Arutelu:Eesti valitsejad

Valitseja mõistet tuleks täpsustada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:55, 15 Jun 2005 (UTC)

Siia ei viita ükski lehekülg. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:56, 15 Jun 2005 (UTC)

Vikidevahelised lingid ei ole minu meelest adekvaatsed. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:58, 15 Jun 2005 (UTC)

On ka artikkel [[Eesti riigipeade loend]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:03, 15 Jun 2005 (UTC)

Eesti keeles öeldakse "[[Jagelloonid]]". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:10, 15 Jun 2005 (UTC)

See ''Rzeczpospolita'' on nüid küll eksitav - vähemalt peaks sõna Esimene seal ees olema (või siis Rzeczpospolita Obojga Narodów), kui seda põhjusmõtteliselt Vabariiki tähistavat poolakeelset sõna Poola-Leedu riigi tähistamiseks üldse siin kasutada - äkki veel leiab keegi, et õigem oleks kirjutada Žečpospolita või Abiejų tautų respublika või Рэч Паспалі́тая või Regnum Serenissima Poloniae - [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 21:32, 15 Jun 2005 (UTC)

Ehk peaks pealkiri olema "Eesti valitsejate loend"? Igatahes tuleks alguses täpselt kirjutada, millise kriteeriumi alusel see loend on koostatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:24, 16 Jun 2005 (UTC)

Siin ei ole praegu mingit kriteeriumit. Segamini on faktilised valitsejad, nominaalsed valitsejad ning asevalitsejad. Lisaks veel pagulusvalitsused, kes hoidsid juriidilist järjepidevust, aga ei valitsenud üldse. Algul on loetletud tõepoolest valitsejaid (kuningaid, keisreid jne), aga ENSV puhul hakatakse loendama nominaalseid valitsejaid ja asevalitsejaid. Vaidlustaksin selle artikli tervikuna. Vajab süsteemset ümbertegemist. --Lulu 15:01, 18 Jun 2005 (UTC)
Kriteerium võiks olla: kõik valitsejad (kes on ka peaaegu kõik kirjas); mõnda alapealkirja võiks täpsustada.

Aga mida üldse tähendab sõna "valitseja"? Andres 04:41, 20 Jun 2005 (UTC)

Siit on puudu Torgu kuningas Kirill, kes selle kriteeriumi järgi peaks siin loends olema. Priitp 07:07, 20 Jun 2005 (UTC)

: ... ja Poola kuningas (Juhan Liiv)... ja veel hullumeelseid... hm... kui ma hästi järele mõtlen, siis peaks enda nime ka sinna lisama... igayks võib ju ennast Eestimaa kuningaks kuulutada... ja ongi valitseja... heh ... --Lulu 11:46, 20 Jun 2005 (UTC)

:: Sõna "valitseja" on nähtamasti mõeldud inglise sõna ruler vastena, kuid ta ei sobi selleks. 193.40.239.25 11:55, 20 Jun 2005 (UTC)

Kuskil võiks muidugi olla artikkel Eesti pagulasvalitsused, aga praegune loetelu:

:Eesti Vabariigi peaminister presidendi ülesannetes (1940 - 1992)
    * Jüri Uluots (17. juuni 1940–9. jaanuar 1945)
    * August Rei (9. jaanuar 1945–29. märts 1963)
    * Aleksander Varma (Warma) (30. märts 1963–23. detsember 1970)
    * Tõnis Kint (23. detsember 1970–1. märts 1990)
    * Heinrich Mark (1. märts 1990–6. oktoober 1992)
ei sobi siia artiklisse kohe tõesti mitte, kuna tegemist ei ole Eesti valitsejatega... ning, teiseks, lisaks sellele loetelule eksisteeris paguluses ka veel teisi organisatsioone, mis pretendeerisid samuti õigusliku järjepidevuse kandmisele.
Mis puutub loetelusse: Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees (1940 - 1988), siis see tuleks siit lihtsalt kõrvaldada. Selle õige koht on artiklis Eesti NSV. Need nimed esindavad asevalitsejaid, mitte tegelikke valitsejaid. Kui juba on siin vürstid, kuningad, tsaarid ja keisrid (ning mitte kohalikud kindralkubernerid) ning Saksa Riigi Juht (ning mitte Hjalmar Mäe), siis peaks 1940-1941 ning 1944 ja edasi olema Jossif Stalin, Georgi Malenkov, Nikita Hruštšov, Leonid Brežnev, Juri Andropov, Konstantin Tšernenko ja Mihhail Gorbatšov.  --Lulu 12:47, 20 Jun 2005 (UTC)

Lulu, mis tähendab "Eesti valitseja"? Kui pole drefinitsiooni, pole ka kriteeriumi. Arvan, et sellise definitsiooni võib küll anda, kuid igal juhul oleks see suvaline. Seetõttu ei kõlba juba pealkiri kuskile. Andres 14:13, 20 Jun 2005 (UTC)
Mina ei tea, mida artikli kirjutaja sellega mõtles, kuid minu arvates tähendab see suveräänse riigi riigipead, kui selle riigi jurisdiktsioon hõlmab ka Eesti alasid. --Lulu 12:33, 21 Jun 2005 (UTC)

Võib-olla tõesti võiks niimoodi defineerida. Siis tuleks välja jätta eestlaste vanemad, sest nendel riiki ei olnud. Samuti ei saa sisse panna selliseid tegelasi nagu Stalin ja Hruštšov, kes pole kunagi riigipead olnud. Nõukogude Liidu riigipea oli minu teada pealegi õieti Ülemnõukogu Presiidium. Sa pead lisama, et sel isikul pidi võim olema, aga riigipeal ei pruugi teatavasti olla muud peale nominaalse võimu. Kuidagi tuleb see artikkel suhestada ka leheküljega Eesti riigipeade loend, kus tegelikult loetletakse Eesti Vabariigi riigipäid, ka neid, kes olid seda ainult de jure. Peale selle tuleb mingid kohad leida ka nendele tegelastele, kes sellele leheküljele ei mahu. Andres 12:45, 21 Jun 2005 (UTC)
Eh, me räägime siin tegelikest valitsejatest siiski, st. de facto. Muidugi võib olla de jure kuskil ka, aga mitte selles artiklis.  Mis tähendab, et kõikvõimalikud pagulasvalitsused ja õigusliku järjepidevuse kandjad tuleb siit välja tõsta. Ning NSVL tegelikud valitsejad sisse panna. See jutt, et Ülemnõukogu vms ei kannata kriitikat, sest de facto oli riigipea siiski KK peasekretär. --Lulu 13:17, 21 Jun 2005 (UTC)

Riigipea ei ole sama mis valitseja. Näiteks Eesti presidendil ja Rootsi kuningal ju mingit erilist võimu ei ole. Valitsevad ju ikkagi valitsused eesotsas peaministritega. Kas faktilisteks riigipeadeks tuleb arvata ka regendid? Kes oli Eesti faktiline riigipea Saksa olupatsiooni ajal? Niisugust asja nagu "riigipea de facto" ei ole minu arvates üldse olemas. See arusaamatus kinnitab mu esialgset arvamust, et sõna "valitsejad" ei sobi üldse artikli pealkirja, sest sellel puudub vähegi ühemõtteline tähendus. Teised (näiteks ei artikli autor ega mina) ei pruugi mõista seda pealkirja nii, nagu Sina seda mõistad. Seetõttu ei ole minu meelest alust öelda, et praegu on artiklisse valed asjad pandud. Probleemiks on aga see, et ikkagi puudub kriteerium, sest "faktiline riigipea" on liiga problemaatiline mõiste. Andres 17:29, 21 Jun 2005 (UTC)
Nunuh... tegelt me peaksime siin tõesti rohkem arutama selle artikli pealkirja ymbermuutmist. Aga kui kõrvalkysimuseks on kujunenud faktilise riigipea mõiste, siis minu meelest on see päris yheselt mõistetav. Rootsi faktiline riigipea on Rootsi peaminister (mitte kuningas). Presidentaalse võimuga riikides on faktiline riigipea president. Diktatuuririikides on faktiline riigipea diktaator, sõltumata sellest, mis nimetust ta kannab või on endale võtnud. Hitleri võimu ajal oli Saksamaal muide mingil perioodil ka vist president olemas, kui ma ei eksi.  Konstitutsioonilise monarhia puhul on faktiline riigipea (enamasti) peaminister. Mõlemad mõisted, faktiline riigipea ja nominaalne riigipea, on päris selged kyll. Eestis on jah teatud mõttes väike segadus: segu presidentaalsest võimust ja valitsusvõimust, tõsi küll, selge kaldega valitsusvõimu kasuks. Eesti puhul võib ju vaielda küll, kas riigipea on president või peaminister. (Ja eks nad on selle yle vaielnud ka omajagu omavahel...) Aga yldiselt on maailmas asjad siiski ysna selged. --Lulu 18:20, 21 Jun 2005 (UTC)

Uurisin vahepeal ka seda asja ning pean tunnistama, et faktilisest riigipeast on siiski võimalik rääkida, näiteks Kanada ja Austraalia kindralkuberneri puhul. Peale selle võib faktiliseks riigipeaks ehk nimetada ka Kim Jong Ili, kelle positsioon on ebamäärane. Ajatolla Ali Khameneid nimetatakse Iraanis Ülemjuhiks, kuid traditsioonilisi riigipea funktsioone täidab president.

Riigipeal on mitmeid iseloomulikke funktsioone, kuid arvan, et riigipeaks või kollektiivse riigipea eesistujaks (siis tinglikult riigipeaks) tuleks nimetada ikkagi seda, kes välissaadikute volikirju vastu võtab. See teebki ta minu meelest faktiliseks riigipeaks. Muus osas võivad riigipeade funktsioonid olla üsnagi erinevad ja kindlasti ei pruugi riigipeal olla suurim võim. Riigipea on ikkagi oma riigi sümboolne esindaja.

Presidendi või monarhi võimu ulatus võib olla väga erinev, seetõttu pole ma üldsegi nõus sellega, et faktilise ja nominaalse riigipea mõiste on selged. Riigipea mõiste ei sisalda suurima faktilise võimu omamist.

Olen kategooriliselt selle vastu, et nimetada peaministrit faktiliseks riigipeaks puhtalt sellepärast, et tal on faktiliselt suurem võim kui riigipeal.

Jah, Hitleri võimu algperioodil oli presidendiks Hindenburg. Hiljem presidendi ja riigikantsleri ametikoht ühendati.

Maailmas on asjad nii selged, nagu võib lugeda inglise viki artiklist :en:Head of state.
Andres 19:27, 21 Jun 2005 (UTC)
Nunuh... Õnneks "Eesti valitsejate" hulgas sellist segadust ei ole. Kas kuningas, suurvürst või keiser. Vaidlus käib vaid selle yle, kas Eestit valitsesid Stalin ja Brežnev või miski ebamäärane Ülemnõukogu presiidium, mille esimehe kohta nad oma suva järgi jagasid ja vahetevahel ka endale võtsid... Tahan veel kord ytelda, et minu meelest pole NSVL taolise diktatuuririigi puhul riigipea kysimuses mingit kahtlust. --Lulu 19:44, 21 Jun 2005 (UTC)

Küsimus pole mitte selles, kes Eestit valitses, vaid selles, et partei- ja valitsusjuhi ametikoht ei ole riigipea ametikoht. Kõigepealt aga tuleb kokku leppida artikli pealkirjas. Leian, et "Eesti valitsejad" on liiga ähmane. Andres 20:53, 21 Jun 2005 (UTC)
* ENSV oli fiktiivselt iseseisev riik - see oli kirjas tema põhiseaduses - järelikult olid selle fiktiivsed valitsejad Eesti (fiktiivsed) valitsejad.

Küsimuseks jääb ikkagi, mis tähendab "valitseja". Andres 13:16, 26 juuni 2005 (UTC)

Vaidlustan selle, et suveräänsusdeklaratsiooniga kuulutati Eesti NSV iseseisvaks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13:13, 30 juuni 2005 (UTC)

Artikkel vajab kõvasti toimetamist kas või selle pärast, et mõttekriipsu ajavahemike märkimisel ei kasutata üldse või kasutatakse valesti. Samuti on ülesehitus ja kontseptsioon segane. Andres 22:13, 12 juuli 2005 (UTC)
*Hitleri-aegse Saksamaa ametlik riigi nimetus oli alates 1938. aastast Großdeutsches Reich.--Fridolins 08:50, 6 august 2005 (UTC)

:Kas mitte Groß-Deutschland? Ehk oskad allikat viidata. --Lulu 08:58, 6 august 2005 (UTC)
Saksa 1940. aastate müntidel: Deutsches Reich

Mida teeb siin alajaotus "Hiiumaa"? Mida märgistab aastaarv 1254? Andres 12. september 2005, kell 15.23 (UTC)

Ega see vist muud ei tähenda, et sel aastal kirjutas keegi Hiiuma kohta: "Tyhi saar". Ise kysimus on see, et kas Hiiumaa kunagi oli mõne teise valitseja all kui näiteks Saaremaa või Lääne-Eesti? Kui oli, siis peaks see alajaotus muidugi olema. --- Aga artikkel on ikka, leebelt öeldes, kummaline. --Lulu 12. september 2005, kell 16.39 (UTC)

: Teen ettepaneku see alajaotus kustutada, sest mingist valitsejast seal juttu ei ole. Vajaduse korral saab selle taastada.

: Artikkel on kummaline jah, aga vähemalt võiks püüda selle nii korda teha kui võimalik. Andres 12. september 2005, kell 16.48 (UTC)
Siit nimekirjast puuduvad Kuramaa piiskopid, kes valitsesid keskajal muuhulgas ka Ruhnu saart!
Isegi kui Konstantin Päts lugeda ametist kadunuks 17. VI 1940, sai Varese Juku Pm-ks alles 21. VI ja V. P. ülesandeisse pandi 23. VII!
"Varese Juku". Kas ta oli teie lapsepõlvesõber?--62.65.226.171 17. märts 2007, kell 08:14 (UTC)

Kas Eesti Vabariik eksiilis ei tunnusta praegust Eesti Vabariiki, et nad panevad eksiilpeaministreid ametisse? Kas keegi on kursis? Lihtsalt oleks huvitav teada.--62.65.226.171 17. märts 2007, kell 08:14 (UTC)

Jutt on Nõmme valitsusest. Andres 17. märts 2007, kell 09:39 (UTC)
Ma arvan, et vanemate institutsioon ei kadunud 1224. aastal.
Revala "kuningas" on tagasi... Ja veel, kas Vesse ametiaeg on päeva täpsusega teada?

Mul on põhimõtteline küsimus: kas on vajadust panna siia muinasmaakondi, mille valitsejatest pole ühtegi nimepidi teada? Ma kustutaks need tühjad pealkirjad suurima mõnuga ära.

Kas saab lugeda eestimaa valitsemiseks vene leedu poola jt valitsejate röövkäike eestisse mõtlen vanemat aegaenne Põhjasõda. Kunagi ei olnud ju nende käes tervet eestit. Kui mõni osa ka oli mingi perioodi nende alluvuses, maksis andamit ja muu sarnane, siis tuleks see ka täpselt ära näidata milline osa ja millise valitseja ajal ja kui kaua. Akra 23. märts 2008, kell 08:52 (UTC)

Kui lähtume samast põhimõttest, siis olid eesti vanemad suure osa venemaa ja skandinaavia (saarlaste röövkäigud) valitsejad.Akra 23. märts 2008, kell 08:52 (UTC)

Kindlasti tuleb lisada selgitavad märkused. Andres 24. märts 2008, kell 08:09 (UTC)
----

:Tõstsin välja kuna sellisel kujul artiklisse ei sobi. Vaata eelnevat arutelu.Akra 24. märts 2008, kell 16:53 (UTC)

RURIKU DÜNASTIA
* Truvor (Ruriku vend, Irboskast)...862-864
* Sudislav..................................1010-1036 s. 1063
Rurik-Perejasławski
* Svjatopolk I (Novgorodis 1142-48)........................................1132-1136 s.1154
* Vsevolod I Pagulane (Novgorodis 1117-36)..1137-1138
* Svjatopolk I (Novgorodis 1142-48; uuesti).....1138 s. 1148
Rurik-Smolenski
* Boris I...................................1177-1180 s. hiljem
* Vladimir I................................1209-1211 s.1227
* Vladimir I (uuesti)...........................1212-1213 s. 1227
* Vsevolod II (Smolenskis alates 1239)......1213-1214 s. c. 1245
* Jaroslav I................................1214 s. hiljem
* Vladimir I (uuesti)...........................1215-1227
* Juri......................................1232-123? s. pärast 1235
GIEDYMINI DÜNASTIA
* Wigund (Andrzej I; Olgierdi poeg).....1341-1343 s. 1399
4. Litviini dünastia
* Iwan I....................................1343-134?
GIEDYMINI DÜNASTIA
* Wigund (uuesti)...............................1340s-1348 s. 1399
4. Litviini dünastia
* Eustatius Irboskast.......................1348-1356 d.1360
tundmatu dünastia
* Vassili II................................1356-1358
4. Litviini dünastia
* Eustatius Irboskast (uuesti)..................1358-1360
tundmatu dünastia
* Aleksander III....1360-137?
tundmatu dünastia
* Matvei....................................1370s-1377
GIEDYMINI DÜNASTIA
* Wigund (uuesti)...............................1377-1379/1386
* anarhia...................................1386-1394
* Wigund (uuesti)...............................1394-1396
* Iwan I (Wigundi poeg, Olgierdi pojapoeg).......................................1396-1399 s. pärast 1437
4. Litviini dünastia
* Grzegorz....................................1396-1404 s. 1417
Rurik-Holmski
* Ivan I Holmski............................1399 s. 1402
R.-Rostovski
* Daniel I..................................1401-1407 s.1409
R.-Moskovski
* Konstantin I Uglitški.....................1407-1408 s. 1433
R.-Beloozerski
* Konstantin II...............................1407-1408
R.-Rostovski
* Daniel I (uuesti).............................1408-1409
* Aleksander IV Laast.......................1410-1412 s. pärast 1434
R.-Moskovski
* Konstantin I Uglitški (uuesti)...............1412-1413
* Konstantin I Uglitški (uuesti)...............1414
R.-Rostovski
* Andrei II.................................1415-1417
* Teodor I..................................1417-1420
* Aleksander IV Laast (uuesti)..................1421-1423
Giedymin-Zwenihorodski
* Teodor II (Patrycy poeg)...........................................1424-1425 s. 1426
* anarhia 1425-1428
Rurik-Rostovski
* Demetrius I..........1428 s. pärast 1434
* Aleksander IV Laast (uuesti)..................1429-1434
* Vladimir II...............................1434-1436
R.-Babitšev
* Ivan II Memmepoeg.........................1436
R.-Šuiski
* Boris.......................................1436
R.-Rostovski
* Vladimir II (uuesti)............................1436-1439
GIEDYMINI DÜNASTIA
* Iwan I (uuesti)...............................1437
* Aleksander V (Iwan I poeg, Wigundi pojapoeg, Olgierdi pojapojapoeg)....................................1439-1442
G.-Czartoryski
* Aleksander VI......1443-1447
Rurik-Šuiski
* Vassili III Kamm..........................1448-1455
R.-Moskovski
* Ivan III Šemjakin.........................1454 d. aft. 1454
Giedymin-Czartoryski
* Aleksander VI (uuesti)........................1455-1460
Rurik-Obolenski
* Ivan IV Hellitatud........................1460-1461
R.-Rostovski
* Vladimir III..............................1461-1462
Giedymin-Zwenihorodski
* Iwan V (Patrycy poeg)...........................................1463-1466
R.-Šuiski
* Teodor III..................................1463 s. 1472
* anarhia.......................................1466-1467
* Teodor III (uuesti)...........................1467-1472
R.-Obolenski
* Jaroslav II...............................1472-1474 s. 1488
R.-Holmski
* Daniel II.................................1474-1475 s. pärast 1485
* Jaroslav II (uuesti)..........................1475-1477
R.-Šuiski
* Vassili IV................................1478-1480 s. 1496
R.-Obolenski
* Andrei III Nael...........................1480
* Jaroslav II (uuesti)............................1480-1488
R.-Starodubski
* Simeon....................................1489-1491
R.-Šuiski
* Vassili IV (uuesti)...........................1491-1496
R.-Rostovski
* Aleksander VII....1496-1499
R.-Moskovski
* Vassili V (Moskva Suurvürstiriigis 1502-1533 kui Vassili III)............................................1499-1502 s. 1533
R.-Obolenski
* Aleksander VIII..1502
R.-Šuiski
* Ivan VI Küürakas............................1502-1503
R.-Rostovski
* Demetrius II..............................1503-1507
R.-Jaroslavski
* Peeter I Suur (MITTE Venemaa Peeter I!)...........................................1507-1509
R.-?
* Peeter II Alusmüür........................1509-1510 s. pärast 1510
* Vale Dmitri II............................1608-1611
* Vale Dmitri III...........................1611-18. mai, 1612
-------
Kõigi probleemide lahendamintoimub läbirääkimiste kaudu, ja kui keegi midagi muudab siis võiks ka siit lugeda miks seda tehti. Kui oled selle materjali autor siis palun tee see materjal vastavalt eelpoolöeldule korda ja paneme tagasi.Akra 27. märts 2008, kell 18:46 (UTC)
----
Selle artikli teema ei ole selge. Andres 17. jaanuar 2010, kell 11:04 (UTC)
Minu arust võiks esimesed pealkirjad (kuni Revalani) ära kustutada, kuna sinna ei hakka kunagi sisu tulema. Isegi see pole kindel, kas seal olid ikka vanemad. äkki olid näiteks pealikud või kuningad? --Numbriga kärumees 2. september 2011, kell 13:17 (EEST)
Kas siia artiklisse peaks kuuluma ka Irboska vürst? --Numbriga kärumees 30. november 2011, kell 17:05 (EET)

Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liit okupeeris 17. juunil 1940 sõjaliste vahenditega Eesti Vabariigi maa-ala ning tema esindaja survel ja otsesel ettekirjutusel nimetati 21. juunil 1940 ametisse uus "valitsus", mis alustas kohe Eesti Vabariigi likvideerimist. Johannes Varese "valitsuse" ametisseimetamine ja hilisem Varese presidendiks tegemine kui okupatsioonivõimu survel antud akt on tühine algusest peale.
Mille alusel nimetatakse Vares-Barbarust Eesti Vabariigi presidendiks?

Kui see on tühine, siis on järgmised ka tühised. Andres (arutelu) 2. aprill 2014, kell 16:32 (EEST)
----
Mis siin on tehtud? Andres (arutelu) 2. aprill 2014, kell 16:30 (EEST)

mõned nimed on anonüümse (ilmselt pädeva) kasutaja poolt 31.03.2014 välja võetud, vt Eri:Diff/3881107--Bioneer1 (arutelu) 21. august 2014, kell 09:03 (EEST)

Ühtluse mõttes peaks pealkiri olema Eesti valitsejate loend. Endiselt jääb arusaamatuks, kes siia lähevad (mis on valitseja)--Bioneer1 (arutelu) 21. august 2014, kell 09:03 (EEST)
----
Pihkva-Novgorodi-Moskva vürstid on puudu, nad valitsesid hiljemalt alates 13. sajandist Setumaad. Kui arvestada ka sõdadevahelise EW territooriumi, siis hiljemalt alates Truvorist. --Minnekon (arutelu) 30. juuli 2016, kell 01:31 (EEST)

Võid need juurde panna. Aga pealkiri on endiselt ebamäärase tähendusega. Andres (arutelu) 30. juuli 2016, kell 09:55 (EEST)

:Ma ei tea täpselt, milliseid neist vürstidest saab Setumaa valitsejateks lugeda - Pihkva ja Novgorodi vürstid polnud alati iseseisvad valitsejad, võimupiirkonnad muutusid jne. Jätan nende lisamise kellegile, kes rohkem teemat valdab. --Minnekon (arutelu) 30. juuli 2016, kell 12:38 (EEST)


Kasutaja arutelu:LauriO

Tere tulemast Vikipeediasse, Laurio! Andres 19:07, 16 Jun 2005 (UTC)

Kui artikli "objektil" on kaks (või rohkem nime) siis on siin tavaks teha vaid üks artikkel ja teiselt ümbersuunamine esimesele. Paistab et need artiklid on samast "asjast":Kiipsaare tuletorn, Harilaiu ülemine tuletorn
Ümbersuunamise kood on:
 #REDIRECT [[Eesti]]
(lähemalt juhendis) --TarmoK 09:11, 23 Jun 2005 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Kiipsaare tuletorn.png juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 19. mai 2010, kell 19:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Sell~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Sell!
Kas Sulle ütlevad midagi nimed Leon ja Ats? Taivo 18:38, 20 Jun 2005 (UTC)
Tere tulemast Vikipeediasse! Ära lase end heidutada. Andres 18:58, 20 Jun 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Sell~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:William, Walesi prints

jätsin kategooriad lisamata, kuna jäin mõttesse, kas neid isikuid ei peaks mitte eesnime järgi järjestama? - Ahsoous 10:15, 21 Jun 2005 (UTC)

Kui pealkirjas on perekonnanimi, siis tuleb järjestada perekonnanime järgi. Andres 10:20, 21 Jun 2005 (UTC)

: siin ongi nüansid - ok nende ametlik perekonnanimi on selline - kuninganna ametlik perekonnanimi on Windsor ja printsid kasutavad vähemalt koolis perekonnanimena Wales... - Ahsoous 10:38, 21 Jun 2005 (UTC)

: Lähtuda tuleb artikli pealkirjast (see võiks olla ka teistsugune). Nende perekonnanimi erineb kuninganna omast. Neil on nii-öelda kahekordne perekonnanimi nagu lordidelgi (teine on tiitli järgi ja võib muutuda). Andres 10:41, 21 Jun 2005 (UTC)

demonstreerides, et on vasakukäeline

Kas on mõeldud seda, et avalikkusele ilmnes, et ta on vasakukäeline? Või tahtis ta tõesti seda demonstreerida? Andres 31. mai 2006, kell 19.03 (UTC)

en:Prince_of_Wales toodud Walesi printside nimekirjas teda küll ei ole.—Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas 193.40.110.66 (arutelu • kaastöö) .

Sellest on juba juttu olnud kuskil arutelus, et eesti keeles pole võimalik vahet teha. Walesi printside nimekirjas on näit. "The Prince Charles, Prince of Wales", William on  "Prince William of Wales". Eesti keeles on mõlemad Walesi printsid kuigi inglise keelne konstruktsioon on erinev. --Ken 3. november 2007, kell 13:45 (UTC)

:Miks ei ole? Hea tahtmise juures saaks ju nimetada teda näiteks prints William Walesist. William Arthur Philip Louis Mountbatten-Windsor (* 21. Juni 1982 in London) ist Prinz von Großbritannien und Nordirland. Nach britischer Nomenklatur trägt er den Höflichkeitstitel „Prince William of Wales“ (wobei sich „Prince“ auf Großbritannien und nicht auf Wales bezieht). de:William Mountbatten-Windsor —Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas 193.40.110.66 (arutelu • kaastöö) .

::No hea tahtmise juures peaks üldse vahet tegema vürstil ja printsil. Aga seestütleva käände kasutamine viitaks päritolule, mida eessõna "of" minuarust ei kanna. Sakslased on toodud tsitaadis täielikult loobunud tiitli tõlkimisest, nii et sest abi pole. -  Mina olen pakkunud välja eristuse "Prints Charles, Walesi prints" ja "Walesi prints William". Arvan, et kui artiklis lihtsalt ära seletada see aadli- ja kuningliku päritolu tiitli probleem, pole probleemi. --Ken 3. november 2007, kell 14:46 (UTC)

::: Sakslased on toodud tsitaadis just rõhutanud, et tegemist on Höflichkeitstitel'iga (en:Courtesy title). Primaarne on isa, mitte poeg (keda saab Walesiga seostada ainult isa kaudu). Kendall'i toodud variandid minu äratundmise järgi ei sobi. Kui Williamit Walesiga seoses üldse mainida, siis ainult möödaminnes. Kui inglisekeelset pruuki sõnasõnalt järgida, peaks Charles olema see prints Charles, Walesi prints (The Prince Charles, Prince of Wales). The present members of this family bear the title Prince[ss] of Great Britain and Northern Ireland, Royal Highness, so long as they are children or grandchildren of a sovereign. Untitled members bear the surname Windsor, or Mountbatten-Windsor in the case of the descendants of Queen Elizabeth II. (. Briti kuningliku perekonna praegused liikmed saavad olla ainult Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa printsid/printsessid (mitte hakata neile vanemate hertsogitiitli järgi olematute "kuningriikide" printsitiitlit külge pookima). Mutatis mutandis käib sama ka varasemate printside/printsesside kohta. Charles ei ole vürst (siis oleks ta iseseisva vürstliku perekonna pea, milline koht oleks pidevalt täidetud; praegu annetab seda UK valitseja oma vanimale pojale, vahel aastakümnete pikkuste pauside järel). Võrdluseks: kas näiteks Principe de Asturias on vürst või prints?

::: Jah, need asjad tuleks tekstis kohe alguses lahti seletada. "Walesist" ei sobi ülalmainitud põhjustel. Ja "Walesi prints Charlesi" asemel peaks ütlema kas või "Walesi printsi Charlesi". Andres 5. november 2007, kell 12:27 (UTC)

::: See on ka tõsi, et vürsti ja printsi eristamine aitaks, aga sellist traditsiooni eesti keeles pole. Andres 5. november 2007, kell 12:34 (UTC)

::::"Kui inglisekeelset pruuki sõnasõnalt järgida, peaks Charles olema see prints Charles, Walesi prints". Kui teha toortõlget, peaks küll, kuigi eesti keeles ei ole kombeks määravat artiklit tõlkida (inglise keeles on võimuloleva paavsti ja presidendi jaoks samuti kasutusel artikkel "the". Parima tahtmise juures seda tähendust edasi anda võiks kasutada eessõna "praegune", "valitsev" või "ametisolev". Vürsti-printsi põhjenduse kohta võib lugeda näiteks saksa keelsest artiklist de:Prince of Wales. (juhin tähelepanu, et saksa wiki ei tõlgi ka siinkohal tiitlit). --Ken 5. november 2007, kell 17:36 (UTC)

[[Krahv Spencer]] on halb link. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. mai 2008, kell 15:46 (UTC)

Puudub lehekülg [[William]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. aprill 2011, kell 23:24 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.princeofwales.gov.uk/personalprofiles/princewilliamprinceharry/princewilliam/
** In William, Cambridge'i hertsog on 2013-06-24 14:26:27, 404 Not Found
** In William, Cambridge'i hertsog on 2013-07-07 23:21:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:21 (EEST)


Arutelu:Maarahvas

Kohe alguses peaks olema mingi täpsustus, mis viitaks artiklile maainimeste kohta, ainult et ma ei tea, mis selle nimi peaks olema. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:17, 23 Jun 2005 (UTC)

Sõnastasin mitmed laused paremini lahti (st kirjutasin uued) -- Valdopraust 17.8.2006 11.13 UTC
Sõna "maa" võib tähendada nii maapinda, millel maarahvas elab, kui ka "maapealset" rahvast. Võimalik on ka tähendus 'maal, st mitte linnades elav rahvas', sest linnu hakati rajama ja ehitama alles sakslaste ning hiljem ka venelaste poolt ning pikka aega koosnes linnade elanikkond valdavalt sakslastest ning vähestest maalt linna asunud käsitöölistest ja teenijatest. Tõenäoliselt tähendas nimes "maarahvas" "maa" siiski seda maad kus ise elati ning maarahva all mõeldi oma hõimu inimesi (rahvusi tollal praeguses mõttes ei tuntud). Hiljem - peale siiamaile jõudnud Põhjala ristisõdu, maa ristimisi ning uusi pms saksakeelseid võimukandjaid) hakati maarahvaks arvatavasti kutsuma mitte-saksakeelseid, vastandades sellega end teist kultuuri kandvatele ülemkihtidele.
Nimetused Eesti, eestlane ja eesti keel on pärit saksa keelest (tõenäoliselt germaani tüvest, mis tähendas 'ida') ning muutusid eesti keeles üldkasutatavaks alles rahvusliku ärkamise käigus 19. sajandi keskpaiku.
Kaasajal kasutavad nimesid "maarahvas" ja "Maavald" peamiselt maausulised ja taarausulised, muudest eluvaldkondadest on nad käibelt kadunud.
___________
Juhin tähelepanu, et on kaks erinevat mõistet: rahvas ja rahvus. Ristisõdijate tuleku ajaks
erinevate maakondade inimesed teadvustasid end ühtse rahvana. Hõim kui mõiste ei sobi isegi suuremate muinasmaakonna elanikele. Äärmisel juhul võiks rääkida hõimuliidust - ühe maakonna piirides elavatest hõimudest. Läti Hendriku kroonika, vene letopissid, skandinaavia saagad annavad mõista, et tegemist oli ühe rahvaga.
Mõistet "maarahvas" ei kasuta mitte ainult maausulised eesti rahva sünonüümina. Mõistet "maarahvas" kasutatakse tänapäeval üsna tihti ajaleheartiklites, mis ei räägi maausust, maausulistest. Mõistet "maarahvas" on kasutanud ka sellised kirjanikud oma kaasaegse rahva nimetamiseks, keda küll maausu järgimises kahtlustada ei saa. Tammsaare ja E. Vilde näiteks.
Nimetused Eesti, eestlane ja eesti keel, kas on ikka pärit saksa keelest? Põhiline mass ristisõdijaid ja siia kunagi ümberasujaid olid saksilased, mitte sakslased. Saksilased olid eraldiseisev rahvas, mitte hõim. Saksa rahvas ja rahvus tekkis palju hiljem kui oli kasutusele võetud mõiste eestlased. Mina nihutaks nimetuse/mõiste eestlased tekkeaja veelgi kaugemale minevikku. Sõna tyvi pärineb arvatavasti muinasskandinaavia
keelest ja teda seostatakse ka Tacituse Aestii sõnaga.
Samuti on ebatäpne kirjutades mõista anda: saksa keele germaani tüvi. Saksa keel kuulub germaani keelte gruppi, parandage kui eksin.

Hallsilm, palun kirjuta oma repliikidele alla, vajutades neli korda ~ .  Muidu ei saa pärast enam aru, kes mida ütles.
on pärit saksa keelest (tõenäoliselt germaani tüvest, mis tähendas 'ida')

See sõnastus on minu meelest korrektne. Jutt on sellest, et  sõna on pärit saksa keelest ning saksa sõna pärineb tõenäoliselt germaani tüvest. Alternatiiviks on ju, et tegu on laenuga mingist mittegermaani keelest.

Kui eeldada, et eestlased võtsid sõna kasutusele 19. sajandil, siis on igati korrektne rääkida saksa keelest. Peale selle, see sõna on nähtavasti kahetähenduslik: ta võib märkida kas tänapäeva saksa kirjakeelt ("uusülemsaksa keelt") või ka nii ülem- kui ka alamsaksa keele mis tahes arenguastet. Selles mõttes rääkisid ka saksilased mingit saksa keele murret.

Kui sõna tüvi pärineb muinasskandinaavia keelest, kas ta siis pole tagasiviidav tekstis mainitud germaani juurele?

Sul on minu meelest õigus selles, et sõna "maarahvas" ('eestlaste tähenduses') kasutusala ei piirdu tänapäeval maausuliste kontekstiga. Seda sõna kasutatakse  ka näiteks siis, kui jutt on ärkamiseelsest ajast, ning ka muidu eesti rahva ajaloolise järjepidevuse rõhutamiseks. Selles suhtes tuleks teksti korrigeerida. Peab aga silmas pidama, et sõna "maarahvas" tähendab ka 'maainimesi' erinevalt linnainimestest.

Selles on Sul kindlasti õigus, et rahvast ja rahvust ei tohiks samastada. Tekst on siin ebatäpne. Ma ei tunne küll asja, kuid usun küll, et muinaseestlased tajusid end ühtse rahvana. Aga mida tähendasid tol ajal sõnad "rahvas" ja "maarahvas" (kas oli üldse selliseid sõnu?), see on hoopis teine küsimus. Andres 2. november 2006, kell 12:25 (UTC)
______________
Uue netimootoriga sünonüümisõnastik annab mõistele "maarahvas" sellise pildi:
EESTLASED, eesti rahvas, Eestimaa rahvas, maarahvas, tuulerahvas
MAAINIMENE, maamees, maaelanik, maamats, maakaru, maakas, maainimesed: maarahvas
LINLANE, linnaelanik, linnamees, linnainimene, linnalaps, linnasaks, linnakas, linnaantsakas, linnauntsakas, linnavurle halv, linlased: linnarahvas
Niipalju kui mina olen rääkinud ajaloolastega, on nad arvamisel et muinaseestlased tajusid end ühtse rahvana. Ma kasutan seda mõistet tänapäevases tähenduses. Kas meie esivanematel võis olla mingi muu sõna selle ühiskonnastruktuuri tähistamiseks mida meie rahva (maarahva) all mõistame, seda ei saa me praegu küll kindlasti öelda. Ajaloolased toetuvad eesti rahva olemasolu kinnitamisel eeskätt kroonikate analüüsile, vähemal määral aga ka üleeestilistele arheoloogilistele leidudele, mille omavaheline sarnasus on fikseritav kui võrreldakse leide naabrite (läti, vene, rootsi, soome)omadega.
Humanitaarharidust võrreldes õpetatud teoloogide/filoloogide/ajaloolastega on mul vähem, sest õppisin loodusteadusi ja militaariat ning keele, kultuuri, ajaloo, religiooni asju olen uurinud hobi korras. Seepärast võin ma eksida, ja võin tõlgendada oma allikaid vääralt, aga teadlikult ma seda ei tee. Kuna aga ajalooperiood 1000-1400 ja tollal Eesti territooriumil toimunu eriliselt huvitab (olen muinas-eesti klubis "Tarbatu"), ning asjaga tegelenud oma kuus aastat, siis võtan endale julguse selles pädevaks tunnistada.
--Hallsilm 2. november 2006, kell 15:18 (UTC)

Küsimust kellegi kompetentsuse kohta ma ei aseta. Jutt on konkreetsetest väidetest ja konkreetsetest argumentidest.
. Leian, et nii artiklis olev sõnastus (maarahva all mõeldi oma hõimu inimesi) kui ka Sinu jutt on ebatäpsed, sest mõistet ja sõna ei käsitleta koos (või siis samastatakse mõiste ja sõna; mõlemad lähenemised tekitavad segaduse).  Andres 2. november 2006, kell 15:43 (UTC)

Kas siia tuleks Jürgen Beyeri seisukoht ka sisse kirjutada? Athanasius Soter 13. november 2008, kell 09:02 (UTC)

Kui viite leiab, siis küll. Andres 13. november 2008, kell 09:44 (UTC)
Senisel kujul oli landvolki kasutamine kohatu. Viidatud artiklis on esitatud siiski vaid ühe mehe teooria ja seda käsitleda faktina on põhjendamatu. Kui tahate siia igasugu teooriaid toppida, siis nõnda ka öelge, et selle mehe arvates ...

Nõus. Välja võetud:
keskaja saksa sõna Landvolk (‘põlisrahvas’) tõlkelaen
Andres 21. september 2009, kell 20:09 (UTC)

Kui suur oleks tõenäosus, et Eestlased tõlkisid endanimetuse saksa keelest? Pigem võisid sakslased Eestlaste endanimetuse saksa keelde tõlkida, näib minu arvates tõenäolisem. Maarahvas - Landvolk.
Maarahvas vastandus linnarahvale? - Midagi võimatut siin pole, kui arvestada sedagi et Eestlaste "linn" võis sama tähendada, mida me tänapäeval nimetame linnuseks või kantsiks. Soome "linna"tähendabki kindlust.
Minu veendumus aga läheb hoopis teisale ja on lausa imestamapanev, miks sellele pole tuldud.
Soome-Ugri maailm jagunes kaheks - maaks ja ilmaks. Maarahvaks olid inimesed ja, animismist lähtuvalt, ka kõik loomad. Ilmarahvaks, Maarahva vastandiks seega, olid jumalad, haldjad, näkid jne. Veel tänapäevalgi pelgame Ilmarahva naerualuseks saada või viha alla sattuda. Mõiste ise on muidugi tänapäevaks uue tähenduse saanud. Ilmarahva all mõtleme kaugemaid ja võõraid inimesi, või üldse maailma rahvaid. Ilm ise on arvatavalt üldist ülemat jumalat või midagi seesugust tähendanud, elus ta oli, keelereliktid lasevad seda arvata. Küsime ikka, et mis ilm teeb jne? Loodusrahvastel on ikka olnud ka mingi ülim "Suur Vaim" Samojeedidel oli, näiteks, Num, maailma looja, kelle rüü palistuseks on vikerkaar. Seega siis - Maarahvas ja Ilmarahvas. Sellest lähtuvalt võiks ju ka Maausulised oma usku korrastada.
Esimese lõigu teine lause on kahtlane. --Numbriga kärumees 1. september 2011, kell 17:29 (EEST)
Tühistasin 1. ja 2. septembril tehtud parandused, sest seal polnud  minu meelest midagi asjalikku. Andres 9. september 2011, kell 23:04 (EEST)
-----
Mind ajab närvi Eesti (Aest, Aist, Est, Eyst) tuletamine Idast (Aust, Öst). Need on täitsa erinevad sõnad, ainult tänane kirjapilt on sarnane. Viisin paranduse sisse.
K.T. 5.8.13.

Eesti jne etümoloogia ei kuulu siia. Peale selle, ilma viideteta on see originaaluurimus. Andres (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 11:58 (EEST)

:Ma arvan ka, et see pole teemakohane. Tõstsin lõigu Eesti nimi arutelulehele. --Minnekon (arutelu) 26. aprill 2016, kell 00:37 (EEST)
----
Teisalt võib maarahvas tuleneda vanemas kirjasõnas tuntud mõistest Eesti-maa rahvas, millest algus "Eesti" on välja jäänud ning maa ja rahvas liitunud.

Välja võetud. Andres (arutelu) 11. veebruar 2016, kell 00:38 (EET)

Nope artiklist Läänemeresoomlased, sobib siia paremini: --Minnekon (arutelu) 23. juuli 2019, kell 02:12 (EEST)

Endanimetuse maarahvas etnonüümina kasutamise kohta tõendid puuduvad, pigem kasutati seda talupojaseisuse rõhutamiseks: maakeel, maainimene, Esti-Ma-rahva kalender jne. Pealegi eelistati kuni XX sajandini märkida oma päritolu sünnimaakonna järgi: see-ja-see Järvamaalt, Virumaalt, Saaremaalt jne.


Arutelu:Keri

Ma näen, et on tehtud link mõistele "munakivi". Mind kui kivihuvilist huvitab selle mõiste sisu. Geoloogilisse terminoloogiasse see mõiste küll ei kuulu, aga see veel ei välista vastava artikli kirjutamist. Selleks peaks sel mõistel siiski enamvähem kirjeldatav sisu olema. Võib-olla oleks siiski parem kasutada korrektsemat terminoloogiat. Teaduslikumad on mõisted "veeris", "klibu", "rähk", "munakas", "kamakas", "kruus" jne. Siim 20:40, 23 Jun 2005 (UTC)

Kuigi sõna "munakivi" on võib-olla ebamäärase sisuga, on selline pealkiri siiski otsitav. Eks ootame ära, kuni tuleb keegi, kes selle sõna ära seletab ja geoloogiliste mõistetega seostab. Niipalju kui mina aru saan, on tegemist põhiliselt ehitusalase mõistega. Andres 21:06, 23 Jun 2005 (UTC)

See on õigus küll, et sellesse konteksti sõna "munakivi" ei sobi. Andres 21:07, 23 Jun 2005 (UTC)

[[Keri tuletorn]] peaks olema omaette artikkel. Siin võib ju ka tuletornist pisut olla, aga vähemalt samad asjad peaksid olema ka seal. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:10, 23 Jun 2005 (UTC)

Mielestäni kartasta Vaindloo näyttäisi olevan pohjoisempana? fi:käyttäjä:Islander

Sorry, I cannot speak Finnish. The article says: Keri is one of most northern islands of Estonia. It does not say, that Keri is the northernmost island. Of course, the northernmost is Vaindloo. Taivo 24. september 2009, kell 17:08 (UTC)

:That explains, thank you! As you see, I also have some difficoulties understanding Estonian :)

:I translated the article to Swedish and uploaded the picture to Commons, and decided to say "second northernmost" after examining the sea chart. The German article also said "northernmost", but I dared to correct it already. regards Islander.
----
Las see vaidlusalune pilt praegu jääda siia. Ma kirjutan autorile e-kirja ning palun pildile vajalikud atribuudid lisada. Kui see pilt ära võtta, on pilti raske leida. Andres 27. mai 2010, kell 23:19 (EEST)


Kasutaja arutelu:Peeprada

Tere tulemast Vikipeediasse, Peeprada! Andres 21:12, 23 Jun 2005 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Keri saar welcome.jpg juurde autor (või allikas) ja sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 9. mai 2010, kell 22:53 (EEST)


Arutelu:Kuritegu

Karistusseadustiku §3 lg 3 ütleb: "Kuritegu on käesolevas seadustikus sätestatud süütegu, mille eest on füüsilisele isikule põhikaristusena ette nähtud rahaline karistus või vangistus ja juriidilisele isikule rahaline karistus või sundlõpetamine."
Selle artikli esimeses lõigus on kasutatud kuriteo definitsioonina legaaldefinitsiooni, mis ei ole põhimõtteliselt õige, sest legaaldefinitsioon määratleb mõiste ainult tinglikult, kindla õigusakti raames. Teisest küljest ei vasta antud definitsioon täpselt ka Karistusseadustikus antud definitsioonile. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:08, 25 juuni 2005 (UTC)

Üldiselt on kuriteol alati ohver ehk kannatanu, kelle õigusi kuritegu kahjustab.
Mis see tähendab: kas alati või mitte alati? Mitte ju alati. Mis tähendab: üldiselt?

käsitletakse ohvrina abstraktset kategooriat (ühiskondlik moraal, elukvaliteet vms).

kui moraali või elukvaliteeti käsitletakse ohvrina, siis nad ei ole kategooriad. Mis tähendab "abstraktne kategooria"? Milline kategooria ei ole abstraktne? Andres 19:12, 25 juuni 2005 (UTC)

Jep, see definitsioon oli kompromiss Karistusseadustiku täpse tsiteerimise ja yldiselt aktsepteeritava juriidilise mõiste vahel. Vaidlustamine on minu meelest liiast, aga kui Sa niimoodi kysimuse yles tõstad, siis olgu.

Mulle tundub, et niisugusel kujul on see eksitav. Kuriteo üldist mõistet ei saa anda Eesti Karistusseadustiku põhjal. Niisugust kompromissi ei ole tarvis teha, vaid tuleb selgesõnaliselt öelda, mis on mis. Andres 20:30, 25 juuni 2005 (UTC)

:Vaata, Andres, me teeme Eesti Vikipeediat, ning oleks loomulik, kui me oleksime kooskõlas Eesti Vabariigis kehtivate seadustega. Sest meie lugejad on enamasti Eesti Vabariigi kodanikud ning neid huvitab ilmselt eelkõige see, mida tähendab "kuritegu" Eesti Vabariigi seadusruumis. Seepärast see viidegi kohe algul Karistusseadustikule. Olen nõus, et see seadustik oma määratlustega ei ole kõige parem definitsiooni lähtealus, aga kui "kuritegu" määratlema hakata, siis tuleb minu arvates lähtuda ja alustada sellest, mida meie seadused selle kohta praegusel ajal ytlevad. /Lulu/

:: Ma ei ole sugugi kindel, et lugejat huvitab eelkõige see, mida peetakse kuriteoks siin ja praegu. Minu meelest tuleks rääkida kõigepealt kuriteo mõistest üldse (mõiste ajaloolisest arengust, eri kontseptsioonidest jms) ning alles seejärel eraldi sellest, kuidas Eesti seadused praegu kuritegu mõistavad (ja kuskil tleb muidugi räkida sellest, kas ja millised lahknevused eri riikide vahel on olemas). Aga igal juhul tuleb artiklis neid kahte asja eristada. Kui seda ei tehta, siis on artikli sisu minu meelest eksitav. Andres 21:26, 25 juuni 2005 (UTC)
Nõus, aga see on juba juristide rida. Minu teadmised nii sygavale ei ulatu. Ilmselt viiks see siis ka juba kehtiva Karistusseaduse analyysi ja kriitikani vastavas artiklis. Seal on väga palju ebaloogilisust ja ebatäpsusi. /Lulu/
Mis puutub norimisse "yldiselt" ja "kategooria" teemadel, siis, vabanda, aga kas midagi on väga halvasti või? Artikli sisu peaks ju arusaadav ja mõistetav olema. Või mis?

See ei ole mõeldud norimisena. Juhin lihtsalt tähelepanu häirivatele ebatäpsustele, mida ma ise ei oska parandada. Sisuliselt tähendab see, et neid kohti tuleb toimetada, kuid ma ise ei oska seda teha. Ma ei ütle, et neis kohtades on midagi väga halvasti, kuid sellised ebatäpsused on kindlasti halvad ning neist tuleks lahti saada. Andres 20:30, 25 juuni 2005 (UTC)
Üldiselt on kuriteol alati ohver ehk kannatanu, kelle õigusi kuritegu kahjustab. ... heh... mis siin võiks teistmoodi sõnastatud olla? "Üldiselt" on "alati"... kas see häirib? ... aga nii see ju ongi... hmmm... mõtleme veidi... /Lulu/

See võib ju nii olla, aga minu jaoks on sõnastus ikkagi segane ja ebamäärane. Kui "üldiselt" ja "alati" on üks ja seesama, siis võiks sõna "alati" ära jätta. Kui see ei ole üks ja seesama, siis ma ei saa aru, mis see tähendab. Ja sõna "üldiselt" võiks asendada näiteks sõnaga "enamasti", kui ma õigesti aru saan.

Kategooriat võib mõista mitmeti, aga selles kontekstis paistab see olevat midagi mõiste sarnast. Aga ohver ei ole ju mõiste, vaid see, mille kohta see mõiste käib. Sõna "abstraktne" roll on siin segane.

Ah-jaa, sõnaühend "õigusi kahjustab" tundub kummaline, aga võib-olla juristid räägivadki nii. Andres 21:26, 25 juuni 2005 (UTC)

: Üldiselt kahjustab kuritegu ohvri ehk kannatanu õigusi. Võtsin välja, kuna see on vale.

: Kriminaalmenetluses kehtib riiklikkuse põhimõte (KrMS § 5) ja kannatanul siin subjektiivset õigust pole. Kannatanul võib olla õigus nõuda talle tekitatud kahju hüvitamist, kas siis tsiviilkohtumenetluses või kriminaalmenetluses tsiviilhagejana. --Heiki e 25. aprill 2007, kell 05:07 (UTC)
/muideks, mul on ylemine tööriistariba ära kadunud, ei saa alla kirjutada... Lulu/

Järgnev jutt ei puutu otseselt sellesse artiklisse, vähemalt sellisel kujul:
Igat konkreetset kuritegu vaadeldakse jurisprudentsis selle toimepanemise seadusruumis. Eri aegadel ja eri ühiskondades võivad seadused (nii kirjutatud kui ka kirjutamata seadused) olla erinevad. Seetõttu ei pruugi tegu, mis  mingil ajal või mingis ühiskonnas on käsitletav kuriteona, mõnel teisel taustal osutuda kuriteoks.
--Heiki e 25. aprill 2007, kell 05:01 (UTC)

Miks? Andres 25. aprill 2007, kell 12:39 (UTC)

"seaduses ette nähtud rahaline karistus" - kuna olen saanud rahaliselt karistada helkuri mittekandmise eest - 160 krooni - siis olen kuriteo sooritanu ja kurjategija? Mnjah...--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 5. september 2008, kell 16:25 (UTC)

"Kuritegusid võib kahjustatava õigushüve alusel liigitada järgmiselt: isikuvastane, varavastane, omandivastane, keskkonnavastane, riigivastane, poliitiline, ametialane, majanduslik jne." - arvan, et nii delikaatse loendi puhul jne. ei sobi. Peaks ikka täpselt ära loetlema juhtumid, mil sind kurjategijaks arvatakse--Hendrix 5. september 2008, kell 16:29 (UTC)

Minu meelest on kahjustatava õigushüve järgi välja toodud ainult viis esimest. Andres 5. september 2008, kell 16:53 (UTC)

: Õigushüvede hulk pole ammendavalt loetletav. Lause sõnastus jätab mulje, nagu oleks tegu ammendava loeteluga, millest ka segadus. --Heiki e 5. september 2008, kell 20:49 (UTC)

§ 3. Süütegu, mille eest seadus määrab raskema karistusena surmanuhtluse või sunnitöö, nimetatakse raskeks kuriteoks.
Süütegu, mille eest seadus määrab raskema karistusena vangimaja, nimetatakse kuriteoks.
Süütegu, mille eest seadus määrab raskema karistusena aresti või rahatrahvi, nimetatakse üleastumiseks.
http://www.hot.ee/almanach/kriminaalseadustik.html --Numbriga kärumees 16. november 2011, kell 17:24 (EET)
on  tegu mis toob ühiskonnale tervikuna kahju aga tegijale toob õnnestmse korral suurt tulu ja sellest ka kiusatus kuritegusid teha. Iga üksiku tegemise kasulikkuse või kahjulikkuse suuruse üle otsustamine põhjustaks väga palju vaidlusi ja arusaamatusi. Selle vältimiseks  on arenenud riikides koostatud põhjalikud eeskirjad koos selgitustega mida kuriteoks lugeda ja milline karistus iga konkreetse kuriteo eest määrata. Nende  eeskirjade nimetus sõltub riigi ametlikust keelest ja ka tegijate fantaasiatest. Näiteks: Karistusseadustik, Kriminaalkoodeks. Samuti erinevad kuriteod ja karistused   riikides päris palju. Mõnes riigis kehtib surmanuhtlus, mõnes mitte. Näiteks mitme kurieo puhul kohus Ameerikas liidab karistused aritmeetiliselt kokku ja palju kordi varastanud isik võib saada kokku karistuseks 300 aastat vanglat. Kindel, et sellist karistust lõpuni ta kanda ei suuda.
Venemaal on kombeks lugeda väiksemad karistused suurema sisse ehk sisuliselt karistatakse ainult kõige rängema kuriteo eest. Samuti on vene õigussüsteemi omapära võrreldes Läänega, et on määratud summa millest väiksema varguse puhul karistus praktiliselt puudub. Miilits ei alustagi süüdlase otsimist kui summa on liiga võike.
Eesti ei ole selles osas veel Vene õigussüsteemist koobunud sest väikest vargust sisuliselt ei karistata ja näiteks poevargad arvutavad alati varastatava kauba väärtuse kokku, et seda summat mitte ületada.
NLiidus oli vaimukas karikatuur praktika kohta, et lubatav varguse määr  sõltus
ametikohast.

Võtsin välja. Andres (arutelu) 23. aprill 2015, kell 20:15 (EEST)
Mis vigu selles väljavõetud tekstis näete, et välja võtsite?
Olen seda ka mujal märganud, et üks teema mida mingi nähtamatu tsensor keelab arutada, on Lääne ja NSVLiidu ehk Vene õigussüsteemi ja moraali erinevustest rääkimine või kirjutamine. Kui rohkem pinnida siis tulevad ainult emotsionaalsed hinnangud, et üks läbinisti halb ja teine läbinisti õige.
Kas kohalt saab noor laps vastuse küsimusele, et miks ei tohi varastada ja kui kuri valitsus keelab, miks siis ei tohi kukutada seda paha valitsust? Lembit.Soolo (arutelu) 25. aprill 2015, kell 09:18 (EEST)

Teemad ei ole keelatud, aga niisugune esitusviis ei sobi. Jutt peab olema asjalik ning autoriteetsetele allikatele toetuv. Selles, miks või kas ei tohi varastada, ei ole ühest arvamust. Ei ole lihtne veenda inimest, et kui tema ja tema perekond on näljas, siis ta ei tohi toidupala varastada. Andres (arutelu) 25. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Kriket

''Kriket on sportmäng kahe üheteistliikmelise meeskonna vahel.
Niisugune definitsioon on ebapiisav, sest see ei võimalda eristada kriketit jalgpallist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:25, 25 juuni 2005 (UTC)

Kas kriketit mängivad ainult mehed? Kui ei, siis peaks "meeskonna" asemel olema "võistkond". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. oktoober 2005, kell 13.47 (UTC)

Kus täpselt see kopipeist on? Mulle tundub, et on püütud ümber sõnastada. Andres 3. november 2009, kell 13:52 (UTC)

Viskasin kuuglisse mitu sõna ja sain kaks linki. Aga sul on vist õigus: kui teiste väljenditega proovida, siis ei tule sellist vastust. Parandan. Taivo 3. november 2009, kell 14:37 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.estoniancricket.com/
** In Kriket on 2013-06-24 11:48:08, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kriket on 2013-07-06 09:02:46, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cricket.ee
** In Kriket on 2013-06-24 11:48:09, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kriket on 2013-07-06 09:02:52, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.icc-cricket.com
** In Kriket on 2013-06-24 11:48:08, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kriket on 2013-07-06 09:03:02, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:03 (EEST)


Arutelu:Neem

Minu meelest tuleb inglise vikilink ära jätta. Muidu hakkab meile ringiga tulema linke artiklitele lahtedest. Ja üldse, see räägib vastu vikilingi kontseptsioonile: tuleb viidata artiklile, mis räägib samast asjast. Andres 19:33, 25 juuni 2005 (UTC)

Pole nõus sellega, et pole vahet neeme ja poolsaare vahel. Arvan, et nad on erinevad asjad: neem on rannajooni element, aga poolsaar on maismaa osa. Geonarva 8. juuni 2008, kell 06:28 (UTC)

: ÕS-i järgi on neem merre või järve ulatuv maismaa osa. Andres 8. juuni 2008, kell 17:46 (UTC)

Leheküljel Arutelu:Nina (täpsustus) on toodud mitmeid Eesti ninasid koos KNABi viitega--Bioneer1 (arutelu) 12. jaanuar 2015, kell 14:16 (EET)


Arutelu:Uraniborg

Illustratsioonid tuleb nähtavaks teha. Andres 05:53, 26 juuni 2005 (UTC)

peaks vist tegema sarnaselt "toimeta" mallile "templi" millega märgistada selliseid artikleid kus on vaja pildid "korda teha": commonsist leida või sinna laadida(?) --TarmoK 06:39, 26 juuni 2005 (UTC)

: Jah, see on hea mõte. Andres 06:55, 26 juuni 2005 (UTC)

:: Siin alustuseks variant. Mõtteid/arvamusi/parandusi teksti osas ("artikli arutelust" on tegelikult link)

:: Mida panna selle malli nimeks? --TarmoK 07:37, 26 juuni 2005 (UTC)

Lisa artiklisse pilte Wikimedia Commons projektist või lae sinna teisest vikipeediast.
Vaata lisainfot artikli arutelust.

Tegin paar pisiparandust. Arvan, et "lae" asemel peaks olema "laadi üles". Malli nimeks pakun "pildidkorda". Andres 07:51, 26 juuni 2005 (UTC)

seda "lae" / "laadi üles" arutelu oli kunagi siin, ei mäleta kuhu sellega jõuti ... "lae" kõlab mulle "voolavamalt" kui "laadi üles sinna" mis paneb mind iga kord mõtlema et mida see tähendab. ... kuid minu pärast olgu mis tahes

võib olla pealkirjaks "lisapildid" või midagi sellist, sest sama "templit" võiks kasutada ju ka seal kus veel ei ole pilte, nagu sa oled mitmele artiklile lisanud viiteid kust võiks leida pilti --TarmoK 08:33, 26 juuni 2005 (UTC)

: Võib-olla siis lihtsalt "pildid".

: Veel. "lae" või "laadi üles" asemel oleks minu meelest parem "tuleb laadida" või "tuleb üles laadida". Andres 08:52, 26 juuni 2005 (UTC)

"Varieteet" ja "sort" on erinevad asjad. Võib-olla küll oleks õigem rääkida sortidest, seda tuleks kontrollida. Andres 23. oktoober 2006, kell 07:29 (UTC)

Sordid on minu teada õigupoolest varieteedid ehk teisendid, mis on tekkinud kunstliku valiku tulemusena. Seega peaks "varieteet" igAL JUHul õige olema. Andres 23. oktoober 2006, kell 09:10 (UTC)

: Jah, aga sordid on suupärasem ja aianduses tavalisem. Tiina357 24. oktoober 2006, kell 23:41 (UTC)

:: Muidugi. Lihtsalt ma ei ole kindel, kas inglise vikis, kust ma selle arvatavasti võtsin, peetakse silma aretatud sorte või looduslikke teisendeid. Andres 25. oktoober 2006, kell 10:21 (UTC)

Inglise vikis on veel üks pilt. Andres 23. oktoober 2006, kell 23:05 (UTC)

Millist Sa mõtled? Kas on vaja veel pilte? Tiina357 24. oktoober 2006, kell 23:41 (UTC)

: Palun vabandust, see pilt on nüüd tagasi. Commonsis kaotati duplikaat, milletõttu see pilt muutus vahepeal nähtamatuks. Andres 25. oktoober 2006, kell 10:21 (UTC)

Lossis oli ka sisseseade alkeemia-alaseks uurimistööks.

Miks see lause on välja jäetud? Andres 25. oktoober 2006, kell 10:25 (UTC)

: Ei ole välja jäetud, vaid ümber tõstetud. Tiina357 25. oktoober 2006, kell 12:08 (UTC)

olid ühed teleskoopide eelse aja viimased observatooriumid

Kas on mõeldud seda, et nad kuulusid viimaste observatooriumide hulka, mis ehitati enne teleskoobi leiutamist?

: Jah.Tiina357 25. oktoober 2006, kell 12:08 (UTC)

"ühed viimased" ei ole hea väljend. Andres 25. oktoober 2006, kell 10:28 (UTC)

Johannes Kepler oli Tycho Brahe assistent küll, kuid mitte Uraniborgis. Sellepärast leian, et laused Kepleri kohta ei kuulu sellesse artiklisse. Andres 9. aprill 2011, kell 00:35 (EEST)
Tycho Brahe assistendiks sai Uraniborgi observatooriumis ka Johannes Kepler.  1601. aastal sai Kepler temalt päranduseks neljakümne aasta jooksul kogunenud andmed tähtede ja planeetide liikumise kohta, millele tuginedes sõnastas ta kolm planeetide liikumise seadust (Kepleri seadused) Roger Osborne.   Tsivilisatsioon. Varrak, 2006 lk 237.

Võtsin need laused välja, sest esimene on ekslik ja teine on eksitav. Need võiks ümber sõnastada, aga siis nad peaksid olema teises kontekstis.

Kepler sai Tycho assistendiks küll, aga alles kolm asstat pärast seda, kui Tycho oli sunnitud Uraniborgist lahkuma. Neist asjust on juttu artiklites Tycho Brahe ja Johannes Kepler. Andmed, mida Kepler kasutada sai, olid muidugi suuremalt jaolt Uraniborgis kogutud, ja selles suhtes on seos Uraniborgiga muidugi olemas. Praegu aga jääb mulje, nagu nad oleksid Uraniborgis koos töötanud ja Kepler veel pärast teda. Andres 10. aprill 2011, kell 09:05 (EEST)

: Toodud andmed on kindlate ja autoriteetsete viidetega. Vastavates artiklites aga viited puuduvad. Ehki kipun neid uskuma taastasin artikli vanal kujul. Kui tahad muuta ja täpsustada, siis tee seda. Aga milleks kohe kustutada? See pole koolitund vaid koostöö võimalus.--Ivo Vahur 10. aprill 2011, kell 11:15 (EEST)

:: Esiteks, ma ei kustutanud kohe, vaid kirjutasin kõigepealt arutelulehele. Et ma vastust ei saanud, siis ma tegutsesin omapäid, et mul kogu lugu meelest ära ei läheks.

::: Minu vastuseks oli see, et ma viisin esimese lause täpsemalt vastavusse viidatava algallikaga. See osutus aga juba täilikult ekslikuks.

:: Teiseks, ma ei kustutanud päris ära, vaid lihtsalt tõstsin arutelulehele, et neid materjale oleks võimalik kasutada.

:: Teises lauses öeldus pole põhjust kahelda. Esimese lause puhul usun, et tegu on eksitusega, kuigi ma tõesti ei esitanud autoriteetseid viiteid. Need tuleb muidugi leida.

::: Usun ka ise, et seal on tegemist vist tavalise eksitusega, mis suurte andmematerjalide üldistamisel ja äratoomisel on küllalt tavalised. (Head näited on selles kohta on O. Spengleri ja A. Toynbee tööd.)

:: Need kaks lauset ei sobi praegusesse kohta ka pärast ümbertegemist, sest koos lõigu esimese lausega jääb neist eksitav mulje või jääb arusaamatuks, mis seos neil esimese lausega on.

:: Leian, et öeldu ei ole selle artikli seisukohast esmaoluline, nii et ei ole midagi katki, kui see on artiklist väljas, kuni mõeldakse välja, kuidas ja kuhu see panna. Mina ei oska panna ning annan teistele võimaluse. Andres 10. aprill 2011, kell 12:21 (EEST)

::: Minu meelest võivad need materjalid jääda ka peale ümbertegemist siia, sest aitavad esile tuua  Uraniborgi mingit seotust ja sellest tulenevat osa teadusloos esimese teadusastusena. Aga praegu on seal küll eksitavat. Proovin väheke ise ümber korraldada aga üks viide vist siis kaob.

:: See raamat on Kepleri elulugu. Kui lugeda alates 96. leheküljest (või vajaduse korral terve raamat läbi lugeda), siis on selge, et Kepler Uraniborgis ei käinud. Sellest raamatust saab artiklisse Johannes Kepler kindlasti palju viiteid ja küllap ka täiendust. Andres 10. aprill 2011, kell 12:31 (EEST)

:: See raamat on Tycho Brahe elulugu. Võiks hakata lugema kuskilt 430. lehekülje kandist. Leian, et need kaks raamatut on usaldatavamad kui artiklis viidatud allikas, mis ei ole spetsiaalselt sellele teemale pühendatud. Andres 10. aprill 2011, kell 12:38 (EEST)
Tõstsin need kaks lauset allapoole eraldi lõiguks ning liitsin üheks lauseks. Andres 10. aprill 2011, kell 14:01 (EEST)

Johannes Kepler   Tycho Brahe assistendina

NASA rahastamine tippajal oli 4,4% USA riigieelarvest, mitte 0,4%


Vikipeedia arutelu:Kogukonnavärav

Oobi ettepanekul on see ajutiselt ümber suunatud leheküljele Vikipeedia:Üldine arutelu. Andres 05:51, 27 juuni 2005 (UTC)
Siin võiks olla info, kuidas saab Vikipeedia kirjutamisel kaasa aidata. Näiteks Mall:Mida teha. Peep 15. september 2005, kell 12.59 (UTC)

Inglise viki põhjal kogukonnavärav. See näitab ainult kujundust ja põhiideed, linke ise tuleb veel toimetada. Peep 15. september 2005, kell 21.55 (UTC)

Viisin sisu siia - Kasutaja:Peep/Kogukonnavärav. Seal on seda lihtsam toimetada. Peep 18. september 2005, kell 15.43 (UTC)

: Lingid on enam-vähem toimetatud, vaadake üle ja avaldage arvamust - Kasutaja:Peep/Kogukonnavärav. Peep 6. oktoober 2005, kell 17.48 (UTC)
----
Siia kuskile tuleks paigutada link leheküljele Vikipeedia:Kuidas arhiveerida arutelulehekülge, aga ma ei tea, kus oleks õige koht. Andres 20. oktoober 2006, kell 12:05 (UTC)
----
Kuidas leht linkida nap:Wikipedia:Porta da cummunetà lehele, ilma et seal all seda kala ei tekiks? avjoska 9. jaanuar 2008, kell 21:25 (UTC)
----
Siin võiks olla viide ka lehele Vikipeedia:Tööriistad. Pelmeen10 17. jaanuar 2011, kell 17:04 (EET)


Malli arutelu:Lisapildid

Mall on mõeldud märgistamaks artikleid, kus piltide lisamisega on võimalik artikli taset parandada ja sobivaid pilte on olemas teistes vikipeediates või Wikimedia Commonsis.
; Märkus:

Malli lisamisel tuleb (artikli arutelus) mainida, kus sobivaid pilte leidub.
; Asukoht artiklis

Mall lisatakse artikli lõppu enne kategooriate määranguid.
; Malli kood

Malli lisamiseks artiklisse kirjuta rida eraldi reale:

Andres miks sa eemaldasid teksti et pilt tuleks teistest vikidest Commonsisse laadida? Sellest on ju mitmeid kordi juttu olnud et on soovitav kopeerida pildi Commonsisse. (ennetades uuesti argumente selle vastu: kui pilt ei sobi commonsisse siis ehk on parem seda ka mitte üldse kasutada, ja kui kellelgile valmistab sinna üleslaadimine probleeme, siis tähendab see pigem seda et ta ei ole veel piisavalt aru saanud kuidas piltide kasutamine Vikipeediates toimib ja sedasi on paremgi kui ei tehta lisa tööd teistele) --TarmoK 16. detsember 2005, kell 15.52 (UTC)

Ma ei saanud lugedes aru, et on mõeldud teistest vikipeediatest Commonsisse laadimist. Aga malli mõte on ju selles, et tuleks artiklile lisada mujal leiduvaid pilte. Kui teises Vikipeedias leidub pilt laetakse Commonsisse, siis ta ju ikkagi lisatakse artiklile. Seetõttu ongi kirjas, et pilt lisatakse Commonsist või teisest vikipeediast. Arvan, et selles mallis ei saa pikalt selgitada, et pilt tuleb kõigepealt Commonsisse laadida. (Ja varasem selgitus pole minu meelest niikuinii arusaadav, kui ei tea, milles asi on.) See peaks olema kuskil reeglites või juhendis kirjas, mitte mallis. Andres 16. detsember 2005, kell 16.03 (UTC)

: Praegune tekst jätab mulje et võta commonsist või teisest vikist (=kopeeri eestikeelsesse vikisse) puudub tähelapnau juhtimine sellele et piltidele on kõikse sobivam koht Commons. Ennem oli vähemalt otse öeldud et "lae sinna (Commonsisse)"; kui sellest ei juhtu aru saama siis vähemalt tekkib küsimus miks sinna panna ja on lootust et kasutaja teeb selle endale selgeks. Preagusel juhul, vähemalt minu silmis, pannakse Commons samale tasemel kui teised vikid, selle asemel püüda Commonsi rolli rohkem teadvustada.

: Nõus et see tekst ei ole ehk kõikse paremini sõnastatud, kuid leian et meile tuleb siin kasuks kui "tähtsustame" Commonsist seal kus selleks on võimalus. Loodetavasti leidub kedagi kes oskab seda paremini sõnastada ja see tekst ei pea olema paari sõnaline, need kes teavad mis on asja sisu ei loe seda nii-kui-nii, kes ei tea, jaksavad lugeda ka kaht lauset.

: Kuidas Commonsisse laadida ja sealt pilte kasutada ei pea jah olema mallis kirjas, seal piisab viiteks näiteks Wikimedia Commons -lehele kus seda on selgitatud --TarmoK 16. detsember 2005, kell 16.21 (UTC)
----
Me oleme selle üle vaielnud, kas pilte laaditakse või laetakse, ega ole üksmeelele jõudnud. Andres 18. jaanuar 2006, kell 16.30 (UTC)

Siis oleks paslik võtta õigekeelsussõnaraamat ja sealt järgi uurida. ÕS1999 selgitab:
;.laadima: <55: .laadida, laadin> (tulemuseks on laadung, last). Laadib vagunit, kaupa vagunisse v koormasse. Maha, peale, täis, tühjaks, välja, ümber laadima. Laev on täis laaditud, vrd täis laaditud == täislaaditud laev täislastis laev.
;.laadima: <57: .laadida, laen> (tulemuseks on laeng, laetud olek). Laeb püssi. Aku laeb, on pandud laadima, akut laetakse. Laeb piipu (topib). Laetud püss.

: On sedagi vaadatud, aga sealgi pole ju ühemõttelist vastust. Mulle on algusest peale tundunud nii nagu Sinulegi, aga nüüd olen hakanud kõhklema. Paistab, et tarkvara tõlkijadki eelistavad teistsugust pööramist. Andres 18. jaanuar 2006, kell 17.11 (UTC)

:: Üldiselt ma ei viitsi vaielda lihtsalt vaidlemise pärast (andestust). Ma ei suuda ette kujutada, et faile sisaldava andmekandja jaoks on failid laenguks. Silmaringi laiendamiseks võiks tõmmata paralleele inglise keelega - charging pole sõna, mida failide laadimise puhul kasutama peaks, ikka loading. Siinkohal saab teema minu jaoks lõpu.

See mall mõjub artiklis ehmatavalt. Peaks mõjuma kutsuvalt. Sellise malliga artikli avamisel näen ma kõigepealt "poolt" ekraani servast servani katvat teksti külmades toonides (ilmselt midagi tõsist), artiklit pean selle alt tükk aega otsima (lisada siia juurde aeg, mis kulub emotsioonist "noh-mis-nüüd?" vabanemiseks). Sellise suurusega ja sellisel kohal on sobiv mall, mis nt teatab, et artikkel on esitatud kustutamiseks või sisult vastuvõetamatu.
Selle malli mõõtmed peaks olema väiksemad. Tema koht oleks vasakus või paremas servas, et ta ei segaks artiklit. Info piltide puudumisest on üldiselt silmaga näha. Malli sobiks kindlasti mõni pisipilt fotost, joonisest vms, mis visuaalselt annaks eelinfot, millest mallis olev tekst räägib (umbkaudu midagi sellist:    ). - Urmas 8. märts 2006, kell 13.01 (UTC)

See mall ei tohi olla suur ja keset lehekülge. Ta on ainult üleskutse täiendada lehekülge, mis artikli teksti ei puutu. Praegune paigutus keskel ja suurelt on artiklit segav. - Urmas 17. märts 2006, kell 17.07 (UTC)

: (sai alustatud kirjutamist enne Urmast) päris kenaks sai Urmas pärast su muudatusi. see helekollane taust ei ole küll isiklik lemmik, väheke terav, hakkab silmadele, kuid see selleks.

: Hea oleks kokku leppida (panin praegu "kasutuse" alla soovituslikult selle) et seda malli pandaks tuelvikus artikli lõppu, mitte algusesse, sest selle info on ju redigeerjatele mõeldud, mitte lugejatele. ja lugejale ei ole ju vahet kas pilte puudub on kusagil või ei, neid ei ole lugemise hetkel artiklis. Pigem see märge esimese asjana lugedes hakkab häirima et mis selles artiklis valesti on --TarmoK 17. märts 2006, kell 17.17 (UTC)

::Kollase võib heledamaks teha. Minu ekraan näitab vist keskmisest mahedamat pilti.

::Kui mall artikli lõppu saab, võib ta sama laiusega jääda. - Urmas 17. märts 2006, kell 17.23 (UTC)

:::Meeldib mõte, et mall oleks artikli lõpus ja seal ei häiriks selle suurus ja mind isiklikult ka värv.--Mona 17. märts 2006, kell 17.29 (UTC)

::::Palju ilusam kui enne! Toetan mõtet panna lõppu. Taivo 17. märts 2006, kell 19.52 (UTC)
----
Malli algne mõte on üleskutse laadida teistes vikides leiduvatele ja arutelus mainitud failidele, mis on saadavad teistest vikidest, kuid mida pole Commonsis. Vajadus selleks tekkis siis, kui kadus võimalus ilma laadimata artiklisse lülitada teiste vikide pilte.  Malli algne mõte ei olnud üleskutse lihtsalt võtta pilte Commonsist. Andres 17. märts 2006, kell 18.05 (UTC)
Mulle tundub, et sellel mallil pole üldse mõtet, eriti kui TarmoK selle niikuinii ära võtab. Andres 17. märts 2006, kell 18.10 (UTC)

Andres: esiteks kas artiklid on piltide jaoks või vastupidi? Pildid peaksid ikka toetama artikli sisu mitte artiklid ei ole pildigaleriid. Ja teiseks kui artiklisse on pandud vaid mall ja arutelus ei ole mingit mainingut kus neid pilte siis on, siis on malli otstarbekus selles artiklis ju küsitav. Neil põhjustel olen eemaldanud seda malli, sest selle malli eesmärk ei ole olla artiklis lõputult, pigem vastupidi, ideaalis ei oleks seda malli ühseki artiklis. Malli mõte peaks olema märgistamaks artikleid kuhu saaks Vikipeedias olemasolevate piltidega artikli väärtust lugejale tõsta --TarmoK 17. märts 2006, kell 21.29 (UTC)

Ma ju ütlen, et ei ole mõtet. Mõnesse kohta olen pannud selle malli sellepärast, et näen, et varasemat teise viki pilti enam ei näita, kuid pole jõudnud uurida, kas seda pilti saab kuskilt kätte. Aga noh, eks see ole niigi näha.

Sa ju kustutasid ka vikati puhul malli ära, kuigi arutelus oli sellest juttu, millist pilti tahaks. Andres 17. märts 2006, kell 22.09 (UTC)

: Vikati artikli puhul on suhteliselt hea pilt olemas kus näeb selgelt milline vikat on. See saksa (ja inglise ja hollandi wikis) oleva foto on suht viletsa kvaliteediga ja lisaks olen arvamusel et selline tasemel pilt ei anna artiklile midagi uut/täiendavat juurde --TarmoK 18. märts 2006, kell 19.30 (UTC)

:: See on vaieldav. Igatahes on joonistus üks asi, foto teine asi. Ja niikaua kui paremat pilti pole, võib ju kasutada ka halvemat. Sama lugu on ka tekstiga. Tekst võiks alati parem olla. Andres 18. märts 2006, kell 20.05 (UTC)
----
See mall käib artiklitele, kus pole ühtegi pilti? --Pelmeen10 4. jaanuar 2011, kell 21:00 (EET)

Minu arvates pole sellest mallist migit kasu. Sama lihtne on ise commonsist pilt leida. Või kui seal pole, siis see link, mis viib lehele "List of Wikipedias" ei aita eriti kedagi. Lihtsam on ju sel juhul intevikilinkide kaudu teisi vikisid vaadata. Ja tihti polegi pilti võimalik leida; kas siis jääb see silt igavaeseks? --Epp 4. jaanuar 2011, kell 21:20 (EET)

:Nõus Epuga. Ning seda, et artiklis pilte pole, näeb mallitagi. Taivo 4. jaanuar 2011, kell 21:26 (EET)

::Nõustun samuti. Ehk võiks antud malli lisada hoopis arutelulehele? Siis võiks juba ilmselt kasulikku teavet ka rohkem lisatud olla. --Quibik 4. jaanuar 2011, kell 22:24 (EET)

:::Kahju, et ma selle armsa yksmeele otsa õigel ajal ei sattunud, oleksin "konsensuse" ära lõhkunud. Minu arvates on meil tarvis malli või kategooriat, mis aitaks leida piltideta artiklid (soovitavalt mingis konkreetses kategoorias) inimestel, kes on valmis neid pilte kas otsima või ise tegema (pildistama või joonistama). Commonsist piltide otsimise tööriist mallis oleks muidugi samuti abiks. "Sama lihtne on ise commonsist pilt leida", kui sa oled juba jupp aega Vikipeedias tegutsenud (ja alati isegi mitte siis, Eesti pildid on nimetatud ja kategoriseeritud läbisegi eesti ja vigases inglise, vahel ka saksa vms keeles). Kui tahta, et inimesed näiteks Tartu kohta puuduvaid pilte lisaks, siis "ah, mine ja otsi"-loogika ei tööta. --Oop (arutelu) 25. august 2012, kell 08:56 (EEST)

::: Mina kasutan seda malli siis, kui ma oskan ka ütelda, kust pildi saaks, ning mainin seda arutelulehel. Andres (arutelu) 2. september 2012, kell 09:59 (EEST)
----
Mida te arvate Free Image Search Tooli lisamisest malli abiteksti? Kas sel juhul võiks see asendada või olla täienduseks olemasolevatele juhistele? Antud abivahend peaks olema suuteline leidma sobivad pilte nii Commonsist kui ka võõrkeelsetest vikidest ühteaegu. --Quibik 4. jaanuar 2011, kell 22:24 (EET)
Minu meelest piisaks, kui oleks peidetud kategooria "Piltide lisamist ootavad artiklid", nii nagu nt puuduva sünniaja või surmaaja kategooriad. Malli ei oleks üldse vaja.--Morel (arutelu) 25. august 2012, kell 15:41 (EEST)

Mall torkab silma, mõte on selles, et piltide lisamnine on hõlbus ja selle võiks kohe ära teha, kuid selleks on tarvis kõigepealt pilt üles laadida. See oligi malli loomise ajend. Andres (arutelu) 2. september 2012, kell 09:59 (EEST)

:Praeguse kirjelduse järgi (Mall lisatakse artikli lõppu enne kategooriate määranguid) ta küll eriti silmatorkav ei ole.

:Minu meelest juhul, kui pilt on olemas Commonsis, peaks selle pildi sealt lisama, mitte kasutama malli. Kokkuvõttes kulub ju peaaegu sama kaua aega – mõlemal juhul pead esmalt veenduma, et pilt on Commonsis. Teiste Vikipeediate osas on need võimalused autoriõigustega seotud küsimuste tõttu ikka väga ahtaks jäänud.--Morel (arutelu) 2. september 2012, kell 10:50 (EEST)

:: Muidugi, kui pilt on Commonsis, siis pole probleemi. Aga kui ma leian vaba pildi mõnest teisest vikist, siis ma seda ise üles ei laadi, vaid panen arutelusse märkuse ja lisan selle malli. Alguses ma panin selle malli artikli algusesse, aga siis öeldi, et ei tohi. Ja päris alguses ma lihtsalt kirjutasin arutelusse, aga siis tehti mall ja soovitati mul seda kasutada. Andres (arutelu) 2. september 2012, kell 13:09 (EEST)

::: Siis võiks ikkagi ka kategooria teha. Muidu ei ole meil lihtsalt seda funktsionaalsust. Automatiseeritud kategooria oleks kõige parem, aga kust seda võtta? --Oop (arutelu) 4. september 2012, kell 18:05 (EEST)

:::: Praegu see mall paneb nad ka kategooriasse, vähemasti nii on malli lehel kirjas.--Morel (arutelu) 4. september 2012, kell 18:38 (EEST)

::::: Jah, aga mulle tundub, et osa inimesi ei taha, et malliga lihtsalt piltide puudumist tähistataks, neil on sellega mingid muud, keerulisemad mõtted (mida inimene, kes malli esimest korda näeb, minu arust ei oska ära mõistatada, aga see selleks). Minu eesmärki - et piltideta artiklid leitavad oleks - täidaks kategooria ka. Võib-olla oleks kompromiss, kui saaks teha boti, mis neid lisaks, ja sellega aeg-ajalt kõik yle käia; aga siis peaks tegema ka teise boti, mis ära võtaks, sest pildilisajad niikuinii ei tea või viitsi alati kategooriat käsitsi ära võtta. --Oop (arutelu) 4. september 2012, kell 22:48 (EEST)

: Imho lihtsam on malli arutelulehel kasutada -- Ahsoous 4. september 2012, kell 23:14 (EEST)
----
Mul on seni olnud mulje, et see mall on jäänud vähestesse artiklitesse vanast ajast, mil Vikipeedias oli vähe pilte saadaval vmt. Nüüd hiljuti on selle malliga artiklite arv vist ligemale kahekordistunud (praegu mall 170 artiklis).
Ma ei näe samuti sellel mallil kuigivõrd mõtet. Lugejat segavaid ja olulisemaid päisemärkusi on selletagi piisavalt. Minu meelest võiks selle malli kõikjalt eemaldada.
Ülal avaldatakse soovi, et võiks olla mingi automaatne lahendus teatud kategooriast piltideta artiklite leidmiseks. Selles asjas näikse aitavat tööriist, millele Quibik ülal viitas, või ka . Pikne 23. veebruar 2021, kell 21:46 (EET)

Siis peaks ka seda teemat puudutavad artiklid vastavalt ümber sõnastama, nt see https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Tegemist_ootavad_t%C3%B6%C3%B6d --Sillerkiil (arutelu) 24. veebruar 2021, kell 18:16 (EET)

Lisan veel, et mulle see mall meeldib. Esiteks ühte kohta koondatud artiklite tõttu: saan nimekirja ette võtta ja pilte jahtima minna (muidugi oleks vastav kaart veel parem, aga seda arutelu ma juba kuskil blogis nägin ja vist lootusetu lootus). Teiseks on artiklis nähtav osutus "lisa pilte" mõjusam kui lihtsalt piltideta tekst, ma olen seepeale mitmeid pilte otsinud puhtalt selle natuke OCD-liku koristamistunde pärast. Sama lugu koordinaatide malliga.

:Mulle ka see mall meeldib. Puuduvaid pilte saab lisaks rohkem või vähem edukalt leida nt Commonsi äpiga ja mingil määral võib kasu olla ka sellest erilehest. Adeliine 25. veebruar 2021, kell 13:46 (EET)

:: Võimalusi artiklite leidmiseks on jah omajagu. Näiteks veel: PetScani päring piltideta artiklitest, mis on kategooria "Eesti" alamkategooriates ja millel on koordinaadid (saab lisada ka koordinaatide veeru ja panna koordinaadid kuskil mujal rakenduses kaardile). Võib veel Vikiandmetesse rohkem pilte/koordinaate lisada ja pärida siis sealt ilma piltideta asju tüübi, asukoha jm järgi (ka kaardil).

:: Malli juures on veel küsitav, millistesse artiklitesse seda ikkagi siis täpsemalt lisada. Eeldatavasti kõik pildita artiklid ei nõua illustratsioone. Pikne 25. veebruar 2021, kell 16:54 (EET)

:::Jah, sellepärast minu arvates ongi malli vaja, et kõik artiklid ei nõua illustratsioone, aga mõned kisendavad just eriti piltide järele ja nende esiletõstmine täidab sama eesmärki, mis soovitud artiklite nimekirjade koostamine. Muidu võiks ju mõelda, et küll me niisamagi kunagi kõigi vajalike artiklite loomiseni ja piltide lisamiseni jõuame, aga mingid asjad millegipärast tunduvad (kas või kellelegi subjektiivselt) olulisemad ja kiireloomulisemad kui teised. Ja kui on inimesi, kes on valmis neid soove täitma, miks mitte siis hoida avatuna võimalust selliseid soove esitada. Piiri on jah raske tõmmata, et millises artiklis on see mõttekas ja millises mitte, aga minumeelest praegu pole nende soovidega põhjendamatult liiale mindud. Adeliine 25. veebruar 2021, kell 17:02 (EET)

:::: Kas ei võiks piirduda nimekirjaga eraldi lehel? Leidsin praegu lehe Vikipeedia:Soovitud pildid. Pikne 25. veebruar 2021, kell 17:11 (EET)