Kasutaja arutelu:Mostom1

Tere tulemast Vikipeediasse, Mostom1!
Üleslaaditud piltide juurde pead lisama ka info autori ja kasutamistingimuste kohta. Autor peab olema nõus, et pilti võib kes tahes mis tahes eesmärgil kasutada. Adeliine 7. oktoober 2012, kell 17:38 (EEST)
Viiimasena üles laetud pildi kohta mul need andmed puuduvad kas autor nõus on või mitte, seega seda siis ei kasuta ja kuidas ma selle nüüd andmebaasist eemaldan? Teiste kahe leviku kaardi kohta on mul autori suusõnaline kinnitus, et neid pilte võib kasutada, kuidas seda pildi juurde pookida et see seal näha ka oleks?

Üldiselt tuleks pildi juurde kirjutada kindlasti autori nimi. Teiseks litsentsimärgis. Vikipeedia põhiline litsents on . Eesti vikis piisabki sellest, kui paned litsentsimärgise, kirjutad autori nime ja et ta on selega nõus. Ühe kaardi oled laadinud Commonsisse. Seal oleks vaja, et autor saadab ise kinnituse või sina saadad asjakohase e-kirjavahetuse autoriga aadressile permissions-et[ät]wikimedia.org. Adeliine 7. oktoober 2012, kell 18:03 (EEST)

Aa ja kustutada saavad ainult administraatorid. Kustutamiseks saad esitada, kui lisad leheküljele kustutamismärkuse . Adeliine 7. oktoober 2012, kell 18:05 (EEST)
Suured tänud abi eest, üks küsimus veel on. Commonsisse laadisin kogematta kuna ei ole veel siin kõigega väga hästi kodus ja kuidagi oli pilt ülesse vaja saada. Ühesõnaga kuidas sealt seda maha kustutada, et saaksin eesti vikisse selle sama pildi ülesse laadida ja kas need muudatused mis praegu ülesse laetud piltide juures tehtud said on piisavad?

Ma soovitaks mitte sealt kustutada, vaid autorilt meili teel luba saada ja see edasi saata. Võib täitsa eesti keeles. Pilt "Joonis 6" peaks olema parema pealkirjaga, mis kirjeldaks konkreetselt seda, mis pildil on. Saad pildile uue nime anda. Selle jaoks leia pildilehe ülemises osas "redigeeri"-lingi lähedal link "Teisalda". Kui seda ei näe, siis see võib olla peidus, liiguta kursor noolekesele.

Arutelulehel lisa oma kommentaarile allkiri, selleks vajuta redigeerimiskasti kohal pliiatsi pildiga nuppu või trüki neli tildet. Adeliine 7. oktoober 2012, kell 19:16 (EEST)

Tere! Kui üleslaadija pole ise selle pildi autor, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et pilti tohib kasutada vaba litsentsi CC BY-SA 3.0 tingimustel. Pikne 29. juuli 2018, kell 19:17 (EEST)


Kasutaja arutelu:Joonas~etwiki

Joonasjame (arutelu) 8. oktoober 2012, kell 22:07 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Joonas~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Mangaan

Tere
Küsimus: kui joogivee sisaldus ületab 17 kordselt mangaani siis kas see on:
Ohtlik organismile?
Tekitab vähki?
Või.......

Kahtlen, kas keegi oskab siin Sind aidata. Leidsin ühe ingliskeelse lehe, äkki leiad sealt midagi: Showing toxin card for Manganese (T3D0117). --Epp 10. oktoober 2012, kell 04:06 (EEST)

Artiklist [[Harilik sibul]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 14. september 2015, kell 22:33 (EEST)
Mullas oleva ja taimesse liikuva [[mangaan]]i (Mn) (divalentse mangaani ioonina, Mn(2+)) ülesanded taime juurte arengus pole selged. Mn on taimes poolmikroelement. Arvatakse et mangaan on vajalik klorofülli sünteesiks ja rakkude [[redoksreaktsioon]]ides ning osaleb valgusünteesis ja metabolismil, aktiveerib rasvadega seotud ensüüme ja ''malic enzyme system''i; osaleb askorbiinhappe, [[B2-vitamiin]]i ja [[karoteen]]i moodustamisel.<ref>[http://www.yara.us/agriculture/crops/onion/key-facts/role-of-manganese/ Role of Manganese in Onion Production], vaadatud 24.07.2015)</ref> Mangaani vaeguse korral kasutatakse spetsiifilisi [[mangaaniväetis|mangaaniväetisi]]. Ülekülluse korral võib esineda [[mangaanimürgistus]]t. ''The Allium cepa'' testi katsetaimedele erinevates kogustes manustatud MnSO4 evis juure meristemaatilistele rakkudele märkismisväärseid mutageenseid toimeid<ref>Elena Doroftei jt, http://botanicaserbica.bio.bg.ac.rs/arhiva/pdf/2010_34_2_517_full.pdf Cytogenetic effects induced by Manganese and Lead microelements on germination at Allium cepa, Botanica Serbica, 34 (2): 115–121 (2010), vaadatud 31.07.2015)</ref>.

Mangaanil on oluline roll taimede fotosünteesi valgusreaktsioonides. Fotosüsteemis II kuuluvad 4 mangaaniiooni niinimetatud mangaaniklastri koosseisu. See on koht, kus ümbritsevate molekulide ja (radikaliseerunud, see tähendab H kaotanud fenoolse osaga) türosiini kaasabil lagundatakse veemolekule, mille tagajärjel saab klorofüll ükshaaval tagasi oma neeldunud footoni energiaga ergastatud ja kaotatud elektroni, tülakoidi luumenisse vabanevad veemolekuli lagunemisel ülejäänud prootonid, tekitades prootongradienti, mille abil moodustuvad ATP molekulid ja sünnib kahe veemolekuli lagunemise jääk - atmosfääri vabanev hapnikumolekul. Mangaani aatom saab olla paljude erinevate oksüdatsiooniastmetega. Ilmselt on see peamine põhjus, miks just mangaan selles olulises klastris osaleb. Vee fotolüüs on reaktsioon, mille avastas Robin Hill 1937 aastal (Hilli reaktsioon). (Kahtlen siin, et mis see Hilli avastus täpselt oligi). Siin see mangaaniklaster: https://en.wikipedia.org/wiki/Photosystem_II#/media/File:Manganese_cluster_in_the_oxygen-evolving_complex.svg Nimelik (arutelu) 13. september 2020, kell 14:27 (EEST)

Mangaani roll fotosünteesis vee lagundamisel


Arutelu:Julius Fučík (helilooja)

Kes mäletab, mis mall muusika jaoks käis, pangu sisse "File:Julius Fucik - Entry of the Gladiators.ogg". --Oop (arutelu) 9. oktoober 2012, kell 23:48 (EEST)

panin artiklisse selle muusikapala sisse. Heliloomingu rubriik on küll sisutühjana v-o kohatu --Bioneer1 (arutelu) 10. oktoober 2012, kell 11:28 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.marchdb.net/composers/show/33
** In Julius Fučík (helilooja) on 2013-06-24 11:29:00, Socket Error: 'No route to host'
** In Julius Fučík (helilooja) on 2013-07-06 05:19:04, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:19 (EEST)


Arutelu:Pöörlev rõngas-ketaselektrood

Pealkiri ei ole keeleliselt korrektne. Andres (arutelu) 10. oktoober 2012, kell 08:46 (EEST)
- - -
Tere! Aitäh teise artikli eest!
Artikli pikkus: 3600 ja esimene oli 4500, mis kokku teeb üle 8000 tähemärgi.
Mõned tähelepanekud ja soovitused pärast esimest lugemist:
Esimese artikli pealkiri oli "Pöörlev ketaselektrood", siis teise pealkiri võiks olla "Pöörlev rõngas-ketaselektrood", juhul kui see "rõngas" seal nimes tõesti selle erinevust lihtsalt ketaselektroodist esile toob. Tekstis kasutasite ka nimetust "Pöörlev ketas-ring-elektrood", kas see poleks parem? Ring ja rõngas, ma ei oska tõesti nõu anda.
Mis selle nimi nt inglise keeles on?
Ehk oma juhendajaga selle nimetuse asjus rääkida?
Võib-olla ka mõni pilt otsida?
* Defineeritav sõna rasvasesse kirja
* Millel on kaks töö elektroodi, ketaselektrood ... --> Sellel on kaks tööelektroodi ...
* elektroodi vahel seisneb selles et lisatud on veel üks töö elektrood --> selles, et ... tööelektrood
* mitte juhtiva barjääriga --> mittejuhtiva barjääriga
* potensiaale --> potentsiaalsust nt, kuid mida see tähendab, kas nt töökindlust / töövõimet vms?
* hüdrodünaamika konvektiivse difusiooni seadusi --> hüdrodünaamika?
* Samas kui hapniku redutseerida elektrokatalüsaatori juuresolekul võib tekkida soovimattu kõrvalprodukt vesinik peroksiid, mis rikkub antud kütuse elementi. --> juuresolekul, võib tekkida ... soovimatu kõrvalprodukt, vesinik-peroksiid, mis rikub antud kütuseelementi
* Pöörlevat ketas-ring elektroodi saab kasutada sellise reaktsiooni uurimiseks. Kus ketta peale kantakse ... --> uurimiseks, kus
* Reaktsiooni produktid --> Reaktsiooniproduktid
* Lühem vahemaa vähendab aega mille jooksul produkt jõuab kettalt ringile -> aega, mille
* kogumis efektiivsus --> kogumisefektiivsus
Ühesõnaga, soovin jõudu artiklite lihvimisel!
algvere (arutelu) 22. oktoober 2012, kell 20:08 (EEST)

Tuletan meelde, et kahe artikli kirjutamisel pidi siiski mõlema pikkus olema vähemalt 4000 tähemärki.

Lisaks puuduvad mõlemast artiklist sootuks siselingid.

Alapealkirjad kirjuta nii: == Ehitus ==

Ivo (arutelu) 22. oktoober 2012, kell 21:15 (EEST)
laanekoll Kuidas selle artikli pealkirja muuta saab?

:Seda pealkirja siin ei olegi vaja muuta. Siia valmib mustand. Pärast on vaja siinne sisu lihtsalt sobiva nime all salvestada. Ivo (arutelu) 17. detsember 2012, kell 14:46 (EET)
Tere jälle!
* Siin esiteks sama, et "on" ei ole defineeritav ja ei pea rasvases kirjas olema.
* Ehituse peatükis on potensiaale --> potentsiaale (t keskele)
* Kui ühe elektroodi potensiaali muutmine mõjutab teist on tegemist defektse süsteemiga.[3] --> Kui ühe elektroodi potensiaali muutmine mõjutab teist, on tegemist defektse süsteemiga.[3] <-- koma
* Tööpõhimõtte --> Tööpõhimõte (mõte: mõtte: mõtet)
* Sarnaselt pöörlev ketaselektroodile toimub ketta pöörlemine mille tulemusena tekkib voog ketaselektroodi pinnal, kuid nüüd peale ketaselektroodilt lahkumist liigub elektrolüüt rõngaselektroodile. --> Sarnaselt pöörlev ketaselektroodile toimub ketta pöörlemine, mille tulemusena tekkib voog ketaselektroodi pinnal, kuid nüüd peale ketaselektroodilt lahkumist liigub elektrolüüt rõngaselektroodile. <-- koma
* Kui tegemist on laminaarvooga siis toimub voog ketaselektroodilt rõngaselektroodile ühtlase ja jälgitava voona. --> Kui tegemist on laminaarvooga, siis toimub voog ketaselektroodilt rõngaselektroodile ühtlase ja jälgitava voona. <-- koma
* Ning kui protsessi kontrollib ainult analüüdivoog siis on suhteliselt lihtne ennustada rõnga ja ketta voolude suhet. --> Ning kui protsessi kontrollib ainult analüüdivoog, siis on suhteliselt lihtne ennustada rõnga ja ketta voolude suhet.
* Ning kui analüüdivoog ei kontrolli süsteemi siis on võimalik leida toimuva reaktsiooni järk. --> Ning kui analüüdivoog ei kontrolli süsteemi, siis on võimalik leida toimuva reaktsiooni järk.
* Näiteks prootonvahetus membraaniga kütuseelement, kus toimub katoodil hapniku redutseerimine on tavaliselt katalüüsitud plaatina nanoosakstega. --> Näiteks prootonvahetus membraaniga kütuseelement, kus toimub katoodil hapniku redutseerimine, on tavaliselt katalüüsitud plaatina nanoosakstega.
*  Samas kui hapniku redutseerida elektrokatalüsaatori juuresolekul võib tekkida soovimattu kõrvalprodukt vesinik peroksiid, mis rikkub antud kütuse elementi. -->  Samas kui hapnikku redutseerida elektrokatalüsaatori juuresolekul, võib tekkida soovimatu kõrvalprodukt: vesinik peroksiid, mis rikub antud kütuse elementi. <-- hapnikku (hapnik: hapniku: hapnikku); koma; soovimatu; koolon; rikkuma, rikkuda, aga rikub
* Sellise olukorra vältimiseks proovitakse reaktsioon läbi viia võimalikult vähese vesinik peroksiidi tekkega. <-- vesinik-peroksiid või vesinikperoksiidi
* Pöörlevat ketas-ring elektroodi saab kasutada sellise reaktsiooni uurimiseks, kus ketta peale kantakse õhukene kiht antud elektrokatalüsaatorit, ning antakse piisav potensiaal hapniku redutseerimiseks. --> piisav potentsiaal; ja kas antakse hapnikku või antakse hapniku reduteseerimiseks? hapnikku vist eriti ei redutseeri, seega ehk on hapnikku (mida?)
* Reaktsiooniproduktid liiguvad kõik ketaselektroodilt ringelektroodile, millele on antud potensiaal, millega tunnetab vesinik peroksiidi olemasolu.[5] --> Reaktsiooniproduktid liiguvad kõik ketaselektroodilt ringelektroodile, millele on antud potentsiaal, millega tunnetab vesinik peroksiidi olemasolu.[5] ---- kas vesinik tunnetab või ringelektrood tunnetab? kui teine variant, siis on vesinik-peroksiidi
* Vähendades vahemaad ketta välimisel diameetril ja ringi sisemisel diameetril üldiselt lubab vaadelda süsteeme milles toimuvad kiire kineetikaga reaktsioonid. --> Vähendades vahemaad ketta välimisel diameetril ja ringi sisemisel diameetril üldiselt lubab vaadelda süsteeme, milles toimuvad kiire kineetikaga reaktsioonid.
* ring elektroodile. Kogumis efektiivsus --> ring-elektroodile. Kogumis-efektiivsus
* pöörlemis kiirustest --> pöörlemis-kiirustest või pöörlemise kiirustest
* Liiga madal kogumisefektiivsus annab nõrga ja ebatäpse signaali, aga kiirust on vaja et detekteerida vaheprodukte ja kiire kineetikaga reaktsioone. --> Liiga madal kogumisefektiivsus annab nõrga ja ebatäpse signaali, aga kiirust on vaja, et detekteerida vaheprodukte ja kiire kineetikaga reaktsioone. (vaja, et)
Suur osa komad, aga natuke kokkukirjutamist ka.
algvere (arutelu) 18. detsember 2012, kell 12:20 (EET)
Minu meelest võib töö arvestatuks lugeda ja artikliks tõsta. Ehkki jah, on veel nipet-näpet (mõned kokku-lahku asjad, aga ok, küllap siis need jäävad tuleviku tarbeks.)
algvere (arutelu) 20. detsember 2012, kell 11:21 (EET)


Arutelu:Sotsiaalne areng

Ma ei tea, kas inglise interwiki on päris õige. V-o on eraldi olemas termin sotsiaalne muutus vms, mille definitsioon ei lange praegusega kokku--Bioneer1 (arutelu) 10. oktoober 2012, kell 23:01 (EEST)

Minu meelest ei ole lõik "sotsiaalse arengu fenomenid" entsüklopeediline. Mingit ühte teooriat on püütud esitleda absoluutse tõena. Kui see ka jääb, peaks olema viide, mis allika arvates ühiskonna areng nõnda toimib.
87.119.179.23 28. juuli 2020, kell 10:25 (EEST)
Lõigu lõpust leidsin viite Paul Tammertile. Kui aega saan, vaatan, on see tema enda teooria, või tsiteerib allikas omakorda kedagi ja proovin selle osa entsüklopeedilisemaks teha (kui keegi ette jõuab, lasku käia).
87.119.179.23 28. juuli 2020, kell 10:28 (EEST)
Tõstan Sotsiaalse arengu fenomenid koos allikaga arutellu. Lõik põhineb täielikult eelpool mainitud hr Tammerti teosel, mis koosneb enamjaolt kokkuklopsitud omaloomingulistest väidetest - teoses on nuheldud nii konservatiive kui ka teisalt multikultuursust, väidetud, et rahva enamusel on alati õigus, et seksuaalvähemused on ohuks iibele ning et islam on sotsialismi vorm, lisaks on kirutud vabamüürlasi ning tsiteeritud Freudi ja Urantia raamatut.
Tõtt-öelda oleks kõige targem kogu see eepos kustutada, aga las ta igaks juhuks arutelus olla - äkki arvavad teised teisiti või saab ehk vähemalt mõningaid lõike siin või mõnes teises artiklis kasutada.
87.119.179.23 28. juuli 2020, kell 11:03 (EEST)
Tekst:
Madala arengutasemega inimene otsib süüdlast - vaenlast, kes on süüdi tema isiklikes hädades ning isa (s.t vanemlikku hoolekannet), kes hoolitseks tema toimetuleku ja heaolu eest, s.t ütleks mida teha ja maksaks raha. Kuna inimesed, kes ei oska midagi teha ega saa millestki aru, ei suuda enda olukorda parandada, siis otsivad nad inimesi, kes teeks seda nende eest. Selliste inimeste osakaal elanikkonnas korreleerub demokraatlikes riikides lihtsaid ja radikaalseid lahendeid pakkuvate populistlike poliitiliste parteide populaarsusega. Ja kuigi osa nende valijatest võib aru saada, et tegelikkuses pole pakutavad lahendid realiseeritavad, loodavad nad siiski ime sündimisele.
Isiksuslikule arenguteele asumine tähendab vaimse dimensiooni arengut inimeses. Selle esimeseks tunnuseks on arusaam põhjuse-tagajärje seosest. Igast sellisest arusaamast tekib meelepilt ja kui selliseid pilte koguneb piisavalt palju ja need on vastavus tegeliku keskkonnaga, siis saab see aluseks inimese maailmavaatele. Kui isiksuslikule arenguteele asunud inimene on egoistliku meelelaadiga, siis püüab ta endast rumalamaid alistada ja nende üle võimu saavutada – nii tekib valitsev eliit. Kui ta on aga altruistliku meelelaadiga, siis püüab ta leida viisi, kuidas abistada oma rumaluse tõttu hädas olijaid – nii pannakse alus hoolekanderiigile (sotsiaalriik).
Kui isiksuliku arengutaseme saavutanud inimeste hulk hakkab kasvama ja jõuab elanikkonnas 10% piirimaile, siis süvenevad elitaarses klassiühiskonnas (militaarriik) ja riiklikul hoolekandel põhinevas sotsiaalriigis vastuolud ning senist ühiskonnakorraldust tabab kriis. Põhjus: senine masside ekspluateerimisel põhinev mudel ei saa jätkuda, sest teiste töö viljade arvel elavate isiksuste osakaal on kasvanud liiga suureks. Sõltuvalt olukorrast algab sellises olukorras kas
kodusõda, mis tähendab senise riikliku õiguskorra hävimist ning ühiskonna üleüldisse kaosesse langemist (nn null-summa-mäng, s.t ümber saab jagada vaid olemasolevat, kuid midagi uut enam ei looda) või siis
uue demokraatliku ühiskonnakorralduse ja vaba turumajanduse juurutamist, milles igaühel on võimalik osaleda vastavalt oma võimetele avaliku ruumi korraldamisel ja õiguskorra kehtestamisel ning leida enesele sobiv viis majanduslikuks toimetulekuks. Praktikas tähendaks see üleminekut esindus- ja enamusdemokraatia mudelilt grupi- ja volitusdemokraatia mudelile ning majanduses üleminekut kapitalistlikult mudelilt sotsiaalse turumajanduse mudelile.
Viimane lahendus paneb aluse uuele kodanikuühiskonnale, milles riikliku institutsiooni ning seda juurutavate juristide-ametnike ülemvõim hakkab kiiresti vähenema ning senine kirjutatud seadustel ja karistuspoliitikal põhinev õiguskord asendub moraali põhimõttega (ära tee teisele seda, mida sa ei taha enesele osaks saavat) ja tekitatud kahju heastamise kohustusega. Kuid enne seda peavad isiksusliku arengutaseme saavutanud inimesed ületama eneses pesitseva individualismi, õppima koostööd tegema ja olema sallivad teistsuguste suhtes. Ja tehnilise baasi sellele peab pakkuma nn viies industriaalne revolutsioon.
Viide:
Tammert, Paul (2019). Millist riiki?. Tallinn: Aimwell. Lk 95-103. ISBN ISBN 978-9949-7312-0-6 (epub).
87.119.179.23 28. juuli 2020, kell 11:06 (EEST)


Kasutaja arutelu:Timot~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Timot! --Epp 11. oktoober 2012, kell 04:29 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Timot~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Himnusz

""Isten áldd meg a magyart" ("Jumal, Isa vägevaim...")" Sõnasõnaline tõlge on ju: "Jumal, õnnista ungarlast". 90.191.119.98 13. oktoober 2012, kell 23:51 (EEST)
Kui sõnasõnaline tõlge on "Jumal, õnnista ungarlast", siis kuidas on sellest viimases redaktsioonis saanud "Issand, kaitse ungarlast"? Ursus scribens (arutelu) 12. september 2020, kell 11:41 (EEST)

The official name of the Hungarian national anthem is: Himnusz in Hungarian language. Himnusz means: Anthem. Isten áldd meg a magyart is not the title of the anthem, it is the first line of the first verse.--Porbóllett (arutelu) 15. august 2018, kell 14:22 (EEST)


Kasutaja arutelu:HNulk/Delaunay Triangulatsioon

Artikkel peab algama definitsiooniga. Nimelt: Delauney triangulatsioon on ... ja sinna järele, mis ta siis on. Definitsioon peab moodustama omaette lõigu. Ühtlasi rõhutan, et "triangulatsioon" käib väikese algustähega, sul on artikli pealkiri T-ga.
Kui tegemist on nõukogude teadlasega, siis tuleks tema nimi kirjutada nähtavasti vene-eesti transkriptsiooni kasutades, mis ei sisalda y-tähte. Seega peab artiklil hoopis teistsugune pealkiri olema. Missugune, selleks tuleb kõigepealt vaadata Boriss Nikolajevitši nime originaalkujul, vene keeles. Kui seda ei ole teada, siis paraku ei saa artiklit teha, igatahes y-tähte sisaldav pealkiri on õigekirjareeglite vastane.
Artiklis on viidatud mõnele ingliskeelsele trükisele. See pole hea, sest nähtavasti ei ole sa neid trükiseid ise läbi töötanud, vaid mõnest teisest vikist üle võtnud. Selle tulemusena on vastavad väited viidatud üksnes formaalselt, aga sisuliselt on nad viitamata, sest sa pole kontrollinud, kas neis on tõesti kirjas see, mis seal väidetavalt on. Kui sul oleks Boriss Nikolajevitši 1934. aasta ajakiri käes, siis sealt saaksid nime järele vaadata, see pole lihtsalt võimalik, et seal originaalnime ei ole. Aga sa pole seda ajakirja käes hoidnud, viide on võlts ja järele vaadata ei saa.
Sa defineerid lühendid FEM ja BEM, aga ei kasuta neid. Sel juhul pole ka defineerida vaja, jäta lihtsalt välja.
Kuigi Eukleides kirjutatakse suure tähega, kirjutatakse eukleidiline ruum väikese tähega.
Defineerimata on k-pund, d-dimensioon ja |p|2.
Kirjutad, et kui alustada suvalise triangulatsiooniga ja jätkata servapöörete abil, siis võib vaja minna O(n²) pööret. Aga millegipärast jätad mulje, et seda on palju. See on ju suurepärane, kui kõigest O(n²) pöördega hakkama saab, tuhande punkti korral tähendaks see kõigest miljonit pööret! Miks nii vähest arvu on veel vaja optimeerima hakata?
"Jaga ja valluta algoritm" ei ole keeleliselt korrektne. Ma ei teagi, mida peaks ütlema. "Algoritm "Jaga ja valluta"" ning "jaga-ja-valluta-algoritm" tulevad esimesena pähe, aga saab öelda muudmoodigi.
Kõigile teadlastele tuleb otsida ja välja kirjutada eesnimed ning linkida. Keskmise nime esimest tähte ei kasutata.
Kas on kindel, et log n on õige? Äkki peaks selle asemel igal pool olema log2n?
Mul on kuri kahtlus, et Fortunei on valesti kirjutatud.
DTFE tuleb lahti selgitada.
Kokkuvõtteks: artiklis on suuri puudusi kasutatud materjalide osas, mistõttu on kahtluse alla sattunud mõned artikli kõige tähtsamad kohad, sealhulgas pealkiri. Nende parandamiseta ei saa positiivset tulemust oodata. Abiks oleks eestikeelsete materjalide väljaotsimine ja kasutamine. Seni, kuni pole teada Boriss Nikolajevitši venekeelne nimi (kirillitsas kirjutatuna), ei saa artikli pealkirjas kindel olla ja seni ma ei saa artiklit heaks kiita. Taivo 15. oktoober 2012, kell 16:47 (EEST)

Tahaksin viidata sellele, et Boriss Nikolajevitš Delaunay on tõesti paberite järgi nõukogude teadlane, milleks ma teda ka nimetasin, on tegemist siiski prantsuse soost mehega, kelle esivanemad jõudsid Venemaale Napoleoni sõdade ajal. Delaunay on kohandus prantsuse nimest De Launay, mis tõsi ei ole päris see kirjapilt mida Venemaal kasutati. Seal kirjutati seda Delone-na . Samas ka see ei ole ju tegelikult vene nimi. Kuna oma töid avaldas ta nõukogude piirist kaugemale Delaunay nime all, on teaduses levinum see variant nime kirjutuspildist seega ei leia ma probleemi selle kasutamisel. Kõik see on aga selles tekstis ka kirjas kaasa arvatud originaalnimi De Launay. Õigekirja kohapealt ma rõhutaks aga ka seda, et nimesid ju tegelikult ei tõlgita ning nimes peaks andeks antama ka igasugused kirjapildid seega ma ei näe seal vastasust. Kuna tundsin sellest süüdistusest ennast küllaltki solvatuna arvestades, et Venemaal ei ole väga haruldased prantsuse nimed, leian et te võiksite järgmine kord enne süüdistuse pildumist korra enda teadmisi kontrollida.

Nojaa, seda ma ei teadnud. Sel juhul on parem tõepoolest kirjutada Delaunay. Aga eesnimi on ikkagi Boriss, mitte Boris. Ja isanime eesti vikipeedias ei kasutata, nii et teadlasest rääkiva artikli nimeks jääks Boriss Delaunay. (Aga kui siiski isanimega, siis Nikolajevitš, mitte Nikolaevich). Leian, et Venemaal on prantsuse nimed siiski üliharuldased, mulle 20. sajandist rohkem prantsuse nimega isikuid ei meenugi. Taivo 24. oktoober 2012, kell 01:06 (EEST)
Teine küsimus tekkib sellega, et kui seletan lahti FEM ja BEM märgitakse, et ma ei peaks seda tegema, samas pean lahti seletama lühendi DTFE millest räägin tekstis praktiliselt sama palju. Miks?

Jaa, siin on vastuolu. Ma väljendusin valesti. Ma mõtlesin seda, et DTFE asemel tuleks kirjutada välja "Delaunay tesselatsiooni väljahindaja" ja niimoodi ka linkida, see on arusaadavam kui lühend. Ja kuna seda lühendit kasutatakse ainult ühes kohas, siis pole lühendit DTFE üldse tarvis mainida. FEM-i ja BEM-i pole samuti vaja mainida, vastavate terminite väljakirjutamisest ja linkimisest (seda on juba tehtud) piisab. Taivo 24. oktoober 2012, kell 01:06 (EEST)
Defineerimata suurused viitavad enamasti suvalistele suurustele, k on kasutusel näiteks ainult selleks, et näidata kuidas muutub suhe esimesel juhul siis pinna ja pinnal olevate punktide arvu vahel. d-dimensionaalne näitab seda, et dimensioonide arv võib olla suvaline, |p|2 aga sellele, et lisatakse üks positiivne koordinaat. Kuna see seletus on teemast pisut väljas, ei leidnud sellele sobivat kohta artiklis. Peaksin äkki eraldi lõigu tegema kõigi tähtede seletuste jaoks? Kui tõesti, siis vabandan, sarnased asjad olid minu jaoks suhteliselt elementaarsed gümnaasiumis.

Ahhaa, see on kirjas, et d on dimensioonide ja n punktide arv. Sõna "dimensioon" asemel võib kasutada sõna "mõõde". Ja "moduleeritakse" on ühe l-ga. Arv k on siis d kaudu defineeritud. Kui ma õigesti aru saan, siis |p| on punktikogumiku P punktide arv ja |p|2 selle arvu ruut. Kas on nii? Enne polnud ruut õiges kohas, see ajas mu segadusse. Niisiis on punktihulga P kõigil punktidel lisakoordinaat võrdse väärtusega. Kas on nii? Taivo 24. oktoober 2012, kell 01:06 (EEST)
Optimeerimise kohapealt, kui võtta näiteks aga mõnekümneastme jagu suurem kogus punkte, läheb ka selle arv ruutu, paarisaja tuhande punkti jaoks oleks arvutusaeg juba küllaltki korralik. See on ruutfunktsiooni eripära, et mingist hetkest hakkab kasv muutuma väga lineaarselt vertikaalseks.

Umbes sellist vastust ma saada tahtsingi. Aga kas on siis levinud see triangulatsioon nii suurte punktihulkade korral? See annaks artiklile juurde, kui kirjutada, et kusagil (kus?) nii suurte punktihulkade triangulatsiooni kasutatakse. (Tõstatasin selle küsimuse sellepärast, et keerukusteoorias loetakse keerukust O(nx), kus x=const, lihtsaks algoritmiks, siin astendaja ongi konstantne ja sealjuures suhteliselt väike.) Taivo 24. oktoober 2012, kell 01:06 (EEST)
log kohapealt tõsi, ingliskeelses kirjanduses kasutatakse tihti log naturaallogaritmina. Võimalik, et ka hetkel on see olukord. (Kindlasti ei ole siis tegemist aga log2 vaid loge) Sellistel juhtudel aga enamasti lisatakse, et log tähistab naturaallogaritmi. Kuna antud artiklites seda lisa ma ei märganud (ja jah, ma olen neid lugenud, ma siiski teen seda meetodit kasutades oma bakalaureuse tööd) ei julge sellel kohal parandust teha.

Eestis kasutatakse log n ikkagi üksnes kümnendlogaritmi tähenduses ja mitte mingis muus. Seal, kus on mõeldud naturaallogaritmi, tuleb kirjutada ln n. Sealjuures ln ja n vahel käib tühik. Aga seda tüüpi algoritmides on kahendlogaritmid siiski väga levinud, ma ütleksin, et levinumad kui naturaallogaritmid ja kümnendlogaritmid kokku. Kui sa kirjutad bakalaureusetööd, siis peaks sul juhendaja olema. Kui sa ise aru ei saa, mis tüüpi logaritmi kasutatakse, küsi juhendajalt. Muide, 8. viite ees on päris kindlasti kahendlogaritm. Taivo 24. oktoober 2012, kell 01:06 (EEST)

:Küsisin üle, tegemist peaks ikkagi olema kümnendlogaritmiga. Antud viites ei ole mitte kirjas, et tegemist on 2ndlogaritmiga vaid et n väärtused on antud kahe astmetena. Seeläbi tuleks (log 2x) ning siin x võrduks kahendlogaritmiga n-st.

:HNulk (arutelu) 5. november 2012, kell 19:06 (EET)
Ning tegemist on härrasega Steven Fortune. Kuna tekstis ei ole välja toodus seda, kui ülejäänud nimedel omastava käände märgiks lisan lõppu -i ei uskunud, et ka see nimi erinev teistest on.

Kui selle nime lõpus e ei hääldu, tuleb kirjutada Fortune'i algoritm, aga kui on kindlad andmed, et hääldub, siis Fortune algoritm. Ma kahtlustan, et pigem ei hääldu. Taivo 24. oktoober 2012, kell 01:06 (EEST)
Eestikeelsete materjalide osas oskaksite ehk midagi soovitada? Kasvõi kohta kust otsima hakata? Ma julgen kahelda selle hulgas, kuna eestlase poolt on välja töötatud teine tihedusväljade arvutamise meetod, seega arvan, et sellel teemal väga suurt lisa ei saaks. Võimalik et prantsuse või venekeelse materjaliga oleks võimalik lisa leida, kuid kahjuks esimest neist oskan vähe, teist praktiliselt mitte. HNulk (arutelu) 18. oktoober 2012, kell 00:59 (EEST)

Kui ei, siis ei. Guugeldasin. Sain ühe pealtnäha mõistliku lingi Rakvere turbamaardla uuringutest. Aga see vist ka kuigi põhjalikult asjast ei räägi. Sellisel juhul tuleb tõepoolest kogu töö kirjutada ingliskeelsete materjalide põhjal.

Sel juhul tuleb veel arvestada, et kui tavaliselt ei anta terminite juurde ingliskeelseid nimesid, siis nüüd võib juhtuda, et artikkel sisaldab termineid, millele eestikeelset nime pole veel välja kujunenud, ja sel juhul on mõistlik niisugustele terminitele anda juurde ingliskeelne nimi, nagu sul mitmel pool ongi.

Ma parandasin peatükki "Jaga ja valluta algoritm". Seda oli minu meelest teha lihtsam kui õpetada, aga vaata, mida sa arvad.

Kurvastuseks ei saa linkida [C#], vaid tuleb linkida [C Sharp|C#].

Veel. Ma tänan, et sa ütlesid, et sa solvusid. Ma olin oma ütlemises liiga karm ja mul on sellest kahju. Mingil määral soodustas seda suur kirjavigade arv (neid on veel küll). Ühesainsas ekraanitäies tekstis (8 järjestikust lõiku) nägin 10 puuduvat koma. See tekitas minus kahtluse, et Delaunay on samasugune aps, aga selles ma eksisin. Taivo 24. oktoober 2012, kell 01:06 (EEST)
Ma mõtlesin tükk aega Delaunay triangulatsiooni üle. Olgu meil tasandil kolm punkti A (0; 0), B (0; 3) ja C (1; 2). Triangulatsioon loomulikult koosneb ühest kolmnurgast ABC. Lisame punkti D (3; 3). Moodustame triangulatsiooni, lisandub kolmnurk BCD. Kui nüüd vaadata tekkinud kujundit, nelinurka ABDC, siis see nelinurk ei ole kumer. Kas peaks lisama veel ühe lõigu AD, et saaksime kumera hulknurga? Kui seda ei lisata, siis sellest järeldub, et triangulatsiooni moodustamiseks kasutatakse 2n-3 serva, kus n on punktide arv. Minu meelest on oluline mainida, kas triangulatsioon moodustab alati kumera hulknurga või ei. Kui triangulatsioon on alati kumer, siis sellest järeldub, et sama punktide arvuga punktikogumikes on servade arv erinev ehk teisisõnu punktide arv ei määra üheselt triangulatsiooni kolmnurkade ega servade arvu. Kas on üheselt määratud või ei?
Ma toon veel ühe näite. Olgu meil neli punkti koordinaatidega A (0; 0), B(11; 0), C(5; 6) ja D(6; 6). Neist C ja D asuvad suhteliselt lähestikku, aga A ja B ülejäänutest kaugel. Delaunay triangulatsioon maksimeerib vähima nurga. Mina saan siin triangulatsiooniks kolmnurgad ABC ja ABD. Nende vähim nurk on kummalgi 45°. See näide on tähelepanuväärne kahes mõttes. Esiteks, kaks selgelt lähestikku asuvat punkti on omavahel ühendamata, sest kui nad ühendada, siis tuleks mingi väga väike nurk sisse. Teiseks, servad AD ja BC lõikuvad. Delaunay triangulatsiooni definitsioonis on öeldud, et ühegi kolmnurga sisse ei tohi jääda ühtegi punkti, aga pole öeldud, et kolmnurkade servad ei tohi omavahel lõikuda. Taivo 6. november 2012, kell 18:07 (EET)

Esimese näite juurde - kui lisatakse punkt, arvutatakse ka sellele triangulatsioon kõigi lähedal olevate punktidega, millega annab ühendada nii, et kolmnurkade servad ei ristuks. Kui kolmnurkade servad ristuks, tekkiksid kolmnurgad, mille tipus ei oleks punkti või tekkiksid lisapunktid, mis ei läheks enam kokku algandmetega.

Teise näite juurde - antud juhul moodustuksid siiski kolmnurgad ACB ja CDB, kuna nagu artiklis kirjas, oleneb pöörde sooritamine sellest, kas antud näite juures nurgad A ja D on kokku 1800 või vähem. Kui see summa on selles piirkonnas mis mainitud, ei ole vaja midagi muuta, kui aga summa on suurem, tuleks vahetada serv CD serva AD vastu ja samuti kontrollida. Kui ka siis on vastasnurkade summa suurem 1800, siis tuleb loota et lähedal on veel punkte, mille järgi triangulatsiooni teha, sest see olukord ei vasta lihtsalt enam dealunay tingimustele. (Kuna enamasti on triangulatsioon siiski kõvasti rohkematele punktidele, siis selliseid probleeme väga tihti ei esine.)
HNulk (arutelu) 8. november 2012, kell 13:49 (EET)
Esimese näite ma tõstatasin selleks, et küsida: kui punktihulgas on n punkti ja sellele tehakse Delaunay triangulatsioon, siis kas n määrab üheselt triangulatsiooni kolmnurkade arvu ja kas ta määrab üheselt unikaalsete servade arvu? Kui jah, siis tuleks seda artiklis mainida ja anda vastavad valemid (kolmnurkade ja unikaalsete servade arvu sõltuvus punktihulga võimsusest). Kui ei, siis tuleks sedagi artiklis mainida, aga võib-olla saab selgi juhul anda mingid minimaalsed või maksimaalsed võimalikud väärtused.

Artiklis on antud maksimaalne väärtus kolmnurkadele. Servade arv oleneb sellest, kuidas läbi viia triangulatsioon. Minu meelest oleks selle juurde mainimine pisut liigne lihtsustus. HNulk (arutelu) 14. november 2012, kell 14:35 (EET)
Teine näide oli selle kohta: mina sain triangulatsiooni, mille vähim nurk oli 45°, sina ütlesid, et Delaunay triangulatsioon sisaldab hoopis kolmnurka CDB, mille nurk B on tilluke. See on vastuolus definitsiooniga, mille järgi Delaunay triangulatsioon maksimeerib vähima nurga. Ma kardan, et definitsiooni tuleb parandada. Võib-olla tuleb sinna lisada tingimus, et kolmnurkade küljed ei tohi lõikuda. Või on asi hoopis selles, et triangulatsiooni definitsiooni tuleb parandada (praegune artikkel sellest on paarilauseline)?

Maksimeerimine ei tähenda, et kõik tuleks üritada teha sirgnurkadeks. See tähendab, et antud olukordades üritatakse kasutada maksimaalset väärtust ning tingimus tuleb sõltuvuses teiste nurkadega. Kuna kaks kolmnurka moodustavad kokku nelinurga, mille sisenurkade summa on määratud siis kui kahe nurga summa on kokku suurem poolest kogusummast (nagu on kirjutatud omadustele järgnevas lõigus kus seletatakse pööret) siis on vajalik olukorra parandus. Kui aga see ei ole probleem, ei ole vaja olukorda ka parandada. Et see selgemini artiklist välja tuleks, lisasin definitsiooni juurde, et kolmnurkade tipud on ette antud punktides. Kui küljed ristuksid, ei kehtiks see enam.HNulk (arutelu) 14. november 2012, kell 14:35 (EET)
Vahepeal käisin artikli üle ja toimetasin seda nii, nagu oskasin.
Kui ringjoon ühendab vaid kahte triangulatsioonipunkti – ma kahtlustan, et selline olukord ei ole võimalik ja ümberringjoonel on alati vähemalt 3 punkti. On see nii?

Antud lauses ei ole märgitud ümberringjoont. Juttu on ringjoonest, mida võib joonistada praktiliselt igale poole. See ei tähenda aga, et need sisuliselt kasulikud oleks. Ümberringjoon on aga jah alati millegi ümber puutudes kõiki tippe. HNulk (arutelu) 14. november 2012, kell 14:35 (EET)
O(hull) on mulle tundmatu kirjaviis. On see kindlasti õige? Võib-olla peaks seda selgitama?

See on samasugune kirjaviis nagu eelnevad O(x) kirjutatud väärtused.HNulk (arutelu) 14. november 2012, kell 14:35 (EET)
Avastasin, et ikka on viimases lõigus Delaunay valesti kirjutatud.

Aitäh, parandasin ära. Oli kahe silma vahele jäänud.HNulk (arutelu) 14. november 2012, kell 14:35 (EET)
Palun kontrolli, kas artiklisse saab keelelinke lisada, ja võimalusel lisa artiklisse keelelingid. Taivo 12. november 2012, kell 22:04 (EET)

Kas ma peaks keelelingid lisama siia oma kasutaja alla või kunagi uude artiklisse kui selleni jõuan?

Lisaks saan täiesti aru, et mul võib seal olla veel täitsa mitu kirja ja tähelepanuviga mis ei tähenda aga, et neid sinna juurde peaks tegema. Nagu ma juba maininud olen("Küsisin üle, tegemist peaks ikkagi olema kümnendlogaritmiga. Antud viites ei ole mitte kirjas, et tegemist on kahendlogaritmiga vaid et n väärtused on antud kahe astmetena. Seeläbi tuleks (log 2x) ning siin x võrduks kahendlogaritmiga n-st."), arutlesin sellel teemal ka juhendajaga ning ka tema kinnitas, et tegemist on kümnendlogaritmidega. Samuti seletasin ma, miks võib paista artilist midagi muud. HNulk (arutelu) 14. november 2012, kell 14:35 (EET)
Mis siin ikka. Artikli võib avaldada ja pärast seda on see arvestatud. Millal keelelingid lisada, ega see nüüd polegi enam tähtis. Ma avastasin, et 8. viites (Leach) kasutatakse olematut malli "Siteseerx", ma ei teagi, mida sellega peale hakata, selle vist võib lihtsalt välja visata. Taivo 22. november 2012, kell 18:43 (EET)


Kasutaja arutelu:Serg

Tere. Kirjutasid artikli keemiline sadestamine aurufaasist. Sa ei kirjutanud mustandit oma nimeruumi, vaid kirjutasid kohe vikipeedia nimeruumi. See polnud päris hea, aga olgu. Ma kirjutan sellepärast arvustuse sinu kasutajalehele.
Küllap sa saad isegi aru, et sinu eesti keel on halb ja sellepärast vajab artikkel ülevaatamist. Kuid seal on ka hooletusvigu, mille sa isegi üles leiad, kui artikli uuesti läbi loed.
Artikkel sadestamise kohta oli enne olemas ja selle maht oli 4027 B. Sinu kaastöö maht pidi olema vähemalt 8 kB. Teisisõnu peab artikli lõppmaht olema vähemalt 12 027 B. See tingimus on praegu täidetud.
Need, mida sa nimetad viideteks, on hoopis välislingid. Viiteid ei ole sinu artiklis praegu ühtegi. Kuid tingimustes oli öeldud, et tekst peab olema viidatud. Sellepärast ei saa seda tööd praegu arvestada.
Sa lisasid artikli lõppu kirjanduse osa. See ei olnud hea. Kirjanduse osa koosneb peamiselt ingliskeelsetest trükistest, mida Eestis on raske kätte saada. Niisuguse kirjanduse tegemine on täiesti mõttetu. Võta sealt trükised maha. Ainult need allikad võivad jääda, mis on võrgus olemas. Sellega muutub artikkel lühemaks. Võimalik, et artikkel muutub alla 12 kB suuruseks, sel juhul tuleb seda muus osas pikemaks kirjutada. Taivo 15. oktoober 2012, kell 18:05 (EEST)
----
Ühikuid ei lingita (oom, volt, paskal). Erandi võib teha väga haruldastele ja mittesüsteemsetele ühikutele.
Ma näeksin heameelega, et nii palju ei kasutataks lühendit CVD. Selle võib mõnikord välja kirjutada, mõnikord saab öelda lühidalt "sadestamine". Kirjavigu on parandamiseks liiga palju.
Ingliskeelset sõna aerosol ei tohi küll linkida.
Sisult on artikkel talutav, ülevaate sellest sadestamisest ta annab. Kuid üksikute sadestamismeetodite kohta võiks rohkem kirjas olla, näiteks auru faas-epitaksia kohta ei saa midagi teada, isegi mitte seda, mis on epitaksia. Taivo 9. november 2012, kell 17:06 (EET)


Arutelu:Säästev kasutus

Kas sellega tahetakse öelda, et põlevkivi ei ole võimalik säästvalt kasutada, sest see ei taastu? Taivo 15. oktoober 2012, kell 22:38 (EEST)

Ilmselt sünonüümne on alalhoidlik looduskasutus--Estopedist1 (arutelu) 24. aprill 2016, kell 00:13 (EEST)
----
Mulle tundub, et kõik, mis esimeses lõigus järgneb esimesele lausele, on mitteteemakohane. Andres (arutelu) 12. oktoober 2017, kell 18:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:RiinRiiberg/Viru raba

Korras! Riin

taastamistegevustega: tahetakse taastada loodusliku veerežiimi, eemaldada puittaimestikku ja kõlvata… > taastamisega: tahetakse taastada looduslikku veerežiimi, eemaldada puittaimestikku ja külvata…
puudeta peenrail kasvavad pigem > puudeta peenrail kasvab pigem
Järgnevalt lähemalt Viru raba taimestiku kohta: turbasammal > sissejuhatavat osa pole vaja, kuna kogu peatükk on taimestikust. Alusta „Turbasammal…“
Lingid. Lisa linke, nt „raba“ peaks lingitud olema. Linkima peab ainult esimesel korral, nt „Tallinna-Narva maanteed“ mitu korda linkida pole vaja.
Kui parandused on tehtud, võid teksti artikliks kopeerida ja töö on arvestatud.
[[Kasutaja:Annn|Annn]] ([[Kasutaja arutelu:Annn|arutelu]]) 20. november 2012, kell 22:43 (EET)

Muutsin kõvasti sõnastust ning parandasin Tallinna-Narva mnt nimed. Riin

Ükski lause ei tohiks olla allikast sõna-sõnalt maha kirjutatud/kopeeritud. Pead siiski allikat refereerima: teksti läbi mõtlema, ümber sõnastama, vajadusel ka ümber paigutama jne, ei piisa ka "ja" ja "ningi" äravahetamisest vms (kui jääd hätta, guugelda "refereerima" või "refereerimine").
Parandused kehtivad kogu artikli kohta, nt peaks "Tallinna-Narva maantee" olema kogu artiklis "Tallinna-Narva", mitte vahepeal "Tallinn-Narva".
[[Kasutaja:Annn|Annn]] ([[Kasutaja arutelu:Annn|arutelu]]) 18. november 2012, kell 12:15 (EET)

Tegin jällegi kõik vajalikud parandused ning katsusin ka sõnastust muuta teksti kopeerimise mõttes. Riin

Oled allikast sõna-sõnalt lauseid kopeerinud, mis on teadupärast lubamatu (vt artiklit „Väljendusõpetus“). Viidetel on elemente puudu, tee korralik loetelu, vt http://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Viitamine peatükki „Viite elemendid“. Esimene allikas on internetist kättesaadav, peaksid selle ära märkima, raamatul on pealkiri puudu jne.
Muid tähelepanekuid:
Tallinn-Narva maantee > Tallinna-Narva maantee
Samuti on tähistatud 5,5 km pikkune ringikujuline õpperada, mis kulgeb mööda laudteed ning piki Viru raba loodeserva piiravat luiteharja (rabalõik tähistatud sinise markeeringuga puudel) tagasi parklasse. > kirjuta sulgudes olev eraldi lausena välja ja lisa tegusõna
algabki Põhja-Eestist Lahemaa rahvuspargist kulgedes > algabki Põhja-Eestist Lahemaa rahvuspargist, kulgedes
paksud Kõrvemaa metsad, lihtsad arvutused > siin võiks liiga emotsionaalset stiili vältida ja omadussõnadest loobuda
5-meetriseks > viiemeetriseks, arvud ühest kümneni tuleks tekstis kirjutada sõnadega, vt ka muu tekst sellise pilguga üle
korp vahetud aeglaselt > korp vahetub aeglaselt
hõbekajakaid, parte ja [[vart|varte]. > mida siin silmas pead?
[[Kasutaja:Annn|Annn]] ([[Kasutaja arutelu:Annn|arutelu]]) 12. november 2012, kell 18:31 (EET)

Parandasin kõik vigased sõnad, laused ära (loodan, et need on nüüd sobilikumad). Lisasin veel teksti juurde loomade, lindude, RMT 370 km matkatee ja jääksoo taastamise kohta.
Ja Viru raba looduskaitse all olemisest ma eraldi ei kirjutanud, kuna Viru raba on Lahemaa rahvuspargis, mis ongi kaitseala, seetõttu ei peaks kaitseall olemist eraldi välja tooma. Riin

Tore, et oled paljude parandustega arvestanud, kuid sisse võiks viia kõik parandused (Tallinna-Narva; vt lõpust lauseid, mida parandada soovitasin). Artikkel võiks olla veidi pikem, näiteks võiksid loomade ja lindude kohta infot lisada.
[[Kasutaja:Annn|Annn]] ([[Kasutaja arutelu:Annn|arutelu]]) 30. oktoober 2012, kell 18:20 (EET)

Tere! Aitäh artikli eest! Teema on tore ja artiklit on üsna mugav lugeda. Siiski võiks artikkel olla pisut pikem (nii umbes 1000 tähemärki), leia näiteks veel mõni allikas ja kasuta seda.
Kliki piltidele ja vaata, mis Vikipeedia ütleb. Kui need on sinu tehtud pildid, siis täida vajalikud väljad, et saaksid neid pilte esitada.
Tähelepanekuid grammatikast:
NB! Punktid peaksid olema enne viidet., nt või kohata veetaimi [1]. > või kohata veetaimi. [1]
Viru raba matkarada algab Tallinn-Narva maanteelt Loksale viiva tee lähistelt ja lõpeb Vana-Narva maantee ääres > Tallinna-Narva, lause lõpust punkt puudu
erinevad infotahvlid; erinevaid kooslusi jne > võimalusel loobu „erinevast“, kui pead silmas „mitmesuguseid“, siis kasuta seda sõna, vt näiteks ÕSi
lihtsaid arvutusi teostades > lihtsaid arvutusi tehes
Lisa linke, nt „nõmm-liivatee“, „sookail“ on Vikis olemas.
Turbasammal on raba tähtsaim taim – suutes kasvada > mõttekriipsu asemel võiks olla koma
mustikale sarnast > mustikaga sarnast
maa-siseseid > maasiseseid
6-kaupa > kuue kaupa
Sügisel võib kohata rabamätastel punaste, hapukate marjadega > koma pole vaja
Lauka-rabad > laukarabad
Paranda lauseid või lauseosi:
..veekogumisrakkude tõttu ning osa okste, varte ja lehtede omapärasele veejaotussüsteemile;
Rabamändide korp vahetud suhteliselt aeglaselt;
mõnel inimesel kutsuv marjade liigne söömine esile joobe tunde;
Rabale väga iseloomulik on sookailu vänge lõhn, (eesti keeles tegusõna teisel kohal);
tundlik öökülmade ja ka teiste ebasoodsate ilmastikuolude osas (peaks olema tundlik millele või tundlik mille suhtes).
Võiksid kasutada ka sidesõna „ja“, mitte ainult „ning“:
[[Kasutaja:Annn|Annn]] ([[Kasutaja arutelu:Annn|arutelu]]) 15. oktoober 2012, kell 23:35 (EEST)

Praegu on artiklil suur puudus. Ta ei räägi kohati asjast. Suur hulk jutust ei käi mitte konkreetselt Viru raba kohta, vaid üleüldse kõigi Eesti rabade kohta. Niisugused on näiteks peatüki "Taimestik" 3. kuni 7. lõik ning peatükid "Linnud" ja "Loomad" tervikuna. Niisugused asjad peaks artiklist välja jätma. Võib lihtsalt üles lugeda, et kasvavad see ja see ja see taim, aga lähema jutu nende kohta saab nende taimede, mitte Viru raba artiklist. Kahjuks pole pärast seda enam nõutav pikkus täis. Artiklit tuleb kõvasti täiendada.
Kas Viru raba on looduskaitse all? Mis aastast? Kui pole, siis miks? Kui suur on kaitsealuse maa pindala?
Pildid on väga head. Need mulle meeldivad. Taivo 2. november 2012, kell 00:36 (EET)

Täiendavat pildimaterjali on palju ka siin. Ivo (arutelu) 2. november 2012, kell 01:20 (EET)

See artikkel on juba pikka aega kasutaja Riin Riibergi all. Kas see on õige? --Amherst99 (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 23:49 (EET)


:Põhjasektorisse (Северный укрепленный сектор (СУС)) kuulusid: Osmussaarel ja Hiiumaal asuvad suurtükipatareid ja väeosad, Põhjasektori juhatus asus Kärdlas, ülem polkovnik A. Konstantinov;
Rannikukaitsesüsteemi relvastus ja organisatsioon:
*Rannakaitsepatarei nr 26 (Rannapatarei BS-26)Rannapatarei BS-26 (IV-130/50), IV-130/50, (Juuli 1941 - 21. oktoober 1941).
*Rannakaitsepatarei nr 314, Osmussaarel
*Rannakaitsepatarei nr 12 (Rannapatarei BS-12)Rannapatarei BS-12 (III-152/45) Hiiessaares, III-152/45, Hiiessaares (Juuli 1940 - 18. oktoober 1941.)
*Rannakaitsepatarei nr 42 (Rannapatarei BS-42) (IV-130/50) Ristnas (aug. 1940 - 16. oktoober 1941)Ristna patarei pildid;
*Rannakaitsepatarei nr 316 (Rannapatarei BB-316) (IV-180/57) Tahkuna, Lõimastu-KukerabaRannapatarei BB-316 (IV-180/57) Lõimastu-Kukeraba (Juuli 1941 - 18. oktoober 1941);
*Rannakaitsepatarei nr 44 (Rannapatarei BS-44) (IV-130/50) TohvriTohvri patarei pildid;
*Rannakaitsepatarei nr 149 (Rannapatarei BS-149) (IV-100/56) Palli ninal (dets. 1940 - 16. oktoober 1941?)Rannapatarei BS-149 (IV-100/56).
Kavandati veel nelja erineva kaliibriga suurtükipositsiooni ehitamist erinevates Hiiumaa osades. Osmussaarele kavandati veel 2 180-mm kuppelsuurtükipositsiooni ja kahe avatud positsioonil asuva 130-mm patarei loomist.

:Lõunasektorisse kuulusid: Saaremaal asuvad suurtükipatareid ja väeosad, Lõunasektori juhatust ei jõutudki moodustada ning neid ülesandeid täitid LRRK ülem Kabanov ja tema LRRK staap.
Saaremaal asuti rajama rannakaitsepatareisi:
*Rannakaitsepatarei nr 24, III-130/
*Rannakaitsepatarei nr 25, III-130/
**Ajutine Rannakaitsepatarei nr 25A, II-130-mm suurtükki (Б-13) Sõrve poolsaarel Lõu lahe ääres (1941. aasta september)Временная батарея № 25 А, http://www.melkon.lv,  2012-10-03
*Rannakaitsepatarei nr 43, III-130/
*Rannakaitsepatarei nr 315 ehk Stebeli rannakaitsepatarei, Sõrve poolsaarel
*Rannakaitsepatarei nr 317, IV-180, МО-1-180 tüüpi suurtükki, Ninasel
*152 mm rannakaitsepatarei  (järjekorranumbrita)
Kavandati veel III-305/ rannakaitsepatarei Sõrves, IV-100/ Pammanas ja IV-180/ (Хундсорт)
ehitamist (Abrukale, Pammanale, Kõrusele, Undvale, Kübassaare poolsaarele Pöide vallas, Kõigustele, Ninasele ja Sõrve poolsaarde).
Rannakaitsesüsteemi kuulus ka
*Rannakaitsepatarei nr 6, III-100 mm, Muhu saarel

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse


Kasutaja arutelu:Essex~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Essex! --Epp 19. oktoober 2012, kell 13:33 (EEST)
Kas Sa kirjutad mingit teatmeteost ümber? Palun arvesta, et sõna-sõnalt ei tohi Vikipeediasse kopeerida; tuleb ümber sõnastada. --Epp 19. oktoober 2012, kell 13:33 (EEST)
Milliseid allikaid sa kasutad? Juhin uuesti tähelepanu sellele, et allikate jutt tuleb ümber sõnastada. --Epp 20. oktoober 2012, kell 00:33 (EEST)
Tere!
Ei kasuta teatmeteoseid. Olen kursis Eesti õigussüsteemiga.

Siis on tore. Miski, mida enne kontrollisin, langes küll kahtlaselt EEga kokku. --Epp 20. oktoober 2012, kell 00:46 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Essex~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Artjom/Mikropartiklid

Tere! Aitäh artikli eest!
Lugesin teie teksti läbi. Esiteks, artikli pikkus on praegu natuke lühike, tekstidokumendis 7300 tähemärki. Samuti puuduvad praegu teie tekstis siselingid, nagu Vikipeedias peab olema. Aga sellega jõuate te veel tegeleda, ma usun.
Järgnevalt mõned tähelepanekud ja soovitused.
Sõnad, mida võiks seletada / muuta, lisada omakeelse vaste:
* In vitro tingimustes --> katseklaasis ehk sisetingimustes ehk laboris sekreteerivad paljud rakutüübid eksosoome söötmesse.
* In vivo --> elusorganismides on neid leitud paljudes bioloogilistes vedelikes.
Laused, mida püüdsin veidi kohendada:
* Tegusõna võiks mõnes lauses olla eespool, nt lausetes:
* „Hulkraksetes organismides peavad erinevad rakud omavahel kontakteeruma selleks, et organismi talitlus oleks kooskõlastatud.“
* „Oluline on omavahel eristada eksosoome ja mikrovesiikuleid, sest neil on erinevad tekkerajad ja markerid.“
* „Pärast võib ESKRT (endosoomi sorteeriv kompleks) valk suunata multivesikulaarse kehakese kas lüsosoomi, kus ...“
* „Mikropartiklitest on ainult eksosoomid endosomaatilise päritoluga.[1]“
* „Sageli sisaldavad eksosoomid mRNA-d ja miRNA-d.[2]“
* „Normaalsetes füsioloogilistes tingimustes on fosfolipiidide paiknemine membraanis asümmeetriline.“
* „Nendes kohtades ei ole rakumembraan enam tsütoskeletiga seotud.“
* „Sõltuvalt stiimulist võivad mikrovesiikulid lipiidses membraanis sisaldada erinevaid signaalmolekule, mRNA-d ja retseptoreid.“
* „Nende kaudu reguleerivad trombotsüüdid veresoonte tekkimist sõltuvalt signaalist, mida nad keskkonnast saavad.“
* Klassikalised on mehhaaniline kontakt rakkude vahel, sünaptiline signalisatsioon, endokriinne ja parakriinne signaalirajad --> signaalirada.
* Pärast see väike vesiikul eraldub täielikult multivesikulaarse kehakese membraanist ja paikneb kehakese sees --> liigub kehakese sisse?
* Ühes mikroliitris leidub kuni 3 000 000 eksosoomi. <-- leidub / on / paikneb
* Eksosoomid, mida on leitud imetajate piimast sisaldavad palju miRNA-d. On näidatud, et need miRNA-d osalevad vastsündinute immuunsuse arenemisel.[2] <-- leitud kust kohast?
* Tuntuimad nendest on flipaasid, mis tagavad niinimetatud flip-flop liikumise ehk lipiidi molekuli translokatsiooni ühest kihist teise.[4] <-- tagavad mille? Ja lühike sisseütlev
* Raku aktiveerumisel ja apotoosi signaaliraja (rada: raja: rada) aktivatsioonil membraani füsioloogiline fosfolipiidide paiknemine muutub.
* Membraan hakkab punguma ja selle sisse voolab tsütoplasma koos valkude, mRNA ja miRNA-ga. <-- kaasaütleva käände lõpp ainult viimasel lauseosal
* Mikrovesiikulid, mis tsirkuleerivad veres osalevad normaalsetes füsioloogilistes protsessides ja patoloogilistes --> patoloogiates?
* Mikrovesiikulite kaudu toimub rakkude aktivatsioon (kas ja / või on need üks ja seesama?, viimasel juhul on koma õige) apoptoosi kaskaadi aktiveerimine.
* Trombotsüütide poolest eraldatud (erinevad või trombotsüütide küljest eraldunud?) mikrovesiikulite erinevad alampopulatsioonid sisaldavad angiogeneetilisi ja antiangiogeneetilisi faktoreid. <-- mida „poolest“ siin lauses tähistab?
* Endoteeli rakud, kus toimus glioblastoomi mRNA ekspressioon osalevad kasvaja edasisel metastaseerumisel. <-- siis mõlemad alalütlevad, mitte üks seesütlev ja teine alal
* Munasarja kasvajaga patsientidel isoleeriti eksosoome ja tuvastati spetsiifiline microRNA.[7]
Kirjavead:
* Aasta-arvude järel punkt ja tühik, nt:  1983. aastal
* Kui multivesikulaarne kehake suunatakse lüsosoomisse --> lüsosoomi (lühike sisseütlev), siis seda nimetatakse degradatiivseks.
* 50–100 nm vahel. <-- tühikuid pole, kriips on pikk , nii kõikjal, kus see kriips tähendab sõna „kuni“
* Nende hulka kuuluvad membraani transportis --> transpordis (transport: transpordi: transporti)
* vedelikutes --> vedelikes (vedelikud: vedelike: vedelikke)
* Tekke --> teke (teke: tekke: teket)
* Fosfatidüülholiin --> fosfaatidüülholiin ?
* Sellise asümmeetria säilitamine on raku jaoks väga oluline. <-- rakk: raku: rakku
* ümber korraldamine --> ümberkorraldamine
* nendel --> neil
* nendes --> neis
Kommentaarid:
Väga keerukas tekst, kuid olete hästi toime tulnud. Vaadake mu soovitusi ja mõtelge rahulikult kogu tekst veelkord läbi, siis saab kõik natuke paremaks.
algvere (arutelu) 21. oktoober 2012, kell 00:27 (EEST)

Artikli alguses on ==Mikropartiklid== vägagi ebavajalik. Puuduvad siselingid ja viidete vormistust tuleb parandada. Pilt vajaks pikemat selgitust. Ivo (arutelu) 21. oktoober 2012, kell 12:59 (EEST)
Tere jälle!
Nüüd veel viimistlus Vikipeedia moodi, ehk kõik peab algama:
Mikropartikliteks nimetatakse ... <-- tumedaks ehk rasvasesse kirja see, mida defineerite
Teiseks oleks vaja teksti sisse luua linke, kõigele, mida võiks lugedes vaja minna, et oleks parem mõista. Nt kohe alguses võiks lingi luua organellile, et mis see on. Organelli kohta on leht olemas, vaatasin just. Aga linkida võib ka seda, mille kohta ei ole lehekülge olemas, siis jääb link punaseks. Sellest ei ole midagi, see on väga hea.
Aitäh!
algvere (arutelu) 12. november 2012, kell 23:31 (EET)
Tere veel!
* Pealkiri ei saa jääda nii nagu see praegu on. Kui mikropartiklite alla kuuluvad eksosoomid ja mikrovesiikulid, siis neid kindlasti ei pea töö pealkirjas nimetama, sest see on kohe töö teine lause, mis ütleb, et põhilised neist on eksosoomid ja mikrovesiikulid.
* Ka ei pea tekstis rasvases kirjas olema ei "eksosoomid" ega "mikrovesiikulid", need võivad olla tavalised, sest juba peatüki pealkirjast näeb ära, millest seal juttu tuleb, ei pea seda veel rõhutama.
* Linke peaks ikka natukene tegema, võiks neid suisa julgelt moodustada, oleks väga kena.
algvere (arutelu) 17. november 2012, kell 23:24 (EET)
Ma muutsin pealkiri teie soovitusel ja kogu artikel kadus ära.
Nüüd ma pean kõik uuesti tegema.
Neetud vikipeedia. Mõttetu aja raiskamine.
(Artjom (arutelu) 19. november 2012, kell 05:53 (EET))
Tere,
mul on väga kahju. Vikipeedias iseenesest ei tohiks midagi ära kaduda, kõik salvestub kuhugi. Uurin Vikipeedia-inimestelt, kas nad saavad ise pealkirja ära muuta, sest mina ei tea tõtt-öelda sellest just kuigi palju.
algvere (arutelu) 19. november 2012, kell 09:59 (EET)

Midagi ei kadunud ära. Kui muuta ühel lehel linki, siis ega sellest ei muutu veel siinse alamlehe pealkiri (see oleks umbes nagu trükkida sisse vigane veebilehekülje aadress ja olla seejärel tige, et miks seda lehekülg on nõnda rumal, et errorit näitab). Suunasin siinse arutelu uue lehe juurde ja tegin vana lehe ümbersuunamiseks.

Artikli oleks pidanud teisaldama (otsingukasti kõrval on noolepea kujutis, sealt saab kätte lingi "Teisalda") või pealkirja üldse rahule jätma ja alles hiljem artikli tekitamisel selle sobiliku nime alla salvestama. Ivo (arutelu) 19. november 2012, kell 10:12 (EET)
Kas nüüd on kõik ok ?
Või on vaja veel mõned muutused teha ?
(Artjom (arutelu) 19. november 2012, kell 17:09 (EET))
Tere!
Minu meelest võib töö arvestatuks lugeda.
algvere (arutelu) 20. november 2012, kell 00:52 (EET)

:Enne, kui see tekst artikliks kopeeritakse (mis märgiks töö lõpetamist), soovitaksin veel mõningaid kohti vormistuslikult kohendada.

:Lisada veel siselinke.

:Viidetest ebavajalik välja (nt "[5.", "], lisatekst." jne").

:Pealkirja astet tõsta kõikjal ("===Eksosoomid===" asemele "== Eksosoomid ==" jne).

:Sõnajärjekorraga esineb samuti kohati probleeme ja komasid on puudu. Hetkel tundub aga, et parema meelega parandaksin need ära siis, kui see on artikliks tehtud ja ei hakkaks neid siin hetkel välja tooma. Ivo (arutelu) 20. november 2012, kell 01:47 (EET)


Vikipeedia arutelu:Jõgevamaa artiklivõistlus

see ei ole praegu vikipeedia:võistlused lehel kirjas. kas peaks olema? Ave Maria (arutelu) 22. oktoober 2012, kell 00:14 (EEST)

Olemas. Adeliine 1. november 2012, kell 00:23 (EET)

Kas see ongi nii mõeldud, et ainult kitsas seltskond teab sellest võistlusest? Miks mitte näiteks esilehele "Vikipeedia tutvustuse" kohale teha mingi nupuke käimasolevatest hoogtöödest? --kanakukk (arutelu) 3. november 2012, kell 21:20 (EET).

Jajah, see kitsas seltskond koosneb kõigest neist paarist-kolmest inimesest, kes loevad-kuulavad Eesti ajakirjandust (Delfist Vikerraadioni) või suudavad aru saada Vikipeedia päisest (ega neid ka palju ole, tekst on pikk ja keeruline). Meil ei ole kunagi olnud avalehel mingeid nupukesi, miks nyyd siis järsku peaks olema ja miks ei kõlba "mingi nupukese" asemel iga Vikipeedia lehekylje (sh esilehe) päisest yksikasjalikule kirjeldusele viiv link? --Oop (arutelu) 4. november 2012, kell 00:31 (EET)

: Teadmiseks sulle, et see päis EI OLE kõikidel nähtav ehk siis on keelatud selle näitamine.  -- Ahsoous (arutelu) 4. november 2012, kell 03:07 (EET)

: kontrollisin praegu telefonigs ja avalehel ei näidata mulle mitte ainsamatki viidet selle võistluse koht. Lehekülje päises on WAlesi pöördumine ja Teadusfoto konkurss. Niisiis kodanik Oop enne kui siin teisi kiruma hakkad võiksid peeglisse vaadata. --

::Vaatasin kah telefoniga ja mul on küll päises Jõgevamaa-võistluse kuulutus.--WooteleF (arutelu) 4. november 2012, kell 16:49 (EET)

::: Siin võib muidugi asi cache'is olla. Muidugi ma küll väga ei usu, et keegi niiväga telefoniga artikleid kirjutama hakkab, aga kas keegi teab, kuidas telefoni panna lehekülge serverist värskendama? Kui keegi teab, pangu see vähemalt Androidi ja iOS-i jaoks kirja. Iseasi on küll ka see, et kui saad cache'ist lehekülje vana versiooni, ei pruugi ju inimene arugi saada, et see on vana versioon. -- Ahsoous (arutelu) 4. november 2012, kell 17:23 (EET)

: Siis on, jah, asi cache'is. Aga sel juhul ei aita ka see, kui avalehele suures punases kirjas kirjutatakse. Või peeglile huulepulgaga. --Oop (arutelu) 4. november 2012, kell 20:50 (EET)

Mul ei ole juba tükk aega mingit infot üleval päises olnud, seepärast selle teema tõstatasingi. Kui ma välja logisin, siis nägin küll seda teadet, aga sisseloginuna enam ei näinud. Kas meil on olemas mingi portaal või loend, kus on aktiivsed ja juba lõppenud võistlused kirjas?

Ahsoous, ühte lehekülge saab vahemälust puhastada, kui lisada URLile käsk "?action=purge" või "&action=purge" (viimane juhul, kui märk "?" juba esineb URLis). Terve vahemälu või vahemälu puhastamine mingi kindla veebilehekülje osas ei tea paraku abistada. --kanakukk (arutelu) 4. november 2012, kell 20:09 (EET).

:Nojah, aga seda käsku me kõigile Vikipeedia lehekylgedele lisada ei saa. Võistluste kohta on lehekylg Vikipeedia:Võistlused. --Oop (arutelu) 4. november 2012, kell 20:52 (EET)

:: Minul endal ei näita ka Vikipeedias üleval ribas mitte ühtegi teadet ja seda mitte ühelgi leheküljel. Niisiis, kui ma viimaseid muudatusi vahetevahel ei vaataks, ei leiaks mina ka üles kohta, kus sellest võistluselt üldse kirjutatakse. Ja lehekülge Vikipeedia:Võistlused - anna andeks, selle peale vähemalt mina ei tuleks, et hakata kuskilt veel sellist lehekülge üles otsima ja tõtt öelda pole ma seda sisuliselt isegi külastanud mitte. Ja seda, et kui mingis uudistesaates 30 sekundit räägiti, ei tähenda üldse mitte midagi – ütlen otse välja – pole ma sellest lugenud, kuulnud ega näinud mitte ühestki muust meediaallikast kui Vikipeedia ise. -- Ahsoous (arutelu) 4. november 2012, kell 20:59 (EET)

:::Kui sa uudiseid ei loe ja oled teated ära keelanud, mida sa siis tahad? Et koju paberil kiri saadetaks? Kui sa ise ei taha millestki teateid saada, miks on teised selles syydi, et nad neid sulle vägisi ei topi? --Oop (arutelu) 4. november 2012, kell 23:32 (EET)

::::: Mina juhuslikult tean, kuna ma vaatan viimaseid muudatusi. Aga uudiseid raadiost, telekast ja ajalehtedest ei jälgi ma juba enam ammu, kuna mul on täiest siiber ees Eesti poliitikast, vaid loen uudiseid valikuliselt netist ning kui see uudislõik juhtub, et on kuskil viienda-kuuendajärgulise tähtsusega uudis, nagu mingi viki artiklivõistlus seda ju on, siis ega ei kipu lugema ka. Mulle lihtsalt tundub, et võistluste korraldamine üheks eesmärgiks võiks olla Vikipeedia populariseerimine ja uute kirjutajate juurdekutsumine, aga antud hetkel jääb selline mulje, et praegusel puhul seda nagu ei taotletagi. Aga no las siis olla. --Ahsoous (arutelu) 4. november 2012, kell 23:52 (EET)

:::::: Kysin veel kord, sest pole siiani vastust saanud: kui sa topid näpud kõrvadesse ja karjud kõva häälega "La-la-laa, ma ei taha teid kuulda!", miks on siis teised syydi selles, et sa neid ei kuule? --Oop (arutelu) 5. november 2012, kell 09:55 (EET)

::::::: Vee isendale peale tõmbamisega said sa nüüd küll suurepäraselt hakkama. -- Ahsoous (arutelu) 5. november 2012, kell 17:25 (EET)

:::::::: Äkki oleks mõtekas facebooki sündmus luua (ja mis iganes teistes levinud keskondades nagu Google+ või Twitter)? Loen ise uudiseid igapäevaselt aga pean tunnistama, et uudist Jõgevamaa artiklivõistluse kohta pole ma näinud: kui ma Vikipeedias ringi ei kolaks, siis ma ilmselt ei teakski, et selline asi toimub.--Kyng (arutelu) 5. november 2012, kell 17:58 (EET)

:::::::::Mõistlik mõte.--WooteleF (arutelu) 5. november 2012, kell 22:16 (EET)

Käsk "?action=purge" konkreetsel juhul ei aitakski, s.t ta mõjub ainult artikli sisule, nagu ma just avastasin. Hoopistükkis tuleks brauseri seadetest ära kustutada küpsis (ingl k termin "cookies") "disMissSitenotice", siis muutub teade ka sisselogituna nähtavaks. Ma kahtlustan, et ma olen kas kogemata praeguse teate kinni vajutanud või panin kinni eelmise ja uut näinuks ma alles siis, kui konkreetne küpsis aegunuks. --kanakukk (arutelu) 4. november 2012, kell 21:35 (EET).

Äkki oleks mõistlik sellele üritusele veel reklaami teha? Üle poole on juba läbi, aga osavõtjaid on üsna vähe.--Kyng (arutelu) 18. november 2012, kell 21:52 (EET)

Ma käisin nüüd ka Jõgevas seda natuke tutvustams. Iseasi, et paljut nüüd osavõtjaid laekud, kui laekub. Ivo (arutelu) 18. november 2012, kell 22:47 (EET)

Mille alusel üldse peaks ennast osavõtjaks märkima? Mulle jääb see pehmelt öeldes arusaamatuks (eriti kui vaatan Avjoska muudatusi). Piisab kuskil artiklis ühe kirjavea parandamisest või pean kirjutama mingid x tähemärki, et asi arvesse läheks? See võiks olla konkreetselt välja toodud. Ivo (arutelu) 18. november 2012, kell 22:47 (EET)

"Hinnatakse nii uusi (st. konkursi jooksul tekkinud) artikleid kui ka olemasolevate artiklite täiendusi. Viimasel juhul peab osaleja olema oluliselt täiendanud lähteteksti." Minu meelest on piisavalt selgelt määratletud, et arvesse läheb ikka sisuline täiendus. x tähemärki ei pruugi olla väga hea tingimus, sest ka interwikide lisamisega võib teinekorda päris suure x-i saada.--Kyng (arutelu) 18. november 2012, kell 23:42 (EET)

:Aga, mis on oluline täiendus? Kaks sõna, 20 sõna või 200? Hetkel on kõik ikkagi tõlgendamise küsimus ja midagi konkreetset kirjas ei ole ning sedagi vähest peab otsima. Ivo (arutelu) 28. november 2012, kell 11:36 (EET)


Arutelu:MeaCulpa

Kui koduleht ei tööta, kas organisatsioon ise töötab? --Oop (arutelu) 22. oktoober 2012, kell 22:31 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.meaculpa.ee/
** In MeaCulpa on 2013-06-24 12:19:43, Socket Error: 'Name or service not known'
** In MeaCulpa on 2013-07-06 13:40:53, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:41 (EEST)
----
Kas see organisatsioon üldse tegutseb enam? Velirand (arutelu) 22. august 2014, kell 13:36 (EEST)


Kasutaja arutelu:Saago

Tere tulemast Vikipeediasse, Saago! --Epp 23. oktoober 2012, kell 20:07 (EEST)

Pisimuudatused teksti sõnastused ei ole refereerimine. Oma praegusel kujul rikub artikkel Aleksander Illi ESBL-i autoriõigusi ja sellisena vikipeediasse ei sobi. Allikana võib seda loomulikult kasutada, sest faktid ise pole autoriõigustega kaitstud.--Kyng (arutelu) 23. oktoober 2012, kell 22:08 (EEST)

Tere! Henn Rooneeme artikkel on mul kirjutamise ajast jälgimisloendisse jäänud, seetõttu sealseid muudatusi tähele panin. Ei saa öelda otseselt, et Te midagi valesti oleksite teinud või et Teil lasuks kohustus algse autoriga konsulteerida, lihtsalt viimased suured muutused olid tingitud vastuolust siinse hea tavaga. Esiteks, entsüklopeedia artikkel ei tohiks välja näha nagu ankeet või CV. Artikli tekst peab olema sidus. Kui kronoloogilise elukäigu lisamine on ilmtingimata põhjendatud või vajalik, siis tuleks see lisada artikli lõppu, mitte muuta põhiteksti kronoloogiliseks tabeliks. Henn Rooneem töötas suhteliselt vähestel ametikohtadel oma pika karjääri vältel, seetõttu ei ole eraldi kronoloogia otstarbekas, sidus põhitekst peab aga igal juhul jääma. Teiseks, sugupuu esitatakse tavaliselt kas aadlike või väga silmapaistvate isikute puhul, kelle järeltulijad on samuti kuulsad ning kellele tuleks linkida. Kui järeltulijate seas entsüklopeedias artiklit väärivaid inimesi ei ole, siis ei ole põhjust kõiki järeltulijaid kuni kolmanda põlveni isikuartiklis mainida. Piirduda võiks ainult lastega, mida antud juhul on ka tehtud.
Üldjoontes on ju Teie lisatud info artiklit rikastanud ja ma ei arva, et olulisi lisatud fakte oleks välja võetud, välja arvatud liigne hulk järeltulijaid. Needki tõstsin artikli arutelulehele, sest ei olnud kindel, kas tegemist on entsüklopeedilise tähtsusega inimestega või mitte, nii et info pole tegelikult kuhugi kadunud. -- Toomas (arutelu) 25. oktoober 2012, kell 11:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:Klõps

Tere tulemast Vikipeediasse, Klõps!
Kui lood uue malli, siis anna sellele palun eestikeelne nimi. Ja lisa juurde lühike seletus, mis mall see on ja mis ta teeb. Adeliine 25. oktoober 2012, kell 09:20 (EEST)
Tere,
Teen seda. (Klõps (arutelu) 25. oktoober 2012, kell 17:10 (EEST))
Tere! Rõõm näha, et keegi veel viitsid Eesti liigade kallal jännata, jõudu sulle! :) --Leedomargus (arutelu) 20. märts 2013, kell 22:06 (EET)

Tere, Jõhvi FC Lokomotiv on küll Transi duubel, kuid teda saab siiski edutada meistriliigasse. --Leedomargus (arutelu) 2. mai 2013, kell 10:32 (EEST)

Ok, siis tuleks see ära muuta. Klõps (arutelu) 2. mai 2013, kell 10:48 (EEST)
----
Palun ära tee nii. Kui Sa mingi asja otstarbest aru ei saa, siis küsi või loe juhendist, mitte ära kustuta. Selline täpsustusmärkus pannakse siis, kui kuskil mujal on teksti sees ette nähtud sellise pealkirjaga artikkel. Kui tahad, võid teha täpsustuslehe, kus on kõik Jaan Tõnissonid kirjas. Kuni teistele kuskilt ei lingita, pole otsest tarvidust neid sinna päisesse panna. --Epp 21. detsember 2013, kell 08:14 (EET)


Arutelu:Liivakast

Kategoriseerimine on segane. Ja kuidagi võiks mainida, et Kaspar Jancisel on (ikka veel pooleli?) film "Liivakast" . --Oop (arutelu) 27. oktoober 2012, kell 16:16 (EEST)

Mis sest filmist, minu meelest senisedki täpsustused vales kohas. Ave Maria (arutelu) 27. oktoober 2012, kell 19:08 (EEST)

Teistest liivakastidest pole põhjust siin rääkida. --Epp 28. oktoober 2012, kell 06:08 (EET)

No kustuta siis artikkel ära, mis sa siin virised. --Oop (arutelu) 28. oktoober 2012, kell 14:33 (EET)

: Kuule, Oop, see läheb liiale. Andres (arutelu) 28. oktoober 2012, kell 16:32 (EET)

::Mis läheb liiale? Teised tähendused tuleb täpsustuslk-le või päisesse täpsustusrubriiki viia--Bioneer1 (arutelu) 28. oktoober 2012, kell 20:43 (EET)

::: Jah, ja teistesse artiklitesse. Epp pidaski seda ilmselt silmas. Aga Oobi vastus on liialeminev. Andres (arutelu) 29. oktoober 2012, kell 00:45 (EET)

Kuskil tuleks ka sellele viidata. Kas siis antud lehel või Liivakast (infotehnoloogia). Võimalik, et ka mõlemal. --Pelmeen10 (arutelu) 2. august 2013, kell 00:23 (EEST)


Arutelu:Eestikeelsed piiblitõlked

Ma ei arva, et see peaks eraldi artikkel olema. "Eestikeelsed piiblitõlked" ei ole mõiste. Adeliine 31. oktoober 2012, kell 22:26 (EET)

Ma arvan, et peaks olema eraldi artikkel, juba teema mahu poolest. Artiklile on ka kaks intervikilinki.--Morel (arutelu) 31. oktoober 2012, kell 22:45 (EET)

:Aga sel juhul peaks äkki natuke pealkirja üle mõtlema? Adeliine 31. oktoober 2012, kell 22:56 (EET)

::Mida Sa pakud? Minu meelest võiks nii olla küll.--Morel (arutelu) 31. oktoober 2012, kell 23:01 (EET)

:::pealkiri (Eestikeelsed piiblitõlked) viitaks nagu mingile loendile. Pakuks pealkirjaks nt Piibli tõlkimine eesti keelde--Bioneer1 (arutelu) 24. juuli 2014, kell 12:17 (EEST)
----
Artiklit tuleks Kristiina Rossi jt uuemate uurimuste valguses kindlasti täiendada. Võib-olla peaks tal endal paluma seda teha. Ma ei ole küll teemasse süvenenud, aga mul on nt hetkel kõrval raamat "Põhjaeestikeelsed Uue Testamendi tõlked 1680–1705" (Tallinn 2007) ja ma tean, et on ka palju artikleid sel teemal.--Morel (arutelu) 31. oktoober 2012, kell 23:05 (EET)
Väljaannete aastaarvudega on segadus. Lisasin 2 aastat 1835 ja 1873 mis mul kodus olemas. Kindlasti on neid rohkem ja loetelu on puudulik.
Oleks äärmiselt kena, kui väljaannete loendis oleks kirjas ka tõlkijad. Rossilt võiks tõepoolest abi paluda. --Oop (arutelu) 28. jaanuar 2013, kell 10:20 (EET)
1832 on märge III trükk. Peaks aga olema 1835


Arutelu:Cofidis (jalgrattameeskond)

Cofidis on finantsasutus, mille omanduses see jalgrattatiim on ja arvan, et artikkel peaks hoopiski siis firma enda kohta käima. -- Ahsoous (arutelu) 31. oktoober 2012, kell 23:46 (EET)

Arvan sama.--WooteleF (arutelu) 1. november 2012, kell 01:49 (EET)

Peab olema kaks eraldi artiklit ettevõtte ja rattameeskonna kohta. Paljud meeskonnad vahetavad sponsorit iga paari aasta pärast aga artikkel jääb samaks, lihtsalt lisandub uus lõik uue nimega. Artifint1 (arutelu) 25. aprill 2024, kell 16:41 (EEST)

Teen ettepanekut nimetada artikli ümber. Uus nimi Cofidis (jalgrattameeskond). Kas sellega kaasnevad mõned nüansid linkidega? Artifint1 (arutelu) 25. aprill 2024, kell 17:00 (EEST)

Uue nime alla saab artikli teisaldada siin. Linke (mida peaks pärast korrastama) saab vaadata siit. Ivo (arutelu) 25. aprill 2024, kell 18:00 (EEST)
Praegu on segadus veel suurem. Linke Cofidisele ei tule, peaks siis vähemalt ühe lause kirjutama. --Andres (arutelu) 27. aprill 2024, kell 14:00 (EEST)

Et siis midagi lisada vana artiklisse, mis peab nüüd olema ettevõtte kohta? Artifint1 (arutelu) 27. aprill 2024, kell 17:13 (EEST)

Just. --Andres (arutelu) 28. aprill 2024, kell 21:24 (EEST)


Arutelu:Põltsamaa mõis

Mõned kohad artikli juures, kus kuluks abi ära:
*Ma ei ole kindel kuidas suhestus mõisaga tollane Põltsamaa alev, ehk kas selle elanike arvu äratoomine on siin põhjendatud
*Osa Ficki kohta käivat juttu on viitamata, see pärineb tema isikuartiklist, mis põhineb ühel Põltsamaa muuseumi koostatud elulool. Selle viimase kohta pole aga täpsemat infot, et korralikult viitena vormistada.
--WooteleF (arutelu) 1. november 2012, kell 11:35 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.põltsamaaloss.ee/
** In Põltsamaa mõis on 2013-06-24 13:02:38, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Põltsamaa mõis on 2013-07-06 20:48:15, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:48 (EEST)

Jätsin linkimise Viljandimaa Looprele, aga kas on kindel, et allikas mõeldakse just seda? Jõgevamaa Loopre on Põltsamaale veel tiba lähemal ja on teada, et artiklis kirjeldatud ajal seal Loopre vakus eksisteeris. Minnekon (arutelu) 8. november 2023, kell 20:53 (EET)


Arutelu:1. Eesti jalaväepolk

Minu arust tuleks artikkel liita 1. Jalaväerügemendi omaga, nagu ka teised samasuguste väeosade artiklid. --Õli (arutelu) 3. november 2012, kell 11:36 (EET)

1. Eesti jalaväepolk oli Venemaa keisririigi väeosa, 1. Jalaväe polk, 1. Jalaväerügement jt olid Eesti Vabariigi väeosad--NOSSER (arutelu) 3. november 2012, kell 19:15 (EET)

:Kui nad Eesti ajal loeti asutatuks 1917. aastal, on tegu sama väeosaga. Eesti Vabariik oli Venemaa õigusjärglane. --Õli (arutelu) 6. november 2012, kell 13:30 (EET)

Kas sama asi oli Eesti Polk ehk Eesti polk?--Estopedist1 (arutelu) 27. mai 2016, kell 10:49 (EEST)


Arutelu:Laiuse ordulinnus

Laiuse vallutamise kohta 5. jaanuaril 1622. aastal ei leinud ma viidet. See info pärineb artiklist Laiuse kihelkond.--WooteleF (arutelu) 5. november 2012, kell 23:20 (EET)
Hendrik Sepp mainib oma artiklis, et peale Laiuse vallutamist oktoobri lõpus ühinesid Rootsi väed peaväega ja suundusid Paidesse. Natuke hiljem aga ütleb, et Laiusel viibinud Stolpe väed olid esimesed, kes asusid Tartut piirama (detsembris). Tekivad küsimused, millele ma ise ei oska vastata, kuid ehk keegi kunagi tulevikus oskab:
*Kas Stolpe oli kogu aja Laiusel?
*Kas Stolpe tuli Paidest Laiusele tagasi?
*Kas peaväega ühines vaid osa Laiuse alistanud Rootsi vägedest?
*Kas üldse keegi ühines peaväega?
--WooteleF (arutelu) 10. november 2012, kell 11:24 (EET)

Eemaldasin selle kuna soomekeelne allikas teeb asja veelgi segasemaks.--WooteleF (arutelu) 10. november 2012, kell 15:15 (EET)
Poola - Rootsi võimuperiood. Nagu on kirjas raamatu (Dionysius Fabricius, "Liivimaa ajaloo lühiülevaade 1158 - 1610", Gustav Bergmann, 1795, Johannes Esto Ühing, 2010, tõlge Jaan Unt) kommentaarides lk. 393 suri Laiuse pealik Orzechovski 30. oktoobri paiku - see on 10 päeva peale linnuse alistumist - mitte linnus ei alistunud peale pealiku surma, nagu kroonikakirjutaja väidab.
(Marrx (arutelu) 26. november 2012, kell 01:23 (EET))

:Kommentaarides on kirjas "suri 30. oktoobri paiku" - järelikult on vale soome allikas antud 20. oktoober või kommentaarides antud 30. oktoober. Sinu järeldus on muidugi lihtsalt super amazing.--WooteleF (arutelu) 26. november 2012, kell 13:38 (EET)

::Pealegi kasutasid poolakad uut ja rootslased vana kalendrit ja 1600. aastal oli kalendrite vahe kümme päeva.--WooteleF (arutelu) 26. november 2012, kell 14:12 (EET)

::Huvitav jah, et ühise kununga ja paavsti all jäi ajaarvamine erinevaks. Kui üks pool teisele sõja kuulutab, siis ei tea teine kunagi, millal on rünnakut oodata. :)) (Marrx (arutelu) 28. november 2012, kell 03:05 (EET))
Osa tekstist lõigus Peale Põhjasõda võiks viia pealkirja Praegune Seisukord alla. On uudiseid. Nimelt on varisenud põhjapoolse suurtükitorni äsjakonserveeritud vundament torni poolitava lõhe kohal. Tegemist on kahjuks oskamatu lohaka konserveerimise ja pooliku restaureerimisega, s. t. lagunemise vältimiseks tuleks ka tellismüür täielikult restaureerida (mis on täiesti teostatav) ja torn katustada. Samuti võiks juurde panna foto. Pealkirja all võib ka mainida värava ja müüride osalist konserveerimist. Väike info ka Jõgevamaa omavalitsuste liidule. :)(Marrx (arutelu) 26. november 2012, kell 01:42 (EET))
Veel huvitavat. (http://books.google.ee/books?id=JUECAAAAYAAJ&printsec=frontcover&source=gbs_ge_summary_r&cad=0#v=snippet&q=Kirchspiel%20Lais&f=false) 1. Kihelkonda, kus Laiuse linnusepiirkond asus kutsuti orduajal ja ka veel rootsi aja alguses Woymal, Wemel või Waimel, milline nimi võib tulla tõenäoliselt Vaiga muinaskihelkonnalt. 2. Hagemeisteri väitel vallutasid vene väed Laiuse veelkord 1577 aastal. Seda daatumit oleks vaja kontrollida, kuigi üldiselt tunduvad ajaloolase väited usaldusväärsed. 3. Võiks ära märkida ka linnuse omandisuhteid peale Põhjasõda. Keisrinna Jelizaveta läänistas linnusepiirkonnast Laisholmi mõisa 26. novembril 1751 oma kammerhärrale ja pärastisele ülemõuemarssalile krahv Carl von Sieversile, kes selle 37 000 rubla eest müüs maanõunik Gotthard Johann Zoegele, krahv von Mannteufelile. Sest ajast kuulub Laiuse Mannteufelite majoraatmõisate hulka. Läheduses paiknenud Flemmingshof jääb riigile juba rootslaste reduktsiooni ajast. Waimastfer jääb juba kaugemale.
(Marrx (arutelu) 26. november 2012, kell 02:45 (EET))

Eemaldasin selle 1577. aasta vallutamise kuna mulle jäi arusaamatuks kellelt nad selle tagasi vallutasid. Iseendalt?--WooteleF (arutelu) 26. november 2012, kell 13:38 (EET)

Anonüümne kasutaja tegi mõned muudatused ja kuigi need täiendasid artiklit ei ole ma mõne asjaga rahul:
*muudeti lause sisu, kuid viide Mõisaportaalile jäeti muutmata;
*ühe viidatud lause sisse tekitati muust allikast pärit kiil; seal tuleks teha mitu eraldi lauset;
*Rooma numbrite kasutamine sajandite märkimisel
*osa lisatud jutust on üleüldse viitamata
--WooteleF (arutelu) 28. november 2012, kell 02:09 (EET)
Vabandust, ei märganud, et vahepeal olin välja logitud. (Marrx (arutelu) 28. november 2012, kell 02:45 (EET))

Jätsin mõisaportaali viited kah sisse, kui lisandused ei muutnud lause mõtet. Kas iga pooliku lause viitamine ei aja mitte teksti liiga kirjuks.(Marrx (arutelu) 28. november 2012, kell 02:56 (EET))

:Viitama peab kogu info. Kui läheb kirjuks, siis läheb.--WooteleF (arutelu) 28. november 2012, kell 13:31 (EET)

Oleks tarvis Laiuse kohta otsida veel Russowi ja Kelchi kroonikast andmeid juurde. Viimane on küll kahjuks täielik rariteet.(Marrx (arutelu) 28. november 2012, kell 03:01 (EET))

:Russow kroonikast ma rohkem olulist ei leidnud.--WooteleF (arutelu) 28. november 2012, kell 13:31 (EET)

::Kelchi kroonika eestikeelses tõlkes pole minu teada kahjuks ka ei isiku -, ega kohanimeregistrit.(Marrx (arutelu) 28. november 2012, kell 20:57 (EET))

Ordumeistri tänapäevane nn. riigisaksakeelne nimekuju peaks olema von Spanheim. http://de.wikipedia.org/wiki/Liste_der_Landmeister_in_Livland(Marrx (arutelu) 28. november 2012, kell 03:15 (EET))
Kas Laiuse linnusepealike täielik loend on mingist kättesaadavast allikast leitav? --IFrank (arutelu) 22. mai 2013, kell 12:47 (EEST)
----
Löwis of Menar, Burgenlexikon 75, sama ka Kõpp 20–21.

Ebatäielik viide. Andres (arutelu) 28. oktoober 2016, kell 00:08 (EEST)
----
Esimeses pildiallkirjas oleks hea  mainida, millisest maanteest on jutt. Andres (arutelu) 28. oktoober 2016, kell 20:13 (EEST)~

--Taavik27 (arutelu) 7. august 2017, kell 18:53 (EEST)
----
Asukoha kohta tahaks täpsemat teavet. Laiusevälja küla asutati alles 1977. aastal. Millise varasema küla kohal see asub? Andres (arutelu) 28. oktoober 2016, kell 20:16 (EEST)

Maaameti kaardirakenduses oleva 1970. aastast pärit kaardi järgi asuvad varemed endise Mõisaküla (Jõgeva) territooriumil--Taavik27 (arutelu) 7. august 2017, kell 18:53 (EEST)
----
Kas saksa keeles on nimi kogu aeg olnud niisugune (Laiuse loss)? Kas eesti keeles on seda ka kuidagi teisiti nimetatud? Andres (arutelu) 28. oktoober 2016, kell 20:16 (EEST)
----
Kas "laiendatud tornlinnus" tähendab, et peale tornlinnuse oli veel mingi muu linnus? Artiklis Tornlinnus öeldakse, et tornlinnus oli alati koos mingi muu linnusetüübiga. Andres (arutelu) 28. oktoober 2016, kell 20:21 (EEST)

Puuduolev viide lauses 5. jaanuaril 1622 vallutasid Rootsi väed Rootsi-Poola sõja ajal ooberst Henrik Klasson Flemingi (1584–1650) juhtimisel Laiuse linnuse

Osaliselt katab ENE 5, lk 385 "Jam Zapolski vaherahuga loovutati linnus poolakaile...1622. aastal vallutasid linnused rootslased..."--Taavik27 (arutelu) 7. august 2017, kell 19:24 (EEST)

Arvatavasti on see lause pärit raamatust "Eesti Keskaegsed Linnused" Kalvi Aluve, Tallinn, "Valgus",1993. Sarnane lause on ka näiteks siin . Mul ei ole aga raamatule praegu ligipääsu, et järgi vaadata.--Taavik27 (arutelu) 7. august 2017, kell 19:37 (EEST)

:Ei, Aluve raamatus seda ei ole. Kas see siis viitena ei sobi? --Hirvelaid (arutelu) 7. august 2017, kell 22:05 (EEST)

:Ka siin on see lause olemas. --Hirvelaid (arutelu) 7. august 2017, kell 22:09 (EEST)

:: Lisasin viite. Minu arvates oleks parem variant, kui viide oleks algsest allikast. Praegusel juhul kasutame me allikat läbi kellegi refereeringu. Iseenesest on castle.lv artikli all olemas kasutatud kirjandus. Aga muidugi on viitega lause parem kui viiteta.--Taavik27 (arutelu) 8. august 2017, kell 10:48 (EEST)

:::Kui lauset kohendada selliseks, et "1622. aasta jaanuari keskel vallutasid Rootsi väed Rootsi-Poola sõja ajal Laiuse linnuse", siis saaks viidata Margus Laidre raamatule "Dorpat 1558–1708". --Hirvelaid (arutelu) 8. august 2017, kell 12:15 (EEST)

:::: Jah, see on hea variant! Ega seal pole juhuslikult mainitud ka 1602. aasta seisu. Kasvõi sellises stiilis, et on mainitud Rootsi valduses olevaid linnuseid. Sest kui nimekirjas Laiust ei ole, siis on ta järelikult juba Poola-Leedu käes. Ja seda olekski meil paremini vaja viidata. Praegu panin ma sinna selle sama castle.lv viite, kuna ma paremat netist ei leidnud. Temaatilistele raamatutele ligipääs puudub. Iseenesest võiks midagi taolist olla ka Eesti ajaloo III-s köites või Eesti ajaloo atlases.--Taavik27 (arutelu) 8. august 2017, kell 13:03 (EEST)

:::Too 1622. aasta kohta käiv viide Laidre raamatus asub leheküljel 267. Selles raamatus 1602. aasta sündmuste kirjeldamisel Laiuse mainimist ma ei silmanud. Polnud ka atlases. Küll aga oli olemas Eesti ajaloo III osas, lk 77. Lause kõlab nii: "1602. aasta kevadeks oli terve Liivimaa, v.a Pärnu, Laiuse ja Tartu, taas poolakate käes".--Hirvelaid (arutelu) 8. august 2017, kell 14:01 (EEST)
Saksa keeles on linnus 'Burg'. Laiuse mõis on 'Schloß Lais'. Castellum (arutelu) 18. märts 2019, kell 09:24 (EET)

Märkasin, et artiklit ei ole lisatud heade artiklite loendi, sellele ei ole antud ka tähekest. Samas tunnistati artikkel augustis heaks. Vt Vikipeedia:Heade artiklite kandidaadid/Arhiiv--Taavik27 (arutelu) 19. oktoober 2017, kell 20:58 (EEST)


Kasutaja arutelu:MartinSakur

Tere! Vaata Malli arutelu:Ainurid.--WooteleF (arutelu) 6. november 2012, kell 21:40 (EET)
Tubli töö, teeb vana rollimängija sydame soojaks. Aga kuna meil ei ole mitte Tolkieni entsyklopeedia, vaid vahel esineb ka muid teemasid, peaks tolkinistlikke artikleid alustama määratlusega, mis muuhulgas ytleb, et jutt on fantaasiamaailmast. Mitte nii, et kõrvuti võib lugeda "Yorkshire on piirkond Inglismaal" ja "Org on piirkond Keskmaal". Vaata näiteks, kuidas enamik neist artikleist ingliskeelses Vikipeedias tehtud on. Samamoodi ei tööta kirjanduslike riikide juures kuigi hästi riigimall - no mis ajavööndist ja tippdomeenist me Oru või Numenori puhul ikka räägime? --Oop (arutelu) 7. november 2012, kell 12:57 (EET)

Hmh, ega ma neid malle väga hästi tunne, natuke olen näppinud. Pikne või Urmas või isegi Adeliine teavad ilmselt paremini. Aga praegune variant Orus paistab toimivat. Teine asi, et artikli pealkiri peaks olema sama kui artikli alguses määratluses antud nimi. --Oop (arutelu) 7. november 2012, kell 13:42 (EET)
Palun alusta Tolkieni tegelaste ja kohtade artikleid definitsiooniga, kus on kirjas, et see-ja-teine on tegelane Tolkieni raamatutest. Muidu on Sinu järel hiljem väga palju koristamist.--Morel (arutelu) 7. november 2012, kell 14:48 (EET)
Artikli nime muutmiseks on paremal yleval pisike kolmnurk, kust avanevas menyys on yks valik ka "Teisalda". Aga mul on kahtlus, et see on ainult adminnide rõõm. Et nimesid pidevalt muutma ei peaks, tasub need kõigepealt hoolega läbi mõelda, soovitavalt kõik yhekorraga, et nad kõik omavahel ka sobiksid. --Oop (arutelu) 7. november 2012, kell 15:05 (EET)

Ei ole sellist kolmnurka MartinSakur (arutelu) 7. november 2012, kell 15:08 (EET)

:Noh, jäta see siis administraatorite mureks. Parem muidugi on, kui nimi kohe alguses läbimõeldult ja õigesti panna. --Oop (arutelu) 7. november 2012, kell 15:15 (EET)

::Tere! Oled asunud usinalt artikleid looma, mis iseenesest on igati meeldiv, kuid... ehk tasub osa infot koondada koondartiklitesse ning mõistete osas piirduda ümbersuunamistega koondartikli vastava alamjaotuse juurde? Näiteks ingliskeelses Vikipeedias, kus on niigi ääretult palju Tolkieni maailmast kirjutatud (et mitte öelda ebaproportsionaalselt palju), ei ole eraldi artiklit igast kohast ja tegelasest (:en:Minor places in Middle-earth, :en:List of Hobbits, :en:List of kings of Gondor jne.). Ivo (arutelu) 7. november 2012, kell 15:26 (EET)

:::Pikas perspektiivis jah, ehkki praegu mulle veel väga spetsiifilisi artikleid kyll silma pole jäänud. Pigem on probleem originaaluurimuse ja viidetega. Nojah, toimetamist tahavad need tekstid muidugi ka. Aga teemad võiks kuskil tervikuna yle vaadata, siis poleks vaja ka artikleid teisaldada. --Oop (arutelu) 7. november 2012, kell 15:32 (EET)

::::Ehk kirjeldad/annad lingi juhistele/soovitad/näitad ka kuidas antud nimekirju teha, kuna see lihtsustaks ka kogu materjali hoomamist, kuna oleks parem ülevaade olemasolevast materjalist. MartinSakur (arutelu) 7. november 2012, kell 15:34 (EET)

:::Ega seal sisuliselt muud ei olegi, kui sarnased mõisted ühte artiklisse koondada ja seal eri peatükkidesse. Pärast tekitada ümbersuunamised nagu #suunaKeskmaa paigad#Argonath. Nõnda on kõik ühes kohas koos ja lugejal selle võrra mugavam ning tänu ümbersuunamistele leiab kõik kiirelt üles.

:::Samas on vaja alustuseks mõningast kondikava, et millest üldse rääkida tuleks ja nõnda oleks hea alustada üldisemate mõistetega (antud juhul nt kesksem koht või rass) ning sealt siis teemat edasi arendada. Samuti annab see aega mõtlemaks, kas konkreetsele objektile plaanitud pealkiri on kõige sobivam. Mõistete kohta, millest saab pikema artikli (nt Org (Tolkien)) saab sellistesse koondartiklitesse jätta ainult sissejuhatava lõigu koos viitega, kust leiab pikema info (mall:vaata). Ivo (arutelu) 7. november 2012, kell 16:03 (EET)

:::: Neid ei pea kokku panema. Minu arvates on palju selgem, kui on eraldi artiklid. Inglise viki koondartiklitest ei tohiks minu meelest üldse eeskuju võtta, eriti mõistete puhul on need täiesti kasutuskõlbmatud, kogen seda oma töö käigus iga päev. --Epp 7. november 2012, kell 16:20 (EET)

::::: Eraldi artiklil on mõte siis kui sinna on midagi ka pikemalt kirjutada: selle juures tuleks arvesse võtta ka teema tähelepanuväärsust. Mingi raamatu kolmandat järku kõrvaldegelasest polegi vaja pikalt kirjutada. Eesti viki koondartikli poliitikast ei tohiks minu meelest üldse eeskuju võtta, sest siin on kombeks liigne killustatus.--Kyng (arutelu) 7. november 2012, kell 16:56 (EET)

::::::Arvan, et Tolkieni mütoloogia on niivõrd populaarne (peatselt ilmuv Kääbiku-film annab kindlasti uut hoogu juurde), et tegelased väärivad küll enda mainimist Vikipeedias. Keerulise mütoloogia mõistmiseks on sageli vaja lugeda ka tegelaste kohta, kes teostes polnud esiplaanil, samas ei ole mõnikord neist ühe-kahe rea võimalik kirjutada. Inglise viki koondartiklid mulle meeldivad ja ma pean neid paremaks kui üherealisi, kuid eraldiseisvaid artikleid.--WooteleF (arutelu) 7. november 2012, kell 17:35 (EET)

Sel juhul võiks alustada nii, et teha esiteks Tolkieni-teemalised loendid ("Kääbiku" tegelaste loend, Keskmaa paikade loend jne), kus saaks terminoloogia ja nimed yhtselt korrastada, teiseks artiklid oluliste paikade ja peategelaste kohta ning alles kolmandana hakkaks mõtlema, kuidas täpselt talitada kõrvaltegelaste ja yksnes kord-paar mainitud nähtuste/olevuste/paikadega (nt kas kõigi kolme trolli kohta ikka peavad olema eraldi artiklid või kas lahingustseenis vasakult kaheksandast orgist tuleks pikemalt arutleda). --Oop (arutelu) 8. november 2012, kell 11:08 (EET)

:Hakkasin pihta geograafiaga, kuna hiljem kohale viidata on sel juhul lihtsam. Kas jätkata samamoodi või peaks paremat süsteemi rakendama? MartinSakur (arutelu) 8. november 2012, kell 20:05 (EET)

Vikipeedia artiklid ei tohi sisaldada originaaluurimust, vaid peavad viitama mõnele juba ilmunud allikale. Vaata Vikipeedia:Viitamine.--WooteleF (arutelu) 7. november 2012, kell 17:40 (EET)


Arutelu:Friedrich Schmidt

Kui tema isa kandis von-i, miks ei teinud seda tema?--WooteleF (arutelu) 7. november 2012, kell 17:42 (EET)

taksoni kirjeldajana on meil linke F. W. Schmidt, ent kas see on keegi teine?--Estopedist1 (arutelu) 15. jaanuar 2018, kell 11:48 (EET)


Arutelu:Aleksander Jurich

kas allikas, kust on sünniaeg võetud (eeldan, et see on sünniaeg, kuigi pole täiesti kindel), ei maini surmaaega ? Ave Maria (arutelu) 9. november 2012, kell 21:39 (EET)

1932. aastal võis ta väga edukalt elu ja tervise juures olla. Eriti kui oli ise veel selle teose autor.--WooteleF (arutelu) 10. november 2012, kell 10:10 (EET)

:Samas muidugi ei pruugi sünniaeg sellest 1932. aasta teosest pärineda. Sel juhul võib mu kommentaarid kahe silma vahele jätta.--WooteleF (arutelu) 10. november 2012, kell 10:13 (EET)

:: Sünniaeg on võetud Olionis ilmunud artiklist, surmaaega artikkel ei maininud, järelikult oli härra 1932 veel elus. Surmaaega ei õnnestunud mul ka mujalt leidaUlrika (arutelu) 12. november 2012, kell 10:30 (EET)

Viide tuleks anda selgemalt. Praegu lingitakse kirjastusele, kuigi tegu on hoopis ennesõjaaegses Vabariigis ilmunud kultuuriajakirjaga, ka lehekülje(d) võiks ära märkida. Kui mingil segasel põhjusel pole lehekülge antud (leidub trükiseid, kus fotodega lehekülgi ei nummerdata), siis võib märkida kui "nummerdamata leht" koos lisamärkusega "raamatu keskel/lõpus" jne või lk 100p (lk 100 pööre).
Üks võimalik viitamislaad ajakirjadele:
*Autor, A. (initsiaalid), Autor, B., Autor, C. (ajakirja ilmumise aasta). Artikli pealkiri. Perioodilise väljaande pealkiri kursiivis, köite number, üksikväljaande number, leheküljed.
Näiteks:
*Jaani, J. (2004). Õppekava kogemus õpetab. Haridus, nr 8, lk. 11–14
Andmed trükiste kohta selges formaadis on leitavad ESTER-kataloogist (tallinn.ester.ee ja tartu.ester.ee). --kanakukk (arutelu) 12. november 2012, kell 11:42 (EET).
----
Kasutatakse ka mõttekriipsuga viitamislaadi (artikkel eristatakse kirjavahemärgiga trükisest):
* autorid ja initsiaalid, artikli pealkiri, mõttekriips, ajakirja nimetus kursiivis, ilmumisaasta, number, viidatud leheküljed.
Näiteks: Jansen, E. Rahvuslusest ja rahvusriikide sünni eeldustest Baltimail. – Akadeemia, 1994, 11, lk 2243–2261.
--kanakukk (arutelu) 12. november 2012, kell 13:13 (EET).


Arutelu:Piiratud vastutusega äriühing

Kas saksa vaste ei ole mitte GmbH? --Õli (arutelu) 10. november 2012, kell 13:29 (EET)

:en:Limited liability company ja :en:Limited company on kaks erinevat asja. Kummast räägib artikkel? --LeeMarx (arutelu) 5. mai 2023, kell 10:00 (EEST)


Arutelu:David Bowie

Mul on üsna üldine küsimus. Eesti keeles pannakse jutumärke muidu stiilis 99 all ja 99 üleval, nt „The Elephant Man”. Vikipeedias seda reeglit eriti ei järgita. Kas meie peaksime seda siiski järgima?  --Kelly88 (arutelu) 10. november 2012, kell 13:45 (EET)

Üldiselt ei ole Vikipeedias neid kasutatud, minu meelest peamiselt sel põhjusel, et klaviatuurilt neid redigeerimisaknasse sisestada on võimatu või keeruline ja enamik tööd Vikipeedia artiklitega käib "laivis". Kui teha enne tekst valmis mõne redaktoriga, kus need tulevad automaatselt, siis saab kasutada. Aga ma ei usu, et meil oleks sel teemal mingit kogukonna otsust olnud. Parandatagu, kui ma eksin.--Morel (arutelu) 10. november 2012, kell 16:24 (EET)

: Me oleme alati kasutanud jutumärke kujul " " , ja keegi pole sellele vastu vaielnud. Teeme seda praktilistel kaalutlustel ja ühtsuse huvides. Andres (arutelu) 11. november 2012, kell 13:44 (EET)

See on põhjalik artikkel, võiks püüda seda heaks artikliks kirjutada. Esitus lõpeb sisuliselt 2012. aastaga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 13. jaanuar 2016, kell 11:47 (EET)

Terviseprobleemide alajaotus tuleks ümber sõnastada. Võib-olla teha alajaotus "Surm" ning see sinna liita. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2016, kell 11:48 (EET)

Tere Andres!

ma ei tea, tegelikult võiks välja ka võtta, selline 'infonorimismaiguline' artikkel ta ju oligi, ehk tulevikus tekib mõni parem allikas...

Mariina 15. jaanuar 2016, kell 16:43 (EET) alias Простота

Ma ei tea, miks tõlkija kujutles, et inglise ''cameo'' tuleks tõlkida sõnaga "kamee", mis "Võõrsõnade leksikoni" teatel on "kõrgkujutisega gemm" [http://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=kamee&F=M&C06=en 1] ja "Eesti keele seletava sõnaraamatu" andmeil "kõrgreljeefiga gemm (ehtena)" [http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=kamee&F=M 2], ei midagi muud. Võib-olla tundus pelgalt sarnane tundmatu sõna sobilik. Aga eesti keeles see igatahes tõlge ei ole. --[[Eri:Kaastöö/85.253.175.144|85.253.175.144]] 16. september 2017, kell 05:20 (EEST)

Siit juba võeti paar aastat tagasi keeletoimetamise mall ära, hiljem pole olulisi täiendusi juurde tulnud (https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=David_Bowie&action=history). Ma arvan, et seda malli igaks juhuks panna ei tohiks.--Raamaturott (arutelu) 11. märts 2024, kell 00:35 (EET)

Kui siin mõned vead veel sees on, siis minu arvates ei tohiks need olla nii tõsised, et keeletoimetamise malli vaja panna on. Arusaamatuid või mitmeti mõistetavaid kohti ei tohiks siin olla, kui üks teine keeletoimetaja (MerilyS) selle juba üle vaatas.--Raamaturott (arutelu) 12. märts 2024, kell 18:03 (EET)
Keeletoimetaja võib ka vigu juurde teha. Minu meelest ei saa märkust maha võtta, kui sees on niisugune lause: "Alates 1970. aastatest oli Bowie popmuusika suurkuju ja uuendaja eriti 1970. aastatel." --Andres (arutelu) 12. märts 2024, kell 18:14 (EET)


Arutelu:Rakutuum

Tuleks kontrollida, kas infot ei ole läinud kaduma, kui vana tekst asendati uuega http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Rakutuum&diff=prev&oldid=3301935 --Bioneer1 (arutelu) 10. november 2012, kell 17:50 (EET)

Palun kontrolli. Andres (arutelu) 11. november 2012, kell 13:42 (EET)
Tere
asendasin vana teksti uuega, sest kõik vanas artiklis esinev on olemas ka uues ning märksa täpsemalt. Lisaks on uues artiklis andmed koos viidetega andmete allikale.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ajpregu.physiology.org/cgi/pmidlookup?view=reprint&pmid=6364846}}
** In Rakutuum on 2013-06-24 13:06:49, 404 Not Found
** In Rakutuum on 2013-07-06 21:33:35, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:33 (EEST)


Arutelu:Mis juhtus Andres Lapeteusega?

Filmi süžeest võiks ka midagi kirjutada. 90.191.119.98 11. november 2012, kell 12.41 (EET)

Jah, palun kirjuta :) Adeliine 11. november 2012, kell 13:53 (EET)
Kommunist Paul Kuusberg oli Egon Ranneti riviaal, teda häiris Ranneti ebaloomulik kuulsus, filmis eksponeeritud Pirita villa ja Volga on atribuudid, mis nõukogude menudramaturigil Egon Rannetil olid olemas. Marbella112 30. märts 2015, kell 03:46 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tallinnfilm.ee/index.php?page=117&product_id=909&action=show_product_details
** In Mis juhtus Andres Lapeteusega? on 2013-06-24 12:25:02, 404 Not Found
** In Mis juhtus Andres Lapeteusega? on 2013-07-06 14:40:02, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:40 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Mis juhtus Andres Lapeteusega?


Arutelu:Omedu

Kirjandus siit:
* Moora, Aliise "Peipsimaa etnilisest ajaloost: Ajaloolis-etnograafiline uurimus Eesti-vene suhetest", Tallinn, 1964
* Käär, Samuel "Kodavere-Alatskivi kihelkonna ajalugu", Tartu, 1902.
* "Tartumaa. Maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus", Tartu, 1925
* "Eesti Entsüklopeedia", 7, 1994
* Andresen, Lembit "Eesti rahvakooli ja pedagoogika ajalugu II", Tallinn, 1999
* Kodavere kihelkonda ehitatakse sellel aastal veel teine kihelkonna kool - Wirulane nr. 47, 19.nov. 1885 lk.2.
* Pühapäeval, 11.okt. õnnistati Õmedu uut külakoolimaja - Olevik nr. 42, 20.X 1889, lk.952.
* Kodavere kihelkonnas tuleb 23.-28. veebruarini koolide revideerimine – Olevik nr.6, 17.II 1900, lk.123.
* Põllumehe elust-olust – Postimees 15.XI 1921
* Omedu parv vajab kordaseadmist – Postimees, 28.XI 1922
* Tööliste elu Kasepääs. Omedu lauavabrik …– Töörahva Hääl nr 22, 5.VII 1923, lk.3
* Tulekahju Omedus – Postimees, 18.VIII 1924
* Mengel, H. Peipsiäärsete metsavendade mõrvamine Kasepääl – Postimees, 8.VII 1942 --Oop (arutelu) 11. november 2012, kell 12:57 (EET)
Siit:
* Jõgevamaa. Kuninglik väärikus, Kalevipoja jõud. Autoriõigus: Jõgeva Maavalitsus, 2009 Tallinna Raamatutrükikoda.
* Toivo Kreek, Eesti arhitektuur. Üldkoostaja V. Raam. Tln., 1987. --Oop (arutelu) 11. november 2012, kell 13:13 (EET)

Kas ikka on eksisteerinud Mustvee mõisat? Sellist mõisat ei leia Mõisaregistrist ega ka KNABist--Estopedist1 (arutelu) 10. jaanuar 2018, kell 01:40 (EET)


Arutelu:Reinhold Sabolotny

Sõjamuuseumi link ei tööta, see viib ohvitseride andmekogu tähestikulisse algusse (Ferdinand Aab). --Õli (arutelu) 13. november 2012, kell 11:35 (EET)

pilt on Reinholdi venna Voldemari oma.
Kui ta oli Sabolotnõi, mitte Sabolotny, miks ei võiks ka artikkel olla selle pealkirjaga? --37.157.107.75 21. märts 2019, kell 23:07 (EET)--37.157.107.75 21. märts 2019, kell 23:07 (EET)