Arutelu:Telekommunikatsioon

Retsensioon
1)Vastavus teemale:
Minu arvates vastab artikkel teemale. Kõrvalist juttu ei ole.
2)Sisukus
Artikkel on sisukas, põhjalikult on kirjeldatud nii ajalugu, kui ka telekommunikatsiooni alajaotust.
3)Allikatele viitamine:
Terves artiklis on ainult paar viidet, mis pole kindlasti piisav. Kui tõlkisid teiskeelsest wikist, siis lisa vastav viide. Samuti võiksid peale teiskeelsele wikile viitamist, viidata ka
* Tehniliste andmete ja teiste arvväärtuste korral. Näiteks:
** Ülemaailmse telekommunikatsioonitööstuse tulu oli 2008. aastal hinnanguliselt 3.85 triljonit USA dollarit. Ennustatakse, et 2013. aastal on selleks 2.7 triljonit dollarit.
** EB ja PB arvud
* Ajalooliste faktide korral:
**Hispaania armaada käigus kasutati majakate signaaliahelat Plymouthist Londonisse, et märku anda Hispaania sõjalaevade saabumisest.
**Nüüdse Iraagi alal elanud assüürlastel oli juba 4000 aastat tagasi väga hästi toimiv postiteenistus.
*Otsekõne puhul:
** Seda hakati kasutama 9. aprillil 1839. Wheatstone ja Cooke kirjeldasid oma seadet kui "tõestus juba olemasolevast elektromagnetilisest telegraafist"
4)Vikivormistus:
Kindlasti võiks olla rohkem viidatud teistele wiki artiklitele.
Teine asi on, et peaksid teistele wiki artiklitele õigesti viitama. Mitmes kohas kontrollisin "punaseid" viiteid ja selgus, et tegelikult on artiklid nendel teemadel olemas. 2 näidet:
* elektromagnetilised lained. http://et.wikipedia.org/wiki/Elektromagnetlaine
* Marconi võitis oma jõupingutuste eest füüsikas 1909. aastal Nobeli Preemia.  - Nobeli auhind
5)Keeleline kvaliteet:
Üldiselt on artikel kirjutatud hästi. Mõnes kohas on ainult kohmakas lauseehitus, mõned kirjavead ning tõlkimisvead:
*Varasematel aegadel on olnud telekommunikatsiooni vahenditeks visuaalsed signaalid. Nagu näiteks majakate valgus, suitsusignaal, semafortelegraaf, signaalilipud ja optilised halogrammid. - Korrektses eestikeelses lauses peab kindlasti olema öeldis.
*Samuti audiosõnumite kaudu kodeeritud trummiheli, sarveheli ja vali vilistamine. - sama jutt
*Traadita raadioside teerajajatakse olid Nikolai Tesla ja Guglielmo Marconi. - Typo sõnas "teerajajateks"
*Teised väga olulised avastused ja telekommunikatsiooni arendajateks olid Charles Wheatstone ja Samuel Morse (telegraaf), Alexander Graham Bell (telefon), Edwin Armstrong ja Lee de Forest (raadio), John Logie Baird ja Philo Farnsworth (televisioon). - Parem oleks näiteks: "Teised väga olulised telekommunikatsiooni arendajad ja nende avastused on...
*Rooma posti- cursus publicus'e- asutas 1.sajandil e.Kr Rooma keiser Augustus. See oli ametipost. - Ei ole aru saadav, kas Rooma post oli ametipost või oli hoopis Rooma keiser Augustus ametipost.
*Interneti väljatöötamist alustati 1960-ndatel aastatel USA-s. Tekkis tungiv vajadus ühendada standardsesse ning töökindlasse võrku akadeemilises, kaitse- ning sõjandusvaldkonnas töötavad arvutid. Selleks, et nendevahelist infovahetust kiirendada. - tekkib raskusi arusaamisega
*Kreeka vee märguande süsteemi kasutati juba 4. sajandil eKr. See toimis nagu optiline telegraaf. Töötas veega täidetud laevade ja valgussignaalide mõjul. Sellega sai saata piiratuid sõnumeid ainult hea nähtavuse tingimustes. - Võib-olla ei saa lihtsalt mina sellest aru: telegraaf, mis töötab veega täidetud laevade ja valgussignaalide mõjul? Lisa juurde viide või parem selgitus.
*Mõlema võrgustikutüübi puhul võivad repiitreid olla vajalikud signaali võimendamiseks või loomiseks, kui seda edastatakse pikkade vahemaade taha. - "...võivad repiiterid olla vajalikud..."
*Telekommunikatsioonil on tänapäeva ühiskonnas oluline sotsiaalne, kultuuriline ja majandulik mõju. - typo sõnas "majanduslik"
*Kodu omanikud linnades üle kogu maailma kasutavad telefone, et organiseerida koduteenuseid alates pitsa tellimisest kuni elektrikuteni. - Võib olla siiski elektriku väljakutse?
*2003. aasta Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) uuringus selgus, et umbes kolmandik riike on väiksem arv kui üks mobiilside iga 20 inimese koht. Üks kolmandik riike on väiksem arv kui üks maapealne telefoniliin iga 20 inimese jaoks. Seoses internetiga, umbes pooltest riikidest on väiksem arv kui üks kahekümnest inimest interneti juurdepääsuga. - Täiesti arusaamatu lõik. Tundub, et see jäi sul kahe silma vahele.
*Võiksid kasutada inglispäraste sõnade asemel eestikeelseid. Näiteks:
**repiiter - järgur
**diferentseeruma - eristuma, erinevaks muutuma; liigestuma, mitmekesistuma
6) Arusaadavus:
*Artikli sissejuhatavas osas kolmandas lõigus ei saa absoluutselt aru, mis on PB ja EB.
*Ajaloo Keskaja alateemas kirjeldad 18. ja 19. sajandit - kas see on ikka keskaeg?
*1895. aastal õnnestus itaallasel Guglielmo Marconil võtta neid lained vastu kahe miili kaugusel. - siin võiksid kasutada meetermõõdustikku.
Artikli üks suuremaid miinuseid on see, et tekst pole lõikudeks jaotatud. Sellel põhjusel tekkib raskusi arusaamisega. Uus lõik peab algama seal, kus alustad uue mõttega. Näiteks:
Vanaaeg
Muistsed kreeklased ja roomlased kasutasid sõjateadete laialisaatmiseks põlevaid tõrvikuid. Mingi tähe edastamiseks tuli tõrvikut teatud arv kordi lehvitada, tõsta või langetada. Teate andis vahitornist vahetorni edasi signaalmeeskond.
Kreeklased kasutasid kodeeritud teadete edastamiseks ka päikesekiiri peegeldavaid peegleid. Kreeka vee märguande süsteemi kasutati juba 4. sajandil eKr. See toimis nagu optiline telegraaf. Töötas veega täidetud laevade ja valgussignaalide mõjul. Sellega sai saata piiratuid sõnumeid ainult hea nähtavuse tingimustes.
Keskajal kasutati mägedes majakatest moodustunud signaaliahelaid, et edastada märguanne. Sel viisil sai edastada ainult vähest informatsiooni. Seega sõnumi tähendus, nagu "vaenlane on tabatud" pidi eelnevalt olema kokku lepitud.
Hispaania armaada käigus kasutati majakate signaaliahelat Plymouthist Londonisse, et märku anda Hispaania sõjalaevade saabumisest.
7) Kokkuvõte:
Artikel on sisult väga hea. Teemat on põhjalikult kirjeldatud. Infot on artiklis külluses. Paranda vormistuse ja keelevead ning lisa viited - siis peaks korralik artikkel tulema!
--Maksiml 9. detsember 2011, kell 12:32 (EET)

Ma mainiksin veel igaks juhuks, et eesti keeles kasutatakse arvu täis- ja murdosa eraldamiseks koma ning mitte punkti (nt "2.7 triljonit dollarit"). Samuti pole meil arvu billion ja Côte d'Ivoire on meil ikka Elevandiluurannik. Alajaotuses Televisioon tasuks joonis üle vaadata. Edu! Ivo 9. detsember 2011, kell 13:43 (EET)

1)Vastavus teemale: Teemakohane.
2)Sisukus: Piisavalt sisukas. Kõik oluline teema kohta on öeldud.
3)Allikatele viitamine: Puudulik. Eeldan, et artikkel on enamasti tõlgitud inglisekeelsest Vikipeedia artiklist. Tollel artiklil on 80 viidet, seega annab neid kindlasti lisada ka eestikeelsele.
4)Vikivormistus: Üldiselt hea.
5)Keeleline kvaliteet: Hea. Ühest lausest oli küll keeruline aru saada, võib-olla oleks mõistlik sõnastust parandada:
*Maailma võime vahetada teavet läbi kahesuunalise telekommunikatsiooni võrgu kasvas 281 petabait informatsioonist 1986. aastal 471 petabaidini 1993. aastal, 2,2 exabaidist 2000. aastal ja 65 exabaidini 2007. aastal.
6) Arusaadavus: Arusaadav.
7) Kokkuvõte: On näha, et peale esimest retsensiooni on artikliga tööd tehtud. Siiski võiks mõned viited lisada ja üksikud segased kohad parandada. Üldiselt hea artikkel.
--Rainaa 11. detsember 2011, kell 19:40 (EET)
----
1792 ei olnud keskaeg.
Minu meelest on ajaloo ülevaates liiga üksikasjalikult kirjeldatud konkreetsete tehniliste vahendite ajalugu.
Ajaloo all on juttu ka POSTISIDEST, kuid jutt sellest katkeb. Andres 12. detsember 2011, kell 01:08 (EET)
----
*elektri ja elektroonika kaasajal on natuke veider väljendus
*1986. aastal oleks see olnud informatsiooniliselt samaväärne 2 ajalehe lehekülje lugemisega iga inimese kohta päevas ning 2007. aastal tervelt 6 ajalehega. See lause on natuke segane. Kui suur maht on 6 ajalehte, kui ei ole öeldud, mitu lehte ühes ajalehes on.
*murdarvus peab eraldajaks olema koma
*Kreeka vee märguande süsteemi kas paremini ei saa sõnastada? Ei selgu, mis see selline on.
*Lauses "Seega sõnumi tähendus..." võiks sõna "nagu" asemel olla "näiteks", üks koma on ka puudu
*pane tähele, kus peavad olema mõttekriipsud (mõttekriips võta redigeerimiskasti all olevast erimärkide kastist), nt tõhus postiteenistus – poniekspress, mõnes kohas pole mõttekriipse kahel pool sõna vajagi.
*morsekoodi (linkida)
*New Havenis, Connecticutis, Londonis ja Inglismaal jääb mulje, et need on neli erinevat paika
*1906. aasta jõuludeks oldi leiutisega juba üsna kaugel. Mitme kilomeetri kaugusel?
*Värvitelevisioonile pandi alus USA-s, kus 1953 näidati esimesi värvipilte. See lause kordab eelmist
*jälgi tühikuid side- ja mõttekriipsude juures. Sidekriipsude juures ei ole tühikuid (30-millimeetrine). Arvude vahel on "kuni" tähenduses mõttekriips ilma tühikuteta (1934–1936). Lauseosade vahel on mõttekriips tühikutega (tõin enne näite).
*1960. aastatel
*Lause "Seda vedava organisatsiooni..." tuleks liita eelnevaga. Samuti lause "Arendati välja selleks, et..." endale eelneva lausega
*eesti keeles pole sõna "trillion"
*Makroökonoomika alajaotuses on laused väga segased
*mida nad pole varem näinud, mida nad pole varem kuulnud' nad saavad ju vaadata-kuulata ka seda, mida nad ON varem näinud-kuulund
*Artikli esimese pooles ei ole tekstisiseseid viiteid
Artikkel on päris pikk ja palju vaeva on nähtud. Tubli! Adeliine 18. detsember 2011, kell 20:44 (EET)
----
ÕSis soovitatakse telekommunikatsiooni asemel kasutada sõnu elekterside või side. Pikne 4. august 2012, kell 15:42 (EEST)

Kas postiside on ka telekommunikatsioon? Sellisel juhul ei sobi "elekterside". See ei sobi ka telekommunikatsiooni viiside kohta, mida artikli alguses mainitakse. Kui aga pole, siis ei sobi sõna "side". Andres (arutelu) 4. august 2012, kell 18:55 (EEST)
Oleks väga meeldiv kui televisiooni leiutajate osas oleks ka teised üleilmselt tuntud tegijate nimed ära toodud nagu siin: https://en.wikipedia.org/wiki/Television#History


Arutelu:MP3

1)Vastavus teemale:
Artikkel vastab teemale. Teemast pole kõrvale kaldutud.
2)Sisukus
Artikkel on sisukas. Välja on toodud ajalugu ning tehnilised andmed. Teksti võiks natukene juurde kirjutada, siis saaks ilusti 2000 sõna täis.
3)Allikatele viitamine:
Viitamine on korrektne. Kui erinevatele lausetele viidata teksti sees, mis pärineb ühest ja samas allikat, võiks selle ühe viitenumbri alla panna.
4)Vikivormistus:
Vormistus on üsna hea. Lisama peaks vähemalt ühe tabeli. Artiklit võiks illustreerida piltidega. Lisada võiks rohkem siselinke.
5)Keeleline kvaliteet:
Üldiselt on artikkel kirjutatud hästi. Ei leidnud isegi trükivigu kuskilt. Teemade loogiline järjestus on samuti olemas. Meeldiv oli lugeda algusest lõpuni.
6) Arusaadavus:
Tekstist on hea aru saada, kuna laused on korrektsed ja lihtsas vormis kirja pandud.
7) Kokkuvõte:
Artikkel on sisuliselt väga hea. Teemat on põhjalikult kirjeldatud. Artiklist saab vajaliku informatsiooni kätte. Edu !
--HelinaZ 10. detsember 2011, kell 16:22 (EET)

Artikli sisuks on kõik MP3-ga seonduv, mis peakski eesmärk olema. Väga palju kasulikku infot, viitamine on selge, vormistus kah tipp-topp, mõni pilt võiks vast veel olla, keelelisi vigu ma ei leidnud, inglise keelest on kindlaid väljendeid ilmselt raske ümber tõlkida. Seega ma kiidaks autorit suure töö tegemise eest.
10. detsember 2011, kell 21:25 (EET)
Vastavus teemale:Artikkel vastab täielikult teemale.
Sisukus: Kirjutatud on väga sisukalt.Kõik mis puudutab mingilgi määral MP3 formaati on välja toodud.
Allikatele viitamine:Viidatud on nii nagu Vikipeedias peab. Ajaloo juures ei pea äkki iga rea taga viide olema, kui kõik võetakse samalt lehelt.
Vikivormistus:Vormistus on hea. Siselinke on väga palju, aga mõni pilt võiks juures olla veel. Tihendamise siselingi mõttest ma ei saa päris hästiaru, see on natukene teemast mööda.
Keeleline kvaliteet: Keeleliselt oli päris hea, võiks lahti seletada mõiste sämplimissagedus.
Arusaadavus:Tekstist on hea aru saada, kuna laused on korrektsed ja lihtsas vormis kirja pandud.
Kokkuvõte: Artikkel on väga hea. Väga palju tööd on tehtud ning tulemus on selle vääriline.Kiidan.
Tamme55 30. detsember 2011, kell 11:25 (EET)
----
*1990. aastate
*korrutusmärgiks kasuta ×
*kontsertidel
*ühekordsete võrdusmärkidega pealkirju tekstis ei kasutata
Artikli keskosas tundub siselinke vähe olevat. Loodan, et kirjutad/täiendad edaspidigi artikleid, Vikipeedia oleks sinu panuse üle väga õnnelik, sest suudad keeleliselt head teksti kirjutada :). Samuti olid sinu retsensioonid tasemel. Väga tubli! Adeliine 17. detsember 2011, kell 16:23 (EET)


Arutelu:Twitter

1)Vastavus teemale:
Artikkel vastab teemale. Teemast pole kõrvale kaldutud.
2)Sisukus
Artikkel on sisukas. Välja on toodud omadused, kasutamine, ajalugu.
3)Allikatele viitamine:
Viitamine on korrektne.
4)Vikivormistus:
Vormistus on üsna hea.
Lisama peaks vähemalt ühe tabeli.
Artiklit võiks illustreerida piltidega.
Lisada võiks rohkem siselinke.
5)Keeleline kvaliteet:
Üldiselt on artikkel kirjutatud hästi. Leidsin mõned vead tekstis:
*63 protsenti kasutajatest on alla 35-aasta vanad- ... alla 35 aasta vanad.
*Kuid see strateegia pole toiminud nõnda hästi tavaliste iganädalaste sarjade ja saadete promomiseks.- ...saadete reklaamimiseks.
*Septembris 2008 ütles ajakirjanik Clive Thompson ajakirjas New York Times, et teenus on sisendanud nartsissismi uuel tasandil- ... nartsismi uuel tasandil.
*Et mõõteamõjutaset, kasutati valemit, mis põhineb kuulsatel sotsiaalvõrgustikel, näiteks Twitter või Facebook.- Mõjutaseme mõõtmiseks kasutati valemit, mis põhineb kuulsatel sotsiaalvõrgustikel, nagu näiteks Twitter või Facebook.
*Vasutvõtt Kui Twitter alustas tegevust 2006. aastal...- segane lause + typo.
6) Arusaadavus:
Tekstist on hea aru saada. Laused on üsna korrektsed. Teksti võiks korraks uuesti läbi lugeda ning mõnes kohas sõnastusi parandada.
7) Kokkuvõte:
Artikkel on sisult hea. Teemat on põhjalikult kirjeldatud. Artiklist saab vajaliku informatsiooni kätte. Edu !
--HelinaZ 10. detsember 2011, kell 17:01 (EET)

1)Vastavus teemale:
Artikkel vastab teemale.
2)Sisukus:
Sisukas. Sain teada twitter'i omadustest, kasutamisest, ajaloost, demograafiast, millest kirjutavad twitter'i kasutajad jne.
3)Allikatele viitamine:
Viited on tehtud õigesti.
4)Vikivormistus:
Hästi vormistatud. Mina paneksin algusesse kas twitter'i logot või selle peakorteri pilti ja selle alla mõnda olulisemat informatsiooni tabeli kujul.
5)Keeleline kvaliteet:
Kuna ma pole eesti keele kandja, ei hakka ma hindama keele kvaliteedi. Aga ühe trükkivea parandasin ära.
6) Arusaadavus:
Arusaadav, sisukad ja mitte väga pikkad laused. On päris hea lugeda.
7) Kokkuvõte:
Enne artikli lugemist ma pole teadnud twitter'ist midagi. Ja nüüd isegi tekkis soov minna nende leheküljele ja uurida lähemalt, aitäh!
--Samiuel 10. detsember 2011, kell 22:35 (EET)

* teema: Artikkel käsitleb teemat
* sisu: Vajalikud aspektid esitatud, esineb ka natuke huvitavat statistikat, saidi enese kohta
* viited: Viited korras
* vikisus: Võiksid pisut korrastada veel, mõningad read on liiga lahku, eriti esimeses lõigus viskub silma
* keel: Vist on korras, arusaadav vähemalt küll
* arusaadavus: Täitsa arusaadav
* kokkuvõte: Artikkel enamvähem korras, tegele vormistusega natuke :) Tšill ;)
--Deniss 12. detsember 2011, kell 17:35 (EET)
----
*Väldi konstruktsiooni "midagi tehtud/millegi tegemine kellegi poolt"
*Lauses "Kasutajad saavad ka erinevaid..." sõna "ka" kordus
*2009. aastal ajakirjas Time
*kasuta malli
*Sõnumipikkuse limiit pandi 140 tähemärki, et see sobiks SMSi pikkuse piiranguga ning mis sundis kasutama slängi ning lühendeid. Natuke segane lause
*vaidles selle küsitlusele kohta ??
*Quancasti uuringu järgi 27 miljonit inimest USAs kasutas Twitterit 2009. aasta 3. septembrist. Ei saa aru
*väga palju on näpu- ja tähelepanuvigu, palun loe teksti tähelepanelikult ja paranda need ära
*artikli pikkusest jääb natuke puudu
Adeliine 19. detsember 2011, kell 16:14 (EET)
Minu jaoks arusaamatud lauselõigud: "Et mõõteamõjutaset" ja "kasutab oma teenus t.co automaatse veebiaadresside lühendajana". Võimalik, et on veel imelikke kohti, ehk vajab lausa sügavamat keeletoimetamist. Ave Maria (arutelu) 28. jaanuar 2014, kell 22:18 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://brdfdr.com/doc/iptps-fethr/
** In Twitter on 2013-06-24 13:57:07, 404 Not Found
** In Twitter on 2013-07-07 05:28:16, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:28 (EEST)

Urmas Paet on lisatud viite alla, aga kas viidatud allikas mainib teda? --Andres (arutelu) 21. juuli 2022, kell 12:18 (EEST)

Ei maini. Võtsin selle kellegi omaloomingu välja. Ivo (arutelu) 13. veebruar 2024, kell 21:32 (EET)


Arutelu:Eesti ID-kaart

Miks ei või kirjutada ID-kaardi kasutusest kliendikaardina? --Metsavend 10. detsember 2011, kell 20:42 (EET)

Mulle tundus, et tegu oli reklaamiga. Kui tahad, pane tagasi. Andres 13. detsember 2011, kell 01:06 (EET)

:Seda, et ID-kaarti kliendikaardina kasutatakse, pole reklaam. Kuna ettevõtteid, kes ID-kaarti nii kaustavad, on mitu, siis neid ei pea tingimata nimetama. -Mardus /arutelu 2. november 2017, kell 10:40 (EET)

kõikide puudutatud kaartide

Arusaamatu. Kõnealuste kaartide? 2001:7D0:87CA:9180:657F:7D5:6949:D45F 4. november 2017, kell 12:31 (EET)

:turvariskist puudutatud kaartide. -Mardus /arutelu 4. november 2017, kell 12:49 (EET)
Kuna u-tähed on lähestikku, on parem hoida sõnad eraldi

Sõnas "kauguuendamine" on eraldaja "g" tähe näol juba olemas. 2001:7D0:87CA:9180:657F:7D5:6949:D45F 4. november 2017, kell 13:11 (EET)

:Sidekriips teenib rõhuasetuse seadmise eesmärki, et lugemisel ei tekiks valesti hääldamise segadust, viz abiellumine/abiEllumine. -Mardus /arutelu 4. november 2017, kell 13:17 (EET)

:Niigi on tegemist liitsõnaga. -Mardus /arutelu 4. november 2017, kell 13:23 (EET)
Üldjoontes on teada, et tegemist oli Eesti valitsusega, kes tegi teadaande Eesti ID-kaartide kohta. Aga võib ka täpsemalt.

Entsüklopeedias tulebki täpne olla, mõne aasta pärast pole enam midagi "üldjoontes teada". 2001:7D0:87CA:9180:657F:7D5:6949:D45F 4. november 2017, kell 13:11 (EET)

:Nüüd on siiski palju selgem, mis valitsus teavituse tegi. -Mardus /arutelu 4. november 2017, kell 13:15 (EET)

:Kuigi loogiliselt võttes peaks piisava intelligentsiga eestikeelsele lugejale selge olema ka mõne aasta pärast, et see just Eesti valitsus oli ja mitte mõni muu. -Mardus /arutelu 4. november 2017, kell 13:20 (EET)

"ID-kaardi tarkvaral" on kaks tähendust: tarkvara ID-kaardi sees või tarkvara, mida kasutajal ID-kaardi kasutamiseks arvutisse tuleb paigaldada. Tuleb vahet teha. Anthrax11 (arutelu) 4. november 2017, kell 13:21 (EET)

Mhmh. -Mardus /arutelu 4. november 2017, kell 13:23 (EET)

Okei, aga mis sõnaga kiibi-sisest tarkvara kirjeldada? Et kas püsivara? -Mardus /arutelu 4. november 2017, kell 13:24 (EET)

: Ma ei tea, kas kiibi tarkvara uuendatakse või kas see üldse oluline on, aga kõige olulisem on, et uuendatakse ehk vahetatakse välja sertifikaat kiibi sees. Postimehe artiklis on see üsna segaselt välja toodud, seepärast võtsin viite välja.

: ID-kaardi tarkvara üldiselt tähendab ikkagi arvutis olevat klienditarkvara. Sertifikaati saab kaug-uuendada pärast klienditarkvara uuendamist (ainult mitte 3.–5. novembril) ja klienditarkvara saab uuendada igaüks igal ajal. Anthrax11 (arutelu) 4. november 2017, kell 13:38 (EET)

::Mina olen saanud nii aru, et uuendatakse ka ID-kaardi sees olevat tarkvara, sest muidu ei antaks välja uusi PIN-koode. Osa informatsiooni on suhteliselt ahtalt ka Wikipediasse sattunud: ROCA vulnerability, Infineon Technologies#Security_flaw. Viimases on konkreetselt kirjas, et tegemist on Infineoni arendatud teegiga, mis on laialdaselt kasutuses turvatoodetes ja nutikaartides (smart cards), mis siis viitab nagu kaartide kiipides olevale tarkvarale. -Mardus /arutelu 4. november 2017, kell 13:46 (EET)
Nii Postimehe  kui RIA  järgi ei ole 35 000 hulgas ainult arstid. Anthrax11 (arutelu) 4. november 2017, kell 14:49 (EET)

Ok. -Mardus /arutelu 4. november 2017, kell 15:34 (EET)

Mis vahe on sertifikaatide sulgemisel, tühistamisel ja peatamisel? Anthrax11 (arutelu) 4. november 2017, kell 14:49 (EET)

Sulgemine ja peatamine on sisuliselt samad; tühistamine on see, kui sertifikaat ei kehti enam üldse. -Mardus /arutelu 4. november 2017, kell 15:34 (EET)
 need peatatud serifikaadid kestavad 31. märtsini ehk nii kaua saab sertifikaate uuendada. Peale seda need tühistatakse ehk uuendada enam ei saa. Mingit nädalavahetuse sertifikaate pole. --Tiia (arutelu) 8. november 2017, kell 14:21 (EET)

Definitsioonidest on sul suuresti kattuv arusaam minu omadega. "Sertifikaatide peatamine novembri I nädalavahetuseks" ei maini "nädalavahetuse sertifikaate", vaid seda, et sertifikaadid olid peatatud käesoleva aasta novembri I nädalavahetuseks. Et ei tekiks valearusaamist, justkui pealkiri "Sertifikaatide peatamine" tähendaks nende sulgemist või tühistamist igaveseks. -Mardus /arutelu 8. november 2017, kell 14:29 (EET)

: Väljendasin pisut valesti. Nädalavahetuseks ei peatatud vaid kevadeni peatati. Lisasin viite ja selgituse artiklisse. --Tiia (arutelu) 8. november 2017, kell 14:40 (EET)

::Sertifikaadid ei peatatud kevadeni, vaid peatatakse tühistatakse kevadel. -Mardus /arutelu 8. november 2017, kell 14:48 (EET)

::: Peatatud on ka kevadeni, et keegi ei saaks vanu PIN koode kasutada. --Tiia (arutelu) 8. november 2017, kell 14:58 (EET)

::::Kus see kirjas on? -Mardus /arutelu 8. november 2017, kell 20:07 (EET)

::::: Kas sa ei saa tekstist aru? Peatati reedel, kuna nuhkvara on väljas ja ründamine võimalik, siis ei tohi enam sertifikaate ka avada. Nüüd ongi sertifikaadid peatatud. Uuendada saab märtsi lõpuni, peatatud sertifikaatidega. 1. aprillil tühistatakse ja siis pole enam võimalik kauguuendada. 1. aprillist turvakaalutlustel uuendamata sertifikaadid tühistatakse --Tiia (arutelu) 8. november 2017, kell 20:11 (EET)

:::::: Kas sa tõestaksid oma väiteid mõne ametkondliku tekstiga? -Mardus /arutelu 8. november 2017, kell 20:16 (EET)

::::::: Igal pool on seda. Nii RIA lehel kui mujal meedias.

::::::: novembri esimene pool, aeg täpsustub: veaga ID-kaartide sertifikaadid peatatakse. Sisuliselt tähendab see seda, et e-teenustesse nagu internetipanka enam ei pääse. 31. märts 2018: viimane päev, mil saad oma koduarvutis ID-kaardi sertifikaadid korda teha. Pärast seda seritifkaadid suletakse ja elektrooniliseks kasutamiseks tuleb hankida uus ID-kaart. Ajakava:pane tähele, millal pead olema valmis ID-kaarti uuendama --Tiia (arutelu) 8. november 2017, kell 20:24 (EET)

::::::: “Meile teadaolevalt on olemas juba ka pahavara, et Tšehhi teadlaste leitud turvariski ära kasutada. Me ei tea, kas see pahavara töötab ja kas seda on kasutatud, kuid see on teinud ohu reaalseks,” selgitas RIA peadirektor Taimar Peterkop. Turvaveaga ID-kaartide sertifikaadid peatatakse 3. novembri õhtul --Tiia (arutelu) 8. november 2017, kell 20:24 (EET)

:::::::: Ma ei kahtle selles, et pahavara oleks justkui olemas, vaid sertifikaatide peatamises kuni tuleva aasta märtsini. Viidet on vaja selleks esmasest allikast (RIA vms.). -Mardus /arutelu 8. november 2017, kell 20:30 (EET)

::::::::: Pahavarast räägiti hoopis pressikonverentsil ja RIA lehtedel seda ei kajastata. Näiteks on Postimehes aga kindlasti on ka ERR lehel. Valminud on ID-kaarte ohustav pahavara Blogi ja fotod: valitsus otsustas e-riigist välja lõigata enam kui pooled ID-kaardid --Tiia (arutelu) 8. november 2017, kell 20:43 (EET)

:::::::::: Jutt ei käi pahavarast, vaid sertifikaatide peatamisest mitte nädalavahetuseks, vaid hoopis kuni märtsini, kui nad siis täiesti tühistatakse. -Mardus /arutelu 8. november 2017, kell 21:02 (EET)

::::::::::: RIA: Vabariigi Valitsus: Eesti peatab ligi 760 000 ID-kaardi sertifikaadid 3. novembri õhtust Tekst, mis on igal pool. Kuskil pole kirjas, et sertifikaadid avatakse. Võib olla ajas segadusse sind see, et nädalavahetusel pandi filter, et kauguuendada saaks ainult hädalised, kes ID-kaarti pidevalt kasutavad ja teist valikut (mobiil-ID või smart-ID) polnud. --Tiia (arutelu) 8. november 2017, kell 21:08 (EET)

:::::::::::: Tõsi. Aga kui see ajas mind segadusse, siis pole mina tõenäoliselt ainuke, kes sellest segaduses oli. Seepärast on tähtis nii esmaste (RIA jt) kui ka teiseste viidete (Postimees) olemasolu. Muidu on see nagu teelehtede lugemine.

:::::::::::: Samuti on Sulle tungiv palve inimestega edaspidi suhtlemisel mitte kasutada väljendit "Kas sa ei oska lugeda?" (samas klassis, mis "Loll oled, vä!?"), sest see näitab üles halvas usus suhtlemist ja vaenulikkust. -Mardus /arutelu 8. november 2017, kell 21:16 (EET)

::::::::::::: Vabandan, kui sulle südamesse läks aga sina pole ainuke, kes aru ei saanud. Üks nali oli see kui pensionärid ärkasid, sest raadiost ju öeldi, et sertifikaate on vaja uuendada. No ei osatud rõhuda sellele, et kui PIN koode ei kasuta, siis uuendama ei pea. Apteegist saab rohud kätte ilma uuendamata. Minule tuli siin üllatusena see, et artiklis on ju kõik kirjas ja ikka jäi arusaamatuks. Ma arvan, et ei peaks juurde lisama, et vahepeal sertifikaate ei avata. Vabandan veel kord. --Tiia (arutelu) 8. november 2017, kell 21:30 (EET)

:::::::::::::: Apology accepted. Aga selliseid ülaltoodud väljendeid viisakas seltskonnas ikka ei kasutata. Mm-km. Minul tekkis (vale)arusaam sellest, et sertifikaadid peatati justkui vaid nädalavahetuseks ja vaid tavakasutajatel, et kõrgkasutajad saaksid sel ajaperioodil uuendada, ning et vanad sertifikaadid tühistatakse nagunii kohe peale uuendamist. Pidasin silmas just seda, et sertfikaatide peatamisel pole uuendamine justkui võimalik, sest neid oleks nagu uuendamiseks vaja ometi. Kui kellelgi on selle kinnitamiseks või ümberlükkamiseks protsessikirjeldusi koos kindlate viidetega, olen rõõmus neid lugema.

:::::::::::::: See, et pensionärid paanikasse läksid, on valitsuse-poolse kommunikatsiooni süü (RIA ja sõsarametkonnad on muidugi professionaalsed), aga ka üldisem paanikahõnguline kommunikatsioon kirjutavast ajakirjandusest ("krahh", "häving", "kanajalgadel" jne.). Justkui oleks ära unustatud, et pensionärid käivad ID-kaardiga retsepte võtmas ja kasutavad neidsamu kaarte poodides kliendikaartidena.

:::::::::::::: Kusjuures id.ee avaldas ülaloleva dokumendi juba 25. oktoobril. Siinkohal võiks endalegi tuhka pähe raputada, et oleks võinud ise ka vastavat teksti prioritiseerida. -Mardus /arutelu 8. november 2017, kell 22:17 (EET)

::::::::::::::: Rohkem on selgitatud id.ee lehel korduma kippuvad küsimused. Näiteks Mis juhtub, kui ma ei uuenda oma kaardi sertifikaate? / Mu kaardi sertifikaadid peatati. Mis nüüd saab? Ööl vastu 4. novembrit peatati turvanõrkusest ohustatud kaartide sertifikaadid ning neid kaarte ei saa enam e-teenustes ega digiallkirjastamiseks kasutada. Peatatud sertifikaate saab uuendada hiljemalt 31. märtsil 2018 ning seejärel saab kaarti elektrooniliselt kasutama hakata. --Tiia (arutelu) 8. november 2017, kell 22:43 (EET)

::::::::::::::::Palju parem. -Mardus /arutelu 10. november 2017, kell 12:51 (EET)

Kuna id-kaardil endal on peal tarkavara, kas selle kohta on miskit kirjeldust? ja kas id-kaardi haldamiseks kasutatava tarkvara kohta peaks olema eraldi kirjutis? kas neid mõlemas peaks kasutama wiki tarkvaramalli? suwa 3. juuli 2018, kell 10:55 (EEST)

Ei, selle artikli põhiteema pole konkreetne tarkvara. Pikne 4. jaanuar 2022, kell 16:41 (EET)

Artiklis on hulk lõike, mis siia sisuliselt üldse ei puutu või mis on lihtsalt ajalooline, praeguseks vale info. E-hääletamine, "mis on krüpteerimine", ID-pilet, eesti.ee meiliaadress. Kustutaks ära või siis jätaks sisse lihtsalt viitena / ajaloolise faktina? Kurinurm (arutelu) 4. jaanuar 2022, kell 02:26 (EET)

Jah, muidugi tuleks eemaldada. Võib-olla midagi saab tõsta sobivamatesse artiklitesse (kui sama materjal seal juba pole). Juhendmaterjalid (kuidas e-hääletada, kuidas kasutada DigiDoc) ei kuulu üldse entsüklopeediasse. Pikne 4. jaanuar 2022, kell 16:41 (EET)


Arutelu:Must seatigu

Üks lause ei moodusta entsüklopeediaartiklit.--WooteleF 11. detsember 2011, kell 15:44 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.weichtiere.at/english/gastropoda/terrestrial/limax_cinereoniger.html
** In Must-seatigu on 2013-06-24 12:28:04, 404 Not Found
** In Must-seatigu on 2013-07-06 15:08:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:09 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.luonnossa.net/Elaimet/Ukkoetana/ukkoetana.html
** In Must-seatigu on 2013-06-24 12:27:57, 404 Not Found
** In Must-seatigu on 2013-07-06 15:08:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:09 (EEST)
----
Ma ei saa sõnastusest aru, kas ta elab Islandil. Andres (arutelu) 12. juuni 2014, kell 20:44 (EEST)


Arutelu:Andmeturve

KÕIK laused, viimne kui üks, on arusaamatud. Kõik terminid, kõik definitsioonid on valed. See ei ole eesti keel.
Artikli struktuur on täiesti arusaamatu ja ei anna teemast mingit sisulist ülevaadet.
Valdkonna spetsialist saab hädaga aru, mida on tahetud öelda.
Kuid tavalisele lugejale ei ole siin ÜHTEGI bitti kasulikku infot, ainult arusaamatu müra.
Kurinurm (arutelu) 12. jaanuar 2022, kell 09:11 (EET)
Väga koledad vead:
- Monitoringline programmne produkt; (arusaamatu. mida mõeldi)
- mitteäraütlemine või apelleerimine (ingl. non-repudiation) – võimatu on autorsuse ülesütlemine; (peab olema salgamatus)
- juurdepääs (ingl. availability) – alalise või aegse informatsiooni varjutust nende kasutajate eest, kellel on vajalikud kasutajaõigused. (mis krdi varjutus? Üldse, võtmesõnaks on [käideldavus].
--Tunguuz (arutelu) 15. märts 2018, kell 12:00 (EET)
RETSENSIOON
1) Vastavus teemale:
Artikkel vastab teemale.
2)Sisukus:
Sisu tundub olevat, kuid artikli alguses võik teha natuke pikema ülevaate andmeturvest, sest siis on ilmselt ülejäänud artiklist natuke kergem aru saada. Samuti võiks mingi ülevaate anda andmeturve garanteerimise võtetest ja abinõudest.
3)Allikatele viitamine:
On kirjutatud, et artikkel on tõlgitud muukeelsest vikipeediast, kuid viited peaksid siiski olema lisatud ka siia artiklisse, sest siis on lugejal lihtsam faktidele kinnitust saada.
4)Vikivormistus:
Puuduvad intervikilingid ning esimeses lauses on liiga palju siselinke. Samuti ei pea vajalikuks panna igale definitsioonile pealkiri, kui kirjelduses on seda veelkord korratud.
5)Keeleline kvaliteet:
Esineb väga palju stiili- ja grammatikavigu. Kõiki vigu on raske välja tuua, sest teks on üsna segane kuid:
* esimeses lauses peaks olema konfidentsionaalsuse asemel konfidentsiaalsuse
* lekkemise - lekkimise
* jõudu kasutamisega - jõudu kasutamata?
*jõudakse - jõutakse
*Andmeturve korteež - on konkreetse eesmärgi saavutamiseks tegevuste järjekord. - Andmeturve korteež - tegevuste järjekord konkreetse eesmärgi saavutamiseks.
*teaduslikke - teaduslike
*inforesursside - inforessursside
*naad - nad
*seoutd - seotud
*juhuslikke või ettekavatsetud looduslikku- või tehiskarakteri mõjudest - juhuslike või ettekavatsetud looduslikest või tehislikest mõjudest
*kaitse objektile - kaitseobjektile
*arvestada rahvuslikku ja rahvusvahelise seadusandluste nõudetega - arvestada rahvuslike ja rahvusvaheliste seadusandlike nõuedega
Need on mõned vead, mis ma leidsin. Peaksid oma artikli veel korralikult läbi vaatama ning parandama lausete ehitust ja sõnade järjekorda ning kindlasti ka õigekirjavigu.
6)Arusaadavus:
Sellest artiklist on üsna raske aru saada, sest palju on kirjavigu ning lausete ülesehitus on segane. Paljudes kohtades ei ole võimalik aru saada mida oled tahtnud öelda. Soovitaks kasutada vähem otsetõlget.
--SiimO 11. detsember 2011, kell 17:47 (EET)
----
Kõik need vead parandasin ära.
Samiuel 17. detsember 2011, kell 17:05 (EET)
----
Andmeturve on omastavas käändes andmeturbe (nt. "andmeturbe poliitika").  Anthrax11 11. detsember 2011, kell 18:06 (EET)
----
Sllest, kus peab olema omastav kääne ma pole kindel, nii et ei hakka seda parandama ära.
Samiuel 17. detsember 2011, kell 17:05 (EET)
*Proovi ikka, omastav kääne on näiteks seal, kus sõna on täiendina ehk teise sõna ees, nt andmeturbe korteež, andmeturbe kirjeldus jne.
*terveslikkus → terviklikkus
*Kaasaja sootsiumis on informatsioonisfääril
*kaasa arvatud
*standardiseeritud, standardne
*ressursside
*efektiivse
*tööetapist, esimese etapi
*mis on Kõrgtaseme dokumentide eluala haisutamine  ?
*abinõuete → abinõude (algvorm on "abinõu", mitte "abinõue")
*kui oled tõlkinud venekeelsest artiklist, siis peaksid teksti sisse lisama samad viited, mis venekeelses artiklis
*keeleliselt tuleb kindlasti seda artiklit toimetada, sest tekst ei ole kohati isegi arusaadav, aga ma saan aru, et Sa oled vaeva näinud ja eesti keel ei ole Su emakeel. Paranda vähemalt need vead ära, mis ma siia kirjutasin. Adeliine 19. detsember 2011, kell 16:42 (EET)
----
Tehtud.
"Kõrgtaseme dokumentide eluala haisutamine" on nende levimishara (jällegi, kui see on õige ja arusaadav).
Mõned viited jätsin vahele, sest Eestis ei ole selliseid standarteid olemas, millide peale viidetakse venekeelses vikipeedias (ГОСТ).
Artikli arusaadavuse põhjus on see, et selle suurim osa on juriidiline. Lisaks venekeelne variant on absoluutselt arusaadav ja ma pidin seda dešifreerima vene keelest vene keelde. Aga kuna eestikeelne juriidiline keel on veel raskem, siis tuligi välja see, mis tuli. Aga sain kustumatu kogemuse. Aitäh.
Samiuel 30. detsember 2011, kell 16:28 (EET)

Selle artikli võib lihtsalt ära kustutada.

Andmekaitse ja infoturbe seletussõnastik :
infoturve - riskihalduslik tegevus teabe turvalisuse säilitamiseks vastavalt organisatsiooni tegevuse eesmärkidele, sealhulgas andmekaitse realiseerimise vahend 2b. teabe turvalisust käsitlev distsipliin Õ: turve - turbe; liitsõnades infoturbe-; "turb" on omadussõna (= turvaline)
* http://akit.cyber.ee/terms/521-information-security-2
andmekaitse - arvutites või muul viisil talletatavatele andmetele juurdepääsu reguleeriv õigusnorm ja selle rakendamine; on eri maades erinev, kuid enamasti suunatud eelkõige teabe privaatsusele ja isikuandmete kaitsele; andmekaitse realiseeritakse infoturbega; termini kasutamine infoturbe tähenduses on väär (organisatsioon rakendab infoturvet eelkõige oma sisemistel eesmärkidel ja tal võivad andmekaitsealased eesmärgid isegi puududa)
* http://akit.cyber.ee/terms/689-data-protection-1
kuidas siis ikkagi on? andmeturve või infoturve või andmekaitse?

Definitsioon on arusaamatu, nii et pole ka arusaadav, millest artikkel räägib. Andres (arutelu) 10. mai 2012, kell 02:46 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.racal.ru/rsp/glossary_2.htm
** In Andmeturve on 2012-11-16 10:02:04, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Andmeturve on 2013-05-25 13:56:30, 404 Not Found
** In Andmeturve on 2013-06-24 00:52:24, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:52 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ib.sa-sec.org/
** In Andmeturve on 2012-11-16 10:02:04, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Andmeturve on 2013-05-25 13:56:33, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Andmeturve on 2013-06-24 00:52:49, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:52 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* https://attack-on-web.net/showthread.php?p=39978
** In Andmeturve on 2013-05-25 13:56:35, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Andmeturve on 2013-06-24 00:52:50, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:53 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* https://nordrus.info/security/
** In Andmeturve on 2012-11-16 10:02:04, Socket Error: '_ssl.c:504: error:140770FC:SSL routines:SSL23_GET_SERVER_HELLO:unknown protocol'
** In Andmeturve on 2013-05-25 13:56:35, Socket Error: 'Connection refused'
** In Andmeturve on 2013-06-24 00:52:54, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:53 (EEST)

Kas see on ikka õige pealkiri? Äkki peaks olema "infoturve" või "informatsiooni turvalisus"? Kuidas me siis inglise keelest tõlgiks "data security" :en:Data_security ? Või ongi siin juba mingi segu neist kahest definitsioonist? --Pelmeen10 21. märts 2018, kell 06:22 (EET)

Keeleliselt oleks parem teabeturve (sisulist küsimust arutamata). 2001:7D0:87CA:9180:B98F:1A5E:6832:F38F 21. märts 2018, kell 11:21 (EET)


Arutelu:Samsung Electronics

RETSENSIOON
1)Vastavus teemale:
Artikkel vastab täielikult teemale. Ei ole teemast kõrvale kaldutud.
2)Sisukus:
Artikkel on sisu poolest väga mahukas. Kirjutatud on kõigest olulisest, millest sellise teema puhul peaks.
3)Allikatele viitamine:
Viited allikatele on olemas. Kõik väited ja argumendid on vastavalt viidatud ja seega võib artikli sisus kindel olla.
4)Vikivormistus:
Vormistus on hea ja artikli ülesehitus loogiline, kuid  siselinke peaks olema rohkem kui kaks.
5)Keeleline kvaliteet:
Lausete ülesehitus on loogiline ja arusaadav. Stiili- ja õigekirjavigu ei leidnud.
6)Arusaadavus:
Kuna artikli ja lausete ülesehitus on hea, siis on sisust kerge aru saada. Midagi ei jäänud arusaamatuks.
7)Kokkuvõtteks:
Artikkel tundub olevat lõpetamata aga muidu on see väga hea ja arusaadav.
--[[Kasutaja:SiimO|SiimO]] 11. detsember 2011, kell 18:23 (EET)
2. RETSENSIOON
1)Vastavus teemale:
Artikkel vastab teemale
2)Sisukus:
Artikkel on väga sisukas ja hariv
3)Allikatele viitamine:
Viitamisega probleemi pole
4)Vikivormistus:
Vormistus on üsna hea, kuid väga vähe intervikisid
5)Keeleline kvaliteet:
Keelelisel hästi kirjutatud ning lauseehitus loogiline ja ladus
6) Arusaadavus:
Tekstist on hea aru saada. Laused on korrektsed
7) Kokkuvõte:
Artikkel on sisult hea. Teemat on põhjalikult kirjeldatud. Artiklist saab vajaliku informatsiooni kätte
--[[Kasutaja:HarriA|HarriA]] 11. detsember 2011, kell 19:17 (EET)

*Artikkel algab märksõnaga '''paksus kirjas'''.
*''telekas'' on kõnekeelne sõna ja ei sobi entsüklopeediasse
*''trend jätkub tõenäoliselt ka aastal 2010'' see aasta on ju möödunud, sellest lausest jääb mulje, nagu see oleks olevik või tulevik
*siselinke võiks rohkem olla, pole hullu, kui need jäävad punaseks
*'''mälukiipide tootja'''
*'''30-nanomeetrise'''
*'''turu-uuringute'''
*'''40-tollisele'''
*''full HD'' palun eesti keeles
*arvu ja ühiku vahel peab olema tühik
*võõrkeelsed sõnad ja väljendid ''kaldkirja''
*''eesrinnas'' → '''esirinnas'''
*viidete puhul ei aita ainult linkidest, tuleb ka juurde kirjutada viite tekst (allika pealkiri, autor/väljaandja, kuupäev jne)
*palun loe tekst tähelepanelikult ja kriitiliselt läbi ja paranda näpuvead ja kohmaka lauseehitusega kohad. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 27. detsember 2011, kell 03:25 (EET)

Tehniline küsimus, miks viidetest kuvatakse ainult 19 esimest?
suwa 4. märts 2015, kell 16:40 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://knowledge.smu.edu.sg/article.cfm?articleid=1314
** In Samsung Electronics on 2013-06-24 13:21:50, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Samsung Electronics on 2013-07-06 23:52:28, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:52 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sportbusiness.com/news/161740/samsung-extends-sponsorship-of-olympic-games-until-2016
** In Samsung Electronics on 2013-06-24 13:21:50, 404 Not Found
** In Samsung Electronics on 2013-07-06 23:52:38, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:52 (EEST)


Arutelu:Kolmemõõtmeline arvutigraafika

=== Vastavus teemale ===
Olemasolev tekst vastab teemale.
=== Sisukus ===
Sissejuhatus on artiklis äärmiselt sisukas, kuid ülejäänud alateemad on veel natukene toored.
=== Allikatele viitamine ===
2 linki allikatele on olemas ning mina ütleks selle kohta, et parem kui 0 (kuna artikkel üsna valmimisjärgus veel on).
=== Vormistus ===
Vormistus on väga puudulik, sissejuhatus on küll põhjalik, kuid minu arvates liiga põhjalik. Seal leiduvat infot võiks jaotada alateemade vahel. Ajalugu ning Ülevaade on äärmiselt puudulikud.
=== Keeleline kvaliteet ===
Esinevad mõningad keelelised arusaamatused või pisivead, näiteks -
"Näiteks arhitektid ja disainerid kasutavad 3D tarkvara realiseeritavate objektide tööjooniste valmistamiseks." (Vaevalt, et nad kolmemõõtmelist tarkvara kasutavad)
Tekstis esineb veel mitmeid lauseid, mis tunduvad natukene segased ja sellise lauseehitusega, mis muudavad lugemise ebamugavaks.
=== Arusaadavus ===
Tekst on veidikene raskesti loetav kohati, kuid veel vara öelda, kuna artikkel niivõrd algeline on.
=== Kokkuvõte ===
Leidub küll palju infot ning tundub, et kui autor natukene pingutaks ning asja korralikult ette võtaks, siis saaks sellest isegi asja ning artikkel oleks arvatavasti üsna põhjalik. See osa mis olemas on, pole halvasti tehtud.
-- Kasutaja: Alark

Olemasolev tekst vastab teemale.

* vastavus teemale: Tekst vastab täielikult teemale, kõrvalekaldeid pole
* sisukus: Sissejuhatust võiks jagada paariks alateemaks, kaks ülejäänut alateemat täiendada.
* viited: Allikaviited on paigas, arvatavasti tuleb neid rohkem? välislingid töökorras
* vormistus: Selle kallal tuleb küll nüüd tööd teha, oleks tore näha ka mõni pilt, mõni tabel mis seob videomälu ja kolmemõõtmelisust
* keel: Ei oska öelda.
* arusaadav: Võõrsõnu on räigelt, lausete ülesehitus muidu täitsa loetav ja arusaadav
* kokkuvõte: Tegele selle kallal, sul on veel palju tööd teha, et asi lõpuni viia. Artikkel vajab kõvasti täiendamist, edu sulle sellega!! :)
--Deniss


Arutelu:Tarkvara installimine

Sõnal on ka teisi tähendusi. Puudub lehekülg Installatsioon. Andres 12. detsember 2011, kell 07:59 (EET)
Ei, selles tähenduses on ette nähtud pealkiri Installatsioon (infotehnoloogia). Andres 12. detsember 2011, kell 08:00 (EET)

Viime selle pealkirja alla? Andres 14. detsember 2011, kell 22:17 (EET)
Mis me teeme siis? Andres 21. detsember 2011, kell 00:04 (EET)

Kas võiks kasutada hoopis "Tarkvara paigaldamine"? Vähemalt minu kõrvadele kõlab paremini, kui "Installatsioon".--Kyng 21. detsember 2011, kell 00:48 (EET)

: Arvan sama. Pealegi seostub "installatsioon" pigem juba paigaldatud tarkvaraga kui tarkvara paigaldamise protsessiga. Anthrax11 21. detsember 2011, kell 01:17 (EET)

:: Kui teete seda, siis muutke ka lehekülge Installatsioon ja ärge jätke lehte Installeerimine lihtsalt ümbersuunamiseks. Andres 21. detsember 2011, kell 08:08 (EET)

:::: Sattusin ma nüüd seda lugema. Ja jääks sellisele arvamusele, et installeerimine ja paigaldamine tarkvara puhul on ise asjad. Kui ma ütleme pakin miski tarvarapaketi lahti ja siis ütleme selle üle ftp-kohale paigutan, siis ma saan aru et see on paigaldamine aga see ei ole mitte instaleerimine. -- Ahsoous 3. jaanuar 2012, kell 23:02 (EET)

::::: Paigaldamine on võib-olla natuke laiema tähendusega küll kui installeerima, aga minu meelest ei takista see esimese kasutamist antud tähenduses. Paigaldamine ja paigutamine pole päris samatähenduslikud. (ÕS ei soovita esimest teise tähenduses.) Pealkiri võiks olla lihtsalt paigaldamine (infotehnoloogia) (või sulgudeta, kui muid artikliväärilisi tähendusi pole). Kui võõra tüve juurde jääda, siis võiks olla installimine (infotehnoloogia) (sõnast installima, mida Hanson ja Tavast, Liikane ja Kesa ning Vallaste üksmeelselt pakuvad). 88.196.241.249 5. jaanuar 2012, kell 10:36 (EET)

:::::: just, paigaldamine tähendab sihipärast paigutamist õigesse kohta, õigesse asendisse, õigel ajahetkel. nt akna(raamid) võid ladustada aknaava alla kuid see pole veel paigaldamine... kustiteos hoidlas/arhiivis on ka ladustatud ja mitte eksponeeritud jne :) suwa 5. jaanuar 2012, kell 15:27 (EET)

Pealkiri peaks olema "Tarkvara installimine" ka vastavalt AKIT-ile (https://akit.cyber.ee/term/3309). Kuriuss 24. mai 2019, kell 18:07 (EEST)

: Erialasõnastikud eelistavad "installimist", sellega olen nõus. Aga kindlasti kasutatakse samas tähenduses ka "paigaldamist" (vt Google'ist ).

: Allpool arutelus on mainitud, et installimine tähendaks lisaks paigaldamisele ka häälestamist. See on vist ÕS-i seletusest  tuletatud. Aga minu meelest ei saa sealt järeldada, et paigaldamine häälestuseta pole installimine. Ei ole näinud, et "tarkvara paigaldamine" oleks kuskil eraldi selliselt defineeritud või kasutatud. Näiteks EKSS pakub installimise  sünonüümina ka lihtsalt paigaldamist. Seega ma ei ütleks, et paigaldamine on ebatäpne. Pigem, et "installimine" on eelistermin ja kasutatakse standardites, aga kasutatakse ka "paigaldamist". Anthrax11 (arutelu) 24. mai 2019, kell 19:59 (EEST)

Puudub lehekülg Paigaldamine. Andres 21. detsember 2011, kell 22:22 (EET)
Paigaldamine on väga mitmekülgselt kasutatav sõna, viide siia oleks natukene vale (ei vasta täies tähenduses sellele), kuigi sõna on selle teema juures täiesti kasutatav. Artikkel oli kirjutatud teemale installeerimine, vabandan väga, aga selline teema oli antud, kui soovite midagi muuta või tekkitada ümbersuunamised võite seda vabalt teha. Mina kui tudeng tegelen asjaga koolitöö vormis ning ei suuda teid toimetamise koha pealt aidata (PS. artikkel on tõlgitud!). Installatsioon(informaatika) on täitsa mõistlik, tarvara paigaldamine kõlab naljakamalt kui installeerimine (mille kohta on tegelikult artikkel kirjutatud) sest tarkvara paigaldamiseks on väga erinevaid viise, ntks installeerimine :)
--Deniss 3. jaanuar 2012, kell 22:19 (EET)

Kirjutise pealkiri on üheselt mõistetav ja mõistuspärane, suvalise objekti paigutamine avalikku tehnilisse inforuumi on pigem võrreldav publitseerimisega, mida keskkonna iseärasuste tõttu saab korduvkasutada. suwa 5. jaanuar 2012, kell 09:50 (EET)

: vähemalt mina ei saa selle jutuga nõus olla, artikkel räägib nimelt installeerimisest, samas kui kasvõi SVN-iga tarkvara paigaldades ei installeeri sa mitte kui midagi ja mõni tarkvara ei vajagi installeerimist, aga paika tuleb ta ikka panna... -- Ahsoous 5. jaanuar 2012, kell 10:08 (EET)

:: ok, asi väärib arutamist, kuid hetkel ma ei tea, mida sa SVN-i all mõtled?, mida see lühend siin tähendab? :) suwa 5. jaanuar 2012, kell 10:19 (EET)

::: vata põhimõtteliselt installeerimine tähendab lisaks paigaldamisele ka (tarkvara) tööle häälestamist -- Ahsoous 5. jaanuar 2012, kell 10:46 (EET)

:::: mhmh, seda ma tean, et ei piisa faili kopeerimisest failisüsteemi, juba CP/M-is ja DOS-is oli vaja ka otsinguteed nt määrata, uuemates keskkondades hoitakse väärtinfot hapnemakippuvates registrites. Samas kui meeldetuletada, siis kunagi sai ka perfokaardid riiderist läbilastud ja sellega toimus nii tarkavara mällu paigaldamise/buutimise protsess ..., mis on SVN? kas sistema-virtualnõh-netwörks? suwa 5. jaanuar 2012, kell 11:03 (EET)

::::: Vaata :en:Apache Subversion -- Ahsoous 5. jaanuar 2012, kell 11:28 (EET)
----
Veel pealkirjast. Soovitaks pealkirja Installeerimine alla teisaldada, sest see hõlmab ka riistvara paigaldamist, nagu ka artikli definitsioonis on--Bioneer1 (arutelu) 31. august 2012, kell 18:13 (EEST)

===Vastavus teemale===
Artikkel vastab etteantud teemale ning ei kaldu sellest kõrvale.
===Sisukus===
Artikkel on huvitav ning sisukas, kõik vajalik on lahti seletatud.
===Keelelisus===
Kirjavigadest:
pakida - pakkida
sättete - sätete
püstitatud nõuetega - püstitatud nõuetele
Paketide - Pakettide
paketti - paketi
sättete etteandmisel - sätete
kasutavada - kasutavad
operatsioonisüsteem ebastabiilsus - operatsioonisüsteemi
ebakorektse - ebakorrektse
kõvaketal - kõvakettal
paket - pakett
===Vikivormistus===
Vastab vormistusreeglitele.
Lisaks küll paar siselinki juurde:
Macrovision, Wise Solutions, SetupBuilder, MSI
===Arusaadavus===
Mõned kohmakad ning raskesti sõnastatud laused on, kuid muidu on üldiselt lihtne aru saada teemast.
===Kokkuvõte===
Kui ära parandada mõned kirjavead ning kohmakad laused, siis oleks see artikkel päris hea. :)
MikkR

===Vastavus teemale===
Artikkel vastab etteantud teemale.
===Sisukus===
Kui laused normaalselt sõnastatud saaks, siis oleks sisukust, hetkel pole kõik eriti arusaadav, mis muudab artikli vähesisukaks.
===Keelelisus===
# Installeerimise programm ehk oleks parem Installeerimisprogramm?
# "Mõningad arhivaatorid võimaldavad kah luua installeerijaid" - Kas arhivaatori jaoks mingit paremat sõna ei leia? (Tundub kummaline) ja "kah" teeb selle lause üsna ebamääraseks.
# "...mis on ühendatud lokaalse võrgu..." - Sõnastusviga, "lokaalsesse võrku tundub loogilisem". ( --Deniss 3. jaanuar 2012, kell 22:26 (EET)mõeldud on lokaalse võrgu kaabel :) )
#"Suurem osa operatsioonisüsteemide distributiive" - Need ei ole distributiivid (see sõna tähendab midagi muud! Siin ikka mõeldakse distributsioone, nt (http://et.wikipedia.org/wiki/Linuxi_distributsioon).
# "mis asub andmete kandjal, ning käivitub sisestades see lugeja seadmesse" - umbes selline võiks see lause välja näha "ning käivitub siis, kui see sisestatakse lugejasse".
# "Palju paigaldaja formaate" - siin vist mõeldakse erinevaid paigaldusfailide formaate, a'la (exe, deb, rpm jt).
# Vahetu installeerimise lõik on arusaamatu.
===Vikivormistus===
Miks on osad siselingid pandud linkidena, kui nende kohta pole midagi kirjutatud? Või peabki see nii olema (videoväljund, kasutajatingimused jne)?
Tõlkida tuleks võõrsõnad/väljendid, näiteks "Install Manager".
see on tõlkimatu programm, sa ei saa kõike eestistada, artikkel on tõlgitud vene keelest ning on täpselt sarnase vormistusega ka programmide ning siselinkide poole pealt (siselinke pole mõtet rohkem juurde lisada või siis tulevikule mõeldes ära kustutada ;)) --Deniss 3. jaanuar 2012, kell 22:30 (EET)
===Arusaadavus===
Võiks sellised laused ära tõlkida, arusaadavamaks, näiteks "Teostatakse erilise programmiga Package management system", mida see "Package management system" siin tähendab, kõik ei saa sellest aru, võib-olla need, kes on antud valdkonnaga varem tegelenud. Package management system võiks tõlkida paketihalduriks (Ubuntus minu teada selline tõlge ongi).
===Kokkuvõte===
Vaeva tuleb veel näha sõnastuse, kirjavigade ja lause ülesehitusega.
Ttambet 20. detsember 2011, kell 18:23 (EET)
----
Artikkel on liiga lühike (umbes poole lühem kui ette nähtud). Puudub tekstisisene viitamine, viidete ainult lõppu kirja panemine ei ole korrektne. Adeliine 22. detsember 2011, kell 15:29 (EET)
Tekstisisene viitamine puudus ka originaali juures ja üldse seal olid mõeldud lingid mitte viited (vormistamisel tekkinud viga x) tähenduse mõistmatus, see selleks), siia lisaks veel igaks juhuks (sest ei mõista, miks mu teist artiklit pole keegi kommenteerinud)  oli kirjutatud
NSIS esimese artikli lühisuse tõttu vms (igatahes teie palvel) --Deniss 3. jaanuar 2012, kell 22:35 (EET)

See, et vikipeedias, kust see artikel tõlgiti on viited puudu, ei ole tegelikult pädev vabandus. Kui tõlgitud artiklis viiteid ei olnud, siis tuleb need leida. Kuidas sa muidu tead, et seal üldse õiget juttu kirjutati?--Kyng 5. jaanuar 2012, kell 10:22 (EET)
Näiteks sellest, et see on juba wiki lehel??? Ma tõlkisin wikipedias olevat artiklit, ma ei mõista, mis kahtlustest siin veel juttu käib, kui on probleemid pöörduge palun originaali autori/te poole, aitäh! :) --Deniss 5. jaanuar 2012, kell 20:40 (EET)

Deniss, on väga oluline meelde jätta, et Vikipeedia ei ole ilmtingimata usaldusväärne allikas. Vikipeedia sisaldab ka palju ekslikku informatsiooni, vigu, tahtlikku valeinformatsiooni, jpm. Tõesti, ka muukeelsetes Vikides puuduvad sageli allikad ja see on suur puudus. Mina ei tea, kuidas oli teie kooliülesanne püstitatud ja sellest seisukohast ma ei kommenteeri, aga kui Sa kirjutad näiteks esseed või referaati ülikoolis, siis Sa pead viitama usaldusväärsetele allikatele. Kuna Vikipeediat ei koosta oma eriala eksperdid, vaid siia võib kirjutada igaüks, siis on siin samuti oluline tõestada oma kirjutatut usaldusväärsetele allikatele viidates. Hea artikkel on selline, mille puhul on minimaalselt näidatud ära kasutatud allikad, paremal juhul aga ära toodud tekstisisesed viited. Hetkel oled Sa näidanud küll tõlkimisoskust, aga mitte oskust töötada eri allikatega, neid võrrelda, refereerida ja analüüsida. Aitäh selle eest, mida Sa tegid – see on ka parem kui varasem situatsioon, kus meil see teema ja mõiste üldse katmata oli, aga ütleme nii, et Sa tegid oma töö miinimumprogrammi järgi. Ära solvu, eks ole, püüan lihtsalt probleemi olemust Sulle selgitada. :) -- Toomas 5. jaanuar 2012, kell 20:55 (EET)
Jah, ma tean seda ja ma tean ka seda, et allika teksti allika muutmine on kuritegu :) vms, samahästi võin viitada muukeelsele wikipedia artiklile, kuigi see ei vastaks normidele?! Ma ei solvunud, tänan juhiste eest! --Deniss 6. jaanuar 2012, kell 16:31 (EET)
----
Ikka veel koolitöö? --Epp 27. veebruar 2012, kell 20:17 (EET)

Artikkel vastab etteantud teemale.


Arutelu:Osara lagendikud

Kui see ykskord arhiivi jõuab, tuleks välislinkidesse lisada ETV saade "Osoon" 12. detsembrist 2011. --Oop 12. detsember 2011, kell 22:14 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.maatilan.pirkka.fi/mp4_01/otsikko18.htm
** In Osara lagendikud on 2013-06-24 12:42:10, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Osara lagendikud on 2013-07-06 17:34:45, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:35 (EEST)


Arutelu:Veebisait

====Vastavus teemale====
Artikkel vastab teemale
====Sisukus====
Väga hea sisukus. On räägitud ajaloost kuni koodielmentideni.  Mainitud ka tarkvara rakendused. Inforikas tüüpide tabel.
====Allikatele viitamine====
Palju linkimist artikli sees, kohati isegi täitsa kirju, mis on muidugi hea :)
====Vikivormistus====
Nii nagu asi peab olema, sisupuust kuni viideteni
====Arusaadavus====
Palju lühendeid võib pea segi ajada :) Samas hea linkimine väljaspoole lisainfo saamiseks.

Artikkel vastab teemale

Mulle meeldis, hea inforikas koht selle teema uurimiseks. Ilusad võimalused edasiuurimiseks.
--Melrek 12. detsember 2011, kell 23:39 (EET)
----
*Sisaldavad pilte, videot, aga teksti? Mis need muud digitaalse meedia vormid on?
*pääseb ligi läbi võrgu (näiteks Interneti või privaatse kohtvõrgu)
*mõned väiksemad keelevead veel, paar näpuvigu võiksid ära parandada. Muidu tubli töö! Adeliine 19. detsember 2011, kell 19:41 (EET)

===Vastavus teemale===
Antud teemale täiesti vastav artikkel.
===Sisukus===
Sisu paistab olevat täiesti piisavalt, ära tundub olevat mainitud kõik algusest lõpuni.
===Viited allikatele===
Mõned viited olid, aga oleks võinud neid natukese rohkem olla. Näiteks kui juttu oli auhindatest oleks nende kohta võinud olla paar viidet.
===Keelelisus===
Paar väikest viga on. Näiteks vaataks üle alguses oleva lause "Kõik avalikult ligipääsetavad veebisaidid moodustavad veebi.", mis tundub natukese kahtlane. Aga muidu tundub hea.
===Vikivormistus===
Vormistamine tundub täiesti korras olevat.
===Arusaadavus===
Tekstist on ilusasti ja kergelt aru saada.
===Kokkuvõte===
Juttu on piisavalt, kõik kes otsivad antud teema kohta infot saavad sellest artiklist kindlasti kõik vastused.
Zhiro 19. detsember 2011, kell 22:01 (EET)

Antud teemale täiesti vastav artikkel.

* kasutajasõbralik
* peegel
* ühe serveri aadressiga kogum, tervik, kimp
* arhiiv
* võrgukoht
* arvutuskeskus
* infovoo sorteerija
* turvaline
* murdskript
* liba
* sisukord ehk kaart
suwa 8. oktoober 2015, kell 18:57 (EEST)


Arutelu:Rekursioon

Alguses defineeritakse rekursioon hästi üldiselt, aga seejärel räägitakse ainult programmeerimisest. Andres 13. detsember 2011, kell 04:18 (EET)

=== Vastavus teemale ===
Vastab täielikult teemale, tutvustab rekursiooni nii programeerimise kui ka elulise poole pealt.
=== Sisukus ===
Sisukas, võimalusel võiks elulist ja graafika osa natukene täiendada, sest muidu domineerib programmeerimine. Teema hästi lahti mõtestatud.
=== Keelelisus ===
Tundub, et kirjavigu väga ei esine.
ennastkopeerival või ennastkopeeritaval?*
Matruska - matrjoška*
=== Vikivorming ===
Suuremas osas korras, lingid töötavad ning on materjali kohased. Ah jaa, lisa siselingid võõrsõnadele või ka tähtsatele nimetustele nagu Python, Fortran, Ada, Ruby magasini, Fraktal, "Droste effect", Bach,  "Canon per Tonos" jne. Ehk siis, viited viited viited :)
=== Arusaadavus ===
Täiesti arusaadav tekst.
=== Kokkuvõte ===
Artiklit võiks natukene veel kohandada, pealkirjad suuretähelisteks
-Deniss

Täiesti arusaadav tekst.

===Vastavus teemale===
Teemale vastav, on toodud näiteid iga külje pealt.
===Sisukus===
Sisu on piisavalt, aga Pythoni näited tunduvad tervet teksti domineerivat.
===Allikatele viitamine===
Viited paistavad millegipärast puudu olevat.
===Keelelisus===
Tundub korras olevat, ei märka ei keelelisi ega kirjavigu.
===Vikivorming===
Pythoni näite all toodud pilt võiks ka olla paremal küljel, et läheks paremini kokku kogu artikliga. Alapealkirjad võiksid olla suurte esitähtedega. Ja jutu, mis on "Erijuht:sabarekursioon" all lisaks ma rekursiooni tüüpide alla.
===Arusaadavus===
Tekstist on kõik arusaadav.
===Kokkuvõte===
Muidu korralik artikkel, aga siin seal võiks paar pisiparandust teha.
Zhiro 19. detsember 2011, kell 21:47 (EET)
----
Artikkel on liiga lühike. Puuduvad siselingid ja allikaviited. Kasutatud pildid on ilmselt autoriõigustega kaitstud ja ei sobi Vikipeediasse. Adeliine 20. detsember 2011, kell 12:13 (EET)
----
Definitsioon ei ole kuigi arusaadav. Kes või mis kordab? Mis tähendab "on sel juuri"? Andres 8. jaanuar 2012, kell 07:58 (EET)

Tekstist on kõik arusaadav.


Vikipeedia arutelu:Eesti 100

Ma eemaldaksin Toompea, sest toppi on pakutud niikuinii Tallinn ja Toompea loss. Samuti tundub Raudteetransport Eestis veidi juhuslikuna. Oleviste kirik oli küll kunagi maailma kõrgeim, kuid minu hinnangul oma olulisuselt Nigulistest ja Toomkirikust tagapool. Üleüldse on loend natuke Tallinna-keskne.--WooteleF 13. detsember 2011, kell 17:38 (EET)

Eemaldasin Toompea ja raudteetranspordi. Kiriku osas ei hakkanud esialgu seisukohta võtma. Ootaksin veel ettepanekuid, et mida eemaldada ja mida lisada.

Eesmärk oleks seda nimekirja reaalselt kasutama hakata. Esitaks nõnda, et teistesse Vikipeediatesse saaks kõik need artiklid kirja ja teiseks oleks lihtsalt vajalik meie jaoks kõige olulisematel teemadel korralikud artiklid tekitada. Ivo 15. detsember 2011, kell 19:56 (EET)

: raudteetranspordi kohta: põhimõtteliselt võiks see olulise majandusliku ja ajaloolis-kultuurilise nähtusena ikkagi sees olla. minu meelest võiks raudteetransporti pidada Tallinna börsist isegi olulisemaks, sest Tallinna börs ei mängi maailma finantssektoris sellist olulist rolli nagu Eesti raudteed maailma energeetikas (Vene ja Kasahhi nafta, Gunvor, eks; ka NATO mittesõjalise moona vedamine Afganistani on yks teema praegu). raudteetranspordi artiklit tuleks muidugi vastavalt täiendada.

: samas yldisem Raudteetransport Eestis võiks olla spetsiifilisema Rail Baltica asemel ehk. kui raudteetranspordi artikkel esimese saja hulka ei mahu, siis teise saja hulka võiks ikka. (vt allpool.) Ohpuu 16. detsember 2011, kell 12:20 (EET)
Kuidas see nimekiri tekkinud on? Kas on mõni demokraatlik protseduur, mille alusel siia lisada või siit eemaldada artikleid? Või on kellelgi ainuõigus otsustada, mida lisada ja mida mitte? Ma võtaks siit maha Balti klindi ja Muhu ning lisaks Eesti krooni. --Metsavend 16. detsember 2011, kell 10:27 (EET)

See demokraatia seisnebki siin selles, et kõigil on võimalus teha muudatusettepanekuid.

: Seda ma arvasin, et demokraatiat sisuliselt ei ole. Heal juhul võiks seda ehk juhitud demokraatiaks nimetada. Küsimus on selles, kes otsustab, kes on see subjekt, kelle subjektiivne arvamus loendis kajastub? On naiivne arvata, et sõbralikus arutelus jõuame üldisele konsensusele. Võiks ette näha mingi selge protseduuri, kuidas seda nimekirja muuta saab. --Metsavend 16. detsember 2011, kell 13:18 (EET)

Balti klinti mina küll välja ei võtaks. Leian, et see on hulga olulisem (või vähemalt selle Põhja-Eestis paiknev osa on meile hulga olulisem) kui näiteks meie kõige kõrgem küngas. Ivo 16. detsember 2011, kell 11:58 (EET)

selliste nimekirjade juures olen näinud ingliskeelses Vikipeedias soovitust laadis "enne kui muudad, räägi oma ettepanekutest arutelulehel". see tundub mulle mõistlik protseduur. annab yhtlasi aluse põhjendamata muudatused tagasi pöörata, kui seda peaks vaja olema.

: Jah, ega ma sellepärast ei kipugi muutma. Kui Balti klinti nii oluliseks peetakse, siis võiks olla ehk Põhja-Eesti pank. Balti klint nagu nt ka Läänemeri ei ole ju ainult Eestis. --Metsavend 16. detsember 2011, kell 13:18 (EET)

esialgse nimekirja koostas vist Oop. saab ja võiks teha ka Eesti 200, Eesti 500, Eesti 1000. nii et eemaldatud artiklitest võiks arutelulehel ka teada anda. need saab pikemasse nimekirja panna, mille koostamine on selle võrra lihtsam, et sinna mahub rohkem. -- Ohpuu 16. detsember 2011, kell 12:20 (EET)

:Selle praeguse nimekirja kokkupaneku eest vastutan pigem mina -- enne kui Oop oma ettepanekuid tegema hakkas, olin ma selle siia juba salvestada jõudnud. Loodud sai see aga sellest, et me koos leidsime, et sellist nimekirja on hädasti vaja.

:Nüüd oleks aga vaja, et võimalikult palju kaastöölisi siin oma arvamust avaldaks. Siis selguks, et milliseid artikleid tuleks siin nimekirjas välja vahetada, et see kõige paremini üldise arvamusega kokku läheks. Täiuslikku nimekirja ei ole võimalik koostada aga tasuks püüelda sinna, et tulemus kõigile võimalikult meelepärane oleks. Ivo 16. detsember 2011, kell 14:13 (EET)

:: äkki võtad siis kohe Vikipeedia:Eesti 200 nimekirja kah teha, kuhu siis Muhu ja kõik muud väljalangejad jääksid? -- Ohpuu 16. detsember 2011, kell 14:23 (EET)

:::Mõte on täitsa asine aga kuna hetkel on nende 100 artikliga palju probleeme (valimine on veel lihtne osa – artiklid tuleks üle vaadata ja korda teha), siis ma hetkel suurema nimekirjaga algust ei teeks. Tahaks enne ühe asja korda saada. Need väljalangejad oleksid ju teada ja pärast saaks ehk selle võrra kiiremini uue nimekirjaga valmis. Ivo 16. detsember 2011, kell 14:28 (EET)
riigikaitse koha pealt oleks hea võtta arvesse ka Kaitseliit. kui saja hulka mahub ainult yks artikkel, siis võiks see olla Eesti kaitsejõud, mis hõlmaks veidi varasemate aegade kohta ka juttu piirivalvest. põhimõtteliselt võib kaitsejõudude artikli ajaloo allosas rääkida ka Teise ilmasõja eelsetest Eesti Vabariigi "relvastatud jõududest", mille hulka kuulus lisaks kaitseväele, Kaitseliidule ja piirivalvele ka politsei. kui mahub kaks artiklit, siis võiks olla nii Eesti kaitsevägi kui ka Kaitseliit. Kaitseliit iseenesest on nii omapärane nähtus, et võiks kuidagi sees olla. Kui mõni asi Kaitseliidu lisamiseks maha võtta, siis näiteks Vabadussõja võidusammas võiks minu poolest välja jääda :) -- Ohpuu 20. detsember 2011, kell 15:16 (EET)

Arvan ka, et Võidusammas võiks välja jääda.--WooteleF 20. detsember 2011, kell 15:34 (EET)

:200 sees võiks olla nii Kaitseliit kui ka II ilmasõja aegne Omakaitse. Ja metsavennad. Siia nad kyll ei mahu. --Oop 21. detsember 2011, kell 13:19 (EET)
kas Kalevipoeg on õige või peaks olema pigem Kalevipoeg (eepos)? argumenteerida võib mõlemat pidi. pealegi võib lyhemas artiklis hakatuseks kirjutada nii hiiust kui ka eeposest (nagu vene Vikipeedias praegu). -- Ohpuu 21. detsember 2011, kell 13:06 (EET)

Pigem, jah, eepos. Ja 200 loetellu mõlemad.

Hmh. Mässasin jupp aega minu enda lehel tehtud ettepanekute põhjal ja ei vaadanud siinset arutelu yle. Ses mõttes oli hetk tagasi tehtud muudatus pisut robustne. Tegelikult, jah, võiks tekitada kohe ka "Eesti 200", kus oleks kõik loendist läbi käinud artiklid. Samuti on praegu kohe vaja loendit "Eesti 10", yks me vennasvabariik juba kysib selle järele. (Lisasin vene lingid, kuna tihti on Eesti temaatika vene vikis esitatud sama hästi kui inglises, paljude jaoks aga on see arvestatav tõlkekeel. Kui keegi leiab mõnele artiklile muis keeltes oluliselt paremaid analooge kui inglis ja vene, võiks ka need loendisse lisada.)

Teen ettepaneku teha esialgne "Eesti 200" leht, kuhu nädala jooksul saaks lisada artikleid. Nädal hiljem kuulutame välja samuti nädalapikkuse hääletuse, kus igayks saab hääletada tavalisel vikimeetodil iga artikli poolt või vastu; vastu hääletades või kui tekib vastuhääli, siis ka poolt hääletades oleks soovitav oma otsust põhjendada, see aitaks ka teisi. Kahe nädala pärast loeme hääled kokku ning otsustame, mis kukub välja. Mh? --Oop 20. detsember 2011, kell 17:58 (EET)

: muidu nõus, aga hääletus võiks kesta kauem, näiteks kuu aega. nädalaga ei pruugi kõik huvitatud kohale jõuda. edasine menetlus võiks käia hääletustega yksiku artikli või paari kaupa vastavalt vajadusele või laekuvatele ettepanekutele. -- Ohpuu 21. detsember 2011, kell 12:15 (EET)

: Vikipeedia:Eesti 200 on nyyd olemas. sain praegu kokku 120 artiklit. täiendan kohe majandust veidi. -- Ohpuu 21. detsember 2011, kell 12:36 (EET)

::Hääletust ma küll vajalikuks ei pea. No kuidas see täpselt välja näeks? Pole meil ühte läbikukkunud hääletust juurde vaja. Ivo 21. detsember 2011, kell 12:57 (EET)

::: Ma just kirjeldasin, kuidas välja näeks. Ma saan aru, et sinu arvates Wikipedia töömeetodid ei toimi, aga neil Wikipedia siiski põhineb. --Oop 21. detsember 2011, kell 13:19 (EET)

::Viki töömeetodid ei puutu absoluutselt siia. Igasugune hääletamine pole meil kunagi eriti edukalt töötanud ja seda "Wikipedia töömeetodiks" nimetada on sobimatu. Konsensuse jm. tarvis ei ole vaja tingimata hääletada. Vikipeedia meetodiks võid nimetada seda, kui kõik saavad nimekirja muuta ja täiendus- ning parandusettepanekuid teha. Ivo 21. detsember 2011, kell 13:46 (EET)

::: minu meelest 1) Vikipeedia töömeetodid puutuvad laiemas mõttes siia kyll; 2) hääletust tarvitatakse siin-seal Vikipeedia töömeetodina, nii et seda on kohane nimetada Vikipeedia töömeetodiks; 3) konkreetsetel juhtudel võiks kaaluda, millist töömeetodit tarvitada, sealhulgas konsensus vs hääletamine on yks valik, kusjuures eelistada tuleks konsensust, kuid keerulisematel juhtumitel on hääletamine kohane.

::: ehk arvab keegi veel midagi? -- Ohpuu 21. detsember 2011, kell 15:50 (EET)

::: kardan, et yksikkysimusi võib kuhjuda konsensuse saavutamiseks liiga palju. lihtsam oleks pikem nimekiri läbi hääletada. võib teha mitu hääletusvooru, kui piiripealsed artiklid saavad võrdselt hääli.

::: alternatiiv oleks hääletada läbi ainult vaidlusi tekitanud artiklite sisse või välja jätmine. ja lõppeks võib hääletada, kas ja kuidas hääletust korraldada, kui me siin yksmeelt ei saavuta. -- Ohpuu 21. detsember 2011, kell 17:43 (EET)

::Kuna üldiselt saab hääletada ainult selle üle, et kas midagi on või ei ole, siis saaks seda kasutada ainult üksikute vaidlusi tekitavate artiklite juures.

::Ma ei leia, et hääletamist ei peaks nimetama viki töömeetodiks, kuna see ei ole eriti konstruktiivne. See on üks võimalus, kuidas arvamust välja selgitada aga see ei toeta eriti uute lahenduste pakkumist jms. See on lihtsalt üks võimalik abivahend. Ja siin see eriti ei aita, kui terve nimekiri hääletuse alla panna – pigem vastupidi. Ivo 21. detsember 2011, kell 20:57 (EET)

::: Selgitage alustuseks välja, millised on üldse need artiklid, mille üle on erimeelsused. Siis vaadake, kas jõuate kokkuleppele kuidagi pidi ja alles viimase võimalusena võiks hääletama hakata. Tuleks ka arvestada, et kümme inimest koostaks kümme erinevat nimekirja ja lugejaid huvitavad ka eri asjad. Seega kõigi koostajate/lugejate arust 100% sobivat nimekirja ei ole võimalik koostada. Võtke arvesse.--Kyng 21. detsember 2011, kell 22:10 (EET)

Ah jaa, "Eesti 10" võiks olla näiteks selline:
# Eesti - en:Estonia - ru:Эстония
# Eesti geograafia - en:Geography of Estonia - ru:География Эстонии
# Eesti loodus - en:Environment of Estonia
# Eesti ajalugu - en:History of Estonia - ru:История Эстонии
# Eesti kultuur - en:Culture of Estonia - ru:Культура Эстонии
# Eestlased - en:Estonians - ru:Эстонцы
# Eesti poliitika - en:Politics of Estonia - ru:Политическая система Эстонии
# Haridus Eestis - en:Education in Estonia - ru:Образование в Эстонии
# Eesti majandus - en:Economy of Estonia - ru:Экономика Эстонии
# Eesti rahvastik - en:Demographics of Estonia - ru:Население Эстонии
Nagu yteldud, on need pigem vajalikud teemad Eesti-temaatika elementaarseks katmiseks kui olemasolevad artiklid, mille tõlkimisest piisab. --Oop 20. detsember 2011, kell 18:02 (EET)

Minu meelest pole tarvis eesti vikisse artiklit Eesti geograafia. Andres 21. detsember 2011, kell 00:07 (EET)

:Esiteks on jutt pigem nimekirja(de)st, mida saaks anda teistele vikipeediatele töö aluspõhjaks, kui nad tahavad Eestit systeemselt kajastada. Teiseks vaidlen ikkagi vastu. Ka eesti vikis võiks olla artikkel, mis annab Eesti geograafiast korraliku ylevaate. Meil on yldse puudus ylevaateartiklitest - tõenäoliselt seepärast, et nende kirjutamine tundub suur töö. --Oop 21. detsember 2011, kell 02:51 (EET)

: Minu meelest on see halb pealkiri ja halb "teema". Meil ei ole ka artiklites "geograafia" nimelisi alajaotusi. Andres 21. detsember 2011, kell 08:17 (EET)

::Hm. Miks ta halb on? --Oop 21. detsember 2011, kell 09:31 (EET)

::: Mu meelest piisab, kui vaatad kas või kategooriate alt, mis kõik geograafia alla kuulub. --Epp 21. detsember 2011, kell 09:51 (EET)

:::: Mu meelest pole ka geograafiat eraldi vaja, sellest saab osaliselt rääkida looduse all. Küll aga võiks olla teadus, kas koos haridusega või pigem eraldi. Minu meelest võiks muidugi kirjandus, kunst, muusika, teater ja film ka eraldi olla, sest need oleksid olulised artiklid. Kultuuri all saab ainult üsna üldiselt rääkida.--Morel 21. detsember 2011, kell 11:42 (EET)

:::::Nojah, aga mida teatri jne asemel välja jätta? 100 loendis võivad need ju eraldi olla, 10 sisse lihtsalt ei mahu. Tasuks mõelda sellele, millist infot Eesti kohta võõrvikides kõige enam otsida võidakse või vajatakse (seepärast on nt majandus ja haridus olulised). - Samavõrd võib muidugi nuriseda, et loodus annab vaid ysna yldise pildi faunast, floorast, geograafiast, geoloogiast jne. Mis geograafiasse puutub, siis eestisse me ei pruugi seda ju teha või võime kirjutada põgusa artikli, mis viitab põhjalikumatele. Samas on see teistes keeltes ysna tyypiline ja põhjalik teema ning juhul, kui Eestit tutvustatakse mitte otse eesti keelest tõlkides, vaid suurte keelte vahendusel (nagu enamikus keeltes tõenäoliselt juhtub), on minu arvates mõistlik anda inglise või vene geograafiaartikkel esimeste seas. Yks võimalus on tõepoolest anda yhes reas "Eesti loodus - en:Geography of Estonia - ru:География Эстонии" (kommentaariga, mis mittevastavust selgitab) ja saada juurde veel yks rida, mille võiks kulutada eesti keelele. --Oop 21. detsember 2011, kell 12:39 (EET)

Minu meelest ei ole sobilik tehtud vahetus, kus "Nõukogude okupatsioon Eestis" asemele tuli "Balti riikide okupeerimine (1940)". Seda viimast artiklit oleks ka vaja aga just esimene oleks selle nimekirja juures palju olulisem.

Tallinn Ülikooli jätaksin küll nimekirjast välja. Ivo 21. detsember 2011, kell 12:57 (EET)

:Noh, otseselt võttes ei ole meil TLY välistamiseks selget alust. Mulle ta ka väga ei meeldi, aga olemas ta on. - Ajaloo asjus: kysimus on, kas tuleks kirjeldada pigem Eesti ajaloo yksiketappe või võtmesyndmusi. Kui hakata lisama artikleid nagu "Nõukogude okupatsioon", tuleks lisada ka muud etapid (Eesti Vene tsaaririigis, Rootsi aeg jne). --Oop 21. detsember 2011, kell 13:19 (EET)

::Kui Tallinna Ülikool on sees, siis peab ka EMÜ sees olema. Või pole kumbagi. Ja nimekirjas on niigi juba 101 artiklit.

::Eestit on okupeeritud natuke rohkem kui 1 kord. Seega oleks koondartikkel palju vajalikum. Ivo 21. detsember 2011, kell 13:46 (EET)

:::Nojah, aga meil ei ole ju koondartiklit "Eesti okupeerimised" või laiemalt "Võõrvõimud Eestis", mis Venet, Saksat, Tootsit, Poolat, Taanit jts hõlmaks. See olekski peaaegu et Eesti ajalugu. --Oop 21. detsember 2011, kell 16:32 (EET)

::: mõnes mõttes oleks arusaadav, kui Nõukogude okupatsiooni pidada olulisemaks Saksa okupatsioonist 1940. aastail või Esimese ilmasõja ajal. Nõukogude okupatsioon kestis kauem kui nood Saksa omad, on meile ajas lähemal ja seletab praeguse Eesti olukorra erinevust nt Taani või Soome omast. näiteks euroala riikidest on Eesti ka ainuke, mis lähiajaloos nii pikalt okupeeritud on olnud. Varssavi pakti riikide olukord oli veidi teine. -- Ohpuu 21. detsember 2011, kell 17:41 (EET)

:Artikkel "Võõrvõimud Eestis" võiks meil küll olemas olla. Ivo 21. detsember 2011, kell 20:57 (EET)
Nagu Eesti 200 arutelus WikedKentaur juba ütles, siis Jakob Hurt on ka siit puudu. Kui Carl Robert Jakobson on, siis ka Hurdast ei saa kuidagi mööda minna. Athanasius Soter 29. detsember 2011, kell 22:58 (EET)

:Algul oli igatahes sees.

:Vaatasin, et Oop võttis välja :P

:Ivo 29. detsember 2011, kell 23:30 (EET)

Ma küll artiklit "Inimõigused Eestis" 100 olulisema sekka ei paneks.

Majanduse osa vajaks ülevaatamist. Kultuuri-alane nimekiri ehk samuti. Ivo 29. detsember 2011, kell 23:39 (EET)

:Ma jällegi paneks. Me peame arvestama ka sellega, et see teemade või artiklite nimekiri kujundab Eesti mainet. Seepärast on olulised nii inimõigused, haridus, majandusylevaade kui ka pronksiöö. See valik ei tutvusta Eestit kohalikele, kes yldist olukorda niigi tunnevad. --Oop 30. detsember 2011, kell 08:23 (EET)

: vaatasin majanduse osale taas otsa. ei tulnud yhtegi säravat mõtet — mul ei ole midagi lisada ega maha võtta. Rail Baltic on ainsana kahtlasevõitu, kuni on peamiselt paberist projekt (seega lähema ~viie aasta jooksul veel). aga ka paberist projektina on täitsa tähelepanuväärne. kui peaks kokku lepitama, et ta siiski ei sobi, siis mõned mõtted veel:

: ehk mõni yldisem artikkel nagu Välisinvesteeringud Eestis või Eesti eksport või Eesti pensionisüsteem võiks olla huviväärne, aga nood tuleks veel kirjutada. pensionisysteemi kohta on Pertti Rahnel, Katrin Rahe ja Kaarel Roosa kirjutanud mingi pikema ingliskeelse artikli kuhugi USA ajakirja — kui selle tekstile kyyned taha saaks, võiks refereerida inglise keeles. ja Praxise hiljutine pikk paber on hea eestikeelne allikas refereerida.

: Swedbank ja Tallink on ka suure käibega ettevõtted, BLRT Grupp laevaehitajana rahvusvaheliselt oluline. Swedbank on sealjuures Rootsi ja Baltimaade yhisel tasandil oluline, ei pruugi Eesti 100 nimekirjas yldse olla. BLRT ehitab ka Norras ja Leedus. Tallink tegutseb ka Rootsis ja Soomes. BLRT ja Tallink oleks esinduslikud Eesti ettevõtted, sest peakontor ja juhtkond on Eestis mõlemal. -- Ohpuu 30. detsember 2011, kell 13:12 (EET)

Tallink oli varem sees aga "kadus" samal viisil mil J. Hurt.

Majaduse osas on kolm artiklit üsna palju põlevkiviga seotud. Kui on juba Eesti energeetika ja Eesti Energia, siis võiks ehk Põlevkivi Eestis välja jätta?

Inimõiguste osa näib mulle kahtlane, kuna mida tarka seal ikka öelda on, mida juba ühest Euroopa riigist ei arvaks. Mida oleks sinna üldse kirjutada: ühtele, teisele ja kolmandale allikale viidates öelda, et inimõigustega on kõik väga hästi ja siis refereerida ka mõne venelase öeldut, kelle arvates toimub räme inimõiguste rikkumine? Viisakat artiklit kirjutada on paras katsumus. Vaja oleks seda kindlasti aga kas seda just nii oluliseks pidada?

Poliitika juures annab ka ehk midagi 200 artikli nimekirja visata.

pigem võiks olla artikkel Eesti ajakirjandus – meil on artikkel Eesti meedia.

Kuidas selle Balti klindiga jääb: kas Balti klint või Põhja-Eesti pank?

Inglise vikis pole artiklit: Environment of Estonia. Ivo 30. detsember 2011, kell 13:34 (EET)

:Veel kommentaare? Keegi? Ivo 5. jaanuar 2012, kell 17:43 (EET)

::Põlevkivi Eestis peaks sisaldama ka kaevandamisega seotud keskkonna- ja sotsiaaltemaatikat, mis kõik Eesti energeetikasse ei kuulu. - Inimõiguste kohta vaata näiteks kaunis põhjalikku inglise artiklit, vene artikkel on selle osaline tõlge. Juba seegi näitab, mis kasu Eestil sellest infost on - kujuta hetkeks ette, millise artikli kirjutaksid sel teemal Naši liikmed. Nad võivad seda muidugi veel teha, kuid seda on tunduvalt raskem põhjendada, kui on olemas korralik neutraalne ylevaade. - :en:Environment of Estonia tõesti puudub, erinevalt enamikust riikidest (isegi Eritreast); Eesti loodusest kõnelevad inglisvikis :en:Fauna of Estonia, :en:Climate of Estonia, :en:Geography of Estonia ja :en:Protected areas of Estonia, ylevaateartiklit aga polegi. Ehk peaks kirjutama. --Oop 5. jaanuar 2012, kell 19:05 (EET)
----
Leian, et eesti vikis ei peaks olema artiklit Eesti geograafia. Või kui see oleks, peaks see rääkima pigem Eesti geograafide uurimistööst. Andres (arutelu) 4. aprill 2012, kell 17:54 (EEST)

Vastavalt Andrese ettepanekule võtsin geograafia välja. "Eesti maakonnad" oli nimekirjas kaks korda. Ringhäälingu asendasin meediaga (natuke kokkuvõtlikum, kui ainult ajakirjanduse koondartikkel). Lisasin Eesti filmi. Ivo (arutelu) 31. august 2012, kell 21:24 (EEST)
----
8. Balti riikide okupeerimine (1940)

- kuidas see teemasse: Eesti 100 puutub? On ju olemas artikkel Nõukogude okupatsioon Eestis (1940–1941). 2001:7D0:87FF:6480:CC4:5A27:CFD:C34D 24. november 2016, kell 16:55 (EET)

See nimekiri on paljuski teistele ja näitamaks neile neid teemasid, mille kohta võiks igas Vikipeedia keeleversioonis artikkel olla. Seega on muulhulgas vajalik arvestada ka sellega, et mis teistel keelversioonides olemas on või kuidas neil on mõistlik seda teemat käsitleda. Ivo (arutelu) 24. november 2016, kell 19:02 (EET)


Arutelu:Põhjala rahvaste jõulud

Õigem pealkiri oleks lihtsalt Jõulud, sest nii on ka võõrkeelsetes pealkirjades.

: Oleks, aga see pealkiri on kahjuks wikipedia kristlaste poolt kaaperdatud ja intrewiki lingid viitavad seal kristlikule pühale "Christmas".

:: Jõulud on jõulud. Vikipeedia pole koht, kus oma isiklike meeldimiste ja mittemeeldimiste järgi artikleid teha. Kui tahad jõulude ajaloost rääkida, siis tuleb seda teha Jõulud peatüki vastavas osas. Praegugi on sul enamus viiteid Jõuludele, mis on ka kristlikud.

::: Mida sa ülbitsed? Sulle ei jõua kuidagi kohale, et Yule-Jõulud ei ole sama asi, mis Christmas-Kristuse sündimise püha? Raiu oma kõvasse peakolusse: EI OLE samad asjad! Kaua võib seda möga ajada siin Eesti wikipedias??? Wikipedias võiks ikka faktide juurde jääda, mida oma kristlikku propagandat ja lausvalet ajada. Kogu selle teema kohta on juba põhajlikult selgitusi antud artikli "Jõulud" arutelus, aga usuhullud teesklevad nüri järjekindlusega  arusaamatust ja mängivad lolli. Selle kamba tegutsemisele siin tuleks juba lõpp teha ükskord!

::::: Põhja-Euroopa rahvaste kristluse-eelsete jõulude kohta võiks eraldi artikkel olla küll. Andres 17. detsember 2011, kell 18:11 (EET)

::::::Kõikides normaalsetes wikides - inglise, saksa, vene jne on olemas eraldi artikid Yule-Jõulude ja Christmas-Kristuse sündimise püha kohta. Ainult eestikeelses wikipedias üritab kamp usklike aktiviste Yule-Jõulu mõistet samastada kristliku pühaga ja sisuliselt elimineerida kõik interwiki lingid Yule-Jõulude artiklitele teistes keeltes. Kuidas sellist asja nimetada? Normaalseks teatmeteose toimetamiseks? Jälgid inimesed.

::::::: Täbar lugu on see, et eesti rahvatraditsioonis on kristlikud jõulud ja kristlusega mitteseotud püha kokku sulanud, neid ei eristata. Seetõttu tundub, et artiklis Jõulud tuleks sellest lähtuda. Andres 17. detsember 2011, kell 18:34 (EET)

:::::::: Andresega nõus. elagem pigem sõbralikult ja eri Eesti-siseste kogukondade vahel vaenu õhutamata. pyha nimi on yks, tähendusi ja tähistamise aegu on erinevaid. -- Ohpuu 31. detsember 2011, kell 11:23 (EET)

1. Eesti kõnekeeles räägitakse lihtsalt jõuludest. Tänapäevastes pyhades on segatud eri päritolu kombed: kristluse-eelsed, kristlikud, keskaegsed ja kaubanduslikud. Neid saab päritolu järgi muidugi eristada, ent pidustus on ikkagi yks. 2. Kes ei suuda viisakalt käituda, saab kinga. Ja ärge tehke nägu, nagu aru ei saaks. --Oop 17. detsember 2011, kell 20:35 (EET)

: Oobiga nõus punktis 1. punkti 2 kohta: omavahel võiks viisakalt käituda ja hoiduda argumentum ad hominem'ist (rääkida asjast, mitte inimestest), austada ka teiste inimeste seisukohti, hoiduda teisi ähvardamast või oma seisukohta ylemäära peale surumast. -- Ohpuu 31. detsember 2011, kell 11:23 (EET)

::::::::Vali oma sõnu, kingaandja. Muidu võib juhtuda, et saame reaalselt kokku ja siis vaatame, kuidas sul see "kingaandmine" päriselt välja tuleb.

:::::::::Tänan, aga mulle aitab. Ilmselt ei ei saanud ikkagi aru. --Oop 30. detsember 2011, kell 22:48 (EET)

Minu meelest võiks eesti jõulud eraldi olla. Andres (arutelu) 25. detsember 2013, kell 10:30 (EET)

jah, aga kuidas? Praegu on meil artikkel "Jõulud eesti rahvakalendris", tuleks teha vist ka artikkel uuemast jõulukombestikust Eestis; sellele head pealkirja anda ei oska, sest üleminek rahvakalendri mõistest uuemale jõulukombestikule on mittediskreetne. Võimalik on teha ka üldartikkel pealkirjaga Jõulud Eesti alal või Eestlaste jõulud vms--Bioneer1 (arutelu) 26. detsember 2013, kell 10:24 (EET)
----
Nime poolest poleks artikliga Jõulud liitmisel mõtet - kui siin kõneldaks Põhjala jõulutraditsioonist, siis laske aga olla. Paraku on siin jutt eesti rahvakommetest nii, nagu need kanoonilises etnograafias fikseeriti, ca 19. sajandi lõpu seisuga, ülejäänud Põhjalast räägib umbes kolm lauset. Eesti sisu võiks viia üle artiklisse Jõulud eesti rahvakalendris (suurem osa juba on seal) ning siia kirjutada korraliku ülevaate Fennoskandiast (ja selle mõjust Eesti jõulukommetele).

Jah. Andres (arutelu) 25. detsember 2015, kell 11:37 (EET)


Arutelu:Tiit Tammsaar

Tõstsin artiklist välja Tammsaare valimistulemused ja lõpulause:
Valimistulemused läbi aegade:
#KOV 1993; Kaiu vald; Ringkond nr 1; nr. 107; KVL Kodukant; 34 häält; valitud
#RK 1995; Ringkond nr 4; nr. 354; VL Koonderakond ja Maarahva Ühendus; 1255 häält
#KOV 1996; Kaiu vald; Ringkond nr 1; nr. 121; KVL Kodukant; 44 häält; valitud
#RK 1999; Ringkond nr 4; nr. 1090; Eesti Maarahva Erakond; 1555 häält; valitud
#KOV 1999; Kaiu vald; Ringkond nr 1; nr. 101; KVL Kaiu Rahvaliit; 59 häält; valitud
#KOV 2002; Kaiu vald; Ringkond nr 1; nr. 101; Eestimaa Rahvaliit; 40 häält; valitud
#RK 2003; Ringkond nr 4; nr. 387; Eestimaa Rahvaliit; 1674 häält; valitud
#EP 2004; nr. 158; Eestimaa Rahvaliit; 720 häält
#RK 2007; Eestimaa Rahvaliit 941 häält, mitte valitud
#KOV 2009; valimisringkond Rapla vald, 126 häält, valitud Rapla valla volikokku
#RK 2011;valimisringkond Harju, Rapla;Sotsiaaldemokraatlik Erakond 882 häält, mitte valitud
Res Publica ja Reformierakonna liikmed nimetavad Tiit Tammsaart Sea-Tiiduks."Kes? Mis? Kus?" 2006, lk. 124
-- Valimistulemused 1 hääle täpsusega on lihtsalt liiga üksikasjalik info, seda ei ole ka teiste poliitikute puhul ära toodud. Sea-Tiiduks nimetamine on lihtsalt loll nali ning kui juba poliitikute hüüdnimesid hakata ära tooma, siis tuleks alustada üldtuntud nimedest (Ninasarvik, Katku-Vilja, bezruublikud, oravad -- ühtegi neist ei ole wikipedias mainitud).
-- Milleks on vaja Pjotr Sedini mainimist? Kes ta on?
Lebatsnok 15. detsember 2011, kell 10:15 (EET)

Pjotr Sedin on Vikipeedia tähelepanuväärsuse kriteeriumidele vastav ärimees. Grove Invest on tema investeerimisettevõte olnud põhiliselt, kuigi on ka muid. minu meelest on vaja mainida. hääle täpsusega valimistulemused on minu meelest ka oluline info, minu meelest võiks iga poliitiku kohta olla. valimiskomisjon annab neid andmeid. see on lihtne ja objektiivne viis anda igale lugejale hinnata poliitiku populaarsust ja selle muutusi. -- Ohpuu 15. detsember 2011, kell 10:31 (EET)

hyydnimede kohta — et Sea-Tiiduks teda tõsimeeli nimetatakse, olen kuulnud ka muudest allikatest. ei ole vist yhe kasutaja loll nali. põhimõtteliselt saab neutraalselt kirjutada oravateks, bezruublikuteks ja ninasarvikuks nimetamisest. see võib olla oluline info eesti keele oskajale, kes ei ole vastava ajajärgu poliitilist diskussiooni jälginud. yhe kunagise erakonna isesotsideks nimetamine on mainitud. et Reform on oravad ja ninasarvik on Savisaar, võib olla oluline info mõnele praegusele välismaal elavale eesti keele oskajale või mõnele tuleviku lugejale (kelle jaoks võivad "oravad" olla umbes sama kauge nähtus kui "isesotsid" meile ja hyydnime seostamine konkreetse juriidilise isiku ja selle juhtkonnaga keerulisem kui meile).

ma olen ka ysna radikaalne inklusionist. põhimõtteliselt olen avatud mõistlikeks kompromissideks. Ohpuu 15. detsember 2011, kell 10:35 (EET)

Minu arvates see artikkel on lihtsalt naeruväärne.
Jah, ok, Õhtulehes on lugu http://www.ohtuleht.ee/171474 imelikest hüüdnimedest, kus leidub ka Atoneni "hüüdnimi" Hull-Mell. Ma väidan endiselt, et need ei ole üldtuntud hüüdnimed (nagu Julk-Jüri ja Ninasarvik) ja igaüks, kes neid avalikus tekstis kasutab, peab lisama selgituse, keda mõeldakse. Muidu ei ole jutt lihtsalt arusaadav. Seega puudub selle üliharva kasutatava hüüdnime mainimine vähetuntud poliitiku puhul igasugune infoväärtus. Õhtulehe artikkel ei anna põhjust selle hüüdnime mainimiseks, sest Õhtulehes on ka igasuguseid muid asju kirjutatud, mida keegi üks-ühele entsüklopeediasse ei kopeeri. Infot selle nime populaarsusest annab ka otsing teistes päevalehtedes: ei Postimehes ega EPL-is ei anna otsing "Sea-Tiit" ühtegi tulemust. Ühesõnaga, väidetav Sea-Tiiduks nimetamine ei ole mainimist väärt ja küllap on praeguseks juba vananenud info (tegu ei ole lihtsalt nii olulise poliitikuga, et tal oleks mingi üldtuntud hüüdnimi).
Teiseks, hääle täpsusega valimistulemused on naeruväärselt üksikasjalik info. Kui seda esitada, siis tuleks see kokku võtta 2 lausega, stiilis et KOV valimistel kandideerinud X, Y ja Z vallas ja saanud 15-25 häält.
Teen need muutused ära, kui siia umbes paari nädala jooksul ei ilmu ratsionaalseid põhjendusi. Lebatsnok (arutelu) 27. august 2012, kell 10:33 (EEST)

Selle asemel, et need välja võtta, võiks materjali lisada. Praegu on neil asjadel lihtsalt ebaproportsionaalselt suur kaal. Tammsaar on omal ajal arvestatav tegelane olnud, ainult meil puudub tema tegevusest ylevaade. Et sina isiklikult pole kuulnud ei Tammsaare hyydnimest ega ka Pjotr Sedinist, ei mõjuta nende tähelepanuväärsust; yhe inimese hinnang, kes valdkonda ei tunne, ei ole alati hea alus tähelepanuväärsuse yle otsustamiseks. (Majandusinimesed ei tea Linnart Mälli, humanitaarid Warren Buffettit, Vikipeedias on aga mõlemal oma koht.)

Mis puutub valimistulemustesse, siis nende edastamise täpsus ei ole eesmärk omaette, aga kui meil need andmed juba on, võiks neid ka kasutada. Häältearvud hakkavad kõnelema, kui need asetatakse konteksti: millises omavalitsuses millisel aastal kui palju hääli oli, kes sai kui palju rohkem ja kes kui palju vähem, mida tegi kandidaat enne seda ja mida pärast reaktsioonina. Muide, omavalitsuste valimistel loevadki väikesed häältearvud, kui sa neid yksnes riigikogu valimistega võrdled, on see vale kontekst. --Oop (arutelu) 27. august 2012, kell 10:46 (EEST)

: Ega see küsimus ei ole kuidagi mulle isiklikult tähtis, sattusin sellele lehele infot otsides ja artikkel mõjus ebausaldusväärse kompotina. Ma ei oska praegu siia midagi lisada, pigem kirjutan midagi muud. Aga hüüdnimi võiks ju hädapärast olla eraldi rubriigis kõige lõpus ("Isiklikku" või "Vähetähtsaid fakte") -- praeguses kohas jätab see tõepoolest mulje, et tegu on mingi üldlevinud nimega või olulise faktiga. Aga seda ta ei ole -- Postimehes ja EPL-is ei esine see hüüdnimi *mitte kordagi*, Õhtulehes 1-2 korda. Oravate ja ninasarvikuga on teine asi -- need on üldteada nimed, kuid "Sea-Tiit" kuulub pigem samasse kaalukategooriasse "isamalitšikute", "Duce", "Katku-Vilja" jt-ga. Lisaks meenub anekdoot jaapanlastest (kui professor T. küsis, kas nad tõesti hiinlaste kohta mingeid anekdoote ei räägi ... siis pikka pinnimise peale tuli midagi välja. "Mõnikord me ütleme nende kohta, et nad on *sead*". Samuti Urmas Ott olevat öelnud Olev Remsu kohta s***pea ja sellest on mitu inimest rääkinud -- kohus ei mõistnud teda süüdi ka:) Väidetavalt nt Duce nimi oli teatud kontingendi hulgas teatud perioodil täiesti kasutusel, aga praegu ei mäleta seda keegi. Lebatsnok (arutelu) 27. august 2012, kell 12:05 (EEST)

:: Võib-olla tõesti ei ole hüüdnime Sea-Tiit mainimine artiklis kohane. Kuid ei saa öelda, et see nimi oleks laiemale avalikkusele tundmatu. Andrus Kivirähk ja Mart Juur on seda teemat saates "Rahva oma kaitse" korduvalt käsitlenud. 90.191.119.98 27. august 2012, kell 12:10 (EEST)
Res Publica ja Reformierakonna liikmed nimetavad Tiit Tammsaart Sea-Tiiduks."Kes? Mis? Kus?" 2006, lk 124

Välja. Andres (arutelu) 10. detsember 2014, kell 09:54 (EET)


Arutelu:Slovaki Vabariik (1939–1945)

Meil pole ju märksõna Slovaki vabariik.
Leian, et tuleks kirjutada "Slovaki Vabariik", sest tegu on ametliku nimega, mis siis et slovaki keeles läbivat suurtähte ei kasutata. Andres 17. detsember 2011, kell 23:56 (EET)

Noh, rangelt võttes räägitakse slovaki keeles Esimesest vabariigist. --Oop 18. detsember 2011, kell 13:50 (EET)

: Peaks olema suur algustäht. Andres (arutelu) 28. märts 2012, kell 22:12 (EEST)

Arutluskäik, mismoodi midagi algselt omas keeles kirjutati, minu meelest ei päde. Inglise keeles kirjutatakse ju nädalapäevad ja kuude nimetused kah suure tähega, see on nende valik. Eesti kirjakeele reeglid lubavad ametlikkuse rõhutamiseks kasutada riigi nimes läbivat suurt tähte. --kanakukk (arutelu) 14. jaanuar 2013, kell 13:18 (EET).

"oli fašistlik riik" Kas see ei ole sildistamine? 90.191.119.98 13. jaanuar 2013, kell 10:42 (EET)

Ma ei tea, mida tähendab sildistamine, aga minu meelest on problemaatiline hoopis viidete puudumine. Fašistlik riik kelle arvates? Kas riigi alusdokumendid deklareerisid, et tegu on fašistliku laadi riigiga (näiteks EV PS § 1 ütleb, et Eesti Vabariik on "demokraatlik vabariik") või on see mõne ajaloolase tõlgendus? --kanakukk (arutelu) 14. jaanuar 2013, kell 13:18 (EET).
----
Mis vahe on nukurežiimil ja mõjusfääril? --Õli (arutelu) 14. jaanuar 2013, kell 15:38 (EET)

Nukurežiim ehk nukuriik ehk marionettriik on vormiliselt (s.o mingites dokumentides deklaratiivselt) iseseisev, kuid teisest riigist sõltuv riik, näiteks Eesti NSV, Saksa DV, Poola RV sõltusid NSV Liidust. Mõjusfäär ehk mõjupiirkond on päris mitu nivood leebem mõiste. Erinevus on selles, et riigiaparaadi (alates lasteaedadest kuni riigipeani välja) elukorraldamine ei ole nii vahetult teise riigi otsustada. Ma ei oska järgnevat näite autentsust kinnitada, aga isegi kui see on väljamõeldud, siis peaks ikkagi arutelu ilmestav olema: kui 1939. aastal sunniti Eestile nn baaside lepingut, siis NSV Liit otsustas päevapealt lõpetada piimatoodete, munade, sealiha jms tarnete importimise Eestist, s.t kuulutas välja majandusblokaadi. Eestile jäi ise otsustada, kas ta teeb NSV Liidule järeleandmisi või kannatab blokaadi käes. Mõjusfääris olemise puhul võib rääkida ka selle leebemast vormist. Näiteks riik X ja Y lepivad kokku, et ainult riigil X on riiki Z õigus naftat müüa (monopoolses seisus on võimalik kõrgemat hinda küsida). Mina olen nendest mõistetest nii aru saanud. --kanakukk (arutelu) 16. jaanuar 2013, kell 19:01 (EET).

: Eesti NSV näide on äärmiselt ebaõnnestunud. Nõukogude Liidu tõlgenduses (kui me seda tinglikku eeldust ei võta, pole meil antud juhul yldse millestki rääkida) oli Eesti NSV liitriigi osa, vabariik umbes samas mõttes nagu USA osariigid või Saksa liidumaad. Saksa DV ja Poola RV on adekvaatsed. NSV Liidu mõjusfääri võis mingil ajal lugeda eri riike Mongoolia RV-st Alžeeria või Angoolani. --Oop (arutelu) 17. jaanuar 2013, kell 02:20 (EET)

::" kui 1939. aastal sunniti Eestile nn baaside lepingut, siis NSV Liit otsustas päevapealt lõpetada piimatoodete, munade, sealiha jms tarnete importimise Eestist, s.t kuulutas välja majandusblokaadi." Nõukogude Liit surus baaside lepingu Eestile peale ähvardades otsese sõjalise kallaletungiga. Kui baaside lepingut ei oleks sõlmitud, siis oleks N. Liit Eestit kas 29. või 30. septembril 1939 rünnanud. 90.191.119.98 18. jaanuar 2013, kell 19:30 (EET)

: Oop, võimalik. Ma ei ole rahvusesvahelises õiguses kuigi tugev, ka ei ole eriti kursis võimalike käsitlustega nimetet riikide elukorraldusega. Samas mulle tundub, et mõisted nukurežiim ja mõjusfäär sain kuidagimoodi äraseletatud.

: 90.191.119.98, ma ei saanud päris täpselt aru, mida teie näide tõestama või ümber lükkama peaks? --kanakukk (arutelu) 3. veebruar 2013, kell 22:19 (EET).
----
Kas riigi malli ei peaks kasutama? Velirand (arutelu) 24. oktoober 2016, kell 10:40 (EEST)

Pole põhjust mitte kasutada, võid selle panna. Andres (arutelu) 24. oktoober 2016, kell 12:37 (EEST)


Arutelu:Buutimine

Kas buutimine on sama mis alglaadimine? Andres 17. detsember 2011, kell 23:59 (EET)
Minu arvates küll ja ka siin on seda nii tõlgendatud http://vallaste.ee/index.htm?Type=UserId&otsing=1475 Ttambet 30. detsember 2011, kell 13:27 (EET)

buutimine on kõnekeelne toortõlke-släng-värd inglise väljendist to boot(ing) up(ka Boot-Up), eestikeelne kirjakeelne vaste on üheselt alglaadimine, seega peaks äärmisel juhul taluma buutimiselt suunamist alglaadimisele, mitte vastupidi. suwa 5. jaanuar 2012, kell 10:00 (EET)

===Vastavus teemale===
Artikkel vastab etteantud teemale ning ei kaldu sellest kõrvale.
===Sisukus===
Artikkel on huvitav ning sisukas, kõik vajalik on lahti seletatud, kuid mitte lihtsasti.
===Keelelisus===
Paljud laused on liiga pikad ning kohmakad, näha on, et kasutatud on just otsetõlget.
Proovi lauseid ümber sõnastada, nii et neist oleks lihtsam aru saada.
===Vikivormistus===
Siselinke tuleks juurde lisada, näiteks: IBM 650, DEC PDP-5, DEC PDP-8, Altair 8800, SD-kaart, Apple, Macintosh, Atari jne.
Samuti jagaks ära alglaaduri peatüki veel alampeatükkideks.
===Arusaadavus===
Tänu kohmakatele ning raskesti sõnastatud lausetele tekib raskusi teemast arusaamisega
===Kokkuvõte===
Kui lauseid muuta ning siselinke juurde lisada, siis ütleks, et tubli töö, hea artikkel.
MikkR
----
Artikkel on natuke lühike. Teksti sees tuleb kasutada ainult siselinke, mitte linke ingliskeelsesse vikisse. Mõisteid tuleb linkida mitte igal esinemisel, vaid ainult esimesel. Rohkem mõisteid tuleb varustada siselinkidega. Artiklis puuduvad allikaviited. Palju on keelelisi vigu ja kohmakusi. Adeliine 22. detsember 2011, kell 15:19 (EET)
----
Kas alglaadur on protsessor või programm? Andres 5. jaanuar 2012, kell 03:10 (EET)

alglaadur on programm.

: Siin peab hoolega rida ajama, et mitte bootsrap loaderit (alglaadur) ja boot loaderit (buudilaadur) segi ei ajaks, aga mõlemad on programmid -- Ahsoous 5. jaanuar 2012, kell 11:21 (EET)
Tõlge ei vasta en.wiki sisule
A computer's central processor can only execute program code found in read-only memory (ROM), random access memory (RAM), or (for computers of the 1950s through 1970s) switches on an operator's front panel.
vs
Alglaadur
On arvuti keskne protsessor, mis on võimeline käivitama ainult programmi koodi, mis leidub püsimälus (ROM's) või muutmälus (RAM's), või näiteks (arvutitel aastatel 1950.ndatest kuni 1970-ni) käivitati alglaadur operaatori poolt ja vastavalt paneelilt.
--84.50.62.182 5. jaanuar 2012, kell 10:06 (EET)

: Kas keegi sellisest tõlkest aru saab? Aga tegelt on selline sõnastus ju täiesti jama (peaks vist keeletoimeta malli panema) -- Ahsoous 5. jaanuar 2012, kell 11:16 (EET)
----
tegelt on buutimisel veel teinegi tähendus -- Ahsoous 5. jaanuar 2012, kell 11:16 (EET)

alglaadur on programm.