Arutelu:Vabaduse puiestee (Tallinn)

: Mul on pooleli see ju! Me ei saa korraga teha. Ütle, kui valmis saad. --Epp 30. august 2008, kell 18:55 (UTC)

:On olemas , juhuks, kui on pikem töö pooleli ja ei taheta teisi vahele. avjoska 30. august 2008, kell 18:59 (UTC)
Jällegi, mööda Vabaduse puiesteed käib ka buss 33. Andres 30. august 2008, kell 19:04 (UTC)

Jah, ja Harjumaa bussid ka. Sealt on muid asju ka puudu, pooleli ju. --Epp 30. august 2008, kell 19:08 (UTC)

: Muidugi, aga kui loetelu on ebatäielik, siis tuleb seda markeerida sõnadega "muu hulgas" või "teiste seas" või kuidagi teisiti. Andres 30. august 2008, kell 19:11 (UTC)

:: Ma tõesti ei plaaninud poolikut loetelu teha, tahtsin kohe täiendada, aga tuli redigeerimiskonflikt. Tean jah, et on mall olemas, aga seni on piisanud pooleli olemise märkest. Eks edaspidi tean ega tee enam asju jupikaupa. --Epp 30. august 2008, kell 19:21 (UTC)

::: Kui kavatsed pikalt midagi redigeerida, siis pane ikka oodake-mall. "Pooleli" ei tähenda, et seda parajasti tehakse. Andres 30. august 2008, kell 19:28 (UTC)

Millal kasutatakse muu hulgas ja millal muuhulgas?
ÕS 2006 annab mõlemad vastused:
Olgu muuhulgas öeldud, et .. Muuhulgas, ma kavatsen mehele minna. Vrd Kõige muu hulgas oli kastis veel vana nukk. --kanakukk 19. oktoober 2008, kell 10:03 (UTC).


Arutelu:Eos

Minu meelest peaks selle pealkirja all kirjutama botaanika mõistest. Andres 30. august 2008, kell 21:26 (UTC)

parem oleks rääkida siin üldisest bioloogiamõistest, kaasa arvatud botaanilises kontekstis --Dj Capricorn 31. august 2008, kell 06:56 (UTC)
V[ib/olla k[ll. Kas Sa teeksid 'ra_ Andres 31. august 2008, kell 07:20 (UTC)

üritasin midagi alguseks --Dj Capricorn 31. august 2008, kell 07:21 (UTC)

Siia tulevad vist üksnes mütoloogia lingid tuleks parandada --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 31. august 2008, kell 07:37 (UTC)

Esimese lõigu vormindust on põhjendamatult muudetud. Lõiku, kus räägitakse eoslast, enam ei leidnud. Andres 6. november 2011, kell 16:22 (EET)

Uue põhjalikuma artikli terviklikkuse huvides muutsin ka esimest lõiku. Edaspidi Vikipeediat kirjutades prooviks siiski võimalikult palju juba olemasolevast artiklist alles hoida. Kas selle kohta käib ka mingisugune nn. hea tava?Crimson 7. november 2011, kell 07:59 (EET)

: Jah, hea tava on alles hoida nii palju kui võimalik. Muidugi ei ole tarvis alles hoida seda, mis osutub kõlbmatuks või mida saab paremini esitada. Et artikkel on pikk, siis ma võib-olla lihtsalt ei märganud, kus on eoslast jutt.

: Artikli algusest on põhjendamatult eemaldatud sõna "spoor" rasvane kiri ja mõned siselingid. Vikipeedia tavade ja reeglite järgi ei oleks tohtinud seda teha. Andres 7. november 2011, kell 09:09 (EET)

: Näen nüüd, et jutt eoslast on ilusti sees. Andres 7. november 2011, kell 23:03 (EET)

====Sisukus====
Sisu on struktueeritud ja põhjalik. On näha, et on kasutatud inglise Viki artiklit, kuid emakeelsed viited näitavad, et tegu pole pelgalt tõlketööga. Eoste klassifikatsioon on hästi tehtud ja annab hea ülevaate nii eoseid tootvatest struktuuridest, eoste funktsioonist, liikuvusest ja päritolust. Artikkel on sisumahukas ja selgitab edukalt rasket teemat. Pilte on piisavalt hulgal.
====Allikad ja viitamine====
Kõik viitelingid töötavad. Viiteid võiks olla rohkem, aga kuna viidatud on eelkõige mahukatele konspektidele ja kokkuvõtlikele projektidele, on viidete vähesus mõistetav. Antud allikates on nii palju infot, et ei ole mõtet kunstlikult hakata viiteid juurde tekitama.
====Keeleline kvaliteet====
Üldine lauseehitus on eesti keele reeglitele vastav ning kõnekeelt ei esine. Käsitletavaid termineid on kasutatud õiges kontekstis.
Üldised näpuvead
* Sõna "ehk" lühendi (ja üldse eestikeelsete lühendite) "e" lõpus ei ole puntki.
* Osad sidesõnad, mis nõuavad koma (näiteks "sest", "kuid", "mida", "mis"), ja siduvad sõnad ('milles', "millest") ootavad siiani enda koma.
Lõik "Definitsioon"
* Kas fraasis "vajab idanemiseks paremini sobivaid tingimusi" poleks lihtsam öelda "vajab idanemiseks paremaid tingimusi"?
* "(Esineb siiski ka erandeid... ", kuid sulgudes olevat fraasi lõpetav sulg on puudu. Kui autor on mõelnud, et sulud lähevad kuni lõigu lõpuni, siis peaksid kasutusele tulema ka nurksulud.
Lõik "Klassifikatsioon"
* Sõna "takson" on näpuveaga.
* Sprooride loetelu taha ei soovita punkte panna, sest sellisel juhul peaks iga järgnev mummuke algama suure algustähega. Soovitan kasutada semikoolonit (või üldse mitte kirjavahemarki kasutada).
* Kui veidi norida, siis autor võiks spooride klassifikatsioonis kasutada kõigi puhul mitmust. Praegu on sügospooride ja klamüdospoori selgitustes "eos" ainsuses, teistes kõigis aga mitmuse vormis.
Lõik "Levimine"
* Sõna "mehhanism" on ikka kahe h-tähega.
* Kui veel norida, siis lauses "Kasuks tuleb ka see, et eosed on seemnetest vähem ohustatud loomade poolt ärasöömise näol kuna nad sisaldavad väga vähe toitaineid" soovitaks kasutada veidi sõnade ümberpaigutamist. Näiteks "Kasuks tuleb ka see, et erinevalt seemnetest on eosed vähem ohustatud..." ja siin käib "kuna" ette koma.
* "Siiski" järel ei ole koma.
* Fraasi "vähima hulga" asemel soovitaks kasutada näiteks "kõige vähem".
====Vikipeedia tavad====
Siselinke on piisavalt ning artikli vormistus on loogiline ja vajaliku info leiab kergesti. Ülesehituselt on artikkel eeskujulik, hõlmates olulisemaid eoste aspekte.
Makaaber 10. november 2011, kell 15:13 (EET)

Viisin vajalikud parandused sisse. "vajab idanemiseks paremini sobivaid tingimusi" on minu arvates antud kontekstis sobivam, sest võrreldakse tingimuste sobilikkust mitte tingimusi endeid. Crimson 10. november 2011, kell 15:30 (EET)

:Tubli, kuid leidsin veel käputäie näpukaid.

:* Funktsiooni järgi alalõigus on üks koma puudu ("mille" ees). Samuti levimise alalõigus on veel mõni koma puudu ("mille" ja "kus" ees).

:* "Eestis" on kindlasti suure esitähega.

:* Loetelu viimase mummu lauselõpumärgiks on siiski punkt (teised kõik on ikka semikoolinitega). Vabandan, et seda varem ei maininud.

:Muidu on artikkel korras. Makaaber 10. november 2011, kell 17:08 (EET)

::Parandasin vead. Crimson 10. november 2011, kell 18:14 (EET)

::: Olen rahul sisseviidud parandusega ning ei leia antud arktlis rohkem vigu. Makaaber 11. november 2011, kell 17:13 (EET)
----
*Lauses "Kui tingimused on sobivad..." koma puudu
*Lauses "Mitmed sõnajalaliigid..." koma puudu
*sõna "spoor"; kreekakeelsest
*mõttekriipsud, kus vaja, ja mitte sidekriipsud
*Teisisõnu: nende elutsüklist
Adeliine 23. november 2011, kell 05:58 (EET)

Viisin parandused sisse. Crimson 25. november 2011, kell 18:27 (EET)
*sõna "spoor"
*Hmm, seda pikka kriipsu me üldse ei kasuta, mõttekriips on selline keskmine, võta redigeerimiskasti alt.
*Joonised on kahetsusväärselt ingliskeelsed. Adeliine 29. november 2011, kell 06:25 (EET)

*Tegin parandused ära! Eestikeelsed pildid oleksid kindlasti sobivamad kuid esialgu ei ole mul luba omi pilte ülesse laadida. Crimson 2. detsember 2011, kell 15:18 (EET)


Arutelu:Tauksi

Esmapilgul tundub, et roheline on meri, seetõttu on kaardist raske aru saada. Andres 31. august 2008, kell 08:04 (UTC)

Kuidas seda paremaks saaks muuta? Maa heledamaks ja meri õrnalt sinakaks? --Jaan513 31. august 2008, kell 10:24 (UTC)

: Vist küll.

: Peale selle, esialgu tundub, et Tauksi on väike saar i-tähe täpist kõrgemal. Kui väga hoolega uurida, siis selgub, et see peab olema suur saar vasakul, sest suure saare juures nime pole. Andres 31. august 2008, kell 10:33 (UTC)

::Ehk on nüüd parem. --Jaan513 31. august 2008, kell 10:53 (UTC)

::: On küll, rohkem pretensioone ei ole:-) Andres 31. august 2008, kell 11:02 (UTC)

::: Nüüd on siiski see häda, et tabelis olev kaart on liiga kribu kirjaga. Kaarti tuleks näidata suuremana. Andres 31. august 2008, kell 12:04 (UTC)

::Eks ta ole. Proovin midagi välja mõelda, et asi paraneks. --Jaan513 31. august 2008, kell 12:11 (UTC)

::Tegin tabelit lühemaks ja tõstsin kaardi sealt välja. --Jaan513 31. august 2008, kell 12:14 (UTC)

::: Nüüd ei ole enam kribu, aga kaart katab mul mõned sõnad tekstist kinni. Saab ehk brClear-malliga kuidagi seada. Andres 31. august 2008, kell 12:16 (UTC)

::Targem on vist tabelist loobuda, mulle tundus enne ka päris hea olevat. --Jaan513 31. august 2008, kell 12:20 (UTC)

1975. aasta ENE pakub Tauksi pindalaks 2,75 km² – rohkem kui uuem EE (2,5 km²). Aga las ta olla. --Jaan513 31. august 2008, kell 12:57 (UTC)

Panen siiski artiklisse, aga teise viitega. --Jaan513 2. september 2008, kell 06:15 (UTC)

Lisada:
Vastavalt Matsalu rahvuspargi kaitse-eeskirjale (p 48, 51) on Väinamere saarte sihtkaitsevööndis (sh Tauksil) inimeste viibimine keelatud, välja arvatud teaduslikeks uurimistöödeks, järelevalve- ja päästetöödeks. Erandina on lubatud järgmised tegevused kaitseala valitseja nõusolekul:
1) jahipidamine mingi, kähriku, rebase, hundi ja metssea arvukuse reguleerimiseks
2) rajatiste rajamine 15. juulist 1. märtsini. --Jaan513 31. mai 2009, kell 13:14 (UTC)

Nüüd olemas. --Jaan513 31. mai 2009, kell 13:19 (UTC)

Amermaa talu hoonete olemasolu vist muud moodi teada ei saa kui Maa-ameti ajaloolistelt kaartidelt vaadata seda, kus Amermaa oli. Siis võib uutelt ortofotodelt samast kohast leida 3 hoonet, millest kahel katus lagunenud, kuid seinad veel püsti. Kolmas paistab paremas seisus. Amermaa hooned ligikaudu seal: 58°49'16,66"N 23°26'37,86"E. --[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 9. juuni 2009, kell 19:32 (UTC)

Sorry for putting this question in English. This article state that the area of this island is 2,5 km2. But on this website, which Estonian wikipedia often make references to, the area is said to be 3,66 km2 or 3,72 km2 (don't understand the difference between "ha" and "ha, põhikaardilt"). Which is correct?--Gotogo (arutelu) 27. veebruar 2017, kell 16:03 (EET)


Arutelu:Männiku tee

Valdeku tänavast edasi asuvad ka mingi romula ja karjäär--Hendrix 31. august 2008, kell 13:11 (UTC)
aga jah, see kurikuulus karjäär  jääb linnast juba välja...--Hendrix 31. august 2008, kell 13:29 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.dzingel.ee/et/layout.html
** In Männiku tee on 2013-06-24 12:29:31, 404 Not Found
** In Männiku tee on 2013-07-06 15:23:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:23 (EEST)
----
Ajaloo all olev lause on arusaamatu. Andres (arutelu) 22. jaanuar 2017, kell 01:29 (EET)


Kasutaja arutelu:Marie123~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Marie123! Andres 31. august 2008, kell 18:02 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Marie123~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Lillemustriga postmargid

mispoolest lillemuster postmarkidel on nii unikaalne, et eraldi artikkel kohe?--Hendrix 1. september 2008, kell 09:38 (UTC)
Pealkirjast jääb mulje, nagu jutt oleks motiivist. Tegelikult on jutt ühest margiseeriast. Kui see seeria on filatelistide seas selle nimega tuntud, siis on pealkiri põhimõtteliselt õige.
Hendrixile. Kuidas siis üldse markidest kirjutada? Andres 2. september 2008, kell 08:07 (UTC)

Mul ei ole artiklit käepärast, aga tundub, et Michael Romanovi parandus ei ole õige. --Kontra 3. veebruar 2010, kell 09:36 (UTC)

Hello Kontra. Sorry for that edit, it was my fault. You are absolutely right - it should be "estnischen", see here. --Michael Romanov 3. veebruar 2010, kell 16:53 (UTC)


Arutelu:Marko Mihkelson

Kui Isamaa ja Res Publica liitusid 2006, ei saa Mihkelson olla Isamaa ja Res Publica Liidu liige aastast 2001. Yhinenud erakondade puhul oleks mõistlik ja kasulik kirjutada, kummas neist inimene enne yhinemist oli. --Oop 2. september 2008, kell 09:40 (UTC)
Kas tal on ka mõni Ungari teenetemärk? Lihtsa veebiotsinguga sellele kysimusele ma vastust ei leidnud. -- Ohpuu (arutelu) 10. veebruar 2019, kell 22:56 (EET)

Nagu juba Metzziga ütles: juhtumi kohta on nüüdseks mitmetahulist teavet ja kui on soov juhtum artiklisse lisada, siis peaks seda ka mitmekülgselt tegema. Sillerkiil (arutelu) 31. oktoober 2022, kell 14:18 (EET)
Skandaali käsitlus ei ole praegu korras, pealegi ei tohiks see olla poliitilise tegevuse all. Siin oleks vaja põhjalikku uurimust, aga see peaks olema eraldi artiklis, selle artikli teemaga on sellel vähe pistmist ja põhjalik käsitlus oleks siin ebaproportsionaalne. Praegune jutt tundub mulle kallutatud, ma jätaksin selle üldse välja. --Andres (arutelu) 31. oktoober 2022, kell 20:47 (EET)
Võtsin välja:

Oktoobris 2022 avaldas ajaleht Postimees artikli "Riigikogu liige jäi vahele lapseealisest kohatute piltide tegemisega". Sellest selgub, et juba 2020 aastal olevat Marko Mihkelson pildistanud oma elukaaslase lapsi kohatutes poosides, seal hulgas teinud pilte ka alasti lastest ja nende katmata intiimpiirkonnast. Tookord politsei selle kohta juhtumit ei alustatud ja meedia seda teemat ei avaldanud. Nende piltide avaldamist kaks aastat hiljem põhjendas Priit Hõbemägi julgeolekukaalutlustega. Juhtumi avaldamist meedias taotles pildistatud laste isa. Artikkel tekitas meedias elava arutelu teemal, kas tegemist oli pedofiiliajuhtumiga või eksmehe kättemaksuga. Ükski institutsioon pärast asja avalikuks tulekut, seda teemat menetlema ei hakanud. Marko Mihkelson ei kommenteerinud seda teemat ajakirjanduses ise kordagi ega astunud tagasi üheltki sotsiaalselt positsioonilt.

Soovitan teha eraldi artikli. --Andres (arutelu) 31. oktoober 2022, kell 23:44 (EET)

Asi on selles, et me saame käsitleda ainult meedianähtust ja ühiskondlikku arutelu. Selle kohta, mida Marko Mihkelson ise on teinud, puuduvad usaldatavad andmed. --Andres (arutelu) 31. oktoober 2022, kell 23:45 (EET)
Minu meelest tundub see praegu väga kinnimätsimise moodi kui me selle täiesti välja jätame. Kas see skandaal oli tõsi või mitte, aga see skandaal oli päriselt olemas ja puudutas seda inimest päriselt. Seega võib selle inimesega seoses sellest skandaalist ju ikkagi rääkida. Kui mees ise millestki ei räägi, ei saa me tema ütlemistega arvestada paraku

Olen nõus, et seda tuleks mainida ja et see on asjaosalisega seotud. Aga pole selge, kuidas seda teha, et esitus oleks kallutamata, mitte öelda tõendamata asju ja mitte kirjutada  ebaproportsionaalselt pikalt. Ma arvan, et alustuseks võiks kirjutada skandaali kohta eraldi artikli, siin ainult mainida. --Andres (arutelu) 2. november 2022, kell 14:59 (EET)
Aga mille üle me siis vastu vaidleme. See lugu avaldati Postimehes (fakt). Keegi ei eitagi et ta pilte tegi (fakt). Need, kes näinud on, kinnitavad uudist. Politsei ei avanud toimikut (fakt). Hõbemägi rääkis julgeolekukaalutlustest (fakt). Arutelu tekkis (fakt). Mihkelson pole teemat kommenteerinud (fakt).
Praegusel kujul, et me sellest juhtumist ridagi alles ei jätkunud, tekitab see hoopis küsimuse, kas me tahame seda maha salata? Või on Andres reformierakonna liige? Andke andeks. Sellisest asjast ei saa selle mehe puhul rääkimata jätta, sest mees ilmselgelt tegi pilte, seda isegi ta naine ei eitanud. Ajakirjandusväljaannete tegelased on neid näinud. Me ei peaks selle juhtumi olemasolu mahasalgama hakkama poliitilistel põhjustel.

Postimehe otsus juhtum avalikustada oli arvatavasti ülereageering, mingit ohtu julgeolekule isiku šantaaži mõttes ei olnud (minu arvamus). Vastavad ametkonnad olid asjaga kursis. Mihkelson annab kommentaari "Pealtnägijas". Skandaaliga seonduvat võiks käsitleda siinjuures Vikipeedia artiklile sobivas mahus ja sõnastuses, aga seda pole selle artikli raames seni tehtud. Olen Andrese seisukohtadega nõus. Teomees (arutelu) 2. november 2022, kell 17:49 (EET)
Oli see mis see oli, aga sellest skandaalist tuleks isegi siis rääkida. Ja siis lisada see, mida siia kirjutasid. Praegu tundub lihtsalt sedamoodi, et tuntud poliitikut on asutud vahendeid valimata ja tema laste kaitsmise ettekäändel kaitsma. Aga me keegi tegelikult ei tea, ega saa öelda, ilma uurimiseta (mida ei ole veel algatatud), et ta pole pedofiil näiteks ja tema lapsed kannatavad äkki iga päev?
----
Mina ei tea, kumbapidi see on, kas skandaal kisti ilmaaegu üles või tõsine eksimus mätsiti kinni. Mina kaitsen eelkõige Vikipeediat. --Andres (arutelu) 2. november 2022, kell 19:58 (EET)

kes meist seda ikka teab, aga skandaalikäiku saame me kajastada ikka, nagu see oli. Mina püüdsin seda teha nii, nagu on üleval kaldkirjas. Minumeelest suhteliselt erapooletult ja faktipõhiselt. Kui keegi oleks mingeid parandusi või täiendusi teinud sinna, oleksin leppinud. Kuid lihtsalt eemaldada, nagu poleks midagi juhtunudki - see on šokeeriv ja tekitab paratamatult mõtteid vandenõuteooriate suunas. Minu ettepanek on see tekst tagasi panna ja muuta lehekülg täiendatavaks.
----

:Artiklisse on vaja täpsust (...olevat Marko Mihkelson pildistanud..., oli pildistanud, ise tunnistas; Nende piltide avaldamist kaks aastat hiljem põhjendas...., ikka oma artikli avaldamise eesmärki põhjendas Hõbemägi, pilte ei ole kuskil avaldatud; Juhtumi avaldamist meedias taotles pildistatud laste isa .... kohtuistung oli kinnine ja teavet saatis keegi ajakirjandusele anonüümselt .....; millal isa seda taotles? - viide) ja lakoonilisust. Üleliigseid detaile pole vaja (.......nende katmata intiimpiirkonnast, ....eksmehe kättemaksuga), see läheneb kollasele ajakirjandusele. Nendest saab igaüks ise välislinkide kaudu lugeda. Miks institutsioonid (millised?) nüüd menetlema ei hakanud? Kas nad olid kohustatud menetlema, mille alusel? Võib-olla menetlust polnud keegi taodelnudki, avaldusi ei kirjutatud....

:Ühesõnaga, lugu tundub hetkel ikkagi ebaselge ja keerulise taustaga, et kirjutada faktipõhiselt, neutraalselt ja liigse ilukirjanduslikkuseta. Võib-olla tahab väikest ajalist distantsi ja kindlasti oleks kasuks ajakirjandusliku uurimise kogemus. See artikkel jääb tähelepanu alla ja peaks olema vigadeta. "Ülejala" kirjutatud tekste on Vikis ennegi olnud. Kõrvalseisjal on raskem parandada, põhiroll jääb autorile. Teomees (arutelu) 2. november 2022, kell 22:33 (EET)

:Ma ei eemaldanud ilma kommentaarideta ja tekst on arutelulehel alles. Aga minu meelest see ei ole erapooletu kajastus.
Sellest selgub, et juba 2020 aastal olevat Marko Mihkelson pildistanud oma elukaaslase lapsi kohatutes poosides, seal hulgas teinud pilte ka alasti lastest ja nende katmata intiimpiirkonnast.

"Selgub, et olevat pildistatud" tundub mõttetus, sest implitseeritakse kahtlust selles, mis olevat selgunud. Minu meelest "kohatu" on hinnang, edasi, alastus ja katmata intiimpiirkond ei ole kohatu poos. Esitus on ebaselge ja hinnanguline, ja keegi ei saa kontrollida, kas pildid vastavad sellele kirjeldusele. Pole ka selge, mida ette heidetakse või miks niisugune tegevus on lubamatu. Edasi, see on nii tundlik teema, et ümberjutustusest ei piisa, tuleks tsiteerida. Aga siis läheks asi juba nii pikaks, et peaks omaette artikli tegema. Arutelu käigus on ka kahtlustatud, et piltide kirjeldused on advokaadi liialdused. Seetõttu on asi nii segane, et seda on raske kuidagigi kirjeldada.

: selgub, et juba olevat ... see käib ikkagi aasta kohta. On mõnevõrra märkimisväärne, et kaks aastat tagasi sellest midagi ei räägitud.
Artikkel tekitas meedias elava arutelu teemal, kas tegemist oli pedofiiliajuhtumiga või eksmehe kättemaksuga.

Kas arutelu sellega piirduski?
Ükski institutsioon pärast asja avalikuks tulekut, seda teemat menetlema ei hakanud. Marko Mihkelson ei kommenteerinud seda teemat ajakirjanduses ise kordagi ega astunud tagasi üheltki sotsiaalselt positsioonilt.

Kui kirjutatakse sellest, mida pole, siis see ei tundu erapooletu. Mis on sotsiaalne positsioon?
Nende puuduste pärast on minu meelest parem, kui seda lõiku niisugusel kujul artiklis ei ole. Ma ei oska ise seda parandada, sest olen vähe informeeritud ja uurimistööd teha pole mul mahti. --Andres (arutelu) 2. november 2022, kell 22:42 (EET)
Selle lingi võiks vast sisse panna. Ma ei ole vaadanud, aga kohe vaatan. --Andres (arutelu) 2. november 2022, kell 22:50 (EET)

Teomees ja Andres kirjeldasid hästi, miks nimetatud lõiguga on ilmsed probleemid. Samuti on püütud vikiartiklisse lisada veelgi probleemsemaid väiteid, aga entsüklopeedia pole koht oletuste esitamiseks ja hinnangute andmiseks. Seepärast on olnud mõistlikum selleteemalist sisu eemaldada, kuniks on mahti asjaga põhjalikumalt tööd teha. Kindlasti peab seda teemat kuidagi artiklis kajastama, aga see vajab tõsiselt mõtlemist, et kuidas teha seda sobival viisil ning lisaks oleks selle tarbeks vaja põhjalikult tutvuda meediakajastusega. See kõik võtab aega.

Kui vaadata juhtumit laiemalt, siis ega avalikkus ei tea, et mis seal piltidel siis ikkagi oli. Ja no tõele au andes on nähtvasti võimalik leida kümnete tuhandete Eesti perede kodustest albumitest laste alastipilte ehk pilte mitte ainult ei tehtud (mis on digiajastul iseäranis lihtne), vaid ka prinditi välja, kuigi mingit seksualiseeritust on sellegi juures äärmiselt sobimatu otsida. Me teame, et prokuratuur materjalidega tutvumise järel mingit edasist uurimist vajalikuks ei pidanud ja seega ei ole olemasoleva info põhjal alust veidrateks kahtlusteks. Jah, on ilmnenud, et mingisse pildiseeriasse oli sattunud pilte, mida oleks olnud mõistlik kohe kustutada, kuid sellega aegsasti ei tegeletud ja kehv digihügieen lasi neil piltidel levida. Aga detaile teadmata on siin keeruline asja adekvaatselt kokku võtta ning lisaks peaks detailid olema ka laste endi huvides ja kohtu nõudel varjatud. Etteheiteid on tehtud ka Postimehele, sest ei näi kuidagi usutav, et sellega oleks saanud antud poliitikut šantažeerida (kuna piltidest teadsid niigi juba kohtusüsteem ja ajakirjandus) ehk vajadus teemat avalikkuse ette tuua oli vägagi küsitav ning ilmselgelt ulatub see kahju kaugemale sellest ühest avalikust isikust, kes tulenevalt oma ametist peaks olema sellisteks rünnakuteks valmis. Lisaks asetub kõik see mingi hooldusõiguse vaidluse raamidesse, kus ongi püütud musta pesu avalikult pesta ja seepärast on täiendavalt kaheldav, kas esitatud süüdistustel on ka alust.

Ehk me ei tee siin Postimeest, kes püüab skandaali müüa. Me teeme entsüklopeediat. Kõlakate põhjal aga artiklit koostada ei saa ning mõistliku teemakokkuvõte tekitamine võtab aega. Ivo (arutelu) 3. november 2022, kell 00:05 (EET)

:see, et on olemas pildiskandaal, see on reaalsus. See on fakt, sellele saab ka viidata. Kohus otsustab pärast mis sellest saab ja selle aja jooksul saab artiklit muuta ja täiendada arvestades skandaali kulgu. Tegemist pole kõlakaga. See skandaal on päriselt olemas.

:: On muidugi, aga minu meelest võiks selle püüda kõigepealt lahti kirjutada eraldi artiklis. --Andres (arutelu) 3. november 2022, kell 12:39 (EET)

:::Keegi pole väitnud, et seda skandaali pole. Uudiseid jälgides on suht keeruline seda mitte tähele panna. Küsimus on hoopis selles, kuidas seda kajastada, sest kajastus ei saa põhineda kõlakatel. Ivo (arutelu) 3. november 2022, kell 16:38 (EET)

::::Soovitan eraldada antud pedofiiliaskandaali käsitlemiseks sama suure mahu kui Marti Kuusiku juhtumi puhul on Vikipeedia autorid teinud. Erinevalt Marko Mihkelsonist Marti Kuusik ennast süüdi ei tunnistanud ja ka kohus mõistis ta õigeks. Seevastu on fakt, et Marko Mihkelson läks hagejaga kokkuleppemenetlusele, s.t. tunnistas oma süüd. Marko Mihkelson tunnistas (Pealtnägija 02.11.2022) vähemalt ühe siivutu foto (fotol lapse suguelundid ja pärak) tegemist (fakt). Väljavõte karistusseadustikust:

::::§ 178.   Lapsporno valmistamine ja selle võimaldamine

::::  (1) Nooremat kui kaheksateistaastast isikut pornograafilises või nooremat kui neljateistaastast isikut pornograafilises või erootilises situatsioonis kujutava pildi, kirjutise või muu teose või selle reproduktsiooni valmistamise, omandamise või hoidmise, teisele isikule üleandmise, näitamise või muul viisil kättesaadavaks tegemise eest, välja arvatud juhul, kui see toimub teoses või selle reproduktsioonis kujutatud noorema kui kaheksateistaastase isiku ja teo toimepanija vastastikusel nõusolekul põhinevas suhtes vabatahtlikult üksnes nende isiklikuks tarbeks, selle eest ei anta rahalist tasu või mis tahes muud hüve ning nende omavaheline suguühe või muu sugulise iseloomuga tegu ei ole kuriteona karistatav, –

::::karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega.

::::Lapse ema nõusoleku andmine ei ole karistusseadustiku järgi kuidagi vabandav asjaolu, pigem raskendav. Ja süüdistus esitati hageja poolt Marko Mihkelsoni vastu, kes läks ka kokkuleppemenetlusele. Süütu inimene poleks sellist kokkulepet sõlminud.

::::Toodud faktide valguses on ilmselge, et kui Vikipeedias Marko Mihkelsoni pedofiiliaskandaali ei kajastata, siis tegeleb Vikipeedia (analoogiliselt prokuratuuri ja KaPo-ga) skandaali kinnimätsimisega. 2001:7D0:80CA:1C80:7170:CF62:C4E6:A57F 4. november 2022, kell 10:04 (EET)

Vikipeedia on valmis skandaali kajastama, aga koos kõikide seisukohtade ja vaatenurkadega, mitte ühe neljatähelise lühendi all tuntud erakonna soovitud kastmes. See siin on entsüklopeedia, mitte propagandasait. Metzziga (arutelu) 4. november 2022, kell 10:44 (EET)

:Siiamaani olete ainult kustutanud, mis ongi teie vaatenurk pedofiiliaskandaalile. Ilmselged faktid nimetate "arvamuseks". 2001:7D0:80CA:1C80:7170:CF62:C4E6:A57F 4. november 2022, kell 10:51 (EET)

::Siiamaani ei ole isegi teada nende piltide täpne sisu, seega on mul raske mingit vaatenurka kujundadagi. Pilte palja pepuga lapsest on igatahes paljudes peredes, siis peaksime pool Eestit kinni saatma. Ja terve mõistus ütleb, et skandaali ajastus oli teatavatele pol. jõududele, kes nüüd trummi taovad väga sobiv. Metzziga (arutelu) 4. november 2022, kell 10:59 (EET)

::: Ingliskeelses Vikipeedias on sellest skandaalist juba kirjutatud. Ehk ikka midagi peaks kirjutama. Velirand (arutelu) 4. november 2022, kell 11:00 (EET)

:::: "Siiamaani ei ole isegi teada nende piltide täpne sisu" Kalle Muuli luges ju Kuku Raadios ühe pildi kirjelduse ette. Seepeale saade "Muuli ja Aavik" eemaldati kavast määramata ajaks. Sellist asja pole varem olnud. Velirand (arutelu) 4. november 2022, kell 11:11 (EET)

:::::Marko Mihkelson tunnistas 02.11.2022 saates Pealtnägija vähemalt ühe sellise foto tegemist. Advokaadi Maria Mägi sõnul on neid fotosid rohkem. Kumb valetab?

:::::Foto tegemise eest on Marko Mihkelson vabandust palunud. Aga eeltoodud karistusseadustiku § 178. järgi pole enesele tuha pähe raputamine oluline. Oluline on tegu. 2001:7D0:80CA:1C80:7170:CF62:C4E6:A57F 4. november 2022, kell 11:30 (EET)

:::Muidugi on see teatud poliitlistele jõududele sobiv. See aga ei muuda asjaolu, et Marko Mihkelson tegi fotosid alaealise suguelunditest. Enamik eesti inimesi ja ka teatud pollitilised jõud mõistavad sellise tegevuse ka hukka. Teatud teised poliitilised jõud (s.h. Vikipeedia eesti moderaatorid) poevad või nahast välja, et näidata justkui midagi polekski juhtunud. 2001:7D0:80CA:1C80:7170:CF62:C4E6:A57F 4. november 2022, kell 19:07 (EET)

::On huvitav võrrelda Marti Kuusiku ja Marko Mihkelsoni skandaalide kajastamist ajaliselt:

::Marti Kuusiku kohta ilmus juba kahe päeva möödudes ametivande andmisest pikem kirjutis:

::Redaktsioon seisuga 1. mai 2019, kell 14:46 kasutajalt 80.235.107.168 (arutelu) (→Süüdistused perevägivallas)

::(erin) ←Vanem redaktsioon | Viimane redaktsiooni (erin) | Uuem redaktsioon→ (erin)

::Kirjutises toodi allikana Eesti Ekspressi artikkel. Seda tõendamata materjali esitles Vikipeedia südamerahus ilma tõendeid omamata.

::Marko Mihkelsoni skandaalis on Vikipeedia seisukohal, et Postimehe artikkel on valeinfo. Ja tänaseni ei ole ükski antud skandaali fakt (ehk "kõlakas" nagu te ise nimetate) väärinud teie poolt Vikipeedias esitamist. Siit saab teha ainult ühe järelduse - Vikipeedias esitatav info ei ole tõene, s.t. tegu on suures osas propagandasaidiga.

::Praeguse info järgi on Eesti Ekspressi tollane artikkel valeinfo ja laim. Kas eemaldate nüüd valeinfo või lisate märkuse, et ajalehes toodud info oli väär? 2001:7D0:80CA:1C80:7170:CF62:C4E6:A57F 4. november 2022, kell 11:07 (EET)

:::Kuusiku artikkel ei esita(nud) Ekspressi artiklis mainitut objektiivse tõe pähe, vaid toob selgelt, et tegu oli ajalehes avaldatud väidetega, mida pole kohtus tõestatud. Põhimõtteliselt kohe lisati kontekstiks juurde ka Kuusiku enda seisukohad jm olulised ytlused ning taustainfo. Selle artikliga oli ka üksjagu kaalumist, kuidas asja neutraalselt esitada. Mine loe toda arutelu ning võta oma impotentse pröökamise ja ähvardamisega rahulikumalt. Neptuunium ❯❯❯ arutelu 4. november 2022, kell 11:32 (EET)

::::Tõele mittevastav info tuleb kustutada. Vikipeedia ei tohi esitada tõe pähe kuulujutte ja laimu. Marti Kuusiku ja Marko Mihkelsoni skandaalide kajastuse (õigemini mittekajastamise) topeltstandard on ilmne. PS. Inglisekeelsetele lugejatele kõlbab see Postimehe artikkel küll viitena esitada, mille teie ära kustutasite. Olete ilmselt ajast maha jäänud.

::::Valeväide: "...vaid toob selgelt, et tegu oli ajalehes avaldatud väidetega, mida pole kohtus tõestatud." Sellist teksti esimeses redaktsioonis ei olnud ja ka praeguses viimases ei ole. No ma ei tea kui juba lihtsalt nii labaselt näkku valetate, siis... 2001:7D0:80CA:1C80:7170:CF62:C4E6:A57F 4. november 2022, kell 12:02 (EET)

:::::::: Skandaalide lahkamiseks on Õhtulehe-taolised kõmulehed, Delfi kommentaarium sobib ka. Vikipeedia on entsüklopeedia. 2001:BB8:2002:4800:DA5E:D3FF:FE77:E548 4. november 2022, kell 14:35 (EET)

:::::::::See, et ennast ise entsüklopeediaks nimetate ei tähenda, et te seda olete.  2001:7D0:80CA:1C80:7170:CF62:C4E6:A57F 4. november 2022, kell 16:53 (EET)

::::: Inglise viki pole siin muide mingi eriline argument. Sinna on selle halvas inglise keeles ja pooliku kajastuse (ka see tuleks täielikumalt mitmetele allikatele tuginedes üle kirjutada) kirjutanud siinsamas arutelus sõna võtnud eestlane. Ma olen kusjuures sesmõttes nõus, et mingi hädapärane lyhike ylevaade enne pikemat avamist peaks ka siin praegu olema, aga mõte on selles, et see tuleb kirjutada mitmeid allikaid kasutades ning asja neutraalselt edasi andes. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 4. november 2022, kell 13:14 (EET)

:::::::Pilte paljastest lastest on suure osa Eesti perede kodustes pildialbumites ja selles pole mitte midagi kriminaalset. Antud juhul on teada, et mingisse fotoseeriasse jäi kogemata (?) mingeid selliseid pilte ning nendega tutvunud spetsialistid pole neid pidanud selliseks, et selle alusel mingit uurimist algatada. Marti Kuusiku puhul politsei reaalselt algatas uurimise, olid kindlad tõendid kehavigastustest ning poliitik astus ametist tagasi ehk sellel oli otsene mõju ning vajadus seda teemat lähemalt kajastada oli seega kohene. Seejuures on vikiartiklis selgelt kirjas, et Kuusik mõisteti õigeks ning juba algusest peale esitati artiklis mõlema poole seisukohti. Siin on püütud aga läbi suruda selgelt hinnangulist käsitlust ning saadaolevad andmed on nii kaudsed, et mingi mõistliku kokkuvõtte tegemine on märgatavalt keerulisem, kui Kuusiku juhtumi puhul. Mistahes süüdistused topeltstandarditest on äärmiselt ebaadekvaatsed ja kõnelevad eelkõige süüdistaja enda võimetusest teemat neutraalselt analüüsida. Ja kui vikipedistide aeg kulub arutelulehel jauravale tegelasele, siis ei jäägi aega artiklit kohendada. Ivo (arutelu) 4. november 2022, kell 16:31 (EET)

::::::::Pildid on ka reaalselt olemas ja erinevalt Kuusiku juhtumist on teada, et need pildid tegi Marko Mihkelson (fakt). Seda on ta ka ise tunnistanud (fakt, see pole kõlakas!).

::::::::Ja kui Mihkelsoni šedöövrid on "tavapärased", siis miks nende kirjeldamise eest Kukuraadio saade kinni pandi (samuti fakt)? 2001:7D0:80CA:1C80:7170:CF62:C4E6:A57F 4. november 2022, kell 16:57 (EET)

Eelpool esinenud väsimatutele seletajatele teadmiseks - Vikipeedia on entsüklopeedia, mida ühiselt kirjutavad paljud vabatahtlikud. Kui praeguseni olid sa arutelus vabatahtlik sõnameister, siis nüüd tuleks hakata priitahtlikuks sulesepaks endale meeldival teemal artikli loomiseks! Antud juhul oleks see  ilmselt Marko Mihkelsoni skandaal. Milleks raiskad oma keevat energiat segaste väidete kirjutamiseks siia arutelusse, suuna oma vaimuenergia õigesse kohta. Aga artikli loomise-täiendamise eel loe läbi Vikipeedia põhimõtted ja soovitused. Kas pole veel jõudnud? Pole hullu, kunagi on ikka esimene kord. Ära neist reeglitest mööda mine kui sõnu ritta sead, muidu võid avastada, et su kirja pandud vaimutöö on Vikis kustutatud (või vaidlustatud).  Nii et jõudu ja teravat sulge! Soovitus on antud ja vast oleks aeg sellele (tundub et lõputule) arutelule üldse joon alla tõmmata.Teomees (arutelu) 4. november 2022, kell 19:54 (EET)

Mis võiks üldse selle asja nimi olla? "Marko Mihkelsoni pildiskandaal"? Ilma nimeta on seda keeruline kajastada. Eriti, kui tahta eraldi artiklit. Ivo (arutelu) 4. november 2022, kell 16:34 (EET)

Jah, see tundub hea nimi. --Andres (arutelu) 4. november 2022, kell 23:36 (EET)
----
"Samas ilmnes peagi, et see oli seotud hooldusõiguse vaidlusega" Kalle Muuli kirjutab: "ja väidetakse, et skandaali "motivaatoriks on vaidlus laste hooldusõiguse üle", ehkki hooldusõiguse oli kohus juba varem ära otsustanud ja vaidlus fotode üle seda ei mõjutanud." (https://www.err.ee/1608779467/kalle-muuli-sonumitooja-ristiloomine-vol-2) Velirand (arutelu) 7. november 2022, kell 09:50 (EET)

Segane lugu ikkagi. Kas seose mainimine tuleks välja jätta, sest seos võib olla liiga kaudne? --Andres (arutelu) 7. november 2022, kell 10:57 (EET)

: Võiks siis olla: "Mihkelsoni väitel oli seotud hooldusõiguse vaidlusega" või midagi sellist. Velirand (arutelu) 7. november 2022, kell 13:22 (EET)
"2022. aasta 27. oktoobri õhtul avaldas Postimehe veebiväljaanne artikli, kus tõi välja, et Mihkelson oli teinud küsitavaid pilte oma kasulastest ning põhjendas teema kajastamist šantaažiohuga poliitikule. Mihelsoni väitel oli see seotud hooldusõiguse vaidlusega." - kas keegi täpsustaks, mis asi see "see" oli? Kas kasulaste suguelunditest piltide tegemine oli seotud hooldusõiguse vaidlusega? Kas santaažioht oli seotud hooldusõiguse vaidlusega?  Või oli Postimehe veeiväljaanne seotud hooldusõiguse vaidlusega? --90.191.197.225 11. november 2022, kell 04:29 (EET)

Muutsin teksti. Velirand (arutelu) 11. november 2022, kell 09:15 (EET)

Marti Kuusiku artikli alusetu perevägivallasüüdistuse möla on poliitadminnide soosimisel jätkuvalt üleval, Marko Mihkelsoni kalduvus kasulastest perversseid fotodsid teha aga ei taha kuidagi artiklisse sattuda.
Milliste reeglite järgi see oravapesu käib? 90.191.197.225 12. november 2022, kell 03:28 (EET)

Miks pole artiklis rammusat peatükki pedofiiliasüüdistustest?

Artiklis väidetakse, nagu oleks Postimehe artikkel rääkinud küsitavate piltide tegemisest.
Tegelikult polnud seal mingit küsitavust, Postimehe artikkel nimetab pilte ühemõtteliselt kohatuteks. Seega Vikipeedia artiklis on valeväide, mis on vastuolus viidatud allikaga. Palun parandage ära!
2001:7D0:8076:E680:B478:B1D4:4AB9:577A 13. november 2022, kell 12:32 (EET)

"Teemat oli pikemalt ajakirjandusse pakutud, mis välistas šantaaži võimaluse"
See Mihkelsoni õigustav lause on artikli tekstis esitatud faktiväitena, mitte poliitiku haleda eneseõigustuse katsena, kuigi ei oma mingit alust. Pelgalt teema meediasse pakkumine, kui see ei jõua avalikkuse ette, ei vähenda kuidagi räpase teo avalikustamise ähvardamisega seotud šantaažiohtu, sest kuni asi pole tulnud avalikuks, saab šantažeeritav oma käitumist muutes ja alludes šantažeerija nõuetele, ära hoida või vähemalt edasi lükata räpase teo avalikustamisest tulenevat suurt negatiivset mõju. Vaatamata sellele, et valitsuspartei poliitiku kaitseks õukonnameedia pikalt keeldus teemat meedias käsitlemast, oli šantažeerijal võimalus ähvardada  poliitiku räpaste tegude avalikustamisega sotsiaalmeedias vms kanalites. St, kui poliitik oli ka üsna kindel, et õukonnameedia teemat avaldada ei kavatse, ei saanud ta olla kindel, et asi ei lähe suure kella külge teistes kanalites. Šantažeeritavust oleks vast ainsana ära hoidnud see, kui poliitik oleks ise oma räpased teod avalikustanud, aga seda ju ei juhtunud.
2001:7D0:8076:E680:B478:B1D4:4AB9:577A 13. november 2022, kell 12:56 (EET)

Sellest loost ongi äärmiselt raske erapooletu ja faktitruu sõnastusega kirjutada. See nõuab suurt tööd. --Andres (arutelu) 15. november 2022, kell 20:07 (EET)

Aga jah, täiesti õige, et seda ei faktiväitena esitada ja see tuleks ümber teha.

Mul lihtsalt tekitab frustratsiooni see, et vikipedistidele langeb nii raske ülesanne ja nende suutmatus seda täita toob nii palju pahameelt. --Andres (arutelu) 15. november 2022, kell 20:11 (EET)

Kuidas poliitiku räpase teo teema meediasse PAKKUMINE välistab šantažeeritavuse?

Ma ei ole seda artiklit lugenud. Kas selle teema ikka on Marko Mihkelson. --Andres (arutelu) 15. november 2022, kell 20:07 (EET)
----
Ta ei ole 2016. aastast saadik katkematult väliskomisjoni esimees olnud. --Andres (arutelu) 18. mai 2024, kell 04:04 (EEST)


Arutelu:Johan Ungerson

Pärast tema surma oli mäletatavasti Ivar Paljak Hamini kohusetäitja.

http://www.valitsus.ee/?id=7089 märgib valitsuse ametiaja lõppenuks 20. juunil 1990, edasi alustas tööd Enno Penno valitsus: http://www.valitsus.ee/?id=7091, sama on ka märgitud siin: Eesti_Vabariigi_valitsuste_loend#Vabariigi_Valitsus_eksiilis_1944_kuni_1992_2 --kanakukk 2. september 2008, kell 19:20 (UTC)

: Ja Enno Penno valitsuses Haridusministrit ei olnudki? Teise ülalpool antud välislingi järgi oli Ivar Paljak pärast Johan Ungersoni surma, alates 23. veebruarist 1992, Hamini kohusetäitja.
Vt. Teatajat, 30. juuni 1990: http://dea.nlib.ee/fullview.php?frameset=3&showset=1&wholepage=keskmine&pid=s291235&nid=110055 Otselink ei tööta, kuid dea'st võib igaüks vaadata. Siin on teadaande tekst:

Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Heinrich Mark on vastavalt Peaministri asetäitja Enno Penno ettepanekule 20. juunil 1990 nimetanud uue Vabariigi Valitsuse eksiilis.
USA-st on uues Valitsuses välisministriks panga abipresident Olev Olesk ja sõjaministriks kolonel-leitnant Jüri Toomepuu. USA-st on valitsusliikmeks ka portfellita minister Ants Pallop. Kanadast kuulub Valitsusse teedeminister professor Jaan Timusk. Enamik Valitsuse liikmeid elab Rootsis. Need on: portfellita minister Arvo Horm, kohtuminister Aino Lepik von Wirén, finantsminister Peeter Luksep, siseminister Aksel Mark, majandusminister Mihkel Mathiesen, sotsiaalminister Ivar Paljak, põllutööminister Helmut Talts ja haridusminister Johan Ungerson.
Riigisekretäriks on Katrin Nyman-Metcalf. Valitsuse nõunikeks on Aleksander Terras välispoliitilistes küsimustes ja Jaan Vilval juriidilistes küsimustes.
Valitsuse isikuline koosseis on eelmise Valitsusega võrreldes tunduvalt noorenenud ja poliitiline kandepind on laienenud.

Link 1990. aasta 30. juuni Teatajale --kanakukk 4. september 2008, kell 12:53 (UTC)
----
Minu meelest ei tee see, et ta oli eksiilvalitsuse liige, teda Eesti poliitikuks. Andres 12. november 2008, kell 16:46 (UTC)

Vabariigi Valitsuse liikmete elulood; ERA.4969.1.9; 1970-1990 --kanakukk 22. juuli 2009, kell 11:34 (UTC).


Arutelu:Kadrina

Kindlasti vääriks ära märkimist ka Kadrina emakeeleausammas
Lingilt: http://www.neerutiselts.ee/?do=sisu&id=85
Infoks:
Koolimaja vahetus läheduses, veidi rahvamaja pool põliste puude all asub Emakeeleausammas. Taasiseseisvumise alguse kõrgmeeleolude rüpes sündis mõte püstitada eestlasi liitnud, ühtekuuluvustundega innustanud ja rahva säilimise kindlustanud kaunile emakeelele ausammas. Pealegi on just Kadrinas tegutsenud eesti keele uurimise ja korraldamise aegadel silma paistnud isikud: Heinrich Stahl, Arnold Friedrich Johann Knüpffer, meie omakeelse luule teerajajad Rainer Brockmann ning Joachim Gottlieb Schwabe. Avalöögi tegi ajakirjanik Rein Sikk artikliga "Võtaks kivi ja…" ajalehes "Punane täht" 05.III 1988. Rahvas võttis üleskutse omaks ning algas hoogne annetuste kogumine. 1991 toimus kavandite konkurss, kus võitjaks tunnistati skulptuuriüliõpilase Vergo Verniku ja arhitekti Raul Kõllamaa kavand. See kujutas stiliseeritud aabitsakukke. Mitmeid raskusi ületades valmis ainulaadne ausammas, mille pidulik avatseremoonia toimus 21.V 1994. Avasõna lausuma oli kutsutud eesti sõnaseadmise tunnustatud meister Mikk Mikiver. Saamisloost räägib kogumik "Sõna seob. Kadrina Emakeeleausammas" (Kohtla-Järve 1994).

Ongi ära märgitud. Sellest tuleb kirjutada eraldi artikkel. Andres 2. september 2008, kell 16:24 (UTC)

Paul Johanseni järgi on Taani hindamisraamatus ära toodud Kadrina piirkonnas sellised kohad nagu Arcmas (Artinas), Undyl, Paiunalus, Eghøntakae, Woettaeuaer, Coskius, Walghamus, Kicko, Salda, Vtric, jne. Ehk siis ümberkaudsed külad, millest tänaseni on säilinud Undla, Jõetaguse, Võduvere, Valgma, Kiku, Salla, Udriku. Ka Paiunalus (Pajualuse -> Päri) ja Coskius (Neeruti) on tuttavad nimetused. Arcmas seevastu ei ole minu teada täpselt paika pandud, veel vähem siis tänase Kadrinaga samastatud. Nimekuju Argoma esineb üldse esimest korda alles 1529. aastal (1586 Arguma, 1694 Orgama) ja selle valik Kadrina muinasaegseks nimeks on küsimusi tekitav. Hilisemat Kadrina kihelkonda kutsuti Toruestaeuaerae, seejärel Tristfer ja lõpuks kohaliku kaitsepühaku Aleksandria Katariina järgi St Catharinen, millest tuleb siis tänane Kadrina. Ei ole võimatu, et kunagine Arcmas on mingi osa tänasest Kadrina alevikust, aga kui mingeid muid allikaid ei ole, siis oleks see puhas oletus ja korrektsem on kasutada Toruestaeuaerae nimetust.

Võtame selle siis välja.

Aga mulle jääb arusaamatuks, miks saab pidada nime Toruestaeuaerae Kadrina asula varasemaks nimeks. Andres 9. detsember 2010, kell 11:48 (EET)

Ilmselt ei saagi, see on kirikukihelkonna nimetus. Ma ei ole selleski veendunud, et täpselt tänase Kadrina kohal 13. sajandil üldse mingi asula oli. Samas pidi see kirikukihelkonna nimi ka kusagilt pärinema ja loogiline on arvata, et seda koos kiriku ehitamisega välja ei mõeldud. --ralogode 9. detsember 2010, kell 12:00 (EET)

: Noh, siis tuleb seda nime mainida artiklis Kadrina kihelkond. Oletust, et tegu on Kadrina vana nimega, on mõtet siin mainida juhul, kui niisugune oletus on mõne ajaloolase poolt avaldatud. Andres 9. detsember 2010, kell 14:39 (EET)

:: Ega ma oletagi, et see Kadrina asula vana nimi on. Ma lihtsalt tõin selle näiteks, et Argoma nimi pole põhjendatud. Kõige tõenäolisem on, et praeguse Kadrina aleviku kohal ei olnud 1240.-tel mingit asulat ja kirik loodi pühapaika (hiide?). Kadrina kihelkonna all on see ka välja toodud, kuigi ilma viiteta. Aga kuna vallutuse järel oli kirikute rajamine senistesse eestlaste pühapaikadesse levinud, siis  peaks see olema usutav. Samas ilma konkreetset allikat omamata ei pea ma võimalikuks seda faktina esitada. ralogode
Küla on esmakordselt mainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus nime all Argoma.
Andres 9. detsember 2010, kell 11:49 (EET)


Arutelu:Superintendent

Metodisti kirikut tuleb kohe alguses mainida. Andres 2. september 2008, kell 18:37 (UTC)
Ja need asjad kuuluvad teise artiklisse. Andres 11. oktoober 2009, kell 12:10 (UTC)
Kas Liivimaale tuli kindralsuperintendent 1674. või 1678. aastal?--WooteleF 11. oktoober 2009, kell 12:11 (UTC)
Superitendendid olid ka Taanis. Ei tohiks olla niisugune Rootsi-keskne lähenemine. Andres 24. veebruar 2011, kell 16:15 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tlulib.ee/isik2/index.php?m=indexes&iid=8&iwid=136254
** In Superintendent on 2013-06-24 13:33:59, 404 Not Found
** In Superintendent on 2013-07-07 01:44:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:44 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tlulib.ee/isik2/index.php?m=indexes&iid=8&iwid=136253
** In Superintendent on 2013-06-24 13:33:59, 404 Not Found
** In Superintendent on 2013-07-07 01:44:24, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:44 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tlulib.ee/isik2/index.php?m=indexes&iid=8&iwid=136307
** In Superintendent on 2013-06-24 13:33:59, 404 Not Found
** In Superintendent on 2013-07-07 01:44:34, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:44 (EEST)


Arutelu:Maailm

Arvan, et siin peaks rääkima maailmast nii, nagu seda filosoofias ja argiteadvuses on mõistetud. Täpsustada siin midagi ei ole, sest teaduslike mõistete kohta on teised sõnad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. september 2008, kell 06:03 (UTC)

Kas maailma mõiste arvutimängude ja fantaasiakirjanduse valdkonnas on ühildatav mõnega siinsetest või eraldi? [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 2. mai 2016, kell 15:20 (EEST)

Kas meil on puudu artikkel world (maailm) (96 keele linkide komplekt siin: :wikidata:Q16502). Keelelink on ka fiu-vrowikile--Estopedist1 (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 00:23 (EEST)

Jah, see on puudu, vaata minu repliiki ülalpool. Andres (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 09:54 (EEST)


Arutelu:Walter Zapp

Ta oli eesti leiutaja, kuna elas 1930. aastail Nõmmel. Teda võib ka baltisakslaseks nimetada, kuid Lätiga ei ole tal muud ühist, kui et ta laskis enda leiutatud kaamerat VEF-is toota. Ka esimene Minoxi patent anti talle Eestis. Ja muide, minu teada nimetavad lätlased teda Valters Caps.

Eestlane ta ju ka ei olnud. Sündis Lätis. Andres 4. september 2008, kell 11:34 (UTC)

: Riia ei olnud sel ajal Lätis, vaid Liivimaal. Pigem baltisakslane, kuid mitte mingil juhul lätlane!

:: Jah. Polnud ka nii öeldud. Minu meelest oli Läti ikkagi olemas, nagu ka Eesti. Andres 4. september 2008, kell 11:40 (UTC)

::: Tema vanemad ei olnud ju lätlased.

::::Öelda võiks Eesti leiutaja kuna ta elas Eestis. Öelda võib ka baltisaksa leiutaja, kuna ta oli rahvuselt baltisakslane. Aga 1936. aastal kolis ta jälle Riiga, seega võib öelda ka Läti leiutaja ja hiljem veel Šveitsi leiutaja.--WooteleF 4. september 2008, kell 11:59 (UTC)

::::: Minoxi (mis on tema tuntuim leiutis) leiutamise ajal elas ta ju Eestis ja 1941–1950 Saksamaal.

::::::No ilmselt tuleb panna kirja siis rahvus kuna see tal ju ei muutunud. Riigi kaudu määratleda on antud juhul raske.--WooteleF 4. september 2008, kell 12:34 (UTC)

Walter Zapp leiutas 1934. aastal Nõmmel kuulsa minikaamera Minox esmaeksemplari. --kanakukk 4. november 2008, kell 19:27 (UTC).

In 1941 Zapp moved to Berlin where he worked for the AEG research institute contributing to the development of the electron microscope. When the war ended, in 1945, Zapp made his way to the American Zone of Germany. Zapp was lucky enough to find a sympathetic US officer who allowed him to keep his cameras. Together with Jürgens, Zapp then established the Minox GMBH, in Wetzlar, Hesse, and production started in a small workshop. Because of the lack of other backers in the photographic industry, they went into partnership with a cigar manufactuer, Rinn & Cloos.

Disagreements with the Rinn family led Zapp to pull out of the firm in 1950 and shortly afterwards he moved to Switzerland. His camera succeeded commercially in the new climate of the German economic "miracle". Over the decades the company kept up its research and development and was highly successful selling export-led products. Yet in 1989 it narrowly avoided bankruptcy hit by Asian competition and bad management decisions, and Zapp was persuaded by the liquidator to renew his association with the firm. In 1996 Minox and Leica decided to co-operate and went into digital photography. --kanakukk 4. november 2008, kell 20:16 (UTC).
 Lätis maksis Minox 248 latti (tollane kurss: 1 latt = 0,72 Eesti krooni). On teada, et Eestisse telliti 1939. aasta esimesel poolel 37 VEF-Minoxit. Uudistoote müügiedu välismaal, eriti USAs, Šveitsis, Inglismaal ja Itaalias ületas optimistlikumadki lootused. Ameeriklased olevat olnud valmis tellima kuni 100 000 minikaamerat aastas, nii et Riias hakatud juba mõtlema teise VEF-tehase ehitamisele. Need plaanid põrmustas Teine maailmasõda. Aastatel 1938-1942 toodeti Riias umbes 17 000 Minox-kaamerat (või pisut rohkem, täpsed andmed puuduvad), sellest ümmarguselt 6000 nõukogude okupatsiooni ajal. Siis kandis kaamerakere graveeringut Made in USSR. Kui Saksa sõjamehed 1. juulil 1941 Riiga sisse marssisid, avastasid nad VEFi ladudes rohkesti valmiskaameraid. Mõnda aega jätkus veel ka tootmine. Muide, neid Minoxeid jagas riigimarssal Göring "elitaarlisandina" Saksa kõrgeima sõjaväelise autasu Rüütliristi juurde. Sõja lõpul sattus 40 kasti valmiskaamerate ja -osadega Šveitsi ja Saksamaale ning nii ilmus päris uusi Riia Minoxeid välja ka tükk aega pärast sõda. --kanakukk 4. november 2008, kell 20:31 (UTC).

Niisiis lõin mingisuguse ülevaatliku kronoloogia, rohkem küll enda jaoks --kanakukk 4. november 2008, kell 20:16 (UTC).
* Sündis 1905
* Kihutati perega Siberi avarustesse
* Naases Riiasse 1918
* 1921 - 1936 elas Tallinnas
** 1922 töötas Lembergi stuudios
** 1924 majanduslikel põhjustel sai töö otsa
** 1928 konstrueeris passipiltide reas kopeerimise poolautomaadi
** 1930 ja veidi enne seda jõuab Suur depressioon Eestisse, 1932 ei saanud välismaalased enam tööd
** 1932 asutasid Zapp ja Jürgens firma
** Zapp ja Nilander mõtlesid, et minikaamera müüks paremini, Jürgensile ei rääkinud sellest
** 1933 märtsis abiellub Tallinna linna perekonnaseisuametis endast aasta noorema, Leningradis sündinud ja samuti Nõmmel elava  kontoriametniku Olga Birkenthaliga
** 1934 Zapp kujundab puust Minoxi mudeli
** august 1935 võidi kaamerat hakata ehitama, kuid Eestis puudusid vastavad tootmiseadmed
* 1936 läks kaamera seeriatootmisse
* 1936 asus Riiga elama
* 1938 Minox läheb VEFis tootmisse
* 1945 Minoxi firma luuakse Saksamaal Wetzlaris
* 1948 Alustatakse Minoxite seeriatootmist Saksamaal

*Vestitasku fotoaparaat. Uus Eesti, 10. aprill 1938, nr. 100, lk. 6.
Pildiga lühisõnum, Zappi pole nimetatud. Fotoaparaadi hinnaks 200 latti. --Improvisaator 29. november 2008, kell 13:51 (UTC)

Tuleks vast artiklisse ka lisada: Walter Zapp Tallinnas 32:16-36:02 --kanakukk 9. juuli 2009, kell 03:44 (UTC).

Lisa. Peab ainult arvestama, et see võetakse hiljem maha. Andres 9. juuli 2009, kell 07:42 (UTC)
Muide, kas selle pildi võib commonsi laadida või tuleks teha majast parem pilt (Zappi maja on tagumine beeži värvi). --kanakukk 9. juuli 2009, kell 03:44 (UTC).

Parema pildi võib ikka teha, aga sellegipoolest võib Commonsisse panna. Andres 9. juuli 2009, kell 07:42 (UTC)
----
Milleks linkida BBLD-sse, kus on üherealine elulugu? Andres (arutelu) 28. märts 2019, kell 11:06 (EET)


Malli arutelu:Svertpaat/doc

Kas need rahvusvaheliselt tuntud lühendid jätta, mulle see meeldiks,
ja lisada lihtsalt selle eestkeelne selgitus:
* LOA - üldpikkus
* LWL - veeliinipikkus
või hoopis:
* LOA (üldpikkus)
* LWL (veeliinipikkus)
veelkolmandat moodi?
lühidalt - stiiliküsimus, kas kedagi huvitab?
suwa 4. september 2008, kell 14:44 (UTC)

Ma arvan, et selles keeles peaks ka lühendi kuskil lahti seletama, mis keelest lühend tuleb. avjoska 4. september 2008, kell 17:03 (UTC)

Sulgudes on parem:

Lahtiseletus sobiks vastavasse artiklisse (laeva üldpikkus, veeliinipikkus), siin peaks olema link artiklile. Andres 5. september 2008, kell 10:58 (UTC)

mõõtmisvõimalusi suwa 25. aprill 2009, kell 16:59 (UTC)
* masti enda pikkus
* masti pikkus tekipinnast mastitopini
* masti kõrgus mõõdetuna veeliinitasandilt mastitopini - taglasekõrgus


Arutelu:Meie Kodu

Sama nime kandis ka Brasiilias ilmunud ajakiri ja kannab praegu Mäksa valla ajaleht. --Metsavend 5. september 2008, kell 07:26 (UTC)

lisasin mõlemad täpsustusrubriiki--Bioneer1 (arutelu) 14. juuli 2014, kell 11:09 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eesti.org.au/estonian-news-meie-kodu
** In Meie Kodu on 2013-06-24 12:20:20, 404 Not Found
** In Meie Kodu on 2013-07-06 13:48:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:49 (EEST)


Arutelu:Kohila

''elanikke = 3525 (18.09.2006)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. september 2008, kell 10:29 (UTC)
Sissejuhatuses on läbipaistmatuid linke. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 16. oktoober 2016, kell 13:45 (EEST)

"Skeitpark" ja "siseskeithall" – need sõnad ei ole kirjakeeles korrektsed. Kuidas neid rajatisi seal ametlikult nimetatakse? EKI pakub ''skatepark''<nowiki/>'i tõlkeks sõnu "rulapark" ja "elamuspark", kumb sõna oleks tähenduselt Kohila kontekstis sobivam? Kuriuss 4. juuni 2018, kell 08:16 (EEST)

on Kohila-nimeline tantsukollektiiv. See on tegutsenud pea 40 a ja v-o on tähelepanuväärne, vt nt --Estopedist1 (arutelu) 1. september 2018, kell 22:50 (EEST)

Miks mitte. Andres (arutelu) 2. september 2018, kell 09:35 (EEST)

:nõus. Europeadel esinemine on suur saavutus. Artikkel on olemas: Kohila (tantsurühm)--Estopedist1 (arutelu) 4. september 2018, kell 15:16 (EEST)


Arutelu:Tuumkütus

Kas see pole mitte pigem energeetika kui füüsika mõiste? Andres 5. september 2008, kell 16:51 (UTC)

Loomulikult. Aga otsapidi seotud tuumalõhustumise mõistega, seega pole vist katki midagi kui tuumafüüsika kategooriast ka otselink siia tuleb. Mina suhtun kategooriatesse, et pigem olgu kusagil pisut üle kui veidi puudu. Aga see loomulikult minu isiklik arvamus.

: Ma ei muretsegi kategooriate pärast, vaid mõtlen, kas panna ta füüsika mõistete loendisse. Minu meelest ta füüsika mõiste pole, nii et mina ei paneks. Andres 5. september 2008, kell 17:42 (UTC)

Kas tuumade liitumisel kasutatav aine on tuumkütus? Kui ei, siis miks?
suwa 10. september 2009, kell 05:23 (UTC)

Sul on õigus. Vt inglise vikit. Sel põhjusel vaidlustan artikli. Taivo 10. september 2009, kell 14:44 (UTC)
----
Kas tuumatooraine pole sama asi? Adeliine 23. august 2010, kell 05:01 (EEST)

Minu meelest küll, kuigi artiklis kitsamalt defineeritud. Andres 23. august 2010, kell 09:06 (EEST)
----
"Tuumakütust" ei loeta õigeks terminiks. Andres 6. november 2010, kell 22:14 (EET)

Kust selle põhjenduse leiaks? --Kk 6. november 2010, kell 23:08 (EET)

: See tuleneb üldisest põhimõttest, et nimetavaliselt liidetakse sõnad, mis märgivad vahendit. Sarnaselt peetakse õigeks näiteks "ahikütet", mitte "ahjukütet". Andres 6. november 2010, kell 23:12 (EET)


Arutelu:Pärnu maantee viadukt

Pealkiri vajaks vist muutmist? Nt. Pärnu maantee viadukt (Tallinn)? --kanakukk 5. september 2008, kell 18:35 (UTC)

Mis need teised on? Andres 5. september 2008, kell 18:41 (UTC)

: Teised? Lihtsalt Pärnu maantee viadukt tundus kuidagi umbmäärane, ma muidugi ei ole Pärnu elanik, kui seal viadukte pole, siis võib vist nii ka jääda? --kanakukk 5. september 2008, kell 18:42 (UTC)

:: Pärnus ei ole ju Pärnu maanteed. Andres 5. september 2008, kell 18:45 (UTC)
Pärnu maanteel on viadukte Haruteel ja Kanamal.ÕÕÕ

Kuidas neid viadukte nimetatakse? Muide, seda teed ei nimetata Pärnu maanteeks. Andres 6. september 2008, kell 22:00 (UTC)

: Pärnu maanteel on viadukt ka Hendriksoni küürust mõni km linnast väljapoole sõites Järvevana tee-Tammsaare tee pikendusega ristumise kohas. --90.191.1g6.98 (arutelu) 17. jaanuar 2018, kell 02:33 (EET)

Avati 5. novembril.1986? --kanakukk 26. september 2008, kell 21:22 (UTC)
=== Kapitaalremont, 1999 ===
Kellelgi pilte on? http://ap3.ee/Default2.aspx?PaperArticle=1&code=1510/rubr_artiklid_150803 --kanakukk 27. september 2008, kell 08:47 (UTC)

Kui mu mälunatuke ei peta, siis vana viadukti nimi oli rahvasuus "Hendriku küür".

Asukoha koordinaadid saab siit: wikimapia.org/6696842/et/Pärnu_mnt_viadukt

suwa 27. september 2008, kell 10:10 (UTC)

: Midagi sinna kanti jah: Hendriksoni küür oli eelmine viadukt, mida küüruks kutsuti seetõttu, et oli praegusest poolteist korda lühem ja mitu meetrit kõrgem. --kanakukk 4. november 2008, kell 08:09 (UTC). Nimi kusjuures on pandud Aleksander Hendrikson'i järgi. --kanakukk 4. november 2008, kell 08:16 (UTC).
----
Mingid aastaarvud võiksid ka ikka kirjas olla. Millal omaaegne vana viadukt avati ja millal praegune? Velirand (arutelu) 11. oktoober 2016, kell 13:39 (EEST)

Otsisin aastaarvud ja parandasin jämedad faktivead. Eriti häiris valeväide, nagu olnuks vana viadukt mitu meetrit uuest kõrgem. Vt fotot, kus vana viadukt on kõrvuti uue viadukti linnast välja suunduva sillapoolega - need olid kõrgemas punktis praktiliselt ühekõrgused!  --90.191.1g6.98 (arutelu) 17. jaanuar 2018, kell 02:30 (EET)
----
Viadukti ehituses oli tehtud üks tõsine elementaarne viga, millele keegi ehitamise ajal tähelepanu juhtida ei julgenud. Nimelt armeeriti viadukti talad üle. Seda tüüpi taladest ehitati üle Nõukogude Liidu paarkümmend viadukti, mis kõik ära lagunesid. Tallinna oma demonteeriti neist viimasena.

Kas see viidatud allikas on intervjuu Toivo Jürgensoniga? Ma ei leidnud sealt seda. Kui see on mõni teine artikkel, siis peaks ütlema, milline artikkel see on.

Ma ei saanud aru, mis see talade ülearmeerimine on ja millest lagunemine tuleb. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2018, kell 20:09 (EET)

Aa, ma leidsin selle koha nüüd üles, vabandust. Jutt on samas sõnastuses, nagu Jürgensonil on. Aga see on võhikule arusaamatu ja pole ka linke, mis sellest aru saada aitaksid. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2018, kell 20:14 (EET)

: Ma kahjuks ei saa ju ise seda probleemi muus sõnastuses lahti seletada, sest mul pole vastavat allikat võtta. Minu jutt oleks "originaaluurimus". Talade ülearmeerimine tähendab siin seda, et sild valati jäigalt ühes tükis kokku - armatuuri pidi üksteise küljes kinni. Paraku temperatuurimuutustega raudbetooni pikkus muutub (pakase käes lüheneb, suvepalavas pikeneb), mis lõhub selliselt ilma deformatsioonivuukideta ühes tükis tehtud pikki ehitisi. Minu mälu järgi vanal viaduktil sillaplaadi otstes küll deformatsioonivuugid olid, kuid ju siis sillasambad ehitati kõik taladega kokku või sillatalad sillaplaadiga. Konkreetne viga on nii spetsiifiline, et vajab allikat, millele viidata. --90.191.1g6.98 (arutelu) 17. jaanuar 2018, kell 20:51 (EET)

: Vaata https://www.mnt.ee/sites/default/files/survey/sillavuugid_lopparuanne.pdf fotosid. Seal on sillatalad sammaste kohal katkestustega (deformatsioonivuugid). Selle vana Pärnu maantee viadukti kandetalad oli ilmselt kogu sillaplaadi pikkuses üle kõigi tugitalade ühes tükis kokku armeeritud. Deformatsioonivuugid olid jäetud vaid kaldasamba juurde. --90.191.1g6.98 (arutelu) 17. jaanuar 2018, kell 21:22 (EET)


Arutelu:Harald Riipalu

36. politseipataljon (Harald Riipalu juhtimsiel) sõdis tegelikult Stalingradist ca. 100 km kaugusel ... pataljon saabus Surovkino asulasse 22.11.1942 - üksus viidi rindelt minema 31.12.1942 ... selle ajaga sai 36 võitlejat surma!  --kanakukk 6. september 2008, kell 10:32 (UTC)

Võitlusgrupi, millele pataljon Stalingradi all allus, ülem kindralmajor von Stumpfeld avaldas 26. detsembril 1942 pataljonile tunnust järgmises sõnastuses: "36. julgestuspataljon oli Tširi lõigu kaitselahingutes 22. 11. 1942. a. mulle allutatud ja rakendatud rindelõigu kõige ohtlikumates kohtades. Raskes võtluses näitas pataljon üles vaprust ja igati eeskujulikku võitlusvaimu. Siinjuures avaldan pataljonile tema võitlusvalmiduse eest tunnust, mis välise äramärkimise leidis Raudristide annetamisega eriti vapratele ohvitseridele, allohvitseridele ja meeskonnaliikmetele." - "Auvere sangar - raamat mehest, kelle sõjatee ulatus Stalingradi alla", Voldemar Pinn, 1999, lk 45, --kanakukk 22. detsember 2008, kell 14:09 (UTC).

3. või 4. märtsil kõrgendiku "117" täieliku vallutamise eest. Edutati 45. rügemendi ülemaks, --kanakukk 22. detsember 2008, kell 14:25 (UTC).
----
Redigeerimissõjal pole mõtet. Asi tuleb kuidagi selgeks rääkida. Andres 30. aprill 2009, kell 11:07 (UTC)
Praegu on artiklisse lisatud informatsiooni, millel ei näi olevat erilist pistmist kolonelleitnant Harald Riipaluga. Nende lõikude õige koht on artiklis 36. Kaitse Rindepataljon. Djreichsfuhrer 3. mai 2009, kell 18:42 (UTC)

Kas nad on tolles artiklis? Kui on, võib siit kustutada. Andres 3. mai 2009, kell 18:59 (UTC)
On küll, viisin juba varem üle. Djreichsfuhrer 4. mai 2009, kell 08:48 (UTC)


Arutelu:Ultima Thule

* kas iw vaste võiks olla :en:Thule (disambiguation) ? suwa 6. september 2008, kell 18:42 (UTC)

Vist küll, sest :en:Ultima Thule on ümbersuunatud artiklile Thule. --Tiuks 6. september 2008, kell 18:46 (UTC)

:: Intervikilinki ei pea panema. Andres 7. september 2008, kell 00:20 (UTC)


Arutelu:ESTCube-1

kes teeb koostööd tudengite ja gümnaasiumiõpilastega? avjoska 7. september 2008, kell 09:35 (UTC)

Windows Media Playeri fail mms://teleportal.neti.tv/etv24/2009-02-03_AK_tartu_satelliidimeistrid.wmv ei avane. Kas oleks võimalik lisada see mõnes teises formaadis, sest isegi VLC ei ava. --Tiuks 13. aprill 2009, kell 08:24 (UTC)

mis ma teha saan, kui err.ee oma arhiive kolib siia-sinna?

hetkel on inf leitav selle URL-iga:

suwa 13. aprill 2009, kell 15:18 (UTC)

panen teaduse tagasi, projekti käigus on teadust tehtud ja kraade kaitstud.
vt nt Kaitstud bakalauruse- ja magistritööd http://www.estcube.eu/Eesti-tudengisatelliit/baka-1
suwa 19. september 2011, kell 20:06 (EEST)
----
Commonsis on ESTCube-1-st ka pilte, mis ei ole "kunstniku nägemus". Neist võiks mõne siia lisada. --Oop (arutelu) 20. juuli 2012, kell 21:15 (EEST)

ok, sellest on osa selgelt jama:
 Pilt on tehtud 15. mail Horvaatia kohal suunaga loodesse.
 Pildil esiplaanil on Vahemeri, kaugemal Tuneesia, Sahara kõrb.
Horvaatiast vaadates on Tuneesia edelas. Mind aga huvitab, kustkohast see loe ilmus, kas satikas ise liikus loode suunas?, või seda, et loode ilmakaar on pildil ülal? suwa 6. september 2013, kell 09:32 (EEST)

Oli kuidas oli, aga nüüd on küsimus lahendatud. Ivo (arutelu) 5. oktoober 2013, kell 18:24 (EEST)

Tõstsin peatüki Satelliidi elutsükkel kosmoses peatüki Ajalugu alla ja pealkirjastasin selle: ESTCube-1 elutsükkel kosmoses – seal saab seda vastavalt sündmuste arengule ajalooks vormistada. 88.196.28.229 20. oktoober 2013, kell 13:16 (EEST)
----
Satelliidi planeeritud eluiga kosmoses on kuni kaks aastat, pärast mida langeb satelliit oma orbiidil nõnda madalale, et põleb ära maakera atmosfääris.

See on vale. Satelliidi elektroonikaseadmete ja päikesepaneelide planeeritud eluiga on kaks aastat. Satelliit langeb orbiidil nii madalale, et alla kukub, alles 20-25 aasta pärast. 193.40.5.245 8. mai 2015, kell 11:45 (EEST)
----
Kahepoolne sidepidamine satelliidiga käis tõesti Tartu Ülikoolist ja Tartu Observatooriumist, kuid praegu jääb infokastist mulje, nagu tegu oleks Tartu Ülikooli satelliidiga - mis ei ole selgelt korrektne. Ametlikult käsitleti EC-1'te (ja käsitletakse ka praegu, seotud osapoolte poolt ning "laiem publik" ei omagi siinkohal selles küsimuses tegelikult ju mingit sõnaõigust) Eesti tudengite satelliidina. Mis võiks olla lahendus, et vältida vale arusaama tekkimist ja sellega ka levitamist? Tonisee (arutelu) 11. märts 2018, kell 09:47 (EET)

Siin on kaks asja – ESTCube on konkreetsete parameetritega satelliit ja ESTCube on (oli) hariduslik koostööprojekt. Koostööprojektis oli palju osapooli, kuid satelliiti juhiti Tartu Ülikoolist. Infokastis on satelliidiga seotud info, operaatori väljale läheb see organisatsioon, kes pidas satelliidiga sidet ja saatis talle korraldusi. See järgib Vikipeedia teiste tehiskaaslasi käsitlevate artiklite lähenemist. Cumbril 11. märts 2018, kell 10:41 (EET)


Arutelu:Laevamõõdud

Kas õige on "laevamõõdud" või "laeva mõõdud"?
Joonis tuleb eesti keelde tõlkida. Andres 7. september 2008, kell 10:37 (UTC)

mitte kumbki, ametlikult on olemas laeva peamõõtmed ja teoreetilised peamõõtmed

kuid siin ma tahan lisaks "peaga" asjadele veel ühtteist nimekirja panna,

et mitte sajast kohast pärast otsida. Kui võimekus kunagi kasvab, siis

võib ju iga laeva mõõtmisel kasutatava lühendi kohta artikli kirjutada,

hetkel oleks selline tegevus aja ja energia raiskamine. suwa 8. september 2008, kell 07:56 (UTC)

: Ei ole niisuguse lahendusega nõus. Kui laeva mõõdud ei ole sama mis laeva peamõõtmed, siis ei tohi kasutada alguses sõna "ehk".

: Soovitan selle materjali panna siis hoopis artiklisse Laev alajaotuseks. Andres 8. september 2008, kell 11:09 (UTC)

:: See pole minuarust ka hea variant. Praegune mõõtude artikkel (Lühendite nimekiri, illustreerivad joonised jms) on juba praegu enam-vähem sama mahuga kui artikkel Laev ise. Sellisel juhul jääb üks alajaotus ebaproportsionaalselt pikaks ja lõpuks koosnebki artikkel Laev suuremas osas vaid mõõtühikute lahkamisest. Jällegi tasub vaadata "vanemate ja targemate" poole: :en:Ship#Measuring_ships on vaid lühike ja lakooniline lõik, mis viitab eraldi kere ja tonnaaži mõõtmist lahkavatale lehtedele --Anttix 10. september 2008, kell 20:08 (UTC)

::: Lihtsalt artikkel Laev on praegu liiga lühike. Aga teeks siis nii, et meil oleks eraldi artiklid Laeva peamõõtmed  ja Laeva mõõtude loend? Andres 13. september 2008, kell 12:00 (UTC)

:::: Kas peaks olema nii, et Laeva peamõõtmetes oleks loetletud ainult peamõõtmeid?

:::: Või kirjutaks Purjekasse mastide arvu, purjede pindalad?

:::: Laevade infokastides on ka nt autonoomsus, kas see kuulub peamõõtude alla?

:::: suwa 13. september 2008, kell 17:01 (UTC)

::::: Artikkel Laeva peamõõtmed peaks kõigepealt selle mõiste defineerima ning seejärel vähemalt need loetlema. Tõenäoliselt peaks need ka defineerima ning iga näitaja kohta peaks olema eraldi artikkel. Ka Laeva mõõtude loendis peaksid olema lingid, aga miks ka mitte definitsioonid. Andres 13. september 2008, kell 17:09 (UTC)
Mõõtmete lühendid võiks esitada tavapärasemas järjekorras, nagu laevafirmad neid oma kodulehtedel esitavad ja laevandusajakirjad kasutavad, nt konkreetse laeva kohta:
*L.o.a. 		165.75 m
*L.p.p. 		155.40 m
*Breadth, 	mld  23.40 m
*Depth 		14.80 m
*Draught, max 	7.26 m
*GT 		15,586
*NT 		4,676
*DWT 		11,407
Siit artiklist on puudu dwt. Arvan, et GT ja dwt võiksid olla omaette märksõnad, sest just neid võib tekstides kohata lühenditena ka siis, kui pikkus ja laius on täissõnadena. SSGreporter 14. jaanuar 2010, kell 08:25 (UTC)

Mhmh, saan aru, mida mõtled, kuid kui neid ikkagi palju kokkutuleb siis peab need kuidagi reastama.

Esialgu piisab täehstikulisest järjekorrast, kuid võib osutuda vajalikuks nt pikkus ja mahu jne

mõõdud omakorda grupeerida. Olemas on: Tonn, Registertonn. suwa 14. jaanuar 2010, kell 22:12 (UTC)

Joonistel pole praegusel kujul mõtet.
Minu meelest tuleks ikka igast mõõdust eraldi artikkel teha. Ma ei saa aru, kuidas see oleks raiskamine. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. september 2010, kell 17:07 (EEST)
Mõõtude juures peaksid olema lingid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 4. veebruar 2018, kell 10:51 (EET)


Arutelu:Ülle Bernhardt-Hertmann

Ta on tuntud Ülle Bernhardti nime all. Andres 7. september 2008, kell 15:17 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ugala.ee/galerii/a_bernhardt.html
** In Ülle Bernhardt-Hertmann on 2013-06-24 14:33:18, 404 Not Found
** In Ülle Bernhardt-Hertmann on 2013-07-08 00:13:06, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:13 (EEST)


Arutelu:Kaitseliidu Valgerist

Ma ei tea küll neist teenetemärkidest suurt midagi, aga Kaitseliidu Valgerist () ei saa ju ometi kuidagi olla sama mis riiklik Valgetähe teenetemärk ()? --Epp 8. september 2008, kell 03:12 (UTC)

Loomulikult ei ole.--WooteleF 8. september 2008, kell 06:59 (UTC)
Sel pildil kannab Rebane vasakul pool Valgeristi ja paremal Läti Aizsargsi teenetemärki.--WooteleF 8. september 2008, kell 07:12 (UTC)
See kopipeist sellest dokumendist . Kas kuulub autorikaitse alla?--WooteleF 8. september 2008, kell 12:02 (UTC)

Ei. Aga tuleks märkida allikas, ja kui on tegu tsitaadiga, märkida tsitaadina. Andres 8. september 2008, kell 17:28 (UTC)
sellel lehel  on öeldud, et "Kaitseliidu valgerist ei ole riiklik teenetemärk." Kas artikli kategooria ikka on õige? --WikedKentaur 13. veebruar 2009, kell 19:48 (UTC)

Ei ole. Selles kategoorias on veel mõni mittesobiv autasu.--WooteleF 13. veebruar 2009, kell 19:56 (UTC)

Valgerist suunab siia. Võimalik on ka keelekuju Valge rist (Valge Rist), vt nt keelelinkide komplekti :wikidata:Q1216932--Estopedist1 (arutelu) 30. juuli 2018, kell 17:17 (EEST)


Arutelu:Jaapani meri

eesti keeles peaks ikka Jaapani meri olema...--Hendrix 8. september 2008, kell 12:16 (UTC)

k****i välismaalased. Kuidas seda nüüd tagasi saab muuta? Jaapani mere peale ei saa ju teisaldada kuna siis ütleb, et selline leht on olemas. Kas Jaapani meri tuleb kõigepealt kustutada ja alles siis saab teisaldada?--WooteleF 8. september 2008, kell 12:57 (UTC)

: Näen, et on tehtud. Administraatorid saavad seda teha. Andres 8. september 2008, kell 17:55 (UTC)

Sorry to write in english, but your language is still a kind of secret to me :-)
About the sentence "Jaapani meri (jaapani 日本海 (Nihon-kai), korea 동해 (Tong-hae), vene Японское море) on ääremeri Vaikses ookeanis."
Well, this is not entirely right. "korea 동해 (Tong-hae)" is it called in South Korea, and only there (South Korean Ministry of Foreign Affairs and Trade: PoliticalAffairs > Issues in Focus > EastSea). They also think about renaming the sea in "Korean Sea" (Korean Sea and Fishery ministry 2005: [http://www.momaf.go.kr/eng/intl/eastsea/I_eastsea05.asp). And North Korea calls the sea "East Sea of Korea" (Korean Central News Agency: http://www.kcna.co.jp/item/2004/200403/news03/12.htm).
The other 220 nations on the world still call it "Sea of Japan". Maybee you want to add this information to the article. --Valentim 15. september 2008, kell 19:36 (UTC)

The name issue requires a separate section. We'll add the name used in North Korea if we learn what is the Korean form of the name. I'll add the note that the Korean name mentioned here is used in South Korea. Andres 16. september 2008, kell 06:16 (UTC)

:Hello again, here is a short table. There, the North Korean name is written. I compared it to other wikis, so there should be no mistake.
Sea of Japan        	Sea of Japan     	Sea of Japan
Japanese Name       	Japanese Name    	Japanese Name
Kanji               	日本海              	日本海
Hepburn             	Nihonkai         	Nihonkai
English             	Sea of Japan     	Sea of Japan
Korean Names        	Korean Names     	Korean Names
                    	North Korea      	South Korea
Hangul              	조선동해             	동해
Hanja               	朝鮮東海             	東海
Revised Romanisation	Joseon Donghae   	Donghae
McCune-Reischauer   	Chosŏn Tonghae   	Tonghae
English             	East Sea of Korea	East Sea
Russian Name        	Russian Name     	Russian Name
Kyrill              	Япо́нское мо́ре  	Япо́нское мо́ре
Transskription      	Yaponskoye More  	Yaponskoye More
English             	Sea of Japan     	Sea of Japan

:By the way, thank you very much for your friendly response. Bye Valentim 16. september 2008, kell 10:06 (UTC)
----
Selle peaks ehk kaitsma. Andres 15. mai 2009, kell 06:25 (UTC)


Arutelu:Venemaa Keisririik

See peaks olema Venemaa keisririik või Venemaa Keisririik. Andres 8. september 2008, kell 16:36 (UTC)
Viimane valitseja Nikolai II oli ju Imperaator ja riikki oli ju  Impeerium8. september 2008, kell 17:17 (UTC)

Nikolai II oli keiser. Imperaator ongi eesti keeles keiser.--WooteleF 8. september 2008, kell 17:24 (UTC)

See on väga vaieldav. Eesti keeles ei kasuta me selle tiitli vastena tavapäraselt mitte "imperaator", vaid "keiser". Need sõnad on samatähenduslikud, aga meie traditsioon eeldab "keisri" ja vastavalt ka "keisririigi" kasutamist. -- Toomas 8. september 2008, kell 17:27 (UTC)

Wootele jõudis vastamisega minust ette. -- Toomas 8. september 2008, kell 17:27 (UTC)
Vaidlustes selgub tõde....
Milleks need nimed seal struktuurides? Kõik need inimesed töötasid seal vaid mingitel kindlatel ajahetkedel. Üleüldse on kogu see ülesehitus üsna segane.--WooteleF 22. oktoober 2008, kell 09:46 (UTC)

:Eestimaa kubermangude loetelus on kasutatud Asehaldurkorraaegseid nimetusi kuid sell juhul on sealt puudu Paldiski maakond. Mitteasehaldurkorra ajal olid enne ja pärast Läänemaa Harjumaa.

Las haldusjaotus jääb siia. Omaette artikli võib sellegipoolest teha. Andres 8. november 2008, kell 16:11 (UTC)
Kas pikaks ja lohisevaks ei lähe? Isiklikult imponeerib Kolmanda Riigi artikkli ülesehitus selge ja mõistetav.. kas on aja jooksul välja kujunenud praktika(mall) riikide kajastamiseks ning artikkli ülesehitus? NOSSER 8. november 2008, kell 16:17 (UTC)

Igas riigiartiklis peaks olema mingi ülevaade haldusjaotusest. Ei saa nii, et on ainult "vaata lähemalt", aga "kaugemat" esitust ei ole. Andres 8. november 2008, kell 16:19 (UTC)

Artikkel Kolmas Riik ei sobi eeskujuks. Andres 8. november 2008, kell 16:21 (UTC)
Mis riigi kohta käiv art. võiks olla siis suunanäitaks? NOSSER 8. november 2008, kell 17:09 (UTC)

Albaania. Andres 8. november 2008, kell 17:26 (UTC)

Kui keegi lähiajal ei viitsi artiklit korda teha siis tõstan kogu jutu peale sissejuhatuse arutelulehele. Ei saa olla nii, et artikli sisu ei vasta artikli pealkirjale. Praegu on siin väga huupi juttu pandud ning haldusjaotus on kahtlane (need saksakeelsed nimed).--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 11. november 2008, kell 15:13 (UTC)

=Väljatõstetud jutt=

Venemaa Keisririigi Senat (1711 - 1917), mille juhiks 1722. aastast oli kindralprokurör:
*Pavel Ivanovitš Jagužinski (Павел Иванович Ягужинский), (1722-726) ja (1730-1735);
*Nikita Jurjevitš Trubetskoi (Никита Юрьевич Трубецкой), (1740-1760);
*Jakov Petrovitš Šahhovskoi (Яков Петрович Шаховской), (1760-1761);
*Aleksandr Ivanovitš Glebov (Александр Иванович Глебов), (1761-1764);
*Aleksandr Aleksejevitš Vjazemski (Александр Алексеевич Вяземский), (1764-1792);
*Aleksandr Nikolajevitš Samoilov (Александр Николаевич Самойлов), (1792-1796);
* Aleksandr Borissovitš Kurakin (Александр Борисович Куракин), (1796-1798);
*Pjotr Vassiljevitš Lopuhhin (Петр Васильевич Лопухин), (1798-1799);
*Aleksandr Andrejevitš Beklešev (Александр Андреевич Беклешев), (1799-1800) ja (1801);
*Pjotr Hrisanovitš Oboljaninov (Петр Хрисанфович Обольянинов), (1800-1801);
*alates 1802. aastast täitsid Senati juhi ülesandeid Venemaa Keisririigi Justiitsministeeriumi justiitsminister;
*Senat likvideeriti 22. novembril (5. detsembril ukj) 1917. aastal.
Venemaa Keisririigi Riiginõukogu, (Государственный Совет) (1810-1917), esimehed:
*Nikolai Rumjantsev, 1810-1812;
*Nikolai Ivanovitš Saltõkov (Николай Иванович Салтыков) (1812-1816);
*Pjotr Vassiljevitš Lopuhhin (1816-1827);
*Viktor Pavlovitš Kotšubei (Виктор Павлович Кочубей) (1827-1834);
*Nikolai Nikolajevitš Novosiltsev (Николай Николаевич Новосильцев) (1834-1838);
*Illarion Vassiljevitš Vassiltšikov (Иларион Васильевич Васильчиков) (1838-1847);
*Vassili Vassiljevitš Levašov (Василий Васильевич Левашев) (1847-1848);
*Aleksandr Ivanovitš Tšernõšov (Александр Иванович Чернышов) (1848 -1856);
*Aleksei Fjodorovitš Orlov (Алексей Федорович Орлов) (1856-1861);
*Dmitri Nikolajevitš Bludov (Дмитрий Николаевич Блудов (1826-1864);
*Pavel Pavlovitš Gagarin (Павел Павлович Гагарин) (1864-1865);
*suurvürst, Konstantin Nikolajevitš (1865-1881);
*suurvürst, Mihhail Nikolajevitš (1881-1905);
*Dmitri Martõnovitš Solski (Дмитрий Мартынович Сольский) (1905-1906);
*Eduard Friš (Эдуард Васильевич Фриш) (1906);
*Mihhail Grigorjevitš Akimov (Михаил Григорьевич Акимов) (1907-14);
*Sergei Sergejevitš Manuhhin (Сергей Сергеевич Манухин), Ivan Jakovlevitš Golubev (Иван Яковлевич Голубев) (kohusetäitjad 1914 - 15);
*Anatoli Nikolajevitš Kulomzin (Анатолий Николаевич Куломзин) (kohusetäitja 1915 - 16).
*Ivan Grigorjevitš Štšegovitov (Иван Григорьевич Щегловитов) (kohusetäitja 1917)
* Kolleegiumid
** Välisasjade Kolleegium (Коллегия иностранных дел);
** Mäekolleegium (Берг-коллегия);
** Manufaktuurkolleegium (Мануфактур-коллегия);
** Kaubanduskolleegium (Коммерц-коллегия);
** Justiitskolleegium (Юстиц-коллегия);
** Vaimulik kolleegium (Духовная коллегия);
** ...
** ...
** ...
** ...
** ...
** ...
* Ministeeriumid
8. september 1802. aastal kinnitas keiser Aleksander I Venemaa keisririigi haldusasutuste reorganiseerimise käigus Manifesti Venemaal ministeeriumite ja Ministrite Komitee (1802 - 1906) asutmise kohta.
Venemaa Keisririigi Ministrite Komiteed juhtis esimees:
*Aastatel 1812 - 1885 Riiginõukogu (Venemaa Keisririik) esimees
*Pavel Pavlovitš Gagarin (1864-1872);
*Pavel Nikolajevitš Ignatjev (Павел Николаевич Игнатьев) (1872-1879);
*Pjotr Aleksandrovitš Valujev (Петр Александрович Валуев) (1879-1881);
*Mihhail Reutern (Михаил Христофорович Рейтерн) (1881-1887);
*Nikolai Karl Paul von Bunge (Николай Христианович Бунге) (1887-1895);
*Ivan Nikolajevitš Durnovo (Иван Николаевич Дурново) (1895 - 1903);
*Sergei Juljevitš Witte (1903-1806);
1906. aastal anti Ministrite Komitee ülesanded üle Ministrite Nõukogule.
Venemaa Keisririigi Ministrite Nõukogu (1861 - 1917), mille juhtideks olid esimehed:
*Aleksander II (1857-1881).
*aastatel 1881-1905 Ministrite Nõukogu ei kogunenud.
*Sergei Juljevitš Witte (19.10.1905 - 22.04.1906);
*Ivan Logginovitš Goremõkin (Иван Логгинович Горемыкин) (22. aprill- 8. juuli 1906),(30. jaanuar 1914 - 20. jaanuar 1916);
*Pjotr Stolõpin (8. juuli 1906 - 1. september 1911);
*Vladimir Aleksandrovitš Kokovtsov (Владимир Александрович Коковцов) (11. september 1911 - 30. jaanuar 1914);
*Boriss Stürmer (Борис Владимирович Штюрмер) (20. jaanuar- 10. november 1916);
*Aleksandr Fjodorovitš Trepov (Александр Федорович Трепов) (10.november - 27. detsember 1916);
*Nikolai Dmitrevitš Golitšõn (Николай Дмитриевич Голицын) (27. detsember 1916 - 27. veebruar 1917)
*1917. aastal Ministrite Nõukogu likvideeriti.
*Venemaa Keisririigi Sõjamerejõudude Ministeerium (министерство военно-морских сил (1802-1815); Venemaa Keisririigi Mereministeerium Морское министерство (1815 - 1917);
*Nikolai Semjonovitš Mordvionov (Николай Семенович Мордвинов (8. september - 28. detsember 1802);
*Pavel Vassiljevitš Tšitšagov (Павел Васильевич Чичагов) (31. detsember 1802 - 28. november 1811);
*Jean-Baptiste Prévost de Sansac (Иван Иванович де Траверсе) (28. november 1811 - 24. märts 1824);
*Otto von Möller (Антон (Отто) Васильевич Моллер) (24. märts 1824 - 5. veebruar 1836);
*Aleksandr Sergejevitš Menšikov (Александр Сергеевич Меншиков) (5. veebruar 1836 - 23. veebruar 1855);
*Ferdinand von Wrangell (18. mai 1855 - 27. juuli 1857);
*Nikolai Fjodorovitš Metlin (Николай Федорович Метлин (27. juuli 1857 - 19. september 1860);
*Nikolai Karlovitš Krabbe (Николай Карлович Краббе) (19. september 1860 - 3. jaanuar 1876);
*Stepan Stapanovitš Lessovski (Степан Степанович Лесовский) (12. jaanuar 1876 - 23. juuni  1880);
*Aleksei Aleksejevitš Peštšurov (Алексей Алексеевич Пещуров) (23. juuni  1880 - 11. jaanuar 1882);
*Ivan Aleksejevitš Šestakov (Иван Алексеевич Шестаков) (11. jaanuar 1882 - 21. november 1888);
*Nikolai Matvejevitš Tšihatšov (Николай Матвеевич Чихачев (28. november 1888 - 13. juuli 1896);
*Pavel Petrovitš Tõrtov (Павел Петрович Тыртов (13. juuli 1896 - 4. märts 1903);
*Fjodor Karlovitš Avelan (Федор Карлович Авелан) (10. märts 1903 - 29. juuni 1905);
*Aleksei Aleksejevitš Birilev (Алексей Алексеевич Бирилев) (29. juuni 1905 - 11. jaanuar 1907);
*Ivan Mihhailovitš Dikov (Иван Михайлович Диков) (11. jaanuar 1907 - 8. jaanuar 1909);
*Stepan Arkadjevitš Vojevodski (Степан Аркадьевич Воеводский) (8. jaanuar 1909 - 18. märts 1911);
*Ivan Konstantinovitš Grigorovitš (Иван Константинович Григорович) (19. märts 1911 - 28. detsember 1917);
*Aleksandr Ivanovitš Gutškov (Александр Иванович Гучков) (2. märts - 30. aprill 1917);
*Aleksandr Fjodorovitš Kerenski (5. mai - 30. august 1917);
*Dmitri Nikolajevitš Verderevski (Дмитрий Николаевич Вердеревский) (30. august - 25. oktoober 1917).
Venemaa Mereministeeriumi Sõjalaevastiku Kindralstaap:
*1908-1911 admiral Andrei Eberhardt (1856-1919), Sõjalaevastiku Kindralstaabi ülem ja Musta mere laevastiku ülem aastail 1911-1916;
*Musta mere laevastiku ülem: aastail 1911-1916 Andrei Eberhardt, aastail 1916-1917 Aleksandr Koltšak
Venemaa Keisririigi Välisministeerium (министерство иностранных дел(1802 - 1917)
*Aleksandr Romanovitš Vorontsov (Александр Романович Воронцов) (8. september 1802 - 16. jaanuar 1804);
*Adam Jerzy Czartoryski (Адам Адамович Чарторыйский (16. jaanuar 1804 - 17. juuni 1806);
*Andrei Jakovlevitš Budberg (Андрей Яковлевич Будберг) (17. juuni 1806 - 30. august 1807);
*Nikolai Rumjantsev  (30. august 1807 - 1. august 1814);
*Karl Robert von Nesselrode  (Карл Васильевич Нессельроде) (10.august 1814 - 15. aprill 1856);
*Aleksandr Mihhailovitš Gortšakov (Александр Михайлович Горчаков) (15. aprill 1856 - 28. märts 1882);
*Nikolai Girs (Николай Карлович Гирс) (28. märts 1882 - 14. jaanuar 1895);
*Aleksei Borissovitš Lobanov-Rostovski (Алексей Борисович Лобанов-Ростовский) (26. veebruar 1895 - 18. august 1896);
*Nikolai Pavlovitš Šiškin (Николай Павлович Шишкин) (19. august 1896 - 1. jaanuar 1897);
*Mihhail Aleksandrovitš Muravjov (Михаил Александрович Муравьев) (1. jaanuar 1897 - 8. juuni 1900);
*Vladimir Lambsdorff (Владимир Николаевич Ламздорф) (9. juuni 1900 - 28. aprill 1906);
*Aleksandr Petrovitš Izvolski (Александр Петрович Извольский) (28. aprill 1906 - 14. september 1910);
*Sergei Dmitrevitš Sazonov (Сергей Дмитриевич Сазонов) (14. september 1910 - 7. juuli 1916).
*Boriss Stürmer (7. juuli- 10. november 1916);
*Nikolai Nikolajevitš Pokrovski (Николай Николаевич Покровский) (30. november 1916 - 2. märts 1917).
*Pavel Nikolajevitš Miljukov (Павел Николаевич Милюков) (2. märts- 2. mai 1917);
*Mihhail Ivanovitš Tereštšenko (Михаил Иванович Терещенко) (5. mai- 25. oktoober 1917).
* Venemaa Keisririigi Siseministeerium , (министерство внутренних дел);
* Venemaa Keisririigi Kaubandusministeerium (министерство коммерции);
* Venemaa Keisririigi Rahandusministeerium  (министерство финансов);
* Venemaa Keisririigi Rahvaharidusministeerium (министерство народного просвещения);
* Venemaa Keisririigi Justiitsministeerium (министерство юстиции).
=== Venemaa Keisririigi Politseiministeerium ===
Sisekaitseüksuste juhtorganiks oli aastail 1811-1819 Miilitsaministeerium (Министерством милиции) ja Sisekaitsekorpuse staap, millele allusid Sisekaitseringkonnad, sellele alluvate mitmes kubermangus olevate maamiilitsa üksustega.

=== Venemaa Keisririigi Justiitsministeerium ===
Justiitsminister
* 1817-1827 Dmitri Lobanov-Rostovski
=== Venemaa Keisririigi Siseministeerium (Министерство внутренних дел)===
* Üksik sandarmikorpus (Отдельный корпус жандармов - ОКЖ) (1827-1880);
** Linna sandarmivalitsused;
** Kubermangu sandarmivalitsused;
** Raudteede sandarmivalitsused;
** Piirivalve sandarmivalitsused;
** Välisandarmivalitsused (sõjaväepolitsei), kindlusesandarmivalitsused ();
* Venemaa Keisririigi sisekaitseüksused (siseväed)- Sisekaitse üksikkorpus (Отдельный корпус внутренней охраны - ОКВС) (1816-1864).
*Venemaa Keisririigi Sisevalve üksikkorpus (Отдельный корпус внутренней стражи),
**ülem aastatel 1828-1840 Pjotr Kaptševitš, (Капцевич Петр Михайлович) (1772-1840);
**ülem aastatel 1840-1843  Karl von Reibnitz (Рейбниц Карл Павлович) (1777-1843),
**ülem aastatel 1843-1847 Aleksandr Trišatnõi (Тришатный Александр Львович) (1785-1852);
**ülem aastatel 1847-1857 (Гартунг Николай Иванович) (1782-1859);
**ülem aastatel 1857-1864, Georg Wilhelm Eduard Schmidt von der Launitz (Василий Фёдорович [Георг Вильгельм (Вильям) Эдуард] фон дер) (9. august 1802, Grobin Kuramaa kubermang - 1865, Harkov)Командиры отдельного корпуса внутренней стражи (ОКВС);
Esimese sõjaväestatud sisekorrakaitselise organisatsiooni moodustamise projekti keiser Aleksander I-le esitas Peterburi sõjakuberneri asetäitja politseialal Jevgrafi Komarovski - 1802. aastal. Projekti alusel tulid need üksused  moodustada seniste kuberneride alluvuses olevate linnagarnisonide staabiroodude baasil.
27. märtsil 1811. antud keisri ukaasi alusel moodustati tsiviilkuberneri alluvusest üle antud staabiroodude baasil kolmest roodust koosnevad kubermangu sisevalvepataljonid, mille tuumikuks olid garnisoni staabirood.
Venemaa Keisririigi Euroopaosas moodustati esialgselt 8 nummerdatud ringkonda, mille ülemaks oli ringkonnakindral, ringkonda kuulus 2-3 kubermangu. Ringkonna alluvuses oli 2-3 brigaadi, kuhu igasse brigaadi kuulus 2-3 pataljoni, mis asusid kubermangukeskustes ja kandsid keskuste nimetusi.
3. juulil 1811. aastal kinnitas keiser Aleksander I sisekaitse põhimääruse (Положении для внутренней охраны), mille kohaselt oli sisekaitsekorpuse ülesandeks:
* seaduste täitmise jälgimine ja kohtuotsuste elluviimine;
* sisekorra kaitse ja taastamine, mille hulka kuulus: varaste kinnipidamine, röövlite tagajamine ja hävitamine, seadusega keelatud kogunemiste laialiajamine, rahvaallumatuste ning -rahutuste rahustamine, põgenike ja varjunud kurjategijate ja desertööride kinnipidamine, kõigi usutunnistuste usutoimingute läbiviimisel, ja laatadel, äripidamisel, rahva ja kirikupühadel korra ja rahu valvamine,
* surmanuhtluste täideviimine,
* valveteenistus määratud kohtades;
* nekrutite, kurjategijate, arestantide, vangide vastuvõtmine ja edasisaatmine;
* päästetööd jõgede üleujutuste, tulekahjude ja muude loodusõnnetuste korral.
1817. aastal moodustati Sankt-Peterburi sandarmidivisjon ja Moskva sandarmidivisjonning kubermangu- ja suurtes sadamalinnades sandarmikomandod, mis 1836. aastal liideti Üksiku sandarmikorpusega.
Sisekaitsekorpus kui iseseisev korrakaitsestruktuur likvideeriti 1864. aastal, peale Aleksander II poolt Keisririigis läbiviidud sõjaväe- ja kaitsesüsteemide reformi. Reformi käigus moodustati kaitseringkondadel põhinev kaitsesüsteem ning ka siseriiklikku julgeolekut tagavad siseväed formeeriti vastavalt samadele põhimõtetele. Sõjaväeringkonna ülemal oli asetäitja, kes oli kohalike- ehk sisevägede juht.
* ... (Фельдъегерский корпус) (1797-1917) kes tegelen nii salajase kirjavahetuse edastamise ning riiklike kurjategijate konvoeerimisega.

[[Venemaa Keisririigi Siseministeerium]] (''Министерство внутренних дел'')

* Sõjaväeringkonnad
** Peterburi sõjaväeringkond
** Dvinski sõjaväeringkond, Liivimaa kubermang ja Eestimaa kubermang
** jne
*1. Ratsaväe kaardiväediviis:  Kavalergardide polk, Ratsaväe ihukaitsepolk, Kürasiiride polk, Kasakate ihukaitsepolk, Atamani ihukaitse kasakapolk;
=== Venemaa Keisririigi  Mereministeerium===
=== Venemaa Keisririigi  Rahandusministeerium ===
* Tollimaksude Departemang (Департамент таможенных сборов);
* Piirivalve Üksikkorpus  (1893 -1917), milles

[[Venemaa Keisririigi  Mereministeerium]]

[[Venemaa Keisririigi  Rahandusministeerium]]

*Mustasajalased, konservatiivne liikumine
*17. Oktoobri Liit («Союз 17 октября») -Rahvavabaduse Partei; poliitiline käitumisliin-probleemide lahendamise edasilükkamine sõjajärgsele ajale ja sõda võiduka lõpuni; suurmaaomanike maa mittejaotamine, 8-tunnise tööaja piiramine sõja ajal, Venemaa jagamatus ja ühtsus, Venemaa poliitilise korralduse määramine peale Asutava Kogu kokkukutsumist.
*Vene Konstitutsiooniliste Demokraatide Partei (Конституционно-демократическая партия) (kadetid);
*Konstitutsiooniline Demokraatlik Liit (Демократический Союз Конституционалистов");
*Kaitseingel Mihhaili nimeline Vene Rahvaliit (Русский Народный союз им. Михаила Архангела);
*Konstitutsioonilised moharhistid (Монархисты-конституционалисты);
*Rahvamajanduslik Partei (Народнохозяйственная Партия);
*Isamaaliit (Отечественныи Союз);
*Õiguskorra Partei (Партия Правового Порядка);
*Majandusprogressi Partei (Прогрессивно-Экономическая Партия);
*Vene Rahva Kõigi Seisuste Liit (Русский Народнически Всесословныи Союз);
*Riigiduuma valijate Vene Kogu (Русское собрание избирателей в Государственную Думу);
*Venemaa Kaubandustööstusliit (Всероссийски Торговопромышленный Союз)
*Mõõduka Progressi Partei (Умеренно-Прогрессивная партия)МИЖ Программы партий РИ
**Sotsialistide-Revolutsionääride Partei-(esseerid); poliitiline käitumisliin-Venemaa Ajutise valitsuse ja nõukogude toetamine, hiljem osalemine nõukogude koalitsioonivalitsuses; agraarküsimuse lahendamine läbi Asutava Kogu.
**VSDTP, menševikud, poliitiline käitumisliin: demokraatliku kodanikuühiskonna kindlustamine, sotsialismi ehitamine Venemaal on utoopia, revolutsiooni kaitsmine välisvaenlaste eest.
**VSDT(b)P, bolševikud;
** Sotsialistide-Föderalistide Partei
** Vasakpoolsete Sotsialistide-Revolutsionääride (internatsionalistide) Partei
=== Venemaa ja juutide diskrimineerimine ===
Ajalooliselt ja seadusandlikult oli Venemaal välja kujunenud rahvuslikul pinnal juudi rahvusest isikute diskrimineerimine, mis seisnes teatud tegevusaladel tegutsemise, teatud elamiskohtade valiku keelus ning haridusvõimaluste piiramises. Eredaim näide on, et juudi rahvusest isikutel oli lubatud Venemaa Keisririigis elada vaid 8 läänepoolsemas kubermangus ning oli keelatud riiklikult nende ümberasumine Siberi piirkondadesse. Nendest piirangutest lähtudes oligi juudi rahvusest elanike (askenazide) suhtarv Poolas, Leedus kõrgem kui mujal. Nende sotsiaalselt surutisest lähtudes oli ka juudi päriotolu revolutsionääride ja riiklike muutusi taotlevate revolutsionääride arv suurem kui teistel Venemaa elanikel. Venemaa kodusõja ajal kujunes samuti välja olukord, kus bolševike võimu vastu võidelda soovivaid juudi päritolu isikuid ignoreeriti ning diskrimineeriti ka valgekaartlaste vägedes, mis ei jätnud suurele osale muud valikut kui liituda bolševikega.

Venemaa Keisririik ja poliitilised liikumised

[[Venemaa ja juutide diskrimineerimine]]

===  ===
=== Rahvusriikide tekkimine ===

Soome Aktiivse Vastupanu Partei (Партия Активного Сопротивления)

Kiievis moodustati 17. märtsil (4. märtsil vkj) 1918 Ukraina Keskraada, mille esimeheks sai Mõhhailo Gruševski.

Kirjed EKI KNAB-is päringule "Venemaa Keisiririik" puuduvad. --kanakukk 11. november 2009, kell 19:08 (UTC).

KNAB-is on tõesti eestikeelseks ametlikuks nimeks 1917. aastani öeldud Vene Keisririik. Andres 11. november 2009, kell 20:34 (UTC)

Arvan, et tänapäeval peaksime ütlema "Venemaa Keisririik". Andres 11. november 2009, kell 20:36 (UTC)
----
Pakun välja, et võiks kasutada seda infoboxi, näeb parem välja:
--WooteleF 14. detsember 2009, kell 11:51 (UTC)

=== Keisririigi haldusasutused ===
*1717–1725 Ivan Romodanovski;
** Salakantselei Тайная канцелярия (:ru:Тайная канцелярия) oli Peeter I poolt 1718. aasta veebruaris loodud Venemaa  riikliku julgeoleku tagamiseks ning poliitiliste süütegude eest kohtupidamiseks loodud keskasutus. SK loomise aluseks oli tsareevitš Aleksei Petrovitši süüasi, kes põgenes Venemaalt. Salakantselei asus Sankt-Peterburgis Peeter-Pauli kindluses. Likvideeriti maikuus 1726. aastal ning menetluses olnud "asjad" anti üle Preobraženski prikaasile.
** 1731. aastal asutati uuesti Sala- ja jälitusasjade kantseleina (Канцелярия тайных и розыскных дел) Andrei Ušakovi juhtimisel ja tegutses kuni 1762. aastani.
** 1762 moodustati Senati juures asuv Salajane Ekspeditsioon Stepan Šeškovski juhtimisel, mis tegutses kuni 1801. aastani. Peale SE likvideerimist läksid tema ülesanded üle Senati 1. ja 5. Departemangule.
**
*ekspeditsioonid
4.4. Органы политического сыска.
4.4.1. Преображенский приказ (1695 -1729).
Главные судьи:
Федор Юрьевич Ромодановский (1695 - 1717).
Иван Федорович Ромодановский (1718 - 29).
4.4.2. Тайная канцелярия (1718 - 1726).
Министры:
Петр Андреевич Толстой (1718 - 26).
Андрей Иванович Ушаков (1718 - 26).
Григорий Григорьевич Скорняков-Писарев (1718 - 23).
Иван Иванович Бутурлин (1718 - 21).
4.4.3. Тайная розыскных дел канцелярия (1731 - 1762).
Андрей Иванович Ушаков (1731 - 47).
Андрей Иванович Шувалов (1747 - 62).
4.4.4. Тайная экспедиция Сената (1762 - 1801).
Обер-секретари:
Степан Иванович Шешковский (1762 - 93).
А.С.Макаров, Е.Б.Фукс (1794 - 1801).
4.4.5. Третье отделение Собственной его императорского величества канцелярии
(1826 - 1880).
Главноуправляющие и шефы Корпуса жандармов:
Александр Христофорович Бенкендорф (1826 - 44).
Алексей Федорович Долгоруков (1856 - 66).
Петр Андреевич Шувалов (1866 - 74).
Александр Львович Потапов (1874 - 76).
Николай Владимирович Мезенцев (1876 - 78)*
Александр Романович Дрентельн (1878 - 80).
Петр Александрович Черевин (1880).
4.4.6. Департамент полиции (1880 - 1917).
Директоры:
Иван Осипович Велио (1880 - 81).
Вячеслав Константин Плеве (1881 - 84)*
Петр Николаевич Дурново (1884 - 93).
Николай Иванович Петров (1893 - 97).
Сергей Эрастович Зволянский (1897 - 1902).
Алексей Александрович Лопухин (1903 - 05).
С.Г.Коваленский, Н.П.Гарин (февраль-ноябрь 1905).
Эраст Иванович Вуич (1905 - 06).
Петр Иванович Рачковский (1906).
Максим Иванович Трусевич (13.06.1906 - 9.03.1909).
Николай Павлович Зуев (9.03.1909 - 11.12.1911).
Степан Петрович Белецкий (14.12.1911 - 28.01.1914)*
Валентин Анатольевич Брюн-де-Сент-Ипполит (3.02.1914 - 4.09.1915).
Гавриил Георгиевич Моллов (и.о. 5.09. - 22.11.1915).
Константин Дмитриевич Кафафов (24.11.1915 - 14.02.1916)*
Евгений Константинович Климович (15.02. - 17.11.1916)
Алексей Тихонович Васильев (21.11.1916 - 27.02.1917).
--WooteleF 14. detsember 2009, kell 11:52 (UTC)

Need siin võiks kohe viia vastavatesse artiklitesse. Siia nad võivadki seisma jääda. Andres 14. detsember 2009, kell 16:44 (UTC)
----
Kas viimane muudatus on õige? Kas oli üks või mitu Nahhitševani khaaniriiki? :Andres (arutelu) 10. veebruar 2016, kell 00:45 (EET)
----

Miks on Venemaa Keisririik suure tähega, aga teised keisririigid väikeste tähtedega? Kuidas nüüd nii, et ühte ülistame ja eelistame?

See ei ole ülistamise pärast, see on ametlik nimi. Andres (arutelu) 11. veebruar 2018, kell 08:43 (EET)

:Teised keisririigid ei ole mõeldud ametlike nimedena?

:: Kõik mitte. Andres (arutelu) 13. veebruar 2018, kell 21:54 (EET)


Arutelu:Laguun

mis on maasäärega, väinaga või muu veekoguga  Nagu ma saan aru, maasäär ei ole veekogu. Geonarva 8. september 2008, kell 18:01 (UTC)

õige märkus --Dj Capricorn 8. september 2008, kell 20:05 (UTC)
Tõenäoliselt ei sobi sinna sõnad "väinaga või muu veekoguga põhiveekogust", sest väin võib ainult ühendada laguuni põhiveekoguga, eraldada saab ainult maismaa osa. Geonarva 8. september 2008, kell 18:05 (UTC)

jah; iseasi, kui mõeldakse väga kitsast väina --Dj Capricorn 8. september 2008, kell 20:05 (UTC)

: Miks nii? Andres 8. september 2008, kell 23:48 (UTC)

Kas ei peaks siin olema kaks artiklit? Andres 8. september 2008, kell 23:48 (UTC)

Kahtlemata saab rääkida laguunist atolli mõistes eraldi, kuid ma ei tea, kas see oleks otstarbekas, samuti poleks pealkirja osas head nõu --Dj Capricorn 10. september 2008, kell 06:17 (UTC)

: Kui on otstarbekas mõisteid eristada, miks siis ei ole otstarbekas eraldi artikleid teha? Teise pealkiri võiks olla "Atolli laguun". Andres 10. september 2008, kell 15:16 (UTC)

: Arvan, et viga on pigem selles, et atolli laguuni näitamine eraldi mõistena pole õige. Tõsi küll, atollide puhul nimetatakse laguuniks ka järveks muutunud või ärakuivanud laguuni. Andres 10. september 2008, kell 15:23 (UTC)

Võtsin kategooria:Rannikutüübid välja sest sinna sobiks rohkem Laguunrannik artikkel. Geonarva 13. detsember 2008, kell 20:20 (UTC)

Mitmed vikid (nt :de:Haff) on teinud eraldi artikli rannikulaguunile (vist sama mis haff, säärlõugas, vt nt EnDic ). Pole küll kindel, kas laguun ja rannikulaguun on ikka eri mõisted? Võimalik, et rannikulaguun on ühendatud merega, ent laguun ei pruugi olla.--Estopedist1 (arutelu) 16. november 2015, kell 12:22 (EET)

seotud mõiste on ka rannikujärv--Estopedist1 (arutelu) 17. november 2015, kell 13:06 (EET)

Mõistepundar rannikulaguun, säärlõugas jne