Arutelu:AMD

See AMD tähendab midagi, mis siia suunab. Kes teab, mis asi see on, palun kirjutage siia midagi. Andres 17. september 2007, kell 14:38 (UTC)
:en:Advanced Micro Devices - on AMD, st miski elektroonikavidinate tegija ja inteli konkurent, kes(mis) tegi algslet x86 kloone suwa 17. september 2007, kell 14:41 (UTC)

AMD kohta nüüd öelda, et miski vidinate tegija, on natsi liiast. AMD on tõsine tegija kompuutrite vallas --Hendrix 17. september 2007, kell 15:12 (UTC)

olen veendunud, et too kompuutrite tegija, AMD, on palju olulisem, kui Armeenia dram--Hendrix 17. september 2007, kell 15:16 (UTC)

: Kirjutage kas või üks lause, siis saab drami täpsustusmärkeks teha. Andres 17. september 2007, kell 15:41 (UTC)
selle aasta alguses lipsas uudistest läbi, et AMD ostis ATI ära, aga selle artikli otsimine võtab aega--Hendrix 17. september 2007, kell 16:15 (UTC)
ilmselt juba eelmise aasta lõpus, sest AMD/ATI R600-st tehti juttu juba selle aasta jaanuaris...--Hendrix 17. september 2007, kell 16:41 (UTC)
oh seda mälu - AMD ostis ATI ära 2006 aasta suvel 5.4 miljardi dollari eest--Hendrix 17. september 2007, kell 16:48 (UTC)

Vanad andmed tuleks säilitada. Uuued on tõlkimata. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. märts 2010, kell 16:24 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.intel.com/pressroom/archive/releases/20060927comp_a.htm
** In AMD on 2013-05-25 13:36:48, 404 Not Found
** In AMD on 2013-06-23 22:34:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:35 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://apps.shareholder.com/s/viewerContent.aspx?companyid=SPSN&docid=4095716
** In AMD on 2012-11-16 09:51:13, 404 Not Found
** In AMD on 2013-05-25 13:36:43, 404 Not Found
** In AMD on 2013-06-23 22:35:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:35 (EEST)
----
Vanad andmed tuleb kuidagi säilitada. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2014, kell 00:17 (EET)


Arutelu:Pihkva oblast

elanikke = 721 200 (2006)
Andres 17. september 2007, kell 14:52 (UTC)
Võtsin lipu välja, sest see pole ametlik. --Metsavend 21. detsember 2008, kell 17:56 (UTC)

Mis staatuses ta siis on? Andres 21. detsember 2008, kell 17:57 (UTC)

: Lipp üldse puudub ja staatust tal ei ole. Vene vikis on Pihkva rajooni lipp, inglise jt vikides lipp on võetud siit. Proovin küsida foorumist geraldika.ru lehel. Geonarva 21. detsember 2008, kell 18:20 (UTC)
Kas oblasti pindala on muutunud või oli enne vale? Andres 26. detsember 2010, kell 10:17 (EET)
| elanikke = 688 600 (2010) Andres 13. aprill 2011, kell 20:32 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tourism.pskov.ru/
** In Pihkva oblast on 2013-06-24 12:53:16, HTTP Redirect Loop:  ->  ->
** In Pihkva oblast on 2013-07-06 19:02:57, HTTP Redirect Loop:  ->  ->
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:03 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mel

Tere tulemast Vikipeediasse, Mel! Andres 17. september 2007, kell 17:16 (UTC)

Kui lisad malli mõnele artiklile, siis täida palun kohe ka osa lahtreid. Muidu jääb mall artiklisse imelikult "vedelema". Lahtrid täisnimi ja asutatud on kohustuslikud, kui pilt puudub, ära lisa ka 150pxosa. Lahtrite täitmise kohta saad vaadata inglise Vikipeedia artiklit. iffcool 21. mai 2008, kell 13:15 (UTC)

: Hello, do you speak English? Please, explain the mixmax related with Lelle SK. This name seems to be related with three clubs – FC Lelle, Tervis Pärnu and Tulevik Viljandi and i can't catch how the changes were? Nowadays i am going through Estonian clubs in Lithuanian wikipedia and try to make order. User:CD, lt.wikipedia.org

Ma märkasin, et sa oled nii mõneski kohas (kategooriate aruteludes, oma kasutaja leheküljel) üritanud kategooriatele linkida. Selleks aga, et linkimine õnnestuks, peaksid "Kategooria" ette paigutama kooloni. Muidu paigutatakse lihtsalt antud lehekülg mainitud kategooriasse. Näide: :Kategooria:Jalgpall ja tulemus: :Kategooria:Jalgpall. Sama süsteem töötab ka teiste Vikide lehekülgedele linkides ([[:en:...). iffcool 31. mai 2008, kell 20:54 (UTC)

Kategooriaid saab linkida ka malliga . Näiteks  ja tulemus . Tahtsin just seletatada ühes arutelus aga tekkis redigeerimiskonflikt. --Tiuks 31. mai 2008, kell 20:58 (UTC)

: ... on saksa päritolu Olen märganud, et meil lingitakse rahvust sakslane. --Tiuks 2. august 2008, kell 12:04 (UTC)
----
Sa teed head tööd.
Mul on ettepanek kirjutada artiklid ka jalgpallurite positsioonidest (väravavaht, kaitsja, ... võib-olla ka parem ja vasak eraldi). Siis saab tekitada lingid iga jalgpalluri juurest. Ma ei ole ainult kindel, kas eri spordialade (näiteks) väravavahtidest tuleks kirjutada ühe artikli alajaotustes või eraldi artiklites. Eraldi artiklid oleks paremini käsitsetavad. Andres 6. august 2008, kell 12:01 (UTC)

Väravaht on spormänguti vast ainus enam-vähem sarnase rolliga positsioon, mistõttu tuleb ilmselt kirjutada omaette artiklid.--Mel 6. august 2008, kell 20:39 (UTC)

: Võib ju teha nii, et üks artikkel räägib sportmängude väravavahtidest üldse ning spordialade kohta tulevad eraldi artiklid. Andres 8. august 2008, kell 06:58 (UTC)
----
Tere Mel. Kui teed jalgpalliklubide artikleid siis pane malli vähemalt täisnimi ja asutamise aeg, muidu jääb mall niimoodi totakalt tühjaks. Samuti tee ümbersuunamised kõikide nimede alt. Ning lisa inglise vikisse (või mõnda muusse aga inglise oleks parim) tagasilink ka eesti vikipeediasse (et:blablabla). Siis teistel vähem tööd.--WooteleF 6. oktoober 2008, kell 13:11 (UTC)

Selge see. Hetkel püüan aegasäästva lööktöö korras olulisemate klubide artiklite käivitada, et järgmise ringiga juba aastad-nimed-lingid paika saada. [Kas botid ise ei suuda genereerida tagasilinke?].--Mel 6. oktoober 2008, kell 13:20 (UTC)

: Võimalik, et mõni bot teeb ka tagasilingi, aga see ei pruugi nii minna, sest nad ei alusta eesti vikist.

: Mõne klubi puhul räägivad allikad täisnime asjus üksteisele vastu, nii et tõe väljaselgitamine on omaette pähkel. Igatahes inglise vikit usaldada küll ei maksa.  Võimalik, et mõnel juhul ongi variandid. Ka asutamise aasta ei ole ühene, sest mõnikord on veel tegu taasasutamisega.

: Hea oleks panna link ka linnaartiklisse, kui see on olemas. Andres 6. oktoober 2008, kell 13:49 (UTC)

Meil on olemas ka mall , kuhu saab kirjutada 500 rida. --Tiuks 17. veebruar 2009, kell 23:05 (UTC)

vaatasin täna Mall:Tabel arutelu, küsisid äärejoonte kaotamise kohta. Ma küll küsimusest täpselt aru ei saanud, aga äkki abiks kui kirjutad tabeli, või rea või lahtri määratlusse style="border-style: hidden;"  -- Ahsoous 21. mai 2009, kell 15:08 (UTC)
----
Sa pead artiklisse panema ka allikad kust info pärineb.--WooteleF 20. veebruar 2009, kell 18:19 (UTC)

Miks sa teed malli tabeli, kasuta navigeerimismalli . Näiteks mallis  oleks grupp1 = Ida-põhi ja grupp2 = Lääs-lõuna. Värvi peaks saama lisada titlestyle'iga. --Tiuks 7. juuli 2009, kell 11:28 (UTC)
Muudatuse tühistamine oli muidugi õige, inglisvikist vaatan (:en:2000 UEFA Champions League Final), et tollel mängul oli 78759 pealtvaatajat, aga kommentaar seejuures võib-olla mitte päris täpne. Nimelt on Stade de France'l liigutatavad tribüünid, mis käivad jooksuradade peale, nii et staadioni külastatavusrekord peaks olema isegi 95000, aga mine hullu tea äkki mahub sinna rohkemgi. -- Ahsoous 8. aprill 2010, kell 14:26 (EEST)

Kas sa võiksid palun Mall:Jalgpallistaadion teha? Inglise vikis on näide siin: en:Template:Infobox stadium. Pelmeen10 27. august 2010, kell 23:11 (EEST)

Ma ei saaks mitte midagi arugi mida ma teeks. Keegi peaks siis õpetama. en:Template:Infobox stadium/doc siis ka? Pelmeen10 28. august 2010, kell 23:55 (EEST)

: Tegin algust: :Mall:Staadion, abi ja soovitused kuluksid ära. Pelmeen10 22. oktoober 2010, kell 21:37 (EEST)

Sinu lisatud info, mis puudutas teksti "Väiksest Jalgpallipiiblist", seati Ahsoouse poolt kahtluse alla. Täpsemalt siis Mõtsniku koondise info. Mis oskad selle koha pealt öelda? Pelmeen10 30. märts 2011, kell 18:15 (EEST)

Ega ei oskagi midagi lisada peale selle, et sealt võetud. Kus see arutelu on?--Mel 30. märts 2011, kell 18:21 (EEST)

:Eeskujuliku hääletuse lehel.  Pelmeen10 31. märts 2011, kell 00:27 (EEST)

Hello. I am Xaris333 from Cyprus. I speak Greek and English. Can you help me translate 2 paragraphs from English to your language, about a football team Néa Salamís Famagusta? Your the creator of the article... Pls answer at my talk page. Xaris333 (arutelu) 6. detsember 2013, kell 04:08 (EET)
Vaata Arutelu:Pariisi Saint-Germain ja avalda arvamust.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 30. juuni 2016, kell 14:00 (EEST)


Arutelu:Pidevkehalised

Ladinakeelsed taksonoomilised nimed tuleb sulgudesse panna --Dj Capricorn 18. september 2007, kell 20:28 (UTC)

: see reegel ei saa kehtida, kuna kõikidel asjadel polegi eestikeelseid vasteid. Loogiline on, et kui on teksti sees, siis on sulgudes, aga loeteludes ja mujal võiks nagu ilma ka olla.--Kinks 18. september 2007, kell 20:38 (UTC)

:: Kui on eestikeelse nime järel, siis peaks olema sulgudes, ka loetelus. Andres 19. september 2007, kell 07:10 (UTC)

Kas pidevkehaliste hulka kuuluvaid kõiki (?) putukaid on nimetatud ka nimega vaablased (vaablane)?--Estopedist1 (arutelu) 25. juuni 2019, kell 15:20 (EEST)


Arutelu:Keskkõrv

Ma tahtsin inglise vikist pilti siia panna, aga seda ei õnnestu nii lihtsalt panna. Kes oskab võiks ära teha.--Tiuks 19. september 2007, kell 10:21 (UTC)

kopeeri too pilt oma masinasse, tee vajalikud muudatused ja siis lae üles. Kas Commonsisse või siia. Otse inglise ja/või muu keelsest Vikist linkida ei saa.--Hendrix 19. september 2007, kell 12:45 (UTC)

: See tekkis siia mallina. Ja tundub, et enne on vaja vist artiklid kõrva osadest kirjutada. Selles mallis ei saanud nii, et oleks olnud inglise keelne kõrva osa ja lihtsalt asendaks eesti sõnaga. Vaata ise üle http://en.wikipedia.org/wiki/Middle_ear --Tiuks 19. september 2007, kell 20:16 (UTC)

:::nüüd peaks "mall:anatoomia" eesti keelde ümber panema ja peaks nagu sobima siis.--Hendrix 4. oktoober 2007, kell 05:43 (UTC)

:::selleks, et pildi peale nimesid saada, kasutatakse vastavat kaardistusmalli.--Hendrix 4. oktoober 2007, kell 06:08 (UTC)

::::kuna ei viitsinud neid kõiki kaardimalle Eesti Viki jaoks töökorda seada (võimalik, et seda tuleb edaspidi teha - väga atraktiivsed lahendused igatahes), siis panin terminid tavalisel kujul paika--Hendrix 4. oktoober 2007, kell 15:19 (UTC)

Infokasti pealkiri ei tohiks olla kursiivis, kui tegemist on eestikeelse pealkirjaga. Praegu jääb mulje, nagu keskkõrv oleks ka ladina keeles Keskkõrv. Kuriuss (arutelu) 31. oktoober 2022, kell 20:17 (EET)


Kasutaja arutelu:E.J.~etwiki

Tere tulemast eesti Vikipeediasse, E.J.! Andres 19. september 2007, kell 17:42 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema E.J.~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:1. september

*1993 - Tea Teearu, Eesti kõige musikaalsem akrobaat

Tõstsin välja, sest andmed on tõendamata ja isik ei ole piisavalt tähtis. Andres 19. september 2007, kell 17:56 (UTC)

Jätsin selle siia, sest tulevikus võib vaja minna. Andres 19. september 2007, kell 17:57 (UTC)

*ülemaailmne rahupäev
vt 21. september --WikedKentaur (arutelu) 31. august 2017, kell 17:26 (EEST)


Arutelu:Pudisoo jõgi

KNAB-is on antud rööpnimedena Pärlijõgi ja Tõlde jõgi. Andres 19. september 2007, kell 18:25 (UTC)

Või on pildil ikkagi Pudisoo jõe lisajõgi? Andres 15. juuli 2009, kell 19:42 (UTC)

Panin uue pildi, millel on kindlasti Pudisoo jõgi. --Mmh (arutelu) 16. juuli 2013, kell 16:57 (EEST)

Võtsin ebapärlikarbi lause maha: Pudisoo jões on Eestis ainsana säilinud ebapärlikarbi asurkond.--Dj Capricorn 15. juuli 2009, kell 20:00 (UTC)

Et see on, ja et see on ainus, väidetakse ka siin. --Mmh (arutelu) 16. juuli 2013, kell 16:57 (EEST)


Malli arutelu:Hea artikkel

{{Hea artikkel}}
{{Hea artikkel
| versioon = 759664
}}

Minu meelest on see mall liiga massiivne. Arvan, et peaks piirduma ainult ikooniga, millele võib olla lisatud "hea artikkel" koos lingiga. Andres 20. september 2007, kell 01:36 (UTC)

ja ikkagi jään ma selle juurde, et kui malli kasutada, siis see peab jääma arutelulehele, veelpaar argumenti a) siis ta ei häiri artikli lugejat b) oleks võimalik ka leheküljed ära kategoriseerida, nii et seda poleks artikli enda lehel aru saada - Ahsoous 20. september 2007, kell 07:29 (UTC)

:See mall ongi mul mõeldud artikli arutelulehele. Kas ka artiklisse oleks väikest pilti (sama ikoon) ja veel väiksemat teksti "Hea artikkel", jätan ma juba teile otsustamiseks. iffcool 20. september 2007, kell 20:47 (UTC)

:: Jah, arutelulehel võib selline mall olla küll, nagu praegu. Minu meelest peaks olema ka ikooniga mall artiklilehele paigutamiseks. Andres 21. september 2007, kell 11:48 (UTC)
----
Mida tähendab "Hea artikkel on arvatud heaks artikliks"? alts 25. juuni 2010, kell 17:12 (EEST)
Kui artikkel enam hea artikkel ei ole siis mallis olev link läheb vist ikka suht valesse kohta.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. november 2013, kell 14:53 (EET)

See mall tuleks endise hea artikli arutelust ära võtta. Või tuleks siia lisada varasema hea artikli staatust märkiv parameeter või tuleks teha asendamiseks sobiv omaette mall, iseasi, kas see vajalik on. Pikne 13. november 2013, kell 16:35 (EET)
----
Selle kaudu oleks vaja ka valimisprotsessini jõuda.--Raamaturott (arutelu) 27. aprill 2017, kell 15:22 (EEST)


Arutelu:Giuseppe Verdi

Verdi ei ole minu andmetel kunagi Piacenzas elanud. Roncole (Busseto n.ö. üks osa) oli Parma-Piacenza hertsogiriigi koosseisus ja Verdi vanemad olid Piacenza päritoluga. Tomas 20. september 2007, kell 08:16 (UTC)

Nii on kirjas inglise vikis, kuid allikaid seal pole märgitud. Nii või teisiti on esitus segane, sest pole arusaadav, miks Verdi sündis Le Roncoles, kui ta vanemad Piacenzas elasid. Andres 21. september 2007, kell 07:58 (UTC)

Artiklis :en:Busseto on kirjas, et Verdi vanemad kolisid 1824 Bussetosse (Busseto valda). Andres 21. september 2007, kell 08:02 (UTC)
Konsulteerisin itaalia "Dizionario enciclopedico universale della musica e dei musicisti" (Universaalne muusika muusikute entsüklopeedia) (Välja andnud kirjastus UTET , Torino 1988) - see peaks olema kõige täpsem allikas ja seal on kirjas, et nii Giuseppe Verdi kui ka tema isa Carlo Verdi (1782-1867) olid sündinud Le Roncole's.  Ma ei saa aru kust on tulnud see Piacenzast Bussetosse kolimise jutt. Tõsi on see et Giuseppe Verdi "kolis" (ilma vanemateta) paar kilomeetrit kaugemasse Bussetosse 1823, et õppida ühe kohaliku maestro juures muusikat. Aga kuna Le Roncole ja Busseto on praktiliselt üks ja sama, siis ilmselt sealt segadus ongi tekkinud. Tomas 21. september 2007, kell 09:06 (UTC)

Täpsusta siis elulugu siin tolle allika põhjal. Andres 21. september 2007, kell 12:36 (UTC)

: Mul on plaanis terve Verdi lehekülg põhjalikult täiendada. Loodan, et jõuan selleni peagi.Tomas 21. september 2007, kell 16:22 (UTC)

Siin artiklis on niisugune lause

Ta tahtis astuda sealsesse konservatooriumi, kuid teda ei võetud vastu, olles vanuselt kaks aastat üle lubatud piiri.;
aga näiteks H. C. Schonberg ütleb oma raamatus "The Lives of the Great Composers", et teda ei võetud vastu, kuna tema senised muusikalised oskused polnud vastuvõtmiseks piisavad.ML 15. märts 2008, kell 18:52 (UTC)

: Prantsuse viki järgi otsustades on mõlemad põhjused nähtavasti õiged. Ta oli neli aastat tavalisest vastuvõtuvõtueast vanem, peale selle tunnistati tema käteasend klaverimängul parandamatult halvaks. Lisapõhjused olid kohtade nappus ja Verdi välismaalasestaatus. Andres 16. märts 2008, kell 08:30 (UTC)


Arutelu:Mitmikraketiheitja

Nõuka ajal ja natukene hiljemgi nimetati selliseid riistapuid reaktiivmiinipildujateks aga ilmselgelt pole nõukaaegne terminoloogia enam moes, ei vasta nato/euro ja tont teab veel mis standarditele... --Wabariigi parm. (arutelu) 8. juuli 2014, kell 10:53 (EEST)

see bm-14 oli siin aastast 2007 ja hetkel on 2022, kas kõik vahepealsed seda artiklit täiendanud, ei näinud? suwa 27. mai 2022, kell 12:00 (EEST)


Arutelu:Transponeeritud maatriks

Sõnastus on siin segane. Tuleks lugeda eestikeelset matemaatilist kirjandust. Andres 21. september 2007, kell 13:13 (UTC)
Transponeeritud maatriksi determinant on sama maatriksi determinant.

Arusaamatu lause. Andres 21. september 2007, kell 13:14 (UTC)

: Selge --M2s87 21. september 2007, kell 15:55 (UTC)

:: Mis on selge? Sõna "sama" on parimal juhul kahemõtteline, halvimal juhul ei tähenda midagi.

:: Püüdsin nüüd ümber sõnastada. Kui leiad, et midagi on praegu arusaamatu või valesti, siis arutame.

:: Ingliskeelse artikliga võrreldes on üks omadus välja jäänud. Jutt peegeldusest on minu meelest asjatu, sest sellest saab otseselt rääkida ainult ruutmaatriksi puhul.

:: Kõige viimast omadust on varasemas tekstis juba mainitud.

:: Oleks hea need omadused ka tõestada. Andres 21. september 2007, kell 19:51 (UTC)

::: Omadusi 6-9 ma peast tõestada ei oska --M2s87 22. september 2007, kell 11:12 (UTC)

:::: Need, mis siin on toodud, ei ole ju tõestused, vaid näited. Näited võivad siin olla, kuid mitte tõestuste nime all. Andres 22. september 2007, kell 11:20 (UTC)

Mis tähendab "implementatsioon" ja "C++ mall"? Andres 22. september 2007, kell 11:21 (UTC)

Implementatsioon on 'släng'(?), mis ~tähendab "teostus" või "rakendus"; C++ mall(en:template) - tähendab programmeerimiskeelses C++ üldkehtiv koodilõik, iroonia peitub selles, et tegemist ei ole veel malliga --M2s87 22. september 2007, kell 12:15 (UTC)

: Püüa kirjutada arusaadavamalt. Mina ei saa aru, millega on tegemist. Kas maatriksi transponeerimise algoritmiga keeles C++? Andres 22. september 2007, kell 12:31 (UTC)

::Kui selles sõnastuses, siis ehk "maatriksi transponeerimise (erand) universaalalgoritmiga", sest algoritm kehtib üldisele number sisuga andmetüübile ilma muutmata, ehk maatriksi elementide andmetüübid võivad olla naturaalarvud, täisarvud, ujuvkomaarvud, positiivsed ujuvkomaarvud jms. Samas OOP võimaldab luua klassi, mis käitub kui üldisele number sisuga maatriks, omades vaid 1't lisa tõeväärtusmuutujat, mis ütleb kumba pidi dimensioone lugema hakatakse, ning tegelikult transponeerimisel vahetatakse vaid tõeväärtust(palju effektiivsem kui vahetada kõik väärtused). Ka võimaldaksid seda kõik "moodsamad" programmerimiskeeled, kuid esitatud mall toetab vaid C++. Irooniliselt pea kõik kasutavad OOP keeli, klassindus on nii mõnelegi võõras --M2s87 22. september 2007, kell 16:12 (UTC)

Toodud tõestus kehtib ainult teatud dimensiooniga maatriksite puhul. Tõestada tuleb üldjuhu jaoks.
Soovitan kasutada kahekordseid indekseid. Arvan, et x asemel oleks parem a. Andres 22. september 2007, kell 12:44 (UTC)

Oled suure töö ära teinud, ja nüüd on tõesti parem. Aga ma pean Sind kurvastama: sellised kolmekordsed indeksid ei ole hästi arusaadavad. Selle asemel kasutatakse tähti a, b, c, ... . Ja indeksite vahele ei panda semikooloneid. Andres 22. september 2007, kell 15:49 (UTC)

: "Ja indeksite vahele ei panda semikooloneid." - pandakse semikooloneid ja komasid, nende mittekasutamie on puht lohakusest, kuid vajalikuks saavad nad alles siis, kui indeksid on suuremad, kui 9 või väiksemad, kui 0.

: "kolmekordsed indeksid ei ole hästi arusaadavad" - algselt mõtlesin seda isegi, kuid ei suutnud otsustada kas kasutada

:* a_{1;1} b_{1;1}

:* a_{x,1;1} a_{y,1;1}, kus konstandid (x=1 ja y=2) --M2s87 22. september 2007, kell 16:12 (UTC)

:* Ahhja 5'nda sõnastust võiks kontrollida, ei ole kindel, kas dimensioonid informaatiks on sama tähendusega, kui matemaatikas. --M2s87 22. september 2007, kell 16:13 (UTC)

:: Matemaatikas kasutatakse tähistusi vastavalt otstarbekusele. Siin ei ole indeksite vahele eraldajaid tarvis, sest nad ei lähe mitmemärgilisteks. Sellistel juhtudel ei ole see matemaatikas kombeks eraldusmärke panna, sest see raskendaks lugemist. Ma tegin alguse ette, palun kirjuta samas stiilis.

:: Kolmekordseid indekseid säärastel juhtudel ei kasutata, sest see raskendaks jälgimist. Usu mind, ma olen üksjagu matemaatikaraamatuid lugenud. Sinu tähistusviis eeldab lugejaks mitte inimest, vaid masinat. Masinal oleks tõesti kergem Sinu tähistusi lugeda. Andres 22. september 2007, kell 16:26 (UTC)

::: Korras --M2s87 23. september 2007, kell 09:29 (UTC)

Determinandi dimensioonide vahetamine muudab vaid kommutatiivsust,

Ei saa aru. Mis tähendab "muudab kommutatiivsust". Mida on mõeldud determinandi dimensioonide all? Link "dimensioonide" alt läheb valesse kohta. Andres 22. september 2007, kell 16:29 (UTC)

:"muudab kommutatiivsust"="muudab tehete järjekorda"  ja "2 dimensiooni vahetavad oma järjekorda massiivis"="maatriksi ridadeks võetakse vana maatriksi veerud", kus "2 dimensiooniline massiiv" = "maatriks" ja "2 dimensiooni vahetavad oma järjekorda" = üldistus "read vahetatakse veergudeks". --M2s87 23. september 2007, kell 08:43 (UTC)

:: Ei öelda "muudab kommutatiivsust". "Muudab tehete järjekorda": millist järjekorda? Või tegurite järjekorda?

:: "Maatriksi dimensioonide" asemel oleks parem rääkida veergude arvust ja ridade arvust, mis on ühemõtteline.

:: Ja veel. Maatriksite korrutamine ei ole kommutatiivne. Kui Sa pead silmas maatriksite elementide korrutamist, siis ka see ei ole üldjuhul kommutatiivne. Teine asi, et determinandi puhul eeldatakse, et korrutamine on kommutatiivne. Hea oleks muidugi sellele asjaolule tähelepanu juhtida. Andres 23. september 2007, kell 20:11 (UTC)
5. omaduse juures on arusaamatus. Determinant on defineeritud ainult ruutmaatriksite jaoks. Seega tuleb vaadelda ainult ruutmaatrikseid.  Andres 22. september 2007, kell 16:33 (UTC)

:Peab vist jah sõnastust muutma. Kui dimensionid(maatriksi suuunalised ulatused) m ja n on võrdsed, on tegemist ruutfunktsiooniga ja determinanti saab leida, kuid leida saab ka ristkülikmaatriksit(kuid selle väärtus on alati 0). Kirja pandud üldistus valemid kehtivad vaid juhul, kui m=n>2 ! --M2s87 23. september 2007, kell 08:33 (UTC)

:: Mis tähendab "leida saab ka ristkülikmaatriksit"? Andres 23. september 2007, kell 20:11 (UTC)

Mis asi leiab? Mis tähendab "suvalise maatriksi determinandi"? Mis tähendab "leiab determinandi lagenduskäigu"? Andres 23. september 2007, kell 20:14 (UTC)

: Kas parem oleks - "Genereerib sisestatud maatriksi determinandi analüütilise lahenduskäigu ja vastuse"? --M2s87 24. september 2007, kell 08:15 (UTC)

:: See oleks parem, kuigi mitte laitmatu. Andres 24. september 2007, kell 08:48 (UTC)
Võtsin järgneva esialgu välja, sest see on eksitav ja sisaldab vigu või ebatäpsusi.

Kui A=
  \begin{bmatrix}
  a_{11} & a_{12} & \ldots & a_{1n} \\
  a_{21} & a_{22} & \ldots & a_{2n} \\
  \ldots & \ldots & \ldots & \ldots \\
  a_{m1} & a_{m2} & \ldots & a_{mn} \\
  \end{bmatrix}
, siis
\det(A^\mathrm{T})=
\det\left(
  \begin{bmatrix}
  a_{11} & a_{12} & \ldots & a_{1n} \\
  a_{21} & a_{22} & \ldots & a_{2n} \\
  \ldots & \ldots & \ldots & \ldots \\
  a_{m1} & a_{m2} & \ldots & a_{mn} \\
  \end{bmatrix}
^\mathrm{T}\right)
=
\det\left(
  \begin{bmatrix}
  a_{11} & a_{21} & \ldots & a_{m1} \\
  a_{12} & a_{22} & \ldots & a_{m2} \\
  \ldots & \ldots & \ldots & \ldots \\
  a_{1n} & a_{2n} & \ldots & a_{mn} \\
  \end{bmatrix}
\right)
=
\left\{
\begin{matrix}
m<>n=>0\\
m=n=1 => a_{1,1}\\
m=n=2 => a_{1,1}*a_{2,2}-a_{1,2}*a_{2,1}\\
m=n>2 =>
\sum_{j=0}^{n-1}
\left(
  \prod_{i=1}^m a_{1+\left(\left(i+j-1\right)\pmod m\right)i}
\right)
-
\sum_{j=n-1}^{0}
\left(
  \prod_{i=1}^m a_{1+\left(\left(i+j-1\right)\pmod m\right)i}
\right)
\end{matrix}
\right.
\det(A)=
\det\left(
  \begin{bmatrix}
  a_{11} & a_{12} & \ldots & a_{1n} \\
  a_{21} & a_{22} & \ldots & a_{2n} \\
  \ldots & \ldots & \ldots & \ldots \\
  a_{m1} & a_{m2} & \ldots & a_{mn} \\
  \end{bmatrix}
\right)
=
\left\{
\begin{matrix}
m<>n=>0\\
m=n=1 => a_{1,1}\\
m=n=2 => a_{1,1}*a_{2,2}-a_{1,2}*a_{2,1}\\
m=n>2 =>
\sum_{j=0}^{n-1}
\left(
  \prod_{i=1}^m a_{i1+\left(\left(i+j-1\right)\pmod m\right)}
\right)
-
\sum_{j=n-1}^{0}
\left(
  \prod_{i=1}^m a_{i1+\left(\left(i+j-1\right)\pmod m\right)}
\right)
\end{matrix}
\right.
Determinandi ridade ja veergude vahetamine muudab vaid kommutatiivsust, kuna aga liitmine ja korrutamine on maatriksi puhul kommutatiivsed, siis \det(A^\mathrm{T}) = \det(A) \, on võrdsed.

* Leiab suvalise maatriksi deteminandi lahenduskäigu ja vastuse: http://smartlabs.pl/en/edu/wyznacznik
Andres 26. september 2007, kell 08:10 (UTC)
----
Punktile "Erilised transponeeritud maatriksid" on pädevamat nime vaja.

Panin pädevama nime. Aga võib-olla võiks need lihtsalt "vaata ka" alla panna.

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 8. veebruar 2009, kell 08:07 (UTC)
----
Mulle isiklikult tundub ka, et transponeerimise programmi äratoomine on liigne. Ja "Rakendus" on sel juhul sobimatu pealkiri. Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 13:52 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://video.google.com/videoplay?docid=3694395270844955061
** In Transponeeritud maatriks on 2013-06-24 13:54:04, 404 Not Found
** In Transponeeritud maatriks on 2013-07-07 05:02:45, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:03 (EEST)


Malli arutelu:Head artiklid

Nüüd, kus ma leidsin võimaluse mall artikli ülaossa (pealkirja vastu) paigutada ja kuna pilt on muudetud lingiks Vikipeedia:Heade artiklite juurde siis ma tahaksin küsida, kas teksti "Hea artikkel" on endiselt vaja? iffcool 21. september 2007, kell 16:01 (UTC)

Mina isiklikult arvan, et teksti on tarvis. Andres 21. september 2007, kell 21:10 (UTC)

:Siis tekst ka jäägu. Kas eeskujulike artiklite mall võiks sarnane olla, või praegune sobib? iffcool 22. september 2007, kell 06:41 (UTC)

:: Aga milline see praegune on? Andres 22. september 2007, kell 07:08 (UTC)

::: Mall:Eeskujulikud artiklid.

::: PS: Äkki kustutaksid Mall:Saarestik. Tegin selle kunagi, läks nahka ja ma ei näe mõte selle parandamiseks. iffcool 22. september 2007, kell 11:18 (UTC)

:::: Tehtud. Andres 22. september 2007, kell 11:46 (UTC)

:::: Mulle tundub, et ka eeskujulike artiklite mallil võiks tekst juures olla, muidu ei pane seda hästi tähele. Andres 22. september 2007, kell 11:48 (UTC)
See peaks olema tunduvalt suurem. Andres 22. september 2007, kell 16:51 (UTC)
Juhin tähelepanu sellele, et malliga kategoriseerimise tõttu oleks väga kena kui isikuartiklites kasutataks ka malli DEFAULTSORT muidu lähvad valesse kohta - Ahsoous 21. detsember 2007, kell 22:28 (UTC)

Kas see märge ei peaks olema pealkirjaga sama kõrgel? alts 4. juuli 2010, kell 01:44 (EEST)

Mul tekkis sama küsimus. Miskipärast paikneb malli tekitatav kirje nüüd malli juures aga enne oli see pealkirja vastas. Ivo 17. juuli 2010, kell 22:36 (EEST)

: Nüüd peaks mall uut kujundust rahuldama. Pikne 18. juuli 2010, kell 21:25 (EEST)

::Muidu on ok, aga mul enam ei näita kategooriat artikli lõpus --Mona 18. juuli 2010, kell 21:27 (EEST)

::: Arvasin heaks selle kui Vikipeedia köögipoolele kuuluva ja nö süsteemivälise kategooria peita, nagu inglise vikis. Peidetud kategooriad näeb redigeerides või need saab eelistuste alt kogu aeg nähtavaks teha. Pikne 18. juuli 2010, kell 21:35 (EEST)

:::: Selge, tänud --Mona 18. juuli 2010, kell 21:38 (EEST)

Kas ei tuleks kõne alla panna teine pilt. Mõni muukeelne vikipedist võib ajada segamini eeskujuliku artikliga. Esialgu arvasin isegi, et see näitab eeskujulikku. Pelmeen10 22. märts 2011, kell 11:41 (EET)
----
Vanas kujunduses on see nüüd paigast ära. Pikne 21. juuli 2014, kell 13:05 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Head artiklid

__TOC__
Mille poolest see loetelu erineb kategooriast?
Kui artikkel ei ole muud kui loetelu millestki, siis on vist tavapäraselt selliste artiklite pealkiri "... loend".--Ken 21. september 2007, kell 18:01 (UTC)

: Ma üritasin seda natuke "mittekategooriaks" kujundada. Parem? iffcool 22. september 2007, kell 15:27 (UTC)

Nagu ma saan aru, "Head artiklid" vastavad inglise Vikis "Good articles". Siis mis mõiste eesti keeles vastab mõistele "Featured articles"? Geonarva 21. september 2007, kell 18:05 (UTC)

Featured articles eesti vaste on Eeskujulikud artiklid. iffcool 21. september 2007, kell 19:08 (UTC)

Heade arttiklite märkimiseks kasutatakse need märke:

 (kõige rohkem)

 (vene Vikipeedias).
Miks selles mallis Mall:Hea artikkel kasutatakse nimelt viimast? Mulle tundub, et paremini sobiks mingi teine märk, näiteks . Kuidas te arvate? Geonarva 22. september 2007, kell 14:15 (UTC)

: Selle märgi valisin puht juhuslikult Commonsist erinevaid märke otsides. Alles hiljem vaatasin, et tegemist on Vene Vikipeedias kasutatava märkega. Kuna Sa sellele nüüd tähelepanu juhtisid, siis kohe vahetan selle ringi. iffcool 22. september 2007, kell 15:27 (UTC)

:: Aga mille poolest vene Vikipeedias kasutatav siis halb on? Minu meelest on ta kõige parem. Andres 22. september 2007, kell 15:44 (UTC)

:::Ma ei saa öelda, et see ei meeldi mulle üldse. Aga  meedib mulle rohkem. Ja pakuksin eeskujulikute artiklide jaoks . Aga otsus on malli autori asi. Geonarva 22. september 2007, kell 15:51 (UTC)

:::: Minu meelest me peaksime seda ühiselt otsustama. Eeskujulike artiklite ja heade artiklite mall peaksid olema samas stiilis. Need tähed, mida Sa pakud, on iseenesest ilusad, aga nii väikeste ikoonide puhul ei paista see välja. Nii et võiksime ka suuremad ikoonid teha, sel juhul ma ei ole vastu. Andres 22. september 2007, kell 16:42 (UTC)
Juhin tähelepanu sellele, et malliga (Mall:Head artiklid) kategoriseerimise tõttu oleks väga kena kui isikuartiklites kasutataks ka malli DEFAULTSORT muidu lähvad valesse kohta - Ahsoous 21. detsember 2007, kell 22:28 (UTC)

Pakun, et isikud võiks tähestikulises järjekorras olla järjestatud perekonnanimede järgi. Andres 13. august 2008, kell 10:45 (UTC)

Jah, olen nõus. Praegu tegin puhtalt esitähe järgi. -- Toomas 13. august 2008, kell 10:47 (UTC)

See on hea, et nüüd on näha, millised artiklid on esilehel olnud. Aga nüüd peab keegi meeles pidama, et seda lehte tuleb täita. Andres 6. mai 2009, kell 22:17 (UTC)

Äkki peaks need nädalad väiksesse kirja panema (<small>), et artiklite nimed paremini välja paistaksid? Aga kuidas oleks sobivam? Nt.
* Aabel (2009, 19. nädal)

Ivo 9. juuni 2009, kell 15:27 (UTC)

: Hästi tehtud. avjoska 9. juuni 2009, kell 15:45 (UTC)

Meil on reeglites kirjas, et artikkel peab olema väljas vähemalt kuu aega, aga Tuuru–Puise tee esitati 27. mail. Andres 14. juuni 2009, kell 20:58 (UTC)

Tõstasin teema artikli arutelus.--WooteleF 14. juuni 2009, kell 20:59 (UTC)

Viimane hea artikkel, Birnie, lisandus oktoobris. Viimase mingi poole aasta jooksul on heade artiklite valimine niivõrd soiku jäänud, et kas esilehele võiks panema hakata ka tugevamaid hea artikli kandidaate? Minu arvates võiks. Ivo 20. detsember 2009, kell 15:19 (UTC)

Olen selle vastu. Andres 20. detsember 2009, kell 15:26 (UTC)

Mis tähendab, et üks artikkel on "piisava pikkusega"? --kanakukk 30. jaanuar 2010, kell 17:01 (UTC).

Seda, et sealt pole midagi puudu :) Ivo 30. jaanuar 2010, kell 17:36 (UTC)

: Ei, nii see küll ei saa olla. Andres 30. jaanuar 2010, kell 17:42 (UTC)

: Lehel Vikipeedia:Heade artiklite kandidaadid on öeldud "piisava pikkusega, et asjast midagi sisulist teada saaks". Andres 30. jaanuar 2010, kell 17:44 (UTC)

::Mina sõnastaksin seda siis nõnda, et midagi väga olulist ei ole puudu. Ivo 30. jaanuar 2010, kell 17:52 (UTC)

::: Võib lisada ka selle. Tähtis on veel, et artiklist peab asja kohta pildi saama. Kui andmeid on liiga vähe, siis see ei õnnestu, kuigi oluline on öeldud. Andres 30. jaanuar 2010, kell 18:38 (UTC)

Üle pika aja üks uus hea artikkel! Alts 30. juuli 2010, kell 01:12 (EEST)

Artikkel Dmitri Šepilov on kuulutatud heaks artikliks üks minut pärast minu vastuhääle andmist. Sellepärast leian, et see pole õiguspärane. Andres 23. august 2010, kell 09:19 (EEST)

Kuidas sa selle vastuhäälega siis nõnda venitasid, et 6 poolthäält kokku sai ja vastuhääled puudusid? Just vaatasin jah, et artiklite valiku lehel olid jätnud muudatuse tegemata ja seda teha püüdes tekkis redigeerimiskonflikt.

Kas võib loota, et sa kirjutad seda lähipäevil nõnda ümber, et ise ka rahule jääd või peaks hea artikli staatuse ära võtma ja jääb see artikkel endistviisi seisma? Ivo 23. august 2010, kell 09:36 (EEST)

: Ei või loota. Millised puudused artiklil on, seda ma kirjutasin, aga need võib ka keegi teine kõrvaldada.

: Mis tähendab "venitasin"? Mul ei ole kohustust hääletada. Andres 23. august 2010, kell 10:44 (EEST)
Mis redigeerimiskonflikt? Minu hääl on siin: . Andres 23. august 2010, kell 10:47 (EEST)

:Kirjaviga oli – minul tekkis redigeerimiskonflikt. Mina sinu muudatust varem ei näinud, kuna olin juba asunud toimetama antud artikli ümbernimetamiset heaks.

:Taastasin endise seisu. Aga võib arvata, et niipea keegi seda artiklit ümber ei kirjuta ja see jääb siia endistviisi vedelema. Ivo 23. august 2010, kell 10:53 (EEST)
Tehniline nõuanne: kõigepealt tuleb teha võimatuks hääletamine, seejärel teha muud protseduurid. Andres 23. august 2010, kell 12:20 (EEST)

Kas oleks võimalik nii korraldada, et kuskil oleks kirjas täpne heade artiklite arv. Kui seda on vaja mõnikord teada, siis ei oleks vaja ise üle lugema hakata. Aga seda numbrit vist automaatselt muutuvaks ei ole võimalik teha. Adeliine 11. november 2010, kell 13:12 (EET)

Mõni hea artikkel on esilehel olnud neli korda, mõni ainult üks. Mille alusel neid esilehele valitakse ja kas ei peaks asi võrdsem olema? Adeliine 2. detsember 2012, kell 15:32 (EET)

Teen ettepaneku esitada heade artiklite nimekiri valdkondade järgi jaotatuna, nagu on nt inglise, soome ja läti Vikipeedias. Praegune nädala artikli märgetega nimekiri võib ka alles jääda, nt lehel allpool. Kui vastu ei olda, siis võin püüda millalgi ise ära teha. Adeliine 26. september 2014, kell 16:48 (EEST)

Mis sellest sai? --Hirvelaid (arutelu) 22. jaanuar 2018, kell 09:01 (EET)

Selleks, et jagada artiklid valdkondade kaupa, võiks neid kokku olla umbes vähemalt 100–120. Nädalad, mil vastavad artiklid esilehel on olnud, tooksin arutelu lehele.--Raamaturott (arutelu) 3. detsember 2022, kell 16:11 (EET)


Arutelu:Luidja laht

Ennist oli artiklis kirjutatud et Paope laht on sama mis Luidja laht, tegelikkuses see nii pole, vaata GeoNames:
--Dj Capricorn 21. september 2007, kell 20:43 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.royalsurf.ee/joomla/Rannad/luidja.png
** In Luidja laht on 2013-06-24 12:08:33, 404 Not Found
** In Luidja laht on 2013-07-06 11:38:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:38 (EEST)


Arutelu:Wojciech Żywny

{{Hea artikkel}}

Miks kogu artikli sisu näha ei ole? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. september 2007, kell 09:38 (UTC)
Ikka veel ei ole artiklit lõpuni näha. Kas keegi saab aru, milles asi on? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. september 2007, kell 11:03 (UTC)
Sain aru, üks kriips oli vales kohas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. september 2007, kell 11:11 (UTC)

Miks sellel artiklil lõikudevahelised vahed väiksemad on kui teistes artiklites? Jürka 30. september 2007, kell 10:28 (UTC)

Mina ei märka vahet. Andres 30. september 2007, kell 10:37 (UTC)

:Ei ole jah... Ei tea, kuidas nii vildakalt vaadata sain... Jürka 30. september 2007, kell 10:44 (UTC)

Sapiehade mõis peaks võib-olla valgevenepäraselt kirjas olema.
Pole selge, millisest Sapiehast siin on jutt. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. september 2007, kell 10:37 (UTC)

Kui kellelgi on juurdepääs Grove'ile, siis vaadake, kas seal leidub lisainfot. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. september 2008, kell 07:25 (UTC)

Kordusviide Nauczyciele Chopina tuleks panna ühe viite alla. --Tiuks 9. veebruar 2009, kell 13:58 (UTC)

Pane siis, mul ei ole see käpas (süntaks ei seisa meeles). Andres 9. veebruar 2009, kell 16:25 (UTC)

:Koondasin viited. --Jaan513 17. aprill 2009, kell 13:10 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.chopin.pl/dzielo/incypity7_pl.html
** In Wojciech Żywny on 2013-06-24 14:27:09, 404 Not Found
** In Wojciech Żywny on 2013-07-07 23:27:02, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:27 (EEST)


Arutelu:Autoexpress

Puudub lehekülg Autoexpress. Kas see on veel millegi nimi? Andres 22. september 2007, kell 12:46 (UTC)
Minu teada mitte--erik15 22. september 2007, kell 15:29 (UTC)
Kas "HSC" on tähenduseta laevanime osa, või märgib ta midagi,millel on tähendus ja millest peaks aru saama? Valju 23. september 2007, kell 14:44 (UTC)
HSC on ingliskeelne lühend high speed craft ja ma olen näinud ka seda artilites ja vanal Tallinki lehel. --erik15 24. september 2007, kell 16:34 (UTC)

Autoexpresse on/oli kolm või isegi neli et millisest siin nüüd jutt? link inglise wikisse on Autoexpress 2-le --TarmoK 20. oktoober 2007, kell 20:18 (UTC)
Tegemist on AE 2-ga, kuid kuna rohkem autoexpressi teemalisi artikleid ei ole, siis on artikli pealkiri Autoexpress.--erik15 27. oktoober 2007, kell 11:33 (UTC)

: see et teisi artikleid *veel* ei ole, ei tähenda et artikli pealkiri ei peaks õieti kirjutama. Samuti peaks artikli tekstis selgesti aru saama et millisest laevast jutt käib --TarmoK 31. oktoober 2007, kell 23:30 (UTC)

::siin on vist mõttekas konkreetsetest laevadest eraldi artiklid teha--Bioneer1 (arutelu) 15. mai 2014, kell 12:36 (EEST)

:::Võiks teha. Eks neil ole kõigil eri mõõtmed ja pärast Tallinki ka erinevad uued nimed. Ssgreporter (arutelu) 16. mai 2014, kell 00:57 (EEST)


Arutelu:Vestfaali rahu

Mitmekümneaastase sõja see rahu lõpetas? 80 või 30? - Urmas 22. september 2007, kell 14:01 (UTC)

Ei saa sellest küsimusest aru. Tekstis räägitakse ju Kolmekümneaastasest sõjast. Aga esitus on segane ja kummaline. Andres 22. september 2007, kell 15:37 (UTC)

: See on vaid sõja nimi. Koosnes reast üksiutest sõdadest ja palgasõdurite jõukude marodööritsemisest.

Vestfaali linnas? Suurejooneline sõda? Andres 22. september 2007, kell 15:39 (UTC)

:Ajal, kui selle küsimuse kirjutasin, oli kirjas, et rahu lõpetas 80-aastase sõja. Hiljem on artiklit muudetud. - Urmas 22. september 2007, kell 17:00 (UTC)

:: Rahu lõpetas ka 80 aastase Madalmaade iseseisvussõja Hispaaniaga.
Oluline on et selle rahuga algas ka rahvusvaheline õigus ja selle areng. Seda on nimetatud ka Euroopa kontserti alguseks. (Kitsamalt oli see peale Viini rahu.) Sisuliselt käivitus sellega ka protsess mis viis Euroopa Liiduni.
'Vestfaali linnas' pole ilmselt õige. --Kk (arutelu) 7. mai 2015, kell 09:17 (EEST)

* Ülevaade Vestfaali rahu diplomaatilisest taustast

The Nearly Complete and Utter History of Everything


Arutelu:Vennastuspidu

Siin võiks kategooriaks olla nt "üliõpilasrituaalid". - Urmas 22. september 2007, kell 20:22 (UTC)
Nii on igatahes Ilmar Tõnissonil kirjas. Kui Tõnissoni väide on vale, tuleks lisada ümberlükkava informatsiooni viide. --Õli (arutelu) 6. veebruar 2013, kell 11:35 (EET)

Arusaadav ju täiesti, mida tähendavad mütsid. Need kehakatte auosad muidugi peavad sümboliseerima meeste kallimaid nende täiuslikus naisuses.
Terav ork ("rapiir") aga kujutab muidugi meest. Kas ta on stehhiva isendi mehisuse kujund või sümboliseerib ta kogu konvendi ühisvõimu ja jõudu – see peenem erinevus juhtub juba iga korporatsiooni kommersikorra erisugususest.
Siit saab aimatavaks, et korporantlik välismärk pole juhuslik, vaid ainusobiv kommersipruugiks. Mütsi tähendust me juba võime pidada aimatavaks. Lindi otstarve selgub, kui meelestada, et ürgselt see pael oli mõõgakandmiseks, seega osa mõõgaks – ja seega osa meessümbolist. Järelikult kannab iga korporant endaga kaasas nii mees- kui naissümbolit (Weininger!). Järelikult sobib see välismärgi moodus nii naistele kui meestele.
Mütse läbi torgates, – eriti kui see sünnib vastastikku vahetatud peakatetega, – omandavad mehed sümboolselt vastastikku üksteise naised – see ongi nende vennastuse ülim ja sügavam mõte.
Teiseks aga on stehhimine hooplev enda jõu demonstreerimine. Mehed omandavad hoogsalt naised – neil on jõudu küllalt purustada hüümen mütsivälja sümboolsel kujul. Huvitav veel märgendada, et neid mütsiauke hoitakse kui pühadusi (tabu!) ja et nende rohkus omanikule on samasuureks auks, kui oleks ta tõesti defloreerinud niimitu näitsikut...
See on teine sümbol, mida väljendab see sorkamis- ehk stehhimiskomme.
Muidugi pole oluline, kuidas seda kommet täpselt teostatakse. Näiteks on mõned naiskorporatsioonid koguni loobunud rapiirist ja laovad kommersil mütsid üksteise peale lauale (ettekujutatava mõõga otsa?). Muidugi säilub ka siin (kuigi esteetilisemal kujul) esialgne sümboolika.
--IFrank (arutelu) 25. veebruar 2013, kell 13:11 (EET)

Sümbolismi otsimisega ei tasu üle pingutada. Ma arvan, et see on Tõnissoni enda "kultuurantropoloogiline" analüüs, kellelegi ta ju ei viita. Mina ei ole sellist stekkimise "tähendust" küll kusagilt mujalt leidnud. Pigem usun sellist kirjeldust (mitte tõlgendust!):

Nagu tsitaadist näha, tähistas stekkimine algselt armastust ühe neiu vastu, mingisugusest "naistevahetusest" pole juttugi.--Vihelik (arutelu) 25. veebruar 2013, kell 13:37 (EET)
Noort Tõnissoni peab uskuma, igas asjas. Ta oli pätsu riigipöörde aktiivne vastane, mitu korda üritati teda aknast välja visata ja lõpuks laskis eriväljaõppega pätsu agent ta maha. Aga tõsiselt öeldes, miks mõnes suhtes peab Tõnissone ja vapse ülistama ja tsiteerima ja mõnes asjas mitte? --IFrank (arutelu) 25. veebruar 2013, kell 14:08 (EET)

Olen üsna kindel, et siin on tegemist noore Tõnissoni enda "kultuurantropoloogilise analüüsiga". Kui artiklit laiendada, võiks seda ju mainida sümbolismi eraldi käsitlevas alajaotuses (muu üldtunnustatud ajaloo kõrval), kuid artiklisse, mis koosneb põhimõtteliselt vaid definitsioonist, see ei sobi, sest kallutab definitsiooni liialt viltu.--Vihelik (arutelu) 25. veebruar 2013, kell 14:19 (EET)

:Minu arust on eksitav ariklist sisu ära võtta ja viide alles jätta. --IFrank (arutelu) 25. veebruar 2013, kell 14:28 (EET)

::Aga seda pole ju keegi teinud? Viide oli viimases lauses enne punkti, mis tähendab, et see käis vaid konkreetse naiskorporante käsitleva lause kohta. Terve lõigu viitamiseks tuleb viide lisada punkti taha. Viisin defloratsiooni puudutava lause eraldi lõiku, nii et nüüd on hoopistükki mõlemad väited viidatud, elik artikkel paranes.--Vihelik (arutelu) 25. veebruar 2013, kell 14:36 (EET)

:::et vältida selliseid seiku, tuleks iga lause viidata; alati pole see siiski ratsionaalne--Bioneer1 (arutelu) 26. veebruar 2013, kell 17:03 (EET)
----
Praegusel kujul on määratlus eksitav. Vennastuspidusid kui niisugusi on peetud meesorganisatsioonides aegade algusest, sh keskaegseis gildides ja tsunftides. Yliõpilaste vennastuspidu on muidugi yks oluline osa sest traditsioonist, aga sõna tähendus on laiem. Iseasi, kui artikli pealkiri oleks Landesvater (vms) - aga praegu on sellelt yksnes ymbersuunamine, seda sõna pole siin mainitudki ja suunamine jääb segaseks. --Oop (arutelu) 27. veebruar 2013, kell 18:51 (EET)

:Minu teada ei kasutata üheski Eesti korporatsioonis (välja arvatud vist rõhutatult saksalik Arminia Dorpatensis) saksakeelset terminit Landesvater. Eestikeelne termin on "vennastuspidu". Nt korporatsioon Revelia entsüklopeedias on märksõna Landesvater vikipeedia mõttes ümbersuunamislehekülg: "landesvater – (sks) maaisa, vennastumine saksa korporatsioonides". Samas teoses antakse Landesvateri sisu edasi märksõna "vennastuspidu" all. Kui tuleb artikleid vennastuspidude kohta muudes organisatsioonides (minu teada tsunftides ja gildides neid vennastuspidudeks küll ei nimetatud), küll siis saab täpsustusleheküljel täpsustada. --Vihelik (arutelu) 27. veebruar 2013, kell 19:01 (EET)


Arutelu:Atlantise maja

Vaevalt, et klubi nimes jutumärgid on... Ja kas klubi nimi on Klubi Atlantis või lihtsalt Atlantis? Jürka 23. september 2007, kell 17:15 (UTC)

tundub, et firma nimede esitamisel eesti teabesüsteemides on täielik kaos. Klubi Atlantise erinevaid versioone on internetis lõpmatu hulk.--Hendrix 23. september 2007, kell 17:28 (UTC)

ja antud juhul pole üldsegi tähtis, milline firma hoones tegutseb. Tähtis on see, kuidas seda hoonet nimetada--Hendrix 23. september 2007, kell 17:36 (UTC)

:Mjah... Aga nii- või teistpidi artikli pealkirjas ei tohiks ikka jutumärke olla... nagu ei ole jutumärke ka isegi mitte kõige tavalisemate pealkirjade puhul (filmid, raamatud, laulud jne)... 82.131.21.12 23. september 2007, kell 18:19 (UTC)

::: Teatud juhtudel võivad jutumärgid pealkirjas olla, näiteks kui jutumärgid on raamatu pealkirja sees. Andres 23. september 2007, kell 21:37 (UTC)

::::Ka käesolevas artiklis on jutumärke vaja, sest asutuse nimi ei olnud Restoran Kaunas, vaid see oli restoran (üldnimi), mille nimi oli "Kaunas" (nimi). Ssgreporter (arutelu) 4. aprill 2013, kell 00:21 (EEST)

::::: Siis kirjutati nii: restoran "Kaunas", praegu: restoran Kaunas. Jutumärgid muidugi aitavad aru saada, aga ei välista, et nimi oli Restoran "Kaunas", kui see on lause alguses. Andres (arutelu) 4. aprill 2013, kell 07:30 (EEST)

::Tegelikult ma isiklikult arvan, et artikli pealkiri peaks olema Atlantis (klubi)... Jürka 23. september 2007, kell 20:07 (UTC)

::: Just seda tahtsin ka mina öelda. Andres 23. september 2007, kell 21:35 (UTC)

::::Aga ma arvan siis, et... võib ümber teisaldada? 82.131.21.12 23. september 2007, kell 21:58 (UTC) alias Jürka

::::: Tehtud. Andres 23. september 2007, kell 22:43 (UTC)

"mille käigus moonutati tundmatuseni..." - seda väidet peaks täpsustama--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 7. juuni 2008, kell 18:36 (UTC)

Kui see artikkel räägib hoonest, siis selles tegutsenud asutuste kohta peaks olema eraldi artiklid, sest ei ole mõistlik panna siia kokku kategooriaid ehitise, ööklubi, restorani, huvikooli jne kohta. Adeliine 7. august 2021, kell 14:27 (EEST)


Arutelu:Matti Martinson

kas siinne isik on Martti Martinsoni isa? avjoska 23. september 2007, kell 17:27 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tallinnlv.ee/aktalav/main?action=muuda_isik_vaikimisi&isik_id=943
** In Matti Martinson on 2013-06-24 12:19:12, 403 Forbidden
** In Matti Martinson on 2013-07-06 13:36:13, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:36 (EEST)


Arutelu:5. aprill

Vulkaanipurse ei toimunud tervikuna 5. aprillil. Andres 24. september 2007, kell 16:18 (UTC)

* 2005 – ajalehes Eesti Päevaleht ilmus Elo-Mall Toometi artikkel "Iga sisserändaja on Eestile kingitus".http://epl.delfi.ee/news/arvamus/elo-mall-toomet-iga-sisserandaja-on-eestile-kingitus?id=51007404
--WikedKentaur (arutelu) 5. aprill 2017, kell 19:24 (EEST)


Arutelu:Aino Pervik

Neil on minu teada kolm last. Üks neist on Rein Raud. Andres 24. september 2007, kell 16:20 (UTC)

Siit on jäetud välja infot.--Morel 4. veebruar 2012, kell 11:00 (EET)
Nagu ma aru saan, ei meeldi Aino Pervikule, et ainus viide on Õhtulehe artiklile tema eraelust, kirjanduslikule tegevusele on samas vähe tähelepanu pööratud. (Õhtulehe artikkel ise on minu arust igati kena ja sydantsoojendav lapsepõlvelugu.) Kui see õnnestuks proportsiooni viia, lõpeks ehk ka redigeerimissõda. Kes tahaks natuke aega A.P. loomingu ja kriitikaga tegelda? --Oop (arutelu) 15. juuni 2012, kell 13:49 (EEST)
Anonüümse kasutaja välja jäetud tekst: Kirjandusteadlane Villem Alttoa oli tema ema vendAino Pervik: "Ema oli väga armas. Ja mina olin väga hoitud laps!" Õhtuleht, 12. mai 2012. --Morel (arutelu) 15. juuni 2012, kell 17:06 (EEST)

Jätan siia yhe "mitte liialt peenetundelise" lõigu, mis ehk kuhugi mujale paremini sobiks (Olmekirjandus, "Kaetud lauad", ...?): "Kirjaniku loome-eetika juurde jõuab kompromissitus arvustuses A. Perviku "Kaetud laudadele" ka Mall Jõgi. Avades juba retsensiooni pealkirjas oma kaardid ("Naisteraamatu küsimärgid"), oletab arvustaja teosele küll suurt lugejaskonda, kuid keeldub ka ise niisugust maitset respekteerimast, säilitades sellega kriitiku hinnangu autonoomsuse." (Rein Veidemann "Arvustus 1979. Dialoogiaspekt" - Rmt: "Olla kriitik... Tekste aastaist 1975-1985" Tallinn: Eesti Raamat, 1986, lk 231; esmatrükk: rmt "Kirjanduse jaosmaa '79" Tallinn, 1981, lk 181-188)

"Kirjarahva leksikon" tahab lahtikirjutamist, seal on pikk ja tihe jutt. Kogumikus "Tuikav tekst" tunnistab Veidemann ise poolihääli, et kuna kriitika nõudis sygavust, võis ta äkisti ehk juhtumisi poolkogemata võib-olla just nagu mõneti"olmekirjanduseks" sõimatule liiga teha - sh Perviku "Kaetud laudadele" (lk 223, "Naistekad kui kohanev tekst"; esmatrükk rmt: "Kohanevad tekstid" Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum, 2005). Pikalt vt Reet Krusten "Eesti lastekirjandus" (Trt: Elmatar, 1995), lyhidalt EKBL (Tln: ER, 1975), lk 270. Lastekirjanduse poole pealt on põhjalik Andres Jaaksoo "Kes on kes ja mis on mis eesti lastekirjanduses" (Tln: ER, 1987), lk 166-167, 386-387, ylevaatelugu 322, artikkel 335, tõlked 351, film 375. Vana, kuid abiks ikka: E. Orglaan ja H. Voogla "Aino Pervik. Kirjanduse nimestik" (1976). Vt ka: "Eesti kirjanike leksikon" Tallinn: Eesti Raamat, 2000 (koost. Oskar Kruus ja Heino Puhvel, toim. Heino Puhvel), lk 57-58; EE 14 "Eesti elulood" ja EE põhiköide. --Oop (arutelu) 18. juuni 2012, kell 19:30 (EEST)


Arutelu:Füsioloogiline akustika

Kas tõesti närviimpulsid on heli?
Kas eristatakse kuuldeelundit ja kuulmiselundit? Andres 25. september 2007, kell 00:55 (UTC)

Ei närviimpulsid ole heli ega heli ole närviimpulss. Kuulmiselund ehk kuuldeelund on kõrv, mitte kuulmisnärv või suuraju. --Ken 25. september 2007, kell 08:06 (UTC)

Nagu füüsilise heli puhul tekib küsimus, kas füsioloogiline heli on mõiste, mida on kasutanud keegi peale kasutaja Tiuks? Räägitakse heli füüsikalistest (amplituud, sagedus või intensiivsus, lainepikkus, kestus) ja füsioloogilistest (tämber, valjus, kõrgus) omadustest, aga füsioloogiline heli on ikka väga kahtlane mõiste.--Ken 25. september 2007, kell 08:06 (UTC)

Selle liigituse mentaalne heli, füüsiline heli, füsioloogiline heli ja psüühiline heli on teinud Leo Semlek, kes on kirjutanud õpikuid muusikateooriast ja harmooniast. Õpikus on füsioloogilise heli kohta ainult niipalju:
Füsioloogiline heli on kuuldeorganis (kuulmiselundis) leviv heliimpuss kui närvivool. Kuuldeelundiks on 1. kõrv, mis võtab vastu mehaanilise võnkumise ja teisendab selle närvivooluks. 2. kuuldenärv kui ~4000-st närvikiust (elektrijuhtmest) koosnev "kaabel", mis edastab närvivoolu (alalisvoolu) kõrvast ajusse. 3. suuraju muusikakeskus. Natuke segane on ja nüüd püüan mujalt infot juurde otsida. Füsioloogilise heli all peab juttu tegema heli liikumisest kõrvast ajju. Psüühiline heli on juba helitajuga seotud. See on muusikaline heli helikõrgus, helivältus, helitugevus, tämber. Muutsin natuke heli omadusi, sest vanasti räägiti füsioloogilisest helist, aga see on ju heli levimine kõrvas, mitte psüühiline ehk muusikaline heli.--Tiuks 25. september 2007, kell 23:31 (UTC)

Kas seda mõistet keegi veel kasutab? Kas see on muusikaringkondades laiemalt aktsepteeritud? Praegu tundub, et artikkel peaks algama sõnadega "Füsioloogiline heli on mõiste, mida Leo Semlek kasutab kuulmiselundis leviva heliimpulsi kui närvivoolu kohta." Füsioloogiliste mehhanismide kirjeldamisel tema tasemele jääda ei tohiks - "alalisvool" ja "kaabel" on absoluutselt valed võrdlused,  kodeerimise teooriad (sest praegu ühtset kindlat seisukohta pole) tuleks lahti kirjutada ja kokkuvõttes on see kõik artikli "kuulmine" osa.--Ken 26. september 2007, kell 05:05 (UTC)

:heliimpuls ei saa levida närvivooluna. Üks asi on heli ja osa sellest helist ehk siis heliimpuls ja teine asi on närvivool. Üks tekitab teise. Kõige õigem oleks ilmselt rääkida kuulmistajust. See võimaldab "kuulmist" käsitleda komplekselt - perifeerne kuulmine (kõrv) ja tsentraalne kuulmine (aju). Ja igasuguseid helisid peab minu arust käsitlema füüsika aspektist. Helide jaotamine aju keskselt subjektiviseerib heli - inimene kuuleb. Ja see, kuidas ta kuuleb teatavaid helisid, sõltub organismi hetke olukorrast. Kuni selleni välja, et kuuldakse seda, mida ei ole - hallutsinatsioonid.

:Tämbr on ju heli karakteristik ja nii kindel karakteristik, et seda saab esitada elektoornseid vahendeid kasutatades - tämbriregulaator raadio küljes.--Hendrix 26. september 2007, kell 05:08 (UTC)

::sõnal tämber on nii palju tähendusi, ja nad kõik segamini, mitte ainult eesti keeles. See, mis on raadio küljes on helikõrguse regulaator (bass/kõrged helid). Nimetatakse tõesti ka tämbriks. Mina pidasin tämbri all silmas just seda subjektiivset komponenti, mille põhjal saab kuulates öelda, et see on viiul ja see on trompet, kuigi mõlemad mängivad sama helikõrgust (?) sama valjusega.--Ken 27. september 2007, kell 09:09 (UTC)

Välja jäetud: Kõrvad annavad meile tagasisidet oma hääle kohta. Esiteks, kõrvad ei anna mingit tagasisidet. Teiseks, oma hääle kohta levib suurem osa infot mööda lõualuud ja koljut, väliskõrva kaudu tuleb suht väike osa sellest, mille põhjal oma häält korrigeeritakse (vrd oma hääl, nagu muidu kuuled ja oma hääl lindistusel).--Ken 25. september 2007, kell 08:14 (UTC)

: Häält kuuleme ju ikkagi tänu kõrvadele. Hääl liigub ka mööda luud, see on täiesti õige. --Tiuks 25. september 2007, kell 20:13 (UTC)

:: Helispektrite analüüsimine on kaudne, mitte otsene tähendus.--Tiuks 25. september 2007, kell 21:19 (UTC)

:::Kuidas sellest aru peaks saama?--Ken 26. september 2007, kell 05:05 (UTC)

:::: Helispektri analüüs toimib ju meie peas, kui me kuuleme heli. Me kuuleme osahelisid. Mul on veel spekter ja heli koostis pooleli.--Tiuks 26. september 2007, kell 21:32 (UTC)

:::::"Helispekter näitab graafiliselt osahelide helivaljuste omavahelist suhet," ütleb vastav artikkel. Helivaljuste omavahelise suhte graafilise kujutise analüüs saab toimuda ainult siis, kui me _näeme_ vastavat graafikut, kõrvadega pole siin ei otsest ega kaudset seost. Tõsi, muusikalise haridusega inimene suudab vist ka ainult noodipilti nähes oma peas õiget heli kuulda?--Ken 27. september 2007, kell 09:09 (UTC)

:::::: Said täiesti õieti aru. Äkki meeldib sulle "analüüsida heli koostist." Kui helispetkter on graafiline, siis heli koostis koosneb komponentidest nagu põhiheli, osaheli. Mul on see artikkel veel kirjutamata.--Tiuks 27. september 2007, kell 21:07 (UTC)

Füsioloogilise protsessi tulemusena tekib kuulmine. Kuulmine on üks viiest inimese meelest ja tähendab õhus olevate helilainete püüdmist ning nende muutmist närviimpulssideks, mis liiguvad edasi ajju. Üldiselt sama asi millest kirjutan, aga see saab alguse heli artiklist, kuulmine saab alguse meelte artiklist. --[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 25. september 2007, kell 23:26 (UTC)

Sellise pealkirjaga artiklis tuleks rääkida ainult teadusharust enesest, mitte teha kokkuvõtet selle sisust. Andres 29. september 2007, kell 15:08 (UTC)

Tajumine on psüühiline heli ehk muusikaline heli, mitte füsioloogiline. Andrus, sul on heli omadused täitsa sassis, või sa ei süvene sellesse.--Tiuks 30. september 2007, kell 20:42 (UTC)

Füsioloogia on bioloogias ja meditsiinis õpetus organismi ja selle elundite talitlusest ja funktsioonidest. Seega peaks füsioloogiline akustika mitte ainult inimese kuulmiselundiga tegelema?

Jah, idee järgi küll. Andres (arutelu) 31. oktoober 2018, kell 15:17 (EET)

Füsioloogiline on ehk vale mõiste mida kasutada?


Arutelu:Osahelid

Miks harmoonikud olid välja jäetud? Isegi inglise keeles on harmoonik. Sõna harmoonilised ma ei tea.--Tiuks 26. september 2007, kell 00:11 (UTC)

Õpetus muusikahelidest on teinud jälle tõlkevea. Harmoonikute asemel kirjutab harmoonilistest.--Tiuks 30. september 2007, kell 22:30 (UTC)

: Sõna harmooniline sõna osaheli tähenduses kasutab Ilmar Eiskop raamatus Akustika ja helitehnika lehel 31. Kus kasutakse sõna harmoonik? Palun anna viide. --Andrus Kallastu 1. oktoober 2007, kell 08:37 (UTC)

:: ENE 1. väljaandes artiklis "ülemtoonid" põhitooni täisarvkordse sagedusega ülemtoonide kohta. Sõnad "harmoonik" ja "harmooniline" on sünonüümid, kuid tundub, et "harmoonik" on rohkem tarvitatav, pealegi ei tundu sõna "harmooniline" eesti keeles selles tähenduses loomulik (arvatavasti on siin eeskujuks vene keel). Sõna "harmoonik" võib tähendada ka Aristoxenost järgivat muusikateoreetikut. Andres 1. oktoober 2007, kell 08:54 (UTC)

::: Selge. Ühese mõistetavuse huvides ongi ilmselt parim termin osaheli. --Andrus Kallastu 1. oktoober 2007, kell 09:27 (UTC)

"just perfect fourth" pole mitte "täpselt puhas kvart" vaid loomulik puhas kvart (498.04 senti) vastandatud tempereeritud puhtale kvardile (500.00 senti) või suurendatud - vähendatud kvardile jne.
http://en.wikipedia.org/wiki/List_of_musical_intervals

Tegu on erinevate mõistetega, vrd oktav ja oktav (helikõrguspiirkond). Antud artiklis on jutt oktavist kui intervallist. --Andrus Kallastu (arutelu) 15. detsember 2018, kell 12:04 (EET)

Oktav kui intervall ning oktav kui helikõrguspiirkond


Arutelu:Richard Ritsing

Autoriõiguste kohta vaata [[Kasutaja arutelu:Saarepoiss]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. september 2007, kell 06:45 (UTC)

Miks ei võiks kutse viitada elukutsele? Adeliine 17. veebruar 2008, kell 11:47 (UTC)

Kutse all ei ole siin mõeldud elukutset, vaid pigem õigust õpetajana töötada. Andres 17. veebruar 2008, kell 12:22 (UTC)

Kutse on EKSS-i järgi "erialase ettevalmistuse põhjal ametlikult määratud kvalifikatsiooniaste". Andres 17. veebruar 2008, kell 12:25 (UTC)

on olemas Richard Ritsingu preemia (Richard Ritsingu nimeline preemia), ent too pole ilmselt tähelepanuväärne? Vt  --Estopedist1 (arutelu) 4. juuni 2018, kell 17:48 (EEST)


Arutelu:Ajamasin

mis kasutajad arvavad sellest on see võimalik või on see juba olemas ja pole isegi mõtet arutada?
Kuigi väidetavalt on ameerika valitsuse ülisajalase phoenexi projekti käigus see juba valmis. Ajamasin on väidetavalt nende arust üks ülivõimas tool, mis on nii võimas, et suudab aega ja ruumi kõverdada. Jõud peab tal väidetavalt olema 99,5% valguse kiirusest, mis teeb umbes 10 000 km/s. Sellega saadeti väidetavalt USA baasi töötajad aastasse 6030 nende jutu põhjal mingisse maha jäetud linna.

Tõstsin selle välja, sest jutt on segane ja viiteid ei ole. Pealegi on siin jutt ainult ühesuunalisest ajarännust. Andres 28. september 2007, kell 06:26 (UTC)
http://www.alienshift.com/id75.html
et nagu siit saab natukene infot.
minu arust võiks teksti tagasi ikkagi panna,sest keegi pole öelnud et ameeriklased selle kindlalt leiutasid.
kunagi kui polnud telefoni siis võibolla tundus kah see sama ulme nagu ajamasin praegu.ega siis see mingi
igiliikur mis on tunnistatud võimatuks.

Kui saab teksti korda, siis võib selle tagasi panna. Andres 4. oktoober 2007, kell 07:32 (UTC)

Lisatu oli masintõlge. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 23. detsember 2013, kell 18:03 (EET)

Vanga ennustas ajamasinaid 2238. aastaks.
--WikedKentaur (arutelu) 5. august 2018, kell 14:48 (EEST)
----
Väide "Ajamasin on hüpoteetiline seade, mis võimaldab ajarändu mõlemas suunas: minevikku ja tulevikku." on sisuliselt vale, kuna paljudes teostes on ajamasinatena kirjeldatud seadmeid, mis võimaldavad liikuda ainult ühes suunas. Tulevikku rändamise juures tuleks aga täpsustada, et ajamasinateks ei peeta üldjuhul seadmeid, mis võimaldavad liikuda tulevikku samal kiirusel kui ümbritsev keskkond, tavaliselt eeldatakse ikka suuremat kiirust (võimalusest liikuda tulevikku aeglasemalt kui keskkond ei ole eriti räägitud, ehkki seda on vahel harva kirjanduses kujutatud). --Ehitaja (arutelu) 19. september 2020, kell 01:48 (EEST)


Arutelu:Müra

ma ausalt öeldes tahaks juba avalause vaidlustada... sest müra ei ole mitte ainult heli... meeldetuletuseks küllap nii mõnigi on teleriekraanil lund näinud -- Ahsoous 27. september 2007, kell 16:31 (UTC)

: Jah, tuleks teha täpsustuslehekülg. Müra informatsiooniteoorias jne. Siin on jutt mürast kui helist. --Andrus Kallastu 27. september 2007, kell 16:40 (UTC)

:: Ka mina pooldan selle pealkirja reserverimist helile. Teised tähendused on sellest tuletatud. Andres 28. september 2007, kell 09:03 (UTC)

::: ei saa sellega (reserveerimisega) nõustuda...

::: ja täpsustuslause on väheke kummaline... mida sellega seal mõeldud on elektroonilist müra või infomüra või veel miskit muud? -- Ahsoous 28. september 2007, kell 09:53 (UTC)

: Mõtlesin infomüra (kui seda veel nii nimetatakse). Täpsemalt ei tea, ei ole informatsiooniteooria asjatundja. --Andrus Kallastu 28. september 2007, kell 12:17 (UTC)

:: Mõeldud on müra mõistet informatsiooniteoorias, mis on küberneetika haru. Mõeldud on informatsiooni moonutavaid tegureid info edastamisel. Minu poolest võib kirjutada "Müra (informatsiooniteooria)". Siia võib ju muid asju lisada.  Andres 28. september 2007, kell 13:09 (UTC)

:: Miks Sa oled reserveerimise vastu? Andres 28. september 2007, kell 13:11 (UTC)

::: nagu juba siin viidatud on müra olemas elektroonikas... hakkaks siis lugema signaalimüra, faasimüra, Johnsoni–Nyquisti müra, Jansky müra impulssmüra, RTS-müra, sinine, valge, punane, must, roosa, pruun, hall, oranž müra, kosmiline müra, ka fotograafid puutuvad müraga sageli kokku, näiteks soola ja pipra müra, jne jne. - Ahsoous 28. september 2007, kell 17:03 (UTC)

::::Üldmõiste määratlemist võiks jätkata siin. Tekitasin muusika mõiste jaoks eraldi artikli müra (muusika).--Andrus Kallastu (arutelu) 27. jaanuar 2018, kell 14:51 (EET)

Kas mitte müraks ei nimetata ka liiga valju või ebasoovitavat heli? Andres 28. september 2007, kell 09:07 (UTC)

: Arvan, et vahetegemine muusikalise heli ja müra vahel ei ole esteetika küsimus, vaid küsimus selgelt tajutava helikõrguse olemasolust või mitteolemasolust. Määratlus "liiga vali" või "ebasobiv" ei anna selles suhtes selgust. Ka tundide kaupa kestev vaikne 440 Hz siinustoon (standardne muusikaline heli) võib olla vägagi vastik. Muud tähendused on seega ilmselt rohkem metafoorid. --Andrus Kallastu 28. september 2007, kell 12:17 (UTC)

:: Jah, aga ma pean silmas, et müra all võidakse silmas pidada ka seda, mis ma ütlesin. Andres 28. september 2007, kell 13:09 (UTC)

:: Arvan, et tavakeeles see sõna tähendabki seda. Andres 28. september 2007, kell 13:11 (UTC)

:::Selle müra kohta on sõna "lärm". Nii müra kui lärm on selles tähenduses subjektiivsed. Ma proovisin, kuigi hetkel tulutult, leida tajupsühholoogias kasutatavat müra mõistet. Esimese hooga tahaks öelda, et müra on see, mis takistab või halvendab soovitud stiimuli tajumist, aga on olemas selline asi nagu müraga maskeerimine, mille korral ilmneb, et müra ei oma alati ja igasugusel esitusviisil soovitud stiimuli tajumist halvendavat toimet.--Ken 28. september 2007, kell 15:42 (UTC)

::::: Sõna "lärm" kasutatakse põhiliselt inimhäälte kohta, igasugust müra tavaliselt lärmiks ei nimetata. Andres 28. september 2007, kell 17:07 (UTC)

Mina reserveeriksin selle märksõna mürareostusele. Muide, mürareostus ei pruugi olla müra siinse artikli tähenduses. Andres 23. oktoober 2011, kell 02:10 (EEST)

mürast kui ebameeldivatest või tervist kahjustavatest helidest võiks ikka eraldi rääkida. Mürareostus (-saastus) on ikka reostuse liike--Bioneer1 29. oktoober 2011, kell 13:18 (EEST)

: Mida neist on eraldi rääkida? Kui on, siis muidugi. Andres 29. oktoober 2011, kell 13:29 (EEST)
----
Me ei saa neid artikleid liita, sest nad räägivad eri asjadest. Andres 25. oktoober 2011, kell 14:32 (EEST)

Järele mõeldes on need tõesti eri asjad. Mind ajas segadusse see, et kuigi mürareostust nimetatakse kõnekeeles samuti müraks, polnud täpsustuslehel mürareostust kirjas. Taivo 25. oktoober 2011, kell 18:15 (EEST)
Praegu pole definitsioon ja artikli sisu omavahel vastavuses. Suur osa artiklist räägib mürareostusest. --Andres (arutelu) 3. juuli 2022, kell 11:33 (EEST)


Arutelu:Korjaki autonoomne ringkond

elanikke = 23 200 (2006)
Andres 28. september 2007, kell 08:03 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.palana.ru
** In Korjaki autonoomne ringkond on 2013-06-24 11:47:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Korjaki autonoomne ringkond on 2013-07-06 08:47:11, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:47 (EEST)


Arutelu:Seitsmes taevas

Minu meelest peaks siin rääkima sellest: [[:en:Seventh Heaven]]. Seriaali kohta oleks "Seitsmes taevas (seriaal)".

Kas eesti keeles ei olnud mitte pealkiri "Seitsmendas taevas"? ...või kunagi varem vähemalt? Jürka 28. september 2007, kell 11:04 (UTC)

mõtled seriaali... oli küll - Ahsoous 28. september 2007, kell 11:27 (UTC)

Senikaua, kuni ei ole lehekülge seitsmenda taeva kõnekeelse ja üldise tähenduse kohta, senikaua pole vaja pealkirja "Seitsmes taevas (seriaal/sari)". Kui keegi teeb artikli seitsmenda taeva üldise tähenduse kohta, siis loomulikult muudetakse artikli pealkiri ära.--erik15 14. oktoober 2007, kell 16:30 (UTC)

Teen ettepaneku liita tegelaste artiklid selle artikliga. Adeliine 5. mai 2016, kell 23:17 (EEST)

Jah, kui artiklid on sellised, nagu nad praegu on, siis on parem, kui oleks koos. Andres (arutelu) 6. mai 2016, kell 11:20 (EEST)


Arutelu:Kasiino

Alguses öeldakse, et kasiinos mängitakse hasartmänge, pärast öeldakse, et mitte kõigis kasiinodes. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. september 2007, kell 13:16 (UTC)

Lingid siia pole korras. "Kasiino" ("Casino") on üks Scorsese film. Casino on ka  jakgrattameeskond, kuhu kuulkus Lauri Aus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. september 2007, kell 13:18 (UTC)

Link http : // www.kasiinod.ee Kasiino arvustused, õpetaused ja palju muud on pealtnäha lorralik, aga siis jooksis arvuti kokku. Igaks juhuks võtsin välja. Taivo 13. mai 2009, kell 15:01 (UTC)

Minu arvuti kokku ei jooksnud. Andres 18. mai 2009, kell 15:43 (UTC)

: Minul ka ei jooksnud kokku. Võib olla laadis sul Google kaarti kaua. --Tiuks 18. mai 2009, kell 16:18 (UTC)

::No ma ei tea. Kui arvate, pange tagasi. Registreeritud kasutajaga ma oleksin seda arutanud, aga anonüümsete paranduste tühistamine on mul kergem tulema. Ja guugli kaart tuli mul ette. Taivo 19. mai 2009, kell 06:40 (UTC)

Ma arvan, et sõna mängupõrgu võib siia suunata. Kui neil ka on tähenduserinevusi (vt nt EE, 1936), võiks neid siin artiklis selgitada--Bioneer1 (arutelu) 12. november 2013, kell 15:40 (EET)

Ei või. Ja kustutasin selle su lisanduse artiklist.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. november 2013, kell 20:28 (EET)

: Mis see mängupõrgu siis on? Ja mille põhjal Sa väidad, et see  pole sama asi? Andres (arutelu) 12. november 2013, kell 23:55 (EET)
----
EKSS annab esimese tähendusena siin "klubi": valitud seltskonna (näit. ohvitseride) (kinnine) klubiruum; ja teise tähendusena: "mängupõrgu". 90.190.71.25 24. november 2015, kell 12:49 (EET)
----
Ma kahtlustan, et välislinkide seas on reklaami. Andres (arutelu) 17. august 2017, kell 16:09 (EEST)

Mina eemaldaks kõik need lingid. Ja blokeeriksin spetsiaalselt spämmimiseks loodud kontod. --Pelmeen10 26. august 2017, kell 15:24 (EEST)

:Mina peitsin (üks oli veel dead kah); kui lubatakse linki minu isiklikule (loodavale) lehele, "Laena täna, maksa homme!!! ", siis võiks avaldada (vist peab olema juures märge: tegemist finantsteenusega vms). —Laenuhuulutuse kuulutaja (arutelu) 26. august 2017, kell 20:23 (EEST)


Arutelu:Sirgala

Jääb arusaamatuks Sirgala küla ja Sirgala asumi omavaheline suhe. Andres 28. september 2007, kell 19:45 (UTC)
Siia tuleb mitu linki, millest pole arusaadav, mida nad silmas peavad. Andres 28. september 2007, kell 19:46 (UTC)

Ma arvan, et küla kasvas asumiks. Seda peaks täpsustama, kuid sel juhul pole vist eraldi artiklit külast vaja, kui talusid just buldooseriga kokku ei lükatud ja korrusmaju asemele ei ehitatud. Võimalik on ka, et küla asus palju suuremal alal kui praegune asum. --Metsavend 28. september 2007, kell 20:12 (UTC)

KNAB annab küla asukohana punkti, mis jääb asumi põhjaservast u 100 meetrit eemale:

: Kui küla kasvas asumiks, siis ei ole eraldi artiklit tarvis, aga siis tulebki nii öelda. Minu meelest on Akra küll vihjanud, et samaaegselt olid olemas Sirgala küla ja Sirgala linnaosa. Andres 28. september 2007, kell 20:53 (UTC)
Vaata . Andres 30. september 2008, kell 03:59 (UTC)

Artiklis on viimased andmed rahvastiku kohta 2002. aastast. Kui palju seal tänapäeval inimesi elab? [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 5. aprill 2016, kell 14:25 (EEST)

Miskit leiab
*Viivikonna Alevi TSN Täitevkomitee 1950-1971.
*:Kohtla-Järve rajoon
suwa 5. september 2018, kell 21:20 (EEST)
----
Siin kirjutatakse, et elanikke on 52: https://rus.postimees.ee/6492016/odna-v-mnogokvartirnom-dome-kak-zhivet-pensionerka-v-estonskom-poselke-prizrake Velirand (arutelu) 5. jaanuar 2019, kell 00:25 (EET)


Kasutaja arutelu:Raudsep~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Raudsep! Andres 29. september 2007, kell 15:06 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Raudsep~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Järve mõis

Järve link ei lähe õigesse kohta. Andres 29. september 2007, kell 15:58 (UTC)

Parandasin ära--Hendrix 29. september 2007, kell 16:04 (UTC)

tegelikult on olemas artikkel Järve vasallilinnus...--Hendrix 29. september 2007, kell 16:15 (UTC)
peaks vist liitma, aga milline jääks pealkiri?--Hendrix 29. september 2007, kell 16:23 (UTC)
Tegelikult asub Järve mõis või vasallilinnus Kohtla vallas mitte Kohtla-Järvel. Minuarvates tuleks liita Mõis vasallilinnusega, kuna see on realseelt alles mõisa peahoone ilmselt muutub varsi kivihunnikuks. Ümbersuunamised tuleb niikuinii teha. Üdiselt on enamus vasallinnuseid hilisemad mõisad siitandist nõiteks Purtse vasallilinnus.Akra 29. september 2007, kell 17:07 (UTC)
Tegelikult on seal ka topelt artiklid (Purtse mõis).Akra 29. september 2007, kell 17:10 (UTC)

ma väga vabandan, kuid Järve mõis asub administratiivselt tõesti Järve külas. Mingi 146 meetrit lahutab teda linnast...--Hendrix 29. september 2007, kell 17:33 (UTC)

liitmise teemat arutatakse ka allpool, vt peatükki: "Võtsin välja ühtteist". Liitmisega on ka seotud see arutelu: Arutelu:Järve vasallilinnus--Bioneer1 (arutelu) 21. juuli 2014, kell 19:24 (EEST)

mis tähendab I ja II korrus?--Hendrix 29. september 2007, kell 17:56 (UTC)
See tähendab, et hoone oli algul kolmekordne. Kunagi oli see mis tänaseks on maa sees I korrus ja elukorrus oli tegelikult II korrus. Kolmas korrus pole aga meieni jõudnud.Akra 29. september 2007, kell 20:40 (UTC)

seda on küll väga raske uskuda, et maa sees olev korrus oli kunagi esimene korrus. Ta ju ümbritseva maa suhtes pooles saadik maa sees. A kui Sa nii ütled, siis ei vaidle vastu.--Hendrix 29. september 2007, kell 20:48 (UTC)

:viidatud artiklis ja mõisaportaalis räägitakse siiski keldrikorrusest ja elukorrusest. Eesti tingimustes on kelder keldrikorrus, mitte esimene korrus - nagu mõnes kohas on tavaks kutsuda keldrikorrust.

:ja kumb märksõna jääks ikkagi liitmisel põhiliseks, kas mõis või linnus?--Hendrix 30. september 2007, kell 06:11 (UTC)

Mõisaportaal on ka inimeste kirjutatud kes pole ilmselt asjase väga sügavuti süüvenenud. Kui vaatad elukorrust, siis seal ei ole ühtegi sissepääsu (ust) kõik on aknad. Ma ei kasuta inglise mõistet, kus I korrus on keldrikorrus.Akra 30. september 2007, kell 18:17 (UTC)
Muide veel see linnaserv ja sealne esimese tänava äärsed majad, mõisa taga kuuluvad ka Järve külale, mitte Kohtla-Järve linnale.  Kui huvi pakkub, siis vaata kuidas see piir jookseb WWW.maaamet.ee Avalik teenus.Akra 30. september 2007, kell 18:17 (UTC)

juba eile vaatsin ja vabandasin, et läks sassi. No kui elukorrus on  2. korrus, siis las olgu teine korrus. Ei vaidle enam.--Hendrix 30. september 2007, kell 18:44 (UTC)

*{{geopilt|pilt=Järve manor 2007 1.jpg|59.408905636066166|27.305617332458496}} - Esiteks geopildi kuna Järve mõisa territoorium oli pea 20 ruutkilomeetrit. Seega on võimatu seda ühe punkti abil kaardil märkida. Samas võib kasutada seda artiklis Järve vasallilinnus.
*Liitmisettepaneku kuna Järve vasallilinnusest on võimalik kirjutada põhjalik artikkel. Paraku praegune variant tundub sisaldavat siiski ebakorrektseid väiteid.--WooteleF 18. september 2008, kell 08:39 (UTC)
*Problemaatiline on see Paykullide käest Arnoldite kätte minemise värk. Viimane Järve Paykull suri 1815, ning mõisa päris tema tütar kes suri 1824. Tema abikaasa Johann von Arnoldit pole küll rüütelkonna käsiraamatus mainitud mõisa omanikuna kuid ometi paistab, et ta tegutses seal (ja muuhulgas suri seal 1838. aastal). Sellel virumaa.ee lehel on aga öeldud, et alles 1848. aastal läks mõis Arnoldite omandusse ja esimene omanik oli viimase Paykulli pojapoeg ja Johann von Arnoldi poeg Reinhold von Arnold. Igatahes segane värk.--WooteleF 18. september 2008, kell 08:39 (UTC)


Kasutaja arutelu:Alpa~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Alpa! Andres 29. september 2007, kell 18:21 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Alpa~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:DrScummm~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, DrScummm! Andres 30. september 2007, kell 08:33 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema DrScummm~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)


Arutelu:Sergei Zubatov

Vene vikis on öeldud, et ta oli Üksiku Sandarmite Korpuse polkovnik, kuid inglise viki eitab seda. Andres 1. oktoober 2007, kell 09:39 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.krugosvet.ru/articles/111/1011196/1011196a1.htm
** In Sergei Zubatov on 2013-06-24 13:25:20, 404 Not Found
** In Sergei Zubatov on 2013-07-07 00:22:05, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:22 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.hronos.km.ru/biograf/zubov.html
** In Sergei Zubatov on 2013-06-24 13:25:20, 404 Not Found
** In Sergei Zubatov on 2013-07-07 00:22:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:22 (EEST)


Arutelu:Blesta kivi

kriipsude vahel on Google puhvrist saadud tekst, kuna otseviite korras osutatud tekst on lännud. Mõne päeva jooksul püüan kopipeist teksti Viki jaoks sobilikuks kohendada.--Hendrix 1. oktoober 2007, kell 18:17 (UTC)
Mis on Abali ordu ja kes on vürst Gregorio?--WooteleF 26. mai 2010, kell 12:34 (EEST)

Internet fraasi "order of Abali" ei tunne. Mul on kuri tunne, et keegi on kergeusklikku ajakirjanikku hanitanud. --Oop 17. juuli 2011, kell 16:05 (EEST)

Isegi Internet Archive ei tea midagi. Ehk peaks lisama artikli lõppu lugejaile hoiatuse, et kogu teema pärineb yhestainsast väga kahtlasest allikast. Tahaks ajakirjanikku intervjueerida. Kui kive poleks, arvaks, et neiu Salong sai lihtsalt päikesepiste. --Oop 17. juuli 2011, kell 16:22 (EEST)

:Peaks ajaloo osa kustutama.--WooteleF 24. juuli 2011, kell 15:34 (EEST)

Ühe artikli lugemise tasu on 0.40 EUR, päevapileti hind kõigi viimase 7 päeva artiklitele on 0.80 EUR.
NB! Päevapiletiga ei saa lugeda artikleid, mis on vanemad kui 7 päeva! Arhiivi lugude lugemiseks on vaja osta ligipääs artikli kaupa.
Teenuse aktiveerimiseks vajutage soovitud teenuse nupule, mis kuvab ekraanile tasulise telefoninumbri. Numbrile helistades artikkel avaneb, teenuse maksumus lisatakse Teie telefoniarvele. Ligipääs artikli(te)le on selles arvutis avatud ööpäeva jooksul alates helistamisest. Teenus toimib Telia, Tele2 ja Elisa klientidele. Telefoninumbril peab olema avatud teenuse M-makse Internetis kasutamine.
Loe täpsemalt m-maksete kohta
Võimalik on osta ka veebiligipääs vastavalt 45€ eest aastaks või 25€ eest pooleks aastaks ja Te ei pea enam mobiiliga maksmisele aega kulutama. Selleks palume saata aadressile tellimus@meiemaa.ee: Tellija nimi, isikukood (logimine ID-kaardiga), e-maili aadress ja arve saaja andmed, kui arve maksja on erinev tellijast.
Kui oled paberlehe tellija, siis saad ühele pereliikmele vormistada ka tasuta ligipääsu veebimaterjalidele id-kaardi põhiselt. Palun saada aadressile tellimus@meiemaa.ee: tellija nimi, aadress ja veebiligipääsu saaja nimi, e-posti aadress ja isikukood (kui erineb tellijast). Sisselogimine toimub veebilehe paremas ülanurgas asuva viite "Logi sisse" abil. Ligipääs on avatud sama kaua, kui leht on tellitud.
--37.157.99.131 4. veebruar 2019, kell 20:06 (EET)


Arutelu:Herakleitos

kelle põhitegutsemisalad olid metafüüsika, eetika, poliitika ning epistemoloogia. Ükski tema kirjatöödest pole säilinud, kuid teda on palju tsiteerinud Sokrates, Platon ja teised filosoofid.

Jätsin välja, sest on sellisel kujul eksitav. Tema ajal ei olnud selliseid tegutsemisalasid.

Ta kirjutas teadaolevalt ainult ühe teose, mida Sokrates luges, kuid ei ole teada, et ta oleks seda tsiteerinud. Teosest on säilinud fragmendid erinevate autorite teostes. Andres 2. oktoober 2007, kell 08:44 (UTC)

Herakleitos olevat rääkinud:"Kõik voolab, kõik on liikumises ja mitte miski ei kesta igavesti. Sellepärast ei saa me "astuda kaks korda ühte ja samasse jõkke". Sest kui ma teist korda jõkke astun, oleme nii jõgi kui ka mina ise juba muutunud."''
See tõestab, et tema arvates olid looduse põhiomaduseks just pidevad muutused. Looduses esinevate muutuste ja vastandite taga nägi ta mingisugust tervikut, mida ta nimetas "Jumalaks" või "logoseks". Herakleitos usaldas oma meeli rohkem, kui oma mõistust. Ta viitas asjaolule, et maailma iseloomustavad alalised vastandid ning väitis, et nii heal kui ka halval on oma koht tervikus. Kui vastandite vahel ei oleks pidevat võitlust, siis lakkaks maailm olemast.

Tõstsin ka selle välja, sest tegemist ei ole tsitaatidega tema teosest. Tõlgendus on minu meelest liiga ligikaudne. Andres 2. oktoober 2007, kell 08:48 (UTC)
----
Teisaldasin fragmentide tõlke siia (https://et.wikisource.org/wiki/Herakleitose_fragmendid), sest Vikipeedia pole selleks mõeldud. Lisaks peatükk "Retseptsioon" on sellisel kujul sobimatu, sest tegeleb Lossevi peatüki tõlkimisega (ei ole Vikipeedia eesmärk), mitte ei sisalda selle lühidat kokkuvõtet. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 28. november 2018, kell 16:41 (EET)

Mul oli kavas lisada fragmentidele ka kommentaarid, need ei sobi Vikitekstidesse, kuhu need siis panna? Ja lingid fragmentidele on ka ära kadunud, mis teeb lugemise raskemaks.

See on tõsi, et Lossevi esitus peaks olema tihedam ja kompositsiooniliselt muudetud, aga see nõuab veel tööd. Andres (arutelu) 28. november 2018, kell 17:52 (EET)

Peale selle, Vikitekstides ei vii siselingid põhimõtteliselt enam kuskile. Andres (arutelu) 28. november 2018, kell 17:54 (EET)

: Kui kommentaarid on samuti kellegi teise omad, siis võivad ju seal täitsa olla. Muul juhul läheb ju sisuliselt originaaluurimuse alla. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. november 2018, kell 20:05 (EET)

:: Teiste omad muidugi. Aga Vikitekstid ei ole selleks ette nähtud. Andres (arutelu) 29. november 2018, kell 23:58 (EET)


Arutelu:Budapesti XIV ringkond

Ungari vikis on vapp. Andres 3. oktoober 2007, kell 08:00 (UTC)

Zugló on mitteametlik nimi. Kas ei peaks artiklit teisaldama Budapesti XIV rajoon alla? Mitmel rajoonil ei olegi nime. --Metsavend 3. oktoober 2007, kell 08:17 (UTC)

: Võib-olla küll. Igatahes on see nimi ka vapi peal. Panin selle ümbersuunamiseks. Ma kõhklesin tegelikult ka sellepärast, et ma pole kindel, kas "rajoon" on õige vaste. Andres 3. oktoober 2007, kell 08:33 (UTC)

:: Ma kasutaks pigem sõna ringkond. --Metsavend 3. oktoober 2007, kell 09:54 (UTC)

::: Miks Sa siis kirjutad "rajoon"? Mina võtsin selle sõna artiklist Budapest. Võiks küsida Peeter Pällilt soovitust. Ja võiks vaadata, kas näiteks EE-st ei ole mingit sõna selle kohta. Minu mulje järgi on sõna eesti keeles sõna "rajoon" selles tähenduses kõige rohkem kasutatud. Leidsin, et see sõna on ka teatmikus "Maailma maade pealinnad" (Tallinn 1970), nii et selline traditsioon on olemas. Andres 3. oktoober 2007, kell 11:17 (UTC)

:::: Artiklisse Budapest kirjutasin kunagi vist pikemalt mõtlemata, praegu aga sinu eeskujul, kuna arvasin, et oled asja uurinud. --Metsavend 3. oktoober 2007, kell 12:11 (UTC)

::::: Mina jälle kirjutasin ennist Sinu eeskujul... Berliini puhul Sa soovitasid linnarajoone, kui ma õigesti mäletan. Niipalju kui ma praegu olen uurinud, on minu meelest põhjust kirjutada "rajoon". Igal juhul aga oleks hea Peeter Pälli käest küsida. Äkki Sa viitsid seda teha. Andres 3. oktoober 2007, kell 12:42 (UTC)

:::::: Ei ole viitsinud. Selles Euroopa Liidu infolehes on kasutatud "linnaosa". Linnaosade vanemaid nimetatakse linnapeadeks (polgármester). --Metsavend 9. juuli 2009, kell 09:40 (UTC)

:::::::: Artiklis Budapest on kirjutatud: "Linn on jaotatud 23 ringkonnaks (kerület), mida tähistatakse rooma numbritega (I–XXIII). Need omakorda jagunevad linnaosadeks (városrész)." Ungari keele  seisukohalt tuleks rääkida ringkondadest ja linnaosadest. Samas Stadtbezirk on ju ka sõna-sõnalt "linnaringkond", aga me tõlgime teistmoodi. Et mitte meelevaldselt toimida ja segadust juurde tekitada, peaks ikkagi Peeter Pällilt küsima. Andres 9. juuli 2009, kell 10:05 (UTC)

::::::::: Ja polgármester võib olla ka "bürgermeister". Andres 9. juuli 2009, kell 11:43 (UTC)

:::::::::: Ajalooliselt kindlasti, kuid eesti keeles seda sõna tänapäevase ameti tähenduses ei kasutata. Aga jah, polgármester tähendab igasugust omavalitsuse juhti. Kas kerületi polgármester tõlkida linnaosa vanemaks, ringkonnapeaks või kuidagi teisiti? --Metsavend 9. juuli 2009, kell 11:59 (UTC)

::::::::::: Sama nimetust kasutatakse ka kõikide valdade ja suurvaldade vanemate ning linnade peade kohta. Budapesti linnapead nimetatakse ülemlinnapeaks ("pealinnapeaks"; főpolgármester). Tallinnas olid ka bürgermeistrid ja ülembürgermeister. Arvan, et me võiksime kasutada sõna "vanem" (puudub selgus, kuidas me kerület tõlgime) ning panna sulgudesse ungarikeelne termin. Andres 9. juuli 2009, kell 13:06 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.zuglo.hu/wps/wcm/connect/Zuglo
** In Zugló on 2013-06-24 14:29:54, 404 Not Found
** In Zugló on 2013-07-07 23:49:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:50 (EEST)


Arutelu:Krk

Kuidas on eesti keeles županija? Andres 3. oktoober 2007, kell 15:56 (UTC)

Maakond peaks olema.Valju 27. oktoober 2009, kell 21:11 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.grad-krk.hr/Home.aspx?PageID=1&gohome=true
** In Krk on 2013-06-24 11:48:44, 404 Not Found
** In Krk on 2013-07-06 09:10:25, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:10 (EEST)


Vikitekstide lingid tuleb vormistada nii, et oleks näha, et tegu on Vikitekstidega. Andres 4. oktoober 2007, kell 06:50 (UTC)
Võtsin välja asjasse mittepuutuva "vaikiva ajastu" ja lisasin viite Heino Arumäe artiklile. Selles võrdlevas analüüsis lükatakse ümber käibetõde, nagu oleks Eestis otsustanud lepingu sõlmimise Päts ainuisikuliselt ja Talvesõja põhjuseks olevat olnud Soome demokraatlik riigikord: tegelikult oli Soomes asjast teadlik ja sõnaõiguslik veel väiksem poliitikute ringkond, kui Eestis.

President võttis mind praegu vastu ja teatas, et Nõukogude raadio teatel eile kell 17 torpedeeriti Nõukogude kaubalaeva Eesti-Nõukogude Liidu rannikul Na[r!]vast lääne pool. Eesti /piiri/valve teateil on väide ebaõige. Mainitud kohas võidi laeva, mille juures oli neli väiksemat sõjalaeva jälgida veel Moskva raadioteate ajal ning seejärele ei olnud plahvatust kuulda. Väidetava uputamise puhul esitas Nõukogude valitsus Moskvas Eesti välisministrile nõudmise, et viimane sõlmiks sõjalise liidu, lubades Eesti neutraliteedi kaitseks laevastiku- ja õhubaase, mida tugevdatakse 25 000 Nõukogude sõjaväelasega. Sõjaväeosad pidavat jääma ainult sõja ajaks. Vastust oodatakse täna kella 16-ks Moskva aja järgi. President teatas, et ilmselt /otsitud/ ettekäändel esitatud Nõukogude nõudmine põhjustab suurima ohu Eesti sõltumatusele ja sisemisele julgeolekule. Sõjaväeosad paigutatakse paljudesse linnadesse ja bolševiseerivad kogu maa, karta on, et neid ka edaspidi välja ei saa. President palus mind esitada Saksa valitsusele ettepaneku, et Nõukogude Liidu asemel Saksamaa, või eventuaalselt ka Saksamaa ja Nõukogude Liit üheskoos, võtaks Eesti neutraliteedi kaitsmise enda peale. Igal juhul peaks Saksamaa poliitiliselt Eestit toetama ja kõigepealt Nõukogude sõjalise okupatsiooni ära hoidma. Ta viitas ka 15 000 siin elava rahvussakslase saatusele ja palus, et Saksa välisminister võtaks Moskvas täna ennelõunal vestluseks vastu Eesti välisministri. President palub Saksa valitsuse kiiret seisukohavõttu. Eesti püüab taotleda Inglismaalt ja Prantsusmaalt avalduse, et nad ei ohusta Eesti neutraliteeti, kuid ta ei looda sellest palju. Palun kiiresti juhtnööre. Okupatsiooni puhul pean riigi- ja rahvussakslaste olukorda tõepoolest väga ohustatuks, nimelt Nõukogude vägedega vennastuva kommunistliku elemendi poolt.
Tuna, 2003, nr. 3, lk. 63. --Improvisaator 18. detsember 2008, kell 12:10 (UTC)

Saadik [[Hans Frohwein]]i telegramm Saksa välisministeeriumile 28. septembrist 1939

Olin vist vaevalt paar tundi maganud, kui ärkasin mu kõrval töötoas vahetpidamata helisevast telefonist. Selter helistas Moskvast.
“Mis teil Tallinnas lahti on?” Kahe tunni eest oli ta hääl ja kõnelemisviis olnud sootuks teine. Nagu meiegi juures oli temas siis arvatavasti tekkinud Stalini järeleandmiste mõjul teatav optimism, mis peegeldus ka tema hääles. Nüüd aga rääkis nagu oleksid kõik lootused kadunud - süngelt ja häält tõstmata.
“Minu teada ei ole siin midagi lahti,” vastasin. “Oleme kõik laiali läinud teatava rahuldusega, et delegatsioonil siiski õnnestus hullemat ära hoida. Nagi minagi on kõik magama läinud, ja linnas on vaikne...”
“Aga mida Päts rääkis? Missugused rahutused on Tallinnas? Ta rääkis vaateakende lõhkumisest ja demonstratsioonidest sakslaste vastu. Ta ütles ka, et kokkulepe Nõukogude valitsusega on meilt ähvardustega välja pressitud, mis võib vaid seda tähendada, et president kõike, mida tegime, desavueerib... Ma ei ole kindel, et selle kõne tagajärjel kõik meie poolt nähtud vaev pole asjata olnud...” Selter rääkis pikkamööda ja täitsa resigneeritult.
“Tegelikult ei kuulanud ma Pätsi kõnet,” pidin tunnistama, ”aga olen kindel, et siin on tegemist arusaamatusega. Tallinnas on kõik rahulik. Ootame delegatsiooni kojusaabumist.”
Lõpuks läks mul siiski korda Selterit sellega rahustada, et lubasin kohe selgitada, mida president tegelikult oli ütelnud, ja siis uuesti telefoneerida Moskvasse.
Niipalju olin siiski juba teada saanud, et Päts oli nähtavasti unustanud, et peale eesti rahva tema raadiokõnet võisid kuulata näiteks ka venelased, ja et rääkimine ähvardustest ja väljapressimisest oli ettevaatamatus, millest enamlased hea tahte juures oleksid võinud kergesti kinni hakata.
Helistasin välisministri asetäitjale Kasele öeldes, et minu arvamisel ei tohiks Pätsi kõne ilmuda hommikulehtedes sel kujul, nagu see oli peetud. “Ajalehtedes ilmumine tuleb seisma panna, kuni kõne tekst on parandatud,” ütlesin. Kui Kask oli minu ettepanekust kohkunud. “See on ju härra presidendi kõne, milles te tahate muudatusi teha!” vastas ta, keeldudes midagi ette võtmast. Nägin, et Kasest ei võinud ma jagu saada ja helistasin kindral Laidonerile. Ta sai asjast kohe aru ja ajalehtedele tehti vastavad korraldused. Need olid aga selleks ajaks juba valmis laotud, mistõttu nende ilmumine järgmisel hommikul viibis. Paljud neist, kes öösel olid kuulanud Pätsi kõnet, imestasid, et ajalehed ei olnud seda ära toonud.
Oskar Mamers. Häda võidetuile. Stockholm 1958. Lk. 101-102.
--Improvisaator 18. veebruar 2009, kell 12:09 (UTC)

Artiklis tuleks kindlasti mainida baaside lepingule eelnevaid sündmusi. Nimelt seda, et Nõukogude Liit oli Eesti piiridele koondanud 135000 sõjaväelast ja ähvardas sõjalise kallaletungiga juhul kui lepingut ei sõlmita.

Jah, kindlasti. Kas Sa ei tahaks seda ise teha? Andres 1. oktoober 2010, kell 22:22 (EEST)
----
"Baaside lepingu sõlmimise põhjuseks peetakse seda, et pärast Saksamaa kallaletungi Poolale otsis 14. septembril Poola allveelaev Orzeł Tallinnast varju."
Orzełi põgenemine oli ainult ettekääne, mitte põhjus. 90.191.119.98 30. september 2011, kell 19:40 (EEST)

Eesti delegatsiooni omavahelise nõupidamise protokollist, 28. september 1939. Vahest saab kuskile artiklisse paigutada:
Delegatsioon leidis, et N. Liidu soovid lahtiolevais küsimusiis on väga rasked. Siiski delegatsioon tundes vastutust, mis tal lasus ajaloo, Eesti rahva ja riigi ees ei võinud toimida teisiti kui jatkata läbirääkimisi, teha veel mis võimalik tingimuste pehmendamiseks ning sõlmida kokkulepe. Sellega delegatsioon täidaks valitsuse eeskirja ja ühtlasi oma kohustuse eesti rahva ees. Kokkuleppe mittesõlmimisel võinuks eesti rahvast ähvardada mitte ainult sõda ja vallutus, vaid osaline hävitamine.
Delegatsiooni koosseisu kuuluvad isikud oma südametunnistuse järgi tundsid, et nad ei tohtinuks minna säärasele riisikole, kuigi seda võiks teisest küljest nõuda rahvusliku au tunne kui ka piiramatu sõltumatus, mille eest minevikus võideldud. Rahva säilumine on praeguses olukorras ülim, mida valitsused peavad pidama eesmärgiks. Tulevik ei too miskit ainult sellele rahvale, kes vahepeal on hävitatud või õige kauaks ajaks maha löödud. Praegu oleks veel varajane öelda – kumb – kas Hacha või Moscicki leiab ajaloo ees õigeks mõistmist.
Liivi Uuet ja Erich Kaup. Sotsialistliku revoltsiooni käsiraamat. Dokumentide kogumik Eesti okupeerimisest 1940. aastal. Tammerraamat, 2011. Lk. 106–107. --Numbriga kärumees 29. detsember 2011, kell 12:54 (EET)

Eesti poole motiivid lepingu sõlmimiseks

on link Eesti ja NSV Liidu vahelise vastastikuse abistamise pakti segakomisjon, ent esialgu võiks selle suunata põhiartiklisse--Estopedist1 (arutelu) 11. aprill 2016, kell 11:31 (EEST)
Kas ei peaks artikli pealkirjaks olema lepingu originaalpealkiri, mitte selle ümberjutustus?

7. veebruaril 1940 protesteeris Eesti valitsus Eesti territooriumi pommitamise vastu Talvesõja käigus

Ega siin viga ei ole? Kas tõesti pommitati Eestit? Või on siin ikkagi mõeldud Soome pommitamist Eestis asunud lennuväebaasidest lähtunud Punaarmee lennukitelt. 2001:7D0:87CA:9180:C1A6:8E87:CE68:94 10. november 2017, kell 16:54 (EET)

:Muidugi. Andres (arutelu) 11. november 2017, kell 00:20 (EET)

::Parandasin. 2001:7D0:87CA:9180:B5C0:CC7F:6118:C4F6 11. november 2017, kell 02:35 (EET)

:::Siin on 7. veebruari 1940 avalduse teksti tõlge eesti keelde: Viimastel nädalatel on Eesti territooriumile reas kohtades heidetud pomme lennukite poolt, mis on lennanud väga kõrgel või pärast päikese loojangut ning seetõttu pole õnnestunud lennukite eraldusmärkide põhjal nende rahvuslikku kuuluvust täie kindlusega tuvastada. Kuid mõnel juhul on õnnestunud kildude põhjal kindlaks teha, et allaheidetud pommidel leidus venekeelseid pealkirju või leppemärke vene tähestiku üksikute tähtede näol. Näiteks on kindlaks tehtud, et 8 lennukist koosnev eskadrill heitis k. a. 29. jaanuaril kell 12 20 minutit Läänemaal Konovere küla lähedal alla 7 lõhke- ja 7 süütepommi, mille kildudelt avastati venekeelne pealkiri "Детонатор вложен" ja tähed "П.Г.Л.Д.Ю." Venekeelsed tähed leiti ka veidi varem Hiiumaal Leigre küla lähedale heidetud üheksa pommi kildudelt. 2. veebruaril k. a. kell 23 30 minutit heideti neli pommi Vormsi saarele ja 3. veebruaril kell 4 30 minutit heideti Tahkuna tuletorni lähedale merre neli pommi. --37.157.99.59 23. november 2017, kell 19:19 (EET)

::::Huvitav, väga huvitav. Võiksid ka allika lisada. See, et Eesti valitsus protesteeris Talvesõja ajal Soome territooriumi pommitamise vastu Punaarmee lennuväebaasidest Eestis, on rohkem teada. 2001:7D0:87CA:9180:8C6C:67E0:A3DC:143C 23. november 2017, kell 19:40 (EET)

:::::Viide oli artiklis juba enne olemas, aga millegipärast vale leheküljenumbriga. Leidsin kuupäeva järgi ja parandasin lehekülje. Mina ei tea jälle Soome pommitamise vastasest protestist. --37.157.99.59 23. november 2017, kell 19:58 (EET)

::::::Loodan, et ma valesti ei mäletanud. Soome pommitamine Punaarmee lennuväebaasidest Eestis on faktina teada. Kas viide oli sellesama avalduse teksti kohta siin? 2001:7D0:87CA:9180:8C6C:67E0:A3DC:143C 23. november 2017, kell 20:30 (EET)

Baaside lepingut peetakse tänapäeval Molotovi-Ribbentropi pakti kõrval teiseks põhjuseks, miks Eestist sai ligi pooleks sajandiks NSV Liidu osa.
 25. juunil 1939 avati president Pätsi sünnikohas Pärnumaal Tahkurannas temale ausammas, kus president ka ise kohal viibis. Räägiti, et samba avamispäeval oli Tahkurannas vihmaeelne ilm ja äike oli löönud sambast kaugemal otse maasse. Selles nähtud halba ennet.

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt


Arutelu:Volkswagen AG

Nüüd tuleks teha eraldi lehekülg Volkswagen ja lingid korda teha. Andres 4. oktoober 2007, kell 08:22 (UTC)

"Kompanii eripäraks on, et 14,9% aktsiatest kuulub Alam-Saksi liidumaale ja 30,9% teisele autotootjale Porschele" - Mis mõttes eripäraks? Kui esivanem on ühine, siis pole ime, et aktsiate jagunemine on selline --Rünno 26. juuli 2009, kell 19:25 (UTC)

: Ma pean silmas seda, et üldjuhul ei ole selliste rahvusvaheliste

: äriseltside omanikuks kohalik osariik(liidumaa) või omavalitsus.

: Ehk on mõni mõte kuidas paremini sõnastada?

: suwa 27. juuli 2009, kell 16:47 (UTC)

::See "eripäraks" ära jätta ja lihtsalt kirjeldada aktsiate jagunemist. See on tavaline, et riigid (või omavalitsused) omavad suurfirmades osalust.--WooteleF 27. juuli 2009, kell 18:10 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.volkswagenag.com/vwag/vwcorp/info_center/en/publications/2008/03/List_of_Holdings_.-bin.acq/qual-BinaryStorageItem.Single.File/AB_2007.pdf
** In Volkswagen AG on 2013-06-24 14:19:41, 404 Not Found
** In Volkswagen AG on 2013-07-07 22:36:23, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:36 (EEST)