Vikipeedia arutelu:Piltide kasutamine

*Arutelu:Basalt - piltide paigutus artiklis, suurus jms

Ilmselt tuleks teha ka mall , millega tähistada pildifailid, mis on mõistlik Commonsisse teisaldada. --WikedKentaur 24. september 2005, kell 21.28 (UTC)
----
Minu meelest ei kehti kolme kuu jooksul kustutamine tagasiulatuvalt. Minu meelest tuleks püüda kõigepealt üleslaadijaga ühendust võtta, samuti otsida pilti veebist. Kui saadakse teada pildi autor, siis võiks ka temaga ühendust võtta ja luba küsida. KMP-märkust ei tohiks edaspidi üldse lisada ilma samaaegse püüdeta üleslaadijalt küsida pildi päritolu ja kasutusõiguste kohta. Andres 25. september 2005, kell 05.54 (UTC)

Arvan et nende varemlisatud piltide puhul võib seda 3-kuu reeglit veidi venitada. Seda siis juhul, kui pildi infolehelt või arutelu lehelt on näha, et selle pildi kasutusõiguse uurimisega ka reaalselt tegeletakse.

Usun, et KMP märget on ka  senini kasutatud hoiatusmärkena, põhimõttel — kui kasutuse õiguspärasus ei selgu, siis tuleb pilt ka eemaldada. Mitte aga põhimõttel, et paneme linnukese juurde ja siis unustame selle pildi ära.

Praegu nn punases kategoorias olevad kvaliteetsemad pildid, millede kasutusõigus tuleks igal juhul täpsustada on järgmised: :Pilt:BayezidII.jpg, :Pilt:MuradII.jpg, :Pilt:Ns_logo.jpg, :Pilt:Ns_logo.jpg, :Pilt:SDE_logo.png, :Pilt:Stackelberg.jpg, :Pilt:Tallinna_v%C3%A4ike_vapp_ametlik.jpg, :Pilt:Tartumaa_lipp.PNG, :Pilt:Tartumaa_vapp.PNG.
--WikedKentaur 25. september 2005, kell 09.02 (UTC)

: See on kahe otsaga asi. Kui taandada see küsimusele, et kellel lasub "kohustus" tõendada, et kasutatud materjal on vaba, kas materjali üleslaadijal või kasutusõiguse märketa materjali avastajal, siis reeglites on selgelt kirjas, et kasutada tohib ainult vabasid materjale. Sellest tulenevalt võiks nagu eeldada, et inimesed kasutavad vabu materjale ning täidavad reegleid ja seega peaks kohustus olema märke puudumise avastajal. Teisest küljest, tahtes vikipeediat kasutusõiguse märkeid lisades paremaks teha, võib selline lähenemine teha pigem karuteene, kuna lihtsam on märke puudumise suhtes silm kinni pigistada kui hakata teose autorit otsima. Arvan, et probleemi avastaja ei peaks selle lahendamist oma südameasjaks võtma - kasutusõigused "ajagu välja" ning märkigu ikka üleslaadija. Vastasel korral julgustame inimesi lohakusele. Pakuks välja sellise põhimõtte või protseduuri.

: 1) faili üleslaadijal on kohustus varustada materjal andmetega selle kasutamise seaduspärasusest ja allikast kust see on võetud

: 2) kui vastav märge puudub siis võib igaüks materjali märgistada malliga . Kui ta seda teeb on märgistajal omakorda kohustus kirjutada probleemist üleslaadija aruteluküljel või saata talle vikipeedia kaudu meili (või ka mõlemat).

: 3) kui peale sellist tegevust nt. 3 kuu jooksul midagi tehtud pole, siis märgistada pilt malliga

:--Boy 25. september 2005, kell 09.09 (UTC)

:: See tundub juba mõistlikum. Põhirõhk ei peaks olema mitte sellel, et märge on kolm kuud seisnud, vaid sellel, et pildi ülespanija ei ole kolme kuu jooksul reageerinud talle isiklikult saadetud märkusele (tegelikult on kolm kuudki juba liiga palju). Sealjuures tuleb arvestada, et 1) sageli ei saa uustulnukad asjast hästi aru ega oska pildileheküljele nõuetekohaseid andmeid lisada ja 2) varasematel aegadel ei olnud pildilehekülgede märgistamise kord nii range.

:: Arvan veel, et märke lisaja võiks mõistlikkuse piires aega kulutada ka sellele, et uurida, kas veebis leidub samasugune pilt ja kes selle on teinud. Võib-olla tasuks sel juhul hoopis pildi autorilt kasutamisluba küsida. Andres 25. september 2005, kell 20.49 (UTC)
=== link Commonsis ===
NowCommonsi kustutamise tekstiosa on tehtud selle põhjal Kategooria arutelu:NowCommons.
Tekkis küsimus, kas see punkt 6. Faili lehel Commonsis on viide (interwiki link) Eesti Vikipeediasse, et fail on siin kasutusel on vajalik? Ise ei ole sellist viitamist omakeelsele Vikipeediale Commonsis märganud. --WikedKentaur 26. september 2005, kell 23.03 (UTC)

selle punkti idee on et kui keegi tahab kustutada siis oleks kohe näha et see pilt on kasutusel, sellal kui see sai kirjutatud, ei olnud erilisi mooduseid teada kus pilt on kasutusel. Praeguseks on olemas väike programm millega saab kontrollida seda, kuid seda ei saa ka alati päris 100%-liselt uskuda. Sellepärast on hea kui see link on seal olemas, on selge värk.

miks seda eriti näha ei ole, on sellepärast et paljud ei mõtle selle peale ja teisalt on see "lisa töö".

ja jah see ei teki automaatselt, vähemalt veel mitte --TarmoK 27. september 2005, kell 06.54 (UTC)

: Mind ennast ei panegi muretsema mitte linkide lisamine vaid see, kui mingilt leheküljelt pilt eemaldatakse. Siis jääb link Commonsisse alles sest sellel puhul on äärmiselt ebatõenäoline, et keegi seda eemaldama läheb. Kui minu käest küsida, siis mina paluks Wiki arendajatel automaatlinkide "feature" tegemist.--Boy 27. september 2005, kell 07.19 (UTC)

:: Sellest on ju vähem muret kui seal on link eestikeelsesse vikisse ja siis selgub et pilt ei ole kasutusel, kui see et keegi eemaldab pildi, mis siin on kasutusel. ... selline "feature" oleks tore küll ja ehk üks päev tuleb ka, kuigi ise usun hetkel et seda ei ole mitte kõikse lihtsam teostada, iga redigeeringu juures peaks siis tegema veel lisa kontrolle ja andmebaasi täiendamist, kuid elame, näeme --TarmoK 27. september 2005, kell 09.45 (UTC)
----

Tänu sellele et "NowCommons" ja "SVcommons" mallide on pandud pilte lisama samasse kategooriasse on #Pilt dubleerib Commonsis olevat -lõigus toodud juhendi kasutamine raskendatud, sest enam ei ole selget ülevaadet "NowCommons" piltidest.

"NowCommons" -kategooria liitmine "Pildid millel asendusväärne Commonsis" -kategooriaga ei anna minu arust mingit kasu ja antud juhul teeb elu keerulisemaks --TarmoK 15. oktoober 2005, kell 18.35 (UTC)

Järgnev arutelu on toodud  alt siia. Peep 17. oktoober 2005, kell 18.30 (UTC)
----
See pilt ning ka :Pilt:Afganistan_vsuurlipp.png pole vajalikud, sest Commonsis on pilt olemas. Kas sellised tuleks kohe ära kustutada või enne panna siia kustutada/nowCommons mall? Peep 4. oktoober 2005, kell 11.14 (UTC)

Ma panen praegu väiksele lipule Mall:DupPilt ja suurele Mall:NowCommons. Peep 4. oktoober 2005, kell 11.42 (UTC)

: Kustutamisega on parem ettevaatlik olla. See et pilt on Commonsis olemas ei tähenda et selle kasutamisega on kõik korras alati. kui pilt dubleerib eestikeelses vikis teist pilti mille autoriõigused on ok, siis ehk jah, märgistada kustutamiseks ja siis ehk paari nädala (kuu aja) pärast kustutada. ... Commonsis olevate piltidega oleks parem kauem oodata, sest need autorikaitse küsimused on sellised nagu nad on (viimane näide millele ise otsa komistasin oli see et EU pildid nende veebisaidilt on vabalt kasutatavad, kuid kui lugeda täpsemalt siis ei või ikka igalpool kasutada (loe lähemalt) --TarmoK 5. oktoober 2005, kell 07.09 (UTC)

:Tõin selle teema Malli arutelu:KMP alt siia. Peep 20. oktoober 2005, kell 14.57 (UTC)
Leian et hea oleks ka enne kokku leppida kuidas neid pilte kustutada, n.ö. protsess, siis midagi sellist näiteks,  et esmalt "hoiatus" selle "KMP" malliga, siis teatud aja pärast kui ei ole reageeringut "kustutada" malliga märgistamine ja siis teatud aja möödumisel kui 3(?) administraatorit on sellega nõus alles kustutada. --TarmoK 07:36, 12 mai 2005 (UTC)

Minu meelest tuleb kindlasti püüda ühendust võtta pildi ülespanijaga. Andres 08:13, 12 mai 2005 (UTC)

: Nõus, tuleks proovida ühendust võtta. Esialgu tegin malli vaid lihtsalt märgistamise jaoks. Eks kustutama jõuab hiljem hakata. Eesti wikis on suurema osa piltide kasutusloa osas info puudu.--Boy 09:02, 12 mai 2005 (UTC)

:: Malli tekstist võib jääda praegu mulje et peagi kustutatakse. Võtaks selle teksti praegult ära või siis lisaks: "Selles nimekirjas olevad failid kuuluvad tulevikus kustutamisele."(?) muidu mõni aktivist hakkabki enne kustutama kui on jõutud ühendust võtta ja vastus ära oodata. --TarmoK 09:38, 12 mai 2005 (UTC)
Inglise Vikipeedias muudeti hiljuti reegleid - nüüd on seal nii, et kasutusõiguse märketa pildid kustutatakse ära 7 päeva jooksul peale üles laadimist (7 päeva, et üleslaadijalt jõutaks küsida ja ta jõuaks märke lisada), kui vastavat märget ei lisata. Põhjuseks on see, et sellised pildid on õigluslikud riskid. Vaata :en:User_talk:Jimbo_Wales. Ma arvan, et me peaksime ka sellise reegli vastu võtma. Peep 17. oktoober 2005, kell 18.52 (UTC)

Ma arvan, et piltide lehele võiks võimalusel märkida rohkem infot. Näiteks pildi, kaardi, skeemi vms loomise aja ja autori. Võiks olla ka mallid GFDL jms. Ma arvan, et eestikeelseid pilte, kaarte jne ei ole erilist mõtet Commonsisse laadida. Pealegi on Commonsisse laadimine keerulisem, sest pildile tuleks panna link õigesse kohta, kategoriseerida jne, mis aga tähendab seda, et tuleb kulutada aega, et tutvuda Commonsi ülesehitusega, milleks ei pruugi olla tahtmist ega aega. Siim 16:41, 10 Apr 2005 (UTC)

Täiesti nõus. Andres 16:46, 10 Apr 2005 (UTC)

: Piltide lehele on jah hea, isegi väga vajalik lisada informatsioon pildist, sest tundub et tihti kipub ununema et ka pildid vikis on materjal samamoodi nagu artiklite tekst. Pildid ei ole ainult illustratsioonideks.

: Piltide laadimine commonsisse on täpselt sama "keeruline" kui siia eesti vikisse. Ja see et ei viitsi (tahtmise ja aja puudumine ei ole küll vabandus) commonsis natukenegi uurida sealset ülesehitust, mis erineb heal juhul ehk natuke teistest vikidest, on minu arust puhas oma laiskuse õigustamine.

:   Ja Eesti keelsed/Eesti kesksed pildid, kaardid jah need veel on (kuidagi) põhjendatavad et panna eesti vikisse, kuid teistest vikidest kopeeritud piltidele mis on n.ö. rahvusvahelised ei ole minu arust küll mingit põhjendust teha veel üks koopia viki serverisse. ..ja isegi eesti keelsete kaartidele on näiteks hea olla (kas siis ainult, või koopiana) commonsis, on et ka teised vikid võivad seda kasutada. Näiteks kaardi tegemine nõuab oskusi mida ei ole paljudel, kuid palju rohkem saavad hakama nimede muutmisega kaardil.

: Ehk eelnev kõlab teravalt kuid ei teeks paha hakata nägema eesti vikit mitte üksiku projektina vaid osana suuremast projektist ja ka et pildid/joonised on materjal, samamoodi nagu tekst mida vikisse saab kirjutatud, mida on hea teha kõigile lihtsamini ligi pääsetavaks/kasutatavaks. --TarmoK 17:46, 10 Apr 2005 (UTC)

:: Kes tahab võib pilte Commonsisse laadida, mul ei ole selle vastu midagi, aga see ei ole kohustuslik. Põhiline, mis ma öelda tahtsin on see, et pildid peaksid olema varustatud rohkema infoga, ükskõik kas nad on Commonsis või eesti vikis. Siim 17:52, 10 Apr 2005 (UTC)

::: Aitäh täpsustamast, et lugema oleks pidanud ainult esimest lauset. .... Mõni aeg tagasi kirjutasin ettepaneku teksti täiendamiseks seal pildi laadimise lehe sissejuhatuses, vt.: MediaWiki arutelu:Uploadtext. Seal võiks seda juhendit veel täiendada  --TarmoK 19:11, 11 Apr 2005 (UTC)
Mulle jääb segaseks, miks eesti vikis on väga paljud .jpg formaadis pildid üles laaditud .png laiendiga....? (uusim tarkvara küll seda viga ei lase enam teha, aga ikkagi; näiteks puudutab see väga paljusid vappe) - Ahsoous 9 juuli 2005 13:17 (UTC)

Pakun välja järgmise skeemi kasutusõigusteta piltide märkimiseks ehk mitmete Commonsi mallide ülevõtmist :
-mall, kui kõige üldisem mall, näitamaks, et pildi kasutusõigustega Vikipeedias ei ole kõik korras/selge jääks küll alles, kuid selle asemel on edaspidi soovitatav kasutada mõnda täpsemat malli:
* Puuduv või puudulik kasutusinfo
 alias  puudub igasugune info pildi kohta

*  alias  litsents puudub ning pildi kasutusõigused ei ole teada

*  alias  pildil puudub viide allikale

*  alias  litsentsi info on puudulik näit. puudub info pildi autori kohta

*  alias  pilt on üleslaadija tehtud, kuid puudub info kasutuslitsentsi kohta
*Ebapiisavad kasutusõigused

*  alias  puudub kasutusõigus ärilistel eesmärkidel

*  alias  puudub kasutusõigus pildi modifitseerimiseks
Need mallid (v.a. Endatehtud) lisaks märgistatud pildid kahte kategooriasse: oma kategooriasse näiteks Allikamärketa pildid ning lisaks ka üldisesse kuudekaupa rühmitatud kategooriasse näiteks Kategooria:Kasutusõiguse märketa pildid (detsember 2005). See lihtsustaks hiljem nii seisma jäänud piltide leidmist, kui ka vastava puuduse järgi piltide leidmist.
--WikedKentaur 15. detsember 2005, kell 21.55 (UTC)

Ma ei ole sellega nõus et mitteäriliseks kasutamiseks ja mitte muudetavaid pilte lugeda ebapiisava kasutusõigusega piltideks! Sellisel juhul lisan juurde et copyright see ja see ning licenced to use only in wikipedia või miskit taolist... - Ahsoous 15. detsember 2005, kell 22.11 (UTC)

:Vaata ka en:Image_copyright_tags#General_non-free_licenses ja en:Wikipedia:Image_use_policy#Free_licenses. --WikedKentaur 15. detsember 2005, kell 22.23 (UTC)

:: vat - sa hakkad välja jõudma sinnakohta kuhu ma tegelt sihtisin... asi on ikkagi selles millistest autoriõigustest meil siin wikit tehes tuleb lähtuda - kas EV või USA omast... nagu ma aru saan Kultuuriministeeriumist pole me siiani saanud ammendavat vastust ka NL-is avaldatud materjalide kohta jne... Alustaks ehk siiski sellest et kõigepealt tuleks litsentse puudutavad asjad eesti keelde tõlkida ning ka siinne piltide kasutamise poliitika, siis saab alles sisuliselt need mallid kasutusele võtta... - Ahsoous 15. detsember 2005, kell 22.49 (UTC)

* Pildi arutelu:Hilary Duff 18 august 2005.jpg (kasutusõigustest ja piltidele viitamisest)
* Tõin järgneva arutelu (Pildi arutelu:Hilary Duff 18 august 2005.jpg) logidest üle siia (kustutatud 24.01.2006). --Jaan513 2. aprill 2008, kell 21:03 (UTC)
Ma saan nii aru, et see pilt on autoriõigustega kaitstud. Andres 19. oktoober 2005, kell 13.45 (UTC)

tundub nii olema küll... lehel on öeldud: All content, graphics, and any other things on this site are copyrighted. We take no ownership towards any of the pictures on the site, and they are copyrighted to their respectful owners.... samas täiesti selge et commonsist tema kohta pilte ei leia... iseenesest võib pilt klassifitseeruda ka fair use'i alla (näiteks miski klausliga promotional photo), aga kuna algset allikat ei tea ei oska arvata... - Ahsoous 19. oktoober 2005, kell 14.19 (UTC)

: See tundub olevat fänni tehtud pilt. Me võime tollele fännileheküljele lingi teha, seal on pilte hulgim. Aga inglise vikis on pilt, mis peaks olema vabalt kasutatav. Andres 19. oktoober 2005, kell 14.26 (UTC)

:: sealsed pildid on vist samuti fair use... aga sedapidi teha on vist küll mõistlik... - Ahsoous 19. oktoober 2005, kell 15.33 (UTC)

::: Kaheldav et see on fänni tehtud, ja tegelikult ei ole sellel vahet, isegi kui pilt on fänni tehtud siis kuulub copyright sellele fännile, pildi juures ja saidil ei ole mingit märget et pilte võiks vabalt kasutada. nii et see pilt tuleks kustutada. --TarmoK 21. oktoober 2005, kell 14.51 (UTC)

:::: See pilt võib iseenesest kuuluda ka nende promotional fotode hulka mida artistide kohta levitatake, aga jah võimalike tüsistuste vältimiseks toetan selle faili kustutamist, inglisvikist mõne pildi siia üles laadimist ja tollele ~veebilehele, kust see pilt pärit on, viida tegemist (seal on vist sadu fotosid) - Ahsoous 21. oktoober 2005, kell 15.37 (UTC)

::::: see "võib" ei ole piisav, kui tahame teha ausalt siis peab olema luba, muul juhul on (kahjuks küll): "prügikast".

::::: mis puutub linkide tegemisest sellistele piltide saitidele, siis mina ei saa küll aru mis häda neid on teha, kes tahab pilte, surfigu ise. Artiklile ei anna sellised lingid õieti midagi juurde, entsüklopeedia on  ju teadmiste/info jaoks ... link Amazoni, kirjaniku artiklis oleks ju imelik, kuid seal on ju samasugune "info", ... tegelikult isegi parem, sest tihtipeale on seal lugejate kommentaare raamatutest mida võib väga hea olla lugeda --TarmoK 21. oktoober 2005, kell 15.49 (UTC)

:::::: Arvan, et selline link kergendab info leidmist. Leian, et pildid on väga väärtuslik info. Parem üks kord näha kui sada korda kuulda. Mis puutub Amazonisse, siis ISBN-i lingi kaudu jõutakse ju ka selleni. Andres 21. oktoober 2005, kell 16.09 (UTC)

::::::: lihtsalt arutelu jätkuks: kui artiklis on pilt või kaks siis annab (väga) vähe juurde link lehele kus on kas või sada pilti (jutt käib siis artiklitest inimestest) ... mis puutub ISBN-i väitesse siis sellega ei ole ma nõus: esiteks on ISBN (kui seda on olemas ja keegi üles leidnud) ühe konkreetse raamatu (teose) kohta, kui kirjanikul on raamatuid mitmeid (kümneid) rääkimata erinevatest väljaannetest ja teiseks mille poolest on piltide lingid "tähtsamad" et sinna teha otse link ja raamatute puhul peaks kasutaja teadma et klikki siin, siis saad lehe kus on link Amazoni? sama hästi võib öelda piltide puhul et kopeeri nimi ja pane googlisse.

::::::: ja amazoni link kirjaniku artiklis oleks siis otsingule tema nime järgi mitte konkreetsele raamatule, lugeja saab ise minna edasi raamatu lingist ja lugeda sealt arvustusi. ... Ma ei püüa siin propageerida et peaks hakkama tegema linke Amazonile, vaid tahan öelda et piltide asetamine kõrgemale muust infost on imelik lähenemine. Isiklikult leian et oleks mõistlik teha omaette lehekülg et kuidas leida lisa infot internetist ja seal selgitada kuidas Googlist leida pilte ja Amazonist arvustusi kiraniku raamatute kohta jne. (küsitav muidugi kas Vikipeedia peaks õpetama lugejat kuidas internetis otsida, aga sellised piltide lingid näitavad minu silmis küll et arvamus lugejast on selline) --TarmoK 21. oktoober 2005, kell 17.23 (UTC)

::: Küsimus pole selles, et pildid oleksid tähtsamad kui muu info, vaid selles, et erinevalt sõnalisest faktiinfost ei saa suuremat osa piltidest Vikipeediasse üle tuua. Arvamused mingi teose kohta võivad muidugi olla õpetlikud. Miks ka mitte nendele linkida. Kriitikute arvamustest võib ka tekstis ülevaate teha.

::: Mis puutub lugejate tasemesse, siis arvan, et Vikipeedia peaks silmas pidama ka nii-öelda madalama tasemega lugejate (näiteks laste) vajadusi. Igal juhul on lingid kasulikud, sest otsingud annavad palju niisugust materjali, millega pole midagi peale hakata, ja teri on raske üles leida. Pealegi on suurem osa materjali võõrkeeltes. Entsüklopeedilise info,  mis võrgus sisaldub, saab Vikipeediasse üle tuua, pilte aga naljalt mitte. Piltidel on aga igal juhul väärtus. Andres 21. oktoober 2005, kell 18.04 (UTC)

Arvan, et ka Eesti-spetsiifilist materjali tasub Commonsisse üles laadida, sest teised vikid lähevad aina põhjalikumaks ja hakkavad ka Eesti-spetsiifilise materjali vastu huvi tundma. Andres 30. september 2008, kell 16:49 (UTC)

ega see pole ka ju keeruline pildi kirjelduse ossa paar inglise keelset sõna lisada. Olen üsna veendunud, et eesti keele huvilisi pole maailmas kuigi palju ja seega Commonsis pildi kirjeldus eesti keeles oleks nati eksootilise hõnguga--Hendrix 30. september 2008, kell 17:09 (UTC)

Vastavalt Eesti Autoriõiguse seadusele § 20 kuulub üldsusele külastamiseks avatud kohtades alaliselt asuva arhitektuuriteosest, kujutava kunsti teosest, tarbekunstiteosest ja fotograafiateosest tehtud foto autoriõigus fotograafile ja fotol kujutatud teose autorile. Eesti Vikipeedias on selliste fotode märgistamiseks Mall:KunstiteoseFoto ja neid fotosid ei tohi teistesse vikidesse ega mujale kopeerida.

Oot-oot-oot, päris nii see ka ei ole.

See, kas neid mujale kopeerida tohib, sõltub fotograafi tahtest, foto iseloomust ja foto kasutamise viisist. Andres 28. juuli 2009, kell 09:50 (UTC)

Kuis suhtuda sellistesse pitidesse, mille keegi eraisik on kuskilt võtnud ja üles riputanud ( nt: http://www.wehrmacht-awards.com/forums/showthread.php?t=391293), kuis võib olla selle õigustega ning üleslaadimisvõimalustega--Nosser 5. veebruar 2010, kell 07:23 (UTC)

Mitte laadida.--WooteleF 5. veebruar 2010, kell 08:13 (UTC)
Kuidas on antud netipõhise pildimaterjaliga(), isikud on vist suuremalt osalt surnud  ja ekraani allosas olev märge näitab et autoriõigus millelegi on 2009 lõppenud?--Nosser 16. veebruar 2010, kell 08:27 (UTC)

Ekraani allosas olev märge tähendab, et materjal (tekst) on loodud 2000-2009 ja see on kopiraidiga kaitstud. Pildi kohta ma ei oska öelda. Tõenäoliselt on see vaba. Gutškovi kohta on Commonsis pilt olemas.--WooteleF 16. veebruar 2010, kell 08:39 (UTC)
Kaitstud ei ole mitte pildil oleva isiku, vaid pildi valmistanud isiku (fotograafi) autoriõigused: autoriõiguse seaduse järgi 70 aastat pärast autori surma. See, et pildiga koos ei ole avaldatud autori nime või et pildi on avaldanud kolmas allikas, ei vabasta pilti autoriõiguse alt. Vikipeedia mõistes on autoriõiguse alt vabad ainult need pildid (ja tekstid), mille tõestatud autor on andnud selleks kirjaliku loa.--Andrus Kallastu 16. veebruar 2010, kell 12:47 (UTC)

Selline arusaamine on väär. Luba ei pea olema ilmtingimata kirjalik (kuigi parem oleks) ning mõnel juhul pole üldse autori luba vaja (kui ta üle 70 aasta on surnud, kui autor on anonüümne ja avaldamisest on möödas 70 aastat, kui teos on valmistatud töökohustuse korras ja avaldamisest on möödunud üle 70-aasta).--WooteleF 16. veebruar 2010, kell 12:53 (UTC)

Ja ei ole sellist asja nagu "Vikipeedia mõistes", on vaid "Eesti Vabariigi autoriõiguse seaduse mõistes".--WooteleF 16. veebruar 2010, kell 12:54 (UTC)

Kuidas saaks need märgid (nt nurksulud) piltide üleslaadimise lehele tagasi? --Epp 20. oktoober 2010, kell 18:59 (EEST)

Panin tagasi, kui seda seal tõesti tarvis läheb (ei tulnud selle peale, et nurksulge ka kastist võetakse). Äravõtmiskaalutlus oli, nagu siin vastasin, et litsentsivalimine jääb kobaka ja ebavajaliku kast varju. Pikne 20. oktoober 2010, kell 19:07 (EEST)

: Aitäh! Tunnen neist iga kord puudust, sest ma ei leia neid klaviatuurilt üles. Aga kui keegi teine ei taha, eks siis võib ju ära ka võtta. --Epp 20. oktoober 2010, kell 19:10 (EEST)

: Kas just nurksulge, aga kirillitsat läheb küll vaja -- Ahsoous 20. oktoober 2010, kell 21:05 (EEST)

Mis litsentsi siin vaja?
Kas mitte googlest autorita pildid pole kasutada kõikidele?

Google'il ei ole sooja ega külma sellest, kuidas piltide autoriõigustega lood on. Sellel pildil on isegi juures märge, et copyright Howstuffworks. Järelikult on autoriõigustega kaitstud. Adeliine 14. detsember 2010, kell 23:01 (EET)

KriQu 11. november 2011, kell 22:09 (EET)Tahaksin kasutada pilti leheküljel http://www.google.ee/imgres?q=echinococcus+multilocularis&um=1&hl=et&biw=853&bih=427&tbm=isch&tbnid=APFmbgt0Kl9GtM:&imgrefurl=http://dpd.cdc.gov/dpdx/html/Echinococcosis.htm&docid=_KAT0QcNtv1fgM&imgurl=http://dpd.cdc.gov/dpdx/images/ParasiteImages/A-F/Echinococcosis/Echinococcus_LifeCycle.gif&w=578&h=435&ei=9369TrS3M4WAOsLO3bcB&zoom=1&iact=hc&vpx=343&vpy=129&dur=58&hovh=195&hovw=259&tx=111&ty=78&sig=104074444924733030208&page=1&tbnh=97&tbnw=129&start=0&ndsp=10&ved=1t:429,r:2,s:0 , aga ma ei leia selle pildi litsentsi? Mis ma teen, kas lisan pildile malli /litsentsita/ ?

Vastasin kasutaja arutelus. Pikne 11. november 2011, kell 22:36 (EET)

Kas kuskil on kirjas see, milliseid pilte võib teistest vikipeediatest võtta eestikeelsesse lisamiseks? --Morel 19. detsember 2011, kell 20:51 (EET)

Esmalt tasub vaadata, kas pilt või midagi samaväärset on Commonsis. Kui seal seda miskipärast pole, siis tuleks kaaluda pildi sinna lisamist. Kui sinna mingitel põhjustel ei saa, siis alles tasub kaaluda meie vikisse lisamist. Tuleb jälgida, et ei läheks vastuollu Eesti autoriõiguse seadusega.--WooteleF 19. detsember 2011, kell 20:59 (EET)

:Jah, ma ei väljendunud piisavalt selgelt: kui Commonsis pole, endal pole, aga mõnes teises vikis on, siis mis tingimustel võiks neid sealt eestikeelsesse tõsta, kui ei ole tahtmist Commonsisse lisamisega jännata? Näiteks Andres on mitmel arutelulehel märkinud, et "X vikipeedias on vaba pilt" vms. Mis siis teha?--Morel 19. detsember 2011, kell 22:25 (EET)

::Commonsisse tõsta. Ei ole mõtet ühest vikist teise solgutada.--WooteleF 19. detsember 2011, kell 22:49 (EET)

Tere.
Paluksin abi pildi üleslaadimisel.
Kirjastus on lubanud seda pilti kasutada

Lehel Debüütromaan.pdf on faili ajaloo alajaotuses link "Laadi üles selle faili uus versioon". --Tiuks (arutelu) 12. veebruar 2013, kell 21:23 (EET)

:Kui soovid ainult litsentsimärgist lisada, siis pole vaja pilti uuesti üles laadida. Lihtsalt vajuta pildileheküljel "Muuda" ja siis kirjuta/kopeeri tekstikasti märgis. Adeliine 12. veebruar 2013, kell 21:33 (EET)

Eemaldasin sisust järgmise teksti:
"Kui artikli paremas servas ruumi pole, kasuta järgmist süntaksit, et lisada pilt artikli vasakusse serva, nii et selle kõrval oleks tühi tekstita ruum:

"
Juhtum, kus peab pildi vasakusse serva joondama selliselt, et kõrval tekstis on tühi ruum, on minu meelest erandlik, seda ei peaks siin välja tooma. Algaja võib selle siit kopeerida endale aru andmata mida see teeb. Teiseks pole redigeerimislehel piltide alajaotuses argumenti 'tühi' üldse mainitud.
Taavi (arutelu) 7. juuni 2014, kell 20:23 (EEST)

Küllalt sageli tuleb ette, et peamiselt infokastist koosnevasse artiklisse lisatakse tavasüntaksiga (pisi) pilt infokasti alla, samas kui kompaktsuse huvides võiks lisada infokasti kõrvale. Siis saaks kasutada ka atribuuti vasakul, aga sellele järgnev tekst ei alga uuelt realt ja kui pildile vahetult järgnevad välislingid või mõni muu alaosa, jäävad asjad halvasti ujuma. Atribuudi vasakul kasutamine on rohkem õigustatud siis, kui pilt on kuskil küllalt pika tekstiga alaosa keskel, aga jällegi sageli see pole nii, kui seda atribuuti kasutatakse. Veel proovitakse aeg-ajalt pilte vastava teksiosaga kohakuti ajada, kui teksti on seejuures kõrval vähevõitu, ja tehakse sellepärast artiklitesse tühje ridu. Neis olukordades saab kasutada atribuuti tühi, millega välditakse seda, et osade ekraani laiuste juures on pealkirjad ja muud asjad nihkes. Sellepärast tundub, et kõige lollikindlam on algajatele soovitada kaht sorti süntaksit (pisi ja pisi|tühi) ning muu keerulisema süntaksita ajab üldiselt asja ära, ilma et küljendus eriti kannataks. Ehk siis just sellise süntaksi panin siia kirja küllaltki teadlikult.

Ei saa välistada, et süntaks kopeeritakse siit aru andmata, mida see teeb, aga kui siin on süntaksi juurde kirjutatud, mida see teeb, siis võiks ju loota, et siiski antakse aru. Suurt redigeerimisjuhendit võiks muidugi ka täiendada. Seda lehte tuleks üldse ulatuslikult ajakohastada. Pikne 7. juuni 2014, kell 21:01 (EEST)

: Ma eemaldasin selle, sest üks kasutaja oli selle tühi-ga rea just siit kopeerinud, vaata artikli Rudolf Piho selle versiooni lähteteksti. Sealjuures oli ta püüdnud tühikute lisamisega sundida pilti paremale serva minema. Saan nüüd aru, mis juhtumitel seda tühi kasutamist vaja läheb, kui ma arvan, et see keerulisem süntaks võiks olla redigeerimisjuhendi all. Või siis selgemalt lahti kirjeldatud. Kuid see käesolev juhend võiks olla just hästi lihtne: piisav, et kasutaja järjele aidata ja kui ta siis midagi enamat tahab saavutada, siis uurigu redigeerimisjuhendit. Taavi (arutelu) 7. juuni 2014, kell 21:27 (EEST)

: Ma eeldan ka seda, et kasutajad ei viitsi sageli juhendit läbi lugeda. Nagu minagi, sageli. Kopeerin lihtsalt koodirea ja loodan, et see hakkab tööle. Selles mõttes oleks parem, kui neil oleks üks koodirida, mida kopeerida, ja see üks oleks see kõige lihtsam ja vaikimisi, mis paneb pildi paremale serva. Taavi (arutelu) 7. juuni 2014, kell 21:40 (EEST)

:: Enne kustutamist võiks ju alati ikkagi arutada. Algajad teevad niikuinii paljusid asju valesti, aga sellega me oskame arvestada. Minu meelest peaks kopeerimise asemel pigem innustama ise katsetama ja alati eelvaadet kontrollima. --Epp 7. juuni 2014, kell 21:54 (EEST)

::: Ma lähtun sellest: Wikipedia:BOLD, revert, discuss cycle. Kui keegi ei ole nõus, eks keeraku siis tagasi eelmisele versioonile. Taavi (arutelu) 7. juuni 2014, kell 23:01 (EEST)

:: Juhtub. Aga minu meelest see pole otseselt juhendi süü, kui seda loetakse poolikult või ei loeta üldse. Eeldame, et neile, kes seda loevad, on kirjapandu kasulik. Ei saa ju välistada, et ka lühemast juhendist leituga tehakse midagi valesti. See üksainuke praegune süntaks ei anna samuti sageli head tulemust, nagu eespool välja tõin, ja sellepärast on minu meelest oluline tuua ära ka teine võimalus. Rohkem ma siia põhilist sisaldavasse ülevaatesse süntaksi kohta ei kirjutaks. Sõnastust võib muidugi proovida lihvida. Pikne 7. juuni 2014, kell 22:05 (EEST)

::: Mina ka ei kirjutaks rohkem. Kas sa oled nõus sellega, et peaks olema vaid üks süntaksirida, mida saab kopeerida? Lisavõimaluse saab ka juhendisse kirja panna, kuid mitte nii, et seda saab kopeerida. Selle saab sõnadega kirja panna teksti sisse.

::: Selle pildi lisamise süntaksi üldine häda on selles, et argumendid pole antud nimi=väärtus kujul. On raske aru saada, mida miski teeb süntaksis, kui sul on ainult tühi või pisi. Mida see tähendab?

::: See eelnev tekst:

::: "Kui artikli paremas servas ruumi pole, kasuta järgmist süntaksit, et lisada pilt artikli vasakusse serva, nii et selle kõrval oleks tühi tekstita ruum"

::: tekitab rohkem küsimusi kui vastuseid. Mis mõttes pole ruumi paremas servas? Miks peab olema selle kõrval tühi ruum? See juba iseenesest eeldab pikemat lahtiseletamist, nagu Sa siin arutelus tegid. Ja siis tekib küsimus, et kas see on üldse vajalik juhendisse, kui peab nii pikalt selle case'i lahti seletama. Juhend eeldab ju seda, et kasutaja saaks aru, mis puhul ta midagi kasutama peaks.

::: Aga kui teised arvavad, et juhend sellisena nagu ta enne oli, on parem, eks muutke siis tagasi. Taavi (arutelu) 7. juuni 2014, kell 22:51 (EEST)

:: Jah, see lause on halb ja tekitab tõesti segadust, kui kirjutaja ei otsi parasjagu abi vastava probleemi vastu. Ehk siis "Teine sagedamini vaja minev süntaks lisab pildi artikli vasakusse serva, nii et pildi kõrval on tühi tekstita ruum:"? Aga kui kirjutada atribuut "tühi" teksti sisse, nii et seda ei saa ülejäänud süntaksiga kopeerida, siis kardetavasti jäädakse selle süntaksisse lisamisega hätta, eriti kui kõrval pole rohkem näiteid, millega süntaksit võrrelda. Pikne 7. juuni 2014, kell 23:27 (EEST)

::: Mina kirjutaks siis juba nii:

::: Pildi lisamiseks artikli vasakusse serva nii, et pildi kõrvale jääb tekstis tühi ruum:

::: (ja siia käib koodirida)

::: Esimese koodinäite puhul tooksin selle, et pilt käib paremale serva, kohe välja, boldiga. Ja teise puhul boldiga välja, et pilt on asetatud vasakule serva. Esimene asi, mille kohta kasutajad abi otsivad, on pigem joondamine vasak-parem skaalal. Või noh, see on üks olulisemaid asju. Kui oleks selgelt märgistatud, mis on vasemale, mis paremale, siis see on ka abiks. Taavi (arutelu) 8. juuni 2014, kell 00:30 (EEST)

::: Tegin muudatused juhendisse. Vaata, kas oled nõus selle variandiga. Ausalt öeldes mida rohkem ma selle pildi süntaksiga tegelen, seda segasem see tundub. Miks siin puhul, kui ma tahan vasakule joondada, peab olema märksõna vasakule süntaksis sees: aga siin ei pea:  ? (Ma kirjutasin meelega sisse juhendi näitesse 'vasakule', et oleks selgem, loodan et see variant tegelikult ka töötab). Taavi (arutelu) 8. juuni 2014, kell 00:49 (EEST)

:: Ma ei tooks siin kolmandat võimalust (vasakul). Seda niikuinii ei osata tavaliselt mõistliku koha peal kasutada ja selleta saab üldiselt ilma hakkama. Las see jääda põhjalikumasse juhendisse. Siis pole ka tarvis siin selgitada, mis vahe on tühjal ja vasakul. Ja need kaks parameetrit on konfliktsed, kuna üldiselt ei tohiks olla oluline mis järjekorras pildisüntaksi parameetrid kirjutada, aga kui vasakul on eespool, siis ta nullib tühja. Sellepärast ei peaks soovitama neid koos kasutada. Pikne 8. juuni 2014, kell 11:07 (EEST)

::: Mina soovitan lisada lingi, kus näeb ka tulemust. Selle koht võiks olla Juhend:Lehekülje redigeerimine#Pildid. --Tiia (arutelu) 8. juuni 2014, kell 13:51 (EEST)

:: Sorry, kuid minu meelest on see variant, mis esitab kaks võimalust - lihtne ja vasakule/tühi ruum - segane. Ja ma olen harjunud programmeerimiskeelte juhendeid lugema. Aluseks olev loogika peab olema esimese pilguga haaratav, ilma et peaks teksti süvenema. Kui esitada see näide, et on joondatud vasemale ja kõrvale jääb tühi ruum, siis peaks olema eelnevalt esitatud näide, kus on lihtsalt vasakule joondatud. Teine variant on piirduda vaid esimese näitega.

:: Ja kui ma vaatan programmeerija pilguga esimest ja kolmandat koodirida, siis tekib suur küsimus, miks üks joondab paremale ja teine vasemale, kui kummaski pole sõna paremal ega vasakul. See on küll kivi selle koodi loojate kapsaaeda. Taavi (arutelu) 8. juuni 2014, kell 19:26 (EEST)

::: Siin on kirjas kõige põhilisem selle kohta, kuidas artiklisse pilt lisada. Mõne programmikeele ABC on minu meelest oma olemuselt midagi muud. Kui sõnastame nüüd nii, et selgitus ei tekita otseselt neid küsimusi, mille enne välja tõid, siis kuidas on see n-ö näpunäide siin ikkagi segane või raskesti haaratav? Minu meelest on ilmne, et süntaksis olevad lihtsustused on tehtud kasutusmugavuse huvides. Kirjutajal minu meelest ei ole tarvis teada, miks tinglik süntaks on selline nagu ta on ja miks pildi lisamine lihtsalt käib nii nagu ta käib. (Selle mõistmine pole süntaksi kasutamise eeldus.) Ma saan aru küll, et hästi välja mõeldud süntaksit on lihtsam kasutada, aga me ei aruta praegu seda, kas süntaks iseenesest peaks olema selline nagu ta on. Pikne 8. juuni 2014, kell 21:18 (EEST)

:: Minu meelest on nii, et kui keegi tuleb seda artiklit lugema, siis ta eesmärk on kiirelt infot leida. A la "ma tahan pilti lisada artiklisse, kuid ei tea, kuidas see käib". Ta ei tule tervet artiklit lugema (kuigi võib seda teha). Selles mõttes on tegu samasuguse materjaliga nagu mingi programmeerimiskeele või programmi help-file või reference. Seega peab info olema esitatud nii, et oleks kohe aru saada, mis ja kuidas. Piltide puhul on nende joondamine tekstis paremale ja vasemale üks põhilisemaid ja universaalsemaid asju. Siis võibki esitada näiteid selle jaotuse kaudu: paremale, vasemale, vasemale erijuht.

:: Kui ma oleksin arvanud, et asi on sõnastuses, siis ma poleks seda lõiku eemaldanud, vaid oleks sõnastust muutnud. Las kasutaja ise otsustab, kuidas ta tahab pilti joondada, ei ole vaja talle ette sööta seda, mis kellegi meelest on kaks kõige tähtsamat pildi lisamise viisi.

:: Süntaksiga on nii, et kahjuks ei saa juhendis enam suurt midagi teha, kui süntaks ise pole loogiline. Mina olen ka kirjutaja ja minu jaoks on küll oluline teada, miks süntaks on selline nagu ta on. Ma püüan ikka asjade loogikale pihta saada, mitte iga kord abimaterjalist järgi vaadata, mispidi see nüüd siis käis. Taavi (arutelu) 9. juuni 2014, kell 20:55 (EEST)

::: Ma mõtlen ka, et eesmärk on just kiiresti infot leida. Ja oluline info on kiiresti leitav muu hulgas siis, kui muud infot, mille seast seda otsida, on vähe. Oletan, et sellepärast tõdesimegi eespool, et rohkem pole siia leheküljele tarvis pildisüntaksi kohta kirjutada. Nüüd mulle jääb mulje, et sa tahad õpetamisega alustada algusest ja siis esitada mingi valitud jaotus, just nii, et tuleks lugeda tervet artiklit (või tervet osa). Kordan, kuidas ikkagi pole kohe aru saada, mis ja kuidas, kui esitame kaks erinevat süntaksit ja muud lihtsalt ei maini? See n-ö abifail on pigem ikkagi suur redigeerimisjuhend, kust peaks leidma süntaksi kohta kõik, mida Vikipeedias vaja võib minna. Siin on niikuinii vaid olulisem (vähemasti seni veel), mitte kõikehõlmav dokumentatsioon.

::: Parameetrite vasakul ja tühi kooskasutus pole ikkagi õige. Pikne 9. juuni 2014, kell 21:59 (EEST)

:::: Kui lehel on kaks näidet, siis tekib küsimus, miks just need kaks näidet. Enamus neid, kes siia abi tulevad otsima, ei tule otsima abi selle kohta, kuidas pilti saaks vasemale joondada selliselt, et selle kõrval on tühi ruum. Nad tulevad lihtsalt vaatama, kuidas piltide lisamise artiklisse käib. Kui esitada need kaks näidet, siis see tekitab küsimuse: miks just need kaks näidet? Kui kasutaja ei vaevu süvenema (ja seda ei pea eeldama -- miks ta peaks süvenema teksti, kui ta tahab vaid kiiresti pildi lisamise koodi teada saada), siis ta lihtsalt võtab ühe neist ja kopeerib teksti. Täpselt nii nagu üks kasutaja seda tegi -- see viitabki, et asi pole lihtsalt arusaadav. Mina eelistaksin, et lehel oleks vaid üks näide: lihtsüntaks. Kõike muud leiab soovi korral redigeerimisjuhendist. Kui siiski panna see teine näide, siis peaks panema ka kolmanda. Piltide joondamine vasakule ja paremale on universaalne; kui ma tulen siia lehele ja näen, et on boldis kirjas paremale, vasakule, vasakule ja tühi ruum, siis see klikib kohe asjad paika, sest nii esitatakse asju teisteski juhendites. See on süsteemne lähenemine. Taavi (arutelu) 9. juuni 2014, kell 23:09 (EEST)

::::: Samamoodi võib ju küsida, miks need kolm näidet. Ja eespool sai juba seletatud, et need kaks, mis siin ennist olid, ajavad tavalisematel juhtudel asja ära, ainult lihtsüntaks sageli ei anna rahuldavat tulemust ning vasakul teeb asja algajate jaoks keeuliseks, kui tahta pilti ja ümbritsevat mõistlikult paiguatada ja selleta saab üldiselt hakkama. Info otsijad ju leiakski lihtsalt selle, kuidas artiklisse pilti lisada. Et süntaks muu hulgas pildi kõrvale tühja ruumi jätab, pole minu meelest iseenesest kuidagi infootsija petmine. Kirjutaja võib ju ka praegu siit kolme süntaksi seast süvenemata vale asja kopeerida ning kui jätta siia üks variant, ka siis võib ta teisest juhendist ikkagi vale asja leida. Ma sa ikkagi aru, kuidas see nüüd juhendi viga oli. Minu meelest pole ka mingit universaalset kontseptsiooni, mille järgi paremale joondamisega koos tuleb rääkida vasakule joondamisest ja seda veel just tingimata parameetri vasakul abil. Või miks vasakule joondamine minetab oma tähtuse siis, kui juttu on ainult paremale joondamisest? Pikne 9. juuni 2014, kell 23:39 (EEST)

:::: Enamus ei tule siia otsima seda, kuidas pilti joondada vasakule nii, et kõrval oleks tühi ruum. Pildi lihtsalt vasakule joondamist kasutatakse rohkem kui selle joondamist tühja ruumiga kõrval. Mina jätaksin selle redigeerimisjuhendisse, kuid kuna sa arvad, et see on oluline, siis võib ta ju siia jätta. Kuid kuna see on erijuht vasakule joondamisest, siis tuleks esitada lihtsalt vasakule joondamine enne (+ lisaks see, et seda otsitakse ja vajatakse enam kui tühja ruumiga varianti). Ma ei arva ka, et see 'vasakul' teeb asja kuidagi keerulisemaks, vastupidi - see teeb asja loogilisemaks ja aitab aru saada. Taavi (arutelu) 10. juuni 2014, kell 05:29 (EEST)

::: Noh, ei otsita ka vasakule lisamist ilma tühja ruumita, otsitakse lihtsalt seda, kuidas artiklisse pilti lisada. Miks see tühi ruum ikkagi ette jääb? Ma eespool korra juba segitasin, kuidas vasakul asja keeruliseks teeb: see ajab sageli välislingid või muud järgnevad alaosapealkirjad halvasti ujuma või muidu nihkesse. Ja algajad peaksid saama ilma selle võimaluseta üldiselt ilusti hakkama, hoolimata sellest, et vasakul on seni artiklites ehk tõesti levinum kui tühi. Minu meelest pole kuidagi ilmne, et tühi on erijuht parameetrist vasakul. Miks mitte vastupidi?

::: Ma ei saa endiselt aru, milles siin nüüd probleem on või millise näilise loogika taha asi jääb, aga kuna sellest arutelust nähtavasti head nahka ei tule, siis ehk tõesti jäägu praegu ainult kõige tavalisem süntaks. Kuniks keegi teine selle kohta midagi arvata tahab ja asja on mõtet edasi arutada. Veel tundub mulle, et kui sa alles avastad pildisüntaksit, siis võib-olla ei peaks sa selle kohta kohe liiga julgeid üldistusi tegema. Pikne 10. juuni 2014, kell 11:49 (EEST)

:::: See, mida sa kirjeldad, pole asjade keeruliseks tegemine. See on lihtsalt ebaõnnestunud pildi paigutus teksti sisse. Sellisel juhul on, jah, abiks joondamine selliselt, et kõrvale jääb tühi ruum. Kuid ma arvan, et selle spetsiaalselt välja toomine juhendis pole mõttekas. Kui ma olen algaja ja tahan pildi lisamise kohta artiklisse teada saada, siis mind ei huvita see, kuidas pilti vasakule joondada nii, et kõrvale jääks tühi ruum. See huvitab mind alles siis, kui ma selle probleemiga kokku puutun. Ja siis ma leian vastuse redigeerimisjuhendist, loodetavasti, või mõnda olemasolevat artiklit uurides. Minu meelest vasakul ja tühi kasutamine eeldab juba niimitme eeltingimuse olemasolu, et kui sa selle ilma lahti seletamata paned kirja juhendisse, siis on tulemuseks: "Huh?". Ja hakata seda lahti seletama kohas, mis peaks olema lühike ja kiire abimaterjal, ka ei sobi.

:::: Teiseks, mulle tundub, nagu sina soovid juhendi kaudu kasutajaid eemale suunata lihtsalt vasakule joondamise kasutamisest. Ma leian, et pole juhendi ülesanne kasutajaid midagi kasutama suunata või mitte suunata. Juhend peab lihtsalt võimalusi selgitama. Vasakule ja paremale joondamine on teksti sisse paigutatava pildi suhtes esmased asjad. Tühi ruum kõrval ei ole nii esmane. Ma lähtun muidugi enda arusaamast. Kuid ega sinagi pole ilmselt küsitlust korraldanud kasutajate seas, et kindlalt vastupidist väita.

:::: Milliseid julgeid üldistusi ma olen süntaksi kohta teinud? Taavi (arutelu) 11. juuni 2014, kell 01:00 (EEST)

::: Minu mõte oli, et algajat ei huvita suure tõenäosusega kuhu pilt paigutub, kas paremale või vasakule. Põhiline on, kuidas üldse artiklisse pilti lisada. Sa ei selgita endiselt, mis tolles tühjas siis nii ohhetama panevat võiks olla, rohkem kui näiteks pisis. Jah, enne oli küsimusi tekitav sõnastus, aga enam ei ole. Lugeja saab siit teada, kuidas pilti artiklisse lisda ja kui ta tahab täpsemalt teada, mis ja miks ja mis võimalused veel on, eks ta siis uurib viidatud leheküljelt edasi.

::: Redigeerimisjuhend selgitabki või selgitakski kõiki võimalusi, aga siin on praegu niikuinii tegu valikuga. Probleem on, et üsna sageli paigutatakse pildid nii nagu siin või siin ja need silmatorkavad küljenduslikud vead pole päris see, millega rahulduma peaks. Sellepärast oleks kuskil tarvis juhtida kirjutaja tähelepanu kõige põhilisematele võimalustele pildide heaks paigutamiseks, ilma teda seejuures muu vähemolulisemaga koormamata. Seejuures, kui esile ei tõsteta parameetri vasakul kasutamise võimalust ja sellepärast kasutatakse selle asemel lihsalt pisit, siis see küljendust otseselt ei riku. Vasakul võiks olla n-ö edasijõudnute võimalus. See ei tähenda, et pilte ei võiks teisiti paigutada. Mida ma kirjutajatelt küsima peaksin? Seda milline süntaks neile üldiselt rohkem meeldib? Ma tahaks lihtsalt, et kirjutajal oleks võimalikult lihtne teada saada, kuidas rahuldavalt artiklisse pilte lisada. Pikne 11. juuni 2014, kell 11:50 (EEST)

::::: Ma arvan, et see praegune variant on OK. Siin peakski vaid olema üksainus näide selle kohta kuidas pilti lisada. Me ei tea tegelikult, mis on see kõige põhilisem ja olulisem kirjutaja jaoks. Mäletan, et kui aasta tagasi Vikipeedias alustasin, siis otsisin asjatult pildisüntaksi kohta rohkem infi ja kirusin mõttes neid juhendeid. Lõpuks sain ikka abi teisi artikleid vaadates. Selles mõttes oleks hea, kui oleks olemas pildi süntaksi põhjalik abilehekülg, nagu ma allpool välja tõin, kus kõik variandid on koos näidetega välja toodud. Ka praegune redigeerimislehe abimaterjal on halb, sest seal on vaid osa variante ja näited on tabeli sees, mis ei võimalda tegelikult demonstreerida, kuidas pildid teksti sees paigutuvad.

::::: Kui mul aega tekib, siis tekitan selle lehe. Ainuke asi, et ma pole täpselt kursis kõigi eestikeelsete vastetega ingliskeelstele parameetritele (näiteks on redigeerimislehel none vasteks puudub, kuid sinu näites oli see tühi). Kui ma jõuan selle abilehe tekitamiseni, siis loodan, et aitad mul neid vasteid leida. Taavi (arutelu) 12. juuni 2014, kell 04:47 (EEST)

::::: Ahjaa, minu jaoks on tühi edasijõudnute võimalus ja vasakule on tavapärane "algajate võimalus". Taavi (arutelu) 12. juuni 2014, kell 05:03 (EEST)

:::: Aga mida tuleks siis ikkagi teha probleemiga, mida eelmises kommentaaris ja veel eespool kirjeldanud olen? Mulle tundub siin lehel kahe süntaksi toomine mõistlik, sest olen põhjendanud, miks tühi on oluline ja miks vasakul pole niivõrd. Sina vastupidist pole. Kui ütlen, et vasakul võiks tühjaga võrreldes olla edasijõudnutele, siis sellepärast, et see pole algajatele nii hädavajalik nagu tühi.

:::: See kogu süntaksit puudutav lehekülg ilmselt poleks enam see koht, kus midagi peamist esile tõsta. Suisa vastupidi, vastav inglise viki lehekülg sisaldab omajagu asju, mida Vikipeedia kirjutamisel tavaolukorras peaaegu kunagi tarvis ei lähe. (Mis puutub none'i vastesse puudub, siis see on ilmselt oskamatusest nii kirja saanud, mina teada pole sellise parameetriga süntaks kunagi töötanud.) Pikne 12. juuni 2014, kell 10:34 (EEST)

::::: Me oleme eriarvamusel selle suhtes, mis on kasutajale oluline ja mis mitte. Ma põhjendasin, miks vasakul on olulisem: seda kasutatakse rohkem; see on variant, mida otsitakse rohkem; vasak ja parem on loomulikum vastandus kui tühi ja parem. Ma olen nõus, et see tühja näide siin lehel on, kuid siis olgu ka vasaku näide. Ma arvan, et midagi polegi vaja esile tuua. Me ei jõua ühisele arusaamale selle osas, mis on kasutajale kõige olulisem. Keegi kolmas arvab võib-olla, et hoopis miski muu on kõige olulisem. Selle pärast on oluline, et kõikide pildi parameetrite kohta oleks info välja toodud, kust kasutajad saavad otsida, mis neile parajasti oluline on. Taavi (arutelu) 15. juuni 2014, kell 04:48 (EEST)

:: Kas 'tühi' on seesama, mis inglskeeles 'none'. Juhul kui see nii on siis parameetreid 'left', 'center', 'right' ja 'none' ei või üldse paarikaupa koos kasutada. Nendest võib korraga kasutada ainult ühte (või mitte ühtegi). Seega too tuleks küll juhendist maha võtta.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. juuni 2014, kell 22:17 (EEST)

::: Kusjuures see süntaks töötab ka siis kui on kõrvuti tühi ja vasakul. Proovitud. Kuid võtsin juhendist maha. Kui on öeldud, et ei tohi, siis on parem mitte kasutada. Taavi (arutelu) 9. juuni 2014, kell 23:16 (EEST)

:::: Tühi ei tööta, kui kirjutada süntaksis sellest ettepool vasakul. Nagu mõned read ülalpool öeldud, need parameetrid on konfliktsed. Pikne 10. juuni 2014, kell 11:49 (EEST)

:: Isiklikult arvan, et pealkirja Piltide kasutamine all tuleks üles lugeda kõik süntaksi variandid.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. juuni 2014, kell 02:23 (EEST)

::: Inglise vikis on artikkel Extended Image Syntax, kus kõik variandid on kirja pandud. Arvan, et seesugune asi võiks olla ka eesti keeles. Käesolev artikkel räägib piltidest üldiselt, redigeerimisjuhend pole ka ainult piltidele pühendatud. Ja seal on halb näiteid esitada, sest kõik on tabelis. Taavi (arutelu) 11. juuni 2014, kell 02:33 (EEST)
----
Inglisvikis on nimeruumist Image: loobutud ja mindud üknes nimeruumi File: peale. Arvan, et ammuilma oleks aeg seda ka siin teha, sest too nimeruum sisaldab peale piltide ka helisid, videoid ja dokumente.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. juuni 2014, kell 22:08 (EEST)

Lihtsuse mõttes oleks see eelistatav küll. Taavi (arutelu) 9. juuni 2014, kell 23:16 (EEST)

Võib-olla pole mõtet muuta, kuna valdavalt on tegu ikkagi piltidega ja sellepärast võib "Pilt" nimeruumi tingliku nimena sobida. Pikne 10. juuni 2014, kell 11:49 (EEST)

: Piksega nõus. Andres (arutelu) 10. juuni 2014, kell 16:21 (EEST)

:: Tuletan sulle meelde, et algul oligi mõeldud üksnes pilte ladida ja alles hiljem tulid muud asjad. Seepärast leian, et see nimeruum ei väljenda praegusel ajal enam ammuilma tegeliku olukorda, ehk siis arvan, et oleks vaja seda laiendada. Minu meelest on täiesti idiootne linkida helinäitele käsuga Pilt.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. juuni 2014, kell 02:23 (EEST)
----
Juhendis oleks soovitatav kirjutada lahti ka parameeter alt= mis on oluline näiteks siis kui piltide kuvamine on ära keelatud või kasutatake artikli ettelugemiseks kõnesüntesaatorit.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. juuni 2014, kell 22:11 (EEST)

Võiks kirjutada, aga pigem siis redigeerimisjuhendis. Pikne 10. juuni 2014, kell 11:49 (EEST)

: Pigem just siin. Siin on ju juttu piltide kasutamisest ja pigem peaks redigeerimisjuhendis olema kaks rida ja sealt siis põhjalikuma käsitluse juurde suunama.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. juuni 2014, kell 02:23 (EEST)

:: Praeguse seisuga on püütud siin leheküljel pildisüntaksi kohta vaid põhiline välja tuua. Alternatiivteksti kasutamist pole seni peaaegu kunagi vajalikuks peetud ja on veel märksa olulisemaid asju, mida pildisüntaksi kohta kirjutada. Pikne 11. juuni 2014, kell 11:50 (EEST)

Piltide üleslaadimise juures on selline tekst: "Kui sul on autori kirjalik luba pildi avaldamiseks konkreetse vaba litsentsi all, vali see litsents ja lisa viide loale. Loa kinnitamiseks edasta palun see aadressile permissions-et@wikimedia.org."
Mulle jääb segaseks, mis kujul see kirjalik luba olema peab (vaba kinnitus e-mailis?), millisel kujul ja millise selgitusega selle äratoodud postiaadressile saadan ja kuidas täpselt pildi üleslaadimisel lisada viide sellele loale? Minnekon (arutelu) 12. juuli 2014, kell 16:55 (EEST)

Autori käest luba küsides tuleb talle litsentsi selgitada, et oleks kindel, et ta saab aru, millega nõustub. Saadad autorile meili, kus selgitad ja küsid luba. Autor vastab vabas vormis, et on just sellise litsentsiga nõus. Selle meilivestluse saadad "permissions"-aadressile edasi. Pildi üleslaadimise käigus kirjutad selgitusse autori nime ja valid rippmenüüst litsentsi. Wikimedia vabatahtlik, kes "permissions"-aadressil kirju vastu võtab, paneb pildile külge märkuse, et autori luba on edastatud. Adeliine 12. juuli 2014, kell 17:17 (EEST)

Küsimus: Millise litsensi versiooni peaksin valima? Foto autor on teada (nimi saab foto andmetes märgitud). Foto autor on selle teinud tellimustööna, st foto kasutamise õigus kuulub organisatsioonile, kes soovib seda nüüd oma juhi Wikipedia-leheküljel kasutada.
BT

Kas keegi lisaks siia juhendisse lühikese selgituse, mis teema selle panoraamivabaduse ja autoriõiguse seadusega praeguse seisuga on, milliseid pilte Commonsisse ei tohi laadida, aga eesti Vikipeediasse võib ja millistel tingimustel (millise litsentsiga) võib. Sellest on siin-seal juttu olnud, aga ma leia seda kõike enam üles, arvamusi on mu mäletamise järgi olnud vastakaid ja neid arutelusid ei jõua nagunii läbi lugeda. Nt kas üldse või kuhu ja millise litsentsiga tohib laadida seda fotot 1958 rajatud mälestusmärgist: ? --Minnekon (arutelu) 27. mai 2020, kell 18:54 (EEST)

Kui uus galerii teha või pilte muuta, ilmub kõikide piltide nimede ette automaatselt Fail:
Nagu näha, siis tegelikult seda tarvis pole. Kas keegi saaks selle bugi ära remontida?
--Laas (arutelu) 29. aprill 2021, kell 15:54 (EEST)

Vt phab:T211895. Pikne 21. mai 2021, kell 17:27 (EEST)


Arutelu:Klingoni keel

tugigrupp klingoni keelele esperantoga sarnase staatuse andmiseks

See on arusaamatu. Kas esperanto keelel on mingi eriline staatus, mida klingoni keelel ei ole? Andres 24. september 2005, kell 03.54 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://tlh.wikipedia.org/wiki/ghItlh%27a%27
** In Klingoni keel on 2013-06-24 11:43:49, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Klingoni keel on 2013-07-06 08:15:55, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:16 (EEST)


Arutelu:ABC (ansambel)

mul on kange tahtmine see artikkel siit mujale teisaldada ning see leht ise täpsustusleheküljeks teha... - Ahsoous 24. september 2005, kell 21.35 (UTC)

Täitsa nõus. Minule meenuvad ABC-ga seoses eeskätt suured kauplused Tallinnas. Ja ABC-raamat ehk aabits. Taivo 25. september 2005, kell 08.38 (UTC)

*"Absolutely" (1990)
*"The Remix Collection" (1993)

*"The Best of ABC: The Millennium Collection" (2000)

*"Hello! An Introduction To ABC" (2001)

*"Look of Love: The Very Best of ABC" (2001)

Minu meelest tuleks tagasi panna ja täiendada. Info väljavõtmine ei ole õigustatud. Andres (arutelu) 24. märts 2017, kell 14:29 (EET)

meil on link ABC (Eesti ansambel), ent pole kindel selle tähelepanuväärsuses. Kui see on tähelepanuväärne, siis peaks link ABC (ansambel) viima täpsustuslehele ABC--Estopedist1 (arutelu) 8. veebruar 2018, kell 11:09 (EET)
------------
"Ansambel paistis silma jaheda ülesastumisega." – mida see tähendab? Kuriuss (arutelu) 18. mai 2024, kell 01:16 (EEST)


Arutelu:Star Treki kronoloogia

Kas eesti keeles ikka peaks liikide, rahvaste, rasside jms nimetused suure algustähega kirjutama? Ja kas vulcanid, vulcanlased, vulcanuslased või veel kuidagi teisiti?
hea küsimus - seni olen pannud sisetundejärgi (elu kogemus + koolisõitu) seega antud kontekstis tunnen et peaks olema suure tähega ...  aga kui keegi eesti keele filoloog asja paika paneks ja ära seletaks (lühidalt palun) siis nii nagu tema arvab.  --makruss 25. september 2005, kell 19.52 (UTC)

Liikide, rahvaste ja rasside nimetused käivad eesti keeles väikese algustähega. Andres 25. september 2005, kell 21.39 (UTC)
niih järgmine asi - oleks vaja sii artiklisse tabelit - teen ASCIIS väikse näite - kui keegi saab siis oleks tore .  --makruss 27. september 2005, kell 06.27 (UTC)

Aasta
Täheaeg
Sündmus
1980
...
...
1990
...
...
armas inimes kes sa siia selle koodi panid - kas saaks sellise asja lisaks et esimene lahter oleks topelt - see aasta nummeriga --makruss 27. september 2005, kell 17.22 (UTC)''

:Ole hea mees loe Juhend:Kuidas artiklit redigeerida, sealt saad ehk oma küsimusele ka vastuse, aga niimoodi sõnastatud küsimusest vaevalt et keegi aru saab... Ahsoous 27. september 2005, kell 17.36 (UTC)

:Tõepoolest, kumba pidi topelt? 62.65.236.107 27. september 2005, kell 17.42 (UTC)
uurisin sealt päris sellist nagu vaja seal pole - oleks vaja aasta nummeriga lahtreid 2 ja siis pikk texti lahter  --makruss 27. september 2005, kell 17.44 (UTC)

::Aga vaata siis :meta:EasyTimeline, usun, et sealt leiad oma probleemile tunduvalt elegantsema lahenduse, kui sa selle tabeli tekitamisega üritad teha... - Ahsoous 27. september 2005, kell 17.53 (UTC)
thanx vaatame - is ejuba sain enam vähem aga thänx  --makruss 27. september 2005, kell 18.00 (UTC)
mitte et seal pahad oleks aga nihverdasin antud baasil juba sellise nagu vaja ;-)  --makruss 27. september 2005, kell 18.02 (UTC)
----
Minu meelest peaks pealkiri olema "Star Treki kronoloogia". Andres 4. oktoober 2005, kell 17.03 (UTC)


Arutelu:Johannes Hint

See artikkel on saadud erinevatest allikatest võetud lühikeste osade kokkumonteerimisel. Arvan, et piisab, kui see artikkel toimetada ja ümber sõnastada ning asjassepuutumatud osad mujale paigutada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. september 2005, kell 21.10 (UTC)

rehabiliteeriti paar aastat hiljem täielikult ja on maetud Metsakalmistule.

Kas ta maeti ümber? Andres 8. juuli 2006, kell 05.47 (UTC)
Ta rehabiliteeriti aastal 1989 täielikult ja on maetud Metsakalmistule.

Kas ta maeti Metsakalmistule enne või pärast rehabiliteerimist? Esimesel juhul ei tohiks neid kahte fakti ühe hingetõmbega mainida. Teisel juhul tuleks rääkida ümbermatmisest. Andres 8. juuli 2006, kell 11.17 (UTC)

Aunimetus võeti ära, aga artiklis pole mainitud, milline aunimetus tal oli. Andres 8. juuli 2006, kell 07.38 (UTC)
Eesti NSV teeneline teadlane (1964 aastast). see on vist aunimetus?

Jah. Andres 22. juuli 2006, kell 06.14 (UTC)

Ühes raadiosaates räägiti, et ta lõpetas enne sõda Tallinna Tehnikaülikooli. Ta läbis universaalse insenerikoolituse. Andres 8. juuli 2006, kell 07.40 (UTC)
Pean silmas, et ta sai ettevalmistuse väga paljudel tehnikaaladel. Nii oli tookord ette nähtud. Andres 8. juuli 2006, kell 07.40 (UTC)
Praegune artikkel on kuidagi ühekülgne. Võiks mainida tema tegevust 1940/41 ja Soomes ilmunud raamatut. --Õli 21. juuli 2006, kell 13.07 (UTC)

Palun tee täiendusi. Andres 22. juuli 2006, kell 06.14 (UTC)

isegi uusi loodusseadusi. Näiteks täiendas ta Albert Einsteini massi ja energiat seostavat valemit.

See vajaks küll pikemat selgitust. Andres 2. september 2006, kell 06:45 (UTC)

fabritseeritud süüdistuste alusel

Milles teda süüdistati? Andres 2. september 2006, kell 06:48 (UTC)

[http://www.ekspress.ee/Arhiiv/2001/35/Aosa/elu44.html Linna kaitsetööde peaplaneerijaks oli insener Johannes Hint], mujal väidetakse ka kuulumist hävituspataljonidesse. [[Kasutaja:Suwa|Suwa]] 3. september 2006, kell 10:42 (UTC)

Järgnev on võetud artiklist [[Desintegraator]].

Katkend on võetud raamatust "Ühe masinaehitajate rühma lugu" Tallinn 2003. Lk 150...151. Meenutab Tiit Tiidemann
Olin Moskvas, kui Üleliidulise Ehitusmaterjalide kolleegiumil Johannes Hint maha võeti. Hommikul anti otsuse projekt kätte, kus ühe punktina oli mahavõtmine sees. Hint ise ei uskunud viimase minutini, et nii läheb. Kuna Instituudi direktor Vladimir Klausson, partorg jt. olid juba vastasleeris, olin mina neutraalse isikuna Hindi vestluspartneriks. Ta luges otsust, imestas, et tuleb vist hoopis kalameheks hakata. Aga ei ta veel näitab, mis silikaltsiit on, teeb Eestis kolhoositehaseid ja firma Desintegraatori. Pärast kolleegiumi kiirustas Hint Kremlisse, aga ta oli õige aja mööda lasknud.
Moskvas oli tal vennast kirjanik Aadu Hindi kaudu tekkinud suur sõber Kirjanik Karaganov (või Kurganov?), kes Hindi teemal vähemalt ühe romaani on kirjutanud (peategelane Johannes Aleksandrovitš Leht).
Hint haaras igast asjast innuga kinni ja innustas maagiliselt teisigi. Ta ei tahtnud leppida sellega, et silikaltsiit taandub oma kohale, tavaliste ehitusmaterjalide hulka, vaid tahtis saada maksimaalset tulemust.
Firmas Desintegraator viis see järjekordselt vastuollu tollaste seadustega. Eks elati ka pisut laia elu- 10 tellitud taksot ootas iga päev firma ukse taga sõita soovijaid. Ja vana mees pandi vangi. Tehnikadoktor Hint oli vanglas tõkkepuu ülestõstja-allalaskja. Tema peamise toetaja Johannes Käbini aeg oli juba varem otsa saanud.
Andres 13. september 2006, kell 17:33 (UTC)
----
* Karl Kimmel (ENSV prokurör), "Käed riigi taskus" – Rahva Hääl 27. jaanuar 1984

Välja võetud põhjendusega, et artikkel ei keskendu Hindile ning ei vasta Hindi suhtes faktidele. Andres 13. september 2006, kell 17:37 (UTC)
----
Väljendid "sovetlik" ja "N Liit" ei ole minu meelest stiili poolest entsüklopeediasse sobivad. Sotsialistlik riik ei ole sama mis "sovetlik süsteem". Kui on, siis miks mitte kirjutadagi "sotsialistlik riik". Andres 16. september 2006, kell 12:10 (UTC)
----
Armuandmispalve lükati tagasi.

Välja tõstetud põhjendusega, et pole selgust armuandmispalve reaalsuses. Andres 28. oktoober 2006, kell 16:15 (UTC)
----
Aastal 1962 autasustati Johannes Hinti NSV Liidu kõrgeima tunnustuse Lenini teaduspreemiaga. , koondatud alalõiku Tunnustused --Dj Capricorn 9. mai 2007, kell 11:30 (UTC)
----
"Tema nimel on üle 200 teadustrükise" - võiks mõned olulisemad viidata. Muidu võib jääda mulje, et tegemist oli ühe tavalise paleeteaduriga--Hendrix 10. jaanuar 2009, kell 18:11 (UTC)
ja tõtt öelda, mul ongi tunne, et tegemist on paleeteaduriga. Miks muidu tema saavutustest enam juttu ei ole? Praktilisest aspektist.--Hendrix 10. jaanuar 2009, kell 18:17 (UTC)

Mis tähendab "paleeteadur"? Andres 10. jaanuar 2009, kell 18:24 (UTC)

:kes teeb teaduslikku tööd vastavalt poliitilisele tellimusele. Trofim Lõssenko on tippnäide--Hendrix 10. jaanuar 2009, kell 18:27 (UTC)

Kuidas ja miks arreteeriti Johannes Hint

Kui kuulukad ja linnalegendid ära kustutada jääb sellest artiklist peale sünni ja surmadaatumi üsna vähe järgi

See on minu meelest küll liialdus, aga tõsi, et tuleb viidata.

Milliseid asju konkreetselt pead kuulukateks ja linnalegendideks? Andres (arutelu) 22. september 2014, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Pornograafia

Võib-olla peaks tegema täpsustuse, et seksuaalse erutuse stimuleerimine on teose põhieesmärk. Arvan, et ka mittepornograafia võib mõnikord olla tehtud nii, et ta stimuleeriks seksuaalset erutust, näiteks mõni kontseptuaalse kunsti teos. Andres 25. september 2005, kell 21.19 (UTC)
Päris täpseks ajada nagunii ei saa. Piirid on ähmased ja muutuvad ajastuti ja inimesiti. Mõnele on ka Michelangelo "Taavet" pornograafia. Siiamaani vaieldakse Markii de Sade teoste yle. Et mis nende "põhieesmärk" õieti oli. Mõned ei pea neid yldsegi mitte pornograafilisteks. Omaette käsitlus peaks tulema veel pornograafia liigitamise  kohta: hardcore, softcore on kõige yldisem aga liike on veel palju rohkem. Ning erootika, hoopis eraldi. Arvan, et kõige tavalisemas ja yldisemas tähenduses praegusest definitsioonist piisab. Täpsustused, ajalugu, mõiste piiritlemised jm tulevad alalõikudes yksikasjalikumalt. --Lulu 26. september 2005, kell 09.50 (UTC)

Minu meelest peaks avalauses olev definitsioon olema võimalikult korrektne ega tohiks olla allpool kirjutatuga vastuolus.

Minu meelest on kaks ise asja, kuidas me pornograafia defineerime ja millised teosed selle definitsiooni põhjal pornograafilisteks klassifitseeritakse. Praegu tuleb välja, et iga teos, mille eesmärk on stimuleerida seksuaalset erutust, on pornograafiline. Arvan, et see ei pea paika. Lisaks eelpooltoodud näitele võib minu meelest küll öelda, et näiteks Hollywoodi tähtede süsteem on loodud selleks, et stimuleerida vaatajatel seksuaalset erutust. Ometi ei ole need filmid pornograafilised. Andres 26. september 2005, kell 15.43 (UTC)

Seksuaalset erutust on mõeldud stimuleerima ka suurem osa levimuusikat, kuigi see muusika ei ole pornograafiline. Andres 26. september 2005, kell 15.46 (UTC)
Nuh, jah... Kui nii võtta, siis lilleõie kinkimine on ehk ka mõeldud seksuaalse erutuse stimuleerimiseks. Rääkimata komplimentidest jne. --Lulu 26. september 2005, kell 16.10 (UTC)

Loomulikult. Jutt on ikkagi sellest, et definitsiooni tuleks täpsustada, sest muidu ta on ilmselt ebaõige. Andres 26. september 2005, kell 17.00 (UTC)

Vaatan, et kirjutatakse siia artikleid pornograafiast, vitu lakkumisest ja muust säherdusest. Kas tõesti muust ei ole kirjutada kui oraalseksist ja kopulatsioonist? Ma ei ole neid lugenud ega kommenteerinud, sest mina häbenen niisugusi asju. Taivo 26. september 2005, kell 16.13 (UTC)

: ... ja milleks seda Vikipeediat yldse vaja on? --Lulu 26. september 2005, kell 17.05 (UTC)

Need on seksuoloogia teemad, ilma milleta entsüklopeedia ei ole täielik. Kui häbened, siis ignoreeri. Tõsi küll, pole kindel, kas entsüklopeedias peab loetlema slängisõnu: seda saab ju teha ka Vikisõnaraamatus. Andres 26. september 2005, kell 17.00 (UTC)
----

Tavakeeles või slängis võib sõnadel pornograafia või porno olla ka muid tähendusi.

See ei ütle mitte midagi. Iseasi, kui neid tähendusi oleks loetletud. See aga sobiks pigem vikisõnaraamatusse, sest artikkel on ju ikkagi nähtusest, mitte sõnast. Andres 3. mai 2006, kell 15.49 (UTC)

Võtsin välja. Andres 3. mai 2006, kell 15.54 (UTC)

: No siis loetleme neid tähendusi. Väljavõtmine ei ole lahendus, kui sõnal on ka teisi tähendusi. --Lulu 3. mai 2006, kell 16.21 (UTC)

:: Tegelikult ei poolda ma ka tähenduste loetlemist. Minu arvates see ähmastab artikli sisu, sest artikkel ei räägi sõnast. Ka ei aita slängitähenduste teadmine kuidagi kaasa  artikli sisu mõistmisele.

:: Tähendusi võiks loetleda ka juhul, kui saaks viidata artiklitele, kus räägitaks vastavatest asjadest. Kui Vikisõnaraamatusse vastav artikkel ilmub, siis võib panna selle artikli päisesse siin lingi Vikisõnaraamatule närkusega, et seal on juttu ka sõna teistest tähendustest.

:: Seda juttu tuleb võtta minu arvamusena. Andres 3. mai 2006, kell 17.36 (UTC)

: Nõus. Vikisõnaraamat on hea asi. Aga kui seal vastavat sõna (veel) ei ole, siis ei saa ka vastavat linki teha. --- Kujutame ette 8-aastast arvutikasutajat, kes tuleb Vikipeediasse ja tahab teada, miks yks onu ytles tema toa kohta, et see on ju päris porno. Onu mõtles muidugi seda, et tuba on korrast ära. Aga siin peab see laps seetõttu teada saama hoopis muud, sest alguses pole yhtegi viidet või märkust selle sõna teiste tähenduste kohta. Sama kehtib ka paljude teiste artiklite kohta. --- Loodan, et suutsin ennast arusaadavalt väljendada. --Lulu 3. mai 2006, kell 19.12 (UTC)

:: Saan aru küll. Aga 1) entsüklopeedia ei saa asendada sõnaraamatut ja 2) on ka palju muid asju, mida Vikipeediast teada ei saa.

:: Palun loetle tähendused, mida Sa tead. Ma panen need Vikisõnaraamatusse üles. Mina oleksin öelnud, et "pornograafia" ja "porno" tähendavad kõnekeeles või slängis 'korralagedus' ja 'lohakalt tehtud töö'. Sinu näites toodud tähendust ei oska sõnastada. Andres 3. mai 2006, kell 21.02 (UTC)

Minu meelest on žanrid ja liigid esitatud pehmelt ütelda suvaliselt. Kas pornograafia esinemise kohta just nendes vahekordades ja laadides on mingeid tõendeid? Kas mingid vormid on eelistatumad? Kuidas on ajaloolise kujunemisega? See praegune siin võiks käia mistahes žanri kohta, olgu see "action" või "romantiline draama". --Kamma 23. september 2006, kell 18:40 (UTC)

Jah, siiski, mõned liigid on rohkem levinud, mõned vähem või isegi yldse mitte. See loetelu on mõeldud lihtsalt täielikkuse huvides, et näidata, millistes vormides võib pornograafia esineda. Minu teada ei ole loodud näiteks pornograafilist instrumentaalmuusikat või porno-ooperit siiamaani, näiteks. --Lulu 24. september 2006, kell 12:36 (UTC)

Pornograafia žanrid lisasin juurde. Tegelikult on neid palju rohkem muidugi. --Lulu 24. september 2006, kell 12:36 (UTC)
----
kuigi see hakkab ähmastama piire pornograafia ja prostitutsiooni vahel

Kas ehk üldse pornograafia ja seksi vahel? Kas juhul, kui tegu pole prostitutsiooniga, pole tegu ka pornograafiaga? Vaevalt. Andres 24. september 2006, kell 16:23 (UTC)

: Kui prostitutsioon on institutsionaliseeritud seks, siis pornograafia on seksi institutsionaliseeritud kujutamine. Lihtsalt seks võiks olla ikka midagi looduslikku või loomulikku. Küberseks vastab sellele määratlusele tinglikult, umbes sama tinglikult nagu onanism või muu seksuaalne harjutus/meelelahutus on seks. Eristused on siin ajaloolised ja muutuvad, seega igatahes mitte triviaalsed. --Kamma 24. september 2006, kell 16:40 (UTC)

:: Tahtsin osutada sellele, et küberseks ei pea olema seotud prostitutsiooniga. Pornograafia ei puutu nähtavasti tõesti asjasse, kui mitte pidada pornograafiaks kujutiste kasutamist erutumiseks. Andres 24. september 2006, kell 16:44 (UTC)
----
Kas feministid siis ei ole pornograafia vastased? Tõenäoliselt küll kõik ei ole, aga minu meelest on see siiski tüüpiline. Andres (arutelu) 24. jaanuar 2016, kell 15:00 (EET)
sõnastikku
 Pornograafia all peetakse mõnikord silmas ka inetut või esteetika kategooriatele mitte vastavat kunsti, "nilbust kunstis või kirjanduses".
--WikedKentaur (arutelu) 20. juuli 2018, kell 20:37 (EEST)
----
Üks film käib siin edasi-tagasi, aga minu meelest see on naljafilm, mitte pornograafia. --Andres (arutelu) 27. juuni 2022, kell 13:52 (EEST)

„ligikaudu 1928. aastast“... juba, «käib siin edasi-tagasi» ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 27. juuni 2022, kell 18:46 (EEST)


Malli arutelu:ValitudSyndmusteKuud

Mall lihtustamaks navigeerimist valitud sündmuste kuude järgi ülevaate lehekülgedele. vaata lähemalt: Vikipeedia:Valitud sündmused
Malli lisamine artiklile:
 {{ValitudSyndmusteKuud}}
ja tulemus:
Kopeeritud ja mugandatud ingliskeelsest Vikipeediast: :en:Template:SelectedAnnivBar


Arutelu:Karl V

{{Endine hea artikkel}}
Arvan, et tabelis tuleks viidata mitte loenditele, vaid artiklitele monarhitiitlite kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. september 2005, kell 05.02 (UTC)

Tema müstiline isik on aja jooksul paelunud paljusid, teda võiks nimetada kas keskaja viimaseks või uusaja esimeseks suureks valitsejaks.
Kõige õigem oleks teda ilmselt nimetada madalmaalaseks või isegi burgundlaseks, nagu seda teeb Karl V elulooraamatus tema kauge järglane Otto von Habsburg.
Eks Karli artiklis ole neid hinnangulisi või muidu imelikke lauseid veel palju ja katsun need aegamööda välja võtta ning tekst ära toimetada. Paraku pole palju rohkemale tugineda kui Otto von Habsburgi raamat, mis on aga liiga selgelt Karli järglase kirjutatud, et olla päris neutraalse ajaloolise teabe allikas, mida ma varem seda artiklit kirjutades veel ei taibanud. Athanasius Soter 29. jaanuar 2009, kell 18:13 (UTC)

Sellised hinnangud on kindlasti kasulikud, et võhikust lugeja tema tähtsust hoomaks, ainult et nad tuleks atribueerida. Kindlasti ei ole need laest võetud. Nii et ei maksa välja võtta, vaid lihtsalt teha asjalikumaks ja konkreetsemaks. Andres 29. jaanuar 2009, kell 19:00 (UTC)

Pärast keisriks kroonimist võis Karl end tunduvalt kindlamalt tunda. Tiitel andis talle ametlikult võimu kogu impeeriumi üle ning keiser lootis, et see hõlbustab tema rohkete eesmärkide saavutamist. Ta alustas nii luterlaste katoliiklusse tagasivõitmise püüdeid, sõdu Türgiga islami ekspansiooni pidurdamiseks kui ka uusi rivaalitsemisi Prantsusmaaga ülemvõimu pärast Itaalias ning mujal Euroopas.
See lõik tundub küll suhteliselt mõttetu, vähemalt oma senises kohas. Lisaks tuleb veel täiendada ka Saksamaa sisepoliitikat puudutavat osa, mida hetkel veel teha ei suuda. Loodan selle ette võtta lähiajal. Lisaks tuleks kirjutada veel ka Karli Skandinaavia-poliitikast, eriti seotusest Taani kuningakojaga. Athanasius Soter 29. jaanuar 2009, kell 20:33 (UTC)
----
Küllalt palju on hinnangulisi väiteid. Need peaks vist varustama viidetega?--Rünno 9. juuni 2009, kell 17:07 (UTC)
----
Esimene lõik lõpeb sõnadega "viimase valitseja". See ei ole korrektne. Andres 28. aprill 2010, kell 22:46 (EEST)
Mida siin artiklis flaami keele all on mõeldud? --WikedKentaur 29. jaanuar 2011, kell 14:37 (EET)

Asendan selle hollandi keelega. Andres 29. jaanuar 2011, kell 14:43 (EET)

: Muudan tagasi, sest (tänapäevast) hollandi keelt ei olnud tollal veel olemaski. Aga täpsemalt see dialekt peaks olema lääne-flaami keel (West-Vlaams) ja mitte hollandi (Hollands).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 30. juuni 2016, kell 05:07 (EEST)

Tõstsin artikli heade artiklite seast ümber B-kvaliteediklassi (vastavale sellele arutelule siin). Teksti täiendaval kontrollimisel ja arendamisel võib selle esitada A-kvaliteediklassi artikli kandidaadiks. Ivo (arutelu) 21. jaanuar 2018, kell 21:51 (EET)


Kasutaja arutelu:Cepesh~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Cepesh! Andres 27. september 2005, kell 17.35 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Cepesh~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Krasnodari krai lipp

Eespool peaks olema praeguse lipu kirjeldus. Andres 28. september 2005, kell 15.24 (UTC)
Lipu kirjeldusest: "ülalt alla: helesinine, vaarikpunane ja roheline". "Endine lipp ... sarnanes praeguse lipuga, kuid sellel olev sinine laid oli tumesinine."

Kust see "helesinine" ja "tumesinine" võetud on? Palja silmagagi on näha, et lipu laidude värvid pole muutunud. Vene vikipeedias on nii uue kui ka vana lipu kirjelduses ülemise laiu värvus "синий". Ursus scribens (arutelu) 25. september 2019, kell 18:29 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://admkrai.kuban.ru/geraldika/geraldika/flag.html
** In Krasnodari krai lipp on 2013-06-24 11:48:01, 404 Not Found
** In Krasnodari krai lipp on 2013-07-06 08:58:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:58 (EEST)


Arutelu:Kodu keset linna

Sarjas on armastust, intriige, naljakaid hetki ning kõike muud, mis ühes korralikus seebikas olema peab.

Võtsin selle välja, sest see ei tähenda midagi. Andres 29. september 2005, kell 15.38 (UTC)

Ehk võiks aastate€ asemel olla hooajad. Peep 29. september 2005, kell 16.55 (UTC)
----
Miks siit midagi maha tõmmati? Andres 24. veebruar 2010, kell 20:50 (UTC)-
----
Ühe peategelase Liisi kohta pole mitte sõnagi täpsemalt kirjutatud, küll aga kõrvaltegelastest.alts 25. märts 2010, kell 01:07 (EET)

Täienda siis. Andres 25. märts 2010, kell 07:41 (EET)
----
Ilma reklaamideta 25 minutit. Andres 5. märts 2011, kell 19:19 (EET)
----
Kas viimane parandus on õige? Andres 27. oktoober 2011, kell 04:31 (EEST)


Arutelu:James Blunt

Imelik, et ma mõtlesin ka just täna tema kohta artiklit alustada.. Peep 29. september 2005, kell 21.49 (UTC)

Juhtub... mina nimelt kuulasin esimest korda tema plaati... nu ja siis võtsin ette ;) - Ahsoous 30. september 2005, kell 13.37 (UTC)

**Videod "You're Beautiful" ja "Wisemen"
**Laulusõnad
pole nagu eriti mõtet iga ala lehekülge eraldi välislinkide alla loetleda. Kel huvi see leiab ise ka üles sealt --TarmoK 30. september 2005, kell 13.57 (UTC)

Mina arvan, et on mõtet neid alalehekülgi loetleda. Esiteks on niiviisi kergem jõuda kohe selleni, mis huvitab. Teiseks on nimetatud olulist huvi pakkuvad asjad, mida pole võimalik artiklisse integreerida. Minu argument taandub sellele, et mina lugejana tahaksin selliseid linke. Andres 30. september 2005, kell 14.24 (UTC)

: ...ja siis võiks lisada ka lingi tema biograafiale (huvitav lugeda kuidas tema ise endast on lasknud kirjutada) ja fotodele ja esinemistele ja diskograafia loetelule ja muusikale mida saab alla laadida ja kuidas ühendust võtta ja ... et teeme neile kõigile lingid? Arvan et mõistad et me ei saa kõiki sealse saidi lehekülgi siin üles lugeda. Kellel on huvi see loeb ise, rääkimata sellest et poole aasta pärast võivad pooled sellised lingid valed olla (videode puhul olen ses suht kindel, kui ei ole tegemist ühe hiti muusikuga). ... Sellise "lugejana on huvi" loogikaga peaksime siis ka näiteks Tallinna artiklis tallinn.ee saidi alalehed üles lugema, alates Tallinna ülevaatest, haldusest, ametnikest kuni erinevate büroode lahtiolekute aegadeni ja bussi graafikuteni (mind näiteks huvitavad need lugejana väga), see oleks ju absurdne(?)

: Vikipeedia ei ole ju lingikogu, me ei pea käest kinni hoides, näpuga näidates lugejale näitama kus leidub iga väiksemgi asi. Sellega seoses eemaldaks hea meelega ka selle teise lingi Virgin-i saidi videole, pigem panna linke allmusic  tüüpi saitidele milles on püsivama loomuga sisu  --TarmoK 30. september 2005, kell 16.27 (UTC)

:: Aga Tarmo, ma ei teinud ju kõigile nendele linke. Ma ei poolda seda, et kõigele oleks link. Nagu ma ütlesin, tahaksin linki olulisele infole, mida ei saa artiklisse integreerida. Ja nagu ütlesin, tegin lingid vastavalt sellele, milliseid linke ise lugejana tahaksin artiklis näha. Oletan, et ma ei ole ainuke, kellel on sama lähenemine. Keda peaksid need lingid segama? Kui lingid valeks muutuvad, siis võib ju neid parandada.

:: Heitsin pilgu inglise viki artiklile ja leidsin seal lingi videole ning panin selle ka siia sisse. Seejärel heitsin pilgu ametlikule kodulehele ning leidsin ka sealt kaks videot ning laulusõnad. Panin ka need eraldi sisse, sest ma ei tulnud ise kohe selle peale, et sealt võib need leida. Igal juhul on niiviisi huvilisel lihtsam jõuda otse selleni, mis teda huvitab. Rohkem ma ei viitsinud linke uurida. Andres 30. september 2005, kell 17.17 (UTC)

Uus singel peaks olema siis Same Mistake, videot hakatakse sellele ka tegema millalgi. Aga samas on Carry You Home šveitsi singlimüügi edetabelis 16 kohal ja I Really Want You 100 kohal Kanadas.


Ma ei saa hästi aru, mis on selle lehekülje funktsioon. Pealkirja järgi peaks siin arutatama, milliseid lehekülgi kustutada, aga tekstis on midagi muud. Andres 15:56, 19 Apr 2004 (UTC)

Järelikult kirjutasin segaselt. Äkki nüüd on parem? Jaan513 16:04, 19 Apr 2004 (UTC)

: Ma muutsin pisut veel. Andres 16:21, 19 Apr 2004 (UTC)

Arvan, et praegu ei ole sellise lehekülje järele erilist vajadust, sest on võimalik jooksvalt jälgida, millised leheküljed on kustutatud. Ma ei poolda seda, et lehekülje kustutamine peab tingimata mingi keerulise protseduuri läbi tegema. Tundub, et kahtluse korral piisab praegu arutelust vastava lehekülje aruteluleheküljel. Aga võimalus eraldi leheküljel arutamiseks-hääletamiseks võib ju olla. Andres 16:21, 19 Apr 2004 (UTC)

Minu arvates on see lehekülg eelkõige neile, kes ise lehekülgi kustutada ei saa. Muidugi ei pea pikki protseduure väga selge kustutamise põhjuse pärast iga kord läbi käima. Jaan513 16:25, 19 Apr 2004 (UTC)
Enamik kasutajaid ei jõua toppida enda loendisse kõiki artikleid, mis huvi pakuvad. Et meil on see kustutustegevus suhteliselt vähelevinud, ei tapa siinse lehe lisamine aga kedagi ning võimaldab kustutusarutelusid mitte kogemata maha magada. Sestap oleks tegelikult ilus iga kustutuseks pakutav asi siin siiski maha hõigata. --Oop 23:39, 24 Nov 2004 (UTC)

Ei ole nõus. Kui mingi soomlane kirjutab virolaiset syö perseitä siis sellise jama kustutamiseks ma tseremoonitsema küll ei hakka. Lähtume printsiibist KISS (keep it simple stupid). Siim 23:45, 24 Nov 2004 (UTC)

: Kui kustutamise põhjus on ilmne, siis muidugi ei ole tarvis aru pidada. Kui aga tekib kahtlus, siis tuleks asja arutada. Teeme vast siis nii, et paneme siia üles need artiklid, mille juurde me kirjutame "See artikkel on kustutamise kandidaat". Andres 07:14, 25 Nov 2004 (UTC)

Kas selle lehe järgi on veel vajadus? Piisaks lihtsalt kustutatava lehe kandidaadile lisada  silt ja põhjus kirjutada lehe arutellu - vastavaid arutelusid saab jälgida :Kategooria:Kustutada abil. Peep 25. august 2005, kell 14.38 (UTC)

Nõus. Hea oleks see "läbi käia" ja kontrollida et kas on veel vajadust kustutada või muud sellist. Ja kui on veel arutelu pooleli siis tõsta arutelu artkli arutellu.

kontrollitud lõigud võib näiteks  ... -tag-idega ära märkida (kriipsutab teksti läbi). --TarmoK 25. august 2005, kell 14.54 (UTC)

: Selle lehe järele alles tuleb vajadus, kui meil läheb liiklus nii suureks, et muidu ei jõua jälgida. Praegu me hoiame üksteise tegemistel veel enam-vähem silma peal. Andres 25. august 2005, kell 15.04 (UTC)

:: Jälgida saab kategooria kaudu. Praegu on sinna vaid neid artiklied lisatud, kuna meil ole mingit kokkuleppet mis moodi/mis "tingimustel" neid kustutada. Teeksin ettepaneku, teha "reegel", et kui artikkel on esitatud kustutamiseks, siis võib selle alles kustutada kui 3 administraatorit on selle heaks kiitnud, teha n.ö. väike hääletus iga artikli suhtes. Sedasi püsib see kontroll.

:: Siia lehel kopeerida artikli nime on minu arust mõtetu lisa vaev. Kui artiklile on kustutda "tempel" lisatud siis on ta ka kustutada-kategoorias. Admin-id peaksid vaid seal silma peal hoidma. Nõuda et ka siia peab märke tegema on liigne ja niikuinii arutelu kustutada/mitte kustutada peab käima artikli lehel mitte siin.

:: Iseasi kui see lehekülg nüüd muuta selleks hääletuse kohaks(?) --TarmoK 27. august 2005, kell 09.57 (UTC)

::: See artikkel ongi mõeldud hääletuse- ja arutelukohaks. Arvan aga, et siinset hääletust pole mõtet tööle rakendada ega ka kustutamisprotsessi reeglitele allutada enne, kui meie kogukond ja meie vikipeedia liiklus läheb nii suureks, et muidu ei jõua asja jälgida. Praegu piisab kategooriast, mille abil on igaühel võimalik vaadata, kas midagi pole ripakile jäänud, ning asja ette võtta. Andres 27. august 2005, kell 10.02 (UTC)
----
Taastasin eelmise versiooni, sest selline kustutamine pole lubatav. Siim 21. september 2005, kell 16.50 (UTC)

Ma ei saa su seisukohast hästi aru. Mida praegune artikkel annab? Annab teadmise, et kunagi olid mõnel artiklil suured puudused. Mõned artiklid neist kirjutati ümber, aga mõned kustutati. Analoogia põhjal tuleks siis ka Kustuta-malli põhjal teha artikkel (loend?), kus on kirjas, millised artiklid on läbi aegade kustutamiseks esitatud. Me pole seda teinud ja seda ma ka ei poolda. Käesoleva artikli arhiveerimist ei pea ma paremaks kui praeguse olukorra säilitamist. Taivo 22. september 2005, kell 18.19 (UTC)

Ma arvan, et praeguse teksti võiks viia Vikipeedia:Kustutamist vajavad artiklid/Arhiiv alla ja lehele ise kirjutada, et seda praegu ei kasutada. Hiljem saab lihtsamini kasutusele võtta. Peep 22. september 2005, kell 08.03 (UTC)

:Kuna keegi midagi ei arvanud, siis esitan artikli kustutamiseks. Vajadusel saab alati uue artikli teha. Taivo 24. september 2005, kell 19.09 (UTC)

::Ei poolda kustutamist. Lihtsalt need arutelud, mis on lõppenud, tuleb arhiveerida, kuid jätta siia paar tükki eeskujuks alles. On hea, kui see lehekülg on alles, kas või vikilinkide pärast. Andres 25. september 2005, kell 05.42 (UTC)

::: minagi olen kustutamise vastu ja ma ei saa aru, miks see lehekülg kellelegi üldse ette jääb... - Ahsoous 25. september 2005, kell 06.34 (UTC)

::: Kui nii võtta siis mina teeksin selle lehega vist midagi taolist, et arutelud arhiivi ja siia siis info mida teha artiklitega juhul kui neid on soov esitada kustutamiseks - Ahsoous 25. september 2005, kell 06.43 (UTC)

:::Ahhaa! Hea mõte! Sellega olen nõus. Seni siin küll ükski link säilitamist ei nõua, aga võib ju linkida teiste keelte kustutamist vajavate lehekülgede artiklile. Aga mis puutub sellesse, et kellele ta ikka ette jääb, siis minu hinnangul ei ole vikipeedia prügikast ja on asju, mida ei ole vaja säilitada. Nagu ka praegust artikli sisu arhiveerida. Taivo 25. september 2005, kell 09.16 (UTC)
----
Mida praegune artikkel annab? Annab teadmise, et kunagi olid mõnel artiklil suured puudused. Mõned artiklid neist kirjutati ümber, aga mõned kustutati. Analoogia põhjal tuleks siis ka Kustuta-malli põhjal teha artikkel (loend?), kus on kirjas, millised artiklid on läbi aegade kustutamiseks esitatud. Me pole seda teinud ja seda ma ka ei poolda. Taivo 30. september 2005, kell 11.37 (UTC)
Isegi kui see artikkel ei anna midagi juurde, siis ei võta see midagi ka ära. Pealegi me ju ei tea, millal võiks kellegil seda vaja minna. Vikipeedia ei ole paber. Peep 30. september 2005, kell 11.40 (UTC)
Pealegi praegu seda läbi sirvides on siin üldist kasulikku infot, mis ei käi ainult kustutavate artiklite kohta. Peep 30. september 2005, kell 11.41 (UTC)

Praegu näen siin artiklite ebavõrdset kohtlemist. See on kustutamiseks esitatud artiklite osaline loend, mis on filtreeritud nii ebaõiglase parameetri kui kustutamiseks esitamise aja järgi. Taivo 30. september 2005, kell 11.52 (UTC)

Kas soovitad teha ka kõigi kustutamiseks esitatud artiklite loendi? Siis kaoks ebaõiglus, et ainult kindlal ajavahemikul kustutamiseks esitatud artiklid on alles. Ei või iial teada, millal seda võib vaja minna. Taivo 30. september 2005, kell 11.52 (UTC)

:Tühistasin su muudatuse, sest siin on tõesti ka kasulikku infi Ahsoous 30. september 2005, kell 13.18 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Kustutamist vajavad artiklid/Arhiiv


Arutelu:Seepia

Kas lõpus on juttu harilikust seepiast või seepiast üldse? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. oktoober 2005, kell 10.47 (UTC)

Selline rumal küsimus, et milline info kuuluks artiklisse Seepia (värv) ja milline info Seepia (värvus) ehk siis küsides teistmoodi milline tähenduslik vahe on sõnadel värv ja värvus. Kas kaks konkreetse värvi/värvuse artiklit annaksid mõlemad artiklimõõdu välja?--Boy 2. oktoober 2005, kell 11.00 (UTC)

Värv on seepia nõrest saadav või sünteetiline materjal, millega esemeid värvitakse. Vastavasse artiklisse kuuluks kõik, mis puudutab värvi. Värvus on omadus valgust teatud viisil neelata ja peegeldada. Seepiavärvus ei pruugi tuleneda seepiavärviga värvimisest. Vastavas artiklis tuleks kirjeldada seda värvust ning seda, kuhu see värvuste süsteemis paigutatakse. Saaks ka näidata, kuidas see välja näeb. Andres 2. oktoober 2005, kell 11.05 (UTC)

EE järgi on värv objekti värvus päevavalguses. Seepia värv ehk pigment on seepia tindist saadud värv, tavaliselt fotograafias. Seepia värvus ehk seepiatoon on seepia pigmendi värvusega.

: Seepia "tindi" õige nimi on seepia. Andres 3. oktoober 2005, kell 04.47 (UTC)

: Et ei oleks kaksipidi mõtlemist, võib ju pealkirjadeks panna Seepia (värvaine) ja Seepia (värvus) (või ka: Seepia (värvitoon)). Andres 3. oktoober 2005, kell 04.45 (UTC)
Värv tähendab ju ikkagi eeskätt värvainet. Andres 3. oktoober 2005, kell 04.47 (UTC)

Ma ise kavatsen lähipäevil värvi kohta artikli ära teha (tegelikult kavatsesin kunagi ka seepia kohta teha :)) Peep 2. oktoober 2005, kell 18.59 (UTC)

: Eraldi saaks rääkida ka seepia effektist fotograafias (seepiatoonis tehtud pildid). Peep 2. oktoober 2005, kell 20.36 (UTC)

:: Õige on "seepiaefekt". Andres 3. oktoober 2005, kell 04.50 (UTC)

Aadressilt http://www.ngzh.ch/Neuj1902.html saab vist kasutada public domain pilti (aastast 1902). Peep 2. oktoober 2005, kell 20.36 (UTC)
----
Perekonda kuulub umbes 90 liiki.

Kas on ikka kindel, et mõeldud on ainult seepia perekonda kuuluvaid seepiaid? Andres 3. oktoober 2005, kell 17.17 (UTC)
http://tolweb.org/tree?group=Sepia ütleb "This genus contains 95 nominal species". Sealt tuleks üle kontrollida ka Rossia ja Sepiola (ja nende kuuluvus Sepioida-sse). Peep 3. oktoober 2005, kell 17.33 (UTC)


Arutelu:Cimze seminar

See lause peaks olema pigem Cimzele pühendatud artiklis. Andres 2. oktoober 2005, kell 12.11 (UTC)

:ilma allikata on see mõttetu väide--Bioneer1 (arutelu) 8. august 2013, kell 21:06 (EEST)
ta oli ise fanaatiline läti rahvaviiside koguja ja kooridele seadja. Cimze koondas läti rahvaviiside seaded kaheksast kogumikust koosnevasse sarja, mille üldnimetus oli "Dziesmu rotas". Hilisemate kriitikute sõnul Cimze siiski ei mõistnud läti rahvalaulu olemust lõpuni ning tema seaded on tugevalt mõjustatud saksa koorilaulutraditsioonist.

See materjal kuulub pigem artiklisse Cimze kohta. Andres 2. oktoober 2005, kell 12.45 (UTC)

Suurem osa tekstist näib olevat pärit siit. Aheidel 2. oktoober 2005, kell 12.25 (UTC)

Arvan, et sõnastust tuleks lihtsalt muuta, nii et isikupärane väljendusviis jääks ära. Võimaluse korral tuleks ka materjali lisada. Siis ei tohiks suurt häda olla, eriti kui ka allikat mainida. Andres 2. oktoober 2005, kell 12.33 (UTC)

Kes läti keelt oskab, võiks lühikesed pildisignatuurid ära tõlkida. Praegu on need peidetud artikli ülaossa--Bioneer1 (arutelu) 8. august 2013, kell 21:07 (EEST)
----
Lingid Liivimaal ja Eestimaal asendati linkidega Liivimaal ja Eestimaal. Miks? Ursus scribens (arutelu) 8. detsember 2018, kell 18:35 (EET)

Sest see ei olnud Vene Liivimaa kubermanguvalitsusele alluv venekeelne õppeasutis, vaid ikka kohaliku rüütelkonna seminar. --37.157.105.143 8. detsember 2018, kell 18:37 (EET)

:Lause ei käinud ju seminari, vaid rahvusliku ärkamise kohta tolleaegses Liivimaa ja Eestimaa kubermangus. Ursus scribens (arutelu) 8. detsember 2018, kell 19:00 (EET)

::1957. aastal anti Tallinnas välja raamat pealkirjaga "Eesti NSV imetajad". Eestimaa ja Liivimaa olid ammu enne Vene kuberneri ja tema ametkonda olemas. --37.157.105.143 8. detsember 2018, kell 19:21 (EET)

:::Kuidas siinne viimane vastus teemasse puutub, ei saanud aru. Kui seminar oli rüütelkonna asutus, siis esimene link peaks hoopis Liivimaa rüütelkonnale minema. Järgmised muudetud kohad aga ei räägi rüütelkonnast ja seal võiks põhilisele haldusüksusele linkida. --Minnekon (arutelu) 8. detsember 2018, kell 23:04 (EET)

::::Ei saa aru, pigem ei taha aru saada. Liivimaa rüütelkond ei ole kogu Liivimaa, see on üks Liivimaa omamaine omavalitsusinstitusioon. Miks peab Liivimaad väiksemaks ja olematumaks tegema, kui ta oli. Liivimaa ei ole Vene Liivimaa kubermang, nagu ei samastu Eesti ja Eesti NSV, kuigi viimane oli ka pool sajandit "põhiline haldusüksus". --37.157.105.143 8. detsember 2018, kell 23:12 (EET)

:::::Sa väidad, et kui ajaloolased räägivad rahvuslikust liikumisest (või muudest 19. saj sündmustest, nt talurahvaseadustest) Eestimaal ja Liivimaal, siis nad mõtlevad selle all rüütelkondi, mitte kubermange? Mulle küll selline mulje pole jäänud. Mis asi Liivimaad väiksemaks ja olematumaks teeb? --Minnekon (arutelu) 8. detsember 2018, kell 23:31 (EET)

::::::Palun mulle mitte sõnu suhu panna. Ma ei väida, et rahvuslik liikumine, talurahvaülestõusud jms toimusid Riia või Toompea (või Kuressaare) rüütelkonnahoones või selle liikmete seas. Alustame otsast peale. Oli Liivimaa. Oli selle seisuslik omavalitsuskorporatsioon Liivimaa rüütelkond (veel olid rüütelkonnast sõltumatud linnaomavalitsused, nagu Riia jt, aga need ei puutu praegu asjasse). Rüütelkond ei ole provints, mida ta esindab. 1710. aastal kapituleerusid rüütelkonnad Vene tsaarile, kes hakkas end Liivimaa ja Eestimaa hertsogiks nimetama (nagu seda oli enne teinud Rootsi kuningas). (Pistohlkorsi järgi oli Eestimaal ja Liivimaal hertsogiriigi nimetus ametlik kuni 1846. aastani, siis keelati ära.) Tsaar lubas senise Rootsi Liivimaa ja Eestimaa kubermangu juhtkonnal ära minna ja asutas uued, Vene Liivimaa ja Eestimaa kubermangud. Kubermangu koosseisu kuulus kuberner koos talle alluvate ametnikega. Kubermanguks nimetati ka selle ametkonna valitsetavat maa-ala. Rahvuslik liikumine ei toimunud ka kubermanguvalitsuse ametnike hulgas ega tööruumides. Ehk siis uuesti algusesse tagasi. Liivimaa on kõige laiem ja poliitiliselt kõige neutraalsem mõiste. Liivimaa hertsogiriik (ehk "kond") on dünastiline valdus ja Liivimaa rüütelkond on selle seisuslik omavalitsus. Liivimaa kubermang on Liivimaa administreerimiseks asutatud Rootsi või Vene ametkond, ühtlasi selle valitsetav maa-ala, mis kattub Liivimaa (Livonia proper) ja Liivimaa hertsogiriigi omaga. Paralleel oleks Soome, kus on eri sisuga mõisted Soome suurvürstiriik (aga millegipärast mitte "kond") ja Soome kindralkubermang. Nagu on öeldud Mellini atlase üldkaardil: "Liefland oder die beyden Herzogthümer und Generalgouvernementer Lief- und Esthland nebst der Provinz Oesel". Ehk siis uuesti algusesse. Kui pole tõestatud (ja ei saagi tõestatud olla) Cimze seminari eriline ja tihe seotus Vene võimuaparaadiga Liivimaal, vene kultuuri ega venestamisega (mis algas alles pärast seminari kaotamist), tuleks eelistada poliitiliselt neutraalset Liivimaa mõistet, ilma täienditeta. Mida ma üritasin põhjendada. --37.157.105.143 9. detsember 2018, kell 00:09 (EET)

:::::::Ma küsisin selgitust (sellest ka küsimärk lause lõpus), mitte ei pannud kellelegi sõnu suhu. Minu meelest räägitakse 19. saj kontekstis territoriaaljaotustest rääkides siiski ennekõike kubermangudest. Mitteneutraalnse on see, kui me siin hakkame mingit oma väljamõeldud jaotust tegema. Mida muud see Liivimaa siis peaks täpselt tähendama? Sinu lingitud artiklist paistab, et ikkagi kubermange. Kõige parem oleks muidugi leida artiklisse viidatud väide ja siis allika järgi vaadata, mida mõeldud on. Venestamise ja vene kultuuri mainimise ega saksakeelse (?) lause mõttest kahjuks ei saanud aru. --Minnekon (arutelu) 9. detsember 2018, kell 01:08 (EET)

::::::::Lähme uuesti algusesse tagasi (kui mitmendat korda järjest?). Sõna "Liivimaa" ei tähenda ainult Vene Liivimaa kubermangu, see on laiem mõiste, mis ei eksisteeri ainult minu peas. Mina ei ole välja mõelnud seda, et peale Vene Liivimaa kubermangu oli veel mingi muu Liivimaa olemas. Selline süüdistus on lihtsalt ebaõiglane. Ajaloolane peaks seda ometi paremini teadma kui mina. Cimze seminar ei olnud Vene Liivimaa kubermanguvalitsuse allüksus. Liivimaa rüütelkond ei kuulutanud 1917. aastal Vene Liivimaa kubermangu Venemaast sõltumatuks. Vene Liivimaa kubermanguvalitsus oli Vene okupatsioonivõimu institutsioon Liivimaal, mitte Liivimaale nimeandja. Tõesti. Ma ei oska muud öelda. Kui ma ei oska saksa keeles isegi kaartide pealkirju lugeda, nagu siin väidetakse... Tõesti, ma ei saa aru sellest, kuidas ajaloolane ei saa aru. --37.157.105.143 9. detsember 2018, kell 01:37 (EET)

:::::::::Mida täpselt see "Liivimaa" siis tähendab ja kust me teame, et see on nii levinud mõiste, et sobib siin kasutamiseks? Ja muide ma ei süüdistanud sind saksa keele mittemõistmises, vaid tahtsin öelda, et mina olen see, kes saksakeelsest lausest aru ei saanud. --Minnekon (arutelu) 9. detsember 2018, kell 19:08 (EET)

: Nõustun Minnekoni ja Ursus Scribensi argumentidega. Sellised asendused viitavad mitteneutraalsusele. Muide vaadake ka Arutelu:August Feldman. Sama anonüümne kasutaja on juba varem muudeski artiklites Liivimaa kubermangu ja Eestimaa kubermangu enda nägemuse järgi ära muutnud. Cumbril (arutelu) 9. detsember 2018, kell 15:44 (EET)


Kasutaja arutelu:Kaitz

Tere tulemast Vikipeediasse, Kaitz! Andres 2. oktoober 2005, kell 12.51 (UTC)

Lisasin end siia, et teha kaasa selles andmebaasis :)

Tõsiselt raske on luua eestikeelseid artikleid arvutiteemaatika kohta. Tahaks nagu kirjutada ja teadmine, arusaamine teemast on aga terminoloogiliselt pole kõike võimalik tõlkida ja kust saada nagu tuge et kas nii on õige. Taha niisama ka soberdama hakata. Või peaks ikka üritama. Kaitz 5. september 2006, kell 09:56 (UTC)