Arutelu:Taoism

Kui juba artikli pealkiri on "taoism", siis võiks ju läbiv mõiste olla "tao", mitte "dao". Ingliskeelses kirjanduses ongi enamasti üle mindud kirjapildile "tao". Alguses saab ju selgitada, et tegemist on üksnes kirjapildilise erinevusega.

Ma vist eksisin, kui Sinu aruteluleheküljel kirjutasin: ma pole kindel, kas "tao" on eestikeelne sõna. Küll aga võib kindlasti kasutada toorlaenu "dao", mis on pinyin'i kuju. Andres 20:59, 15 Jan 2005 (UTC)
Koos sellega muutub ka raamatu nimi, mida tahaks väga soovitada. "Daodejing" on nagunii eksitav kirjapilt, millel eestikeelse hääldustraditsiooniga midagi tegemist pole. Soovitaksin kirjapilti "Tao Te Ching", mis on taas ingliskeelses kirjanduses kinnistumas ning sobib ka eesti hääldusega kokku.

Paljud nimed kirjutatakse ju teistmoodi, kui neid hääldatakse. Ja "Ch" on ju selle loogika järgi ikkagi eksitav. Andres 20:59, 15 Jan 2005 (UTC)
Kaks põhiprintsiipi oleksidki siis "tao" (tee või kulg) ning "te" (vägi).
"Ching" (raamat) saaks kasutusele võtta ka teiste oluliste teoste pealkirjades ("I Ching").
Kas Lao-zi või Laozi või Lao zi või Lao Zi? Tundub, et eestikeelses kirjanduses on kõige paremini kodunenud esimene variant (Lao-zi), mistõttu siis ilmselt tuleks kirjutada ka Chuang-zi jne.

Arvan, et võiksime lähtuda EE kirjapildist. Andres 21:06, 15 Jan 2005 (UTC)
Meelsasti täiendaksin-redigeeriksin seda artiklit.

Loomulikult tee seda, aga nimede asjas võiks püüda konsensusele jõuda. Andres 21:06, 15 Jan 2005 (UTC)
Et mul ENEt käepärast pole, kysin siira uudishimuga: kuidas nad seal kirjutanud on? Mina ei mäleta. Isikunimede osas ei tööta KNAB kah. Pinyin on tore, aga pinyine on mitu, pealegi tunduvad nad olevat enamjaolt suunatud inglisekeelsele osale inimkonnast. Eks tuleb nendega madistada. Taoga on nii, et kuna taoismi yle enam ei vaielda, võiks lähtuda loogikast ja jätta tyve samaks. (Nagu yteldud, hakkan ise sama asjaga lähemal ajal vaeva nägema. Eks siis selgu või segane.) --Oop 22:58, 16 Jan 2005 (UTC)

ENE kirjutab pinyin'isis. Laozi ja Zhuangzi. On küll mitu pinyin'i, kuid jutt on Hanyu pinyin'ist, mis on kasutusel Hiinas ühiskeele häälduse edasiandmiseks ning on ka rahvusvaheliseks transkriptsioonistandardiks.

Sõna dao on neljas tõlkes tõlgitud nelja moodi: "kulg", "Tao", "Dao", "Tee". Arvan, et artikli pealkiri võiks olla hiinakeelne, sest meil puudub üldtunnustatud tõlkevaste. "Taoism" ja dao suhtuvad nagu "konfutsianism" ja "Kong Fuzi". Esimesed on kirjutatud eestipäraselt, teised hiinapäraselt. Andres 20:47, 17 Jan 2005 (UTC)

I Ching on raamat ja võib seepärast jäädagi läbiva suurtähega, sellele järgnevad "Feng Shui, Qi Gong (Chi Kung), Tai Ji Quan (Tai Chi Chuan)" ei ole pärisnimed; enamjaolt on neid eesti keeles kasutatud tsitaatsõnade või -fraasidena (feng shui, taiji jms). Kuna ka tao on pigem yldmõiste kui pärisnimi, ei näe ma ausalt yteldes põhjust seda suurtähega kirjutada. Iga usundi pyhatekstid võivad kirjutada oma Teid, Seadmusi ja Kogudusi suure tähega kas siis retoorilistel põhjustel (nagu "Oo Jumal, Kyll Sa Oled Suur!") või kuna need on selleusundi kontekstis ainukordsed; sellest konkreetsest usundist väljaspool asetsevast vaatepunktist (NPOV!) nad nii unikaalsed ei ole. Õigekirja peaks panema paika soovitavalt keegi, kes keelt ja pinyini valdab. Mina pean iga sõna yle kontrollima ja elan praegu alla 1KB/z yhenduse otsas ka, aga korda tahaks ikkagi. --Oop 16:10, 22 Jan 2005 (UTC)

einoh, miks mitte tao väikse tähega kirjutada, ega see miski Oh Armas Jumal nyyd kindlasti ei pea olema ega seda muljet jätma... aint yx asi läheb segaseks siis, nimelt ta on ju ikkagi võõrkeelne sõna ning peaks sellisel juhul olema kursiivis, tao ... või kuidas... teine kaalutlus on veel muidugi: kuna tegemist on terminiga, siis ta ikkagi võiks ju kuidagi muust tekstist erineda... --Lulu 16:22, 22 Jan 2005 (UTC)

:Asi on valikus: kui ta on eesti keeles juba piisavalt kasutusel, et olla võõrsõna, siis on tegemist taoga, kui ei, siis on tao tsitaatsõna. Minu jaoks on ta juba enam-vähem võõrsõna ja kursiivi ei vaja, aga nähtavasti arvab piisavalt palju inimesi teistmoodi. Mida viimased leksikonid ytlevad, ei oska ytelda. Iga terminit iseenesest tekstist eraldama ei pea, näiteks eriteaduslikes tekstides (bioloogiast filosoofiani) on pooled sõnad terminid. --Oop 23:40, 22 Jan 2005 (UTC)

:: Mina eelistaksin kasutada artikli pealkirjana tsitaatsõna dao juba sellepärast, et erinevates tõlgetes (ka kõige autoriteetsemates) on see tõlgitud erinevalt. Pealegi on sel juhul  eksimine välistatud. Hädapärast kõlbaks ka "Tao" või "tao". Tao kui tsitaatsõna ei tule minu meelest kõne alla, sest see ei ole pinyin'i vorm. Artiklis dao kohta saab selle variantide paljuse lahti seletada. Andres 15:25, 25 Jan 2005 (UTC)

Esimene lõik näeb pärast minu parandusi välja nii:
''Taoism (mõnikord on seda sõna kirjutatud ka kujul daoism) on üks Vana-Hiinast alguse saanud filosoofiline ja religioosne õpetus, ehkki öeldakse ka, et see pole kumbki, vaid pigem eluviis.
Pole selge, kas siin on väidetud, et tegemist ikkagi on filosoofia ja religiooniga, ehkki väidetakse vastupidist. Samuti pole selge, kes ütleb, et see on pigem eluviis. Mis teha? Kas visata see eluviisijutt hoopis välja? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:40, 25 Jan 2005 (UTC)
Filos ja relig on euroopa kesksed sõnad, eluviis rõhutab praktika tähtsust. Ehk kirjutaks mõnede terminite puhul algusesse: (sõna kasutus '''allikates''' - dao, buddhism, muslim?; sõna kasutus '''eestis''' - tao, budism,  moslem, '''rahvusvaheliselt''' kohtab mõlemaid vorme.) aga milliselt suunamine teha? Eesti keskselt, tao-dao, miks mitte [[Kasutaja:Ats|Ats]] 15:52, 25 Jan 2005 (UTC)
Kui me hakkame eluviise rõhutama, siis kristlus on kah eluviis, samuti filokartia ja rollimängud. Kas paneme iga sellise artikli algusse kirja "filosoofia, religioon, eluviis"? ''Filosoofia'' yle võib vaielda, ''religioon'' on aga samavõrd Euroopa-keskne kui sõna kui ka ''eluviis''. Ei saa hakata eestikeelses tekstis ainult hiinakeelsete sõnadega kirjutama, kuna eestikeelsed sõnad on Eesti-kesksed. Las nad siis olla, pyyame hakkama saada. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 09:33, 29 Jan 2005 (UTC)

*"Taoismi peetakse ainsaks tõeliseks hiinalikuks religiooniks." Vaidlen urinal vastu. Enamik allikaid peab Hiina kolmeks põhireligiooniks budismi, konfutsianismi ja taoismi, millest on Hiinas syndinud viimased kaks. (Budistidel on selle kohta kyll tihtipeale ytlemist, ent yhe seisukoha järgi on taoism avaldanud mõju ka budismi tekkimisele ja arengule. Nii et päris võõras ta ei ole. Pealegi on kaasaegne India budism suuresti Hiinast ja Tiibetist tagasi toodud.)
*"Tang Xuan-cong"i nimes on midagi viltu, aga ma ei oska praegu õiget kuju ytelda.

"Xuanzhong". Andres 06:41, 2 Feb 2005 (UTC)
*Ikka ei mäleta ma, kuidas tänapäeval Sechuani kirjutatakse. Parandagu, kes oskab. --Oop 09:32, 1 Feb 2005 (UTC)

Õige on "Zhang Daoling" ja "Sichuan". Andres 06:49, 2 Feb 2005 (UTC)

kohendasin pisut: taoismi on peetud... jne, ... on nimetatud jne... ehk jääb Leon ka rahule... --Lulu 09:57, 1 Feb 2005 (UTC)

:Leoni pärast ei maksa muretseda, Leon on hõivatud oma "magistri tööga" (kirjaviis muutmata). Sai kenam kyll. --Oop 22:36, 1 Feb 2005 (UTC)

:: Palun hoiduge selle nime mainimisest ja sellest isikust rääkimisest, kuni ta ei saa end kaitsta. Andres 06:50, 2 Feb 2005 (UTC)

:::Vabandust. Lihtsalt iga kord, kui mõne hunniku otsa astun, läheb hari punaseks. Enam ei tee. --Oop 10:40, 2 Feb 2005 (UTC)

ei ole ta midagi
----------------------------------------------------------------------------
Lu (ka Xiang-lu - Lõhnasuitsupanni) mägi on nüüdses Jiangshi provintsis, Yangzi paremal kaldal, Lu mägi on taoistide pühapaik. Kosk, mida Hiina keeles võib nimetada nii pu või bao (kosk) kui pubu või baobu (kosekangas) on taoistidele oluline oma muutlikkuse ja muutumatuse vastandite-ühtsuses, näitena sellest, kuidas dünaamika loob näiva staatika.

Paistab, et inglisekeelsete saitide omanikud panevad ennast ise wikide välislinkidesse. Täiesti ebahuvitavad lingid, millest vähemalt üks e-raamatuid müüb. Hea oleks eemaldada. --84.50.72.7 9. aprill 2007, kell 00:41 (UTC)

Ka VanemTao on ingliskeelseid linke pannud. Võtsin kaks välja ning jätsin esialgu sisse selle, kus räägitakse taoismi uurimisest Venemaal. Andres 9. aprill 2007, kell 06:07 (UTC)

Pole veel lahtikirjutatud tekke ajalugu. Alguses oli filosoofiline kool (pool) eraldi.
Peale selle pole lahti kirjutatud elu toitmise kunstist väljaarenenud taoistlikku alkeemiat.  See on taoismi tegelik sisu ja tuum.
Sellest on läbipõimitud ka kogu taoistlik liturgika. Ilma selleta jääbki asi euroopalikuks filosofeerimiseks.--Ivo Vahur 4. november 2010, kell 13:57 (EET)
----
Seda tuleb korrastada, aga mina praegu ei jõua ega jaksa. Andres 6. november 2010, kell 11:07 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://vabrik.ee/helgitamm/idausundid.html
** In Taoism on 2013-06-24 13:42:51, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Taoism on 2013-07-07 03:04:00, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://lepo.it.da.ut.ee/~jhion/konspektid/semii/semiootika_ajalugu.doc
** In Taoism on 2013-06-24 13:42:51, 403 Forbidden
** In Taoism on 2013-07-07 03:04:23, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eng.taoism.org.hk/daoist-world-today/academic-research-on-daoism/pg6-4-8-8.asp
** In Taoism on 2013-06-24 13:42:52, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Taoism on 2013-07-07 03:04:32, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:04 (EEST)


Kasutaja arutelu:Lulu

Tere tulemast Vikipeediasse!  - Ahsoous 14:32, 15 Jan 2005 (UTC)

:Hoi.

Arutelud muutuvad palju selgemaks, kui oma jutu lõpus kirjutad kas kaks korda - ja neli korda ~ või siis vajutad "Redigeerimisel on..." kastikese ylaserval paremalt teist ruudukest (selle peale on joonistatud sigrimigri, mis peab meenutama allkirja). Mõlemal juhul kirjutab systeem ise sinu allkirja ja kellaaja.

Lao-zi&Co puhul on sul suuresti õigus. Ehkki see kõik on muidugi vaieldav; seoses yhe leksikoni tõlkimisega konsulteerin lähiajal paari autoriteediga hiina, hindi, araabia ja heebrea nimede asjus. Aga eks kirjuta oma äranägemise järgi ja kui kellelegi ei meeldi, tõstab teise kohta. Kõik nimekujud (nii korrektsed, ajaloolised kui muidu varemkasutatud) oleks niikuinii ilus artiklis ära mainida.

Artikli redigeerimiseks ei pea sappa võtma. Hakka pihta ja redigeeri. :) --Oop 20:09, 15 Jan 2005 (UTC)

: Annaksin siiski nõu: hiina nimede ja toorlaenude puhul tuleks siiski üldjuhul kasutada pinyin'i, nimede puhul järgida üldjuhul EE-d. Inglise keeles on olemas ka teine traditsioon, aga eesti keeles pole seda mõtet järgida (välja arvatud Taiwani nimede puhul). Tao puhul on kaks varianti: eesti sõna "tao" (või "kulg") või toorlaen dao (pinyin). Vähemalt nii me oleme seni teinud. Kui Sul on vastuväiteid, siis diskuteerime. Andres 20:24, 15 Jan 2005 (UTC)
Au ja kiitus Maailmareligiooni eest. Neid Leoni hunnikuid on siin kõik kohad täis, aga keegi ei julge kallale minna. Esiteks haiseb ja teiseks võib seal seedimata jäätmeid olla, mis tuleks välja noppida... Väga tubli, ausalt. --Oop 09:47, 29 Jan 2005 (UTC)
----
Oleme seni kasutanud märkide „ ja ” asemel lihtsalt " (Shift+2). - Urmas 20:06, 31 Jan 2005 (UTC)
----
Mulle isiklikult tunduks loomulikum kirjutada "muusikateooria" kokku. Praegune kategoorianimi tekitab mulje, nagu oleks keegi Muusika teinud oma teooria (vrdl: Einsteini teooria, Newtoni teooria, Schönbergi muusikateooria). Mh? --Oop 12:59, 11 Feb 2005 (UTC)

: eh, võib nii ja naa... arvan, et võiks jääda nagu on praegu... vrd: poliitika teooria, majandusteooria, kultuuriteooria vs kultuuri teooria, jne... kasutatakse nii ja naamoodi... pole vist eriline probleem --Lulu 13:10, 11 Feb 2005 (UTC)

:: Juba panin kokku. Põhimõtteliselt võib ka lahku kirjutada, kuid kaugelt levinum ja minu meelest ka keeleliselt parem on kokku kirjutada. Andres 14:23, 11 Feb 2005 (UTC)
----
"...intervall helide vahel KOMA mis on..." Ma olen neid nyydseks oma kaksteist tykki pannud. Jätka nyyd ise, mul on komad otsas. ;) --Oop 19:52, 11 Feb 2005 (UTC)
----
Kui teinekord jälle ütleb, et seda lehekülge pole, siis ära usu ja oota mõni aeg. Ker tuleb 20. veebruari paiku tagasi, võib-olla tema oskab kordumistega midagi ette võtta. Andres 15:04, 15 Feb 2005 (UTC)

Vastasin Andrese aruteluküljel. --Ker 13:52, 24 Feb 2005 (UTC)
----
Minu arust on mugavam artiklivisandeid mitte yhte jorru kleepida, vaid teha neile oma lehekesed kujul "Kasutaja:XXX/leheke" ning (soovi korral) riputada oma lehele link. Näide: Kasutaja:Oop viitab Kasutaja:Oop/Humanitaarteadused. Ei ole kohustuslik, aga endal on justkui mugavam. :) --Oop 15:32, 17 Feb 2005 (UTC)
----
Pakkusin Sind administraatoriks. Palun teata leheküljel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus. Andres 19:25, 22 Mar 2005 (UTC)
Oled nüüd administraator. Andres 12:11, 27 Mar 2005 (UTC)
-----------

Tere! Vaatan et oled lisanud Vandenõuteooria artiklisse linke inglise wikisse. Neis linkides oleks hea ära märkida et need lähevad inglise (keelsesse) vikisse, sest praegu jääb mulje nagu oleks need samasugused lingid nagu iga teine link artikli tekstis (välja arvatud see väike ikoon lingi järel, milles ei saa kindel olla et lugeja alati mõistab mida see täpselt tähendab). Et kui selliseid linke kasutada teksti sees, ja muidu ka, siis ehk kirjutada need stiilis "Vaata lähemalt inglise vikipeediast" või "Lähemalt võib lugeda inglise vikipeediast" või midagi sellist. Niimoodi ei tule lugejale üllatusena ingliskeelne tekst või kui lugeja ei oska inglise keelt siis jääb ära tühi vaev leheküljele minemisel --TarmoK 19:57, 29 mai 2005 (UTC)
Minu meelest poleks üldse tarvis selliseid linke teha. Tuleb teha eestikeelsed artiklid. Andres 20:40, 29 mai 2005 (UTC)

Nõus. Tegin lisamärkused keele kohta juurde. Aga see võtab aega veel, et igaühest eraldi artikkel teha. Praegu on kõik need teooriad koos ühes artiklis, seepärast ka lingid selliselt. --Lulu 20:43, 29 mai 2005 (UTC)
---------
*Aitäh nõuannete eest!--Fridolins 17:09, 13 august 2005 (UTC)
----

Kas Sul on midagi selliste artiklite vastu, kus oleks ära toodud Piibli peatüki siselinkidega tekst koos ülevaatega kommentaaridest ja tõlgendustest ning konkordantsidega? Andres 6. september 2005, kell 09.16 (UTC)

Hm. Millest selline kysimus? -- Yldiselt, jah, ega mulle eriti ei meeldi pikad tekstid artiklitena (seadused, klassikute teosed, Sinu enda tõlgitud Aquino Thomas jne). Piibel on jälle nagu veidi teine asi. Ega ammendavat ylevaadet kommentaaridest ja tõlgendustest nagunii pole meil võimalik teha. (Uku Masingu doktoritöö "Prohvet Obadja" raamatu kohta hõlmas ligi 1000 lk kommentaare ja viiteid, kusjuures see Piibli raamat ise mahub ära yhele lehekyljele, näiteks.) Teine asi: see Piibli tekst, mida meie kasutame, on nagunii tõlge. Vaja oleks sel puhul ka vana-heebrea ja vana-kreeka originaal kõrvale panna, sest kommentaarid ja tõlgendused tegelevad enamasti just originaaliga. Uue Testamendi kohta on olemas väga hea kommenteeritud väljaanne eesti keeles. Mõtled midagi taolist? Ainult et me ei saa seda väljaannet ju siia ymber kopeerida: tõlge ja kommentaarid on autoriõigusega kaitstud ju. Hakata ise ratast leiutama ja ise oma tarkuste ja siit-sealt kokkuotsitud teadmiste põhjal kommenteerima... Heh, ei tahaks nagu. Jätaks väga nadi mulje asjatundjatele ja viiks Vikipeedia autoriteedi (nii palju kui seda yldse on) kohe allapoole. Piibli tekst on ju yks maailmas põhjalikumalt läbitöötatud tekste arvatavasti yldse. Ja selle teksti uuringud jätkuvad pidevalt. -- Teisest kyljest, Wiki vahenditega kogu eestikeelse Piibli kõik raamatud peatykkide kaupa artikliteks teha, siselinkidega ja konkordantsiga varustada... on muidugi kiusatus. -- Tekib kysimus ka, kas me hakkame konkureerima Eesti Piibliseltsi netipiibliga? Tõsi, seal ei ole praegu konkordantsi ega siselinke, aga see sait on copyright kaitse all. Olen teinud meie artiklitest piiblitsitaatide või viidete puhul linke sinna, nagu oled vist märganud. Kahjuks saab seal praegu viidata ainult peatykile tervikuna, mitte lõigule või sõnale-lausele. Aga asjaks seegi. Millegipärast arvan, et Eesti Piibliselts tegeleb selle netipiibliga edasi ning lisab edaspidi ka konkordantsi ja/või siselingid. -- Nii et kui otse vastata, siis ma ei ole poolt, aga ka mitte otseselt vastu. Igal juhul peaks sellest rohkem aru pidama, enne kui midagi systemaatiliselt tegema hakata. Kysimus on keeruline ja mitme otsaga. --Lulu 6. september 2005, kell 10.20 (UTC)

: No peame siis aru. Aga palun ära asenda siselinke välislinkidega. Välislingid ei tohi teksti sees olla. Need peavad olema eraldi, et nad siselinkidega segi ei läheks. Las asi jääb seni, kuni asi on selge on. ~

: Mis puutub autoriõigusesse, siis kirjutasin Eesti Piibliseltsile 1. jaanuaril 2005. Kirja tekst on kuskil aruteluleheküljel ära toodud (ei mäleta enam, kus, aga selle leiab üles). Mingit vastust ma sealt ei ole saanud. Ma ei tea, milles on põhjus, kas kiri ei jõudnud kohale või nad lihtsalt ei vastanud. Võib-olla prooviks keegi teine neile kirjutada.

: Konkordantsidele küll minu teada mingit autoriõigust ei ole.

Ei tea midagi. See on osa toimetamisetööst, siiski. Muide, konkordantside tekkimine/tekitamine ja nende ajalugu on äärmiselt huvitav teema. Nendel on palju variante. Vahepeal mindi nendega liiale, siis tõmmati koomale. Mõned väljaanded on neist taas loobunud. Algselt oli neid vaja UT ja VT vahele, kui UT-s esines mõni viide "kirjakohale". (Peamiselt teoloogilistel kaalutlustel, et näidata UT järjepidevust ja seost VT-ga.) Aga siis hakati neid ristviiteid yha rohkem laduma, ka lausa kahtlastesse kohtadesse, lohakalt toimetades -- näiteks ainult yhepoolsetena, st viidatavas kirjakohas polnud tagasiviidet, vaid uued viited veel kaugemale algsest lähtekohast, jne. Vist lausa tehakse vahet "rahvapiibli konkordantsil" ja "teaduslikul konkordantsil". Aga see selleks. --Lulu 7. september 2005, kell 09.04 (UTC)

: Kui me kord konkordantsideni jõuame, siis me loomulikult ei kirjuta lihtsalt maha, vaid mõtleme läbi, kuidas ja mis põhimõtetel me nad esitame. Andres 7. september 2005, kell 13.04 (UTC)

: Pane tähele, ma ei räägi mitte kommentaaridest, vaid ülevaatest kommentaaridest. See tähendab, mitte mingi seisukoha esitamisest, vaid seisukohtade kirjeldamiseks.

: Minu meelest on täiesti loomulik, et me viki vahendeid kasutame selleks, milleks neid kasutada saab.

... ja ei kasuta neid seal, kus see pole otstarbekas. Kas nii? Viki ei ole universaalne rohi kõigi haiguste vastu -- sellist rohtu pole olemas. Teatud asjade jaoks ta sobib, teatud asjade jaoks on teised vahendid. Kuidas seda veel ytelda? --- Viki on mõnes mõttes anarhia või avaraim demokraatia. Mis yhtlasi tähendab ka seda, et kuitahes targa, teadusliku, adekvaatse, põhjendatud, viimistletud (jne) käsitluse võib iga mats igal hetkel ära muuta, sest "tema teada see asi nyyd kyll niimoodi ei ole". --- Me oleme pidanud taluma Leon/Atsi tegevust. Taolisi "mõtlejaid" on aga tuhandeid. --- Iga Vikipeedia on alati veidi rumalam kui samas kultuuriruumis asuvad professionaalid. --- Kui tahta teha kõrgel professionaalsel tasemel entsyklopeediat, siis selleks Wiki formaat ei sobi, kuna puudub lõplik usaldusväärsus, puudub vastutus. Anarhia jääb alati sisse. --Lulu 7. september 2005, kell 08.49 (UTC)

:: Nõus, probleem on olemas. Aga mida rohkem inimesi Vikipeediat omaks tunnistab, seda kiiremini iga juhuslik jama Vikipeediast kaob. See probleem puudutab ju kogu Vikipeedia materjali. Andres 7. september 2005, kell 13.04 (UTC)

: Miks Sulle ei meeldi pikad tekstid artiklitena?

: Oletame, et me ei saa mingil teemal kirjutada ammendavalt. Kas see tähendab, et jätame üldse kirjutamata? Või siiski teeme, mida suudame?

Artikkel ja allikatekst on kaks iseasja. Artikkel võib muidugi olla kuitahes pikk, kui ta on hästi liigendatud ja otstarbekalt yles ehitatud. Teine asi on mahukas allikatekst. Selliste tekstide koht on vikitekstides (vikiraamatukogus), kuhu saab ju artiklist alati viidata. Kui on vaja täpsemalt viidata, siis saab seal tekstides ju teha vajalikke alajaotusi. -- Ma ei kujuta hästi ette, et näiteks artiklit "Tõde ja õigus" või "Kuritöö ja karistus" saaks ammendavalt kirjutada ainult siis, kui kogu teos on samas artiklis esitatud. Sama asi on Piibli raamatutega. --Lulu 7. september 2005, kell 08.31 (UTC)

: Olen nõus, et pikad ilukirjandustekstid peaksid olema Vikitekstides, soovitatavalt peatükkide kaupa, et oleks parem viidata. Ilukirjandustekstide puhul ei ole erilist vajadust siselinkide järele. Muidugi tekib ka kommenteerimisvajadus, aga eks hiljem näe, kuidas seda täpselt teha. Piiblitekstide ja filosoofiliste tekstide jms tekstide puhul on minu meelest asi teisiti. Andres 7. september 2005, kell 08.39 (UTC)

: Aga Piibel on ju jaotatud lühikesteks peatükkideks. Artiklid on ju mõeldud peatükkide kaupa. Andres 7. september 2005, kell 08.39 (UTC)

: Põhimõtteliselt oleks muidugi tarvis ka algteksti. Lahendusena näen seda, et me kirjutaksime mitmel süvenemiseastmel. Allpool, sügavamal, oleks teaduslik käsitlus. (See puudutab mis tahes teemat.)
Andres 6. september 2005, kell 13.28 (UTC)

:: Ah jaa, veel üks asi. Arvan, et teatud aja pärast on just Vikipeedia juhtiv ja tsentraalne projekt, mille kohta teised ütlevad: kas on mõtet hakata Vikipeediaga konkureerima. Andres 6. september 2005, kell 13.30 (UTC)
Jah, ma tean Sinu mõtteid selles suhtes. Ise olen märksa skeptilisem. Kaks asja, mis mind selles suhtes kahtlema panevad. Esiteks, on meid siin, hoolimata (vist) ligi 2-aastasest Vikipeedia eksisteerimisest, ikkagi väga vähe, lausa naeruväärselt vähe. Kymmekond aktiivset inimest ei saa kuidagi teha juhtivat ja tsentraalset projekti. Kunagi tõin kuskil esile statistika: artiklite arvu ja registreeritud kasutajate arvu suhe. Meie oma oli ingliskeelsest Wikist ligi 100 korda viletsam. Teiseks, Wiki formaat juba iseenesest ei sobi paljudele materjalidele. Ma ei jõudnud seda nimetada siis, kui käis arutelu seaduste tekstide kohta. Aga kui seaduste tekstid või muud olulised ja tundlikud tekstid ja materjalid Wiki formaati panna, kus igayks neid igal ajal muuta ja teisendada saab, siis need materjalid ei saa ju kuidagi olla usaldusväärsed. Variant, et sajad kasutajad hoiavad siukstel asjadel silma peal, ei ole kindlasti lahendus. Ja ega ka artiklite lukustamine poleks lahendus: see ei sobiks kokku juba Wiki formaadi ideoloogiaga. --Lulu 6. september 2005, kell 19.13 (UTC)

Loomulikult on siin tarvis usku. Arvan isegi, et Vikipeedia väljavaated olenevad suurelt osalt sellest, kui palju meil usku on. Kui kirjutajal usku ei ole, siis ta ei võta suurelt ette. Aga mida suuremalt ette võetakse, seda rohkem hakkavad asjasse uskuma väljastpoolt tulijad. Inglise viki ei ole veel jõudnud selle murdepunktini, kus kirjutajate seas hakkavad tooni andma tõelised asjatundjad. Niipea aga, kui see juhtub inglise vikiga, avaldab see otsest mõju ka teiste vikide prestiižile. Ka eesti vikis saabub murrang arvatavasti järsku. Minu meelest on nii, et kui kas või mingid üksikud kohad on tõesti hästi kirjutatud, siis see tõmbab varem või hiljem ligi häid kirjutajaid. Niiviisi on kasv lõppkokkuvõttes eksponentsiaalne. Arvan, et statistika tegemiseks on veel vara. Me oleme lihtsalt pioneerid ja visionäärid. Meie ülesanne on asja nii kaua vedada, kui sisenevad need, kelle jaoks vikipeedia ei ole enam hullumeelsus, vaid enesestmõistetavus, ilma milleta ei ole teadmiste kogumine mõeldav.

Arvan, et ette karta usaldusväärsuse pärast pole tarvis. Küll me midagi välja mõtleme, ja kindlasti tehakse suur osa nendest leiutistest juba "vanemate vendade" juures ära. Andres 6. september 2005, kell 20.53 (UTC)

:Minugi arvates ei ole mõtet artikleid tsitaadilohedega kunstlikult paisutada. Selliste asjade koht on Vikiraamatukogus ja sinna saab siis ka linkida. Veel vähem on aga mõtet mingit ametlikku või erialast (nt tõlkepiibliga) saiti kopeerida. Usaldusväärsusele ja soliidsusele lisab pigem just systeemsus ja originaalse kontendi tootmine. Siin on kõige olulisem systeemne arendamne valdkondade kaupa, et teatud asjade vastu huvi tundvad inimesed võiksid olla kindlad: kui ma sedasorti kraamist huvitun, on olemas yks kindel, usaldusväärne ja kasutuskõlbulikus eestikeelses terminoloogias koht, mida kõlbab ka alati kartmatult tsiteerida. Seaduste ja piibli kopeerimine seda ei anna, kyll aga võiks alustada konkreetsete valdkondade artiklite täiskirjutamisest yldise lugejahuvi järjekorras. Nt. Eesti asjad (kultuur, kirjandus, poliitika, ajalugu, geograafia, loomastik-taimestik) ennekõike, sest neid pole kuskil mujal systeemselt esitatud ja seda ala ei kata ka inglisViki mingil juhul enne meid. --Oop 6. september 2005, kell 23.48 (UTC)

:: Olen nõus, et tekstiprojektid oleks tavapärase entsüklopeedia edasiarendus ja nendest ei pea alustama. Teine asi on aga artiklite kirjutamine algusest peale selle perspektiiviga, et tekstiprojektid tulevad.

:: Minu meelest on põhjusi, miks Vikitekstid igasuguste tekstide jaoks ei kõlba. Esiteks on teatud laadi tekstide puhul suur vajadus siselinkide järele. Vikitekstid eraldi teeksid linkimise tarbetult keeruliseks. Aitab juba sellestki, kui Vikisõnaraamat eraldi on, mis on tegelikult integreerituse seisukohalt samuti tülikas, aga vikipeedia ja vikisõnaraamatu formaadi kokkupanemine ei ole hästi mõeldav, erinevalt tekstidest. Teiseks on näiteks tõlgete puhul ju loomulik, et neid kollektiivselt viimistletakse, Vikitekstidesse aga pannakse valmis tekste, mida ei tohi muuta. Kolmandaks moodustab tekst teatud valdkondades teadmise orgaanilise osa.

:: Mis puudutab tsiteerimist, siis minu arvates teatud juhtudel on see parim asi, mida teha saab. Näiteks Piibli ümberjutustamisel riskime kohe sõnumi moonutamisega. Võib muidugi vajaduse korral lisada kokkuvõtte. Kui on juttu hämaravõitu ajaloolistest seikadest, siis ei pääse ju samuti mööda olemasolevate alikate tsiteerimisest.

:: Juhuks kui liigne üksikasjalikkus, pakun välja artiklite mitmetasandilise ülesehituse, mis ju mingil määral toimib praegugi. Ülalpool on kokkuvõtlikum esitus, sealt läheb link allpool asuvale üksikasjalikumale esitusele.

:: Eesti-materjali korrastamine ja arendamine võiks küll praegu olla kollektiivne projekt, kusjuures alustada tuleks artikli Eesti korrastamiseks. (Aga just Eesti asjades on Vikipeedial raske pakkuda materjali, mida eesti keeles mujal ei ole. Muidugi aga saab ta olla koht, kus info esitatakse kogutud ja korrastatud kujul.) Siim on geoloogia alal head tööd teinud ja tõenäoliselt saabki Vikipeedia varsti just geoloogia alal kõige usaldatavamaks eestikeelseks materjaliks. Aga vikipeediat ei saa teha käsu korras. Me ei pääse mööda sellest, et igaüks teeb ikkagi eelkõige seda, mis talle meeldib. Igatahes läheb selleni, et eesti vikipeedial oleks lugeja jaoks tõsine väärtus, ikka mitu ja mitu aastat aega.

:: Minu meelest ei saa lähtuda sellest, et selleks, et inimesi juurde tuleks, peab süsteem olema lõpuni arendatud. Arvan, et on tähtis konkreetsetest kohtadest võimalikult sügavuti haarata, et lugejal tekiks perspektiivitunne. See võiks teda innustada kaasa lööma. Andres 7. september 2005, kell 05.59 (UTC)

::: See jutt Vikipeediast tuleks minu meelest tõsta "Üldise arutelu" alla. Vikipeedia eksponentsiaalse kasvu suhtes olen ma suhteliselt skeptiline. Esiteks paneb sellele piiri eestlaste arv, kes suudaksid entsüklopeediat koostada ja see ei ole just liiga suur. Andres arvab, et varsti tulevad siia tõelised asjatundjad, aga kustkohast nad tulevad? Olen üritanud siia kirjutada vulkaanidest, ma tean, et mu teadmised sellest teemast on suht nigelad, aga ega Eestist palju paremat ka võtta pole. Eestlastest vulkanoloogide arv on lihtsalt sulaselge null. Kasutajate lisandumisele paneb piiri ka see, et mida enam Vikipeedia areneb, seda paremaks ja suuremaks (vähemalt mahult, aga loodetavasti ka kvaliteedilt) ta artiklid lähevad. See aga tähendab seda, et nende inimeste ring, kes omavad entsüklopeedilisi teadmisi, mida Vikipeedial veel ei ole, aheneb pidevalt. Pealegi ei saa me loota sellele, et kõik Eesti suurvaimud leiavad aega, et tasuta Vikipeedia heaks töötada. Sellele vaatamata ei pea ma asja mõttetuks, muidu ma ju siin ei oleks. Vikipeedial on palju häid omadusi. Ta on tasuta, ta võib põhimõtteliselt olla ajakohane, maht ei ole piiratud, on internetis kättesaadav, saab kaasata palju inimesi, on kirjutajale arendav jne. Vikipeedia peamine hea omadus on see, et ta on kiire teadmisteallikas. Aga igal asjal on paraku kaks otsa. Samuti võib tuua välja negatiivseid külgi. Vandaalidele ligipääsetav, Leonisuguste krattide poolt haavatav, artiklid ei pruugi olla kvaliteetsed, artiklite tase on ebaühtlane, erinevad valdkonnad on erinevalt kaetud jne. Probleemiks on ka see, et Vikipeedia kogukamaks muutumisega hakkab kannatama süsteemsus, sest ükski inimene ei suuda enam kogu projektil silma peal hoida. Seda on inglise wiki pealt hästi näha. Sealne geoloogia on küll eestikeelsest mahukam, aga mitte kvaliteetsem ja kindlasti mitte süsteemsem. See peaks olema üsna murettekitav, sest see, mis inglise wiki on täna, on eesti viki tulevikus. Siim 7. september 2005, kell 20.26 (UTC)

::: Isegi juhul kui Eestis pole kedagi, kes oskaks vulkaanidest oluliselt paremini kirjutada kui Siim, jääb kirjutatu ikkagi parimaks, mis Eesti keeles võtta on. Peale selle on tulevikus võimalik eesti keelde tõlkida teiste vikide materjali, mis sinna tekib siis, kui asjatundjad on sekkunud. Igatahes on ka tulevikus olemas keegi, kes eestlastele vulkanoloogiat õpetab ja seda ala kõige paremini tunneb. Mida suuremaks muutub vikipeedia ilmne väärtus ja prestiiž, seda suuremaks muutub motivatsioon siia tasuta kirjutada.

::: Minu meelest võib eesti vikipeedias julgelt kasutada materjali, mida väljaspool Eestit on juba kogunenud. Ei ole päris nii, et kogu info tuleb algusest peale terahaaval kokku kanda ja ise üldistada. Kui kellelgi on mingi asja vastu huvi, siis ta ka materjali kogub ning võib selle siia paigutada.

::: Arvan, et süsteemsuse saavutamine ei ole nii suur probleem, sest tundub, et pooltele toimetajatele meeldib just süsteemsuse kallal nokitseda. Geoloogia tundub olevat ka inglise vikis praegu veel liiga perifeerne valdkond. Peale selle, kõige kiiremini ja paremini kipuvad arenema kõige kesksemad, kõige üldhuvitavamad valdkonnad (meie viki pole sellesse faasi veel jõudnud). Seetõttu võib arvata, et mittesüsteemsus nihkub järjest enam äärte poole, kesksemad valdkonnad saavutavad kõige kiiremini süsteemsuse. Ka teised vikipeedia halvad küljed ei kao muidugi ära, kuid ka kahju, mis nendest tuleneb, muutub keskmes minimaalseks (sest seal saadakse rutyu ja kambaga jaole) ning nihkub äärte poole. Arvan ka, et kui igal konkreetsel artiklil mõni asjatundja, kes ka Vikipeedia põhimõtteid taipab, silma peal peab, siis on ka süsteemsus tagatud.

::: Arvan, et Eestis on keskmisest rohkem entsüklopeediahuvilisi. Teatud hetkest alates ei ole enam kuigi tähtis, mis vormis keegi oma teadmiseraasukese lisab, sest meil jätkub jõudu see kohe korrektselt integreerida, vähemalt kesksetes valdkondades. Praegu see veel nii ei ole. Andres 8. september 2005, kell 05.11 (UTC)

Vastan järkjärgult. Hetkel aga tahan kysida, miks välislingid ei tohi olla teksti sees? Teistes Wikides seda ju tehakse. Ja sellist reeglit pole ma ka kuskil näinud, et oleks keelatud. Saan aru, et on hea, kui välislingid on eraldi loendis, aga need välislingid on kogu artikli jaoks. Tihti on aga teksti sees just sobiv koht, kus võiks viide olla mõnele võrgus olevale materjalile (pildile, tekstile vms), miks mitte sinna välislink panna? Kujunduse poolest on ta ju siselingist erinev ja kui keegi selle peale ka eksikombel peaks klõpsama, saab alati "back" nupuga tagasi ju. (Back nupu õpib iga internetikasutaja esimese asjana ära.) --Lulu 6. september 2005, kell 18.30 (UTC)

Just sellepärast, et välislingid ei tohi olla teksti sees, nad ju ongi eraldi rubriik. Põhjuseks on see, et peab olema selgelt eristatav, millal loetakse vikipeediat, millal mitte. Eriti algajate lugejate jaoks ei ole see sugugi enesestmõistetav. Välislingid on vormistatud üsna sarnaselt sinistele siselinkidele. Minu meelest on see igal pool reeglites sees. Aga reeglitest ei peeta ju alati kinni. On võimalik teha ka alajaotuse juurde välislinke. Inglise viki vastavad põhimõtted on kirjas [:en:Wikipedia:External_link siin]. Seal on ka kirjas, kuidas vajaduse korral teksti sees viidata. Arvan, et me võiksime samu põhimõtteid järgida. Üldpõhimõte on see, et siselingid on eelistatavad välislinkidele. Andres 6. september 2005, kell 20.53 (UTC)

Mai oli aasta viies kuu Eestis ka siis, kui meil Gregoriuse kalender ei kehtinud, st ka nt tsaariajal. Pigem on mõistlik kirjutada "Gregoriuse kalendri" asemel midagi läänelikust ajaarvamisest või kalendrist (ei oska hetkel korrektset/head sõnastust pakkuda). Eristada tuleb ju meie praegust kuudelugemist kunagisest Rooma riigis kehtinust, kus aasta algas kevadel, ja araablaste kuukalendrist. - Urmas 24. september 2005, kell 08.02 (UTC)

Tundub, et kuid ei saagi hästi defineerida selle kaudu, mitmes kuu ta on. Kuu jääb ju samaks ka siis, kui aasta algust nihutatakse, ja Juliuse kalendris on needsamad kuud, mille nime, tõsi küll, on muudetud. Me saame kuud järjekorranumbri järgi määratleda ainult siis, kui võtame aluseks meil ja praegu kehtiva kalendri. Aga kuidas seda "meil ja praegu" sõnastada? Andres 24. september 2005, kell 08.18 (UTC)

:Sõnastada ikka nii nagu alati: Gregoriuse kalender. See on selle "meil ja praegu" või "lääneliku ajaarvamise" systeemi yldtunnustatud nimetus. Mis selles siis imelikku on või mis nime talle veel välja mõtelda? Asjaolu, et ka Juliuse kalendris oli aasta kuudel sama järjekord, on teine teema. --Lulu 24. september 2005, kell 08.42 (UTC)

:: Põhimõtteliselt on see sõnastus ju õige, kuid sellest võib jääda mulje, nagu oleks jaanuar olemas ainult Gregoriuse kalendris. Andres 24. september 2005, kell 08.47 (UTC)

:: Kui Juliuse kalender kasutusele võeti, siis määrati kohe jaanuar aasta esimeseks kuuks. Aga keskajal enamikus Euroopa maades ei olnud jaanuar aasta esimene kuu, ja Gregoriuse kalendri kehtestamisel määrati jaanuar jälle esimeseks kuuks sellepärast, et mõnel maal ta seda juba oli. Jaanuar oli olemas ka Juliuse kalendrile eelnenud vanarooma kalendris.

:: Võib-olla alustada nii: jaanuar on vanarooma kalendrist pärinev kuu, tänapäeva lääne kalendris aasta esimene kuu. Andres 24. september 2005, kell 09.00 (UTC)

: Ei tea... Kõikide kuude artiklis on teises lõigus räägitud vastava kuu nime päritolust (enamasti vanarooma kalendrist). Arvan, et selline info võikski seal olla, kus ta praegu on.  Sinna võib muidugi ka lisada info Juliuse kalendri kohta vms. Ei soovitaks kasutada kuude artiklite alguses kohe selliseid moodustisi nagu "tänapäeva lääne kalender" vms. Sellest aga võiks ja peakski rääkima artiklis kalender või Gregoriuse kalender.  --Lulu 24. september 2005, kell 09.21 (UTC)

:: Minu meelest oli parem isegi varasem sõnastus, kus öeldi lihtsalt "aasta esimene kuu". Seda saab mõista nii, et iseenesestmõistetav on lihtsalt ära jäetud. Aga kui kirjutada "Gregoriuse kalender", siis tekib eelkõige vastandus Juliuse kalendriga, mis pole siin üldse asjakohane.

:: Rääkida ei tule mitte ainult nime päritolust, vaid ka kuu enda päritolust. Kui jätta "Gregoriuse kalender" algusest ära, siis ei tohiks ju ka midagi katki olla, kui allpool on asjast juttu. Andres 24. september 2005, kell 09.53 (UTC)

:::Kas piisaks sõnadest 'lääne kalendris' (kui 'lääne' all pidada silmas euroopalikku kultuuriruumi) ja 'lääne' linkida kohe artiklile "Euroopa tsivilisatsioon", "Lääne tsivilisatsioon", "Lääne kultuur" (või kuidas selle artikli nimi ongi/peaks olema). Sest lääne kultuuris pole ju teist kalendrit kasutatud (kui prantslaste revolutsioonilisest mitte rääkida). Kogu lääne kultuuri ruumis ja jooksul on kehtinud sama kuude jaotus ja aasta alguse arvestamine. (Ms kuidas oli lugu kuude arvestamisega Venemaal enne Peeter I-st; aastad käisid neil ju maailma loomisest.) - Urmas 24. september 2005, kell 09.28 (UTC)

: Ei. Jaanuar on pärit vanarooma kalendrist. Ja tolleski kalendris oli algul 10 kuud, jaanuar ja veebruar lisati 7. sajandil eKr. Samal ajal oli Kreekas teised kalendrid, kus olid hoopis teised kuud. Need kuuluvad ju samuti lääne kultuuriruumi. Kuude jaotus on küll Rooma-järgses Euroopas sama, sest Nikaia kirikukogu (325) võttis kasutusele Juliuse kalendri, kuid aasta algus siiski kõikjal ei olnud 1. jaanuar. Venemaal algas aasta 1. septembril. Lääne-Euroopas paljudes maades 25. detsembril. Oli ka teisi aasta alguse päevi. Andres 24. september 2005, kell 09.53 (UTC)

:Kardan, et sõnadest "lääne kalender" lingiga "Euroopa tsivilisatsioonile" ei piisa. Läheb veelgi segasemaks. Keskajal kasutati sellessamas Euroopas paljusid ajaarvamise systeeme ja kalendreid. Ei Juliuse ega Gregoriuse kalender kehtestunud yleyldistena ja kohe ju. Pealegi, "lääne kultuur" on liiga veniv mõiste, et seda kuude artiklis definitsiooni juures kasutada.  --- Aga jah, ma ei näe praegu probleemi yldse. See, et "jaanuar on Gregoriuse kalendri esimene kuu", peaks ju olema täiesti arusaadav määratlus vastava artikli alguses.

:: Tsivilisatsiooniga selge.

:: "Gregoriuse kalendri" võiks siis ära jätta. Kui ta alles jääb tekib küsimus "Aga kuidas oli enne?" või "Kas siis enne ei olnudki?" St mis oli Eestis 20. sajandi alguses. Kui meil Eestis oleks G. kalender kasutusel nt 16. sajandist, sellist küsimust vast ei tekiks, kuid kalendrimuutus (mis aasta algust ju ei muutnud) oli meil ju üsnagi hiljuti. - Urmas 24. september 2005, kell 10.23 (UTC)

::: Ma jätaksin ka ära. Andres 24. september 2005, kell 10.25 (UTC)

:Nuh, kuidas tahate. Lisasin sõnakese "Gregoriuse kalendri" vaid artiklitele jaanuarist maini ... sealt edasi oli see sõnakene juba enne olemas. Minu meelest normaalne. Aga kui arvate, et tekitab segadust lugejates, nuh, mis seal ikka. --- Ise arvan, et me ei peaks orienteeruma nii rumalatele lugejatele, kes näiteks ei tea, et kalendreid on on olemas rohkem kui kaks ainult. --Lulu 24. september 2005, kell 10.38 (UTC)

:: Üks asi on see et teada et on olemas erinevad kalendrid, teine asi on see kas mina lugejana näiteks oskan nende erinevust seletada. Lihtsus ei pea tähendama rumalust ju. On üks asi teada et asi on olemas, teine teada mis see täpselt on.

:: Avalause peaks minu arust olema väga lihtne ja konkreetne ja kõik lisa informatsioon, tulgu järgnevates lausetes, lõikudes. ... Minu arust oleks hea lähenemine avalausete kirjutamisel, endalt küsida: "kas vanaema saab sellest aru?". :o) Mujalgi on jäänud need avalused silma oma keerukusega, näiteks isikute puhul kellel on erinevad nimed olnud. Avalause on pikk ja lohisev enne kui jõuab kusagil kolmandal real selleni et kellega tegu on. --TarmoK 24. september 2005, kell 12.36 (UTC)

::: Jah, see oleks hea, kuid seda on väga raske saavutada, sest sõnastus peab olema ka korrektne. Andres 24. september 2005, kell 12.54 (UTC)

*Tervitused! Kuule, see lause ei kannata küll mingisugust kriitikat: "Sotsialistlik realism oli Nõukogude Liidus ja teistes kommunistlikes riikides ainus lubatud kunstivool." Äkki viitsid ise ära parandada?
Nõukogude aja eesti kunst on just väga rikas erinevate voolude poolest, kaasa arvatud sürrealism, punk, dada, superrealism (Miljard Kilk) jne. Ja kunstnikud rääkisid sellest täiesti avalikult Sirbis, Nooruses jm. avaldatud intervjuudes ja korraldasid avalikke näitusi (näiteks sürrealistid Tantsutares {praeguse Lauluväljaku territooriumil}). Tervitades,--Kärnkonn 2. detsember 2005, kell 11.43 (UTC)

Minu teada oli niisugune doktriin, et sotsialistlik realism on nii kõikehõlmav, et selle alla mahuvad praktiliselt igasugused stiilid. Andres 2. detsember 2005, kell 11.50 (UTC)

:Võib-olla mingi tšinovnik kuskil artiklis nii väitiski. Aga selles mõttes vaidlen vastu, et tegelikus elus ei olnud mitte mingisugust surve avaldamist isegi väga radikaalseid voole harrastavatele kunstnikele. Tuletage meelde kõikvõimalikke performance'e, fotonäitusi porno piiril olevate erootiliste aktifotodega (Kalju Suur, Peeter Tooming) jne.--Kärnkonn 2. detsember 2005, kell 12.04 (UTC)

:: Jah. See surve hakkas kaduma kuuekümnendatel aastatel. Andres 2. detsember 2005, kell 12.26 (UTC)
Lulu ja Andres, vabandust, et tühja asja pärast liiga suurejoonelise vaidluse algatasin.--Kärnkonn 4. detsember 2005, kell 22.26 (UTC)

Minu meelest tuleks väga viletsat seisu omistada kokkuhoidlikult, muidu see mall devalveerub ning sellele ei pöörata enam erilist tähelepanu, nagu praegu toimetamismallile.
Kui neid oleks vähem, võtaksin ma ette nende artiklite täiustamise, aga nüüd hakkan lootust kaotama. Võiks ehk mõelda sellele, et need peaksid olema prioriteetsed. Näiteks artikkel "Eesti" on minu meelest väga viletsas seisus. Andres 10. detsember 2005, kell 10.24 (UTC)

Jah, oleme ausad, kogu eestikeelne Vikipeedia on viletsas seisus. Oli juttu, et võiksime esilehekyljele panna vastava õienduse, umbes nii, et Vikipeedia ei ole veel kasutatav entsüklopeedia vms. Olen praegu ringi vaadanud juhuslikke artikleid pidi, lihtsalt selleks, et saada ylevaadet, KUI vilets see asi siis kokkuvõttes on. Yldpilt ei ole just lohutav. Kui mitte arvestada aastaarvude ja kuupäevade artikleid, siis on normaalsed vaid osa spordi- ja enamik geograafia-teemalisi artikleid. Ka geoloogia on korralik, tänu Siimule, muidugi. --- Mis puutub devalveerumisse, siis, jah, toimetamise mall on juba devalveerunud. Aga minu arvates just sellepärast, et meil puudus mall viletsa seisu kohta. Paljude artiklite puhul oli varem lisatud toimetamise mall, kuid artiklit vaadates oli selge, et ainult toimetamisest ei piisa. Artikkel on lihtsalt väga viletsas seisus ja vajab põhjalikku ymberkirjutamist. Enamasti sellistel puhkudel asendasin toimetamise malli viletsuse malliga. Seega vähendasin toimetamise mallide hulka (ja pärssisin selle devalveerumist ehk veidi). --Lulu 10. detsember 2005, kell 10.38 (UTC)

: Minu meelest kuulub ka põhjalik ümberkirjutamine toimetamise alla.

: Püüan toimetada neid artikleid, mis Sa märkisid viletsas seisus olevateks. Muidugi ei pruugi viletsast seisust väljatoomine mulle iga kord jõukohane olla. See mis Sa kirjutasid kaardimängu kohta, on igatahes abiks. Palun vasta ka teistele analoogilistele küsimustele. Iga kord ei ole vilets seis esmapilgul nähtav. Andres 10. detsember 2005, kell 21.10 (UTC)

:: Sekkun ka teie diskussiooni. Andres, Sul on õigus ka põhjalik ümberkirjutamine on toimetamine, aga parem oleks, kui iga konkreetse vajaduse jaoks oleks oma mall. Näiteks nagu inglise wikis on mallid a-la "artikkel vajab keelelist korrektuuri", "artikkel vajab puhastamist" jms. Arvan, et me võiksime mallid täpsemaks teha.

:: Mis puutub eesti viki üldiselt halba seisukorda, siis tuleb sellega kahjuks nõustuda, kuid minumeelest on viimase aasta jooksul suurenenud IP-kirjutajate hulk, mis viitaks nagu, et inimesed on hakanud eestikeelset vikit üles leidma ja tahavad oma panust anda. Arvan, et mingil hetkel, kui kriitiline mass täis saab läheb asi kiiremini paremaks. Esilehel tuleks minumeelest keskenduda mitte niivõrd "endale tuha pähe raputamisele" vaid selle kaudu pakkuda külastajatele võimalust klikkida linkidele, mis viivad "mitte nii halvas korras artiklitele" - meil on neid küll, kasvõi nendes samades kategooriates, mida Lulu märkis. Ka religiooni ja filosoofia osas on palju täiesti normaalseid artikleid. Samas, üldine pilt, kui "juhusliku artikliga" sirvida on üsna nutune. Me võiksime taaselustada kategooria "eeskujulikud artiklid", mis algselt võiks sisaldada lihtsalt enamvähem korralikke artikleid, millele saaks avalehelt viidata näiteks. --Boy 10. detsember 2005, kell 21.21 (UTC)

: Mul ei ole midagi mallide edasise diferentseerimise vastu. Andres 10. detsember 2005, kell 22.40 (UTC)

: Arvan, et tuleb ikkagi eristada eeskujulikke artikleid ja lihtsalt normaalseid, korralikke artikleid. Andres 10. detsember 2005, kell 23.20 (UTC)

:1. Üliinimene ei ole Nietzsche leiutis. Ta lihtsalt filosofeeris sellest.

2. Übermensch on saksa keeles üliinimene. Üleinimene on leiutatud selleks, et eristada Nietzsche üliinimest üld-üliinimesest. See artikkel on üld-üliinimesest, kaasa arvatud N. üliinimene.

3. superman (väikese tähega, kui üldmõiste) on inglise keeles üliinimene. Superman (suure tähega, kui nimi) on tegelaskuju.
--X 12. detsember 2005, kell 12.51 (UTC)
*Vaata: Arutelu:Paremäärmuslus.--X 15. jaanuar 2006, kell 11.55 (UTC)
----

Minu meelest peaks õige olema nagu EKSHIBITSIONISM, teil Lulu oli algul ekshibitsonism ! --Dj Capricorn 11. veebruar 2006, kell 13.30 (UTC)

Jah, typo. Aitäh. --Lulu 11. veebruar 2006, kell 13.35 (UTC)

jõudu selle asjaga maadlemiseks loodan et sa liiga palju "peksa" ei saa - pedo ja pube teemadega on palju maadeldud ning suuremad pead kui siin eesti wikis kokku (nii umbes). ka mul on omad arusaamad ning seisukohad mis alati ei ühti laiema publikumi omaga (ka antud teemas) ning lugesin läbi sinu esseed ning arvan et oled paljuski õigel teel. asi on selles et teatud jõud on püüdnud juba ammu lõhkuda perekonna ja selle normaalse suhtlemise aluseid - kuid samas ei tohi unustada et laste VÄGIVALDSET VÄÄRKOHTLEMIST tuleb igatpidi takistada ja ka vajadusel kriminaliseerida - piir aga väärkohtlemise ja loomuliku käitumise vahel on vahest hämar. mis puutub perekonna suhete lõhkumisse siis on see väga lai teema ja hõlmab pea kõiki ühiskonna elu aspekte ning paljud uurijad on väidelnud ja näidanud faktide ja seaduste najal et asi pole päris puhas aga siit me lähme juba teemasse mis nõuab VÄGA avatud meelt ning millest rääkimisel hakatakse kisama suurtest konspiraatoritest ja asjadest. nagu kunagi 1 asjamees teatas "kõik ühiskonna protsessid ON omavahel seotud". kui midagi vastata soovid siis pane minu jutu kohta ma sinu arutelu omale jälgimisse ei pane ;-)))
PS. ahhjaah sorry et minu kirjastiil ja oskused pole sinu silmis heakskiitu pälvinud - ega ma ise ka sellest eriti alati vaimustuses pole ;-)
 --makruss 13. märts 2006, kell 16.34 (UTC)

Küsiksin siin poliitikute teemal edasi. kas valla- ja linnavolikokku valitud inimene on poliitik? seal tehakse ka igasugu otsuseid ja see on kohalik võimuorgan. kui vastus on jah, siis on ju eestis tohutult poliitikuid... avjoska 14. juuli 2006, kell 13.44 (UTC)

Jah. Need on kohalikud poliitikud ehk kommunaalpoliitikud. Andres 14. juuli 2006, kell 13.47 (UTC)

Võib-olla poleks pidanud võõral leheküljel vastama. Andres 14. juuli 2006, kell 13.47 (UTC)

:hetkel on asi küsijas. ma oleks pidanud orasmaa arutluses vist jätkama ikka. avjoska 14. juuli 2006, kell 13.50 (UTC)
Teema on yldisem, miks mitte siin arutleda. Aga nõustun Andresega. Võib ju lisada, et kohaliku tähtsusega poliitik vms, ehkki see kõlab veidi madaldavalt. Aga kohalik poliitika on ikkagi poliitika. Munitsipaalpoliitika, võib ka öelda. --Lulu 14. juuli 2006, kell 13.51 (UTC)

:: Jah, munitsipaalpoliitikud. "Kommunaalpoliitik" on rohkem sõimusõna.

:: Aga kui keegi muul alal tuntud inimene kuskil volikogus kaasa lööb, siis ma esimesse lausesse ikkagi ei kirjutaks poliitik, kuigi ta seda on. Samuti, kui mõni kirjanik on ka mõne raamatu tõlkinud, siis ma ei lisaks esimesse lausesse, et ta on tõlkija. Andres 14. juuli 2006, kell 14.07 (UTC)

:selgus, et meil on määratlemata mõiste "poliitik". nähtavasti on vaja täpset definitsiooni. avjoska 14. juuli 2006, kell 13.52 (UTC)

Tere, et oled tegelenud ka kategoriseerimisega, siis tahaksin küsida, et kas kategooriale saab ka redirecti teha kuidagi. Näiteks Eesti skulptorid teha redirect Eesti kujurid, nt ?--Dj Capricorn 2. oktoober 2006, kell 10:02 (UTC)

Huvitav kysimus. Yldiselt pyytakse kategooriate loomisel vältida synonyyme. Kui aga on juba tehtud synonyymne kategooria ja selle alla on kategoriseeritud suurem hulk artikleid, siis on ikkagi esimene soovitus vastavate artiklite juures kategooriad yhtlustada.  Kategooriale saab teha redirecti kyll, aga vähemalt minu teada ei ole seda praktiseeritud. Võibolla keegi teine oskab selle kohta midagi lisada või täpsustada. --Lulu 2. oktoober 2006, kell 10:20 (UTC)

:Saab ümber suunata, aga pole ilus. 20. veebruaril 2006 kell 16:31 kustutasin "Kategooria:Õistaimed" (sisu oli:#REDIRECT Category:Katteseemnetaimed) põhjusel "Kategooriate puhul tekitab redirect segadust". Täpselt ei mäleta, aga see oli seotud kategooriate puud mööda üles-alla ronimisega ja segadus oli selline, et ma otsustasin, et parem on seda ümbersuunamist mitte säilitada. Taivo 2. oktoober 2006, kell 14:01 (UTC)

. Mis funktsioon võiks olla kategooriate ymbersuunamisel ehk siis paralleelkategooriatel? Artiklite puhul on suunamiste mõte selles, et 1) ei tehtaks kaht samasisulist artiklit 2) otsija leiaks artikli ka teisel (vigasel, lähedasel vms) nimekujul. Tavakasutaja ei hakka kategooriate järgi infot otsima ning kui kategooriad ise on korralikult seotud, ei tohiks segadust tekkida. (Otsid "Eesti skulptoreid", ei leia, vaatad Starkopfi, leiad "kujurid"; vaatad "Eesti kunstiinimeste" kategooriat, leiad jälle "kujurid".) --Oop 2. oktoober 2006, kell 17:39 (UTC)

: kategooriatele saab teha soft redirecti aga mitte automaatset redirecti - Ahsoous 4. oktoober 2006, kell 17:29 (UTC)

Kust on pärit see singlite nimekiri, mis sa Jerry Lee'le lisasid? Kui inglisekeelsest Wikipediast, siis ei ole see täielik, sest seal on üleval vaid hitt-singlid! Jürka 31. jaanuar 2007, kell 18:01 (UTC)

Jah, parandasin pealkirja. Vabandan, et kohe ei vastanud. --Lulu 31. jaanuar 2007, kell 18:39 (UTC)

Kas oled Peeter Pällilt sanskriti nimede kohta vastuse saanud? Andres 8. märts 2007, kell 17:43 (UTC)
Ei. --Lulu 8. märts 2007, kell 19:04 (UTC)

Võib-olla ta ei saanud meili kätte. Saadaks ehk uuesti. Aga palun maini, et jutt on sanskriti- (ja paali-) keelsetest nimedest. Andres 9. märts 2007, kell 08:17 (UTC)

Tere! Tekitasin selle artikli ja paari tunni jooksul, mil ma talle sisu kirjutasin, olid sa selle maha kustutanud. Kuna sul puudus võimalus redigeerimisel oleva sisuga tutvuda, siis lubasin endale selle taastada. Aga kui sa arvad, et seda artiklit eesti vikis olema ei pea või olemasolev variant ei sobi, eks võta see siis maha uuesti, ega ma sõdima ei hakka. Hele 7 16. mai 2007, kell 23:29 (UTC)

See oli arusaamatus. Vabandan. --Lulu 17. mai 2007, kell 10:56 (UTC)

: Tänan. Nõustun, et artikkel jäi kirjutamise ajaks üsna kehva seisu, püüan tulevikus hoiduda selliseid tekitamast ja üles panna ainult enam-vähem terviklikke tekste. Muide, seosed erikeelsete wikide vahel võiks paremad olla - praegu on igas keeles eri jutt selle teema all, peaks püüdma neid ühtlustada. Hele 7 17. mai 2007, kell 21:05 (UTC)

Kirjutasin nupud muusikateadusest ja selle aladistsipliinidest. Lähtusin ENEst, aga sealsed käsitlused ei pruugi vist tänapäeva olukorraga täielikult kooskõlas olla, eelkõige seoses muusikafolkloristika ja etnomusikoloogiaga. Palun vaata muusikafolkloristikat, kui viitsid, ja aita süsteemi korda teha, kui vaja.ML 22. juuli 2007, kell 13:49 (UTC)

Lugupeetud Lulu, palju õnne! Palun võta ühendust aadressil andrus.kallastu@eesti.ee ning saada mulle Eesti Kultuurkapitali lepingu sõlmimiseks oma kodanikunimi, isikukood ja postiaadress. Parimate soovidega uuel aastal, --Andrus Kallastu 2. jaanuar 2010, kell 14:08 (UTC)
Tere, olen keerulises olukorras! Kuna Sa pole ühendust võtnud, siis ei saa ka Sulle välja maksta Sulle kuuluvat preemiasummat nüüdismuusika-alaste artiklite kirjutamise eest. Olen sunnitud määrama andmete esitamiseks tähtaja 31.3.2011. Kui Sa pole selleks kuupäevaks oma andmeid saatnud, läheb Sinule välja maksmata preemiasumma tagasi nüüdismuusika oskuskeele arendamise üldfondi ja jagatakse muudele projektidele. --Andrus Kallastu 2. märts 2011, kell 14:26 (EET)

Kodanikunimi on kasutajalehel kirjas. Andres 3. märts 2011, kell 00:39 (EET)

: See on tõsi, kuid ilma isikukoodi ja postiaadressita Kultuurkapital lepingut ei väljasta. --Andrus Kallastu 3. märts 2011, kell 18:21 (EET)
Preemiasumma väljamaksmise tähtaeg on möödas. Summa läheb tagasi nüüdismuusika oskuskeele arendamise üldfondi ja jagatakse muudele projektidele.--Andrus Kallastu 1. aprill 2011, kell 10:18 (EEST)

Hello. I'm a steward. A new policy regarding the removal of "advanced rights" (administrator, bureaucrat, etc.) was adopted by community consensus recently. According to this policy, the stewards are reviewing administrators' activity on wikis with no inactivity policy.

You meet the inactivity criteria (no edits and no log actions for 2 years) on etwiki, where you are an administrator. Since that wiki does not have its own administrators' rights review process, the global one applies.

If you want to keep your rights, you should inform the community of the wiki about the fact that the stewards have sent you this information about your inactivity. If the community has a discussion about it and then wants you to keep your rights, please contact the stewards at :m:Stewards' noticeboard, and link to the discussion of the local community, where they express their wish to continue to maintain the rights, and demonstrate a continued requirement to maintain these rights.

We stewards will evaluate the responses. If there is no response at all after approximately one month, we will proceed to remove your administrative rights. In cases of doubt, we will evaluate the responses and will refer a decision back to the local community for their comment and review. If you have any questions, please contact us on :m:Stewards' noticeboard.

Best regards, Rschen7754 22. august 2014, kell 07:29 (EEST)

Ega muud olegi öelda.
Hea meel näha jälle vanu sõpru ja tuttavaid siin.

Tere tulemast tagasi! Andres (arutelu) 29. märts 2016, kell 20:06 (EEST)

tere tulemast tagasi! tore sindki siin näha. -- Ohpuu (arutelu) 29. märts 2016, kell 22:24 (EEST)

Leheküljel Seksuoloogia mõisteid on link Kiisu (seksuoloogia). Mis see on? Kas Sa saaksid selle kohta väikse artikli teha? Andres (arutelu) 25. aprill 2016, kell 13:16 (EEST)

Kuidas tekitada Wikidata abil uus artikkel?--Lulu (arutelu) 14. juuni 2019, kell 13:00 (EEST)

Kas uued artiklid on kopipeist allikast, vt nt Sārnāth. Kui on, siis need peab ümber sõnastama. Vastasel korral need kustutatakse--Estopedist1 (arutelu) 16. juuni 2019, kell 09:22 (EEST)

Nendes uutes artiklites kasutatakse CC-BY-SA litsentsiga andmeid, mida on töödeldud vastavalt meie Vikipeedia nõuetele ja kasutustingimustele ning neid võivad kõik kasutajad ka ümber sõnastada. --Lulu (arutelu) 16. juuni 2019, kell 09:56 (EEST)

"Ida mõtteloo leksikon" on CC-BY-SA litsentsiga juba alates 2017. aasta augustist ja neid andmeid peaks saama kasutada nagu kõiki samasuguse litsentsiga allikaid. Leian, et autoriõiguste rikkumises kahtlustamise mallid tuleks maha võtta.--Lulu (arutelu) 17. juuni 2019, kell 07:03 (EEST)

:Praegu kahjuks ei tõenda miski "Ida mõtteloo leksikoni" kuulumist Creative Commonsi litsentsi "Autorile viitamine + Jagamine samadel tingimustel 3.0 Jurisdiktsiooniga sidumata" (CC-BY-SA) alla. Teos ei kuulu automaatselt CC-BY-SA alla ka siis, kui see avaldada mõnes muus vikis (näiteks lehel https://ida-motteloo-leksikon.fandom.com/et/wiki/Esileht). Ilmselt tuleks toimida järgmiselt:

:1. Leksikoni autorid Linnart Mäll, Märt Läänemets ja Teet Toome või nende pärijad sõlmivad Eesti Akadeemilise Orientaalseltsiga litsentsilepingu, milles nad kinnitavad "Ida mõtteloo leksikoni" loovutamist CC-BY-SA litsentsi alla. Litsentsilepingu alus leidub lehel https://creativecommons.org/licenses/by-sa/3.0/ee/legalcode

:2. pärast litsentsilepingu sõlmimist varustab Eesti Akadeemiline Orientaalselts nii oma kodulehel https://www.eao.ee/ida-motteloo-leksikon/ kui ka Termekis https://term.eki.ee/termbase/view/5513125/ leksikoni artiklid CC-BY-SA nupuga, tehniline juhend on lehel https://creativecommons.org/choose/results-one?license_code=by-sa&jurisdiction=&version=3.0&lang=et Samuti oleks hea, kui Eesti Akadeemiline Orientaalselts avaldaks kindluse mõttes oma kodulehel ka litsentsilepingu koopia. --Andrus Kallastu (arutelu) 17. juuni 2019, kell 13:32 (EEST)

::::Tänan. Edastasin selle teate Eesti Akadeemilisele Orientaalseltsile. --Lulu (arutelu) 17. juuni 2019, kell 15:16 (EEST)

: Tegelikult meid huvitab ainult see, kas autorid on nõus teksti avaldamisega litsentsi CC BY-SA 3.0 tingimustel (tähedab muu hulgas seda, et materjali võib kasutada igaüks mis tahes eesmärgil). Kas küsida luba autoritelt otse või kas luba on antud seltsile, see ei ole oluline. Mõlemal juhul on tarvis, et aadressile permissions-etwikimedia.org edastataks kiri, milles autorid kinnitavad, et on nõus leksikoni avaldamisega selle litsentsi tingimustel (s.t mitte avaldamisega internetis või Vikipeedias või mõnes muus vikis, vaid just selle litsentsi tingimustel).

: Leksikon on algselt avaldatud trükis ja nagu ma aru saan, siis trükis ei avaldatud seda vaba litsentsi all. Teistes kohtades internetis, kuhu leksikon hiljem on üles pandud, võib selle juures olla sobiv litsents märgitud, aga kui ei ole selge, et autorid ise panid leksikoni selle litsentsi all üles, siis, nagu öeldud, on tarvis autorite kinnitust, et nad on litsentsiga nõus. Lubade kinnitamiseks on Wikimedial OTRS-süsteemi, kuhu saab loa läkitada, kasutades nimetatud e-posti aadressi. Luba võib olla vabas vormis, näidised siin ja siin. Pikne 17. juuni 2019, kell 17:34 (EEST)

::::::Tänan. Edastasin vajaliku info Eesti Akadeemilisele Orientaalseltsile, kes on huvitatud sellest, et "Ida Mõtteloo Leksikonis" olev teave oleks võimalikult laialdaselt kättesaadav, kui selle kasutamisel alati viidatakse algallikale. Korrektse õigusliku lahenduse leidmiseks pöördus Orientaalselt juba Tartu Ülikooli juristide poole. --Lulu (arutelu) 19. juuni 2019, kell 08:03 (EEST)

::Aitäh täpsustava info eest! Kas meil on olemas Vikipeedia juhend inimesele, kes soovib viia materjali CC-BY-SA litsentsi alla?--Andrus Kallastu (arutelu) 17. juuni 2019, kell 23:04 (EEST)
Ma arvan, et vähemasti esialgu, kui luba pole tõendatud, on parem leksikoni Vikipeediasse rohkem mitte kopeerida. Muidu ka oleks kopeerimise asemel parem ikkagi refereerida. Pikne 8. november 2019, kell 16:42 (EET)

Tänan meenutamast. Püüangi rohkem refereerida ja integreerida ning loodan, et artiklite täiendamisel ja toimetamisel otseselt kopeeritud lõigud hajuvad varem või hiljem. Ametlik pöördumine wikimediale tehti juba suvel ning Ivo saatis minu teada neile veel ka otseliini pidi vastava dokumendi. Võimalik, et kõik ongi juba korras. Küsisin juba Ivo käest ka üle, aga hetkel pole ta jõudnud veel vastata. --Lulu (arutelu) 9. november 2019, kell 07:23 (EET)

:Vastasin siia. Ivo (arutelu) 9. november 2019, kell 19:32 (EET)

Endise Taimaa asukana oled paali keele suhtes ehk veidi erapoolik, kuid mulle tundub, et omakeelse termini puudumise korral tuleks artiklites esmalt kasutada sanskriti terminit, sest: 1) sanskriti keelest on eesti keelde tõlgitud oluliselt rohkem tekste kui paali keelest, 2) läänemaailmas ilmub mahajanistliku traditsiooni kohta võrreldamatult rohkem kirjandust ja artikleid kui theravaada kohta, 3) sanskriti terminoloogia on mõjutanud muganduste läbi rohkemaid keeli kui paali keel (lisaks lääne keeltele hiina, jaapani, korea, tiibeti ja mongoolia terminoloogiad), 4) Eestis on mahajaanaga tegelejaid theravaadast  võrreldamatult rohkem (siinkohal pisendamata Kagu-Aasias mungaseisuses olnud ja olevate eestlaste tähtsust) ning viimaks 5) Eestis on kahe ülikooli juures sanskriti keelt õppinuid kordades rohkem kui kunagi Linnart Mälli käest paali keelt omandanuid. --Vihelik (arutelu) 30. juuni 2019, kell 20:00 (EEST)

Eks ta ole. Ega juurdunud mõisteid ümber teha saagi, nirvaanast nibbana või sansaarast samsara, ja polegi vaja. Ja sanskriti terminid on muidugi paremini tuntud ja laiemalt levinud kui paali omad. Õnneks on meil siin Vikipeedias olemas ümbersuunamise võimalused, nõnda et ega mingit olulist infot vaevalt et kaduma läheks. Küsimus on tegelikult ühtlustamises. Mõtlesin ka vahepeal selle üle. Eesti keeles on väga palju laen- ja võõrsõnu, mida on laenatud ja kasutusele võetud erinevatel aegadel ja läbi erinevate keelte/kultuuride. Algselt seesama sõna võib olla kasutuses väikeste erinevustega, aga hoopis teise tähendusvarjundiga. Näide: "missioon" - "misjon"; "missiooni-inimene" - "misjonär". Mõni teine sõnatüvi on kasutuses täiesti erinevas tähenduses. Näide: "kombain" - "kombinee". Mõned väga vanad laenud on kasutusel koos sama sõnatüve uuemate laenudega. Näide: "raamat" - "grammatika" (mõlemad pärinevad vana-kreeka keelest, esimene laenatud kirikuslaavi keele kaudu, teine on meile tulnud ladina ja saksa keele kaudu). Ja seeläbi pole midagi hirmsat juhtunud. Keel on pigem võitnud sellega, sest taoliste laensõnade erinevad kujud oma erinevate tähendustega pigem rikastavad keelt. Ma ei kutsu üles anarhiale, et võtame ja kasutame nii nagu pähe tuleb, seda kindlasti mitte. Mingi ühtlus ja kord võiks ikka olla. Lihtsalt juhin tähelepanu sellele, et absoluutseid ja muutumatuid reegleid, lõplikku ühtlust ja täiuslikku korda ei tule kunagi. Kuskil on mingi mõistliku tasakaalu koht, rahumeelne sallivus. - Muide, elan endiselt Tai maal ning viimased paar aastat budistlikus kloostris, kui see peaks huvitama. - --Lulu (arutelu) 1. juuli 2019, kell 08:18 (EEST)
----

Miks sa etümoloogiad või originaalkeelsed nimetused sedasi viideteks ümber vormistad? Need asjad on reeglina artikli alguses sulgudes, vt ka Vikipeedia:Vormistusreeglid#Määratlus. Kui tegu on pikema ja põhjalikuma etümoloogiaga, mis ehk artikli alguses liiga palju ruumi võtab, siis see on mõnikord soovitatud tõsta Vikisõnastikku. Pikne 8. detsember 2019, kell 13:52 (EET)

Peamiselt sellepärast, et artikli algus oleks paremini loetav. Senine lahendus tundus väga kohmakas ja tüütu. Eeldan, et lugejat huvitab eelkõige sisu, mitte niivõrd ja kohe see, kuidas antud mõistet teistes keeltes kirjutatakse. Meil ei ole sellist malli, nagu enwikis on keelte jaoks, seepärast selline lahendus.--Lulu (arutelu) 8. detsember 2019, kell 15:10 (EET)

: Kaks-kolm lähtekeelt on ju enamasti sulgudes ka nende artiklite ingliskeelsetes versioonides. Viitena vormistamine minu meelest ei sobi, sest see ei lähe kokku sellega, kuidas teistes keeltes vasted tavalised ära on toodud.

: Mõnes inglise viki budismiartiklis on tõesti tabel, milles on toodud vasted üsna paljudes keeltes, aga ma kahtlen kõigi nende keelte asjakohasuses. Tundub, et suurem osa neist vastetest võiks minna Vikisõnastikku. Pikne 8. detsember 2019, kell 16:55 (EET)

Jah, kaks-kolm keelt ei ole probleem. Häirima hakkab see siis, kui neid on juba rohkem. --Lulu (arutelu) 9. detsember 2019, kell 03:54 (EET)

Seadsin sind üles administraatorikandidaadiks. Palun teata lehel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus. Ave Maria (arutelu) 22. jaanuar 2021, kell 23:48 (EET)

Tänan väga. Andsin nõusoleku. --Lulu (arutelu) 23. jaanuar 2021, kell 07:03 (EET)
Taastasin Sind administraatoriks. Andres (arutelu) 25. jaanuar 2021, kell 13:01 (EET)

Aitäh. --Lulu (arutelu) 25. jaanuar 2021, kell 14:31 (EET)
----

Oled kunagi Eesti rahvausundi mõistetesse lisanud termini tõetus. Mis see on või kust Sa selle said? --Vihelik (arutelu) 8. aprill 2021, kell 12:41 (EEST)

Ilmselt tüpo. Parandasin ära, nüüd on "tõotus". --Lulu (arutelu) 8. aprill 2021, kell 12:52 (EEST)

Kas võib paluda, et väljatõstetud originaaluurimuslikud osad paned aruteludesse.--Vaher (arutelu) 13. aprill 2021, kell 15:28 (EEST)

Jah, ikka, kui pakub huvi ja see kedagi ei häiri.--Lulu (arutelu) 13. aprill 2021, kell 17:56 (EEST)

Navigeerimismallid käivad harilikult ainult neisse artiklitesse, mille lingid mallis sisalduvad ehk lähemalt seotud artiklitesse. Sellepärast oleks ootuspärane, et ka malli  kasutused vastavad malli lingivalikule. Vt ka . Pikne 29. august 2021, kell 13:06 (EEST)

Tänan tähelepanu juhtimast. Tegelen sellega. --Lulu (arutelu) 29. august 2021, kell 15:26 (EEST)

: Kui praegune lingivalik mallis on sobiv ja oled päri, et ülejäänud 200+ artiklist võib malli eemaldada, siis võin ise seda robotiga teha. Pikne 30. august 2021, kell 16:17 (EEST)

Pole hullu. Vaatan igat artiklit eraldi. Võibolla tuleb mallis lingivalikut täiendada või muuta. --Lulu (arutelu) 30. august 2021, kell 16:22 (EEST)

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:08 (EEST)


Arutelu:Muusika ajalugu

* Euroopa muusika ajalugu algab varasest keskajast. Selle olulisteks pidepunktideks on gregoriuse koraali kodifitseerimine, mille ülesmärkimisest arenes omakorda välja noodikiri. - Muusikat tehti Euroopas siiski ka enne keskaega. Vanamuusikahuviliste seas tegeleb terve seltskond Vana-Kreeka muusikaga, mõni on ka Eestis esinenud.
* Alates XIX sajandist kujunevad välja muusikažanrid, kus esiplaanile tõuseb autori/helilooja isiksus, tema individuaalne väljendusviis ja kujundid. - Ehk on silmas peetud pigem stiile kui žanre? --Oop 19:55, 15 Jan 2005 (UTC)
Tänan. Kõik õige. Euroopa tänapäevase muusika ajalugu, muidugi.

Mulle tundub see ebamäärase formuleeringuna. Andres 10:15, 16 Jan 2005 (UTC)
Zhanride ja stiilide vahe selgitamine on plaanis. Antud juhul on õige rääkida zhanridest. --Lulu 09:22, 16 Jan 2005 (UTC)

Soovitan rääkida minevikust minevikuvormis. Vähemalt nii on Vikipeedias seni tehtud. Andres 10:15, 16 Jan 2005 (UTC)
nujah.. eesti grammatiline "olevik" on sisuliselt üldaeg, st kasutatakse nii oleviku, mineviku kui tuleviku jaoks... aga ühtluse huvides panin muidugi minevikku... tänan  --Lulu 10:45, 16 Jan 2005 (UTC)
Kas muusikaajalugu pole mitte üks sõna? 82.131.8.211 8. november 2005, kell 16.33 (UTC)

Minu meelest on nii, et muusikaajalugu on muusika ajalugu uuriv distsipliin. Andres 9. november 2005, kell 07.16 (UTC)

Kas ei ole nii, et muusikaajalugu on distsipliin, mis käsitleb muusika ajalugu? Sel juhul peaks selle artikli pealkiri olema "Muusika ajalugu". Igal juhul aga tuleb nende kahe asja kohta kirjutada eraldi artiklid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. aprill 2006, kell 21.44 (UTC)

Tahaks natuke vaidlustada:

Renessanssooperit tuntakse peamiselt mõni aasta hiljem loodud ooperi "Eurydike" kaudu.
Mulle tundub, et eelkõige peetakse renessansiaja ooperi parimateks näideteks Monteverdi omi. Ja seda ka tuntakse eelkõige nende järgi, kui võtta kriteeriumiks see, et neid vist mängitakse tänapäeval palju rohkem kui Peri ja Caccini omi. Või oli tsiteeritud lause kirjutajal siiski hea põhjus nimetada just "Eurydiket"?ML 20. juuli 2007, kell 17:22 (UTC)

: Arvan, et kirjutaja pidas silmas hoopis seda, et kuigi oopereid oli ka enne "Eurydiket", on nad meile tuttavad alates "Eurydikest". Andres 20. juuli 2007, kell 17:31 (UTC)

::Võib-olla pidas silmas hoopis seda, et mõned loevad Monteverdi barokkheliloojate hulka, ja ei julenud sellepärast teda renessanssooperi tegijaks nimetada? Monteverdi esimene ooper valmis sellest Eurydikest ainult umbes 7 aastat hiljem. Teda tuleks seoses selle ajastu ooperiga mainida, aga võib-olla koos mingi täpsustusega.ML 22. juuli 2007, kell 15:15 (UTC)

Renessansiajastu tuntuimateks heliloojateks peetakse Orlando di Lassot ja Pierluigi da Palestrinat aga olulised on ka madalmaade koolkonda kuulunud Guillaume Dufay, Johannes Ockeghem ja Josquin Desprez ning veneetsia koolkonna esindajad Adrian Willaert, Claudio Monteverdi ning Andrea ja Giovanni Gabrieli.
Selline tähtsuse hindamine on muidugi küllaltki palju maitseasi, aga kui neid tähtsamaid veel eraldi tähtsusklassidesse jaotada, siis Monteverdi peaks minu arvates kindlasti kõige tähtsamate hulka kuuluma, ja mitte sellesse seltskonda, et "ka olulised".ML 20. juuli 2007, kell 17:22 (UTC)

: Nõus. Andres 20. juuli 2007, kell 17:31 (UTC)
Püüan artiklisse ise kirjutada täpsustuse selle kohta, kui palju on tegelikult probleeme keskaja muusika ja renessanssmuusika vahelise piiri määramisega. Renessanssmuusika algusajaks on nimetatud küllalt erinevaid aegu ja stiile.ML 20. juuli 2007, kell 17:22 (UTC)

Arvan, et see artikkel ei räägi muusikaajaloost (distsipliinist), vaid muusika ajaloost, mistõttu pealkirjaks peaks olema "Muusika ajalugu". Andres 20. juuli 2007, kell 17:32 (UTC)

Mulle tundub ka nii.ML 20. juuli 2007, kell 18:37 (UTC)

:''Erinevalt teistest kunstiliikidest sai renessanss muusikas alguse [[14. sajand]]il [[Madalmaad]]es, kust levis Euroopasse laiemalt 15.-[[16. sajand]]il.''
See lause on vist ekslik - Madalmaad olid küll olulised, aga pigem 15. sajandil, ning kui üldse rääkida 14. sajandi renessanssmuusikast, siis need arengud olid vist Prantsusmaal ja Itaalias. Püüan ise hiljem parandada, kui vahepeal vastu ei vaielda.[[Kasutaja:ML|ML]] 20. juuli 2007, kell 19:03 (UTC)

Mulle tundub, et kolmandas lauses ei sobi lingiks ei [[rütm]] ega [[rütm (muusika)|rütm]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. aprill 2008, kell 17:31 (UTC)

Võtsin selle teksti praegu välja, sest tegu on uduse jutuga, mille paikapidavus on kaheldav.
Euroopa klassikaline muusika sai alguse varasel keskajal, kui gregoriuse koraali ülesmärkimisest arenes välja muusika noodikiri. Kuni 18. sajandini koosnes Euroopa klassikaline muusika kindlas vormis ja kindlaks otstarbeks loodud liturgilisest või ilmalikust muusikast, mida mõjutas erinevate Euroopa rahvaste rahvapärane muusika. Alates 19. sajandist kujunesid euroopa klassikalises muusikas välja muusikažanrid, mille puhul tõusis esile helilooja isiksus, tema individuaalne helikeel ja väljendusvahendid. 20. sajandi muusikale avaldas tugevat mõju helisalvestusvahendite kasutuselevõtt ja massimeedia, mille tulemusena tekkis meelelahutusliku ja tantsulise funktsiooniga popmuusika. --Andrus Kallastu 28. veebruar 2009, kell 13:21 (UTC)

Millist udust juttu sa silmas pead, mis on kaheldav? Popmuusika asemel võiks kasutada vist populaarmuusikat aga muidu peaks olema jutt tõene. --Tiuks 28. veebruar 2009, kell 18:52 (UTC)

:Kui veidigi analüüsida, leiame, et see on sisuta sõnavaht, mille sarnast leiab, tõsi küll, päris tihti üldhariduskooli lauluõpikutest:

:# Muusika noodikiri ei arenenud välja seoses gregooriuse koraaliga, vaid oli olemas juba Vana-Kreekas.

:#Kuni 18. sajandini koosnes Euroopa klassikaline muusika kindlas vormis ja kindlaks otstarbeks loodud liturgilisest või ilmalikust muusikast, mida mõjutas erinevate Euroopa rahvaste rahvapärane muusika. See lause ei ütle ju mitte midagi! Miks just 18. sajandini? Samahästi võib öelda, et 20. sajandi muusika koosneb kindlas vormis ja kindlaks otstarbeks loodud liturgilisest või ilmalikust muusikast, mida mõjutab erinevate Euroopa rahvaste rahvapärane muusika.

:#Muusikažanrid olid olemas juba ammu enne, samuti oli ammu enne olemas helilooja individuaalne helikeel.

:#Helisalvestus ei olnud kaugelti ainuke 20. sajandi muusika spetsiifiline nähtus.

::--Andrus Kallastu 1. märts 2009, kell 11:47 (UTC)

::: Nüüd märkasin mina ka vastuolu. Kui oleks toodud konkreetsed näited, siis saaks lausete sisust paremini aru. Klassikalist muusikat kirjutati kindlaks otstarbeks (tellimusel) ja žanr tulenes sellest, mille jaoks kirjutati.

::: 3. punktis on mõeldud vist seda, et helilooja ei pidanud enam oma teoseid dirigeerima ja helilooja kui isiksus tuleb selgemini esile muusikažanrite järgi. See on ainult oletus. Siin otseselt ei öelda, et muusikažanrid tekkisid 19. sajandil.

::: Helisalvestus oli üks tähtsmaid nähtusi populaarmuusika arengus ja see ei ole ka otseselt vale.

::: --Tiuks 1. märts 2009, kell 14:41 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.siba.fi/muhi
** In Muusika ajalugu on 2013-06-24 12:28:32, 404 Not Found
** In Muusika ajalugu on 2013-07-06 15:14:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:15 (EEST)
----
gregoriuse koraal on kindlasti vale. Peab olema kas gregooriuse koraal või Gregoriuse koraal, nagu nüüd vist soovitatakse. Andres (arutelu) 26. oktoober 2015, kell 01:19 (EET)


Arutelu:19. veebruar

see süstiku lennu kuupäev tundub olema väheke vigane - esimene eksperimentaalne lend süstikuga tehti 18. veebruaril 1977 Space Shuttle Enterprise'iga mis startis Boeing 747 pealt - Ahsoous 13:05, 17 Jan 2005 (UTC)

1976 – toimus kosmoselennuki Space Shuttle esmalend atmosfääris.

Tõstsin selle süstiku mõneks ajaks siia kommentaaride alla, sest ei leidnud sellele kuupäevale ametlikest allikatest mingit kinnitust. -- Sacerdos79 19. veebruar 2006, kell 09.56 (UTC)

:see vist siiski toimus... vähemalt nii on kirjas miskis raamatus nimega Euroopa tähtsündmuste kalender, aga miskipärast mulle tundub, et tegelikult toimus see peaaegu et aasta hiljem nimelt 18. veebruar 1977 (äkki siis ajavahet arvestades 19. veebruar) sõidutati süstikut Enterprise... ning seda nimetatakse süstiku esmalennuks. Orbiidile saadeti süstik küll alles 12. aprill 1981 - Ahsoous 19. veebruar 2006, kell 16.32 (UTC)


Kasutaja arutelu:っ~etwiki

Kas sa daltoonikute peale oled mõelnud? - Urmas 08:11, 18 Jan 2005 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema っ~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)