Kasutaja arutelu:NOSSER

Tere tulemast Vikipeediasse, NOSSER! Andres 5. juuni 2008, kell 20:11 (UTC)
Tänud tervituste eest, olen pikemat aega olnud häritid rahva teadmatusest ajaloolistest isikutest ning toimunud sündmustest ning loodan nüüd aegamööda ja mööda veealuseid kive komistades, koondada elu jooksul kogutud matejale ning teadmisi ka levitada laiadele rahvamassidele...
Teie kogemustele ninga abile lootes, rahva harimisele püüdes...

Warm greeting from Belarusian Wikipedia!
This year we celebrate 130. birthday of Belarusian great poets en:Yanka Kupala and en:Yakub Kolas
Could you  help us to translate articles into your unique and honourable language? Thank you in advance!
--Rymchonak 16. jaanuar 2012, kell 11:45 (EET)

Request for translation. Yanka Kupala and Yakub Kolas

Millistest allikatest pärineb Paul Friedrich von Benckendorffi artiklisse lisatud info? Vaata Arutelu:Paul_Friedrich_von_Benckendorff--WooteleF 24. november 2008, kell 20:49 (UTC)
http://www.biografija.ru/show_bio.aspx?id=9945, mõistan eelarvamusi idapoolse info vastu, kuid kasutades ainult faktilisi andmeid on võimalik neid kasutada NOSSER 24. november 2008, kell 21:58 (UTC)

Eelarvamused puuduvad. Sa lihtsalt olid jätnud allika märkimata.--WooteleF 24. november 2008, kell 21:59 (UTC)

Enamik täiendusi on kompilatsioonid olemasolevatest vikiartikklitest, sidusartikklitest--NOSSER (arutelu) 2. veebruar 2019, kell 10:20 (EET)

Vikipeediasse ei või kopeerida autoriõigusega materjale. Praegu on kaks võimalust: kas kustutame selle teksti ära või muudab keegi (ehk sa ise) sõnastust niivõrd palju, et autoriõiguse rikkumine kaob. Tartu Ülikool on tõenäoliselt üks loetavamaid artikleid ja sinna ei või jätta autoriõiguste rikkumisega materjale.--WooteleF 26. november 2008, kell 11:14 (UTC)

Loomulikult, peale väikest pausi töö jätkub...NOSSER 26. november 2008, kell 11:23 (UTC)

: Töötada tuleb nii, et artikkel oleks kogu aeg korras. Andres 26. november 2008, kell 11:26 (UTC)
Kirjuta artikkel 1905. aasta revolutsioon Eestis. Artiklis Eesti ajalugu ei ole tarvis nii põhjalikku esitust. Andres 29. detsember 2008, kell 22:28 (UTC)
----
vt. Arutelu:Georg Philipp August von Roth. --WooteleF 4. jaanuar 2009, kell 17:29 (UTC)
----
Mul on Sulle paar palvet. Kui Sa kogud materjali, tee seda oma kasutajalehel või selle alamlehtedel. Ära pane materjali artiklisse, kuhu see ei sobi. Kui Sa mõnda asja ei tea, ära pane küsimärki, vaid jäta see kirjutamata. Andres 5. jaanuar 2009, kell 18:38 (UTC)
Selliseid sisuta artikleid nagu Vladimir Illjaševitš palun mitte luua. Kui ei oska ise kirjutada tuleb lisada soovitud artiklite nimekirja. --Metsavend 4. veebruar 2009, kell 21:07 (UTC)
----
Pööra veelkord tähelepanu vormistamisele. Ühele artiklile lingitakse ühes peatükis ühe korra. Aastaarvude vahel ei kasutata mitte — vaid –. Isikuartiklites tuleb kasutada DEFAULTSORT malli.--WooteleF 12. veebruar 2009, kell 01:20 (UTC)
----
Miks Sa paned kõikidele artiklitele märkuse "pooleli"? Kas Sa kavatsed neid edasi kirjutada? Kui artikkel tõesti pooleli jääb, pane see märkus siis vähemalt lõppu. --Epp 1. aprill 2009, kell 22:25 (UTC)
----
Malli "Vaata ka" kasutatakse ainult alajaotuse pealkirja all. Andres 12. aprill 2009, kell 12:41 (UTC)
----
NOSSER, sa oled siin juba üsna kaua tegutsenud aga ei pööra siiani vähimatki tähelepanu vormistusele. Teksti sõna-sõnalt mahakopeerimine on keelatud. Samuti lisad sa artiklitesse asjasse mittepuutuvat teksti. Ma pean praegu silmas artiklit Christoph Adam von Stackelberg.--WooteleF 29. mai 2009, kell 09:09 (UTC)
----
Autoriõigustega kaitstud tekste ei või siia kopeerida. Muuda sõnastust artiklis Neeme Väli, või eemalda autoriõigustega kaitstud tekst.--WooteleF 17. juuni 2009, kell 10:54 (UTC)
----
Baltisakslaste kohta on parimaks allikaks rüütelkonna käsiraamatud, mis on ka internetis olemas. Jälgida tuleb kuupäevi, need on seal antud vana kalendri järgi. Isikuartiklites tuleb kategooriate ees kasutada DEFAULTSORT-malli. Isikuartiklid tuleb kanda loenditesse.--WooteleF 24. juuli 2009, kell 17:16 (UTC)
----
Ära lisa autoriõigustega kaitstud teksti. Korrasta need mõisateartiklid.--WooteleF 17. august 2009, kell 19:34 (UTC)
----
Millisest allikast pärineb Taani ajalugu käsitlev tekst?--WooteleF 27. august 2009, kell 20:16 (UTC)

Virtuaalne Euroopa http://virtualeuropa.narod.ru/europa.html --Nosser 28. august 2009, kell 18:46 (UTC)

:Allikad tuleb artiklites märkida. Soovitavalt viidetena.--WooteleF 28. august 2009, kell 20:19 (UTC)
----
Ära lisa Vikipeediasse autoriõigustega kaitstud teksti! Kui kuskilt kopeerid siis muuda sõnastust!--WooteleF 28. august 2009, kell 09:20 (UTC)
----
Viita need Georgi kavaleride artiklid nii nagu ma tegin artiklis Peter-Eduard Bauman. Ning kanna need isikute nii biograafiate kui sõjaväelaste loendisse.--WooteleF 22. september 2009, kell 16:52 (UTC)
----
Kui kasutad ühte viidet artiklis mitu korda, siis tuleb see ainult ühe korra pikalt välja kirjutada. Nt. see Georgi ordeni kavalerid Eestis. Mitte-eestlaste elulood. tuleb kirjutada ainult ühe korra. Hiljem saab kasutada juba lühivarianti  --WooteleF 25. september 2009, kell 14:39 (UTC)
----
Need Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi lehel olevad Peterburi politseimeistrid võiksid olla artiklites [Peterburi kindral-politseimeister] (Генерал-полицмейстер) ja [Peterburi ülem-politseimeister] (Обер-Полицмейстер) või nagu vene :ru:Градоначальники Санкт-Петербурга artiklis. Nimekirja biograafiatest saad siit:
*Байкулова С. З., Матвеева И. У., Бауман А. Л.: Руководители Санкт-Петербурга, С. Петербург-Москва:  Нева, ОЛМА-Пресс, 2003, ISBN 5765421148, lk. 572 ja 573 --Jaanusele 27. oktoober 2009, kell 18:35 (UTC)
Selleks oligi lõigu ees tulevikku suunatud viide

Hi NOSSER! Would you be so kind to help me translate this article into the wonderful Estonian language? Please. If you think that article is too long, here is a short version: "Lu Xun was a Chinese  short story writer, editor, translator, critic, essayist and poet. He was most famous for the novella The True Story of Ah Q." Thanks a lot and best regards:)--Amaqqut 5. november 2009, kell 06:19 (UTC)
----
Vene allikatest tõlkimisel peab olema tähelepanelik, kuna paljud mõisted on nö "venepäraseks" tehtud. Oled artiklisse Wrangell kirjutanud Rootsi sõjaväe alampolkovnik ja Karl XII armees polgukomandör - Rootsi sõjaväes vastab alampolkovnikule ooberstleitnant ning polgule rügement.--WooteleF 17. november 2009, kell 10:27 (UTC)
Oled siin Vene_NFSV ja siin NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi juures asuv Riiklik Poliitvalitsus" artiklitele ühesugused interviki lingid lisanud.--Jaanusele 18. november 2009, kell 23:13 (UTC)
----
Aastaarvude vahel kasutatakse mõttekriipsu. See on redigeerimiskasti all too vasakpoolne kriips.--WooteleF 6. jaanuar 2010, kell 21:40 (UTC)
----
Dagö on Hiiumaa, Ösel on Saaremaa ja Westfaalia on Vestfaal. Nii tuleb ka artiklis kirjutada.--WooteleF 19. jaanuar 2010, kell 21:07 (UTC)
----
Kui sinu artikleid parandatakse, siis pane tähele milliseid muutusi tehakse.--WooteleF 25. jaanuar 2010, kell 11:52 (UTC)
----
Vaata ka, mida ma artiklis Kliment Vorošilov muutsin:
*Puudusid intervikid
*Sulgusid oli üleliia palju
*Ei olnud JÄRJESTA-malli
*Kategooriad olid valesti
*Link oli valele marssalile
*Aastaarvude vahel kasutatakse mõttekriipsu, selle leiad redigeermiskasti alt (vasakpoolne kriips)
*Ametikohtade loend pole hea, peaks olema seotud tekst--WooteleF 27. jaanuar 2010, kell 19:31 (UTC)

Palun ära pane toimetamismärkust artikli keskele. See peab olema päris alguses. Andres 9. veebruar 2010, kell 08:39 (UTC)

Pean Andresega nõustuma. Kui näed midagi sellist, nagu selles artiklis siin, siis palun tõsta nad ikka algusesse. Jätab artiklit natukene parema mulje. --kanakukk 10. veebruar 2010, kell 15:32 (UTC).
Toimetamismärkused käivad artikli alguses. Andres 15. veebruar 2010, kell 22:08 (UTC)
----
Eluaastate märkimiseks kasuta sellist kriipsu: –
Saad selle moodustada, kui klõpsates esimesele kriipsule redigeerimiskasti all olevate sümbolite hulgast. Andres 25. märts 2010, kell 09:54 (EET)
Sa parandasid jälle õiged kriipsud valedeks. Andres 25. märts 2010, kell 12:36 (EET)
----
Tõstan järgmise märkuse kasutajalehelt siia. Andres 9. aprill 2010, kell 12:37 (EEST)
See on eriti tunnustust vääriv: http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Rahvarinne&action=historysubmit&diff=1451009&oldid=1384665
--82.131.90.96 9. aprill 2010, kell 11:30 (EEST)

Kui teed väga suuri muudatusi, siis oleks hää, kui Sa artikli arutelus või resümees põhjendaksid, miks niisugused muudatused läbi viisid. Ma ei tea, kas artiklis Idarinne (Teine maailmasõda) tehtud muudatused olid põhjendatud või mitte, aga palun püüa edaspidi mahukaid muudatusi teha nii et need ka teistele oleksid üheselt arusaadavad. Minu meelest on see hea kas või sellepärast, et teised kaastööd tegevad inimesed ei peaks liiga palju oma aega suunama sellesse, et aru saada, mis eesmärgil redigeerimised tehti. --kanakukk 9. aprill 2010, kell 15:53 (EEST).

Aastaarvude vahel kasuta mõttekriipsu ( – ). Selle leiad redigeerimiskasti alt. Paranda see enda loodud artiklites.--WooteleF 28. aprill 2010, kell 10:34 (EEST)

Artiklis Krimmi khaaniriik parandasid sa õiged kriipsud valeks. Ma loendis olevad kriipsud parandasin eile ära, pidasin silmas teksti sees olevaid kriipse. Panin sinna igale poole õiged kriipsud.--WooteleF 28. aprill 2010, kell 11:37 (EEST)
----
Vaata Arutelu:Nikita Panin.--WooteleF 3. mai 2010, kell 17:14 (EEST)

Tere! Kuivõrd oskad vene keelt päris heal tasemel, siis äkki oleks võimalik tõlkida need kaks artiklit eesti keelde: ru:Особое совещание при НКВД СССР, ru:Кулак (крестьянин). Nendega ei ole iseenesest väga kiire, aga oleksin väga tänulik, kui lähemal ajal selle jaoks aega leiaksid. --kanakukk 6. mai 2010, kell 22:17 (EEST).
----
Meil pole kombeks vana kalendri kuupäevi väikseks teha.--WooteleF 18. mai 2010, kell 13:58 (EEST)

Selge, senise sellelaadse tegevuse kohta pole keegi märku andnud, jälle targem--Nosser 18. mai 2010, kell 14:01 (EEST)

Kui sa lingid nii [[Venemaa keisririik|Venemaa keisririi]]gi siis pole mõtet seda gi-d välja jätta vaid pane ta sulgude sisse. Võiksid enne salvestamist oma teksti ka natuke põhjalikumalt läbi lugeda, sul on tihti selliseid lihtsaid kirjavigu, kus mõni täht on puudu, üle või vahetusse läinud nagu seda trükkimise käigus ikka juhtub.--Kyng 21. mai 2010, kell 11:58 (EEST)

Panusta kvaliteedile mitte kvantiteedile. Süvene rohkem teemasse ja ära topi lihtsalt süüdimatult nimesid artiklitesse. Näiteks artiklis Knorring on alapeatükk "Läänemaa ? liin". Kui oleksid süvenenud mõistaksid, et tegu on suguvõsa pealiiniga, millest hargnevad ka kõik teised liinid.--WooteleF 30. juuli 2010, kell 21:39 (EEST)
Ning suguvõsaartiklitesse ei maksa panna kõiki suguvõsa liikmeid. Tee nii nagu Wrangellide puhul (Wrangellide sugupuu).--WooteleF 30. juuli 2010, kell 21:39 (EEST)

Palun jälgi, et pärast muudatuste tegemist jääks artikli üldilme enam-vähem vaadatavaks. Niisugust asja oli päris kole vaadata. --kanakukk 1. september 2010, kell 16:02 (EEST).
----
Kopipeist autoriõigustega kaitstud allikatest on keelatud!--WooteleF 20. september 2010, kell 17:33 (EEST)

Klaus Kurselli mäss. Kuigi on näha, et sa oled püüdnud lauseid muuta, ei ole see piisav. Hulk lauseid on sõna-sõnalt maha kirjutatud ja osadel on ainult üks sõna ära jäetud või muudetud.--WooteleF 20. september 2010, kell 21:04 (EEST)
----
Kas Kapsta mõisa on artikkel kohe tulemas? Olematutele artiklitele ümbersuunamisi ei tehta.--WooteleF 30. detsember 2010, kell 22:58 (EET)
----
Artiklites tuleb kirjutada nimed pikalt välja ja ka linkida kogu nimele.--WooteleF 3. jaanuar 2011, kell 15:44 (EET)
----
Palun:
*ära kasuta saksakeelseid kohanimesid;
*lisa siselinke;
*kui võib eeldada, et isik on artiklivääriline, lingi täis-, mitte perenimele;
*sidekriipsu asemel kasuta mõttekriipsu;
*pööra üleüldse tähelepanu vormistamisele;
*jne
--WooteleF 6. jaanuar 2011, kell 18:01 (EET)
Palun ära võta keeletoimetamise malli ära. Põhjust näed siin. Ja siingi vajab näiteks sõna "Ameerika" täpsustamist. Taivo 1. veebruar 2011, kell 13:17 (EET)
----
Toimetamismärkus tuleb panna artikli algusesse. Andres 1. märts 2011, kell 19:17 (EET)
Toimetamismärkus pannakse päris algusesse. Andres 5. märts 2011, kell 23:44 (EET)

Muuda artiklis Viru-Nigula kihelkond sõnastust, et tegu ei oleks rikkumisega.--WooteleF 7. aprill 2011, kell 13:58 (EEST)
----
Ära kirjuta maha.--WooteleF 11. aprill 2011, kell 17:50 (EEST)
----
Palun ära kirjuta sõna-sõnalt maha. --Epp 25. mai 2011, kell 16:38 (EEST)

Ära lisa autoriõigustega kaitstud teksti

Mulle ei tundu kuigi mõistlik, et tänavate kunagised nimed esitatakse siselinkidena, need ju sisuliselt petavad lugejat – mõtled, et siselingi taga peitub midagi huvitavat, tegelikult suunatakse kasutaja samasse artiklisse tagasi. Arvan, et õigem oleks siselinkide asemel need nimed paksu kirjaga esile tõsta. --kanakukk 31. juuli 2011, kell 22:25 (EEST).

Ära lisa pilte, mille puhul on kindel, et luba pole, pean silmas just seda Kalinini kuju pilti. 20. sajandi alguse piltidega nii suurt probleemi pole, sest autor on teadmata ja 70 aastat avaldamisest on möödas.--WooteleF 8. august 2011, kell 14:55 (EEST)
Ka üle 70 aasta tagasi avaldatud piltide puhul peaks puuduma mõistlik kahtlus, kui autori surmast ei pruugi veel 70 aastat möödas olla. Ehk kui tegu on postkaardiga, võiks üleslaadija teada, et postkaardi tagaküljel pole autorinime või kui tegu on arhiivifotoga, võiks üleslaadija teada, et arhiivis pole selle foto juurde märgitud autorinime. Kui usud, et autor on anonüümne kasuta pildi juures malli AO-anonüümne. Palun märgi failileheküljele ka allikas (ja autor, kui see on teada). 88.196.241.249 8. august 2011, kell 19:32 (EEST)
Palun, lisa Tallinna linnamüüri ja teisi vanu ehitisi kujutavad pildid Commonsisse.--WooteleF 10. august 2011, kell 10:42 (EEST)
Pööra tähelepanu korrektsele vormistamisele. Jälgi, et lingid viiks ikka õigetele asjadele ja kõrvalist juttu ei oleks. Pean silmas praegu artiklit Ungern-Sternbergi palee. Kuigi sulle võib jääda mulje, et ma ainult vingun sinu kallal, hindan ma su kaastööd kõrgelt, sest kirjutad neil teemadel, mis mindki väga huvitavad. Kui veel vormistamise ka korda saaks, oleks sinu näol tegu Vikipeedia ühe väärtuslikuma kaastöölisega.--WooteleF 17. august 2011, kell 17:37 (EEST)

Et globaalset kontot luua, pead arvatavasti oma e-posti aadressi kontoga siduma. Seda saad teha eelistuste kaardi "Kasutaja andmed" alaosas "E-posti sätted". Ja kui teise projekti logid, siis pead seda tegema sama parooli (ja e-posti aadressiga). Kas leheküljel Special:MergeAccount pole mingeid juhiseid? "NOSSER" ja "Nosser" peaks küll erinevad kasutajanimed olema, aga võib-olla on probleem selles, et väikeste tähtedega kasutaja on keegi Commonsisse juba teinud. Sellisel juhul võiksid proovida sisse logida näiteks soome vikisse, kus kumbagi nime veel pole ja vaadata, kas sealne konto ühendatakse. Seejärel, kui sul juba on mitme kasutajaga ühendkonto, võiksid uuesti nimega "NOSSER" Commonsisse logimist proovida. Või siis tont teab, milles asi ja lihtsam on mingi muu nimega Commonsisse registreeruda. 88.196.241.249 18. august 2011, kell 10:51 (EEST)
----
Palun lisa üles laaditud piltide juurde alati allikas. Kui on pakutud, et autoriõiguse kehtivus on lõppenud, peaks ühtlasi olema autor teada. Kui pilt pole tehtud üle 70 aasta tagasi, siis autoriõiguse kehtivus kindlasti pole veel lõppenud. Pikne 15. november 2011, kell 22:22 (EET)
----
Palun lisa enda üles laaditud piltide juurde alati allikas. Allikas peaks aimu andma, kes on autor või et autor tõepoolest on anonüümne või mis ajast on pilt pärit. Mõne pildi juures, kus väidad 70 aasta möödumist avaldamisest, ei tundu see olevat kuigi tõenäoline. 88.196.241.249 27. jaanuar 2012, kell 20:46 (EET)

Perekonnanime koos eesnime initsiaaliga kasutatakse nii: "H. Mäe", mitte "H.Mäe".
Mina isiklikult leian, et initsiaalide kasutamine ei tee artikli stiili paremaks. Andres 1. september 2011, kell 09:03 (EEST)

Tallinna Sadam on ettevõte, mille ajalugu algab 1990ndate algusest ja on artiklis eespool ära toodud. Tallinna Sadam ei ole sadam, vaid see omab ja haldab viit sadamat, mille kohta on eraldi artiklid. Seepärast ei puutu sellesse artiklisse ei Vanasadama ajalugu ega Muuga sadama konteineriterminalid. Püüan selles nüüd kuidagi korda luua. Ssgreporter 3. oktoober 2011, kell 23:31 (EEST)

Tõstsin sellesse artiklisse jurde kirjutatud osad nende sadamate juurde, kuhu see tekst kuulub, ja kirjutasin artikli pealkirja kohta selgituse oma arutelulehele. Ssgreporter 4. oktoober 2011, kell 11:13 (EEST)
----
Toimetamismärkus pannakse artikli algusesse, mitte keskele. Ja ära pane seda igaks juhuks, vaid konkreetse põhjusega. Andres 29. oktoober 2011, kell 19:10 (EEST)

Kategooriad:Mustamäe linnaosa tänavad kuuluvad juba ise Kategooriad:Tallinna tänavad, siis ei ole mõtet (nt. Mustamäe tee) neid topelt panna Lohusalu 4. november 2011, kell 19:01 (EET)

Selgituseks, miks võtsin Hayeki artiklist ära sinu pandud lisanduse Tarantino filmide kohta: "Ehast koiduni" filmi lavastajaks oli Robert Rodriguez ja samuti oli Rodriguez selle lõigu režissöör, kus Hayek "Neljas toas" kaasa tegi (kusjuures viimase lõigu puhul oli ta ka stsenarist, mitte Tarantino) -- Ahsoous 17. november 2011, kell 09:26 (EET)

Palun ära seda malli tavalistesse artiklitesse paiguta. Ivo 30. detsember 2011, kell 14:37 (EET)

Kordan palvet. Kui ei ole ikka väga head põhjust sisukorra asukoha muutmiseks, siis peaks selle sinna jätma, kus see muidu on. Sellest ei ole midagi, et artikli sisuosa natuke hiljem algab. Kui sisukord on ühes artiklis ühes ääres ja teises artiklis teises ääres, siis tekitab see ainult segadust. Ivo (arutelu) 18. oktoober 2012, kell 23:00 (EEST)

В курсе, как твой ник с датского переводится? Открой Викисловарь. --88.154.193.207

Tere! MTÜ Wikimedia Eesti tahab aktiivsetele vikipedistidele nende kaastöö tunnustamiseks anda väikesed preemiameened fotovõistluse Wiki Loves Monuments võidupiltidega kalendri näol. Kalendri kättesaamiseks võta palun ühendust Avjoskaga. Adeliine 8. veebruar 2012, kell 21:41 (EET)

Здраствуйте, в украинской Википедии произошла дискуссия как писать слово Harjumaa, кириличными буквами и хотел спросить есть ли у эстонском языке звук "х", потому что за моими данными есть, а другие пользователи пишуть Harjumaa начиная с "Г". Как правильно. З уважением.--AlexusUkr (arutelu) 20. juuli 2012, kell 17:58 (EEST)

Есть ли звук "Х" у эстонском языке?

"Vaata ka" alajaotus käib enne viiteid ja välislinke. Vaata Vikipeedia:Vormistusreeglid. Ivo (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 15:48 (EEST)

Hi Nosser, I hope you don't mind me writing to you in English. I noticed that you wrote Venemaa suursaatkond Eestis -- great job. I am working on a draft article at :simple:User:Russavia/DipMis, and I was hoping you could help me to find some information, and sources, that I require. I know that the Russian embassy in Tallinn was established in 1992, but I don't have a source for this information. Could you possibly help to find one? Any language is fine. Also, I need to find out what date the consulate in Narva was established, and also what date the consular department in Tartu opened. And again I need sources for this. I also need to find someone who can help with photos of the consular department in Tartu. Can you possibly help with any of this information? Feel free to reply here, or my etwiki talk page, I have them watchlisted. Any assistance you can provide would be great. Cheers, Russavia (arutelu) 11. oktoober 2012, kell 16:03 (EEST)

I now have the date for the Tartu consular office (1996), but still require a source for the Narva counsulate (1994). Just wanted to let you know here, in case you might look for any of this info in the future. Cheers, Russavia (arutelu) 19. oktoober 2012, kell 00:55 (EEST)

Millisest allikast on pärit info, et Keila–Haapsalu raudtee avati kitsarööpmelisena? "Eesti Raudtee 140" järgi avati Keila–Haapsalu laiarööpmeline raudtee ajutiseks liikluseks 1904. a detsembris ja ametlik avamine toimus 1905. a novembris. --Ivar (arutelu) 13. detsember 2012, kell 21:18 (EET)

Tere! Minu meelest ei ole sõjaväelase malli puhul punase tooni kasutamine kuigi hea. Parem oleks kollane värvus (#EEDD82), nagu näiteks artiklis Harald Nugiseks, või sinakas toon (#b0c4de, lightsteelblue), nagu on näiteks artiklis Alfons Rebane. Nende värvuste taustal on musta värviga kirjutatud nime parem lugeda. --kanakukk (arutelu) 15. detsember 2012, kell 09:08 (EET).

Добрый день! Я попытался перевести неизвестную в России информацию из Вашей статьи Karl Hellat, но я, увы, не знаю эстонского языка. Есть несколько моментов, в которых я не разобрался: кем был Hellat с 1922 по 1926 год, кем ему приходился петербургский отоларинголог Петр Геллат (он не мог быть дядей, так как в одной семье не может быть двух сыновей с одним и тем же именем, скорее всего это старший брат). Я был бы очень благодарен, еслим бы Вы смогли проверить мой перевод и дополнить мою русскую статью (интер-вика в эстонской статье) недостающими сведениями. Крайне интересен для меня процесс обмена (правильно ли я понял, что Геллат был именно обменен на каких-то украинских коммунистов, известно ли на кого именно?) Заранее спасибо. С уважением, Hunu (arutelu) 12. veebruar 2013, kell 13:54 (EET)

:Спасибо, уже помогли. Остался только вопрос про "дядю" Петра Геллата, которого звали точно так же как и отца. Не мог ли он быть старшим братом, нет ли ошибки в статье? Hunu (arutelu) 18. veebruar 2013, kell 19:22 (EET)

Pildil olev isik käis 1594. aastal oma 48. eluaastat. Sellest peaks piisama, et aru saada millise Horniga on tegu.--WooteleF (arutelu) 11. juuli 2013, kell 22:37 (EEST)

Massiliseks kategooriate parandamiseks on hea kasutada Vikipeedia:AWB. Selleks on vaja see alla laadida siit. Väga tüütu on seda käsitsi teha. --Tiia (arutelu) 27. juuli 2013, kell 14:30 (EEST)
Kui lisad artikli maakonna neemde või saarte kategooriasse siis võid vastavalt Eesti saarte või Eesti neemede ülemkategooria eemaldada. 88.196.241.249 29. juuli 2013, kell 08:28 (EEST)

Asula ei ole ju kihelkonnakirik (nt "kihelkonnakirik: Linnaka") nagu kihelkonnaartiklites infokastides kirjutad.
Teiseks, infokast pole artiklis eesmärk omaette. Kui ta on väheinformatiivne või kui selles väljatoodud faktid pole antud teema juures kõige esmasemad, siis pole kast kasulik. Näiteks Riigkogu artiklis on infokastis praegu otsitud asjad. Seal toodu on ebaolulisemapoolne ja ei aita kuigivõrd võrrelda Riigkogu olulistes punktides teiste maade parlamentidega. Näiteks Gennadi Timtšenko artiklis kordab infokast sama, mis on kirjas esimeses lauses. Sellistel puhkudel ja ka näiteks mainitud kihelkonnaartiklites võiks infokast minu meelest sellisel kujul pige olemata olla. Pikne 8. august 2013, kell 23:52 (EEST)

::: Vaidleks sellele nati vastu. Nimelt infokast on ka masinloetav ning arvestades pisitasa toimuvat üleminuekut kasvõi wikidata kasutuselevõtmise poole, siis tundub, et varsti on primaarne just nimelt infokast ja mitte artikkel ise. --  •  •  •  Kasutaja:Ahsoous  •  arutelu 9. august 2013, kell 17:31 (EEST)

Lähtusin standardiseerimisest ja samaliigilistes artiklites ühise vormistamise eesmärgist. Aga kihelkonnakiriku suhtes, märkus õige--NOSSER (arutelu) 9. august 2013, kell 11:39 (EEST)
----
Oot, las kreiside navigeerimismallid jäävad ikka kreisiartiklitesse. Navmallid ei käi otseselt artikli sisu juurde ja hakkavad segama, kui neid mõõdutundeta artikli lõppu kuhjata. Näiteks pole Eesti külaartiklites Euroopa riikide navigeerimismalli, kuigi need asjad kaudselt seotud on. Optimaalne võiks olla see, kui artikli lõpuosa kaudu võimaldatakse navigeerida samaliigiliste asjade vahel. Muude seonduvate asjade juurde jõuab kategooriate ja teksti sees lingitud artiklites olevate linkide/navigeerimismallide kaudu. Pikne 4. september 2013, kell 20:36 (EEST)
Veel üks märkus. Pikne 4. september 2013, kell 20:55 (EEST)
----
Kultuurimälestiste kategoriseerimine maakondade järgi on mõistlik, aga kui need kategooriad on mõeldud sisulehekülgede (artiklite) jaoks, siis neid võistluse lehekülgi ei tuleks sinna segada. Pikne 5. oktoober 2013, kell 13:40 (EEST)

Selliste pealkirjadega kategooriatesse on loomulik panna ikkagi artiklid konkreetsetest mälestistest. Kui tahta projektilehti maakondade kaupa kategoriseerida, siis selle jaoks peaks mingite muude pealkirjadega kategooriad olema. Pikne 6. oktoober 2013, kell 16:53 (EEST)

Pean silmas seda, et vikiprojekti nimekiri kultuurimälestistest ei kuulu Vikipeedia sisu juurde ning kategooriates Vikipeedia sisu (artiklid) sirvides ei peaks lugeja sattuma muudele asjadele. Sellepärast ei tohiks sisu ning projektilehed, muidu abilehed, mallid ja muu olla kategooriates läbisegi. Praegu on need nimekirjad küll ka valdade kategoorias, aga see on ilmselt ekslik. Pikne 6. oktoober 2013, kell 19:31 (EEST)

Lp NOSSER, oled lisanud siia https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vastupanutegevus_Eesti_NSVs&diff=2485793&oldid=2376247 teksti:
"1989. aastal moodustati liikumine Genf 49, mis propageeris Eesti elanike keeldumist asuma ajateenistusse NSV Liidu relvajõududesse, kui Eestit okupeeriva riigi teenistusse. Liikumisega kaasaläninud ajateenistuskohuslasi oli ca 8 000 meest."
Kust see pärineb?

Jään tagantjärgi viiteallika näitamisega hätta, kui olen tekitanud segadusi või valeinfot, palun lahkesti täpsustada või parandada--NOSSER (arutelu) 8. aprill 2014, kell 09:46 (EEST)
----
Meil on riikide kategooriad üldiselt sama pealkirjaga, millega vastav artikkel (Venemaa). Mis sellega nüüd siis on? 193.40.10.181 28. aprill 2014, kell 21:52 (EEST)

Töö on küll kolossaalne, aga kui riigi nimi on Venemaa Föderatsioon, siis peab ka kategooria olema korrektne--NOSSER (arutelu) 28. aprill 2014, kell 21:55 (EEST)

: Venemaa ongi Venemaa Föderatsiooni nimi. Peaaegu kõikidel riikidel on pikem ametlik nimi, aga me kasutame artiklite pealkirjades ja lähtuvalt kategooriate nimedes üldiselt lühemat. Minu meelest läheb asi nüüd segasemaks. Kui kategooria "Venemaa Föderatsioon" on pühendatud riigile, siis mis teemale hakkab olema pühendatud senine kategooria "Venemaa"? Venemaa keisririik ja muu ajalugu sobis ju praeguse riigi ajaloo alla. Peand hoogu. 193.40.10.181 28. aprill 2014, kell 22:02 (EEST)

Kui teed mingi koha järgi nimetatud kategooria, siis jäta palun see koht ka teiste omasugustega samasse kategooriasse. Näiteks Vergi kategooriasse "Lääne-Viru maakonna külad", nii et üht Lääne-Viru maakonna küla ei tuleks otsida sadama, tulepaagi ja muude asjade juurest. Pikne 31. juuli 2014, kell 22:59 (EEST)

Kui nt enwiki, dewiki, ruwiki't (ruwiki vist pigem püüab kategooriatega koormata artikleid, mitte samanimelisi kategooriaid) vaadata, siis nõus Piksega. Lihtsuse ja topeldamise vältimise huvides võiks küll NOSSERi stiilis teha. Küll aga jääb arusaamatuks, et kui artiklisse Vergi paneks ma ainult kategooria "Vergi", siis miks ma peaks küla otsima nt sadama asjade juurest?--Bioneer1 (arutelu) 1. august 2014, kell 15:45 (EEST)

: Topeldamine tuleb sellest, et me ei oska praegu paremini paigutada kategooriat, mis koondab sadamat, tulepaaki ja muid asju, mis tegelikult pole külad ja ei pruugiks olla külade alamkategoorias. Kui tahta topeldamist vältida tuleks külade kategooriast ära võtta kategooria "Vergi". Üks võimalus oleks panna ta otse vallanimelisse kategooriasse (mis omakorda ei pruugiks olla valdade kategoorias). Pikne 1. august 2014, kell 16:04 (EEST)

:: rangelt võttes on sul õigus, ent võtame nt etwiki "Kategooria:Friedrich Reinhold Kreutzwald", kus on isikuga seotud ausambad, eepos. Oleks naeruväärne, kui nüüd see isikukategooria panna ka kategooriasse "Ausambad", "Eeposed".--Bioneer1 (arutelu) 2. august 2014, kell 11:56 (EEST)

Eeldasin kategooria loomisel, et kasutaja otsib objekte konkreetse asukohanime alusel, aga kui on vaja saavutada laiemat haldusterritooriumi hõlmavat dimensiooni, siis võib ju asulakategooria lisada ka valla kategooriasse. Sadamat, tulepaaki ja muid asju või liigitada täiendavalt objektikategooriate alusel. --NOSSER (arutelu) 1. august 2014, kell 21:59 (EEST)

:kategoorias "Vergi" olev nt Vergi sadam on niikuinii sadamate kategoorias ka--Bioneer1 (arutelu) 2. august 2014, kell 11:56 (EEST)

Ma tahtsin selle juures öelda, et me ei kategoriseeri pilte teemakategoriatesse, aga see pilt tuleks üldsegi commonsisse laadida. Adeliine 18. september 2014, kell 07:46 (EEST)

Lihtsalt ülekandmist ma ei oskagi, tuleb lihtsalt Commonsisse laadida. Kui siin vikis lähed faili üles laadima, siis üleslaadimislehel kohe alguses on suur link Commonsi laadimislehele. Seal näitab ilmselt alguses väikest juhist, kust saad edasi liikuda ja faili valida oma arvutist. Edasi tuleb litsentsi valimine. Kui menüüs ei ole sobivat ("avalik omand, sest autoriõigused lõppenud"), siis saad kasti panna malli . Siis saab veel kategooriaid külge panna ja kirjeldust kirjutada ja ongi valmis. Adeliine 18. september 2014, kell 11:12 (EEST)

:Hmm, vabandust, ma ei saa aru, mida sa küsid. Adeliine 18. september 2014, kell 13:41 (EEST)

::Ma ei tea, kuidas saab lihtsalt faili üle kanda. Leidsin, et on olemas mingi CommonsHelper (http://tools.wmflabs.org/commonshelper/), aga ma pole seda kasutanud. Proovi. Adeliine 18. september 2014, kell 15:11 (EEST)

: Üldjoontes käib faili ülekandmine nii, et laadid faili sama pealkirjaga ka Commonsisse ja siis keegi kustutab faili, mille varem siia üles laadisid. Pikne 19. september 2014, kell 11:49 (EEST)
----
Palun ära tõsta Commonsi linki välislinkide alt ära ega lisa seda muu suvalise koha peale. Kui mõnel juhul muid välislinke pole või Commonsi lingi kast jääb muidu õhku rippuma, siis saab selle asemel kasutada malli . Pikne 4. oktoober 2014, kell 17:32 (EEST)

[[:Pilt:Revali muldkindlustused enne 1710. aastat.jpg]]

Kui näiteks Paides on kaks kirikut (peale võib-olla veel mõne kogudusehoone, mida ei nimetata kirikuks), siis ei tarvitse teha ainult nende kahe pärast omaette kategooriat. Kui kategoriseerid õigeusu kirikud täpsemalt maakonna järgi, siis tuleks nad ühtlasi kategooriast "Eesti õigeusu kirikud" eemaldada. Pikne 5. oktoober 2014, kell 13:16 (EEST)
kategooriate nimetamisel võiks püüda neid nimetada kujul "Võru maakonna kirikud", mitte "Võrumaa kirikud", sest Võrumaa artikkel ise viib endise maakonna juurde, ent need kirikud üldiselt on kõik ka praegu olemas. Siiski nendin, et seda ebaühtlust on kategooriates palju, analoogne on kategooriaga Eesti muuseumid--Bioneer1 (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 11:23 (EEST)

seotud arutelu ka nt siin: (Kategooria arutelu:Põlva maakonna õigeusu kirikud)--Bioneer1 (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 11:29 (EEST)

Artiklis Volmari kreis oleks paslik kihelkondade loetellu kuuluv Ziemeļrūjiena paigutada mitte nimekiri lõppu, vaid Salaca järele. Kuna tegemist on tähestikulise nimekirjaga ja "z" asub teatavasti parajasti käibivas tähestikus "s-i" ja "š" järel, siis oleks nii ehk õigem. Veel seda, et hea tooni ja stiili kohaselt kirjutatakse eesti keeles numbrid ühest kümneni tähtedega.

Hello NOSSER, If you have some time, could you take a look at my articles?  I am not fluent in Estonian.  These translation were done for me by a gentleman here in Canada.  I would be grateful if you could proofread them for grammar.  I noticed that you worked on the Bütsants article, and it is one of the few articles in the Estonian Wikipedia that has no tags on it. Thank you. Nicola Mitchell (arutelu) 23. november 2014, kell 02:15 (EET)
Hello NOSSER, Thank you for your help with this article.  Is there a reason that work cannot be done by the Estonian Wikipedia on these articles after the tags are removed?  There is a standing invitation by other Wikipedias to improve articles whenever possible, established articles without tags, and that has occurred from time to time with this article in other languages.  If the grammar in these articles is legible, can the tags on them be removed?  Thank you. Nicola Mitchell (arutelu) 18. aprill 2015, kell 14:39 (EEST)
----
Palun vaata siia. Pikne 19. detsember 2014, kell 13:42 (EET)

Kas sul oleks ehk mahti mõned artiklid läbi vaadata ja neile oma hinnang anda? Ivo (arutelu) 26. detsember 2014, kell 19:50 (EET)
----
Sul on koordinaatides laius ja pikkus osadel juhtudel vahetuses.
Arvan, et mõisaartiklite päisesse võiks koordinaadid parem lisamata jätta. Koordinaatide andmebaasi lihtsuse ja ühtluse huvides võiks koordinaadid olla vaid nüüdisaegsete nähtuste artiklite päistes. Iseasi kui mõnel juhul on tegu artikliga näiteks mõisa peahoonest. Mõisaartiklis võiks piisata sellest, kui tekstis on mõisa asukoht kirjeldatud nüüdisaegsete nähtuste kaudu, mille artiklites on koordinaadid. Või siis võiks mõnel juhul mõisaartiklis kasutada tekstisiseseid koordinaate, et näidata vajadusel konkreetsemate mõisa alla kuuluvate objektide asukohta. 2001:7D0:88C2:F401:F8CE:1175:6D92:945B 25. jaanuar 2015, kell 11:42 (EET)
----
Infokast relva tehniliste parameetritega peaks olema relva artiklis (nt nagu see), mitte iga rannapatarei artiklis, kus sama relva kasutati. Pikne 11. august 2015, kell 13:29 (EEST)

Hi!
Iberocoop has launched a translating contest to improve the content in other Wikipedia related to Ibero-American Culture.
We would love to have you on board :)
Please find the contest here: https://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Translating_Ibero_-_America/Participants_2016
Hugs!--Anna Torres (WMAR) (arutelu) 10. mai 2016, kell 17:23 (EEST)

Participate in the Ibero-American Culture Challenge!

Tere!
Palju õnne septembri kuu vikipedisti auhinna puhul! Kas saaksid mulle palun sellega seoses saata oma koduse aadressi meiliaadressile kaebi@wikimedia.ee?
Head!
Käbi Suvi--K2suvi (arutelu) 16. oktoober 2017, kell 10:39 (EEST)

arutaks natuke, ehk saab keeleliselt paremini? maistemate asjade kohta ju mittekeski nadiiri ei kasuta?
https://et.m.wikipedia.org/wiki/Arutelu:NSV_Liidu_õhukaitseväed_Eestis
Зенитный ракетный = Anti-aircraft = õhutõrje- ???
http://termin.eki.ee/militerm/concept.php?id=553&
miks peaks miskit imesõna :seniit kasutama ???
suwa 4. veebruar 2018, kell 13:35 (EET)
NÕUS, kui on autoriteetne ja keeleuuenduslikult aktsepteeritud allikas. Seni kasutanud tolleaegses kirjanduses olnud väljendit. --NOSSER (arutelu) 4. veebruar 2018, kell 13:55 (EET)

: ok :) suwa 4. veebruar 2018, kell 14:13 (EET)

Näib, et Sina oled "radar" artikli põhitegija. Ja näib, et oled hea tegija. Kumbapidi teeme, kas ma annan Sulle lingid, mis võimaldavad Sul selle artikli korda (neutraalseks) teha või tellin kellegi teise seda tegema? See "saksa allveelaevade laiutamine" ületas mu taluvusläve... --2001:7D0:4C83:A902:54E8:82F8:68C7:DEF5 1. aprill 2018, kell 11:11 (EEST)

Kahjuks ei saa laiutada teadmistega tehnilises valdkonnas. Artikkel aga peaks olema tehnilise nurga alt, passin seekord--NOSSER (arutelu) 1. aprill 2018, kell 12:30 (EEST)

See võiks olla töökohustuste korras loodud teos näiteks juhul, kui oleks teada, et autor töötas kaitseväes fotograafina. Aga ei ole teada, kas ta selle foto tegemise ajal või üldse kunagi sellisel töökohal oli. Kui tegu oleks kaitseväe fotoga, siis vaevalt oleks pildil ka autori ateljee märk. Pikne 29. juuli 2018, kell 19:13 (EEST)
----
Vt Malli arutelu:Asutus. Pikne 29. august 2018, kell 15:55 (EEST)

Mul tekkis selline küsimus, et kas on mingi kindel põhjus, et miks sa enda kirjutatud tekstile viiteid ei lisa? Muidu igati tunnustus- ja tänuväärne kaastöö! - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. detsember 2018, kell 21:31 (EET)
----
Piltide kohta veel: infostendide fotosid nagu :Fail:Lindamäe infostend.JPG ja :Fail:Siselinna kalmistu skeem.JPG saab avaldada vaba litsentsi all juhul, kui selleks on kujutatud teose (joonis, tekst vm) autori luba. Pikne 24. aprill 2019, kell 15:49 (EEST)
Enam 2008/2011. aasta vigu ei kordaks, kuidas kustutada illegaalne materjal?--NOSSER (arutelu) 25. aprill 2019, kell 21:27 (EEST)
----
Kordan paari aasta tagust märkust: viide Commonsi kategooriale käib välislinkide alaossa, mitte artikli keskele. Ja see viide peaks vastama artikli teemale, mitte teistele asjadele, mida artiklis mainitakse. Samuti, Mall:Vaata on kasutamiseks alaosa alguses, mitte mujal teksti vahel ning see mall peaks viitama jällegi ainult selle alaosa teemale, muud lingid peaks olema tavalised siselingid teksti sees. Pikne 8. august 2019, kell 16:14 (EEST)

Ühekordne kaldkriips numbrite vahel tähendab, et tegu on aadressiobjekti (hoone) osa aadressiga. Paralleelaadressis on numbrite vahel tühikutega eraldatud  topeltkaldkriips.
Tuleks ka kontrollida, milline aadress on tegelikult kehtestatud. Näiteks aadress "Filtri tee 3" nähtavasti pole eraldi kasutusel, aga see iseenesest ei tähenda, et tegu paralleelaadressi osaga. Kasarmu aadress on ikkagi lihtsalt "Filtri tee 5". Pikne 17. september 2019, kell 21:48 (EEST)
----
Palun ära tõsta artiklites sisukorda paremale ilma mõjuva põhjuseta. Sisukord peaks olema lihtsasti leitav ja sellepärast igas artiklis enamvähem samas kohas enne esimest alaosapealkirja. Mitte artikli keskel infokasti järel või mujal raskemini aimatavas kohas. Pikne 3. november 2019, kell 17:46 (EET)

arvestan, liigutanud kujunduslikul ja just paremini loetavaks tegemise eesmärgil --NOSSER (arutelu) 3. november 2019, kell 17:49 (EET)

Palun ära kasuta uusi artikleid (nt sõjaväelaste ja väeyksuste puhul) luues mallide aegunud vormistusviise. Uuendatud versioone saab kopeerida siit:  ja . - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. november 2019, kell 20:34 (EET)

Hello NOSSER,
This week is a Holodomor (Golodomor) commemoration week. I noticed that in the past you edited articles related to events of that period, and this is why I writing you this message. If you are no longer interested in the topic, please ignore my message.
I am currently looking for people who could be willing to translate into Estonian articles about people who spread information about the famine in 1933, e.g. :en:Alexander Wienerberger or Ewald Ammende? The latter article already exists in Estonian, but it is extremely short, which is a bit surprising for me (he was born and lived in Estonia, and his family villa is still part of architectural heritage of Pärnu).
P.S. I am not active on the Estonian Wikipedia, but I created quite a lot of articles in the Russian, Ukrainian, English and German versions.
Thank you. --Dmitri Lytov (arutelu) 29. november 2019, kell 19:30 (EET)
----
Sõna "tänav" kasutamine aadressides pole otseselt vale, aga ladususe huvides on otstarbekas see aadressidest ära jätta. Vt selle kohta nt siit (punkt 8) või siit (lk 212). Näiteks aadressi järgi pandud artiklipealkirjad on samuti praegu kõik ilma sõnata "tänav": Juhan Liivi 4, Vestervalli 21, Roosikrantsi 3 jne. Pikne 29. detsember 2019, kell 12:39 (EET)

Oled kirjutanud hulgas artiklites viitega KNAB-ile, et mõis asub või asus mingi küla lähedal. Lähikuuluvus (lähik.) ei tähenda KNAB-is tingimata, et koht asub või asus teise nimetatud koha lähedal. Öeldud on, see võib olla asula, milles näiteks tänav või talu asub. Ma ei tea, mis see mõisate puhul täpsemalt tähendab. Võimalik, et küla on lähikuuluvuse lahtris siis lihsalt ebamääraseks orientiiriks. Näiteks nüüdsetes piirides Rannamõisa küla jääb enamvähem tervenisti kunagise Rannamõisa mõisa piiridesse, koos mitme naaberkülaga. Siis on üsna arusaamatu, mis mõttes on või oli mõis küla lähedal. Mõisad hõlmasid enamasti rohkem kui üht küla. Üldisemalt ka, kui jutt on mõisa asukohast seoses tänepäevase haldus- või asustusjaotusega, siis peaks ütlema täpsemalt, et räägitakse mõisa kunagisest territooriumist või näiteks säilinud mõisasüdamest, mitte mõisast endast, mida ammu enam pole.
Tahaksin ka kihelkonnartikli mallid veelkord jutuks võtta. Oled näiteks artiklisse Nissi kihelkond tagasi pannud infokasti, mis ei sisalda peaaegu mingit asjakohast infot. Saksakeelne nimi on niigi artikli alguses toodud ja haldusüksuse keskuse lahter pole mõeldud kiriku jaoks. Kui haldusüksuse infokasti kasutada, siis võiks seal vähemalt olla pindala ja/või rahvaarv. Või kui infokastis võiks olla mingid kihelkonnale eriomased asjad, siis võiks ennem kaaluda uue infokasti tegemist. Iseenesest igas artiklis ka ei tarvise infokasti olla, suurem osa artikleid ongi ilma. Samuti mõisate navigeerimismalli pole kihelkonnaartiklisse tarvis, kui need mõisad peaks olema ja on niigi loetletud artikli sisuosas. Pikne 22. mai 2020, kell 17:38 (EEST)

Hello.
Can you translate and upload the article :en:Azerbaijan Democratic Republic in Estonian Wikipedia?
Yours sincerely, Karalainza (arutelu) 29. mai 2020, kell 20:09 (EEST)
----
Palun ära kopeeri loata allikate teksti, nii nagu hiljuti Kalevi Jahtklubi ja Narva sadama artiklis tegid. Refereerida tuleb oma sõnadega. Pikne 30. juuli 2020, kell 22:33 (EEST).

Tänud meeldetuletuse eest, redigeerimisprotsessis aga NS oli võetud avalikust Narva LV dokumendist--NOSSER (arutelu) 30. juuli 2020, kell 22:45 (EEST)

: See dokument on arengukava, mis pole tingimata autoriõiguse kaitseta (erinevalt aktist, millega arengukava kehtestatakse), vt . Ilma autoriõiguse küsimust täpsemalt välja selgitamata ei peaks seetõttu nähtavasti ka arengukavast loata kopeerima. Pikne 30. juuli 2020, kell 23:08 (EEST)

::Tänud, asjaliku ja viitega korrektsiooni eest. Arvestan ja korrastan teksti:=)--NOSSER (arutelu) 30. juuli 2020, kell 23:12 (EEST)
----
Vt Kategooria arutelu:Eesti geograafia maakonniti.
Veelkord ka aadressidest. Palun pööra tähelepanu sellele, et katastriüksusel ja sellel asuvatel hoonetel võivad olla erinevad aadressid, eriti linnades. Kui tänavaartiklis on jutt on hoonetest, siis tuleks jälgida, et ka juuresolevad aadressid oleks hoonete omad. Näiteks Pirita teel Maarjamäe lossi juures on küll katastriüksusel see 12 numbriga aadress, aga lossi aadress on siiski lihtsalt Pirita tee 56. Mitmes artiklis, näiteks siin, oled aadressi valeks tagasi parandanud. Pikne 19. september 2020, kell 18:36 (EEST)
----
Galeriidele pole tarvis alaosapealkirja. Eriti imelik on praegu näiteks alaosa "Galerii" artikli Jakobi tänav alguses. Teiste, galeriist väljajäävate piltide jaoks ju alaosa pole ning galeriisid võib artiklis vabalt olla ka mitu. Näiteks artiklis Liivalaia tänav võiks hoonete pildid sobida ilusti lihtsalt alaosa "Hoonestus" alla, tagapool võib olla eraldi näiteks ajalooliste piltide galerii. Pikne 27. jaanuar 2021, kell 16:02 (EET)
----
Kordan palvet aadressid üle kontrollida ja mitte parandada valeks tagasi aadresse, mida on kord juba parandatud. Ei ole näiteks selliseid aadresse nagu "Pärnu mnt 44 // Tõnismägi 11a" või "Tartu maantee 35 // Kunderi 8a". Pikne 4. märts 2021, kell 20:58 (EET)
----
Tere, NOSSER! Oled siin juba kaua toimetanud, päris veider, et polegi veel administraator. Kas oleksid nõus kandideerima, kui su kandidatuuri üles sean? Ehk innustaks see sind ka oma mätta otsast kaugemale vaatama :) --Vihelik (arutelu) 23. aprill 2021, kell 17:08 (EEST)

Huvitav ettepanek aga eeldaks arusaamist, sellest rollist--NOSSER (arutelu) 23. aprill 2021, kell 18:49 (EEST)

: Kunagi teine kord siis. --Vihelik (arutelu) 24. aprill 2021, kell 15:43 (EEST)

Tervist!Vikitekstidele saab ka ilma välislingita viidata. Siselink käib nii [[:s:artikli pealkiri]]. Kui on tarvis tekitada siselink mõnele võõrkeelsele vikile, siis tuleb keelekood ette panna: [[:en:s:artikli pealkiri]]. Spikrit ja üksikasjalikumalt näeb siit: :en:Help:Interwiki_linking#Prefix_codes_for_linking_to_Wikimedia_sister_projects. --kanakukk (arutelu) 5. mai 2021, kell 21:21 (EEST).

Hello NOSSER, I found this Estonian translation of this article on the internet some time ago.  I am not fluent in Estonian.  Is the language of this article fixable?  Can you take a look at it when you have some time?  You have helped other articles of mine with language, so I thought I'd ask. Nicola Mitchell (arutelu) 24. juuli 2021, kell 16:00 (EEST)

Thank you.  If you've completed fixing the language, or when you complete it, and the article is otherwise in good shape, could you create it?  And could you link it with the English en:Stefania Turkewich and the other languages? Nicola Mitchell (arutelu) 25. juuli 2021, kell 23:17 (EEST)

Hi, there. There are some names, which are hard to translate without having proper musical knowledge. Other wize, seems ok--NOSSER (arutelu) 26. juuli 2021, kell 16:16 (EEST)

:Hello NOSSER, Mona helped with the translation of Stefanija's name.  If you create the article, I'm sure she can come in and help with any names once the article is up and running.  We can ask her.  I'm unfamiliar with the Estonian Wikipedia, and reluctant to create the article myself, so as not to make some kind of mistake.  Nicola Mitchell (arutelu) 26. juuli 2021, kell 19:38 (EEST)

Sulgudega pealkirjade puhul nagu Aru mõis (Nõo) oleme harilikult artikli päisesse täpsustusmärkuse lisamata jätnud. Täpsustusmärkus on seal üsna asjatu müra, kuna otsinguga jõutakse teisele lehele, mille pealkirjas sulge pole. Pikne 7. september 2021, kell 17:53 (EEST)

Mulle ei tundu see asjatu mürana, sest taoline pealkiri võib kohe lugejas tekitada küsimuse, et miks nii ja mis need teised samanimelised kohad siis on. Mõnel juhul ei pruugi lugejale ka üheselt selge olla, kas ta on ikka õigel lehel või äkki on tema otsitud asi kuskil teises samanimelises artiklis. Ja (ilmselt ei puuduta küll konkreetset näidet) mõnel juhul on samanimelised asjad ka sisuliselt seotud. --Minnekon (arutelu) 7. september 2021, kell 19:31 (EEST)

: Kuna täpsustusmärkus ei puutu artiklisse ja seetõttu mingil määral segab lugejat, siis võiks see olla vaid seal, kus teised samanimelised asjad pole ilma täpsustusmärkuseta leitavad. Kui lugejal tõesti tekib huvi kõrvaliste asjade vastu, siis vast pole tal kuigi keeruline otsingut kasutada. Sisuliselt seotud asju peaks mainima artikli tekstis või siis sobiks need pigem "Vaata ka" alla.

: Juhin lihtsalt tähelepanu, et seni oleme hoidnud siin enamvähem seda joont, et täpsustusmärkused on vaid neil lehtedel, kus see on tõesti vajalik. Seda ei ole nimetatud artiklist ära unustatud. Tingimata vale samas muidugi poleks kasutada täpsustusmärkusi ka lehtedel, mille pealkirjas on sulud. Näiteks inglise vikis kasutatakse, saksa ja soome vikis aga mitte. Pikne 7. september 2021, kell 20:07 (EEST)

::No võib-olla on asi mu laiskuses, aga isiklikult olen korduvalt selliste artiklite puhul tabanud end soovimas, et täpsustuslehele pääseks ühe klikiga, mitte otsingukasti kaudu otsides. --Minnekon (arutelu) 7. september 2021, kell 21:45 (EEST)

Tere! Märkasin, et oled mitmel korral isikuartiklitest ekslikult linkinud artiklisse Eesti Asutav Kogu (1918), kuigi tegelikult on mõeldud 1919. aasta Eesti Asutav Kogu. Esimene ei tulnud kunagi kokku, isegi selle valimisi ei viidud lõpuni. --Minnekon (arutelu) 20. september 2021, kell 21:01 (EEST)

Tänud, veale viitamast. Parandun--NOSSER (arutelu) 20. september 2021, kell 21:02 (EEST)
----
Hea oles jälgida, et vasakule joondatud pildid ei keeraks artikli vormistust vussi. Näiteks siin on vasakul loendite täpid ja numbrid enamvähem vastu pildi serva, aga peaks algama muu tekstiga samalt joonelt. Lehe servast eemale lükatud alaosapealkirjad ei jäta samuti kuigi head muljet. Kui artiklis paremal vaba ruumi pole, alaosad on lühikesed ja olemasolevatest piltidest kindlasti ei piisa, siis võiks pildid lisada ennem galeriisse või ka üksinda eraldi reale. Pikne 10. oktoober 2021, kell 19:04 (EEST)

20. sajandil ei ole hea link. Link peaks aitama tekstist paremini aru saada. Kui eeldame tõesti, et märkimisväärne osa lugejatest ei tea, mida "20. sajandi" all silmas peetakse, siis tuleks linkida otse artiklisse 20. sajand, kus sellest aimu saaks, mitte võimalikku kõrvalisse artiklisse Eesti ajaloo kohta. Linkida ei tuleks lihtsalt linkimise pärast. Pikne 17. oktoober 2021, kell 15:30 (EEST)

Hei, eeldus on, et ükskord jõuame niikaugele, et saame luua ka artikli 20. sajand Eestis, milles olev taustinfo annab parema võimaluse hinnata kontekstis infot, viitega mitte 20. sajandile globaalselt vaid Eesti kontekstis NOSSER (arutelu) 17. oktoober 2021, kell 18:53 (EEST)

: Ma eeldan, et artiklisse "20. sajand Eestis" siiski ei tule sellist taustinfot, mis puutub näiteks Masina tänavasse. Sama lugu teiste artiklitega, mille teema pole otseselt seotud artikli "20. sajand Eestis" teemaga, aga mis lingivad praegu sellesse artiklisse. Kõrvalisse kohta juhatavad lingid pigem eksitavad lugejat. Pikne 18. oktoober 2021, kell 17:36 (EEST)

::Õige küsimuseasetus- Milline oleks optimaalne struktuur peaartiklis xx. sajand või 2021. aasta Eestis. Millised infokastid, millised kohustuslikud pea- ja alapealkirjad ja sisublokid neis peaks olema. Ideid, soovitusi? NOSSER (arutelu) 18. oktoober 2021, kell 20:15 (EEST)

::: Ma oletan, et oled mõelnud midagi umbes sellist nagu on juba artiklis 19. sajand Eestis. Ma ei tea, millised need artiklid peaks olema või kas neid üldse on tarvis, aga vaevalt seal saaks või tuleks kirjutada midagi seoses iga tänavaga või seoses iga muu taolise objektiga. Kui seal ka oleks mõnel juhul midagi otsesemalt seonduvat kirjas, siis ootuspärasem oleks ikkagi, et kui "20. sajandil" on tekstis lingitud, siis juhatab link artiklisse, mis räägib üldisemalt sellest, mis või millal oli 20. sajand kui selline. Pikne 19. oktoober 2021, kell 19:20 (EEST)
Peaks vältima ka muid läbipaistmatuid ja muidu kummalisi linke nagu 1904. aasta (Eri:Erin/6182979). Nii satub lugeja lingile klõpsamisel artikli 1904 asemel ootamatusse kohta. Pikne 25. august 2022, kell 19:47 (EEST)
----
Lisasid nüüd jälle näiteks siia samasuguse lingi. Kui artikli tekstis mainitakse 18. sajandit, siis peetakse alati silmas sajandit ajamääranguna. Ei peeta silmas lihtsalt piirkondlikku või muud moodi piiritletud kronoloogiat, mis on lehel 18. sajand Eestis. Juhul kui "18. sajand" tekstis linkida, siis asjakohane link peaks viima artiklisse, kust saab teada eeskätt seda, mis on 18. sajand või millal oli 18. sajand. Üldisemalt ka, artiklite tekstis lingitakse ainult mõisteid, millele vastavas tähenduses on sõnu parasjagu kasutatud, aga leht "18. sajand Eestis" ei ole mingi kindla mõiste kohta. Samamoodi ei lingita teksti sees ka näiteks loenditele. Lingid nagu "18. sajand Eestis" tuleks kõikjalt teksti seest eemaldada. Pikne 4. oktoober 2022, kell 21:16 (EEST)

Kordan, allikate teksti kopeerides rikud autoriõigusi. Näiteks artiklis Raekoja plats (Tartu) oled vist mõnes lauses midagi ringi tõstnud, aga valdav osa tekstist on eri allikatest sõna-sõnalt kokku kopeeritud. Tekst tuleks ümber sõnastada sel määral, et see pole äratuntavalt konkreetse allika sõnastusest tuletatud. Mõistlik oleks igasugust kopeerimist vältida ja kirjutada algusest peale oma sõnadega. Pikne 13. november 2021, kell 18:37 (EET)

Mõistan ja parandan aga kui algtekst on väge hea, siis kahju kena spetsiililist terminoloogiat nüdida NOSSER (arutelu) 13. november 2021, kell 18:42 (EET)

: Termineid (kindlaid sõnu) võib üle võtta, aga tuleb jälgida, et sõnastus tervikuna oleks enda oma. Pikne 13. november 2021, kell 18:52 (EET)
----
Kaart :Fail:Eesti valdade kaart, 1939 reform.jpg minu meelest ei sobi üksikute valdade artiklitesse. Seal pole kindel vald esile tõstetud, seda valda on sealt raske üles leida. Sellel kaardil on valdavalt kõrvaline info, mis ei puutu konkreetsesse vallasse. Võiks olla piisav, kui valla artikkel lingib artiklisse 1939. aasta vallareform, kust selle kaardi leiab. Samal põhjusel ei sobi kuigi hästi ka näiteks kihelkonna või tänava artiklisse vastavalt kõigi kihelkondade kaart või linna või linnaosa kõigi tänavate kaart. Pikne 15. november 2021, kell 23:11 (EET)

Nõus, et pole ideaalne ja piisavalt detailne lisa, kuid parema puudumisel, annab seegi kaart suurendamisel visuaalse arusaamise asukohast NOSSER (arutelu) 15. november 2021, kell 23:13 (EET)

: Minu meelest võimalik kasu ei kaalu üles segadust, mida tekitab kõrvaline sisu. Nagu öeldud, kui on lingitud artiklisse 1939. aasta vallareform, siis oleks kaart sealt ikkagi leitav. Pikne 6. detsember 2021, kell 17:12 (EET)
----
Kui kopeerida tekst ühest artiklist teise, siis tuleb seejuures alati ära märkida, kust on tekst kopeeritud. Märkus selle kohta peaks olema resümees või arutelus. Eks ole, sina ei ole artikli Eesti kiviaeg teksti autor, aga praegu jääb ajaloo järgi mulje, et oled.
Teiseks, sama sisu üldiselt ei tuleks mitmes artiklis dubleerida, nii nagu artikli Eesti kiviaeg kogu sisu on praegu ka lehel Eesti esiajalugu. (Iseasi, kui täpsema teemaga artikli sisu oleks üldisema teemaga artiklis lühidalt kokku võetud.) Pole ilmne, et artikli Eesti esiajalugu sisu oli või oleks tarvis artiklite vahel ümber jaotada. "Eesti kiviaeg", "Eesti rauaaeg" jmt minu arusaamise järgi pole kindlad mõisted, mis nõuavad tingimata eraldi artiklit. Alustuseks võiks senise artikli "Eesti esiajalugu" arutelus põhjendada, miks on parem materjali teisiti jaotada. Pikne 6. detsember 2021, kell 17:12 (EET)

Täiesti nõus, pole autor, aga tagantjärgi ei saa resümeeosasse selgitavat viidet lisada--NOSSER (arutelu) 6. detsember 2021, kell 17:40 (EET)

Kui linkida näiteks mõnele baltisakslasele, kellel on mitu eesnime, siis oleks vast mõttekam lingis viidata mitte täispikale nimekujule, vaid lühemale − sellele, mille all ta oli tuntud. Näiteks Nicolaus Carl Ferdinand von Tornauw oli tuntud nime all Nicolaus von Tornauw, seega võiks viide olla viimasele variandile. Nii on tulevikus lihtsam artikleid luua − jääb ära nende teisaldamine.--The Prince of Tartu (arutelu) 9. jaanuar 2022, kell 13:12 (EET)

Rüütelkondade genealoogilistes käsiraamatutes on nimed, millega nad tuntud olid, kirjutatud tavaliselt rasvases kirjas või sõrendatult. BBLD-s on tähiseks tärn.

Lisaks veel seda, et suguvõsade (ülevaate)artiklites ei ole tarvis alaosa Suguvõsa liikmeid koormata liigse teabega. Kuigi on tõsi, et üsnagi tõenäoliselt keegi neid viidatud isikuartikleid kunagi ei kirjutagi − millest siis ehk tingitud kiusatus panna kirja võimalikult palju teavet −, on tegemist oma olemuselt ikkagi lühikokkuvõttega, mis võtab kokku vaid peamise ja juhatades üksikasjalikuma artikli juurde. Pealegi on see entsüklopeediale omane stiil.--The Prince of Tartu (arutelu) 9. jaanuar 2022, kell 20:00 (EET)

:Tundub, et tuleb ülaltoodud asjaoludele veelkord tähelepanu juhtida. Näib, et Te soovite suguvõsaliikmete loetelusid täita rohke informatsiooniga − teabega, mis kuulub tegelikult isikuartiklisse. Loetelu − või ka sugupuu − ei peaks olema koormatud kogu teabega (daatumid erinevate ametikohtade kohta jms) mõne isiku kohta. Milleks siis üldse isikuartiklid? See ei ole isikliku eelistuse küsimus, lihtsalt liiga informatiivne loetelu muudab jälgimise kirjuks elik keeruliseks.--The Prince of Tartu (arutelu) 15. september 2023, kell 20:25 (EEST)

:Mind tõesti huvitab, miks püüate väljapaistvate suguvõsaliikmete loetelust teha genealoogilist tabelit? Kuna need nimekirjad on reeglina koostatud kronoloogiliselt, siis pöörab see loogika sassi.--The Prince of Tartu (arutelu) 16. september 2023, kell 12:29 (EEST)

: Selline küsimus: mida annab juurde, kui märkida suguvõsaliikmete loendisse, millisest suguvõsaharust keegi põlvneb? See on asjakohane sugupuu juures. Lugejale, kes ei ole sugupuuga üldiselt kursis, ei ütle see palju. Pealegi ei ole suguvõsade teatud kindlateks liinideks jaotamine mingisugune kivisse rajatud fakt. Erinevad käsitlused võivad olla võrdlemisi erinevad ja võtta liinideks jagamise aluseks teised põhimõtted (nt valduse, tegeliku elukoha jms järgi). Genealogisches Handbuch kasutab selgelt rüütelkondade põhist jaotust. Elik, need kategooriateks jagamised on kokkuleppelised.

:PS. Oleks tore, kui annaksite märku, mida Te nendest tähelepanekutest arvate.--The Prince of Tartu (arutelu) 19. september 2023, kell 00:06 (EEST)

::Kuna artiklistruktuuri küsimus on kontseptuaalne küsimus, siis vajab seedimist. Senised suguvõsaartiklid on olnud kas sugupuuliini stiilis või liikmete kronoloogilise loendina ja puudub konsensus, siis võtsin aja maha. Genealoogiahuvilisena eelistaksin sugupuuliini stiili aga ühine lähenemine tekiks laiema arutelu käigus.@The Prince of Tartu NOSSER (arutelu) 19. september 2023, kell 21:07 (EEST)

:::Selge. Ma ei tahtnud kuidagi norida, vaid lihtsalt teada põhimõtteid, millest juhindute. Igal juhul tänud vastamast. The Prince of Tartu (arutelu) 20. september 2023, kell 13:36 (EEST)

::::NOSSER (arutelu) 21. september 2023, kell 21:49 (EEST)
----
Tänavate hoonestuse kirjeldused võiks vormistada sidusaks tekstiks, mitte vastupidi punktloendiks nagu siin. Nende punktide all on erisuguse sisuga tekst, mõnel juhul mitu lauset ning eriti halvasti sobib loendisse selline pikem lõik nagu on selles artiklis hoone Pronksi 9 kohta. Peale selle pole korrektne panna loendi vahele taandega lõike (koodis rea alguses koolon). Pikne 5. veebruar 2022, kell 15:45 (EET)

Tänud tähepanekute eest. Proovisin lisada suguvõsaartiklisse isikute juurde (kelle kohta puuduvad isikuartiklid), teavet nende ühiskondliku positsiooni ja nende omandis olnud valduste kohta, vb mõne isikuga olen läinud hoogu tegutemisdaatumite lisamisega. Kõrvalteemana olen lisanud tuleviku jaoks struktuurinfot suguvõsade eri liinide kohta ning tulevikuperspetiivi silmas pidades ka järglasseoseid suguvõsaliinides. NOSSER (arutelu) 17. september 2023, kell 18:08 (EEST)
----
Kordan märkust malli  kohta: see on mõeldud selleks, et viidata alaosa algusest artiklile, millel on üldjoontes sama teema, mis antud alaosalgi. See mall ei ole mõeldud selleks, et lisada teksti vahele muid rohkem või vähem suvalisi linke, nii nagu näiteks artiklis Valga nüüd jälle tegid. Muud lingid, millele artikli sisus (veel) sobivat kohta pole, tuleks lisada artikli lõppu "Vaata ka" alla, kui üldse. Pikne 21. juuli 2022, kell 21:53 (EEST)

Varasem erakonnanime link alapealkirjas ei olnud samuti korrektne lingikasutuspraktika. Soovitused ? Põimida teksti?

: Milline erakonnanime link? Jah, kui mitte panna "Vaata ka" alla, siis peaks muud lingid olema teksti sees loomulikus kohas. Aga loendite linkidele reeglina pole teksti sees loomulikku kohta, need peaks ikka olema lõpus "Vaata ka" all või siis lihtsalt kategooria kaudu leitavad. Pikne 21. juuli 2022, kell 22:05 (EEST)

vt. Paide linnavolinike loend 1921

: Parem siis juba link alapeakirjas. Aga need loendid saaks vabalt vormistada ilma alapealkirjadeta.

: Ma ei soovita midagi kategooriate hooleks jätta. --Andres (arutelu) 21. juuli 2022, kell 22:19 (EEST)

Ma pean silmas neid malliga  lisatud ebaasjakohaseid linke, mille lisasid nüüd hiljem veel näiteks siia ja siia. Asjakohane on see mall näiteks siin alaosa alguses: Tallinn#Ajalugu. Pikne 22. august 2022, kell 20:42 (EEST)

Palun pea hoogu nende täiendustega. Minu meelest sa peaasjalikult rikud artikleid ja sellisel kujul on tuleks sinu kaastöö tühistada. Vt vastuseid siin: Arutelu:Harju maakond ja ka kommentaari siin: Arutelu:Tartu maakond. Samuti väärkasutad sa neis artiklites jätkuvalt malli . Pikne 23. august 2022, kell 21:14 (EEST)
See viide, mida nüüd neisse artiklitesse kopeerid, on samuti probleemne. Viidatud aktis ei mainita konkreetseid rajoone ega maakondi. Ainult selle akti põhjal ei saa öelda, millised rajoonid olid akti jõustumise hetkel olemas ja millised maakonnad moodustati. Ühtlasi ei räägi see akt tegelikult midagi maakondade ümbernimetamisest (näiteks Järva maakonnaks nimetati maakond tegelikult ümber hiljem). Ühtlasi rajooni pole tarvis tekstis linkida, kui see on eelmises lõigus juba lingitud. Poleks ka tarvis akti ja selle andjat tekstis eraldi nimetada, kuna see on artikli sisusse puutuvalt kõrvaline ja sellele on niigi viidatud. Pikne 23. aprill 2023, kell 13:19 (EEST)

Nõus puuduva infoga uutest maakondade nimetuste kohta, seepärast valisin kuhu sättisin viite - enamasti kuupäevafakti juurde ja kus oli olemas eelnev info järgnevast ümbernimetamisest, kasutasin põimlauseosana ka infot järgnevast ümbernimetamisest nt. Saaremaa, Ida.- ja Lääne-Virumaa puhul--NOSSER (arutelu) 23. aprill 2023, kell 13:29 (EEST).

: Kuupäev ongi ju neis artiklites konkreetse maakonna moodustamise kohta ning viidatud allikas siiski ei maini konkreetseid maakondi. Viite asukoht näiteks Lääne-Viru maakonna artiklis lause keskel tundub mulle lihtsalt suvaline. Pikne 23. aprill 2023, kell 14:00 (EEST)
----
Linkida tuleks sõna või fraas tervikuna, mitte selle osad eraldi, nt omavalitsusüksus, mitte omavalitsusüksus. Pikne 23. aprill 2023, kell 14:00 (EEST)

Tere. Palun aidake parandada artikli grammatikat. 91.210.251.9 13. mai 2023, kell 10:11 (EEST)
----
Siiski, linnaosad käivad küll artiklisse Haapsalu. Ajasid mind vale alaosapealkirja ja vale linki sisaldava malliga  segadusse. :)
Tahan veelkord tähelepanu juhtida, et mall  on mõeldud ainult linkidele, mis vastavad täpselt alaosa teemale ja see mall ei ole mõeldud alaosa keskel kasutamiseks. Lingid teksti sees tuleb vormistada tavaliste siselinkidena, mitte selle malliga. Pikne 14. mai 2023, kell 19:55 (EEST)

Need Haapsalu per se ja Haapsalu linn (haldusüksus) ongi segadusseajavad NOSSER (arutelu) 14. mai 2023, kell 19:59 (EEST)

Ma jätsin ennist rüütelkondade kategooriad kategooriast "Rüütelkonnad" välja, kuna need kategooriad sisaldavad valdavalt artikleid muude asjade kohta, mitte artikleid rüütelkondadest. Märkisin seda enne ka resümees (Eri:Erin/6422712). Varem oli samast asjast juttu siin (seoses kohtade ja kohakategooriatega). Pikne 27. juuni 2023, kell 21:17 (EEST)
----
Mallis  pole tarvis enam määrata esimeseks parameetriks veergude arvu, nagu {{Viited|2}} siin. Viiteid näidatakse nüüd alati mitmes veerus, kui lugeja ekraan on piisavalt lai ja kui viiteid on piisavalt palju. Pikne 6. september 2023, kell 17:28 (EEST)

Viitamisel võiks kasutada kogu artikli ulatuses ühtset stiili. Nii on artiklid paremini jälgitavad, mis ongi ju iga artikli eesmärk. The Prince of Tartu (arutelu) 12. november 2023, kell 17:32 (EET)

Ma oleksin ettevaatlik isikute nummerdamisel (juhul kui ei ole tegemist valitsejaga), nt Sigismund Adam I Wolff. Selline numeratsioon on kokkuleppeline. Selle lisamine võib jätta lugejale mulje, et see oligi kellegi ametlik nimi. See aga ei ole üldse nii, genealoogid kasutavad seda lihtsalt lihtsuse huvides. Wikipedias ei ole tarvidust seda eeskuju järgida, sesst erinevatel samanimelistel isikutel tehakse vahet eluaastate järgi. Nummerdamist kasutavad tihti ka näiteks Venemaa keisririigi kõrgemaid ametnikke käsitlevad leksikonid, kuid ka neid ei saa üks-ühele eeskujuks võtta, sest sellise nummerdamise aluseks võeti sarnase nimega isikud sugupõlvede lõikes.
Terminid lossi- ja linnusehärra. Need isikud, keda nii nimetatakse, olid ikkagi eelkõige maavalduse ehk mõisa omanikud. Loss või linnus võis sinna maaomandi hulka juhtumisi kuuuluda. Kui mõne lossi omamine on ehk mainimisväärne, siis on mõttekas see teave lisada, aga mitte jätta välja viidet mõisale (mõis ei võrdu ainult lossiga, see on eelkõige suurmaavaldus). Lisaks kasutatakse Balti kubermangudes terminit loss (nt Schloss Wenden) nende mõisavalduste kohta, kus oli keskajal mõni suurem linnus; samuti käis see nimi mõne uhke väljanägemisega häärberi kohta (nt Alatskivi, Sangaste)
Mõisa täpse geograafilise asukoha nimetamine isikuloendis. Ei ole tarvidust panna isikuloendisse (ma olen juba varem viidanud, et see on eelkõige lühitutvustus, vt näiteks saksakeelset Wikipediat) põhjalikku teavet mõisa asukoha kohta (kubermang, kreis, kihelkond). Reeglina on need niikunii lingitud ja lugeja leiab vajaliku info sinna vajutades üles. The Prince of Tartu (arutelu) 30. detsember 2023, kell 01:14 (EET)

Nõus, tänud abi eest@The Prince of Tartu NOSSER (arutelu) 30. detsember 2023, kell 10:34 (EET)
----
Palun pööra artikli Zöge von Manteuffel ajaloos tähelepanu The Prince of Tartu viimastele parandustele. Mulle tundub ka, et lisad isikuloenditesse liiga palju kõrvalist või lihtsalt ebavajalikku infot, mõisate puhul poleks tarvis seal öelda, millises maakonnas või kihelkonnas mõis asus.
Mulle tundub veenev eespool ka The Prince of Tartu põhjendus selle kohta, miks ei ole otstarbekas suguvõsaliikmete loendeid suguvõsaliinide kaupa ära jagada.
Mulle tundub veel mõistik seisukoht, et entsüklopeedia suguvõsaartiklites peaks genealoogiliste tabelite asemel olema loetletud väljapaistvad suguvõsaliikmed ehk ainult artikliväärilised isikud (vt WooteleF-i kommentaari siin; kui õigesti aru saan, siis enamvähem sellist seisukohta väljendab eespool ka The Prince of Tartu). Genealoogiline tabel nähtavasti eeldab, et loetleda tuleks enamvähem kõik suguvõsaliikmed ja nii satub artiklisse hulk ebaolulist infot. Näiteks Manteuffelite artiklis vist ongi nüüd juba loetletud hulk isikuid kelle kohta leiduvad vaid genealoogilised andmed. Suguvõsade sugupuude koostamiseks on Geni ja muud sobivamad kohad. Pikne 13. jaanuar 2024, kell 15:15 (EET)

Osaliselt nõus

1. märkmed "Ta ei saanu olla 5. majoraathärra", on tehtud sissekannete kohta, mis vist ei ole minu poolt tehtud (vähemalt mitte 2024)

2. Olen teinud sugupuu stiilis täiendusi artiklitesse, kus on suured ja mitmeid piirkondi hõlmanud suguvõsaliinid ZM juures on harud laiali Eesti-, Liivi- ja Kuramaal

3. puudulike andmetega isikud on veel täiendamisel

4. Väiksemate suguvõsade puhul olen piirdunud osaliste suguvõsaliikmete loendamisega, kelle osalus Eestimaa ajaloos on olnud vb märkimisväärne nt. Berends, Fock

5. kui isikud, või suguvõsa üldnimetusena on olnud mainitud järgnevate mõisaomanikena mõisaartiklis, olen lisanud neid ka suguvõsaartiklitesse, et oleks parem kronoloogiline ülevaade suguvõsaliikmetest @Pikne NOSSER (arutelu) 13. jaanuar 2024, kell 18:00 (EET)

: Suguvõsaliikmete loetelu nende väiksemate suguvõsade artiklites tundub mulle mõistlik. Aga miks siis suuremate suguvõsade artiklid ikkagi teistmoodi peaks tegema? Neis saaks ju loetleda suguvõsaliikmed samamoodi ja ühtviisi kronoloogiliselt, loetelu oleks lihtsalt pikem. Pikne 28. jaanuar 2024, kell 17:17 (EET)
----
Tahan uuesti tähelepanu juhtida, et ei tuleks linkida tekstis esineva nime või muu väljendi osi eraldi. Selle asemel, et linkida isikute perekonnanimed, nagu siin, tuleks kas linkida terve nimi või jätta terve nimi linkimata. Suguvõsa artiklisse sobib linkida siis, kui peetaksegi silmas suguvõsa (nt lauses "Mõis kuulus von Uexküllidele."). Pikne 28. jaanuar 2024, kell 17:17 (EET)

Mõned tähelepanekud. Venemaa keisririigi armees ei olnud rügemente, vaid polgud (ei olnud sellist väeosa nagu Narva jalaväerügement, vaid Narva jalaväepolk). Leitnandi auaste oli ainult mereväes, maaväes vastas sellele porutšik. Seega: kui kellegi auastmeks on saksakeelses kirjanduses märgitud leitnant, siis tuleks eelnevalt kindlaks teha, kas ta teenis mereväes või mitte. Samuti ei olnud keisririigi sõjaväes auastet ooberst või ooberstleitnant, vaid vastavalt polkovnik ja alampolkovnik. Kui mõne baltisakslase auastmeks on nimetatud ooberst või ooberstleitnant, siis tuleks taas süveneda ja uurida, kas ta ehk sai selle auastme mõnes Saksamaa vürstiriigis teenides (kus olid ooberstid ja ooberstleitnandid), sellisel juhul oleks nende aukraadide sellisel kujul nimetamine kohane. The Prince of Tartu (arutelu) 1. veebruar 2024, kell 16:24 (EET)

Täielikult nõus ja olen pärast eelmist märkust tehtud kannetes auastmete nimetust ka kohandanud. Tänud NOSSER (arutelu) 1. veebruar 2024, kell 16:26 (EET)

:@The Prince of Tartu NOSSER (arutelu) 1. veebruar 2024, kell 16:27 (EET)

Vast ei ole mõttekas iga kuupäeva neis loeteludes viidata. Kirjanduse loetelus oli nende koostamise allikad olemas. Sellel oleks vast tähendust juhul, kui andmed on pärit paljudest erinevatest allikatest. The Prince of Tartu (arutelu) 4. veebruar 2024, kell 22:46 (EET)

Tänud, vb kp veerg ei olnud parim koht infoallika paigutamiseks, kp olid olemasolevad, allikad said lisatud minu poolt@The Prince of Tartu NOSSER (arutelu) 5. veebruar 2024, kell 06:49 (EET)
----
Kui need vaimulike kategooriad sisaldavad ka tänapäevaseid vaimulikke, siis ma arvan, et need pigem ei sobi kihelkondade kategooriate alamkategooriateks. Pikne 15. veebruar 2024, kell 21:01 (EET)

Jah, aga eraldi kategooriaid pole mõtet teha, selle loogika järgi ei saa neid kategooriaid kasutada ei tänapäevase koguduse ega ka ajalooliste koguduste liinis, probleem ...@Pikne. Koguduste mitmesaja-aastase ajaloo lõikes on enamik loetletuid kultuuriajaloolises kontekstis ikkagi kirikukihelkonna ajastust. NOSSER (arutelu) 15. veebruar 2024, kell 21:04 (EET)

: Miks ei saa kasutada? Siiani ju sai, ilma et oleks kihelkonna kategooria alamkategooria. Koguduse artikkel vast sobib kihelkonna kategooriasse ja kui selles artiklis on vaimulikud samuti loetletud, siis leiaks vanemad vaimulikud koguduse artikli kaudu ikkagi üles. Pikne 15. veebruar 2024, kell 21:18 (EET)

::Senini oli vaimulike kategooria seotud vaid kategooriaga - Eesti luterlike koguduste vaimulikud, ilma geograafilise seotuseta@Pikne NOSSER (arutelu) 15. veebruar 2024, kell 21:25 (EET)

See lõik, mida mitme rajooni artiklisse kopeerid (Eri:Erin/6610073) käib rajoonide kohta üldiselt ning peaks seetõttu olema mingis üldisemas artiklis, võib-olla artiklis Rajoon (NSVL), Rajoonikomitee, Eestimaa Kommunistlik Partei vm, mitte iga rajooni artiklis. Kordan veel ka, et infokast peaks reeglina vastama artikli teemale. Rajooniartiklis peaks see olema rajooni, mitte rajoonikomitee kohta. Pikne 24. märts 2024, kell 19:30 (EET)

Nõus, avastasin et ammuilma loodud artikkel on märgitud kustutamiseks ja proovisin oma teadmiste piires olemasolevat ja väärtuslikku infot säilitada enam-vähem temaatilistes artiklites, vb läksin hoogu ;=)@Pikne NOSSER (arutelu) 24. märts 2024, kell 19:35 (EET)

: Infokastide lisamine artiklitesse peidetuna nagu siin ei ole ka hea lahendus. Nii ei leia kasti pärast üles ja kui keegi ka peaks seda märkama, siis pole arusaadav, miks on see artiklis sedasi peidetuna. Kui kastile pole head kohta ja seda on kindlasti vaja säilitada, siis ennem võiks selle tõsta arutelusse. Mulle samas tundub, et neis kastides pole eriti mõttekat ega asjakohast sisu ning need võiks pigem lihtsalt kustutada. Näiteks selles Rapla näites on kastis jälle sellised asjad, mis käivad kas kõigi rajoonikomiteede kohta või siis on need lisatud sobimatu pealkirjaga lahtrisse. Pikne 26. märts 2024, kell 20:59 (EET)

::Tegin prooviks EKP Tallinna Linnakomitee artikli, vaatan tagasiside pealt ja siis tekitan ka vb teiste kohta artiklid. Infokast võimaldab kasutada sama struktuuri asutuste kohta foto hoonest, aadress, jne@Pikne NOSSER (arutelu) 26. märts 2024, kell 21:03 (EET)

::: Selles Tallinna näites on minu meelest samuti infokastis valdavalt üsna otsitud sisu (vt ka Malli arutelu:Asutus). "Tallinna" poleks eraldi lahtrisse tarvis lisaks aadressiga lahtrile. Juhtkonna ning ema- ja allorganisatsioonide lahter on sellisel kujul väheütlevad või lihtsalt segase sõnastusega. Ajaleht ei sobi veebilehe lahtrisse. Algus- ja lõppaasta ning aadress ehk sobivad, aga ainult 2–3 lahtri pärast ma ei lisaks infokasti. Sellised paar asja on minu meelest lihtsam ilma mallita artikli algusesse kirja panna.

::: Artikkel konkreetse linna- või rajoonikomitee kohta võiks põhimõtteliselt olla ka ilma infokastita. Aga artiklid minu meelest ei peaks koosnema ainult ega eeskätt neist väga mustandliku väljanägemisega ja lõdvalt seotud loenditest. Artikli võiks minu meelest teha pigem siis, kui on mahti lisada ka seotud (ja asjakohast) teksti. Pikne 26. märts 2024, kell 22:06 (EET)

Henneke Maydell (mainitud allikates 1363), Taani kuninga Harju-Viru vasall, Lüganuse kihelkonna Maidla küla ja hilisema Jõhvi kihelkonna Kavelli küla läänivasall.
Hinrik (Hinke) Maydell (mainitud allikates 1391), Kavelli küla ja hiljem Aseria ja Vasta mõis läänivasall
Mis on nende isikute lisamise alus? Miks nad peaksid selles nimekirjas olema? The Prince of Tartu (arutelu) 31. märts 2024, kell 20:20 (EEST)

Esimene sugupuus mainitud esindaja ning Maidla küla läänivasall, Aseri mõisa läänivasall. Suguvõsa algpunkt, kuna toodud ka erinevad versioonid suguvõsa päritolust The Prince of Tartu--NOSSER (arutelu) 31. märts 2024, kell 20:29 (EEST)

:Hästi, tundub põhjendatud argument. Kui neist eraldi artiklit ei tule, siis võiks neid kirjutada pigem suguvõsa ajaloo juures. The Prince of Tartu (arutelu) 31. märts 2024, kell 20:48 (EEST)

::? mis oleks piisav argument, et sv liige vääriks äramärkimist, kas on kriteeriumeid? :)@The Prince of Tartu NOSSER (arutelu) 31. märts 2024, kell 20:54 (EEST)

:::Kui ei ole just plaanis koostada kõikehõlmavat andmebaasi, siis oleks loogiliselt võttes tarvis mõnest põhimõttest siiski lähtuda. Eeskujuks tasuks võtta teised teatmeteosed, kus käsitletakse kokkuvõtlikult erinevate suguvõsade ajalugu. The Prince of Tartu (arutelu) 31. märts 2024, kell 21:42 (EEST)

::::@The Prince of Tartu , kas on konkreetset näidet? NOSSER (arutelu) 31. märts 2024, kell 22:28 (EEST)

:::?  Need isikud ei liigitu kategooriasse tähelepanuväärsed. @The Prince of Tartu NOSSER (arutelu) 31. märts 2024, kell 21:42 (EEST)

PS, ei ole küll nii hea saksa keele valdaja aga kas Kahula küla omanik, sellel vasallisuhete ajastul, kui valduste aluseks oli läänileping, ilma täiendavate allikateta on täpne formuleering?--NOSSER (arutelu) 31. märts 2024, kell 21:10 (EEST))@The Prince of Tartu

:Sisuliselt oli tegemist omandiga, seda sai müüa ja vahetada (läänihärra kinnitas selle). Jungingeni armukiri (1397) lubas lääni pärandada viis põlve (ka naisliinis) ehk de facto oli tegemist pärusvaldusega. The Prince of Tartu (arutelu) 31. märts 2024, kell 21:26 (EEST)

kui surmaaeg (Henneke Maydell (suri pärast 1388)) ja eeldatavalt aktiivne elutegevus oli enne J. armukirja väljaandmist, ei ole 100% kindel sellel ajal kehtinud ajal omandisuhtest :),  The Prince of Tartu

:Siiani ei ole paremat sõna välja pakutud. Parimal juhul sobiks ehk variant läänivaldaja. Tavaliselt räägitakse, et teatud lään (nt küla) kuulus kellelegi, s.o. oli kellelegi läänistatud. Ehk peetakse silmas seda, kelle omanduses see tegelikkuses oli. Kui minna peenesse juriidikasse, siis võib jah veel lahti kirjutada, et tegelikult oli olemas veel lääniandja, kes oli see pärisomanik. Samas oli lään ikka rohkem omandi tüüpi, sest läänihärra ei saanud seda suvaliselt ära võtta.

:Igal juhul ei ole kohane sõna läänivasall. See, kellele lään anti, ei olnud kunagi lääni, vaid ikka lääniandja vasall. Seesama Henneke Maydel oli Saksa Ordu, mitte Maidla küla vasall.--The Prince of Tartu (arutelu) 31. märts 2024, kell 22:39 (EEST)

:@The Prince of Tartu, nõus, siis oleks korrektne tolle ajajärgu isiku sotsiaalne roll .. Taani kuninga/ordu/piiskopi vasall, vastavalt NOSSER (arutelu) 1. aprill 2024, kell 10:11 (EEST)


Arutelu:Luure Peavalitsus

miks peaks kasutama vigasepoolset lühendamisviisi avalauses? (Главное разведывательное управление) -- Ahsoous 5. juuni 2008, kell 21:45 (UTC)

See ei ole vist vigane, aga parem oleks kindlasti välja kirjutada. Andres 6. juuni 2008, kell 08:28 (UTC)

Vene ajaleht Argumentõ Nedeli allikatel Venemaa armee peastaabist ootavad GRU struktuure ees märkimisväärsed koondamised, lisaks Berdskis asuvale 67. spetsnazi (eriväed) brigaadile on kaitseministeeriumil kavas likvideerida ka teisi üksusi. Info 67. brigaadi laialisaatmise kohta lekkis meediasse selle aasta algul. Veebruari lõpus kinnitas seda ka Siberi sõjaväeringkonna ülem. Väljaanne märgib, et reformimise käigus lõpetab sõjaväeluure faktiliselt eksisteerimise kui föderaalse tähtsusega struktuur, kuna selle töötajad allutatakse ümber vastavate sõjaväeringkondade ülematele. Lisaks teatas peastaabi allikas, et sõjaväeluure kaotatavate erivägede sekka võib sattuda ka Asbestis asuv 12. brigaad ja Samara 3. brigaad Vene luureülema lahkumise põhjus on võimukärped?.

Välja. Andres 13. märts 2010, kell 22:10 (UTC)

Teadmiseks. [http://shieldandsword.mozohin.ru/mi/gru4992/index.htm Siin] on öeldud: "7. mail 1992 nimetati NSV Liidu Relvajõud ümber Venemaa Föderatsiooni Relvajõududeks. Luure Peavalitsus jäi Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi koosseisu." [[Eri:Kaastöö/90.190.71.25|90.190.71.25]] 23. november 2015, kell 13:33 (EET)

Vene vikipeedia järgi on selle asutuse nimi muutunud. Nüüd on see Главное управление Генерального штаба Вооружённых Сил Российской Федерации (eesti keeles Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Peavalitsus). Varasem nimelühend Главное разведывательное управление (ГРУ) (eesti keeles Luure Peavalitsus) ei ole enam kasutusel. Praegune pealkiri Sõjaväeluure peavalitsus ei ole õige. Muide, ka logo on teistsugune kui siin. 2001:7D0:87CA:9180:119:A988:A0EB:33EE 14. märts 2018, kell 12:27 (EET)

Mis siis uueks pealkirjaks võiks olla? Minu meelest täisnimetus ja eriti lühend ei sobi. Logo vahetasin enwiki eeskujul vapi vastu. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. märts 2018, kell 12:38 (EET)

:Võibolla teha samamoodi, nagu inglise vikis:

:Luure Peavalitsus (vene keeles Главное разведывательное управление), lühend GRU (vene keeles ГРУ), on Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi välissõjaväeluure agentuur. Alates 2010. aastast on selle ametlik täisnimi Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Peavalitsus (vene keeles Главное управление Генерального штаба Вооружённых Сил Российской Федерации).

: 2001:7D0:87CA:9180:119:A988:A0EB:33EE 14. märts 2018, kell 15:43 (EET)

* Artjom Zintšenko, Artem Zinchenko, Артём Зинченко
** 18 November 2022, 1:00 am
Michael Weiss
Exclusive: Ex-Russian spy flees to the NATO country that captured him, delivering another embarrassing blow to Moscow
https://www.aol.co.uk/news/exclusive-ex-russian-spy-flees-010049495.html?
** Fri, November 18, 2022 at 3:00 AM
Michael Weiss·Sr. Correspondent
Exclusive: Ex-Russian spy flees to the NATO country that captured him, delivering another embarrassing blow to Moscow
https://www.yahoo.com/news/exclusive-ex-russian-spy-flees-to-the-nato-country-that-captured-him-delivering-another-embarrassing-blow-to-moscow-010049616.html
**18.11.2022, 05:00
Holger Roonemaa
Uskumatu spioonilugu. Piusa jõe sillal välja vahetatud GRU luuraja põgenes tagasi Eestisse. „Kõik, mis Venemaal toimub, on kuritegu“
https://epl.delfi.ee/artikkel/120095912/
Luureajaloos üliharuldase ülehüppe teinud Artem Zinchenko küsib siit poliitilist varjupaika.
** täna kell 06.29
Piusa jõe sillal välja vahetatud GRU luuraja põgenes tagasi Eestisse
https://www.err.ee/1608793000/

*18. detsember 2023, Igor Salikov, gaagu.net


Tõlkida või kustutada.--WooteleF 6. juuni 2008, kell 01:41 (UTC)

Täielikult ümber kirjutatud. Peaks nüüd igati sisukas ja informatiivne olema. Ainult et puuduvad lingid teistest artiklitest – ei osanud ka esialgu millegi olemasolevaga seostada. -- Toomas 6. juuni 2008, kell 07:57 (UTC)

:Hea töö. Püüan siis lähiajal teha ka artikli kolmanda osakonna esimesest ülemusest krahv Benckendotffist.--WooteleF 6. juuni 2008, kell 08:38 (UTC)

::Mitte Keiserliku Kõrguse (mis tähendab ilmselt suurvürsti), vaid Keiserliku Majesteedi.

::: Kui Sa kindlalt tead, paranda siis ära. Andres 18. juuli 2008, kell 14:19 (UTC)

:::: Tean, aga ma ju ei või parandada. Inglise keeles nimetatakse seda Third Section of His Imperial Majesty's Own Chancellery. Tema Keiserlik Kõrgus oleks inglise keeles ju His Imperial Highness.

::::: Miks Sa ei või parandada? Kas selleks peab sisse logima?

:::::: Kas ei pea?

::::: Minu jaoks ei ole Sinu argument veel tõestus. Kas "Jego Velitšestvo" on "Tema Majesteet"? Andres 21. juuli 2008, kell 19:04 (UTC)

::::: Uurisin asja ja nüüd olen üpris veendunud. Tegin paranduse. Andres 21. juuli 2008, kell 19:11 (UTC)

:::::: Järelikult tasub mind uskuda.

::::::: Palja sõna peale siiski alati ei usu, tee mis tahad:-) Andres 22. juuli 2008, kell 11:53 (UTC)

Minu meelest peaks lõpus olema "kolmas osakond". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. jaanuar 2009, kell 08:26 (UTC)

Kas poliitvanget hoiti "ainult nendes vanglates" või "muuhulgas nendes vanglates".--WooteleF 27. juuli 2009, kell 12:30 (UTC)

Alguses kindlusvanglates, hiljem aga ka Siberi osas asuvates nn. etapivanglates, täpsed kasutamise ajad on veel teadmata..--Nosser 27. juuli 2009, kell 12:34 (UTC)
Miks Reveli kindlus, eesti keeles peab olema Revali kindlus. Meie pealinn oli tsaariajal eesti keeles alati Tallinn. Kui on vaja kasutada Reval/Revel, siis Reval olgu alati Vikis eelistatud. Põhiline minupoolne argument: nimekuju Revel esines kirillitsas, Reval aga ladinatähelisena. Eesti kuulub kultuuriruumi, kus kasutati nimekuju Reval.  Amherst99 27. juuli 2009, kell 12:35 (UTC)

Minu jaoks on ka enesestmõistetav, et Reval, mitte Revel. --Improvisaator 27. juuli 2009, kell 12:45 (UTC)

:Eesti keeles peab olema Tallinna kindlus.--WooteleF 27. juuli 2009, kell 13:02 (UTC)
Revel tuleks Tallinna (v Reval'iga) asendada ka mujal Vikis. Amherst99 27. juuli 2009, kell 21:06 (UTC)

Olen üritanud neid jõudumööda asendada aga ilmselt on neid veel.--WooteleF 27. juuli 2009, kell 21:09 (UTC)
Üldiselt kirjutatakse osakonnad eesti keeles väiketähega, aga siin võiks teha erandi, sest seda võib võtta kui omaette (lisaks veel tollal ülivõimsat) asutust. Jooksvasse teksti jätsin lühinime 'kolmas osakond' väiketähtedega, aga sooviksin selle kohta teiste vikilaste arvamust. Amherst99 27. aprill 2011, kell 14:27 (EEST)

Mulle tundub ka, et tegu on asutusega, nii et suurtähed on sobivad. Andres 27. aprill 2011, kell 17:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.belletrist.ru/book/civlzbk/3-trocki.htm
** In Tema Keiserliku Majesteedi Isikliku Kantselei Kolmas Osakond on 2013-06-24 13:47:06, 404 Not Found
** In Tema Keiserliku Majesteedi Isikliku Kantselei Kolmas Osakond on 2013-07-07 03:49:32, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:49 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tema Keiserliku Majesteedi Isikliku Kantselei Kolmas Osakond


Arutelu:Pääsuloend

Kuna ma võrgunduses ennast veel nagu kodus ei tunne, siis jätsin selle osa inglise keelest tõlkimata. Kristjans 7. juuni 2008, kell 01:18 (UTC)
----
"Pääsupiiramisloend" - sellist sõna google millegipärast ei leia. Ja minu arust "Access Control List" võiks olla lihtsalt "juurdepääsu loend" või "õigustatud juurdepääsu loend".--Hendrix 7. juuni 2008, kell 06:10 (UTC)

Üldkasutatav mõiste on "pääsuloend". Ma keeldun isiklikult seda sõna tarvitamast, kuna ma pean pääsupiiramisloendit täpsemaks tõlkeks. Kristjans 7. juuni 2008, kell 06:51 (UTC)

: Kui otsida ingliskeelset nime eesti lehtedelt ja siis saab ainult Vallaste tõlke . --Tiuks 7. juuni 2008, kell 07:06 (UTC)

::"pääsupiiramisloend" ei ole sugugi täpsem. Access Control List tähendab tegelikult loendit, kus on loetletud objektiga seotud subjektide õiguste loetelu. Õigused võivad olla lubavad ja ka keelavad. Protsessil/subjektil võib ligipääs olla lubatud või keelatud. Seega siis ilmselt ikkagi pääsuloend. Sobilik oleks ka veel "pääsu regulatsiooni loend"--Hendrix 7. juuni 2008, kell 19:01 (UTC)
Me ei saa lähtuda isiklikust eelistusest, sellepärast muutsin pealkirja. Andres 7. juuni 2008, kell 19:43 (UTC)


Arutelu:Käsitiivalised

Nahkhiir peaks ehk olema täpsustusleht. Kas nahkhiirte all ei võida mitte mõista ka nahkhiirlasi? Ah jaa, see on ka opereti pealkiri. Andres 8. juuni 2008, kell 05:51 (UTC)

: Nahkhiir on iga käsitiivaline arvatavasti. Enamik linke on nahkhiirele kui loomale. Teatritükk võiks olla nahkhiir (operett). Kk 8. juuni 2008, kell 06:38 (UTC)

Fülogeneetiliselt on väikekäsitiivalised parafüleetilised suurkäsitiivaliste suhtes, ehk polüfüleetilised...; ei mõista sisu --Dj Capricorn 14. juuli 2008, kell 20:56 (UTC)


Arutelu:DirectX

Mihkel, artikli lõppu ei panda enda nime! See on ainult aruteludes vajalik. Mustrebane 8. juuni 2008, kell 09:23 (UTC)

Vabandust, ei teadnud. Enam proovin sellist viga mitte teha.
--Mihkel Põder 25. jaanuar 2009, kell 17:45 (UTC)

Mul juhtub ka mõnikord kogemata. Andres 25. jaanuar 2009, kell 17:54 (UTC)

Hetkel on tootmisjärgus DirectX 11 , mis toetab Shader Model 5.0-i.DirectX 11 jookseb Windows Vistal ,  Windows 7-el ja ülejäänud tulevastel operatsioonisüsteemidel.Osa DirectX elemente töötavad ka DirectX 9/10/10.1 riistvaral.Ilmub 2009 oktoobris.
Allikas : http://en.wikipedia.org/wiki/DirectX#Direct3D_11


Arutelu:Sügomorfne õis

Definitsioon on minu meelest täiesti arusaamatu. Mis tähendab "jagada üheks sümmeetriliseks pooleks"? Kas on mõeldud, et on ainult üks sümmeetriatasand? Aga sümmeetriatasand jagab õie kaheks, mitte üheks pooleks. Andres 9. juuni 2008, kell 08:11 (UTC)

parandasin pisut --Dj Capricorn 9. juuni 2008, kell 08:20 (UTC)

Kas on ka selliseid õisi, mis üldse sümmeetrilised ei ole? Andres 9. juuni 2008, kell 08:49 (UTC)

asümmeetrilised õied on olemas, nt Canna iridiflora --Dj Capricorn 9. juuni 2008, kell 08:56 (UTC)

Botaanika I osa (vist 1970. a ilmunud) räägitakse õite neljast sümmeetriast: aktinomorfsed (enam kui kaks sümm.tasapinda); disümmeetrilised (bilateraalsed) - 2 süm.tasapinda; monosümmeetrilised (sügomorfsed) - ühe sümmeetriatasapinnaga, ja 4. asümmeetrilised - sümmeetritasapinnata --Dj Capricorn 9. juuni 2008, kell 08:55 (UTC)

Siis ei ole õige öelda, et aktinomorfne õis on sügomorfse õie vastand. Andres 9. juuni 2008, kell 08:59 (UTC)

:jah, kahtlesin seda juba varem --Dj Capricorn 9. juuni 2008, kell 09:01 (UTC)
ENE järgi on bilateraalsümmeetria korral üks sümmeetriatasand. Andres 9. juuni 2008, kell 09:04 (UTC)


Arutelu:Punklaulupidu

Siia ei viita midagi. Andres 9. juuni 2008, kell 17:38 (UTC)

Kas see Punklaulupidu ei peaks olema? --Epp 9. juuni 2008, kell 17:42 (UTC)

:Rakvere linna leheküljel on igastahes lahku kirjutatud. iffcool 9. juuni 2008, kell 17:51 (UTC)

::Peaks olema Punklaulupidu. --Metsavend 18. juuni 2008, kell 09:12 (UTC)

:::Ürituse nimi on "Punk laulupidu". Punk on selles fraasis omadussõna.--WooteleF 18. juuni 2008, kell 15:29 (UTC)

::::Ametlik nimi on igal juhul punk laulupidu, see on nii Rakvere kodulehel, flaieritel ja mujal üritusega otseselt seotud kirjutistes. Ajakirjanduses on rohkem kasutatud punklaulupidu kui liiginime, mis aga pole selle ametlik nimetus. Kokkukirjutatud variandit on tehtud ka ümbersuunamine, nii et kõik peaksid selle lehe ikkagi üles leidma. Athanasius Soter 18. juuni 2008, kell 15:47 (UTC)

::::: Sellisel juhul peab 'punk' olema omadussõna. Võib-olla see ongi nime panija taotlus. --Metsavend 18. juuni 2008, kell 16:48 (UTC)

Telekast nägin, et dirigeeris ka Lauri Breede. --Tiuks 18. juuni 2008, kell 15:44 (UTC)

Dirigeeris näiteks ka Jüri-Ruut Kangur, aga võib-olla veel mõni. Athanasius Soter 18. juuni 2008, kell 15:53 (UTC)

Viimane välislink vajaks selgitust. Andres 22. juuni 2008, kell 20:32 (UTC)

Tegu on vaid ühe pildiga pildigaleriist. Kui üldse säilitada siis lingina kogu galeriile.--WooteleF 22. juuni 2008, kell 20:53 (UTC)

: Minu meelest tuleks see säilitada küll, aga ma ei oska galeriile linkida. Andres 24. juuni 2008, kell 09:49 (UTC)

Vajab ajakohastamist. 2011 toimus ju üritus uuesti. [[Kasutaja:Kruusamägi|Ivo]] ([[Kasutaja arutelu:Kruusamägi|arutelu]]) 31. august 2012, kell 22:18 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kalev.ee/est/?news=942122&category=18&Fotod--Punklaulupeo-tuli-asus-Tallinnast-Rakvere-poole-teele
** In Punk laulupidu on 2013-06-24 13:00:05, 404 Not Found
** In Punk laulupidu on 2013-07-06 20:15:22, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:15 (EEST)


Arutelu:§ 58

Siia ei viita midagi. Andres 9. juuni 2008, kell 20:11 (UTC)
Solženitsõn on sellest paragrahvist pikalt ja sügavuti kirjutanud. Sealt võiks mõne tsitaadi võtta.
Loomulikult, kui oleks kuskil eestikeelne digivariant käepärast, teeks elu kergemaks...
Aga pealkiri ei kõlba küll kuhugi... - Ahsoous 10. juuni 2008, kell 14:44 (UTC)

Millist pealkirja a pakuksid? Minu meelest on see päris hea pealkiri, sest just selle nime all seda asja tuntakse. Andres 10. juuni 2008, kell 16:06 (UTC)

: Tuntakse teatud kontekstis. Kontekstiväliselt võib see mis tahes teose §58 olla. --Metsavend 5. august 2008, kell 11:20 (UTC)

:: Muidugi, aga kas on veel asju, millest võiks selle pealkirja all kirjutada? Kui on, siis võiksid teised olla täpsustusega. Andres 6. august 2008, kell 13:36 (UTC)

:: Mis puutub konteksti, siis meil on palju selliseid artiklipealkirju , mille üheseks mõistmiseks on tarvis konteksti. Andres 6. august 2008, kell 13:40 (UTC)

http://www.cyberussr.com/rus/uk58-e.html#58-1a --kanakukk 24. august 2008, kell 13:36 (UTC)

Arhipelaag lk 57-62 / I rmt --kanakukk 7. veebruar 2010, kell 21:21 (UTC).

Kas paragrahv 58 ei olnud olemas juba 1926. aasta kriminaalkoodeksi redaktsioonis? --kanakukk 6. aprill 2010, kell 15:48 (EEST).

Teistes vikides on jõustumise kuupäevaks 25. veebruar 1927. Venekeelses vikitekstides on ka Статья 58 Уголовного Кодекса РСФСР/вариант 1926 года Hendrik 12. mai 2010, kell 15:36 (EEST)

Pealkiri ise ütleb, et "1926. aasta variant". Erinevad redaktsioonid tuleks kirja panna. Mainida võiks ka seda, et Ukrainas oli ta vist paragrahv 54 hoopiski. --kanakukk 12. mai 2010, kell 15:41 (EEST).

: On paradoksaalne, et kogu see kõikjale tungivate ning igierksate Organite aastatepikkune tegevus tugines kõigest ü h e l e a i n s a l e paragrahvile 1926. aasta Kriminaalkoodeksi eriosa saja neljakümne kaheksast paragrahvist. (A. Solženitsõn) --kanakukk 18. mai 2010, kell 19:17 (EEST).

:: Mis aasta redaktsioon see siin ikkagi on? Sissejuhatusest jääb mulje, nagu oleks tegemist 1926. aasta redaktsiooniga. Samas Ru:Статья 58 Уголовного кодекса РСФСР järgi lisandusid §58-1a–§58-1g alles 1934. aastal. Siinne tekst räägib vabadusekaotusest kuni 10 aastat. Samas on kindel, et 1945–1953 on määratud §58-1a alusel ka 15+5 ja 25+5. Solženitsõni järgi () lisas Stalin 15, 20 ja 25 aastased karistused 1937. aasta sügisel. Selle järgi paistab siis, et siin toodud tekst on 1934–1937 kehtinud redaktsioon.  --VillaK (arutelu) 6. aprill 2015, kell 09:01 (EEST)

Paragrahvide sisu tuleks vististi üle viia Vikitsitaatidesse? --kanakukk 16. veebruar 2012, kell 22:24 (EET).

Ei. Andres 17. veebruar 2012, kell 07:29 (EET)
----
*Oudekki Loone. Paragrahv 58 tagasitulek - Eesti Päevaleht, 20. veebruar 2009

Miks see siin on? Pealegi link on surnud. Võtsin välja. Ursus scribens (arutelu) 31. august 2020, kell 20:16 (EEST)

Vene originaalteksti esitamine 1926. aasta redaktsioonis on mu meelest üleliigne. Amherst99 (arutelu) 27. detsember 2023, kell 10:55 (EET)


Arutelu:Harilik laanelill

Kui selle artikli pealkiri on "harilik laanelill", siis võiks ju perekonnast rääkida lihtsalt "Laanelill". Andres 10. juuni 2008, kell 07:22 (UTC)

ei soovitaks; kuna sõna harilik pannakse ette kas kui (Eestis) ainuliik selles perekonnas (võib-olla et botaanikud saaksid eristada perekonda ja liiki); üleüldiselt enamasti räägitakse liigist, mis sisaldab sõna harilik ka ilma selleta --Dj Capricorn 10. juuni 2008, kell 07:30 (UTC)

: Sõna "harilik"  ei tähenda sugugi, et tegu on ainuliigiga. Näiteks Harilik mänd. Andres 10. juuni 2008, kell 09:39 (UTC)

: On olemas ka näiteks harilik metsviinapuu, mis ei ole ainuliik ega ka ainuliik Eestis (ei kasva Eestis looduslikult). Kas Sul on allikas, kust Sa seda võtad?

: Edasi, harilik laanelill on võib-olla küll ainuliik Eestis, kuid laanelilli on kolm liiki.

: Mulle tundub pigem, et sõna "harilik" kasutatakse tavaliselt lihtsalt juhtudel, kui perekonna ja liigi nimi muidu kokku langeksid. Jah, tõepoolest, et botaanikud saaksid eristada perekonda ja liiki.

: Minu mõte oli selles, et tuleb valida, kas "harilik laanelill" ja "laanelill" või "laanelill" ja "laanelill (perekond)". Pole mõtet teha "harilik laanelill" ja "laanelill (perekond)". Andres 10. juuni 2008, kell 09:47 (UTC)

::Miks ei sobi artikli pealkirjas harilik laanelill, kui nõnda on ametlikes taimemäärajates ja aktsepteeritud taimeloendites. Minul küll lahendus "Laanelill (perekond)" vastu midagi pole; nõnda oleme üldjuhul ka vikis praeguseni teinud --Dj Capricorn 10. juuni 2008, kell 15:58 (UTC)

::: Ma ei ütle, et pealkiri ei või selline olla. Aga pealkiri "laanelill" ei vaja sel juhul täpsustust sulgudes. Andres 10. juuni 2008, kell 16:12 (UTC)

::liik peab ju jääma prioriteetseks, ja paljudes allikates harilik laanelill ja laanelill tähendavad just ühtsama asja (liiki), perekond on ju sekundaarne, vaatamata sellele, et selle (ametlik) nimi on laanelill --Dj Capricorn 10. juuni 2008, kell 12:30 (UTC)

::: Harilikuks laanelilleks nimetatakse teda ju sekundaarselt, ainult selleks, et näidata, et tegu on liigi, mitte perekonnaga. Siis võiks pealkirjaks panna juba "laanelill". Perekonnal aga on ainult üks eestikeelne nimetus, ja artiklil liigist on hoopis teine pealkiri. Miks ei võiks siis perekonnast  rääkiva artikli pealkiri olla "laanelill", kui see on perekonna nimetus ametlikes taimemäärajates ja aktsepteeritud taimeloendites? Andres 10. juuni 2008, kell 16:12 (UTC)

:::: Tegu on üldise küsimusega, mis haarab kogu bioloogilise taksonoomia artiklistikku. Liigid on taksonite hulgas stabiilseima sisuga ja neid tuleks lugeda primaarseks kõigi teiste (nii liigiülaste kui liigisiseste) taksonite suhtes. Pakun üldiseks lahenduseks kasutada liigiartiklite puhul artikli nimena seda eestikeelset nimetust, mis on eesti bioloogiliste nimekomisjonide poolt otsustatud. Taimenimetuste osas on see veebis hästi kättesaadav. Varieerida võiks vastavalt aga liigiülaste taksonite artiklite pealkirju vastavalt otstarbekusele, lisades täpsustuse '(perekond)', kui vastavat nimetust kasutatakse tegelikult enamasti liigi kohta. Juhin tähelepanu, et konkreetset taimeisendit võib nimetada mitut moodi - harilik laanelill, laanelill, nurmenukuline, soontaim, õistaim. Kõik need on teaduslikud eestikeelsed nimetused, lubatud kasutada ühe ja sama konkreetse taimeisendi kohta. (Kui näiteks eestikeelne liiginimetus puudub - tõlkimisel tuleb seda tihti ette - siis on soovitav kasutada tema kohta esimese ülataksoni nimetust, mis eesti keeles olemas, koos (nt sulgudes) juurdelisatud ladinakeelse nimetusega. Sellise lahendi võttis laiemalt eestikeelses bioloogilises kirjanduses kasutusele Viktor Masing.)
Siin antud juhul võiks olemasolev lahend ollagi sobiv – liigiartikkel on harilik laanelill, perekonnaartikkel on laanelill (perekond), ja kuna Eestis on vaid üks liik sellest perekonnast, siis on laanelill suunatud liigile. Mu meelest võiks seda kasutada üldiselt kõigi üheliigiliste perekondade puhul, eriti silmas pidades seda, et varasemates eestikeelsetes allikates tihti täiendit 'harilik' sellistel juhtudel ei kasutatud. Lisaargument on see, et binaarsete liiginimetuste kasutamine läbivalt ka eestikeelsete teaduslike liiginimetuste puhul on vaid teatava bioloogide koolkonna kokkulepe, see ei ole kuidagi toetatud zooloogilise ja botaanilise koodeksi poolt mis reguleerivad üksnes ladinakeelsete teaduslike taksoninimetuste kirjutamise reegleid (vt taksonoomia). Kui jätta lühem ja laiemalt kasutatav nimetus üksnes perekonnale, siis sellega eemaldame rahvapärast nimekasutust teaduslikust asjatul määral. Kk 12. juuni 2008, kell 09:03 (UTC)
Sobiv variant oleks ka artiklitepaar "Laanelill" ja "Laanelill (perekond)", siis tuleks teha ümbersuunamine nimelt "harilik laanelill" artiklile "laanelill". Vahe eelmise variandiga oleks see, et seal jääb probleem vaid ümbersuunamiste kanda, siin aga puudutab artiklite nimetusi endid – võrreldes kinnitatud teaduslike liiginimetustega. Kk 12. juuni 2008, kell 09:53 (UTC)

Olgu, Sa veensid mind, et praegune lahendus sobib. Mind häiris see, et me kasutame artiklipealkirja "laanelill (perekond)", kuigi puudub artikkel pealkirjaga "laanelill". Andres 12. juuni 2008, kell 11:53 (UTC)

Kui ma õigesti saan eelnevast arutelust aru, siis näiteks artiklit Acrocephalus rehsei tuleks alustada Roolind Acrocephalus rehsei ?--Dj Capricorn 12. juuni 2008, kell 12:07 (UTC)

Niimoodi Kk seda mõtles küll, aga minu meelest ei ole see vajalik, sest see öeldakse esimeses lauses juba niikuinii ära. Andres 12. juuni 2008, kell 15:02 (UTC)

: Just nii on mu meelest mõistlik iga sellist artiklit alustada, kui eestikeelne nimi taksonil puudub. Kuigi esimene lause ütleb seda ka pikemalt, on selle vormeli mõte (nt siis roolind Acrocephalus rehsei) näidata, kuidas saab eesti keeles (eestikeelses tekstis) sellest taksonist rääkida - kuidas teda lühidalt nimetada. Artikli nimi võiks seejuures ikka olla vaid ladinakeelne nimi. Kk 12. juuni 2008, kell 15:53 (UTC)

:: Olgu pealegi. Andres 12. juuni 2008, kell 15:57 (UTC)


Muuseumi aadress on Riia 15b. Aga kas KGB Tartu osakond ei asunud viimati (Taluri ajal) Vanemuise 19 (seal, kus praegu on Eesti Kirjanike Liidu Tartu osakond)?

Kindlasti asus. Andres 10. juuni 2008, kell 16:26 (UTC)

Millegipärast ei saa välislinki korda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. juuli 2008, kell 15:22 (UTC)

Kas see ei võiks olla pigem üks alapeatükk selles põhiartiklis?--WooteleF 26. november 2008, kell 16:06 (UTC)

Võib-olla, aga sellel asjal on vähemalt oma nimi, nii et mind see ei häiri. Pealegi, karta on, et põhiartikkel läheb pikaks. Andres 26. november 2008, kell 18:03 (UTC)

Infokastis on aadress Vanemuise (Aia) tänav 18, artiklis aga Vanemuise (Aia) tänav 19. Ursus scribens (arutelu) 12. veebruar 2023, kell 15:51 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee Tartu osakond