Arutelu:Lubjakivi

Toimetasin pisut, aga vajab veel. Kahtlustan, et see artikkel on suurel määral copy-paste. Siim 19:17, 8 august 2005 (UTC)

*Lubjatootmine traditsioonilisel meetodil
Selle lingi taga on juttu lubjatootmisest, mitte lubjakivist. Siim 19:20, 8 august 2005 (UTC)
Rahul ma selle artikliga veel ei ole, aga otseselt toimetamise järele ta enam ei karju, mistõttu võtsin toimetamismalli maha. Siim 19:37, 8 august 2005 (UTC)
Millel see loogika põhineb? MInu loogika ütleb, et lubjakivi kõigepealt kaevandatakse ja seejärel kasutatakse, kas sul on vastupidi? Siim 21:38, 8 august 2005 (UTC)
Minu pärast võib ka niipidi olla. Antud juhul, kui kasutamisest pole rohkem juttu kui mingi 92. aasta nimekiri võiks ta tõesti ehk artikli lõpus olla. Siim 21:40, 8 august 2005 (UTC)
----
Kaltsiumkarbonaat võib lubjakivis esineda aragoniidi või kaltsiidina ehk siis kahe polümorfse erimina. Et aragoniit on normaaltingimustel metastabiilne mineraal, mis aja jooksul kristalliseerub ümber kaltsiidiks, koosneb vanem lubjakivi kaltsiidist. Seega on kaltsiit samuti õige. Eriti Eestis, kus noori lubjakive ei ole. Aga ega kaltsiidi muutmine kaltsiumkarbonaadiks ka vale ole. Siim 26. detsember 2005, kell 17.08 (UTC)

Siiski, kuna seal reas on teised koostisosad mineraalidena, siis kaltsiumkarbonaat ei kõlba sinna. On ju öeldud, et peamiselt kaltsiidist. Ja see on ka õige. Siim 26. detsember 2005, kell 17.11 (UTC)
Mineraalina on lubjakivi kaltsiit
Nii küll kirjutada ei tohi, sest lubjakivi ei ole mineraal. Siim 26. detsember 2005, kell 17.23 (UTC)

Ok. Aga kuskil võiks kaltsiumkarbonaati ikkagi nimetada. Nyyd kadus see vist jällegi ära. --- Ja veel, peaks mainima ka Eestist kaugemal lasuvaid olulisi lubjakive, näiteks marmorit jmt.  --Lulu 26. detsember 2005, kell 17.44 (UTC)
====Lubjakivi ja lubjakivi====

Kas siis eestikeelne terminoloogia on sellest ajast muutunud kui mina ylikoolis käisin? Vähemalt inglise keeles on selgesti öeldud, et Marble is metamorphosed limestone, composed of fairly pure calcite (a crystalline form of calcium carbonate, CaCO3). Või olen ma millestki väga valesti aru saanud? --Lulu 26. detsember 2005, kell 18.45 (UTC)

: On üks väike nüanss, millele sa ilmselt ei osanud tähelepanu pöörata. Kivimid jagatakse sette-, moonde- ja tardkivimiteks. Lubjakivi on tekkinud merepõhja settinud lubimuda kivistumisel. Ta on settekivim ja tekkinud madala temperatuuri ja rõhu tingimustes. Marmor on tekkinud karbonaatkivimite moondel sügaval maakoores kõrge rõhu ja temperatuuri tingimusis. Marmor on moondekivim. See, et nad on koostiselt väga lähedased ei oma antud juhul mingit tähtsust. Sama koostisega on näiteks ka basalt ja gabro või rüoliit ja graniit, aga ükski geoloog ei pea neid samaks kivimiks. Siim 26. detsember 2005, kell 20.09 (UTC)
Nyansist saan aru kyll. Moondekivimid ja settekivimid on geoloogiliselt muidugi erinevad asjad. Ehk siis jälle, et kus see piir on? Kui settekivim on vähe moondunud? Mis hetkest alates öeldakse, et ei, nyyd ei ole see enam settekivim, vaid hoopis moondekivim? Aga noh, see on vist juuksekarva lõhkiajamine. Minu mure on see, et kui lupja toodetakse lubjakividest, siis teatavasti Vana-Kreekas, Egiptuses, Babyloonias jm toodeti seda ka marmorist. Tekib miski terminoloogiline kala, või mis? --Lulu 27. detsember 2005, kell 17.31 (UTC)

Piiri moonde ja diageneesi vahel on loomulikult raske tõmmata, sest erinevate mineraalide stabiilsusväljad ehk temperatuuri- ja rõhuvahemikud, milles nad ümberkristalliseerumata saavad eksisteerida, on erinevad, aga on siiski kokku lepitud, et moone algab kas temperatuurilt 200°C või rõhult 300 MPa. Tihti on mõlemad tingimused koos. Siim 28. detsember 2005, kell 16.16 (UTC)

Saan aru, et raskusi valmistab see, et sa võtad sõna 'lubjakivi' sõna-sõnalt. Sinu arvates on kõik kivid, millest toodetakse lupja, automaatselt lubjakivid? Tegelikult on lubjakivi geoloogiline termin, mis defineeritakse tekke ja koostise alusel, aga mitte selle järgi, mis tast tehakse. Seega, geoloogia seisukohalt pole siin mingit terminoloogilist kala. Siim 28. detsember 2005, kell 16.16 (UTC)
Geoloogiline termin on paigas jah. Kysimus pole mitte niivõrd selles, mida lubjakividest toodetakse, vaid koostises. Nagu Sa ytled, defineeritakse geoloogiline termin "lubjakivi" tekke ja koostise alusel. Teke on biogeenne, koostis on valdavalt kaltsiumkarbonaat. Kas ma sain õieti aru, et raskusi tekitab moondekivimite, näit marmori jt kristalliseerunud kaltsiumkarbonaadirikaste mineraalide paigutamine, sest tekkele on järgnenud moone. Eelnevas arutelus viitasin Wikipedia vastavale artiklile, kus muuhulgas ka marmorit nimetatud. Sealt see kysimuski. Et kuidas siis marmor "kohe kindlasti ei ole" lubjakivi? --Lulu 28. detsember 2005, kell 16.36 (UTC)

Lubjakivi on settekivim, mis koosneb valdavalt kaltsiumkarbonaadist. Marmor on moondekivim, mille lähtekivimiks on karbonaatne settekivim. Lubjakivi on alati ja ainult settekivim. Seetõttu ei ole marmor kindlasti lubjakivi. Mis puudutab inglise wiki artiklit marmorist, siis on juba avalause vigane. Marmor ei ole mitte moondunud lubjakivi, vaid moondunud karbonaatkivim. Marmori lähtekivimiks võib peale lubjakivi olla ka näiteks dolomiit (dolokivi). Siim 28. detsember 2005, kell 18.31 (UTC)
----
Orgaaniliselt pärineb enamik lubjakivisid merede põhja ladestunud limuste ja teiste mereloomade kodadest.
See ei ole tõsi. Enamik biogeense tekkega lubimudast koosneb foraminifeeride kaltsiitsetest kodadest. Foraminifeerid aga ei ole mitte limused, vaid protistid. Siim 28. detsember 2005, kell 16.06 (UTC)

: Jajah, siis tuleb see ära parandada. --Lulu 28. detsember 2005, kell 16.36 (UTC)
----
Lubjakivi on enamasti ühtaegu nii orgaanilise kui ka keemilise ja füüsikalise tekkega mereline settekivim.
Orgaaniliselt pärineb enamik lubjakivisid merede põhja ladestunud limuste ja teiste mereloomade kodadest.
Võtsin need laused välja. Sellisel kujul on nad eksitavad. Kas lubjakivi on orgaaniline? Pigem mitte, sest orgaaniline ei ole sama, mis biogeenne. Orgaanilise tekkega on näiteks põlevkivi. Orgaaniline on seotud süsiniku ja süsivesinikega. Keemilise tekkega võib lubjakivi olla, näiteks allikalubi, aga mis asi on füüsikaline teke, sellest ma küll aru ei saa. Samuti ei pea lubjakivi olema merelise tekkega. Lubimuda settib näiteks ka järvedes (järvelubi) ning paljusid koopaid kaunistavad stalaktiidid ei koosne ka mitte millegist muust kui lubjakivist. See, et enamik lubjakive on tekkinud merepõhja ladestunud limuste kodadest on täiesti vale. Siim 2. jaanuar 2006, kell 18.48 (UTC)
----
Leheküljel karbonaatkivim: Rahvapärane "paekivi" on "settelise tekkega karbonaatkivimi" ligilähedane sünonüüm. Hergi Kariku raamatus Keemia koduõpetaja, kirjastus Ilo 2003 lk 163 on kirjas: ..kaltsiumkarbonaat, kivimina lubjakivi (paekivi, paas), Eesti rahvuskivi. Maakoores on kaltsiumkarbonaat väga levinud. See on hallika paekivi, erksa marmori, hallikasvalge kriidi, õrn-habraste korallide ja vääriskivina tuntud pärlite koostise põhiühend. nimelik  20. juuli 2016, kell 18:00

Karikul ei ole  esitus järjekindel. Marmor, kriit jne ei ole ju paekivi. Vaata artiklit Paekivi. Andres (arutelu) 22. juuli 2016, kell 10:00 (EEST)

: Ärme kaldume teemast kõrvale. Jutt algas sellest kas lubjakivi on paekivi või mitte. Ka Paemuuseumi lehel on selgesõnaliselt märgitud: Paekivi on lubjakivi, dolokivi ja mergli üldnimetus, kõige levinum vorm on lubjakivi. http://www.paemuuseum.ee/paekivi/moiste/ Seega minu täiendus pole üleliigne, pigem selle kustutamine on asjatundmatu.nimelik  23. juuli 2016, kell 17:00

::: Palun vabandust, lubjakivi on paekivi küll, vähemalt Eestis, aga kui on kirjas, et lubjakivi rahvapärane nimetus on paekivi, siis jääb mulje, nagu lubjakivi ja paekivi oleks sama asi. Mina arvasin, et Sa seda tahadki öelda, sellepärast kustutasingi. Selle asemel võikski kirjutada, et lubjakivi on paekivi levinuim vorm vms. Andres (arutelu) 23. juuli 2016, kell 23:05 (EEST)

::::: Tänades. nimelik  9. august 2016, kell 11:20

:: Marmor ei ole lubjakivi, kohe kindlasti mitte. Kui sa tahad kindlasti keemilist koostist ära tuua, siis võiks selle panna mineraali nime järele sulgudes keemilise valemina, aga minu meelest ei ole see tingimata vajalik, sest artikkel kaltsiidi kohta, kui ta kirjutatakse, toob selle ära. Siim 26. detsember 2005, kell 17.49 (UTC)


Arutelu:Psühhoanalüüs

Hakkasin artiklit keeleliselt toimetama, kuid ei jaksa seda praegu lõpuni teha. Lõpus torkab silma veel see, et initsiaalid ei ole tühikuga eraldatud. Keel on muidu  hämmastavalt hea, kuid esineb üksikuid vigu. Sisuliselt on tarvis veel asja kallal töötada, et muuta esitust selgemaks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:54, 9 august 2005 (UTC)
Kommentaariks veel. Alapealkirjad (nt. Id, Ego, Superego) võiksid mitte lingid olla, järgnevas tekstis on teisigi võimalusi neid linkida. Nii on ka Vikipeedia juhendis soovitatud. Teiseks ei maksaks pealkirjadele ka mingit lisa "kujundust" peale panna nt. kursiiv, nagu on pandud - pealkiri ise on juba kujundusstiil. Natuke häirib ka see, et pealkirjad pole nagu pealkirjad vaid on "teksti" sees. See on küll nüüd maitse asi, aga üldjuhul ma ei struktureeriks teksti nii sügavalt selgus kaob kui ainult pealkirju peab lugema. Samas on võimalik, et antud artiklis on sügav stuktureerimine info selge edastamise kohalt parem lahendus.--[[Kasutaja:Boy|Boy]] 18:36, 9 august 2005 (UTC)

Minu meelest räägitakse selles artiklis konkreetselt Freudi psühhoanalüüsist, kuid jäetakse mulje, nagu oleks tegu mingi "ühisosaga". Andres 31. jaanuar 2006, kell 07.35 (UTC)

Mis mõttes "ühisosa" ja millega ühisosa? Freudi vaated muutusid tema elu jooksul korduvalt. Sellest võiks tõesti rääkida artiklis Sigmund Freud. Antud artiklis räägitakse peamiselt "klassikalisest psühhoanalüüsist", mis tugineb jah, peamiselt Freudi töödele, kuid mida on aastakymnete jooksul palju täiendatud ja arendatud. Teistest suundadest ja vooludest, mis samuti suuresti Freudi ideedest lähtuvad, kuid on nendest lahknenud, võiks kirjutada eraldi artikleid. Lõpus on nende loetelu olemas. --Lulu 31. jaanuar 2006, kell 07.45 (UTC)

: Ja, miks järsku "viletsas seisus"? --Lulu 31. jaanuar 2006, kell 07.49 (UTC)

:: Kasutatakse küll sõna "klassikaline", kuid ei täpsustata, mida silmas peetakse. Puudub ajalooline ülevaade ja eri voolude vahekorra selgitus. Andres 31. jaanuar 2006, kell 07.57 (UTC)

"Klassikaline psühhoanalüüs" on traditsiooniline termin nii psühhoanalüütilises kirjanduses kui ka väljaspool seda. Mida siin täpsustada? Ajalooline ylevaade ja eri voolude vahekorra selgitus nõuaks väga põhjalikku tööd. See võiks olla eraldi artikkel hoopis: Psühhoanalüüsi ajalugu vms.

:: Artikkel on minu meelest viletsas seisus sellepärast, et lugejal, kes asjast midagi ei tea, pole selle artikli põhjal võimalik asjas orienteeruda. Andres 31. jaanuar 2006, kell 07.57 (UTC)

Anna andeks, Andres, aga põhjendus, et lugejal, kes asjast midagi ei tea, pole selle artikli põhjal võimalik asjas orienteeruda, ei tohiks nyyd kyll olla artikli viletsaks kuulutamise põhjendus. Meie vikipeedias on väga palju ja väga häid artikleid, millistest eelteadmisteta inimene ei pruugi eriti yldse midagi aru saada, rääkimata orienteerumisest. Olen, pehmelt öeldes, hämmastunud sellest viletsaks kuulutamisest praegu. --Lulu 31. jaanuar 2006, kell 08.12 (UTC)

: Ma ju osutasin ülalpool konkreetsetele puudustele. Mis siin vaielda, keskendume parem puuduste kõrvaldamisele. Andres 31. jaanuar 2006, kell 08.19 (UTC)

Minu meelest on esimene lause eksitav. Seal öeldakse, et psühhoanalüüs on Freudi rajatud koolkond, lõpus aga loetakse teiste poolt rajatud psühhoanalüüsi koolkondi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. september 2006, kell 13:01 (UTC)

Artiklis ei mainita Lacani. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. september 2006, kell 13:01 (UTC)
Ei, siiski mainitakse, kuid ei mainita Lacani koolkonda. Võib-olla tal polegi koolkkonda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. september 2006, kell 13:03 (UTC)

Artiklis on mõisteline vastuolu. Psühhoanalüüs on psühhoteraapia koolkond, millel põhinevad paljud psühhoteraapia koolkonnad. Nähtus ei saa minu arvates põhineda sama taseme nähtusel, sel juhul võib rääkida mõjutustest jne. Tuleks need psühhoanalüüsi tähendused (teooria, koolkond) selgelt eristada ja täpsustada. Ma ei tea, kas psühhoanalüüs üldse on esmajoones psühhoteraapia koolkond. Ta võis ju kunagi sellena esitatud olla, aga ma arvan, et tegemist on millegi märksa vaimsemalt ja laiemalt määratletavaga. Filosoofias näiteks peetakse marksismi, psühhoanalüüsi ja hermeneutikat 20. sajandi suurimateks leiutisteks. Kas määratelu mingi teraapia ühe koolkonnana hõlmab seda sisu? --Kamma 21. september 2006, kell 16:26 (UTC)
= Terminoloogia =
Artiklis on kasutatud id, ego, superego; eesti keeles on eriti viimasel ajal hakatud ütlema 'miski', 'mina' ja 'ülimina'. Nii oleks mõistlikum, sest ka Freud ise ei kirjutanud suurt midagi ladina keeles. Lebatsnok 5. juuni 2007, kell 08:12 (UTC)

Ladinakeelne terminoloogia tuli kasutusele nähtavasti inglise keelde tõlkimise raskuste tõttu. "Mina" ja "ülimina" on eesti keeles loomulikud vasted, "miski" eluiga võib aga jääda üürikeseks. Miks siis mitte juba "see"? Andres 5. juuni 2007, kell 14:13 (UTC)

: "See" on nö määrav artikkel, mida oleks pisut pentsik kasutada selle kohta, mille kohta me midagi ei tea. "Miski", "mingi" jne on minu meelest usutavamad. Kuigi vist kõnes kasutatakse ka varianti "see-miski"--Kamma 7. juuni 2007, kell 15:24 (UTC) -- à la "see miski, mis meis peidus on ja unenägudes esile tungib" ning seejärel substantiveeritakse see "see miski", nt "selle miskiga", "selles miskis" jne. --Kamma 7. juuni 2007, kell 05:35 (UTC)

:: Sõna "see" puudus on minu meelest see, et tal on laiem tähendus kui sõnal Es (es): das, dies. Saksa keeles kasutatakse sõna "es" tõesti ka millegi kohta, mis on teadmata, näiteks "es regnet". Sõnal id sellist tähendust ei ole, aga pole kindel, kas vastel peaks see tähendus olema. Tegemist on ju ikkagi teatud kindla asjaga.

:: Aga "miski" on ju etwas või Etwas, millel on hoopis teine tähendus. "Mingi" ei sobi minu meelest kuidagi, sest see sõna on üksinda poolik. Parem siis juba "Id", millel on traditsioon. Andres 7. juuni 2007, kell 06:20 (UTC)

::: "Miski" on kasutusel praktiliselt kõikides eesti keelsetes Freudi tõlgetes. Mulle tundub, et see sõna on väga hea leid, ja annab  Miski omadusi väga hästi edasi. Usun, et wikipeedia ei ole koht, kus peaks vaidlema olemasolevate tõlgete üle. Kui konkreetne tõlge puudub, siis võib seda loomulikult luua.--Ken 7. juuni 2007, kell 07:29 (UTC)

:::: Kendalliga nõus, mis aga on täiesti kindel, et "id" ei kõlba kuhugi, kuna on eesti keele jaoks võõrkeelne, Freud kirjutas saksa keeles. Siis juba "es", kui mõnda ekstreemsust väja. --Kamma 7. juuni 2007, kell 15:24 (UTC)

::::: Kui on kindel, et "Miski" on juurdunud tõlkevaste, siis mul vastuväiteid pole. Andres 7. juuni 2007, kell 21:22 (UTC)

"Psühhoanalüüsi teooria kohaselt on enamik inimese käitumisest määratud psüühikasiseste jõudude poolt." - Kas ei peaks märkima, millised jõud veel, peale psüühiliste, määravad inimese käitumise (kui neid üldse on)?--Rünno (arutelu) 9. juuni 2012, kell 14:01 (EEST)
----
Positivismist lähtuvaid psühholoogilisi paradigmasid, eelkõige käitumispsühholoogiat, on omakorda ebapädevaks pidanud paljud psühhoanalüütikud, näiteks Georges Devereux.

Välja võetud. Andres (arutelu) 18. juuni 2014, kell 09:45 (EEST)
----
Minu meelest ei ole siin sidusat teemamääratlust. Kas artikkel räägib kõigist koolkondadest, mis on Freudist alguse saanud, hõlmates ka näiteks Jungi  õpetuse, või on jutt ainult nii-öelda freudistlikust psühhoanalüüsist või klassikalisest psühhoanalüüsist?  Andres (arutelu) 28. juuli 2015, kell 22:48 (EEST)

Kuna tegu on artikliga, mis käsitleb psühhoanalüüsi, siis ma leian, et kuidagi pole võimalik piirduda ainult Freudi ja klassikalise psühhoanalüüsiga. Vältimatu on ka Lacan'i, Kleini, Winnicotti jt. teooreetilise panuse käsitlemine. Mis puudutab Jungi, Adlerit jt. kellega Freud oma eluajal oli konfliktis ja kes temast lahku lõid, siis nende puhul on asi tõesti keerulisem ja nõuab edasist arutelu. Ilmselt ei pääse ka vähemalt nende mainimisest. Omamoodi on selle raskuse puhul minu meelest tegemist sümptomiga, mis viitab psühhoanalüüsi ühele sõlmpunktile, samamoodi nagu ühiskonnas ja psühhoanalüütilistes ringkondades kohati levinud Freudi liigne mütologiseerimine, millest püüaksin hoiduda.
Ilmselt oleks klassikalise psühhoanalüüsi teooria kohta pikemas plaanis mõistlik luua eraldi põhjalik artikkel ja siinse artikli osas käsitleda klassikalist psühhoanalüüsi (ja ka teiste oluliste psühhoanalüütikute teooriat)  ülevaatlikumalt, tutvustades põhimõisteid ja nende arengut.
Indrek

Peatükis "Praktika" väidetakse, et:
"Terapeudi kommentaarid ja selgitused võivad olla sissevaatavad või toetavad. Sissevaatavaid tehnikaid kasutatakse üldreeglina tervemate patsientide puhul ning toetavaid tehnikaid nende patsientide puhul, kes on suuremas stressis.
Sissevaatava tehnika puhul kirjeldatakse patsiendile mõnda tema teadvustamatut kompleksi, soovi, ängi või kaitsemehhanismi. Psühhoanalüütikud eelistavad võimaluse korral kasutada seda tehnikat, kuna õigesti rakendatuna see lihtsalt kirjeldab patsiendi hinges toimuvat ja sellega on seanss oma ülesande täitnud."
Aga analüütik ju tegelikult ei analüüsi patisenti, nagu siin kirjeldatud, vaid aitab patsiendil seoseid e. assotsiatsioone jätkata...

Tee ümber. Andres (arutelu) 19. detsember 2015, kell 16:27 (EET)
----
Minu mäletamist mööda heitis Popper mittefalsifitseeritavust ette Adleri õpetusele, vähemalt oli Adleri õpetus teistest varasem sihtmärk. Popper ei olnud positivist ja falsifitseeritavuse puudumine ei ole positivistlik etteheide, nii et praegune esitus on eksitav. Andres (arutelu) 10. aprill 2016, kell 17:58 (EEST)
----
Adamsoni teos on lisatud kahte valesse kohta. Kes oskab, pange õigesse kohta. Andres (arutelu) 3. august 2016, kell 16:34 (EEST)


Arutelu:Territoorium

Territoorium on ka geograafia mõiste. Andres 14:55, 9 august 2005 (UTC)

: Poliitilises geograafias ilmselt jah. Aga sealne m22ratlus s6ltub ilmselt ikkagi riigist ja 6igusest.

: Wikipedia annab bioloogia ja psuhholoogia vallas m6iste kah.

: Britannica n2iteks ainult bioloogia

: --Heiki e 17:20, 9 august 2005 (UTC)

::Territoorium on vähemalt geograafia jaoks eelkõige maa-ala, mitte niivõrd ruum ja ammugi mitte esemed. Geograafia jaoks ei ole oluline allumine mingi riigi suveräänsusele, kui näiteks räägime üht või teist laadi tegevusest linna või valla territooriumil. - Urmas 18:06, 9 august 2005 (UTC)

::: OK, järelikult rahvusvahelises õiguses käsitletakse seda mõistet laiemalt.

::: Samas linna ja valla piirid ei ole ju samuti faktilised, vaid tulenevad riigi tahtest? Sisepiiridena mõistagi ei reguleeri neid rahvusvaheline õigus (kuigi nad võivad omandada tähenduse riigi lagunemisel, uti possidetis juris põhimõttel).

::: Kas oskate viidata mingitele allikatele, kust võiks leida territooriumi kohta geograafia vaatevinklist?

::: Ma üritan tekitada mingi üldosa artikli algusesse ja siis kirjutan rahvusvahelise õiguse vaatevinklist, OK?--Heiki e 05:52, 10 august 2005 (UTC)

::: Urmas: kuidas mõistad maa-ala? Mina hoobilt seoksin selle ikkagi ruumiosaga. --Heiki e 05:58, 10 august 2005 (UTC)

::Ruum ja territoorium ei ole (alati) kattuvad. Territoorium on osa Maa pinnast. Ruumi osaks võib olla kogu riik (õigusruum), mingi osa riigist või riigi elanikest (kultuuri- või inforuum). Lisaks ei pea ruum olema pidev - ta võib hõlmata vaid üksikuid kohti ühe või mitme riigi maa-alal. - Urmas 06:35, 10 august 2005 (UTC)

::: Üritame piiritleda: Kas näiteks mingid maavarad, mis asuvad (näiteks) 100 meetrit maa all, kuuluvad siis geograafilise territooriumi mõiste alla?

::: (Arutelust selle üle, mis on ruum, ma hoiduksin otsustavalt - liiga palju filosoofilisi, kultuurilisi, füüsikalisi aspekte)

::: --Heiki e 06:58, 10 august 2005 (UTC)

::::Üldiselt küll, kuid enam rõhuga territooriumi valdaja õigusele maavarasid käsutada.  - Urmas 08:02, 10 august 2005 (UTC)

::: Kuidas aga on lood õhuga 100 meetrit maapinna kohal?

::: (Näed vist ise, kuhu ma välja jõuan oma mõttekäiguga.)

:::--Heiki e 08:05, 10 august 2005 (UTC)

::Üldiselt on territoorium "maa"-ala. Selle kohal olev õhuruum "maa"-ala ei ole. Maapõuega on asi tiba keerulisem - mitme cm või m sügavuselt läheb Maa pind üle põueks? Maavarad on looduslikult lasumas nii maa peal (seega siis territooriumi'l) kui ka sügavamal. Segased lood. - Urmas 08:22, 10 august 2005 (UTC)

::: Vee-alade (oletades et territooriumi mõiste need hõlmab) puhul tekivad kah mõned keerukad momendid.

::: Kui ma kunagi jõuan kosmoseõiguseni, siis seal läheb eriti naljakaks. Ühe teooria kohaselt nimelt ulatub riigi jurisdiktsioon maapinna kohalt... lõpmatuseni --Heiki e 08:37, 10 august 2005 (UTC)

Mis näiteks Kanada territooriumitest saab - s.t kuidas need siia artiklisse mahuksid? - Ahsoous 22:32, 11 august 2005 (UTC)

: Nagu näed - definitsiooni alla ei mahu ja selles artiklis ei peaks tingimata ka rääkima.

: Kanada territooriumid, nagu ma leidsin, on sellised haldusüksused, mis on loodud föderaalseadusega (???), erinevalt provintsidest, mis on loodud põhiseadusega.--Heiki e 05:37, 12 august 2005 (UTC)

:: Minu meelest öeldakse selliste territooriumide kohta eesti keeles "ala". Andres 06:36, 12 august 2005 (UTC)

:: Jah, KNAB-i järgi on Northwest Territories Loodealad ning Yukoni ametlik nimi on Yukoni ala. Andres 06:39, 12 august 2005 (UTC)

::: Kas sa selle Yukoni kohta võtsid KNAB-ist? Mina sain sealt aru, et need on paraleelkujud. Ahjaa tsitaat inglise viki arutelulehelt A few years ago the government officially changed the name from "Yukon Territory" to "Yukon". - Ahsoous 07:44, 12 august 2005 (UTC)

:::: Jah, KNAB-i järgi on "Yukoni ala" ametlik nimi, aga "Yukon" on põhinimi. Kui "Yukoni ala" ei ole enam ametlik nimi, siis on KNAB ajast maha jäänud, aga igal juhul on see endine ametlik nimi. Ja igal juhul jääb Yukon Kanada alaks. Andres 08:20, 12 august 2005 (UTC)

: Väga hea. Järelikult pole siin esialgu viidata, kuigi ka praegu on sõna territoorium artiklis kahes tähenduses (vt "hooldusalased territooriumid"). --Heiki e 07:19, 12 august 2005 (UTC)
Praeguse definitsiooni Territoorium on piiritletud maa- ja vee-ala, mida tavaliselt peetakse looma, inimese või institutsiooni omandis olevaks. asendaksin järgmisega:

'''Territoorium''' on piiritletud maa-, vee- ja/või õhuala, mida teatud [[isik]] või elusolend kontrollib, haldab ja/või kasutab.

Ega see ka kõige parem ei ole (muidu oleksin juba artiklisse paranduse sisse viinud), aga õhk tuleb kindlasti lisada (õhuruumi kontroll, õhuruumi rikkumine jne); ning looma omandis ei ole kindlasti mitte midagi. Kontroll (haldus, kasutus) on muidugi suhteline. Riik ei keela metsvindil oma territooriumit luua riigipiiri kohale ning metsvindil omakorda on suht suva, kas seal on miski riigipiir või mitte. Aga see peaks definitsioonist selguma juba, et alati on oluline, kelle territooriumist me räägime igal konkreetsel juhul.  --Lulu 08:52, 12 august 2005 (UTC)

Arvan, et täpset ja ammendavat definitsiooni, mis sobiks selle sõna kõigi tähenduste jaoks, pole võimalik anda. Pigem tuleks eristada sõna tähendusi üldkeeles ja sõna kui termini tähendusi. Andres 09:14, 12 august 2005 (UTC)
Nõustun põhimõtteliselt Luluga, vt def. --Heiki e 10:15, 12 august 2005 (UTC)

Aga tõepoolest peaks vältima sama hingetõmbega rääkimist bioloogilisest ja poliitilisest territooriumist. --Heiki e 10:17, 12 august 2005 (UTC)

:Kui ma ei eksi siis sõna territoorium kasutatakse ka veel miskites lauamängudes näiteks go - Ahsoous 13:43, 12 august 2005 (UTC)

:: Sel puhul jällegi see kõige üldisem definitsioon kõlbab (mängult).

:: Kui mõni go-st kirjutaja jõuab nii kaugele, et sellest kirjutama hakkab, siis võib ju asja täpsustada.

:: Ma panen mõned pealkirjad artiklisse ette, näitamaks millest ma kavatsen artiklis kirjutada veel. Loodan, et see pole mingite reeglite rikkumine, arvestades et artikkel ju "pooleli." Siis võib ju põhimõtteliselt igaüks hakata alluviost kirjutama ;) --Heiki e 13:49, 12 august 2005 (UTC)

:::: Otsustasin selle loetelu siiski enda kirjelduse alla tekitada. --Heiki e 13:51, 12 august 2005 (UTC)

Võtsin välja järgmise tekstijupi: ''nende kohta on harilikult sõlmitud lepingud, et need jäävadki omanikuta maa-aladeks''. See on ilmselt viide [[Antarktika]]le, kuid lihtsustab liigselt olukorda. Antarktika puhul on võistlevad ''occupatio'' nõuded olemas, kuid "külmutatud" seisus: vanad nõuded ei ole suveräänsuseks muudetavad kuid ka ei kaota oma tähtsust, uusi ei saa teha.
Vahe on selles, et kui Antarktika leping kehtivuse peaks kaotama, siis on võimalik uuesti Antarktika üle suveräänsust saavutada.
--[[Kasutaja:Heiki e|Heiki e]] 13. november 2005, kell 09.01 (UTC)

* territoorium on maaala maakeeles, kas kirjakeeles on teisiti?
vt: :Maaala ja :Maa-ala, mis suunatud :Regioonile
* veeala võõrkeelse tüvega on akvatoorium ...
* õhuala võõrsõnana ?
Kirjatükk peaks ikka olema leitav kirjakeelse tüvega sõna otsides ...
suwa 28. oktoober 2010, kell 19:25 (EEST)

Jah, peaks küll. Andres 28. oktoober 2010, kell 19:29 (EEST)

: ... õhuruum on nii maaala kui veeala kohal... suwa 28. oktoober 2010, kell 23:40 (EEST)
Huvitav, kas manner on ka oma maaalaga, mida piirab maailmameri?, või on tegemist miski muuga, mida peab ilmtingimatta vöörsönaga tähistama ? suwa 24. mai 2013, kell 15:42 (EEST)

on ka termin haldusterritoorium, mis vist riigi tasandist väiksemate üksuste puhul?--Estopedist1 (arutelu) 9. veebruar 2018, kell 11:10 (EET)


Arutelu:10. august

Mõtlen ja ei saa aru mida lause tähendab - Boliivia ja Tšiili sõlmisid lepingu, mille kohaselt Tšiili sai endale Vaikse ookeani vahel asuva territooriumi. - Ahsoous 07:01, 10 august 2005 (UTC)
----
...ja kuidas seda mõista:

ajaleht "Oslobodjenje Daily" loobus kirillitsast, andes märku Sarajevo kannatuse katkemisest.?
Mis kannatus? Kelle kannatus? ... ja miks see tähtis on? kusagil Jugoslaavia kodusõja artiklis saaks sellisest lausest ehk aru, kuid siin ... --TarmoK 07:11, 10 august 2005 (UTC)
----
selle tänase sündmuse puhul ei suuda mina küll mõista miks kõikjal räägitakse Naissaarest, kui igal pool näidatud kaartide järgi jäi vähemalt  mulle küll mulje, et sündmus leidis aset Aegnale tunduvalt lähemal kui Naissaarele...? - Ahsoous 18:34, 10 august 2005 (UTC)

Jah, see kopter ei sõitnud üldse Naissaare lähedaltki, vaid üle Aegna kõige läänepoolsema otsa. Tean seda, sest käisin suvel Aegnal. Siim 19:09, 10 august 2005 (UTC)

Täpsustan, et sõitis küll mere kohal, aga väga lähedal Aegna rannale. Siim 19:11, 10 august 2005 (UTC)

: Olen ise korduvalt Copterline kopteriga lennanud. Kopter lendas Helsingi poole alati üle mere Aegnast veidi läänes. Arvan, et õigem oleks kindlasti nimetada Kopteriõnnetus Aegna lähedal.--Boy 19:52, 10 august 2005 (UTC)
----
"ENSV Ülemnõukogu võttis vastu kohalike nõukogude valimise seaduse, mis mõningal määral piiras muulaste õigusi." Tuleks kuidagi teisiti sõnastada. Valijatele kehtestati paiksustsensus. Velirand (arutelu) 6. august 2015, kell 10:03 (EEST)

* 1992 – ajaleht Oslobodjenje Daily hakkas kirillitsa asemel kasutama ladina kirja.
--WikedKentaur (arutelu) 8. august 2017, kell 21:10 (EEST)


Kasutaja arutelu:KatrinRasmus~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse!
Palun tutvu Vikipeedia reeglitega. Palun arvesta, et sisu peab vastama pealkirjale. Mõtle välja, mis võiks pealkiri olla, küllap siis leiame koha, kuhu materjal paigutada. Praegu küll nõuab see põhjalikku toimetamist. Andres 11:52, 10 august 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema KatrinRasmus~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Riigi tunnustamine

Minu arvates peaks pealkiri olema pigem "Tunnustamine". Andres 14:19, 10 august 2005 (UTC)
Ei, "tunnustamine" on liiga lai mõiste ja paljude tähendustega. --Lulu 15:05, 10 august 2005 (UTC)

Nojah, aga me saame ju panna sulgudesse täpsustuse, näiteks "Tunnustamine (diplomaatia)". Me ei räägi ju riikide tunnustamisest, vaid tunnustamisest. Äärmisel juhul võiks pealkiri olla "Riigi tunnustamine". Andres 15:14, 10 august 2005 (UTC)
Jah, pigem siis tõesti Riigi tunnustamine. Võiks kohe teisaldada. --Lulu 15:23, 10 august 2005 (UTC)

Pealkirjastasin selle järgi, et erialakirjanduses kasutatakse kontseptsioonist rääkimisel eranditult mitmust (vrd recognition of states, vt ka lisatud lingid artiklis).

Möönan, et võib-olla te teate paremini, mis Vikipeediasse sobib muidugi. --Heiki e 05:23, 11 august 2005 (UTC)

: Uurisin: ei ole tõesti eranditult, aga enamasti. --Heiki e 05:33, 11 august 2005 (UTC)

:: Esiteks, tuleb lähtuda eestikeelsest erialakirjandusest. Ingliskeelne kasutus ei ütle midagi.

:: Teiseks, riike tunnustatakse ju ükshaaval. Vaata ise:

::Riikide tunnustamine on rahvusvahelis-õiguslik toiming, millega üks riik määratleb teise riigi rahvusvahelise õigussubjektsuse.

::Kui üks riik määratleb teise riigi jne, siis on ju jutt riigi tunnustamisest, mitte riikide tunnustamisest. Praegusel kujul ei ole see lause korrektne. Andres 05:55, 11 august 2005 (UTC)

::: Erialaselt kasutab näiteks Merilin Kiviorg raamatus Rahvusvaheline õigus (ISBN 9985-75-156-6) mitmust.

::: Lause aga ei ole tõesti korrektne, seal peaksin tõesti muutma ainsusesse.

::: Tõrgun veel artikli pealkirja muutmisel: "riigi tunnustamist" tahaks vägisi mõista kui seda, et riik tunnustab kedagi, oluline on aga hoopis see, et tunnustatakse riiki (recognition of states).  --Heiki e 10:42, 11 august 2005 (UTC)

:::: Sõltuvalt kontekstist on muidugi võimalik öelda nii "riikide tunnustamine" kui ka "riigi tunnustamine" ja põhimõtteliselt võib mõistet nimetada ka "riikide tunnustamine", kuid mulle tundub siiski, et "riigi tunnustamine" on parem. Asi on selles, et muidu ei oleks see sõnastus kasutatav juhtumil, kui tunnustatakse ainult ühte riiki.

:::: Iseenesest on nii eesti kui ka inglise keeles raskus selles, et kuigi termin on "tunnustamine" (recognition), tähistab see sõna ka muid mõisteid, mistõttu on tarvis tagada üheseltmõistetavus. Inglise keeles on vähemalt kaks võimalust ühemõttelisuse tagamiseks: väljendid state recognition ja recognition of states. Viimane väljend ei jäta kahtlust, et riik (riigid) on objektid, esimese väljendit võiks põhimõtteliselt tõlgendada ka nii, et riik on subjekt. Erinevalt eesti keele sõnast "riik" on inglise sõna state mitmetähenduslik. Seetõttu on inglise keeles eelistatav mitmusevorm, mis välistab osa tähendusi. Eesti keeles mitmus sellist eelist ei anna.

:::: "Riigi tunnustamine" on tõepoolest põhimõtteliselt süntaktiliselt kahemõtteline, kuigi  niisugust konstruktsiooni tõlgendatakse tavaliselt nii, et täiend tähistab objekti. Kui täiend tähistab subjekti, siis lisatakse "-poolne": "riigipoolne tunnustamine". Just niisugune täpsustamine näitab, et täiendit mõistetakse niisugustes konstruktsioonides tavaliselt objekti tähistavana.

:::: Pealegi ei ole objekti ja subjekti eristamise probleem seotud grammatilise arvu valikuga: kui fraasi "riigi tunnustamine" on võimalik tõlgendada 'tunnustamine riikide poolt', siis ka fraasi "riikide tunnustamine" on võimalik tõlgendada 'tunnustamine riikide poolt". Andres 11:08, 11 august 2005 (UTC)

:::: Väga huvitav sellist keelelist analüüsi lugeda.

:::: Nõustun.

:::: Jõudsin vahepeal veel mõelda, et loodetavasti vikis tuleb kontekstist välja, et riik on siin siis ikkagi objekt.--Heiki e 13:55, 11 august 2005 (UTC)

"määratleb õigussubjektsuse" ei ole mulle hästi arusaadav väljend. Küsimus on selles, mida tähendab siin sõna "määratleb". Andres 11:12, 11 august 2005 (UTC)

: Selle üle mõtlesin ise kah peale definitsiooni lugemist pisut.

: Nagu näed kahe vastuolulise teooria olemasolust, on see, mis asi on riik, äärmiselt vaieldav.

: "Määratleb õigussubjektsuse" võiks mõista nii, et kui riik A tunnustab sõnaselgelt riiki C ja riik B ei tunnusta (isegi konventsioonidesse, millega liitub, kirjutab deklaratsioonina juurde, et sellest et ta ühines, ei saa välja lugeda et ta olematuid riike tunnustab), siis riigi A organid võivad käsitleda riiki C õigussubjektina ja riigi B organid ei tohi seda mingil juhul teha.

: Kogu probleem tegelikult üks rahvusvahelise õiguse suure põhiprobleemi variante: puudub keskvõim, mis otsustaks küsimused ette ära. Nii tulebki katsuda kuidagi kokku leppida, mis mõningate riikide vahel on väga raske võimatu tulenevalt nende suhete ajaloost ja poliitikast.  --Heiki e 13:55, 11 august 2005 (UTC)

:: Nendel kahel teoorial on erinev vaade sellele, mis konstitueerib riigi õigussubjektsuse. Olenemata selle küsimuse lahendusest deklareerib tunnustav riik, et ta tahab, et tunnustatav riik oleks õigussubjekt. Kui eeldada, et riigi õigussubjektsus ei olene selle riigi tunnustamisest, siis võib ka öelda, et tunnustav riik deklareerib, et tunnustatav riik on õigussubjekt. Seetõttu ma arvan, et sõna "määratleb" tähendab siin, et tunnustav riik määratleb (õigemini: määrab kindlaks või määrab, sest "määratleb" tähendab 'defineerib') oma seisukoha tunnustatava riigi õigussubjektsuse asjus positiivselt (on võimalik ka negatiivne määratlemine, mida nimetatakse mittetunnustamiseks). Võib-olla oleks parem öelda "tunnistab õigussubjektiks või õigussubjektsuse vääriliseks" või midagi taolist. Igatahes tuleks otsida selgemat sõnastust. Andres 14:23, 11 august 2005 (UTC)

Puudub lehekülg [[Tunnustamine]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. aprill 2007, kell 18:25 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ejil.org/journal/Vol4/No1/index.html#TopOfPage
** In Riigi tunnustamine on 2013-06-24 13:12:52, 404 Not Found
** In Riigi tunnustamine on 2013-07-06 22:23:35, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:Makruss

Tere tulemast Vikipeediasse, Makruss!
Palun tutvu Vikipeedia reeglitega. Tõstsin Su teksti leheküljele Jim Marrs. Alla kirjutatakse ainult arutelulehekülgedel. Andres 17:03, 10 august 2005 (UTC)
Soovitan tutvuda ka viki formaatimisvõimalustega Juhendi lehel. See peaks vastama su küsimusele Andrese lehel.--Boy 19:56, 10 august 2005 (UTC).

Et nagu texti formattimine polnud  proble ...  mure muus kui lugeda viitsid ;-) makruss

Ka uute linkide tegemist selgitatakse seal. Ehk siis veelkord selleks "et lisada uus tegelinski" pole vaja midagi muud teha kui kuskile lehele kirjutada järgmine tekst [[Uus Tegelinski]] ja lehekülg salvestada. Peale seda tekib vastavale leheküljele punast värvi link nimega Uus Tegelinski millele klikkides saad hakata vastavat lehekülge kirjutama. --Boy 20:32, 10 august 2005 (UTC)
Väike soovitus veel: kui arutelu lehekyljel tahad oma nime alla kirjutada, siis klõpsa oma jutu lõpus seda nuppu, mis on üleval, sinine, paremalt teine, siuke kriksadulli moodi asjandus peal. See tekitab automaatselt Sinu allkirja koos ajatempliga. (P.S. Sinu artiklite temaatika huvitab mind väga.) --Lulu 18:31, 12 august 2005 (UTC)
thanx - ma selel uba avastasin ;-) 2 täispäev läheb ka alles siin jne ;-) pikem huvi küssad arvan meilile makruss@hot.ee --makruss 18:34, 12 august 2005 (UTC)
Nunuh. thnx võimaluse eest midagi juurde kysida. Yldiselt veel see asi, et sõnumitele vastatakse samal lehekyljel, kus eelmine sõnum asub. See teeb jutust arusaamise ja hilisema jälgimise lihtsamaks. Tõstsin praegu Sinu vastuse siia ymber, aga ega alati ei viitsi ju niimodi teha. Ja teine asi, kui kasutajad omavahel suhtlevad, siis on selleks koht "Kasutaja arutelu:Lulu" või "Kasutaja arutelu:Makruss". See leht, kus on ainult "Kasutaja:Lulu" või "Kasutaja:Makruss" on kasutajale endale isiklikuks kasutamiseks. Sinna on hea salvestada mingeid oma poolikuid artikleid jm tarvilikku. Edu edaspidiseks. --Lulu 18:42, 12 august 2005 (UTC)

Sain nüüd sotti. Mehe nimi pole mitte Jim Greenwald, vaid [[John Greenewald]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 05:40, 17 august 2005 (UTC)
sorry panin nati mööda - polnud tal kaua külas käinud ;-) --makruss 17:58, 17 august 2005 (UTC)

Lihtsalt teadmiseks ka USAl endal nagu ka FBIl ei ole vappi vaid on just nimelt pitsat, seetõttu tühistan ka su muudatuse... Iseasi on see kuidas seda nüüd korrektselt eesti keelde panna - mina ise eelistaks kasutada sõna vapipitsat ning USA enda puhul kasutaksin mina sõna riigipitsat... - Ahsoous 18:47, 18 august 2005 (UTC)

Seal ei ole mitte kilp, vaid just pitsat. Kilp on shield. Siim 19:10, 18 august 2005 (UTC)
olgu ta siis pitsat kuigi ise eelistaksin siiski liitsõna "vapipitsat"  --makruss 19:14, 18 august 2005 (UTC)

:eks meil tuleb selle sõna tõlkimise osas siin kuskil vist täiendavalt kokku leppida...

:muide väike soovitus - arutelulehtedel alla kirjutamiseks vajuta 4 korda ~  või siis kasuta selle redigeerimiskasti kohal olevatest nuppudest paremalt poolt teist nuppu (seda kus miski sigrimigri) - Ahsoous 19:22, 18 august 2005 (UTC)

::Ehk on asja teadjaid ajaloolaste hulgas või heraldikanõukogus. - Urmas 10:50, 19 august 2005 (UTC)

Selle asemel et kordusi kirjutada kirjuta parem artikli esimeseks reaks <nowiki>#REDIRECT [[sihtartikkel]]</nowiki> ja ära sinna enam midagi muud kirjuta sest ülejäänud osa salvestamise käigus kustutatakse. (ja eesti keeles arvan et võib linna nimena  kasutada küll Washington nii nagu ka New York, muide viimase ametlik nimi on City of New York, mitte New York City nagu ilmselt paljud arvavad) - [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 21. august 2005, kell 07.06 (UTC)
jänkistanis on paljude linnade tegelik nimekuju algusega "City of" ehk siis pea alati
City of Baltimore mitte aga Baltimore City. sõna city tähendab Baltimore Citys keskust ehk kui öeldakse Baltimore City siis mõeldakse mitte linna aga linna keskust makruss 21. august 2005, kell 08.30 (UTC)

Kas Sa saaksid oma allkirjas muuta oma nime lingiks oma kasutajalehele, või teha selle vähemalt rasvaseks? Praegu on allkirja tekstist raske eraldada. Peep 26. august 2005, kell 10.09 (UTC)
proovin siis nii ehk makruss 26. august 2005, kell 10.19 (UTC)

Juba parem. Peep 26. august 2005, kell 10.23 (UTC)

:Allkirja kirjutamiseks kasuta seda redigeerimisvälja üleval olevat paremalt poolt teist nuppu (see sigrimigri) või vajuta neli korda ~  – --Ahsoous 26. august 2005, kell 10.28 (UTC)
Sa oled oma 'meerikamaal viibimisega eesti keele täiesti ära unustan'd, aga ürita siiski artikleid siinses dialektis kirjutada - Ahsoous 31. august 2005, kell 17.49 (UTC)
püüame anda endast parima ...  --makruss 1. september 2005, kell 08.18 (UTC)

Püüa jälgida põhilisi vormistusreegleid oma artiklite kirjutamisel. Näiteks Föderaalreserv - artikkel peab algama definitsiooniga, kus märksõna on rasvases kirjas. Välislingid käivad vastava alaosa alla (==Välislingid==). Ning miks sa kirjutad paljud sõnad kokku (AmeerikaÜhendriigid, StarTrek jne)? See pole õige. Peep 4. oktoober 2005, kell 18.10 (UTC)

selles ongi wiki ilu et saab parandada...  eks me arvesta...  --makruss 4. oktoober 2005, kell 21.37 (UTC)

: Viki ilu küll, aga nii lihtsalt teed sa teistele lisatööd. Muide, tundub, et sul on eelistustes sees valik, et kõik muudatused teha vaikimisi pisiparandusteks. Toimetajad, kellel on pisiparanduste kuvamine välja lülitatud, ei näe niimoodi ka sinu suuremaid muudatusi ja uusi lehekülgi. Ehk vaatad järgi. Peep 5. oktoober 2005, kell 14.21 (UTC)

::mhmm ... mingi linnuke siin on jahh - püüame meelde jätta --makruss 5. oktoober 2005, kell 14.31 (UTC)
~

::: Ole siis hea ja võta see linnuke ometi maha - Ahsoous 11. oktoober 2005, kell 13.18 (UTC)
ma olen püüdnud kui ma siin paar uut asja kirjutasin aga olen aru saanud et kui täiendan artiklit siis võib ta alles jääda ? --makruss 11. oktoober 2005, kell 13.20 (UTC)

Ei. Linnuke võib jääda ainult juhul, kui parandad trükivigu või teed muid väikseid muudatusi, mis artikli sisu ei muuda. Andres 11. oktoober 2005, kell 13.25 (UTC)
mhmm ei teadnud - arvestame tulevikus  --makruss 11. oktoober 2005, kell 13.28 (UTC)
ole hea tee see teisaldus  Arutelu:Minu-liivakast ära, muidu ei jää tolle tekstiga muud üle kui likvideerida... - Ahsoous 19. oktoober 2005, kell 07.01 (UTC)
see et sul allkiri on teistsugune.... võta 'Minu eelistused' sealt 'Kasutaja andmed' ja vaata kas sul on linnuke rea 'Kasuta lihtsaid allkirju (ilma linkideta kasutajalehele)' ees. Kui on siis eemalda see - Ahsoous 19. jaanuar 2006, kell 13.33 (UTC)
tundub et allkirja sain korda ;-)))  --makruss 19. jaanuar 2006, kell 16.01 (UTC)


Arutelu:Lubbocki tuled

''Selle juhtumi seletus USA Õhujõududelt on minu meelst sajandi seletus ...''
Kas niimoodi kirjutataksegi entsüklopeediat? [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 19:56, 11 august 2005 (UTC)

=Väike uurimine=
Allikad, mida mina internetist leidsin sisaldavad mõneti teistsugust informatsiooni. Näiteks:
* Kahe jalgpalliväljaku suurusele objektile ei näi viitavat ükski loetud (esimesena Lubbock lights otsingule vastuseks tulnud) allikatest. Samas kõik räägivad V või U-kujulisest tulede "formatsioonist". Mingist "esimesest" ja "tagumisest" küljest pole ka juttu, parimal juhul mainitakse "tiivakujulist" objekti, mida mõned vaatlejad olevat näinud.
* Kes on hõbepardid? Enamik allikaid näib viitavat, et ka "õhujõud" ei teadnud, mis lindudega võis tegemist olla aga kõne alla tulid kurvitsad (plovers) või pardid. Kas selline liik nagu hõbepart on üldse olemas (küll juba suhteliselt vananenud "Loomade Elu" sellist liiki igaljuhul ei tunne)? Mis ladinakeelne nimi? Samuti ei seletanud teadlased, et kurvitsaid (hõbeparte) Texases ei ela vaid seda, et kurvitsad ei lenda 30-linnulistes parvedes ja sellise kiirusega nagu tuled liikusid. Vaata ka [[en:Lubbock Lights]]

* http://ufocasebook.com/lubbocklights.html
* http://www.subversiveelement.com/LubbockLights.html
--Boy 21:29, 11 august 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://dewoody.net/ruppelt/ch_08.htm
** In Lubbocki tuled on 2013-06-24 12:08:07, 404 Not Found
** In Lubbocki tuled on 2013-07-06 11:32:47, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:33 (EEST)


Arutelu:Wight

''on suurim Inglismaa saar''
Inglismaa asub mitmel saarel, milledest suurim on Suurbritannia. Seega ei ole Wight suurim Inglismaa saar. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 21:52, 11 august 2005 (UTC)

Kas KNAB-is pakutav nimekuju (Isle of Wight) ei peaks artiklis esimene valik olema? Ümbersuunamise kaudu jõuab kohale küll. Hirvelaid 27. september 2011, kell 13:59 (EEST)

Saare (r1) nimekuju on KNAB-is "Wight". Andres 27. september 2011, kell 14:16 (EEST)

:Seda varianti ma ei märganudki. Hea küll. Saarega on asi selge. Nüüd krahvkonnast. Inglisvikis on saare ja krahvkonna kohta tehtud ühisartikkel, sest nimed kattuvad. Eesti keeles nimed ei kattu ja krahvkond peab saama omaette artikli? Hirvelaid 27. september 2011, kell 14:32 (EEST)

:: Ma ei tea. Kui territoorium langeb täpselt kokku, siis võib-olla mitte. Andres 27. september 2011, kell 14:43 (EEST)

:::Üldjuhul on iga suure saare ümber meres asustamata pisisaari, mis kuuluvad halduslikult peasaare alla, nii et haldusüksuse ja peasaare maa-ala ei lange täpselt kokku. Ma pole uurinud, ei tea, kas siin ka niimoodi on. Taivo 27. september 2011, kell 16:04 (EEST)

:::: Sitsiilia puhul on meil saar ja provints lahus, sama on Saaremaa ja maakonnaga. Wighti ümber peale mõne üksiku kalju ei tohiks miskit laidugi olla(vaja kontrollida). suwa 8. märts 2012, kell 08:53 (EET)

Lisasin inglisvikist tõlgitud lühiajaloo osa, see vajab toimetamist. --82.131.66.240 13. aprill 2014, kell 18:04 (EEST)


Arutelu:Jüri kirik

Püha Jüri ehk Georgios oli pühak.
Temaga seostatakse tuntud legendi ohverdatava printsessi päästmisest lohe käest, kuid Georgiose-nimeline varakristlik märter on tõepoolest olemas olnud.
Nimi Jüri on tulnud kreeka nimest Georgius "maaharija", Jüripäeva tähistati kirikukalendris Suurmärter ja pühak Georgi surmapäevana 23. aprillil.
Tuntum Georgiosele pühendatud kirik Eestis on Jüri kirik Jüri asulas.
Laiuse Püha Jüri kirik
Tartu Jüri kirik - hävinud ?
Tartu Püha Georgi õigeusu kirik
Paldiski püha Georgi kirik

Viited vähemalt Laiuse ja Tartu Jüri kirikule peaksid siin vähemalt olema. Andres 04:37, 14 august 2005 (UTC)

Parandasin igasugused komavead ja muud sellised asjad. Mure tekkis siiski pikemaformaadiliste kuupäevade käänamisega. Võib-olla vaatan hiljem, kuidas see käia võiks...
Küsimus: Kui on mingi esemete punktinimistu /list, kas teksti lõpus peab punkt olema või mitte?
Mardus 19.10.2005, kell 03.58 (UTC)

Kuupäevad tuleb käänata nii: 14. detsembril.

Kui on tegemist täislausega, siis peab punkt kindlasti olema. Kui algus on väikesetäheline, siis punkti ei tohiks olla. Ülejäänud juhtudel võib minu meelest olla nii või naa. Andres 19. oktoober 2005, kell 09.43 (UTC)
----
Arvan, et rauasulatuskoht ei puutu kirikusse. Info selle kohta peaks olema artiklis Jüri.
Tundub, et selles artiklis on suuresti säilitatud allikate sõnastus. Sõnastust tuleb kindlasti muuta. Andres 19. oktoober 2005, kell 09.43 (UTC)
----
Välja võetud:
== Raua sulatamine ==
Kiriku läheduses on tähelepanuväärne paik, mille haljasalalt leiti muistne rauasulatuskoht, mis võeti riikliku kaitse alla. 1978 pandi sinna mälestuskivi tekstiga: "Siin Jüri külas sulatati soomaagist rauda meie ajaarvamise alguses."
Andres 19. oktoober 2005, kell 09.46 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.raadio7.ee/teeliste/kirik.asp?kirik=15
** In Jüri kirik on 2013-06-24 11:31:42, 404 Not Found
** In Jüri kirik on 2013-07-06 05:45:21, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rae.ee/vallast/page07.htm
** In Jüri kirik on 2013-06-24 11:31:42, 404 Not Found
** In Jüri kirik on 2013-07-06 05:45:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rae.ee/vallast/page041.htm
** In Jüri kirik on 2013-06-24 11:31:42, 404 Not Found
** In Jüri kirik on 2013-07-06 05:45:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:46 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.infopluss.ee/kuhuminna.asp?kategooria=000&kp=&kl=&act=place&pID=2071
** In Jüri kirik on 2013-06-24 11:31:42, 404 Not Found
** In Jüri kirik on 2013-07-06 05:46:01, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:46 (EEST)


Arutelu:Suguühe

Minu meelest on eestikeelne normaalne neutraalne sõna selle kohta "suguühe". "Seksuaalvahekord" tundub ümberütlevana ja selle tähendus on pisut ebamäärane.

Eelistan praegust varianti, kuna mulle tundub see neutraalsemana. --Lulu 17:08, 14 august 2005 (UTC)

: See on vast pigem maitseasi, aga ka näiteks ENE 1. väljaandes on eelistatud sõna suguühe ning sünonüümina toodud ka "suguakt". Sõna "seksuaalvahekord" seal üldse ei esine. Tundub, et meditsiinis eelistatakse sõna "suguühe". Ka TTSS-is on "suguühe" ja "koitus". Rohkem teatmeteoseid mul pole käepärast. Andres 17:54, 14 august 2005 (UTC)

:: "Maitseasi" maitseasjaks, aga, nt Eesti Nõukogude Entsüklopeedias oli "suguühe" ainuliselt (implitsiitselt) suunatud "kommunismiehitajate" soo jätkamisele, mu meelest; "orgasm" on praegusel ajal juurde tulnud (nt Caligula ajaga võrreldes taas-"leiutatud"), ja seda artiklit ei saa ilmselt kirjutada ilmselt ainult mees või ainult naine; seega võib leppida ka sellega, et "suguühe on vagina viimine sugutile, või vastupidi, ja vastavad, järelmid... Pietadè 14. september 2013, kell 17:12 (EEST)

Kas kopulatsioon on ainult vaginaalne? Andres 16:22, 14 august 2005 (UTC)

Hea küsimus. Vagina esineb yldiselt imetajatel (võimalik, et kasutatakse ka teisi termineid). Aga kopulatsiooni variante on loomariigis väga palju. Tegin lyhiartikli kopulatsioon koos viitega kirjandusele. --Lulu 17:08, 14 august 2005 (UTC)

Tegelikult küsin sellepärast, et seksuaalvahekord on artikli alguses defineeritud kopulatsioonina. Kas ma saan õigesti aru, et tahad seksuaalvahekorda defineerida laiemana kui suguti asetamist tuppe? Kas kopulatsioon võib inimeste puhul tähendada midagi muud kui see viimane? Ja kas suguühe on täpselt sama mis seksuaalvahekord? Andres 17:33, 14 august 2005 (UTC)
Jah-vastus kõigile Su kysimustele. --Lulu 17:38, 14 august 2005 (UTC)

Kui inimene on vahekorras loomaga, kas see on seksuaalvahekord? Kui see ei ole seksuaalvahekord, siis mis vahekord see siis on? Andres 17:56, 14 august 2005 (UTC)

Jah, sodoomia on ka yks seksuaalvahekorra variante (laiemas mõistes). --Lulu 18:03, 14 august 2005 (UTC)
Sellisel juhul on definitsioon esimeses lauses liiga kitsas. Andres 18:10, 14 august 2005 (UTC)

Jah, lisasin mõistete lõiku juurde, et "mõnikord".  Aga kui tahta olla väga pedantne, siis peaks algusse lisama "üldiselt" vms. --Lulu 18:15, 14 august 2005 (UTC)

: Sõna "üldiselt" teeks asja veel ebamäärasemaks. Häda on praegu selles, et sõna tähendusmaht ongi ebamäärane. Seda tuleks ka kohe alguses öelda. Arvan, et tuleks fikseerida selle mõiste tuum või prototüüp (st suguühe kitsas tähenduses) ning seejärel kirjeldada võimalusi seda mõistet laiemalt võtta. Andres 05:30, 15 august 2005 (UTC)

Leian, et "seksuaalvahekord" on ebamäärasem kui "suguühe", sest esimese all võidakse mõelda ka seksuaalsuhet. Sellepärast oleks parem pealkiri "suguühe". Andres 21. september 2005, kell 03.29 (UTC)

Suguühe suunab ju siia, milles küsimus. Eelistan praegust pealkirja, sest "seksuaalvahekorda" saab käsitleda laiemalt ja kitsamalt, mistõttu ei teki kunagi vajadust veel ühe artikli jaoks peaaegu samal teemal. --Lulu 21. september 2005, kell 06.41 (UTC)

: Sa mõtled sellist vahekorda, kus füüsilist kontakti ei ole? Aga kas keegi üldse nimetab seda seksuaalvahekorraks? Kui aga seda nimetatakse küll seksuaalvahekorraks, kuid mitte suguühteks, siis on ju seksuaalvahekord ja suguühe erinevad mõisted ja peaksidki olema eraldi artiklid.

: Pidasin silmas, et seksuaalvahekorra all võidakse mõista ka inimestevahelist suhet, mis hõlmab seksuaalsust, st seksuaalsuhet. Tavaliselt küll nii ei öelda, aga väkjendusviisi ebamäärasuse tõttu võib jutt ähmaseks jääda. Andres 21. september 2005, kell 06.55 (UTC)

Jah, ka füüsilise kontaktita võib aset leida seksuaalvahekord (mitte "suguühe"), aga neid laiema tähenduse variante on veel, mille puhul "suguühe" jääb liiga kitsaks. Kasvõi mitmesugused homoseksuaalsed vahekorrad jne. See loetelu on seal algul ju antud. Küsimus on muuhulgas ka selle mõiste juriidilises tähenduses, näiteks abielulahutuse puhul. Kui küsitakse, "kas olite seksuaalvahekorras selle isikuga?", siis hõlmab see ka laiemat tähendust. Samuti "truuduse" kahtluse alla panemisel. Kui keegi on kellegi kolmandaga üheskoos masturbeerinud, siis on see kahtlemata truuduse murdmine. Väide, et antud isikuga pole "suguühet" toimunud, oleks petmine ja valetamine, kui tegelikult on aset leidnud oraalsed, anaalsed vms vahekorrad. --- Minu meelest on artikkel koos oma pealkirja, kitsama ja laiema tähenduse selgitusega suht korrektne. Täiendamist ja toimetamist saab ikka teha. Aga nime muutmist ei poolda. --Lulu 21. september 2005, kell 07.23 (UTC)

Minu ettepanek oleks sellisel juhul jätta sellest artiklist ära alguses sünonüümid "suguühe" ja "koitus" ning rääkida suguühtest eraldi artiklis. Siin anda ainult ülevaade seksuaalvahekorra tüüpidest, eriti sellistest, mille kohta ei saa öelda "suguühe". Iga tüübi kohta tuleks eraldi artikkel teha. Samuti võib rääkida asjadest, mis on kõigile neile ühised. Artiklis "suguühe" rääkida põhjalikumalt klassikalisest suguühtest. Argumendid. Esiteks, võimaluse korral tuleks hoida mõisted lahus, muidu me suurendame segadust. (Praegune lähenemine, kus jäetakse tähendus meelega ähmaseks, minu meelest ei aita kaasa selgele jutule.) Teiseks, see oleks loomulik viis artikleid lühendada (sisu struktureerimise teel). Niikuinii tuleks ju kirjutada palju rohkem, kui praegu kirjas on. Andres 21. september 2005, kell 07.51 (UTC)

: Võtame näiteks selle:
Heteroseksuaalse seksuaalvahekorra peamine füsioloogiline eesmärk on viljastamine ja rasedus.

Kuidas seda mõista? Kui heteroseksuaalse vahekorra all mitte mõista suguühet, siis on see väga küsitav. Sellepärasst oleks parem kasutata ühemõttelisi termineid ja ühemõttelist väljendusviisi. Andres 21. september 2005, kell 08.05 (UTC)

Õige sõna tähenduses 'jäikpunduma' on "erigeeruma", mitte "erekteeruma". Vaata "Eesti keele sõnaraamatut". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. oktoober 2006, kell 09:53 (UTC)

Arvan, et sünonüümid on pigem vikisõnaraamatu materjal. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. november 2006, kell 20:00 (UTC)

Leian endiselt, et pealkiri peaks olema "Suguühe". Võib-olla tuleb teha eraldi artiklid "suguühe" ja "seksuaalvahekord". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. november 2006, kell 20:03 (UTC)

"Mõnede uuringute kohaselt aitab selline liikumine kõrvaldada ka võimalikke võõra sperma jääke tupes." - kuidas see kindlaks tehti? Või on see kellegi arvamus?--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 19. juuni 2007, kell 19:52 (UTC)

Arvan endiselt, et pealkiri peaks olema "Suguühe". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. juuni 2007, kell 07:33 (UTC)

Kui tead, et on vale, siis jäta välja. Andres 11. jaanuar 2008, kell 20:59 (UTC)

:seda ei julge väita, et vale. Võimalik, et keegi on kuskil sellise seaduspärasuse ka leidnud. Inglise Vikis räägitakse agressiivsuse ilmingutest , aga psühhoosist mitte--Hendrix 12. jaanuar 2008, kell 07:37 (UTC)

Kas suguühe on ainult inimeste vahel? Siin artiklis on see defineeritud kui inimestevaheline aga inglise artiklis Sexual intercourse räägib loomadest üldiselt. - WooteleF 31. jaanuar 2008, kell 11:59 (UTC)

Ma ei ole kunagi kuulnud, et seda eestikeelset sõna loomade kohta oleks tarvitatud. Arvan, et see ei käi loomade kohta. Andres 31. jaanuar 2008, kell 18:48 (UTC)

Minu meelest puudub siin ikka veel mõisteline selgus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. detsember 2009, kell 10:37 (UTC)

Puudub lehekülg [[Vahekord]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. detsember 2009, kell 10:42 (UTC)

Definitsioon läks segasemaks. Andres (arutelu) 6. mai 2013, kell 17:02 (EEST)

Õigus ta on, läks küll
aga
pealkiri ainsuses lubab mõningase loetelu, arvan ma ja mitte ainult naise ja mehe vahelise intiimse, selle ainuma partneriga, ainuma, suguühte.......väga haruldane, siis võib lugeda juba suguühte suguühte katseks ehk mitte toimunuks, juhul kui füsioloogilisi eripärasid ja muutusi ning haiguslikke seisundeid ei kaasne.....ja siis veel ABIELU(SUGU)AKT?, VABAABIELU(SUGU)AKT jne....
aga
minu ettepanek oleks luua artikkel SUGUELU, kui inimestevaheline loomulik intiimne suhtlemise viis ja siis saaks juba andmeid ringi tõsta....(ma võiks selle teha aga mul on "luurajad" järel ja mõnikord kustutavad minu poolt avatud artikleid ja vahetevahel paluvad, et ma palukisn kellelgi teisel artikli pealkirja avada...jne (aga see on vast pea kõigil naa, arvan ma)
aga
www.ents.ee ei ole vaatamiseks valmis
ja Eesti Nõukogude Entsüklopeedia,1975 on artikkel samalaadse ülesehitusega
aga
lk 298-"Inimesel on suguelu elamuslik külg bioloogilisest küljest (soojätkamisest) suurel määral lahus, seetõttu on suguiha võinud muunduda *armastuseks ning sugueluga kaasnevale kehalisele naudingule on lisandunud meest ja naist õnnestav hingelise ning vaimse läheduse tunne."

ja ENE,1975 artikkel suguelu: tundub kohati Pavlovi koera-instinktide loeteluga:
"Suguinstinktid: seksuaalne lähenemisinstinkt, seksuaalne pakkumisinstinkt, seksuaalne vallutamisinstinkt, seksuaalne allumisinstinkt ja seksuaalne ärritusinstinkt."
06.05.2013 18:56 Mariina

"Pikaajaline abstinents võib põhjustada depressiooni, psühhoose ja isegi agressiivsust." psühhoosi kohta tahaks küll viidet--Hendrix 10. jaanuar 2008, kell 19:02 (UTC)

jah, mõlemas suunas
...ja siit see tuleb, enam-vähem: Eesti Nõukogude Entsüklopeedia,1975- lk 298...."Kestev rahulolematus s. korraldusega (kas liialdamise, hoidumise või rahuldamatuse tõttu) võib põhjstada kõrgema närvitalitluse häireid: soodustada neuroosi teket."

Alguses puudub sisuline definitsioon. Mõiste ei ole küll üheselt mõistetav, seda tuleks muidugi mainida. Alustada tuleks klassikalisest mõistest (kus kriteeriumiks on suguti viimine tuppe) ning mainida selle laiendusi. Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 12:46 (EEST)
Seda on tehtud alajaotuses "Mõiste variandid". Selle alajaotuse sisu peakski minu meelest olema sissejuhatus, praegune sissejuhatus tundub ülearune.
Muide, kõiki seksuaalsed tegevused ei ole suguühted, masturbatsioon kindlasti mitte. Coitus interruptus kuulub esimese mõiste alla. Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 12:50 (EEST)
Minu meelest peaks laiemaid tähendusi mainima juba sissejuhatuses, muidu on lugejal raske orienteeruda. Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 15:58 (EEST)
Praegune definitsioon on idem per idem, sest suguühet defineeritakse suguühte kaudu. Ja suguühe ei ole ju ainult suguti viimine tuppe, see viimine on suguühte algus. Kas tõesti on meditsiinisõnastikus niisugune definitsioon? Ma ei pea teist allikat definitsiooni asjus piisavalt autoriteetseks. Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 16:02 (EEST)

Minu meelest peaksid osad suguühted ja suguühtelaadsed võtted sisalduma jah juba sissejuhatuses

aga peaks vaatama mida eelmised autorid võisid (tõenäoliselt) nende all silmas pidada ja siis vast...

hetkel on mul endal midagi juba pooleli...

Mariina 14. september 2013, kell 16:09 (EEST) alias Простота

Med. sõnastik, lk 733: suguühe paaritumine, koitus, kopulatsioon suguti viimine tuppe (harilikult) orgasmi saamiseks.

: Eksisterib ka vastupidiseid käitumisi... Pietadè 14. september 2013, kell 17:12 (EEST)

Enne red-konflikti sattumist kirjutasin:
Viimaste muudatuste lehel näeb see (st eelnev ajalugu) välja niiviisi:
"Suguühe (2 muudatust | ajalugu) . . (-311) . . [Mariina; Andres]"
lihtsalt tõdemus...kes ütles et inimsugu jätkamise funktsioon peab "ultra-tõsine" olema – Pietadè 14. september 2013, kell 16:12 (EEST)

Tere Pietadè!

ja KES? vastutab kui kasutaja Andresel juhtub kodus  elama!?

Mariina 14. september 2013, kell 16:17 (EEST) alias Простота

Ma tegin alguse ümber. Ma ei tea enam, kas teist allikat tasub mainida ja kuidas esimesele lausele jätkuv jutt suhestub esimese allikaga. Praegune ei ole muidugi täiuslik. Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 16:15 (EEST)

Andres: See algab mehe jäikpundunud suguti viimisega naise tuppe ning viib tavaliselt mehe seemnepurskeni ning orgasmini ja sageli naise orgasmini.

Mariina: See võib alata mehe jäikpundunud suguti viimisega (ühinemisega/sisenemisega vms) naise tuppe ning võib lõppeda tavaliselt mehe seemnepurske ning orgasmi ja/või naise orgasmiga.

: siis on arvestatud ühtlasi ka järgnevaga

: ja see nimetatud allikas mis Sind kahtlema pani kirjutab, et ka naistel toimub orgasmi korral omamoodi pisike seemnepurse

: kehtivate teooriate kohaselt ei koge rohkem kui 50% naistest (veel vähem sageli) võimalust meessoost partneri(te)ga  suguühe jooksul (kes varem ja kes hiljem ja/või koos) orgasmi saavutada seega pigem erand kui reegel....

: Mariina 14. september 2013, kell 16:31 (EEST) alias Простота

:: Seemnepurse ega orgasm ei pruugi tähendada suguühte lõppu.

:: Jah, "viimist" võiks täpsustada.

:: Jah, naise ejakulatsiooni mõiste on olemas, aga seemnepurskeks seda minu meelest nimetada ei saa, sest naisel ei ole seemet. Arvan, et selle mainimine artikli alguses pole vajalik, pealegi on see mõiste vist vaidlusalune.

:: Kui ma ütlen, et naine saab suguühtes sageli orgasmi, kas see on siis vale? Kas tuleks öelda "mõnikord"? Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 16:40 (EEST)

::: "sugu" + "ühe"; teostajad: inimesed/inimesed, eesmärk: soo jätkamine, seksuaalne rahuldus, raha teenimine, eksperimenteerimine jne; tulemused: uus elu, orgasm(id), mitte kumbagi jne – Pietadè 14. september 2013, kell 17:01 (EEST)

:: Andres: Seemnepurse ega orgasm ei pruugi tähendada suguühte lõppu.

:: Ei pruugi, sest orgasmide numeratsioon pole defineeritud ja orgasme võib ühe poolelioleva suguühte jooksul mitu tükki külla tulla aga paraku tegelikkuses ta ikka seda valdavale enamikule suguühetele ikkagi on lõpp ja minek...

:: Mitte märjaks saamine , rakkude sekretsioon jms pole vaidlusalune vaid selle teaduslik määratlus, siinkohal on loov-bioloogia teaduse segadusse ajanud vast...

:: Andres: Kui ma ütlen, et naine saab suguühtes sageli orgasmi, kas see on siis vale?

:: 1 suguühe võrdub 1 naise orgasm, 1 suguühe võrdub mitu naise orgasmi jne. Naiste orgasmi füsioloogia kohta võiks pikemalt kirjutada artiklis Orgasm

:: aga üldiselt jah see on üsna levinud väärarusaam, naistel on selleks mitmeid põhjuseid (nii füsioloogilisi, bioloogilisi, psüühilisi vahel ka religioosseid jms) ja see ei pruugi olla kõikide partneritega ühtemoodi, st osade partneritega nad võivad orgasmi tahta tunda ja kogeda

:: aga Sinu küsimusele leiab ehk vastuse vastavaid teadusalaseid-uuringuid läbi töötades, mina pakun vahekorraks 1:4 ehk siis üks naine neljast saab püsisuhtes kogetud suguühete jooksul orgasme aga ülejäänud on siis vast püsiannetajad ehk kingivad neid meestele ja egas nemad kehvemad pole vahel kaalub armastus partneri vastu rohkem kui paar suguühet nädalas näituseks...

:: Mariina 14. september 2013, kell 17:16 (EEST) alias Простота

::: Mis toimub?!, palju aastaid artikkel seisab ja siis läheb selliseks andmiseks, et näpud ei jõua nii kiiresti trügida kui juba konflikt redigeerimisel...

::: Mariina 14. september 2013, kell 17:16 (EEST) alias Простота

:::: Kasutaja: Pietadè "sugu" + "ühe"; teostajad: inimesed/inimesed, eesmärk: soo jätkamine, seksuaalne rahuldus, raha teenimine, eksperimenteerimine jne; tulemused: uus elu, orgasm(id), mitte kumbagi jne – Pietadè 14. september 2013, kell 17:01 (EEST)

::::: Kasutaja: Mariina - jah, ka kõik selle saate ilusasti artiklisse kirjutada, et tänapäeval on nii meestel kui ka naistel võimalik saada suguühet ka raha eest ja tableti ja proteeside vahendusel jms aga päris tähenduseta pole ka need ostetud suguühted ka nemad tähendavad ju neile, näituseks meestele, pisut rohkemat kui mitte midagi ja mehed ju valivad bordellides, kellele nad on nõus suguühte eest rahalist preemiat maksma, kui kohtaksite (ma ei tea ju kas Te olete mees ja/või naissoost) välismaal käies bordellis ühe käega aga nõrkemiseni atraktiivset (paraku ainult ühte) ja ka naist meenutava inimkujuga naist kas Teil ununeks pisuke asjatoimetus või jookseksite kiiruga minema ja hakkaksite võõral maal uut suguühte võimalust tulistjalu taga ajama, plaan ju algselt selline võis paista.....

::::: Mariina 14. september 2013, kell 17:43 (EEST) alias Простота

:::::: Miks ainult imetajad? Kas suguline paljunemine on täitsa moest kadunud ja kas tõesti inimesed ei tea enam kuidas neid loodud....

:::::: ja kui artikkel nii jõudsalt areneb siis tuleb vast üle minna mõistele välised suguelundid ja siis saab juba paljude liikide suguakte kirjeldada....

:::::: Mariina 14. september 2013, kell 17:52 (EEST) alias Простота

Puudub artikkel "Materiaalne orgasm", sorry for this, aga, ikka puudub – Pietadè 14. september 2013, kell 17:58 (EEST)

::::::: mis Sorr, kas Te käisite pissimas või? Materiaalne orgasm on siis Teie arust kas naisimetajate ja/või meesimetajate orgasmi majanduslik külg, mitte nii põnev....
Ma mõtlen ikka vikipeedia lugeja peale, et kui me alguse untsu keerame siis võib juhtuda, et seda mis artiklis allpool ei jõuta lugema asuda ja minu ajal oli gümnaasiumis Perekonnaõpetus, tänapäeval enam mitte aga noortel infot oleks vaja ka suguakt - soovimatu rasedus - soovimatu suguhaigus - jms...

*Natasha Janina Valdez, Vitamin O: Why Orgasms Are Vital to a Woman's Health and Happiness, and How ...,

:::::::Mariina 14. september 2013, kell 18:18 (EEST) alias Простота

:::::::: Suguakt on mõlema sugupoole eristav tunnus, vihmaussidel ehk mõlema poole, tunnus; huvitav, et ei tule meelde "feminismi" vastandväjendit, ehk pole kinnistunud, nagu feminismgi... ühesõnaga, Viki lugejate hulgas on olemas nii mastrubeerijaid kui onaneerijaid (long live soviet terminology), ja milleks siis ühele anda orgasmi, teisele poolele mitte, või siis vastupidi<br /<mis def-i puutub, püüdsin meenutada peamist ja noh, Sina oled naine, mina anonüümne kasutaja, miks sa siis tahad üteleda, aga, nojahh, ma ei kysinud, vastust ei taha, aga, hindand Sind tugevalt – Pietadè 14. september 2013, kell 18:44 (EEST)

::::::::: Jah selles on Teil õigus, et artiklis suguakt võib rääkida kõikvõimalikest suguakti liikidest, meetoditest, sugudest aga võiks püüda rääkida ka nende võimalikest kõrvalmõjudest, Loodus pole ette näinud kaasa sündinud kaitset (välja arenenud immuunsüsteemi) päraku kaudu suguakti läbiviimiseks, küll aga on kaasasündinud kaitse juhul kui sugutoimingut sooritatakse tupe kaudu... vikipeedias me ei saa vahet teha ega eelistada üht või teist neist paljudest aga kehalised toimingud kuuluvad intiim- ehk eraelu valdkonda ja seega pisut autonoomsed.
Küllap leidub internetis ka raamatuid meeste orgasmi kohta, egas needki tulemata jää ja kui tähele panite siis olen mina samuti anonüümne kasutaja (vikipeedia jaoks pole ju vahet kas Teie või mina- parem kui mõlemad artikleid komplekteeriksid) ja mind võib küll naiseks nimetada ka ja mina pole feminist ega meesist (meestepoolne vaste feminismile) ma ei tea mis terminid neil käibel - mõlemal sool on õigus võrdselt rahuldust pakkuvat suguelu elada ja teistel tuleks seks puhuks pisut demokraatiaga koomale kiskuda.... püüame teha artikli elurikkuse loomulikust komponendist suguühtest ja võib sisse pikkida ka seda toredat teravat meelt mida Teil küllaga jagub...

::::::::: Mariina 14. september 2013, kell 19:11 (EEST) alias Простота

Mina ei oska selle teema vahe-lõpetuseks öelda muud kui et (jääk/vahe)pundumine on mõlemale soole iseloomustav tunnus Pietadè 14. september 2013, kell 18:59 (EEST)

Jah nii kirjeldatakse seda nähtust mõlema soo füsioloogia kaudu jah... pean :mitu korda üle kontrollima, et hooga seda rästikutele külge ei poogi...

Mariina alias Простота

: Sõna "rästik" kasutatakse vist mõlema soo poolt "hellitusnimetusena"... – Pietadè 14. september 2013, kell 19:28 (EEST)

:: Ei hakka vastu punnima kui kaks inimest tahavad nii siis võiks ka öelda, et sarnane tõmbab sarnast ligi - ehk Sootult üks neist siis võiks olla olemuselt ja teisel võiks olla midagi armsa rästikulaadset...

:: Mariina 14. september 2013, kell 19:34 (EEST) alias Простота

Arvan, et erektsioon ei ole artikli alguses oluline. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 03:07 (EEST)
Peaks vist lisaks mainima/märkima, à la: "kuni kunstliku viljastamise jm alternatiivsete paljunemisvõimaluste esilekerkimiseni oli suguühe ainus inimkonna taastootmise  vahend", ja selle edukuse tõendiks siis ehk viidata maailma elanike üldarvule — Pietadè 15. september 2013, kell 08:20 (EEST)

Tere Pietadè!

On tõega hea teada, et inimesed ei lõppe Maal kohe mitte otsa loomuliku paljunemise kaudu...

aga paluksin siiski definitsiooni täpsustust, ehk siis
On: Suguühte ehk suguakti ehk koituse (ladina keeles coitus) all peetakse valdavalt silmas kahe vastassoost inimese suguelundite vastastikust ühendamist.

Mariina: Suguühe võib alata (algataja sugu pole tähtis) - loetakse alanuks kui mehe välissuguelund siseneb naise sisesuguelunditesse ja need vastastikku (eeldatavasti täiusliku sobivuse kaudu) liidetakse ja võib lõppeda kui suguelundid teineteisest lahutatakse- samuti bioloogilistel viisidel. Mõni inimene võib muidu, äkki, kogemata, tahtmatult liimi ja/või kruvisid ehk arvuti juhtmestikku kasutada)...

Miks mitte liita artikliga raamatuid, mida lugedes võib inimene ise mõelda, mis on suguühte ajalooline määratlus, toime, funktsioonid, lihtsus, tähendus jpm nii näiteks kirjutab Michel Foucault oma raamatus Seksuaalsuse ajalugu 1, et kui naine oli teatanud, et tema keha kuulub talle ja tema üksi on selle perenaine siis otsustati ta kinnipidamisasutusse (mõeldud hullumajja) paigutada..

ja leidub küllap teisigi raamatuid, kuidas lausub suguühet Kalevipoeg näituseks, sel viisil pakuksime lugejale valikuid ega piiraks teda, arvan ma ....

Mariina 15. september 2013, kell 09:37 (EEST) alias Простота

: Mina teeksin ettepaneku liigutada artikli Suguühe esimene pilt (ekraanil üleval paremal) seletusega: Nii kujutati inimestevahelist suguühet (seksuaalsuhteid) umbes 1,5 aastatuhandet tagasi .. artiklis pisut allapoole.... kuigi ma ei vaidle ka vastu kui valdav enamik vikipeedia lugejaid peab reproduktsiooni ainuvajalikuks siis las tema olla, kuigi arvan et siiski vast mitte, kui pilt ikkagi kujutab tavalist ja lihtsat heteroseksuaalset sugulist vahekorda siis mina pole veel sugulises vahekorras jõudnud ollagi ja nii kuis pildil kujutatud ma vast ei hakka soovimagi...

: Mariina 15. september 2013, kell 16:07 (EEST) alias Простота

:: See võib muidugi olla allpool. Mina saan nii aru, et tegu on ühe võimaliku asendiga. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 17:17 (EEST)

:: Tegu on vaginaalse suguühtega. Pildil on kujutatud prostituut ja tema klient. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 17:19 (EEST)

::: Vaginaalne suguühe sai Sinu kaudu ilusasti täpsemaks sõnastatud küll...

::: Kui üks võimalikest asendeist siis miks pilt ei võiks olla asendite liigenduses, ma rohkem ei hakkaks pilti analüüsima kes-kumb-emb-kumb ja kuidas asend võimalik olla võiks, kui nii kujutati inimestevahelist suguühet (seksuaalsuhteid) umbes 1,5 aastatuhandet tagasi ----Siis kus avalikus majas, võõrastemajas, telgis aga nagu eespool öeldud suguakte on mitmesuguseid sh vaginaalseid - jah!. Mis mul öelda nüüd sain siis ka enda üle pisut naljasemaks, ei noh peaaegu üldse ei ole hetkel imelik aga vaidlen ikka vastu see ei ole vaginaalse vahekorra asend number üks ja eeldab mõlemalt osapoolelt üsna tugevaid jalalihaseid ning mingil määral osalejate pikkuse ühismõõtmelisust....

::: Mariina 15. september 2013, kell 17:36 (EEST) alias Простота

:::: Jah, nõus, see ei ole asend number üks. Andres (arutelu) 15. september 2013, kell 17:48 (EEST)

::::: Tere Pietadè!

:::::Ma ei ole küll kursis karistusõigusega aga valdav on siiski arusaam, et vägistamine saab toimuda per vulva kui leiaksite kohtulahendeid jvms siis saate ehk lisada täpsustuseks: mehe vägistamise juurde nii viiteks....

::::: Mariina 15. september 2013, kell 20:30 (EEST) alias Простота

Need muudatused ju muutsid mõtet, välja tuleb mõttetus või väärad väited. Ja mille poolest varasem sõnastus ebakorrektne oli? Andres (arutelu) 1. aprill 2017, kell 16:42 (EEST)
Laiemas mõttes võidakse suguühteks nimetada ka mitmeid muid seksuaalseid tegevusi; sel juhul nimetatakse suguühet kitsamas mõttes vaginaalseks suguühteks ehk vaginaalseks seksuaalvahekorraks.

Sellises sõnastuses ei ühildu lause algus keeleliselt lause lõpuga. 2001:7D0:87CD:2B80:ED1B:D8A0:5113:1E6C 1. aprill 2017, kell 17:50 (EEST)

: Mis nimelt ei ühildu? Andres (arutelu) 1. aprill 2017, kell 18:12 (EEST)

::Keelendid "võidakse suguühteks nimetada" ja "nimetatakse suguühet". Pakkusin: "nimetatakse suguühteks kitsamas mõttes vaginaalset suguühet ehk vaginaalset seksuaalvahekorda". 2001:7D0:87CD:2B80:ED1B:D8A0:5113:1E6C 1. aprill 2017, kell 18:52 (EEST)

::: Need ei peagi ühtemoodi olema. Teises lausepooles on jutt sellest, kuidas suguühet kitsamas mõttes siis nimetatakse, kui suguühet mõistetakse laiemalt. Seda, mida suguühteks kitsamas mõttes nimetatakse, on juba öeldud, seda ei ole tarvis enam öelda. Andres (arutelu) 1. aprill 2017, kell 20:23 (EEST)

Kristlikes traditsioonides on seksuaalvahekorda peetud üldiselt patuseks.

Võtsin selle viitamata väite välja. 2001:7D0:87C3:8680:912:A38B:832:CA3A 13. juuni 2017, kell 14:25 (EEST)

Suguelul on inimese elus üsna tähtis roll, peale enam-vähem hea tervise on normaalseks sugueluks vajalik ka vastastikune armastus.
Kuigi paljud seksuoloogid soovitavad (1970-ndatel) suguühet mitte sagedamini kui 1 või 2 korda nädalas, ei saa siin konkreetseid ettekirjutusi anda.

Minu meelest ei ole siin midagi mõistlikku öeldud, sellepärast võtsin kõik välja. Andres (arutelu) 13. juuni 2017, kell 16:02 (EEST)


Arutelu:Riigihümn

Meil on eraldi artikkel Mu isamaa, mu õnn ja rõõm. Alajaotust Eesti riigihümni kohta pole minu meelest siia tarvis. Andres 05:44, 15 august 2005 (UTC)
Juriidiliselt meil nagu hümni EI ole. Meil on laul mida kasutatake hümni asemel. Loo autoriõigused kuuluvad ju Soomele

Noh sellist väidet on raske kommenteerida. Esiteks on Pacius ja Jannsen piisavalt ammu surnud, et laulule autoriõigused ei laiene. Pealegi on hümni viis tuletatud hoopiski vanemast saksa üliõpilaslaulust. Ning Soomele ei kuulu need autoriõigused ammugi. Teoreetiliselt peaks olema võimalik riigihümniks valida ükskõik milline laul, sealhulgas kaasaegne poplauluke. Lihtsalt iga esitamise eest tuleks autorile maksta või siis tõesti õigused ära osta.--WooteleF 2. mai 2008, kell 16:48 (UTC)

: Aga see on vist küll tõsi, et meil pole sellist seadust, mis selle laulu hümniks kuulutab. Andres 2. mai 2008, kell 16:50 (UTC)

::Uurisin Riigi Teatajast ja tuleb tõesti nii välja. Lihtsalt mulle tundus, et teemaalgataja pidas silmas hoopis seda, et Eestile ei kuulu autoriõigused.--WooteleF 2. mai 2008, kell 17:37 (UTC)
----
Hümn ja riigihümn ei ole samad. Iga hümn ei ole veel riigihümn. Sellepärast tühistasin viimase muudatuse. Taivo 7. juuni 2010, kell 23:16 (EEST)
Ei ole Taivoga nõus. Hümn on riigihümni sünonüüm, just sõna 'hümn' kasutataksegi tavaliselt selles tähenduses. Vt ka Eesti keele seletav sõnaraamat: http://www.eki.ee/dict/ekss/ Sama tüüpi paralleelevormid on ka 'kirjamark' ja 'mark'. Amherst99 9. juuni 2010, kell 23:33 (EEST)

EKSSi järgi on õigus ju Taivol.--WooteleF 10. juuni 2010, kell 00:24 (EEST)

:Lõpetasin nõukogude ajal keskkooli, aga koolil oli oma hümn sellegipoolest. Iga aktuse ajal esitati kaks hümni: Eesti NSV ja kooli oma. Taivo 10. juuni 2010, kell 00:31 (EEST)

:: No kuulge, "hümn" on ju "riigihümni" sünonüüm. Ega see ei tähenda, et tegu oleks "hümni" ainsa tähendusega. Andres 10. juuni 2010, kell 02:04 (EEST)

:: Panin sünonüümi niimoodi tagasi, et ei tekiks muljet, et tegu on ainsa tähendusega. Andres 10. juuni 2010, kell 02:06 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://learning.lib.vt.edu/slav/national_anthems.html
** In Riigihümn on 2013-06-24 13:12:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Riigihümn on 2013-07-06 22:23:44, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:24 (EEST)

meil on ka lingid rahvuslaul (vs rahvalaul), rahvushümn. Nt soome keeles ongi termin :fi:kansallislaulu--Estopedist1 (arutelu) 5. oktoober 2018, kell 10:46 (EEST)


Arutelu:Väliseestlased

Huvitav oleks teada, millis(t)est allika(te)st on need 1997. aasta väliseestlaste numbrid pärit ning kas ja kuidas olid seal defineeritud "eestlased"? Sellest olenevalt muutuvad ilmselt ka numbrid päris märkimisväärselt. Näiteks Wikipedia praegune "eestlaste" toordefinitsioon ("eesti keelt rääkiva rahva liikmed") on enam-vähem vastavuses eestlaste tingliku enamuse tava-arusaamaga asjast; Eesti seadused jätavad kellegi eestluse vms. rahvuse määratlemise (vist?) päris lahtiseks s.t. iga inimese enda poolt vabalt määratleda; kuid N Liidu seadused ajasid raudselt rida vanemate passis, millel polnud inimese enesemääraratluse ja keeleoskusega suuremat pistmist. Iisraeli kui väidetavalt suurema väliseestlaste asukohamaa kustutasin, kuna ka tabelist see kuidagi nii ei paista. --3 Löwi 20:35, 15 august 2005 (UTC)
Väliseestlased olid need, kes elasid väljaspool Eestit 1940. aastal. Need, kes lahkusid Eestist WW II ajal (incl 1944) on pagulased.

Nad on pagulased ja väliseestlased ühekorraga. Taivo 16. mai 2006, kell 17.29 (UTC)

: Nõus Taivoga. Andres 16. mai 2006, kell 17.36 (UTC)
Seda mõistet tuleks kasutada võimalikult tagasihoidlikult. Sellel artiklil iseenesest ei ole eriti midagi viga. Ja sel puhul, kui mõne organisatsiooni või ajalehe-ajakirja nimes esineb sõna "välis-eesti", siis on see samuti täiesti omal kohal. Aga muidu, soovitaks muidugi, sellisest mõistest võimaluse piires hoiduda. Biograafilistes artiklites mõnikord häirib see "väliseesti" või "väliseestlane". Viimati näiteks selles Jüri Lina artiklis. Nagu oleks kahte sorti eestlasi: "(päris-)eestlased" ja "välis-eestlased". Jah, külma sõja ajal, kui välismaale mineku eest oli ette nähtud surmanuhtlus, siis veel kuidagi. Aga praegu on see mõiste selgesti ajast ja arust. Pealegi, see "väliseestlase" staatus ei ole ju ammu enam midagi paratamatut ja lõplikku. Kas Toomas Hendrik Ilves või Rein Rannap on siis "endised väliseestlased"? Teiste rahvaste ja riikide puhul me sarnaseid mõisteid ju ei tarvita. Kas näiteks Freddie Mercury oli siis "välis-tansaanlane" ning John Lennon oli "välis-inglane"? Absurd ju. --- Märksa korraktsem on rääkida Rootsi või Kanada eestlasest jne, vajaduse korral täpsustusena näiteks ka "Rootsis elavast eestlasest" või "rootsi-eesti publitsistist" (näiteks Jüri Lina puhul) või "eesti päritoluga USA kunstnikust" jne, veel parem, lihtsalt märkida ära inimese elukohad erinevatel eluperioodidel. --Lulu 22. mai 2007, kell 21:35 (UTC)

Nõus. Andres 23. mai 2007, kell 14:19 (UTC)

:Aga kust need numbrid siis ikkagi võetud on..ma vaatan et inglise wikis on hoopis teistsugused arvud ära toodud, aga seal pole ka viidatud, et kustg need võetud on?--Hiraanitiger 30. juuni 2007, kell 18:12 (UTC)
Siin on allikaid pakutud. --WikedKentaur 30. juuni 2007, kell 18:22 (UTC)

Mis tähendab "punaeestlased" ja miks see link siin on? Andres 17. oktoober 2007, kell 06:59 (UTC)

Eesti NSV-s elanud kommunist, "väliseestlase" poliitiline antipood. Ajakirjanduses kasutatud termin.

Kas mõeldud on kommunistliku partei liiget?

Millise allika põhjal saab tõestada, et sõna selles tähenduses kasutati? Tundub, et seda sõna on kasutatud ka Punaarmee eesti väeosade kohta.

Mulle tundub, et selle pealkirja all pole midagi kirjutada ning artikkel sobiks pigem vikisõnaraamatusse.

Peale selle, ma ei näe põhjust selle lingi panemises siia, sest puudub sisuline seos selle artikli teemaga. Ma võtan selle lingi välja. Andres 18. oktoober 2007, kell 07:50 (UTC)
Ei, väliseestlased on oma suures enamuses ausad inimesed. Nende hulgas leidub tõelisi Nõukogude Eesti patrioote, kes oma isehakanud juhtkonna endised veretööd ja praeguse Nõukogude-vastase tegevuse karmilt hukka mõistavad ja neist üha enam ära pöörduvad. (Rein Tare, Me ei unusta ega andesta! 1962 kalender, lk 58.)
Mul oli kiusatus lisada see juhuslikult leitud tsitaat artikli algusse, kuid see poleks olnud kontruktiivne ja oleks viivitamatult maha võetud.
Artikkel praegusel kujul on väga segane, siia on kokku pandud nii eesti rahva poliitiline ja vaimne eliit, kes 1944. aastal kommunismi eest põgenes, kui ka need poluvernikud, kes tulid siia represseerima, küüditama, kolhoseerima ja kirjaoskamatust likvideerima. S. t. võtrdsustatud on Jüri Uluots ja Jaan Anvelt, Tõnis Kint ja Ivan Gustavovich Kyaabin (umbes nii viimase nime Vabas Maailmas kirjutati), Edgar Kant ja Kristjan Kure või Marie Under ja Peno Alnovo.
Väliseestlased olid enne 1940. aastat eestlased, kes olid (peamiselt majanduslikel põhjustel) sattunud välismaale ja kellega suheldi üsna aktiivselt. NSVL-s asunud eestlasi selle all ei tuntud, need olid pärast genotsiidi vähegi intelligentsetest inimestest põhjalikult puhtaks roogitud ja järelejäänutel endil oli targem "kod. Eestiga" mitte tegemist teha.
Pärast 1944. aastat nimetati nõukapropaganda poolt niimoodi (või lihtsalt "emigrantideks") neid, kel oli korda läinud punase laviini eest põgeneda. Neist väljapaistvamaid süüdistati reeglina koostöös "fašistidega", või siis püüti tundmatumaid inimesti õlalepatsutaval toonil tagasi meelitada.
Need ei olnud Kaukaasia eesti külad, mille jaoks asutati VEKSA. Ja see ei olnud Sulevi küla kus anti välja "Kodumaad".
Nt Taanis nüüd küll 50 väliseestlast ei ole, peaks tunduvalt rohkem olema.
St ka 1977. aastal oli rohkem. Peaks neid arve rohekm uurima. Nt Vello Helk teab kindlasti täpsemalt.

*Venemaa, Peterburg(Petrograd, Leningrad, Sankt-Peterburg) ja Peterburi kubermang,
Peterburi koloonia alguseks võib pidada esimese eestlaste organisatsiooni Püha Johannese ehk Peterburi Jaani koguduse rajamist 1839. aastal.   1844. avati pastor Cornelius Laalandi eestvõttel 4-klassilise eesti algkool ja ehitati kogudusele 1859/60 Ohvitserskaja tänav 54 Peterburi Jaani kirik, mis kujunes eestlaste identiteedi põhiliseks aluseks Peterburis. Peterburi eestlaste ca 5000 pealisena loendatud koloonia hakkas vähehaaval kasvama 1860.-ndatel ja kasv hoogustus järgnevatel aastakümnetel seoses Venemaa ja eelkõige Peterburi tööstusliku arenguga. Kui rahvaloenduse andmetel elas Peterburis 1890. aastal 7431 ja 1897. aastal 12238 eestlast, siis juba 1884. aastal kuulus Jaani kogudusse ca 11000 liiget, kuid nende hulka kuulusid ka perifeersete asunduste elanikud. 22. augustil 1884 “Eesti Postimehe” andmetel elas Peterburis koguni 45-50000, ja teistel andmetel  elas seal ca 50000 eestlast ka 1908 ja 1917 aastal. Võib arvata et suur osa eestlasi elas Peterburis end arvele võtmata, kusjuures eestlaste arv kasvas põhiliselt 20.sajandi alguses. Enne I maailmasõda pidi eestlasi seal olema oluliselt üle 50000 elaniku Eestlastest elanikkond 19.sajandi lõpulЭстонцы-лютеране в России.
1850.-te lõpul tekkis suhteliselt mõjukatest patriootlikest haritlastest nn. Rahvasõprade ehk Peterburi patriootide ring, tänu kellele jõudis 1862 Peterburi naasnud ja rühma liidriks tõusnud (rühma koondanud?) Johann Köleri eestvedamisel Eesti talurahva hulgas tekkinud sotsiaalmajanduslik liikumine oma palvekirjadega ka keisri ette.
*Petrogradi oblastis - (Luga rajoon, Oranienbaumi rajoon, Jamburgi rajoon,  kus oli ligi 130 kolhoosi - asus 1926. aasta rahvaloenduse ajal u 22 000 eesti rahvusest elanikkuМы сражались плечом к плечу. Aktiivne ümberasumine piirkonda algas pärast 1861. aasta Stolõpini reforme.  Eesti elanikkonna saatusest NSV Liidus vaata Punane terror.

Välja võetud. Andres 30. september 2009, kell 15:43 (UTC)

Ukraina Eesti Selts on pandud juhuslikku kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. märts 2010, kell 21:32 (EET)

Lisandused ei ole suuremalt jaolt teemakohased. Andres (arutelu) 14. juuni 2014, kell 23:42 (EEST)

Muidu võiks kuhugi mujale tõsta, aga paistab, et on ka kopipeist (vähemalt märgitud Postimehe artiklist). Tühistan. --Epp 15. juuni 2014, kell 02:42 (EEST)
Kultuurides, kus isamaa mõiste on kõrgelt väärastunud, peetakse kodumaalt lahkujate puhul üksindust võõrsil või surma üksinduses suurimaks karistuseks. Hehe.

Meil on linke märksõnale pagulaseestlased. Ilmselt tuleks teha eraldi artikkel. --Bioneer1 (arutelu) 17. detsember 2014, kell 18:37 (EET)

Praegu on siin jutt sisuliselt ainult välismaal elavatest eestlastest kui demograafilisest nähtusest. Aga kuskil peaks olema ka ülevaade kultuurist, poliitikast, kogukonnast kui eri riikide elanikke teatud määral siduvast tervikust, organisatsioonidest, infovahetusest jne. Samuti ajaloolistest erinevustest ja sarnasustest lääneriikide ja Venemaa eestlaste vahel (seal on ka teatud vahealad, nt Ukraina või Poola, asi ei ole nii lihtne) ning situatsiooni muutustest ajaloost. Mis nime sellised artiklid kandma peaks, tuleb muidugi alles arutada. Muide, kui keegi kunagi väliseesti kultuurist kirjutama hakkab, siis kunstist on tänases Sirbis põgus ülevaade (veel pole veebi pandud): Jüri Hain, "Võimatu missiooni eeluviijad". eesti pagulaskunstist rahvusraamatukogu kunstikogus. --194.150.65.175 24. juuli 2015, kell 10:28 (EEST)

Vähemalt osa sellest peaks olema siinses artiklis. Andres (arutelu) 24. juuli 2015, kell 10:58 (EEST)

arutelu on alustatud siin: Arutelu:Eestlased Valgevenes--Estopedist1 (arutelu) 1. aprill 2017, kell 11:28 (EEST)

ülemkategooriana võiks tulla kõne alla fraas "Eesti diasporaa X riigis" (ma pole küll päris kindel, mis see suure tähega "Eesti" siin fraasis täpselt hõlmab), mis enwikis on :en:category:Estonian diaspora, ent meil seotud praegu interwikiga :kategooria:Välis-Eesti--Estopedist1 (arutelu) 2. aprill 2017, kell 11:07 (EEST)

Väliseestlaste ja nende tegevuse ülemkategooria?

On ilmselt mõiste väliseestlus. Märksõna väliseesti suunab aga siiasamasse.--Estopedist1 (arutelu) 8. jaanuar 2019, kell 17:57 (EET)


Arutelu:Inglismaa

Taastasin haldusüksuste tabeli vormi. Osa tekstist, mida hetkel ajapuudusel artiklisse kirjutada ei jõua, paigutasin allapoole. Vahetasin tagasi ka Inglismaa kaardi - kõik ülejäänud haldusüksuste kaardid   esitavad haldusüksuse asendit riigi kui sellise suhtes, uus kaart aga Euroopa suhtes (ka faili selgitus ütles seda) ning samuti oli uus kaart märkimisväärselt ebatäpsem. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 13:34, 16 august 2005 (UTC)
(2001)||90,92% valgeid
4,57% kollaseid
 2,3% musti
 1,31% segaverelisi
 0,89% hiinlasi
[[Religioon]]'''
| [[anglikaani]]: 31 500 000
[[katoliiklased]]: 5 000 000
[[moslemid]]: 1 600 000
[[metodistid]]: 1 400 000
[[judaism]]: 267 000
[[õigeusk]]: 250,000
[[sikh]]ism: 336,000
[[hindu]]d: 559 000
[[baptistid]]: 140 000
[[mormoonid]]: 100 000 - 200 000
Tahtsin vaidlustada malli. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:09, 18 august 2005 (UTC)

Lugedes täpsustavat märkust ja selle järgi tulevat artikli teksti, tundub, et vikipeedia lugeja peaks olema nii rumal, et talle tuleb rääkida kaks korda ja hästi aeglaselt. - Urmas 20. august 2005, kell 08.32 (UTC)
Kui inimene ikka aru ei saa, mis on "ajalooline osa", siis pole märkuse lisamisest tuhkagi kasu. - Urmas 20. august 2005, kell 08.35 (UTC)
Kui inimene tahab "Inglismaale" tööle minna näiteks, ja otsib siit inffi selle riigi kohta  --- ning näeb mingit "ajaloolist osa", siis arvab ta tõenäoliselt, et Vikipeedia pole usaldusväärne, kuna siin pole "Inglismaa" kohta mitte midagi. Selleks see märkus. Inimesed on rumalad.  --Lulu 20. august 2005, kell 09.03 (UTC)

Siis peaks Šotimaal tööotsijatest vaikus ja rahu olema. ;) - Urmas 20. august 2005, kell 09.09 (UTC)

Võtsin haldusjaotusest selle välja. Pole selge, mis see on ja kuidas see eesti keeles peaks olema.
# [[East Midlands]]
# [[East of England]]
# [[Greater London]]
# [[North East England]]
# [[North West England]]
# [[South East England]]
# [[South West England]]
# [[West Midlands]]
# [[Yorkshire and the Humber]]
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. veebruar 2009, kell 14:35 (UTC)

Inglise vikis on maal ja kuningriigil igatahes eraldi artiklid.--WooteleF 4. november 2009, kell 08:46 (UTC)

Probleem on praegu selles, et artikli algusest ei lähtu linki artiklile Inglismaa kuningriigist. Andres 4. november 2009, kell 15:29 (UTC)

Küllap eraldi artikkel oleks õige; see tuleb siis järjekindlalt läbi viia. Andres 4. november 2009, kell 15:32 (UTC)

Vajab täpsustamist, millal olid viimased aastakümned. Kuriuss (arutelu) 25. oktoober 2022, kell 15:48 (EEST)


Teise maailmasõja käigus, 7. juulist 1941 kuni 24. novembrini 1944 oli Eesti ala okupeeritud
See ei ole päris nii. 7. juulil jõudsid sakslased eesti pinnale, Tallinnani jõudsid nad alles augustis.
Alguses tuleks anda mingi definitsioon. Andres 09:40, 17 august 2005 (UTC)
Arvan, et 7. juulil ja 24. novembril on ka mingi tähendus. Andres 04:59, 18 august 2005 (UTC)

: 8. juulil vallutati sakslaste poolt Pärnu, millest võib eeldada, et ju siis 7. juulil esimesed Saksa väed Eesti pinnale jõudsid.  24. novembril lõppes Lääme-Eesti saarte vallutamine Nõukogude armee poolt. Arvan, et need daatumid võiks ära märkida peatükkides okupatsiooni algus ja lõpp--Boy 07:50, 18 august 2005 (UTC)

:: Jah. Andres 07:51, 18 august 2005 (UTC)
=== Lõpp ===
Viimane eesti punkt kust lahkusid Saksa väed oli  Ruhnu saar 15. detsember 1944.--Animagi 30. juuni 2007, kell 18:35 (UTC)

Kas see ei peaks leidma äramärkimist?--Animagi 30. juuni 2007, kell 19:49 (UTC)

: Kui kindlalt tead, siis muidugi märgi. Andres 30. juuni 2007, kell 19:51 (UTC)

::See on kirjas ka artiklis 15. detsember.--Animagi 30. juuni 2007, kell 19:59 (UTC)

Siin on anonüümse kasutaja redaktsioon. Andres 04:57, 18 august 2005 (UTC)
7. juulist 1941 24. novembrini 1944 kehtis Eestis Saksa okupatsioon. Peamised haldusasutused olid Saksa armeegrupi Nord tagalastaap, mis asus juuli lõpust 1941 augusti alguseni 1944 Võrus, (tagalaülem kindral Franz Roques) ja Ida maa-ala Riigikomissariaadi (Reichskommissariat Ostland) Eesti kindralkomissariaat, mis tegutses 6. detsembrist 1941 17. septembrini 1944 (kindralkomissar Karl Sigismund Litzmann). Sellel ajavahemikul kuulus Eesti Ida maa-ala Riigikomissariaadi kindralkomissariaadina (Generalbezirk Estland) Saksa Riigi poolt okupeeritud alade hulka. Neid haldusorganisatsioone abistas kollaboratsionistidest koosnev Eesti Omavalitsus - juht Hjalmar Mäe.
Natsid kavatsesid osa rahvastikust hävitada või Peipsist ida poole, Ingerimaale, ja Valge mere äärde, Karjalasse, ümber asustada ning Eesti ca 20 aastaga germaniseerida. Kehtestati terrorirežiim. 1944. aasta alguseks oli Eestis asutatud üle 20 koonduslaagri. Natsid mõrvasid Eestis üle 61 000 eraisiku, sealhulgas palju mujalt tooduid, ja 64 000 sõjavangi. Terrori ohvreina hukkusid professorid Artur-Tõeleid Kliimann ja Peeter-Heinrich Rubel, kirjanikud Johannes Ruven ja Evald Tammlaan ning kunstnikud Andrus Johani, Nikolai Kummits, Arkadio Laigo ja Kaarel Liimand. Rahvusvahelist õigust rikkudes mobiliseeriti Eesti kodanikke Saksa armeesse: "Eesti Leegioni", idapataljonidesse jt. väeosadesse; ja värvati Omakaitsesse. Noori saadeti Saksamaale tööteenistusse. Osa Eesti elanikkonnast avaldas natsidele vastupanu, esines sabotaaži ja diversiooni. Tegutsesid "saksaaegsed" metsavennad.
Andres 04:57, 18 august 2005 (UTC)

Olen päri vajadusega lisada nendele esitatud faktiväidetele viiteallikad aga enne oleks vist vaja kokku leppida kelle andmeid usaldada. NL poolsetesse andmete suhtes on tõsiseid eelarvamusi ja Eestipoolseid ei ole sellest ajast veel kätte sattunud. Proovin kätte saada "Valge raamatu -Eesti rahva kaotustest okupatsioonide läbi", mis kajastab aastaid 1940-1991, võib-olla annab sealt midagi võtta... 4. oktoober 2008, kell 20:41 (UTC)

Võime ju iga kord anda ülevaate, milliseid erinevaid andmeid on esitatud. Kui on põhjust mingeid andmeid umbusaldada, tuleb see põhjus ära tuua ning anda viide. Andres 5. oktoober 2008, kell 06:29 (UTC)

: Artikkel on EV ajaloo seisukohalt üks tähtsamaid ning on lausa kohutav, et siin on väga palju viitamata materjali. Palun aidake seda parandada kiiremas korras! --kanakukk 10. oktoober 2008, kell 21:31 (UTC).
----
Miks ei võiks öelda lihtsalt "Saksamaa"? Andres 31. jaanuar 2009, kell 21:35 (UTC)

Saksa okupatsioon Eestis oli Eesti ala okupeerimine Saksamaa Saksa Kolmanda Riigi ja Suursaksa Riigi vägede poolt Teise maailmasõja käigus - tahtsingi just tähelepanu juhtida, et esiteks mis imeloom see Saksamaa Saksa Kolmas Riik on ja teiseks, mille kuradi pärast on asi vaja nii keeruliseks ajada?!? --kanakukk 31. jaanuar 2009, kell 22:38 (UTC).

, ,  --kanakukk 27. veebruar 2009, kell 16:06 (UTC).
----
==Nõukogude partisanitegevus==
Nõukogude võimude ning armee lahkumisel jäeti Eestisse EKP juhtivtöötajad põrandaaluse agitatsioonitöö ning relvastatud vastupanu organiseerimiseks. Isikud aga anti välja kohalike elanike poolt, arreteeriti ja hukati.
* Karl Säre - EKP KK esimene sekretär
* Hermann Arbon - EKP Keskkomitee sekretär
* Neeme Ruus - Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu esimehe asetäitja
* Oskar Cher - Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu Keskkomitee sekretär.
3. november 1942 loodi NSV Liidus Eestimaa Partisaniliikumise Staap (Эстонский штаб партизанского движения), mille juhiks oli EKP KK sekretär Nikolai Karotamm. Eesti territooriumile saadeti partisanisalgad EKP KK volinike J. Kalu, O. Salli, T. Talvi ja J. Jürissoni juhtimisel (Выдержки из издания 1985 г. "ВОВ 1941-1945"). http://kz44.narod.ru/1_est.htm .

Välja võetud. Andres 12. märts 2009, kell 11:49 (UTC)

järgnev lõik on kustutatud nii siit kui ka artiklist mustlased. mulle on selle kustutamise põhjused jäänud veidi ebaselgeks. kas viidatud allikaid on refereeritud ebakorrektselt? Ohpuu 29. märts 2010, kell 12:41 (EEST)
1941 - 1943 mõrvati kõik Eesti mustlased, välja arvatud mõned üksikud, kellel õnnestus end varjata.Eesti ajalugu VI. Tartu 2005. Lk. 203. 1934. aasta rahvaloenduse andmetel oli Eestis 776 mustlast. Pärast Eesti okupeerimist Natsi-Saksamaa poolt arreteeriti nad kõik ja paigutati koonduslaagritesse. Igas maakonnas arreteeriti 50-70 mustlast, Tallinna ümbruses oli neid aga tunduvalt rohkem. Koondaruandest arreteeritute arvu kohta nähtub, et Tallinna Keskvanglas oli vahi all 252 mustlast. 1941. aasta 23. septembril oli Pärnu koonduslaagris 50 mustlast. Valga vanglas peeti kinni 35 mustlast.ERA, f. R-308, fol. 257, l. 165. Mustlaste tapmine tehti ülesandeks Eesti Politseile. 1942. aasta 14. veebruari kirjas nr. 443/42 tegi Saksa Julgeolekupolitsei ja SD ülem politseiprefektidele veelkordse korralduse, et mustlastega tuleb ümber käia nagu juutidega. Eesti Riigiarhiivis hoitakse dokumenti selle kohta, et 27. oktoobril 1942 mõrvati 243 mustlast, keda hukkamise momendini peeti kinni Harku koonduslaagris. Selle nimekirja järgi oli mahalastute hulgas 154 naist, kellel olid lapsed. Kõik need 243 inimest tapeti julgeolekupolitsei eesti sektori IV osakonna ülema Ervin Viksi kirjaliku korralduse põhjal. Nimetatud vahialuste hävitamisest kandis Viks ette 1942. aasta 30. oktoobril dokumendiga nr. 871 julgeolekupolitsei ja SD saksa sektori IV osakonna ülemale SS-Obersturmführer Heinrich Bergmannile.ERA, f. R-64, nim. 1, s.-ü. 108-a. 1943. aasta märtsis mõrvas Eesti Julgeolekupolitsei Kalevi-Liival umbes 25 kolme kuni viie aasta vanust mustlaslast ja niisama palju täiskasvanuid. Selle mõrva panid toime Jägala koonduslaagri komandant Aleksander Laak, tema abi Ralf Gerrets ja laagri valvurid. Ohvrid viidi kahe autoga Kalevi-Liivale. Ühes autos olid täiskasvanud mustlased, teises lapsed. Algul lasti maha täiskasvanud. Gerrets, kes Laagi korraldusel mustlasi maha lasi, sundis täiskasvanuid ise auku minema. Kui see mahalaskmine oli lõpule viidud, võtsid Gerrets, Jaan Viik ja valvurid teise autoga kohaletoodud lastel käest kinni ja tirisid nad väevõimuga auku. Pärast seda, kui lapsed olid auku viidud, lasid Laak ja Viik nad maha. Gerrets ise rääkis selle kuriteo kohta järgmist: "Laak väljus autost automaat käes ja ütles: "Noh, kas hakkame peale?" Küsisin Laagilt, kas vangid tuleb alasti võtta. Laak avas autoukse. Kui ta nägi, millised kaltsud vangidel seljas olid, käskis nad riidesse jätta. Vangid kuulsid seda. Naised hakkasid hüsteeriliselt karjuma. Kui Aleksander Laak oli juba augus, hakkasin autobussist vange kahe-kolme inimese kaupa augu juurde saatma. Valvurid saatsid, õigemini konvoeerisid neid augu juurde, kus Laak nad automaadist maha laskis. Viimaseks jäi autobussi üks elatanud, ilma jalgadeta mustlanna. Kaks valvurit, üks neist, nagu ma mäletan, oli Purka, haarasid tal kätest kinni ja lohistasid augu juurde... Mina andsin sel ajal käega märku teise auto juhile, kes selle peale mahalaskmiskohale lähemale sõitis ning peatas masina augu juures. Autojuht avas autol presendi ja tegi lahti auto kasti tagaluugi. Auto pealt hüppasid maha umbes 3 - 5 aasta vanused lapsed. Lapsed karjusid ja nutsid külma pärast, sest nende riietuseks oli ainult midagi pidžaamataolist. Valvurid haarasid lastel käest kinni ja tirisid nad kahekaupa auku. Viimasel kahel lapsel võtsin ma käest kinni ja viisin nad augu juurde." Niisama moodi tapeti mustlasi kõigis teistes okupeeritud Eesti maakondades. 1942. aasta märtsis sai politsei teada, et grupp mustlasi põgenes Eestist Pihkva oblasti Oudova rajooni Tšernevski külanõukogu Filippovštšina külla. Sama aasta märtsis saadeti sinna eesti politsei karistussalk. Selle eesotsas oli Eesti Kaitseväe ohvitser Erik Meisner. Meisner sai korralduse sõita oma salgaga Filippovštšina külla ja lasta maha seal elavad mustlased. Kohapeal tegi Meisner kindlaks majad, kus mustlased elasid. Oma abile Liivile andis ta korralduse leida koht mahalaskmiseks. Pärast seda, kui koht oli välja valitud, andis Meisner korralduse kõik mustlased, sealhulgas lapsed, majadest välja tuua ja hukata. Neid, kes püüdsid end ära peita või ei tulnud majadest välja, peksti püssipäradega ja sunniti väevõimuga mahalaskmispaika minema. Surmale määratute üle irvitati ja neid sunniti enne surma tantsima. Timukad võtsid mustlastelt ära jalanõud ja riided, mistõttu neil tuli minna mahalaskmispaika paljajalu läbi lume. Mahalaskmine toimus automaatidest lõhkekuulidega. Nii tapeti Meisneri juhtimisel 26 mustlast. Sellised mõnitamised leidsid aset kõikidel mustlaste mõrvamisjuhtudel.ERA, f. R-64, nim. 1, s.-ü. 108-a. 1943. aasta sügisel toodi Eestisse umbes 10.000 juuti Kaunase ja Vilniuse getodest, mõnedel andmetel ka RiiastSymposium Kuldiga introduction ja Bystritzast Transilvaaniast, neid rakendati peaasjalikult põlevkivitööstuses, kuid ka teistel töödel. Kõik juudi vangid koondati Vaivara koonduslaagrisse (tegevusaeg sügis 1942 kuni kevad 1944)Камень скорби, mille komandatuurile alluvaid töölaagreid avati ja suleti Kloogast Petseri ja Narvani ja Kiviõlist Põhja-Lätini vastavalt tööjõuvajadusele ja rinde liikumisele kokku vähemalt 20 kohas.

Üks probleem on selles, et viidatud on otse arhiivimaterjalidele. Andres 29. märts 2010, kell 12:47 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Saksa okupatsioon Eestis (1941–1944)