Arutelu:Põranda pühkimine

Mh, selle nime all on tuntud eelkõige üks teine tegevus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 21. september 2018, kell 06:32 (EEST)

See ei ole ju adekvaatne definitsioon. Andres (arutelu) 22. september 2018, kell 00:42 (EEST)
Kas sellest peab üldse entsüklopeediaartikkel olema? St, mitmesugustest puhastustegevustest võib olla, aga miks peab nt põranda pühkimine olema eraldi põranda pesemisest või aknalaua pühkimisest või riiuliserva pühkimisest vms? Milline on põhjendus, et just nimelt see on selgepiiriline mõiste, mis väärib iseseisvat artiklit? Artiklite loomise aluseks peab olema mõisteline selgus ja tähelepanuväärsus, muidu ei kujune artiklite jaotuses lugeja jaoks mingi loogikat ning uutel kaastöölistel on võimatu eristada, millest peaks olema artikkel ja millest ei peaks. --Ehitaja (arutelu) 22. september 2018, kell 01:05 (EEST)

Minu meelest on põranda pühkimine küll selline asi, millest artikkel peaks olema, põranda pesemine ka. Aknalaua pühkimine ja riiuliserva pühkimine mitte tingimata. Neid asju nimetatakse näiteks tolmu võtmiseks, mille kohta jällegi peaks minu meelest artikkel olema.

Kas põranda pühkimine ei ole selge mõiste ja kas see ei ole tähelepanuväärne? Andres (arutelu) 22. september 2018, kell 01:26 (EEST)

: Argumentatsioon, et "minu meelest on see küll selline asi" on aksiomaatiline postuleerimine. Siin puudub sisuline põhjendus, mida Ehitaja otsesõnu küsis, selle asemel põrgatatakse küsimus pallina Ehitajale tagasi. --VillaK (arutelu) 22. september 2018, kell 07:57 (EEST)

:: Mida siin siis põhjendada on? Ehitaja vaidlustab selle, et see on selgepiiriline mõiste. Ma ei saa aru, miks ei peaks olema, või kuidas ma seda näidata saan, et on. Tähelepanuväärsus tähendab, et on olemas piisavalt usaldusväärset materjali, et sellest artikkel teha. Ma arvan, et on, aga selleks et seda näidata, tuleb seda otsida.

:: Selles, kas rääkida asjast eraldi artiklis või koondartiklis, lähevad sageli arvamused lahku. Ja me oleme ühel meelel, et see oleneb mõiste selgepiirilisusest ja asja tähelepanuväärsusest. Andres (arutelu) 22. september 2018, kell 17:30 (EEST)

Pigem nõustun. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. september 2018, kell 17:35 (EEST)
Kas asi on selles, et põranda pühkimiseks võidakse nimetada nii harjaga pühkimist kui ka märja lapiga pühkimist ja viimast on juba raske eristada põranda pesemisest, ning et põranda pühkimine on sama funktsiooniga nagu põrandalt tolmuimemine? Sel juhul olen nõus, et siin on selgepiirilisusega probleem. Kõige esmasemalt on minu meelest põranda pühkimine see, mida tehakse kühvli ja harjaga. Andres (arutelu) 22. september 2018, kell 17:57 (EEST)

::::Kuidas Sa kühvliga põrandat pühid?—Pietadè 22. september 2018, kell 23:23 (EEST)

::::: Minu meelest on nii, et kühvel on põrandapühkimise abivahend, kuigi sellega ei pühita. Andres (arutelu) 25. september 2018, kell 00:23 (EEST)
Kahjuks tekkis palju kära ei millestki. Soov oli teha artikkel eesti pulmakommetest - põranda pühkimine. Seejärel tegin paranduse - teisaldasin teksti põranda pühkimine (pulm) alla, mis on õigem. Jäi järgi põranda pühkimine.... mida sellega teha? Tuli lisada triviaalne tekst. Mina artiklit kustutada ei saa. Vast kustutavad selle nüüd lp. administraatorid minu ettepaneku põhjal..... Teomees 22. september 2018, kell 16:27 (EEST)

Minu tõstatatud probleem ei ole mitte teksti triviaalsus, vaid see, et definitsioon ei ole adekvaatne. See, kas niisuguse pealkirjaga artikkel peaks olema, on hoopis teine küsimus. Andres (arutelu) 22. september 2018, kell 17:47 (EEST)
Ma arvan, et põranda pühkimine pole tähelepanuväärne artikkel olenemata definitsioonist. Iseasi oleks põranda puhastamine - on eri tüüpi katetega põrandaid ning erinevaid töövõtteid ja materjale puhastamiseks lähtuvalt tüübist.Teomees 22. september 2018, kell 18:22 (EEST)

Võib-olla, kuigi pole selge, miks. Aga kui kirjutada põranda puhastamisest, siis tuleb ju ikkagi rääkida ka põranda pühkimisest ja see defineerida. Ma leidsin guugeldades, et eristatakse põranda kuivpühkimist, õrnniisket pühkimist ja märga pühkimist. Pole selge, kas on ühtne pühkimise mõiste. Kogu küsimus on selles, kuidas teema liigendada. Andres (arutelu) 22. september 2018, kell 18:37 (EEST)

Aga minu meelest on nii, et kui pole spetsiaalset põhjust ära jätta, siis peaks tavaliste väljendite all mingi jutt olema, sest need on kõige otsitavamad. Andres (arutelu) 22. september 2018, kell 18:39 (EEST)

:Praeguse seisuga paistab küll, et praktiline oleks teha artikkel üldisemalt põranda puhastamisest ja kui see mingis osas liiga pikaks muutub ning allmõisted selginevad, jõuab pühkimise, pesemise jms kohta eraldi artikleid teha (seni võib need lihtsalt suunata). Iseasi, kas siis peaks tulema ka seinte puhastamine ja lae puhastamine, katusartikkel puhastamine niikuinii ja mingil viisil peaksid selguma puhastamise, koristamise jms vahekorrad, katusmõisted ja -kategooriad (praegu on koristamine küll väga kehvas seisus ning vajab, khm, rekursiooni). --Ehitaja (arutelu) 24. september 2018, kell 01:43 (EEST)

:: Kõigega nõus. Koristamise artiklis on ilmsed vead, aga selles artiklis siin toodud definitsioon on veel vigasem. Andres (arutelu) 24. september 2018, kell 10:17 (EEST)
Artiklit põranda pühkimine on täiendatud, loodetavalt adekvaatselt. Vajalik oleks otsustada, kas artikkel on vajalik?Teomees 24. september 2018, kell 19:36 (EEST)

Ehk võiks olla pigem artikkel Põranda puhastamine. Sel on igasugu viise, igasugu põrandatel, suure ajalooga, oluline tegevus kõigi inimeste elus läbi aastatuhandete. --Kk (arutelu) 22. september 2018, kell 19:24 (EEST)

Toetan ettepanekut põranda puhastamine - alajaotused näiteks: põranda pühkimine, põranda kuivpuhastus, põranda pesemine, põranda keemiline puhastus, põranda mehaaniline puhastus (lihvimine) jne. Nüüd tuleb oodata vaid ettepaneku elluviijat.Teomees 22. september 2018, kell 22:50 (EEST)
;Tervis
Võiks lisada nt ka selle, et viimaste uuringute valguses võrdsustatakse nn puhastusteenindajate 1 tööpäev 1 sigaretipaki suitsetamisega...—Pietadè 22. september 2018, kell 23:01 (EEST)
;lisaks
nt ajalooline ülevaade (alates “koopainimestest”), parema- ja vasakukäeliste "erimeelsustest" nt pühkimissuuna suhtes, ja, võiks helistada nt ka “pagulastele” (pean silmas neid inimesi, kosmonaute, kes on saadetud “taevasse”, maa ümber tiirlema) ja täpsustada, mis on põrand ja mis lagi, kuidas nemad vahet teevad? —Pietadè 22. september 2018, kell 23:18 (EEST)

Nali naljaks, ent kultuuriantropoloogia võtab igapäevategevuste uurimist tõsiselt. Argikäitumise etnoloogia ja inimökoloogia rakursist tehtuna võiks taolistel teemadel artiklid entsüklopeediasse sobida küll. --Kk (arutelu) 23. september 2018, kell 10:58 (EEST)
----
Vaatasin, kas on olemas artiklid 'Näo pesemine', 'Nina nuuskamine'. Ei ole. Kas teha või siiski kustutada ka 'Põranda pühkimine'? MIna arvan, et niisuguste "artiklite" koht ei ole entsüklopeedias. 2001:BB8:2002:500:250:56FF:FE82:E3D1 24. september 2018, kell 19:41 (EEST)

Minu meelest võiks küll näo pesemise ja nina nuuskamise kohta artiklid olla. Andres (arutelu) 25. september 2018, kell 00:23 (EEST)

100% nõus. Selliseid asju võib vajadusel mainida artiklites nägu, nohu jne. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 25. september 2018, kell 00:29 (EEST)

:selliste mitte-Eesti küsimuste puhul tuleks kõigepealt võõrvikid läbi kammida, nt enwikis on :en:Floor cleaning--Estopedist1 (arutelu) 25. september 2018, kell 17:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ainr

Tere tulemast Vikipeediasse, Ain! Ivo (arutelu) 24. september 2018, kell 23:30 (EEST)

Keegi nähtavasti ei ole selgitanud, aga toimetusmärkused on artiklite juures põhjusega. Neid ei tohiks eemaldada, kui märkuse paneku põhjusi ei ole artiklist kõrvaldatud, või ei ole arutelulehel jõutud konsensusele, et märkus ei olnud põhjendatud. Ning ehkki sugugi mitte kõik Vikipeedia artiklid neile nõuetele ei vasta, on üldine eeldus siiski, et eestikeelse Vikipeedia artiklid peaksid olema: 1) korrektses ja selges eesti keeles; 2) entsüklopeedilises stiilis; 3) võimalust mööda neutraalsed ja objektiivsed, kajastades eri vaatepunkte võrdväärselt ning esitamata artikli teemaga seonduvaid doktriine entsüklopeedia seisukohana; 4) koostatud korrektselt viidatuna ja entsüklopeediliselt adekvaatsete allikate põhjal, milleks võimaluse korraks võiks olla teaduskirjandus. Artikkel Apostel praegu sellele standardile ei vasta. --Ehitaja (arutelu) 14. detsember 2019, kell 23:05 (EET)
----
Selle asemel, et tekst käsitsi ühelt lehelt teisele kopeerida, kasuta võimalusel nuppu "Teisalda". Kui see ei ole võimalik, siis tuleks muudatuse resümees ära märkida ka autori kasutajanimi ja see, kus lehel tekst enne asus. Pikne 6. oktoober 2021, kell 18:58 (EEST)

Kordan seda märkust. Näiteks siit lehekülje ajaloost ei tule praegu välja, et selle lehelt Kasutaja:Arofru/liivakast kopeeritud teksti autor on tegelikult kasutaja Arofru, mitte sina. Pikne 25. jaanuar 2022, kell 16:16 (EET)

: Palun kirjuta muudatuse resümeesse näiteks nii: "Tekst kopeeritud lehelt Kasutaja:looduslaps2/liivakast, autor Kasutaja:looduslaps2." Tegin nii siin. Ilma sedasi autorile viitamata on tegu autoriõiguse rikkumisega ja see on ka muidu autori suhtes lugupidamatu. Pikne 25. jaanuar 2022, kell 17:21 (EET)

::Tänan märkuste eest. Üldiselt on sellega antud juhul nii, et need liivakasti tekstid on õppetöö käigus tudengite kirjutatud ja ma lihtsalt avaldasin need (kohatiste parandustega) nende täiel teadmisel ja nõusolekul. Nad oleks algselt muidugi ise pidanud avaldama, aga osutus, et paljudel juhtudel on mul seda endal lihtsam teha. Aga võtan edaspidi teadmiseks. Ainr (arutelu) 25. jaanuar 2022, kell 18:07 (EET)


Arutelu:Uudo Sepp

See artikkel on küll fantastiline.--Raamaturott (arutelu) 26. september 2018, kell 19:12 (EEST)

Üle keskmise Vikipeedia artikkel igal juhul - kõik on viidatud ja sisu suures osas ka allikatele vastav :D --Minnekon (arutelu) 26. september 2018, kell 19:25 (EEST)

: Kas ikka peab trenniskäimisest ja probleemidest naabritega kirjutama? Velirand (arutelu) 27. september 2018, kell 15:53 (EEST)

:: Tegelikult kuulub enamik sisut ikkagi pigem siia: Vikipeedia:Naljad ja muu kustutatud jama. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. september 2018, kell 15:57 (EEST)

::: Jälle on see trenni ja naabrite jutt artiklisse tagasi pandud. Velirand (arutelu) 7. mai 2020, kell 14:09 (EEST)

=== Uudo Sepp trennis ===
31. augustil 2018 läks Uudo Sepp trenni. Tema eesmärgiks oli end oma kehas enesekindlamalt tunda.
4. septembril 2018 viidi Uudo Sepp trennist kiirabiga haiglasse. Uudo oli parasjagu trenazööril, kui järsku ei saanud ta enam kuidagi püsti. Seejärel viidi ta kiirabiga haiglasse. Edasistest ponnistustest pole Uudo teada andnud.
=== Probleemid naabritega ===
2018 septembri esimestel nädalatel oli Uudo Sepal probleeme ka naabritega. Üks õhtu laulis Uudo natuke valjemalt, mille peale koputas naaber tema uksele ja hoiatas, et Uudo oma laulmise lõpetaks, muidu ootab teda kuuli- või peksa saamine. Uudo lahendas tüli diplomaatiliselt ja lubas, et läheb Saaremaale lehmakarjamaale laulma, kus tema publikuks on ainult kohalikud lehmad, Mustik, Maasik ja Elmar.


Arutelu:Istra

Vana elanike arv: Elanikke: 35 106 (2010) Velirand (arutelu) 27. september 2018, kell 10:05 (EEST)

Eesti keele (vt P. Pälli raamat) on poolsaar Istra, mitte inglisepärane Istria 2001:7D0:8919:FF00:64FA:A228:504B:9103 2. juuni 2024, kell 11:10 (EEST)


Arutelu:Fagott

nt enwiki suunab märksõna fagotist pilli artiklisse. Tegin samuti. Märgin küll, et mõnes vikis on ka fagotistide loend, vt keelelinkide komplekti, :wikidata:Q1416475--Estopedist1 (arutelu) 30. september 2018, kell 15:04 (EEST)

Ma ei ole kunagi kuulnud, et sellist väljendit nagu "teeninduspiirkond" mõne pilli mängimise kirjeldamiseks kasutatakse. Kas tegemist on parandamist vääriva tõlke või luulelembelise autoriga? 2001:7D0:88EA:DF80:11C8:76AE:18F7:BE54 6. august 2023, kell 13:22 (EEST)


Arutelu:Eliud Kipchoge

E.Kipchoge parandas sel aastal Berliinis maratoni maailmarekordit, 2:01:39. Rihoalla (arutelu) 1. oktoober 2018, kell 10:45 (EEST)

Maailmarekordi püstitas see mees vahepeal.


Vikipeedia arutelu:Eesti-Läti 100

keeleliselt õige on sidekriipsuga pealkiri "Eesti-Läti 100". Või mis sõna see kriips praegu asendab?--Estopedist1 (arutelu) 1. oktoober 2018, kell 17:58 (EEST)
Söandan vaielda. Nt Tartu−Moskva semiootikakoolkond ei käi mitte sidekriipsu, vaid poolpikaga. Pseudacorus (arutelu) 2. oktoober 2018, kell 21:33 (EEST)

siin pole ilmselt midagi vaielda, sest sidekriips asendab sõna "ja". Vt käsiraamatut: https://www.eki.ee/books/ekk09/index.php?id=82&p=2&p1=11. Ja meil ongi ju sidekriipsuga Tartu-Moskva semiootikakoolkond--Estopedist1 (arutelu) 2. oktoober 2018, kell 23:10 (EEST)

Hey! For inspiration: some article lists with articles in most wikis, but not in etwiki about Latvia. Currently only source is Wikidata, but will add also enwiki, ruwiki and frwiki. Also :lv:Ievērojamākās Latvijas personības - something similar to 20. sajandi sada suurkuju, but without timespan (the voting was made in 2004) and the list is ordered, if you would like, i can easily show you what articles are you missing from this list and which articles are the shortest here. pinging . "Latvia-1000" - on the way. --Edgars2007 (arutelu) 1. november 2018, kell 08:20 (EET)


Kasutaja arutelu:Randoskar

Palun panna kasutajaleht kaitse alla lukku üheks kuuks nii et Kasutaja saab ainult seda muuta, mitte miskid suvalised. Serbeus 25. oktoober 2018. Kell 11:14 (EEST).
Ma tahan malli opera asemel Chrome panna. Põhjusel tahan kasutaja blokki välja võtta. Ole hea. Tee see asi minu kasutajalehel ära. Randoskar. 26. oktoober 2018. Kell 18:31 (EEST)

Palun võta see minu kasutaja blokeering välja. Kuna ma tahan oma kasutajalehel muuta oma malli  Chrome peale. Randoskar (arutelu) 26. oktoober 2018, kell 18:35 (EEST)
Palun võtta minu kasutaja blokeering ära. Kuna ma tahan muuta minu kasutajalehte. Tee see ära.

Kui lubad, et ei hakka teiste Vikipeedia kasutajate kasutajalehti muutma, siis eemaldan blokeeringu. Cumbril (arutelu) 27. oktoober 2018, kell 14:24 (EEST)
Väga hea. Ma ei läbusta enam teisi kasutajalehti. Minu kasutajalehekülg on kaitse all lukus.

Olgu nii, eemaldasin blokeeringu. Cumbril (arutelu) 27. oktoober 2018, kell 16:16 (EEST)

Palun ära ilma loata logosid üles laadi. Nagu ennist juttu oli seoses TVPlay Sportsi logoga: eestikeelses Vikipeedias kasutamiseks sobib logo siis, kui logo varaliste autoriõiguste valdaja lubab kasutada seda kindla vaba litsentsi tingimustel ja kui sellesisuline luba on edastatud aadressile permissions-etwikimedia.org. Erinevalt ingliskeelsest Vikipeediast ei kasutata siin logosid õigustatud kasutuse alusel. Pikne 28. oktoober 2018, kell 17:31 (EET)
Enne ei osanud ma logosid kanalitele panna. Kuna ma mõtlesin. Et logod panevad administraatorid. Vikipeedia on entsüklopeedia. ka reklaami ei ole hea.

Logode lisamisel võiks eelistada .svg faile. suwa 29. oktoober 2018, kell 19:24 (EET)

Tegin KiKa kanali lehekülje, tahan {{Telekanal| panna. Aga ma ei saanud seda teha. Keegi paneb Saksa kanalile KiKa leheküljele seda. Aga ma tahan seda teha Randoskar (arutelu) 29. oktoober 2018, kell 17:39 (EET)

Panin artiklisse KiKa selle infokasti.

Kui leiad teises keeles Vikipeediast logo, mille juurde on märgitud, et see asub Wikimedia Commonsis, siis pole tarvis seda siia üles laadida. Näiteks saad kasuada siin seda logo, mis on ingliskeelses artiklis: Kika 2012.svg.

Logosid, mis pole juba Commonsis saadaval, ära palun siia loata üles laadi. Need tuleb kustutada. Pikne 30. oktoober 2018, kell 17:27 (EET)
.svg faili kasutada ega laadida pilti Commonsise ei saa. .png saab laadida Commonsise.

Sa ei peagi midagi ise üles laadima. Eurosport 2 artiklis kasuta näiteks seda pilti. Adeliine 30. oktoober 2018, kell 17:37 (EET)
Ingliskeelses vikipeedias on pandud ka 2011-2015  Eurosport 2 logo kõrvale. Eurosport 2 HD praegune logo ka.

Jah, kui sa ingliskeelses Vikipeedias klõpsad nende piltide peale, siis näed, et need pildid ka asuvad Commonsis. Järelikult sa saad neid eestikeelses Vikipeedias kasutada, niimoodi et midagi kuskile üles laadima ei pea. Adeliine 30. oktoober 2018, kell 17:46 (EET)
Palun ära laadi logosid üles. Need on autoriõigustega kaitstud ja neid ei tohi eestikeelsesse Vikipeediasse üles laadida. Adeliine 9. november 2018, kell 18:35 (EET).
Palun pane see TV XXI logo. Mis on Commonsis olemas.
Palun ära laadi logosid üles. Kui sa sellest aru ei saa, siis me peame sind blokeerima. Adeliine 12. november 2018, kell 18:24 (EET)
Logosid ei tohi enam üles laadida. Ma saan sellest aru.

Tahan muuta REN TV Estonia nime REN TV Baltic alla. Kuidas seda teha Randoskar (arutelu) 17. november 2018, kell 18:37 (EET)

See juba tehtud. Aga tegemine käib nii: Viisnurgast paremal on "Veel". Sealt vali "Teisalda". Nüüd jääb sul uus pealkiri sisse kirjutada (olemasoleva asemele) ja vajuta "Teisalda" (kaks sinist linnukest jäävad seejuures alles). Valmis. --Hirvelaid (arutelu) 17. november 2018, kell 21:53 (EET)

Allkirjastamiseks lisa lõppu neli tildet (~~~~) või vajuta tööriistaribal allkirjanuppu . --Tiia (arutelu) 20. november 2018, kell 16:41 (EET)

Miks blokeeriti Oskar Rand konto 2021ni? Plekksepp (arutelu) 10. detsember 2018, kell 20:40 (EET)
Mulle jääb mulje, et Randoskar tahab Vikipeediasse positiivselt panustada, kuid ei oska kõike kohe hästi teha. Kasutajalehtede sodimine on halb, ent pigem lapsik kui pahatahtlik. Telekanalite artiklid on kehvad, kuid eks ta tasapisi õpib. Lapsi tuleks juhendada, mitte nende initsiatiivi karistada. Cumbril (arutelu) 10. detsember 2018, kell 22:11 (EET)

Kas kasutaja tegutsemismaneer on seotud eaga või millegi muuga, ma ei tea. Kasutaja motiivid pole olulised. Karistada ma ei mõelnud. Lihtsalt see trall kestab juba pikemat aega ning kaastöö on seejuures tõesti vilets ja juhendamisele vaatamata paranemismärke kuigivõrd ei näita. Nii et seda tüli võiks minu meelest võimaluse piires ära hoida. Blokeeringule vaatamata oleks kasutajal alati võimalus uus konto teha ja puhtalt lehelt alustada, kui ta tõesi seda soovib. Aga olgu, midagi talumatut ka ei ole, kui ei blokeeri. Pikne 10. detsember 2018, kell 22:40 (EET)

: Tähendab, minu jaoks pole talumatu. Teistele võib see rohkem meelehärmi teha, kui nende kasutajalehte järjepanu soditakse. Pikne 10. detsember 2018, kell 22:44 (EET)

:: Sodimise taga võib olla see, et Randoskar tahtis enda kasutajalehele samasuguseid elemente kui teiste kasutajate lehtedel ja katsetas neid teiste kasutajate lehtedel. Cumbril (arutelu) 12. detsember 2018, kell 14:50 (EET)


Arutelu:Robert Mueller

Infokastist: "Sünniaeg	7. august 1944 (2011-aastane)" - tegemist on vist maailma kõige vanima inimesega!--80.235.107.168 9. oktoober 2018, kell 23:55 (EEST)


Kasutaja arutelu:ElisaEesti

Vikipeedia on entsüklopeedia ja siinne sisu peab olema entsüklopeediline. Reklaami lisamine ei ole ok. Ivo (arutelu) 13. oktoober 2018, kell 19:54 (EEST)

põhjusel blokeerida


Kasutaja arutelu:Aanusman1

mv ma tegin


Arutelu:Tumeveeb

Teise lõigu alguse "pimeveeb" - peaks ikka ühtse terminoloogia huvides vist "tumeveebi" juurde jääma.

Otse vastupidi, "tumeveeb" on algeline otsetõlge, millest oleks aeg loobuda.
V.H. ütleb AKITis teema kohta sedasi:
"naiivsed "tumeveebiks" nimetajad ei tea, et võrgus leitavust nimetatakse nähtavuseks, mitte näiteks heleduseks;
võrkudes on nähtavaid ja hämaraid osi, mitte näiteks blonde ja brünette"
Ingliskeelsel epiteedil "dark" ongi mitmeid tõlkeid. Mäletan, kui kord tööalaselt kalli ärikülalisega kohtuma minnes too mind telefonitsi ette hoiatas: "BTW, I am a dark man". Kohtumisel selgus, et ei olnudki Darth Vader, oli lihtsalt negroidse rassi esindaja USAst - igati meeldiv härrasmees.

"Tumeveebi saab kasutada ka selleks, et blokeerida rahvusvahelist tulemüüri"
* asesõna "see" on liigne. Pimeveebi saab kasutada rahvusvahelise tulemüüri blokeerimiseks.
* "rahvusvaheline tulemüür" - oh Issand, kas säärane asi tõesti eksisteeribki?
* juhul kui "rahvusvahelise tulemüüri" ülesandeks on millegi blokeerimine, siis tulemüüri blokeerimine omakorda järelikult on blokeerimise blokeerimine.
˜˜˜˜
2001:7D0:4C83:A902:650D:5F69:D8A6:2850 8. aprill 2022, kell 08:29 (EEST)


Malli arutelu:Raamatuviide

Ega ei saa teha nii, et raamatuviites ei oleks nime järel punkti? St "Miguel de Cervantes Saavedra. (1988)." peaks olema kujul "Miguel de Cervantes Saavedra (1988).", et see vastaks eesti keele reeglitele. Teine võimalus on kirjutada aastaarv sulgudeta "Miguel de Cervantes Saavedra. 1988." või sulgudeta ja komaga "Miguel de Cervantes Saavedra, 1988."
--R & R (arutelu) 16. oktoober 2018, kell 13:03 (EEST)

Nüüd on muidugi nii, et kui pole aastaarvu, siis pole viites üldse punkti. Ilma mallideta on ikka lihtsam. Ivo (arutelu) 16. oktoober 2018, kell 14:51 (EEST)

Kas keski oskab-saab-tahab-viitsid mudida seda malli nõnda, et malli sees kasutatud isbn-i nr kuvatakse ja saaks kasutada samamoodi kui wiki teksti tavapäraselt kasutatud isbn-i nr-t? suwa 7. november 2018, kell 15:22 (EET)

Mis see samamoodi tähendab? Kui seda, et ISBN on link raamatuotsingu erilehele, siis nii see praegu toimibki. See ei tule mallist, vaid seda teeb MediaWiki tarkvara. Nn ISBN-võlulink tekib siis, kui artiklis on kuskil string "ISBN numbrijada", regulaaravaldise abil. Cumbril (arutelu) 7. november 2018, kell 16:15 (EET)

Äkki peaks tõlkima "Sisu edastaja" parameetri puhul sõna "via", mida eesti keeles ei kasutata? Näiteks . Ehk peaks olema "allikast" või midagi taolist? --Gert7 (arutelu) 7. jaanuar 2024, kell 14:42 (EET)

"Via" on ladina keeles ja seda ikka mingites kohtades kasutatakse. Vt https://kn.eki.ee/?Q=via.

Ka Vikitsitaatides on osades artiklites kasutatud "cit. via", et sisu vahendavat allikat tähistada. Näiteks siin: https://et.wikiquote.org/wiki/Jean_Cocteau.

Aga mul pole ka otseselt midagi eestikeelsema sõna vastu. Kaniivel (arutelu) 7. jaanuar 2024, kell 23:17 (EET)

:Ma vaatan, et EÕS-i järgi peaks via olema kaldkirjas ka. --Gert7 (arutelu) 8. jaanuar 2024, kell 01:06 (EET)

:: Muutsin cit. via-ks. "Allikast" ei ole täpne, sest allikas on see, mida viites enne via-t on kirjeldatud. Kaniivel (arutelu) 2. märts 2024, kell 13:59 (EET)


Arutelu:Ferratum

Tõstsin välja, ehk saab osa kasutada nt artiklis Mobiilne pangandus:

Mobiilsete panganduskanalite kasutamine näitab jätkuvat kasvu kõikjal maailmas. Aprillis 2016 oli valitud Euroopa riikides, USAs ja Austraalias mobiilseid pangateenuseid kasutavate nutitelefoni ja tahvelarvuti omanike osakaal 47%, aasta varem oli see 41%.<ref name="wHrET" /> Analüütikute hinnangul kasutab 2021. aastal nutitelefone pangandusteenuste tarbimiseks juba üle 2 miljardi inimese, võrreldes 1,2 miljardi kasutajaga 2016. aastal.<ref name="c81mg" />
Mobiilse panganduse kasutuselevõtt sõltub suurel määral korrapärase internetiühenduse kättesaadavusest. Aastal 2016 oli mobiilne lairibaühendus kättesaadav 84% maakera rahvastikust.<ref name="93lKA" /> 2016. aasta keskel kattis mobiilne lairibaühendus 95,1% kõikide OECD riikide territooriumist, kusjuures Põhja-Euroopas ja Austraalias ületas kasutajate osakaal juba 100%.<ref name="R3gkU" /> Trend mobiilse panganduse suunas hõlmab ka nutitelefone omava, kuid väiksema sissetulekuga rahvastikusegmente, kes ei kasuta hetkel pangandusteenuseid, või kasutavad ainult piiratud arvul pangandusteenuseid nagu töötasu saamiseks vajalik pangakonto teenus (pangateenuseid vähe kasutavad isikud).<ref name="Ea4O3" />
Globaalne FinTechi sektor oli 2016. aastal tunnistajaks investeeringute määra kahanemisele 50% ulatuses, mis andis aastaseks kogurahastuseks 24,7 miljardit dollarit võrreldes 46,7 miljardi dollariga 2015. aastal.<ref name="z2sHo" /> Ühisrahastamise ja laenu andmisega tegelevad FinTechi asutused olid sealjuures kõige optimistlikumad, seda eriti P2P laenude osas. Uurimuses kajastus samuti trend ärimudelite mitmekesistumise ja uutesse riikidesse laienemise suunas.<ref name="IVslP" />
Samal ajal tunnetavad traditsioonilised pangad madalatest intressimääradest tingitud negatiivsest kasumist tulenevat tugevat survet kulude kärpimiseks. Viimastel aastatel on pangad sulgenud harukontoreid kõikjal Euroopas, kaotades seeläbi oma põhilist konkurentsieelist. Uuringu tulemuste põhjal on selgunud, et muudatused pangandussektoris võivad tuua kaasa tulude vähenemise 10–40% ulatuses aastaks 2025, samal ajal kui FinTechi firmad teenindavad lõviosa turust.<ref name="2NZdJ" /> Näiteks Saksamaal prognoositakse aastaks 2020 FinTechi firmade turuosa jõudmist 5%.<ref name="nFOKK" />


Arutelu:Boris Tamm (1922–2000)

pealkiri on ebaõnnestunud, peaks olema nt "[[Boris Tamm (sõjaväelane)]]"--[[Kasutaja:Estopedist1|Estopedist1]] ([[Kasutaja arutelu:Estopedist1|arutelu]]) 20. oktoober 2018, kell 13:06 (EEST)

siin on link [[Sõjalaevastiku Kõrgem Merekool]]. Veebist sellist ei leia. Mis kooliga on tegu?--[[Kasutaja:Estopedist1|Estopedist1]] ([[Kasutaja arutelu:Estopedist1|arutelu]]) 20. oktoober 2018, kell 13:06 (EEST)

Sisu ei vasta pealkirjale. Andres (arutelu) 29. detsember 2019, kell 19:39 (EET)
----
tütrepoeg on tennisist Maret Ani?--Juhan121 (arutelu) 29. detsember 2019, kell 22:13 (EET)

Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus

Selline pealkiri pole õigustatud, sulgudes peaks olema elukutseline täpsustus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. detsember 2019, kell 22:19 (EET)

Võib-olla Boris Tamm (prorektor)? Üks Boris Tamm oli rektor, teine samal ajal rektor. Selle järgi teda kõige rohkem tuntakse. Aga võib-olla ka teine Boris Tamm on mingil ajal prorektor olnud. Andres (arutelu) 31. detsember 2019, kell 11:52 (EET)
----
Boris Tamme tütrepoeg on tennisist Maret Ani.

See on mõttetus. Andres (arutelu) 31. detsember 2019, kell 11:55 (EET)

Viidatud artiklist midagi otseselt ei selgu, kuid artikli järgi peaks Ani siis olema Boris Tamme tütar. Vanusevahe on 60 aastat. Andres (arutelu) 31. detsember 2019, kell 11:59 (EET)


Arutelu:Krediitkaart

Krediitkaarti promomise ja vajalikkuse nentimise juures võiks rääkida ka muus. faktist mille paljud on ilmselt unustanud: krediitkaart on PANGALAEN! Kerediitkaartiga makstes ei kasuta sa oma raha vaid laenad pangalt, tagatiseks on sinu kontol olev raha ja sinu vara. Selle pärats ka  kaarti hankimisel nõuded sissetulekule ja varalisele kindlustatusele.


Kasutaja arutelu:KarlK420

Lauri Laur (Sündinud 27.04.2000) sündinud Türil. Ta käis TPK-s (Türi põhikool). Edasisi õpinguid jätkas TPT-s (Tallinna Polütehnikumis) automaatikuna.
Tallinnasse elama tulles elas ta Tallinna polütehnikumi ühiselamus, aga kuna ta jäi vapemisega vahele, siis läks korrus kõrgemale Merekooli ühiselamusse. Tal on Alien 220w. Ja isegi jaan kross

Lauri Laur on võinud karates Eesti meistri võistlustel 3. koha. Lisaks sellele on ta nimi paar korda ajalehes olnud. Ühikas olid 7 venda, kes tahtsid narkootikumide jaoks raha, aga lauri tagus kõik ära kasutades oma karate oskusi.


Kasutaja arutelu:Schruth/EstNLTK

Kuna tegemist on programmiga, on suurem osa materjali leitud mujalt kui artiklitest/raamatutest/jms. Seetõttu sattusin kimbatusse kõigi viidete pealkirjastamisega ja olin väga loominguline, kuid kahtlen nende korrektsuses.
Lisasin teksti ka mitmeid viiteid teistele vikiartiklitele (ka mitte eksisteerivatele). Nende puhul, mis veel olemas ei ole, tekkisid mõningad küsimused:
* Ptk: EstNLTK võimalused: 1.lõik: Mõiste "Anaconda" puhul pole veel antud lehte loodud ning ma ei leidnud viisi, kuidas pakkuda seda uue artikli nimeks. Praegu ta kipub viitama olemasolevale artiklile.
* Ptk: EstNLTK tööriistad -> EstNLTK tööriistad 3. lõik: Mõiste "csv" on (minu meelest) väärt eraldi artiklit. Kas oleks häid mõtteid, kuidas seda pealkirjastada? Inglise, prantsuse, portugali, itaalia, rootsi, sloveenia ja indoneesia keeles on pealkirjaks pikk mõiste [7/17]; hispaania ja hollandi keeltes on pealkirjaks pikk mõiste tõlgituna oma keelde [2/17]; soome, leedu, norra, poola, saksa, vene, ukraina ja esperanto keeltes on pealkirjaks lühend [8/17].
--Schruth (arutelu) 31. oktoober 2018, kell 14:33 (EET)

Aitäh korraliku artikli ning tubli töö eest! Püüan vastata Sinu küsimustele.
1) Kui lisad siselinki luues Anaconda järele sulgudesse nt "(paketihaldussüsteem)", jääb siselink pärast punane, st näitab, et sellist artiklit veel loodud pole.
2) Arvan, et eestikeelse csv-teemalise artikli pealkiri võiks olla eestikeelne, kui sellele on normaalne vaste olemas. Ingliskeelne lühend ning termin võivad sel juhul jääda definitsioonis sulgudesse (eestikeelse mõiste järele). Teine variant oleks tõesti jätta pealkirjaks lühend csv (seejuures tuleks üle kontrollida, kas antud lühend nõuab suurtähti).
Veel mõned kommentaarid artikli kohta:
* Võõrkeelsed tööriistade nimetused tuleks panna kursiivi.
* "Cluster-labelling-plot on andmepunktiklastrite klassifitseerimise tööriist, mille abil saab võrrelda ja/või hinnata tulemusi. See on Jupyter-põhine." => selle asemel, et moodustada 2 lauset, oleks parem "Cluster-labelling-plot on Jupyteri-põhine andmepunktiklastrite klassifitseerimise tööriist..."
Kui oled parandused teinud, anna siinsamas arutelulehel teada, et saaksin artikli veelkord üle vaadata.
--Õppeassistent SveaTarkin (arutelu) 22. november 2018, kell 11:25 (EET)
Vastus tagasisidele
Aitäh tagasiside eest!
Valisin csv-teemalise artikli pealkirjaks "CSV", sest arvutisõnastikus on vaste "CSV (=Comma Separated Values file): Komaga eraldatud andmete faili formaat." ja arvutikasutaja sõnastikus vasteks "CSV = comma-separated values", seega päris eestikeelset vastet ei leidugi.
Täitsin ka lisakommentaarides antud soovitused. Täheldades, et minu küsimusele viidete vormistuskorrektsuse kohta kommentaari ei antud, eeldan, et need sobivad.
-- Schruth (arutelu) 22. november 2018, kell 22:08 (EET)
Jah, viited sobivad. Võid artikli põhiruumi laadida, siis on töö arvestatud. Juhend selleks on SIIN.
--Õppeassistent SveaTarkin (arutelu) 28. november 2018, kell 10:41 (EET)


Kasutaja arutelu:37.157.110.136

palun lõpetage plokeering, muidu ma hakkan nutma


Arutelu:Mark Zuckerberg

Ta on värvipime. Ta ei suuda eristada punast ja rohelist värvust. Seetõttu on ka Facebook sinistes värvides.
--WikedKentaur (arutelu) 2. november 2018, kell 08:32 (EET)

No seda ta ju on. Miks ei võiks eesti viki seda avalauses mainida? Senine praktika on olnud, et päritolu avalauses sageli märgitakse (eks see sõltub ju konkreetsetest kirjutajatest, kuidas keegi asjale läheneb). Jah, kui tegemist on normaalpikkusega artikliga, siis võib sellest ka allpool kirjutada. Kuid kui on tegemist lühiartikliga, nagu siin, siis tuleks avalause võimalikult informatiivseks teha.
Kuidas teised vikid seda momenti käsitlevad, ma vaatasin. Kuid me oleme eesti vikis ja ei pea päris näpuga järge vedama. :) – Hirvelaid (arutelu) 2. detsember 2021, kell 12:43 (EET)

Avalauses on reeglina võimalikult lühidalt kirjas, mille poolest isikut eeskätt teatakse. Zuckerberg pole ju tuntud juudina ega sellepärast, et on juut. Tema ameerika päritolu kõrval on juudi päritolu või usk kõrvaline. Avalausetes pole üldiselt ka kirjas, kas tegu on katoliiklasega (kui tegu pole just vaimulikuga) ega muid kõrvalisi tunnuseid, mis ei puutu tema põhitegevusse. See "juudi päritolu" avalauses muuseas esiletõstetuna mõjub minu meelest seetõttu veidra näpuganäitamisena.

Ma ei näe, miks lühiartiklites avalaused teistsugused peaks olema. Kui soovitakse rohkem infot lisada, siis võib selle ju kohe sobivas kontekstis allapoole kirja panna.

Neid "juudi päritolusid" on praegu eesti viki avalausetes küll omajagu, aga minu meelest meil pole nii kirjutamiseks siiski rohkem põhjust kui näiteks inglise vikis (vt :en:MOS:ETHNICITY). See on siin paaris arutelus enne ka jutuks tulnud. Pikne 2. detsember 2021, kell 17:24 (EET)

:Eelöeldut lugedes tekkis küsimus. Oletame, et ameeriklane Zuckerberg oleks üles kasvanud mitte juudi, vaid näiteks läti või vene perekonnas ja artikli avaluses olnuks see päritolu mainitud. Kas Sa ka siis oleksid teinud selle päritolu mainimise eemaldamise avalausest? Oletan, et ei. Eksin? --Hirvelaid (arutelu) 8. detsember 2021, kell 12:21 (EET)

:: Teiste päritolude puhul jääb see vähem silma küll. Juutidega seoses lihtsalt on mitu teist kasutajat seda enne aruteludes märkinud ja tundub, et muude kõrvalisemate päritoludega seoses pole kasutajatel ka nii suurt kiusatust neid esimeses lauses eraldi esile tõsta. Näiteks kasutajal, kes siia algselt selle "juudi päritolu" lisas, oli n-ö juudiküsimus nähtavasti kuidagi eriliselt hinge pealt (koostas samas ka artiklisse Juudid kahtlase väärtusega lühinimekirja juutidest).

:: Aga kui ka läti või vene päritolu on iseenesest kõrvaline (seostub näiteks vaid sellega, kust vanemad või vanavanemad pärit olid), siis ma ei näe samuti põhjust seda esimeses lauses mainida. Pikne 8. detsember 2021, kell 19:18 (EET)

:::Vaatasin selle kasutaja tegevuse üle siin Vikipeedias. Minul jäi sellest hea mulje. Istus tänavu, 2. aprillil, pealelõunasel ajal laua taha. Esimsese sammuna võttis endale kasutajanime (seda paljud kahjuks ei tee) ja alustas Vikipeedia täiendamist. Midagi hullu esimese päeva kohta ei juhtunud. Olen nõus, et tuntud juutide nimistu artiklis "Juudid" on ebaõnnestunud (huvilistel tasub vaadata, kuidas on vormistatud sedalaadi nimistud inglisvikis, vt :en:Lists of Jews). Kuid see oli kaastöölisel alles esimene tööpäev. Miks nii karmilt tema tegevust hinnata? Minu meelest tema esimese päeva tegevuse parim tulemus on Ilja Ehrenburgi isikuartikli alustamine, sest see ärgitas teisi kaastöölisi seda täiendama. Tänaseks on sellest saanud korralik artikkel. Huvitav on, et südaööl, kui kell lõi kaksteist, meie uus kaastööline kahjuks haihtus olematusse. Mis juhtus uue kaastöölisega? – Hirvelaid (arutelu) 11. detsember 2021, kell 13:22 (EET)

:::: Ei tea. Teine võimalus on, et see polnud ei esimene ega viimane kord, kui see kasutaja endale konto tegi (mis on tõenäoline eriti siis, kui kirjutatakse mõnel vastuolulisemal teemal). Pikne 11. detsember 2021, kell 14:12 (EET)

:::: Selle lühiloendi juures pole asi niivõrd vormistuses, kuivõrd selles, kes on seal esile tõstetud. Pikne 11. detsember 2021, kell 14:18 (EET)

:::Kasutaja:Loode-Boreaallane lisas juudi päritolu avalausesse tagasi. Ma ei näe alust seda teha. Nagu Pikne märkis, siis seal peaks olema see, mille poolest isik kõige enam tuntud on. Zuckerbergi puhul on juudi päritolu (nagu ka nt väidetav värvipimedus) kõrvaline info, selle esikohal presenteerimine jätab mulje nagu oleks see tema tegevuses ja tuntuses kesksel kohal. Minnekon (arutelu) 9. detsember 2021, kell 21:08 (EET)

::::Kas sellega on probleeme, et inimene on juudi päritolu? Boreaallane (arutelu) 9. detsember 2021, kell 21:21 (EET)

:::::Probleem on inimese juudi päritolu põhjendamatu esiletõstmine. Näiteks Anne Franki puhul on esiletõstmine põhjendatud, sest juudiks olemine on kesksel kohal selles, miks ta tuntud on. Minnekon (arutelu) 10. detsember 2021, kell 14:33 (EET)

::::::Mulle pakuks huvi teada saada, mida arvavad administraatorid Stefan Zweigi isikuartikli avalausest? Kas ka juudi päritolu põhjendamatu esiletõstmine? – Hirvelaid (arutelu) 11. detsember 2021, kell 13:31 (EET)

:::::::Miks just administraatorite arvamus? Mulle tundub, et päritolu (kui võtta seda isiku vanemate usuna, rahvusena vms) ei ole peaaegu kunagi keskne element isiku enda tuntuses. Teine asi on isiku enda usk või rahvus. Kui see on lahutamatult seotud sellega, miks ta tuntud ja entsüklopeediaartikli vääriline on (nagu Anne Frank), siis tuleks seda esile tõsta. Zweigi puhul ma ei esmapilgul ei näe, et juudiks olemine defineeris ta laiemat kirjanikutegevust, aga ma ka ei tea temast palju. --Minnekon (arutelu) 11. detsember 2021, kell 13:58 (EET)

::::::: Nõus eelkõnelejaga. Aga eks seda võib Zweigi artikli juures eraldi arutada. Pikne 11. detsember 2021, kell 14:12 (EET)


Kasutaja arutelu:Pihlap99


Aitäh sisuka artikli eest!
Mõned kommentaarid:
*Viide peab olema vähemalt iga lõigu lõpus, sul on veel alguses mõned viited puudu.
*Leia renderdamisele eestikeelne vaste, nt siit.
*Joonised peaksid eestikeelses Vikipeedias olema samuti eesti keeles. Kui aga sellist joonist ei leia ja ise teha ei oska, siis tõlgi vähemalt joonise pealkirjas joonisel olevad mõisted ära.
Palun anna mulle siin arutelulehel teada, kui kõik parandused tehtud on, siis saan artikli veel kord üle vaadata.
Õppeassistent HPook (arutelu) 7. november 2018, kell 22:08 (EET)

Tere!
Tegin vastavad muudatused. Leidsin viidatud lehelt renderdamise asemele sõna renderdus. Teised sõnad tundusid minu arust kontekstist väljas.
----
Aitäh paranduste eest! Võid artikli põhiruumi laadida. Juhend selleks on siin. Kui artikkel on põhiruumi laaditud, on töö arvestatud. HPook (arutelu) 16. november 2018, kell 13:14 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Meriteller/Redux (JavaScripti raamistik)


Kasutaja arutelu:Raigo132/Protseduuriline müra

Aitäh sisuka artikli eest!
Mõned kommentaarid:
*Viide peab olema vähemalt iga lõigu lõpus. Saan aru, et oled tõlkinud midagi ingliskeelsest artiklist, kus polegi kõiki viiteid, aga see tähendab, et pead ise leidma allikad, kus vastav info olemas on. Viideteta artikkel jääda ei saa. Ingliskeelne vikipeedia sealjuures ei ole sobilik allikas!
*Viited peavad olema vormistatud korrektselt, vt täpsemalt siit.
*Lisa artikli algusesse eestikeelse mõiste järele ka ingliskeelne tõlge.
Palun anna mulle siin arutelulehel teada, kui kõik parandused tehtud on, siis saan artikli veel kord üle vaadata.
Õppeassistent HPook (arutelu) 11. november 2018, kell 12:39 (EET)

Parandused antud vigadele on tehtud
--Raigo132 (arutelu) 22. november 2018, kell 19:46 (EET)
----
Aitäh paranduste eest! Võid artikli põhiruumi laadida. Juhend selleks on siin. Kui artikkel on põhiruumi laaditud, on töö arvestatud. HPook (arutelu) 24. november 2018, kell 14:32 (EET)


Kasutaja arutelu:Klehes/liivakast

Aitäh sisuka artikli eest!
*Viide peab olema vähemalt iga lõigu lõpus. Saan aru, et oled tõlkinud ingliskeelsest artiklist, kus polegi kõiki viiteid, aga see tähendab, et pead ise leidma allikad, kus vastav info olemas on. Viideteta artikkel jääda ei saa.
*Viited peavad olema vormistatud korrektselt, vt täpsemalt siit. Sealjuures ei tohiks viidetes olla siselinke.
Palun anna mulle siin arutelulehel teada, kui kõik parandused tehtud on, siis saan artikli veel kord üle vaadata.
Õppeassistent HPook (arutelu) 11. november 2018, kell 13:03 (EET)

Lisasin viited.
----
Aitäh paranduste eest! Võid artikli põhiruumi laadida. Juhend selleks on siin. Kui artikkel on põhiruumi laaditud, on töö arvestatud. HPook (arutelu) 24. november 2018, kell 14:35 (EET)


Kui kõik need suhteartiklid piirduvad üksnes diplomaatiliste suhetega, siis tuleks nende pealkirjad nii sõnastadagi. Näiteks Eesti ja Soome vahel on pika ajalooga majanduslikud ja kultuurilised suhted, massiline migratsioon ja ühine poliitiline ajalugu. Venemaa, Poola ja Rootsi suhteid Eestiga kujundab  tänapäevani Eesti kunagine kuulumine nende riikide võimu alla, igaühe puhul eri moel. Teisi suhteid peale diplomaatiliste tuleks ka mingites artiklites dokumenteerida, aga kus seda teha, kui sõna "suhted" on okupeerinud selle kitsalt diplomaatiline tähendus? Olukord sarnaneb sellele, kui "Eesti ajalugu" algaks aastaga 1918. Praegu on kaks varianti: nimetada diplomaatiliste suhete artiklid nii ümber või teha diplomaatilistest suhetest suhteartiklite alalõigud. --Ehitaja (arutelu) 11. november 2018, kell 15:19 (EET)

me eeldame, et suhteartiklid kajastavad ka muud peale diplomaatiliste suhete. Artiklid vajavad lihtsalt täiendamist--Estopedist1 (arutelu) 15. juuni 2019, kell 20:50 (EEST)

Commonsis on paljude riikide kohta ka kohakaardid, vt :commons:Category:Bilateral maps of Estonia--Estopedist1 (arutelu) 15. juuni 2019, kell 20:50 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Eesti kahepoolsed suhted


Kasutaja arutelu:K-WSil/Allegro (tarkvara)

Aitäh artikli eest! Mõned kommentaarid:
* (tehtud) Iga lõigu lõpus peab olema viide.
* (tehtud) Viitekirjed on vormistamata, palun vaata need üle (abi saad nt siit).
* (tehtud) "Selle põhiline funktsionaalsus toetab algeliste 2D graafikate loomist..." -> funktsionaalsus ei saa toetada, õigem oleks vast öelda, et "Selle põhiline funktsioon on toetada..."
* (tehtud) Esimeses lõigus võiksid fraasi "kaasa arvatud lisad maatriksi aritmeetika jaoks" panna sulgudesse, et lause oleks selgem.
* (tehtud) "...ja veel teisi" võiksid asendada lihtsalt lühendiga jt.
* (tehtud) "Allegrol on veel olemas..." -> parem oleks "Lisaks on Allegrol..."
* (tehtud) Vaata üle teine peatükk: lause alguses nimetad lisasid omastavas käändes, kuid lause lõpus lähed üle nimetavale käändele. Lisaks kõlab ebaloogiliselt fraas "algelise graafilise joonistusvõimaluse läbi OpenGL’i või Direct3D-d kasutades".
* (tehtud) "...ning veel" asemel võiksid kasutada nt lühendit jpm.
* (tehtud) "Esialgu tulnud välja aastal 2001, selle kõige uuem versioon on 4.4.2, tulnud välja aastal 2011 mais." -> palun sõnasta ka see lause ümber, et kõlaks paremini ning oleks loogilisem.
* (tehtud) "...pildifailide ja muusikafailide formaatide toetus ning programmeerimiskeelte toetus..." -> sõna toetus pole vaja korrata, saad need kaks ühendada.
* (tehtud) "Allegro 4 oli esimene kasutatav stabiilne versioon Allegrost, mis toetab erinevaid platvorme." -> Lause algab minevikus, aga lõpus lähed üle olevikule.
* (tehtud) "Versioon 4.4 toetab Windows, macOS, BeOS, ning mitmete Unix-laadsete süsteemidega ja 4.2 toetab lisaks Windows(Borland), QNX ja DOS." -> Võiksid loetelu ette lisada ühise mõiste operatsioonisüsteeme, et saaksid järgneva nimetavasse käändesse jätta. Lisaks võiksid lause kaheks teha (versioonist 4.2 rääkida teises lauses).
Kui oled parandused teinud, anna sellel arutelulehel märku, et saaksin artikli taas üle vaadata.
--Õppeassistent SveaTarkin (arutelu) 12. november 2018, kell 23:53 (EET)
Kõik parandused on üle vaadatud ja tehtud, võib artiklit uuesti üle vaadata.
--Karl - Walter Sillaots (arutelu) 19. november 2018, kell 13:45 (EET)
Oled artikli korralikult üle vaadanud, aitäh!
* Võiksid veel viitekirjed üle vaadata (internetilehekülgede juurde vaatamise kuupäev).
* Loetelupunktide puhul võiksid iga rea lõppu panna semikooloni (iga viimase lõppu punkti).
* 3D ja 2D võiksid teiste sõnadega sidekriipsu abil ühendada (nt 3D-graafikaid).
Üldiselt on kõik hästi! Kui ka need parandused on tehtud, on töö arvestatud ning võid artikli põhiruumi laadida. Juhend selleks on SIIN.
--Õppeassistent SveaTarkin (arutelu) 26. november 2018, kell 10:59 (EET)
Vaatasin üle, mida parandada vaja, ja laadisin tulemuse põhiruumi, seda saab nüüd vaadata siin
--Karl - Walter Sillaots (arutelu) 26. november 2018, kell 19:45 (EET)


Tänan sisuka ja ilusti kirjutatud artikli eest! Lisan mõne kommentaari. Tundub, et neid on palju, aga mõned neist käivad väga väikeste asjade kohta.
* Viide peab olema vähemalt iga lõigu lõpus ja ka ühegi üksiku lause puhul ei tohi tekkida küsimust, kust see pärineb. Mõistan, et oled aluseks võtnud ingliskeelse artikli ja seal on mõni viide puudu, aga ehk leiad praegu viiteta olevatele tekstiosadele muud allikad.
* Kui ma kontekstist õigesti aru saan, siis tegelikult ei soovitata eesti keeles sõna „testima“ selles tähenduses kasutada, paremaks peetakse sõna „katsetama“ (vt ÕS-i). Kuidas see sulle tundub? Kas selle võiks asendada või on termin juba liiga välja arenenud ja „katsetama“ mõjuks valesti?
* Kontrolli komakasutust. Toon siinsetes näidetes küll mõne koha, kus peaks koma olema, aga vaata kogu tekst selle pilguga uuesti üle, sest mõni koht on veel. Komade kohta on rohkem kirjas siin
* „Testimisel põhinev arendus sunnib seega arendajat tutvuma rakenduse spetsifikatsioon ja nõudmistega enne koodi kirjutamist.“ -> „spetsifikatsiooni“?
* „Kui kõik testid koos uue testiga läbi lähevad [koma] võib arendaja kindel olla, et kirjutatud kood vastab testitavatele nõuetele ja ei [-> „ega“] muuda olemasolevat koodi. Kui kõik testid läbi ei lähe [koma] peab muutama [-> „muutma] lisatud koodi seni [koma] kuni testi [-> „testid] jälle läbi lähevad.“
* „Kuna nüüd on olema test…“ -> „olemas“
* „1 - 10  muudatusest“ -> „1–10 muudatusest“. Sõna „kuni“ tähistab mõttekriips (–), mitte sidekriips (-); tühikuid kriipsu ees ega taga selles olukorras ei ole.
* „läbi kukkumise korral“ -> „läbikukkumise korral“
* „Väliseid teeke kasutades peab veenduma, et testi ei testiks [? kas siin on kõik õige] teegi funktsionaalsust, väljaarvatud [-> „välja arvatud“] juhul [koma] kui teegi usaldusväärsus on kaheldav.[4]“
* „programmeeriate“ -> „programmeerijate“
* „silumis protsesse“ -> üks sõna
* Artiklis ei pea sõnadega viitama, kust info pärineb või kes mida väidavad: selle jaoks ongi viitenumbrid. Seda tehakse erandlike olukordade puhul (üks ütleb üht, teine teist vms).
* Ühtlusta ja paranda lõpuviitamine. Sama tüüpi allikale viitavad viited peavad olema vormistatud samamoodi. Mõnes kohas on veel erisusi ja mõni viiteelement on puudu, nt mõne netiallika puhul puudub kasutamise aeg ja ühes kohas viitad eesnime ja perekonnanimega, teises perekonnanime ja eesnime initsiaaliga. Vaata üle Vikipeedia viitamisreeglid.
* Peale selle – kas ikka sina vaatasid allikaid juba aastal 2012 või 2008? Peaksid kasutatud allikad ka tõlkides siiski ise üle vaatama (ja kasutamise kuupäevad muutma).
Kui oled kommentaaride põhjal parandused teinud, anna palun siinsamas arutelulehel teada. Edu!
---
Õppeassistent --Kairijan (arutelu) 13. november 2018, kell 00:37 (EET)

Vabandust, et parandustega hilinesin.
Parandasin kirjavigu ja komakasutust.
Selle artikli juures kasutaksin pigem sõna "testimine" kui "katsetamine". Tarkvaraarenduses on mõiste "testimine" väga juurdunud. Kui kasutada sõna "katsetamine" siis arvan, et see tekitaks pigem segadust.
Proovisin ühtlustada viitamist: lisasin külastamise kuupäevad, muutsin autori nime kirjaviisi ja lisasin puuduvaid välju.
Lisasin ühe viite.
HermanMeier (arutelu) 3. detsember 2018, kell 22:53 (EET)
---
Suur tänu paranduste eest!
* Palun leia artiklisse võimalusel siiski veel viiteid. Praegu on endiselt mitu lauset viiteta.
* Samuti palun sul lõpuviidetes kuupäevavormistus eestipäraseks muuta: kujule pp.kk.aaaa.
Kui oled need mured lahendanud, võid artikli põhiruumi laadida. Juhend selleks on siin. Siis on töö arvestatud!
Õppeassistent --Kairijan (arutelu) 5. detsember 2018, kell 17:44 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:HermanMeier/Testimisel põhinev arendus


Kasutaja arutelu:Marilinmattik/MongoDB

Tänan sisuka artikli eest! Lisan mõne kommentaari.
* „mitte- relatsiooniline“ – „mitterelatsiooniline“
* „AGPL litsentsiga“ – "AGPL-litsentsiga" (sama ka teiste samasuguste sõnade ja suurtähelühendite puhul)
* Tavalisele ja lühikesele loetelule, mis asub lause sees, ei ole vaja ettevalmistavat või kokkuvõtvat fraasi („järgnevaid“), nt „...näiteks järgnevad organisatsioonid: SourceForge, Foursquare, Craigslist ja eBay“ –> „...näiteks SourceForge, Foursquare…“.
* „MongoDB toetab mitmeid salvestusmootoreid. Näiteks toetab MongoDB järgnevaid salvestusmootoreid: WiredTiger, In-Memory ja MMAPv1. Lisaks on MongoDB’l ka rakendusliides(API), mis lubab kolmandate osapooltel arendada salvestusmootoreid MongoDB’le.“ Sissejuhtatavat lauset ei ole vaja: see kordab sama, mida järgmine lause. Samuti pole vaja loetelule ettevalmistavat ja kokkuvõtvat fraasi (vt eelmine punkt).
* Kui oled sõna vormistanud siselingina, peaks ka käändelõpp lingi sees olema (vrd praegu nt New Yorkis).
* Samal teemal jätkates: vaata üle käänamisreeglid. Eest keeles käänatakse linna nimi „New Yorgis“, võõrkeelset firmanime ("Windowsi") ei pea ülakomaga käänama, kui sõna lõpu hääldus ei erine kirjapildist. Suurtähelühendile (MongoDB) lisatakse käändelõpp sidekriipsuga (MongoDB-d). Vt lähemalt keelenõuvakast).
* „ ning see on saadav osana MongoDB Enterprise Advanced tellimusega“ – osana millest?, mitte osana millega?. Ka tellimuse nime peab käänama.
* Väldi ka üleliigset saava käände kasutamist (nt „loojaks on…“). Saava käände kasutamine pöördsõna olema laiendina sobib vaid siis, kui tegu on ajutise või juhusliku olekuga. Vt keelenõuvakka.
* Väldi liigset "poolt“-konstruktsiooni. Vt sõna "poolt” kasutamise kohta AMSSist.
* „lugemis ja kirjutamisoperatsioone“ –> „lugemis- ja kirjutamisoperatsioone“; "äri versioon“ -> „äriversioon“
* Ingliskeelsed sõnad peavad tekstis olema kaldkirjas („serverless“).
* Mis allikast on pärit lause „Lisaks on ka mitteametlikke draivereid ka teiste programmeerimiskeelte ja arenduskeskkondade jaoks“?
* Vaata üle lõpuviited. Kõigil internetiallikatel on puudu vaatamise aeg. Kui tegu on nt artikliga, peavad juures olema ka teised viiteelemendid (nt autor, ilmumiskoht). Vaata lähemalt Vikipeedia viitamisreeglitest.
Kui oled kommentaaride põhjal parandused teinud, anna palun siinsamas arutelulehel teada. Edu!
---
Õppeassistent --Kairijan (arutelu) 13. november 2018, kell 16:43 (EET)

Tere!
Sain enda meelest parandused tehtud.
--Marilinmattik (arutelu) 20. november 2018, kell 20:56 (EET)
---
Tänan tehtud paranduste eest! Võid artikli põhiruumi laadida. Juhend selleks on siin. Siis on töö arvestatud.
Õppeassistent Kairijan (arutelu) 29. november 2018, kell 00:57 (EET)
---
Lisatud MongoDB
--Marilinmattik (arutelu) 30. november 2018, kell 12:03 (EET)


Kasutaja arutelu:Enigola/Puu (graafiteooria)

Tänan sisuka ja hästi kirjutatud artikli eest! Lisan mõne kommentaari.
* Ilmselt on artikli suurim probleem, et seal pole peaegu ühtegi viidet. Viide peab olema vähemalt iga lõigu lõpus ja ka ühegi üksiku lause puhul ei tohi tekkida küsimust, kust see pärineb. Mõistan, et oled aluseks võtnud ingliskeelse artikli ja seal on mõni viide puudu, aga ehk leiad praegu viiteta olevatele tekstiosadele ise allikad.
* Palun muuda artikli esimest lauset nii, et see algaks keskse mõistega: „Puu on…“.
* Sinu artiklis on ka paar komaviga: loe tekst selle pilguga üle (nt „Olenevalt käsitlusest, võidakse…“ – eesti keeles ei ole seal koma; „...mida on tihti tarvis otsimispuude, näiteks AVL-puu, puhul.“ -> „mida on tihti tarvis otsimispuude, näiteks AVL-puu puhul.“).
* „Paljud andmestruktuurid informaatikas põhivad“ -> „põhinevad“?
* Loetelust
** Peaksid loetelud loetelureeglite järgi vormistama, st kui saatelause lõppeb kooloniga, peaks loeteluliikmed lõppema koma/semikooloniga (v.a viimane liige); kui punktiga, siis mitte. Vt loetelu vormistamise näiteid ja reegleid siit.
**  Loetelu saatelause on „…graafi G, mis rahuldab järgmisi võrdväärseid tingimusi." Ja liikmed algavad umbes nii "G on sidus ja tsükliteta. /…/"
** Praegu kordavad selle loetelu liikmed saatelauset. Püüa G-d mainida ainult saatelauses ja mitte liikmetes.
* Arvan, et graafi nimi („G“) ei pea olema kaldkirjas.
* „Juurega puu tipu kõrgus on kõige pikema lehtede suunalise tee pikkus.“ – „lehtedesuunalise“?
* „Kui graafi ilma ühegi tiputa loetakse korrektseks puuks, siis tavaliselt loetakse selle kõrgusega ja sügavuseks -1.“ – selle lause lõpus on vist midagi valesti.
* „n tipulisel“ -> „n-tipulisel“
Kui oled kommentaaride põhjal parandused teinud, anna palun siinsamas arutelulehel teada. Edu!
---
Õppeassistent --Kairijan (arutelu) 13. november 2018, kell 17:44 (EET)

Tere!
Tegin teie poolt mainitud muudatused artikklile. Kõikidele lõikudele ei suutnud sobivaid viiteid leaida, aga vähemalt sain viited enamustele teoreetilistele väidetele.
---
Tänud tehtud paranduste eest!
Praegu kordub loetelus „Puu“ fraas „ta on tsükliteta“. Kas seda võiks ainult korra märkida?
"...saame metsas olevate puude arvu, kui lahutame metsa kõigi tippude arvus TV, meta kõigi servade arvu TE: TV - TE = puude arv metsas". See lauseosa on praegu segane. Palun kirjuta see korrektsemaks ja selgemaks.
Palun püüa siiski artiklisse veel võimalikult palju viiteid leida.
Seejärel võid artikli põhiruumi laadida. Juhend selleks on siin. Siis on töö arvestatud!
Õppeassistent Kairijan (arutelu) 29. november 2018, kell 01:19 (EET)


Arutelu:Johann Hermann Gressel

* „Тип. Ю. Г. Гресселя, Ревель“ auf der Titelblattrückseite steht für die Druckerei von Julius Hermann Gressel (1820–1889), Sohn des Johann Hermann Gressel; via Wikisource.
* Wikisource: Touren-Buch von Estland mit Fortführung der Touren bis in die Städte Nord-Livlands, 1897
--Jeb (arutelu) 13. november 2018, kell 20:19 (EET)


Kasutaja arutelu:Uko Heintalu

Kristjan Jansen (sündis 3. oktoobril 1984) Haaslava vallas ja on Eesti kvaliteedijuht ja projektijuht. Ta on olnud aastast 2010 AS Glamox HE – Kvaliteedijuht ja Töökeskkonnaspetsialist. Ta on ka aastast 2009 olnud Tartu Ülikoolis kehakultuuriteaduskonna spordibioloogia ja füsioteraapia instituuti Doktorant
2010. Hanso Metsakoolitus OÜ - Projektijuht
2008–2010. Hanso Metsakoolitus OÜ - Kvaliteedijuht (nõustaja)
2004–2005. A.Le Coq Tartu Õlletehas AS – komplekteerija, osalise koormusega kooli kõrvalt
Haridus
Kristjan Jansen alustas oma õppimisi Hugo Treffneri gümnaasiumist. Kristjan Jansen alustas ergonoomika bakalauruse õppet Eesti Maaülikoolis tehnikainstituutis aastal 2004 ja lõpetas selle aastal 2007. Aastal 2007 jätkas ta ergonoomika magistri õpet mille ta lõppetas 2009. K. Jansen alustas aastal 2009 Tartu Ülikoolis kehakultuuriteaduskonnas doktorantuuri liikumis- ja sporditeaduses.
Isiklikelu
Kristjan Jansen on suur spordi sõber, nimelt just rattamaratonis ja triatlonis. Aastal 2012 oli ta jalgpalli klubi Keila JK liige.
Teosed
2014 - Utilisation of tactile sensors in an ergonomic assessment of hand–handle interface: a review.
1.1.2013 - Hand discomfort in production assembly workers.
1.2.2012 - Musculoskeletal discomfort in production assembly workers.
1.1.2011 - Workload assessment and its influence on a male tile layers working ability.
5.2.2011 - Whole body vibration and postural control ability in middle-aged men.
5.2.2011 - Subjective and objective workload assessment in male tile layers.
5.2.2011 - Postural stability of stance in female endurance athletes versus moderately physically active women aged 18-26 years.
1.2.2010 - Neuromuscular fatigue characteristics in female painters following the working day.
5.2.2010 - Static standing balance characteristics and postural tone of skeletal muscles in male endurance-trained athletes and soccer players.
5.2.2010 - Myotonometric and postural sway characteristics in male soccer players and endurance-trained athletes.
1.2.2009 - Subjective and objective assessment of neuromuscular fatigue in female painters.
3.5.2009 - Füüsiline töökoormatus naismaalritel.
Lisa
2009−... Balti Sporditeadlaste Ühing - liige
2009−... Haaslava Spordiselts - Juhatuse liige
2009−... MTÜ ErgoEst (Eesti Ergonoomika Selts) - juhatuse liige, asutaja
2009−... Haaslava Vallavolikogu - aseesimees
Viited
[1] [2] [3] [4]
[5]
 https://www.etis.ee/CV/Kristjan_Jansen/est
 https://www.linkedin.com/in/kristjan-jansen-778b0615
 https://et-ee.facebook.com/kristjanjansen
 https://www.sportos.eu/ee/et/kristjan+jansen
 http://jalgpall.ee/voistlused/player/9386/team/2685


Arutelu:Eesti ettevõtete loend

Siin loendis või meie Vikipeedias on lingitud mitmeid ettevõtteid, mis ei pruugi tähelepanuväärsed olla. Mõned neist, sulgudes kommentaarid:
*7+7 (IT ettevõte?, ei leia Äriregistrist, veebist raske infot leida
*Aruküla Ehituskaup (kaubandusettevõte, ei leia Äriregistrist
*Härjanurme Mõis (OÜ, on Äriregistris
--Estopedist1 (arutelu) 16. november 2018, kell 10:38 (EET)
*RTV Saekoda (on Äriregistris, on oma koduleht, tuvustus siin:
--Estopedist1 (arutelu) 1. detsember 2018, kell 09:53 (EET)
*Vaksali kauplus (Tallinn, veebis vähe, on KNAB
*Vaho (kirjastus, vaid üks raamat, OÜ, on Äriregister
*Marja pood (Tallinnas, kes haldas?, Marja poe varing (1994)
*Soodla kauplus (pole KNAB
*Noor Tehnik OÜ ehk Noor Tehnik
--Estopedist1 (arutelu) 1. aprill 2019, kell 19:13 (EEST)
*Bell-Marine (OÜ
*EDG (filmistuudio) (2002 tegi ühe dokumentaalfilmi, muid saavutusi pole?, on EFIS
*Arcadia (filmistuudio) (1992 tegi ühe filmi, muid saavutusi pole?, on EFIS
*Admiral (kasiino)
*Dagcoin (2017 artikkel kustutatud
*Ararat (kauplus)
*Albatross (kauplus)
*Saare kauplus
*ABC (kauplus) (arutelu tehtud
*Jampo seakasvatus (Jampo Seakasvatuse OÜ
*Elektrikontrollikeskus (OÜ, on Äriregistris 1999-2008
*Läänerannik ehk MTÜ Läänerannik (on Äriregistris, 1999, veebileht maas (2019)
*Lova Talu (arhiveeritud koduleht:
*Nastiku Kirjastustalu - (kirjastus, vaid 1 raamat, 1990
*Ohtu Suurtalu - (*ensv, ettevõte, lühikest aega
--Estopedist1 (arutelu) 7. aprill 2019, kell 18:52 (EEST)


Kasutaja arutelu:Veskivälb/liivakast

Tubli algus! Olete paika pannud esialgse struktuuri, otsinud kirjutamiseks sobivad teemakohased ja teaduslikult relevantsed kirjandusallikad ning asunud juba artikli kirjutamise juurde. Suurepärane, et oma tööga paika pandud ajakavast kinni peate - nii ei ole ka ohtu, et artikkel tähtajaks valmis ei saa. Pikemad soovitused, millele tööga jätkates tähelepanu pöörata, on antud allpool.
# Struktuur on sobiv. Rubriigi "ajalugu" all soovitan inspiratsiooniks heita pilgu ka näiteks ingliskeelsele artiklile - see ei ole ülesehituselt kindlasti ainus ja võimalik lahendus, kuid võiks anda aimu, millest oleks lisaks teie välja toodud alateemadele veel kohane kirjutada.
# Kasutatud kirjandus on sobiv, aga (veel) napp - kogu info põhineb hetkel kuuel sekundaarkirjandusallikatest pärineval leheküljel. Kui peamiste faktide välja toomiseks on see piisav, siis edasist sündmustikku jm kirjeldama asudes soovitan uuritava teemaga kindlasti põhjalikumalt tutvuda. Seda kommentaari ei tohiks kindlasti tõlgendada mitte kriitika, vaid soovitusena - praeguses kirjutamise etapis on praegune töö täiesti piisav.
# Sõnastus, õigekiri, terminoloogia. Senistes kirjutamise etappides oleme keskendunud sisu loomisele ning teadlikult hoidunud grammatikavigade parandamisest või lauseehituse korrigeerimisest. Artiklit sisuliselt kirjutama asudes kehtib sama soovitus (grammatikaga võib tegeleda toimetamise-viimistlemise etapis), erandiks on vaid terminoloogia, isiku- ja kohanimede kirjapilt - nendele soovitan kogu kirjutamise vältel tähelepanu pöörata.
# Viitamine on, kohtades, kus viitekirjed märgitud, korrektne, teksti edasi kirjutades pöörake järjepidevale viitamisele kindlasti rohkem tähelepanu - mitmes teemalõigus puuduvad viited praegu täiesti.
# Refereeringud. Soovitan (uuesti) üle lugeda peatüki, mis räägib refereerimisest, entsüklopeedilisest stiilist ja allikate abil kirjutamisest - pikad sõnasõnalised mahakirjutused (vt näidet allpool) tuleb kindlasti oma sõnadega edasi anda. Eeldan ilmselt õigesti, et olete teadlikult piirdunud vaid teksti sõnasõnalise maha kirjutamisega ning kavas on see kindlasti ümber kirjutada? Kui jah, siis sellele teguviisile vähimatki kriitikat ei ole, pöörake aga kindlasti tähelepanu, et oleksite enda jaoks üheselt mõistetavalt ära tähistanud, milline osa tehtust on sõnasõnaline mahakirjutus, milline aga juba refereering.
Ladina keisririigi ilmalikke ja vaimulikke institusioone vaadates võib väita, et selle iseeneslik kokkukukkumine oli vältimatu. Rajati riik võõrale maale, keset vaenulikke kreeklasi, kel oli õigepea juhte, kellele toetuda. Lisaks oli keisririik sõltuvuses ressurside ja inimeste liikumisest läänest, mida oleks saanud igal hetkel katkestada. Ladina keisririik oleks säilinud, kui üldse, vaid ettenägeliku ja nutika riigimehetöö abil. Ladinlased ebaõnnestusid juba eos diplomaatilistest ja sõjalistest võimalustest haaramisel, mis neile ometi avatud olid.
orig. tekst: When one considers the fortunes of the crusader state whose secular and ecclesiastical institutions we have been describing, one concludes that its eventual collapse was probably inevitable; founded on alien soil, amid hostile Greeks who soon had leaders around whom they might rally, dependent on a flow of money and men from the west which might be cut off at any time, the Latin empire could have survived, if at all, only through statesmanship so farsighted and astute that one would be unrcalistic in demanding it of flesh-and-blood crusaders and Venetians.
Kuivõrd nüüdseks on enamik kursusel osalejaid jõudnud oma tööga kenasti järje peale, võib edaspidi tagasisidet oodata igal nädalal. Kui jooksvalt muresid tekib, küsige muidugi ka juba enne järgmist tähtaega julgelt nõu.
Edukat kirjutamist!
K. K. --Kk1058 (arutelu) 16. november 2018, kell 19:56 (EET)

Tagasiside (õppetöö raames valmiv artikkel)


Kasutaja arutelu:Ojamets/liivakast

Suurepärane töö! Olete jõudnud teha juba muljetavaldavas mahus iseseisvat tööd ning jõudnud kirjutamisega oluliselt kaugemale kui üldine ajakava eeldab. Väga hästi!
# Struktuur - sobiv, siinjuures ühtki etteheidet ei ole. Olete, nagu artikli formaat ka eeldab, võtnud sihiks anda uuritavast isikust võimalikult terviklik ülevaade. Kindlasti soovitan aga heita pilgu viidetele ja välislinkidele - need kaks rubriiki on vahetusse läinud.
# Kasutatud kirjandus (allikad) - artikkel põhineb sisuliselt sobival ja õnnestunult valitud teaduskirjandusel. Kui seni soovitatud-jagatud materjalist jääb väheks ning vajate mõne teemanüansi käsitlemiseks lisa, küsige julgelt nõu.
# Sõnastus, õigekiri, terminoloogia. Varasemates kirjutamise etappides võib keskenduda sisu loomisele, seejuures grammatikale või lauseehitusele olulist rolli omistamata. Kindlasti tuleb aga tähelepanu pöörata kirjutise terminoloogilisele täpsusele ning kasutatud (sekundaarkirjandus)allikate korrektsele refereerimisele, st kanda hoolt, et ebaõnnestunud sõnastus või interpunktsioonivead ei moonutaks sisu. Kuivõrd olete seadnud eesmärgiks pöörata juba alates töö algusest teravdatud tähelepanu nii korrektsele eneseväljendusele kui terminikasutusele, Teile siinkohal vähimaidki etteheiteid ei ole. Tekst vajab muidugi mõningal määral stiililist ühtlustamist, kuid selle ülesande võib julgelt jätta viimaseks, mil kogu tekst juba valmis. Ainsa, pigem stiililise tähelepanekuna - soovitan kasutada ühtseid ajavorme - praeguses tekstis vahelduvad segiläbi olevik ja minevik.
# Viitamine ja refereeringud - korrektsed. Tekst on, tõepoolest, seejuures autori mõtet moonutamata ja sündmustiku sisu lihtsustamata, oma sõnadega edasi antud (vs sõnasõnaliselt maha kirjutatud), viitamine on korrektne. Tubli töö! (vt kindlasti ka esimest kommentaari).
Edaspidi võib tagasisidet oodata igal nädalal (eeldusel, et olete nädala jooksul artikliga sisulist tööd teinud). Kui kirjutamisel jooksvalt muresid või küsimusi tekib, ärge kõhelge muidugi ka juba enne järgmist tähtaega nõu küsimast.
Edukat kirjutamist!
K. K. --Kk1058 (arutelu) 16. november 2018, kell 20:54 (EET)


Kasutaja arutelu:Laiapea/liivakast

Suurepärane algus, seda nii sisuliselt kui vormiliselt! Olete paika pannud esialgse struktuuri, otsinud kirjutamiseks sobivad kirjandusallikad ning asunud juba artikli sisulise kirjutamise juurde. Ühtki etteheidet Teie tööle ei ole, jätkake julgelt kirjutamist!
K.K. --Kk1058 (arutelu) 16. november 2018, kell 23:17 (EET)

Kommentaar (õppetöö raames valmiv artikkel)


Arutelu:Postkvantkrüptograafia

Aitäh korraliku artikli eest! Mõned kommentaarid:
* Artiklit alustavale mõistele järgnev sünonüüm (sulgudes) ei pea olema paksus kirjas.
* Mõiste signeerimine ei pea olema kursiivis, sest tegemist on eestikeelse sõnaga.
* "Räsipõhiseid signeerimisskeemide turvalisus..." => palun vaata see lause üle.
* Palun lisa viitekirjes olevatele internetilehekülgedele ka kasutamise kuupäevad.
Kui oled parandused teinud, anna siinsamas arutelulehel teada, et saaksin artikli veelkord üle vaadata.
--Õppeassistent SveaTarkin (arutelu) 20. november 2018, kell 23:15 (EET)

Tere! Tegin vastavad parandused.
Aitäh! Kuna artikkel on juba põhiruumis, on töö arvestatud. --Õppeassistent SveaTarkin (arutelu) 28. november 2018, kell 10:58 (EET)


Arutelu:Isis

Isis ei ole ju lehmapealine. Ta kannab Hathori krooni, mis kujutab lehmasarvi ja päikeseketast nende vahel, pea on tal täiest inimese oma. Vt ka ingliskeelsest. Üks õpilane on selle vea juba oma koolitöösse sisse pannud ja ka ristsõnadesse on imbunud. Parandaks ära? Tõnis Kimmel 21. november 2018, kell 17:21 (EET)


Arutelu:3. august

*1946 – USA-s asutati NBA (Rahvusvaheline Korvpalli Liit).
ei klapi ei kuupäev ega nime tõlge. --WikedKentaur (arutelu) 22. november 2018, kell 17:08 (EET)
 *1990 – Iraagi okupatsioon Kuveidis: USA riigisekretär James Baker ja NSV Liidu välisminister Eduard Ševardnadze tegid ühise avalduse, mis mõistis hukka Iraagi sissetungi Kuveiti, .
 *1881 – Briti väed hõivasid Suessi.
 *1960 - AT&T Bell Laboratories kasutas USA-s idarannikult läänerannikule helistamiseks telefonisignaali peegeldamist Kuult.


Arutelu:Elamisluba Eestis

Kas neid pilte oleks võimalik kasutada elamisloakaardi juures? https://www2.politsei.ee/et/nouanded/dokumentide-naidised/elamisloakaart/ Lindaliisu (arutelu) 27. november 2018, kell 12:30 (EET)

Ma kardan, et ei. AÕS §5 "Intellektuaalse tegevuse tulemused, millele käesolevat seadust ei kohaldata" ei ütle, et riiklikult väljastatavad dokumendid või dokumendinäidised oleksid autoriõiguse alt välja arvatud, ühtki sellekohast märget pole ka politsei kodulehel. --Ehitaja (arutelu) 27. november 2018, kell 13:26 (EET)
----
Miks mitte Eesti elamisluba? Adeliine 1. detsember 2018, kell 11:53 (EET)

Ehk segab kedagi tunne, et jutt on loast elamiseks, mille keegi on andnud Eestile? --Ehitaja (arutelu) 6. detsember 2018, kell 11:46 (EET)


Kasutaja arutelu:Sipelgas122

Tere! Palun ära laadi logosid üles. Need on autoriõigustega kaitstud ja ei sobi kahjuks Vikipeediasse. Adeliine 28. november 2018, kell 10:57 (EET)
No milleks ei saa lehele Investigation Discovery logo panna. Logo on Ingliskeelses Vikipeedias. Eesti Vikipeediasse ei saa.

Ingliskeeles Vikipeedias on sellepärast, et seal reeglid lubavad. Eesti seadused on teistsugused ja sellepärast Eesti Vikipeediasse ei tohi. Adeliine 7. detsember 2018, kell 18:25 (EET)

Palun panna Disney Channel leht kaitse alla tähtajatult. Sipelgas122 (arutelu) 13. detsember 2018, kell 17:41 (EET)


Kasutaja arutelu:Kanejuku

Please see en:Graph canonization and :en:File:Gidenting.jpg for use of this image. I corrected some coding in the en:Graph canonization where it seems that you wanted to use this file. Please update any licensing (i.e CC-by-sa 3.0) as appropriate. Cheers! Tucoxn (arutelu) 29. november 2018, kell 19:30 (EET)


Arutelu:Lihthäälteenamus

seda enam, et kahtlustan, et käesolev definitsioon võib olla vale. hädasti on vaja teada, kust see on maha kirjutatud, et kontrollida allika usaldusväärsust. BirgittaMTh (arutelu) 2. detsember 2018, kell 15:30 (EET)

Nii ei saa menetleda. Tuleb leida usaldusväärsed allikad ning nende põhjal kirjutada. Tundub, et siin aetakse lihthäälteenamus segi suhtelise häälteenamusega või ka poolthäälteenamusega. Lihthäälteenamust võidakse ka erinevalt mõista. Andres (arutelu) 2. detsember 2018, kell 18:10 (EET)


Arutelu:Absoluutne häälteenamus

eriti, kuna siinne definitsioon on peaagu kindlalt vale. ja oleks vaja teada allikat, kust see on maha kirjutatud, et seda edaspidi võimalusel vältida kui ebausaldusväärset. Absoluutne häälteenamus on 2/3 häälteenamus. BirgittaMTh (arutelu) 2. detsember 2018, kell 15:33 (EET)

Kui guugeldada, siis kõik allikad, mis seda defineerivad, annavad sama definitsiooni mis siin. Arvan, et 2/3 häälteenamuse ja absoluutse häälteenamuse samastamine on eksitus. Või siis tuleb leppida kahe tähendusega. Andres (arutelu) 2. detsember 2018, kell 17:46 (EET)

BirgittaMTh kas eksib või eksitab. 2/3 häälteenamus on üks võimalik kvalifitseeritud häälteenamus, mis on siis küll ühtlasi ka absoluutne häälteenamus, kuid see ei tähenda veel, et absoluutse häälteenamuse jaoks oleks vaja 2/3 häältest, piisab enam kui pooltest häältest. Siinse definitsiooni sõnastus vajaks parandamist, ent hinnang, et see definitsioon on "peaaegu kindlalt vale" on paraku ekslik.--VillaK (arutelu) 2. detsember 2018, kell 18:01 (EET)
Lõpus on "antud häälte koguarvust". Minu meelest nimetatakse seda sel juhul lihthäälteenamuseks. Andres (arutelu) 2. detsember 2018, kell 22:08 (EET)

Enamasti on absoluutne häälteenamus tõesti häälte arv, mis on "suurem kui 50% hääletava organi liikmete koguarvust". Aga seda siiski eeldustel, et: a) hääleõiguslike isikute üldarv on konkreetne ja teadaolev arv; b) igal hääletajal on üks hääl. Ent alati need eeldused ei pruugi kehtida. Näiteks Eesti äriseadustiku järgi osaühingu puhul iga osaniku häälte arv on võrdeline tema osa suurusega, nii et üks euro annab ühe hääle. Sel juhul ei arvutata absoluutset häälteenamust mitte protsendina "hääletava organi liikmete koguarvust", vaid ikkagi "häälte koguarvust". Tõepoolest, sõna "antud" oleks sellisel juhul liigne. Nagu ütlesin, sõnastus vajaks parandamist. Trikiga küsimus on aga olukord, kus hääletamisest osa võtma õigustatud isikute arv ei ole täpselt teada. Sel juhul ei ole aga võimalik ka hääletamisest mitteosavõtjate arvu täpselt teada. Küsimus on siis selles, et kas taolisel juhul saab rääkida absoluutsest häälteenamusest või eeldab absoluutne häälteenamus alati lõplikku ja teadaolevat häälte arvu ning muudel juhtudel saaks rääkida vaid häälteenamusest (ehk lihthäälteenamusest).--VillaK (arutelu) 2. detsember 2018, kell 23:09 (EET)
Tegin paar parandust. Siin on valed intervikid, need räägivad kvalifitseeritud häälteenamusest. Andres (arutelu) 10. aprill 2021, kell 12:02 (EEST)


Arutelu:UEFA rahvuste liiga

* Tõusis kõrgemasse liigasse
* Jäi samasse liigasse
* Langes madalamasse ligasse
*F – Kvalifitseerus UEFA rahvuste liiga finaalturniirile
Meeskond	2018/19	2018/19	2018/19	2020/21	2020/21	2020/21
Meeskond
        	C      	34     	       	C
        	D      	53     	       	D
        	D      	45     	       	D
        	D      	46     	       	D
        	B      	18     	       	B
        	A      	5      	       	A
        	B      	13     	       	A
        	C      	29     	       	C
        	C      	37     	       	D
        	D      	50     	       	D
        	D      	49     	       	D
        	D      	40     	       	C
        	A      	7      	       	A
        	A      	2      	       	A
        	A      	9      	       	B
        	B      	23     	       	C
        	C      	30     	       	C
        	A      	3      	       	A
        	A      	12     	       	B
        	A      	8      	       	A
        	D      	47     	       	D
        	D      	42     	       	C
        	C      	33     	       	C
        	C      	36     	       	D
        	C      	39     	       	D
        	D      	52     	       	D
        	D      	44     	       	D
        	D      	51     	       	D
        	D      	41     	       	C
        	D      	54     	       	D
        	D      	48     	       	D
        	C      	35     	       	C
        	C      	26     	       	B
        	A      	10     	       	B
        	A      	1      	       	A
        	A      	6      	       	A
        	B      	24     	       	C
        	B      	16     	       	A
        	C      	32     	       	C
        	A      	11     	       	B
        	D      	55     	       	D
        	C      	27     	       	B
        	B      	21     	       	C
        	C      	38     	       	D
        	C      	28     	       	B
        	C      	25     	       	B
        	A      	4      	       	A
        	B      	15     	       	A
        	B      	20     	       	B
        	B      	22     	       	C
        	B      	14     	       	A
        	C      	31     	       	C
        	D      	43     	       	C
        	B      	17     	       	B
        	B      	19     	       	B

Eestikeelne tõlge peaks olema "rahvaste liiga", mitte "rahvuste liiga". Spordivõistlused on siiani olnud ikka rahvaste-, mitte rahvustevahelised. Kuriuss (arutelu) 16. november 2020, kell 20:04 (EET)

Vikipeedia ei ole ilmselt õige koht, kus seda arutada. Pelmeen10 (arutelu) 6. detsember 2020, kell 16:42 (EET)

: "Rahvuste liiga" on nähtavasti küll märksa levinum, aga veidike on siiski kasutatud ka "rahvaste liigat", nt . Eeskujuks on ka näiteks nimi "Ühinenud Rahvaste Organisatsioon". Ma arvan, et siin võiks küll eelistada "rahvaste liigat" kui keeliselt korrektsemat varianti. Kuna see on üsna uus asi, siis võib ka arvata, et suur osa senistest kasutustest väljaspool Vikipeediat on mõjutatud siinsest artiklipealkirjast. Pikne 9. detsember 2021, kell 17:44 (EET)

::Võistlusel osalevad rahvuskoondised. https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=rahvuskoondis&F=M Kas see sõna on vale? Ma väga kahtlen, et nime kasutust keegi Vikipeediast otsib, jalgpalliringkonnas on nimi ammu selge ja alternatiive pole. Õhtulehe ühe artikli põhjal oleks väga veider selline otsus teha. Pelmeen10 (arutelu) 14. detsember 2021, kell 06:45 (EET)

::: Sõna "rahvuskoondis" ei soovitata, vt  ja .

::: Ma ei usu, et sõna "rahvuste" eelistamine on teadlik valik, kui keelemehed seda sellises kontekstis ei soovita. Küllap mõni spordiajakirjanik tõlkis selle alul nii nagu parasjagu oskas või ei osanud. Vikipeedia artikkel seejuures tehti siia sellise pealkirjaga juba enne esimese hooaja algust. Kui ei teata, kuidas tõlkida ja otsitakse internetist eestikeelseid kasutusi, siis tõenäoliselt satutakse kõigepealt Vikipeedia artikli otsa. Sellepärast praeguse nimekuju ("rahvuste") eelistamisel traditsioonile toetuda minu meelest hästi ei saa ja tulenevalt pole ka mõjuvat põhjust nime mitte korrigeerida.

::: Kui hästi otsida, siis leiab veel allikaid, kus on "rahvaste", nt . Aga sõltumata sellest, et neid kasutusi on praegu vähe, minu meelest oleks ikkagi üsna loomulik korrigeerida nimi kujule "rahvaste". See oleks kooskõlas keelemeeste soovitusega ja nagu öeldud, eeskujuks on ka teised nimed nagu "Ühinenud Rahvaste Organistsioon".  Pikne 14. detsember 2021, kell 15:30 (EET)

::::Kuna tegemist on võistluse nimega, siis ei saa Vikipeedia siin hakata uut nime kehtestema. Tegemist oleks sel juhul valeinformatsiooniga. Pole oluline, mida keelemehed muus kontekstis soovitavad, ma ei näe vähimatki põhjust sellele tuginedes nimemuutust peale suruda. Millisel juhul on varem võistluse nimetusi niimoodi korrigeeritud (ja veel Vikipeedia algatusel)? Avalikult reklaamitakse seda just praeguse ("rahvuste liiga") nimetusega, ilma ühegi alternatiivita. Vaata jalkaliidu kodulehelt ERR-gi pole soovinud korrektuure teha. Oled Jalgpalli Liidult uurinud, miks nad sellise valiku tegid? ÜRO-ga võrdlus on kohatu ja võiks ajakirjanikud ka siit arutelust välja jätta. Tegemist ei ole enam uue asjaga ja ei saa kuidagi väita, nagu praegu nimi oleks kuidagi lahtine või ebaselge. Pelmeen10 (arutelu) 15. detsember 2021, kell 13:01 (EET)

::::: Nii palju, kui mina aru saan, siis väljaspool Vikipeediat pole kumbagi tõlget kehtestatud ega ainuõigeks tunnistatud. Tõlkida saab mitut moodi. Uue nime andmisest vmt pole seetõttu minu meelest põhjust rääkida. Vahe on lihtsalt selles, et praegune pealkiri on praegu levinum ning teine pakutud pealkiri oleks see-eest sisuliselt korrektsem. Kui nimetus on lihtsasti tõlgitav ja kui seda tüüpi asjade nimetusi on tavaks tõlkida, siis me aeg-ajalt tõlgime küll n-ö omal algatusel. Peamiselt küll siis, kui senised kasutused eesti keeles teadaolevalt puuduvad. Kui kasutused ei puudu, siis oleme siiski eelistanud autoriteetsematest allikast pärit vasteid ka siis, kui need pole parasjagu kõige levinumad vasted eesti keeles.

::::: Veel, nagu eespool selgitatud, siin on teisiti see, et on alust arvata, et senised kasutused väljaspool Vikipeediat on oluliselt mõjutatud Vikipeedia artiklipealkirjast ning seda enam on põhjust korrigeerida just Vikipeedias.

::::: Siin pole iseenesest vajadust joonduda jalgpalliliidu kodulehe ega mõne konkreetse ajakirjandusväljaande kasutuste järgi. Eriti kui neil pole keeleküsimuses autoriteeti.

::::: Miks võrdlus ÜRO-ga ei sobi? Tõlgitav "nations" peaks ju olema samas tähenduses.

::::: Ma muidugi spekuleerisin, kui pakkusin, kuidas tõlge "rahvuste" käibele võis tulla. Minu mõte oli lihtsalt näidata, miks veel pole usutav, et nimi on "ammu selge ja alternatiive pole". Alternatiivseid kasutusi on küll praegu vähe, aga samas on üsna selge, et teisiti tõlkida on iseenesest võimalik. Seejuures on teada, miks eelistada sõna "rahvaste", aga pole teada, miks eelistada sõna "rahvuste".

::::: Siin samas artiklis on öeldud, et see võistus sai alguse 2018. aastal. Minu meelest see oli üsna hiljuti ning nagu juba märgitud, siis artikkel tehti siia juba enne esimese hooaja algust. Pikne 15. detsember 2021, kell 16:47 (EET)

:::::: Rahvuste liiga on õige tõlge, lõpeta ära see jama juba. --LeeMarx (arutelu) 17. detsember 2021, kell 02:19 (EET)

::::::: Palun selgitada. Eespool on selgitatud, miks on alust arvata, et "rahvaste liiga" on õigem. Tõlge "rahvuste liiga" on küll praegu levinum, aga nagu öeldud, see iseenesest tingimata ei tähenda, et tuleb seda varianti eelistada. Pikne 17. detsember 2021, kell 17:00 (EET)

:::::::: Näiteks, Eesti koondis esindab eestlasi. Eestlased on rahvus. --LeeMarx (arutelu) 17. detsember 2021, kell 17:54 (EET)

::::::::: Kust sa seda võtad? Võistlevad ju riikide (maade) koondised. Samuti ei kuulu Eesti koondisesse ainult eesti rahvusest mängijad. Pikne 17. detsember 2021, kell 18:17 (EET)

:::::::::: Absoluutselt kõik on rahvuselt eestlased. --LeeMarx (arutelu) 17. detsember 2021, kell 18:20 (EET)

::::::::::: Pead vist silmas, et tegu on Eesti kodanikega. Eesti kodanikud ei ole ainult eesti rahvusest. Mängijaid nagu Konstantin Vassiljev on igatahes peetud ka vene rahvusesse kuuluvaks. Pikne 17. detsember 2021, kell 18:39 (EET)

:::::::::::: Konstantin Vassiljevi rahvus on eestlane. --LeeMarx (arutelu) 17. detsember 2021, kell 22:47 (EET)

::::::: Näiteks neis allikates ei arvata, et Vassiljev on eesti rahvusest: . Vene nimedega mängijaid on ja on olnud koondises veel. Kõigi puhul ei pruugi küll olla võimalik sama kindlalt öelda, et nad on mitte-eestlased. Just tänases Postimehes muide meenutati veel, et oli jalgpallikoondisega seotud integratsioonikampaania. Nii et tõlgendus koondise rahvuspõhisusest nähtavasti siiski vett ei pea. Samas on pikemata selge, et liigas võistlevad maade (maade rahvaste) koondised. Pikne 18. detsember 2021, kell 15:06 (EET)

::::::::Mis vahet sel on kas ühes võistkonnas on ühe rahvuse inimesed või erinevate rahvuste inimesed, "Rahvuste liiga" nimetus ei sea sellele piiranguid. Tegemist on võistluse nimetusega, mida Eestis korraldab EJL - kas keelemeeste kombitsad saavad üldse nii kaugele ulatuda? Järelikult on praegune nimi suupärasem vms. Jalgpallis on riigi esindamise kord päris karm - võid olla ühe riigi kodanik (omada ainult selle riigi passi ning elada selles riigis), kuid see ei tähenda et sa ka  seda riiki esindada saad. Zakaria Beglarišvili (rahvuselt grusiin, aga kuulub ilmselt Eesti rahva hulka) vist ei saanudki FIFA-lt luba Eesti koondist esindada, kuid Gruusia koondist saaks. Mõne riigi koondisest leiab ilmselt mängija, kes pole seal sündinud ega ka kunagi elanud. Sama hästi võiks suruda ka Simpel Sessionile (tuli esimesena pähe) eestipärasemat või keeleliselt korrektsemat nime. Pigem on küsimus selles, kas praeguse artikli pealkiri ei peaks olema "UEFA Rahvuste liiga" või "UEFA Rahvuste Liiga". Ja sarnaselt on võrkpallis Rahvuste liiga, mis eelnevalt kandis nime Maailmaliiga - no ei võistelnud ju erinevad maailmad. Pelmeen10 (arutelu) 21. detsember 2021, kell 14:52 (EET)

::::::::: Minu arusaamise järgi ei olegi mängijate rahvusel tähtsust (Beglarišvili puhul ka mitte). Sellepärast ongi arusaamatu, miks eelistada sõna "rahvuste". Erinevalt "Simpel Sessionist" on siin tegu kirjeldava nimetusega ja "rahvuste" on üsna selgelt mõeldud tõlkevastena sõnale "nations". Seda sõna lihtsalt ei osata sageli tõlkida (eespool viidatud keelekorraldajate pikemale selgitusele). Küllap oleks mõeldav ka mitte tõlkida ja kasutada eesti keeles ingliskeelset nations leaguei, aga nähtavasti eelistatakse siiski tõlkida.

::::::::: Mismoodi EJL korraldab? Artiklis on öeldud, et UEFA korraldab.

::::::::: Ei, läbiv esisuurtäht ei sobi. Vt .

::::::::: "Maailmaliiga" all peetakse nähtavasti silmas, et liiga hõlmab osalejaid üle maailma. See on samuti kirjeldav nimetus, mitte pärisnimi vmt. Pikne 21. detsember 2021, kell 15:19 (EET)

::::::::::Liiga koosneb mängudest, mida korraldab võõrustav alaliit. UEFA ei tule Eestisse mänge korraldama. Kui sinu meelest ei ole rahvustel tähtsust, siis minu meelest pole rahvastel tähtsust. Sest ei osale rahvas, vaid kindel koondis. Sellist asja nagu rahva koondis vist ei eksisteeri. Samuti ei vali koondist rahvas, vaid peatreener, keda ka rahvas valida ei saaa. Pelmeen10 (arutelu) 21. detsember 2021, kell 15:57 (EET)

::::::::::: Asi ole selles, kumba asja mina või sina isiklikult tähtsaks peame. Lihtsalt sõna "rahvas", erinevalt sõnast "rahvus", tähendab muu hulgas ka maa või riigi elanikkonda ning koondised esindavad maid ehk nende rahvaid. Pikne 21. detsember 2021, kell 17:13 (EET)

:::::::::::: Ee, maa ehk rahvas? Selge on see, et rahvuste liigas osalevad erinevate rahvuste inimesed. Aga miks ei või koondis esindada Eestis elavaid rahvusi või rahvust, miks ta peab esindama Eestis elavaid rahvaid? Kas kogu Eestimaa rahvas samuti arvab, et teda esindab Eesti koondis? Aga see selleks, põhiargument on ikkagi selles, et tegemist on kinnistunud võistluse nimega. Saab täitsa lähemalt vaatama minna. Pelmeen10 (arutelu) 21. detsember 2021, kell 23:39 (EET)

::::::::::::: Maa ei ole sama, mis selle rahvas, aga minu meelest pole erilist vahet, kas öelda, et koondis esindab maad või et koondis esindab selle maa rahvast. Ma ei tea, kuidas teisiti seda nimetust tõlgendada, nii et see annaks samas asja sisu edasi ja tegu poleks mõttetusega. Koondis esindab üht rahvast (ainsus) ehk ühe maa kogu elanikkonda (või siis kodanikkonda), samas kui rahvuseid on ühel maal reeglina rohkem. Rahvused lihtsalt ei puutu siin sisuliselt asjasse, umbes sama hästi võiks siis rääkida ka näiteks parema- ja vasakukäeliste liigast. Maid ja rahvaid ju esindatakse, spordis ja muus välissuhtluses, sõltumata sellest, mida ühe maa üks elanik sellest arvata võib.

::::::::::::: Minu väide eespool oli, et nimetust "rahvuste liiga" ei tarvitse seni kinnistunuks pidada. Miks, sellest eespool. Pikne 22. detsember 2021, kell 16:55 (EET)

::::::::::::::Koondis esindab ikkagi rahvust (eestlased). Kas EM ja MM võitnud Prantsusmaa puhul ka ei tohiks siis enam väita, et prantslased (rahvus) võitis? Onjuu enamuste puhul seal tegu inimestega, kelle juured viivad Aafrikasse? --LeeMarx (arutelu) 23. detsember 2021, kell 18:46 (EET)

::::::: Vt ka EKSS: rahvus ja rahvas. Sõnal "rahvus" on üks levinud tähendus ja see ei sobi siia konteksti. Sõnal "rahvas" on rohkem tähendusi. Muidugi saab öelda ja öeldakse, et prantslased võitsid MM-i või EM-i, aga siis peetakse silmas rahvast, mitte rahvust. Pikne 2. jaanuar 2022, kell 17:35 (EET)


Arutelu:Veterinaarne hambaravi

Pealkiri võiks olla loomade hambaravi. Adeliine 3. detsember 2018, kell 13:13 (EET)

Tahaks öelda, et tore, et lisati oma piltid, mis originaal artiklis pole. Aga mõned asjad, mis on inglise keelses artiklis, on eesti keelsel puudu: üks viide, artikli osa, mis oli seotud USA-ga, originnaal artiklis oli mainitud ka hobuste hambaravi tehnikad. Artikel on väga lühike, oleks võimalik ka täideta seda muudest allikatest. Artikel peab olema pöördatud kõigidele inimestele, seetõttu peaks mõned laused kirjutama teisiti, nt “Vaid vähesed kliendid kontrollivad oma lemmikloomade hambaid igapäevaselt,…” muudata kliendid loomade omanikudeks, tõlkimine on hea, aga teksti oleks hea läbi mõelda. Lisada võiks sümpomite lühikirjeldus ja/või pildid.  Muudates artikli pealkiri “Loomade hambaraviks” võiks lihtsustada artikli üle leidmist.
Artikkel on arusaadav, aga tahaks rohkem infot ning kirjeldust. Oli kasutatud ainult üks allikas, peaks aga olema vähemalt kaks ning ingliskeelset. Tore, et On lisatud teemakohane pilt, kuid oleks hea lisada ka pilte, mis kirjeldavad sümptomeid ka.

Arutelu:Veterinaarne hambaravi Teeme paremaks!


Arutelu:Kontakti hoidmine

Artiklist kustutatud alajaotus:

Soovitused kontakti hoidmiseks:
* Istudes pööra ja kergelt kalluta ennast teise inimese suunas, selline poos väljendab huvitatust. Seistes ole kehaga partneri suunas.
* Hoia regulaarset silmsidet, kuid väldi teise silmadega “puurimist”, see võib olla talle ebamugav.
*Kuula tähelepanelikult ja nooguta kergelt, kinnitades, et oled kuulamas. Kasuta kuulamise väljendamiseks ka oma häält (ahsoo, mhmh)
* Naerata (kui teema seda võimaldab), ole sõbraliku näoilmega.
* Keskendu, aeg-ajalt küsi täiendavaid küsimusi või tee lühidaid ümbersõnastusi ja vahekokkuvõtteid.
Annn (arutelu) 9. detsember 2018, kell 17:24 (EET)


Arutelu:Värvipigmentide loend

Kas siinne loetelu ja :Kategooria:Pigmendid ei peaks suuremas osas kattuma? Või on mingid kriteeriumid, mille järgi osa pigmente tuleks siit välja jätta? Kuidas otsustatakse, kas pigment on ka värvipigment? Värvipigmendid peaks loogiliselt võttes olema pigmentide alamhulk, nii et kõik siinsed artiklid peaksid kategoorias küll olema, või kuidas? Praegu on kategoorias ja siit puuduvad Jodopsiinid, Karotenoidid, Klorofüll, Lükopeen, Rodopsiin, Zeaksantiin ja Tušš. St, kattuvus on minimaalne. Hakkasin lisama ja siis jäin kahtlema. Mingit selgust? --Ehitaja (arutelu) 10. detsember 2018, kell 14:34 (EET)

Pigment on keemiline värvaine, aga see sõna tähistab erinevates valdkondades erinevaid asju. Teoreetiliselt peaks üldnimistus olema kõik värvi edasi andvad keemilised ühendid, olgu lahustununa või suspendeerituna? Need (värvi)pigmendid, mida kasutatakse maalikunstis või tekstiilitööstuses, on selle suure üldnimistu alarühmad. mõnel pigmendil on laiem kasutus, näiteks indigoga ja krapiga värvitakse nii tekstiili kui ka antakse toon õlivärvile. Asovärvid on kasutuses nii riidevärvidena, histoloogias preparaatide toonimiseks kui osa toiduvärvide koostises.

Aga muide, tušš ise ei ole värvipigment, vaid tuši pigment on lambitahm.Evlper (arutelu) 10. detsember 2018, kell 16:23 (EET)

:Värvipigment artiklis on kitsam tähendus, seal kõneldaks vaid mineraalsetest pigmentidest, mis annavad värvi maalikunstis, keraamikas ja tekstiilitööstuses, ja see artikkel on küll üsna hea, aga ta pole kõikehõlmavalt kirjeldav, vaid avab mõistet pigem sellisest tavakasutuse seisukohast, aga mitte halvasti. Äkki peaks lihtsalt selle tähendusvälja artiklis kuidagi määratlema üldmõiste suhtes. Temal on see mõiste artikli algul isegi Pigment, nagu hakkaks kõnelema üldmõistest, aga kõneleb rohkem kunstis kasutatavatest mineraalsetest värvipigmentidest. Näiteks tal puudub seepia ja indigo, mis ometi on ka värvipigmendid, ainult orgaanilised.Evlper (arutelu) 10. detsember 2018, kell 16:49 (EET)

:Vaatasin, on olemas ju täpsustuslehekülg Pigment sõnale, orgaanilised pigmendid bioloogias nagu karotenoidid ja ksantofüllid lähevad pigem sinna alla. Leiavad küll kasutammist toiduvärvides, aga kunsti ja tekstiili jaoks liiga ebastabiilsed.Evlper (arutelu) 10. detsember 2018, kell 17:31 (EET)

::Hispaaniakeelse viki kategooriajaotus kõige parem, aga kas loend ja kategooria ei või paralleelselt eksisteerida? Või peaks eesti keeles ikkagi eristama pigmenti (mineraalne, lahustumatu) värvainest (orgaaniline, lahustuv)? Evlper (arutelu) 10. detsember 2018, kell 17:36 (EET)

:::Ilmselt võiks vaadata, kuidas neid termineid erialaselt pruugitakse (eri erialadel). Kategooriad ja loendid ajavad üldjuhul sama asja - süstematiseerivad Vikipeedia sisu - eri viisidel, ses mõttes võiks neil teatud puutumus olla. Aga selle aluseks peavad olema selged määratlused, nii et võib-olla peakski tõesti alustama artikli(te)st, kus mõisted määrateldaks, ja siis saab sealt edasi liikuda, nt kitsaste loenditeni (riidevärvid? õlivärvid? akvarellivärvid? pidades lahus ained ja värvused, eks) ja sealt lõpuks üldistades ülevaateloenditeni. Vajadusel võib kategooriate ja loendite alguses mõistekasutust ka lühidalt selgitada. Ja siis on muidugi alati probleem intervikide resp. Wikidata vastavustega - me ei saa siin ka täiesti teistsugust tõlgendust kasutada, ilma et ei peaks ühel hetkel oma kirjeid mujalolevatest lahti või uute külge siduma. Aga jah, korrastada ei saa tegelikult enne, kui on selge, mis põhimõttel korrastatakse. --Ehitaja (arutelu) 10. detsember 2018, kell 18:41 (EET)

::::Mina aineid ja värvusi igatahes segi ei aja. Kuigi mõned värvuste nimetused on tulnud otsesõnu aine nimetusest, mis on lisatud baasvärviterminile. Aga ma kas ei saanud su nõuandest aru või polnudki mingit nõuannet. Kuidas siis peaks neid värvaineid sisuliselt jaotama? Millise küsimuse peaks kõigepealt esitama? Eri erialadelgi pruugitakse termineid ebajärjekindlalt. Muide, rakus kromatofoorides sisalduvad värvained (bioloogia kontekst) samuti lahustumatute terakestena, nii et sisuliselt on sealgi tegemist värvipigmentidega. Evlper (arutelu) 10. detsember 2018, kell 19:02 (EET)

::::Või pigem, kellelt võiks küsida?Evlper (arutelu) 10. detsember 2018, kell 19:05 (EET)
Mõtlesin pisut järele ja pakuksin välja sellise jaootuse uuele leheküljele "Pigment":

Pigment on looduslik värvaine...

Pigmendi värvuse füüsika (seletus, kuidas pigment peegeldab ja neelab valgust)

Pigmentide klassifikatsioon

:Anorgaanilised pigmendid

::looduslikud

::sünteetilised

:Orgaanilised pigmendid

::looduslikud

::sünteetilised

Pigmendi käsitlus vastavalt kontekstile

:Pigmendi mõiste ja nende klassifikatsioon bioloogias

:Pigmendi mõiste  ja nende klassifikatsioon tehnikas ( kunstis)

Pigmentide kasutuse ajalugu

Tehnilised ja tööstuslikud standardid (värviatlased, Colour Index jne)
Siis lehekülge "Värvipigment" kohendaks vastavalt sellele, et haagiks anorgaanilistega või tehnika/kunsti kontekstiga. Kas on hea plaan? Evlper (arutelu) 10. detsember 2018, kell 19:41 (EET)

:Kõlab paremini kui ükski mu enda plaanidest. --Ehitaja (arutelu) 12. detsember 2018, kell 14:57 (EET)

::Tuleb vist luua ka anorgaaniliste värvipigmentide loend, mille sisu sisaldub ka värvainete loendis. Üks oluline tunnus eristab kitsamas mõttes värvipigmenti kõigist teistest ja on ka Colour Indexis jaotuse üks aluseid - et nad ei liitu substraadiga mitte keemiliselt, vaid sideaine vahendusel füüsikaliselt. See on ka Colour Indexis üks värvaine ja pigmendi vahetegemise aluseid, aga päris kahte eraldi loetelu teha ei saa, sest üks nimistu sisaldub teises. Ja see tulevane anorgaaniliste värvipigmentide loend siduda praeguse värvipigmentide artikliga, mis on põhiliselt fookusega pigmendi tehnilisel definitsioonil.Evlper (arutelu) 12. detsember 2018, kell 21:19 (EET)

Lugesin seda arutelu, aga ei saanud aru, kas siia tuleb sellenimeline loend või mitte. Kas võib kustutada? Arutelu võiks säilida, aga juhul, kui loendileht kustutada, siis mis pealkirja all? Adeliine 18. mai 2019, kell 09:30 (EEST)

Äkki üritaks seda leegiheitjaga amokijooksmist tiba vaos hoida? Pseudacorus (arutelu) 18. mai 2019, kell 09:44 (EEST)

:Tere. Lehekülg Anorgaaniliste värvipigmentide loend on olemas, orgaanilised pigmendid (bister, draakoniveri jt) on praegu koos bioloogiliste pigmentidega lihtsalt Kategooria:Pigmendid -s, samuti on nad sees Värvainete loendis. Praegu rohkem loendeid luua, ma arvan, pole vajadust. Evlper (arutelu) 18. mai 2019, kell 11:56 (EEST)

:Aga suunata võib värvainete loendi juurde küll. Või pigem hoopis anorgaaniliste värvipigmentide loendi juurde, sest enam kui 9/10 kunstis kasutatavaid pigmente on anorgaanilised. Evlper (arutelu) 18. mai 2019, kell 11:59 (EEST)


Arutelu:Hõõre

Kas sõnad 'hõõrdumine' ja 'hõõrdejõud' on sünonüümid? Artiklis hõõrdejõud on tehtud ettepanek artiklite liitmiseks, kuid põhjendus puudub. --Andrus Kallastu (arutelu) 12. detsember 2018, kell 14:06 (EET)

Hõõre on suupärasem ja käibel olev mõiste hõõrdumise asemel. Ingliskeelses vikipeedias on kirjas "friction is a force", seega on hõõre liikumist takistav jõud, mis tekib kahe kokkupuutes oleva pinna vahel. Hõõre ilma mõjuva jõuta ei oma erilist mõtet.--MirkoM (arutelu) 12. detsember 2018, kell 14:49 (EET)

:Minu meelest ei saa samastada hõõrdumist ja hõõrdejõudu, sest hõõrdumine on nähtus, hõõrdejõud aga on füüsikaline suurus. Andres (arutelu) 12. detsember 2018, kell 19:52 (EET)

:: Hõõre on libisemist takistav jõud. Nagu nimi ütleb on hõõrdejõud ka jõud. Ma ei saa aru kuidas need kaks ei saa samased olla.--MirkoM (arutelu) 12. detsember 2018, kell 20:14 (EET)

::: Siin on lause: "Hõõrdel muundub osa..." Selle asemel ei saa öelda: "Hõõrdejõul muundub osa..." Andres (arutelu) 12. detsember 2018, kell 21:55 (EET)

::: Hõõre avaldub jõuna, mida võib nimetada ka hõõrdejõuks. Nii ei saaks öelda, kui tegu oleks sama asjaga. Muide, see lause on alguses oleva definitsiooniga vastuolus. Andres (arutelu) 12. detsember 2018, kell 21:59 (EET)

:::: See artikkel on enam kui neljast eri artiklist kokku liidetud. Ma leian, et mitut lühikest ja omavahel konfliktis olevat halvasti kirjutatud artiklit võiks asendada üks korralikum ja ammendavam. Hõõre ilma jõuta ja hõõrdejõud ilma hõõrdeta ei oma mingit tähendust. Ei ole jõudnud kogu teksti korrektseks toimetada. Siin on veel kindlasti vasturääkivusi ja ebatäpseid sõnastusi. Lisas oleks õige toimetades mitmest korralikumast õpikust üle kontrollida.--MirkoM (arutelu) 13. detsember 2018, kell 11:10 (EET)

:::::Vikipeediat koostatakse mõistekeskselt. See tähendab: mõiste = artikkel. Loomulikult on võimalikud katusmõistete kohta koostatud kokkuvõtvad artiklid, mis peaksid andma võimaluse liikuda edasi konkreetseid mõisteid avavate artiklite juurde. Antud juhul näib, et mõiste 'hõõre' võiks olla ühe mõistekimbu katusmõiste, kuid kõik hõõret kirjeldavad asjad, nagu näiteks hõõrdejõud jne, vajaksid tegelikult eraldi artikleid.--Andrus Kallastu (arutelu) 13. detsember 2018, kell 22:44 (EET)

:::::: Mõiste "hõõrdejõud" artikkel peaks sisaldama kõike seda sama, mida artikkel "hõõre". Kui see on vajalik ja mõistlik, siis ma ei vaidle vastu.--MirkoM (arutelu) 13. detsember 2018, kell 23:06 (EET)

:::::::Kasutan just praegu seda artiklid väikese tõlkimise alusena ja mu kabinetikaaslased naersid ka, et mis "hõõre", "hõõrdejõud" on ikka. Olen sama meelt. Ei leidnud kuskilt, miks sõna "hõõre" peaks olema suupärasem või käibel rohkem olev kui "hõõrdejõud", ega ka sõnaraamatutest vastavat vihjet. "Hõõre" annab google'is 2500 vastet ja "hõõrdejõud" 15800 vastet.--193.40.10.98 28. mai 2019, kell 15:51 (EEST)

::::::::Hõõre ehk hõõrdumine ja hõõrdejõud on erinevad mõisted. 'Hõõre' on ÕS 2018 kohaselt eesti keeles olemas olev termin.--Andrus Kallastu (arutelu) 28. mai 2019, kell 16:22 (EEST)

:::::::::Praktiseeriva ja ka tõlkimisega tegeleva füüsikuna on mul raske leppida tõlkega "friction <-> hõõrdejõud". Samas pole ma mingi füüsika terminoloogia korüfee, et minu sõna kindlasti maksma peaks. Olen eesti keelsetes füüsika õpikutes kohanud mõlemaid mõisteid. Proovin siis mõiste "hõõre" kastuamise nimel veelkord argumenteerida. Kui on olemas hõõrdejõud, siis mis jõust me räägime? Tegemist oleks nagu hõõrde tekitatud jõuga. Sel juhul, mis asi on hõõre?--MirkoM (arutelu) 29. mai 2019, kell 11:25 (EEST)

::::::::::Jah, alustada tuleks mõiste definitsioonist. Kas võiks öelda, et hõõre on nähtus, mille põhjustab muuhulgas hõõrdejõud?--Andrus Kallastu (arutelu) 29. mai 2019, kell 11:35 (EEST)

:::::::::::Pigem on hõõre nähtus, mis avalub libisemist takistava jõu läbi (võib ehk kutsuda hõõrdejõuks, aga võib ka lihtsalt öelda teataval viisil liikumist takistav jõud). Jõu tekkimise põhjused on keerukamad ja sõltuvad kahe kokkupuutuva keha erinevatest omadustest (pindade karedus, puhtus, geomeetria jne).--MirkoM (arutelu) 29. mai 2019, kell 15:10 (EEST)

Erialastes allikates nimetatakse hõõrdumisest tingitud takistavat [[suurus]]t hõõrdejõuks (nagu seda kohati on ka artiklis: hõõrdejõud ''F''f). Hõõre/hõõrdumine ([[tegusõna]]st tuletatud [[nimisõna]]na) väljendab tegevust ja seega pigem nähtust kui suurust. – [[Kasutaja:LAviki|LAviki]] ([[Kasutaja arutelu:LAviki|arutelu]]) 8. juuni 2020, kell 10:05 (EEST)

meil suunab liikumishõõrdumine siia, ent hollandi vikis on eraldi art, vt :wikidata:Q3737506--Estopedist1 (arutelu) 20. juuni 2019, kell 15:50 (EEST)

Kas sellega seoses oli mõni ettepanek või oli see lihtsalt kommentaar?--MirkoM (arutelu) 20. juuni 2019, kell 16:26 (EEST)