Olen üsna tihti märganud  mingi minu meelest täiesti vajaliku ja hea artikli juures märkust: "Arvan, et seda artiklit pole vaja ja tuleks kustutada!"  Oli hea meel lugeda  kustutamise tingimustest, et kustutamine ei ole väga lihtne ja ühe isiku otsustada.
Millegi pärast tekkib paljudel inimestel kiusatus midagi ära kustutada! Kui neile järgi anda siis ilmselt ei jäägi ühtegi artiklit järele!

Kustutamise malliks tuleb lugeda vist ka .--Tiuks 4. aprill 2008, kell 20:55 (UTC)

: See on ikkagbi esmajoones toimetamise mall. Andres 5. aprill 2008, kell 06:15 (UTC)
Link [GFDL|ei vasta Vikipeedia litsentsitingimustele] viitab ilmsesti valesse kohta, sest Vikipeedia ei ole vististi enam GFDL-i all -- Ahsoous 12. mai 2011, kell 13:49 (EEST)
Lisasin põhjustesse lause "artikli kustutamist nõuab isik, kelle nime artikkel kannab ja kellest artikkel on kirjutatud", sest Vikipeedia ei ole karistusregister.--Andrus Kallastu (arutelu) 13. detsember 2013, kell 01:26 (EET)

See iseenesest nüüd ikka ei ole põhjus. Vikipeedia ei ole karistusregister aga siin võivad kajastust leida ka negatiivsed asjad inimestest või organisatsioonidest ning see ei pruugi neile meeldida. See ei tähenda automaatselt, et siis peab kustutama. Kui info pärineb usaldusväärsetest ja kontrollitavatest allikatest ning teema on tähelepanuväärne, siis võib artikkel olla ka siis, kui see kellelegi ei meeldi.--Kyng (arutelu) 13. detsember 2013, kell 08:44 (EET)

:Ok, eks arutleme. Minu ettepanek on: füüsilise isiku tõestatud nõudmisel tuleks viivitamatult kustutada sellest isikust kirjutatud artikkel, mis kannab selle isiku nime. See klausel ei tähendaks, et sellest isikust ei tohiks justkui Vikipeedias enam üldse kirjutada. Kontekst ei kuulu kellelegi. Kui näiteks Kalev Rebane kandideeris Tallinna linnavolikokku, siis võib tema nimi figureerida vastavas valimisi puudutavas artiklis.--Andrus Kallastu (arutelu) 13. detsember 2013, kell 12:17 (EET)

:: Arvan, et sellist nõudmist üldreeglina ei peaks isegi mitte kaaluma, kuna Vikipeedia artiklite üks esmaseid nõudeid on, et nad peavad olema neutraalsed, aga jah paraku meil on nii mõnedki asjad kiivas.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. detsember 2013, kell 15:34 (EET)
Seaduse järgi on inimesel tõesti õigus nõuda, et tema kohta käiv info kustutataks. Pole tähtis, kas see on eraldi artiklis. Kui tegu on inimesega, kellest tingimata peab olema artikkel, siis me peaksime temaga läbirääkimisi pidama. See põhjus peaks minu arvates ka kirjas olema. Andres (arutelu) 13. detsember 2013, kell 16:00 (EET)

::Millises seaduses see kirjas on?--Andrus Kallastu (arutelu) 15. detsember 2013, kell 03:06 (EET)

Aga kuidas see probleem ajakirjanduses lahendatakse? Me ei saa ju lasta igaühel endal otsustada, millest tema kohta käivas artiklis kirjutatakse. Sel juhul on see ju reklaam. --Epp 13. detsember 2013, kell 16:21 (EET)

: Jah. Muidugi mitte. Kui tegu on vähetuntud isikuga, siis võime artikli kustutada. Kui tegu on tuntud isikuga, siis vast probleeme ei teki, sest siis saab kohe avalikuks, et ta tahab, et tema artikkel oleks kallutatud. See kehtib eeskätt poliitikute kohta. Andres (arutelu) 14. detsember 2013, kell 10:58 (EET)

:: Ajalehtedes üldjuhul ei kirjutata isikutest entsüklopeediaartikleid. Ajalehtedes kirjutatakse sündmustest, milles inimesed osalevad. Minu ettepanek oleks lihtne: inimene ei saa keelata, kui temast Vikipeedias kirjutatakse mingi kontekstiga seoses, kuid ta saab nõuda, et Vikipeediast kustutataks tema nime kandev ja tema isikust kirjutatud isikuartikkel. Juhul, kui ta kustutamist ei soovi, siis allub artikkel loomulikult kõigile Vikipeedia reeglitele (olulisus, neutraalsus jne).--Andrus Kallastu (arutelu) 15. detsember 2013, kell 03:06 (EET)

::Leidsin ühe koha seadusest, kus seda teemat käsitletakse: Isikuandmete kaitse seadus (https://www.riigiteataja.ee/akt/130122010011), pg. 11, p.2: "Isikuandmeid võib ilma andmesubjekti nõusolekuta ajakirjanduslikul eesmärgil töödelda ja avalikustada meedias, kui selleks on ülekaalukas avalik huvi ning see on kooskõlas ajakirjanduseetika põhimõtetega. Andmete avalikustamine ei tohi ülemääraselt kahjustada andmesubjekti õigusi." Kuna Vikipeedia vahendab ka ajakirjanduses ilmunud infot, on loogiline, et isikust kirjutatatakse selle info ulatuses Vikipeedias. Samas võib Vikipeedia teha siin reegli justnimelt selleks, et "Andmete avalikustamine ei tohi ülemääraselt kahjustada andmesubjekti õigusi". Kui inimene tõestatult ei soovi, et temast on Vikipeedias isikuartikkel, siis sellist artiklit kas ei looda või see kustutatakse viivitamatult.--Andrus Kallastu (arutelu) 15. detsember 2013, kell 03:22 (EET)

:::Vikipeedia ei "avalikustagi" andmeid, kui need on juba avalikustatud ja veebiotsinguga kergesti leitavad. Kui andmed on juba nagunii avalikud (avaldatud ajakirjanduseetikat järgides jne), siis minu arvates ei riku nende Vikipeedias kasutamine (neutraalne jne) kuidagi rohkem isiku õigusi. Tegelikult ongi küsimus selles, kas isik ja tema teod on entsüklopeedia jaoks piisavalt tähelepanuväärsed, mitte selles, kas ta tahab endast artiklit või mitte. Adeliine 15. detsember 2013, kell 14:30 (EET)

::::Me räägime üksteisest mööda. Püüan juba mitmendat korda selgitada, et on olemas inimesi, kes ei soovi, et nende kohta on artikkel Vikipeedias. Leian, et nende inimeste seda soovi tuleks aktsepteerida ja vastav artikkel tingimusteta kustutada. Kõik need tähelepanuväärsuse, neutraalsuse jms jutud ei puutu antud juhul üldse asjasse, sest see on hoopis muu teema.--Andrus Kallastu (arutelu) 16. detsember 2013, kell 00:29 (EET)

::::: Kui artikkel on kirjutatud reegleid ja seadusi rikkumata, siis ma ei leia, et lihtsalt kellegi sooviavalduse peale peaks selle kustutama.--Kyng (arutelu) 16. detsember 2013, kell 08:22 (EET)
Minu meelest on selge, et seaduse järgi me peame isiku nõudmise peale artikli (või ka muu mainimise peale) kustutama. Muidu võidakse meid kohtusse kaevata. See enam ei loe, kas info on varem avaldatud. Võib-olla annab seadust ka teisiti tõlgendada (Ülle Madise on teisiti tõlgendanud); kuni kohtupretsedenti ei ole, pole see teada.
Küsimus on selles, kuidas niisugust nõudmist vältida, kui see ei ole Vikipeedia huvides. Sellepärast ma räägingi, et peaks püüdma läbi rääkida, kui tahame artiklit säilitada. Andres (arutelu) 16. detsember 2013, kell 10:15 (EET)

Ütleme siis nii, et üldjuhul inimestel, kellest tähelepanuväärsuse reegli kohaselt võiks Vikipeedias nende nime kandev isikuartikkel olla, ei ole selle vastu mitte midagi. Siiski on erandeid (hetkel mina tean kolme), mille puhul inimene on soovinud, et temast kirjutatud ja temanimeline artikkel Vikipeediast kustutataks. Leian, et inimese selline soov tuleks täita.--Andrus Kallastu (arutelu) 16. detsember 2013, kell 18:11 (EET)

: Praegu üks teadlane, kellest meil on artikkel ETBL-i põhjal, soovib, et artikkel tema kohta kustutataks. Mis me siis teeme? Kui me selle kustutame, siis entsüklopeedia jääb poolikuks. Andres (arutelu) 17. detsember 2013, kell 09:01 (EET)

:: Minu meelest tuleks selle inimese soov täita ning Isikuandmete kaitse seaduse pg. 13 lg.1 järgi kehtib see nõue 30 aastat pärast inimese surma.--Andrus Kallastu (arutelu) 17. detsember 2013, kell 23:06 (EET)
§ 11.  Isikuandmete avalikustamine

(1) Kui andmesubjekt on oma isikuandmed avalikustanud ise, andnud käesoleva seaduse § 12 kohase nõusoleku nende avalikustamiseks või kui isikuandmed avalikustatakse seaduse, sealhulgas käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel, siis ei kohaldata isikuandmete töötlemisele käesoleva seaduse teisi paragrahve.

(2) Isikuandmeid võib ilma andmesubjekti nõusolekuta ajakirjanduslikul eesmärgil töödelda ja avalikustada meedias, kui selleks on ülekaalukas avalik huvi ning see on kooskõlas ajakirjanduseetika põhimõtetega. Andmete avalikustamine ei tohi ülemääraselt kahjustada andmesubjekti õigusi.

(3) Andmesubjektil on õigus igal ajal nõuda isikuandmete avalikustajalt isikuandmete avalikustamise lõpetamist, välja arvatud juhul, kui avalikustamine toimub seaduse alusel või kooskõlas käesoleva paragrahvi lõikega 2 ning andmete jätkuv avalikustamine ei kahjusta ülemääraselt andmesubjekti õigusi. Isikuandmete avalikustajalt ei saa nõuda avalikustamise lõpetamist selliste andmekandjate suhtes, mille üle andmete avalikustajal puudub nõude esitamise ajal kontroll.
Nii et, selle paragrahvi järgi pole ilmselt ETBL-is avaldatud andmete korduv kasutamine mitte kuidagi piiratud. Ma küll ei tea täpselt ETBL-i koostamise protsessi, kuid tõenäoliselt täitsid kõik sellesse teosesse arvatud isikud iseseisvalt oma isikuankeedi ja andsid loa nende andmete kasutamiseks. Samuti pole piirangut ka nende andmete kasutamisele, mis on juba ajalehtedes ja ajakirjades avaldatud. Aga jah, iseasi on see, et pahatihti inimesed võivad ümber mõelda, kuid paraku on džinn pudelist välja lastud ning tagasi seda toppida nii lihtsalt ei õnnestu. • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. detsember 2013, kell 00:34 (EET)

Palun lugege ka seaduse seletuskirja (guuglist tekstifailina leitav, kui keegi oskab linkida, siis palun aidake).

:§ 11. Isikuandmete avalikustamine. /---/ Isikuandmete avalikustamine ilma andmesubjekti § 12 kohase nõusolekuta on sarnaselt muude töötlemisviisidega üldjuhul keelatud. Erandina on eelnõu § 11 lõike 2 kohaselt avalikustamine siiski lubatud meedias, kuid seda üksnes järgmistel tingimuste koosesinemisel: 1) selleks on ülekaalukas avalik huvi; 2) see on kooskõlas heade kommete ja ajakirjanduseetika põhimõtetega; 3) kui see ei kahjusta andmesubjekti õigusi ülemäära. Ülekaalukas avalik huvi tähendab eeskätt seda, et ilma nõusolekuta ei või meedias kajastada sellist isikut või isikuga seotud sündmust, kelle või mille vastu avalik huvi puudub. Eelkõige on avalik huvi avaliku elu tegelaste ja nendega seotud sündmuste vastu, kes on pidanud juba arvestama sellega, et nende vastu on kõrgendatud avalikkuse tähelepanu. /---/ Kui andmete avalikustamine on lubatud ilma andmesubjekti nõusolekuta, siis puudub andmesubjektil õigus nõuda selliste andmete avalikustamise lõpetamist.

Ülal toodud pg 11 lg 3 lihtsustatud kujul: subjektil on õigus nõuda avalikustamise lõpetamist, välja arvatud juhul, kui avalikustamine toimub seaduse alusel ja ei kahjusta ülemääraselt subjekti õigusi. Seda lauset mõistan mina nii, et kui õiguste kahjustamine on ka kellegi teise kui subjekti silmis tõestust saanud, siis on subjektil õigus nõuda avalikustamise lõpetamist.

Meil on ka olemas sõnavabadus ja ajakirjandusvabadus, seepärast ongi seaduses kirjas võimalus avalikustada andmeid ilma subjekti nõusolekuta. Adeliine 18. detsember 2013, kell 01:36 (EET)

: Mina saan sellest kolmandast puntist aru risti vastupidi – kui avalikustamine toimub seaduse alusel, siis tal pole õigust avalikustamise lõpetamist nõuda (ei no muidugi võib paluda, aga nõuda vist ikka ei saa).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. detsember 2013, kell 01:52 (EET)

::Jaa, muidugi, palun väga vabandust, lihtsustasin "välja arvatud juhul" kogemata välja. Parandasin oma kommentaaris. Adeliine 18. detsember 2013, kell 02:32 (EET)
Võimaluse korral tuleks asju ajada inimlikult, mitte juriidiliselt. Andres (arutelu) 18. detsember 2013, kell 11:42 (EET)

Nõus. Palvele võib ikka ju võimalusel vastu tulla, aga inimesele tuleks eelnevalt selgitada, et me ei saa välistada artikli uuesti tekkimist. Aga nõudmine tekitab trotsi.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. detsember 2013, kell 13:51 (EET)

: Ja kui inimene ütleb, et ta ei taha artiklit, siis tuleb püüda mõista, milles asi on. Andres (arutelu) 18. detsember 2013, kell 13:56 (EET)

Link arutelule, mis käesolevat teemat käsitleb: [[Kasutaja arutelu:Kruusamägi#Artiklite_kustutamine]]. [[Kasutaja:Cumbril|Taavi]] ([[Kasutaja arutelu:Cumbril|arutelu]]) 13. veebruar 2015, kell 03:55 (EET)

Kas ning kuidas arutelulehekülgi kustutatakse?
Kui aruteluleheküljel on ainult bot'i teade vigastest linkidest ning katkised lingid on eemaldatud, kas siis on vaja kustutada arutelulehekülg või peaks jääma sinna teade igavesti? (Vaata Arutelu:Gazprom) Postituvi (arutelu) 18. aprill 2015, kell 16:31 (EEST)

Sellisel juhul võib arutelu kustutada. Kui ise kustutada ei saa, võid panna kustutusmalli. Adeliine 18. aprill 2015, kell 17:42 (EEST)

:Aitäh! Postituvi (arutelu) 18. aprill 2015, kell 17:46 (EEST)

Kolmas variant, mida mõnes vikis praktiseeritakse, on lehekülje tühjendamine. Siis on vähemasti ajaloost kõigile näha, mis lehel oli. Kindlat korda meil vist pole. Pikne 18. aprill 2015, kell 17:51 (EEST)

:Mina arvan, et seda robotimärkust ei ole vaja ka ajaloos säilitada. Tühi lehekülg on halb, sest siis on arutelu link sinine ja eeldatakse, et seal midagi on, kui tegelikult ju ei ole. Adeliine 18. aprill 2015, kell 21:19 (EEST)

:: Nõus. Andres (arutelu) 18. aprill 2015, kell 22:55 (EEST)

:::Sel juhul võiks selle juhendina projektilehele panna? Postituvi (arutelu) 18. aprill 2015, kell 23:00 (EEST)

: Minu meelest sellest pole midagi, et arutelus (ajutiselt) midagi pole. Midagi igatahes on olnud, kui on sinine link. Kui on näha, et miski on arutelus olnud, aga see on enamiku lugejate eest varjatud, siis see tundub halvem. See ka ei tee asja paremaks, et endiselt polda kuigi altid resümeese kustutamise põhjust kirjutama. Pikne 18. aprill 2015, kell 23:11 (EEST)
----
*Kustutamise üle tuleb enne hääletada, et kus see praegu on? -Mardus /arutelu 20. august 2016, kell 12:44 (EEST)

Millal ja mis tingimustel võib kustutada mustandi nimeruumi lehti? Adeliine 15. märts 2018, kell 13:42 (EET)

Selline kirjutamata reegel kehtib meil vist ka, et kui keegi nõuab hääletust, siis peab kustutamise üle hääletuse tegema. Et kui inimene usub, et tal on palju vaikivaid toetajaid, kes ei julge või oska arutelulehel sõna võtta, kuid kes hääletamisel oma tahte teatavaks teeksid. Selle võiks reeglitesse sisse panna. Cumbril (arutelu) 1. november 2018, kell 23:13 (EET)

Ei ole nõus, sest asi pole justnimelt puhtalt tahte avaldamises ja "nimeta ja näota" häälte kokkulugemises ("kes karjub kõvemini, sellel on õigus"), vaid argumentide tugevuses. Ülim eesmärk on leida konsensus, hääletuse algatamise lihtsustamine ei ole samm eesmärgi suunas. Adeliine 2. november 2018, kell 11:34 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Artiklite kustutamise kord


Kasutaja arutelu:Reuter~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Reuter! Andres 7. aprill 2007, kell 12:05 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Reuter~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Vana-Liivimaa

Suhted Saksa-Roomaga tihenesid alles 16. sajandil, kui loodi keiserlik kammerkohus ning Liivi ordumeister sai riigivürstiks ja formaalselt ka kõrgeimaks valitsejaks Liivimaal.

Kas selle lause lõpp vastab tõele? See tähendaks ju piiskoppide mediatiseerimist?

:ilma viiteta väited pole tõsiselt võetavad--Bioneer1 (arutelu) 20. august 2013, kell 11:04 (EEST)

Kas ei ole tõesti saksakeelset kaarti? Isegi saksa wikipedias ei ole. Masendav.
Muide, sama kaart [Rakovor (!!!)] liitub ka en:Battle of Rakovor. Lugege venelaste haisvat enesekiitust, kuidas nad juba 13. sajandil tsuhnaasid vabastasid. Keegi, kelle sõna inglise vikipeedias maksab, võiks artiklile hoiatuse juurde panna, et lihtsameelsed seda ei usuks.

Parem, kui Sa ise seal parandaksid, või kui ei, siis palun loetle punkthaaval, ja kui võimalik, koos allikatega, mis seal valesti on. Ma ise ei tunne asja, aga kui Sa seda teed, siis ma võiksin sekkuda. Andres 24. september 2007, kell 13:14 (UTC)

: Peaksin allikatega töötama, mis võtab aega. Eesti keeles on olemas Liivimaa vanema riimkroonika tõlge. On mulle teadaolevaid baltisakslaste 19. sajandi töid (läbi käinud kaasaegsest Vene tsensuurist, nii et venevastasuses neid süüdistada ei saaks). See artikkel on kirjutatud venelaste lähtekohast (Eestis toimunud sündmuste kohta ole peaks see ju kohustuslik olema?). Kui lahing peetakse Eestis, kuidas saab seda siis nimetada saksa ja taani agressiooni tõrjumiseks? Baltisakslased nimetavad seda Maholmi (Viru-Nigula) lahinguks (Schlacht bei Maholm?). Miks kasutada inglise keeles Eesti kohanimede kohta russisme? Mõned detailid, mälu järgi, nagu koobastesse varjunud eestlaste tapmine (vist neid veega välja ajades), Tartu piiskopi Alexandri surm lahingus, lahingu kohale ehitatud Maarja kabel Viru-Nigulas.

:: Narva: Jaanuaris 1268 tuli mitu vene vürsti oma vägedega (30 000 meest) üle Narva jõe, läksid Narvast mööda Rakvere alla ja sattusid oletatavasti Olgina koobastesse väe eest varjunud inimestele. Venelased juhtisid koopasse jõe veed. Kes välja tuli, see tapeti, ülejäänud uppusid. 18. veebruaril toimus Kihola jõel verine lahing venelaste sama väe ja sakslaste-eestlaste vahel. Venelased said lüüa. Novgorodi vürst Dovmont rüüstas tagasiteel Virumaad.

: Vaatasin veel seda kaarti. Kuressaaret (Arensburg) ei olnud 1260. aasta paiku kindlasti veel olemas (kui jääda kirjalike andmete juurde), Pärnusid (Pernau) oli kaks: Vana-Pärnu ja Uus-Pärnu.

:: Kindlasti oleks parem kui Sa ise sekkuksid. Sel juhul tuleks alla kirjutada ning kasutada kasutajanime, muide läheb suhtlemine segaseks. Ma kirjutasin sinna ühe märkuse, aga kui ma pean iga asja Sinult üle küsima, pole sel mõtet. Ainuke autoriteet on argumendid, nii et kirjuta julgelt nimng tee vajalikud parandused-täiendused ning varusta need võimaluse korral allikaviidetega. Andres 24. september 2007, kell 14:27 (UTC)

:: Või kirjuta kõigepealt siia artikkel võimaluse korral koos viidetega, siis saavad ka teised sellele tugineda. Andres 24. september 2007, kell 14:30 (UTC)

::: Tänan, kunagi, kui aega saan, võtan ette. Aga see on raskem ja aeganõudvam, kui repliike teha.

Kaart artiklile ja artikli (sh võõr-Vikipeediate artikli) kallutatus

Kas Liivimaa konföderatsioon on sama mis Vana-Liivimaa?--Bioneer1 (arutelu) 20. august 2013, kell 11:06 (EEST)

Ei ole. Liivimaa konföderatsiooniks on nimetatud maapäevade-aegset Liivimaad. See seondub nn Valga konföderatsiooni sõlmimisega 1435. aastal, mis kestis 6 aastat. Millegipärast on aga juba baltisakslaste ajast see nimetus laiendatud ka hilisemale ajale, minu arust üpris põhjendamata (kuna Vana-Liivimaast mingisugust riiki või riikide liitu tegelikult ei saanud) ning seetõttu arvan, et tegemist üpris kahtlase mõistega.

Küll aga on Eesti ajalookirjutuses Vana-Liivimaa rööpnimena ja isegi selle asemel kasutatud mõistet "keskaegne Liivimaa". Athanasius Soter (arutelu) 20. august 2013, kell 12:37 (EEST)

huwiki's on selline iw-deta artikkel: :hu:Ős-Livónia. Tõlkes oleks nagu Ürg-Liivimaa, ent Vana-Liivimaast on neil eraldi artikkel :hu:Ó-Livónia--Bioneer1 (arutelu) 24. juuli 2014, kell 16:51 (EEST)
----
Kui suur oli Vana-Liivimaa hinnanguline rahvaarv 16. sajandi keskpaiku? Kas seda kusagilt ei leiaks? Velirand (arutelu) 26. oktoober 2015, kell 14:47 (EET)
----
Välja võetud:
* [[Liivi ordu]]  (lat. Domus Sanctae Mariae Theotonicorum in Livonia, saksa keeles: Brüder der Ritterschaft Christi von Livland) valdused,
* [[Riia peapiiskopkond]] (lat. Archiepiscopatus Rigensis, saksa keeles:  Erzbisdom Riga )
ning 3 [[piiskopkond]
 [[Kuramaa piiskopkond|Kuramaa]]  (lat. Episcopatus Curoniensis , saksa keeles:   Bistum Kurland ),  [[Saare-Lääne piiskopkond|Saare-Lääne]]    (lat. Ecclesia Osiliensis , saksa keeles: Bistum Ösel-Wiek )
ja [[Tartu piiskopkond|Tartu]]  (lat. Ecclesia Tarbatensis , saksa keeles: Bistum Dorpat )''
Minu arust ei ole mõtet siin hakata välja tooma härruste erikeelseid nimekujusid. Need jäägu ikka nende põhiartiklitesse. Ja Liivimaa ordu puul on igal juhul vajalik rõhutada, et tegemist oli Saksa Ordu haruga. Athanasius Soter (arutelu) 21. märts 2017, kell 00:28 (EET)

Sisu poolest vastab inglise vikis (ja mujal) meie Vana-Liivimaale artiklile Terra Mariana. Peaks vist Maarjamaa sealt lahti linkima. --Vihelik (arutelu) 4. jaanuar 2018, kell 03:43 (EET)

lvwikis on keelelinkideta artikkel :lv:Līvu zemes. Mis mõistega võiks olla tegemist?--Estopedist1 (arutelu) 31. juuli 2018, kell 09:57 (EEST)

"liivi maad", mõeldakse liivlaste asualasid ja räägitakse etnilistest liivlastest, või siis yldisemalt läänemeresoome keelte kõnelejatest praeguse Läti aladel. artikkel keskendub 11.–14. sajandile ja sealt eeskätt Balti ristisõja ajale (ma veidi kahtlen, kuidas seda eestlaste muistse vabadusvõitluse aega ja sellele eelnenud paari kymnendit praeguse Läti territooriumil siis õieti nimetama peaks). -- Ohpuu (arutelu) 31. juuli 2018, kell 10:05 (EEST)


Arutelu:ATP

usun et tavainimene teab hoopis muid asju mitte seda... nii et äkki tuleks siia ikka täpsustusleht teha - Ahsoous 7. aprill 2007, kell 16:37 (UTC)

Mina muud ATP-d ei tea, ja seda tean. Seda peaksid ju kõik teadma, kes keskkoolis on käinud. Täpsustuslehe võib muidugi teha, kui vaja, aga mina pooldan selle pealkirja reserveerimist. Andres 7. aprill 2007, kell 16:44 (UTC)

: nu selge, et sa siis enam ei mäleta Autobussi- ja Taksoparke, milledest mõni küll eksisteerib siiani näiteks Pärnu oma, aga tenniseorganisatasiooni võiks ikka teada.  - Ahsoous 7. aprill 2007, kell 17:08 (UTC)

:: Tõesti, ma hakkasin Google'ist vaatama ja  nägin seal lõputult lühendeid, mida ma ei osanud lahti mõtestada. Autobussi- ja Taksoparkidest ma suurt ei tea, sest elan Tallinnas, kus neid pole kunagi olnud. Aga nii või teisiti, see ei nõua artiklit. Tenniseorganisatsioonist ma pole tõesti varem kuulnud. Erik Aunapuu tegi artikli ATP auhinnad. Küsisin, mis need on, ta lubas varsti selgitada.

:: Nähtavasti on kellegi jasoks see tenniseorganisatsioon sama tuttav kui mulle adenosiintrifosfaat. Sellest asjast siin saab muidugi teha artikli täisnime all, ja sama saab teha ka tenniseorganisatsioni kohta. Nii et siia võib siis teha puht täpsustusartikli. Andres 7. aprill 2007, kell 17:19 (UTC)

::: ATP auhinnad... see artikkel on vist kaduma läind... aga mis need olid... olid vist Aasta Mängija, Aasta Paarismängija, Aasta Uustulnuk ... neid oli veel. - Ahsoous 7. aprill 2007, kell 17:42 (UTC)

:::: Pealkiri on hoopis ATP Autasud. Ma olen selle artikli pärast mures, sest sinna ei viita midagi ja pealkiri on enam-vähem otsitamatu. Andres 7. aprill 2007, kell 17:47 (UTC)

:::::Olen nõus täpsustusleheküljega, ning tegin selle ära, ATP. -- intgr 7. aprill 2007, kell 18:06 (UTC)

Autobussi- ja Taksopark

Kas see oleks täpsustusleht? Andres 7. aprill 2007, kell 18:55 (UTC)

: 2019. aasta kuugeldades:
*Kohtla-Järve Autobussi- ja Taksopark
*Narva Autobussi- ja Taksopark
*Pärnu Autobussi- ja Taksopark
*Tartu Autobussi- ja Taksopark
*Viljandi Autobussi- ja Taksopark

: suwa 13. märts 2019, kell 09:58 (EET)

::väiketähtedega kirjutatult on mõeldud üldmõistet. Kas üldmõiste eksisteeris? Ma lingin igaks juhuks ka autobussipark (bussipark) ja taksopark--Estopedist1 (arutelu) 14. märts 2019, kell 09:13 (EET)
----
Nende teiste tähenduste jaoks võiks olla lehekülg "ATP (täpsustus)". Adenosiintrifosfaat on ikka selgelt kõige tuntum. Ivo (arutelu) 18. november 2014, kell 22:54 (EET)

´100% ei ole see tuntuim.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. november 2014, kell 23:49 (EET)

:On kohe kindlasti. Siin pole isegi midagi arutada. Ivo (arutelu) 19. november 2014, kell 01:51 (EET)

::Pigem nõus Ivoga. Aga loodusteadustest kaugete inimeste jaoks võib see küsitav olla küll. Nt enwiki ja dewiki on suunanud ATP täpslk-le--Bioneer1 (arutelu) 19. november 2014, kell 19:28 (EET)

:::Ma arvan, et ükski ATP tähendus pole selgelt enam tuntud. Kui bioloogiatunnist tulla või kui päevast päeva biokeemia-teemadega tegelda, siis võib adenosiintrifosfaat olla peatähendus. Muidu aga mitte. Taavi (arutelu) 19. november 2014, kell 22:12 (EET)

::::Väidaksin, et vähemalt 99% neist eestlastest, kes ei tea midagi ATP molekulist, ei tea midagi ka neist teistest tähendustest. Tennisemängijad on füsioloogiaga tuttavad ning teavad kindlasti ka adenosiintrifosfaati. Küll on kindlasti palju inimesi, kes ei oskaks "ATP" peale midagi arvata, aga erinevalt väljatoodud organisatsioonist (ja ammugi tollest ei-tea-mis autobussi- ja taksopargist) on ATP molekul põhikooli õppekavas.

::::Antud molekul on üks kõige olulisem biomolekul üldse – see on põhiline energiakandja eluslooduses ning ilma selleta oleks elu praegusel kujul mõeldamatu. Tegemist ei ole mõne suvalise aatomite kogumiga. Selle molekuli olemuse mõistmine on tänapäeval elementaarne teadmine bioloogias ja see peaks olema tuttav absoluutselt igale haritud inimesele. Ivo (arutelu) 19. november 2014, kell 23:51 (EET)

:::::No ma ei tea, mul lõi ATP siin just autobussi- ja taksopargi esimesena ette. Kuigi ma olen õppinud adenosiintrifosfaati rohkem kui keskmine keskkooliõpilane. Taavi (arutelu) 20. november 2014, kell 00:10 (EET)

Ivo, enne seda kui sa siin seda tõstatasid, kas sa näiteks sotsioloogilise küsitluse viisid läbi? Julgen kinnitada, et enam kui 90% inimestest ei meenu lühendiga ATP (kui see esitada ilma mingit konteksti juurde lisamata) esimesena mitte mingil juhul see molekul ja see on ka suhteliselt kindel, et valdav osa inimkonnast pole sellest isegi mitte kuulnud ja ei oska nii ehk naa ühtegi koensüümi nimetada. Ja seda päris tõsiselt. Ehk siis just juhtusin ka lugema, et 20 väljapakutud eriala seast oli populaarseim assenisaator...  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 20. november 2014, kell 03:00 (EET)

:Ahsoous, mille põhjal sa väidad, et 9 inimest kümnest seostab ATP-d millegi muuga? (meenutan, et vaatluse all on eesti keelt kõnelevad isikud, kes oskavad sellele tähelühendile vähemalt ühe korrektse tähenduse pakkuda)

:Praegu on meil valikus 3 võimalust. Üks neist mõistetest on sees põhikooli õppeprogrammis, üks eeldab lähemat kokkupuudet tennisega ja kolmandast kuulsin ma siin leheküljel esimest korda. Ma võin ju isegi eeldada, et kunagi oli Eesti täis mingeid autobussi- ja taksoparke ning küllap eksisteerib palju selliseid inimesi, kes seostavad lühendit ATP nimetud asjaga. Aga nagu ma juba eelnevalt väitsin – suur osa neist samadest inimestest on tõenäoliselt ka vastavast molekulist kuulnud. Koolis oleme ju kõik käinud. Ja see "autobussi- ja taksopark" oleks siis miski täpsustuslehekülg või? Ei paista nagu eriti oluline mõiste – artiklit pole ja linke kah sinna ei vii.

:Mina püstitaks pigem hüpoteesi, et vähemalt 90% inimestest, kes vikist ATP kohta midagi otsivad, otsivad justnimelt molekuli. Ülejäänud otsivad nähtavasti tennise mõistet. Hüpoteesi toetavad nt: 1) kõige aktiivsemad vikikasutajad on need, kel käsil hariduse omandamine 2) oluliselt rohkematel eestlastel on kokkupuude bioloogiaga kui tennisega 3) ATP on pigem antud molekuli põhinimi (suur osa inimestest ei tea kohe kindlasti peast seda pikemat nimetust + lühendi kasutamine on lihtsalt palju praktilisem) ja seega satutakse molekuli kohta infot otisides just siia 4) kui "autobussi- ja taksopark" on täpsustuslehekülg, siis seda enam on tõenäoline, et inimesed ei otsi mitte "ATP", vaid "x ATP" (nt "Viljandi ATP"). Seega ei satu need isikud naljalt kunagi lehele "ATP". Ivo (arutelu) 20. november 2014, kell 05:23 (EET)

::::::: Su väide 2 on kindlasti vale. Sporti ja spordiuudiseid jälgivaid inimesi on kordades rohkem kui neid, kes keskkoolibioloogiat mäletavad. Muide väide 3 kehtib täiesti kindlasti tenniseorganisatsiooni kohta, molekuli osas võimalik et isegi vähem. Neljas väide on ilmselt tõenäoline, aga esimese kohta ütleks, et see võib nii küll tunduda kuid tegelikult statistika ju puudub ja neid, kes ristsõnu lahendades just vikipeedia abiks võtavad on ka piisavalt.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 20. november 2014, kell 12:24 (EET)

:::::1) Spordiuudiste jälgimine ei tähenda, et inimesi huvitaks tennis või et ta selle mõiste kohta vikist midagi otsima hakkaks. 2) Selleks ei pea põhjalikku uuringut läbi viima, et täie kindlusega väita, et kõik ristsõnalahendajad kokku kasutavada vikit väga palju vähem kui kooliõpilased + tudengid. 3) Küsimus on selles, mida otsivad need inimesed, kes otsingusse "ATP" trükivad.

:::::Palun esita mõni sisuline väide. Niisama jauramisest pole abi. Ivo (arutelu) 20. november 2014, kell 16:04 (EET)

:::::: Kle, ma ei viitsi suga vaielda. Nagunii me jääme eriarvamusele. Ja sul pole mitte ühtegi fakti ja veel vähem oled sa siin sisulise poole pealt midagi põhjapanevat arvanud. Igaks juhuks mainin siin ära, et on olemas veel vähemalt paar ATP-d, millega tuhanded Eesti inimesed iga päev kokku puutuvad. Üks valdkond näiteks on riknevate toiduainete rahvusvaheline vedu.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 20. november 2014, kell 19:28 (EET)

::::::::Minu väited põhinevad vähemalt mingisugusel loogikal. Sinu väited aga minu jutu painutamisel, mille tulemuseks on miski jaburus, mida mina pole väitnud. Ivo (arutelu) 20. november 2014, kell 19:57 (EET)

::::::::: Tänan. Kuid ära tegele demagoogiaga. Kordan siis üle: lühend ATP ei too valdava enamuse Eesti inimeste jaoks esimese assotsiatsioonina sugugi mitte adenosiintrifosfaati meelde, vaid hoopis midagi muud ja enamik inimesi pole sellisest ainest isegi mitte kuulnud. Sellega, et aine artiklile pealkirjaks võib näiteks ATP (bioloogia) panna, võin ma aga küll nõustuda.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 20. november 2014, kell 23:00 (EET)

:::::::::::Tuletan meelde, et tennis pole Eestis just eriti suure harrastajate hulgaga spordiala. Nende käest, kellelt ma selle lühendi kohta küsida sain (piiratud valim: valikus ainult eri erialade tudengid) teadis igaüks molekuli, kuid mitte keegi vähimatki tennise või teiste seonduvate mõistete kohta.Ivo (arutelu) 21. november 2014, kell 14:04 (EET)

::::::::::Kuulge, teil kummalgil pole fakte "enamiku inimeste" teadmiste kohta ja loogika siia ei puutu. Adeliine 21. november 2014, kell 00:10 (EET)

::Selle ATP kui adenosiintrifosfaadi probleem on ka see, et see pole traditsiooniline lühend. Traditsiooniliselt moodustatakse lühendid sõnade esitähtedest. Sel juhul peaks olema AdenosiinTriFosfaat ehk ATF. Aga ei ole. Kas see tundub imelik, et eestikeelne autobussi- ja taksopark tuleb enne pähe, kui võõrkeelne adenosiintrifosfaat? Minu meelest mitte. Taavi (arutelu) 20. november 2014, kell 08:36 (EET)

:::::Mina tõstaks artikli "Adenosiintrifosfaat" üldse "ATP" alla, sest seisuliselt on just ATP selle molekuli põhinimi. Lühendist on saanud nimi nagu nt LED-ide puhul.

:::::"Autobussi- ja taksopark" on mulle täiesti tundmatu termin. Seega ei ole vähimatki muret, et see imelik moodustis peaks ATP-ga seoses meenuma. Ivo (arutelu) 20. november 2014, kell 16:04 (EET)

::: Tere!

::: Nii üldiselt tundub mul ollakse Vikipeedias 'kõigesööjad' ja seetõttu ei saaks me justkui kasutajatele ette anda miskit 'rada' või 'tähtsusepuud' mis kusagile võiks justkui viia. Ma ise küll leian, et justkui olen 'elus' ja kontakteerun nn 'elavaga' aga see ei tähenda et ma justkui teaksin või peaksin molekuli (või ka haiguseid) elavaks ja tähtsaimaks...

::: "Meditsiini terminite lühendeid", lk 25 toob ära ATP- adenosiintrifosfaat, vt ATF - adenosiintrifosfaat, kuid ATF on ka aktiveeriv transkripstsioonifaktor.

::: Mariina 20. november 2014, kell 09:08 (EET) alias Простота

::::Kui mulle öeldakse "ATP", siis tuleb mulle meelde ainult see, et see oli mingi asi bioloogias, mitte rohkemat. Adeliine 20. november 2014, kell 16:15 (EET)
Artiklitest tuleb siia 16 linki, mis kõik peavad silmas adenosiintrifosfaati. Minu meelest on puhtpraktilistel põhjustel otstarbekas teha siia ümbersuunamine. See, mis kellelegi meenub, pole oluline. Pealkirjaks ma ATP-d siiski ei paneks, osalt sellepärast, et sõna on olemas ja osalt sellepärast, et tenniseorganisatsiooni nimetatakse eesti keeles alati lühendiga. Asi ei saa niimoodi jääda. Kui te ümbersuunamist ei taha, siis parandage lingid ära. Andres

:Enne arutelu algatamist suunasin juba hea hulga linke adenosiintrifosfaadi artiklile. Nüüd tegin ka ümbersuunamise ära. Ivo (arutelu) 21. november 2014, kell 14:04 (EET)

::Eestikeelses geneetikasõnastikus (Ain Heinaru "Geneetika") ei kirjutata adenosiintrifosfaati pikalt välja ja kasutatakse ATP-d põhimõistena. Ivo (arutelu) 21. november 2014, kell 19:05 (EET)
-----
Ahsoouse käitumine on lubamatu! Ivo (arutelu) 21. november 2014, kell 19:05 (EET)

Ja mina leian hoopiski, et sinu käitumine on seda. Sa pole toonud ära mitte ühtegi vettpidavat fakti ning peale selle eestikeelseks lühendiks on ATF ja mitte ATP.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. november 2014, kell 19:26 (EET)

:Fakt on see, et eesti keeles on selle ühendi põhinimetus ATP.

:Sina ei ole suutnud enda teguviisi ega arvamusi põhjendada, tegeled redigeerimissõjaga ning ignoreerid teiste kaastööliste arvamusi. Ivo (arutelu) 21. november 2014, kell 19:48 (EET)

::: See, et ma sinu arvamust ei jaga, ei tähenda seda, et ma kaastööliste arvamusi ignoreerin. Ja redigeerimisõja algatasid mu meelest sa ise. Aga eesti keeles ei ole selle ühendi põhinimetus mitte ATP vaid adenosiintrifosfaat, kuigi ATP kindlasti enimkasutatav lühendamisviis, aga eestikeelne lühend on ATF. Näiteks Luure Keskagentuuri eestikeelne lühend ja põhilühend on LKA, aga ilmselgelt kasutatakse varianti CIA ja tõenäoliselt kasutatkse sellelgi puhul praegusel ajal ingliskeelset lühendit enam.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. november 2014, kell 20:06 (EET)

:::::::::ATP-d seostavad molekuliga 4 kasutajat. Sina vaidled vastu, väites, et see on ainult minu arvamus? Ivo (arutelu) 21. november 2014, kell 21:20 (EET)

:::::See, et antud molekuli nime võib lühendada kujule ATF, ei tähenda, et seda reaalselt kunagi tehtaks. Väärate lühendite juurutamine on lubamatu. Ivo (arutelu) 21. november 2014, kell 21:09 (EET)

::Eelnevale võib lisada ka selle, et tekitad oma hooletusega artiklitesse vigasid. ATF on activating transcription factor. Ivo (arutelu) 21. november 2014, kell 20:04 (EET)

::: Siis ma pean need kaks muudatust küll jah tagasi keerama, kuid ATF-il on bioloogias tegelt vist vähemalt 4 tähendust.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. november 2014, kell 20:10 (EET)
Nüüd on lingid ikka valed. See on ju palju tähtsam kui artikli pealkiri. Andres (arutelu) 21. november 2014, kell 20:53 (EET)

Kui täpsustuslehele lingid sisse tulevad, siis nees ei ole veel valed lingid. Aga korda tuleb need muidugi teha ja eks ma teen ka seda tasapisi.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. november 2014, kell 21:04 (EET)
Tundub, et tenniseorganisatsiooni nimi on praegusel ajal üksnes ATP ja mitte midagi pikemat.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. november 2014, kell 00:12 (EET)

Artiklile "Adenosiintrifosfaat" lingib u 140 lehekülge ning seda on käesoleval aastal vaadatud 2533 korda. Artiklile "Association of Tennis Professionals" lingib u 60 lehekülge ning seda on käesoleval aastal vaadatud 118 kord. Nii on üsna hästi näha, et milline mõiste on selgelt enim otsitud. Tagasihoidlik 21x erinevus. Seega teen ettepaneku taastada olukord, kus adenosiintrifosfaadist räägitakse artiklinime ATP all ning teiste tähenduste kohta saab vaadata täpsustuslehekülge. Ivo (arutelu) 16. august 2020, kell 06:06 (EEST)

Ma pakun, et ATP jääb ümbersuunamiseks, täpsustusleht saab sulgudega pealkirja ning artiklisse Adenosiintrifosfaat tuleb täpsustusmärkus. Siia tulevad praegu ka lingid sisse, kusjuures mitte tenniseorganisatsiooni kohta. --Andres (arutelu) 5. oktoober 2023, kell 04:49 (EEST)


Arutelu:Exsultet

Siia ei viita midagi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. aprill 2007, kell 16:47 (UTC)

See kuulub muidugi katoliku liturgiasse, aga mõni luteri kiriku õpetaja võib ju seda ka oma kirikus korraldada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. aprill 2007, kell 17:14 (UTC)

Tundub, et see artikkel on kandidaat Vikitekstidesse teisaldamiseks. -- intgr 7. aprill 2007, kell 18:10 (UTC)
Mina olen nõus. avjoska 7. aprill 2007, kell 18:18 (UTC)

Minu meelest võivad sellised lühikesed tekstid vabalt siin olla. Vikitekstides muidugi ka. Andres 7. aprill 2007, kell 18:24 (UTC)


Arutelu:Monadoloogia

Tundub, et see artikkel on kandidaat Vikitekstidesse teisaldamiseks. -- intgr 7. aprill 2007, kell 18:10 (UTC)
Nõus artikli osalise paigutamisega vikitekstide alla. avjoska 7. aprill 2007, kell 18:20 (UTC)

Kui see on täiesti valmis, võib ju tõlke viia Vikitekstidesse. Aga minu meelest on palju parem, kui see on siin, sest siin saab seda hõlpsasti linkidega varustada ning muuta.

Artikkel peaks nii või teisiti siin olema.  Andres 7. aprill 2007, kell 18:22 (UTC)

:Jep, tõlgitud raamatu tekst ei vasta näiteks Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole lõikudele "Vikipeedia ei ole algupäraste mõtete avaldamise koht", "Vikipeedia ei ole linkide, tekstide, piltide ega meediafailide kogu" -- intgr 7. aprill 2007, kell 18:36 (UTC)

: Minu meelest ei tähenda see, et siin tõlgitud tekste üldse ei või olla. Andres 7. aprill 2007, kell 19:01 (UTC)

: Ja ma ei näe, et antud juhul nende lõikudega vastuolu oleks. Minu meelest vastab selline tegevus Vikipeedia vaimule.

: Tõlgitud teksti võib paigutada Vikitekstidesse, kuid Vikitekstide vaim eeldab valmis tekste ilma kommentaarideta, isegi lingid on seal ülearused. Klassikalised tekstid on täieliku filosoofiaajaloolise teabe andmiseks hädavajalikud, ja lingid ning kommentaarid annavad neile lisaväärtuse. Pealegi saab siin koostööd teha. Andres 7. aprill 2007, kell 19:05 (UTC)


Arutelu:Eraldustrafo

kõlbab see redaktsioon kah! arvab Mats!

Näiteks 220 V habemeajaja kasutamine vannitoas on ohtlik kui rikke tõttu maa suhtes 220 V pääseb

Näiteks Matsile, miks senine sõnastus ei kõlvanud:Vaata habemeajaja on tegelikult elukutse ehk inimene, kes ajab habet. Kui tema peaks maa suhtes rikki minemaja selle tõttu temast veel 220 V välja tuleb.... Katsu edaspidi asjad ka nende inimeste jaoks, kes elektrit ei jaga selgelt ja üheselt kirja panna. Ka pingelangu artikkel on paigast ära ehk poolik tõde.Akra 8. aprill 2007, kell 16:17 (UTC)
Nõus Akraga: Mul ei ole midagi selle vastu kui teised minu artiklit parandavad paremuse suunas! Mitu pead ikka mitu pead! Alati lihtsalt ei õnnestu esimese korraga parimat sõnastust leida. Kui  aga kirjutanmata jätta? Teised mõtlevad samuti ja jääbki seisma! 87.98.57.30 11. aprill 2007, kell 05:31 (UTC)

Tänapäevaks kinnisvaras eraldustrafod on asendatud rikkevoolukaitselülitidega (isegi Venemaal vannitoas nõutakse rikkevoolukaitselülitit, aga mitte eraldustrafod), uuetes paigaldides leian neid ainult Tallink'i laevade dušširuumidel. Teoreetiline põhimõte on selline, et sekundaarmähise väljundid ei ole maandanud, ning inimese keha ei saa füüsiliselt moodustada vooluringi selles süsteemis. Aga praktiliselt eluohtlik isolatsioonirikke võib peitma eraldustrafos mähiste vahel ning/või 1 ohutusklassi elektriseades. 90.191.190.76 28. juuli 2013, kell 17:40 (EEST)

Praegu mõtlesin tähelepanelikult - kui niiskeruumis kasutada 1 ohutusklassi seadeid läbi eraldustrafod, siis isolatsioonirikke võib olla veel ohtlikum kui 0 ohutusklassi elektriseades. Ainuke toimiv kaitse niiskeruumides on rikkevoolukaitselüliti; eraldustrafo on kallis ja mõnedel juhtudel kasutu. 90.191.190.76 28. juuli 2013, kell 18:00 (EEST)


Arutelu:Transformaator

Mõnede trafode südamikkude   plekid on isoleeritud mitte oksiidiga vaid laki kihiga.
Olen  näinud isegi õhukese paberiga isoleeritud plekke. Tõsi, ainult ühe korra. Oli toodetud sakslaste poolt vist sõja ajal.  Kuna pöörisvoolude pinge on väga väike, siis piisab väga õhukesest lakikihist ja takistuse suurenemisest. Mats

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 7. aprill 2007, kell 20:00 (UTC)

:Matsile. Oled kunagi proovinud tahvode plekki pakki takistust oommeetriga mõõta, kui katelakki pealt maha võttad (vanematel lak puudub). Kui ei siis proovi. Lakki vannist on uuema aja südamikud läbi käinud ainult niiskuskaitseks ja magnetismist tuleneva vibratsiooni (urina) ja sellest tulenevate probleemide vähendamiseks. Kuidas seletad lintsüdamiku puhul isolatsiooni takistuse võimalikust, kui kogu südamik on kokku keritud ühest plekkiribast.Akra 8. aprill 2007, kell 16:03 (UTC)
Olen jõutrafosid ise kerinud ja arvutanud. Korra isegi ise lakiga isoleerinud, sest südamik läks kuumaks. Oli vene töö ja vabrikus ilmselt unustati. Vene ajal olid paljude trafode plekid isoleeritud mitte oksiidiga vaid lakiga. Laki vanni neid ilmselt ei olnud pistetud sest lahti tulid kergesti.
. keritud toroidsüdamiku puhul arvestan seda, et pahad pöörisvoolud  ei soovi minna pikki plekki vaid risti ja siis on lakk takistuseks ees.  mats 9. aprill 2007, kell 12:18 (UTC)

Kas Vahelduvvoolu pinge asemel poleks parem kasutatda mõistet vahelduvpinge?Marting 16. märts 2008, kell 12:11 (UTC)

:Puhtalt termini ja vikilinkide küsimus. Antud kontekstis ja lause mõistetavuse kohapelt ei pruugi see olla täpsem.Akra 16. märts 2008, kell 21:16 (UTC)

::Nüüd sain pildi ette kust selline kasutus tuleb. Eestikeelses vikis esineb vahelduvvool, kui nähtus iseenesest, millel on nii vahelduvpinge kui voolu omadused ja parameetrid, mille hulka kuuluvad pinge ja voolutugevus. Kui õige lööks pinge ja voolu mõiste lahku?
Tee ettepanekud kuidas neid nimetatda. Vahelduvpinge näiteks ei sobi seepärast et vikis ei käsitleta ainult elektri teemat. On näiteks ka tugevusõpetus, kus on tegemist pingetega ja ka vaheluvpingetega. Seepärast ka sõna vool seal, kus elektrikud seda igapäevaselt tavaliselt ei kasuta. Seega terminid peavad olema eristatavad teistest samanimeliste asjade, nähtuste terminitest.Akra 16. märts 2008, kell 22:39 (UTC)

Mõiste vahelduvpinge on täiesti omal kohal kui seda kasutatakse elektrialases artiklis ja viitega artiklile, mis asja lahti seletab. Elektrialaseid termineid seletavate artiklite pealkirja võiks lihtsalt lisada sulgudes elekter, elektrotehnika, vms. Sarnane lahendus on ju paljude artiklite juures kasutusel.

:voolu mõiste kasutamine elektrienergia üldisel kirjeldamisel viib selleni, et "noor lugeja" viiagkse valele ateele enne kui ta pingel ja voolul kui füüsikalistel nähtustel vahet hakkab tegema. Marting 19. märts 2008, kell 16:09 (UTC)

:Äkki viitad mõnele targale raamatule, mis sõna nagu Vahelduvpinge kasutab. Artiklis oli lihtsalt kõrvuti satttunud vahelduvoolu pinget ja voolutugevust muutsin sõnade järjekorda. Jutt ei olnud vahelduvvoolupingest nagu aru said. Akra 19. märts 2008, kell 19:51 (UTC)

Väga hea raamat om saksakeelne Handbuch für Elektronik und Elektrotechnik. Üldjuhul kirjeldatakse trafot siiski kui vahelduvpinge muundamise seadet ja sellest piisaks ka antud artiklis e. t- on seade mida kasutatakse vahelduvpinge muundamiseks. See, et pinget muundades muutub ka max koormusvool on vaid kaasnev nähtus. Marting 19. märts 2008, kell 23:07 (UTC)
Unustad ära spetsiaalsed voolutrafod. Kuna meie artikel on üldse trafosdest siis kajastab nii pingetrafosid kui jõutrafosid kui ka voolutrafosid. Tean seda raamatut. See on rohkem elektroonikute jaoks ja käsitleb jõuahelaid suhteliselt pealiskaudselt. Pole ka selle raamatu eesmärk. Akra 20. märts 2008, kell 08:30 (UTC)
Sõna "vahelduvpinge" kasutatakse erialakirjanduses küll. Leian, et selguse huvides võiks vahelduvpinge kohta olla ka eraldi artikkel, kuigi seda võib käsitleda vahelduvvoolu kui nähtuse aspektina (füüsikaline suurus on ju voolutugevus ehk elektrivoolu tugevus, mitte vool; vahelduvvool aga on nähtus, mida saab iseloomustada erinevate füüsikaliste suurustega). Ja seal, kus on jutt spetsiifiliselt pinge võnkumisest, tuleks sõna "vahelduvpinge" selguse huvides ka kasutada. Väljend "vahelduvvoolu pinge" on minu arusaamise järgi vähemalt kahemõtteline, sest ta tähistab tavaliselt vahelduvpinge efektiivväärtust. Mis puutub tugevusõpetusse, siis isegi kui seal niisugust sõna kasutatakse, tuleb minu meelest kindlasti eelis anda elektrotehnika mõistele. Sõna "vool" lisamine teeb ikkagi asja segasemaks. Andres 20. märts 2008, kell 03:26 (UTC)

:Nii vahelduvpinge kui alalispinge kohta on vaja teha artiklid igal juhul. vahelduvvoolu pinge, alalisvoolu pinge ei ole kahemõtteline vaid täpne väljend, mis räägib voolu nimest (millise vooluga on tegemist) ja sellega kaasnevast pingest.

pinget muundades muutub ka max koormusvool on vaid kaasnev nähtus selle "kaasneva nähtuse" pärast  käibgi trafode arvutuse juures üks hirmus tants ja trall ja lõppuks on trafod majade suurused. Pinge muutub ainulte primaar ja sekundaarmähise keerdude arvu suhte muutmisegaja trahvo saab teha väga pisikese, aga vool? Akra 20. märts 2008, kell 08:43 (UTC)
Südamik on kokku pandud õhukestest teraslehtedest, mis pöörisvoolude tõttu tekkivate kadude vähendamiseks on kaetud oksiidikihiga.
Südamik on juba tehtud teraslehtedest selleks, et vähendada pöörisvoole. Seega oleks õigem sõnastus:
Südamik on pöörisvoolude tõttu tekkivate kadude vähendamiseks kokku pandud õhukestest, oksiidikihiga kaetud teraslehtedest.
Erki

#Pilte on piisavalt. Kõikidel piltidel võiks kirjeldus olla. Teema on piisavalt pikk.
#Viitamine tundub korras olevat.
#Trükivigasid on, õigekirjas on vead, lauseehitused on kohmakad.
Soovitan jutu Wordi kopeerida, siis saab trükivead lihtsalt parandada. Samuti võiks mõni tuttav teksti läbi lugeda, kuna lauseehitus on kohmakas.
Mõned näited:
…muuta vahelduvvoolu tugevust (vooltutugevust- trükiviga).
“elektroenergia ->“elektrienergia”
Otsekohaselt ühendatud? – kas mõtled “otstest ühendatud”?
“Selle tõttu” asemel “mistõttu” (mistõttu kõlab seal lauses paremini)
Mille primaar- ja sekundaarmähis on teineteise suhtes isoleeritud.”
“pingetRafo”- tekstis on trükiviga
“Kuni kümnendik mikrosekundit.” (kõlab paremini)
“head südamiku materjal” (kõlab paremini)
Südamik on pöörisvoolude tõttu tekkivate kadude vähendamiseks kokku pandud õhukestest!,! oksiidikihiga kaetud või lakiga
isoleeritud teraslehtedest. (Koma pole tarvis)
Lisaks südamikud jagunevad-> lisaks jagunevad südamikud (sõnade järjekord)
mis ühekordselt ümbritseb-> ümbritsevad
mis moodustab elektriahelat-> elektriahela (t’d pole tarvis)
teiseks ta tagab füüsilist kaitset -> tagab ta füüsilise kaitse
temast pumbatakse kogu õhku välja-> pumbatakse temast kogu õhk välja
dielektrilist isolatsiooni tugevust-> dielektrilise isolatsiooni tugevust
siis voog on võrdeline magnetväljaga B-> siis on… (sõnade järjekord)
Kui me jagame U2 U1'ga, siis saame järgmine suhe->… järgmise suhte
puuduvad energiakaod mähise soojenemiseks-> soojenemisel
Sellel juhul sissetulenev energia-> sissetulev
Kui me ühendame kokku seda võrrandit-> kui ühendame selle võrrandi…
tingimustel vool sekundaarmähises on võrdne-> tingimustel on vool sekundaarmähises…
Tühijooksukatsel mõõteristade abil määratakse trafo kasutegurit ja energiakaodude võimsust südamikus-> tühijooksukatsel määratakse mõõteriistade abil trafo kasutegur ja energiakadude võimsus südamikus.
sisemise pingelangu-> sisemist pingelangust
teine kohustuslikutest kontrollkatsetest, mida tehakse tehases.->  teine kohustuslikest kontrollkatsetest, mis tehases tehakse.
Mähiseskaod määratakse-> mähise kaod/ mähiskaod
4) Ülesehitus sarnaneb heale tavale ning siselinke on samuti piisavalt.
--MerilinV 10. november 2011, kell 22:59 (EET)
----
*transformare ('muundama')
*võimsus võib ulatuda murdosast voltamprist kuni gigavoltamprini ja pinge kuni sadade kilovoltideni
*mõttekriipsud, kus vaja (võta redigeerimiskasti alt); kõige pikemat kriipsu (siin artiklis palju) me tegelikult ei kasutagi
*sõna "ehk" ees pole vaja koma, samuti pole üldjuhul vaja koma "või" ees
*ühele sisend- ja ühele väljundpingele
*Selline õlivannis trafo on kujutatud pildil. millisel pildil?
*Lauses "Enne paagi õliga..." on esimene koma liigne
*w1 ja w2 on vastavalt keerdude arvud mähistes. valemis on I, mitte w
*Trafos, milles on monoliitterassüdamik, on energiakaod
*monoliitsüdamikke ei kasutata
*Südamiku energiakadude alandamiseks võib ta olla
*seda õigesti töödelda
*mis avaldub, nagu oleks
*selletõttu → seetõttu või selle tõttu
*Eriti oluliste seadmete jaoks kasutatakse trafosid
*Tihti kasutatakse trafosid
*elektrienergia edasikandmiseks pika maa taha on tulus kasutada suurt pinget ja väikest voolutugevust
*massi vähendamiseks ei ole aga suured pinged soovitatavad
*tulus kasutada trafosid ... elektrijaamades ... tarbija jaoks vastuvõetava
*kineskoopteleris saadakse trafode abil
Palu mõne sõbra abi, kes oskab eesti keelt emakeelena, ja paranda edasi ise. Ja ka näpuvead terves artiklis. Adeliine 26. november 2011, kell 23:54 (EET)
----
*Seadmed, mis vajavad mitme erineva suurusega pingeid, sisaldavad mitme sekundaarmähisega trafosid
*Näiteks kineskoopteleris
*näiteks personaalarvuti toiteplokkides) kasutatakse laialdaselt
*Võrgust tulev vahelduvpinge alaldatakse impulsstoiteplokkides ning seejärel muundatakse invertori abil kõrgsagedusimpulssideks.
*järgmisest lausest ei saa aru
*jne. Adeliine 3. detsember 2011, kell 17:30 (EET)
----
* Faraday seadus võik olla lingitud  malli abil.
* Tõsta ettepoole Trafo tööpõhimõtteid ja ehitust kirjeldavad lõigud ja eri liiki trafode nimekiri lõpu poole.
* Lõikudes " Transformaatorite liigid ja "teised trafode kasutusviisid" on palju kattuvust. Äkki saab need ühendada?
* Lõigus "Transformaatorite liigid" on definitsioonid antud viisil ..ehk säästetrafod – transformaatori  võiks olla ..ehk säästetrafod on transformaatori
* ...laiali kasutatakse kõrgsagedusimpulsstrafosid.. ehk hoopis "..kasutatakse laialdaselt.." ?
--Kyng 4. detsember 2011, kell 11:08 (EET)
----
Lauses "Toitetrafol, mis on ette nähtud..." on komad puudu. Adeliine 13. detsember 2011, kell 14:12 (EET)
----
Kas midagi on välja võetud sellepärast, et see on liiga spetsiifiline? Kas see on mujal olemas? Kus see lineaartrafo diferentsiaalvõrrandite süsteem nüüd on?
Minu meelest peaks ikkagi ka olema mingi ülevaade trafode liikidest, mitte ainult "vaata ka". Andres (arutelu) 12. märts 2014, kell 09:06 (EET)

Arvan, et selle pärast ei tohiks midagi välja võtta, et on liiga spetsiifiline. Võiks pigem veel juurde kirjutada --Epp 12. märts 2014, kell 10:14 (EET)
Arvan ikka, et sisu tuleb tagasi panna. Nüüd on keeruline võrrelda, mis siit välja võeti ja mis juurde pandi. Kui seda asjatundja ei tee, siis võiks vana taastada. --Epp 6. aprill 2014, kell 09:05 (EEST)

:Ülekandesuhte määratlus on kohe artikli alguses antud. Tegemist pole teoreemiga, mis vajaks tõestamist ning koguni kõrgema matemaatika vahenditega (samamoodi nagu seda pole vaja nt hammasülekande ülekandesuhte jaoks, mis on hammaste arvude suhe). Trafode liigitus kasutusotstarbe järgi peaks selguma jaotises Kasutamine ja viidatavate artiklite niigi napi sisu veelkordeks esitamiseks ei näi vajadust olevat. ‒ LAviki (arutelu) 15. aprill 2014, kell 14:10 (EEST)


Malli arutelu:Tennisist

Püüan teha tennisemängijate infoboksi. Igasugune abi ja ettepanekud on teretulnud.
Tahan välja jätta silmavärvid jms. vt Kaia Kanepi. Kuidas tuleks lühidalt kirja panna see mängustiil, sellest pole õrna aimugi? Sõnastust annab korrigeerida, parandage, siis saab käiku lasta. --Mona 8. aprill 2007, kell 10:32 (UTC)
pane äkki valik ATP ja WTA vahel sisse... ja mind isiklikult häirib see, et mis teha nendega, mis olid enne nende aega, ja ITF-i tulemused võiks äkki ka olla mainitud, kuidas seda teha ma ei tea. - Ahsoous 8. aprill 2007, kell 11:08 (UTC)
Inglise vikis on kirjas ITF võidud tiitlite alla. nt 10 WTA; 2 ITF. Nii võikski panna --Mona 8. aprill 2007, kell 11:31 (UTC)
ATP ja WTA saab vastavalt mängjale muuta--Mona 8. aprill 2007, kell 11:35 (UTC)

praegu seda ei saa ju teha... hetkel on ju mallis jäigalt Kõrgeim koht WTA edetabelis, lihtsalt et äkki võiks selle lühendi samuti miski parameetriga ette anda - Ahsoous 8. aprill 2007, kell 12:13 (UTC)

ah ja parim tulemus... praeguse seisuga vist näidatakse igal real täpselt sama teksti - Ahsoous 8. aprill 2007, kell 12:15 (UTC)

kas plays tähendab mängude arvu või võitude kaotuste arvu või veel miskit muud? - Ahsoous 8. aprill 2007, kell 12:18 (UTC)
Sain pihta mis sa mõtlesid, äkki siis panna lihtsaltkõrgeim koht edetabelis, või see jääb arusaamatuks. Ma ei oska teisiti seda teha.

ma muutsin selle ära, loodetavasti on korras - Ahsoous 8. aprill 2007, kell 12:27 (UTC)
Aga plays all on inglise keeles mõeldud, kas ta on vasaku või paremakäelane--Mona 8. aprill 2007, kell 12:23 (UTC)

selge... ma pole inglisvikist seda malli siiani vaadanud, niisiis peab miski tõlke leidma - Ahsoous 8. aprill 2007, kell 12:27 (UTC)

: Mängiv käsi. Aga ma pole selles kindel. Muud ei tule kohe pähe, aga ma küsisin siin ühe Eriku käest, kes ise mängib tennist, võibolla tema oskab ütelda. --Mona 8. aprill 2007, kell 12:49 (UTC)
Ahsoous, kas sina oskad teha sellist lihtsalt kopeeritavat malli, nt Malli arutelu:F1piloot. Tennisistidest võiks ka selline olla või mis sa arvad :) --Mona 8. aprill 2007, kell 12:59 (UTC)

nii et minu poolt kokkuvõtteks - tõlgi need retired ja plays ära ja ma arvan, et võib kasutusele võtta. - Ahsoous 8. aprill 2007, kell 13:50 (UTC)

: Aitäh sulle. Aga ma mõtlesin, et äkki tiitlite asemel oleks parem kirjutada turniirivõidud. Sisuliselt need on ju turniirivõidud, tiitel on nagu lihtne tõlge inglise keelest.

:: täitsa nõus - Ahsoous 8. aprill 2007, kell 14:37 (UTC)
Tahtsin ka tulemuste juurde panna kirja et esimesed numrid tähendavad võite ja teine kaotusi. Sai liiga pikk. --Mona 8. aprill 2007, kell 14:32 (UTC)

Tere Mona!
Tennises pannakse: Mängustiil

Tegin uue malli. Kõik parameetrid on valikulised. Neid parameetreid, mida eelmises polnud, neid ei tõlkinud, aga mallis on olemas. Et pmts võib tõlkida ja dokumentatsiooni lisada. Pelmeen10 13. veebruar 2011, kell 02:44 (EET)
----
Siin on vist üks viga. Masters Cupi-i pole olmas. On ATP World Tour Finals . Pelmeen10 14. veebruar 2011, kell 18:05 (EET)
----
Kui parameetrite nimesid parandada, tuleb need parandada ka mallis endas, mitte ainult dokumentatsioonis. Ja tuleb teha nii, et parameetrid on ka senisel kujul kasutatavad, või siis tuleb need parandada igas artiklis, kus malli on kasutatud. Pikne 19. juuni 2015, kell 23:06 (EEST)


Arutelu:Vostok (polaarjaam)

Vostok asub Lõunamagnetpooluse lähedal ja on kõige sobivam koht Maa magnetiväljas toimuvate muutuste uurimiseks.

Magnetpooluseni on Vostokist üle 1500 km. Paljud teised jaamad, sh Leningradskaja on lõunamagnetpoolusele kordi lähemal. - Urmas 8. aprill 2007, kell 11:00 (UTC)


Kategooria arutelu:Eesti ettevõtted

See kategooria vajaks allkategooriaid: Eesti riigile kuuluvad ettevõtted (näiteks Eesti Energia), Eestis tegutsevad, kuid välismaistele omanikele kuuluvad ettevõtted (näiteks Saku Õlletehas, A. Le Coq, Elion, Hansapank jne) ning lõpuks Eestis tegutsevad ning Eesti omanikele kuuluvad ettevõtted. Kuidas neid allkategooriaid pealkirjastada? --Lulu 8. aprill 2007, kell 20:40 (UTC)

vene vikis on nt riigiettevõtteid hõlmav kategooria (seal 2 artiklit):Категория:Государственные компании Эстонии--Bioneer1 (arutelu) 21. august 2013, kell 10:17 (EEST)

Et siis Eesti ettevõtte definitsioon oleks midagi taolist: Eesti ettevõte on Eesti äriregistrisse kantud äriühing välja arvatud välismaa äriühingute filiaalid. Seega siis Saku Õlletehase AS ning AS SEB Pank on Eesti ettevõtted ning Nordea Bank Finland Plc Eesti filiaal ei ole seda... --WikedKentaur 14. oktoober 2008, kell 17:52 (UTC)

Filiaalidele tuleks siis eraldi kategooria teha, millele muuseas võiks isegi siit viidata. Õigupoolest võib yks sujuvalt teiseks yle minna ja vastupidi, ilma et tavaline klient märkakski. See tähendab, et meie kategoriseerimissysteem kipub aeguma. Sisuliselt peetakse tavakeeles "Eesti ettevõtte" all silmas kas Eesti kapitalil põhinevat (vastandatuna muile) või Eestis tegutsevat ettevõtet (sõltumata omanikust ja registreerimisest). --Oop 19. veebruar 2010, kell 16:17 (UTC)


Arutelu:Spinn

Puudub definitsioon. Andres 9. aprill 2007, kell 11:02 (UTC)
Vaid kahe spinnoleku (1/2 ja -1/2) olemasolu pole üldises kontekstis õige aatomituumade spinn sõtub isotoobist ning spinnolekute arv võib ulatuda isegi kuni 15-i Zosma 2. august 2007, kell 16:14 (UTC)

Artiklis Impulsimoment#impulsimoment kvantmehaanikas on kirjas: ...võib osake omada ka sisemist impulsimomenti ehk spinni, mille väärtused võivad olla ℏ poolarv kordsed. Sellises vormis võiks ka siin spinni kirjeldada. Saksa lehel, kohe päises on see eriti konkreetselt kirjas. https://de.wikipedia.org/wiki/Spin --Nimelik (arutelu) 21. september 2023, kell 21:59 (EEST)

Sa võid muudatusi teha. --Andres (arutelu) 22. september 2023, kell 12:15 (EEST)
----
Ei ole ilmselge, et siin pealkirja all peab olema fyysikamõiste, mitte nt täpsustusleht või propagandamõiste. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. september 2023, kell 13:25 (EEST)

Võib-olla see ei ole ilmselge, aga mina olen igatahes väga tugevalt sellise muudatuse vastu. Ühe vihjena ütleksin, et siinse mõiste kohta on artikkel kolm korda rohkemates Vikipeediates kui propagandamõiste kohta. --Andres (arutelu) 23. september 2023, kell 12:08 (EEST)

Mis peaks teisiti olema? Nimelik (arutelu) 22. september 2023, kell 21:09 (EEST)

: No Neptuunium nähtavasti tahaks panna pealkirjaks "Spinn (füüsika)". --Andres (arutelu) 23. september 2023, kell 12:08 (EEST)

:: Jah, vist tõesti. Aga paistab, et yldine arvamus kaldub senise korra säilitamise poole, seega jäägu nõndap.  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. september 2023, kell 15:21 (EEST)


Arutelu:Pikk Hermann

Artiklis Toompea loss on teistsugused andmed ehitusaja kohta: Jüriöö ülestõusu järel läks Toompea Liivi ordu valdusesse. 1350–1360 rajas ordu kastelli asemele konvendihoone. Selle kõrgus ulatus 20 meetrini, seinte paksus oli kuni 2,6 m. 1370. aastatel täiendati linnust lõunapoolse eeshooviga, mille nurkades kaks torni: edelasse sihvakas Pikk Hermann (1420–1430, nüüd 45,6 meetrit kõrge)... --Lulu 10. aprill 2007, kell 18:44 (UTC)
''

Võtsin info inglise vikist --Dj Capricorn 10. aprill 2007, kell 18:56 (UTC)
Nägin jah. Krt teab, kes selle sinna kirjutas. Aga peaks miskeid muid allikaid kah vaatama. Ilmselt. --Lulu 10. aprill 2007, kell 19:43 (UTC)
Miksike räägib niimoodi:
Pika Hermanni torn rajati Toompea linnuse rekonstrueerimise aegu selle edelanurka 1370. aastatel. Umbes aastal 1500 ehitati ta 10m kõrgemaks ja ta saavutas kõrguse 50,2 meetrit. Torn on üheksakorruseline ja tema läbimõõt on 9,5 meetrit. Alumistel korrustel olid laoruumid, keskel köetavad eluruumid, samuti laskemoonalaod, üleval lahtine platvorm.
Pikk Hermann, saksa keeles Lange Hermann, tähendab tõlkes "pikk sõjamees ehk pealik" ja tuleneb keskajl ihaletud kangelase Hermanni lugudest; niisugune nimi anti tavaliselt kõige tugevamatele linnusetornidele, meil veel Narvas ja Kuressaares. Alates 1920. aastatest on torni tipus lipuvarras lipu heiskamiseks.
Väikese linnuse ildilme põhjalik muutus toimus 18. sajandi lõpupoolel Katariina II valitsemisajal. Lammutatud vana idamüüri asemele ehitati hilisbarokkstiilis fassaadiga kubermanguvalitsuse hoone, mis valmis 1773. aastal. Kindluse kraavid aeti täis, eellinnuse kohale rajati iluaed, kuhu aastatel 1894-1900 ehitati Aleksander Nevski katedraal.
19. sajandil oli konventhoone muudetud kubermanguvanglaks, mis 1917. aastal süüdati ja jäi varemeisse. 1922. aastal valmis praegune Parlamendi hoone.
Algselt 15. sajandi lõpus valminud linnusest on praeguseks säilinud vaid lääne- ja põhjamüür koos kolme torniga.
23. veebruaril 1989 kell 22 võeti Pika Hermanni tipust alla punane lipp ja 24. veebruari hommikul kell 7.32 heisati sinna sini-must-valge lipp.
Võiks integreerida siia. --Lulu 10. aprill 2007, kell 19:48 (UTC)

Miksikese tekstiga pole entsüklopeedias midagi peale hakata, sest see pole usaldusväärne allikas. Sealt võib küll saada autoriteetseid allikaid--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 11:58 (EEST)

Kas 1941-1944 oli tornis haakristilipp või oli torn lihtsalt tühi? --WikedKentaur 8. september 2007, kell 14:49 (UTC)

:https://www.muis.ee/museaalView/693716 1941 septembris tornis olev meenutab Kolmanda riigi sõjalippu. --WikedKentaur (arutelu) 8. august 2022, kell 19:12 (EEST)

: Välja võetud, sest see puudutab teist torni:

* Hermanni linnus, Narva Hermanni kindlus
* Hermanni torn Hermanni kindluses Narvas
Andres 9. september 2007, kell 09:45 (UTC)

vaidlen vastu, kuna mumeelest on viisakas mainida,

Eestis on sama nimega asju kaks +kindlus.

võrdlusena ma isiklikult lisaksin artiklisse Suur Munamägi

Vaata ka all Väike Munamägi ja vastupidi. Miks?

Sest vastasel juhul ei osata täpsustada tekstis, millega on tegemist

ja kirjutistes hakkab levima lihtsalt Hermanni torn või Munamägi,

seega selguse ja lihtsuse huvides, et info oleks "kohe käes",

mitte ei peaks seda eraldi harutama tundide kaupa.

suwa 9. september 2007, kell 10:53 (UTC)

: Vastav täpsustus peaks olema kohe artikli alguses. Kui artiklile on nimi antud, siis saab linkida. Andres 9. september 2007, kell 14:56 (UTC)
----
Pilt Pikkherman.jpg seisab kasutamata. --Jaan513 27. august 2008, kell 15:55 (UTC)

seda kasutatakse artiklis Toompea Väike linnus--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 11:58 (EEST)
----
Siin artiklis on lipust mitu korda pikemalt kirjutatud kui tornist endast. --IFrank (arutelu) 11. september 2013, kell 00:11 (EEST)
Lipu osas tehti muudatusi. Võeti välja "kuid mitte hiljem kui kell 22.00." Kas see siis pole tõsi? Artiklis Eesti lipp on samamoodi öeldud, klausliga, et valitsuse erikorraldusel võib aeg olla teistsugune. Mis meloodia saatel lipp langetatakse? Hiljuti veel oli see "Mu isamaa armas", kas seda on nüüd muudetud? Andres (arutelu) 24. aprill 2015, kell 09:58 (EEST)
Mis tähendab "Riigikogu väärikate kingitustena"? Andres (arutelu) 24. aprill 2015, kell 10:01 (EEST)
Lipu kasutamise korda Pika Hermanni tornis on siin rohkem infot kui artiklis Eesti lipp. Teema poolest kuulub see minu meelest pigem sinnaa. Võib-olla võiks sellest olla ka eraldi artikkel. --Andres (arutelu) 11. mai 2024, kell 13:17 (EEST)


Arutelu:Eesti entsüklopeedia

Kas ei peaks kirjutama "Eesti entsüklopeedia"? Andres 10. aprill 2007, kell 23:25 (UTC)

Jah üldiselt väikse tähega. (ainult tiitellehel on suurega) --84.50.161.52 12. aprill 2007, kell 18:56 (UTC)

Siin ei ole õldse juttu 1930ndatel välja antud samanimelisest teosest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. aprill 2007, kell 23:25 (UTC)

Miks tuleb kirjutada "Eesti Entsüklopeedia"? Andres 24. aprill 2007, kell 13:46 (UTC)

Sest teda kirjutatakse nii.

: Hea küll, aga mille põhjal Sa seda väidad? Andres 24. aprill 2007, kell 15:17 (UTC)

: see on üpris prestiižne lk :  --Dj Capricorn 24. aprill 2007, kell 16:16 (UTC)

:: Eesti Entsüklopeediakirjastus ise  kirjutab väikese tähega, ja see tuleneb ka õigekirjareeglitest. Andres 25. aprill 2007, kell 12:45 (UTC)

::: http://et.wikisource.org/wiki/Eesti_Ents%C3%BCklopeedia_%281932-1937%29 Lisaks: Kogermani ja Veski eesnimed võiks ikka alles jätta.

:::: Tõepoolest, vähemalt tolle entsüklopeedia artiklis "entsüklopeedia" on "Eesti Entsüklopeedia". ENE nimetab seda teost "Eesti entsüklopeedia" ning isennast "Eesti nõukogude entsüklopeedia". Andres 25. aprill 2007, kell 16:32 (UTC)

:::: Me võiksime siis niimoodi eristada: tollal oli "Eesti Entsüklopeedia", nüüd on "Eesti entsüklopeedia". Andres 25. aprill 2007, kell 16:34 (UTC)

::::: Just.

:::::: Selline eristus tekitab segadust. Eesti entsüklopeedia 12. köide nimetab mõlemat väljaannet Eesti entsüklopeediaks, samas on hilisema väljaande tiitellehtedel Eesti Entsüklopeedia. Kuna mõlema väljaande kohta on kasutuses mõlemad variandid, tuleks eristada aastaarvude järgi, see oleks kõige selgem, nt Eesti entsüklopeedia (1985–2007).
Mitmeks artikliks ja milliste pealkirjadega see võiks olla. Eesti Entsüklopeedia vana, aga  kuidas järgmist nimetada.Akra 11. mai 2007, kell 18:09 (UTC)
Aga siis ju algus on vale. Eestiaegne nimetas end ise "Eesti Entsüklopeedia". Nähtavasti sellest peraksimegi lähtuma. Andres 10. november 2007, kell 12:29 (UTC)

ENE 1. väljaanne ei ilmunud "Eesti entsüklopeedia" nime all, küll aga teine väljaanne, välja arvatud mõned esimesed köited. Andres 10. november 2007, kell 16:59 (UTC)

Seda küll , kuid et asi lõpuni täpne oleks peaks tegema eraldi artikli pealkirja "Eesti Nõukogude entsüklopeedia".Akra 10. november 2007, kell 17:38 (UTC)

Ei, "Eesti nõukogude entsüklopeedia". Andres 10. november 2007, kell 17:58 (UTC)

võtsin välja (Samuti kuulub sarja ...) ning 2002 ja 2006 välja antud "Väike entsüklopeedia". Kk 24. aprill 2009, kell 04:39 (UTC)

Ei tea, kas siia peaks ka arvustused panema? Nt http://arvamus.postimees.ee/2497835/raim-eesti-entsuklopeedias Omal ajal ilmus "Pikris" iga köite kohta ülevaade headest ja halbadest külgedest. Nüüd räägib Aasmäe ainult, mida paha on Wikipedias.

See oleks küll ainult tervitatav, kui keegi sellised arvustused välja otsiks. Sisust ongi antud artiklisse häbiväärselt vähe kirja saanud ning erinevad arvustused oleksid kindlasti väärtuslikuks lisandiks käesolevale tekstile. Ivo (arutelu) 8. jaanuar 2014, kell 19:06 (EET)
Koduleht ja www.ene.ee ei tööta enam. --Metsavend 14. jaanuar 2016, kell 18:47 (EET)

Koduleht hakkas jälle tööle. --Metsavend 20. jaanuar 2016, kell 19:54 (EET)

Arusaadavam oleks need artiklid pealkirjastada ilmumisaegade järgi. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. jaanuar 2019, kell 22:28 (EET)

--Teet Kalm (arutelu) 23. juuli 2019, kell 12:15 (EEST) Võtsin maha märke, sest leidsin, et entsyklopeedia.ee töötab :
"2018. aasta augusti seisuga pole entsüklopeedia digiteeritud väljaanne enam veebis kättesaadav."


Arutelu:Elektriakumulaator

Sisukorras oleks vast kenam kui oleks
"Pliiakud"  asemel "Happeakud" või siis
 "Leelisakud"e
asemel  nimekiri samuti plaatide materjalide järgi.
mats 11. aprill 2007, kell 09:46 (UTC)

Leian, et õigem liitiumioonakude nimekasutus oleks Li-ion (ühe o-ga) või täisnimega "liitiumioonaku" (või sidekriipsudega, nagu "liitium-ioon-aku"?).
Põhimõte oleks, et keemiliste ühendite äramärkimisel oleks siis keemiline ühend nii, nagu (keemia) nomenklatuuris kasutatakse või eesti keeles täissõna.
Millistel juhtudel oleks õige (või mitte-vale) kasutada näiteks varianti "Li-ioon"?? -Mardus 29. august 2010, kell 15:29 (EEST)

Liitiumi ioonil pole keemiliste ühendite nomnenklatuuriga mingit pistmist. Eesti keeles kirjutatatakse alati "ioon", mitte "ion". Ja ka keemianomenklatuur on igas keeles erinev.

Kui sõna on "liitiumioonaku", siis pole tarvis seda lühendada. Andres 29. august 2010, kell 15:37 (EEST)
Teadlane Bell Labs??? --Epp 30. august 2010, kell 06:51 (EEST)


Arutelu:Nigol Andresen

Kas on seos ka Lembit Andreseniga? seda peaks mainima, kui on. avjoska 11. aprill 2007, kell 13:49 (UTC)

: Lembit oli tema vennapoeg, aga ma ei leia kohta, kuhu seda panna. Andres (arutelu) 2. märts 2016, kell 19:08 (EET)

Lisainfot --avjoska 11. aprill 2007, kell 14:06 (UTC)
Siiski ei soovinud Andresen ilmselt Eesti liitmist Nõukogude Liiduga, tema ideaaliks oli pigem euroopalik sotsiaaldemokraatia.

Miks ta siis klike kukutamise puhul oma ideaale ei teostanud?
1940. aastal määrati Andresen Nõukogude okupatsioonivõimude poolt Johannes Varese valitsuse välisministriks.

Miks kasutab autor rahvavõimu kohta nii kodnatslikku väljendit?
Ministrina vallandas Andresen Eesti Panga presidendi Jüri Jaaksoni, kuna too keeldus välismaal asuvaid Eesti kullavarusid Nõukogude Liidule üle andmast.

Esimest korda loen, et Eesti Panga president allub välisministrile.

: See on parandamata. Andres 27. aprill 2009, kell 21:16 (UTC)
Andreseni suhtes on avaldatud ka negatiivseid seisukohti. Aga Nigol Andreseni hoiak ja vaimsus olid hilisemal sellised, et ühe tema viimase juubeli korraldasid 1960. aastate põlvkonna kirjandusinimesed (teatavasti ühel või teisel kujul kõik võimu suhtes opositsioonis) talle oma raha eest...--Vikker 27. aprill 2009, kell 18:19 (UTC)
Kas ta ei olnud esimene, kes tõlkis eesti keelde Marxi? --Brita 23. mai 2009, kell 18:14 (UTC)

Nigol Andreseni tõlgitud "Kapitali" 1. köide ilmus tõesti Sõpruse kirjastusel 1935.–1936. aastal, aga see Tartu Estri baasi kirje annab varasemaks "Kapitali" eestindajaks Otto Sternbecki: Kapital. / Esimene köide [1.-2. anne] / Karl Marx ; Esimese prantsuskeelse väljaande järele tõlkinud Otto Sternbeck. Tallinn : J. Lilienbach, 1910-1914 (Tallinn : V. Ehrenpreis) 160 lk., [3] lk. teksti ja raamatukuulutused kaanel ; 23 cm. Ohpuu 5. november 2010, kell 20:36 (EET)

: Mul on kahtlus, et see Sterbecki 160-leheküljeline tõlge ei ole täielik. Sel juhul on Andresen esimese täieliku tõlke autor. --IFrank (arutelu) 8. veebruar 2014, kell 17:58 (EET)

Üks kirjandusallikas on põhjenduseta eemaldatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 7. jaanuar 2015, kell 22:49 (EET)

ÜK

Mis see on? Eesti NSV Ülemkohus? --Andres (arutelu) 17. mai 2024, kell 09:51 (EEST)

CCCP – yks riik noor,
 kuid vallatu nagu jääkaru poeg
 ja kõikjale ulatub, kõikjale poeb.


Arutelu:Punane terror

"Punane terror" ajaloolise mõistena hõlmab minu meelest eelkõige 1918. aasta sündmusi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. aprill 2007, kell 14:03 (UTC)

Punane terror (vene keeles красный террор) oli NSV Liidu valitsuse poolt rakendatud vägivallakampaania, mille esimene suurem laine toimus Venemaa üle 1905. ja 1917. aasta revolutsioonide vahel.

Siin on nüüd küll midagi väga viltu. Andres 28. veebruar 2009, kell 23:39 (UTC)

: Kui on viltu siis tuleb parandada või vaidlustada. --Metsavend 6. märts 2009, kell 18:44 (UTC)

:: Praeguseks on lauset muudetud. Mina seda parandada ei osanud, vaidlustamiseks oleks olnud mingit viidet tarvis. Mulle torkas silma, et NSV Liit oli seostatud 1917. aasta ja varasema ajaga. Kas siis punast terrorit oli, seda ma ei tea. Andres 6. märts 2009, kell 22:31 (UTC)
Mis siin on vaidlustatud? Andres 17. märts 2009, kell 06:45 (UTC)
Küsimus on märke tegijale - 06.03.2009, kell 21:43 Metsavend (arutelu | kaastöö) (8222 baiti) (vaidlustatud) (eemalda)
Toimetasin, täiendasin, korrastasin. Ehk sai parem. --Lulu (arutelu) 6. mai 2024, kell 17:36 (EEST)

Millele siin toetutakse, kui käsitletakse seda üldmõistena? Venemaal oli see ametlik nimetus. --[[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 6. mai 2024, kell 22:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://rushistory.stsland.ru/Oruzie/Oruzie27.html
** In Punane terror on 2013-06-24 13:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Punane terror on 2013-07-06 20:14:02, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:14 (EEST)


Arutelu:Eesti Entsüklopeedia

esimene eestikeelne üldentsüklopeedia

Ei olnud. Ta oli esimene, mis viidi lõpule. Andres 10. november 2007, kell 17:00 (UTC)

Vikitekstidele viitamiseks on meil mingi mall. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. veebruar 2008, kell 20:19 (UTC)

Minu meelest ei kuulu Meisteri toimetamisel ilmunud väljaanne siia. Või kuulub, siis peaks seost selgitama. Andres 2. aprill 2009, kell 14:41 (UTC)

Kas sellest peaks eraldi artikli tegema? --Improvisaator 2. aprill 2009, kell 14:44 (UTC)

: Arvan küll. Andres 2. aprill 2009, kell 15:13 (UTC)

:: Kuidas seda artiklit nimetada? --Numbriga kärumees 18. veebruar 2012, kell 13:39 (EET)

::: Eesti Entsüklopeedia (Rootsi)? --Oop 18. veebruar 2012, kell 14:00 (EET)
Miks on "entsüklopeedia" suure algustähega? Amherst99 7. jaanuar 2010, kell 15:30 (UTC)

Nii palju kui mina aru saan, järgib see originaali kirjaviisi. Ma ei oska küll öelda, kust see kirjaviis on järeldatud. Andres 7. jaanuar 2010, kell 17:46 (UTC)

: Tegelt tundub, et asi on tõlgenduses, kas tegu on pealkirja või nimega. Kui pealkiri, siis entsüklopeedia on väikese tähega, kui nimi, siis suurega. -- Ahsoous 18. veebruar 2012, kell 16:21 (EET)

Ma tükk aega ei saanud aru, mis toimub. Klikin linki Eesti Entsüklopeedia: avaneb üks artikkel. Klikin linki Eesti entsüklopeedia: avaneb hoopis teine artikkel. Sama nimega artiklil kaks erinevat sisu! Lõpuks märkasin, et ühes on entsüklopeedia kirjutatud suure ja teises väikese tähega. Niivõrd vähemärgatav erinevus artiklite nimedes on selgelt ebapiisav. Isegi peale nende artiklite lugemist ei suuda ma meenutada kummas siis ikkagi kirjutati suure ja kummas väikese tähega. Soovitaksin nimetusi: "Eesti Entsüklopeedia (1932)" ja "Eesti entsüklopeedia (1985)". "Eesti entsüklopeedia" või "Eesti Entsüklopeedia" teha aga täpsustusleheküljeks. Rene 11. aprill 2010, kell 14:40 (EEST)

Eesti Entsüklopeedia võiks suunata tänapäevasele entsüklopeediale ning EW-aegne teisaldada Eesti Entsüklopeedia (1932) alla. --WikedKentaur 12. aprill 2010, kell 18:33 (EEST)

:See pealkiri ei tundu mulle heana, sest ilmus mitu köidet eri aastatel. Pigem juba 1932–1937, nagu inimestel sünni- ja surma-aasta. Aga mulle meeldiks, kui Andres arvaks ka selle kohta midagi. Taivo 12. aprill 2010, kell 23:08 (EEST)

:: Lisasin kummalegi artiklile täpsustusmärkuse. Sellest peaks piisama.

:: Kui leitakse, et ei piisa, siis ma pooldan WikedKentauri lahendust. Andres 12. aprill 2010, kell 23:27 (EEST)

:::Ma ei näe põhjust, miks 32, aga mitte 32–37. Taivo 13. aprill 2010, kell 02:20 (EEST)

:::: Kahe aastaarvu puhul läheb pealkiri keerulisemaks ning sisaldab mõttekriipsu, mida ei saa klaviatuurilt sisestada. Sulgudes olev märkus ei pea olema ammendav, vaid eristav. Andres 13. aprill 2010, kell 08:17 (EEST)

::: Leian, et sellest täpsustusmärkusest siiski ei piisa. Kui näiteks keegi teeb kusagil lingi Eesti entsüklopeedia, siis kas mõtles ta tõesti vana entsüklopeediat või ei pööranud ta E-tähele piisavalt tähelepanu? Rene 13. aprill 2010, kell 17:26 (EEST)

:::: Valesid linke tehakse kogu aeg, kui ei kontrollita, kuhu link läheb. Seda me ei saa nii või teisiti ära hoida. Ja see on ju koht, kus iga vähegi kogenud kirjutaja kontrollib. Andres 13. aprill 2010, kell 18:30 (EEST)

::::: Nädsa... tahtsin eelnevalt kirjutada hoopis Eesti Entsüklopeedia, aga ajasin segi. Rene 14. aprill 2010, kell 10:49 (EEST)

:::::: Jah, nii ma saingi aru.

:::::: Asi hakkab pihta sellest, et õigekiri nõuab  kirjutamist väikeste tähtedega, aga inimesed kipuvad kirjutama suurte tähtedega (võib-olla sellepärast, et lühend on suurtäheline). Tundub aga, et eestikeelse väljaande puhul kasutati suurtähte. Kui see nii pole, siis me peame pealkirjad ümber tegema. Andres 14. aprill 2010, kell 10:53 (EEST)
Praegused lingid http://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Lingid_siia/Eesti_Ents%C3%BCklopeedia tuleb korda teha. --WikedKentaur 13. aprill 2010, kell 23:07 (EEST)

Hakkasin pihta, jäi minust pooleli. Andres 13. aprill 2010, kell 23:38 (EEST)


Arutelu:Rahvusooper Estonia

Kas siia peaks tulema ümbersuunamisleht Rahvusooper Estoniale? avjoska 13. aprill 2007, kell 16:36 (UTC)

Küsimus sellest, et siia on terve posu linke. avjoska 13. aprill 2007, kell 16:38 (UTC)

Miks see ümber nimetati? --Epp 13. juuni 2009, kell 20:06 (UTC)

[1]. Sest teatri lugu algab märksa varasemast ajast kui 1998. aasta, mil ta Rahvusooper Estoniaks nimetati. Artikkel Rahvusooper Estonia peaks siis tulema kui siinne hästi pikaks läheb, kaasa arvatud osa mis räägib teatri käekäigust alates 1998. aastast, ja saaks kaaluda, kas midagi eraldi tõsta. 13. juuni 2009, kell 20:18 (UTC)

Kui artikli pealkiri oleks "Estonia teater", saaks teatri kogu ajaloost rääkida. Praegu on imelik kunagisest sõnateatrist selle nime all rääkida. Andres 11. aprill 2007, kell 13:30 (UTC)

artikli pealkiri on Estonia (teater) (ka Estonia teater suunab sinna) ja seal saabki rääkida kogu ajaloost--Bioneer1 (arutelu) 12. juuli 2014, kell 00:37 (EEST)

Et ilmselt tulevikus tehakse see kat (:Kategooria:Estonia (teater)), siis mainin, et ruwiki's on tehtud kat :ru:Категория:Персоналии:Национальная опера «Эстония», ehkki puudub vastava teatri kat--Bioneer1 (arutelu) 28. jaanuar 2015, kell 10:28 (EET)
----
1949. aastal lõpetati draamatrupi tegevus ning aastast 1950 kandis teater nimetust Eesti NSV Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater Estonia.[4]

See "Estonia" on siia äsja lisatud, kas on kindel, et see 1950. aastal oli? 146.255.183.171 12. jaanuar 2017, kell 02:13 (EET)
Mina ütleksin "hävis pommitamises", mitte "pommitamisel". 146.255.183.171 12. jaanuar 2017, kell 02:13 (EET)


Arutelu:Neeger

Mis saab Aafrikast tulnud neegril olla pistmist afroameeriklasega?! Ei mingisugust. Sellisel kujul artikli koht on prügikastis, kuigi sellenimeline artikkel oleks vajalik. Valju 13. aprill 2007, kell 19:10 (UTC)

Minu meelest vajab see jutt lihtsalt toimetamist. Kui kustutada, siis tuleb otsast peale hakata. Andres 13. aprill 2007, kell 21:37 (UTC)

Arvan, et sõnadel ''negro'' ja ''nigger'' ei ole ühesugune staatus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. september 2008, kell 14:28 (UTC)

Väide, et eesti keeles puudub sõnal "neeger" halvustav alatoon, on minu arvates liiga kategooriline. Markku 17. juuni 2010, kell 10:51 (EEST)

Tegin ümber. Andres 17. juuni 2010, kell 12:48 (EEST)

Nigger ei ole tänapäeval ka enam ainult pejoratiivne sõna (neegrid ise kasutavad seda). Andres 8. märts 2011, kell 08:26 (EET)

Selle kohta on sadu raamatuid ja artikleid kirjutatud. Ülisuur enamus ameerika sotsiolingviste peab seda sõna 20. sajandi teisel poolel ja 21. sajandi alguses üheselt halvustavaks. See, et ameerika mustanahalised sõna omavahel kasutavad, ei ole argument. Ka Eestis on sõpruskondi, kes omavahelise rühmasisese koodsõnana termineid nagu 'tõbras', 'jorss' jmt. kasutatavad. Kui on vaja, võin viidata. Tahaks väga näha viiteid autoriteetidele, kes niggerit mittepejoratiivseks peavad. Kodumaiste keeleekspertide arvamusi ei saa arvestada, sest minu teada pole neist ükski ise niggeri kasutamise kohta sotsiolingvistilist uuringut läbi viinud. --Vihelik 8. märts 2011, kell 21:14 (EET)

: Sinu parandus oli kindlasti õige. Ma ju rääkisin lihtsalt sellest, mida sama lause teises pooles mainitakse. Tegu ei ole mingis kitsas ringkonnas levinud kasutusega. Ja arvan, et selles teises tähenduses võib seda pidada slängisõnaks. Vaata , . Viimases sõnastikus on mainitud ka üht teist konteksti, kus kasutus ei ole halvustav. Rääkimata muidugi sellest, et algselt see sõna halvustav ei olnud.

: Aga olen muidugi nõus, et halvustavat sõna võidakse kasutada pickwicklikus tähenduses, ja ta jääb iseenesest siiski halvustavaks. Andres 8. märts 2011, kell 21:47 (EET)

:: Ikkagi ma ei mainiks slängi. Seda põhjusel, et 'släng' on leksikograafiline ja -loogiline termin, millega sõnastikus märgendatakse kindlate kriteeriumite alusel märksõnade tähendusi. OED annab niggerile (inimest silmas pidades, on ka masinaid jmt.) 13 tähendust ja alatähendust, millest ükski pole slängiks märgendatud. Rühmasiseste koodsõnade kasutamine on keeruline sotsiolingvistiline nähtus, mille ühesõnaline "slängiks" tembeldamine võrduks minu arvates praktilist keeleteadust eirava vulgaarsotsioloogiaga. OED ja M-W on koostanud leksikograafina palka saavad emakeelsed inglismannid ja jänkid, kas meie inglise keele tunnetus on nende omast parem? --Vihelik 8. märts 2011, kell 22:55 (EET)

Väga hea, et Sa sellele sõnaraamatule viitad. Ma lihtsalt avaldasin arvamust, et slängist rääkimine ei pruugi vale olla. Tähenduste ammendavam avamine kuulub Vikisõnastikku. Andres 8. märts 2011, kell 23:25 (EET)

Halvustavale tähendusele viitab ka sõna kasutamine iroonilise varjundiga liitsõnades nagu leheneeger ja IT-neeger.

Sama hästi võiks öelda, et ka sõna "pung" on halvustava tähendusega, on olemas liitsõna "kitsipung". Andres 8. märts 2011, kell 15:15 (EET)

: Mitte päris. Neis liitsõnades viitab "neeger" siiski kellelegi, kes teeb yksluist või väheväärtuslikku tööd kesise tasu eest. "Kitsipungas" on halvustav sõna esimene pool "kitsi-", "lehe-" ja "IT-" kohta seda väita ei saa. --Oop 8. märts 2011, kell 19:42 (EET)

:: Tõepoolest.

:: Aga minu meelest ei ole asi mitte selles, et "neeger" oleks halvustava tähendusega, vaid selles, et nende inimeste olukorda võrreldakse neegrite kunagise (või ka praeguse) olukorraga. Kui need sõnad üldse on halvustavad, siis tuleb see võrdlusest, nagu näiteks võib olla ka siis, kui inimest võrreldakse loomaga. Näiteks inimese nimetamine seaks on halvustav, sea nimetamine seaks aga ei ole. Andres 8. märts 2011, kell 20:53 (EET)

:::Nojah, aga kui ma kedagi sõiman liitsõnaga, mille esimene ots on viisakas ja teine "-siga", siis on see teine pool ikkagi halvustav, eks ole. Näiteks viitab vähelevinud ahastushyye "metssigadus!" teo halvustamisele assotsiatsiooni kaudu sigaduse ja seeläbi sea, mitte metsaga. --Oop 8. märts 2011, kell 20:58 (EET)

:::: Seda küll. Jutt on aga sellest, kas "siga" sea kohta öelduna on halvustav. Iseenesest ei ole, aga kui sa siga põlgad, siis on. Nii ka "neegriga". Ja kui neegreid põlatakse, siis muutuvad kõik sõnad, millega neid nimetatakse, halvustavateks. Andres 8. märts 2011, kell 21:23 (EET)

::::: Eemaldan sõna "ka", sest see viitab, nagu KA eelnevad laused põhjendaksid sõna halvatähenduslikkust, mis aga nii ei ole. Mis puutub "leheneegrisse", siis sellisel puhul on halvustav just liitsõna "leheneeger", mitte "neeger". Need on kaks ise asja. "Leheneeger" ja muud sellised -neegrid käivad selle kohta, et tegu on viletsate ja madala suhteliselt madala positsiooni töödega, reatöötajatega. Metafoori lähtekohaks on stereotüüpne eeldus, et neegrid töötavad sellistel kohtadel. Samamoodi näiteks võib ka sõna "klatšimoor" olla naistele solvav, sest eeldab stereotüüpselt, et vanad naised tegelevad klatšiga. Ilmselgelt ei ole kumbki juhtum põhjenduseks, et sõnad "neeger" või "moor" üksikult oleksid halvustavad.

::::: Samuti või tekkida küsimus, et kui ma näiteks ütlen "rumal leheneeger Rein Sikk", siis kelle suhtes see halvustavam on - kas Rein Siku suhtes, et teda võrreldakse neegriga või neegri suhtes, et teda võrreldakse Rein Sikuga?  --Kriku (arutelu) 15. oktoober 2015, kell 20:44 (EEST)
Mu meelest need põlgajad eelistavad reeglina sõna "neeger" kasutamist "mustanahalise" vms asemel ja just sellepärast, et nende jaoks esimene on halvustav sõna, teine aga mitte (piisavalt). --Minnekon (arutelu) 28. september 2015, kell 00:37 (EEST)

Nõus. Aga kui sõna "neeger" marginaliseerub", siis küllap hakkavad põlgajad halvustavana kasutama sõna "mustanahaline". Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 12:25 (EEST)

USA-s arvatakse nende hulka ka mulatid. Väga jäme üldistus kohe sissejuhatavas osas. Nt Põhja-Carolina väidetavalt indiaanisegune lambi rahvas rahvas on mulatid, ent segregatsiooni ajal neid neegriteks/mustadeks/afro-ameeriklasteks ei peetud ja viimaste koolidesse ei saadetud. Sama kehtib Oklahoma nn "mustade tšerokiide" kohta, kellest paljudes indiaaniverd üldse ei ole. Näiteid on veelgi. --Vihelik 8. märts 2011, kell 23:27 (EET)

Sul on kindlasti õigus, kui tood vastunäiteid. Aga tegu on siiski eranditega, kas pole? Me võime lisada sõna "tavaliselt" või "enamasti" ning lisada joonealuse märkuse erandite kohta. Andres 8. märts 2011, kell 23:34 (EET)

Aga kui Sa küsid, kes arvab, siis nii ametkonnad kui ka tavalised inimesed. Andres 8. märts 2011, kell 23:40 (EET)

: Kui lisada 'tavaliselt' või 'enamasti', siis minugi poolest. Teen muudatuse artiklisse. --Vihelik 8. märts 2011, kell 23:51 (EET)

: Ametkonnad nii ei arva, USA-s määratleb iga inimene oma rassi ise. Kui inimene ise ei määratle, siis teeb seda tema eest ametnik. Siin kerkib jälle üles sadasid tuhandeid inimesi puudutav "erand": hispaaniakeelsed ladina-ameerika päritolu ameeriklased määratletakse ametlikus statistikas nahavärvile vaatamata pea-aegu alati "latiinodena". Elik, ole sa must või valge või sinine või kollane, kui oled sisse rännanud Hondurasest, oled valitsuse jaoks "latiino". --Vihelik 8. märts 2011, kell 23:51 (EET)

:: Siis võib sellegi kohta allmärkuse teha. Rahvaloendustel USA-s kasutatavate rassikategooriate kohta tuleks teha eraldi artiklid. Andres 9. märts 2011, kell 07:07 (EET)
Kuhu panna selline tsitaat:
Neeger on põhiloomult südamlik, ülimalt emotsionaalne, siis sensuaalne ja stimuleerimise puhul kirglik. Ta armastab suurustada ja on võimeline meloodiliseks artikulatsiooniks; tal on alaarenenud artistlikud võimed ja maitse – neegrist saab hea käsitöölise ja meistrimehe – ja tasakaalutu iseloom, mis tuleneb puudulikust enesekontrollist, eriti seksuaalsuhete osas; ning ta orienteerub halvasti, ehk ei suuda tajuda oma positsiooni ja olukorda ümbritsevas keskkonnas, millest annab tunnistust eriline nii-nimetatud kehkjalikkus, mis tema puhul eriti silma torkab. Selline iseloom on neegrite puhul muidugi täiesti ootuspärane, sest nende aju tagaosa on suur ja esiosa väike.
Robert Bennett Bean. Stephen Jay Gould. Vääriti mõõdetud inimene. 2001. Lk. 119.
--Numbriga kärumees 15. juuni 2011, kell 13:28 (EEST)

Ilma kontekstita ei paneks ma seda kuhugi. Esiteks näeb see välja kas irooniline või tsiteerib Gould kedagi teist (R.B.Bean? praegu on need kaks esitatud kui kaasautorid), mispuhul tuleks anda viide algsele autorile, raamatule ja aastale, soovitavalt kommentaariga. Teiseks on negrofoobseid tsitaate kõik kohad täis; sama hästi võiks poliitilise ebakorrektsuse nautijad tsiteerida 1911. aasta Britannicat. Kolmandaks tundub lauseosa "tal on alaarenenud artistlikud võimed ja maitse – neegrist saab hea käsitöölise ja meistrimehe" olevat kahtlane, kuna esimene ja teine pool näivad olevat vastuolus; võib-olla on asi kehvas tõlkes, sest eesti keeles ei tähenda "artistlikud võimed" yldse eriti midagi (võimed žongleerida ja akrobeerida?) ja hea maitse on käsitöölisele tarvilik. --Oop 16. juuni 2011, kell 09:13 (EEST)

: Jah, Gould tsiteerib Beani. --Numbriga kärumees 16. juuni 2011, kell 12:54 (EEST)

Christie teose esialgne pealkiri on siiski "Ten Little Niggers".  • • • [[Kasutaja:Ahsoous]] • [[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]] • 3. september 2014, kell 22:20 (EEST)

Praegune artikkel ütleb: Argikeeles on siiski sõna "neeger" levinuim väljend Aafrika mustanahalise tähistamiseks eesti keeles. Mulle tundub, et tänasel päeval enam nii pole. Ja mitte-argikeeles on see juba tükk aega oma sünonüümidest vähem levinud. Ma arvan, et ka artikli pealkirja võiks sellest lähtuvalt ära muuta. --Minnekon (arutelu) 28. september 2015, kell 00:37 (EEST)

Nii- või teistpidine väide pole vist tõendatavad, nii et tuleb vist välja jätta.

Kogu artikkel räägib sõnast. Artikli pealkiri võiks olla Neeger ja asja enese kohta võiks siis teha artikli pealkirjaga Mustanahalised. Andres (arutelu) 28. september 2015, kell 11:47 (EEST)

: Info selle kohta, kes neegrid on (negroidne rass: https://en.wikipedia.org/wiki/Negroid) ja sõnakasutuse kohta mahub lahedasti ühte artiklisse ära. Praegune artikkel käib aga kitsalt Aafrika neegrite kohta. --Kriku (arutelu) 3. märts 2016, kell 20:29 (EET)

:: Artiklis Rass öeldakse, et tegelikult pole rasse üldse olemas ja inimeste peamine erinevus on vaid kultuuriline.--80.235.107.11 12. oktoober 2017, kell 15:18 (EEST)

: Pigem tuleks eraldi artikkel teha etnonüümidest, mille heakõlalisus on kellegi arust vaieldav. See on tihti (mitte küll neegrite puhul) ka eneseidentifikatsiooni / teiste poolt antud nimetuse küsimus. Kogu see laplaste ja mustlaste jutt ei puutu siia. --Kriku (arutelu) 3. märts 2016, kell 21:11 (EET)
Pakun, et asjast enesest tuleks rääkida artiklis Mustanahalised ja sõnast artiklis Neeger. Neegrid võiks jääda ümbersuunamiseks artiklile Mustanahalised. Andres (arutelu) 12. oktoober 2017, kell 15:28 (EEST)
Leian endiselt, et artikli pealkiri peaks olema "neeger" ja siin tuleks rääkida ainult sõnast. --Andres (arutelu) 9. detsember 2022, kell 13:16 (EET)
Tahtsin seda jälle öelda. Pealkiri ja sisu pole vastavuses. --Andres (arutelu) 29. september 2023, kell 12:01 (EEST)

Nobeli preemia laureaat ja DNA-uuringute pioneer James Watson on tuginedes oma uuringutele väitnud, et aafriklased on vähem intelligentsed kui valged inimesed.

Väide käib "aafriklaste", mitte neegrite kohta. Ta mainib selles intekas ka mustanahalisi, aga teistsuguse väite osana. Lisaks ei toeta ta seda väidet "oma uuringutele", vaid "kõikidele testidele", mida iganes see tähendab. Ja aafriklasi ei võrdle ta "valgete inimestega" - kuigi Delfi refereerib siin korrektselt The Independenti, siis viimane on selle väljendi originaalintervjuud tõlgendades ise juurde lisanud. --Minnekon (arutelu) 21. august 2018, kell 01:06 (EEST)
----
Sellisel kujul muudatus ei lähe läbi. See artikkel räägib suuremas osas sõnast neeger. Tuleks teha eraldi artikkel mustanahalised. USA mustanahalised pole kindlasti aafriklased. Pakutud muudatus on ka sõnastuselt vähem neutraalsem kui praegune variant. Cumbril (arutelu) 9. september 2018, kell 17:17 (EEST)

Pakun, et oleksid eraldi artiklid Neeger (sõnast) ja Mustanahalised (mõistest ja asjast). Andres (arutelu) 9. september 2018, kell 18:44 (EEST)

:Kui see artikkel on sõnast, siis tuleks see 1. defineerida teisiti, 2. välislinkida teisiti. --Andrus Kallastu (arutelu) 22. mai 2020, kell 07:42 (EEST)

:Neegrid (ka mustanahalised) on Musta Aafrika tumeda nahavärviga põliselanikud ja nende järglased mujal maailmas. Ameerika Ühendriikides arvatakse nende hulka enamasti ka mulatid ning kohalikke mustanahalisi nimetatakse seal afroameeriklasteks. Laiemas mõttes nimetatakse neegriteks kõiki mustanahalisi (ka Lõuna-Aasia ja Melaneesia rahvaid). Tõstsin selle jutu siit välja, sest see võiks kuuluda artiklisse mustanahaline, vrd näiteks de:Schwarze. --Andrus Kallastu (arutelu) 22. mai 2020, kell 07:59 (EEST)
---------
"... "murjan" ja "moorlane", mis musta nahavärvi tähistamise kõrval muutusid peagi sõimusõnadeks" – kelle väide see sõimusõnajutt on? ÕS küll nii ei arva. Kuriuss (arutelu) 11. jaanuar 2021, kell 12:47 (EET)
----
"on 16.-17. sajandil erinevatesse keeltesse jõudnud sõna" See sõna oli kasutusel juba 14.-15. sajandil. Velirand (arutelu) 11. jaanuar 2021, kell 13:23 (EET)
----
Miks asendati "Halvustavale tähendusele viitab sõna kasutamine iroonilise varjundiga liitsõnades nagu leheneeger ja IT-neeger" lausega "Naljatledes on kasutatud sõna "neeger" sellistes ametile viitavates liitsõnades nagu "leheneeger" ja "IT-neeger"". Ühtviisi viitamata on mõlemad väited, aga minu meelest kasutatakse seda pigem negatiivses tähenduses, st teeb mitteaustusväärset tööd nagu neegrid või neegerorjad, ja kui see on nali, siis tögav nali. --Minnekon (arutelu) 11. jaanuar 2021, kell 13:48 (EET)
----
tõstsin selle teksti välja, sest nendel sõnadel ei ole seost sõnaga "neeger": "==Sarnased sõnad eesti keeles== Eesti keele vanematest kihistustest võib sõnaga "neeger" võrrelda sõnu "murjan" ja "moorlane", mis musta nahavärvi tähistamise kõrval muutusid peagi sõimusõnadeks. Ka etnonüüm "mustlane" oli algselt halvustav ja ehkki seda tänapäeval otseselt niisugusena ei tajuta, asendatakse see tihtipeale sõnaga "roma". Analoogseks võib pidada ka etnonüümi "laplane". Ehkki eesti keeles seda nii ei mõisteta, on see etümoloogiliselt siiski halvustav, mistõttu eelistatakse uuemal ajal omanimetust "saam"."--Andrus Kallastu (arutelu) 21. mai 2021, kell 12:52 (EEST)

Panin murjani ja moorlase tagasi artiklisse, sest neid on neegri sünonüümina kasutatud. --Minnekon (arutelu) 21. mai 2021, kell 19:11 (EEST)
----
Kuidas täna tehtud muudatustesse suhtuda? Velirand (arutelu) 8. september 2021, kell 13:24 (EEST)

Ühe viitamata väite teise viitamata väitega asendamisse on keeruline kuidagi suhtuda. Pildiallkirjast sõna "neeger" väljajätmine muutis igatahes segasemaks, mida pilt kujutab ja miks ta artiklis on. Asendasin senise foto, kus keegi vikipedist ilmselt originaaluurimuse korras neegri oli tuvastanud, maaliga, millel juba autori kohaselt neeger peal on. Kaardi võtsin üldse välja, sest puudub info, kelle arvates seal neegrite asuala kujutatakse. Muutsin tagasi väite, justkui sõna "neeger" eesti keeles enam ei kasutataks ja et see oleks igal juhul solvav. --Minnekon (arutelu) 8. september 2021, kell 14:00 (EEST)

Seda ka et "neeger" võib olla kellegi jaoks solvav sõna, aga see pole alus, et sõna Vikipeedias mitte tarvitada. Me ei saa rääkida terminist "neeger" ilma seda sõna kasutamata. --Minnekon (arutelu) 8. september 2021, kell 14:17 (EEST)
Tänapäeval sõna 'neeger' kasutamine ei ole 'vahel' solvav, see on solvav ja need, kes ise sinna kogukonda ei kuulu, ei saa seda kasutada. Wikipedia artikkel sel teemal on aksepteeritav seletamaks selle kunagi kasutuses olnud sõna tagamaid ja põhjuseid, miks seda mitte kasutada. Kindlasti peaks välja tooma, et selle sõna kasutamine on enamasti solvav, mitte vahel. Selle artikli juba eksisteerivates viideteski leidus materjale selle kohta.

Kui artiklis midagi väidetakse, siis peaks sellele järgnema viide allikale, mis kinnitab väidet. Kui väide solvavuse kohta on kategooriline (nt "sõna "neeger" on solvav"), siis peaks allikatest selguma, et solvavus on üldtunnustatud, vastasel juhul saab kirjutada vähemkategooriliselt, et x ja y autori arvates on sõna solvav (ja z arvates vb ei ole). Vähemalt praeguses artiklis leiduvate allikate põhjal ma näe, et see seisukoht oleks üldtunnustatud. Samamoodi kui kirjutada, et on "enamasti solvav", siis tuleb näidata, kust see "enamasti" pärineb. Tegid ka muudatuse, et "Eesti keeles kasutati sõna "neeger"..." justkui sõna enam ei kasutataks. Minu arust kindlasti kasutatakse. Veel üks muudatus oli "Tänapäeval mõistetakse sõna "neeger" enamikes riikides diskrimineerivas tähenduses sõimusõnana." Võimalik, aga kust see statistika pärineb? Eraldi probleem on, et kuivõrd saab niimoodi eestikeelset "neegerit" teiste keelte sõnadega võrdsustada. Kui rääkida üldiselt solvavast sisust Vikipeedias, siis Viki ülesanne on ikkagi kajastada, mida allikates teatud nähtuse kohta kirjutatakse ja seda ka siis kui sisu võib kellelegi solvav olla. Moraaliotsuse saavad lugejad ise teha, mitte Vikipeedia nende eest. Ingliskeelse Viki reeglites on sellest ka lähemalt kirjutatud (en:Wikipedia:NOTCENSORED): "Wikipedia may contain content that some readers consider objectionable or offensive—even exceedingly so. Attempting to ensure that articles and images will be acceptable to all readers, or will adhere to general social or religious norms, is incompatible with the purposes of an encyclopedia... Some articles may include images, text, or links which are relevant to the topic but that some people find objectionable. Discussion of potentially objectionable content should usually focus not on its potential offensiveness but on whether it is an appropriate image, text, or link."
Kaks välislinki peaksid olema siin asjakohased, üks eesti ja teine inglise (originaal) keeles: https://novaator.err.ee/1608314786/eestlasi-hoiti-orjuses-samade-vaidetega-nagu-ameerika-mustanahalisi ja https://www.tandfonline.com/doi/abs/10.1080/0144039X.2020.1816101?journalCode=fsla20& --46.131.37.227 8. september 2021, kell 18:47 (EEST)

"Neegri" terminist Kruusmaa otseselt siiski ei paista rääkivat, aga ta jah kasutab seda sõna, õigemini "neegerorja" sõna. --Minnekon (arutelu) 8. september 2021, kell 20:09 (EEST)
Esialgu kasutati sõna "neeger" kolonialismi, orjanduse ja rassismi kontekstis.
millal oli esialgu? --WikedKentaur (arutelu) 15. juuli 2022, kell 21:06 (EEST)
----
Kuidas suhtuda kell 13:51 tehtud muudatustesse? Velirand (arutelu) 13. mai 2023, kell 14:20 (EEST)
----
Agatha Christie raamatus ei ole neegritest juttu, neid mainivad ainult laulusõnad. --Andres (arutelu) 29. september 2023, kell 12:01 (EEST)

18. sajandil hakati seda kasutama üldisemalt negriidse rassi tähenduses ning see jõudis nii tavakeelde, kirjandusse kui ka teadusse.
 Tänapäeval mõistetakse sõna "neeger" analooge (sealhulgas inglise sõna nigger) paljudes riikides diskrimineerivas tähenduses sõimusõnana.
 Eesti keeles kasutatakse sõna "neeger" peamiselt Aafrika tumedanahalise (neegrirassi kuuluva inimese) tähistamiseks, kuid tänapäeval peetakse seda sõna vahel (sh mustanahaliste endi poolt) solvavaks.
 Eesti sõna "neeger" on pärit saksa sõnast Neger, mis omakorda tuleb prantsuse sõnast nègre, mille aluseks on ladinakeelne omadussõna niger 'must'. Nii saksa- kui ka prantsuskeelne sõna on tänapäeval halvustava konnotatsiooniga. Samast juurest pärinevad ingliskeelsed sõnad negro ja (pejoratiivne) nigger, mis kirjeldavad musta rassi rumala ja lihtsameelsena. Sõna on tavaline mustanahaliste vahelises dialektis, kuid täiesti vastuvõetamatu mõne teise rassi esindaja keelekasutuses mustanahalisele suunatuna. Ingliskeelne peavoolumeedia väldib nn n-sõna, kuid mõned kriitikud naeruvääristavad sellist poliitilise korrektsuse avaldust. Oluline on siiski märkida, et hispaania ja portugali keeles tähendab negro lihtsalt musta värvi ning sõna on paljudes riikides igapäevases kasutuses.
===Sarnase tähendusega sõnad eesti keeles===
 Sõna "must" on eesti keeles kasutatud Aserbaidžaanist, Armeeniast ja Gruusiast pärit inimeste kohta ning sõna on halvustava varjundiga. Eesti keele vanematest kihistustest võib sõnaga "neeger" võrrelda sõnu "murjan" ja "moorlane", mis musta nahavärvi tähistamise kõrval muutusid peagi sõimusõnadeks.


Arutelu:Carmen Kass

Välja tõstetud:
Mõõdud:
Rinnaümbermõõt - 86 cm
Taljeümbermõõt - 62 cm
Puusaümbermõõt - 86 cm
Pikkus - 178 cm
avjoska 13. aprill 2007, kell 20:06 (UTC)

Miks see on välja tõstetud? Andres 13. aprill 2007, kell 21:05 (UTC)

* Is Carmen Kass famous in Estland? 218.167.87.23 9. juuni 2008, kell 12:33 (UTC)

Yes, she is.--WooteleF 9. juuni 2008, kell 12:44 (UTC)
----
Mingid tüübid peavad siin redigeerimissõda, kas Kass on sündinud Pärnus või Tallinnas. Inglise viki andmeil sündis Paides. Teab keegi lähemalt? Taivo 6. mai 2009, kell 20:12 (UTC)

Tallinnas. Lisasin ka viite. Paides kasvas ta üles.--WooteleF 6. mai 2009, kell 20:19 (UTC)

See artikkel tuleb kaitsta.--WooteleF 7. mai 2009, kell 15:23 (UTC)
----
Olles New Yorgis, sai ta kahe Ameerika moeajakirja "kirjaklambriks".  - Mida see tähendab?--WooteleF 7. mai 2010, kell 15:48 (EEST)
----
Miks infokastis juuste värv on? --Pelmeen10 13. juuli 2018, kell 13:56 (EEST)


Kasutaja arutelu:MarcusoL

Tere tulemast Vikipeediasse, MarcusoL! Andres 14. aprill 2007, kell 05:11 (UTC)