Kasutaja arutelu:Valju

Tere tulemast Vikipeediasse, Valju! Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. veebruar 2006, kell 15.31 (UTC)

Kas oled näinud lehekülge [[:en:List of municipalities of Estonia]]? Kas oled minuga nõus, et seal peaks olema mitte ''Commune'', vaid ''Municipality''? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. veebruar 2006, kell 15.36 (UTC)
Kahjuks pole minu inglise keele oskus väga hea, et nõu anda. http://aare.pri.ee/dictionary.html väidab, et municipality on linnavalitsus ja commune on vald, http://www.tomahook.net/ väidab, et municipality on nii vald kui linnavalitsus. Selles ma aga kahtlen, sest kuidas saab sama sõna tähendada linna puhul selle valitsust, aga valla puhul omavalitsusüksust ennast.
--[[Kasutaja:Valju|Valju]] 26. veebruar 2006, kell 16.53 (UTC)

Hääldus peaks olema kõigi nimede juures, mille õige hääldus erineb eestikeelsest hääldusest. --Valju 20. oktoober 2006, kell 12:16 (UTC)

Jah, peakski olema. Palun aita panna. Andres 20. oktoober 2006, kell 12:58 (UTC)

: Kahjuks on inglise, hollandi, prantsuse ja poola nimede õigekiri ning hääldus minu jaoks ühed raskemad.--Valju 20. oktoober 2006, kell 13:04 (UTC)
I am just sitting behind the computer with my Estonian friend and he has translated the discussion for me. It appear you have named the International Buddhist Conference as a "meeting". Well it most definatly is not true. The conference was attended by world leading Buddhist and Academics from over 34 countries and it is an annually planned event, involving internationally recognized universities and Buddhist institutions. More than that, the conference is organized by Estonians and Estonian Wikipedia should most definetly broadcast such an event. For example see what some world leading newspapers have written- http://mingkok.buddhistdoor.com/en/news/d/24337.
The person who doubts the value of the conference must be really uneducated brute.
----
Kas on malli kuidas märkida mõne sõna taust värviliseks, näiteks kui on kaheldav või vigane sõna, aga ise parandada ei oska või ei saa aru?Valju 4. november 2006, kell 20:21 (UTC)

Ise küsin, ise vastan. See mall on Valju 4. november 2006, kell 20:40 (UTC)

Inglisepärastele nimedele võiks lisada häälduse.

Peale - 1) lisaks millelegi või kellelegi. Peale minu seda keegi ei loe.  2) Sõna näitab asukohta. Laua peal.
Pärast - märgib ühe sündmuse toimumise aja seost teise sündmusega. Pärast minu surma  tulgu või veeuputus.
----
Sean siin administraatorikandidaadiks. Palun anna lehel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid teada, kas oled nõus kandideerima. Andres 5. november 2006, kell 17:00 (UTC)

On loomulik, et aastaarvud lingitakse. On loomulik, et kõik isikunimed lingitakse. Aga näiteks linnade, eriti tuntud linnade, näiteks Tallinn, Tartu, Moskva linkimist ei pea ma oluliseks, pigem see isegi segab. Neid linnu teavad enamasti kõik. Näiteks kui tekstis on Tartu Ülikool, siis mina lingiksin Tartu Ülikool, aga mitte Tartu Ülikool.Valju 5. november 2006, kell 18:28 (UTC)

Jah, nii tulekski linkida: tuleb mõelda sellele, millisest artiklist asja kohta midagi teada saab. Tuntud linnade nimede linkimine on võib-olla tõesti ülearune, aga arvan, et kui need linkida igas artiklis ainult üks kord, siis see ei tohiks segada. Andres 5. november 2006, kell 18:41 (UTC)

: Sünni- ja surmakohad ning mingi sündmuse toimumise kohta märkivad kohanimed tuleb linkida, vähetuntud kohanimed tuleb samuti linkida.Valju 5. november 2006, kell 18:45 (UTC)
----
Oled nüüd administraator. Andres 12. november 2006, kell 08:22 (UTC)

GFDL ei sea piiranguid materjali avaldamismeediumile, mistõttu on küsitav taolise piirangu seadmine fotodele. :Pilt:Maastikuauto.jpg --WikedKentaur 25. november 2006, kell 20:37 (UTC)

: Aga mis keelab mul tingimusi esitada? Valju 25. november 2006, kell 20:47 (UTC)

Miski ei keela. Ainult, et siis ei vasta see lisatingimustega materjal enam artiklis Vikipeedia toodud vaba sisu definitsioonile. --WikedKentaur 25. november 2006, kell 21:23 (UTC)

:: sa üritasid vist pilti uuesti üles laadida, äkki oleks lihtsam teksti muuta? - Ahsoous 2. detsember 2006, kell 18:48 (UTC)

::: Ma kustutan siis lihtsalt need tingimused ära. Valju 2. detsember 2006, kell 18:52 (UTC)

:::: see on kõige lihtsam jah... aga siis lisa ka miski litsentsimärge sinna.... kas siis  või mõni muu vaba litsentsi märge  - Ahsoous 2. detsember 2006, kell 19:00 (UTC)

:::: Kas nendel litsentsidel mingi erinevus ka on? Valju 2. detsember 2006, kell 19:03 (UTC)

::::: ikka on... ise ma arvan, et fotode jaoks on tegelt mõistlikum kasutadaa mõnd creative commonsi litsentsi näiteks malliga  täislitsentsi saad lugeda http://creativecommons.org/licenses/by-sa/2.5/legalcode aga muidu eestikeeles nati selle kohta leiab http://www.htk.tlu.ee/viko/wiki/index.php?title=Autori%C3%B5igus - Ahsoous 2. detsember 2006, kell 19:28 (UTC)

66.165.172.163 vandaalitseb ka teistes Vikipeediates. Valju 6. detsember 2006, kell 17:12 (UTC)
----
Arvan, et see, kes Alar Sepa elulugu sisse paneb, ei ole vandaal, vaid lihtsalt ei taipa, kuidas Vikipeedia toimib. Minu meelest ei peaks teda blokeerima, vaid temaga kontakti võtma. Andres 23. detsember 2006, kell 19:25 (UTC)

See võib nii olla, aga miks ta püüab järjest sama sisuga uusi artikleid luua? Valju 23. detsember 2006, kell 19:30 (UTC)

Selle blokeeringu peaks tegelikult millalgi lähiajal ära võtma sest minumeelest on tegemist Elisa aadressiga, mis võib olla eri aegadel eri kasutajate käes. Ma küll kindel ei ole, aga tll.elisa.ee aadressid näivad sellistena. --Boy 23. detsember 2006, kell 19:33 (UTC)

: Hea küll, võtan blokeeringu praegu maha. Valju 23. detsember 2006, kell 19:36 (UTC)

Vt. .--WooteleF 29. juuli 2009, kell 17:32 (UTC)

Saan aru, et Sa oled kutseline piltnik. Järsku viitsiksid paika panna hea pildi kriteeriumid.--Rünno 13. september 2009, kell 08:41 (UTC)
----
Mis tingimustel lubad kasutada seda pilti?--WooteleF 27. jaanuar 2010, kell 21:37 (UTC)

Võib kasutada vabalt kui autori nimi on ära toodud. Valju 28. jaanuar 2010, kell 08:51 (UTC)
----
Kust on võetud Palupera valla rahvaarv? Geonarva 5. veebruar 2010, kell 17:45 (UTC)

Allikaks on Palupera vallavalitsus. http://www.palupera.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=1&Itemid=4 Valju 5. veebruar 2010, kell 19:14 (UTC)

Kas selle pildi autor oled Sina? --Rünno 7. veebruar 2010, kell 17:36 (UTC)

Olen küll. Valju 7. veebruar 2010, kell 17:53 (UTC)

:Ma seda, et... Kui autoriõigused kuuluvad täielikult Sulle, järsku oled nõus pildi Vikisse laadima?--Rünno 7. veebruar 2010, kell 18:00 (UTC)

Millisel kujul siis võib artikkel olla et ei läheks reklaami alla.
Sellest üritan ma aru saada!
''
----
2007 - kurihiir.pri.ee
Aega on möödas palju ja ega eriti täpselt midagi meeles ei olegi.
Alustatud sai asjaga 2006 aasta lõpus, kõige esimeses vormis oli ta osa praeguse komportaali
administraatori kodulehest. Väga minimaalse, ja väga pisikesena. Rahvas hakkas tasapisi
liikuma, enamjaolt sõbrad ja tuttavad. Aadressiks oli siis kurihiir.pri.ee .
Pool aastat peale kõige esimest avamist kadus sellelt aadressilt siis muu jama ära,
ning jäi ainult foorum. See oli juba midagi veidi lähedasemat praegusele versioonile.
Komportaali Logoks ja maskotiks oli tol ajal pisikene Ninja smail. Mis siiani on alles
praegusel saidil. Kujundus oli täielikult mustvalge, bänneril asetsesid miskid imelikud
suurte silmadega loomad ja keskeltläbi külastas päevas 10 inimest. See oli kõvasti rohkem
kui kunagi arvata oleks võinud. Põhiliselt räägiti eelmise päeva kokkusaamistest ja
tegemistest. Väga valdav osa, nagu praegugi tundis juba siis üksteist ka päriselus.
Aasta lõpu poole sai foorumile antud nimi : kommuun .''
----
Jne.   - Kas see lõik läheks samuti reklaami alla.
Või võin ma avaldada artikkli "komportaal" koos piltide ja taolise jutuga,
mis kirjeldab lihtsalt lehe käekäiku.?

Lehe ajaloost ja käekäigust oleks parem kirjutada Komportaalis endas. Ainult asutamise aastaarvust ja ümbernimetamise ajast ei piisa artikliks. Selleks, et Komportaalist kirjutataks Vikipeedias, peaks ta olema millegi poolest tähelepanuväärne (näiteks kõige esimene, kõige mahukam, kõige suurema kasutajate arvuga, kõige kauem tegutsenud, kõige rohkem tsiteeritavam jne) Valju 26. veebruar 2010, kell 13:04 (UTC)

Peamine on see, et temast peaks olema sõltumatuid kajastusi usaldatavates allikates. Andres 27. veebruar 2010, kell 11:36 (UTC)

Tere!
Ehk lisaksid enda üleslaetud piltidele litsentsid. Mulle jäid praegu silma need:
*:Pilt:Nacionala Opera Riga.jpg
*:Pilt:Puidust vaatetorn Harimäel.jpg
*:Pilt:Vabadussammas riias.jpg
*:Pilt:Varemed Otepää linnamäel.jpg
Aga kui on teisigi, siis lisa neile ka.--WooteleF 12. aprill 2010, kell 19:05 (EEST)
Lisaks:
*:Pilt:Harilik pihlakas viljad.jpg
*:Pilt:Kodumajutus.jpg
*:Pilt:Külalistemaja Valge Kroon.jpg
*:Pilt:Võru Suurkannataja Ekateriina kirik2.jpg
--WooteleF 20. aprill 2010, kell 19:40 (EEST)
*:Pilt:Võru Suurkannataja Ekateriina kirik2.jpg See pole minu pildistatud. Püüdsin ainult plti veidi parandada, nt moonutusi ja viltusust vähendada. Valju 20. aprill 2010, kell 19:46 (EEST)

: Palun vaata ka Cesis Jaani kirik altar.jpg, Külalistemaja Valge Kroon.jpg, Kodumajutus.jpg, Kärestik.jpg ja Elva jõe liivane kallas Mahlamäel.jpg. Pikne 26. aprill 2010, kell 18:12 (EEST)

: Ka piltide Fred Kudu ausammas.jpg ja :Pilt:Hugo Raudsepp büst Elva.jpg juures peaks olema sobiv litsentsimärgis. Pikne 14. august 2010, kell 12:00 (EEST)

::Tuletaks meelde seda piltide asja. Adeliine 10. oktoober 2011, kell 22:00 (EEST)

Добрый день, простите, что на русском, но познания эстонского пока на начальном уровне. Немогли бы помочь перевести фразу из статьи (попытался перевести сам, но точно знаю, что вышло не то). Вот фраза - Samal singlil olev lugu kõlab ka Suvereporteri ühe tunnusmeloodiana (мне не совсем понятны два последних слова, но можно и всю фразу целиком). Заранее спасибо за помощь--Analitic114 26. juuni 2011, kell 13:53 (EEST)

tervist. ytlesid liivi keele artikli arutelus viis aastat tagasi, et võiksid aidata liivi Vikipeedia juures. nyyd on see võimalus olemas — liivikeelse Vikipeedia inkubaator on mõni aeg tagasi moodustatud ja seal mõni inimene toimetab. Viimased muudatused on siitkaudu nähtavad, kõik artiklid siitkaudu. olen hakanud koostama märksõnastikku.
mis tahes abi, kas või koodi õgvendamine (nt artiklite õigesse tähestiku järjekorda seadmine, vt kõigi artiklite loetelu) oleks teretulnud. osa Euroopa riikide artikleid on moodustamata, olemasolevate mallide järgi peaks see aga lihtne olema, vahetades riigi nime. Ohpuu 8. november 2011, kell 10:59 (EET)
inkubaatorisse oleks muidu ka mitme läänemeresoome keele tundjal kasulik kasutaja registreerida — seal on vadja, karjala ja vepsa inkubaatorid kah. vepsa inkubaatori yks põhilisi toimetajaid on liivi Vikipeediasse appi tulnud. Ohpuu 8. november 2011, kell 11:01 (EET)

Mis ristisõda sa isikuliste asesõnade vastu pead? Trykientsyklopeediates kasutatakse elliptilist keelt ja värdvorme, sest neil on kohutav ruumipuudus. Meie saame endale ikka täislauseid lubada. --Oop 23. veebruar 2012, kell 23:33 (EET)
-----------------------------------------------------------------------------------------------

Kuula debiil, kui sa ei tee vahet koosolekul ja rahvusvahelisel konverentsil, kus osalesid inimesed naiteks Berkleyst  , Cambridgest , Oxfordist,jne  siis pole midagi lisada.

Kena budistlik terminoloogia jälle...--Morel (arutelu) 13. märts 2012, kell 18:19 (EET)

Palun ära sõima, vaid kirjuta, mille poolest see konverents on teistest olulisem? Kui ainult sellepärast, et selle on korraldanud Vello Väärtnõu? Valju (arutelu) 13. märts 2012, kell 18:26 (EET)
I am just sitting behind the computer with my Estonian friend and he has translated the discussion for me. It appear you have named the International Buddhist Conference as a "meeting". Well it most definatly is not true. The conference was attended by world leading Buddhist and Academics from over 34 countries and it is an annually planned event, involving internationally recognized universities and Buddhist institutions. More than that, the conference is organized by Estonians and Estonian Wikipedia should most definetly broadcast such an event. For example see what some world leading newspapers have written- http://mingkok.buddhistdoor.com/en/news/d/24337.
The person who doubts the value of the conference must be really uneducated brute.

Kui sama pikalt kui on kirjutatud siia arutellu oleks kirjutatud artiklisse, oleks too ilmselt kustutamata, paraku oli artiklis ainult üks lause ja 2013. aasta konverentsi lihtsustatud kava.

Teiseks ka konverents on ikkagi koosolek http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=koosolek&F=M  http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=konverents&F=M Sõnade tähendusvarjundid ja vasted eri keeltes ei kattu, seda peab tõlkimisel arvestama.

Ka inglise keeles on konverents koosoleku üks vorm http://en.wikipedia.org/wiki/Meeting Valju (arutelu) 13. märts 2012, kell 22:49 (EET)

Kolmandaks palun mitte sõimata ja mitte kasutada väljendeid "debiil" ja "really uneducated brute". Need ei kuulu haritud inimeste sõnavarasse, eriti veel selliste inimeste sõnavarasse, kes korraldavad rahvusvahelisi konverentse. Valju (arutelu) 13. märts 2012, kell 22:00 (EET)

Ole hää, kirjuta miski litsents sinna: :Pilt:Elva jõe liivane kallas Mahlamäel.jpg. Muidu tuleb ykspäev kuri Pikne ja kustutab jälle kõik ära, ei seda murdjat huvita, et autor ja yleslaadija on ilmselgelt sama inimene. Ja vaata teisi endatehtud pilte ka, kahju, kui kaotsi lähevad. Ma ei tea, millal mul on mahti taas Elvat pildistamas käia, võib-olla mitte kunagi. --Oop (arutelu) 24. juuli 2012, kell 02:18 (EEST)

Küll Sa oled ikka naljamees, hirnu herneks :) Andres (arutelu) 24. juuli 2012, kell 05:19 (EEST)

On jah sama inimene, mõistlik kahtlus puudub. Samuti on üsna kindel, et Valju on iseenesest nõus sellega, kui seda pilti mõne Vikipeedia artikli juures kasutatakse. Asi oli selles, et polnud teada, kas pilti tohtis kasutada vastavalt Wikimedia litsentsipõhimõtetele, nii Vikipeedias kui ka mujal, nii nagu pildi juures ilutsenud märgises kirjas. Mõistetav, et litsensid võivad alul segadust tekitada, aga kui neist põhimõtteliselt ei hoolita, siis on see minu meelest ennem kurb kui naljakas. Veel viis ülalmainitud pilti on sobiva litsentsita. Pikne 24. juuli 2012, kell 12:21 (EEST)

: :Pilt:Jakob Hurt büst.jpg jäi ennist märkamata. Pikne 7. august 2012, kell 11:24 (EEST)

: Tahtsin öelda, et selle pildi juures puudub litsents. Pikne 7. august 2012, kell 23:10 (EEST)

Palun lisa selle pildi juurde litsents ja allikas. Kui pilt kuulub vaba litsentsi alla, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor või varaliste autoriõiguste valdaja kinnitab, et pilti tohib kasutada nimetatud vaba litsentsi tingimustel. Pikne 21. oktoober 2018, kell 13:37 (EEST)

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:12 (EEST)


Kasutaja arutelu:Bethy~etwiki

Epitaaf on hauakõne, hauakiri; hauasammas vastava kirjaga; surnu mälestustahvel (kiriku seinal); kellegi mälestuseks kirjutatud lühiluuletus
==Tere tulemast==
Tere tulemast Vikipeediasse, Bethy!
Võid kasutada linki Epitaaf. Andres 26. veebruar 2006, kell 18.03 (UTC)
== Sinu kasutajakonto nimetatakse ümber ==
Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Bethy~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)
== Renamed ==
This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Boy/Olümpiamängude ümbersuunamislehed

kas sa plaanid teha ümbersuunamised (ehk täpsustused) ka ärajäetud olümpiamängudele? (suvised 1916 Berliin 1940 Tokio ja Helsingi 1944 London talvised 1940 Sapporo, Sankt Moritz ja Garmisch-Partenkirchen ja 1944 Cortina d'Ampezzo) -- Ahsoous 26. veebruar 2006, kell 17.42 (UTC)

Teglikult peaks viitama ka neile aga ma pole kindel, kas nende kohta artikkel ka tuleb. Kui tuleb, siis tuleks see kindlasti lisada.--Boy 26. veebruar 2006, kell 18.52 (UTC)

: Tuleb ikka. Andres 26. veebruar 2006, kell 19.24 (UTC)
ilmselt võiks siis ka Helsinki ja Antverpeni jaoks teha... kes see ikke teab kes neid nimesid nii kirjutada tahab ;) - Ahsoous 26. veebruar 2006, kell 22.26 (UTC)


Arutelu:Mikołaj Kopernik

ilmselt peaks siin kusagil mainima ka nimekujusid Köpernigh ja Kopernick, ma ei tea kas siia artiklisse on vaja ka nimekujusid Thorn ning Frauenburg... aga jah see diskussioon, et kas poola või saksa või preisi, käib mujal ikke piisavalt ägedalt... - Ahsoous 27. veebruar 2006, kell 09.32 (UTC)

'Köpernigh ja Kopernick' - artikli alguslauset pole vast hea väga eri nimekujudega üle koormata, on halb lugeda. Ehk mõnes eraldi lauses.

Nende linnade saksa nimede järgi küll vajadust pole - nad mõlemad olid kogu Koperniku eluaja Poola kuningriigi omad ja on ka praegu. - Urmas 27. veebruar 2006, kell 17.01 (UTC)

Välja tõstetud artiklist Poola: ''Copernikus oli tõeline renessanssmees, ta ei olnud mitte ainult väljapaistev astronoom, vaid ka matemaatik, majandusteadlane ja arst. Ta osales aktiivselt riigi majandus- ja poliitilises elus. Tema suurimad saavutused on siiski astronoomia vallas. Ta on heliotsentrilise maailmapildi looja. '' Vajab liitmist siinse artikliga. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 3. aprill 2007, kell 12:09 (UTC)

Miks on valitud poolapärane nimevariant, meil ju pole ta selle nime all tuntud?Miacek (arutelu) 26. juuli 2018, kell 22:03 (EEST)

Meie teatmeteostes on just niisugune nimi. Andres (arutelu) 11. mai 2019, kell 19:54 (EEST)

Palun parandage viimases muudatuses trükiviga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 11. mai 2019, kell 19:54 (EEST)

Mis tähendab "Poola kuningriigi kroon"? Mis tähendab "Rahvus	Poola ja Saksa"? Mida tähendab "Tähtsamad tööd"? --Andres (arutelu) 14. aprill 2023, kell 23:47 (EEST)

"Rahvus Poola ja Saksa" tähendab seda, et ei ole teada, mis rahvusest ta oli. Ta ema oli saksa rahvusest, isa rahvus on ebaselge. Velirand (arutelu) 14. aprill 2023, kell 23:59 (EEST)

:No kui ei ole teada, siis võiks selle lahtri ära jätta. --Andres (arutelu) 15. aprill 2023, kell 14:45 (EEST)

Kas keegi oskab öelda kuidas saab 472 aastat surnud isiku artiklit ajakohastada või on siin lihtsalt mallid sassi läinud?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. detsember 2015, kell 02:08 (EET)

Ma ei tea, miks see mall on, aga inimesega seotud sündmused toimuvad ka pärast tema surma, ja artiklis räägitakse ka nendest. Andres (arutelu) 9. detsember 2015, kell 00:30 (EET)

:Andres oli selle ise 2010. aastal lisanud, kuna ümbermatmist ei olnud mainutud (https://maailm.postimees.ee/265397/kopernik-saab-viimse-puhkepaiga). Võtan ajakohastamise malli õigepea ära, kuna see diskrediteerib praegu kogu seda head artiklit.--Raamaturott (arutelu) 16. aprill 2023, kell 14:12 (EEST)

:: Kui matmist pole mainitud, siis ümbermatmise mittemainimise pärast seda malli pole tarvis. Artikkel on alles pooleli. --Andres (arutelu) 17. aprill 2023, kell 14:25 (EEST)


Arutelu:Kumu

Siinse sisu peaks vist "Kumu Kunstimuuseum"-i artiklisse ümbersuunama (ametlik nimi nagu aru saan) --TarmoK 27. veebruar 2006, kell 11.19 (UTC)

Jah, oleks vist otstarbekas seda teha küll. Olen nüüd ka seda asja siit ja sealt uurinud ning Kumu Kunstimuuseum on vist tõepoolest ametlik nimetus. Mõtlesin kirjutada ka EKMi ja igaks juhuks üle küsida, milliste kirjapiltide ja nimetuste kasutamine on korrektne (sest nende oma kodulehel on ka mitu varianti), aga pole selleni jõudnud. -- Sacerdos79 27. veebruar 2006, kell 11.29 (UTC)

Keelemehed soovitavad kasutada nimekuju ''Kumu''. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. november 2006, kell 14:32 (UTC)

1. korrusel on auditoorium ja kohvik, sissepääs Kadrioru poolt.
2. korrusel on suur saal, hariduskeskus, raamatukogu, raamatu- ja keraamikapood ning restoran, sissepääs Lasnamäe poolt.

Minu meelest pole see hea sõnastus. Jääb mulje, et kui tahad minna 1. korrusele, pead  sisenema Kadrioru poolt, ja kui tahad minna 2. korrusele, pead sisenema Lasnamäe poolt. Tegelikult on tegu kogu hoone sissepääsudega. Andres 5. november 2006, kell 15:02 (UTC)

: Siis peaks kirjutama sissepääsudest hoopis eraldi. Aga mulle tundus lause Esimesel korrusel on sissepääs Kadrioru poolt, auditoorium ja  kohvik samuti segane.Valju 5. november 2006, kell 15:10 (UTC)

:: Jah, kõige parem oleks kirjutada sissepääsudest eraldi. Andres 5. november 2006, kell 15:11 (UTC)

Ka EKM-i kodulehel on Kumu Kunstimuuseumi nimetatud  Eesti Kunstimuuseumi uueks peahooneks. Minu meelest on see ebatäpne. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. november 2006, kell 15:14 (UTC)

Hi! Is there some reliable source for the fact (at enwiki), that Kumu is the largest museum in Baltic states? --Edgars2007 (arutelu) 17. september 2015, kell 00:29 (EEST)

Don't know about Baltics. But there will be bigger museum in Estonia when the new building for ERM opens in September. --WikedKentaur (arutelu) 17. september 2015, kell 17:11 (EEST)

: kuidas sead mõõta?, maaala?, hoone maht?, arhiivi riiulimeetrid?, eksponeerimis(seina)pind? jne, mõni vabaõhumuuseumi pindala võiks suurem olla nehh :) suwa 17. september 2015, kell 17:19 (EEST)

::Thanks! Will change to different wording. --Edgars2007 (arutelu) 18. september 2015, kell 14:34 (EEST)


Kasutaja arutelu:Lassie~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Lassie! Andres 28. veebruar 2006, kell 11.13 (UTC)
Nujah, tulin ja märkasin, et siin on paljud asjad puudu, mis mulle elementaarsed ja südamelähedased.Nt. Viljandi Pärimusmuusikafestival jne.
Üritan siis jõudumööda neid lisada.

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Lassie~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Psychoterror

aastaste pauside vahel
Mis see tähendab? Andres 28. veebruar 2006, kell 15.32 (UTC)
šokeeritud väikekodanlasi

Kas sel on ka mingi konkreetne sisu? Andres 28. veebruar 2006, kell 15.32 (UTC) nii kodumaal kui ka raja taga.
Ansambel on tuntud oma omanäolise ja elava esitlusviisi poolest.

See ei ütle minu meelest midagi. Andres 28. veebruar 2006, kell 15.32 (UTC)
tore oleks ka kui õiged nimed teada saaka ... - Ahsoous 28. veebruar 2006, kell 15.50 (UTC)

Diskograafial oli algul selline kuju:
* "Tusk. Töötus. Armetus" (1994; Fucking Cunt Records)
* "''Viva La Revolucion''" (1995; Khaos Control)
* "''Chaos City ''" (1996; Fucking Cunt Records)
* "''Live in Bremen''" (1996; Fucking Cunt Records)
* "''Waste and Insanity''" (1997; Fucking Cunt Records)
* "''Cheap Holidays''" (2000; Fucking Cunt Records)
* "Mikrokosmos" (2002; Kaljukotkas)
* "''Punks In the City''" (2002; Disco Hater Records)
* "''Gratest Shits''" (2002; Kaljukotkas / Psychoterror)
* "''Straight To The Point''" (2004; Karma Mira Records)
* "Freddy, löö esimesena!" (2005; Kaljukotkas / Psychoterror)
* "Anarhia ja dekadents" (2006)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. juuni 2006, kell 05.17 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.psychoterror.org.ee/
** In Psychoterror on 2013-06-24 12:59:00, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Psychoterror on 2013-07-06 20:03:28, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://disco-hater.de/
** In Psychoterror on 2013-06-24 12:59:00, 403 Forbidden
** In Psychoterror on 2013-07-06 20:03:38, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.revelyellmusic.com/
** In Psychoterror on 2013-06-24 12:59:00, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Psychoterror on 2013-07-06 20:03:48, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:04 (EEST)


Arutelu:Sōsa

(匝瑳市; -shi)

See ei ole minu meelest selge sõnastus. Peaks vähemalt välja kirjutama Sōsa-shi. Veel parem oleks tuua pikem ja lühem nimekuju eraldi ära. Andres 1. märts 2006, kell 15.21 (UTC)

:Sōsa-shi on ju 'Sōsa linn'? Kui nii, siis tuleks tõesti pikem ja lühem nimekuju ära tuua. Nt: (jaapani 匝瑳 , haldusüksusena 匝瑳市 (Sōsa-shi) 'Sōsa linn') , kui ma sulgudes kirjutatu osas mõnd viga ei teinud. - Urmas 1. märts 2006, kell 15.51 (UTC)

:: Jah. Sōsa-shi peaks olema kursiivis. Andres 1. märts 2006, kell 16.12 (UTC)

:::Latinisatsiooni ja transkriptsiooni pole me sellises kohas seni kursiivi pannud. Küll teksti sees. - Urmas 1. märts 2006, kell 16.29 (UTC)

:::: Mina olen alati pannud ja minu meelest peaks panema, sest muidu jääb mulje, nagu see oleks normaalne jaapanikeelne nimekuju. Andres 1. märts 2006, kell 16.30 (UTC)

::::: Normaalne inimene peaks üldjoontes teadma, et jaapani keelt just ladina tähtedega ei kirjutata. :) Seni on artikli pealkirja järgi sulgudesse kursiivi saanud ainult nimekujud ladina, kirillitsa ja kreeka tähestikku originaalis kasutavates keeltes, muid tähestikke kasutavate keelte nimed ladina tähtedega aga mitte. St ladinakirjas originaalkuju on eristatav latinisatsioonist-transkriptsioonist. - Urmas 1. märts 2006, kell 16.49 (UTC)

:::::: Mul on asjast teistsugune arusaam. Kursiivi tuleks kasutada kõigi ladina kirjas mitte-eestikeelsete sõnade ja nimede puhul, välja arvatud eraldi vormistuse puhul tabelis. Teiste kirjade puhul mitte, sest on niigi selge, et tegemist ei ole eestikeelse sõnaga. Erandiks kreeka kiri, mille puhul kursiiv ongi normaalne. Andres 1. märts 2006, kell 16.57 (UTC)

:::::::Nimel ja sõnal on siiski mõningane vahe. Nimede puhul fikseeritud ja tarvitatav nimekuju antud artikli pealkirjas. Ainuke koht, kus kõnealust nimevormi üldse artiklis kasutatakse, ongi need samad sulud artikli esimeses lauses. Rohkem seda ei kasutata ja kasutada ei tohi. Selgelt tuleb eristada originaalis ladinakirjalist nimekuju ja selle (suvalist) latinisatsiooni. (Praegune praktika seda ka lubab)

:::::::Millised nimekujud kirjutada kursiivis ja millised mitte, sellest on meil ligi aasta-poolteist tagasi ka juttu olnud. Selle tulemustest lähtuvalt olen siiani artikleid ka toimetanud. - Urmas 1. märts 2006, kell 17.11 (UTC)

:::::::: Tundub, et me tookord konsensusele ei jõudnud.

:::::::: Sinu argumentidest ma ei saa aru. Kui kirjutada kursiivis, siis on ju selge, et tegu pole eestikeelse nimekujuga. Kui kursiivi pole, siis ei saa niigi palju aru. Niikuinii pole märgitud, mis latinisatsiooniga on tegemist.

:::::::: Sellest, mis ma ülalpool ütlesin võimaliku väärtõlgenduse kohta, ei saa ma ise ka enam aru. Andres 1. märts 2006, kell 17.26 (UTC)

:::::::::Tookord jäid kursiivi ladina ja kreeka kirja ning kirillitsat kasutavad originaalnimed. Küsimus oli minu mäletamist mööda kirillitsas - kas seda kirjutada kursiivis või mitte.

:::::::::Täiesti selge on, et ladinakirjalist originaalnime ja muukirjalise ükskõik millist latinisatsiooni peab saama eristada. On selle vastu väiteid? Minumeelest on selline eristamisvõimalus lihtsalt elementaarne, siin ei peaks olema isegi midagi kahelda.

:::::::::Ma lihtsalt püüan kirjeldada-meenutada praegu toimivat praktikat. Hakata kõiki artikeid ümber tegema - kui aega ja viitsimist on, palun väga!; lisaks tuleb muidugi jälgida, et kõik vikipeedia kirjutajad uut viisi järgima hakkaksid. Ümbertegemist vajavaid artikleid on loomulikult sadu ja sadu. - Urmas 1. märts 2006, kell 17.39 (UTC)

: Ma ei pea seda küsimust nii tähtsaks, et selle pärast midagi peaks ümber tegema. Ja üldse, siin võib olla erinevaid lahendusi. Ei ole minu meelest ka midagi katki, kui siin järjekindlus puudub. Mina lihtsalt ei paneks kirillitsat kursiivi samal põhjusel, miks meil näiteks araabia ja  hiina kiri kursiivis pole: esiteks pole kursiivi mitte millegi jaoks tarvis ja teiseks ei saa kursiivi tõttu aru, kuidas siis ikkagi tavaliselt kirjutatakse: kursiiv ja püstkiri on märgatavalt erinevad.

: Selleks et eristada originaalkuju ja latinisatsiooni, kirjutame latinisatsiooni erinevalt originaalkujust sulgudes originaalkuju järel. Pealegi, kui juurde ei ole kirjutatud, mis on mis, pole see nii või teisiti üheselt mõistetav. Näiteks inglise vikis kirjutatakse alati juurde, mis on mis.  Andres 1. märts 2006, kell 18.12 (UTC)

::Järjekindluse puudumine pole minu arvates lubatav. Me võiksime siis ju igasugusest järjekindlusest loobuda, mida ainult sel juhul. Kirillitsa - inimene, kes oskab vene keelt lugeda, oskab lugeda ka kaldkirja paari erijuhtu. Kui ta aga vene keelest tuhkagi ei tea, siis võib kirjutada kasvõi jalad taeva poole - tulemus on ikka null. Lõppude-lõpuks õpetatakse eesti koolides vene keelt ja vene keele õpikutes on kasutusel nii kald- kui püstkiri. Inimene, kes neid mõlemat lugeda ei mõista, ei saa on vene keele hinnetki kätte, kooli lõpetamisest rääkimata. Eestis peaks muretsema pigem selle pärast, et kreeka väike- ja suurtähed on väga erinevad ning ilma abistava tabelita ei pruugi tekst loetav olla.

::Mis puudutab eri keeltes nimede eesti keeles kirjutamist, siis nende asjade kohta on olemas vabariikliku õigekeelsuskomisjoni ja Emakeele Seltsi keeletoimkonna soovitused ja heakskiidud, kuidas ühe või teise keele nimesid eesti keeles kirjutada tuleb. Konkreetse keele artiklis on koht, kus neid asju põhjalikumalt lahti kirjutada (lingid keeltele on artikli alguses sulgudes ju olemas). Selle koha pealt ei ole me inglise viki. Inglise keeles teatavasti ei järgita neid reegleid, mis eesti keeles nõudeks (pean silmas nt diakriitikutega tähemärke, mida inglise keel väldib, kuid eesti keeles nõutud on, kui tegemist on originaalkujuga).

::Kui mõnda keelt vikipeedias mingil põhjusel teisiti latiniseeritakse, siis on minu mäletamist mööda kuskil need asjad ka kirjas (hiina keele kohta nt); ülejäänud keelte kohta on olemas konkreetsed reeglid, kuidas nende keeltes kirjutatud nimed eesti tekstis olema peavad. See teave on aastaid olnud avalik ja kõigile lugeda, kes ainult lugeda oskab ja soovib. Paraku :( on suur osa sellest materjalides raamatutes, kuid kes neid enam... Probleemid hakkavad sealt, kus oma keele kohta vähe teatakse ja inglise malle kopeerida püütakse. Hakkaks keele-Nuustakult pihta. - Urmas 1. märts 2006, kell 22.08 (UTC)

On eestlasi, kes on käinud näiteks Saksamaa koolis ega taipa vene keelest mõhkagi. Isegi kui lugeja ei oska vene keelt lugeda, saab ta ikkagi teada, kuidas venekeelne kirjapilt välja näeb. Valdav enamik inimesi ei oska ka näiteks jaapani keelt lugeda. Milleks me siis üldse selle kirjapildi ära toome?

:Sellisel juhul ei ole absoluutselt vahet, kas ta näeb tähemärke, mida ta lugeda ei oska väiketähelistena, suurtähelistena, kald- või püstkirjas. (tulemus tuleb copy-paste'iga täpselt sama igal juhul, isegi suurtähtedelt väiketähtedele tagasi saab 3-4 klahvivajutusega) Valdav enamus eestlasi siiski vene keelt mingilgi tasemel oskab, ehkki viimasel ajal tundub moodne olevat seda keelt (teine kohalik!!!) mitte osata. - Urmas 2. märts 2006, kell 07.56 (UTC)

Tabelid tuleb ära tuua vastavates artiklites, millele tuleb ka iga kord viidata.

Järjekindlus ei anna midagi, kui kasutatakse tinglikku süsteemi, mis ei ole  lugejale ilmne. Pigem tuleks iga kord mainida, millega on tegemist, ning suunata    artikli juurde, kus asi lahti seletatakse.

Inglise viki puhul pean silmas, et iga nimekuju puhul mainitakse, millega on tegemist. Näiteks jaapanikeelne nimi kirjutatakse tavaliselt hieroglüüfidega (mõistemärkidega), kuid häälduse edasiandmiseks kasutatakse tavaliselt hiraganat, võimalik aga on kasutada ka Rōmaji't. Kõik need on jaapanikeelsed nimekujud. Ei ole põhjust, miks ei võiks kõiki neid ära tuua.  Rōmaji't kasutavad ka jaapani keelest eesti keelde tõlkijad japanoloogid Rein Raud ja Maret Nukke. Jaapani kohanimedes soovitatakse eesti keeles kasutada eesti keeles rahvusvahelist transliteratsiooni, mis erineb sellepoolest, et vokaali pikkuse märkimiseks kasutatakse tsirkumfleksi asemel rõhtkriipsu. Vikipeedia reeglid (mis ei pruugi keelemeeste soovitustega ühte langeda, minu meelest näiteks uuskreeka keele puhul) näevad ette, et isikunimede puhul kasutatakse sama latinisatsiooni mis kohanimede puhul. Kui me kirjutame ka ainult ühe latinisatsiooni, siis pole ikkagi selge, millisega on tegemist. Seetõttu oleks praktiline kohe öelda, millega on tegemist. Peale selle on olemas ka teisi jaapani latinisatsioone. Lugejal oleks hea kõiki nimevorme teada. Muidugi võib suurema osa neist saata vikisõnaraamatusse, aga sealgi tuleb selgelt öelda, millega on tegemist.

Hiina keele puhul (ja siin annab inglise keel eeskuju) tuleb selgelt välja öelda, kus on traditsiooniline hiina kiri, kus on lihtsustatud hiina kiri, kus pinyin, kus rõhumärkidega pinyin, ja igale neist ka eraldi viidata. Lingist hiina keelele on vähe.

Lugeja eest hoolitsemine tähendab minu meelest seda, et ta tuleb saata võimalikult otse õigesse kohta, mitte sundida ära õppima Vikipeedia reegleid. See on ju Vikipeedia üldine põhimõtte, mille pärast me viime ka tähiste ja lühendite kasutamise miinimumini. pealegi ei ole keelemeeste soovitused seadused, mida tuleb võtta absoluutsena ja iga hinna eest täita. Näiteks ei järgi ju ka meie keelemeeste soovitusi valgevene nimede ja Lõuna-Korea kohanimede puhul. Andres 1. märts 2006, kell 22.53 (UTC)

:Nii jaapani, hiina kui ka uus- ja vanakreeka nimede kohta on viimases ÕS-is ja "Maailma " kohanimedes" selgelt öeldud, mida ja kuidas nende keelte puhul kasutada tuleb. Vaata neid väljaandeid - seal on asjad selgelt öeldud; me tegeleme praegu tühja tuule tallamisega.

:: Muidugi me järgime keelemeeste soovitusi nimede kasutamisel. Aga kasutamiseks mittesoovitavate nimekujude äratoomisel ei saa me eeldada, et lugeja taipab ise, millega on tegemist. Ka see, mida on soovitatav kasutada, peaks artiklist selgelt välja tulema. Andres 2. märts 2006, kell 08.21 (UTC)

:: Kui ÕS-is on selgelt kirjas, et uuskreeka isikunimesid tuleb kirjutada samamoodi nagu "Maailma kohanimedes", siis ei ole tõesti vastuolu keelemeeste soovitustega. Igatahes olid alles hiljuti uuskreeka nimede kirjutamiseks hoopis teistsugused reeglid. Mul ei ole ÕS-i praegu  käepärast.

:Valgevene ja Lõuna-Korea puhul järgime me keelemeeste soovitusi osas, mis puudutab nimekirjutuse üldpõhimõtteid. Põhimõtete rakenduslikus osas on erinevused, kuid seda selgetel põhjustel: ühes on alles hiljuti sisse viidud omaladina, teise paralleeltähestik olemasolu on poliitilistel põhjustel eiratud. Meie poolt valgevene ja Lõuna-Koreaga tehtu tugineb pretsedentidel.

:: See ju tähendab ikkagi, et me ei järgi keelemeeste konkreetseid kehtivaid soovitusi. Andres 2. märts 2006, kell 08.21 (UTC)

::: Lõuna-Koreas on üks latinisatsioon teisega asendatud pärast viimase ÕS-i ilmumist. - Urmas 2. märts 2006, kell 08.52 (UTC)

:::: Eesti keele reeglid ei järgi ju automaatselt kohalikku latinisatsiooni. Näiteks jaapani ja Taiwani nimede puhul seda ignoreeritakse. Andres 3. märts 2006, kell 21.36 (UTC)

:Inglise ja eesti vikit kõrvutades tuleb arvestada, et inglise ja eesti keelel on vahe sees. Meil peab olema sisuliselt eesti viki. On asju, mida ühes keeles tuleb pikemalt lahti seletada või eelistada, teises aga mitte. - Urmas 2. märts 2006, kell 07.56 (UTC)

:: Inglise ja eesti keel erinevad selle poolest, et inglise keel allub normeerimisele märksa vähem kui eesti keel. Ka eesti keelel allub praegu normeerimisele märgatavalt vähem kui alles mõni aeg tagasi. See on pöördumatu tendents. Keelemeeste poolt tehtud reeglitel on üha rohkem soovituslik, mitte kohustuslik iseloom.

:: Ma pooldan küll keelemeeste soovituste järgimist, kuid me ei tohi ignoreerida ka tegelikku keelekasutust. Minu point oli aga see, et lugeja peab saama artiklist konkreetse info mingi nime kujude kohta ka juhul, kui see on tabelite abil tuletatav.  See vähendab lugeja vaeva ja eksimisvõimalusi ja suurendab vikipeedia tarbeväärtust. Peale selle on palju ka niisuguseid lugejaid, kes ei hakka iial tabeleid kasutama, sest see käib neile üle jõu või tundub mõttetult keerulisena. Andres 2. märts 2006, kell 08.21 (UTC)

::: Normimise tasemest tulevat erinevust tulebki arvestada. Meie keel varasemast väiksem normeerimine ei tähenda, et neid norme ja reegleid ei eksisteeri. Meil tuleb asjad mõnevõrra teisiti esitada. "Tegelik keelekasutus" - siis tuleks ehk teha variant "lihtsustatud eesti viki"; "tegelik geograafia" on nt selline asi, mis võib vabalt judinad peale ajada (olen isegi turismibüroodes kokku puutunud sellise "tegeliku geograafiaga", mille peale lihtsalt suu ammuli jääb). Kui teha "puust ja punaseks" inimesele, kes tabelitest jagu saama ei saa, siis tuleb esitada vaid ainult üks ja õige variant (nii on metoodiliselt õige). Ebasoovitavaid kujusid ei tohiks sellisel juhul üldse esitada. - Urmas 2. märts 2006, kell 08.52 (UTC)

:::: Tegeliku keelekasutuse mainimine on minu meelest sellepärast tähtis, et muidu ei pruugi lugeja üldse aru saada või kindel olla, et jutt on samast asjast, mida tema teab teise nime all. Ma ei tea, mida Sa pead silmas tegeliku geograafia all, aga nimekujude puhul ei ole ju paljudel juhtudel tegemist faktivigadega, vaid normist (või soovitusest) erineva keelepruugiga, millel võib olla ka osa keelemeeste toetus ja mida sageli teadlikult kultiveeritakse. Ja laialt levinud eksiarvamused tuleb minu meelest küll eksplitsiitselt kummutada, mitte maha vaikida. Mis puutub Sinu poolt mainitud metoodikareeglisse, siis mulle tundub, nagu ma oleksin lugenud, et sellel puudub psühholoogiline alus. Võin muidugi eksida. Igatahes tundub mulle, et ebasoovitavaid vorme maha vaikida selleks, et need inimestel silma ette ei jääks, pole mõtet, eriti juhul, kui nad niikuinii kirjasõnas valdavas ülekaalus on. Inimene ei pea ju õiget nimekuju meelde jätma, vaid võib selle vajaduse korral uuesti järele vaadata. Andres 2. märts 2006, kell 18.57 (UTC)

::::: Ma loodan, et Sa ei pidanud "tegeliku keelekasutuse" all silmas nt variante stiilis "Peter Kropotkin", "Michel Bakunin" ja mitmeid sporditekstides esinevaid. Hetkel on minu jaoks suhteliselt selge võrdusmärk "tegelik" ja "vigane" vahel.

:::::: Pidasin silmas teadlikku normist lahknevat keelekasutust. Kui tegemist lihtsalt vigadega, siis seda artiklis mainida pole tarvis, kuid levinud vigastelt nimekujudelt tuleb teha ümbersuunamised. Juhtudel, kui on teadlikud normist kõrvalekaldumised, tuleb sellest kirjutada. Samuti sellistest kurioossetest vigadest nagu Jevgenija Medvedeva-Arbuzova nime puhul. Ühekordsel kuulmisel või lugemisel ei pruugi tõesti meelde jääda, mis on õige. Aga saab ju uuesti järele vaadata. Ja kui näiteks artiklis Tōkyō mitte mainida nimekujusid Tokyo (mida ajakirjanduses kasutatakse, ja kindlasti meelega) ja Tokio (mis on varasem norm), siis ei  pruugi ikkagi ühe korraga meelde jääda, kuidas täpselt seda nime kirjutatakse. Pealegi võib lugeja vigaseid vorme väljaspool Vikipeediat ikkagi kohata, ja siis ta ei pruugi mäletada, milline vorm see Vikipeedias oli. Seetõttu on Sinu näide üsna väikese tõendava jõuga.

:::::: Minu meelest ei ole midagi katki, kui artiklis selgitada, miks ei ole õige kasutada näiteks nimekuju "Peter Kropotkin". Andres 3. märts 2006, kell 07.18 (UTC)

::::::: Ajakirjandus on kahjuks üks nendest kohtadest, mille kasutust nimekirjutusel kindlasti argumendina võtta ei saa - olgu siinkohal meenutatud, et 'š' ja 'ž' kadumine on esmajoones ajakirjanduse "teene", kes hakkas kasutama lehetegemisel arvutitarkvara, mis polnud idaeurooplastele mõeldud. Tulemus on igatahes kahetsusväärne - tean inimesi, kes arvavadki, et need tähed on eesti tähestikust nüüdseks ära kaotatatud. Ajakirjandus on paraku nõrk nimekirjutaja - tema maksimumtasemeks on õige nimekuju miinus diakriitikud. Suuremad apsakad, mida on-line versioonid sisaldavad, saavad nad reeglina enne lehetrükkimist välja, kuid paljudel juhtudel lugejate abiga (olen selliseid kommentaare ridamisi kohanud).

:::::::: Igal korralikul väljaandel ja kirjastusel on keeletoimetaja. Kohanimede kirjutamine on keeletoimetaja poolt sanktsioneeritud. Ma ei saa aru, millisest argumendist Sa räägid. Mina pean silmas, et   kui mingit nimekuju kasutatakse keeletoimetaja loal või üldse teadlikult, siis seda tuleb pidada tegeliku keelekasutuse näiteks. Andres 3. märts 2006, kell 09.22 (UTC)

::::::::: Paari nädala eest kirjutas üks eesti uudisteportaal algatest lennureisidest Grimmi (muinasjutuline elamus ma oletan). Portaali ennast loen ma Eesti kolme parema hulka. Tänane Postimees () kirjutab riigist nimega Bosnia-Hertsegoviina. Et leida ajalehtedest korralikult kirjutatud idaeurooplase nimi, tuleb piisavalt vaeva näha. Artiklis  on vigaselt kirjas nii Tšehhi kui ka Ungari peaministri nimi. A-d akuudiga aga suudab esile manada igasugune arvuti (see on ka Lääne-Euroopas kasutusel). Se'samas artiklis on samas püütud leedu nime korralikult kirjutada. Selget vahet tuleb teha kahel erineval asjal: inimene teab, kuidas toimitakse, kuid mingi põhjendusega toimib muud moodi ja sellel, kui toimitakse nii, sest ei teata, et tuleb teist moodi toimida. Viimase leheartikli näide on viimane variant - püütakse kirjutada originaalkuju (leedu nimi), kuid vajadusest (nii igaks juhuks) kontrollida tšehhi ja ungari nimesid, ei olda teadlikud. Kohanimesid kirjutatakse mälu järgi, mitte atlaseid-teatmikke kasutades. Isikunimed jäävad sellele kujule, mis on uudiseid edastavate agentuuride artiklites (enamasti siis ingliskeelsesse teksti sobival kujul), kuid mis eesti teksti ei passi. - Urmas 3. märts 2006, kell 09.48 (UTC)

::::::: Kui mingid persoonid kuskil mujal kasutavad vigast vormi, on see nende eraasi, kuid vikipeedias tuleb kirjutada õigesti ja mitte süvendada-kinnistada väärarusaama või vigast teadmist.

:::::::: Sa ei ole mind veennud selles, et tegelikult kasutatavate nimekujude mainimine süvendab väärarusaama. Kui me ütleme, et tegemist ei ole kirjakeele normile või sellele ja sellele komisjoni soovitusele, ja sellest ei saada aru, siis ei aita ka see, kui me tegelikku kasutust üldse ei maini. Andres 3. märts 2006, kell 09.22 (UTC)

::::::: "Peter Kropotkin" jms on väga lihtne selgitada - "internetiajastu lodevus" või "keelerumalus". - Urmas 3. märts 2006, kell 08.01 (UTC)

:::::::: Lugeja võib vajada selgitust, miks ei ole õige "Peter Kropotkin". Andres 3. märts 2006, kell 09.22 (UTC)

:::::::: Kõiki ette tulevaid rumalusi ei jõua kommenteerida. Minu arvates see sarnane pideva tõestamisega stiilis "ei ole kaamel". - Urmas 3. märts 2006, kell 09.48 (UTC)

:::::::: A kle, kuda se Kropotkini eesnimi tegelt kah tuleb kirjutada? Kas Pjotr, Peeter, Petr või Pëtr? Selles mõttes, et kas meil on siin kuskil öeldud kuidas vastavates olukordades toimida - Ahsoous 3. märts 2006, kell 09.53 (UTC)

::::::::: Nii nagu ta Eesti Entsüklopeedias (5.kd) kirjas on. - Urmas 3. märts 2006, kell 10.05 (UTC)

:::::::::: Anna andeks, aga see vastus ei saa olla rahuldav, nimelt peab entsüklopeedia olema kasutatav ka ilma teiste teosteta (ja miks peaks mul olemas olema miski 15 aastat tagasi ilmununud raamat?) ja vähemalt nime kirjutamispõhimõtted võiksid ikka kuskil kirjas olla - Ahsoous 3. märts 2006, kell 10.24 (UTC)

: Vean kihla, et EE-s on "Pjotr". Muidugi tuleksnimekirjutuspõhimõtted kuskile juhendisse kirja panna. Üks võimalik põhimõte on ka see, et tuleks järgida EE eeskuju. Ma pole aga kindel, et seda tuleb järgida näiteks Chopini puhul.

: Ja Urmas, Ahsoouse küsimus näitab minu meelest, et selgitusi on tarvis.  Andres 3. märts 2006, kell 10.42 (UTC)

:: Ma täitsa usun seda, et seal ta nimelt nii on... (antud hetkel pole võimalik kontrollida), aga sehukesed küsimused kerkivad tahes-tahtmata üles, kui vaadata seda, mis moodi on siin vikis vene (ja veel eriti ukraina ja valgevene) koha(isiku)nimesid kirjutama hakatud... nii et ma kahtlustan, et nende põhimõtete järgi tuleb äkki seda nime nimelt Pëtr kirjutada...- Ahsoous 3. märts 2006, kell 11.04 (UTC)

::: Vaevalt küll. Vene nimesid kirjutatakse siin vene-eesti transkriptsiooni järgi, ukraina nimesid ukraina-eesti transkriptsiooni järgi ja valgevene nimesid valgevene keele ladinatähelises kirjaviisis. See peaks kindlasti juhendis kirjas olema koos linkidega.  Andres 3. märts 2006, kell 11.45 (UTC)

:::: Ma ei oskagi kommenteerida. Veel 80ndatel õpetati koolides, mis asi on ÕS ja kuidas seda kasutada, teati, mis väärtus on rahvusentsüklopeedial (selle tellijate suur arv oli meie kõigi uhkuseasjaks) ning loomulikult osati teda tarvitada. Siis osati vene nimesid kirjutada ja hääldada. Olen ka praegu koolides ringi liikuma sattunud ja kohanud ÕS-i nii ametikoolides kui gümnaasiumides. Kahjuks olen ka kokku puutunud olukorraga, kus õpilased ei oska otsustada, millisest köitest üht või teist märksõna otsida, mõni, tundus, võttis entsüklopeedia kätte esimest korda elus. Minu jaoks oli see ootamatu, kummaline ja kurb.

:::: Nii, et osa ülal kirjutatust on kahjuks kooliraha küsimus. - Urmas 3. märts 2006, kell 20.21 (UTC)

::: Muide, kas sa oled kokku löönud, kui palju maksavad EE kõik köited ja ütleme kasvõi ÕS ja võõsõnadeleksikon. Üpriski loogiline on see, et tänapäeval neid väga paljudel olemas ei ole. Aga see selleks. Ja kui sul juhtub see EE ja ütlme ENEKE olemas olema... kas sa siis väga seda vikit vajadki, aga ka mitte see pole küsimus. Kuhu ma jõuda tahtsin on see, et kui me siin üritame miskit korda luua, siis võiks need reeglid ka kuskil sama allika piires loetavad olla... mitte nii, et pead otsima nii enam-vähem kümnest eri raamatust ja ka EKI ja ISO veebilehtedelt, kuidas miskit nime ikka kirjutama peaks ja siis ka ei pruugi pihta saada, sest eri allikates ja isegi sama asutuse /EKI/ eri isikud arvavad erinevalt. Loodan, et sai nii peaaegu arusaadav tekst... - Ahsoous 3. märts 2006, kell 20.52 (UTC)

: Nõus Ahsoousega. Peab olema nii juhend nimede kirjutamiseks Vikipeedias (vikipeedia nimeruumis) kui ka kehtivate (ja varasemate) transkriptsiooni- ja transliteratsioonipõhimõtete ning nimede kirjutamise põhimõtete kirjeldus (põhinimeruumis). Vikipeediast peab olema kasu ka nendele, kelle haridus on puudulik. Andres 3. märts 2006, kell 21.09 (UTC)

:::: Hinda kokku löönud ei ole, kuid käin vajadusel raamatukogus nende ja teiste entsüklopeediatega tutvumas. Osade persoonide, kes on juba piisavalt kaua surnud, et neist mitmes entsüklopeedia väljaandes kirjutada, nimed on keeles paika saanud. Mis puudutab eesnimesid, siis vene eesnimede kirjutamine on juba pikki aastaid üldjoontes sama olnud. Vene nimede osas ei saa seega mingit probleemi olla. Ukraina jt teiste nõukogulikul perioodil meile venestatult edastatud nimede kohta on üht-teist lugemisväärset kirjas juba korduvalt viidatud "Nimekirjutusraamatus" (Tallinn: Valgus). Võõraste nimede kirjutamisele on pühendatud ka Peeter Pälli "Maailma kohanimed" (see algab võõrnimede kirjutamise põhimõtete tutvustamisega). Asjakohased tabelid mitmete eri keelte kohta on olemas ÕS-i lõpuosas.

:::: Nimedega ladina kirja kasutavates keeltes on asi isegi äärmiselt lihtne:

:::::a) nimi otsingumootorisse ja

:::::b) leida, kuidas on nimi kirjutatud konkreetses keeles veebilehtedel; kindluse mõttes tuleks leida kümme kuni mõnikümmend selles keeles veebilehte.

:::: Kui neis kõigis kirjutatakse nimi üht moodi, ongi vastus käes.

:::: Iga artikli kirjutamisele eelneb (eeldades, et artikli kirjutaja soovib, et sellel ka mingi sisuline väärtus oleks) asja kohta varem kirjapanduga tutvumine. Võib-olla on nt 50 aasta pärast teisiti, kuid praegu pole veel kõik eesti keeles kirjutatu veebis kättesaadav - seega on visiit raamatukokku igati asjakohane ja sageli möödapääsmatu.

:::: Puuduliku haridusega? Allikad, millele nimekirjutus tugineb, on avalikud ja korduvalt viidatud (ka vastselt). Lugege, harige ennast! Vägisi targaks teha ei ole paraku kedagi võimalik. - Urmas 3. märts 2006, kell 21.16 (UTC)

::::: Harimiseks vajalikud õpikud neile, kes keelduvad neid raamatu kujul kasutamast, peaks minu mäletamist mööda käima Vikiraamatukogusse. Ehk on ÕS-i, Nimekirjutusraamatu, Maailma kohanimede, eesti keele grammatikate autorid nõus nende (osalise) sinna üles panekuga. Kirjutage neile. - Urmas 3. märts 2006, kell 21.21 (UTC)

:::::: Aga Urmas, meie eesmärk on ju kogu  õpikutes leiduv teave inimestele teatavaks teha. Vahe vikipeediasse (ning vikisõnaraamatusse) kuuluva info ja vikiraamatukogusse kuuluvate õpikute vahel on ikkagi selles, et õpikutes kasutatakse metoodikat õpitava järk-järguliseks omandamiseks ja kinnitamiseks, entsüklopeedias ja sõnaraamatus lihtsalt esitatakse materjal arusaadaval kujul. Kogu nimetatud sisu peaksid Vikipeedia ja Vikisõnaraamat koos inimestele pakkuma. Andres 3. märts 2006, kell 21.36 (UTC)

::::::: See, mida (latinisatsiooni või transkriptsiooni ja millist) mingi keele juures kasutada, on alustatud kujul olemas ühel viki- või artiklilehel. Vähemalt on seal üht-teist kirjas hiina vist veel mõne keele kohta. Mis pealkiri? - Tõesti ei mäleta.

: Vikipeedia:Transliteratsiooni- ja transkriptsioonireeglid. See tuleb lõpuni viia. Tõenäoliselt tuleb see mitmeks leheküljeks jagada. Andres 3. märts 2006, kell 22.05 (UTC)

::::::: Rääkida pidevalt ja korduvalt, et eesti keeles on nii- ja naasugused reeglid - see meenutab kangesti õpetamistööd. Mul pole midagi selle vastu, et anda viiteid, vajadusel juhatada vajalikku materjali, allikat. Kuid õppimise (kui seda nüüd nimetada) juures on kaks osapoolt ja õpetamisel pole tulemust kui õppija loid on. See, kuidas võõrnimedega eesti keeles ümber käia vajaks eraldi alajaotust artiklis "eesti keel", kuhu tuimalt ümber panna kõik see, mis ülalnimetatud raamatutes kirjas. Kogu eesti keele grammatikat, kõik reegleid ja põhimõtteid ei jõua nii ümber trükkida. - Urmas 3. märts 2006, kell 21.55 (UTC)

::::::::Jõuab, jõuab, aga mitte ühe päeva ega nädalaga. Taivo 4. märts 2006, kell 14.23 (UTC)

: Kõik see peaks olema kirjas, kuid ühte artiklisse see ära ei mahu. Ma olen veendunud, et kogu eesti keele (ja mitte ainult eesti keele) grammatika on võimalik vikipeediasse mahutada. Andres 3. märts 2006, kell 22.05 (UTC)

::::: Metoodika koha pealt kirjutasin sellest, kuidas praktikas toimida soovitatakse. Vastupidisest on mul isiklik kogemus, kus korraga tutvustati nii seda, mis õige, kui ka seda, mis vale. Ausaltöeldes ei tea ma siiani kumb oli kumb. :( - Urmas 2. märts 2006, kell 19.24 (UTC)

Võib-olla oleks mõistlik linkida nt toonimärkidega hiina nime latinisatsioon hiina keele artikli osale, mis konkreetselt sellest latinisatsioonist räägib. - Urmas 2. märts 2006, kell 07.56 (UTC)

Arvan, et üldjuhul peaks olema konkreetsest latinisatsioonist eraldi artikkel. Tõsi küll, toonimärkidega latinisatsioonist eraldi artiklit vist ei ole otstarbekas teha. Leuian, et tuleks kirjutada nii, et tekst oleks arusaadav ka ilma linkideta. Seega võiks kirjutada näiteks nii: pinyin'is<nowiki> Zhang (toonimärgiga Zhāng). Ka sõna "toonimärk" võib linkida. Artiklis pinyin räägitakse ka toonimärkidest. Kirjutamise lihtsustamiseks võib kasutada malli, nagu inglise vikis tehakse.  ~~~~

:Nõus. Mis puudutab nimetuse pinyin igakordselt äratoomist, siis see pole otstarbekas ja tekitab segadust (latiniseerimisega mitte kursusis olevale inimesele on see desorienteeriv). Piisaks lihtsalt: Zhang (toonimärgiga Zhāng).

:: Selles suhtes võib Sul õigus olla, aga päriselt selgitusest loobuda pole minu meelest hea. Lahenduseks oleks ehk see, kui teha keerulistel juhtudel (näiteks hiina nimede puhul) nimekujude jaoks eraldi alajaotus. Seal saab kirjutada pikemas sõnastuses. Selleks võib isegi malli teha. ˇ2. märts 2006, kell 18.57 (UTC)


Kasutaja arutelu:Wikitomcat

Tere tulemast Vikipeediasse, Wikitomcat! Andres 2. märts 2006, kell 06.24 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Tõnis Erm.jpg juurde sobiv litsentsimärgis, millele vastavalt autor on nõus pilti avaldama (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 13. august 2010, kell 12:53 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ain~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse ! --Dj Capricorn 2. märts 2006, kell 12.20 (UTC)

Tere tulemast minugi poolt! Taivo 2. märts 2006, kell 12.51 (UTC)
Tere jah kõigile,kes seda siin lugema juhtuvad. Ain 4. märts 2006, kell 20.22 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ain~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Kaali kraater

Tegemist on Euroopa ainsate tõestatud meteoriidikraatritega
Kust see info võetud on? Siim 2. märts 2006, kell 17.08 (UTC)
Samuti on Kaali meteoriidi langemine teadaolevalt ainus meteoriidi langemine, mis on toimunud ajaloolisel ajal inimasustusega piirkonnas.
Ma kahtlen, kas 2400 aastat tagasi oli Saaremaal juba ajalooline aeg. Ja igasuguseid kive kukub maale pidevalt ja inimesed on seda ka näinud. Kas need ei olegi meteoriidid? 2. märts 2006, kell 17.13 (UTC)
Tegemist on Euroopa ainsate tõestatud meteoriidikraatritega. Samuti on Kaali meteoriidi langemine teadaolevalt ainus meteoriidi langemine, mis on toimunud ajaloolisel ajal inimasustusega piirkonnas.
Võtsin need laused välja, sest nende õigsuses on põhjust kahelda. Siim 4. märts 2006, kell 10.26 (UTC)
Euroopa ainsate tõestatud kraatrite jutt on aadressidel http://www.miksike.ee/documents/main/referaadid/kraatrid.htm ja http://www.hiiumaa.ee/~tarmisto/kaerdla/meteoriidikraatrid.html
Ilmselt peetakse tõestamiseks seda, et on leitud analüüsitavas koguses meteoriitset rauda. Arvan, et teistel kraatritel pole seda rauda just vanuse tõttu leitud.
See jutt, et Kaali meteoriit oli ainus ajaloolisel ajal inimasustusega piirkonnas, on pärit L.Meri raamatust "Hõbevalgem", kui õieti mäletan. Tunguusi objekt (meteoriit?) ju oli asustamata piirkonnas? Suurim looduskatastroof pole ta jah kindlasti.
Ain 4. märts 2006, kell 20.20 (UTC)

Põhikooli õpilaste referaadid Miksikeses ei ole sellist sorti allikas, millele tuginedes koostada entsüklopeediat. Enamik meteoriite on kivimeteoriidid, sealt polegi mingit rauda leida. L. Meri raamat on esiteks juba omajagu vananenud allikas, et selle põhjal midagi väita ning teiseks ei ole Meri raamatute puhul tegemist mitte teaduse vaid fantaasia hoogsa lennuga. Siim 5. märts 2006, kell 14.09 (UTC)
Meteoriidi plahvatus või? päris huvitav...

Vaata artiklit Impaktstruktuur. Andres 1. november 2006, kell 18:15 (UTC)

Kraatri juures oleval infostendil räägitakse, et vanus olla 7500 aastat. On seal toodud andmed vananenud?--Hendrix 17. juuli 2007, kell 10:04 (UTC)

Jah. Siim 20. juuli 2007, kell 14:39 (UTC)
Kui mälu ei peta, siis Kaali järve põhjast saadud puuokas andis midagi 3000-4000 aastat vanuseks ja kui see dateering õige on siis 2400-2800 pole õige. Zosma 18. mai 2008, kell 13:48 (UTC)

:Ise olen mitmest allikast näinud, et olevat tekkinud umbes 660. a eKr --Dj Capricorn 18. mai 2008, kell 18:50 (UTC)

::Geoloogia muuseumi loduleht annab 4000 aastat tagasi ja nimetab selle vanust diskussiooniliseks. Eestigiidi koduleht pakub 2460-2860 aastat tagasi. Kui isegi teadlased täpselt sellest ei tea, siis saame ainult pakuda erinevaid variante. Geonarva 18. mai 2008, kell 19:30 (UTC)

* iw, kas :de:Saaremaa#Der_Kaali-Meteoritenkrater võib sellise viitena lisada? suwa 18. märts 2009, kell 06:33 (UTC)

Jah. Andres 18. märts 2009, kell 07:36 (UTC)

Koordinaadid on minu arust valed. Peaks olema umbes 58,3728/22,6695--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 5. august 2009, kell 16:58 (UTC)

Minu meelest võiks Kaali järve kohta ikka eraldi artikkel olla. Andres 10. aprill 2010, kell 11:05 (EEST)

olen nõus. Kaali järv võiks olla eraldi artikkel kogu oma mitmekihilise kultuuriloolise tähendusega. -- Ohpuu (arutelu) 26. märts 2014, kell 09:53 (EET)

: Ehk teed algust. Andres (arutelu) 26. märts 2014, kell 16:08 (EET)

:: võtan plaani, aga yhtlasi loodan, et keegi teine jõuab ette. -- Ohpuu (arutelu) 27. märts 2014, kell 10:26 (EET)

Miks? Iseasi kui artikkel oleks katastroofist või kraatrivälja kõigist kraatritest, aga on konkreetselt sellest kraatrist, milles on järv. Igal järvel on tema (järve)nõgu. Nende asjade eraldi käsitlemine on minu meelest kunstlik. Mitmekihiline kultuurilugu käib samamoodi ju kraatri kohta. 193.40.10.181 26. märts 2014, kell 16:37 (EET)

: Kultuurilugu võib-olla küll. Aga kas võib rääkida näiteks kraatri elustikust?

: Igal järvel on nõgu küll, aga teiste järvede nõgudest pole tavaliselt midagi kirjutada. Andres (arutelu) 26. märts 2014, kell 17:04 (EET)

:: kraater ja järv on parasjagu erinevad mõisted, sellepärast võiks olla eraldi artiklid, mis teineteisele viitavad. järv asub kraatris ega pole sellega mõisteliselt identne, järv on kraatri suhtes sekundaarne moodustis, sest taevast kukkunud kivi vett kaasa ei toonud. ykski vanem pärimustekst ei tea otsesõnu kraatrist midagi, sest nende jutustajatel pole säärast mõistet olnud. kultuuriloo jagamine kraatri ja järve vahel oleks eraldi kysimus — kas Lennart, Pytheas jms teooriad kraatriartiklisse ja järve vajunud mõis järveartiklisse? -- Ohpuu (arutelu) 27. märts 2014, kell 10:26 (EET)

: Järv ja kraater pole identsed, aga kuna pole üldse selge, kust nende vahelt piir tõmmata, siis on minu meelest mõistlik eraldi artiklid tegemata jätta. Et enne on lohk ja alles hiljem tuleb vesi, see on üleüldiselt nii. Järve käsitluse juurde kuuluvad ka tema põhi ja kaldad ja mitte ainult "vesi" ja see mis on vee sees ja otseselt põhjaga kokku ei puutu. Möönan küll, et kraatrivalli ülaosa on järvega märksa vähem seotud kui kraatri põhi. Mis puutub kohapärimusse, siis on asi minu meelest lihtsalt selles, kuidas antud kohta nimetatud on ja kas mõisteliselt on tegu kraatriga või järvega, on just väheoluline. 193.40.10.180 27. märts 2014, kell 11:31 (EET)

:: Ma möönan, et piiri tõmbamisega on probleeme.

:: Kui räägitakse ühes artiklis, tuleb järve juba alguses mainida. Andres (arutelu) 28. märts 2014, kell 12:23 (EET)

:::seotud. Mainin, et plwiki's on tehtud ka interwikideta artikkel :pl:Kaalijärv (meteoryt). Meil suunab märksõna Kaali meteoriit artiklisse Kaali kraater--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2014, kell 16:16 (EEST)

Hilisemad söeproovide radiokeemilised analüüsid on kokkupõrke dateeringuks andnud 700 +/-200 aastat eKr. See dateering sobib paremini kajastustega... - see dateering ühtib ju iriidiumiproovidest saadud dateeringuga, mistõttu ei saa öelda, et ta paremini sobiks.--WooteleF 6. september 2010, kell 11:56 (EEST)
----
see on rohkem nagu 7000-8000ekr https://www.researchgate.net/publication/257909435_Dating_of_the_Reo_Site_Island_of_Saaremaa_Estonia_with_silicate_and_iron_microspherules_points_to_an_exact_age_of_the_fall_of_the_Kaali_meteorite

Kumba Valjala kihelkonna Lõve valda siin on mõeldud: kas Vana-Lõve vald või Uue-Lõve vald?--Estopedist1 (arutelu) 22. veebruar 2016, kell 17:42 (EET)

Toon lõigu  hetkel saadaolevast tekstist
----
Matthias Johann Eiseni muistendikogumikus "Esivanemate varandus" avaldatud kohamuistendi järgi oli Kaali järve kohal mõis, kus mõisahärra tosinast lapsest kõige vanem ja kõige noorem – poeg ja tütar – soovisid omavahel abielluda. Kirikuõpetaja ütles, et see on võimalik, ja laulatas nad mõisas ära. Pärast laulatuse talitamist ei jäänud kirikuõpetaja pulmapeole, vaid kiirustas koju, käskides kutsaril kiiresti sõita ja keelates tal tagasi vaadata. Kutsar vaatas keelust üle astudes tagasi ja selsamal silmapilgul, kui ta tagasi vaatas, nägi ta mõisa vajumas maa sisse. Järele jäänud suur järsk auk, milles vesi alati sees on. Muistendi järgi tuleb mõis järves nähtavale iga aasta samal päeval, kui mõis ära vajus, ja kaob mõne minuti pärast taas. Eiseni avaldatud tekst põhineb Valjala kihelkonna Lõve vallast kogutud muistendil, mille on saatnud J. Ratas aastal 1896.
_----
Kui kraater tekkis ajaliselt enne Kristust nö., siis loogika välistab ju kiriku ja kirikuõpetajate olemasolu.
Seetõttu sellise muistendi toomine siia kas pole mitte ebaloogiline!?
Eiseni ajal ei teadnud J. Ratas Lõve vallast, kui vana see kraater on. --37.157.100.124 7. aprill 2020, kell 20:54 (EEST)

Muistend on lihtsalt üks lugu. See ei peagi tõele vastama ja loodetavasti keegi ei võtagi seal esitatud tekkeversiooni tõe pähe. --Minnekon (arutelu) 7. aprill 2020, kell 21:31 (EEST)


Kasutaja arutelu:Robert~etwiki

Tere tulemast eesti vikipeediasse, Robert! Andres 3. märts 2006, kell 07.22 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Robert~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:1939

19. aprill – kehtestati linnaseadus ja maaomavalitsuste seadus, millega vähendati volikogude ja suurendati linnapeade ja maavanemate rolli kohalikus elus.
Need seadused anti 19. aprillil 1938 (!) ja kehtima hakkasid 1. mail 1938 (q. v.).

Siis võib selle kirjutada mõlema kuupäeva alla: ühes, et anti, teises, et jõustus. Andres 3. märts 2006, kell 11.47 (UTC)
Minu teada alistusid viimased Poola maaväed 6. oktoobril 1939. Pealinna kaotamine ei tähenda tingimata lõplikku alistumist.

11. mail toimus Mongoolia ja Manžuuria piiril Halhin Gol i jõel vahejuhtum, millest arenes välja tüli, mis tervet maailma ajaloo käiku otsustavalt mõjutas.

Tõstsin selle välja. See tuleb kõigepealt korda teha. Andres 10. juuni 2008, kell 21:21 (UTC)

on link Margate'i maleturniir, ent võõrvikides lingitakse lihtsalt Suurbritannia linna Margate. Vt nt :en:List of strong chess tournaments--Estopedist1 (arutelu) 20. august 2018, kell 20:26 (EEST)


Arutelu:Tõnis Kint

28. novembril 1978 ülendas T. K. kõiki siis elusolevaid Vabadussõja veterane: sõdurid ja allohvitserid lipnikeks ja ohvitserid ühe astme võrra, arvates viimasest ülendamisest, kuni koloneli astmeni. Kas on piisavalt oluline sündmus?

Arvan küll. Andres 3. märts 2006, kell 14.40 (UTC)

peaminister presidendi vabariigi ülesandeis

Nii see ei saa olla. Andres 11. märts 2006, kell 17.44 (UTC)

Lihtsalt nii huvi pärast küsiks, et mida tegid eksiilvalitsuses näiteks teedeminister, sotsiaalminister ja millega see eksiilvalitsus üldse tegeles? Kus sai oma tegevuseks raha?--Animagi 24. juuni 2006, kell 21.18 (UTC)

Eksiiilvalitsuste ülesanne oli hoida Eesti Vabariigi õiguslikku järjepidevust. Reaalset võimu neil ei olnud. --Lulu 24. juuni 2006, kell 21.22 (UTC)

Parandasin perekonnanime muutmise kuupäeva. Vastav otsus tehti 20. märtsil 1939. Onomastika andmebaasis on antud otsuse Riigi Teatajas avaldamise kuupäev.
=== Perekonnanimede muutmised. ===
RTL 1939, 31 [lk. 1013].
Perekonnaseisuametnikud Perekonnanimede korraldamise seaduse (RT 1934, 91) § 13 põhjal otsustasid määrata uueks perekonnanimeks:
Tallinna linna perekonnaseisuametnik:
20. märtsil 1939:
...
32. Tõnis Kind'ile ühes abikaasa Salmega ja laste Oole ning Arne-Tõnisega ― ”Kint”.
...
http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/delfi-fotod-eksiilis-viibinud-riigijuhi-sailmed-joudsid-eestisse.d?id=66128608 --IFrank (arutelu) 15. mai 2013, kell 11:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://riigi.arhiiv.ee/naitus/EVVE/large03/01_ERA.4969.1.04_lk.3-001.jpg
** In Tõnis Kint on 2013-06-24 13:57:41, 404 Not found
** In Tõnis Kint on 2013-07-07 05:35:49, 404 Not found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:36 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Meditsiin

Kas haiguse kulu kirjeldus käib kliinilise pildi alla? Samuti kulu variandid? Kuhu käib elulemus ja võimalus haiguse tagajärjel invaliidistuda? Üldse haiguse tagajärjed? Andres 4. märts 2006, kell 05.45 (UTC)
Arvan, et taustinfo peaks olema lõpus. Definitsioonile peaks järgnema lühikokkuvõte. Andres 4. märts 2006, kell 05.47 (UTC)
Lühikokkuvõttes peaks natuke pikemalt olema välja toodud ka haiguse olemus.
Arvan, et alapealkirjades võiks kasutada sõnu, mis oleksid ka lihtinimesele arusaadavad, näiteks "põhjused" ja "teke". "Uuringute" asemel võiks olla "diagnostika" ning seal võiks eraldi rääkida diferentsiaaldiagnostikast. Peale selle peaks eraldi rääkima haiguse uurimise, diagnostika ja ravi ajaloost ning haiguse enda ajaloost. Andres 4. märts 2006, kell 06.53 (UTC)
"Taustinfo" asemel võiks olla "epidemioloogia" või veel parem "esinemine". Andres 4. märts 2006, kell 06.54 (UTC)

Haiguse kulg ja erinevad variandid käivad kliinilise pildi alla. Haiguse tagajärjed kuuluvad prognoosi alla, ilmselt tuleb lisada alapealkiri "Prognoos". Haiguse ja ravi ajaloo peatükk pakub kindlasti paljudele huvi, kuid sellealaseid põhjalikke ülevaateid pole minu silm kohanud, va kromosoomhaiguste kohta. Lisan ka selle alapealkirja. "Esinemine" on traditsiooniliselt siiski artikli alguses olnud (vähemalt med.kirjanduses). Aga mida Sa täpsemalt lühikokkuvõtte all mõtled? Kas üldsõnalist ülevaadet stiilis "see haigus on põhjustatud ......ja selle tagajärjed on......"?Mario 4. märts 2006, kell 08.26 (UTC)

: Ma pean silmas seda, et lugeja ei pruugi tahta hakata pikka ja põhjalikku artiklit läbi lugeda, vaid tahaks peamise kiiresti kätte saada. Eks selle üle tuleb otsustada, mis on peamine.

: Ajaloo osa võib olla raske koostada, kuid põhimõtteliselt peaks see olema. Jutt on lihtsalt selles, et kui keegi ajaloost kirjutab, siis oleks teada, kuhu see paigutada.

: Jah, võiks olla "Prognoos" või ka "Tagajärjed".

: "Kliinilise pildi" jaoks tuleks ette näha ka alapealkirjad. Siis on ka see pealkiri arusaadav.

: Arstidel on muidugi lihtsam, kui järgitakse traditsioonilist järjekorda. Aga    mulle tundub, et enne kui rääkida esinemisest, peaks olema pilt sellest, mille esinemisest on juttu. Kui artiklit järjest lugeda, siis tahaks, et jutt oleks loomulikus, arusaamise järjekorras. Teisalt, kui lühikokkuvõte on alguses, siis vast pole probleemi.

: Igatahes tuleks minu meelest ka igas alajaotuses järgida sellist skeemi, et alguses esitatakse mittearstile arusaadav info ning seejärel esitatakse põhjalikum, erialane teave. Andres 4. märts 2006, kell 09.18 (UTC)

Arvan, et ajaloo juures tuleks ikkagi rääkida kogu uurimisloost, mitte ainult esmakordse kirjeldamise daatumist. Kui seda ei oska teha, siis jääb lihtsalt tegemata, kuni keegi oskab. Ajaloo juurde jääb veel ajaloolised teated haiguse kohta, selle levik ja epideemiad (eriti nakkushaiguste puhul), ka suhtumine sellesse haigusesse,  haiguse identifikatsiooni ja klasssifikatsiooni muutumine jms. Võib-olla  oleks õigem haiguse enda ajalugu ja haiguse uurimise jmt ajalugu eraldi välja tuua. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. märts 2006, kell 09.23 (UTC)

The English Wikiproject Medicine in collaboration with Translators Without Borders has launched an effort to improve key medical content in English followed by translation into as many other languages as possible. We are wondering if people from this project would be interested in getting involved? A list of topics this effort is planning on covering can be found here Book:Health care. A full description of the project is here. Feel free to drop me a note on my talk page on the English Wikipedia User talk:Doc James if you wish more details or have questions. --Jmh649 (arutelu) 20. märts 2012, kell 23:09 (EET)

Health Information for All in a Language of their Choosing

Discussion is currently taking place on meta about forming a thematic organization related to medicine. All who are interested are invited to participate. This organization will have a number of goals, one of which is to help develop partnerships with other organizations to improve the quality of medical content on Wikipedia and its sister projects in all languages. If this sounds like fun please join. Like most things within Wikimedia activities and direction will primarily be determined by the volunteers. James Heilman, MD (talk · contribs · email)(please leave replies on my talk page) 15:09, 21 август 2012 (UTC)

Hi. I'm currently a post-doctoral fellow with Lilly's Clinical Open Innovation team and am working on a project to help bring region (country) specific disease state information to the main article page. The goal of the project is to determine the standards of care for treating different disease states in different regions of the world. For instance, how a disease state managed in a certain country can be quite different in another country.
You can read the discussion thread of this project in WikiProject Medicine (Eng) here. I am looking to recruit at least 1 to 2 people from each country who can help me lead this effort. I have started with the disease state, hypertension, and have already inputed information from the region of Scotland in a sandbox. They can be found here: Epidemiology of Hypertension, Diagnosis of Hypertension, and Management of Hypertension. The goal is to fill in the information for the other countries as well.
Again, I'm looking for at least 1 to 2 people from each country who can help me launch this effort. For those interested, please reply back on my talk page in your language or in English (whichever is easier for you) and indicate which country you will be representing. Once enough people have been recruited, I will discuss the plan I have in place to carry this forward. I highly value your participation in this effort. The information we collectively put together could result in a standards of care knowledge map that could eventually look similar to the  Dartmouth Atlas of Health Care, but on a global scale, in Wikipedia. Thank you for your time. GT67 (arutelu) 22. veebruar 2013, kell 00:41 (EET)

:d:Wikidata:Medicine task force

The Wikimania event is now booked for the eve of the conference on Thursday, August 7th 2014at 3.30-6.30 p.m..  The page is at https://wikimania2014.wikimedia.org/wiki/Pre-Conference:_Medical_Wikipedians; please sign-up there. In brief, Cancer Research UK, will be hosting the event at their HQ at The Angel Building in Islington.  There will be a presentation and discussion on issues around accessible language, followed by a move to a nearby pub.  At 6.30 we move off to cover the 1.5 miles (2.3 km) to the Barbican to catch the Wikimania Opening Ceremony and drinks, starting at 7pm.
Please publicize this to any medics attending Wikimania, or medical wikiprojects!  Thanks Wiki CRUK John
Posted here by CFCF (arutelu) 9. juuli 2014, kell 10:58 (EEST)

Wikimania 2014 Medical Editor get-together


Malli arutelu:Mahakirjutatud

Mall on mõeldud märgistamaks tekste, millede puhul on kahtlus, et need on suvaliselt, ilma autori loata Vikipeediasse kopeeritud.
Malli kutsumises lisda püstkriipsu järele allikas.
{{mahakirjutatud|allikas=http://www.mingisait.ee/kahtlaseltsarnanetekst.htm}}
{{mahakirjutatud|allikas=Autori-Nimi-Raamatu-väljaande-nimi}}
NB! Redigeerimisakna all on mall Mahakirjutatud ka lingina olemas, millel klikkides saab malli koodi lisada artiklisse.

Väga hea! Andres 4. märts 2006, kell 16.18 (UTC)
Analoogsed mallid mujal: en:Template:Copyvio, de:Vorlage:URV, commons:Template:Copyvio. --WikedKentaur 13. märts 2006, kell 22.49 (UTC)
----
Mallil võiks olla eestikeelne nimi. Peep 11. mai 2006, kell 15.30 (UTC)

oleks vast päris hea nimi.--5. aprill 2009, kell 14:14

: Me oleme sellega nimega väga harjunud ja muutma ei hakka. "Mahakirjutatud" võib ümbersuunata siia. --Tiuks 5. aprill 2009, kell 11:17 (UTC)

Miks mitte vastupidi – vana nimi uuele ümber suunata? Iseenesest ei tohiks ümberharjumises midagi ületamatut olla. Ja aeglasematele harjujatele töötaks vist ümbersuunamisega vana ingliskeelne nimi ka edasi?--5. aprill 2009, kell 14:24

: Harjumusel on suur jõud. Muide mina võtan malli hoopis alt redigeerimiskastist. --Tiuks 5. aprill 2009, kell 11:59 (UTC)

Kas sellest tuleb väga suur pahandus, kui ma mainitud nime alla teisaldan? Pikne 26. mai 2009, kell 19:34 (UTC)

: Minu poolest mitte, kui ümbersuunamine jääb. Andres 26. mai 2009, kell 20:16 (UTC)

:See arutelu on siia toodud lehelt Arutelu:Vesinikside. Siia sobib see rohkem. Peep 11. mai 2006, kell 15.29 (UTC)
Siin ei ole autoriõiguste rikkumise kahtlus, see on sõna-sõnaline koopia sellelt leheküljelt. Kas sellised artiklid ei tuleks kustutada on sight? Peep 19. aprill 2006, kell 15.58 (UTC)

Esiteks võib kirjutajal olla luba olemas, näiteks võib ta ise olla tolle lehekülje autor.

Teiseks võib kas või osa artikli sisust ümbertöötatud kujul alles jätta. Andres 19. aprill 2006, kell 17.40 (UTC)

Selle juurde tagasi tulles, arvan ma siiski, et praegu on seda malli liiga vabalt võetud. Esiteks, kui teksti lisajal on luba olemas, siis peaks olema selline reegel, et enda kirjutatud või kirjutajalt luba omades siia teksti kirjutades peaks arutelulehele kirja panema, et vastav luba on olemas, täpselt nii nagu pildilehtedele pannakse see kirja. Kuid praegu on tõenäoliselt valdav enamus tekstidest loata siia pandud, ning me jääme lihtsalt määramata ajaks ootama, et keegi tõendaks loa olemasolu.

: Selliseid tekste lisavad tavaliselt anonüümsed või uued kasutajad, kes ei ole Vikipeedia reeglitega hästi kursis. Seetõttu ei oleks sellest reeglist kasu. Teiseks ei ole tarvis mitte luba ootama jääda, vaid pigem kasutama materjalist ümbertöötatud kujul kas või mingit osa. kui peaks selguma, et luba on olemas, ei maksa suurt midagi varasem tekst taastada. Pealegi pole enamasti suurt vahet, mis kujul see tekst täpselt on. Õigupoolest võiks kõike seda teha kohe, piiravaks teguriks on toimetajate aja- ja jõuressurssid. Arvan, et praktiline on sellist malli märgates vormida mingigi artiklihakatis, mitte jätta ootama mingit luba ega kõike ära kustutada. Andres 11. mai 2006, kell 14.59 (UTC)

Teiseks, praegu me paneme selle malli lihtsalt lehekülje algusesse, samas kui võimalik autoriõiguste rikkumine jääb nähtavale. Võrdle inglise viki vastava malliga - :en:Template:Copyvio. Selle lisades asendatakse terve artikli tekst selle malliga. Aga see oli lihtsalt et näidata, kuidas inglise vikis tehakse. Saksa vikis kasutatakse meie stiili...

: Arvan, et pole mõtet asja nii keeruliseks ja formaalseks ajada. Sellest, et rikutud õigustega tekst mõneks ajaks nähtavale jääb, pole minu meelest suurt midagi. Tähtis on ainult see, et see ei jääks Vikipeediasse jäädavalt. Andres 11. mai 2006, kell 14.59 (UTC)

Seega ma pakun välja reegli: tekstide lisamisel Vikipeediasse mõnelt veebilehelt tuleb arutelulehele kirjutada kinnitus, et selle teksti jaoks on olemas luba või on kirjutaja ise teksti autor. Kui seda seitsme päeva jooksul ei tehta, võib artikli ära kustutada (või siis ümber kirjutada). Veel see, et saksa vikis on (nii palju kui mina aru saan) nõutud luba kasutada teksti GFDL litsentsi all, mitte ainult lihtsalt luba seda siin kasutada. Seda tuleks kaaluda. Siis tuleks ka valmis kirjutada standardtekst, millega saaks küsida luba teksti kasutamiseks. Peep 11. mai 2006, kell 10.50 (UTC)

Märkasin, et praegu juba mall ütleb, et peab olema luba kasutada seda GFDL tingimustel. Kuid ülejäänud siiski kehtib. Peep 11. mai 2006, kell 10.53 (UTC)

: Ei poolda seda. Esiteks, reeglist pole tasu. Teiseks, seitset päeva oodata pole mõtet. Ja teksti kasutamiseks luba küsida pole üldjuhul mõtet, sest lihtsam on tekst ümber kirjutada kui välisautoriga jännata. Andres 11. mai 2006, kell 14.59 (UTC)

:: See on selge, et ei ole tarvis luba ootama jääda, vaid kirjutada see materjal üle, kuid - nagu sa ise ütlesid, ei ole meil piisavalt toimetajaid, et selliste tekstide lisamisel need kohe ümber kirjutada. Isegi mitte seitsme päeva jooksul. On lihtsalt palju muid asju teha. Hea on öelda, et pigem tuleks kohe see ümber kirjutada, kuid raskem on seda päriselt teha. Sama aega saaks kasutada ise uute tekstide kirjutamiseks, mis on hoopis lihtsam. Niisiis, enamasti sellised lisatud tekstid jäävadki siia määramata ajaks ootele, et keegi nendele tähelepanu pööraks. Ja kõik see aeg rikub Vikipeedia autoriõiguseid.

:: Kui peale nädalast ootamist ei ole artikkel ümber kirjutatud ja arutelus pole kirjas, et tekst on GFDL all, siis on siiski mõttekas see ära kustutada. Peale seitset päeva ei ole enam eriti tõenäoline, et keegi sellega enam midagi teeb. Kustutades väldime autoriõiguste rikkumist ja toimetamata artikli hoidmist. Samas pole ju raske ka pärast kustutamist mingi minimaalne artikkel asemele kirjutada. Peep 11. mai 2006, kell 15.27 (UTC)

::: Arvan, et ka kustutamisega pole mõtet seitse päeva oodata. Arvan siiski, et enne  ühte ööpäeva ei tohiks kustutada. Esimene, kes märkab teksti kattumist, peaks panema  malli, juhul kui tal pole aega, tahtmist, jõudu või oskust asi üle kirjutada. Järgmised võivad siis omakorda otsustada, kas nad tahavad midagi ette võtta või kustutada. Andres 11. mai 2006, kell 19.30 (UTC)

:::: Aga kramplikult järge pidada pole minu meelest ka mõtet, sest seegi kulutab asjatult energiat. Andres 11. mai 2006, kell 19.32 (UTC)
Panin sõbralikuma teksti: Võimalik autoriõiguste rikkumine. Tutvu teksti kasutamise GNU Vaba Dokumentatsiooni Litsentsi tingimustega ja märgi allikas arutelulehele või teksti alla. Lahendus on ka teksti ümbersõnastamine. PÕHJENDUS: EV seaduste järgi ei ole kopipeist keelatud kui rahalist kasu ei saada ja on täiesti lubatud hariduslikel eesmärkidel. KA on akadeemiliselt korrektne kui pannakse viide ja seda uus õnastus suunab meie kiejutajaid tegema (vt kuidas panna viidet näide: jumalus) --Ats 30. jaanuar 2007, kell 01:27 (UTC)
Autoriõigustega saab kopipeisti eest kirjutajat karistada EV seaduste järgi alles siis kui keegi on saanud kopipeisti eest rahalist kasu.--Ats 30. jaanuar 2007, kell 01:34 (UTC)
----
Taastasin varasema teksti. Säärased muudatused tuleb läbi arutada. Andres 30. jaanuar 2007, kell 07:38 (UTC)
----
Kopipeist oli kena ja lööv sõna. Mahakirjutatud tundub olevat kuidagi lohisev.--WooteleF 26. mai 2009, kell 20:31 (UTC)

Igatahes resümeesse kirjutan edaspidi ikka kopipeist. Mulle meeldis ka eelmine rohkem. --Tiuks 26. mai 2009, kell 20:37 (UTC)

:Ohh, mulle meeldis ka kopipeist enam. Taivo 27. mai 2009, kell 13:27 (UTC)


Arutelu:Mõõgavendade ordu

EE kasutab nimekuju "Mõõgavendade Ordu". Andres 4. märts 2006, kell 19.34 (UTC)

Lähtusin ümbertõstmisel sellest, et tegemist pole ametliku nimega, kuid vajadusel võib tagasi muuta. Vaatasin Regio üllitatud ajalooatlasi - seal on "Liivi Ordu" ja "Saksa Ordu", kuid "Tartu piiskopkond". See suure algustähe asi vajaks uurimist. Mul on kahtlusi ka igasugu vürstiriikide ja suurvürstiriikide suhtes, mis läbiva suurtähega kirjutatud. - Urmas 4. märts 2006, kell 19.51 (UTC)

: Mina ei näe põhjust suure algustähega kirjutamiseks. Võiks ju keelemeestelt küsida, mida nemad asjast arvavad. Aga seda tuleb arvesse võtta selles mõttes, et peaks mainima EE nimekujusid kui tegelikult kasutatavaid ning hoolitsema ümbersuunamiste olemasolu eest. Andres 4. märts 2006, kell 19.54 (UTC)

:Kas pead valeks nime või nime kirjutamist.  Akra 17. detsember 2007, kell 07:36 (UTC)

:: Õigekiri oli vale. Nüüd on OK. -- Toomas 17. detsember 2007, kell 08:45 (UTC)

:: Ise arvan ka, et nii on õige, aga EE-s on teisiti. Andres 17. detsember 2007, kell 09:11 (UTC)

:: Igatahes praegu on OK. Andres 17. detsember 2007, kell 09:12 (UTC)
Üks segane koht on siin veel - "1202. aastal moodustati piiskop Alberti alluvuses oleva sõjalise jõuna Eestimaa piiskopi Theoderich'i poolt" - midagi on siin väga sassis. Miks pidi üks piiskop asutama teisele ordu? Pealegi ei olnud minu teada Theoderich sel ajal veel üldse Eestimaa piiskop, aga kuna ma täpselt neid fakte ei tea, siis ei julge ise midagi parandada. -- Toomas 17. detsember 2007, kell 09:21 (UTC)
Minuarust ei olnud ta jah sellel ajal veel Eestimaa piiskop, kuna hetkel ei ole materjali käepärast, siis õhtul vaatan järele. ja parandan, kui midagi leian. Aga üldiselt allusid need kohalikud piiskopid minuarust kõik Albertile. Välja arvatud Tallinna oma, kes allus Lundi piiskopile.Akra 17. detsember 2007, kell 11:25 (UTC)

:Theoderich sai Eestimaa piiskopiks 1211.Akra 17. detsember 2007, kell 13:19 (UTC)
Tegin paranduse . Midagi läks eile vist sassi jah.
Theoderich sai piipkopiks jah aga tema algatusel oli se moodustatud
se on kirjas Muinasaja loojang Eestis. Vabadusvõitlus 1208-1227--Kotkasulg 17. detsember 2007, kell 17:29 (UTC)

Ma ei pööranud Hallsilma parandusi tagasi, sest mõtlesin, et seal võib olla midagi head. Palun vaadake üle. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 17. jaanuar 2014, kell 02:40 (EET)
Haldusorganisatsiooni all on Liivi ordu komtuurid ja foogtid. Need, mis on kindlasti 1236. aastast hilisemad, tuleks välja võtta. --[[Kasutaja:IFrank|IFrank]] ([[Kasutaja arutelu:IFrank|arutelu]]) 17. jaanuar 2014, kell 03:13 (EET)

Leedu vikis on kahtlane ordu ametnik :lt:Heinrichas fon Danenbergas, kes langes 1236 Saule lahingus, ent mujal pole sellenimelist nagu leida. Kas leedu vikis mingi viga?--Estopedist1 (arutelu) 4. august 2015, kell 00:20 (EEST)

Mõned märkimised siiski on: . Andres (arutelu) 4. august 2015, kell 03:36 (EEST)
-----
Võtsin välja:
 22 augustil 2015a Eestis, Võru MK-s Kirumpää linnuseses Mõõgavendade Ordu taasloomine koos ordu lipu sisseõnistamisega pastor Andres Mäevere poolt umbes 200 inimese juuresolekul
 Taavi|✉  9. september 2015, kell 17:40 (EEST)
----
Peaorgan: Rooma-katoliku kirik

Absurd. 90.190.71.25 9. september 2015, kell 18:03 (EEST)

Kust pärineb nimetus Ensiferi ('Mõõgakandjad')? Viitamiseni võtsin välja. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. august 2019, kell 21:51 (EEST)
"Kristuse sõdalasvennad" kasutajaks tundub samuti olevat vaid Karl Kello. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. august 2019, kell 21:57 (EEST)

Näiteks: esiteks ei olnud Hansal kunagi pealinna, teiseks ei olnud 1230 Hansa Liitu kui sellist veel olemas...
----
1237. aasta märtsis pidas ordu veel viimase lahingu magister Bruno juhtimisel Galiitsia vürsti Daniil Romanovitšiga, mille orduväed samuti kaotasid.

Viitamiseni välja. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. august 2019, kell 19:53 (EEST)


Arutelu:Liivimaa ordu

EE kasutab nimekuju "Liivimaa Ordu". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. märts 2006, kell 19.34 (UTC)
LIIVI on siin eestiaegne sõnamoodustis, nii nagu EESTI (vastavalt Liivimaa ja Eestimaa asemele). Liivimaa on sisuliselt õigem, aga Liivi jälle siinkohal täiesti juurdunud, kuigi muidu keskaegse Liivimaa tähenduses ei kasutata (ikka Liivimaa või Vana-Liivimaa). Kas leidub keegi, kes hakkab 'Liivi ordust' lugedes mõtlema liivlastele, mitte Liivimaale?
Vapp (prantsuse kilp) ei ole siin täpse kujuga, selles kontekstis peaks olema gooti kilp, nagu seda keskajal ordu poolt tegelikult kasutati.
''Ordu nõrkuseks oli see, et tema valdused paiknesid laialipaisatuna suurel maa-alal vaheldumisi piiskoppide valdustega. See muutis raskeks oma valduste kaitsmise.''
On väidetud ka vastupidist – et see asend võimaldas pidevalt naabrite asjadesse segada. --[[Kasutaja:Christopher Robin|Christopher Robin]] 19. juuli 2006, kell 09.41 (UTC)
Ja ordu komtuurkondade juurde: minu teada allus ordule ka üks komtuurkond Bremenis. --[[Kasutaja:Christopher Robin|Christopher Robin]] 19. juuli 2006, kell 09.43 (UTC)

Käskniku või ordukäskniku kohta peaks mingi artikkel olema. Muidu ei saa aru, mis see on. Andres 8. jaanuar 2009, kell 13:34 (UTC)

Hetkel tegin nii, et ordukäsknik on artikkel ja käsknik kui ümbersuunamisleht, nii et kui selgub, et käsknikul on veel tähendusi, saab need kohe käskniku peale panna. Athanasius Soter 9. jaanuar 2009, kell 20:28 (UTC)

:Võiks meilgi olla sellised tabelid Liivi ordu kohta nagu siin, :de:Deutscher_Orden#Großgebietiger. --Jaanusele 9. jaanuar 2009, kell 20:47 (UTC)

dewikis on iw-deta artikkel :de:Livländischer Orden, mis räägib vist samast asjast. Samas see etwiki artikkel on ühendatud dewiki märksõnaga :de:Meistertum Livland. Kas siin on midagi valesti?--Bioneer1 (arutelu) 18. veebruar 2015, kell 12:09 (EET)