Arutelu:Maksusüsteemid

vastavalt nende suhtele maksustavasse summasse

Seda sõnastust tuleks täpsustada, sest sõna-sõnalt lugedes tähendab see ju liigitust maksumäära järgi, mis ei ole see, mida öelda tahetakse. Pigem vastupidi, maksusüsteemi puhul ei ole jutt maksumäärast, vaid sellest, kas ja kuidas maksumäär sõltub maksustatavast summast. Andres 2. oktoober 2006, kell 07:19 (UTC)

: Panin nüüd algusesse oma versiooni. Andres 2. oktoober 2006, kell 07:27 (UTC)
Jah, sai parem. Võtsin välja lauseosa riigi poolt kogutavate, kuna makse ei kogu yksnes riik. --Lulu 2. oktoober 2006, kell 08:02 (UTC)
Maksusüsteemid on maksude liigitus selle järgi, kas ja kuidas maksumäär sõltub maksustatavast summast. Aga ega see määratlus ikkagi veel kõlblik pole. Maksusysteemid ei ole ju "liigitus". Parem oleks kuidagi nii, et "Maksusüsteemid on maksude kogumiseks loodud ja kehtestatud reeglite, seaduste jmt kogumid" vms. Maksumäära sõltuvus maksustatavast summast on liiga kitsas, see on vaid yks aspekt. --Lulu 2. oktoober 2006, kell 08:08 (UTC)

Jah. Probleemiks on see, kas iga konkreetne maksustamiseeskiri on eraldi maksusüsteem või on igA MAKSUSÜSTEEM mingi üldine põhimõte. Arvan, et pigem on õige viimane. Sel juhul oleneb see, mida maksusüsteemi all mõeldakse, konkreetsest liigitusest. Võib-olla küll, et liigitatakse ka mingil muul alusel kui see, mille mina  välja tõin. Igatahes räägib artikkel praegu ainult sellest. Artikli alguses tuleks kõiki neid asju selgitada. Andres 2. oktoober 2006, kell 09:13 (UTC)
Eeskätt on maksusysteem siiski konkreetne systeem maksude kogumiseks. Jah, see systeem võib lähtuda teatud põhimõtetest, aga see on juba teine asi. --Lulu 2. oktoober 2006, kell 09:18 (UTC)

Esimesele lausele peaks järgnema lühike ülevaade liigitustest. Andres 2. oktoober 2006, kell 07:27 (UTC)
Tegelikult peaks selle artikli teisaldama pealkirja alla Maksusüsteem. --Lulu 2. oktoober 2006, kell 10:29 (UTC)

Jah, võib-olla küll. Aga praegu on nii, et algus ja hilisem esitus räägivad eri asjadest. Alguses on juttu eri riikide maksusüsteemidest (sealjuures on teises lauses enesestmõistetavusega hakatud rääkima Eesti riigi maksusüsteemist, kuigi ka Eestis on teisi maksusüsteeme), edaspidi aga on juttu maksusüsteemidest kui maksumäära ja maksustatava summa vahelise seose üldpõhimõtetest. Kui maksusüsteem on tõesti eeskätt konkreetne süsteem, siis tuleks järgnev jutt mingi teise pealkirja alla panna. Muidu on esitus väga segane.

Võib-olla aga tuleks teha hoopis artikkel Eesti maksusüsteem. Ei saa ju siin hakata kirjeldama kõiki maksusüsteeme.Andres 2. oktoober 2006, kell 11:17 (UTC)
Jah, tegingi nii. Aga: Eesti maksusüsteem koosneb maksuseadustega sätestatud ja kehtestatud riiklikest maksudest ning seaduse alusel valla- või linnavolikogu poolt oma haldusterritooriumil kehtestatavatest kohalikest maksudest.  paragrahv 3 (1). Milliseid teisi Eesti maksusüsteeme Sa tead? --Lulu 2. oktoober 2006, kell 11:37 (UTC)

Pidasin silmas esiteks, et kui võtsid ära riigi mainimise, siis ei saa Eesti maksusüsteemist rääkimisel alustada "Eestis", sest Eestis on näiteks organisatsioone, mis koguvad liikmemakse ja millel on oma maksusüsteem. Andres 2. oktoober 2006, kell 13:40 (UTC)
Huvitav märkus. Tõepoolest, on olemas ka liikmemaksud jmt. Kuid need ei ole maksuseadustega kuidagi sätestatud ega pole seetõttu ka kohustuslikud kõigile vaid ainult vastava organisatsiooni põhikirja vms alusel selle liikmetele. Eeldades, et tegemist on vabatahtliku organisatsiooniga, ei saa ilmselt liikmemaksudest ja nende kasutamisest rääkida siinses maksusysteemide kontekstis. Aga kuidagi tuleks seda ka mainida või viidata. Igatahes võtsin artiklist Maksud seetõttu viited "valitsusele" välja. Yldises mõttes jah, on ka liikmemaks ikkagi maks ning ka mittetulundusühingul võib olla oma majandustegevus, mille yht osa võib tinglikult nimetada ka tema enda maksusysteemiks. Ehkki tavaliselt seda niimoodi ei nimetata. --Lulu 2. oktoober 2006, kell 14:32 (UTC)
Ja miks? Asi on eesti keele kasutuses. "Maks" vastab ingliskeelsele sõnale tax (või duty) ning tähendab ka eesti keeles ning juriidilises mõistena vaid seaduslikku ehk siis riigi või omavalitsuse poolt kehtestatud kohustist. Seaduses on lausa öeldud, et makse võivad kehtestada yksnes riik ja omavalitsused. "Liikmemaks" ei ole selles tähenduses "maks" ning korrektsem oleks ytelda "makse" vmt, aga segadus jääb ikka alles. Inglise keeles on teatavasti taoliste "maksete" nimetuseks fee(s). Me ei saa eesti keelt ymber teha, aga me peame selle terminoloogilise segaduse kuskil lahti kirjutama. --Lulu 2. oktoober 2006, kell 15:07 (UTC)

Küllap vist. Aga artiklis [[Maksud on öeldud: Maks on rahaline kohustis, mida füüsiline isik või juriidiline isik maksab riigile, omavalitsusele või mõnele teisele isikule või organisatsioonile vastavalt kehtestatud korrale ja/või seadusandlusele. Organisatsioon ju kehtestab korra, kuidas liikmemakse makstakse. Ja muide, ka liikmemaksusüsteem võib olla näiteks progressiivne, nagu NLKP liikmemaks. Artiklis Maksud tuleb maks arusaadavamalt defineerida. Arvestama peab ka seda, et defineerida tuleb nii, et see ei käiks ainult Eesti ja praeguse aja kohta. Mujal ja muul ajal võib ehk maksu kehtestada ka keegi teine. Andres 2. oktoober 2006, kell 18:25 (UTC)
Artikkel Maksud on praegu vilets just definitsiooni pärast. Kommenteerin seda sealses arutelus edasi. --Lulu 2. oktoober 2006, kell 19:03 (UTC)

Selles paragrafis toodud näide ei sobi minu hinnangul maksusüsteemi iseloomustama. Selle loogika järgi võiks siis öelda, et kaupmehed kasutavad regresseeruvat hinnasüsteemi (sest suuremapalgalistele on leib võrreldes nende palgaga odavam kui vähemapalgalistele).--Boy 13. jaanuar 2007, kell 17:08 (UTC)


Kasutaja arutelu:Redneb~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Redneb! Andres 2. oktoober 2006, kell 13:31 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Redneb~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Choummaly Sayasone

Teiste vikide eeskujul on järjestatud C-tähe järgi, aga milline on laose nimesüsteem, seda ma ei tea. Andres 3. oktoober 2006, kell 06:07 (UTC)

Praeguse seisuga järjestavad nt inglise ja saksa viki Sayasone järgi.--Morel (arutelu) 26. september 2012, kell 19:13 (EEST)

:Samas tema eellane Khamtai Siphandon on inglise vikis k järgi. Peaks laose nimesüsteemi uurima.--Morel (arutelu) 26. september 2012, kell 19:17 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kpl.net.la/asenbly%20review/eng/edn1%2022%200306.htm
** In Choummaly Sayasone on 2012-11-16 10:21:47, 404 Not Found
** In Choummaly Sayasone on 2013-05-25 14:30:03, 404 Not Found
** In Choummaly Sayasone on 2013-06-24 04:31:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 07:32 (EEST)


Arutelu:Paul Keres

Tänavate nimed võiks ära tuua ja linkida. Andres 3. oktoober 2006, kell 06:53 (UTC)
Pilt vahakujust on kahtlane. Nimelt ei ole see eriti Kerese moodi kahjuks. Muuhulgas ka tema lese arvamusel. Samuti jätab pildi kvaliteet soovida.

See ei ole tõesti eriti Kerese moodi, aga selline vahakuju on ju olemas? Mis puutub pildi kvaliteedisse, siis oleksime tänulikud, kui keegi annetaks parema kvaliteediga pildi.

: muideks see vahakuju on tunduvalt rohkem Kerese moodi kui see, mis Eesti Panga muuseumile kuulub. Pildi kvaliteedist niipalju, et ega siin ei pea kõik pildid perfektse kvaliteediga olema - Vikipeedia ei ole nimelt pildigalerii, vaid see on nagu rohkem illustratsiooniks mõeldud ja mitte klantspildiks. Kui soovid, siis tee ise parema kvaliteediga pilt ja laadi see üles.  - Ahsoous 29. november 2006, kell 14:13 (UTC)

:: Mitte et minul selle pildi kvaliteedile pretensioone oleks või et ma piltide kvaliteedi üle otsustada oskaksin, aga arvan, et mida iganes pildi kvaliteet ka ei tähendaks, muudel võrdsetel tingimustel on kvaliteetsemad pildid eelistatumad (võib ehk juhtuda, et kvaliteetne pilt on liiga rasskesti allalaaditav). Andres 29. november 2006, kell 14:19 (UTC)

::: ma ütlen sulle niipalju, et selle pildi originaal on ca 3,5 MB - Ahsoous 29. november 2006, kell 15:23 (UTC)

:::: Sa tahad lihtsalt öelda, et tehnilistel põhjustel ei saa Vikipeedias kvaliteetseid pilte kasutada? Andres 29. november 2006, kell 15:32 (UTC)

:::: mitte seda - ma lihtsalt leian, et pole erilist mõtet miskeid mõttetult suuri pilte üles laadida, veebi tegemiseks piisab nendestki, trükki andmiseks... eks see ole juba trükkija probleem...  - Ahsoous 29. november 2006, kell 15:39 (UTC)

Veel paremad oleksid muidugi pildid Keresest enesest. Kas on kuskilt saadaval mõnd fotot, mis oleks vabalt kasutatav (fotograaf või tema pärija annaks selle kasutamise vabaks)? Või joonistaks keegi fotode põhjal tema portree? Andres 29. november 2006, kell 13:56 (UTC)

Eemaldasin surnud lingi [http://www.malekeskus.ee/ Paul Kerese Maleklubi koduleht] välislinkide rubriigrist. [[Kasutaja:PeTzZz|PeTzZz]] 16. aprill 2007, kell 18:58 (UTC)

Mälestusmärgi kohta võiks olla ka eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. aprill 2007, kell 09:11 (UTC)

* Teda nimetati igaveseks teiseks sest ta oli pidevalt suurvõistlustel teisel kohal.
On õige, et Paul Kerest ning Viktor Kortšnoid (mängis mitu tiitlimatši Anatoli Karpoviga, kus kaotas) on omal ajal loetud kaheks kõige tugevamaks maletajaks, kes maailmameistritiitlini ei jõudnud (sh. ei jõudnud Keres ka tiitlimatšini valitseva maailmameistriga). Praeguses, ELO koefitsentidel baseeruvas maletajate kõigi aegade edetabelis leiab Paul Kerese 2766 koefitsendiga 26-ndalt kohalt. --Hypikhiir (arutelu) 28. mai 2022, kell 21:25 (EEST)
Tõstsin selle praegu välja. Tuleb leida sellele lausele õige koht. Igaveseks teiseks nimetati teda minu arust ikka sellepärast, et ta maailmameistriks ei saanud, kuigi oloi sellele lähedal. Andres 5. mai 2008, kell 16:05 (UTC)
Märgin, et Paul Keres oli neljal korral teine (esimesel korral siiski jagas 2.-4 kohta) vaid maailmameistrimatši pretendentide turniiril. Pretendentide turniiri võitja pääses matšile maailmameistriga. Nii et tegelikkuses olid Keresest ülevalpool nii pretendentide turniiri võitja kui valitsev maailmameister, st. täpses hierarhias pole Paul Kerest siiski võimalik maailma teiseks mängijaks pidada.
Minu meelest on artiklis üks ebatäpsus veel. Tolleaegne FIDE president 1975 aastal Paul Kerese matustel Tallinnas isiklikult kohal ei olnud, küll aga ta pidas Kerese mälestuseks kõne, mille saksakeelne originaaltekst  on ERR fonoteegis olemas ja ka internetis kättesaadav ja mis lasti P.Kerese matusepäeval ka Eesti Raadios (ilmselt see võiski paljudel tekitada eksliku arusaama, et Max Euwe oli isiklikult Tallinnas kohal). Eestit on Max Euwe külastanud siiski korra varem, aastal 1969 (V.T.)

AVRO turniiri ta ju ikkagi võitis, aga Alehhiniga mängida ei saanud, küllap siit see fraas alguse sai. Aga praegu pole asjast üldse räägitud, nii et midagi valesti ei ole.

Euwe võtsin välja. Andres (arutelu) 26. august 2017, kell 23:38 (EEST)

: AVRO turniir kuigi oli tippturniir, ei see olnud isegi osa maailmameistrivõistlustest ega selgitatud seal ka maailmameistri tiitlipretendenti  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. august 2017, kell 23:59 (EEST)

:: Ametlikult ei olnud, aga kui sõda poleks vahele tulnud, oleks tiitlimatš selle turniiri võitjaga tõenäoliselt peetud. Andres (arutelu) 27. august 2017, kell 00:15 (EEST)

::: Võib-olla oleks, võib-olla mitte – seda ei saa me iialgi teada. Alehhin ise tahtis matši mängida Botvinnikuga.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. august 2017, kell 00:59 (EEST)
On ka samanimeline advokaat. --Metsavend 4. oktoober 2010, kell 16:25 (EEST)
Miks see venekeelne nimi siin peab olema, ja veel rõhumärkidega? Andres 30. detsember 2010, kell 12:19 (EET)
Igal Eesti inimesel oli passis venekeelne nimi, kas me peame need kõik ära tooma? Arvan, et vähemalt esimeses lauses on vene keele ja Nõukogude Liidu esiletoomine asjakohatu.
See, et ta Nõukogude Liidu eest võistles ja tema raamatud vene keeles ilmusid, ei puutu minu  meelest asjasse. Andres 30. detsember 2010, kell 14:45 (EET)
Siin on redigeerimissõda.
"eesti ja nõukogude" on minu meelest tarbetu. Ma ei paneks kellegi juurde määratluseks "nõukogude". Ja riigi märkimine pole minu meelest vähemalt esimeses lauses vajalik. Malemäng ei ole riiklik tegevus. Andres 30. detsember 2010, kell 15:22 (EET)
Isegi keelevigu ei lubata parandada. Andres 30. detsember 2010, kell 15:23 (EET)

No minu meelest tuleks see küll ära võtta. --Epp 30. detsember 2010, kell 15:27 (EET)

:Kaitsesin lehe üheks päevaks. Redigeerimissõda on kõige halve variant.--WooteleF 30. detsember 2010, kell 15:29 (EET)

:: Me peame oma seisukohta kuidagi põhjendama ning ära kuulama ka teise poole seisukoha. Andres 30. detsember 2010, kell 15:31 (EET)

::: Ta käis inglise vikis sama asja tegemas. --Epp 30. detsember 2010, kell 15:33 (EET)

::::Malemäng ja sport üleüldse on ikkagi suhteliselt riiklik tegevus. Rahvusvahelistel võistlustel esindatakse ju mingit riiki. Üks võimalik lahendus oleks ehk "Paul Keres oli eesti maletaja, kes esindas võistlustel Eestit ja hiljem Nõukogude Liitu", või midagi muud sarnases võtmes. Venekeelse nime lisamises ma ka vajadust ei näe.--WooteleF 30. detsember 2010, kell 15:35 (EET)

::::: Minu meeelest isegi ei tohikski seda lisamist lubada. -- Ahsoous 30. detsember 2010, kell 15:39 (EET)
Seda, millist riiki Keres esindas, võib muidugi mainida, kuigi minu meelest pole tarvis seda teha esimeses lauses. Aga millist riiki esindas ta näiteks 1943 Madridis toimunud turniiril? Andres 30. detsember 2010, kell 23:51 (EET)

Loe Alehhini raamatut http://www.scribd.com/doc/276774/Alexander-Alekhine-Torneo-Internacional-de-Ajedrez-Madrid-1943-Spanish näiteks lk 24 et vastus on ilmsesti Eesti (ma ei saa miskipärast raamatu kogu teksti näha) -- Ahsoous 31. detsember 2010, kell 00:34 (EET)

: Aga muidu 1943 võitis Keres Eesti meistrivõistlused -- Ahsoous 31. detsember 2010, kell 00:36 (EET)

:: Mis leheküljel see on? Ja kas on kindel, et ta ei eksi? Andres 1. jaanuar 2011, kell 02:40 (EET)

Suur-Saksamaa bardakki NLiidu omaga võrrelda ei saa. Segane aeg nõuab segaseid inimesi. Ahsoous 7. jaanuar 2011, kell 22:46 (EET)

: Ei saa aru. Andres 7. jaanuar 2011, kell 23:44 (EET)

:: Idaprovintsides oli segadust kui palju, aga vähemalt spordis kuigi võidi teatavatel puhkudel esineda Suur-Saksamaa eest (nagu näiteks ka Alehhin, keda svastika all mängimise pärast Euwe just väga heade sõnadega meeles ei pidanud) ei olnud see üldine. 1942 (kui ma ei eksi) peeti males veel isegi Euroopa meistrivõistlusi. -- Ahsoous 7. jaanuar 2011, kell 23:55 (EET)
Venekeelne nimi peab küll olema kuskilt leitav. Ta peaks artiklis sees olema, aga mitte esimeses lauses. Andres 1. jaanuar 2011, kell 10:30 (EET)

ei pea olema. -- Ahsoous 7. jaanuar 2011, kell 22:46 (EET)

: Miks? Vikisõnastikku seda panna ei saa. Andres 7. jaanuar 2011, kell 23:44 (EET)

:: keelelinkides on see nagunii olemas. -- Ahsoous 7. jaanuar 2011, kell 23:55 (EET)

::: Noh, hädapärast ajab  see asja ära. Andres 8. jaanuar 2011, kell 00:39 (EET)
Surma alajaotus on vastuoluline. Ta ei osalenud 1974. aastast suurematel turniiridel, aga võitis Vancouveris mõni kuu enne surma? Ta ju suri tagasiteel turniirilt, mille ta võitis. Andres (arutelu) 3. november 2014, kell 13:11 (EET)

Siin ei pruugi olla vastuolu. Vancouveri turniiril just väga tippmängijad ei osalenud. Tulemused: http://www3.telus.net/public/swright2/vancouver1975.html  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. november 2014, kell 14:30 (EET)

: Nojah, ühtegi mängijat, keda mina teaksin, seal ei olnud. Siis võiks rääkida pigem tugevamatest, mitte suurematest turniiridest,

: Aga kui ta võitis paar kuud varem ja suri turniirilt tulles, mis ta siis vahepeal tegi? Andres (arutelu) 4. november 2014, kell 22:57 (EET)

Viidatud allikast saame teada, et Paul Kerese pojal Peetril on poeg Paul, kes on reaalkoolipoiss. Allikas pärineb 2000. aastast. Seda, et tegu on advokaadiga, me sealt teada ei saa. Selle imeline advokaat on aga olemas. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2016, kell 23:38 (EET)

Tänases (või nüüd juba eilses) Eesti Ekspressis on see kirjas.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. jaanuar 2016, kell 00:11 (EET)

: Palun pane siis viide. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2016, kell 18:47 (EET)

What is Paul Keres's pronunciation?

TextToSpeech at https://www.eki.ee/heli/ says it pretty well, temp file: https://www.eki.ee/heli/tmp/1605061005360_7564.mp3 --WikedKentaur (arutelu) 6. mai 2016, kell 22:09 (EEST)
----
Narva mälestusmärgi pilt kustutati Commonsist. Võib olla Taivo saab selle sealt kätte ja laadib eesti vikisse? Andres (arutelu) 5. jaanuar 2018, kell 13:04 (EET)
----
IMHO kategooriat Narva sportlased siia artiklisse panema ei peaks.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 16. juuni 2018, kell 00:08 (EEST)

Miks?—Pietadè 16. juuni 2018, kell 01:14 (EEST)

: Ta ei esindanud ju kordagi Narvat.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 16. juuni 2018, kell 13:11 (EEST)
----
Kuidas me saame tõendada, et Paul Keres oli eestlane? Teda nimetatakse küll mõnikord eestlaseks, aga kust me teame, et see tähendab rahvust, ja kas on alust pidada ütlejaid selles asjas pädevamaks kui meid endid? --Andres (arutelu) 3. juuni 2024, kell 02:45 (EEST)

võib eeldada, et mõnes biograafias on tema rahvust mainitud. Wkentaur (arutelu) 3. juuni 2024, kell 07:30 (EEST)

:miks on vaja püstitada hüpoteese imaginaarsete ütlejate kohta? Wkentaur (arutelu) 3. juuni 2024, kell 07:45 (EEST)

::Miks imaginaarsete? Ma guugeldasin. Minu meelest küll tuleb hinnata autori pädevust ja võimalust teada seda, mida ta ütleb, samuti öeldu tähendust kontekstis.

::Võtame näiteks selle. Pekka Erelt ütleb: "45 aastat tagasi suri Helsingis teel koju male suurmeister Paul Keres, eestlane, keda tunti kogu maailmas." Ma ei arva, et see oleks tõend selle kohta, et Paul Keres on eestlane. Ma võin ka nii öelda, vaevalt Pekka Erelt sellest rohkem teab kui mina.

::Ma mõtlesin ka selle peale. Isegi kui keegi ütleb, et ta on eestlane, siis see ei tähenda, et ta ikka veel eestlane on, mõned ju mõtlevad ümber. Ja inimene võib ka oma tegelikku rahvust varjata ning valetada. Andres (arutelu) 3. juuni 2024, kell 11:05 (EEST)

::Samas artiklis ütleb Iivo Nei: "Paul Keres oli ja on üleilmses ulatuses meie väikese rahva kõige tuntum esindaja." Tema pädevus on võib-olla suurem. Andres (arutelu) 3. juuni 2024, kell 11:12 (EEST)

:Jah, kui mõnes biograafias on nii öeldud, siis on sellel oletatavasti ka niisugune kontekst, mis lubab öelda, et jutt on rahvusest ja kirjutaja teab, millest ta räägib. Andres (arutelu) 3. juuni 2024, kell 10:58 (EEST)
Siin öeldakse: eestluse sümbol,  mõnegi arvates aegade suurim eestlane. Ülo Tuulik ütleb: Kahtlemata on Keres 20. sajandi tuntuim eestlane maailmas. Minu meelest nad kõik võtavad seda, et ta on eestlane,  enesestmõistetavana.   --Andres (arutelu) 3. juuni 2024, kell 11:28 (EEST)


Arutelu:3. oktoober

*1995 – Eesti ekspeaminister Mart Laar sõitis Torontosse Atlandi Lepingu Organisatsiooni peaassamblee istungile.

Kas ta sõitis sinna ekspeaministrina? Andres 3. oktoober 2006, kell 08:02 (UTC)

Ma ei saa aru, mis alusel on sündmused valitud. Andres 3. oktoober 2006, kell 08:02 (UTC)

siit  --Dj Capricorn 3. oktoober 2006, kell 08:23 (UTC)

: Seal on kirjutatud "tähtsündmusi", kuid enamikku neist on raske tähtsündmusteks pidada. Andres 3. oktoober 2006, kell 09:10 (UTC)
ei saa öelda liideti Ida ja Lääne-Saksamaa, sest ka Lääne-Berliin oli olemas ja üleüldse Ida-Saksamaa on vale sõna, pigem on see asi Kesk-Saksamaa

Kui sündmusi ei peeta vajalikuks võib need artiklist likvideerida --Dj Capricorn 3. oktoober 2006, kell 10:38 (UTC)

: Meil ei ole kindlat poliitikat selle kohta, kuidas sündmusi valida. Mina lihtsalt ei paneks siia enamikku siinsetest Eesti sündmustest. Millised alles jätta, seda ma ei julgeks soovitada. Küll aga võib igasuguseid sündmusi panna aasta- või kuuartiklitesse. Võib-olla võiks teha eraldi   lehe "Sündmused 3. oktoobril", kuhu panna vähemtähtsad sündmused, kuid ma pole kibdel, kas sel on mõtet. Andres 3. oktoober 2006, kell 21:41 (UTC)

* 1994 – Estonia huku põhjusena pakuti esmakordselt välja pommiplahvatust.
 * 1995 – justiitsminister Paul Varul kohtus Euroopa Liidu PHARE õigusabiprogrammi ekspertidega.
 * 1995 – Eesti ekspeaminister Mart Laar sõitis Torontosse Atlandi Lepingu Organisatsiooni peaassamblee istungile.
--WikedKentaur (arutelu) 1. oktoober 2016, kell 10:57 (EEST)


Arutelu:Piraaja Klubi

Kas need koomiksid on Rootsis ja Norras populaarsemad kui USA-s? Andres 3. oktoober 2006, kell 23:12 (UTC)

Jah, ilmselt küll, kuid miks, otsides Ernie, ei vii ta automaatselt Piraaja Klubi lehele ? --Dj Capricorn 4. oktoober 2006, kell 12:30 (UTC)

: Seal oli topeltümbersuunamine. Tõsi küll, see ei oleks pidanud lugema. Nüüd peaks korras olema. Andres 4. oktoober 2006, kell 13:02 (UTC)

Arnold Arnoldski (sündinud 9. veebruaril 1971),

Võtsin välja. See on vastuolus väitega, et 19-aastane. Taivo 22. oktoober 2009, kell 20:15 (UTC)

: Siis tuleks uskuda pigem kuupäeva. Andres 22. oktoober 2009, kell 21:38 (UTC)

::Ei, koomiksis, kus tegelased ei vanane, tuleb uskuda vanust. Koomiksis, kus tegelased vananevad, tuleb uskuda kuupäeva. Taivo 22. oktoober 2009, kell 21:57 (UTC)

:::Võtke kätte Ernie Kodaniku taskuraamat nr. 5 (väljaandja Eesti Ekspressi Kirjastuse AS) leheküljelt 38 koomiksi esimeses ruudus leiate: "Hmm... Sa oled sündinud 9. veebruaril 1971 Bayonne'i haigla sünnitusosakonnas... Hmm...". Kui inglise keelses originaalis nii ei ole siis las olla aga kui eesti keelses on siis miks see ei või olla täpselt samasugune "fakt" nagu ülejäänud tegelaste tutvustus? Triibunina 23. oktoober 2009, kell 23:12 (UTC)

::::Kui ta on sündinud 1971, peaks ta olema peaaegu 40-aastane. On ilmne, et ta pole palju üle 20 aasta vana, arvatavasti nooremgi, seetõttu ei või ta kuidagi olla sündinud 1971. Võib-olla muutub tema sünnipäev iga päev, et Arnold ei vananeks? Minu meelest ei saa seda välistada. Ometi võib lisada artiklisse, missugune allikas tema sünnipäeva 1971. aastasse annab, kuid seda ei tohi esitada lõpliku tõena. Taivo 23. oktoober 2009, kell 20:53 (UTC)

::::: Teda võidakse ju kujutada ajal, mil ta oli noorem. Andres 23. oktoober 2009, kell 21:01 (UTC)

::::::Mõtlesin selle peale, aga koomiksis on nii palju vihjeid hilisemale ajale, kaasa arvatud USA presidentidele ja vabale Eestile, et ma ei saa seda väga uskuda. Muide, kui seal raamatus on ka teiste sünniajad kirjas, saab sealt tegelaste vanusevahed. Taivo 23. oktoober 2009, kell 21:25 (UTC)

Postimehes on koomiksi nimi Ernie. Kuidas on teistes Eesti lehtedes? Kas ei peaks selle nime alla teisaldama? --Metsavend 23. oktoober 2009, kell 20:28 (UTC)

Ernie on originaalnimetus. Taivo 23. oktoober 2009, kell 20:53 (UTC)

:Praegune nimetus on Piranha Club. Kas Eestis on kasutatud nimetust Piraaja Klubi? --Metsavend 23. oktoober 2009, kell 20:57 (UTC)

:: Päevalehes on "Piraaja Klubi". --Epp 23. oktoober 2009, kell 21:01 (UTC)

:::Postimehes on ta siiani "Ernie". Õhtulehes peaks olema "Piraaja klubi".--WooteleF 23. oktoober 2009, kell 21:30 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.reuben.org/ncs/awards2.asp
** In Piraaja Klubi on 2013-06-24 12:54:21, 404 Not Found
** In Piraaja Klubi on 2013-07-06 19:12:03, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:12 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kingfeatures.com/features/comics/piranha/about.htm
** In Piraaja Klubi on 2013-06-24 12:54:21, 404 Not Found
** In Piraaja Klubi on 2013-07-06 19:12:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:12 (EEST)


Arutelu:Gay-skinheadid

meenutab kahtlaselt seda. ja stiil pole kyllalt neutraalne, liiga Aimar Ventsli moodi (mis KesKuses on muidugi stiilne, a see ei puutu asjasse). Ohpuu 4. oktoober 2006, kell 05:40 (UTC)

Umbes pool või pisut rohkem sellest tekstist on võetud Aimar Ventsli artiklist. Andres 4. oktoober 2006, kell 08:49 (UTC)

: Ja isegi kui ei oleks, siis sellises stiilis ja nii puuduliku infoga ei sobi ta meie Vikipeediasse. Üritan mingil hetkel toimetada, aga ei tunne ennast selle subkultuuri osas väga kindlal pinnal ja võin ka vigu teha. -- Toomas 4. oktoober 2006, kell 08:53 (UTC)

:: Jah, toimetamine, kontrollimine ja täiendamine on raske, sest pole teada, millist allikat võib usaldada. Andres 4. oktoober 2006, kell 09:59 (UTC)

Jah, osa informatsiooni pärineb küll Aimar Ventsli artiklist (märkisin allika ära), kuid ei ole sealt otseselt kopeeritud, nii et autoriõiguste rikkumine on liialdatud.--Kärnkonn 4. oktoober 2006, kell 12:15 (UTC)

Minu meelest ei ole liialdatud, sest sõnastus on väga lähedane artikli omale. Andres 4. oktoober 2006, kell 12:59 (UTC)

:OK, aga allikas on igal juhul ära märgitud.--Kärnkonn 4. oktoober 2006, kell 13:16 (UTC)
Teatmeteosesse ei sobi pöördumised lugeja poole ("meenutage" jms). --Oop 10. oktoober 2006, kell 09:34 (UTC)
Yldse on selle stiil kohatu. Kõike praegu välja rookida ei jaksa. --Oop 10. oktoober 2006, kell 09:45 (UTC)
See subkultuur tekkis 1980. aastatel ja kujunes välja 1990. aastatel.

Mis tähendab "kujunes välja"? Andres 10. oktoober 2006, kell 11:53 (UTC)
Väide "Hoolimata deklareeritavast homovihkamisest on natsidele homod läbi 20. sajandi meeldinud" on pehmelt öeldes vaieldav ning retooriliselt mitteneutraalne. --Idaeurooplane (arutelu) 24. juuni 2015, kell 13:31 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gay-skinheads.net/index/index53.php
** In Gay-skinheadid on 2013-06-24 10:56:44, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Gay-skinheadid on 2013-07-05 23:15:15, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://home.nikocity.de/gummarc/logos/gayskinheads.jpg
** In Gay-skinheadid on 2013-06-24 10:56:44, 404 Not Found
** In Gay-skinheadid on 2013-07-05 23:15:25, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://peru.indymedia.org/news/2005/05/16545_comment.php
** In Gay-skinheadid on 2013-06-24 10:56:44, Socket Error: 'No route to host'
** In Gay-skinheadid on 2013-07-05 23:15:35, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.searchlightmagazine.com/features/century/cbf.php?include=page8
** In Gay-skinheadid on 2013-06-24 10:56:49, HTTP Error: BadStatusLine
** In Gay-skinheadid on 2013-07-05 23:15:47, HTTP Error: BadStatusLine
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:16 (EEST)


Arutelu:Kannel

Kust kannel pärit on? Andres 4. oktoober 2006, kell 13:13 (UTC)

ei tea. aga kas zither on kannel? sellise nimega looma on Indiaski. kõigepealt võiks levikuala, sugulased ja mõiste piirid paika panna. mansi sankvaltappi võib ka kandleks pidada, kui tahta.

inglise Vikipeedia zither igatahes viitab muude pillide hulgas ka kannelt. Ohpuu 4. oktoober 2006, kell 14:11 (UTC)

käisin vahepeal tantsimas. nägin yhte etnomusikoloogi, kes vastas kysimusele nii: "Kui teada saad, ytle mulle ka." Ohpuu 4. oktoober 2006, kell 21:27 (UTC)

: Muidugi tuleb päritolust koos kõigi detailidega kirjutada, aga sellest artiklist jääb pigem mulje, et kannel on eesti pill. Andres 4. oktoober 2006, kell 15:40 (UTC)

:: ta ongi eesti pill. tõepoolest on ta muuhulgas ka eesti rahvapill. setudel on ka omad mallid ja yldse on kandletõugude vahetegemine kõrge kunst omaette. ja sinnapoole saabki teda praktiliselt arendada. samadest allikatest, milles räägitakse kandletõugudest, tulevad ka teooriad päritolu kohta (sest midagi paremat ju ei ole: puu säilib kehvasti ja arheoloogilised leiud puuasjadest on õnneasi nagu kangaleiudki; kirjalikke allikaid pole meie maa kohta ka võtta ja mujal on nad samuti juhuslikud kui arheoloogilised leiud). hakata kõigepealt rääkima päritoluteooriatest, mis on kahtlemata kallutatud kirjutaja kodumaa ja rahvuse poole, mitte asjast endast, oleks veidi võõrik. on võimalik näpuga näidata, et rohkem või vähem kandletaolisi pille on yle kogu Euraasia – sellest peaks olema eksitava mulje kummutamiseks kyll. tuleb lihtsalt hakata neid otsast nimepidi yles lugema. Ohpuu 4. oktoober 2006, kell 16:06 (UTC)

::: Jah, nõus. Aga kohe alguses tuleks selgeks teha, kas artikkel räägib eesti kandlest või kandlest üldse, kuidas ta siis ka poleks määratletud. Praegu jääb algus kahemõtteliseks. Andres 5. oktoober 2006, kell 04:32 (UTC)
Selle artklga on sama häda mis teistegi muusikainstrumentidega. Väga raske on alguses anda ammendavat definitsioon. Praegune def, et keelpill, mis koosneb kõlakastist ja keeltest ja mida mängitakse näppudega või plektroniga keeli tõmmates, käib samahästi ka kymnete teiste keelpillde kohta. Aga niipea kui täpsemaks minna, hakkavad segama antud instrumentide erinevad tyybid. Ei saa näiteks rääkida mänguasendist, ytelda, et mängitakse horisontaalasendis, põlvede või laua peal, sest mängitakse ka pystiasendis jne. Ei saa kirjeldada kõlakasti kuju, sest see võib olla nii kolmnurkne, "harfikujuline" kui ristkylikukujuline. Häälestusest, keelte arvust või paigutusest või keelte funktsioonidest ei saa kah rääkida. On ju diatoonilised ja kromaatilised kandled, ristuvate keeltega kandled, akordkandled, nende kombinatsioonid, lisa-bassikeeltega kandled jne. Ei saa rääkida ka mingsist "yrg-" võ "algkandlest", sest sedasorti pillid on tõesti ylemaailmselt levinud. Pole olemas eraldi "eesti kannelt" ja "kannelt yldse". Teistes keelteruumides pealegi läheb kannel kohe segi harfi ja tsitriga, nagu juba siin mainitud. Soovitaksin alustada umbes nii, et "Kandleks nimetatakse näppekeelpille, mis..." või et "Kannel on üldnimetus keelpillidele, mida..." --- Samamoodi peaks ymber tegema ka artikli Kitarr, mis on praegu sama viletsas seisus ja muidugi peaks sama tähelepanelikult vaatama kõiki muusikainstrumentide kohta käivaid artikleid. --Lulu 10. oktoober 2006, kell 13:38 (UTC)

interwikidega on segadus. Aga näha eelmainitud kommentaaridest, siis on olukord keeruline. Kui praegune "kannel" räägib üksnes nn eesti kandlast, siis ülemmõistena on enwiki's vist :en:kantele (sellelt on iw ka võru vikist) või :en:zither--Bioneer1 (arutelu) 30. august 2014, kell 10:04 (EEST)

Miks see moodswinger seal "vaata ka" loendis on? Siis peaks sinna lisama ka kõikvõimalikud teised keelpillid. Esialgsel vaatlusel ei sarnane ta küll kandlele rohkem kui mõni muu keelpill. Lisaks on ta ka veel elektriline. Adeliine 13. veebruar 2008, kell 17:58 (UTC)

Üldiselt ei saa mina ka aru miks moodswinger siin on. Üks kasutaja pani seda mitmesse kohta ja ma ei hakanud süvenema, mis ta teeb. Tundub, et tahtis reklaami teha. Kustuta ära, olen Sinuga nõus.--Tiuks 13. veebruar 2008, kell 18:03 (UTC)

*Hiiurootsi kannel on nelja keelega poogenpill.

Selle võttis keegi ilma selgituseta välja. Panin tagasi. Meil on artikli pealkiri Hiiu kannel ning seal on öeldud, et keeli võib olla ka kolm. Andres 24. mai 2008, kell 19:12 (UTC)

:Mitte keelte arvus ei ole küsimus. Hiiu kannel ei ole tegelikult kannel, nimi on lihtsalt selline eksitav. Ma võtaks üldse hiiukandle artikli tekstist ja kandle tüüpidest/liikidest välja ja jätaks ainult "Vaata ka" loendisse. Adeliine 24. jaanuar 2009, kell 05:32 (UTC)

Tee seda. Andres 24. jaanuar 2009, kell 08:50 (UTC)

http://www.rolandinstrument.com/ind/index.php?page=8&lang=2
siin on ühe gusli replika, seto kannelt see eriti ei meenuta. Seda ei saa ka näpud keelte vahel duure lüües mängida.

KANNEL ehk GUSLI. Koolielu lehel on seto kannel gusli. --Tiuks 24. jaanuar 2009, kell 11:57 (UTC)

:Esimesel pildil on ilmselt vene gusli, mis erineb seto guslist. Adeliine 24. jaanuar 2009, kell 14:50 (UTC)

Kas märksõna kandlemängija suunata siia? Mõnest pillimängijast on eraldi artikkel, nt trummar, pianist--Estopedist1 (arutelu) 20. november 2018, kell 10:17 (EET)

Sellest arvatavasti ei tehta artiklit nii pea ja mina suunaksin siia. --Tiia (arutelu) 20. november 2018, kell 14:49 (EET)


Arutelu:Miina Härma Gümnaasium

Kooli tullakse õppima kogu Eestist.

See on problemaatiline sõnastus. Sõna-sõnalt seda ju võtta ei saa. Andres 4. oktoober 2006, kell 15:10 (UTC)
Lõpetajate õpitulemused lubavad õppima asuda nii Eesti kui ka välismaa kõrgkoolidesse.

See tundub jällegi deklaratiivne. See ju oleneb konkreetsest inimesest, kuidas ta edasi õppida saab. Andres 4. oktoober 2006, kell 15:10 (UTC)

Minu meelest tuleks vilistlasi järjestada perekonnanime järgi. Andres 25. august 2010, kell 22:45 (EEST)

Hea küll. --Vihelik 25. august 2010, kell 23:15 (EEST)

Seda kooli nimetati ju Tartu II Keskkooliks, eks ole? Oli vist ka Miina Härma nimeline? Andres 22. jaanuar 2011, kell 14:37 (EET)

Oli esimene eestikeelne "keskkool" — 'keskkool' siiski mõneti moderniseerimine, sest tegemist oli tütarlaste(era)gümnaasiumiga (EW ajal); näiteks üks praegu manalas olev hea tuttav oli selle kooli õpilane, kodundus jms... --Toivo (arutelu) 29. mai 2012, kell 18:02 (EEST)
pisi|200px|Kulusummad on altpoolt lugedes 4ndal real
Pilt ka (originaalsuurus 1100 × 775 pikslit) --Toivo (arutelu) 30. mai 2012, kell 19:33 (EEST)

Gümnaasium on ju keskkool. Andres (arutelu) 31. mai 2012, kell 00:13 (EEST)

Mnjah, tehniliselt küll, õppekavad siiski kvalitatiivselt erinevad; tänapäeva keskkoolis nt vaevalt et materjalide tugevusõpetus õppekavas on, tollal oli, jne; pealegi olid need eristatud – poeglaste ja tütarlaste õppeasutusteks Näiteks Riia tn Puškini gümnaasium oli Tartu poeglaste gümnaasium, kutsuti "poikaks" --Toivo (arutelu) 31. mai 2012, kell 05:48 (EEST)

: Mõtlen seda, et kõik gümnaasiumid olid keskkoolid. Andres (arutelu) 1. juuni 2012, kell 02:15 (EEST)

M. Härma monument on see kujuke posti ja tamme vahel, mitte kuri õpetaja jõnglasi jälgimas
Endal ei ole praegu üldse aega piltidega tegelda
<gallery>
Pilt:MHG-2012 7308.JPG|MHG 2012 aasta Leinapäeval
<gallery></nowiki>


Kasutaja arutelu:Chill~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Chill! Andres 4. oktoober 2006, kell 16:40 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Chill~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Kilplala

Kuna ise olen www.kilplased.ee kodulehe haldaja siis ei näe autoriõiguse rikkumist.

Täname materjalide kasutada andmise eest. Andres 4. oktoober 2006, kell 17:36 (UTC)

Osa materjali tuleks üle viia artiklitesse Kilplased ja Müüsleri. Andres 4. oktoober 2006, kell 17:42 (UTC)
Tere, Andres! Sa ei ole kunagi olnud kodulehe www.kilplased.ee haldaja ja pole minult ka luba küsinud andmete kasutamiseks.

Tõsi. Andres (arutelu) 2. aprill 2017, kell 20:20 (EEST)

Midagi siin segi. Kreutzwaldil oli 1857 alates Kilplased ja Kilpla ehk kilplaste küla.
Kui nüüd on kusagil Kilplala siis seal tegutsevad kilplalased ja see on kilplalaste küla.

Nimesid võib tuletada mitut moodi. Teemapargi rajajad otsustasid seda teha teisiti kui Kreutzwald. --Minnekon (arutelu) 29. august 2020, kell 14:46 (EEST)


Arutelu:Karjalased

Hea, kui saaks kaardi eesti keelde tõlkida. Andres 4. oktoober 2006, kell 18:35 (UTC)
Proovin kaardi tõlkimise enda peale võtta aga ei tea, kui hästi see õnnestub.
Lisaks püüdlen selle autoriõidusesildi kaotamise poole. iffcool 4. oktoober 2006, kell 20:17 (UTC)
Karjalaste allrühmade kohta peaksid olema eraldi artiklid. Tabelis olev teave peaks minu meelest olema seal. Andres 5. oktoober 2006, kell 04:17 (UTC)
Võivad ju olla eraldi artiklid aga ma ei näe sellel erilist mõtet.
Nimelt on siin artiklis esinev üks täielikumaid tekste Karjalaste kohta, mis ma näinud olen ja me ei usu, et suurt keegi oskas eraldi artiklitesse eriti rohkem infot leida (teisisõnu on parem kui kõik on koos). Samuti on vahe niivõrd väike, et see näiks juuksekarva kolmeks ajamisega sarnanevat. Aga see on vaid minu arvamus. iffcool 5. oktoober 2006, kell 12:58 (UTC)
Kuidas peaks tõlkima "Olonets Kareli"? iffcool 5. oktoober 2006, kell 18:05 (UTC)
Olonets Kareli -> Olonetsi Karjala (Olonetsi madaliku järgi)
Kui kaardil on midagi puudu või valesti, siis omapoolsed märkused siia lisada. iffcool 5. oktoober 2006, kell 19:03 (UTC)

Õige on "Aunuse Karjala". "Olonets" on Aunus. Andres 6. oktoober 2006, kell 11:54 (UTC)

Aitäh kaardi tõlkimise eest. Peale selle, "Lõuna-Karjala" ja "Põhja-Karjala" käivad sidekriipsuga. Oletan, et peaks olema ka "Valge-Karjala". Andres 6. oktoober 2006, kell 11:57 (UTC)

Aga ei, peaks olema "Valge mere Karjala". Andres 6. oktoober 2006, kell 11:59 (UTC)

"Oneega järve" asemel peaks olema "Äänisjärv". Õige oleks põhimõtteliselt ka "Onega järv", kuid arvan, et karjalaste kontekstis on "Äänisjärv" kindlasti parem. Andres 6. oktoober 2006, kell 12:01 (UTC)

"Karjala maakitsus" on küll õige, kuid parem oleks kirjutada "Karjala kannas".

Peale selle, võib-olla oleks õige "Laadoga-Karjala", nagu on artiklis Karjala, aga võib-olla ka mitte. Andres 6. oktoober 2006, kell 12:06 (UTC)

Pigem vist mitte, kui vaadata analoogiat. Andres 6. oktoober 2006, kell 12:07 (UTC)

:Muutsin (loodetavasti) kõik vigased kohad kaardil. iffcool 6. oktoober 2006, kell 18:43 (UTC)

Minu meelest öeldakse "Preobraženski kirik". Andres 10. veebruar 2007, kell 17:40 (UTC)

:: Aitäh! Andres 6. oktoober 2006, kell 18:54 (UTC)

Andmeid Karjala ega Karjala Vabariigi kohta ei peaks siia panema. Andres 9. juuli 2009, kell 09:46 (UTC)
Pealegi vananenuid andmeid. Andres 9. juuli 2009, kell 09:48 (UTC)
Karjala Vabariigi territoorium on suur ja asustus hõre: 1989. aastal elas 172 200 km² suurusel Karjala ANSV territooriumil 790 200 inimest, mis teeb rahvastikutiheduseks 4,6 in/km². Karjalas on 3 linnanõukogu (gorsovet), 15 rajooni, 103 külanõukogu, 13 linna, 44 alevit ja 668 asulat. Suurel territooriumil elavad karjalased võrdlemisi hajutatult, nende osakaal rahvastikus on rajooniti erinev.
Maapind on võrdlemisi kivine ja paljudes kohtades paljandub aluskalju (graniit). Rohkelt on soid, jõgesid, järvi. Valdav on okasmets. Karjala lõunapoolsemates osades leidub enam põllumajanduslikku maad.

Võtsin selle välja, sest pole selge, kas on jutt Karjalast või Karjala Vabariigist, ning andmed on vananenud. Andres 9. juuli 2009, kell 14:56 (UTC)

Kas lisatud märkused on originaaluurimuslikud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. mai 2010, kell 22:15 (EEST)

"kuna kogu Kirde-venemaa põlisasukateks olid soome-ugrilased, siis arvati ka Tveris elavaid soomeugrilasi karjalasteks just sarnase keele tõttu, ehkki selleks ajaks olid kadunud nii merjalsed, muromlased ja muud tšuudide rahvad. Sellal ei taibatud veel neid tšuude mujale paigutada"
See on küll mingi väga imelik jutt. On ju teada, et Tveri karjalased asusid Tveri kubermangu pärast Stolbovo rahulepingut (1617), kuna Rootsi võimu alla läinud alal taheti neile peale suruda lueri usku. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 20. aprill 2012, kell 22:22 (EEST)

Fiwikis ja ruwikis on ka eraldi artikkel :fi:Karjalaiset, mis pole sama mis karjalased?--Estopedist1 (arutelu) 13. juuli 2017, kell 12:18 (EEST)


Arutelu:Aiamaa küla

Minu meelest peaks artikli pealkiri olema "Aiamaa küla", et eristada küla nime aiamaa üldnimest. Andres 4. oktoober 2006, kell 18:41 (UTC)

Arvan endiselt, et eelistada tuleb üldmõistet. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2015, kell 23:17 (EET)

:: tegin artikli üldmõistele aiamaa--Estopedist1 (arutelu) 10. mai 2015, kell 11:39 (EEST)

''elanikke = 83 (2006)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. aprill 2007, kell 16:58 (UTC)

Kas Aiamaa asulakoht ei vääri eraldi artiklit? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 2. jaanuar 2015, kell 23:17 (EET)

Märksõna "aiamaa" reserveerimisel üldmõistele tekkis palju vigaseid külale minevaid siselinke, mis tuleks mõne poolautomaatse programmiga parandada. Ideaalis võiks parandusteks olla mingi bot, et Viimaseid muudatusi vähem risustataks--Estopedist1 (arutelu) 10. mai 2015, kell 11:41 (EEST)

märksõna juurviljaaed võiks siin artiklis mainides vast ka siia suunata--Estopedist1 (arutelu) 23. september 2017, kell 12:17 (EEST)

Ei saa aru. Andres (arutelu) 23. september 2017, kell 13:53 (EEST)


Arutelu:Odense

Inglise wikis toodud hääldus on korrektsem: [ˈoð̞ˀn̩sə], ehk panna see? Ma ise lihtsustasin, mõeldes eesti k. käänamisele. Tiina357 4. oktoober 2006, kell 19:49 (UTC)
Saksa lehel on lihtsam variant: [ˈoːðənsə], ainult ma ei paneks pikka o-d, eestlane hääldaks liiga pikalt, kõlaks kummaliselt. Ehk siis ['oðənsə] või inglise wikis antud variant, ma ei tea, kuidas siin kombeks on. Tiina357 4. oktoober 2006, kell 19:56 (UTC)

Minu meelest peaks panema sellise häälduse, mis lähtub eesti keele fonoloogiast. Häälduse ülesanne ei ole märkida, kuidas taanlased hääldavad, vaid kuidas seda eesti keeles peaks hääldama (saaks hääldada). Täpse häälduse taani keeles võib panna Vikisõnaraamatusse. Seega võiks häälduseks panna "['odense] või "['oodense]" või "['odense]".  Andres 4. oktoober 2006, kell 20:00 (UTC)

: Sel juhul on ['odense] hea. Tiina357 4. oktoober 2006, kell 20:06 (UTC)

Taanis on kuningate nimeks Knud, Eestis on aga Taani kuningaid kutsutud rootsipäraselt: Knut. Ma pooldaks taanipärast varianti, aga ei tea jälle, mida komme nõuab. Tiina357 4. oktoober 2006, kell 20:08 (UTC)

Oleme lähtunud traditsioonist. Saan otsustada ENE 1. väljaande järgi. Seal on põhikujuks "Knud" ja rööpkujuks "Knut". Arvan, et võiksime sellest lähtuda: kasutada mainimisel ja pealkirjades nimekuju "Knud" ning artikli alguses mainida rootsipärast nimekuju  ja teha sellelt ümbersuunamine. Arvan, et rootsipärast nimekuju võib pidada ka eestipäraseks. Andres 5. oktoober 2006, kell 04:09 (UTC)

: Eestipärane on Kanut. Peamiselt puudutab see artiklit Knud Suurest, sellepärast küsisin. Tiina357 5. oktoober 2006, kell 13:16 (UTC)

:: Arvan, et "Kanut" käib Knud IV kohta. Andres 5. oktoober 2006, kell 15:10 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://museum.odense.dk/Historie/Odense_bys_historie.aspx
** In Odense on 2013-06-24 12:39:07, 404 Not Found
** In Odense on 2013-07-06 17:06:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:07 (EEST)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 168 798 (01.01.2012) Velirand (arutelu) 2. jaanuar 2019, kell 15:01 (EET)


Arutelu:DSL-pöördusmultiplekser

Siin ei ole midagi kirjas. Millest on üldse jutt? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. oktoober 2006, kell 06:29 (UTC)
Sain nüüd aru, et pealkirjade kaudu on püütud sisu edasi anda. Tuleb teisiti vormistada. Alguses peaks olema öeldud, millest on jutt. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. oktoober 2006, kell 06:32 (UTC)
Siia ei viita ükski lehekülg. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. oktoober 2006, kell 06:32 (UTC)

''See sisu on kustutatud leheküljelt, aga see võib kuskil ära kuluda. Nähtavasti on ta selle artikli sisuga seotud.

===Asukoht.===
DSL sõlme ruum peab asuma võimalikult lähedal Elioni sama piirkonna RSS sõlmele so. mitte kaugemal kui 500m.
Ruumid mis ei sobi sõlmeruumiks:
**	Niisked ruumid, boileriruumid, pumbaruumid ja ruumid, kus on üleujutuse oht või sprinkleriga tulekustutussüsteem.
**	Töökojad ja kompressoriruumid.
**	Ruumid, kus hoitakse või kasutatakse toksilisi, söövitavaid või tuleohtlikke kemikaale.
**	Ruumid, kus ei ole loomulikku või sundventilatsiooni.
**	Ruumid, kus temperatuur võib kiiresti muutuda (kondensaadi tekkimise oht).
**	Alajaamad või ruumid, kus on kasutusel pinged üle 1kV, diiselgeneraatori ruum.
===Suurus===
Ruum peab mahutama 3 standardset 19” 42U seadmekappi ja võimaldama neile kahelt poolt juurdepääsu seadmete teenindamiseks. Seadmekapi paigalduskoht on kuni 0,6x0,8m (0,48m2) suurune põrandapind, millele lisandub kahepoolne teenindustsoon. Teenindustsoon on 0,8m (0,48m2) suurune põrandapind seadmekapi ees ja taga.
Ühele seinale peab mahtuma kross vask- ja optilistele kaablitele, koos vajaliku teenindustsooniga. Vajalik krossi laius on 3 x 19”. Teenindustsooni laius 0,8m.
Ruumi minimaalne kõrgus 2,3m.
Lae alla peavad olema monteeritud kaabliredelid krossi, elektri arvestus-jaotuskilbi ja seadmekappide kohale.
Ruumil peavad olema eraldi sisseviigud elektri- ja sidekaablitele.
===Keskkond===
** +5 kuni +40 °C (normaalne +23 °C)
** Suhteline niiskus 5 kuni 85% (normaalne 50%)
** Ruumi seinad ja lagi peavad olema töödeldud tolmuvabaks. Ventileeritav õhk peab läbima tolmufiltrit.
** Põrandakate peab olema antistaatiline.
===Elekter, ventilatsioon, valgustus===
Seadmeruumi toide, kolmefaasiline 220/380V peab olema ühendatud ruumi arvestus-jaotuskilpi. Arvestus-jaotuskilbis peavad olema:
** eraldi kaitseautomaadid või sularid iga seadmekapi toiteseadmele;
** liigpingekaitsmed  C-karakteristik.
DSL  seadmete toiteks on vajalik kolm toiteseadet/alaldit 230AC/48V DC, kogu võimsusega 1000W, dubleeritud backup akudega arvestusliku tugiajaga > 4 tundi.
48V eraldi seisvad pingeahelad peavad olema kaitstud kaitselülitiga või -automaatidega.
Toitekatkestuse vältimiseks peavad 230V seadmed saama toidetud inverteri abil, toiteseadmed  peavad võimaldama  kaugjälgimist.
Muundur ja akud paigutatakse seadmekappi.
Seadmeruumis kasutatakse TN-S toitesüsteemi.
Sideseadmetele tuua eraldi maandusjuht, kas:
** olemasolevast või ehitatavast maanduskontuurist;
** hoone ligemast maanduspunktist või – juhist;
ja   paigaldada eraldi maanduslatt.
Maandusjuhi  ristlõige 16 mm.
Seadmekappide, kaabliredelite ja krossipaneelide potentsiaalid peavad olema ühlustatud .
Ventilatsioon peab tagama ruumi temperatuuri lubatud vahemikus. Kui see ei ole ventileerimisega võimalik, tuleb ruumi installeerida konditsioneer.
Ruumi valgustus peab tagama seadmete teenindamiseks piisava valguse nii seadmekapi eest kui tagant.
===Turvalisus===
Ligipääs peab olema tagatud selleks volitatud isikutele ööpäevaringselt.
Ruum peab olema rauduksega ja lukustatav.
Seadmeruumil ei tohi olla aknaid, ruumi ei tohi läbida vee ja kanalisatsioonitorud. Erandina on lubatud trellidega turvatud aknad, kui ruum asub kõrgemal kui teine korrus.
Andres 5. oktoober 2006, kell 09:56 (UTC)

Kui on tegemist Elioni-siseste nõuetega, siis ei ole seda tõesti tarvis. Andres 5. oktoober 2006, kell 09:59 (UTC)
----
Kui siin on mõeldud mitte mingit üldist protseduuri, vaid konkreetset tööd, siis tuleb see kustutada. Aga kustutamise asemel soovitaksin kirjutada kas või ühe lause. Andres 5. oktoober 2006, kell 09:59 (UTC)


Arutelu:1940

Muudan Riigivanema otsuse 27.märtsist 1934 nr. 260 p. 1 ja panen selle arvates 1. veebruarist 1940 kehtima järgmises redaktsioonis:
1. Vabariigi maa-ala jaguneb diviiside rajoonideks ja diviiside rajoonid sõjaväeringkondadeks järgmiselt:
1. Diviisi rajoon: Narva Sõjaväeringkond (idapoolne osa Virumaast) ja Viru-Järva Sõjaväeringkond (läänepoolne osa Virumaast ja Järvamaa).
2. Diviisi rajoon: Tartu Sõjaväeringkond (Tartumaa) ja Võru-Petseri Sõjaväeringkond (Võru- ja Petserimaa).
3. Diviisi rajoon: Harju Sõjaväeringkond (Harjumaa) ja Lääne-Saare Sõjaväeringkond (Lääne- ja Saaremaa).
4. Diviisi rajoon: Pärnu-Viljandi Sõjaväeringkond (Pärnu- ja Viljandimaa) ja Valga Sõjaväeringkond (Valgamaa).
Piir-joone Narva ja Viru-Järva Sõjaväeringkondade vahel ja vajaduse korral üksikasjalikud piirjooned ka teiste sõjaväeringkondade vahel määrab Sõjavägede Ülemjuhataja.
RT 1940, 9, 57.

RTL 1940, 41.
Koha- ja kinnistusüksuste nimede korraldamise seaduse (RT 1938, 42, 397) § 1 kolmanda lõike alusel ja Tärivere vallavolikogu ettepanekul 23. detsembrist 1939 ning Tärivere vallavalitsuse esitisel 15. aprillist 1940 muuta Tärivere valla senine nimi ja anda temale uueks nimeks "Iisaku".
Siseminister A. Jürima.
Üldosakonna abidirektor Osk. Angelus.

Siseministri otsus 29. aprillist 1940 Tärivere valla nime muutmise kohta.


Kasutaja arutelu:Rainbow~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Rainbow! Andres 7. oktoober 2006, kell 11:00 (UTC)
Palun vaata Vikipeedia reegleid. Andres 7. oktoober 2006, kell 11:01 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Rainbow~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Anna Politkovskaja

Väljapakutud (inglise biograafia malli) pole eesti vikis veel rakendatud, pole kindel, kas tulevikuski võetakse kasutusele. Eesti vikis on tavaks biograafia esimeses lauses nii sünnidaatum, nimed, kui sünnikoht ära märkida, mis peakski olema seal mallis --Dj Capricorn 8. oktoober 2006, kell 07:21 (UTC)

Minu meelest pole selle malli järele vajadust.

Arvan, et kirjutaja on lihtsalt kopeerinud inglise viki artikli ülesehitust, sest ta pole täpselt teadnud, kuidas meil tavaks on artikleid vormistada. Andres 8. oktoober 2006, kell 16:55 (UTC)
Kui keegi näeb näiteks venekeelse artikli asemel küsimärke, siis see ei tähenda, et see teistele nähtav poleks. Andres 8. oktoober 2006, kell 17:57 (UTC)

Leinalint on ehk tarbetu? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. oktoober 2006, kell 19:48 (UTC)
Mind ärritas "Nõukogude president -- vajab kontrollimist". Seda ei ole ju raske kontrollida, et Gorbatšov oli Nõukogude Liidu esimene ja viimane president. Mina kirjutaks kahtluse korral arutelulehele, sest sellised ebakompetentsuse demonstratsioonid mõjuvad veidi piinlikult. --[[Kasutaja:213.35.132.102|213.35.132.102]] 8. oktoober 2006, kell 23:37 (UTC)

Küsimus. Kui eesti keeles kirjutatakse ajalehed läbiva suure tähega, kas siis vene ajalehed ei peaks samamoodi kirjutama? --Mona 9. oktoober 2006, kell 15:36 (UTC)

Jah, ilmselt peaks. See on minu viga. Andres 9. oktoober 2006, kell 16:23 (UTC)

Anna Politkovskaya to get her own song
– Young Finnish artists considered it their civic duty to remember Anna Politkovskaya
“In the Beginning of a New Era” can be downloaded for radio and personal computers at the website of the magazine Voima www.voima.fi. The song will be released as a single later this week. Additionally the group will prepare a video, which will be available at YouTube and will be seen in several Finnish tv-networks.
“In the Beginning of a New Era – A Song for Anna Politkovskaya”, written by Kerkko Koskinen, was played for the first time on YleX on Friday 20.10.2006 at 8.20 AM. Other radio stations started playing the song at 8.25 AM. Finnish radios played the song all day as a wellcoming song for President of the Russian Federation, Mr Vladimir Putin, who arrived in Lahti for dinner on Friday 20.10.2006, invited by prime minister and butler Matti Vanhanen.
----
Tema auks oli nimetatud tänav Thbilisis.

Arusaamatu lause: millal siis oli ja mis sellest sai?  Andres 4. november 2009, kell 15:47 (UTC)

: Geonarva ei tee vahet täis- ja enneminevikul. Ilmselt mõtles ta 'on nimetatud'. --Metsavend 4. november 2009, kell 16:08 (UTC)
Nüüd on palju asju tema järgi nimetatud. Andres (arutelu) 28. september 2016, kell 14:40 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://english.aljazeera.net/NR/exeres/FB4A832C-35B7-42F5-A0D8-E931D54D33A8.htm
** In Anna Politkovskaja on 2013-05-25 14:01:17, 404 Not Found
** In Anna Politkovskaja on 2013-06-24 01:20:53, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:21 (EEST)
----
Ta on pandud vene kirjanike kategooriasse. Minu meelest see pole õige. Andres (arutelu) 28. september 2016, kell 14:42 (EEST)
----
Ajakirjanike Kaitsmise Komitee (Committee to Protect Journalists) andmetel haigusjuhtumi põhjus ei selgunud.

See lause tuleb ümber teha. Praegu jääb mulje, nagu see oleks selgunud mingitel muudel andmetel. Viidet ka pole. Võib-olla on see nüüdseks selgunud? Võib-olla oleks parem see lause üldse välja jätta. Andres (arutelu) 29. september 2016, kell 16:43 (EEST)


Kasutaja arutelu:Stark~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Stark!
Sa tõlgid hästi. Andres 8. oktoober 2006, kell 08:17 (UTC)

Tähh, olen siin varemgi tegutsenud. Lähedat püsiühendust veel pole ning seetõttu oli liinist väljas olles pisut rohkem mõtlemisaega inglise keelest tõlkimisel ning aega ka enne artikli esialgset lisamist sõnastust eelvaadete kasutamise asemel kohendada. Stark 8. oktoober 2006, kell 20:47 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Stark~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)


Kasutaja arutelu:Shiri~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Shiri! Andres 8. oktoober 2006, kell 08:25 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Shiri~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)


Arutelu:Marss

Kustutatud artiklist [[Mars]], integreerida artikli teksti.
''Marss on Päikesesüsteemi neljas planeet, mis asub Päikesest 1,5 korda kaugemal kui Maa ja saab seepärast 2 korda vähem soojust.
''Teleskoobis on see Maast 2 korda väiksem punakas planeet hästi vaadeldav iga 15-17 aasta tagant suurte vastasseisude ajal, kui Marsi ja Maa vaheline kaugus on ainult 55-60 milj. km. Sel ajal paistab Marss taevas niisama heledalt kui Veenus.
''Et Marsi ja Maa pöörlemistelgede kalle on enam-vähem ühesugune, ilmnevad Marsilgi aastaajad ja kliimavöötmed, kuid ringjoonest erineva orbiidi tõttu on temperatuuri muutumine keerukam. Kui planeet asub orbiidil Päikesele lähemal, võib troopikavöötmes olla suvepäevadel kuni 25 °C, kuid aasta keskmine temperatuur on päeval paarkümmend, öösel 100 kraadi alla nulli. Atmosfäärirõhk Marsi pinnal on võrreldav õhurõhuga 35 km kõrgusel maapinnast. Atmosfäär koosneb peamiselt süsinikdioksiidist, lämmastikku ja argooni on kuni 2%, hapnikku 0,3%; veeaur, kui see kõik sadestuks Marsi pinnale, moodustaks vaid u. 0,02 mm paksuse veekihi. Enne koitu võib Marsi taevas olla hõredaid pilvi. Pooluste piirkonda katab kuni paarikümne meetri paksune valge tahke süsinikdioksiidi ehk süsihappelume kiht (need paistavad nn. polaarmütsidena), mille all leidub ka vee jääd.
''Enamik Marsi pinda meenutab punakat kivikõrbe. Heledamad alad, nn. mandrid, on keskmiselt 3 km kõrgemad tumedatest nn. meredest. Mandritel on meteoriidikraatreid rohkem kui meredel, järelikult on viimased tekkinud hiljem. Väiksemad kraatrid (läbimõõt alla 3 km) on tuulte ja liivatormide mõjul tasandunud. Mäeahelike ja orgude kõrguste vahe küünib 14 km-ni. Marsil asub Päikesesüsteemi kõrgeim mägi, kustunud vulkaan Nix Olympica (ladina keeles "Olümpose lumi"), mille jalami läbimõõt on 600 km, kraatri läbimõõt 80 km ja kõrgus 24 km. Silma paistab 5000 km pikkune, 120 km laiune ja kuni 8 km sügavune lõhe Valles Marineris. Osa pinnavorme - kuivanud jõesänge meenutavad orud, poolenisti ärauhutud valliga kraatrid - lubavad arvata, et varem on Marsil olnud vett. Seda kinnitavad ka viimasel Marsikulguritega Spirit ja Oppurtunity tehtud pinnaseanalüüsid.
''Marsi kuud Phobos (lad., "hirm") ja Deimos (lad., "ahastus"), arvatavasti juhuslikult Marsi külgetõmbejõu mõjupiirkonda sattunud asteroidid, on korrapäratu kujuga kaljurahnud. Neilgi leidub meteoriidikraatreid ja lõhesid. Phobos tõuseb (läänest) ja loojub (itta) kolm korda ööpäevas, sest ta tiirleb kiiresti. Rohkem kui 100 aastat on väideldud, kas Marsi kuud ja aeg-ajalt planeedi pinnal paistvad tumedad jooned (nn. Marsi kanalid) on mõistusega olendite rajatised, kuid ei kosmoseaparaatide abil tehtud fotodelt ega planeedi pinnaseproovidest pole leitud mingeid väljasurnud ega praeguse tsivilisatsiooni jälgi.
''Planeedi lõunapoolusel on jääst sajamiilise tunnikiirusega väljapurskuvad süsihappegaasi joad. Geisrite purskamise tagajärjel tekivad jääle mustad laigud ning lehviku- ja ämblikukujulised jäljendid.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. oktoober 2006, kell 08:32 (UTC)

Ma ei saa aru, mis mõtet neil välislinkidel on. Paarilauselised nupukesed mingilt online-ajakirjanikult, kes teemat absoluutselt ei valda. Kas see on siis tase, millele me peaksime viitama? Äkki jätaks välislinkide rubriigi ikka asjalike ja autoriteetsete allikate jaoks. Siim 3. märts 2009, kell 10:00 (UTC)

No aga võta need siis ära. Peaks vist üldse kokku leppima, kas ongi mõtet eesti ajakirjanduses ilmuvatele asjadele viidata, sest peaaegu alati on neis artiklites mingit jama, või vähemalt ebatäpsusi. --Epp 3. märts 2009, kell 10:32 (UTC)

: Ma mõtlengi seda, et vaja on kokkulepet. Ühest artiklist pole neid ju mõtet ära võtta, kui samal ajal teise uusi lisatakse. Mul pole midagi selliste linkide vastu näiteks biograafilistes artiklites, kui lingi taga on näiteks korralik intervjuu, kust saab isiku kohta midagi sisulist teada. Marss on aga hoopis teine lugu. Infot tema kohta on tohutult ning selle kvaliteet kõigub suurtes piirides. Mina näeksin siin linke näiteks NASA vastavale lehele vms. Need online-nupukesed ajavad aga südame pahaks. Siim 3. märts 2009, kell 10:44 (UTC)

:: Minu arvates peaks eelkõige tegelema eestikeelse kvaliteetse lisalugemise leidmisega. Usun, et kõik inimesed, kes suudavad inglise keeles lugeda ja teavad, et NASA on olemas, oskavad ka ise tema lehe üles leida. Või lähevadki kohe inglise vikisse, kus on kahtlemata peaaegu iga teema kohta rohkem infot ja asjakohasemaid välislinke. --Epp 3. märts 2009, kell 12:12 (UTC)

::: Siis võib vist eestikeelse Vikipeedia projekti lõpetatuks lugeda? Ingliskeelsega nagunii konkureerida ei suuda, mis me lolli mängime siin. Mina võtan millegi ette ainult siis, kui ma näen, et võimalik on teha suurelt ja hästi. Mulle meeldib Vikipeedia juures kõige rohkem see, et siin teevad inimesed tööd ilma rahata oma vabast ajast. See annab mulle lootust, et projektist võib asja saada. Ja sellepärast ei meeldi mulle lingid online-ajakirjandusele, sest ajakirjanikel on vaja teatud arv artikleid päevas valmis treida. Neid ei huvita kvaliteet ja nende huvides on kirjutada võimalikult lühidalt. Selline saast ei vääri viitamist. Ma usun, et aja jooksul võib ka eestikeelsest Vikipeediast asja saada. Kindel ma selles ei ole, sest eestlasi on ikkagi nii mõttetult vähe, aga proovida võib. Selle eelduseks on, et me ei hakka endale seadma mõttetuid piiranguid, et me oleme nii väiksed ja ega me ei peagi näiteks teaduslikest teemadest kirjutama nii nagu inglise viki. Kui selline mentaliteet juurdub, siis ei vääri Vikipeedia enam sekunditki minu ajast. Siim 3. märts 2009, kell 13:03 (UTC)

:::: Ma tõesti ei saa aru, miks Sa nii tigedaks pead minema. Sul on täpselt samasugune vabadus jama ära kustutada, kui teistel seda lisada, eks. Ja mina ei ole midagi rääkinud eestikeelse vikipeedia lõpetamisest, vaid vastupidi.  Ja ega loomulikult ei kaitse ma sellega jamaajakirjandust. Ma ei ole öelnud, et teadusest ei peaks kirjutama nii nagu inglise viki. Lihtsalt seda, et eesti vikipeedia peakski siis eesti keeles sellest kirjutama. --Epp 3. märts 2009, kell 13:37 (UTC)

::: Siis me saame asjadest samamoodi aru, mis on väga hea. Ka mina arvan, et eestikeelne vikipeedia peakski olema eestikeelne. See aga ei käi välislinkide kohta. Võib-olla läksin tõesti liiga tigedaks ja vabandan. Kindlasti saaks asju ka sõbralikumalt arutada, aga mõnikord mul jookseb juhe kokku. Näiteks siis, kui avaldatakse arvamust, et välislingid peaksid olema eestikeelsed. Ja seda teeb kaks inimest korraga. Loomulikult leidub lugejaid, kes mõistavad vaid eesti keelt, aga me ei saa selle vähemuse pärast olulisi linke panemata jätta. See on nende inimeste oma probleem, et nad pole viitsinud peale eesti keele midagi muud õppida. Minu meelest saavad vaid oma emakeele oskamist endale lubada küll vaid inglise ja võib-olla ka saksa, prantsuse ja hispaania keele rääkijad. Ülejäänud sulgevad ennast sellega üsna piiratud maailma. Siim 3. märts 2009, kell 14:17 (UTC)
Mina leian, et eestikeelses Vikipeedias peaksime me kasutama peamiselt eestikeelseid välislinke. Marsi kohta on siis ehk usaldusväärsed Horisondi artiklid? avjoska 3. märts 2009, kell 12:21 (UTC)

Horisont on kindlasti parem kui ajalehtede online-versioonid, aga Horisont ei ole ka teadusajakiri. Ma pole absoluutselt nõus sellega, et eestikeelses Vikipeedias peaks olema vaid eestikeelsed välislingid. Kust selline seisukoht pärineb? Kas Sa annad endale ikka aru, kui imepisikese osa kogu inimkonna intellektuaalsest panusest annavad eestlased? Ja kui tegemist on teadlastega, siis ei avalda nad seda vähestki mitte eesti keeles, sest siis ei loeks neid keegi. Mina küll soovin, et Vikipeedia teadusteemalistel artiklitel oleks asjalikud välislingid näiteks olulistele teemasse puutuvatele andmebaasidele või autoriteetsetele infokogumitele. Neid ei ole sugugi nii lihtne leida. Loomulikult ei ole selliseid asju eesti keeles olemas. Kui sellised lingid on jama sisse ära uppunud, siis ei leia lugeja neid üles. Siim 3. märts 2009, kell 13:03 (UTC)

: Artikli juures tuleb kõigepealt selgeks teha, kas eesti keeles on kirjutatud korralikke artikleid. Eelistatud peaks olema eesti keel, sest ingliskeelset infot saab vaadata ju ka inglise vikist. Kui ikka eesti keeles keegi ei ole kirjutanud või eestlased on kirjutanud inglise keeles, siis peabki kuskilt mujalt võtma. --Tiuks 3. märts 2009, kell 13:53 (UTC)

:: Mul pole eestikeelsete välislinkide vastu midagi, aga nad peavad väärima seda, et Vikipeedia neile viitab. Minu meelest ei peaks olema keelelist eelistust. Linke tuleb panna vastavalt nende sobivusele. Vaid identse sisu korral tuleks eelistada eestikeelset, mida ma olen ka teinud. Siim 3. märts 2009, kell 14:17 (UTC)

: Toetan Siimu! Olles astronoom, tean ma väga hästi, kui nutune just on olukord eestikeelsete astronoomiaalaste resurssidega. Ja ka teistel teemadel - kui ikka eestikeelset infot ei ole või ei kõlba see kuhugi, siis tuleb mingit muukeelset viidata. Ja igal juhul PEAKS olema eelistatud kvaliteetne muukeelne viide keskpärase eestikeelse ees. Vikipeedia olulisim ülesanne on anda ülevaade. Ülevaate juurde on ülimalt mõistlik lisada parimad võimalikud edasist põhjalikumat käsitlust toetavad välislingid. Raisata lugeja aega rämpsu sortimisega on.. kuritegu. Tonisee 3. märts 2009, kell 21:08 (UTC)
Kui ükskõik millise artikli juurde pannakse link ajaleheartiklile, siis tuleb seda käsitleda esialgsena. Võib kergesti juhtuda 1), et  kogu lingi taga oleva kasuliku info saab artiklisse integreerida ning jätta alles ainult viide; 2), et on võimalik leida algallikas ning linkida sellele või siis panna kogu sisu artiklisse ning jätta ainult viide algallikale; 3, et) artikkel kvalifitseerub väärtusetuks ning link tuleb eemaldada. Lõplikult jääksid välislinkide alla ainult kvaliteetsed allikad, mille sisu ei ole mingil põhjusel võimalik artiklis täielikult edasi anda. Kui on selliseid eestikeelseid allikaid, siis peaksid nad teiste kõrval olema, sest eesti Vikipeedia lugeja ei pea võõrkeeli oskama.
Minu meelest ei tohiks keelata kellelgi linke lisada. Link võib juhtida tähelepanu mõnele uudisele. Järgmine tegija võib selle üle vaadata ning otsustada, mis sellega teha. Andres 3. märts 2009, kell 22:51 (UTC)

Keelata ei tohi ja ei saagi, kuhu me niimoodi välja jõuame?!? Paraku on emakeelses (aja)kirjanduses teaduseteemalised artiklid reeglina oskamatult/asjatundmatult tõlgitud mõnest võõrkeelsest juba tunduvalt lihtsustatud artiklist ning võivad sellisena tekitada lugejas (kes vaatab esmalt Vikipeediat ning siis artiklit) hulgaliselt segadust. Küsimus taandub imho väga üldistades sellele, et kas Vikipeedia peaks või võiks kajastada kõmu? Aga kõmumaigulisi väljaütlemisi muidu suhteliselt asjalikel teemadel? Kas lahenduseks võiks olla eraldi sektsioon "igapäevaajakirjanduses" avaldatud andmetele? Nature, Slashdot ja SL Õhtuleht ei ole kindlasti võrreldavate kaaludega allikad... Tonisee 4. märts 2009, kell 21:25 (UTC)

: Lahendus ongi minu meelest selles, et asjatundlikum inimene vaatab lingi üle ning otsustab, mis sellega peale hakata. Võib asendada asjalikuma lingiga, ja kõige parem on, kui on võimalik sisu artiklisse lisada ning välislink viiteks teha. Kui on tegu alusetu kõmuga, siis seda kajastama tingimata ei pea, välja arvatud juhul, kui on vajadus see ümber lükata. Andres 4. märts 2009, kell 21:38 (UTC)

Ruumala ja mass tuleb normaalsel viisil kirja panna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. juuli 2011, kell 21:43 (EEST)

"Planeedi lõunapoolusel on jääst sajamiilise tunnikiirusega väljapurskuvad süsihappegaasi joad." Kiiruse võiks esitada ikka kilomeetrites, mitte miilides. 90.191.119.98 14. juuli 2012, kell 15:15 (EEST)

jah. Parandasin--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2012, kell 22:57 (EEST)

Kas oleks võimalik täpsustada hetkel jrk viidet nr 1 ? Oletan et allikaks on ilmselt mõni A ja O taskuteatmik, kuid milline, mis aasta..? Viide oli rikkis ja parandasin võttes <ref name="A&O"> -st lihtsalt A&O  --Mustvalge (arutelu) 20. juuli 2016, kell 23:41 (EEST)

ok, leidus 1987 a A ja O .. --Mustvalge (arutelu) 21. juuli 2016, kell 01:09 (EEST)

Geograafia ja pinnavormide nimetamine peatükis oleva malli Mall:Marsi_kaart tekstis kuvatakse eestikeelsed sõnad ilma ä ja õ tähtedeta.
Algallikas on need kenasti olemas. Paistab mingi tehniline probleem?

Eestikeelsed täpitähed viidatud pildil puudu


Arutelu:Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor

See on võetud [http://www.mk.ee/ kooli kodulehelt], ainult üks sõna on muudetud. Sellisena on see rohkem reklaam. Ei ole ju asjakohane õppeasutust defineerida selle kaudu, et ta on Eesti suurim. Seda võiks mainida küll, aga allpool. Peale selle tuleb selgitada, mille poolest ta on suurim (üliõpilaste arvu poolest?) Ja see ei pruugi ju ka alatiseks nii jääda ja ei pruukinud algusest peale nii olla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. oktoober 2006, kell 10:36 (UTC)

ongi kodulehelt võetud, et oleks olemas koht, kuhu andmeid edasi kirjutada.
sellega tegelevad edasi teised nüüd, et andmed täieneks. Tarmo.

Kodulehelt võib andmeid võtta küll, kuid sõnastus ei tohi sõna-sõnalt kokku langeda ja artiklis tuleb kasutada entsüklopeedilist stiili. Andres 9. oktoober 2006, kell 13:27 (UTC)
Analoogsete sõnadega "reklaamib" end ka Tartu Ülikool! Ent keegi ei huvitu, miks see kool end "suurimaks" nimetab...

Tutvustada võib oma õppeasutust igat moodi. Siin on entsüklopeedia ja kirjutada tuleb teistmoodi. Igatahes meie huvitume, miks Tartu Ülikool end suurimaks nimetab.

Head algust ei leidnud, aga entsüklopeedias ei saa esimeses reas kirjutada seda, et tegu on suurima kooliga. Andres 9. oktoober 2006, kell 13:27 (UTC)

Koolis on võimalik õppida nelja erineva õppekava (ärijuhtimine, psühholoogia, disain, infotehnoloogia) järgi. Õppekavad jaotuvad 14 erialaks.

Võtsin selle välja, sest kooli kodulehel on teistsugused andmed. Samuti tekitab mõistmisraskusi sõna "õppekava" kasutamine. Andres 9. oktoober 2006, kell 13:27 (UTC)
Õppekavade (kontseptsiooni) kohalt pean uurima, ise kahjuks õpin seal --Dj Capricorn 9. oktoober 2006, kell 14:37 (UTC)

Tavaliselt räägitakse erialade õppekavadest. Tõsi küll, näiteks bakalaureuse- ja magistriõppes on samal erialal erinev õppekava. Andres 9. oktoober 2006, kell 15:23 (UTC)

Õppeaastal 2012/2013 õppis õppekeskustes kokku üle 2300 üliõpilase.
Andres (arutelu) 21. mai 2014, kell 18:27 (EEST)

Kus kohas või mis nime all on see Mainor, milles ärkamisajal IME programmi ette valmistati? Sellest asutusest ju kasvas välja siin artiklis kirjeldatud kool. Ssgreporter (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 01:09 (EET)

: Paistab, et seda pole. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 01:22 (EET)

Siit jäeti hulk infot välja, minu meelest ilmaasjata. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 24. november 2016, kell 15:15 (EET)

On link Mainori Majanduse Instituut, mis ilmselt peab silmas sama õppeasutust? Või on lihtsalt vigane nimetus?--Estopedist1 (arutelu) 27. juuni 2017, kell 18:44 (EEST)


Arutelu:Eesti kihelkondade loend

Siin peaks olema mingi sissejuhatus. Muuhulgas tuleks mainida, millise aja seisuga on kihelkonnad ja nende pealkirjad antud. Andres 8. oktoober 2006, kell 19:38 (UTC)

tundub olevat n-ö standardnimistu, s.o 20. aastasaja algus, enne EW kehtestamist. esmapilgul torkab silma vaid see, et Otepää kihelkond on ka Võrumaal. mõni eksklaav? sellised lahustykid võiks nimepidi ka yles lugeda. näiteks see Rõuge kihelkonna oma, mille nime ma ei mäleta, ja Kadrina tykk, mida Ilumäe järgi nimetatakse. nende tekkelood võivad päris huvitavaks osutuda. Ohpuu 8. oktoober 2006, kell 23:30 (UTC)

: Standardnimekiri on vist tavaliselt Seisuga enne Setumaa liitmist ja kirikukihelkondade kaotamist. Igal juhul tuleb sissejuhatuses asi ära seletada. Artiklist Kihelkond on näha, kuidas asi muutunud on. Andres 9. oktoober 2006, kell 01:58 (UTC)

See, et see on standardnimekirjade kokkuvõte 20. sajandi algusest on õige, kuid nimelt kahest põhilisest kokku pandud. See oleks kondikava, mida vaja veel täiendada, saksakeelsete nimede, eksisteerimise aja ja võibolla veel mingi täpsustava märkusega Ohpuu märgib. Kuid tekkelood ja täpsem ajaloo lahtikirjutus peaks minuarust jääma artiklitesse.Akra 9. oktoober 2006, kell 10:34 (UTC)

:Mis puutub Setumaase, siis selle 3 kihelkonda on suhteliselt meelevaldselt (minuarvates) tekitatud, kuna piiritleti need EW alguses enamvähem standardsetese mõõtudesse või olid üldse üle võetud Vene Õigeusu kihelkondadest või tegelikult olidki need.  Vene õigeusu kihelkonnad Eesti aladele moodustati (kui ma peast ei eksi) mõningad vist 18. sajandi lõpus ja ülejäänud 19. sajandil. Selle hoiaks ma lahus ajaloolistest Eestimaa Liivimaa teisete usulistest protseduuride raames moodustatud kirikukihelkondadest. Mis muidugi ei tähenda seda, et nendel puudub oma ajalooline kujunemine ja tagamaa ning mis ei tähenda ka seda, et nad ei ole Eestimaa osa. Vene õigeusu kihelkondadest pole wikis vist veel midagi kirjutatud ja paljud nende olemasolust üldse teavad. Millised oleks Teie arvamused nendel teemadel.Akra 9. oktoober 2006, kell 10:34 (UTC)
Kui siin on XX sajandi alguse standardnimekirja seis, siis võiks siin olla ka kaasaegne koguduste liikmete arv.

:XX sajandi nimekiri on ta ainult niikaua kuni seda saab täiendatud.  1925. aastast ei ole kirikukihelkonnad seotud kindla territooriumiga st on exsterritorjaalsed. Seega ei näita tänane koguduse liikmete arv midagi nende kihelkondade mõistes. Tänapäeval seob kihelkonna nimi, paikond ja tolleaegne territoorium parimaljuhul kihelkonna maadel elavat rahvast, kui sedagi, arvestades 20. sajandil toimunud rahvaste liikumist.Akra 9. oktoober 2006, kell 14:58 (UTC)
Kirjutaja info nime jätmiseks vajuta kaks korda tildet (2x~~).Akra 9. oktoober 2006, kell 14:58 (UTC)
Kas igale saksa nimele tuleb juurde kirjutada Kirchspiel? Minu arust on see üleliigne, ka Baltisches historisches Ortslexikonis on kihelkondade nimed antud ilma selleta. Ja kas ei tuleks iseloomustava numbrina lisada ka näiteks koguduste suuruse (Ortslexikon annab 1897. aasta andmed).

Minu arust ei ole see vajalik, aga kuna korra on seda teed mindud siis oleks kena kui on kõigil, või tuleks kõigil see eest ära korjata.Akra 27. märts 2008, kell 13:32 (UTC)
vaadake palun need pindalad üle.

Pindalad on valed. Aga kust need õiged pindalad saab? Andres 15. detsember 2009, kell 12:12 (UTC)

: Vanast Eesti Entsüklopeediast, näiteks. --Improvisaator 15. detsember 2009, kell 14:09 (UTC)

:: Sul on see olemas, palun aita siis. Andres 15. detsember 2009, kell 16:36 (UTC)

kahtlased lingid on Võru kihelkond, Torma-Lohusuu kihelkond. Kes kõiki etwiki asjakohaseid punaseid linke tahab, siis tegin andmepäringu https://quarry.wmflabs.org/query/28889 --Estopedist1 (arutelu) 11. august 2018, kell 09:22 (EEST)


Arutelu:Eesti Kirjanduse Selts

Artikli juures on kirje võimaliku autoriõiguste rikkumise kohta. Samas ei ole "Arutelu" all midagi kirjas, mis omakorda tõstatab küsimuse, kes kahtlustab ja miks autoriõiguste rikkumist? See asi tuleks kuidagi joonde ajada... Boms 9. oktoober 2006, kell 12:49 (UTC)

See tundub iseenesestmõistetavana. Kui see pole enesestmõistetav, siis peab mõtlema, kuidas taolisi asju vormistada. Malli all on nimelt veebiaadress, millel on artikli tekstiga osaliselt kokkulangev tekst. Autoriõiguse rikkumise kahtlustus seisneb kahtlustuses, et tekstilõikude kopeerimisega on rikutud kellegi autoriõigust. Lahenduseks on peale ümbersõnastamise ka osutamine loa olemasolule teksti kasutamiseks Vikipeedias. Andres 9. oktoober 2006, kell 13:44 (UTC)

artiklis pole mainitud seltsi arhiivi (Eesti Kirjanduse Seltsi arhiiv). Osa arhiivist on vist Eesti Kultuuriloolise Arhiivi koosseisus--Estopedist1 (arutelu) 19. märts 2019, kell 11:00 (EET)


Kasutaja arutelu:Joosep-Georg

Tere tulemast Vikipeediasse, Joosep-Georg! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. oktoober 2006, kell 15:30 (UTC)
Miks sa üritad neid tühje artikleid luua, või lood algul artiklite tiitlid ja hiljem kirjutad nende sisu. Üldiselt on vikipeedias kombeks kirjutada üks artikkel korraga (koos sisuga muidugi), aga kui artiklitesse ilmub sisu hiljem ei ole midagi hullu. --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 10. oktoober 2006, kell 06:36 (UTC)
- Andestust, ma seda kommet ei teadnud. Mõtlesin, et toon võrdse kohtlemise mõttes kõikide organisatsioonide nimed ära ning et need, kes soovivad, võivad juba ise lisa kirjutada.

Vaatan, et maadled sõnaühenditega "tegemist on". ÕSis tõesti seda sõnaühendit pole, küll aga näiteks õigekeelsussõnaraamatus (EKSS), nt Arst ütles, et tegemist on kopsupõletikuga. Kas see on ka vale, ja millele sa toetud kui see vale on?--Dj Capricorn 12. oktoober 2009, kell 19:31 (UTC)
- http://www.imprimaatur.ee/artiklid/kirjaosk.html : Pohhujeemid: Kui tegemist on 256-värvise pildiga (Tõlge: Kui pilt on 256-värviline), mitmeid erinevaid meetodeid (razlitšnõje - 1. mitmesugused; 2. erinevad, lahknevad; enamasti aga lihtsalt parasiitsõna). "Tegemist on" (imejetsja delo s) tähendab normaalses eesti keeles midagi muud. Meie diktorite teadet kõrgvisiidist "Tegemist on Rooma paavstiga" tõlgendas venestamata eestlane nii, et püha isa oli võib-olla pisut ülemäära pruukinud armulauaveini ja kippus nüüd tänaval plikasid näpistama või metodistide palvemaja aknaid sisse loopima. ;)

Seda väljendit kasutatakse kindlasti rohkem kui tarvis, see aga ei tähenda, et teda üldse tarvitada ei võiks. Mõnikord on teda hädasti tarvis. Kahemõttelisus tekib mõnikord küll, aga see ei ole põhjus väljendi ärakeelamiseks. Ja sünonüümil "tegu" seda puudust pole.

Ma pole kunagi kuulnud, et vene keeles öeldaks "imejetsja delo s" (küll "mõ imejem delo"). Need konstruktsioonid on pealegi eesti keele omast nii erinevad, et pole üldse ilmne, et nad vene keelest võetud on.  Andres 12. oktoober 2009, kell 19:52 (UT)

Selles näites, mille Vello Hanson tõi, puudub tarvidus väljendi "tegemist on" järele. Et aga seda väljendit tohib kasutada ainult tema toodud tähenduses, on ainult tema isiklik arvamus. Ka keelekorraldajad ise kasutavad seda. Vaata näiteks . Andres 12. oktoober 2009, kell 19:57 (UTC)

Pildi :Pilt:CFL vapp.png juurde on kirjutatud: Copyright (C) 1924 Boris Mirov. Kas see on tõesti tõsi? Millal Mirov suri? Kui hiljem kui 1941, siis tuleb see pilt kustutada. Aga võib-olla kuuluvad autoriõigused Fraternitas Liviensisele? Igatahes tuleks pildi juurde saada sobiv litsents, muidu tuleb pilt vikipeediast kustutada. Taivo 25. aprill 2011, kell 21:22 (EEST)

Boris Mirov suri 1979. Boris oli Fr. Liviensise liige. Tema kavand võeti vapi valmistamisel aluseks. Ma usun, et mingeid autoriõiguste dokumente tollal ei vormistatud. Kuidas siis peaks selles olukorras käituma, et vapi kavandit oleks võimalik Vikipeedias näidata? Joosep-Georg 27. aprill 2011, kell 10:05 (EEST)

:Autoriõigused tekivad automaatselt ja nende puhul rakendatakse kaasaegset seadust. Selleks, et seda Vikipeedias kasutada tuleb esmalt välja selgitada, kes teostab kavandi varalisi õigusi.--WooteleF 27. aprill 2011, kell 10:54 (EEST)

:: Kui selline vaidlus käib, siis on lihtsam kustutada, võtad ja teed vapist foto ja laed vikipeediasse ja saab kasutada :)

:: samas võiks siia ka vapi kasutamise kirjelduse panna http://www.liviensis.ee/wb/pages/korporatsioon/suemboolika/vapp.php

:: suwa 27. aprill 2011, kell 11:34 (EEST)

:::Milleks see hea on? Vapp on ju endiselt autoriõigustega kaitstud.--WooteleF 27. aprill 2011, kell 11:53 (EEST)

:::Minul on ükstapuha, ma võin lasta ka Fr. Liviensise juhatusel allkirjastada paberi, et vapi kavandi pilti võib Vikipeedias näidata. Ainult kui te, targad, otsustaksite ära, kuidas oleks õige toimida :) --J-Georg 27. aprill 2011, kell 15:31 (EEST)

::::Paberit pole vaja, usume niigi. Edasiliikumiseks on vaja aga teada kellele kuuluvad õigused. Loogiline oleks, et korporatsioonile. Aga mine sa tea, ehk hoopis Mirovi pärijatele. Aga selle pead juba ise välja selgitama.--WooteleF 28. aprill 2011, kell 00:48 (EEST)

:::::On selgunud, et pildi puhul pole tegu B. Mirovi kavandiga ja selle pildi autor on teadmata. Ent Korporatsioon Fraternitas Liviensis lubab seda pilti Vikipeedias kasutada. Kuidas siis sildistada? --Joosep-Georg 2. mai 2011, kell 17:10 (EEST)

::::::kas kavandi aasta on ikkagi 1924?--Estopedist1 (arutelu) 16. juuni 2019, kell 22:50 (EEST)


Arutelu:Korporatsioon Indla

Puudub sisu. Andres 9. oktoober 2006, kell 18:25 (UTC)

Miks üks link "korporatsioon" toimib ja teine mitte? --213.35.135.232 1. märts 2010, kell 08:00 (UTC)

Sa mõtled kategooriat? Sellist kategooriat meil lihtsalt pole. Kategooriate kohta vaata Juhend:Kategooriad.--WooteleF 1. märts 2010, kell 08:12 (UTC)


Kasutaja arutelu:Mmh

Tere tulemast eesti Vikipeediasse, Mmh! Andres 10. oktoober 2006, kell 22:06 (UTC)

Tere!
need on kõige tõenäolisemalt võetud siit (geraldika.ru) kuid need on olemas ka commonsis Jõudu --TarmoK 7. mai 2007, kell 20:41 (UTC)

Aitäh! --Mmh 7. mai 2007, kell 20:44 (UTC)

Oot-oot! Malli  ei saa nii teha. Vaata Kasutaja:Tiuks/Liivakast, mul os seal ainult

Võta appi mall . Liivakastis on laulupidude mallid sellega tehtud. --Tiuks 5. mai 2009, kell 20:24 (UTC)

Miks ei saa nii teha? See on ju esmine versioon. Kõik saab sobitada. Nüüd on see tehtud nii, et lämmastikuhape puhul oleks kõik korras. Loomulikult saab teha ka infokasti kasutades, aga nii saab paremini kõikidele konkreetsetele nõudmistele. --Mmh 5. mai 2009, kell 20:29 (UTC)

: Asi on selles, et kui midagi jääb kirjutamata või ei oska kirjutada, siis on loogelised sulud. Inglise vikis on mall :en:Template:Chembox aga nii keerulist pole mõtet teha. Malliga infokast on kõige lihtsam. --Tiuks 5. mai 2009, kell 20:33 (UTC)

::Jah, siis ütle, ja kõrvaldame, vaid ära tee paanikat. :-) Vaata malli arutelu, seal ma juba seletan. --Mmh 5. mai 2009, kell 20:35 (UTC)

::: Spikerda proovimalli , see on infokastiga tehtud (infobox= infokast). --Tiuks 5. mai 2009, kell 20:50 (UTC)

::::Jah, ma tean. Ma päriselt tunnen mediawiki makrokeelt jne., ära karda ette. --Mmh 5. mai 2009, kell 20:53 (UTC)

Kui sa pahaks ei pane siis küsiksin, et mis tuuled sind eesti vikipeediasse tõid? Nagu ma aru saan oled tšehh?--WooteleF 5. mai 2009, kell 20:55 (UTC)

Teen siin peamiselt intervikisid ja aeg ajalt midagi väikest. Töötan peamiselt cswikis, kus olen peaaegu kõikide eestiteemaliste artiklide autor. Ainult nüüd sattusin möödaminnes malliarutelu vahele. --Mmh 5. mai 2009, kell 21:00 (UTC)

: Sellisest mallide asjatundjast tundsime siin puudust. Loodan, et külastad eesti vikit rohkem. --Tiuks 5. mai 2009, kell 21:05 (UTC)

::Ma loodan, et see pole mõeldud irooniliselt. Ma ei ole kindel, kas ma Sinu närvid ei rikkunud täiesti ära. Kas Sa selle keemilise malliga oled juba vähemalt osaliselt rahul? --Mmh 5. mai 2009, kell 21:09 (UTC)

::: Ma olen selle malliga väga rahul. Mul on hea meel, et leidsin asjaliku toimetaja. --Tiuks 5. mai 2009, kell 21:11 (UTC)

Mall:Svertpaat - võtsin selle inglise keelest :en:Template:Infobox Sailboat Specifications
Kuidas lisada klassilogo ? suwa 24. mai 2009, kell 18:17 (UTC)

Ma ei saa aru, mida sa täpselt mõtled. Selle nimi peab loomulikult mallis ja malli kasutamise puhul seesama olema, st kas mõlemal kohal class_symbol, või mõlemal kohal 'klassilogo (praegu tundub olevat erinev). Ja sisse täita tuleb siis pilt, st nt . --Mmh 24. mai 2009, kell 20:09 (UTC)

Panin ta nüüd Commonsisse. :File:Kihelkonna Mihkli kirik 2009.jpg. Kui viitsin, panen teisi asju veel. --Epp 27. august 2009, kell 19:03 (UTC)

Aitäh! Ja tänan ette kõige tulevase viitsimise eest. --Mmh 27. august 2009, kell 19:07 (UTC)

Ma kuulsin, et sa ei ole vist saanud linki minu Viki külas tehtud piltide juurde. Kui see vastab tõele, siis saada mulle e-kiri ja ma saadan vastusena lingi. Ivo 28. august 2009, kell 12:57 (UTC)

Mul pole Sinu e-aadressi, siis kirjutan oma koheotse siia: milan.m.horak@volny.cz --Mmh 28. august 2009, kell 16:19 (UTC)

: Iffcooli lehel on vasakul pool tööriistades link "Saada sellele kasutajale e-kiri" (Sinul ei ole, sest see on vaja eelistustes ära märkida). --Tiuks 28. august 2009, kell 20:03 (UTC)

::Aha, aitäh. Juba olen sisse lülitanud. --Mmh 28. august 2009, kell 20:28 (UTC)

Teed head tööd kaartide loomisel! Minu lugupidamine. --kanakukk 22. oktoober 2009, kell 00:35 (UTC).

Aitäh, kohe on tuju rohkem kaarte teha. :-) --Mmh 22. oktoober 2009, kell 20:39 (UTC)
=== Kaardid suurematest teedest Tallinnas ===
Kas pead niisugust asja vajalikuks ning kuidas sa asja lahendaksid? --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 14:06 (UTC).
Väljendasin ennast pisut valesti ilmselt, st kas võiks nt artiklis Pärnu maantee olla plaan, et mismoodi see tänav läbi Tallinna kulgeb (sarnaselt eelmistele kaartidele punaselt tähistada)? --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 14:08 (UTC).

Põhimõteliselt võiks, aga praegu kohe ei jõua. Kui aga keegi teine seda kiiremini teha tahaks, võin talle meiliga saata GIMPi faili, kus on kõik elemendid jagatud kihtideks, nii et sellega saab paremini töötada. --Mmh 26. oktoober 2009, kell 15:04 (UTC)

Palun vaata Arutelu:Colini. Vahest leiad tšehhikeelsest inforuumist vastuse? --Hirvelaid (arutelu) 13. juuli 2013, kell 12:14 (EEST)

OK, vaatan ja vastan otse sinna. --Mmh (arutelu) 13. juuli 2013, kell 12:23 (EEST)

Tere! See mall pole kõige parema nimega, vt arutelu. Praegune on omastav kääne sõnast "keskkond", niimoodi eraldi on veider.--Morel (arutelu) 18. juuli 2013, kell 00:27 (EEST)

Loomulikult et "keskkonna" on omastav kääne sõnast "keskkond", mis muu see peaks olema? Kas näiteks Xwww13 oleks parem? --Mmh (arutelu) 18. juuli 2013, kell 00:32 (EEST)

:Meil on mallid tavaliselt kas lühendina (ETBL, EE jne) või nimetavas käändes. Niisugune omastavaline mall kõlab eestlasele veidralt.--Morel (arutelu) 18. juuli 2013, kell 00:37 (EEST)

::Mõnedele kõlab veidralt, ja siiski on kõik Eesti külad-linnad peale Tallinna kinni kiilunud omastavad käänded. :-) Mul pole viga, kui me selle malli teismoodi nimetame, aga siis ma kõigepealt küsin teiste käest, ehk on kellelgi hea nimemuusa. --Mmh (arutelu) 18. juuli 2013, kell 00:47 (EEST)

:::Ära saa palun valesti aru, mall ise on väga hea, aga selle nimi ei vasta tavadele. Võiks olla selgelt mõistetav, nt . Kohanimed ei puutu praegu asjasse.--Morel (arutelu) 18. juuli 2013, kell 00:50 (EEST)

:::: Tegin just sama ettepaneku malli arutelus. --Tiia (arutelu) 18. juuli 2013, kell 00:52 (EEST)

Tere! Oletan, et see pilt ja pilt Viki viki kokkusaamine2009 01.jpg on sinu tehtud. See tuleks piltide juures ära märkida. Pikne 25. mai 2014, kell 20:51 (EEST)

Jah, on minu tehtud. Kui Sinu arvates tuleks see ära märkida kuskil, kus pilte kasutatakse, siis märgi palun lihtsalt/julgelt ära. (Praegu olen ühe teise projektiga niivõrd ametis, et jõuan eesti Vikipeediat vaevalt külastada, niisiis olen julgete toimetajate eest väga tänulik.) --Mmh (arutelu) 26. mai 2014, kell 17:04 (EEST)

: Pean silmas pildi kirjelduslehel olevat teavet. Nüüd, kui sinu kinnitus on olemas, saan seda täpsustada. Aitäh. Pikne 26. mai 2014, kell 20:22 (EEST)

Ahsoo. Ma arvasin, et see seal kuskil oli (sest kasutasin üleslaadimismalli PD-self, või midagi taolist, ei mäleta enam). --Mmh (arutelu) 26. mai 2014, kell 20:59 (EEST)

Palun vaata siia. Pikne 13. mai 2015, kell 10:34 (EEST)

Vaadatud, aitäh. --Mmh (arutelu) 13. mai 2015, kell 10:52 (EEST)


See on imelik pealkiri. Peaks täpsem olema, sest elumaju on kindlasti mujalgi plahvatanud. Näiteks Venemaa kortermajade plahvatused 1999. aastal. --Metsavend 11. oktoober 2006, kell 09:32 (UTC)

Nõus. Aga samas peaks see olema niisugune pealkiri, mis on leitav, mitte välja mõeldud pealkiri. Selle nime all on neid meie ajakirjanduses mainitud. Sõna "kortermaja" eesti keeles tavaliselt ei kasutada. On kasutatud ka väljendit "Elumajade  plahvatused 1999". Kas ehk see sobiks pealkirjaks? Ma suunan esialgu sinna ümber. Kui selgub veel midagi, mida elumajade plahvatusteks on nimetatud, siis võib teha siia ümbersuunamise. Andres 11. oktoober 2006, kell 09:39 (UTC)

:See on ikka imelik pealkiri. Mitte elumajad ise ei plahvatanud, vaid pommid plahvatasid elumajade sees. Võib-olla panna pealkirjaks Plahvatused elumajades Venemaal 1999? Aga paaril korral polnud pomm isegi maja sees, vaid plahvatus toimus maja ees. "Plahvatused elumajade juures" kõlab aga jälle imelikult, nii vist ei räägita. Taivo 6. juuni 2011, kell 13:38 (EEST)

::Pakun pealkirjaks Korrusmajade pommiplahvatused Venemaal 1999. 90.190.71.25 29. september 2015, kell 17:11 (EEST)

:::Võib-olla oleks sobivam pealkiri "Elamuplahvatused Venemaal 1999. aastal" või "Kortermajade plahvatused Venemaal 1999. aastal"? Ssgreporter (arutelu) 27. jaanuar 2018, kell 01:03 (EET)

::: Minu meelest on eestikeelses kirjanduses kõige levinum "elumajade plahvatused", nii et seda fraasi tuleks kasutada. Andres (arutelu) 27. jaanuar 2018, kell 09:09 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://video.google.com/videoplay?docid=8712664469489507026#
** In Elumajade plahvatused Venemaal 1999 on 2013-06-24 10:44:30, 404 Not Found
** In Elumajade plahvatused Venemaal 1999 on 2013-07-05 21:09:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 00:10 (EEST)
----
Sergei Jušenko, Otto Latsis (Lacis)

Kuidas need nimed täpsed on?
Algus peaks olema teisiti sõnastatud. Andres (arutelu) 26. september 2015, kell 12:59 (EEST)
----
Minu meelest peaks küll igast isotoobist eraldi artikkel olema. Andres (arutelu) 26. september 2015, kell 15:40 (EEST)
----
Kas saab öelda "mitteametlikus relvajõus"?
----
Pealkiri on lahtine, korralikku algust ei ole, artikli ülesehitus on segane. Andres (arutelu) 27. jaanuar 2018, kell 00:35 (EET)

Kui seda keeleliselt ja sisuliselt ei parandata ega lisata viiteid üsna julgetele oletustele, jätaksin selle üldse välja. Selle jaotise nukrale seisule on juba vähemalt aasta tagasi tähelepanu juhitud.Miacek (arutelu) 23. juuni 2018, kell 21:24 (EEST)
----
"1999. aasta Venemaa korteripommitamised" See on ikka väga imelik pealkiri. Võiks olla: 1999. aasta Venemaa elumajade plahvatused. Või siis: 1999. aasta Venemaa korterelamute plahvatused. Velirand (arutelu) 9. oktoober 2023, kell 13:17 (EEST)

Imelik jah. Teisenda ära. – Hirvelaid (arutelu) 9. oktoober 2023, kell 13:47 (EEST)

: Ma päris täpselt ei tea, milline õige sõnastus olema peaks. Vaja oleks laiemat konsensust. Velirand (arutelu) 9. oktoober 2023, kell 13:57 (EEST)

::Kuna konsensust otsitakse 2006. aastast saadik, siis antud juhtumis on otstarbekam lihtsalt teisendus ära teha. Sinu pakutud variant on hea pealkiri. – Hirvelaid (arutelu) 9. oktoober 2023, kell 14:51 (EEST)

Pommiplahvatusele eelnenud ja järgnenud sündmused

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:1999. aasta Venemaa korterelamute plahvatused


Arutelu:Sakslased

Võtsin ära kaardi, mis kujutas Skandinaavia pronksiaja kultuuri. [[Kasutaja:Tiina357|Tiina357]] 11. oktoober 2006, kell 12:34 (UTC)

Sakslased (saksa keeles die Deutschen) on etniline grupp (Volk), mis jagab ühist Saksa kultuuri, räägib saksa keelt emakeelena ning on saksa päritolu. Neid defineeritakse ka kodakondsuse järgi.

Mina ei saa aru, mis see tähendab. Andres 11. oktoober 2006, kell 13:02 (UTC)

Etnilised sakslased

Minu meeles eesti keeles nii ei räägita. Andres 20. oktoober 2006, kell 05:02 (UTC)

Inglise keeles mõeldakse rahvuse all kodakondsust. Artiklis kus räägitakse rahvusest, ei pea rääkima üldse kodakondsusest.--Valju 20. oktoober 2006, kell 07:34 (UTC)

: Artikkel peaks olema rahvast. Sakslased on need, kes on saksa rahvusest. Teisi tähendusi võib küll mainida, kuid selle artikli alla vastavad mõisted ei mahu. On olemas näiteks mõisted 'Saksamaa kodanikud' ja 'riigisakslased'. Andres 20. oktoober 2006, kell 11:45 (UTC)

Definitsiooni järgi on ka austerlased sakslased.--WooteleF 3. juuni 2010, kell 20:01 (EEST)

Jah. Õigupoolest on see vaidlusalune küsimus. Andres 4. juuni 2010, kell 04:09 (EEST)

"Etnograafid arvavad, et kõik germaani keeli rääkivad rahvad laiendasid oma asualasid Jüütimaast ja Läänemere edelaosast enne migratsiooniperioodi." See ei ole nagu eestikeelne lause. 90.191.119.98 2. märts 2013, kell 11:26 (EET)

"See ei ole nagu eestikeelne lause" ei ole kah. --Oop (arutelu) 2. märts 2013, kell 12:53 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.embajada-alemana.org.ar/culturas/becas1.htm
** In Sakslased on 2013-06-24 13:20:46, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Sakslased on 2013-07-06 23:43:04, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:43 (EEST)


Kasutaja arutelu:Khan~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Khan! Andres 11. oktoober 2006, kell 17:28 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Khan~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)