Arutelu:Eugène-François Vidocq

Levinud on ka eesnimede vastupidine järjekord. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17:35, 15 Jun 2004 (UTC)

Miks ta kurjategijate loendis on? Jürka 13. jaanuar 2008, kell 05:34 (UTC)

Inglise vikis on kirjas. Igatahes tappis ta 14-aastasena oma õpetaja ja tegi hiljem veel igasugu pättusi enne kui detektiiviks hakkas. – WooteleF 13. jaanuar 2008, kell 08:48 (UTC)

:Ponjatno... Ma mõtlesin, et keegi oli lihtsalt kurjategijad ja kurjategijate tagaajajad segi ajanud... Jürka 13. jaanuar 2008, kell 11:23 (UTC)

Artikli sisus on mainitud vaid üks sünnikuupäev, infokastis kaks. Miks nii? Kuriuss (arutelu) 7. november 2022, kell 21:04 (EET)

See on Wikidata malli kasutamisest tulenev absurdsus. --Andres (arutelu) 8. november 2022, kell 23:57 (EET)


Arutelu:Sportlaste loend

Neid sportlasi tuleb ikka  nii palju, et võib olla jaotaks nad spordialade kaupa ära. Või on mingi muu varjant. Kalle

Olen nõus, et iga spordiala all võiks olla eraldi loend. Aga minu meelest on tarvis ka üldist loendit. Andres 17:02, 17 Jun 2004 (UTC)

Miks Per Olofsson, tema nimi on ju Per Elofsson või olen ma millestki valesti aru saanud? Siim 13:15, 19 Nov 2004 (UTC)

Vabandust, minu viga. Andres 13:27, 19 Nov 2004 (UTC)

Ehk siiski liigendaks sportlasi riigiti, tuleb kole kirju ja segane loetelu. Riikides võiks sportlaste juurde lisada spordiala. Arvan, et nii on kõige selgem. Me ju ei tee ka üldist kirjanike loendit, muidu oleks raske leida, vaid ikka riigiti. Igor

Mina isiklikult arvan, et peaks olema nii üldine sportlaste loend, loend riigiti kui ka loend spordialade kaupa. Jalgpallurite loend juba on. Üldise kirjanike loendi peaks ka tegema, milles märkida eluaastad ning mis maa (miskeelse) ning ehk ka millistes žanrides kirjutava kirjanikuga on tegemist. Kuulsad näitekirjanikud juba on. 193.40.239.10 13:27, 29 Nov 2004 (UTC)

: Jah, muidugi tuleb sportlasi täpsemalt klassifitseerida, kuid seda tuleb teha kategooriate mitte loendite abil. Näiteks lisada artikli lõppu enne interviki linke selline kategooria [[Category:Tšehhi sportlased|Šebrle Roman]]. Sellisel juhul ilmub vastava sportlase nimi kategooriasse "Š" tähe alla automaatselt ning eraldi pole vaja mingit loendit täiendada. Esialgu oleme piirdunud sellise kategooriaga nagu "Tšehhi inimesed", mida võib täpsustada, kui selleks tekib vajadus. Loendid on võimalikult üldised, näiteks "Sportlaste loend", mis peaks koondama võimalikult paljude sportlaste nimesid. Siim 15:32, 29 Nov 2004 (UTC)

:: Ma ei saa aru, miks Sa kategooriaid ja loendeid vastandad. Miks ei võiks olla tšehhi sportlaste loendit? Andres 18:12, 29 Nov 2004 (UTC)

::: Esiteks ei meeldi mulle see, et kategooriaid nii vähe kasutatakse, kuigi valesti pandud kategooria on hullem, kui selle puudumine. Teiseks ei saa ma aru sellise loendi mõttest, mis kategooriat dubleerib. See, et loend saab sisaldada ka neid nimesid, kellest veel artiklit pole ei ole minu arvates piisav õigustus. Siim 18:23, 29 Nov 2004 (UTC)

:: Minu poolest isiklikult võiksid kategooriad täiesti olemata olla. See, et kategooriate tabelid tekivad automaatselt, ei ole minu arvates piisav õigustus. Kategooriate süsteemi väljatöötamiseks ja kategooriate toimetamiseks kuluv vaev on palju suurem kui loendite puhul. Mina peaaegu ignoreerin kategooriaid, kuigi mulle vahel tundub, et nendega ilmaasjata jännatakse ja kogu kategooriate süsteem on dubleeriv:-) Võib-olla võiksid Sinagi loendeid lihtsalt ignoreerida. Andres 18:53, 29 Nov 2004 (UTC)

::: Ma arvan, et nii ei saa Vikipeediat teha, et igaüks nohistab vaikselt omaette ja teeb nii nagu meeldib. Mulle ei pruugi teatud loendid meeldida, aga kui nad on tehtud siis tuleb mul ikkagi ka neid vajadusel täiendada. Sellepärast ma võitlengi selliste asjade vastu, mis tunduvad ebasobivad. Kui ma neid ignoreerida kavatseks siis oleks mul ju ükskõik. Ma arvan, et rahvas võiks aktiivsemalt sõna võtta siis kui midagi arutatakse ning kui on jõutud mingite olulisemate kokkulepeteni tuleks nad reeglites ka fikseerida. Ma pean loendeid ka vajalikuks, kuid minu arvates ei tohiks loendite süsteemi teha nii detailseks kui kategooriate süsteemi. Oleks hea kui ka teised võtaks sel teemal sõna, siis saaks teada, mis on enamuse seisukoht ja edaspidi sellest juhinduda. Siim 21:55, 29 Nov 2004 (UTC)

:::: Peab vist küsimuse välja panema leheküljele Üldine arutelu. Andres 05:29, 30 Nov 2004 (UTC)

: Täiesti nõus sinuga et kategooriad on mugavamad asjandused - aga oma koht on ka loenditel. Kategooriate koha pealt on mul üks küsimus, millele pole siiani vastust leidnud: nimelt kuidas saab teha nii, et Š tähega algavad nimed oleksid kategooria nimestikus õige koha peal? Tõenäoliselt puudutab see ka muid mitte inglise tähestikus olevaid tähti. Ehk keegi oskab vastata. - Ahsoous 15:48, 29 Nov 2004 (UTC)

:: Selle küsimusega tuleb arendajate poole pöörduda. Arvan millegipärast, et seda pole kuigi lihtne lahendada. Andres 18:12, 29 Nov 2004 (UTC)
Panin praegu tähele, et vähemalt S tähe all on nimed küll väga segases järjekorras, pole hetkel endal mahti sellega tegelda... - Ahsoous 2. november 2006, kell 11:51 (UTC)

Mille alusel Koit Toome siin nimekirjas on? avjoska 28. juuni 2008, kell 17:44 (UTC)

Küllap kogemata, võtsin välja. Andres 28. juuni 2008, kell 18:05 (UTC)

Kas kõik jalgpallurid peavad ka siin nimekirjas olema, kuigi nad on jalgpallurite loendis? Ja kas spordialade kaupa võiks loendeid rohkem olla (poksijate loend saaks vist praegu päris pikk)? avjoska 9. juuli 2009, kell 21:53 (UTC)

Siin on kõik sportlased jah; ka nt korvpallurite ja murdmaasuusatajate jaoks on ju lisaks eraldi loend. Eks neid võib ju juurde ikka teha, aga siis peab ju neid keegi täiendama ka ja see ei tundu just väga populaarne tegevus olevat. --Epp 9. juuli 2009, kell 22:08 (UTC)

Kui sportlaste loend on olemas, siis peavad kõik siin ka olema.

Äsja tehti juurde Maadlejate loend, mis aga ei sisalda kõikin maadlejaid, kellest meil artikkel on. Andres 10. juuli 2009, kell 07:48 (UTC)

Ma ei saa aru, et miks paganama päralt on sellist loendit vaja. Vikisüsteemis on esindatud u 8 miljonit inimest, kellest enam kui 900 tuhat on sportlased. Ainuüksi eestikeelses Vikipeedias on u 50 tuhat artiklit inimestest ning sportlased moodustavad neist igati arvestatava osa. Selline "loend kõigest" on nii uskumatult tarbetu, et mul on keeruline selle kirjeldamiseks sõnu leida. Seda enam, et kui seda üldse arendatakse, siis miks seda käsitsi tehakse? Ivo (arutelu) 7. august 2020, kell 09:21 (EEST)

Vaatasin, et siin on 5693 nime. Samas on ainuüksi Eesti sportlaste kategoorias meil ligi 3000 nime ning kokku paistab siin vikis sportlaste artikleid olevat ligi 10 000. Selles mõttes tubli tulemus, aga ei võiste isegi kategooriatega. Mis sest, et juba vanast ajast on siin väide, kuidas "loenditesse saab panna asju, mida kategooriates ei ole". Praktikas tegelikkus ei kena ei ole.

Ehk oleks viimaks aeg need viki algusajast pärinevad loendid likvideerida. Parem õudne lõpp kui see lõputa õudus. Ivo (arutelu) 7. august 2020, kell 09:42 (EEST)

: Alguses vist ei kujutatud ette, kui palju artikleid siia tuleb. Velirand (arutelu) 7. august 2020, kell 13:09 (EEST)

::Arvatavasti jah, aga miskipärast on need mammutloendid siiamaani elus püsinud.

::Ainuüksi Eesti sportlaste loendi saaks viia tahtmise korral 6000 nimeni. Maailma loend ei saa aga olla põhimõtteliselt hallatav. Ja mille jaoks see veel kasulik on, seda ma ette ei kujuta. Ivo (arutelu) 8. august 2020, kell 00:16 (EEST)

:::Esitasin selle kustutamiseks. Ivo (arutelu) 9. august 2020, kell 02:43 (EEST)
Ma ei saa ikkagi aru, miks see loend tuleb kustutada. Kuidas kategooriad saavad seda asendada? Mis mõttes pole kasulik ja pole hallatav? Andres (arutelu) 9. august 2020, kell 07:54 (EEST)

"Kuidas kategooriad seda asendada ei saa" on paraku parem küsimus. Mille peale sa muidugi väidad, et "loenditesse saab lisada asju, mida kategooriates ei ole". Kui ma seda väidet aga lähemalt lahkame, siis siin on sellist sisu 2,0%. Seega: kuidas see mingi õigustus on? Eriti kui samal ajal on meil u 40% siin vikis olemasolevatest sportlaste artiklitest siia linkimata?

Rääkimata sellest kilplase tööst, mis selle täiendamisel siia sisse läheb. Botil ei oleks keeruline genereerida siia 50 000 nime kõige tuntumatest sportlastest, kellest on kõige rohkem eri keeleversioonides artikleid. Või seda automaatselt täiendada. Aga ikka lisatakse siia nimesid ükshaaval. Ja kuidas selline mitmetuhandene loend üldse hallatav on? Käsitsi kontrollida seda?

Ning muidugi, kõige tähtsam: kellele ja miks seda vaja on? Interneti algusaegadel oli tarvilik asju linkida, et neid leitaks. Häid otsimootoreid siis veel ei olnud. Viimased 25 aastat ei ole kõik see aga enam ülearu tarvilik olnud. Ja kui me vaatame seda, et kuidas inimesed tegelikult Vikipeediasse jõuavad, siis läbi otsimootorite. Mitte keegi ei otsi mitte kunagi mammutloenditest mingeid artikleid taga. See lähenemine siin nende loenditega näib kohati pärinevat ajast, mis eelneb Vikipeedia loomisele. Täna on fookus sellel, kuidas muuta Vikipeedia sisu masinloetavaks. Selle kõrval on selliste mammutloenditega jändamine nagu vändaga telefoni käiamine nutitelefonide ajastul. Ivo (arutelu) 17. august 2020, kell 02:40 (EEST)
Mul tekib küsimus, kas kasutaja Kruusamägi saab aru, milleks on üldse Vikipeedias loendid vajalikud. Ave Maria (arutelu) 11. august 2020, kell 19:53 (EEST)

Kasutaja Kruusamägi ei näe sellel loendil mitte vähimatki kasulikku rakendust. Ikka nii null, kui null saab olla. Selle ainuke funktsioon on kulutada Vikipeedia kaastööliste  aega ning tõsta nende muudatuste arvu. Kui ma viitsiks selliseid loendeid täiendada, oleks mul muudatuste arv juba ammu 100k+. Kohati näib, et see on ainuke mutivatsioon neisse midagi kirjutada. Või siis mingi iidvana harjumus, sest kunagi ju tehti nii.

Seega ole palun hea ja seleta mulle lollile, et miks seda siin vaja on. Seejuures küll palun vahet teha väidetel, et "miks on loendid Vikipeedias vajalikud" ja "miks on see konkreetne loend siin vajalik". Need on kaks üsna eri asja. Ivo (arutelu) 17. august 2020, kell 02:40 (EEST)

:Siim, Ivo ja Igor on esitanud selle loetelu olemasolule head vastuväited. Esiteks on see loend dubleeritud juba biograafiatega, teiseks on väiksemad alamloendid osalt juba olemas. Mina siiski ei usu, et selle konkreetse loendi olemasolu mittevajalik oleks. Pigem on need argumendid loendi vastu sellisel kujul, nagu see praegu on. Kui me loome alamkategooriaid ja protesteerime kategooria vastu inimesele ohtlikud liigid, sest see paisub mitte enam mammutiks, vaid sinivaalaks, siis on sellel tõsi taga: millegi otsimiseks on väiksemad nimekirjad tunduvalt efektiivsemad.  Kui me tahame mingit suurt ülemloendit, mis oleks sisukorra eest, siis on sellel oma mõte sees küll. Sea aga juba eksisteerib, seda on juba biograafiate loend. See sobib suureks ülemloendiks paremini veel seetõttu, et osad isikud pole mitte üksnes sportlased, vaid ka poliitikud, muusikud jne.

:Sportlaste loend riigiti või erialade kaupa võiks olla üks meetod selle pikkade nimekirjadega tegelemiseks. Nende nimekirjade sisu oleks minu nägemust mööda siin dubleerimata. Need loendid oleks siin loendis eraldi lõikudena esitatud. Siin loendis oleks koht sportlastele, kes taolistesse väiksematesse kastidesse ei sobitu, näiteks antiikaja või vanema aja sportlased või mingi eksootilisema spordialaga tegelejad. Seega olen ma loendi kui sellise poolt, ent selle konkreetse loendi vastu sellisel kujul. - Melilac (arutelu) 11. september 2020, kell 08:46 (EEST)

ma ei lugenud läbi seda pikka arutelu, ent teiste vikide praktika näitab, et hiigelloendite käsitsi täiendamine on kahjuks vähemõttekas tegevus. Sorry kasutajatele, kes tuhandeid tunde on nende tegemiseks raisanud. See töö tuleb jätta kategooriatele--Estopedist1 (arutelu) 14. september 2020, kell 09:46 (EEST)
 Ei ole põhjust püüda seda loendit päästa. Sellel ei ole mingit elulootust. Just seesama lähenemine, et püüaks ikka kõigi asjade kohta vikisse info tuua viib paratamatult selleni, et sellised mammutloendid muutuvad ülimalt ebapraktiliseks. Nende täiendamine on tohutu ajaraisk ja tarvidus nende järgi on ümmargune null. Võib ka mõelda, et miks ei ole siin loendil interwiki linke... Ivo (arutelu) 14. september 2020, kell 22:25 (EEST)

Antud juhul toetan Ivo seisukohta, aga ka Melilaci oma. Siiani ei ole loendifännid-kategooriavastased suutnud minu jaoks veenvalt kirjeldada, kes on megaloendite kasutajad ja kuidas nad neid tarvitavad. Loenditel on kaks olulist funktsiooni: 1) ammendav ülevaade konkreetsest valdkonnast ja 2) edasise töö planeerimine. Kui meil on loend Eesti imetajatest või Läti kõige esimese seimikoosseisu saadikutest või Lääne-Rooma keisritest, on need piisavalt väikesed, et sealt saaks kedagi konkreetset leida, kui ma nime täpselt ei mäleta, või lugeda kokku kõik mingi alamtunnuse alusel (selleks on praegu tegelikult Wikidata, aga miks Eesti artiklitest isegi põhiandmeid süsteemselt Wikidatasse ei sisestata, nii et masinatöö saaks teha masin ja inimesele jääks inimese töö, on eraldi küsimus). Niisugusest, mõistliku suurusega loendist saab ka pildi, kui paljud loendisse kuuluvatest kirjetest on veel tegemata, ning neid valdkonna kaetuse parandamiseks järjest ära teha. Praktiline ja kategooriad niisugusi loendeid päriselt ei asenda. (Nt ma hakkan lähiajal tegema Vikitsitaatidesse kirjandusnobelistide jts pisemaid loendeid, et valdkondi süsteemselt katta.) Aga siinne loend kuulub tüüpi "Kõigi maailma liivaterade loend". Ei ole põhimõtteliselt mingit lootust, et see saaks kunagi ammendav olla, kuni seda koostavad inimesed - ja erinevalt kategooriatest tuleb loendid algusest lõpuni käsitsi koostada. See võtab ära väga palju aega, mida saaks kasutada märksa vajalikuma sisulise töö jaoks. Ja kui keegi ükskord kõigi Eesti sportlaste loendamisega lõpule saab, on neid jälle juurde tulnud, sealjuures koos vältimatute vaidlustega (mitu korda inimene elus jalgpalli mängima või sadat meetrit jooksma peab, et sportlaseks muutuda? kas allveemaadlus on sport? aga kohvrikandmine? pranglimine?). Seda tüüpi loendid ei sobi eelkirjeldatud kahe funktsiooni jaoks kuigi hästi ja nõuavad tegijailt ebamõistlikku aja- ja energiakulu. Kui me oleksime kindlad, et loendikirjutajad midagi muud arukat niikuinii teha ei suuda ja oleks mujal Vikipeedias ainult kahjulikud, siis võiks muidugi öelda, et lasku käia, kellele see kahju teeb - vaba maa, soovi korral võib inimene ka endale herneid ninna toppida ja keegi ei tohi teda keelata. Ainult et seni, kuni seis päris nii hull ei ole, ei näe vähemalt mina küll mõtet niigi nappivat inimtööjõudu kogu ülejäänud entsüklopeedia juurest lõputusse auku kühveldada. Kui keegi tahab teha väiksemaid loendeid riikide, tegevusalade jms kaupa, et neid siis sisulise töö juures abivahendina kasutada, siis seda ma toetan. Kuid sealgi tasub siiski meeles pidada, et loendid ja kategooriad on vaid abivahendid, mitte eesmärk iseeneses. Seega tuleks neid rakendada süsteemselt ja läbimõeldult, nii et süsteem oleks lihtna, selge, ja ei võtaks päris töölt liiga palju aega ära. Megaloendid on ses suhtes sama halb näide kui Vikipeedia võimetus viimase kümne aasta jooksul normaliseerida silmaarstide-oftalmoloogide kategooriate probleemi või saada ühele kujule kõik Prantsuse/Prantsusmaa, Vene/Venemaa jts kategooriad, nii et uued kaastöölised neis pidevalt ei eksiks, kuna süsteem on totter. Mõlemas süsteemis on vead, mille peaks parandama, ja fossiliseerunud megaloendid on üks selline viga. --Ehitaja (arutelu) 19. september 2020, kell 16:06 (EEST)
Mina saan toodud argumentidest nii aru, et see loend tuleb kustutada selleks, et keegi sellega ei tegeleks, sest muidu ta kulutab aega, mida võiks kasutada millegi mõistliku tegelemiseks. Aga keegi ei tegele sellega, kui ta ei taha, et see loend siin oleks. Sellepärast ma arvan, et kustutamine võib tuua kahju, aga kasu ei ole ilmne. Mina kustutaksin pigem Eesti sportlaste loendi, sest see on dubleeriv. Andres (arutelu) 20. september 2020, kell 14:36 (EEST)
Aga analoogsetel põhjustel ei kustutaks ka seda.
Ja siis vaadake, kui ma läheme sportlaste kategooriasse, siis seal tähestikulist loetelu ei ole ega tule. Kuidas siis saavad kategooriad seda loendit asendada, pealegi on seal vähem infot. Andres (arutelu) 20. september 2020, kell 14:40 (EEST)

Väide ongi eelkõige see, et nimetatud "kõigi sportlaste loend" on üdini kasutu ehk mitte kellelgi ei ole seda mitte kunagi vaja. Loendid spordialade kohta või mingi riigi sportlaste kohta oleks kordades lühemad ja nende puhul oleks vähemalt mingi lootus, et neist on võimalik otsitavat leida. Kuigi ka siis oleks neil oht muutuda mammutloenditeks (sest ainuüksi "Eesti sportlaste loendisse" saaks põhjalikul koostamisel sama palju nimesid, kui siin loendis täna kokku on).

Siin on välistatud mingi korralik katvus või asja kasulikkus. Meenutan, et vikisüsteemis on 0,9 miljonit kirjet erinevate sportlaste kohta. Isegi kui neist ainult 1/10 oleks meie jaoks tähelepanuväärsed, siis selline 5.700 vs 90.000 nime erinevus demonstreerib hästi, kui poolik see siin on ja miks see mitte kunagi asjalikuks ei saa (piisava kõikehõlmavuse puhul jooksutaks see lihtsalt veebilehitseja umbe, sest lehe maht oleks liiga suur, minimaalselt 2 miljonit baiti).

Meenutan taas seda, et see ei ole tegelikult "kõigi" sportlaste loend, sest isegi siinse Vikipeedia keeleversiooni puhul on 40% sportlaste artikleid siit linkimata (küll on nad aga kategoriseeritud ja seega jutt sealsest vähesest infost ei päde). Ehk see loend on palju puudulikum, kui kategooriad ja käsitsi koostamisel ei ole mitte mingi valemiga võimalik seda puudujääki mitte kunagi parandada. Ivo (arutelu) 20. september 2020, kell 15:46 (EEST)

:Toetus kustutamisele on üsna ilmne. Võib vast sellega edasi liikuda. Ivo (arutelu) 26. september 2020, kell 23:14 (EEST)

:: Olen loendi kustutamise vastu. Velirand (arutelu) 26. september 2020, kell 23:16 (EEST)

:::On selleks ka mõni kaval põhjendus? Ivo (arutelu) 26. september 2020, kell 23:18 (EEST)

:::: 1) Loendite kustutamist ilma mõjuva põhjuseta tuleks võimaluse korral vältida 2) Sportlaste loend ei ole nii suur, et ei oleks navigeeritav 3) Lugejad võivad loendis juhuslikult sattuda sellistele artiklitele, mida nad muidu ei leiaks 4) Loendi kustutamisega läheks palju tehtud tööd kaotsi.
 Olen kustutamise vastu. Peaks austama kaastööliste tööd – eriti olukordades, kus tehtu töömaht on suur ja seejuures loodud artikli (loendi) olemasolu ei sega ju kedagi. Las jääb. --Hirvelaid (arutelu) 27. september 2020, kell 09:52 (EEST)

1) Seni väljatoodu klassifitseerub [vähemalt hulga kaastööliste arvates] igati mõjuvaks põhjuseks, miks just seda mammutloendit siin kustutama peaks. On hulgaliselt loendeid, mis on kasulikud, või mis võivad mingites tingimustes mingile hulgale inimestest kuidagi kasulikud olla. See siin ei kuulu nende sekka. Ja mida nö täielikumaks see muutub, seda kasutumaks see muutub. 2) Ei ole nii suur, et ei ole navigeeritav? Eh? Ma ei mõista. Mida sa pead silmas navigeerimise all või kust otsast see siin täpselt navigeeritav peaks olema? Kui mul oleks nt toa nurgas mitu meetrikõrgust virna erinevaid tähtsaid pabereid, siis see oleks kah täiesti navigeeritav kogus (ehk paari päevaga lappab läbi). Kui ikka väga-väga vaja, siis küllap leiaks sellest infomassist tarviliku üles. Kas see oleks aga praktiline viis infot hallata (s.t materjale lihtsalt ühte hunnikusse visata). Me vast kõik nõustume, et ei ole see seda teps mitte. 3) See siin on Vikipeedia. Lugejad võivad juhulikult huvitavate artiklite peale sattuda kümnetel eri viisidel. Nt üks lihtsamaid on tagatud lingiga "Juhuslik lehekülg". Ei ole selleks seda loendit vaja. Üldse on see juhuslikus uute artiklite juurde liikumisel kohati isegi liiga lihtne... s.t kergesti võib otsitavast teemast kõrvale kalduda ning seda tuuakse välja ühe Vikipeedia probleemse küljena. 4) Tõsi, et palju tehtud tööd läheks kaotsi, aga ühtlasi oleks võimalik ära hoida veel suurema hulga kasutu töö tegemist. Ei olegi head lahendust, kui on kord juba selliseid mammutloendeid vorpima hakatud. Tuleb aga kasuks üks hetk endale aru anda, et see ei vii kuhugi. Parem asi lõpetada, kui selle lõputu õudusega jätkata. Seda enam, et isegi täna on siit linkimata ligi pooled sportlaste artiklid, mis meil tegelikult olemas. Rääkimata siis neist kümnetest tuhandetest sportlastest, kellest siin samuti ridagi ei ole. See tähendab selgelt, et tulevikus tehtava töö hulk oleks samal viisil jätkates kolossaalselt suurem, kui seni tehtud töö. Vikignoomidele on kümneid teisi töid, millest oleks ka midagi kasu. Selle on siin pm tähelepanu juhitud juba alates aastast 2004 (st ajast, millal seda konkreetset loendit tekitama hakati).

Minu isiklik "viha" selliste loendite vastu on osaliselt ajendatud küll ka sellest, et meil on varasemalt lausa nõutud uutelt kasutajatelt, et nad peavad neid täitma. Seesugune nõudmine on minu jaoks olnud iseäranis rõlge sekkumine inimeste vabadusse ja iseäranis kahjulik uute kaastööliste püsimajäämisele. Oleks aeg selline viki häbiplekk minema pühkida. Muidu on aga mammutloendid ka oma olemusel lihtsalt kasutud info kuhilad ja sellisena vastupidine sellele, mida Vikipeedia peaks tegema (nagu nt info sorteerimine, et abistada inimesi olulise ja otsitava leidmisel). Kui neid mammuteid ikka väga soovitakse, siis tuleks need genereerida aga automaatselt (kuigi seda siin ei päästaks ka see... oleks vähe rohkem artikleid siit lingitud küll, aga antud infokuhilast ikkagi normaalsel kombel otsitavat ei leiaks... kuigi viimasel juhul oleks vähemalt võimalus, et otsitav on isegi loendisse kantud). See kuidas meil neid loendeid aga tehakse, garanteerib ainult selle, et neist ei saa mitte kunagi mingit normaalset asja. Igavene poolprodukt, mille kontrollimine on võimatu ja mis hiilgab oma puudulikkuse ja kasutusega. Ivo (arutelu) 27. september 2020, kell 23:24 (EEST)

:Pikemalt vaidlusesse laskumata teatan ka, et olen kustutamise vastu. Täiendada saab ka bottide abil, kui liiga suureks läheb, saab jagada alfabeetiliselt alamlehtedeks. --Metsavend 28. september 2020, kell 00:28 (EEST)

::Nö kõigi inimeste loend on olemas. Milleks on täpselt vaja seda "peaaegu kõigi inimeste loendit"? Seepärast, et keegi kunagi sellega algust tegi ja ei osanud ette näha, et see loend võiks sisaldada mitusada tuhat nime? Kui seda alfabeetiliselt alamlehtedeks jagada, siis muutub see juba paroodiaks. Senine praktika näitab küll hästi, et bote siin vikis keegi rakendada ei soovi ja seega vast seda muret ei ole, et see loend kunagi mingi arvestatava nimede hulgani jõuab. Ivo (arutelu) 28. september 2020, kell 09:36 (EEST)

::: Teeme siis hääletuse. Velirand (arutelu) 28. september 2020, kell 09:39 (EEST)

::::Võib ka hääletusega. Paned selle ise püsti? Ivo (arutelu) 28. september 2020, kell 12:54 (EEST)

::::: Loogiline oleks, kui teema algataja ka hääletuse algataks. Velirand (arutelu) 28. september 2020, kell 13:22 (EEST)

::::::Palun: Vikipeedia:Hääletused#Sportlaste loend Ivo (arutelu) 30. september 2020, kell 00:27 (EEST)
Siin on välja kukkunud nii, et rohkem argumenteerivad sellise loendi kustutamise pooldajad, kuigi loendi vajalikkuse tõendamise ülesanne lasub siiski neil, kelle arvates see peab Vikipeedias olema. Seega ei sobi argumendiks väited, et see artikkel ei sega kedagi ja sellega on palju vaeva nähtud - need ei puuduta artikli vajalikkust. Kui artikkel ei sobi (enam) Vikipeediasse, siis nii ongi. Vikipeedia pole koht, kus teiste ükskõiksuse või kaastunde toel muidu mittevajalikku või -kõlblikku sisu hoida. Nähtud vaevaga tuleks inimlikust vaatepunktist muidugi arvestada, aga see peaks väljenduma heatahtlikus ja mõistvas suhtluses, mitte mittesobiva sisu allesjätmises. Kokkuvõttes ma ei näe, kus oleks välja toodud selgitus, mis motiividel, mis meetodiga ja keda taolistest üldistest hiigelloenditest inimesed realistlikult otsida võivad või mil muul konkreetsel moel neid kasutatakse. --Minnekon (arutelu) 13. oktoober 2020, kell 22:51 (EEST)

:Variant oleks teha sellest ka "Sportlaste loendite loend", mis juhatab kasutajaid edasi riikidepõhiste (automaatselt koostud) ja valdkondlike loendite juurde. Siis oleks sellel lehel siin mingigi funktsioon. Ivo (arutelu) 13. oktoober 2020, kell 23:26 (EEST)

Ei ole seda vaja nii isegi nimetada, aga kõigi hiigelloenditega just nõndap tarvitada tulekski. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 16. oktoober 2020, kell 21:54 (EEST)
Järgmiseks võtame kustutamiseks kunstnike loendi, siis ajakirjanike loendi jne. Kustutame äkki parem üldse kõik loendid ära? Ave Maria (arutelu) 20. oktoober 2020, kell 21:36 (EEST)

:Hakkad vaikselt juba eesmärgile pihta saama. Kasutuid artikleid me likvideerime. Miskipärast ei rakenda aga sama poliitikat loetelude puhul. Kuidas nii saab? Ivo (arutelu) 20. oktoober 2020, kell 23:01 (EEST)

:Minu silmis tähendab Vikipeedia logo seda, et kõik artiklid peaksid kuidagiviisi üksteisega seotud olema. artiklite vahel peaks pusle tekkima. Kui järjest laotakse artikleid, millele mitte midagi ei viita, siis need loendid ju päästavad, et Vikipeedia mõtet hoida. Või kuidas Sina siis Vikipeedia logo mõttest aru saad? Ave Maria (arutelu) 16. märts 2021, kell 20:17 (EET)

Oleks viimane aeg kujundada see ümber nime alla "Sportlaste loendid" ja loetleda siin üles ainult erinevaid sportlaste loendeid, mis meil on. Praegusel kujul on see kõige kasutum loend terves eestikeelses Vikipeedias. Arvestasin juba septembris 2020, et vikisüsteemis olid kirjed 0,9 miljoni sportlase kohta ning see loend siin sisaldas tollal 5.700 nime. Ühelt poolt on see kaugelt liiga suur, et sellest oleks ligilähedaseltki mingit kasu, ja teiselt on see nii naeruväärselt poolik, et sisaldab vaid 0,6% võimalikust mahust. Üldse on selle käsitsi arendamine läbinisti vale, sest kõik sellised loendid tuleks tänapäeval koostada automaatselt. Sellele ei ole vähimatki tulevikupotentsiaali ja selle eksistentsi oleks pidanud lõpetama hiljemalt juba kümnendi eest. Ivo (arutelu) 5. veebruar 2023, kell 02:12 (EET)

"Praegusel kujul on see kõige kasutum loend" Millise valemi abil loendite kasutust/kasulikkust mõõdetakse? Velirand (arutelu) 5. veebruar 2023, kell 09:15 (EET)

:Kas püüad vihjata, et äkki on kellelgi sellest ka kasu? Kui sul on selliseid andmeid, siis palun jaga neist ka teistega. Minu väited on lihtsad: 1) see on see kõige mittetäielikum loend eestikeelses Vikipeedias ja 2) mitte keegi ei kasuta seda.

:Palun ka nimetada mulle mõni keeleversioon peale eestikeelse, mis oleks nii loendiusku, et püüaks kokku panna kõigi sportlaste loendit. Mina pole sellist seni leidnud. Ivo (arutelu) 5. veebruar 2023, kell 09:27 (EET)

:: "mitte keegi ei kasuta seda" Vaevalt küll, et see nii oli. Velirand (arutelu) 5. veebruar 2023, kell 09:45 (EET)

:::Mõni vikipedist tõesti kasutab seda vahel nimede lisamiseks, aga seda ma päris kasutamiseks ei arvestaks. Ehk mis funktsiooni selline mammutloend suudaks üldse ühele lugejale pakkuda? Mitte keegi selle loendi toetajatest ei ole seni suutnud seda kasulikku funktsiooni välja nuputada.

:::Olen ka juba varem välja toonud, et meil on siin loendis maksimaalselt 60% nende sportlaste nimedest, kellest meil artiklid on. Ja see on pärast 7883 muudatust, mis siin loendis on tehtud (mis ületab julgelt loendi liikmete arvu). Ehk fakt on see, et asi on puudulik ja selle loendi täiendamiseks tehtav töö läheb kõik tühja. Ivo (arutelu) 5. veebruar 2023, kell 10:21 (EET)
Mõistan Veliranna pettumust, sest tema ainukesena lisas siia järjepidevalt artikleid. Samas on Ivo väited õiged. Milleks selline poolik loend, mida käsitsi täiendatakse? Ka spordialade kaupa loendid on poolikud ja võiks automaatselt täieneda kui neid üldse pidada vaja on. Teoreetiliselt ka nt jalgpallurite loend oleks liiga mahukas. Samas on ka loendeid võimalik poolitada nimetähtede järgi, vt :Kategooria:Biograafiate tähestikulised loendid - veel mahukam kui sportlaste loend, mõistlik? Pelmeen10 (arutelu) 5. veebruar 2023, kell 17:31 (EET)
Arvan jätkuvalt, et see loend on vaja jagada esmalt alaloenditeks riikide järgi ning seejärel erialati (stiilis Eesti jalgpallurite loend), sest ka nt Eesti sportlaste loend näib ikkagi liiga hiiglaslik. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. veebruar 2023, kell 19:08 (EET)

:Ka mina mõistan Veliranna pettumust, aga siiski ei ole lahendus selle loendiga veel aastaid jätkata, sest ükskord peab niikuinii selle muudatuse ette võtma. Parem juba varem, kui veel hulk aastaid tööd tühja lasta.

:Need loendid saab genereerida kõik automaatselt, aga enne oleks muidugi vaja välja mõelda, et millised need olema peaks. Ühe mammutloendi asendamine mitme mammutloendiga poleks ju ka lahendus. Seal küll oleks see, et kui need korra genereerida, siis võib need ka rahus sellisteks jätta ja neid poleks vaja palju aastaid uuendada.

:Osa infot saab pareminigi kätte kategooriatest. Meil on ju ka nt :Kategooria:Sportlased riigiti, aga samas ka jaotused spordialati. Siit ka üks põhjus, miks võiks automaatne genereerimine olla iseäranis tähtis, sest kui loendis on ainult juba niigi meil olemasolevad artiklid (nagu suuresti siin oli), siis ei ole loendil enam mitte mingisugust eelist.

:Valik oleks riigipõhiste loendi teha muidugi midagi vähe spetsiifilisemat, et loend ka mingit lisandväärtust annaks ja poleks lihtsalt suvaline kollektsioon nimedest. Nt on meil :Kategooria:Eesti olümpiavõitjad / Eesti sportlaste olümpiamedalivõidud ja valik võiks olla koostada loendid iga riigi olümpiamedalistidest (kus neid on vähemasti 10+). Samuti on artiklid Aasta sportlane ja Aasta sportlane (Soome) ning seda saaks vast laiendada.

:Nt fotograafide puhul on tehtud nõnda: Fotograafide loendid (st on "Eesti fotograafide loend" ja "Välismaa fotograafide loend"). Jalgpallurite puhul veel mõne populaarsema spordiala juures saab iseenesest samuti teha. Ivo (arutelu) 5. veebruar 2023, kell 21:23 (EET)
----
 Miks see vajalik oli? Asi oli juba pool aastat paigas. Ivo (arutelu) 25. juuli 2023, kell 00:08 (EEST)

Lugesin äsja kogu arutelu läbi. Sattusin Sinu arutelulehele ja sain teada, et oled selle kustutanud, kuigi hääletustulemus ei olnud niisugune.

Ma arvan, et loendi võib kustutada siis, kui midagi paremat on asemele tehtud. --Andres (arutelu) 25. juuli 2023, kell 00:23 (EEST)

:Ega selle loendi kvaliteet ei õigusta ka täna selle jätkuvat eksponeerimist.

:Ma olen varasemalt põhjalikult ümber lükanud kõik selle loendi kasuks tehtavad väited. Ainuke järgijäänud väide on, et "nii on alati olnud"... aga samamoodi saaks põhjendada ka orjapidamist, et "varem ju nii tehti ja miks enam ei kõlba". Ehk ühe halvasti läbimõeldud tava taha võib ju peituda, aga see ei ole adekvaatne argument vigase, uuendamatu ja mittetoimiva loendi elushoidmiseks. See loend võis arusaadavalt näida mõistlik aastal 2003, aga aastal 2023 on see nii tarbetu, kui üks asi vähegi olla saab (et mitte öelda otsesõnu, et see on kahjulik, sest nõuab tegelemist).

:Lahendus on üles ehitada poolautomaatselt genereeritud spordialade põhised kureeritud loendid, mis suudaks ka loendi eesmärki täita. Ma võin mõne sellise näite teha, aga see ei ole asi, mille taga peaks ootama. Ivo (arutelu) 25. juuli 2023, kell 00:38 (EEST)

:: Seda lehte ei tohiks täiesti kustutada. Siin peaksid olema lingid väiksematele loenditele. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 25. juuli 2023, kell 01:06 (EEST)

:::See polnudki kustutatud. See suunas siia ehk nende väiksemate loendite juurde. Ivo (arutelu) 25. juuli 2023, kell 01:29 (EEST)

:::: Ah, minu viga. Sedasi olekski minu meelest just hästi. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 25. juuli 2023, kell 11:55 (EEST)

Ilmselt tuleks asi uuesti hääletusele panna. Siiski üsna tõenäoline, et praegu kustutamiseks vajalik häälteenamus puudub. Need (pool)automaatsed alternatiivid on ettepanekuna toredad, aga siiani pole nendega tegeldud. Pelmeen10 (arutelu) 26. juuli 2023, kell 05:15 (EEST)

:Alternatiiviks oleks ka see leht arhiveerida. Pelmeen10 (arutelu) 26. juuli 2023, kell 05:18 (EEST)
Kas ei võiks need väiksemad loendid olla samamoodi üles ehitatud, nagu siin on püütud teha? --Andres (arutelu) 25. juuli 2023, kell 21:05 (EEST)

Sa mõtled, et tehtud nagu on tähtede Ž, Ö, X ja Y juures ning A päris alguses? Siin loendis on see absoluutselt mõeldamatu, sest iga veebilehitseja jookseks kokku. Neis nö "väikestes" loendites (kui mõnesaja või mõnetuhande nimega loendeid väikesteks pidada) pole selleks aga mingit takistust. Ivo (arutelu) 25. juuli 2023, kell 22:19 (EEST)

:Ma mõtlen selliseid nagu "Kettaheitjate loend". Maade järgi ma ei hakkaks tegema. Ma ei arva üldse, et iga võimaliku kriteeriumi järgi peaks loend olema.

:Kui takistust ei ole, siis ei ole mõtet siinset kustutada, kuni neid pole teistesse loenditesse üle kantud. Andres (arutelu) 27. juuli 2023, kell 12:03 (EEST)

:: No just äsja öeldi, et mingit takistust ei ole, miks Sa, Velirand, just need asjad ära kustutasid, mis saaks siit üle kanda? Ma ei ole sellega nõus. --Andres (arutelu) 30. juuli 2023, kell 23:07 (EEST)

::: Aga kes neid uuendama hakkab? Kõik need viiekordsed jm meistrid ning koondislased.--Raamaturott (arutelu) 31. juuli 2023, kell 08:35 (EEST)

:::: Pole öeldud "viiekordne", lihtsalt mitmekordne. See ei aegu. Ka "koondislane" ei aegu. --Andres (arutelu) 31. juuli 2023, kell 22:48 (EEST)

::::: "miks Sa, Velirand, just need asjad ära kustutasid" Ühtlustasin loendit. Lisandused olid ainult A alguses ja Ž, Ö, X ja Y juures. Sel polnud nagu eriti mõtet. Velirand (arutelu) 31. juuli 2023, kell 23:00 (EEST)

:::Siit ei saa mitte midagi üle kanda. Nagu päriselt. Nullist koostada on väga palju lihtsam ja kiirem ning annab ka kvaliteetsema tulemuse. Ega ma muidu ei räägi, et see leht on kasutu. Ivo (arutelu) 31. juuli 2023, kell 05:41 (EEST)

:::: Mika ei saa üle kanda? Sa ju ütlesid, et väikestes loendies pole mingit takistust. --Andres (arutelu) 31. juuli 2023, kell 08:32 (EEST)

:::::See siin suunaski väikeste loendite nimekirja juurde enne seda, kui sa seda "taastasid". Nagu ma kirjutasin, siis "Nullist koostada on väga palju lihtsam ja kiirem ning annab ka kvaliteetsema tulemuse". Siin on lihtsalt puudulik nimeloend meil olemasolevatest sportlaste artiklitest. Juba puht kategooriate pealt saab kiiresti kokku panna iga valdkonna enda loendid, mis ei ole puudulikud. Ja oluliste nimede lisamist saab teha eraldi andmepäringutega. See siin on aga 100% kasutu monstrum, mille puhul on täiesti põhjendamatu eeldus, et sellest oleks mistahes viisil kasu ka spetsiifilisemate loendite koostamisel. Tegelikult peaks selle lihtsalt kustutama, aga kompromissiettepanek oli selle jama ajalugu säilitada. Ivo (arutelu) 31. juuli 2023, kell 21:39 (EEST)

:::::: Ma räägin pikemate kirjete ülekandmisest. Kui see on tehtud, siis minu poolest tehke mis tahate. --Andres (arutelu) 31. juuli 2023, kell 22:36 (EEST)

:::::Infot kujul "Kim Aabech, taani jalgpallur" oskab igaüks juurde kirjutada. Pigem on küsimus, et kui palju on sel mõtet, kui meil on nt "jalgpallurite loend", kus kõik on niikuinii jalgpallurid. Ivo (arutelu) 31. juuli 2023, kell 22:43 (EEST)

:::::: Kui ei ole muud öeldud kui "taani jalgpallur", siis ta ei ole kuigi tähtis jalgpallur.

:::Suurel juhul need täpsustused polegi eriti informatiivsed. See on ka minu peamine probleem loenditega, sest ma ootan, et loendid pakuks täiendavat informatsiooni. Kui nad seda ei suuda, siis kaotavad nad minu jaoks oma ainukese väärtuse. Ivo (arutelu) 1. august 2023, kell 00:14 (EEST)

:::: Sellepärast ma need pikemaks tegingi. Kas Sul on mõni muu soov, mis informatsiooni need peaksid pakkuma? --Andres (arutelu) 1. august 2023, kell 00:29 (EEST)

:::::Siin või üldiselt? Sest seda olen ka varem selgitanud, miks selline koondloend on täiesti haldamatu ja ei ole ka kasutatav. Siin ei näe ma seepärast vajadust ei täpsustustel ega ka nimedel endil. Kui võtta spetsiifilisemad loendid, siis eks see võib spordialati sõltuda. Minu poolest võiks küll olla lisandused nagu "mitmekordne olümpiavõitja" jne, aga see võiks olla loendi piires läbivalt samataoline. Ivo (arutelu) 1. august 2023, kell 00:53 (EEST)

::::::: Nii ma teengi ju. Ma viin need üle loenditesse spordialade kaupa. --Andres (arutelu) 1. august 2023, kell 01:08 (EEST)

:: püüaks hetkel seda loendit äkki mitte täiendada, sest eesmärk on jätkuvalt see lähiajal maha võtta. Ivo (arutelu) 4. august 2023, kell 15:37 (EEST)

::: Minu eesmärk see igatahes pole. Velirand (arutelu) 4. august 2023, kell 15:39 (EEST)

:::: Aga olgu, ootame, ehk lõpevad need loendi kustutamise jutud ära. Velirand (arutelu) 4. august 2023, kell 15:41 (EEST)


Arutelu:18. juuni

Mis asi on SALT II leping, äkki oli see siiski START II leping? Egon 14:07, 18 Jun 2004 (UTC)


Arutelu:Stackelberg

Arvan, et "von"-i ei ole pealkirja vaja. Andres 17:30, 22 Jun 2004 (UTC)
Suguvõsa von Stackelberg on

Minu meelest nii küll öelda ei saa. Andres 14. september 2005, kell 19.12 (UTC)

Munu meelest peaks ütlema mitte "von Stackelbergid", vaid lihtsalt "Stackelbergid". Arvan, et ka pealkirjas on "von" liigne. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. september 2005, kell 15.18 (UTC)
Ka selle artikli pealkiri peaks olema lihtsalt Stackelberg. --[[Kasutaja:Christopher Robin|Christopher Robin]] 10. juuli 2006, kell 09.26 (UTC)

Ei suutnud genealoogilisest käsiraamatust seda Traugotti leida. Seega ei tea kas ta on õigesse liini pandud.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 22. aprill 2009, kell 08:05 (UTC)

Kas mitte viimasel Traugottil ei peaks Freiherr nime sees olema?

Ta sündis 1891. Sel ajal veel tiitlid kehtisid.--WooteleF 5. juuni 2009, kell 12:59 (UTC)
Kirjandusviite võiks ehk kuidagi säilitada, kas või arutelulehel. Andres 22. aprill 2009, kell 08:23 (UTC)

in: Claus Bernet: Quäker aus Politik, Wissenschaft und Kunst, 2. Auf. 2008, S. 193-196.--WooteleF 22. aprill 2009, kell 08:48 (UTC)

Ei poolda isikute reastamist suguluse alusel. Lõpuks on ikka kõik segi ja üsna arusaamatu.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 5. juuni 2009, kell 12:54 (UTC)

Kas kõik Stackelbergi, kel juba tiitlit ei olnud said 1854. aastal parunitiitli? [http://mdz1.bib-bvb.de/cocoon/baltlex/Blatt_bsb00000559,00280.html?prozent= Siin] sellest kirjutab aga ma pole kindel, kas see kehtib kõigi Stackelbergide kohta või ainult ühe haru.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 27. oktoober 2009, kell 19:26 (UTC)
''[[Peter Stackelberg]] osales noore mehena [[Wolter von Plettenberg]]i sõjakäikudes venelaste vastu. Hiljem sai ta [[Tartu piiskopkond|Tartu piiskopkonna]] [[stiftifoogt]]iks, mis tähendas, et ilmalik võim kuulus piiskopkonnas temale.'' Ilmalik võim kuulus piiskopile, foogt oli temale alluv ametnik. --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 5. november 2009, kell 15:19 (UTC)

Et huviline kasutajalehe nimeruumist selle põhjaliku sugupuu üles leiab, siis link on siin Kasutaja:WooteleF/Stackelberg--Estopedist1 (arutelu) 1. mai 2016, kell 15:41 (EEST)


Arutelu:Čechy

EKI kohanimede andmebaas ei näe üldse ette nimekuju "Tšehhia". Seal on toodud "Čechy" kõrval mööndavateks nimedeks "Tšehhi" ja "Tšehhimaa" ja ajaloolises kontekstis kasutatavaks nimeks "Böömimaa". Arvan, et peaksime rääkima Böömimaa valitsejatest. Andres 06:28, 23 Jun 2004 (UTC)

Jah, seal on Tšehhi lääneosa kohta kasutatud "Čechy" ja ajaloolises kontekstis "Böömimaa". Kuid nime "Tšehhi" ei saa kindlasti mööndavate hulka lugeda, sest "Tšehhi" tähistab kogu riiki, sh ka Moravat ehk Moraaviat. - Urmas 09:12, 23 Jun 2004 (UTC)

: Olen nõus, et "Tšehhi" (ja ka "Tšehhimaa") ei ole mööndavad. Sellest peaks Peeter Pällile kirjutama. Aga selgusetuks jääb nime "Tšehhia" staatus. Mäletan, et see on olnud ajakirjanduses vaidlusküsimus, aga ei mäleta, milliseid argumente on kasutatud ja milleni jõuti.  Andres 09:23, 23 Jun 2004 (UTC)

:: Minule tundub, et sõnal "Tšehhia" on samasugune staatus nagu sõnal "Tšernogooria". Andres 23:45, 24 Jun 2004 (UTC)

:"Tšehhia" ja "Tšernogooria" ei ole samastaatuselised. Tšehhid kasutavad kahte erinevat nimetust:

::Čechy märgib aj Böömimaad (ja vastavalt Morava Määrimaad)

:::Vana ENE annab artikli "Tšehhia" ning selle nime tšehhi vasteks Čechy, kuid paneb ühte patta nii Čechy kui ka kogu Tšehhi SV. [Uuele ENE-le ei pääse hetkel ligi :-(]

::Česko Tšehhit kui tervet riiki, st Čechy+Morava

:::Mulle tundub, et terve maa nime lühivormi otsimine on ka tšehhidel probleemiks olnud. Enne sots.-perioodi polnud neil ju vaja Čechyle ja Moravale ühist, ilma täiendita "SV" nimetajat anda.

::Kui eesti keelde pannakse Česko Tšehhina, siis tuleb leida sõna ('mööndav') Čechy märkimiseks. Miks seda vaja oleks? Me ei saa isegi š ja ž kirjutamisega hakkama, liiatigi siis veel č-ga. Kurb muidugi.

::Kasutada sellena Tšehhiat on minu arvates loogiline - sõna on juba eesti keeles olemas ning kuna on olemas Morava mööndav vorm on Moraavia, siis rõhutaks sarnasus kirjapildis ka seda, et mõlemad märgivad sama järku (ajaloolisi) piirkondi. - Urmas 07:13, 25 Jun 2004 (UTC)

: Ma mõtlesin samasuguse staatuse all seda, et mõlemad sõnad on võetud vene keelest ega oma sellisel kujul kohalikust keelest lähtuvat põhjendust. Peale selle, vene keeles tähendab see nimi ka Tšehhit.

: Sõna "Tšernogooria" on samuti eesti keeles olemas.

::"Tšehhia" tuleb tšehhi keelest (võib-olla) vene keele vahendusel. "Böömimaa" aga ladina keelest saksa keele vahendusel. Kumb variant on põhjendatum? Seda enam, et -ia-lõpp regiooninimedes ei tule hoopistükis vene keelest. - Urmas 14:48, 25 Jun 2004 (UTC)

: Mis puutub č-tähesse, siis see on ikka eestlastele päris tuttav, ta on isegi eesti tähestikus sees. Teistel puhkudel Sa ju nõuad Vikipeedias nimekujusid, mis on hoopis raskemini arusaadavad ja kirjutatavad. Aga probleem on selles, et "Čechy" hääldub samamoodi nagu "Tšehhi" ning seetõttu on need nimed eristatavad ainult kirjapildis.

::Asjaolu, et tähestikus mõni täht olemas on, ei kinnista seda automaatselt tavakasutuses. Olen isegi käsikirjalisel kujul (!) sageli kohanud š asemel sh ning ž asemel zh.

: Ma ei ole nõus, et maa nime lühivormi otsimine oli probleem. Riigi nimi oli ju  Československo, mis koosneski Tšehhi ja Slovakkia nimest.

: "Tšehhia" ja "Tšehhi" on samuti raskesti eristatavad. Kui juba teist nimevormi kasutada, siis see võiks olla eestipärane "Tšehhimaa", mille Päll ka mööndavana ära toob. Me ju kasutame ka sõna "Eestimaa" Eestimaa kubermangu tähenduses.

::Arvan, et siin lõplikult otsustada midagi enne ei saa, kui pole teada, miks Päll on jätnud välja isegi ENE märksõnana esindatud vormi "Tšehhia". Muidu nii põhjaliku allika juures on see kummaline.

::"Maailma kohanimedes" on kirjas: lk.83 "Čechy tš; Tšehhi ~ Tšehhimaa ee mööndav; Böömimaa ee ajal;..." ning lk.363 "Tšehhi ~ Tšehhimaa ee; Česko tš mitteam;..." Nagu näha ühest selgust pole. - Urmas 14:48, 25 Jun 2004 (UTC)

: Ajaloolises kontekstis tuleks kasutada nimesid "Böömimaa" ja "Määrimaa", kuigi siin on oma nüansid. Igatahes peaksime minu meelest rääkima Böömimaa valitsejatest, mitte Tšehhia valitsejatest. Andres 07:42, 25 Jun 2004 (UTC)

::"Böömimaa valitsejate nimistu" ongi olemas. Kuid mis aastast lõpeb "Böömimaa", st ajalooline kontekst? :-) - Urmas 14:48, 25 Jun 2004 (UTC)

: Vaatan üllatusega, et alles ma leidsin, et "Tšehhimaa" ei ole mööndav, ja nüüd juba soovitan seda nimekuju. See näitab nime- ja keeletaju subjektiivsust ja muutlikkust. Võib-olla seda, et ühelgi argumendil ei ole absoluutset kaalukust.

: Tšehhi vikipeedia ütleb: Historické země Česka jsou Čechy, Morava a české Slezsko. 'Tšehhi ajaloolised maad on Čechy (Böömimaa), Morava (määrimaa) ja Tšehhi Sileesia.' See on ühemõtteline. Edasi, artiklis "Čechy": on öeldud: Až do roku 1918 a vzniku Československa se název běžně vztahoval vedle vlastního království na celé Česko, tedy všechny země Koruny, a měl tak fakticky dvojí význam. Tato tradiční dichotomie se částečně udržela dodnes, třebaže byla oficiálně odstraněna zavedením mírně pozměněného názvu Česko. 'Kuni aastani 1918 ja Tšehhoslovakkia tekkimiseni käis see nimi tavaliselt peale tegeliku Böömimaa kuningriigi kogu Tšehhi kohta, seega kõigi kroonimaade kohta, ning nõnda oli tal faktiliselt kaks tähendust. See traditsiooniline dihhotoomia on osaliselt säilinud tänini, kuigi see ametlikult kõrvaldati mõõdukalt muudetud nimetuse Česko juurutamisega.' Nii et Sul on õigus: kuigi nimi Česko oli olemas, kalduti ikka kasutama nime Čechy. Tegelikult oli nimi Česko olemas juba 18. sajandi lõpus. Tšehhoslovakkia nimigi oli algul Česko-Slovensko.

: Arvan, et nime "Böömimaa" võiks kasutada kuni Tšehhoslovakkia tekkimiseni aastal 1918.

: Kuidas on nimi "Tšehhia" eesti keelde tulnud, vajab uurimist, kuigi mina kaldun arvama, et ta tuleb vene keele kaudu. Sellisel juhul kui "Tšehhia" on aktsepteeritav, siis on aktsepteeritav ka "Tšernogooria". Tõsi küll, samalaadse argumendi abil saaks vist ka näidata, et nimi "Gruusia" ei ole mööndav.

: Igatahes ei saa ta tulla saksa ega inglise keelest: nendes on analoogilised nimed küll olemas, aga tähistavad Tšehhit. Venekeelne nimi tähendab muide ka Tšehhit, vähemalt praegu. "Moraavia" puhul on eeskujuks ladinakeelne nimi Moravia, Böömimaa ladinakeelne nimi on aga Bohemia.  Igal juhul ei ole sufiks "-ia" minu meelest eesti keeles produktiivne, küll aga "-maa".

:  Česko on 1993. aastast Tšehhi Vabariigi nime ametlikult soovitatav lühivorm, aga see ei taha rahva seas käibele minna. Siin on üks huvitav artikkel selle kohta. Kogu see materjal vaidlustest Tšehhi nime ümber tuleks võtta ka Vikipeediasse. Nähtavasti saab sellest eraldi artikli.

: Äkki Sa võtad ise Peeter Pälliga ühendust ja küsid nõu? Andres 17:01, 25 Jun 2004 (UTC)

Skaneerin sisse ja riputan mõneks ajaks üles asjasse puutuvad artiklid allikast
Honzák, F., Pečenka, M., Vlčková, J. ''Evropa v proměnách staletí'' Libri, Praha 1995

Kustutasin "Čechie" esimesest lausest. See minu teades ei olnud kunagi "Čechy" nimetus, vaid (1) piirkonna nimetus, kus tšehhid elasid (suurem osa Böömimaast ja Moraaviast ja osa Sileesiast) või (2) alegooriline tšehhi rahva nimetus (nagu "Estonia", aga selle erinevusega, et Eestis just ei ole rohkem ajaloolisi maid; tšehhid ei saanud kasutada ladinakeelset "Bohemia", "Moravia" või "Silesia", vaid pidid otsima uue nime, mis selle kõige ühendaks).

Poola keeles "Czechy" ei tähenda "Čechy", vaid tervet Tšehhi riiki; parandasin selle. Ka venelased kasutavad "Čechy" kohta pigem sõna "Bogemia"; "Tšehhia" tähendab ka tavaliselt tervet riiki, kuigi on selles segadus. (Järgmine segadus, mis tuli minu arvates vene keele kaudu; ka tšehhi keeles on meil niisugusi suur hulk.) --Mmh 12. oktoober 2006, kell 22:15 (UTC)

Neist asjadest, millest Sa praegu kirjutasid, võiksid kirjutada artikli tekstis  eraldi alajaotuses nime kohta. See on oluline info, mis on vajalik segaduste vältimiseks.

Mul on plaanis ka kirjutada eraldi artikkel Tšehhi (Vabariigi) nimest. Andres 13. oktoober 2006, kell 06:47 (UTC)
-----------------
EKI: "Ajakirjanduses on ilmunud uudiseid selle kohta, et Tšehhi valitsus on otsustanud inglise ja prantsuse keeles soovitada kasutada maa lühinime, vastavalt Czechia ja la Tchéquie. Neis keeltes ei olnud seni lühivorm kindel ja seetõttu kasutati sageli muid vorme pika riiginimetuse asemel. Veel ei ole selge, kas Tšehhi valitsuse otsus puudutas ka tšehhikeelset lühinime Česko, mille üle on samuti palju vaieldud.
Eesti keeles on maanimi Tšehhi juurdunud ja seda pole põhjust muuta Tšehhiaks vms-ks. Nimekuju on omastavaline vorm rahvanimetusest tšehh. Omastavakujulised on paljud tuntumate riikide ja piirkondade nimed, näiteks Poola, Taani, Ungari, samuti Baieri, Saksi, Tüüringi.
Ametlik riiginimetus on endiselt Tšehhi Vabariik.
Peeter Päll 2016 mai". Vahendas Kuriuss (arutelu) 27. detsember 2020, kell 15:22 (EET)


Kasutaja arutelu:Renato Caniatti~etwiki

Benvenuto, Renato! Andres 12:25, 23 Jun 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Renato Caniatti~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Liiduvabariik

Jugoslaavial olid ka liiduvabariigid. Andres 16:31, 27 Jun 2004 (UTC)

Kas Jugoslaaviasse kuulusid "liiduvabariigid" või "vabariigid" ? - Urmas 17:15, 27 Jun 2004 (UTC)
Vene NFSV oli erand: 1) Föderatiivne ja 2) polnud "Venema Kommunistlikku Parteid". --Lulu 05:31, 25 Jun 2005 (UTC)

Jah, ta arvati liiduvabariikide hulka, kuid tema nimi oli teistsugune (see oli küll ainult nime modifikatsioon). Jah, polnud Venemaa KP-d ega ka näiteks Venemaa Teaduste Akadeemiat. Need asjad tuleks teksti sisse kirjutada. Andres 20:13, 25 juuni 2005 (UTC)

: artikli pealkiri ja sisu ei lähe korralikult kokku. Minu arust peaks eraldama termini ja selle kasutamise. Eriti kui veel liiduvabariigid olid ka Jugoslaavias kasutusel.

: Nõukogude liidu liiduvabariikide osa võiks tõsta näiteks "Nõukogude liidu haldusjaotus" artiklisse ja siis seal ära tuua ka rajoonid ja oblastid jne.

: Sama lugu on ka liidumaa ja föderaalringkond artiklitega --TarmoK 21:36, 25 juuni 2005 (UTC)

:: Ma ei poolda seda. Minu meelest vastab praegune sisu hästi pealkirjale, kuigi artikkel vajab ümberkorraldamist. Andres 05:19, 26 juuni 2005 (UTC)

:: Tegin algust pisut ümber. Peaks tegema parandused vastavalt Lulu märkusele ning ma teeksin ka liiduvabariikide nimekirja, lisades, millisel ajavahemikul üks või teine liiduvabariik eksisteeris. Tuleks ka selgitada, milline oli liiduvabariigi staatus ametlikult ja milline tegelikult. Edasi, peaks olema juttu ka sellest, miks liiduvabariigid loodi ("leninlik rahvuspoliitika"), kuidas näiteks stalinlikus konstitutsioonis neid nimetati suveräänseteks ning kuidas hiljem kõik see viis nende iseseisvuseni. Andres 05:31, 26 juuni 2005 (UTC)

Toon ära vana variandi, sest minu meelest ei tule kõik muudatused kasuks.
'' '''Liiduvabariikideks''' on nimetatud formaalsete riikluse tunnustega, ametlikult suveräänseteks riikideks peetud [[1. järgu haldusüksus]]i [[Nõukogude Liit|Nõukogude Liidus]] ja [[Jugoslaavia]] Föderatiivses Sotsialistlikus Vabariigis. Sarnased moodustised olid ka [[Tšehhoslovakkia]] Sotsialistlikus Vabariigis.
''

Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidus nimetati liiduvabariike ametlikult nõukogude sotsialistlikeks vabariikideks (ametlikud nimed lõppesid enamasti "Nõukogude Sotsialistlik Vabariik" (lühend: NSV). Nende arv kõikus, ulatudes eri aastatel 6-st 16-ni.
Liiduvabariikidel oli oma valitsus (ministrite nõukogu), parlament (ülemnõukogu) ning riigipea (ülemnõukogu presiidiumi esimees), kommunistlikud parteid, teatud ajavahemikul isegi relvajõud (aastani 1953) jne. Ukraina NSV ja Valgevene NSV kuulusid koguni ÜRO-sse. Liiduvabariikide autonoomia oli suuremas osas formaalne, kõik vähegi olulisemad küsimused otsustati või kooskõlastati siiski Moskvas.
Kuus liiduvabariiki - Vene NFSV, Ukraina NSV, Valgevene NSV, Gruusia NSV, Armeenia NSV ja Aserbaidžaani NSV - olid Nõukogude Liidu asutajateks. Hiljem lisandus liiduvabariike ANSV-de muutmisel, reorganiseerimisel liiduvabariikideks (nt Kasahhi NSV ja Tadžiki NSV) või uute territooriumide vallutamisel (Eesti NSV, Läti NSV ja Leedu NSV).
==Vaata ka==
*nõukogude sotsialistlik vabariik
*nõukogude vabariik
*autonoomne vabariik
Andres 18:45, 7 august 2005 (UTC)
Ma ei saa aru, miks Sa jätsid osa materjali välja. Andres 18:57, 7 august 2005 (UTC)

:Parema loetavuse huvides. See materjal kordab seda, mis on juba artiklis Nõukogude Liit ning liiduvabariikidele eraldi pühendatud artiklites. --Lulu 19:03, 7 august 2005 (UTC)

:: Mis siis sellest on, kui kordab. Minu meelest on hea, kui lugeja saab kõik ühest kohast kätte. Andres 19:14, 7 august 2005 (UTC)
Näiteks Tšehhoslovakkias ei olnud liiduvabariigitaolisi moodustisi, enne kui riik nimetati ümber Tšehhoslovakkia Sotsialistlikuks Vabariigiks. Andres 19:00, 7 august 2005 (UTC)

:Selle saab juurde märkida. --Lulu 19:03, 7 august 2005 (UTC)

:: Märgi siis need asjad juurde, mis Sa välja jätsid. Andres 19:14, 7 august 2005 (UTC)
Ok, aga ainus asi, mis ei korda teiste artiklite materjale, on Ukraina NSV ja Valgevene NSV kuulusid koguni ÜRO-sse. Selle panen sisse kyll, kui see vajalikuna tundub. --Lulu 19:27, 7 august 2005 (UTC)

Muidugi. Aga ma ei saa aru, mis sellest kordamisest on. Andres 20:06, 7 august 2005 (UTC)
----
Kõige pikema perioodi vältel kuulus Nõukogude Liitu 15 liiduvabariiki (alates Karjala-Soome NSV likvideerimisest 1956 kuni liidu lagunemiseni 1991).

Leedu kuulutas end 1990 iseseisvaks ja Nõukogude Liidust lahkunuks. On vaieldav, kas ta pärast seda oli liiduvabariik. Peale selle, Tatarstan kuulutas end liiduvabariihiks või midagi taolist, kuid see oli puhtdeklaratiivne. Leedu puhul aga väidetakse,  et Nõukogude Liit Leedule majandusblokaadi rakendades sellega faktiliselt tunnistas Leedu iseseisvust.

Eesti, Läti, ja Leedu lakkasid olemast liiduvabariigid enne Nõukogude Liidu lagunemist. Andres 17. august 2006, kell 11:34 (UTC)
----
Liiduvabariikide süsteemi ja Nõukogude Liidu kui geograafiliset kohanime mittesisaldava nimetuse loomise peamiseks põhjuseks oli kommunistliku (bolševistliku) süsteemi kaugem (sala)eesmärk - allutada endale tasapisi kogu maailm.
vormiliselt oleks see välja näinud aga järjest uute liiduvabariikide näiliselt vabatahtliku astumisega Nõukogude Liitu.

Bulgaaria juhtkond avaldas soovi Nõukogude liitu astuda, kuid Bulgaariat ei võetud vastu.

Nähtavasti olid ka ideoloogilised põhjused, mis tulenesid "leninlikust rahvuspoliitikast". Andres 17. august 2006, kell 11:37 (UTC)
Jajah, neid riike (kas mitte ka Aafrikas?) oli teisigi, kes justkui avaldasid soovi NL koosseisu astuda. --Lulu 17. august 2006, kell 11:45 (UTC)


Arutelu:Praha

Millise piirkonna vanim ülikool on Karli Ülikool? Andres 15:47, 29 Jun 2004 (UTC)

Pidasin silmas küll silmas Saksamaast ida poole jäävat Kesk-Euroopat, kuid see pole vast kõige parem - Nõuk-aegne stereotüüpne lähenemine :-) - Urmas 16:20, 29 Jun 2004 (UTC)

: Ehk jätame siis selles artiklis kommentaari ära ja räägime lähemalt ülikoolile pühendatud artiklis.  Andres 16:31, 29 Jun 2004 (UTC)

ENE järgi rajati katedraal mingil kujul juba 10. sajandil.

Jah, "ümberehitamist" on õige sõna. Andres 15:50, 29 Jun 2004 (UTC)
Mulle tundub lihtsalt "Svatý Vit" pealkirjana poolikuna. Andres 15:47, 29 Jun 2004 (UTC)

:Kõige vanemaid katedraale-kirikuid peaks olema kolm, kõik algselt romaani stiilis: Sv. Vit (nimekohase märkusega nõus), kohe sellest idas Sv. Jiri ning eraldi Vyšehradi oma. Esimene on gooti stiili ümber ehitatud (lõpetati vist 1929), teine on barokkfassaadi taga endiselt romaani stiilis ning kolmas neogooti stiilis juugendmaalingutega sees (A.Mucha; soovitan).

Urmas, kui Sa oled Praha asjadega hästi kursis, siis palun kirjuta. Lähen paari päeva pärast Prahat vaatama, aga ei tea peaaegu midagi. Andres 15:51, 29 Jun 2004 (UTC)

Leidsin Praha infolehekülje http://www.pis.cz/a/index.html - Urmas 16:37, 29 Jun 2004 (UTC)
----
Asukohakaart puudu. Andres 19:16, 2 May 2005 (UTC)
----
2001. aasta andmetel oli linna elanike arv 1 169 106. Andres 2. veebruar 2006, kell 21.14 (UTC)

Eestis ei öelda "Kaarli ülikool", "Kaarli sild" ja "Püha Viituse katedraal". Mul on ettepanek taastada endised nimekujud. Andres 10. oktoober 2006, kell 22:12 (UTC)

Eestis ei öelda, sest eesti keeles praegu ei ole välja kujunenud tšehhi nimede kasutamise tava. Ülikooli ja silla nimetuses on see küll sama asi nagu "Kaarli kirik" Tallinnas, ja kõik eestlased, keda kuulsin Praha ülikooli või silla kohta rääkimas, hääldavad välja pikka "aa"d ja mõnel juhul ka kirjutavad. Aga, kuidas arvate.

Teine asi on katedraaliga. "Svatý Viti katedraal" on kindlasti vale, isegi kui seda mõni Eestlane võib-olla nii ütleb või kirjutab. Kui juba, siis "Svatý Vít'i katedraal" ("í" kriipsuga ja apostroof enne käändelõppu). Oleks aga loogiline nimetada katedraal püha Viituse järgi nagu ta ongi nimetatud, ja nagu mõnikord ka eesti keeles nimetatakse. Või kirjutada "Viituse katedraal" nagu "Jaani kirik" jne. ilma "püha"ta. --Mmh 11. oktoober 2006, kell 00:55 (UTC)

Mina pole kunagi kuulnud, et keegi ütleks "Kaarli sild" (kui neid kohapeal niimoodi õpetatakse, siis on iseasi). Ma ei taha seda eitada, kuid enamasti kirjutatakse siiski "Karli sild". Mis puutub tavasse, siis on olemas "Eesti Entsüklopeedia". ENE 1. väljaandes on kirjutatud "Karli ülikool", "Karli sild" ja "Svatý Víti katedraal" (teised vaadaku, kuidas on uuemas väljaandes ja "Väikeses entsüklopeedias". Öelda, et tava pole, saaks siis, kui neid eestikeelsetes teatmeteostes ega muus kirjanduses ei mainitaks. "Svatý Viti katedraal" on tõesti vale, kuid on arusaamatu, miks peaks selles nimes olema ülakoma. Algvormi on võimalik teada saada vastavas artiklis, kui see tuleb; ei tohiks jätta muljet, et tulebki kirjutada ülakomaga. Praegu on üldpõhimõtteks  kirikute nimesid mitte tõlkida. Kui tulevad vatavad artiklid, siis võib neis mainida, et mõnikord öeldakse ka "Kaarli sild", "Kaarli ülikool" ja "Püha Viituse katedraal", eriti kui Prahas õpetatakse selliseid nimesid kasutama. Teiste nimede puhul tuleks minu meelest lähtuda samast põhimõttest (alguses tšehhipärane, siis võib-olla ka eestipärane nimekuju). Kui trükitud entsüklopeediates hakatakse teistmoodi kirjutama, siis muudame ka meie kirjutusviisi. Andres 11. oktoober 2006, kell 06:21 (UTC)

:Nagu ma ütlesin, pean "Karli sild" ja "Karli ülikool" võimalikuks, kuigi see mind natuke üllatab, sest näiteks Prahas elavate eestlaste suust kuulsin seda "a"d ikka pikka olevat.

:"Svatý Víti katedraal" on aga minu meeles vale, kuigi see võib-olla ilmub entsüklopeedias - ka seal võib esineda vigu. Võib-olla on ka juba lõppenud trükitud entsüklopeediate ajastu ja see kunagi enam trükitud entsüklopeedias paremini ei ilmu. Tuleks siis vaadata, kuidas analoogselt nimetatakse teisi kirikuid maailmas, ja seal leidub just see "püha Stefanuse katedraal", "püha Pauluse katedraal" jne. tihedamini kui "St. Stephanuse katedraal", "St. Pauli katedraal" jne. Pealegi, Londonis on "St. Paul's Cathedral", Viinis on "St.-Stephanus-Dom", aga Prahas on "katedrála svatého Víta, Václava a Vojtěcha" (see on ametlik nimi) või lühendatud "katedrála svatého Víta". Kuidas sellest tuleb nimi "Svatý Vít'i katedraal"?

:Ülakoma peaks seal olema seepärast, et "ülakoma kasutatakse... võõrnimede käänamisel, kui on tarvis osutada nime nimetavat käänet ja sobitada võõrnime eesti käändetunnustega... tsitaatsõnade käänamisel: show'ga, chargé d'affaires'iks ehk asjuriks, copyright'ita". Minu arvates on see selgelt see puht. --Mmh 11. oktoober 2006, kell 14:06 (UTC)

:: Arvan, et meil ei ole selle üle mõtet vaielda, vaid ma pöördun Peeter Pälli poole, kes on Eesti kõige suurem autoriteet kohanimede alal. Andres 11. oktoober 2006, kell 14:56 (UTC)

:::Jah, hea mõte, Peeter Pälli otsust tunnistan ka mina. :-) --Mmh 11. oktoober 2006, kell 16:35 (UTC)
(Muide, Karika kõrts on täpselt samasugune nimetõlge nagu "püha Viituse katedraal". --Mmh 11. oktoober 2006, kell 17:07 (UTC))
Peeter Pälli vastus:
Mingit lihtsat lahendust minu arvates ei ole. Niivõrd, kui me tunneme
üht või teist kristlikku pühakut omakeelse nime all, on sageli tavaks
kasutada neid, nö kanoonilisi tõlkeid, näiteks Johanniskirche > Jaani
kirik. Samas ei ole kanoonilised nimed kõik ka alati eesti muganduses
kindlaks kujunenud, mistõttu meil on küll Kaarli kirik (ja puiestee
Tallinnas), ent Rootsi kuningat nimetame Karliks (<Carl) ja kaugemate
objektide puhul eelistatakse ilmselt vähem mugandatud kuju (nagu ENEs
on; arvan, et "Praha eestlased" on mõneti hägus inimhulk, mille
keelekasutust ei pea tingimata aluseks võtma).
Viituse nime kasutab nt Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik, seega mingi
traditsioon on sel nimel ka tekkinud. Parem oleks aga anda nimi topelt: Svatý Víti (Viituse) katedraal (lisades ka tšehhikeelse originaalkuju).
Muide ei ole eesti tavas pühakute järgi nimetatud kirikute puhul kombeks lisada sõna "püha"; meil ei ole Püha Jaani kirik, vaid lihtsalt Jaani kirik. (Koguduste nimedes võib see täiend aga olla ja Püha Vaimu kogudus on ka tahtnud isegi Tallinna tänavanime parandada.)

Leian, et tekstis võib küll kirjutada nii, nagu Peeter Päll kirjutab, artiklipealkirjas aga on sulud üleliigsed. Andres 23. oktoober 2006, kell 19:56 (UTC)

Hakkasin ümber töötama Praha ajalugu, ja palun Teid kõiki, et Te julgelt parandaksite minu keelevigu. Tulevad aga ka faktilised küsimused: Prahas on näiteks erinevad mõisted "Hrad" ("Linnus") ja "Hradčany" (umbes "Linnuse agul"), mis on tõenäoliselt jälle vastuolus eestikeelsete trükitud entsüklopeediatega. Soovitaksin rääkida "Praha linnusest" ja "Hradčanyst" nagu erinevatest Praha osadest. Nõus? --Mmh 11. oktoober 2006, kell 14:45 (UTC)

Ei vaidle vastu. Siin on minu meelest õigem järgida Prahas kasutatavat jaotust. Kui selgub, et Eestis on Hradčanyst räägitud teises mõttes, siis võib lisada selgitava märkuse.  Andres 11. oktoober 2006, kell 14:56 (UTC)

:Tänapäeva jaotus enam ei vasta ajaloolisele. See siin on ajaloo küsimus - vanasti allus Linnus otse kuningale (sarnaselt nagu Tallinna Toompea), Hradčany aga oli iseseisev asula (ja hiljem ka linn). --Mmh 11. oktoober 2006, kell 16:16 (UTC)

:: Jah, siis tuleb eristada. Andres 11. oktoober 2006, kell 16:32 (UTC)

sai võimu Praha piirkonnast tšehhide hõim, mille "kuningad" sel ajal hõivasid vanematekogu platsi

See lause ei ole päris arusaadav.

Mis tähendab, et tšehhide hõim sai võimu? Kas tšehhide võim sai võimu Praha piirkonnas?

:Jah. Muutsin seda lauset paar korda, jätsin vana käände uuele kohale. Aga siiski se kõlab imelikult. --Mmh 11. oktoober 2006, kell 16:16 (UTC)

Mis tähendab "vanematekogu plats" ja mis tähendab, et kuningad hõivasid platsi? Andres 11. oktoober 2006, kell 15:24 (UTC)

:Tänase linnuse asemel oli vanasti koht või pigem väli, kus aeg-ajalt tulid kokku hõimude vanemad (eesti kontekstis oleksid nad vist midagi nagu vallavanemad selle sõna algupärasel tähendusel). Kuidas nimetada niisugune orgaan, instituut? Tšehhi keeles on see "sněm" ja see on midagi nagu skandinaavlaste "althing". Eesti keeles ma kunagi kohtasin poola sõna "seim". Kas see on arusaadav? Ja sellel väljal järsku tšehhide pealik/kuningas ehitas oma linnuse, st. piiras välja valliga ja kuulutas omaks. --Mmh 11. oktoober 2006, kell 16:16 (UTC)

:: Arvan, et sněm võiks esialgu jääda tõlkimata. Sõnaraamatus on vasteteks "seim" ja "parlament", aga kumbki siia ei sobi. Andres 11. oktoober 2006, kell 16:38 (UTC)

::: Jah, sellesse samasse sõnaraamatusse vaatasin just ka. :-) Aga kui jäetakse "sněm", tuleks sulgudes paari sõnaga seletada, mis see niisugune on. --Mmh 11. oktoober 2006, kell 16:43 (UTC)
Hõimujuhtide koosoleku väli on hea. Aitäh! --Mmh 11. oktoober 2006, kell 16:46 (UTC)

See on ümberütlemine. Eesti vaste sellele on arvatavasti "kärajad". Andres 11. oktoober 2006, kell 16:54 (UTC)
Kas Sa tahtsid öelda, et tšehhide hõim oli Praha piirkonnast pärit?

Just mitte. Tšehhid asusid algupäraselt Prahast loode pool. Prahas asusid vist praganid, kelle järgi võib-olla Praha nimetati, või ka vastupidi (keeruline asi, see ajalugu). --Mmh 11. oktoober 2006, kell 17:01 (UTC)

: Kui ma õigesti aru saan, tuleks sel juhul öelda, et tšehhid said Praha piirkonnas võimu. Andres 11. oktoober 2006, kell 17:27 (UTC)

::Jah, jah, juba kord jaatasin. (Niisugusel juhul julgelt ja küsimata parandage.) --Mmh 11. oktoober 2006, kell 17:50 (UTC)
Kas sõna "tšehhid" on kahemõtteline, tähistades nii praegust rahvast kui ka kunagist hõimu? Andres 11. oktoober 2006, kell 16:51 (UTC)

Täpselt. Umbes nagu oleksid terve Eesti näiteks mulgid ühendanud, ja terve rahva ja maa nimeks oleks saanud Mulgi(maa). --Mmh 11. oktoober 2006, kell 17:01 (UTC)

: Siis peaks vist tegema eraldi artikli Tšehhid (hõim). Andres 11. oktoober 2006, kell 17:27 (UTC)
Ähm, võib olla, et kõik on jälle teismoodi. Just viimastel nädalatel tulid tšehhi arheoloogid täiesti uue teooriaga Praha linnuse tekkimise kohta. Linnuse raamis leiti nimelt mingeid ehitusjäänuseid ajast, millel seal veel ei tohtinud midagi olla. Ma ootan, kuni sellest midagi selget välja tuleb, ja siis proovin seda artiklisse põimida. --Mmh 4. mai 2007, kell 22:20 (UTC)
----
elanikke = 1 176 600 (2005)
Andres 6. juuli 2007, kell 10:36 (UTC)
----
"Staré Městos", "Nové Městos" - kas mitte ei mõelda stare ja nove mnesto't--Hendrix 22. juuli 2007, kell 12:04 (UTC)

Siin on tšehhikeelsed nimed seesütlevas käändes. Hääldatakse tõesti umbes nii, nagu Sa kirjutad. Andres 22. juuli 2007, kell 12:13 (UTC)
----

Kuu            	Jaa  	Vee  	Mär  	Apr  	Mai  	Juu  	Juu  	Aug  	Sep  	Okt  	Nov  	Det  	Aasta
Temperatuur max	1 °C 	3 °C 	7 °C 	12 °C	18 °C	20 °C	23 °C	23 °C	18 °C	12 °C	5 °C 	2 °C 	12 °C
Temperatuur min	-3 °C	-3 °C	0 °C 	3 °C 	5 °C 	11 °C	13 °C	12 °C	9 °C 	4 °C 	0 °C 	-2 °C	4 °C
Sademed        	21 mm	18 mm	32 mm	36 mm	58 mm	68 mm	66 mm	63 mm	42 mm	32 mm	28 mm	23 mm	487 mm

Võtsin selle tabeli välja, sest see on sellisel kujul  arusaamatu ja eksitav. Andres 17. august 2009, kell 09:36 (UTC)

Praha oli sel ajal suuruselt kolmas linn Euroopas (umbes 40 000 elanikku). - Paluks viidet. Rohkem elanikke oli kindlasti Pariisis ja Konstantinoopolis, ilmselt ka Genovas, Milanos, Venezias ja Firenzes, võimalik, et ka Londonis ja Roomas.--WooteleF 14. detsember 2009, kell 20:22 (UTC)

Olen järele vaadanud raamatutest, ei ole leidnud küllalt andmeid. Praha elanikkonna suurus sel ajal leidub erinevatest raamatutest 30 ja 80 tuhande vahel, aga teiste linnade kohta on ka üsna ebaselge. Proovin veel midagi leida, praegu ei jõua. Kui ma kaua ei kirjutaks, tuleta palun meelde. --Mmh 1. jaanuar 2010, kell 14:45 (UTC)
----
Linnale on antud mitmeid hüüdnimesid: "saja torni linn", "kahekümnendate aastate Pariis üheksakümnendatel", "kõikide linnade ema" ja "Euroopa süda".

Välja. Andres 12. jaanuar 2010, kell 22:05 (UTC)


Arutelu:Täht (astronoomia)

Kas mitte selle definitsioon ei käi ka näiteks galaktikate kohta? Andres 07:33, 7 Jul 2004 (UTC)

Ma arvan, et see käib kõikide valgete täppide kohta meie kohal. Artiklis on toodud nad "taevaste objektidena", mis tundub kuidagi liiga muinasjutuline. Kas see on ikka õige sõnastus? J 12:44, 7 Jul 2004 (UTC)

: Noh, "taevase objekti" asemel tuleks nähtavasti kirjutada "taevakeha". Edasi, see definitsioon seletab küll ligikaudu termini "kinnistäht" motivatsiooni (kuigi kinnistähtedeks saadi tõepoolest nimetada üksnes valgeid täppe). Probleem on aga selles, et kui me tahame, et kinnistähe mõiste oleks samastatav tähe mõistega tänapäeva astronoomias, siis definitsioon on ebapiisav.

: Teine asi on aga see, et võib-olla tuleks kinnistähe ja tähe mõistet eristada ning panna artiklile tähe kohta pealkirjaks hoopis "Täht (astronoomia)". Andres 20:03, 7 Jul 2004 (UTC)

Siim tegi ettepaneku artikli nime muutmiseks. Olen põhimõtteliselt nõus. Selleks on mitu võimalust.
Esiteks võib jätta praeguse artikli pealkirja alles ja kirjutada seal kinnistähe ajaloolisest mõistest või viia kogu sisu uue pealkirja alla. Esimene on ''võib-olla'' sisuliselt õigem, teine on lihtsamini teostatav, pealegi on kinnistäht ajaloolises mõttes seesama mis täht tänapäeva mõttes (kui mitte arvestada seda, et peale tähtede peeti kinnistähtedeks kõiki täpina paistvaid objekte väljaspool Päikesesüsteemi), ainult teadmised tähtede kohta on muutunud.
Teiseks tuleb kuidagi vahet teha tähe kui kirja- ja trükitähe ning tähe kui astronoomilise objekti vahel. Seda saab teha kasutades artiklipealkirja "Täht (astronoomia)" või reserveerides pealkirja "Täht" astronoomilisele objektile. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:28, 25 Nov 2004 (UTC)

Definitsiooni on kindlasti vaja muuta, kuid ma ei suutnud ühemõttelist ja mittelohisevat varianti leida. Siim 17:56, 1 Dec 2004 (UTC)

Arvan, et praegune tekst tuleks vähemalt osaliselt kanda artiklisse Kinnistäht ja siia kirjutada midagi muud. Tuleb ka läbi vaadata lingid artiklile "Kinnistäht" ja need vajaduse korral asendada linkidega siinsele artiklile. Andres 06:18, 2 Dec 2004 (UTC)

Tehtud. Tavaliselt on kergem mingit varianti parandada kui ise uus välja mõelda. Oldagu nyyd nii hääd ja parandatagu. Tõlkisin kiiruga ja ylejala, parandamismaterjali peaks jaguma ning kui puudu tuleb, võib ka ylejäänud artikli ära tõlkida. --Oop 00:25, 5 Dec 2004 (UTC)

: Sinu tõlge on hea. Püüdsin küll pisut parandada, aga võisin ka valeks parandada.

: Mulle ei meeldi alguses esitatav definitsioon, mis on ebamäärane ega piiritle tähti teistest gaasilistest taevakehadest (ma ei tea, kas plasmat võib üldse gaasiks nimetada). Hiljem on küll antud täpsem definitsioon, aga arvan, et alguses võiks tähe mõistest üksikasjalikumalt rääkida. Ise ei ole asjatundja, sellepärast ei oska seda ise teha. Andres 15:05, 5 Dec 2004 (UTC)

:: Mu isiklik kokkupuude neutrontähtedega on siiani olnud suhteliselt piiratud, aga nende gaasilisuse suhtes on mul siiski pisukesi kahtlusi... Sellegipoolest, artikli yldise struktuuri võiks ehk inglisest laenata kyll. --Oop 05:44, 7 Dec 2004 (UTC)

::: Jah, mul on pretensioone ainult alguslause kohta. Panen sinna nüüd uue sisu. Andres 07:05, 7 Dec 2004 (UTC)

Ei poolda liitmist. Vaata [[Arutelu:Astronoomia]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. mai 2006, kell 21.40 (UTC)

Varem oli siin niisugune tekst:
''[[Astronoom]]ide [[hinnang (teadus)|hinnang]]ul on [[universum]]i meile tuntud osas vähemalt 70 [[sekstiljon]]it ehk 7×10²² ehk 70 000 000 000 000 000 000 000 tähte, seega 230 [[miljard]]it korda rohkem kui meie [[Galaktika]]s ([[Linnutee]]l), kus on 300 miljardit tähte.
Tähtede arvu hinnang on pärit saksa vikist. Kust on pärit praegune tekst, seda ei tea. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. september 2006, kell 16:01 (UTC)
''[[Astronoom]]ide [[hinnang (teadus)|hinnang]]ul on [[universum]]i meile tuntud osas vähemalt 70 [[sekstiljon]]it ehk 7×10²² ehk 70 000 000 000 000 000 000 000 tähte, seega 230 [[miljard]]it korda rohkem kui meie [[Galaktika]]s ([[Linnutee]]l), kus on 300 miljardit tähte.

Ülihiiud on lihtsalt massiivsed tähed (alates ca 5 Päikese massist), mis on jõudnud oma elu lõpusirgele, ning on paisunud väga suurte mõõtudeni. Hüperhiiud seevastu on kõige massiivsemad ja ka heledamad tähed, mis oma mõõtmetelt võivad ülihiidudest ka väiksemad olla. Põhjanael ning Betelgeuse ei ole mingil juhul hüperhiiud - Betelgeuse on "nirupoolne" ülihiid, heledusklassiga Ib ning visuaalselt on ta hele vaid seetõttu, et on meile suhteliselt lähedal. Põhjanael on veel väiksema massiga, heledusklass on Ib ja II vahel, mass veidi üle 5 Päikese massi. Kõige heledamata ülihiidude heledusklass on Ia, sellele järgneb Iab ning Ib, edasi tuleb heledusklass II (millel on ka oma täpsemad alajaotused) ning seejärel heledusklass III e. hiiud. Ka Päike saab elu lõppfaasides hiidtäheks..[[Kasutaja:Tonisee|Tonisee]]

Kas meil võiks olla ka tähtede loend vms? avjoska 3. juuli 2008, kell 04:08 (UTC)

Praegu käivad tähed üldise taevakehade loendi alla. Andres 3. juuli 2008, kell 05:13 (UTC)

Tähtede elutsükli jutt on põhjalik, korralikult illustreeritud ning hästi liigendatud.
Viiteid on piisavalt ning need katavad ära kõik olulisemad faktid.
Tekst tundub keeleliselt korrektne: silma jäid vaid üksikud trükivead (ei hakanud välja tooma, parandasin ise ära).
Artikkel on hästi vormindatud ning teistele artiklitele on hulgaliselt siseviiteid.
Trepan 13. november 2011, kell 21:09 (EET)
----
Sinu lisatud artikliosa esimene lause jääb mulle täielikult segaseks.
*Arvude vahel on "kuni" tähenduses mõttekriips.
*Tähe algab ???
*eel-peajada kas saaks juba kohe linkida, silm ei pruugi järgmist pealkirja märgata? Võiks lühidalt ka öelda, mis asi see peajada on, kuna artiklit selle kohta veel pole.
*Lauses "Pideva tuumasünteesi ..." võib mõttekriipsud ära jätta.
*'enamiku tähtede
*10-14 osa Ei saa aru.
*ainult 0.01% kogu eluea jooksul Kas kogu eluea või kogu senise eluea jooksul? Murdarvu eraldajaks on koma
*kuna selliste tähtede eluiga ületab universumi eluiga mõned tähed tekkisid enne universumi tekkimist?
*Tähtede, mille mass on vähemalt 0,4 Päikese massi. Samasse lausesse pärast viimast koma võiks lisada sõna "ning".
*enamik tähe materjali
*võõrkeelsed sõnad kaldkirja
Tubli! Adeliine 19. november 2011, kell 17:29 (EET)
----
Enamik nimekirjas väljatootud punktidest said ära parandatud.
*Esimese lausega on see häda, et 'tähtedevaheline meedium' iseenesest on artiklit vääriv mõiste, ent ma ei näe võimalust seda ilma konkreetsust kaotamata välja võtta.
*'Eel-peajada' mina isiklikult seal veel ei lingiks. Seal on ta toodud prototähe sünonüümina, mitte uue mõistena. Samuti ei näe põhjust sellesse artiklisse panna peajada kirjeldust. Peajada objektid ongi, nagu artiklis ka välja toodud, hüdrostaatilises tasakaalus vesinikku põletavad tähed, midagi täpsemat nõuaks HR-diagrammi mõiste sissetoomist, mille kohta saaks terve artikli.
*'10-14 osa' all on mõeldud murdosa. Matemaatiliselt ongi see sama kui murruna kirjutamine, kas siis ära peaks jätma 'osa'.
*'Kuna selliste tähtede eluiga ületab universumi eluiga'. Mõeldud on et ükski selline täht ei saa seega olla oma elu lõppfaasis, kuna universum pole andnud neile piisavalt aega eksisteerimiseks.
BlueBirdy 22. november 2011, kell 05:34 (EET)
----
Tähtedevaheline meedium on anglitsism. Eesti keeles kasutatakse astronoomide poolt mõistet 'tähtedevaheline keskkond'. 'Eel-peajada' sobib parema termini puudumisel kirjeldamaks Hertzprung-Russelli diagrammi piirkonda, mitte ajalist mõistet, mispuhul kasutatakse a'la peajada eelsed faasid, 'areng enne peajadale jõudmist', 'tähe liikumine peajadale' jne. Indlisekeelses teaduskirjanduses kasutatakse pre-mainsequence star küll.
Artikkel on veel veidikene kaootiline, aga hakkab looma.Tonisee 25. november 2011, kell 10:53 (EET)
Kas koolitöö veel käib? Või teeme ise parandused? Andres 25. november 2011, kell 22:06 (EET)
----
Asendasin tähtedevahelise meediumi vastavalt tähtedevahelise keskkonnaga ning eel-peajada vastavalt peajada eelses faasis.
--BlueBirdy 18. detsember 2011, kell 21:09 (EET)

Artiklis, selle päises pole mainitud gravitatsiooni, mis on tähe tekkimise ja olemise ja lõpu juures põhiline tegija. (vaata näit inglise, soome, vene artikli päise tekste) Kui piisavalt palju ainet, seega ka gravitatsioonijõudu ühte punkti koguneb, tekib kuumus ja rõhk, mis on piisavad tuumareaktsioonide tekkeks ja jätkumiseks. Mitte mainida Tähe puhul gravitatsiooni olulisust on samaväärne, kui mitte mainida näiteks elementaarosakeste füüsikas elektroni vms. nimelik 3. mai 2018, kell 13:27


Arutelu:Eesti linnaosade loend

Siin tekib üks probleem: linnaosa mõiste on kahemõtteline. Tallinnas on halduslikud linnaosad ja ajaloolised või ka mitte eriti ajaloolised mitteformaalsed linnaosad. Osalt nende nimed kattuvad (Nõmme, Pirita, Mustamäe). Haabersti ja Kesklinna linnaosa on pigem ainult formaalsed nimetused. Ja on veel sellised linnaosad nagu Järve, Pelgulinn, Kassisaba... Andres 20:39, 7 Jul 2004 (UTC)

aga kui mingit regiooni nimetatakse ametlikult linnaosaks, võiks ju neist nimistu olla...--Hendrix 9. august 2008, kell 18:13 (UTC)

Linnaosad on veel Tartus, Kohtla-järvel ja tõenäoliselt veel mõnes muuski linnas

kas ka asumid panna siia nimistusse?--Hendrix 9. august 2008, kell 18:28 (UTC)

Eesti kohanimede määramisel on ametlik allikas siiski Maa-amet.
Nende määrangu järgi on hetkel linnaosasid vaid kahes Eesti linnas: Tallinnas ja Kohtla-Järvel. Sellised üksused, nagu Tähtvere Tartus ja Lodja Pärnus loetakse asumiteks ja neil päris ametlikku staatust pole veel.
Tallinn:
Haabersti linnaosa
Kesklinna linnaosa
Kristiine linnaosa
Lasnamäe linnaosa
Mustamäe linnaosa
Nõmme linnaosa
Pirita linnaosa
Põhja-Tallinna linnaosa
Kohtla-Järve
Sompa linnaosa
Ahtme linnaosa
Järve linnaosa
Kukruse linnaosa
Oru linnaosa
Lugupidamisega Mart Palmas
+372 5139004

Võib-olla see loend on üldse tarbetu? Andres (arutelu) 30. juuni 2015, kell 11:42 (EEST)

: Olen nõus, et see loend on tarbetu. Mart Palmase kirjas toodud info tuleks lisada artikli Linnaosa Eesti alajaotusse.--VillaK (arutelu) 30. juuni 2015, kell 13:10 (EEST)

:: PS. Artikli Linnaosa sissejuhatava lõigu tekst vajab mõistagi korrigeerimist.--VillaK (arutelu) 30. juuni 2015, kell 13:11 (EEST)

::: Jah. Andres (arutelu) 30. juuni 2015, kell 18:52 (EEST)

Linnaosadest saab rääkida üldisemalt ja kitsamalt, Eesti territoriaalse haldusjaotuse seaduse mõistes või teiste maade seadusandlustest lähtudes või ka nii nagu konkreetne linn linnaosa ametlikult või poolametlikult määratleb, näiteks Tartu. Kui täpne olla, siis nii nagu teiste linnade (peale Tallinna ja Kohtla-Järve) linnaosad pole linnaosad territoriaalse haldusjaotuse seaduse mõistes, pole nad sama seaduse mõistes ka asumid. Seda küll, et pole selge, mida siin loendis tuleks loetleda. Pikne 30. juuni 2015, kell 20:01 (EEST)

: Jah, üldisemas mõttes on linnaosa ja asum üks ja seesama, aga Eestis neid eristatakse ametlike terminitena (kusjuures Tallinna ja Kohtla-Järve linnaosad on nähtavasti ka erineva staatusega). Mittehalduslikke linnaosasid/asumeid on ka teistes linnades, aga sellist loendit võib-olla ikkagi pole tarvis. Andres (arutelu) 30. juuni 2015, kell 21:21 (EEST)


Arutelu:Vulkaanide loend

Kas "Stromboli" on ikka eestikeelne nimi?
Thíra ja Vulcano on saarte nimed, aga kas nad on ka vulkaanide nimed? Vulcano saarel peaks minu teada olema Vulcanello vulkaan. Andres 21:10, 7 Jul 2004 (UTC)

"Stromboli" peaks olema küll õige. Vulkaanide kohta on olemas lehekülg http://volcano.und.nodak.edu/vw.html - Urmas 14:15, 8 Jul 2004 (UTC)

Siin on minu arusaamise järgi öeldud, et Vulcano saarel on vulkaanid Fossa ja Vulcanello? Või on tegemist ühe ja sama vulkaaniga? Andres 18:35, 8 Jul 2004 (UTC)

:Vulcano peaks olema kogu vulkaan, mis ulatub üle merepinna (saarena) ja millel on aegade jooksul kujunenud mitu koonust ja ka kaldeerat. Fossa peaks olema selle suurema koonuse nimi ning Vulcanello vähema ja noorema kõrvalkraatri oma. Kilimanjarogi on ju kahekoonuseline vulkaan. Neid selliseid on veel teisigi. - Urmas 19:45, 8 Jul 2004 (UTC)

Siin on juttu Thíra (Santorini) saarest, aga on öeldud, et tegemist on mitmest vulkaanist koosneva kompleksiga. Üksikutel vulkaanidel nimesid ei ole? Andres 18:42, 8 Jul 2004 (UTC)

:Santorini saar on üks vulkaan, õigemini on saar vulkaani kaldeera üle merepinna ulatuvad servad. Kaldeera keskelt kerkib uus koonus - Kameni saared (pealtpoolt merepinda nähtuna). Selline koonuse uuesti moodustumine on täiesti tavaline (Vesuuv näiteks). - Urmas 19:45, 8 Jul 2004 (UTC)

Vulkaani definitsioon võiks olla artiklis [[Vulkaan]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:44, 6 Aug 2004 (UTC)

Vulkaanid, mis on mäed, peaksid olema ka mägede loendis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. november 2005, kell 17.14 (UTC)

Ma pole kindel, kas Mount Ritter on vulkaan. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. detsember 2008, kell 13:03 (UTC)

Kas võiks teha eraldi loendi ka tegevvulkaanidele? Tegevvulkaanid jääksid siia ka. Siim 13. veebruar 2009, kell 23:20 (UTC)

Miks mitte. Andres 13. veebruar 2009, kell 23:39 (UTC)

: Mulle tundub, et need loendid dubleerivad suurel määral üksteist. Sel juhul oleks vaja ka mittetegevvulkaanide loendit. --Metsavend 14. veebruar 2009, kell 13:05 (UTC)

:: Tegevvulkaanide loend saab olema natuke teistmoodi ülesehitusega. Lisaks tähestikulisele nimekirjale tahan teha ka regionaalse, nii et oleks eraldi jaotused Aleuutide, Kaskaadide, Islandi jne tegevvulkaanidele. Tegevvulkaanide loendi saab teha ka valmis, nii et seal on kõik maismaa tegevvulkaanid olemas. See on suur töö, aga põhimõtteliselt võimalik. Vulkaanide loend ei saa muidugi kunagi valmis. Siin on probleemiks ka see, et seni pole mitmeid vulkaanilisi mägesid üldse vulkaanide hulka arvatud. Vikipeedias on siiani vist levinud suhtumine, et ainult tegevvulkaan on vulkaan. Siim 14. veebruar 2009, kell 13:20 (UTC)

Kas Tanna all on mõeldud  Yasuri? --Metsavend 12. september 2016, kell 12:27 (EEST)

Võib-olla on mõeldud kompleksi, mis haarab kogu saare. Minu meelest pole midagi katki, kui me selle siit välja jätame; kui tarvis, saab tagasi panna. Andres (arutelu) 12. september 2016, kell 12:43 (EEST)


Arutelu:Kivim

Mul oli kodus masinas juba kivimid valmis kirjutatud, ei tohi ikka linki varem panna siia. Oleks saanud midagu muud teha selle asemel siis. ;(  naine 22:20, 8 Jul 2004 (UTC)

Ära kurvasta, pane oma tekst näiteks siia aruteluleheküljele, ja siis saame tekstid kokku sulatada. Andres 11:41, 9 Jul 2004 (UTC)

: Valmis lingi võib ikka siia varem panna, ma lihtsalt kopeerisin oma koolitöid Vikisse ümber. Ja juhtus lihtsalt, et mul oli kivimite kohta kah mingi referaadike tehtud. Vabandust. Aga oma teksti võiksid siiski lisada, olen kindel, et see on huvitavam, kui praegune.Redo 20:21, 9 Jul 2004 (UTC)

Ei oskagi seda kuidagi parandada. Tuleb vist uus ja põhjalikum artikkel kirjutada. Siin on pea igas lauses mingi kala sees. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 17:43, 29 Jan 2005 (UTC)

Artikli pealkiri peaks minu meelest olema "Kivim". Kui on võimalik kasutada ainsust, siis tuleks seda ka teha. Siim 17:55, 30 Jan 2005 (UTC)

Jah. Andres 18:05, 30 Jan 2005 (UTC)

Sette-, tard- ja moondekivimeile tuleb nagunii eraldi artiklid teha. Siin võiks vaid põgusalt selgitada, mis nad on. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 18:26, 30 Jan 2005 (UTC)
Tõstsin jutu sette-, tard ja moondekivimeist siia. Seda materjali saab ehk vastavates artiklites kasutada. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 20. august 2005, kell 20.32 (UTC)

Settekivimid on setete kivistudes tekkinud kivimid. Settekivimeid jaotatakse purdkivimeiks, kemogeenseiks, organogeenseiks, biokemogeenseiks ja savikivimeiks. Settekivimeil on kihiline tekstuur ja nad võivad sisaldada kivistisi, mille järgi määratakse nende ligikaudset vanust. Settekivimid asetsevad maakoore ülemises osas.
===Purdkivimid===
Purdkivimid, ka klastilised kivimid, on tekkinud mineraalide ja kivimite murdendist või vulkaanilise klaasi kildudest koosnevad kivimid. Neid liigitatakse tekke lõimise, mineraalse koostise, kivimilise koostise, tsementeerumismäära, tsemendikoostise ja koostisosade ümardumise järgi. Savid ei kuulu purdkivimite hulka, neid käsitletakse eraldi rühmana. Tsementeerumata purdkivimeid tarvitatakse ehitus- ja teekattematerjalina, klaasitööstuses, metallurgias ja mujal.
===Kemogeensed setted===
Kemogeensed setted, ka keemilised ehk pegnitogeensed setted, on keemiliste ja biokeemiliste reaktsioonide tagajärjel või väga tugeva aurumise korral mineraallahuste üleküllastatuse tõttu sadestunud setted veekogus, koobastes või allikate ümbruses. Eriti rohkesti kemogeenseid setteid sadestub juurdevooluta või väikese juurdevooluga veekogudes kuivas ja kuumas kliimas.
===Organogeensed kivimid===
Organogeensed kivimid ehk biogeensed kivimid ehk bioliidid on organismide jäänuste ja elutegevuse produktide kuhjudes maismaal või veekogudes moodustunud kivimid; võivad esineda ka biohermidena ja kehvlitena. Eristatakse põlevaid ja mittepõlevaid organogeenseid kivimeid. Eesti pealiskorras on organogeensed kivimid peamiselt Põhja- ja Kesk-Eestis paljanduvad lubjakivid.
===Savikivimid===
Savikivimid on savi tihenedes ja kõvastudes moodustunud settekivimid, peamiselt argilliit ja savikilt. Savikivimid moodustavad maakoore settekivimeist umbes 60%.

Tardkivimid, ka magmakivimid ehk magmatiidid, on magma diferentseerumisel ja sellejärgsel tardumisel või kristalliseerumisel tekkinud kivimid. Tardkivimite koostis ja ehitus sõltuvad magma koostisest, gaasisisaldusest ja jahtumiskiirusest. Neid eristatakse tardumissügavuse järgi: süva ehk abüssaalsed ehk intrusiivsed, poolsüva ehk hüpabüssaalsed ja purske ehk efusiivsed ehk vulkaanilised kivimid. Süvakivimid on harilikult jämeda- või keskmiseteralised, poolsüvakivimid peeneteralised või porfüüritaolised, purskekivimid peitkristallilised, tihedad, porfüürilised või klaasjad. Tardkivimite koostises on ülekaalus silikaatsed mineraalid. Ränioksiidi sisalduse järgi jagatakse nad rühmadeks: ultraluselised, aluselised, keskimised, happelised ja ultrahappelised tardkivimid. Leeliste hulga järgi eristatakse normaal- ja leeliskivimeid, viimastele on iseloomulikud mitmesugused leelismineraalid. Tardkivimed leidub maakoores liigiti ebaühtlaselt. Süvakivimeist on enim happelisi kivimeid, purskekivimitest basalte. Leeliskivimeid ja ultraaluselisi kivimeid on vähem. Eestis leidub tardkivimeid aluskorras ja rändkivimitena. Eri tüüpi tardkivimeis on eri liiki maavarad. Happelistes kivimites leidub tina, volframit ja kulda, aluselistes vaske ja rauda, leeliskivimeis titaani, fosforit, tsirkooniumi ja haruldasi muldmetalle. Tardkivimeid kasutatakse ehituskivina, soojusisolatisiooni- ja abrasiivmaterjalina.

Moondekivimid ehk metamorfiidid on moondunud sette- või tardkivimid. Rõhumoonde, osalt ka süvamoonde läbi teinud moondekivimitel on kildaline või vööline ehitus (sellest nähtub rõhu ühesuunaline toime). Moonde intensiivsuse suurenedes muutuvad savi fülliidiks ja edasi gneisiks, mirglitest ja aluselistest tardikivimitest moodustuvad kloriit ja aktinoliitkloriitkilt, hiljem tekib amfiboliit. Liivakivi moondel tekib kvartsiit, karbonaatkivimitest marmor. Suures sügavuses moodustuvad massiivse tekstuuriga eklogiit ja granaatjadeiitne kivim. Intrussiivide kokkupuutel savidega tekib sarvkivi, lubjakividega skarn. Viimases on toimunud ka keemiliste koostiste muutus. Et moondel võib kivimi esmane keemiline koostis säilida, ei liigitata moondekivimeid keemilise koostise alusel nagu tardkivimeid. Moondekivimite liigituste aluseks on võetud maakoores teatud termodünaamilistes tingimustes püsivate mineraalide assotsiatsioonid, niinimetatud moondenähud ehk mineraalide faatsiesed. Näiteks iseloomustavad rohekivimite ja glaukofaankildnähtu madal temperatuur ja keskmine või kõrge rõhk, aga epidootaamfiboliidinähtu keskmine temperatuur ja kõrge rõhk. Granuliidi ja eklogiidi teke eeldab nii kõrget temperatuuri kui ka rõhku, ent sanidiniidinäht ja pürokseen-sarvkivinäht on seoses madala rõhu ja väga kõrge temperatuuriga. Moonde indikaatorimineraalid võimaldavad kindlaks teha iga moondekivimi moondenähu.
----
Kivi ja kivimi erinevusest peaks rääkima ka siin. Andres 19. märts 2006, kell 18.34 (UTC)
Üsna udused pildid on siin. Võtan selle galerii praegu välja. Valik peaks olema läbimõeldum ja pildid paremad. Siim 3. jaanuar 2009, kell 13:46 (UTC)

===Süvakivimid===
Pilt:Vanga red1.JPG|Graniit
Pilt:Granodiorite švihov cz.jpg|Granodioriit
Pilt:Diorite2 pmg ss 2006.jpg|Dioriit
Pilt:GabbroRockCreek1.jpg|Gabro
Pilt:Perid SanCarlos.jpg|Peridotiit
Pilt:Syenite.jpg|Süeniit
===Vulkaanilised kivimid===
Pilt:BasaltUSGOV.jpg|basalt
Pilt:Andesite igeous rock near Chemault Klamath County Oregon 2336.jpg|andesiit
Pilt:Mineraly.sk - trachyt.jpg|trahhüüt
Pilt:Bims-kos hg.jpg|pimss
Pilt:RhyoliteUSGOV.jpg|rüoliit
Pilt:Obsidiaan.jpg|obsidiaan
Pilt:Tufy zbocze Wezuwiusza.jpg|tuff

Pilt:

Pilt:
----
Mis selle pildiga teha? Kas panna allkirjaks "Kivimid" või "Kivid", viia pilt üle artiklisse Kivi või jätta see üldse kasutamata? Andres (arutelu) 26. august 2016, kell 13:35 (EEST)
----
Kas on kindel, et esimeses lõigus peab "tahke" järel olema koma? Eriti teises lauses on niimoodi päris arusaamatu (sisaldab tahke ja orgaanikat?). Kui koma on lugemise hõlbustamiseks, siis oleks ehk parem kõrvallauseid kasutafes ümber sõnastada.  Andres (arutelu) 26. august 2016, kell 22:37 (EEST)

Sõnastasin ümber. 2001:7D0:87FF:6480:8055:8E9B:4DAD:2AE9 27. august 2016, kell 00:15 (EEST)

:Ma sõnastasin veel kord ümber. Aga praeguse definitsiooniga ei saa ei sõnastuslikult ("tahke kogum" ei tähenda midagi) ega sisuliselt rahul olla. Tuleb koostada mitme autoriteetse allika järgi uus definitsioon. Andres (arutelu) 27. august 2016, kell 06:36 (EEST)