juurde ei tekiks ning kus vaja ikka ja jälle kustutamisarutelu tõstatada. Jõudu!--Pikne 11. mai 2009, kell 16:47

Jõudu tarvis! --Miacek, Poola kuningas 11. mai 2009, kell 16:07 (UTC)
----
Minu meelest ei ole kohane paigutada kasutajalehele malle, kus teiste arvel nalja tehakse. Andres 10. juuli 2009, kell 06:50 (UTC)
----
Palun mine loe arutelu. --Epp 23. detsember 2013, kell 18:47 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Estlandia~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)