Arutelu:Müüt

Müüdi mõiste on palju keerulisem, kui sellest artiklist ilmneb. Ma pole ka kindel, kas siin on kõik õige. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 06:20, 13 Sep 2004 (UTC)
See on mingi yldine ja vastuoluline vaht. Ja mis pagana "kuulus müüt" on "Sulevipoeg"? --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 22:23, 8 Dec 2004 (UTC)

Minu meelest väärivad säilitamist (võib-olla ümbertöötatud kujul) ka mõned palad eelmisest redaktsioonist.

Müüt (kreeka keeles mythos) on pärimuslik mõtlemise vorm ja maailmanägemuse viis.

Müüt ongi maailmale iseloomulikke nähtusi ja nende teket seletav muistend.

Müüt on kõnekeeles ka väljamõeldis, ebatõde, võltsing.
Andres 4. oktoober 2005, kell 18.37 (UTC)

Teadmata päritoluga tekst artiklist "Budistlik mütoloogia". Võib-olla saab siit midagi kasutada.

Sõna „müüt“ kasutatakse igapäevases keeles tihtipeale, kui soovitakse vihjata väljamõeldisele või levinud kuulujutule. Inimesed soovivad eristada ratsionaalset ja müütilist mõtlemist. Aga mida siis õieti nimetada müütiliseks mõtlemiseks? Mida ratsionaalseks? Kas tüüpilise eurooplase jaoks on müütiline mõtlemine sama tähendusega kui näiteks indialasele? Termin müütiline mõtlemine viitab sellele, et tegemist on müüdiga, millegiga, millesse justkui on vaja uskuda, millegiga, mis on seotud religiooni ja rituaalidega. Seda vastandatakse ratsionaalsele mõtlemisele, millel nagu  ei tohiks olla mitte mingit pistmist religiooni ja maagiaga. Sarnaselt vastandavad inimesed müüti ja ajalugu, samuti    ka religiooni ja teadust. Tegelikkuses aga oleme  sunnitud  järgima  ratsionaalset skeemi  mõtlemises – mis  põhineb peamiselt teadusel. Kõigil meist ei ole seda  haridust ega vatsavat informatsiooni  hulka  või isegi oskust mõista, millest räägivad keemia või füüsika teadusharud.   Nii kaua kui meil endil neid teadmisi ei ole ,  usume neid  teaduses, nende seadusi ja sellekohaselt tehtud katseid. Aga kassiin  ei ole mütoloogilise mõtlemisega mingit seost ? Tegelikult peab inimene omama  alati teatud informatiivset kogemust, et mõista mida  ja millest räägitakse.
Hinduismis  usulise jaoks  on jumalad sedavõrd reaalsed, et hinduistil  ei tule mõttessegi võimalus, et tegemist võiks olla kujutlusel põhineva religioosse suhtumisega. Needsamad jumalad esinevad ka India klassikalistes müütides. Ratsionaalne mõtlemine peaks nagu  nende olemasou eitama, aga hindude jaoks see on  reaalne – see ongi ratsionaalne: jumalad oma atribuutide, epiteetide ja iseloomujoontega. Nende uskumine sellistesse asjadesse on müütiline mõtlemine meie jaoks. Püha ja profaanse vastandamise asemel toimuvad seal teistsugused kategooriad: põhilisteks  vastandideks on puhtus ja roojasus. Jumalatele aga on iseloomulik transedentse sakraalsuse puudumine. Siiski on sellel mmüüdilisel reaalsusel omad tunnused – templites käiakse paljajalu, riitustel kantakse piduriideid jne.

Malinowski on jaganud proosapärimuse kolmeks: müüt, muinasjutt ja muistend. Neist müüt ja muistend on klassifitseeritud „usutavaks“ ja muinasjutt „mitteusutavaks“.
Piir ajalooliste tekstide ja mütoloogiliste tekstide vahel on üsna hägune. Ajaloolised ja müütilist tõlgendused sündmustele eksisteerivad paralleelselt. Selle  näitkes on Jaan Puhvel toonud „Kuningate raamatu“ põhjal: pärslaste esimeseks kuningas on sama, kes nende antropoloogiline esiisa, veidi teisenenud kuju küll. „Kuningate raamatul“ on olemas nii ajalooline mõõde, kui ka müütiline.
Ajalugu ja müüt ei ole astmelises sõltuvussuhtes, nagu seisneks müüt vaid ajaloo väärtõlgenduses. Need on kaks erinevat, kuid rööpjoonelist maailmatunnetuse viisi, mis võivad oma vastastikuselt osatähtsuselt erineda eri kultuurides, kuid on alati teatavas pingelises seoses.
Tihtipeale arvatakse, et mütoloogilisest teadvusest võib saada vahetu vaatluse ese, kui pöörduda varases eas lapse maailma poole. Kalduvus käsitleda kõike pärisnimedena, teadmise samastamine nimetamisega, eripärane ruumi – ja ajakogemus, see kõik nagu suunaks sellele, et tahame rääkida lapseteadvusest kui tüüpilisest mütoloogilisest teadvusest. Nähtavasti pole lapse maailmas teatud arengujärgul päris ja üldnimedel põhimõttelist vahet so see vastandus pole enamasti oluline. R. Jakobson on öelnud: „Näiteks püüab laps monopoliseerida esimese isiku asesõna – sa ei tohi öelda enda kohta mina. Ainult mina olen mina ja sina oleda ainult sina“ Juri Lotmani ja Boriss Uspenski artiklist „Müüt – Nimi – Kultuur“ saame teada, et mütoloogilise teadvuse silmis paistab maailm koosnevat objektidest mis:
1. kuuluvad ühte ja samasse järku (loogilise hierarhia mõiste põhimõtteliselt selle teadvuse piiridesse ei mahu)2. ei jagune tunnusteks (iga asja käsitletakse integraalse tervikuna)
3. on ühevõrdsed (kujutlus asjade mitmekordsusest eeldab nende liigitamist mingitesse ühushulkadesse so nende kirjeldustasandi olemasolu)
Sellises maailmas on olulisel kohal asjade nimetamine. Märk müütilises mõtlemises on analoogne pärisnimele ratsionaalses mõtlemises. Autorid arvavad, et pärisnimede süsteem moodustab mütoloogilises mõtlemises lausa eraldiasuva kihistuse:  „Nii mõneski keelesituatsioonis lahkneb pärisnimede käitumine muude keelekategooriate sõnade vastavast käitumisest sedavõrd, et viib vägisi mõttele nagu seisaks meie ees mingi teine, teistmoodi organiseeritud keel, mis loomuliku keele kihtkonda hõimatud.“ Mittemütoloogiline kirjeldus on selgelt polülingvistiline ja info ilmubki tihtipeale pärast tõlkimist, siis  mütoloogilites tekstides on tegemist objektide transformatsiooniga ja nende tekstide mõistmine on järelikult seotud selle transformatsiooni protsesside mõistmisega. Mütoloogiline teadvus on põhimõtteliselt tõlkimatu teistsuguse kirjelduse tasandile ta on mõistetav üksnes seestpoolt. Mütoloogiliste tekstide tõlkimisel tavakeelde  kasutatakse metafoorseid konstruktsiooni. Siinkohas on autorid toonud sobivaks näiteks 2 lauset, üks neist pärineb nn müütilisest tekstist, teine mitte: „Maailm on ratsu“ ja „maailm on mateeria“. Teise puhul ilmub tähendus alles peale tõlkimist, esimese puhul mitte – mütoloogilist kirjeldust saab mõista ainult sellesama maailma kaudu, nende samade esemete kirjeldamise kaudu, mis seal on. Mütoloogiline maailm on justkui suletud ruum. Aga selle juurde jõuan veel tagasi. Pärisnimede teemast kõneleb ka Levi- Strauss, kes arutleb pärisnimede ja tooteminimede vahelise seose üle.
Iga eseme või asjaga seostub inimesel midagi muud. Neid seoseid või sidet mingi objekti ja tema müstilise aura vahel on nimetatud osadussidemeteks ja nende olemasolu on Levy-Bruhli nimetanud partitsipatsiooni – ehk osadusseaduseks. Nii näiteks on paljudes kultuurides tava, et inimese varju peale astumine on sobimatu, isegi võiks öelda pahatahtlik, kuna seda varju samastatakse inimese endaga. See on siis müütiline mõtlemine. Inimene, kes on pärit võõrast kultuurist ja ei pea sellist käitumisviisi tavapäraseks leiab, et sedasi ei saa ükski terve mõistusega inimene mõelda – ja tema leiab endal olevat ratsionaalse mõtlemise. Kuid kas nende inimeste jaoks, kes seda usuvad, on see ratsionaalne või ei ole? Ühtepidi võiks siis mõista müütilise mõtlemise all just seda sidet – just seda teistpoolt, asja või eseme nn aurat.
Selle aura all mõistame eelkõige ajalugu ja inimeste eelnevat suhtumist esemesse. Ja need on asjad, mis kultuurivälisele inimesele võivad jääda mõistetamatuks. Osaduse väljendamisega on seotud ka nime andmine asjadele.Levi-Bruhi lähenemine võib muidu tunduda veidi lihtsustav, kuna ta jagab mõtlemise arengu kaheks – eelloogiliseks ja loogiliseks. Esimene neist toetub osadusseadusele, teine loogikale. Osadusseadusega saab hästi seletada küll igasugused totemistlike jms esemeid, kus üks asi seostub teisega, nt vägi mõnes loomas võib kanduda inimesele. Seosed, mille kaugud liigub mütoloogiline mõtlemine, on meile tihtipeale arusaamatud. Tihti püütakse leida seos maagia, selle abil püütakse tegelikkust mõjutada.  Ratsionaalne mõtlemine sellistesse asjadesse ei usu – tema usub teadusesse, käega katsutavasse (kuigi peab tunnistama, et aatomi elektroonid on ka käega katsumatud). Võiks ju öelda, et maagia on midagi mida tavainimene ei mõista, kuid keskajal nimetat maagideks ja nõidadeks ka leiutajaid ja teadlasi.
Müütilise mõtlemise jaoks on olulised sellised asjad nagu esimene inimene, esimene sõna jms. Kõik see, mis oli enne. Suur osa müütidest on seotud loomislugudeha ja jutustavad sellest, kuidas kaoses kord loodi. Ja need müütilised sündmused ongi osa sellest, mis moodustavad kultuurikoodi. Müüdis avaldub mõttemall, selle abil vormime eneseteadvust ja ümbruskonna olemust. Võiks siis öelda, et müütiline mõtlemine pole üldse mõtlemine, nii nagu meie seda sõna mõistame, see on see, mis on kogu aeg meie ümber, midagi müstilist, mille on loonud meie esivanemad ja mida luuakse kogu aeg järjest ja järjest, et mitte kaotada identiteeti.
Müütiline mõtlemine näeb maailma tervikuna, tal on oma otstarve- selleks on vajadus tagada arhailise ühiskonna samasus iseendaga, rõhutada iga liikme osadust ühtse päritolumüüdiga – ühiste jumalatega, esiisadega, rituaalitavadega. Mõtlemine esimese inimese, sõna ja muude selliste asjade üle annab inimestele ligpääsu teistsugusesse aega, seda aega võiks nimetada minevikuks, kuid tegelikkuses see kestab veel. Seda aega nimetatakse sakraalseks ajaks. Nii nagu me vastandame müütilist ja ratsionaalset, vastandatakse ka püha ja igapäevast ehk sakraalset ja profaanset. Aega jagatakse sakraalseks loomise ajaks ja sellele järgnevaks profaanseks igapäeva ajaks. Ja osalt kuulub sakraalne minevikku, teispidi on ta olevikus, ta kerkib esile, kui me tähistame pühasid või teeme mingeid rituaale. Sellega muutub müüt „pühaks olevikuks“. Samamoodi on osaliselt pühadusega seotud ruum. Ruum on mingil määral ehk inimese jaoks rohkem primaarne – see on kui ette antud inimesele. Aeg seevastu paistab kulgevat inimese tahtest hoolimata. Mütoloogilise mõtlemise järgi ei saa ruumi pidada matemaatikiselt mõõdetavaks, teda ei saa ettekujutada geomeetriliselt, teda ei saa jagada ja mõõta. See ruum on alati kindlas ajas ning koos asjadega selles. Nagu kord juba varem mainitud on see ruum suletud – ühtepidi nagu väike, kuna ta on nii piiratud, teistpidi ilmatu suur, kuna tegeleb kosmose ja terve maailma asjadega. Eriti sakraalne on ruumi puhul ettekujutus keskpunktist, mis seda kõike korrastab see on axiz mundi  - ilmatelg või ilmapuu. Müstiline geograafia on läbipõimunud ka maagilise anatoomiaga, niisiis võib keskpunktiks lugeda ka inimese naba näiteks. Sakraalset ruumi ei ei kujutleta mitte tunnuselise kontiiniumina, vaid pärisnimesid kandvate üksikobjektide kogumina. Objektide vahelises tühimikus ruum otsekui katkeb.
Samas on öeldud: Maailma keskpunktide paljusus või isegi lõpmatus ei ole usulise mõtte jaoks probleem. Tegemist ei ole ju geomeetrilise ruumiga, vaid täiiesti erineva struktuuriga eksistentsiaalse ja püha ruumiga, milles võib olla lõputult palju katkestusi ja seetõttu ka lõpmatult palju ühendusi transtsendentsega.“1
Ratsionaalse mõtlemise jaoks sellist asja ei saa olamas olla – ratsionaalne mõtlemine mõõdab, liidab, lahutab, jagab ja korrutab.
Inimene kipub asetama asju hierarhilistesse seostesse. Nii on seda ka ratsionaalse ja müütilise mõtlemisega. Tahtmatult asetame müütilise mõtlemise ajalukku, kus ta hiljem asendub teaduslik-filosoofilisega. Samuti saab vaadelda Levy – Bruhli lähenemist eel-loogilisele ja loogilisele mõtlemisele. Tihtipeale on ka seotud mõtlemise arengut üldises tähenduses lapse mõtlemise arenguga.  Müütiline mõtlemine vastandub tavaliselt filosoofilistele ja ajaloolistele tekstidele, samuti kaasaegsele loogilisele mõtlemisele.  Levi-Straussi järgi aga ei saa mütoloogilist ja teaduslikku mõtlemist vaadelda kahe faasina - kahe erineva seisundina mõtlemise arengus.
Levi Strauss leiab, et mõtlemine läheb järjest abstraktsemaks – selles mõttes, et mõisted, mida asjadele antakse asenduvad üha abstraktsematega. Mütoloogilise mõtlemise on aga väga seotud konkreetse situatsiooniga, kus üks või teine ese on varem esinenud. Ajapikku hakkab aga ka mütoloogilises mõtlemises toimuma üldistamine ja niimoodi saabki ta tegutseda enam vähem samamoodi nagu teaduslik mõtlemine – üldistada, kasutada analooge ja vastandusi. Ja nagu ütleb ka Ülo Valk: sõnale ’müüt’ antakse kogu aeg uusi tähendusi, kusjuures sakraalsus kipub aja jooksul kaduma:“
India tekstides on näiteks mütoloogiline ja filosoofiline hoopis kihistus väga läbi põimunud üksteisega ja India müütilistele tekstidele ei saa kuidagi läheneda euroopalikult: mõttemall, et  areng on toimunud müüdilt logosele, ehk mütoloogiliselt mõtlemiselt teaduslikule mõttele, ei kehti, kui käsitlusel on India tekstid. Müütilistes tekstides on üldse raske vahet teha ajaloolises- meie jaoks ratsionaalse mõistmise - ja müütilise osa vahel. Kohati saavad ajaloo sündmustest müüdid, legendid, kangelasromaanid, eeposed. Otsida sealt ülesse ratsionaalsele mõttele aksepteeritavad faktid on ülesanne, mida ei olegi ilmselt nii kerge täita.
Andres 3. august 2007, kell 15:33 (UTC)

Andres Herkel kirjutas midagi sarnast, budismiga seotult veel pealegi. Äkki mingi tema raamatu või loengu konspekt. --Heiki e 3. august 2007, kell 15:48 (UTC)
See artikkel on liiga lihtsustav. --Vikker 5. mai 2009, kell 10:25 (UTC)

Viimati lisatud ptk-s on artikli teema kohast ainult paar-kolm lauset: "Müüt kui jutupärimuse ühte liikidest kohtab Eestis võrdlemisi vähe. Valdavalt on ülekaalus muinasjutud ja muistendid." ja Mare Kõivale viidatud lause: "Nii öeldaksegi Eestis liikuvate müütide kohta rohkem "kvaasimüüt", mis tähendab müüdiga sarnast pilkavat ja naljatledes asjade teket seletavat jutukest." Malinowski tsitaat sobib Müütide uurimise ptk-sse. 2001:7D0:87CA:9180:B4B0:F396:DF91:5557 14. detsember 2017, kell 15:56 (EET)

Nõus, tee ümber. Andres (arutelu) 14. detsember 2017, kell 16:10 (EET)
Võib-olla seda saab kasutada:

Müüt on religioosse pärimuse liik, mis seletab muistse inimese mõtlemise kohaselt jumalate, maailma ja inimese teket ning nende kulgemist ja saatust. Sõna "müüt" tuleb kreeka keelest ja tähendab 'juttu'. Müütide tekke kohta on mitmeid teooriaid, millest kõige tuntuim ja arvatavasti ka tõeseim on Fontanelli oma, mis seletab müütide tekkimist esimeste inimeste teadmatusega.<ref name=":7" />
Andres (arutelu) 19. detsember 2017, kell 12:36 (EET)


Vikipeedia arutelu:Autoriõigused

(Leon, kui Sa ei lõpeta mahakirjutamist, siis ma blokeerin Sinu juurdepääsu Vikipeediale.) Pilte kopite küll. Võib ka teksti kopida, samadel tingimustel, muide.
 aga me peaks siia ikka midagi panema, siiamaani "alusetult" suletute pärast.--Leon 00:47, 13 Sep 2004 (UTC)

Sul on õigus, et me peame siia midagi panema. Panin siia teksti inglise Vikipeediast, mis tuleb tõlkida ja kohandada.

Sul on õigus ka selles, et Sa pole ainuke, kes autoriõiguste suhtes hoolimatu on. Me peame asja rangemalt käsile võtma. Andres 07:28, 13 Sep 2004 (UTC)

Juhin tähelepanu, et eesti autoriõigusseadus ei luba fair-use' kommertskasutuseks mida GFDL aga ei välista.--Boy 20. september 2005, kell 19.44 (UTC)

Vikipeedia serverid asuvad Floridas, seega järgime sealseid seadusi. Peep 20. september 2005, kell 19.48 (UTC)

: Keeruline... tugimasinad on Pariisis, Söulis ja veel kusagil... --Ker 20. september 2005, kell 19.53 (UTC)

:: Leidsin selle koha üles - :en:Wikipedia:Copyright_FAQ#Wikipedia and fair use. Ainult andmebaasiserverid, ehk siis need, kus on sisu, asuvad Floridas - ülejäänud on tugiserverid. Peep 20. september 2005, kell 20.02 (UTC)

::: Ausaltöeldes pole ma kindel, kas see kus serverid asuvad on oluline. Niipalju kui mina aru saan on Eesti AÕS-iga kaitstud suvaline eestis avaldatud teos, mida internetisait kindlasti on. Jah, ka mulle tundub see kuidagi imelik. Tegelikult tuleks see välja uurida kas internetis avaldatud materjali loetakse automaatselt Eestis avaldatuks.--Boy 20. september 2005, kell 22.30 (UTC)

:::: Arvan, et Vikipeedia on avaldatud USA-s. See on umbes sama, nagu meie raamat või plaat antaks USA-s välja. Andres 21. september 2005, kell 02.39 (UTC)

:::: Minu intuitsioon või terve mõistus ütleb, et USA-s tehtud ja avaldatud pildiga võime teha kõike seda, mida inglise vikis tehakse. Meie seadused ei saa USA autorite suhtes olla rangemad kui USA omad. Eesti (Euroopa Liidu) autoriõigustest hakkame rääkima alles siis, kui asi üldse puudutab Eestit (Euroopa Liitu). Andres 21. september 2005, kell 02.44 (UTC)

::::: Nõus Andresega et kui pilt USA-s tehtud ja see on vabaks levitamiseks antud siis arvatavasti ei tohiks Eestis ka keegi ütlema tulla, kuigi teisalt kas Vikipeedia on Eesti veebisait? Vikipeedia on vaid osa Wikipediast, mis on minu arusaamist mööda USA veebisait, eestikeelne vikipeedia on vaid lihtsalt selle eestikeelne osa ja Eestiga on tal vaid niipalju seost et enamus kirjutajaid on Eestist pärit. (tõlgendus siit, mille järgi Vikipeedia on vaid Wikimedia Foundation Inc-i projekt) ... üldse on huvitav siin see lähenemine et keel määrab riigi ja seadusandluse. --TarmoK 21. september 2005, kell 08.35 (UTC)

::::::: Inglise vikis kasutatakse paljusid pilte "õiglase kasutuse" (fair use) põhimõttel. Neid pilte ei saa seetõttu Commonsisse panna, kuid neid saab siiski kasutada. Kui ingliskeelses artiklis selline kasutamine on õigustatud, siis on see õigustatud ka eestikeelses analoogilise sisuga artiklis. Seetõttu võib inglise vikist laadida ka selliseid pilte, mida Commonsisse ei saa panna.

: vahemärkusena sellele:  inglise vikis on ka "reeglid" kuidas selliseid pilte võib kasutada: :en:Wikipedia:Fair use#Justification for fair use, nii et kui kellegil on soov selliseid pilte kasutada siis peaks ka neid järgima ja selgelt viitama sellele aluseks on ameerikamaa arusaam --TarmoK 21. september 2005, kell 10.12 (UTC)

:::::::: Teistsugune olukord tekib siis, kui jutt on Euroopa, sealhulgas Eesti autorite piltidest. Millised seadused kohalduvad näiteks Eesti autorite materjali kasutamisel USA-s (praegu me ju kasutame kõike USA-s), seda tuleb uurida ja sellele me pole vastust saanud. Aga tegelikult ei ole asi ainult selles. Me tahame, et Vikipeediat oleks võimalik ka Eestis avaldada (?), seetõttu peame järgima ka Eesti seadusi. Kui me seda ei tee, siis jääb muidugi võimalus avaldamiseks USA-s. Andres 21. september 2005, kell 09.14 (UTC)

::::::::: Avaldada võiks võimalus jääda, kuid siis lihtsalt neid pilte, mida Eesti autoriõiguse seaduse järgi pole lubatud kasutada, tuleb välja jätta. Kuid minu arust oli autoriõiguses seaduses ka midagi sellist, et Eesti autoriõigus kaitseb ainult neid teoseid, mis on esmakordselt Eestis välja antud. Peep 22. september 2005, kell 09.55 (UTC)

::::::::: lihtsalt arutelu jätkuks: millega defineerida "Euroopa autor", "Eesti autor"? Eesti kodanik? aga mis siis kui ta on USA-s teinud ja avaldanud pildi (ja veel lisaks elab seal)? Või USA kodanik Eestis? igatahes on see asi hämar, minu arust on meil kaks varianti, kas oodata selgust asjadesse ja seni mitte kahtlasi pilte juurde tekitada, või jätkata "hea usu" vaimus et ehk on lubatud ja kui hiljem selgub et ei siis vaid öelda "vabandust, me ei teadnud" --TarmoK 21. september 2005, kell 10.12 (UTC)

:::::::::: Eesti autoriõiguse seadus defineerib ära, millal on töö kaitstud selle seadusega. Online Riigi Teatajast saab seda seadust lugeda. Peep 22. september 2005, kell 09.55 (UTC)

:::::::::: https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=918060 §3 defineerib "Eesti autori". Peep 22. september 2005, kell 10.03 (UTC)

::::::::::: Aitäh ... enamus pilte ei kuulu eesti seadusandluse alla siis, minu, kui võhiku, tõlgendus :o) --TarmoK 22. september 2005, kell 14.26 (UTC)

:::::::::::: Pakun välja just risti vastupidist. Enamik pilte kuuluvad eesti seadusandluse alla kuna üsna kindlalt on eestil mingi AÕ välisleping USAga. Ma tegelt küsisin seda asja  veel kultuuriministeeriumist, et millistest seadustest peame lähtuma (a) kui server on USAs ja (b) kui eesti seadused mingile teosele oleksid karmimad kui USA seadused aga see kultuuriministeeriumi tegelane enam ei/veel pole  vastanud. Kindel on see, et Eesti autorite teosed on eesti AÕSi põhjal kaitstud ka USA serverites ja ma kaldun arvama, et kui Eesti seadus sätestab fair-use kommertskasutuse keelu, siis eesti autorite teoseid ei tohi kommertsiks isegi usas fair-use alusel kasutada.--Boy 29. september 2005, kell 23.07 (UTC)

:::: nihutan teksti rohkem vasemale

:::: Boy milliseid pilte pead silmas? Siinsete kaastööliste pilte või teistest vikidest siia kopeeritud pilte? (Ise olen(olin) arvamsuel et siin on enamus pilte mujalt kopeeritud) Siinsete kaastööliste pildid kuuluvad Eesti autoriõiguse alla kui kaastööline on eesti kodanik jne, nii nagu kirjutadki, kuid kui pilt on mujalt võetud siis ei ole Eesti seadustel siin midagi öelda, nii kaua kui neid kasutatakse siin Vikipeedias elektrooniliselt (Vikipeedia haldaja on USAs). Siinsel Vikipeedial ei ole ju mingit seost Eestiga (välja arvatud et paljud kaastöölised on Eestiga seotud) Erinev jutt on kui neid pilte tahetakse näitaks trükkida mingis Eesti väljaandes jne. --TarmoK 30. september 2005, kell 09.13 (UTC)
Arvan, et kui on tegu puhtalt USA asjadega, siis võime järgida inglise viki praktikat. Kui Euroopa on asjasse segatud, siis võib järgida saksa viki praktikat (Saksamaal on kõige rangemad autoriõiguseseadused). Kui on tegu Eestisse puutuva materjaliga, siis kasutame ainult vaieldamatult lubatavat materjali. Muidugi oleks hea selgust saada, aga millal see ükskord tuleb? Andres 21. september 2005, kell 11.06 (UTC)

Kirjutasin uuesti kultuuriministeeriumisse ja küsisin mismoodi internetis avaldatud materjalide avaldamist käsitletakse ning ka seda, millistest autoriõigustest lähtuda, kui Eesti seadused kehtestavad materjalile rangemad kasutusreeglid kui asukohamaa omad. Kiri igaljuhul saadi kätte, vastatud veel pole. Annan teada kui midagi selgub. Ilmselt siis leheküljel Kasutaja:Boy/Autorikaitse--Boy 21. september 2005, kell 16.00 (UTC)

: Muide küsiks ikkagi, kuidas sa üldse saad kindlaks teha internetis leiduva pildi algse asukohamaa?? - Ahsoous 29. september 2005, kell 22.00 (UTC)

:: Mõtlesin isegi sellele probleemile. Ma arvan, et serverite asukoht ehk siis füüsiline asukoht "internetis" pole oluline. Seda seepärast, et serveri sisu ja ka pildi saab füüsiliselt tõsta suvalisse kohta täiesti olematu vaevaga ja nii et kasutaja ei saa sellest arugi. Põhimõtteliselt võib mingi süsteemi arhitektuur olla selline, et pilt asubki mitmel maal korraga (nt. klasterdatud serverid). Pigem arvan, et selles kontekstis saame asukohamaana käsitleda content-i haldava organisatsiooni, ehk antud kontekstis Wikimedia Foundationi asukohamaad ehk siis USAd. Kui nüüd edasi filosofeerida ja mõelda rahvusvaheliste organisatsioonide peale, siis ilmselt seda maad, kus asub selle peakorter ;-)

::: just nii mõistan (+ oma kogemused) ka mina seda. Internet on ju vaid vahend materjalile ligi pääsemiseks. Samamoodi võib ju lehekioskist osta Prantsuse ajakirja, selle autoriõigused püsivad  väljaandjal --TarmoK 30. september 2005, kell 10.22 (UTC)

:: Omaette küsimus on avaldamisega. Nt. kas internetis avaldamine tähendab automaatset avaldamist kõigis maailma riikidest kus Internet olemas on? --Boy 29. september 2005, kell 23.07 (UTC)

::: satelliitside ajastul pole sellist kohta kus internetti pole enam olemaski... - Ahsoous 30. september 2005, kell 09.38 (UTC)

:::: :o) mida tähendab avaldamine? mida tähendaks Interneti ühendus on olemas? Arvan et siin peaks olema samasugune lähenemine kui muu materjaliga, kui avaldaja määratud riigiga on kasutaja soovija riigil kokkulepped siis kehtivad need avaldaja riigi seadused, kuid kui neid ei ole siis võib kasutaja teha mida ta tahab, siis oma riigis. Võtame näiteks kas või selle Prantsuse ajakirja, kas ma võin Eestis levitada sealt kopeeritud pilte? :o) ... Kuna Vikipeedia on USA-s siis peame järgima sealseid seadusi (siis selles osas mis puudutab Vikipeedias kasutamist). See tähendab Vikipeedias juba olevaid materjale, Vikipeediasse lisamisel peaksime vaatama allika valdaja riigi autoriõigusi.

:::   Et siis kui kusagilt teisest vikist saab ka siia eestikeelsesse vikipeediasse kopeeritud siis peaks üle kontrollima kas seal märgitud allikas lubab seda pilti nii kasutada kui teises vikis on mainitud, teine viki on antud juhul vaid vahendaja mitte allikas.

:::: ja üldiselt (olen seda vist ennegi maininud) oleks minu arust parem võtta lähenemine et kui ei ole kasutusõigused selged, siis ei või kasutada. (ei oleks ju mitte kõikse meeldivam kui Vikipeedia satuks meediasse autoriõiguste probleemidega) --TarmoK 30. september 2005, kell 10.22 (UTC)
Selle arutelu siin võiks viia Vikipeedia arutelu:Autoriõigused ja Vikipeedia:Autoriõigused all kirjutada fair use'ist (kokkuvõte: fair use on siiski lubatud, kuid sellega on hämarad lood :P). Peep 22. september 2005, kell 09.55 (UTC)

Kas eestikeelsetel Vikipeedia lehtedel kasutatakse, siis ikkagi en.viki praktikat (kus fair use on lubatud) või de.viki praktikat (kus fair use ei ole lubatud)? --WikedKentaur 21. jaanuar 2006, kell 12.40 (UTC)

: Faktiliselt järgitakse saksa viki praktikat, kuid mingit "ametlikku" kokkulepet ei ole. Andres 21. jaanuar 2006, kell 12.45 (UTC)

: Mina isiklikult arvan, et kui on tegu USA allikaga, siis võib lähtuda USA autoriõiguspraktikast. Andres 21. jaanuar 2006, kell 12.48 (UTC)

Pooldan fair use mittelubamise jätkamist. Pigem propageerida vaba-litsentsi alla avaldatud materjali, kui teha reklaami äri ettevõtetele ebamäärastel tingimustel kasutatavate pisipiltidega. --WikedKentaur 4. märts 2006, kell 09.13 (UTC)

Mida sa loed USA päritolu piltideks? Kas kõiki en.vikis avaldatud fair use pilte? --WikedKentaur 4. märts 2006, kell 09.13 (UTC)

: Pean silmas eelkõige pilte, mis on tehtud
USA-s USA kodanike poolt. Andres 4. märts 2006, kell 09.27 (UTC)
----
järgnev tekst Kasutaja arutelu:Piret alt. Umbes taoliselt tuleks ka siinses artiklis sõnastada. --WikedKentaur 25. aprill 2006, kell 17.55 (UTC)
Palun tutvu Vikipeedia reeglite ja põhimõtetega. Jälgi, et pealkiri kajastaks artikli sisu. Vaata ka Mida Vikipeedia ei ole. Vikipeedia ei vahenda ega peegelda teiste võrgulehekülgede ega trükitud väljaannete materjali, vaid üksnes viitab neile vastavates artiklites. Ükski Vikipeedia artikkel ei tohi sisaldada mujalt kopeeritud tekste, pilte ega meediafaile, kui selleks pole saadud luba. --Metsavend 24. aprill 2006, kell 09.08 (UTC)
"Ei peegelda" tähendab ei 'reprodutseeri teise lehekülje sisu'. Erandina võib avaldada olulisi tekste, mis on vabalt kasutatavad (kui Vikipeediasse paigutamine ei anna neile lisaväärtust,  paigutatakse nad vikitekstidesse). Samuti võib teiste lehekülgede sisu refereerida ja ümber jutustada. Andres 24. aprill 2006, kell 13.38 (UTC)
----

Kui näiteks on nii, et Eesti Vikis ei tohi kasutada fair use pilte, nagu Ühendriikides lubatud, siis neile, mis asuvad teistes Wikipeediates, saab viidata. -Mardus 10. august 2006, kell 17:52 (UTC)

Piltidele saab viidata nii või teisiti, ükskõik kas nad on teistes vikipeediates või kuskil mujal. Andres 10. august 2006, kell 18:03 (UTC)

praegusel kujul en.wiki tõlkimata versioon, mis ei tähenda et see automaatselt ning üks-ühele ka siin kehtiks. --WikedKentaur 5. veebruar 2008, kell 20:06 (UTC)

Eesti Vikipeediasse võib ülesse laadida enda tehtud artikliga sobivaid fotosid ja fotosid, mille autorilt on saadud selgesõnaline kirjalik luba nende vikipeedias avaldamiseks. Foto autoril on alati õigus nõuda oma foto eemaldamist Eesti Vikipeediast.
''
Millest see teine lause järeldub? --WikedKentaur 17. november 2009, kell 13:43 (UTC)

Kui viki artiklitesse kopeerida pilte teistelt veebilehtedelt või raamatutest, siis seda tehtaks enamikel juhtudel seda artiklit illustreeriva eesmärgiga, seega peaks selline tegevus olema tõlgendatav kui  „autori tsiteerimine motiveeritud mahus“ – see aga on autoriõiguse seaduse § 19 punktide 1 ja 2 alusel  lubatav tegevus ning autori nõusolek pole nõutav. Ometigi, nagu ma arutletava artikli sisust loen: … Selle koopia panemine Eesti vikipeediasse ei ole lubatud ilma originaali autori loata.  Kas ma saan seadusest valesti aru?  7. oktoober 2010, kell 16:30 (EEST)

Vikipeediasse laetavad pildid peavad olema vabalt kasutatavad ka väljaspool Vikipeediat (v.a teatud erijuhtudel). Terve pildi laadimine ei ole ka motiveeritud maht.--WooteleF 8. oktoober 2010, kell 11:02 (EEST)

Viimati lisatu teeb asja ainult segasemaks. Sisu ja faktid pole muidugi kaitstud, aga sõnastus on ikkagi.194.150.65.250 22. mai 2017, kell 19:51 (EEST)

Paragraafi lisamine tulenes artiklist Arutelu:Riigikogu väliskomisjon ja pole mõtet panna ainult ühte punkti (mõiste kopeerimine). Palun lisa veel selgitus kui arvad, et on vaja seadust paremini selgitada. --Tiia (arutelu) 22. mai 2017, kell 20:09 (EEST)

:Mis tähendab "mõiste kopeerimine"? Teatmeteoses oleva mõiste definitsiooni sõnastuse autori õigused on kaitstud.194.150.65.250 22. mai 2017, kell 20:19 (EEST)

:: Autoriõiguse seadust ei kohaldata (AutÕS § 5) mõistetele. Kas peab seadusandjalt üle küsima? --Tiia (arutelu) 22. mai 2017, kell 20:29 (EEST)

Üle küsimisel pole mõtet, sest nad arvatavasti ei oska seda siin kõlbaval kujul tõlgendada. Selge on see, et nt sõnastike ja leksikonide sõnastus on kaitse all.194.150.65.250 22. mai 2017, kell 20:37 (EEST)

vt ka mõiste.194.150.65.250 22. mai 2017, kell 20:40 (EEST)

::: Minu meelest näiteks ei tähenda see sõnastus endiselt seda, et mõisteid võib üksühele suvalistest allikatest mahakopeerida. Üleküsimine on ilmselt parim idee. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. mai 2017, kell 21:58 (EEST)

:::: Mina saan aru, et siiski võib sõnasõnalt. Aga ainult mõiste (viitega), mitte ülejäänud osa kui on selgitus. Kui ikka lehel on auroriõiguse märk ©, siis on parem ümbersõnastada. --Tiia (arutelu) 22. mai 2017, kell 20:44 (EEST)
Mina saan sellest punktist nii aru, et mingi mõiste moodustamisest ja kasutuselevõtust ei tulene õigust keelata teistel seda mõistet kasutada. Sel pole midagi pistmist definitsioonide sõnastusega. Ja muide, riigikogu komisjoni puhul pole tegu isegi mitte mõiste definitsiooniga, vaid komisjoni ülesannete kirjeldusega. Andres (arutelu) 23. mai 2017, kell 01:33 (EEST)

Mina saan nii aru, et kuna mõiste on mõtlemisüksus (mõte), siis ei ole seda üldse võimalik nö trükitehniliselt kopeerida. Kopeerida võib termini (sõna) või määratluse (lause). Kuna termin (sõna) ei kuulu kellelegi, siis selle kopeerimisega probleeme pole, määratlus (lause) kuulub aga alati kellelegi ning on seetõttu autorikaitse all. Vikipeedias kaob autorikaitse probleem, kui lause ümber sõnastada või panna täpne tsitaat jutumärkidesse. --Andrus Kallastu (arutelu) 24. mai 2017, kell 11:15 (EEST)

:kindlasti pole mistahes teatmeteosest ühelauselise definitsiooni sõnasõnaline kopeerimine Vikipeediasse AÕ-ga vastuolus, sest ühe lause kopeerimine kindlasti ei ületa motiveeritud mahtu. Vt kasutaja:Oop selgitust: Eri:Diff/4616402. Kui juba kopeerida teatmeteosest kaks lauset, siis tõenäoliselt ka ei ületata motiveeritud mahtu, ent mina oma praktikas igaks juhuks pole nõnda teinud--Estopedist1 (arutelu) 25. mai 2017, kell 09:39 (EEST)

:nii, et Miljon+ tegelased võiksid seda kopeerimisvõimalust julgelt kasutada--Estopedist1 (arutelu) 25. mai 2017, kell 10:56 (EEST)

:: Lause tsiteerimine ei pruugi olla autoriõiguse rikkumine, aga see, kas maht on motiveeritud, oleneb asjaoludest. Mõiste defineerimiseks ei ole tsiteerimine üldjuhul vajalik.

:: Probleem on siin eelkõige selles, et teistest teatmeteostest mahakirjutamine kahjustab Vikipeedia mainet. Andres (arutelu) 25. mai 2017, kell 13:39 (EEST)

:::mu meelest mitte ei kahjusta Vikipeedia mainet, vaid hoopis tõstab Vikipeedia usaldusväärsust--Estopedist1 (arutelu) 29. mai 2017, kell 09:45 (EEST)

:0. Eks meil on teisi lehti ka, kus inimesed on Eriti Suures Koguses kamarajura ajanud, aga see siin pääseb kindlasti esimese 25 sekka, kui mitte esikümnesse. Niisiis, selgitan.

1. Alustuseks paar tsitaati Tiuksult: 1) "Kui riigile kuuluks autoriõigus, siis see oleks kindlasti ka veebilehel märgitud. Riiki peab üleval rahvas ja seega kultuur ja võim kuulub rahvale."; 2) "Mina kui kodanik saan aru, et mõisted ei kuulu kaitsmisele. Vähemalt siis kui lehel pole © või teist vastavat märki." (Arutelu:Riigikogu väliskomisjon, kirjaviis muutmata.)

2. Tõepoolest, mõisted ei kuulu Eesti AÕSi kohaselt autoriõiguse alla (ei ole autoriõiguse objektid), umbes samamoodi kui ideed, folkloor, uni ja pilved. Mõni asi lihtsalt on. (See ei tähenda, et nad mõnes teises riigis ei võiks kaitstud olla. Näiteks folkloor. Või pilved. Aristophanese "Pilvede" eestikeelne tõlge igatahes on.)

3. See, et autoriõigus mõisteid ei kaitse, ei tähenda, et see ei võiks kaitsta teatud sõnu või sõnakombinatsioone, nende seas ka mõistete konkreetseid määratlusi. Enamikku maailmas kasutusel olevaist mõistetest saab väljendada eri viisidel ja eri sõnadega, sh eri keeltes.

4. Enamasti on määratlused ehk definitsioonid osa suurematest tekstidest. Alati ei ole. Kui autoriõiguse seadus lubab võõraid teoseid motiveeritud mahus vabalt tsiteerida, siis on seda valdavalt tõlgendatud nii, et motiveeritud maht sõltub teose mahust. Kui sa tsiteerid kolm rida romaanist, siis see ei tekita üldjuhul probleeme; kolm rida haikust on kogu haiku ja seega vaba ei ole.

5. Siit võib järeldada, et kui mõiste definitsioon teatmeteoses (sõnaraamatus või entsüklopeedias) on osa pikemast artiklist, siis lubab AÕS seda vabalt tsiteerida, kuid mitte juhul, kui definitsioon ongi kogu artikkel. Artiklid või kirjed on suhteliselt iseseisvad tervikteosed, millest koosnevad suuremad koguteosed nagu teatmikud või andmebaasid. Seega on artikkel kui tervik kaitstud.

6. Seaduse tsiteerimine on vaba ükskõik millises mahus, kuna seesama AÕS nimetab seadusi otsesõnu autoriõiguse alla mittekuuluvate teoste hulgas. Seejuures tuleb silmas pidada, et autoriõigusega on kaitstud eelnõud ja kommentaarid; vaba on üksnes vastuvõetud seadus ise, ilma seletuskirjata. Kui jääb vastu võtmata, ei ole vaba. (Jätame siinkohal kõrvale lubatud erandid, nt õigusemõistmise, ilmselgelt alusetus lootuses, et vikipedistid kellegi üle kohut mõistma ei hakka.)

7. Kas autoriõigusega lubatud tsiteerimise toimepanek hulgakaupa ja suurel kiirusel (A. Rüütli parafraas) on Vikipeediale hea või halb, on vaieldav, nagu näeme ülal. Otseselt keelatud see tänini igatahes ei ole; kogukond võib selle hääletusega keelata, aga siiani pole keelanud. Julgen ennustada, et hääletus kukub läbi, aga ega kindlalt ei tea, sest vikipedistide apaatia on võimas jõud.

8. Et Andres ja Estopedist selles küsimuses kahel nõul on, teame kah juba ammu. Selle väljendamiseks polnuks vaja elektrone raisata. Kas te teadsite, et iga asjatult kulutatud elektroni tõttu sureb kuskil alternatiivuniversumis üks kassipoeg? See on üks kohutav universum, ärge sinna minge.

9. Seaduses antud autoriõiguse mitteobjektide loetelu pikem tsiteerimine suvalisi sõnu rõhutades juhendilehel Vikipeedia:Autoriõigused on mõttetu, kui ei selgitata, mida sellega öelda tahetakse. ("Mu sõber, su sõnad on hämarad; ma ei suuda mõista neid." - R. Tagore.) Vikipeedia üleüldises kontekstis on folkloori autoriõiguse puudumine märksa praktilisem teadmine kui mõistete oma, eriti kui tsiteerija mujal esinevais aruteludes ei erista mõistet definitsioonist.

10. Selle tsitaadi kommentaarita pruukimises väljendub nähtavasti sama kurb tõik, mis masstsiteerimiseski: oma sõnadega ümberjutustustamise õpetus koolis on juba aastakümneid kolinal läbi kukkunud. Mida selle parandamiseks teha tuleks, ei tea. Aga vikipedistidele võiks küll mingi suvelaagri korraldada, kus õpetataks leidma sünonüüme ja sõnanüüme, ümber ütlema ja sõnastama, rikastama enda sõnavara ja definitsioone analüüsima.

11. Naastes Tiuksu surematute sententside manu, võiks samahästi korraldada suvelaagri, kus selgitataks Eestis, meie lähiriikides ja Vikipeedia kodumaal, demokraatia kantsis Californias kehtiva autoriõiguse põhimõisteid ja -printsiipe. (Mitte, et keegi kuulaks, kui vikipedistidele midagi rääkida. Aga no unistada võib. "I have a dream." - M. L. King.)

12. Juba üsna pikka aega (ma täpset aastat ei mäleta, vaadake Vikipeediast järele) on Berni konventsiooni liikmesriigid lähtunud eeldusest, et autoril tekivad teosele õigused automaatselt loomise hetkel, ilma teost registreerimata. See romantilisest autorikontseptsioonist lähtuv reegel ei tähenda, et mingeid registreid ei peetaks (nt Eestiski peab saatma oma raamatu sundeksemplarid teatud raamatukogudesse - need nimetati küll mullu ümber, uut eufemismi ei mäleta, küsige Aadu Mustalt, kultuurikomisjon nägi sellega hirmsat vaeva), lihtsalt õigused ei sõltu neist registritest. See tähendab ka, et autoriõigused on kaitstud vaikimisi, rõhutama peaks hoopis neist loobumist (mis igas jurisdiktsioonis pole täies mahus isegi võimalik, nt Eestis on autori isiklikud õigused võõrandamatud).

13. Puust ja punaseks: vahet pole, kas on C rõnga sees, C ruudu sees või pole üldse mingit C-d. Kuni pole selgelt kirjas, et õigused kaitstud ei ole, seni on õigused kaitstud. (See lause oli Sulle, armas Tiuks.)

14. Kui C on väljaspool rõngast ja tema kõrval on teine C, vat siis võib juhtuda, et see tähendab CC-d ehk Creative Commonsi vabakasutuslitsentsi. Mida see omakorda tähendab, sõltub sellest, mis CC-le järgneb - tavaliselt on seal veel mingid numbrid ja tähed ning see on pikem jutt, lugege Creative Commonsi kodulehelt.

15. Kui C on rõnga sees ja tagurpidi või õigetpidi, aga maha tõmmatud, siis on pilt pisut segane, sest neid märke on kasutatud, tähistamaks eri litsentse või ka autori üleüldist põlgust autoriõiguse suhtes ja kavatsust teose kasutajaid mitte hageda. Loodetavasti on kuskil teose küljes pikem selgitus, mida see tähendama peab. Võite ju siin-seal pruukida, kuid arvestage, et kavatsused võivad muutuda ning neid ei pruugi jagada autori kirjastaja ega pärijad.

16. Kui te ei saa ka pärast eelnevat juttu aru, mis vahe on CC-l ja (C)-l, siis ärge tundke end alaväärsena, Riigikogu kantselei ja nende kodulehe tegijad ka ei saa. (Mul on selle tõenduseks kirjavahetus.) Te võite ju autoriõiguse teemal neile kirjutada, aga... (Mrs. Hudson: "I want to talk to your mother!" - Holmes: "You're welcome to try but she understands very little." - Moffat ja need teised, tsiteeritud mälu järgi.)

17. Apropoo, viide lehele Vikipeedia:Mittevaba sisu kriteeriumid on mõnevõrra eksitav, sest sinna kirjutatu ei kajasta eriti midagi. Kohe lehekülje päises on vaidlustusmärkus ja ehkki arutelulehel on muistse hääletuse jäljed, hakati minu mäletamist mööda kogu seda hääletust metatasandil mingitel teistel lehtedes arutama ja lõpuks loeti see üldjoontes tühiseks. (Eks seal olid ka sisuliselt arutuse all väga erilaadsed praktikad, millest mitte kõik ei oleks AÕSiga kooskõlas. Enamikku ei ole õnneks rakendatudki.) Kui keegi tahaks Vikipeedia:Autoriõigused korda teha, peaks seal ilmselt olema nii eesti viki tavade kirjeldus ja seaduse põhjalikum analüüs Vikipeedia vaatepunktist kui ka olukorra kirjeldus vikiprojektides üleüldse ning konkreetselt nendes vikides, kust meil sageli laenama kiputakse ning kus autoriõiguslik olukord on millegipoolest erinev, mistõttu meil siin võib arusaamatusi tekkida. Nõndasamuti tarvitseks selgitust, kuidas tohib tsiteerida ja atribueerida Vikipeediat ja siin avaldatud meediafaile. Aga seda tööd peab küll keegi teine tegema, sest minu kogemust mööda on sedalaadi töö täiesti tänamatu ja mahavisatud ning ainult süvendaks mu depressiooni, milles Vikipeedial on niigi tänuväärne ja aukartustäratav panus. --Oop (arutelu) 11. juuni 2017, kell 03:48 (EEST)

:Aitäh püüdluse eest teemat lahti seletada. --Andrus Kallastu (arutelu) 11. juuni 2017, kell 10:48 (EEST)

Lühike selgitus "mõiste kopeerimise" ja "ühiskondliku omandi" asjus


Arutelu:Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Peaks olema kuskil ka ministeeriumide loend. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:02, 13 Sep 2004 (UTC)

Info artiklist [[Majandusministeerium]] tuleks siia üle tuua. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. juuni 2006, kell 15.49 (UTC)

Võtsin välja Teedeministeeriumi ajaloo, mis oli kopipeist [http://www.mkm.ee/326562/ siit]. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 30. september 2011, kell 14:44 (EEST)

Ministrite ametinimetusi tuleb ajakohastada, aga nii, et ajalugu ära ei kaoks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 1. juuli 2015, kell 18:48 (EEST)
Ministrite nimed uuendati, aga ka eelmised tuleks kuidagi alles jätta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 6. juuli 2016, kell 12:42 (EEST)

kas 1991 eksisteeris ka Eesti Kommunikatsiooniministeerium (Kommunikatsiooniministeerium)?--Estopedist1 (arutelu) 26. detsember 2018, kell 13:44 (EET)


Arutelu:20. detsember

Osa allikaid märgib Vitelliuse surmakuupäevaks 22. detsembri, osa allikaid 20. detsembri. Andres 09:50, 13 Sep 2004 (UTC)

Vaba maailma eestlaskonnal on oma pärilolumaa vabaduse, iseseisvuse ja inimõiguste taastamiseks täita äärmiselt vastutusrikas osa, mida iga vaba eestlane teostab isiklikult või meie organisatsioonide kaudu, selgitades eesti rahva õigusi ja ka kannatusi ning tohutuid kaotusi.
Lääne suurriigid ei ole Eesti annekteerimist Nõukogude Liidu poolt kunagi tunnustanud,mis tõendab omakorda temale osaks saanud ülekohtu suurust, ja vaba maailma eestlaskonna õigust ning kohustust võitluse jätkamiseks.
Teiste loendamatute ohvrite hulgas langes N. Liidu okupatsioonivõimu ohvriks ka Eesti Vabariigi President Konstantin Päts.
Konstantin Päts oli üks Eesti Vabariigi loojaid ja riikliku iseseisvuse väljakuulutajaid, esimene Eesti Vabariigi Peaminister, noore vabariigi endakaitse üks organiseerijaidja mitmekordne Riigivanem. presidendina jagas ta oma rahva rasket, ohvriterikast saatust. Eesti Vabariigi Esimese Kodaniku vägivaldse küüditamisega võõra võimu vangistusse on Konstantin Pätsi märtikuju kogu eesti rahva kannatuste sümboliks.
Läänemaailma erimaades ja mandritel elavate eestlaste kesksete esinduste otsuste kohaselt kuulutab Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu 1974. aasta
Konstantin Pätsi aastaks
seoses tema sündimisest 100 aasta möödumisega 23. veebruaril 1974.
Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu kutsub üles eestlaskonda aastal 1974 kõikide  võimalustega tõhustama meie põlvele kanda määratud vabadusvõitlust Eesti tuleviku eest ja orjastatute vabastamiseks kõikide nende ohvrite nimel, kelle võitlus jäi pooleli või kes N. Liidu okupatsioonivõimu ja võägivalla tõttu oma õiguste kaitset teostada ei saa.
20. detsembril 1973
New York, USA
Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu.

Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu otsus 1974. aasta kuulutamiseks Konstantin Pätsi aastaks


Arutelu:Python (programmeerimiskeel)

Natuke ebakonstruktiivset kriitikat:
Kust pärineb traditsioon kasutada programmeerimise õpetamiseks Basicut? Mina sain omal ajal programmeerimise algõpet Pascalis, (mis on selleks osalt ka loodud). Viimasel ajal kipuvad kohalikud ülikoolid jällegi Javale  üle minema...
Miks on vaja Pythonit võrrelda Scheme'ga, mis on üks Lisp'i dialekte. Nii hea see Pythoni anonüümsete funktsioonide tugi nüüd ka ei ole...
Mis puutub lähtekoodi baitkoodidesse kompileerimist, siis selles osas ei ole Python sarnane mitte  ainult Javale, vaid ka pea kõigile ülejäänud üldotstarbelistele programmeerimiskeeltele. Selline teguviis on lihtsalt erakordselt levinud.

Scheme võrdlus on jäetud sisse tõlkimisel inglisekeelsest lehest (vt linki vasakul). Kui ei meeldi - paranda ära ;) --matik 18:25, 16 Sep 2004 (UTC)

Äkki keegi oskaja viitsib lisada traditsioonilise "Hello, world!" koodinäite.

Minu arust pole programmeerimiskeelte artiklites neid hello, world näiteid vaja. Need ei anna midagi juurde. Peep 26. september 2005, kell 14.51 (UTC)

:Kindlasti on vaja keelenäidet. Nii nagu loomale ja taimele on juurde vaja pilti, et oleks selge, kuidas välja näeb, nii ka programmeerimiskeelele on tarvis keelenäidet. Iseasi, kas see just peab olema "Hello, world", aga see on juba standardiks kujunenud. Tegelikult võiks ka iga inimkeele juures olla keelenäide: konkreetne tekst, mis on tõlgitud igasse keelde. Meieisapalve sobiks, muud teksti ma ei tea, mille tõlge nii paljudesse maailma keeltesse oleks internetis vabalt kättesadav. Taivo 26. september 2005, kell 15.37 (UTC)

:: Hello world demonstreeriks ainult string literale ja print() funktsiooni, midagi muud. Kui keelenäide teha, siis näiteks mingi tüüpiline "word count" (kuigi seegi midagi eriti rohkemat ei näita). Peep 26. september 2005, kell 15.45 (UTC)

::: Hello world on siiski standardiks kujunenud näide. See näitab seda, kui palju peab vaeva nägema, et ekraanile rida teksti saada. Loomulikult peaks iga keele kohta ka asjalikumaid näiteid olema, aga neid standardiseerida on raske. Erinevatel keeltel on erinevad kasutusvaldkonnad, kus nende head omadused kõikse paremini esile tulevad. Rene 5. mai 2010, kell 19:37 (EEST)

REDIRECT Python (keel)? Tahan kirjutada antiikmütoloogia koletisest. Võib-olla on vaja ka täpsustuslehekülge. Kas põhiartikkel Python peaks olema täpsustusleht või rääkima koletisest? Taivo 20. jaanuar 2006, kell 11.19 (UTC)

Mina pooldaksin põhiartiklit koletisest. Andres 20. jaanuar 2006, kell 11.33 (UTC)

Väljalaske info uuendamisel tasub tähele panna, et arendatakse paralleelselt versioone 2 ja 3. Märkida tuleks viimane 2.x ja viimane 3.x väljalase, mitte viimased kaks 3.x oma. Anthrax11 (arutelu) 6. november 2012, kell 16:20 (EET)
Kuidas eemalda artikli päisest teade, et artiklis puuduvad viited. Hetkel on artiklis 7 viidet ja lähiajal lisan neid veelgi.--Estsiiri (arutelu) 15. märts 2013, kell 22:45 (EET)

sain aru, mis eemaldada tuleb, eelnenud postitus ei vaja enam tähelepanu. --Estsiiri (arutelu) 15. märts 2013, kell 23:00 (EET)

Miks selle täpsustuslingi kustutamine vajalik oli?--Kyng (arutelu) 1. juuni 2013, kell 21:37 (EEST)

See on müra. Kes tahab lugeda koletise kohta, see ju siia ei satu. Täpsustusmärkused on vältimatu pahe, aga kui hädavajadust pole, siis neid ei tohiks olla. See on minu arvamus. Ma unustasin ära, et on teisi arvamusi. Andres (arutelu) 1. juuni 2013, kell 22:31 (EEST)
----
Minu meelest ei ole hea niisugune linkimine: interpreteeritav - interpretaator. Andres (arutelu) 1. juuni 2013, kell 22:48 (EEST)
Artiklis Interpretaator ei selgitata interpreteeritava keele mõistet. Andres (arutelu) 1. juuni 2013, kell 22:51 (EEST)
----
Raamatule viidates tuleb mainida leheküljenumbrit. Andres (arutelu) 2. juuni 2013, kell 09:45 (EEST)
----
Mis see tähendab, et ta sisaldab teiste keelte tunnuseid? Andres (arutelu) 2. juuni 2013, kell 09:45 (EEST)
----
Mis see tähendab, et üks keel on teise järglane? Andres (arutelu) 2. juuni 2013, kell 09:49 (EEST)

Üks teisest arenenud?--Kyng (arutelu) 5. juuni 2013, kell 11:10 (EEST)
----
Mis on nüüd tuntud Zope Corporationi nime all? Andres (arutelu) 2. juuni 2013, kell 09:49 (EEST)
----
Dokumentatsiooni koodinäidetes üritatakse vältida liigset tõsidust viidetega grupi loomingule.

Kas keegi oskab selle lause sõnastust parandada? "Grupp" jääb ebamäraseks ka. Andres (arutelu) 2. juuni 2013, kell 09:53 (EEST)

: Ilmselt mõeldud pidevaid viiteid Monty Pythonile, "eggs and ham andspam" () jne.--Kyng (arutelu) 5. juuni 2013, kell 11:10 (EEST)
----
Pythoni kasutamine erineb teistest keeltest arendamise kiiruse poolest; samas on olemas kõik objektorienteeritud programmeerimise vahendid.

See lause jääb mulle täiesti arusaamatuks. Võib-olla ka sellepärast, et ma ei tunne asja. Andres (arutelu) 5. juuni 2013, kell 10:54 (EEST)

: Üldise arvamuse kohaselt käib koodi arendamine Pythonis kiiremini kui näiteks c++ vms keeles, sest pyhon on lihtsam ja kompileerida pole vaja. Pythonit saab kirjutada protseduraalselt (täidab lihtsalt järjest käske) aga võib ka OOP-i kasutada. Ilmselt on neid asju mõeldud aga sõnastus pole siin artiklis üleüldse kõige parem. Tuleks ümber teha.--Kyng (arutelu) 5. juuni 2013, kell 11:10 (EEST)
----
Kas võtmesõnade funktsiooni avamine kuuluks siia? Andres (arutelu) 5. juuni 2013, kell 10:58 (EEST)
Kas seda võtmesõnade nimekirja on üldse vaja? Miks? Kes seda kasutab või mille jaoks? Vaatasin teiste programmeerimiskeelte artikleid - seal ei ole selliseid nimekirju. Kurinurm (arutelu) 3. jaanuar 2022, kell 00:53 (EET)

Võiks välja visata küll. Paremini sobiks see vastava Vikiõpikute lehe (b:Python) juurde. Pikne 4. jaanuar 2022, kell 16:44 (EET)


Arutelu:Uku Masing

See artikkel koosneb põhiliselt [http://www.ut.ee/muinasteadused/ee-mas.html selle teksti] fragmentidest. Pärast toimetamist küll ilmselt probleemi ei ole. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11:52, 13 Sep 2004 (UTC)
täiendasin bibliograafiat Ilmamaa väljaannete osas... tegelen sellega veel... --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 23:19, 24 Jan 2005 (UTC)

Arvan et Uku Masing  ei kuulu orientalistide hulka, kuna tema paar   paberile  pandud kirjutist budismi kohta  ei anna selleks nagu alust  ,  Masing populariseeris monoteismi  ning sellest lähtuvalt   ka mötles ,analyysis  ja mötles kui klassikaline kristlane ,mis siia puutub      orientalism? Eestis on kyllaga  inimesi ,kes tölkinud ja vahendanud   Idat proffesionaalsemalt , mahukamalt ,sönaosavamalt  kui Masing  ,nii et Masingu vöib wikipedia  Orientalistide hulgast  vabalt välja visata.--VanemTao 30. juuli 2007, kell 05:26 (UTC)

Minagi ei nimetaks teda orientalistiks. Uurimused budismist olid pigem teoloogilised. Andres 30. juuli 2007, kell 07:08 (UTC)

Aga pole selge, mis see "orientalist" tähendab. Kui pidada orientalistiks igaüht, kes idamaid uurib, siis ta oli orientalist küll. Ta uuris ju ka Lähis-Ida (Vana Testamendi valdkonda), jas seda täiesti professionaalselt. Ka muinasjutu-uurijana oli ta professionaalsel tasemel. Andres 30. juuli 2007, kell 07:12 (UTC)

Orientalistika ei ole tavaliselt eraldi valdkond, ja Masingu puhul kindlasti mitte. Nii et minu meelest me sisuliselt midagi ei kaota ilma selle sõnata. Ma ei paneks sõna "orientalist"  üldse kellegi nime juurde. Andres 30. juuli 2007, kell 07:15 (UTC)

: orientalistika on tõepoolest väga lai katus. aga Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi (nende oma leht) tõendab orientalistika ja orientalistide olemasolu Eestis, vähemalt traditsioonina. samuti Studia Orientalia sarja olemasolu. põhimõtteliselt kaaluti korra ka orientalistika õppetooli loomist ja Linnart Mälli professoriks valimist, aga see ei läinuvat TÜ usuteaduskonnas läbi. orientalistika traditsioon lähtub ysna tugevalt ka Uku Masingust. orientalistiks võib nimetada piisavalt laia haardega tegelasi, kes on tõlkinud nii araabia keelest kui tegelnud muude idamaadega. ja meil pole eriti kaua olnud piisavalt yhe kultuuri eriteadlasi. Uku Masingut võiks nimetada orientalistiks kyll, sest tema õpetuslik pärand yhendab suurt osa meie orientaliste, ja nood kõik pole teoloogid; pealegi on tal haaret, Kaukaasiast Polyneesiani. osa on ikka budoloogid ja hoopis muud loomad kah. Edward Saidi kriitika kõigi idamaade yhtekokku lykkamise kriitikat tunnistan, aga see on meile jõudnud hoopis hiljem, ikka aegu pärast orientalistika hiilgeaegu ja mine tea, kas ta siiamaani kohale jõudnud on. eestlasi, kelle nime taha oleks põhjust kirjutada nimelt "orientalist" oleks tõesti vast kõige rohkem kymmekond, mujalt maailmast leiab ilmselt neid veel, kyllap põhiliselt 19. sajandist (ja nii võikski orientalistide ringi piirata; "idamaade" mõiste kriitikast ja Edward Saidist oleks yhtlasi ka artikleid tarvis, kõik see kuulub ometigi kindlalt mentaliteedilukku). praegu on tõesti olemas Mahajaana Instituut ja assyrioloogide selts ja Eesti-Araabia Selts, aga need on pigem viimase tosina-pooleteist aasta saadused. Ohpuu 3. august 2007, kell 09:21 (UTC)

:: nii. olin selle jutu yles kirjutanud, kui avastasin sellise kirjakoha: "Isikute rubriik tutvustab Eestist pärit ja Eestiga seotud silmapaistvaid orientaliste. Alexander Staël von Holstein, Linnart Mäll, Haljand Udam" (Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi lehekyljelt). neid kolme tunnistab EAO orientalistideks, nii et kogu lugu pole yksnes minu enda luul, võin nyyd kergendusega tõdeda. Ohpuu 3. august 2007, kell 09:21 (UTC)

::: Ma ei taha öelda, et orientaliste pole olemas. Lihtsalt ma asendaksin sõna "orientalist" isikuartiklis konkreetsema(te) määratlus(t)ega, kui just  kõnealune isik teadlikult orientalistikaga ei tegele. Linnart Mälli kohta see sõna vast sobiks, kuigi tema teadustöö kuulub ainult budoloogia valdkonda. Uku Masingu puhul mina isiklikult seda sõna ei kasutaks, sest vaevalt oli tal mingi orientalistikataotlus. Andres 3. august 2007, kell 16:27 (UTC)

ARNE HIOB: „…jääb mulje, et Kristus, Laozi, Buddha, šamaanid ja müstikud sulavad Masingu käsitluses sujuvalt ühte.“

....
MASING ei pea tingimata meeldima, MASINGUT ei pea tingimata nimetama orienalistiks (miks peaks?), ent kui vaadata, et siinnimetatud orientalisti Linnart Mälli suunas tema valdkonna juurde just MASING (peale Mälli enda  sobib juurdelugemiseks näiteks MASINGU kirjad Mällile, mis avaldatud Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi "Sõnumitoojas", "Wellestos") ja samuti siinmainitud Haljand Udam (temalt sobib lugemiseks kirjutis "UKU MASINGU pärand ja orientalistika" või "Viis kõnelust UKU MASINGUST" ) ei söendanud, ent MASINGU õpilaseks nimetada ja elas terve elu lootuses, et ta MASINGU hindesüsteemis päris "laip" ei olnud ja kui juurde tuua MASINGU mõju Kaplinskile siis ei saa siiralt aru, kes teatud N.-perioodi jooksul siin Eestis siis veel orientalist oli, kui mitte MASING?
Kui võtame tema mõju eesti orientalistikale, tema tõlgitud haikud, tankad, araabia luule ja mõned algkeelest (mitte vene keelest nagu levinud eestikeelne kogumik) tõlgitud "1001 öö muinasjuttude lood", tema asjatundlikkuse orientaalse folkloristika alal, siis on MASING ka tänapäeva Eesti kontekstis orientalist.
Lisame tõlked süüria keelest, kirjutised budismist, tema toimetatud ülevaate Hiinast (mis pidi omas ajas kindlasti väga "orientalistlik" olema....), lisame veel asju, mis mul ei meenu aga ehk on siinkirjutajail meeles, siis saame tulemuseks, et MASING on siinses kontekstis orientalist.
Lisame veel mõned esseed, mis ärgitavad pilku itta pöörama ning ongi arusaamatu, miks peaks MASINGU orientalistide hulgast ära järtma?
Kehv on, et siinkirjutajate kohta ütleb see kahte, kas oldi pealiskaudsed või häirib MASING niiväga, et tõsiasjade ees pigistatakse silm kinni... Siinses kontekstis on eriti kehv see, et ei suudeta olla erapoolik ja asjatundlik.
Kasutaja:Kalmumuru 25. veebruar 2008

Et ta tundis paljusid ida keeli ja kultuure ning mõnel alal oli ka professionaalne uurija, sellega olen nõus. Selles mõttes võib ju teda orientalistiks nimetada. Aga arvan, et see nimetus sobiks rohkem koondnimetuseks neile, kes idamaade keelte ja kultuuride uurimisega tegelevad. Ühe inimese kohta on minu meelest seda kasutada liiga abstraktne.

Kõiki neid seiku, mis Sa esile tõid, võib ju tekstis mainida, ja tulebki mainida. Pealegi ei ole seda sõna välja jäetud. Aga see pole mingi aunimi, et seda ei tohiks välja jätta, ega anna ta kirjeldusele ka midagi juurde. Andres 29. veebruar 2008, kell 01:05 (UTC)
Inglise vikis on selline lõik: Masing also took an active part after the war in investigating Nazi war crimes, in particular the Klooga concentration camp where many Jews had been killed. Ma ei ole kompetentne selle väite suhtes seisukohta võtma, kuid kui seda uurimist toimetas NKVD või Smerš, julgen kahelda selle objektiivsuses. Mäletatavasti tegi Eesti NSV ajal üks uurimiskomisjon must valgel selgeks, et need olid sakslased, kes Narva maatasa tegid.

Panen ette ühendada alajaotused "Kirjandust Uku Masingu kohta" ja "Artikleid Uku Masingu kohta". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. märts 2009, kell 10:20 (UTC)

Lisasin üksjagu asju:
Lisades säilitasin olemasoleva ja püüdsin järgida vanemate kirjete vormindust.
Luule osa peaks nüüd hea olema. Tõlkesse ilmselt leiaks veel. Teaduslikud tööd ja esseistika on rahuldav ja vajab täiendamist.
Liigendasin peatüki "Kirjandust Uku Masingu kohta" temaatiliselt.
Kõige vahvamad on ehk välislingid raadiosaadetele ja ilmamaa raamatute näidislehtedele.
Lisasin pildi, mille leidsin lahtise lehena raamatu vahelt. Ma ei tea kas tohib või mitte aga lehekülge ilmestab...
Eluloos peitsin selle (ja arvan, et ilma viideteta võiks selle kustutada):
"Ta oli äge germanofoob ja Simon Wiesenthali keskuse aktiivne kaastööline"
Ma ei tea, et ta oleks olnud "natsikütt" ja, et tal oli äge "saksaviha". Võib ju nii olla. Hetkel tundub see olevat kirjutaja isiklik ja mitte liiga õige mulje.
Kalmumuru

Jah, need asjad võib kustutada.

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 15. märts 2009, kell 19:49 (UTC)

: Mingi alus sel ju on. en:Uku Masing: Masing also took an active part after the war in investigating Nazi war crimes, in particular the Klooga concentration camp where many Jews had been killed. Ja tema saksavastasuses veendumises võib tema töid lugeda. --Improvisaator 16. märts 2009, kell 10:37 (UTC)

:: Saksavastane ta muidugi oli, aga "äge germanofoob" on pigem hinnanguline väljend. Ja Simon Wiesenthali keskus? See ju asutati alles 1977 ja Nõukogude Liidus ta ei tegutsenud, või kuidas? Andres 16. märts 2009, kell 13:08 (UTC)

::: Seda küll, aga Nõukogude Liidus tegelesid selliste asjadega NKVD ja Smerš, mis minu silmis on palju hullemad nähtused. --Improvisaator 16. märts 2009, kell 14:21 (UTC)

:::: Alust mu teada liiga palju ei ole.
See, et Masing sõja ajal tuttavat juuti varjas oli inimlik tegu, mitte kuidagi seotud "saksavihaga" või võetud "natsiküti" rolliga. Seesama käib selle kohta, et ta heebrea keele tundjana Kloogale kaasa võeti. Kui kuritegusid uurida peab võimalikust tõestusmaterjalist, mille ohvrid maha on jätnud, ju aru saama (seda mõistis vast nii NKVD kui Smerš)...
Ühtlasi ei kujuta ette saksa soost professori (kelle iroonilisi nalju sakslaste kohta ta olla Masing kasutanud) ainsat lähemat õpilast saksavaenulikuna saksa keeli teadustööd kirjutamas ja end Sakasmaal täiendamas...
Ehk on pigem tegu millegi sellisega nagu praegu võiks eestlasi nimetada russofoobseteks - kuigi Venemaal rännata meile meeldib ja venelastega äri ajada jne...  Tegu on vast kriitilise (kriitiline oli ta ju kõiges, ka enda suhtes) saksa keele erineva väljenduspiiri tajumisega jms. mitte aga radikaalse hoiakuga nagu on loeb väljajäetavast.
Kalmumuru 16. märts 2009, kell 15:41 (UTC)

:::::: Jah, "saksakriitiline" oleks tõesti õigem öelda.

:::::: Sellest, et teda eksperdina kasutati ning et ta juuti varjas, tuleks artiklis kirjutada. Väljajäetud sõnastus on faktiliselt väär. Andres 16. märts 2009, kell 18:23 (UTC)

::::::: Pretensioonidega tuleks pöörduda inglise artikli kirjutaja poole. Mina ei ole seda välja mõelnud. Milles inglise vikipeedia artikli viimases lauses rõhutatud "active part" ikkagi seisnes. Tõlgiks olek küll mitte. Et ta juuti varjas (ja juut nõukaajal teda) teeb talle ainult au. --Improvisaator 17. märts 2009, kell 14:08 (UTC)

:::::::: Meie ju oleme sõltumatud inglise vikist ega pea seal kirjutatut kopeerima. Me ei pea ka kirjutama selleks, et au või häbi teha, vaid juhinduma faktidest. Neid tuleb esitada konkreetses sõnastuses ja tõendatavalt. 88.196.39.62 17. märts 2009, kell 14:15 (UTC)

Kas "Seesama jõgi" on ikka Uku Masingust? Masing on muidugi Õpetaja prototüübiks, aga teda ei saa ju Masinguga samastada. Andres 18. märts 2009, kell 07:41 (UTC)

: Eks sama ole ka "Lemmelehtedega" - kuigi seal on peategelaseks Uku - on ta ju ikkagi kirjaniku kirjanduslik (ükskõik kui tõepärane) tegelaskuju. Muutsin alajaotuse pealkirja sobivamaks.
Kalmumuru 18. märts 2009, kell 15:38 (UTC)

:: Jaan Kaplinski "Isale" minu meelest küll romaan pole. Ma ei oska sellele žanrimääratlust anda, aga see ei ole üldse fiktsioon (ega ka mitte dokumentaalromaan minu arust). Andres 18. märts 2009, kell 18:44 (UTC)

: Küllap seda ikka romaaniks liigitatakse aga siia see ikkagi ei sobi, sest kuigi Masingu-temaatika esile kerkib on selle osakaal muu infovooga võrreldes pea olematu ja olulisel määral märgatav vist vaid huvilisele. Kardan, et see käib ka "Kust tuli öö" kohta, kuigi seal võib olla mõni "Masingu-peatükk". Ehk saan mahti üle kaeda. Siiani pole seda lugend. Ja lisasin mälu järgi ühe ammuse artikli põhjal. Peidan selle kontrollimiseni...
87.119.167.184 18. märts 2009, kell 19:39 (UTC)

:: Sõna "tõukuvat" häirib mind, sest ta on vähemalt kahemõtteline. ÕS-i järgi tähendab "tõukuma" 'tagasi põrkuma, eemalduma". Andres 19. märts 2009, kell 06:05 (UTC)

: Mulle see tähendusväli sobib. Midagi sellist silmas pidasingi. Igatahes võib alajaotuse pealkirja muuta - pole nii tähtis, mis pealkirjaks on, tähtis, et selline alajaotus on. Siinses kontekstis on kaks kolmest seal mainituist igati asjakohased. Hetkel mul sobivamat pealkirja pähe ei turgatanud.
"Kust tuli öö" kustutan. Et seda Masinguga seostada peab lugude tagamaadega ikka väga kursis olema. Mina seda ei ole ja seetõttu ei suuda: stilistiliselt see minu jaoks Masinguga ei seostu ja ainus mõte, mis pähe turgatas, et tegu võib olla sellega, et Kaplinski esitab kuskil Masingu mõtteid enda omade pähe (kuskilt on meeles sarnast süüdistust). Et ma selle kohta ei tea, siis põhjust seda raamatut siin mainida pole.  Kalmumuru 20. märts 2009, kell 09:21 (UTC)
Selle artikli bibliograafia on nii mahukas, et ma ei oskagi kuhugi panna, aga tuleks lisada ka:
Jaan Kaplinski, "Ütles Masing" – Vikerkaar 1–2, 2012, lk 74–98. Kaplinski esitab seal oma mälu järgi Masingu ütlusi eri teemade kohta. --Morel 8. veebruar 2012, kell 02:51 (EET)
Viimase muudatusena võeti miskipärast välja viide "Lauri Sommer "Heietusi (minu) õpetaja luule taastulemise juurde". – Vikerkaar 2001/4, lk.91-94." ning "Lauri Sommer "Rituaalse ja kyllusliku Uku Masingu tagasitulek". – Postimees 28.detsember 2001." muudeti kujule "Lauri Sommer "Rituaalne Masing". – Postimees 28.detsember 2001.". Postimehe artikli nimekuju tuleks kontrollida, Vikerkaare väljavõtmist pole põhjendatud, seega võiks ilmselt tagasi panna. Artiklist materjali eemaldamine ilma igasuguse põhjenduseta ei lähe mitte. --Oop (arutelu) 19. mai 2012, kell 01:01 (EEST)

Äkki olid väljavõetud kirjed dubleerivad? Andres (arutelu) 19. mai 2012, kell 12:41 (EEST)
Minu meelest ei ole kohane sel viisil ja sellise viitega artikli alguses öelda, et Uku Masing oli autist. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 18:21 (EET)

Tartu : Tartu Ülikool, 2007.

See on artikli alguses, vist kogemata sattunud, aga ma ei tea, kuhu seda tõsta. Andres (arutelu) 8. jaanuar 2016, kell 07:58 (EET)

:See on pärit siit: Sven Vabar "Uurimus Uku Masingu Tõest". Magistritöö. Tartu : Tartu Ülikool, 2007. Koristan ära. 90.190.71.25 8. jaanuar 2016, kell 08:45 (EET)

Tekitasin loomingu loetlemiseks eraldi artikli. Siin peaks olema pigem mingi loomingut üldiselt kirjeldav tekst, mitte lihtsalt teoste loend.  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. märts 2018, kell 23:32 (EET)
Artiklis on väga vähe viiteid. --SveaTarkin (arutelu) 7. märts 2018, kell 12:49 (EET)

Tõepoolest. Tegelikult tuleks ka nende lingiloendite asemele siia kirjutada nende linkide taga olev info. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 7. märts 2018, kell 13:41 (EET)

"kes oskas umbes 60 keelt" -> "kes tundis umbes 60 keelt" Ma ei leia, et see muudatus oleks õigustatud. Velirand (arutelu) 30. mai 2023, kell 15:26 (EEST)

Mulle tundub, et keelespetsi äsjane parandus on õigustatud. Kui oskad kümneid keeli, siis oleks parem rääkida tundmisest. – Hirvelaid (arutelu) 30. mai 2023, kell 16:00 (EEST)


Arutelu:Kosmos (täpsustus)

Leon, sa väitsid kunagi, et oskad kreeka keelt. Kui see on nii siis sa peaksid teadma, et kosmeetikal pole kosmosega midagi ühist. Siim 14:45, 13 Sep 2004 (UTC)

kosmo <kosmos <kosmeo! Leon 14:52, 13 Sep 2004 (UTC)

Leonil on õigus: sõnad "kosmos" ja "kosmeetika" on tõesti samast juurest: kosmos tähendab algselt 'kaunistus'. Andres 15:50, 13 Sep 2004 (UTC)
KOSMONAUT!!! (kosmonautika; eestikeelsem sõna kui astronaut igatahes :) J 15:35, 14 Sep 2004 (UTC)

:: J, palun selgita miks on kosmonaut eestikeelsem kui astronaut. Mõlemad on võõrsõnad, ühtegi võõrtähte neis pole, mõlemad on sama pikad sõnad. Kõigi parameetrite järgi tunduvad ühetaolised sõnad olevat. Miks siis kosmonaut eestikeelsem on?Siim 16:47, 14 Sep 2004 (UTC)

::: Traditsioon. Kasutatakse vene laenu inglise laenu asemel; algselt on mõlemad niikuinii kreeka tyvedest moodustatud, ka arusaadavad on mõlemad samal määral, nii et leksika muutmiseks pole põhjust. --Oop 02:48, 8 Oct 2004 (UTC)

Leon, see artikkel on väga suurepärane, kuid kahjuks mitte Vikipeedia jaoks, vaid Vikisõnaraamatusse. Vikipeedias peaks olema vähemalt poole sõnaga juttu ka Maad ümbritsevast ilmaruumist, kuhu kosmo-, astro- ja taikonaute lennutada. Vähemalt mulle tundub nii. Ja ilmselt leidub neid, kes seda lugejatena esmajoones ka eeldaksid. - Urmas 16:02, 14 Sep 2004 (UTC)
kus on Vikisõnaraamat!!!, võiks link olla esilehel või kõrval --Leon 16:11, 14 Sep 2004 (UTC)

Just nii ongi. Ja esilehe kõige värvilisemas osas. - Urmas 16:14, 14 Sep 2004 (UTC)

:kus on  Eestikeelne Vikisõnaraamat!!!--Leon 16:25, 14 Sep 2004 (UTC)

Vikisõnaraamatut on praegu ainult natu-natukene alustatud. Andres 17:07, 14 Sep 2004 (UTC)

::: Loomulikult peaks siin artiklis rääkima ka kosmosest kui maailmaruumist, aga ma lihtsalt ei viitsi jälle Leoniga kaklema hakata. Minu isiklik arvamus on, et see artikkel peaks olema ümbersuunamislehekülg. Ühte artiklisse ei ole mõtet kokku toppida niivõrd erinevaid käsitlusi või tõlgendusi.

::: See on tõenäoliselt tõsi, et enamik lugejaid (kuigi kindlasti mitte kõik) ootab "kosmose" alt juttu maailmaruumist. Selles mõttes on olukord analoogiline kosmogooniaga ning asja võiks ka samamoodi lahendada. Kuid kosmose ja kosmogoonia puhul ei ole üks tähendus üldsegi mitte nii valdav kui paljudel teistel juhtudel, ja mõlemal juhul ei ole tegemist lihtsalt homonüümidega. Sellepärast teen ettepaneku teha niisugune kompromiss, et kanda praeguse artikli sisu üle artiklisse Kosmos (täpsustus), aga ehitada artiklid Kosmos (täpsustus) ja Kosmogoonia (täpsustus) üles nii, et seal oleks juttu ka mõisteajaloost. Loomulikum muidugi oleks, et nonde artiklite pealkirjad oleks "kosmos" ja "kosmogoonia", aga selle vastu räägivad Siimu argumendid ja võib-olla ka mugavusekaalutlused. Igatahes me just nagu eeldaksime, et nende sõnade loodusteaduslik tähendus on loomulikum kui humanitaarteaduslik (kasutan seda sõna, kuigi ei oska seda defineerida) tähendus. Ja see on nii nähtavasti sellepärast, et vähemalt Eesti inimesed tunduvad olevat loodusteadustes haritumad kui humanitaarteadustes. Andres 17:07, 14 Sep 2004 (UTC)

:::: Asi pole selles, et inimesed oleksid loodusteadustes haritumad kui hum. teadustes (ma tugevalt kahtlen selles). Minu arvates peaks loodusteaduslik olema eelistatud, sest see on teaduslik. Inimesed on läbi ajaloo tegelenud kõikvõimalike müütide väljamõtlemisega ja tihtipeale on selle ajendiks püüd seletada mingit loodusnähtust. Kas siis artiklis Äike peaks kirjutama, et äike vallandub siis kui jumal on inimeste peale kuri ning loobib taevast nende pihta välgunooli. Päises oleks täpsustus, et mõned arvavad ka teisiti, peavad äikest füüsikaliseks nähtuseks ja selle kohta võite lugeda artiklist Äike (täpsustus). Siim 17:22, 14 Sep 2004 (UTC)

::::: Ei, ma ei mõtle seda. Ma pean silmas, et inimesed ei tea, et sõnad "kosmos" ja "kosmogoonia" tähendavad midagi ka väljaspool tänapäeva astronoomiat. (Kui me räägime näiteks vanaegiptuse kosmogooniast, siis see ju ei tähenda, et me seda kosmogooniat ise peame uskuma. Aga teadus ju uurib ka vanaegiptuse kosmogooniat.) Ja mitte ainult tähendavad, vaid neile vastavad ka humanitaarteaduslikud või filosoofilised mõisted, nii et asi ei ole ainult sõnade tähenduses.  Kui inimene vaatab artiklit "kosmos", kus räägitakse ainult selle sõna loodusteaduslikust tähendusest, siis ta ei pruugi üldse märgata, et artikli päises juhatatakse mingi teise artikli juurde (kui ta hoolikalt loeb, siis muidugi märkab), ja ta ei saagi teada, et selle sõna taga veel midagi on. Andres 17:41, 14 Sep 2004 (UTC)

Võtsin kategooria välja, sest kategooriat "füüsika mõisteid" meil ei ole ega saa ka olema. Füüsikat ei saa ka kategooriaks määrata, sest artiklis füüsikast eriti juttu pole. Minu arvates peaks see artikkel olema täpsustusleht. Siim 16:58, 19 Jan 2005 (UTC)

Jah, loomulikult. Ehkki ma ei saa praegusestki tekstist aru - kas füüsikas tähendabki termin kosmos "Päikesesüsteemi füüsika, Tähtede füüsika, Galaktikate füüsika"? Arvestades sõnakujuga, kahtlen natuke ka selles, et tänapäeval Kreeta ametnikke kosmosteks nimetatakse. Aga ega ma täpselt tea. --Oop 17:08, 22 Jan 2005 (UTC)

See lehekülg tuleb korda teha. Üks viide tuleb siia ka leheküljelt Tehiskeelte loend, aga tehiskeelest siin juttu pole. Andres 11. veebruar 2006, kell 17.15 (UTC)

See lehekülg tuleb korda teha. Tuleks lisada ka link artiklile Kino Kosmos. Andres 3. mai 2008, kell 19:42 (UTC)
See lehekülg on ikka armetus seisukorras. --Epp 13. aprill 2010, kell 11:59 (EEST)

See täpsustuslehekülg on lihtsalt kohutav: osa linke vist on puudu, osa ei viita õigele asjale, kas näiteks filosoofia sektsiooni järel olev link on õige? Siia tuleb hunnik linke aga Selles segaduses on ausaltöelda raske aru saada, kuhu need üldse edasi peaks viima. Selle lehega tuleks kindlasti midagi ette võtta.--Kyng (arutelu) 25. august 2013, kell 10:21 (EEST)


Arutelu:Riigipeade ja valitsusjuhtide koondtabel

Minu meelest USA riigipea on ühtlasi valitsusjuht. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:48, 13 Sep 2004 (UTC)

Sisu ei vasta pealkirjale, sest siin on ka valitsusjuhid. Andres 11:00, 16 Sep 2004 (UTC)

Teen seda tabelit aegamööda ja esialgu vigadega, milled vajavad täpsustamist. Pean hiljem kõik valitsusjuhid läbi vaatama. St. nende staatuse. Mõningal riigil on president ka valitsusjuht. Praegu olen sinna kirjutanud puudub. Kui keegi teab kindlalt, võib kirjutada riigipea. Egon 11:06, 16 Sep 2004 (UTC)

: Minu meelest võiks juhul, kui riigipea on ühtlasi valitsusjuht, seda nime lihtsalt korrata. Arvan küll, et ma tean, et USA president on riigipea ja ühtlasi valitsusjuht. Andres 11:12, 16 Sep 2004 (UTC)

: Minugi poolets võib korrata. Egon 11:16, 16 Sep 2004 (UTC)

::Egon, meil on riigijuhtide nimed korrektsel kujul olemas iga riigi artikli tabelis. Kontrolli nad sealt kohe üle, siis ei pea tegema topelttööd. - Urmas 08:54, 17 Sep 2004 (UTC)

::: Artiklite tabelites võib ka olla valesid nimekujusid. Andres 09:02, 17 Sep 2004 (UTC)

::Tõesti võib olla. Kuid hulgal juhtudel (Aserbaidžaan, Gruusia, Bulgaaria, Horvaatia) on meil korralikud nimekujud olemas. Jah, võib ka hiljem kontrollida ja parandada, kuid eelistaksin Vikipeedias olukorda, kus selliselt toimida oleks üha vähem põhjust. - Urmas 09:21, 17 Sep 2004 (UTC)

::: Nõus. Andres 09:29, 17 Sep 2004 (UTC)

Hiina Vabariik peaks olema Taiwani nime all nagu mujal. Andres 09:10, 17 Sep 2004 (UTC)

Tegelikult peaks. Ma võtsin aluseks 1 selle riikide nimistu. Egon 09:15, 17 Sep 2004 (UTC)

Kas Chea Sim on ikka veel tegelik riigipea või on ta eksiilis? Andres 09:59, 17 Sep 2004 (UTC)

Chea Sim on Acting Head of State. Norodom on in self-imposed exile from 10 April 2004. Egon 10:09, 17 Sep 2004 (UTC)

: Juulikuus oli Chea Simiga mingi jama, räägiti, et ta on eksiili läinud. Ma ei tea, mis sellest sai. Andres 10:15, 17 Sep 2004 (UTC)

Probleemiks on veel näiteks araabia ja jaapani nimede kirjutamine. Õigupoolest peaks ju neid kirjutama samade reeglite kohaselt nagu kohanimesid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:07, 17 Sep 2004 (UTC)

Seda tabelit pole ammu ajakohastatud. Kas me üldse jõuame seda ülal pidada? Andres 25. november 2005, kell 19.35 (UTC)

Senine kasutus on näidanud, et ei jõua. Ehk siis tegemist kustutamis-kandidaadiga. --WikedKentaur 6. detsember 2005, kell 22.15 (UTC)

: Võib-olla, et loll idee, aga äkki õnnestuks nii siia kui ka riikide infotabelitesse andmed miskil moel mallidega sisse sööta ... - Ahsoous 6. detsember 2005, kell 22.26 (UTC)

: Selle tegi algul Egon, et arvepidamist hõlbustada. Aga nüüd ta seda enam ei ajakohasta. Peaks küsima tema arvamust.

: Kui leitakse, et sellist tabelit on tarvis, siis võib ehk proovida. ma sain asjast nii aru, et see on lihtsalt abitabel. Andres 6. detsember 2005, kell 22.30 (UTC)

:: Ma arvan, et see on tegelikult päris hea ja kasulik tabel, kuigi muidugi pole mul kasutusstatistikat. Ise pidasin varasematel ageadel selliseid riigijuhtide tabeleid kodus paberil enda huvist lähtuvalt, aga kuna ka nüüd võimuvahetustel ikka silma peal hoian, olen alates jaanuarist 2006 siin jooksvalt andmeid täiendanud. Pole küll mahti olnud kõiki andmeid üle käia, aga uued muudatused olen sisse viinud. Nii et mina hoiaks selle alles ja võtaks selle administreerimise omale südameasjaks. -- Sacerdos79 4. veebruar 2006, kell 13.18 (UTC)

: Kui Sa seda korras hoiad, siis on muidugi teine asi. Andres 4. veebruar 2006, kell 13.53 (UTC)

Probleemiks on veel see, et see tabel on nurgataguses kohas, kust kasutajad seda hästi üles ei leia. Andres 4. veebruar 2006, kell 13.54 (UTC)

Nõus, aga ma ei oska ka midagi ette võtta selle parandamiseks. On Sul või mõnel teisel kaastoimetajal häid ideid, kuidas selle tabeli leitavust parandada? -- Sacerdos79 5. veebruar 2006, kell 16.34 (UTC)

: Minul ei ole, sellepärast ma siin halangi:) Andres 5. veebruar 2006, kell 16.37 (UTC)

:: Aga Andres, kust seda leidma peaks? :o)

:: üks variant on lisada "Vaata ka" lõikudes siia link "Eesti president", "Eesti peaminister" -tüüpi artiklitest. --TarmoK 6. veebruar 2006, kell 12.25 (UTC)

::: Arvan, et siia peaks jõudma kuskilt ebaspetsiifilisest, nähtavast kohast. Kas just esilehelt, aga midagi sinnapoole. "Eesti presidendil" pole minu meelest sellega erilist seost. Andres 6. veebruar 2006, kell 13.01 (UTC)

:::: mõtlesin ise ka et esileht oleks piisavalt nähtav koht, kuid niisama link ei ole ju põhjendatud ja teha mingi eraldi lõik selle jaoks, siis tekib küsimus mille poolest see artikkel nii tähtis on et seda sedasi esile tõsta.

:::: mis puutub "eesti presidendi" tüüpi artiklitesse, siis ise leian et seost on nii palju et "vaata ka tieste riikide sama taseme institutsioone", sedasi tegelikult oleks hea kuis siin oleks iga riigi juures ka link vastava riigi presidendi (kui institutsiooni) artiklile, sama ka valitsusjuhi puhul. --TarmoK 6. veebruar 2006, kell 13.32 (UTC)

::::: Riigi tabeli juures on iga riigi juures koht, kus saab viidata selle riigi riigipea ja valitsusjuhi institutsioonile. Alguses olid seal viited vastava riigi riigipeade jne loenditele, kuid ma olen neid vaikselt parandanud. Andres 6. veebruar 2006, kell 13.42 (UTC)
Kas asepresident on ikka valitsusjuht? Pigem ikka nii, et riigipea on ühtlasi valitsusjuht ja asepresident tema asetäitja. Seda tuleks iga konkreetse riigi põhiseadusest kontrollida.

Ei, muidugi enamasti ta seda ei ole. See on esialgse tabeli ajast sisse jäänud viga, mida ei ole veel jõudnud iga riigi juures ära parandada. Mulle näib, et algul oli eesmärgiks ära tuua nii-öelda riigi esimene ja teine mees ning ei järgitud kuigi rangelt seadusega paika pandud rollide jaotust. Tulevikuks luban, et need asepresidendid ja spiikerid saavad siit välja roogitud. -- Sacerdos79 23. mai 2006, kell 10.28 (UTC)

: Siin on ära toodud ...
Milleks selline muudatus? keerulisem lugeda ja kõlab rohkem algklassi õpilase referaadi kirjutamise stiilina kui entsüklopeediana. ... sama stiili on nii mõneski teises artiklis --TarmoK 17. juuni 2006, kell 18.57 (UTC)

: Võib sõnastada ka teisiti, aga pealkirja korrata ei ole hea, sest pealkiri ei väljenda mõistet. Andres 17. juuni 2006, kell 19.07 (UTC)

:: kirjutasin nüüd teisiti, minu jaoks on sedasi selgem ja lihtsam

:: hea oleks saada mingi kokkuleppe mismoodi selliste loendite sissejuhatus kirjutada. praegu on paras pudru ja kapsad selles osas. mitmes kohas on tekst ka tegijatele mitte lugejatele mõeldud --TarmoK 17. juuni 2006, kell 19.39 (UTC)

::: Praegu on meil enam-vähem kokku lepitud, et kasutatakse kursiivi ja pealkirja ei korrata. Kindlasti peab olema täislause.

::::: Miks peab olema täislause? selline "see on" stiil on palju imelikum, eriti kui niigi kasutada kursiivi märkimaks et lause selgitab lehekülje enda olemust, mitte mingit mõistet. --TarmoK 17. juuni 2006, kell 20.16 (UTC)

::: Tegijatele mõeldud teksti peaks võimaluse korral ümber sõnastama nii, et see oleks adresseeritud eeskätt lugejale. Selle võiks ka peita, kuid siis ei hakka ta vist enam nii hästi silma. Andres 17. juuni 2006, kell 19.42 (UTC)

:::: Mis on selle kokkuleppe aluseks, et kasutatada kursiivi? Ehk – millega on see põhjendatud? Kohati olen ise kirjutanud lugejatele loendite ette mitmelauselisi selgitusi, et nad loendi sisu paremini mõistaksid. Ma ei kujuta hästi ette, et me kogu selle teksti kursiivis esitame. Ma ei kujuta ka ette, kuidas on näiteks riigipeade loendite puhul võimalik teksti ühtlustada, sest iga riigi puhul tuleb lugejale anda erinevat teavet. -- Sacerdos79 17. juuni 2006, kell 20.01 (UTC)

::::: ühtlustamise all pean silmas vaid esimest lauset, a la "loend XXX-riigi valitsusjuhtidest ajaloolises järjestuses". Selle järel tulev tekst mis selgitab/täpsustab, a la "aastani XXX oli valitusjuhi nimetus riigipea , seejärel president" jne on tavaline (artikli) tekst

::::: ühtlustamine oleks siis midagi sarnast nagu on täpsustus lehekülgede ja artiklitega mille termini sõnal on erinevaid tähendusi --TarmoK 17. juuni 2006, kell 20.16 (UTC)

:::::: OK, nõus, kui piirduda esimese lausega, siis ehk suudame mingi ühtlustatud vormini tõesti jõuda, aga kursiivi kasutamise üle loendite esilauses ma siiski veel arutleks. :) -- Sacerdos79 17. juuni 2006, kell 20.21 (UTC)

:::::::: Tavaliselt me paneme kursiivi sellised laused, mis ei käi asja sisu kohta, vaid on ainult orienteerumiseks. Kursiiviga peaks lehekülg algama selliserl juhul, kui pealkiri ei nimeta mõistet, või asja, millest lehekülg räägib. Näiteks kui pealkiri on "... loend", siis lehekülg ei räägi loendist, vaid on ise loend.  Kui näiteks riigipeade loendi alguses on mingit informatsiooni riigi ja riigipeade kohta, siis see ei käi kursiivis. Andres 17. juuni 2006, kell 20.37 (UTC)
----
Kas ikka Bhutanil on juba uus kuningas? Arvan, et veel ei ole. Andres 18. detsember 2006, kell 07:03 (UTC)
----
Kust see on võetud, et Kuuba riigipea on ühtlasi valitsusjuht? Nii palju kui ma inglise ja hispaania viki järgi aru saan, on tegu erinevate ametikohtadega, mida täidab üks inimene. Andres 29. veebruar 2008, kell 00:27 (UTC)
----
Šveitsi küsimus on meil arutluse all olnud. Šveitsi liidupresident on kõige analoogsem Eesti riigivanemaga, kes oli tegelikult valitsusjuht, mitte riigipea. Seetõttu on liidupresidendi käsitlemine Šveitsi riigipeana problemaatiline. Sellest põhimõttest oleme ka siin lähtunud. -- Toomas 1. oktoober 2008, kell 11:36 (UTC)
Kuna aga liidupresident ei ole põhiseaduse kohaselt otseselt ka valitsusjuht, tegin tabeli Šveitsi omapära arvestades ümber. Kuna meil on Š all ainult üks riik, siis oli see võimalik. -- Toomas 1. oktoober 2008, kell 11:44 (UTC)

Kõik juhtumid lihtsalt ei mahu sellesse raamistikku. Ega San Marino kohta kirjutatu ka päris adekvaatne ole. Andres 1. oktoober 2008, kell 13:09 (UTC)

: Ka Põhja-Korea on erijuhtum. Andres 1. oktoober 2008, kell 13:12 (UTC)
Njah, teema tõusis uuesti üles sellest, et tahtsin selgitada kasutajale, kes oli Couchepini tõstnud valitsusjuhi lahtrist riigipea lahtrisse, miks ma ta muudatuse tagasi pöörasin. Siis sain aga aru, et minu argument on peaaegu sama vildakas kui tema oma ja üks lahendus ei ole teisest parem. -- Toomas 1. oktoober 2008, kell 13:33 (UTC)

Kuidas saaks seda lehte paremini leitavaks teha? Võiks ju arvata, et seda otsitaks, sest ega vist kuskilt mujalt eesti keeles sellist koondinfot ei leia. Aga praegu vaadatakse seda lehte äärmiselt vähe. --Epp 20. mai 2013, kell 16:14 (EEST)

Panna link esilehele. Andres (arutelu) 20. mai 2013, kell 17:10 (EEST)

: Jah, ma olen ka seda mõelnud, aga sellele justkui pole seal head kohta. Jooksvate sündmuste lehe algusse saab küll panna. --Epp 20. mai 2013, kell 17:42 (EEST)

::Mulle tundub, et inimene peab üldse kõigepealt tulema selle peale, et äkki Vikipeedias mingi selline tabel on. Ja kui ta juba selle peale tuleb, et siit otsida, siis küll ta selle üles ka leiab. Siia tuleb ikka korralikult linke ja ümbersuunamisi. Adeliine 20. mai 2013, kell 18:52 (EEST)
Miks peaks riik olema tähtsam/leitavam kui näiteks käbi, auto, raha vms???--Pietadè (arutelu) 20. mai 2013, kell 19:25 (EEST)

Arvan, et siin on küll tähtis, mis on riik ja mis mitte. Andres (arutelu) 20. mai 2013, kell 21:28 (EEST)
----
See on nüüd täitsa eeskujulik artikkel. :-) Ühtki punast linki pole. --Epp 11. juuni 2013, kell 03:52 (EEST)

Noh, Sinu töö on eeskujulik. Andres (arutelu) 11. juuni 2013, kell 13:18 (EEST)

: Epp on tubli. Omal ajal hakkasin selle punaste linkide likvideerimisega pihta, aga jõudsin ära teha vist ainult A–E. See oli ammu. Vahepeal on sinna ka siginenud uusi tegelasi, kelle Epp on ära katnud. -- Toomas (arutelu) 11. juuni 2013, kell 15:48 (EEST)

:: Aitäh kiitjatele, aga jah, ega ma kogu au ei taha kuidagi endale võtta. Ja suurem osa neist artiklitest on ju ikka väga nirud, eriti need viimased. --Epp 11. juuni 2013, kell 16:10 (EEST)
----
Pole selge, mis Jeemeniga teha, vaata Arutelu:Jeemen. President on kindlasti vale. Andres (arutelu) 2. veebruar 2015, kell 12:01 (EET)

Seepärast ma midagi ei teinudki. Kuna parlament nende tagasiastumispalveid ei rahuldanud, siis formaalselt on president ju ametis edasi –  ma muidugi ei tea täpselt Jeemeni konstitutsiooni sätteid, kas parlamendi nõusolek on üldse vajalik. Valitsus on igatahes reaalselt laiali läinud, seega peaministri koha vakantsuse osas olen ma rohkem veendunud. Ma kardan, et president on juriidiliselt ametis, aga reaalselt oma kohuseid ei täida. Ma isegi ei tea, kuidas seda peaks märkima. Ehk samamoodi nagu sakslased. -- Toomas (arutelu) 2. veebruar 2015, kell 12:19 (EET)

: Siia ja Jeemeni artiklisse peaks panema olukorra kohta mingi pikema selgituse, muidu võib juhtuda, et keegi saab valeinfot :) Ma ise ei ole nii asja piisavalt uurinud. Andres (arutelu) 2. veebruar 2015, kell 12:33 (EET)

:: Jah, aitäh, nüüd on parem. Andres (arutelu) 2. veebruar 2015, kell 12:34 (EET)
Jälgin küll, mul oli see meeles, aga alati ei suuda ennast sundida siia tulema. --Epp 18. september 2015, kell 04:19 (EEST)

Üks inimene ei pruugigi jõuda seda tabelit korras hoida. Andres (arutelu) 20. september 2015, kell 14:17 (EEST)

: Ma ka hoian silma peal, aga ma olen viimasel ajal päevi ikka Vikipeediast ka eemal olnud ja ilmselt olen veel lähiajal. -- Toomas (arutelu) 20. september 2015, kell 14:25 (EEST)

:: Minu meelest on see meil päris hästi kontrolli all. Eks alati on võimalik, et mõni asi jääb kahe silma vahele (eriti neis segase olukorraga riikides), aga me ju parandame jooksvalt ja ma käin aeg-ajalt selle ka muidu läbi. Parem on, kui seda ei hakata nii parandama, et ühes kohas muudetakse ja mujal jäetakse vanad andmed alles. --Epp 20. september 2015, kell 23:41 (EEST)

::: Ma vaatasin, et on uus peaminister, ja siis tuli mõte vaadata, kas see tabelis on olemas. Riigi artiklis oli, aga siin ei olnud. Siis ma mõtlesin, et seda tabelit pole võib-olla ammu uuendatud, pole nagu märganud ka, et siin käidaks. Aga tõepoolest, mingit riigi valitsusjuhtide tabelit mul ei tulnud pähe otsida. Andres (arutelu) 21. september 2015, kell 12:31 (EEST)
Seda on kogu aeg uuendatud, alati muidugi on võimalik, et keegi vahetub salaja. --Epp 5. juuli 2016, kell 04:13 (EEST)

Enne teisaldamist võiks tõstatada arutelulehel teema, lasta see asjast huvitatutel korralikult läbi arutada, m.h ka küsimus, mis pealkirja all peaks artikkel üldse olema. Teiste vikide üks-ühele matkimine on muidugi tore, aga mitte parim praktika. -- Toomas (arutelu) 26. aprill 2019, kell 11:50 (EEST)

Praegune pealkiri on ilmselgelt desorienteeriv ja ka unikaalne (kasutatakse sõna "koondtabel"). Teisaldasin võõrvikide nimekujusid vaadates selgema pealkirja alla--Estopedist1 (arutelu) 29. aprill 2019, kell 08:43 (EEST)

: Keda see desorienteerib? Üle 10 aasta ei desorienteerinud ja nüüd järsku hakkas? Ma ei eita, et võib-olla on paremaid pealkirju, mida saab kasutada, aga unilateraalselt teisaldada, ilma igasuguse aruteluta ja kaasamata inimesi, kes reaalselt selle lehe uuendamise ja korrastamisega tegelevad (nt mina ja Metsavend), ei ole nüüd küll viisakas ega ka aktsepteeritud toimimispõhimõte. Enne räägi, siis tee. -- Toomas (arutelu) 22. juuli 2019, kell 08:41 (EEST)
Me oleme selle pealkirjaga harjunud, aga igatahes kergesti leitav see ei ole.   Andres (arutelu) 22. juuli 2019, kell 12:28 (EEST)

Kas Hetkel võimul olevate riigipeade ja valitsusjuhtide loend on kergemini leitav? Lehekülgede leitavus sõltub tegelikult sellest, kui palju on nad kuskilt lingitud, seda pealkirja muutmisega ei paranda. Ükskõik, mis siia pealkirjaks panna, ükski pealkiri pole piisavalt loomulik. Estopedisti teiste vikide eeskujul pakutu on oluliselt täpsem, aga iseenesest veel pikem ja lohisevam. -- Toomas (arutelu) 22. juuli 2019, kell 19:00 (EEST)

: Ei ole kergemini leitav. Andres (arutelu) 22. juuli 2019, kell 21:30 (EEST)
----
Kas praegu seda tabelit ajakohastatakse? Andres (arutelu) 25. august 2020, kell 08:57 (EEST)

Augusti alguses tegin mõned täiendused siia, aga kuna mind siin enam eriti ei kohta, siis tundub, et ajakohastamine on juhuslikku laadi ja keegi sellel püsivalt silma peal ei hoia. -- Toomas (arutelu) 27. august 2020, kell 20:02 (EEST)
Kas praegu seda tabelit ajakohastatakse? --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 13:53 (EEST)
Mulle tundub, et seda tabelit ei ajakohastata. Kas me suudame seda ülal pidada või kustutame? --Andres (arutelu) 25. oktoober 2023, kell 19:15 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Riigipeade ja valitsusjuhtide koondtabel


Arutelu:Kosmogoonia

Siin artiklis tulebki rääkida vaid astrofüüsikast. Kosmogoonia on astronoomia osa. Kõik muu jama mis sa sinna tekitasid peab minema teistesse artiklitesse. Praegusel kujul tuleb artkkel kustutada, sest ta on desinformeeriv. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 18:25, 13 Sep 2004 (UTC)
'''Kosmogoonia''' (kr: maailma tekkimine) müüt, jutustus, või õpetus maailma tekkimisest.
[[Mütoloogia]]s: [[Kosmogoonilised uskumused]] - [[Egiptuse kosmogoonia]].
[[Teoloogia]]: Vana-Ida ja Paabeli kosmogooniad < [[Genesis]].
[[Filosoofia]]: esimesed katsed maailma tekkimist loogiliselt põhjendada tegid [[Thales]], [[Anaximandros]], [[Herakleitos]], [[Demokriitos]], [[Epikuros]]. Nende arvates arenes maailm loomulikul teel kaosest ja maailma moodustavad osised on igavesed.
[[Astrofüüsika]]:

Lukustasin artikli, et kindlasti puhkevat redigeerimissõda ära hoida. Arvan, et selle artikli all tuleks rääkida teaduslikust kosmogooniast, set minu meelest Vikipeedia taotleb lugupidamist pigem arukate inimeste, kui kreatsionistide silmis. Siim 18:51, 13 Sep 2004 (UTC)

Ma ei saa aru, miks see, mis Leon kirjutas, jama on. Tõsi küll, jumalate põlvnemine ei ole kosmogoonia, vaid teogoonia. Andres 19:04, 13 Sep 2004 (UTC)

Minu meelest ei ole siin üldse kreatsionismi rõhutatud. Siin loetletud loodusfilosoofide õpetusi on raske pidada kreatsionistlikeks, ka hommikumaa vanad loodusmüüdid minu meelest päris kreatsionistlikud ei ole. Andres 19:07, 13 Sep 2004 (UTC)

: Kas jama või mitte, see pole tähtis. Kosmogooniat mõistavad kõik terve mõistusega inimesed astronoomia osana, mis tegeleb universumi tekke ja arengu uurimisega. Sama jutu võib leida ka Võõrsõnade leksikonist, seda allikat oleme ju siiani autoriteetseks pidanud. Artikli päises võiks olla täpsustus ja link lehele, kus räägitakse kosmogoonia teistest tähendustest. Siim 19:13, 13 Sep 2004 (UTC)

:: Jah, see viimane on küll üks võimalus. Aga ei saa mööda minna tõsiasjast, et sõna tähendus on siiski ühtne: jutt on maailma (universumi, kosmose) tekkimisest, olgu see jutt siis mütoloogiline või teaduslik või ehk filosoofiline. Sellepärast võiks ehk pealkirja "Kosmogoonia" all mõistelist vahet mitte teha ning teha seda alles eraldi artiklites. Andres 19:30, 13 Sep 2004 (UTC)

Vaja teha artikkel Kosmogoonilised uskumused
http://www.folklore.ee/tagused/nr1/fart.htm
naine 00:29, 14 Sep 2004 (UTC)
Toimetajale: Kosmogoonia saab teha samaseelt KOSMOS´ega --Leon 12:33, 14 Sep 2004 (UTC)

Kas Sa, Leon, lepiksid niisuguse kompromissiga, et teeme selles vaimus artikli, nagu Sina tahad, pealkirja alla "Kosmogoonia (täpsustus)"? Andres 12:48, 14 Sep 2004 (UTC) JA, pole probleemi ~~

: Kui ma õigesti aru saan kuuluvad viimased kolm sõna Leonile. Kui nii siis võib artiklilt kaitse maha võtta. Ma loodan, et sa oma sõnu ei söö, vastasel korral olen sunnitud artikli taas lukustama. Siim 16:38, 14 Sep 2004 (UTC)

Intervikid ei ole kõik täpsed. Näiteks saksa viki artiklis on juttu nii teaduslikust kui ka mütoloogilisest kosmogooniast. Interviki tuleks suunata alajaotusele. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 10. juuli 2012, kell 23:42 (EEST)

Minu meelest selline sõnastus sobiks "kosmoloogiale".
Siin aga peaks olema "Päikesesüsteemi teket ja arengut käsitlev astronoomia haru". (Vt EE, astronoomileksikon)--Hirvelaid (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 08:52 (EEST)

Jah, kõige kitsamas tähenduses tegeleb teaduslik kosmogoonia ainult Päikesesüsteemi ja selle kehade tekke uurimisega. Aga seda mõistetakse sageli laiemalt, praegu on siin kõige laiem võimalik tähendus.

Siin tuleb mainida seda tähenduste erinevust.

Teaduslik kosmoloogia on kõigi Universumit kui tervikut (või ka multiversumit) puudutavate teaduslike küsimuste uurimine. Andres (arutelu) 10. oktoober 2015, kell 09:18 (EEST)


Arutelu:Sumer

''Šumer on tõlkes “vahtide maa” /valvurite mõttes/, see on see maa, mida Piiblis nimetatakse šine´ar. Tema elanikud olid šumerid (“vahid”). Kahjuks on juurdunud vale kirjaviis Sumer .
''Varane Šumer ~ 3500-2700 ([[Uruk]] 3000-2800; [[Dzhemdet-Nasr]] 2900-2700)
''Vana-Šumer 2700-2300 ([[Ur]] I, [[Lagash]])
''[[Akad]] 2275-2094
See materjal tuleb integreerida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:59, 13 Sep 2004 (UTC)

Osa materjali tuleb üle viia artiklitesse [[Sumerid]] ja [[Sumeri keel]]. Põllumajanduse terminites ma pole kindel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:59, 13 Sep 2004 (UTC)

Kui panna sellised kategooriad:
*Ajaloolised riigid
*Mesopotaamia

Urmas 14:08, 14 Sep 2004 (UTC)

: "Mesopotaamia" sobib kindlasti. "Ajaloolised riigid" tinglikult ka,  kuigi Sumer oli rohkem maa. "Vana-Sumeri riigist" ja "Uus-Sumeri riigist" räägitakse küll. Ma ei tea, kas juriidilises mõttes oli tegemist ühtse riigiga, kui üks linnriik saavutas ülemvõimu teiste üle. Andres

:: juriidilises mõttes mingeid riike ei onud. Category: Ajalugu / Mesopotaamia --Leon 14:42, 14 Sep 2004 (UTC)

Ma teen praegu artiklis suuri muudatusi. Palun ärge seda praegu redigeerige. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:19, 14 Sep 2004 (UTC)
Täna ma enam midagi ei tee. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:43, 14 Sep 2004 (UTC)

Kategooriad ei ole õigesti vormistatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:40, 14 Sep 2004 (UTC)

Leon, Sa segad mul artikli kirjutamist, kui Sa teksti ilma arutamata muudad. Ma pean veel materjali koguma, siis ma saan teksti paremini organiseerida. Kas Sul on allikaid, kus kasutatakse selliseid nimekujusid, nagu Sina ette paned?
Edasi, jutt on lahkarvamustest eeskätt just absoluutse, mitte niivõrd relatiivse kronoloogia suhtes. Andres 05:12, 15 Sep 2004 (UTC)

Kas ei peaks võtma kasutusele, ehki see ei lähe läbi, antiikaja eelse aja suhtes mingi märgi nende eksitavate realatiivsete aastaarvude suhtes. Ennem kirjalike allikate järjepidevuse teket mõjuvad need viimase kui kohani antud täpsed aastarvud vägagi eksitavalt. Enamasti võib olla kümneid eri ajastusi. Üks harrastatav meelismäng on Mükeene ja teine Egiptuse ajastamine.--Ivo Vahur 10. november 2010, kell 16:28 (EET)

:Relatiivne kronoloogia selles mõttes, et see on tehtud esmalt teiste võimalikult tuvastatavamate sündmuste suhtes ja siis nende endi esitatavate kirjalike allikate abil juba edasi... (Märkmed Päiksevarjutustetest, suured kliimamuutused, ...)
Kas Sa ei ole nõus, et jutt on lahkarvamustest just absoluutse kronoloogia mõttes? Andres 19:43, 16 Sep 2004 (UTC)

JA -absoluutne- kasutamine selles kontekstis ei sobi --Leon 20:14, 16 Sep 2004 (UTC)

: Miks? Andres 21:17, 16 Sep 2004 (UTC)
 Ajalooteaduses ei ole absoluutväärtusi!!Leon 21:25, 16 Sep 2004 (UTC)

:: Aga kuule! Absoluutne kronoloogia on sündmuste dateerimine praeguse hetke suhtes, suhteline kronoloogia on nende dateerimine üksteise suhtes. Vaata :de:Absolute Chronologie, :de:Relative Chronologie. Andres 21:58, 16 Sep 2004 (UTC)
uus info! selle peaks Ajaloo ja kronoloogia alla panema!

Leian, et selles artiklis peaks siiski sisalduma ka alajaotus, kus esitatakse kokkuvõte Sumeri ajaloost. Andres 10:14, 24 Sep 2004 (UTC)
Võib-olla tuleb siin varem olnud alajaotusest "Ajalugu" osa materjali üle kanda teistesse alajaotustesse. Andres 10:16, 24 Sep 2004 (UTC)
Selles artiklis peaks olema mingigi ülevaade Sumeri ajaloost. Andres 5. juuli 2006, kell 15.26 (UTC)

Kas siin või eraldi artiklis. Võibolla ennem lühidalt siin ja siis pikemalt eraldi. Kuidas kujuneb. Nagunii on kunagi vaja ka kronoloogiatega seotut. Praegu on veel suurem osa vanaaja tsivilisatsioonidest katmata, rääkimata agraarsetest ühiskondadest eelajal. Jaotaks kui võimalik end alguses terviku hõlmamiseks. Peaks kõigepealt korraliku Vanaaja artikli kirjutama.--Ivo Vahur 10. november 2010, kell 16:28 (EET)

Need on välja jäetud:
*[[Karl August Hermann]]. ''Sumeri-akkadlased: Uurimine vanast muinasajast'', [[Tartu]] [[1896]], [[1908]], [[Toronto]] [[1960]].   	*''Sumerlaste seadusi''. [[Tallinn]] [[1940]], tõlkinud [[Ants Uro]].
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. detsember 2006, kell 11:01 (UTC)

Sumeri eelseid kirju on nimetatud protokirjadeks. Samuti tuleb arvestada ka et umbes 3500 saabus neid suurema lainena. Küllalt tavaline on, et eelnevalt toimuvad väiksed ründed, suhtestumine, väärtustamine ja vaikne migratsioon. (Germaanlased, hetiidid, aarjalased, kreeklased, etruskid(?), ...)--Ivo Vahur 10. november 2010, kell 16:28 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.miksike.ee/elehed/6klass/2maaime/maaime8-2.htm
** In Sumer on 2013-06-24 13:33:56, 404 Not Found
** In Sumer on 2013-07-07 01:39:43, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:40 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.miksike.ee/elehed/6klass/2maaime/maaime2-6.htm
** In Sumer on 2013-06-24 13:33:56, 404 Not Found
** In Sumer on 2013-07-07 01:40:03, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:40 (EEST)