Malli arutelu:Keeletoimeta

Teen ettepaneku kasutada seda malli edaspidi juhtudel, kui on tarvis keelelist või sõnastuslikku toimetamist. Vanu toimetamismärkusi mitte puutuda. Andres 22. november 2006, kell 18:56 (UTC)

Ole hea ja defineeri siis ka millal selle malli peaks artiklist eemaldama? Kes ütleb millal on "piisavalt" keeleliselt toimetatud?

on olemas resümee väli kuhu võib kirjutada miks (üldine) toimeta mall on lisatud ja see võib seal püsida kuni artikkel on korras igas mõttes, ja jääb ära vajadus tekkitada rohkem küsitavaid malle.

lisaks jääb praegu ebaselgeks mida see "keeleline" tähendab. kas on grammatikaga probleeme või ei ole näiteks artikli keelekasutus entsüklopeediline.

: Eemaldatakse siis, kui keegi leiab, et artikkel enam keelelist ega sõnastuslikku toimetamist ei vaja.

: "Keeleline" hõlmab nii õigekeelsuse kui ka stiili.

: Malli vajalikkuse üle võib arutada. Üks põhjus, miks seda võiks tarvis minna, on see, et ta lisab kategooria. Tegelikult ei ole kategooriat vist muudetud.
Andres 10. detsember 2006, kell 22:11 (UTC)

proovisin siin vahepeal valmistada ettepanekut milliste hooldusmallidega saaks Vikipeedia hakkama, ühel tähtsal eeldusel: malli lisamisel lisatakse resümeesse ka (selge) põhjus. (samuti ühtlustada rohkem kujundsulikult) Kuna varasematest aruteludest on näha olnud et on raske leida õiget kohta kus seda esitleda siis ehk võtad sealt ja paned kuhugi nähtavasse kohta kus asi võidaks läbi arutada, sest siiani ei ole minul õnnestunud see. --TarmoK 10. detsember 2006, kell 20:42 (UTC)

Aga pane Üldisesse arutelusse link sellele ettepanekule, siis saab sama koha arutelulehel seda ka arutada. Andres 10. detsember 2006, kell 22:13 (UTC)

See mall lisab artikli :Kategooria:Keeletoimetamist ootavad alla antud kuupäeva ja aasta järgi, kuid see ei tööta, kuna kasutatakse   — need viitavad praegusele kuupäevale, mitte malli lisamise kuupäevale. Seetõttu arvab iga artikkel praegusel hetkel, et ta kuulub kategooriasse :Kategooria:Keeletoimetamist ootavad (aprill 2007), kuid eksisteerib vastavalt selles kategoorias, millal toda viimati muudeti, või tema cache'i puhastati.
Ingliskeelses Vikipeedias antakse kõikidele sellistele template'idele date= parameeter kaasa, mis jääb muutumatuks nii kaua kuni keegi käsitsi seda muudab — ma lisan praeguseks antud mallile ka selle külge, eks siis pärast muudab kui midagi erinevat otsustame.
Üheks võimalikuks alternatiiviks on kasutada selle malli jaoks subst:'i, kuid nii lähevad artiklid ebaolulist kraami täis ning seda malli pole enam nii lihtne uuendada/muuta. -- intgr 5. aprill 2007, kell 09:36 (UTC)
Selle malli kuu ja aasta muutuvad siis kui artiklit vaadatakse. Näiteks artiklisSigade revolutsioon lisati see 13.03.2008 aga hetkel näitab kategoorias . Selle peaks ümber tegema  järgi nagu üldises arutelus juba kirjas (Vikipeedia:Üldine arutelu#Toimetamise mallid). --Tiuks 2. oktoober 2008, kell 19:07 (UTC)
Hetkel on tekst mallis Vajab keelelist või sõnastuslikku toimetamist. aga proovimallis :
Kas teksti oleks vaja muuta? Kasutatakse  ehk siis tulevikus . Kui aega ei lisata, siis artikkel läheb kategooriasse . --Tiuks 3. oktoober 2008, kell 08:32 (UTC)

Tekst võiks olla lihtsalt "Artikkel vajab keelelist või sõnastuslikku toimetamist". Punaseid linke pole tarvis. Lingid on mõtet teha alles siis, kui on millelegi viidata. Andres 3. oktoober 2008, kell 09:09 (UTC)

: Teisel real (väiksemalt) tuleb lõppu kuupäev ja see on tavaliselt selgitav tekst. Siin viib link " parandada artiklis" redigeerimise lehele ja selle võiks siis alles jätta. Punased lingid võtan ära. --Tiuks 3. oktoober 2008, kell 09:21 (UTC)

:: Kuupäeva pole minu meelest tarvis. Ja võib ju sama hästi vajutada nupule "redigeeri". Sellepärast ma ei pea teist rida vajalikuks. Andres 3. oktoober 2008, kell 09:38 (UTC)

::: Ühele kategooria lehele mahub ainult 200 artiklit ja sellel ei ole mõtet. Selle malli võib lisada redigeerimise kasti alla ja siis ei pea malli kopeerimisega vaeva nägema. Mall AEG lisab õige kuu ja aasta. Artiklis Vello Lään on kasutatud kuup=detsember 2006 ja seepärast see ei muutu. Kus seda ei ole, siis muutub kogu aeg. Osad 2007 aasta kategooriaid on tühjad. Selle aasta algusest jaanuarist aprillini ei ole kasutatud kuupäeva ja seetõttu on kategooriad tühjad. Seda näeb minu toimetamise lehel. Seepärast on ka eelmisel kuul artikleid kõige rohkem (272, hetkel 48). --Tiuks 3. oktoober 2008, kell 10:25 (UTC)

::::: Ma pean silmas, et kuupäeva ei pea näitama. Andres 3. oktoober 2008, kell 10:28 (UTC)

:::::: See on ju hea, et kuupäeva näitab. Kui kuupäeva ei näita, siis on üldises kategoorias. Sellisele artiklile oleks vaja kuu ja aasta lisada. Lihtne ju. Kui kuupäeva ei näe mallis, siis peab kategooriat vaatama, kas kategoorial on kuu ja aasta või ei ole. Mall ise peab võimalikult palju infot andma, et ei peaks millegi muu järgi kontrollima. --Tiuks 3. oktoober 2008, kell 10:45 (UTC)

::::::: Ei tea miks peaks kategooriat malli järgi vaatama? Kellel kategooriat vaja on, vaadaku kategooriat. Mina olen selle vastu, et malli üleliigseid asju panna. Andres 3. oktoober 2008, kell 11:23 (UTC)

:: See on küll väga imelik suhtumine asjasse. Mallid on kõrvuti, kas tõesti kuupäev on üleliigne?

:: Kas tõesti nii ükskõikselt suhtutakse kasutajatesse ja ei taheta teada anda, millal mall lisati. --Tiuks 3. oktoober 2008, kell 11:54 (UTC)

::: No mis tähtsust sellel on, millal mail lisati? Kellel vaja teada on, see saab niigi teada. Üldse, teine rida on minu meelest ülearune. Andres 3. oktoober 2008, kell 12:56 (UTC)

:: Teine rida selgitab malli sisu nagu viitamise mall .
Nendest peaks meil olema artiklid, sest see puudutab toimetamist. Oleks meil veel toimetamise leht eraldi, kus selgitatakse, mida peaks tegema. Kui teise rea võtame ära, siis lisaksin aja esimese lause lõppu. Mida teised arvavad? --Tiuks 3. oktoober 2008, kell 13:09 (UTC)

Praegu ei selgita teine rida midagi. Kes ei tea, millisele nupule vajutada, et redigeerida, ei tohikski redigeerima hakata. Ma olen aja lisamise vastu, sest see on infomüra. Andres 3. oktoober 2008, kell 13:24 (UTC)

Ja Vikipeedias ei ole mingeid erilisi keeletoimetamise reegleid. Keeletoimetamine on samasugune nagu muude tekstide puhul. Andres 3. oktoober 2008, kell 13:25 (UTC)
Minu meelest samuti pole oluline see kuupäev (kuu), millal see mall vastavasse artiklisse lisati --Dj Capricorn 3. oktoober 2008, kell 13:32 (UTC)

Ma pole kunagi aru saanud, mille jaoks üldse need kuud ja aastad seal on; ei hakanud küsima ka, mõtlesin, et ise olen loll või on sel äkki mingi nähtamatu otstarve. Aga kas see ongi siis ainult sellepärast, et ühele lehele üle 200 ei mahu? Või kellel ja milleks on vaja esimese asjana teada malli lisamise aega? Pigem tekitab see segadust ja loob mulje, et mingi kategooria all on selle hetke seisuga toimetamist vajavad artiklid.

Ja inimene, kes vajab toimetamiseks õpetussõnu, ei oskaks niikuinii arvatavasti toimetada. Mida väiksem kast, seda parem mu meelest; üherealine on täitsa piisav. --Epp 3. oktoober 2008, kell 13:50 (UTC)

: Kas te ei taha aega lisada malli parameetriks või ei taha seda näha mallil? Esialgu saan aru, et mallil ei taheta näha. Kahjuks tuleb parameetriks ikkagi lisada aeg nagu hetkel teeb automaatselt aega subst:toimetaA. Asi ongi selles, et kui aega ei lisa siis muutubki aeg vastavalt sellele kui artiklit vaadatakse. Teine variant on teha täiesti ilma ajata ja ühe kategooriaga. Kas te tahate nii? --Tiuks 3. oktoober 2008, kell 18:53 (UTC)

::Tehnilist poolt või võimalusi ma eriti ei tea, kuid kas see subst:toimetaA muudab siis kuupäeva ära, kui seda artiklit vaadatakse --Dj Capricorn 3. oktoober 2008, kell 19:00 (UTC)

::: subst:toimetaA = Mall:ToimetaAeg ja salvestamisel tekib aeg automaatselt näiteks kuu=oktoober|aasta=2008. Analoogselt saaks kasutada aja parameetriks malli . See tähendab, et kui redigeerimisakna alla lisada , siis see teeks aja automaatselt artiklisse nii: . Hetkel muutub aeg  mallis, seepärast tulebki aja parameeter selgeks rääkida. --Tiuks 3. oktoober 2008, kell 19:12 (UTC)
Mina olen selle poolt, et mall lisab artikli kuupäeva järgi kategooriasse ja kuupäev muutub artikli muutmisega mitte vaatamisega. Mulle küll meeldib, kui ma näen ilma suurema uurimistööta, millised artiklid on kõige kauem toimetamata seisnud. Adeliine 8. september 2009, kell 19:04 (UTC)

Kas keegi oskab selle korda teha, palun? Et artiklid ei hüppaks muudkui uuemasse kategooriasse kogu aeg paljast vaatamisest, vaid vähemasti ainult muutmisel, kui üldse. Mina ei oska. Adeliine 2. detsember 2009, kell 13:36 (UTC)

Pane ette siinset malli kasutada samamoodi nagu malli ToimetaAeg ja seejuures ka seda sama tavatoimetamise malli pisut ümber teha.
* Mõlemad mallid lisada asendusega (subst).
* Võtta kasutusele mugavad lühivasted –  (toimeta) ja  (keeletoimeta) (Minu meelest võiks need ka redigeerimiskastis olla, kuna kasutamiseks tuleb nagunii teada millega tegu ja eelvaates näeb ka millega tegu. Või kui ei sobi tuleb K ja KT asemel midagi muud välja mõelda, sest pikad nimetused Toimeta ja Keeletoimeta on juba kasutusel)
* Ühtlasi oleks mõlemad toimetamismallid nii samas stiilis – mall Toimeta taas kasutusele võtta (muutsin seda juba) ja loobuda mallist ToimetaAeg ja selle asendusest ToimetaA (või kasutada seda uue asenduse ümbersuunamisena või vastupidi).
* Ilma kuu ja aastata artiklid sortida kategooriatesse Toimetamist ootavad (vanad) ja Keeletoimetamist ootavad (vanad).
Nõus või on miski küsitav? 88.196.241.249 15. jaanuar 2010, kell 09:54 (UTC)

Kui ta arusaamatuks jäi, siis minu poolest on nüüd töötav lahendus olemas, ka keeletoimetamise malli saab kuu ja aastaga lisada ja tavatoimetamise mall samas stiilis. Redigeerimiskasti võiks  ja  asemele lisada  ja , esimene lisab malli  koos ajaga ja teine malli  koos ajaga. Veel tuleks meelde jätta, et keeletoimetamise malli ilma asenduseta enam ei lisa. Sobib? 88.196.241.249 15. jaanuar 2010, kell 18:38 (UTC)

: Milleks seda uuendust tarvis on? Miks on üldse tarvis aja järgi jaotada? Andres 15. jaanuar 2010, kell 19:56 (UTC)

:: Minu pärast olgu aja järgi või ilma, aga mitte katkine süsteem. Siiani on lisatud mall keeletoimeta nii, et artiklid sõidavad mööda kategooriaid edasi (uuematesse).

:: Ma näen, et mitmetele aja järgi jaotamine meeldib, neile kes aja jooskul toimetamise malli on täiustada püüdnud ja vaata näiteks kommentaari kohe selle alaosa kohal. Seepärast, olgu, pisike vastutulek ju, ja põhimõtteliselt on asi ette näthud juba pikemat aega nii töötama.

:: Sellest lähtudes, nüüd tehtuga oleks kaks toimetamismalli ühtlustatud, neid saaks korralikult ja lihtsamini kasutada (hea tahtmise juures sai enne ka, aga keeletoimetamise oma eriti ei kasutatud). 88.196.241.249 15. jaanuar 2010, kell 20:13 (UTC)

: Mille taha me siis jääme? Kas toimetamiskasti on siiski selgemini mõistetavaid mallinimesid vaja? (Kuigi kasutavad mu meelest need, kes teavad, mis ja milleks vaja.) Näiteks  ja ? 88.196.241.249 16. jaanuar 2010, kell 18:18 (UTC)

:: Mida selgemini mõistetav, seda parem. Mul läks tükk aega, enne kui ma taipasin, mis see KT ja T tähendab. Ka "asenda" tekitab küsimusi. Andres 16. jaanuar 2010, kell 18:35 (UTC)

: Ma algusesse sulgudesse kirjutasin, mis millele vastab. Need oleks tinglikud ning mis ja milleks oleks nagunii vaja eraldi teada. Kas Toim ja KToim sobivad või kuidas asi sinu meelest välja peaks nägema? "asenda" või "subst" on kood nii lisamiseks, et kuupäev ja aasta ise tuleksid, selles osas ma ei oska paremat välja pakkuda. 88.196.241.249 16. jaanuar 2010, kell 19:09 (UTC)

:: Kas siis malli ei saa nii vormistada, et ta oleks inimkeelne sõna, ja tehnilised käsud selle taha peita? Andres 16. jaanuar 2010, kell 23:15 (UTC)
Miks peab ikkagi üldse neid aja järgi sorteerima? Mis sellest siis on, kui ühele leheküljele ära ei mahu? Niikuinii jäädakse ka vanu malle kasutama, ja sellised muudatused teevad asja ainult segasemaks ja toimetajatele tööd juurde. Ja miks toimetamismallile lisandus mingi allajoonimine? --Epp 16. jaanuar 2010, kell 23:32 (UTC)

Aga miks ei võiks aja järgi sorteerida? --Tiuks 17. jaanuar 2010, kell 06:19 (UTC)

: Aga miks peaks? Märkuse lisamise aeg ei mängi ju mingit rolli. Pealegi tekitab see segadust. Mina küll algul arvasin, et mingi kuu kategooria all on kõik selle kuu seisuga toimetamata artiklid. --Epp 17. jaanuar 2010, kell 07:02 (UTC)

Ei tule küll pähe, kuidas teisit vormistada. Siiani on ju tavatoimetamise malli juures koodiga subst hakkama saadud.

Erinevalt teistest artiklites ilutsevatest märkustest on need kaks toimetamismalli ligi 10 000 artiklilehel ja kui keegi tahab natuke aidata, siis võib ta alustada artiklitest, mis väga kaua juba toimetamist ootavad, selline eelis oleks ka, pikk kategooria pole ka minu meelest põhjus.

Allajoonimise lisasin sellepärast, et minu meelest on toimetamise kategooriad lisaks sisukategooriatega artikli all üleliigsed, need võiks peita, ja kui kategooria peidetud, siis oleks lisamisaeg ikkagi ilma suurema uurimustööta leitav, nagu näiteks Adeliine soovib. Kui kursoriga joone kohale lähed, näed aega. Selline delikaatne lahendus, et vastalisi vähem pahandada, inglise vikis on lisamisajad säärastes mallides ilma peitmata.

Ma arvan, et neid malle kasutavad enamikus muudatustest teadlikud inimesed, kes tõenäoliselt on seda arutelu siin juba märganud ja olen üsna kindel, et kui see toimetamiskastis ära märgitakse, ei kasuta peaaegu keegi vana viisi. Nii nagu  ennist koodiga  asendus – kui just keegi nimme ilma kuupäevata ei kavatse malli kasutada.

Natuke üllatunud olen ka. Kui parandamise pooldajad välja arvata, võiks arvata, et katkise lahendusega ollakse rahul ja pahandus tõuseb alles sellest, kui keegi parandada püüab. Või siis – olge head, leppige kokku, et aega pole nende mallide juurde vaja, mina pole vastu, ja roogime neist mallidest ajaparameetri ilusti välja. 88.196.241.249 17. jaanuar 2010, kell 09:26 (UTC)

Kellega kokku leppida? Kes pooldab ajaparameetrit?

Minu meelest pole sellel tähtsust, kui kaua mingi artikkel toimetamist või keeletoimetamist ootab.

Kui oled harjunud malli alt võtma, siis on ükskõik, kuidas see täpselt kõlab. Aga eeldatavasti tuleb neid inimesi juurde, kes neid malle kasutada tahavad, ja normaalne oleks, et neid malle oleks võimalik ka meelde jätta ja peast kirjutada.

Seda, et joone alt aega peab otsima, peab teadma, muidu selle peale ei tule. Miks siis nii tähtis teada on, mis ajast see mall seisab? Andres 17. jaanuar 2010, kell 10:57 (UTC)

: Lugege palun läbi, mida ma juba vastanud olen. Mina olen öelnud, et sellel on omad eelised, pooldajad on varem siin ja teise malli arutelus sõna võtnud ja neid malle ehitanud ja (osalt) kasutanud. Noh, kui sa arvad, et sinu käes on konsensus, siis anna luba ja ma ise eemaldan mõlemast mallist ajapareetrid.

: asenda:T ja asenda:KT ma sellepärast pakkusingi, et neid oleks lihtne meelde jätta ja lihtne peast kirjutada (mõlemad samas stiilis; kusjuures, esimest otsa asenda ei saa lühendada).

: Jah, joone alt otsimiseks peab teadama, selle võib näiteks malli õpetuse juurde lisada ja lõppude lõpuks on see teadmine ainult neile, kes selle aja nägemist vajaliuks peavad ja seda aega eraldi leida tahvad (suurema uurimustööta nagu enne öeldud). Võib ka märkuse taha sulgudesse (kuu aasta) panna, jällegi, mina poleks vastu. 88.196.241.249 17. jaanuar 2010, kell 12:35 (UTC)

:: Ma olen kõik läbi lugenud. Ma lihtsalt ei tea, kellega tuleb kokku leppida ja mis nende argumendid on. Ma ei arva, et minu käes on konsensus.

:: Kas ei ole võimalik teha nii, et näiteks see "asenda" oleks malli skriptis?

:: Eks siis tuleb Adeliinega kokku leppida, milline lahendus kõige parem on. Kas ilma jooneta ei saa läbi? Andres 17. jaanuar 2010, kell 12:44 (UTC)

::: Mina olen ka kõik läbi lugenud, aga ikka ei saanud aru, millised need eelised olid. Miks vanemad artiklid kiiremat toimetamist vajavad? Olen igatahes selle vastu, et kasti alla hakata lisama mingeid salakeeles malle nagu see  jne, mitte keegi ei oska ju peale vaadates ära arvata, milleks see on. Meie ise suudame tõepoolest meelde jätta, aga see peab ka teistele arusaadav olema. --Epp 17. jaanuar 2010, kell 13:11 (UTC)

: Proovisin ja olen üsna kindel, et asendust ei saa läbi kolme malli tööle panna – kui tahta, et malli oleks nii lihtne kasutada, et kuud ja aastat ei pea ise kirjutama.

: Kolmandat korda: Joone lisasin ma, kuna arvan, et toimetamise kategooriad ei peaks kõrvu sisukategooriatega artikli all olema ja kui kuud ja aastaarvu seal pole, siis ta ikkagi lihtsalt leitav oleks. Iseasi kuidas sina kõigi kategooriate eirajana seda mõistma peaks, et minu arvates artikli all ainult sisukategooriad võiks olla. Pakkusin, et sellisel juhul võib aeg ka mallis sulgudes kirjas olla.

: Olles aastaid enamvähem kasutusel olnud süsteemile, mis oli katki ja ühtlustamata, töötava, lihsamalt ja selgemalt kasutatava lahenduse välja pakkunud, ei taha ma ausalt öeldes tagatipuks hakata vaidlema selle üle kas seda süsteemi üldse vaja on. Nii palju, et kaks argumendina arvesse minevat on siin toodud ja arvestades, et aja lisab mall, ei ole teiselt poolt ka suurema või keerulisema töö näol midagi kaotada.

: asenda on subst vaste ja too salakeel muide juba on toimetamiskastis. Minu meelest võhiku jaoks on  samasugune salakeel nagu . Kasutamiseks tuleb nagunii asja kõigepealt uurida. Olles vastutulek, pakkusin kohe kasti ka vasteid  , aga sellest ei arvata midagi ja näikse et hetkel tahetakse vastalisuses siiski lõpuni välja minna. 88.196.241.249 17. jaanuar 2010, kell 13:35 (UTC)

:: Meie eesmärk ei ole vastalisuses lõpuni minna, vaid otsida võimalikult head lahendust. Selline süüdistamine võtab tuju ära üldse asja arutada. Kas meie oleme Sind milleski süüdistanud? Andres 17. jaanuar 2010, kell 14:15 (UTC)

:: Tõepoolest, Adeliine on öelnud, et ta tahaks näha, millised artiklid on kõige kauem ilma toimetamiseta seisnud. Kas ei oleks muud viisi selleks?

:: Seda kohta, kus Adeliine ütles, et ta ei tahaks, et aeg oleks kategooriate juures näha, ma ei leia. Mina küsisin, kas seda aega ei saaks malli juurest vaadata ilma kriipsuta, see tähendab ilma malli välimuse muutmiseta. See kriips on häiriv.

:: Mulle ei meeldiks ka aeg mallis. Kategooriate hulgas mind see ei häiriks. Minu meelest pole põhjust, miks seal peaks olema ainult sisukategooriad. Meil on ka teisi malle, mis lisavad kategooria (näiteks kopipeist, kustutamise ettepanek).

:: Sina ei pea ju vaidlema selle üle, milleks seda süsteemi vaja on, seda enam, et Sulle ei ole vaja ning Sul pole selles asjas seisukohta. Andres 17. jaanuar 2010, kell 14:36 (UTC)

::: Kui ma näen, et puudub igasugne tahe mõista, siis võtab see ka minu tuju ära. Lihtsalt kui ma olen katkise asja parandamise käsile võtnud, ei taha ma päris kohe käega lüüa (nüüd olen siiski sunnitud). Minu seisukoht on, et ühte või teist moodi, peab asi terve olema ja näituseks terve sellisel kujul nagu ta hetkel ette on nähtud töötama ehk siis ajaga. See kas see süsteem on ajaga või ilma ei peaks üldse minu ettepanekusse puutuma. Kui vaja saab seda eraldi arutada ja kui vaja, siis hiljem ajaparameetri kaotada. 88.196.241.249 17. jaanuar 2010, kell 14:59 (UTC)

::: Ma ei saa aru, miks aeg sind mallis rohkem häirib, kui kategooriate juures. Minu seisukoht on, et ka teised toimetamise kategooriad (kopipeist, kusutamine) peaks peidetud olema. 88.196.241.249 17. jaanuar 2010, kell 14:59 (UTC)

::: Oot, ma olen küll alati arvanud, et see on väikest viisi sinu entsüklopeedia, aga ikkagi... kuidas mulle pole vaja? 88.196.241.249 17. jaanuar 2010, kell 15:12 (UTC)

:::: Puudub igasugune tahe mõista? Kust Sa seda võtad?

:::: Loomulikult ei peaks süsteem katkine olema. See, et Sa püüad asja lahendada, on tõesti tore. Keegi pole ju öelnud, et peaks katkiseks jääma. Nende jaoks, keda aeg ei huvita, ei paista ju välja, et süsteem katkine on. Küllap sellepärast ongi see niimoodi seisnud, et aja vastu vähe huvi tuntakse. Sellepärast ma tõstatasingi küsimuse, kas (või miks) aja märkimine on üldse vajalik. Kui aega märkida ei ole vaja, siis on probleem hoobilt lahendatud. Kui siiski on vaja, siis tuleb püüda minimeerida ebasoovitavad kõrvalmõjud.

:::: Ma tajun kategooriaid rohkem nurgataguse kohana. Nad on artikli lõpus, mitte alguses, ja nad on kõik ühtemoodi vormistatud. Aga ega ma nüüd lausa selle vastu ei ole, et nad toimetamis- ja muude mallide juures näha oleks, kui inimesed tõesti leiavad, et seda infot tarvis on. Siis olekski kõige parem, kui ta ei oleks peidetud.

:::: Sa ju ütlesid, et Sinul on ükskõik, kas kategooriad on aja järgi rühmitatud või mitte, vaid tahtsid lihtsalt süsteemi korda teha: "Minu pärast olgu aja järgi või ilma, aga mitte katkine süsteem."  Sellepärast ma ütlesingi, et Sulle pole vaja. Andres 17. jaanuar 2010, kell 15:37 (UTC)

::: Kui ma neid malle kasutan (mul on vaja?), siis ma saan aru küll, et mall on katki, kui artiklialune kategooria iga kuu muutub ja ilmselt on seda ka teised märganud, näiteks need, kelle hooleks on iga kuu uued kategooriad luua.

::: Pigem on asi selles, et selle parandamine on natukne suurem ettevõtmine ja igaüks ei oska. Ja kuna vilunumatel on sinuga vaidlemise kogumused olemas, siis ilmselt nad niisama naljalt ei tule ütlema, kuidas nende arust olema peaks. 88.196.241.249 17. jaanuar 2010, kell 15:53 (UTC)

:::: Milline minu omadus või käitumisviis segab inimestel arvamuse avaldamist? Andres 17. jaanuar 2010, kell 16:39 (UTC)
Selle aja järgi rühmitamise kohta võiks ehk hääletuse korraldada. Olen ammu imestanud, miks see vajalik on.--WooteleF 17. jaanuar 2010, kell 16:16 (UTC)

Aja järgi rühmitamist hakati praktiseerima neist toimetamise kategooriates, kus kategooriad liiga suureks kasvasid. Ave Maria 17. jaanuar 2010, kell 16:26 (UTC)

:Praktilisem oleks teemade kaupa rühmitamine vms. See muidugi nõuaks lisatööd ja teeks asja veelgi keerulisemaks.--WooteleF 17. jaanuar 2010, kell 16:31 (UTC)

:: Keeletoimetamismalli puhul ei ole teemadel erilist tähtsust. Andres 17. jaanuar 2010, kell 16:36 (UTC)
Ma palusin malli muuta sellepärast, et kui on selline olukord/võimalus, et artiklid lähevad malli lisamise aja järgi kategooriatesse, siis nad võiksid samadesse kategooriatesse jäädagi, mitte hüpata ühest kategooriast teise. Muidu on aja järgi kategooriatesse jaotamine mõttetu. Nagu ma juba mainisin, mulle meeldiks, kui artikli juures oleks näha aeg, millal mall lisati ja see aeg ei muutuks. Aga tõsi on ka see, et ega ma väga tihti seda võimalust ei kasuta ehk ei toimeta artikleid järjest kategooria järgi. Seega, kui enamuse soov on, et kõik keeletoimetamist nõudvad artiklid oleksid ühes kategoorias ja artikli juures ei näitaks malli lisamise aega, siis pole ma ka sellele vastu. Vabandust segaduse tekitamise pärast. Adeliine 17. jaanuar 2010, kell 16:58 (UTC)
----
Joont pole enam ega ka kastusel kategooriad märkusega (vana). Soovi korral saate ka redigeerimiskastist ToimetaA endise Toimeta'ga asendada ja mallidest if-loogilisuse kontrolli osa koos ajaparameetritega välja võtta. 88.196.241.249 19. jaanuar 2010, kell 16:24 (UTC)
----
Minu meelest võiks siia sõnastust puudutava jutu tagasi panna, sest tundub, et inimesed ei saa aru, et halvas keeles võib olla ka tekst, kus on kõik komad õige koha peal. --Epp 26. august 2010, kell 14:42 (EEST)

Kas lingitud ei peaks olema tegusõna (või tegusõna ja sihitis)? --kanakukk 27. august 2010, kell 13:09 (EEST).

Siis jääb mulje, nagu seal oleks juttu artikli parandamiseks. Andres 27. august 2010, kell 14:23 (EEST)

Kas oleks võimalik nii teha, et malli alla tuleks selgitus, mis ja kuidas on valesti. Siis saaks vea kõrvaldada, mitte seda otsima hakata. Lisaks oleks see konkreetsem. Vaata: Malli tekst; Väljanägemine artiklis. Postituvi 22. mai 2015, kell 19:45 (EEST)

Enamasti pole seda võimalik teha; vigade parandamine oleks lihtsam kui nende loetlemine. Ega märkus pole mõeldud teksti autorile. Las parandab see, kes vigu märkab. --Epp 22. mai 2015, kell 20:16 (EEST)

Nüüd on "aita parandada" lause topelt. Adeliine 10. märts 2016, kell 08:56 (EET)

Vabandust, ma ei pannud tähele, et see lause seal juba on. Kui nii, siis ma ei saa üldse aru, kuidas see märkus saab kedagi solvata. Võib-olla jätame esimese lause ära? Andres (arutelu) 10. märts 2016, kell 10:05 (EET)

: Ma arvan, et see solvumine ehk ei sõltu eriti malli sõnastusest. Sõnastada siis äkki nii nagu toimetamismall, et "See artikkel vajab keeletoimetamist"? Võib muidugi olla, et siis hakatakse mõtlema ainult koma- ja tähevigadele, aga enamasti on ju tegemist halva sõnastusega. --Epp 10. märts 2016, kell 12:13 (EET)

:: Võib panna siselingi artiklile Keeletoimetamine. Abipalve peaks ikkagi olema, et rõhk poleks sellel, et keegi on vigu teinud, ja viia mõttele, et võib käed külge lüüa. Andres (arutelu) 10. märts 2016, kell 12:24 (EET)

:::Nõus tekstiga "See artikkel vajab keeletoimetamist. Palun aita artiklit keeleliselt parandada" ja "keeletoimetamist" on link vastavale artiklile. Aga see artikkel peab siis olemas olema, selline punane link toimetusmärkuses ei kõlbaks mitte. Adeliine 10. märts 2016, kell 23:32 (EET)

:::: Kirjutasin sinna midagi. Häid allikaid ei leidnud. Andres (arutelu) 11. märts 2016, kell 00:42 (EET)
Psühholoogiliselt on malli praeguses sõnastuses kõige raskema kaaluga sõna 'vigu'. Inimene loeb seda nii: "Sinu artiklis on vead".
Näiteks sõnastus "See artikkel vajab keeletoimetamist. Palun aita artiklit keeleliselt parandada." mõjuks neutraalsemalt. Cumbril 11. märts 2016, kell 09:27 (EET)

Jah. Andres (arutelu) 11. märts 2016, kell 10:27 (EET)
Muutsin natuke sõnu. Panin "vajab" asemel "ootab", mulle tundub see veel neutraalsemana, näidates keeletoimetamist artikli valmimisprotsessi loomuliku osana. Ja teise lausesse lisasin "Kui oskad", enne tundus see "palun"-sõnast hoolimata käsuna. Adeliine 28. aprill 2016, kell 20:44 (EEST)

Jah, see on hea. Andres (arutelu) 28. aprill 2016, kell 23:31 (EEST)


Arutelu:Ivolga klooster

Kas ei peaks hakkama tegema eraldi listi budistlike klootrite kohta , sest neid koguneb  ajapikku kindlasti kövasti juurde.Esmalt vöiks nagu kirjutada need  kloostrid mis otseselt seotud Eesti budismiga , kuid on juba olemas   [[Samje]],  [[Ivolga klooster]]  ja [[Drepung]] lisaks tema  all-asutus [[Gomang]].Kuid siia lisanduvad veel kindlasti  6 ningma trooni-kloostrit jne.

Tiibeti budismis on kloostrite järgi vöttes rohkem erinevaid koolkondadi vörreldes välise klassikalise neljaga , millest räägitakse.Näiteks lisandub kohe siia sellline möiste  (jonang) jne.
Siis tekib järgmine kysimus kuidas neid klassifitseerida ?
--[[Kasutaja:VanemTao|VanemTao]] 22. november 2006, kell 22:32 (UTC)

1741, andis [[tsaarinna]]  Yelizaveta   Petrovna   (1709 –  1762)  välja  [[Venemaa]]l seadus mille alusel  Burjaatias oli lubatud pidada  11 kloostrit ja igayhes neist arvuliselt 150 munka ehk laamat.
Seda loetakse ametliku budismi  ajaloo alguseks [[Venemaa]]l ,kuigi   nagu selgub oli juba selline hulk klootreid   ja laamasid juba olemas , mis tähendab et budism oli Burjaatias juba enne olemas,.Yelizaveta    seadus andis burjaatidel enam [[autonoomia]]t ,sest varem olid nad enam söltuvuses Mongooliast ja Urgaas istuvast [[Bogdoo]]st , nyydsest vene alamatena vöisid enda budismisse  puutuvaid kysimusi  otsustada  iseseisvalt.

Hambõn Hure datsan (Улан-Удэнский Дацан Хамбын Хурэ)  Ulan-Ude

Gunzetšoinei datsan (Дацан Гунзэчойнэй)   Peterburi
Aginskoje datsan (Агинский Дацан)   Aginskoje

Kurumkani datsan (Курумканский Дацан) i  Kurumkan

Sartuul Gegetui datsan (Сартуул Гэгэтуйский Дацан)   Gegetuy

Egitui datsan (Эгитуйский Дацан)   Egituy
Sanaga datsan (Санагинский Дацан)   Sanaga
Ivolga datsan (Иволгинский Дацан)   Verhnjaja Ivolga

Kižinga datsan (Кижингинский Дацан)  Kižinga

Baldan Breibuni datsan (Дацан Балдан Брэйбун)   Murotši

Tugnuysky datsan (Тугнуйский дацан)   Mukhorshibir

Okinsky datsan (Окинский дацан)   Orlik
Tamchinsky datsan (Тамчинский дацан)   Gusinoozyorsk

Kõreni datsan (Кыренский дацан)   Kyren
Khoymorsky datsan (Хойморский дацан)   Arshan
Ugdansky datsan (Угданский дацан)

Ust-Ordõnski datsan (Усть-Ордынский (Абатанатский) дацан)  Ust-Ordõnski

Ana datsan (Анинский дацан)   Ana
Tšessani datsan (Чесанский дацан)   Chesan

Tsugoli datsan (Цугольский дацан)   Tsugol
Дацаны на территории Бурятии, Читинской и Иркутской областей.
1. Улан-Удэнский Дацан Хамбын Хурэ
670012 Республика Бурятия, г. Улан-Удэ.
2. Агинский Дацан
674460, Читинская область, Агинский Бурятский автономный округ, п. Агинское.
3. Курумканский Дацан
671613, Республика Бурятия, Курумканский рн, с. Курумкан.
4. Сартуул Гэгэтуйский Дацан
671914, Республика Бурятия, Джидинский рн, с. Гэгэтуй.
5. Эгитуйский Дацан
Республика Бурятия, Еранинский рн, с. Эгига.
6. Санагинский  Дацан
671930, Республика Бурятия, Закаменский рн, с. Санага.
7. Иволгинский Дацан
671210, Республика Бурятия, Иволгинский рн, с. Верхняя Иволга.
8. Кижингинский Дацан
671450, Республика Бурятия, Кижингинский рн, с. Кижинга.
9. Дацан Балдан Брэйбун
671830, Республика Бурятия, Кяхтинский рн, с. Мурочи.
10. Тугнуйский дацан
671340, Республика Бурятия, Мухоршибирский рн, п. Мухоршибирь.
11. Окинский дацан
671030, Республика Бурятия, Окинский рн, с. Орлик.
12.Тамчинский дацан
671294, Республика Бурятия, Селенгинский рн, П. Гусиное озеро.
13. Кыренский дацан
671830, Республика Бурятия, Тункинский рн, с. Кырен.
14. Хойморский дацан
671023, Республика Бурятия, Тункинский рн, курорт Аршан.
15. Угданский дацан
674017, Читинская обл.
16. Усть-Ордынский (Абатанатский) дацан
666110, Иркутская обл, п. Усть-Орда.
17. Анинский дацан
671410, Республика Бурятия, Хоринский рн, с. Ана.
18. Чесанский дацан
671462, Республика Бурятия, Кижингинский рн, с. Чесан.
19. Цугольский дацан
674436, Читинская обл, с. Цугол.
--VanemTao 24. november 2006, kell 01:55 (UTC)

Panin esialgu osad ümber, nagu nad peaksid olema. - Urmas 24. november 2006, kell 22:25 (UTC)

Venemaaal  tegutsevate   budistlike  kloostrite nimekiri

Ingliskeelses ja venekeelses   Wikipedias  on  pandud Ivolga kloostri ) nimi vene päraselt -Ivolginski klooster ,kuid kohalike elamike jaoks on ta ikkagi Ivolga ( burjaadi keel) Nagu näiteks -Agaa on  samuti venepäraselt  -Aginsk . Köik need nimed on tänu venestamis-protsessile läinud käibele juba.
Mis teha eestikeelse artikli  versiooniga?
--VanemTao 24. november 2006, kell 15:12 (UTC)

Lähtuda tuleb kloostri koha (asula, paiga) nimest. Kui asukohaks on Verhnjaja Ivolga ja klooster vene keeles Иволгинский Дацан, tuleb kirjutada Ivolga klooster. - Urmas 24. november 2006, kell 22:25 (UTC)

Miks te need pildid nii hunnikusse loopisite lehe alumisse ossa.See lahendus vist ikka ei sobi  --VanemTao 24. november 2006, kell 17:15 (UTC)

Mina toppisin. mulle meeldiks, et pildid ei jookse paremas ääres veel allapoole, kui tekst ammu läbi on. ma ei tea, kuidas asja parandada. pildid võiksid olla pigem teksti sees kui rivis tekstist allapoole vajumas. praegune lahendus ei sobi muidugi. ma ei tea, kuidas nad nii panna, et tekst on hästi ja pildid hästi. avjoska 24. november 2006, kell 18:50 (UTC)

Kuidas burjaadi ja mongolikeelseid nimesid eestikeelde täpselt ymber sättida , see on suur probleem selle artikli puhul.Kui keegi seda valdkonda  tunneb vöiks aidata.--VanemTao 24. november 2006, kell 21:56 (UTC)

Burjaadi ja mongoli nimede puhul tuleb kasutada eesti transkriptsiooni. See peaks mõnes keeleteatmikus olemas olema (ÕS, "Maailma kohanimed" vms). - Urmas 24. november 2006, kell 22:25 (UTC)
--------------------------
Kas Ivolga kloostri kohta piisab hetkel?
Vöi lisab  juurde veel?
Praktiliselt on Ivolga klooster suur osa Burjaatia budismi  ajaloost mis mahub ajajärku peale II maailmasöda,Siis peaks  juba eraldi tegema artikli Burjaatia Budismi  ajaloo kohta, ja mitte seda siia  Ivolga kloostri loosse sisse   toppida.
--VanemTao 25. november 2006, kell 20:54 (UTC)

Kui Sul on konkreetselt selle kloostri kohta rohkem materjali, siis lisa siia. Burjaatia budismi ajaloo kohta tuleb teha eraldi artikkel. Andres 25. november 2006, kell 21:04 (UTC)


Arutelu:Bidija Dandaron

Eesti keeles kirjutatalse tavaliselt "Bidja Dandaron". Andres 23. november 2006, kell 06:51 (UTC)
Ei vaidle sinuga  kuid vaata ise kirjapilti mille  vötsin aluseks.
Tiibeti Kultuuriselts  kirjutab nii,,,,http://www.tibet.ee/etks/toetusprojektid/Bidya_Dandaroni_elulugu.html

Jah, seal on küll Bidya, aga teistes allikates on Bidja, sellepärast ütlengi, et tavaliselt kirjutatakse Bidja. Mul ei ole seisukohta selle kohta, kuidas õige on. Andres 23. november 2006, kell 07:24 (UTC)
Ära minult  kysi , mul puudub selles suhtes seisukoht.Sina otsustad , milline versioon on keeleliselt öigem  ja läheb seega  käibele rahva hulgas.

Ma ei ole praegu pädev otsustama. Andres 23. november 2006, kell 07:32 (UTC)

Kas Sina, Metsavend, tead, et "Bidja" on õigem? Andres 23. november 2006, kell 09:38 (UTC)

:Vene keelest lähtudes peaks tegelikult olema Bidija. Bidya on inglispärane transkriptsioon. Kui ka burjaadi nimekuju on Бидия, siis burjaadi keelele lähim keel on mongoli, selle transkriptsiooni järgi oleks samuti Bidija. --Metsavend 23. november 2006, kell 09:50 (UTC)

:: Kui sellest lähtuda, siis pole ju kumbki õige. Ja kust Sa võtad, et Bidya on inglispärane transkriptsioon?

:: Andres Herkel kasutabki siin  nimekuju Bidija.

:: Arvan, et nii Bidya kui ka Bidja pärinevad sanskriti nimest Vidyadharma. Kui sanskriti keelt edasi anda Mälli süsteemi järgi, siis peaks olema j.

:: Arvan, et võiks küll artikli pealkirjaks panna "Bidija Dandaron". Andres 23. november 2006, kell 10:03 (UTC)

Selle pildi vöiks sellele lehele tagasi panna sest pildi omanikult (В.М.Монтлевич   Montelevitsh Snkt,Peterburg Ida Teaduste Instituut)  on luba olemas seda kasutada. samuti   mis puutub tema materjale .
Ta palus ainult panna tema lingi aadress kah sisse,http://pravidya.ru/

,,,,,,, Да, вы можете использовать материалы сайта Pravidya, при этом давая ссылку на сайт и на авторов материала.
Успеха Вам.
С уважением Владимир Михайлович.
Kasutaja:VanemTao|VanemTao]] 26. november 2006, kell 19:11 (UTC)
-------------------------------
Selgitus.
Montelevitsh oli Dandaroni lähedane öpilane ja tema käes on enamus ka  teema guru kirjavara, mida ta on välja  andnud .
Tema  ehitas    2 stuupad Dandaronile nii kodukohta Burjaatias kui laagrisse kus ta hukkus--VanemTao 26. november 2006, kell 19:23 (UTC)
-------------------------------------
Paluks mitte lisada  absurdsusi  ,kui artikli olemus on juba eelnevalt paigas. ja konkreetselt budistliku pöhi-olemusega.
Näiteks , mis sisse topiti .....oli burjaadi päritolu vene budoloog ja budistlik vaimulik.,,,,,,,,
Ta oli TIBETOLOOG ja MONGOLIST ,mitte  BUDOLOOG .Lisaks tegev budist ,
Ei ole mötet  sellist lääneliku  varjundiga teksti artikli  algusse  toppida .--VanemTao 28. november 2006, kell 06:54 (UTC)

"Burjaadi päritolu vene" on tõesti imelik: miks "vene"? Saan aru küll, et võib kirjutada "tibetoloog", "mongolist" ja "budistlik vaimulik", aga miks "budoloog" ei sobi? See ju tähendab 'budismi teaduslik uurija'. Andres 28. november 2006, kell 08:06 (UTC)

Mis puutub läänelikkusse, siis me ju kirjutame alati ja peaksimegi kirjutama läänelikult, sest me oleme lääne inimesed. Ja kas budism on oma olemuselt mitteläänelik? Minu meelest on ta mõeldud ka lääne inimestele. Andres 28. november 2006, kell 08:10 (UTC)
--------------------
Mötetu a-loogiline argument sinu poolt. , Me  ei räägi budismi sobilikusest läände ja lääne inimestele , vaid konkreetse isiku  iseloomustamiseks ja kirjeldamiseks kasutatavat  sönavara, mis peab eelköige lähtuma sellest et vöimalikult täpselt anda edasi  asja olemust ja sisu..Kui  Dandaron ise enda kohta kirjutab et ta on tibetoloog , siis ta seda ka on ja pole mötet seda muuta budoloogiks, jne--VanemTao 28. november 2006, kell 08:18 (UTC)

Miks minu argument on mõttetu ja aloogiline? Kas "tibetoloog" on vähem läänelik mõiste kui "budoloog"? Need kaks mõistet ei välista teineteist. Ja me ei pea kasutama inimeste kohta ainult sõnu, mida nad ise enda kohta kasutavad. Minu meelest on asja olemus just see, et ta oli budismi uurija; "tibetoloog" ja "mongolist" on pigem kattevari. Andres 28. november 2006, kell 08:35 (UTC)

Võib muidugi võtta ka nii, et sõnad "tibetoloog" ja "mongolist" iseloomustavad tema tegevust teisest aspektist. Andres 28. november 2006, kell 08:36 (UTC)
----------------------------
Möistan kui sekkud teemasse  ja parandad artiklites neid kohti  kus pöhimötteliselt on midagi valesti ,
kuid siin tundub see kyll kohatu  lisand olevat.
Ja mis budoloog?
Tavaliselt need   orientalistid armastavad end   nyyd  budoloogiks nimetada  kes varem  tegid koostööd nöukogude vöimuga.
--VanemTao 28. november 2006, kell 08:45 (UTC)

Sõna "budoloog" mina siia ei pannud, kuid minu meelest on see õige.

See, kes end budoloogiks armastab nimetada, ei puutu minu meelest üldse asjasse. Andres 28. november 2006, kell 14:18 (UTC)
----------------------------
Budistlik vaimulik on budistide jaoks  laama  Dandaron budistide jaoks oli  ja on eelköige laama , mitte vaimulik.
Me ei kirjuta dalai-laama  kohta et ta on   vaimulik ,   meretäis  vöi vannitäis tarkust.... vaid Dalai  ja laama.Sellisel kujul peaks neid möisteid säilitama.--VanemTao 28. november 2006, kell 17:36 (UTC)

Panin "budistlik vaimulik" asemele "laama". Aga artiklis laama tuleb ikkagi kasutada sõna "vaimulik". Selle sõna tähendus ei ole spetsiifiliselt kristlik ega läänelik. Andres 29. november 2006, kell 01:41 (UTC)
----
Tõstan tausta siia. Tegelikult kuulub see artiklisse "Budism Burjaatias" vms. --Oop 21. veebruar 2010, kell 00:50 (UTC)
19. sajandi algusaastail algas Burjaatia budismis  reformide aeg, mille põhjuseks oli Tiibetis erinevaid koolkondi ühendav nn budismi terminoloogia ja mõistete alane   liikumine Rime (tiib. ris-med). Seda asus populariseerima  Lubsan Sandan Tsõdenov koos enda õpetaja Džajagsen-gegeeniga, kelle juhtida oli  Tiibetis (Kumbumi klooster Jampa-ling (sKu-‘bum Byams-pa gling). Neil aastatel Džajagsen-gegeen külastas korduvalt Burjaatiat ja osutas samasugust külalislahkust enda poolt pakkudes tugi ja ajutist peatuspaika Tsongkhapa sünnikohas, milleks oli Tiibetis Kumbumi klooster. Isegi Vene maadeuurija Kozlov peatus seal 1908. aastal veidi aega enda Aasia ekspeditsioonil Džajagsen-gegeeni õpilaste hulgas oli selline ekstravagantne  burjaadi tantrist ja guru Lubsan Sandan Tsõdenov kelle jaoks tema teadaolevast elus oli tema õpetaja ainus autoriteet kellega ta üldse arvestas. Seda enam, et Tsõdenov   Snkt.Peterburis imperaator Nikolai II saali sisenemisel oli ainus, kes ei kummardunud Vene tsaari ees. Enda gurule Džajagsen-gegeenile olevat Lubsan Sandan Tsõdenov teinud alati temaga taaskohtumisel kolm klassikalist maani kummardust. Viimane kord saabus Džajagsen-gegeen Burjaatiasse aastal 1910. Tal oli eriline suhe Burjaatias  Kizinga orus asuvate kloostrite suhtes ja kui ta viimast korda saabus Burjaatiasse palusid burjaadid et ta annaks pühitsuse Vadzrabhairava tantrale, mille peale gegeen vastas, et "kes soovib, järgnegu mulle". Siis küsis "kas venelasi on õpilaste või laamade hulgas?" Vastuseks kõlas "Ei". Džajagsen-gegeen lausus "Kui venelastest budistid ilmuvad siis saate pühitsuse". Enne gegeeni ärasõitu Burjaatiast palusid kohalikud laamad teda, et gegeen järgmises elus sünniks nende hulgas Burjaatias, et neid õpetada enam mõistma Buddha Dharmat. Burjaadid annetasid ärasõidu päeval Džajagsen-gegeenile hadakid ja vedasid teda vankris kolm tiiru ümber kloostri, et auväärne sünniks järgmises elus Burjaatias, mille peale too andis oma nõusoleku. Džajagsen-gegeen suri 1913.aastal.
1917. aasta suvel saabus Burjaatiasse terve laamade delegatsioon, et vedada lapsuke nimega Bidija Dandaron endaga kaasa kohta, kus asub gelukpa koolkonna rajaja Tsongkhapa auks püstitatud Kumbumi klooster. Tiibetlaste visiidi põhjuseks oli, et nad tahtsid tagasi saada enda kloostri eestseisja uut kehastust. Lubsan Sandan Tsõdenov, kes oli algselt juba määratud tulevase dharmaraadža, õpetajaks ütles tiibetlastele resoluutselt ära, kes selle peale kurvalt lahkusid, lootuses paremate aegade ja tuleviku peale. Nad ei teadnud, et nende kloostriülem selles kehastuses ei jõua kunagi Kumbumi ja sureb aastakümneid hiljem kommunistide poolt vanglasse panduna kauges Siberis asuvas vangilaagris.


Arutelu:Lozang Gyatso

Kuidas saaks sättida nii et linki lisades     reageeriks ta mitte ainult (Lozang Gyatso)le vaid ka (V dalai-laama Lozang Gyatso) vöi V dalai-laama?
Tavaliselt inimesed teavad  V Dalaid  aga tema nime   ei teata, seega oleks parem kui reageeriks mölemale  .--VanemTao 23. november 2006, kell 16:28 (UTC)

Tegin ära. Niisugustel juhtudel tuleb teha ümbersuunamine. Selleks luua lehekülg soovitava pealkirjaga ning sellele kirjutada: #redirect
Topeltnurksulgude sisse kirjutada selle lehekülje pealkiri, millele ümber suunatakse. Andres 23. november 2006, kell 17:27 (UTC)
Thnxx.--VanemTao 23. november 2006, kell 17:35 (UTC)

Selle artikli pealkiri võiks olla Lobsang Gjatso. --[[Kasutaja:Metsavend|Metsavend]] 23. november 2006, kell 20:45 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://tbrc.org/kb/tbrc-detail.xq;jsessionid=34347A8034BF37B2FD395A63F29DFC95?RID=W294&wylie=n
** In Lozang Gyatso on 2013-06-24 12:08:06, 404 Not Found
** In Lozang Gyatso on 2013-07-06 11:32:27, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:32 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tibet.cn/english/zt/TibetologyMagazine/..%5CTibetologyMagazine/..%5CTibetologyMagazine/2003120053195657.htm
** In Lozang Gyatso on 2013-06-24 12:08:11, 404 Not Found
** In Lozang Gyatso on 2013-07-06 11:32:37, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:32 (EEST)


Arutelu:Beatbox

Mis on beatid? Valju 23. november 2006, kell 16:53 (UTC)
Beatboxi hea näide on filmisarjas "Politseiakadeemia", kus üks tegelane tegi neid nn beatboxe, beat ilmselt on mingi inimhäälega imiteeritud hääl millestki kellestki --Dj Capricorn 26. november 2006, kell 21:08 (UTC)

Eesti esimene suure tuntuse saavutanud beatbox'i viljeleja oli tegelikult ju Boba ehk Vladimir Sapožnin juba 1930. aastatest peale. Ka tema imitatsioonidel oli rütm ometi olemas, miks siis teda pole siin mainitud? Kuriuss 30. juuli 2017, kell 22:09 (EEST)

Aitäh!

"Esimesed tänapäevase beatbox'i viljelejad olid Chalice, Luiks ja Dynamical Tongues crew ..." Kas ansambli Rumal Noorkuu / Noorkuu beatbox'i-lood juba alates 1996. aastast on siis esindanud muudkui seda "vanaaegset" beatbox'i? Enne neid tegi juba 1980. aastate teisel poolel ka üks barbershop-kvartett Eestis beatbox'i (see ansambel, nende vastavas stiilis lugusid ei viitsi praegu otsima hakata). Kas jälle vana? Kust läheb piir? Mõlemad mainitud ansamblid tegutsesid ju vähemalt enne Chalice'i. Kuriuss (arutelu) 17. juuni 2020, kell 03:58 (EEST)
* Rey beatbox
* Dynamical Tongues Crew Mittetöötavad lingid. Adeliine 22. august 2010, kell 15:48 (EEST)


Arutelu:Vladimir Sapožnin

Pole mõtet linkida [[Nadežda]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. november 2006, kell 17:33 (UTC)

Kui ma ei eksi, siis ka tema poja nimi on Vladimir Sapožnin. Andres 16. detsember 2007, kell 03:54 (UTC)

Dokfilmis "Tsirkuselaps" on tiitrites "Vladimir Sapožnin jun." -Mardus (arutelu) 4. juuli 2013, kell 01:43 (EEST)

Õieti oli tiitrites "Valdimir Sapožnin jun." [sic, kuid see ei muuda fakti]. Või on Sapožninil rohkem kui üks laps, kui eelnevalt oli kirjas, et Oleg? -Mardus (arutelu) 4. juuli 2013, kell 01:51 (EEST)

Et siis dokfilmis oli Vladimir Vladimirovitš, seega isanimi oli ka Vladimir? -Mardus (arutelu) 4. juuli 2013, kell 01:22 (EEST)


Arutelu:Sebastian Haffner

Arvan, et kuigi ta kirjutas ajaloost, ei saa teda nimetada ajaloolaseks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. november 2006, kell 17:42 (UTC)

Nii, täiendasin seda lugu aga tuleks veel täiendada. Äkki võiks pildi ka panna? Boms 30. november 2006, kell 08:28 (UTC)

Kui vabalt kasutatav pilt on saadaval, siis muidugi. Nähtavasti on seda raske leida, sest saksa vikis pilti ei ole. Andres 30. november 2006, kell 14:08 (UTC)

: Ingliskeelses Vikis on pilt olemas. Boms 30. november 2006, kell 18:50 (UTC)

:: Jah, aga see on fair use'i alusel. Eestis sellist asja pole. Andres 30. november 2006, kell 21:14 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kriteerium.ee/kataloog.php?uID=24&lang=est
** In Sebastian Haffner on 2013-06-24 13:23:45, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Sebastian Haffner on 2013-07-07 00:09:19, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:09 (EEST)


Arutelu:Rahvus

Siin oleks tarvis rohkem konkreetsust. Mille poolest erineb rahvus muud laadi identiteetidest ja kollektiividest? Andres 23. november 2006, kell 17:50 (UTC)

Siia oleks hädasti vaja sisulise toimetamise malli. Toimetamise mall muudeti keelelise toimetamise malliks, kuid ertiklitele, mis vajaksid sisulist toimetamist, nüüd malli ei ole. --Metsavend 23. november 2006, kell 21:10 (UTC)

: See toimetamise mall võtabki ju kokku need liigid (nagu üldine mall) --Dj Capricorn 23. november 2006, kell 21:17 (UTC)

::Ma ei teadnud, et see veel olemas on. --Metsavend 23. november 2006, kell 21:41 (UTC)

::: Keeletoimetamise mall on nüüd

:: Siin peaks hoopis uue artikli kirjutama. Rahvust ei määra keel ega usk ega nn "kultuur". Rahvuse moodustavad sarnaste väärtushinnangute, tõekspidamiste ning käitumisharjumustega inimesed. Rahvuse kujunemist soodustab sarnane keel ning sama usk ning kollektiivne soov teistsugustest inimestest eristuda või neile vastanduda. Valju 23. november 2006, kell 21:27 (UTC)

::Samasse rahvusse kuuluvatel isikutel võivad olla väga erinevad väärtushinnangud, tõekspidamised ja käitumisharjumused (rullnokkadel omad, mammonakummardajatel omad, kultuuriinimestel omad; ja samas on nad kõik eestlased). Samad võivad nad olla sotsiaalsetel gruppidel, mis etnosse (sh rahvusse) kuuluvad, kuid mitte etnosel. Rahvus on etnose arengustaadium, mitte sotsiaalne grupp.

::Loodan, et selle artikli kirjutajad ei lähtud kirjutamisel ei inglise ega prantsuse keeles kirjutatust. Nende keeltes ei tehta vahet rahvusel ja kodakondsusel. St eesti rahvus sai kujuneda aastal 1918, mitte ärkamisajal. Rahvuse mõiste meie tähenduses on olemas lisaks eesti keelele keeltes, mida kõneldakse siinpool Reini - saksa, vene, poola jt. - Urmas 24. november 2006, kell 05:21 (UTC)

::Mille poolest erineb rahvas rahvusest ning mis on rahvusrühm? Valju 24. november 2006, kell 09:10 (UTC)

::Täiendan küsimust. Mis on etnos ja mille poolest erineb etnos rahvast või rahvusest? Valju 24. november 2006, kell 09:51 (UTC)

:::Nii rahvad kui ka rahvused on etnosed. "Etniline koosseis" on sama, mis "rahvuslik koosses", st milised rahvused, rahvad, hõimud, hõimuliidud või suguharud mingil alal elavad.

:::"Rahvusrühma" seletamiseks oleks hea näha mõnda konkreetset näidet. Tõenäoliselt tuleks seda lugeda "elavad järgmiste etnoste esindajad".

:::Eestlaste rahvuseks kujunemine on seotud rahvusliku ärkamisega ja kõige sellega, mida ma tol ajal omandasime, lõime ja aluse panime. - Urmas 24. november 2006, kell 10:55 (UTC)
Praegune lähenemine toetub ilmselt ainult Gumiljovi töödele. --195.80.96.210 24. november 2006, kell 10:23 (UTC)

Vähemalt algses variandis artikkel kindlasti Gumiljovil ei põhine. Äärmisel juhul võib tegu olla kontekstist rebitud lausetega.

Igatahes ei tasu kasutada allikana Bromleid. - Urmas 24. november 2006, kell 10:55 (UTC)
Rahvus on nii kollektiiv kui omadus.

Mismoodi??? Mille omadus??? - Urmas 24. november 2006, kell 11:37 (UTC)
Näiteks minu rahvus on eestlane, st mul on selline omadus.

See ei ole omadus! Seda nimetatakse etniline identiteet, rahvuslik enesemääratlus. - Urmas 24. november 2006, kell 12:36 (UTC)

: Miks see ei ole omadus? Andres (arutelu) 10. oktoober 2017, kell 19:25 (EEST)

"Rahvuseks võidakse nimetada ka kultuuri, kuid laiemas mõistes, kuna rahvusega võivad seoses olla nii kirjandus, kui ka lauakombed jm."

Kultuuri rahvuseks nimetada kindlasti ei saa, kuid kultuuri, kirjanduse osa võiks artiklisse sisse panna (rahvuskirjandus pole sugugi väheoluline asi). - Urmas 24. november 2006, kell 05:25 (UTC)
----
Indiviidi rahvuseks nimetatakse kuulumist rahvusesse. Andres 24. november 2006, kell 22:20 (UTC)
Minu meelest võib rahvust selles mõttes küll nimetada omaduseks. See omadus võib olla defineeritud erinevalt, näiteks passijärgne rahvus (Nõukogude Liidus) ei pruugi identiteediga kokku langeda. Andres 24. november 2006, kell 22:24 (UTC)

Kindlasti ei ole tegemist isiku omadusega. Isiku omadused on hoopis teine rida. - Urmas 24. november 2006, kell 22:29 (UTC)

: Sa mõtled isiksuse omadusi?

: Võib muidugi öelda, et indiviidi rahvus on tema suhe rahvusega, mitte omadus. Laiemas mõttes nimetatakse omaduseks ka mingis suhtes olemist. Andres 24. november 2006, kell 22:41 (UTC)

::See on jama. Järgmisena kirjutab keegi, et indiviidi poliitilised eelistused ja tema kuulumine mingisse poliitilisse erakonda on tema omadused ja siis hakkame sellele takka kiitma? See on jutt, mille koht ei ole entsüklopeedias, vaid suvalises blogis või kodukal. - Urmas 24. november 2006, kell 22:49 (UTC)

::: Aga millega Sa põhjendad, et need ei ole tema omadused? Andres 24. november 2006, kell 23:42 (UTC)

::::Etniline identiteet ei ole "omadus". Edasi ei ole sel teemal mõtet diskuteerida - seda, et tegemist on omadusega peaks tõestama see sisselogimata kasutaja ja tegema seda toetudes selgetele allikatele, st teadusartiklitele. Praegu kipub kujunema nii, et ma pean tõestama, et ma kaamel ei ole. :((( - Urmas 25. november 2006, kell 09:45 (UTC)

::::: Artiklis puudub sõna "omadus". Me alles arutame sobivat sõnastust. Küsimuse all on see, et rahvusest kui millestki indiviidiga seostatavast tuleks selles artiklis rääkida, olenemata sellest, kas me nimetame seda omaduseks või mitte.

::::: Minu meelest on asi praegu selles, et Sa vaidlustad sõna "omadus"  üldtunnustatud tähendust ega selgita, mis alusel Sa seda teed. Algselt oli jutt sellest, kas indiviidi rahvus on tema omadus.  Ma ei saa aru, miks ta seda pole. Kas Sa tahad eristada omadusi ja seisundeid? Võib-olla küll, et indiviidi etniline identiteet ei ole tema omadus, aga see, et tal teatud etniline identiteet on, on minu meelest küll tema omadus. Mulle tundub küll kahtlane, et indiviidi rahvus ongi tema etniline identiteet. Andres 25. november 2006, kell 10:28 (UTC)

::::Isiksuse omadused on ikka need, mis haakuvad küsimusega "olen milline?", mitte "olen kes?". Esimesel juhul olen küll lahke või flegmaatiline, kuid ei ole eestlane. - Urmas 25. november 2006, kell 09:53 (UTC)

::::: Isiksuse omadused ja indiviidi omadused ei ole üks ja seesama. Mul on näiteks selline omadus, et mul on kümme sõrme. Aga igatahes, kõik minu isiksuseomadused on ka minu kui indiviidi omadused. Nii et 'indiviidi omadused' on laiem mõiste kui 'indiviidi isiksuseomadused'.  Andres 25. november 2006, kell 10:28 (UTC)

::::Aga mul on selline omadus, et ma pean ennast eestlaseks :) Ma olen nõus, et seda omadust ei saa välisvaatleja otseselt mõõta, aga lahkuse kui omadusega on ju täpselt sama lugu. Ega inimese omadused (linlane, punapea, vasakpoolne, suitsetaja) ei ole ainult isiksuseomadused psühholoogilises mõttes. --62.65.192.21 25. november 2006, kell 10:03 (UTC)

::::: Jah, seda pean ka mina silmas. See, kui mõõdetav mingi omadus on, ei puutu minu meelest üldse asjasse. Andres 25. november 2006, kell 10:28 (UTC)

:::::: Inimese rahvus on tema etniline identiteet. Siin ei ole midagi vaielda. Üldiselt tuleks enne ennast mingilgi määral kurssi viia etnoste teemaga enne, kui seda vaidlust jätkata. - Urmas 25. november 2006, kell 10:42 (UTC)

::::::: Minu meelest ei käi vaidlus mitte selle üle, kas inimese rahvus on tema etniline identiteet, vaid selle üle, kas inimese rahvus on tema omadus. Minu meelest on rahvus igal juhul inimese omadus, ja kui etniline identiteet ei ole inimese omadus, siis rahvus on pigem inimese omadus, mis seisneb selles, et tal on teatud etniline identiteet (mõne teise teooria järgi või mõnes teises mõttes võib see omadus seisneda milleski muus).

::::::: Minu meelest ei ole sobiv argumendina kasutada soovitust end asjaga kurssi viia. Kui Sa ise oled asjaga kursis, saad Sa kas viidata autoriteedile või veel parem, selgitada, miks asi on nii, nagu Sa ütled.

:::::::: Vähemalt ei väitnud ma kahtlaseks, et inimese rahvus on tema etniline identiteet. Lisaks oli artikli algvariandis rida asju, mis rahvuse tähendusest mööda käivad. Aga sellest on ülal paar märkust olemas. - Urmas 25. november 2006, kell 10:57 (UTC)

:::::::: Mina väitsin, et on kahtlane, et inimese rahvus on tema etniline identiteet. Ja see kahtlus tekkis mul sellepärat, et Sinu väitel ei ole etniline identiteet inimese omadus, minu arvates aga on inimese rahvus tema omadus. Kui inimese rahvus on seotud inimese etnilise identiteediga, mis ei ole inimese omadus, küllap siis on inimese rahvus tema omadus omada teatud etnilist identiteeti. Andres 25. november 2006, kell 11:06 (UTC)

:::::::: Ka mina ei poolda artikli algvarianti. Andres 25. november 2006, kell 11:06 (UTC)

::::::: Peale selle, Sa ju möönad, et kirjanduses on asja kohta erinevaid seisukohti. Andres 25. november 2006, kell 10:49 (UTC)

:::::::: Kui rahvus on isiksuse omadus, siis on seda ka poliitilised eelistused, kuuluvus teatud sotsiaalsetesse gruppidesse jne? - Urmas 25. november 2006, kell 10:57 (UTC)

::::::::: Urmas, ma pole väitnud, et rahvus on isiksuse omadus, vaid et ta on indiviidi (või inimese) omadus. Ka kõik Sinu poolt mainitud on indiviidi ja inimese omadused, kuigi nad ei ole inimese isiksuseomadused. Andres 25. november 2006, kell 11:06 (UTC)

::::::::: Mingisse sotsiaalsesse gruppi kuulumise aluseks või eelduseks on kindlasti isikuomadused. Valju 25. november 2006, kell 11:02 (UTC)

:::::::::: Tundub, et oleme liikunud välja artikli "rahvus" jaoks vajalikust ja jõudnud artikli identiteet (rahvuslik, kultuuriline; grupikuuluvus jne) arutellu. Vastavad seletused, definitsioonid võiks jätta sinna. - Urmas 25. november 2006, kell 11:21 (UTC)

:: Võib-olla ei ole artikli kirjutamise seisukohast tähtis, kas inimese rahvus on tema omadus. Aga ma ei näe mingit vajadust seda arutelu kuskile mujale üle viia. Andres 25. november 2006, kell 11:41 (UTC)

::::::::::: Rahvus ei eksisteeri identiteedita. Aga mille poolest erineb siis rahvus mõnest muust inimeste hulgast? Kas baltisakslased oli rahvus või sotsiaalne grupp?

:: Kui inimese rahvuse all mõistetakse tema teatud omadust, siis on seda sõna kasutatud ka tähenduses, mis tingimata ei eelda vastava identiteedi olemasolu sellel inimesel. Pean silmas "passirahvust". Andres 25. november 2006, kell 11:43 (UTC)
___
"Ka on võimalik aja jooksul kasvada teise kultuuri ehk siis kasvada uude rahvusesse."
Täiskasvanueas rahvuse vahetamine ei ole kuigi tavaline. Seetõttu võiks lause kõlada nii: Ka on võimalik teatavatel tingimustel aja jooksul kasvada teise kultuuri ehk siis kasvada uude rahvusesse"

"on võimalik" ja "on võimalik teatavatel tingimustel" ei tähenda minu meelest midagi erinevat. Andres 10. oktoober 2010, kell 14:29 (EEST)
----
Artiklis tuleb ilmtingimata rääkida sellest, et rahvus mõiste on erineva tähandusega. Euroopas eksisteerivad "Prantsuse" ehk "Lääne" tüüpi rahvused (rahvus samastatakse kodakondsusega) ja "Saksa" ehk "Ida" tüüpi rahvused (rahvus põhineb etno-kultuurilisel ja keelelisel identiteedil). "Saksa" ehk "Ida-Tüüpi" rahvused on levinud Kesk-Ida Euroopas (sealhulgas ka Eestis) ja Ida-Euroopas. Kasutaja:90.191.119.98

Minu meelest tähendab see, et on kaks rahvuse mõistet. Mõistel minu meelest ei ole tähendust.

Seda tuleb muidugi mainida.

Aga jällegi, üks asi on rääkida kahest rahvuse mõistest, teine asi on öelda, et on kaht liiki rahvusi. Andres 10. oktoober 2010, kell 14:29 (EEST)

Mainitud liigitusest ma ei tea, aga EE-le ja EKSS-ile viidates on olemas kitsam mõiste rahvus ja laiem mõiste rahvas. Esimene on ainult teatud etniline määratlus ja teise sõna all võidakse muu hulgas mõista ka riigi kodanikkonda. Pikne 10. oktoober 2010, kell 15:05 (EEST)

: Rahvusi peetakse minu meelest tavaliselt arenenud etnilisteks kooslusteks, mis tekkisid hiljuti. Varem olid rahvad ja hõimud, ning need on ka nüüd mingil kujul olemas. Rahvas kui riigi kodanikkond on veel eraldi mõiste. Andres 10. oktoober 2010, kell 15:24 (EEST)

:: Jah. Nimetatud lääne tüüpi "rahvuse" kohta peaks käima hoopis sõna rahvas. Pikne 10. oktoober 2010, kell 15:32 (EEST)

::: Võib-olla siiski mitte. See selgub siis, kui me artiklid välja arendame. Andres 10. oktoober 2010, kell 15:44 (EEST)

Rahvus ja natsioon ei ole päris üks ja see sama. Natsioon on rohkem nagu "kodanikkond". Velirand (arutelu) 16. mai 2014, kell 18:54 (EEST)

usaldusväärse(te) allika(te) olemasolul tuleks seda ka artiklis öelda. EKSSi järgi on sünonüüm --Bioneer1 (arutelu) 17. mai 2014, kell 09:51 (EEST)

"Rahvus" on ise kahetähenduslik, minu meelest kasutatakse "natsiooni" ainult ühes neist tähendustest. Andres (arutelu) 19. mai 2014, kell 09:05 (EEST)

Mis müstiline ULME see siia kokku on kirjutatud? "Nation" on kõige otsesemas tõlkes rahva(rahvuste) kogum teatud parameetrite ja hierarhiaga territooriumil ehk siis riik (ja ülekantud tähenduses saabki olla vaid selle sama riigi rahvas(ehk rahva ehk rahvuste kogum), aga kindlasti mitte rahvus). Rahvus on geneetiline päritolu ja sellel pole füüsilise territooriumiga mitte midagi pistmist! (välja arvatud juhul, kui keegi pole just eriti efektiivseks Terrafiiliks muteerunud ja suudab juba maapinda ennast poolduma panna).
Ehk siis tekst on kokku seotud täiesti vale lehega ning samal põhjusel on ümber tõlgitud ka täiesti vale tekst (mis ise on ka muidugi vasakjoodiklaste poolt juba vajalikus suunas "paika" ära pandud) - https://en.wikipedia.org/wiki/Ethnic_origin

Miks on neutraalsus vaidlustatud? --Andrus Kallastu (arutelu) 31. august 2018, kell 21:44 (EEST)

Neutraalne käsitlus peaks hõlmama (viidet) vähemalt 2 eri voolu arvamusele; mix siis mitte nt härrased Napoleon, Marx, Uljanov, Stalin, Mussolini, Hitler; Platon, Aristoteles, Putin, Machiavelli, Porošenko jne. Lisaks, see on ajas suhteliselt kiirelt muutuva sisuga “asi”; neutraalsem käsitlus võiks ehk hõlmata nt nii Põhja-Koread kui nt Luksemburgi, mitte et L.V.×2+1 viiteid. (lisaks, vt nt inglise keele sünonüüme ja ütle, millest konkreetselt juttu on, täna, praegu (31. august 2018, kell 22:02 (EEST)), ja kas homme tuleb siis muuta); võiks olla nt ülevaade, mida "selle" all eri kultuuri-, keele-, õigusruumides mõistetakse, mitte "raiuda" siin sisse ei tea mida (nt ei ole mina, ausõna, Google'i otsimootori(te) algoritmide koostaja), millel on "kaja", ja mille eest lõppkokkuvõttes keegi ei vastuta, IMHO.—Pietadè 31. august 2018, kell 22:02 (EEST)Lisaks, „originaaluurimuse“ vallas, lisan tõdemuse, et teatud X hulga aastakümnete jooksul on ingliskeelses kultuuri-, keele-, riigi- jne ruumis sõna nation sisu pidevas muutumises, implitsiitselt/eksplitsiitselt, ilmateade ehk isegi stabiilsem, vähemalt temperatuuri piirid on (praegu: 31. august 2018, kell 22:15 (EEST)) teada...—Pietadè 31. august 2018, kell 22:15 (EEST)

"on ingliskeelses kultuuri-, keele-, riigi- jne ruumis sõna nation sisu" Ingliskeelse sõna "nation" täpsem vaste eesti keeles oleks tegelikult 'kodanikkond'. Velirand (arutelu) 31. august 2018, kell 22:25 (EEST)

:See oleneb kontekstist ; „united nations“ ei ole ‘ühendatud kodanikkond’; „rahvaste liit“ ei olnud, jne.—Pietadè 31. august 2018, kell 22:33 (EEST)
Ma soovitaks nüüd maha rahuneda. Lisatud info on refereeritud Marek Tamme artiklist. --Andrus Kallastu (arutelu) 1. september 2018, kell 00:36 (EEST)

Enne Marekit on teemat käsitlenud inkad, idanaabreid geneetiliselt rikastanud tšõngõska hordikesed jt; MT ainsana refereerimine ongi ekse neutraalsuse vastu, mu meelest.—Pietadè 1. september 2018, kell 00:45 (EEST)
Praegune mõiste määratlus ("etnose arengustaadium") pole ilmselt korrektne. Allpool on artiklis kirjas, et "etniliste rühmade ja tänapäevaste rahvuste vahel tihtipeale seos puudub". --Minnekon (arutelu) 9. september 2018, kell 15:06 (EEST)

:Ilmselt on probleem pigem sõnastuslik, sest see allpool olev jutt viitab minu meelest pigem sellele, et mitte igast etnosest ei kujune rahvust.--Andrus Kallastu (arutelu) 10. september 2018, kell 09:00 (EEST)

::Mul on mulje, et kõik rahvused ei kujune üksüheselt mingist etnilisest rühmast. Praegune määratlus ütleb veel, et rahvus on etnose alaliik, mis on ka kahtlane ja vastuolus teiste artiklis esitatud väidetega. --Minnekon (arutelu) 10. september 2018, kell 14:35 (EEST)

Tegemist on mingil ajahetkel kirjutaja poolt antud hinnangu jäädvustusega.—Pietadè 9. september 2018, kell 15:25 (EEST)
Rahvusse kuulumine ei ole iseenesestmõistetav: rahvusse ei sünnita, rahvusse kasvatakse ja õpitakse. Lapsepõlve ja nooruse jooksul omandatud rahvuslikku (kultuurilist) kuuluvust on hiljem siiski raske, kui mitte võimatu muuta.
põhjendamata väide. --Wkentaur (arutelu) 8. aprill 2024, kell 09:51 (EEST)
----
"igal inimesel on õigus määrata oma rahvuslik kuuluvus ja seda määratlust ka muuta" Viidatud allikas on kirjutatud: "Igal inimesel on õigus tunnistada end selle rahvuse liikmeks, millega tunneb etniliselt ja kultuuriliselt kõige tugevamat sidet. Üldjuhul on see vanematelt päritav ehk inimene tunneb end kuuluvat sellesse rahvusesse, kuhu kuuluvad ka tema vanemad või erinevate rahvuste korral vähemalt üks neist." Velirand (arutelu) 4. mai 2024, kell 09:56 (EEST)

Jah, minu meelest ei ole siin tegu refereeringuga. Peale selle, see ei ole eelmise lausega samas kontekstis ega võrreldav. --Andres (arutelu) 4. mai 2024, kell 10:55 (EEST)
"Rahvus on enesemääratluslik tunnus, igal inimesel on õigus määrata oma rahvuslik kuuluvus ja seda määratlust ka muuta." See ei käi ainult Eesti kohta, miks see Eesti alajaotuse all on? Allikad on nirud - blogiartikkel ja lühike ajalehe nupp. Nii üldisest teemast nagu rahvus kirjutamisel peaks kasutama korralikke allikaid. (Ja kui keegi nüüd kibeleb soovitama, et kirjuta siis ise parem, siis seepärast ma üldisi artikleid ei täiendagi, et nende täiendamine on raske töö.)Kaniivel (arutelu) 4. mai 2024, kell 20:40 (EEST)

Jah, selle artikli kirjutamine on tõesti raske töö. Üks teos, mis kindlasti tuleks läbi töötada, on "Imagined Communities". Ja see on ka ainult üks vaade, kuigi mõjukas. Andres (arutelu) 4. mai 2024, kell 22:57 (EEST)
----
Sellest oli siin aastaid tagasi juttu, aga ma juhin tähelepanu sellele, et sõna "rahvus" kasutatakse kahes tähenduses. Üks on inimese omadus, teine on kollektiiv. --Andres (arutelu) 4. mai 2024, kell 23:40 (EEST)
Ma leian, et see tuleks algusest peale selgelt välja tuua. --Andres (arutelu) 5. mai 2024, kell 11:22 (EEST)
----
muutis ajavahemikul 2001 kuni 2021 oma registrisse kantud rahvuskuuluvust 5% täiskasvanud Eesti elanikest

See on arusaamatu. Täiskasvanud elanike kogum uueneb 20 aasta jooksul oluliselt. --Andres (arutelu) 5. mai 2024, kell 11:22 (EEST)


Arutelu:Versailles' rahu

Järgnev jutt ümbersuunatud artiklist "Versailles' rahuleping" tuleb siia sisse sulatada:
''Versailles' rahulepinguks nimetatakse [[Saksamaa]] ja Antandi vahel sõlmitud lepingut, kus kuulutati Esimese maailmasõja sõjasüüdlaseks [[Saksamaa]]. Versailles' rahulepingu olulisemad punktid olid:
''1. Saksamaa territoorium vähenes kaheksandiku võrra, looduda tuli paljudest piirialadest ja okupeeriti Reini jõe vasak kallas ja 50 km vöönd paremast kaldast.
''2. Saksamaal ei tohtinud olla suuri sõjalaevu, allveelaevu, lahingulennukeid, tanke ega raskeid kahureid. Elukutselisi maa- ja jalaväelasi tohtis olla 100000, vabatahtlikke 15000.
''3. Saksamaa pidi teistele riikidele maksma reparatsioonimakse. [[Prantsusmaa]] tahtis seda kehtestada isegi nii suureks, et Saksamaast ei saaks enam kunagi majanduslikult heal järjel olevat riiki.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. november 2006, kell 18:00 (UTC)

Samanimelisi rahulepinguid oli rohkem. Vt. [[:en:Treaty of Versailles]].--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 2. mai 2010, kell 22:18 (EEST)

10. jaanuaril 1920. aastal jõustunud rahuleping lõpetas ametlikult I maailmasõja.

See on millegipärast välja võetud. Andres 19. aprill 2011, kell 21:54 (EEST)

''Saksamaa alustas relvajõudude taastamist juba mõne aasta pärast peale rahulepingu sõlmimist.''
Kuidas see rahulepingu rikkumine on? Relvajõud olid ju lubatud? Teiseks, relvajõud vahepeal kuhugi ei kadunud, et neid oleks pidanud taastama hakkama. [[Kasutaja:N.N.|N.N.]] ([[Kasutaja arutelu:N.N.|arutelu]]) 21. november 2012, kell 08:21 (EET)
Prantsusmaa peaminister Georges Clemenceau soovis Saksamaad Prantsusmaale sissetungi eest põhjalikult karistada– ta väitis, et on "20 miljonit sakslast liiga palju".. - 20 miljonit sakslast liiga palju kus? Maailmas? Prantsusmaal? [[Kasutaja:EKaukonen|EKaukonen]] ([[Kasutaja arutelu:EKaukonen|arutelu]]) 20. jaanuar 2021, kell 18:43 (EET)

Pealkirjaks võiks ehk olla "Versailles' rahuleping". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 12. veebruar 2018, kell 00:40 (EET)


Kasutaja arutelu:Trigon~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Trigon! Andres 25. november 2006, kell 07:43 (UTC)

Pilt:Vidaenero8ij5qs1ps5bp2qw.jpg on esitatud kustutamiseks, kuna tegemist on kõik-õigused-kaitstud tüüpi pildiga (punase kopiraidi tähisega en.vikis). --WikedKentaur 25. november 2006, kell 19:42 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Trigon~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Pistesääsklased

Sellest artiklist jääb mulje, nagu kõik sääsed oleksid pistesääsklased. Vähemalt otsustades ENE 1. väljaande järgi on sääskede sugukondi palju rohkem. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. november 2006, kell 13:29 (UTC)

igal aastal' ... põhjustavad surma umbes ühele praegu elavale inimesele 17-st

Mis see tähendab? Kas igal aastal sureb 200 miljonit inimest sääskede tõttu? Andres 21. mai 2010, kell 23:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uel.ac.uk/mosquito/
** In Pistesääsklased on 2013-06-24 12:54:25, 404
** In Pistesääsklased on 2013-07-06 19:17:17, 404
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:17 (EEST)


Kasutaja arutelu:Meri~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Meri! Andres 27. november 2006, kell 10:02 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Meri~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Erdenedzuu hijd

Erdeni-yin erike)-kroonika    .TITLE Erdeni-yin erike; mongolische Chronik der lamaistischen
Klosterbauten der Mongolei, von Isibaldan (1835) In Faksimile  mit Einleitung und Namensverzeichnis hrsg. von Walther Heissig.  (IMPRINT Kopenhagen, E. Munksgaard, 1961.)

Selle asja nimi peaks olema Erdenedzuu (allikas). - Urmas 28. november 2006, kell 22:17 (UTC)

Siis tuleks artikli pealkiri  ymber teha  , kui see nii peab kirjapildis välja nägema.--
[[Kasutaja:VanemTao|VanemTao]] 28. november 2006, kell 22:23 (UTC)

Kas seda klassikalist liidet  (Ling)  vöi (Hiid) - saar  , ei ei pea juurde lisama?--VanemTao 28. november 2006, kell 22:25 (UTC)

Ei oska öelda. Võib, kui täpsem saab. - Urmas 28. november 2006, kell 22:28 (UTC)

Selle vöiks ikka lisada siis  täpsem .

Suur tänu sulle abi eest.--[[Kasutaja:VanemTao|VanemTao]] 28. november 2006, kell 22:42 (UTC)

Võtsin teise lause lõpust ära "...(Khara-khorin või Har Horin), Uvurkhangai aimag, Khar-Khorum", ei saanud täpselt aru, mis nimedega tegemist oli.

Eemaldasin järgmised katkised välislingid:
* http://www.iras.ucalgary.ca/~volk/sylvia/Pozdneyev.htm
* http://gmut.mn/?p=57
* http://tibetan-museum-society.org/java/arts-culture-Buddhism-in-Mongolia-After-1990.jsp
* http://tibetan-museum-society.org/java/arts-culture-The-Life-of-Zanabazar-chapter2.jsp


Arutelu:Kuku Raadio

Alguses oli muusika osatähtsus Kuku Raadios palju suurem. Andres 28. november 2006, kell 14:28 (UTC)

Kas see väide mitte vale pole? Sest vaata, mis nurga alt tahad Raadio Tartu oli ju enne. Kui öelda, et "Vanim tegutsev erakapitalil põhinev raadiojaam" siis oleks kõik OK, sest Raadi Tartut enam ei tegutse.

Tegin paranduse. Andres 7. oktoober 2010, kell 23:17 (EEST)
----
Saadete toimetajad ei peaks olema mingi seisuga, vaid peaks kajastama ka varasemat. Viide on seal hoopistükkis 2008. aastale. Andres (arutelu) 16. märts 2015, kell 20:01 (EET)


Kasutaja arutelu:Saarlane~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Saarlane!
Kui tahad infot lisada, siis palun ära kustuta juba olemasolevat. Andres 29. november 2006, kell 02:20 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Saarlane~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Jebtsun Damba Khutukhtu

Õigekirja tuleb kontrollida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. november 2006, kell 08:55 (UTC)
Minu meelest ei ole siin kirillitsas mongoli-, vaid venekeelne kuju. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. november 2006, kell 09:09 (UTC)

Ok.
Vöiksid    linki  anda kust saaksin  ise  uurida    ,   mul puudub  kahjuks    öigekeelsus sönaraamat ,  samuti     transkriptsiooni  ja muu keelevahendust selgitav materjal eestikeele osas
--VanemTao 29. november 2006, kell 09:05 (UTC)

Mongoli keele transkriptsiooni põhijooni näed artiklist Mongoli keel. Õigekeelsussõnaraamat on aadressil . Andres 29. november 2006, kell 09:09 (UTC)

Tänud.--VanemTao 29. november 2006, kell 09:16 (UTC)
Kas Hutuhtu või Hutuhta? Ja miks mitte Džebtsun?

On käibel nii Hutuhtu kui ka Hutuhta. Ei tea, kumb õigem oleks. Eestipäraselt oleks tõesti pigen Džebtsun. Pole üldse selge, mis keeles see on, siis nii tiibeti kui ka mongoli keeles on teistmoodi. Vaata :en:Jebtsundamba.

Tegemist on Mongoolia gelukpa koolkonna juhi teise tiitliga bogdogeegeni kõrval. Andres 29. november 2006, kell 11:07 (UTC)
Siin esineb eri artiklites Bogd Gegeen, Bogdo Gegen, GogdGegen, BogdGegen, Bogdo gegeen, Bogdogeegen - võiks vast ühe kuju juurde pidama jääda? Eestikeelses kirjanduses on esinenud ka kuju bogdo-gõgen. Ja kui bogdogeegen ning džebtsundamba (hutuhta) on ühe isiku kaks eri tiitlit, siis kas on vaja kahte eri artiklit? -- 88.196.110.240 29. november 2006, kell 16:27 (UTC)
Ingliskeelsetes materjalides esinevad nimekujud: (Khalkha) Jebtsundamba / Jebtsun Dampa / Jebtsun Damba / Rje Btsun Dam Pa / Jetsun Dampa / Javzandamba  (Khutughtu / Hutagt) -- 88.196.110.240 29. november 2006, kell 17:56 (UTC)

Eesti keeles on olemas sõna "bogdogeegen". Minu meelest tuleks kasutada igal pool seda sõna (teisi võib artiklis Bogdogeegen mainida ning tuleb teha nendelt ümbersuunamised. Artiklid on toimetamata; toimetamise käigus tuleb sellised asjad korda teha. Kui viitsid, löö kaasa!

Kui artiklid ei räägi otseselt tiitlitest, siis ei ole kahte artiklit tarvis. Võib ju teha ka nii, et artikleid on kaks, kuid üks räägib ainult tiitlist. Andres 29. november 2006, kell 16:33 (UTC)

: Nähtavasti peab ikkagi olema eraldi, sest bogdogeegenite rida algab tunduvalt hiljem kui džebtsundambade oma. Andres 29. november 2006, kell 17:22 (UTC)
Irrelevantseid välislinke ei tasu artikli lõppu toppida. Samuti viiteid teistesse vikipeediatesse. --Metsavend 29. november 2006, kell 16:40 (UTC)

Metsavend
Ära kisu minu pandud linke maha, kui  panin siis järelikult leidsin seal endale vajaliku inffi.See on   minu otsustada ,millist materjali  vajan ja kasutan.

Kui veel loobid   minu pandud linke minema ,mida sa viimased 2 nädaalat oled pidevalt  teinud  , pean sulle   töesti  hakkama öpetama häid  kombeid kuidas hinnata ja  end yleval pidada teiste tehtud töö suhtes.--VanemTao 29. november 2006, kell 17:30 (UTC)

Sinu headest kommetest on mul juba hea pilt, sa juba kirjutasid kuidas sa rusikatega ahimsat õpetasid. --Metsavend 29. november 2006, kell 20:44 (UTC)

: Palun kasutada arutelulehekülge aruteluks artikli üle. Andres 29. november 2006, kell 20:46 (UTC)

VanemTao, aga Sa ei pane endale vajalikke linke õigesse kohta. Pane need enda kasutajalehele või äärmisel juhul mõnele arutelulehele. Artiklitesse tuleb panna ainult selliseid linke, mis aitavad lugejal teema kohta infot juurde saada. Andres 29. november 2006, kell 17:34 (UTC)
Praegune välislink on ju ingl k vikipeediaartikli "peeglile"?

Jah. Asendasin selle tavalise vikilingiga. Andres 29. november 2006, kell 18:03 (UTC)

Boy! Miks sa maha vötsid  Mongoolia linginduse?
Mulle tundub et Jebtsun Damba Khutukhtu kuulub   100% Mongoolia budismi,kultuuri ja ajaloo juurde.Kas tema koht ei peaks siis mitte olema ikka  Mongoolia teemade hulgas?

Selle malliga (:Mall:MNG) sisaldab mongoolia aimakke ja keskalluvusega linnu ja seda tuleks lisada geograafiaartiklitele. Aga ma saan aru su mõttest. Võiksime teha malli :Mall:Mongoolia budism vms....kus oleks loetletud Mongoolia budismiga seotud olulisemad terminid. Ma võin malli ise ära teha. Sinu poolt ootaks sobivaid (olulisemaid) termineid. Loetle kasvõi siia samma arutelusse.

Teine asi veel. On terminid Bogdogeegen ja siis see Jebtsundamba. Oskad sa selgitada nende peamist erinevust. Ma saan aru, et tegemist on erinevate tiitlitega, millest bogdogeegen tähistab Mongoolia vaimset juhti aga kas Jebtsundamba on laiem mõiste? Inglisekeelsed materjalid internetis harilikult vaatlevad neid mõisteid koos.--Boy 17. detsember 2006, kell 14:20 (UTC)

: Soovitan võimaluse korral vaadata neid eraldi, sest tegu on eri mõistetega ja Jebtsundamba liin on palju vanem. Andres 17. detsember 2006, kell 14:37 (UTC)

:: Ok aga kas praegusel (viimasel) Jebtsundambal on ka bogdogeegen-i tiitel? Kas need saavad käia eraldi või on bogdogeegeni puhul täiendusega Jebtsundamba tiitlile?--Boy 17. detsember 2006, kell 14:42 (UTC)

::: Enne bogdogeegeni tiitli tekkimist oli Jebtsun Damba taaskehastuste liin eraldi, alates Dzanabadzarist on nad ühtlasi bogdogeegenid. Andres 17. detsember 2006, kell 14:49 (UTC)

::: Nii sain mina asjast aru. Aga ma võin ka eksida. Vist on nii, et Dzanabadzar oli esimene, kellele eluajal omistati Jebtsundamba tiitel. Andres 17. detsember 2006, kell 14:55 (UTC)

:::: Ma olen ka sellisele infole sattunud, kus esimene Jebtsundamba ja bogdogeegen oli Dzanabadzar (nt.  ja --Boy 17. detsember 2006, kell 15:32 (UTC)

::::: Selles  artiklis räägitakse Jebtsundambade reinkarnatsiooni liinist nii nagu meie Vikipeedia artikkel.--Boy 17. detsember 2006, kell 15:53 (UTC)

:::::: Arvan, et näiline vastuolu tuleb sellest, et jebtsundambade all võidakse mõista kas Jebtsun Dambat ka tema taaskehastusi või siis neid, kes tegelikult kandsid seda tiitlit. Igal juhul on aga minu meelest tegu eri mõistetega. Andres 17. detsember 2006, kell 16:02 (UTC)

::::::: Selle sama Dzanabadzarist rääkiva materjali põhjal võiks öelda, et praegune artikli esitus on segadust tekitav. Peamiselt seepärast, et enne Dzanabadzari ei olnud Jebtsun Dampadel midagi Mongooliaga tegemist (Taranatha ehk välja arvata, kes Mongooliat külastas), küll on õige see, et tegemist on gelukpa koolkonna vaimsete juhtidega Mongoolias, sest enne Dzanabadzari oli seal tegemist Sakya koolkonna budismiga. Kas mitte poleks loogiline, kui me neid termineid eristada tahame, et Bogdogeegen on Mongoolia vaimse juhi tiitel ja antud juhul on mongoolia vaimne juht ka Jebtsun Damba reinkarnatsioon. --Boy 17. detsember 2006, kell 22:28 (UTC)

:::::::: Asi on vist natuke keerulisem. Esiteks, bogdogeegen on Mongoolia "vaimse juhi" tiitel alates Dzanabadzari ajast; teiseks, ka "jebtsundampa" on tiitel, mis võeti kasutusele Mongoolias. Andres 17. detsember 2006, kell 22:33 (UTC)

Artiklis: XII Jebtsundamba: Choijininjed — sündis Tseilonil Tiibetis oli sel ajal (esimene)troonile pandud I Dalai-laama, Gedun Drub (1391-1474) eluajal.
Mäll: Tiibeti kultuurimudel. "Nulli ja lõpmatuse kohal" (lk 166)...Sönam Gjatsol olid väga head suhted Mongoolia Altan-khaaniga ning nende kohtumisel, mis toimus 1578. aastal, anti talle austav tiitel "dalai-laama". Postuumselt hakati ka tema kaht eelkäijat dalai-laamadeks nimetama....
ehk mis ma väidan on see, et Gedun Drub ei olnud "troonile pandud" sest tegemist oli gelukpa koolkonna juhiga Drepungi kloostri eestseisjaga või siis seda pidi, et tollal ei olnud veel Dalai-laama tiitlit. Esimene reaalne oli III dalai-laama.--Boy 21. detsember 2006, kell 21:07 (UTC)

Sa teed tublit tööd, Boy! Andres 22. detsember 2006, kell 08:21 (UTC)

Mis peaks olema artikli pealkiri. Tundub, et täiend "Khutukhtu" ei kuulu otseselt Jebtsun Dampa tiitli juurde. Niipalju kui ma olen artikleist leidnud on Khutukhtu eraldi tiitel, mida on päris mitmel (arvult üle saja) laamal. Algselt tähendas see "püha", mida kasutati konkreetsete inimeste, kohtade jne nimede täiendina, kuid hiljem (alates 1578) hakkas tähistama auastet ja tiitlit. Esimesena andis selle aunime Donkor-lamale ja Sonam Grags-pa lamale Altan khaan (samal ajal kui ta andis Sonam Gyatsole aunimetuse dalai-laama).  (artiklis on veel päris palju põnevat budistlikest tiitlitest ja nende andmise reglemendist). Seega ma arvaks, et artikli pealkiri peaks olema lihtsalt Jebtsun Dampa (või üks selle erinevatest kirjapiltidest). All on siis toodud Google otsingutulemuste arv iga nimekuju järel (mis muidugi ei tähenda, et eesti keeles see kõige enamlevinud oleks)
* Jebtsundamba: 3910
* Javzandamba: 963
* Jetsun Dampa: 950
* Rje Btsun Dam Pa: 124
* Jebtsun Damba: 117
* Jebtsundampa: 66
* Jebtsun Dampa: 13
Seega sellest loogikast lähtudes on ülekaalukalt (internetimaterjalides) enimkasutatav Jebtsundamba
Tulenevalt eeltoodust pakuks artikli "õigeks nimeks": Jebtsundamba--Boy 25. detsember 2006, kell 12:15 (UTC)
Või hoopis Džebtsundamba? -- 62.65.228.153 25. detsember 2006, kell 12:43 (UTC)

Kui tegu on nendes allikates ,  mainituga (Жавзандамба), on ta mongoli Džavdzandamba. - Urmas 25. detsember 2006, kell 13:12 (UTC)

: Jah, mongolipäraselt on see Džavdzandamba. Teine nimevorm on tiibetipärane. Andres 26. detsember 2006, kell 08:45 (UTC)

: Pakuksin samuti pealkirjaks mongolipärast kuju. Andres 26. detsember 2006, kell 08:46 (UTC)

:: Kas Жавзандамба ei peaks translitereerima mitte Žavzandamba ?--Boy 26. detsember 2006, kell 13:41 (UTC)

::: Eesti keeles tuleb kasutada transkriptsiooni ja selle alusel on ж 'dž' ja з 'dz'. - Urmas 26. detsember 2006, kell 13:46 (UTC)

::: Kas mongooli nimedel on see teistsugune kui vene nimedel? Samas muidugi on omaette küsimus, miks peaks eelistama Mongolipärast varianti. Tegemist peaks olema dalai-laama poolt bogdogeegenile antud aunimetusega. Ja enne seda oli vähemalt formaalselt 15 jebtsundambat juba olnud. Mongoleid on nende hulgas vist olnud ainult 2.--Boy 26. detsember 2006, kell 21:11 (UTC)

:::: Jah, mongoli transkriptsioon on teistsugune kui vene oma. Andres 27. detsember 2006, kell 05:28 (UTC)


Arutelu:Tallinna Tehnikaülikool

tmille nimetuseks nõukogude ajal oli Tallinna Polütehniline Instituut. Viimane kasvas välja 1920ndatel Tallinnas korraldatud Kaitseväe tehnikakursustest.

Ei, asi ei ole õigesti esitatud. Kaitseväe tehnikakursustest kasvas välja Tallinna Tehnikum, millest hiljem kasvas välja Tallinna Tehnikaülikool. Andres 29. november 2006, kell 14:30 (UTC)

:Minu teada oli areng järgmine: Tartu Ülikooli tehnikateaduskond – Tallinna Tehnikainstituut – Tallinna Tehnikaülikool – Tallinna Polütehniline Instituut – Tallinna Tehnikaülikool. Tallinna Tehnikumil ei olnud formaalselt kõrgkooli staatust.
Minu arust väärib artikkel vaidlustamist. 1936. aastal asutas Konstantin Päts tehnikakõrgkoolina Tallinna Tehnikainstituudi, mille nimetas 1938 ümber Tallinna Tehnikaülikooliks. 1986 tähistati TPI 50. aastapäeva. Järjepidev areng algab 1936, eelnevalt kaotatud varasem tehnikum oli ebamäärase staatusega tehnikakeskkool.
Viimane kasvas välja 1920ndatel Tallinnas korraldatud Kaitseväe tehnikakursustest.

Välja jäetud. Andres 8. september 2007, kell 18:05 (UTC)

:TTÜ ajaloo kohta saab lugeda kasvõi siit. Jaan513 4. oktoober 2007, kell 17:24 (UTC)

::Viidatud tekstist ei selgu järjepidevus enne 1936. aastat tegutsenud õppeasutusega (M.O.T.T.). Ja näiteks Tartu Ülikooli asutamisaastaks loetakse 1632, mitte gümnaasiumi asutamine 1630.
Võtsin välja järgneva:
 == Kirjandus ==

 *Tehnikaülikooli kodulehekülg sattus kräkkeri rünnaku alla - Postimees, 5. november 2008.
Ivo 20. jaanuar 2009, kell 14:07 (UTC)

Kuhu see siis panna? Andres 20. jaanuar 2009, kell 17:14 (UTC)
----
Statistilised andmed on ajakohastatud, aga vanad tuleks kuidagi säilitada. Andres 14. juuli 2009, kell 07:24 (UTC)
----
Kes siis praegu rektor on, Sürje või Keevallik? Andres 24. aprill 2010, kell 00:02 (EEST)
----
Infotabelis on "rahaline eelarve". Kas ei võiks olla lihtsalt "eelarve"? Andres 24. aprill 2010, kell 00:04 (EEST)

Teiseks, minu teada ei ole enam korrektne kroone panna, peab siis panema eurod ja sulgudesse kroonid (isegi juhul, kui andmed tulid enne Eurot).--MärgRätik (arutelu) 4. aprill 2012, kell 20:27 (EEST)
----
Tundub, et TTÜ turundus tõstis kooli ajaloo oma kodulehe pealt siia üle; küsin kontrolliks üle - tekst iseenesest sai tulemusena veidi parem, ent mitte üleni entsüklopeedia nägu  --Irve (arutelu) 11. november 2015, kell 17:19 (EET)

Eks siis tule teksti redigeerida. Andres (arutelu) 18. november 2015, kell 10:31 (EET)
----
"...septembris 2015 avaldatud QS World University Rankingsi põhjal on TTÜ maailma 600 parima ülikooli seas." — väide ei vasta tõele (oli ja jääb 601-650 vahemikku).Artikli Quacquarelli Symonds välislink juhatab kaardini, millelt seda lihtne kontrollida.—Pietadè (arutelu) 1. september 2016, kell 20:15 (EEST)

TTÜ struktuur on esitatud peatükis "Teaduskonnad, teaduskondade instituudid ja keskused". Kuid pole öeldud mis seisuga see on. Sellise esituse väärtus on nullilähedane. Ettepanek: asendada mingi struktuuriga, millel kuupäev juures. Teine ettepanek on veel – loobuda nii detailsest struktuuri esitusest, sest nende koht on teaduskondade artiklites.--Hirvelaid (arutelu) 21. mai 2018, kell 21:34 (EEST)


Malli arutelu:Navigeerimismall

..... (kirjutada)

Niisiis, selgituseks, miks ma üldse selle malli siia tekitasin... On ju olemas :Mall:Haldus, mis on sisult sama funtsiooni täitev - nimelt abimall navigeerimismallide tagemiseks. Alustama peaks sellest, et mõni aeg tagasi oli siin juttu teiskeelsetest vikidest, ja siis ma leidsin, et miks ka mitte üldse navigeerimismallide puhul seda kokkuklappimist teha. Nii ehk naa, selleks, et malli haldus kasutada ka muu teemaliste mallide tegemiseks oleks tulnud seda miskil määral muuta (kasvõi malli nime) nii et leidsin, et õigem on äkki täiesti uus mall siia keskkonda tekitada ja ... nu praegu on siis miski võrdlusmoment tekitatud nii et võiks siis valida, mis teed edasi minna... - Ahsoous 29. november 2006, kell 21:51 (UTC)

Kas kirja suurust on vähendatud? Minu arvuti näitab seda nüüd kole väiksena.--WooteleF 14. veebruar 2009, kell 17:33 (UTC)

Oskab keegi öelda Navigeerimismalli eelised Navmalli ees, et miks seda nii palju kasutatakse? Sest Navmallil on  need "v" "a" "r" shortcut-id kohe olemas, mis teeb selle mugavamaks + välimus on ilusam/uudsem.--Pelmeen10 30. november 2010, kell 18:18 (EET)

Navigeerimismall sai kõvasti varem tehtud, sellepärast seda kasutataksegi rohkem. Iseenesest Navigeerimismalli kasutamise eeliseks on tema kasutamise lihtsus (võrreldes Navmalliga), Navmalli eeliseks on aga selle võimaluste rohkus. Nagu öeldakse 'maitse asi'. -- Ahsoous 30. november 2010, kell 18:55 (EET)

Siinne navigeerimismall mall on kompaktsem – tal on servad kitsamad ja pilt lükatakse päiserea peale. Sellepärast tundub ta mulle ilusam ja kui võimalik, siis ma kasutaksin seda. Ma ei tea kas nende linkide puudmine on vajakajäämine – ehk need ei peagi pildil olema. Keerulisema ülesehituse korral muidugi on lihstam seda teist kasutada (samas mõnikord on need paljude rühmade ja lõdvalt seotud märksõnadega navmallid kahtlasepoolse väärtusega). Kui mõlema kasutamist soosida, siis võiks ideaalis nende väljanägemist ehk enam ühtlustada. Pikne 2. detsember 2010, kell 22:33 (EET)

: Väljanägemine võiks tõesti olla ühtlasem, aga neid shortcute juurde ei oleks võimalik lisada? Mind häirib eelkõige see, et kui ühe artikli all on navmall ja navigeerimismall mõlemad, siis jääb navmall 'avatuks', näiteks kasvõi artiklis Eesti. --Pelmeen10 3. detsember 2010, kell 17:56 (EET)


Arutelu:Jaan Anvelt

Mul ei oleks midagi Iberpol'i propageeritud nimekuju vastu, kui see oleks kirjutatud gooti kirjas. Antiikvas kasutati v-ga varianti kindlasti juba enne 1937. aastat. Ja ''Eessaare Aadu''s peaks teine s olema pikk s.

[[18. oktoober|29. oktoobrini]

Mis see tähendab? Andres 30. juuni 2008, kell 13:16 (UTC)

(venepäraselt Ян Янович Анвельт) - oli ta siis venelane, et vaja venepäraselt?--Hendrix 30. november 2008, kell 16:26 (UTC)

Võib-olla selleks, et oleks venekeelsetest allikatest kergem otsida. Ĩgatahes tegutses ta venekeelses keskkonnas. Andres 30. november 2008, kell 16:28 (UTC)

:Arvan kah, et see nimi siin liiast ei ole.--WooteleF 30. november 2008, kell 16:35 (UTC)

:: võib-olla? Võib-olla sellepärast, et ta oli revolutsinäär? Nõukogude ideoloogia eest võitleja. Nõukogude = Vene?--Hendrix 30. november 2008, kell 16:36 (UTC)

:: tegelikult pole kahtlustki, see nimi on seotud Nõukogude ideoloogiaga. Juba minu kooli algklassides räägiti Ян Янович Анвельт.--Hendrix 30. november 2008, kell 16:40 (UTC)

"Toilas töötades võttis Anvelt osa revolutsioonilisest tegevusest." - Maha viksitud Nõuka aegsetest ajaloo õpikutest. Vajalik audentne viide--Hendrix 30. november 2008, kell 16:45 (UTC)

Viited võiksid iga asja kohta olla. Küllap kuskil on ka kirjas, mida ta konkreetselt tegi. Andres 30. november 2008, kell 16:47 (UTC)

tundub, et selle artikli kirjutaja on lähedastes suhetes Jaan Anveltiga. Aga kui on, siis võiks täpsem olla tema eluloo kirjeldamisel--Hendrix 30. november 2008, kell 16:51 (UTC)

Mine nüüd ikka, seda artiklit on kirjutanud päris mitu inimest. Andres 30. november 2008, kell 16:56 (UTC)

**ENT juures moodustati  Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee (Военно-революционный Комитет), mille esimeheks Ivan Rabtšinki.

Tõstsin välja, sest pole teemakohane. Andres 30. november 2008, kell 16:59 (UTC)

Muide veel üks huvitav fakt mille kohta mina mingit viidet ei tea, kuid olen kuulnud seda nii oma perekonnas, kui mitmelt teiselt inimeselt, et Anvelt oli Udrias Tiila talus ühe suve sulaseks.[[Kasutaja:Akra|Akra]] 30. november 2008, kell 17:46 (UTC)
Igatahes oli ta [[Andres Anvelt]]i vanaisa. avjoska 3. aprill 2009, kell 20:07 (UTC)
* Jaan Anvelt tuleb Eestisse? Vaba Maa, 19. jaanuar 1935, nr. 17, lk. 3. --[[Kasutaja:Kontra|Kontra]] 3. aprill 2010, kell 12:33 (EEST)

Jaan Anvelt, riigiametnik, sünniaasta 1936, saanud 2002. aastal postuumselt Valgetähe V klassi teenetemärgi: http://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid.php?id=3999 --Morel (arutelu) 28. juuli 2012, kell 16:40 (EEST)
----
Miks see on kaheldavaks märgitud, et Jaan Anvelt ülekuulamisel surnuks peksti? See oli tõesti niimoodi. Tsitaat Donald Rayfeldi raamatust "Stalin and his hangmen" (lk. 316):"Langfang worked with excessive enthusiasm : he beat Jaan Anvelt, the Estonian Communist leader to death on 11 December 1937 and was reprimended for "hindering by clumsy actions to exposure of a dangerous state crminal." 90.191.119.98 10. august 2012, kell 18:01 (EEST)

Pane siis sinna viide. Andres (arutelu) 10. august 2012, kell 23:27 (EEST)
Jaan Anvelti ema Ann Anvelt suri 1935. aasta jaanuaris Tuuleveski talus Juuru vallas 86-aastasena. Eilsest tänaseni, Rahvaleht, 21. jaanuar 1935, nr. 9, lk. 4. --IFrank (arutelu) 10. november 2013, kell 22:08 (EET)
Siin väidetakse, et Anvelt oli kuni 1912. aastani Eesti Rahvameelse Eduerakonna liige ja Jaan Tõnissoni austaja: J. Anvelti võitlus V. Vöölmanniga. Vaba Maa, 4. juuli 1933, nr. 153, lk. 2. --IFrank (arutelu) 22. detsember 2013, kell 20:53 (EET)
----
Minu meelest toimetaja on liiga üldine link. Andres (arutelu) 31. august 2016, kell 13:04 (EEST)

Mainitud kolme abielu. Kas Alice leevald oli siis teine või kolmas?  --146.255.183.196 (arutelu) 8. aprill 2017, kell 22:54 (EEST)
Sama küsimus ka minul! Artiklist:
*Aastatel 1909–1910 oli ta abielus kommunistist poliitiku Alma Ostraga. (aastate järgi otsustades 1. abikaasa)
*1912. aastal oli ta abielus Peterburis õppinud J. Vassiljevaga. (aastaarvu järgi otsustades 2. abikaasa)
*Tema teine abikaasa oli Alise Stein-Anvelt, kellega tal sündisid tütar Kima ja poeg Jaan. (Kuna poeg Jaan sündis 11. mail 1936, siis oli Alise näol tegemist ilmselt juba kolmanda abikaasaga, mitte teisega, nagu väidab tsiteeritud lõik) --90.191.1g6.98 (arutelu) 7. aprill 2018, kell 05:39 (EEST)


Arutelu:Saun

Võib-olla peaks saun kui kõrvalhoone olema eraldi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. detsember 2006, kell 20:58 (UTC)

See artikkel ei räägi ainult eesti saunast. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. detsember 2006, kell 21:39 (UTC)

muistsetele eestlastele püha paik. Tänapäeval on saun saanud värskenduse ja lõõgastumise kohaks.
Kas avalauses ei võiks mainida, et mõnele inimesele on saun muu hulgas ka pesemiskohaks :) Siim 3. detsember 2006, kell 18:25 (UTC)

Avalause tuleb inglise viki järgi ümber sõnastada.--WooteleF 5. november 2008, kell 15:32 (UTC)
Soome interwiki link suunab valesti, kuid ei tea lahendust, ka välislink on kohatu --Dj Capricorn 5. detsember 2006, kell 15:56 (UTC)

Minu meelest on soome link õige. Milline välislink on kohatu? Andres 5. detsember 2006, kell 20:30 (UTC)
Pidasin silmas seda välislinki teistesse vikidesse, mis on üpris uudne; pole varem näinud et mingi interwiki link läheb täpsustuslehele, aga eks ta vist parim lahendus ole jah --Dj Capricorn 5. detsember 2006, kell 20:38 (UTC)

Kas saunabuss on reklaam? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. juuli 2008, kell 13:33 (UTC)
Minu meelest pole seda saunabussi linki tarvis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. juuli 2008, kell 17:30 (UTC)

Mis tähendab "uue ajastu saun"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. mai 2010, kell 11:26 (EEST)

Esimese lause viide on küll kummaline. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 15. veebruar 2014, kell 10:37 (EET)

* saunad - 9 viidet seotud märksõnadele
* Tamara Habicht, Eesti saun, 1972/2008 ISBN 9789985579879
*  Priit Valge, Saunateed astudes : koobassaunast kodu-spaani. Saunaehitaja märkmed, 2008 ISBN 9789949443321
* Risto Vuolle-Apiala, Suitsusaun : traditsiooniliste suitsusaunade kavandamine ja ehitus 2005 ISBN 9985890612
* Pekka E. Tommila, Saun : soome sauna ehitamine, 2005 ISBN 9985890647
----
Eelmine tekst on asendatud viideteta väitega. Andres (arutelu) 14. veebruar 2014, kell 20:55 (EET)
-----
Võtsin paarisõnalised alapeatükid välja: Saun arstimiskohana - Kupupanemine. Saun elukohana - Saunikud, veerpoolised. Saunakombeid - Pulmaliste saunutamine. --Pelmeen10 21. märts 2018, kell 15:45 (EET)


Arutelu:Kibitka

Siia ei viita ükski lehekülg.
Kas kumstnik on Aleksandr Orlovski? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. detsember 2006, kell 21:31 (UTC)

Jaa kunstnik on Aleksandr Orlovski.
Panin selle  kibitka siia yles kuna Metsavend  viskas kibitka  -jurta  loost välja ,öeldes et eraldi teema.
Siis tuleb nende hobusöidukite kohta teha   eraldi teema.
Pildi panin et inimene näeks mis kibitka endast kujutab .

1793.a  patendiga määrati kindlaks hobuste arv ja piirkiirus. Selles loetleti järgmisi hobusõidukeid:
{| class="wikitable"	lahtine  kibitka
kinnine kibitka
lahtine vanker
kinnine vanker
2001:7D0:8482:AD80:1C1E:FC59:9E96:3C9B 26. detsember 2022, kell 11:51 (EET)