Arutelu:Nõmme-Kindluse

Millise raudtee või raudteelõigu ääres see oli? Ei siit ega siia ei ole ühtki linki, mis seoks seda konkreetse raudteega. Andres 14. juuli 2009, kell 14:24 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tallinnlv.ee/aktalav/Eelnoud/Dokumendid/endok4266.htm
** In Nõmme-Kindluse on 2013-06-24 12:37:52, 403 Forbidden
** In Nõmme-Kindluse on 2013-07-06 16:53:58, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:54 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.muinas.ee/vvfiles/0/Raudteeraamat_ekraani.pdf
** In Liiva–Vääna raudtee on 2013-06-24 12:04:55, 404 Not Found
** In Raudteejaam on 2013-06-24 13:08:41, 404 Not Found
** In Balti jaam on 2013-07-04 19:00:45, 404 Not Found
** In Liiva–Vääna raudtee on 2013-07-06 11:01:22, 404 Not Found
** In Nõmme-Kindluse on 2013-07-06 16:54:08, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:54 (EEST)


Arutelu:Gamviki vald

"Omangsstauran Gamvikist kagus on tähtis veelindude pesitsusala. Seal on Slettnesi looduskaitseala ja linnuvaatlusjaam." Mis imelik koht on Omangsstauran, et sellest peale tolle leksikoni mitte ükski muu allikas juttu ei tee? Ja veel - Slettnesi looduskaitseala paikneb Gamviki vahetus naabruses - läänes.--Rünno 15. juuli 2009, kell 18:48 (UTC)

Midagi ma selle Omangi kohta leidsin - et seal kasvab 70 000 kaljukajaka paari. Ja Gamvikist kagus on mere ääres üks Staurani nimeline koht. Kuigi jah, Stauram paistab olevat veel maakohaliides - Syltefjordstauran.--Rünno 15. juuli 2009, kell 19:25 (UTC)

:Paistab, et tegemist on Omgangsstauran'iga ja Omgangsstaurani looduskaitsealaga.--Rünno 15. juuli 2009, kell 20:10 (UTC)

Väljarännet mõistetakse siin nähtavasti nii, et see hõlmab ka siserännet. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. jaanuar 2011, kell 12:33 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://retro.met.no/observasjoner/finnmark/normaler_for_kommune_2023.html?kommuner
** In Gamviki vald on 2013-06-24 10:56:23, 404 Not Found
** In Gamviki vald on 2013-07-05 23:12:33, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:12 (EEST)
"Vald on keelekuju suhtes neutraalne." - mida see võiks tähendada? EKaukonen (arutelu) 7. jaanuar 2020, kell 19:25 (EET)


Arutelu:Kalev Päid

Artiklis viib link  Joh. Straussilt hoopis Richard Straussile. Kas nii on õige? [[Kasutaja:Valju|Valju]] 16. juuli 2009, kell 07:27 (UTC)
Päid oli Eesti Straussi Ühingu president. Ilmselt hõlmas tema tegevus kõiki Strausse.--[[Eri:Contributions/90.190.223.226|90.190.223.226]] 16. juuli 2009, kell 07:42 (UTC)
See ei saa kuidagi õige olla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuli 2009, kell 07:53 (UTC)
Tegemist on ilmselt Strauss(ide) ühinguga[[Kasutaja:Zosma|Zosma]] 16. juuli 2009, kell 08:09 (UTC)
Kalev Päid huvitud eelkõige ikka Johann Straussi loomingust.
http://arhiiv2.postimees.ee:8080/leht/99/08/13/kultuur.htm#teine  --sirts 16. juuli 2009, kell 08:58 (UTC)

Jama lugu, aga Päidi Kalevi surmapäevaga käib vassimine ning mul ei ole ka yhtki head viidet anda. Siin oli vale aasta, parandasin ära. Yhel viidatud lehel on vale jällegi kuupäev. Võin näidata näpuga Tartumaa Muuseumi hiljutisele kuulutusele 10. surma-aastapäeva mälestusõhtu kohta (http://www.tartumaamuuseum.ee/?493), aga seal pole sõnagi kymnest aastast ja ega kuupäeva kah otsesõnu väideta. Lembit ja Uno Ainsoo koostatud teatmik "Tuntud elvalasi läbi aegade" (2006) annab õiged daatumid, ent on muidu äärmiselt kahtlase väärtusega raamat (näiteks eksib see Kasekyla Hääle ilmumisaastaga). Nii et ma võin kinnitada, et 2001 on õige, kuid ei saa seda kuidagi raudselt tõestada. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 31. oktoober 2011, kell 22:02 (EET)

Mis tähendab "alustas elu"? Andres 17. november 2011, kell 07:02 (EET)

Lyhikokkuvõtet pikast traagilisest loost, mille yksikasju ma praeguseks enam ei mäletagi. Ei saa ytelda "kasvas", sest hiljem ta adopteeriti. Tuleks kuidagi paremini sõnastada. --Oop 17. november 2011, kell 13:21 (EET)

Miks ei räägita minu isa tutvustavas loos ühtegi sõna sellest,et tal oli tütar?

Ma olin oma isa surma hetke juures ja tean väga hästi seda hetke,mil mu isa siit ilmast lahkus ja on ülimalt solvav kui keegi räägib,et segastel asjaoludel suri mu isa.
Mu isa lahkus siit ilmast täis rahu ja rõõmsalt.Ta viimased sõnad olid : "..lõpuks olen ma oma perega koos ja ma saan lahkuda rahus....".Ta sai viimati kallistada ka oma lapselast ja siis ta suri vaikselt.Mäletan kui jahedaks muutus tuba ja nutsin väga pärast seda,kuid mind valdas kerge tunne,isa sai lõpuks näha oma vanemaid taevas,sest ta igatses väga neid näha ja oli kogu oma elukese neid taga otsinud.
Kui keegi soovib minuga ühendust võtta,siis meiliaadress on elisa.planken@mail.ee või facebooki URL https://www.facebook.com/elisa.planken?ref=tn_tnmn

Võtsin nimetatud lause välja: "Suri segastel asjaoludel (surma ametliku põhjusena toodud haigus, mis tõi kaasa küll Kalev Päidi invaliidistumise, ei ole tegelikult letaalne)." See võimaldab kaugeleulatuvaid järeldusi, kuid on igasuguse viite või põhjenduseta. Mis puutub tytresse, siis paraku oleks selle jaoks tarvis kirjalikku, avalikult kättesaadavat ja soovitavalt ka neutraalset allikat. Kui eraelu kohta avalikke kirjalikke allikaid pole, jääb see kajastamata. (Ning tõepoolest, ka väidetel "segaste asjaolude" kohta mis iganes kontekstis peab olema allikaviide.) --Oop (arutelu) 19. detsember 2012, kell 11:55 (EET)

Hauaplatsid on vahetuses.Kalevi ja Sulevi hauakivid on vahetuses.

Mis see tähendab? Adeliine 4. november 2015, kell 16:48 (EET)

: Ilmselt seda, et Kalev on maetud Sulevist paremale. Andres (arutelu) 4. november 2015, kell 16:59 (EET)


Arutelu:Buhrmeister

Ehk peaks kasutama nende suguvõsade juures minevikuvormi?--WooteleF 16. juuli 2009, kell 13:57 (UTC)
Ma ei ole kindel. Kui suguvõsa liikmed on praegu elus ja kuuluvad Liivimaa aadlike organisatsiooni (olgugi Saksamaal), miks ei võiks nad olla Liivimaa aadlikud? Minu poolest võib ka minevik olla, aga see viitaks nagu väljasurnud perekonnale. --Improvisaator 16. juuli 2009, kell 14:02 (UTC)

Jah, minevikku kasutades, jääb tõesti mulje, et suguvõsa enam pole.--WooteleF 16. juuli 2009, kell 14:10 (UTC)

:Muidugi võib minevikku kasutada siis, kui väljasuremine on kindlalt teada. --Improvisaator 16. juuli 2009, kell 14:18 (UTC)

Christopher von Buhrmeister oli Rootsi sõjaväelane. Manteuffelite perekonna kroonika sõnul teenis ta oma kuningaid truult 58 aastat ja kaotas sõjas kaks poega ning võitluses Kopenhaageni all ka oma väimehe, Heinrich Johann von Güntersbergi. 1660. aastal sai temast Liivimaa rüütelkonna maanõunik ning ta suri kindralmajori ja Pärnu komandandina oma 84. eluaastal. Christopher von Buhrmeister maeti Tartu Jaani kirikusse


Arutelu:Idel Jakobson

Artikkel vajab muudatusi tsiteerimise ja refereerimise osas: osa artikli teksti on otse kopeeritud allikast  (nt.: Pärast partei ridadest kustutamist töötas Idel trükikojas Kommunist korrektorina - Eesti Ekspress) --Miacek, Poola kuningas 16. juuli 2009, kell 19:57 (UTC)

Kas ja milline on seos Alla Jakobsoniga? Ave Maria 7. oktoober 2009, kell 10:25 (UTC)

Alla Aleksandri tütar Jakobson (). Al.Neuland 26. november 2009, kell 03:43 (UTC)
AIS-is on tema isanimeks märgitud Israel. Tallinna kalmistute andmbaasis on tema kõrvale maetud Haja Jakobson, 02.08.1916, 14.10.1969, 15.10.1969 (Eesnimi, Perenimi, sünniaeg, surmaaeg, matuseaeg) --kanakukk 14. mai 2010, kell 22:51 (EEST).

Postimehele antud intervjuus [] on Alla Jakobson öelnud oma vanemate kohta järgmist:
Ваши родители кем были?
— Оба дедушки и обе бабушки были врачами, врачом была и мама. Папа занимался, как это ни странно звучит, сельским хозяйством. В молодые годы он учился другому, но был репрессирован дедушка, а папу выгнали из института. Единственное, что он мог окончить, - это сельскохозяйственную академию в Пушкине рядом с Ленинградом. Папа окончил аспирантуру и много лет проработал в Институте механизации, мелиорации и сельского хозяйства в Саку. Звали его Александр Якобсон.

Foto temast leiab ka Imbi Paju raamatust "Tõrjutud mälestused" (lk 266). Pildistatud umbes samal ajal, kui ERAF.2.1.2718. --kanakukk 16. veebruar 2012, kell 18:32 (EET).


Arutelu:Veis

Tegu on Eesti koduloomaga. Loomakasvatuses nimetatakse teda lihtsalt veiseks. Teen ettepaneku rääkida temast pealkirja "Veis" all, nagu ka kodukassist räägib artikkel Kass, ning perekonnast rääkida artiklis pealkirjaga Veis (perekond) ning kassi perekonnast artiklis Kass (perekond). Andres 17. juuli 2009, kell 05:13 (UTC)

nõus--Dj Capricorn 20. juuli 2009, kell 14:05 (UTC)

Süstemaatika osa tuleks uurida (eeldan, et see on tüsilik), praegune ld nimetus ei pruugi õige olla--[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 20. juuli 2009, kell 17:39 (UTC)

*koduveis Veebiversioon (vaadatud 08.11.2013) ehk pärisveis (Bos taurus) (ulukeellane on tarvas)


Arutelu:Eesti ettevõtjate loend

See loend ripub õhus. Siia viitab ainult Rein Kilk, ja ilmaaegu. Puuduvad leheküljed ärimees ja ettevõtja. Korrektsem oleks rääkida Eesti ettevõtjatest. Andres 17. juuli 2009, kell 06:04 (UTC)

Igatahes oleks selline loend tarvilik. Iseasi kas nimi peaks olema Eesti ettevõtjate loend või ärimeeste loend. Ivo 17. juuli 2009, kell 16:54 (UTC)

: Minu meelest sobiks "ettevõtja" pasremini.

: Peale selle, peaks olema ka selgitus, mis kriteeriumi järgi loend koostatakse, seda enam, et puudub artikkel.  Andres 18. juuli 2009, kell 17:25 (UTC)

Mina kustutaks selle üldse. Vaadake ka viimati lisatut. Andres 31. august 2009, kell 10:57 (UTC)
See on ikka veel aktuaalne. Andres 21. juuni 2010, kell 20:23 (EEST)

On jah segane loend. Ega vist keegi ei oska siia eriti kedagi lisada ka. Selle põhjal võiks ehk teha ettevõtjate loendi. --Epp 21. juuni 2010, kell 21:38 (EEST)
Ikka aktuaalne. --Epp 24. jaanuar 2011, kell 18:11 (EET)

pani siia sisse kõik ärimehed Eestist läbi ajaloo. need siin on suurimad ja rikkamad Eesti Vabariigi ajal. Muide - nagu ma näen pole wiki inimesed neid midagi kuulnudki !
Ometi on nende seas Citröen, kes tegutses Eesti Wabariigis !


Kasutaja arutelu:Matu94

Tere tulemast Vikipeediasse, Matu94! Andres 18. juuli 2009, kell 16:59 (UTC)
Kas artikkel Riia lahingust on kuskilt maha kirjutatud?--WooteleF 11. august 2010, kell 17:53 (EEST)
Jah, artikkel on kirjutatud raamatust Eesti ajalugu (1. osa) (1995). Ma arvasin, et ajalooõpikutest võib teksti kirjutada.--Matu94 11. august, kell 19:07 (EEST)

Ei või.--WooteleF 11. august 2010, kell 19:26 (EEST)
Selge, edaspidi tean.--Matu94 11. august, kell 21:05 (EEST)

Jalgpallurite ja teiste inimeste artiklitesse ei lisata sünniaasta järele sulgudesse vanust, vaid kasutatakse sellist vormingut: "" ja tulemus on "". (Sest siis ei pea vanust igal sünnipäeval käsitsi uuendama). Oleks tänulik kui igalt poolt need ära parandad. Pelmeen10 20. september 2010, kell 20:53 (EEST)

Aitäh. Lisaks veel seda, et pikkus ei lisata mitte 1,88 m (või 1.88 m) vaid 188 cm. Pelmeen10 21. september 2010, kell 16:58 (EEST)
Selge Matu94 21. september 2010, kell 18:00 (EEST)


Arutelu:Jüri Toomepuu

mitteimmigrandina - ??--WooteleF 19. juuli 2009, kell 21:26 (UTC) Kui meremees laevalt lahkub, et USAsse elama jääda, siis tal USAs immigrandi staatust ei ole.

Seda tuleb selgitada, võib-olla linkide abil. Andres 2. oktoober 2010, kell 17:59 (EEST)
mis vastab Rüütliristile Teises maailmasõjas, - eri riikide autasude võrdlemine on rumal ja asjassepuutumatu. Üleüldse on osade autasude nimed tõlgitud ja osad tõlkimata jäetud.--WooteleF 19. juuli 2009, kell 21:29 (UTC) USA Distinguished Service Cross on peale Medal of Honor`i kõrgeim USA isikliku vapruse eest antav autasu, samuti nagu Saksa Rüütlirist.

Parem on autasu olemusest rääkida artiklis selle autasu kohta. Võrdlus ei saa olla täpne. Andres 2. oktoober 2010, kell 17:59 (EEST)
Arvan, et autasud peaks tõlkimata jätma.--WooteleF 28. mai 2010, kell 22:04 (EEST) Aga ingliskeelt mitte valdavad inimesed ei saaks sel juhul aru millega on tegemist.

Kui autasu kohta on artikkel, siis sealt saabki teada. Artiklis võib esitada ka sõnasõnalise tõlke. Andres 2. oktoober 2010, kell 17:59 (EEST)
Ta ei saanud 1930. aastal sündida praeguses Tõlliste vallas, mida siis veel olemas ei olnud. Tema isa Eesti ohvitseride andmebaasis ei leidu. --Kaali 3. august 2010, kell 16:42 (EEST) Minu sünnitunnistus ütleb igal juhul "Tõlliste vald." (Jüri Toomepuu)

: Jutt oli ainult sellest, millist siselinki selle valla juures kasutada. Andres 2. oktoober 2010, kell 17:59 (EEST)

: Tõlliste valla link tuleb parandada: sulgudesse tuleb panna kihelkond. Andres 3. august 2010, kell 17:06 (EEST)

AIS-is on igatahes Johan Toomepuu nimeline isik allohvitserina atesteerimisel osalenud. Toomepuu puhul on tegemist võrdlemisi unikaalse nimega. Onomastika andmebaasi järgi pandud ainult Võrumaal ja hiljem, 1930. aastatel, on üks perekond Pätsi nimede muutmise kampaania ajal seesuguse nime võtnud. See Toomepuu ei ole Juhan ja Jüri Toomepuude suguvõsast. Jüri Toomepuu esiisad said Toomepuudeks 18 sajandil, kui eestlastele anti perekonna nimed. Tartu Ülikooli arhiivides on kirjas Jaan Toomepuu, sündinud 1781, kes oli Juhan ja Jüri Toomepuude esiisa.

: Isegi kui nii, siis allohvitseril ja kaptenmajoril on ikka põhimõtteline vahe. --Kaali 3. august 2010, kell 16:58 (EEST)
Ka Juhan Toomepuu teenis peale vabatahtlikult Vabadussõjas osalemist sõjaväes vanem allohvitserina. Pärast haridustee jätkamist ja Tallinna merekooli lõpetamist teenis ta vahilaev Pikkeril, mis oli ka presidendi lipulaev, kaptenmajori kohal.VL Pikker valmis just enne okupatsiooni.Hõbedast tehtud Pikkeri mudel, mis kunagi kingiti Pätsile, on nüüd Eesti Meremuuseumis. Nüüd on muide Eesti mereväes taastatud Pikkeri nimeline alus. Vaata Juhan Toomepuu raamatut "Vara valgest õhtu ehani."

Muide, olen toda Laidoneri andmebaasi pisut uurinud. Õige mitmed nimed Riigiarhiivi fondist ERA.495 nimistust 1 ja 7 on puudu (nood kaks nimistut hõlmavad endas ~7200 ohvitseri teenistustoimikut). --kanakukk 3. august 2010, kell 16:54 (EEST).
Paistab, et meil on aktsepteeritud artiklid kõigi eestiaegsete ohvitseride kohta. Siis peaks ka Juhan Toomepuust artikkel olema. Andres 3. august 2010, kell 17:08 (EEST) Juhan Toomepuu artikli jaoks on häid andmeid tema autobiograafilises raamatus "Vara valgest õhtu ehani.".

Peeter Ernits ja Urmo Soonvald tegid intervjuu Jüri Toomepuuga, mitte ümberpöördult.
Teksti sisse ei panda linke inglise vikile. Tuleb teha eestikeelne artikkel ja sinna interviki. Andres 21. september 2010, kell 02:06 (EEST)

Kes selle tobeda reegli tegi? Miks ei või linke pannna ükskõik kus usaldusväärsed lingid esinevad? Terve Eesti Vikipeedia on ingliskeelse vikipeedia imitatsioon!

:Sellisel juhul kaotaks eestikeelne Vikipeedia oma mõtte, sest peaaegu alati on võimalus linkida inglise Wikipediale. Veelgi ratsionaalsem oleks tegelikult linkida Google'i otsingule.--WooteleF 2. oktoober 2010, kell 17:21 (EEST)

: Eestikeelne Vikipeedia moodustab terviku, kus artiklid on omavahel seotud siselinkidega. Analoogne lugu on ingliskeelse ja kõigi teiste vikipeediatega. Nii et kui eesti Vikipeedia on ingliskeelse imitatsioon, siis tuleb ka seda reeglit järgida:-) Eri keeltes Vikipeediate sama teemaga artiklid seotakse intervikilinkidega. Andres 2. oktoober 2010, kell 17:54 (EEST)

Kui ta astus Korp! Sakalast välja, siis tuleks siin sedagi mainida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. november 2011, kell 22:32 (EET)

Juhan Toomepuu ja Tiiu Toomepuu eluloolised andmed on välja võetud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 10. juuli 2012, kell 01:55 (EEST)

Major Jüri Toomepuu lendab oma kopteriga vietkongide kuulipildujate betoonpunkri ette, jätab oma Huey õhuratsu hõljuma, hüppab ise välja ning tirib pardale mudasse kinni jäänud USA majori koos vietnami võitlejaga, kellel on kuul otsa ees kinni. Kuigi kopter oli vahepeal sõelapõhjaks lastud, õnnestus Eesti sõjapõgenikust piloodil sellega veel õhku tõusta ning eemalduda kiirel madallennul. Selle eest omistati talle USA valitsuse poolt Erakorraliste Teenete Rist (Distinguished Service Cross), mis on kõrgeim autasu isikliku vapruse eest, mida keegi eestlane iial saanud on. USA armees on see tähtsuselt teine medal. Kõige kõrgem tunnustus, Au Medal (Medal of Honor) jäi saamata, sest selle saavad ainult operatsiooni käigus ise haavata saanud.
Kuidas sai aga Eestist 1944. aastal paadiga Rootsi pagenud poisist, kes paar aastat hiljem illegaalselt merejänesena USAsse hüppas, USA armee major? Enne seda läks ta illegaalina Korea sõtta, sooritas üle 150 luureretke Põhja-Korea tagalasse, ülendati lahinguväljal vanemseersandiks ning hiljem anti eriliste teenete eest nii USA kodakondsus kui ohvitseri auaste.
Eesti jaoks on ta oluline veel sellepärast, et oli Wabariigi eksiilvalitsuse viimane sõjaminister ning taasloodud Eesti esimese parlamendi koosseisu liige.
Kuid huvitavaid seiku tema elus on veelgi, nagu elamine Alaskal 1960ndail ning Iraanis enne 1979. aasta revolutsiooni, kus ajas ka kullaäri.
Tema lapsepõlve mälestuste hulka kuuluvad veel sellised asjad nagu president Pätsu kõne 1938. aasta laulupeol, vene tankide tulek Eestisse järgmisel aastal, 1941. aasta juuniküüditamine, mida ta tol korral 11-aastase poisikesena Pääsküla raudteejaamas pealt nägi ning 1944. aasta märtsipommitamine, kus kaotas oma kodu.
Jüri Toomepuu oli ka aktiivne korporant, Sakala liige 1953 kuni 2011 ning selle New Yorgi osakonna seenior 1950ndail.

Keegi vandaalitseja Neptuuniumi nime all arvab, et temal on õigus eemaldada viiteid Jüri Toomepuu kirjutistele, intervjuudele ja temast kirjutatule. Kas Neptuunium on üks nendest endistest okupantide truualamlikest teenritest kes teeb kõik mida suudab, et Eesti rahvuslasi diskrediteerida? Miks lastakse tal seda teha Wikipeedias? Wikipeedia huvides on blokeerida sellised alatud tegelased alatiseks Wikipeediast. Kui muud ei aita üritan kokku kutsuda kõik Wikipeedia eetika normide austajad, et Neptuuniumi sarnased vandaalitsejad Wikipeediast blokeerida.

Kui Sa vaevuks lugeda, siis eemaldamise põhjust olen siin juba mitu korda selgitanud. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. veebruar 2019, kell 23:34 (EET)
Wikipeedia välislingid ju selleks ongi, et oleks lingid isikut tutvustavale materjalile. Publikatsioonid, niihästi tema enda kui temast, on kindlasti vajalikud kasuliku ja täieliku Wikipeedia koostamiseks. Raske on aru saada Neptuumiumi kummalisest motivatsioonist Toomepuu lehekülje muutmiseks, aga igal juhul peab ta lõpetama oma totra vandaalitsemise.
Suur tänu kasutaja Andresele asjaliku ja asjakohase arutelu eest.
Võtsin enamiku välja, sest vikipeedia ei ole lingikogu. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 7. veebruar 2019, kell 15:27 (EET)
* http://valor.militarytimes.com/recipient.php?recipientid=4936
* Russell, Oland D.: "Estonian at Front Gets Revenge Against Reds", New York World Telegram, 3. oktoober 1952
* Fried, Joseph: "Braves Red Fire, Saves Wounded Pilot in Mud", Daily News, 14. september 1967, lk 6C
* http://www.worldcat.org/identities/lccn-n88-210875/ USAs avaldatud uurimist;;d
*  USAs avaldatud professionaalsed artiklid ja uurimistööd]
* Õpi ja popiaastad: Vastab Jüri Toomepuu.Inga Raitar, Esmaspäev (Tallinn), 10. veebruar 1992
* "Põhiseadusest tulenevad probleemid Eesti õigussüsteemis" Eesti Jurist, 10, 1994, lk 10-12
* Intervjuu Virkko Lepassaluga, “Jüri Toomepuu: Eestis on poliitiline vaakum” Kultuur ja Elu, 2 (4849) 2006
* Jüri Toomepuu:“Eesti ajaloo põhiprobleemid” Kultuur ja Elu, 3 (485) 2006
* Jüri Toomepuu:“Eesti ajaloo põhiprobleemid: Probleem number 2. Eesti Riigiõigusetus” Kultuur ja Elu, 4 (486) 2006
* Jüri Toomepuu:“Eesti Riigikaitsetus” Kultuur ja Elu, 1(487) 2007
* Toomepuu, Jüri: Europe.View  The Economist, 16. aprill 2007
* Jüri Toomepuu: “Vabariigi aastapäevaks” Kultuur ja Elu, 1(487) 2007
* Jüri Toomepuu: "Inimlik, mehelik surm" http://www.delfi.ee/news/paevauudised/arvamus/juri-toomepuu-inimlik-mehelik-surm.d?id=16275497
* Intervjuu Tuuli Kochiga, “Toomepuu mõttejulgus jätab Eesti eestlastele” Postimees, Tartu, Eesti, 5. juuli 2008
* Jüri Toomepuu: “Eestlus hävingu lävel” Kultuur ja Elu, 1(495) 2009
*  Intervjuu Urmo Soonvaldiga, Toomepuu: eestlastel pole ühegi presidendiga vedanud Delfi, 4. aprill 2009
* Jüri Toomepuu: Vaikiv ajastu ja Vabadussõjalased Eesti ajaloos Loeng Chicago Eesti Majas, 19. aprill 2009
* Intervjuu Peeter Ernitsaga, Jüri Toomepuu: Ma ei vaata venelasi läbi kuulipildujasihiku, kuni nad meid ei ründa. http://maaleht.delfi.ee/news/uudised/elu/juri-toomepuu-ma-ei-vaata-venelasi-labi-kuulipildujasihiku-kuni-nad-meid-ei-runda.d?id=27002985, Maaleht, 19. november 2009
* Jüri Toomepuu: Seksuaalenergia ei kao lahingus kuhugi Delfi, 18. mai 2010
* Jüri Toomepuu:Tervitus Eesti Vabadusvõitlejatele Delfi, 31. juuli 2010
* Jüri Toomepuu: Eesti tulevik — kas meie kõikide siht? Delfi, 11. september 2010
* Intervjuu Irja Tähismaaga, Jüri Toomepuu: Nii põhjalikult kui Mart Laar ei ole rahvast petnud ükski järgnev valitsus, http://vorumaateataja.ee/index.php/ee/arhiiv/63-viimased-uudised/2373-jueri-toomepuu-nii-pohjalikult-kui-mart-laar-ei-ole-rahvast-petnud-uekski-jaergnev-valitsus, Võrumaa Teataja, 28. jaanuar 2011
* Intervjuu Irja Tähismaaga, Jüri Toomepuu: Ei ole kahtlust,et Savisaar marsib Kremli trummi järgi. http://vorumaateataja.ee/index.php/ee/arhiiv/63-viimased-uudised/2376-jueri-toomepuu-ei-ole-kahtlust-et-savisaar-marsib-kremli-trummi-jaergi, Võrumaa Teataja, 5. veebruar 2011
* Jüri Toomepuu: Aeg on küps Eesti põlisrahva erakonna loomiseks Delfi, 23. aprill 2011
* Jüri Toomepuu: Eesti riigikaitsetuse põhiprobleem Delfi, 1. august 2011
* Jüri Toomepuu: 20. aastapäevaks, murelikult Õhtuleht, 18. august 2011
* Jüri Toomepuu: Ingliskeelne ettekanne maausust KLENK päevadel Floridas 7. jaanuar 2012
* Intervjuu Indrek Treufeldtiga, , "Kahekõne", Eesti Televisioon, 17. mai 2012
* Intervjuu Andres Raidiga, "Jüri Toomepuu ja tema käkkikeerajad" 30. juuni 2012
* 2. Seersant Toomepuu (paremal) kolme-mehe kaugluurepatrulli juhina Koreas
* http://www.postimees.ee/979376/toomepuu-loodan-et-eestile-on-veel-voimalik-uus-algus], 20. september 2012
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/arvamus/juri-toomepuu-kahjuks-napib-eesti-parimatel-poegadel-eestkostjaid-ka-tanapaeva-voimukoridorides.d?id=65741284, 26. veebruar 2013
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/arvamus/juri-toomepuu-meid-valitsevad-diplomaadid-kes-soovivad-verega-katte-voidetud-eestit-maha-parseldada.d?id=66221776, 1. juuni 2013
* http://www.eesti.ca/juri-toomepuu-at-the-celebration-of-voidupuha-and-jaanipaev-by-the-kesk-florida-eesti-selts/article39674, 23. juuni 2013
* http://www.eesti.ca/juri-toomepuu-eesti-putini-trooja-hobune-natos-ja-schengeni-tsoonis/article39815, 7. juuli 2013
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/arvamus/juri-toomepuu-sinimagedes-voidelnuile-taasisesivunud-eesti-valitsejad-pole-teie-panust-kodumaa-kaitsel-vaarikalt-tunnustanud.d?id=66504652, 27. juuli 2013
* http://uudised.err.ee/index.php?06286153, 2013 "Kuidas Kalevite kants tagasi võtta", 30. august 2013
* http://www.ohtuleht.ee/546162 Jüri Toomepuu "Obama välispoliitika fiasko", 13. september 2013
* http://www.ohtuleht.ee/550950 "Jüri Toomepuu: Tallinna valimised ja tagantjärele tarkus", 23. oktoober 2013
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/arvamus/juri-toomepuu-kuidas-uletada-riigimehelikkuse-poud.d?id=66987126, 28. oktoober 2013
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/arvamus/juri-toomepuu-kallutatud-rehkendused-voimueliidi-joukus.d?id=67096544. 14. november 2013
* http://arvamus.postimees.ee/2746174/juri-toomepuu-oht-riigi-piirides, 13. märts 2014
* http://www.tv3play.ee/sisu/kolmeraudne/373227?autostart=true, 27. märts 2014
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/fotod-juri-toomepuu-esitles-oma-uut-raamatut.d?id=68335797, 28. märts 2014
* http://arvamus.postimees.ee/2746174/juri-toomepuu-oht-riigi-piirides, 31. märts 2014
* Intervjuu, BBC, http://www.pri.org/stories/2014-04-03/why-eastern-european-nations-estonia-are-stressing-over-russia, 3. aprill 2014
* http://www.reporter.ee/2014/04/03/mis-asju-ajab-eestis-legendaarne-sojaminister-juri-toomepuu/, 3. aprill 2014
* http://www.ohtuleht.ee/581733/kommentaar-eurovalimiste-kurb-oppetund, 29. mai 2014
* http://www.ohtuleht.ee/593623/kommentaarid, Toomepuu: Obama suurepärane kõne annab lootust, 3. september 2014
* http://www.eesti.ca/pomm-uudis-toomepuu-intervjueerib-kalevipoega-fb-st/article43361, 18. oktoober 2014
* http://epl.delfi.ee/news/arvamus/juri-toomepuu-eesti-vajab-uut-valimissusteemi-siis-saaks-tekkida-erakond-kus-jaanile-antud-haaled-ei-laheks-ivanile?id=70588595
* http://www.eesti.ca/juri-toomepuu-fb-kaudu/article44276, 1. veebruar 2015
* http://teabeleht.com/index.php/home-7/15-arvamus/15693-jueri-toomepuu-teel-vaehemusrahvaks
* http://teabeleht.com/index.php/home-7/15-arvamus/29351-jueri-toomepuu-ilves-muudab-meelt-nueued-ja-kuellap-ka-tulevikus
* http://www.eesti.ca/juri-toomepuu-kurjuse-triumfiks-piisab-sellest-et-head-inimesed-ei-tee-midagi-lennart-nikolajev-mere-juhtum/article44838
* Jüri Toomepuu:"Ohud Eesti julgeolekule." Kultuur ja Elu, 1/2015
* Jüri Toomepuu:"Eesti vabadusvõitlejatest." Kultuur ja Elu, 1/2015
* http://www.tallinnatv.eu/index.php/saated-sarjad/elusaated/ameerika-eestlased-florida?start=3, 14. juuni 2015
* http://www.eesti.ca/jaan-belka-onnitlused-taevast-teabeleht/article45650, 28. august 2015
* Jüri Toomepuu: Tänu "endistele"!, http://teabeleht.com/index.php/arvamus, Teabeleht, 28. september 2015
* Jüri Toomepuu: Needus piirilepingule, kadu sortsi sulastele, Päevaleht/Delfi, http://epl.delfi.ee/news/arvamus/toomepuu-tartu-rahulepingu-konverentsi-kones-eestlastel-pole-voimalik-moista-ega-andestada-meie-kodukootud-eesti-pinna-mahaparseldajatele?id=73555059, 30. jaanuar 2016
* http://kultuur.elu.ee/ke523_kalevipoeg.htm, Jüri Toomepuu, Kalevipoeg põrgu väravas. Kultuur ja Elu 1/2016
* Jüri Toomepuu: Vihakõne, http://www.eesti.ca/juri-toomepuu-vihakone/article47816, 16. juuni 2016
* http://www.ohtuleht.ee/743713/juri-toomepuu-vihane-kone-riigikogu-kuuditamisavaldust-mittetoetanutele Õhtuleht, 20. juuni 2016
* http://www.eesti.ca/juri-toomepuu-euroopa-liit-mureneb-eesti-rahvas-tugevneb/article47871, 25. juuni 2016
* http://www.eesti.ca/juri-toomepuu-eesti-rahvusriigiks/article47936, 5. juuli 2016
* http://www.eesti.ca/juri-toomepuu-nato-ravib-selgroogu/article48054
* http://www.eesti.ca/austatud-eesti-vabadusvoitlejad/article48084, 30. juuli 2016
* http://www.eesti.ca/juri-toomepuu-valimiskogu-pisku-samm-oiges-suunas/article48284, 1. september 2016
* http://www.eesti.ca/marina-rajevskaja-ja-siim-simeon-kallas-kollase-ajakirjanduse-soosikud-vota-uks-ja-viska-teist/article48372, 19. september 2016
* http://www.eesti.ca/toomas-hendrik-ilves-eluaegne-president/article48404, 19. september 2016
* http://www.eesti.ca/presidendivalimised-eesti-moodi/article48473, 5. oktoober 2016
* http://www.teabeleht.com/index.php/arvamus/15-arvamus/169124-eesti-vabadusvoitlejad-vaarivad-austust-ja-veterani-staatust. 9. oktoober 2016
* http://www.teabeleht.com/index.php/arvamus/15-arvamus/169646-lehmakauplemised-euroameti-ja-presidenditooli-uember, 11. oktoober 2016
* http://www.teabeleht.com/index.php/arvamus/15-arvamus/176468-isamaa-ilu-hoieldes-venelaste-vastu-voideldes, 28. oktoober 2016
* http://www.eesti.ca/oigluse-voit-ulbete-poliitbroilerite-kaotus/article48642, 7. november 2016
* Jüri Toomepuu: Eesti riigikaitse must auk, http://teabeleht.com/index.php/arvamus/15-arvamus/184889-sakala-skandaal, 23. november 2016
* Jüri Toomepuu: Õli, maailma ja Eesti tulevikutegur, http://www.eesti.ca/oli-maailma-ja-eesti-tulevikutegur-fb/article49219, 19. veebruar 2017
* Jüri Toomepuu: Vaenlase vastu võideldes, http://www.eesti.ca/juri-toomepuu-vaenlase-vastu-voideldes/article49442, 25. märts 2017
* http://epl.delfi.ee/news/arvamus/juri-toomepuu-avalik-kiri-toomile-ivanovale-ja-loonele-te-peaks-kaitsema-eesti-vabariigi-mitte-putini-huve?id=78230838, 16. mai 2017
* http://www.eesti.ca/kas-sureksite-eesti-eest/article49881, 17. juuni 2017
* http://smallwarsjournal.com/author/j%C3%BCri-toomepuu, Estonia, a NATO ally in peril, 22. juuli 2017
* Eesti eksillvalitsuse endine sõjaminister:"Eestis käib hoogne venestumine",Jüri Toomepuu intervjuu Toivo Uustänvaga, http://ekspress.delfi.ee/intervjuu/eesti-eksiilvalitsuse-endine-sojaminister-eestis-kaib-hoogne-venestumine?id=79050794, 8. august 2017
* Intervjuu Toivo Uustänavaga, http://www.teabeleht.com/index.php/arvamus/15-arvamus/298736-eesti-eksiilvalitsuse-endine-s%C3%B5jaminister-%E2%80%9Eeestis-k%C3%A4ib-hoogne-venestumine%E2%80%9C-2, 8. august 2017
* http://www.eesti.ca/tohib-kull-proua-president/article50363, 16. september 2017
* http://www.eesti.ca/juri-toomepuu-sunnimaa-radadel/article50479, 11. oktoober 2017
* http://media.kuku.ee/intervjuu/intervjuu2017101803.mp3
* Intervjuu, Andres Põld, Õhtuleht, https://digileht.ohtuleht.ee/836133/juri-toomepuu-parim-kaitse-eestile-on-valmidus-jarelandmatuks-kangelaslikuks-voitluseks, 28. oktoober 2017
* Intervjuu, Andres Raid, TTV, http://www.eesti.ca/20171024-motleme-taas-tallinna-tv/article50844
* Jüri Toomepuu kõne Lakewoodi Eesti Majas, http://www.eesti.ca/eesti-vabariigi-saja-aasta-sunnipaevaks-murelikult/article51247
* http://www.teabeleht.com/index.php/arvamus/15-arvamus/422659-ummamuudu-aga-v%C3%A4gev,-usa-president-donald-trump
* http://www.eesti.ca/juri-toomepuu-eesti-peabki-saama-saadiku-kes-toetab-president-trumpi/article51872
* https://www.ohtuleht.ee/886084/usa-president-donald-trump-ummamuudu-aga-vagev?utm_source=facebook
* http://www.eesti.ca/juri-toomepuu-president-trump-ja-eesti-julgeolek/article51935

See vajab korrastamist. Aga minu meelest pole küll ilmne, et publikatsioonide ja kirjanduse nimekirju ei või avaldada. Need on analoogsed sellistele asjadele nagu Basshunteri diskograafia. Andres (arutelu) 8. veebruar 2019, kell 10:04 (EET)

: Bibliograafiate kohta on meil ka artikleid (Uku Masingu bibliograafia). Ent minu meelest iga isikut puudutav artikkel ei ole loendamiseks oluline. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. veebruar 2019, kell 02:27 (EET)

::  See artikkel ei ole mõeldud iga isikust rääkiva artikli loetlemiseks, st asendama Google'i otsingumootorit. Sellest loetelust võiks valida näiteks 10 ja nood panna. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. veebruar 2019, kell 02:11 (EET)

::: Neptuunium vandaalitseb järjekindlalt Jüri Toomepuu lehekülgedel. Kust ta võtab endale õiguse kustutada viiteid Toomepuu publikatsioonidele? Soovitan Neptuunium blokeerida Wikipeediast.

:::: Olen juba põhjendanud, et iga suvaline artikkel ei ole entsüklopeediliselt oluline publikatsioon. Äärmisel juhul võib loetleda eraldi artiklis, aga ma ei leia, et ka siis oleks oluline loetleda artikleid stiilis "Jüri Toomepuu: Eesti peabki saama saadiku, kes toetab president Trumpi". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. veebruar 2019, kell 20:17 (EET)

::::: Palun selgita, mis kriteeriumide põhjal Sa artikleid valid. Andres (arutelu) 10. veebruar 2019, kell 23:34 (EET)

:::::: Pead silmas, et millised ma praegu siia artiklisse jätsin? Põhiliselt intervjuud, sest need tundusid persooniga seoses kõige tähelepanuväärsemad. Kasutaja Toomepuu (või keegi teine) võib sinna muidugi ise midagi paremat valida, aga sellega ma ei nõustu, et isikuartiklitesse pannakse välislinkide alla paarikümne või -saja kaupa enamvähem suvalisi linke. Me ei pane nt ansambli Metallica artiklisse üksikasjalikku loendit kõigist nende kontserditest läbi aegade.  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. veebruar 2019, kell 23:38 (EET)
Praegu käib siin redigeerimissõda. Minu ettepanek on jätta välislingid esialgu sisse ja siis arutada. Praegu ei ole väljajätmine piisavalt põhjendatud. See puudutab ka teisi artikleid (Peeter Helme, Edgar Savisaar, Roy Strider). Andres (arutelu) 10. veebruar 2019, kell 23:43 (EET)
Üks võimalik lahendus on vähem huvi pakkuva materjali peitmine kasti, mille saab soovi korral avada. Andres (arutelu) 10. veebruar 2019, kell 23:46 (EET)

: Äärmisel juhul sobiks, kuid minu meelest pole meil sellegipoolest vaja kopeerida Google'i otsingumootorit (vt ka Vikipeedia ei ole süüdimatu infokogum). Igaljuhul jah, kui on nende alles jätmiseks laiem konsensus, siis loomulikult austan selle otsust. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. veebruar 2019, kell 23:56 (EET)

::Seni kuni need välislingid siin isikuartiklis püsivad ja ei trügi nende teemade artiklitesse, mille kohta ta võhikuna sõna võtab, siis võivad nad vast Vikipeediasse jääda. Rohkem häirib mind vormistuslik pool, see et pikk nimekiri linkidest moodustab enamuse artiklist. Seega Andrese pakutud lahendus tundub vastuvõetav. Olen näinud ka varianti, kus pikad loetelud on esitatud eraldi kastis, kus ainult ülemised kirjed paistavad välja ja mille sees saab siis allapoole kerida. --Minnekon (arutelu) 11. veebruar 2019, kell 02:21 (EET)
Ma alustasin korrastamist. Panin esialgu artiklid ja intervjuud kokku publikatsioonide alla, teised asjad jätsin välislinkide alla. Andres (arutelu) 11. veebruar 2019, kell 15:47 (EET)


Arutelu:Nolcken

krahv Reutern tiitli. -  mida see tähendab?--WooteleF 20. juuli 2009, kell 15:52 (UTC)

Vt. vene :ru:Нолькен.--Jaanusele 20. juuli 2009, kell 16:13 (UTC)

Allikaviites https://sok.riksarkivet.se/Sbl/Mobil/Artikel/8154 ei tõendata kuidagi, et Nolckenid olid Saaremaalt pärit eesti juurtega suguvõsa. Seal viidatakse lihtsalt perekonnatraditsioonile (mitte Rootsi genealoogide tõendatud viitele), et 1596. a mainitud Christoph võis olla Heimart Nolckeni isa. Perekonnatraditsioon ei ole kindlaks tõendiks kellegi päritolu kohta.--The Prince of Tartu (arutelu) 24. november 2018, kell 22:52 (EET)


Arutelu:Maasaid

Kas tõesti masaidel ei ole  kirjakeelt? Minu teada koostas üks eesti misjonär esimese masai aabitsa. Andres 20. juuli 2009, kell 20:34 (UTC)

Aga miks ma masaikeelset vikipeediat ei leia? Taivo 21. juuli 2009, kell 15:01 (UTC)

: Kõigis kirjakeeltes seda pole. Vaata , kus on mainitud ladina kirjal põhinevat kirjakeelt. Seda keelt kasutab kirjakeelena umbes 50 000 inimest, kui ma õigesti aru saan. Andres 21. juuli 2009, kell 15:08 (UTC)

"Nende koguarv on umbes 900 000, mis jaguneb umbes võrdselt kummagi riigi vahel." Ingliskeelne vikipeedia väidab, et Keenias on maasaisid 841 622 ja Tansaanias 800 000. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 6. mai 2019, kell 09:39 (EEST)

Masaid mitte maasaid - EKI seletava sõnaraamatu järgi ja ka nende endi häälduses ehk suahiili keeles ei ole sõna maasai. Soovitus, jääda ikkagi masaide juurde, mitte maasaide. Vajadusel konsulteeritagu EKI keeleinimestega.

Vt  ja . Pikne 1. detsember 2021, kell 20:27 (EET)


Arutelu:Iisaku murrak

Iisaku kihelkonnas räägitud murrakutest ei ole eraldi artiklit vaja. Siin tuleb rääkida Alutaguse murde Iisaku murrakust. --Metsavend 22. juuli 2009, kell 06:14 (UTC)

Kas praegune sisu peaks kuuluma alajaotusena artiklisse Iisaku kihelkond? Andres 22. juuli 2009, kell 07:05 (UTC)

: Must ei kasuta sellist mõistet, vähemalt mitte lk 335, millele on viidatud. --Metsavend 22. juuli 2009, kell 09:46 (UTC)
Teisaldasin tagasi, et pealkiri vastaks sisule. Andres 22. juuli 2009, kell 07:15 (UTC)
Põhimõtteliselt võib ju kihelkonna alla tõsta.--Mutianpu 22. juuli 2009, kell 09:43 (UTC)
Ja mida sa vaidlustasid?--Mutianpu 22. juuli 2009, kell 09:46 (UTC)

Mõiste "Iisaku murrakud" ja viite Mari Musta teosele. Mari Must räägib Iisaku murrakust ja Iisaku kihelkonna eri osade keeletarvitusest. --Metsavend 22. juuli 2009, kell 09:53 (UTC)

: Palun tee siis ümber vastavalt Musta jutule. Sel juhul tuleb see jutt siin tõsta artiklisse Iisaku kihelkond, ainult et meil pole veel seda. Andres 22. juuli 2009, kell 10:01 (UTC)
Kas Must ütleb, et Iisaku murrak kuulub kihelkonna eri kohtades eri murretesse?  Andres 22. juuli 2009, kell 11:09 (UTC)
Ikkagi tuleks kõigepealt selgeks teha, mis on murrak.
See jutt on tema monograafiast võetud: ... (Oonurme kant) kuulub ühte keskmurdelise Viru-Jaagupiga, kuna Tudulinna ümbrus tuleb arvata idamurde koosseisu. lk 335
Kes on asjatundja, siis:
1 tõlkigu, palun kirjakeelde: "Õttaga, õttaga, suurustaga, suurustaga!"
2 ja "Iisaku murrak"usse: "Tüdrukud ei tulnud mulle naiseks."
--Mutianpu 22. juuli 2009, kell 12:16 (UTC)
Noh pakkuge vähemalt! Saate targemaks ega kaota midagi.
--Mutianpu 22. juuli 2009, kell 12:26 (UTC)

: Ei oska pakkuda, kuid kuidas saavad need paar rida näidata, et Iisakus on mitu murrakut, aga mitte üks murrak. Valju 22. juuli 2009, kell 12:31 (UTC)
Iisaku murrakuis võib "Tüdrukud ei tulnud mulle naiseks." tõlkida vähemalt kolme moodi, kusjuures ükski keeletarvitaja ei tarvitaks kõiki kolme võimalust:
1 Viru maamurre: "Tüdrukud ei tulnd mulle naisest."
2 Alutaguse murre: "Tüttäret eväd tulned mulle naisest."
3 Tudu keelt ma ei oska, aga: "ei tulnud" on seal vist "ezid tule" või "ezid tulnud" või midagi veel hullemat.
Neid murdeid ei saa segada. Alutaguse murre on lihtsalt keskmurdele alla jäänud.
--Mutianpu 22. juuli 2009, kell 12:46 (UTC)

Ajad segi Tudu ja Tudulinna. Üldiselt kasutatakse Eestis kihelkondlikku murrakute jaotust ja arvan, et seda tuleks teha ka Vikipeedias. "Keelelistest erinevustest lähtuvat murrakujaotust ei võimalda uurimuste vähesus ning just kihelkondade kaupa on esitatud põhiosa trükis ilmunud murdekirjeldustest ja murdematerjalide kogumikud." Eesti murded ja kohanimed, Tallinn, 2002, lk 60. --Metsavend 22. juuli 2009, kell 13:32 (UTC)
Olen olnud Tudu metsamajandis tööl ja mu ema on elanud Ranna-Pungerjal, mis on Tudulinna juures, aga ma pole kunagi kuulnud kedagi rääkimas Tudulinna keelest.
See selleks, aga selgita kuidas saab ühel murrakul olla kolm ühildamatut mineviku eitava kõne paradigmat.
--Mutianpu 22. juuli 2009, kell 13:42 (UTC)

See kõik on tore, kuid Vikipeediat ei tehta isiklike kogemuste, tundmuste ja autoriteedi alusel. Kui oled hea spetsialist, siis kirjuta artikkel või raamat ja tsiteeri seda. Tudu ei jää kindlasti idamurde alale. Tudulinna murrakust kui ühest Idamurde põhjarühma osast on kirjutanud Aili Univere. Loe uuesti, mida ma eespool kirjutasin. Kihelkondliku murrakute jaotuse puhul on täiesti võimalik, et ühes murrakus on kolm mineviku eitava kõne paradigmat. --Metsavend 22. juuli 2009, kell 13:58 (UTC)
Kui Mustal ei ole terminit "Iisaku murrakud", siis ei tohiks see jutt olla selle pealkirja all, vaid artiklis Iisaku kihelkond.
Kas kirjanduses nimetatakse kõiki Iisaku kihelkonna keelekujusid Iisaku murrakuks? Kui see nii on, siis sobib ka pealkiri "Iisaku murrak". Andres 23. juuli 2009, kell 06:17 (UTC)
Kas Must räägib mitmest Iisaku kihelkonnas kõneldud murrakust?
Kas ta kasutab väljendit "Iisaku murrak"? Andres 23. juuli 2009, kell 06:24 (UTC)
Kas teil toimib siin mingi klikisisene ringkaitse?
Viite pealkiri on ju koguni "Jõhvi ja Iisaku murrak".
Kas "Baltimaade keeled" peaks olema termin, et sellest tohkis kirjutada?
Küsige Peeter Pällilt!
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 07:35 (UTC)

Ei, ma lihtsalt püüan asjas selgusele jõuda.

Mis siis sellest järeldub, et viite pealkiri on "Jõhvi ja Iisaku murrak"?

Kui Iisaku kihelkonnas on mitu murrakut, siis oleks selgem öelda "Iisaku kihelkonna murrakud".  Kirjutada võib kõigest, aga eraldi artikkel tuleks minu meelest teha ikka siis, kui tegu on eraldi mõistega või kui põhiartiklisse ära ei mahu. Ei ole ju põhjust kirjutada eraldi artiklit "Baltimaade keeled". Andres 23. juuli 2009, kell 08:25 (UTC)

Kui Must sellist mõistet kasutab, siis võiks ehk ka artikkel olla? Andres 22. juuli 2009, kell 07:07 (UTC)
Must ei kasuta sellist mõistet, vähemalt mitte lk 335, millele on viidatud. --Metsavend 22. juuli 2009, kell 09:46 (UTC)''
Kus oli viidatud, et Must on kasutanud sellist mõistet?
Edgar Savisaar ei ole mõiste. Mine ja palun kustuta see leht nüüd vikipeediast ära! Mari Must pole kah teda maininud.

Demagoogitseda ei tasu. Ma ei ole midagi kustutanud. Teisaldasin minu meelest sobivama pealkirja alla. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 08:58 (UTC)

Metsavend ütleb, et ta ei kasuta sellist mõistet. Kui see nii on, siis ei saa Mari Musta raamatule toetudes öelda, et selline mõiste olemas on.

Nimi "Edgar Savisaar" väljendab küll teatud mõistet. Andres 23. juuli 2009, kell 09:02 (UTC)
Üldiselt kasutatakse Eestis kihelkondlikku murrakute jaotust ja arvan, et seda tuleks teha ka Vikipeedias. "Keelelistest erinevustest lähtuvat murrakujaotust ei võimalda uurimuste vähesus ning just kihelkondade kaupa on esitatud põhiosa trükis ilmunud murdekirjeldustest ja murdematerjalide kogumikud." Eesti murded ja kohanimed, Tallinn, 2002, lk 60. --Metsavend 22. juuli 2009, kell 13:32 (UTC)

Võib-olla Iisaku kihelkond on selles osas erandlik. Andres 23. juuli 2009, kell 09:02 (UTC)
Mul pole teiste arvamuste vastu midagi, kuid Iisaku murraku all erinevaist murdeist kõnelemine oleks eksitav.

Tuleb rääkida sellest, mida selle all tavaliselt silmas peetakse. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 08:58 (UTC)

Murdealade kaardil on Iisaku kihelkond jagatud kolme murde vahel. Ka murdenäidete esitamisel on erandlikult vahet tehtud, millise Iisaku kihelkonna osaga on tegu, aga seda ma ei leia enam üles. Andres 23. juuli 2009, kell 09:02 (UTC)
Kihelkondliku murrakute jaotuse puhul on täiesti võimalik, et ühes murrakus on kolm mineviku eitava kõne paradigmat. --Metsavend 22. juuli 2009, kell 13:58 (UTC)
Kui murrak on murde alajaotus, siis minu ajukuju ei võimalda JAGADA kolmest murdest kokku ühte murrakut, aga inimvõimed on muidugi erinevad.

See ei ole murde alajaotus vaid kihelkonnamurrak. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 08:58 (UTC)

Ka mulle tundub see imelik, aga selle üle otsustamisel tuleb toetuda eesti keeleteadlaste töödele. Andres 23. juuli 2009, kell 09:02 (UTC)
Kas Must räägib mitmest Iisaku kihelkonnas kõneldud murrakust?
Kas ta kasutab väljendit "Iisaku murrak"? Andres 23. juuli 2009, kell 06:24 (UTC)''
Nii seda kui teist.

Mille kohta ta seda väljendit kasutab? Kas Iisaku murrak on üks Iisaku kihelkonnas kõneldud murrakutest?
Andres 23. juuli 2009, kell 09:02 (UTC)

Kulla Metsavend, sa pole siia midagi informatiivset lisanud vaid püüad juba teist päeva tõestada, et artikli nihutamine oli sulle hädavajalik.

Defineeri ja viita!
"Jõhvi ja Iisaku murraku" all mõtleb Mari Must Jõhvi kihelkonna lõunaosas ja Iisaku kihelkonna põhjaosas kõneldud enam-vähem ühtlast keelepruuki, mida ta ka järgnevalt kirjeldab. Teistest murrakutest kõneleb ta põgusalt.
Metsavend, helista kuhugi ja uuri, mis on murrak!
Mina lõpetan selle jahumise siin. Ma pole piisavalt eestlane.
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 09:32 (UTC)

Keegi ei ole pahatahtlik, lihtsalt me püüame hoolitseda selle eest, et Vikipeedias õige jutt oleks. Võimalik, et teeme selle käigus mõne vea. Andres 23. juuli 2009, kell 11:08 (UTC)

Nii et Jõhvi ja Iisaku murrak on üks mõiste. Siis võiks sellest artikli teha. Andres 23. juuli 2009, kell 11:09 (UTC)


Kasutaja arutelu:Njsnvln 4

Tere tulemast Vikipeediasse, Njosnavelin! Andres 22. juuli 2009, kell 09:00 (UTC)
Vahemikus 1. aprill kuni 3. mai 2014 loodud psühholoogiateemalised artiklid võivad osaleda ka psühholoogia sisutalgutel. Ivo (arutelu) 2. aprill 2014, kell 16:05 (EEST)
Loendi täiendamine ei ole pisiparandus. Andres (arutelu) 10. aprill 2014, kell 16:52 (EEST)
---
Lugupeetud Njosnavelin,
Olete oodatud psühholoogia sisutalgute ja tõlketalgute ametlikule lõpetamisele, mis toimub homme, 21. mail algusega 15.15 Eesti Teaduste Akadeemia (TA) hoones Toompeal (Kohtu 6, Tallinn). Seal tutvustab TA kolleegiumi sekretär Tiina Rahkama meile maja ja seal varasemalt elanud pere. TA-st räägib akadeemik neuroloog Ain-Elmar Kaasik.
Kell 17.00 jätkame Euroopa Liidu Majas, aadressil Rävala 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt). Koosviibimisel antakse tublimatele üle auhinnad ning osalejad saavad kohtuda teiste talguliste ja žürii liikmetega. Pakutakse veini ja suupisteid.
Palun teavitage enda tulekust-mittetulekust järgneval aadressil, kus väljastpoolt Tallinnat tulijad võivad üritusele tulekuks koonduda. Sõidukulud hüvitatakse reisitšekkide alusel (maksimaalses mahus 10 eurosenti / km)
Enda tulekust teavita siin
Kohtumiseni,
Taavi Kivisik
Psühholoogia sisutalgud 2014 üks peakorraldajatest
Eesti Psühholoogiaüliõpilaste Ühenduse president
Tkivisik (arutelu) 20. mai 2014, kell 15:25 (EEST)
---
Paluks, et sa teeksid Rootsi ajaloolistest piirkondadest ära  ka veel Hälsinglandi (aitaks kaasa artikli Andesiit arendamisele). - Melilac (arutelu) 15. märts 2016, kell 20:01 (EET)

Tere! Loomulikult :) Hea soovitus ja püüan selle homme ära teha. Njosnavelin (arutelu) 15. märts 2016, kell 20:16 (EET)

Selline väike tähelepanek, et tsitaatsõnasid tuleks käänata ülakoma abil. Tegin mõned parandused, vaata ka EKI abimaterjali. Edu soovides, Taavi (arutelu) 6. aprill 2015, kell 09:33 (EEST)

--Kulttuurinavigaattori (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 07:54 (EET)

Hea kasutaja Njosnavelin, annan teada, et lõimumisteemalise artiklivõistluse tähtaega on pikendatud 15. veebruarini. Ehk on soovi oma artikleid täiendada-laiendada?
Pseudacorus (arutelu) 31. jaanuar 2019, kell 22:52 (EET)
Lõimumisteemaline artiklivõistlus. Hea kasutaja Njosnavelin, annan teada, et artiklivõistluse tähtaega on pikendatud 15. veebruarini. Ehk soovite juba kirjutatut täiendada? Pseudacorus (arutelu) 31. jaanuar 2019, kell 22:56 (EET)
Hea kasutaja Njosnavelin, palun võtke ühendust, et oma auhind kätte saada! (kirjutada võib eva@wikimedia.ee) Pseudacorus (arutelu) 13. märts 2019, kell 17:05 (EET)

Hello ,
Really sorry for the inconvenience. This is a gentle note to request that you check your email. We sent you a message titled "The Community Insights survey is coming!". If you have questions, email surveys@wikimedia.org.
You can see my explanation here.
MediaWiki message delivery (arutelu) 25. september 2020, kell 21:49 (EEST)


Arutelu:August Koern

Vabariigi Valitsuse liikmete elulood; ERA.4969.1.9; 1970-1990 --kanakukk 22. juuli 2009, kell 11:39 (UTC).


Arutelu:Vaivara murrakud

Iseärasuste seletused on arusaamatud. Loendi numeratsioon on vigane, liiga palju võõrsõnu ja väga halb sõnastus. Näiteks "klusiili püsi ks-noomenite obliikvakäändeis (kälikseD [vendade naised], kala kiukset [lõpused] ". Tõlkisin lause eesti keelde. "Sulghäälikute püsimine ks-käändsõnas ka mujal kui nimetavas käändes." Näidetes on aga toodud ainult nimetav kääne!!! Valju 22. juuli 2009, kell 12:50 (UTC)
Ma ei salli ise kah võõrsõnu, aga kui ma liiga vabalt ümber sõnastan, siis hakkab mõni karjuma, et ma valetan. Mari Must on just nii kirjutanud. Oleks väga tore, kui keegi arusaadavalt, aga tähendust muutmata ümber sõnastaks. Obliikvakäändeis tähendab siin ilmselt - käändelõppude ja muude liidete ees. Toodud näiteis siis - mitmuse tunnuse ees. Võrdluseks: vaala kiused kirjakeeles. Aga oodake pisut toimetamisega, muidu ma sõidan teie parandustest üle, sest mul on see jutt veel pooleli.
--Mutianpu 22. juuli 2009, kell 13:06 (UTC)

ÕS2006 selgitab, et obliikvakäänded on kõik käänded peale nimetava. Valju 22. juuli 2009, kell 13:09 (UTC)
Mari Mustale on kahjuks juba hilja seda ette heita.
--Mutianpu 22. juuli 2009, kell 13:15 (UTC)

Vaivara murrak on Vaivara kihelkonnas kõneldud murrak või murrakud, mida peetakse rannamurde osaks. Karl Pajusalu, Tiit Hennoste, Ellen Niit, Peeter Päll, Jüri Viikberg "Eesti murded ja kohanimed", Tallinn 2002, lk 155, 157 Kihelkonna lääneosa murrakut on loetud ka Alutaguse murde koosseisu.Mari Must 1987. Kirderannikumurre, lk 335  Seevastu põhja- ja idapoolsete külade Udria, Puhkova, Arumäe, Riigiküla ning Kudruküla ingeri- ja isuripärased murrakuid on loetud eraldi alarühmaks. Mari Must 1987. Kirderannikumurre, lk 334
Lk  334 räägib Mari Must "ranniku- ja kunagisest kirde-idapoolsest murrak"ust kui Kirderannikumurde IDARÜHMA alarühmast.
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 12:19 (UTC)

Sellise suhtumisega kaugele ei jõua. Püüdsin parandada varem olnud teksti. Kui näed viga siis paranda. Siin ei saa tugineda ainult Mari Musta 1987. aasta monograafiale, sest hiljem on ilmunud mitmeid olulisi uurimusi, mis pilti muudavad. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 12:29 (UTC)
Sa ei parandanud vaid levitad siin oma religiooni. Täpsusta, kuidas sa seda M. Musta tekstist välja loed.
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 12:33 (UTC)
Ja kuidas pilt on muutunud?


Arutelu:Taitsõ

Eesti keeles ei tohiks allikaid võtmeteks nimetada. --[[Kasutaja:Metsavend|Metsavend]] 22. juuli 2009, kell 14:50 (UTC)

Linnaasundus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. juuni 2011, kell 23:55 (EEST)
Vana elanike arv: 2611 (2008) ja 2620 (2009) [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 16. juuni 2012, kell 18:21 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.lenobl.ru/culture/heritage/taiysi
** In Taitsõ on 2013-06-24 13:39:59, 404 Not Found
** In Taitsõ on 2013-07-07 02:41:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:41 (EEST)


Arutelu:Rannamurre

Mina õppisin koolis, et on olemas rannikumurre. Kas "rannamurre" on ikka õige termin? Võib-olla on need erinevad asjad? Taivo 22. juuli 2009, kell 17:04 (UTC)
Vajuta kirderannikumurde linki!
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 05:22 (UTC)
Siin on jällegi valesti viidatud. Raamatus "Kirderannikumurre" ei kasutata terminit rannamurre. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 11:17 (UTC)
Hennsote, Niit ja Pajusalu loevad Vaivara murraku rannamurde alla. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 11:22 (UTC)

Pane see siis sisse. Andres 23. juuli 2009, kell 11:46 (UTC)
See on kirjas juba:
Kirderannikumurde idarühma Alutaguse murdest eristab rannamurret kõige silmatorkavamalt e̮ hääliku puudumine, mistõttu on selle hulka arvatud vahel ka ilma e̮-ta Vaivara murrakuid, mis kuuluvad pigem siiski tugeva Alutaguse substraadiga [4] ingerisoome murrete hulka.
Kus on öeldud, et seda termiinit seal kasutatakse. Mari Must käsitleb neid murrakuid kirderannikumurde lääne- ja keskrühmana.
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 12:48 (UTC)
Kui juttu on kihelkondadest, ei saa viidata murrakutele. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 12:59 (UTC)

Murrakuid räägiti neis kihelkondades. Pole mõtet linkida kihelkonna geograafiat ja ajalugu käsitleva lehega.
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 13:02 (UTC)

Linkida tuleb sellele, millest kirjutatakse või ümber sõnastada nii, et jutt oleks murrakutest.
Tundub, et mul on teistsugune "Kirderannikumurde" raamat. Kirderannikumurde idarühma Alutaguse murdest eristab rannamurret kõige silmatorkavamalt e̮ hääliku puudumine, mistõttu on selle hulka arvatud vahel ka ilma e̮-ta Vaivara murrakuid, mis kuuluvad pigem siiski tugeva Alutaguse substraadiga [4] ingerisoome murrete hulka. Midagi sellist ma sealt välja ei loe. Kas lk numbrid on valed? --Metsavend 23. juuli 2009, kell 13:31 (UTC)

Ma eeldan, et  see e̮-  on seesama mis õ. Tuleks ka artiklis mainida (foneetilise transkriptsiooni märk ei ütle tavakasutajale suurt midagi).--Miacek, Poola kuningas 26. juuli 2009, kell 13:17 (UTC)

:Jah, aga küsimus pole selles. õ-hääliku puudumine pole ainuke joon, miks Vaivara murrak rannamurde hulka loetakse. Mari Must ei kirjuta kuskil, et tegu on ingerisoome murretega. Niimoodi poolt lauset ei saa ju viidata. Pealegi viitab Must lk 337 Toomsele ja lk 340 Aristele. Viidata tuleks otse neile, sest Must refereerib nende seisukohti. --Metsavend 26. juuli 2009, kell 15:09 (UTC)
----
Siia on lisatud link Prangli murdesõnastikule, aga ma kahtlen selles, et see siia kuulub. Andres 23. detsember 2009, kell 09:04 (UTC)

Juttu on murrakuist mitte kihelkondadest.


Töötas maakohtunikuna, ostis ta endale mõisaid: alguses Visusti ja Luua, Kuremaa mõisa, kuhu ta oma perekonnaga elama asus,  - praegu jääb mulje, et just maakohtunikuna töötamine andis võimaluse mõisu osta. Ja kas ta elas oma perekonnaga Visusti, Luua ja Kuremaa mõisates?--WooteleF 22. juuli 2009, kell 18:01 (UTC)
Kopipeist artiklis toodud lingist.--WooteleF 22. juuli 2009, kell 18:02 (UTC)

Mõisas peeti tähtsaks piimakarjakasvatust, milleks muretseti angleri tõugu kari. Meiereis valmistati koort, võid, kohupiima, kaseiini, juustu. Vadakust valmistati piimasuhkrut – Kuremaa mõisas asus Baltimaade esimene piimasuhkruvabrik. Teraviljast toodeti ka piiritust, praagaga nuumati loomi. Mõisa karja- ja heinamaasid hakati kuivendama savitorudrenaažidega, esimeste seas Põhja-Liivimaal. Mõisavalitsemisel oli tal abiks üksnes eestlastest kubjas ja aidamees. Sageli käis uus mõisnik ka viinavooridel kaasas. Tema ajal laiendati oluliselt teravilja külvipinda – põhiline sissetulek saadi teraviljamüügist.
See jutt kuulub artiklisse Kuremaa mõis. Muidugi muudetud sõnastusega, kuna praegu on see kopipeist.--WooteleF 22. juuli 2009, kell 21:30 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Alexander von Oettingen (1798–1846)


Arutelu:Virumaa maamurrakud

Mis on vaidlustatud? Andres 23. juuli 2009, kell 08:26 (UTC)
Ilmselt nimetus Viru maamurre, mida Mari Must viidatud leheküljel ei kasuta.
Aga näiteks: http://herkules.oulu.fi/isbn9789514285127/isbn9789514285127.pdf

Seal on "Virumaa maamurre" ja tegemist on ligi kahesaja aasta taguse väljendiga. Andres 23. juuli 2009, kell 09:21 (UTC)
Keskmurde Virumaa murrakud oleks liiga kohmakas.
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 08:45 (UTC)
Ise ei tohi termineid välja mõelda. Ma ei mäleta, aga võib-olla on Viitso või keegi teine seda terminit ka kasutanud. Vaidlustatud on ka vaheldus ŋG : ŋŋ (... rebima : revittuD) ja ü püsinud diftongeerumata (kaŋŋas : kaŋGa, rebima : revittuD). --Metsavend 23. juuli 2009, kell 09:12 (UTC)

Miks liiga kohmakas, kui seda juba kord on kasutstud? Aga sellest oleks ehk mõttekas rääkida hoopis artiklis Keskmurre või ehk ka Virumaa.

Miks Sa, Metsavend, vaidlustad? Sul on raamat olemas, tee artikkel ümber. Andres 23. juuli 2009, kell 09:21 (UTC)

: Mul on olemas raamat "Kirderannikumurre", kuid selle põhjal keskmurdest kirjutamine on sama hea kui soome keelest "Eesti keele grammatika" põhjal kirjutada. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 09:31 (UTC)
Keskmurre on eesti kõige levinum murre. Seda ei jaksaks keegi lugeda. Kohmakas on sellepärast, et ma pean peaaegu igasse märkusse seda lohet sisse toksima. Pealegi teavad Viru maamurde tähendust pea kõik eesti murdeuurijad.
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 09:24 (UTC)
Kui ma õigesti aru saan, millest siin rääkida tahetakse, ehk keskmurde kirderühmast, siis seda räägitakse vaid väiksel osal Virumaast. Tuleb loetleda murrakud, mis siia kuuluvad. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 09:36 (UTC)

Kui tähendust kõik teavad, siis peaks sellest ka mõnes kirjalikus allikas juttu olema.

Kui asjal, millest siin räägitakse, mingi kindel nimi on, siis võib  küll eraldi rääkida. Praegu oli jutt mitte nimest, vaid kirjeldusest. Andres 23. juuli 2009, kell 10:50 (UTC)

Tutvuse poolest (aga kahjuks mälu järgi):
Keskmurre jagatakse Viru, Järva, Harju (eraldi alarühmadega nagu Risti-Harju-Madise, Lõuna-Juuru jt), Põhja-Viljandimaa ja Põhja-Tartumaa alamrühmaks.
Loe Univere ja Musta raamatust!
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 10:13 (UTC)
----
Viitelisamise ja vaidlustuse märkusi ei tohi lihtsalt ära võtta. Andres 23. juuli 2009, kell 10:47 (UTC)


Arutelu:Tallinna FCI Levadia

Kuigi selline väide on esmapilgul subjektiivne, siis püüan objektiivselt põhjendada, miks Levadia võitu Wisla üle tuleb Twente väljalülitamisest olulisemaks pidada. Wisla-mäng oli UEFA Meistrite liigas, mis nii maine, konkurentsi kui ka rahalise sissetuleku üles on kordades olulisem kui UEFA karika/Euroopa liiga. Võrdluseks: Meistrite liiga alagrupiturniirile jõudmine annab samapalju auhinnaraha kui Euroopa liiga võit.--Mel 23. juuli 2009, kell 09:27 (UTC)

Et Meistrite liiga on tugevam ja mainekam, ilmneb ka vastavatest artiklitest ega vaja minu hinnagul viitamist (vt ka näiteks usutlust peatreener Prinsiga).--Mel 23. juuli 2009, kell 17:29 (UTC)

: Sellele intervjuule võikski viidata. Andres 23. juuli 2009, kell 17:41 (UTC)

Allikas: Margus Luik ja Indrek Schwede. Eesti Jalgpall 2002. Eesti Jalgpalliliidu ametlik teatmik.
LK 21. Duubelmeeskond: FC Hiiu Kalur, eelarve 7505000 krooni, Kadrioru staadion, President Viktor Levada, Peatreener Pasi Rautiainen.--Mel 7. august 2009, kell 11:40 (UTC)
Allikas: Margus Luik ja Indrek Schwede. Eesti Jalgpall 2002. Eesti Jalgpalliliidu ametlik teatmik.
LK 27. Duubelmeeskond: F.C.A. Estel, eelarve 1500000 krooni, Kadrioru staaiond (103x66, 4700), President Viktor Levada, Peatreener Valeri Bondarenko. Asutamisaasta 1998.
----
Sander Puri ja Eino Puri on Eesti koondislaste alt välja võetud. Kui nad enam pole koondises, tuleks nende koondises olekut ikka mainida. Andres 9. veebruar 2011, kell 10:10 (EET)

Keegi on veits pahandust teinud siin... Leitan on enim mänge ja väravaid löönud, aga see on ära muudetud mingi X-nimeks. --Leedomargus (arutelu) 22. juuni 2012, kell 01:04 (EEST)

Palun paranda see käsitsi ära või taasta õige redaktsioon. Viimane parandaja on igatahes venelaste nimed muutnud õigeks (eesti transkriptsiooni järgi). Andres (arutelu) 28. juuni 2012, kell 08:17 (EEST)

Võiks pealkirja muuta Tallinna FC Levadia -ks, et kategooriates oleks paremini aru saada millise FC Levadiaga tegu on. On olemas ka Pärnu FC Levadia. --LeeMarx (arutelu) 19. september 2014, kell 11:09 (EEST)

kategooriate nimede selguse huvides iseenesest pealkirja ei peaks muutma. Kui klubi ametlik nimi on muidugi praegusest (FC Levadia) täpsem (kas Tallinna FC Levadia?), siis võib ju teisaldada. Kindlasti ei või aga ise nimesid välja mõelda, et kategooriate nimed oleks selgemad--Bioneer1 (arutelu) 20. september 2014, kell 10:58 (EEST)

:Eesti Jalgpalli Liidu ametlik koduleht (http://jalgpall.ee/) kasutab ainult ametlike nimekujusid, ning antud klubi puhul on selleks Tallinna FC Levadia. Tallinna Levadia, FC Levadia või lihtsalt Levadia on lühendid.--LeeMarx (arutelu) 20. september 2014, kell 11:57 (EEST)

Kas sellega on tegelikult segadust? Kas on levinud, et Pärnu FC Levadia või mõne muu klubi kohta  öeldakse lihtsalt "FC Levadia"? Kuna klubi ise nimetab ennast FC Levadiaks ja ka lihtsam nimi on levinud, siis ma kaldun praegust pealkirja eelistama. Pikne 20. september 2014, kell 15:34 (EEST)

: Klubi kasutab oma kodulehel siis inglise keelset lahendust, FC Levadia Tallinn ja lühemalt võtavad Tallinn tagant ära. Näiteks võib tuua Manchester Unitedit on rohkem tuntud nimedega Man United, ManU, United, kodulehel ja facebooki fännilehel kasutatakse peamiselt lihtsalt United, aga wiki artikli pealkirjaks kasutatakse ikka ametliku nimekuju Manchester United F.C.. --LeeMarx (arutelu) 20. september 2014, kell 16:10 (EEST)
Ametlik nimi on Spordiklubi FC Levadia  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. september 2014, kell 04:34 (EEST)

Spordiregistris ei ole ametlikud nimed. Ametlik nimi on see, millega on registreeritud Eesti Jalgpalli Liidu egiidi all toimuvatele Eesti Meistrivõistele, ehk see nimi, mis on välja antud Eesti Jalgpalli Liidu ametlikul kodulehel http://jalgpall.ee/ --LeeMarx (arutelu) 21. september 2014, kell 13:10 (EEST)

: Just täpselt vastupidi. Ja võid ka Äriregistrist kontrollida.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. september 2014, kell 20:06 (EEST)

:: Ei noh, "ametlik nimi" ei ole ühetähenduslik (üks on juriidilise isiku ametlik nimi, teine on nimi, mida kasutab ametlikult jalgpalliliit), ja artikli pealkiri ei pea olema ametlik nimi. Kui FC Levadia ümber suunata Tallinna FC Levadiale ning päisesse panna link Pärnu klubile, siis on minu meelest OK. Andres (arutelu) 22. september 2014, kell 09:39 (EEST)


Arutelu:Kirderanniku murded

Metsavenna paranduste tagasipööramine oli põhjendamatu. Andres 23. juuli 2009, kell 12:40 (UTC)
Ärge tehke poliitikat. Eesti keel on samuti läänemeresoome keel.
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 12:41 (UTC)

Noh, siis keskendume selle koha arutamisele, selle asemel et kõiki Metsavenna parandusi tühistada. Andres 23. juuli 2009, kell 12:47 (UTC)
Miks sa minu täiendused ja parandused kustutad? Eesti idapiir ei ole ühene mõiste. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 13:06 (UTC)
Kitsas Põja-Eesti rannikuriba ei saa ulatuda Petserini.

Pean silmas Narva tagust ala. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 13:15 (UTC)
#
# Ole viisakas! Austa ennast ja austa ka teisi Vikipeedia kasutajaid. Väldi isiklikke rünnakuid. Näiteks ära kirjuta, et see või see kasutaja on idioot (isegi kui ta Sinu meelest on idioot). Parem seleta, mida ta Sinu meelest valesti tegi, miks see või teine asi pole õige ning kuidas artiklit paremaks muuta. Eelkõige proovi aga parandada ise.
--Mutianpu 23. juuli 2009, kell 13:09 (UTC)

Kõik õige. Nii ma püüangi. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 13:15 (UTC)
Kus on Vaivara murrakut soome keele murrakuks nimetatud ja kus on Jõelähtme murrakut vadja murrakuks nimetatud? Praegusest tekstist saab seda järeldada. --Metsavend 23. juuli 2009, kell 13:15 (UTC)

Artiklis on murrete iseärasuste kohta pikk peatükk, mis tuleks vist nähtavaks teha?--Bioneer1 (arutelu) 13. detsember 2012, kell 23:12 (EET)

kordan--Bioneer1 (arutelu) 30. juuli 2014, kell 11:35 (EEST)

Viimase muutusega eemaldati. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 30. märts 2017, kell 08:54 (EEST)
Tõstan siia. Andres (arutelu) 1. aprill 2017, kell 11:14 (EEST)

=== Morfoloogia ja sõnatuletus ===
# ne- ja s-sõnade kontaminatsiooniline mitmuse omastav (Lüganuse ja Jõhvi: aiGussitte, kattussitte). See nähtus on just Alutaguse murrakute omapära, mis siiski esineb ka idamurde Kodavere murrakus.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 336 ja 44.5.
# Da-lõpuline ainsuse partitiiv (piiGaDa) nagu  Viru-Nigula ja Haljala Selja murrakus, (tüüpkonniti ka põhjaeesti idamurdes ja vadja keeles).  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 328 ja 45.2.1
# tu-adjektiivide ainsuse osastav ttuma ~ ttumBa (kǟttuma, kielettuma ~ kielettumBa, jaluttumBa) nagu  Viru-Nigula ja Haljala Selja murrakus.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 329 ja 45.9.3
# mitmuse nimetava kujuline mitmuse osastav (Lüganuse: veikkesi pe̮rsaD) nagu  Viru-Nigula ja Haljala Selja murrakus.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 329 ja 46.3.5.2
# sse-sisseütleva puudumine (suo, kalDa) nagu  Viru-Nigula ja Haljala Selja murrakus.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 329 ja 47.1
# je-sisseütlev (paneB jǟje [külmub], istus mahaje, kelDrije, kerikkuje). See nähtus on just Alutaguse murrakute omapära, mis sõnuti esineb ka  Kuusalu, Haljala, Kadrina kihelkonna põhjaosa ja idamurde Kodavere murrakus.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 336 ja 47.6.
# gemineerunud essiiv (sulasenna, ūDenna) nagu  Viru-Nigula ja Haljala Selja murrakus, paiguti ka ingerisoome, soome, isuri ja vadja keelealal.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 329 ja 52.
# st-line translatiiv (/kasva/ sūrest) nagu Haljala kesk- ja idaosa murrakuis ning mujalgi Ida-Eestis kuni lõunaeesti keele lõunapiirini.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 329 ja 53.2
# allatiivse liitsufiksiga adverbid (Iisaku: uppakkille, Vaivara: käppakkille) nagu  Viru-Nigula ja Haljala Selja murrakus (, kuid kirderannikumurrete läänerühmas vastavad neile adessiivsed adverbid nagu Jõelähtme murraku istukkilla).  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 329 ja 49.2.
# (s)sutte-adverbid (Lüganuse ja Jõhvi: järjessutte järjestikku, likissutte ligistikku, saBassutte [[sabapidi /koos/, teineteise sabas]], vassassutte vastamisi). See nähtus on just Alutaguse murrakute omapära, mis siiski esineb ka Soome murdeis.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 329 ja 36.1.5.
# kkälli-adverbid (Lüganuse ja Jõhvi: sū ammukkalli, käpikkalli, e̮tsikkalli). See nähtus on just Alutaguse murrakute omapära, mis siiski esineb ka Soome murdeis.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 329 ja 36.3.2.
# ik+lä(i)ne-adjektiivid (Lüganuse: kärnikläne [kühmuline, mügarlik], āriklane [haruline], Jõhvi:  e̮ksiklane, Vaivara: puoliklaine [poolik, pooleliolev]).  H. Viires 1963. ne-sufiksilised omadussõnad eesti murretes. Dissertatsioon filoloogiakandidaadi teadusliku kraadi taotlemiseks (käsikiri Keele ja Kirjanduse Instituudi murdesektoris), lk 344.  See nähtus on just Alutaguse murrakute omapära, mis siiski esineb ka idamurdes.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 329 ja 36.3.2.
# verbi mitmuse 1. pöörde lõpp on (m)ma ja mitmuse 2. pöörde lõpp on tta (sāmma, luetta, panitta, valvasimma) nagu  Viru-Nigula ja Haljala Selja murrakus, idamurde Kodavere murrakus, Soome idamurdeis, vadja ja isuri keeles. M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 329 ja 61.1.2.2.
# verbi oleviku ainsuse 3. pööre on B tunnusega ja nõrgas astmes (viaB, laseB) nagu põhjaeesti murdeis ja vadja keeles.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 329 ja 61.2.2.
# verbi oleviku mitmuse 3. pööre on vaD tunnusega ja nõrgas astmes (piavaD, kisuvaD) nagu põhjaeesti murdeis.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 329 ja 61.2.3.1.
# verb olema on oleviku ainsuse 3. pöördes one, aga oleviku mitmuse 3. pöördes onvaD nagu  Viru-Nigula ja Haljala Selja murrakus (ja idamurde Kodavere murrakus).  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 329 ja 61.8.
# rööbiti lõputa umbisikulise tegumoega levib sse-line impersonaali olevik. See nähtus on just Alutaguse murrakute omapära, mis siiski esineb ka  viru maamurdes, Ida-Järva, Põhja-Tartumaa ja Põhja-Viljandimaa murrakuis, idamurdes, vadja ja lõunaeesti keeles. Kirderannikumurde alal esineb *kse > sse tunnus ka eitavas kõnes (ei jǟttässe, ei tunnettasse). M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 336 ja 67.2.
# -ttu, -tu -Du ... lõpuline umbisikulise tegumoe mineviku kesksõna (panDu, nähtu, peksettu) nagu  Viru-Nigula ja Haljala Selja murrakus, lõunaeesti ja teistes läänemeresoome keeltes.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 329 ja 72.2.
=== Foneetika ===
# rohke e̮ esinemine endistes taga e-listes ja o-sõnades (ke̮rD, ke̮rjama, e̮rav, e̮skama, e̮tsima, se̮isama, te̮ine ...). See nähtus on just Alutaguse murrakute omapära, mis ühendab neid idamurde ning vadja keelega.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 336 ja 18.2, 18.3, 24.1, 27.2.1, 28.2
# geminaatklusiilide vaheldumatus pearõhulise lühikese ja kaasrõhulise silbi järel (rikkas : rikkaD, küttämä : küttän, pimeDik̀ : pimeDikkul). See nähtus on just Alutaguse murrakute omapära, mis siiski esines juba ammu ka Viru-Nigula sisemaa murrakus   M. Weske 1885. Ueber den Strandwierländischen Dialekt im Kirchspiel Luggenhusen, lk 271.  ja oli lõpuks üldistumas kogu kirderannikumurrete alal.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 336 ja 2.1.1.2, 2.2.2, 2.2.4, 2.3.
# ks-noomenite ja nendega kohanenud us-lõpuliste abstraktnoomenite nominatiivi lõpus -s̀, obliikvakäändeis -ss- (künnis̀ : künnisse, laijus̀ : laijusse). See nähtus on just Alutaguse murrakute omapära, mis siiski esineb ka Viru-Nigula ja Jõelähtme murrakus, Tartu ja idamurdes ning kohati vadja keeles.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 336 ja 1.14.2.
# pearõhulise silbi vokaal kipub lühenema sõnades: mĭnä ~ mnǟ  ~ mnä, mĭtä ~ m̥Dä, mĭDäGi ~ m̥DäGi, nĭnDa ~ n̥Da . See nähtus on just Alutaguse murrakute omapära, mis siiski esineb ka Kuusalu ja Tütarsaare murrakus, Soome edela- ja Kagu-Häme murdeis.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 336 ja 16.2.
# e sõnas kerik nagu  Viru-Nigula murrakus (,  kuid Ida-Vaivara murrakuis on see sõna kirkko).  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 328 ja 16.1
# muutus uh > v (javattam(m)a, je̮vikkeD, je̮vi [jõhv aga ka Jõhvi linn]) nagu  Viru-Nigula ja Haljala Selja murrakus, põhjaeesti idamurdes ja vadja keeles.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 328 ja 5.2.2
# i-lõpuline diftong teatud sõnades (Vaivara Kudruküla: toisema / toissa ~ Lüganuse: tuisema / tuissa ~ Jõhvi: te̮isema : te̮issa ~ Vaivara Mustajõe: te̮isma) nagu  Viru-Nigula ja Haljala Selja murrakus, põhjaeesti idamurde Kodavere murrakus, ingerisoome murdeis, vadja ja isuri keeles.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 328 ja 27.2.3
# järgsilpide o (rohoD) nagu  Viru-Nigula ja Haljala Selja murrakus, põhjaeesti idamurdes, lõunaeesti ja teistes läänemeresoome keeltes.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 328 ja 34.
# pikale ū-le, ǖ-le ning u- ja ü-lõpulisele diftongile järgneva klusiilile vastab nõrgas astmes v, mis koos pika vokaali või diftongi järelosaga on võinud moodustada geminaadi (kauva ~ kavva, tauD : tauvi ~ tavvi, kūB : kuvve, pǖtämä : püvvän) nagu  Haljala Selja murrakus, põhjaeesti idamurdes, Soome idamurdeis, vadja, isuri ja lõunaeesti keeles.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 334 ja 1.3.4.2
# sk : s vaheldus (laisk : laisaD) nagu  põhjaeesti murdeis, ingerisoome ning Soome kagumurdeis, isuri ja lõunaeesti keeles.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 334 ja 1.9.2
# muutus st > ss ( > s ) kinnises silbis st-verbides ja mõnes adverbis (issuttamma, rissittuD, vassassutte ~ vassutte, paisettama) nagu  idamurdes, vadja ja isuri keeles.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 334 ja 1.11.3
# teise silbi vokaal kaldub assimileeruma esimese silbi omaga (jällä, järälä, tühü, pühüB, köhöttaB) nagu  Haljala ja Viru-Nigula murrakus.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 335 ja 31.1.5
# kontraheerunud noomenite mitmuse genitiiv on sageli analoogilise De-lõpuga (erneDe, lamBade).  Sama nähtus esineb kohati ka Jõelähtme murrakus.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 335 ja 44.6, 44.8
# terminatiivse konstruktsiooni elatiiv + sāDik / sātte kõrval esineb ka genitiivne (ss-geminaadiga ühend) (sügise sātte, eina aja sātte, sütämes_sātte, sījessātte) nagu  Kuusalu ranna, Haljala ja Viru-Nigula murrakus.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 335 ja 54.2
=== Süntaks ja fraseoloogia ===
# impersonaali imperfekti kasutamine isikulise tegumoe imperfekti mitmuse 3. pöörde tähenduses (Lüganuse: siaD ulGutti lahti, Vaivara: anet mänti jokke) nagu  Viru-Nigula murrakus, Soome idamurdeis, vadja, isuri ja karjala keeles.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 335 ja 54.2
# partitiivsed väljendid nagu: Lüganuse: akkaB ammast aikettamma, Vaivara: kül̄ minu süDant īvendab sies. Sarnased ühendid esinevad ka Soome murdeis.  M. Must 1987. Kirderannikumurre, lk 335 ja 74.2.1


Kasutaja arutelu:JariJ~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, JariJ! Andres 23. juuli 2009, kell 15:43 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema JariJ~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Ulrich (Pilkuse)

Siinkandis tegutsesid kahed Ulrichid.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 23. juuli 2009, kell 17:42 (UTC)

Puudub lehekülg Ulrich. Andres 23. juuli 2009, kell 17:44 (UTC)

Mis seal peaks olema? Andres 23. mai 2010, kell 10:42 (EEST)

:Täpsustus ehk.--WooteleF 23. mai 2010, kell 10:42 (EEST)

:: Kui keegi täpsustuse teeb, las siis teeb. Seniks jääb see artikkel. Andres 23. mai 2010, kell 11:16 (EEST)

[[Vassili Ulrich]] ([[1899]] [[Riia]] – [[1951]] [[Moskva]]), Nõukogude Liidu riigitegelane, NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakollegiumi esimees ([[1926]]–[[1948]]) ning üks nõukogude poliitiliste repressioonide peamisi läbiviijaid. [[Kasutaja:Al.Neuland|Al.Neuland]] 23. mai 2010, kell 01:21 (EEST)

Kas Ulrichen on sama aadlisuguvõsa?--Estopedist1 (arutelu) 1. märts 2017, kell 11:15 (EET)


Arutelu:Eestimaa rüütelkonna maanõunik

Wilhelm Baron v. Wrangell und Georg v. Krusenstjern. Die Estländische Ritterschaft, ihre Ritterschaftshauptmänner und Landräte, Limburg 1967.
--Improvisaator 24. juuli 2009, kell 09:23 (UTC)
----
Peaks selle äkki mõne kasutaja alamleheks tegema. Ühe liikmega loend (maanõunikke oli kokku sadu) on naeruväärne.--WooteleF 24. juuli 2009, kell 09:29 (UTC)

Teen ettepaneku artikli teisaldamiseks artiklile [Eestimaa maanõunik].--Jaanusele 19. oktoober 2009, kell 17:09 (UTC)

: Miks mitte Eestimaa rüütelkonna maanõunik? Andres 19. oktoober 2009, kell 17:48 (UTC)

::Pealkirjana lihtsalt [Eestimaa maanõunik] lühem ja teisi maanõunike Eestimaal vist polnudki, kasutatud ka näiteks TLÜAR rahvusbibliograafia isikute andmebaasis   Eestimaa maanõunik analoogselt sellega Liivimaa maanõunik, ning määrati nad ju eluaegseks liikmeks Eestimaa Maanõunike Kolleegiumi, mis omakorda moodustas Eestimaa kuberneri eesistumisel kubermangu kõrgeima kohtuorgani Eestimaa Ülemmaakohtu. --Jaanusele 1. november 2009, kell 22:00 (UTC)

* 1842-1843 Magnus Adolph Theodor Bremen (1784-1843)
--WooteleF 19. oktoober 2009, kell 20:48 (UTC)
----
Küsimus arutelu vahele, kas Liivimaa rüütelkond kasutas analoogseid nimetusi, või oli neil maanõuniku kohta samuti erinev nimetus nagu R. peamees vs. R. maamarssal jne?--Nosser 20. oktoober 2009, kell 06:05 (UTC)

Seal olid ka maanõunikud.--WooteleF 20. oktoober 2009, kell 07:35 (UTC)


Midagi muud otsides, komistasin artiklist Väliseesti kultuuriseltside loend, ja rajasin siis selle (nimekirjas juba ette nähtud) artikli, sest sellest asjast juhuslikult midagi tean. Palun parandage minu eesti keelt, kui vaja.
Kõigest kolmest mainitud seltsist kavatsen aja jooksul ka midagi kirjutada. --Mmh 24. juuli 2009, kell 18:46 (UTC)

Arvan, et õigupoolest kuuluks artikli nimesse sõna "väliseesti" asemele pigem "eesti". Üheltpoolt on iga Tšehhis tegutsev selts "välis", teiseltpoolt "väliseesti" seostub pigem väliseestlastega, keda just Tšehhis on eesti seltsides alati olnud vähem kui eesti kultuurist huvitatud tšehhe. Mida arvate? --Mmh 29. august 2009, kell 16:09 (UTC)

Kui me paneksime "väliseesti" asemele "eesti", siis sisu ei muutuks, sest sellega peetaks ikkagi silmas eestlasi. Seda võiks teha ka analoogilistes artiklites. Arvan, et määrav ei ole mitte osalejate statistika, vaid seltsi eesmärk. Kui tegu on eestlaste seltsielu kohaga, siis on see ikkagi eesti (või väliseesti selts), isegi kui seal ka teisi käib. Kui tegu on Eesti-huviliste seltsiga, siis see ei ole eesti selts. Kui ta segaeesmärgiga, siis võib teda eesti seltsiks lugeda. Andres 29. august 2009, kell 19:17 (UTC)

: "Väliseesti" ja "eesti" võib tunduda loogiliselt nagu sama mõiste väljendus, aga siiski on vahet, kas Sa ütled "eesti kultuur Prahas" või "väliseesti kultuur Prahas". Et "Prahast" on juba selge, et tegemist on kultuuriga väljaspool Eestit, on "välis" pleonasm, mis lisab uue tähendusvarjundi. --Mmh 29. august 2009, kell 20:05 (UTC)

:: On stiililine vahe, mistõttu "eesti" oleks parem. Sisulist vahet ei ole, või mis see siis oleks? Andres 29. august 2009, kell 20:47 (UTC)

::: Olgu see vahe stiililine või sisuline, igatahes tundub, et oleme nõus, et "eesti" oleks parem. Tohin kohe hakata ümbernimetama, või? --Mmh 29. august 2009, kell 22:30 (UTC)

:::: Minu meelest küll. --Epp 29. august 2009, kell 22:45 (UTC)

:::: Jah. Andres 30. august 2009, kell 06:08 (UTC)
Kas Läänemere Liit oli ikka eesti selts?  Andres 30. august 2009, kell 06:09 (UTC)

Läänemere Liit oli eesti-läti-leedu selts, kus aga "eesti asi" oli selges ülekaalus. Minu arvates see siia kuulub, kui juba need teised siia kuuluvad. --Mmh 30. august 2009, kell 11:18 (UTC)
Kuna esimene neist ei tegutse enam, pole pealkiri sisule vastav. Võiks olla Tšehhi eesti seltsid või Eesti seltsid Tšehhis. --Metsavend 30. august 2009, kell 11:36 (UTC)

No jah, tegutsev see oli. Suur Pakri ka kunagi oli suurem kui Väike Pakri. Aga tõsi küll, "Eesti seltsid Tšehhis" kõlaks paremini. Just olen kõik "X-riigis tegutsevad väliseesti seltsid" teisaldanud "X-riigis tegutsevad eesti seltsid" nime alla. Kas ma tehku teist ringi teisaldamist? --Mmh 30. august 2009, kell 12:14 (UTC)

: Noh, seda võib keegi teine ka teha. Kui viitsid, siis tee.

: Mõtlesin ka sellele, kas võiks kõik need koondada ühele lehele. Andres 30. august 2009, kell 12:26 (UTC)

: Selle kohta öeldakse, et üheksa korda mõõda, üks kord lõika. --Metsavend 30. august 2009, kell 12:52 (UTC)

::: Sellest on ennegi juttu olnud. Siis solvuti. Andres 30. august 2009, kell 13:04 (UTC)

:: Sel oleks mõtet, kui need allartiklid oleksid ainult puhtad loetelud. Aga näiteks juba see artikel ei ole enam puhas loetelu, ja kui on niisugusi iga riigi kohta, siis oleks juba liiga palju ühe artikli jaoks. Jätaksin pigem eraldi, siis on meil mõned artiklid plusmiinus valmis ja mõned puuduvad. Kui oleks kõik üheainsa artikli sees, siis see oleks igavesti pooleli. --Mmh 30. august 2009, kell 12:39 (UTC)

::: Probleem on selles, et kui on üks või paar-kolm seltsi, siis ei ole mõtet teha loendit. Võib-olla võiks teha artiklid stiilis näiteks Tšehhi eestlased ning integreerida seltsid sinna ning lisaks teha üldine lihtsalt loend. Andres 30. august 2009, kell 13:04 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tšehhis tegutsevad eesti seltsid


Kasutaja arutelu:Mukifuki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mukifuki! avjoska 24. juuli 2009, kell 18:49 (UTC)
Tänan, hakkan juba kohanema vaikselt.
Mukifuki 2. september 2009, kell 21:23 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Oskar Elleri haud.jpeg juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 23. aprill 2010, kell 11:01 (EEST)
Tehtud.Mukifuki 14. mai 2010, kell 20:39 (EEST)

Aitäh, et seda tegid. Unustasin ennist tähelepanu pöörata sellele, et pildi kirjeldusest peaks ka selgelt välja tulema, kas sina kui üleslaadija oled ise autor. Kui autor on keegi teine, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et pilti tohib kasutada nimetatud vaba litsentsi CC BY-SA 3.0 tingimustel. Pikne 11. juuli 2020, kell 17:29 (EEST)


Arutelu:Brøndby IF

Näide sellest, miks Eesti ajakirjandus pole eeskujuna alati kõige parem: EPL kirjutab Kopenhaageni Brøndby, ehkki tegemist on omaette (ees)linna/vallaga.--Mel 25. juuli 2009, kell 09:33 (UTC)

Nimed on tinglikud ega pruugi haldusjaotust arvestada. Tähtis on igatahes, et sellistelt nimekujudelt siia ümbersuunamised oleks. Ja seda nimekuju võiks siin mainida, et oleks teada, et seda kasutatakse.

Ümbersuunamiste tegemisel tuleks arvestada ka seda, et ø-tähte klaviatuuril pole. See võidakse asendada o või ö-ga.

Puudub artikkel Brøndby. Andres 25. juuli 2009, kell 11:01 (UTC)


Arutelu:Hundikangrud

Kõige esmane küsimus - mis "Hundikangrud"?--Rünno 25. juuli 2009, kell 18:21 (UTC)
Kivikirstkalmed kuhu on maetud inimesi--Kotkasulg 25. juuli 2009, kell 21:10 (UTC)

kas hundikangrud on siis üldmõiste?--Bioneer1 (arutelu) 1. august 2013, kell 10:42 (EEST)

Kas see on kopipeist kuskilt?--WooteleF 25. juuli 2009, kell 18:43 (UTC)
Ei se pole kopipeist aga oleks pidanud vist mõned asjad eraldi lahti kirjutama nagu kivikalmed.--Kotkasulg 25. juuli 2009, kell 21:10 (UTC)
Just märkasin, et terved lõigud on sõna-sõnalt identsed tekstidega kohalikel infotahvlitel. Nendest ma nimelt (seal tänavu olles käinud) tegin endale pilte, et mitte unustada, mida sealt olen kõike lugenud). --Mmh 1. september 2009, kell 12:02 (UTC)

keeruline juhtum. Autor väidab, et ta pole seda maha kirjutanud. Infotahvlid võivad olla kirjutatud maha ka Vikipeediast. Ilmselt tuleb leida algallikas(d) --Bioneer1 (arutelu) 27. juuli 2012, kell 19:53 (EEST)

:tegin ümber. Lisasin viiteid, üksikud lõigud võtsin maha (ilma viitamata nii või teisiti tädi-Maali jutt)--Bioneer1 (arutelu) 1. august 2013, kell 10:42 (EEST)

Kivikirstkalmed on pronksi- ja eelrooma rauaaja arvukamaiks ning ka kõige rohkem uuritud muistiseliigiks Eestis. Selliseid kalmeid on ehitatud ajavahemikus u 1100-200 eKr, üksikuid kalmeid võidi siiski ehitada kuni ajaarvamise vahetuseni. Hiliseid järelmatuseid on aga kivikirstkalmetesse tehtud siin-seal kuni muinassja lõpuni.
Maastikul paiknevad kivikairstkalmed enamasti rühmadena,ühte rühma kuulub keskmiselt 5-6 kalmet. Need on maapealsed ümmarguse põhiplaaniga matmispaigad, mida ümbritseb üks või mitu kivikirstu. Kalmed on harilikult pealt kaetud väiksemate paekividega ning näevad seetõttu välja kivikuhjatistena. Kivikrstkalmete läbimõõt on tavaliselt u 8 m ning kõrgus ümbritsevast maapinnast 0,5-1 m, kuid loomulikult on ka erandeid. Harilikult on surnud maetud kivikirstkalmetesse põletamata, end esineb ka põletusmatuseid, misvõivad olla asetatud nii kesksetesse kirstudesse kui ka kalme perifeersesse ossa. Kivikirstkalmed on levinud Põhja- ja Lääne-Eestis õhukeste mulddladega alal, vähesel määral on neid teada ka Eesti siseosas.
Aravtakse, et maastikul hästi esiletulevatesse ning seda jäädavalt muutnud kivikalmetesse maeti vaid tolleaegne eliit, Ühiskonna lihtliikmed maeti aga teisiti, sellisel moel, mis maastikule selget märki järele ei jätnud. Mõnede kivikalmete kaevamisel on nende juurest leitud põletatud inimluude tükikesi, mis on omal ajal lihtsalt maapinnale jäetud. Võimalik, et just sedasi maeti suurem osa pronksi- ja eelrooma rauaaja inimestest.
Tõstin välja kuna ei ole otseselt selle artikli teema.--WooteleF 26. juuli 2009, kell 12:59 (UTC)


Sellesse artiklisse oleks vaja vana Gruusia lippu, mis kehtis enne rooside revolutsiooni. Kas -tüüpi lipukestest on olemas nimekiri?--Mel 26. juuli 2009, kell 11:02 (UTC)

Veel tuleks muuta Iraagi lippu.--Mel 26. juuli 2009, kell 12:13 (UTC)

:Panin õiged lipud, kuigi mitte malli kasutades.--WooteleF 26. juuli 2009, kell 12:41 (UTC)

::Aitäh.--Mel 26. juuli 2009, kell 12:50 (UTC)
Minu meelest on lippude kasutamine siin ülearune ja tekitab asjatuid raskusi. Andres 26. juuli 2009, kell 23:05 (UTC)

Osade mängude väravalööjad on puudu. http://www.jalgpallihaigla.ee/index.php?id=46
Võiks lisada ka mitteametlikud mängud. http://www.jalgpallihaigla.ee/index.php?id=429
"Mängud riigiti" võiks ju tähestiku järjekorras olla. Pelmeen10 1. märts 2010, kell 16:12 (UTC)

Palun aita väravalööjate osas, me ise ei jõua. Taivo 1. märts 2010, kell 21:53 (UTC)

:Täpselt nii, kus puudu, seal saab ka ise lisada. Mitteametikud mängud paneksin eraldi tabelisse. "Mängud riigiti" tabelit saab tähestiku põhjal järjestada vastava tulba noolelahtrile klõpsates.--Mel 2. märts 2010, kell 18:09 (UTC)
Minu arvates peaks aastad 1918 - 1941 ja 1992- eraldatud olema kuidagi. Pelmeen10 19. märts 2010, kell 15:49 (EET)

Eraldasin aastad.

Peaks selle viimase tabeli juurde ka selgituse tekitama, et mille alusel järjestus on koostatud. Ei osanud ise hästi sõnastada. Ivo 19. märts 2010, kell 16:26 (EET)

:Lisasin selgituse.--Mel 19. märts 2010, kell 20:32 (EET)
----
Miks sisukord nii mittenähtavas kohas on? Pelmeen10 20. märts 2010, kell 01:14 (EET)

Ei ole ju. Alati ei pea joondama vasakule. --Tiuks 20. märts 2010, kell 02:23 (EET)
----
Küprose vastu oli siin 6 0 2 4 6:12 Muutsin selle  lingi põhjal 6 1 2 3 7:11 Pelmeen10 26. mai 2010, kell 18:46 (EEST)

Küprose vastu on tõepoolest üks võit saadud, osa allikaid eksib 1999. aasta kohtumise tulemuses.--Mel 2. juuni 2010, kell 23:17 (EEST)

Kalkuleerin ja kalkuleerin, aga saan nii siin kui jalgpallihaigla veebilehel kokku 625 vastuväravat. Äkki keegi aitab veel üle kontrollida?--Mel 2. juuni 2010, kell 23:17 (EEST)

Jah, hetkel on õige, Jalgpallihaigla lehel ka ära parandatud. Pelmeen10 31. august 2010, kell 00:39 (EEST)

Kui palju on Eestile väravaid löödud (seisuga 26. mai 2010)

Kas siin on mõni vigane staadioninimi? Pelmeen10 11. märts 2011, kell 10:48 (EET)

Arvan, et näiteks International Stadium ja Wuhan Stadium ei ole sobivad nimed. Andres 11. märts 2011, kell 16:15 (EET)

:On ka Titan Stadium, Prince Mohamed bin Fahd Stadium, Ta´Qali National Stadium, Supachalasai Stadium, Ramat Gan National Stadium, Prince Abdullah Al-Faisal Stadium. Mis on paremad nimed? Ja igasugused Stadion, Estadio, Stadio, Estadi, Stadé, Stadions. Pelmeen10 11. märts 2011, kell 16:24 (EET)
----
14.03.2002 mäng Montecatinis Stadio Comunale staadionil võib olla vale nimi. Vahest oli mäng staadionil Stadio Enzo Mazotti? --Hirvelaid 23. november 2011, kell 14:29 (EET)

Siin nagu on nii kirjas. Pelmeen10 23. november 2011, kell 17:56 (EET)

:No-jah, aga proovi sellist staadioni internetist leida. Mina ei leidnud. --Hirvelaid 23. november 2011, kell 19:04 (EET)

::See võiks olla http://it.wikipedia.org/wiki/Associazione_Sportiva_Montecatini kodustaadion nimega Stadio Comunale «Daniele Mariotti» või midagi sarnast.
https://www.google.com/#sclient=psy-ab&hl=en&source=hp&q=stadio+comunale+Daniele+Mariotti&pbx=1&oq=stadio+comunale+Daniele+Mariotti&aq=f&aqi=&aql=&gs_sm=s&gs_upl=619l619l1l1838l1l1l0l0l0l0l146l146l0.1l1l0&bav=on.2,or.r_gc.r_pw.,cf.osb&fp=5bc26093f242b062&biw=1015&bih=766
--KungFuDuck 23. november 2011, kell 19:40 (EET)

:::Selle lehe põhjal nähtub, et tegemist on linnastaadioniga, mille nimi on "Daniele Mariotti".

:::Kuid nt on olemas selline veebileht: , mille põhjal võiks nagu arvata, et linnas nimega Montecatini Terme asub staadion, mida võib kutsuda Stadio Comunale'ks.

:::Las link jääda selliseks nagu on. --Hirvelaid 24. november 2011, kell 08:57 (EET)
----
Miks "Tulemused riigiti" tabelis vastase alusel järjestus nii valesti läheb? (Pakun, et see järjestab lipu nime järgi.) Pelmeen10 (arutelu) 20. märts 2013, kell 16:56 (EET)

Ilmselt küll. Siis peaks vist sinna lahtrisse sorteerimisjuhise panema. Nagu näiteks siin. --Epp 20. märts 2013, kell 17:41 (EET)

Nimed võiks Eesti keelsed olla. Paljud/enamus on tegelikult meedia poolt õigesti tõlgitud, aga meil vikipeedias ikka inglise keelsed või kohalikud versioonid.
Mõned näidised kuidas võiks olla õige;
*Prince Abdullah Al-Faisal Stadium => Prints Abdullah Al-Faisali staadion
*Estadio Municipal de Chapin => Chapini linnastaadion
*Stadion Petrovski => Petrovski staadion
*Supachalasai Stadium => Supachalasai staadion
*Estádio Dr. Magalhães Pessoa => Dr. Magalhães Pessoa staadion
*Ta´Qali National Stadium = Ta´Qali rahvusstaadion
*jne.
Sobib nii? --LeeMarx (arutelu) 26. november 2016, kell 16:58 (EET)

Eesti keelde võib tõlkida, kui tõlge on ilmne või kui ajakirjanduses on mingi tõlge järjekindlalt käibel. Niikaua kui artiklit pole, võiks siiski säilitada originaalnimed, ingliskeelsetel nimedel pole mõtet.

Mitmed siinsed nimekujud on silmnähtavalt vigased. Andres (arutelu) 26. november 2016, kell 22:09 (EET)

*Saint Kitts ja Nevis - Eesti mäng toimus kohaliku ajajärgi 19. november ja Eesti ajajärgi 20. november
*Antigua ja Barbuda - Eesti mäng toimus kohaliku ajajärgi 22. november ja Eesti ajajärgi 23. november
Inglise vikis on märgitud kuupäevad kohaliku ajajärgi, meil on jalgpalliliidu protokollides märgitud kuupäevad. Selleks et meie vikis kuupäevad igalpool üheti märgitud oleks, siis võiks selgeks teha kumba meie kasutame, kohalikku või Eesti aega? --LeeMarx (arutelu) 2. detsember 2016, kell 20:49 (EET)

Ma arvaks ise, et kohallikku aega.--Raamaturott (arutelu) 2. detsember 2016, kell 22:41 (EET)

:Seni on minu teada kõik kellaajad märgitud kohaliku aja järgi, kui jutt on kohalikust sündmusest. 194.150.65.157 2. detsember 2016, kell 23:45 (EET)

::Aitäh tagasiside eest, olen sama meelt. Muudan igal pool ära. --LeeMarx (arutelu) 3. detsember 2016, kell 05:04 (EET)
----
Mängude loend uuendatud seisuga 26. november 2017.

Miks siin siis 2018. aasta mängud on? Pole arusaadav, kas tabel on ajakohane. Andres (arutelu) 20. märts 2019, kell 21:43 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti jalgpallikoondise mängude loend