Minu meelest see ja teised niisugused on keeleliselt ebaõnnestunud: jääb mulje, nagu oleks jutt Eesti Eurovisioonist, millega võib-olla mõeldakse Eesti konkurssi Eurovisioonile pääsemiseks. Andres (arutelu) 27. detsember 2016, kell 19:31 (EET)

Jah. Parem oleks vist Eesti esindajad Eurovisioonil. Adeliine 27. detsember 2016, kell 19:40 (EET)

:Mõtlesin selle peale ka, aga esindajate all võidakse minu meelest mõelda ka näiteks selliseid tegelasi nagu Juhan Paadam. Andres (arutelu) 27. detsember 2016, kell 19:44 (EET)

::Kas sellised kategooriaid on üldse vaja? Mina, arvan, et ei ole. Jälle mingisuguse välismaalise (IP järgi hiinlase) idee selliseid kategooriaid teha.--Raamaturott (arutelu) 27. detsember 2016, kell 19:48 (EET)

::: Vabandust, aga see on argumentum ad hominem. Sisuliselt tuleb muidugi arutada, kas on tarvis. Andres (arutelu) 27. detsember 2016, kell 19:50 (EET)

:::: Piisab kategooriast "Eurovisioonil osalejad", pole vaja hakata neid riikide kaupa jagama.--Raamaturott (arutelu) 27. detsember 2016, kell 20:01 (EET)

:::::Selline kategooria nagu "Maroko Eurovisioonil osalejad" on küll mõttetu, sest neid osalejaid Marokost ongi ainult üks.--Raamaturott (arutelu) 27. detsember 2016, kell 20:17 (EET)
See on jah keeleliselt halb aga ka sisuga... kui need jätta, siis pealkirjas peaks ilmselt olema ka sees sõna 'lauluvõistlus' (seesama puudutab ka kategooriat 'Eurovisioonil osalejad', /mis on vist nagunii keeleliselt pisut vildakas, peab keeletoimetajate käest küsima/ aga ka selle puhul oleks parem 'Eurovisioni lauluvõistluse osalejad'. Muide Eurovision on kaubamärk /ja telekanal/ ning tegelikult pole päris korrektne sedagi ka kahe o-ga kirjutada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 28. detsember 2016, kell 16:39 (EET)

Seda me keelekorraldajatega arutasime. Nad tulid kokku ja otsustasid, et "Eurovisiooni" võib öelda. Kas siis näiteks soome keeles "Euroviisut" ka ei tohi öelda ja eesti keeles "Vikipeedia"? Kuskil Vikipeedia arutelulehel on see olemas, ma ei tea, kas see on mujal avalikustatud.

Jah, lauluvõistluse mainimine  teeb asja selgemak, aga osaletakse ikkagi millelgi, mitte mida?

Jah, ka "osalejad" ei ole ühemõtteline. Andres (arutelu) 28. detsember 2016, kell 19:05 (EET)
Ka sõna 'osaleja' on vist jama. Osalevad ju ikka laulud ehk siis pigem mõeldakse siin esinejaid. Ja siis on veel muidugi see asi, et kui tegu on ansamblitega siis tuleks ju kategooria külge panna ka vist üksikisikutele?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 28. detsember 2016, kell 16:44 (EET)
Seda siin ei saa ka kategoriseerida Eesti muusikute alla, kasvõi Sahlene'i pärast, aga ka ansamblite tõttu. Või saab?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 28. detsember 2016, kell 16:56 (EET)

"Eesti muusikutel" ei ole minu meelest kindlat tähendust. Andres (arutelu) 28. detsember 2016, kell 19:05 (EET)

:tõlkemõtteid saab intervikikomplektist :Wikidata:Q6309606--Estopedist1 (arutelu) 28. detsember 2016, kell 19:55 (EET)

:: Kui mõeldud on lauljaid vms, siis võiks ehk olla Eesti esinejad Eurovisiooni lauluvõistlusel. Andres (arutelu) 28. detsember 2016, kell 21:35 (EET)

Kopeerin siia ka arutelu Kasutaja arutelu:Neptuunium#"Kategooria:Norra Eurovisioonil osalejad", et keegi saaks kategooriad ümbersuunata või parandada. Ehk siis see võiks olla kategooria "Eesti esindajad Eurovisioonil" --Tiia (arutelu) 30. juuni 2017, kell 03:22 (EEST)
Minu meelest ei ole sellised kategooriad sobivad (või no täpsemalt – selline kategoorianimi ei kõlba kuhugi; kas silmas on peetud 1986., 1996. ja 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistluste osavõtjaid, mis toimusid Norras?) Oleks veel "Norra esindajad Eurovisioonil" vms. Ivo (arutelu) 18. mai 2017, kell 16:46 (EEST)

Parandasin selle paar minutit hiljem ringi.  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. mai 2017, kell 16:53 (EEST)

:Sellist kategooriat pole vaja ma arvan üldse. Üks hiinlane tegi hulga vigaste pealkirjadega kategooriad, aga ma kustutasin need ära. Meil on olemas artikkel Norra Eurovisiooni lauluvõistlusel, kust leiab isegi kõik Norra esindajad. Aga pole sellist kohta, kus leiaks kõik Eurovisioonil osalejad.--Raamaturott (arutelu) 18. mai 2017, kell 18:39 (EEST)

:: Minu meelest võiks selline kategooriate struktuur olla küll, muidugi korrektselt sõnastatuna jms. Muuseas :Kategooria:Eesti Eurovisioonil osalejad eksisteerib ju endiselt, ning analoogsed kategooriad on mitmetes interwikides samuti olemas. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. mai 2017, kell 19:01 (EEST)

:: Pole veel jõudnud ära kustutada. See, et teistes vikides on mõni selline kategooria olemas on pole alati oluline.--Raamaturott (arutelu) 18. mai 2017, kell 19:08 (EEST)

::: Mulle jääb arusaamatuks, et miks sellist kategooriat ei peaks olema, seda enam kui analoogsed artiklid on olemas. Kui kategooriad on ebavajalikud siis tuleks selle loogika järgi need artiklid samuti kustutada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. mai 2017, kell 20:43 (EEST)

Meil on :Kategooria:Eurovisioonil osalejad riigiti ja sellesse võib lisada ka :Kategooria:Norra Eurovisioonil osalejad ja ka teised riigid. Seega  miks ei sobi? --Tiia (arutelu) 2. juuni 2017, kell 19:24 (EEST)

:Mind häiris peaasjalikult just sobimatu kategoorianimi. Ma ei näe takistust hoida neid kategooriad alles sobivate nimede all. Ivo (arutelu) 3. juuni 2017, kell 00:20 (EEST)

:: Kas peaks muutma ka :Kategooria:Eesti Eurovisioonil osalejad? See ju sama vildakas. --Tiia (arutelu) 3. juuni 2017, kell 00:23 (EEST)

::: Arvatavasti küll, nagu ka Raamaturott ülal märgib. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. juuni 2017, kell 00:35 (EEST)

:::: Vaatasin, et Eesti kategooria tegi anonüümne ja mõtlen, mis see sobivam nimi on ja hetkel pole ühtegi head ideed. Millised oleks pakkumised? --Tiia (arutelu) 3. juuni 2017, kell 00:39 (EEST)

:::: "Norra osalejad Eurovisiooni lauluvõistlusel"? Norra Eurovisiooni lauluvõistlusel ehk artikliga samanimeline kategooria hetkel ei sobi, sest selles on ainult osalejad. --Tiia (arutelu) 3. juuni 2017, kell 00:43 (EEST)

::Nagu ma algselt kirjutasin, siis nt "Norra esindajad Eurovisioonil". Võib ka "...Eurovisiooni lauluvõistlusel", aga praktikas teavad inimesed ainult lauluvõistlust ja seega on selline täpsustamine minu arvates tarbetu. "Osalejad" on aga liiga umbmäärane (seda enam, et publik ka "osaleb"). Ivo (arutelu) 3. juuni 2017, kell 00:52 (EEST)

::: Siis peaks muutma ka ülemkategooriat :Kategooria:Eurovisioonil osalejad riigiti (anonüümse loodud) kui jääks esindaja. :Kategooria:Eurovisioonil osalejad (Estopedist1 loodud)  asemel "Esindajad Eurovisioonil"? --Tiia (arutelu) 3. juuni 2017, kell 01:00 (EEST)

et Eurovision on kaubamärk/firmanimi/telekanal siis tegelikult tuleks see kirjutada ühekordsete tähtedega. Ilmselt see nii küll on, et ollakse kuulnud üksnes lauluvõistlusest, aga kategooria nimes võiks selguse pärast siiski too sõna sees olla. Ja äkki on võimalik, et selle EBU osakese juures tegutsevad ka veel eraldi riikide esindajad.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. juuni 2017, kell 03:33 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Eesti esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel


Kasutaja arutelu:Henn Sarv/TestNimekiri2

Kui see on katsetus, siis seda ei tohi artiklinimeruumi panna. Andres (arutelu) 28. detsember 2016, kell 19:13 (EET)

Kuidas olemasolevat lehte ümber nimetada
Või kustutada ja uue nimega uuesti luua
Mõeldud on nii see kui teine pärislehtedena lingituna KUkul Külas saate lehe külge
Olen siinses "kommunitis" nii vestluse kui lehtede haldamise osas pisut võhik alles
Henn:::

Saame ümber nimetada, aga tuleks paika panna sobiv pealkiri. Andres (arutelu) 28. detsember 2016, kell 22:07 (EET)


Kasutaja arutelu:Eerik Sven Puudist

Head uut aastat! Ole hea, vaata Arutelu:Mahajaana suutrad Ületava mõistmise suutraid puudutavat märkust. 2001:7D0:87FF:6480:24D2:786A:66F7:8D44 1. jaanuar 2017, kell 17:18 (EET)

Tänan. 2001:7D0:87FF:6480:24D2:786A:66F7:8D44 3. jaanuar 2017, kell 00:01 (EET)

Soovisid artiklile Mahajaana samanimelist kategooriat. See tehakse tühikuga peale püstkriipsu [[Kategooria:Mahajaana| ]] ehk artikkel ei reastata mitte alfabeetiliselt vaid enne tähti esimesena. Kuna see artikkel on kategoorias :Kategooria:Budism, siis pole enam vaja lisada artiklile seda kategooriat. Esialgu lisasin :Kategooria:Mahajaanasse koolkonnad, mis olid artiklis. Analoogselt on ka :Kategooria:Vadžrajaana, mis on ka Budismi kategoorias. Võhikuna vaadates tundub, et puudub :Kategooria:Hinajaana (Hinajaana), mille peaks vormistama samamoodi kui eelnevad. --Tiia (arutelu) 10. juuni 2017, kell 01:21 (EEST)
Aitäh märkuse eest! --Eerik (arutelu) 13. juuni 2017,(EEST)

Palun ära lisa seda malli kõigile Budismi kategoorias artiklitele, sest iga budismiga seotud isik ja hoone jms ei vaja seda. Peamiselt võiks seda sisaldada sisuliselt ainult teemaga seotud väga olulised artiklid ja loomulikult need mis on mallis endas lingitud.- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. juuni 2017, kell 21:17 (EEST)

Igasugused mallid, kaasa arvatud alumised navigeerimise mallid lisatakse tavaliselt mallis olevatele artiklitele. Inimeste puhul tehakse navigeerimise mall () nagu näiteks inglise vikis :en:Je Tsongkhapa malliga :en:Template:Modern Buddhist writers. --Tiia (arutelu) 18. juuni 2017, kell 21:39 (EEST)

: Mulle tundub, et inglisekeelest Vikipeedias on nii tehtud (mitte küll täiesti kõikidele artiklitele). Minu meelest oleks hea, kui kõikidel Budismi artiklitel mall juures oleks, seda malli ennast annab muidugi veel täiendada. Miks oleks malli lisamine halb? Kas malli lisamine oleks Vikipeedia reeglitega vastuolus? Kui on, siis jätan loomulikult lisamata. --Eerik Sven Puudist (arutelu) 18. juuni 2017, kell 22:09 (EEST)

:: Eks see ole natuke maitse küsimus ja kindlat reeglit pole meil paika pandud. Mina soovitan teha budistide navigeerimiseks artikli alla malli, ülaltoodud malliga. --Tiia (arutelu) 18. juuni 2017, kell 22:14 (EEST)

:::Mall ei tee artiklit loetavaks. kui artikkel on vigane, võiks alustada sellest. Malli võib lisada lõpuks ja temaatilise nagu siin varem juttu on olnud. Ave Maria (arutelu) 18. juuni 2017, kell 22:34 (EEST)

:: Kui kõik need artiklid on juba õigetes kategooriates siis pole selleks väga vajadust. Enwikis kasutatakse muide ka palju selliseid alateemade kohta käivaid külgribasid. Näiteks Dalai Laama artiklisse pannakse üldise budismi külgriba asemel spetsiaalne "Tiibeti budisi" jaoks mõeldud külgriba. (vt https://en.wikipedia.org/wiki/Template:Tibetan_Buddhism_sidebar Template:Tibetan Buddhism sidebar]) Üldiselt arvan endiselt, et kõik budismi artiklid ei vaja neid külgribasi, samuti nagu kõik filosoofid ja filosoofilised mõisted ei vaja . - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. juuni 2017, kell 23:29 (EEST)

::: Inglise keeles Vikipeedias on vahel ka mitu külgriba, näiteks "Budism" ja "Mahajaana". Minule isiklikult meeldivad külgribad rohkem kui muu kujundusega mallid, tunduvad olevat nii esteetilised kui ka praktilised. Samas väga palju külgribasid ühele artiklile panna on ka imelik ja tarbetu. Ma mõtlen selle küsimuse üle natuke järele. --Eerik Sven Puudist (arutelu) 18. juuni 2017, kell 23:50 (EEST)
Palun kirjutame ennem artikli loetavaks ja siis hakkame malle lisama. Budismi teemal on see eriti karjuv, et artiklid on absoluutselt arusaamatud. Ei saa defintsioonist aru ega üldse kuskilt möhkagi. Ave Maria (arutelu) 19. juuni 2017, kell 00:02 (EEST)

Olen sellega nõus. Budismiteemalised artiklid vajavad tõepoolest hädasti redigeerimist. Kuna lisan mallid automatiseeritud rakendusega, mitte käsitsi, siis saan teha ka mõlemat paralleelselt. Malli lisamise põhjuste kohta vaata palun täpsemalt siit. --Eerik Sven Puudist (arutelu) 30. juuni 2017, kell 19:16 (EEST)
----
Minu meelest võiks need mallide lisamised pisimuudatusteks märkida. Ma arvan, et Sa saad seda teha. Andres (arutelu) 30. juuni 2017, kell 23:36 (EEST)

Tänan nõuande eest! Üritan oma virtuaalset abimeest selles osas täiendada. --Eerik Sven Puudist (arutelu) 30. juuni 2017, kell 23:39 (EEST)

Mis sina ütled, mis on sellel ja sellel pildil kujutatud ja kas neid saab mõnes artiklis kasutada? Adeliine 19. juuli 2018, kell 12:36 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Eerik Sven Puudist


Kasutaja arutelu:Riiq

Tere tulemast Vikipeediasse, Riiq!
Kas soovid osaleda artikliga Ellinoora Soome-Eesti artiklivõistlusel? --Metsavend 2. jaanuar 2017, kell 12:55 (EET)

--Kulttuurinavigaattori (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 08:09 (EET)


Arutelu:Edgar Savisaar/Arhiiv

Harku vald kaotati Savisaare sünniaastal (1950), kuid ma ei tea, mis kuupäeval. Andres 15:56, 1 august 2005 (UTC)
Vallad likvideeriti Eestis 1. oktoobril 1950; ÜN Presiidiumi seadlus ise oli 26. septembril - Ahsoous 16:29, 1 august 2005 (UTC)
Väljend "raadiojutlus" ei ole neutraalne, samuti oleks viisakas koondada osa artiklis laiali olevat kraami eraldi alapealkirja alla, mis oleks mingisugune vaste inglise "Controversy/Controversial claims" vms-le. (Et mind valesti ei mõistetaks: mulle ta kah ei meeldi, aga teatmeteos peab olema nii neutraalne, et koostajalgi imelik hakkab.) --Oop 12:56, 18 august 2005 (UTC)

Arvan, et seda, et Savisaare igalaupäevast saadet nimetati "raadiojutluseks", tuleks igal juhul mainida, kuid muidugi ei saa otseselt öelda, et need olid raadiojutlused.

Kas pead silmas seda, et tuleks koondada vaieldavad väited Savisaare kohta? Mulle tundub, et koondada tuleks need väited, mis käsitlevad midagi, mis ei ole seotud mõne konkreetse seigaga. Kui jutt on mingist konkreetsest seigast, siis tuleks minu meelest kõik versioonid koondada vastavasse alajaotusesse. Andres 16:13, 18 august 2005 (UTC)

: Umbes nii, nagu pikemad poliitikute elulood inglisvikis kipuvad olema. Kõigepealt kena ja viisakas ristiinimese elulugu, kus pikantsemaid seiku on ainult nimepidi mainitud (19xx lahkus y-ministri ametist seoses...vt järgnevas) ja siis sellised asjad, mille kohta yhed ytlevad yht- ja teised teistpidi (ja mis ikkagi mingit tõlgendust vajavad), on korjatud eraldi pealkirja alla, kus on siis juhtumid kronoloogilises rivis koos yhe ja teise poole arvamusega. Aga raadiojutluste kohta peaks kindlasti ytlema ka seda, mis nende läkituste ametlik nimi oli. Praegu on, nagu oleks artikkel Kuku saatest "Vihkamise tund" (mingit muud nime nimetamata). --Oop 23:06, 18 august 2005 (UTC)

:: Palun nimeta konkreetne inglise viki artikkel, mida Sa eeskujuks nimetad. Vaatasin artikleid "Richard Nixon" ja "Bill Clinton", need päris niimoodi minu meelest üles ehitatud ei olnud. Isiklikult arvan, et edasilükkamine stiilis "Vaata järgnevas" teeb lugemise keeruliseks.

:: Olen nõus, et peaks ütlema, mis raadiojutluste ametlik nimi oli, aga kas Sa tead seda? Andres 04:04, 19 august 2005 (UTC)

::: Nii hea mu mälu ka pole. Ja egas ma neid kuulanud. Ehk on mõnes ES raamatus neist juttu? --Oop 06:08, 19 august 2005 (UTC)

:::: Lugesin raamatu "Peaminister" kaanest kaaneni läbi, kuid saate ametlikku pealkirja seal ei mainita, küll aga saadet ennast.

Panin lindiskandaali elulukku tagasi. Kui me selle sealt välja võtame, jääb elulukku lünk. Lindiskandaalist tuleb niikuinii kirjutada omaette artikkel, kus sellest saab põhjalikumalt rääkida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. aprill 2006, kell 12.56 (UTC)

Kas Viki peaks kajastama hetkel tegutsevate avaliku elu tegelaste eraelu olulisemaid tahke, nagu abielud, lapsed, etc? Joel 22. september 2006, kell 16:02 (UTC)

Jah, eraelu peaks kajastama selles ulatuses, nagu see on avalikult teada. Andres 22. september 2006, kell 16:08 (UTC)

Hetkel on ametite all puudu kõik Riigikoguga seotud ametid (Riigikogu liige, aseesimees), kuigi teksti sees on need ära toodud. Samuti on ametite osas augud perioodidel 1985-1988 ja 1992-1995.
Kõiksugune "praegusel hetkel" sõnastus ei tundu kuigi ametlik. Soovitan kasutada väljendeid nagu "Alates xx.xx.20xx on Edgar Savisaar selles või teises ametis." ning "Alates xx aastast on ta abielus Vilja Savisaarega (end. Laanaru)." Eriti tobe on see "praegu" väljend just abielu juures, mis jätab mulje, justkui oleks see kirja panija hinnangul mingi ajutine nähtus, et praegu on, aga homme ei pruugi enam olla.

Kas Edgar Savisaar ei saanud ENSV Ülemnõukogu saadikuks juba 1988. Rahvarinde vangerdus. Kaks Rakvere naislüpsjat astusid rahvasaadiku kohalt tagasi ja asendusvalimistega kellegiga veel sai Edgar Savisaar ÜN saadikuks. Äsja ETV2 näitas kinokroonika Nõukogude Eesti topeltnumbrit 1988.aastast Suveräänsus ja seal esines Edgar Savisaar 16.novembril 1988 Toompea ÜN ees asjakohase sõnavõtuga puldist! Võõraid ÜN pulti sellel ajal ei lastud.

Need on õiged märkused. Võib-olla tuleksid appi? Kas Sa tead, millal Edgar Savisaar Vilja Savisaarega abiellus? Andres 25. september 2006, kell 05:48 (UTC)

: Sain teada: 19. oktoober 1996. Andres 25. september 2006, kell 05:56 (UTC)

: Tegin mõned parandused Sinu näpunäidete järgi. Artikkel ei ole kaugeltki valmis, Savisaarest saaks kirjutada mitu köidet. Palun täienda. Hea oleks, kui saaks ka kuupäevad. Andres 25. september 2006, kell 06:09 (UTC)

:: Kas panen ka päris algusesse kuupäevad? Mis teha Keskerakonna juhi kohaga. Ta oli vahepeal sellelt kohalt ära ; kas märkida alates 1996. aastast? Andres 25. september 2006, kell 13:44 (UTC)
----
töötas Eesti NSV Teaduste Akadeemia filosoofia kateedri õppejõuna ja dotsendina.

ASee ei ole loogiline. Dotsent on ju õppejõukoht. Andres 25. september 2006, kell 13:44 (UTC)

:See rida ei ole jah loogiline. "Kateeder" on ju ka "õppetool", aga Teaduste Akadeemia ei olnud ju õppeasutus. Ssgreporter (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 00:51 (EET)

:: Akadeemias olid aspirandid, kes pidid andma kandidaadimiinimumi eksameid, ja nende õpetamiseks oligi seal kateeder, kus töötasid õppejõud. Andres (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 01:23 (EET)

:::Niisugune kahtlus oli mul ka, seepärast ei hakanud kohe parandama.Ssgreporter (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 01:37 (EET)

Edgar Savisaar: Aga Riigikoguga seotud ametid?

Võiks kaaluda võimalust jätta avalauses esitamata info, et Savisaar sündis naistevanglas. Fakt vastab vist tõele, ning loogika "mida rohkem infot, seda parem" järgi peaks selle ka esitama. Samas, 99.9% isikute kohta me seni ei maini, millises asutuses või hoones (sünnitusmajas, saunas) ta sündinud on, ning ei tundu neutraalne esitada see info just juhul, kus isik on sündinud vanglas. Võiks piirduda geograafilise määranguga - Harku vallas, ning võimalusel ka küla, mille territooriumil vangla asub (Harku?).
Möönan, et info võib olla asjakohane, kui artiklisse luua käsitlus Savisaare lapsepõlve, olude jms kohta. Ent mitte artikli esimeses, kõige olulisemas lauses. Pehlakas 6. oktoober 2006, kell 09:31 (UTC)

Jah, nõus. See ei peaks olema esimeses lauses. Aga ära kaotada seda ei tohiks. Võib-olla aitad kirjutada käsitlust Edgar Savisaare lapsepõlve kohta? Andres 6. oktoober 2006, kell 13:24 (UTC)
Hakasin uurima, ja jõudsin leida ainult need allikad, mis on välislinkide all. Andres 6. oktoober 2006, kell 16:10 (UTC)
Vello Lattiku artiklis seisab nii: "Küla peal kiitles Mann, et Edgar on tettu ühe suure kirjanimega. Vanemate järgi võttes võis niimoodi ollagi, sest vanemad olid mõlemad tõmmud. Samuti õde Koidula, aga poiss Manni keelepruuki kasutades «rõõžik»." Andres 6. oktoober 2006, kell 18:58 (UTC)
Arvan, et Lattik ei ole päris usaldatav allikas, Tammerit usun pigem. Kindel on ainult see, kes oli Edgar Savisaare ema, kus ja millal ta sündis ning kes oli tema ametlik isa. Andres 6. oktoober 2006, kell 19:16 (UTC)
Selle kohta, miks Savisaare ema vangi pandi, on erinevaid versioone. Andres 6. oktoober 2006, kell 19:17 (UTC)
Võib-olla peaks kõik ülejäänu tekstist välja võtma. Andres 6. oktoober 2006, kell 19:17 (UTC)
Edgari isa on oletatavalt Arno Krass, kes oli peale ülikooli lõpetamist, või selle kestel Harku vanglas matemaatikaõpetaja. Hiljem Põltsamaal õpetajaks. Nüüdseks mees manalateel. Kes teab Arnot või on näinud tema pilti, mõistab, et Ta omab Edgariga 1:1 - le  sarnasust.
----

2007. a aprillirahutuste ajal demonstreeris Savisaar, et ta esindab Eestis vaid vene rahvuse huve, kuigi avalikult deklareeris meedias, et peab end rohkem eestlaseks kui mõned muud Eesti poliitikud. Savisaare juhitav Keskerakond on peamine Vene Föderatsiooni suurriiklike huvide esindaja Eesti Vabariigis.

Välja võetud hinnangulise tõttu. Neist asjust tuleb rääkida, kuid hinnanguid atribueerides. Andres 1. mai 2007, kell 13:59 (UTC)
----
Alajaotuse "Isiklikku" viimases lõigus öeldu on küll põhimõtteliselt õige, kuid siin tuleks sõnastust korrigeerida ning lisada konkreetsust. Muidu võib see mõjuda teotamise ja/või laimuna. Andres 21. mai 2007, kell 15:11 (UTC)
----
Kus töötas Savisaar 1973-1980? Ülikool oli tal lõpetatud, kas tegi väitekirja 7 aastat? --Muku 21. mai 2007, kell 15:24 (UTC)
----

Ta müüs turul aedmaasikaid, mustsõstraid ja seeni.
Savisaare artiklis tundub see lause küll suhteliselt mõttetu, eriti täpsustus, et mida ta ema turul müüs. Ja veel: kellega sai Savisaar oma lapsed, võiks ka siin kirjas olla. Athanasius Soter 3. november 2008, kell 17:30 (UTC)

Savisaare ema kohta ju eraldi artiklit ei tule:-) Aga jah, naljakas on see lause siin küll. Andres 4. november 2008, kell 07:45 (UTC)

See lause iseloomustab, millega Savisaare ema tegeles. Aga "mustsõstraid" on siia äsja juurde lisatud. Andres 4. november 2008, kell 08:24 (UTC)

Allikaks on Eesti Ekspressis ilmunud artikkel, aga seda võib-olla pole enam veebis. Nüüd kuluks viitamine marjaks ära. Vaata ka . Selle artikli peaks välislinkide hulka panema ning selle sisu artiklis kajastama. Ka Tammeri raamatule peaks viitama.  Andres 4. november 2008, kell 08:29 (UTC)

:: millele sa viidata tahad? Ekspressile?

:: kas sellele Madis Jürgeni kirjutisele: (19.02.2003) Tammer

:: - Ajaloo ilu: noor Savisaar

:: - Esimest korda esindas advokaat Üllar Talviste (45) Edgar Savisaart 1980. aastate lõpus Tallinna linna Lenini rajooni rahvakohtus.

:: - LUUKAMBER: Savisaar mõtles ümber ja allpool ALARI RAMMO: Savisaar on venelane?

:: suwa 26. jaanuar 2009, kell 19:02 (UTC)

::: Ei, see pole ükski nendest. Aga see artikkel on Tammeri raamatus ümber trükitud. Andres 26. jaanuar 2009, kell 21:33 (UTC)

Aa, Tammeri raamat on juba sees. Andres 4. november 2008, kell 08:30 (UTC)

Kellel jaksu on, palun tehke. Muide, Äripäeva artikkel viitab teiste allikate nime all võib-olla Vikipeediale.  Ssiin viidatakse (otsesõnu) Vikipeediale. Nüüd tuleb välja, et Vikipeedia on ainus käepärane allikas selle kohta. Kunagi ma kirjutasin lapsepõlve osa selleks, et jutt oleks kontrollitud. Nüüd kipub vastupidi välja kukkuma. Tollal ei pööranud viitamisele tähelepanu, nüüd on näha, kui vajalik see on. Andres 4. november 2008, kell 08:37 (UTC)
Tegelikult tuleks viidata Äripäeva artikli asemel originaalintervjuule. Andres 4. november 2008, kell 13:34 (UTC)
Vello Lattiku andmetel arreteeriti vanemad juulis. Enno Tammer väidab raamatus "Mälu võim", et Elmar Savisaar arreteeriti 8. augustil 1949. Seetõttu on Enno Tammer raamatus "Mälu võim" Elmar Savisaare isaduse kahtluse alla seadnud. Samuti kahtleb Tammer Edgar Savisaare sünnijärgses Eesti Vabariigi kodakondsuses, sest ta pole leidnud kinnitust, et Edgar Savisaare emal oli Eesti kodakondsus.
Välja võetud. Andres 5. november 2008, kell 10:36 (UTC)
Edgar Savisaar sündis Harku naistevanglas, kus ema karistust kandis.

Välja võetud.

Miks need asjad on välja võetud? Andres 5. november 2008, kell 10:38 (UTC)
----
Mulle tundub, et faktiliste täpsustuste kõrval on siin püütud Edgar Savisaarest paremat muljet jätta. Osa materjali, sealhulgas mõned publikatsioonide kirjed, on välja võetud. Lubatud sünniakti koopiat siin pole. Üldmulje on, et esitus on praegu kallutatud. Andres 12. november 2008, kell 10:32 (UTC)
Näiteks on siit välja jäetud, et Savisaar lubas oma noort erakonnakaaslast Tallinna linnapea kohal mitte välja vahetada, aga natukese aja pärast mõtles ümber.
Jah, muidugi lubas Savisaar Tallinna linnapea kohale asuda, aga kõik said asjast nii aru, et ta teeb seda kohe pärast kohalikke valimisi. Tema aga tegi seda alles siis, kui ta ei saanud enam minister olla. Andres 12. november 2008, kell 20:13 (UTC)
Mis puutub oma rahasse, siis mina ei tea, mida kulisside taga tehti, aga asjaosaliste sõnavõttude põhjal jäi avalikkusele mulje, et Savisaar tahtis kasutusele võtta kõigepealt mingi raha aseaine, Otsason pooldas aga pooldas kursi võtmist oma raha tarvituselevõtuks ilma vaheastmeta. Andres 12. november 2008, kell 20:16 (UTC)
Panin suurema osa vanemate kohta öeldust tagasi, lisasin viiteid. Püüdsin teha artiklit neutraalsemaks, aga artiklis on tõendamata väiteid ja mõnes kohas ka mitteasjakohast juttu. Tuleb kogu esitust detailsemaks muuta. Andres 14. november 2008, kell 00:53 (UTC)

Et siia teksti sisse on ma ei tea mille tõestuseks pandud link lindiskandaali uurinud komisjoni juunikuu vahearuandest, panin ka lingi lõpparuandele, mis on tunduvalt kõnekam. Juunikuu aruandest ei selgu minu meelest õieti mitte midagi, peale asjaolu, et keegi asjaosalistest komisjonile midagi selgitada ei tahtnud. Isegi kriminaalasja lõpetamise tõestuseks see ei kõlba, sest see teise aruande andmetel lõpetati alles juulis.

Ja et seda teemat siin nii väga torkida taheti, siis võiks sellest lõpparuandest üht-teist artiklis tsiteerida. Seal on muu hulgas väljavõte uurija koostatud määrusest. Näiteks:

: Edgar Savisaar 25.08.1995 siseministrina - seega ametiisikuna - andis ebaseadusliku korralduse siseministri nõunikule Kalle Klandorfile organiseerida varjatud salvestamine andmete kogumise eesmärgil samal päeval Keskerakonna ja Reformierakonna liikmete kell 18 algava kohtumise osaliste saabumise ja lahkumise ajaks....

: ...Samal ajal salvestas Edgar Savisaar teiste osaliste - Harri Õunapuu, Andra Veidemanni, Siim Kallase ja Heiki Kranichi teadmata kõneluse, samuti kihutas Kalle Klandorfi ja Vladimir Kozlovi salaja salvestama osaliste kohtumisele saabumise ja lahkumise. Heli- ja videosalvestused sattusid erafirmasse SIA, millega sai võimalikuks kõrvalistele isikutele juurdepääs konfidentsiaalseks peetud kohtumisel räägitule.

: Nimetatud asjaolu sai põhjuseks Vabariigi Valitsuse tagasiastumisele. Oma tahtliku tegevusega põhjustas Edgar Savisaar siseministrina Eesti Vabariigi maine langemise nii Eestis kui ka välisriikides. Samuti diskrediteeris ta oma tahtliku tegevusega Valitsuse ja siseministeeriumi mainet ning rikkus Põhiseadusega kaitstud õigust isiku eraelu puutumatusele...

: ...Indrek Meelak kinnitas komisjonile, et ta on veendunud, et Edgar Savisaar ise lindistas...

: ...Uurimine on selgitanud ning komisjonil pole põhjust kahtluse alla seada, et videosalvestus 25.08.1995 toimunud Keskerakonna ja Reformierakonna kohtumisest on tehtud tollase siseministri peaministri ülesannetes Edgar Savisaare teadmisel ja korraldusel ning helisalvestus samast kohtumisest on tema enda tehtud.

--Epp 14. november 2008, kell 06:30 (UTC)

:: Sellest asjast võiks siin olla lühikokkuvõte koos viidetega, tsitaadid võiks panna artiklisse Lindiskandaal.  Andres 14. november 2008, kell 07:41 (UTC)

:: Kas vahearuanne ja lõpparuanne on ametlikult avaldatud? Andres 14. november 2008, kell 07:51 (UTC)

::: Ma ei tea, kas on avaldatud. Selle kohta ma märget ei leidnud, et see salajane oleks. Kirjas oli seal ainult: "Käesolev lõpparuanne on ühtlasi käsitletav lisamaterjalina komisjoni poolt esitatava Riigikogu otsuse eelnõu juurde komisjoni tegevuse lõpetamiseks." Aga kuskilt pidi selle ülesriputaja ta saama. Esialgu ma ei leidnud seda küll kuskilt mujalt.

::: Kes see ikka oskab seda kokku võtta? Mina küll aru ei saa. Kõigepealt ütleb uurija, et tehti ebaseaduslikult seda, teist ja kolmandat; ja siis teatab peaprokurör, et midagi ebaseaduslikku polnud. Kas saan õigesti aru, et point oli selles, et lindistaja sisenes ruumidesse avalikult (mis sest, et lindistas salaja) ega rikkunud kellegi ERAELU puutumatust? --Epp 14. november 2008, kell 17:18 (UTC)
Heinrich Mark ei saa kuidagi olla Savisaare eelkäija peaministrina, kuna Savisaarega samaaegselt oli Peaministri asetäitja Enno Penno.
Kuna saan aru, et vikipeedia administraatoritele meeldib rohkem oletustel põhinev Enno Tammeri raamat kui Edgar Savisaare sünniakt, mida mõningad siiviibijad isegi kodakondsust tõestavaks dokumendiks ei pea, siis palusin selgitust Tallinna Perekonnaseisuametist. Nende vastu oli järgmine:
Eesti NSV ajal sündinud isik on sünnijärgne eesti kodanik, kui vähemalt üks tema vanematest oli eesti kodanik. Eesti kodanike kohta peeti 1926-1940  isiku elukohajärgses perekonnaseisuasutuses perekonnaregistrit.  Eesti NSV ajal sündinud isiku kodakondsust tõendab tema vanema või vanemate kohta avatud perekonnaregistri lehekülg. Perekonnaregistri lehekülg avati üksnes Eesti Vabariigi kodanike kohta.
Ka Edgar Savisaare vanemate andmed leiti antud registrist, kuid andmekaitse seadusega kooskõlas ei saa kõike seda siin täpsustada. Antud dokument on aga tõendiks, et Edgar Savisaarel on sünnijärgne Eesti Vabariigi kodakondsus. Niisiis palun veelkord valeinformatsioon kustutada või minu poolt varemlisatud lõik taastada ning kui muud moodi ei saa, siis panen üles ka sünniakti, mis seda kõike tõestab.
Luhgupidamisega, Britt

Eks pange. Nii oleks asi kõigile selgem. Praegu ma ei saa aru, kas 1950. aasta sünniaktis on Edgar Savisaart otseselt nimetatud Eesti Vabariigi kodanikuks (esimene versioon) või on sünniaktis viidatud E. V. aegsele perekonnaregistri leheküljele, millest järeldub, et E. Savisaare vanemad olid E. V. kodanikud (teine versioon).
Ausalt öeldes pole väga oluline, kumb variant selgub, selge on see, et ega Teie oma teksti ei kavatse ju ikka muuta, sest leiate et väärarvamuste kirjutamine kuskil raamatus on sobilik vikipeedias välja tuua. Ma olen hämmingus, kuidas kaalub raamtus kellegi kolmanda kahtlused üles päris andmed, mis selgusid ka täna perekonnaseisuametist. Kas mul on lootust arvata, et seda õigusakti nähes vahetate Te selle lõigu välja või nõuate veelgi selgemaid andmeid, mida ei tohi andmekaitse seaduse alusel välja anda? Britt

Minu meelest ei vääri küsimus kodakondsusest iseenesest üldse tähelepanu. Fakt on ainult see, et Edgar Savisaare sünnijärgne kodakondsus on kahtluse alla pandud algul ühes 1999. aastal ilmunud ajaleheartiklis ning seejärel Enno Tammeri raamatus "Mälu võim". Mulle tundub, et see küsimuseasetus oli algusest peale kistud, sest inimese isaks loetakse ikka see, kes dokumentides kirjas on. Nii et meil ei ole erilist põhjust sellest üldse rääkida. Aga vahest just sellepärast, et selliseid kahtlusi on trükis avaldatud, tuleks asi selgelt esitada. Ma kirjutan siis juurde, et Edgar Savisaar on sünnijärgne Eesti Vabariigi kodanik.

Enno Tammeri raamat sisaldab küll oletusi, kuid ma ei ütleks, et ta põhineb oletustel. Seal leidub dokumentaalselt tõendatud faktimaterjali, mida mujal ei ole. Ja raamatus öeldu ei ole sünniaktiga vastuolus. Minu meelest raamatus laimu Edgar Savisaare kohta ei ole, vähemalt selles osas mitte, mis räägib "Edgari sünnisaladusest". Teine asi on see, et autor on Savisaare suhtes lugupidamatu. Andres 17. november 2008, kell 17:23 (UTC)

Ma panin sisse, et Edgar Savisaar on sünnijärgne Eesti Vabariigi kodanik. Ma püüan Enno Tammeriga seotud lõigu sõnastust muuta. Andres 17. november 2008, kell 17:29 (UTC)

Võtsin ka selle lause välja, et Tammer kahtleb Savisaare sünnijärgses kodakondsuses. Andres 17. november 2008, kell 17:32 (UTC)
----
Savisaare ema vend elas Enno Tammeri raamatu kirjutamise ajal Tartus. Minu meelest pole Burešinite praegune elamine Venemaal oluline. Andres 4. detsember 2008, kell 14:04 (UTC)
----
Minuarust ei ole Vahur Kersna mainimine siin artiklis oluline.--WooteleF 4. detsember 2008, kell 16:26 (UTC)

Nõus. Võtsin välja. Kersnat võib mainida artiklis Vilja Savisaare kohta. Andres 4. detsember 2008, kell 22:32 (UTC)
----
Blogi võiks panna välislinkide alla linnapea kodulehe järele. Andres 17. detsember 2008, kell 13:55 (UTC)
----

Palun vaadake üle need parandused, mis detsembris tehti Savisaare peaministriaja kohta. Mul on mulje, et sealt on fakte eemaldatud ning lisatud üldsõnalist juttu, aga ma pole jõudnud süveneda. Andres 19. jaanuar 2009, kell 18:17 (UTC)

No minu silmis on vähemalt need 17. detsembri lisandused küll võrdlemisi mõõdutundetu kiidukõne, millega püütakse jätta mulje, et kõik reformid tehtigi tema ajal ära. Ja kogu varasem jutt on välja jäetud. Aga mina ei oska sellega midagi teha (ma paneks kogu vana jutu tagasi selle asemele). --Epp 26. jaanuar 2009, kell 18:10 (UTC)

: Palun pane siis vana jutt tagasi ja uus jutt siia. Andres 26. jaanuar 2009, kell 21:24 (UTC)

:: OK. Peaks püüdma kuskilt midagi juurde/asemele ka leida. Kuigi ega päris objektiivseid hinnanguid nende aegade kohta pole vist eriti võimalik leida. Sest ega nõukogude lagunevat majandust ei saa samamoodi täiega tema süüks panna. --Epp 26. jaanuar 2009, kell 21:36 (UTC)

::: Tegelikult hakkasin mõtlema, et ega selles artiklis ei peagi olema mingit pikka juttu tema valitsuse kohta; selle jaoks on ju eraldi artikkel. Peaks vist üldse selle osa välja jätma, ainult lühidalt mainima, et ta peaminister oli. --Epp 26. jaanuar 2009, kell 21:54 (UTC)
Eluloos on 30-aastane lünk. --Metsavend 22. jaanuar 2009, kell 19:41 (UTC)

Esimeses raamatus "Keda me valisime" on Savisaare enda sõnade järgi kirja pandud elulugu (tõsi küll, Tammeri väitel sealne esitus Savisaarele ei meeldinud ning järgmise väljaande jaoks ta enam selle teose koostajatega ei kohtunud). On avaldatud ka Savisaare  õe Koidula Frolovi jt mälestusi. Andres 27. jaanuar 2009, kell 06:50 (UTC)
See, et Edgar Savisaar on sünnijärgne Eesti Vabariigi kodanik, on oluline, sest seda on kahtluse alla seatud. Andres 22. jaanuar 2009, kell 21:00 (UTC)

Siis tuleb seda kuidagi teistmoodi esitada, kahtlustest kirjutada ja tõenditele viidata. --Metsavend 22. jaanuar 2009, kell 21:33 (UTC)

: Nojah, eks hakkame siis otsast peale. Andres 22. jaanuar 2009, kell 22:01 (UTC)
----
Esialgu välja võetud; sisaldab liiga palju hinnanguid ega sisalda viited --Epp 26. jaanuar 2009, kell 21:47 (UTC) :

Saanud taasiseseisvunud Eesti esimeseks peaministriks, käivitas Edgar Savisaar eestlaste jaoks tähtsaid majandusreforme. Kõigepealt alustati erastamisega ja käivitati omandireform. Kriitilise tähtsusega reformiks osutus nõukogude aegadest pärit suurettevõtete ülevõtmine. Samuti pandi Edgar Savisaare valitsuse ajal alus rahareformile, tänu millele saab täna rääkida Eesti majanduse rahalisest stabiilsusest ja välisinvesteeringute sissevoolust.

Sõltumatu riigi jaoks väga olulise tähtsusega oli ka eelarvereform, mille tulemusel sai Eesti riik endale kaasaegse eelarve, mida on hiljem ka korduvalt kiidetud ja tunnustatud. Järgmisena võeti ette maksureform, mille käigus asendati vana nõukogutelik maksusüsteem kaasaegsega, nii et see oli aktsepteeritav ka välisriikidele, kellega Eesti riik plaanis edaspidi koostööd teha. Viimane reform pani omakorda aluse välismajandusliku tegevuse käivitamisele, et kompenseerida võimalikke tagasilööke eraldumisel idapoolsest majandusruumist.

Vältimatult vajaliku sammuna võeti ette hindade liberaliseerimine. See tõi aga kaasa kõrge inflatsiooni ja häired kaubaga varustamisel. Edgar Savisaart iseloomustas aga valitsusjuhina julgus võtta vastu otsuseid, mis konservatiivsematele eestlastele liiga julged tundusid. Aeg on näidanud, et toonased majanduslikud otsused olid õiged ning selliste otsustavate sammudega normaliseeriti olukord riigis loetud kuudega.

Eesti meedias kuulsaks saanud lause „Toompead rünnatakse! Kordan, Toompead rünnatakse“, mida kasutavad erinevad meediakanalid siiani, pärineb Edgar Savisaarelt 1990 aasta 15. mail, kui interliikumine üritas Toompeal riigipööret läbi viia. Edgar Savisaar kirjeldab raamatus „Peaminister“ tolle saatusliku päeva kõiki üksikasju. Eesti Raadio vahendusel inimesteni jõudnud teate ajendiks oli olukord, kus internatsid olid tunginud Toompea lossi  siseõue ning valmistusid valitsuse- ja parlamendihoonesse tungimiseks. Miilitsapolk oli kogunenud vene kiriku taha, kuid Lebedevi jutt maksis neile rohkem kui  siseministri käsud, nii kaitsti lossi ainult Nõmme Miilitsakooli kursandiga. Olukorras, kui lossi kaitseks oli välja panna minimaalselt mehi, otsustas peaminister kutsuda rahva Toompea platsile, lootuses, et jäädakse rahumeelseks ja kokkupõrge jääb tulemata. Sellega internatside riigipöörde katse ka ebaõnnestus.

Peale maikriisi ei vaibunud aga Moskva ja Baltikumi vahelised pinged. Nii 1991. aasta jaanuarikriisist kui ka augustiputšist õnnestus eestlastel siiski väljuda tänu peaminister Edgar Savisaare kainelt kalkuleerivale poliitilisele vaistule.

: 15. mai sündmusi tuleks kindlasti mainida, aga mul pole selge, mis sõnastuses seda teha. Andres 27. jaanuar 2009, kell 06:47 (UTC)

Lõigus "Suurem osa Edgar Savisaare valitsuse tegevusest möödus hüperinflatsiooni ja kasvava kaubanappuse olukorras. Savisaare valitsus võttis kasutusele ostukaardid ja toiduainete talongid." esimene lause on sulatõsi. Teine lause on jälle kergelt puudulik või kui otse öelda isegi vale. Paremini kõlaks midagi taolist: "Savisaare võttis kasutusele ostukaardid ja tšekiraamatud ning laiendas oluliselt toidu- ja esmatarbekaupade talongide kasutamist." Asi on selles, et uue aja toidutalongid 1 kg suhkrule kuus võeti kasutusele juba mais 1988, paar nädalat peale Rahvarinde loomist. Võimul olid veel Karl Vaino ja Bruno Saul. Viide: http://saartehaal.ee/index.php?content=artiklid&sub=12&artid=6957&sec=13 . Seal on ka foto  talongist mai 1988 koguses 1kg suhkrule Tallinnas! Sealtmaalt aina keris neid talonge juurde ka muudele esmatarbekaupadele kuni Savisaare tapeetideni välja. Wiki ei ole kuulujuttude ja luulude koht!!! Ei hakanud ise artiklit esialgu muutma, niigi kuidagi ebaühtlaselt ujuv artikkel, olulise ebaolulise segu. Las "peatoimetaja" Andres teeb, ta pisut osavam.

* 15. mai ja 1990 - nendes kirjutistes Toompeasündmused mainimatta.
* Riigipöördekatse see ei olnud, sest EV oli taastamatta, küll aga tollase ENSV juhtide tegevuse vastu.
suwa 28. jaanuar 2009, kell 21:40 (UTC)
-----
Võib küll mingis mõttes öelda, et Savisaar oli peaministri kohusetäitja, kuid see ei olnud ametlik nimetus. Andres 24. oktoober 2009, kell 15:27 (UTC)
Praegune on problemaatiline selles suhtes, et Eesti Vabariigiks ei nimetatud 1990. aastaks riiki, vaid Nõukogude Liidu haldusüksust, seega pole link täpne. Aga tema ametinimetus oli just Eesti Vabariigi peaminister juba 1990. aastast.
Teda ei saa panna täitma peaministri ametikohta 1991. aastast. Andres 25. oktoober 2009, kell 08:58 (UTC)

kõigis E. S. seotud artiklites üle vaadata ja toimetada mõiste "EV peaminister" 83.187.132.6 18. detsember 2015, kell 03:02 (EET)

: Kuidas nimelt toimetada? Andres (arutelu) 19. detsember 2015, kell 02:15 (EET)
----
Ma ei suuda aru saada, mis siit kustutati (1500 tähemärki).
Minu meelest ei tasu Tammeri kahtlust rahvuses ja sünnijärgses kodakondsuses mainida. Andres 16. aprill 2010, kell 08:50 (EEST)

Kustutati vist põhiliselt see:

: Rein Otsason esines avalikkuses seisukohaga, et tuleb minna üle vahetult oma rahale. Edgar Savisaare juhitud valitsus tegi tihedat koostööd Eesti Panga Nõukoguga, et kiirendada krooni käibelelaskmist. Uno Mereste raamatust "Toimunust ja kaasaelatust 2" selgub, et algne Eesti Panga president Rein Otsason oli tegutsenud pigem oma raha käibelelaskmise vastu. Reaalse iseseisvumisega ja uue pangapresidendi Siim Kallase juhtimisel hakkasid ettevalmistused kulgema sihikindlamalt ja tagajärjekamalt. Ka avalikkuse huvi panga tegevuse vastu oli suur. Olulise osa kroonisüsteemi tegeliku käivitamise eeltöödest hõlmas selleks vajaliku õigusliku aluse loomine, mis seisnes vastavate seaduseelnõude ettevalmistamises.

Minu meelest ka ei kuulu see siia. --Epp 17. aprill 2010, kell 06:43 (EEST)

:: Tähtis on siin see, kumb toetas krooni kiiret kasutuselevõttu. Varem oli siin kirjas, et Savisaar toetas pseudoraha (vist ostutšekkide) kasutuselevõttu, Otsasoni meelest aga tuli kohe orienteeruda päris rahale). Tuleb välja selgitada, kuidas see tegelikult oli. Andres 17. aprill 2010, kell 15:48 (EEST)

::: Nojah, seda kirjutati siin vist mainekujunduse korras vahepeal ümber; üleval on ka hulk väljavõetud juttu. Tegelikult on ju olemas artikkel Edgar Savisaare valitsus, osa tõestatud jutust sobiks üldse paremini sinna. --Epp 17. aprill 2010, kell 16:10 (EEST)

:::: Selle artikli kontekstis on oluline Savisaare isiklik seisukoht. Andres 17. aprill 2010, kell 16:18 (EEST)

::::: Seda küll, jah. Loodetavasti keegi süveneb sellesse kunagi. --Epp 17. aprill 2010, kell 16:54 (EEST)
----
Aastal 1990 valiti Savisaar Eesti Vabariigi Ülemnõukogu saadikuks

See pole korrektne, sest valiti Eesti NSV Ülemnõukogu, mis nimetas end hiljem ümber Eesti Vabariigi Ülemnõukoguks. Andres 26. mai 2010, kell 20:58 (EEST)
----
Edgar Savisaari ametinimetus oli Eesti Vabariigi peaminister. Andres 5. september 2010, kell 15:30 (EEST)
----
Oma mahukas teoses kirjeldabki autor endale iseloomuliku otsekohesuse ja poliitilise aususega sündmusi Eesti iseseisvuse saavutamisel.

See on küll naljakas lause. See tuleks ümber teha või neutraalsus vaidlustada.  Andres 5. september 2010, kell 15:33 (EEST)
----
Siia on lisatud pikk kirjeldus Venemaalt raha küsimistest. See tuleks varustada allikaga. Kas on täpselt tsiteeritud KAPO-t? Pole ka selge, kas kõik see kuulub sellesse artiklisse. Andres 22. detsember 2010, kell 00:41 (EET)
Jah, see on tähthaaval maha kirjutatud. Palun aidake see tsitaadina vormistada. Andres 22. detsember 2010, kell 00:43 (EET)
----
Millal abielu lahutati? Andres 6. jaanuar 2011, kell 10:53 (EET)
----
Ta oli 19. oktoobrist abielus 1996 Vilja Savisaarega (varasem nimi Laanaru).
??

Ei ole ju nii kirjas. Andres 6. jaanuar 2011, kell 22:57 (EET)

: Ma juba muutsin. --Epp 6. jaanuar 2011, kell 22:58 (EET)
----
Kas Savisaare taasiseseisvumise aegse tegevuse kajastamisest tuleks teha eraldi artikkel või pikk lõik siiasamma? Kleebin natuke toormaterjali:
Kõige parema vastuse annab sellele Savisaare kauaaegne võitluskaaslane Marju Lauristin: «20. augustil toimunu, Ülemnõukogu ja Eesti Komitee juhtide vaheline kokkuleppimine ühises iseseisvuse taastamise protseduuris, oli Savisaare silmis reetmine.» («Punane ja sinine. Peatükke kirjutamata eluajalooraamatust», Eesti Ajalehed 2010)Mauno Viires "Mauno Viires: Edgaripäev — on see ikka olemas?" Sakala, 20.08.2010 (vaadatud 18. augustil 2011)
Rahvarinde kongressil kõlanud Edgar Savisaare sõnu: "Neile on iseloomulik see, et nad ei näe vormi taga sisu. Soovitakse igal juhul taastada riiklik iseseisvus, mõistmata, et rahvaste enesemääramisel on väga erinevaid vorme. Rahvarinde eesmärgiks on saavutada uus sisu."Mauno Viires "Mauno Viires: Eesti lähiajalugu saab selgemaks päevapoliitika tõmbetuultes" Sakala, 13.03.2010 (vaadatud 18. augustil 2011)
Riigikogu Keskerakonna fraktsiooni liige Heimar Lenk lausus, et las siis inimesed nimetavad 20. augustit Edgaripäevaks, sest kes muu kui Edgar Savisaar, Marju Lauristin, Arnold Rüütel ja Vaino Väljas olid need, kes Eesti iseseisvuse taastasid.Vahur Koorits "Lenk: Las siis olla edgaripäev" Delfi, 4. august 2011 (vaadatud 18. augustil 2011)
--Oop 20. august 2011, kell 20:37 (EEST)
----
Ehk tuleks panna see lehekylg permanentse kaitse alla, nii et muuta saaksid vaid sisseloginud kasutajad? Sellega on suhteliselt sageli jama. --Oop 21. august 2011, kell 12:25 (EEST)

Kordan aastatagust soovitust. Viimane anonyymne kaastöö, mida polnud tarvis tyhistada, lisati märtsis. Sellest saati on ainult jama. Kas kellelgi on mõni hea vastuväide või ma panen permanentse kaitse peale? --Oop (arutelu) 27. oktoober 2012, kell 15:25 (EEST)

:Ei poolda kaitse alla panemist. Sama hästi peaks siis seda tegema Andrus Ansipi puhul näiteks, sellised artiklid ikka melitavad vandaale. Minu meelest ei ole olukord kontrollimatu, et peaks kaitsma.--Morel (arutelu) 27. oktoober 2012, kell 15:51 (EEST)

:: Ma ka ei poolda. --Epp 27. oktoober 2012, kell 16:59 (EEST)

::: Mina pooldan osade artiklite lukustamist. Siinkohas, tuleb meelde aga hoopiski see, et osades vikides on võimalik vaatamisel valida artikli uusima versiooni ja vist enam-vähem kinnitatud versiooni  vahel. Äkki mingitel puhkudel tasuks mõtisklemist.-- Ahsoous (arutelu) 27. oktoober 2012, kell 22:20 (EEST)
----
Kus ta dotsent oli? See on ju ametikoht, mitte kraad. --Oop 31. oktoober 2011, kell 23:43 (EET)

Eesti NSV Teaduste Akadeemia filosoofia kateedris. See õpetas aspirantidele filosoofiat. Andres 1. november 2011, kell 01:31 (EET)
----
Miks minu muudatused tühistati? Maria Savisaar sai tõepoolest vanglast vabaks amnestia alusel ennetähtaegselt. Miks seda ei võiks artiklis mainida? 90.191.119.98 26. detsember 2012, kell 11:02 (EET)

Kas see on kirjas Enno Tammeri raamatus "Mälu võim" lk 21 või 38? Kui ei, siis tuleb lisada uus viide. Olemasoleva viite ette lihtsalt niisama muid väiteid lisada ei saa, sellega kinnitatakse lugejale, justkui oleks ka lisandused pärit samast allikast. Kui jah, siis väga tore, olgu pealegi. (Ehkki ma kahtlen, kas see artikli teemaks olevat isikut kuidagi iseloomustab.) --Oop (arutelu) 26. detsember 2012, kell 12:16 (EET)

: Lk. 21 on kirjas: "... pooleaastane poisstitt kaasas, kui ta jõudis Harku naiste vangilaagrist kodukanti Vaste-Kuustesse 1950. aasta sügisel ning seda neli aastat varem kohtuotsusega määratud karistusest."
Lk. 38: "Ajalooliselt dokumentaalselt on tõestatav, et ema Maria vabanes Harku vangilaagrist märgatavalt varem. Vastavalt karistusele pidanuks vabanema 1954. aasta sügisel, vabanes aga 1950. aasta sügisel. Väikelastega vangis olevate emade päästjaks osutus nn. Krupskaja amnestia."
Nii et viitesse võiksid mõlemad leheküljed jääda. Lk. 38 on mainitud amnestia, lk. 21 Vaste-Kuustesse tagasipöördumine.
Kuna artiklis on M. Savisaare süüdimõistmine 1949. a. kirjas, siis tuleks ju ka amnestia ära mainida. Muidu jääks selgusetuks, miks ta juba 1950. a vabandes. 90.191.119.98 26. detsember 2012, kell 13:09 (EET)
----
¨1980. aastal kirjutatud kandidaaditöö teemal "Rooma klubi globaalmudelite sotsiaalfilosoofilised alused" oli üks esimesi globaalprobleemide alaseid töid NSV Liidus¨.

See pole õige. NLiidus ilmus publikatsioone globaalmudelite alal juba vähemalt 1975. aastal, vt. kirjanduse loetelu Gidrometizdati 1980. a. ilmunud raamatus Jegorov, Kallistov, Mitrofanov, Piontkovski, Globaalse arengu matemaatilised mudelid. (vene keeles) 193.40.5.245 10. august 2013, kell 23:20 (EEST)

Praegune sõnastus on nii nõrk, et ei saa väita, et mainitud asjaolu selle ümber lükkaks. Andres (arutelu) 10. august 2013, kell 23:23 (EEST)

: Ei saa aru. Kui vale väidet enam pole tekstis, siis pole ka midagi ümber lükata. See on õige, et Savisaar niisuguse väitekirja kaitses. 193.40.5.245 10. august 2013, kell 23:52 (EEST)

:: Pidasin silmas sõnastust, mis siin enne oli. Seda, et väide on vale, need põhjendused ei näita. Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 12:33 (EEST)
----
Need asjad, mis on sissejuhatuses viidetega, ei tohiks minu arust olla sissejuhatuses, vaid tagapool, kus neist saaks üksikasjalikumalt rääkida.  Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 12:35 (EEST)
Tõstan need asjad esialgu siia.
Edgar Savisaare ametisoleku ajal on Tallinna Linnavalitsuses hakanud lokkama ulatuslik korruptsioon. Edgar Savisaarega ja korruptsiooniga seotud artiklite kogumik Mistõttu Ta on pidevalt Eesti Kaitsepolitsei huviorbiidis.
Kaitsepolitsei on Edgar Savisaarest huvitatud ka seoses soojade suhetega ja koostöölepinguga erakonnaga Ühtne_Venemaa, mida juhib Vladimir_Putin ning Venemaa välisluurelt FSB raha küsimisega. Kaitsepolitsei: Kaitsepolitseiameti teave Edgar Savisaare raha küsimise kohta Venemaalt, dets 2010
Edgar Savisaare valijad on eelkõige venelased Postimees: Savisaar ja vene valijate hääled Kuidas Savisaar vene valijatele südamesse poeb
----
Minu arust need lõigud on informatiivsed ja viidatud. "Mõjuagendi" pilt seevastu on propagandistlik. --IFrank (arutelu) 23. september 2013, kell 20:13 (EEST)

Tuleks ehk suurem osa "mõjuagente" enne valimisi pool-lukku panna (ainult registreeritud kasutajatele muutmiseks vms), või siis, palgata keegi (EL tööaja seaduste järgi: mitu) ööpäevaringsesse valvesse, kuuks ajaks. — Pietadè 23. september 2013, kell 20:20 (EEST)
Ma tõstan selle välja, sest arreteerimise aasta ettepoole tõstmine ei ole minu arvates usutav. Andres (arutelu) 28. märts 2014, kell 17:06 (EET)
Endisel metsavennal Jakob Ellerveel on Savisaare lapsepõlvest oma lugu rääkida - tema andmeil arreteeritiElmar ja Maria Savisaar juba 1948. aastal, kui nad Petseri turul varastatud hobust müüa üritades jäid vahele hobuse omanikule. Seepeale saadeti Elmar Irkutski oblasti vangilaagrisse, samal ajal kui Maria saadeti Harku vanglasse. Edgari sündides oli Maria vanglas olnud juba 18 kuud, seega pidi Edgari isa olema mõni vangla töötajatest. Kuna aga 1949. aastal ei lastud veel eestlasi vanglatesse tööle, pidi ka Savisaare isa olema vene rahvusest.http://epl.delfi.ee/news/eesti/savisaar-on-venelane.d?id=50813788
----
====Viited====

Kui keegi leiab allika Savisaare diabeedi kohta siis palun lisage - muidu ei kõla käesolev tervise ja ravikord kokku.
Mariina 23. märts 2015, kell 18:40 (EET) alias Простота

Allikas on siin. Andres (arutelu) 24. märts 2015, kell 20:13 (EET)

: Tere Andres!

: Ilusad tänud, püüan lisada... diabeetikutega on see lugu, et nende organism ei signaliseeri haiguskoldeid nii nagu paljudel teistel inimestel, et kui Sul valutab siis otsid abi, neil on (osadel) anatoomilis-füsioloogilsite eripärade tõttu valu tundmine hoopis valu mitte tundmine...

: Mariina 24. märts 2015, kell 20:21 (EET) alias Простота
Esimene viite allikas on iseenesest artikli teemaga seotud küll ja on tähelepanuväärne artikkel, mida kuskil võiks isegi refereerida, aga minu meelest see ei tõenda seda, mida teises lõigus väidetakse. Andres (arutelu) 12. aprill 2015, kell 16:21 (EEST)
Kus Lattik ütleb, et Rannet on Savisaare isa? Mina seda raamatust ei leidnud. ~~
----
Täna loobus Riigikogu kohast. Andres (arutelu) 5. august 2015, kell 17:55 (EEST)

Välislinkide all on kaks kriitilist allikat, tasakaalu huvides võiks olla ka mõni toetav. --Õel&Pahatahtlik (arutelu) 22. september 2015, kell 16:12 (EEST)

Kui tead mõnd sellist, pane sisse. Andres (arutelu) 23. september 2015, kell 00:41 (EEST)
Puudu on 2013. aasta võlaskandaal. --Metsavend 23. september 2015, kell 12:21 (EEST)

Puudub ka Šveitsi raha. Kui kapo juba uurib, siis ilmselt on teema tähelepanuväärne. Varaste teoste ülevaade võiks olla ning muidugi on suurem osa tekstist viitamata.

Võtsin välja ülistuskõne: "Oma mahukas teoses kirjeldabki autor endale iseloomuliku otsekohesuse ja poliitilise aususega sündmusi Eesti iseseisvuse saavutamisel. Põhjalikult on analüüsitud nii kriisiolukordi, majandusreforme kui ka valitsuse moodustamise tagamaid ja tööpõhimõtteid." Millisele autorile on iseloomulik otsekohesus ja poliitiline ausus ning millisele ei ole, pole Vikipeedia asi hinnata; kui see on kellegi tsitaat, tuleks esitada tsitaadina. Samamoodi ei ole praegu võimalik viidata allikale, mis kinnitaks, et analüüs on põhjalik. --Õel&Pahatahtlik (arutelu) 24. september 2015, kell 10:53 (EEST)
----
Mida see ametist kõrvaldamine tähendab? Kas ta on linnapea, kuid ei täida ametikohuseid, või ta ei ole linnapea? Andres (arutelu) 22. oktoober 2015, kell 18:18 (EEST)
----
Tegelikult on Savisaarega seonduvaid artikleid juba küllalt (ja peaks rohkemgi olema), et talle oma kategooria ja jalutsimall teha. Tema teosed, teosed temast, poliitilised teemad jne. Siis tekib kompaktne ülevaade, muidu aja artikleid taga nagu rosinaid saiast.
----
Minu meelest peaks "Isiklikku" olema tagapool publikatsioonidest, sest sellega markeeritakse selle teema kõige väiksemat tähtsust. Kirjandus artikli teema kohta peaks olema veel tagapool, sest enne seda on Vikipeedia artikkel sisuliselt lõppenud. Teistes isikuartiklites ongi nii.

Ei ole sugugi igal pool nõnda. Vastupidi võib põhjendada, et üks asi on artikli sisu, teine bibliograafia - sh personaalbibliograafia.

: Võib-olla mõnes kohas ei ole, aga minu meelest see on praegune tava.

: Olen nõus, et asjale võib nii vaadata, et bibliograafia käib artiklist eraldi, aga see, mida isik on kirjutanud, on osa artikli teemast, kirjandus isiku kohta seda ei ole või on ainult kaudselt. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2016, kell 14:21 (EET)
Miks peaks kirjanduse loetelus olema raamatud ja artiklid eraldi? Ka raamatud ei ole kõik tervikuna Savisaarele pühendatud. Andres (arutelu) 27. detsember 2015, kell 17:30 (EET)

Vahel tahetakse leida inimese kohta raamatuid (nt raamatukokku minnes), neid on pikast nimekirjast halb välja tuustida. Raamatud on ka põhjalikumad infoallikad kui artiklid, paksu bibliograafiat on mõistlik liigendada. Aga tõsi on, et seal all peaks olema üksnes need raamatud, mis räägivad peamiselt Savisaarest, teistest tuleks nimetada konkreetse osa leheküljed (või kui jutt on siin-seal laiali, ei peaks neid bibliograafias üldse olema, tuleks refereerida artiklis).

: Jah, minu meelest praegu nii ei ole. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2016, kell 14:21 (EET)
----
Savisaare kohta on vahepeal uudiseid tulnud, seoses sularahaga. Andres (arutelu) 29. mai 2016, kell 19:15 (EEST)
7. juunil teatas ta, et kandideerib Keskkonna presidendikandidaadiks. Ma ei tea, kuidas seda sisse panna. Andres (arutelu) 8. juuni 2016, kell 00:37 (EEST)
----


Arutelu:Autobahn

Autobahn ei ole kiirteede süsteem, vaid Saksamaa kiirteid nimetatakse Autobahnideks.
Bundesautobahn ei ole sünonüüm, kõik Autobahnid ei ole Bundesautobahnid. Andres (arutelu) 9. jaanuar 2017, kell 22:20 (EET)

Nii inglise kui saksa vikis viib Bundesautobahn Autobahni artiklile ning inglise wikis defineeritakse Autobahni kui "the federal controlled-access highway system in Germany". - Neptuunium (arutelu) 9. jaanuar 2017, kell 22:38 (EET)

: Saksa vikis on hoopis teine jutt, seda ma usun rohkem. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 01:33 (EET)
Saksa viki ütleb nii:
Saksamaa Autobahnid ["autoteed"] on reeglina kiirliikluseks sobivad, samatasandilistest ristmikest vabad, neil on kummagi sõidusuuna jaoks eraldu sõidutee, mõlemad mitme sõidurajaga, ning nad on varustatud spetsiaalsete peale- ja mahasõitude kohtadega.
Hiina National Trunk Highway Systemi  (111 950 km), USA Interstate Highway Systemi (üle  77 000 km) ja Hispaania "autoteede" süsteemi  (16 204 km)järel on Saksamaa "autoteede" võrk üle 12 949 kilomeetriga (2015. aasta seisuga)Jooksvad andmed: Bundesamt für Statistik maailmas pikkuselt neljas.
"Autobahnid" Saksamaal on reeglina Bundesautobahnid ["föderaalautoteed"] (lühend BAB) Bundesfernstraßengesetzi  (FStrG) järgi; need võivad aga olla ka teised teed, mis on sobivalt välja ehitatud. Ümberpöördult, kõiki Bundesautobahne ei kirjeldata Autobahnidena. [On loendid nende erandite kohta.]
Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 01:50 (EET)


Vikipeedia arutelu:Artiklite kvaliteedikriteeriumid

           jpt
Mida arvaksite sellise lehe kasutuselevõtust? Kuidas sõnastaksite ise ootusi artiklitele? Kas ja kuidas võiks jaotada artikleid kvaliteedi alusel?
Ehk aitaks see elu sisse puhuda ka heade artiklite valimisele ja arendamisele. Ivo (arutelu) 9. jaanuar 2017, kell 23:35 (EET)
Ma pole küll siin Vikipeedias kuigi tähtis nina, aga mina rõhuksin keelelisele kvaliteedile (lisaks muudele tähtsatele asjadele). Kahtluse korral võiks artikli autor vähemasti kontrollida, kuidas on õige. Ka tõlketalgutele, mille juhendis on õigekiri eraldi ära mainitud, tuleb mitmeid väga vigaseid tekste. Võib-olla peaks seda tahku rohkem rõhutama, samas nii, et inimestel kirjutamise isu ära ei kaoks. --Astromaailm (arutelu) 9. jaanuar 2017, kell 23:41 (EET)
Minu meelest seisab asi selle taga, et napib inimesi, kes üldse suudavad häid artikleid kirjutada ja toimetada. Ja vähesed toimetajad tegelevad iga päev lisanduvate artiklitega.
Me võime küll teha ühekordse aktsioonina heade artiklite inventuuri, aga ma kahtlen, kas meil on jõudu massiliseks artiklite hindamiseks. Meil oli kunagi jutuks lühikeste, kuid siiski kvaliteetsete artiklite kategooria, aga asi vaibus justkui sellepärast, et ei suudetud kokku leppida selle nimes.
Keila kuulub minu meelest B-kategooriasse.
Head artiklid võib küll Featured artiklitega vastavusse viia.
Miks need kaks artiklid ei sobi eeskujulikeks? Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 02:40 (EET)

Selle nimeprobleemi pärast võtsin ka endale natuke aega mõtlemiseks ja leidsin viimaks, et vast tuleks kasulikum terve süsteem korraga välja pakkuda. Ülikooli hindamissüsteemist inspireerituna sai välja käidud ka vastavad kategoorianimed, mis inglise viki vastava lahendusega tutvudes tundus iseäranis sobiv. Ehk on see nii palju neutraalsem, et pole põhjust sel korral pikalt vaidlema hakata :)

Laushindamist pean tarvilikuks ehk ainult päris kõige olulisemate artiklite puhul (kui võtta eraldi ette kampaaniaid just eriti vaadatud artiklite arendamiseks, siis on vaja kuidagi progressi hinnata). Küll aga oleks vaja tuvastada asjalikke artikleid, mida järgmiste tekstide loomisel näidiseks seada ja seepärast peaksin hindamist vajalikuks alles alates B-kvaliteediklassist, mis on mõeldud nö potentsiaalselt paljulubavate artiklite märgendamiseks. Nii ei tohiks erilist lisakoormust tekkida. Ning A- ja B-klassi puhul võiks minu nägemuses tegeleda sellega üldse nende samade artiklite arutelulehel ning siduda seda üldise tegevusega artikli kvaliteedi kontrollimisel ja parandamisel. Selliste vaheastmete tekitamine võiks aidata kaastööliste motivatsiooni hoida sellel pikal teel, mille jooksul artikliga tööd teha ja mis võib mõnel juhul võtta õige palju aastaid.

Mina, ja ma julgen arvata, et ka paljude teised kasutajaid paigutaksid Keila artikli vähemalt A-klassi, kui mitte heade artiklite sekka. Aga eks selle üle võib eraldi vaielda. Oskad sel juhul soovitada mõnda paremat näidet?

Oled sa täiesti kindel, et neid kahte artiklit ei saa enam paremaks teha? Seda enam, et kui nad poleks juba eeskujulike artiklite seas ja jõuksid tänasel päeval heade artiklite kandidaatide sekka, siis ei pruugiks nad tänases olukorras kuidagi kuut poolthäält täis saada. Mitte, et mul midagi neile eristaatuse andmise vastu oleks.

Rõõmustav kuulda, et sinu poolest selline 'head artiklid = featured' võrdlus sobib. Ise pakkusin selle välja selleks, et paremini ühildada meie viki ja teiste vikide standardeid, mis hetkel on üsna erinevad ja tekitavad mõningaid raskusi siinse olukorra kirjeldamisel rahvusvaheliselt. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 03:29 (EET)

: Siis, kui need kaks artiklit kirjutati, tundus, et neid ei saa paremaks teha. Siim küll mainis, et geoloogilisest ehitusest pole kirjutatud. Võib-olla nüüd saab paremaks teha. Igatahes võiks proovida nii teha, et nad endiselt oleks eeskujulikud. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 03:52 (EET)

: Minu meelest on tabel ilus, nimetused õnnestunud ja mis peaasi – projekti eestvedaja olemas. Võiks käiku lasta. Küll tööprotsessis selgub, kas on elujõudu või mitte. --Hirvelaid (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 07:36 (EET)

:: Algatus on kiiduväärt, jõudu selle rakendamisel. Annaksin esimese klassi tiitliks "Jumalik artikkel". Jumalus on saavutamatu, eeskuju peaks olema saavutatav. Samas senisele kahele eeskujulikuks tituleeritud artiklile (Hanerahu ja Tammiski nukk) eristaatuse andmist ma ei pea põhjendatuks. Need artiklid ei ole teistest klassi võrra paremad ja vaieldamatult on võimalik neid nii sisuliselt täiustada kui keeleliselt ja vormistuslikult parandada. Ei saaks isegi öelda, et "pole ühtegi ilmselget puudust". Ma ei hakka neid puudusi siin eraldi välja tooma, see on teine teema, kuid minu jaoks ei ole need rohkemat kui head artiklid.--VillaK (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 07:58 (EET)

:::Vaata asjale ka ammendavuse seisukohast. Ülejäänu on nokitsemise küsimus. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 10:14 (EET)

:: Ammendavuse kohta ma pole kriitikat teinud, ehkki ka see on potentsiaalselt väga laialt tõlgendatav kategooria. Nokitsemise küsimus küll, kuid tuleks eeldada, et kõik need nokitsemised ja lihvimised on enne klassi omistamist tehtud.--VillaK (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 13:26 (EET)

:Koos artiklite paranemisega ajas on tõusnud ka standardid (eriti seoses Iifari suurepäraste artiklitega, mis kergitasid hoobilt ootusi heade artiklite kvaliteedi osas). Nt kui ma vaatan oma esimesi artikleid, siis tollel kirjutamise ajal (2006) tundusid nad teiste siis vikis olnud artiklitega võrreldes igati asjalikud ja põhjalikud (keeleliselt küll vähe nõrgad). Täna ei klassifitseeruks neist paljud minu arust parima tahtimise juures keskpärasteks ja oleksid D-klassi materjal.

:Selle eeskujulike klassi pakkusin välja otseselt selleks, et kergendada heade artiklite koormat seoses neile seatud ootustega (kuigi "jumalik" tundub isegi selle peale natuke liiga pretensioonikas). Minu pooles on igati ok, kui mitte ükski artikkel mitte kunagi sinna ei jõua. Seda enam, et minu arust pole need 2 niiväga head. Ja Keila artiklile teed sa Andres küll liiga. :)

:Kuna vastuvõtt tundub positiivne, siis ma lükkan selle Vikipeedi nimeruumi ja kõik on oodatud seda seal edasi täiendama. Ühtlasi püüan ette võtta heade artiklite nimekirja läbivaatamise (koos Raamaturotiga sai sellega juba 2015 algust tehtud, aga nüüd oleks vähemalt põhjust asi lõpuni viia). Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 13:47 (EET)
Ma ei ole nõus, et eeskujulikku artiklit on praktiliselt võimatu teha. Neid lihtsalt ei tehta. Kirjeldusest on puudu see, et teemakäsitlus peaks olema selle artikli piirides enam-vähem ammendav (jätk võib olla haruartiklites ja võib-olla veel kirjutamata nende haruartiklites jne). Just seda ammendavuse kriteeriumit praegused eeskujulikud artiklid täidavad.
Artiklis "Keila" on minu arvates puudusi, mis lugejale, kes tõesti infot tahab saada, silma hakkavad, sellepärast mulle tundub, et see A-klassi ei kuulu. Miks me peaksime üldse arvestama niisuguse inimese arvamusega, kes teemasse ei süvene (selline klausel praegu kirjelduses on)?
Minu meelest me peaksime hindamise tegema kindla protseduuriga. Praegu on olemas reegel, et kahe administraatori taotlusel eemaldatakse artikkel ajutiselt heade artiklite nimekirjast. Ma teen ettepaneku see ajutise eemaldamise võimalus alles jätta. Mul on ettepanek kasutada hea või eeskujuliku artikli staatuse äravõtmiseks ühte kahest (alternatiivsest) protseduurist. 1. Staatus võetakse ära kolme administraatori või usaldatud kasutaja taotlusel. 2. Kõik head või eeskujulikud artiklid, mis on saanud staatuse enne teatud tähtpäeva, lähevad kordushääletusele tavaliste reeglite järgi. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 15:17 (EET)

:Kas see "...kõik teema seisukohalt olulised aspektid" seda ei tähenda? Või vähemalt seda ma silmas pidasin.

:Nende kahe artikli eeskujulikkuses on kaheldud ka varem. Jätame selle vast nende artiklite arutelulehekülgetele lähemaks lahkamiseks.

:See teemasse süvenemise osa on mõeldud puhtalt selleks, et artiklis ei tohi olla nii ilmseid puudusi, mis jääksid silma ka neile, kes seda artiklit põhjalikult läbi ei vaata. Võib ka teisiti sõnastada.

:Kordushääletus oleks minu arvates liiga julm. Pigem piirduks sellega, et saab aruteluleheküljel vastava ettepaneku teha. Minu meelest pole meil varem vaja läinud, et vastu oleks kolm kasutajat (ma küll ei mäleta, kas senistel juhtudel on olnud 1 või 2). Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 15:31 (EET)

:: Minu meelest "olulised" ei ole piisavalt eristav sõnastus, sest ka heade artiklite puhul peavad kõik olulised aspektid olema kaetud, aga mõned vähem olulised võivad välja jääda.

:: Meil on olnud nii, et staatuse peatamiseks on olnud tarvis kahe administraatori taotlust. Minu meelest on loogiline, kui äravõtmiseks on pisut rangemad nõuded. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 16:11 (EET)

:::Praegu meil eeskujulikul tasemel ainult 2 artiklit, mis mõlemad on ülimalt väikese paiga kohta. See tähendab, et artiklisse on võimalik panna sisuliselt kogu mõeldav informatsioon, mida me teame. Kui tegemist on aga mingi laiema teemaga, nt "Eesti" (või kasvõi "Keila"), siis tuleb teha arvukalt otsuseid selle üle, et mida artiklisse panna ja mida mitte. Senine praktika näitab, et sellises olukorras on üksmeele saavutamine artikli headuse hindamisel väga palju keerulisem. Rääkimata veel olukorrast, kus artikliteema nõuaks pidevat ajakohastamist. Nii leian, et senise praktika säilumisel on sisuliselt võimatu saada neid artikleid eeskujulikuks, mis käsitlevad mingit vähegi laiemat teemat. Seega jah, ei ole võimatu, aga selle võimalikusest saab rääkida ainult väga kitsa artiklite ringi puhul ning ka siis eeldab see ekstreemset pingutust. Seega ma lihtalt ümardan veidi ja nii saab 98% juhul võimatu pealt 100%.

:::Tõenäoliselt on pealegi palju mõistlikum maksimeerida arendatavate artiklite arvu, kui lõputult paari artiklit lihvida.

:::Kui seni saab üks kasutaja blokeerida jäädavalt mingi artikli valimise "heaks", siis pärast valituks osutumist nõuda 3 kasutaja vastuseisu tundub juba liiast. Need nõuded pole tasakaalus. Kas tuleb ühte leevendada või teist karmimaks muuta. See "staatuse peatamine" ongi sisuliselt artikli taandamine heade artiklite nimekirjast (vähemalt mina seal mingit erinevust ei näe). Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 16:27 (EET)

:::: Kui materjali on nii palju, et see ühte artiklisse ära ei mahu (ja ülevaatlikkuse huvides ongi parem, kui artikkel liiga pikk ei ole), siis on minu meelest ammendavuse kriteeriumidele lihtsam vastata kui väikese teema puhul, sest mõne seiga puudumine ei tähenda siis ammendavuse puudumist. Lahkheli puhul võib materjali panna haruartiklisse.

:::: Noh, hea küll, kui erinevust ei ole, olgu siis 2 administraatorit või usaldatud kasutajat. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 16:39 (EET)

Kui nüüd on hea artikli vasteks inglise vikis Featured article ja A-klassi artikli vasteks Good article, kas see peaks tähendama seda, et Wikidatas tuleks ka selle kohaselt märgised ära muuta.--Raamaturott (arutelu) 13. märts 2017, kell 21:42 (EET)

Jah. Midagi sai seal vist ka ümber tõstetud, aga see tuleks kõik üle kontrollida. Ivo (arutelu) 13. märts 2017, kell 21:55 (EET)

:Proovin ära teha. Kas senised eeskujulikud artiklid tuleks teha nüüd headeks artikliteks ?--Raamaturott (arutelu) 13. märts 2017, kell 22:12 (EET)

::See arutelu on pooleli. Ivo (arutelu) 13. märts 2017, kell 23:16 (EET)

Jätkan seal provokatiivse küsimusega alustatud teemat siin: A-klassi artiklite hulka on seni valitud artiklid, mille põhiautoreid on kokku kaks. B-klassi artiklite osas on pilt natuke parem, aga samuti küsimusitekitav. Olukorras, kus kvaliteetset sisu leidub rohkem ning A- ja B-klassi valimiseks saaks kandidaate nomineerida kasvõi praeguste heade artiklite kandidaatide hulgast, on vaid üksikute kirjutajate loomingule keskendumine vägagi kahtlusi tekitav. Oleks kena, kui kasutaja Kruusamägi selle info taustal oma nomineerimiskriteeriume lähemalt selgitaks, et kahtlusi hajutada. Meedias Vikipeedia nimel esinev isik ei tohiks selliseid tekkinud kahtlusi lihtsalt niisama ignoreerida.--82.131.41.78 28. detsember 2017, kell 20:37 (EET)

:Praegused head artiklid on definitsiooni järgi A-klassist üks kvaliteediaste kõrgemal. Seega ei ole pm võimalik neid nomineerida (umbes nagu kindralile ei anta leitnanti auastet). Küll saaks neilt hea artikli staatust ära võtta. Tõde on küll see, et seal nimekirjas peaks tõesti julma kärpimistööd tegema ja osad artiklid üldse sealt välja arvama. Mina pole sellega lihtsalt tegeleda jõudnud. Ja enne ei teeks paha ka A-klassi artiklite nimekirja pikemaks kasvatada, kui heade artiklite nimekiri poole lühemaks võtta.

:Eri kaastöölisi ongi meil siin tegelikult väga vähe ja omakorda neist koostavad pikemaid artikleid ainult üksikud. Ei ole ka mina enam aastaid ühtegi pikemat artiklit teinud – ei ole lihtsalt mahti (vahel küll saab mõne artikliga põhjalikult tööd tehtud, viimane selline oli see, aga see vast ei klassifitseeru kõrgemasse kvaliteediklassi). Seega ei olegi valik üleliia lai: võimalikke autorid on vähe. Seda enam, et kui autorilt on üks asjalik artikkel silma jäänud, siis on põhjust pilku heita ka tema ülejäänud loomingule, sest on kõrgem tõenäosus, et ehk leidub sealt midagi väärilist.

:On küll üks seltskond autoreid, kust saaks sellele leevendust ja osalt neile mõeldes ma seda uut kvaliteedikategooriate lahendust ka aasta algul tutvustasin: nimelt siis ülikoolide tudengid, kes Vikipeediasse artikleid koostavad (peamiselt TÜ väljendusõpetuse aines). Olen neid artikleid varasemalt esitanud ka hea artikli kandidaatideks, kuid seni pole sealt veel ükski läbi läinud (ja ega see heade artiklite valik on nii sumbunud, et ega sealt enam suurt midagi juba aastaid läbi lähegi). Nende artiklite massilist taasülevaatamist pole ma aga samuti ette võtta jõudnud. Küll olen välja kirjutanud pikema nimekirja eri aastate parimatest artiklitest, mis mulle kunagi silma jäänud. Neid võiks lasta aga õppejõududel enne täiendavalt üle kontrollida.

:Samuti on nomineerimine kõigile avatud. Kui näed head artiklit, siis juhi sellele tähelepanu. Ühtlasi on võimalik sõna võtta, kui nomineeritav artikkel ei näi piisavalt hea olevat. See ei ole siin mingi minu soolo. Ivo (arutelu) 28. detsember 2017, kell 20:59 (EET)

::Aitäh põhjaliku vastuse eest! Mulle siiski näib, et teatud autorite eelistamisega võib kaasneda ka pimesi usaldamine, mistõttu jäävad artiklid põhjalikult üle lugemata ja kontrollimata (ka head kirjutajad teevad vigu!).

::Muide, ma ei pidanudki eespool silmas heade artiklite nimekirja kallale minekut (kuigi seegi vajaks tõepoolest kriitilist ümberhindamist), vaid ikka heade artiklite kandidaatide nimekirja ehk siis artikleid, millele pole seni ühtegi kvaliteedimärgist külge riputatud, aga mis eeldatavasti vähemalt esitaja arvates oleks selle väärilised.--82.131.41.78 28. detsember 2017, kell 21:09 (EET)

:::Minu viga. Sain varasemast valesti aru.

:::Selle nimekirjaga on küll aga see häda, et kuna paljud sinna esitatud artiklid on seal olnud juba hulga aastaid, siis kunagi võisid nad olla teistega võrreldes põhjalikud ja asised, aga täna ei pruugi nad vastata isegi B-klassi artikli nõuetele (aga seal on ka artikleid, mis on arvatud tänaseks A- või B-klassi). Kasvõi viitamise massilisem kasutamine tuli eestikeelsesse Vikipeediasse tasapisi alles käesoleva kümnendi hakul. Vahepealsel ajal võib-olla ka uut infot kättesaadavaks muutunud jne, mis tähendab, et iga artikli peaks enne esitamist taas põhjalikumalt üle vaatama ja ausalt öeldes ma väga ei jaksa. Osa vanema otsa kraami on sealt küll ka maha kantud. Samas on ka seal nimekirja olevate artiklite puhul sageli üsna piiratud nimekiri autorid juba eelnevalt nimetatud põhjusel.

:::Selle süsteemi kasutusse jõudmisel lootsin, et rohkemad kasutajad haaravad kinni võimalusest artikleid esile tõsta. See paraku ei juhtunud.

:::Kohati eeldab vigade leidmine juba erialainimeste panust ja paraku pole meil siin enamuse erialade puhul üldse ühtegi esindajat. Rääkimata sellest, et neid oleks ühe teema peale mitu, mis võimaldaks väga põhjalikku kontrolli. Nii peab pigem lootma viki avatusele, et kui keegi kuskil viga märkab, siis ta sellest ka teada annab.Ivo (arutelu) 28. detsember 2017, kell 21:31 (EET)

::Eelnevaga seoses veel üks mõte: kui sa tahad seda kvaliteediklasside süsteemi päriselt käima saada, äkki peaks siis lisaks uute kirjutajate meelitamisele mõtlema ka "kvaliteedipolitsei" värbamise peale, kes keskenduksid Vikipeedias just nimelt nii kvaliteetse sisu kui vigade otsimisele, mitte niivõrd kirjutamisele?--82.131.41.78 28. detsember 2017, kell 21:19 (EET)

:::Selle peale olen mõelnud ja püüdnud seda ka eri vormides ellu kutsuda. Seni pole ma aga sellega hakkama saanud.

:::Seda olen muidu arutanud ka Miljon+ meeskonnaga ja oleks soov mingi hetk proovida vähemalt TÜ siseselt miskit süsteemi püsti panna.Konkreetset plaani hetkel küll veel paika pandud pole, sest see ei näi just kõige pakilisem probleem. Ivo (arutelu) 28. detsember 2017, kell 21:31 (EET)
----
Tundub, et A-klassi reegleid tuleb ajakohastada, kandidaadid  on nüüd ühel leheküljel. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 22:18 (EET)
----
Ma ei saa sellest aru, mis mõte sellel on, et võib olla mõni üksik puudus. Kui puudusi nii vähe on, miks siis mitte need ära parandada?
Kas A-klass tähendab, et näiteks viited on kontrollimata? Selle peaks sama põhjalikult lahti kirjutama nagu heade artiklte nõuded. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 22:18 (EET)

"Ootused artiklile: ... toob võimalusel välja teema seosed Eestiga."

Mille alusel sellist asja nõuda? Kõik ülejäänud nõuded tulenevad Vikipeedia põhireeglitest või üldisest kirjutise korrektse vormistamise seisukohast, aga see väljatoodud punkt paistab meelevaldne. --Minnekon (arutelu) 31. jaanuar 2018, kell 21:51 (EET)

:See on väga normaalne punkt. Näide: Vikipeedia erinevates keeleversioonides on olemas artikkel vene lavastajast Aleksandr Tairovist. Kuid kus siis veel kui mitte eestikeelsest versioonist loodab lugeja leida vastuse tema seoste kohta Eestiga. --Hirvelaid (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 09:19 (EET)

::See võib faktiliselt tõsi olla, et eestikeelses Vikipeedias kirjutatakse keskmiselt enam teemade seotusest Eestiga ja on lugejaid, kes seda otsivad, aga ma ei arva, et see saaks olla kvaliteedi näitaja. Võib-olla hoopis vastupidi. Kui seos Eestiga on oluline, siis nõuavad selle väljatoomist juba teised kvaliteedikriteeriumid (hea artikkel ... katab sobivates proportsioonides ... kõik teema seisukohalt olulised aspektid). Kui seos Eestiga tuuakse kunstlikult esile, siis on see aga vastuolus teiste kvaliteedikriteeriumitega (hea artikkel ... ei lange kõrvalistesse detailidesse, ... on esitatud neutraalselt).  --Minnekon (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 13:28 (EET)

:::Jah, öelduga olen nõus. Kuid ka tolle punktiga nõus – las olla :) --Hirvelaid (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 13:38 (EET)

:::::Kuna minu argument oli just tolle punkti vastu, siis sa ei saa mõlemaga nõus olla :) --Minnekon (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 18:04 (EET)

::::Eks see punkt ole seal mõneti meelde tuletamaks, et artikli teemal võib-olla seos Eestiga (nt artikkel on kirjanikust: kas tema teoseid on eesti keelde tõlgitud) ja selle olemasolul on see asi meie viki lugejate jaoks nii tähtis, et selle mitte väljatoomine eksib just selle reegli vastu, et kõik olulised detailid peavad olema välja toodud. Ivo (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 16:53 (EET)

:::::Küsimus on selles, kas see detail on oluline Vikipeedia põhimõtetest lähtudes või teatud lugejaskonna osa oletatavast huvist lähtudes. Nii sina kui Hirvelaid pooldate kvaliteedikriteeriumi kehtestamist just lugejate huvi järgi, aga see on probleemne. Esiteks pole arusaadav, miks just Eesti-seos on välja valitud: eestikeelsed lugejad tähtsustavad palju teisigi asju (nimekirja tipus peaks vast olema eesti keel ise). Teine ja suurem probleem on, et lugejate huvi kriteerium on vastuolus neutraalsuse ja tasakaalustatuse kriteeriumiga. Kui nt kirjanikul on võrdsed sidemed nii Eesti kui Lätiga, siis on mitteneutraalne öelda, et Eesti seos on olulisem. Võib-olla paistab sellise loogika vastuolu teistsugustes näidetes paremini silma: kui eestikeelsed Viki lugejad tähtsustavad Reformierakonda rohkem kui Keskerakonda, kas siis Reformiga seost välja toov artikkel on kvaliteetsem kui seost Keskiga välja toov artikkel? Kas koreakeelne Viki peaks püüdma võimalusel kõik teemad Kim Jong Uniga seostada? Kas araabiakeelne Viki on kvaliteetne siis, kui võimalikult palju religioonist rääkida?

:::::Vikipeedia-sisesed kvaliteedikriteeriumid peaksid lähtuma Vikipeedia enda põhimõtetest. Keegi ei keela näiteks MTÜ Wikimedia Eestil, Reformierakonnal ja Põhja-Korea valitsusel teha oma alternatiivne artiklite edetabel koos spetsiifiliste kriteeriumitega, aga see peaks jääma väljaspoole Vikipeediat. --Minnekon (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 18:04 (EET)

::::::Kuna vastuargumente pole tulnud, siis kustutan selle nõude ära, ok? --Minnekon (arutelu) 10. märts 2018, kell 17:26 (EET)
Minu meelest on see oluline puudus, kui tõlked eesti keelde on märkimata, ja mitte nii oluline puudus, kui tõlked läti keelde on märkimata.
Kas ka näiteks aasta- ja kuupäevaartiklid on mitteneutraalsed ja tasakaalustamata? Mulle tundub küll, et kui Eesti-kesksusest ja eesti keele kesksusest täielikult loobuda, siis kaotab just kvaliteet. Ka lugejate huvide arvestamine on osa kvaliteedist. --Andres (arutelu) 22. juuni 2022, kell 07:56 (EEST)
Või näiteks sünonüümide äratoomine mingi mõiste artiklis. Me tähtsustame eesti keelt rohkem kui teisi keeli, sest me ei too ära termini vasteid kõikides keeltes. Tõsi, selleks on vikisõnastik, aga ka sünonüüme saab seal märkida. --Andres (arutelu) 22. juuni 2022, kell 08:11 (EEST)
----
 Võttes vaatluse alla väga loetavad tekstid kõige tähtsamatel teemadel ja andes neile kvaliteedihinnanguid, siis võimaldab see tuvastada teemasid, mis vajaksid kõrgendatud tähelepanu ning aitab sellega tasakaalustada Vikipeedia arengut.

Süntaks lonkab, ei saa aru. --Andres (arutelu) 22. juuni 2022, kell 07:56 (EEST)

:Tegelt võiks vast kogu selle lõigu välja võtta. Ivo (arutelu) 22. juuni 2022, kell 12:28 (EEST)


Vikipeedia arutelu:A-klassi artiklid

Miks mul on tunne, et jagamistehe peaks olema teistpidi?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. jaanuar 2017, kell 17:16 (EET)

Jagamistehtega on korras. Lihtsalt kategooria vajab sisu. Kuniks seda pole, ei tule ka jagamisest midagi välja. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 17:47 (EET)

: Siiski arvan, et sul oli ta valetpidi ja Andres parandas ära. Aga kas kõrgema kategooriaga artiklid ei peaks ka mitte madalama kategooriaga artiklite statistikasse tulema?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. jaanuar 2017, kell 11:57 (EET)

Kuidas Wikidatas tuleks ära märkida, kui artikkel on valitud A-klassi? (recommended article vist?)--Raamaturott (arutelu) 21. jaanuar 2017, kell 17:18 (EET)

Panen recommended article'i tähise.--Raamaturott (arutelu) 22. jaanuar 2017, kell 11:06 (EET)

: artikliklassides on ta vastamas good article'le. Küsimus: kust leiaks huviline A-klassi (ja kui seal rohkem kui Luts on, siis ka B klassi artiklite) nimekirja? - Melilac (arutelu) 11. veebruar 2017, kell 22:31 (EET)
 palun projektilehele kanda A-klassi staatuse saanud artiklid. --Ivar (arutelu) 20. veebruar 2017, kell 11:06 (EET)

arvaks, et artiklite loendit pole antud puhul küll vaja, kuna need lähevad ju nagunii malliga ühte kategooriasse.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. märts 2017, kell 01:04 (EET)
Kipuksin kirjutama osatähtsuse asemel osakaal, kuigi tähenduslikult eriti vahet ei ole, siis tundub, et mingi nüansivahe on.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. märts 2017, kell 01:04 (EET)

Nõustun Ahsoousega. Tegin paranduse. Taivo 28. aprill 2017, kell 20:14 (EEST)

Tulevikus, kui siin on juba artikleid saja ringis, tuleks artiklid jagada teemade kaupa (ajalugu, loodus, kultuur jne). Info selle kohta, milline artikkel millisel ajal esilehel oli, võiks olla arutelulehel. Sama jutt käib heade ja B-klassi artiklite kohta.--Raamaturott (arutelu) 25. juuni 2022, kell 23:10 (EEST)


Arutelu:Noor paavst

ärge linkige, tegelasel ja tegelikul vastupaavstil pole mingit seost

Siis on ju siin sama probleem teistegi ajalooliste tegelaskujudega? 2001:7D0:87FF:6480:982F:8084:6B02:605D 10. jaanuar 2017, kell 19:29 (EET)

: Antud tegelane ei põhine ajaloolisel vastupaavstil. - Neptuunium (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 19:34 (EET)

Kas teleseriaali kohta saab öelda "esilinastus"? Mina ei ütleks. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 20:06 (EET)

Kuidas oleks parem tõlkida "original release" ja/või "premiered"? Lisaks minu meelest on see termin sobiv küll, sest selliste suure eelarvega sarjade jaoks toodetakse ju eraldi treilereid jms. - Neptuunium (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 20:09 (EET)

: Ma ei saa sellest argumendist aru. "Lina" öeldakse tavaliselt kinoekraani kohta.

: Minu meelest võiks öelda "näidati esimest korda". Andres (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 22:03 (EET)
Nii seda igatahes kasutatakse. Olen kuulnud seda näiteks National Geographicu pealt, uute sarjade tutvustamisel. Cumbril 14. jaanuar 2017, kell 20:37 (EET)

ÕS-i ja EKSS-i järgi on linastamine filmi kinos näitamine. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 02:23 (EET)

: Ei, EKSS-i järgi tähendab linastama "filmi näitama, kinolinale, ekraanile tooma". Cumbril 15. jaanuar 2017, kell 02:37 (EET)

: Aga see termin ju sobib antud konteksti samuti. Lisaks on seda sõna mitmel pool sarjade/seriaalide kohta kasutatud, nt

:* Sirbis - "Mäletatavasti linastus seriaal 1998. aastal TV3-s."

:* ERR'i portaalis - ""Halvale teele" eellugu linastub veebruaris"

:* EV100 portaalis - "...üks teledraamasari, mis läheb tootmisse ning see linastub Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva programmi raames."

:* Tartu Ülikooli bakalaureusetöös - "Kuuendal hooajal linastus 14 ja seitsmendal 16 osa."

:jne

:- Neptuunium (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 02:39 (EET)

::  Minul igatahes riivab see kõrva ja ma saan nii aru, et eesti kirjakeeles teleekraanil midagi ei linastu, aga võib ju keelekorraldajatelt üle küsida. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 22:47 (EET)

Märkus ja viited on visuaalselt praktiliselt eristamatud. Muide, ma pole kunagi aru saanud, miks neil vahet tuleb teha. (Andres) 146.255.183.171 11. jaanuar 2017, kell 00:14 (EET)

Tahtsin märkuse tegelikult tähega märkida aga ei tulnud meelde, et kuidas seda teha. Muidu märkused ja viited peaksid eraldi olema küll, sest paljude viidetega artiklites on muidu väga tülikas neid lugeda sealt viidete seast. Lisaks need pole samad asjad kah. - Neptuunium (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 00:32 (EET)

: Raamatutes ja ajakirjades neil vahet ei tehta, ja keegi ei kaeba, et midagi viga oleks. Minu meelest just on tegu sama asjaga. Ja tähtsad asjad tuleb ikka teksti sees ära öelda. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 01:10 (EET)

Miks on artikli ja teose pealkiri kursiivkirjas? 2001:7D0:87FF:6480:BD96:5354:5377:B2D2 15. jaanuar 2017, kell 18:14 (EET)

esimesest ameeriklasest paavstist Pius XIII

See ongi ju väljamõeldud tegelane, keda pole ajaloos olnud. 2001:7D0:87FF:6480:BD96:5354:5377:B2D2 15. jaanuar 2017, kell 18:55 (EET)

:Nüüd on see välja võetud koos märkusega:

::Tegemist on väljamõeldud tegelasega: esimene ameeriklasest paavst on Franciscus, kes on pärit Lõuna-Ameerikast; puudub seos ka vastupaavst Pius XIII nime all tuntud Lucian Pulvermacheriga.

::2001:7D0:87FF:6480:BDFC:4D51:B6E2:1227 31. jaanuar 2017, kell 07:27 (EET)

::: Minu meelest polnud seda märkust enam vaja, sest eemaldasin selle lause ("Seriaal räägib esimesest ameeriklasest paavstist...") sissejuhatusest ja tegelaste peatükis pole ma talle tiitlit "esimene ameeriklasest paavst" juurde lisanud. Lisaks ma ei usu, et praegusel kujul oleks vaja täpsustada, et tegu pole Pulvermacheriga, sest viimane oli ju antipaavst ja stegelase sünnimi (Belardo) on ka mainitud. - Neptuunium (arutelu) 31. jaanuar 2017, kell 07:41 (EET)

:::: Segaduse ärahoidmiseks võiks minu meelest ikkagi öelda, et see on väljamõeldud tegelane. Ameeriklasteks nimetatakse tavaliselt USA inimesi; võib-olla võiks öelda, et fiktsioonis on ta esimene ameeriklasest paavst. Andres (arutelu) 31. jaanuar 2017, kell 12:40 (EET)

:::: Või ehk parem üldse, et kõik tegelased on väljamõeldud. Andres (arutelu) 31. jaanuar 2017, kell 12:41 (EET)


Arutelu:Seenesääsklased

Arvan, et see artikkel on igati asine. Seega esitan selle A-klassi artikli kandidaadiks (nö lahja versioon heast artiklist). Valituks osutumiseks oleks tarvis veel kahte poolthäält.
Kui kellelgi on midagi selle artikli valimise vastu, siis palun siin sõna võtta. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 22:28 (EET)
 Vähemalt palju pikem, kui teistes vikides.--Raamaturott (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 22:42 (EET)
Mu silmis oleks vaja mõni probleem enne lahendada. Eesti keeles on seenesääsklasteks enamasti nimetatud sugukonda Mycetophilidae, mitte seda ülemsugukonda siin. Peaaegu kogu jutt kehtiks just selle sugukonna kohta (vrd ka teisi vikisid, kus nii.). See on kaunis põhimõtteline asi. Teiseks, mingi number Eesti liikide arvu kohta oleks tarvilik, koos viitega muidugi Näen, et olen siin ise varem natuke tööd teinud redigeerimisel, kuid see pole olnud piisav. Siis veel. Lause "Praeguseks on kirjeldatud kokku 102 endeemset seenesääsklaste perekonda" ei ole üldse õige, sest ei saa rääkida endeemsusest üleüldse Maal, Endeemseid rühmi saab lugeda ainult mingi piirkonna kohta. Nt Austraalias on mingi hulk liike, mis elavad ainult Austraalias - need on siis Austraalia endeemid. Maa endeemid on aga kõik liigid Maal, sest mujal nad ju ei ela. --Kk (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 01:30 (EET)

Võtan nominatsiooni tagasi, kuni see selgust saab. Ivo (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 17:16 (EET)
Endemismi alajaotuses räägitakse riikkondadest (ainult et artiklis Riikkond on Austraalia asemel Australaasia). Oletan, et jutt on riikkondade endeemidest. Pole arusaadav, mis tähendab "kõrge endemism", "madal endemism". Artikkel Endemism sellest ei räägi. 194.150.65.153 12. jaanuar 2017, kell 19:05 (EET)
Ka allikas ei selgita neid asju. Aga kõige olulisem puudus on see, et viidatud allikas ei ole käsitletud sugukonna Sciaridae perekondi. Seetõttu see alajaotus niisugusel kujul siia üldse ei sobi. Võtan selle välja.   194.150.65.153 12. jaanuar 2017, kell 19:12 (EET)
=== Endemism===
Kuigi Palearktises ja Nearktises on  arvukalt perekondi, on nendes piirkondades endemism madalaim. Kõrgeim endemism esineb Austraalia, afrotroopika ja neotroopika piirkondades.
----

Kuigi Palearktises ja Nearktises on  arvukalt perekondi, on nendes piirkondades endemism madalaim. Kõrgeim endemism esineb Austraalia, afrotroopika ja neotroopika piirkondades.<ref name="Dimitar" />
----


Arutelu:Iisraeliidid

Siin oli arhailine vormistus. Teemad tuleb lahku viia. (Andres) 194.150.65.153 12. jaanuar 2017, kell 17:28 (EET)

Tuleks vahet teha iisraellastel ja iisraeliitidel. Siin artiklis on mõlemad koos, aga iisraellased on siiski Iisraeli elanikud, mitte ilmtingimata Jaakobi järeltulijad.
Artikkel “Iisraellased” tuleks siduda teiste keelte artiklitega, mis räägivad samuti iisraellastedt (nt ingl k “Isreali”). Merleke5 (arutelu) 3. november 2019, kell 14:49 (EET)

Nõus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. november 2019, kell 14:56 (EET)


Arutelu:Peeter Laasik

Peeter oli NSVL Koolinoorte Spartakiaadil 17 aastaselt klassikalises maadluses hõbe või pronks. Kui ma ei eksi 1976 Taškendis. Kehakaal võis olla kuni 75 kg. See peaks olema ka kuskil fikseeritud. Sel hetkel oli tegemist meie ühe andekama sportlasega.

Peeter Laasiku sporditulemused koolinoorena


Kasutaja arutelu:Amäerand

Hello! The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey. We want to know how well we are supporting your work on and off wiki, and how we can change or improve things in the future.This survey is primarily meant to get feedback on the Wikimedia Foundation's current work, not long-term strategy. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation. You have been randomly selected to take this survey as we would like to hear from your Wikimedia community. To say thank you for your time, we are giving away 20 Wikimedia T-shirts to randomly selected people who take the survey.Legal stuff: No purchase necessary.  Must be the age of majority to participate. Sponsored by the Wikimedia Foundation located at 149 New Montgomery, San Francisco, CA, USA, 94105. Ends January 31, 2017. Void where prohibited. Click here for contest rules. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.
Take the survey now!
You can find more information about this project. This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement. Please visit our frequently asked questions page to find more information about this survey. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email to surveys@wikimedia.org.
Thank you!
--EGalvez (WMF)  (talk) 13. jaanuar 2017, kell 23:10 (EET)

Share your experience and feedback as a Wikimedian in this global survey

(Sorry to write in English)
Hello! This is a final reminder that the Wikimedia Foundation survey will close on 28 February, 2017 (23:59 UTC).   The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.  Take the survey now.
If you already took the survey - thank you! We won't bother you again.
About this survey: You can find more information about this project here or you can read the frequently asked questions.  This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email through EmailUser function to  User:EGalvez (WMF).  About the Wikimedia Foundation: The Wikimedia Foundation supports you by working on the software and technology to keep the sites fast, secure, and accessible, as well as supports Wikimedia programs and initiatives to expand access and support free knowledge globally.  Thank you! --EGalvez (WMF)  (talk) 23. veebruar 2017, kell 10:01 (EET)

Your feedback matters: Final reminder to take the global Wikimedia survey


Kasutaja arutelu:Juliamonadoan


Kasutaja arutelu:Hernitamm

Tere! Palun kirjuta uude artiklisse kohe ka mingit sisu, vähemalt definitsioon. Adeliine 5. aprill 2017, kell 19:46 (EEST)


Kasutaja arutelu:Supilusikas


Kasutaja arutelu:TPunger


Kasutaja arutelu:DatuMiller


Kasutaja arutelu:Maarjavollmer


Kasutaja arutelu:RaidoEnn


Kasutaja arutelu:Jyrig

Tere! Palun kirjuta uude artiklisse kohe ka mingit sisu, vähemalt definitsioon. Adeliine 6. aprill 2017, kell 21:29 (EEST)


Arutelu:Võrumaa Teataja

Kalev Annomi kohta peaks olema eraldi artikkel.
Kas varasemad andmed peatoimetajate kohta olid valed? Andres (arutelu) 18. jaanuar 2017, kell 09:51 (EET)

Kui Sulev Valner oli 2010 peatoimetaja, siis praegused andmed on valed. Tekstis on algusaastaks hoopis 1992. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2017, kell 09:56 (EET)

: See, et Sulev Valner oli peatoimetaja 2010 jaanuarist märtsini, on fakt. Tundub, et ajalehe praegused toimetajad ei soovi seda veidrat lugu ajalehe ajaloos afišeerida, seepärast ka üritatakse kustutada.--VillaK (arutelu) 18. jaanuar 2017, kell 11:06 (EET)

:: Annomi viisin eraldi artiklisse. Siit võtsin esialgu kogu ajaloo ära. Kui hakkavad uuesti sudima, siis tuleb igal juhul koos viidetega kogu Valneri lugu sisse panna, aga praegu seda siin muu info nappust arvestades pole ka mõtet teha. -- Toomas (arutelu) 18. jaanuar 2017, kell 12:09 (EET)
Nüüd on Valner jälle välja võetud. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2017, kell 16:18 (EET)

Peale selle, praegune ajaleht on ümbernimetatud Töörahva Elu; 1913. ja 1941. aastal asutatud lehtedega pole sel mingit pistmist. Arusaamatu on, mis mõttes Võrumaa Teataja on traditsiooniline nimi. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2017, kell 16:36 (EET)

suunasin märksõna Võru Teataja siia. ESTER mainib veel seotud väljaandeid Võrumaa Elu ja Töörahva Elu--Estopedist1 (arutelu) 5. aprill 2017, kell 11:08 (EEST)


Arutelu:Musta Kotka orden

siia tuleb linke märksõna alt Musta Kotka ordu, aga ilmselt on keeleliselt õige Musta Kotka orden--Estopedist1 (arutelu) 18. jaanuar 2017, kell 18:15 (EET)

Miks ei tohi seda lehekülge lisada kategooriasse Musta Kotka ordeni kavalerid? - Neptuunium (arutelu) 18. jaanuar 2017, kell 19:06 (EET)

Kas Musta Kotka orden on sinu arvates tõepoolest iseenda kavaler?--193.40.12.10 18. jaanuar 2017, kell 19:07 (EET)

: Loomulikult mitte aga see lehekülg peaks antud kategooriaga ühendatud olema. Enwikis on näiteks sellisel puhul kasutusel see mall: category. - Neptuunium (arutelu) 18. jaanuar 2017, kell 19:10 (EET)

::Selleks tuleks teha vahekategooria "Musta Kotka orden". Vt nt :Kategooria:Karutapja orden.--193.40.12.10 18. jaanuar 2017, kell 19:23 (EET)

::: Nii ja naa. Inglisvikis on see artikkel pandud ka kavaleride kategooriasse.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. jaanuar 2017, kell 14:23 (EET)

::: Lisasin hetkel tagasi aga veidi teisel kujul. - Neptuunium (arutelu) 19. jaanuar 2017, kell 21:17 (EET)

::::arvan, et nii ei tohi teha, et orden ise on kavaleride kategoorias. Teistes vikides näidatakse auhinna linki (st artiklit auhinnale) päises oleva märkusega, nt vt dewiki: :de:Kategorie:Ritter des Schwarzen Adlerordens. Ja juhul kui auhind ise on väga tähtis (st temaga seonduvalt on palju eraldi artikleid, nt Nobeli auhind), siis teha eraldi kategooria auhinnale endale, nt meil on tehtud :kategooria:Nobeli auhinnad--Estopedist1 (arutelu) 20. jaanuar 2017, kell 13:20 (EET)

::::: Ka dewikis (lisaks teistele) on auhind (nt see sama MKO) ise kavaleride kategoorias sees sisuliselt samal kujul nagu meil praegu. Päisemärkus tuleks muidugi samuti lisada, nõustun. - Neptuunium (arutelu) 20. jaanuar 2017, kell 13:38 (EET)

::::::ka dewikis ei tundu see järjepidev olevat. Mu meelest on see loogikavastane--Estopedist1 (arutelu) 23. jaanuar 2017, kell 12:33 (EET)


Kasutaja arutelu:TS Laevad

Tere tulemast Vikipeediasse!
Antud malli väljade täitmise ja kasutamise kohta saab täpsemat infot siit lehelt:
- Neptuunium (arutelu) 21. jaanuar 2017, kell 20:27 (EET)
Pildi lisamiseks peab see üleslaetud olema Vikipeediasse või Wikimedia Commonsisse. Täpsemalt vaata: Eri:Faili üleslaadimine
Muuseas palun kasuta lehele eksperimentaalseid muudatusi tehes nuppu "näita eelvaadet", et vältida suurt hulka väikseid muudatusi lehe ajaloos.
- Neptuunium (arutelu) 28. jaanuar 2017, kell 22:38 (EET)
Eelvaadet kasutama ei saa kohustada.

Ära eemalda artiklitest märkusi!--193.40.12.10 31. jaanuar 2017, kell 16:48 (EET)

Kuna parvlaevad veel ei sõida, siis ei saa ka kirjutada, et juba sõidavad liinil. suwa 31. jaanuar 2017, kell 17:32 (EET)

:See on päris armas. :)

:Aga võta arvesse, et meie olemegi Vikipeedia. Talitse oma tegevust, kui tahad säilitada ligipääsu sellele keskkonnale.

:Kui oled midagi avaldanud, on see pöördumatult avalikustatud CC SA-BY 3.0 litsentsi alla ning teised võivad seda ükskõik kuidas muuta ja sul pole selle üle vähimatki sõnaõigust. Nii Vikipeedia töötabki. Ja üldse võiksid tutvuda juhendiga ning lõpetada selle asjatundmatu janimise, millega tegeleda. Artiklites olev tekst peab vastama tõele. Nt ei saa kirjutada, et laev sõidab liinil, kui see alus pole isegi Eestisse jõudnud.

:Kui sul on abi vaja, siis küsi. Aga kui sinu käitumine on klassifitseeritav vandalismina ja sa ei ole koostööaldis, siis võtame kasutusele vastavad meetmed. Ivo (arutelu) 4. veebruar 2017, kell 18:57 (EET)

::Ma ei saa aru, millise põhjendusega on eemaldatud minu parandused ja veelgi hullem, asendatud neid keeleliselt valede vormidega. Ssgreporter (arutelu) 5. veebruar 2017, kell 02:16 (EET)


Kasutaja arutelu:Kaialeht

Rudolf Saago artiklisse lisatud allikad ei ole viited. Need tuleb siduda tekstiga, et neist viited saaksid. Vt Vikipeedia:Vormistusreeglid#Üldist alajaotust Allikaviited. 2001:7D0:87FF:6480:C9C2:904C:5975:784B 24. jaanuar 2017, kell 07:46 (EET)

Hea töö! 2001:7D0:87FF:6480:C9C2:904C:5975:784B 24. jaanuar 2017, kell 09:48 (EET)

Tere! Palun lisa selle pildi juurde allikas, kus see see rohkem kui 70 aastat tagasi avaldati. Pikne 21. oktoober 2018, kell 12:18 (EEST)

[[:Fail:Herman ja Magdaleena Sumberg. Rein Sumbergi isiklikust arhiivist.jpg]]


Arutelu:Carles Rexach

Miks pole keegi alustanud lehekülge  Carles rexachist Llllllllpppppooooiik (arutelu) 25. jaanuar 2017, kell 14:33 (EET)


Kasutaja arutelu:RomanovaAnastassia

--Kulttuurinavigaattori (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 08:08 (EET)


link Voldemar Andrese poeg Krabo on vene stiilis link ja ei sobi meile. Et isikute kohta on infot ilmselt raske saada, siis see on üks pähkel--Estopedist1 (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 21:29 (EET)

Ma ei näe siin probleemi. Isanimesid kasutati ka Eesti ajal ja siin on see isikute eristamiseks vajalik, ja just nii neid eristati. Andres (arutelu) 28. jaanuar 2017, kell 19:21 (EET)

:kas standardsem oleks nime Andres kirjutada isanimena? Nt kas Voldemar Andrejevitš Krabo oleks võimalik? Sama asi on siinsamas lingiga Voldemar Jüri poeg Krabo--Estopedist1 (arutelu) 24. november 2018, kell 00:35 (EET)

Miks põhjusel hoida eraldi artiklit 1939. aasta määramisest? Äkki tasuks artiklit laiendada üleüldisemaks Narva-Jõesuu volinike loendi või Narva-Jõesuu linnaosa volinike loendi artikliks? Sel juhul saaks siia uut olulist infot lisada, aga ka kõik praegune säiliks. Andreas003 (arutelu) 18. september 2023, kell 11:01 (EEST)

Võib ju laiendada, kui andmeid lisandub. --Andres (arutelu) 18. september 2023, kell 17:08 (EEST)
Paide linnavolinike loend on näide, kuidas sarnased loendid on kokku pandud. --Andres (arutelu) 19. september 2023, kell 12:58 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Narva-Jõesuu linnaosa volinike loend


Kasutaja arutelu:J Hokkanen

Seuraan tätä viikoittain--J Hokkanen (arutelu) 27. märts 2017, kell 22:25 (EEST)