Arutelu:Aleksander Pettai (notar)

Milles seisneb isiku tähelepanuväärsus?--WooteleF 14. september 2010, kell 17:28 (EEST)

Sama väärsus, mis teistel Eesti-aegsetel notaritel. Tema nimele oli enne kaks linki. --Kaali 14. september 2010, kell 17:38 (EEST)

:Jah, siin tekibki küsimus, kas sellest väheks ei jää ja kas ei peaks kõik notarid kustutama, kes peale notar-olemise muuga tuntust pole kogunud. Taivo 14. september 2010, kell 17:50 (EEST)

::Arvata võib, et ta on notarina kinnitanud paljusid asustusajalooliselt olulisi dokumente. Kas see pole piisav alus teda üles jätta? --Kaali 14. september 2010, kell 17:52 (EEST)

:::Hmm. Kas seda saab tõestada, näidates, missuguseid konkreetseid dokumente ta on kinnitanud? Taivo 14. september 2010, kell 17:56 (EEST)

:::Kui ta on kinnitanud näiteks Eesti põhiseaduse või Tartu rahulepingu, siis on see piisav põhjus temast artikkel teha. Taivo 14. september 2010, kell 19:14 (EEST)
Eesti notarite loend (1938) eeldab, et kõik Eesti-aegsed notarid on tähelepanuväärsed. Miks ka mitte? Andres 14. september 2010, kell 18:53 (EEST)

Jah, võib-olla peaks sellegi artikli kustutama. Miks ka mitte? Pole ju vaja teha Eesti korstnapühkijate loendit ja Eesti hambaarstide loendit. Kuhugi tuleb piir tõmmata. Taivo 14. september 2010, kell 19:14 (EEST)

: Jah, aga kuhu? Võib-olla on ka hambaarstid märkimisväärsed. Ma räägin praegu Eesti-aegsetest. Andres 14. september 2010, kell 19:22 (EEST)

:: Kas praegu ei olegi Eesti aeg? Aga 21. sajandi korstnapühkijate loend oleks suht kena küll. Palju neid ametimehi üldse on? -- Ahsoous 14. september 2010, kell 19:44 (EEST)

:::: Kuidas Sa seda siis nimetad? Eestiaeg, eesti aeg? Kas Sa ei saa aru, millest ma räägin? Andres 14. september 2010, kell 20:42 (EEST)

:::::Julgen oletada, et silmas peeti seda miks just ühe perioodi notarid tähelepanuväärsed on.--WooteleF 14. september 2010, kell 20:46 (EEST)

:::::: Varasematel aegadel oli kõrgharidusega inimesi vähem ja nende tähtsus suurem. Andres 14. september 2010, kell 21:22 (EEST)

:::Korstnapühkijate kursusi korraldatakse, üht tunnen ise hästi. Neid võib olla sadu. Taivo 14. september 2010, kell 19:55 (EEST)
Loendeid me teeme sellistest asjadest, mille kohta on artikkel. Andres 14. september 2010, kell 20:42 (EEST):
Mu meelest peaks see mees Vikis sees olema. Amherst99 14. september 2010, kell 22:26 (EEST)

Kas ainult see mees või kõik notarid? Kas ainult IIMS eelsed notarid või nõukogudeaegsed ja tänapäevased ka? Taivo 14. september 2010, kell 23:46 (EEST)

: Arvan, et hilisemad ei peaks kõik sees olema. Andres 14. september 2010, kell 23:47 (EEST)

:: Mille poolest on nn Wabariigi-aegne notar parem hilisematest? Oli see ühiskonnas eriliselt tunnustatud amet? --kanakukk 15. september 2010, kell 00:01 (EEST).

::: Arvan, et oli üks niisugustest ametitest. Tõsi küll, advokaadid ja kohtunikud on tunnustatumad. Need ma paneksin ka hilisemad sisse.

::: Siis oli neid eriti vähe ja nad olid suurema au sees kui praegu. Andres 15. september 2010, kell 00:05 (EEST)

::::Ma olen kohtunikega nõus, sest need valitakse eluks ajaks ja see on väga auväärne amet, aga advokaatidega mitte, sest neid on igasuguse tasemega – ma pean silmas, et advokaadiks saab kergemini ja nende tase kõigub märksa rohkem kui kohtunikel ja notaritel. Aga ma ei saa aru, miks sa nõukogude aja notareid ei taha sisse panna. Püüa põhjendada. Kas võimuvahetusega kaasnes notarite maine oluline langus? Ma saan aru, et ohvitseride maine langes märgatavalt, enne olid nad omad ja kaitsjad, pärast võõrad ja okupandid, aga notarid? Ma kordan, et mina ei paneks ühtegi notarit ex officio vikipeediasse, see ei näi mulle piisavalt olulise ametina. Taivo 15. september 2010, kell 00:34 (EEST)

:::: Ma mõtlesin õigupoolest vandeadvokaate. Advokaadiks on võib-olla küll pisut kergem saada kui kohtunikuks, sest neid on rohkem tarvis. Aga see on ka raske. Advokaadi töö on minu meelest au sees selle pärast, et see nõuab märkimisväärseid võimeid, mis on suuremad kui notaritelt ja võib-olla isegi kohtunikelt nõutavad. Vähemalt minevikus on riigimehed saanud peamiselt advokaatidest. Mis puutub tasemesse, siis minu meelest mitte üheski töös ei saa olla kõik võrdse tasemega.

::::: Ma pole seda öelnudki, ma ütlesin, et advokaatide tase kõigub märksa rohkem kui kohtunikel või notaritel ja sellepärast ei tohiks advokaadid ametikohast tulenevalt vikipeediasse pääseda. Siis küll, kui nad on mingi olulise protsessiga tuntust kogunud. Taivo 15. september 2010, kell 14:21 (EEST)

:::: Ma arvan pigem, et kõik tänapäeva kohtunikud ja advokaadid võiksid sees olla olenemata nende tuntuse astmest, kuigi ma pole selles päris kindel. Olen kindel, et kõik tänapäeva pastorid ja preestrid peaksid sees olema. Kõigi tänapäeva ohvitseride puhul mul seda kindlust pole: arvan, et nad peaksid olema ainult kõrge ametikoha või tuntuse puhul. Aga notareid ma nii tähtsaks ei pea.  Just sellepärast, et see amet iseenesest ei ole nii tähtis, aga mõni tuntum notar võiks sees olla. Varasemast ajast, kui ülikooliharidus oli haruldane, võiks aga olla sees isegi iga ülikooli lõpetanu. Räägin eeskätt Eesti ajaloost. Andres 15. september 2010, kell 08:53 (EEST)

:::::Meie rahvas on väike ja seetõttu on ka isikud, kes teiste rahvaste kontekstis nii olulised poleks, meie jaoks olulised. Oma osa on ka tõsiasjal, et paljud meie haritlased hävitati julmalt nõukogude võimu poolt ja taheti nende mälestus kollektiivsest mälust kustutada. Amherst99 15. september 2010, kell 10:23 (EEST)

:::::: Jah, küllap sellepärast Kaali neid sisse panebki. Andres 15. september 2010, kell 10:54 (EEST)

::::::: Sama puudutab näiteks ohvitsere. Andres 15. september 2010, kell 10:55 (EEST)

:::::::: (hävitati paljusid) Aga küsimus ei ole vast mitte ühe ega paari eriala inimestes. Ja kuskil tuleb sisse see niinimetatud olulisuse kriteerium ja ka see mis on missugusel määral dokumenteeritud. Me ei saa siin ära teha ajaloolaste tööd, aga kui notarid, jaamaülemad, kooliõpetajad ja mis iganes peaksid kuskil raamatus ette tulema, kas ei ole mitte hea, kui saaks kuskilt kiiresti järgi vaadata kellega üldse tegemist oli? Lõppude lõpuks - mis on vikipeedias oluline? Kui me suudame siin rahva mälu alles hoida, siis minu arvates see on. Meil on siin ju ka artikleid täiesti ühe õhtu tähtedest ja ka need on ju kellegi jaoks olulised. Ma küll praegu artiklist eriti ei näe, millega too isik hakkama sai, aga kui öelda, et pole vaja, siis ju ka sisu ei saagi tekkida. Ega me ju ei tea, äkki oli tal veel mingi muu tegevusalagi, mille tõttu ta hoopiski tuntum on. Mitte just päris kohane, aga minu poolest võtke või näiteks artikkel Ronald Reagan, ega seal poliitikukarjäärist ka suurt midagi ei ole, aga mitu sõna seal on tema näitlejakarjääri kohta? Nii et minu arvates laske ikka inimesel artikkel valmis kirjutada, äkki ujub siis pinnale ka midagi, mis igal juhul märkimist väärib ja võib selguda, et ka notarina väärib ta niisamutigi artiklit (näiteks mille paganaga ta tegeles seal Kanadaski üle 30 aasta)  -- Ahsoous 15. september 2010, kell 12:06 (EEST)

Nõus eelkõnelejaga. Andres 15. september 2010, kell 13:37 (EEST)

:Ahsoous andis nüüd sellise soovituse, millega ma kuidagi nõus ei ole: hakata inimesest igaks juhuks artiklit kirjutama, sest võib-olla edaspidi ilmneb, et ta väärib artiklit. Minu meelest peaks kohe artikli esimesest versioonist selge olema, mille poolest isik väärib artiklit (Reaganil on see juba näitlejakarjäärist näha), ja kui see pole selge, on põhjust artikkel kustutada. See on sama, miks ei tehta artikleid algajatest jalgpalluritest, "sest võib-olla ta saab tulevikus kuulsaks". Enne saagu kuulsaks (või, noh, piisavalt kõvasse klubisse), siis tulgu artikkel. Taivo 15. september 2010, kell 14:21 (EEST)

:: Kõigepealt arvan ma muide samuti, et need Teise ilmasõja eelsed Eesti notarid või vähemalt valdav enamus nendest ilmsesti väärivad nii ehk naa artiklit. Enne sõjaaegseid Eesti notareid on vähem kui ühtedel olümpiamängudel ujujaid finaalujumistessse jõuab ja nende (vist kõikide) kohta ometigi tuleks artiklid teha? Jalgpalluritest niipalju, et mis on see piisavalt kõva klubi? Defineeri kõigepealt see ära. Inglise neljanda liiga mänge käib ka rohkem pealtvaatajaid vaatamas, kui Eesti koondise mänge ning arvata võib et neid mängijaid teab maailmas arvuliselt rohkem inimesi kui siinse meistriliiga tippmeeskondade liikmeid. Loomulikult meil tuleb olulisuse koha pealt kuskule kriips tõmmata, aga tehke mulle selgeks miks väärib artiklit näiteks Uhke Olga ja too arutelu on kokku võetud ju Me jõudsime ükskord kokkuleppele, et artikkel võiks pigem olemas olla.  -- Ahsoous 15. september 2010, kell 15:11 (EEST)

:::Jalgpallur saab Eestis oluliseks siis, kui mängib Meistriliiga klubis. Välismaal – ei tea. Vist tuleks tõmmata piir sinna, et kui eestlane välismaal jalgpallurina palka saab, siis on oluline, kui ei saa palka, siis ei ole. Uhke Olga kohta mul seisukohta ei ole. See, mida maailmas teatakse, ei puutu väga asjasse, sest meie teeme vikipeediat eesti keeles, mida maailm ei loe, ja siin on oluline see, mida eestlased teavad. Hmm, Uhket Olgat teatakse küll. Jäägu siis need ennesõjaaegsed notarid, tunnistan, et jään vähemusse. Taivo 15. september 2010, kell 18:08 (EEST)

Vaatasin ESTERist: Tallinna omas on surma-aastaks pandud "enne 1977" ja Tartus "u(mbes) 1977". Mis vormis me siia kirjutame? Amherst99 16. september 2010, kell 00:13 (EEST)

Enne 1977. aastat. Andres 16. september 2010, kell 01:24 (EEST)


Kasutaja arutelu:Barbarossa~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Barbarossa!
Vaata Arutelu:Lex ferenda. Andres 15. september 2010, kell 13:53 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Barbarossa~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


"Saksamaa Kolmanda Riigi ja NSVL vahel sõlmitud Molotovi-Ribbentropi paktile, tungisid Nõukogude Liidu väed 17. september 1939 Poola territooriumile"
Peaks vist ikka algama sõnaga "Vastavalt"
"hõivates Lääne-Ukraina 8 piirkonda"
Aga ei hõivatud ju mitte ainult niinimetatud Lääne-Ukraina, vaid ka niinimetatud Lääne-Valgevene ja samuti ka Vilniuse piirkond, mis oktoobri lõpus anti üle Leedule. Oblastite üleslugemine on ehk mõnevõrra eksitav, kuna need moodustati ju alles hiljem, kui hõivatud Ida-Poola territoorium inkorporeeriti Nõukogude Liidu koosseisu.
"mis olid läinud Poola riigi koosseisu pärast 1920. aasta sõda Nõukogude Vabariigiga."
Näiteks Galiitsia ei läinud Poola koosseisu pärast 1920. aasta sõda Nõukogude Venemaaga.
"Nõukogude Liit pidi vastavalt kokkuleppetele ründama Poolat koos Saksamaaga 1. septembril"
Kas ikka oli tähtajaks 1. september? Vist siiski mitte.
"17. septembril kutsuti NSVL Välisasjade Rahvakomissariaati Poola saadik ja anti nooti, mis õigustas Punaarmee pealetungi"
Täpsem oleks ehk öelda, et ööl vastu 17. septembrit.

"Punaarmee peab kaitsma ohtu sattunud vennasrahvast."
Õigemini küll vennasrahvaid - ukrainlasi ja valgevenelasi

"Piirkonnad olid asustatud etniliste ukrainlastega, kes ka Poola riigi koosseisus ajal ei katkestanud võitlust OUNi organisatsiooniga Ukraina iseseisvuse eest."
Ekslik oleks väita, nagu oleks kogu hõivatud Ida-Poola ala olnud asustatud etniliste ukrainlastega. Hõivatud alade hulka kuulus ja ka hõivatud Lääne-Valgevene, kus siis elas vastavalt valgevenelasi. Tegelikult oli hõivatud Ida-Poola elanikest ka küllalt palju poolakaid (ligi 40 %). Molotov aga valetas täiesti teadlikult, väites, et Ida-Poolas elas vaid 1 miljon poolakat. Juba aastatel 1939-1941 küüditasid nõukogude võimud seal 22-23 % poolakatest ära. Pärast sõda repatrieerus veel üle 3 miljoni poolaka Poolasse.

"Novembri algul koondati ohvitserid, politseinikud Katõni, Harkovi, Kiievi ja Minski laagritesse kus lasti maha – 22 000 inimest Katõni massimõrv."
Tuleks kuidagi teisiti sõnastada. Katõni massimõrv toimus ju 1940. aasta aprillis. Sellest lausest jääb aga selline mulje, nagu oleks Katõni massimõrv toimunud 1939. aasta septembris.

Meil napib toimetajaid. Oled teretulnud artiklit toimetama. Andres 17. september 2010, kell 23:12 (EEST)

Mis asi on "Saksamaa Kolmas Riik"? --kanakukk 17. september 2010, kell 23:08 (EEST).

selle kohta on kirjutis olemas, Kolmas Riik ??? --suwa 25. oktoober 2016, kell 09:29 (EEST)

: suwa, selle riigi nimi oli Saksa Riik (saksa keeles Deutsches Reich), nii märgitakse näiteks Postimees, 08.06.1939 ja "Faatum: Eesti tee hävingule" (2009) lk 360, s.o Eesti-Saksa mittekallaletungilepingu tekst). Kui mingid allikad ütlevad, et oli Saksamaa Kolmas Riik, siis tuleb seda allika äranäitamisega tõendada. Artikkel Kolmas Riik seda asjaolu ei tõenda, ta ei ütle, et on olemas Saksamaa Kolmas Riik (või Saksamaa Kolmas Reich). --kanakukk (arutelu) 27. juuni 2017, kell 14:04 (EEST).

:: just, seda ka mu kolm küsimärki märkisidki, et tegemist on jamaga. suwa 27. juuni 2017, kell 20:39 (EEST)

Selle artikli võiks üldse kustutada, sest kogu tekst on artiklis Poola Teises maailmasõjas. 193.40.5.245 18. september 2010, kell 22:58 (EEST)

Selle artikli teema on kitsam, nii et ma ei kiirustaks seda kustutama. Andres 18. september 2010, kell 23:13 (EEST)

: Andresega päri, et artikkel on vajalik. --kanakukk (arutelu) 27. juuni 2017, kell 14:04 (EEST).
----
"Saksa ja Nõukogude soomusbrigaadide ühine lahingutegevus algas juba 17. septembril Bresti juures." Kas Punaarmee jõudis juba 17. septembril 1939 Brestini? Kahtlane. Velirand (arutelu) 24. oktoober 2016, kell 13:33 (EEST)

Saksa viki järgi ei jõutud Brestini enne 20. septembrit. Andres (arutelu) 24. oktoober 2016, kell 13:40 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Nõukogude Liidu sissetung Poolasse


Arutelu:Kaja Tampere

Publikatsioonid on tagurpidi järjekorras. Andres 18. september 2010, kell 11:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://kajatampere.files.wordpress.com/2007/09/kaja-tampere-doctoral-dissertation.pdf
** In Kaja Tampere on 2013-06-24 11:33:44, 404 Not Found
** In Kaja Tampere on 2013-07-06 06:11:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:11 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kokkola~etwiki

Milles asi on? Andres 19. september 2010, kell 00:13 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kokkola~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Greenable

Tere! Internetist leitud pildid on autoriõigusega kaitstud ja üldjuhul ei sobi Vikipeedias kasutamiseks. Pikne 19. september 2010, kell 16:59 (EEST)


Kasutaja arutelu:Eja~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Eja! Andres 19. september 2010, kell 22:42 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Eja~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)


Arutelu:Malcolm Lincoln

Ka albumit pole saatnud märkimisväärne müügiedu.

See on minu meelest liiga ebamäärane ning paralleeli tõmbamine tundub meelevaldne. Andres 20. september 2010, kell 00:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.malcolmlincoln.com
** In Malcolm Lincoln on 2013-06-24 12:14:21, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Malcolm Lincoln on 2013-07-06 12:41:38, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:41 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.esctoday.com/news/read/15341
** In Malcolm Lincoln on 2013-06-24 12:14:23, 404 Not Found
** In Malcolm Lincoln on 2013-07-06 12:41:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:42 (EEST)


Arutelu:Vaarikas

Perekonna nimi on hoopis murakas? Adeliine 20. september 2010, kell 12:08 (EEST)
Tõepoolest, vaarikas on alamperekond.  Andres 20. september 2010, kell 20:30 (EEST)

Toiduaine kohta võiks olla artikkel Vaarikad. Andres 2. detsember 2010, kell 14:34 (EET)

esialgu suunasin liigi alla. Nii on tehtud ka maasikad puhul--Estopedist1 (arutelu) 4. juuli 2019, kell 21:33 (EEST)

meil on lingid metsvaarikas, aedvaarikas. Taimenimede andmebaasis neid pole. EKSS mainib neid. Mis need on?--Estopedist1 (arutelu) 3. juuli 2019, kell 22:33 (EEST)

a me oskame ju kuugeldada ja viidata :)

:metsvaarikat (Rubus idaeus)

:aedvaarika (Rubus idaeus L.)

suwa 4. juuli 2019, kell 23:43 (EEST)


Arutelu:Jana Toom

See on lihtsalt siit kopeeritud. Kui keegi korda ei tee, võiks minu arust kustutada. --Epp 20. september 2010, kell 15:47 (EEST)

Kuidas nii lühikestest faktidest koosnevat artiklit peaks korda tegema? Seal ei anna eriti midagi muuta ega ümber kirjutada. A'la koolid, töökohad...ja ongi kõik.--85.253.60.84 20. september 2010, kell 16:21 (EEST)
Siit on kaks pilti välja võetud, ajakohastamist tahaks ka. Andres (arutelu) 1. detsember 2015, kell 16:07 (EET)

Toomi esimene lapsehoidja oli Elfriede Morgenson, kes saatis talle postkasti eesti- ja venekeelseid lasteraamatuid.

See jääb arusaamatuks. Andres (arutelu) 12. oktoober 2017, kell 10:38 (EEST)

Miks Aleksei Toom ''oli'' Paul Toomi poeg? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 12. oktoober 2017, kell 10:39 (EEST)

"2017. aastal toetas Toom Eesti passi saamise aluse kaotamist." Tuleks täpsemalt lahti seletada. Kes ei ole probleemiga kursis, see ei saa aru, mida on mõeldud. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 12. jaanuar 2018, kell 10:21 (EET)

2017. aastal lõi Yana valimisliidu loomises kaasa. Valimisliidu loomisel lubas oma emale Margarita Tšernogorovage Mustame linnaosa valimisnimekirjas esimest kohta. Tema ema pooldab Keskerakonda jäämist, kuna see säilitaks ühtsuse. Toom soovis Edgar Savisaarega kohtudes luua pärast valimisi Keskerakonnaga koalitsiooni. Yana sõnul võis tema ema mängida Keskerakonda jäämisel väikest rolli.

See jääb segaseks. Andres (arutelu) 12. jaanuar 2018, kell 11:33 (EET)

"Yana pöördus Eesti kodakondsuse ja passi saamiseks Tallinna Vene saatkonda." Venemaa saatkond ei saanud talle Eesti kodakondsust ja passi anda. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 29. september 2023, kell 19:16 (EEST)
 Yana pooldab ise "Jana" kirjapilti, ent nimevahetus jäi 300 krooni puudumise tõttu ära.
Samas ei ütle see midagi selle kohta miks ta praegu ei vaheta. --[[Kasutaja:Wkentaur|Wkentaur]] ([[Kasutaja arutelu:Wkentaur|arutelu]]) 29. september 2023, kell 20:23 (EEST)

ERR-i uudisloole https://www.err.ee/1608710767/yana-toom-kaebas-brusselisse-et-eesti-rikub-schengeni-piirieeskirju on pealkirjade lisamisega lisatud hinnangud 'Venemaa eest võitlemine' ning 'Kremlimeelne tegevus'. Samas pole märgitud kelle hinnanguga on tegemist. Wkentaur (arutelu) 13. detsember 2023, kell 10:34 (EET)


Arutelu:Adramadrus

Ma ei ole kindel, et see on artilit väärt. Pigem kohta vikisõnastikus.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 20. september 2010, kell 21:56 (EEST)

puudub lk [[maamees]]. Sellel on mitu tähendust, vt nt EKSS--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 7. jaanuar 2015, kell 18:07 (EET)

Merevikis tuleb ilmselt ühendada eraldi artiklid adramadrus ja maarott--Estopedist1 (arutelu) 13. märts 2017, kell 10:55 (EET)


Arutelu:Tartu veterinaariinstituut

Artikli pealkiri peaks olema "Tartu Veterinaarinstituut", nagu oli tema lõplik ametlik nimi. 1918. aastast hilisemad südmused ei kuulu siia. --Kaali 21. september 2010, kell 12:25 (EEST)
Nimi vigane - peaks olema ühe i-ga.--Dr Oldekop (arutelu) 1. juuli 2012, kell 19:04 (EEST)

"1873 nimetati kool ümber Tartu Veterinaarinstituudiks (Kaiserliche Veterinair-Institut zu Dorpat)." Praegune pealkiri tekitab kahtluse, kas algne nimi peaks tõlkes olema "veterinaari-" või "veterinaaria-". Oleks vaja algkeelset nime (oli see saksa või vene?). --Oop (arutelu) 1. juuli 2012, kell 23:26 (EEST)

: Minu meelest ka peaks olema ühe i-ga. Ja saksakeelne nimi on niisugusel kujul vale. Andres (arutelu) 2. juuli 2012, kell 09:30 (EEST)

Artiklit lugedes tuleks siia nagu suunata ka märksõna TÜ loomaarstiteaduskond (Tartu ülikooli loomaarstiteaduskond)--Bioneer1 (arutelu) 11. detsember 2014, kell 14:23 (EET)

Instituudist tehti ülikooli teaduskond, see omakorda viidi EPA (praeguse maaülikooli) alla. Võib-olla siis tuleb kõik suunata maaülikooli teaduskonna alla? Andres (arutelu) 11. detsember 2014, kell 19:42 (EET)

teaduskond eksisteeris 2005. aastani, edasi enam samastada ei saa. Andres (arutelu) 11. detsember 2014, kell 19:47 (EET)


Arutelu:Trossö (laev)

Hästi keeruline pealkiri, aga puudub lehekülg Trossö. Andres 22. september 2010, kell 00:05 (EEST)

Nõus. Mina oleksin selle artikli teinud pealkirja all Livonia (laev). Selle nimega oli laev viimati Eesti lipu all ja jutt on eeskätt Eesti laevast. Tekstis oleks juttu sellest, mis laeva nimeks hiljem sai. Laeva eelmised ja järgmised nimed võiksid olla ka infokastis, aga ma ei leidnud seal sellist lahtrit. Midagi poleks valesti ka siis, kui artikli pealkiri olekski Trossö. SSGreporter 22. september 2010, kell 00:34 (EEST)

: Võib ka ümber teha. Andres 22. september 2010, kell 01:02 (EEST)

::Kumb pealkiri siis valida? SSGreporter 22. september 2010, kell 01:11 (EEST)

::: Tee oma äranägemise järgi, aga võta arvesse, et Trossö on kõigepealt saar, millel paikneb Karlskrona kesklinn. Andres 22. september 2010, kell 01:20 (EEST)

::::Tean, et ö on saar, aga tross olevat ka koormahobune, mis sobib hästi tugi- ja varustuslaeva jaoks. Arvan, et jätaksin artikli pealkirjaks Trossö (laev) ja tuleks teha pealkiri Livonia (laev) ümbersuunamisega Trossöle. See kergendaks Eesti laeva otsingut. SSGreporter 22. september 2010, kell 01:34 (EEST)

::::: Laevaotsingut lihtsustaks arvatavasti see, kui Livonia juurest saaks kuidagi edasi laeva juurde. Suunamistest, millel on sulgudes täpsustus, eriti abi pole. Pikne 22. september 2010, kell 16:35 (EEST)

:::::: Just. Vaata Arutelu:Livonia. Andres 22. september 2010, kell 16:51 (EEST)

Igal “Arnold Veimeri” ekspeditsioonil osales üle kahekümne teadlase, kellest mitmed on tuntumad kui artiklis nimetatud (viimaste olulisust vähendamata). Mis kriteeriumi alusel on siinne valik tehtud?--Vihelik 22. september 2010, kell 02:05 (EEST)

Pole näha selgitust, miks artikli algne kirjutaja on just neid olulisemaks pidanud. SSGreporter 22. september 2010, kell 02:13 (EEST)

:Jah, vajalik oleks nimetada Aitsami mereuurijate grupi peamised liikmed ikka ka nti Mati Kahru. Merebioloogidest veel osales Kaarel Vilbaste, ja mitmeid teisi. --Kk 22. september 2010, kell 08:05 (EEST)
Minu meelest võib vabalt kõigi ekspeditsioonide kõik teadlased  loetleda. Andres 22. september 2010, kell 10:05 (EEST)

Algne kirjutaja on ilmselt nimetanud neid Eesti teadlasi, kes on osalenud talvistes Moskva okeanoloogide ekspeditsioonides. Suvised ekspeditsioonid olid Eesti instituudi korraldusel Läänemerel, nendes osales paarkümmend teadurit korraga ja nende hulgas olid need Eesti teadlased, keda tänapäeval paremini tuntakse. SSGreporter 22. september 2010, kell 23:40 (EEST)

* Kasutusse võetud ja üle antud aastad on valed, On vaja Arnoldi andmeid panna ehk 1984,
--PjotrMahh1 14. november 2011, kell 05:38 (EET)

Ei ole valed. Artikkel ja need aastaarvud käivad Rootsi sõjalaeva Trossö kohta. Livonia lahkus Eestist 21. septembril 1996, laev anti üle ja lipp vahetati Muskös kaks päeva hiljem. Siis hakati seda Rootsis ümber ehitama ja varustama, sellest on tekstis juttu. Kui leian ükskord selle viite üles, võin lisada, millal laev Trossö nime all nähtavale ilmus. Ssgreporter 15. november 2011, kell 00:14 (EET)


Arutelu:KK Välk/Estanc

Kas väärib artiklit? Andres 22. september 2010, kell 16:34 (EEST)

Arvan, et II liiga meeskonnad ei vääri. See on madalaim liiga ja sinna võivad registreeruda kõik, kes tahavad. --Metsavend 28. september 2010, kell 00:15 (EEST)

nr. 1 Sooviks ma teada, mis on selle inimese autoriteet, kes kirjutas siia kustutamise kohta. Mina ei näe vikipeedias absoluutseid reegleid, mingite vääringute kohta, et mis on väärt siin kajastamist mis mitte. Wikipedia on entsüklopeedia meilt kõigilt meile kõigile. Eesmärk on siit võimalikult paljude eri asjade kohta infot saada, seda ka meie lehekülg tegelikult pakub.
nr. 2 Mida teab allakirjutanu selle võistkonna kohta, selle eesmärkide kohta. Võistkond loodi 2007 aastal. See võistkond võitis Eesti kolmanda liiga ning tõusis teise liigasse. Eesti madalaim liiga on tegelikult kolmas, mida sel hooajal ei peeta vaid võistkondade nappuse tõttu. Lisaks sellele on eestis kümneid liigasid, mis on tasemelt kordades madalamad. Minu subjektiivne arvamus on, et kell 00:15 teiste artiklite arvustamisega tegelev isik võibki olla mõni kibestunud inimene, kes nended madalamates liigades mängib ja tahaks olla kõvem korvpallur või eeldab lihtsalt, et teab millestki, mille kohta tal puudub tegelik teadmiste pagas. Olen valmis temaga sel teemal argumenteerima. Eesti teises liigas räägime Eesti Meistriliiga ja esiliiga järel kolmandaks tugevuselt liigast. Me räägime liigast, milles osalev võistkond peab arvestama vähemalt sajatuhandese eelarvega. Arvan, et nii mitmedki kriteeriumid kaaluvad üle mõne teisegi valdkonna või artikli, mida wikipedia kajastatakse.
Selles teemas me räägime võistkonnast, mis oli eelmisel aastal esindatud teise liiga play off mängudes, ning mängib ka sel aastal juhtrolli selles liigas ning kes võitleb pääsu eest esiliigasse, ehk eesti tugevuselt teise liigasse, mis on kõrgeim tase koduvabariigis harrastajate kohta. Tulevikuvääringus on KK VÄLK projektis sees eesmärk asutada spordikool, omada meistriliiga võistkonda ja palju muud. KK Välk on erinevates liigades ja mängudes võitnud mitut teist võistkonda, keda esitatakse eesti korvpalliklubide kategoorias. Kas võtame kõik korvpalliklubid maha kirjutaja arvates?
Lisaks on lehekülg esitatud normaalses wikipedia reegleid silmas pidavas vormis ning on igati korrektne.
Minu poolne palve on wikipedia moderaatoritele kustutada see halvustav kommentaar ja kustutamiseks esitamine, kuna see mõjub KK Välk mainele kahjustavalt.
Selle postituse kirjutajalt kui ta on piisavalt mees paluksin esitada siinkohal oma täisnimi ja kontaktandmed, et saaksime sel teemal lähemalt vestelda.
Kritiseeriajd ja halvustajaid on alati. Üldiselt arvan, et las koerad hauguvad, aga kui minu töö ja vaeva kallale, mida olen lihtsalt teinud selleks, et oma loodud ja aktiivselt arenevat projekti rohkem läbi tänapäevaste digivahendite eksploateerida, minnakse, siis võtan seda väga isiklikult.
Lugupidamisega Wikipedia suunas,
Mihkel.
Võimalusel ootaks kiiret reageeringut tekkinud olukorrale, kuna ei sooviks näha selle artikli kohal kirjutist esitatud kustutamiseks.
Veel, kust tekib Andrese küsimus, et kas see võistkond väärib artiklit. Meie võistkonnas on täiesti olemas 2 advokaati, sel teemal võime edasi diskuteerida juba kõik kambakesi. Mees, kes ütleb, et ta on wikipedia reeglite järgi inklusionist tekitab küsimuse täiesti korralikult vormistatud faktidega täidetud ja esitletud artikli kohta.

Artikkel ei ole Vikipeedia reeglitele vastavalt vormistatud, viited on puudu. Kui Vikipeedia kogukond ühiselt otsustab, et antud võistkond ei vääri artiklit, siis pole ka advokaatidel midagi teha. Palun loe läbi Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole. Oma kommentaarile palun kirjuta alla, lisades neli tildet (~~~~) või vajutades redigeerimiskasti kohal allkirjanuppu. Adeliine 29. september 2010, kell 17:06 (EEST)

1. Me ei saa siin rääkida absoluutselt kõigest, vaid peab ikkagi olema mingi tähelepanuväärsuse kriteerium. Pole küll selge, kust täpselt piir jookseb, aga kaheldavatel juhtudel tuleb asja arutada ja otsustada.  Teiseks seab piirangu see, kas teema kohta on võimalik leida piisavalt infot erapooletutest usaldatavatest avalikest allikatest. Vikipeedia on refereeriva iseloomuga ega avalda esmaallika teavet.

2. Palun mitte rünnata Vikipeedia tegijaid arvamuse  avaldamise pärast, isegi kui see arvamus on ekslik. Kui keegi arutelus ei osale, jääbki küsimus lahendamata. Ka anonüümsus peab Vikipeedia tegijatel olema soovi korral tagatud, sest kogu toimetamistegevus, ka kõik vead, on avalikud ning ka sõimatasaamist tuleb ette. Kui paljud oleksid nõus niisugustel tingimustel kaasa tegema?

Ei ole ka üldse soovitatav omaenese projektidest Vikipeedias kirjutada, sest see on seotud emotsioonidega, mis erapooletusele kaasa ei aita.

See, et millestki ei saa Vikipeedias kirjutada, ei tähenda, et tegu peaks olema iseenesest halva asjaga. Seepärast ei saa ka kustutamismärkust tõlgendada hinnanguna asjale enesele. Kustutamismärkust ei võeta maha, enne kui arutelu on lõppenud. Kõige lihtsam oleks antud juhul artikkel ja arutelu kustutada, siis saab ka kustutamismärkusest lahti. Soovitan panna tekst üles meeskonna kodulehele.   Andres 29. september 2010, kell 17:17 (EEST)
Minu inklusionismil on piirid. Saab rääkida ainult suhtelisest inklusionismist. Küsimuse püstitasin ainult selle pärast, et mul polnud aega uurida. Pärast uurimist pooldan kustutamist. Põhjused tulenevad eelpool kirjeldatud kriteeriumidest. Andres 29. september 2010, kell 17:22 (EEST)

Ausalt öeldes sellisel kujul artikkel ei kõlba juba kasvõi seetõttu, et see paistab, et on kirjutatud reklaamina või kuidas suhtuda sõnastusse ...eesmärk on pidev areng, seda nii meie mängijate, kui.... Kui nüüd rääkida sellest kas iga Eesti teise liiga meeskonnast rääkiv artikkel ületab tähelepanuväärsus künnist, siis kahtlen selles tõsiselt. Ja siis ausalt öeldes asi vajab veel mujalgi keeleliselt ülekäimist - lausest Võistkond osaleb Eesti Meeste teises liigas ning sellest aastast tegutsev tütarvõistkond kossuliigas. arusaamiseks vajan mina küll tõlki. (muidu jään kustutamise või säilitamise osas erapooletuks) -- Ahsoous 29. september 2010, kell 17:51 (EEST)
Ei kavatsenud küll kedagi solvata. Kahju, kui mõne inimese ego nii suur on, et mingit kriitikat ei talu. Artikli pealkiri on ka vale, 2. liigas on klubi üles antud nime all KK Välk/Estanc. --Metsavend 29. september 2010, kell 18:03 (EEST)
----
Juhul kui teema ise on tähelepanuväärne, siis minu meelest ei ole ka Facebooki ja Youtube'i lingid põlu all. Ei mäleta, et meil selle kohta mingit kokkulepet oleks. Andres 29. september 2010, kell 18:20 (EEST)

:en:Wikipedia:External_links Links normally to be avoided:

:10. Links to social networking sites (such as MySpace and Facebook), chat or discussion forums/groups (such as Yahoo! Groups), Twitter feeds, Usenet newsgroups or e-mail lists.

:11. Links to blogs, personal web pages and most fansites, except those written by a recognized authority. (This exception for blogs, etc, controlled by recognized authorities is meant to be very limited; as a minimum standard, recognized authorities always meet Wikipedia's notability criteria for people.)

ja Youtube on samuti mainitud

:There is no blanket ban on linking to YouTube or other user-submitted video sites, as long as the links abide by the guidelines on this page (see Restrictions on linking and Links normally to be avoided). Many videos hosted on YouTube or similar sites do not meet the standards for inclusion in External links sections, and copyright  is of particular concern. Many YouTube videos of newscasts, shows or other content of interest to Wikipedia visitors are copyright violations. Links should be evaluated for inclusion with due care on a case-by-case basis. Links to online videos should also identify the software necessary for readers to view the content. For example, all links to YouTube videos should, if applicable, indicate that Flash video software or a web browser supporting H.264 is necessary to see the content.

Ning videote kohta veel: Adding links to online free videos that promote a site or product may be considered spam. Nii, et sorry, aga antud videod ei kuulu siia artikli juurde juba sellel põhjusel. -- Ahsoous 29. september 2010, kell 18:50 (EEST)

: Ma ei räägigi sellest konkreetsest juhtumist, vaid üldiselt.

: Inglise viki reeglid ei kehtesta Facebookile ja Youtube'ile tingimatut keeldu, ja eesti vikis minu teada nende keelamist kokku lepitud pole. Andres 29. september 2010, kell 18:58 (EEST)

:: Fännilehekülgedele ei tohi niisamutigi tavaliselt linkida. Ja see teine Youtube'i link oli põhimõtteliselt tervele hunnikule videotele. Kas sa võtad kätte ja kontrollid kõik seal lehel olevad videod iga päev ükshaaval üle, et seal mingeid autoriõiguste rikkumisi nende videotega ei oleks? Ja kui ühes kohas lubada, siis ei saa välistada, et kuskile mujale hakkavad samasugused lingid tekkima kasvõi põhjendusega, et kui seal on lubatud, siis miks mitte mujal. Spämmi on meil siin eestikeelses vikis niigi liiga palju liberaalse suhtumisega kogunenud. Tead ise ju küll, et Vikipeedia ei ole lingikogumik, koduleht ega blogi pidamise koht. -- Ahsoous 29. september 2010, kell 19:08 (EEST)

: Ma kordan, ma ei räägi sellest konkreetsest juhtumist, vaid Sinu viitest kokkuleppele.

: Spämmiga on  raskusi, sest ei jõua kõike kontrollida. Aga sama käib ju ka artiklite sisu kohta. Minu meelest pole õige igaks juhuks või mõne formaalse tunnuse järgi kustutada. Mis puutub sellesse artiklisse siin, siis pean teemat mittetähelepanuväärseks, nii et pole põhjust välislinke veel eraldi uurima hakata. Andres 29. september 2010, kell 19:36 (EEST)
Kuna lõin wikipedia kasutaja selleks, et edastada teavet eelkõige asjassepuutuva artikli kohta, siis vabandan omalt poolt, et ei tunne veel kõiki keskkonda puutuvaid reegleid. Pole jõudnud kurssi viia kõigega. Küsimus, kuidas saab kustutamiseks esitatud arutelul tulla mingit muud arvamust, kui ühe moderaatori poolt esitatud arvamus - antud juhul et ei vääri, siis teised ju nõustuvad. Siit küsimus, mis alusel saadakse Wikipedia moderaatoriks ja mis alustel oma tööd teete? Millistele faktidele te tuginete mingite artiklite wikipedia mittevääriliseks tunnistamisel. Selle asemel, et normaalsete artiklite puhul tegeleda nende vastu võitlemisega, võiks korrigeerida ja luua uusi artikleid. Toon näite enda jaoks kõige lähemalt. Eesti korvpalliklubide loendi all, mida teie siis oma kollegiumiga olete tunnistanud piisavalt väärivaks wikipediasse http://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria:Eesti_korvpalliklubid On näiteks 2 klubi, mis enam ei tegutse ning paljud, mis on muutnud oma nimesid. Paljude nende sisuline pool on nii nõrk, et ei vääri üldse artikli koostamise vaeva. Võiksite tegeleda sellise informatsiooni töötlemisega. Olen nõus, et võib-olla minu artikli juures mõned laused vajavad keelelist korrigeerimist ja see osa mida moderaatorid põhjendavad kui teie arvates reklaami esitamist, loomulikult saab selle teie näpunäidete järgi ära kõrvaldada.

-- Vabandan koha pealt, et viited on puudu, üritan teha asjakohased muutused. Kas te eeldate, et alati uued kasutajad teavad kõiki teiepoolt kehtestatud reegleid ja näpunäiteid? Lugesin küll palju asjassepuutuvat materjali, kuid ilmselt jäi üht-teist siiski märkamata. Jääb mulje, et artiklis mida vikipeedia ei ole on sama palju kirjas ka seda, mida teie - moderaatorid antud juhul ei peaks tegema. Hukka mõistma seda, mille kohta puuduvad teil tegelikult argumenteeritud põhjendused.

1.  -- Tähelepanuväärsuse kriteerium jookseb minu arvates sealt, kus 2 ja rohkem on koos ja inimesed võiksid reaalselt vajada teavet, mida vikipeedia pakub. Küsimus, mitu inimest viimastel päevadel on KK Välk lehel käinud? Selle info peaksite ju kätte saama... Võistkond kuhu kuulub 22 inimest pluss personal. Umbes 50 pealine fännklubi. Muud inimesed, kes sooviksid infot näiteks võistkonna kodusaali või kodulehe aadressi kohta. Vikipeedia on koht, kust tänapäeval paljud alustavad oma otsinguid kui soovivad millegi kohta teavet. See on nr. 1 eesmärk, miks mina selle artikli lõin ja see peaks ju ometi olema kõige tähtsam ühe vikipeedia artikli juures. KK Välk nimi on läbi jooksnud avalikest ajalehtedest, uudistest, ka televisioonist mitmeid kordi. KK Välk ei loonud vikipeediasse oma kodulehte. Toimiv koduleht, mis on kommertsliku ja propageeriva sisuga on www.v2lk.net. See vikipeedia artikkel loodi ainult info jagamiseks võistkonna kohta. Ajad tagasi nägin terevisioonis kedagi vikipeedia moderaatoritest, ilmselt mõni teist, kes siin ka argumenteerib. Siis räägiti rõõmsalt, et kui on inimestel teavet, mida jagada siis peaks ka seda tegema... Veel viimane argument antud arutlusse http://et.wikipedia.org/wiki/Eesti_jalgpalliklubide_loend Kõrvutan eesti jalgpalliklubide loendi. Mitmetel ja mitmetel Eesti jalgpalli neljanda liiga klubidelgi on vikipeedias lehed. Kui kustutatakse KK Välk leht tuleb kindlasti kustutada ka kõikide eesti jalgpalliklubide ja kõikide teiste spordialade klubide lehed, kui nad just ei kuulu meistriliigasse! Mulle jääb mulje, et antud artikkel lihtsalt sattus moderaatori hambusse juhuslikult, kuna paistab, et sarnast praktikat pole kasutatud varem teiste sarnaste juhtumite puhul.

2.   -- Kas on mingid reeglid ka vikipeedia moderaatoriks olemise kohta? Kui on, paluksin seda artiklit ka teil refereerida. Sooviksin lugeda, kuidas peaks üks eeskujulik vikipeedia moderaator suhestuma ja kuidas oma arvamust esitama. Ma ei rünnanud vikipeedia tegijaid, vaid soovisin otseselt teada seda, mis annab konkreetsetele inimestele autoriteedi väitmaks nii julgelt nii resoluutseid fakte. Kas on asjasse otseselt puutuvaid isikuid ehk? Ise olen töötanud eesti korvpalliliidus ametnikuna, seega vähemalt võtan sõna teemadel, mille kohta tean. See, et räägitakse madalamast liigast Eestis on tegelikkuses naeruväärne. Selle näol on tegelikult tegemist eesti tugevuselt kolmanda liigaga. Nii peaks seda asja vaatama pigem. Tegemist pole õllejoojatest amatööridega vaid sportlastega, kes treenivad vähemalt 5 korda nädalas.

3 -- Kellele teisele läheb korda levitada teavet mingite projektide kohta, kui konkreetselt asjaga seotud olevatel isikutel? Kui räägite emotsioonidest, siis tooge näiteks kasvõi üks protsess mis absoluutselt ei seostu emotsioonidega? See kuidas moderaator Metsavend esitas oma arvamuse oli ju isegi sõnastuselt emotsiooni väljendav: Teie emotsioon antud artiklid ebaõiglaselt tähelepanu mitte väärivaks tunnistades on võrreldav igasuguste teiste emotsiooniga. Pigem tuleb jälgida lihtsalt seda, kas artikkel täidab etteantud reegleid. Olen nõus kõrvaldama osad artiklist, mis otseselt on vastuolus vikipeedia põhimõtetega. Mitte aga sellega, et tegemist oleks mingi tähtsusetu nurga taga aetava asjaga.

Ka minu isiklik arvamus on, et Eesti korvpalli teine liiga (või vähemalt konkreetne võistkond) on liiga tähtsusetu, et sellest siin kirjutada. - teie poolt esitatud arvamus. Vabandan kui ei oska korrektselt viidata kommentaari lisajale. Igatahes kuulub sel hooajal sellesse liigasse ligikaudu 20 võistkonda ehk üle 400 inimese. See on liiga tähtsusetu? Samuti iga võistkond selles väärib seda, et tema kohta oleks rõhutan VABAKS kasutamiseks mõeldud entsüklopeedias artikkel. Pigem oleks positiivne, kui kõik võistkonnad viitsiksid sisestada infot. Mina olen alati arvanud, et vikipeedia on see koht, kust võiks saada teavet ideaalis KÕIGE kohta. Mida rohkem asjalikku teavet seda parem.

Kasutaja Andrese viimane kommentaar ei ole aga arutelu jaoks üldse sobilik. Siin juba esitab moderaator soovitusi, kuidas tema arvamuse järgi talitada. Kas mul võib olla õigus, kui tegelikult ei tahetagi, et argumenteeritaks arutelu käigus? Minu eelpool esitatud pika postituse peale vastati ainult kompromiteerivate osade peale. Paluks järgmises vastuses moderaatorite poolt kõik osad lahti kirjutada. Korralikud põhjendused, mis näiteks teeb Eesti jalgpalli neljanda liiga klubid tähelepanu väärivaks KK Välk võistkonnaga võrreldes jne. Kõige, ka esimeses artiklis kirjutatu kohta palun asjalikult põhjendatud vastuseid. Mitte niivõrd pöörata rõhku vormile, et mõni koma on vahelt jäänud vaid sisule. Sisu peaks vormi alati üle kaaluma.
Moderaator Ahsoous vastust kommenteerides hindan seda, et on tegelikult tegutsetud artikli probleemsete osadega. Saan omalt poolt luua korrektuurid selles vallas, mis ei vasta vaba entsüklopeedia reeglitele. Kohas, kus vajate tõlki ehk täpsustate mis jääb arusaamatuks, annan omalt poolt parima, et teid valgustada.
Mis puudutab seda tähelepanuväärsuse punkti siis on ilmselt kõigile selge, et ei saa kustutada neid artikleid, mis vähemalt osade inimeste jaoks ühiskonnas on tähelepanu väärt. Vikipeedia pole loodud mingite kitsaste ringkondade kas maitse jaoks või eelistuste tarbeks. Vikipeedia on massitarbe kaup. Loodud kõigile jagama infot. Teen omapoolsed parandused artiklisse, mis on vigased arvestades vikipeedia reegleid.
Rõhutan veelkord. Selle artikli arutelus ei saa tekkidagi erapooletut arutelu, see on kõigile selge. Vähestel inimestel on vikipeedias kasutajad, et nad saaksid kaasa rääkida. Teiseks moderaatoritel jääb see kindlasti näpu alla ning teie olete tuttavad inimesed. Kolmandaks on tegelikult tõesti tegemist täiesti subjektiivse otsusega, seega ei ole absoluutset tõde ja vikipeedia oma olemuselt ei ole selline, et kurjad moderaatorid peaksid näppu vibutama, kui täiesti arvestatavaid teabeartikleid kirjutatakse. Ma ei kirjutanud siia mõnest oma isiklikust veidrusest või lemmikloomast vaid täiesti arvestatava artikli. Kõik jutt on mul kenasti kopeeritud ja kui see artikkel peaks tõepoolest minema kustutamisele, siis asun mina barrikaadidele, et see ebaõiglus, mida üritatakse läbi viia
saaks karistatud.
Asun nüüd oma artiklit kohastama wikipedia reeglite vastu eksinud osades. Ootan, et kustutamisele kuulmise teatis artikli ülevalt kaoks, kuna mõjub kahjustavalt KK Välk mainele. Maine kahjustamine aga,... see on juba hoopis teine jutt.
Mihkel
Kuna vahepeal on vastused täienenud täiendan neid ka omade vastustega.
KK Välk/Estanc kohapealt. Estanc on selle aasta sponsor, kes ei pruugi võistkonna juurde alatiseks jääda. Vikipeedias võiks aga igal järgneval hooajal olla KK Välk artikkel koos täiendustega.
Selle teie youtube ja facebooki omavahelise vaidluse kohta ei oska ma midagi arvata. Peaksite ju ise reegleid teadma. Isiklik arvamus selle kohta on lihtsalt see, et facebook ja youtube on tänapäeval väga arvestatav infoallikas samamoodi nagu vikipeedia. Nende lisamisel siia on olnud ainult see eesmärk, et pakkuda veel vikipeediavälist teavet KK Välk kohta. Seal on justnimelt see osa võistkonnast, mida ei sobi entsüklopeedia keskkonda lisada. Kas seda arutelu ei peaks juba mingis teises keskkonnas läbi viima?
(Mihkelt)
Niisugune ettekujutus, et teised lihtsalt  nõustuvad administraatorite  (mitte "moderaatorite") arvamusega, on ekslik. Enamik aruteludes osalejad on moderaatorid ja nad vaidlevad omavahel sageli.
Administraatorid valitakse hääletusel Vikipeedia kasutajate poolt.
Millele me tugineme otsustamisel, kas artikkel kustutada, ma selgitasin. Arvestatakse teema tähelepanuväärsust ning erapooletute (mitte asjaosaliste eneste poolt koostatud) avalike usaldatavate  (eelkõige toimetatud väljaannetes avaldatavate) allikate olemasolu. Kui tähelepanuväärsus on tuvastatud, siis saab kasutada ka asjaosaliste eneste antud infot. Tähelepanuväärsuse piir ei ole kindlalt paika pandud ja minu meelest ei saagi seda teha, seetõttu tuleb kaheldavatel juhtumitel arvestada mitme inimese subjektiivset arvamust.    Mina pean seda teemat mittetähelepanuväärseks sellepärast, et trükiajakirjandus teise liiga korvpalli peaaegu üldse ei jälgi.
Uute artiklite loomist ja vanade korrigeerimist ei maksa vastandada kustutamisaruteludele. Mõlemat üeab keegi tegema.
Meil on väga palju artikleid, mis on viletsas seisus ja vajavad toimetamist, sealhulgas ajakohastamist. Toimetajaid on vähe, sellepärast kõike ei jõua. Muide, Eesti korvpalliklubide loendis ei pea olema ainult need, mis praegu tegutsevad. Võimalik, et seal on loetletud klubisid, millest artiklit ei saaks kirjutada, kuid seda ei ole keegi uurinud. Kui aga   artiklit püütakse luua, tuleb see küsimus kindlasti päevakorda.
See, milline artikkel praegu välja näeb, pole üldse oluline, kui jutt on sellest, kas teema väärib artiklit.
Ka viidete puudumine iseenesest pole praegu tähtis, kuid tähtis on see, et neid peaks olema võimalik leida.
Administraatoreid kritiseerida võib; kindlasti teevad nad mõnikord asju, mida ei tohiks teha. Inimeste käitumist ei saa reeglitega ette kirjutada. Kui keegi peaks väga jämedalt eksima, siis võidakse temalt administraatoristaatus ka ära võtta, kuid see ei muuda asja, sest administraatoritel ei ole siin võimu. Neil on ainult mõned tehnilised võimalused, mida teistel pole. Sisulistes küsimustes neil ei ole autoriteeti.
Mida me oleme hukka mõistnud? Me oleme ainult avaldanud arvamust, et see teema ei ole Vikipeedia jaoks küllalt tähelepanuväärne.
Mis puutub IV liiga jalgpalliklubidesse, siis nendest mõne artiklil on kustutamismärkus, nii et eks ole neidki vaadatud. Meil on siin mitu inimest, kes jalgpalliga tegelevad, nii et vaadaku nad ise.
Kui me võtame näiteks mõne kooli klassi, siis selle tegevuse vastu tunneb huvi umbes sama palju inimesi. See ei tähenda, et me peaksime tegema klassi kohta artikli ja tema tegevust jälgima.
Neid artikleid, mis juba on kustutatud, pole lihtsalt näha. Sellist praktikat on kasutatud küll.
Olen nõus, et parem oleks mitte rääkida, kui asja ei tunne. Aga kahjuks meil pole korvpalli asjatundjaid, ja kuidagi me peame asja otsustama.
Olen nõus,  et emotsioone ei saa täielikult vältida, aga see ei tähenda, et me juhindume emotsioonidest. Vikipeedia põhimõte on erapooletus. Kui keegi suudan olla erapooletu oma asjade suhtes, siis on tore, aga kui viidatakse emotsioonidele, siis on see märk, et erapooletust pole.
Mis puutub sellesse, et sportlased harjutavad viis korda nädalas, siis... noh, kõik me teeme viis päeva nädalas tööd, eks ole?    Me lihtsalt ei saa rääkida asjadest, mis ei ole avalikkuse (või näiteks teadlaste) tähelepanu all. Ega see ei tähenda, et töömehed ei ole tublid, kui me neist Vikipeedias rääkida ei saa.
Andres 29. september 2010, kell 20:07 (EEST)
Meil on siin arutelu, siin on võimalik oma seisukohta avaldada ja põhjendada, ja on võimalik ka hääletus korraldada. Kui otsustatakse, et teema väärib  artiklit, siis artiklit ei kustutata. Andres 29. september 2010, kell 20:18 (EEST)

Olen nõus sellega, et Youtube, Facebook jne kujutavad endast samuti infoallikaid. Aga jah need lehed ei taha sobituda Vikipeediaga peamiselt sellel põhjusel, et nende sisu on kas kuskile poole kaldu või ka mitte sobiv autoriõiguste koha pealt. Aga antud lausest ma ei saa tõesti aru (muide tolles lauses olev välislink on samuti sobimatu, /ta on küll ka veel vigane,/  nimelt klubist rääkiv artikkel ei peaks teise firma kodulehele välisviitena suunama.) Aga loe veel see lause üle ja saad isegi aru, et midagi on sealt puudu. Ja mängijatest? Kas ma saan õigesti aru, et kõik on suht noored poisid ning kellestki pole midagi märkimisväärset öelda? Ja veel üks asi, mis jätab sellest siin reklaami mulje on meiliaadressid - no need tuleb küll ära koristada. Aga tulles selle tähelepanuväärsuse juurde tagasi - inglisvikis ju ometi on artikleid näiteks Inglise jalgpalli tugevuselt kaheksanda liiga võistkondade kohta? Niisiis, antud juhul mina selles suhtes seisukohta ei oma, kas väärib artiklit või mitte - lihtsalt ei ole asjaga kursis. -- Ahsoous 29. september 2010, kell 20:00 (EEST)

: Mis lausest Sa räägid?

:: Sellest samast millest ennegi. Praegu on tekst küll nati teine Võistkond osaleb Eesti Meeste teises liigas ning sellest aastast tegutsev duubelvõistkond kossuliigas. Muidugi siin on veel täiendav küsimus - kas kõnekeelne sõna sobib entsüklopeediasse? -- Ahsoous

:: See on liiga nimi. Kui ma õigesti aru saan, siis Tallinna Kossuliiga. Andres 29. september 2010, kell 22:11 (EEST)
Teema tähelepanuväärsuse hindamise osas avaldasin ka oma arvamust. Kui meedia tähelepanu on sellejuures oluline, kas soovite, et kaevaksin välja kõik meedias esitatud KK Välguga seonduvad? Kas mul on õigus nüüd kõik vikipeedia artiklid, mis minu arust ei leia meedias piisavalt kajastamist asetada kustutamisele või vähemalt alustada arutelu nende kohta? Teise liiga kohta tavaliselt kirjutatakse ajalehtedes pärast oluliste vaheetappide nagu alagrupid, vahegrupid ja siis lõpuks kohamängude toimumist. Seda on enam kui saaks õelda paljude ja paljude teiste siin kirjutatud teemade kohta. Samas leian, et meedia tähelepanu pole see mille järgi artiklite kompetentsi vaadata. Kui näiteks mõni matemaatiline teoreem on teemaks näiteks. Sellest ilmselt ei kirjutata kunagi meedias, ometigi on see tähtis. Seega ei saa see olla mingi universaalne mõõdupuu. Kuidas nende jalgpalliklubidega ja muude taoliste nähtustega jääb? Kõik kustutatakse?
Kas vastab tõele, et kõik artiklid saavad tähelepanu sel hetkel kui nad luuakse ja siis on kõik?
Ühesõnaga on tegemist väga suure andmemahuga üksusega mida on raske hallata. See on kõik arusaadav, aga mina arvan, et siit keegi pole Jumal taevas, et õelda, et KK Välk ei vääri kirjutatud artiklit. Eriti kui on tuua hulgaliselt näiteid sarnastest näidetest, kellel siin on see olemas.
Kas siis KK Välk kohta puuduvad igasugused allikad näiteks googlest otsides, mida te kõik ilmselt teete? Lihtsalt näidet tuuas leiab minu iphone appis kultuuri.net meie järgmise mängu toimumiskoha. On olemas viiteid erinevatelt portaalidelt, kohalikest ajalehtedest jms.
Youtube ja Facebooki kohapealt ei oma ma arvamust. Nii nagu on reeglid, tuleb teha. Vikipeedia pole koht kus end näidata vaid kust saab kätte olulist teavet. Autoriõigusi loomulikult selles keskkonnas rikkuda ei saa see on arusaadav, seega nende lehtede eemaldamine artiklist on täiesti aksepteeritav.
Rääkides veel mängijatest. Meil on umbes pooled kui mitte rohkemad mängijad mänginud tegelikult ka Korvpalli meistriliigas, kuulunud noortekoondistesse ja kõik võimalikud muud näited. Nii, et õelda, et kõik on noored ja neist pole midagi rääkida on vale, te saate valesti aru. Vikipeedias on mängijate nimed, kontrollige oma allikaid, www.basket.ee on ametlik eesti korvpalliliidu leht. Meeskonna mängijate vanus on 20st eluaastast 38ni ja seal vahemikus on väga erinevas vanuses mängijaid, seega veelkord EI, kõik ei ole noored ja tähelepanu mitte väärivad amatöörkorvpallurid nagu te olete kõik ilmselt aru saanud.
Meiliaadressid võin eemaldada, kui see on vajalik. Põhjendan siin siiski, miks nad lisasin. Mees kes tegeleb mängude kokkulepetega. Tema meiliaadress on kontakt. Saan aru, et see pole infokataloog, aga kui ma seda lehte koostasin, ei arvestanud antud hetkel toimuva aruteluga. Nähtavasti kõiki artikleid nii põhjalikult ei uurita. Kui korraldate vikipeedia selle aasta kõige rohkem läbi kammitud artikli konkursi, siis nõuan esikohta või nominatsiooni.
Ta rääkis lausest, mille ma juba ära muutsin. Mina isiklikult ei näinud seal grammatilist praaki, aga austusest siinsete jõudude vastu muutsin lause.
Ma ei mõista selle töötegemise näite tagamõtet... Meil teevad kõik mehed tööd kah. Nagu enne ütlesin ma ei kirjuta siia isiklikest veidrustest sõprade lemmik õllepubist või oma koerast. See ei ole nüüd päris kohane ja üleüldse sama asi. Tõin näite trennide arvu kohta nädalas, et ümber lükata väidet nagu igaüks võiks sellise võistkonna teha ja mängida teist liigat. Iga mees võiks ehitada teoorias nt. kosmoseraketi ka, praktikas see ju ei tööta.
Miks keegi ei vasta selle jalkaklubide lehtede ja muude sarnaste teiste lehtede koha pealt, mis juba on siia keskkonda püstitatud ja läbi lastud? Ainus tagasiside selle kohta oli see, et ka ingliskeelses wikipeedias on artikleid... Veelgi enam kinnitan, KK Välk pole mingi inglise VIII liiga võistkond vaid väärib kordades enam, et tema kohta oleks info Vikipeedias kätte saadav.
Selle lause ümber võiks umbes nüüd ka diskussioon ilmselt lõppeda. Kisub juba pisut labiilseks see maha tegemine. Teil on moderaatoriõigused, palun teil korrigeerida minu kirjutatud lause.
(Mihkelt)
Vaadates veel teisi kustutamiseks välja pakutud artikleid jääb mulje, et umbes pooltel juhtudel tehakse õiget asja, et tahetakse kustutada ja teistel pooltel juhtudel aetakse kiusu.
(Mihkelt)

Ota, kui mängijad on kuulunud Eesti noortekondisse, siis võiksid sa hoopiski ka nende meeste kohta artiklis lingid valmis teha ja siis äkki saad nii siia artiklisse lisainfot lisada kui ka näiteks meeste endi kohta käivad artiklid valmis teha. Arvata võib, et kui siia lehele rohkem viiteid tekib, siis võib niisamutigi selgeks saada, et polegi mõtet kustutamisaruteluks. Aga ma ei saa lauset korrigeerida, kui selle sisu on arusaamatu ja on seda siiani. -- Ahsoous 29. september 2010, kell 20:40 (EEST)

:Ainuke, kes siin tegelikult "kiusu ajab" või miskit "maha teeb" oled sina ise. Eestikeelne Vikipeedia ongi sisuliselt olemas ainult tänu neile nõndanimetatud moderaatoritele. Mille põhjal sa eeldad, et need inimesed pole kompetentsed selle üle otsustama, et mis on Vikipeediale parem ja mis artiklid siia sobivad/ei sobi? Ivo 29. september 2010, kell 20:43 (EEST)
Kirjutan veel päris viimase kommentaari ja rohkem enam antud arutelus sõna ei võta, kuna olen omad argumendid kõik esitanud. Asun ise homsest kontakti ingliskeelse wikipeedia toimetajatega ja uurin nende tegevusmaneeri ja kõige sellise kohta. Tahan teada, kas siin kodumaal aetakse õiget asja. Kui artikkel ikkagi maha võetakse siis võtan ette reaalse tegevuskava (päris elus, eemal arvuti tagant), et asjaga päris tõsiselt end kurssi viia ja teen omalt poolt kõik, et minu arvates ülekohtuselt käitunud inimestele kohane teenistus tuleks. Nagu üks moderaator ütles ka, moderaatoritel on pisut rohkem tehnilisi võimalusi aga puudub sisuline otsustamise õigus. Tegelikkuses on ka moderaatorid tavalised Vikipeedia kasutajad, kuid kes on andnud oma nõusoleku üritada siin asjadel silma peal hoida. Käituge vastavalt, mitte kaptenitena laevas. Oleks siis reaalne käega katsutav põhjuski.
Eemaldasin e-maili aadressid artiklist, kuna neid võib tõlgendada reklaamina.
Edukat Vikipeedia toimetamist.
(Mihkelt)

Kas see "Kui artikkel ikkagi maha võetakse siis võtan ette reaalse tegevuskava (päris elus, eemal arvuti tagant), et asjaga päris tõsiselt end kurssi viia ja teen omalt poolt kõik, et minu arvates ülekohtuselt käitunud inimestele kohane teenistus tuleks" oli ähvardus? Ivo 29. september 2010, kell 20:57 (EEST)
Mingit ähvardust ei olnud, aga lugesin üldise arutelu alt, et teil on siin varem nii omavahel olnud probleeme ning olete ka teisi kasutajaid siin alusetult taga kiusanud. Olen alati imestanud, miks Eesti vikipeedias on nii vähe infot, nüüd tean miks. Arvan, et kogu see moderaatorite punt kellega praegu selles vestluses olen kokku puutunud, tuleb välja vahetada. See on puhtalt minu isiklik arvamus. Asun uurima, kui palju on teil siin reaalseid õigusi teiste kirjutisi tegelikult maha võtta, kustutamisele määrata ja selle üle veel uhkust tunda.
Võtke seda kuidas tahate, aga te saate veel minust kuulma. Nii ei ole aus kohelda ausaid inimesi, kes soovivad Vikipeediat uue infoga rikastada.

Kuigi Vikipeedia võimalused on palju suuremad kui tavalisel entsüklopeedial, on ikkagi tegu entsüklopeediaga. Kogu tarbeinfot, mida inimestel võib tarvis minna, ei saa entsüklopeediasse panna. Eelkõige   ei ole Vikipeedia mõeldud sellise info jaoks, mida teised kätte ei saa ja teistel pole võimalik kontrollida. Andres 29. september 2010, kell 21:17 (EEST)

Niisugune äärmuslik inklusionism, mille järgi peaks ideaalis olema info kõige  kohta, on kahtlemata mõeldav vaade, mille esindajaid on olemas, kuid nad on kõigis  vikipeediates vähemuses, mistõttu seda ei õnnestu ellu viia.   Andres 29. september 2010, kell 21:24 (EEST)

Ma ei välista, et teisest liigast võiks artikkel olla või et sellest võiks juttu olla mõne artikli sees. Ka seda klubi võib ehk mõnes artiklis mainida. Andres 29. september 2010, kell 21:24 (EEST)

:Kuule Mihkel, palun ära arva endast liiga palju.

:Ning kui võtta arvesse Eesti rahavaarvu, siis on eestkeelne Vikipeedia üks suurimaid Vikipeediaid üldse (artiklite ja inimeste arvu suhte järgi) ning seega ei saa kohe kuidagi siinseid inimesi milleski süüdistada. Pigem vastupidi – siine vähene rahvas on teinud tohutu töö ja sa ei kujuta kohe kuidagi ette, et kui keeruline ja ajamahukas on tegelikult senine arendustegevus olnud.

:Keegi pole ka püüdnud siin sinuga isiklikult kana kitkuda, vaid siin on välja toodud meiepoolsed argumendid, et miks me leiama, et sellel teemal ei tohiks artiklit olla. Ära siis sina ka püüa oma poolt meid ahistama tulla. Ivo 29. september 2010, kell 21:20 (EEST)
Ka meie inimesed võiksid teravustest hoiduda. Andres 29. september 2010, kell 21:25 (EEST)

Võiksid, aga kes teab, ehk jõuab nii (paremini) kohale :) Ivo 29. september 2010, kell 21:39 (EEST)
Kasutaja Andrese viimane kommentaar ei ole aga arutelu jaoks üldse sobilik. Siin juba esitab moderaator soovitusi, kuidas tema arvamuse järgi talitada. Kas mul võib olla õigus, kui tegelikult ei tahetagi, et argumenteeritaks arutelu käigus? Minu eelpool esitatud pika postituse peale vastati ainult kompromiteerivate osade peale. Paluks järgmises vastuses moderaatorite poolt kõik osad lahti kirjutada. Korralikud põhjendused, mis näiteks teeb Eesti jalgpalli neljanda liiga klubid tähelepanu väärivaks KK Välk võistkonnaga võrreldes jne. Kõige, ka esimeses artiklis kirjutatu kohta palun asjalikult põhjendatud vastuseid. Mitte niivõrd pöörata rõhku vormile, et mõni koma on vahelt jäänud vaid sisule. Sisu peaks vormi alati üle kaaluma.

Mis nimelt ei ole arutelu jaoks sobilik? Miks ei võiks "jagada soovitusi"?

Ei tahetagi, et argumenteeritaks?

Minul ei ole rohkem argumente, kui need, mis ma juba esitasin. Mina ei tea, kas neljanda liiga jalgpalliklubid on rohkem tähelepanuväärsed. Seda võib juba nonde artiklite arutelulehtedel arutada.

Vorm ei puutu asjasse, kui jutt on sellest, kas teema väärib artiklit. Andres 29. september 2010, kell 21:48 (EEST)
Vikipeedia pole loodud mingite kitsaste ringkondade kas maitse jaoks või eelistuste tarbeks. Vikipeedia on massitarbe kaup. Loodud kõigile jagama infot.

See on tõsi, aga siit ei tulene, et kogu info, mis maailmas on, peab Vikipeedias olema, kuigi iga info pakub kellelegi huvi. Andres 29. september 2010, kell 21:52 (EEST)
Selle artikli arutelus ei saa tekkidagi erapooletut arutelu, see on kõigile selge. Vähestel inimestel on vikipeedias kasutajad, et nad saaksid kaasa rääkida. Teiseks moderaatoritel jääb see kindlasti näpu alla ning teie olete tuttavad inimesed. Kolmandaks on tegelikult tõesti tegemist täiesti subjektiivse otsusega, seega ei ole absoluutset tõde ja vikipeedia oma olemuselt ei ole selline, et kurjad moderaatorid peaksid näppu vibutama, kui täiesti arvestatavaid teabeartikleid kirjutatakse.

Mina leian küll, et erapooletu arutelu saab tekkida. See on tõsi, et siin ei räägi kaasa kõik inimesed (kuigi kes seda keelab?), aga ka meie oma inimesed on erinevate seisukohtadega ja peaksid enam-vähem esindama ka kõiki teisi. Kui me peaksime praegu eksima, siis tulevikus meie viga kindlasti parandatakse.

Mis tähendab, et moderaatoritel jääb see kindlasti näpu alla ning meie oleme tuttavad inimesed?

Kui on palju subjektiivseid arvamusi, siis peaks aitama arutelu ja hääletus. Andres 29. september 2010, kell 22:01 (EEST)

Ma ei kirjutanud siia mõnest oma isiklikust veidrusest või lemmikloomast vaid täiesti arvestatava artikli.

See on arvamus, mis ongi praegu vaidluse all. Andres 29. september 2010, kell 22:01 (EEST)
Jah, mõni meediakajastus võib olla selline, et see sunnib arvamust muutma. Ise ma sellist ei leidnud. See on muidugi tõsi, et meediakajastus ei ole ainuke kriteerium, aga nii ma ju ei öelnudki, eks ole?
Igaüks võib artikleid kustutamiseks esitada. Peab muidugi olema usutav põhjendus. IV liiga jalgpallimeeskonna korral ei ole usutavusega probleemi. Andres 29. september 2010, kell 22:11 (EEST)
Seda ei tea ette, mis teistest kustutamismärkusega artiklitest saab. Kui keegi arvab, et kustutamismärkusega on kiusu aetud, siis ta võib seda artikli arutelulehele kirjutada. Andres 29. september 2010, kell 22:16 (EEST)
Kas vastab tõele, et kõik artiklid saavad tähelepanu sel hetkel kui nad luuakse ja siis on kõik?

Nii see ei ole, aga mõnda artiklit tõepoolest pärast loomist kaua aega ei vaadata. Meil ei ole nii palju inimesi, et kõike korraga jõuaks vaadata. Andres 29. september 2010, kell 22:18 (EEST)
Muidugi ei ole kellelgi absoluutset teadmist selle kohta, milline teema väärib artiklit. Aga meil ei ole paremat mõõdupuud kui ühine otsus. Me ei saa lubada siia kõike. Andres 29. september 2010, kell 22:22 (EEST)
Sellest, et klubi tegevus veebilehtedele jälgi jätab, minu meelest ei piisa. Ma aktsepteerin seda, et teistel võib teistsugune arvamus olla. Andres 29. september 2010, kell 22:27 (EEST)
Kui meeskonnas mängivad mehed, kes eraldi võttes väärivad artiklit, siis võib-olla ka meeskond väärib artiklit. Meil ei ole kokkulepet selle kohta, kas kõik Meistriliiga ja noortekoondise mängijad väärivad artiklit. Andres 29. september 2010, kell 22:50 (EEST)
Kontakti jaoks piisab lingist kodulehele.
Kui kõik mehed teevad tööd, siis seda nimetatakse amatööride võistkonnaks, eks ole? Arvan, et on kaheldav, kas amatööride meeskonnad  väärivad artiklit. Saan aru, et teise liiga võistkonda ei saa igaüks teha. Aga ka enamiku inimeste töö on selline, et igaüks ei saa seda teha. Kas siis peaks kirjutama kõigist töökohtadest? Andres 29. september 2010, kell 22:50 (EEST)
Miks keegi ei vasta selle jalkaklubide lehtede ja muude sarnaste teiste lehtede koha pealt, mis juba on siia keskkonda püstitatud ja läbi lastud?

Lõplikku läbilaskmist ei ole. Kustutada võib ka artikleid, mis Vikipeedias ammu on. Me arutame siin seda artiklit, seegi arutelu on juba väga keeruliseks muutunud. Teisi artikleid võib arutada nende arutelulehtedel.
Veelgi enam kinnitan, KK Välk pole mingi inglise VIII liiga võistkond vaid väärib kordades enam, et tema kohta oleks info Vikipeedias kätte saadav.

See on ju ainult arvamus, mida pole põhjendatud. Igatahes on inglise vikis karmimad kriteeriumid kui siin.

Mis see 8. liiga on? Kas näiteks :en:North Greenford United F.C. on 8. liiga meeskond? Andres 29. september 2010, kell 22:50 (EEST)

: Jah -- Ahsoous 4. oktoober 2010, kell 01:37 (EEST)
Olge head, tuletage meelde, kui kustutushääletuseks läheb. Olen kustutamise poolt. Propagandist tunnistab ka ise, et amatöörvõistkonnast rääkiv artikkel huvitab eelkõige selle liikmeid ja personali. Kui võistkond saavutab midagi muud peale olemasolu, võib alati uue artikli kirjutada. --Oop 3. oktoober 2010, kell 15:34 (EEST)
Kui ma nüüd õigesti mäletan, siis peale artikli looja Mihkli keegi kustutamise vastu pole olnud. Sellisel juhul pole hääletust vaja ja mõne päeva pärast võiks selle arutelu lõpetada ja artikli kustutada. Parandage, kui eksin. Mis puudutab IV liiga jalgpalliklubisid, siis keegi pole neid artikleid jälginud ja asjaga tegelenud. Lisasin nüüd kustutamismärked.  --Metsavend 3. oktoober 2010, kell 15:53 (EEST)

Seni kuni eksisteerivad meil artiklid näiteks fiktiivsete bändide kohta olen ma reaalselt eksisteerivate asjade kohta käivate artiklite kustutamise vastu. -- ~~

:Milliste fiktiivsete bändide? Omajagu igasugu väheoluliste bändide artikleid olen minagi ära kustutanud.--WooteleF 3. oktoober 2010, kell 19:21 (EEST)
Hääletus algas: Vikipeedia:Hääletused. --Metsavend 3. oktoober 2010, kell 18:05 (EEST)
Mina olen ka selle artikli kustutamise vastu. Jube pikk arutelu on siin küll, aga tegelikult tuleks artikkel vikindada ja selle aruteluga midagi ette võtta (kustutada?). Artikkel ei sisalda ju vale informatsiooni. Pealegi jalgpalli esiliiga ja nõrgemate klubide artikleid on küll, mis ei tähenda, et neid oleks vaja kustutada. Kui kuskilt leiab informatsiooni, siis on minu arvates see piisavalt tähelepanuväärne, praegusel juhul lausa KML lehel + oma koduleht. Pelmeen10 3. oktoober 2010, kell 18:24 (EEST)

Hääletus lõppes. Artikkel jääb alles. --Metsavend 17. oktoober 2010, kell 22:56 (EEST)

Sellel hooajal kannab klubi nime KK Välk/Estanc, ehk siis sponsori järgi. Klubide kohta peaks olema komme, et artikkel kannab klubi päris nime, nt BC Kalev/Cramo. Klubil on olnud mitmeid nimesid just sponsori tõttu, seega tuleks ka natuke sellekohast infot lisada. Kas ma võin artiklit teisaldada? Pelmeen10 4. oktoober 2010, kell 00:19 (EEST)

Artikli autor seda ei soovinud, vaata ülalpool. Andres 4. oktoober 2010, kell 00:58 (EEST)
Olen nõus, et KK Välk artikkel teisaldatakse KK Välk/ Estanc alla. MihkelT


Arutelu:Miilits

Sõna tähendab algselt irregulaarvägesid. --Kaali 25. september 2010, kell 13:07 (EEST)

Nime päritolu ajaloo või artiklisse juurde kirjutada. --Oktav 25. september 2010, kell 13:09 (EEST)

: Ma mõtlen, et põhiartikli peaks reserveerima algsele tähendusele. Paraku pole eesti keeles eri kirjapilte, nagu inglise keeles. --Kaali 25. september 2010, kell 13:15 (EEST)
Hetkel artiklis olevad kuupäevad on selgelt valed. Aga, et isegi Venemaal on soov neid ümbernimetada, siis arvaks ka mina, et mitte sellest ei peaks koheselt rääkima. -- Ahsoous 25. september 2010, kell 13:27 (EEST)

"Miilits (vene keeles милиция) oli politsei nimetus"
Äkki oleks õigem ikka öelda korrakaitseorgani nimetus?

Võib-olla. Aga kas on sisulist erinevust miilitsa ja politsei vahel? Kui ei, siis peaks miilitsast rääkima artiklis Politsei. Nimetuse kohta ei peaks eraldi artiklit olema. Andres 25. september 2010, kell 16:40 (EEST)

: Kui sisulist erinevust polnuks, polnuks vajadust ka nime vahetada. Politsei on kapitalistliku riigi korrakaitse, miilits tehti spetsiaalselt sotsialistliku riigi tarbeks :D  --Oktav 26. september 2010, kell 19:08 (EEST)

:: Kindlasti oli "sotsialistliku riigi" "miilits" teistsugune, aga kõik muud asjad olid ju ka teistsugused. Ja kas Venemaal siis sisuliselt midagi muutub, kui miilits nimetatakse ümber politseiks? Andres 26. september 2010, kell 19:46 (EEST)

"Kõnekeeles nimetatakse miilitsaid mentideks. See tuleb asjaolust, et kunagi olid kõik miilitsaaautod sidrunkollast värvi. Mendid on sidruni seemned." Viimased kaks väidet on laest võetud. Ment on nimelt politseinik/miilits ka vene kõnekeeles. Amherst99 7. aprill 2011, kell 23:56 (EEST)

See on ilmne, et sõna on vene keelest laenatud. Kas siin on tegu vene sõna etümoloogiaga?. Andres 8. aprill 2011, kell 01:38 (EEST)

:See sõna on vene keeles vana, teda kasutati samas tähenduses kriminaalses argoos juba tsaariajal. Kindlasti ei ole tegu selle sõna etümoloogiaga ja need naiivsed laused tuleb kustutada. Amherst99 8. aprill 2011, kell 10:57 (EEST)

::Ma pole sellega nõus, et see väide on naiivne ja vale. Olen osalenud mälumängus, kus seda küsiti (õigeks vastuseks taheti saada sidrun, vastasin ära). Halb oli ainult see, et ma unustasin mainida, et mõeldud oli just vene keelt ja vene etümoloogiat, mis teistesse keeltesse, sealhulgas eesti keelde laenati. Ma pole ka kindel, et see väljaspool NSV Liitu kehtis, pigem mitte. Taivo 12. aprill 2011, kell 21:18 (EEST)
----
Miilits oli Venemaal juba Kerenski ajal ja Eesti politseid nimetati kuni 1920. aastani miilitsaks. --Numbriga kärumees 8. aprill 2011, kell 16:35 (EEST)

artiklis on mainitud märksõna Tööliste ja Talupoegade Miilits (rööpvariant: Tööliste-Talupoegade Miilits või tööliste-talupoegade miilits), kas see tuleks siia suunata?--Bioneer1 (arutelu) 3. september 2014, kell 17:55 (EEST)


Arutelu:Idi Amin

Hindud ja kristlased ei ole rahvusgrupid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. september 2010, kell 00:31 (EEST)

Ei lasknud elulugu kirja panna: ei lubanud või ei teinud ülesandeks? Andres (arutelu) 31. märts 2015, kell 08:19 (EEST)

Jah, seda ma mõtlesin ise ka. Püüan paremini sõnastada. --Epp 31. märts 2015, kell 08:39 (EEST)
Võib-olla Keenia asemel peaks olema Briti Ida-Aafrika Protektoraat. Andres (arutelu) 31. märts 2015, kell 08:26 (EEST)

Ilmselt siis, uurin üle. --Epp 31. märts 2015, kell 08:39 (EEST)
Kas pärast 1959. aastat muudeti auastmete andmise tingimusi? Andres (arutelu) 31. märts 2015, kell 08:29 (EEST)

Kas küsid sellepärast, et mul on "tollases"? Eks usutavasti käis see koloniaalperioodi lõpu kohta, ma ei tahtnud seda sõna ära ka jätta, sest siis oleks veel ebamäärasem. Vaatan üle. --Epp 31. märts 2015, kell 08:39 (EEST)

: Ahaa, et 61 sai leitnandiks. peab täpsustama jah veel. --Epp 31. märts 2015, kell 08:41 (EEST)
Kas mitte "atšolite"? Andres (arutelu) 31. märts 2015, kell 08:32 (EEST)

Aa, kas mul on "atšolide"? Vaatan üle. --Epp 31. märts 2015, kell 08:39 (EEST)
Aga üldiselt on see veel pooleli ja üle lugemata. vahepealt on palju puudu ja eks ma tõstan veel asju ümber. --Epp 31. märts 2015, kell 08:39 (EEST)

Ma lihtsalt huvi pärast lugesin ja mõned asjad hakkasid silma. Lõuna-Sudaan on võib-olla ka problemaatiline. Mõned isikunimed võiksid ka lingitud olla. Andres (arutelu) 31. märts 2015, kell 08:57 (EEST)

: Ma mõtlesin selle Lõuna-Sudaani peale ka. Linkisin ta esialgu nii, sest see on piirkonnana ikkagi õige. Aga see on keeruline jah. Keenia kui piirkond oli ka ju ikkagi juba tollal olemas? Linkimise puhul tekib probleem jah. Mulle tundub, et jätsingi sellepärast esialgu linkimata. Siselinke teen ka juurde, mõned isikud seal olid, kelle kohta tundus, et infot ei leia. --Epp 31. märts 2015, kell 09:04 (EEST)

:: Jah, Keenia kui piirkond oli olemas, aga seda nime vist ei olnud. Andres (arutelu) 31. märts 2015, kell 09:26 (EEST)
Kas mitmeelundipuudulikkus on mingi teine asi? Ma leidsin otsinguga, et seda meditsiiniringkondades kasutatakse. Kui on sama, peaks ehk ümber suunama. --Epp 31. märts 2015, kell 08:47 (EEST)

Ilmselt sama asi. Andres (arutelu) 31. märts 2015, kell 08:57 (EEST)
Kas "turkanade" või "turkanate"? Mina ka ei tea, aga kirjaviis paistab viitavad teisele. Andres (arutelu) 1. aprill 2015, kell 10:20 (EEST)

Paistab olevat "turkanate" tõesti. Mina oma peas muidugi hääldasin neid "turkaanad". --Epp 1. aprill 2015, kell 11:57 (EEST)

Minu meelest maailmasõdu kirjutatakse nüüdsel ajal väikse tähega. Ja pealkirjade/allkirjade lõppu punkti ei käi. "Ellu viimine" kirjutasin meelega lahku, sest mulle meeldib nii rohkem. --Epp 7. aprill 2015, kell 05:44 (EEST)

Mõtlesin selle peale veel. Kummaline, et minu jaoks on need paljud asjad, mida on kombeks kokku kirjutada, lahku kirjutatuna täiesti eri tähendusega. Minu meelest kokku kirjutamisega pingutatakse üle. Samas lasevad keeleinimesed täiesti värdjalikke vorme vabaks, üldse ei saa aru. Aga no mis teha, panen siis sinna pigem teise sõna. --Epp 7. aprill 2015, kell 10:09 (EEST)

Aga ikkagi. See ei anna mulle rahu, sest kirjutan alati nii ja see tundub mulle loomulikum. Kas keegi võiks mulle ära tõlkida, mida siin öeldakse? Mille kohta see siis käib ja mille kohta mitte?  Miks "elluviimine" oleks rohkem iseseisva tähendusega sõna kui "edasiarendamine" või mõni muu näide sealt? --Epp 7. aprill 2015, kell 12:12 (EEST)

: See otsus ütlebki, et "ellu viimine" ja "edasi arendamine" on nüüd lubatud. Andres (arutelu) 7. aprill 2015, kell 13:30 (EEST)

:: Nojah, seda minagi arvasin, aga keelenõu nii ei arvanud. :-) No igatahes, kirjutangi siis nii edasi nagu seni. --Epp 7. aprill 2015, kell 13:45 (EEST)

Tere Epp!
Vaata palun seda  Idi Amin  siin , Patrick Keatley, The Guardian, 18. august 2003, veebiversioon (vaadatud 7.04.2015)(inglise keeles)
Mariina 7. aprill 2015, kell 17:40 (EEST) alias Простота

Kas Sa mõtled seda kohta, kus räägitakse süüfilisest? Sellest on artiklis juttu ka. Enam-vähem kõik allikad räägivad süüfilisest, aga allikaid on nii palju ja osa neist on kollasepoolsed, ma täpselt ei tea, kuidas seda kirja panna. --Epp 7. aprill 2015, kell 18:37 (EEST)

: 'soomesõbrad' olid tema lisanud, oot-oot ma pean artikli juures ära käima, see on 'süfiliitikuks', hulgielundipuudulikkust seostatakse nn 'surma kolmnurgaga'... 'liiga ümmargune' 'kinnitatud süüfilise diagnoosi sealt jah välja ei ime', seega ei saa vast midagi kindlat kirjutada (kui juba seroloogilised süüfilisetestid pole kroonilise bakterinakkuse tuvastamisel kindlad uuringud ja bakter ise kasvab söötmetel väha halvasti jms) - lisasin mina täna artiklisse süüfilis eeltoodud allika ...

: Mariina 7. aprill 2015, kell 18:51 (EEST) alias Простота

:: Hulgielundipuudulikkus on väidetavalt tema ametlikuks surmapõhjuseks märgitud. Mul pole muidugi aimugi, kui kiiresti see areneb, aga ta elas ju ikka päris vanaks, kui kaugele arenenud süüfilis sai tal aastakümneid olla? --Epp 7. aprill 2015, kell 18:56 (EEST)

::: millegipärast ei näita arutelu, 'hulgiga' võib kiire minek olla  süüfilise uurimisega olen üsna alguses, aga see on harva tappev haigus ja käib aastakümneid küll ja küll...

::: Mariina 7. aprill 2015, kell 19:03 (EEST) alias Простота

:::: Mul ka enne ei näidanud arutelu. See juhtub juba mitmendat korda, ei tea, mis kiiks see nüüd on. Nojah, ma ei tea, mida siia lisada, arsti väide tertsiaarse süüfilise ravimise kohta on kirjas. --Epp 7. aprill 2015, kell 19:09 (EEST)

::::: siis on OKs!

::::: Tertiary syphilis may occur approximately 3 to 15 years after the initial infection, and may be divided into three different forms: gummatous syphilis (15%), late neurosyphilis (6.5%), and cardiovascular syphilis (10%).  People with tertiary syphilis are not infectious. Gummatous syphilis or late benign syphilis usually occurs 1 to 46 years after the initial infection, with an average of 15 years...

::::: Mariina 7. aprill 2015, kell 19:14 (EEST) alias Простота


Arutelu:Beagle (laev)

Puudub lehekülg Beagle,  aga see artikkel võiks ehk tolle pealkirja all olla. Andres 26. september 2010, kell 15:26 (EEST)

: Kahtlustan, et koeratõugu otsitaks vist selle pealkirja alt rohkem. --Epp 27. september 2010, kell 02:42 (EEST)

:: Kas siis jääb see pealkiri või Beagle (laev). Sellenimelisi laevu oli veel üsna mitu, aga see on kõige tuntum. Igal juhul peab Beagle'i alla midagi kirjutama, muidu ei leia seda siit üles. Andres 27. september 2010, kell 03:02 (EEST)

::: Ma teen sinna siis koera. Mulle meeldiks Beagle (laev) rohkem; teistele laevadele võib ju siis muu täpsustuse panna. --Epp 27. september 2010, kell 03:16 (EEST)

:::: Mulle ka. Muide, teised on ka HMS-id. Andres 27. september 2010, kell 03:22 (EEST)

Üks selline viide miskile skännitud raamatule ei ole veel terviklik kirjeldus.

Kui nüüd keski sellise üheviitelise artikli kustutab, on viide kadunud.

Samas on soovitatud mul neid enda nimevälja alla koguda,

kuid siis ei leia tavaliselt teised vikikirjutajaid neid ülesse,

seega oleks selline viidete oma kaukasse kogumine energia ja aja tühjakulutamine.

suwa 26. september 2010, kell 15:32 (EEST)

Olete ikka laeva nimes kindel? - https://www.apollo.ee/charles-darwin.html

Vt Arutelu:Charles Darwin#Merereisi laeva nimi?. Pikne 3. detsember 2021, kell 16:15 (EET)


Arutelu:Kiri (sõnum)

Kui #def ütleb selgelt ja üheslt, et tegu on sõnumiga,
siis võiks peale paberi ka teised kandjand,
nt savitahvlid kiilkirjaga jne olla mainitud ?
suwa 26. september 2010, kell 16:31 (EEST)

See artikkel ei räägi kirjalikust tekstist üldse, vaid teatud tüüpi kirjalikust sõnumist, mis adressaadile kätte toimetatakse. Andres 26. september 2010, kell 16:36 (EEST)

Kui artiklit laiendada, võib ka kandjatest pikemalt rääkida, kuid sellised "vaata ka" lingid ei ole asjakohased. Andres 26. september 2010, kell 16:37 (EEST)


Arutelu:Hurtigruten

Kuidas seda nime eesti keeles tuleb hääldada? Andres 27. september 2010, kell 00:52 (EEST)

Midagi ei juhtu, kui hääldada, nagu kirjutatakse. SSGreporter 27. september 2010, kell 01:13 (EEST)

: Ma räägin sellepärast, et lugeja ei saa praegu aru, kuidas eesti keeles hääldada tuleb. Muidugi võib igaüks hääldada, kuidas tahab, aga peaks ju ikkagi mingi soovituslik hääldus olema. Andres 27. september 2010, kell 01:43 (EEST)

Minu meelest see artikkel ei räägi ettevõttest, kuigi on olemas samanimeline ettevõte (:no:Hurtigruten (selskap)). Andres 27. september 2010, kell 00:55 (EEST)

Ka siis, kui artikkel räägib laevaliinist, on seal vähemasti ühine turundus- ja operaatorfirma, muidu ei oleks võimalik liiniliiklust korraldada. Ettevõte Hurtigruten ASA norra vikist (:no:Hurtigruten (selskap)) ongi selline operaatorfirma. Laevaomanikud on tänapäeval enamjaolt iga laeva jaoks eraldi moodustatud tütarfirmad ning ka Hurtigruten ASA on oma laevad mõni aasta tagasi tütarfirmale müünud. Oluline on kaubamärk ja liini nimi, mida võib selguse huvides käsitleda laevandusettevõttena. Pidasin õigeks, et see satuks laevndusettevõtete alamkategooriasse, kus teised samasugused, eeskätt liinide kaubamärgid, juba ees on. SSGreporter 27. september 2010, kell 01:13 (EEST)

:Kui millalgi edaspidi tuleb artikkel Hurtigruten (ettevõte), siis võib selle artikli ümber nimetada Hurtigruten (laevaliin) ja osa artikli sisust ettevõtte juurde paigutada. Sellegipoolest võiksid need olla samas laevandusettevõtete alamkategoorias, mis ilmselt väga suureks ei paisu. SSGreporter 27. september 2010, kell 01:27 (EEST)

: On olnud just mitme firma käes.

: Minu meelest peab selle pealkirjaga artikkel rääkima ainult laevaliinist, mitte ettevõst, mis on alles mõne aasta vanune. Ettevõtte kohta võikski olla artikkel Hurtigruten ASA või  Hurtigruten (ettevõte).

: Miks siis mitte kohe teha artiklit ettevõttest? Andres 27. september 2010, kell 01:43 (EEST)

:: #def ütleb ju, et tegemist on postiliiniga, seega võrdle parem ajaloolise kaubateeega,

:: viimase puhul sind ei huvita ju üldist kirjutist luues, kellele kuulusid kaamelid

:: karavanis ? ja nt Siiditee tervikuna ei saa kellelegi kuuluda, säherdusi ajaloolisi

:: laeva- jm kaubateid on maailmas ikka mitmeid. Ka Eestis on postipaadindust mitmes kohas.

:: suwa 27. september 2010, kell 12:43 (EEST)

Vaadates neid lehti:
* http://www.hurtigruten.no/Norge/tema/Tema/Svalbard/
* http://www.hurtigruten.co.uk/Hurtigruten-Spitsbergen/Spitsbergen-Voyages/Cruise-Spitsbergen/Svalbard-Explorer-2011/
* http://www.hurtigruten.co.uk/norway/Theme/Theme-pages/Svalbard/
Tekkis küsimus,kas suvel on turistidele mõni laevadest "kohapeal" ka pidevalt?
suwa 2. oktoober 2010, kell 00:27 (EEST)

Näitavad, et ristluslaevad Fram ja Polar Star (see on vana ja väike): http://www.hurtigruten.no/Spitsbergen/Skip/Flaten-pa-Spitsbergen/  Muide, Fram käis mõni aasta tagasi suvel Tallinnas. Ssgreporter 2. oktoober 2010, kell 00:34 (EEST)


Arutelu:Tisler

Peaks interwikiviited üle vaatama, osad viitavad puusepale. suwa 28. september 2010, kell 20:16 (EEST)
----
Praegu jääb tisleri ja puusepa vahe häguseks. Kas vahe on selles, et tisler kasutab ka höövlit? EKSS-i järgi on tisler peenemate puutööde tegija. Aga pole selge, mis see tähendab, välja arvatud see, et mööbli tegemine on peenem töö. Andres 28. september 2010, kell 22:15 (EEST)

Seda peab täpsustama küll, jah. Aga ma ka ei oska. Puusepp on traditsiooniliselt tegelenud rohkem puitkonstruktsioonidega, st pigem robustsema, nt ehitusliku puutööga. Tisleritöö on suure täpsusega ja kvaliteetne töö, mis nõuab erioskusi. Aga päris käsitöö ta vist pole pärast masinate leiutamist olnud. Ja kui lähtuda tänapäeva ametikirjeldustest, siis kindlasti pole see käsitöö. Ma usun, et pigem peab tisler oskama absoluutselt kõiki seadmeid kasutada.

Mulle tundub, et tänapäeval töötavad puusepa ametinimetusega inimesed enam-vähem ainult ehitusel. Lugesin kutsestandardeid, ja seal nimetatakse tisleriks ka akende, uste ja treppide tegijaid; mul on tunne, et need oleksid vanasti pigem  puusepad olnud. --Epp 28. september 2010, kell 23:13 (EEST)

TTÜ puidutöötlemise õppetooli terminiseletustes on tisleritöö – hästi töödeldud pinnaga ja täpselt ühendatud detailidega puittooted, erinevad puusepatöödest täpsema töötluse poolest. --Epp 28. september 2010, kell 23:15 (EEST)


Arutelu:Kask

Võtsin need välja:

*Eliisa Kõiv
*Erich Kõiv
*Kauri Kõiv
*Kerli Kõiv
*Madis Kõiv
*Mait Kõiv
*Tõnis Kõiv
*Urmas Kõiv
*Voldemar Kõiv

Neid võib loetleda lehel Kõiv. Andres 29. september 2010, kell 20:58 (EEST)
Kask nimena ei kuulu üldse siia. Need tuleb panna täpsustuslehele või ehk ka lehele Kask (perekonnanimi). Sama lugu Kõivuga. Andres 11. detsember 2010, kell 00:29 (EET)

Ma pole päris kindel, kas oskan seda täpsustuslehte teha.Ulrika 11. detsember 2010, kell 00:43 (EET)


Arutelu:Leideni Ülikool

vanim ülikool, mis on asutatud 1575. aastal

Palun ärge kasutage niisugust sõnastust, kui tahate öelda, et see on vanim ülikool. Andres 1. oktoober 2010, kell 18:39 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.timeshighereducation.co.uk/hybrid.asp?typeCode=438
** In Leideni Ülikool on 2013-06-24 12:01:50, 404 Not Found
** In Leideni Ülikool on 2013-07-06 10:37:15, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:37 (EEST)


Arutelu:Pulmad

# aastapäev - vatt
# nahk
# nisu
# vaha
# puu
# küpress
# vill
# moon
# fajanss
# inglistina
# korall
# siid
# maikelluke
# seatina
# kristall
# safiir
# roos
# türkiis
# kretong
# portselan
# opaal
# pronks
# berüll
# atlas
# hõbe
# nefriit
# mahagonipuu
# nikkel
# samet
# pärl
# seemisnahk
# vask
# porfüür
# merevaik
# rubiin
# musliin
# paber
# elavhõbe
# krepp
# smaragd
# raud
# pärlmutter
# flanell
# topaas
# ülekullatud hõbe
# lavendel
# kasmiir
# ametüst
# seeder
# kuld
# kameelia
# turmaliin
# metskirsipuu
# soobel
# orhidee
# lapi lasuriit
# asalea
# vaher
# naarits
# teemant
Võtsin selle välja, sest see ei sobi niisugusel kujul, pealegi ei kuulu see siia, vaid artiklisse Pulma-aastapäev.   Andres 2. oktoober 2010, kell 14:58 (EEST)
----
Pulmateemalisi artikleid on päris palju, aga siit ei jõua nendeni. Andres (arutelu) 20. september 2018, kell 23:34 (EEST)

Absoluutselt kõigini ei peagi siit ju jõudma. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. september 2018, kell 23:47 (EEST)

:Mitte et tingimata peaks siit kõigile link minema, aga siit alustades peaks kõigini välja jõudma. Andres (arutelu) 21. september 2018, kell 00:36 (EEST)


Arutelu:Hannes Rumm

Võtsin välja: "Nüüd esineb ta vahel "Keskpäevatunnis". Pole teada, millal oli nüüd ja see kunagi tõsi olnud asjaolu tõenäoliselt ei väärinud esile tõstmist juba tookord. --Ker 2. oktoober 2010, kell 19:25 (EEST)

Arvan, et see väärib igal juhul esiletõstmist,  sest ka "Keskpäevatund" on tähtis saade. Ma ei tea, kas ta seal enam esineb, aga võib ju kasutada täisminevikku: hiljem on ta vahel esinenud  "Keskpäevatunnis". Andres 3. oktoober 2010, kell 00:23 (EEST)

Kas tütarde vanusevahe oli vale? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. november 2011, kell 21:10 (EET)

Nime käänamise kohta küsisin Rummult endalt, nii et viidet ma otsida ei kavatsegi.  • • • [[Kasutaja:Ahsoous]] • [[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]] • 24. aprill 2015, kell 20:43 (EEST)

omastav kääne Rummu;
--WikedKentaur (arutelu) 24. august 2018, kell 19:12 (EEST)
-----
"endine Eesti ajakirjanik" Endine ajakirjanik? Kas teda lihtsalt ajakirjanikuks ei saa nimetada? Velirand (arutelu) 30. november 2021, kell 10:51 (EET)


Arutelu:Hall (meteoroloogia)

Keskkonnasõnaraamat loeb öökülma ja halla sünonüümseks. EKSS mainib ainult sadet. Küll vist on öökülmakahjustus ja hallakahjustus sünonüümsed--Bioneer1 13. jaanuar 2011, kell 19:45 (EET)

keeletunnetuslikult on tõesti "hall" justkui nagu mingi asi, mis maapinnal vm on, ja öökülm on protsess, mille kestel ja tagajärjel tekib hall. Ma ei tea, kas peab need eraldi artikliteks tegema--Bioneer1 27. oktoober 2011, kell 11:46 (EEST)


Arutelu:FC Eston Villa

Kas oleks võimalik taastada artikkel? Pelmeen10 4. oktoober 2010, kell 09:33 (EEST)

Miks oli vaja taastada? Kas artiklis olev Jalka artikkel ei kuulu autorikaitse alla? --Metsavend 14. oktoober 2010, kell 21:56 (EEST)

1	AAS, RANDEL
2	AASPERE ANDRE
3	AAVA, ALLAN
4	BERG, ALEKSANDR
5	EHANDI, ERMO
6	EKS, RAUL
7	ESTER, MÄRTEN
8	FILIPOZZI, FABIO
9	FRISCHER, JURI
10	GELENCSER, ANDRAS
11	KALAUS, TANEL
12	KONSA, PIRKO
13	LEINFELD AGU
14	LOKK, AIVO
15	LUUP, ANDRI
16	MAZUR, PAVEL
17	MÖLDER, TARMO
18	PALTS, TÕNU
19	PETERSON, ERIK
20	PLOOM, TRISTAN
21	RANDMA MAREK
22	TANG, TANEL
23	TIIVEL, TAAVI
24	TOMBU, EDGAR
25	VAHEMETS, AIVO
26	VAHER, RAIVAR
27	VAHER, RISTER
28	VARBOLA, ERKI

Välja võetud. Pelmeen10 18. veebruar 2011, kell 20:28 (EET)


Kasutaja arutelu:RitaET

Tere tulemast Vikipeediasse, Rita! Taivo 4. oktoober 2010, kell 23:44 (EEST)
Kui kirjutad arutelulehele, siis allkirjastamiseks vajuta neli korda ~ või klõpsa redigeerimiskasti kohal neljandat nuppu, millel on kujutatud pliiatsit ja selle jälge. Andres 8. mai 2011, kell 06:49 (EEST)

Esimene mõte oli sirvida midagi sellist: ; Rosette'i kivi oleks ilus symbol, aga enamikule arusaamatu. Põhimõtteliselt võiks illustratsiooniks ka lihtsalt sõnaraamaturiiulit pildistada (mida mina praegu kahjuks teha ei saa). --Oop (arutelu) 1. märts 2012, kell 12:30 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Rita~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)
----
Vt . Pikne 15. märts 2021, kell 19:21 (EET)