Arutelu:Waldorfi pedagoogika

Äkki oleks siia võimalik saada suunamine "steinerpedagoogika" alt

Ümbersuunamislehti saab teha ka sisse logimata. Ave Maria 22. jaanuar 2010, kell 11:22 (UTC)
Siselingid tuleb üle vaadata. Andres 1. jaanuar 2011, kell 11:40 (EET)

Nii ei saa pärisnimelist täiendit liita või kui vastav võõrsõna teha, ei saa seal olla w-tähte. Peaks olema Waldorfi pedagoogika ja Waldorfi kool.  193.40.10.181 27. aprill 2011, kell 12:35 (EEST)

Jah, õige. Andres 27. aprill 2011, kell 16:49 (EEST)

: Õige kyll, aga vale ka. Ei ole nimelt mingit Waldorfi, kelle või mille pedagoogika see oleks. See on vaid pool Waldorf-Astoria sigaretivabriku nimest. Waldorf-pedagoogika oleks sisuliselt parem vorm. EKI otsused tehakse tihtipeale järelemõtlematult ja sisusse syvenemata. --Oop 5. mai 2011, kell 17:53 (EEST)

:: Ma ei saa sellest argumendist aru. Mis siis, et on tegu poole nimega? Sama hästi võiks öelda, et samal põhjusel pole "Waldorf-pedagoogika" õige.  Andres 5. mai 2011, kell 21:55 (EEST)

::: Kysimus ei ole pooles nimes. Kysimus on selles, et Waldorf pole ei pedagoogikateooria autor ega sellelaadse pedagoogika leviku regioon, millele omastav kääne tavakasutuses vihjab. See on lihtsalt ajaloolises traditsioonis kylge jäänud nimi, mis tähistab teatavat koolityypi ja pedagoogikapraktikat. (Et eesti keeles tegelikult "Waldorfi pedagoogikast" ja "Waldorfi koolidest" ei räägita, pole kyll EKI-le mingi argument, ent meil võiks tegelikkusega natuke tihedam side olla.) - (Muuseas - mille yle ma kyll diskuteerima ei tahaks hakata -, uuem ortograafia lubab ja isegi eelistab nimede algkuju muutumatuks jätmist pärisnimedest tuletatud sõnades nagu wagnerlik. Näide ei ole täpselt samalaadne kui siin, ent demonstreerib võõrtähepelguse nõrgenemist eesti õigekirjas.) --Oop 6. mai 2011, kell 00:54 (EEST)

::::Waldorf-pedagoogika tundub selle juhtumi puhul kohasem kui Waldorfi pedagoogika ja Waldorfi kool. Kõnekeeles olen kuulnud üksnes Waldorf-kooli (justnimelt ühe hingetõmbega ehk liitsõnana). Ssgreporter 6. mai 2011, kell 01:12 (EEST)
Ma saan sellest küll aru, kui öeldakse et EKI soovitused on keelepraktikaga vastuolus. Aga see iseenesest ei tähenda midagi, sest kui selliseid vastuolusid poleks, siis polekski keelekorraldust tarvis.
Aga ma ei saa aru, miks "Waldorf-pedagoogika" õigem on kui "Waldorfi pedagoogika". Miks seda, mida ei tohi omastavasse käändesse panna, võib nimetavas käändes sõnaga liita? Miks argumendid esimese vastu ei pöördu ka teise vastu? Andres 6. mai 2011, kell 08:40 (EEST)

Omastava ja nimetava käände eri funktsioonide tõttu. Ivanovi pedagoogika on see, mille leiutas Ivanov. Vrdl: konna pedagoogika leiutas konn, konn-pedagoogika on konn-tyypi pedagoogika. Liblikujumine, mitte liblika ujumine. --Oop 6. mai 2011, kell 13:01 (EEST)

: Sinu argument oli see, et Waldorfi polegi olemas, see on ainult nime osa. Kui see on põhjus, kehtib see ka nimisõnalise kasutamise kohta.

: Omastava tähendused eesti keeles on minu meelest lõputult laiendatavad, põhimõtteliselt võib sellega märkida igasugust suhet. Omastava ja nimetava funktsiooni erinevused, millest Sa räägid, puudutavad ainult liitsõna alguskomponenti.

: Ivanovi pedagoogika ei pruugi olla Ivanovi leiutatud. See võib olla ka Ivanovi kasutatud või muul viisil Ivanoviga seotud. Mis tähendab "konna tüüpi pedagoogika", sellest ma ei saa üldse aru. "Liblika ujumine" võib minu meelest öelda küll, nagu saab öelda "konna ujumine" ja "krooli ujumine". Ja kas tuleks öelda "vitsapedagoogika", "vitsa pedagoogika" või "vitspedagoogika"? Andres 6. mai 2011, kell 14:07 (EEST)

::vitsapedagoogika, aga mitte vitsa pedagoogika. Ssgreporter 7. mai 2011, kell 00:55 (EEST)

::: Kas ei või öelda: "see ei ole paituse, vaid vitsa pedagoogika"? Andres 7. mai 2011, kell 02:28 (EEST)

:: "Liblika ujumist" harrastab liblikas. Kõnekeeles pole muidugi midagi lahti, kui kasutatakse vorme, mida kirjakeeles ei pruugita. Aga antud juhul käib jutt sellest, et mingit Ivanovi polegi, seega ei saa Ivanovi pedagoogika temaga ka yhelgi viisil seotud olla (v.a olematuse kaudu). Seepärast oleks selgem, kui kasutataks liitsõna. Ning jah, uuema ortograafia muganduspõhimõtetega sobiks isegi waldorfpedagoogika, aga Waldorf-pedagoogika oleks keelekasutuslik kompromiss. Eks ses asjas on ka muidugi yks võimalus pidada EKI-ga mõnd aega kirjavahetust, ent ausalt yteldes olen lähiajal selleks liiga hõivatud. Ah, yldse, hunt sellega. --Oop 7. mai 2011, kell 01:25 (EEST)

::: Mul on tegelikult ükstaskõik, kuidas öelda kirjutada:-) Ma vaidlen lihtsalt sellepärast, et ei saa Su argumentidest aru. Kas sellises asjas saab üldse mingeid argumente olla?

::: No ma lihtsalt ei saa aru. Kas näiteks Karlssoni iseloom ei ole Karlssoniga seotud? Või oleks selgem, kui öeldakse "karlssoniseloom" või "Karlsson-iseloom", sest Karlssonit pole olemas, mis siis, et tema iseloom on olemas? Andres 7. mai 2011, kell 02:24 (EEST)

::: Liblika ujumist harrastab liblikas? Aga hirve kõnnakut? Andres 7. mai 2011, kell 02:28 (EEST)

:: Waldorf on olemas küll (ega Oop vist vastupidist väitnudki?), lihtsalt antud pedagoogika pole olnud omane kellelegi ega millelegi antud nime kandvale. Ma ei julge väita, et omastav on igaljuhul vale, aga argumenteerida saab minu meelest küll ja tulekski – selleks et eelistused põhjendatult paika panna. Enne Waldorf-pedagoogika eelistamist, oleks muidugi hea siiski EKI-ga konsulteerida.

:: Mis puudutab waldorfpedagoogikat, siis see on minu meelest ikkagi vale. Nimetatud uuem ortograafia käib ju ikkagi ainult võõrnimetuletiste kohta, eks ole? 90.190.114.172 7. mai 2011, kell 09:02 (EEST)

::: "Õige on Waldorfi kool, mitte „waldorfkool”." http://keeleabi.eki.ee/index.php?leht=8&id=79

::::Keeleabi lingile on siin kord juba viidatud, see pole argument. Jutt käibki ju sellest, kas EKI otsus on loogiline ja mõistlik. Teadupärast ei ole EKI koduleht teps mitte ilmutusega saadud pühakiri ning mõnikord muudab EKI ikkagi oma varasemaid otsuseid, kui õnnestub sealt mõni arukam, järeleandlikum või heas tujus inimene toru otsa saada. Mis puutub Waldorfi, siis tsiteerin iseennast nagu Linnar Priimägi: "Ei ole nimelt mingit Waldorfi, kelle või mille pedagoogika see oleks. See on vaid pool Waldorf-Astoria sigaretivabriku nimest." Esimeses sedalaadi koolis käisid vabriku töötajate lapsed ja see on kogu seos. --Oop 8. mai 2011, kell 17:35 (EEST)

:::::: Hea küll, aga kuidas siis nimetavaliselt liidetud liitsõna puhul seos suurem on? Andres 9. mai 2011, kell 01:41 (EEST)
Saksa keeles on Waldorfpädagogik ja Waldorfschule. Võib-olla see pole eesti keele puhul argument, kuidas teistes keeltes on, aga arvestada võiks seda ikka. Kui ma nüüd üritan enda jaoks loogiliselt mõelda, siis võiks olla Waldorfi kool (see algne vabriku kool) ja sellest tulenes waldorfpedagoogika (see uut tüüpi pedagoogika), millest tulenesid waldorfkoolid (uut tüüpi, uut pedagoogikat kasutavad koolid). Adeliine 23. veebruar 2012, kell 21:36 (EET)

Waldorfi haridusasutused Eestis, Waldorfi pedagoogika kõrgkoolid ja Waldorfi koolide ühendused on vormistuslikult "pudru ja kapsad". Panin vikindamise mallid. [[Eri:Kaastöö/2001:7D0:87FF:6480:8CB1:8771:D519:32E2|2001:7D0:87FF:6480:8CB1:8771:D519:32E2]] 7. märts 2017, kell 15:50 (EET)

Artiklist [[Waldorfkool Läte]], võib-olla saab siit midagi kasutada:

Waldorfi pedagoogika toetub kasvava inimese tundmisele ning inimese arengu tingimuste ja seaduspärasuste arvestamisele. Rudolf Steiner lõi meetodid hingelise ja vaimse tegelikkuse vahetuks uurimiseks ja seega ka inimhinge ja -vaimu uurimiseks. Antropoloogia laiendamine hinge ja vaimu valdkonda on Waldorfi pedagoogika ja Waldorfi koolides töötavate õpetajate tegevuse aluseks. Waldorfi pedagoogika võimaldab sügavamalt arvestada inimese arenguga lapsepõlves ja noorukieas.Kranich, E.-M. "Vabad waldorfkoolid", Tallinn 1991
--Andres (arutelu) 24. aprill 2024, kell 11:18 (EEST)


Kasutaja arutelu:90.191.210.237

Tere! Sa võid artiklit Hendrik Allik täiendada, kuid pead arvestama, et Vikipeedias peab olema sisu asjalik ja neutraalne. Lase tema tegudel tema eest rääkida. Kirjelda neid kuritegusid, mis ta sooritas, lisa kõik vajalikud viited. Esimeses lauses ilma korraliku põhjenduseta kedagi kurjategijaks sõimata ei ole entsüklopeediatele kohane.--WooteleF 22. jaanuar 2010, kell 12:58 (UTC)
Ülo Ennuste kohta võib kirjutada lehel Ülo Ennuste. Andres 24. veebruar 2011, kell 10:29 (EET)
Tekst Tõnu Puu kohta kuulub artiklisse Tõnu Puu (sinnagi eestikeelsena, mitte ingliskeelsena), mitte majandusteadlaste kategooriasse. Ave Maria 11. märts 2011, kell 14:16 (EET)

Erialane auto-biograafia
Ennuste, Ülo (1932), olen peamiselt töötanud makroökonoomika alal, eeskätt mitte-konventsionaalselt heterodoksel evolutsioonilisel mehhanismide modelleerimise tiival, rahvusvaheliselt märgatavalt avaldanud vast rahvuslike majandusmehhanismide stohhastilise optimeerimise ning Eesti majandussüsteemi tranitsioonide alalt.
   Sündinud  27. V 1932 Tartus. Lõpetanud 1956 TPI ehitusteaduskonna  cum laude, 1963 kaitsesin  majanduskandidaadi (praeguse ekvivalendi järgi PhD) ja 1975 majandusteaduste doktoriväitekirja (DSc(econ)) Eesti TA juures, 1984 majandusmatemaatika professori kutse diplom Moskvast ning 2007 Audentes Ülikooli audoktor.
   Olnud 1957–2004 Eesti TA Majanduse Instituudi (a-st 1995 TTÜ Eesti Majanduse Instituut, a-st 2005 TTÜ majandusuuringute teaduskeskus) teadur, osakonnajuhataja, juhtivteadur ning teadusdirektor, 2005–07 TTÜ majandusteaduskonna avaliku sektori ökonoomika õppetooli erakorraline vanemteadur ning  2007-9 Audentese Ülikooli Euroopa Instituudi professor ning 2009 keskel TTÜ majandusuuringute teaduskeskuse erakorraline uurimisprofessor evolutsioonökonoomika alal.
    1960. a-il alustasin rahvusliku majanduse tootmise ja tarbimise dünaamiliste maatriksbilansside mudelite koostamist ja olin taoliste mudelite rakendajaid meie rahvusliku majanduse prognoosimisel. Selle valdkonna teoreetilised uurimused algasid minul 1964 ilmunud artiklist „Maatriksite teooria majandusteaduses”. Selles valdkonnas jätkates juhtides Majanduse Instituudis pikaajalist kollektiivset teemat Eesti majandusarengu prognoosimine ja planeerimine dünaamilise maatriksbilansi abil (arvtulemused tollajal ei kuulunud avaldamisele) ning töötades välja teooria suuremõõtmeliste majanduslike dekomponeeritud/koordineeritud ehk turumajanduslikku laadi tasakaalumehhanismide abil lahendamiseks (ettepanek Eestis majandusplaneerimises turumehhanismide rakendamiseks on põlistatud intervjuu-artiklis: Brutus, L., Ennuste, Ü. 1965. Un domaine d´expe´rimentation e`conomique.- Democratie Nouvelle, Mars, 89 – 94).
   Seda suunda arendasin edasi eeskätt majandusmehhanismide optimumdisaini ning tõerääkimise mehhanismide matemaatiliseks modelleerimiseks. Samas tegeledes aspirantide juhendamisega ning kaas-juhendamisega: Teet Rajasalu, Alari Purju, Tiit Kallaste, Mari Meel, Andrei Matin, Ilmar Ehin, Enn Kareda, Grigori Orenshtein, Tiia Püss, Jüri Uustalu ja lisaks mitmed mittestatsionaarsed aspirandid: Lidia Kukke, Edith Kasterpalu, Jüri Ülesoo jmt. Samuti olles majandusteadusväljaannete erialatoimetajaks eesti, vene, inglise ja saksa keeles ning toimetuskolleegiumites, eeskätt TA Toimetistes 1985-96, Eesti Entsüklopeedias 1994-99, viimatistel aastatel TTÜ ajakirja “Pcoceedings of the Institute for European Studies” toimetuse liige, samuti SA Valge Raamat toimetuskolleegiumi liige.
   Eesti taasiseseisvumise ajal osalesin rahvusliku majanduse transitsiooni teoreetiliste probleemide lahendamisel:  nt siirduvas majandussüsteemis tõerääkimise tagamiseks (Ennuste, Ü. 1991. Tõerääkimise tagamisest ja tingitud riskikartuse vähendamisest sotsiaal – majanduslikes juhtimissüsteemides. Rmt: Jaan Laas (toim) Demokraatia. Diskussioon. Demagoogia. Tallinn, 43-54),  krooni ja erastamisväärtpaberite matemaatilise tasakaalumudeli püstitamisega Eesti Panga tellimusel (avaldatud 1995), tööstuse ja hõive ning suurerastamise seoste modelleerimisel ning analüüsimisel (1995), meie etniliste rühmade hirmude analüüsimisel ning hindamisel majandusliberaliseerimisest (1996, kaasautor A.F. Ott), eestikeelse majandussõnavara arendamisel (1992) ja okupatsioonide majanduskahjusid hindavate metoodikate koostamisel (1996) ning pikka aega Eestis üldiseid okupatsioonide kahjustusi kajastava valge raamatu koostamisel (2005).
   Viimatise ajajärgu majandusteoreetilised uuringud käsitlevad veel Eesti ja Ida-Euroopa muutumisprotsesse ning Eesti majandussüsteemi institutsionaalse evolutsiooni probleeme (nt 2007). Viimatised teoreetilised uuringud on keskendunud stohhastilise majandusmehhanismide disaini käsitlemisele, eeskätt avaliku sotsiaal-majandusliku teadmusstruktuuri tõerääkimise mehhanismide disainile ning rakenduslikult eeskätt kriisi õppetundidele Eesti rahvuslikule majanduspoliitikale ning rahvusliku majandusmehhanismi reformide planeerimisele (Ennuste, Ü. 2009. Estonian hyper-crisis lessons confirm importance of more effective high quality coordination/regulation and harmonisation: Mechanism design theoretic approach. In:  Aksel Kirch and András Inotai (Eds.) EUROPEAN UNION: CURRENT POLITICAL AND ECONOMIC ISSUES. Institute for European Studies Tallinn School of Economics and Business Administration, 11-35:  http://www.ies.ee/iesp/No6/iesp_no6.pdf ).

   Olen olnud legendaarse Irene Tiivel’i TA inglise klubi AEC president 1975, EV Valitsusnõukogu liige 1991-2,  EL Komisjoni PHARE ACE programmi Eesti rahvuslik esindaja 1992–97 ja jätkuvalt Global Development Network’i uuringupartner, samuti Euroopa Majandusteooria ja Euroopa Evolutsioonilise Poliitökonoomia Ühingu liige. Olen esitanud teadusettekandeid arvukates välisriikides ning mitmetes korduvalt: Oslo, Cambridge, Berliin, Praha, Budapest, Moskva, Novosibirsk, Kiiev, Tampere, Turu, Riia, Vilnius, Lissabon, Kairo, Delhi,
    Jooksvalt blogi majandusteoreetilistest käsitlustest eeskätt heterodokse institutsionaalökonoomika vallast (http://uloennuste.wordpress.com) ning blogi rakenduslikest küsimustest peamiselt rahvusliku majanduse mehhanismi disaini päevaküsimustes (http://uloennuste.wordpress.com).
Eesti riiklik teenetemärk: Valgetähe IV klassi teenetemärk (2003).
Olulisemaid publikatsioone:
Ennuste, Ü. 2010. Selected Estonian key heterodox macro-economic  retrospective/prospective indicators (Sept 2010) :
http://uloennuste.wordpress.com/2010/09/15/selected-estonian-key-heterodox-macro-economic-retrospectiveprospective-indicators-sept-2010/
Ennuste, Ü. 2009 October. Interview to Telegraph.co.uk  to A. Evans-Prichard: http://www.telegraph.co.uk/finance/comment/ambroseevans_pritchard/6211872/Debt-deflation-laboratory-of-the-Baltics.html
Ennuste, Ü. 2009. Estonian hyper-crisis lessons confirm importance of more effective high quality coordination/regulation and harmonisation: Mechanism design theoretic approach. In:  Aksel Kirch and András Inotai (Eds.) EUROPEAN UNION: CURRENT POLITICAL AND ECONOMIC ISSUES. Institute for European Studies Tallinn School of Economics and Business Administration, 11-35:  http://www.ies.ee/iesp/No6/iesp_no6.pdf
Ennuste, Ü. 2009. Towards Synthetic Design of Implementing Socio-Economic Communication  Mechanisms for Building Optimal Public Socio-Economic Knowledge Spaces. – EAEPE Conference  in Amasterdam (available online at the EAEPE Conference homepage).
Ennuste, Ü. 2009. Majanduspoliitika kvaliteedi kompleksprognoosi analüüsi näide: http://uloennuste.wordpress.com/2009/02/05/majanduspoliitika-kvaliteedi-kompleksprognoosi-analuusi-naide-visand-4-ii-09/
Ennuste, Ü. 2009. Memo to The Prime Minister of Estonia and The Commissiomer of Economic and Monetary Affairs:
http://uloennuste.wordpress.com/2009/09/23/memo-23-ix-09/
Ennuste, Ü. 2008. Synthetic Conceptions of Implementing Mechanisms Design for Public Socio-Economic Information Structure: Illustrative Estonian Examples. Kirch, Aksel; Kerikmäe, Tanel; Talts, Mait (Eds.) Socio-economic and institutional environment: harmonisation in the EU countries of Baltic Sea Rim: a collection of research articles dedicated to the 10th Anniversary of the Institute for European Studies, Tallinn: Tallinn University of Technology, 9 – 39:  http://www.ies.ee/iesp/No4/Ennuste.pdf
 Ülo Ennuste. 2008. TEA entsüklopeedia 1. köide, majandusteaduslike artiklite ning ca 2000 märksõna koostaja.
 Ülo Ennuste (kaastoimetaja) 2008. Kannatuste aastad 1940-1991 1. vihik. Tallinn: Valge Raamat.
   Ennuste. Ü. 2007. Dual Market-Transition in Estonia 1987-2006: Institutional Mechanism Analysis Approach.  In:  “EUROPE AFTER HISTORICAL ENLARGEMENT”. The Proceedings of 5th Audentes Spring Conference, Apr. 28 2007, Tallinn, 60-126: http://www.ies.ee/iesp/No3/
Ennuste, Ü. 2007 September. The Speech: http://www.audentes.eu/public/Ennuste_Speech.pdf
 Ennuste, Ü. 2006. Meta-synthesis Approach to Economic System Implementation Mechanisms. In: Simulation and Optimisation in Business and Industry : International Conference on Operational Research, May 17-20, 2006, Tallinn, Estonia / Eds. H. Pranevicius [et al.]. Kaunas : Technologija, 2006, 9-12. http://helios.nlib.ee/search*est/i?SEARCH=9955250615.
 Ennuste, Ü. 2006. Meta-Synthesis Approach to Economic System Implementation Mechanisms. SOBI2006 Abstract. Produtseerija: TTÜ:
http://staff.ttu.ee/~math/SOBI2006/abstract.Ennuste.pdf
Ennuste, Ü. 2006. Dual Market-Transition in Estonia 1987-2006: Institutional Mechanism Analysis Approach. In: EAEPE Istanbul Conference Papers. Produced by: EAEPE:
http://eaepe.org/papers/Istanbul%20Paper.doc
 Ennuste, U., Kukk, K. and Viies, M. 2006. A Political Economy Narrative Analysis of Estonian 1987-2006 Dual Capitalist Reform Process. Produced by: Global Development Network in 2006.
http://www.gdnet.org/pdf2/gdn_library/global_research_projects/understanding_reform/Estonia.pdf
Ennuste, Ü. (kaastoimetaja). 2006. Belaja kniga: o poterjax, npitšinjonnõh narodu estonii 1940-1991. Tallinn, Kirjastus ILO, 172 lk.
 Ennuste, Ü. 2005. Towards Optimal Socio-Economic Institutional Implementation Heuristics. EAEPE konverents Bremenis 10-12 nov 2005:
http://eaepe.org/eaepe.php?q=user/login
Ennuste, Ü. (kaas-toimetaja) 2005. Valge raamat: Eesti rahva kaotustest okupatsioonide läbi 1940-1991(peatoim Vello Salo). Okupatsioonide Repressiivpoliitika Uurimise Riiklik Komisjon, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn.
http://www.riigikogu.ee/failid/valger.pdf
Ennuste Ülo (co-ed, ed in chief Vello Salo) 2005. The White Book. Losses Inflicted on the Estonian Nation by Occupation Regimes 1940-1991. State Committee on the Investigation into Repression Policy of Occupation, Estonian Encyclopaedia Publishers, Tallinn:
 http://www.riigikogu.ee/failid/White_Book.pdf
Ennuste, Ü. 2005. Towards Optimal Socio-Economic Institutional Implementation Economics: http://majandus.ttu.ee/failid/1711E.pdf
Ennuste, Ü. 2005. A Political Economy Narrative Analysis of Estonian 1987-2006 Dual Market Reform Process: http://majandus.ttu.ee/failid/Artikkel.pdf
Ennuste, Ü. 2005.Towards Optimal Socio-Economic Institutional Implementation Heuristics. In: EAEPE Bremen Conference Papers: http://eaepe.org/papers/
Ulo Ennuste, Kalev Kukk, Tiia Pyss, Mare Viies. 2004. A Political Economics Narrative Analysis of Estonian 1987-2006 Capitalist Market Reform Process:                                                  http://www.gdnet.org/activities/global_research_projects/understanding_reform/country_studys/study_teams/drafts.html
Ennuste, Ü. 2004. Meie majanduskihistumisest poliitökonoomilis-narratiivselt. Kogumikus: Eesti Euroopa teel. Toim. Aksel Kirch, Tallinn, 27-31.
Ulo Ennuste, Kalev Kukk, Tiia Pyss, Teet Rajasalu, Mare Viies. 2004-2002. Estonia Report: A Political Economics Narrativ Analysis of 1987-2006 Capitalist Market Reform Process. – GDN Workshop, 23 January 2004, New Delhi, 2002 Kairo
Ennuste, Ü. 2004. Estonian Old and New Economic Transition. Seminar “EU Enlargement : New Challenges and Opportunities”, TTÜ, 30. aprill 2004, Tallinn.
Ennuste, Ü. 2003. Reforming Mechanism Implementation Failures and Lessons from Estonian Transition. In: Ülo Ennuste and Lisa Wilder (eds.) Essays in Estonian Transformation Economics. Tallinn, 247-264.
Ennuste, Ü. 2003. A Linear Planning Analysis of Institutional Structure in the Economy. In: Ülo Ennuste and Lisa Wilder (eds.) Essays in Estonian Transformation Economics. Tallinn, 2265-279.
Ennuste, Ü. 2003. Mälestusi toompeateaduste ja – mängude tipust. – Sirp, 14. märts 2003, nr 11, lk 5.
Ülo Ennuste and Lisa Wilder (eds.). 2003. Factors of Convergence: A Collection for the Analysis of Estonian Socio-Economic and Institutional Evolution. Tallinn.
Ennuste, Ü and Rajasalu, T. 2002. Institutional Determinants of Convergence: Conceptual Frameworks and Empirical Studies of Estonian Institutional Harmonisation and Socio-Economic Convergence with the EU. Estonian Institute of Economics at Tallinn Technical University, Preprint No 64, Tallinn.
Ennuste, Ü. and Rajasalu, T. 2002. Critical Probability of the EU Eastern Enlargement Project’s Institutional Failure: Aspects of Calibrated Economic Impacts of the Failure. In: Aksel Kirch and Juhan Sillaste (eds.) Monitoring Preparations of Transition Countries for EU-Accession. 4th International Conference 4-6 October, 2002 Pärnu, Estonia, The Institute for European Studies, Tallinn, 212-227.
Ennuste, Ü. 2002. Poliitökonoomiline pamflett ja teisi tekste. Koostanud ja toimetanud Alari Purju, Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskond, TTÜ Kirjastus, Tallinn.
Ennuste, Ü., Kein, A. and Rajasalu, T. 2002. INSTITUTIONAL DETERMINANTS OF CONVERGENCE: CONCEPTUAL FRAMEWORKS AND EMPIRICAL STUDIES OF ESTONIAN INSTITUTIONAL HARMONISATION AND SOCIOECONOMIC CONVERGENCE WITH THE EU. CERGE-EI GDN program project No. 34:
http://www.cerge-ei.cz/pdf/gdn/RRCII_34_paper_01.pdf
Ennuste, Ü. 2001. Quasi-Implementing Design Mechanisms and Primary Determinants: Estonian Empirical Illustrations. In: Ülo Ennuste and Lisa Wilder (eds.) Factors of Convergence: A Collection for the Analysis of Estonian Socio-Economic and Institutional Evolution. Tallinn, 325-361.
 Ennuste, Ü. 2000. On Optimal Bayesian Market Mechanisms with Credibility Constraints: the Example of the CEECs and EU Accession and Enlargement Processes. In: List of Abstracts. The 2000 Annual Meeting. European Public Choice Society. Siena.
Ennuste, Ü. 2000. Payback Impossible. – The Baltic Times. 5, 194, p. 15.
Ennuste, Ü. and E. Terk. 2000. Determination of the Economic System Transformation. – The Baltic Review. Vol. 19, 16-17.
Ennuste, Ü. 1999. On a Bayesian Mechanism Planning Model of the Shaping the CEECs and EU Accession and Enlargement Decisions. In: List of Abstracts. The 1999 Annual Meeting. European Public Choice Society. Lisboa, pp. 15.
Ennuste, Ü. 1999. On a Bayesian Mechanism Planning Model of the Shaping the CEECs and EU Accession and Enlargement Decisions. In: Ülo Ennuste and Lisa Wilder (eds.), HARMONIZATION WITH THE WESTERN ECONOMICS: Estonian Developments and Related Conceptual and Methodological Frameworks, Tallinn, 343-359.
Ennuste, Ü and Wilder,L. 1999. Introductory Notes. In: Ülo Ennuste and Lisa Wilder (eds), HARMONIZATION WITH THE WESTERN ECONOMICS: Estonian Developments and Related Conceptual and Methodological Frameworks, Tallinn, 1-7.
Ülo Ennuste and Lisa Wilder (eds.) 1999. HARMONIZATION WITH THE WESTERN ECONOMICS: Estonian Developments and Related Conceptual and Methodological Frameworks, Tallinn.
Ennuste,Ü. 1999. On the Estimation of the Derminants of the Estonian Economic System and Harmonistation Indexes. Report. Congress of Political Economists (COPE). The Tenth Annual Convention. Tallinn, July 13-18, 1999.
Ennuste, Ü. 1999. ESTONIAN ECONOMIC MANAGERS AND POLITICIANS EVALUATE INSTITUTION BUILDING AS AN INDUSTRIAL  STRATEGY. In: Ülo Ennuste and Lisa Wilder (eds), HARMONIZATION WITH THE WESTERN ECONOMICS: Estonian Developments and Related Conceptual and Methodological Frameworks, Tallinn, 138-147.
Ennuste, U. 1999. Imperious. – Business Central Euorope. November, p. 8.
Ennuste, U. 1999. Real Transition. – The Baltic Times. 4, 185, p.19.
 Ennuste, U. Monkey Business. – Business Central Europe, July/August, 1998.
Ennuste, Ü. 1998. Mes sa muodile void teha. Eesti Ekspress, 20. August, 1998, C2.
Ennuste, Ü. 1998. Kuidas nurjata Euroopa Liidu laienemist. Eesti Ekspress, 11. September, 1998, C2.
Ennuste, U. 1998. A Poisoned Chalice. – Business Central Europe, October, 1998.
Ennuste, Ü. 1998. Estonia. In the Report: Institution Building as an Industrial Strategy. PHARE-ACE Research Project P95-2234-R. G. Hodgson (coordinator), Cambridge, 145-193.
Ennuste, Ü. 1998. Implementing Economic Institution’s Functional and Structural Credibility: the Case of Estonia’s Currency Board. In: Working Papers in Economics  (TTUWPE). Edited by Vello Vensel, Tallinn, 69-79.
Ennuste,Ü,. Majandusinstitutsioonide usaldusväärsus. Äripäev, 28 oktoober 1997.
Ennuste, Ü. 1996. Viimase okupatsiooni majanduskahju hinnangu alamtõkkest. – Eesti TA Toim. Humanitaar- ja Sotsiaalteadused, 45, 4, 533-534.
 Ennuste, Ü. 1996.  On Adaptive Implementation of Economic Systems: A Bayesian Nash Analysis. – Proc.Estonian Acad.Sci. Humanities and Social Sciences, 45, 1, 1-12.
Ott, A.F. and Ennuste, U. 1996. Anxiety as a Consequence of Liberalization: an Analysis of Opinion Surveys in Estonia. – Social Science Journal, 33, 2, 149-164.
Ott. A.F. and Ennuste, Ü. 1995. Privatization of State Enterprises in Estonia: A Public Choice Approach. – Proc. Estonian Acad. Sci. Humanities and Social Sciences, 44, 1, 1-13.
Ennuste, Ü. 1995. A Risk Theoretical Model of Privatization Vouchers. – Proc. Estonian Acad. Sci. Humanities and Social Sciences, 44, 1, 14 – 20.
Ennuste, Ü. (kaas-koostaja) 1992. Inglise – eesti majandusterminite seletussõnastik. Toimetanud prof. U. Mereste, 1, 2, 3,  1992, Tallinn, 701 lk.
Ennuste, Ü. 1992. A Market-Like Implementation Example. – Proc.Estonian Acad.Sci. Humanities and Social Sciences, 41, 2, 61-70.
Ennuste, Ü. 1991. Tõerääkimise tagamisest ja tingitud riskikartuse vähendamisest sotsiaal – majanduslikes juhtimissüsteemides. Rmt.: J. Laas (toim) Demokraatia. Diskussioon. Demagoogia. Tallinn, 43-54.
Ennuste, Ü. and A. Matin. 1989. Stochastic Adaptive Planning Models and problems of their Coordination. Book, co-author A.Matin, Moscow, “Nauka” (ed Michail Kortsomkin, in Russian).
Ennuste, Ü. 1989. Some Models of Stochastic Planning Mechanisms. – Finnish Economic Papers, 2, 2, 116 – 124.
Ennuste, Ü. 1989. Majandusliku riski lihtsamaid arvutusvõtteid. Rmt.: Informatsioon ja marketing, Tallinn, 145 – 148.
Ennuste, Ü. 1989. Towards a Stochasic Economic Planning Methodology. Academy of Sciences of the Estonian SSR, Section of Social Sciences, Tallinn.
Ennuste, Ü. 1988. Mitte ainult uus rüü. – Horisont, 1, 14-17.
Ennuste, Ü. 1985. Maailma vägevaim rulett. – Majandus ´85, 92-93.
Ennuste, Ü. 1978.  A Theory of Decomposed Optimal Planning. Valgus, Tallinn.
Ennuste, Ü. 1976-1996. Eesti NSV TA Toimetised. Ühiskonnateadused – toimetuskolleegiumi liige, osaliselt ase-esimees.
Ennuste, Ü.1974. Majanduse optimaalse planeerimise aktuaalseid  metoodilisi küsimusi. Rmt: Majandusteadus ja rahvamajandus 1971/72, Eesti Raamat, Tallinn, 55-56.
Ennuste, Ü. 1973. Probleme und Elemente der Dekompositsionanalyse von wirtschaftlichen Optimumaufgaben. – Tagungsmaterial der Dritten Internationalen Tagung Mathematik und Kybernetik in der Ökonomie, Leuna-Merseburg.
Ennuste, Ü. 1970. On the Principle of Economic Effectiveness of a Planning System. – Eesti NSV TA Toimetised. Ühiskonnateadused, XIX, No. 4, 415 – 425.
Ennuste, Ü. 1969. Uncertainty, Information and Decomposition in the Planning of a Production System. – Economics of Planning, 9, 3, 258 – 266:
https://springerlink3.metapress.com/content/apt25151401mm553/resource-secured/?target=fulltext.pdf&sid=fvfx4a45bfltmq55fcc0xk55&sh=www.springerlink.com (NB maksab ca 40 eurot).
Ennuste, Ü. 1969. On Optimality Criteria for Production Systems. – Eesti NSV TA Toimetised. Ühiskonnateadused, XVIII, 2, 99 – 104.
Ennuste, Ü. 1968. Tootmissüsteemi optimumülesannete lahendamisest dekomponeeritud Lagrange funktsiooni abil. – Eesti NSV TA Toimetised. Ühiskonnateadused, XVII, 2, 258 – 266.
Ennuste, Ü. 1968. Diskonteerimisprobleemidest toomissüsteemide optimaalsel arendamisel. – Eesti NSV TA Toimetised. Ühiskonnateadused, XVII, 1, 3 -10.
Brutus, L., Ennuste, Ü. 1965. Un domaine d´expe´rimentation e`conomique.- Democratie Nouvelle, Mars, 89 – 94.
Ennuste, Ü. 1964. Kapitaalmahutuste efektiivsuse probleemi uurimine materiaalse tootmise lihtsustatud maatriksmudeli alusel. – Eesti NSV TA Toimetised. Ühiskonnateaduste seeria, XIII, 3.
Ennuste, Ü. 1964. Maatriksite teooria majandusteaduses. – Matemaatika ja kaasaeg, III, Tartu Riiklik Ülikool, Tartu, 33 – 38.


Arutelu:1. veebruar

Nauru iseseisvus. - Sama jutt on ka artiklis 31. jaanuar.--WooteleF 23. jaanuar 2010, kell 14:35 (UTC)

*1968 – Nauru iseseisvus.
--WikedKentaur (arutelu) 31. jaanuar 2018, kell 21:06 (EET)
 *1899 – keemiakompaniis Bayer AG leiutati aspiriin.
--WikedKentaur (arutelu) 1. veebruar 2019, kell 09:14 (EET)


Arutelu:Õli

Keelenõu soovitab kasutada "hüdrofoobne" või "märgumatu" (on öeldud ka "mittemärguv"). Milleks meil üldse kahte sõna tarvis on? Saab ju kasutada siselinki. Ja õige sõna on "fennism". Andres 24. jaanuar 2010, kell 07:46 (UTC)

tänan tähelepanekute eest. Kahte sõna pole tõesti seal vaja, ilmselt oli mõeldud, et lugeja ei pruugi aru saada sõnast hüdrofoobne, ehkki siselink seda täpsustab--Dj Capricorn 24. jaanuar 2010, kell 09:22 (UTC)

:Muidugi tekib küsimus, et kas jätta võõrkeelsed terminid või omakeelsed, siselingistamist see vist küll ei mõjuta--Dj Capricorn 24. jaanuar 2010, kell 09:32 (UTC)

:: Minu meelest on "hüdrofoobne" selgem. Siselink peab viima artikli juurde, kus seletatakse ära, mida see  tähendab. Andres 24. jaanuar 2010, kell 11:02 (UTC)

Ületoodud arutelu. --Iifar 16. detsember 2010, kell 13:41 (EET)
Halb pealkiri. Andres 10. jaanuar 2009, kell 12:30 (UTC) Siia ka ei viita midagi, nii et seda on raske üles leida. Andres 21. jaanuar 2009, kell 22:35 (UTC) Puudub lehekülg Õlilaik. Andres 21. jaanuar 2009, kell 22:36 (UTC)
Mulle tundub, et sõna "õli" on mitmetähenduslik. Andres 21. jaanuar 2009, kell 23:55 (UTC)


Arutelu:Lembit Saarsalu

Jumala mõttetu tegelane vist võrreldes nendega:
http://et.wikipedia.org/wiki/Arnold_Oksmaa
http://et.wikipedia.org/wiki/Anu_Saagim
http://et.wikipedia.org/wiki/Paris_Hilton
--82.131.21.10 24. jaanuar 2010, kell 08:55 (UTC)

Sul on võimalus artiklit täiendada. Andres 24. jaanuar 2010, kell 10:44 (UTC)
Viidatud artiklis polnud sedagi öeldud, et ta isa kindlasti vadjalane oli. Andres 13. mai 2010, kell 01:13 (EEST)
"Oma tädi Dunja Trofimovat ja tema poolt esitatud laulu Viron veräjät salvestamist meenutas seoses telefilmi Meil on pidu (Tallinfilm, 1972) tegemisega ka vadja päritolu saksofonist Lembit Saarsalu." http://www.folklore.ee/tagused/nr28/vadja.htm

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.zone.ee/saarsalu/raam.htm
** In Lembit Saarsalu on 2013-06-24 12:02:21, 404 Not Found
** In Lembit Saarsalu on 2013-07-06 10:41:11, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:41 (EEST)


Arutelu:Marihuaana

Üks patsient, kes on pikka aega kanepit suitsetanud - umbes 10 aastat (suitsetas siis, kui elas Hollandis), väitis, et marihuaana on ikka kanepiõitest, mitte lehtedest valmistatud.--Rünno 24. jaanuar 2010, kell 13:00 (UTC)

Marihuaana võib olla mõlemist valmistatud.--WooteleF 24. jaanuar 2010, kell 14:31 (UTC)

:Inglise viki ütleb ka, et "As a drug it usually comes in the form of dried flower buds (marijuana), resin (hashish), or various extracts collectively known as hashish oil." - :en:cannabis--Rünno 24. jaanuar 2010, kell 15:54 (UTC)

::Ütleb ka "refers to any number of preparations of the Cannabis plant intended for use as a psychoactive drug. The most common form of cannabis used as a drug is the dried herbal form"--WooteleF 24. jaanuar 2010, kell 16:24 (UTC)

:::Nõus, et ka inglise vikis on kaheli olek. Kord väidetakse, et õitest ja siis mujal, et nii õitest kui lehtedest. "consists of the flowers and subtending leaves". Mida see "subtending" tähendab?--Rünno 24. jaanuar 2010, kell 16:30 (UTC)

:::: Mõeldakse nähtavasti neid liitlehti, mis on õite all. Andres 24. jaanuar 2010, kell 17:55 (UTC)

:::::Liitleht on meie vikis olemas, aga pole intervikisid.--Rünno 24. jaanuar 2010, kell 18:07 (UTC)

:::::: Vaata näiteks  ja kanepi pilti. Liitleht on selline leht, mis koosneb osadest (lehekestest), mis näevad välja nagu lehed. Liitlehed kasvavad kanepil varre ümber. Ma ei jõudnud süveneda, kas kõik liitlehed on õie all või ainult ülemised. Andres 24. jaanuar 2010, kell 19:05 (UTC)
Kas mõnuaine = narkootikum? Mõnuaine tundub kuidagi väga kõnekeelne.--Morel (arutelu) 30. juuli 2012, kell 12:27 (EEST)

Eks seda sõna pruugitakse vist ikka ametlikultki, aga "narkootikum" oleks muidugi yhesem. Tekst vajab kõvasti toimetamist ja ylevaatamist koos artiklitega Kanep ja THC. --Oop (arutelu) 31. juuli 2012, kell 01:15 (EEST)
Tere Oop! Täna töine tegemine aga minu jaoks pisut liiga palju kategooriat: Narkootilised ained
teen ettepaneku (edaspidiseks, kui tööhoog jälle kätte(sse) liikumas siis) mina püüaks liigitada taimed, millede osadel on psühhoaktiivne (med=psühhotoopne eli vaimset tegevust mõjutav) toime inimestele (kas ka teistele organismidele hetkel ei tea) liigitada kategooriasse fütokemikaalid ja/või meditsiiniliselt olulised ravimtaimed ehk siis farmakognoosia)
aga jah praegu õiget terminit ei leia
kuid kui tsipa lisalugemist lugeda siis saab inimene aru, kus praegusel hetkel artikli pealkiri on etnohõnguline...
Artikkel: Kanep on narkootilise toimega mõnuaine, mis sisaldub kanepitaime seemnetes.
Narkootikumide kategooria jätaks sünteetiliselt toodetud psühhoaktiivsetele ning sõltuvust ja ......... lõppu ennustavatele ainetele, võrreldes millega on kanep
ei ma ei paneks võrdlust ja vikipeedia ka vist ei paneks
aga
kanepiseemned, lehed ning võrsed on looduslikud psühhoaktiivsed ained ning jah ravimtaimed..... ees siin lahti hektel mul A.Raali Maailma ravimtaimede entsüklopeedia" - lk 161---kanep on ohtlik , kui teda suitsetada suurtes kogustes. Kroonilise kuritarvitamise tüüpiline tagajärg on kurgupõletik, bronhiit, apaatia, mälu halvenemine, isiksuse allakäik ja häired suguelundite talitluses, millele hiljem järgneb impotentsus- ütleks , et keskmise meesinimese vananemisprotsessi enam-vähem arusaadavad ilmingud niimoodi haigust küll ei kahtlustaks.....
aga molekulaarne ning geneetiline tasand ja Kanepitaime kui biokeemilise indiviidi omadused?
Kanepitaimel ja tema erinevates osades on klassifitseeritud hulgaliselt nii psühhoaktiivseid - kui ka ravivaid ühendeid - jah just ravitoime -
toimeaineid rühmitatakse phytocannabinoids
aga ma võin eksida, nimelt püüdsin pere vanemale poisslapsele arusaadavaks teha miks madala vereõhuga inimestel pole soovitav kanepitaimeosi suukaudu sisse tõmmata (nikotiin käib ka suukaudu-legaalne narkootikum???) - vererõhk alaneb
ning ja kuigi võib-olla sõltuvusega probleeme ei teki
ei möödu kanepitõmbed tagajärgedeta------geenide polümorfism.......
ja kui hiljem elus võib ette tulla seisundeid kui valude korral läheb vaja tugevaid valuvaigisteid ja need enam ei mõju, retseptorid ja geenid ning ensüümipool juba na kulunud, mis siis?
ah mis ma pläran, igal inimesel on oma Elu suhtes teatav autonoomsus, näeme ju igapäevaselt inimesi, kes söövad ja/või joovad näituseks kolme ja või nelja inimese eest, nendega me ju ei pahanda ega nimeta neid vabatahtlikeks ja kiireteks viimsepäeva tegijateks....
*kanep (mõnuaine) ei võiks olla
aga mida võiks pakkuda
*kanep (uimasti, narkootikum)

:::med sõnastik lk 501 :narkootikum, uimasti , aine (ravim) mida kasutatakse selle meeleolule suunatud mõju tõttu ilma meditsiinilise näidustuseta...

:::med sõnastik lk 501 :narkootline -narkoosi tekitav, joovet tekitav, uimastus-.
*kannabinoidid (psühhoaktiivsed ained)
*kanep (ürt)
*kanep (droog)
*kanep (ravimtaim)
A.Raal, Maailma ravimtaimede entsüklopeedia:
lk 159:
Droog
Ürt (cannabis herba, herba Cannabis indicae) saadakse õitsvatelt või viljunud india kanepi taimedelt, mis kuivat.
Tuntakse kolme narkootilist saadust.
1.India kanep ehk ganja on India farmakopöa järgi droog, mis võib sisaldada kuni 10% vilju ja üle 3 mm jämedusi varsi või lehevarsi. Lama ehk Mumbai ganja kuulub paljudesse farmakopöadesse
lk 160
ümara ehk Bengali ganja saamiseks rullitakse varsi käte vahel.
2. Bhang (Hindustanis) ehk hašis (Araabias) koosneb nii isas-kui emastaimede oksakestest ja suurematest lehtedest, seda suitsetatakse Indias koos tubakaga või ilma. 3. Charas ehk churrus on vaik, mida on enim emastaimedel õite tupplehtedel. Vaiku saadakse ladvaosi käte vahel hõõrudes või vastu riiet pekstes; Am-s ja Eur-s tuntakse kanepisaadust kui marihuaanat, P-aafrikas on see kief,... Egiptuses hašis ...

India kanep ehk ganja tootmiseks on vaja eraldada isastaimed emastaimedest... edasi kogutakse viljastamata taimede vaigused ladvaosad ...jne.
Ürdis kannabinoidid (üle 60: Δ9-tetrahüdrokannabinool, kannabinool, kannabidiool, kannabidioolkarboksüülhape, kannabigerool, kannabigromeen, kannabidivarrin) jpt. aineid...
*vaik (kannabiool)
*viljades rasvõli (kuni 35%).....  .
*Viljades seega inimstele olulised rasvhapped: omega 6 rasvhapped, linoleic acid (LA), omega 3 rasvhapped, alfa-linoleic acid, suhtes 4:1 loetakse ideaalseks tervislikuks taimseks toitaineks)....

:"Mõnuaine" kohta. Mul on küll väga kahju, et igati positiivse konnotatsiooniga sõna "mõnuaine" on nüüd muudetud negatiivseks sõna "meelemürk" tähendusega (vt ÕS 2013, "mõnuaine"). Siiski paistab, et see on lihtsalt hellitusnimeline sünonüüm ja asjakohases õigusaktis (Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete meditsiinilisel ja teaduslikul eesmärgil käitlemine; narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirjad) seda ei kasutata.

Mul läks praegu šokolaadiisu ära: omaarust ka mõnulesin šokolaadi kui mõnuainega, aga nüüd tuleb välja, et see hoopis mürgitab meelt. Muide, kontrollisin EUR-Lexist ka, "mõnuaine" ei ole sealsetes õigusaktides leiduv termin. Järelikult on see lihtsalt kellegi leiutatud mitteametlik uduste piiridega sünonüüm. Kuriuss 29. september 2015, kell 17:56 (EEST)

: Tere armas Kuriuss!

: nojah neil annab 'tõestada', et šokolaad 'mürgitab' kuulmismeelt näituseks, mina olen selle koha pealt selektiivselt 'kurt-pime-tumm' ...

: Mariina 30. september 2015, kell 15:37 (EEST) alias Простота

Kanepiseemned, eriti Eestis ajalooliselt kasvatatud hariliku kanepi omad, minuteada mõnuaineid ei sisalda, seetõttu arvan, et nende kasutusviisidest kõnelev jaotis "Kanep toiduainena" käesolevasse artiklisse ei sobi. --90.190.113.12 21. aprill 2014, kell 11:25 (EEST)

Tere 90.190.113.12!

hetkel jääb arusaamatuks milliseid mõnuaineid harilik kanep ei sisalda ... võib-olla on eriload hariliku kanepi kasvatamisele siis rahvatervise osas pisut ülepuhutud ... Δ9 - tetrahüdrokannabinooli  näiteks on hariliku kanepi ürdis 0,25%...

meie esivanematel vast ei olnud kanepitembi söömisel eesmärgiks mitte joobumus vaid raske ja suure töö vahepeal saadi kõht seks korraks täis ja see võis juba häätunde tekitada...

Mariina 21. aprill 2014, kell 19:12 (EEST) alias Простота
----
"Toos" asendatud "tossiga". Andres (arutelu) 20. mai 2014, kell 07:45 (EEST)
----
Tere  217.159.160.58(arutelu)! (Keif on kanepi õielt kogutud tolm, kanepiõli ei pea olema ilmtingimata alkoholi põhine. Sisuliselt terve tabel oli raskesti loetav ja faktivigu täis. Viites ei ole midagi antud tabeli kohta.)
Ei olegi öeldud, et tabel on lõplik, puuduvad sünteetilised inimeste poolt valmistatud vormid jm.
Täna toodud raamatuviide ei avane lk 10 pealt seega ei saa kontrollida aga ma usun, et ma neid peast ei saanud võtta (kui peas neid ei ole siis ma järeldan, et neid ei saanud mina sealt ka võtta). See töö oli peretütre kooli uurimustöö abiprojekti raames ja siia niipea ilmselt keegi allikaid tagasi toomas ei ole ja vaevalt, et kanepisõltlased siit kõige efektiivsemat vormi otsimas käivad, seega minu arust on alltoodud tabel ülevaatlik - terminoloogia osa võib olla pisut kattuv A.Raal toob ära Bhangi (Hindustanis) ehk hašiš (Araabias) koosneb nii isas- kui emastaimedest oksakestst ja suurematest lehtedest ja seda suitsetatakse ja Am-s ja Eur-s on kanepisaadus marihuaana, P-Aafrikas kief jne...
Ain Raali "Maailma ravimtaimede entsüklopeedias", lk 159–161, on mainitud Δ9-THC sisaldus harilikus kanepis ja kultiveeritavas india kanepis.
Kanepi vormid (preparaadid)'Leslie L. Iversen , The Science of Marijuana, 2nd ed, Oxford University Press, lk 10, 2008. Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 28.06.2013)A.Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 159–161, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010

Nimetus	 	Taime osa	 	THC sisaldus (%-des)
marihuaana, kanep, bhang, ’’dogga’’, kief	 	lehed, väiksemad varred	 	4,0–6,0
’’Sensimilla’’ (ka ’’sensemilla’’)	 	naissoost õiekobarad (viljastamata)	 	9,0–12,0
Vaik (ingl k ’’resin’’)	 	hašis,’’charas’’, ’’polm’’	 	10,0–15,0
”Taimekasvatus” (’’skunk’’, ’’nederwiet’’)	 	siseruumides kultiveeritud taimed	 	10,0- 20,0
Hašišiõli ehk kanepiõli	 	Alkoholil baseeruv vaiguekstrakt	 	20,0–60,0
Mariina 19. aprill 2015, kell 13:10 (EEST) alias Простота
* Kanepivaik (ingl k ’’resin’’) hašis,’’charas’’, ’’polm’’
Charas is the name given to a hashish form of cannabis which is handmade in India, Pakistan, Nepal and Jamaica. It is made from the resin of the cannabis plant (Cannabis sativa or Cannabis indica).
During hand-harvesting, live cannabis plants' flowering buds (as opposed to dried plants/buds) are rubbed between the palms of the harvesters' hands, and by the end of the day one has perhaps 8 or 9 grams of charas.
Charas
* Hašišiõli on kanepitaimest valmistatavatest narkootilistest saadustest nagu kanep ja hašiš, kõige kõrgema THC-sisaldusega, mis olenevalt kanepiliigist võib ulatuda 10 – 30%-ni.Jim Fraser, Robin Williams, Handbook of Forensic Science, lk 117, Willian Publishing, 2009, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 19.01.2014) (inglise keeles)Ain Raal,"Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 161,Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010	jne...
Mariina 19. aprill 2015, kell 13:40 (EEST) alias Простота
----
"Meelemürk" ei ole vähem hinnanguline kui "mõnuaine". Kas mingit neutraalset sõna ei ole? Andres (arutelu) 23. september 2015, kell 20:13 (EEST)

Sõna "mõnuaine" tabab täpselt asja olemust ja mõtet: mõnu tekitada. On neutraalne. Ei ole hinnanguline, on funktsionaalne. 90.190.71.25 23. september 2015, kell 20:48 (EEST)

: Kui see on neutraalne, siis tuleb see taastada. Andres (arutelu) 23. september 2015, kell 23:23 (EEST)

:: Tere!

:: Võtame pisut mõtlemisaega - toimed on ühed nii nn narkootikumina tarbitaval kui nn meditsiinikanepil ja neid toimeid pole mitte vähe

:: aga hetkel ei leia ma seda konkreetset raamatut ülesse, kus olid toimed hoolsalt ära trükitud - seega siin on vahe aga kuidas selle vahe kirja saab ei tea - 'arstide loal' võib inimene kanepiuimas elada aga iseenda tarkuse kohaselt ei ole Eestis lubatud 'kanepiuimamõnus oleleda'...

:: Mariina 29. september 2015, kell 07:20 (EEST) alias Простота

: Nii "meelemürk" kui "mõnuaine" on kallutatud ja subjektiivsed, pigem "ravimtaim" http://tervis.postimees.ee/3239427/ravikanep-unustatud-iidne-ravimtaim surra
----
Ma hakkasin sissejuhatust kohendama. Esimene ja teine lause on omavahel vastuolus, ja järgnev ka ei haaku esimese lausega. Andres (arutelu) 25. oktoober 2016, kell 09:27 (EEST)
Ma püüdsin esimest lõiku kohendada ja andsin sellele niisuguse kuju:
Kanep ehk marihuaana on  kanepi perekonda kuuluva taime mis tahes osadest valmistatud mis tahes narkootikumi kohta, va kanepivaik."Meditsiinisõnastik" 327:2004.Riigikogu välisleping, ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtne konventsioon, Artikkel 1, Veebiversioon (vaadatud 20.01.2014) Marihuaanaks nimetatakse kuivatatud kanepiõisi, mida tarvitatakse suitsetades, aurustades või süües (lisades koogi- või jogurtiretseptidele kanepivõid).
Oma arust ma midagi sisuliselt ei muutnud. See muudatus pöörati ilma põhjenduseta tagasi.
Ma näen nüüd, et mul on siin üks hooletusviga: "narkootikumi kohta" asemel peaks olema "narkootikum". Andres (arutelu) 26. oktoober 2016, kell 17:32 (EEST)
Kanep ehk marihuaana on  kanepi perekonda kuuluva taime mis tahes osadest valmistatud mis tahes narkootikumi kohta, va kanepivaik."Meditsiinisõnastik" 327:2004.Riigikogu välisleping, ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtne konventsioon, Artikkel 1, Veebiversioon (vaadatud 20.01.2014) Marihuaanaks nimetatakse kuivatatud kanepiõisi, mida tarvitatakse suitsetades, aurustades või süües (lisades koogi- või jogurtiretseptidele kanepivõid).
----
teiste nimede seas tuntud ka kui marihuaana,

Kuidas siis seda teisiti mõista kui sünonüümsust? Andres (arutelu) 27. oktoober 2016, kell 00:05 (EEST)

Minu meelest on inglise vikis öeldud just seda, et tähenduses, milles artiklis on sõna cannabis kasutatud, kasutatakse muude nimetuste seas ka sõna marijuana. See ongi sünonüümia. See, mida need sõnad eesti keeles tähendavad, on iseasi. Andres (arutelu) 27. oktoober 2016, kell 00:13 (EEST)
Mida viide 2 on mõeldud tõendama. Ma ei leidnud sellest seadusest midagi, mis esimest lauset tõendaks. Andres (arutelu) 27. oktoober 2016, kell 00:15 (EEST)
----
Vaidlustust tuleb viidetega põhjendada.
Kui "meelemürk" ei ole neutraalne, mida Sa selle asemele soovitad? Andres (arutelu) 8. aprill 2017, kell 23:29 (EEST)

Kanep (THC sisaldusega üle 0,5%). Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 01:39 (EEST)

: Leian, et (meelemürk) või (narkootikum) on sobilikumad. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. aprill 2017, kell 02:25 (EEST)

::Tegemist on entsüklopeediaga, seega jääme ametlikuks. Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 02:55 (EEST)

:::Vikipeedia pealkirju ei määrata ainult ametlikkuse järgi. Muuseas eelmainitud variantidest on ilmselt veel parem "Kanep (uimasti)". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. aprill 2017, kell 03:07 (EEST)

::::On kahte sorti (indica ehk siis uimastav ja sativa pigem ergutav) Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 04:59 (EEST)

::::: Tere!

::::: Kanep (THC sisaldusega üle 0,5%) - kas see on farmakoloogiliselt terve? Mina püüan taimesaaduste bioaktiivsete toimete juures lähtuda Ain Raali trükis ilmunud raamatutest... kas kanepiarmastajad käivad biokeemilised testid kaasas ja enne ei tarbi kui THC on üle 0,5%? Vast mitte ... nimega vanderdamine ei muuda kanepitaime tarbimise iseloomu, kui temalt narkojoovet palutakse siis küllap selle taimelt ka saab. Ain Raal oma farmakognoosia õpikus kirjutab nii, lk 324: Kanep narkojoobe tekitajana. Suu kaudu manustamisel saabub kanepi psüühikat mõjutav toime u 30 kuni 60 minuti pärast. Keskmine ühekordne suukaudne annus on 0,1 g droogi. Suitsetamisel algab toime mõne minuti jooksul. Kanepit kombineeritakse tubaka, tähklavendli, hariliku naistenõgese või hariliku pune droogiga. Sigaret sisaldab tavaliselt 0,5 -1 g droogi, mis vastab 5-10 mg Δ9-tetrahüdrokannabinooli sisaldusele.
Narkootilise toime tõttu põhjustab sõltuvust. Suurtes annustes suitsetatuna põhjustab 2-3 tundi kestvaid nägemis- ja tundehallutsinatsioone. Harvadel juhtudel tekib äge mürgistus: iiveldus, oksendamine, südamehäired jne... .

::::: niisiis kuidas me täna võtame, kas sada kanepisuitsu THC sisaldusega üle 0,5%? Jääb ära...

::::: Mariina 9. aprill 2017, kell 07:26 (EEST) alias Простота
Mis mõttes on see ametlik nimetus?
Minu meelest on see pealkirjaks sobimatu. Täpsustust on tarvis selleks, et eristada seda taimest (taimeperekonnast). Andres (arutelu) 9. aprill 2017, kell 08:21 (EEST)

:::::: Tere, Andres!

:::::: Pakun taimesaaduse, keda narkootiliste sisuga hüvede nimel tarbitakse, artiklialuseks Kanep (narkotaim)...

:::::: Mariina 9. aprill 2017, kell 08:28 (EEST) alias Простота

::::::: Soovitakse võimalikult neutraalset nimetust, ja jutt ei ole taimest, vaid taimesaadusest. Pakun pealkirjaks [[Kanep (psühhostimulant). Andres (arutelu) 9. aprill 2017, kell 08:41 (EEST)
See oleks kuidagi liiga spetsiifiline, just see "psühho" osa. Palun põhjenda. Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 11:46 (EEST)

::::::::::::::: Artiklis Dopamiin nimetatakse kanepit nii, ma ei tea sellest rohkem midagi, aga mulle tundub see neutraalne.

::::::::::::::: Mis mõttes see on liiga spetsiifiline?

::::::::::::::: Minu poolest võib pealkiri olla ka Kanep (aine). 194.150.65.194 9. aprill 2017, kell 12:19 (EEST)

: Halb pealkiri, aga ega see eelminegi polnud suurem asi. Iseenesest äkki kõlbaks pealkirjaks lihtsalt Marihuaana?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. aprill 2017, kell 13:42 (EEST)

:: Eestikeelsetes teatmeteostes öeldakse, et marihuaana peab olema valmistatud india kanepist.

:: Minu meelest peaks nimetus olema ikka kanep. 194.150.65.194 9. aprill 2017, kell 14:02 (EEST)

:: Vaatasin ka TEA entsüklopeediat, seal on öeldud "enamasti india kanep". See, mis on artikli alguses defineeritud, on küll marihuaana.

:: Pole selge, mida sõna "kanep" üldse tähendab. Mul ei ole andmeid, et see käib ainult marihuaana, mitte hašiši kohta. 194.150.65.194 9. aprill 2017, kell 14:52 (EEST)

::Äkki spetsialist vastab http://ravikanep.ee/2017/04/kohtumine-kanada-kanepiravi-eksperdiga/ Minu meelest on hašiš kokkusurutud õietolm. Kanepivaik ja -õli on ka ehk kuidagi seotud. --Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 14:54 (EEST)

::: Kuidas see asjasse puutub?

::: Jutt on sellest, mida eesti keeles kanepiks nimetatakse. EKSS-ist ei saa abi, sest seal (ja ÕS-is) üldse samastatakse marihuaanat ja hašišit (erinevalt VSL-ist ja TEA-st). 194.150.65.194 9. aprill 2017, kell 15:07 (EEST)

::::Kanep on kanep on kanep. (minu arvamus). Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 15:59 (EEST)
TEA entsüklopeedia ütleb: "Pms india kanepi ja tema sortide kuivatatud võsutippudest, noortest lehtedest ja õitest valmistatakse marihuaanat, emastaimede õisiku, noorte lehtede ja varte näärmekarvades tekkivast kanepivaigust valmistatakse hašišit." Aga artiklis Hašiš on teistsugune jutt, mis viitab Raalile. Ma ei tea, kummal õigus on. Andres (arutelu) 9. aprill 2017, kell 16:19 (EEST)

Tammsaare küsiks Pearu käest ka. Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 16:26 (EEST)
----
Täpsustusmärkuses ei ole tarvis ammendavat iseloomustust, vaid lihtsalt mingit eristavat tunnust. Andres (arutelu) 9. aprill 2017, kell 16:23 (EEST)
----
Mis siin on vaidlustatud ja miks on neutraalsus vaidlustatud? Andres (arutelu) 9. aprill 2017, kell 16:57 (EEST)
Miks see artikkel üldse kanepist eraldi on? Pelmeen10 (arutelu) 9. aprill 2017, kell 22:05 (EEST)

Loe artikli esimest lauset, see pole kanepitaimedega sama asi ning piisavalt tähelepanuväärne eraldi artikliks. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. aprill 2017, kell 22:11 (EEST)
----
Lühiajaliste sümptomite alt on välja võetud väsimus. Andres (arutelu) 9. aprill 2017, kell 23:52 (EEST)

Panin tagasi. Pelmeen10 (arutelu) 10. aprill 2017, kell 08:23 (EEST)
Lühiajaliste sümptomite kohta käivad viited on samuti puudu. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. aprill 2017, kell 23:59 (EEST)
----
Marihuaanaks Vikipeedias nimetatav saadus on täpselt samamoodi kasutatav toiduainetes. Lisaks brownie'd, küpsised jne. Pelmeen10 (arutelu) 11. aprill 2017, kell 08:09 (EEST)

Tere!
Artikli esiseljast:
Taimede, sh kanepitaimede, kasvatamist ning nende saaduste kasutamise keelamist võidakse pidada repressiivseks tegevuseks.
ja lisandusi ...
"Teiste inimeste elu üle otsustamine on tänapäeval tavaline tegevus."
Need lõigud on pisut naljakad ja näitlevad minu lugemismeelele, nende eesmärk on arusaamatu.... kanepitaimede kasvatamise keeldusid ei ole Vikipeedia inimesed kehtestanud ja Vikipeedia ei otsusta teiste inimeste elu üle, vähemalt otse mitte - me oleme kanepiteemaga juba algusest pisut edasi liikunud aga mitte piisavalt kaugel - uuringute kokkuvõtted ei anna tegelikku pilti sellest kuidas ja kellel ning kui kaua ja millised uuringud läbi viidi Ameeriklaste geneetika on miskit muud kui Eestlaste geneetika- vaja on süveneda ja uurida kuidas kanepike 'mehest naise teeb' need on neuro-immuun-hormonaalsüsteemide võrgustiku peened toimemehhanismid mida ei tunta ...
Kanepisaadustel on teatavad plussid (nagu Darwinil naisevõtu nimekirjas) vähihaigetele, kel vähivalu tunda annab, neil ei ole siis, olenevalt vähivormist ja indiviidist, enam karta kanepisõltuvuse teket - teatavasti võivad vähirakud ka kuni lõpuni valutult inimkeha eluneda.
Kui mina taimeartikleid koostan siis hoian visiiris kahte põhimõtet: 1) minu armsalt bioloogiaõpetajalt mõtet, et taimed on loodud inimeste abistamiseks ja 2) minu austusväärselt loodusdidaktikult, see on Elu printsiip: ära kahjusta ühtegi elusolendit.
Kanepi kasvatamise keeldude kohta sissetoodud võõrliigina saaks omaette artikli, aga millegipärast ei ole mulle vähemalt nii tundub, need mõtted kõlanud nn mürktaimede kasvatamise keeldude juures, nagu võsaülane (kas oli 30 õie söömine ja südameseiskus) või ka Sosnovski karuputke kasvatamsie kohta jne...
Mariina 11. aprill 2017, kell 08:26 (EEST) alias Простота

Siin kodumaal saab ka täiesti vabalt kasvatada, aga on vaja lisavalgust/soojust ning hoolitsust. Räägi lähemalt sellest, mis on mees ja mis on naine. Sul võivad olla huvitavad argumendid. Pelmeen10 (arutelu) 11. aprill 2017, kell 08:34 (EEST)

Taimede, sh kanepitaimede, kasvatamist ning nende saaduste kasutamise keelamist võidakse pidada [[Repressioon|repressiivseks]] tegevuseks

Paljudes riikides, sh Eestis, on tänapäeval kanepi (THC sisaldusega üle 0.5%) viljelemine keelatud

THC sisaldusega üle 0.5% on omalooming, seaduse sõnastuses seda ei ole. Võtsin välja. 2001:7D0:87CD:2B80:A0C5:C2D0:AF29:CF86 13. aprill 2017, kell 13:14 (EEST)
Taimede, sh kanepitaimede, kasvatamist ning nende saaduste kasutamise keelamist võidakse pidada repressiivseks tegevuseks.

Taimede kasvatamist võidakse pidada repressiivseks? Ei saa aru. Võtsin välja. 2001:7D0:87CD:2B80:A0C5:C2D0:AF29:CF86 13. aprill 2017, kell 13:14 (EEST)
----
Kas kannabis on sama mis marihuaana? Siit jääb teistsugune mulje, aga ma ei tea, kui usaldatav see allikas on. Kas "kanep" käib ainult marihuaana kohta? 194.150.65.79 13. aprill 2017, kell 16:31 (EEST)
----
Minu meelest pole tarvis roosasid plärakaid panna, viiteid niikuinii ei ole. 194.150.65.79 13. aprill 2017, kell 16:33 (EEST)

Eestikeelses wikipedias peaks kasutama sama lähenemist kui ingliskeelses.
Släng "Marihuaana" asemel kasutada "Kanep(mõnuaine)", "Kanepiürt" asemel kasutada "Meditsiiniline kanep".
Netiotsingut kasutades võib olla raske leida soovitud lehekülg, kuna info on laialipillutatud ning läbitöötamata.


Arutelu:Herkki-Erich Merila

Kas Heikki-Erich või Herkki-Erich? --F.Oto 24. jaanuar 2010, kell 16:47 (UTC)

Herkki-Erich.--WooteleF 24. jaanuar 2010, kell 16:57 (UTC)
Mis siin neutraalsusega pistmist on, kui nime õigekirja vaidlustatakse?

Neutraalsus on vaidlustatud sellepärast, et artikkel sisaldab atribueerimata hinnanguid.

Artikli alguses on öeldud, et ta on Eesti tuntumaid fotograafe, kuid viidatud on artiklile, kus on öeldud, et Merila piltidega on vist iga eestlane kokku puutunud, piltnik ise aga on jäänud nimetuks. Minu meelest see küll ei tähenda, et ta on Eesti tuntumaid fotograafe. Ja selline väide on nii või teisiti ebamäärane: kui mitme tuntuma hulka ta siis kuulub ja kuidas me saame seda kindlaks teha? Andres 23. veebruar 2010, kell 21:10 (UTC)
Ka teistest viidetest öeldule kinnitust peaaegu üldse ei leia. Räägitakse teisi asju.
Kriitikute öeldu tuleb atribueerida ja võimalikult täpselt refereerida. Andres 23. veebruar 2010, kell 21:19 (UTC)
Neutraalsuse seisukohast on problemaatiline ka see koht: "1992. aastal asutas Merila koos Peeter Maria Lauritsaga rühmituse DeStudio, kelle teeneks on 1990. aastate alguses fotograafia tõusmine arvestatavaks kunstiliigiks." Siin peab kindlasti kirjutama, kelle arvates see nii on ning peab ka selguma, mida sellega on mõeldud, sest niisugune hinnang on vaieldav. Andres 26. veebruar 2010, kell 07:25 (UTC)
loodetavasti  on nüüd kõik rahul

Selle osa jutust, mis oli viidetega tõendatud, oleks võinud ikka alles jätta. --Epp 1. märts 2010, kell 13:34 (UTC)
==Looming== Kas selline vormistus on Vikipeedias kohane? --F.Oto 1. mai 2010, kell 15:51 (EEST)

Kas pead silmas alapeatükki "Looming"? See ei ole küll normaalselt vormistatud.--WooteleF 1. mai 2010, kell 15:53 (EEST)

Jah. Katsun korda teha, kui aega saan. --F.Oto 1. mai 2010, kell 16:36 (EEST)


Arutelu:Juko Kavaguti

Vene Юко Кавагути on translitereerituna Juko Kavaguti. --Metsavend 24. jaanuar 2010, kell 23:10 (UTC)

Ta ei ole oma nime muutnud, nimi on lihtsalt vene transkriptsioonis. Andres 25. jaanuar 2010, kell 00:08 (UTC)

: Kõik õige. Tänud, kes märkasid ja ära parandasid. Sai natuke hooletult tehtud. -- Toomas 25. jaanuar 2010, kell 11:12 (UTC)
On ju muutnud. Enne oli Yūko. --62.65.217.47 25. jaanuar 2010, kell 12:33 (UTC)

Nojah, kui väga tahta võiks vaielda teemal, kas nime transkribeerimist mõnes teises kirjas saab lugeda nime muutmiseks. Pigem on see lihtsalt sama nime väljendamine teise kirja võimalusi kasutades. Aga oma mõte liikus algul sama rada. -- Toomas 25. jaanuar 2010, kell 12:47 (UTC)
Võõrnimed
Võõrnimesid kirjutatakse nii nagu lähtekeeles või kantakse need eesti keele reeglite järgi üle eesti kirja.(Canberra, Jean-Pierre Charbol; Almatõ, Orõna).
http://et.wikipedia.org/wiki/Eesti_keele_grammatika#V.C3.B5.C3.B5rnimed
Vali siis:
川口 悠子（かわぐち ゆうこ、ロシア語: Юко Кавагути, ラテン翻字：Yuko Kavaguti, 英語: Yuko Kawaguchi, 1981年11月20日 - ）
http://ja.wikipedia.org/wiki/川口悠子
http://www.omniglot.com/writing/japanese_romaji.htm
Võõrsõnad
Võõrnimede ja muude hääldamisraskusi tekitavate märksõnade puhul on soovitatav anda nime järel nurksulgudes hääldus eesti tähtedega kirjutatuna.
http://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Vormistusreeglid#V.C3.B5.C3.B5rs.C3.B5nad
Kui on ilge isu eestistada, siis  Yūko oleks Juuko, aga olge tublid edasi.
KotiEmis

Küsimus ei ole eestistamises, vaid selles nimes, mis on tema vene kodaniku passis ja see on vene keelest transkribeerituna täpselt selline nagu artikli pealkiri praegu on. Lähtekeeleks ei ole antud juhul jaapani, vaid vene keel. -- Toomas 26. jaanuar 2010, kell 07:19 (UTC)

: Jah. Võiks võtta aluseks jaapani keele, siis see nimi oleks Yūko Kawaguchi. Andres 26. jaanuar 2010, kell 08:26 (UTC)

Full name:	Yuko Kavaguti
 Japan does not allow dual nationality, so she was obliged to give up her Japanese citizenship.[3] She changed the spelling of her name from Kawaguchi to Kavaguti.
http://en.wikipedia.org/wiki/Yuko_Kavaguti
 Die Schreibweise ihres Nachnamens änderte sich durch die Annahme der russischen Staatsbürgerschaft von Kawaguchi zu Kavaguti.
http://de.wikipedia.org/wiki/Yuko_Kawaguti
Ю́ко Кавагу́ти (яп. 川口悠子 Кавагути Ю:ко?, ромадзи: Kawaguchi Yuuko (с 2009 года фамилия официально записывается латиницей как Kavaguti[1]), р. 20 ноября 1981, Фунабаси, Тиба)
http://ru.wikipedia.org/wiki/Кавагути,_Юко
Ootame kuni ta hakkab esindama Saudi Araabiat, siis saame jälle pulli, mehed!


Kasutaja arutelu:Raul1972

Tere tulemast Vikipeediasse, Raul1972! Andres 24. jaanuar 2010, kell 23:55 (UTC)
Kas oled ise nende fotode autor? Kui oled, siis pane see piltide juurde kirja.--WooteleF 25. jaanuar 2010, kell 21:10 (UTC)

Oma autorlust ära märkida on lihtne:

*Ava enda üles laetud pildileht (nt. :Pilt:Vahtra tee korrusmajad.jpg)

*Vajuta redigeeri-nuppu

*Kirjuta lühikirjelduse alla "Autor: Kasutaja:Raul1972"

Maa-ameti pilt ei ole päris vabakasutuses. Nende jaoks tuleb kasutada malli {{maaamet lubab}}. A selle ma asendasin juba ise.

Kellegi (või millegi) arutelulehel kirjutamiseks tuleb võtta lahti aruteluleht (nt. Kasutaja arutelu:WooteleF) ja samamoodi vajutada redigeeri-nuppu.--WooteleF 27. jaanuar 2010, kell 08:25 (UTC)

::Pilt:Peetri kool.jpg on ilma litsentsita. Kas annate selle ka vabakasutusse?--WooteleF 27. jaanuar 2010, kell 10:42 (UTC)
Ilmselt ununes litsentsi asi märkimata või läks kogemata valesti. Annan kohe vabakasutusse kui leian üle skoha/võimaluse, kuidas seda teha!

Vanad elanike arvud võiksid alles jääda. Andres 8. veebruar 2010, kell 21:02 (UTC)
??? Hmm, mis mõttes? Et ei peaks kaasajastama (miks?)? Või et aegunud andmed peaks kusagile ajaloo-salvestusse jääma?

Kaasajastama peaks ikka, aga vana elanike arv võiks teksti sees alles jääda.

Allkirjastamiseks kasuta kasti kohal paremalt teist nuppu või kirjuta neli tildet (~). --Epp 8. veebruar 2010, kell 22:48 (UTC)

: Andmed varasema mineviku kohta (mis mõttes nad on aegunud?!) peaksid teksti kuidagi sisse jääma. Kui seda kohe kuidagi ei oska korraldada, siis äärmisel juhul arutelulehele. Andres 9. veebruar 2010, kell 07:28 (UTC)

: Hmm, selge. Püüan siis arutluslehele märkme jätta. Aga samas, elanike arv ju muutub pidevalt, mõne asula oma ma muudan juba mitmendat aastat (eriti katsun oma kodukandi daatat kaasaegsena hoida), kas sel on mingit suurt tähtsust kui palju kusagil elas nt okt 2007 seisuga? Elanike arv ju pidevas muutumises, 10a pärast on siis (nt arutluslehel) juba 10 varasema aasta numbrid kogunenud näiteks. Ses mõttes, kas mitte kaasaegseim hetk ei ole just see, mis (ainu)oluline? Mitte, et ma vastu podiseks, aga tahaks arutleda, et kas sellel mõtet on? --Raul1972 9. veebruar 2010, kell 07:42 (UTC)

:: Vikipeedia jaoks on minevik sama tähtis kui olevik. Artikli sees võiks olla tabel, kus on märgitud elanike arv eri aegadel. Arutelulehele on mõtet panna ainult andmete ajutiseks säilitamiseks. Andres 9. veebruar 2010, kell 08:37 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Trummi kraav.JPG juurde sobiv litsentsimärgis ning allika- ja autoriteave (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 16. september 2010, kell 21:03 (EEST)
Tegin litsentsi korda, kuid midagi on mäda wiki serveriga. Server ei oska minu (juba mitmeid kordi) üles laetud pilti ja artiklit ära seostada. Alati tekib "Viited failile" alla artiki hüperlink, mida klõpsates tekib pildi ja artikli vahel seos, kuid antud pildi juures tuleb "Viited failile" alla selline teade:
Viited failile
Sellele pildile ei viita ükski lehekülg.
Ja seetõttu jääb pilt kuhugi õhku rippuma. Ise ma ei saa ju sea Viited failile alla linki panna, see käib tavalislet ikka automaatselt. Raul1972 19. september 2010, kell 14:53 (EEST)

Uuesti üles laadida pole tarvis. Litsentsi lisamiseks redigeeri pildi lehekülge nagu artikli lehekülgegi, kasutades lehe ülaservas linki "Redigeeri" ja lisa lehele koos loogeliste sulgudega sobiva litsentsimärgise (malli) nimi. Samuti kirjuta pildi lehele, kas pilt on sinu enda tehtud või kust see on saadud.

Kui pildilehe pealkirjas on .JPG suurte tähtedega, tuleb ka pildi artiklisse lisamisel .JPG suurte tähtedega kirjutada (antud juhul siis Trummi kraav.JPG). Pikne 19. september 2010, kell 15:06 (EEST)
----
Palun täpsusta kas oled kõigi seni enda üles laaditud piltide autor. Piltide kirjelduslehekülgedelt ei tule see praegu üheselt välja. Pikne 2. august 2012, kell 12:07 (EEST)
----
Jah, kõik minu poolt praeguse seisuga üles riputatud pildid on minu enda tehtud fotod.
Varem olin mõnedest geograafilistest objektidest (nt järved või külad) riputanud üles ka print-screen väljavõtted Maaameti (www.maaamet.ee) aerofotodest, kuid need võttis keegi moderaator juba tükk aega tagasi maha, sest olevat Maaameti autoriõiguste rikkumine. Raul1972 (arutelu) 5. august 2012, kell 22:22 (EEST)

Hästi, lisasin su piltide juurde selgitava märkuse. Pikne 5. august 2012, kell 22:42 (EEST)


Arutelu:Anett Arnim

See artikkel on imelik. Kui juba vanaema mainida, siis tuleks üldse rohkem kirjutada. Andres 25. jaanuar 2010, kell 00:22 (UTC)

See on ilmselt provokatsioon. --Metsavend 25. jaanuar 2010, kell 00:23 (UTC)

: Mis me siis teeme? Andres 25. jaanuar 2010, kell 00:27 (UTC)

::Olgem ikka õelad!

::: Õel ei tahaks olla. Andres 25. jaanuar 2010, kell 00:57 (UTC)

::::Arvan, et vanaema ei maksa mainida. Artikliväärilisus...noh, temast on väga palju meedias kirjutatud.--WooteleF 25. jaanuar 2010, kell 10:30 (UTC)

:Kas vanaema kolis ära?--62.65.217.47 25. jaanuar 2010, kell 12:35 (UTC)
Ära ole nii karm, Vuudi!
--82.131.9.79 25. jaanuar 2010, kell 22:36 (UTC)

Ära mängi lolli siis.--WooteleF 25. jaanuar 2010, kell 22:37 (UTC)

Kas ta on piisavalt oluline? Siis võiks keegi ta loenditesse panna. --Epp 14. veebruar 2010, kell 00:09 (UTC)

Inimene on vahutanud midagi, vaht on kollastele lehtedele sattunud, Kolga-Jaanis tehti nalja ja entsüklopeediline lugu valmis? Ma ei teeks entsüklopeediale häbi. 193.40.10.181 16. veebruar 2010, kell 20:26 (UTC)

:Entsüklopeediale teeb häbi pigem puuduv või ekslik sisu. Kas siin esineb faktivigu?--WooteleF 16. veebruar 2010, kell 20:28 (UTC)

:: Tähelepanu mitte väärivast tähelepanuvääriva tegemine entsüklopeediasse panekuga on ekslik. Antud juhul pole isegi mõtet mõelda, kas isikikuga seotud võiks aastate pärast kõnet ainet pakkuda – siin pole kõneainet. Arvan, et rämpsu puudmise pärast ei peaks muretsema. 193.40.10.181 16. veebruar 2010, kell 20:38 (UTC)

:::Tähelepanuväärseks tegi tema meedia, mitte Vikipeedia.--WooteleF 16. veebruar 2010, kell 20:43 (UTC)

:::: Tähelepanuväärne kollases meedias ja tähelepanuväärne entsüklopeedias on erinevatel tasanditel. 193.40.10.181 16. veebruar 2010, kell 20:46 (UTC)

:::::Kuidas? Arvan, et kollane meedia jõuab rohkemate inimesteni, mistõttu kollases meedias kajastatud isikute vastu on olemas ilmselt võrdlemisi suur avalik huvi. Mis tingibki artikliväärilisuse.--WooteleF 16. veebruar 2010, kell 20:50 (UTC)

:::::: Ma olen tähelepanuväärsuse suhtes WooteleF-iga ühel nõul. Just praegune üldtuntus (mis võimaldab teha vihjeid, millest tausta tundmata aru ei saada) tingib hilisemate uurijate (ja ka praeguste huviliste) vajaduse erapooletu ülevaate järele.

:::::: Teisest küljest aga häirib mind see, et siin ei püüta inimest säästa. Andres 16. veebruar 2010, kell 21:06 (UTC)

:::::::Üle-Eestilistes mälumängudes on mul kaks korda olnud au Anetist tehtud küsimusele vastata, kusjuures ära tundsin ta ainult esimesel korral. Seegi, et teda mälumängus küsitakse, näitab, et temast võiks vikipeedias artikkel olla. Taivo 17. veebruar 2010, kell 10:43 (UTC)

::::::::
Ära märgi! Oleks mul kaa mälu, küll alles mängiks.

Öö veetmisest tuleks lähemalt rääkida, muidu jääb vale mulje. Andres 16. veebruar 2010, kell 20:15 (UTC)

Just sellise mulje pärast ta kuulsaks saigi.--WooteleF 16. veebruar 2010, kell 20:28 (UTC)

: Aga see ei tähenda, et me peaksime siin meelega mõned asjad mainimata jätma, et inimesed saaksid oma muljele kinnitust. See ei ole erapooletu kajastus. Andres 16. veebruar 2010, kell 21:06 (UTC)

::Kas seda artiklit on üldse vaja? Kui on, siis minu meelest tema tegevuse tõttu lauljana (ei tunne Eesti popmuusikat, ei saa seega rääkida ei relevantsuse poolt ega vastu selles osas). Kui ta on lauljana tuntud, siis võiks see jäädagi, selle Iglesiase asja võiks ära kustutada. Muidugi oli see ta oma rumalus, kui ta endast kunagi "Iglesiase-Aneti" tegi, aga siiski, ta oli siis ju alaealine, ei usu, et ta praegu selle üle väga uhke on. Võiksime olla nii entsüklopeedilisemad kui ka eetilised. Miacek (arutelu) 26. juuli 2018, kell 18:34 (EEST)

:::Sellest tulenev konflikt Kolga-Jaaniga oli jällegi siis, kui ta juba täisealine oli. Ilma selleta on lugu poolik ja teist Iglesiase loo neidu, kes üksnes sellega piirdus, pole keegi ka artiklivääriliseks pidanudki. - Melilac (arutelu) 12. august 2018, kell 09:05 (EEST)
Hääletusel olid kustutamise vastased ülekaalus. Samas olen nõus, et artikkel ei tundu just kõige neutraalsem olevat. - Melilac (arutelu) 18. august 2018, kell 07:51 (EEST)

Tekst on pühendatud ühe juhtumi kirjeldamisele ning tema muust tegevusest on ainult üks lause. --WikedKentaur (arutelu) 5. august 2018, kell 19:47 (EEST)

Artiklit annaks kindlasti neutraalsemaks teha see, kui viimases lõigus ära seletada, et sammas on kõigile tühistele inimestele. Selge on see, et kui avajad nii ütlesid, siis pole Õhtuleht olnud kõige neutraalsem, aga muu väide vajaks viidet. - Melilac (arutelu) 12. august 2018, kell 08:58 (EEST)


Arutelu:Rakvere teater

Peaaegu alati – Räpina paberivabrik, Tallinna loomaaed, Rakvere teater jne – on väikese tähega kirjutatud tüübinimetus neutraalsem. Antud juhul tekib küismus, millal, kogu selle 128 aasta jooksul, on Rakvere teater olnud registreeritud nimega Rakvere Teater ja üleüldse pole ülejäänud vabas vormis teksti sees ametlikust vaja rõhutada. 88.196.241.249 26. jaanuar 2010, kell 11:33 (UTC)

Neutraalsuse osas olen täiest nõus. Eelistan alati "Venemaa keisririiki" "Venemaa Keisririigile", viimane tundub kuidagi rõhutatult ametlik.--WooteleF 26. jaanuar 2010, kell 11:54 (UTC)

:Ma ei ole kindel, et teisaldamine oli õige otsus.--WooteleF 26. jaanuar 2010, kell 12:07 (UTC)

:: Mulle meeldib ka üldiselt väike täht rohkem, aga kas me mitte ei pea kasutama seda nimekuju, mida mingi asutus ise kasutab? Ka teiste teatrite (ja nt muuseumide) puhul on ju sama lugu. --Epp 26. jaanuar 2010, kell 12:33 (UTC)

:: Ma ei pea teisaldamist õigeks. Minu meelest tuleks pealkirjas kasutada ametlikku nimekuju, kui see pole liiga keeruline (ja ka keerulise nime puhul tuleb see vähemalt ära tuua). Teksti sees võib kasutada ka väikest tähte.  Mis puutub sellesse, millist nimekuju asutus ise kasutab, siis dokumentides kasutatakse ju alati ametlikku nime. Leian, et selles pole midagi imelikku, kui entsüklopeedias ametlikku nime kasutatakse.

:: Kui asutus on nime muutnud, siis peaks pealkirjaks olema praegune nimekuju.

:: Riiginimedega on teine asi. Andres 26. jaanuar 2010, kell 12:59 (UTC)

: Ei, miks peaks seda nimekuju kasutama, mida asusus ise parasjagu kasutab? Otseselt imelik ta ei ole jah – ka EE 12. köites on Rakvere Teater, aga neturaalsem nimetus on kõrvutades veel vähem imelik. Ametlikud nimetused, praeguse ja varasemad, võib ju tõepoolest lihtsalt ära tuua. 88.196.241.249 26. jaanuar 2010, kell 13:18 (UTC)

: Ma ei pea tagasiteisaldamist valeks, pean seda halvemaks variandiks. 88.196.241.249 26. jaanuar 2010, kell 13:23 (UTC)

:: Ma ei saa aru, mis on suur- ja väiketähel pistmist neutraalsusega. Kasutada teistsugust nime, kui asutus kasutab, on minu meelest küll mitteneutraalne, kui selleks erilist põhjust pole. Andres

:: Mina jälle ütlen, et väike täht ei ole vale, kuid pean otstarbekamaks suure tähe kasutamist pealkirjas. Andres 26. jaanuar 2010, kell 13:31 (UTC)

: See on ainus teater, mida nimetataks Rakvere teatriks ja ametlikkuse rõhutamine pole seejuures neutraalne (kuna meie entsüklopeedia tekst on ju vabas vormis). Lisaks tekib küsimus, millal kogu käsitetud 128-aastase ajaloo jooksul on teater sellist ametlikku nime kandud, väikese tähe korral pole seda küsimust.

: Miks tahad kõike ühe puuga lüüa ja reeglit erandite järgi teha? Erand oleks näiteks Tallinna ülikool, kuna Tallinas on tõepoolest kaua aega mitmeid kõrgkoole olnud, ilma et ükski konkreetne neist Tallinna ülikool oleks. Muul juhul puudub suure tähe järele vajadus. 88.196.241.249 26. jaanuar 2010, kell 13:41 (UTC)

:: Mina vaatan asjale niimoodi: kui me kasutame suurt tähte, siis me sellega ütleme, et tegu ongi selle asutuse nimega, mitte lihtsalt kirjeldusega. Just sellepärast ametlik nimi on üldse olemas.

:: Ja minu meelest on olevikus rääkides õige kasutada praegust nime, nii nagu inimeste puhulgi. Milliseid nimesid teater on varem kandnud, seda võib artiklis mainida. Andres 26. jaanuar 2010, kell 14:15 (UTC)

::: Jah, aga see pole argument. Tundub, et väikest tähte saab saab kaalutletult eelistada. 88.196.241.249 26. jaanuar 2010, kell 14:32 (UTC)

:::: Noh, ma selgitasin, miks ma eelistan pealkirjas suurt tähte. Mis see argument siis oleks? Andres 26. jaanuar 2010, kell 14:40 (UTC)

:::: Kui ma ütlesin, et minu meelest on nii õige, siis ma ei pidanud silmas, et teistsugust seisukohta ei saa õigustada. Andres 26. jaanuar 2010, kell 14:43 (UTC)

::: Ütled, et ametlik nimi on selleks, et kirjeldust ei peaks kasutama (kui see oli argument) – mis antud juhul või sarnastel juhtudel kirjeldusel viga on? Kirjeldusena ta isegi ei erine. 88.196.241.249 26. jaanuar 2010, kell 14:46 (UTC)

:::: Kuidas siis ei erine, kui üks on väikse, teine suure algustähega.

:::: Seni on väike täht pealkirjas olnud vihje, et tegu pole (või tingimata pole) ametliku nimega. Pealegi, miks peaks nime asendama kirjeldusega? Andres 26. jaanuar 2010, kell 14:51 (UTC)

:::Kirjapildis jah, sellepärast ütlesingi kirjeldusena. Vastus su küsimusele (nimetame nimetust tinglikult kirjelduseks) on kõik see mida ma küsimust tõstades öelda tahsin ja juba öelnud olen. 88.196.241.249 26. jaanuar 2010, kell 14:56 (UTC)

:::: Sa räägid neutraalsusest, aga mina ei saa aru, miks kirjeldus on neutraalsem kui nimi.

:::: Ma räägingi kirjalikust Vikipeediast. Andres 26. jaanuar 2010, kell 15:02 (UTC)

::: Sa ei taha ennast argumendist veenda lasta ja sellepärast küsid küsimust uuesti ja uuesti? Noh jah, kui tunnistada, et väikest tähte võiks eelistada, oleks hea veel mõne artikli pealkiri muuta. Aga ma ei ütlegi, et sina seda kohe tegema pead, vaid järgemööda ja lubada edaspidi ka väikest tähte kasutada. 88.196.241.249 26. jaanuar 2010, kell 15:32 (UTC)

:::: Ma ei saa aru, kuidas neutraalsus on seotud ametlikkuse või vaba vormiga. Ja ma ei leia, et ametlikud nimed oleksid Vikipeedia stiiliga sobimatud. Ja see, mis nimi teatril on varem on olnud, ei puutu minu meelest asjasse, nagu ma püüdsin selgitada.

:::: Ma ei poolda väikese tähe kasutamist asutusest rääkiva artikli pealkirjas (ja märksõnas), kui asutuse ametlik nimi on lihtne. Mujal tekstis ma ei ole selle vastu, kui just pole erilist põhjust ametlikku nime kasutada. Selliste ajalooliste riikide nagu Venemaa keisririik puhul ma eelistan väikest tähte; ka suurt tähte võib kasutada, kui tegu on täpse ametliku nimega. Ajalooliste riikide puhul ei ole praegust nime, vaid ajaloolaste tava.

:::: Ma tunnistan seda, et on võimalik leida argumente väikese tähe kasuks, kuid minu jaoks antud juhul kaaluvad üle argumendid selle vastu.  Mina näen erinevust eeskätt  selles, kas kasutatakse nime või kirjeldust. Andres 26. jaanuar 2010, kell 15:57 (UTC)

Ei olegi öeldud, et ametlik nimi on sobimatu, ta on mitteametlikus kontekstis vähemsobilik. Miks peaks olema pealkirjas rohkem põhjust ametlikku nime kasutada kui muus tekstis? Sellist nimel ja kirjeldusel vahetegemist pole. 90.190.114.172 29. oktoober 2011, kell 14:47 (EEST)

: Minu meelest on nimel ja kirjeldusel vahe.

: Tundub, et meie argumendid on ammendatud. Las teised arvavad ka midagi. Andres 29. oktoober 2011, kell 15:01 (EEST)

:: Rakvere Teater võib olla kirjeldav nimi ja Rakvere teater võib olla nimi, milles liigisõna on kirjutatud väikese tähega. Läbivat suurtähte võidakse näiteks dokumentides ja pitsatitel kasutatada ametlikkuse näitamiseks . Siin pole ametlik tekst. Nimi või nimetus või kirjeldus Rakvere teater käib ka praeguse teatri kohta, ükskõik kuidas nad ise kirjutavad. Millised olid kaalu andvad vastuargumendid? 90.190.114.172 29. oktoober 2011, kell 15:21 (EEST)

::: Ma mõtlen seda, et kui kirjutada läbiva suurtähega, siis on kindlasti tegu nimega, kui aga liigisõna kirjutada väikese tähega, siis ei pruugi olla tegu nimega, vaid seda võib võtta ka kirjeldusena.

::: Mina isiklikult eelistan kasutada pealkirjas võimaluse korral seda, mis on kindlasti nimi.

::: Ma ei räägi sellest, et "Rakvere teater" oleks vale. Lihtsalt selgitan, miks ma eelistan "Rakvere Teatrit".   Andres 29. oktoober 2011, kell 15:30 (EEST)

:::: Miks see parem on, kui tegu on kindlasti nimega? Et päris kindel olla, millega tegu, tuleb mõlemal juhul definitsiooni lugeda. Määrav on minu meelest ikkagi see, et siin pole tegu ametliku tekstiga ja eesti keeles on loomulik liigisõna väikese tähega kirjutada. 90.190.114.172 29. oktoober 2011, kell 15:48 (EEST)

::::: Mulle tundub nii parem, ma ei oska seda põhjendada. Võib ju küsida, kuidas teistele tundub.

::::: Võiksime küsida Peeter Pällilt, kuidas ta õigekirja seisukohast soovitab selle pealkirja kirjutada. Andres 29. oktoober 2011, kell 18:16 (EEST)

::::: Igatahes ei ole praegust pealkirja minu meelest võimalik teisiti tõlgendada kui nimena. Andres 29. oktoober 2011, kell 18:18 (EEST)

* Näitekunsti areng Rakveres. Vaba Maa, 28. november 1936, nr. 273, lk. 4. Siin väidetakse, et üks Rakvere Näitlejate Ring asutati 1921. aasta suvel. --[[Kasutaja:Kontra|Kontra]] 25. märts 2010, kell 15:17 (EET)

Kui lisada teatri artiklile näitlejate nimekiri, siis peaks seda pidevalt täiendama. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 13. märts 2018, kell 15:32 (EET)

Meil on link Rakvere Teatri noore kaardivägi (Rakvere teatri noore kaardivägi). Veebist ei leia selle rühmituse kohta pea midagi, vaid seotus näidendiga (?) "Kunstveri ja -pisarad" (). Ilmselt pole see rühmitus tähelepanuväärne--Estopedist1 (arutelu) 10. jaanuar 2019, kell 21:26 (EET)
----
Kas artikkel "Rakvere Teater" peaks ikka kuuluma Kategooriasse:Rakvere Teater.  Vast piisab - Eesti teatrid ja Rakvere (nagu varem oli). Leheküljed võiks lisada Vaata ka alla. Teomees (arutelu) 22. aprill 2020, kell 18:57 (EEST)

Minu meelest ka pigem pole kategooriat "Rakvere Teater" tarvis. Selle võimalik sisu on üsna piiratud. Artikkel peaks niikuinii lisaks endanimelisele kategooriale olema kategoriseeritud ka selle järgi, millega on tegu (teater > "Eesti teatrid"). Pikne 7. mai 2020, kell 15:52 (EEST)
----
Alates aastast 2004 pole enam asutust, mille ametlik nimi oli "Rakvere Teater". Seetõttu ei tohiks olla põhjust kasutada nüüdse teatri kohta üheski kontekstis (sealhulgas artikli pealkirjas) läbiva esisuurtähega nime. Pikne 7. mai 2020, kell 15:52 (EEST)


Arutelu:Evald Hermaküla

kuulge, kas t6esti on herr hermakyla puhul yks olulisemaid asju, kuidas ta ennast yles poos? see peaks käima eraldi alapealkirja alla (mitte teine lause , eksju) umbes nagu "surm" või "isiklik elu".oge nyyd m6istlikud.

See sobiks eluloo lõppu, aga kahjuks elulugu ennast pole. Ehk kirjutaksid? Andres 27. jaanuar 2010, kell 13:08 (UTC)

Stiilivõte, kus minevikust räägitakse olevikus - 1589 abiellub Shakespeare Maryga, 1600 saab temast... - teatmeteosesse minu meelest ei sobi. Eriti kohatu on selle pidev vaheldumine minevikuga nagu Hermaküla artiklis. Teen ettepaneku kõik sellised kohad lihtminevikku panna.

Loomulikult, võid ära teha. Andres (arutelu) 11. november 2012, kell 13:40 (EET)
-----------
Kui mõni tabelimeisterdaja aega leiaks, võiks aastate kaupa välja toodud lavastused ja rollid paigutada kompaktsetesse ülevaatlikesse tabelitesse, praegused soolikad ei ole ei kenad ega ka mitte mõnusad kasutada. Aitäh! Kuriuss (arutelu) 27. veebruar 2022, kell 16:45 (EET)


Arutelu:Liechtensteini lipp

Kas ei peaks olema "vürstikübar" (Fürstenhut)? Andres 27. jaanuar 2010, kell 18:44 (UTC)

Peaks olema küll.--WooteleF 27. jaanuar 2010, kell 18:47 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.recht.li/sys/1982058.html
** In Liechtensteini lipp on 2013-06-24 12:04:19, 403 Forbidden
** In Liechtensteini lipp on 2013-07-06 10:56:03, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:56 (EEST)


Arutelu:Sergei Stadnikov

Сергей Стадников, египтолог - журналист, историк, основатель эстонской египтологии. (гражданство ?)
* 10. jaanuar 2002, Sergei Stadnikov (vaatleja), Lähis-Ida ja makstud Vabadus - Näiteks tean ma nimeliselt mitmeid tapetud Iisraeli lapsi, Palestiina lapsohvreid mainitakse ebaisikuliselt vaid möödaminnes.
* 28. juuli 2005, Krister Kivi, Elu ühes päevas: Sergei Stadnikov
* 19. veebruar 2007, Sergei Stadnikov, Tõehetk Münchenis - Vladimir Putini esinemise mõningatest motiividest
* 12, märts 2007, Sergei Stadnikov, Egiptuse kultuuripärandi räige vägistamine, I osa
* 19, märts 2007, Sergei Stadnikov, Egiptuse kultuuripärandi räige vägistamine, II osa
* 26. märts 2007, Sergei Stadnikov, Integratsiooni läbikukkumise mõningatest süvapõhjustest
* 21. mai 2007, Sergei Stadnikov, Peres Tallinnas, sünagoog avatud
* 12. juuni 2007, Sergei Stadnikov, Veininostalgilises Krimmis
* 25. juuni 2007, Sergei Stadnikov, Kohtumine Abu Simbeliga
* 10. september 2007, Sergei Stadnikov, Eesti okupeerimise mittetunnustamisest
* 14. märts 2008, Harry Liivrand, Sergei Stadnikov “Egiptus. Kohtumine Vana-Egitpusega” - AS Ajakirjade Kirjastus, 2007. 176 lk.
* 02. oktoober 2009, Sergei Stadnikov, Püramiidimüsteerium - John DeSalvo raamat pakub sissejuhatuse püramiidide tundmisse, aga on akadeemilise uurija Sergei Stadnikovi arvates pisut liiga alternatiivne.
* 26. juuni 2009, Sergei Stadnikov, Joel Levy. „Kadunud aarete atlas", Inglise keelest tõlkinud Kaja Riikoja. Kirjastus Varrak, 2009. 175 lk. - Muinaskultuuridest huvitunud lugejatele soovitan raamat läbi lugeda. Kuid mõistagi vaid algatuseks, maailmas leidub sel teema hulganisti põhjalikumaid raamatuid.

* muinasteadused - loenguid kahjuks praegu ei toimu ning nende taasalgamist ei ole esialgu võimalik ette näha. Kui mõni neist loengutest peaks lähiaastail taas algama, on nad assürioloogiaüliõpilastele rangelt soovitatavad.
** Usuteaduskonnas varem peetud vanaegiptuse keele (mag. Sergei Stadnikov, US00.06.044, US00.06.054),
** vanaegiptuse usundi (mag. Sergei Stadnikov, US00.06.030),
* 2006. aasta pressiteated - 29. ja 30. septembril 2006 toimub Tartu Ülikoolis võrdleva usuteaduse alane rahvusvaheline sümpoosion „Ihu ja hing erinevates religioonides”, -- ... mag Sergei Stadnikov vanaegiptuse teostes “Ptahhotep” ja “Sinuhe”. ...

* -- www.egyptology.ru -- С. А. Стадников, В СТРАНЕ ПИРАМИД, ЖИЗНЬ И ТРУДЫ ОТТО ФРИДРИХА ФОН РИХТЕРА -Cтатья была впервые опубликована на эстонском языке в 1985 г., а затем дважды выходила на немецком:
** S. Stadnikov. Otto Friedrich von Richter ja Egiptus // Looming, t. 1, Tallinn, 1985. S. 109–114;
** S. Stadnikow. Otto Friedrich von Richter und Ägypten // Altorientalische Forschungen, 18. Berlin, 1991. S. 195–203;
** S. Stadnikow. Otto Friedrich von Richters Forschungsreise in Unternubien im Jahre 1815. Auszüge aus dem Tagebuch // Mitteilungen für Anthropologie und Religionsgeschichte, 15. Münster, 2000. S. 125–161.
** Статья, изданная в Мюнстере, не тождественна более ранним: в ней основательно комментируются отрывки из дневников Отто фон Рихтера.
("Эстонско-российское сотрудничество в музейном деле: история и судьба художественной коллекции, основанной профессором Моргенштерном в 1803 году" — в сентябре 2000, в Тарту.)
* lk 104–127 (http://www.vptv.planet.ee/vyshgorod/5_2007.pdf – 27. juuni 2009).

viited avaldatud-tõlgitud erialastele kirjutistele

Stadnikov on küll MTÜ Baltisaksa Kultuuri Selts Eestis liige (), aga sellist asja nagu Eesti Balti-Saksa Selts ei ole vist olemas. On küll veel MTÜ Eesti Baltisaksa Selts (), kas ta on ka selle liige? --Morel 26. detsember 2011, kell 23:49 (EET)

Ma vaidleks küll viimasele muudatusele vastu. Kas Stadnikov kunagi Ekspressis või Päevalehes otseselt palgal oli, ei oska ütelda, aga inimest, kes ajakirjandusega ennast toidab - olgu või vabakutselise kolumnisti, kriitiku ja reisikirjade autorina -, nimetataksegi ju ajakirjanikuks. Mid muud see sõna siis tähendab?

Minu meelest arvamusartiklite autorit ajakirjanikuks ei nimetata, pigem publitsistiks. Andres (arutelu) 27. juuni 2015, kell 17:05 (EEST)

2011. aasta Postimehe link välislinkide all mul ei tööta. Ave Maria (arutelu) 26. juuni 2015, kell 21:41 (EEST)

parandasin, uus on http://maailm.postimees.ee/mobile/?id=384575& suwa 27. juuni 2015, kell 11:34 (EEST)
----
Eesti ainus egüptoloog ta oli ta pikka aega küll. --Andres (arutelu) 27. oktoober 2022, kell 13:17 (EEST)

Pealegi tänini tuntuim neist. --Hirvelaid (arutelu) 27. oktoober 2022, kell 14:56 (EEST)


Arutelu:Vaike Paduri

* 1964 Uisutamine - Minevikust tänapäevani
* 30. jaanuar 1998, Raimo Peiker, Vilve Nummert juubilar
 Tartlanna esimeseks treeneriks oli N Liidu meister iluuisutamises Vaike Paduri
 ja mõistagi püüdis ta oma õpilasestki klassiga iluuisutajat vormida,
 kuid 13-aastaselt tuli vahele kergejõustik.
* 20. märts 2002.a Küsimused Rein Ets, Tartu mälumäng
 10. 1911.a. kirjutas Julius Kalkun (Kaljuvee), Artur Kapi oratooriumi “Hiob” sõnade autor,
 tuntud iluuisutaja Vaike Paduri isa, esimese eestikeelse ……….. käsiraamatu. Täitke lünk.
* 12. juuni 2007 90 aastat iluuisutamist Eestis
 Kuskil 1947.-48. aastal, kui olin mõnda aega jälle uisutanud, läksin spordiühingu Dünamo iluuisutamistrenni.
 Meid juhendas Vaike Paduri- Kaljuvee, kes oli koos Alfred Hirvega osalenud 1936. aasta talveolümpial paarissõidus.
 Pärast sõda sai Padurist NSV Liidu iluuisutamistšempion ja esimene teeneline meistersportlane Eesti naissportlaste seas.
* 04. mai 2007, Uisugala "90 aastat Eesti iluuisutamist"

* 24. jaanuar 2010, Kristel Schwede Endisest poliitvangist Moskva jääballeti solistiks
 Kui sõda lõppes ja olin juba vanem, hakkasin Vaike Paduri juures uisutamistreeningutel käima.
 Ta oli tunnustatud treener, iluuisutamise üksiksõidus NSVL-i meister ning paarissõidus Eesti meister.
 Sain paar nädalat treenida, kui tulid koolinoorte meistrivõistlused. Üksiksõidus sain neljanda koha,
 aga paarissõidus koos Hille Braunbrückiga esimese koha. See oli vist 1948. aastal."
* http://issuu.com/raamatuklubi/docs/tantsupidu
----
Teisaldaks äkki pealkirja Vaike Paduri alla (sellisel kujul on ta ka ESBL-is olemas). Ja tal oli veel üks perekonnanimi Kotkas, millelt peaks suunamise tegema, aga kuna ma ei tea, mis jääb, siis igaks juhuks jätan selle tegemata, et pärast parandada poleks vaja - Ahsoous 20. august 2011, kell 01:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Polka~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Polka! --Epp 29. jaanuar 2010, kell 13:48 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Polka~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:HND

Välistele piltidele pole minu teada n-ö. hotlinkida võimalik. Flickris veidi vaeva nähes leidsin paar pilti Tarvo Möldrist, aga litsents on mittekommertslikuks kasutamiseks:
http://www.flickr.com/photos/kulden/sets/72157622954560527
-Mardus 29. jaanuar 2010, kell 22:26 (UTC)


Arutelu:Tapa vapp

'''Tapa linn saab vapi.''' Peale mitmekordsete ebaõnnestunud linnavapi valimiste võttis Tapa linnavolikogu oma viimasel koosolekul vastu kunstnik V. Kangro-Pooli kavandi. Vapp kujutab enesest ülal põhjakotkast, ühes kolme raudteeharu märkiva tähega ja all Valgejõe sümboli tammeoksaga.
Vaba Maa, 14. veebruar 1935, nr. 39, lk. 6. --[[Kasutaja:Kontra|Kontra]] 30. jaanuar 2010, kell 10:41 (UTC)

Vabariigi Valitsuse 16. juuni 2005 a. määrus nr 139 "Lehtse valla, Saksi valla ja Tapa linna haldusterritoriaalse korralduse ja Kadrina valla piiri muutmine ja sellega seonduvalt Vabariigi Valitsuse määruste muutmine" alusel senise Lehtse valla, Saksi valla ja Tapa linna ühinemisel on moodustatud uus kohaliku omavalitsuse üksus Tapa vald. Tapa linna kui asula liigiks kehtestati vallasisene linn.

Välja. Andres 20. aprill 2010, kell 22:50 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rk.ee/symb/tapa.html
** In Tapa vapp on 2013-06-24 13:42:53, 403 Forbidden
** In Tapa vapp on 2013-07-07 03:05:23, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:05 (EEST)


Arutelu:Tallinna Vesi

Kes juhtis 2000. aastal Tallinna Volikogu?--Rünno 31. jaanuar 2010, kell 07:39 (UTC)

Paistab, et lõpliku erastamise otsuse aeg oli Volikogu esimees Rein Voog --Rünno 31. jaanuar 2010, kell 08:25 (UTC)

:Vähemalt otsuse vastuvõtmise aeg oli ta kindlasti Volikogu esimees --Rünno 31. jaanuar 2010, kell 08:33 (UTC)

Kas seotud märksõnad: Tallinna Linna Gaasi- ja Veevärk (Tallinna linna gaasi- ja veevärk), Tallinna Gaasi- ja Veevärk (Tallinna gaasi- ja veevärk), Tallinna Veevärk (Tallinna veevärk)?--Estopedist1 (arutelu) 8. aprill 2016, kell 17:23 (EEST)


Arutelu:Valga–Koidula raudteelõik

Kas nimetatud raudtee on olemas? Kas Koidulast Venemaale suundub nüüd Tartu-Pihkva või Valga-Petseri või Koidula - Pihkva raudtee. Mis nime kannab?
--[[Kasutaja:Risto.rytte|Risto.rytte]] ([[Kasutaja arutelu:Risto.rytte|arutelu]]) 27. märts 2014, kell 11:42 (EET)

Kas peatus on Anna või Anne? Andres 24. oktoober 2010, kell 13:57 (EEST)

vt. Anne raudteepeatus

Milline praegustest raudteejaamadest kandis nime [[Vastseliina raudteejaam]] (Нейгаузен)?

Raamatus Eesti Raudteejaamad sellise nimega jaama ei ole, küll aga leiab viiteid pildikogudest.
Tänapäeval on lisandunud uus [[Koidula raudteejaam]].
"[http://www.muis.ee/portaal/museaalview/628377 Heinariisujad Vastseliina raudteejaama juures]"
*Looja: pseudonüüm "G"
*Lühikirjeldus: kommentaar: Fk 165:1 - 35 Kogu ülesvõtteid Võru - ja Setumaalt saadetud ERMi kodumaa *piltide võistlusele märgusõna "G" (Mikkelsaar.G ?) all 1912 a. ERMi k/r 121a:119
*Number: ERM Fk 165:31
*Tüüp/tehnika: foto, pilt
*Kollektsioonid: Eesti Rahva Muuseum: Fotokogu
<s>

See kaart on minu meelest eksitav. Legendi järgi on siis Eestis ainult üks raudtee, mis ühendab Valgat ja Petserit?--Bioneer1 (arutelu) 18. mai 2013, kell 09:12 (EEST)</s>

Kas Valga–Petseri raudtee üks osa on Valga–Veski raudteeliin (Valga–Veski raudtee)? Kui on, siis kas see on eraldi artiklit väärt?--Estopedist1 (arutelu) 17. aprill 2019, kell 19:31 (EEST)

Raudtee ja raudteeliin ei ole sünonüümid. Need on kaks eri asja, ning nende võrdlus sobiks umbes sama palju kui Tallinna-Pärnu maantee ja Tallinna-Pärnu bussiliini samastamine. Valga–Veski raudteeliin oli kõigest 2001. aastani toiminud reisijateveo korraldus, kuid Valga–Petseri raudtee on 1889. aastast kuni tänaseni toimiv taristusüsteem. Võib-olla on õigem nimetada Valga–Petseri raudteed hoopis Valga-Koidula raudteeks, kuid (allikat mul pole) ei ole kindel.

:nagu arvata ongi, siis mõisted raudtee, raudteeliin, raudteelõik ja (raudtee)(rongi)marsruut on palju segadust külvavad. Vt ka nt arutelu:raudteeliin--Estopedist1 (arutelu) 21. aprill 2019, kell 08:54 (EEST)

:: Pean ära märkima, et nimetuse "raudteeliin" all on vikipeedias väga palju artikleid, mis räägivad konkreetsest rongimarsruudist. Segadust on seega tõepoolest. Tuleks hakata õigete pealkirjade alla teisaldama. Huvi ja kindluse (usaldusväärsuse) pärast: mis allikal põhineb kasutaja Koitjarv tekst?


Arutelu:Irina Štork

Tervist! I think there is typo in the name. Should be Irina Štork and not Irina ŠtROk. ;-) --Schitti 31. jaanuar 2010, kell 17:10 (UTC)


Arutelu:Lipnik

See ei ole ainult Eesti auaste. Andres 31. jaanuar 2010, kell 19:55 (UTC)

ruwikis on artikkel :ru:Прапорщик, mida samuti tõlgitakse kui "lipnnik"--Estopedist1 (arutelu) 22. september 2015, kell 11:57 (EEST)

iw järgi on artiklis :ru:Энсин kirjas, et эквивалентом прапорщика в русской армии ja оответствующее звание в русском флоте — мичман. Seega keda see huvitab, leiab selle info ka sealt või mida peaks sinu arvates muutma?, su lausest nimelt parandus-muudatusettepanekut ei selgu. suwa 22. september 2015, kell 22:27 (EEST)

: Selles artiklis räägitakse ainult Eesti auastmest. Andres (arutelu) 22. september 2015, kell 23:38 (EEST)


Kategooria arutelu:NüüdCommonsis

Saan ma õigesti aru, et kui pilt on commonsis olemas, siis peaks/võiks selle siit kustutada? --Kyng 1. veebruar 2010, kell 16:55 (UTC)

Just. Ainult siis tasub oodata, kui kahtled, kas pilt on ikka õige litsentsi all Commonsisse laaditud. Ja kui pilt on Commonsis teistsuguse nime all, tuleb siinsetes artiklites see asendada.

Nii samuti siinsed pildid, kui sulle just ei tundu, et Commonsi pilt on kehvem. 88.196.241.249 1. veebruar 2010, kell 17:31 (UTC)
Selline kasulik tööriist leiti kah. Samaseid duplikaate on koos siin märgitutega hetkel 882. Saab otsast kustutama hakata. Võimalik, et mõnda neist poleks tohtinud Commonsisse laadida, aga üldiselt peaks hea rutiinne töö olema närvi rahustuseks. Jõudu! :-) Pikne 18. märts 2010, kell 23:35 (EET)

Teab ehk keegi mõne järgnevatele piltidel kujutatud hoone ehitamisaaega ja/või arhitekti nimetada? Ma ei tea nende puhul kumb duplikaatidest eemaldada.
* :Pilt:Kohtla-Järve 2007 11.jpg
* :Pilt:Kohtla-Järve 2007 4.jpg (:Pilt:Kohtla-Järve 2007 7.jpg)
* :Pilt:Kaitsepolitsei hoone.jpg
* :Pilt:Nõmme sotsiaalmaja.jpg (:Pilt:Männiku raamatukogu.jpg)
* :Pilt:Veski kõrts (Kadaka, Tallinn).jpg
* :Pilt:Puitelamu. Tondi 3.jpg
**Konstantin Meyeri 1934. aastal projekteeritud
* :Pilt:Kohvik Iris.jpg
* :Pilt:Eesti siseministeeriumi hoone.jpg
* :Pilt:Tallinna Muusikakeskkool 1.jpg
* :Pilt:Jannseni kaubamaja.jpg
* :Pilt:Majandusministeerium 2009.jpg
--Pikne 20. mai 2010, kell 20:38 (EEST)


Arutelu:Ahto Valter

On ta siis Valter või Walter? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. veebruar 2010, kell 20:56 (UTC)
[http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ahto_Valter&oldid=1861169 Vana redaktsioon].--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 18. veebruar 2012, kell 12:26 (EET)
[http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9909/lennuk.html Siin] on kirjas, et ta oli sunnitud oma retke pooleli jätma. Käis ta ikka pärast ümber maailma ära? [[Kasutaja:Kruusamägi|Ivo]] ([[Kasutaja arutelu:Kruusamägi|arutelu]]) 3. august 2013, kell 12:01 (EEST)

Kui kellelgi juhtub aega ja viitsimist olema, siis võiks ka inglise vikipeediasse tema kohta artikli kirjutada. Velirand (arutelu) 12. märts 2018, kell 10:02 (EET)

Kordan seda, mida olen varem öelnud. Velirand (arutelu) 24. detsember 2020, kell 00:22 (EET)
Oleks vaja jah ingliskeelset artiklit - ta oli jua enamiku elust USA kodanik ja tuntud just seal.Ssgreporter (arutelu) 24. detsember 2020, kell 00:56 (EET)

Millel tugineb väide sünninimest? Filmis loetakse ta isa päevikut, milles on juttu, et tal kulus mõnel juhul mitu aastat veenmist, et ta saaks oma poegadele panna nimed, mida ta tahtis.Ahto. Unistuste jaht Ssgreporter (arutelu) 24. detsember 2020, kell 00:56 (EET)


Kasutaja arutelu:Cambell~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Cambell! Vaata, kuidas teised artiklid on vormistatud. Artiklitesse oma allkirja ei lisata. Adeliine 2. veebruar 2010, kell 16:14 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Cambell~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Modus tollens

Parandasin sisuliselt, kuid ei suuda arusaadavalt sõnastada. Siin tuleks kasutada lausearvutuse tehtemärke. Andres 2. veebruar 2010, kell 22:04 (UTC)

Kas ei oleks parem: kui kui A, siis B ning kui B ei pea paika, siis ei pea paika ka A. Üks lihtsa asja ütlemata keeruline sõnastus igastahes. Ivo 2. veebruar 2010, kell 22:14 (UTC)

: Sinu sõnastuses pole võimalik lauseid "A" ja "B" asemele panna. Aga praegune sõnastus  on halb, sest ta ei ole ühemõtteline ega keeleliselt korrektne. Ma ei tea, kas seda loomulikus keeles üldse saab väljendada. Tuleb eeldused ja järeldused eraldi ridadele kirjutada. Samuti tuleb see panna kirja lauseloogika sümbolitega. Andres 2. veebruar 2010, kell 22:24 (UTC)

::Püüdsin eeldused ja järeldused eraldi ridadele lüüa. Nüüd on ehk arusaadavam. Ivo 2. veebruar 2010, kell 22:33 (UTC)

Pesu näide on üpris eksitav, sest pesu võib olla märg või kuiv mistahes vihmast sõltumatutel põhjustel. --90.191.166.161 25. september 2011, kell 13:09 (EEST)

Ei saa hästi aru, kuidas ta eksitab. Põhjused ei puutu ju asjasse. Praeguses näites on nähtavasti vähem võimalusi, aga igatahes valge võib olla ka siis, kui päike ei paista. Andres 25. september 2011, kell 23:01 (EEST)

: "Väljas on valge" vist ikka väga harva, kui päike ei paista. Mingi plahvatuse ajal? Tavapärane vihma ja katustega näide oleks muidugi ka parem olnud. --77.233.80.194 26. september 2011, kell 19:03 (EEST)

:: Jah, muidugi harva. Minu point oli selles, et põhjused ei puutu asjasse, kui tegu on materiaalse implikatsiooniga. Andres 27. september 2011, kell 00:08 (EEST)
----
Jutumärkides olev ei ole ladinakeelse fraasi tõlge. Andres 25. september 2011, kell 23:01 (EEST)

See on üpris traditsiooniline tõlge ja annab minu arvates mõtet edasi. Kas viga on verbis, sõnade järjekorras või moduse vabas tõlkes? "Lahtiütlemise lahtiütlev viis" oleks ju mõistetamatu! --77.233.80.194 26. september 2011, kell 19:03 (EEST)

: Oleks küll mõistetamatu, aga praegu jääb mulje, nagu tegu oleks sõnasõnalise tõlkega. Parem oleks asi eraldi alajaotuses lahti rääkida. Andres 27. september 2011, kell 00:08 (EEST)

:: Alajaotus on mõeldav, aga kas sinna on midagi üldse kirjutada? Ma arvan, et tuleks tõlkida sisu ja mitte sõnu. Mis oleks see sisu, mida antud juhul tõlkida? Kas see sisu on erinev sellest, mis praeguses tõlkes on? --90.191.166.161 30. september 2011, kell 20:21 (EEST)

::: Praegune tõlge on ise ka üsna arusaamatu. Mis modus tollens on, saab artiklist niigi selgeks, eraldi selgitada tuleks aga, miks tal niisugune nimi on. Andres 1. oktoober 2011, kell 00:15 (EEST)