Kas võin hakata meeskondade koosseise siia kopeerima, mis on esitatud liitmiseks? Pelmeen10 5. oktoober 2010, kell 16:18 (EEST)

Nojah. Ma olen vaadanud, et ka inglise vikis pole üldiselt erinevaid lehekülgi, vaid ühine kõigile. Taivo 5. oktoober 2010, kell 16:21 (EEST)

:Päris pikk artikkel tuli. Saaks muidugi lühemaks teha tabelite arvelt. Aga muidu keegi võiks üle kontrollida, kas kopeerisin õigesti meeskondade artiklitest ning nood artiklid siis ära kustutada. Pelmeen10 5. oktoober 2010, kell 17:23 (EEST)

::Küsisid tühikute kohta. See oli esialgse koostaja hooletus. Parandasin. Taivo 5. oktoober 2010, kell 17:53 (EEST)

:::Tegingi tabelite arvelt lühemaks. Küll läks hästi kokku, tervelt veerandi võrra! Ja muidugi ei võtnud ma viimast välja. Taivo 5. oktoober 2010, kell 20:49 (EEST)

Miks 4. või 6. juuni seisuga? Andres 5. oktoober 2010, kell 19:25 (EEST)

Nojah, see oli siis enne turniiri algust. Aga kas neid ei ole uuendatud turniiri käigus? Pelmeen10 5. oktoober 2010, kell 19:37 (EEST)

: Miks ei ole ühtset kuupäeva? Andres 5. oktoober 2010, kell 23:44 (EEST)
Kas peatreener peaks olema enne koosseisu või peale? Siin on erinevalt. Pelmeen10 5. oktoober 2010, kell 19:34 (EEST)

Pärast. Taivo 5. oktoober 2010, kell 20:49 (EEST)
Igaks juhuks küsin: kas kontrolliti see artikkel üle ka enne kustutamist, et kas kõik sai õigesti kopeeritud, kuna ei jõudnud ise üle vaadata. Pelmeen10 6. oktoober 2010, kell 19:33 (EEST)

Mis selle liitmise mõte on? Ja kas ehk tuleks liita hoopis artiklitega Saksamaa jalgpallikoondis jne? Andres 5. oktoober 2010, kell 19:27 (EEST)

Jalgpallikoondise all ei tohiks olla varasemaid koosseise minu arvates. See artikkel tundub kõige mõtekam nendele. Pelmeen10 5. oktoober 2010, kell 19:39 (EEST)

: Võib-olla, aga miks? Andres 5. oktoober 2010, kell 20:11 (EEST)

::Jalgpallikoondise all ei tohiks olla varasemaid koosseise selle pärast, et siis muutuks artikkel potentsiaalselt lõpmata pikaks. Praegune lahendus on selle poolest hea, et artikli pikkus on küll suur, kuid ikkagi lõplik. Loomulikult, rahvuskoondistest saab sellele artiklile viidata. Võib-olla peakski viitama? Kui niisugusi koosseise väga palju tuleb, siis võiks kunagi tekkida isegi Saksamaa jalgpallikoondise koosseisude loend? Taivo 5. oktoober 2010, kell 20:15 (EEST)

::: Potentsiaalselt lõpmatu on ikkagi lõplik. Aga noh, kui on liiga pikk, siis ongi hea eraldi artiklid teha, nagu praegu on. Miks peaks artiklis olema ainult koosseis? Artiklis saab ju rääkida kogu loo.

::::Sest see pole õige koht "kogu loo" rääkimiseks? Muide, vist peaksin "potentsiaalselt lõpmatu" kohta ütlema "lõpmatult kasvav". Taivo 5. oktoober 2010, kell 21:10 (EEST)

::::: Mõte on arusaadav.

:::: Aga kus see õige koht siis on. Kui pealkiri on "Poola jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel", siis pealkirja järgi ei peaks ju rääkima ainult meeskonna koosseisust. Andres 5. oktoober 2010, kell 22:33 (EEST)

::: Loomulikult peaks viitama, nii ongi kogu aeg tehtud. Andres 5. oktoober 2010, kell 21:00 (EEST)

Kas 2002. aasta kohta ei teki sama probleemi? Kuigi tolle aasta artiklid on paremad (koondise vormid jne). Kõik, mis siia lisasin muud infot ei sisalda. Pelmeen10 5. oktoober 2010, kell 20:38 (EEST)

Jah, probleem on sama. Taivo 5. oktoober 2010, kell 20:49 (EEST)

: Jällegi, miks mitte rääkida nendes artiklites kogu lugu? Andres 5. oktoober 2010, kell 21:00 (EEST)

::Sest see pole selleks õige koht? Taivo 5. oktoober 2010, kell 21:10 (EEST)

::: Kus see õige koht siis on? Andres 5. oktoober 2010, kell 22:33 (EEST)

::::2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused? Muide, ma pole päris kindel, kas me väljendist "kogu lugu" ühtemoodi aru saame. Taivo 5. oktoober 2010, kell 23:18 (EEST)

::::: Vist mitte. Ma pean silmas kogu lugu selle meeskonna osalemise kohta MM-il. Kuidas valiti mängijad, kuidas valmistuti, kuidas hinnati šansse ja muud kommentaarid, kes mängisid alagrupimängudes (koosseis ei pruukinud sama olla), kuidas meeskonnal läks, mida neist arvati, kuidas neid kodus vastu võeti, kas keegi valiti sümboolsesse koondisse või parimate mängijate hulka. Mingid sellised asjad, mis ei sobi võistluste põhiartiklisse, vaid puudutavad konkreetset võistkonda. Andres 5. oktoober 2010, kell 23:44 (EEST)

::::::Nõus. Kui keegi tahaks sellest kirjutada, tuleks teha eraldi artikkel. Sisetunne ütleb, et keegi ei taha ühegi meeskonna (isegi mitte Eesti meeskonna) kohta sellist artiklit kirjutada. Praktika näitab, et ka teistes vikides ei taheta. Seda (kaht eelmist lauset) eelduseks võttes on artiklite liitmine õigustatud. Seda mitte eelduseks võttes on artiklite liitmine õigustamata.Taivo 5. oktoober 2010, kell 23:55 (EEST)

::::: Noh, mõnes vikis on sellised artiklid. Ja 2004. aasta EM-i vastavates artiklites on paar lauset nende asjade kohta. See minu meelest näitab, et nad pole mõeldud ainult meeskonna koosseisu kohta.

::::: Arvan, et asi pole mitte tahtmises, vaid selles, et pole lihtsalt jõutud. Mis puutub Eestisse, siis Eestil pole praegu lootust finaalturniirile jõuda ja ta sellises kontekstis huvi ei paku. Andres 6. oktoober 2010, kell 00:21 (EEST)

Miks oli tarvis hakata kustutama ja veel kaitsma, kui arutelu pole lõppenud? Andres 5. oktoober 2010, kell 22:43 (EEST)

Ma ei tea, mina ei teinud kumbagi, aga kuna vikipeedia ei saa iial valmis, siis ka arutelu ei lõpe iialgi, kui pole just hääletusega tegu, kus lõpptähtaeg ette antakse. Sellepärast on arutelu lõpu ootamine vahel vähemõttekas. Taivo 5. oktoober 2010, kell 23:18 (EEST)

: Siin on ju ikka mingi mõistlik piir. Kui arutelu alles algas ja küsimused on õhus, siis ta ju pole lõppenud. Andres 5. oktoober 2010, kell 23:34 (EEST)

Siin pole midagi arutada. Igatahes ma ei kavatse sel teemal arutada. Minu arust on piisav argument, et kõige suuremates vikipeediates analoogsed artiklid puuduvad. Arutamine raiskab aega, mida võiks mõistlike artiklite kirjutamiseks kulutada. --Metsavend 5. oktoober 2010, kell 23:21 (EEST)

: Kui Sa arutada ei kavatse, siis ole valmis selleks, et Su muudatused pööratakse tagasi.

: See ei ole ähvardus (ma ei hakka tagasi pöörama), vaid üldise põhimõtte väljendus. Kui keegi teeb muudatusi arutelust keeldudes, siis võib tema muudatusi vabalt tagasi pöörata. Andres 5. oktoober 2010, kell 23:34 (EEST)

:: Alati valmis! --Metsavend 5. oktoober 2010, kell 23:56 (EEST)

::: Ei saa aru. Mina kogen seda nii, et Sa sülitad näkku (teen, mis tahan, arutama ei hakka) ja irvitad (viskad kildu).   Andres 6. oktoober 2010, kell 00:06 (EEST)

:::: Ei. Ma olen tüdinud aruteludest, kus pidevalt korduvad samad või sarnased argumendid ja kus sageli mingile tulemusele ei jõuta. Jah, tegin nii nagu tahtsin. Kes tahab, võib taastada või paluda taastada, kui endal pole õigusi. Kui olen Sinu arust vääritult käitunud, võib mult admini staatuse ära võtta. --Metsavend 6. oktoober 2010, kell 00:46 (EEST)

::::: No mis õigus mul on anda moraalset hinnangut või karistada? Ma annan Sulle lihtsalt tagasisidet, kuidas Sinu käitumist võidakse tajuda. Mullegi ole sageli öeldud, et ma tegutsen liiga võimukalt, kuigi minu arust nii ei ole.

::::: See on tõsi, et arutamine võtab aega ja samad argumendid kipuvad korduma, aga minu arust on arutelu koostöö huvides vajalik: tuleb üksteist ära kuulata ja oma seisukohta selgitada. Jutt pole sellest, et Sa tegid, nagu tahtsid, vaid sellest, et Sa ei hoolinud, mis teistel öelda on. Andres 6. oktoober 2010, kell 01:06 (EEST)
See, kuidas mujal on tehtud, ei saa minu meelest kunagi olla piisav argument. Andres 5. oktoober 2010, kell 23:38 (EEST)
Kui jutt on suurematest Vikipeediatest, siis ma toon näite hispaania vikist. Artiklid koondiste kohta konkreetsel MM-il võiksid olla umbes niisugused: :es:Argentina en la Copa Mundial de Fútbol de 2006. Ja võistkondade koosseisud on ära toodud ka põhiartiklis Argentina jalgpallikoondise kohta (mitte et peaks tingimata nii tegema). Andres 6. oktoober 2010, kell 00:06 (EEST)

Möönan, et seal on ehk võrreldes MM-i artikliga liigseid kordusi, samuti pole seal vist kajastatud kõiki neid asju, mida ma nimetasin. Aga ei mingit liitmist. Andres 6. oktoober 2010, kell 00:09 (EEST)

:Liitmine on igati õigustatud. Ja kui meil peaks imekombel keegi tekkima, kes neid asjalikke artikleid kirjutab (seda küll 99,9% tõenäosusega ei juhtu, aga kui), siis saab need artiklid taas lahku lüüa. Praeguse info puhul on aga nõnda parem.

:Aga need lehed muidu kustati ja ei tehtud ümbersuunamisteks? Miks? Ivo 6. oktoober 2010, kell 00:39 (EEST)
Mina pooldaks eraldi artikleid, sest siis on võimalik enam-vähem normaalselt üksiku meeskonna peale linkida. Ja kui nii võtta, siis saaks eraldi artiklites ka kirjutada miks mõni mees võeti aga mõni suur täht välja jäeti (kõik koos kaob äkki ülevaade ära) -- Ahsoous 6. oktoober 2010, kell 01:13 (EEST)
Ma olen nõus, et me ei pea iga hinna eest punnitama neid artikleid teha. Aga keegi oli nad ju juba teinud. Ja minu meelest pole karta, et jalgpallihuvilisi siia ei satu. Kui lähtuda sellest, mis kujul üks fänn võiks tahta seda infot leida, pole ju põhjust arvata, et ta otsiks infot kõigi meeskondade kohta korraga. MM-id on suursündmused ja tõeline fänn ilmselt tahab lugeda iga üksikasja kohta (ja ka ise neid ehk lisada). Pigem peletab ärakeelamine minema potentsiaalsed fännid, kes tahaksid oma lemmikute tegemistest üksikasjalikumalt kirjutada. Ja tõepoolest, eraldi artiklid võimaldaksid täpsemini linkida. Miks peaks kedagi häirima, et sellised artiklid olemas on? Ja kui tingimata eeskujusid otsida, siis lisaks hispaania omale on ka nt prantsuse ja hollandi vikis eraldi artiklid. --Epp 6. oktoober 2010, kell 02:57 (EEST)
Selge see, et argumendid hakkavad korduma, ja me suudame ka üsna hästi ette aimata, mida keegi mingi asja kohta arvab; seda enam ei peaks minu meelest äkilisi liigutusi tegema. Seda ma muidugi ei väsi kordamast, et inglise vikit ei peaks mu arust igasuguste ühisartiklite koha pealt ahvima. See ei puutu küll otse siia, aga just äsja klikkisin lingile :en:lunar probe ja sattusin artiklisse :en:Exploration of the Moon, kust ei saanud selle kohta mingit infot. Selline link võiks ju sama hästi olemata olla ja näiteks selliseid asju ei peaks me kindlasti eeskujuks võtma. --Epp 6. oktoober 2010, kell 02:57 (EEST)

: Nõus Ahsoouse ja Epuga.

: Lisan veel, et minu meelest pole õige lähtuda eeldusest, et teatud asju ei tehta. Vastupidi, tuleb lähtuda eeldusest, et nad tehakse. Siis on ka tõenäolisem, et nad tehakse. Andres 6. oktoober 2010, kell 10:40 (EEST)

::Praegu on väga lihtne linkida täpselt mingi meeskonna juurde ning see nüüd küll probleem olla ei saab. Aga ikkagi, miks ei jäetud ümbersuunamisi?

::Ning ma leian, et me peaksime rohkem arvestama võimalusega, et Vikipeedias on sisu hõlpsasti muudetav – see tähendab, et me ei pea kohe punnitama nii, et artiklid saaksid sellise vormi nagu nad ideaalis saada võiksid (eriti veel olles ise suuresti sisutud), vaid esialgu võiks siin olla midagi tagasihoidlikumat ning kui lõpuks peaks keegi tekkima, kes antud teemal suudab ja soovib asjalikumalt kirjutada, siis tal oleks võimalus olemasolevat laiendada. Ivo 6. oktoober 2010, kell 12:09 (EEST)

::: Need ümbersuunamised annab veel panna, kui neid vajalikuks peetakse. Metsavend ju ütles, et ta lihtsalt ei tulnud selle peale.

::: Me ei saagi ju kuigi palju asju ideaali lähedale viia. Aga kui kohe ette näha, et teemakäsitus süveneb, siis minu meelest on parem mitte püüelda lõpetatuse poole praeguse materjali ulatuses, vaid kohe ette näha lahtrid, mille täitmiseks ei pea otsast peale alustama. Kui on teada, et sisu on võimalik lisada, siis minu arvates ei pea kartma, et miski on esialgu sisutu. Minu meelest see liitmine töötas just vastupidises suunas. Andres 6. oktoober 2010, kell 15:33 (EEST)
Siinne artikkel on oletatasti tehtud selleks, et põhiartiklit lühendada. Aga siinse artikli osaartiklite tegemise põhjenduseks täpselt linkimine vaevalt olla saab. Ei tehta ju näiteks artiklit "Kirjanik X aastal 1988" selleks, et saaks linkida, kui kirjanikku on mainitud seoses 1988. aasta sündmustega. Kui artikkel läheb pikaks, tehakse alamartikkel ja kui kuskil on kohane linkida sellele artiklile, siis on see võimalus, aga linkimine ise ju alamartikli tegemise põhjuseks pole, ega?
Minu meelest ümbersuunamised võivad olla, aga kui suunatud märksõnad on väga raskesti leitavad nagu antud juhul, siis pole neid otseselt tarvis. Iseasi, kui mõned halvad lingid on veel asendamata.
Metsavenna õigustuseks nii palju, et kui artikli tegemiseks pole konsensust, siis sama hästi võib minu meelest taastada ka algse olukorra, mil artiklit polnud või isegi pigem, kuna artikli tegemiseni võis see olla põhjusega tegemata jäetud. Jah, ideaalis võiks iga liigutuse jaoks konsensus olla. Pikne 6. oktoober 2010, kell 18:51 (EEST)

Aga mis on põhiartikkel? Siin eeldatakse, et põhiartikkel on artikkel 2006. aasta MM-ist, aga põhiartikliteks võib pidada ka artikleid iga koondise kohta. Ja koondise artiklis meeskonna koosseisu pole. Nii et artiklite teemad ristuvad.

Minu meelest tuleks leida kompromiss. Keegi pole öelnud, mis on liitartikli eelis, aga kui see on olemas, las siis olla nii liitartikkel kui ka eraldi artikkel. Andres 6. oktoober 2010, kell 19:42 (EEST)

Minu meelest tahab lugeja tavaliselt teada ühe meeskonna mängijaid, mitte kõiki korraga. Ja kui tahabki kõiki korraga, siis tuleks nimed lihtsalt loetleda. Andres 6. oktoober 2010, kell 19:52 (EEST)

Kui vaidlus käib, siis minu meelest ei tohiks seda asja, mille üle vaieldakse, muuta, enne kui vaidlus on läbi. Muidu hakatakse edasi-tagasi muutma.

Arutelu käigus tuleks eelkõige püüda mõista, mis põhjusel üks või teine pool midagi soovib. Siis saab otsida kolmandat lahendust. Teiseks võib osutuda, et kellegi argumendid põhinevad ekslikul eeldusel. Ja kui midagi muud üle ei jää, võib asja otsustada hääletusega. Andres 6. oktoober 2010, kell 20:07 (EEST)

Kas kuskil vikis topelt ka on, et kokkuvõttev meeskondade artikkel (nagu see siin), lisaks veel eraldi artiklis nt "Hollandi jalgpallikoondis 2006. MM-il" (kus oleks lisaks veel kirjas nt koondise värvid jne nagu 2002. omades)? Pelmeen10 6. oktoober 2010, kell 19:33 (EEST)

Ei tea, aga me võime niimoodi teha. Andres 6. oktoober 2010, kell 19:42 (EEST)

Kui näiteks sellel leheküljel piirduda nimede loetlemisega, oleks see siin parajalt ülevaatlik. Andres 6. oktoober 2010, kell 19:48 (EEST)

Mehhiko meeskonnas on hetkel kaks number kolme -- [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 6. oktoober 2010, kell 01:18 (EEST)

Pealkirja tuleks täpsustada: tuleks lisada sõnad "finaalturniiri" ja "koosseisud". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. oktoober 2010, kell 19:50 (EEST)

On mõned valed viited Glasgow' Celtic ja Rangers peale. Mul parandada ei õnnestunud. --KungFuDuck 30. jaanuar 2011, kell 22:14 (EET)

Ma parandasin need nüüd tagasi, aga vist poleks pidanud. Ma ei tea, millised need pealkirjad peaksid olema. --Epp 30. jaanuar 2011, kell 22:20 (EET)

:No võib panna Rangers FC ja Celtic FC, kui Glasgow ... ei meeldi (see Glasgow üldse ei kulu ametliku nime sisse). Üks link on veel vale - Amstedam Ajax. --KungFuDuck 30. jaanuar 2011, kell 22:27 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste koosseisud


Arutelu:Kultuurirevolutsioon

ma ei leia hetkel kuidas kuidas korrektselt tõlkida "Nelja Gängi" – http://en.wikipedia.org/wiki/Gang_of_Four… mul pole hetkel kodus ühtegi ENE-t kah. --Täitsa Topitav Konn 7. oktoober 2010, kell 10:16 (EEST)

Oli vist nelikjõuk, mälu järgi. Andres 7. oktoober 2010, kell 10:20 (EEST)

Sellel sõnal on üldine tähendus, millest see nimi pärineb. Minu meelest peaks sellel artiklil olema spetsiifiline pealkiri. Andres 7. oktoober 2010, kell 10:26 (EEST)

Kordan. Andres 14. märts 2011, kell 06:21 (EET)

: Mis võiks olla üldise tähendusega artikli sisu? Ma ei oska peale Iraani küll ühestki muust kultuurirevolutsioonist mõelda ning Hiinas ja Iraanis oli mõistel suhteliselt erinev sisu. Minu arust mõtleb enamus inimesi "kultuurirevolutsiooni" mainides kõigepealt siiski Hiinale. Ega ma ka ümbernimetamisele vastu ei vaidle, korrektne oleks vist täispikk ametlik nimetus. --Vihelik 14. märts 2011, kell 06:33 (EET)

:: Ma pole kindel, kas just seda pealkirja peaks muutma, aga "kultuurirevolutsioon" on marksistlik-leninlik mõiste, mida Hiinas kasutati. Sotsiaalse revolutsiooniga pidi kaasnema kultuurirevolutsioon, mis Nõukogude Liidus sisaldas näiteks kirjaoskamatuse likvideerimist, kui ma ei eksi. Ja see mõiste vajab omaette artiklit. Andres 14. märts 2011, kell 06:46 (EET)

::: Ja-jah, nüüd tuleb meelde küll:-) Tuleb vist tõesti pealkirjastamise üle mõtiskleda. --Vihelik 14. märts 2011, kell 06:56 (EET)

? nagu näiteks?--Täitsa Topitav Konn 7. oktoober 2010, kell 10:37 (EEST)

Ma ei tea, peab vaatama. Andres 7. oktoober 2010, kell 10:47 (EEST)

see on siis suunav lehekylg või hiina ja islami jne kultuurirevolutsioonidest kõnelevatele lehtedele?--Täitsa Topitav Konn 7. oktoober 2010, kell 10:38 (EEST)

Minu meelest see on marksistlik-leninlik mõiste, mida ka Hiinas kasutati. Islamiga seoses pole kuulnud. Tuleks rääkida mõistest. Andres 7. oktoober 2010, kell 10:46 (EEST)
---
käesoleva lehe pealkirjaks saab siis  Suur Proletaarne Kultuurirevolutsioon või Laiaulatuslik Revolutsioon Töölisklassi Kultuuri Kehtestamiseks. ilmselt esimene on levinum.
aga kuidas teha nii et lihtalt kultuurirevolutsiooni (kes otsib hiina oma) otsiv inimene selle lehe yles leaib. tehke puust ja punaseks – ma ei tea aru kuidas seda lehte ümbernimetada ja kuidas neid täpsuslehti tehakse. --Täitsa Topitav Konn 7. oktoober 2010, kell 11:18 (EEST)

Lehe ümbernimetamiseks tuleb kasutada nuppu "Teisalda". Täpsustuslehel peab olema mall "täpsustus" ning jutt, mis sisaldab linke artiklitele, kus asjast ühes või teises tähenduses räägitakse. Aga antud juhul pole minu meelest tarvis täpsususlehte, vaid täpsustusmärkust artikli "Kultuurirevolutsioon" alguses. Andres 7. oktoober 2010, kell 14:33 (EEST)

:: tapetud inimeste arv on pärit ingliskeelsest Wikist, samuti "Hitleri" tsitaat. ma ei oska viiteid kopeerida. --Täitsa Topitav Konn 7. oktoober 2010, kell 14:45 (EEST)

::::: ingliskeelses (http://en.wikipedia.org/wiki/Cultural_Revolution#1966) on nii märgitud: This article is about the People's Republic of China. For Iran's Islamic Cultural Revolution, see Iranian Cultural Revolution. --Täitsa Topitav Konn 7. oktoober 2010, kell 15:17 (EEST)

Artikkel võiks kultuurirevolutsiooni alguse kohta täpsemat infot sisaldada. 16. juulil 1966 ujus Mao Jangtse jões üle tunni aja, näidates avalikkusele, et ta on heas vormis.
1. augustil 1966 kutsuti kokku Hiina KP Keskkomitee pleenum kultuurirevolutsiooni küsimuses. 8. augustil 1966 võeti vasti Keskkomitee otsus kultuurirevolutsiooni kohta.

Muidugi võiks. Oled teretulnud täiendama. Andres 8. oktoober 2010, kell 20:36 (EEST)

: ::: no miks sa siis ei lisanud ise neid fakte, ma ei ole veel jõudnud läbi närida nendest, ega ka kontrollida.… ma hetkel tegelen pleenumi (ja see on hiina keeles) otsuse lugemisega :P … --Täitsa Topitav Konn 8. oktoober 2010, kell 20:38 (EEST)

::::::: Jah, artiklit alustati alles eile. Andres 8. oktoober 2010, kell 20:42 (EEST)

:::::::: ma ei pidanud sind andrest silmas, vaid anonyymset härrat. aga igal juhul, olen jõudnud läbi töötada päris palju materjali, soovitan soojalt seda: http://news.sina.com.cn/c/144490.html.  googli abil saab pildi ette kyll.--Täitsa Topitav Konn 8. oktoober 2010, kell 20:46 (EEST)
----
Siin on tehtud palju kärpeid. Kahtlen nende õigustatuses. Andres 19. november 2011, kell 19:25 (EET)
----
Lei Fengi kohta oli ebatäpsusi. Vedasin esialgse variandi siia: "näiteks väljamõeldud tegelase Lei Feng looga. Lei Feng oli perekonnainimene, keda oli alandatud jaapanlaste, maaomanike ja Guomindangi poolt, aga kes leidis endale uue rolli, võideldes ustavalt Rahvavabastusarmees Mao kõrval." Velirand (arutelu) 24. september 2017, kell 13:40 (EEST)


Arutelu:Ata-Džurt

ingisviki artikkel Ata-Jurt räägib mingist varasemast parteist. --Ker 7. oktoober 2010, kell 18:48 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.atajurt.kg/index.php?option=com_content&view=article&id=27&Itemid=11&lang=ru
** In Ata-Džurt on 2012-11-16 10:09:48, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Ata-Džurt on 2013-05-25 14:11:09, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Ata-Džurt on 2013-06-24 02:20:15, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 05:20 (EEST)


Arutelu:Hiiva

* KNAB-is Hiiva=Horezm  ? suwa 8. oktoober 2010, kell 21:12 (EEST)

: Hiiva on ajalooline piirkond, millel mingil ajal moodustati Horezmi Nõukogude Rahvavabariik ja Horezmi NSV. Andres 8. oktoober 2010, kell 21:41 (EEST)
----
Pildiallkiri tuleb tõlkida. Andres 23. mai 2011, kell 20:29 (EEST)

Koordinaatidega on midagi korrast ära. Ursus scribens (arutelu) 23. juuli 2019, kell 14:10 (EEST)

viskasin vana malliga koordinaadid välja, nimelt on linnamallis juba koordinaadid kasutusel ja sellest ka konflikt. suwa 23. juuli 2019, kell 15:30 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Tähelepanuväärsus

Üle toodud lehelt "Vikipeedia arutelu:Tuntuse põhimõte"

Väga kokkuvõtlik ja minu arvates mõistlik tuntuse policy kirjeldus on Soome wikis. Kokkuvõtlikult:
Täpset tuntuse/olulisuse kriteeriumist ei ole ühist arusaama, aga tavaliselt lähtutakse sellest kas teema on tuntud, kuulus või oluline. Vikipeedia kustutamisreeglite alusel kustutatakse ebaolulised teemad selgetel juhtumitel prügina ja mitte selgetel juhtumitel hääletuse kaudu. Hääletuses on kustutamiseks vaja 70% poolthääli.--Boy 12. veebruar 2007, kell 19:35 (UTC)

IP kasutaja tegi artikli vähe tuntud isikust Heinrich Markist. Artikkel on märgitud kustutamiseks. Mina isiklikult ei kustutaks. Mis sa arvad?--Animagi 12. veebruar 2007, kell 14:57 (UTC)

Arvan, et tuleks kirjutaja käest küsida, mille poolest see isik on tähelepanuväärne. Kustutama ei kiirustaks. Andres 12. veebruar 2007, kell 14:59 (UTC)

:Aga kas üldiselt teha vähetuntud isikutest artikleid. Isiklikult arvan, et võiks Sest on ju iga inimene oma elu jooksul midagi korda saatnud või millegagi silma paistnud. Samuti võib see tulevikus kujuneda hindamatuks informatsiooniks suguvõsa uurijatele.--Animagi 12. veebruar 2007, kell 15:03 (UTC)

:: Selles asjas tekivad Vikipeedias kindlasti lahkarvamused. Üldine seisukoht on, et inimene peab olema millegagi silma paistnud. Minu arvates on minimaalne nõudmine see, et kirjapandu oleks kontrollitav avaliku info (peamiselt trükiste) põhjal (arhiividokumentides sisalduv ei ole selles mõttes avalik allikas). Andres 12. veebruar 2007, kell 15:08 (UTC)

::: Genealoogia jaoks on olemas eraldi viki. Andres 12. veebruar 2007, kell 15:08 (UTC)

::::Arvan, et iga inimene väärib artiklit. Muidugi meie ei jõua kõigist kirjutada, kuid kui arvestada Vikipeedia kiirenevat kasvu siis jõume mõne aasta (või aastakümne) pärast nii või teisiti sinnani, et igast isikust tehakse artikkel. Kui ei tee inimene ise siis teevad tema lapsed või sugulased. Seega kui me praegu takistame selliste artiklite loomist võib kaotsi minna kellegi jaoks oluline informatsioon (arhiiv põleb maha, inimene sureb ära jne.). Seetõttu arvan, et ei tohiks takistada vähetuntud inimestest artiklite loomist.--Animagi 12. veebruar 2007, kell 15:13 (UTC)

::::: Mul ei ole mingit põhimõttelist vastuseisu igast isikust kirjutamisele, kuid siin on probleeme. Esiteks, sellist infot tajutakse üldiselt entsüklopeediasse mitte kuuluvana. Teiseks, Vikipeedia põhimõtete järgi ei tohiks avaldada infot, mis on saadud originaaluurimuse tulemusena, st infot, mis ei ole avalikult kontrollitav. Arhiiviandmete töötlemine on originaaluurimistöö. Kolmandaks, isikute kohta ei tohi lihtsalt niisama koguda ning avaldada mitteavalikke andmeid.

::::: Mis puudutab info kaotsiminekut, siis info säilitamiseks on ka muid kohti peale Vikipeedia. Andres 12. veebruar 2007, kell 17:33 (UTC)

:::::Minu Vanaisa näiteks oli vabadusristi kavaler ja vallavanem. Vaevalt, et seda infot tänapäeval kuskilt ajalehest leiab. Kas tema vääriks artiklit?--Animagi 12. veebruar 2007, kell 15:16 (UTC)

:::::: Arvan, et Vabadusrist (või mõni muu teenetemärk) on piisav põhjus, et pidada inimest tähelepanuväärseks.

:::::Meil on artiklid õpetajatest, inseneridest ja ministritest. Tekib küsimus mille poolest on pangateller neist kehvem? Samuti on siin artiklid piirkondade ja asulate kohta, kuhu tõenäoliselt keegi meist kunagi jalga ei tõsta (näiteks: Araouane), kuid neid ei taha keegi maha kustutada. Miks huvitav?

:::::: Minu meelest on tähtis eelkõige kontrollimise võimalus. Sellega on seotud asjaolu, et keegi on pidanud selle isiku kohta midagi avaldada. Kui keegi on ise midagi avaldanud, tekib jällegi põhjus sellest isikust kirjutada. Andres 12. veebruar 2007, kell 17:33 (UTC)

:::::Paljud isikud on põhjustanud nii oma riigile kui kogu maailmale tohutut kahju, kuid neist kirjutatakse ikkagi (näiteks:Stalin). Aus pangateller aga artiklit ei vääri. Kui see on reegel siis mina sellist reeglit õigeks ei pea.--Animagi 12. veebruar 2007, kell 15:43 (UTC)

:::::Tekib veel küsimus, et millega on põhjendatud artiklid väikestest saartest (Näiteks Alejandro Selkirki saar). Seal ju isegi ei ela keegi. Kaheldav kas mõni eesti rahvusest inimene üldse kunagi sellele saarele oma jalga tõstnud. Aga pangateller puutus tõenäoliselt kokku tuhandete kaasmaalastega. Kas pole ainuüksi see põhjus artikliks?--Animagi 12. veebruar 2007, kell 15:47 (UTC)

::::::: Kui keegi on pidanud vajalikuks avaldada oma mälestusi selle isiku kohta, siis saab temast ka kirjutada. Muidu võib lõputult vaielda selle üle, kuidas asi tegelikult oli. Andres 12. veebruar 2007, kell 17:33 (UTC)

:::::Lisaksin siia veel väljavõtte artiklite kustutamise lehelt: Artikleid kustutame ainult mõjuval põhjusel. Selleks võib olla:

:::::* Artikkel või muu materjal ei vasta Vikipeedia litsentsitingimustele

:::::* Artikkel ei vasta artiklile esitatavatele miinimumnõuetele

:::::* Artikkel või materjal ei sobi entsüklopeediasse või kuulub selgelt mõnda Vikipeedia sõsarprojekti (nt. sõnade tõlked, mis kuuluvad Vikisõnaraamatusse)

:::::* Sama või parema kvaliteediga meediafail eksisteerib Wikimedia Commonsis

:::::* Muudel põhjustel (vajab konsensust artikli arutelus)

:::::Seal pole muide sõnagi sellest, et vähetuntud isikute artiklid kuuluvad kustutamisele. Küll on aga seal lause: "Artikleid kustutame ainult mõjuvatel põhjustel". Kas tõesti piisab artikli kustutamiseks põhjusest, et isik oli vähetuntud. Artikkel võib olla korralikult vormistatud, seal võib olla pilte ning isik võib olla kitsamas ringis tuntud aga kui laiemat tuntust pole kas siis kuulub kustutamisele?--Animagi 12. veebruar 2007, kell 16:01 (UTC)

::::::: Kui isiku kohta pole avalikke andmeid, siis ei saa Vikipeedias temast kirjutada. Andres 12. veebruar 2007, kell 17:33 (UTC)

::::::::Mis on avalikud andmed?--Animagi 12. veebruar 2007, kell 17:38 (UTC)

::::::::: Eelkõige trükistes avaldatud andmed. Ülejäänu osas on selle mõiste piirid lahtised. Andres 12. veebruar 2007, kell 17:46 (UTC)

::Minu ema on tegelenud suguvõsa uurimisega ja seetõttu tundub mulle veel jaburam absoluutselt igast inimesest artikkel kirjutada.

::Mida teha kõigi nende artiklidega? Ammugi veel — ühenimelisi inimesi on palju. Vanasti oli aga tavaks pojale isa või vanaisa nimi panna. Seega võib ühe nimega inimesi olla kümneid, kui mitte sadu (väga levinud perekonnanimede puhul).

::Ma ei välistaks, et kunagi võib tõest selliseid artikleid kirjutama hakata aga selleks oleks otstarbekam eraldi viki, kuhu inimesed saavad oma suguvõsasid üles riputada. Genealoogia andmebaase on aga teisigi.

::Mina olen igastahes seisukohal, et igast inimesest artiklit vaja ei ole. iffcool 12. veebruar 2007, kell 17:39 (UTC)

::: Olen nõus. Kuigi mul pole igast inimesest artikli kirjutamisele põhimõttelisi vastuväiteid, ei saa Vikipeedias seda teha. Andres 12. veebruar 2007, kell 17:46 (UTC)

::: Asi ei ole aga selles, et inimestel on kokkulangevad nimed (Vikipeedias on ju vahendid selleks), vaid selles, et see on vastuolus Vikipeedia põhimõtetega. Andres 12. veebruar 2007, kell 17:48 (UTC)

::::Vastupidi see langeb just kokku Vikipeedia põhimõtetega.--Animagi 12. veebruar 2007, kell 17:58 (UTC)

::::: See on vastuolus kontrollitavuse põhimõttega. Andres 12. veebruar 2007, kell 18:03 (UTC)

::::Suguvõsauurimine suguvõsauurimiseks, see on ainult asja üks külg. Suguvõsauurijatele pole inimese elulugu määrava tähtsusega. Asi on Vikipeedias kui sellises üldse. Mis on Vikipeedia? Tasuta võrguentsüklopeedia, jah! Piiramatu mahuga entsüklopeedia, jah! Entsüklopeedia, mille eesmärgiks on korjata kokku kõik teadmised, jah! Seega, milleks tehislikud piirjooned. Kardate prügimäge? Tulge mõistusele. Inglise Vikipeedia on viiskümmend korda suurem, kui meie oma ning prügimäest on asi kaugel. Ei saa ka välistada, et artiklite otsimiseks ja leidmiseks luuakse peale praeguste otsingumootorite ja kategooriate midagi efektiivsemat. Inimesed ärgake ometi üles! Me ei saa võrrelda Vikipeediat käputäie hallpeade paberentsüklopeediatega. Küsiks veel, mille nimel te siin kõik üldse tegutsete. Mille nimel te kulutate tunde päevas ja tohutult päevi aastas, mille nimel te siin üldse tegutsete? Kas pole see varjatud auahnus? Kas ei ole see eneseteostus? Me keegi ei saa selle eest raha, kuid ometi me kirjutame lehekülgede, tuhandete lehekülgede kaupa. Miks, miks me seda teeme? Kas ei tee me seda selsamal põhjusel, miks inimene avastas uusi maid, lendas kuule ning plaanib reisi marsile? Me peame vaatama tulevikku, ei saa elada tänases päevas. Me oleme pioneerid. Oleme pioneerid nagu muistsed maadeavastajad, pioneerid nagu esimesed kosmonaudid. Saage aru, et meil on see õnn elada uue ajastu koidikul. See saab olema ajastu, kus informatsioon on määrava tähtsusega. Mõelge inimesed natuke sellele, mis saab peale meid. Ärge tõmmake piirjooni, neid pole kellelegi vaja.--Animagi 12. veebruar 2007, kell 17:57 (UTC)

::::: Vikipeedias on tähtis info kontrollitavus ja erapooletus, muidu ta pole põhimõtteliselt usaldatav. Kui puuduvad avalikud andmed, siis ei saa infot sisse panna. Ka inglise vikisse ei panda sisse igasugust infot. Kõigile nõuetele vastavat infotki on juba tohutult palju.  Andres 12. veebruar 2007, kell 18:02 (UTC)

::::: Ja palun ärge arutage seda minu kasutajaleheküljel. Andres 12. veebruar 2007, kell 18:03 (UTC)
----
Mina ei ole vähetuntud isikute lisamise vastu, kuid prioriteediks seaks ikka tuntud isikute kohta artiklid, mida on veel palju puudu, isegi Eesti 20. sajandi suurkujudest on ligi kümnendik puudu --Dj Capricorn 12. veebruar 2007, kell 20:01 (UTC)
----
Mida teha siis artiklitega vähetuntud isikutest?
Või peaks asja siis edasi arutama, kui hakkavad tekkima artiklid stiilis:

Mari Maasikas (1865 — 1906) oli taruperenaine Olemata talus Järvamaal.
Siis tahaks ma küll näha kuidas informatsiooni, mis nendes artiklites leidub kontrollima hakatakse.
Võiksin ka mina enda pool suguvõsa mitme sajandi peale üles riputada aga teades, kuidas nende kohta andmeid koguti, siis olen täiesti kindel selles, et isegi enamus minu sugulasi ei suudaks kontrollida nende andmete õigsust. Ammugi veel inimesed, kes minu suguvõsast midagi ei teaks (keegi ei hakka ju andmete õigsuse kontrollimiseks arhiividest ja kirikuraamatutest väljavõtteid tegema).
Samuti oleks omaette probleem, et paljudel isikutel on ühesugused nimed ja nende kõigi kategoriseerimiseks oleks vaja välja mõelda täiesti uued kategooriate süsteemid, kuna muidu hakkaks tohutu nimede hulk mõjuma väga segava tegurina vikipeedia kasutajatele. See oleks aga juba omaette probleem, mis praegusel hetkel veel ebaoluline.
Seega ma leiangi, et artikleid tuleks teha ainult tuntud inimeste kohta, kuna nõnda on võimalik kontrollida ka nende andmete õigsust. iffcool 13. veebruar 2007, kell 17:44 (UTC)

: Probleem ei saa olla, et ühe nimega on liiga palju inimesi, see on lahendatud täpsustuslehtede abil väga hästi, eesti on selle probleemi tekkeks liiga väike, kui ühe nimega oleks tuhat inimest nt. --Dj Capricorn 13. veebruar 2007, kell 18:08 (UTC)

:::Põhiprobleemiks on ikkagi andmete kontrollimine. Nimede probleem on selline väike ebameeldivusi valmistav probleem, mitte põhiprobleem.

:::Ja see väide, et ei saa olla tuhandeid ühenimelisi peab küll paika, aga sadu ühenimelisi on kindlasti (nt: viimase 200 aasta jooksul elanud suguvõsa Tamm esindajad).

:::Samas on isegi kaustade probleem suurem probleem kui nimede probleem. Kuidas leida otsitavat (tuntud) inimest kui ühes kaustas on sarnase nimega sadu inimesi (eriti juhul kui nimekuju väga täpselt ei tea). Samuti oleks sellisel juhul vaja hakata inimesi suguvõsadesse jagama (uus probleem - sama perekonnanimega inimesed ei pruugi olla üldse sugulased).

:::Seega tegeleks enne põhiprobleemiga (andmeid ei sa pahatihti kuidagi kontrollida) kui probleemidega, mida ei ole veel tekkinud ja kui minu arvamus (tundmatutest inimestest ei ole artikleid vaja) saab põhiliseks arvamuseks, siis neid probleeme ei tekigi. iffcool 13. veebruar 2007, kell 18:30 (UTC)

::::Mina olen vastu igasugustele tehislikele piirjoontele. Samuti ei pea eriti tõenäoliseks kartusi, et nüüd järsku tuleb artiklite laviin vähetuntud isikutest. Kontrollimisega on ka selline asi, et kui kirjutada artikkel näiteks mõnest filosoofist, ministrist või kirjanikust siis üldjuhul pole avalikud allikad määravad. See tähendab, et pole teada, millistest allikatest informatsioon pärineb. --Animagi 13. veebruar 2007, kell 19:26 (UTC)

::::: Kui kellelgi tekib kahtlus mõne infokillu õigsuses või avalikkuses, võib ta lisada puuduva allika märkuse. Iga infokillu juurde allikat märkida pole minu meelest otstarbekas. Enamasti on enam-vähem selge, mis laadi allikatest üks või teine info võib pärineda. Andmete avalik kontrollitavus on ikkagi nõutav. Andres 14. veebruar 2007, kell 00:42 (UTC)

::::::Ka vähetuntud isikute andmed võivad olla avalikult kontrollitavad (surmakuulutus ajalehes vms.).--Animagi 14. veebruar 2007, kell 11:58 (UTC)

::::::: Jah, võivad küll. Mul ei ole põhimõttelist vastuseisu, kuid kui meil ei ole inimesest midagi muud teada, kui see, mida surmakuulutus ütleb, siis on vägagi küsitav, kas tasub teda entsüklopeediasse panna. Teine asi, kui on ilmunud nekroloog. Andres 14. veebruar 2007, kell 16:14 (UTC)

::::::::Teeme siis nii, et kui artikkel vähetuntud isikust on avalikult kontrollitav siis seda kustutama ei hakata. Muidu kas raamatutes olev informatsioon on avalikult kontrollitav?--Animagi 14. veebruar 2007, kell 20:43 (UTC)

::::::::: Noh, seda me ei saa siin praegu ära otsustada. Raamatutes olev informatsioon on muidugi avalik. Andres 14. veebruar 2007, kell 20:48 (UTC)

Arvan, et viimane aeg oleks bändide osas aeg olulisuse kriteerium kasutusele võtta, neid marginaalseid garaažikollektiive (ei ole solvavalt mõeldud) on siin juba liigagi palju tekkinud. Eesti bändide osas võiksime olla veidi liberaalsemad, kui inglise "notability instruction" ette näeb. Arvan, et kriteeriumid võiksid olla eesti bändide osas järgmised (et siis vähemalt üks peaks olema täidetud):
* Bändil/esinejal on vähemalt üks tuntud plaadifirma poolt välja antud plaat, või on bändil vähemalt 2 lugu mõnel tuntud plaadifirma poolt välja antud kogumikul (ka üks lugu ühel, teine teisel kogumikul on sobiv).
* Bänd on esinenud vähemalt ühel üldtuntud (üleriigilises meedias kajastatud/reklaamitud) muusikafestivalil (peab olema ära toodud festivali ametlikus esinejate nimekirjas)
* Bändil on olnud vähemalt üks üldsusele tuntud hitt (üldsuse all pean silmas ka mitte vastava stiiliga kursis olijaid) nt. JMKE "Tere Perestroika" on üldsusele tuntud hitt, kuna seda teavad ka pungiga mitte kursis olevad inimesed
* Bändi liikmeks on mõne tundtud bändi liige (nn. kõrvalprojektid)
* Isik on mõne eelpool nimetatud kriteeriumi alla käivate esinejate muusika või sõnade või video autor.
Praegu rohkem ei tule pähe (need inglise wiki notability lehel toodud kriteeriumid peaksid juba nendega kaetud olema). Kui kellelgi veel midagi pähe tuleb, siis lisage aga juurde.--Boy 10. juuni 2006, kell 10.42 (UTC)

Arvan, et eesti bändi puhul piisab sellest, kui on olemas kinnitus selle bändi olemasolu kohta. Eesti mastaabis on minu meelest ka garaažibändid mainimisväärsed. Andres 10. juuni 2006, kell 10.48 (UTC)

: Jään eriarvamusele - garaažibände tekib ja kaob nagu seeni peale vihma - vikipeediasse pole mõtet kirjutada artiklit bändist, mis tegutseb võibolla aasta ja millest teavad ainult bändiliikmed ise ning nende lähim tutvuskond. Sama hästi võiks väita, et vikipeedias väärib artiklit iga Eesti kodanik!--Boy 10. juuni 2006, kell 10.53 (UTC)

:: Noh, on ka neid, kes pooldavad viimast seisukohta (mina siiski mitte). Arvan, et kriteeriumiks võiks olla vähemalt üks avalik ülesastumine publiku ees, raadios, televisioonil või avalikult levitataval helikandjal. Kui seda ei ole, on tegemist ansambli liikmete isikliku eluga ning ansambli kohta artiklit pole tarvis.

:: Põhimõtteliselt on siiski  võimalikud ka juhtumid, kus on tegemist kinniste esinemistega (ainult kutsututele või sõpradele), kuid nähtusel on kultuuriline tähendus. See kehtib suurelt jaolt näiteks  Tuksami kohta, kes nüüd on ka avalikult esinenud.    Andres 10. juuni 2006, kell 11.01 (UTC)

:: Toetan Boy arvamust. Arvestada tuleb ka sellega, et nende garaažibändide lisajad üldjuhul vilistavad vikipeedia reeglite peale ja õigekiri on sageli kohutav, s.t. et keegi peab neid artikleid pidevalt toimetama, ümber tõstma, nende õigsust kontrollima ja oma aega kulutama.  --Metsavend 10. juuni 2006, kell 11.04 (UTC)

::: See ei ole minu meelest mingi argument. Garaažibändidest on võrreldes muu materjaliga kirjutatud väga vähe. Ja oskamatu kirjutamine on Vikipeedias üldine häda, see ilmneb mis tahes teema puhul, ja seda ei saa ka kellelegi ette heita, sest kõik lihtsalt ei ole kirjaoskajad. Ilma toimetamiseta ei saakski Vikipeedia toimida. Kellelgi isiklikult ei ole kohustust seda teha. Andres 10. juuni 2006, kell 11.19 (UTC)

:: Ma olen Andresega nõus. Muidugi ei peaks igal garaažibändil olema artikkel, kuid sellised bändid, mida on meedias mainitud, vajavad igatahes ka siin mainimist.

:: Kriteerium võiks olla selline, et bändi on kas meedias kajastatud või ta on esinenud mõnel sellisel sündmusel, mida on meedias kajastatud (kasvõi niipalju, et selle sündmuse reklaamplakat mainib ära selle bändi nime jne.). Peep 10. juuni 2006, kell 11.09 (UTC)

::: OK, avalik ülesastumine/meedias kajastamine on vastuvõetav (see oleks siis laiendatud "festivalikriteerium"), aga sel juhul tuleb see defineerida nii, et ülesastumine on ikka tõepoolest avalik st. mitte näiteks koolibändil oma kooli õpilastele, või mingil sünnipäeval kokku pandud ansambel. Arvan, et avalikke ülesastumisi võiks olla vähemalt 3 (või üks kuskil festivalil), et ansambel artiklit vääriks.--Boy 10. juuni 2006, kell 11.10 (UTC)

::: Toetan üldjoontes Peebu arvamust, kuid juhul, kui ansambel kriteeriumile ei vasta, ei tuleks teda automaatselt välja jätta, vaid juhtum eraldi vaatluse alla võtta. Jah,  koolibändi esinemine oma kooli õpilastele ei ole avalik esinemine, samuti mitte esinemine kellegi sünnipäeval. Esinemiste arv ei ole minu meelest määrav.

::: Arvan, et reeglite asemel võiks bände vaadata juhtum-juhtumilt. Need juhtumid, kui tuleks välja arvata, on minu meelest väga haruldased. Ja reegleid koostades ei õnnestu niikuinii kõike ette näha.10. juuni 2006, kell 11.19 (UTC)

:::: Ega ma ei mõtlegi, et hakata artikleid automaatselt kustutama. Tahan lihtsalt öelda, et kui keegi teeb siia mingi toimetamist vajava bändiartikli siis on eile loodud garaažibändide artikli toimetamine äärmiselt komplitseeritud - mingit tõendusmaterjali lihtsalt pole. Kui võtta näiteks loominguline kollektiiv nimega K. A. O. S. siis minul ei õnnestunud internetist nende kohta midagi leida. On selline bänd üldse olemas? Kas keegi teist on nende kontserdil käinud? Reeglite eesmärk oleks preventiivne - reedeõhtul õlle kõrval kitra mängivate sõprade lehekülgi õnnestub siis ehk kontrolli all hoida või lasta autoril need ise korda teha. --Boy 10. juuni 2006, kell 11.37 (UTC)

Bänd figureeris Vikipeedias juba varem eesti punkansamblite loendis, andmed tema kohta on leheküljel .   Tõsi küll, seal on ta nimi "K.A.O.S.". Tuleb võib-olla pealkirja muuta. Andres 10. juuni 2006, kell 11.44 (UTC)

:Pooldan Boy kriteeriume. Need võiks aluseks võtta bändide väärtuse üle otsustamisel. Artiklid bändidest, kes nendele ei vasta, peaks kustutama. Taivo 10. juuni 2006, kell 17.43 (UTC)
Ansambli tuntuse kriteeriumid on Vikiprojektis Muusikud. --Tiuks (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 13:25 (EET)

Mis hetkel on mõttekas ajakirjanik panna ajakirjanike loendisse jne? leian, et tõesti ei ole mõttekas iga eesti inimese kohta siia lehekülge teha, kuid mingid kriteeriumid võiksid ka mittebändide kohta olla.avjoska 8. juuli 2006, kell 11.31 (UTC)

Mina paneks kõik (vähemalt Eesti omad; teisi on nii palju, et neid pole mõtet hakata kuhjama). Ajakirjanike puhul ju tuntuse probleemi ei ole. Andres 8. juuli 2006, kell 11.39 (UTC)
/Ületoodud arutelu lõpp/
----
Siia tuleks märkida ikka midagi, mille kohta on olemas ligikaudne konsensus. Andres 10. oktoober 2010, kell 12:43 (EEST)
Peale selle, meid ei huvita mitte artikli tähelepanuväärsus, vaid teema artikliväärilisus. Andres 10. oktoober 2010, kell 12:45 (EEST)

Artikkel täielikult ümber töötatud. Kustutamismärkus eemaldatud. --Andrus Kallastu 10. oktoober 2010, kell 22:25 (EEST)
----
Vaata Vikipeedia:Tuntuse põhimõte. Adeliine 21. oktoober 2010, kell 08:30 (EEST)

Need kaks lehte ja arutelud tuleks liita. Adeliine 18. veebruar 2011, kell 14:27 (EET)

:Liidetud. Adeliine 9. mai 2011, kell 19:06 (EEST)

Kas kohtunikuamet on nii oluline, et iga EV kohtunik peaks Vikipeedias olema? Artiklites Ene Muts ja Margit Jõgeva on vaid nende CV. Mille poolest nad olulised on, pole ühtegi sõna. Lisaks puudub viide allikale. Panen sinna kustutusmärkuse. Vaja oleks kokku leppida, kuidas talitada kohtunikega üldiselt ja ka teiste tähtsate või vähem tähtsate riigiametnikega. --Metsavend 2. jaanuar 2014, kell 16:47 (EET)

Ma arvan, et nad idee poolest peaks olema. Aga kui andmeid pole, siis ei saa artiklit teha. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2014, kell 21:24 (EET)

Mina olen autor ja arvan, et nad on ikka tähtsad riigiametnikud. Allikas pole mitte digitaalne vaid andmed on pärit nende tööraamatust - seega algallikast. Pole nagu põhjust kustutada -- Suigunui 3. jaanuar 2014., kell 10.45

: Tööraamat ei ole avalik allikas. Vikipeedia peab toetuma avalikele allikatele, ükskõik kas nad on digitaalsed või mitte. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 12:28 (EET)
Kohtuniku amet on oluline ja kohtunikud peaksid kindlasti olema Vikipeedias esindatud. Kahe nimetatud näite puhul ei saa ka väita, et avalikku teavet oleks ebapiisavalt, vaata vastavalt https://www.google.fr/?gws_rd=cr&ei=t-bGUv7-IYWJ0AWux4GoDg#q=%22Ene+Muts%22 ja https://www.google.fr/?gws_rd=cr&ei=t-bGUv7-IYWJ0AWux4GoDg#q=%22margit+j%C3%B5geva%22&start=10 --Andrus Kallastu (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 18:46 (EET)

:Nõus, et kohtunikest võiks artikleid olla, aga ma olen alati vastu olnud sellele, kui püütakse tekitada artikleid olukorras, kus puuduvad igasugused avalikud andmed.

:Mida täpselt need Google otsingud oleksid pidanud näitama? Kui ma jutumärkide vahele oma nime kirjutan, siis saan 10 korda enam vasteid, rääkimata sellest, et viimasega kaasneks kordades rohkem kasutatavat informatsiooni. Selles valguses paistvad nad kuidagi eriti tähelepandamatud. Ivo (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 20:17 (EET)

:: Jutt ei ole ju sellest, kas vasteid on palju või vähe, vaid sellest, kas võib leida entsüklopeediale vajalikku teavet. Ene Mutsi kohta minu meelest üldse ei leia,  Margit Jõgeva kohta leiduvad diplomi- ja magistritöö andmed, aga seda on ikkagi vähe. Võimalik, et kuskil trükiallikas niisugust teavet on. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 21:31 (EET)

::::::Selle "kasutatavat informatsiooni" all ma pidasingi silmas infot, mis oleks entsüklopeedias kasutatav. Infot, mida antud juhul praktiliselt pole. Ivo (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 23:50 (EET)

:::Igal juhul ei peaks tormama artikleid kustutama.--Andrus Kallastu (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 22:14 (EET)

::::Ma ei tormagi, aga minu meelest ei tohiks avalikustada infot, mis ei ole avalik. Võtan selle info artiklitest ära seniks, kuni leitakse parem allikas kui isiklik tööraamat. Minu arust ei eelda kohtunikuamet eo ipso artiklit Vikipeedias. Riigikohtu kohtunikud võiksid ehk kõik olla. --Metsavend 3. jaanuar 2014, kell 22:41 (EET)

Täna on nii sotsiaalmeedias, traditsioonilises meedias kui ka Vikipeedias kirgi kytnud yks esmapilgul tähtsusetuna näiv säutsuskandaal. Esialgselee artiklile kustutamismärke lisamine ning veidi hiljem päriselt kustutamine panid mitmeid inimesi kysima, millel see otsus tugines. Tõepoolest, mingeid kirjalikke reegleid on eestikeelsest Vikipeediast selle kohta raske leida. Teemade tähelepanuväärsuse kriteeriumid on korralikult lahti kirjutamata. Mulle tundub, et mõistlik oleks nad ehk yle võtta ingliskeelsest vikist, kus sellel teemal on palju-palju arutletud ja kirjutatud. Konkreetsel juhul tundub olevat mõistlik alustada sellest, millal on uue artikli loomine otstarbekas ja millal mitte. Alljärgnev tekst ongi mugandatud tõlge lehelt en:Wikipedia:Notability
----
Tähelepanuväärsetel teemadel uute lehekülgede loomisel peaksid kaastöölised mõtlema sellele, kuidas paremini aidata lugejatel teemat mõista. Mõnikord on selleks kõige rohkem abi materjali esitamisest iseseisva leheküljena, kuid see ei ole alati kohustuslik. Paljudel juhtudel on ilmselgelt Vikipeedias kajastamist vajavaid ja tähelepanuväärseid teemasid mõistlikum esitada osana suuremast, üldisemat teemat käsitlevast artiklist, mis pakub neile rohkem konteksti. Otsus käsitleda tähelepanuväärset teemat vaid osana avaramast artiklist ei pisenda mingil moel selle olulisust. Otsus iseseisva lehekülje loomise või loomata jätmise kohta põhineb alati kaastöölise paremal äranägemisel, kuid see otsus peaks tuginema konkreetse teema selgema esitamisega seotud kaalutlustel, mitte ainult isiklikel eelistustel. Seejuures tasub kaaluda järgmisi küsimusi:
* Kas muu informatsioon pakub olulist konteksti? Mõnikord on tähelepanuväärset teemat parem käsitleda osana suuremast artiklist, kus sellele on võimalik pakkuda rohkem konteksti, mis iseseisval leheküljel kaduma läheks (nt Konstantin Päts: Päts Eesti Vabariigi riigiorganites. Teistel juhtudel on iseseisva lehekülje loomine täiesti õigustatud (nt Eesti president ja kõigi riigijuhtide biograafiad)). Eelkõige tasub siin silmas pidada teema mõistlikku osakaalu. Näiteks võivad teatud revisjonistlikud teooriad väärida iseseisvat lehekülge, samas kui nende põhjalik käsitlemine üldtunnustatud seisukohta puudutavas artiklis võib olla teema käsitlemise seisukohast ebamõistlik.
* Kas konteksti pakuvad teised sellega seotud teemad? Mõnikord tasub mitu omavahel seotud ja võrdselt tähelepanuväärset teemat koondada ühele leheküljele, kus nendevahelised seosed on paremini mõistetavad võrreldes nende esitamisena omaette lehtedena. Teistel juhtudel on mitut võrdselt tähelepanuväärset teemat ühele leheküljele koondada ebapraktiline, kuna selline artikkel oleks liialt laialivalguv. Sellisel juhul on üks võimalik lahendus luua üldisema teema jaoks eraldi loend või kategooria ning linkida iseseisvad artiklid selle loendi või kategooriaga (nagu Eesti kirjanike loend või Paide piiramine; vt ka Vikipeedia:Kategoriseerimise_kord.
* Milliseid allikaid on võimalik kasutada? Kui teema on tähelepanuväärne, kuid selle kohta ei ole tõenäoliselt kuigi palju kirjutada, tasub kaaluda, kas selle kohta on üldse mõtet eraldi lehekülge luua. Teistel juhtudel võib artikkel olla pooleli vaatamata suurele kasutada olevate allikate hulgale. Selliseid lühikesi lehekülgi on teistega liitmise asemel mõistlikum täiendada. Mõnikord on tulevase sündmuse kohta saadaval väga vähe infot; sellisel juhul sobib see osaks suuremast artiklist. Teistel juhtudel väärivad tulevikusündmused juba enne toimumist selgelt iseseisvat artiklit (nagu 2020. aasta suveolümpiamängud).

:Milleks rääkida lihtsast asjast nii keeruliselt? Vikipeedia koostamine, st artikliteks liigendamine toimub mõistekeskselt. Kui on olemas mõiste, peab olema ka eraldi artikkel. --Andrus Kallastu (arutelu) 22. märts 2016, kell 08:11 (EET)

::1) Alati ei ole lihtne otsustada, mis on omaette mõiste ja mis mitte.

::2) Lihtsad asjad ongi enamikul juhtudest keerulised, eriti siis, kui nendega esimest korda lähemalt tutvust teha.  Juhendi eesmärk on seda kajastada ning aidata selles selgust leida.

::Allkiri ununes. --Daniel Charms (arutelu) 22. märts 2016, kell 11:15 (EET)

Arvan, et ei ole tarvis püüda paika panna üldiseid reegleid valdkondade kaupa, need lihtsalt jääksid jalgu. Vaidlused tähelepanuväärsuse üle on meil harvad, ju siis saab ilma reegliteta hakkama. Andres (arutelu) 17. aprill 2016, kell 20:17 (EEST)

Nojah, kas just reegleid, aga kui mõnel konkreetsel juhul tekib vaidlus, siis on minu meelest möödapääsmatu, et kõigepealt püütakse sõnastada kriteeriumid, millest lähtuda. Mõnes valdkonnas arvatavasti oleks ka otstarbekas reeglid kirja panna. Näiteks inglise vikis on ja see hoiab hulga vaidlusi ära.

Minu meelest eesti Vikipeedia on sellises arenguetapis, milles me alles õpime, misasi üleüldse on tähelepanuväärsus. Kui me selle kunagi selgeks saame, küll siis on ka mille üle arutada või vaielda. Praegu on palju asju ripakil. Põhimõttelist vahet ju pole, miks meil peaks olema vähem põhjust tähelepanuväärsusest rääkida kui näiteks inglise vikis. 90.190.58.39 17. aprill 2016, kell 20:52 (EEST)

: Nojah, olukord on erinev selle poolest, et meil on vähem inimesi ja vähem pretsedente, sellepärast me ei ole reeglite kokkuleppimisega nii kaugele jõudnud.

: Reeglid saavad vaidlusi ära hoida ainult juhul, kui reeglite üle on palju vaieldud ja lõpuks kokku lepitud. Andres (arutelu) 17. aprill 2016, kell 21:34 (EEST)

*Arutelu:Matkateed Narva lähistel ehk Vaivara radadel
*Arutelu:Ida-Virumaa mõisad ja mõisnikud
*Arutelu:1001 maali, mida elu jooksul peab nägema
#Miks meil üldse on tähelepanuväärsuse poliitika? Miks me piirame teemaderingi, millest kirjutada?
#Mis on Vikipeedias tähelepanuväärsuse definitsioon?
#Mis on kriteeriumid, mille järgi tähelepanuväärsuse üle otsustada?
Esimene lause siin lehel on nüüd (alates 17. aprillist) Vikipeedia mõistes tähelepanuväärne on teema siis, kui sellest tuleks kirjutada eraldi artiklis. Mulle jääb mulje, et teine lause pool on põhjus ja esimene tagajärg. Tegelikult jääb niimoodi ikkagi küsimus õhku, millal siis kirjutada eraldi artiklis. Peaks olema vastupidi: eraldi artiklis kirjutatakse siis, kui teema on artikli saamiseks piisavalt tähelepanuväärne. Ja leppida kokku, mida tähendab tähelepanuväärsus. Adeliine 23. mai 2016, kell 20:33 (EEST)

Pean nentima, et mina sellest lausest aru ei saa. Nagu ma olen paljudel kordadel varemgi tähele pannud, siis nii mõnelgi puhul oleks lause juurde vaja lisada tõlge eesti keelest eesti keelde. Üldiselt aga vist on nii, et iga ühe jaoks on tähelepanuväärsed asjad mõnevõrra erinevad ja mingeid lõplikke kriteeriume ei saagi olla.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. mai 2016, kell 21:13 (EEST)
Minu meelest pole vahet, kumba pidi see lause keerata. Ta ei ava kumbagi pidi, millal teha eraldi artikkel. Lause on mõeldud lihtsalt selgitama, mida silmas peetakse, kui öeldakse, et üks teema on või ei ole tähelepanuväärne. Millal teha eraldi artikkel, seda selgitatakse järgmistes lausetes (s.o üldised kriteeriumid).
Miks peaksime leppima kokku, et mõistame tähelepanuväärsust kuidagi teisiti, kui seda inglise vikis ja mujal mõistetakse? See oleks minu meelest ebapraktiline.
Kui meil on vaja kindla teemavaldkonna kohta spetsiifilisi kriteeriume, siis need võiks esialgu üle võtta inglise vikist. Vajadusel saab neid kohandada ja kokku leppida erisustes.
Ma arvan, et esimest küsimust pole vaja püüda siin leheküljel detailselt lahata, kuna üldjoontes räägivad üldised kriteeriumid enda eest. 90.190.59.15 23. mai 2016, kell 21:28 (EEST)

::Jah, mitte poliitikalehel detailselt lahata seda esimest, aga mulle tundub, et ühine arusaamine sellest on aluseks teistele küsimustele vastamisel. Adeliine 23. mai 2016, kell 21:41 (EEST)

:Olen Adeliinega igati nõus. Need artiklid ei vasta minu hinnangul mitte kuidagi tähelepanuvääruse nõuetele. Mis iganes need täpselt määratlematud nõuded ka oleksid, ikka ei vasta, sest kõikelubavus ei kvalifitseeru nõudeks. Väljatoodud "definitsiooni" on raske tõsiselt võtta. See on ju täis jaburus. Nii ei saa asju määratleda. Ivo (arutelu) 23. mai 2016, kell 21:33 (EEST)

:: See lause ei ole ju definitsioon ega ole sellena mõeldud. 90.190.59.15 23. mai 2016, kell 21:38 (EEST)

:::  Kui sa loed siitsamast projektilehelt: "Artikli hetkeolukord, näiteks pooleliolek või viidete puudumine, ei tähenda, et artikkel ei ole teema poolest tähelepanuväärne.", siis kipuks arvama, et su arvamus ilmselt tugineb sellele, et need artiklid on pooleli, aga mitte sellele, et nende artiklite teema ise ei oleks tähelepanuväärne.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 24. mai 2016, kell 12:56 (EEST)

::::Artikli pooleliolek ei ole tõesti mitte mingi kriteerium, mille järgi teema tähelepanuväärsust hinnata. Aga ega ma polegi seda arvesse võtnud.

::::Juba nt nimi "Matkateed Narva lähistel ehk Vaivara radadel" tekitab minus teatavat skepsist. Kas see on kindlasti teos, mis omab laiemat tähtsust? Minu meelest on siin üsna informatiivne Moreli kommentaar tolle artikli arutelus: "Ma läksin ja võtsin selle raamatu raamatukogust. See on väike populaarteaduslik mustvalgete fotodega illustreeritud brošüür, [...] Vaivara kandi info osas kindlasti oluline allikas, aga ma ei näe endiselt põhjust, miks tast peaks eraldi artikkel olema." Ivo (arutelu) 24. mai 2016, kell 14:10 (EEST)

::::: Kle, sa ise panid nagu kolm teost ühte patta. Kas see mitte ei näita, et sa pole isegi vaevunud asjasse süvenemagi ja kui pinnapealselt sa asju hindad?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 24. mai 2016, kell 15:14 (EEST)

::::::Ma ei leia, et neist ühesti oleks artiklit vaja. Lihtsalt see esimene näis kõige kaheldavama püsiväärtusega ja ma ei tahtnud kommentaari väga pikaks venitada.

::::::See raamatusari "1001 asja, mida elu jooksul peab nägema" võiks küll sarjana isegi artiklivääriline olla, kuigi üksikteoste koha pealt on keerulisem seisukohta võtta ning siin ei ole ma tähelepanuväärsuses sugugi kindel. Ülejäänud kahest eraldi artikli tegemine on aga kindlasti juba liiast.

::::::Leian, et kuigi varasematel aegadel oli tõesti oluline küsimus, kuidas teavet säilitada ja jagada, siis tänapäeval on minu arvates hoopis tähtsamaks muutunud, kuidas olulist vähemolulisest ja ebaolulisest eristada. Leian, et sellele peab ka Vikipeedia rõhku panema. Selle eristuse mittetegemine on minu arvates viga, mida me ei tohiks endale lubada.

::::::Mõistetavalt on siin muidugi eri inimeste seisukohtades mitmeid lahknevusi, mida entsüklopeedia tegemine tähendab. Küll aga ei soovi ma nõustuda seisukohaga, et kui mingi artikkel on kellegi arvates õigustatud, siis see kaalub tingimata üle teiste kasutajate seisukoha, kes seesugust teksti jaotamise viisi õigeks ei pea. Paraku on meil aga selline olukord tekkinud. Ivo (arutelu) 24. mai 2016, kell 18:12 (EEST)
"Miks meil üldse on tähelepanuväärsuse poliitika? Miks me piirame teemaderingi, millest kirjutada?" Teemaderingi loomulikult ei pea piirama, kuid tähelepanuväärsuse kriteerium on eelkõige seotud piisava hulga neutraalse allikmaterjali olemasoluga. Vikipeediat tuleb kaitsta originaaluurimuste publitseerimise eest. --Andrus Kallastu (arutelu) 24. mai 2016, kell 12:28 (EEST)
----
Viimase muudatusega läks esitus minu meelest halvemaks. Et küsimus on selles, kas tuleks teha eraldi artikkel, on ikkagi peamine ning seda võiks kohe alguses selgitada või rõhutada. Teiseks, teema, mis ei vääri eraldi artiklit, on antud kontekstis mittetähelepanuväärne, mitte "vähem tähelepanuväärne". 90.190.59.154 25. mai 2016, kell 21:53 (EEST)

Eelnev mõttekäik jääb arusaamatuks. Antud juhendi eesmärk on eelkõige sätestada, et kui teema või mõiste ei ole tähelepanuväärne, siis sellest ei kirjutata Vikipeedias üldse ja mittetähelepanuväärsel teemal kirjutatud materjal kustutakse. Alles järgmine küsimus (mida kitsamalt võttes võib-olla ei peakski selles juhendis käsitlema) on see, et teemast või mõistest võib alati kirjutada ka allteemana laiema artikli osas, kuid tähelepanuväärsel teemal peaks üldiselt eksisteerima ka eraldi artikkel. See on ju tavaline Vikipeedia praktika: üldisemas artiklis on lingid kitsamatele teemadele ja igale mõistele vastab eraldi artikkel. --Andrus Kallastu (arutelu) 26. mai 2016, kell 12:59 (EEST)

: Asi on selles, et Vikipeedias on sõna "tähelepanuväärne" kasutusel spetsiifilises tähenduses, mis siin tuleb lahti kirjutada. Ma arvan, et sellest tulebki alustada, muidu on võõral lugejal asjast raske aru saada. Andres (arutelu) 26. mai 2016, kell 14:42 (EEST)

:: Võib-olla on siis üldse tegu vale sõnaga? Me arutleme ju tegelikult selle üle, kas üks või teine teema (mõiste, isik, sündmus jne) on piisavalt oluline, et leida Vikipeedias kajastamist. Tähelepanu ja laia kajastust võib oskusliku ühiskondliku manipulatsiooni tulemusena pälvida ka täiesti ebaoluline asi.--Andrus Kallastu (arutelu) 26. mai 2016, kell 19:58 (EEST)

::: Ei, olulisus ja "tähelepanuväärsus" pole ka sama asi.

::: Panen ette nimetada seda artiklikõlbulikkuseks. Andres (arutelu) 26. mai 2016, kell 20:53 (EEST)


Arutelu:Maidla mõis (Lüganuse)

Ma ei ole kindel, et kultuurimälestise kategooria on sobiv. Mõis ei ole mälestis, kunagise mõisa hooned on.--WooteleF 10. oktoober 2010, kell 16:47 (EEST)

Kuidagi peaks sellele register.muinas.ee lehel paiknevale mõisa hoonete alasele infole ju linkima. Ivo 10. oktoober 2010, kell 17:03 (EEST)

:Seda kindlasti. Lihtsalt kategooria ei tundu sobilik.--WooteleF 11. oktoober 2010, kell 19:20 (EEST)

Lüganuse Maidla mõisa veebilehel olid koordinaadid on  58°55'53.8"N 24°07'36.5"E  ehk  58.931600, 24.126800  Google mapsis. Need viitasid aga Kullamaal Maidla mõisale, kus hiljem tegutses algkool kuni 1972. aastani. Hoone on tänapäeval varemetes:
https://www.mois.ee/laane/maidla.shtml
Maidla Algkool (Raplamaa)
Parandasin õigeks - Lüganuse vallas, Kiviõli linna lähedal olev Maidla mõis - algkool on koordinaatidega:  59°20'10.9"N 27°00'49.9"E  2001:7D0:81B1:4A80:6933:AC21:7FBE:85E7 16. mai 2024, kell 19:59 (EEST)

koordinaadid  58°55'53.8"N 24°07'36.5"E  on valed.


Arutelu:Fogi

Tahtsin teha niisuguse artikli:
Fogi on saar Indoneesias Maluku saarestikus Buru saare läänetipu lähedal. Geograafilised koordinaadid on 3°18′ S, 125°59′ E.
Saarel on Fogi tuletorn. Sellel on 40 m kõrgune valge karkasstorn. Tuletorni fokaaltasand on 153 m kaugusel. Iga 15 sekundi tagant saadab  see kaks sähvatust.Lighthouses of Maluku: Indonesia

Aga pole selge, kas tegu on ühe või mitme saarega. Geonamesis on öeldud "saared", aga kaardilt neid saati näha pole. "Pulau Fogi" viitab just nagu ühele saarele, sest Tomahu saared on Pulau-pulau Tomahu.
Ei tea, kas tuletorn on sellel saarel, sest see pidi olema suur saar, tuletorn aga pidi olema väiksel saarel. Andres 10. oktoober 2010, kell 17:26 (EEST)

Igal pool on sama satelliidipilt, kus saari pole näha. Google Earthis ka ei näe. Siin on vist küll vana haldusjaotus, aga tundub, et Fogit on siin üheks saareks nimetatud. Aga nojah, ka Tomahut on siin üheks saareks nimetatud. Siin ja siin on ka mitmuses. --Epp 11. oktoober 2010, kell 00:38 (EEST)

: Jah, selle esimese peal on räägitud kokku kuuest saarest, mis on ka kaardilt näha, ja Fogi on üks nendest. Küllap see on usaldatav allikas. Ja samuti on mainitud vana Fogi regentkonda, aga see on nimetatud Fogi küla, mitte Fogi saare järgi. Sama nimega küla on kuskil maailmas veel. Nii et artikli pealkiri peaks olema Fogi saar. Andres 11. oktoober 2010, kell 09:01 (EEST)


Kasutaja arutelu:Seven~etwiki

Tervist. Artikkel Vikipeedia:Otsimine ei ole mõeldud firmainfo avaldamiseks. Kui soovite oma firmast artikli luua siis näiteks pealkirja Seven Real Estate Advisors. Otsene reklaam siiski eemaldatakse. --Ker 12. oktoober 2010, kell 12:43 (EEST)

Palun kasuta katsetamiseks liivakasti. Adeliine 12. oktoober 2010, kell 14:00 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Seven~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Jaapani lehis

Kas keeletoimeta märke võib nüüd maha võtta? Esialgne konarlik tekst oli saidilt maha kopeeritud. --[[Kasutaja:Iifar|Iifar]] 13. oktoober 2010, kell 16:16 (EEST)

Eurojaapani lehiste kohta peaks pigem olema eraldi artikkel. Andres 14. oktoober 2010, kell 09:29 (EEST)

Eurojaapani lehis on küll tähelepanuväärne hübriid, aga erinevate lehiseliikide hübriide on üsna märkimisväärne hulk ja minu arvates pole mõtet igaühest artiklit kirjutada. --Iifar 14. oktoober 2010, kell 09:58 (EEST)

: Noh, ma ei suru oma arvamust peale. Siis tuleb teha ümbersuunamine.
Andres 14. oktoober 2010, kell 11:06 (EEST)
Siiski, info eurojaapani lehise kohta on praegu laialipillatult kolmes artiklis: Jaapani lehis, Euroopa lehis ning kirjandusviide artiklis Lehis. Sellepärast on minu meelest eraldi artikli tegemine vältimatu, sest ümbersuunamine ei asenda seda.
See veel ei tähenda, et tingimata kõigi hübriidide kohta peaks artiklid tegema, kuigi miks ka mitte. Võiks teha vähemalt nende kohta, millel eestikeelne nimi on, samuti nende teisendite kohta. Näiteks poola lehise kohta on raske ümbersuunamise kaudu infot leida. Andres 14. oktoober 2010, kell 11:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www5d.biglobe.ne.jp/~UETA/q.jpg
** In Jaapani lehis on 2013-06-24 11:22:04, 404 Not Found
** In Jaapani lehis on 2013-07-06 03:55:53, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:56 (EEST)


Kas ingliskeelset bureau'd ei tuleks mitte ametina tõlkida? (Välja arvatud kinnistunud nimetused, nagu nt Föderaalne Juurdlusbüroo.)--Vihelik 13. oktoober 2010, kell 20:51 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo


Vikipeedia arutelu:Tööriistad/HotCat

Ta lisab kategooriad kõige lõppu, ehk kui artiklis on intervikid, siis nende järele. Kas ei saaks nii teha, et ta lisaks intervikide ette? Adeliine 14. oktoober 2010, kell 12:22 (EEST)

Ei tea. Saksa ega inglise vikis ka nähtavasti pole suudetud seda viga parandada. Aga panin selle silmaspidamiseks siia kirja. Pikne 14. oktoober 2010, kell 14:29 (EEST)

: Inglise vikis lisab intervikide ette. Pelmeen10 14. oktoober 2010, kell 17:17 (EEST)

:: Siis mitte, kui eelnevalt pole ühtegi kategooriat. Pikne 14. oktoober 2010, kell 18:27 (EEST)

::: Kas intervikide robotid ei paranda seda viga ära? Andres 16. oktoober 2010, kell 14:18 (EEST)
Inglise vikis lisas HC kategooria intervikide ette (aga ühte vaherida ei jätnud). Pelmeen10 5. märts 2011, kell 22:24 (EET)

Uuendasin ka siin koodi. Pikne 16. juuli 2011, kell 14:04 (EEST)

Siiski. Uusim Commonsi (ja inglise viki) versioon ei tunne ära intervikilinke nagu be-x-old: ja fiu-vro: ja lisab kategooria sääraste intervikide järele (ehk siis üldse intervikide vahele). Proovisin ka hollandi viki versiooni, mis paistab intervikidega paremini toime tulevat, aga ma ei oska paraku seda siin nii tööle panna nagu vaja.  Nii et HotCatiga kategooriate lisamisel sellistesse artiklitesse, kus varem kategooriad polnud, tuleks ikkagi tähelepanelik olla. Pikne 16. juuli 2011, kell 21:51 (EEST)

Intervikide asi pole ikka ideaalne, aga nüüd peaks skript ka sidekriipsuga keelekoodid ära tundma ning uute kategooriate ja intervikide vahele peaks jääma tühi rida. Kui kuskile mõni viga on jäänud, siis robotid vist oskavad selle parandada küll. Pikne 18. juuli 2011, kell 16:58 (EEST)

Olen märganud, et mõnikord ei anna mõne kategooria muutmise/kustutamise võimalust. Nt :Kategooria:Olümpiamängude mallid ühel laseb ja ühel ei lase, sama probleem on ka paljudes teistes kohtades. Tavaartiklitel seda probleemi vist ei teki, ainult kui Kategooriale lisada HotCat-iga uus kategooria ning siis ei tunne ta seda enam ära vms. Pelmeen10 15. november 2010, kell 16:56 (EET)

Kui kategooria on lisatud malliga, siis ei saa seda hotcatiga muuta, vaid peab muutma mallis. Kohe pärast hotcatiga lisamist ei saa ka, refresh aitab. Adeliine 15. november 2010, kell 17:01 (EET)

:Tänud, refresh aitas. Mis sa esimese lausega öelda tahtsid? Tööriist ei tööta üldse mallide puhul, ka inglise vikis mitte, arvasin et peaks selle puudustesse lisama. Pelmeen10 15. november 2010, kell 17:18 (EET)

::Seda, et mallide puhul ei tööta, ma enne ei teadnud. Ma mõtlesin seda, et kui malli teksti sees on kategooria, mis lisatakse koos malliga artiklisse, siis artiklis seda tööriistaga muuta ei saa. Adeliine 15. november 2010, kell 17:22 (EET)

:: Oletan, et see on meelega nii, kuna seal tuleks alati eraldi vaadata, kas kategooria peaks olema malli lehel või selle doc-alamlehel ja kas noinclude- või includeonly-märgendite vahel. Pikne 18. juuli 2011, kell 16:58 (EEST)
----
Äkitselt ei ole mul artiklites kategooriate juures HotCati valikuid. Eelistustes on õige koha peal linnuke olemas. Mis lahti? Adeliine 9. veebruar 2011, kell 12:49 (EET)

Teised asjad ei tööta ka. Lehekülgede vaatamise statistika ja kustutamisel sisu tühjendamine. --Epp 9. veebruar 2011, kell 12:55 (EET)


Arutelu:Eesti politsei (1918–1940)

Eesti politsei (1918-1940) on ülevaade... Jääb mulje, nagu see oleks mingi eraldi teos. Adeliine 15. oktoober 2010, kell 12:49 (EEST)
Prefektide loend on lünlik ja segane; tundub, et ma ise risustasin seda veel rohkem, ei puutu praegu rohkem. --Numbriga kärumees 10. november 2011, kell 14:37 (EET)

Parema puudumisel lisan siia 1940. aasta lõpliku seisu:
*Tallinn-Harju: Nigul Reimo (alates septembrist 1934)
*Tartu-Valga: Viktor Roovere (alates septembrist 1934)
*Viru-Järva: Albert Ladva (alates oktoobrist 1937)
*Lääne: Leonid Kane (alates juulist 1937; kuni oktoobrini 1939 Lääne-Saare prefekt)
*Saare: Juhan Ehatamm (alates märtsist 1940)
*Viljandi-Pärnu: Jakob Vares (alates septembrist 1934)
*Petseri-Võru: Roman Kard (alates maist 1933)
*Narva: Hermann Kruus (alates oktoobrist 1937)
*Raudteede: Hans Kuben (alates maist 1935; alates augustist 1928 komissar, alates 1932 ülemkomissar)
--Numbriga kärumees 10. november 2011, kell 16:40 (EET)

"Päras sõda ja pärast revolutsiooni oli meie juures niisugune toorus ja korralagedus valitsemas, et see riigi ja rahva julgeolekule hädaohtlikuks sai. Tuletan meelde neid rööv- ja mõrtsukakogusid, mis mööda maad ümber hulkusid. Pimedamas maanurgas, teistest lahus elades, oli iga öö nagu sõjaväljal, võis juhtuda, et piiratakse maja ümber, musta näokattega inimesed astuvad sisse, piinavad, vägistavad naisterahvaid, tapavad lapsi ja röövivad raha. tõusis sarnane hädakisa, mis kodusõja ähvardas esile tuua. Tänu sellele, et meil jõuti luua politsei, kes ennast ohverdades tööle asus, suudeti korralagedustele piir panna."
--Numbriga kärumees 22. november 2011, kell 14:44 (EET)


Siin kategoorias praegu 85 müntide litsentsimärketa kujutist. Umbes pooled neist on taasiseseisvumisjärgsed, mille autorõigus peaks kuuluma Eesti Panagle. Nende juurde võiks lisada sellise märgise nagu Commonsis [1].
Vanemate kohta sain sellise vastuse:
Ka Eesti Vabariigi varasemate pangatähtede ja müntide kujundused on autoriõigusega kaitstud teosed autoriõiguse seaduse tähenduses. Vastavalt nimetatud seadusele kehtib autoriõigus autori kogu eluaja jooksul ja 70 aastat pärast tema surma. Kuna pangatähti ja münte on kujundanud erinevad kunstnikud, siis on erinevate kujunduste autoriõiguste kehtivus erinev. Eesti Pank ei oma käesoleval hetkel ülevaadet milliste kujunduste autoriõigused kehtivad ja milliste autoriõigused on juba lõppenud. Kuigi Eesti Pank on 1919.a Eesti Vabariigi keskpangana asutatud Eesti Panga õigusjärglane, ei ole meie käsutuses lepinguid, mis kinnitaksid vanemate pangatähtede ja müntide kujunduste autoriõiguste üleminekut Eesti Pangale. Õiguste üleminekut võib küll eeldada ning Eesti Pangal ei ole ka midagi selle vastu, kui vanade pangatähtede ja müntide kujundusi veebientsüklopeedias avaldatakse. Samas  ei saa Eesti Pank välistada nende õiguste pärijatele kuulumist. Sellest tulenevalt ei saa Eesti Pank anda nõusolekut kujunduse kasutamiseks ega ka kehtestada varasemate pangatähtede ja müntide kujunduse kasutamise tingimusi.
...
Rahvusvaheliste ja avalike suhete osakond
Eesti Pank
Seega on vanemate müntide staatus suuresti ebaselge. Arvan, et võime eeldada, autoriõiguse kuulumist kujundajale. Panen ette kusutatada pildid, mille puhul ei õnnestu leida kinnitust 70 aasta möödumisele kujundaja surmast.
Peale selle, võimalik, et lisaks peaks need fotod ise vaba litsentsi all olema, kuna mündid iseenesest pole kahemõõtmelised. Pikne 15. oktoober 2010, kell 13:00 (EEST)
Ehk siis järgmised kavatsen kustutada:
*:Pilt:1 kroon 1933 avers.JPG Vestenberg (†1980)
*:Pilt:1 kroon 1933 revers.JPG Reindorff (†1974)
*:Pilt:1 kroon 1934 avers.JPG Vestenberg (†1980)
*:Pilt:1 kroon 1934 revers.JPG Reindorff (†1974)
*:Pilt:1 mark 1922 avers.JPG Krümmer (†?)
*:Pilt:1 mark 1922 revers.JPG Krümmer (†?)
*:Pilt:1 mark 1926 avers.JPG Vestenberg (†1980)
*:Pilt:1 mark 1926 revers.JPG Vestenberg (†1980)
*:Pilt:1 marka 1924 avers.jpg Krümmer (†?)
*:Pilt:1 marka 1924 revers.jpg Krümmer (†?)
*:Pilt:1 sent 1929 avers.jpg Reindorff (†1974)
*:Pilt:1 sent 1929 revers.jpg Reindorff (†1974)
*:Pilt:1 sent 1939 avers.JPG Reindorff (†1974)
*:Pilt:1 sent 1939 revers.JPG Vestenberg (†1980)
*:Pilt:10 marka 1925 avers.jpg Krümmer (†?)
*:Pilt:10 marka 1925 revers.jpg Krümmer (†?)
*:Pilt:10 marka 1926 avers.jpg Vestenberg (†1980)
*:Pilt:10 marka 1926 revers.jpg Vestenberg (†1980)
*:Pilt:10 senti 1931 avers.JPG Vestenberg (†1980)
*:Pilt:10 senti 1931 revers.JPG Vestenberg (†1980)
*:Pilt:2 krooni 1930 avers.JPG Reindorff (†1974)
*:Pilt:2 krooni 1930 revers.JPG Reindorff (†1974)
*:Pilt:2 krooni 1932 avers.JPG Reindorff (†1974)
*:Pilt:2 krooni 1932 revers.JPG Vestenberg (†1980)
*:Pilt:2 senti 1934 avers.jpg Reindorff (†1974)
*:Pilt:2 senti 1934 revers.jpg Vestenberg (†1980)
*:Pilt:20 senti 1935 avers.jpg Vestenberg (†1980)
*:Pilt:20 senti 1935 revers.jpg Vestenberg (†1980)
*:Pilt:25 senti 1928 avers.jpg Vestenberg (†1980)
*:Pilt:25 senti 1928 revers.JPG Vestenberg (†1980)
*:Pilt:3 marka 1922 avers.JPG Krümmer (†?)
*:Pilt:3 marka 1922 revers.JPG Krümmer (†?)
*:Pilt:3 marka 1925 avers.jpg Krümmer (†?)
*:Pilt:3 marka 1925 revers.jpg Krümmer (†?)
*:Pilt:3 marka 1926 avers.jpg Vestenberg (†1980)
*:Pilt:3 marka 1926 revers.jpg Vestenberg (†1980)
*:Pilt:5 marka 1922 avers.JPG Krümmer (†?)
*:Pilt:5 marka 1922 revers.JPG Krümmer (†?)
*:Pilt:5 marka 1926 avers.jpg Vestenberg (†1980)
*:Pilt:5 marka 1926 revers.jpg Vestenberg (†1980)
*:Pilt:5 senti 1931 avers.JPG Reindorff (†1974)
*:Pilt:5 senti 1931 revers.JPG Vestenberg (†1980)
*:Pilt:50 senti 1936 avers.jpg Reindorff (†1974)
*:Pilt:50 senti 1936 revers.jpg Reindorff (†1974)
--Pikne 17. oktoober 2010, kell 10:10 (EEST)
----
Siin on kirjas, et kujunduste kasutamiseks tuleb luba küsida, seega pole tegu vabade piltidega. Ilmselt ei sobi pildid müntidest, mille autoriõigus kuulub Eesti Pangale, ka Commonsisse. Võimalik, et siit tuleks kustutada ka uuemate müntide kujutised. Pikne 10. november 2010, kell 11:32 (EET)
Uute myntide puhul tuleks kysida Eesti Pangalt luba mingi konkreetset fotovaliku avaldamiseks CC-litsentsi all. Võib juhtuda, et nad sellega täiesti nõustuvad. Vanemate myntidega seoses peaks asja tegelikult uurima, kas tuleb otsida välja pärijad või lahendab asja mõni kunstnike katusorganisatsioon. Mis selle Krümmeri eesnimi on? --Oop 2. jaanuar 2012, kell 16:13 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Eesti Vabariigi mündid


Arutelu:Kaleva (lennuk)

"teostas regulaarset reisijatevedu" on anakronistlik, aga ma ei suuda ise ka paremat sõna leida. --Kaali 15. oktoober 2010, kell 14:37 (EEST)
Ma ei saa viimase muudatuse mõttest aru. --Õli (arutelu) 3. jaanuar 2013, kell 16:17 (EET)

Varasemast versioonist ka ei saa aru. --Epp 3. jaanuar 2013, kell 16:37 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://estonia.usembassy.gov/viimnelend.php
** In Kaleva (lennuk) on 2013-06-24 11:34:14, 404 Not Found
** In Kaleva (lennuk) on 2013-07-06 06:14:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:15 (EEST)

"Leedu, Läti ja Eesti töörahvas kukutasid vihatud kodanliku režiimi ja saavutasid vabaduse. Oma rahvaste vaba tahtavalduse alusel astusid nad Nõukogude Liidu koosseisu kui võrdõiguslikud nõukogude vabariigid. Nende maade kukutatud ekspluataatorlike klasside esindajad püüdsid oma kokkuröövitud kapitalid ookeani taha saata. Punalipulise Balti laevastiku lahingulaevadele ja lennukitele anti käsk – sulgeda Balti vabariikides kontrollimatud välismaiste laevadeväljumised sadamatest ja lennukite väljalennud lennuväljadelt. /.../ Läheneme lennukile Ju-52, millel pole mingeid eraldusmärke. /.../ Mõned trasseerivad valangud lendavad "junkersi" kabiini eest läbi, kuid see ei muuda asja. Me oleme jälitatavale lennukile nii lähedal, et näeme läbi selle illuminaatorite reisijatega täidetud salongi, nende enesega rahulolevaid nägusid. Meile näidatakse rusikaid, ähvardatakse püstolitega. Pärast seda tulistati piiririkkujast lennuk alla. /.../Lahe põhjast ülestõstetud lennukikeres avastati mitte ainult suur hulk materiaalseid väärtusi, vaid ka suur kogus dokumente, mis olid riigisaladusteks. /.../ Me saime aru, miks Ju-52 ekipaaž keeldus lennuväljale tagasipöördumisest: tal oleks tulnud anda vastust spionaaži eest." (eestikeelse tõlke allikas: Mark Solonin, 25. juuni 1941, lk 127.)

Kindralleitnant Pjort Hohlovi mälestustest

Kui artikli peamine teema on lennuõnnetus ehk allatulistamine (sündmus) ja mitte lennuk (kui asi), siis peaks ka artikli pealkiri viitama sündmusele; Stalini režiimi tegevuse tulemusel juhtunud õnnetused ühe või teise lennukiga ei saa olla mööndavaks erandiks. Põgusal tutvumisel Wikipediaga teistes keeltes selgub, et ilmselt Kaleva lennuõnnetus 1940. aastal oli maailma ajaloos esimene (tsiviilkasutuses) reisilennuki allatulistamine. Sündmus, mitte lennuk. --3 Löwi (arutelu) 16. märts 2024, kell 12:19 (EET)

Ma ei tea, siin on siiski lennukist endast ka küllaltki põhjalikult juttu. Ma oletan, et lennuk ise ka väärib artiklit. Ma vaatan, et saksa ja läti vikis on ka pealkirjaks lennuk. --Andres (arutelu) 17. märts 2024, kell 12:14 (EET)


Kasutaja arutelu:Wikiyks

Tere tulemast Vikipeediasse, Wikiyks!
Vikipeedia artikkel peab rääkima erapooletult mingist tähelepanuväärset asjast. See ei tohi olla üles ehitatud nagu reklaam või üleskutse. Andres 17. oktoober 2010, kell 16:15 (EEST)

Tere! Palun lisa piltide Eksperimenta logo.jpg ja Sally stuudio idk performance.jpg sobiv litsentsimärgis ja allikas, mis litsentsimärgise pikapidavust tõestab (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 26. oktoober 2010, kell 22:17 (EEST)


Arutelu:Slavjansk-na-Kubani

| elanikke = 64 200 (2006) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. oktoober 2010, kell 10:44 (EEST)

Vana elanike arv: Elanikke: 64 900 (2010) [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 3. juuni 2018, kell 12:15 (EEST)

Slavjansk-na-Kubani (vene Славянск-на-Кубани 'Slavjansk Kubani ääres')

Tähendus on pigem 'Slavjansk Kubanimaal'. Ursus scribens (arutelu) 29. juuni 2023, kell 13:57 (EEST)


Arutelu:Edasi (Leningradi ajaleht)

Kas pealkiri ei võiks olla lihtsalt Edasi (1917)? Andres 18. oktoober 2010, kell 23:16 (EEST)

Minule ei meeldi kumbki pealkiri, sest jätab mulje, et ajalehe ilmumine algas ja ka lõppes 1917. Tegelikult ilmus ta palju kauem. Paneksin Edasi (Leningradi ajaleht) või Edasi (Petrogradi ajaleht) või midagi sellist. Taivo 18. oktoober 2010, kell 23:28 (EEST)

: Need on ka paremad kui praegune pealkiri. Andres 18. oktoober 2010, kell 23:36 (EEST)

Siit võeti ära kategooria "Väliseesti ajalehed", see on problemaatiline. Praegune kategooria "Eesti NSV poliitika" on minu meelest sobimatu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 6. november 2016, kell 12:26 (EET)

Kas lisalehtedest tulevad eraldi artiklid? Lisalehest Vemmal on nupuke tehtud. Lisalehe Leegid suunasin esialgu siiasamma, ehkki ESTERis on see eraldi olemas, vt https://www.ester.ee/search~S1*est/t?Leegid--Estopedist1 (arutelu) 18. september 2018, kell 10:00 (EEST)


Arutelu:Otto Rästas

Aga pole mainitud, mis asjaoludel ta suri? Amherst99 19. oktoober 2010, kell 00:20 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://015.help-rus-student.ru/text/357.htm
** In Otto Rästas on 2013-06-24 12:43:24, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Otto Rästas on 2013-07-06 17:47:56, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Revo

Tere tulemast vikipeediasse, Revo! suwa 19. oktoober 2010, kell 10:22 (EEST)

Tere! Saad ka mallikatsetusi oma alamlehtedel teha. Ehk, kui paned lehel Mall:Revokatse1 oleva koodi lehele Kasutaja:Revo/Mallikatse1, saad malli teisel lehel kasutada, kirjutades  asemel . Pikne 6. november 2010, kell 09:51 (EET)

Hea, et kummutasid mu arvamuse, et mallikatseid oma lehe piires ei õnnestu teha. Kolin oma raamidesse. Kuna algtõdesid ei tea, tuleb katse-eksitus meetodil toksida, kuna rahule jään. Praegu murran pead, kuidas infokasti laiust juhtida (vaja kitsamaks ajada), alusbaasiks võtsin "jalgpallur 2". No ei näe mingeid arve, mida saaks muuta... Hakka või alusbaasi  vahetama.  Revo 6. november 2010, kell 10:14 (EET)


Kasutaja arutelu:Rloo~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Rloo! Adeliine 20. oktoober 2010, kell 15:58 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Rloo~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:90.191.90.227

Vikipeedia ei ole reklaamimise koht, seega ära lisa reklaamivaid interneti lehti artiklitele. Pelmeen10 20. oktoober 2010, kell 18:05 (EEST)


Arutelu:Konfabulatsioon

Sisu õige. Pigem tuleks paremini vormistada. Andres 21. oktoober 2010, kell 18:07 (EEST)

Just oli vaja leida mida see sõna tähendab! Ärge kustutage asju ära!


Arutelu:Päivi Räsänen

Kas ta on homode poolt või vastu? Ma ei saa sellest sõnastusest aru. --Juhan121 21. oktoober 2010, kell 20:06 (EEST)

Parandasin natuke. --Epp 21. oktoober 2010, kell 20:58 (EEST)

: "Ta on muu hulgas abordi, eutanaasia ning homoseksuaalide suhete registreerimise vastu." OK, aga kus on allikad? 85.78.216.37 6. september 2011, kell 12:31 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.paivirasanen.fi/fin/etusivu/?id=2
** In Päivi Räsänen on 2013-06-24 13:00:49, 404 Not Found
** In Päivi Räsänen on 2013-07-06 20:23:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:24 (EEST)


Arutelu:Struve geodeetiline kaar

Eestis läbis Struve kaar Tartu Tähetorni, mitte Tartu Observatooriumi Tõraveres. 84.50.36.10 22. oktoober 2010, kell 00:59 (EEST)
Riigid on vales järjekorras. Ja miks Venemaa kaks korda on? Taivo 14. veebruar 2011, kell 23:06 (EET)

Minu meelest peaks olema kõigepealt Ukraina, siis Moldova ja siis jälle Ukraina. Andres 15. veebruar 2011, kell 15:02 (EET)

Ma suunasin siia ka EE-st võetud märksõna [[Tartu meridiaanikaar]]. V-o tuleks eraldi artikkel teha või siinses artiklis natuke lahti kirjutada--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 9. jaanuar 2013, kell 22:31 (EET)

Mõõdupunkte oli Eestis oluliselt rohkem kui siin artiklis kirjas.
Vaata ka:
* http://www.aai.ee/muuseum/Reprints/HTML/index.html?f_g_w_struvemeridiaanikaar.htm
* http://www.maaamet.ee/index.php?lang_id=1&page_id=239 {{allkirjata|89.235.239.108}}

V-o tuleks ette näha ka artikkel Simuna-Võivere baasijoon (või mingi sarnane pealkiri), kus alapeatükis rääkida Simuna otspunktist ja Võivere otspunktist. Eesti kultuurimälestiste registris on nii Simuna kui Võivere otspunkt määratud eraldi objektiks --Bioneer1 (arutelu) 1. august 2013, kell 19:09 (EEST)
----
Nüüd on ta kategoriseeritud kui ainult Eesti maailmapärandi objekt. Selliselt tuleks lisada ka ülejäänud üheksa riigi kategooriad. Minu meelest võinuks ta lihtsuse huvides esialgu vabalt jääda ühte üldisesse kategooriasse. Pikne 7. september 2013, kell 14:58 (EEST)

õige märkus. Lisasin selle üldisema kategooria ka--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2013, kell 09:04 (EEST)

Mainin, et dewiki, dawiki ja svwiki on teinud Struve kaarele ka omaette kategooria, vt :de:Kategorie:Struve-Bogen--Bioneer1 (arutelu) 27. jaanuar 2015, kell 10:18 (EET)


Arutelu:Myanmari lipp

Mille poolest vana ja uus lipp erinevad? Andres 22. oktoober 2010, kell 12:47 (EEST)

Nad muudavad failide nimesid edasi-tagasi. Vaata nüüd. --Epp 22. oktoober 2010, kell 12:50 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://news.yahoo.com/s/ap/20101021/ap_on_re_as/as_myanmar_new_flag;_ylt=ArkrQJxAfvtvxxRzdviklmMBxg8F;_ylu=X3oDMTJxZ3ZnNXNhBGFzc2V0A2FwLzIwMTAxMDIxL2FzX215YW5tYXJfbmV3X2ZsYWcEcG9zAzE1BHNlYwN5bl9wYWdpbmF0ZV9zdW1tYXJ5X2xpc3QEc2xrA215YW5tYXJ1bnZlaQ--
** In Birma lipp on 2012-11-16 10:15:22, 404 Not Found
** In Birma lipp on 2013-05-25 14:20:56, 404 Not Found
** In Birma lipp on 2013-06-24 03:26:17, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 06:26 (EEST)


Arutelu:Burka (naiste riideese)

Selle nimi on eesti keeles burka: http://keeleabi.eki.ee/?leht=9 --Metsavend 22. oktoober 2010, kell 14:58 (EEST)

Väga hea, aga mis pealkirja me sellele artiklile siin paneme? Andres 22. oktoober 2010, kell 18:05 (EEST)

: Nt burka (naiste riideese). --Metsavend 22. oktoober 2010, kell 23:09 (EEST)

:: Kas oled nõus vajalikud muudatused tegema? Andres 23. oktoober 2010, kell 01:49 (EEST)

Burka on siiski kaukaaslaste viltkeep. Teate küll, selline, mis teeb õlad kandiliseks jne. Tšapajev kandis seda.
http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=burka&F=M
Ingliskeelne artikkel: http://en.wikipedia.org/wiki/Burka_(Caucasus)
Mees burkaga: http://visualrian.com/storage/PreviewWM/7018/22/701822.jpg?1277462641
Muhamediusuliste naiste keha peast jalgadeni kattev rüü on aga parandžaa:
http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=parandžaa&F=M
Minu arvates on õigustatud artikli pealkirja muutmine parandžaaks ning selle all tekstis viide, et araabia keeles (ja ingliskeelses meedias, kust nuritähendus meie peavoolumeediasse on immitsenud) kutsutakse rõivaeset burqaks.

Vt. burka.--WooteleF 4. aprill 2011, kell 14:01 (EEST)

"Musliminaised" on minu meelest halb sõna siin sellepärast, et kõik naised kannavad burqa vähemalt Afganistanis. 85.78.126.126 9. november 2011, kell 22:33 (EET)
----
Artikkel on üle kirjutatud, varasem redaktsioon on siin:
Burqa‘ (araabia keeles ja pärsia keeles  برقع) ehk burka on riideese, mida kannavad naised Afganistanis, Pakistanis ja Põhja-Indias.
Burkat kantakse üleriidena naise keha varjamiseks võõraste meeste eest kodust väljaspool.
Mitmes Lääne-Euroopa riigis on kaalutud burkade keelustamist. 2010. aastal kiitis burka-keelu heaks Belgia parlament.

Pilt:Burqa Afghanistan 01.jpg
Pilt:Afghan woman and child in Parwan Province.jpg

* Piret Lakson, Laura Mallene "Ansip ei võtnud meid vastu burkade tõttu" Eesti Ekspress, 15. juuli 2010
Kategooria:Riietus
Andres (arutelu) 5. juuni 2015, kell 18:38 (EEST)


Kasutaja arutelu:Voolik

disainer
Sündinud 14 oktoober, 1976


Arutelu:Austria-Ungari

"ning eraldi rahvusgrupp oli ka Ungari kuningriigi elanikkond"
Ehk tuleks see kuidagi natuke teisiti sõnastada? Öelda Ungari kuningriigi elanikkonna kohta "rahvusgrupp" ei ole vist õige.

Muidugi. Siin on ka teisi jämedaid vigu (arusaamatud arvud, puudub ajamäärang), mistõttu võtan selle lõigu kuni toimetamiseni välja. Andres 24. oktoober 2010, kell 12:08 (EEST)

Palun vabandust, mul ei õnnestu seda siia kopeerida. Palun tehke seda, kes saab. Andres 24. oktoober 2010, kell 12:10 (EEST)

: Väljavõetud tekst: --Epp 24. oktoober 2010, kell 14:44 (EEST)

:Austria-Ungari kaksikmonarhiaga riigi Austria elanikkond oli ca 29 080 000 elanikku, kellest 15,465 000 oli lääne-slaavlasi, sakslasi (austerlasi) oli ainult 6,965 0000 ning eraldi rahvusgrupp oli ka Ungari kuningriigi elanikkond, kus oli ca 12 000 000 elanikku.
panin malli tagasi, kuna vajab veel nati kõpitsemist -- Ahsoous 1. juuni 2011, kell 18:52 (EEST)

Mulle isiklikult meeldis eelmine vapp rohkem, kuna seda kasutati peaaegu kogu riigi eksisteerimise aja (1867–1915). Seevastu praegust ainult 3 aastat (1915-1918). Vaata [https://en.wikipedia.org/wiki/Coat_of_arms_of_Austria-Hungary siia]--[[Kasutaja:Taavik27|Taavik27]] ([[Kasutaja arutelu:Taavik27|arutelu]]) 29. august 2017, kell 18:19 (EEST)

Eesti keelses Austria-Ungari vikipeedias on vale lipp. Miksnii87 (arutelu) 5. aprill 2023, kell 22:15 (EEST)


Arutelu:Pinge impulss-stabilisaator

kas pealkiri on korrektselt kirjutatud? Ave Maria 25. oktoober 2010, kell 14:36 (EEST)

minu arvates peaks olema "Pinge impulss-stabilisaator" --Iifar 25. oktoober 2010, kell 14:43 (EEST)
Märksõnalt siia ümbersuunamine teha. Kuulub vist ka loendisse Elektroonika mõisteid. Andres (arutelu) 7. mai 2013, kell 11:44 (EEST)

Eelmisest redaktsioonist on üle sõidetud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 14. detsember 2013, kell 10:51 (EET)
'''Impulss-stabilisaator''' on [[pingestabilisaator]], mille koosseisu kuuluv elektronlüliti  töötab perioodilises [[lülitirežiim]]is: on kas välja lülitatud, s.t maksimaalse [[elektritakistus]]ega, või sisse lülitatud, s.t minimaalse takistusega. Selle elektronlüliti abil muudetakse alalispinge ristkülikukujuliste impulsside jadaks. Stabiliseerimine toimub sel teel, et tagasisideahelas olev tüürlülitus muudab impulsside laiust (kestust) sellises suunas, et väljundpinge läheneb nimiväärtusele. Kui näiteks väljundpinge koormuse kasvamise tõttu alaneb, siis muudab tüürlülitus impulsid laiemaks (nende kestuse pikemaks). Järelikult püsiva impulsisageduse juures impulsi täitetegur suureneb, iga impulsiga kandub koormusele suurem energiahulk ja pinge tõuseb. Alalisvoolutarviti jaoks seda impulsspinget transformeeritakse vajaliku tasemeni ja alaldatakse.
Kirjeldatud viisil toimub pinge stabiliseerimine näiteks [[impulsstoiteallikas|impulsstoiteallikates]].

Impulsside moodustamine ja nende laiuse muutmine ehk impulsilaiusmodulatsioon toimub järgmisel viisil.
Kui elektronlüliti 1, milleks võib olla jõutransistor või türistor, on suletud (juhtiv), rakendub sisendpinge Ui integraatorile  (2), mis on kujutatud kondensaatorina. Integraator salvestab saadud energiat  ning annab seda edasi koormusele neil ajavahemikel, kui elektronlüliti on avatud. Tulemuseks saame väljundis keskmise pinge väärtuse, mis sõltub sisendpingest ning impulsside täitetegurist, s.t impulsi kestuse ja perioodi suhtest.
Seda pinget võrreldakse operatsioonvõimendi (4) abil tugipingeallika (6) püsiva pingega. Nende pingete vahe läheb võimendatult modulaatorisse (3). Modulaator moodustab generaatori (5) kolmnurkimpulssidest lävielemendi abil ristkülikimpulsse, mille täitetegur sõltub sisendpinge ning väljundpinge erinevusest. Modulaatorist väljuvad impulsid juhivadki reguleerelemendi elektronlüliti  (1) sulgemist-avamist.

Impulss-stabilisaatori eelised on
*kõrge kasutegur, vähemalt  90 %;
*võimalus saavutada suur stabiliseerimistegur;
*impulss-stabilisaatoriga toiteallika väikesed mõõtmed ja mass.
Impulss-stabilisaatori puudused on
*impulsshäirete tekitamine; häirete tõkestamiseks paigaldatakse sagedusfilter nii toiteallika
sisendisse kui ka väljundisse; samuti vajab stabilisaatoriplokk elektromagnetilist varjestamist;
*madal võimsustegur (cos φ), mis nõuab võimsusteguri kompenseerimise  lülituste kasutamist.

*Toiteplokk
*Toiteadapter

*  Jõuelektroonika


Arutelu:Mugavuslipp

Mis tähendab "suurim"? Andres 26. oktoober 2010, kell 14:36 (EEST)
kõige rohkem laevu peaks olema hoopis Panama registris. Ohpuu 26. oktoober 2010, kell 14:51 (EEST)

Jah.--WooteleF 26. oktoober 2010, kell 18:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* https://www.emara.ee/bw_client_files/mereakadeemia/public/img/File/Konverents_2011/Indrek_Nuut1.pdf
** In Mugavuslipp on 2013-06-24 12:27:21, 404 Not Found
** In Mugavuslipp on 2013-07-06 15:00:36, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:00 (EEST)

Siia tuleks üle tuua materjal, mis on kasutajalehel Kasutaja:Camilla/mugavuslipp. Töö seal on küll pooleli jäänud ja vajaks toimetamist aga leian, et seal on siiski kasulikku materjali.--Kyng (arutelu) 29. august 2013, kell 12:20 (EEST)


Arutelu:Kassapidaja

Ei pea olema kaupluses ja ei pea tingimata skaneerima läbi kassaaparaadi. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 26. oktoober 2010, kell 16:00 (EEST)

Minu meelest tuleb eristada kaupluse jms kassapidajat organisatsiooni laekurist, kuigi mõlemat võidakse  nimetada kassiiriks või ka laekuriks (pole küll viimast kaupluse kassapidaja ega panga telleri kohta kuulnud). Andres 26. oktoober 2010, kell 23:19 (EEST)
Sõna "teller" ÕS ei soovita (soovitab "laekur"), kuid see on minu meelest eraldi mõiste. Kassapidamine on vaid osa telleri tööst. Ma ei julge siis ka "vaata ka" alla panna. Andres 26. oktoober 2010, kell 23:19 (EEST)

Raamatupidamises peetakse kassa all silmas sularahaarveldusi ning nii kaupluse kui ka organisatsiooni kassapidaja e. kassiiri all peeti silmas eeskätt töötajaid, kes võtsid vastu ja väljastasid sularaha ning pidasid selle üle arvet. Kassaaparaat ja kaubaskanner on seejuures üsna kõrvalised tunnused ega kõlba artikli esimesse lausesse, pigem lõppu. Ssgreporter 26. oktoober 2010, kell 23:30 (EEST).

:Minu meelest on kassaaparaadiga kassapidaja (või mis iganes tunnused on siin otsustavad) eraldi elukutse, mis vajab eraldi artiklit. Andres 26. oktoober 2010, kell 23:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://grotezo.ee/blog/2010/8/23/kassapidaja-ametist-iseteeninduskassadeni
** In Kassapidaja on 2013-06-24 11:37:47, Socket Error: 'Connection refused'
** In Kassapidaja on 2013-07-06 06:51:30, Socket Error: 'Connection refused'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Rolling Stone

Võtsin välja:
* Rolling Stone'i 2006. aasta 100 parema laulu loend (Rolling Stone The 100 Best Songs of 2006) RollingStone.com’is
* Vene Rolling Stone
* Türgi Rolling Stone
* Revolutionary, wild, unpredictable- and that was just the writers Artikkel The Independent’is (London) 10. mai, 2006
Adeliine 27. oktoober 2010, kell 12:30 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.dailycal.org/printable.php?id=25647
** In Rolling Stone on 2013-06-24 13:15:25, 404 Not Found
** In Rolling Stone on 2013-07-06 22:44:25, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:44 (EEST)


Arutelu:Koodjaotusega hulgipöördus

Varasem versioon:
Code division multiple access (CDMA) on kanali pöördus tehnoloogia.'''
Telekommunikatsioonis tuleb tihti ette vajadus edastada signaale üle sama kanali,kuid selleks oleks vaja nad kuidagi ära eraldada kui hakkata neid kanalisse lastud signaale vastuvõtma.
CDMA tehnoloogia lubab kasutada mõningatel kasutajatel andmete edastamiseks sama sagedust.Kuna CDMA modulatsioon näeb ette teadut skeeme,mis omistavad igale saatjale mingisuguse koodi,mille järgi on võimalik eraldada temalt vastu võetud informatsiooni.Tänu sellele kodeerimisskeemile on võimalik mitmete kasutajate poolt kasutada sama füüsilist kanalit üheaegselt.
TDMA jaotab kasutajad ajapiludesse,FDMA jaotab kasutajad erinevatele kandevsagedustele lisaks eraldab neid veel erinevad koodid,mis on omistatud erinevate saatjate poolt.
CDMA d kasutatakse näiteks GPS süsteemis ja satelliitsüsteemides.

1.jookseb andmesignaali bitijada.
2.paraleelselt jookseb andmesignaaliga juhuslikult genereeritud bitijada.
=andmesignaali ja juhuslikult genereeritud bitijada vahel tehaks loogiline "või" tehe (XOR) ja tulemuseks saadaksegi saatja poolt mingisugune ainulaadne kood,mille järgi vastuvõtjad suudavad saatjaid eristada.
Andres 27. oktoober 2010, kell 15:10 (EEST)
----
Internetis on veel leitavad 'koodijaotuslik hulgipöördus' ja 'koodjaotus-hulgipöördus'. Adeliine 14. märts 2011, kell 20:04 (EET)
Kas 'kooderaldusega multipöördus' on ka kasutusel või see on olnud ühekordne leiutis? Kas ühispöördus, hulgipöördus ja multipöördus on sünonüümid?  Adeliine 28. juuni 2018, kell 12:59 (EEST)


Arutelu:Kromaatiline kannel

Diapasooniga on nii ja naa. Klaverivabriku kandled hakkavad ikkagi C-st peale. Uutel Soome kanneldel on tõesti keeli kuni Gis-ini, aga see Gis häälestatakse enamasti G-ks. Adeliine 28. oktoober 2010, kell 00:00 (EEST)

Selle info võiks lisada artiklisse. --Andrus Kallastu 30. oktoober 2010, kell 11:49 (EEST)

Kust see lisatud tekst pärit on? Kuskilt kopeeritud? Adeliine 9. november 2011, kell 01:12 (EET)

Leidsin. Siit. Taivo 9. november 2011, kell 01:31 (EET)

:Haa, vikiartiklist võetud (muudetud) pilt juures, aga allikat ja litsentsi pole. Adeliine 9. november 2011, kell 01:35 (EET)

::Me võiks teha loendi juhtumeist, kus Eesti ajakirjandus on Vikipeediast pilte-tekste laenanud ja viitamata unustanud. On, kuhu viidata, ja ehk hakkab siis mingil hetkel ka mõjuma. --Oop 9. november 2011, kell 10:08 (EET)

:::Selles on osalt süüdi ka uus fotode vaade - varem tuli fotole klikkides ette pilt koos litsentside ja muuga, praegu tuleb ainult pilt. Isegi otsisin algul, kuidas lisainfole ligi pääseda, kui pilt katab kogu ekraani. Olen pidanud paljudele õpetust jagama, et litsentse tuleb vaadata ja sageli on fotograafi nimi kohustuslik. Aga see on paraku enamjaolt tagantjärele tänitamine, kui juba on juhtunud. Need, kellele räägitud, küll järgmistel kordadel teavad, aga Oop võiks ehk sel teemal rahvavalgustusliku loo kirjutada. Ssgreporter (arutelu) 14. detsember 2015, kell 00:42 (EET)

Kas seda nimetatakse ka eesti kromaatiline kannel?--Estopedist1 (arutelu) 13. detsember 2015, kell 23:36 (EET)

Pole kordagi kohanud. Pillitüüp on ikka kromaatiline kannel, mis siis, et neid Eestis toodeti. Ssgreporter (arutelu) 14. detsember 2015, kell 00:36 (EET)

Enne oli "Praegu on võimalik tellida kromaatilisi kandleid Soomest või eesti kandlemeistritelt. Uuematel Soomest pärit kanneldel võib olla kuni 50 keelt." Nüüd muudeti "Praegu on võimalik tellida kromaatilisi kandleid eesti kandlemeistrilt Rait Pihlap, kes teeb varieeruvalt 46-58 keelseid. " Kas Soome meistrid enam ei tee eesti kandleid? Eestis kindlasti peale Pihlapi teeb keegi veel. Adeliine 14. jaanuar 2020, kell 16:51 (EET)