Arutelu:Notre-Dame'i tulekahju

Micheli tekst on tõlkes moondunud arusaamatuks. Kel mahti, tõlkige uuesti. --Ehitaja (arutelu) 16. aprill 2019, kell 00:36 (EEST)

Viskasin enwiki eeskujul tõlked yldse välja. Isiku mainimisest peaks piisama. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 16. aprill 2019, kell 00:52 (EEST)

Selle peatüki sõnastus tuleks kuidagi ladusamalt ymber teha, praegu on sisuliselt lihtsalt üks ja sama korduv lsuse.- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 16. aprill 2019, kell 17:24 (EEST)

Ma kardan, et selliste äsjastest sündmustest rääkivate artiklite puhul, mida palju inimesi soovib kiiresti täiendada, ei saa kasutada oodake-malli. Adeliine 16. aprill 2019, kell 22:56 (EEST)
----
Minu meelest pole aastaarv pealkirjas vajalik. Andres (arutelu) 17. aprill 2019, kell 13:14 (EEST)

Sama meelt nt ka frwi ja itwi autorid.°—° Pietadè 17. aprill 2019, kell 13:21 (EEST)
----
Tuleks ehk lisada à la "See artikkel...|Notre Dame'i ülikooli kohta vt...", nad olid eile küllalt palju küsimusi saanud tulekahju kohta...°—° Pietadè 17. aprill 2019, kell 21:58 (EEST)
----
"tulest jäid puutumata ka mõlemad kellatornid." Ei jäänud, tuli jõudis ka põhjatorni, aga suudeti kontrolli all hoida. Vähemalt üks või paar auku oli ka võlvides, aga kiriku põrandale kukkunud põlevad tukid suudeti kustutada.  193.40.12.10 18. aprill 2019, kell 12:00 (EEST)

Siin öeldakse, et kestis kokku 15 tundi. https://www.bbc.com/news/world-europe-47943705 - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. aprill 2019, kell 14:35 (EEST)

Kestus varieerub allikati, avaldatav ehk ametlik suurus peaks tuginema ametlikele andmetele, mis sellise „skaalaga“ juhtumi korral kindlasti avaldatakse, mingil ajal.°—° Pietadè 19. aprill 2019, kell 21:12 (EEST)

Mis sellest, et teistes keeltes on pealkirjas "Pariis" ja "katedraal"? Siin võiks ennem tähele panna seda, kas pealkiri läheb kokku kiriku artikli pealkirjaga, mis on praegu lihtsalt Notre-Dame. (Viimane tundub kohane, tegu on kõige tuntuma sellenimelisega, on hulk linke ja nii on ka KNAB-is.) Pikne 18. aprill 2019, kell 16:01 (EEST)

Nõus, polnud tarvis pikendada. Andres (arutelu) 19. aprill 2019, kell 00:22 (EEST)

Sekundeerin.°—° Pietadè 19. aprill 2019, kell 06:55 (EEST)

: Kas eelöeldu peaks kokkuvõtlikult tähendama, et teisaldan nt Notre-Dame'i tulekahju nr 1 alla ja jään ootama volitustega isikute toiminguid?°—° Pietadè 19. aprill 2019, kell 20:48 (EEST)

"Notre Dame'i ülesehitamiseks kasutatakse videomängu Ubisofti "Assassin's Creed Unity" – ei saa aru, kuidas kasutatakse. Kas mängu müügist saadav tulu annetatakse mainitud otstarbel? Kuriuss (arutelu) 9. september 2021, kell 14:11 (EEST)

Enwiki põhjal proovisin selgemaks kirjutada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. september 2021, kell 17:19 (EEST)


Arutelu:Kuusalu rattamaraton

2019 ei kuulu see vist enam Estonian Cupi etappide hulka?--Estopedist1 (arutelu) 19. aprill 2019, kell 09:48 (EEST)

Aasta	Distants	Võitja     	Aeg	Lõpetajaid	Poolmaraton	Võitja	Aeg	Lõpetajaid	Kokku Lõpetajaid
     	? km    	?          	?  	?         	?          	?     	?  	?         	?
     	? km
     	? km
2017 	? km    	Gert Jõeäär
*allikas: http://www.racetecresults.com/Results.aspx?CId=16573&RId=113 (vaadatud 18.04.2019)


Arutelu:Iraagi Kurdistan

palun aidake meid ja laiendage seda lehte, vaata teisi keeli. aitäh Khoshhat (arutelu) 28. aprill 2019, kell 00:46 (EEST)


Arutelu:Marti Kuusik

[https://ariregister.rik.ee/erakonnad/liikme_otsing?nimi=Marti+Kuusik Äriregistri] andmetel ta pole EKRE liige. --[[Kasutaja:Tiuks|Tiia]] ([[Kasutaja arutelu:Tiuks|arutelu]]) 30. aprill 2019, kell 01:13 (EEST)
Eluloos on kirjas aga esimene lause on hetkel eksitav.--[[Kasutaja:Tiuks|Tiia]] ([[Kasutaja arutelu:Tiuks|arutelu]]) 30. aprill 2019, kell 01:17 (EEST)

Siin võiks rääkida ka sellest, et teda süüdistati valetamises joobeastme kohta valetamises ja kiiruse ületamise varjamises. Jne. Andres (arutelu) 30. aprill 2019, kell 15:17 (EEST)

Minu teada meedia valetas. Joobeks oli 0,14 kui ma õigesti mäletan. --Tiia (arutelu) 30. aprill 2019, kell 16:12 (EEST)

:Kes süüdistasid Kuusikut valetamises ja varjamises ja milline "meedia" valetas? Mulle hakkavad silma artiklid, kus öeldakse lihtsalt, et Kuusik väitis joobeks 0,14 promilli, tegelt oli 0,28 promilli ja ilmselt ajas Kuusik väljahingatava õhu milligrammid promilliga sassi. --Minnekon (arutelu) 30. aprill 2019, kell 17:45 (EEST)

:: See on loogiline, et ajas sassi aga mina ei nimetaks seda valetamiseks. --Tiia (arutelu) 30. aprill 2019, kell 19:11 (EEST)

::: Jah, see ei pruukinud valetamine olla, ta ise selgitas, et ajas segi. Aga igatahes teda on süüdistatud valetamises. Andres (arutelu) 30. aprill 2019, kell 19:29 (EEST)

Artiklis öeldakse, et allikateks on Kuusikute pereeluga kursis olevad, neid isiklikult tundvad inimesed. Lisatakse, et keegi neist ei tea, et veel keegi peale nende on ajakirjanikega rääkinud, ning et nendega võeti kontakti ajakirjanike initsatiivil.

Teist lauset võiks täpsustada. Kas on mõeldud, et Eksperessi ajakirjanikud kontakteerusid erinevate Kuusikute tuttavatega, kes andsid üksteisest sõltumatud tunnistused vägivalla kohta? --Minnekon (arutelu) 30. aprill 2019, kell 17:23 (EEST)

:Minu meelest küll see tähendab seda. Andres (arutelu) 30. aprill 2019, kell 19:29 (EEST)

: Jah. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 30. aprill 2019, kell 20:41 (EEST)

::Ok. Vähemalt mulle kui teemaga varem mitte kursis olnud ja nimetatud Ekspressi artiklit mittelugunud inimesele tundus see lause natuke ebaselge. --Minnekon (arutelu) 30. aprill 2019, kell 23:26 (EEST)

::: Võib lahkesti kohendada. :) - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 30. aprill 2019, kell 23:32 (EEST)___

:::: Allikas ongi selline jutt. Andres (arutelu) 1. mai 2019, kell 08:11 (EEST)

Ka presidendi kommentaari võiks mainida, nagu ka süüdistusi valetamises. Kui juba niipalju muud on öeldud, siis need väljajätud torkavad silma. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 1. mai 2019, kell 08:11 (EEST)

Ma saan aru, et jutumärgid on pandud selleks, et näidata, et inimene kasutas just neid sõnu, aga need jätavad mulje, nagu me ei usuks. Ma jätaksin need ära, sest need on tavalised sõnad ja puudub vajadus tsiteerida. Mujal on ka ju kasutatud ssuliselt tsitaate ilma jutumärkideta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 1. mai 2019, kell 08:30 (EEST)

Mainida võiks veel "infooperatsiooni" ja Üllar Saaremäe kommentaari. Andke andeks, et ma ise midagi ei lisa, mul ei jätku aega ega jõudu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 1. mai 2019, kell 08:30 (EEST)

Võimalik, et kunagi tuleks vägivallasüüdistusi puudutav teha eraldi artikliks ja jätta siia veidi üldisem kokkuvõte. - [[Kasutaja:Neptuunium|Neptuunium]] ❯❯❯ [[Kasutaja arutelu:Neptuunium|arutelu]] 1. mai 2019, kell 16:26 (EEST)

Kirjanik Sass Henno tegi 30.04.2019 Õhtulehes avaldatud pöördumise väidetavale perevägivalla ohvrile, et see loobuks oma kinnitusest, et Marti Kuusik pole tema kallal vägivalda tarvitanud, pakkudes talle korterit ja 100 001 eurot toetust.Sass Henno "Sass Henno: Karin, ta ei löö sind enam kunagi, ma luban", Õhtuleht, 30.04.2019--80.235.107.168 1. mai 2019, kell 16:10 (EEST)

::See ei ole kokkuvõte artiklist, ülaltoodud sõnastuses pakuks Henno justkui altkäemaksu tunnistusest loobumiseks. Tegelikult kirjutab Henno, et tema arvates on Kuusiku naine vägivalla all kannatanud; pakub seletusi, miks naine ei taha sellest rääkida; kutsub üles oma lugu avalikult rääkima, et nii ka teisi kannatavaid naisi aidata; ja lõpuks ütleb, et kuna naine mehele vastu astudes muretseb oma turvalisuse ja rahalise olukorra pärast, siis Henno saab aidata naise loost rääkiva raamatu müügitulude ja oma korteriga. --Minnekon (arutelu) 1. mai 2019, kell 16:44 (EEST)

:::Sisuliselt Henno ju püüdiski tunnistust oma lubaduste eest välja osta. Poliitvõitluses on lubadus ka sõdur. Sinu jutt ei ole ju tõene - mis lõpuks (see pakkumine) kui 16-lõigulises artiklis on pakkumine juba 2. lõigus?--80.235.107.168 1. mai 2019, kell 16:46 (EEST)

::::See pole enam Henno jutt, vaid sinu isiklik edasiarendus ehk originaaluurimus teemal, mis Henno eesmärk võis olla. --Minnekon (arutelu) 1. mai 2019, kell 16:52 (EEST)

::::: Minu originaaluurimust siin pole. Kenasti Õhtulehes kirjas ju kõik. --80.235.107.168 1. mai 2019, kell 17:16 (EEST)

::::::Vikipeedia asi on võimalikult täpselt kajastada, mida allikad ütlevad, mitte anda edasi oma isiklikke uskumusi, hinnanguid ja tõlgendusi sellest. "Sisuliselt Henno ju püüdiski tunnistust oma lubaduste eest välja osta." Seda pole Õhtulehes kirjas, see sinu edasiarendus. Hennol on oma pakkumisele põhjendus olemas ja see pole see, mida sina väidad. --Minnekon (arutelu) 1. mai 2019, kell 17:42 (EEST)

::::::: See sinu poolt siin tsiteeritud lõik oli minu arvamusavaldus artukli arutelu juures, mida ma pole artiklisse kirjutanud. Arvamusküljel ei kehti arvamusavaldustele samad reeglid, nagu artiklis. Sa ju ka ei viita igat oma väidet usaldusväärsete allikate põhjal. Miks sinu originaaluurimused võivad siin arutelulehel olla viitamata, minult nõuad aga allikate täpset tsiteerimist? --80.235.107.168 1. mai 2019, kell 18:30 (EEST)

::::::::: Ei maksa ikka täielikku pläma ka ajada. Ülalolevat lõiku, mille järgi Henno proovis "tunnistusi osta" pyydsid sa ka artiklisse lisada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 1. mai 2019, kell 18:37 (EEST)‘

::::::::::Minu poolt artiklisse kirjutatud tekst oli: "Kirjanik [Sass Henno] püüdis 30.04.2019 Õhtulehes avaldatud pöördumisega mõjutada väidetavat perevägivalla ohvrit loobuma oma kinnitusest, et Marti Kuusik pole tema kallal vägivalda tarvitanud, pakkudes talle korterit ja 100 001 eurot toetust.Sass Henno "Sass Henno: Karin, ta ei löö sind enam kunagi, ma luban", Õhtuleht, 30.04.2019". Ega sa taha ometi väita, et Sass Henno andnuks need 100 001 eurot Karinile ka juhul, kui sel poleks põjust taganeda oma varasematest väidetest, et vägivalda pole olnud? Mina loen artiklist üheselt välja, et nimetatud tasu on ette nähtud üksnes Marti Kuusiku vastu tunnistamise korral, ehk siis sisuliselt on tegemist tunnistuse ostmisega, mitte raskes majanduslikus seisus naisterahvale heast südamest majandusliku abi andmisega. --80.235.107.168 1. mai 2019, kell 19:28 (EEST)

:::::::::Tsiteeritud arutelulehe lausega sa ju kinnitasid, et artiklisse lisatud lauset tulebki nii mõista. Olgu sellega kuidas on, nii otse artiklisse kui siia lehele lisatud väidete probleem on sama vaatamata sõnastusele - need ei kajasta neutraalselt leheartikli sisu, sealhulgas seda, millega Henno põhjendas raha ja korteri pakkumist, vaid sinu hinnangut Henno motiividele. --Minnekon (arutelu) 1. mai 2019, kell 19:21 (EEST)

::::::::::Arvestades asjaolu, et tasu oli otseselt seotud Marti Kuusiku vastu tunnistuste andmisega, mitte pakutud lihtsalt heast südamest Karin Kuusiku majandusliku olukorra parandamiseks, on erapoolik ja mitteneutraalne hoopis see, et meeleheitlikult püütakse varjata tunnistuse ostmise katset. --80.235.107.168 1. mai 2019, kell 19:32 (EEST)

::::::::::Nojah, see on sinu isiklik arvamus. Ja see on täiesti ok, võid oma rahumeeli seda uskuda ja ka mina võin seda uskuda. Peaasi selliseid isiklikke arvamusi ei hakata vikiartiklitesse lisama.  --Minnekon (arutelu) 1. mai 2019, kell 19:49 (EEST)

:::::::::::Praegu on artiklis kellegi teise isiklik arvamus, mitte Õhtulehes kirjas olev räpane ettepanek müüa komprat Hennole raamatu kirjutamiseks, mille müügitulusid ta siis lubas Kariniga jagada. Ehk siis, mida räpasemad saladused tõe päehe kirja saavad, seda rohkem raamatut läbi müüakse ja seda kasulikum Karinile. --80.235.107.168 1. mai 2019, kell 19:54 (EEST)

:::::::::::Muide ka aruteluleht on mõeldud aruteluks selle üle, kuidas artiklit täiustada, mitte oma üldiste seisukohtade tutvustamiseks. Keskendumegi siis selle artiklis sisalduva isikliku arvamuse küsimusele, mitte kõrvalisele jutule. --Minnekon (arutelu) 1. mai 2019, kell 20:11 (EEST)

Jätan eemaldamise seekord teistele, aga mulle jääb arusaamatuks, et miks arutelulehtedel peaks tolereerima analoogset ilmselge agendaga kirjutatud jama. Seda enam, et siin esitletakse sisu faktidena. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 1. mai 2019, kell 16:27 (EEST)

::See tundub mulle piiripealne juhtum. Iseenesest pole midagi arutelulehele sobimatut selles, kui keegi pakub välja tõlgenduse, mis pole korrektne. Aga ka mulle ei tundu, et antud juhul seda heas usus tehti. --Minnekon (arutelu) 1. mai 2019, kell 16:49 (EEST)

::: Jah, probleem oligi selles, et (minu jaoks) ilmselgelt ei olnud tegu heas usus tehtud muudatusega ja tundus veider sellist asja siia rippuma jätta. Parandus- ja täiendusettepanekud on loomulikult teine asi. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 1. mai 2019, kell 17:02 (EEST)

::::No hetkel on vast vähemalt teemat lugevatele kolmandatele isikutele selgem, milles probleem seisnes. Aga selle mõttega olen päri, et ka aruteluleht pole koht, kus artikli arendamisse mittepuutuvaid vaateid tutvustada ning artiklis mainitud isikute või teiste vikipedistide pihta solvanguid ja põhjendamata süüdistusi loopida. Ja põhimõttelist on sellise teksti eemaldamine igati põhjendatud, eriti kuna need põhimõtted on meil isegi reeglitesse (Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole, Vikipeedia:Põhimõtted) kirja pandud (kuigi see peaks niigi elementaarne olema). --Minnekon (arutelu) 2. mai 2019, kell 18:31 (EEST)

: Minu agenda on neutraalne ilma poliitpropagandata Vikipeedia. Et siin poleks nii, et ühtede pihta loobitakse kuulujutupõhist soppa, teiste puhul vaikitakse maha tõendatult toime pandud kuriteod. Ma saan aru, et sellise kallutatusega harjunud seltkonnale tundub minu agenda liiga radikaalne ja näpud hakkavad sügelema kustutamise järele.--80.235.107.168 1. mai 2019, kell 16:45 (EEST)

:: Usu, mul tõesti ei tulnud kogu selle kirjutamisprotsessi juures Ojasoo skandaal isegi pähe kuni sa seda mainisid. Ma selles osas olen sinuga nõus, et ka Ojasoo juhtumit tuleb kajastada ja mind mõnevõrra hämmastab, et sellest polnud siiani ta artiklis sõnagi, kuid tasub arvestada, et siinsetel vabatahtlikel on muid huvisid ja prioriteete peale iga ühiskonnas lahvatanud skandaali kajastamise. Kyllap ka igasugust muud tähelepanuväärset on parasjagu kajastamata, aga see pole mingi systemaatilise vandenõu tõttu. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 1. mai 2019, kell 17:02 (EEST)

:::Mul puudub vähimgi põhjus uskuda sinu originaaluurimust sinu motiivide kohta. Anna korrektne viide tõsiseltvõetavatele allikatele, siis õunte pealt vaatan, kas usun või mitte!--80.235.107.168 1. mai 2019, kell 17:19 (EEST)
Praegune sõnastus vastab minu meelest paremini sellele, mida Sass Henno ütles. Aga minu meelest see ei sobi hästi artikli teema alla. Pigem peaks sellest rääkima Sass Henno artiklis või siis perevägivalla artiklis. Andres (arutelu) 1. mai 2019, kell 19:02 (EEST)

Pigem nõus, kusjuures osalt sestap arvasingi, et võibolla tuleks kirjutada eraldi artikkel terve skandaali kohta. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 1. mai 2019, kell 19:05 (EEST)

:Jah, võib-olla küll. Andres (arutelu) 1. mai 2019, kell 20:21 (EEST)

Mille all Karin Kuusik kannatab? "Kirjanik Sass Henno avaldas Õhtulehes avaliku pöördumise Karin Kuusiku poole, milles kutsus teda üles avalikult oma lugu rääkima, et ka teisi kannatavaid naisi aidata ". Selline sõnastus on otsene perevägivalla faktiks implitseerimine ehk neutraalsuse moonutamine, sest tõendeid vägivallast ei ole esitatud.--80.235.107.168 1. mai 2019, kell 19:36 (EEST)

:Sass Henno eeldab, et ta kannatab. Kui tundub, et sellega meie (mitte Henno) implitseerime, et perevägivald on aset leidnud, siis tuleb sõnastust muuta. Andres (arutelu) 1. mai 2019, kell 20:20 (EEST)

Põhjendamatult ja Vikipeedia reegleid jämedalt rikkudes eemaldatud asjassepuutuv info

"Ta on Eesti lühimat aega (30 tundi) ametis olnud minister (varem oli see 14-päevase ametiajaga maaeluminister Martin Repinski).[3]". Viidatud allikas räägib "vaevu 29 tundi", seega 30 peale venitamine on läbinisti tendentslik. Ja kas Repinski oli ikka täpselt 336 tundi, või on seal täispäevadeks ümardamisel tehtud mingi tendentslik ümardus? --80.235.107.168 2. mai 2019, kell 08:40 (EEST)

Kui Sa leiad, kui kaua Repinski täpselt ametis oli, võid sisse panna, aga minu meelest pole see oluline. Andres (arutelu) 2. mai 2019, kell 10:44 (EEST)

Lähtudes allikas toodud kellaaegadest saan mina 28 tundi 35 minutit. Aga ka need kellaajad võivad olla ümmardatud. See "vaevu 29" pole hästi arusaaadav. Võib-olla öelda "28 ja pool"? Või "üks päev"? Andres (arutelu) 2. mai 2019, kell 10:50 (EEST)

:Mul pole siin midagi arvata. Iga arvamuse peale tuleb tähtajatu blokk. --91.129.105.171 2. mai 2019, kell 11:17 (EEST)

Väide lühima ametiajaga ministrist ei ole täpne. Sõjaeelsel ajal oli üks terve valitsus ametis vist alla tunni, kui mu mälu ei peta. Ja selles oli päris mitu ministrit. Küll võis Kuusik olla lühima ametiajaga minister pärast Eesti taasiseseisvumist, ehkki ma ei ole kõiki üle kontrollinud. (Meil võiks olla täiendatav ülevaatlik infograafik kõigi valitsuste kõigi ministrite kohta, oleks ülimalt teretulnud.) Kuskil ajakirjanduses jooksis läbi ka selgitus, miks on käibel erinevad arvud - mõni ajakirjanik luges tunde avalduse sisseandmiseni, mõni selle rahuldamiseni presidendi poolt. See võiks selguse mõttes konkreetselt kirjas olla, ehkki mitte avalõigus. --Ehitaja (arutelu) 12. mai 2019, kell 13:10 (EEST)

:Ado Birki valitsus - seda mõtled? "Ado Birki valitsus oli vormiliselt ametis 28. juulist 1920 kuni 30. juulini 1920. Sisuliselt oli Birki valitsus tegev 40 minutit". Viidet juures pole. Kuna Kuusiku puhul kasutatakse vormilist ametisoleku aega, siis Birki valitsuse juures tuleks sama arvestada. --Minnekon (arutelu) 12. mai 2019, kell 15:04 (EEST)

::Tegelikult võiks see võrdlus konkreetselt, selgelt ja lühidalt kirjas olla, niikuinii meenutatakse seda veel mõnda aega ja tekib segadusi. Võib-olla oleks üldse mõistlik lühima (ja pikima) ametiajaga ministrite ja valitsuste loendid teha, seda infot nähtavasti otsitakse. Muide, neid andmeid oleks huvitav ka ENSV kohta näha, praegu ei ole sellist infot kuigi lihtne leida. --Ehitaja (arutelu) 21. juuni 2019, kell 14:00 (EEST)

"Prokuratuuri poolt koostatud süüasi oli pretsedent selle poolest, et süüasjas puudus kannatanu. Väidetav kannatanu, tema eksabikaasa Karin Kuusik mehe vastu süüdistust ei esitanud."

Võtsin selle viitamata väite välja. Niipalju kui siit artiklist ilma maksmata lugeda saab, siis selline väide olevat vale.
Minnekon (arutelu) 1. november 2022, kell 10:55 (EET)

Arvestades ministripositsioonile eelnevat ja järgnevat töökäiku pole minu meelest õige määratleda teda yksnes poliitikuna. Alternatiivselt võiks esimene lause olla stiilis "Marti Kuusik on endine Eesti välisminister, kes oli ametis blabla..". Neptuunium ❯❯❯ arutelu 12. november 2022, kell 18:24 (EET)


Arutelu:Puuviljade loend

Tundub, et gummigutt ei ole puuvili, vaid gummigutipuu (või mõne teise taime) saadus. Andres (arutelu) 1. mai 2019, kell 14:09 (EEST)

Gummigutt ei ole puuvili, vaid vaigust tehtud värv. Gummigutipuul on vili küll ja sellest tehakse ka mingeid ravimeid ja toidulisandeid, kuid kas gummigutt peaks puuviljade loendis olema? Ma võtaksin välja.Evlper (arutelu) 26. detsember 2019, kell 18:30 (EET)

: "**Gummigutt – gummigutipuu (Garcinia gummi-gutta)" - võtsin puuviljade loendist välja. Evlper (arutelu) 12. august 2023, kell 22:44 (EEST)

Keegi Kuriuss on käinud artikli kallal vandaalitsemas. Miks sellist käitumist sallitakse?
https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Puuviljade_loend&type=revision&diff=5383638&oldid=5334429
--90.191.197.232 8. märts 2020, kell 00:28 (EET)


Kasutaja arutelu:80.235.107.168

Milles seisneb taunitav käitumine, mille eest minu IP-aadress blokeeriti? Kas viidete puudumisele artiklites tähelepanu juhtimine on taunitav? Kas Vikipeedia reeglitele mittevastava artikli kustutamisettepanek on taunitav?
Milles seisnevad väidetavad isiklikud rünnakud?
Milles seisneb see teater, millest aitab küll?--80.235.107.168 2. mai 2019, kell 09:07 (EEST)
Kas kasutaja Neptuunium aruetlulehel (ilmselt) minu Kremli trolliks sõimamine ei ole isiklik rünnak? Kas adminnid võivad siin kirjutada, mida piss pähe toob? --80.235.107.168 2. mai 2019, kell 14:28 (EEST)
Minu meelest ei olnud blokeerimiseks vajadust. Andres (arutelu) 2. mai 2019, kell 14:59 (EEST)

Las nad blokeerivad pealegi, kui neil sellest kergem hakkab! Kui Kasutaja:Neptuunium juba arutelulehekülgedel teiste tekste kustutamas käib, põhjendades sellega, et aruteluküljel väljendatud seisukoht on originaaluurimus, millel ei tohi Vikipeedias isegi arutelukülgedel kohta olla, siis on vaikiv ajastu minu jaoks ametlikult alanud. Loodetavasti käivitatakse varsti riikliku online-entsüklopeedia projekt, kus ei ole libademokraatiat, vaid on kindel toimetusmeeskond, kes kaastööd eelnevalt üle vaatab, hoiab artiklite taset ega lase kallutatusel vohada.--80.235.107.168 2. mai 2019, kell 17:27 (EEST)


Arutelu:Masturbeerimispäev

Kõigepealt, pealkiri ja märksõnad on vigased, peab olema "masturbeerimis-". Edasi, see pealkiri on väljamõeldis, sest on National ja International, muud pole. Kolmandaks National ei tähenda siin "riiklik". Andres (arutelu) 3. mai 2019, kell 23:41 (EEST)

Mul ei ole õnnetunud võtta ühendust «asjatundjatega», tõtt öelda: pole pyydnudki; ent, täht-päev tulekul, ja nupu lisamise 1 lootus on ka see, et ehk keski oskab seda kõike ka käibivas eesti keeles kirja panna.°—° Pietadè 4. mai 2019, kell 03:20 (EEST)

riiklik-"sise"riiklik, masturbatsioon, masturbeeriv riik, jne mul põle õndsat aimugi, mis see peax tähendama, nii et, nagu esiküljel kirjas ("Jätkamine on kõigile lahkesti lubatud.")°—° Pietadè 4. mai 2019, kell 03:30 (EEST)

nn teema vist "üleval" (dokumenteeritult) nt Prantsuse pöördest alates°—° Pietadè 4. mai 2019, kell 03:38 (EEST)
-----
Artiklist ei selgu, kes selle päeva tähistamise algatas ja kes seda korraldab. Kuriuss (arutelu) 6. veebruar 2023, kell 01:39 (EET)


Arutelu:Eesti viipekeel

Osaliselt üle kirjutatud. Enne oli:
Eesti viipekeel (inglise Estonian Sign Language) on visuaal-motoorne keel (viipekeel), mida kasutavad eesti kurdid ja vaegkuuljad. Eestis kasutab eesti viipekeelt regulaarselt 4500 inimest, kelle hulgas on 2000 kurti, kes vajavad tõlketeenustSutrop, Urmas. 2005. Estonian Sign Language. In Gordon, R., Jr. (ed). Ethnologue: Languages of the World. Fifteenth edition. Dallas, Texas: SIL International (vaadatud 16.01.2013).
Eesti viipekeel on 1. märtsist 2007 tunnustatud ka seaduslikulthttp://www.ead.ee/371095 (vaadatud 16.01.2013). 1. märtsil tähistatakse viipekeele päeva.
Eesti viipekeel on maailmas tunnustatud keel, sest ta on sisestatud maailma keelte andmebaasi (Ethnologue).

Eestis õpetatakse viipekeelt Tartu ülikooli eripedagoogika ja viipekeeletõlgi eriala üliõpilastele ning Tallinna Heleni Koolis.
Eesti viipekeelega on seotud viibeldud eesti keel ja sõrmendatud eesti keel.

Andres (arutelu) 4. mai 2019, kell 18:54 (EEST)
----
Üldine jutt viipekeelest ei kuulu siia. Andres (arutelu) 4. mai 2019, kell 18:54 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jumpingapples


Arutelu:2023. aasta Riigikogu valimised

Ma mõtlen, et arvamusküsitluste tabelist võiks "Edumaa" veeru ära kaotada. Võib-olla kahepartei süsteemis on see informatiivne näitaja, aga Eesti kontekstis tundub see üsna suvaline ning 1. ja 2. koha vahe pole palju olulisem kui nt 2. ja 3. koha vahe.

Nõus. Kui üldse midagi teha, siis võiks tabelis eri värvitoonidega märkida 5+, 10+, 20+ ja 30+ % toetuse. Ivo (arutelu) 8. mai 2019, kell 12:34 (EEST)
Kas "Koalitsioon-opositsioon" veerus peaks opositsiooniks lugema parlamendiopositsiooni või ka parlamendivälised erakonnad? --Minnekon (arutelu) 8. mai 2019, kell 11:56 (EEST)
Kas jaanuarikuu Kantar Emori küsitlustulemused lisaks Emori kodulehele kusagil mujal ja detailsemal kujul ka avaldati? Kodulehel pole kirjas täpset küsitlusperioodi, valimi suurust ega toetusnumbrit kümnendiku komakoha täpsusega. Tavaliselt on Postimees tulemused avaldanud, aga seekord ma ei leia sealt, vähemalt veebiversioonist mitte. --Minnekon (arutelu) 7. veebruar 2020, kell 09:18 (EET)

miks on tekitatud ebaproportsionaalselt suur tabel osade parteide ja erakondade nimedega artikli päisesse? suwa 8. november 2022, kell 23:51 (EET)

Nüüd on see kustutatud koos sissejuhatusega. Vähemalt sissejuhatus tuleks tagasi panna.

Ma ei ole kindel, et niisugust tabelit ei või olla. Jah, seda infot saab ka mujalt, aga niisugused koondandmed on taustana head. Alternatiiv oleks esitada see info tavakujul artikli sees tausta alajaotuses. Erakondadest on valitud parlamendierakonnad, see oleks õigustatud sellega, et jutt käib parlamendivalimistest. --Andres (arutelu) 9. november 2022, kell 06:28 (EET)

: Tühistasin. Siin oli igal juhul tegu artiklisiseste kommentaaride väärkasutusega. Samas tundub küll, et praegusel kujul käib see tabel rohkem eelmiste valimiste kohta. Võib-olla oleks parem lisada see hiljem, kui tabelisse saab juba panna ka järgmiste valimiste tulemused? Pikne 9. november 2022, kell 21:04 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2023. aasta Riigikogu valimised


Arutelu:Eesti kirjastuste loend

siia peatükki võib igaüks lisada kahtlasi kirjastusi. Lisada lühike info
*Häämaa (2018, kirjastatud üks (?) raamat, pole Äriregistris)
--Estopedist1 (arutelu) 13. mai 2019, kell 15:24 (EEST)


Arutelu:Kert Kingo

Siin võiks midagi sellest (https://poliitika.postimees.ee/6682072/varske-ministrikandidaat-kaib-riigiga-kohut) kirjas olla, aga muidu tänuväärne algatus. - [[Kasutaja:Neptuunium|Neptuunium]] ❯❯❯ [[Kasutaja arutelu:Neptuunium|arutelu]] 13. mai 2019, kell 23:45 (EEST)

Kas ta oli neiuna Kert Ilves ([https://www.karlova.tartu.ee/est/koolipere/vilistlased/?] (aasta 1986))? --[[Kasutaja:Juhan121|Juhan121]] ([[Kasutaja arutelu:Juhan121|arutelu]]) 16. mai 2019, kell 23:36 (EEST)

Ministrina on Kert Kingo väljendanud plaane reisida oma ametiaja jooksul võimalikult vähe ning suhelda tõlgi vahendusel vähese inglise keele oskuse tõttu.
Isegi kui see nii on, siis selle allika järgi on Kingo väljendanud just, et põhjus ei ole vähene inglise keele oskus. Anthrax11 (arutelu) 26. mai 2019, kell 13:54 (EEST)

Arvan, et seda aspekti (kuigi jah, täpsustatud kujul) võiks mainida sissejuhatuses. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 30. detsember 2019, kell 18:59 (EET)

Juhul, kui 2001. aastal oli TMKs samamoodi kui praegu ainus õiguseriala õigusassistendi õppekava, siis on väide "lõpetas 2001. aastal Tallinna Majanduskooli õigusteaduse eriala" mõnevõrra eksitav, sest õigus_teadus_est jääb assistent üsna kaugele. Samamoodi peab sekretär teadma üht-teist juhtimisest, kuid sekretärikoolituse läbinut tavaliselt siiski juhiks ei tituleerita. Põhimõtteliselt on see kutseõpe. --[[Kasutaja:Ehitaja|Ehitaja]] ([[Kasutaja arutelu:Ehitaja|arutelu]]) 21. juuni 2019, kell 14:04 (EEST)

Entsüklopeedia ei ole päevaleht. Ametist vabastamisest kirjutamisega võiks oodata, kuni see on ka tõesti teoks saanud.  Vabariigi Valitsuse seadus: "Muudatus ametisse nimetatud Vabariigi Valitsuse koosseisus tehakse Vabariigi Presidendi otsusega, mis avaldatakse Riigi Teatajas." 193.40.12.10 24. oktoober 2019, kell 11:50 (EEST)

Vikipeedia võib päevakajalisi sündmusi kajastada küll, kuid sellisel juhul peavad faktid olema korralikes uudiste-väljaannetes kinnitatud. -Mardus /arutelu 26. oktoober 2019, kell 06:03 (EEST)

: 23. oktoobril ei olnud ei sellekohast Presidendi otsust ega teadet Riigi Teatajas. Mil moel Kingo ametiaja lõpukuupäev 23. oktoobril faktiks kvalifitseerus? 176.46.15.247 26. oktoober 2019, kell 13:47 (EEST)
Keegi on pikemat aega üritanud siit lõike kustutada ja kui see anonüümselt ei õnnestunud, tekitas kasutaja Kingo ühe varasema nimega (ei maksa arvata, et see tingimata ta ise on). Paraku paistab ta siiralt uskuvat, et "ajakirjanduses avaldatu on ajakirjaniku arvamus, mitte fakt" ning seega ei tohiks Vikipeedias ühtki ajalehte allikana kasutada. Võimalik, et ta suudab oma seisukohad faktiküsimustes selgelt sõnastada ja siin jutuks võtta, aga kasutajalehel ilmnev kiretorm selleks palju lootust küll ei jäta. Nii et siinset lehte tasub ka edaspidi hoolikalt jälgida ja redigeerimissõja korral tuleb kasutaja kardetavasti blokeerida. --Ehitaja (arutelu) 30. detsember 2019, kell 15:33 (EET)

Hiljuti kustutati Kingo avalõigus "poliitiku" eest "nais". Siin on tegelikult peidus laiem probleem või küsimus. Erinevalt mitmest teisest vikist ei ole meil kunagi sooteemadele erilist tähelepanu pööratud, mistõttu oleme võinud kehitada õlgu nt rahvusvahelises ajakirjanduses tähelepanu pälvinud vaidluste peale, kas kategooriad "meeskirjanik" ja "naiskirjanik" on ikka paremad kui "kirjanik" ja "naiskirjanik". Enamik biograafiaartiklites pole inimese sugu üldse mainitud, kui see kuidagi väga spetsiifiliselt asjasse ei puutu (nt soovahetuse korral). Kui meilt nt Eesti naiskirjanikke mitte kuidagi üles ei leia, no mis siis ikka, nime järgi saab ju üldjuhul aru. Aga selliste nimedega nagu Kert tekib tõepoolest probleem, kus võhikust lugeja ei pruugi saada aru, kas jutt on mehest või naisest. Siinses artiklis on vähemalt pilt, kuid alati ei ole. Ses mõttes oleks ehk hea leida mingi süsteemne lahendus, mis ühest küljest soo lugeja jaoks markeeriks ja teisalt toimiks paremini kui "naispoliitik" (mis ei tõesti pole suurem asi lahendus, vähemalt kuni me ei kirjuta läbivalt määratlustesse ka "meespoliitik"). --Ehitaja (arutelu) 27. jaanuar 2020, kell 15:43 (EET)

Kui need allikad, millel artikkel põhineb, ei loe sugu nii oluliseks, et seda eraldi esile tuua (sarnaselt tuhandele teisele bioloogilisele, välisele vm tunnusele), siis see polegi oluline. Kui loevad, siis võib seda mainida nt "Isikliku elu" rubriigis või selles kontekstis, mille raames allikadki peavad vajalikuks seda täpsustada. --Minnekon (arutelu) 28. jaanuar 2020, kell 01:17 (EET)

:Seal on see nõks, et allikad sageli ei pea oluliseks rääkida nende arvates ilmsest või siis on ilmne otseselt sõnastatud vaid mõnes marginaalses allikas a la Kroonika nupukeses, aga nende lugejatele võib ilmne olla selgitatud muul moel, nt fotoga, mida meie üle võtta ei saa. Ja sugu on üks parameeter, mis võib tõesti lugejas segadust tekitada ning mille kohta ta tahaks entsüklopeediast selgust saada. (Lisaks ei maksa unustada, et eesti vikit võib vahel, olgu tõlke kaudu või keelt kuskilt kaugelt tasakesi õppides, kasutada keegi, kes ei tea, milline nimi keda indikeerib või et Janika Kronberg on osalt tuntud selle poolest, et on n-ö "habemega naine" ehk traditsioonilise naisenimega mees. Ma hetkel ei mäleta, kas meil temast pilt on, ent näide peaks olema arusaadav nii või teisiti.) Sellepärast ma arvan, et vahel võib soo indikeerimine olla oluline, samas kui selle jaoks ei pruugi olla häid verbaalseid allikaid (võin ju panna lingi subjekti pildile, aga tegelikult ei tõesta pilt tingimata sugu, see võib tulla ka telesaatest "Su nägu kõlab tuttavalt" või näidata viktoriaanlikku inglise džentelmeni varases nooruses kleidikest kandmas), pealegi pole pilt iga lugeja jaoks nähtav (tehnilistest probleemidest pimeduseni) - ning sestap oleks hea, kui meil oleks neiks puhkudeks konkreetne läbimõeldud lahendus. "Isikliku" all mainimine on üks võimalus, ehkki ilmselt tekitab osas inimestes ebalust, kui sinna ilmuvad laused nagu "Maria X on meesterahvas" - osalt ka seetõttu, et selline indikatsioon oleks erandlik, aga inimestel on erinevad arusaamad, millal niisugust asja ütlema peaks ja millal mitte. Võib-olla sellega harjutakse, võib-olla mitte. Võib proovida. --Ehitaja (arutelu) 28. jaanuar 2020, kell 16:40 (EET)

::"X on meesterahvas" võib olla harjumatu, aga üldjuhul oleks seal juures selgitus, et "kuigi Janikat peetakse tavaliselt naisenimeks jne". Kui allikad ei pea mõnikord oluliseks rääkida ilmsest, siis me ei saa kahjuks teada, kas nad seda ilmset üldse oluliseks peavad. Ja kui seda, nt sugu, ei tõsteta olulisena esile, siis pole meilgi põhjust seda välja tuua. Lugejate oletatav huvi millegi kohta pole piisav alus, et midagi originaaluurimuse korras (hakkame siin ise piltide järgi sugu määrama?) Vikipeediasse lisada. --Minnekon (arutelu) 28. jaanuar 2020, kell 17:32 (EET)

Artikli sõnastust võiks neutraalsemaks muuta. "Valetamine" kui faktiväide asendada refereeringuga: kelle hinnangul valetas, kes mida ütles. Lisada kõrvale Kingo enda seisukoht, et ta ei valetanud (https://www.err.ee/995993/kingo-ma-ei-ole-avalikkusele-ebaoiget-infot-edastanud). Sama, mis puudutab Kingo kavatsust välisvisiitidel ainult eesti keeles rääkida. Kuna need pole vaidlustamata väited, ei peaks siin ka neid esitama kui fakte. Kasutaja KHeidemann proovis artiklis muudatusi teha, kuid temast sõideti jõuga üle. Mitte et peaks tema versiooni taastama, aga tema jutus on oma point. Kaniivel (arutelu) 28. jaanuar 2020, kell 22:12 (EET)


Kasutaja arutelu:Reed Bull Doog

Palun blokeering eemaldada.

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Reed Bull Doog


Arutelu:Smart-ID

Geenius.ee vahendab, et Smart-ID turvaauk on väidetust suurem. (Hullem kui ID-kaardi kriis: Smart-ID turvaauk ajab pangad ja eksperdid ärevile) Umbisik (arutelu) 18. mai 2019, kell 14:59 (EEST)

--Tiia (arutelu) 18. mai 2019, kell 19:49 (EEST)

Arvan, et väga suurt mahtu hõlmav jupitatud loetelu moonutab kirjutise põhisisu reklaamiks. suwa 6. november 2019, kell 09:25 (EET)


Arutelu:Jonida Maliqi

"Parim kollaboratsioon" – mis ajast selliseid auhindu antakse? ÕS: "kollaboratsioon – koostöö oma kodumaa vaenlastega v. vastaspoolega". Kuriuss (arutelu) 24. november 2022, kell 20:25 (EET)


Arutelu:LGBT Eestis

Võimalik, et siia oleks mõtekas liita artikkel LGBT-liikumised Eestis. Ma pole siiski päris kindel. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. mai 2019, kell 20:54 (EEST)

Nõus. Veidi peaks siis mõtlema artikli nime peale. Nii inimesed kui ka liikumised Eestis võib muidugi ka olla LGBT alasektsioon. Või siis ehk LGBT ajalugu Eestis või LGBT Eestis. See on tegelikult teema, mida väga kusagil kajastatud ei ole - kuigi tolmuseid raamatuid on raamatukogud täis. Saaks mainida allikaid inimestest nagu Juhan Liiv, Kristjan-Jaak Peterson jne.  Blomsterhagens (arutelu) 21. mai 2019, kell 21:01 (EEST)

: Hetkel tundub, et "LGBT Eestis" oleks parem teema artiklile. Sest LGBT-temaatikat kirjanduses ja kunstis (mis on viidatav) on meil ajaloos oluliselt rohkem, kui avalikult "jah, olen homoseksuaalne" välja öelnud inimesi. Blomsterhagens (arutelu) 21. mai 2019, kell 21:19 (EEST)
Tere! Ma ei saa täpselt selle artikli mõttest aru. Mida on plaanis siia lisada? Kas siia peaks tulema LGBT õiguste alane artikkel (näide). Kas ta dubleeriks juba olemasolevat artiklit LGBT-liikumised Eestis? Kas siia on plaanis kirjutada LGBT ajaloo teemaline artikkel (näide)? Kas siia on plaanis kirjutada LGBT kultuurist Eestis (näide )? Kas siia on plaanis tekitada nimekiri väljas olevatest Eesti LGBT inimestest? Ps. tunnustan Sinu püüdu parandada Eesti LGBT kogukonda puudutavate teemade kajastatust Vikipeedias. Vt ka Vikipeedia:Vikiprojekt LGBT--Taavik27 (arutelu) 21. mai 2019, kell 22:28 (EEST)

Tänan! Mõte on ehk koondada siia kogu Eesti-keskne LGBT temaatika - ajalugu, hetkeolukord, kultuur jne. Rootsi wikipedias on vaste Homosexualitet i Sverige. Saaks teha muidugi teha ka täpsemaks ja kasutada terminit "homoseksuaalsus Eestis", kuid see jätaks siis BT-poole välja. Blomsterhagens (arutelu) 21. mai 2019, kell 23:09 (EEST)

Selle KJP asja sellise käsitlusega ma nõus ei ole. Artikkel pigem veidi mängib selle ideega, mitte ei viita otseselt, et nii võiski olla. "Nali naljaks, ei ole siin mingit homoseksualismi, vähemasti mitte rohkem kui kommershil või tavalise süüdimatu jalgpallipubliku seas." Ja ühe ainukese teadlase arvamust ei tohi laiema seisukohana esitada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. mai 2019, kell 21:25 (EEST)

Muutsin neutraalsemaks. Blomsterhagens (arutelu) 21. mai 2019, kell 21:44 (EEST)
Kogu peatükk pole definitsiooni järgi üldse teemakohane. Ursus scribens (arutelu) 26. juuni 2019, kell 17:19 (EEST)

Nõus. Andres (arutelu) 21. august 2019, kell 19:25 (EEST)

Linnar Priimägi on kirjutanud järgmist:
Tähelepanuväärne on tõsiasi, et homoseksuaale on alati olemas olnud ja välja surevat nad kah ei paista. Kust nad siis tulevad? Miks heteroseksuaalsed vanemad järjekindlalt annavad homoseksuaalseid järglasi?
Kõige fantastilisem seletus, mille ma oskan välja mõelda, on see, et homoseksuaalid moodustavad iseseisva inimliigi, mis elutseb heteroseksuaalse inimkonna organismis ja paljuneb heteroseksuaalsel teel. See tähendab, et homoseksuaalsust ära hävitada pole võimalik, hävitamata inimkonda ennast.
Kui homoseksuaale aina sünnib ning asemele sünnib (nende hulk olevat mingi muutumatult püsiv protsent rahvastikust), siis on võimalik, et neid läheb inimkonnas millekski vaja, millest me veel aru ei ole saanud. Äkki on neil mingi oma missioon?
Siit kaks järeldust. Esiteks, kui meil ravimatut haigust pole võimalik likvideerida, siis ei jää muud võimalust kui et peab õppima temaga koos elama.
Ja teiseks. Kui homoseksuaalid moodustavad alternatiivse inimliigi, siis pole neil mõtet hakata imiteerima heteroseksuaalide abielu ja perekonnaelu. See pole päris kindlasti nende algupärane inimkondlik missioon.
''
Allikas; Mõtlen, et kas sellises ulatuses tsitaadi oleks sobilik siia panna või mitte? See tundub hästi läbimõeldud ja teemakohane tsitaat ühiskonnateadlase poolt Blomsterhagens (arutelu) 21. mai 2019, kell 23:42 (EEST)

Tsitaat ei sobi alapeatükki. Kõik, mida Linnar Priimägi ajakirjanduses avaldab, et ole teaduslik seisukoht. Kui lähtuda pealkirjast (ja artikli teemapüstitusest), siis sobiks antud lõiku 1) Eesti teadlaste akadeemilised seisukohad (st teadusajakirjades, monograafiates jne teadusega seotud teostes avaldatud tsitaadid) või 2) Eesti ja/või välismaa teadlaste seisukohad Eesti LGBT kogukonna kohta. Kummalgi julul ei sobi Priimäe tsitaat. Kui aga jätta Priimäe tsitaat, siis tuleks alapealkiri ära muuta.--Taavik27 (arutelu) 26. juuni 2019, kell 18:17 (EEST)

: Teadusel ja akadeemial on vahe sees - Priimägi ei ole teadlane, küll aga on ta akadeemik. Muutsin aga pealkirja ära. Blomsterhagens (arutelu) 21. august 2019, kell 17:59 (EEST)

:Igatahes ei ole see tsitaat artikli teema kohane. Andres (arutelu) 21. august 2019, kell 19:21 (EEST)
----
Mis on artikli teema? LGBT on lühend, mis on LGBT kogukond? Andres (arutelu) 21. august 2019, kell 19:21 (EEST)
Teema on võib-olla arusaadav, aga pealkiri on problemaatiline, vt LBGT. Andres (arutelu) 21. august 2019, kell 19:25 (EEST)
Värskel lugemisel tundub, et praegu võiks see info olla pigem peatükina LGBT artiklis. Ei näe nii kleenukesel artiklil eriti mõtet.e - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. august 2019, kell 19:27 (EEST)


Arutelu:Ágnes Gergely

"Rahvus ungarlane" Kas ta on ungarlane või juut? Velirand (arutelu) 3. detsember 2022, kell 14:01 (EET)
----
"Ágnese isa György Guttmann suri holokausti tagajärjel." Minu meelest see on imelikult sõnastatud. Velirand (arutelu) 16. jaanuar 2023, kell 11:10 (EET)


Arutelu:Surfisepp

See on siin mingi omalooming? Ivo (arutelu) 22. mai 2019, kell 09:04 (EEST)

huvitav juhtum. Surfisepp on släng. Ka sõna surfilauasepp ei leia guugeldades. Imelik, et enwikis on eraldi artikkel alles jäetud (mitte liidetud näiteks surfilauaga) :en:surfboard shaper--Estopedist1 (arutelu) 23. mai 2019, kell 08:53 (EEST)

Oleks igal uuel sõnal moderaator kallal, ei tea, kui palju seda eesti keelt olekski. Ja kuidas see Vanemuine guugeldamata oma sõnad kokku seada oskas.
'Surfisepa' guugeldamise probleemi lahendame varsti ära: https://vjsv.ee/
----
Pooldan kustutamist, kuigi inglise ja prantsuse vikis on artiklid, siis eestikeelset sõna tõesti ei leia. Adeliine 2. juuli 2019, kell 18:33 (EEST)

Jah, eesti keel ongi eesti rahva omalooming


Arutelu:Volodõmõr Zelenskõi

Miks siis kohe kustutada? Kui avalausesse ei sobinud, siis võinuks tekstis allpool ikkagi olla. --[[Kasutaja:Hirvelaid|Hirvelaid]] ([[Kasutaja arutelu:Hirvelaid|arutelu]]) 22. mai 2019, kell 09:45 (EEST)

;Tsitaat
Некоторые сейчас говорит: “Третьей мировой войны не будет. Будет последняя”.

Надеюсь, эта фраза – это осознание угрозы для планеты, а не анонс.<ref name=RJKN />

{{viited|allikad=
<ref name=RJKN>{{cite web|url=http://mediarnbo.org/2019/09/25/prezident-ukrainyi-rech-v-oon-25-09-2019-tekst-video/?lang=ru |title=Президент Украины: речь в ООН 25.09.2019 (текст, видео) |trans-title= |publisher=[[Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu|RJKN]] |date=25.09.2019|access-date=25.09.2019 |website=mediarnbo.org|language=ru |author=|location=|quote=}}</ref>
}}

https://www.err.ee/1608563770/zelenski-palus-eestilt-abi-kuuditatud-ukrainlaste-paastmisel Otsustame ära kuidas on õige..?? On see juhuslik viga? Miks ametlikud kanalid ERR ja AK ei kasuta meie akadeemilist ja "õiget" (idealiseeritud?) Vikipeedia nimevormi? Valeõige (peab-olema-nii) nimevorm ja tegelikult kasutatav nimevorm..miks on nii? Kumba peaks Vikipeedia populariseerima, google´isse paiskama.. mille esindaja olema? --Nimelik (arutelu) 13. aprill 2022, kell 22:38 (EEST)

ERR-is kirjutatakse süstemaatiliselt valesti. Me peame lähtuma sellest, mis on õige. Kasutamist on mõtet vaadata alles siis, kui on mitu õiget. --Andres (arutelu) 15. aprill 2022, kell 11:33 (EEST)

Kui kuulata, kuidas hääldab presidendi nime ukrainakeelne meedia, siis tuleks kirjutada Zelenski. Miks me püüame olla ukraina keeles targemad kui ukrainlased ise? Vikipeedias peaks olema ikkagi ka vähemalt lubatud paralleelvorm "Zelenski", kui mitte ainuõige. Kesamaa (arutelu) 2. juuni 2022, kell 09:58 (EEST)

Mina kuulen küll õ-häälikut. --Andres (arutelu) 3. juuni 2022, kell 20:13 (EEST)
Kas Vikipeedia peaks antud olukorras esindama seda, mis päriselt on või seda kuidas peaks olema? Küllalt fundamentaalne küsimus? --Nimelik (arutelu) 13. aprill 2022, kell 22:50 (EEST)

Ka "Zelenskõi" on tegelikult kasutatav. Nii on näiteks tänase Postimehe esiküljel. Vt ka . Pikne 14. aprill 2022, kell 18:17 (EEST)

:Kui on kaks tegelikult kasutatavat kirjapilti, tuleks artiklis ka sellest kirjutada. Nimelik (arutelu) 14. aprill 2022, kell 22:27 (EEST)

:: Minu meelest piisab siin ümbersuunamisest. See ei ole artikkel transkriptsioonist. Ka Vladimir Zelenski on õige nimekuju. Võib-olla võiks olla allmärkus. Varasema transkriptsiooni järgi oli õige "Zelenski". --Andres (arutelu) 15. aprill 2022, kell 11:33 (EEST)

::: Huvitav miks Eesti Rahvusringhäälig kasutab jätkuvalt "Zelenski" transkriptsiooni kui see on varasem, mitte praegune? Vikipeedia info peaks kajastama erapooletult hetkel kasutatavat, olemasolevat, mitte võitlema emotsionaalselt miski asja eelistamise, ainuõiguse nimel. Minu meelest peaks artikli algul olema Zelenski nimekuju vähemalt samaväärne, Zelenskõi nimekujuga. --Nimelik (arutelu) 17. aprill 2022, kell 16:00 (EEST)

:::: Kui nimekuju on ebaõige, siis ei ole selle kasutamist tarvis arvestada. Entsüklopeedia peabki olema nimede kasutamisel täpsem. Muide, ma just vaatasin, et Postimehes ja Õhtulehes on Zelenskõi. ERR-is on massiliselt keelevigu, seal antakse tekst enne välja, kui keeletoimetaja jaole saab. --Andres (arutelu) 17. aprill 2022, kell 23:49 (EEST)

::::: Väita, et ERR-i ametlikud eestikeelsed uudised on lihtsalt valet õigekirja täis (viga korratakse iga kord kui räägitakse hetke teravaimast konfliktist maailmas Ukraina sõjast, puudutades riigi presidendi avaldusi.. on pehmelt öeldes emotsionaalne. Emotsionaalsus argumendina ei peaks kuuluma minu meelest endast lugupidava vikipedisti "tööriistakasti". Vikipeedia peaks kajastama faktidel põhinevat tegelikkust võimalikult objektiivselt, jagama infot meid ümbritseva tegelikkuse kohta. Kui ametlik eestikeelne uudistekanal, mida ka AK jagab... kasutab sellist kirjapilti, siis peaksime minu meelest ka meie sellest Vikipeedias kirjutama. Näiteks, et eesti keeles on kasutusel 2 kirjaviisi, millest vormi Zelenski, kasutab ka Eesti Rahvuslik Ringhääling ja Riigi ametlik uudistekanal AK. Samas on kasutusel EKI, täpsemalt Peeter Pälli, poolt 2019 aastal soovitatud vormi https://keeleabi.eki.ee/?leht=8&id=415 Zelenskõi laialdane kasutamine ajalehtedes Postimees, Õhtuleht jne. Kuidagi tuleks sellest kirjutada kohe artikli alguses.--Nimelik (arutelu) 21. aprill 2022, kell 19:31 (EEST)

:::::: Ma ei tea, mulle endale küll ei tundu, et ma oleksin emotsionaalselt väljendunud või emotsionaalsust argumendina kasutanud. Paraku see on nii, et ERR-i Ukraina-ülevaated on keelevigu täis, vähemalt hommikul. Vähemalt ükskord see nii oli, ma ei tea, kas iga kord. Eks neil on kiire avaldada. Küllap keeletoimetaja käib artikli pärast üle. Võib-olla keeletoimetajal on mingi oma seisukoht või ta ei tea, kuidas kirjutada tuleb. Ma ei leia, et sellel, et kuskil nime valesti kirjutatakse, oleks entsüklopeedilist tähtsust. Otsimise hõlbustamiseks piisab ümbersuunamisest. --Andres (arutelu) 21. aprill 2022, kell 22:28 (EEST)

:::::::Küsisin veel kirjalikult EKI-st ja sain sellise vastuse: "Nimekuju Zelenskõi vastab ukraina-eesti tähetabelile ja seda kasutab ka ajakirjandus (Postimees, Päevaleht). Erandiks on ERR, kes kasutab enamasti Zelenski nime. Täpseid põhjendusi ma ei tea, kuid olen aru saanud, et seda on tehtud häälduse ja käänamise lihtsuse huvides. Arvan, et on kohane see variandina Vikipeedia artiklis ära mainida. Eeldan, et välisministeerium jt kasutavad Zelenskõi nime. Peeter Päll EKI." Nimelik (arutelu) 26. aprill 2022, kell 20:11 (EEST)

:Tegelikult kasutatav on see Zelenskõi üksnes eesti keeles ja arusaamatul põhjusel. Ukrainlased ise hääldavad presidendi nime selgelt "zelenski". Kesamaa (arutelu) 2. juuni 2022, kell 15:31 (EEST)
Muide, nad kirjutavad ka "Bucha". Ma ei leia, et selliseid asju peaks arvestama. --Andres (arutelu) 15. aprill 2022, kell 11:43 (EEST)

Andres, ma ei leidnud ERR uudistes Bucha nimevormi, äkki saad jagada kus nad nii kirjutasid. Nimelik (arutelu) 17. aprill 2022, kell 16:22 (EEST)

: See on võib-olla tagantjärele parandatud. Ma saatsin neile kirja, Zelenskõi kohta ka. Ma ei mäleta ka, millal see oli. Samal päeval, kui meil siin arutelu algas. --Andres (arutelu) 17. aprill 2022, kell 23:49 (EEST)
Ideoloogiline aspekt: Tartu, Dorpat, Юрьев... ☆☆☆—Юрьевец Kaastöö 14. aprill 2022, kell 23:05 (EEST)Eesti ei koosne pelgalt eestikeellastest, «KTV» väljalangemine ehk kasvatas ka peamiselt visuaalteabe mitte-eestikeellastest tarbijate hulka; samas, kui paljud viimatinimetatutest üldse tarbivad eestikeelset trükisõna, tähtedestki aru saavad..... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 21. aprill 2022, kell 20:21 (EEST)

Vihjad, et ERR eksib nö ideoloogilise aspektiga kui kirjutab Zelenski? Nimelik (arutelu) 17. aprill 2022, kell 16:03 (EEST)

Infokast nimetab teda rahvuselt juudiks. Kas leidub allikas, kus Zelenski ütleb, et ta peab end juudiks? Ma leian vaid allikaid, kus keegi teine nimetab teda juudiks, aga ei täpsusta, mille alusel. --Minnekon (arutelu) 25. aprill 2022, kell 14:51 (EEST)

Kui Iisraeli ajakirjanik küsis tema päritolu kohta, siis ta keeldus kommenteerimast. Tema nõunik ütles, et Ukrainas ei ole rahvusel tähtsust.

Nii palju kui mina aru saan, on tema isa ukrainlane ja ema juut, kodune keel oli vene keel, ukraina keele ta õppis alles hiljuti ära. Judaist ta ei ole, naine ei ole juut, lapsed on ristitud. Võib-olla on ka ise kristlane. :Veel. Ta sai õpilasena stipendiumi Iisraelis tasuta õppimiseks. Isa ei lubanud minna. --Andres (arutelu) 25. aprill 2022, kell 16:04 (EEST)
Ma leian, et inimese rahvust või rahvuslikku päritolu tuleb alati esimeses lause märkida, kui see on teada. See on ju loomulik koht, kust otsida. Aga siin on see asi segane. Mida tähendab "juudi perekonnas"? Tema ema on juut, isa ukrainlane. --Andres (arutelu) 25. aprill 2022, kell 20:24 (EEST)

Miks tuleks rahvus või rahvuslikku päritolu (see viimane pole isegi info isiku enda, vaid tema esivanemate kohta) alati märkida avalauses ja miks see on loomulik koht selle info otsimiseks? Avalause ülesanne on kõige olulisemat mainida ja kui rahvusidentiteet pole vastava isiku kõige olulisemate tunnusjoonte seas, siis pole alust seda mainida. Eraelu ("Isiklikku") peatükk on tavaliselt loomulik koht rahvusidentiteedi jaoks ja lapsepõlve osa esivanemate rahvuse jaoks. --Minnekon (arutelu) 26. aprill 2022, kell 00:07 (EEST)

:: Enamiku isikuartiklite esimeses lauses on märgitud rahvust või etnilist päritolu. Nii on ka trükitud entsüklopeediates. Näiteks TEA entsüklopeedias algab artikkel Einsteinist "juudi päritolu". ENEs on "eesti nõukogude", "vene nõukogude", aga "juudi nõukogude" ei ole, selle asemel on lihtsalt "nõukogude", see on siis kood. EE-s mainitakse ka rahvust ja etnilist päritolu esimeses lauses, näiteks Waksmani puhul "päritolult ukraina juut". Nii et see on eesti entsüklopeediate traditsioon ja ka eesti Vikipeedia tava, nii et minu arvates just sealt otsitakse. Mina ka otsin, ja mind ajab närvi, kui pean seda kuskilt alt otsima. Lugeja ei pruugigi tahta kogu teksti lugeda, aga eesti lugeja peab rahvust oluliseks. --Andres (arutelu) 26. aprill 2022, kell 10:50 (EEST)

:::Vikipeedias on omad reeglid, neist üks on neutraalsus, mis tähendab, et infot tuleb esitada proportsionaalselt selle olulisusega (kajastusega usaldusväärsetes allikates) ilma midagi põhjendamatult rõhutamata, mida rahvuse esiletoomine tihti oleks. Me ei pea eestikeelsete trükientsüklopeediate ülesehitust pimesi järgima ja ei saa seda teha, kui see on vastuolus Vikipeedia põhimõtetega. Samamoodi võib lugejatele küll väga korda minna, mis rahvusest Einstein või keegi on, millist dieeti peab, kelle poolt hääletab või kellega seksib, aga Vikipeedia ülesanne pole peegeldada keskmise lugeja huviteemasid, vaid usaldusväärsetes allikates esiletõstetut. --Minnekon (arutelu) 26. aprill 2022, kell 14:01 (EEST)

:::: Ma ei ole nõus, et rahvuse mainimine esimeses lauses on põhjendamatu rõhutamine. See on ainult mainimine. Rahvus koos tegevusalaga on ju inimeste liigitamise üks põhilisi aluseid. Ka sugu on niisugune asi, mis minu meelest peab selgeks saama, aga enamasti piisab nimest või pildist. Iseasi, kui rahvus ei ole üheselt omistatav. Mõnikord on tarvis mainida kohta, kus inimene tegutses. Esimese lause standardne ülesehitus hõlbustab faktiinfo leidmist. Ma leian küll, et traditsioonide järgimine tuleb siin kasuks. Sama hästi võiks küsida, miks mainitakse esimeses lauses sünni- ja surmadaatumit ja -kohta. Et need oleks kergesti leitavad. Ma ei leia, et faktide esitusviisis tuleks usaldusväärseid allikaid järgida. Ka need ju erinevad ja võivad olla juhuslikud või otstarbest olenevad. Sünnikuupäeva ju ka tavaliselt ei tõsteta esile.

:::: Mulle tundub just vastupidi. Kui me hakkame mõtlema selle üle, kas rahvus on tähtis, siis me kaotame neutraalsuse, sest hakkame igal juhtumil valima, kas rahvus on tähtis. Neutraalsus tähendab ikkagi faktide esitamist hinnanguid andmata.

:::: Ma ei saa aru, kas Sa tõemeeli võrdled rahvust dieediga. Entsüklopeediat ei oleks üldse tarvis, kui lugejatel huvi ei oleks. Ma ei ole sõnagi rääkinud sellest, et lugeja peab olema keskmine. --Andres (arutelu) 27. aprill 2022, kell 19:16 (EEST)

:::: Ma mõtlesin järele selle üle. Ma esitan oma arvamuse või seisukoha. Vikipeedia ülesanne on korrastatud ja usaldusväärse püsiväärtusliku faktiinfo edastamine, mitte usaldusväärsetes allikates esiletõstetu peegeldamine. Ma leian, et keegi ei peaks häbenema oma huvi pärast. Vikipeedia eripära on see, et meie saame esitada ainult sellist infot, mida saab usaldusväärsete allikatega tõendada. Seda, millised allikad on millises kontekstis usaldusväärsed ja milline info üldse väärib esitamist, peame ise otsustama. Kindlasti on meil neis asjus ka lahkarvamused. Aga ka teised entsüklopeediad püüavad esitada usaldusväärset faktiinfot. Ma ei usu, et ENE ja TEA entsüklopeedia tulevad vastu keskmise lugeja ebatervele huvile. --Andres (arutelu) 27. aprill 2022, kell 21:22 (EEST)

::: Sellest oli hiljuti juttu veel siin: Arutelu:Mark Zuckerberg. Inglise vikis on vastav juhtnöör siin: :en:MOS:ETHNICITY.

::: Standardne on küll, et esimeses lauses on toodud päritolu, aga see ei ole tingimata rahvus või etniline päritolu. Siin on praegu kirjas, et tegu on Ukraina inimesega, kellena teda eeskätt teataksegi. Tema juudi päritolu on sellega võrreldes kindlasti kõrvaline.

::: See on ju üsna tavaline, et rahvust ei saa üheselt välja tuua, kas või ameeriklaste või brittide puhul. Enamasti pole sellisel juhul püütud nui neljaks juurte või ma ei tea mille põhjal lisaks rahvust esimeses lauses välja tuua. Iseasi muidugi kui isiku tegevusel on vahetum seos tema rahvusega. Samas, kui juudi päritolu on isiku kohta teada enamvähem sama kõrvalise asjaoluna nagu see, et isik on luterlane või abielus, siis on veider seda esimeses lauses esile tõsta. Mulle jääb siis mulje, et Vikipeedia kirjutajal on mingi isiklik tagamõte, mille päras ta peab oluliseks, et teistel ei jääks kindlasti märkamata, et isik on juut.

::: Ma ei tea, mispärast EE-s on nii nagu on. Einsteini puhul võib-olla võib mõelda, et juudiks olemine väärib tema elukäigust tulenevalt enam esiletõstmist. Seal on artiklid enamasti ka nii lühikesed, et esimeseses lauses mainimist võib võrrelda mainimisega siin esimeses alaosas.

::: Kui kirjutame esimeses lauses "soome", "vene" vm, siis võib küll mõelda, et viidatakse rahvusele. Samas enamasti pole allikaid, mille põhjal selles veenduda ja muude täpsustuste puudumisel on ka siis minu meelest ühesem mõelda, et viidatakse maa rahvale.

::: Sünni- ja surmadaatumit võib pidada olulisteks orientiirideks, kuna need näitavad, millal inimene elas ja tegutses ning on paljudel juhtudel esmane asi, mille järgi eristada samanimelisi isikuid. Pikne 27. aprill 2022, kell 22:12 (EEST)

:::: "vene" ja "soome" viitab kindlasti rahvusele. Enamasti pole selles põhjust kahelda. Kui rahvus on kaheldav, siis tuleb kirjutada "Venemaa" või "Soome".

:::: Mulle tundub, et juutide puhul ei tule teha mingit erandit. "juudi päritolu" ei tähenda esivanemaid, vaid vanemaid. Enamasti ei saa öelda lihtsalt "juudi", alternatiiv oleks "juudi rahvusest". See ei ole küll tõsi, et rahvus tuleb märkida ainult siis, kui ta selle järgi kuulus on. Juutide puhul tuleb rahvust enamasti eraldi märkida sellepärast, et nad ei ela juutide maal.  Iisraeli inimese puhul võib jälle eeldada, et tegu on juudiga, ja märkida rahvus ainult juhul, kui ei ole. Minule mõjub märkimata jätmine nii, et juudi rahvust tahetakse salata või pisendada.

:::: Selle loogika järgi tuleks mainida näiteks ainult sajandit, sest sünniaasta, rääkimata sünnikuupäevast pole tähtis. Igal juhul on rahvus minu meelest tähtsam kui daatumid. Ka sünnikoht võib olla juhuslik. Ja kui rääkida riigist, siis mis vahe siis on näiteks teadlase puhul, mis riigis ta tegutseb? See lihtsalt ei ole tõsi, et me märgime inimese avalauses ainult neid asju, mis on tema saavutuste või tuntuse puhul olulised. Ma leian, et avalause on ja peakski olema pigem nagu täidetud ankeet, mitte kajastuste peegeldus. --Andres (arutelu) 28. aprill 2022, kell 11:49 (EEST)

::: Minu meelest avalause ongi nagu ankeet standardsete osadega (daatumid, päritolu, elukutse ja/või amet). Selle artikli avalause vastab praegu sellele. Jah, kuupäev ja sageli ka sünnikoht pole olulised. Mingil määral osutavad vähemolulisusele ka sulud. Need on siis lihtsalt standardsel kujul andmed, mille jaoks on artiklis kindel koht. Ei oleks ju tegelikult mõtet tuua daatumeid alguses üldisemal kujul ja hakata siis pärastpoole täpsustama. See on tõesti küsitavam, kas sünnikohta on tegelikult mõtet avalausesse panna. Näiteks inglise vikis seda seal pole. Ülejäänud avalause minu meelest küll reeglina võtab kokku just selle, mille poolest isikut eeskätt teatakse. Ei tarvitse küll olla oluline, kus riigis teadlane tegutseb, aga paljuski selle järgi isikut ju ikkagi teatakse. Päritolu üldisemalt võib-olla küll on daatumitest tähtsam, aga et igasugune rahvus oleks daatumitest tähtsam, see ei ole mulle kuidagi ilmne.

::: Erand tehakse minu meelest vastupidi siis, kui lisaks peamisele, mille järgi isikut teatakse, tuuakse avalauses ära juudi päritolu. Mingil määral muidugi tuleb ka ette, et muid juuri või muud päritolu vanemaid sedasi üsna põhjendamatult avalauses esile tõstetakse, aga seda jääb vähem silma. Juudi päritolu polegi tahetud artiklis märkimata jätta või maha salata. Küsimus on ainult selles, miks seda avalauses teha.

::: Tavaliselt küll viitab väikese tähega "soome" rahvusele ja küllap seda eeldatakse, aga minu meelest ei saa välistada, et viidatakse ka soomlaste kui Soome rahva identiteedile. Tavaliselt ju teame tegelikult vaid seda, kus isik tegutseb või elab Soomes ning kui tal on lisaks soome nimi, siis lihtsalt oletame, et ta on soomlane. Enamasti pole küll oluline, mis laadi identiteedi või päritoluga on täpsemalt tegu ja siis pole ka mõtet seda kahtluse alla seada. Kui kellelgi peaks sellega mingi küsimus tekkima, siis ehk jah ta kirjutab selguse huvides suure tähega "Soome". Aga see selleks, kui ka kõigi soomlaste puhul mõelda, et nad on soome rahvusest, siis on palju inimesi (eriti teatud maade elanikud), kelle puhul on ka raske oletada, mis rahvusest nad olla võiksid. Sellepärast on minu meelest rahvust raske pidada mingiks standardseks päritolu näitajaks ja eks seetõttu seda tegelikult alati ka esile ei tõsteta. Pikne 28. aprill 2022, kell 19:49 (EEST)

:::: Minu meelest on meil niisugune põhimõte, et kui ei mõelda rahvust või muud etnost, siis kirjutame suure tähega. Kui seda vahet mitte teha, siis pole üldse mõtet väikest tähte kasutada. --Andres (arutelu) 28. aprill 2022, kell 23:11 (EEST)

"Neutraalsus tähendab ikkagi faktide esitamist hinnanguid andmata." Just, oma subjektiivseid väärtushinnanguid andmata. See ei tähenda, et me ei võiks hinnata (EKSS tähendus 1: kindlaks määrama) kui olulisel kohal teatud info usaldusväärsete allikate teemakäsitluses on. Õigemini me peame seda tegama, olulist ebaolulisest eristama, sest Vikipeedias tähendab neutraalsuse põhimõtte rakendamine, et me tähtsustame (tõstame esile, ettepoole, muudame kergemini leitavaks, kirjutame pikemalt või lühemalt) teema erinevaid aspekte samas proportsioonis kui nende olulisus allikatest ilmneb. Mingi infokillu avalauses või sissejuhatuses mainimine on lugeja jaoks selle esiletõstmine, tähtsustamine, ükskõik mis motivatsioonil kirjutaja selle lisas. Neutraalne proportsinaalne esitus on Vikipeedia projekti aluspõhimõte, mis pole vaidlustatav ega ignoreeritav. Seega teatud aspekti (nt rahvuse) avalauses esiletoomine, juhul kui allikatest selle tähtsus ei ilmne, on neutraalsuse põhimõtte rikkumine.

Ütlemine, et järelikult ka sünni- ja surmaaeg ning -kohad ei tohiks artikli alguses olla pole argument rahvuse esiletõstmise kasuks, vaid eelnimetatud infokildude kahjuks. Sünni- ja surmakoha puhul ongi see ilmselt õige märkus, aga sünni- ja surmaaeg (või õigemini periood, mil isik elas) on tähtis tegevuse konteksti mõistmiseks. Allikad võivad mainida konkreetseid daatumeid vaid lühidalt, aga kogu isiku tegevus esitatakse selles just selles ajaraamis. Isik tegutseb teatud ajastus, mis kujundab tema tegevust ja isik jälle mõjutab ajastut. Seejuures pole vaja kunstlikult infot vähemaks võtta - aasta asemel sajandi panek on ebatäpsustamine, mitte kokkuvõte.

Kui võrrelda eluaega või elu- ja tegevuskohta rahvuskuuluvusega, siis: 1) Aeg ja koht on enamasti teada, rahvus mitte. 2) Aja info on reeglina kindel, koha info enamasti ka ja mõlemad on alati vähemalt potentsiaalselt kindlaks tehtavad, aga rahvusel puudub isegi selge üldaktsepteeritud definitsioon, mis muudab selle kohta esitatud väited ebakindlaks ja vaieldavaks. Sõnaselge enesemääratlus on vast parim ses mõttes, aga paljud hinnangud paistavad põhinevat vaid kõrvaltvaatatja tunnetusel – a la “räägib eesti keelt ja eestipärase nimega, järelikult eestlane” - ja tihti kipub see kõrvaltvaataja olema originaaluurimust, õigemini originaaltunnetust tegev vikipedist. 3) Aeg ja koht annavad rikkalikku ja üsna kindlat taustainfot – millises seaduskeskonnas, ühiskonnakorralduses, looduskeskonnas, kliimas ta elas, kes olid sealsed kolleegid või konkurendid jne, aga rahvus on väheinformatiivne. Eestlase puhul võib kindlamalt järeldada vaid emakeelt, ülejäänu on juba ebakindel. Kui Zelenski täna teatab, et peab end ikkagi juudiks, ei saa me pea midagi uut sisulist ta kohta teada. Lisaks on paljudel inimestel rahvustega seotud põhjendamatuid eelarvamusi (seepärast kipuvad suurimad juutluse tähtsustajad olema kas juudi rahvuslased või neonatsid), st rahvuse mainimine võib olla lausa desinformatiivne.

Ülal on rahvuse esiletoomise vajalikkust põhjendatud ka lugejate suure huviga (just) rahvust avalauses näha ja nende tahtmatuse või suutmatusega seda mujal artiklist otsida. Esiteks on need eeldused tõendamata, teiseks ja peamiseks jääb alles vastuolu neutraalse proportsionaalse esituse põhimõttega. Kuna viimane on Viki mitteignoreeritav aluspõhimõte, aga lugejate seas populaarseid huvisuundi esile tõstev esitus mitte, siis nende huvisuundadega tuleb arvestada viisil, mis neutraalsusnõudega vastuolus poleks - nt artikkel üles ehitada ja peatükid pealkirjastada nii, et lugeja otsitavat konkreetset infot kergemini leiaks. --Minnekon (arutelu) 29. aprill 2022, kell 12:43 (EEST)
Eh, siin on samade argumentidega diskussioon, nagu meil nüüd äsja oli, ja see oli mul täiesti meelest läinud. Kahjuks mul ei ole nii head mälu nagu Piksel. Mul tõesti läheb meelest ära. --Andres (arutelu) 3. mai 2024, kell 11:05 (EEST)

Sellepärast ma viitasingi üldises arutelus kohe alguses siia. Pikne 3. mai 2024, kell 20:48 (EEST)
----

Ma näen, et "juudi perekonnas" on iseenesest kenasti viidatud. Allikas paistab osutavat, et mõlemad vanemad olid juudid. Millised allikad ukrainlasest isast räägivad? --Minnekon (arutelu) 26. aprill 2022, kell 00:15 (EEST)

: Sirvi teisi vikisid. Ma ei ole kuskilt leidnud, et isa  oleks juut. On ka pilt isa dokumendist, kus on kirjas "ukrainlane". Isa on professor, kellest ukraina vikis on ka eraldi artikkel. --Andres (arutelu) 26. aprill 2022, kell 10:50 (EEST)

:: Venekeelses vikis on ka kirjutatud, et ta isa on ukrainlane. Velirand (arutelu) 26. aprill 2022, kell 10:54 (EEST)

: Jah, Britannica ütleb, et vanemad on juudid. Võib-olla neil on õigus, et isa on tegelikult juut, aga ametlikult ukrainlane. Aga nad võivad ka eksida. "Juudi perekonnas" on ikkagi kuidagi segane, nii seal öeldud ei ole ka. ---Andres (arutelu) 26. aprill 2022, kell 10:57 (EEST)

::: Siin siiski kirjutatakse, et ta isa Aleksandr Zelenskõi on rahvuselt juut. Tundub olevat küllalt usaldusväärne allikas: https://dnepr.news/tags/aleksandr-zelenskii Velirand (arutelu) 26. aprill 2022, kell 11:01 (EEST)

:::: Arvestades seda, et andmed on vastuolulised, ei ole see leht kuigi usaldusväärne. Usaldusväärsust kahandab ka see jutt, et ta päris oma juudi rahvuse isalt. Juudid ju räägivad sellisel juhul pooljuudist. Nüüd ma ei ole selles ka kindel, et tema on juut.

:::: Samas, selles allikas on öeldud ka, et ta on näitlejana korduvalt öelnud, et ta on juut. --Andres (arutelu) 27. aprill 2022, kell 18:51 (EEST)

::: Võib ju olla nii juut kui ka ukrainlane. Pikne 27. aprill 2022, kell 22:12 (EEST)
----
Tema vanaisa Semjon

Kelle vanaisa? --Andres (arutelu) 3. mai 2024, kell 11:08 (EEST)


Kasutaja arutelu:DevilsDragon36

Roco de Boco perekond on väga  mõjukas ning rikas. Neist teatakse vähe ja sellepärast ongi nad salapärased. Öeldakse, et nad on pimeduse ja valguse lapsed, arenenud välja tuvidest, maailma päästev perekonna organisatsioon ning maailma hävitajad.

Keiki Roco de Boco -
Juka Roco de Boco -
Troy
Sandra
Fredriqsion
DevilsDragon36 (arutelu) 22. mai 2019, kell 15:19 (EEST)


Arutelu:Eesti rahvarõivad

Artikli teema on puudulikult defineeritud. Kas "Eesti rahvarõivad" eraldi rahvarõivatüüp või on jutt üldiselt rahvarõivastest Eestis, mis iganes tüüpi nad on. Kui viimane variant, siis oleks "Rahvarõivad Eestis" kohasem ja selgem artikli nimi. --Minnekon (arutelu) 23. mai 2019, kell 23:04 (EEST)

Selgituseks eemaldatud muudatusele: https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Eesti_rahvar%C3%B5ivad&diff=prev&oldid=6434878
Minu meelest ei saa allikas oleva teksti järgi, mis räägib vaid tikandist (keskendudes õigupoolest edasiminevalt veel ühele kindlale liigile), teha nii laiaulatuslikku järeldust. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. juuli 2023, kell 12:57 (EEST)

Panin siiski pisut muudetuna tagasi. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. juuli 2023, kell 13:17 (EEST)


Arutelu:Lennundus

Minu meelest pole see liitmine õigustatud. Teistes vikides on ka eraldi ja nyyd on artikkel võrdlemisi tasakaalust väljas (liidetud peatykk moodustab väga suure osa). - [[Kasutaja:Neptuunium|Neptuunium]] ❯❯❯ [[Kasutaja arutelu:Neptuunium|arutelu]] 24. mai 2019, kell 15:01 (EEST)

Keskonna teema ei ole üldse "lennundus " teema, see lisand ei ole mitte ainult "tasakaalust väljas", vaid siinsel leheküljel täiesti  kohatu.85.253.70.50 12. oktoober 2019, kell 09:29 (EEST)

Välja on võetud järgmine sisu (kuhu see siis panna?):

Lennundus mõjutab keskkonda, sest õhusõidukite mootorid eraldavad soojust, müra, tahkeid osakesi ja gaase, mis põhjustavad kliimamuutust ja globaalset tuhmumist.
Lennukid eraldavad selliseid osakesi ja gaase nagu näiteks süsinikdioksiid (CO2), veeaur, süsivesinikud, süsinikmonooksiid, lämmastikoksiidid, vääveloksiidid, plii ja must süsinik, mis on omavahel ja atmosfääriga interaktsioonis.
Hoolimata autode heitkoguse vähenemisest ning kütusesäästlikumate ja vähem saastavate turboventilaatorite ja turbopropellermootorite kasutuselevõtust soosib lennuliikluse kiire kasv viimastel aastatel lennundusega seotud üldist reostust. Euroopa Liidus kasvasid lennunduse kasvuhoonegaaside heitkogused aastatel 1990–2006 87 protsenti.
Põhjalikud uuringud näitavad, et hoolimata õhusõidukite, mootorite, aerodünaamika ja lennutegevuse eeldatavatest uuendustest ei ole õhutranspordi süsinikdioksiidide heitkogused aastakümnete jooksul sugugi vähenenud, sest kuni 2016. aasta oktoobrini puudusid kindlad rahvusvahelise regulatsioonid lennunduse heitkoguste kontrollimiseks. 2016. aasta oktoobris oli ICAO konverents, milles lepiti kokku CORSIA tasaarvelduskavas.
Peale selle on lennupõhise kütuse maksud väga madalad või peaaegu olematud, mis annab lennundusele teiste transpordiliikidega võrreldes märkimisväärse eelise.
Kui turupiiranguid ei kehtestata, põhjustab lennunduse heitkoguste suurenemine peaaegu ülemaailmse CO2-heite eelarve aastas sajandi keskpaigaks, kui kliimamuutusi tuleb hoida temperatuurini 2 °C või alla selle.
=== Kliimasoojenemine ===
Nagu kõik inimtegevused, mis hõlmavad põlemist, vabastab enamik lennunduse vorme süsinikdioksiidi (CO2) ja teisi kasvuhoonegaase Maa atmosfääri, kiirendades nii globaalset soojenemist ja (CO2 puhul) põhjustades ookeani hapestumist.
Need mured on esile tõstetud kaubandusliku lennunduse praeguse mahuga ja selle kasvumääraga.
Üle maailma sõidab päevas umbes 8,3 miljonit inimest (kolm miljardit istekohta aastas), mis on kaks korda rohkem kui 1999. aastal. 2013. aasta oktoobrist kuni 2014. aasta septembrini põletasid ainuüksi USA lennuettevõtjad umbes 16,2 miljardit gallonit kütust.
Peale süsinikdioksiidi, mis vabaneb enamiku õhusõidukite (näiteks Jet-A (turbiinilennuk) või Avgas (kolblennuk)) kütuse põlemisel, tekitab lennundussektor kasvuhoonegaase oma maapealse tegevusega. Maapealse tegevuse all peetakse silmas lennujaamade maapealseid sõidukeid, reisijate ning personali isiklikke autosid, lennujaamade ehitamisel kasutatava energia tootmise, õhusõidukite tootmisest ja lennujaama infrastruktuuri ehitamise kaudu vabanevaid gaase.
Andres (arutelu) 14. oktoober 2019, kell 05:11 (EEST)

Artikli ajaloost on näha, et see oli enne liitmist eraldi artikkel pealkirjaga Lennunduse mõju keskkonnale. Ursus scribens (arutelu) 14. oktoober 2019, kell 10:57 (EEST)


Arutelu:Äädikas

kas veiniäädikas peaks eraldi artikkel olema? Enwikis, dewikis ja ruwikis on see suunatud äädika alla--Estopedist1 (arutelu) 25. mai 2019, kell 10:30 (EEST)

Miks mitte eraldi? Andres (arutelu) 25. mai 2019, kell 12:30 (EEST)

Tere!
Soovin teada, et milline on äädika lahustunud aine ja lahusti.
Palun aidake Ppro105 p (arutelu) 20. september 2023, kell 14:20 (EEST)

Äädikhape ja vesi. --Andres (arutelu) 20. september 2023, kell 15:04 (EEST)

Mis on lauaäädika lahustunud aine ja lahusti


Arutelu:Menon (dialoog)

vabandust, aga see ei kuulu siia. Oled kyll öelnud, et Vikitekstides on ebamugav tõlkida, aga paraku on too just õige koht taoliste asjade jaoks. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. august 2019, kell 00:02 (EEST)


Arutelu:Krislin Sallo

"Ta on pamiiri eestlanna. Laulab eesti keeles ka kirgiisi keeles. Mängib komuusis." Kuidas seda nüüd mõista? Velirand (arutelu) 28. mai 2019, kell 10:04 (EEST)

Komuus on vist pill. Andres (arutelu) 28. mai 2019, kell 10:12 (EEST)

: Tundub, et keegi teeb vist nalja. Velirand (arutelu) 28. mai 2019, kell 10:17 (EEST)

::Neljanda välislingi alt saab äkki juhtlõngu, kust edasi uurida. Adeliine 1. juuli 2019, kell 23:28 (EEST)

Pamiiri eestlanna - Памирская эстонка
 А комуз (komuus) - киргизский национальный инструмент. Вот где про этот инструмент можно прочитать https://ru.m.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D0%BE%D0%BC%D1%83%D0%B7_(%D1%81%D1%82%D1%80%D1%83%D0%BD%D0%BD%D1%8B%D0%B9_%D0%BC%D1%83%D0%B7%D1%8B%D0%BA%D0%B0%D0%BB%D1%8C%D0%BD%D1%8B%D0%B9_%D0%B8%D0%BD%D1%81%D1%82%D1%80%D1%83%D0%BC%D0%B5%D0%BD%D1%82)

:ru:Комуз (струнный музыкальный инструмент) ?

või on see parem? :ky:Комуз (кобус, хобус, комыс, кобуз, хомуз, кумуз) ja :fi:Komuz

ja kiire kuugeldamine annab folk.ee lehelt kirjelduse "komuz (kolmekeelne krihvideta :lauto)"

suwa 28. mai 2019, kell 17:34 (EEST)

Объяснение на русском


Arutelu:1. juuni

* 1204 – Normandia liidendati Prantsusmaa krooniga.
--WikedKentaur (arutelu) 31. mai 2019, kell 20:49 (EEST)


Arutelu:Uno Plank

Presidendi Kantselei andmeil Uno Plankil Vabadusristi ei olnud. Kustutasin vastava info. Amherst99 (arutelu) 6. juuni 2019, kell 09:11 (EEST)


Arutelu:Tallinna kinode loend

pigem väike loend. Võib kaaluda seda, et kaotada see loend ja teha Tallinna kinod--Estopedist1 (arutelu) 6. juuni 2019, kell 09:44 (EEST)

Bi-Ba-Bo uus 1932 ehitatud hoone Viru tn 11 hävis pommitabamuses septembris 1944, mitte märtsipommitamises. "Viru ja Müürivahe tänava nurgakrunt sai pommitabamuse 19. septembril 1944, kolm päeva enne Nõukogude vägede sissemarssi Tallinna"
http://postimees.ee/2536065 --Bstard12 (arutelu) 13. aprill 2022, kell 02:25 (EEST)

Tegin paranduse. Andres (arutelu) 13. aprill 2022, kell 05:05 (EEST)


Arutelu:Aadu Sitapea V Kolonn

See ja see annaks justkui põhjust tähelepanuväärseks pidada küll. Või on neil, kes ise ühtki korralikku artiklit kirjutada ei suuda, mingid isiklikud kriteeriumid, mida nad mitte mingil juhul ülejäänud seltskonnale enne kustutamismärkuste massjagamist tutvustada ei taha?--85.253.65.64 7. juuni 2019, kell 17:59 (EEST)

Kuidas saaks muuta bandi nime õigeks, vaata teksti algust.... ShitSoundS Co (arutelu) 9. oktoober 2019, kell 08:52 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Aadu Sitapea V Kolonn


Arutelu:Primeira Liga hooaeg 2018–2019

Mäletamist mööda sai varem eesti Viki Visualeditori vaates tabelisse kohe inglise viki tabelist iga rida otse kopeerida sellisel viisil, et iga arv paigutus täpselt eraldi lahtrisse. Nüüd kui ma kopeerin tabelist nt 28	3	3	103	31	+72	87 ja kleebin, ei paigutu arvud enam lahtritesse ja tuleb märk ☢. Teen ma midagi ise teist moodi kui varem või ei lasegi ta enam niimoodi ümberkopeerida?

Koht	Meeskond	+	=	–	LV	SV	VV	Punktid
1.  	Benfica 	☢
--Raamaturott (arutelu) 10. juuni 2019, kell 19:22 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Primeira Liga hooaeg 2018–2019


Arutelu:11. juuni

* 1895 – Suurbritannia annekteeris Togo.
 * 1940 – Itaalia astus Saksamaa liitlasena Teise maailmasõtta.
vt. 10. juuni
--WikedKentaur (arutelu) 10. juuni 2019, kell 19:56 (EEST)


Arutelu:13. juuni

* 1983 –  Motorola tõi turule esimese seeriatoormises mobiiltelefoni DynaTAC 8000X.
--WikedKentaur (arutelu) 12. juuni 2019, kell 20:00 (EEST)


Arutelu:Ületava mõistmise suutrad

Saatsin kirja mallil olevale aadressile, nagu vaja, kuid see aadress osutus kehtetuks:
Aadressi ei leitud
Teie kirja ei saadetud aadressile permissions-et@char.svgwikimedia.org, kuna domeeni char.svgwikimedia.org ei leitud. Veenduge, et aadress ei sisaldaks kirjavigu ega tarbetuid tühikuid, ja proovige uuesti.
Kirja sisu oli järgmine:
The text
is partly similar to the text
which is published with the notice: "Community content is available under CC-BY-SA unless otherwise noted."

Õige e-posti aadress on selline nagu märkuses kuvatud. Ätt-märgi kujutis tuleb asendada.

Kirjas peaks autoriõiguse valdaja kinnitama, et on nõus leksikoni avaldamisega litsentsi CC BY-SA 3.0 all. Ei ole selge, kes pani leksikoni üles saidile fandom.com ja kas tal oli õigus seda teha. Pikne 16. juuni 2019, kell 11:27 (EEST)
Fandom.com saidile leksikoni ülespanija olin ma ise, küsides selleks luba ning pälvides tänu ja heakskiitu leksikoni autorite ja Tartu Ülikooli Akadeemilise Orientaalseltsi esindajatelt. --Lulu (arutelu) 16. juuni 2019, kell 11:47 (EEST)

Fandom.com Ida Mõtteviisi Leksikoni ülespanija kohta leiab infot siit:  --Lulu (arutelu) 16. juuni 2019, kell 12:03 (EEST)

Algandmed töötlemiseks (vikindamiseks) on pärit Eesti Keele Instituudi avalikust andmebaasist:  --Lulu (arutelu) 16. juuni 2019, kell 12:09 (EEST)
"Ida mõtteloo leksikon" on CC-BY-SA litsentsiga juba alates 2017. aasta augustist ja neid andmeid peaks saama kasutada nagu kõiki samasuguse litsentsiga allikaid. Leian, et autoriõiguste rikkumises kahtlustamise mall tuleks maha võtta.--Lulu (arutelu) 17. juuni 2019, kell 07:03 (EEST)

:kas selle 2011. aastal ilmunud raamatu autorite ja kirjastaja ühine kirjalik luba on aktsepteeritaval kujul jõudnud OTRSi süsteemi? Kasutaja:Kruusamägi peaks teadma?--Estopedist1 (arutelu) 17. juuni 2019, kell 09:05 (EEST)

::OTRS süsteemis küll midagi mulle vastu ei vaata ja seal oleks siis jah vaja juba leksikoni enda koostajate kinnitust. Aga andud juhul võime vast Lulu selgitustega ka rahule jääda ning mingeid OTRS (kõlbulikke) kinnitusi ma ei nõuaks. Ivo (arutelu) 18. juuni 2019, kell 01:58 (EEST)

::: Seniste kommentaaride järgi jääb mulje, et materjal on vaba justkui vaba litsentsiga vikisse ülespanemise tulemusel. Et autorid oleks andnud loa kasutuseks konkreetse vaba litsentsi tingimustel, selle kohta pole midagi öeldud. Sellepärast on minu meelest enam kui küll põhjust litsentsi õigsuses kahelda.

::: Kui ka oleks selgelt öeldud, et see ja see autor andisid loa kasutamiseks selle litsentsi tingimustel, siis miks olla siin tavalisest usaldavam? Minu meelest see oleks halb pretsedent.

::: Ma olen nõus Andresega selles, et massilisest kopeerimisest võiks hoiduda ning ennem võiks siin ikkagi piirduda refereerimisega (kasutamine ümbersõnastatult). Pikne 18. juuni 2019, kell 20:46 (EEST)

:::: Luba Ida Mõtteloo Leksikoni  vikindamiseks ja ülespanemiseks on olemas olnud juba 2017. aastast alates. Praegu on küsimuse all selle juriidiline vormistamine. Tartu Ülikooli juristid tegelevad sellega. --Lulu (arutelu) 19. juuni 2019, kell 07:54 (EEST)

:Kokkuvõte OTRS piletist 2019070810007011. Üks kolmest autorist on OTRS kirjutanud, et antud teose tekst on tõesti avaldatud CC SA-BY 3.0 litsentsi all ning see on autorite ühine soov. Seal on aga vastu vaieldud, et oleks ikka vaja kõigil kolme vastavat kinnitust. Asi pole eriti edasi edenenud.

:Minu mitte nii tagasihoidlik seiskoht on, et autorid on oma soove küllalt selget väljendanud ja edasine urgitsemine on pehmelt öeldes sobimatu. Kes tahab, võib minna meie seast lahkunud Linnart Mälli pärijaid otsima, aga ühtlasi soovitaksin tal siis tõsiselt peeglisse vaadata ja oma elu üle järele mõelda.

:Üldiselt võiks selle teema lõpetatuks lugeda ja aktsepteerida leksikoni materjalide kasutamist eestikeelses Vikipeedias.

:Ivo (arutelu) 9. november 2019, kell 19:32 (EET)

:: Kruusamägi, kas kirjast tuleb otsesõnu välja, et autorid arutasid tõesti juba enne Mälli surma just selle litsentsi kasutamist? Üldiselt võiks ehk tõesti nõustuda, et on autorite omavaheline asi, kuidas nad autoriõigusi teostavad ning kui nad on milleski kokku leppinud, siis ühe autori kinnitus selle kohta võiks olla piisav. Aga antud juhul tundub siiski küsitav, mis see "autorite ühine soov" täpsemalt oli. Litsents CC SA-BY 3.0 oli Mälli surma ajal (aastal 2010) suhteliselt uus. Kui selle konkreetse litsentsi kasutamine oli juba siis päevakorral, siis see oli oluliselt varem sellest, kui Lulu leksikoni oma vikisse selle litsentsi all üles pani (aastal 2017). Kui autorite soov oli ehk seevastu üldisemalt, et leksikon oleks "võimalikult laialdaselt kättesaadav", nagu Lulu enne ütles, siis see iseenesest võib tähendada väga erisugust rohkem või vähem vaba kasutust (näiteks mitte tingimata ärilise kasutuse lubamist).

:: Kui me ei nõuaks, et sellised asjad on selgelt välja toodud, siis põhimõtteliselt ei võta me ise ka litsentse ja kogu seda vaba entsüklopeedia juttu tõsiselt. On vaks vahet, kas öelda, et "urgitseda" ei tule sellepärast, et vajalik info on selgelt välja toodud ja usaldame autorit ennast, või siis öelda või mõelda, et mis neist pärijatest ikka taga ajada ja täpsemalt uurida, kui tõenäoliselt kellelgi materjalide kasutamise pärast ütlemist ei tule (selle kohta vt :c:COM:PCP).

:: Kui on siiski vaja asju selgitada ning pärijaid taga ajada, siis seda on kohustatud tegema see, kes soovib materjale üles panna.

:: Kui luba on olemas, siis see tuleks ka vormistada. See tähendab, et piletile tuleks viidata iga artikli juurest, kus materjale kasutatakse, või siis aruteludes peaks olema viide mingile kesksele lehele, kust viidatakse piletile. Pikne 9. november 2019, kell 21:02 (EET)

Üks asi on autorite üldine soov ja teine asi, et milline litsents seda kõige paremini esindab. Nähtavasti pole neil suurt vahet, kas täpne litsents on CC SA-BY 4.0, CC BY 3.0 või midagi kolmandat või neljandat. Siin on mängus juba detailid, millele autor võib tähelepanu pöörata, aga millest tal või ka täiesti ükskõik olla. Seejuures viimane variant on väga märkimisväärselt levinum. Võib-olla sa loed huviga tarkvaralitsentse jms, kuid 99% inimestest vajutab lihtsalt "nõustun".

Ehk kui autorid tahavad seda teksti levitada, siis neil on see võimalus. Milleid litsentse ja teisi tehnilisi vahendeid neile mingil ajahetkel võimaldatakse sõltub juba pigem sellest ajahetkest ehk mis on parajasti võimalik. Meie ütleme, et meil on vikis selline litsents ja nad leiavad, et olgu siis see.

OTRS ei ole ega saa kunagi olla mingi imevahend millegi kinnitamiseks. Eestis tavapäraste standardite juures (digiallkirjad jms) on see üldse nii uskumatult primitiivne asi. Keegi kirjutab ja väidab, et ta on autoriõiguste omanik ja lubab midagi... ja siis me teeme näo, et usume seda ning lükkame sellega vastutuse võimaliku autoriõiguse rikkumise eest kellelegi teisele või siis vastame mingitest juriidilistest terminitest nõretava tekstiga, millest keskmine inimene midagi aru ei saa ja sinna paika see tavaliselt jääb. Kuidas me üldse peaks tõestama, et kellele tegelikult selle teose õigused kuuluvad?

Ühiskond põhineb usaldusel. Kui sa ei ole valmis ühe autori sõnu uskuma, siis mille poolest oleks kaks või kolm kirja kuskil sulle mitte liigipääsetavas keskkonnas parem? Ja kus sa tead, et seal üldse midagi on? Seepärast, ma nii väidan? Aga kui sa mind usud, siis miks mitte nt Lulu kirjutatut?

Meile öeldaks, et kõik on korras. Kirjas on read nagu "I represent the creators", "I acknowledge that by doing so I grant anyone the right to use the work in a commercial product or otherwise" jms. Me ei pea seda piisavaks ja laseme saata kinnituskirju kõigilt asjaga seotud isikutelt ning nõuame selle teabe väljatoomist iga artikli juures, kus see materjal jõuda võib. Kes siin üle reageerib?

Kui rääkida millegi tõsiselt võtmisest, siis me siin püüame kasulikku infot kõigile vabalt kättesaadavaks teha. Vaikimisi kahtlustada iga inimest, kes sama teha püüab ei ole ok. Ei ole ka ok teha seda asja autoritele võimalikult keeruliseks. Ehk äkki siis võtaks päriselt ka seda tõsiselt, mida me teeme ning aitame inimestele oma materjale jagada mitte ei loobi neile kaikaid kodaratesse?

Pikne. Kui sa tahad olla autoriõiguse sõdalane, siis ole hea ja tutvusta seda valdkonda näiteks Eesti muuseumitele ja riigiasutustele, kes reeglina sellest ööd ega mütsi ei jaga ning suvalisi asju kirja panevad. Seal oleks sellest nagu päriselt kasu. Või aita inimestel selles veidras AÕ maailmas orienteeruda nende nörritamise asemel.

Meil on ka mall:ETBL. Siin oleks ka midagi sellist vaja? Ivo (arutelu) 10. november 2019, kell 00:17 (EET)

: Ma ei vaidle üldse vastu, et see, mida siin litsentsidega teeme, põhineb suuresti usaldusel. Aga eri litsentsid ja nende versioonid on siiski eri litsentsid erisuguste tingimustega. Kas autor loeb enne nõustumist ainult litsentsi põhipunkte või ei loe üldse midagi, see on tema enda asi, aga konkreetse litsentsiga nõustama peab ikkagi autor või autoriõiguse valdaja ise. Kui seevastu teame, et autor tegelikult konkreetse litsentsiga ei nõustunud ja tegu on pettusega, siis mis usaldusest me siin rääkida saame.

: Umbes nii on ju ka muude lepinguliste suhetega. Näiteks lähed tööle, väljendad tööandjale paari sõnaga soovi olla virk ja usaldusväärne ning kui tööandja kirjutab seejärel detailse töölepingu ja loeb sind tagaselja sellega nõustunuks, sest tema meelest läheb lepingus kõik kokku sinu "üldise sooviga" olla virk ja usaldusväärne, siis vaevalt see sulle meeldiks.

: OTRS-is talletatud kirjavahetusest peaks eelkõige välja tulema, kellelt luba küsiti ja et nõustuti ikka konkreetse litsentsiga. Ehk siis selle abil peaks olema võimalik tagantjärele näpuga järge ajada, kust üldse selline litsents tuli ja miks usume, et see paika peab. OTRS muidugi ei garanteeri, et kõik on nii nagu kirjas väidetud. Lihtsalt suuremad arusaamatused seoses loa küsimisega peaks saama loa kinnitamise käigus lahendatud.

: Ma üldiselt usaldan kasutajaid, kes OTRS-is kirjadele vastavad. Küllap nad teevad ka vigu, aga loodetavasti püüavad nad seejuures siiski olla ausad ja teha asju õigesti ning loodetavasti nad vajadusel parandavad endid. Aga usaldada on raske tõesti siis, kui seevastu deklareerid siin, et OTRS on suuresti nali ning nähtavasti, et kui kirjas otseselt vaba kasutuse vastu ei olda, siis saab alati tõlgendada "üldist soovi" nii, et see klapib mis tahes sobiva litsentsiga.

: Autoriõiguse sõdalane või mitte, mind huvitab lihtsalt, et vabade litsentside kasutamist oleks võimalik tõsiselt võtta. Kui nende litsentside kasutust sedasi diskrediteerida, siis on ka kõigil raskem nende litsentside all vaba sisu jagada.

: Et loani (või piletinumbrini) peaks jõudma lihtsasti igast artiklist (nende arutelude kaudu), kus materjali kasutatakse, pole ju minu veidrus. See on tavapraktika, vähemasti teistes keeltes. Kust teiste artiklite lugejad muidu teada saavad, et luba on olemas. Pikne 10. november 2019, kell 11:35 (EET)

Läänemets ise kirjutas OTRSi. Seega võib väita, et litsents tuli sellest, et meil siin seda nõuti ja OTRSi lehel just seda pakuti ning inimene tutvus enne sellega ja kasutas standartset kirjapõhja.

Kui hästi isik antud litsentsist aru saab ei ole meie asi spekuleerida. Fakt on see, et öeldud on, et "mina autorite esindajana...nõustun selle avaldamisega CC SA-BY 3.0 litsentsi all". Ehk nõusolek on olemas. Meie asi pole seda tagasi lükata väidetega stiilis: "me ei usu, et sa aru saad, mida sa teed".

Ma olen mitu korda välja toonud, et kõne all on olnud konkreetne litsents. Mis kuramuse oletamisest sa aina räägid?! Sina oled ikkagi see, kes on neid oletusi teinud.

CC BY-SA on välja toodud ka tolles fandom vikis ja me võiks vaikimisi uskuda, et see oli valiidne (vähemalt olukorras, kus meile on seda mitmest allikast kinnitatud) ja kuni pole vastupidist tõestatud.

Selleks ma tõingi näitena välja selle malli. Igale poole OTRSi kinnitusi lisada on täiesti ogar. Sel juhul on vaikimisi lihtsam üldse selle teose materjale mitte kasutada, mis on omakorda vastuolus autorite sooviga seda paremini kättesaadavaks muuta. Ivo (arutelu) 10. november 2019, kell 15:51 (EET)

: Jah, sain aru, et ühe autori luba selle litsentsi all avaldamise kohta on olemas. Küsimus oli selles, kas ta kinnitas ka, et teised autorid (või pärijad) on sama litsentsiga nõus. Kui sa räägid, et on ükskõik, millise litsentsiga on (teised) autorid täpselt nõus, loeb hoopis "üldine soov", siis jääb mulje, et pole teada, kas nad on litsentsiga nõus. Siis on oletuslik, et litsents sobib.

: Lulu ju ise pani leksikoni Fandomi vikisse. See nüüd küll litsentsi õiguse kohta rohkemat ei näita kui materjali ülespanemine Vikipeediasse sama litsenti all. Pikne 10. november 2019, kell 20:34 (EET)

::See "nähtavasti pole neil suurt vahet" jms oli mõeldud otsese vastusena sinu kahtlusele, et kas nad kümnendi eest täpselt seda litsentsi ikka kaalusid. Kui nad seda arutasid, siis vaevalt pöörati suuremat tähelepanu sellele, et milline numbrite ja tähtede kombinatsioon täpselt kirjutada tuleb. Arvatavasti vaadati eelkõige üldisi põhimõtteid ning siin need erinevad täisvabad CC litsentsid teineteisest suurt ei erine. Esimene oluline erinevus tuleks sisse alles NC klausliga ning kuskil pole olnud vähimatki vihjet sellele, et antud juhul oleks keegi just seda soovinud. Ehk see konkreetne litsentsivalik tulenes vast ikka sellest, et me siin selle nõudeks seadsime ning samahästi oleks nad võinud nõustuda nt CC BY 4.0 vmt sarnase litsentsiga, kuna nende vahel pole tavaolukorras olulist vahet. Sarnaselt on standardtekstis kogu see info välja toodud, et mida selle konkreetse litsentsiga nõustumine tähendab, sest tavaliselt inimesed nende detailide peale ei mõtle ning nii on meil nt tarvilik tuvastada, et nad ikka saavad aru, et lubatud on ka kommertskasutus jms. Kui aga see kõik kirjas on, siis ei ole enam kohane eeldada, et inimene ei saa aru, mida ta on lubanud. Samuti ei tee seda luba oluliselt tugevamaks see, kui keegi inimene x kirjutab meile, et tema on Mälli õiguste pärija ja lubab seda (kuidas me tuvastame, et ta tõesti seda on või kasvõi seda, et nimetatud kolmik üldse vastavaid õigusi omab... äkki kuuluvad varalised õigused kellelegi neljandale). Ehk kui meil on kiri ühelt autorilt, kes ütleb, tema esindab ühtlasi teisi autoreid ja asi on selle litsentsi alla lubatud, siis ega me OTRSi piiratud võimaluste juures enam midagi oluliselt paremat saavutada saa. Ja kui me ei usu ühte väidet, siis miks me peaksime mõnda teist väidet järsku uskuma.

::Lulu on väitnud, et tal oli autorite nõusolek olemas. Leian, et tedagi võib selles igati uskuda.

::Ivo (arutelu) 10. november 2019, kell 22:12 (EET)

: Pole mõtet vaielda selle üle, kui palju litsentsid erinevad. Nad on igatahes erinevad ning me saame väita, et materjal kuulub kindla litsentsi alla siis ja ainult siis, kui autorid on nõustunud selle konkreetse litsentsiga. Vastasel juhul on tegu pettusega. Eelneva põhjal on üsna segane, millega teised autorid siis ikkagi tegelikult nõustusid. Kui nad nõustusid näiteks lihtsalt sellega, et materjal oleks "võimalikult laialdaselt kättesaadav", nagu Lulu enne ütles, siis nii tulekski öelda, ilma oma suva järgi sinna kindlat CC litsentsi juurde mõtlemata. Samas, kui piltide puhul lubatakse erinevaid litsentsi ja lepitakse ka vabas vormis litsentsiga nagu "lubatud kasutada igaühel mis tahes eesmärgil" (aga mitte lihtsalt "vabalt kasutatav" vmt), siis teksti puhul nõutakse siiski, et see oleks kasutatav kindla litsentsi tingimustel. Milleks me üldse muidu litsentsiga nõustumist nõuame, kui siit tuleb justkui välja, et tegelikult on ükstapuha, millega nõustuda.

: Lulu on öelnud, et tal on lihtsalt luba materjali ülespanekuks, mitte et tal on luba avaldada materjal konkreetse vaba litsentsi tingimustel. Seniöeldu põhjal paistab üsna sedamoodi, et teised autorid pole andnud nõusolekut kindla litsentsi kasutamiseks, ei ise ega ühe autori vahendusel. Pikne 11. november 2019, kell 17:27 (EET)

::Kurat küll. Mitu korda pean ma kirjutama, et täpne litsents on antud. Mis jura see on, et me siin ise litsentse teksti juurde välja mõtleme.

::Asi on väga konkreetne ja selge. Ainult sina levitad siin mingeid oletusi selle kohta, et ei tea mida ikka autorid mõelnud on jne. Ja just seepärast on kogu seda asja keeruline tõsiselt võtta, kui iga juuksekarva lõhki aetakse.

::Ivo (arutelu) 13. november 2019, kell 18:14 (EET)

::: Vabandust, aga segadust oled sa ise tekitanud jutuga sellest, kuidas pole oluline, millises litsentsis täpselt (versioon, lühendid jmt) autorid kokku leppisid, samas kui küsimuse all on, kas kõik autorid (mitte üks neist) nõustuvad konkreetse litsentsiga. Nii et mind palun selles segaduses mitte süüdistada.

::: Samuti, ma ei arva, et ma oleksin küsinud midagi ebasobivat. Et neis asjus valitseb selgus, peaks olema elementaarne. Ma ei näe vähimatki põhjust ärritumiseks. Kui oled selle OTRS-i töö enda peale võtnud, siis peaksid olema vastupdi kannatlik ja nägema usalduse tekitamise nimel vaeva. Ilma selleta ei ole kogu süsteemil erilist mõtet. Pikne 13. november 2019, kell 19:34 (EET)

::::Ma saan aru sinu murest. Küll jään jätkuvalt seisukohale, et selline lähenemine ei ole mõistlik ning see esindab just seda, mispärast inimesed bürokraatiat vihkavad. See mitte ei tekita süsteemi vastu usaldust, vaid lammutab seda ning kasvatab vastumeelsust sellega üldse kokku puutuda.

::::Teen mõned väljavõtted varasemast tekstist:

::::* [mina] "Kokkuvõte OTRS piletist 2019070810007011. Üks kolmest autorist on OTRS kirjutanud, et antud teose tekst on tõesti avaldatud CC SA-BY 3.0 litsentsi all ning see on autorite ühine soov."

::::* [märkus] ehk juba jutu alustuseks sai öeldud, et meil on päris konkreetne litsents.

::::* [pikne] "kas kirjast tuleb otsesõnu välja, et autorid arutasid tõesti juba enne Mälli surma just selle litsentsi kasutamist"

::::* [märkus] tõesti, ei tule välja, et millal seda on arutatud, aga see ei ole ka oluline, sest me ei saa ega peagi kuidagi tuvastama, mida täpselt ja millal on autorid arutanud ja mida mitte. OTRSi seisukohast on oluline ainult see, et kas meil on luba või meil seda ei ole. igatahes siit edasi läks juba suht põhjalikult lappesse, sest ühel juhul on püütud väita, kuidas ilmselgelt luba olemas ei ole ja teiselt poolt vastu väita, et esitatud kahtlused ei ole põhjendatud.

::::Teen siis mõne konkreetse väljavõtte ka OTRS süsteemist:

::::* [algsest] "I, Märt Läänemets, [...], hereby affirm that I represent the creators and owners of the exclusive copyright of the work 'Ida mõtteloo leksikon: Lõuna-, Ida- ja Sise-Aasia', which is [...], and have legal authority in my capacity to release the copyright of that work."

::::* [algsest] "I agree to publish the above-mentioned content under the free license: Creative Commons Attribution-ShareAlike 3.0 Unported and GNU Free Documentation License (unversioned, with no invariant sections, front-cover texts, or back-cover texts)."

::::* [hilisemast vastusest] "I sent the permission on the name of all authors of the Ida mõtteloo leksikon on the basis of oral agreement between us"

::::Loodetavasti sai nüüd selgem. Ivo (arutelu) 14. november 2019, kell 00:13 (EET)

::::: Hästi, nende väljavõtete järgi on küll selgem. Saan enamvähem aru, miks on mõeldav luba sellisel kujul kinnitada. Pikne 14. november 2019, kell 18:17 (EET)

::::::Üldiselt on meil küll lihtsam, kui lepime kokku mingi konkreetse markeri, mida artiklite juurde panna (mis muuhulgas võimaldaks neid ka hõlpsasti leida), kui püüda igale poole OTRS märkeid panna. Ivo (arutelu) 15. november 2019, kell 16:46 (EET)
------------------
Paar sõna sekka.
1. Andmed (üksikfaktid, tõsiasjad, teave) ei ole autoriõigusega kaitstud. Vikipeedia kui teatmeteos esitab valdavalt andmeid ehk fakte. Andmete kogu ehk andmebaas kui tervik on küll juba teine asi, aga jutt ei käi praegu sellest.
2. Mujalt pärinevate andmete ükshaaval kasutamise, vahetamise, organiseerimise, ümberkorraldamise, vikindamise puhul (jne) tuleks algallikale vähemalt viidata, kuid mingit erilist luba ehk litsentsi ei peaks vaja olema. Vikipeedia iseärasuste tõttu võib iga sõna ja täht pidevalt muutuda, mistõttu ka mujalt pärinevad andmed ei püsi siin nagunii kuigi kaua samasugustena.
3. Autoriõiguste rikkumise korral on igaühel alati õigus esitada hagi.--Lulu (arutelu) 11. november 2019, kell 10:23 (EET)

Küsimus puudutab konkreetset teksti ja selle sõnastust, mis on äratuntavalt autorite looming ja sellisena autoriõigusega kaitstav. Vikipeedias (ja teises Wikimedia projektides) käib asi üldiselt niipidi, et kasutaja tõendab, et materjal on kasutatav kõnealuse litsentsi tingimustel siis, kui ta soovib seda Vikipeediasse üles panna, mitte pärast, kui keegi kaebab. Pikne 11. november 2019, kell 17:27 (EET)

Peaks liitma artiklid ületav mõistmine ja ületava mõistmise suutrad. Saaks vähendada seotust Ida mõtteloo leksikoni sõnastustega ning olla paremini seotud enwiki ja teiste wikidega. --Lulu (arutelu) 18. november 2019, kell 15:30 (EET)