Arutelu:Kaja Kallase esimene valitsus

Ma pole kindel, et on õige jätta muljet nagu Kristian Jaani ja Eva-Maria Liimets kuuluks Keskerakonda. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 26. jaanuar 2021, kell 13:59 (EET)

Parteinime järel võib sulgudes lisada, et (pole erakonna liige).--Minnekon (arutelu) 26. jaanuar 2021, kell 19:36 (EET)
Huvitav, tänases Postimehes (lk 2) on väidetud, et see on 50. valitsus. Kas nad loendavad midagi erinevalt või on ühel kahest lihtsalt näpuviga? --Ehitaja (arutelu) 27. jaanuar 2021, kell 10:54 (EET)

Eesti valitsuste loendis on number 50. Kust tuli siis 51? --Ehitaja (arutelu) 27. jaanuar 2021, kell 10:56 (EET)

: Ehitaja, ajalehte Postimees annab välja Postimees Grupp AS. Nende kontaktaadress on Tallinn, Tartu mnt 80 või legal(ätt)postimeesgrupp.ee. Küllap on murekirja võimalik kirjutada ka otse juhtivpersonalile. Ajalehe peatoimetaja on Mart Raudsaar. Kaebuse võib adresseerida ka avaliku sõna nõukogule või pressinõukogule.

: Eesti ajakirjanduse (eetika)koodeksi (nt https://meedialiit.ee/eetikakoodeks/ või http://www.asn.org.ee/koodeks.html) järgi teenib ajakirjandus avalikkuse õigust saada tõest, ausat ja igakülgset teavet ühiskonnas toimuva kohta (p 1.2). Ajakirjanik vastutab oma sõnade ja loomingu eest. Ajakirjandusorganisatsioon kannab hoolt selle eest, et ei ilmuks ebatäpne, moonutatud või eksitav informatsioon (p 1.4). Uudised, arvamused ja oletused olgu selgelt eristatavad. Uudismaterjal põhinegu tõestataval ja tõenditega tagatud faktilisel informatsioonil (p 4.1). Ebaõige informatsiooni ilmumise korral tuleb avaldada parandus (p 5.3).

: Riigikantselei hallatava valitsuse vanal veebilehel on Ratase teist valitsust arvestatud viiekümnendana. Uuel lehel on Kaja valitsus loendatud viiekümne esimesena. Küllap on ajalehes Postimees avaldatu trükiviga. Aga arvestades et Vikipeedias on originaaluurimused keelatud ja avaldatut tuleb viidata, siis tuleks mõne administraatori käest üle küsida, kuidas tekkinud vastuolu lahendada, kui PM nt keeldub viga parandamast. --kanakukk (arutelu) 27. jaanuar 2021, kell 12:51 (EET).

:: Palju õnne, sa suudad anda juba sama sõnaohtralt ebaadekvaatseid vastuseid kui Pietade. Saladus on lahendatud: paistab, et meie valitsuste loendis oli näpuviga ja niivõrd kui ma ajakirjanduse sisemist toimimist tunnen, võis Postimees selle numbri vabalt sealt võttagi. Mis tegelikult demonstreerib ilusasti, miks on oluline, et meil siin faktid korrektsed oleks. Viimaste valitsuste artiklites on kahetsusväärselt palju aegunud juppe ja ka otseseid faktivigu; paar parandasin ennist ära, aga kõige jaoks pole täna enam aega, vast kegi teine jätkab. --Ehitaja (arutelu) 27. jaanuar 2021, kell 15:28 (EET)

Kahtlen ka vajaduses opositsioonipoliitik Mart Helmet siin sellisel kujul tsiteerida. Selline peatykk võib valitsuste juures olla kyll, kuid hinnangud võiks olla stiilis ajaloolaste-teadlaste omad või mingisugused populaarsusküsitlused vms.
- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. jaanuar 2021, kell 21:57 (EET)
Endine siseminister Mart Helme Riigikogus 25. jaanuaril 2021:  Oluline on see, kuidas see valitsus sünnib, kuidas see valitsus sündis. Oluline on see, et see valitsus on sisuliselt sündinud riigipöörde tulemusena. Täpselt ajastatud, ja nagu üks naljahammas ütles, kaporatuuri poolt läbiviidud operatsiooni tulemusena. See on, see on tõeline oht demokraatiale, see on tõeline oht Eesti püsimisele.<ref>https://epl.delfi.ee/artikkel/92362781/mart-helme-riigikogus-ma-olen-taitsa-veendunud-et-minu-sudamel-on-eesti-palju-rohkem-kui-sellel-daamil-kes-siit-puldist-asja-lahkus</ref>
Veel üks välja võetud tsitaat:
Ajaloolase Jaak Valge hinnangul võib valitsusevahetuse näol olla tegemist riigipöördega: "Mõistete devalveerumine poliitikas on ebameeldiv, aga siinkohal tuleb küll täie teadlikkusega kinnitada, et kui Keskerakonna fraktsiooni aseesimees [Siret Kotka] ei tunnista oma väidet valeks, siis polnud tegemist mitte koalitsiooni vahetumisega ehk võimupöördega, vaid riigipöördega, sest just seda tähendab eriteenistuste tugi või nendepoolne nõue valitsuse vahetuseks."Jaak Valge. Võimupööre või riigipööre? Konservatiivide Vaba Sõna, 2021, nr. 1, lk. 6.
Esiteks on eksitav esitada seda kui (näiliselt neutraalse) ajaloolase hinnangut - tegu on ikkagi võimust ilma jäänud partei esindajaga - ja teiseks on sellise väite üksi esiletoomine talle väga ebaproportsionaalse kaalu andmine. Eri parteide hinnangud toimunule võiks kirja saada küll, aga mingil kokkuvõtval kujul, mitte hulga tsitaatide roduna, ja neid tuleb eristada neutraalsete isikute hinnangutest. Poliitikute kommentaarid pole neutraalsusprobleemi tõttu usaldusväärsed valitsusega seonduvat hindama, vaid on osa valitsusega seotud sündmustest. Kogu seda kompotti - sündmusi ja poliitikute väljaütlemisi - saavad neutraalselt kõrvalt hinnata ikka politoloogid ja võib-olla ka ajakirjanikud. Artikli sisu ja ülesehitus peaks just sellest lähtuma. --Minnekon (arutelu) 4. veebruar 2021, kell 21:17 (EET)

Kiirustav kaastööline on märkinud Kaja Kallase valitsuse vähemusvalitsuseks, samas nt Allar Jõks väidab, et kuna uusi ministreid pole kinnitatud, siis pole tegu ei vähemus- ega enamusvalitsusega. Samas ministriteta valitsus ilmselt töötab ka hoolimata puhkuste asjast de facto vähemusvalitsusena? Põhiseaduslikus mõttes piiripealse olukorra kohta on lisaks Jõksile seisukohti avaldanud ka Adams, Hänni, Tupay jt, seega vääriks see nii või naa dokumenteerimist. Samas õiguskantsler Madise esialgu olukorda põhiseaduslikult problemaatiliseks ei pidanud. --Kamma (arutelu) 7. juuli 2022, kell 10:57 (EEST)

Seda ei saagi üheselt öelda. --Andres (arutelu) 7. juuli 2022, kell 11:38 (EEST)

Kas valitsus on esmaspäevani ametis? --Andres (arutelu) 15. juuli 2022, kell 16:19 (EEST)
Kui see nii on, siis tuleks lõpukuupäevad ära jätta. --Andres (arutelu) 15. juuli 2022, kell 16:55 (EEST)

Tagasiastumine ja ametist vabastamine on eri asjad. Valitsus lõpetab tegutsemise pärast vabastamist presidendi poolt kui uus valitsus ametisse kinnitatakse. Allikas: põhiseaduse paragrahv 92. Arvatavaid tulevikusündmusi ei peaks faktina esitama. --Minnekon (arutelu) 15. juuli 2022, kell 19:01 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Kaja Kallase esimene valitsus


Arutelu:Nikoloz Baratashvili

gruusia poeet oli selle nimega. Ave Maria (arutelu) 3. veebruar 2021, kell 16:12 (EET)
FC Flora veebist ma sellise nimega mängijat leida ei suuda. Ave Maria (arutelu) 3. veebruar 2021, kell 16:24 (EET)
Jääb oma aega ootama.--Raamaturott (arutelu) 3. veebruar 2021, kell 16:30 (EET)
Nikoloz Baratashvili (sündinud 8. augustil 2005 Tallinnas) on Jalgpallur U-17 Tallinna FC Floras

Nikoloz Baratashvili sündis Tallinnas kuid ta elas oma väiksena kasvas ta üles Gruusias. Ta kolis eestisse 6 aastaselt ning siiamaani elab Tallinnas

: Nikoloz on mänginud kogu oma karjääri Tallinna FC Floras.

Nikolozi isa ja ema on mõlemad pärit Gruusiast ning ta ise on ka grusiin kuid ta sooviks tulevikus omada Eesti passi

=== Klubi ===
Klubi            	Hooaeg	Liiga    	Liiga	Liiga
Klubi            	Hooaeg	Divisioon	Mänge	Väravaid
Tallinna FC Flora	2018  	U14.II-C 	9    	0
Tallinna FC Flora	2019  	U15.IV   	8    	0
Tallinna FC Flora	2020  	U16.III.I	14   	1
Kokku            	Kokku 	Kokku    	31   	1


Arutelu:Polütetrafluoroetüleen

Pole käsitletud tefloni mõju tervisele, samuti vaadet tefloni keskkonnamõju kohta. Pole biolagunev seega reostab, saastab loodust? Kuidas toimub tefloni taaskasutamine, käitlemine prügina? --Nimelik (arutelu) 4. veebruar 2021, kell 15:49 (EET)

Ajalooline nimi / sünonüüm Ftoroplast-4 peaks ka artiklis olema
LauriKreen (arutelu) 26. oktoober 2021, kell 23:32 (EEST)


Arutelu:Mara (Itaalia)

Lisasin alljärgneva täpsustuse:
Kasutaja:Pikne tühistas selle kui siin ebavajaliku.
Pean seda täpsustust siin siiski vajalikuks. Kui otsingusse ("Otsi Vikipeediast") sisestada "mara", siis ei ole muud moodi võimalik jõuda artiklini Māra (budism).
See on tegelikult üldine probleem kõigi artiklitega, mille pealkirjades sisalduvad ebaharilikud diakriitilised märgid. Sel teemal on meil siin olnud arutelusid ka varem. Tavaliselt aitab ümbersuunamine, aga sünonüümide puhul, nagu siin praegu, ei ole ka ümbersuunamine võimalik. --Lulu (arutelu) 8. veebruar 2021, kell 09:00 (EET)
Ah, vabandust, ei märganud, et olin juba varem ise teinud täpsustuslehekülje Mara. Nii et tõesti pole seda siin vaja. --Lulu (arutelu) 8. veebruar 2021, kell 14:07 (EET)


Arutelu:Pärnu Kunstide Kool

"munitsipaalhuvikool" - emb-kumb: munitsipaalhuvi kool või munitsipaal(ne) huvikool, praegu ?ehk on tegemist Pärnu linna huvikooliga? — Pietadè Kaastöö 8. veebruar 2021, kell 15:22 (EET) — Pietadè Kaastöö 8. veebruar 2021, kell 18:34 (EET)

Sõna "munitsipaalhuvikool" kasutatakse küll. Väljend "munitsipaalhuvi kool" ei tähenda midagi. Pikne 8. veebruar 2021, kell 20:12 (EET)

: Arvan et linna huvikool vms oleks parem; ent, kui on litsentseeritud õppeasutus, siis ei sobi... — Pietadè Kaastöö 8. veebruar 2021, kell 20:21 (EET)

Ma ei ole kindel, et ümbersuunamisega sai Pärnu Kunstide Kooli artikkel nüüd kõige parem. Ajalugu on kadunud, aga oleks ju hea, kui oleks võimalik lugeda ka sellest, mis enne kunstide kooli oli. Tunnistan, et mina ei pannud tähele, et senine kunstide maja nimetati ümber, mitte ei loodud uut õppeasutust, aga pigemini võinuks suunamise teha senise kunstide maja artiklisse ja seda ajakohastada/täiendada. Sinu suunamise tulemusena on palju infot kaduma läinud. Merleke5 (arutelu) 7. jaanuar 2023, kell 13:41 (EET)

Kopeerin selle kommentaari enda arutelust siia.

Vahetult enne suunamist oli lehel Pärnu Kunstide Maja (Eri:Püsilink/6285887) kooli varasema tegevuse kohta lühike kokkuvõttev lõik, mida ma ei tõstnud ümber. Mulle jäi mulje, et muu põhjalikum jutt oli juba ümber tõstetud, kuna sa ise eemalasid selle paar päeva varem (Eri:Erin/6285860). Nüüd panen küll tähele, et seda pole vist siiski kuskile ümber tõstetud ja uues artiklis on juttu hoopis teistest asjadest.

Kumba pidi siis, teha suunamine lehele Pärnu Kunstide Maja või täiendada artiklit seal samal lehel? Praegu on seal suunamine. Ma liitsin selle lehe vanema ajaloo siinse lehe omaga ja põhilised täiendused on nüüd siin lehe Pärnu Kunstide Kool ajaloos.

Minu meelest varasema Pärnu Kunstide Maja tegevusest sobib kirjutada siin praeguse asutuse artiklis ajaloo all. Need kaotsi läinud osad võiks siis ehk mingil kujul siia ümber tõsta. Kõike ma siiski ei tõstaks, kuna osa tekstist oli reklaamihõnguline ja nimetati konkreetseid õpetajaid, kes ei tundu märkimisväärsetena (võib-olla sellepärast eemaldasidki enne selle teksti?). Viited ka puudusid, võimalik, et kõige selle kohta ei õnnestu viiteid leida. Pikne 7. jaanuar 2023, kell 14:53 (EET)

:Jah, ma eemaldasingi osa teksti seal "maja" artiklist põhjusel, et see ei tundunud olevat entsüklopeedias oluline. Minu viga, et ei mõelnud/arvestanud võimalusega, et need kaks artiklit võiks liita. Muidu oleksin ehk kohe natuke teistmoodi asjale lähenenud. Arvan siiski, et on väga hea, et nüüd on üks artikkel - Pärnu Kunstide Kool. Vaatan mõlema artikli materjalid üle ja proovin kõik olulise siia kokku panna. Aitäh sulle! :) Merleke5 (arutelu) 7. jaanuar 2023, kell 17:52 (EET)


Arutelu:Koroonavaktsiin

kuidagi, mingil määral, peaks mainitud olema ka sputnik V ja mis meil veel kõik meedias läbi käivad siin... Ave Maria (arutelu) 8. veebruar 2021, kell 21:54 (EET)

küll jõuab, hetkel on ca 50+ kstsiini III etapis, vähemalt 1 v-ni kasutus oli eilse seisuga seisatud (piiratud toime tõttu viiruse LAVi tüve vastu; turuletulekul on 1-kordse annuse manustamisega v); mul on kohustuste täitmise taustal lahti, nurgas, lisaks BBC-le ka mingi Reutersi beetavers jne; ja, nujah, tennis (Austraalia open) tuli küll vahele, aga, p-mõtteliselt nurga-kastist muud ei räägitagi, peaaegu, kui C-19 jm, ju siis see müüb; selle siin artikli ajakohastamine oleks nagu Pärnu-Elva uisumaratoni kajastamine sajandiksekundite haaval..., ja, u 3 järgmise sajandiksekundi pärast peaks lisama täpsustuse (isegi triljondi art piirimaile sõudmas ingliskeellaased ei suuda, kos siis meie)— Pietadè Kaastöö 9. veebruar 2021, kell 01:00 (EET)

"Sputnik V" – „[[V]]“ on tähestiku täht, ilmselt lühend.[[Kasutaja:Pietadè|— Pietadè]][[Eri:Kaastöö/Pietadè| Kaastöö]] 16. veebruar 2021, kell 20:36 (EET)

Alajaotused "Eesti", "Vaktsineerimata inimeste liikumisvabaduse piiramine" ja "Vaktsineerimise käik" on teemast mööda. Ursus scribens (arutelu) 26. oktoober 2021, kell 15:33 (EEST)


Arutelu:Adeele Kisant

Sünniaasta on seni täiesti ebausaldusväärne kuni pole ligipääsu 1890 aasta (1885-1916) Oudova (Gdov) meetrikatele.
Sündis Oudovas (Gdov) ca 1890. Eestisse saabus koos perega 1943 kevadel, kõik varasemad dokumendid puuduvad.
LauriKreen (arutelu) 13. veebruar 2021, kell 12:41 (EET)


Kasutaja arutelu:Ekiir

Tere ja jõudu vikiartiklite toimetamisel :) Mul on küsimus selle paranduse kohta. Kindel, et tsiteeritud allikas on kirjas "sattuda", mitte "sattude"? Ma otsisin digarist selle lehe välja, aga tekst on liiga hägune, et aru saada. --Minnekon (arutelu) 21. veebruar 2021, kell 18:39 (EET)

Tere 😊
Kui seda teksti nüüd uuesti loen, siis tõesti ei saa kindel olla, et mu parandus õige on. Tänud, et tähelepanu juhtisid! Ekiir (arutelu) 22. veebruar 2021, kell 09:18 (EET)


Arutelu:Tallinna Majaomanike Pank

Millal pank tegevuse lõpetas? Kuriuss (arutelu) 22. veebruar 2021, kell 18:50 (EET)

1944 igatahes veel (taas)tegutses: https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=eestisona19440202.2.26&e=-------et-25--1--txt-txIN%7ctxTI%7ctxAU%7ctxTA------------- Bstard12 (arutelu) 12. juuli 2022, kell 04:01 (EEST)

Tallinna Majaomanike Panga hoone Vabaduse väljak 10 (vana aadressiga Harju tänav 45) on nii silmapaistev hoone, et võib väärida omaette artiklit?
Kaks head allikat selleks on:
* ülevaade kultuurimälestiste registris: https://register.muinas.ee/public.php?menuID=monument&action=view&id=3094
* Rain Vaikla Linnamajade blogi artikkel: https://linnamajad.blogspot.com/2013/05/1934-1936-majaomanike-panga-maja.html Bstard12 (arutelu) 12. juuli 2022, kell 03:52 (EEST)
▶ Wikis leidub artikleid, mis lingivad kirjakuju "Tallinna Majaomanikkude Pank", ilmselt võiks olla redirect, ma ei oska teha.--Bstard12 (arutelu) 12. juuli 2022, kell 03:57 (EEST)

Majaomanike Panga maja Vabaduse väljak 10 väärib vahest omaette artiklit?


Arutelu:Kitsas king

Miks on pealkirjas läbiv suur algustäht? Velirand (arutelu) 3. märts 2021, kell 13:40 (EET)

Miks on tekstis läbivalt juttu jõuluvanadest? Selle kõrval on nääriöö, näärikuusk jne. Nii saate tekstis kui ka ETV kirjeldustes on tegelaskujud ikkagi näärivanad. Kas ei võiks artiklis jõuluvana näärvanaga asendada? Sjur (arutelu) 20. mai 2024, kell 23:46 (EEST)

Muidugi. Andres (arutelu) 21. mai 2024, kell 00:03 (EEST)


Arutelu:Magnetoptiline ketas

„Tehnoloogia pärineb aastast 1985.“ ... „...tehnoloogia on juba ligi 30 aastat vana...“ (3. märts 2021, kell 16:13 (EET))? — Pietadè Kaastöö 3. märts 2021, kell 16:13 (EET)


Arutelu:Mircea Șimon

Mircea Șimon has not passed away. Neither in 2014 nor after 2014. This is a mistake. --Matiras (arutelu) 19. märts 2021, kell 11:59 (EET)

Then https://boxrec.com/en/proboxer/22784 also has a mistake.--Morel (arutelu) 19. märts 2021, kell 12:59 (EET)


Leht tahab vist pisut uuendamist?--Morel (arutelu) 21. märts 2021, kell 00:20 (EET)

Tere!
Sorry for writing in English, please feel free to translate :)
The Ukrainian community prepared the new article lists for CEE Spring this year. You can find our new top-100 list :m:Wikimedia CEE Spring 2021/Structure/Ukraine (all suggestions are new compared to last year!) In addition, we have made two lists with gaps specifically for Estonian Wikipedia:
* :m:Wikimedia CEE Spring 2021/Structure/Ukraine/Red#et Estonian: top 10 articles that are missing (red links) in your Wikipedia. For example, you have no article about Ukrainian philosopher Grõgori Skovoroda while 20 CEE wikis already have it.
* :m:Wikimedia CEE Spring 2021/Structure/Ukraine/Stubs#et Estonian: top 10 articles that are stubs (only a few sentences) in your Wikipedia. For example, you have only one sentence about Ukraina peaminister.
Please help us make this campaign successful, cover the red link gaps and improve the stubs about Ukraine in your wiki! — NickK (arutelu) 10. aprill 2021, kell 18:35 (EEST)
----
Kas võitjate nimed ka avaldatakse? Velirand (arutelu) 20. juuli 2021, kell 00:03 (EEST)

Ma eeldan, et K2suvi peaks seda lähiajal tegema. Ivo (arutelu) 20. juuli 2021, kell 02:52 (EEST)

Vabandan viivituse eest, viga on nüüd parandatud ja võitjate nimed avaldatud ja ühendust võetud! --K2suvi (arutelu) 20. juuli 2021, kell 06:12 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Wikimedia CEE Spring 2021


Vikipeedia arutelu:Üldine käitumisjuhis

Käitumisjuhis käib muidugi sinna kategooriasse, et kui hakkad enesestmõistetavaid ja tervemõistuslikke asju sõnastama, kõlab pea kõik kuidagi tobedalt. AGA, olukordi, kus oleks vaja mingile punktile viidata, sest olukord ei ole hea ega õiglane, siiski tekib. Mistõttu mu meelest võiks me seda koodeksit täpsemalt mõtestada küll. Seda enam, et ega pääsu üleilmsest ja eriti inglise keeleruumi trendist niikuinii pole - parem siis ise selgeks teha, mida meil vaja võiks minna. --.Toon (arutelu) 22. märts 2021, kell 11:06 (EET)

Juhise punkt 2.1 all olev osa pealkirjaga "Austa seda, kuidas kaastöölised end nimetavad ja kirjeldavad" on imelik/vähemõtekas. 1) See pealkiri räägib justkui igasugustest enesekirjeldustest, aga näited paistavad kõik minema poliitilise korrektsuse rubriiki. Kui mõeldaksegi seda viimast, siis tuleks seda selgemalt öelda. 2) Ma pole vist kordagi Vikipeedias näinud, et sel moel kellegi suhtes lugupidamatust näidataks (tegelikult isegi seda, et keegi üleüldse suhtluses vestluskaaslase omanimetusi- ja kirjeldusi kasutaks). Kui lugupidamatud ollakse, siis teistel viisidel. Seega kui lugupidamatuse avaldamise viisidest näiteid tuua, siis peaks need mingid muud asjad olema, mitte see olematu nimetuste ja kirjelduste probleem. 3) "Inimesed võivad teatud nimetuste või asesõnade abil markeerida seksuaalset sättumust või soomääratlust". Nt millised asesõnad seda markeerivad? Pole kuulnud, et selleks asesõnu tarvitataks. 4) Ma ei tea selle käitumisjuhise sünnilugu, aga jääb mulje, et see punkt on kiivas USA kultuuriruumis päevakajaliste teemade suunas. Vähemalt ma ei näe, millist eestikeelse Vikipeedia probleemi see lahendada aitab. --Minnekon (arutelu) 10. juuli 2021, kell 23:59 (EEST)


Kasutaja arutelu:82.131.126.157

tere


Arutelu:Anna Sorokina

"Ta vabastati vanglast 11. veebruaril 2021." Inglise Vikipeedias kirjutatakse: On October 5, 2022, Sorokin was granted a $10,000 bail bond and released from prison. Velirand (arutelu) 22. mai 2023, kell 10:19 (EEST)


Arutelu:Margus Lattik

Mathura on ka kohanimi. Mis me sellega teeme? Andres (arutelu) 1. aprill 2021, kell 12:04 (EEST)

Kipun arvama, et Mathura peaks jääma koha jaoks ning päises oleks märkus, et autorist räägitakse siin. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 6. aprill 2021, kell 13:08 (EEST)

:See on nüüd tehtud, aga lingid on parandamata. Andres (arutelu) 8. aprill 2021, kell 11:29 (EEST)

Siin toimus mingeid imelikke muudatusi seoses Latiku lemmikklubiga. Võiks vist yldse selle välja jätta? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 19. mai 2023, kell 22:10 (EEST)
"viimastest on ta vahendanud nt maoori, inuiti ja saami autoreid" - on ta neid kindlasti algkeeltest tõlkinud? Ma olen näinud üht inuiti autori väljaannet tema kirjastuselt, millest jäi mulje, et see oli tõlgitud inglise keele kaudu. Kaanel oli autori nimeski viga. Ma ei tea, on neid veel avaldanud ja kuidas tal teiste keeltega on. --Ehitaja (arutelu) 17. juuni 2023, kell 00:01 (EEST)


Arutelu:K9 Kõu

Lõigus "Arendus" esitatud väide "Kokku on valmistatud 1136 masinat" tundub kehtivat ainult Lõuna-Korea kohta, sest lõigu "Kasutajad" järgi Lõuna-Korea jaoks toodetakse 1136 K9-t, kuid teiste kasutajatega kokku on see arv oluliset suurem. Umbisik (arutelu) 3. aprill 2021, kell 20:43 (EEST)

Võiks kaaluda "K9 Kõu" alla teisaldamist. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. august 2022, kell 22:56 (EEST)
* pole siin kaaluda midagi, teisaldasin, vt https://mil.ee/kaitsevagi/tehnika/relvad/kaudtulerelvad/k9-kou/ suwa 14. jaanuar 2023, kell 15:30 (EET)


Kasutaja arutelu:Vikimees28

Joonlaud on mõõtevahend millega mõõta objektide pikkuseid
joonlaude on igasuguseid


Arutelu:Territoriaalriik

Kustutada, kuna tegemist on originaaluurimusega ning tekst on peaaegu sõna-sõnalt kopeeritud Paul Tammerti omakirjastuslikust väljaandest.--Lulu (arutelu) 10. aprill 2021, kell 10:19 (EEST)

Siin on vähemalt üks viide. Samal ajal ei ole näiteks artiklitl: Rahvusriik, Enesemääramisõigus jne. ühtegi viidet. Miks see pole probleem? Kui sisus on midagi valesti, siis võiks algatada diskusiooni ja arutleda ning teha seda koos paremaks. Antud juhul käitub Lulu diktaatorina stiilis: keelan, käsen, ... --Pault (arutelu) 20. aprill 2021, kell 10:51 (EEST)
Selgitan pikemalt. Asi pole viidetes või nende puudumises, vaid selles, et artikkel põhineb originaaluurimusel, mis on kahel korral tunnistatud teaduslikus mõttes ebapädedvaks ja selle autor diskvalifitseeritud doktorantuurist. Artikli arutlusleheküljel ei diskuteerita selle sisu üle.--Lulu (arutelu) 21. aprill 2021, kell 17:24 (EEST)

Lisasin vaidlustatud malli. Siin on viitamata esitatud mitmeid väiteid, mis on vastuolus inglise vikis esitatud viidatud väidetetega. Näiteks nimetatakse territoriaalriiki siin rahvusriigiks, samas kui mujal vikides neid eristatakse. Ega ka inglise ja saksa versioonid sellest artiklist päris ühte sammu käi. Inglise oma on korralikult viidetega varustatud, saksa omas pole ühtegi. Kõige veidram on korea versioon, mis käistleb üht ajajärku saksa riikluse kujunemises. --Vihelik (arutelu) 20. aprill 2021, kell 13:54 (EEST)

Lisan veel midagi: Tänapäevase Lääne-Euroopa rahvaste kirjakeel on tekkinud roomakatoliku kiriku misjoni ja õiguskorra kirjapanemise käigus, slaavi rahvad on saanud oma kirjakeele Bütsantsi kreekakatoliku kiriku misjoni järgi (9. sajandil kirillitsa) ning ülejäänud Ida-Euroopa rahvad luterliku kiriku misjonitöö alusel. Tšehhid, slovakid, poolakad ja horvaadid on minu teada slaavi rahvad, rumeenlased on ikka vist bütsantsi kultuuriruumis ja leedukate kirjakeele luterliku kiriku misjonitööst pärinemises ma ka sügavalt kahtlen... - Melilac (arutelu) 25. aprill 2021, kell 19:44 (EEST)

:Ei ole päris täpne, aga leedu keeles trükkimine oli vahepeal keelatud, küll aga tehti seda leedulaste luterlikul alal. Tšehhis oli esimene misjon vist õigeusu oma. Igal juhul saab kergesti täpsustada. Andres (arutelu) 25. aprill 2021, kell 20:28 (EEST)

::Katoliku mission algas aastal 845 Böömimaal, õigeusu mission aastal 863 Määrimaal. Sama sajandi lõpuks oli katoliku mission õigeusu preestrid maalt välja tõrjuda suutnud. Tšehhi kirjakeelele selle praeguses mõttes pani aluse jesuiit (ja seega katoliiklane) Josef Dobrovský aastal 1808, varasem kirjakeel oli luterlikku päritolu, ent see  juuriti Kolmekümneaastase sõja järel maalt välja. - Melilac (arutelu) 27. aprill 2021, kell 18:08 (EEST)
Jah, tavaliselt territoriaalriiki vastandatakse rahvusriigile, kusjuures rahvusriike peetakse hilisemateks. Aga siin on pärastpoole öeldud, et territoriaalriikides on kohustuslik mitmekultuurilisus. --Andres (arutelu) 25. aprill 2021, kell 20:33 (EEST)
See mõiste kuulub Paul Tammerti omaloomingulisse teooriasse.
--Lulu (arutelu) 26. aprill 2021, kell 07:34 (EEST)

Nii palju kui ma sirvisin teoseid modernse riigi kohta, ei eristata siin käsitletut modernsest riigist ja selle tunnuseid peetakse modernse riigi omadeks. - Melilac (arutelu) 27. aprill 2021, kell 18:12 (EEST)
Ma vaatasin viimast kustutatud versiooni. Kas tõesti siit  midagi võtta ei ole? Ja kui see käib modernse riigi kohta, siis tuleb see vastavasse artiklisse viia. Andres (arutelu) 29. aprill 2021, kell 08:24 (EEST)
Mulle tundub, et territoriaalriik ja modernne riik on siiski erinevad mõisted. Andres (arutelu) 29. aprill 2021, kell 08:35 (EEST)
On olemas nt :en:Territorial state. Leian, et selle artikli viimase versiooni peab taastama. Toimetamist see küll vajaks, aga selle kustutamist ei pea ma sugugi põhjendatuks. Ivo (arutelu) 4. juuni 2021, kell 00:43 (EEST)


Arutelu:Kaunase kindluse III fort

"Fort osales aktiivselt lahingutegevuses ja sai kannatada." – selline personifitseerimine oleks omal kohal ehk ilukirjanduses, aga entsüklopeediasse ei sobi. Kuriuss (arutelu) 7. november 2022, kell 19:51 (EET)

Millised oleks sinu ettepanekud? - Melilac (arutelu) 8. november 2022, kell 19:45 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Kaunase kindluse III fort


Arutelu:Niguliste kiriku peaaltar

Siin tuleks vahet teha altaril ja retaablil, praegu on tekstis segamini.

Varasem tekst on üle kirjutatud. Nii ei tohi teha. Tuleb esialgne tekst tagasi panna ja lisatu vormistada täiendustena. Andres (arutelu) 28. august 2022, kell 17:40 (EEST)

Lisaks näis uus tekst olevat kopipeist, mistap tyhistasin need muudatused. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 28. august 2022, kell 17:50 (EEST)


Arutelu:Kooperativism

Artikli eelmine versioon, mis oli valdavalt originaaluurimuslik ja esseistlik, on tõstetud siia:--Lulu (arutelu) 15. aprill 2021, kell 09:09 (EEST)


Kasutaja arutelu:Perüton

Tere tulemast Vikipeediasse, Perüton!
Sa saad muide oma loodud artiklid linkida teistes keeleversioonides olemasolevate artiklitega, kui valid eestikeelses artiklis külgribalt "Lisa lingid" (ja sealt märgid keeleversiooni (nt ''enwiki'') ning loodud artiklile seal keeleversioonis vastava artiklinime) või siis kasutades mõnes teises keeleversioonis linki "Muuda linke" (kust jõuad vastava mõiste/isiku Wikidata lehele ning seal saad samuti lisada keelekoodi (sedapuhku ''et'') ja artiklinime). [[Kasutaja:Kruusamägi|Ivo]] ([[Kasutaja arutelu:Kruusamägi|arutelu]]) 21. aprill 2021, kell 01:08 (EEST)

Viide käib vahetult sõna või kirjavahemärgi järele, ilma tühikuta. [[Kasutaja arutelu:Pikne|Pikne]] 1. juuni 2021, kell 20:30 (EEST)

You have been a medical translators within Wikipedia. We have recently relaunched our efforts and invite you to join the new process. Let me know if you have questions. Best Doc James (talk · contribs · email) 12:34, 13 August 2023 (UTC)
----
Aitäh ulatusliku ajalugu puudutava kaastöö eest! - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. jaanuar 2024, kell 22:57 (EET)

Suur tänu! Perüton (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 15:15 (EET)

Invitation to Rejoin the [https://mdwiki.org/wiki/WikiProjectMed:Translation_task_force Healthcare Translation Task Force]

Olen viimasel ajal märganud, et paljudes sinu tõlgitud artiklites oled üle toonud lühiviited (näiteks siin lühiviide "Chisholm 1911"), kuid jätnud nendega lingitud täisviite üle toomata. Täisviited leiab harilikult teises alajaotuses. Näites oleva artikli puhul alajaotuses "Sources". Need oleks ka vaja üle tuua, "Chisholm 1911" ei ütle üksi mitte midagi. Kaniivel (arutelu) 29. jaanuar 2024, kell 22:33 (EET)

Aitäh, parandan need vead Perüton (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 15:15 (EET)

:Vaatasin kõik enda artiklid üle ja lisasin bibliograafia, seal kus vaja. Perüton (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 17:02 (EET)


Kasutaja arutelu:Majandus6

Tere! Ma ei leidnud, kas teie või keegi teine on uuendanud majandusandmeid infokastis artiklis Tallink. Sel puhul ei kustutata vanu andmeid, vaid lisatakse need arutelusse. Praegu ma ei leidnud enam eelmisi andmeid üles. Kui leiate need, palun lisage need artikli arutelulehel olevate eelmiste andmete järele koos aastaarvuga. Ssgreporter (arutelu) 21. aprill 2021, kell 01:23 (EEST)

Mulle ei meenu, et majandusandmeid sedasi eriti kuskil arutellu oleks tõstetud. Minu meelest pole sellel mõtet. Asulaartiklites on küll mõni kasutaja vanu elanike arve arutellu tõstnud, aga viimasel ajal vist pole enam keegi sedagi teinud. Pikne 21. aprill 2021, kell 17:29 (EEST)

Vaatasin ajaloost, et tõenäoliselt mõni aeg tagasi tõesti sai seal neid andmeid uuendatud. Kahtlustan, et enamik Wikipedia kasutajaid ei oska "arutelu" lehelt ajaloolisi andmeid otsida. Vajadusel saab olulisematest andmetest luua põhilehele aegrea. Majandus6 21.aprill 2021, kell 21:23 (EEST)
Tallinki puhul on see varasemate andmete rida läinud päris pikaks. Eriti oluline oleks säilitada 2019. aasta andmed seetõttu, et 2020. aasta andmed iseloomustavad rohkem olukorda kui ettevõtet. See on Andrese ammune ettepanek, mida olen mitme artikli arutelus kohanud, et andmete ajakohastamisel tuleks eelmised andmed säilitada. Kui te selleks mingi muu formaadi leiate, siis oleks see ju hea. Praeguse lahenduse eesmärk on lihtsalt, et eelmised andmed ajakohastamisel kaotsi ei läheks. Ssgreporter (arutelu) 22. aprill 2021, kell 01:02 (EEST)

Artiklis endas peab olema koht, kust saab varasemaid näitajaid vaadata. Arutelulehele tõstmine on hädalahendus, kui andmed muidu kaduma läheksid. Andres (arutelu) 22. aprill 2021, kell 09:36 (EEST)
Tänan! Hea lahendus majandusnäitajate tabelina, millesse saab järgmistel aastatel andmeid lisada. Ssgreporter (arutelu) 5. mai 2021, kell 23:42 (EEST)

Head uut aastat!

Mul on selline tilluke palve, et te ei parandaks vahepeal kord juba õigeks parandatud käänamist uuesti ja uuesti vigaseks. Eesti keeles nimelt käänatakse nimesid, mistõttu õige on Nasdaq Nordicu börs, mitte Nasdaq Nordic börs; First Northi turg, mitte First North turg, jne. Kuriuss (arutelu) 5. jaanuar 2023, kell 17:29 (EET)

Head uut aastat!

Aitäh tähelepanu juhtimast! Korrektne versioon tundub esialgu ebaloogiline, kuid kui nii on õige, siis püüan meeles pidada ja mitte muuta. (Majandus6 (arutelu) 5. jaanuar 2023, kell 18:43 (EET))

Artikli nime saad muuta, kui otsid nupu "Teisalda". Ivo (arutelu) 8. august 2023, kell 11:20 (EEST)

Suured tänud! Majandus6 (arutelu) 8. august 2023, kell 13:42 (EEST)


Arutelu:Kalle Grünthal

"Töistel hetkedel harrastab onuheinolikku šovinismi" See ei ole entsüklopeediasse sobiv sõnakasutus. Velirand (arutelu) 22. aprill 2021, kell 00:06 (EEST)
on esinenud vandenõuteooriaid levitava portaali Telegram saadetes

See ei ole hästi seostatud. Andres (arutelu) 22. aprill 2021, kell 09:23 (EEST)
Temaga on niisugune asi, et ta ei olnud algusest peale maskivastane, vaid ta kaitses end palju rohkem kui teised.
Temaga seoses tuleks mainida ka Estonia huku uue uurimise ülesvõtmist. Andres (arutelu) 22. aprill 2021, kell 09:23 (EEST)
Ta õppis aastatel 2001–2004 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, aga TÜ õigusteaduskonna ega üldse TÜ lõpetanute nimekirjas ei ole Kalle Grünthalit.193.40.12.10 18. juuni 2021, kell 13:07 (EEST)

Siit saab äkki artiklisse lisainfot (nt pealkirjast lähtub, et ta olevat mingi hetk kuulunud ka sotside ridadesse... vastab tõele?). Ivo (arutelu) 9. jaanuar 2022, kell 21:26 (EET)

:Paistab nii, vähemalt 2013 valimiste ajal. --Minnekon (arutelu) 9. jaanuar 2022, kell 23:31 (EET)
Õigekirjaviga: "Ta osales ka Riigikogu eest toimunud protestidel, ...", eest -> ees 2001:BB8:2002:4800:52E5:49FF:FEC9:AF72 7. veebruar 2022, kell 09:42 (EET)

Panen ette antud artikkel (ja artikkel Harry Raudvere) panna mingiks ajaks (nt kuni aprilli lõpuni) osalise kaitse alla (nii, et redigeerida saaksid vaid automaatselt kinnitatud kasutajad). Keegi käib neid lehekülgi eri IP-delt viimase kahe nädala jooksul nürida järjekindlusega sodimas. Mitte, et ma kumbagi isiku eriline fänn oleksin, aga ausalt öeldes on selle sodimise pidevast tühistamisest hakanud kõrini saama. Metzziga (arutelu) 23. märts 2022, kell 10:59 (EET)
Metsakutsu tõmbas muist asju maha. Ma panin need tagasi, aga esitada tuleb teistmoodi. On öeldud: "On paistnud silma šovinistliku ja solvava sõnakasutusega Riigikogu suures saalis peaminister Kallase suhtes." ja tõenduseks on video, kus öeldi: "Kust sa, lilleke, siia said?" Lihtsalt videoga ei saa seda tõendada. Tuleb konkreetselt kirjeldada, mida ta tegi ja kuidas sellele reageeriti, mitte ümber nurga rääkida. --Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 00:40 (EEST)
Kas peaks artikli kaitse alla panema või Metsakutsu blokeerima või püüdma temaga asja arutada? --Andres (arutelu) 13. juuni 2022, kell 01:07 (EEST)

Ma ei usu, et teine lause tõene on. Ma ei saa artiklit praegu lugeda, aga vaevalt seal seda öeldud on. Ma teen ettepaneku see lause kustutada. --Andres (arutelu) 31. detsember 2022, kell 17:03 (EET)

Jah, see tuleks kuidagi teisiti sõnastada. Või siis üldse eemaldada. Velirand (arutelu) 31. detsember 2022, kell 17:28 (EET)
Ekspressi artiklis mainitakse Grünthali biolaborite sõnavõttu Pildiraadios https://www.youtube.com/watch?v=KwtmRZyCJdo --WikedKentaur (arutelu) 31. detsember 2022, kell 18:12 (EET)

Et asi selge oleks, siis kõnealune lause on hetkel selline: "Ta on pälvinud tähelepanu Kremlimeelse propagandainfo levitamisega." Ekspressi artikkel räägib sellest, mis kanaleid pidi Venemaa propaganda Eestisse levib ja Grünthali mainitakse seoses näitega, et väidetavalt on Ukrainas ohtlikud biolaborid. Grünthal olevat seda rääkinud raadiosaates ja klipp sellest pandi Youtube'i. Ajakirjanike hinnangul oli ta sellega üks lüli Venemaa jutupunktide edasilevitamisel. Kuidagi nii konkreetsemalt tulekski see sõnastada. Praegune lause on liiga üldine ja ilma Ekspressi artiklit lugemata tõlgendatakse seda peaaegu kindlasti valesti. Ka pole selle infokillu ja hinnangu koht artikli päises. --Minnekon (arutelu) 31. detsember 2022, kell 18:32 (EET)

Infokastis on "alma materiks" märgitud Kehtna Sovhoostehnikum. "Alma mater" osutab kõrgkoolile. Kas Kehtna Sovhoostehnikum oli kõrgkool? Minu teada tehnikumid polnud kõrgkoolid. Minnekon (arutelu) 19. oktoober 2023, kell 12:14 (EEST)

Ma kustutaks kogu rea ära. Pole kohaldatav. --Andres (arutelu) 19. oktoober 2023, kell 13:46 (EEST)

Lõin mallile selle info jaoks õige parameetri. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 19. oktoober 2023, kell 14:03 (EEST)


Kasutaja arutelu:30hetti

jou


Arutelu:Kapitalistlik turumajandus

Minu meelest on kustutamisega kiirustatud, sest seda materjali saab mõningase kohastamisega kasutada kriitika rubriigis. Samu asju on ju teised ka välja toonud. Andres (arutelu) 29. aprill 2021, kell 08:16 (EEST)

Siis tuleks teada kes ja millises arvestatavas allikas sellist kriitikat on esitanud. Need Tammerti materjalid on tükk aega üleval olnud. Kui tegelikult pole kellelgi mahti neid korda teha või otsast lõpuni ümber kirjutada või keegi siin ei oska seda teha ning samas on märkimisväärne osa materjalist originaaluurimuslik, siis on kustutamine minu meelest õigustatud. Kui kellelgi asjatundlikul tekib siiski huvi selle materjali läbitöötamise vastu, siis eks saab vajadusel taastada. Pikne 29. aprill 2021, kell 17:01 (EEST)

: Minu meelest Vikipeedia ei tööta nii. Asju, mida saab kasutada, üldiselt ei kustutata näiteks sellepärast, et viiteid ei ole. Asja, mis on kustutatud, ei oska keegi välja nõuda. Ja iga asi võtab aega. Andres (arutelu) 30. aprill 2021, kell 00:14 (EEST)

:: Muidu küll, aga siin polnud asi lihtsalt selles, et viiteid ei ole, vaid eeldatavasti oli tegu lisaks originaaluurimusega. Eks kõigi kustutatud asjadega ole nii, et need pole hiljem hästi leitavad. Pikne 30. aprill 2021, kell 18:04 (EEST)

::: Artikkel tervikuna on küll originaaluurimus, aga see on kokku pandud põhiliselt mitteoriginaalsetest osadest, nii palju kui mina aru saan.

::: Just sellepärast ma olengi kustutamisega ettevaatlik, et kustutatud materjal on praktiliselt leitamatu. Andres (arutelu) 30. aprill 2021, kell 18:28 (EEST)
Tänan märkuste eest. Kiirustamisest. Pärast kustutamise ettepaneku tegemist oodati kaks nädalat. Keegi ei vaidlustanud. Pärast artikli kustutamist oodati veel mõned päevad. Keegi ei lisanud midagi arutellu. Siis kustutati ka arutelu. Võin kinnitada, et selles artiklis polnud tõesti midagi säilitamisväärset ega kasutamiskõlblikku. --Lulu (arutelu) 1. mai 2021, kell 15:33 (EEST)

Kui tekib vaidlus, siis tuleb oodata ja lõpuks hääletusele panna. Kustutamismärkus võib ükskõik kui kaua seista. Ei saa eeldada, et kui midagi viimastest muudatustest läbi vilksatab, siis seda märgatakse ja jõutakse asjaga tegelda. Andres (arutelu) 2. mai 2021, kell 14:06 (EEST)
Järgnevas osas ei ole minu meelest midagi originaalset (või kui, siis mõni nüanss), neid seisukohti on esitanud paljud autorid. Iseasi, et mõni asi kehtib võib olla kapitalismi või turumajanduse kohta. Fulcheri raamatu kokkuvõte ei saa kuidagi olla originaaluurimus.
Kapitalistlik turumajandus on ebavõrdsusel, egoistlikul meelelaadil ning kasumil põhinev majandusvorm. Kapitalistlik majandusmudel lähtub erahuvist ning põhineb eraettevõtlusel ja eraomandil. Kapitalistliku majandusmudeli tunnuseks on võlaraha, pankade eesõigus emiteerida fiat-raha ja väljastada seda võlakohustuse vastu, ebaõiglased ja läbipaistmatud majandussuhted, isikuvabaduste ja eraomandi puutumatuse rõhutamine, teabe salastamine, perioodiliselt korduvad majanduskriisid ning rikkuse ebavõrdne jagunemine (mida püütakse pehmendada mõõduka heategevusega).
Kapitalistliku turumajanduse liikumapanevaks jõuks on ahnus, mis ilmneb kapitaliomanike ihas suurendada kasumit ning tarbijate himus tarbida palju ja odavaid kaupu, kusjuures kumbgi osapool ei hooli mõjudest, mida see tekitab ühiskonna arengule ja looduskeskkonna seisundile.
Kapitalistlik turumajandus muutub majandusarengut pidurdavaks jõuks, kui raha laenajad ning kapitaliinvesteeringute tegijad hakkavad piirama üldisi ettevõtlus- ja turuvabadusi, et kaitsta oma investeeringut tehnoloogilisest arengust tulenevate muutuste ja konkurentsist tulenevate riskide eest. See võib toimuda nii laenu väljastamisest keeldumise, varustus/turustuskanalitele ligipääsu piiramise või siis riigibürokraatia äraostetavust kasutades õiguslike takistuste (seadusandlikud piirangud, litsentsid, kvoodid, tollid jms) kehtestamise kaudu. Kapitalistliku turumajanduse tunnuseks on ka töötajate ja tarbijate organiseerumise ning koostöö otsene keelamine või selle kaudne takistamine.
Kapitalistlik turumajandus propageerib kitsast spetsialiseerumist, edendab tarbimist moe- ja brändikultuuri rakendades ning elamist tarbimislaenudele toetudes. Majanduslikus tasuvuses ei arvestata ressursside hankimisel elusloodusele tekitatud kahju hinda ja tarbimisest järelejääva materjali mõju meie looduslikule keskkonnale. Kapitalistliku majandusmudeli mõju ilmneb elanikkonna üldise haridustaseme languses ja planeedi loodusliku keskkonna hävimises, mille põhjuseks loodusressursside hävimine inimeste eksponentsiaalse kasvu (antropotseen) ja keskkonna saastumise tulemina.

Võlaraha. Turumajanduse mudeli olemuse määrab kasutusel olev raha. Kui rahaks on paber-rahatähed või metallist mündid (fiat-raha), mille emiteerimise eesõigus on vaid riigi keskpangal ja see laenatakse välja võlana, intressikohustusega, siis paneb see aluse ebaõiglusele, milles ühtedel on vaid õigused ja teistel üksnes kohustused. Võlaraha kasutamine tähendab, et kui seda kasutatakse maksete tegemiseks, siis iga tehingu hinnas on ka lõiv pangale, mis omakorda tõstab iga kauba hinda ja üldist elukallidust.
Kapital. Täpsemalt materiaalse kapitali (maa, loodusvarad ja raha) akumuleerumine loob võimaluse dikteerida teistele turuosalistele tingimusi, mille täitmisel nad saavad seda kasutada. Kapitali väljarentijateks võivad olla eraisikutest suurkapitalistid, raha emissiiooniõigust omavad pangad, riigivalitsus (kasutab keskpanga rahaemissiooni ja/või maksutulusid) või eraisikud ühisfinantseerimisprojektide kaudu. Kapitalitulu on maarent, intressimaksed ja dividendid.
Ebaõiglased ja läbipaistmatud majandussuhted. Ebaõiglased majandussuhted (töösuhetes, alltöövõtus jms) ning suure nõudlusega kaupade, võlakirjade ja valuutavahetusega spekuleerimine kasumi maksimeerimiseks on võimalik vaid siis, kui turg ei ole läbipaistev ning kõik „kobavad pimeduses“. Praktikas tähendab see, et turul üksikisikute vahelisi tehinguid puudutav info on salastatud. Ehk nagu vanasõna ütleb: „suurt kala saab püüda vaid sogases vees“.
Isikuvabaduste ja eraomandi puutumatuse rõhutamine. Isikud, kellel on õnnestunud akumuleerida kapitali, nõuavad peale eesmärgi saavutamist valjuhäälselt eraomandi puutumatust, et ei tekiks olukorda kus nende omanduses oleva vara võetakse neilt ära ja jagatakse ümber puuduses olijate toimetuleku parandamiseks. Kui kapitali omanike mõjuvõim kasvab, siis püüavad nad enda positsiooni kindlustamiseks piirata teiste isikute ettevõtlus- ja tegevusvabadusi, et uued tehnoloogiad ei hakkaks kahjustama nende poolt kättevõietud positsiooni.
Ebavõrdsuse süvenemine. Kapitalistlikule majandusmudelile on iseloomulik rikkuse ebavõrdne jagunemine ja ühiskonna süvenev kihistumine, mis jätkub niikaua kuni vaesusest johtuv kuritegevus kasvab liiga suureks või algavad rahvarahutused, mis võivad kasvada revolutsioonideks. Kui ebavõrdsusest tekkivat konflikti ei suudeta või ei taheta lahendada, siis lõpeb see kodusõja ja üleminekuga paternalistlikku majandusmudelisse, milles võimu haarab väike eliit ning vastupanu murtakse riikliku terroriga.
Mõõdukas „vabatahtlik“ heategevus. Isikud, kellel on säilinud südametunnistus või on see ärganud (reeglina tekib selline fenomen vanaduses, enne surma) ning kes tunnevad, et on tegutsenud ebaõiglaselt oma varasemas elus või siis kardavad oma vara ja enda lähedaste elude kaotust kasvava kuritegevusega keskkonnas või tunnevad koguni rahvamässu tekkimise ohtu, on valmis altruistlikult jagama osa oma varast avalikele heategevatele organisatsioonidele. Nende heategevuse eesmärgiks on aidata hädasolijaid, eriti aga neid kes võivad üle minna vägivaldsele toimetuleku hankimise viisile.
Riikliku institutsiooni roll. Individualistliku turumajandusega ühiskonnas jääb riigi roll alati tagasihoidlikuks, sest turg suudab põhiosa probleemidest ise lahendada. Riigi ülesandeks jääb vaid korra hoidmine avalikus ruumis, vara- ja isikuvastaste kuritegude karistamine ning territoriaalriigi piiride ja kapitali omanike kaitsmine välismaiste isikute agressiooni eest. Seejuures võib korra hoidmise ja territooriumi kaitsmise funktsiooni täitmine jääda ka erasektori ülesandeks. Näiteks vana-aja kreeka ja rooma linnriikides oli oma maa ja vara kaitsmise kohustus maaomanikel endil, kes pidid hankima ise enesele vajaliku (vastavalt oma rikkusele, kas jalaväelase või ratsaväelase) sõjavarustuse ning minema lahingusse, kui olukord seda nõudis. Tänapäeval täidavad seda ülesannet elukutselised palgasõdurid, kelle ülapidamiskulud kaetakse varamaksudest laekunud vahenditega.
Konfliktide lahendamine ja kuritegevuse piiramine. Puhtalt kapitalistliku turumajanduse mudelis lahendatakse varalised konfliktid kaubanduslikes arbitraažikohtutes ning vaid isikuvastased kuriteod riiklikes kriminaalkohtutes. Kohus peab tuvastama tekitatud kahju suuruse ning määrama selle heastamise viisi, mis varieerub kahekordsest rahalisest hüvitisest kuni määratud ajaks orjusesse määramiseni, et seeläbi hüvitada tööga tekitatud kahju.

James Fulcher, briti sotsiaalteadlane on oma raamatus "Capitalism. A Very Short Introduction" (Kapitalism. Väga lühike tutvustus) jaganud Briti kapitalismi arengu järgmisteks etappideks:
* Anarhokapitalism 18. ja 19. sajandi algus. Selle perioodi tunnuseks oli väikesed, kiirelt mehhaniseerivad tehased, milles tööjõu kulusid püüti jätkuvalt vähendada (tehastesse palgati naisi ja isegi 7 aastaseid lapsi, kes kõik töötasid 12-14 tundi päevas). Palgatööst keeldujad suleti vaestemajadesse, milles elu oli töötu omast veelgi hullem. Makseraskustesse sattunuid "abistasid" liigkasuvõtjad (ingl. loan shark, laenuhaid). Jätkuv kulude alandamise püüe põhjustas ennenägematuid looduskeskkonna kahjustusi. Riigi ja ühiskonna arengu määrasid tootmisettevõtted ja nende vajadused. Ühiskonna polariseerumine ja põhielanikkonna äärmiselt vilets eluolu põhjustas mässude ja revolutsioonide laine.
* Juhitud kapitalism 19. ja 20 sajandi kaks kolmandikku. Selle alguseks peetakse tööliste organiseerumist ja ametiühingute teket (National Association for the Protection of Labour) ning selle perioodi tunnuseks saab riigi sekkumine ettevõtlusse (lapstööjõu keelamine, töökeskkonna muutmine haiguste ja õnnetuste vähendamiseks jms), mis ilmnes õigusriigi rajamisena. Tehaste suuruse kasvu ja selle juhtimise keerukuse tõttu kaotasid omanikud kontrolli oma vara üle ning tegelik võim läks juhtkonna kätte. Majandus muutus koos transpordivõimekuse kasvuga globaalseks, tugevnes võitlus turude pärast ning senised monopolistlikud hinnapiirangud kaotati. Võitlus turgude pärast põhjustas maailma koloniseerimise ja kaks maailmasõda. Ülereguleerimine, ülejuhtimine ja suutmatus kohaneda muutuva maailmaga (nafta hinna tõus) põhjustasid süsteemse kriisi.
* Turumajanduslik kapitalism 20. viimane kolmandik ja 21. sajandi algus. Majanduse ja ühiskonna arengut hakkasid suunama suurtootjad, riigi maksutuludes kandus põhirõhk tulumaksul. Majandusmudeli poolt tekitatud probleemide lahendamise vajadus pani aluse III industriaalsele revolutsioonile ning hoolekandeühiskonna rajamisele, kuid sellega kaasnes tollimüüride kehtestamine investeeringute ja riigi maksutulude kaitsmiseks.
Kommunistlike riikide ja nende majanduse kokkuvarisemise järel algas 1990. aastatel riigiettevõtete massiline erastamine ja turu liberaliseerimine (neoliberalism), majanduse ja ühiskonna arengut hakkasid kujundama globaalsed jaekaubandusketid. Kuna ebaõnnestunud investeeringuid ei tahetud enam maha kanda, siis kiirenes pankade võlaraha emissioon ja üleüldine võlgnevuse kasv. Riikide keskvalitsused hakkas üha rohkem maksustama tarbimist ning tulumaksukoormus langes aegamisi. James Fulcher. CAPITALISM. A Very Short Introduction. Oxford University Press. 2004. ISBN: 978-0-19-280218-7

* Anarhism
* Anarhoindividualism
* Anarhokapitalism
* Anarhosündikalism
* Heaolukapitalism
* Individualism
* Kasiinokapitalism
* Klassikaline liberalism
* Laissez-faire
* Liberalism
* Libertarism
* Majandusvabadus
* Mutualism (majandus)
* Ordoliberalism
* Neoliberalism
* Poliitiline vabadus
* Riigikapitalism
* Sotsiaaldarvinism
* Sotsiaalliberalism
* Sotsiaalne turumajandus
*Turg
* Turumajandus
* Vabaturumajanduse mudel
Andres (arutelu) 2. mai 2021, kell 15:08 (EEST)
Tänan selle kustutatud artikli nähtavaks tegemise eest. Kindlasti võiks sellest materjalist midagi liita artiklisse Kapitalism. Tasuks meenutada, et James Fulcher on vaid üks paljudest autoritest sadade või tuhandete hulgas, kes nendel teemadel on kaasa rääkinud. Hetkel ei ole en:wikis isegi artiklit tema kohta. Tema raamatu refereerimine ei ole küll originaaluurimus, aga kui "kapitalistliku turumajanduse" artikkel koosnebki vaid tema raamatu kokkuvõttest, siis on tegemist selgesti kallutatutud käsitlusega. – Ehk siis teisiti, katsuks hoida neutraalsust. – NPOV! --Lulu (arutelu) 2. mai 2021, kell 17:26 (EEST)

Jah, muidugi on see niisugusel kujul kallutatud, see on hoopis teine asi. Andres (arutelu) 2. mai 2021, kell 17:35 (EEST)


Minu meelest on see halb pealkiri. Andres (arutelu) 29. aprill 2021, kell 23:59 (EEST)
Seda lehte on võimatu leida. Pealkiri ei ole otsitav, linke ei tule sisse ega lähe välja, kategooriaid ega intervikisid ei ole. Andres (arutelu) 3. mai 2021, kell 16:15 (EEST)
Leitavusega pole häda midagi. Pigem on küsimus, et miks see ei võiks see materjal olla alateemaks artiklis Koroonakriis Eestis. Mahutu pole siin sugugi nii palju, et eraldi artiklit õigustada. Kui kajatada nt Nordica ja Tallinna Lennujaama finantsnäitajate ning lennuoperatsioonide muutumist, siis saaks seda mahtu ka tekitada, aga hetkel on faktilist sisu üpris vähe ning sedagi tuleks oluliselt kompaktsemaks võtta.  Ivo (arutelu) 25. juuli 2021, kell 16:02 (EEST)

on kopeeritud PowePointi 125 lk pikkuse esitluse (Effects of Novel Coronavirus (COVID‐19) on Civil Aviation:Economic Impact Analysis [PDF], Montréal, Canada // 4 May 2021 // Economic Development – Air Transport Bureau) 4. slaidilt (mida ilmselt ka täiendatakse, hetkeolukorra kajastamiseks (st, tänase kuva arvandmed ei vasta artiklis esitatutele)), kas see on lubatud?— Pietadè Kaastöö 6. mai 2021, kell 15:53 (EEST)

: kui kujutise autor on Kanada Economic Development – Air Transport Bureau, siis ehk ei maksaks nimetada kopeeritud ja uuesti (märxa nigelamas esituses) üles laaditud kujutist "omaloominguks"...— Pietadè Kaastöö 6. mai 2021, kell 18:01 (EEST)

: pildiga on probleemid. Ivo (arutelu) 25. juuli 2021, kell 16:02 (EEST)

::Kuna pole põhjust eeldada, et vastav materjal on avaldatud mõne vaba litsentsi all ning pildi lisaja pole selle teemaga tegelenud, siis esitasin selle pildi kustutamiseks. Ivo (arutelu) 8. august 2021, kell 13:06 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti lennuliiklus koroonapandeemia tingimustes


Kasutaja arutelu:Lainekas

Fortune'i hosta (Hosta fortunei) on liilialiste sugukonda https://et.wikipedia.org/wiki/Liilialised ja hosta perekonda https://et.wikipedia.org/wiki/Hosta  kuuluv mitmeaastane rohttaim http://www.missouribotanicalgarden.org/PlantFinder/PlantFinderDetails.aspx?taxonid=248647
(Mullasisesteks organiteks on lühikesed risoomid, millel arenevad lihakad juured. Lehed võivad olla kitsassüstjad kuni laimunajad või peaaegu ümmargused, kaarroodsed, enamasti pikarootsulised. Lehed paiknevad taimel juurmise kodarikuna. Õied on lehterjad, valged või helelillad, asetsevad ühekülgses varre tipus olevas kobaras. Õiekate on lihtne, kuue perigoonilehega. Viljaks on kupar)
Sellel liigil on kuni 30 cm pikkused südajad või südajasovaalsed lehed, mis on värvuselt sinakasrohelised. Lehtede laius on kuni 20 cm. Õisikud võivad saavutada õitsedes kuni 100 cm kõrguse. On aretatud palju haljastuses kasutatatavaid ja hinnatud sorte. http://aianduskool.ee/katrinu/hosta/hosta_liigid.html

Hosta on ka Eesti iluaianduses levinud, enamasti lehtdekoratiivse taimena kasvatatav püsilillhttps://et.wikipedia.org/wiki/Hosta#cite_note-uurman-1.  Varjuaedade üks  põhilisi taimi. Kasvatatakse peamiselt varjulistel aladel, et säiliks nende lehtdekoratiivsus. Väga efektiivne suuremates rühmades korraga. Hea taustataim. Varjulistel piiridel, varjuaedades või metsaaladel.
http://www.missouribotanicalgarden.org/PlantFinder/PlantFinderDetails.aspx?taxonid=248647
Hostad on külmakindlad ja väga hea kohanemisvõimega. Nad kasvavad hästi nii mõõduka kliimaga piirkondades kui ka lähistroopikas, kuid vajavad talvist puhkeperioodi, kus temperatuur oleks alla +4,5 °C vähemalt 3-4 nädalat aastas. Hostad vajavad toitaineterikast ja vett hästi läbilaskvat mulda (https://et.wikipedia.org/wiki/Hosta#cite_note-uurman-1

Varjulise ja niiskema kasvukoha tõttu ahvatleb lehestik  nälkjaid ja tigusid, kes närivad lehtedesse sakilisi auke, mis kontrolli alt väljudes tekitada lühikese  perioodi jooksul tõsiseid kahjustusi. Nematoodid, kes toituvad lehtedest põhjustavad lehtede pruuniks minemist. Harvemini põhjustavad probleeme lehelaigud ja võra mädanik. Rahetormid võivad tõsiselt kahjustada lehti, eriti katmata taimedel. Lehti söövad hirved ja küülikud tekitavad taimedele kahjustusi.
http://www.missouribotanicalgarden.org/PlantFinder/PlantFinderDetails.aspx?taxonid=248647


Arutelu:Bekir Pakdemirli

Kas "harrastusraadiooperaatori" all on mõeldud inimest, kes tegutseb raadioamatörismi valdkonnas? Või kust see termin pärit on? Kuriuss (arutelu) 23. oktoober 2022, kell 11:42 (EEST)


Arutelu:Buda linnuse kvartal

Kust on võetud sõna "kindluslinnak"? Kas siin on mõeldud Buda linnust? Ursus scribens (arutelu) 13. mai 2021, kell 14:50 (EEST)

Küsin sedasama uuesti. Ursus scribens (arutelu) 27. mai 2021, kell 17:32 (EEST)

: Küllap on välja mõeldud. Andres (arutelu) 27. mai 2021, kell 19:30 (EEST)

:: Budai Várnegyed tähendab eesti keeles Buda kindluse piirkonda. Kuna Buda on varasemalt olnud omaette müüriga piiritletud linn, siis pidasin sobivaks tõlkida just nii. Liitsõna kindluslinnak ei ole eesti keeles ju tundmatu? Boreaallane (arutelu) 27. mai 2021, kell 20:24 (EEST)

:: Buda linnust ei ole enam olemas, on linnak. Arvan ma. Boreaallane (arutelu) 27. mai 2021, kell 20:26 (EEST)

Siin ei ole midagi tõlkida, artiklis UNESCO maailmapärand Ungaris on kirjas: Buda linnuse kvartal. Ursus scribens (arutelu) 30. mai 2021, kell 20:54 (EEST)


Arutelu:Palestiina

Kas ei oleks õigem Gaza sektor? Ma küll ei tea kuidas oleks ametlikult. -- Egon 13:08, 1 Feb 2004 (UTC)

Oleksin isegi alguses kirjutanud "sektor", kuid KANB annab "tsoon". Urmas 13:19, 1 Feb 2004 (UTC)

Mis raha neil kasutusel on ?naine 18:48, 19 Mar 2004 (UTC)

Nii palju kui mina aru saan, on kasutusel Iisraeli uued seeklid, Jordaania dinaarid ja USA dollarid. Oma raha on plaanis kasutusele võtta, aga see ei ole veel õnnestunud. Andres 21:33, 19 Mar 2004 (UTC)

: Palestiina aladel on kasutusel peamiselt Iisraeli uued seeklid. Al.Neuland 26. september 2010, kell 18:51 (EEST)

Kas mitte [[Palestiina]] ja [[Palestiina omavalitsus]] ei peaks olema eraldi artiklid? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. veebruar 2007, kell 08:29 (UTC)

Kas see on siis riik või tulevane riik (sel juhul millise riigi koosseisu praegu kuulub)? Adeliine 4. november 2009, kell 19:03 (UTC)

De-jure see on riik, aga selle territoorium on okupeeritud Iisraili poolt. Geonarva 4. november 2009, kell 19:31 (UTC)

: Gaza tsoon ei ole okupeeritud! Al.Neuland 26. september 2010, kell 18:59 (EEST)

On tarvis linki selle kohta, mis see ROK-i maakood on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. detsember 2010, kell 19:05 (EET)

Oma iseseisvust kuulutati

Imelik sõnastus. Andres 8. jaanuar 2011, kell 19:54 (EET)

Miks kaks olümpiakomitee linki? --Epp 12. jaanuar 2013, kell 05:54 (EET)

Kas Palestiina pole mitte Vatikaniga ühel pulgal? (vt [http://www.cbsnews.com/8301-202_162-57556296/u.n-general-assembly-votes-to-recognize-palestinian-state/ U.N. General Assembly votes to recognize Palestinian state. CBSNews, November 29, 2012, 5:23 PM.])--[[Kasutaja:Pietade|Pietadè]] ([[Kasutaja arutelu:Pietade|arutelu]]) 24. märts 2013, kell 17:49 (EET)

See leping tuleks vist teisiti kirjutada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. november 2016, kell 17:13 (EET)

Venekeelses Vikipeedias kirjutatakse: "Де-факто Государство Палестина по сегодняшний день не создано и не обладает реальным суверенитетом." See tuleks ka ära märkida. Velirand (arutelu) 16. mai 2021, kell 09:17 (EEST)

Ja veel: "Палестинские территории, несмотря на существование частичного палестинского управления на них, всё равно рассматриваются ООН как оккупированные Израилем. Представители ООП называют Палестину «страной под израильской оккупацией." Velirand (arutelu) 16. mai 2021, kell 09:30 (EEST)

Kas keegi saab aru, mis siin on tehtud? Andres (arutelu) 15. mai 2021, kell 00:11 (EEST)

Mitte väga. Ivo (arutelu) 16. mai 2021, kell 18:08 (EEST)
----
 explain your actions. Renaming long-existing articles (like "Palestiina" or "Pärsia") without a discussion is rather questionable and could easily end with a block. Ivo (arutelu) 16. mai 2021, kell 18:13 (EEST)

@Kruusamägi If you have arguments for a different name, let's discuss. Delasse (arutelu) 16. mai 2021, kell 18:22 (EEST)

: You need to provide arguments if you want to change the existing name. Why should the name be "Palestiina Riik", if the standard name is "Palestiina"? "Eesti" is also officially "Eesti Vabariik", but it doesn't mean that the article is named in a such way. The same applies to other countries. Ivo (arutelu) 16. mai 2021, kell 18:33 (EEST)

:: @Kruusamägi There is another meaning of the term Palestine. And in all major wikipedia, Palestine without clarification is either a disambiguation, or an article about the historical region. See: :en:Palestine - disambiguation, :de:Palästina - disambiguation, :ru:Палестина - disambiguation, :fr:Palestine - historical region, :es:Palestina - disambiguation, :it:Palestina - historical region, :ar:فلسطين - historical region, :he:פלסטין - disambiguation Delasse (arutelu) 16. mai 2021, kell 18:44 (EEST)

:::In Estonian "Palestiina" = "Palestiina Riik", but as referred before, the short versions are normally used (i.e using the long version needs a very-very good reason; even with countries, where the so-called long version is used in English (like with the Czech Republic), the Estonians just don't have it that way). I'm aware of the existence of the historical region but it is separate from this anyway. In Estonian, if we talk about Palestine, we almost exclusively talk about the current state of things, and the historical region is mostly referred to as Püha maa, Juudamaa, Jordani Läänekallas, Kaanan, etc (naming this geographic region Palestine is not that common in the Estonian language texts).

:::What do others think about this topic? Ivo (arutelu) 16. mai 2021, kell 21:08 (EEST)

:::: As far as I can see there are in etwiki separate articles about largely overlapping, but still different historical regions: Püha maa, Juudamaa, Jordani Läänekallas, Kaanan ja Palestiina. These are not the same. Delasse (arutelu) 16. mai 2021, kell 21:58 (EEST)
Minu meelest ei ole ka uute nimedega midagi põhimõtteliselt valesti, aga kui me teeme "Palestiina" täpsustusleheks, tekib meil rohkem valesid linke. Igal juhul tuleb lingid korda teha. Praegu on väga palju valesid linke. Andres (arutelu) 17. mai 2021, kell 02:26 (EEST)

I'm doing it now. @Kruusamägi for now I did only two articles and already in one the correct link was supposed to be to Palestiina (piirkond) and not to Palestiina Riik. And here the correct link was to Mandatoorne Palestiina. Here - to Palestiina (piirkond). This is an extra argument for a disambiguation here. Delasse (arutelu) 17. mai 2021, kell 10:59 (EEST)
Minu meelest võiks Palestiina Riigi artikli tagasi teisaldada. See on nüüdisaegse moodustisena kindlasti tuntum ja suur osa linke peab silmas ikkagi seda. Pikne 17. mai 2021, kell 16:32 (EEST)

Kipun nõustuma. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 17. mai 2021, kell 17:08 (EEST)

: @Pikne @Neptuunium I'm correcting links now. And many of them a leading not to Palestiina Riik, but to Palestiina (piirkond) or Mandatoorne Palestiina. Delasse (arutelu) 17. mai 2021, kell 18:11 (EEST)

:: Modern Palestine nonetheless is betterknown. Thanks for correcting links for historical Palestine, though. Pikne 17. mai 2021, kell 18:24 (EEST)
Siia tuleb jätkuvalt 350 linki, mis enamjaolt peavad silmas tänapäeva maad. Seetõttu teisaldasin nüüd artikli tagasi siia. Pikne 15. oktoober 2022, kell 17:17 (EEST)
----
Esimene lause on minu meelest väga vale. Palestiina Riik ei ole territoorium, mida haldab Palestiina Omavalitsus. --Andres (arutelu) 15. oktoober 2022, kell 18:35 (EEST)


Ingliskeelse wikipedia kohaselt ei ole selle kiriku ametlik nimi "Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kirik" vaid "Ukraina Õigeusu Kirik" (Українська Православна Церква). Kahtlusteta on see ka suurem ning juriidiliselt vanem organisatsioon kui 2018. aastal loodud Православна церква України. Kui Eesti keeles pole võimalik neid nimesid hästi eristada, siis oleks siiski tõelähedasem panna viide Moskva Patriarhaadile pigem nime järele sulgudesse, kui et kirjutada see nime osaks, sest see pole nime osa. -- J (arutelu) 18. mai 2021, kell 10:17 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kirik


Arutelu:Woodstocki festival

Ma panen kustutatud osa siia. Seda on toimetatud. Mis mõttes kirjutaja on ebausaldusväärne, kui see on tema ainus kaastöö? Ma arvan, et enne kui kustutada, tuleks püüda viited leida. Andres (arutelu) 18. mai 2021, kell 21:00 (EEST)

See on kasutaja, kes käib siin aastate kaupa Lembitu jt artiklite kallal vandaalitsemas ja kelle leksikasse kuulub sõna ristikoerad. Seegi lisandus siin on mingist agendast kantud. Ma küll ei näe mõtet hakata aega raiskama, lootuses, et sellisest kaastööst midagi kasulikku leiab. On jah toimetatud, kuid sõnastus on ikka sobimatu. Kaniivel (arutelu) 18. mai 2021, kell 21:08 (EEST)

: Kust Sa seda võtad, et see on see kasutaja?

: Sõnastust saab ju veel toimetada, aga eelkõige tuleb allikaid otsida. Piirdeaia maharebimine on tõsi, inimesi tuli kümme korda rohkem, kui oli arvestatud. Surma sai ühe allika järgi kaks inimest, üks neist oli magamiskotis olnud noormees, kellest sõitis traktor üle. "At the ’69 Woodstock, attended by some 400,000, there were 80 drug arrests, and an estimated 5,000 people treated for conditions ranging from overdoses to heatstroke." Siinsed statistilised andmed pärinevad teadmata allikast. See on tõsi, et oli LSD tarvitajaid, kes vaatasid päikesesse ja said põletuse. See, et napilt pääseti elektrilöögist, on ka tõsi. Süütamised on tõsi. Kuritegusid kindlasti oli üksjagu, statistikat ma ei tea. Ühes allikas on öeldud, et üks vägistamine on ametlikult registreeritud, aga neid oli kindlasti sadu. 80 narkootikumide pärast arreteeritut langeb ülal tsiteeritud allikaga kokku. Välikäimlatest oli puudus, nendest hakkas muda allapoole voolama, inimesed määrisid end selle mudaga kokku. Siin tundub olevat päris tõepärane kirjeldus, võib-olla on faktilisi ebatäpsusi. Allpool on paar allikat, esimene neist on eriti soliidne. Andres (arutelu) 18. mai 2021, kell 21:28 (EEST)

:: Lihtsalt tean.

:: Ma ka arvan, et sel tekstil on tõepõhi all. Aga mis siis, artikkel Woodstocki festivalist peab olema ka tasakaalustatud, mitte selline, mis loetleb negatiivseid külgi. Kui info on allikapõhine ja sõnastus neutraalne ja viisakas, siis võib muidugi lisada. Aga lihtsam on mitte vaeva näha sellise kasutaja kaastöö parandamisega. Kaniivel (arutelu) 18. mai 2021, kell 21:42 (EEST)

::: Nõus. Pikne 18. mai 2021, kell 22:05 (EEST)

Väidetakse, et see oli üritus, kus ei olnud vägivalda ega õnnetusi. Tegelikkus oli midagi muud.
* Anarhistlik rühmitus rebis maha piirdeaia, et inimesed saaksid tasuta kontserdile. Korraldajatel jäi piletimüügist saamata suur osa rahast.
* Kolm inimest sai surma, sajad vigastada. Ümberkaudsed haiglad olid kõikvõimalike vigastustega rahvast tuubil täis. Näiteks: u 60 silmapõhjavigastust päikesekiirgusest (LSD tarvitajatel), 97 narkootikumide üledoosi, 23 teadvuseta epileptikut, 57 tõsist kuumarabandust, 176 astmakoomat, 938 liigeserebestust, labajalavigastused, 346 jalaluumurdu ja muid jalavigastusi.
* Napilt pääseti massilisest elektrilöögist, kuna peakaabel, mis varustas festivali ja lookles läbi rahva,  jäi vee alla. Üksnes tänu meeleheitlikult töötanud elektrikute brigaadile pääseti suurest õnnetusest.
* Festivali külastajad panid põlema kümneid autohaagiseid parklas ja kõrvaloleva prügila.
* Politsei registreeris sadu juhtumeid: seksuaalseid ahistamisi, grupiviisilisi ja üksikvägistamisi, röövimisi, varguseid, peksmisi, teadmata kadunud isikuid (sh lapsed), autode rüüstamisi, vandaalitsemisi. Ümbruskonna põllud laastati paljaks, sest toitlustamine oli nõrgalt korraldatud.
* Politsei võttis teadlikult hoiaku mitte puutuda kanepisõpru, sest oli muudki teha: ainuüksi 80 isikut arreteeriti suures koguses heroiini, LSD, amfetamiini käitlemise pärast.
* Välikäimlatest valitses puudus, järjekordades seista ei suudetud ja loomulikke vajadusi rahuldati otse kontserdipaigas. Kõik tallati poriga segamini ja sõtkuti seal sees. Arstid registreerisid ägedaid kõhupõletikke.
* Kogu see rahvahulk läbustas kohutavalt, veel kuu aega hiljem oli piirkond rämpsu täis, kuigi suurem osa sellest oli hunnikutesse veetud, millest mõned põlesid ja suitsesid. Ka ümbruskonna metsad olid rämpsu täis.
* Logistika ütles üles. Tekkisid tohutud autode ummikud, bensiinijaamades sai kütus otsa, pangad olid sularahast tühjad, mis peamine – toidu ja puhta vee varud kuivasid sedavõrd kokku, et valitsus saatis kopteritega festivalipiirkonda vett.
Andres (arutelu) 18. mai 2021, kell 21:00 (EEST)
Siit saab infot, mõned siinsed väited on esimeses artiklis olemas: , , . Andres (arutelu) 18. mai 2021, kell 21:00 (EEST)


Arutelu:Krape vald

Kaardi järgi jääb osa Krape mõisa hoonetekompleksist ( aedniku maja ja teenijate maja) Lēdmane valda. Melilac (arutelu) 19. juuli 2023, kell 21:25 (EEST)