Arutelu:Globaalne soojenemine

Ma ei tea, kellel õigus on, aga esituslaad ei ole minu meelest erapooletu. Lugejat veenvaid argumente niikuinii ei ole esitatud (see vajaks suuremat põhjalikkust ja konkreetsust), seega ei ole siin palju rohkem kui deklaratsioon, et enamik uurijaid eksib. Andres 18:39, 9 Sep 2004 (UTC)

Ma tean, et esituslaad ei ole erapooletu, aga seda teemat on minu arvates kogu aeg erapoolikult käsitletud. Pidevalt on tehtud glob. soojenemise ajupesu ja antud mõista, et need kes selles kahelda julgevad on pehmelt öeldes väga kõvapäised inimesed. Üritasin siin näidata, et ka teistmoodi on võimalik mõtelda. Kui keegi oskab esituslaadi neutraalsemaks muuta siis palun väga.

Mismoodi need veenvad argumendid välja peaks nägema? Siim 18:57, 9 Sep 2004 (UTC)

:Artikkel tahab natuke kohendamist, kuid tegelikult on Siimul õigus - globaalse soojenemise teooriaga seotud eri tahud vajavad tutvustamist. - Urmas 19:17, 9 Sep 2004 (UTC)

:: Minu meelest asjalik artikkel. Osa Kahtlused esimese lõigu seest võiks koristada ära lause Seega tundub, et vaielda pole midagi.. See on muudab artikli stiili pealetükkivaks --Kirju 19:27, 9 Sep 2004 (UTC)

: Olen sellega nõus, et tuleb esitada erinevaid seisukohti. Selles artiklis on ühe poole seisukohtade kohta ainult öeldud, et need on kahtlased.

: Ma pean silmas seda, et öeldud on liiga vähe, et lugeja saaks veenduda, et enamusel ei ole õigus. Väga võimalik, et veenvaid argumente ei olegi  võimalik esitada, sest asi on liiga keeruline ja segane. Aga ikkagi võiks ju öelda, mis on kummagi poole argumendid ja mida nad teineteise argumentide kohta ütlevad. Andres 19:42, 9 Sep 2004 (UTC)

: Ma püüan siis ise seda artiklit erapooletumaks, põhjalikumaks ja konkreetsemaks muuta, aga täna ma enam ei suuda. Andres 19:52, 9 Sep 2004 (UTC)
Panen siia materjali, mida ma ei taha veel artiklisse panna, sest ta ei sobi praegu sinna. Katsun edasi materjali koguda. (Leian, et Sissejuhatus on täiesti erapoolik. Seal öeldakse muuhulgas, et globaalse soojenemise teooria on vastuoluline, aga artiklist ei selgu, milles see vastuolulisus seisneb. Ma jätaksin kogu sissejuhatuse artiklist välja.)
Tavaliselt peetakse globaalsest soojenemisest rääkides silmas inimese poolt põhjustatud globaalset soojenemist. Globaalse soojenemise teooria väidab, et inimmõjud, peamiselt süsinikdioksiidi emissioon, on alates 19. sajandi lõpust kasvuhooneefekti suurendanud ja sellega viinud temperatuuri tõusuni ning kui kasvuhoonegaaside inimestepoolne emissioon jätkub, siis temperatuur tõuseb ka tulevikus. Temperatuuri tõusuga koos muutuvad ka sademete hulk ja jaotus, pilvisus ja muud kliimakomponendid. Globaalne soojenemine on kõneaineks alates 1980. aastatest.
Viimase saja aasta jooksul on temperatuur tõusnud umbes 0,4...0,8°C võrra. Pole teada, kui suur osa sellest tuleneb inimmõjudest. 1995. aasta IPCC aruandes oli öeldud, et "tõendite balanss" lubab oletada märgatavat inimmõju globaalsele kliimale. 2001. aasta aruandes oli öeldud: "On olemas uued ja tugevamad tõendid, et suurem osa viimase 50 aasta jooksul täheldatud soojenemisest on pandav inimtegevuse arvele."
Viimase 50 aasta jooksul on Maa pind soojenenud umbes 0,3°C võrra. Selle põhjuseks võib olla nii kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni looduslik muutumine Maa atmosfääris kui selle muutumine inimtegevuse tagajärjel. Viimaste uurimuste põhjal hinnatakse viimast kliimamudelite andmetel tõenäolisemaks, kuid uurijatel puudub üksmeel nii tegelike temperatuurimuutuste ulatuses kui ka nende põhjustes.
==Globaalse soojenemise teooria pooldajate ja vastaste seisukohad==
Mõned teooria pooldajad lihtsalt usuvad, et temperatuur on tõusnud. Teised pooldavad Kyōto kliimaprotokolliga ettenähtud meetmeid kliima mõjutamise vähendamiseks. Kolmandate arvates on keskkonnaoht nii suur, et  arenenud tööstusriigid peavad kiiresti vähendama süsinikdioksiidi emissiooni hoolimata suurest koormast nende majandusele, mille see kaasa toob.
Globaalse soojenemise teooria vastased esindavad erinevaid seisukohti. Mõned küll möönavad inimtegevuse osa globaalses soojenemises, kuid ei pea seda määravaks. Teised viitavad sellele, et globaalne temperatuur on aegade vältel täiesti looduslikel põhjustel väga suures ulatuses  kõikunud. Peale selle väidavad teooria vastased, et temperatuuri tegelikku trendi pole võimalik kindlaks teha, sest temperatuuri on hakatud registreerima alles 1860. aasta paiku. Mõned nimetavad ka globaalse temperatuuri muutumise looduslikke põhjusi, milleks on vulkanism ja Päikese aktiivsus.  Andres 21:54, 9 Sep 2004 (UTC)
See materjal on mõeldud praeguse artikli esimese lõigu ja Sissejuhatuse vahele. Aga ta pole küllalt viimistletud. Õigupoolest paigutatakse kõnealuse globaalse soojenemise algus erinevatesse ajahetkedesse: tööstusliku pöörde algus, 1860. aasta paiku (temperatuuri tegistreerimise algus), 100 aastat tagasi, 50 asstat tagasi. See aga läheb võib-olla vastuollu väitega, et globaalse soojenemise teooria pooldajad räägivad efektist, mis hakkas ilmnema alates 19. sajandi lõpust.
Ülevaade pooldajate ja vastaste seisukohtade varieerumisest ei ole kuigi hästi koostatud ja sel kujul teda nähtavasti sisse panna ei saa.
Selles tekstis võib olla ka minu asjatundmatusest tulenevaid vigu.
Kardetavasti ei ole mul lähemal ajal võimalik asjaga edasi tegelda. Võtsin selle ette ainult sellepärast, et mul jäi mulje, et keegi ei ole valmis asja erapooletumaks muutma ega konkretiseerima. Samuti ei taha ma jääda kritiseerijaks, kes ise midagi ei tee. Praeguseks kirjutatud lõigud sellele asjale muidugi kuigi palju kaasa ei aita.
Selgituseks oma seisukoha kohta ütlen, et minu meelest ei saa artiklit alustada eeldusel, et lugejad on ajupestud ning nüüd tuleb nende aju teistpidi loputada. Parem on alustada eeldusel, et nad mitte midagi ei tea.
Ja edasi: ehitada artiklit üles selgitusena, et levinud teooria on vastuoluline, saab minu meelest ainult sel juhul, kui veenvalt näidatakse, et see tõesti nii on. Kui seda ei tehta, siis jääb ainult deklaratsioon, et asi ei ole nii, nagu arvatakse. Ma ei väida, et sellist veenvat argumenti on antud juhul võimalik esitada.
Alajaotus "Teooria" on minu meelest hästi kirjutatud. Ma kahtleksin ainult, kas võib öelda, et see on üldlevinud teooria, kui sellel on nimeksid oponente. Peale selle jääb mulje, nagu enamik teadlasi usuksid seda raudkindlalt. Mul on küll jäänud mulje, et asjatundjate seas peetakse seda lihtsalt tõenäoliseks ja ollakse teadlikud tõendite mitteühemõttelisusest. Aga ma võin muidugi eksida.
Peale selle tuleks globaalse soojenemise teooria pooldajate argumendid esitada eraldi, mitte sissejuhatusena vastaste argumentidele. Mulle tundub, et see on diskrediteeriv võte. Võib-olla tuleks alustada hoopis sellest, mis laadi materjalile on asja üle otsustamisel üldse võimalik toetuda ja siis rääkida sellest, mis toetab globaalse soojenemise teooriat ja mis mitte.
Mulle tuli seoses selle teemaga meelde, et kui umbes 30 aastat tagasi oli Eestis mitu lumeta talve järjest, siis hakati rahva seas rääkima, et kosmoselennud on kliima paigast nihutanud. Andres Tarand kirjutas tookord Horisondis pikalt sellest, kuidas fluktuatsioonid on nii suured, et mingeid järeldusi trendi muutumise kohta teha ei saa. Andres 07:07, 10 Sep 2004 (UTC)

Minu arvates kõlbab see tekst küll. Tahaks siiski märkida, et sa oled mu artiklit natuke valesti mõistnud. Ma ei tahtnud väita, et enamus teadlasi on eksiarvamusel, kuigi see vist lõppkokkuvõttes kukkus nii välja. Ma arvan, et ühed räägivad aiast ja teised aiaaugust. Kas ma mitte sada ei maininudki sissejuhatuses. Teooria pooldajad räägivad lühikesest ajavahemikust ja keegi ei eitagi, et temperatuur on viimase sajandi jooksul tõusnud ning eriti kiire on tõus olnud 70-ndatest. Kahtlejad väidavad lihtsalt seda, et ei tohi teha ennatlikke järeldusi nii lühikese ajavahemiku põhjal. Kõik saavad aru ka sellest, et me ei tunne piisavalt hästi temperatuuri muutumise põhjusi ning tagajärgi. Mind on koguaeg ärritanud selline täiesti ühepoolne ja minu arvates isegi lapsikult lihtsustatud käsitlus, et CO2 kontsentratsiooni tõus on üksüheses seoses temp. tõusuga, et see protsess on pöördumatu, kui kohe midagi radikaalset ette ei võeta jne. Vaid väga vähe teadlasi kahtleb selles, et me elame jääaegade vahelisel perioodil ning praegune ajutine soojenemine asendub peagi jahenemisega. Siim 07:58, 10 Sep 2004 (UTC)

: Ma arvan, et ma saan Su taotlustest aru küll. Jutt on ainult sellest, kuidas artikkel peaks olema üles ehitatud ja millist tooni kasutada. Andres 09:25, 10 Sep 2004 (UTC)

:: Selle teema käsitlemisel üheksal juhul kümnest on tekst veel erapoolikum. Mina vähemalt üritan välja tuua mõlema poole seisukohti. Kavatsen selle teema juurde varsti tagasi pöörduda ja siis juba palju põhjalikumalt, kuid ma kardan, et ma ei suuda seda teha erapooletult, vähemalt mitte nii nagu Andres seda mõistab.Siim 11:02, 16 Sep 2004 (UTC)

::: Seda ei saagi Sinult nõuda, et Sa täiesti erapooletult kirjutaksid, aga me püüdleme selle poole, et me (koos kirjutades) saaksime võimalikult erapooletu teksti. See ei tähenda, et tuleks midagi kirjutamata jätta. Panin selle märkuse algusesse selleks, et lugeja teaks, et me ei pea seda teksti piisavalt erapooletuks, ja et meil endal see meelest äta ei läheks, et selle nimel tuleb veel pingutada. Andres 11:09, 16 Sep 2004 (UTC)
----
Võibolla võiks selle artikli alguses olla sarnane mall. Siis lugejad teavad, et see on artikkel mille sisu suhtes ollakse eri meelt. Selle malli nimi võiks olla näiteks "Vastuoluline teema" Siim 15:35, 6 Oct 2004 (UTC)
----
Võtsin alljärgneva teksti praegu välja. Seda tuleb veel kohendada, täiendada ja viimistleda. Siim 11:57, 7 Oct 2004 (UTC)
Soojenemise pooldajad tuginevad asjaolule, et vaieldamatult on Maa keskmine temperatuur viimase 30 aasta jooksul tõusnud. Samuti on suurenenud süsinikdioksiidi kontsentratsioon atmosfääris. Kindlaks on tehtud ka süsinikdioksiidi ning teiste niinimetatud kasvuhoonegaaside atmosfääri soojendav mõju. Selleks, et inimkond saaks ennast päästa, tuleb tarvitusele võtta radikaalsed meetmed kasvuhoonegaaside emissiooni piiramiseks. Vastasel korral sulavad liustikud Antarktisel ja Gröönimaal ning merepinna tase tõuseb  mitmekümne meetri võrra.
Kahtlejad väidavad, et inimese mõju pole kaugeltki nii suur, kui seda üritatakse kujutada. Põhiliselt tuuakse näiteid minevikust. Maakera kliima on pidevas muutumises ning see, et külmemad perioodid vahelduvad soojematega, on asjade loomulik käik. Instrumentaalseid mõõtmisi on teostatud kõigest viimase paarisaja aasta jooksul, see on aga hetk võrreldes Maa geoloogilise ajaloo pikkusega. On kindlaks tehtud, et atmosfääri süsihappegaasi kontsentratsioon on kõikunud väga suurtes piirides ning väike muutus viimase saja aasta jooksul ei kujuta mingit saatuslikku ohtu meie planeedile ega selle elustikule. Palju liike sureb loomulikult välja, kuid suuri liikide väljasuremisi on Maa ajaloos ennegi ette tulnud. See on looduse loomulik ringkäik. Pealegi  on liikide väljasuremine põhjustatud põhiliselt nende elupaikade hävitamisest. Süsinikdioksiidi kontsentratsiooni tõusu ja temperatuuri muutuse juures tundub olevat tehtud klassikaline viga. Nimelt on segi aetud põhjus ja tagajärg. Atmosfääri soojenedes soojenevad ka ookeanid, mis seovad endaga palju suuremaid süsinikdioksiidi koguseid kui atmosfäär. Temperatuuri tõustes teatavasti gaaside lahustuvus vedelikes halveneb ning süsinikdioksiid vabaneb atmosfääri. Seda kinnitavad ka paleoklimatoloogilised uuringud. Alati on süsinikdioksiidi kontsentratsiooni tõus järgnenud temperatuuri tõusule, mitte vastupidi.
See, kuidas Maa reageerib temperatuuri tõusule, on siiani ebaselge, igatahes näivad eksisteerivat mingid mehhanismid, mille abil temperatuuri reguleeritakse. Kuidas muidu seletada jääaegade vaheldumist soojemate perioodidega. Ilmselt tuleb vastust taaskord otsida ookeanidest.
See, kas ja kuidas kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni tõus mõjutab globaalset kliimat,  on ebaselge ja vaieldav küsimus. Üsna kindlalt võib, aga väita, et mandriliustike täielik sulamine ja maailmameretaseme suur tõus ei ole lähemal ajal kuigi tõenäoline. Siim 11:57, 7 Oct 2004 (UTC)
----
Globaalne soojenemine on teema, mis on ammu väljunud vaid teadlaste huviorbiidist. Sellest räägitakse tihti meedias ja vaevalt leidub täiskasvanud inimest, kes globaalsest soojenemisest midagi poleks kuulnud. Teema on vastuoluline ja teadlaste seas ei ole üksmeelt soojenemise põhjuste osas.
Üldlevinud teooria kohaselt põhjustavad globaalset soojenemist inimese poolt atmosfääri paisatavad kasvuhoonegaasid. Neist tähtsamad on veeaur ja süsinikdioksiid. Väidetavalt pani soojenemisele alguse tööstusrevolutsioon. Sealt alanud fossiilsete kütuste põletamine vabastas atmosfääri tohutus koguses süsinikdioksiidi, mida peetakse kasvuhooneefekti tugevnemise peasüüdlaseks.
Sellel teoorial on palju nimekaid oponente, kes väidavad, et inimese panust globaalses soojenemises hinnatakse üle. Järgnevalt on ära toodud erinevate osapoolte argumente oma teooria kaitseks.

Globaalse soojenemise teooria pooldajad esitavad argumendina põhiliselt atmosfääri süsinikdioksiidi kontsentratsiooni tõusu. Süsinikdioksiid käitub nn. kasvuhoonegaasi ehk infrapunast kiirgust neelava gaasina. See tähendab seda, et ta on nagu filter, mis laseb läbi lühilainelise elektromagnetkiirguse, ent takistab oluliselt Maa pinnalt peegeldunud pikalainelise kiirguse levimist maailmaruumi. Seega Maa atmosfäär soojeneb pidevalt. Efekt võimendub, seda enam mida suuremaks muutub süsinikdioksiidi kontsentratsioon atmosfääris.
Teooria pooldajad väidavad järgmist:
* 20. sajandi algusest on globaalne keskmine temperatuur tõusnud 0,6°C.
* Nii kiiret soojenemist pole olnud viimase 500 aasta jooksul.
* Seitse kümnest 20 sajandi soojemast aastast olid 1990-ndatel.
* Liustikud sulavad kiirelt.
* Viimase saja aasta jooksul on merepinna tase tõusnud rohkem kui eelneva 3000 aasta jooksul.
* On täheldatud muutusi taimede ja loomade levikuareaalides, mis on nende reaktsioon muutunud kliimale.
Kõiges selles on peasüüdlane inimene, kes reostab atmosfääri süsinikdioksiidiga.
Globaalne soojenemine toob kaasa järgnevad tagajärjed:
* Merepinna taseme kiirem tõus.
* Paljude liikide elupaikade häving.
* Ekstreemsed ilmastikunähtused võimenduvad. (tihedamini esinevad põuad ja üleujutused, rohkem torme.)
* Sagenevad kõrgest temperatuurist tulenevad haigused. Näiteks suurem infarktide arv.
* Haigused nagu koolera ja malaaria laiendavad oma areaali.
Usutakse, et inimene saab seda ära hoida õige tegutsemisega. Deviisiks on, et ükskõik milline tegevus on parem kui tegevusetus.

Teooria vastased jaotuvad laias laastus kahte leeri: on teadlasi, kes eitavad soojenemist või vähemalt osutavad suurtele vigadele selle määramises. Enamik skeptikuist siiski tunnistab soojenemist, kuid ei usu, et selle peapõhjuseks on inimtegevus.
===Soojenemise eitajad===
On teadlasi, näiteks Ross McKitrick ja Christopher Essex, kes kahtlevad ka selles, kas atmosfäär üldse soojeneb. Samuti üritavad nad tõestada, et laialt kasutatav mõiste globaalne keskmine temperatuur ei oma füüsikalist sisu. Samuti kahtlevad nad kliima mudeldamise võimalikkuses. Järgnevalt on lühidalt kirjeldatud nende seisukohti:
====Globaalne keskmine temperatuur====
Väidetavalt on keskmine temperatuur Maa pinnal +15°C. Tekib küsimus, et kuidas see on määratud. Temperatuure on Maa pinnal lõputu hulk, nad moodustavad temperatuurivälja. Seda välja ei ole võimalik taandada ühele numbrile, mis peaks kogu välja iseloomustama. Temperatuur on süsteemile omane suurus, mis ei sõltu selle süsteemi massist ehk teisisõnu, temperatuurid ei ole liidetavad. Seega ei oma aritmeetiline keskmine mitte mingit füüsikalist sisu.
Keskmise temperatuuri (kui ta eksisteeriks), määramisel on palju raskusi. Esiteks mõõdetakse temperatuure vaid Maa pinnal ja tehakse sellest järeldusi kogu atmosfääri kohta. Temperatuure mõõdetakse ilmajaamades, mis ei ole ühtlaselt jaotunud. Nende võrk on tihedam Euroopas ja Põhja-Ameerikas, märksa hõredam aga lõunapoolkeral ja ookeanide pinnal. Kolmandaks suureks probleemiks on see, et nii ilmajaamade asukohad kui ka nende arv muutuvad pidevalt. 1970-ndatel, viimase globaalse soojenemise algusajal (globaalse temperatuuri graafiku järgi), oli ilmajaamade arv maailmas ligikaudu 15 000. Tänaseks on see number kokku kuivanud ligikaudu 5000-le. Iga inimene, kes statistikat on õppinud peaks aru saama, et me ei saa jätkata sama graafikut kui meil on niivõrd erinevad lähteandmed. Kuna sulgemise peapõhjuseks on rahapuudus, võib arvata, et tegevuse on lõpetanud eeskätt need ilmajaamad, mis asuvad eemal linnadest või asuvad kõrgemal merepinnast ehk millede ülalpidamine on kulukam. Seega nende sulgemine peaks keskmist temperatuuri (ehkki teda pole olemas) tõstma. Kui me kõrvutame kahte graafikut: esiteks Maa keskmise temperatuuri tõusu ja teiseks ilmajaamade arvu muutumist ajas näeme üksteise peaaegu täpset peegelpilti. Ilmajaamade vähenedes on keskmine temperatuur pidevalt tõusnud.
Siiski ei ole mainitud teadlased teinud konkreetset uuringut, et tuua välja need konkreetsed ilmajaamad, mis on suletud ja üritada arvutada sellest tulenenud viga keskmise temperatuuri määramisel.
====Mudelitest====
Arvutiajastu alguses usuti naiivselt, et arvutid on selleks vahendiks, mis lõplikult lahendavad kõik looduse saladused. Oli pime usk mudelitesse, mis pidid andma vastuse väga erinevatele küsimustele. Tegelikult on ükskõik kui keerukas mudel siiski looduse väga jäme üldistus.
IPCC hindab oma raportis tuleviku kliimat. see tähendab, et nad ennustavad milline võiks olla näiteks globaalne keskmine temperatuur saja aasta pärast. Tulemuseks ei saa nad ühte numbrit, vaid palju erinevaid väärtusi, mis võivad üksteisest suuresti erineda. Need numbrid ei olegi mitte midagi muud kui erinevate mudelitega saadud väärtused.
Tegelikult on hakatud aru saama, et kliima kohta ei ole võimalik mingit usaldusväärset arvutimudelit koostadagi. Meil ei ole kuskilt võtta selliseid arvutusvõimsusi ega ka lähteandmeid. Ilma- ja kliimaennustamine on kaks ise asja ega ole võrreldavad. Enamvähem usaldusväärselt suudetakse ilma ennustada neljaks päevaks. Seega tundub olevat naeruväärne rääkida järgneva 100 aasta kliima ennustamisest. Millegipärast on inimestel siiski naiivne arvamus, et kui panna kokku palju valesid tulemusi ja võtta neist keskmine saame enamvähem õige vastuse. Just seda IPCC teebki ennustades tuleviku kliimat.
===Mõõdukam skeptitsism===
Tugev enamus teadlasi on siiski mõõdukamal seisukohal. Tänapäeval enamasti ei kahelda selles, et kliima on viimase 100 ja eriti kiirelt viimase 30 aasta jooksul soojenenud. Vähemalt Eestis on see kindlasti nii. Küsimus on selles, mis seda põhjustab ja kui kaua temperatuuri kasv jätkub? Paljusid teadlasi ärritab selle probleemi ühekülgne käsitlus. Kliimasüsteemi mõistmine eeldab paljude komponentide koosmõju arvestamist. Seos ei ole nii ühene, et mida rohkem on atmosfääris süsinikdioksiidi, seda soojem on kliima ja vastupidi. Kliimat mõjutavaist tegureist on täpsemalt kirjutatud artiklis kliimamuutus.
Ka mudelite vastu ei tunta siiski nii laialdast vastumeelsust, ehkki nende täpsus jätab soovida ja erinevate mudelite ennustused erinevad üksteisest olulisel määral on siin siiski märgata edasiminekut. Ka ilmaennustamise mudelid olid algul väga algelised, kuid on tänapäeval siiski laialdaselt kasutusel. Ilmselt ei suuda me kunagi koostada mudelit, mis ennustaks ilma 100 aasta pärast kindlale kuupäevale, kuid loodetavasti on võimalik koostada usaldatav mudel, mis ennustaks 100 aasta pärast valitsevaid klimaatilisi tingimusi.
----
Hiljuti jooksis uudistest läbi, et autoriteetne ekspertide komisjon hindab tõenäosust, et globaalne soojenemine on inimtegevuse tagaärg, 90 protsendile. Andres 6. veebruar 2007, kell 14:24 (UTC)

Pane sisse. Siim 8. veebruar 2007, kell 19:55 (UTC)

: Ei leia enam. Andres 8. veebruar 2007, kell 20:12 (UTC)

:: IPCC Fourth Assesment Report, Working Group I on see millest Andres ilmselt rääkis. See avaldati 2. veebruaril 2007 Pariisis. Soovitan lugeda. Ma kavatsen siia artiklisse ka selle kohta fakte lisada. http://www.ipcc.ch/SPM2feb07.pdf   Mustrebane 16. august 2007, kell 14:12 (UTC)
----
Tõenäosus ei ole fakt, vaid hinnang. See tuleb tekstis otsesõnu omistada. Andres 17. august 2007, kell 09:41 (UTC)
Sobib? Mustrebane 17. august 2007, kell 12:47 (UTC)

Tuleb täpsustada, kelle hinnangul mis ajast. Selliseid hinnanguid on ju korduvalt tehtud. Andres 17. august 2007, kell 18:48 (UTC)

Kas kõik näiteks Globaalne kliimasoojenemine, kliimasoojenemine, Maailma kliimasoojenemine tuleks siis siia suunata. Minu meelest võiks mõned asjalikud lõigud, mis varem on välja võetud tagasi tõsta, pannes mõne malli lihtsalt (toimetada, vaidlustatud..). Pole aga süüvinud, millised täpsemalt. Põhimõtteliselt vaidlevad teadlased selle probleemi üle ilmselt aastasadu, üldiselt (olgu, veel minu arvamus) on aga kindel antropogeenne mõju --Dj Capricorn 23. jaanuar 2008, kell 11:41 (UTC)

Need asjad oleks hea Siimuga läbi rääkida.

Tee muidugi ümbersuunamised. Andres 24. jaanuar 2008, kell 17:56 (UTC)
Artikkel on tugevalt vananenud ja käsitleb aega ja temperatuuritõusu liiga lähedastes piirides. Liialdatud reaalselt olemasoleva antropogeense mõju kõrval pole toodud mingil moel esile planeedile omast kliima dünaamikat (ka ajaloos) ja seda mõjutavaid faktoreid. 11. sajandil olid Gröönimaal põllundusasulad. Oma roheluse järgi ta nime saigi. jne --Ivo Vahur 14. november 2010, kell 12:57 (EET)

Artikli teemat tuleb täpsustada, aga globaalse soojenemise all mõeldakse ikkagi viimasel ajal toimunud soojenemist. Andres 14. november 2010, kell 13:08 (EET)

: Pole kindlalt teada kas kogu planeet üldse soojeneski. Peetakse silmas rohkem põhjapoolkera. Peale selle kas 2008. alates pole täheldatud juba jahenemist? Pole ise ka kindel. Ei fikseerinud materjali millest pilgu üle lasin. --Ivo Vahur 14. november 2010, kell 13:31 (EET)
----
Praegu on kirjutatud, et kasvuhooneefekt on üks võimalik põhjus, aga teistest võimalikest põhjustest pole sõnagi. Peale selle, tundub, et valdav enamik teadlasi peab kasvuhooneefekti põhiliseks põhjuseks, või ma eksin? Andres 15. november 2010, kell 20:48 (EET)
----
Viidatud sait ei avane. Andres 15. november 2010, kell 20:48 (EET)
----
Artikkel tuleks kuidagi kokku panna. Võiks kasutada arutelus olevaid materjale. Mitmes vikis on asja kohta hea või eeskujulik artikkel. Andres 16. november 2010, kell 08:01 (EET)
----
Võtsin järgneva välja (kuna stiililiselt ei sobi ("isehelenduv pall" jne.), aga tegin sellest lühendatud versiooni päikese mõju alaosaks. --Kk 20. november 2010, kell 01:18 (EET)
Praegune globaalne soojenemine ei piirdu vaid planeet Maaga. Sulavad ka Marsi   jäämütsid ja Jupiteril kasvab teise punase plekina ilmnev gigantse orkaani laadne torm. Jupiteri   esimene Suur Punane Plekk on 300 aasta vana ja on oma suuruselt võrdne kahe Maaga. Praegune plekk arvatakse tulenevat Jupiteri järsust soojenemisest. Mõned Jupiteri osad on üle 6 kraadi soojemad kui nad olid mõned aastad tagasi.
Ka Neptuuni  kuu Triiton on alates 1989 aastast tähelepanuväärselt soojenenud.  Isegi Pluuto on väheke soojenenud, kui nimetada -230 C soojemaks kui -233 C.  Võimalik et see kõik tuleneb ühest isehelenduvast pallist, mis on üle 300 000 korra raskem Maast, mille pinnatemperatuur on üle 200 000 000 C ja millele on väheke tossu silma läinud.''
----
Alajaotus "Veel üks võimalik tagapõhi" vajab toimetamist. Andres 20. november 2010, kell 05:54 (EET)

Toimetasin. Liitsin sellest osast olulise eelnevaga, tolle pealkirja muutes. --Kk 20. november 2010, kell 09:33 (EET)
----
Tuleks selgelt välja tuua, kelle seisukohtadega on tegu. Soliidsed allikad ja tundmatu päritoluga veebileht ei saa olla võrdse kaaluga. Mõtlen just neid "küsitavusi". Andres 20. november 2010, kell 12:06 (EET)

Mittesoliidsel või täpsemalt mitteautoriteetsel (?) veebilehel on ka pealeht ja lingid mis viitavad kust materjalid pärinevad.--Ivo Vahur 20. november 2010, kell 12:17 (EET)

: Märgi siis vähemalt algallikad. Mina sain aru, et tegemist on autoriga, kes on asjatundlik, kuid avaldab veebis. Andres 20. november 2010, kell 12:19 (EET)

Oleks vaja teha! Ei valda eriti teemat
PS Selle glb soojenemise ülesriputanud USA (endise poliitiku?) tehtud film anti ju Briti kohtuse ja selles tehtud võltsingud on paljastatud. Sellele on tehtud ka vastufilm ja kohtuotsuse põhjal tohib esimest filmi näidata vaid koos teisega. Kahjuks ei ole selle teemaga lähemalt kursis. Mõni teadjam võiks seda valgustada. Las kirjutab kui ta pole seda juba kuskil teinud. Raadiosaate ta sellest vähemalt tegi. Pole ta meiliaadressi.
Kliimasoojenemise teema osa poliitilises valimisvõitluses peegeldab ilmekalt järgnev küllaltki tavaline valimised võitnud poole avaldus. 27. aprill 2009 ütles Obama Washingtonis Rahvusliku Teaduste Akadeemia (NAS, National Academy of Sciences) 146. aastakoosolekul peetud kõnes:"  Minu halduse all on möödas aeg kui teadus võttis endale ideoloogia tagamaa kindlustaja osa." .
----
Võtsin järgneva välja, sest viited ei räägi sellest millest tekst. Paistab olevat arvamus. --Kk 20. november 2010, kell 14:54 (EET)
==== Küsitavused temperatuuritõusu tõlgendamises ====
Järeldus et kliima on 1906 – 2005 aasta vahemikus 0,74 kraadi soojenenud (IPCC AR4 ) näib vähemalt matemaatilisest küljest olevat ebakorrektne kliimadünaamika tõlgendus. Nagu ka  IPCC avaldus samas AR4 dokumendi kokkuvõttes: “Soojenemise lineeaarne tõus viimasel 50 aastal (0,13 [0,10- 0,16]°C dekaadis) on peaaegu kaks korda nii suur kui eelneva 100 aasta jooksul.”  IPCC tõlgenduse kohta avaldatud arvamus põhineb matemaatilisele lähenemisele viimase 150 aasta põhjapoolkera järjepidevate kliimavaatluste kokkuvõttele. ''
----
Võtsin järgneva välja, kuna artiklis toodud definitsioon juba väldib kliima mõistet nagunii. Lause on ka Bjørn Lomborgi tüüpi ideoloogiline. --Kk 20. november 2010, kell 17:12 (EET)
Järeldus kliima vaieldamatult toimunud soojenemise kohta on matemaatilisest küljest sellega mõneti liialdav ebakorrektne kliimadünaamika tõlgendus.
Jah natuke nadi ja väär sõnastus. Mõeldud oli, et temperatuuri tõusu astmega oli liialdatud. Esimese sellekohase viidatud artikli pealkiri polnud küll asjakohane, kuid selle esimene alaosa natuke enam. Kui ma ei eksi siis just selles kas kolmanda või neljanda tabeli juures oli toodud ära sellise hinnangu lähivaatega seotu, ning see kuidas asi kaugvaates paistab.--Ivo Vahur 21. november 2010, kell 02:34 (EET)
Selle Sahara viitel järgi pole vajadust. See peab olema lahtikirjutatud nii Holotseeni kliimaoptimumis kui ka artiklis Sahara kõrb. Peale selle peab seda puudutama ka Vana-Egiptuse ajalugu, sest sellega on seotud Niiluse äärse püsiasustuse teke. Enne nad võnkusid vastavalt kliimale Niiluse ja Sahara ala vahel. Olulisem on selle 90 protsendi inimtegevusest lahtikirjutamine. Siin või mujal. Peale selle on selle sajandi alguses tehtud juba ettepanek praegust aega holotseeni asemel antropotseeniks kutsuma hakata. --Ivo Vahur 21. november 2010, kell 02:34 (EET)

On ju ka viiteid, et kõrbestumise laienemisel on karjakasvatusel ja põllumajandusel kaasosa. --Dr Oldekop 21. november 2010, kell 09:40 (EET)

: Kasvõi ka sellepärast oleks vaja see 90 protsenti lahti kirjutada. Milliste teiste faktorite keskel see tekkib. Siin võibju üksainukegi ülemõõduline (nagu kunagi Tabo)vulkaanipursegi pool kogu elust planeedilt ära pühkida. Mullast, sellest igakevadisest ülestõusmise ainest on kahju küll. See on puhas eluks kondenseerunud päiksevalgus. Muttide uni.--Ivo Vahur 21. november 2010, kell 10:14 (EET)
Now about that so-called consensus on warming: UGW (raamatu nimi: Unstoppable Global Warming Every 1,500 Years) gives six examples of groups of scientists who were not in agreement with the "warming by C02" hypothesis in the 1990s. The largest group was over 17,100 mostly American holders of science or engineering degrees who signed a petition expressing doubt about man-made global warming and opposing the Kyoto Treaty. Of these, fully 2600 had climate science credentials. Perhaps the most important group was the 50 U. S. state climatologists, 90% of whom agreed with the statement: "scientific evidence indicates variations in global temperature are likely to be naturally occurring and cyclical over very long periods of time" (p. 66).  Tõi natuke lugemist. --Ivo Vahur 21. november 2010, kell 10:29 (EET)

Muidugi tuleb lisada, et teaduslik tõde ei ole kuidagiviisi hääletamise teel saavutatav :-))) --Dr Oldekop 21. november 2010, kell 11:00 (EET)

Globaalne soojenemine poliitilises valimisvõitluses ja meediaäris

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://royalsociety.org/displaypagedoc.asp?id=13619
** In Globaalne soojenemine on 2013-06-24 10:58:54, 404 Not Found
** In Globaalne soojenemine on 2013-07-05 23:51:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:51 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://royalsociety.org/displaypagedoc.asp?id=20742
** In Globaalne soojenemine on 2013-06-24 10:58:54, 404 Not Found
** In Globaalne soojenemine on 2013-07-05 23:51:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:51 (EEST)


Arutelu:Siddhārtha Gautama

Kuidas oleks õigem eesti keeles kirjutada,  "Siddhārtha Gautama" või "Siddhartha Gautama"? Artiklis Budism on mõlemad nimekujud. Andres 18:44, 9 Sep 2004 (UTC)
Eesti keeles öeldakse tavaliselt "Gautama Buddha" või lihtsalt "Buddha". Andres 18:48, 9 Sep 2004 (UTC)
Esimene lause on sissejuhatusena segane. Pakun, et pealkiri võiks olla Gautama Buddha või Buddha. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2016, kell 13:04 (EET)
Arvaks, et vähimatki mõtet ei ole tuua paali keelt sisse. Mitte sellepärast, et ladina tähestikku selle keele puhul kasutatakse alates 19. sajandist, vaid et esimesed kirjalikud allikad on pärit mingi kolm sajandit pärast ta surma.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. jaanuar 2016, kell 13:20 (EET)

Paali keel on siin küllap sellepärast, et see on theravaada budismi traditsiooni keel. Aga samahästi võiks siin muidugi olla tiibeti, hiina ja jaapani keel. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2016, kell 13:36 (EET)

: Aga seejuures on väga veider paali keele artiklis olev lause ... Buddha õpetuste ainsana säilinud täielik kogumik... Mis on tegelt absurd, kuna paali keeles pandi need kirja neli ja pool sajandit pärast Buddhat.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. jaanuar 2016, kell 14:03 (EET)

:: Mõeldud on küllap seda, et "Kolm korvi" on säilinud ainult paali keeles, mitte sanskriti keeles. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2016, kell 14:09 (EET)

::: Mõeldud võib ju olla, aga siin on tõsine probleem. Vanimad säilinud käsikirjad on pärit 15. sajandist.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. jaanuar 2016, kell 14:16 (EET)


Arutelu:Professor

Kas professorikutse on (Eestis) veel olemas? Nüüd ju valitakse professoreid ümber. Andres 19:58, 9 Sep 2004 (UTC)

Professori ametikohad on täiesti olemas. - Urmas 20:47, 9 Sep 2004 (UTC)

:: Kas professori kutse on ametikoht? Nõukogude ajal oli minu teada professorikutse, mis ei olene ametikohast. Nüüd seda minu teada ei ole. Andres 21:59, 9 Sep 2004 (UTC)

: Ma ei tea kas see on igalpool Eestis nii, kuid TÜ-s peab professorikandidaadil olema ette näidata teadustööd vähemalt kolme doktoritöö mahus ning õpetamise ehk üliõpilastega töötamise kogemus. Siim 20:59, 9 Sep 2004 (UTC)

:: Doktorikraadi nõuet minu teada ei ole kunstialade professoritel, samuti mitte TÜ vabade kunstide professoril. Andres 21:59, 9 Sep 2004 (UTC)

Sõnastus ei olnud enne korrektne, kuid ei ole ka praegu korrektne. Aga artikkel nõuab niikuinii suuremat põhjalikkust. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:51, 10 Sep 2004 (UTC)

Väide, et professoriks võib saada ka magistrikraadiga vajab selgitamist. Ma ei tea kus see nii on, teaduses kindlasti mitte. Nii ei või seda asja jätta. Siim 17:43, 14 Sep 2004 (UTC)

Jah, seda tuleb selgitada. Eestis praegu kehtivate reeglite järgi peab professoril olema doktorikraad või sellega ekvivalentne kraad, välja arvatud kunstialade professoritel.

Aga see ei ole universaalne reegel. Näiteks veel hiljuti oli Oxfordi Ülikooli religioonifilosoofia professor Richard Swinburne, kellel oli ainult magistrikraad.

Nende asjade kohta on raske midagi üldist öelda. Eri riikides on nõuded (ja professori mõiste) erinevad. Ja eri aegadel on need olnud erinevad.

Artikkel peaks olema palju põhjalikum ja konkreetsem.
Andres 18:03, 14 Sep 2004 (UTC)

Professori nimetus tähistab tiitlit?! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. mai 2010, kell 23:25 (EEST)

Artiklis on 4 lauset, neist esimesed 3 on väärad ja neljas võiks olla täpsem. Artikkel pole vikipeedia vääriline. Bml~etwiki (arutelu) 4. aprill 2024, kell 23:05 (EEST)

Ei ole tõesti. Palun aita ümber teha. --Andres (arutelu) 5. aprill 2024, kell 03:57 (EEST)


Arutelu:Kabul

Algab Hindukuši kagunõlvult. Murrab kuristikes läbi mitmete ahelike ja läbib vahepeal laiemaid mägedevahelisi nõgusid, milledest olulisemad on Kabuli, Džalalabadi ja Peshawari juures. Suubub paremalt Indusesse.
See tekst ei peaks Kabuli linna artiklis olema. Siim 08:22, 10 Sep 2004 (UTC)

Arvan, et see tekst tuleb panna pealkirja Kabuli jõgi (mitte Kabul (jõgi)) alla. Andres 09:27, 10 Sep 2004 (UTC)

ÕS-i järgi on rõhk teisel silbil. Andres 10. juuli 2007, kell 18:44 (UTC)

Paranda ära. - Urmas 10. juuli 2007, kell 19:16 (UTC)

Siin ei ole midagi allikat. 85.78.159.214 5. september 2011, kell 17:49 (EEST)


Arutelu:17. august

Kas Augustus mitte ei surnud 19. augustil? Andres 14:09, 10 Sep 2004 (UTC)
----
*1989 –

Võtsin kahtlase asja välja. Andres 28. mai 2006, kell 20.48 (UTC)
 * 1427 – Pariisi saabusid esimesed mustlased.
--WikedKentaur (arutelu) 15. august 2019, kell 19:36 (EEST)


Arutelu:Myanmar

Kas ei võiks nii teha, et põhiartiklis oleks tähtsamate asulate loend ja spetsiaalartiklisse pandaks nii palju asulaid kui  võimalik? Andres 19:47, 10 Sep 2004 (UTC)

Jah. Asustusest kui sellisest kirjutades tuleb suuremad asulad kindlasti ära märkida. Panen mingi portsu suuremaid üles. - Urmas 20:03, 10 Sep 2004 (UTC)

: Nojah, siis on meil eriarvamused ainult selles, kui palju neid tähtsamaid on. Äkki teeks nii, et paneks ikkagi ka põhiartiklisse nii kõige suuremad asulad eraldi kui ka sellise nimekirja, nagu ma praegu teen, sest muidu on tarvis veel kolmas artikkel teha. Andres 20:09, 10 Sep 2004 (UTC)

Panin üles linnad, kus on ~100 000 ja enam elanikku. - Urmas 20:26, 10 Sep 2004 (UTC)

Mul tekkis ka niisugine olukord, et on kaks sama nimega asulat. Ma panin esialgu asula nime ühe korra kirja, sest ma ei suutnud kohe kindlaks teha, kuidas neid eristada. Võib-olla peaks selle nime esialgu kaks korda kirjutama. Andres 19:47, 10 Sep 2004 (UTC)

Ehk asuvad nad eri provintsides, et saab provintsinime sulgudesse lisada? - Urmas 20:03, 10 Sep 2004 (UTC)

Loodan ka. Aga ma ei ole veel jõudnud seda uurida. Andres 20:09, 10 Sep 2004 (UTC)

Kas ei võiks haldusüksuste nimekirja nii teha, et lisada "osariik" või ...? Andres 19:47, 10 Sep 2004 (UTC)

Saab. - Urmas 20:03, 10 Sep 2004 (UTC)

Püüdsin parandada suuremate asulate nimekirja sõnastust. Mis ajast need andmed pärinevad? Selle peaks kindlasti juurde märkima. Jätsin välja viite elaniku arvu piirile, sest nimekirjas oli ka väiksemaid elanike arve ning sõnastus oli ebamäärane. Andres 07:00, 12 Sep 2004 (UTC)

Andmed on pärit siit. Nad suures osas hinnangulised, kuid tolle portaali tegijate-uuendajate tehtav töömaht annab alust arvata, et andmed on eri riikide osas võrreldavad ja neid konkreetseid numbreid üles riputades on nad teinud oma põhjendatud valiku. Väiksema elanike arvuga linnad võtsin sisse arvestades tolle piirkonna kõrget iivet - mõne kuu pärast võib neis väiksemates linnades olla juba üle 100 000 elaniku. Sõnastuse ise ei saanud jah kõige parem. - Urmas 08:12, 12 Sep 2004 (UTC)

Jah, see on minu meelest usaldatav allikas küll. Ma märgin siis, et andmed on 2004. aasta seisuga. Andres 08:45, 12 Sep 2004 (UTC)

Andmed mägede kõrguse kohta on mul vastuolulised. Seda tuleb veel uurida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:44, 12 Sep 2004 (UTC)

Muutsin artikli nime vastavalt nimekomisjoni otsusele 2006. aasta suvest. Ka mujal Vikipeedias tuleb "Myanmar" asendada "Birmaga", välja arvatud ametlikus nimes "Myanmari Liit" ning seal, kus on juttu nimest "Myanmar". Andres 16. aprill 2007, kell 22:43 (UTC)

Selline ymberotsustus on suhteliselt haruldane. Ehk võiks sellele lingi panna? --Oop 30. september 2007, kell 17:00 (UTC)

: See otsus tehti seoses Suure Maailma Atlase ettevalmistamisega 2006. aasta suvel ning puudutab ka Elevandiluuranniku ja Roheneemesaarte nime. Sellest otsusest teatas mulle Eduard Päll ning see kajastub ka KNAB-is ja uues ÕS-is. Sellest peaks piisama. Otsuse  protokolli ma näinud ei ole. Andres 30. september 2007, kell 17:18 (UTC)

Birma vapp võeti Commonsist ära. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. november 2008, kell 23:27 (UTC)

Riigi ametlikku nime muudeti ka. Selle peaks vist jälle pildina panema, aga ma ei leidnud. Kas see on eesti keeles Myanmari Liidu Vabariik? --Epp 22. oktoober 2010, kell 00:19 (EEST)

Minu meelest küll, jah, selline nimi.

Ma olen praegu küll võõras arvutis võõra brauseriga, aga igatahes birma kirja ta ei näita, kuigi teisi kirju näitab. Igatahes vana tuleks infokastist välja võtta ning parandada artikli algust, jättes ka varasema ametliku nime kuskile alles. Andres 22. oktoober 2010, kell 00:26 (EEST)

: Mul ka ei näita. Birma kirja näitamiseks peab vist igal juhul midagi installeerima, ja arvata võib, et enamasti ta ei näita, sellepärast ongi praegu see pildi kujul pandud. Aga seda on teksti sisse vist väga raske panna. --Epp 22. oktoober 2010, kell 00:36 (EEST)

:: Just.

:: Teksti sisse võib panna samamoodi, nagu ta infokasti sees oli. Andres 22. oktoober 2010, kell 08:25 (EEST)

::: Oo, panin, ja minul jäi praegu ilusti. Ma ei teadnudki, et lause sisse saab pilti panna. --Epp 22. oktoober 2010, kell 08:40 (EEST)

Suure maailma atlase järgi (lk. 92, 97) on Birmas provintsid, mitte osariigid. Taivo 7. jaanuar 2011, kell 01:25 (EET)

KNAB-i järgi on seal piirkonnad ja osariigid, EE 15. köite järgi provintsid ja liiduriigid. Ma ei tea, miks EE-s teistmoodi on, aga meie lähtume KNAB-ist. Andres 7. jaanuar 2011, kell 09:23 (EET)
----
Kas ta astus ametisse? --Epp 4. veebruar 2011, kell 20:01 (EET)
----
18. oktoobril 1965 andis Revolutsiooninõukogu välja seaduse, millega kõik ettevõtted riigistati. 1966. aasta lõpuks saadeti kõik kristlikud misjonärid maalt välja.

Võeti välja. --Epp 27. november 2011, kell 19:10 (EET)
----
Mis see siis nüüd tähendab? KNAB-i järgi on põhinimi Birma (mõne aja eest oli jah Myanmar). Meil on niigi raskusi EKI nimevahetustega sammu pidada. Andres (arutelu) 28. aprill 2015, kell 09:09 (EEST)

Sain nüüd aru. Pööran oma muudatused tagasi. Andres (arutelu) 28. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)

: Seda muudatust EKI lehelt üples leida pole sugugi lihtne. Ma kogemata koperdasin selle otsa. Lingi panin, aga sa vist ei osanud seda samuti leida.   • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 28. aprill 2015, kell 10:08 (EEST)

:: Esimese muudatuse resümees oli aadress ilma lingita. Andres (arutelu) 28. aprill 2015, kell 11:28 (EEST)

::: Hämmastav! Kuidas kohanimenõukogu sellisele tulemile jõudis? Meie keeles tuleb esimest algupärast nime kasutada elik seda vormi , mis meie keeles esimesena kasutusele võeti. Nagu Gruusia, mitte Georgia. Ja nüüd mingi täiesti poliitiline nimemuudatus.

:::: Tegelikus praktikas nimesid korrigeeritakse küll aeg-ajalt ja lähtudes eri kaalutlustest, antud juhul "lähtudes Eesti diplomaatilisest eelistustest". Pikne 1. veebruar 2021, kell 22:48 (EET)


Arutelu:Ajalugu

Ajaloo, nagu ka kronoloogia ja mütoloogia puhul, tuleb silmas pidada, et sama sõna võib tähendada nii teadusharu kui ka selle ainet. Andres 06:12, 11 Sep 2004 (UTC)
Yteldud. :) Muus osas on definitsioon väike ja kole, aga ehk hakkab keegi nyyd parandama. --Oop 22:45, 8 Dec 2004 (UTC)
Lingvistika ei ole ajaloo abiteadus. --Oop 00:02, 2 Jan 2005 (UTC)

Ja ega tegelikult ole ka etnoloogia, folkloristika, metroloogia ja mütoloogia. Keegi sattus ilmselt eufooriasse. Folkloristika võib arheoloogi ju abistada, aga samavõrd on neil teinekord abi bioloogiast, keemiast või fyysikast (C14, palynoloogia jms). --Oop 00:08, 2 Jan 2005 (UTC)

Arvan, et tuleb teha valik, mida selle pealkirja all käsitleda. Andres 29. oktoober 2005, kell 13.49 (UTC)
Ajalugu on teadus inimkonna arengust ürgajast kuni tänapäevani.

Jätsin selle esialgu välja. Praeguses definitsioonis on midagi olulist, mida see siin ei asenda. See on ka õige, aga ta ei sobi praegusesse teksti. Andres 28. oktoober 2006, kell 19:12 (UTC)

(eelkõige arheoloogia)

Võtsin selle välja, sest inimesi ja ühiskondi ei uuri eelkõige arheoloogia. Andres 24. veebruar 2007, kell 19:50 (UTC)
Kõige lihtsam oleks öelda: Ajalugu on minevik või teadus mis uurib minevikku :P tegelikult nii labaselt muidugi öelda ei saa aga minu meelest kõige lihtsam seletus :)

See on minu meelest liiga lihtne, ja ega praeguni pole selline, nagu tahaks.

Minu meelest tuleks teha eraldi artiklid. Andres 25. aprill 2007, kell 16:25 (UTC)

Sõna "historiograafia" tuleneb kreeka sõnadest historia ('ajalugu') ja grafo ('kirjutan'), tähendades kõige lihtsamas mõttes ajaloo kirjutamist.

Sõnad peaks siis juba kreeka keeles kirjutada. Ka latinisatsioon ei ole korrektne. Andres 6. jaanuar 2008, kell 11:45 (UTC)

: Nüüd on latinisatsioon õige. Andres 6. jaanuar 2008, kell 12:22 (UTC)

Osa materjali on selgituseta välja jäetud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 4. september 2013, kell 07:23 (EEST)

Miks on tarvis esimeses lauses mainida kreekakeelset sõna? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 4. september 2013, kell 07:23 (EEST)

Ilmselt on vaja teha ka täpsustuslehekülg, sest arvata võib, et sellenimelisi teoseid, millest artikleid teha, on päris mitmeid.  • • • [[Kasutaja:Ahsoous]] • [[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]] • 15. märts 2016, kell 17:29 (EET)

Ajalooteadus on praegu ümbersuunamine siia. Kas see peaks olema eraldi artikkel? Kas siis de:Geschichtswissenschaft on selle vaste? Adeliine 2. juuli 2017, kell 02:02 (EEST)

Jah, see on õige vaste küll. Ma arvan, et selline artikkel võiks olla. Andres (arutelu) 2. juuli 2017, kell 09:24 (EEST)
----
Kas esimene lause peab ikka selline olema?: "Mõistega "ajalugu" tähistatakse nii minevikus toimunud sündmusi kui nende kirjeldust." Minu meelest on õigem see variant, mis oli kuni 2015. aastani: "Ajalugu (kreeka keeles ἱστορία - historia, mis tähendab uurimust) tähendab nii minevikus toimunut kui ka mineviku taasesistamist." Velirand (arutelu) 7. jaanuar 2021, kell 10:13 (EET)
----
Ajalooteadus või historiograafia peaks minu meelest olema eraldi artikkel. --Andres (arutelu) 13. märts 2024, kell 07:25 (EET)


Arutelu:Orientalistika

Olge ettevaatlikud ja ärge pange siia linke teiste vikide artiklitele orientalismi kohta (inglise keeles tähendab ''orientalism'' mõlemat). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 06:27, 11 Sep 2004 (UTC)

Mis see Türgi maailm on ja mis seos sel on orientalistikaga? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. veebruar 2010, kell 17:38 (UTC)

Orientalistide poliitiline panus minu meelest ei kuulu siia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. september 2012, kell 11:01 (EEST)

[[Orientalistikakabinet]]i või [[Orientalistikakeskus]]e kohta võiks olla eraldi artikkel. --[[Kasutaja:Kk|Kk]] ([[Kasutaja arutelu:Kk|arutelu]]) 24. oktoober 2012, kell 12:27 (EEST)

Artur Võõbuse poolt koostatud 14-köiteline ingliskeelne monumentaalteos Studies in the History of the Estonian People on siiani ainus rahvusvahelises keeles ilmunud mahukam uurimus Eesti ajaloost.

Mis puutub see orientalistikasse? Andres (arutelu) 4. juuni 2013, kell 08:32 (EEST)

: Huvitav, kui orientalistika on idamaade akadeemilise uurimisega tegelev teadusharu, siis mis on aikido, dšuudo, sumo, karate, iaido, kendo, go-mäng, gomoku, shodo- ja shufa kalligraafia, anime-kultuur. Meil Eestis korraldatakse traditsiooniliselt animefilmide festivale ja Tartus anime kultuuri noorteüritusi. Lisaks näiteks tiibeti budismi erinevad koolkonnad..jne. See pole ju teadus...haru. Nimelik (arutelu) ˇ3. jaanuar 2014, kell 11:26 (EEST)

:: Need asjad ei ole orientalistika. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2015, kell 23:41 (EET)

::: Küsimus ongi, et mis need asjad siis on..kui need pole orientalism ega orientalistika? Nimelik (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 11:51 (EEST)

:::Selle määratluse järgi artklis: Orientalistikateadused hõlmavad endasse ka Aasia maade filoloogia, religiooniloo (nagu budoloogia), mütoloogia ja kunsti uuringud....tuleb välja küll, et vähemalt tiibeti budism ja jaapani-hiina kalligraafia kuuluvad orientalistika alla.Nimelik (arutelu) 3. jaanuar 2014, kell 11:56 (EEST)

:::: Kui Eestis neid asju uuritakse, siis on see orientalistika. Aga kui neid harrastatakse, siis see ei ole orientalistika ega orientalism. Millise üldise sõnaga neid harrastusi võiks nimetada, seda ma ei oska öelda. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 00:00 (EET)

::::: Huvitav kuidas saab malet uurida, malet mängimata. Või matemaatikat uurida, numbreid tundmata :).Nimelik (arutelu) 4. jaanuar 2014, kell 0:12 (EEST)

:::::: Sellel ei ole ju siin tähtsust, sest harrastada saab uurija (teadlane olemata).  Igatahes budismi saab küll uurida, ise budist olemata. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 00:30 (EET)

japonistika e japanoloogia
Nii oli, enam ei ole :) Sellise järelduseni jõudsin, kui võrdlesin Võõrsõnade leksikoni (2000) ja uuemat versiooni 2012. --Hirvelaid (arutelu) 1. september 2021, kell 13:08 (EEST)

Kontrollisin enne parandamist Sõnaveebist. Ursus scribens (arutelu) 1. september 2021, kell 14:55 (EEST)

:Selge, vana lahendus jälle au sees.--Hirvelaid (arutelu) 1. september 2021, kell 15:32 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ussh.vnu.edu.vn/en/faculties-and-departments/faculty-of-oriental-studies
** In Orientalistika on 2013-06-24 12:41:51, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Orientalistika on 2013-07-06 17:31:02, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:31 (EEST)


Arutelu:Teadus

Arvan, et teaduse mõistega seoses on nii palju arusaamatusi, et nimest (ka teistes keeltes) tuleb rääkida selles artiklis.
Ma jätsin esialgu välja Leoni täienduse, et teadus jaguneb kaheks suureks valdkonnaks, reaal- ja humanitaarteadusteks. See jaotus ei ole hästi põhjendatud. Teaduste klassifikatsioon on väga keerukas valdkond ja minu meelest sellest paari sõnaga lihtsustatult rääkida ei tohi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 06:55, 11 Sep 2004 (UTC)

Artiklist on ilma põhjenduseta välja jäetud järgmine lõik:
Kitsamas mõttes nimetatakse teaduseks ainult loodusteadust (inglise keeles science või natural science).
Andres 12:03, 12 Sep 2004 (UTC)
Ei, siiski oli põhjendus, et tegemist on kordusega. Olen nõus, et siin on korduse elemente, kuid arvan, et selle  kitsam tähendus on nii tähtis, et seda peab mainima. Andres 12:06, 12 Sep 2004 (UTC)
Vaidlen vastu Marxistliku käsitlust ei pea eraldi esitama!!!--Leon 12:08, 12 Sep 2004 (UTC)

Mis nimelt on marksistlik? Andres 12:11, 12 Sep 2004 (UTC)

kaheks suureks vakdkonnaks reaalteadused ja humanitaarteadused
See on vaieldav. Minu meelest peaks neist asjuat kirjutama eraldi ja põhjalikumalt. Andres 12:13, 12 Sep 2004 (UTC)

tee alalink alla ja lase käia --Leon 12:18, 12 Sep 2004 (UTC)

: Ma arvan, et peaks sellest kirjutama allpool. Aga see on komplitseeritud teema, ma võib-olla ei suuda sellest kohe kirjutada. Mis oleks, kui jätaks teaduste klassifikatsiooni puudutava sisu algusest seni välja, kui me oleme mingil kujul valmis saanud teaduste klassifikatsiooni puudutava alajaotuse?

: Kui Sa oled valmis diskuteerima, siis ei ole vajadust artikli lukustamiseks. Andres 14:52, 12 Sep 2004 (UTC)
1. See on probleem, et üritame kohe kõik paika saada. Asjalikust arutlusest ei keeldu kunagi. Arusaamatus on praegu teaduse jaotuse osas:
TEADUS - jaguneb 2: reaalteadused ja hum.tead - need omakorda alateadusteks ja teadusharudeks.

See on ainult üks võimalikest jaotustest, et teadus jaguneb reaalteadusteks ja humanitaarteadusteks. Aga see on minu meelest üks nendest jaotustest, mis on tekkinud argiteadvuse pinnal ning millel pole teaduslikku ega filosoofilist alust. Peale selle ju enamasti ei eeldata, et iga teadus peab olema kas reaalteadus või humanitaarteadus. Seetõttu ma leian, et sellist jaotust võib ju mainida seal, kus on spetsiaalselt juttu teaduste klassifikatsiooni kontseptsioonidest (ei ole ju olemas üldtunnustatud teaduste klassifikatsiooni), kuid ei saa seda mainida kui tõde kohe artikli alguses.

Edasi, sõna "teadus" on kahemõtteline, nagu ma püüdsin välja tuua artiklis Teadus: "teadus"  tähendab nii teadust üldiselt kui ka konkreetset teaduslikku distsipliini, mida võib nimetada ka teadusharuks. On muidugi võimalik kokku leppida, et teadused jagunevad alateadusteks ja teadusharudeks. Aga siin on kaks probleemi. Esiteks pole minu teada need terminid  üldtunnustatud. Teiseks on ju lootusetu jõuda kokkuleppele selles, milline on ühe või teise teadusliku distsipliini staatus selles hierarhias. Andres 16:16, 12 Sep 2004 (UTC)
2. Samaselt näen ka wiki kategooriaid. Teadus-real.t-füüsika-metallurgia-jne. Soovin näha ka real.t loetelu. Lugupidamisega --Leon 15:12, 12 Sep 2004 (UTC)

Kategooriate suhtes tuleb kokku leppida. Mis puutub reaalteaduste loetelusse, siis seda on raske koostada esiteks sellepärast, et on erinevad reaalteaduse mõisted ja teiseks sellepärast, et reaalteaduste nimekirja suhtes puudub üksmeel ja üldine kokkulepe. Andres 16:16, 12 Sep 2004 (UTC)
realteaduse (teduskeel) tähendus on ühene ja definitsioonis on selgelt öeldud millega tegu. (Pane skype ja arutelu kokku siis saab seletada) Leon 16:30, 12 Sep 2004 (UTC)

Miks Sa ei saa seda selgitada siin aruteluleheküljel? Andres 19:29, 12 Sep 2004 (UTC)
Tutvusin KATEGOORIATE lehega ja on selge miks me teaduse üle kempleme. Seal lehel on palju selliseid mõisteis mis tegelikult on alamõisted n~: jalgpall on spordi alamõiste. Arhiveerimise küsimused ~~ panin siia kuna üldine arutelu täis aga peaks seal olema.

Sellele artiklile ei kõlba kat. "Teadused", sest tegemist ei ole ühegi konkreetse teadusega. Vaja on uut kategooriat "Teadus", mis hõlmaks üldisi teadusega seotud mõisteid. Siim 21:11, 9 Dec 2004 (UTC)

Jah, nii on parem kyll. Ehkki muidugi teaduse määratluse ja selle juurde kuuluvate mõistetega tegelevad teadusfilosoofia ja teaduse sotsioloogia. --Oop 21:30, 9 Dec 2004 (UTC)

Olen viimasel ajal jaotanud teadust nii -- http://arutlused.raati.net/Arutlused/viewtopic.php?t=3 ..see on mu isiklik jaotus tõenäoliselt, aga suhteliselt põhjendatud ja paremini sõnastatav, kui humanitaar/reaalteadused.

Artikkel on väga vilets ja selle sisu kohati arusaamatu. Vaidlustamismärkuse eemaldamine praeguses seisus on küll kohatu. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 21:11, 10 May 2005 (UTC)

kasutades teaduslikku meetodit - reeglite süsteemi, mis peab tagama teadustöö võimalikult suure objektiivsuse ja kontrollitavuse

Jutt teaduslikust meetodist on vaieldav, mistõttu seda ei tohiks minu meelest panna kohe esimesse lausesse. Pealegi ei eksisteeri see minu teada vähemalt mitte reeglite süsteemina. Andres 18:31, 11 mai 2005 (UTC)

:Arvan, et meetod ongi põhiline, mis eristab teadust mitteteadusest, mistõttu meetodi nimetamine avalauses on kohane. Taivo 13:15, 12 mai 2005 (UTC)

:: Seda on näiteks Feyerabend tõsiselt vaidlustanud. Leian, et Vikipeedia ei tohiks sellistes vaidlusküsimustes kindlat seisukohta võtta. Sellepärast tulekski vaieldavaid punkte minu arvates käsitleda tagapool, kus neil saab pikemalt peatuda. Teaduse ja mitteteaduse eristamine on väga raske ülesanne, millel minu teada üldtunnustatud lahendust ei ole. Andres 14:22, 12 mai 2005 (UTC)

:::Arvan, et Feyerabendi teooria viib järjekindlal pruukimisel absurdini. Ta ju räägib, et pole põhjust pidada astroloogiat, nõidumist ja tänapäeva ebausku vähem tõesteks kui tänapäeva teadust, ning astub välja teadusliku maailmavaate levitamise vastu koolides, väites, et samavõrra tuleks õpetada mitteteaduslikke maailmavaateid (kristlikku, indiaanlaste, new age'i jne.) Selletõttu ei kvalifitseeru Feyerabend inimeste hulka, kelle sõnadel oleks minu jaoks väärtust. Taivo 15:02, 12 mai 2005 (UTC)

:::: Feyerabendiga võib ju mitte nõustuda, kuid argumentidele tuleb vastata argumentidega. (Pean silmas, et vastata ei tule mitte tema järeldustele, vaid tema argumentidele: peab vaatama, mida ta täpselt räägib ja kuidas ta selleni jõuab.) Asi ei ole ainult Feyerabendis. Häda on selles, et pole õnnestunud välja tuua üldkehtivat teaduslikku meetodit. Mis tahes punkt, mida teaduslikule meetodile omistatakse, ei leia järgimist kõikidel neil juhtumitel, kus kiputakse nõustuma, et tegemist on teadusega. Seda toob välja ka Feyerabend. Peale selle leiab ta, et teaduse ideaalid jäävad pahatihti loosungiteks, mida teadlased tegelikult ei rakenda. Teadlaste tegelik tegevu osutub väga sarnaseks nõidade omaga. Sellest pikalt-laialt ja sügavalt raamatus "Against method". Andres 15:27, 12 mai 2005 (UTC)
Sellega, et teaduse ja mitteteaduse eristamine on väga raske, olen nõus. Ometigi arvan, et teadust ja ebateadust eristab eeskätt meetodi olemasolu ja järgimine. Teadus peaks olema sedavõrd teadus, kuivõrd ta meetodit järgib. Üldkehtivat teaduslikku meetodit ... võib-olla ei olegi. Igal teadusel pisut omasugune. Siiski on nendel suur ühisosa. See on nagu inimese defineerimine: kuigi inimese defineerimine on võib-olla võimatu, eristab enamik inimesi kindlalt inimesi loomadest, mannekeenidest ja masinatest. Või siis näiteks see, et headust ei ole defineeritud (ei saagi defineerida), ei tähenda veel, et headus maailmast puuduks. Taivo 16:38, 12 mai 2005 (UTC)

Selge see, et teaduse teoreetilise piiritlemise raskused ei tähenda, et teadust ei oleks olemas. Säärased raskused tekivad ka paljude teiste teaduste puhul. Mis puutub teaduslikku meetodisse, siis erinevused ei ilmne ainult teadusharuti, vaid ka teaduse ajaloo lõikes.

Mul on jäänud mulje, et teadusliku meetodi ühisosa ei ole õnnestunud välja tuua. Möönan küll, et ka see iseenesest ei tähenda veel, et teaduslikku meetodit pole olemas. Möönan ka, et teadusliku meetodi pidamine teaduse eristavaks tunnuseks on laialt levinud, eriti teadlaste endi hulgas, kuid filosoofide käes on see kontseptsioon peost laiali pudenenud. Andres 16:56, 12 mai 2005 (UTC)
Tõepoolest on minu suhtumine Feyerabendisse argumentum ad hominem, ma ei vastanud tema argumentidele argumentidega... Üks Murphy seadusi väidab ka: ära kunagi vaidle lolliga, inimesed ei pruugi teil vahet teha. Taivo 16:38, 12 mai 2005 (UTC)

Mina isiklikult arvan, et Feyerabendi lähtekoht on ühekülgne, kuid ma ei näe mingit põhjust tema argumentidesse ja väidetesse üleolevalt suhtuda. Andres 16:56, 12 mai 2005 (UTC)

Täpsustan: pean ühekülgseks seda, et teadust hinnatakse ainult selle järgi, kui palju ta inimeste elujärge parandab. Andres 16:58, 12 mai 2005 (UTC)

Sõna "teadus" tähendab vähemalt kaht asja:
* Korrastatud teadmiste süsteem.
* Inimtegevus, mis on suunatud selle süsteemi loomisele ja arendamisele.
Tähtsamad nõuded teaduslikule metodoloogiale on järgmised:
* Andmed (faktid, teadmised) peavad olema kontrollitavad. (Metoodika peab olema "läbipaistev".)
* Sama metoodikat kasutades peavad ilmnema alati samad tulemused. (Andmed on püsivad.)
--[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 06:08, 12 mai 2005 (UTC)

Mul on selline küsimus, et kas keegi oskab öelda, mis asi on teaduslik teadmine. Filosoofid on selle üle kindlasti palju vaielnud, aga ma ei tea täpselt, mida selle kohta arvatakse. Olen kuulnud väidetavat, et teaduslik teadmine on süstemaatiline teadmine, aga see tundub väga kahtlane, sest raamatukogu kataloogid on ju vägagi süsteemsed, aga kas see just päris teadus on? Siim 18:11, 12 mai 2005 (UTC)

Jah, süstemaatilisusest jääb väheks. Ma ei ole ka päris kindel, aga tundub, et see on teadmine, mille allikaks on teadus. Teaduse defineerimisel jääme aga hätta... Andres 18:21, 12 mai 2005 (UTC)
Teaduslik teadmine on teaduslike meetodite abil saadud teadmine. Andres eksib rängalt (nagu ka need kes arvavad tedustöös peamiseks kirjeldamise ja vormistuse!) kaheldes teaduse reeglite süsteemis -teaduses on ~selged reeglid: meetodid, metodoloogia, jms Ats 08:16, 13 mai 2005 (UTC)

Ats, vaikimine lubanuks jääda filosoofiks. Siim 08:37, 13 mai 2005 (UTC)
Kõik arvavad, et teavad kõigest kõike!? Ats 08:52, 13 mai 2005 (UTC)
Teaduslik teadmine on täpsetes terminites sõnastatud uskumus, mille tõesust ja põhjendatust pole kõige rangemate olemasolevate kontrollimeetoditega suudetud kummutada, mis sobitub teiste olemasolevate teadmiste sisemiselt kooskõlalisse süsteemi ning mille end teadlasteks pidava kogukonna eliit on teaduslikuks ja tõeseks tunnistanud :)

Tavaliselt mõistetakse teadmist tõese uskumusena (mis peab rahuldama veel täiendavaid tingimusi), aga paistab siis, et teaduslik teadmine ei pea olema tõene uskumus, vaid piisab sellest, et autoriteedid seda tõeseks peavad. Andres 09:22, 13 mai 2005 (UTC)
Uskumine ja autoriteet ei ole teadusliku teadmise alus vaid see käsitlus- vaatlusviis (meetod) millest tuletatakse uued lahendused. Teaduslik teadmine saadakse kontrollitava protsessina milles ei jääda vaadeldava tasemele vaid tehakse faktidest (uus) järeldus. Ats 09:29, 13 mai 2005 (UTC)
Nii et kui üks teadlane loeb läbi teise teadlase töö aga sellest uuri järeldusi ei tee, siis teadmine, mille ta omandab, pole teaduslik? Ma muidugi norin niisama, ega ma ise ka ei tea neid asju.
eks sellist nõmedat norimist on mujal ka, toimetatakse lihtne keeruliseks, või ei tunta piisavalt valdkonda, mudkui seletatakse jms Ats 10:17, 13 mai 2005 (UTC)

Minu meelest ei saa ei teadusasutuste võrku ega meetodit nimetada teaduseks. Andres 11:09, 13 mai 2005 (UTC)
Ja mina tõin välja 3 peamist teaduse tähendust, neid on 3 veel Ats 11:11, 13 mai 2005 (UTC)

Ma vaidlustan kaht nendest tähendustest. Andres 11:32, 13 mai 2005 (UTC)

Vaidlustatus ja toimetamisvajadus on erinevad asjad. Üks puudutab asja sisu, teine vormi. Mõnikord on küll raske otsustada, kas autor lihtsalt sõnastab oma mõtet ebaõnnestunult või on asi mõttes eneses. Andres 11:32, 13 mai 2005 (UTC)
Toetun TTÜ teadlastet käsitlusele teadusest - see oli nende pakutud järjekordAts 11:37, 13 mai 2005 (UTC)

Palun viita.

See, et Sina oled millestki veendunud, ju ei välista selle vaidlustamist.

Mulle tundub ilmsena, et teadusest räägitakse kui teatavast tegevusest ja ka kui selle tegevuse tulemusest. Tundub ka ilmsena, et primaarne tähendus on seotud tegevusega.

Võib muidugi nimetada teaduseks ka teaduse institutsiooni, kuid see on pigem metonüümiline sõnakasutus. Võimalus nimetada teaduslikku meetodit teaduseks on ehk ka olemas, kuid siin on tegemist veelgi kaugema metonüümiana.

Hoopis teine asi on see, kui rääkida teaduse aspektidest. Siis muidugi ei saa eitada, et teadusel on institutsiooniline ja metodoloogiline aspekt. Andres 11:57, 13 mai 2005 (UTC)
Soovitavat kirjandust: Alan F. Chalmers. Mis asi see on, mida nimetatakse teaduseks. Arutlus teaduse olemusest ja seisundist ning teaduslikest meetoditest. Ilmamaa 1998. ISBN 9985821939. --Lulu 16:22, 13 mai 2005 (UTC)

Teaduseks võidakse harva nimetada ka mistahes laadi teadmiste, nende hankimise või loomusega seotud kaalutlusi.

Mis see tähendab? Teadus on kaalutlused? Andres 10. aprill 2006, kell 18.21 (UTC)

: Jah, eelkõige küll, kuigi mitte ainult. Nagu muud "-us" liitega tuletised. Tähendavad tihti nii protsessi kui sellega seotud arusaamasid. "Nõidus" on ilmselt hea näide. --Kamma 10. aprill 2006, kell 18.40 (UTC)
Teaduseks nimetatakse füüsilise reaalsuse nähtuste ja seaduspärade kohta uute empiiriliste teadmiste omandamise ja nende hindamise  protsessi, kus kasutatakse teaduslikku meetodit, mis hõlmab kontrollitud vaatluste tegemist, vaatlustulemuste seletuseks teoreetiliste hüpoteeside püstitamist ja hüpoteeside usaldusväärsel viisil kontrollimist; samuti selle protsessi käigus kujunevat tõestatud (või veel ümber lükkamata) väidete organiseeritud kogu, milles käsitletavad nähtused on süstematiseeritud vastavalt nende suhtes kehtivatele üldistele seadustele.

Miks sa Tunduse maha võtsid? Andres 30. oktoober 2006, kell 00:37 (UTC)
Nüüd ei viita sinna midagi. Andres 30. oktoober 2006, kell 00:38 (UTC)

Ka tolle "tunduse" definitsioon nendib, et teadusega seal seost ei ole. Mõiste märkimine teaduse all vajaks minimaalselt selgitust. Ilmselt saab tundusele viidata vaid artikkel "Margus Ott"? Pehlakas 31. oktoober 2006, kell 21:36 (UTC)

: Niisugust olukorda ei sa lubada, et artiklile midagi ei viita. Artiklit Margus Ott meil pole ning sinna on raske midagi tunduse kohta kirjutada, sest Margus Ott ei pea seda mõistet oluliseks. "Vaata ka" alla selle muidugi võib panna. Mulle tundub aga, et Kamma räägib tolles artiklis hoopis sellest, mida tema meelest võiks tunduseks nimetada. Ehk oleks parem too artikkel hoopis kustutada? Andres 31. oktoober 2006, kell 22:44 (UTC)

:: Arvan minagi, et tunduse olemasolu on vaid isiklik seisukoht, ilmselt ei leidu sellele vastet ka teistes vikipeediates. Mina toetaksin antud juhul artikli kustutamist.

:: Samas põhimõtteliselt ma ei näe suurt probleemi, kui artiklile ükski leht ei viita. Ju siis keegi on kangesti tahtnud kirjutada, küll kunagi tulevad ka vahelülid teiste artikliteni. Soovitav selline olukord muidugi pole, minimaalne seos oleks vähemalt kategooriate olemasolu. Pehlakas 1. november 2006, kell 00:08 (UTC)

: Palun vabandust. Ma ei plaaninud seda rünnakuna, pigem oli eesmärgiks reductio ad absurdum, st negatiivne stsenaarium, mis eelnevast justkui tuleneb ja mida mina omalt poolt õigustatuks ei arva. Kustutasin tarbetu. --Kamma 2. november 2006, kell 17:22 (UTC)
Vikipeedias on mujal kasutatud ka ekpserimentaalteaduse mõistet, aga seda siit ei leia. --Ilmik 22. veebruar 2010, kell 21:51 (UTC)

Selle võib lisada. Siit on muudki puudu. Andres 23. veebruar 2010, kell 20:23 (UTC)
Teaduse läänelikkus

On väidetud, et teadus on lääneliku mõtlemise spetsiifiline saadus. Kui see nii on, heidab teaduse fenomen valgust kogu lääne kultuurile.
Ilma viiteta lause. Nagu poleks islami kuldaega olnudki. U 750-1280. Aniikteaduse edasiviija. Kasutati ka eksperimenti ja pandi juba korralik alus algebrale.

Nähtavasti on ka islami kultuur arvatud "lääneliku" hulka. Probleeme võib tekkida India ja Hiinaga. Andres (arutelu) 23. märts 2012, kell 03:28 (EET)

: Alates 19s algusest on lähtudes Hegeli töödest hakatud inimkonda ja selle ilminguid vaatlema ajaloos arenevatena. Sellega seoses vaadeldakse tänapäeval ka sellele omast ajaloolises kontekstis. Uus rassismiteooria, tuginedes sotsiaaldarvinismile, läks moodi 19. sajandi lõpuks. Praegu on juba 21. sajand.  Peale 11. septembrit.

Artiklist Virve Peegel tuleb siia link, mis peab vist silmas mingit ühingut või raamatut--Bioneer1 (arutelu) 16. detsember 2012, kell 13:09 (EET)
----
See lehekülg tundub olevat rohkem filosoofi käsitlus teadusfilosoofiast ,kui teadlase käsitlus teadusest enesest.
Kõnekas näide sellest on lk viimane teemapealkiri: Teadus ja filosoofia. Peaks olema: Filosoofia ja teadus.
Nimelik 22. veebruar 2014

Teadust käsitlevad (uurivad) teaduslugu (sealhulgas teaduse ajalugu) ja teadusfilosoofia. Nende seisukohast minu meelest tulekski kirjutada. Muidugi tasub integreerida ka teadlaste arvamusi teadusest.

Kuidas nii, esikohal peab pealkirjas olema artikli teema. Andres (arutelu) 22. veebruar 2014, kell 15:49 (EET)

Siiski, on vist eraldi veel teadmissotsioloogia. Andres (arutelu) 22. veebruar 2014, kell 15:50 (EET)
Tõstsin lingi välja - see ei pea siin olema--Vaher (arutelu) 2. mai 2015, kell 18:06 (EEST)
* Villu Päärt,  Teadus 2014: ebola, kadunud lained ja ebaõnn kosmoses, 20. detsember 2014, veebiversioon (vaadatud 23.12.2014.a.)

Tere!

nojah mõne jaoks võib küll ebola tunduda 'peamiselt mittemidagiütleva uurimisteemana' aga tegelikkuses on ebola puhul ilmselt siiski hulgaliselt teadusdistsipliinide kattumisi ja teadlaste teadustööd...

Mariina 2. mai 2015, kell 18:17 (EEST) alias Простота
----
Ruth Lias on tõlkinud huvitava raamatu (Erwin Schrödinger, "Mis on elu? Vaim ja aine. Autobiograafilisi visandeid"  Kirjastus: Ilmamaa 2015 ISBN: 9789985775363), mille eessõnas lk 15 tuuakse välja usaldusväärse teadmise kui sellise oluline omadus. See on teaduse, usaldusväärse teadmise universaalne aspekt. Nimelik 4. jaanuar 2016, kell 10:09 (EET)
----
Enn Kasak , astrofüüsik, kes astronoomiaga ja füüsikaga enam eriti ei tegele, on minu arvates teadusliku maailmavaate suhtes küllalt kahtlev ja pigem irooniline.  https://www.youtube.com/watch?v=t-Ty6RSFkXs&t=407s  Tundub kuidagi kummaline, et entsüklopeedia, tõsist, akadeemilist teadust tutvustav artikkel (lõpus) soovitab just tema vaateid täiendava lisalugemisena...Kui tuleb põhjuse ja tagajärje seoses kahelda (kuula salvestist 2:24), siis tuleb kahelda juba kogu teadusliku vaate võimalikkuses eneses. Tuumapomm, internet, nutitelefonid, GMO-tooted räägivad ju ometi, et põhjus ja tagajärg on selges sõltuvuses või kuidas Teile tundub? Või äkki peaksime siis kahtlema kõikides tõsiasjades, faktides? Sellisel juhul poleks ju vikipeedial enesel ka mingit alust. Kasakut võiks soovitada kui omapärast teadusfilosoofia vaadete esindajat aga minu arvates mitte teaduse leheküljel. Eriti kui tõsist lugemist asja kohta pole..või polegi eesti keeles midagi asjalikku teaduse kohta? Või soovitame ka Kalev Jaiki lisalugemiseks artiklis energia ja
igiliikur? Nimelik 27. juuli 2017, kell 3:30

Nii palju kui mina aru saan, räägib ta sellest, et teadusega käib kaasas religioonisarnane maailmavaade, mis on immuunne teadlastele "ametlikult" omistatava kahtluse suhtes. Selle kohta vaata artiklit Enn Kasak. See, et neil selline maailmavaade üldiselt on või vähemalt nad ei julge sellele vaatele vastu vaielda, on minu meelest ilmne. Võrdlus religiooniga pole minu arvates kuigi oluline.

Siin ei olegi püütud teha valikut ja keegi pole seda teemat tõsiselt käsile võtnud. Kasaku artikkel on siin sellepärast, et ta on teemakohane (räägib teadusest), aga teaduse kohta on väga palju materjali (eesti keeles vahest küll mitte nii palju).

Kasak ütleb, et füüsikaseadusi ei pea niiviisi tõlgendama, et need räägivad põhjuslikust seosest. Jah, muidugi ei pea, aga füüsikaseaduste kehtivus sellest ei olene, kuidas neid tõlgendatakse. Seetõttu ei näita see, et me füüsikaseadustele toetudes edukad oleme, et tegu on põhjusliku seosega.

Mis puutub kahtlemisse, siis mulle tundub, et me peame ise otsustama, milles kahelda, milles mitte. Tundub, et kõiges kahelda ei saa. Ja Vikipeedia võib küll esitada sellist infot, milles saab kahelda.

Suur osa teemakohasest kirjandusest ongi teadusfilosoofiline. Ja ma pakun, et teadusfilosoofid kui kõrvaltvaatajad võivad teadusele vaadata objektiivsemalt kui teadlased ise. Andres (arutelu) 27. juuli 2017, kell 03:55 (EEST)

Üks paremaid asju, mida eesti keeles teaduse kohta lugeda saab, on Chalmersi raamat, millega kirjanduse nimekiri algab. See on vähemalt pealkirja järgi otsustades ka otseselt teemakohane. Vikipeedias on ka poolik kokkuvõte selle raamatu uuemast trükist, mis ilmus pärast eestikeelset tõlget.

Kasaku artikkel on ilmunud Eesti filosoofiaajakirjas. See tuleks välislinkide alt kirjanduse alla viia. Andres (arutelu) 27. juuli 2017, kell 04:01 (EEST)

Ma ei ole Jaigi loominguga hästi kursis. Ma ei tea, mis seos tal energiaga on, aga ta olevat igiliikuri leiutaja, miks siis mitte talle igiliikuri teemal sõna anda? Ideaaljuhul me ei anna midagi lisalugemiseks, vaid püüame sisu Vikipeediasse integreerida. Ma ei näe ka põhjust Jaiki ja Kasakut võrrelda, sest Jaiki ei avaldata teadusajakirjades väidetavalt asjatundmatuse pärast, aga Kasakut avaldatakse. Andres (arutelu) 27. juuli 2017, kell 04:10 (EEST)
Siin on ka üks teemakohane artikkel. Andres (arutelu) 27. juuli 2017, kell 04:18 (EEST)

:Cum principia negante non est disputandum. Kes kahtleb teaduse alustõdedes, seda teadusega seostada on meelevaldne ega kuulu kokku ka minu meelest vikipeedia taotlusega, akadeemilise meelelaadiga. Kasak, kui teaduse kriitik, kahtlev kõrvaltvaataja peaks olema teadusfilosoofia lehel, mitte teaduse lehel. Tundub, et siin tuleb jällegi esile see filosoofia ja mittefilosoofia veelahe. Üldistava mõiste ja selle konkreetse sisu seos või nö vastandumine. Probleemid sugenevad just üldiste mõistetega, mis omades laia tähendusvälja, jätavad ruumi interpreteerijate hämamisele. Kui vaatame teaduses mingit konkreetset asja, näiteks elektromagnetilist vastastikmõju, siis keegi ei hakka siin kahtlema põhjuse ja tagajärje seose olemuses või ette heitma (Maxwellile näiteks) ülemäärast dogmaatilisust. See on absurd. Laetud keha liigub, el.mag.-kiirgus tekib, footon neeldub - laetud keha liigub. Siin pole mingit kahtlust, nii see töötab. Jutt teaduse dogmadest, selle võrdlusest, samastamisest religiooniga on mu meelest liiga äärmuslik seisukoht ja selletõttu arvan, et siia see kindlasti ei sobi. Me peaks kaasama vikipeediasse filosoofide kõrval rohkem oma valdkonna spetsialiste, akadeemikuid, kes oma sõna aruteludes kaasa ütleksid.  Nimelik 27. juuli 2017, kell 13:31
Mulle tundub Sinu seisukoht liiga dogmaatiline. Kui on jutt mõnest teaduslikust küsimusest, siis on loomulik, et tuleb käsitleda teadusliku uurimise seisu ja mitteteaduslikud seisukohad tuleb jätta tahaplaanile, kui neid üldse käsitleda. Aga teaduse loomuse küsimus on filosoofiline, ja kui sõna antakse ainult teadlastele, siis on esitus erapoolik. Filosoofid tuginevad tavaliselt argumentidele, ja siis on adekvaatne esitada vastuargumente. Kui aga nende juttu ei kuulata ning jäädakse hoolimata argumentidest mingi kindla seisukoha juurde, kas mitte siis võrdlus religiooniga pole põhjendatud?
Kasak, kui teaduse kriitik, kahtlev kõrvaltvaataja peaks olema teadusfilosoofia lehel, mitte teaduse lehel.

See kõlab umbes nii, nagu ma ütleksin, et kriitika minu aadressil ei tohi olla minu lehel, sest kriitik ei ole mina. Peale selle, Kasak ei ole kriitiline mitte teaduse kui niisuguse suhtes, vaid ta pakub teadusele välja võimalusi, mis teadlaste praeguste arusaamade järgi on välistatud.
Kas Sa nimetad interpreteerimist hämamiseks sellepärast, et seda ei tehta teaduslikult? Vähemalt osalt see ongi väljaspool teaduse pädevust, kas see siis tähendab, et niisuguste asjadega ei tohi tegelda?
Seda, mida Sa nimetad vastastikmõjuks, kirjeldad Sa lihtsalt sündmuste järgnevusena, mitte põhjustamisena.
Filosoofide seisukohad on seinast seina; minu meelest ei ole asjakohane äärmuslikuks peetavaid seisukohti välja jätta. Oluline on esitada argumente ja vastuargumente, sest midagi lihtsalt arvata võib igaüks. Andres (arutelu) 27. juuli 2017, kell 17:37 (EEST)

: Ja mis on siis Kasaku argument täpselt? Selles ongi probleem, et tema tekst ei sisalda konkreetsust ja kaldub ilmselgelt teaduslike seisukohtade kummutamise poole. Kui tegemist oleks konstruktiivse vaatega, siis minu arvates võiks ka teadusfilosoofi asjakohase lugemisena soovitada. Ma arvan, et kui Kasaku ideed oleksid tõepoolest märkimisväärsed, siis oleks tema teooriad ka maailmatasemel vastukaja leidnud, ja tema omapäraselt värsketest vaadetest oleks juttu ka Vikipeedia teistes keeltes. Seda me aga kuskilt ei näe. Kasak on huvitav, emotsionaalne, kohalik kultuurinähtus, mis võiks olla kajastatud ühena eesti teadusfilosoofidest teadusfilosoofia leheküljel.  Siin aga üks huvitav vaade teaduse struktuurist:

:https://en.wikipedia.org/wiki/The_central_science#/media/File:Partial_ordering_of_the_sciences_Balaban_Klein_Scientometrics2006_615-637.svg Ja härrad filosoofid, miks pole eesti keeles sellise teemaga lehekülge nagu: https://en.wikipedia.org/wiki/Philosophy_of_physics?  Nimelik 27. juuli 2017, kell 20:16

:: Minu meelest kogu see artikkel on argument. Selguse mõttes võiks küll olla vähem retoorikat. Mis mõttes ei ole konstruktiivne? Ta soovitab püüda kõik võimalused tõe ratsionaalseks avastamiseks ära kasutada ning mitte pidada midagi juba ette võimatuks või absurdseks ning leiab, et teadus peaks püüdlema avastamise teadliku juhtimise poole. Ei saa nõuda, et ta oleks selle töö juba ära teinud, kui ta lihtsalt näitab suunda.

:: Uued ideed ei pruugi kiiresti levida ja neid ei pruugita kiiresti omaks võtta. See, et need ei ole ülemaailmselt tuntud, ei ütle nende väärtuse kohta midagi. Igatahes välismaal on inimesi, kes on tema ideedest huvitatud.

:: See, et füüsikafilosoofia kohta artiklit ei ole, on juhus. Kõike ei jõua ju korraga teha, kõik võtab aega ja vaeva. Muide, füüsikafilosoofia üks valdkondi on kvantmehaanika interpreteerimine. Kas see on hämamine. Andres (arutelu) 27. juuli 2017, kell 21:16 (EEST)

:::Minu arust Kasak räägib otseselt teadusest ja kui asjalikud ajakirjad on teda avaldanud, siis sobib see põhimõtteliselt ka Vikisse. Iseasi on see, et Kasaku vaade on vist üsna erandlik ja kui tema kirjutis on üks väheste artiklis väljatoodute hulgas, siis annab see talle põhjendamatult suure kaalukuse ja jätab mulje, et tegu on suhteliselt olulise arusaamaga teadusest. Ma pole nõus väitega, et "See, et neil [teadlastel] selline [religioonisarnane] maailmavaade üldiselt on või vähemalt nad ei julge sellele vaatele vastu vaielda, on minu meelest ilmne". Mulle ei ole ilmne ja Kasak esitab minu meelest religioossuse kohta teaduses hulga pretensioonikaid väited ilma asjakohase põhjenduseta. Aga see, kas Kasak räägib meie arvates õiget juttu, pole siinkohal oluline. Oluline on minu arvates erandlikule vaatele liiga suure mõjukuse andmine ja arvestades artikli tähtsust oleks ma nõus, et tema kirjutise link tõsta nt ajutiselt arutelulehele. Ja ma eelistaksin "Unistus tõelisest teadusest" asemel pigem Kasaku selle artikli (Some aspects of religiosity in Science) välja toomist - esimene kipub kohati veidi lahmiv ja konflikti otsiv olema, teine on kaalutlevamalt kirjutatud. --Minnekon (arutelu) 28. juuli 2017, kell 00:11 (EEST)

::: Artiklis religioossuse kohta ütleb Kasak, et teaduse alusveendumustes kahtlemine kutsub teadlastes esile reaktsiooni, mis on sarnane usklike reaktsiooniga pühaduseteotusele. Minu meelest on ilmne, et selline reaktsioon on olemas (mitte küll muidugi kõigil teadlastel); valus reaktsioon dogma mittetunnistamisele võib olla ka muud laadi. Aga noh, see on lihtsalt minu arvamus. Selle artikli võib muidugi kirjanduse nimekirja lisada. Olen nõus, et tolles artiklis on esitus vähem lahmiv, aga minu meelest on too nõrgema argumentatsiooniga. Aga sellel pole muidugi tähtsust. Artikli kokkuvõte on olemas artiklis Enn Kasak. Minu meelest tuleks nimekirja pigem täiendada. Probleemiks on küll see, et teadusest on kirjutatud väga palju. Siit välja tuleks viia need, mis on paigutatavad kitsama teema alla, näiteks võiks olla artikkel "Teaduse religioossus". Võib-olla leiaks unistus tõelisest teadusest ka koha mõnes spetsiaalses artiklis. Andres (arutelu) 28. juuli 2017, kell 00:34 (EEST)
Mina jätaksin kirjanduse nimekirjast välja hoopis Toivo Maimetsa raamatu, sest see pole teemakohane. Raamat on kogumik artiklitest, mis räägivad põhiliselt geneetikast ja molekulaarbioloogiast. Andres (arutelu) 27. juuli 2017, kell 21:29 (EEST)

Kui pole teadusest üldisemalt, siis siia jah ei sobi. --Minnekon (arutelu) 28. juuli 2017, kell 00:11 (EEST)

:Küllap selles raamatus on ka kohti, kus räägitakse mingis aspektis teadusest üldiselt, aga tervikuna raamat sellest ei ole. Andres (arutelu) 28. juuli 2017, kell 00:20 (EEST)

:::::Olen sellega nõus ja nende kohtade pärast ma raamatu ka lisasin. Kui tundub, et seda on vähe ja bioloogia erialast osa liiga palju võib soovituse teaduse lehelt ka kustutada või siis bioloogia artikliga liita. Nimelik 28. juuli 2017, kell 19:18

:::Soovitan raamat ikka korralikult läbi lugeda ja alles siis otsustada. Raamat on teadusest, teadlase pilgu läbi. Teaduse erinevus mitteteadusest ongi see, et ta on alati konkreetne, seotud konkreetse valdkonnaga. Siin nende kahe teksti, Kasaku ja Maimetsa poolt kirjutatu võrdlus sobib hästi teaduse ja mitteteaduse võrdluseks. Teaduses, kuigi seal tehakse suuri üldistusi on vaatlus, eksperiment, selle tulemuste arvuline mõõtmine, st väga selge konkreetsus alati kohal. Filosoofias vastupidi välditakse liigseid detaile, ollakse distantsilt vaatleja seisukohal kunagi täpsetesse üksikasjadesse laskumata, nö üldisel, üldsõnalisel või mõistelisel tasandil. Selline on Kasaku tekst. Me ei leia sealt seda ühte või mitut konkreetset juhtumit, millest jutt siis täpselt käib. Maimetsa raamatus on aga mõlemad pooled olemas. Konkreetsed teemad oma detailidega ja üldistavat osa raamatu lõpupoole. Üks raamat on teaduse sisevaade, teine eemalolija üldsõnaline arvamus. See üksnes üldsõnaline, konkreetsete faktidega kinnitamata arvamus ongi just see, mida teaduses igati vältida püütakse. See eristab teadust ja mitteteadust. Nimelik 28. juuli 2017, kell 8:34

:::Lisan siia veel ühe raamatu, kus minu meelest hästi teaduse teemat kirjeldatakse. Piret Kuusk on tõlkinud Max Plancki raamatu http://www.kriso.ee/vaatlusi-maailmale-kvantfuusiku-seisukohalt-db-R210261.html, kus autor käsitleb ka seda sama teaduse olemuse teemat. Teadus püüab vabaneda antropogeensest faktorist, jõuda subjektiivsest objektiivsesse. Teadmine saabki ju kindel teadmine olla üksnes niimoodi. Sest muidugi oleks meil lihtsalt palju erinevaid, võistlevaid arvamusi ja killustatud teadmised. Nimelik 28. juuli 2017, kell 9:14

:::: Jah, muidugi saab paremini otsustada, kui lugeda. Siis võiks panna leheküljenumbrid juurde.

:::: Minu meelest see pole hea lähenemine, kui valida ainult seda, millega ma ise nõustun või mis mulle meeldib.

:::: Plancki raamatu juures võiks ka leheküljed märkida, kui võimalik.

:::: Filosoofiline tekst ei olegi teaduslik, ja filosoofilistes tekstides võib konkreetsuse aste olla väga erinev. See ei tohiks minu meelest mõõdupuuks olla.

:::: Ma lähen mõneks päevaks arvuti juurest ära. Pärast ma püüan omalt poolt kirjandust lisada ja võib-olla ka artikli sisuga tegelda.

:::: Tahtsin veel öelda, et kui Kasak räägib teadusest, peab ta silmas eelkõige füüsikat. Andres (arutelu) 28. juuli 2017, kell 09:59 (EEST)

::::::Kirjandusele lehekülje numbrite lisamine on igati hea soovitus. Seda tuleks teha. Nimelik 28. juuli 2017, kell 19:18
Jabur lihtsus - hea teaduse kokkuvõte.. Artikkel teadusest võikski alata Enn Kasaku määratlusega: Teadus on avastus, et maailmas on olemas jaburalt lihtsaid asju. (kohal 18:19 vms https://arhiiv.err.ee/vaata/delta-enn-kasaku-loogika-alused) Pole midagi öelda. Täiesti faktilise viitega, tabav tõdemus. Oleks ju hea ka juba kohe alguses, päises? Nimelik 9. august 2017, kell 12:55

Ei poolda seda. Kui tahta seda mainida, siis allpool. Andres (arutelu) 9. august 2017, kell 13:00 (EEST)

:Seda ma tahangi öelda. Kui filosoofias kehtib arvamuste paljusus, siis minu meelest teaduses, iseäranis loodusteadustes jõutakse sellest paljususest väljapoole, mingi määratletud tõdemuseni, teadmiseni-teaduseni (universaalsed jäävusseadused, füüsikalised konstandid näiteks) ja teisejärguliseks muutub kellegi arvamus teaduse määratluses. Olgu siis tegemist Kuhni või Kasakuga.

:Minu meelest see pole hea lähenemine, kui valida ainult seda, millega ma ise nõustun või mis mulle meeldib. Meeldimise mittemeeldise jutu vastuseks. Ühest küljest olen muidugi nõus. Teisalt...paratamatult, vähemasti osaliselt kannab avatud vikipeedia subjektiivset iseloomu. Artiklid, mis on valitud ju juba näitavad seda. Meil on näiteks puudu artiklid Rydbergi konstant, Johannes Rydberg jne. Aga vorbitud on tohutul hulgal kohaliku tähtsusega teemasid. See valik ise on ju subjektiivne. Samuti artiklite sisu, rõhuasetused. Või võtame kategooriad. Artikkel teadusest on inglise, vene, rootsi ja soome keeles määratud kategooriasse teadus. Eesti ja prantsuse keeles on lisaks teadusfilosoofia. Saksa keeles teadus ja teadusteooria. Siingi avaldub valikulisus, subjektiivne külg. Ma arvan, et eriti sellistes laiema tähendusväljaga artiklites on teatav subjektiivsus paratamatu.

:: Loodusteadus ise ei anna teaduse määratlust, seda ei anna ka seadused ja konstandid. Teaduse määratlused on nii või teisiti arvamused, me saame ainult arvamustest üldistusi teha ja üksikutest määratlustest rääkida.

:::Minu meelest on küll nii: Loodusteadus/teadlased just ise on andnud seda valdkonda arendades teaduse määratluse. Ja seda ei saa kuidagi teisiti määratleda kui nende seaduste ja konstantide läbi, mis teaduse kaudu on ilmsiks tulnud. Need pole pelgalt inimeste erinevad arvamused, vaid nende väärtus seisneb just selles, et need on kinnitust leidnud hulga mõõdetavate katsete ja vaatluste toel. See tühistab üksnes arvatava ja kinnitab millegi enama kui inimese arvamuse. Sellest joonistub välja objektiivsus, mis väljub määratluste, oletuste väljast, antroopsusest. Nimelik 10. august 2017, kell 13:12

::::: See, mida Sa ütled, on teadusfilosoofiline tees. Andres (arutelu) 27. august 2017, kell 10:14 (EEST)

:::Inglise-, vene- ja soomekeelsed teaduse artiklid saavad hakkama ilma teadusfilosoofia kategooriata. Selge see, et määratlus on keeruline. Eriti veel eesti keeles, kus on teadus loodusteaduse mõttes ja teadus usuteaduse mõttes. Mõlemad ikka seesama teadus. Nimelik 9. august 2017, kell 19:18

:::: Ma ei taha kategooriate panemisse sekkuda, aga minu meelest on teaduse paigutamine teadusfilosoofia alla õigustatud, sest teadus on üks teadusfilosoofia mõistetest ja sellesse artikli teema alla kuulub ka teaduse mõiste teadusfilosoofiline käsitlus.

:::: Jah, asja teeb keerulisemaks see, et eesti "teadus" vastab näiteks saksa- ja venekeelsele sõnale (Wissenschaft, nauka), kuid mitte ingliskeelsele sõnale.

:::: Ja lisaks sellele on teadust mõtteloos mõistetud erinevalt. Andres (arutelu) 9. august 2017, kell 23:14 (EEST)

:: Subjektiivsus on võib-olla paratamatu, aga see ei tähenda, et peaks meelega subjektiivne olema. Andres (arutelu) 9. august 2017, kell 14:48 (EEST)
Kirjanduse koha pealt: oli mingi raamat, kus oli koos humanitaar- ja reaalalade vastandamine ja tänapäevasem teos sellel teemal, kus teadused jagati kolme kategooriasse. See võiks kirjanduses ka sees olla, ainuult et kolm kuud tagasi lugesin ja juba on nii autor kui ka pealkiri meelest läinud. Aga ilmus see Avatud eesti raamatu sarjas. Kas ehk keegi saab abiks olla? - Melilac (arutelu) 3. august 2020, kell 22:39 (EEST)

Vahest see: ? --Hirvelaid (arutelu) 4. august 2020, kell 09:54 (EEST)

:Täpselt see. - Melilac (arutelu) 6. august 2020, kell 20:38 (EEST)
----
Teadus on süstemaatiline inimtegevus, mis on suunatud püsiväärtusega teadmiste saamisele ja talletamisele, kasutades üldjuhul teaduslikku meetodit. See ilus, ümmargune sõna üldjuhul  on ingliskeelsele tõlkele lisatud siis sellepärast, et peab ju ka humanitaarteadused teaduse mõistesse mahutama ja muidugi ka usuteaduse..Aga selline poollahtine määratlus laseb küsida, et miks siis siia teaduse sisse ei võiks samuti sobida filosoofia? See ka ju süstemaatiline inimtegevus, range loogikaga. Püüdleb püsiväärtusega teadmise poole ja objektiivsuse võimalus on olemas. Filosoofia küll katseid ei tee ja mõõdetavust ei taotle aga see ongi vaid üksnes üldjuhul nii. Selle üldjuhu erijuht võiks siis vabalt filosoofia olla.
Kuna teadus pole loodusteadus, siis ehk sellepärast puudub ka eesti vikipeedias lk teaduse ajalugu, mis peaks olema tohutult mitmekülgne.. sisaldades keeleteaduse, usuteaduse, kultuuriteaduse, pedagoogika jne. ajalugu loodusteaduse ajaloo kõrval. Nimelik 27. august 2017, kell 04:24

Ma ei ole kindel, kas nii üldisel teemal saab artiklit kirjutada. Minu meelest oleks see võimalik ainult juhul, kui on akadeemilisi eeskujusid.

See, kas on olemas filosoofiline teadmine (peale filosoofiaajaloolise teadmise) ja kas filosoofia saab olla objektiivne, on vaieldav. Minu meelest enamik filosoofe tänapäeval filosoofiat teaduseks ei pea (selle üle on küll raske otsustada, sest näiteks inglise keeles polegi teadust märkivat sõna), aga teadusadministraatorid peavad.

Mis puutub teaduslikku meetodisse, siis filosoofid ei tea, mis see on, ka selle olemasolu pole selge, ja selle paigutamine teaduse definitsiooni on küsitav. Sõna "üldjuhul" ei muuda kuigi palju. Andres (arutelu) 27. august 2017, kell 10:14 (EEST)

:Sõna "üldjuhul" jätab ruumi humanitaarteadustele, kus katsed ja mõõtmised nagu suhteliselt olematu osa. Kui aga "üldjuhul" kuigi palju ei muuda, võiks ta üldse välja jätta. Milleks ta siis vajalik on?
Ei tea kas on veel mõni keel nagu eesti, kus termin teadus nii suureks puhutud, et ka usuteadus sellesse loodusteaduse kõrval mahtuma peaks?
Nimelik 28. august 2017, kell 00:18

Ma ei tea, kuidas usuteadusega on, aga näiteks saksa ja vene keeles mõistetakse teadust sama laialt kui eesti keeles. Minu meelest on usuteaduses mitteteaduslik ainult süstemaatiline teoloogia. Andres (arutelu) 28. august 2017, kell 02:27 (EEST)


Arutelu:Vaimulik

"Vaimulik on ettevalmistatud koguduse eest hoolitseja, uute liikmete vastuvõtja ja jumalateenistuse läbiviija." See definitsioon on minu arust natuke mööda, sest kõikides religioonides ei pruugi eksisteerida kogudusi kui selliseid, ega uute liikmete vastuvõtmist. J 07:08, 12 Sep 2004 (UTC)

Jah, see definitsioon peab silmas kristlust, kuid pole sealgi täpne, sest on mõeldud kogudusepreestrit- või pastorit, aga on ka kõrgemaid ja madalamaid vaimulikke. On tarvis leida üldisem definitsioon, ja vaimulikest eri religioonidest saab kirjutada alajaotustes. Kui aga keegi pole valmis kohe kirjutama, siis tuleks see artikkel kustutada. Andres 07:13, 12 Sep 2004 (UTC)

: Ei, kustutada siiski ei maksa. Andres 07:14, 12 Sep 2004 (UTC)
kohendasin, vajab muidugi täiendamist... --Lulu 16:37, 3 Feb 2005 (UTC)
Võtsin välja:
kuid on küllalt ka selliseid traditsioone, kus igaüks võib endale ise vaimuliku ülesanded võtta. Vaimsele elule pühendunud isikuid nimetatakse kristluses munkadeks ja nunnadeks, kes üldreeglina on saanud pühitsuse, andnud vastava tõotuse ning on seeläbi vaimuliku ordu (organisatsiooni) liikmed (orduvennad või -õed). Neil on samasugused õigused nagu preestritel (võivad toimetada mitmesuguseid vaimulikke talitusi). Analoogia põhjal nimetatakse vaimsele elule pühendunud isikuid munkadeks või nunnadeks ka teistes religioossetes traditsioonides (budismis, hinduismis, taoismis jm).
Põhjendus: 1. vaimulik ei ole eesti keeles mitte mingil juhul isehakanu 2. munkluse probleeme ei pea siin kirjeldama. (Pealegi, mungal ei ole automaatselt  sakramendi talitluse õiguseid, tuleb ikkagi enne preestriks pühitseda.) Ats 12:20, 15 Feb 2005 (UTC)

: põhjendused on arusaadavad... eriti 2. (munkluse probleemid), need läheksid tõesti pigem teise artiklisse... mis puutub sellesse, et vaimulik ei ole eesti keeles mitte mingil juhul isehakanu, siis siiski, baptistidel ja paljudel teistel lahkusulistel, siiski ON, vähemalt põhimõtteliselt VÕIB OLLA (rääkimata teistest, mitte-kristlikest religioonidest)... nii et, sry, aga lõigu kuid on küllalt ka selliseid traditsioone, kus igaüks võib endale ise vaimuliku ülesanded võtta panen tagasi... --Lulu 12:30, 15 Feb 2005 (UTC)
Ka neil on koguduse nõusolek, puudub pühitsus Ats 12:37, 15 Feb 2005 (UTC)

: ja veel: mitteabiellunud pühendunud ei ole munga kohta täpne, sest ka katoliku preestrid on tsölibaatsed, jpt samuti, panin praegu "eraldi pühendunud", ehkki ka see pole päris täpne --Lulu 12:39, 15 Feb 2005 (UTC)
kuid on küllalt ka selliseid traditsioone, kus igaüks võib endale ise (koguduse nõusolekul) vaimuliku ülesanded võtta.
Austusest Lulu vastu ei võtnud välja aga küsin mida sellega mõtled?

: võtsin välja lõigu
Eesti keel on ainus maailmas kus samastatakse vaimulik ja õpetaja. Vahel kasutatakse sõna ka lihtsalt religiooniga seotud isiku kohta.

: põhjendus (1) on äärmiselt kahtlane väita, et miskis keeles on midagi, mida mitte yheskis teises keeles ei ole (2) teine lause kordab ylalolevat vaimuliku määratlust --Lulu 06:23, 17 Feb 2005 (UTC)

Kas sõna "vaimulik" on tõesti kasutusel yldnimetusena vaimse juhi kohta? Kahtlen. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 27. veebruar 2013, kell 12:31 (EET)

Ma suunasin märksõna "vaimuliku seisus" siia. V-o tulevikus peaks olema eraldi artikkel. Praegu puudub meil ka artikkel seisus--Estopedist1 (arutelu) 31. august 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Alw

Tere tulemast Vikipeediasse, Alw! Andres 15:07, 12 Sep 2004 (UTC)

Tere ka minu poolt! Jaan513 19:07, 12 Sep 2004 (UTC)

Palun lisa pildi Patendiamet.JPG juurde allikas, autor ja sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 12. mai 2010, kell 11:21 (EEST)


Arutelu:Antiikaeg

Minu meelest ei ole see artikkel päris teemakohane. Artikli pealkiri on "Antiikaeg", aga artikkel räägib antiikkultuurist. Ma ei hakka midagi parandama, enne kui oleme asja arutanud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:11, 12 Sep 2004 (UTC)
EKSS selgitab sõna "antiikaeg" nii: ''Vana-Kreeka ja Vana-Rooma ühiskonna ja selle kultuuri ajastu.'' Näide: ''Antiikaja kultuur.''
ENE esimene väljaanne: ''kreeka-rooma ühiskonna ja kultuuri ajastu u. I a.-tuh. algusest e.m.a. kuni 5. saj. m.a.j.'' Edasi räägitakse seal: ''Suurima tähtsusega tänapäevale on antiikkultuur...''
'Antiikaeg' ja 'Antiikkultuur' on selgelt erinevad mõisted. 'Antiikaeg' on ikkagi kronoloogia mõiste. Me võime siin küll mainida antiikkultuuri, aga antiikkultuurist rääkima peaks eraldi artikkel.
ENE 1. väljaandes eraldi artiklit antiikkultuuri kohta ei ole.
Antiikkultuur on EEKS-i järgi ''antiikaja kultuur''. Näide: ''Antiikkultuuri mälestised''.
Võõrsõnastik: ''Vana-Kreeka ja -Rooma ühiskonna ning kultuuri ajajärk (u I a-tuhande algus e.Kr-5. saj p.Kr)''
Võõrsõnade lelsikonist on mul ainult nõukogudeaegne, 1961. aasta väljaanne. See ütleb antiikaja kohta nii: ''vanaaeg, haril. Kreeka-Rooma orjandusliku ühiskonna arenemise aeg, alates u. IX s. e. m. a. keskaja alguseni (IV–V s. m. a. j.)''
Arvan, et olen sellega dokumenteerinud, et Eesti teatmeteoste autorid peavad antiikkultuuri ja antiikaega eri mõisteteks. Aga mõnes teises keeles võib neid tähistada üks ja sama sõna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:31, 12 Sep 2004 (UTC)

Kreeka ja rooma vanaaeg: sellega seotud antiikkultuur.
Ei, see ei ole minu järgi. Vanaaeg ulatub kaugemale antiikajast. Antiikkultuur ei ole antiikaeg. Andres 15:39, 12 Sep 2004 (UTC)

Tõsi küll, "vanaaeg" on kasutusel kahes tähenduses: 'keskajale eelnev periood' ja 'esiaja ja keskaja vahele jääv periood'. Andres 15:45, 12 Sep 2004 (UTC)
Kuskil oli veel viide hilisantiikaeg. Kui sinna kord artikkel tekib, peab selle siinsega siduma. --Oop 05:57, 9 Dec 2004 (UTC)

Minu meelest ei ole see õige koht ajaloo jutustamiseks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. november 2010, kell 19:41 (EET)
Mingi ajaloo ülevaade võib vast ikkagi olla. Aga Hiina ja India kohta seda mõistet minu teada ei kasutata. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. november 2010, kell 10:59 (EET)

Kas artikkel räägib mõistest või asjast. Soovitan lähtuda sellest, et jutt on asjast. Andres 9. november 2010, kell 12:28 (EET)
Ma muutsin ära. Ka vanaaja juures. --Ivo Vahur 9. november 2010, kell 18:29 (EET)Inglis keeles on küllalt tavaline vorm:
.... is a term from ...  Mida nad sellega silmas peavad?--Ivo Vahur 9. november 2010, kell 18:29 (EET)

Termin, millega tähistatakse ... . Andres 9. november 2010, kell 20:08 (EET)
Alguse osas tundub olevat 9. ja 10. sajand segi läinud. Andres 21. november 2010, kell 12:03 (EET)

Ainult lõpus see juutide asi. Aga sellega algas neil pikk periood kuni Paabeli vangipõlveni. Kushi tõstsin siit ära. 10.s keskel läks ka Egiptus sassi. Vist liibüa palgasõdurid tulid võimule. Aga seda ma ei hakanud siin meenutama. --Ivo Vahur 21. november 2010, kell 16:24 (EET)
Loetletud on ühe või teise sajandi sündmusi üle maailma, aga antiikaeg ei ole ülemaailmne periood. Konkreetsete sajandite sündmusi võiks loetleda parem artiklites 10. sajand eKr jne. Andres 21. november 2010, kell 12:07 (EET)

Panin Vahemere ja Euroopa osa mittepuudutava praegu siia. Keldid las jäävad, sest nad mängisid antiikaajas veel olulist osa. --Ivo Vahur 21. november 2010, kell 16:24 (EET)

Egiptusest väljarännanud Teeba preestrite toel loodi Nuubias Kuši riik (läksid sinna 945 eKr 9. sajandil eKr jõudsid Musta mere äärde nomaadidest kimmerlased ja Araabia poolsaarele araablased. Aastatel 900-800 eKr algasid esimesed põhjarahvaste kallaletungid Hiinale. Aastal 897 eKr kinkis Zhou kuningas ühele oma hõimupealikule hobuste kasvatamiseks maavalduse. Sellest sai ajapikku Qini riik, mis ühendas 3. sajandil eKr Hiina. (Arvatavasti 876 eKr võeti Indias kasutusele sümbol nulli tähistamiseks.)


Arutelu:Loodus

Kreatuur on loodu, mitte loodus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:24, 12 Sep 2004 (UTC)
jah tahan öelda et eesti.k loodu>loodus, sama tüvi, etümol. Sõna loodus tuleb sõnast loodu. Kustuta ära või pane mujale, kui ei sobi~~

Sõnal "loodus" on ka teisi tähendusi, aga tõenäoliselt tuleb needki avada selles artiklis. Paljudes keeltes tähendab sama sõna loodust ja loomust. Püüdsin valida täpseid vasteid teistes keeltes, aga jätsin pooleli. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 06:15, 13 Sep 2004 (UTC)

Kui näiteks Jumal on olemas, siis ei ole õige öelda, et loodus on kõik olemasolev. Peale selle, "loodusest" räägitakse enamasti vastanduses kultuurile või muule taolisele. kui sellist vastandust silmas ei peeta, eelistatakse teisi sõnu. Andres 12. jaanuar 2008, kell 08:03 (UTC)

Minu arust peaks loodus olema keskkond.--Tiuks 12. jaanuar 2008, kell 11:29 (UTC)

: Need on kindlasti erinevad mõisted. Andres 12. jaanuar 2008, kell 13:11 (UTC)

: ENE 1. väljaandes on sõna ühe tähendusena toodud 'geograafiline keskkond'. Andres 12. jaanuar 2008, kell 13:29 (UTC)
Nüüd sai ehk veidi parem

Palun kirjuta alla, vajutades neli korda järjest ~ .

Nüüd on parem. Andres 12. jaanuar 2008, kell 15:57 (UTC)

On ka samanimeline kirjastus (eksisteeris 1920–1940) ja loodusajakiri (mis ilmus samanimelisena (Loodus) 1997–2006; 2007. aastast Loodusesõber nime all) --Dj Capricorn 20. märts 2008, kell 15:10 (UTC)
----
Esimene lause ei ole õige, sest selles mainitud tähendus ei ole kõige laiem. Andres 12. september 2008, kell 00:26 (UTC)
----
Veidi teistsuguse mõistekasutuse puhul vastandatakse loodus kultuurile. Loodusest eraldatakse kultuur kui see, mis on inimese tehtud. Niisugune käsitlus on väga levinud, eriti uusajal ja populaarteaduslikus kirjanduses. Loodus on siis loomulik, kultuur aga kunstlik.

See on millegipärast välja võetud. Andres 8. november 2008, kell 19:20 (UTC)
----
kõik, mis on iseeneslikult loodud

Nii ei saa olla. Kui on loodud, siis mitte iseeneslikult. Andres 4. veebruar 2009, kell 23:19 (UTC)

::Ka mulle näib praegune definitsioon arusaamatuna. Näiteks saksa Vikipeedias on loodus defineeritud "Natur (lat.: natura, von nasci „entstehen, geboren werden“, grch. semantische Entsprechung φύσις, physis, vgl. „Physik“) bezeichnet alles, was nicht vom Menschen geschaffen wurde." Sama idee on ka inglise vikis. Kui looduse mõiste defineerimisel on ajaloolisi, filosoofilisi, religioosseid vms erinevusi, tuleks nendega tegelda artikli sees, mitte aga põhidefinitsioonis.--Andrus Kallastu 4. veebruar 2009, kell 23:43 (UTC)

::: Panen siis esialgu sama definitsiooni. Andres 4. veebruar 2009, kell 23:56 (UTC)
Praegune määratlus "Loodus on kõik füüsiline, mis ei ole inimese tehtud" on kindlasti väär. Sest näiteks inimese keha rakud on kahtlemata loodus, ent on kahtlemata ka inimese enda tehtud. Vastandus iseeneslikult versus tehislikult on ses mõttes hoopis parem, sest lahendab selle vastuolu. Dr Oldekop 6. veebruar 2009, kell 20:58 (UTC)

Kas minu rakud on minu tehtud? Nii ma küll ei ütleks. Tehislik ju ongi see, mis on inimese tehtud.

Tehislikku vastandatakse looduslikule. Ja iseeneslik ei ole ju sama mis looduslik. Ühiskonnas on iseeneslikult toimuvaid protsesse.

Peamine aga: ei saa öelda "iseeneslikult loodud". Andres 6. veebruar 2009, kell 22:08 (UTC)

: Inimest määratletakse võrdlemisi ühetähenduslikult kui liigi Homo sapiens esindajat, ja kuna iga organism teeb ehk loob enamiku oma rakke ise, on ka inimese rakud inimese loodud ehk tehtud. Ütlus "minu tehtud" võib sellega kokku langeda, kuid ei ole nii täpne, kuivõrd "mina" on palju liikuvama tähendusulatusega kui "inimene".  Ning tehislik ei ole mitte see, mis on inimese tehtud, vaid mis on teadvustatult tehtud. Dr Oldekop 7. veebruar 2009, kell 06:41 (UTC)

:: Nojah, "tegemine" ei ole ühetähenduslik (kuigi ma tõesti ei ütleks, et inimene teeb oma rakke). Kas siis panna "inimese tehtud" asemel "inimese poolt teadvustatult tehtud"? Mõlema puhul tekib see probleem, et inimese asemel võib olla ka marslane. Kui panna lihtsalt "teadvustatult", kas me siis välistame võimaluse, et loodus on Jumala poolt teadvustatult tehtud? Andres 7. veebruar 2009, kell 08:41 (UTC)

::: Nii on kindlasti palju parem. Ent "füüsiline" on täiesti liigne, sest eluslooduses on hulk suhteid, mis pole füüsilised. Näiteks suhe lindude vahel lendavas linnuparves (kui lind hoiab teistega kindlat vahemaad) on looduslik, kuulub loodusesse, kuid pole füüsiline (samamoodi muud märgilised suhted organismide vahel).  Dr Oldekop 7. veebruar 2009, kell 19:13 (UTC)

:::: Jah. Sõna "füüsiline" on küll üldse liiga ebamäärane. Andres 7. veebruar 2009, kell 20:33 (UTC)

:::: Aga kuidas välistada näiteks Jumalat? Andres 7. veebruar 2009, kell 20:34 (UTC)

:::: Panin sisse ka omadused ja suhted, aga see on ad hoc. Looduse definitsiooni on raske välja mõelda. Peab hakkama uurima, mida filosoofid ja teised mõtlejad on pakkunud. Häda on ka veel selles, et loodust ei mõisteta alati ühtemoodi. Andres 7. veebruar 2009, kell 20:38 (UTC)