Kategooria arutelu:Ansamblid

Kas on mõtet teha ühe bändi jaoks oma kategooria? Ma leian, et ei ole. Ja selleks, et žanrite nimistu üle pea ei kasvaks tuleks teha selline kategooria nagu Ansamblid žanri järgi nagu on inglise vikipeedias. Ansamblid riikide järgi tasub ka lisada. On kellelgi vastuväiteid või ma teen selle ära?--Celldwellcius 11. mai 2007, kell 15:19 (UTC)
Ansamblid jäägu põhikategooriaks, aga sinna alla võib muidugi lisada ansamblid žanri ja riikide järgi. Aga kui sa nüüd lisad need uued kategooriad, siis kustuta igas artiklis üldkategooria nimetus, ehk siis ansamblid ära. --Mona 11. mai 2007, kell 16:11 (UTC)

Siiski, mida teha nende bändide kategooriatega? Võiks ka kuidagi kokku koondada?--Celldwellcius 12. mai 2007, kell 14:02 (UTC)
Mis-mis? Kas on mõtet teha ühe bändi jaoks oma kategooria? Kui on mitu erinevat artiklit ühe bändi kohta (näiteks bändi liikmete artiklid, albumid, lood, misiganes), siis tasub igaljuhul kategooria ära! See koondaks kõik vajalikku ühte kohta kokku... st kui inimene on huvitatud kõigest ühe bändi kohta, on tal kõik artiklid selle kohta ühest kohast võtta... Ja samas, ma arvan, et ka need bändid, millel on oma kategooria, ja need bändid, mis on veel mingi eraldi kategooria all näiteks žanri järgi... ka need peaksid olema lisaks ansamblite üldkategoorias! Jürka 12. mai 2007, kell 14:10 (UTC)

Ansamblid žanrite järgi jäävad nii või naa ansamblite üldkategooriasse, lihtsalt neid poleks igalpool topelt. Äärmisel juhul me peaks iga ansambli juhul panema ka kirja Kategooria:Muusika. Milleks? Aga need bändide kat, on ka minu arvates vajalikud, aga vot kuidas neid veel omakorda liigitada, seda ma ei tea, aga arvan, et nad võivad ollagi seal ansamblite kategooria all. --Mona 12. mai 2007, kell 14:29 (UTC)

: Üldiselt on meil siin tavaks saanud, et kui on olemas nt Kategooria:Vene kirjanikud, siis enam ei lisa igale kirjanikule kategooria:kirjanikud --Mona 12. mai 2007, kell 14:33 (UTC)

:: Vot seal kus on kategooriad Heavy metal ja Folk heavy metal jmt, sinna võiks esialgu jätta mõlemad kategooriad, sest erinevus on pisiasjades ja paljudele raske neid eristada, on oht, et ei teata kust erinevaid ansambleid otsida. Samuti on paljusid raske ühe või teise kategooria alla liigitada, nt Punk ansambleid --Mona 12. mai 2007, kell 14:55 (UTC)

:Just seda ma mõtlengi, et inimesed ei oska just seda "õiget" kategooriat leida... Teadmatule inimesele on heavy ja metal ja hardcore jne üks ja sama... aga tema peab siis kõik nad läbi lappama... Igas kategoorias üks-kaks bändi... Selles mõttes ei leia ma üldse neil žanrite kategooriatel mõtet... Ja nagu sa mainisid, ei annagi päris selgelt igat bändi žanri järgi liigitada... Üks arvab, et see on mingi punk, teine arvab, et see on just mingi emo vm... ja ma arvan, et meist keegi pole 100% kompetentne igale ansamblile just see ainsat õiget žanrit nimetada... Aga kui kõik ansamblid on lihtsalt ansamblite kategooria all, leiab igaüks selle ilusti üles... Jürka 12. mai 2007, kell 15:02 (UTC)
Räägin nüüd endale natuke vastu, aga siiski Kategooriate süsteem on loodud selleks, et koondada ühte liiki kuuluvaid juba olemasolevaid artikleid. Üldiselt selle järgi ei otsita artikleid, kuigi mina teen seda. Otsimiseks on otsingusüsteem ja loendid (nt Ansamblite loend). Sinna on kantud ka veel puuduvad artiklid. --Mona 12. mai 2007, kell 15:15 (UTC)

:Ei-ei, oot', mis?! Miks kategooria järgi ei otsita artikleid? Minu silmis on üks kategooria funktsioone just see, et lugeja saab vastavast kategooriast leida teisi sama teemat puudutavaid artikleid! Näiteks Elvise puhul... Võibolla ta ei oskakski näiteks mingit Memphise Maffia või mingit muud sihukest avada (kuigi link on ka jutus sees), aga avades alt kategooria saab ta kätte kõik artiklid, mis teda huvitaks... ja ta teab, et tal mõni artikkel kahe silma vahele ei jää... Ja eraldi mingit Elvise loendit ei tasu ju teha... Üldse minu arvates see loeng oleks kasulik pigem artiklite koostajatele, et oleks ülevaade, mis artiklid puudu on jne ja tuleviku jaoks teemad üles märkida jne... Lugejale on ta umbes samaväärne kui kategooriad... Jürka 12. mai 2007, kell 16:17 (UTC)

Jürka, ega teadmatu inimene ei hakkagi žanri järgi otsima. Ta kasutab selleks teisi vahendeid nagu Mona viitas. Mõni võibolla ei taha näiteks otsida kindlat bändi vaid tahab otsida kindla žanri bände, siis on tal väga hea selline kategooria lahti võtta ja vaadata.

Ja žanriline määratlus pole probleem ning alati võib panna ühe bändi mitmesse žanrilisse kategooriasse nagu mõningad bändid on ka pandud. Ise pean ennast üpriski pädevaks liigitamises, nii et ei näe selles mingit suurt probleemi. Ja kui keegi kirjutab mingist ansamblist artikli, siis ta eeldatavasti ikka teab, mis žanrisse antud bänd kuulub ja annab talle vastava kategooria.--Celldwellcius 12. mai 2007, kell 15:34 (UTC)

:Noh, jah... kuid ma siiski arvan, et dubleerimine ansamblite all ei teeks paha... sest vaatamata sellele, et bänd XXX on hardrock-metalpunki bänd, on ta samas ka lihtsalt ansambel... Ma küll saan süsteemist aru, et tegelikult ongi ta lihtsalt ansambli kategooria all, kuna too ansambli žanri kategooria ja too hardrock-metalpunk kategooria on omakorda lihtsalt ansamblite all, aga ma kujutan ette, et lugejale/kasutajale oleks palju lihtsam, kui bänd ise ka otse ansamblite kategoorias on... Jürka 12. mai 2007, kell 16:17 (UTC)

::Ei saanud su jutust võib-olla täpselt aru, aga kõik ansamblid peaksidki nagu ansamblite kategoorias olema. Kui mõni ei ole, siis on see viga, mis vajab parandamist.--Celldwellcius 12. mai 2007, kell 16:26 (UTC)

:Kõik ansamblid ongi ansamblite kategoorias, aga mõned on vahetult, mõned on mõne alamkategooria kaudu... See, mille poolt mina hääletaks, on see, et ka need bändid, mis on alamkategooriate kaudu ansamblite kategoorias on, oleksid ka vahetult otse ansamblite kategoorias... Jürka 12. mai 2007, kell 16:29 (UTC)

::Jah, ma arvan sama. Seda ma silmas pidasingi, et kui mõni ei ole lisaks muudele kategooriatele ka ansamblite kategoorias, siis tuleb ta sinna panna.--Celldwellcius 12. mai 2007, kell 16:31 (UTC)

:Ok, siis oleme ühte meelt... Sain vist su esimesest postitusest valesti aru... Jürka 12. mai 2007, kell 16:46 (UTC)

: Miks te tahate artiklid ülekategoriseerida. Kui panna igale ansambli artiklile kategooriad:ansamblid, metal ansamblid ja heavy metal ansamblid. Siis miks te ei taha panna Itaalia lauljatele, veel lisaks kategooriad lauljad, itaalia inimesed, inimesed jne. Need kõik oleks ju õiged, aga lõpuks oleks nt ansamblite kateg. all nt 25 000 artiklit, oleks neid seal väga hea otsida (erite kui ühele lehele mahub 200 nimetust). Püüame järgida ikka ühte joont. Sarnaseid arutelusid on eelnevalt peetud küll ja veel (kohe ei leia neid üles), aga võib vaadata varasemate üldiste arutelude alt. --Mona 12. mai 2007, kell 17:07 (UTC)

Kui nüüd inglisekeelsest vikist eeskuju võtta, siis nemad ongi pannud igale artiklile niipalju erinevaid kategooriaid kui võimalik, et lugeja ei peaks mõtlema, et huvitav, kas see tüüp oli pigem muusik kui laulja või äkki polegi muusik, aga hoopis punkmuusik vm... Ei, neil jõuab artiklini igast teemat puudutavast kategooriast... Ja samuti... nagu sa tõid näite... et "miks te ei taha panna Itaalia lauljatele, veel lisaks kategooria lauljad, itaalia inimesed, inimesed jne"... siis... Miks ma siis ei taha? Ma arvan, et õige oleks... Pole sellesse inimeste ja biograafiate rubriiki süvenenud, aga võibolla tõesti peaks... Inglise vikis on seda tehtud... Iseasi, kas oleks üldse eraldi kategooriat "Itaalia lauljad"... kui neid just väga palju pole... Mõne üksiku tüübi pärast sellist kategooriat minu arust oleks liigne teha. Jürka 12. mai 2007, kell 17:18 (UTC)

:Tood näiteks inglise viki. Näiteks http://en.wikipedia.org/wiki/A-ha, kus sa seal näed kategooriat ansambel? --Mona 12. mai 2007, kell 17:33 (UTC)

Lihtsalt ansamblite kategooriat seal pole, aga see-eest on seal:

Categories: A-ha | Musical groups established in 1982 | Norwegian pop music groups | New Wave groups | 1980s music groups | 1990s music groups | 2000s music groups | Norwegian artists who have sold 1 million+ records

Või võtame näiteks The Beatles'i...

Categories: Articles with unsourced statements since March 2007 | All articles with unsourced statements | Articles lacking sources | All articles lacking sources | English musical groups | Music from Liverpool | 1960s music groups | Parlophone artists | Rock and Roll Hall of Fame inductees | Grammy Award winners | The Beatles | Apple Corps | Apple Records artists | George Harrison | John Lennon | Paul McCartney | Ringo Starr | Musical groups established in 1960 | 1970 disestablishments | Quartets | Beat groups | Grammy Lifetime Achievement Award winners

Eraldi aastakümnete järgi... iga liikme järgi kategoriseeritud... auhinnad... ja igast muud jura... Eraldi veel "1960s music groups" ja "Musical groups established in 1960"... jne. Lihtsalt bändide kategooriat neil peaaegu ei eksisteerigi... kaks bändi on neil sihukeses kategoorias... kuigi meie süsteem meeldib mulle se's suhtes rohkem, et meil pole niipalju erineva jura kohta kategooriaid, aga on üldine ansamblite kohta, mis praktiliseks kasutamiseks on tunduvalt mugavam... Jürka 12. mai 2007, kell 17:47 (UTC)

:Mina olen Jürkaga ühte meelt igaljuhul.--Celldwellcius 12. mai 2007, kell 18:17 (UTC)
Aga Jürka vaata kuhu viib edasi A-ha puhul Category:New wave groups ja järgmisena kuhu viib seal all olev Musical groups by genre. Nagu näha on selline kategooria nagu ansamblid ka seal täitsa olemas. Ning nagu ka meil tavaks, on see üldkategooria, mille all on siis alamkategooriad.--Mona 12. mai 2007, kell 18:53 (UTC)

Aasoh, saan aru jah... On täiesti sihuke kategooria neil olemas ja ka seal on suur hulk bände... Jaajah... ja seal on ainult need bändid, mis mõne žanri alla ei sobi või ei ole liigitatud... Ok, jah... Samas räägin ise alati igalpool järjepidavusest ja süsteemist, nii et jah... dubleerida se's mõttes tõesti ei tohiks... Isiklikult oleksin selle poolt, kui žanri järgi üldse mingit liigitust ei oleks... See teeks asja palju lihtsamaks ja selgemaks ja mugavamaks... Žanri saaks igas artiklis eraldi välja tuua esimestes ridades... Aga samas ma kahtlen sügavalt, et neid kaotama hakataks... Jürka 12. mai 2007, kell 19:07 (UTC)
Kui huvitab siis siin on üritatud luua ka kategooriate portaali Vikipeedia arutelu:Kategooriad. Tee ettepanekuid ja tähelepanekuid kui on mõtteid.--Mona 12. mai 2007, kell 19:23 (UTC)

Kas ei oleks mõistlik üksikute ansamblite kategooriad omakorda kokku võtta mingisse kategooriasse? Mulle igaljuhul tundub nii, sest ilmselt tulevikus võib neid alakategooriaid siin muidu häirivalt palju olla. Ma ei suuda hetkel sobivat nime sellele kategooriale anda.--Celldwellcius 4. juuni 2007, kell 16:54 (UTC)

nimetusvariantidele on abiks teised vikid, vt nt Wikidata lehte: . Pakuks ise nt kategooria "Ansamblite kategooriad", võimalik ka "Ansamblikategooriad"--Bioneer1 (arutelu) 9. september 2013, kell 22:09 (EEST)

: Kui liiga palju peaks tulema, siis peaks liigitama stiili järgi. Eraldi ansamblite kategoorial pole küll mõtet. --Tiia (arutelu) 9. september 2013, kell 22:51 (EEST)

:: Sellel on mõtet niivõrd, kuivõrd üksikute ansamblite kategooriate eraldi kategooriasse tõstmine (nagu siin) ja ühtlasti siia ainult ansambliartiklite jätmine lahendaks selle loogikavea, kus kategooria "Ansamblid" alamkategooriates on ka muud asjad peale ansamblite. Pikne 9. september 2013, kell 23:12 (EEST)
Interwikid on valed.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. september 2013, kell 13:50 (EEST)


Arutelu:Robert Downey juunior

Arvestades järjepidavust, tuleks teisaldada see Robert Downey juunior alla... Jürka 11. mai 2007, kell 17:02 (UTC)

Puudub lehekülg Robert Downey. Andres 13. mai 2007, kell 23:58 (UTC)
Kas siis seda mingit nn tundmatut järjepidavust arvestades tuleb Sr. asemel seenior kirjutada?--Hiraanitiger 14. mai 2007, kell 07:16 (UTC)

Veel parem on vanem. 195.50.204.250 14. august 2009, kell 11:43 (UTC)

: Minu meelest "vanem" uuema aja inimeste kohta ei kasutata. On näiteks Jüri Järvet juunior ja Hendrik Toompere juunior, aga Cato vanem ja Pieter Brueghel vanem.

: Minu meelest tuleks jätta pigem nii, nagu inglise keeles kirjutatakse, ja pealkirjas kasutada seda ainult juhul, kui ta tõesti on niisuguse nime all tuntud. Andres 14. august 2009, kell 14:07 (UTC)

Pigem vast nii, kuidas keegi suupärasemaks peab. Või peetakse eesti keelt mõnel juhul häbiväärselt vanamoodsaks ja proovitakse võõras keeles öelda. Siin näiteks pole peetud probleemiks rääkida Jüri Järvet nooremast. Kui siinne Downey juuniorina tuntud, siis võib pealkirjas ka noorem olla, sest juunior ongi eesti keeles noorem. Noorem ei tee juuniorist vähem juuniorit, juunior aga nooremast vähem nooremat küll. 195.50.204.250 14. august 2009, kell 15:36 (UTC)

: Teinekord lihtsalt on nii, et sünonüüme kasutatakse erinevalt. Google'is on "Jüri Järvet juunior" 211 korda, "Jüri Järvet noorem" 8 korda. "Juunior" on eestikeelne sõna, mida ÕS aktsepteerib. See, et võõrsõnu tuleb tingimata vältida, on Sinu isiklik arvamus. Sa võid öelda, et Sulle see sõna ei meeldi, mitte seda, et seda on vale või häbiväärne tarvitada.

: Mis mõttes juunior teeb nooremast noorema.

: Google'i järgi on enamasti tarvitusel Robert Downey Jr., Robert Downey Jr, Robert Downey jr, Robert Downey jr., Robert Downey jun, Robert Downey juunior ja Robert Downey noorem, samuti Robert Downey. Me peaksime kõigilt neilt ümbersuunamise tegema. Mina isiklikult arvan, et tuleks kirjutada Robert Downey, Jr., sest see lõpp on nime osa. Me võiksime keelenõust küsida, kuidas õige oleks. Andres 14. august 2009, kell 15:52 (UTC)

:: Kindlasti mitte viimast, see on ingliskeelne lühend. Ma ei olegi muus osas mingeid tingimusi seadnud, ma annan soovituse millist sõna eelistada. Võõrsõnu ei tule tingimata vältida, neid on parem vältida. Samuti ei öeldnud ma, et sõna juunior on häbiväärne tavitada, mina ütlesin, et sõna juunior tarvitaja võib vaste noorem kasutamist häbiväärseks pidada, sest eesti keel vahest tema jaoks liialt vanamoodne on. Aga Google'i vastete arvuga sõnale noorem sõnaga juunior pähe teha on küll natuke tobe. Ja mida sa sellega saavutad, kui ka keelenõu peaks sulle tõestama, et omasõna noorem ei kõlba ja me nüüd alati selle asemel juunior peame kasutama hakkama (vähemasti inimeste puhul, kes 100 ja enam aastat tagasi ei surnud)? 195.50.204.250 14. august 2009, kell 16:08 (UTC)

::: Noh, kui keelenõu midagi soovitab, siis on meil autoriteetne seisukoht ja me ei pea enam asjatult vaidlema.

::: Sa tegid ettepaneku asendada pealkirjas sõna "juunior" sõnaga "noorem". Mina seda ei soovita, sest minu meelest sobib see sõna kaugema mineviku isikute puhul, mitte kaasaegsete puhul. Mina tean eesti keelt nii. Kui keelenõu ütleb, et ma eksin, siis võtan selle teadmiseks, aga Sinu argumendid pole mind veennud.

::: Teiseks oletan, et inglise keeles on tegu nime osaga ja selle peaks tõlkimata jätma. Võib-olla ma eksin. Seda peaks keelenõust küsima.

::: Google'iga ma lihtsalt näitasin, kumb tarvitus on valdav. Sina tõid enne ainult ühe näite. Aga selle näite näol on tegu pigem hälbega. Ikka on neid, kes mingil põhjusel keelt omamoodi tarvitavad. Andres 14. august 2009, kell 16:19 (UTC)

Keelenõu kirjutab "Kuidas lühendada sõnu seenior ja juunior? – ÕS 2006 järgi on esimese lühend sen ja teise lühend jun või jr." Mitte sõnagi sellest, et need väljendid ei oleks soovitatavad. See on Sinu isiklik arvamus. Andres 14. august 2009, kell 16:10 (UTC)
Üle lugedes vaatan, et sain Su jutust valesti aru küll. Palun vabandust. Andres 14. august 2009, kell 16:20 (UTC)
Mulle endale tundub ka vahel, et mind ei kuulata. Aga tuleb välja, et ma ise ka ei oska kuulata. Andres 14. august 2009, kell 16:22 (UTC)

Küsimus on pigem selles kas kasutada võõrsõna või seda mida enam omasõnaks peame. Võib-olla on keelekäsiraamatus ka stiilis juttu, ma ei tea, esimese hooaga ei leia. Aga koolis õpetatakse, et hea stiil eeldab võimalusel omasõnade kasutamist, vähemalt mulle õpetati. Sul on muidugi õigus seda tagurlikuks pidada. Kui sina arvad omasõna ja võõrsõna, eriti siis kui igasugune tähendusnihe puudub, kõrvutades on võõrsõna parem, siis on see sinu isiklik arvamus.

Kui sa mind veenda tahad, siis seleta mulle ära miks see nii on, et tänapäeval elvate inimeste kohta ei peaks enam noore või vanem ütlema. See, et Google ja teised nii ütlevad ei ole minu jaoks piisav põhjendus. 195.50.204.250 14. august 2009, kell 16:30 (UTC)

: Mina ei tea, miks see nii on. Keelel ei pruugi olla arusaadavat loogikat. (Küllap lihtsalt tulid need väljendid kasutusele eri kontekstides teineteisest sõltumatult.) Ma lihtsalt nendin, et see on nii, või vähemalt mina tean eesti keelt sellisena. Ma räägin sellest, et eesti keelt tuleks kasutada sellisena, nagu ta on. Muidugi võib olla, et ma ei ole eesti keelt selles punktis õigesti tabanud, aga tundub, et see on fakt, et eesti keeles on hälbed nii "Pieter Brueghel seenior" kui ka "Jüri Järvet noorem", esimene küll suuremal määral.

: Ma ei ole tagurlikkusest sõnagi rääkinud, vaid sellest, et sõnavalik näib olenevat sellest, millise ajastu inimesest on jutt. Võib-olla ka on "noorem" ja "vanem" kõrgstiili väljendid, mida kasutatakse pigem klassikute puhul. Teiseks on see vist mõnel juhul puristlikumalt meelestatud inimeste kõnepruuk.

: Olen nõus, et võimaluse korral on parem kasutada omasõna. Kui aga näiteks võõrsõna annab mingit varjundit paremini edasi, siis on parem kasutada võõrsõna. Samuti on üldjuhul parem mitte palju hälbida tavalisest kasutusest. Ja kuigi "juunior" ja "noorem" tähendavad sama asja, ei ole need sõnad igas suhtes ekvivalentsed. Keelel ongi tendents anda igale sünonüümile mingi oma varjund, mis teeb ta asendamatuks. Andres 14. august 2009, kell 17:02 (UTC)

Vähemalt sõna vanem kasutamist seeniori kasutamisest halvemaks pidada järelikult siis pole. Ehk ma ainult ei saa soovitada sul esimesest teiseks paremaks pidada, kuna kardad tavalisest kasutusest hälbida. Kuigi hälbimishirm jääb ka mõnevõrra arusaamatuks, kuna esimese kasutamine ei tee kindlasti vähem arusaadavamaks. Keelel ka omadus väljendamiseks erinevaid viise pakkuda, alati ei peagi ütlema nii nagu tavaliselt. Ainult, et võõrsõnadega on ühte omapärast keelt raske rikastada (rikkamaks teha). 195.50.204.250 14. august 2009, kell 18:04 (UTC)

: Esimesest lausest ma ei saa aru.

: Ma ei pea kumbagi sõna iseenesest paremaks. Stiilile esitatakse mitu nõuet, mida tuleb püüda korraga järgida: eelistada omasõna, valida kõige täpsem ja konteksti sobivam sõna, kasutada oma idiolekti, mitte omapäratseda. Me peaksime järgima kõiki neid reegleid peale eelviimase, kuivõrd kollektiivne töö nivelleerib idiolektid.

: Ebatavalise keele kasutamine asjalikus kontekstis on kontraproduktiivne, sest see teeb lugemise ja arusaamise vaevalisemaks.

: Minu meelest on täiesti kindel, et võõrsõnad on teinud eesti keele rikkamaks, sest nad on lisanud väljendusvõimalusi. Andres 14. august 2009, kell 18:13 (UTC)

Esimene lause nendib, et pole põhjust miks tänapäeval enamat inimest ei võiks nooremaks nimetada.

Sõnas vanem, ega selle antud kasutuses ei ole midagi omapärast, seda ei saa nimetada ka vanamoodsaks. Pealekauba peavad keelde jõudma kuidagi ka tehissõnad, et mingigi keeleuuendus peale liitsõnamoodustuse, mida üleliia koormata ei saa, ja võõrast keelest sõnade võtmise toimida saaks. Sellisel juhul peaks ka ebatavalisus mõistetav olema, nii nagu võõrsõna kasutusele võtt on mingil hetkel ebatavaline, ja osalt jääbki ebatavaliseks. Võõrssõnades nii kinni olemine nagu antud juhul sõnas seenior, ei lase omakeelsetel vastetel käibele minna. Ja see ei ole rikastamine, väljendada võib ennast vajadusel ka inglise keeles.

Kui ma loen midagi puristlik-nivellistlik-kontraproduktiivsest idiolektist, siis polegi suurt midagi vaevalisemaks muuta, ma lihtsalt ei tea, mis need sõnad tähendav või mis keel nüüd eesti keele sisse ära eksis. Olgu, mingil määral inglise keelt osates aiman ma veel mida on mõeldud kontraproduktiivse all, aga inglise keele oskamatul pole midagi mõelda. Mulle tundub, et seejuures ei ole päris paslik arvata, et eesti keele kõnelejal on vaevaline mõista sõnade vanem või noorem tähendust. 195.50.204.250 14. august 2009, kell 18:56 (UTC)

: Muud põhjust pole kui püüd tavalisest keelekasutusest mitte hälbida. Sõna "noorem" kasutavad sõna "juunior" asemel minu meelest need, kes ei ole olemasoleva keelekasutusega rahul ning tahavad seda reformida (antud juhul puristlikult) või need, kes ei märka, kuidas keelt kasutatakse.

: Keel muidugi muutub, ja sellepärast peab keegi kuskil keelt uudselt kasutama, aga Vikipeedia minu meelest küll see koht ei ole, kus seda peaks tegema, kui just tegu pole keelekorraldajate kehtestatud normidest kinnipidamisega.

: Ja see, et siin juhtutakse just võõrsõna kasutama, on juhuslik ega puutu asjasse.

: "Purism", "nivelleerima" ja "idiolekt" on ÕS-is olemas ja täiesti aktsepteeritavad sõnad. "Purismil" ja "nivelleerimisel" omasõnalist sünonüümi ei ole, "idiolekti" sünonüümiks on ÕS-is "isikukeel", mida ma varem pole kohanud. Sõna "kontraproduktiivne" ÕS-is pole, aga         ma ei tea omakeelset sõna, millega seda asendada. Minu isikukeeles on nii oma- kui ka võõrsõnu ja ma kasutan neid nii, nagu ma oma mõtteid väljendada oskan. Asi pole ju selles, kas tegu on oma- või võõrsõnaga, vaid selles, kas keelekasutus on ebatavaline. See on see, mis asjatult segab. Kui mõnd mõtet ei saa teisiti väljendada kui haruldasema sõnaga (olgu see võõrsõna või mitte), siis ei ole segamine asjatu.  Ja inglise keel ei puutu siin üldse asjasse. Mina ei ole neid sõnu võtnud inglise keelest, vaid ikka eesti keelepruugist.  Andres 14. august 2009, kell 19:20 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.robertdowneyjrmusic.com/
** In Robert Downey juunior on 2013-06-24 13:14:20, 403 Permission Denied
** In Robert Downey juunior on 2013-07-06 22:36:22, 403 Permission Denied
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:36 (EEST)


Arutelu:Esimese astme linn

Pealkiri on küsitav, kas ainult Eestis on/oli see mõiste kasutusel. Kas ainult Tartus elas sellal nii palju inimesi, Tallinn ? --Dj Capricorn 11. mai 2007, kell 20:44 (UTC)
Jah, sest Tallinn oli pealinnana astmetest väljaspool.
§ 6. Linnad on pealinn ning esimese, teise ja kolmanda astme linnad.
Esimese astme linnadeks loetakse linnad elanike arvuga üle 50.000, teise astme linnadeks ― linnad elanike arvuga 10.000 kuni 50.000 ja kolmanda astme linnadeks ― linnad elanike arvuga alla 10.000.
Linnade liigitamine elanike arvu järgi esimese, teise ja kolmanda astme linnadeks, samuti nende üleviimine ühest liigist teise toimub Vabariigi Presidendi otsusega. Tähendatud otsused avaldatakse Riigi Teatajas.

Ma imestan, millised pildid siia artiklisse peaksid sobima. --IFrank (arutelu) 13. detsember 2013, kell 23:15 (EET)

eemaldasin malli . Üks pilt on siia pandud--Estopedist1 (arutelu) 26. aprill 2019, kell 19:28 (EEST)


Arutelu:Hirm

"Õpitud hirmu nimetatakse ka foobiaks." - sellest lausest ei saa aru. Misasi on õpitud hirm?--Hendrix 12. mai 2007, kell 08:19 (UTC)
Parandasin natuke (Ekmani ja põhiemotsioonide lõiku). See jutt foobiate kohta on pisut nihkes, aga mitte lausa vale. Õpitud *.* kohta vt õppimine (toda artiklit muidugi tuleks ka kõpitseda). Lebatsnok 4. juuni 2007, kell 13:33 (UTC)
Kuidagi tuleks täpsustada, et hirm põhjustab otsese füsioloogilise reaktsiooni, ja et see, mida artiklis nimetatakse olukorraks, on suurel määral seotud otsese ohu ees tekiva teadmatusega, kuidas ohust pääseda või arusaamisega, et enda turvalisust ei suudeta tagada.--Brita 2. mai 2009, kell 08:10 (UTC)

Anatoli Rõbakovi üks romaan kannab pealkirja "Hirm". Sarnane on ka Sofi Oksaneni "Kõige taga oli hirm" jne. --kanakukk 30. november 2010, kell 14:23 (EET).


Arutelu:Vladimir Alumäe

EE annab sünniajaks 6. aprill 1917. --Metsavend 12. mai 2007, kell 19:16 (UTC)

Jah, näpukas oli, nüüd parandatud. Tänud! --Muku 12. mai 2007, kell 20:21 (UTC)
Samanimeline õigeusu vaimulik: http://www.eoc.ee/vaimulik/alumae-vladimir/


Malli arutelu:Nowrap

; Süntaks : {{nowrap|teie text}}
;Handling interpreted characters
*For text that includes an equals sign (=), precede the text with 1=. For example,
*:{{nowrap|1=2 + 2 = 4}}
*:produces 2 + 2 = 4.
*For text that includes a vertical bar (|), escape the bar(s) with | or {{!}}. For example,
*:{{nowrap|1=|2| < 3}}
*:produces |2| < 3.
;Kasutamine : Mall on mõeldud selleks, et teksti ebasoovitavas kohas (eriti just tühiku koha pealt) pooleks ei murtaks, kasvõi näiteks mitmest sõnast koosnevatele pealkirjadele linkimiseks.

Vikides ringi liikudes leidsin selle malli ja seda õpetust siin arutelul vaja ei lähe. Tõlkida tuleb hoopis Mall:Nowrap/doc.--Tiuks 21. veebruar 2008, kell 01:04 (UTC)


Arutelu:Saugeais' Vabariik

Siia ei viita midagi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. mai 2007, kell 17:49 (UTC)

Prantsuse viki annab nimeks ''République libre du Saugeais''. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. mai 2007, kell 17:52 (UTC)

Artiklis kasutusel olev fail :File:Carte du saugeais delimitation vu eloigne.png on Commonsist kustutatud ja kopeeritud siia :File:Carte du saugeais delimitation vu eloigne.png. Tuleb kontrollida, kas see pilt vastab mittevaba sisu kriteeriumitele. Commons fair use upload bot (arutelu) 1. juuni 2012, kell 00:46 (EEST)
----
"mikronatsioon" Äkki oleks õigem "virtuaalriik"? 90.191.119.98 8. juuni 2012, kell 22:15 (EEST)

Mittevaba pildi kandidaat Commonsist: [[:File:Carte du saugeais delimitation vu eloigne.png]]


Arutelu:Moero

kuidas on Sambia riigis asuva järve nimi eesti keeles, mis prantsuse keeles on Moero ja inglise keeles Mweru? --avjoska 13. mai 2007, kell 19:56 (UTC)

Mõlemad nimed on õiged, aga paistab, et eesti keeles on teda nimetatud Mweru järveks. Andres 13. mai 2007, kell 22:34 (UTC)
*Этот номер «ЧВ» посвящен авиаторам Балтики - Героям России, проявившим героизм в годы Великой Отечественной войны-МЕРКУЛОВ Василий Александрович
viidet Merkulovile pole mõtet siia artikli juurde panna, 51.mtap polnud Moero uputamisega kuidagi seotud. Need tema 21. ja 27.09.1944 võidud on ainult claim-d. Kontrollimiseks sobib näiteks see nimekiri: http://www.bellabs.ru/51/Analysis/Ships_Morozov.html
Tegelik uputaja on aga Vasiljev 1.gmtap-st.:
pilt: http://brummel.borda.ru/?1-9-0-00000027-000-0-0#005.001.001.002
ja paar lauset sündmuse kohta: http://brummel.borda.ru/?1-9-0-00000027-000-200-0#074.001
Venekeelne link on katki. Andres 23. detsember 2008, kell 06:53 (UTC)

Milline nendest? Mul avanevad kõik kolm. N.N.

: Aa, artiklis olev link, üleliigne koma lõpus jah. Vaatasin, keda siis sm. Merkulov ründas - 21.09 konvoi "Wartheland" ja "Minden" hävitajate T 5 ja T12 saatel, "Minden" sai kergeid vigastusi pardarelvade tulest (1 hukkunu, 12 haavatut). 27.09 rünnakut pole Morozovi raamatus märgitud, kas vale kuupäev või lihtsalt fantaasia. N.N.
Varasem tekst, kus on lisainfot:
21. septembril 1944 väljus Tallinnast punase risti embleemiga laev Moero, mis evakueeris haavatud saksa sõjaväelasi. Kui laev sadamakailt lahkus, algas Tallinna pommitamine.
Laeval oli peale haavatute ka teisi põgenikke, sealhulgas naisi ja lapsi.
22. septembril kell 11.45 sai "Moero" Läänemerel nõukogude lennukitelt õhutorpeedotabamuse. Laev läks põhja umbes 9–10 minuti jooksul. Enne vajumist oli laev püsti, vöör ülespidi.
Laeva õhutõrjemeeskond oli väidetavalt purjus. Laeva uppumises on süüdistatud õhutõrje saamatust. Õhutõrje igatahes töötas juba tükk aega enne tabamuse saamist.
Möödasõitvalt sõjalaevalt Schnellbootbegleitschiff Wissmann lasti alla päästepaate, mis hakkasid merest inimesi peale võtma.
Laeval oli umbes 3000–3500 inimest (Mereleksikoni järgi 3350), kellest päästa suudeti umbes 600 (nimetatakse arvu 536, Mereleksikoni järgi 654). Hukkus umbes 2300 inimest (Mereleksikoni järgi 2700). Tegemist oli suurima mereõnnetusega, mis Eesti vetes on juhtunud.
Osa päästetud inimesi toodi Liepāja sadamasse Tallinnast lahkunud kaubalaevale Vaterland.
Kas midagi sellest ei kõlba? Andres 26. detsember 2008, kell 21:07 (UTC)

ma enda arvates võtsin enamuse nendest väidetest sisse - mereleksikoni numbrid, kümnekonna minutiga uppumise, purjus õhutõrjujad - järelkaja all (see alapealkiri tundub ka selline kehvapoolne). Millised laevad päästetöödel osalesid ja kuhu nad päästetud viisid - see on praegu veel ebaselge, loodan selle kohta rohkem infot leida. Praegu on olemas selline tekst algallikast, aga see ei ütle, kes päästetöödes osales: 1100 Uhr wurde Geleit D."Moero" (6.111 BRT) auf Marsch von Reval nach Süden westl. Windau angegriffen. D. "Moero" wurde schwer getroffen und ist 1155 Uhr gesunken. 3 Torpedoboote, ein M-Boot und 2 R-Boote sowie F 1 sind zur Hilfeleistung eingesetzt.
Wissmann (ja ka ilmselt teised samas konvois sõitud laevad) osales suure tõenäosusega päästetöödes, kui ta sõitis samas konvois N.N.

Varem siin toodud info on pärit eestikeelsetest pärastsõjaaegsetest allikatest, kahjuks küll viitamata.

Oleks tore, kui Sa paneksid igale poole konkreetsed allikaviited. Andres 27. detsember 2008, kell 20:10 (UTC)
Kas laeval on elulugu? Andres 26. detsember 2008, kell 21:09 (UTC)

Meremeeste usk, et laeval on hing ja isikupära, peaks olema üldteada :) Aga võiks tõesti mingit teist nimetust kasutada, kui tundub liiga luuleline - äkki kroonika / kronoloogia? N.N.

: Kronoloogia eeldab teatud vormistust, ka "kroonika" ei sobi. Ma ei oska ka paremat pakkuda. Andres 27. detsember 2008, kell 20:10 (UTC)

A-20 oli tank, mida siin on mõeldud? Andres (arutelu) 3. aprill 2015, kell 09:08 (EEST)

Ka soome viki ütleb, et oli hospitallaev (sairaalalaiva; sairaalalaivaksi muunnettu) ja punase ristiga tähistatud (merkittynä punaisella ristillä). Ka Joel Haukka Pärnu Postimehes ilmunud artiklis "Suur põgenemine 60 aastat tagasi" on öeldud: hospitaallaev Moero. Panen avalausesse sisse. Ja Andrese eelmine märkus peab paika - Moerod ründasid merel Nõukogude Liidu lennukid, mitte tankid. 2001:7D0:87FF:6480:51E2:D074:8CF6:5BAE 21. september 2016, kell 16:51 (EEST)
Kas kirjutada hospital või hospidal? EKSS ja ÕS peavad õigeks mõlemat vormi. Kui aga silmas pidada, et see sõna tuleb ladinakeelsest sõnast hospitalis, siis võiks ehk eelistada esimesena nimetatud vormi. :) 2001:7D0:87FF:6480:51E2:D074:8CF6:5BAE 22. september 2016, kell 01:09 (EEST)

Laev on ikka hospidallaev või, kui on haiglalaevaks ehitatudki, siis ka ujuvhospidal, vt Inglise-eesti meresõnaraamatust. Artiklist ei selgu, mis tüüpi see laev enne sõda oli. Arvan, et võis olla reisilaev.Ssgreporter (arutelu) 23. september 2016, kell 00:15 (EEST)

:Vt artikli Allikad: Theodor Dorgeisti postitus. 2001:7D0:87FF:6480:749A:4139:B6CF:40B 23. september 2016, kell 01:12 (EEST)
"Hospital" on haruldane, sellepärast on minu meelest parem "hospidal". Andres (arutelu) 23. september 2016, kell 08:22 (EEST)


Arutelu:Eesti Rahvusraamatukogu

Ma ei tea, kas siia artiklisse sobiks see pilt , kuniks meil on parem... --avjoska 14. mai 2007, kell 15:05 (UTC)

Artiklis kasutusel olev fail :File:RR front view.jpg on Commonsist kustutatud ja kopeeritud siia :File:RR front view.jpg. Tuleb kontrollida, kas see pilt vastab mittevaba sisu kriteeriumitele. Commons fair use upload bot 23. veebruar 2012, kell 00:20 (EET)
----
Infokastis tekst "Moodustatud 1993". 1993 avati uus maja Tõnismäel, kuid Eesti Rahvusraamatukogu moodustamise aasta ei ole kindlasti 1993. --VillaK (arutelu) 12. september 2017, kell 09:04 (EEST)

Oletan, et on mõeldud rahvusraamatukogu nime (ja staatuse?) saamise aega. Ma ei tea üksikasju, aga minu meelest on tegu sama asutusega, mis tegutses Toompeal ja kandis Kreutzwaldi nime. Andres (arutelu) 12. september 2017, kell 15:31 (EEST)

: Rahvusraamatukogu ajalookirjutuse järgi  ei nähtu, et 1993 oleks toimunud midagi muud kui uude majja kolimine. Nimi oli muudetud varem. Võib muidugi püsitada küsimuse, et kas neil on õigust oma ajalugu, s.t. moodustamise aastat ise määratleda. Aga mina seda ajalugu ümber kirjutada ei oska.--VillaK (arutelu) 13. september 2017, kell 19:57 (EEST)

:: Võtsin selle aastaarvu infokastist ära.

:: Mida üldse tähendab "moodustamine"? Parem oleks kasutada arusaadavamat sõna, nagu "asutamine" või "rajamine". Igatahes ei nähtu, et nende ajalookirjutuses oleks moodustamise aeg 1993.

:: Minu meelest on ilmne, et Kreutzwaldi raamatukogu on sama asutus. Kas Riigiraamatukoguga on muud seost peale õigusjärgluse, seda mina ei tea. Esitus Vikipeedias peaks olema faktipõhine ja selge, mitte ebamääraseid vormeleid kordav. Andres (arutelu) 14. september 2017, kell 06:43 (EEST)
----
Tõstsin õigusaktide osa siia, aga seda tuleb toimetada. Andres (arutelu) 8. detsember 2017, kell 19:07 (EET)

Mittevaba pildi kandidaat Commonsist: [[:File:RR front view.jpg]]


Kasutaja arutelu:Acount222

Tere tulemast Vikipeediasse, Acount222!--Animagi 14. mai 2007, kell 21:03 (UTC)

Tere! Kes on järgmiste piltide autor, kas üleslaadija? Palun lisa pildilehekülgedele täpsem teave.
* :Pilt:Kauplusteks projekteeritud alakorrusega versioon tartu.JPG
* :Pilt:Hea viimistluse ja aknaaluste ventilatsioonipiludega variant Tartu kesklinn.JPG
* :Pilt:3 korrust silikaat-tellistest tartu.JPG
* :Pilt:5 korrust silikaat-tellistest tartu.JPG
Viimase pildi juurde lisa ka sobiv litsentsimärgis. Pikne 15. november 2011, kell 22:33 (EET)

Kordan palvet.

Samuti, kust on pärit :Pilt:Roela.jpg? Pikne 28. mai 2014, kell 15:58 (EEST)


Arutelu:Suur Tõll (laev)

"Jäämurdja" on korrektsem nimetus... [[Kasutaja:Jürka|Jürka]] 14. mai 2007, kell 23:42 (UTC)
...ja laeva üldandmete puhul on kujunduslikult ilusam punkte ees mitte kasutada... [[Kasutaja:Jürka|Jürka]] 14. mai 2007, kell 23:47 (UTC)

1922. aastal nimetati teda ajutiselt ka Vanemuiseks.

Ma loodan, et oled endas ikka 100% kindel... Jürka 21. jaanuar 2008, kell 15:03 (UTC)

:See võib muidugi olla ka mugandus-"tõlge" Väinämöisest.

::Väinämöiseks nimetati ta 1918. aastal... Nii et kui kuskil allikas on kirjas, et 1922 pandi nimi Vanemuine, siis tõenäoliselt ei ole selle all Väinämöiset mõeldud... Jürka 21. jaanuar 2008, kell 15:11 (UTC)

:::Seda Väinämöise nime kandis ta ju Eestile üleandmiseni 1922. aastal. Sel puhul tuli teda ju eesti keeles kuidagi nimetada.

::::Nüüd siis ongi küsümus, kas ta ka ametlikult eestikeelse nime sai või mitte... Jürka 21. jaanuar 2008, kell 15:25 (UTC)

:::::Ametlikult mitte, tõenäoliselt. Ma usun, see oli kuskil ajaleheteates. Igatahes, teda on mingil hetkel nii nimetatud.

::::::Kui ametlikult ei ole, siis tuleks sealt nimekirjast see maha võtta... Jürka 21. jaanuar 2008, kell 16:26 (UTC)


Kasutaja arutelu:Zumm~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Zumm! Andres 15. mai 2007, kell 22:49 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Zumm~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


25.10.2006 allkirjastatakse Isamaa ja Res Publica Liiduga ühinemisleping, Põllumeeste Kogu'st saab Erakonna Isamaa ja Res Publica sisene maaeluga tegelev ühendus.
Järelikult on PK ka praegu mingil kujul olemas ja ei ole õigustatud tema minevikuvormi panemine (tõsi küll, seda eksisteerimisvormi ei saa ilmselt pidada iseseisva erakonna omaks – mis see siis on? Assotsieerunud erakond?). Samuti on ka olemas PK kodulehekülg, kust nähtub nende jätkuv tegutsemine. Vaata ka:

26. mail kinnitas IRL-i suurkogu ühinemise Põllumeeste Koguga.26. mai 2007, kell 12:31 (UTC)

Kas juba?
Kas PK on nüüd olemast lakanud? Nende kodulehekülg (välislink) on endiselt üleval).

: Kodulehte pole ammu täiendatud. Mul ei õnnestunud leida infot, kas PK on olemast lakanud. Andres 16. juuni 2007, kell 20:39 (UTC)

::
* http://www.erakonnad.instituut.ee/erakonnad/registreeritud/vanad/pk.html
* https://ar.eer.ee/erakonnad.py
seega on nad ühinenud, kuid riigibürokraatia aegluse tõttu ei kajastu ühinemine veel registris
suwa 19. juuni 2007, kell 06:52 (UTC)
Aga see: ? Mis on ikkagi Põllumeeste Kogu praegune staatus?

Selle lehe järgi paistab, et tegemist on erakonnasisese ühendusega: http://isamaajarespublicaliit.ee/?id=10410. ML 22. august 2007, kell 17:06 (UTC)
----
omab praegu viimati mainitud erakonna sisest staatust

See on küll kantseliit, kuid siiski selgem ja informatiivsem kui "kuulub praegu IRL-i". Andres 22. august 2007, kell 13:16 (UTC)
----
Ühinemine on pooleli, ja praegu peatatud. Andres 30. august 2007, kell 15:16 (UTC)
----
Siin oli enne nii:
Põllumeeste Kogu oli Eesti erakond, mis 25. oktoobril 2006 allkirjastas ühinemislepingu Isamaa ja Res Publica Liiduga ning on nüüd selle erakonna sisene ühendus.
Kust see näha on, et ühinemine ebaõnnestus? Andres 29. september 2007, kell 12:58 (UTC)

Välislingist.

: Minu meelest ei saa sealt järeldada, et ühinemine on lõplikult ebaõnnestunud. Andres 29. september 2007, kell 13:03 (UTC)

:: Mis selle määramatusega siis teha?

::: Viimase teate põhjal, mis ma leidsin, ühinemine jätkub. Panin vastava lingi sisse. Andres 2. oktoober 2007, kell 13:39 (UTC)

:::: Vaata ülalpool minu viidatud äriegistrile, mille lisan uuesti ka siia:
* https://ar.eer.ee/erakonnad.py

:::: Kui sellest nimekirjast on näha, et registris suleti erakonna nimi selle-ja-tollel kuupäeval,

:::: siis too kuupäev ongi ka lõpliku ühinemise kuupäeav. PS! palun kirjuta alla vajutades neli korda tildet (~)

:::: suwa 3. oktoober 2007, kell 07:15 (UTC)
----
Laine-Astrid Bilsi nimi on juhatuse liikmete seast kustutatud. Andres 8. juuli 2010, kell 16:28 (EEST)
----
Siia tuleks teha ümbersuunamised lühendilt ning sidekriipsuga kujudelt. Andres 20. juuli 2010, kell 08:10 (EEST)
Erakonnal on registri järgi teine nimi ja juhatus - Eesti pole, on ainult Vabaduspartei - Põllumeeste Kogu.

Äriregistri nimekirjas on näiteks:
TAIVO LAEVASTU 26.02.1923 Eesti Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu 80051862 Registrisse kantud 18.06.1994 surnud 2002
DONALD KOPPEL 14.04.1919 Eesti Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu 80051862 Registrisse kantud 25.07.1997 surnud 2005
Jüri-Rajur Liivak 	07.10.1912 	Eesti Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu 	80051862 	Registrisse kantud 	08.08.1992 surnud 2001
Kahtlaselt vanu (nt 102 aastane Juhan Kalvo) on teisigi. --Metsavend 26. september 2011, kell 13:28 (EEST)
Koppel ja Liivak on nüüd kustutatud ja liikmeid on 1028. --Metsavend 8. oktoober 2011, kell 16:53 (EEST)
Liikmeid on 1006, sh on surnud hinged Jüri-Rajur Liivak, Taivo Laevastu ja Juhan Veel. --Metsavend 3. aprill 2012, kell 09:49 (EEST)

Erakonnal on kaks konkureerivat juhatust:
* Rahvusliku erakonna üks tiib vahetas esimeest
*
*
Mida teha? --Numbriga kärumees 26. september 2011, kell 13:31 (EEST)

Mõlemad kirja panna. Ja NPOV-märk: kodanik Paddar leidis olevat hea entsyklopeedias isiklikku vaatenurka promoda. --Oop 26. september 2011, kell 13:53 (EEST)

:See võtab aega. --Numbriga kärumees 26. september 2011, kell 13:59 (EEST)
Tõstan kustutatud jupi välja, ehk saab ajapikku kuidagi kasutada. Anonyymi kustutus on põhimõtteliselt õige: faktistiku väärtus jääb alla teksti erapoolikusele. Õigupoolest võiks panna artikli kirjutuskaitse alla ja põhjalikult ymber kirjutada, kui keegi selleks aega leiab. Praegu on artikkel sama hädine kui, vabandage, erakond ise. --Oop 27. september 2011, kell 18:46 (EEST)

Juulis toimus erakonna juhatuse erakorraline koosolek, mille tingis värskelt valitud juhatuse liikmete Veiko Rämmeli ja erakonna juhatuse liikmena peasekretär Leho Lamuse selgelt väljendunud koostööst loobumine nii esimehe kui ka juhatusega. See oli tõlgendatav "kättemaksuna" ERSP fraktsiooniks end tituleerivate uute, liikmeteks vahetult enne 12.juuni Suurkogu astunud 15 isiku Põhikirjale allumatuse eest saadetud nõudmisele väljenduda selgelt, kas soovitakse kuuluda EVP-PK-sse või ignoreeritakse olemasolevaid dokumente ja taotletakse jõhkralt erakonna usurbeerimist. Mait Rauna kui olulise isiku selle seltskonna jaoks (nn."ERSP fraktsioon"), erakonna liikmeskonnast kustutamise eest, mille otsustas erakonna juhatus ühehäälselt, andes võimaluse enda õigustamiseks ka kodanik Raunale endale, kaaludes ja võttes sõna igale juhatuse liikmele selle teema arutelus - algatati iseõiguslikult paralleelse ja end samuti "juhatuseks" nimetava rühmitise, kes samas kuulumata isegi erakonna liikmeskonda(!)esildiste ja dokumentide saatmine vastavale registrile. Selle tulemusena jõuti õiguslikku absurdini, mille ärakasutuseks kasutati halduskohtu menetlusest võimalikku ja organitele lühinägelikku seadusepügalat. Selle tulemus tõi kaasa pea 11 kuise seadusandliku "eksirännaku" kuni Riigikohtule esitatud apellatsioonikaebuseni (esitati ametliku EVP-PK juhatuse ja esimehe poolt!). Vahepealsete "otsuste" tulemusena tegi libajuhatus mitmeid veidrusi. Näiteks esitati erakonna tegevust oma ettevõtmistena ja pakuti avalikkusele äärmusteni moonutatud pilti nii erakonna tegemistest kui ideoloogilisest sõnumist.

"16. oktoobri 2010 kogunes 6 liikmeline (Sic!) "suurkogu" ja valis uueks esimeheks Leho Lamuse. Lamuse juhatus sai ametliku tunnustuse alles pärast Riigikogu valimisi, Tartu Ringkonnakohtu 14. märtsi 2011 lahendiga, mistõttu puudus võimalus valimistel osaleda." Eelnev on kirkaim näide sellest kuidas väike klikike, soovides upitada end üle Eesti poliitläve, leiab kõigis ja kõiges oma ebaõnnestumistele põhjuseid, kuigi mainitagu, et ka samas seltskonnas olev Veiko Rämmel- kandideeris üksikkandidaadina ja ei tehtud sellest mingeid takistusi ei ühelt ega teisielt poolt.

Sisuliselt ja ka õiguslikult saigi see jõuk olla 30 päeva erakonna, mille nimest muutsid nad end Vabaduspartei-Põllumeeste Koguks, juhatus. Samal ajal ennistati kõik ERSP-sse end liitnud isikud, vaatamata sellele, et avaldused neilt isikuilt on siiani "otsiteil". Kuna 14.aprillil, 2011 aastal toimus järgnev Suurkogu, millel valiti ka uus juhatus ja esimees, siis vormistati ka notariaalsed toimingud vastavalt seadusele ja jõustus uue juhatuse periood- alates 07.08.2011 on ülalesitatud juhatus ka Äriregistri andmetele toetuvalt tegevusõiguslik esindusorgan. --Oop 27. september 2011, kell 18:46 (EEST)
Teksti on ilmunud mingi eriline jaburdus:
Vahemärkusena olgu mainitud, et Riigikohus ei võtnud apellatsioonkaebust käsitlusse, seega ei teinud Riigikohus mingeid lahendeid vaid saatis Tartu Ringkonnakohtu määruse Tartu Äriregistrile täitmiseks. Seda ka viimane tegi!
(Kuna Riigikohtu lahendiks oli: mitte võtta Paddar ja co kaebust 16. oktoobri 2010 valitud juhatuse õiguspärasuse suhtes arutusele, kuna see kaebus on alusetu. Ja kinnitas Ringkonnakohtu lahendi. Ta isegi ei saatnud alama astme (ringkonnakohus) määrust veel alama astme (maakohus) registriosakonda täitmiseks, nii need asjad ei käi - täitmine aga muidugi järgnes, juhatus kanti Süvi Lipu, Valdo Paddari ja muude sääraste hambakrigina saatel registrisse.)
Samuti on kohtus vaidlustatud järgmine väide:
14. aprillil 2011 pidas erakonna Eesti Vabaduspartei - Põllumeeste Kogu oma korralise suurkogu,
(See koosolek polnud suurkogu, kuna seda ei kutsutud kokku kehtiva põhikirja alusel ja selleks volitatud inimeste poolt.)
Panin kirjutuskaitse alla ja võtan natuke aega hiljem asja läbikirjutamise ette. Kui täiskasvanud inimesed ei suuda yksteisel kõri kallal käimata elada, tehku seda mujal. --Oop 3. oktoober 2011, kell 10:22 (EEST)

Nagu näha, ei ole selle seltskonna kombed paranenud. Kui kaua võib seda taluda, et mingi kamp käib yksteisel Vikipeedias nägusid yles tagumas nagu lasteaiajõnglased? Kaitse alla. --Oop (arutelu) 26. oktoober 2012, kell 00:13 (EEST)
http://www.postimees.ee/1037606/vabadusparteid-pollumeeste-kogu-ahvardab-sundlopetamine --Õli (arutelu) 13. november 2012, kell 14:11 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu


Arutelu:Ühendus Res Publica

vaata Äriregistri teabesüsteemi - (https://ar.eer.ee/nimeparing.py), milles on kanded
* ühendus RP - MTÜ
* erakond Kustutatud või muudetud nimega on
** erakond Res Publica, reg.nr. 80131035, kustutatud 15.11.2006.
** Ühendus Vabariigi Eest - Res Publica, reg.nr. 80131035, kustutatud 11.08.2005.
* sihtasutus - Res Publica Sihtasutus on kantud mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse 13.03.2002 reg.nr. 90006615

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.isamaajarespublicaliit.ee/public/ajalugu600.jpg
** In Ühendus Res Publica on 2013-06-24 14:32:31, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Ühendus Res Publica on 2013-07-08 00:04:23, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:04 (EEST)


Arutelu:Michel Sittow

Mis stiili esindaja ta on?

Kuidas seda nime hääldatakse?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 20. november 2013, kell 14:12 (EET)

Tuleb vist uuesti küsida. Kui nagu saksa keele reeglite järgi, siis tuleks seda nime ülakomaga käänata. Ja ega vist ka hollandi keeles 'w' sõna lõpus ei hääldu.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. märts 2018, kell 02:26 (EET)

Meil esineb ka nimekuju Michael Sittow--Bioneer1 (arutelu) 17. detsember 2014, kell 15:45 (EET)
Kui siin on juttu Madalmaadest, siis see on vägagi küsitav, isa perekondki pärines ilmselt Weimeri lähedalt.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. märts 2018, kell 02:31 (EET)
----
Austria Margarete - kui Austriast rääkida, siis jah Margarete, kuid Hollandi kontekstis oleks ilmselt õigem Margaretha.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. juuni 2018, kell 10:47 (EEST)
----
Kui juba on öeldud, et sündis Tallinnas, milleks sii veel öelda, et oli Tallinnast pärit? --Andres (arutelu) 3. aprill 2024, kell 11:45 (EEST)

Sest määratlus stiilis "oli Euroopa õukondades tegutsenud kunstnik" on imelik ja infovaene. Pole ilmselge, et seal sulgude vahel yldse synnikoht mainitud peab olema. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. aprill 2024, kell 12:01 (EEST)

:Päritolukoht on koht, kust pärinevad inimese varaseimad mälestused. See ei pruugi ühtida sünnikohaga. Wkentaur (arutelu) 3. aprill 2024, kell 16:11 (EEST)

:: Tõsi, seda sõna kasutatakse umbes nii küll, aga praegu ei tundu selge, mida siin on mõeldud. Millega saab tõendada, kust Sittowi varaseimad mälestused pärinesid? --Andres (arutelu) 3. aprill 2024, kell 16:38 (EEST)


Arutelu:Mare (laev)

Puudub lehekülg [[Mare]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. mai 2007, kell 19:41 (UTC)

Mare pole ju õppelaev?! Jürka 21. oktoober 2007, kell 18:02 (UTC)
Põle nehh, on uurimislaev:
Uurimislaev Mare @ Meremuuseumi veeb
suwa 22. oktoober 2007, kell 18:00 (UTC)

Minu viga. Läksin hoogu.Akra 22. oktoober 2007, kell 18:02 (UTC)

Mida see MSTB võiks märkida?, kas tegelt МСТБ ja kas see võiks olla Малый стальной траловый бот vms ??? suwa 22. aprill 2018, kell 03:18 (EEST)

MSTB võib vabalt ladina tähtedega olla, selliseid lühendeid kasutati eestikeelses tekstis kõnes ja kirjas. Ma ei tea, mida see lühend tähendab, aga "bot" see vist küll ei olnud. Projekt oli pärit Eestist, Merevikis on selle kohta kirjas: "MARE ehitati traallaevaks MSTB-303 kalurikolhoosi Pärnu Kalur tarbeks laevaehitusinsener Heino Levaldi projekti järgi." Ssgreporter (arutelu) 23. aprill 2018, kell 00:38 (EEST)

: üldhariduse mõttes

: http://soviet-trawler.narod.ru/pages_r/ussr/pirita_r.html

: http://soviet-trawler.narod.ru/pages_r/ussr/716_r.html

: ja ka
* МРТ - малый рыболовный траулер
* МРС - малый рыболовный сейнер
* МРДС - малое рыбодобывающее судно
* БП - промысловый бот

: suwa 23. aprill 2018, kell 03:08 (EEST)

Tänan üldhariduse eest - kalalaevadega pole mul tõesti tegu olnud ja vene keeles pole ka sõna "bot" kohanud. Ssgreporter (arutelu) 24. aprill 2018, kell 00:07 (EEST)

:: täitsa olemas lugemiseks :ru:Бот (судно)

:: suwa 24. aprill 2018, kell 02:25 (EEST)

Tänan veelkord! Mul ei ole vene merekeelega peaaegu üldse pistmist olnud. Ssgreporter (arutelu) 25. aprill 2018, kell 00:15 (EEST)


Kasutaja arutelu:Hele 7~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Hele 7! Andres 17. mai 2007, kell 04:25 (UTC)
Aitäh tervitamast! Ma ingliskeelses wikis olen juba pisut tegutsenud, nüüd siis jõudsin ringiga emakeelseni. Hele 7 17. mai 2007, kell 21:08 (UTC)

Mul on hea meel, et Sa end häirida ei lasknud.

Oleks väga tervitatav, kui Sa teistes vikides leiduvat materjali siia lisaksid.

Ja tekst ei pea olema terviklik. Kui juba kas või üks lause on olemas, siis ei hakka keegi kustutama. Andres 17. mai 2007, kell 21:40 (UTC)

Sain vist nüüd Su jutust paremini aru. Arvan, et tuleb keskenduda korraliku eestikeelse artikli koostamisele. Teiste vikidega ühtlustamine tundub lootusetu, tuleb ainult jälgida, et vikidevahelised lingid õiged oleksid. Andres 17. mai 2007, kell 21:44 (UTC)

: Jah, teiste vikidega ühtlustamine on üsna võimatu, sest ka teised vikid pole omavahel ühtlustatud. Aga teistest vikidest eestikeelse jaoks infot võtta ikka natuke saab. Üks eesti viki nukker omapära on allikaviidete ja kirjanduse vähesus. Püüan siiski lugejale edasiliikumiseks midagi panna sinna, kahjuks on need viidatavad tekstid põhiliselt inglise keeles, mõned on ka vene ja soome keelde tõlgitud. Hele 7 17. mai 2007, kell 22:35 (UTC)

:: Küllap need allikaviited ja kirjanduse loetelud ka ajapikku tulevad. Minu isiklik arvamus on, et allikaviited on vajalikud eelkõige siis, kui võib olla kahtlus info üldtunnustatuses või siis on mõnda alikat läbivalt kasutatud. Välislinkide alla tuleks minu meelest panna viited lehekülgedele, kus leidub infot, mida pole võimalik artiklisse lülitada (pildid, kirjanduslik esitus). Arvan, et kirjandusviidete all peaks võimalust mööda leiduma kogu eestikeelne teemakohane kirjandus. Et leida kirjandust võõrkeeltes, oleks ju loomulik pöörduda võõrkeelsete vikipeediate poole. Andres 17. mai 2007, kell 22:53 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Hele 7~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:TPOQ2


Arutelu:Alexander (Schaumburg-Lippe prints)

Puudub lehekülg Alexander. avjoska 17. mai 2007, kell 10:52 (UTC)
Ta ei ole ju vürst, ta on vürstliku perekonna pea. Saksamaal ei ole alates 1919. aastast vürste. --Õli (arutelu) 14. detsember 2012, kell 15:52 (EET)
Me ei nimeta ju seda meest Duarte Pio, Bragança hertsog Portugali kungingaks, vaid Braganca hertsogiks. --Õli (arutelu) 15. detsember 2012, kell 13:07 (EET)
Sõna 'Prinz' tänapäevaste saksa nimede puhul ei tõlgita, vaid see on nime osa. -- Ahsoous (arutelu) 15. detsember 2012, kell 13:31 (EET)

Vürstliku perekonna liige on ju prints. --Õli (arutelu) 15. detsember 2012, kell 13:35 (EET)

: Ei ole. See üksnes ja ainult nime osa. Ta ei ole prints -- Ahsoous (arutelu) 15. detsember 2012, kell 13:39 (EET)

:: Kui ta ei ole prints, kust see Prinz siis üleüldse tuli? Der bürgerliche Name aller Mitglieder des Hauses Schaumburg-Lippe lautet seit 1919 Prinz zu Schaumburg-Lippe bzw. Prinzessin zu Schaumburg-Lippe. Der jeweilige Chef des Hauses nennt sich in der Öffentlichkeit bis heute jedoch traditionell Fürst zu Schaumburg-Lippe. Diese Bezeichnung mit sogenanntem Erstgeburtstitel ist in nichtamtlichen Zusammenhängen sowohl in der Literatur als auch in der Gesellschaft üblich. Die auf den nicht mehr existierenden und vererbbaren Primogenituradel zurückgehende Praxis ist gemäß eines Urteils des Bundesverwaltungsgerichts vom 11. März 1966 amtlich irrelevant. --Õli (arutelu) 15. detsember 2012, kell 13:45 (EET)

:::Saksamaal on seisused kaotatud.--WooteleF (arutelu) 15. detsember 2012, kell 14:10 (EET)

:::: Nati otsides selgub, et ta nime kirjutatakse ka saksa keeles pigem Alexander Fürst zu Schaumburg-Lippe ja mitte nii nagu siin artiklis kirjas on. (to Wootele: seda küll, aga mitteametlikult siiski kasutatakse) -- Ahsoous (arutelu) 15. detsember 2012, kell 14:12 (EET)

::::: Tänapäeva valitsejatest vähemalt belglaste kuningas nimetab end ka printsiks , varasemate kohta puudub mul ülevaade (on Gotha almanahhis). Kuninglike perekondade päid me ju ei nimeta kuningateks, milleks siis vürstlike perekondade päid? Mõned kasutavad vahepealseid tiitleid, nagu Saksi kuningliku perekonna pea nimetab end Meisseni markkrahviks. --Õli (arutelu) 17. detsember 2012, kell 12:10 (EET)

::::::Ütlen uuesti - ta ei ole prints ega vürst, vaid tavaline Saksamaa Liitvabariigi kodanik.--WooteleF (arutelu) 17. detsember 2012, kell 17:38 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://worldroots.com/brigitte/gifs/princesslilly2.jpg
** In Alexander (Schaumburg-Lippe prints) on 2013-05-25 13:51:09, 403 : Invalid File Request
** In Alexander (Schaumburg-Lippe prints) on 2013-06-24 00:10:19, 403 : Invalid File Request
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:10 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://worldroots.com/brigitte/gifs9/alexschaumburg1958.jpg
** In Alexander (Schaumburg-Lippe prints) on 2013-05-25 13:51:09, 403 : Invalid File Request
** In Alexander (Schaumburg-Lippe prints) on 2013-06-24 00:10:28, 403 : Invalid File Request
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:10 (EEST)


Arutelu:Pärilikud haigused

siin on nüüd tiba sassi läinud mõiste 'pärilik haigus' ja 'pärilik eelsoodumus'. Ja skisofreenia puhul on natuke liig rääkida isegi pärilikust eelsoodumusest --Hendrix 17. mai 2007, kell 19:44 (UTC)
"Pärilikud haigused on päriliku struktuuri muutuste põhjustatud haigused või väärarengud." - see on liiga laiapiiriline definitsioon. Pärilikud haigused on ikka haigused, mis kanduvad peresisesi edasi.
Väärarengud on praktiliselt kõik geenihäired, kuid nad ei veel pärilikud. Kromosomaalse aparaadi defekt ei tähenda pärilikkust. Kogu elusolendi struktuur ja funktsioon on determineeritud geenide poolt ja geeni häired põhjustavad funktsiooni häiret. Nii mõeldes peaksid enamik haigused olema 'pärilikud haigused'. Väidetevalt on pärilikke haigusi üsna vähe.--Hendrix 18. mai 2007, kell 05:02 (UTC)

Kas ei ole mitte nii, et mõnikord räägitakse pärilikest haigustest laiemas mõttes ning see artikkel lähtub sellest? Saksa viki artiklis :en:Erbkrankheiten öeldakse nii:
Päriliku haiguse ülemmõiste alla koondatakse üldiselt sellised haigestumised ja eripärad, mis vallanduvad või viivad teatud haigestumissoodumustele ebatüüpiliselt muutunud pärilikkusetegurite tõttu.
Kitsamas müttes arvatakse pärilike haiguste hulka siiski ainult need haigestumised ja eripärad, mille vallandavad algusest peale ebatüüpiliselt muutunud geenid, ning mis kanduvad pärilikkuse teel üle esivanematelt järeltulijatele.
Selliseid sündroome nagu trisoomia vormid, mille puhul inimese genoomis ei ole tavaline arv kromosoome (46), ei saa seega rangelt võttes pärilikeks haigusteks lugeda, sest nad esinevad enamasti spontaanselt ning neid pärandatakse harva.
Tundub küll, et eesti keeles ütleb sõna "pärilik" juba ära, et  pärilikud haigused peavad peresiseselt edasi kanduma, nii et võib-olla ei saa seda sõna laiema mõttes eesti keelde "päriliku haigusena" tõlkida. Andres 18. mai 2007, kell 07:24 (UTC)

kahju küll, kuid siinses artiklis on nii palju väärteavet, et tegelikult võiks selle artikli kustutada...--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 18. mai 2007, kell 16:21 (UTC)

Kui nõudlikkus artiklite vastu väga kõrgeks tõsta siis tuleks kõik artiklid kustutada ja Wiki muutuks tühihulgaks.
Kustutamine tuleks võtta  kõnealla siis kui uus ja parema sõnastusega kirjutis on olemas.

Viki ei pea olema väärteabe levitamise koht. Olgu, kui oleks üksik faktiviga, siis parandatakse ära ja asi kombes. Aga kui artikkel kubiseb vigadest ja on sisult väär...--Hendrix 7. juuni 2007, kell 04:30 (UTC)

: Nii palju ju ikka võiks parandada, et esimene lause oleks õige. Siis pole tarvis artiklit kustutada, vaid ainult lühendada. Vale osa võiks tõsta arutelulehele, nii et kui keegi viitsib, võiks seda parandada. Andres 7. juuni 2007, kell 06:04 (UTC)

Varasem redaktsioon:
'''''Pärilikud haigused''' on päriliku struktuuri muutuste põhjustatud haigused või väärarengud.
''Sinna kuuluvad ainevahetushaigused ([[suhkrutõbi]], [[hüperkolesteroleemia]]), närvi- ja vaimuhaigused ([[langetõbi]], [[skisofreenia]], [[nõrgamõistlikkus]]), arengupuuded ja väärarendid ([[kääbuslus]], [[huulelõhe]], [[liigsõrmsus]]) ja [[kasvajad]]([[retinoblastoom]]).
''Enamik pärilikke haiguseid kandub suguvõsas järglaspõlvkondadesse.
''Pärilik haigus on ilmne kohe pärast sündi või avaldub lapse- või täiseas. Pärilikke haiguseid põhjustavate mutatsioonide penetrantsus ja geeniekspressiivsus võivad isikuti erineda.
''Osa pärilikke haiguseid avaldub mitme elundi haigusliku muutusena.
''

Geenhaigusi tekitavad tekitavad defektsed geenid, kas 1 (monogeenne) või mitu (polügeenne).
Monogeenseid geenhaigusi tuntakse üle 2000, päritavusviisi järgi jaotatakse nad autosoomseiks (nt. perekondlik hüperkolestoleemia, Huntingtoni tantstõbi, ja Marfani sündroom), retsesiivseiks (mukovistsidoos, kurttummus, fenüülketonuuria) ja suguliitelisteks(hemofiilia, Duchenne'i lihasedüstroofia, soomustõbi). Üht või teist sellist pärilikku haigust ilmneb u. 1.5% väikelastel.
Polügeenseid geenhaigusi on teada mitusada, neist mõnd põeb 5-10% inimestest.
==Multifaktoriaalsed haigused==
Enamiku pärilike haiguste (nt. hüpertooniatõve, südame isheemiatõve, lühinägelikkuse, reuma, suhkrutõve ja skisofreenia) avaldumist mõjutavad keskkonnariskitegurid, seepärast nimetatakse neid multifaktoriaalseteks haigusteks; õieti on tegemist nende haiguste päriliku soodumusega.
==Kromosoomhaigused==
Kromosoomhaigusi põhjustab kromosoomide ehituse või arvu muutus(karüotüübianomaalia), neid haigusi on kirjeldatud umbes 30 ja neid leidub rohkem kui 0.5% vastsündinuil. Eristatakse autosoomseid (nt. Downi tõbi – seda põhjustab liigne 21. kromosoom -, kassikisa-sündroom – põhjus liigne X-kromosoom – ja naistel Turneri sündroom – põhjus 1 X-kromosoom).
Peaaegu kõik kromosoomhaigused põhjustavad kas varajast surma või sigimatust, seepärast on need haiged perekonnas harilikult üksikjuhuna (uusmutatsioonina); korduda võivad need haigused suguvõsas.
Kromosoomhaige lapse sünni tõenäosus suureneb ema vananedes, eriti pärast 38.eluaastat.
==Diagnostika==
Pärilike haiguste diagnoosimiseks uuritakse haige suguvõsa, biokeemilisi ja tsütoloogilisi iseärasusi ja karüotüüpi.
==Ravi==
Ravi: asendusravi (insuliini süstimine suhkrutõve puhul), dieetravi (fenüülalaniinisisalduseta toit fenüülketonuuria puhul) ja kirurgiline ravi ning eriõpetus (arengupuuete korral).
==Profülaktika==
Pärilike haiguste profülaktika seisneb mutageenide vältimises (geneetiline keskkonnakaitse), sugulusabieludest hoidumises, riskiperekondades ja liiga kõrges eas (naistel üle 38. eluaasta) sündide vähendamises, loote üsasiseses diagnoosimises ja vigase loote korral raseduse katkestamises.
Andres 7. juuni 2007, kell 22:03 (UTC)


Arutelu:Mikk Murdvee

Õppinud viiulit 1998–1999 Eesti Muusikaakadeemias, 1999–2005 Sibeliuse Akadeemias Helsingis, õppejõuna Mari Tampere-Bezrodny, mis see õppejõuna.. tähendab --Dj Capricorn 18. mai 2007, kell 18:23 (UTC)

On oma õppejõud, kes õpetab. Selle võib ümber sõnastada, minu meelest öeldakse "... klassis". Andres (arutelu) 11. september 2016, kell 14:37 (EEST)

Ma arvan, ilma teemasse süvenematta, et kasutatud :Omakirjastus=:Samizdat siia ei sobi, pigem võiks olla miskit sellist nagu „kirjastatud ja trükitud autori kulul” vms? suwa 18. september 2019, kell 13:17 (EEST)


Arutelu:Psühhiaatrilise abi seadus

Näeksin hea meelega sellest seadusest pigem kokkuvõtet -- Riigi Teataja topeldamine ei anna lisaväärtust ning on üksnes eksitav kui seadusest uus redaktsioon tuleb. --Heiki e 19. mai 2007, kell 23:08 (UTC)

Pealkiri on halb. Pigem peaks pealkiri olema "Psühhiaatrilise abi seadus".

Minu meelest tasub seaduste tekste ära tuua küll. Ja ära tuua võib kõik redaktsioonid. Lisaväärtuse annavad siselingid.

Aga artikkel ei saa koosneda seaduse tekstist. Artikkel peab sisaldama seaduse kohta ka muud faktilist infot. Samuti oleks hea lisada kommentaare. Andres 20. mai 2007, kell 18:57 (UTC)

:tegelikult oleks parem, kui oleks ikkagi üks lehekülg "Ps. abi seadus", kus räägiks üldse sellest seadusest. "Ps. abi seadus" ei ole midagi spetsiifilist Eestile, küll on aga üsna palju riikide vahelisi erinevusi "Ps. abi seaduse" osas. Eesti "Ps. abi seaduse" kohta oleks siis eraldi märksõna, Suurbritannia erisuste kohta märksõna "Psühhiaatrilise abi seadus Suurbritannias" ja nii ka teiste riikide kohta, kus erinevused Eestist on niivõrd märgatavad, et tasub mainida --Hendrix 22. mai 2007, kell 12:55 (UTC)

:: Kas siis psühhiaatrilise abi seadus on üldmõiste? Kui on ning tuleb vastav artikkel, siis mõtleme edasi, mis teha. Arvan pigem, et psühhiaatrilise abi juriidilisest reguleerimisest üldse võiks rääkida artiklis Psühhiaatriline abi. See regulatsioon võib ju eri riikides olla erinevat nime kandvates seadustes. Igatahes on tegemist seaduse nimega. Kui mõnes teises riigis on samanimeline seadus, võib panna nime taha sulgudesse riigi nime.  Andres 23. mai 2007, kell 06:02 (UTC)

:::ei usu, et 'psühhiaatrilise abi seadus' üldmõiste on. Ilmselt ei ole üldmõiste ka 'Eesti Vabariigi konstitutsioon'.

:::Ja ka erinevate riikide seaduste nimed otsetõlgituna ei ole 'psühhiaatrilise abi seadus'. Võimalik, et selline märksõna nagu 'psühhiaatrilise abi seadus' polegi kõige parem... --Hendrix 23. mai 2007, kell 09:15 (UTC)

või jätaks paragrafide ja lõigete numbrid alles, nii nagu originaaltekstis. Siis oleks see ankurdamine veidi silmale ilusam vaadata. Nüüd tuleb ikka hüppamise koht kirjalikult välja tuua - vastasel juhul on kuidagi veider. Et viidatakse mingile §11-le, aga §11-t polegi.--Hendrix 20. august 2007, kell 21:44 (UTC)

Jah, tuleb alles jätta. Andres 20. august 2007, kell 23:59 (UTC)

:panin toimetamise malli, kuna hetkel, andke andeks, ei viitsi ankurdamisega tegeleda...--Hendrix 21. august 2007, kell 13:33 (UTC)


Arutelu:Rühm (sõjandus)

rühm on ka lihtsalt grupp objekte (inimesed, loomad vms). --avjoska 20. mai 2007, kell 16:44 (UTC)

Selle tähenduse kohta ju artiklit ei tule? Andres 20. mai 2007, kell 22:01 (UTC)

Varasemast redaktsioonist:
Rühm on jalaväe- suurtüki- või soomusvägede taktikaline allüksus milles on 12...48 inimest. Rühm koosneb 2...4 jaost, toimkonnast või meeskonnast.
Andres 19. september 2007, kell 17:50 (UTC)
Muideks Lasteaias on ka rühmad. Samuti huvialakoolides - nt. rahvatantsurühm. Äkki saab valikusse lisada. --Hälvik 11. veebruar 2010, kell 19:50 (UTC)

Kõik võimalikel alustel saab rühmi moodustada. Siia sobib paremini täpsustusleht, nagu näiteks soome vikis. Siine läheks siis leheküljele Rühm (sõjandus). Praegune artikkel "Grupp" tuleks samuti vastava täpsustusega nimetuse rühm alla teisendada ja lehekülg "Grupp" jäeks sõjanduse mõistele. 193.40.10.180 11. veebruar 2010, kell 20:20 (UTC)

: Nõus, et selle artikli pealkiri võiks olla Rühm (sõjandus), aga miks peaks lehekülg Grupp jääma sõjanduse mõistele? Arvan, et ta võiks jääda pigem sotsioloogia mõistele. Andres 11. veebruar 2010, kell 20:41 (UTC)

:: Sotsioloogia mõistet pole põhjust nii nimetada, see on samuti rühm . 193.40.10.180 11. veebruar 2010, kell 20:55 (UTC)

:::: Siin on öeldud, et "rühm" on sageli [mitte alati] parem kui "grupp". Ei saa  näiteks  öelda "I rühma invaliid", "invaliidsusrühm". Paistab, et gruppi on sotsioloogias hakatud nimetama ka sotsiaalseks rühmaks. Aga seda tuleks kontrollida. Andres 11. veebruar 2010, kell 21:11 (UTC)

::: Kui ka tihti mõiste sees halvemat keelendit kasutatakse, ei tähenda see seda, et siin sellest eeskuju peaks võtma (ümbersuunamised jäävad ikka). Või on sulle teada mõni põhjus, miks antud juhul sõna grupp tuleks kasutada või eelistada? 193.40.10.180 12. veebruar 2010, kell 09:22 (UTC)

:::: Lihtsalt ei ole sõna "invaliidsusrühm", muud põhjust polegi. ÕS ei ütle viidatud artiklis, et "rühm" oleks alati parem kui "grupp". Tõin lihtsalt näite juhtumi kohta, kus see nii pole. Pole ka öeldud, et sotsioloogias kindlasti "rühm" parem on, kuid paistab, et sotsioloogias on "rühm" ("sotsiaalne rühm") hakanud levima (peab ikka sotsioloogidelt järele küsima, kas sotsiaalne rühm on sama mis grupp). Isegi "vererühm" ja "filmirühm" on hakanud levima, kuigi "veregrupil" ja "filmigrupil" pole ÕS-i järgi viga midagi. Andres 12. veebruar 2010, kell 10:47 (UTC)
Kõik võimalikel alustel saab rühmi moodustada. Siia sobib paremini täpsustusleht, nagu näiteks soome vikis. Siine läheks siis leheküljele Rühm (sõjandus) Mina oleks selle mõttega väga nõus. Pole põhjust ju öelda, et rühm on eelkõige sõjanduse terminoloogia ja näiteks lasteaednikud on selle sealt laenanud. Oli ehmatav jõuda lasteaia asemel sõjaväljale... See Soome variant oleks päris normaalne idee.

Jah. Andres 12. veebruar 2010, kell 13:27 (UTC)

enwiki's on rühmast Eestis eraldi artikkel tehtud: :en:Rühm, kusjuures iw-d on pandud käsitsi (ilma wikidatata)--Bioneer1 (arutelu) 25. august 2014, kell 17:40 (EEST)
----
Kas viimane parandus on õige? Mulle tundus, et numbrid olid viimati asjatundja poolt paika pandud. Võib-olla tuleb eristada piirjuhtumeid ja tavalist juhtumit. Andres (arutelu) 18. veebruar 2015, kell 08:38 (EET)


Arutelu:Jüri Lina

Autor võttis kopipeisti malli (saidile http://www.geocities.com/jyrilina/eesti/linast.html) maha. --Heiki e 22. mai 2007, kell 14:13 (UTC)

Võib-olla see ongi tema lehekülg. Tuleks küsida. Andres 23. mai 2007, kell 06:09 (UTC)

Kui keegi viitsib, võib ka teksti ümber sõnastada. Andres 23. mai 2007, kell 06:10 (UTC)

Kopipeisti märge on jälle maha võetud. Kommentaar puudub. Andres 23. mai 2007, kell 20:46 (UTC)

Taastasin esimese lause esialgse kuju, sest seda sisu artiklis mujal pole ning ta on minu meelest täiesti vaieldamatu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. mai 2007, kell 20:45 (UTC)

Artikkel on praegusel kujul erapoolik. Raamatu "Skorpioni märgi all" kohta on valitud ainult ülipositiivsed hinnangud. Andres 23. mai 2007, kell 20:45 (UTC)

Keegi ei keela ka teistsuguseid hinnanguid lisada. --IFrank (arutelu) 6. detsember 2013, kell 19:28 (EET)

Minu meelest on "vandenõuteoreetik" neutraalne, kirjeldav sõna. Võib muidugi ka teisiti sõnastada, kui see halvustav tundub. Praegusel kujul aga eksib tekst kindlasti erapooletuse printsiibi vastu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. mai 2007, kell 08:31 (UTC)

Välja jäetud: Rootsi holokaustieitajast revisionistlik kirjanik ja tõlkija Lars Adelskogh kirjutas, et ""Skorpioni märgi all" on parim raamat, mida kunagi olen lugenud".
Andres 14. august 2007, kell 13:34 (UTC)
Plaanitavad teosed võiks ilmuda ajakirjanduses, aga oma reklaamilise iseloomu tõttu siia vist ei sobi.

Mina näen probleemina pigem tõendamatust. Ka ilmunud teoste mainimist võib ju võtta reklaamina. Arvan, et siin on muudki tõendamatut. Andres 9. mai 2009, kell 19:05 (UTC)

Arvan, et Google Scholari järgi täie kindlusega väita ei saa, et akadeemilised autorid ei ole tsiteerinud.  Andres 28. juuli 2009, kell 15:02 (UTC)

Noh, sõnastust võib ju seal siis muuta. Samas, kogu see alajaotus 'Loomingu kommentaare' vajab põhjalikku toimetamist, nimelt kustutamist. Need nimed mis seal artikli autori - vast hr Lina ise? - poolt üles loetud, evivad vaid reklaamieesmärki. Ükski neist autoriest ei oma mingit ühiskondlikku tunnustust. --Miacek, Poola kuningas 28. juuli 2009, kell 15:28 (UTC)

: Jah. See alajaotus vajab ümbertegemist küll. Need  hinnangud on siiski huvitavad; huvitav oleks ka nende autorite kohta midagi teada saada.

: Kriitika peaks olema vaadete esitusest eraldi. Vaated tuleks esitada tema publikatsioonide põhjal. Andres 28. juuli 2009, kell 15:40 (UTC)
Miks viimane parandus ei sobinud? Andres 29. juuli 2009, kell 16:48 (UTC)

Parim näide on Lina analüüs selle kohta, et Hitleri surnukeha ei ole leitud, kuigi ametlik ajalugu väidab, et Hitleri poolpõlenud laip toimetati Moskvasse. (Vt "Maailmaehitajate pettus".) Nick Bellantoni ja Linda Strausbaugh' (University of Connecticut) teaduslike uuringute tulemused DNA-proovide alusel, mis avalikustati septembris 2009, tõestavad, et Linal on õigus, samal ajal kui ametlik ajalugu lähtus Nõukogude Liidu tõestamata väidetest.

Me ei taha ju tõestada, et Jüri Lina on selgeltnägija. Andres 29. september 2009, kell 10:58 (UTC)

: Kui ta on oma järeldusele jõudnud fakte (mis artiklis küll ei kajastu) analüüsides, miks on see siis selgeltnägemine? --Improvisaator 29. september 2009, kell 11:01 (UTC)

:: Selline argument räägib ainult tema väite tõesusest, sõltumata sellest, mis alusel ta seda väidab. Võib-olla tõesti minu märkus pole asjakohane. Andres 29. september 2009, kell 11:17 (UTC)

:: Kui Jüri Lina väide oleks olnud tõestatud, siis poleks täiendavat tõestust tarvis olnud. Andres 29. september 2009, kell 11:19 (UTC)

:: Vaata . Andres 30. september 2009, kell 14:40 (UTC)
kuigi ametlik ajalugu väidab, et Hitleri poolpõlenud laip toimetati Moskvasse. - "ametlik ajalugu" väidab, et Hitleri laip maeti Rathenow' lähedale 1945. aastal, 1970. aastal kaevati tema jäänused üles, kremeeriti ja visati Elbesse.--WooteleF 24. mai 2010, kell 12:32 (EEST)
Peatükk "Jüri Lina seisukohti ajaloo kohta" jätab mulje nagu sealne info on tõene. Tuleb paremini selgitada, et tegu on Jüri Lina uskumustega.--WooteleF 24. mai 2010, kell 12:35 (EEST)

Artikkel tuleb tervenisti viidata. Samuti vajab see toimetamist ja asjalikumaks muutmist.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 29. september 2009, kell 16:57 (UTC)

Artikkel on tervikuna erapoolik, kuid eriti on seda alajaotus "Jüri Lina seisukohti ajaloo kohta". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. juuni 2010, kell 20:59 (EEST)

Miks on alajaotuses "Jüri Lina seisukohti ajaloo kohta" epiteedid nagu 'vastuvaieldamatult' ja väited nagu "Arhiividokumendid ei lähe kokku suvaliste väidetega, mida ametlik ajalugu levitab." Viimane peaks olema sõnastatud siiski Jüri Lina arvamusena. - S {{allkirjata|213.219.115.2}}

Hi, can someone translate this article and put it on the English language site.  Google Translate won't be good enough.  Thanks.
http://en.wikipedia.org/wiki/Lenin_was_a_mushroom on tegelikult väärinud isegi vikipeedia artiklit ja sellest kirjutati 1990. aastate algul ka Eesti ajakirjanduses, aga kindlasti mitte Jüri Lina poolt. --IFrank (arutelu) 6. detsember 2013, kell 19:27 (EET)
----
Küsimus: esimeses lõigus on kirjas: "...salapärased nähtused (UFOd..." – kui lõpetav sulg on (teadlikult?;-) panemata, kas see tähendab siis seda, et alustav ümarsulg käib kogu sellele järgneva tekstiosa kohta? — Pietadè (arutelu) 18. oktoober 2014, kell 13:19 (EEST)
See on Napoleonist nii kena, et ta oma mõtteavaldused inglise keeles teatavaks tegi.
----
Ma proovisin artiklit natuke kõpitseda, aga see on liiga jubedas seisus. Viitamata väited, Lina kiitev ja kohati ilukirjanduslik sõnastus, marginaalsete tegelaste või lihtsalt liiga pikad tsitaadid. Autoriteetsed hinnangud Lina tegevusele puuduvad. Mingi kummaline seene lugu. Väga-väga kallutatud artikkel. Kõige hullemad on kolm viimast peatükki, tõstan nende sisu praegu siia, võib-olla annab midagi tagasi lisada. --Minnekon (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 14:38 (EEST)

Lina on vahendanud originaalallikaid ja esitanud dokumente, mis näitavad, et tähtsad ajaloosündmused ei ole toimunud juhuslikult, vaid need on organiseerinud salaseltsid, nagu vabamüürlaste ordud ja illuminaadid, viidates president Franklin Delano Rooseveltile, kes on toonitanud, et ajaloosündmused ei toimu juhuslikult. President Theodore Roosevelt möönis vandenõu olemasolu: "Näilise valitsuse selja taga istub troonil nähtamatu valitsus, kellel pole rahva ees mingit vastutust ega lojaalsust.”
Lina on juhtinud tähelepanu, et USA Ülemkohtu esimees Felix Frankfurter tuvastas: ”Washingtoni tegelikud juhid on nähtamatud, valitsedes telgitagustes.”
Ta on veendunud, et ajalooraamatuis esineb sama palju võltsinguid kui nõukogude väljaannetes. Arhiividokumendid ei lähe kokku suvaliste väidetega, mida ametlik ajalugu levitab.
Parim näide ametlike andmete paikapidamatusest on Lina analüüs selle kohta, et Hitleri surnukeha ei ole leitud, kuigi ametlik ajalugu väidab, et Hitleri poolpõlenud laip toimetati Moskvasse. (Vt "Maailmaehitajate pettus".) Nick Bellantoni ja Linda Strausbaugh' (University of Connecticut) teaduslike uuringute tulemused DNA-proovide alusel, mis avalikustati septembris 2009, tõestavad, et Linal on õigus, samal ajal kui ametlik ajalugu lähtus Nõukogude Liidu tõestamata väidetest.
Ajaloolasi, kellele Lina toetus, ei ole ametlikult tunnustatud, sest see ei sobinud poliitiliste huvidega. Ometi oli neil õigus, nagu USA teaduslik uuring nüüd näitab. See oli hoopis noore naise surnukeha.
Lina viitab allikatele, mis näitavad, et nii Lenin kui ka Hitler olid vabamüürlased; samuti oli NLKP Keskkomitee üles ehitatud massoonliku mudeli järgi. Vabamüürlaste kontrolli all on ka LKA, nagu teisedki luureorganisatsioonid MI-5, MI-6, Mossad.
Lina väidab: "Ristiusu eesmärke on inimkond elulabürindi lõksus hoida, võtta temalt vastutus, esitades plagieeritud muinasjuttu kuritegelikult tõe pähe, et takistada vaimset arengut."

Rootsi publitsist, esoteerik ja rahvavalgustaja Lars Adelskogh on andnud Jüri Lina raamatule ”Skorpioni märgi all” järgmise hinnangu: "Skorpioni märgi all – nõukogude võimu tõus ja langus" on kahtlemata Jüri Lina parim raamat. Isiklikult pean seda üheks parimaks raamatuks, mida kunagi olen lugenud. Kulunud väljend "jätab lugejale unustamatu jälje" on siinkohal haruldaselt õigustatud. Raamat kuulub nende väheste ajalooteoste hulka, mis suudavad sündmustesse süüvida. See paljastab seda, mis tegelikult toimus näiliste sündmuste keskel.
"Skorpioni märgi all" on rohkem kui raamat. See on tegu, dokument.”
Kõrge hinnangu Jüri Lina ingliskeelsetele raamatutele on andnud juudi soost Kanada ajakirjanik ja vandenõu-uurija Henry Makow, kes on tuntud peamiselt feminismi kriitikuna ja vandenõude paljastajana. Ta kirjutas oma retsensioonis: ""Architects of Deception", a 600-page history of Freemasonry, by Estonian writer Jyri Lina offers profound insight into the true character of modern history." {"Cruel Hoax", Silas Green, Toronto, 2007, lk 182.) (""Maailmaehitajate pettus", eesti kirjaniku Jüri Lina 600-leheküljeline vabamüürluse ajalugu heidab sügava pilgu moodsa ajaloo tõelisse loomusesse.") Ta pühendas oma raamatus "Cruel Hoax" (Silas Green, Toronto, 2007) terve peatüki Jüri Lina teosele "Architects of Deception".
Ameerika alternatiivajaloolane Michael Tsarion toonitas oma retsensioonis: ""Architects of Deception" is certainly one of the most informative and revealing books on Freemasonry and secret societies by a committed and courageous researcher Juri Lina." (""Maailmaehitajate pettus" on julge ja pühendunud uurija Jüri Lina kirjutatud üks informatiivsemaid ja paljastavamaid raamatuid vabamüürlusest ja salaühingutest."
USA ajaloorevisionismi ajakiri The Barnes Review, mis on avaldanud hulga kirjutisi Jüri Lina sulest, väidab Jüri Lina kohta: "Jüri Lina is an internationally renowned writer. His chief speciality is political economy, with a specific concentration on the connection between finance and political regimes. He is the author of "Under the Sign of the Scorpion", which has attained almost cult status among his staunch supporters. He presently lives in Sweden." ("Jüri Lina on rahvusvaheliselt tunnustatud kirjanik. Tema peamine eriala on poliitökonoomika, erilist tähelepanu pühendab ta režiimide majanduslikule ja poliitilisele seosele. Ta on raamatu "Skorpioni märgi all" autor, mis on oma toetajate hulgas saanud peaaegu kultusliku maine. Praegu elab ta Rootsis.")
Võimu teenivad ajaloolased on nimetanud Jüri Lina vandenõuteoreetikuks, kes valivat ja seostavat fakte meelevaldselt. Lina rõhutab, et kasutab ainuüksi originaalallikaid, kus asjaosalised ise võtavad omaks, et on planeerinud vandenõusid, ja et sääraste allikate olemasolu ei ole teooria, vaid fakt, sealhulgas David Rockefelleri memuaarid.
Rootsi massoonide ajakiri Frimuraren (nr 2, 2008, lk 31) retsenseeris Jüri Lina raamatut "Världsbyggarnas bedrägeri" ("Maailmaehitajate pettus"), suutmata ühtki fakti ümber lükata. Autor Christer Svärd paistis muretsevat nende vabamüürlaste pärast, kes on Lina raamatut tõsiselt võtnud ja ordust lahkunud.
Lina tegevust on tema enda väitel innustanud vabamüürlase Napoleoni ülestunnistus: "Ajalugu koosneb nendest valedest, mille suhtes on jõutud kokkuleppele." (History is a set of lies agreed upon."/) Ja kirjanik Lev Tolstoi tõdemus: "Ajalugu oleks midagi erakorralist, kui see vaid tõsi oleks." Ka peab ta lugu rootsi kirjaniku August Strindbergi aususest: “Mis on ajalugu? Jutustus minevikust, mida mõistagi on esitatud ülemklassile sobivas valguses.”

Jüri Linale omistatud väiteid, mida ta pole tegelikult teinud. Nii on Madis Jürgen Eesti Ekspressis omistanud Jüri Linale väite, nagu oleks Lenin olnud seen. Tegelikult on Jüri Lina väitel seen kasulik moodustis, mis moodustab taime juurtega mükoriisa, mis hangib taimele vajalikke mineraale. Toimiv mükoriisa tõendab, et mikroobid elavad meiega harmoonias. Lenin ei olnud kindlasti nii kasulik, Jüri Lina on seevastu korduvalt väitnud, et Lenin oli psühhopaat. Eesti Ekspress otsustas avaldada Jüri Lina vastulause Madis Jürgenile lühendatud kujul, mille Jüri Lina keelas.

Juhtisin oma kümme aastat tagasi tähelepanu sellele, et artikkel on peaaegu täielikult viitamata. Teen ettepaneku anda autoritele veidi aega ja kui midagi ei parane, siis kogu viitamata kraam välja võtta. Inglise wikis on küll selline juhtnöör, et "Wikipedia ei ole paberentsüklopeedia", st me võime detailsed olla, aga sellistele marginaalsetele fanaatikutele nii palju tähelepanu pöörata tundub ka sobimatu.Miacek (arutelu) 18. juuni 2018, kell 00:19 (EEST)

Tuleb ikka ise püüda viiteid leida. Minu meelest peaks valdav osa olema viidatav. Andres (arutelu) 18. juuni 2018, kell 15:27 (EEST)

:Ka minu võimetel on piirid. Ajal - seda enam. Palka mulle ju Wikipedia kirjutamise eest ei maksta ;) Me ei saa seada eesmärgiks, et midagi viitamata ei tohi kustutada enne, kui pole ammendatud kõiki võimalusi viiteid leida (st mõtlen seda Lina suguste figuuride puhul, peavoolu asjade puhul oleksin suga nõus).Miacek (arutelu) 18. juuni 2018, kell 15:37 (EEST)
----
Mulle tundub, et siin on liiga palju maha tõmmatud. See, et püütakse korda teha, on tänuväärne. Andres (arutelu) 17. september 2019, kell 11:57 (EEST)

Minu meelest on tehtud muudatused õigustatud ning materjali tagasipanekul peab olema väga ettevaatlik, varasem versioon oli ehe enesereklaam. Praegugi on siin kahtlasi kohti. Nt on ainuke viide EE 14. köitele - kas paberentsüklopeedias on tõesti kirjas, mis kuupäeval KGB Lina juures läbiotsimise tegi ja mis sealt leiti või ei leitud? Enamikus artiklites ei ole meil kirjas üksikute ansamblite esinemisi pool sajandit tagasi, mida keegi väidetavalt korraldas - see lihtsalt ei ole oluline. Mis aastal Lina midagi tegi, kas tema oli ikka millegi peakorraldaja või -asutaja või üritab ta end tagantjärele suuremaks puhuda, võib proovida muidugi kirjandusest kontrollida, aga see saab olema vaevaline töö. Ses mõttes võiks pigem isegi jäägid veel kord kriitiliselt üle vaadata. --Ehitaja (arutelu) 9. oktoober 2020, kell 14:35 (EEST)


Ametlik nimetus on Sihtasutus Tartu Ülikooli Kliinikumi Psühhiaatriakliinik e. SA TÜK Psühhiaatriakliinik.--Ken 22. mai 2007, kell 14:41 (UTC)

see SA on mu arust nii formaalne. On ju siiski Tartu Ülikool ja tema Kliinikum. Need paragrafiväänajad võivad igasuguseid imeasju välja mõelda. Usun, et mõne aja pärast ei tea keegi, mis imeloom see sihtasutus oli. Kuskil sulgudes võib ju see SA olla, aga märksõna peaks olema ilma SA-ta. --Hendrix 22. mai 2007, kell 15:07 (UTC)

: Nõus. Ametlikud nimetused märgime ära ja teeme neilt ümbersuunamised. Andres 23. mai 2007, kell 13:08 (UTC)
Toimetamist vajab see artikkel üsna tublisti. Kas või juba sellepärast, et Psühhiaatriakliiniku ajalugu ulatab pea aegade hämarusse - 19-sse sajandisse. Panen malli, et on pooleli --Hendrix 22. mai 2007, kell 15:54 (UTC)

Pooleli- ega toimetamismalli pole säärastel juhtudel tarvis. Vanasti oli meil täienda-mall, aga me loobusime selle kasutamisest. Andres 23. mai 2007, kell 13:08 (UTC)

Ajaloolõigu viitamata jutt pärineb Tartu linna Facebooki postitusest (https://www.facebook.com/tartulinn/posts/10155238752879208/) ja sealt viidatakse omakorda Tartu linnamuuseumile. Võib selle viitamata osa ka siia arutellu tõsta, kuniks viited leiab. Sillerkiil (arutelu) 27. detsember 2022, kell 10:57 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tartu Ülikooli Kliinikumi psühhiaatriakliinik


Kasutaja arutelu:Jolle~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Jolle. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 22. mai 2007, kell 15:02 (UTC)

Tere!
Meil tekkis väike mure autoriõiguse pärast. Kui Sa oled artiklis [[Jüri Lina]] viidatud veebilehe autor või Sul on autori luba seda kasutada, palun märgi seda arutelulehel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. mai 2007, kell 13:49 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Jolle~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Elisa Eesti

Minu meelest pole eesti ja soome viki artikli sisu vastavuses. Andres 23. mai 2007, kell 19:46 (UTC)

Ega olegi: soome artikkel kirjeldab Soome börsiettevõtet, siin on juttu Eesti mobiilioperaatorist ja selle pakutavaist võimalusist. Ma igaks juhuks siis ei lisanud siia soome interviki linki. SSGreporter 13. aprill 2010, kell 00:53 (EEST)

:Ettevõtte ametlik nimi peaks olema ikka "Elisa Eesti". Ivo (arutelu) 4. november 2012, kell 15:43 (EET)
Varasem info:
2007. aasta seisuga on see omataoliste seas suuruselt kolmas ning teine 3G andmesidet kasutav mobiilsideoperaator Eestis.
Elisa UMTS (3G) võrk töötab nii 900MHz kui ka 2100MHz sagedusalas (suuremates linnades on kasutusel vaid 2100MHz sagedusala) ning katab juba umbes viiendiku Eesti territooriumist, laienedes jõudsalt. Võrk toetab nii HSDPA (kiirusega kuni 14.4 Mbit/s) kui HSUPA tehnoloogiaid.
Elisa GSM võrk töötab 900 ja 1800 MHz sagedusalas. Võrk toetab pakettandmesidet (GPRSi). Enamikus tugijaamades on kasutusel ka selle edasiarendus EDGE, võimaldades mobiilse interneti andmesidekiirusi kuni 236.8 kbit/s. Lähemal ajal värskendatakse kõik GSM tugijaamad EDGE tehnoloogiaga.
Lisaks mobiilsidele pakub Elisa ka ADSL2+ tehnoloogial baseeruvat interneti püsiühendust (kuni 24 Mbit/s, eraklientidele 5 ja 15 Mbit/s) Tallinnas, Harjumaal, Tartus ja Pärnus ning peale selle vahendab Levira pakutavat WIMAX-tehnoloogial toimivat internetiühendust ja pakub tavatelefoni teenust.
Andres (arutelu) 7. märts 2015, kell 09:23 (EET)
Artikkel mõjub praegu reklaamina.

Äriregistri järgi on varasemad nimed hoopis: Elisa Andmesideteenused AS; Aktsiaselts Uninet; Unineti Andmeside Aksiaselts WikedKentaur (arutelu) 15. mai 2022, kell 19:38 (EEST)

Elisa tuli selle nimega Eestisse minu mäletamist mööda enne seda, kui elektrooniline äriregister tekkis, ja tutvustas end ajakirjanduses just selle nime all. Kõigi kolme tollase mobiilifirma kliendid teadsid, et Elisa telefoninumbrid algavad 56ga, sest teise mobiilifirma telefonile helistamine oli kallim kui sama firma omale. Ssgreporter (arutelu) 15. mai 2022, kell 23:40 (EEST)


Kasutaja arutelu:Drakes~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Drakes! Andres 24. mai 2007, kell 14:48 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Drakes~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Puit

{{Hea artikkel mittevalitud}}
<small>Artikkel esitati [[Vikipeedia:Heade artiklite kandidaadid|hea artikli kandidaadiks]] aga kanditatuur ei leidnud esitamise hetkel (22. august 2009) toetust ja võeti 5. septembril 2009 maha. Kui artikli seisukord on paranenud, võib selle uuesti esitada.<br />[[Kasutaja:Iffcool|Ivo]] 18. oktoober 2009, kell 14:31 (UTC) </small>

(Holz) ( on tulnud germaani keelsest *hulta ja indogermaani ürgkeelsest. *kl̩t’o  sõnadest)

Välja tõstetud. Andres 24. mai 2007, kell 20:17 (UTC)

"tekke(ehituse-)kiu liiki." sellest on nati raske aru saada...--Hendrix 2. august 2007, kell 17:42 (UTC)
Üritasin pisut keelt kohendada, aga sõnastus on sedavõrd puseriti ning ka kasutatud palju täiesti puiduteadusele tundmatud mõisted, et tuleks artikkel uuesti kirjutada.. Zosma 2. august 2007, kell 17:57 (UTC)

"Puit on üpris vastupidav keemiliste ainete vastu, mis alles pH-tasemel alla 2 ja üle 9 puitu rünnata suudavad." - see lause jääb veidi arusaamatuks--Hendrix 15. oktoober 2007, kell 14:40 (UTC)

: Tahetakse vist öelda, et puit on vastupidav ainete vastu, mille pH-tase on 2...9. Andres 15. oktoober 2007, kell 16:33 (UTC)

::üsna ekstreemsed tingimused välja valitud. Elusas looduses selliseid tingimusi ju eriti sageli pole.--Hendrix 15. oktoober 2007, kell 16:46 (UTC)

Ka puul on ju puit. Niikaua kui ta on elusa puu osa, ta pole materjal. Andres 21. jaanuar 2008, kell 04:19 (UTC)

Sellele argumendile on tegelikult täitsa raske vastata. Aga puu saab puiduks ikkagi alles pärast surma. Kuigi tegelikult on elusas puus olemas nt maltspuit ja lülipuit, kevadpuit ja sügispuit, aga nende olemasolu saab tuvastada ikkagi pärast puu maha raiumist, kui puu moodustanud puit on juba materjal. Ma ei oskagi esimese raksuga vastata, mis siis elusas puus on. Tselluloosist, ligniinist ja hemitselluloosist koosnevad rakud ja koed äkki? Hehee, ma ei suuda praegu nii filosoofiliselt läheneda. Tegelikult tahtsin täielikult puuduvat puidutöötlemise (ja -tööstuse) teemat kuidagi arendama hakata, aga ei oska kuskilt otsast alustada. Ja siinse artikli edasisest jutust ei suutnud ennast läbi närida. Epp 21. jaanuar 2008, kell 05:03 (UTC)

: Abiks: Endel Saarman ja Udo Veibri, Kaarel Veermets, Heino Untera, Pille Peterson, Ivar Sibul, Puiduteadus, Tartu : Eesti Metsaselts, 2006 ([Põltsamaa] : Vali Press) ISBN 9985960254

: suwa 21. jaanuar 2008, kell 07:26 (UTC)

: See, kuidas millegi olemasolu saab tuvastada, ei puuduta otseselt selle olemasolu. Meil on ka siseelundid, mida keegi pole otseselt näinud. Kindlasti ei ole puit  primaarselt materjal, nagu ka mitte luu ja nahk. Defineerimine on aga keeruline, sest esiteks tuleb laiemas mõttes puidu defineerimisel kasutada sõna "puitunud", teiseks aga on ranges botaanilises mõttes puit ainult seemnetaimede kambiumi tekitatud sekundaarne ksüleem. Andres 21. jaanuar 2008, kell 09:22 (UTC)

: On ka eraldi mõiste 'puitmaterjal'. Andres 21. jaanuar 2008, kell 09:36 (UTC)

Nojah, sattusin liiga hoogu jah selle tuvastamisega. Moraal sellest, et pole vaja kõike pähejuhtuvat üles kirjutada. :) Puiduterminoloogia kasutamisel valitseb suhteliselt suur segadus niikuinii. Äkki oleks õigem elavas puus toimuvad protsesse ja erinevate kudede funktsioone kirjeldada artiklis puu, aga keemiline koostis, omadused ja kasutamine jätta siia? Omadustest tuleb ilmselt pikk jutt, sest need on väga erinevad kõikidest teistest materjalidest. Ja need puudutavad ainult puitu kui materjali. Epp 21. jaanuar 2008, kell 23:23 (UTC)

: Arvan, et ka elavast puidust tuleks kirjutada siin. Puust üldiselt ja selle erinevatest kudedest artiklis Puu. Andres 22. jaanuar 2008, kell 10:51 (UTC)
Oot, et kasvav puit polegi materjal?? Paluks definitsiooni, mis asi see materjal on siis. Materjal = aines (ld. materialis - aineline).
Samuti on materjalid puidu põhilised koostisosad, ehk siis süsinik, vesinik, hapnik, lämmastik jne.

aatomeid vast võiks materjaliks nimetada Maailma Looja, kui ta võtab peotäie ühtesid aatomeid ja peotäie teisi aatomeid...--Hendrix 26. jaanuar 2008, kell 18:14 (UTC)
Sry, allkiri jäi puudu.Uku 26. jaanuar 2008, kell 16:43 (UTC)

Minu meelest on materjal see, millest inimesed midagi valmistavad. Sõna etümoloogia ei ava veel sõna tähendust. Andres 26. jaanuar 2008, kell 16:48 (UTC)
Eeldus, et sõna arusaadavus kasutuskäibes muutunud on, ei sunni järeldama, et peaksime entsüklopeedias seda võimendama. Materjal ei ole tooraine sünonüüm.
Antud artikkel tuleks aga avalikust kasutusest eemaldada. No ei saa ainult sõnaraamatut kasutades erialast teksti kirjutada. Vaadake või joonist - aastaring on nimetatud säsikiireks, kuigi iga vähegi puidu ehitust tundev kodanik teab et need omavahel risti asuvad.
Uku

Millise allika põhjal saaks Sinu väidet sõna "materjal" tähenduse kohta kontrollida? Mul ei ole palju teatmeteoseid. ENE 1. väljaandes puudub artikkel materjali kohta ja materjali definitsiooni ei ole. ÕS-is, mis muidugi sõnade erialaseid tähendusi õigesti kirjeldada ei pruugi, seda sõna ei seletata. EKSS-is, mis muidugi ei ole esmaallikana autoriteetne,  omistab sellele sõnale mitu mitu tähendust, kusjuuures siin on relevantsed kaks esimest: 'see, mis on vajalik millegi valmistamiseks, tootmiseks, ehitamiseks jne' ja 'aine'. Mõlemad on ebamäärased, nii et see meid palju edasi ei vii. Meie artikkel Materjal nähtavasti täpset definitsiooni ei anna, aga vaatame näiteks saksa vikipediat: :de:Material. Seal on materjalide hulka lisaks toorainetele arvatud  ka muid asju, näiteks ehitusdetaile, põhitunnuseks on aga see, et materjalidest alles tuleb midagi teha, mida otseselt tarbida saab. Igatahes puit saab tooraineks alles siis, kui puu on langetatud. Kui Vikipeedia pole piisavalt autoriteetne, siis võtame Meyeri leksikoni veebiväljaande (): zur Ausübung einer Tätigkeit oder zur Herstellung von Erzeugnissen benötigter Ausgangsstoff (Roh-, Hilfs- oder Betriebsstoffe sowie in den betrieblichen Produktionsprozess einfließende Halb- und Fertigfabrikate), 'mingi tegevuse sooritamiseks või mingite toodete valmistamiseks vajatav lähteaine (edasi ei oska täpselt tõlkida, aga lisatakse ka tootmisprotsessis kasutatavad pool- või valmistooted)'. Andres 26. jaanuar 2008, kell 18:26 (UTC)

Mõnes teises tähenduses on "aines" tõesti "materjali" sünonüüm (ülaltoodud tähenduses mitte). Seda aga ei saa põhjendada etümoloogiaga, vaid reaalse sõnakasutusega. EKSS-i järgi võib "materjal" olla ka 'millegi aluseks või tõestuseks olevad andmed, faktid, teatmed, ka esemed, allikad, dokumendid vm aines'. Samuti nimetatakse geoloogias settekivimite murendit nii materkaliks kui ka aineseks. Andres 26. jaanuar 2008, kell 18:34 (UTC)

Nähtavasti on põhiosa sellest artiklist saadud saksa vikipeediast tõlkimise teel. Võimalik, et on valesti tõlgitud, ja võimalik, et originaalis on vigu. Kas leiad, et tekst on nii kõlbmatu, et seda ei saa parandada, või seal pole midagi säilitamisväärset? Sa võiksid siis ju parandada, või kui anna, kas või midagi kõlblikku siia kirjutada.

Jah, "säsikiired" on tõesti vale tõlge. Kuid saksa keeles on seal Jahresringgrenze, mitte Jahresring, ja need on kindlasti erinevad mõisted. Andres 26. jaanuar 2008, kell 18:43 (UTC)

Materjaliteaduses on arvatavasti teistsugune materjali definitsioon, aga seda minu käsutuses praegu pole. Andres 27. jaanuar 2008, kell 10:29 (UTC)
Materjali definitsiooni üritan, kui töö homme vähegi aega selleks jätab, TTÜ Puidutöötlemise Õppetooli pealikult, Hr. Kapsilt, välja meelitada.
Mis aga artiklisse puutub, siis parandusi tehes saaks selle ehk söödavaks teha asja juba tundvatele inimestele, kuid infot otsiv, alles puidutöötlemise algteadmisi omandav õpilane/tudeng/asjaarmastaja, ei saa küll õiget pilti. Parem oleks originaaltekst kirjutada (või väga läbimõeldult tõlkida), milles mõte jookseks samal tasemel lugeja omastamisvõimega.
Uku 27. jaanuar 2008, kell 16:41 (UTC)

Kas Sina kirjutaksid uue teksti? Karta on, et tõlge ei ole tehtud asjatundliku inimese poolt. Andres 27. jaanuar 2008, kell 17:17 (UTC)

Ütleme siis nii, et meil on kaks eesmärki. Kõigepealt tuleks saavutada see, et jutt on õige, seejärel mõelda, kuidas seda võimalikult arusaadavalt esitada (muidugi võivad teisel etapil tekkida uued vead, aga nende parandamine peaks hõlbus olema). Andres 27. jaanuar 2008, kell 17:19 (UTC)
Sain Hr. Kapsilt vastuse - materjal on tõesti see, mis on vajalik millegi tootmiseks, valmistamiseks, ehitamiseks. Samas väitis ta, et puu muutub puiduks alles pärast langetamist. Nii et puit on siis ikkagi materjal :). Üritan mingit selgust siiski asjasse tuua.
no nii, mina olengi selline viki tarbija, kellele neid artikleid peab arusaadavaks  tegema: täielik võhik, kes peab tegelema toodetele kirjelduse lisamisega, vahel piisab paarist sõnast, aga tahaks, et see paar oleks õige. noh ja nii ma siia sattusin otsides vastust, kas laud on kummipuust või kummipuu puidust või kummipuidust(viimane on ilmselgelt jabur). sama käib ka männi ja tamme kohta ja ka nn kõvapuidu kohta, millest eesti keeles üldse midagi pole. oleks väga tänulik kui keegi suunaks mind eestikeelsetele lehtedele. inglise keeles oskan ise ka lugeda, spetsiifilist teemat tõlkida ma ei täi. aitäh juba ette.

Mina ütleksin "kummipuu puidust", "männipuidust". Ei oska ka tõesti soovitada ühtki eestikeelset lehte. --Epp 7. juuli 2010, kell 18:31 (EEST)

: Epp on asjatundja, võid tema käest küsida. Andres 7. juuli 2010, kell 18:38 (EEST)

Mitte abahhipuu vaid vääris-obehhepuu - http://taimenimed.ut.ee/cgi-bin/taimenimed.cgi?query=Triplochiton+sclerox&lang=ld