Arutelu:Tartu Noorte Autorite Koondis

{{Hea artikkel mittevalitud}}
Mis puutub siia Tallinna NAK? See peaks olema eraldi artiklis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. juuli 2007, kell 21:56 (UTC)
Puuduvad artiklid [[Noorte Autorite Koondis]] ja [[NAK]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. juuli 2007, kell 22:44 (UTC)
Aktiivi ja teiste eristamine on problemaatiline. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. juuli 2007, kell 07:07 (UTC)

* Priit Liiviste http://rotid.blogspot.com/

See tõsteti millegipärast välja. Andres 28. august 2007, kell 02:48 (UTC)

Millise Väino juures "Lätete pääl" toimus? Andres 18. september 2007, kell 02:53 (UTC)
videodele YouTube's võiks ikka anda konkreetsed aadressid. Kuskilt jäi silma, et Naki minek Tallinnasse omab mingi 30 osa. Hakka nüüd neid sealt otsima.--Hendrix 9. veebruar 2008, kell 13:33 (UTC)

YT osas tegin selgemaks. Jaak 3 11. veebruar 2008, kell 18:58 (UTC)

'''"endiseid liikmeid" / "kaugenenud liikmeid" problemaatikast'''
Osa Tartu NAK-i liikmetest lähtub mängulisest põhimõttest, et liikmelisus on "eluaegne", s.o et sellest ühendusest "ei saa välja astuda" - ainult "kaugeneda". Teine osa (nt Wimberg, Jaan Pehk, Olavi Ruitlane) jälle leiab, et igast ühendusest peab saama ja saab välja astuda. Kuna ühenduse sees selles küsimuses konsensust loota ei ole ja väljaastunud (nt Urmas Vadi, Leo Luks, fs) ennast enam nii või teisiti NAK-iga ei seosta ning samuti ei tee seda seega lõppkokkuvõttes ka kirjanduslik üldsus tervikuna, oleks mõistlik toetada avalikus entsüklopeedias "endiste liikmete" põhimõtet. Jaak 3 1. juuli 2008, kell 00:27 (UTC)

Hasso Krull tõesti võeti sel nädalal NAK-i liikmeks. Raske viidata, ajakirjanduses ega kuskil juttu ei tehtud. Jaak 3 19. november 2009, kell 22:59 (UTC)

Vikipeedia üldiste põhimõtete järgi peab kogu materjal olema avalike allikate põhjal kontrollitav.

Viitamismärkuse lisasin aga lihtsalt sellepärast, et materjali lisas anonüümne kasutaja. Andres 19. november 2009, kell 23:15 (UTC)

Korjasin tekstist välislingid välja, Teoste alajaotusest alates ja allapoole on sees, seal võivad ju olla. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 16. november 2010, kell 10:34 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ester.nlib.ee/search*est/t%5BNoorte+geeniuste+sari%5D/tnoorte+geeniuste+sari/-3%2C-1%2C0%2CB/exact&FF=tnoorte+geeniuste+sari&1%2C10%2C
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:38, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:14:36, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.johnnykniga.fi/kniga/index.jsp?c=/product&isbn=951-0-31765-9
** In Jaak Urmet on 2013-06-24 11:20:45, 404 Not Found
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:39, 404 Not Found
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:14:46, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://personal.inet.fi/yhdistys/peilikuva/rahman.htm
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:39, 404 Not Found
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:14:56, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://personal.inet.fi/yhdistys/peilikuva/serpent.htm
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:39, 404 Not Found
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:15:06, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://personal.inet.fi/yhdistys/peilikuva/vadi.htm
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:39, 404 Not Found
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:15:16, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://jaruik.blogspot.com/
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:39, 404 Not Found
** In Andra Teede on 2013-07-04 18:49:14, 404 Not Found
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:15:26, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://lillepidu.blogspot.com/
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:39, 404 Not Found
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:15:36, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://jol.cma.ee/?action=article&CatID=0&ArtID=30830
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:39, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:15:58, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://rapinalinn.polvamaa.ee/aapo/kaja/m2rka_vkerkaares_99.html
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:41, Socket Error: 'No route to host'
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:16:18, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://rapinalinn.polvamaa.ee/aapo/kaja/ruitlase_arvustus_99.html
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:41, Socket Error: 'No route to host'
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:16:26, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:16 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sirp.ee/index2.php?option=content&task=view&id=6004
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:40, 404 Not Found
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:16:56, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:17 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nlib.ee/82323
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:41, 404 Not found
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:17:06, 404 Not found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:17 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://rapinalinn.polvamaa.ee/aapo/kaja/aapo_l2tete_p22l_99.html
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:41, Socket Error: 'No route to host'
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:17:26, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:17 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://personal.inet.fi/yhdistys/peilikuva/analiza.htm
** In Tallinna Noored Tegijad on 2013-06-24 13:40:44, 404 Not Found
** In Tallinna Noored Tegijad on 2013-07-07 02:50:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://personal.inet.fi/yhdistys/peilikuva/viro.htm
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:41, 404 Not Found
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:18:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vikerraadio.ee/helid.php?main_id=712731&wma=0
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:41, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:18:16, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vikerraadio.ee/helid.php?main_id=853811&wma=0
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:41, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-07-07 03:18:26, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:18 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tartu Noorte Autorite Koondis


Arutelu:Jalgratas

Ka mänguauto võib olla kolmerattaline, samuti sobib rolša või velorikša. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. juuli 2007, kell 23:31 (UTC)
Definitsioon on ikka veel puudulik. Selle alla kuulub ka [[jooksuratas]]. --[[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 28. juuni 2022, kell 18:36 (EEST)

Kas on olemas sellised mõisted nagu:
* võidusõidujalgratas
** maanteele
** trekile
suwa 21. august 2007, kell 05:24 (UTC)

või ehk siis lihtsamalt, "maakeeli", "velosõiduk" ehk:
Jalgratas
Jalgratas (ehk lihtsalt ratas) on ühe-või enamarattaline sõiduvahend, mille liikumapanevaks jõuks on inimese füüsiline energia.  Tänapäeval on kõige levinumad kaherattalised jalgrattad. Sõitjaid võib olla üks kuni mitu. Rattad on konstruktsioonilt erinevad.
...kolmerattaliste jalgrataste paarisrattad asuvad sõitja(te) suhtes ees- või tagapool...
...

Vedrustatud võivad olla ratta sadul, esiots, tagaots, mõlemad otsad, samuti raam.
--Toivo (arutelu) 16. juuni 2012, kell 20:08 (EEST)
==Vaata ka==
• Üherattalised jalgrattad
• Velomobiil
• Tandem ...
--Toivo (arutelu) 16. juuni 2012, kell 18:47 (EEST)
--Toivo (arutelu) 16. juuni 2012, kell 17:35 (EEST)

Pilt:Ausfahrt_im_Sociable_um_1886_-_Verkehrszentrum.JPG|Naisratturid aastal 1886
Pilt:OpelFahrrad.JPG|5-le sõitjale mõeldud jalgratas
Pilt:Rower wieloosobowy by Zureks.jpg|10-le sõitjale mõeldud jalgratas
Pilt:TAYLORTRIKE.jpg|Kolmerattaline jalgratas
Pilt:Tricycle-Philippines-Dumaguete.JPG|Kolmerattaline  mopeed
Pilt:Kettwiesel-rot.jpg|Delta paigutus: Kettwiesel
Pilt:Recumbent Trike.jpg|Kullesekujuline  paigutus
Pilt:Workhorse Trike.jpg|Tööstuslik kolmerattaline jalgratas tagarataste vahele paigaldatud ladustuskastiga
Pilt:Tricycles in Hailar.JPG|Pöördkonstruktsiooniga kolmerattaline suure kandevõimega jalgratas
Pilt:tricycle.yellow.arp.jpg|Motoriseeritud kolmerattaline jalgratas, vt ka Kolmerattaline auto
Pilt:Market porter pedals jugaad goods carrier tricycle in Thoothukudi, Tamil Nadu, India.jpg|Kaubaveo otstarbeline kolmerattaline jalgratas, Thoothukudi, Tamil Nadu, India.
Pilt:Fantom2sits.jpg|Kaheistmeline kolmerattaline Rootsi velomobiil Fantom.
Pilt:frontquarter.jpg|Ratastakso
Pilt:Bew_75km.JPG|Kiirsõiduratas - Kolmerattaline käsiratas
Pilt:Orange DX Limousine.jpg|Rataslimusiin
Pilt:Quadricycle Intl Q-cycle-6 06.JPG|Neljarattaline rendiratas

*5-rattalised jalgrattad
*6-rattalise velobussi (9-le sõitjale) valmistamisõpetus
--Toivo (arutelu) 17. juuni 2012, kell 09:22 (EEST)
--Toivo (arutelu) 16. juuni 2012, kell 23:19 (EEST)
----

: Kusjuures neil "asjadel" võivad paarisrattad asuda nii ees- kui tagapool;

: paljudes teistes keeltes märksa lihtsam, paned eesliite uni-, bi-, tri-, quattro- jne;

: "velor" -> univelor (inglise keeles unicycle; see, mida tsirkuses või trikiratturite poolt kasutatakse, on siis kõige ehedam "jalg+ratas", kusjuures "jalg" all mõeldakse vaikimisi mõlemat jalga), bivelor, trivelor... ;-) --Toivo (arutelu) 16. juuni 2012, kell 15:45 (EEST)
Eestiski on müügil täisvanutele mõeldud kolmerattalised "isendid" (kaks ratast taga ja üks ees); "Mercedes Benz"'i toodetav automaatikat täistopitud jalgratas on tavalisest autost ikka kallim küll, jne --Toivo (arutelu) 13. juuni 2012, kell 19:26 (EEST)
Mõned korrad kohanud ka kuulutusi, milles teismelise-teelt õnnelikult neiu-teele suubunud otsivad abirattaid, et rattasõidu omandamine valutum oleks — kas tegemist on neljarattalistega või ei ole? --Toivo (arutelu) 15. juuni 2012, kell 20:30 (EEST)

põhirattaid on 2, seega kaherattaline, abirattad ei puuduta korraga maad tavaliselt ja ei kasutata juhtimiseks ja ei ole ka vedavad.

abiratase eemaldamisel ei muutu suurt midagi.

suwa 15. juuni 2012, kell 21:03 (EEST)

: mälusopis on ka pilt sellisest asjandusest, mida sai vändata nii jalgade (tagaratas) kui kätega (esiratas); lisaks need madalad, auto-hinnaga, jalgade jõul edenevad j-rattad; nujahh, alustada tuleks vist ikka peamisest – nii tore oleks ju, kui oleksid olemas aukudeta teed, et eemalt siledana paistev teeosa ei osutuks nt poole meetri sügavuseks löökauguks (täitsa võimalik, muuseas, ise oma silmaga telerist näinud, teid, loomulikult; aukudega olen "tutvunud" väliuuringute käigus: "Rattasõidu võimalikkus N³ asukohtade teedel"...)--Toivo (arutelu) 15. juuni 2012, kell 21:47 (EEST)

: korrektne siis öelda, et "vahelduvkolmene" – keskel alati, ja siis hooti vasemal-paremal, või kui eriti hästi läheb, siis hoopis kaheline (kui mõlemad abirattad korraga õhus ja sõiduk liigub)

: Eespool pidasin silmas nt selliseid (vt paremalt), milliseid olen näinud Eesti kaubanduses müügil, tõsi, sõitmas pole kedagi näinud (3-rattalisega ka märksa keerukam asfaldiaukude vahelt läbi kulgeda)... --Toivo (arutelu) 15. juuni 2012, kell 21:47 (EEST)

:: Vt motovõrrid... ja mis asjad need siin veel eesti keeles võiksid olla? --Toivo (arutelu) 15. juuni 2012, kell 22:49 (EEST)

::: Rataste arv ei muuda sõiduvahendi olemust, ikka on jõuallikaks inimjalgade lihasetöö ja liikumisega-veeremisega ratastel.

::: üherattalisi tsirkuse omi on ka olemas jne :) suwa 16. juuni 2012, kell 14:57 (EEST)

Elektrijalgratas, tuntud ka kui elektriratas või e-ratas, on jalgratas, millele on täiendavaks energiallikaks paigaldatud elektrimootor. Mootor saab voolu taaslaetavast akust. Elektrirataste suurim lubatud kiirus on 24-32 km/h, sõltuvalt asukohamaa seadustest. Mõnes riigis on e-rattad kiirelt asendamas  tavapäraseid jalgrattaid ja mootorrataid.
Elektrirataste kasutamine sai maailmas hoo sisse 20. sajandi lõpuaastatel.  Hiinas oli 2010. aasta alguseks hinnanguliselt 120 miljonit e-ratast, elektrirataste müük edeneb Hiinas, Indias, USA-s, Hollandis  ja Šveitsis. Euroopas on elektrirataste müük kasvuteel – 2007. aastal müüdi 200 000 ratast, 2009. aastal 500 000 ja 2010. aastal kokku 700 000 elektriratast.
Mootorit saab juhtida lihtsalt lüliti kaudu. Tavaliselt on need rattad aga siiski elekter-nõudmisel tüüpi, kus mootor aktiveeritakse lenkstangile paigaldatud drosseli abil, ja/või  pedelek (sõnadest pedaal-elekter) ehk elektriabi tüüpi, kus elektrimootorit reguleeritakse pedaalide tallamise kaudu. Sellised rattad on varustatud anduriga pedaalide tallamiskiiruse, tallamisjõu või mõlemi kindlakstegemiseks. Mõned rattad on varustatud ka selliste anduritega, mis lülitavad mootori välja pidurdamisel.
Pilt:A2B_Ultramotor_jeh.jpg|Mopeedi stiilis A2B Ultramotor
Pilt:E-Call a Bike Pedelec.jpg|Telefonitsi laenutatavad pedelektrirattad  Berliinis
Pilt:Electric assisted bicycle in Japan 5358337867 4aa32aa34e z.jpg|Politsei pedelektriratas Tokyos
Pilt:E-bike 34th St jeh.jpg|Numbrimärgiga e-ratas kauba kättetoimetamiseks Manhattannil, New York City's.


See tuleb uuema süstemaatika järgi ümber teha. Andres 24. juuli 2007, kell 07:22 (UTC)
Ma teen ümber, mul on E. Ojaveeri, E. Pihu ja T. Saadi Fishes of Estonia, aastast 2003. --Mkesa 27. juuli 2007, kell 18:55 (UTC)

Vormistada tuleks nii, et ladinakeelsed nimed oleksid sulgudes. Suurte tähtedega kirjutada pole tarvis. Ja sugukondade numeratsioon on minu meelest ka ülearune. Andres 27. juuli 2007, kell 19:29 (UTC)

: Töötasin ise Eesti lindude süstemaatiline nimestik artikliga. See on vormistatud natuke teistmoodi. Kas on võimalik vormistada kõik loendeid ühtlaselt? Geonarva 27. juuli 2007, kell 20:00 (UTC)

:: Ka mina eelistan tärnidega vormistust. Aga lindude nimestikus tuleks ladinakeelsed nimed läbivatest suurtähtedest vabastada ja võiks alustada eestikeelseid liiginimesid väikese tähega. Andres 27. juuli 2007, kell 20:28 (UTC)
Ma ei tea vormistamisest midagi, ma parandasin süstemaatikat. Ainult, et ma ei tea sugukondade Ictaluridae ja Phycidae eesti keelseid nimesid:(--Mkesa 27. juuli 2007, kell 20:35 (UTC)

Pane need ladina keeles ning pane ka link ladinakeelse nime uurde. Andres 27. juuli 2007, kell 20:51 (UTC)
See tärnidega süsteem näeb väga ilus välja.--Mkesa 27. juuli 2007, kell 20:38 (UTC)

Neljapoiseluts on kahes kohas. Andres 28. juuli 2007, kell 07:30 (UTC)

Parandasin ära. --Mkesa 28. juuli 2007, kell 12:16 (UTC)

Arvan, et sisse panna võib ka Eestis hiljuti elanud kalad, näiteks [[abakala]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. juuli 2007, kell 07:30 (UTC)

Siin nimestikus paistab olevat palju vigu. Ei tea, kas säilitada praegune kuju (vastavalt siis sellele teosele), või teha üks seganimestik, mis oleks tänapäevasem --Dj Capricorn 11. veebruar 2008, kell 17:43 (UTC)

asi pole siiski nii hull, lihtsalt typod ja mõne üksiku taksoni muutus --Dj Capricorn 11. veebruar 2008, kell 17:48 (UTC)

: Pole mingit põhjust mingist teosest kinni pidada. Andres 11. veebruar 2008, kell 18:00 (UTC)

Artiklis Makrell on makrell paigutatud sugukonda makrellased (Scombridae). Andres 1. mai 2008, kell 20:56 (UTC)

Lisasin tuulehauglase liigi Belone svetovidovi, kuna raamatu Euroopa kalad (Miller ja Loates, 2006) lk. 142 järgi see "Atlandi ookeanist pärit tuulehaug käib Eestis kudemas peamiselt Väinameres ja Saaremaa lõunarannikul". Kas on seal nüüd mingi aps selles raamatus, või on see tõepoolest ilma eestikeelse teadusliku liiginimeta  Eestis esinev kalaliik. --90.190.45.158 1. aprill 2012, kell 21:18 (EEST)

seda liiki on mingis eestikeelses terminibaasis (vt ) nimetatud ka kui lühikoon-tuulehaug. Fisbase andmebaasis selle kala levila ei hõlma Läänemerdki (vt ).--Estopedist1 (arutelu) 4. juuni 2016, kell 10:51 (EEST)

Belone svetovidovi ehk lühikoon-tuulehaug?

märksõna Eesti kalad (Eesti kalastik) suunab siia ehk Eesti kalade süstemaatilise nimestiku alla. Ilmselt peaks eraldi olema, võrdle Eesti lindude süstemaatiline nimestik ja Eesti linnud (Eesti linnustik)--Estopedist1 (arutelu) 8. mai 2018, kell 19:11 (EEST)

Süstemaatiline nimestik ja koondartikkel Eesti kalad

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti kalade süstemaatiline nimestik


Arutelu:Apoptoos

::[[Pilt:Next.svg|12px]]  ''Vaata ka: [[Arutelu:Programmeeritud rakusurm]]''

See ei ole just selge definitsioon.
Kas ei peaks surma asemel viitama rakusurmale? Andres 24. juuli 2007, kell 08:16 (UTC)

Jah, peaks. Veelgi enam - programmeeritud rakusurmale. Tehtud!--Ken 24. juuli 2007, kell 08:42 (UTC)

Mulle on hakanud tunduma, et artikli sisu varasem koondamine nime all "programmeeritud rakusurm" ei olnud kõige parem idee. Nimetus apoptoos on vast ikka õigem. iffcool 17. november 2008, kell 21:48 (UTC)

Lisasin lingi teisele arutelule, kus seda teemat on vähe põhjalikumalt lahatud. iffcool 17. november 2008, kell 22:08 (UTC)

Millest või kust pärineb see mittepõletikuline ?
Irrelevantne..
Jüri
Teaduse kaudu on ei teki roomajatel mädaga koldeid organismis, küll aga gaasiga täidetud ruumid, keha sees, erinevais paigus--nende lümfisüsteemi eripära nii, et otse neilt vast mitte, kuigi ka neil töötavad apoptoosi seisundid aga lindudel ning imetajatel on juba keha rakkude (elu)töös kirjeldaavad apoptootilised seisundid- jah rakusurm saabub rakku-, geenide, bakterite, viiruste, mükooside, transkriptsioonifaktorite, ensüümide jm kaudu, nemad kõik ja ka keemiline signaliseerimine (hormoonid, fütohormoonid, vitamiinid, bioamiinid jne jne) osalevad ühe imetajaraku APOPTOOSI protsesside MAATRIKSIS.... kuna mina nägin seda artiklik maatriksi kaudu siis lisasin kõik siin kirjeldatu "Mittepõletikulise" kaudu, et igaüks,kes loeb võib midagi lisada ja muuta...
Apoptoos (kreeka apoptosis '(lehtede) äralangemine') ehk programmeeritud rakusurm (ka loomulik rakusurm või ettemääratud rakusurm) on hulkraksete organismide rakkudesse geneetiliselt ettemääratud mehhanism,Meditsiinisõnastik, 1996" mille käivitudes DNA fragmenteerub, väheneb raku maht, kaovad mitokondriaalsed funktsioonid, raku membraani rebimine ning apoptootiliste kehakeste komplekteerimine, mis koheselt fagotsütoosi käigus raku ilma põletikku tekitamiseta ära koristavad, et hävitada organismis aegunud, vigased, muteerunud, liigsed või ebanormaalsed rakud ja hoida organismi elus.
Minu arvates on see oluline, et hiljem kui apoptoosi protsesside kirjeldus täieneb siis võib olla rakuline apoptoos, keemiline apoptoos, geenide kaudu, transkriptsioonifaktorite kaudu näituseks ( Pit-1/POU1f1, PROP1, HEX1, HESX1, TTF1, LHX3, LHX4, SOX2, SOX3, esüümide kaudu apoptoos näituseks: et pahaloomulised neoplasmid (vähk)  vähirakud eritavad ja komplekteerivad ensüüme, mis ei lase rakul surra ning lümfirakkudel neid avastada ja lõhuvad teiste rakkude seinu ning pääsevad vereringesse ja hõivavad uusi alasid ning paljunevad jne jne ..
http://mcb.berkeley.edu/courses/mcb142/lecture%20topics/Dernburg/Lecture9_CelegansII_forprinting.pdf
http://en.wikipedia.org/wiki/The_Hallmarks_of_Cancer
http://www.weizmann.ac.il/home/fedomany/Bioinfo05/lecture6_Hanahan.pdf
01.aprill 2013 , 8:48 Mariina
Teen ettepaneku see eriarvamuste osa artiklist välja tõsta. Ähmane ja hämar..Ühtegi viidet eriarvamuste esitajatest pole ja ma ei leidnud saranast osa ka inglise ja saksa artklist. Jäägem kinnitatud faktipõhiseks, korrastagem eestikeelset teabemaailma. Nimelik (arutelu) 26. september 2020, kell 16:29 (EEST) == Eriarvamused ==

Tõstan selle tekstilõigu siia...Mõned autorid jagavad programmeeritud rakusurma mitmeks alaliigiks, kuid see arvamus ei ole teadusmaailmas üldist poolehoidu pälvinud. Selle seisukoha pooldajad nimetavad apoptoosi ka I tüüpi rakusurmaks ja peavad II tüüpi rakusurmaks autofagotsütoosi teel kulgevat rakusurma ehk tsütoplasmilist rakusurma. Nimelik (arutelu) 30. september 2020, kell 19:53 (EEST)
Artiklile peaks lisama ka selle olulise eelduse, et apoptoosi rajad käivituvad (enamasti), kui rakus on mingi oluline sisemine viga, stress, DNA kahjustus, millega rakk ise toime ei tule jne. Ja minu teada teisel juhul on tegemist embrüonaalse apoptoosiga, kus organism "otsustab" et mingid rakud peavad ennast
nö tühistama. See oli käe arengus näiteks, kus käelaba rakud teevad apoptoosi, et sõrmed eristuksid vms. Nimelik (arutelu) 29. september 2020, kell 20:22 (EEST)
Ja see teema on ka käsitlemata, et igal protsessil rakus on regulatsioon. On molekulid, mis käivitavad, käivituvad, aktiveeruvad ja teised mis blokeerivad, takistavad, inhibiteerivad mingit protsessi. Nii ka apoptoosiga. Terves rakus on ülekaalus apoptoosi inhibiteerivad molekulid. Tasakaal muutub, kui raku sisemine seire ei hinda raku olukorda heaks ja rakk ei suuda end ise parandada...Nimelik (arutelu) 29. september 2020, kell 20:47 (EEST)


Arutelu:Skulptuur

Kas mitte skulptuuride pildistamisel ei tule arvestada skulptori autoriõigusi? Andres 24. juuli 2007, kell 16:35 (UTC)

Ei usu. Skulptuuri pildistades peaks foto olema autori omand ja skulptori õigused ei puutu asjasse. Skulptori autoriõigusi on suhteliselt raske rikkuda. Võimalik on see vist ainult siis kui skulptuuri järgi tehakse. iffcool 24. juuli 2007, kell 16:48 (UTC)

: Igatahes Commonsis ei lähe fotod tänapäeva skulptuuridest läbi. Andres 24. juuli 2007, kell 16:54 (UTC)

::mis põhjusel?--Hendrix 24. juuli 2007, kell 16:56 (UTC)

::ja kui see ongi nii, siis tuleks keelata fotod majadest, sildadest jne.--Hendrix 24. juuli 2007, kell 17:07 (UTC)

::ja ka kirikutest. Restaureerimine ju toimus näiteks 10 aastat tagasi, järelikult laieneb kiriku vaatele autoriõigus kogudusele...--Hendrix 24. juuli 2007, kell 17:13 (UTC)

::: Majade ja sildadega minu teada probleemi pole. Uuri ise Commonsist, mis seal selle kohta öeldud on. Igatahes pilt ühest Helsingi skulptuurist kadus Commonsist ära. Andres 24. juuli 2007, kell 17:15 (UTC)

:::::arvan, et nad on seal oma autoriõiguste defineerimisega veidi liiale läinud. Küll keegi tuleb välja ideega, et linna aerofotot on õigus ainult linnal teha. Vikibürokraatia oleks selle nimi. Ja tähendab see Vikipeedia surma...--~~
Üldiselt ei tohiks linnaruumis olevate skulptuuridega tõesti probleemi olla. Muuseumis asuvatest eksponaatidest võib oma tarbeks teha pilte muuseumi loal (näiteks vastavat pildistamispiletit omades). Wikipedias kasutamine ei ole oma tarbeks kasutamine, mistõttu selleks on vaja eriluba, mida aga liiga kergesti ei anta. Võimalik, et mõnel pool on ka linnaruumis asuvate skulptuuride muuks kui oma tarbeks pildistamiseks vaja eraldi luba.--Ken 24. juuli 2007, kell 17:28 (UTC)

aga Richard Stallmani pisik ei jäta järele. On küllalt palju neid, kes arvavad, et Stalmanni ideoloogia viib inimkonna õitsengule--Hendrix 24. juuli 2007, kell 17:33 (UTC)

ega Stallmani niisama kommunistiks sõimata. Ja mis tähendab kommunism....--Hendrix 24. juuli 2007, kell 17:44 (UTC)
autoriõiguse seadus :
§ 201. Üldsusele külastamiseks avatud kohtades asuvate teoste kujutiste vaba kasutamine
Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta on lubatud üldsusele külastamiseks avatud kohtades alaliselt
asuva arhitektuuriteose, kujutava kunsti teose, tarbekunstiteose ja fotograafiateose reprodutseerimine
ükskõik millisel viisil peale mehaanilise kontaktkopeerimise ja selle teose kujutise üldsusele suunamine,
 välja arvatud juhul, kui selline teos moodustab kujutise põhimotiivi ja seda kavatsetakse kasutada otsesel
ärilisel eesmärgil. Kui käesolevas lõikes sätestatud teosel on nimetatud autori nimi, tuleb see lisada
kujutise üldsusele suunamisel.

Vikipeedia litsents lubab kasutamist ärilisel eesmärgil. Andres 24. juuli 2007, kell 18:46 (UTC)
Ses osas on üldisem valik tegemata, nimelt kas et.viki peaks lähtuma üksnes commonsi vabaduse definitsioonist (lubama üksnes commonsi pilte) või lubama ka lisaks täiendavaid erandeid (näit. skulptuuri fotosid artiklis). --WikedKentaur 25. august 2007, kell 10:24 (UTC)

:kogu selle eelneva teksti tuleks viia kuhugi mujale, sest see pole siinse teema kohan--Bioneer1 (arutelu) 24. oktoober 2014, kell 17:30 (EEST)

"Materjali ja töötlemisviisi alusel jaotatakse skulptuur raidkunstiks ja plastikaks." Kas valu käib ka plastika alla või on eraldi?--Ken 1. august 2007, kell 19:41 (UTC)

kas sellega on seotud termin raidskulptuur, mida googeldades peaaegu ei kasutata, ent meil tuleb 1 link?--Bioneer1 (arutelu) 24. oktoober 2014, kell 17:30 (EEST)

seotud ka termin raidkuju, mis suunab siia, ent v-o peaks olema eraldi artikkel. Nt enwikis :en:statue--Estopedist1 (arutelu) 29. oktoober 2016, kell 14:47 (EEST)

:v-o on vaste staatua--Estopedist1 (arutelu) 23. juuni 2019, kell 18:17 (EEST)