Malli arutelu:Infokast laev

On olemas üsnagi viisakas Mall:Laev - WooteleF 6. jaanuar 2008, kell 00:32 (UTC)
Vabandan, kahjuks millegi tõttu ma ei leidnud ennem olemasolevat malli. Kui nüüd võrdlen enda postitatut ja olemasolevat malli, siis leian, et minu pandud mall on silmale ilusam vaadada, värvid on neutraalsemad jne. Pluss peaks ju olema ka see, et inglisekeelses Wikipeedias kasutatakse laevade juures samasugust malli (sealt ma selle võtsin), seega on ühtlasem. Sõnastusi malli sees on vaja veel parendada, sellega ma tegelen lähipäevil. PS, kas inglisekeelsest Wikipeediast on lubatud malli kopeerida ja endale ümber kohandada või peab ka selle jaoks mingi märke tegema/luba küsima? Iseenesest asi jääb ju Wikipedia sisse ja Wikipedia kasuks töötama... Jorgen Lagemaa 6. jaanuar 2008, kell 20:37 (UTC)
Tohib küll jah, Wikipediast võib kõike vabalt kasutada, väljastpoolt Wikipediat ainult ei tohi Wikipediasse niisama kõike võtta...
Sinu mall on silmale ilusam vaadata ja värvid on neutraalsemad (loe: ilusamad), selles olen igati nõus, aga sisu kohta ma ei tea... Kõigepealt tuleks kasutusjuhend valmis teha, siis oleks parem ettekujutus, mis seal antud on ja mis puudu või vales kohas või mida iganes... Tolle teises mallis ma ikka püüdsin jälgida, et kõik ilusti õigesti olemas oleks (sh grammatika ja kirjakujundus... suured-väiksed tähed, rasvane kiri jne), se's mõttes peale värvide ei tohiks seal midagi katki olla... Muidugi võid uue malli kah teha... Jürka 6. jaanuar 2008, kell 20:46 (UTC)
Inglisekeelses mallis on lahter "propulsion", mille alla käivad masinad, nende võimsus ning ka mis tüüpi ning millised sõukruvid laeval on. Kas selle eestikeelne vaste on "peamasin"? Tundub kuidagi imelik "peamasina" alla ka sõukruvide kohta kirjutada. "Propulsion" on väga tabav sõna, hõlmab nii jõuallikat ennast kui jõu edasiandmise moodust e. propellerite arvu jne. Kas "peamasin" on parim võimalik eestikeelne vaste? Jorgen Lagemaa 6. jaanuar 2008, kell 21:12 (UTC)

Ma arvan, et selle lahtri võib mitmeks teha... Mõtle järgi, mida oleks üldse propulsioni iseloomustamiseks tarvis... peamasin, sõuseade jne... Ma arvan, et näiteks peamasina võimsuse ja tüübi jne võib kõik ühte "peamasina" alla panna, kõik sõukruvi iseloomustavad andmed "sõuseadme" alla jne... Et siis... kui inglise wikis on kõik "propulsion" all, siis sa võid panna need ka täiesti mitmele reale... jagada ära peamasinaks ja kõigeks muuks... Aga mõtle hoolega valmis, mida üldse tasub malli kirja panna... et ei jääks lõpptulemuseks nii, et mingi peamine näitaja on puudu, aga see-eest mõni tähtsusetu jubin olemas... see oleks suts nigel, kui nii juhtuks... Aga jõudu! Jürka 6. jaanuar 2008, kell 21:33 (UTC)

See asi kah veel, et ega seda andmete järjekorda ja seda kõike ei tasu inglise wikist maha viksida, sest ega ka seal ei pruugi see kõige loogilisem variant olla... Ka inglise wikis on kõige tavalisemad ja alati mitte kõige mõistlikumad ega targemad inimesed neid teinud... Nii et siinkohal soovitaksin küll oma vaistudele ja eriti loogilisele mõtlemisele tugineda... Ja veel sihuke asi, et kui andmeid ei tea, et siis mallis seda rida üldse ei tekiks, mitte ei jääks kooloni taha tühjus... Jürka 6. jaanuar 2008, kell 22:09 (UTC)
Isegi need põhiandmed, mis vaikimisi "teadmata" ilmuvad, ma arvan, et oleks parem, et üldse ei ilmuks, sest on vahe, kas on üldtunnustatult "teadmata" või artikli kirjutaja jaoks on "teadmata"... On ju küll igasugu suht' vähetuntud laevu, mille andmeid on suht' keeruline kätte saada, siis oleks hea, kui oleks võimalus ka ükshaaval nii palju panna, kui hetkel teame... Aga kui siis ilmub teiste kohta, et "teadmata", jääb mulje nigu olekski see suur müstika, kui kiiresti see laev võimeline sõitma oli vm... Jürka 6. jaanuar 2008, kell 23:08 (UTC)
Tegin nii, et iga lahter ilmub vaid siis, kui sinna kirjutatakse. Pildi lisamisel tuleb panna faili nime taha püstkriips ja nt 300px, muidu tuleb suur pilt. Kas ka selle peaks kuidagi tegema nii, et automaatselt läheb pilt väikeseks ilma piksleid lisamata? Öelge ka muid asju, mis valesti on või võiks olla paremini.

Oleks hea, kui oleks samasugune õpetus nigu näiteks Malli arutelu:Laev all... tabelis... mis seletaks lahti, kuidas täpselt milliseid andmeid sisse kanda... Muidugi oleks hea, kui pilt automaatselt kindlasse suurusesse läheks... Kui oskad, siis võiksid küll selle ära teha... Natu' kahtlane vähemalt minu jaoks on see "karjääri" osa... Üldse kõlab laeva elukese kohta "karjäär" kuidagi imelikult... ja kui on teada lihtsalt laeva "valmistamise aasta"... siis selle kohta peaks kah seal õpetustabelis selgitus olema, et millisesse lahtrisse see aasta siis tuleb panna... Jürka 8. jaanuar 2008, kell 05:52 (UTC)

Küsimus autonoomsuse ühikute kohta. Sobiksid nii meremiilid kui-ka ööpäevad. Mida arvate teie?
suwa 8. jaanuar 2008, kell 07:07 (UTC)

Kui autonoomsust mõlemat pidi arvestatakse, siis ma arvan küll, et mõlemad variandid peaksid lubatud olema, sest me ei pruugi ühte kindlat varianti alati teada, siis saab alati teist varianti pidi teada anda... Nii et jah... ikka mõlemad... Jürka 8. jaanuar 2008, kell 09:31 (UTC)
Kas sobiks "karjäär" asemele panna "ajalugu"... või panna hoopis kõik andmed ühte patta, mitte kahte erinevasse sektsiooni? Kuid mulle isiklikult meeldib  nii rohkem, et ehitusaastad jne on eraldi tehnilistest andmetest. Ning millised näitajad peaksid veel olema? Mallis Mall:Laev oli selline asi nagu vabapardakõrgus... mida see tähendab ning kas see ka lisada?

Ma olen poolt, et see "karjäär" tehnilistest andmetest eraldi panna, aga ma arvan, et neile mingit pealkirja polegi vaja... Lihtsalt pildi alt hakkab pihta, aga kus tulevad juba pikkused-laiused asjad, seal võiks muidugi olla pealkirjana märgitud, et "laeva üldandmed" vm... Vabaparda kõrgus on veeliinist peatekini... Võid panna, võid mitte panna... Igaks juhuks võiks ju olla, sest kui mõnel laeval see teada on, et siis informatsioon lahtri puudumise tõttu kaduma ei läheks... Jürka 9. jaanuar 2008, kell 03:58 (UTC)

: karjäär/ajalugu võiks sisuliselt olla kõigi laevade puhul teenistuskäik

: Vabaparda kõrguse leiad siit:

:
* :en:Freeboard
* vabaparda kõrgus @ google

:  suwa 9. jaanuar 2008, kell 07:27 (UTC)

::"Teenistuskäik" kõlab ilusti...

::Vabaparras on siis jooniselt tähistatud F'ga... Jürka 9. jaanuar 2008, kell 10:01 (UTC)

Kuidas nüüd saaks Ajalugu ja Näitajad (mis halb sõna!) sellest tabelist ära võtta? Enamiku laevade puhul piisaks märksa lihtsamast tabelist, nagu leidsin artiklist Regina Baltica. SSGreporter 11. jaanuar 2010, kell 16:02 (UTC)

nii pikkade mallide puhul on vist mõistlik kasutada alajaotusi,

seega paku paremad vahepealkirjad ja redigeeri need mallis :)

suwa 11. jaanuar 2010, kell 19:08 (UTC)
Näitajad on ebaõnnestunud sõna, parem oleks Üldandmed - näite puhul see nii ongi. SSGreporter 15. jaanuar 2010, kell 10:23 (UTC)
Mul ei õnnestunud parandada, kuid näites olnud peamasina tüübi ette kirjutatakse tavaliselt 4 x, kui laeval on  4 peamasinat, ning masinavõimsus (kokkukirjutatult tähendab ka masinate koguvõimsust) võiks olla järgmises reas. Proovisin seda malli ise parandada, aga ei leidnud isegi kohta, kus alajaotuste nimetusi muuta, ning näite muutmine ka ei õnnestunud. Selle ajaloo asemel võiks minu meelest olla sama suurelt laeva nimi ilma ml-ideta ja allpool Üldandmed. Veel võiks olla peamasina all eraldi lahter msinavõimsus, sest kui peamasinaid on mitu, siis võtab see 2x või 4x laiuses ruumi ära. Riigi asemel peaks ehk olema Lipp. Kaht omanikku laeval ei ole, näite puhul on Silja Line üksnes kaubamärk. SSGreporter 15. jaanuar 2010, kell 14:24 (UTC)

SSGreporter ei ole vist avastanud, et meil on üldandmete jaoks mall , mis aga ei kuulu selle malli koosseisu. --Tiuks 16. jaanuar 2010, kell 07:50 (UTC)
Ei olnud avastanud, aga üht teist laevamalli olin vaadanud ja leidnud, et on ülearu üksikasjalik ja väga sõjaline. Seepärast leidsin, et just see on sobivaim ja hakkasin tahtma, et oleks veelgi parem. SSGreporter 16. jaanuar 2010, kell 13:13 (UTC)
Vaatasin, ja pidasin sedagi üsna sõjaliseks: on vapp, moto ja soomus, aga puuduvad IMO nr ja tähtsaim asi - Lipp. See viimane näeb kena välja tabelis Regina Baltica juures, seepeale hakkasingi sobivat tabelivormi otsima. SSGreporter 17. jaanuar 2010, kell 22:14 (UTC)

Üldandmed on ainult osa sellest. Laeva infokast hakkab malliga , millele lisatakse mall  ja kõige lõpuks "laeva üldandmed". Uuri lähemalt. --Tiuks 18. jaanuar 2010, kell 08:22 (UTC)

Olen mitme laeva puhul tabelites ära parandanud "Tonnaaži", kui on näha, et mõeldud on GT-d, mis on eesti keeles kogumahutavus, mitte "mahutavus". Samuti "Liinimeetrid", mis on eesti keeles rajameetrid (s.t algupäralt mitte line meters, vaid lane meters). Püüdsin seda siin mallis parandada, aga ei õnnestunud. Ka kiilu ei "panda maha" (teraslaevadel pannakse ülespidi), õige oleks kiil pandud. SSGreporter 25. aprill 2010, kell 01:09 (EEST)

Sarnase ja töötava malli leiad näiteks . Põhi on minu arust täpselt see, mis siin oli (nüüd on see muudetud). Vahe selles, et too mall on kahekeelne ehk töötab nii inglise vikist kopeerides kui ka eestikeelse infokastiga. --Tiuks 25. aprill 2010, kell 11:08 (EEST)

:Jah, sellest on varemgi juttu olnud, aga nüüd leidsin, et kui tahan konkreetse laeva juures tabelit muuta, siis kaob terve rida ära. Seepärast muutsin tagasi, nagu oli, ja hakkasin seal kasutatud malli otsima. Tahtsin need muudatused mallis teha, aga ka see ei õnnestunud. SSGreporter 25. aprill 2010, kell 23:46 (EEST)

:: Paljud laeva artiklid on ilma mallita ehk tabeli kujul nagu näiteks Superfast VIII. Seda malli kasutab Galaxy ja muudatused tuleb tema mallis, mitte /doc lehel, kus asub õpetus. Koodiga ei viitsinud jamada aga muutsin tekstikastis "kiil pandud" ja "rajameetreid". Kood jäi samaks. --Tiuks 26. aprill 2010, kell 09:55 (EEST)

:::Aitäh, parandasingi mingil hulgal laevadel tabelis. Aga seal, kus oli malli kasutatud, ei õnnestunud muuta. Imelik on see, et Galaxy tabelis on redigeerimiskastis näha Rajameetrid=1130, aga salvestatud tabelis neid pole. Malli juures, kus Galaxy on näitena, seal on need olemas. SSGreporter 27. aprill 2010, kell 01:44 (EEST)

:::: Artiklis Rajameetrid=1130 ei näidanud sellepärast, et koodi ma ei muutnud. Muutsin enne ainult seda, mida näeb infokastis. Nüüd saab mõlemat koodi kasutada, nii liinimeeitreid kui ka rajameetreid. --Tiuks 27. aprill 2010, kell 12:20 (EEST)

kas onn mõtekas IMO nr lisamine malli? suwa 4. august 2012, kell 15:53 (EEST)

IMO number on hädavajalik, see on laeva tunnus sünnist surmani. Tänapäeval, kui laevade nimesid muudetakse vahel mitu korda aastas, on see ainus ja täiesti kindel tõend, et tegu on sama laevaga. Viimase paari aasta trend on IMO numbri värvimine laeva kerele, kas ahtris kodusadama alla või tekiehitise esiküljele, olen näinud ka ahtripoolse pardanime all. Eks sellegi eesmärk ole teada anda, et see laev on kindlasti identifitseeritav. Ssgreporter (arutelu) 5. august 2012, kell 00:25 (EEST)

Muidu tore mall, aga mitut rida on vaja muuta. Palun, et keegi, kes oskab, seda teeks. Klass ja tüüp võib olemata olla, aga sellest ettepoole on vaja rida "IMO number", vt eelmist selgitust. "Kiil maha pandud" asemel on vaja "Kiil pandud" - tavaliselt on laeva põhi tehase või doki põrandal, kiil ülespidi, kui korraldatakse kiilupaneku tseremoonia, mil laevaomanik keevitab kiilu sisse mündi. "Mahutavuse" asemel peab olema Kogumahutavus ja "Liinimeetrite" asemel Rajameetrid.Ssgreporter (arutelu) 23. aprill 2015, kell 01:06 (EEST)

"Rajameetrid" ja "kiil pandud" juba on siin vasakus veerus ja parameetrite rööpkujuna. Kui mahutavus asendada, tuleks kontrollida, kas kõikjal on ikka pandud sellesse lahtrisse just kogumahutavus, mitte BRT, NRT või NT või ka mitu näitajat korraga. Pikne 23. aprill 2015, kell 11:30 (EEST)

:Härdasti paluksin veel IMO numbrit. Selle leidmiseks kasutan ise sageli Vikipeediat, kui vaja mõnd laeva otsida ja registritest andmeid kontrollida. Laevade sagedaste nimemuutuste tõttu on IMO number järjest olulisemaks muutunud. Ssgreporter (arutelu) 24. aprill 2015, kell 00:04 (EEST)

:: Lisatud.  - Neptuunium (arutelu) 20. jaanuar 2017, kell 02:16 (EET)

Seoses sooviga mõnd olulisemat välja ettepoole tõsta (vt teist arutelu) ning seoses teiste mallide liitmise ja asendamisega hakkasin seda malli ringi tegema, vt Mall:Infokast laev/liivakast.
Võtsin esialgu kõige rohkem snitti rootsi viki mallist. Ülemise sektsiooni pealkirjaks võiks siis vajadusel sobida "Üldandmed" (praegu pealkirjata) ja alumise sektsiooni (senine "Üldandmed") pealkirjaks võib ehk jääda "Tehnilised andmed". Jaotus sektsioonidesse võiks säilida, mistõttu ma mereviki mallist kuigivõrd eeskuju ei võtnud. Kas enamvähem nii sobib või tuleks mingeid asju veel ringi tõsta?
Kasutuses oleku väljade pealkirjad muutsin teise malli järgi kujule "Teenistusse võetud" ja "Teenistusest välja arvatud". Ma oletan, et see sobib ka tsiviillaevadele.
Eraldi välja "ristiema" ma praegu ei lisanud. Teistes keeltes ei hakanud sellist välja silma ja isikunime sobib vajadusel ehk ära märkida ka ristimiskuupäevaga samas lahtris.
Taastasin välja "Mahutavus" ja lisasin neli eraldi välja kindlate mahutavuse näitajate jaoks. Siis saab üle kontrollida, mis arve senisele mahutavuse väljale on kirjutatud, ja tõsta need täpsema sisuga väljale. Tegin praegu nii, et väljal pealkirjaga "Kogumahutavus" näidatakse GRT-d ühikuga "registertonn" siis, kui ühikuta GT puudub (analoogselt NRT ja NT puhul). Või kas tuleks sõna "Kogumahutavus" kasutada kitsamalt ainult GT kohta? Või kas tuleks teha nii, et neid kõiki mahutavusi saab ka koos näidata?
Panin teise malli parameetri "käiturid" kokku selle malli mõnevõrra kitsama sisuga parameetriga "Sõuseade", nii et välja pealkirjaks jääks "Käiturid". See laiem kirjeldus võiks sobida ka neile asjadele, mida seni sõuseadme väljale on lisatud. Pikne 3. september 2018, kell 19:11 (EEST)

Algus mulle meeldib, lisaksin veel "ehitusaasta" - selleks peetakse valmimisaastat. Millal kiil pandi, veesati ja ristiti, see on laeva ajaloo teema, aga meil on ehitusaasta ka artiklite pealkirjades samanimeliste laevade eristamiseks. Püüdsin mitu aastat tagasi kõigi laevaartiklite esimesse lausesse panna tüübi, ehitusaasta ja riigi, kus ehitati, aga see ei meeldinud ja need esimesed laused tehti ümber. Kolmeks osaks jaotamine on mõistlik ja loogiline. Keda mõeldakse "nimeandja" all? Omanikku? Ristiema? GRT-d pole olemas, sest GT-l pole mõõtühikut. Seepärast sobiks jätta "Kogumahutavus", mis käib kitsalt ainult GT (ühikuta), ja "Puhasmahutavus" NT (samuti ühikuta) kohta, aga "Mahutavuse" asemel sobiks kirjutada "Registertonnaaž" - seda kasutatakse vanemate laevade puhul (enne 1990. aastaid) - ja ühik on brt (brutoregistertonn), mis on mahu- ehk ruumalaühik. Seda soovitaksin eeldusel, et kasutajad valivad selle rea, mida on vaja kirja panna, ega püüa kõiki ridu täita. Ssgreporter (arutelu) 4. september 2018, kell 00:57 (EEST)

: Liitsin teisest mallist selle malli liivakasti juba välja "valminud". Kuna ehitamisega seoses on juba üksjagu konkreetsema sisuga lahtreid (tellimisest üleandmiseni), siis tundub, et ebamäärasema ja kattuva sisuga ehitusaasta lahtrit pole tarvis. Paistab, et inglise vikis ja veel mõnes keeles on samuti püütud seda välja vältida.

: See kolmikjaotus pole muidugi üleliia täpne ning saab nii- ja naapidi põhjendada, kas miski on küllalt oluline, et panna see üldandmete alla või küllalt tehniline, et panna see tehniliste andmete alla. Väljad "omanik", "käitaja", "liin", "lipuriik" ja "kodusadam", mille rootsi viki järgi ettepoole tõstsin, peaks võib-olla ajaloo alla tagasi tõstma. Nende andmete juurde on sageli tarvis täpsustuseks aastaarve panna ja samas pole nad nii olulised nagu nimed.

: Liitsin teisest mallist välja pealkirjaga "Nimetatud (auks)", mis on isikule, kelle auks laev on nimetatud, ja parandasin selle kujule "Nimeandja", mis tundus suupärasem. Aga jah, see viimane ilmselt pole tabelis küllalt ühemõtteline. Kui keegi midagi paremat ei oska pakkuda, siis parandan tagasi.

: GRT on brutoregistermahutavuse ehk brutoregistertonnaaži ingliskeelne lühend (saksakeelne lühend BRT) ning ühik on registertonn, mida nähtavasti nimetatakse ka brutoregistertonniks ja netoregistertonniks sõltuvalt sellest, kas seda kasutatakse GRT või NRT puhul. Üldisema ja kattuva sisuga välja "Mahutavus" võib ehk lihsalt ära jätta, aga seda saab teha alles siis, kui selle praegused kasutused on üle kontrollitud ja asendatud. "Registertonnaaž" ja "registermahutavus" paistab ei tähenda midagi konkreetset, selle all võidakse mõista nii ühikuga kui ka ühikuta suurusi, vt .

: Kuna uuemate laevade puhul kasutatakse ühikuta mahutavuse näitajaid (GT ja NT) ning saan aru, et osal laevadel on varasem ühikuga näitaja ühikuta näitajaks ümber arvestatud ja uuemad näitajad on eelistatud, siis sellepärast mõtlesingi, et ühikuta ja ühikuga näitajaid ei pruugiks korraga näidata. Siis saaks nende jaoks kasutada samu lahtreid nii, et kui GT-d ja NT-d pole sisestatud, aga GRT ja NRT on, siis oleks nii nagu kõrval näites. (Rootsi vikis on ühikuga ja ühikuta näitajal eraldi lahtrid, aga välja pealkiri on sama.) Kui tahta, et ühikuga ja ühikuta näitajaid saaks ka koos näidata, siis ühikuga näitajad võiks ehk olla eraldi lahtrites nagu teises kõrvalolevas näites. Pikne 4. september 2018, kell 14:51 (EEST)

:: Kas saaks ka lisada purjede arvu?

:: Võiks vist ühe laeva peal, nt purjekas, mis on reisilaevaks läbimängida, nt https://en.wikipedia.org/wiki/Royal_Clipper

:: suwa 4. september 2018, kell 17:09 (EEST)

:::Parandasin malli dokumentatsioonis mahutavust: GRT-d pole olemas, vanemate laevade mahutavust näitab "brutoregistertonnaaž", mille ühik on brt. Ssgreporter (arutelu) 12. september 2018, kell 01:08 (EEST)

:::: Kas sa pead "pole olemas" all silmas, et ingliskeelset lühendit GRT (:en:gross register tonnage) ei sobi eesti keeles kasutada? Mulle tundub, et suurust tähistavate lühenditena pole eesti keeles kuigi levinud ei GRT ega BRT, aga kui on ingliskeelne GT, siis võiks ühtluse huvides olla kõrval ka teine lühend ingliskeelne. EE-s on küll toodud nii GT kui ka BT, aga viimane pole vist kuigi levinud. Ühikulühendina kasutatakse küll nähtavasti eelkõige brt-d, aga see on teine asi ja eestikeelsetes dokumentides leidub ka grt-d.

:::: Samuti pikalt välja kirjutades. Kas kõrvuti ei võiks olla siiski sarnasemad tõlked "kogumahutavus" ja "brutoregistermahutavus"? Ka viimast on kasutatud ja see on sõnastikes. Pikne 12. september 2018, kell 10:05 (EEST)

::: "Pole olemas" all pean silmas, et eesti keeles pole. Mida inglise viki artiklis selle all mõeldakse - paistab, et tegu on sama nähtusega, mis eesti keeles on "brutoregistertonnaaž". Igatahes Eestis ei ole laevanduses nähtust, mille lühend oleks GRT ega ühikut grt. Soovitan vaadata Mereviki artikli "Kogumahutavus" viimast lõiku, seal on eestikeelne tarvitus. Ma ei tea, millisele sõnaraamatule viitate, igatahes Inglise-eesti meresõnaraamat tunneb ainult "registertonni" märkusega "van". Enne GT aega oli ühik "registertonn", mida lisati arvu järele vastavalt sellele, kas vaja oli "brutoregistertonnaaži" (brt) või "netoregistertonnaaži" (nrt). Kui praegu võrreldakse laevaomanike või riikide laevastikke kogumahutavuse järgi, siis tol ajal arvutati kokku "registertonnaaž". Ssgreporter (arutelu) 13. september 2018, kell 00:31 (EEST)

:::: Ma ei ole väga saksakeelse lühendi BRT vastu ja eks seda võib ka kasutada. Aga ma ei leia ka saksakeelset lühendit ei EE-st, merevikist ega Estermist, nii et ma ikkagi ei saa aru, mille põhjal väidad, et see samamoodi harv lühend paremini sobib, eriti kui kasutuses on juba ingliskeelne lühend GT. Hetkel on need lühendid vaid lehe süntaksis, võib-olla võiks ruumi kokkuhoiu huvides olla ka lehe väljundis. Ma olen nõus, et ühikulühendina (väikeste tähtedega) võiks leviku tõttu eelistada brt-d, mis leidub ka EE-s ja Estermis (praegu on mallis lühendite asemel välja kirjutatud "registertonni").

:::: Estermis on ka "brutoregistermahutavus", mille ära parandasid. Mis puutub sõnasse "registertonnaaž", siis VSL-i (vt ülal) ja EE järgi võidakse selle all mõista nii ühikuta suurusi ka varasemaid ühikuga suurusi. Merevikis on küll kasutatud seda sõna kitsamas tähenduses, aga ma ei tea, kas seal on ebatäpsus või on see sõna siis lihtsalt mitmetähenduslik. Pikne 13. september 2018, kell 10:38 (EEST)

::: Võib-olla oleks õigem piirduda ainult reaga "kogumahutavus"? Siis peaks lootma, et malli kasutaja teab, et kui tegu on vana laevaga, kirjutab arvu järele brt ja kui mitte, siis on see ühikuta GT. See oleks ehk mõnevõrra lihtsam. GRT, mida Eesti laevanduses ei kasutata, tekitaks segadust ja ka mina poleks ilma teie viiteta inglise vikile teadnud, et selles lahtris on mõeldud registertonnaaži. Vaatasin täpsemalt järele, kuidas on neid lühendeid kasutatud esimeses trükis ilmunud "Eesti Laevaregistris" (1994), kui GT alles Eestisse jõudis. Seal tähistati GRT-ga brutoregistertonnaaži ingliskeelses osas, s.t ingliskeelsed lühendid olid GRT/NRT, eestikeelses osas oli ikka BRT/NRT. Tolles registriraamatus kasutati veel mõlemat süsteemi: vana süsteemi tähised on BRT/NRT ning uue süsteemi kogu- ja puhasmahutavus GT/NT. Ssgreporter (arutelu) 14. september 2018, kell 00:57 (EEST)

:::: Kirjutises :Laevamõõdud on mõlemad ilusasti olemas. suwa 14. september 2018, kell 08:32 (EEST)

::::: Selles artiklis ei tehta praegu vahet suurusel ja selle mõõtühikul. Pikne 14. september 2018, kell 11:06 (EEST)

:::: Olgu siis BRT. Praegu on nii, et välja pealkiri on mõlemal juhul "Kogumahutavus". Aga sisestatavate parameetrite nimed on süntaksis eraldi GT ja GRT (BRT). Nii on loodetavasti raskem segi asjada. Ühiku lisab teisel juhul mall ise. Pikne 14. september 2018, kell 11:06 (EEST)

Märkasin mingi laeva infokastis mitut ehitajat. See on vale, aga enam ei mäleta, mis laevad need olid. Igal laeval on üks ehitaja, kellelt laev tellitakse ja kes pärast laeva reederile üle annab. Kui ehitaja tellib kuskilt alltöövõtuna mingid laeva osad, kasvõi terve laevakere, siis ei muutu alltöövõtja seetõttu veel selle laeva ehitajaks. Vastutab see ettevõte, millelt laev telliti. Näiteks Taani Odensel ja Hollandi Damenil ongi olnud selline nn lego kokkupanemise komme, aga kui pukseril on Dameni kaubamärk, siis on ehitusleping sõlmitud Dameniga ja vastutab Damen. Need alltöövõtjad oleks otstarbekas ära nimetada artiklite tekstides, aga mitte mallis-infokastis. Vahel on laev hiljem ulatuslikult ümber ehitatud, mõnikord isegi teiseks laevatüübiks, aga ka ümberehitaja jaoks on sobiv koht artikli tekstis. Ssgreporter (arutelu) 31. jaanuar 2019, kell 00:52 (EET)


Kasutaja arutelu:Orbit~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Orbit! Andres 6. jaanuar 2008, kell 10:46 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Orbit~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jorgen Lagemaa

Tere tulemast Vikipeediasse, Jorgen Lagemaa! Andres 6. jaanuar 2008, kell 10:46 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide A tonisson tallinn.JPG, Franz krull katlasilt.JPG ja Franz krull pollar.JPG juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 23. aprill 2010, kell 11:01 (EEST)


Arutelu:Leetrid

levib kogu kehale

Siin ei ole vist mõeldud keha kui organismi, vaid keha pinda  (nahka). Aga mis tähendab "kogu kehale"? Andres 6. jaanuar 2008, kell 15:39 (UTC)

:kogu keha all on siin mõeldud "tervet nahka". Selles mõttes, et enam-vähen kogu nahk on nakkuse mõju all.--Hendrix 6. jaanuar 2008, kell 15:47 (UTC)

Tekstis on toodud esile "koduste ravivõtete" paragrahv ilma viideteta.  Meetod on ka vastuolus tänapäevase meditsiini põhimõtetega ja võib olla kasutaja tervisele ohtlik põletuste näol. Sellist meetodit pole kirjeldatud üheski Eesti ega Euroopa ravijuhendis. Sellel põhjusel tekst eemaldatud. MD-sisu (arutelu) 30. juuni 2020, kell 12:24 (EEST)


Arutelu:Ukraina grivna

Eesti Panga 16. augusti 2006 kursi järgi maksab 1 grivna 2,43551 Eesti krooni. 2006. aastal on grivna kurss kõikunud vahemikus 2,67-2,42 krooni.
Andres 7. jaanuar 2008, kell 22:27 (UTC)

1 Moskva rubla = 200 Moskva dengat = 100 Novgordi dengat (hiljem kopikat)
1 grivna = 10 kopikat = 20 dengat.
suwa 9. august 2018, kell 00:42 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eestipank.info/dynamic/erp/erp_history_et.jsp?currencyName=UAH&baseCurrencyName=EEK&startDay=1&startMonth=1&startYear=2002&endDay=8&endMonth=1&endYear=2008&step=5&submit=+KUVA+AEGRIDA+
** In Ukraina grivna on 2013-06-24 14:00:50, 404 Not Found
** In Ukraina grivna on 2013-07-07 06:17:42, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 09:18 (EEST)


Arutelu:Loode

mitte ainult inimesel pole loode--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 7. jaanuar 2008, kell 23:33 (UTC)

Välja:
''Eostuse põhjustab [[munarakk|munaraku]] [[viljastumine]] [[seemnerakk|seemneraku]] ehk spermatosoidiga, sellest algab [[naine|naise]] [[rasedus]]. Ajamoment, mil [[embrüo]]st saab [[loode]], pole täpselt piiritletud: osa teadlasi loeb selleks 12 nädala ehk kolme kuu möödumist eostushetkest, sagedamini nimetatakse eostusvilja fetaalseks ehk looteliseks juba pärast kaheksa üsasisese elunädala möödumist. Pesastumine tähistab mõned päevad pärast eostust asetleidvat [[munarakk|munaraku]] kinnitumist [[emakas|emaka]] seina külge.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. märts 2009, kell 11:53 (UTC)

Sõna "loode" kasutatakse ka nii, et tema alla kuulub ka idulane. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. märts 2009, kell 11:53 (UTC)

Arvestades asjaolu, et loode toitub emaslooma (sh inimloote puhul naise) organismi kulul, midagi vastu andmata, ning väljaspool emaslooma organismi hukkub, võib loodet lugeda teaduslikus mõistes parasiidiks.'
Kust see pärineb? "Teaduslikus mõttes" loetakse loodet ka järglaseks... Adeliine 26. jaanuar 2019, kell 13:06 (EET)

Seesinase tekstiosa eemaldamine on õige tegu! (Ei julgenud ise seda teha) 193.40.12.10 25. jaanuar 2024, kell 14:15 (EET)
----
Sõna "loode" kasutatakse teaduskirjanduses lisaks "feetus" (3.–9. elukuu) vastena ka sõna "idulane" (2 esimest elukuud) sünonüümina.

Kas tõesti viidatud allikas on nii öeldud? Sisuliselt on jutt sellest, et sõnal on kitsam ja laiem tähendus. --Andres (arutelu) 26. jaanuar 2024, kell 13:27 (EET)


Arutelu:Juliuse aasta

Integreerida:
Annum on ladina keeles aastat. See on ainsuse akusatiiv, meessoost nimisõna käändub: annus eesti keeles aasta (nimetav), anni (omastav).
Annum on aeg, mis võrdub 365,25 päevaga (84 400 SI-süsteemi sekundiga). See on Juliuse kalendri aasta keskmine pikkus. Kuigi see ei ole omaksvõetud aasta tähis, soovitab rahvusvaheline standard NISTNational Institute of Standards and Technology (NIST) Special Publication 811, Guide for the Use of the International System of Units (SI), para 8.1, (1995) ja ISO 31-1 tähist a (SI-süsteemis on aari tähis a, kuid tähendus selgub kontekstist ühemõtteliselt).
 Unified Code for Units of Measure Unified Code for Units of Measure tähised:

a = ar = aar

at = a_t = 365.24219 päeva - Troopiline aasta

aj = a_j = 365.25 päeva - Juliuse aasta

ag = a_g = 365.2425 päeva -  Gregoriuse aasta

a = a = aasta
*kiloannum, (tähis ka) on ajavahemik üks tuhat aastat (aastatuhat) (10 ka = 10 000 aastat). "k" on SI-süsteemis  kümnendeesliite "kilo" tähis.
*megaannum, (tähis Ma) on ajavahemik üks miljon (106) aastat (10 Ma = 10 000 000 aastat). Inglise keeles "My". "M" on SI-süsteemis  kümnendeesliite "mega" tähis. Mõistet kasutatakse geoloogias, paleontoloogias ja taevamehhaanikas. Näiteks Mesosoikum kestis 185,5 Ma (miljonit aastat). Dinosauruse liik Tyrannosaurus rex elas umbes 68 – 65 MAT (akronüüm miljon aastat tagasi). Inglise keeles "Mya".
*gigaannum, (tähis Ga) on ajavahemik üks miljard (109) aastat (10 Ga = 10 000 000 000 aastat). "G" on SI-süsteemis  kümnendeesliite "giga" tähis. Mõistet kasutatakse kosmoloogias ja geoloogias.
*teraannum, (tähis Ta) on ajavahemik üks triljon (1012) aastat (10 Ta = 10 000 000 000 000 aastat). "T" on SI-süsteemis  kümnendeesliite "tera" tähis.
*petaannum, (tähis Pa) on ajavahemik üks kvadriljon (1015) aastat (10 Pa = 10 000 000 000 000 000 aastat). "P" on SI-süsteemis  kümnendeesliite "peta" tähis.
*eksaannum, (tähis Ea) on ajavahemik üks kvintiljon (1018) aastat (10 Ea = 10 000 000 000 000 000 000 aastat). "E" on SI-süsteemis  kümnendeesliite "eksa" tähis.

----
Lehekülg, millele Sa viitad, on nii mahukas, et sealt ei leia õiget kohta üles. Tuleks panna näiteks leheküljenumber. Andres 8. jaanuar 2008, kell 16:56 (UTC)


Arutelu:Heliteos

Mis tähendab "noodisusprogramm"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. jaanuar 2008, kell 20:50 (UTC)

Oot-oot, helilooming ei ole ju sama mis heliteos. Andres 5. mai 2008, kell 17:54 (UTC)

Vist ei ole jah. Aga mis on helilooming? --Tiuks 5. mai 2008, kell 17:58 (UTC)

:Helilooming on heliteosest laiem mõiste. Heliteos kuulub mõne isiku, ansambli vms heliloomingusse.--WooteleF 5. mai 2008, kell 18:00 (UTC)

::Helilooming ja kompositsioon on mingis kontekstis sünonüümid. Adeliine 5. mai 2008, kell 18:00 (UTC)

Selle artikli interviki link on :en:Musical composition. Või on inglise vikis heliteose jaoks veel eraldi artikkel. --Tiuks 5. mai 2008, kell 18:21 (UTC)

: Inglise viki räägib kolmest asjast korraga: heliteos, heliteose kompositsioon ja komponeerimine. Andres 5. mai 2008, kell 19:19 (UTC)

:: Me ei saa sellist linki panna. Andres 5. mai 2008, kell 19:20 (UTC)

Minu meelest heliteos ei ole ükski neist neljast, vaid esineb nendel kujudel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. mai 2008, kell 19:22 (UTC)

Definitsioon ei ole minu meelest õige. Näiteks improviseerimisel võib-olla heliteost ei teki, ja looja ei pruugi olla helilooja. Ka näiteks linnulaul võib pakkuda muusikaelamusi, ja heliteos ei pruugi neid pakkuda. Andres 5. mai 2008, kell 19:24 (UTC)

Heliteosel ei olegi õiget definitsiooni ja ta ei pruugi pakkuda elamusi. Heliteos või looming tuleb "tõlkida" ehk interpreteerida teistele arusaadavas keeles (esitada). Samas digitaalsel kujul saab helilooja ise aru, mis arvutiprogramm näitab. Väga raske on leida õigeid sõnu. --Tiuks 5. mai 2008, kell 19:34 (UTC)

: Teos ise on abstraktne. Peale selle, teos võib esineda ka nii-öelda helilooja peas ja inimeste mälus. Andres 5. mai 2008, kell 23:01 (UTC)

:: Semlekul on helilooja, interpreedi või kuulaja helikujutlus mentaalne heli. Helikunst on helikäsitlusoskus. Helikasutusoskus on inimvaimu oskus järjestada ja ajastada helisid selliselt, et nendest tekiks heliteos. Siit järeldan, et heliteos peab olema valmis kujul paberil, plaadil või ettekandmisel. --Tiuks 5. mai 2008, kell 23:13 (UTC)

::: Minu meelest see ei järeldu, sest järjestada ja ajastada saab ka mõttes. Andres 6. mai 2008, kell 08:05 (UTC)
Pakuks definitsiooni: Heliteos on kindlakujuline muusikaliste väljendusvahenditega määratud helikogum. Adeliine 5. mai 2008, kell 23:28 (UTC)

See on juba parem. Kindlakujulisele võiks veel mõelda vasteid. --Tiuks 5. mai 2008, kell 23:58 (UTC)

: Kas on mõeldud füüsilisi helisid? Sel juhul eksisteerriks teos ainult esitamise või taasesitamise ajal. Andres 6. mai 2008, kell 08:05 (UTC)

:: Sobib, sest füüsiline heli on ka paberil. Helikujutlus materjaliseeritakse, see tähendab viiakse ainelisele ehk füüsilisele tasandile. --Tiuks 6. mai 2008, kell 08:11 (UTC)

::: Teos ise ei ole füüsiline. Andres 6. mai 2008, kell 09:10 (UTC)

: Teos peab olema füüsiline ehk materiaalne. Füüsiline heli ei ole tegelikult füüsikaline heli ja Semlek ajab minuarust need asjad sassi. --Tiuks 6. mai 2008, kell 09:18 (UTC)

:: Miks ta peab olema füüsiline? Andres 6. mai 2008, kell 09:19 (UTC)

: Sest muidu ta ju eksisteeriks. Teos peab reaalselt olemas olema. --Tiuks 6. mai 2008, kell 09:23 (UTC)

:: Minu meelest on heliteos abstraktne objekt nagu ka kirjandusteos. Ta võib nii-öelda realiseeruda mälujäljena, kujutlusena, ettekandena, taasesitusena, jäljena helikandjal,  käsikirjana, trükisena, failina. Andres 6. mai 2008, kell 09:28 (UTC)

See on ka õige. Kujutlus oleks sellisel juhul mentaalne heli. --Tiuks 6. mai 2008, kell 09:31 (UTC)

Kas Finale ja Sibeliuse tarkvara paneb täpsustusega muusikatarkvara või lihtsalt tarkvara. Muusikatarkvara loendis said need täpsustusega muusikatarkvara. --Tiuks 9. mai 2008, kell 20:23 (UTC)

Olgu lihtsalt tarkvara, loendisse ka niimoodi. Andres 9. mai 2008, kell 21:03 (UTC)

Heliteos on igasugune ette kujutatud, välja mõeldud, kirja pandud, esitatud, salvestatud ja mahamängitud muusika.

See ei ole minu meelest tõsi. Ette kujutada jne saab ka heliteose fragmente või mitut heliteost. Öeldu käib pigem muusika kohta. Andres 9. mai 2008, kell 23:54 (UTC)

: Olen nõus. --Andrus Kallastu 11. mai 2008, kell 17:43 (UTC)

Varasemast versioonist:
Heliteos võib olla
*[[pill|muusikainstrumendi]] vahendusel kõlavad [[muusikahelid]]
*[[analoogsalvestus|analoog-]] või [[digitaalsalvestus]] helikandjal (heliplaat)
*[[noot (muusika)|noodina]] või [[partituur]]ina
*elektrooniliselt kodeeritud helitähised (digitaalne salvestus arvuti kõvakettal) [[MIDI]], noodistusprogrammide ([[Finale (tarkvara)|Finale]], [[Sibelius (tarkvara)|Sibelius]]) jt failidena.

Arvan, et heliteost saab paremini iseloomustada [[kunstiteos]]e kui [[teos]]e mõiste kaudu. Tõsi küll, muusika on vist alati kunstiline. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. mai 2008, kell 23:57 (UTC)

Artikkel on preagusel hetkel kohmakas ja sõnastuslikult ebamäärane. "Minu meelest on heliteos abstraktne objekt nagu ka kirjandusteos. Ta võib nii-öelda realiseeruda mälujäljena, kujutlusena, ettekandena, taasesitusena, jäljena helikandjal, käsikirjana, trükisena, failina." See Andrese tekst väga hea algmaterjal heliteose mõiste üldiseks defineerimiseks. Palun, Andres, vii oma mõte lõpuni! --Andrus Kallastu 11. mai 2008, kell 17:42 (UTC)

Nüüd mulle meeldib. Interviki lingid tuleb vist ära võtta või siis kui artikkel helilooming kirjutatakse. Paljudes vikides on ju kõik koos. --Tiuks 11. mai 2008, kell 21:03 (UTC)

:Hispaania interwiki, mis praegu pandi, räägib heliloomingust. Eks nad on inglise viki järgi pandud, sest seal on mitu asja koos. Kõik ära võtta? Adeliine 26. detsember 2008, kell 21:41 (UTC)

Arvan, et heliteos ei saa eksisteerida pealkirjana. Peale selle, heliteose eksisteerimine millenagi ei ole mõisteliselt täpsustatud. Andres 11. mai 2008, kell 21:47 (UTC)

Arvan, et saab. Näiteks on olemas täiuslik informatsioon esimese "ametliku" ooperi, Jacopo Peri Dafne kohta, millest on säilinud ainult mõned fragmendid. Seega teose füüsiline substants on küll hävinud, kuid teos eksisteerib kui abstraktne objekt. Teine väga huvitav näide on John Cage 0'00", millest on olemas Edition Petersi partituur, kuid millel pole füüsilist substantsi kunagi olnudki. See teos kuulub muide ka autorikaitse alla.--Andrus Kallastu 11. mai 2008, kell 22:56 (UTC)

: Mis tähendab "on olemas täiuslik informatsioon"? Kui on säilinud ainult fragmendid, siis ju täiuslikku informatsiooni pole. Minu mõttes on tegemist abstraktse objektiga, mis on ainult osaliselt ligipääsetav. Pealkiri ei puutu siin asjasse.

::Hüva, läksin veidi hoogu... Täpsustan oma mõtet: ka selline teos, mille füüsiline kuju (näiteks partituur) on hävinenud, kuid millest on olemas informatsioon, et see teos on kunagi eksisteerinud, on ju jätkuvalt teos ja pealkiri on selle teose osa. Samas on teos teos ka ilma pealkirjata. --Andrus Kallastu 12. mai 2008, kell 00:22 (UTC)

: Kui teos koosneb vaikusest või tal pole kestust, siis on vaieldav, kas tegu on üldse heliteosega. Kui ka on, siis mis puutub siia pealkiri?

::Näiteks selles mõttes puutub, et ka objektiivset vormi mitteomavat teost kaitseb autorikaitse seisukohalt tema pealkiri. --Andrus Kallastu 12. mai 2008, kell 00:22 (UTC)

: Kui nüüd oletada, et kaks autorit on loonud  ühesuguse teose, siis minu mõttes on tegu sama teosega. Ja pealkiri ei puutu siin jälle asjasse, sest neid teoseid ei saa siis eristada ka eri pealkirjadega.  Andres 11. mai 2008, kell 23:50 (UTC)

::See on puhtalt teoreetiline konstruktsioon, ma ei tea ühtegi sellist reaalselt olemas olevat teost. Selles mõttes ongi siiski vahe näiteks ideel ja teosel ning vastavalt idee autoril ja teose autoril.--Andrus Kallastu 12. mai 2008, kell 00:22 (UTC)

::: Mina ei võtnud pealkirja arvesse. Kui pealkiri on teose osa, siis heliteos ei ole ainult muusikaline, sest pealkiri ei ole muusikaline.  Sel juhul minu kontseptsioon ei sobi. Andres 12. mai 2008, kell 00:44 (UTC)

:::: Autoriõigus kaitseb ka teose pealkirja: "Teose originaalne pealkiri (nimetus) kuulub kaitsmisele teosega võrdsetel alustel" (AS § 4, lg.5). Näiteks John Cage teos "0'00"". Kuna sellel heliteosel (ma ei näe mingit põhjust, miks see ei oleks heliteos) puudub kestus, ei saa selles ei kõlada ühtegi füüsilist heli. Seda teost ei saa salvestada ega reprodutseerida, seda ei ole põhimõtteliselt võimalik isegi sismise kuulmisega ette kujutada. Ometi on see autorikaitse all, kuna sellest on olemas Edition Petersi välja antud partituur ning selle teose esitamisel tuleb tasuda autoritasu. Minu meelest on just see teos Sinu poolt välja pakutud abstraktse objekti kõige puhtamaks näiteks.--Andrus Kallastu 12. mai 2008, kell 10:43 (UTC)

::::: Arvan, et ka seda teost on võimalik kujutleda, ja kui teda esitada saab, siis saab ka salvestada ja reprodutseerida. Abstraktne objekt on ta minu mõistes samamoodi nagu ka muud heliteosed. Andres 12. mai 2008, kell 15:02 (UTC)

::::::Just nimelt, kujutleda saab ja esitada saab ka nii, et teos on märgitud kontserdi kavva. Kuid salvestada ei saa, sest puudub kestus.--Andrus Kallastu 12. mai 2008, kell 16:37 (UTC)

::::::: Kontserdi saab ju salvestada. Samuti saab selle plaadile panna. Andres 12. mai 2008, kell 18:56 (UTC)

:::::::: Salvestada ei ole seal mitte midagi, kuna reaalselt ei toimu mitte midagi. See on küll õige, et võib anda välja plaadi, mis on täiesti tühi või kirjutada plaadiümbrisel, et sellele plaadile on salvestatud 0'00". --Andrus Kallastu 12. mai 2008, kell 20:22 (UTC)

::::::::: Saab ju salvestada kontserdi, kus see teos esitati. Siis on ka see teos salvestatud. Samuti saab välja anda plaadi, millel on märgitud, et seal on teiste teoste seas salvestatud see teos. Andres 13. mai 2008, kell 01:20 (UTC)

Mis on muusikapala? Andres 11. mai 2008, kell 21:49 (UTC)

Lühike heliteos või lühike heliteose osa. Andres 11. mai 2008, kell 21:50 (UTC)

: Pala on üldmõiste (tavaliselt lihtvormis väiksemamõõdulisele) heliteosele. Paladeks (Stück, piece) hakkasid oma lugusid nimetama romantikud. Beethoven kasutas näiteks sõna bagatell. Samas "Für Elise" on küll tüüpiline pala.  Heliteose osa on kas mitmeosalise heliteose, näiteks sonaat-sümfoonilise tsükli või süidi osa või ülekantud tähenduses ka heliteose fragment.--Andrus Kallastu 11. mai 2008, kell 22:56 (UTC)

:: Peaks olema ka artikke Muusikapala ja lehekülg Pala. Andres 13. mai 2008, kell 01:20 (UTC)

::: Tekitasin artiklialge Pala (muusika).--Andrus Kallastu 13. mai 2008, kell 10:57 (UTC)

Kui tahta vikilingid korda teha, tuleb ka  eelmised üle vaadata. Näiteks [[:fi:Sävellys]] on minu meelest õige. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. detsember 2008, kell 18:32 (UTC)

"Teos muusika valdkonnas" pole siiski täpne, sest ka näiteks Bachi elulugu on teos muusika valdkonnas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. detsember 2008, kell 10:18 (UTC)

Ma küll ei tea, aga ehk on olemas selliseid arvuteid, mis on võimelised ise heliteost looma? Neile peab küll seda enne "õpetama", aga peaks ju võimalik olema, et "mõttetöö" tulemusel kavandab ja fikseerib arvuti mingi muusikateose? Adeliine 20. jaanuar 2011, kell 00:50 (EET)

Selles asjas nähtavasti pole ühtset seisukohta. Andres 23. jaanuar 2011, kell 15:04 (EET)
Minu meelest saab legaaldefinitsioonist rääkida ikkagi ainult konkreetse seaduse vms kontekstis. Andres 23. jaanuar 2011, kell 15:04 (EET)


Arutelu:Maailma karikavõistlused suusahüpetes

Võiksid panna: maailmakarikavõistlustel jagatakse punkte järgmiselt ja siis too tabel. Vast ei pea seda kõike üles lugema kui tabelis juba kirjas. [[Kasutaja:Twangdrinking|Titia]] 8. jaanuar 2008, kell 22:05 (UTC)

Minu arust on korrektne suusahüpete, mitte suusahüppete. avjoska 9. jaanuar 2008, kell 20:23 (UTC)
Avjoskale. Kus viga näed laita, seal tule ja aita! Sind ette tänades --kalle 9. jaanuar 2008, kell 20:42 (UTC)
Appi. Mingi jama on. Eevaates on tabel "Maailmakarikavõitjate pingerivist" olemas, aga kui ära salvestan pole tabelist haisugi. Milles probleem? Ehk keegi teab põhjust. --kalle 9. jaanuar 2008, kell 21:15 (UTC)

Mina näen tabelit. tabelis on 10 kohta. 10. kohal tundub olevat 2 isikut? avjoska 9. jaanuar 2008, kell 21:19 (UTC)
Minul aga pole mingit tabelit. 10. kohal on jah kaks, sest nende saavutused on võrdsed. --kalle 9. jaanuar 2008, kell 21:23 (UTC)

Mitte ei saa aru milles on küssa. Tegin alla teise tabeli etapivõitjate paremusjärjestusest ja see tabel on peale salvestamist OK. Esimese tabeliga on see jama, et kõik andmed on olemas, aga pole tabelit ehk raamistiku ümber. Eelvaates enne salvestamist on kõik korras. Ehk on minu arvuti selles süüdi, sest Avjoskal ju tabel toimis. Ehk keegi oskab seletada milles probleem. Ma seda arvuti hingeelu ei tunne nii hästi. --kalle 9. jaanuar 2008, kell 21:41 (UTC)

Aa, jah, raamistikku pole ka minu vaates ümber. kasutan IE-d. avjoska 9. jaanuar 2008, kell 21:55 (UTC)

:Üks |} oli liigne. Parandasin ära. --Mona 26. jaanuar 2008, kell 12:15 (UTC)

Karikavõistlus on aastas või mitme aasta jooksul ühekordne võistlus, karikasari on aastas või mitme aasta jooksul paljudest etappidest ehk osavõistlustest koosnev võistluste komplekt. Kuriuss (arutelu) 6. september 2022, kell 17:57 (EEST)


Arutelu:Aru mõis

Artiklis Annikoru mainitakse veel üht Aru mõisa (Puhja kihelkonnas?). Andres 9. jaanuar 2008, kell 19:44 (UTC)
Tegemist on Uue-Kavilda mõisaga. Akra 10. jaanuar 2008, kell 07:15 (UTC)

linkisin igaks juhuks Uu-Kavilda mõisa--Estopedist1 (arutelu) 27. jaanuar 2016, kell 14:58 (EET)

V-o oleks nutikam teha loend kihelkondade kaupa, praegu on loend tähtsuse või mõisaliigi kaupa. Lingid kujul Aru mõis I, Aru mõis II on v-o halvad, ehkki rõhutavad tähtsust: I kui rüütlimõis, II kui riigimõis jne. V-o on parem Aru mõis (Peetri kihelkonna rüütlimõis), Aru mõis (Peetri kihelkonna poolmõis), Aru mõis (Peetri kihelkonna kõrvalmõis) või midagi sarnast, nt Aru mõis (Peetri kihelkond, rüütlimõis). Samad probleemid ka nt Vanamõisa mõisa puhul--Estopedist1 (arutelu) 27. jaanuar 2016, kell 14:58 (EET)


Kategooria arutelu:Lahingud Eestis

Tegemist ei ole riigi vaid maa-alaga.Akra 10. jaanuar 2008, kell 08:47 (UTC)

Ikkagi kirjutatakse Eesti suure tähega. --Metsavend 10. jaanuar 2008, kell 10:40 (UTC)

Aga mis on Eesti kui riigi ja "eesti" kui maa-ala erinevus sinu meelest? --Metsavend 10. jaanuar 2008, kell 10:41 (UTC)

Eesti maa-ala  ja ka Eesti riigi maa-ala on eri aegadel olnud erinev. Eesti riigipiir on väga konkreetne joon, mida küll eesti puhul osaliselt nimetatakse kontrolljooneks. Seega, kui räägime eesti riigipiirides toimunud lahingutest, siis lendavad välja nii mõnedki lahingud osa Venemaale  (1700 Narva) osa Lätisse. Minu arust vist ka Ümera, kuigi pole päris kindel.Akra 10. jaanuar 2008, kell 14:06 (UTC)

:Kui kirjutada Eesti, ei tähenda see ainult Eesti Vabariiki tänastes piirides vaid Eestit läbi aegade. --Metsavend 10. jaanuar 2008, kell 22:39 (UTC)

Seda küll. Vastasin ainult sinu konkreetsele küsimusele.Akra 11. jaanuar 2008, kell 07:07 (UTC)

Mitmetes välisvikides on kategooriatena olemas Lahingud Eestis ja Eesti lahingud (vene vikides Категория:Сражения Эстонии ja Категория:Сражения в Эстонии, resp). Interwiki kokku viimisega on probleeme --Bioneer1 (arutelu) 29. august 2013, kell 14:54 (EEST)


Arutelu:Binaarne nomenklatuur

Binaarne nimetus ei ole ju sama mis binaarne nomenklatuur. Andres 10. jaanuar 2008, kell 16:58 (UTC)

Nõus, kuid suunamine võiks siia jääda --Dj Capricorn 20. jaanuar 2008, kell 21:15 (UTC)

Võtsin välja liigiepiteedi taga oleva eestikeelse liiginime svecica – ([[sinirind]]). Ainuüksi svecica ei ütle ju veel, et tegu on sinirinnaga--[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 30. juuni 2009, kell 14:19 (UTC)

Meil on link teaduslik nimi. Nt enwikis on see suunamine, vt :en:Scientific name. Sama on ka dewikis, vt :de:Wissenschaftlicher Name--Estopedist1 (arutelu) 17. jaanuar 2019, kell 12:18 (EET)


Arutelu:Dimetüültrüptamiin

millised taimed seda sisaldavad,ma ei kahtle selles lihtsalt pole nagu kuulnud.

Mimosa hostilis, Diplopterys cabrerana, Psychotria viridis--Hendrix 10. jaanuar 2008, kell 20:04 (UTC)

Kas mõjude all kui "Positiivsed" märgitud nähtused on tõesti positiivsed? Millisest seisukohast? Narkomaani? Ühiskonna? Meditsiini? 193.40.12.10 16. detsember 2022, kell 11:56 (EET)

Jah, küllap on parem hinnangud ära jätta, lihtsalt kirjeldada.
--Andres (arutelu) 16. detsember 2022, kell 12:34 (EET)


Arutelu:Seedermännipähkel

Intervikilingid on valed. Siin artiklis räägib Seedermänni pähklitest. Interviki artiklites männipähklitest üldiselt. – WooteleF 10. jaanuar 2008, kell 19:30 (UTC)

Jah, tõenäoliselt ainult vene vikipeedias artikkel räägib nimelt Seedermänni pähklitest, aga ma võtsin teisi intervikilinke sealt. Geonarva 10. jaanuar 2008, kell 20:50 (UTC)

Minu arvates on sellel artiklil eksitav pealkiri. Seedrid kasvavad Vahemeremaades ja nende seemnetel on vähe ühist söödavate männiseemnetega. Minu teada tarvitatakse üle maailma toiduks 19 männiliigi seemneid. Kas nendest seemnetest peaks olema see artikkel?--Iifar 28. oktoober 2010, kell 14:11 (EEST)

Arvan, et siin tuleks rääkida ikkagi ainult seedermändide seemnetest. Muutsin pealkirja. "Seedripähkel" on kõnekeelne nimetus, mida kasutatakse vist ka kaubanduses. Andres 28. oktoober 2010, kell 17:30 (EEST)

Muide, puudub artikkel Seedermänd. Andres 28. oktoober 2010, kell 17:31 (EEST)

Ma olen kogu aeg arvanud, et seedermännid on eelkõige Cembrae sektsiooni kuuluvad liigid, aga nimeliselt osad ei kuulu sinna, nt hiina mänd ehk hiina seedermänd ja kaljumänd ehk kalju-seedermänd. Laialdaselt tarbitakse ka piinia seemneid. --Iifar 28. oktoober 2010, kell 18:09 (EEST)
----
Teaduslikus mõttes ei ole nad pähklid, aga niisugune nimetus on neile juba kord külge jäänud.

See lause on minu meelest kohatu. Teadlased on täiesti meelevaldselt hakanud midagi pähkliks nimetama. Üldkeelne "pähkel" on vanem ja pole vale. Ka teistele pähklitele pole teaduslikud nimetused külge jäänud ega peakski jääma. Andres 26. jaanuar 2011, kell 17:58 (EET)


Arutelu:Panther-liin

Pealkiri ei ole korrektne. Kuidas see saksa keeles on? Andres 12. jaanuar 2008, kell 14:28 (UTC)

Panther-Wotan Linie – WooteleF 12. jaanuar 2008, kell 18:45 (UTC)

: Arvan, et õige on "Panther-Wotanlinie", kuigi enamasti kasutatakse "Pantherlinie".

: Eestikeelse nimena esineb "Panther-liin". Arvan, et seda võiks kasutada. Andres 12. jaanuar 2008, kell 19:04 (UTC)

Tegelesin just selle küsimusega  Saksakeelset nime ei leidnud. Minu käsutuses olevates  eestikeelsete raamatutes (Laar, Bendt, Rent, Hein) kasutavad kõik ilma sidekriipsuta nimetust ("Panther liin") Mõnes kohas kasutab Bendt ka "Panther kaitseliin". Vene keelelsetel kaartidel Линия "Рантера". Tean et inglise ja rumeenia vikis on sellenimeline artikel ("Panther-Wotanlinie"), kuid ei ole seni kusagil mujal Wotanlinie nime kohanud. Pigem on tegemist Idavalli mingi osga  mille osa ka "Panther liin" oli.Akra 12. jaanuar 2008, kell 19:18 (UTC). Vaata "Tannenbergi liin" samuti artikkel ilma sidekriipsuta.Akra 12. jaanuar 2008, kell 19:20 (UTC)

:Aga kui on Tannenbergi liin kas ei peaks siis olema Pantheri liin? – WooteleF 12. jaanuar 2008, kell 19:33 (UTC)

: "Panther" on ju lihtsalt nimi. Minu meelest see ei lähe. Andres 12. jaanuar 2008, kell 21:18 (UTC)

: Igatahes aga ei saa olla nii, nagu praegu on, sest täiend ei saa olla nimetavas käändes. Andres 12. jaanuar 2008, kell 21:19 (UTC)

::Kuidas ta siis keeleliselt õige oleks?Akra 12. jaanuar 2008, kell 21:22 (UTC)

:: "Panther-liin" või "Pantheri liin" võivad õiged olla. Mina eelistaksin esimest. Andres 12. jaanuar 2008, kell 21:46 (UTC)

::Siis oleks ju loogiline, et ka ülejäänud liinid (kaitseliinid) tuleks kirjutada üle side kriipsu. Isiklikult meeldib mulle ilma sidekriipsuta kuna seda on lihtsam otsingusse toksida tekkib vähem teadmatuse vigu.Akra 12. jaanuar 2008, kell 21:55 (UTC)

::: Ei, teiste liinide nimetustele pole midagi ette heita. Kui jätta "Panther" nimetavasse, peab olema sidekriips. Aga omastavas käändes tundub see kuidagi imelik. Andres 12. jaanuar 2008, kell 22:55 (UTC)

Pantriliin (saksa keeles Pantherstellung või Pantherlinie) ehitati 1943-1944. aastal Saksa kindlusliinina Idarindel. Liini ehitusele pani aluse Adolf Hitleri käsk 12. augustist 1943, ehitus algas 8. septembril 1943.
Liin algas Mustalt merelt Krimmi poolsaarelt Kertšist. Lõunas kulges liin suures osas Dnepri jõe paremal (lääne-) kaldal, kuid Kiievi kohal moodustus vasakkaldale sillapea. Keskosas kulges liin Gomeli, Orša ja Vitsebski linnast lääne pool kuni Veliki jõe alguseni. Sealt jätkus liin Veliki jõe vasakul (lääne-)kaldal kuni Pihkva järveni, sealt Pihkva, Lämmi- ja Peipsi järve läänekallast pidi kuni Narva jõeni ja selle vasakul (lääne-)kallast pidi kuni Soome laheni.
Liini ehitas Saksa sõjaväe ehitusorganisatsioon "Organisation Todt" 1943–1944 aastal. Liini pikkus oli umbes 700 km, seal oli umbes 3000 punkrit, neist umbes 800 raudbetoonist. Eestis on põhiliinist paremini tuntud esimene varuliin Tannenbergi liin, mis kulges Peipsi järvelt üle Sinimägede Soome laheni.
--kanakukk 7. november 2008, kell 14:33 (UTC).

Eesti Vabariigil ei olnud Narva jõe ruumis mingit kaevikute süsteemi 1939. Seega ei saanud 1944 seda ka kasutada. Castellum (arutelu) 21. oktoober 2022, kell 21:22 (EEST)

Siin on mingi jama. Artiklis väidetakse kavandatud liini pikkuseks 500 km, teisalt on öeldud, et see pidi ulatuma Soome lahest Musta mereni.
Kas 500 km on reaalselt valminud osa? Või on üks 0 puudu? Igatahes on vahemaa Soome lahe ja Musta mere vahel isegi sirgjooneliselt kordi pikem. Metzziga (arutelu) 19. november 2023, kell 12:48 (EET)


Arutelu:Kahe ülemriigi süsteem

teadlik ja mitteteadlik - need rohkem psühholoogia mõisted. Minu arust praegused lingid ei osuta õigesse kohta.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 12. jaanuar 2008, kell 15:01 (UTC)
on tegemist mõtisklusega nähtuste polaarsusest?--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 12. jaanuar 2008, kell 15:09 (UTC)

Siia ei viita midagi.
Pealkiri ei sobi hästi ja seda pole võimalik leida. Kõigepealt peaks olema artikkel Dihhotoomia. Andres 12. jaanuar 2008, kell 15:21 (UTC)
Esimene lõik on minu meelest ülearune. Ülejäänu sobiks ehk artiklisse Dihhotoomia. Andres 12. jaanuar 2008, kell 15:23 (UTC)
Anorgaaniline aine tekkis prootoni ja neutroni aatomitest?? Organism on elusolend, milles rakud koosnevad mikro- ja makroelementidest; samas "Planeet Maa elu saab tekkida rakus ja ilma rakuta"? Elu Maal (organismis) sai alguse peale Suurt Pauku, kui toimus keemiline evolutsioon??? Minu meelest on siin palju küsitavusi ja siinne abiogeneesi kirjeldus on ka vist vaid üks võimalikest hüpoteesidest. 88.196.97.185 12. jaanuar 2008, kell 15:37 (UTC)
Teadlikult jagab inimene looduse eluta ja eluslooduseks. Mitteteadlikult oli ka eluta loodus inimese jaoks elus (usk looduse hingestatusesse - animism).
Eluta loodus on anorgaaniline aine (mineraal, vesi), mis tekkis prootoni ja neutroni aatomitest. Aatomid moodustavad molekuli. Molekulid moodustavad rakke. Biomolekulid esinevad ainult elusorganismides. Organism on elusolend, milles rakud koosnevad mikro- ja makroelementidest. Organism on elu osa ja elu Maal (organismis) sai alguse peale Suurt Pauku, kui toimus keemiline evolutsioon. Keemiliste reaktsioonide käigus tekkisid aminohapetest valgud ja polüaminohapete kokkupuutel veega tekkisid mikrokerad, mis sarnanevad väljasurnud bakteritega. Planeet Maa elu ehk elustik (bioota) saab tekkida rakus (Cytota – rakuga elu) ja ilma rakuta (Acytota – rakuta elu, näiteks viirustes). Rakuga elu saab olla tuumata rakus (prokarüoodid) ja tuumaga rakus (eukarüoodid).

Välja. Andres 12. jaanuar 2008, kell 16:09 (UTC)

Sellele artiklile saab Riik (bioloogia) tabelist lingiga 2 domeeni, mida ma hetkel ei teinud. Elu tekkimist abiogeneesi ei ole vist tõesti vaja, kuigi ma tahan siia lisada veel tabeli. --Tiuks 12. jaanuar 2008, kell 17:07 (UTC)

Mis on selle artikli teema? Andres 12. jaanuar 2008, kell 17:10 (UTC)

: Tegelikult ainult kahe domeeni süsteem, mis hetkel on siin artiklis olemas.--Tiuks 12. jaanuar 2008, kell 17:14 (UTC)

:: Siis peaks artikli pealkiri olema "Kahe ülemriigi süsteem" või ka "Kahe domeeni süsteem". Andres 12. jaanuar 2008, kell 17:27 (UTC)

::: Muudan nime ära, sest Kahe domeeni süsteem ongi mul lingi artikli pealkiri. --Tiuks 12. jaanuar 2008, kell 17:36 (UTC)

Tabel vajaks pealkirja, ma ei saa küll praegu aru, mida seal kujutatud on. --Ken 14. jaanuar 2008, kell 20:23 (UTC)

Inglise vikist en:Two-empire system võetud tabel inspireeris mind elu tekkest rääkima. Seal on tegelikult Biota / Vitae all elu mõeldud aga bioota on elustik ja meie mõtleme selle all elusloodust. Siin tabelis on näha, et elu toimub nii rakus (organismid) kui ka rakuta (viirused) olendis :), samas on näha, et eluta loodus on mineraalides. Peaks vist vee ka lisama. All on 3 riigi süsteemis mainitud mineraale, mida tavaliselt ei liigitata. Elu Maal ei saa ka kasutada, sest inglise viki kasutab seda organismi kohta aga viirused ja mineraalid ei ole organismid. Kas on ettepanekuid?--Tiuks 14. jaanuar 2008, kell 20:40 (UTC)

:see kas viirus on organism või mitte, on tänapäeval veel vaidlusalune küsimus...--Hendrix 14. jaanuar 2008, kell 20:50 (UTC)

:: Siis võib pealkirjaks ka elu Maal olla.--Tiuks 14. jaanuar 2008, kell 21:51 (UTC)

::Ka inglise viki artikkel on suht halb. Ma ei saa aru, mis need kaks domeeni siis on? Mineraal-elusloodus või rakuta elu-rakuga elu või prokarüoodid-eukarüoodid või loomad-taimed, mida mainitakse artikli esimeses lauses? Kas ülemriik ja domeen on sünonüümid?--Ken 14. jaanuar 2008, kell 22:05 (UTC)

:Kui aus olla siis domeen on siin üldse vale mõiste, kuna see võeti kasutusele alles 1990 ?? --Dj Capricorn 14. jaanuar 2008, kell 22:10 (UTC)

:: Jah seda küll aga riikide liigitusi (Riik (bioloogia) tabel) on nii palju, et ülemriigi kohta on targem domeen panna. Varsti on võib olla ka 2 domeeni.--Tiuks 14. jaanuar 2008, kell 22:17 (UTC)

:::: Miks? Andres 16. jaanuar 2008, kell 00:19 (UTC)

::::: Citizendiumis on Neomura ülemdomeem. Arhed ja eukarüoodid alamdomeen. Siin (täna õhtul ei töötanud) peaks olema Neomura jagatud domeenideks arhed ja eukarüoodid. Valida saab veel noolest erinevaid süstemaatikaid. Neomura inglise vikis. 2 domeeni oleks prokarüoodid ja eukarüoodid.
--Tiuks 16. jaanuar 2008, kell 00:36 (UTC)

::::: Citizendiumis on Neomura lihtsalt domeen. Teises allikas on ta lihtsalt klaad. Andres 16. jaanuar 2008, kell 15:21 (UTC)

:::::: Ei tea kus ma ülemdomeeni võtsin. Citizendumis on arhed ja eukarüoodid alamdomeenid ja Neomura domeen.--Tiuks 16. jaanuar 2008, kell 20:12 (UTC)

::::::Ilmselt see Neomura on tulevikus aktsepteeritud kui üledomeen või siis domeen, kuid praegu ei ole mõtet ühte vikit arvestades parandusi teha. Praegune pealkiri on minu meelest ikkagi (2 domeeni) eksitav --Dj Capricorn 16. jaanuar 2008, kell 06:56 (UTC)

::::::: Võib olla tõesti ruttan asjast ette. Muudan nime ära.--Tiuks 16. jaanuar 2008, kell 10:21 (UTC)

Superdomaini (nt inglise vikis) võib ju lugeda pigem ülemdomeeniks ? --Dj Capricorn 16. jaanuar 2008, kell 15:28 (UTC)

::: Lisasin ülevaatlikuma malli. Teist tabelit võiks näiteks eluslooduse ja teistes artiklites kasutada.--Tiuks 14. jaanuar 2008, kell 22:45 (UTC) ::::See artikkel räägib minuarust eluslooduse taksonoomia ajaloost, mitte kahe domeeni süsteemist. Artikli esimene lause võiks need kaks domeeni ka ära mainida. Teine lause ütleb, et elusloodust jagatakse kahte rühma antiikajast, tabel ütleb, et selle autor on Linnaeus 1735. Ja ikkagi, see alumine tabel artiklis. Kelle jaotus see on? Kas see on mingi praegu tunnustatud süsteem või kehtis enne 1990ndaid või miskit muud. --Ken 15. jaanuar 2008, kell 07:29 (UTC)

:::: Nüüd võiks lühemalt ka kirjutada, sest ülemine tabel selgitab paremini. Tegelikult oleks vaja riik (bioloogia) lisada riigi liigituse erinevatel aegadel. Alumine tabel jääb ootama järgmisi artikleid, millele sobiks lisada.--Tiuks 15. jaanuar 2008, kell 09:59 (UTC)


Arutelu:Rein Ristlaan

Rein Ristlaan maeti 5. jaanuaril 2008. Kas keegi teab, millal ta suri? Seda saaks Eesti Päevalehe surmakuulutustest vaadata. Andres 12. jaanuar 2008, kell 19:10 (UTC)

31. detsember 2007. – WooteleF 12. jaanuar 2008, kell 19:12 (UTC)
Lause! Partei Keskkomitee ideoloogiasekretär, seejärel usuasjade volinik. -  Ritlaan ei olnud Partei Keskkomitee usuasjade volinik. Usuasjade volinik oli eraldi institutsioon, vististi Ministrite Nõukogu juures.

Jah, oli küll. Palun sõnasta see siis selgemalt. Andres 22. aprill 2009, kell 12:43 (UTC)
-- Nimetused on koledad. (Loe: UNVA = Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Usukultusasjade Nõukogu Voliniku ENSV s arhiiv (1945-1990). Eesti Vabariigi
Siseministeeriumis. Ja veel: NSVL Ministrite Nõukogu juures asuva usukultusajade Nõukogu Volinik ENSV-s)
-- Teise maailasõja kriisihetkel, jaanuaris 1943 tehti NSVL religioonipoliitikas toimunud teatud muudatus, kuna vajati õigeusklike kristlaste toetust sõjas Saksamaa vastu. Kirikutele anti esmakordselt ja ametlikult piiratud tegevusvabadus, kuigi range riikliku järelevalve all. Moodustati NSVL Rahvakomissaride Nõukogu juures tegutsev Usuasjade Nõukogu (hiljem NSVL Ministrite Nõukogu juures asuv Usuasjade Nõukogu). Ka Eesti NSV-s pandi ametisse nimetatud nõukogu volinik. Tema ülesanne oli järelevalve koguduste tegevuse ja kirikute kaadripoliitika üle.
-- Rein Ristlaane ametinimetus: NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Usuasjade Nõukogu  volinik Eesti NSV-s. (Vt. Jüri Ehasalu. Viimase voliniku lahkumine. Ilmunud: Arhiiv, 9. jaanuar, Aastakäik 2008, Num. 2. http://www.eestikirik.ee/node/4363  )--Niki 22. aprill 2009, kell 13:20 (UTC)
Ristlaane tegevuse iseloomustus põhineb paljudel allikatel. Seda tuleb täiendada. --Brita 4. juuni 2009, kell 15:18 (UTC)
Elulugu vajab ka täiendamist, ta oli vist kusagil enne parteialale minekut direktor ja sai vist mingi teadusliku kraadi ka. --Brita 4. juuni 2009, kell 16:04 (UTC)
Ideoloogiasekretäri juures on eksitav link. Peale selle, "ideoloogiasekretär" ei tohiks olla ametikoha ametlik nimetus. Andres 4. märts 2010, kell 19:09 (UTC)
Poliitilise tegevuse alajaotuse esimese lõigu juures on lõiguviide, mis lõigus öeldut ei tõenda. Andres 4. märts 2010, kell 19:24 (UTC)
Tegemist ei olnud lõiguviitega, vaid viitega, mis aitaks sisustada lõigu viimast lauset. Aga mulje oli eksitav küll. Ristlaane survestavast hoiakust ja tagakiusamiseni läinud aktsioonidest on avalikus sõnas näiteid, ainult tuleb otsida ja valida. Ideoloogiasekretäri juurest ei pea minema linki, see on ebaametlik nimetus; samas oleks aga vist ebaotstarbeaks ja isegi võimatu kasutada väljendeid nagu EKP Keskkomitee sekretär ideoloogiatöö alal vms,  ja seda laadigi vormelid tuleks vastavate isikute kohale kinnitamise otsusest välja otsida - arhiivi minna. --Brita 6. märts 2010, kell 10:59 (UTC)

Kui "ideoloogiasekretär" on mitteametlik nimetus, miks siis linki ei või olla? Andres 20. mai 2010, kell 23:02 (EEST)
Aga peale TPI keemiateaduskonda ei olnud ta kohe EKP KK ideoloogiasekretär. Vähemalt kahte ametit ma tean: Tehase "Silikaat" direktor. Ja pärast seda EKP Keskkomitee tööstusosakonnajuhataja. Mis ajal? Ka need tuleks lahti kirjutada. --Juhan121 20. mai 2010, kell 22:30 (EEST)

Oli vaja vaid väikest sädet, et konflikt leiaks lahenduse. – kas see pole pisut liiga ilukirjanduslik? --kanakukk 7. aprill 2010, kell 22:19 (EEST).
Jah, see on tõsi. Sai muudetud. Püüame teksti mõne aja pärast veel sättida. Peab aga täpsuse nimel säilitama allikaläheduse. Need on komplitseeritud asjad, kus ka nüanssidel on oma tähtsus. --Brita 16. mai 2010, kell 19:00 (EEST)
----
Loomulikult on artiklil sellisel kujul puudusi, aga see on vähemalt intelligentsete inimeste kirjutatud. Meil on palju hullemaid asju, ja toimetamist vajab enamik artikleid. Keegi ei käi süstemaatiliselt artikleid läbi, et otsustada, kas nad vajavad toimetamist.
Vikipeedia tase on madal küll, aga selle parandamiseks ei ole muud vahendit kui paljude oskajate inimeste kaastöö. Andres (arutelu) 12. august 2015, kell 09:29 (EEST)
----
Usuasjade volinik oli ta kuni 1990. aastani. Kellena ta hiljem töötas? Velirand (arutelu) 2. september 2015, kell 10:51 (EEST)
"Rein Ristlaan (kuni 26.07.1936 Ritsland" - Kust pärineb väide, et Ristlaane varasem nimi oli Ritsland? --Troojamägi (arutelu) 21. jaanuar 2017, kell 15:47 (EET)


Kasutaja arutelu:Laurisild~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Laurisild! Andres 12. jaanuar 2008, kell 21:25 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Laurisild~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Kurgolovo poolsaar

SMAs on Kurgolovo (Kurkola) poolsaar. --Metsavend 13. jaanuar 2008, kell 09:50 (UTC)

See eelmine variant on siiski eesti-soome-vadja keele seisukohalt õige - Kurkula. Vene keeles aga Kurgolovo. Nii on käsitlenud ka Ott Kurs ja Paul Ariste oma artiklites.
Välistoponüümide osas peaksime siiski säilitama eesti-traditsioonilisi nimekujusid. Ettepanek - taastada artikli pealkiri Kurkula järgmisel moel: Kurkula poolsaar (ka: Kurgolovo poolsaar).
Mis vene keelde veel puutub, siis Leningradi oblasti edelaosa atlas (mõõtkava 1:100000, 1998.a väljaanne) anna poolsaare nimekuju järgmiselt: poluostrov Kurgal'skij. Poolsaarel on ka samanimeline küla - Kurgolovo (vene k.), Kurkula (soome, eesti ja vadja k.) (vt ka: http://www.inkeri.com/Virtuaali/kylat1.html).
Võimalusel peaksid tekstis toodud kohanimede kõik erinevad versioonid olema ka välja toodud.---
Teet 13. jaanuar 2008, kell 13:58 (UTC)

Me oleme lähtunud KNAB-ist (vaata .  Kui on tõsine põhjus, võib teisiti toimida. Olen nõus, et kõik nimekujud tuleks välja tuua. Kui need on mujalt kui KNAB-ist, oleks hea need varustada viidetega. Küla kohta vaata . Seal on nii Kurkula kui ka Kurkola ning isuri keeles Kurgola. Andres 13. jaanuar 2008, kell 14:07 (UTC)

OK. Kui EKI annab Kurkola, olgu siis nii - ilmselt nad on nimekuju läbi vaielnud, sest ametlikke normkujusid ju näiteks vadja keeles pole. Aga siiski oleks mõistlikum seda eestikeelset varianti esikohal kasutada. Vastasel juhul teeksime ju ka artikli Rīga (mitte Riia) või Pskovi (mitte Pihkva)...
Neid muude külade nimekujusid peaks P.Ariste Vadja päevikutest üle kontrollima. Mul hetkel pole seda raamatut laual...
---
Teet 13. jaanuar 2008, kell 14:13 (UTC)

Võib ju Peeter Pällilt küsida, kas ta on poolsaare nimede hulka meelega "Kurkula" panemata jätnud.

Ka eksonüümide puhul oleme KNAB-i järginud. Minu meelest pole eksonüümidest praegusel juhul põhjust rääkida. Ja miks me peame aluseks võtma soome keele? KNAB-is muidugi täieliku järjekindlust pole. Kas Sa ei tahaks ise Peeter Pällile kirjutada? Andres 13. jaanuar 2008, kell 14:41 (UTC)

Kirjutatud. Nüüd jääb üle vaid vastust oodata. --- Teet 13. jaanuar 2008, kell 15:19 (UTC)

Vaatasin ka :fi:Kosemkina --- Teet 13. jaanuar 2008, kell 15:31 (UTC)

Sain juba Peeter Pällilt pika vastuse, kuid ei tea kuidas seda nüüd teatavaks teha. Olen aru saanud, et siin arutelus kirjutatu jääb kõik nähtavaks kogu maailmale. Ma ei küsinud, kas kirja saatja peab õigeks selle väljariputamist? Kuidas on Vikis praktika toimimiseks? ---Teet 13. jaanuar 2008, kell 22:55 (UTC)

: Ma olen küll Peeter Pälli vastused tavaliselt üles pannud. Kui on kõhklus, siis tee seda valikuliselt (tsiteerides) või refereeri. Kui vaja, võid ka temalt küsida. Andres 13. jaanuar 2008, kell 23:18 (UTC)

Peeter Pälli vastus:
Tere!
Aitäh selle huvitava küsimuse eest. Kurgolovo poolsaare puhul ei ole tõesti mõlemat soome varianti näidatud, ent poolsaar on saanud oma nime Kurgolovo/Kurkula küla järgi ja selle puhul on nii Kurkula kui ka Kurkola antud. Näib, et uuemad allikad eelistavad soome nimena Kurkulat ja seda võiks muidugi ka poolsaare puhul eelistada.
Mis puutub küsimusse, kuidas Ingeri nimesid edasi anda, siis see sõltub tõesti nö poliitilisest otsusest. Kui juttu on ingerlastest, siis sobivad soome nimed minu arvates väga hästi. Kui juttu on tänapäeva Leningradi oblasti lääneosast, siis sobiks pigem kasutada praegusi ametlikke nimesid, lisades soome nimed sulgudesse. Kunagi arutas Venemaa vähemusrahvuste alade kohanimede kirjutamist ka Emakeele Seltsi keeletoimkond. Siis leiti, et üldpõhimõttena on praktiline kasutada vene nimesid, kuid omakeelsed nimed oleks alati hea lisada, kui need on teada. Jällegi, vabamas tekstis, kus juttu vaid nendest vähemusrahvustest, sobiks kasutada nendekeelseid nimesid. Natuke erandlikumaks peeti Karjala nimesid, sest seal on soome keelel ka pisut ametlikum staatus ja seega sobib meie sugulaskeelseid nimesid kasutada ka põhinimena (Petroskoi, Karhumäki jms).
KNABis on Leningradi oblasti nimed põhikujul antud venekeelsetena (on ka erandeid), ent see ei tohiks segada soome nimede kasutamist kontekstis, kus nad sobivad.
See ei olnud vist täpne vastus Teie küsitud poolsaare kohta, aga anda tuleks ilmselt nii vene kui ka soome nime põhjal saadud kujud. Kumb enne, jäägu Vikipeedia poliitiliseks otsuseks ;)
Lugupidamisega
Peeter Päll
P.S. Väike tehniline probleem on Kurgolovo puhul küll see, et vene keeles polegi nimi nii selgelt sekundaarne: ei ole Kurgolovskij poluostrov, vaid Kurgal'skij poluostrov.
Vahendas: Teet 14. jaanuar 2008, kell 13:18 (UTC)

Panin "Kurkula poolsaare" sisse. Minu ettepanek on jätta nii, nagu on. Andres 14. jaanuar 2008, kell 13:37 (UTC)

: OK. Aga kas võiksime siis külanimesid kajastada nii nagu ka ma praegu ühe kirjutasin teksti? Otsin siis ka teistele analoogsed vasted... Ilmselt neid külasid tutvustavaid artikelid niipea ei teki ka. --- Teet 14. jaanuar 2008, kell 14:09 (UTC)

:: No võib ju esialgu, aga parem oleks teha artiklid. Andres 14. jaanuar 2008, kell 14:37 (UTC)

:: Teeks asja veel põnevamaks - Pärnäspää poolsaar! Kui panna konkreetne viide, siis peaks ju sobima. Kirjandusmuuseumi kogudes on seda nime kasutatud küll. Vt. Vadja aken:  Vaateid vadja rahvausundile ja asustusloole---Teet 14. jaanuar 2008, kell 17:32 (UTC)

Katsetasin ka ühe külateksti algega - Kurgolovo---Teet 14. jaanuar 2008, kell 17:32 (UTC)


Arutelu:WMAP

Pilt "Taustkiirguse uurimine" vajab kommentaari. Esimene pilt tuleks eesti keelde tõlkida. Andres 5. mai 2008, kell 14:39 (UTC)
Niikaua kuni esimene pilt pole tõlgitud, tuleks ta arutelelehele tõsta. Peale selle, kiri on pisut liiga kribu. Andres 9. september 2008, kell 09:22 (UTC)
Teine pilt on ilma selgituseta lihtsalt kaunistus. Teatud määral kehtib see ka kolmanda pildi kohta, mis vajab ka pisut tõlkimist. Andres 9. september 2008, kell 09:25 (UTC)
kas kosmosesond on sama mis tehiskaaslane?--HendrixEesti 9. september 2008, kell 09:30 (UTC)

Ei. Tehiskaaslane tiirleb Maa-lähedasel orbiidil, kosmosesond mitte. Andres 9. september 2008, kell 09:32 (UTC)
Brr.. "kosmosesond" on halb sõna. See, et "Astronoomialeksikonis" seda käsitletakse, on IMHO kahetsusväärne. Arusaadav, et lihtsama suhtlemise nimel oleks hea vahet teha ümber Maa tiirlevatel kosmoseaparaatide ning meie kõige lähemast naabrusest lahkunute vahel. "Kosmoseaparaat" on oluliselt neutraalsem ka oma tähenduse poolest. Tonisee 2. aprill 2009, kell 06:21 (UTC)

Noh, aga see on ju siis ainult Sinu isiklik arvamus, et see on halb sõna. Andres 2. aprill 2009, kell 06:26 (UTC)

: Mitte päris. Ma katsun sel teemal Eesti kosmosetehnikas pädevate inimestega suhtelda ning uurida nende ettepanekuid. Minuarvates on "sond" nö. iganenud või vanamoodne sõna. Kas me räägime tänapäeval "sõitsin automobiiliga tööle"?. Tonisee 2. aprill 2009, kell 06:36 (UTC)

:: Kas "meteosond" on ka iganenud? Andres 2. aprill 2009, kell 06:48 (UTC)
ÕS-i järgi peab sond olema toru- või rennikujuline. Andres 2. aprill 2009, kell 06:52 (UTC)
See sõna ei pruugi olla hea, aga teist sõna pole. Andres 2. aprill 2009, kell 06:53 (UTC)

Sobivam ja üldisem sõna on nt. "kosmoseaparaat". Tegelikult:

Astronoomialeksikon, lk. 117: "Kosmosesond, kitsamas tähenduses ülilihtsa teadusaparatuuriga, lühikest aega kasutatav, lähikosmosesse lennutatud tehiskeha; laiemas tähenduses planeetidevaheline automaatjaam". Planeetidevahelise automaatjaama juures ei ole sõna sond kordagi kasutatud. Kas planeetidevaheline automaatjaam on siis ka veel planeetidevaheline, kui teekonna lõpus jõuab orbiidile Marsi ümber (Marsi tehiskaaslane) või laskub asteroidile (või tungib selle sisse)? Tonisee 2. aprill 2009, kell 07:01 (UTC)

: Tõsi, võib-olla pole seda mõistet siis üldse tarvis. Nähtavasti leksikon lihtsalt fikseerib, mis tähenduses seda sõna on kasutatud (seda peaks ka Vikipeedia tegema). Niisugune kahe tähendusega sõna on küll tülikas. Planeetidevahelise automaatjaama mõiste vajab defineerimist. Andres 2. aprill 2009, kell 07:06 (UTC)

Sõna kasutuse fikseerimine ning parema termini juurde suunamine on kindlasti vajalik. Tonisee 2. aprill 2009, kell 07:09 (UTC)

: Palun koosta siis artikkel Kosmosesond. Võib-olla peaks seal põhiline jutt olema asjast, mida puudutab esimene tähendus. Muide, "sond" on selles artiklis siin ikka veel sees. Andres 2. aprill 2009, kell 07:11 (UTC)

On sees jah, ma tegin mõned hästi kiired parandused hommikukohvi kõrvalt, mõned "sondid" muutusid selle käigus ka kosmoseaparaatideks.. Tonisee 2. aprill 2009, kell 07:15 (UTC)

Pilt "Taustkiirguse uurimine" on endiselt ilma kommentaarideta ning tuleks sellisena välja võtta. Esimene pilt tuleks eesti keelde tõlkida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. aprill 2009, kell 06:29 (UTC)
Võtsin välja. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. aprill 2009, kell 06:50 (UTC)
[[Pilt:BigBangNoise.jpg|thumb|260px|Taustkiirguse uurimine]]

Kuna see artikkel on valitud heaks artikliks ja läheb varsti uuesti esilehele, siis tuleks tõsiselt kasuks kui õnnestuks kasvõi natuke viiteid lisada. Ivo 15. juuni 2011, kell 12:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://arxiv.org/PS_cache/astro-ph/pdf/0302/0302209.pdf
** In WMAP on 2013-06-24 14:24:01, 404 Not Found
** In WMAP on 2013-07-07 23:00:53, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:01 (EEST)


Arutelu:Õis

Minu arust see lause ei kõla korrektselt: Iseviljastumise äärmisel juhtumil toimub alati iseviljastumine, nagu näiteks harilikul võilillel. avjoska 13. jaanuar 2008, kell 23:57 (UTC)

see lause on ilmselt ka väär, sest võililled paljunevad enamasti apomiksisega ja see pole seotud iseviljastamisega, kuna apomiksis on loote areng viljastamisega --Dj Capricorn 11. juuni 2008, kell 17:58 (UTC)

: Sellest argumendist ma ei saa aru. Apomiksis on idu arenemine ilma eelneva sugurakkude ühinemiseta, seega ilma viljastumiseta.

: Mina saan sellest lausest nii aru, et harilik võilill ei viljastu kunagi teisest õiest. Andres 11. juuni 2008, kell 18:21 (UTC)

::See on tegelikult hea lause, kuna näiteks teatud teraviljad (oder, nisu jt) viljastuvadki üksnes enese tolmuteradest, ja juba enne reaalsest õitseaega. Eelmainitud hariliku võilille puhul ma seda aga pigem ei usuks --Dj Capricorn 15. september 2008, kell 18:43 (UTC)

Taivo, Sa tegid nii palju parandusi, et nendest ei saa ülevaadet. Kas Sa võiksid lühidalt kirjeldada, mis Sa tegid? Andres 13. mai 2009, kell 19:11 (UTC)

Tead, tundub küll, et tegin palju, aga õigupoolest ma tõstsin pilte ringi. See ajab erinevuste otsimise programmi segi ja ta näitab, justkui oleks kõik muutunud. Ja mõnel pool korjasin sõnadele pandud linke ära, vist paar tükki panin juurde ka, aga sõnastust praktiliselt ei muutnud. Taivo 13. mai 2009, kell 19:30 (UTC)

Miks ei või Lühivõsu olla eraldi link? Andres 26. juuni 2009, kell 09:29 (UTC)
Artiklis Võsu (botaanika) ei ole lühivõsust sõnagi juttu. Andres 26. juuni 2009, kell 09:30 (UTC)
Aga võiks olla. Võsu muudendid seal on ka põhimõteliselt lühivõsud --Sedum 26. juuni 2009, kell 09:37 (UTC)

Miks ei võiks eraldi artiklit olla? Ja isegi kui ei ole, võiks see kas või ümbersuunamine olla, et vajaduse korral oleks võimalik artikkel teha. Andres 26. juuni 2009, kell 09:40 (UTC)

Definitsioonide teises lauses:
mis kannab enamasti tugevasti kokku surutud sõlmevahedeks muundunud lehtedest

Siin on midagi puudu. Andres 6. juuli 2009, kell 13:08 (UTC)

:kui "lehtedest" asendada "lehti" peaks sobima; kuid see vajaks viidet--Dj Capricorn 6. juuli 2009, kell 13:38 (UTC)

Ma pole kindel, kas siin oleks vaja numbrite vahele sidekriipsu: Näiteks on kaheidulehelisi ja üheidulehelisi võimalik eristada selle järgi, et kaheidulehelistel on tavaliselt igas ringis 4 või 5 elundit (või 4 või 5 kordne arv elundeid), üheidulehelistel aga 3 või 3 kordne arv.--Dj Capricorn 13. august 2009, kell 19:15 (UTC)

Sidekriipsu pole tarvis. Parem võib-olla: arv, mis on arvu 3 kordne. Andres 13. august 2009, kell 19:25 (UTC)

Artiklis Tolmlemine kordab siinset rubriiki Tolmlemine. Ma ei tea, kas peaks selle maha siit artiklist võtma--Bioneer1 3. detsember 2011, kell 13:04 (EET)

Las olla. Andres 3. detsember 2011, kell 16:19 (EET)


Arutelu:Nyen

On veel viimistlemata. --Pernow 14. jaanuar 2008, kell 10:51 (UTC)
en:Nyenschantz
de:Nyenschantz
fi:Nevanlinna
sv:Nyen
ru:Ниеншанц
Need välislingid näivad viitavat kindlusele, mitte linnale. Panin nad ajutiselt siia. --Pernow 14. jaanuar 2008, kell 11:24 (UTC)

Kindluse rootsikeelne nimi oli KNAB-i järgi Nyenskans.

Panin praegu Nevanlinna siia ümber suunama, aga kindluse kohta tuleks teha eraldi artikkel. Nevanlinna all mõeldakse mitmes lingis just kindlust. Mis võiks olla kindluse kohta käiva artikli pealkiri? Pakun "Nevanlinna" või "Nevanlinna kindlus". Andres 14. jaanuar 2008, kell 12:43 (UTC)

Linn langes venelaste kätte ja hävitati 1/12. mail 1703.

Siin tuleks eraldi välja kirjutada Rootsi kalendri järgi. Andres 14. jaanuar 2008, kell 12:44 (UTC)

Soome interviki viib linna juurde, aga teised peavad vist kõik silmas kindlust. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. aprill 2008, kell 09:08 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mitropolia-spb.ru/eparhialnie-smi/eparchialnie_vedomosti/30-31/txt/sorokin_pradshestveniki_peterburga-4.php
** In Nyen on 2013-06-24 12:37:26, 404 Not Found
** In Nyen on 2013-07-06 16:50:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:51 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.archeo.ru/rus/projects/nien.htm
** In Nyen on 2013-06-24 12:37:26, 404 Not Found
** In Nyen on 2013-07-06 16:51:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:51 (EEST)
----
Mis kalendri järgi kuupäevad on?
Arvan, et Moskva tsaaririik ei peaks olema läbiva suurtähega. Võib-olla ka ei ole hea seda nime peita. Igatahes "Venemaa" on vale. Andres (arutelu) 14. mai 2015, kell 21:39 (EEST)
Linna nimi rootsi keeles oli ikka Nyen, nii palju kui mina aru saan. Nyenskans oli kindlus. Intervikid on praegu ikka valed, kuigi näiteks artikkel :sv:Nyen on olemas. Andres (arutelu) 14. mai 2015, kell 21:47 (EEST)


Arutelu:Jaak Urmet

* "Wimberg tegutseb jälle", Pere ja Kodu 2004, nr 11
Minu meelest pole mõtet seda välja võtta põhjusel, et info on vananenud. Jutt on ju dateeritud, nii et on arusaadav, millise aja kohta see käib. Andres 14. jaanuar 2008, kell 11:17 (UTC)

: Huvitaval kombel on see allikas jäänud inimestele rohkem meelde, kui teised, ja siis viidatakse-vihjatakse ja siis muudkui kommenteeri-korrigeeri. Isiklik asi, aga kuna ma siin isiklikult olen, siis miks mitte seda privileegi kasutada ja enda kohta käivat infot korrastada. Aga noh, kui tundub, et ei peaks nii tegema, siis see väga idee fixe ka ei ole. Kui aega saan, siis varustan seda artiklit natuke asjalikumate allikatega. Jaak 3 14. jaanuar 2008, kell 13:36 (UTC)

:: Kas küsimus on selles, et sealne info on ekslik? Sel juhul saab seda korrigeerida artikli tekstis (võib ka lingi juures sulgudes lühidalt kommenteerida). Soovitan see ikkagi tagasi panna. Andres 14. jaanuar 2008, kell 13:53 (UTC)
selle Pronkssõduri muusikali peaks kuhugi kirja panema--Hendrix 27. aprill 2008, kell 15:18 (UTC)

panin ära--Hendrix 27. aprill 2008, kell 15:29 (UTC)

[http://www.ekspress.ee/2008/05/08/varia/2555-wimberg---monumentide-kokkukeevitaja] on juttu ka tema pseudonüümi päritolust--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 9. mai 2008, kell 02:25 (UTC)

Leo Metsari reaaluse järgi - mida see tähendab? avjoska 14. september 2008, kell 06:49 (UTC)

Mõeldud on reaalust tõlget, mis avab luuletuse tähenduse, et keelt mitte (küllaldaselt) tundev tõlkija saaks selle tõlkida. Andres 14. september 2008, kell 06:56 (UTC)

:Ilmselt oleks reaaluse tõlke kohta artiklit vaja. Või vähemasti kuskil tõlkimise-teemalises artiklis ära defineerida. --Oop 26. oktoober 2008, kell 10:43 (UTC)

:: Kindlasti on tarvis eraldi artiklit. Tõlkimise teema on suur ja lai. Andres 26. oktoober 2008, kell 12:00 (UTC)
1. Artikkel on vormistatud küllaltki hästi. 2. Aga miks on osa "Loomingust" all asjad, mis peaksid kuuluma pigem eluloofaktide hulka:  Aastail 2001–2007 töötanud Eesti Päevalehe kirjanduslisa Arkaadia toimetajana. Aastal 2007 toimetaja kirjastuses Tänapäev. Aastast 2008 vabakutseline kirjanik. --Vikker 5. mai 2009, kell 10:37 (UTC)

Tee ümber. Andres 5. mai 2009, kell 10:39 (UTC)

Kõikide kirjatükkide fikseerimine teeb artikli võrreldes teiste loomeinimeste artiklitega ebaproportsionaalseks. Vikipeedia üldise tava järgi tuleks siin loetleda vaid autori parimate ja mahukamate teoste näiteid. Kuriuss 9. september 2017, kell 13:28 (EEST)

Minu meelest sellist tava ega sellist piirangut ei ole. Täielikumat esitust on raskem saavutada, sellepärast seda vähem ongi. Andres (arutelu) 9. september 2017, kell 17:32 (EEST)

: Minu meelest selline tava on küll, iseasi kui eesti vikis sellest vahel harva hälbitud on. Muidu on tõesti paratamatu, et proportsioonid lähevad paigast ära, seda käsitluse suhtes, mis peaks olema artiklis primaarne. Kui autori sulest on ilmunud palju raamatuid, mis kõik on märkimisväärsed, siis saab muidugi teha ka eraldi loendi, aga need on erandjuhud. Siin võiks loetelust vabalt välja jätta enamvähem kõik peale selle, mis on pealkirja "Ilukirjandusteosed" all, võib-olla mõni üksik asi on veel märkimisväärsem. Muid asju on parem katalogiseerida väljaspool Vikipeediat. 2001:7D0:88DD:F880:7049:A496:9466:43E8 9. september 2017, kell 17:54 (EEST)

:: On tehtud umbes kolm eraldi lehte publikatsioonide loenditega.

:: Minu meelest on tänuväärne, kui keegi teeb midagi põhjalikumalt kui tavaliselt. Milleks seda lõhkuda? Kui ebaproportsionaalsus häirib, tuleb teha eraldi leht, nagu ikka. Andres (arutelu) 9. september 2017, kell 18:15 (EEST)

::: Lähtudest sellest, mida Vikipeedia ei ole, vaatan ma asjale teistpidi. Vikipeediasse ei pea lihtsalt kuhjama võimalikult palju asju. Mitte milleks lõhkuda, vaid milleks selline loend siia üldse sattus. Kui eraldi leht oleks loetelu märkimisväärsemast või artikliväärsetest asjadest, siis jah, arusaadav. Muul juhul on loetelu (ükskõik kas eraldi lehel või mitte) lihtsalt katalogiseerimiseks, mis ei ole Vikipeedia otstarve. 2001:7D0:88DD:F880:B117:AF1F:71CC:8A88 9. september 2017, kell 19:20 (EEST)

:::: See põhimõte ei ütle konkreetselt, mis on Vikipeedias asjakohane, mis mitte. Loomulikult on inimestel selle kohta erinevad arvamused.  Andres (arutelu) 9. september 2017, kell 19:59 (EEST)

:::: Inglise vikis tehakse lohepikkade nimestike/loendite jaoks üldiselt eraldi artikkel, nt näitlejate filmograafia jaoks, kui see liiga pikk on. Teine võimalus on kasutada COLLAPSE funktsiooni (mis see maakeeles on?) nimestike ees, millele klikates avaneb täisnimestik. Leian ka, et pigem on teised artiklid vähe arendatud, kui et käesolev liiga üksikasjalik. --Vihelik (arutelu) 9. september 2017, kell 20:23 (EEST)

::: Nende loetelude järgi lõpetas ta 2007. aastal intervjuude tegemise, 2010. aastal arvustuste kirjutamise ja 2014. aastast ei kirjuta ta enam esseesid ... Niipalju siis nende loendite informatiivsusest. --VillaK (arutelu) 9. september 2017, kell 21:03 (EEST)

:::: Ma ei näe viimases kommentaaris ettepanekut ühes või teises suunas. Kahjuks vajab suur enamus elavate inimeste kohta käivaid artikleid ajakohastamist. --Vihelik (arutelu) 9. september 2017, kell 21:35 (EEST)

::: Ma leian aruteludest sageli implitsiitseid ettepanekuid. Mu kommentaar pole ses osas hullem ja ühtib anonüümse kaastöötaja poolt öelduga – Vikipeediasse ei pea lihtsalt kuhjama võimalikult palju asju ja küsimus on, et miks sellised loendid siia üldse sattusid. Neis puudub informatiivsus, pigem on need praegusel kujul lugejat eksitavad ja koormavad. Loendite peitmine Collapse'iga oleks vähemasti parem kui praegune seis, ent veel parem oleks artiklisse jätta lihtsalt üks välislink Eesti artiklite andmebaasi lehele , kus on kõik Jaak Urmeti artiklid, intervjuud jms kirjas ning seejuures ajakohastatud kujul (mida Vikipeedia paraku kunagi ei suuda tagada, ja ega ei peagi suutma, eriti kuivõrd seda teeb ISE).--VillaK (arutelu) 9. september 2017, kell 22:24 (EEST)

:::: Vabandan, kui vastus terav tundus. Pidasin lithsalt silmas, et ei osanud ridade vahelt lugeda. --Vihelik (arutelu) 9. september 2017, kell 23:15 (EEST)

::::Võib-olla tõesti tasuks selliste üksikasjalike bibliograafianimekirjade korral kaaluda lahtiklõpsatavate jaotiste kasutamist. Mahitamata pinnapealsust, olen veendunud, et ka kõige suuremad kirjandusklassikud ei mune ainult kuldmune, nii et ma sooviksin küll, et kõigepealt avanevas artiklis oleks käsitletud eeskätt kuldmune (ehk kõige väärtuslikumaid teoseid). VillaK idee ("ent veel parem oleks artiklisse jätta lihtsalt üks välislink Eesti artiklite andmebaasi lehele") pole ka paha, sest sealset andmebaasi uuendatakse ju märksa käbedamalt kui Vikipeedia vananenud seisuga artikleid. Kuriuss 9. september 2017, kell 23:53 (EEST)

::::: Kuidas need kuldmunad asjasse puutuvad? Kas me hakkame ise otsustama, milline teos on hea, milline mitte? Minu meelest on kõneks ainult kogumikes vms lmunud ilukirjandusteosed või katkendid, eriti ümbertrükid. Muus osas pole minu meelest liialdustest juttugi. Ja muide, pole kindel, et mõni andmebaas neid jälgib. Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 12:01 (EEST)

::::: Ma mõtlen "Antoloogiad, koguteosed, kogumikud". Arvustuste ja esseede loetlemine peakski minu meelest Vikipeedias olema, seda ootaks ka teiste autorite artiklitelt. Pealegi on see info nii hästi korrastatatud (pealegi koos linkidega) ja hõlpsasti kasutatav, nagu see üheski teises infoallikas ei ole.  Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 12:05 (EEST)
Siin on ikkagi mitu eraldi asja.
Esiteks, mingi info on avaliku püsiväärtuseta. Jah, ilmselt see nii on, aga see, kust piir läheb, on vaieldav.
Teiseks, infot tuleb niimoodi liigendada, et lugeja leiaks selle, mis on talle vajalik, ega upuks ära. Tõepoolest, collapse-funktsiooni kasutamine on üks viise sellest.
Kolmandaks, osa infot sobiks paremini mõnda teise Wikimedia projekti, sest nendel on sobivam ülesehitus. See käib minu meelest eriti Vikisõnastiku kohta.
Neljandaks, infot tuleb ajakohastada. Jah, mõned infoallikad teevad seda paremini kui Vikipeedia, aga püsiväärtusega infol on väärtus ka siis, kui see on ebatäielik. Ja kui ka ajakohastamine hilineb, siis see põhimõtteliselt ikkagi toimub. Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 11:27 (EEST)
Ja veel, alapealkirjad viitavad sellele, et need nimekirjad pole täielikud. Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 12:55 (EEST)

::Viskasin vähemasti "Lipamäe" linkide osa välja (tekitades selleks nimetatud raamatu kohta artiklialge ja tehes need lingid korda). Ivo (arutelu) 10. september 2017, kell 16:10 (EEST)

Miks siin toimetamismärkus on? Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 13:26 (EEST)

Küllap sellesama loetelu ja lingikogu pärast. 2001:7D0:88DD:F880:9C99:8750:5F2F:66F3 10. september 2017, kell 18:36 (EEST)

:Millist loetelu Sa pead silmas?

:Minu meelest on ainult hea, et siin on lingid. See ei tee küll midagi halvemaks. Kui midagi saab veebist lugeda, siis on ju ainult hea, kui siin lingid on. Ma ei saa tõesti aru, mis teile ei meeldi. Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 19:16 (EEST)

:: Paistab, et toimetamismall ei ole kõige asjakohasem (kuid võimalik, et on mõeldud artikli struktuuri küsimusi, nt seda, et luule ja televisiooniesinemised on välislinkidest allpool). Küll aga on asjakohased viidete puudumise ja ajakohastamise mallid. Sisuosa vist suuremas mahus ei olegi paraku võimalik viidata kuivõrd see artikkel paistab olema algupäraselt sündinud Jaagu enda autobiograafilise blogina. Siis mingil hetkel ta väsis või tüdines ja viimasel viiel aastal seda blogi oluliselt enam uuendatud ei ole (hilisemad lisandused on marginaalsed). Kas ta kunagi veel tuleb selle juurde tagasi, pole teada. Ja keegi teine seda samalaadselt edasi kirjutama tõenäoliselt ei hakka. (Kui keegi teine seda kunagi ümber kirjutab, siis ilmselt teistsuguse struktuuri ja detailsusastmega, eeldades, et kasutatakse väliseid allikaid). See on see, mis mulle ei meeldi – ajakohastamata autobiograafiline blogi, mis jääb aastateks (kui mitte aastakümneteks) Vikipeediasse poolikuna "vedelema". Ent kuivõrd on teada, et Andresele ei meeldi kustutamine ning kõik mis kord on juba Vikipeediasse saatuse tahtel sattunud, seda ta hoiab kiivalt, siis on siin jälle tüüpiline patiseis. "Konsensus puudub" ja kardetavasti jääb kõik nii nagu on. Kas on ka hästi, see on teisejärguline. Põhiline on see, et on.--VillaK (arutelu) 11. september 2017, kell 08:45 (EEST)

:::Minu seisukoht on see, et kui selgub, et on asju, mida viidata ei saa, siis tuleb need artiklist välja jätta. Keegi pole seda lihtsalt kontrollinud, ja seda ongi raske kontrollida. Kui kindlus puudub, siis võib jätta arutelulehele alles. Mul ei ole midagi selle vastu, kui keegi selle artikliga tegeleks.

:::Aga see ei puuduta linkidega loendeid. Ma ei näe põhjust nende kärpimiseks.  Andres (arutelu) 11. september 2017, kell 16:16 (EEST)

::: Ma ei ole kunagi olnud väärtusetu ja kasutamiskõlbmatu materjali kustutamise vastu. Paistab, et lihtsalt hinnangud on eri inimestel erinevad. Andres (arutelu) 11. september 2017, kell 17:10 (EEST)

:: Autoreid on tõesti erinevaid. Ühed on sellised, kes arvavad, et iga nende suust või sulest kukkunud sõna on kuldmuna. Tihti on neil ka lugejaid/järgijaid, kes kõik need sõnad ja laused alles hoiavad, sest kunagi ei tea, millal midagi vaja võib minna. Teised autorid on sellised, kes kaaluvad ja vaagivad hoolikalt iga sõna, et öelda just parasjagu ja mitte midagi rohkemat. Toimetajad, kes peavad tegelema mõlemat tüüpi autoritega, on kimbatuses - ühed ütlevad liiga palju, teised liiga vähe. Kui jätta kõik nii nagu on, minimaalse sekkumisega, laissez faire, on tulemuseks muidugi tohutu vormiline ebaühtlus, sest stiihiliselt sünnib mõlemat tüüpi artikleid. Mõnda lugejat (ka mind) selline ebaühtlus häirib, aga kindlasti on ka neid, kes loodavad, et asjade vaba kulgemine üle aja viib kõik asjad lõpuks täiuslikkuseni.--VillaK (arutelu) 11. september 2017, kell 18:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.johnnykniga.fi/kniga/index.jsp?c=/product&isbn=951-0-31765-9
** In Jaak Urmet on 2013-06-24 11:20:45, 404 Not Found
** In Tartu Noorte Autorite Koondis on 2013-06-24 13:43:39, 404 Not Found
** In Jaak Urmet on 2013-07-06 03:41:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:41 (EEST)


Kasutaja arutelu:Scream~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Scream! Andres 14. jaanuar 2008, kell 20:55 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Scream~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Triinu Vernik

Välja on jäetud lõik, mis nõuaks viidet. Andres 14. jaanuar 2008, kell 21:10 (UTC)
Kes vastutab Vikipeedias esitatud andmete eest ja kuidas on võimalik selle salapärase organisatsiooniga ühendust saada

Esimesele küsimusele vastab lehekülg Vikipeedia:Hoiatused. Igatahes kontrollivad Vikipeedia aktivistid ja teised lugejad andmeid jõudumööda.  Kui selles artiklis on midagi valesti, palume öelda.

Teisele küsimusele on vastus lehel Vikipeedia:Tiitelandmed. Andres 21. jaanuar 2008, kell 16:06 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.heta.ee/et/base.php?file=adv_Triinu_Vernik
** In Triinu Vernik on 2013-06-24 13:54:12, 404 Not Found
** In Triinu Vernik on 2013-07-07 05:06:26, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:06 (EEST)


Arutelu:Friedrich Robert Faehlmann

Osa välislinke ei tööta. iffcool 15. jaanuar 2008, kell 20:03 (UTC)

Tõstsin mittetöötavaid välislinke välja:

*Põhjalik elulugu

*Muistendid

*Muistend "Koit ja hämarik" I

*Muistend "Loomine"

*Muistend "Vanemuise laul"

*Muistend "Emajõe sünd"

*Muistend "Vanemuise lahkumine"

*Portree

*Illustratsioon "Vanemuise laulule"

*Viru vanne (Kristjan Raud: Viru vanne)

iffcool 28. aprill 2008, kell 15:34 (UTC)

Kus on kasutatud nimekuju Fählmann? Andres 20. oktoober 2008, kell 17:25 (UTC)
____
Tore, et on esitatud, kuid artikkel ei ole sisuliselt päris küps ja on liigendamata. --90.191.63.142 12. mai 2009, kell 17:59 (UTC)

Pane oma arvamus oma kasutajanime all leheküljele Vikipeedia:Heade artiklite kandidaadid. Andres 13. mai 2009, kell 06:58 (UTC)

Mis seal hauakivil siis täpselt seisab? See ei ole ju eesti keeles? Andres (arutelu) 20. august 2014, kell 22:59 (EEST)
 on hoopis nii: "Elu on lühike, aated jäädavad", siin "Elu on üürike, aated jäävad". Andres (arutelu) 20. august 2014, kell 23:07 (EEST)

Teise välislingi pilt ei ole nähtav. Esimese välislingi pildil on küll sõna "jäädavad". Mis mõttes pole eesti keeles? --Bioneer1 (arutelu) 21. august 2014, kell 15:45 (EEST)

: Kui see eesti keeles on, millest siis tuleb, et on neli versiooni? Kas keegi saaks vaadata, mis seal tegelikult kirjas on? Või peaksime valima kõige usaldusväärsema allika ja seda uskuma?

: Ja kust see eestikeelne lause sinna sai, sellest peaks ka kirjutama. Faehlmanni ajal polnud sõna "aated", nii palju kui mina aru saan. Andres (arutelu) 21. august 2014, kell 16:25 (EEST)

:: Hauamonument avati 1929.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. august 2014, kell 19:12 (EEST)
Vaata ingliskeelset kirjeldust seal https://commons.wikimedia.org/wiki/File:Friedrich_Robert_Faehlmann_1838.jpg
Ehk siis Faehlmanni autograafist on hädasti suuremat pilti vaja. WikedKentaur (arutelu) 21. august 2014, kell 18:44 (EEST)
Pilt kivist: http://krzwlive.kirmus.ee/scans/B-37-5171.jpg  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. august 2014, kell 19:00 (EEST)
Kas autograaf ei ole mitte ütluse "Ars longa, vita brevis est" saksakeelne versioon? Andres (arutelu) 21. august 2014, kell 19:38 (EEST)

Seda ta on (kuigi ikka teistpidi Vita brevis, ars longa). sellest käsitsikirjutatud tekstist on jah raske aru saada, aga ristil olev tekst on suhteliselt selge. http://krzwlive.kirmus.ee/et/lisamaterjalid/ajatelje_materjalid?image_id=6280&action=scan&hide_template=1   • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. august 2014, kell 20:23 (EEST)

: No vat selle seal peaks ka tekstis ära tooma, nagu ka eestikeelse hauatähise loo. Andres (arutelu) 21. august 2014, kell 22:05 (EEST)