Arutelu:Jeesus

Me ei saa sellest mööda minna, et "Jeesus Kristus" esineb ka lihtsalt nimena. See on küll mõeldav, et panna artikli pealkirjaks lihtsalt "Jeesus", aga minu meelest vahet pole. Andres 10:00, 15 Oct 2004 (UTC)

Ajalooline teadaolev nimi on Jeesus. Kõik muud on relig. tiitlid: Jeesus Kristus (Jeesus Päästja/Salvitu), Jeesus Pantokraator, Jeesus Lunastaja, jne. Kõik need relig. tiitlid suunata Jeesuse´le. Praegu võib ekslikult jääda mulje, vastavalt wiki kasutus-traditsioonidele, et teine on perekonnanimi!

:Ega tollaja traditsioois perekonnnimesid ei olnudki. Siis nimetati inimesi omaduste (kõuepojad), vanemate järgi või päritolu (linnad, suguvõsad) järgi. See on rohkem ajalooline draditsioon, et just seda Jeesust Kristuseks nimetama hakati ja küllap on selleks ka kuhjaga põhjusi. Kuigi maailmas on ja oli tuhandeid nn. "võituid päästjaid" ja Jeesuseid (Jeshua), viitavad nimed Kristus ja Jeesus peamiselt ühele isikule, kes need nimed kuulsaks tegi. Kui näiteks küsida kes on Veljo (mina), siis enamus eestlasi kehitaks õlgu. Nii et igas nime varjandis (Jeesus, Kristus või Jeesus Kristus) on nii tugev ajalooline draditsioon (juba enne meid), et võib minuarust kõiki kasutada ja vajadusel ära seletada. Ajaloo suurkujudel on tihti eri põhjustel ajalooliselt "kaasas" mitmesugused iseloomustavad tiitlid (Karl Suur, Ivan Julm, Aleksander Nevski, jne), mis erinevad nende algsest kodanikunimest ja ei peaks meid häirima. Saareprints 18. märts 2011, kell 21:07 (EET)

Täisnimi oli kombeks kirjutada tollal kujul "Jeesus Naatsaretist" (nagu Leonardo da Vinci).--Tvali 11:27, 22 Mar 2005 (UTC)

Selle vastu põhimõtteliselt midagi ei ole, et pealkiri on "Jeesus". Aga praegune esimene lõik ei sobi algusse. Andres 15:23, 11 Feb 2005 (UTC)

Järsku oleks mõtet väitele, et oli Taaveti soost, ka mingi selgitus või põhjendus juurde panna?--Tvali 11:27, 22 Mar 2005 (UTC)
Jeesus - legendaarne 1. sajandi juudi jutlustaja, religioosne õpetaja ja ravitseja, kristluse e. ristiusu keskne kuju ning väidetav rajaja. Tema oletatavast sünniaastast algab meie ajaarvamine. Tegelikud eluaastad oli arvatavasti u 6 e.Kr - 30 p.Kr. Jeesuse elu ning õpetuse kohta praktiliselt pole ajaloolisi tõendeid peale pärast tema surma kirja pandud evangeeliumide. Enamik teadlasi peab Jeesust reaalselt eksisteerinud ajalooliseks isikuks, kuid leidub ka neid, kelle järgi ta on puhtalt mütoloogiline tegelane. Jeesuse sünnikohaks on peetud Petlemma ja Naatsaretti, tema emana on nimetatud Mariat ning isana või kasuisana puusepp Joosepit. Võimalik, et Jeesus kuulus esseenide sekti. On oletatud kuid vähetõenäoline, et ta oli Jehoovale pühendatud nasiir nagu ka Ristija Johannes, kes oli tema ristija ning võis olla tema õpetuse eelkäija ja mõjutaja. Jeesuse noorusest on vähe teada, alates 30. eluaastast rändas ta koos oma jüngritega Galileas ja Juudamaal, ennustas peatset maailmalõppu ning kutsus inimesi meeleparandusele. Tema õpetuse keskne sõnum oli usaldus jumal-isa vastu, ligimesearmastus, patukahetsus ning maise vara tühisus. Oma jutlustes kasutas ta tihti mõistukõnet ning värvikaid kujundeid, evangeeliumid kirjeldavad tema arvukaid imetegusid ja tervendamisi. Jeesus löödi 33. eluaastal paasapühal Jeruusalemmas Rooma võimude poolt juudi preestrite süüdistuste põhjal risti kui mässaja, evangeeliumide järgi tõusis ta surnust üles. Kristliku õpetuse järgi oli Jeesus prohvetite ennustatud messias (salvitu, võitu, pühitsetu), Taaveti järeltulija, neitsist sündinud jumala poeg, kes oma piinarikka surmaga lunastas jumala ees inimeste patud. Samas on ta ristusu dogmaatikas kolmainu jumala üks osa. Tihti kasutatakse Jeesuse nime koos lisandiga Kristus, mis on sama tähendusega tiitel nagu heebrea algupära messias, kuid praktiliselt muutunud tema teiseks nimeks või nime osaks. Jeesuse sünnipäeva (mis tegelikult oli tõenäoliselt pigem kevadel või suvel) tähistab kristlik maailm jõuludena, surma ja ülestõusmist aga ülestõusmispühadel.

Kuskohast selline tekst pärilt on, nõuka-aegsest ENES-t?
Minu teada Rooma arhiivides on küll ametlikke dokumente samast ajaperioodist, mis räägivad Jeesusest. Saareprints

See info, mis on praegu leheküljel "Jeesus (täpsustus)", tuleks minu arvates pigem esitada alajaotusena siinsamas. Sellise sisuga leheküljele ei ole minu meelest mõttekas täpsustuses viidata. Andres 18. oktoober 2005, kell 20.05 (UTC)

:Tahaks natu ühte pointi selgitada/arutada - kas see kristuse jeesus oli ikka rajaja või mitte ? väidetavalt ta jutlustas põhimõtteid milledele on ametlikult rajatud ristusk - kui kas seda lugeda rajamiseks ? sest ristiusk kui religioon rajati peale teda tema õpetusi silmas pidades ... tema nagu ei loonud (organiseerinud) religiooni - kui võtta aluseks , et ta oli reaalne isik - vaid see loodi palju hiljem peale tema surma juba. teoreetiliselt peaks siis olema kirjas, et "isik keda loetakse kristluse põhimõtete ja tõdede formuleeriaks" ...
--makruss 15. november 2005, kell 17.53 (UTC)

::Kõik õige, ja artiklis on ka selgesti öeldud, et kirikupärimuses ristiusu rajaja. Mõningaid Jeesuse ytlemisi on tõesti kirikupärimuses tõlgendatud kui uue usu ja kiriku rajamist. Nii et point nagu puudub, või mis? --Lulu 15. november 2005, kell 17.58 (UTC)
selles tegelikult point ju ongi - rajaja on see kes teeb ISE - ristiusku  Jeesuse ajal ei olnud see tekkis peale tema (väidetavat elu ja) surma. seega oleks  õigem kui "alusepanija" mitte rajaja. pervertne paraleel on, et Hitler oli NSDP looja ja rajaja (ideed polnud just jahh mitte kõik tema omad papist rääkimata) aga tema sebimine ja sütitavad kõned olid need mis NSDP kokku kloppisid Jeesus ainult kõneles - sebimine jäi teistele ;-)  makruss 16. november 2005, kell 05.27 (UTC)

Huvitav teema. Kuigi Jeesuse ajal ei olnud ristiusk veel välja kujunenud selliseks kui tänapäeval, rajas ta väga suures osas sellele mudeli. Ta tegi seda, mida ta õpetas. Ta ei rajanud küll kirikuhooneid, kuid temasse uskujaid (usklikke) ja neid, kes käisid regulaarselt (võimalusel) tema õpetust kuulamas, oli ikkagi märkimisväärselt. Arvan, et ta oli nii juht (õpetaja, organiseerija, kuulutaja, jutlustaja), kui ka oma õpetuse praktiseerija (tervendaja, lunastaja, teenija). Muidugi ei suutnud ta ainuisikuliselt ringi reisida nii laialdaselt ja kiirelt ('sebida'), kui tema järltulijad, aga kui oli vaja, tegi ta ise asja ära. Sisuliselt õpetas ta ka lunastust enda (Jeesuse) ristisurma läbi, mis on ristiusu tuumaks. Samas, mida ta ise tegi, seda ta nõudis ka jüngritelt. Ilma Jeesuse õpetuse ja tegevuseta (tegudeta) poleks ka ristiusku. Saareprints 18. märts 2011, kell 22:46 (EET)

Välja jäetud:
''Evangeeliumitest ja kristlikust traditsioonist sõltumatu ajalooallikana pakub Jeesuse kohta väärtuslikku teavet Josephus Flavius ("Juudi muistised" 18.3.3.) Veel on Jeesusest kirjutanud antiiksed Rooma ajaloolased Tacitus (otseselt)ja Suetonius (kaudselt).
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. veebruar 2006, kell 10.25 (UTC)

On vägagi kahtlane, kas mainitud mittekristlikud allikad Jeesuse kohta olid sõltumatud.  Vaata [[:de:Jesus von Nazareth]]. Neid allikaid võib mainida, kuid soovitan võtta eeskujuks esitus saksa vikis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. juuli 2006, kell 12.35 (UTC)

evangeeliumid, mis on kirja pandud ajal, mil Jeesusest oli veel säilinud elav mälestus

Kuidas seda saab kindlaks faktiks pidada. Johannese evangeeliumi kohta see vaevalt kehtib. Andres 6. juuli 2006, kell 12.44 (UTC)

:Arvan, et mõte on selles, et need jüngrid ja apostlid (kes olid olnud Jeesusega) jutustasid ja kirjutasid Jeesuse elust (evangeeliume) ja kogudustele kirjasid (Jeesuse õpetusest). jms. Minu teada oi vist ainult üks evangeelium ümberjutustusena kirja pandud. Juudi traditsioon oli väga suurelt osalt ajalooline malu ja suuline pärandus. Muidugi pandi see kõik võimalusel ka kirja. Saareprints 18. märts 2011, kell 22:07 (EET)

kuulge, kas nati ei saa mitte üle pingutada nende Jeesuse isiksuse omadustega. Keegi pole Jeesust näinud, aga muudkui räägitakse isiksusest. Sama hästi võiks rääkida Saatana või Suure Tõllu isiksusest...--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 15. juuli 2007, kell 19:05 (UTC)
Alajaotus "Jeesuse isiksus" on kindlasti mitteneutraalne juba oma kontseptsiooni poolest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuli 2007, kell 05:20 (UTC)
Asjatundmatus on muidugi ka õige etteheide.
Võtsin selle osa esialgu välja:

Jeesuse isikuomaduste kohta on ainsaks allikaks evangeeliumid. Kristluses peetakse teda täiuslikuks inimeseks, headuse ja halastuse kehastuseks. Evangeeliumites sisaldub aga palju kohti, mis näitavad Jeesust rumalana, sallimatuna, piiratuna ja isegi ülekohtusena.
Jeesus ennustab korduvalt viimsepäeva tulekut veel oma kaaslaste eluajal: „... te ei jõua kõiki Iisraeli linnu läbi käia, enne kui Inimese Poeg tuleb” (Mt 10:23). Ja ta ütleb veel: „... on mõned siin seisjatest, kes näevad Inimese Poega tulevat oma Kuningriigiga, veel enne kui nad maitsevad surma” (Mt 16:28). Jeesus uskus viimsepäeva saabumisse temaga ühel ajal elanud inimeste eluajal. Seda usku jagasid ka paljud Jeesuse poolehoidjad ja see moodustas aluse suurele osale ta kõlblusõpetusest. Kui Jeesus rääkis: „Ärge siis hakake muretsema homse pärast...” (Mt 6:34) ja muid selliseid asju, oli talle ajendiks veendumus, et viimnepäev saabub õige pea ja et kõik argipäevaaskeldused ei ole midagi väärt.
Jeesus suhtus sügava vihaga neisse, kes olid temaga teisel arvamusel: „Te maod, te rästikute sugu, kuidas te võiksite põgeneda ära põrgu kohtust?” (Mt 23:33). Need sõnad ütles ta inimestele, kellele tema jutlused ei meeldinud. Tuntuim koht: „... aga kui keegi ütleb midagi Püha Vaimu vastu, ei andestata talle ei sellel ega tulevasel ajastul” (Mt 12:32).
Jeesus ähvardab korduvalt igavese põrguga: „Inimese Poeg läkitab oma inglid ja need korjavad tema Kuningriigist kõik pahanduse- ja ülekohtutegijad ja viskavad nad tuleahju: seal on ulgumine ja hammaste kiristamine” (Mt 13:41-42), jätkates veel hulk aega juttu ulgumisest ja hammaste kiristamisest. Võrdluses lammastest ja sikkudest: kuidas ta viimselpäeval tahab ta eraldada sikud lammastest ja öelda sikkudele: „Minge ära minu juurest, te äraneetud, igavesse tulle” (Mt 25:41). Ja veel üks koht: „Ja kui su käsi sind ajab patustama, raiu ta ära! Sul on parem minna vigasena ellu kui kahe käega põrgusse kustumatusse tulle, kus nende uss ei sure ja tuli ei kustu” (Mk 9:43-44).
Lugu viigipuust näitab Jeesust ülekohtusena isegi puude suhtes: „... tundis Jeesus nälga ja kui ta kaugelt nägi lehis viigipuud, läks ta vaatama, kas ehk midagi selle otsast on leida. Ja kui ta puu juurde oli tulnud, ei leidnud ta muud kui lehti; sest ei olnud viigimarjade aeg. Ja Jeesus ütles puule: „Ärgu keegi enam iialgi söögu sinust vilja!” [—] Ja Peetrus, kes mäletas, ütles Jeesusele: „Rabi, vaata, viigipuu, mille sa needsid, on ära kuivanud!”„ (Mk 11:12-14, 21). Lugu sünnib niisugusel aastaajal, mil viigimarjad on veel toored. Viigipuu on ju täiesti süütu.
Andres 16. juuli 2007, kell 05:22 (UTC)

Arvan, et need lood on rohkem kondekstist väljavõetud tekstid, mitte otseselt isikukirjeldus. Saareprints 18. märts 2011, kell 21:36 (EET)
----
Jeesus puusepa kasupoeg

Kus niisugune "tiitel" on? Andres 4. oktoober 2010, kell 19:37 (EEST)
----
Kronoloogia alajaotus ei ole erapooletu. Andres (arutelu) 7. aprill 2013, kell 15:04 (EEST)
----
Jeesus ei jätnud endast maha kirjutisi. Tegelikult on säilinud üks Edessasse saadetud kiri, mille väidetav autor on Jeesus, aga selle autorluses ei olda ühel meelel.Melilac (arutelu) 14. oktoober 2014, kell 20:00 (EEST)
----
Need viimased parandused tuleks põhjendada. Nime ja tiitli range eristamine on vaieldav. Kreeka keeles "Jeesus Naatsareen" või midagi taolist ei ole korrektne. Andres (arutelu) 2. veebruar 2015, kell 18:14 (EET)

See, et kr kristos (hbr messiah) pole nimi, on üldiselt tunnustatud. See, et Nestele-Alandi kreekakeelses tekstis on ainult kahes kohas Jeesus Naatsaretlane ja üle 20. kohas Jeesus Natsareen või Jeesus Natsorai pole üldsusele teada.  Naatsaretlane on Toomas Pauli UT tõlkes Mt ev kommentaaris ettevaatlikult kahtluse alla seatud aga keegi pole probleemi veel lahendanud. Nimede ühtsustamine algab ladina tõlkega Hieronymusel. Esimestes eesti.k tõlgetes 200 a tagasi on aga Jeesus Natsareen sees.--Vaher (arutelu) 2. veebruar 2015, kell 18:24 (EET)

:Koha nimi kus Jeesuse vanemad elasid oli Naatsara küla, e.k Võsu.--Vaher (arutelu) 3. veebruar 2015, kell 10:36 (EET)

:: Eesti keeles on levinud "Jeesus Naatsaretist". See, et see nimi pole võib-olla sisuliselt õige, ei puutu asjasse. Artiklis allpool saab asjast pikemalt rääkida. Andres (arutelu) 3. veebruar 2015, kell 11:01 (EET)
Siin oli enne "kaks või kolm aastat hiljem". Tavaarvamus on, et kolm aastat. Andres (arutelu) 3. veebruar 2015, kell 12:21 (EET)
Siit on välja võetud peatükk "Jeesus teistes usundites": Muslimid peavad Jeesust (islamis Isa [mitte segi ajada eesti sõnaga isa]) askeetlikuks prohvetiks. Judaism ja mandalus peavad teda valemessiaks. Baha'i usk peab teda Jumala ilminguks. Hinduism peab teda avataaraks. Paljud New Age 'i õpetuste pooldajad peavad teda guruks. Minu meelest tuleks see tagasi panna. Samuti on minu meelest ilmaasjata välja võetud see: Alates neljandast sajandist tähistatakse Jeesuse sünnipäeva 25. detsembril (esimesel jõulupühal). Jeesuse ristilöömist tähistatakse enamasti Suurel Reedel. Andres (arutelu) 11. veebruar 2015, kell 09:18 (EET)
----
Kas arameakeelse nime muudatus oli õige? Andres (arutelu) 1. september 2016, kell 14:14 (EEST)
----
Tuleb nentida, et siinses artiklis on Vaher teinud kaastööd täpselt sama meetodi alusel kui mujal: esitades absoluutse tõe pähe omaenda teooriaid, mida ükski viide ei tõesta, leiutades uusi transkriptsioone ja nimekujusid ning omamata allikate suhtes vähimatki kriitikameelt. Näiteks nimekuju "Natsorai" põhineb algupärasel vanakreeka-vaheri transkriptsioonil, mida ei esitatud viited ei toeta (ja üldse on Spengleri kasutamine enam kui sajandivanusele saksa teoloogiale viitamiseks ning piibli tsiteerimine inglise ja saksa tõlgete kaudu mitte allikakriitiline teadus, vaid jämekoomika). Kogu sellekohane lõik on originaaluurimus, mille koht ei ole entsüklopeedias. --Ehitaja (arutelu) 10. november 2018, kell 01:18 (EET)

Jeesus Natsorai (kr Jeesus Nazoraios) on Jeesuse üks enamlevinud nimekujudest kreekakeelsetes Uue Testamendi algtekstides ja algkristlikus kirjanduses (nimetuse Jeesus Natsareen kõrval).
Järgnevalt mõned väljavõtted Jeesus Natsorai kasutamisest Uues Testamendis (Nestle-Aland Das Neuen Testament Griechisch und Deutsch 1995 ja Tetrapla 1964 saksa ja inglise keelsed tõlked): Matteuse evangeelium 2:22 (Kuna temas täitub prohveti sõna, peab teda hüüdma Natsorai´ks.); 26:71 (Jeesus Natsorai); Lk 18:37 (Jeesus Natsorai), Jh 18:5 (Jeesus Natsorai); Jh 19:19 (Jeesus Natsorai juutide kuningas); Ap 2:22 (Jeesus Natsorai); Ap 3:6 (Jeesus Kristuse Natsorai nimel); Ap 4:9 (Jeesus Kristuse Natsorai nimel).
Retzensteini järgi mõisteti Jeesus Jeruusalemmas süüdi Johannese õpilasena. Lidzbarski ja Zimmerni järgi osutab väljend Jeesus Natsorai tema kuuluvusele mõnda mandalaste ordusse. Kristlikus kogudused seostasid selle väljendi hiljem ekslikult Naatsaretiga (Mt 2:23 on paljudele UT uurijatele võltstsitaat).<ref name="xSAMx" />
Toomas Paul viitab oma UT tõlke Mt 2:23 kommentaaris, et keeleliselt ei ole võimalik sõnast ναζαρετ (natsaret) tuletada ναζωραιος (natsoraios). Seega natsorai ei tähenda naatsaretlast vaid midagi muud.
Filippose evangeeliumi üttes 104, 12–23 rida (§19) on kirjas: Nazarenos avalik (on) ju (nimetus) peidusolevale. Ja üttes 110, 8–9 rida (§47): Jeesus Natsoraios, messias, seesama on Jeesus Natsoraios, kristus.<ref name="zQZdM" />
G. Quispel arvab, et kõik juudakristlased pidasid end natsoreenideks, ka elkesaid.<ref name="OYB2n" />
Sõna ναζωραιος uurimisprobleem jaguneb kaheks osaks:
# ναζωραιος (nazōraios) kui Jeesuse lisanimi evangeeliumites (Mt 2:23, Jh 18:5 ja mujal);
# ναζωραίωn (natsōraiōn) kui algristlaste tunnus (Apostlite teod 24:5).

Hetkel annab tekst ühes kohas mõista, et Matteuse evangeeliumi kirjutamist enne 70. aastat ei peeta võimalikuks, kohe järgmine lõik toob aga kirjutamisajana välja 41. aasta. Apostlite teod olevat lõpetatud tõenäoliselt 61. aastal. Kohe järgmine lause ütleb, et see kirjutati hoopis aastatel umbes 56.-58. Kui minna aga artiklisse Apostlite teod, siis on seal hulk erinevaid hinnanguid kirjutamisaja kohta, millest ükski ei kattu aga siin esitatutega.--Minnekon (arutelu) 24. märts 2019, kell 13:05 (EET)
Tänud! 50.-ndatel kirjutati Luuka evangeelium. Matteuse evangeeliumi lõiku polnud varasem autor viidanud ja võtsin selle välja. Kuivõrd kohane on Gerd Theisseni ja Anette Merzi määratlus alguses? Muus osas üritasin lähtuda, kui vähegi võimalik, algallikatest ehk evangeeliumitest. Kalev Kask 24. märts 2019, kell 15:51 (EET)


Arutelu:Lääne-India

Hakkasin seda kirjutama ning leidsin siis, et puudub kokkulepe, kas Atlandi ookeanis asuvad Bahama ning Turks ja Caicos on Lääne-India osa või mitte. Andres 17:27, 15 Oct 2004 (UTC)

mäletatavasti jõudis kolumbus lääne-india saarestikku, aga ta ju jõudis nimelt kuskile bahama saarekesele ja veel tuleb nigu kuskilt meelde et lääne-india hulka kuuluvad kolm saarterühma Suured ja Väikesed Antillid ning BahamaAhsoous 17:33, 15 Oct 2004 (UTC)

Ma hakkasin vaatama erinevatest vikidest. Inglise vikis on West Indies ja :en:Caribbean sünonüümid. Algul on öeldud, et nad on Kariibi meres, aga pärast on ka Bahama nende hulka arvatud. Saksa vikis on vist öeldud, et  laiemas mõttes on ka Bahama osa .Lääne-Indiast (sõnastus on vastuoluline). Andres 20:34, 15 Oct 2004 (UTC)

Kas Kariibid on nüüd Indias? Vaadake välislinke.--Tiuks 29. november 2007, kell 01:10 (UTC)

India ja Lääne-India, nagu ka Ida-India on erinevad asjad. Geonarva 29. november 2007, kell 04:33 (UTC)

Peame intervikilinke hoolega uurima. Näiteks inglise viki räägib ühtaegu nii Kariibiast kui ka Lääne-Indiast. Andres 28. oktoober 2008, kell 08:27 (UTC)

Lääne-India võib tähendada ka India lääneosa. Andres 28. oktoober 2008, kell 08:54 (UTC)

* Wikitravel - The Caribbean
* Flowers of the Caribbean
Pole kindel, et ka Caribbean on sama mis Kariibia. Pigem vast Kariibi mere piirkond. Andres 28. oktoober 2008, kell 08:54 (UTC)


Arutelu:Katalaani keel

Sardiinia on küll saar, aga kas mitte ei öelda "Sardiinias" ja "Sitsiilias"? Andres 17:55, 16 Oct 2004 (UTC)

"Sardiinial" tähendab minu jaoks seda, et sellel konkreetsel saarel räägitakse seda keelt. "Sardiinias" on aga (ajaloolise) maa või riigi, mitte saare tähendusega. - Urmas 18:16, 16 Oct 2004 (UTC)

: Hea küll, aga kas Sa siis ütled "Islandis", "Kuubas", "Maltas", kui jutt on riigist? Andres 18:21, 16 Oct 2004 (UTC)

: Kui kirjutaks "Sardiinia saarel"? Andres 18:23, 16 Oct 2004 (UTC)

::Põhimõtteliselt võib ära vahetada. Kirjutasin selle lõpu hooga pärast Baleaare. - Urmas 18:28, 16 Oct 2004 (UTC)

::: Olen sellega vormiga juba harjuma hakanud. Ma ei ütle, et see oleks vale, aga see on ebaharilik. Siin mängib suurt rolli nime vorm (lõpp -ia). Enamik inimesi lähtub sellest lõpust. Vormi "Sardiinial" küll mõned kasutavad, aga "Sitsiilial" ei ütle vist keegi. Andres 19:00, 16 Oct 2004 (UTC)

* 1. mail 2010 on eestikeelses: Kokku kõnelejaid 7,5 miljonit
* katalani keelses:
** tabelis, Parlants:	9,8 milions (5,2 milions com a llengua inicial)
** ja tekstis: 9 milions de persones (5,2 milions com a materna)
Keda uskuda ja mida parandada?
suwa 1. mai 2010, kell 15:56 (EEST)


Arutelu:Paul Ariste

See artikkel on copy-paste. Vt link artikli all. Aristest peab kindlasti artikkel olema, kuid niimoodi maha kirjutatud ei tohiks see olla. Siim 21:02, 17 Oct 2004 (UTC)

Nüüd see enam copy-paste ei ole. Lisada tuleb muidugi väga palju. Andres 09:55, 18 Oct 2004 (UTC)
"See hirmutas ta ära" - on ta ise sellest juttu teinud?--Hendrix 11. juuni 2007, kell 18:50 (UTC)

Ei tea täpselt. Vähemalt teised on nii väitnud. Ja põhjust kahelda minu meelest ei ole. Olen ka lugenud, et ta püüdis vanglas end tappa (vist soonte läbilõikamise teel).  Andres 12. juuni 2007, kell 05:32 (UTC)

Tundub, et Ariste pilt läheb Commonsis kustutamisele. Inglise Vikisse kõlbab, aga Commonsisse ei kõlba...--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 10. september 2007, kell 20:34 (UTC)

Artiklis suunab eesti keeleteadlane Eesti artiklisse. Kas siin on artikli kirjutaja mõelnud kui Eestit esindavat keeleteadlast (s.o. siis Eesti keeleteadlane) või eestlasest keeleteadlast (eesti keeleteadlane)? --kanakukk 11. jaanuar 2009, kell 22:49 (UTC).

Siin ei ole midagi mõelnud, lihtsalt vale link on. Andres 12. jaanuar 2009, kell 08:37 (UTC)

Eesti keeleteadlane vs eesti keeleteadlane

Kõikjal on Paul Ariste surmakohana Tartu kirjutatud, aga Erna Ariste jutustuse järgi ta suri 4. Tallinna haiglas. Kas saaks seda kuskilt kontrollida? --Mmh (arutelu) 11. juuli 2013, kell 11:35 (EEST)

Huvitav tõesti. Eesti entsüklopeedia 14. köite ja kirjarahva leksikoni järgi suri Tartus, mujalt ei oska praegu otsida. --Epp 11. juuli 2013, kell 12:50 (EEST)
Täpsemalt oli see (selle jutustuse järgi) nii, et ta oli haiglas kõigepealt Tartus (olles murdnud oma reieluu), aga et tema seisund halvenes, viidi ta Tallinna 4. haiglasse, kus ta suri. Matus oli jälle Tartus. --Mmh (arutelu) 11. juuli 2013, kell 13:42 (EEST)
----
Kui ta ka ise kasutas sõna "polülingvist" (mille kohta viidet pole), võiks siin ikkagi olla "polüglott". Pealegi võis "polülingvist" olla teises tähenduses. Andres (arutelu) 2. juuni 2016, kell 22:12 (EEST)


Arutelu:Eesti Teaduste Akadeemia

Miks ei ole akadeemikute nimekirjas Endel Lippmaad? Minu teada ta on akadeemik. Nimekirja võtsin akadeemia kodulehelt. Siim 16:20, 18 Oct 2004
(UTC)

Lippmaa oli eraldi välja toodud osakonnajuhatajana. Andres 18:58, 18 Oct 2004 (UTC)

Praegusel Akadeemial puudub järjepidevus 1938. aasta akadeemiaga. Andres 18:58, 18 Oct 2004 (UTC)
Kas teeks eraldi artiklid Eesti Teaduste Akadeemia ja Eesti Teaduste Akadeemia (1938 - 1940)?

: Mina teeksin küll eraldi artiklid. Andres 3. märts 2006, kell 11.52 (UTC)

: Aga siiski, loen nüüd EE-st, et 1945 anti välja määrus Eesti Teaduste Akadeemia taastamise ja selle Eesti NSV Teaduste Akadeemiaks kujundamise kohta. Milles see taastamine võis seisneda? Kardan, et see on sõnakõlks. ENE 1. väljaandes ei mainita taastamist, vaid käsitletakse neid täiesti erinevatena. Andres 3. märts 2006, kell 11.57 (UTC)
Loomulikust intelligentsist usun, et 1945 küll mingit klikeaegset akadeemiat taastada ei tulnud ENSV-lastel mõttessegi. See on hilisem tõlgendus, et praegust akadeemiat vanema ja auväärsemana näidata, usun.

Igatahes tuleb asja uurida. Jutt on Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu ja EK(b)P [siin on organi nimetus puudu] ühismäärusest 28. juulist 1945. Andres 3. märts 2006, kell 13.51 (UTC)
NSV Liidu Rahvakomisssaride Nõukogu
MÄÄRUS NR. 111
19. jaanuaril 1946. a. Moskva, Kreml
Eesti NSV Teaduste Akadeemia organiseerimise kohta
NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu määrab:
rahuldada Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu ja EK(b)P Keskkomitee taotlus Eesti NSV Teaduste Akadeemia organiseerimise kohta Tallinnas.
NSV Liidu Rahvakomisssaride Nõukogu esimees J. V. STALIN
NSV Liidu Rahvakomisssaride Nõukogu asjadevalitseja J. TŠADAJEV
19. jaanuaril 1946. a.
ENSV hariduse rahvakomissar Eesti NSV teeneline teadlane prof. dr. J. Nuut:
"Neil päevil, kus kogu sotsialismimaa avaldab oma üksmeelset toetust kommunistide ja parteitute blokile, peavad ka meie eesti teadlased oma usaldust ja tänu avaldama Nõukogude valitsusele ja selle juhile, seltsimees Stalinile, kelle isalikust hoolitsemisest eesti rahva eest annab järjekordse näite otsus ENSV Teaduste Akadeemia loomise kohta."
("Rahva Hääl", 25. I 1946)
Vältimaks valestimõistmist: mul ei ole midagi Uncle Joe' ega tema loodud akadeemia vastu. Kuid miks viimased vaikivad maha oma asutaja ning ehivad end võõraste sulgedega?

Hea oleks, kui saaks ka 1945. aasta määruse teksti. Võib-olla kavatseti algul tõepoolest midagi taastada, aga Moskva ei lubanud seda.

Ka mulle ei meeldi selline asjade sogamine. Sama käib ka Kirjanike Liidu ja Riigikohtu kohta (viimase puhul samastavad kahte organit juristid ise). Andres 7. märts 2006, kell 12.55 (UTC)
Eesti Teaduste Akadeemia asutamise seadus jõustus 4. veebruaril 1938. President Konstantin Päts nimetas 13. aprillil esimesed 12 liiget. Akadeemia pidulik avakoosolek peeti 22. oktoobril 1938.

Tõstsin selle lõigu välja. Andres 7. märts 2006, kell 12.58 (UTC)

Eesti Teaduste Akadeemia on organisatsioon, mis ühendab Eesti akadeemikuid.

Säärane definitsioon jätab mulje, nagu oleks akadeemikuks olemine kriteerium, mille põhjal akadeemiasse võetakse. Eestis võib olla ka mõne teise akadeemia liikmeid, pealegi ei ole akadeemia liige sõna "akadeemik" ainuke tähendus. Andres 7. märts 2006, kell 13.01 (UTC)

Siin tuleks kuidagi ära tuua ka varasemad liikmed. Andres 17. november 2006, kell 18:40 (UTC)
Ka lahkunud akadeemikud tuleb ära tuua. Andres 8. detsember 2007, kell 11:33 (UTC)

Teen ettepaneku lisada loetellu kõik akadeemias olnud akadeemikud ning nime järele sulgudes aastaarv(ud) - akadeemikuks saamine praegustel liikmetel ning mõlemad aastaarvud lahkunuil. andresk 24. detsember 2007, kell 16:53 (UTC)

Ma järjekordselt pilti ei näe:) avjoska 20. mai 2009, kell 16:23 (UTC)

Mina ka mitte. Andres 20. mai 2009, kell 20:34 (UTC)

:Siin on ilmselt põhjus lihtsalt selles, et pilt on väga suur, ligi 3 MB, ta laadimine võtab aega. Lõpuks tuli nähtavale. Kk 20. mai 2009, kell 20:39 (UTC)

2009. aasta valimised on nüüd kajastatud. Aga oleks tarvis liikmete nimekirja praeguse seisuga. Selle koostamisel tuleb arvestada peale juurde valitute ka lahkunuid, nii et uisapäisa seda uuendada ei saa. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. veebruar 2010, kell 09:39 (UTC)

Ühe otsusega võrdsustati korrespondentliikmed akadeemikutega. Ka see otsus peaks olema valimiste hulgas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. veebruar 2010, kell 09:55 (UTC)

Eespoolt: Praegusel Akadeemial puudub järjepidevus 1938. aasta akadeemiaga. Isegi kui seda järjepidevust kahtluse alla seada, miks ei või jätkata sealt, kus ennist pooleli jäädi? Minu jaoks on samasisulise ja -nimelise ning sama rolliga organisatsiooni näol tegu küllalt sama asjaga, et tast samas artiklis rääkida. Ka akadeemia kodulehel on suurelt kirjas "Asutatud 1938. aastal". Seda, et Nõukogude entsüklopeedia kodanliku riigi ja nõukogude vabariigi teaduste akadeemiaid mõistetavalt täiesti erienvatena käsitleb, ei saa siin adekvaatselt aluseks võtta. 193.40.10.181 10. veebruar 2010, kell 16:35 (UTC)

See on ju fakt, et järjepidevus puudub ja tegu on täiesti erinevate institutsioonidega. Funktsioonid on muidugi sarnased. Loomulikult võib praegune akadeemia varasemat lugeda oma eelkäijaks, kuid öelda "asutatud 1938. aastal" on eksitav. Andres 10. veebruar 2010, kell 17:00 (UTC)

Aga kui ma olen eksiarvamusel ja see järjepidevus tõesti on olemas, siis oleks tarvis seda tõendada. Andres 10. veebruar 2010, kell 17:03 (UTC)

: Pean silmas, et isegi kui näpuga järge ajades järjepidevust välja ei tule, pole ainult selle põhjal põhjust neid kui täiesti erinevaid käsitleda. 193.40.10.181 10. veebruar 2010, kell 17:31 (UTC)

:: Kui järjepidevust ei ole, siis nad ju on vähemalt nii erinevad, et neist peaksid olema eri artiklid.

:: Selles raamatus (pdf) lk 78–79 on näha, et kuigi ametlikku järjepidevust püüti tekitada, see ei õnnestunud.

:: Leian, et ka ajakirja Akadeemia ning Riigikohtu puhul me peaksime asjad eraldi hoidma. Seose varasema asutisega võib ju artiklis lahti kirjutada, aga artiklite ühendamine ei võimalda selget ja faktitruud esitust.

:: Muide, on ka niisuguseid juhtumeid, kus järjepidevus on olemas, aga asutuse juhtkond eitab seda. Andres 10. veebruar 2010, kell 17:39 (UTC)

: Kui eraldi artiklid on eesmärk omaette? Saab ju ka lihtsalt selle õiguslikku järjepidevust puudutava nüansi samas artiklis ära mainida ja ei pea ülejäänut sellepärast hakkima. Praegune esitus pole ladus ja tekitab segadust – tuleb kõigepealt uurida miks on eraldi artikleid vajalikuks peetud. Vastupidisel juhul aga pole midagi kaotada. 193.40.10.181 10. veebruar 2010, kell 17:51 (UTC)

:: Mina vaatan asjale nii. Kui on kaks eri asja, siis peab lugejal olema võimalik lugeda kummastki asjast eraldi ning tal ei tohi tekkida muljet, nagu tegu oleks ühe ja sama asjaga. Linkimisel tuleb linkida emmale-kummale.

:: Küsimus ei ole mitte ainult õigusliku, vaid ka sisulise küsimusega: akadeemikud ju määrati uuesti, mitte ei valitud vana akadeemia järelejäänud liikmete poolt. Ja vana akadeemia lakkas eksisteerimast nii juriidiliselt kui ka sisuliselt.

:: Arvan, et see ongi hea, kui uuritakse.  Siis jõuab inimeste teadvusse, et pole tegemist sama asjaga. Andres 10. veebruar 2010, kell 17:58 (UTC)

::: Ka minu jaoks on see pigem sisuline küsimus ja sisuliselt on tegu sama asjaga. Jutt on Eesti riigi teaduste akadeemiast, ühest ja ainsast, tollasest ja praegusest. Miks peaks tõestama, et need on erinevad asjad? Järjepidevusest ja kõigest muust, mida mainisid, saab asutuse ajaloo juures juttu teha. Või kui nüüd põhikiri ümber teha nii, et uued akadeemikud teisiti määratakse, oleks ka su meelest kohe tegu täiesti uue ühendusega? 193.40.10.181 10. veebruar 2010, kell 18:18 (UTC)

::::: Võib-olla Riigikohtu puhul sellest piisab, sest tegu on põhiseadusliku asutisega.

::::: Ma toon sellise näite. Kui riigi pealinn viiakse üle teise linna, kas siis tegu on ühe ja sama linnaga? Või kui keegi abiellub uuesti, kas ta abiellub siis sama isikuga, sest tema abikaasa  on ju ikka üks ja ainus?

::::: Seda, et tegu on erinevate asutistega, ei ole tarvis tõestada, see on fakt. Mina ei saa jälle aru, miks on tarvis nii kangesti rõhutada, et see on "sisuliselt" üks ja seesama asi? Tegu on eri asjadega, millel on sarnane funktsioon.

::::: Kui praegune akadeemia koosseis saadetakse laiali ja määratakse uued akadeemikud, siis tõenäoliselt ei ole tegu enam sama akadeemiaga. Andres 10. veebruar 2010, kell 18:32 (UTC)

:::: Olgu peale, üks ja ainus polnud ehk kõige õnnestunum sõnavalik, vähemalt mitte su toodud näidete jaoks. See on fakt ainult juhul kui sa teed selle antud alusel faktiks. Ütleme siis nii, et see raudne eristamine on kunstlik. Ühe artikli esitus on ladusam ja ei tekita küsitavusi (nagu ennist ütlesin). No neh, uued akadeemikud annavad akadeemiale uue näo, aga endiselt räägime Eesti riigi teaduste akadeemiast. 193.40.10.181 10. veebruar 2010, kell 18:48 (UTC)

::::: Jah, see on tõsi, et mõlemal juhul on tegu Eesti riigi teaduste akadeemiaga. Aga see, et selliseid akadeemiaid on üks, ei ole paratamatu. Näiteks Nõukogude Liidus oli mitu riiklikku akadeemiat.

::::: Minu meelest määrab asutise identsuse institutsionaalne järjepidevus. Teaduste akadeemiast üldse võib ju rääkida artiklites  Teaduste akadeemia ja Akadeemia, ning seal saab ka rääkida sellest, millised asutised on Eestis seda funktsiooni täitnud.  Samuti saab sellest rääkida artikli Eesti teaduse alajaotuses ja küllap eraldi artiklis Eesti teadus.

::::: On fakt, et Eesti ajaloos on olnud kaks teaduste akadeemiat. Mis selles siis kunstlikku on? Ühes funktsioonis võib ju olla eri aegadel eri  asjad. Artikkel peab olema üheselt mõistetav ka neile, kellel ei ole asjast eelteadmisi. Kui ma asjast midagi ei tea ja loen esimesest lõigust, et akadeemia asutati 1938, siis mul ei tule üldse pähe küsida, kas tegu on sama akadeemiaga. See on eksitav. Ma ju ei pruugi edasi lugeda. Andres 10. veebruar 2010, kell 19:13 (UTC)

:::: Ehk saan aru, sul on põhimõtte, et säärastel juhtudel peavad artiklid kindla peale "identsetest" asutistest olema. Selle pealkirja alt aga otsitakse artiklit just enne ja nüüd seda nime kandva Eesti riigi teaduste akadeemia kohta ja kui selline juba oleks, pole mõtet kahe vastava "identse" asutise kohta enam eraldi artikleid teha (kui artikkel just pikaks ei veni ja võiks allartiklite peale mõelda). Miks peaks sellest ainult artiklites "Teaduste akadeemia" jms kirjutama, kui "Eesti Teaduste Akadeemia" on isegi küllalt konkreetne mõiste.

:::: Kuis eksitav? Asutati ju 1938. aastal Eesti riigi teaduste akadeemia ehk Eesti Teaduste Akadeemia kui selline. Ega teda järjepidevuse puudumise pärast vähem ei asutatud.

:::: Kuidagi ei taha sellised kitsaskohad välja tulla, kui praktiliselt üks inimene entsüklopeediat teeb. 193.40.10.181 10. veebruar 2010, kell 20:02 (UTC)

::::: Mina lihtsalt selgitasin oma vaatenurka, sest Sa küsisid. Mida inimesed eelkõige otsivad, selle üle me saame praktiliselt otsustada ainult enda järgi.  Eks erinevad soovid tule tegijate omavahelisest arutelust välja. Seni ei ole keegi teine sellise lahenduse vastu protestinud. Kui see lahendus ebaotstarbekas on, küll see siis välja tuleb, kui tegijaid rohkem saab:-)

::::: Ma ei tea, "Eesti Teaduste Akadeemia" on ju nimi, sellepärast kirjutaksegi suurte tähtedega. Lihtsalt kaks asja ühe nimega. Muidu võiks olla "Eesti teaduste akadeemia", aga lisaks kahele olemasolevale sellist artiklit kirjutada ei tundu olevat mõtet.

::::: Miks minu meelest on mõtet eraldi kirjutada, seda ma selgitasin.

::::: Kui nüüd keegi otsib mõlema kohta, saab ta praegu artikli päises olevast märkusest kohe aru, et siin on kummagi kohta eraldi artikkel.  Andres 10. veebruar 2010, kell 20:29 (UTC)

:::: Et asutamisaasta on ikkagi 1938 on fikseeritud Eesti Teaduste Akadeemia põhikirjas, mis on kinnitatud Akadeemia üldkogu poolt (18.12.1997) ja registreeritud Haridusministeeriumis (10.02.1998). Põhikiri omakorda tugineb Akadeemia seadusele (19.05.1997). Need dokumendid on päris kindlasti ülimuslikud ülalpool viidatud raamatu ees.

::::: Me võime kirjutada, et põhikirja järgi on asutamisaasta 1938. Aga fakte ei saa ei Akadeemia üldkogu ega Haridusministeerium muuta. Andres 11. veebruar 2010, kell 08:51 (UTC)

:::::: Panin selle sisse. Praegune esitus kajastab mõlemat asutamisaastat.

:::::: Ajaloo ossa võib panna "Eelloo", siis oleks ajaloo esituses võimalik lühidalt rääkida ka varasemast akadeemiast ning muidugi akadeemia taastamise või taasasutamise ettevalmistamisest. Andres 11. veebruar 2010, kell 09:11 (UTC)

:::::: Eesti Teaduste Akadeemia seaduse paragrahvi 19 lõige 3  võimaldab tõlgendust, mille järgi kaks akadeemiat on seadusandja silmis samased (võib tõlgendada ka nii, et jutt on samanimelisest akadeemiast, mille õigusjärglasena praegust akadeemiat vaadeldakse). Seda tuleks ka mainida, aga ma ei leidnud seaduse praegu kehtivat versiooni.

:::::: Üldse, sellest identsuseküsimusest võib artiklis rääkida nii põhjalikult kui vähegi tarvis. Mulle isiklikult tundub, et on otstarbekas artiklid lahus hoida (põhjustel, mida olen ülalpool maininud). Muidugi möönan, et on argumente teistsuguse lahenduse kasuks. Andres 11. veebruar 2010, kell 09:27 (UTC)

Minu meelest on algus praegu liiga üksikasjalik ega arvesta, et akadeemia on vahepeal reformi läbi teinud (algselt ta oli ka uurimisasutus; välisliikmeid polnud, aga olid korrespondentliikmed).  Andres 10. veebruar 2010, kell 20:49 (UTC)

Muutsin esitust natuke. Andres 11. veebruar 2010, kell 09:11 (UTC)

: Minu arust on praegu õige. 1946. aastal ignoreeriti olemasolevaid akadeemia liikmeid, presidenti ja auliikmeid (isegi Ilmjärv ei tuleks selle peale, et Päts ja Laidoner olid 1946 ENSV TA auliikmed). Kas tollal ei pidanud igal liiduvabariigil olema oma välisministeerium, kirjanike liit ja teaduste akadeemia, isegi seal, kus neid varem polnud? --Kontra 11. veebruar 2010, kell 09:35 (UTC)

Eesti Teaduste Akadeemia on kõrge teadusliku kvalifikatsiooniga teadlaste ühendus, mille ülesanne on arendada ja esindada Eesti teadust, aidata kaasa teadustulemuste rakendamisele Eesti huvides ning väärtustada teadust ja teaduslikku mõtteviisi Eestis.

See tuleks esitada tsitaadina. Andres 11. veebruar 2010, kell 09:52 (UTC)

Eelnimetatud raamatust leiame, et 6. aprillil 1989 üldkogul kinniitsatud võetud põhikirjaga hakkas Akadeemia end pidama varasema akadeemia õigusjärglaseks (lk 189). Sama põhikirjaga kaotati erinevus akadeemikute ja korrespondentliikmete vahel: mõlemaid hakati nimetama akadeemia liikmeteks; samuti võeti endale õigus nimetada välisliikmeid (lk 191). 1. septembril 1989 toimunud üldkogul otsustati hakati kõiki akadeemia liikmeid nimetama akadeemikuteks (lk 191). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. veebruar 2010, kell 15:11 (UTC)

Millal uus president ametisse astub? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. oktoober 2014, kell 23:28 (EEST)

Lippmaa suri. Kas midagi oleks veel tarvis ümber teha, et liikmete nimekirja uuendada? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 31. juuli 2015, kell 13:54 (EEST)

Eesti TA kronoloogiast saame lugeda ():
* 29. juunil 1988 võttis TA üldkogu vastu otsuse lugeda 1938. a. rajatud Eesti Teaduste Akadeemia Eesti NSV Teaduste Akadeemia otseseks eelkäijaks ja Akadeemia tegevuse algusaastaks aastat 1938.
* 6. aprillil 1989 võttis TA üldkogu võttis vastu Akadeemia uue põhikirja ja selle juurde kuuluvad alusdokumendid. Uus põhikiri määratles Akadeemia senise Eesti NSV Teaduste Akadeemia asemel Eesti Teaduste Akadeemiana viitega asutamisaastale 1938.
Sellest peaks piisama, et artikli Eesti Teaduste Akadeemia avalausest kaoks 1946 ja asemele tuleks 1938.
Aga sellest, et juriidiliselt  on asi näiteks teistmoodi, sellest võib vajadusel artiklis terve alapeatüki teha.--Hirvelaid (arutelu) 19. august 2015, kell 21:20 (EEST)

Seda arvu võib esimeses lauses mainida küll, aga me saame öelda ainult seda, et akadeemia põhikirja järgne asutamisaasta on 1938. See on ju ainult fraas, millel ei ole faktilist tähendust, ka mitte mittejuriidilist (või vähemalt see tähendus ei ole teada). Kusjuures 1988. aasta ja 1989. aasta formuleering on omavahel vastuolus, sest ei saa olla iseenda otsene eelkäija. Ja ka "otsene eelkäija" on tähenduseta fraas. Andres (arutelu) 19. august 2015, kell 21:38 (EEST)

Panin need asjad esimesse lausesse sisse. Aga miks peaks 1946. aasta ära kaotama? Andres (arutelu) 19. august 2015, kell 22:35 (EEST)

: Vaatasin seda lauset. Jah, olen seda meelt, et 1946 peab avalausest igal juhul kaduma mitmel põhjusel - 1) avalause on eksitav, Eesti TA ei asutatud 1946, 2) akadeemia pidas 60. juubelit 1998, 70. juubelit 2008, kaks aastat tagasi 75. juubelit. Kas peaks neile ütlema, et teie asutamisest möödub järgmisel aastal 70 aastat Palju õnneǃ Naeravad välja. 3) kas Eestis on veel mõni kooslus, kes kiidaks heaks 1946. aasta rõhutamise? Arvan, et Vikipeedia kogukond on ainuke.--Hirvelaid (arutelu) 19. august 2015, kell 22:52 (EEST)

:: Aga kellel sellega asja peaks olema? See ei muuda midagi, sel pole mingeid õiguslikke tagajärgi. Küsimus on ainult tões.

:: Kuidas siis ei asutatud 1946, kui 1946 asutati Eesti NSV Teaduste Akadeemia, mis 1989 nimetas end ümber Eesti Teaduste Akadeemiaks? Ümbernimetamine ei muuda ju asja ennast teiseks? Seda, et 1946 asutati Eesti NSV Teaduste Akadeemia, ei vaidlusta keegi, ümbernimetamist ja samasust Eesti NSV Teaduste Akadeemiaga ei vaidlusta, Eesti Teaduste Akadeemia asutamist 1938 ka ei vaidlusta. Ainuke asi, mis sellesse ritta ei sobi, on kahe akadeemia samastamine. Kui seda sõna-sõnalt võtta, siis meil tekib vastuolu. Ärme siis rõhuta, paneme selle teise lausesse. Andres (arutelu) 19. august 2015, kell 23:26 (EEST)

::: Mis mõttes tões? Sa nimetatud nähtavasti tõeks neidsamu fakti pähe esitatavaid hinnanguid.

::: Sellele on ju seletus olemas, miks akadeemia uuesti asutati. Tegevus oli katkenud või katkestatud, riigikord oli vahetunud. Ma ei saa aru, mis siit nii meeleheitlikult vastuolu on vaja otsida.

::: Kui see kellegi teise asi pole, siis vähemalt meie enda asi võiks olla. Praegu vaidleb Vikipeedia artikkel üldlevinud arusaamale otseselt vastu, ilma et selleks oleks Vikipeedia kirjutamise heade tavade järgi mingit ratsionaalset põhjust. Pikne 20. august 2015, kell 00:58 (EEST)

:::: Võib ju öelda, et riigis oli akadeemiategevus katkenud või katkestatud, aga sellest ei järeldu, et senine akadeemia alustas uuesti  tegevust. Kui me seda ütleksime, siis see oleks faktiliselt väär. Vana akadeemia ei taasalustanud tegevust mitte kunagi. Võtame teise näite. Kolmekümnendatel anti välja "Eesti Entsüklopeedia", selle uut väljaannet välja ei antud, sest entsüklopeediategevus katkes või kakestati. 1960ndatel tekkis taas võimalus entsüklopeedia väljaandmiseks, ning see anti välja kahes väljaandes, sealhulgas "Eesti entsüklopeedia" nime all. Kas siis peaks ütlema, et tegu on esimese entsüklopeedia uusväljaannetega ning entsüklopeedia on sama? Alust oleks minu meelest enam-vähem sama palju, vahe on ainult selles, et entsüklopeediategijad pole säärast samastamist välja kuulutanud.

:::: Mina jälle ei saa aru, miks kaht akadeemiat meeleheitlikult samastada tahetakse :) Kui see tähendab, et akadeemiat vahepeal ei olnud ja nüüd tehti jälle akadeemia, siis tulebki nii öelda, et tähendus oleks selge. Kui inimene loeb entsüklopeediast, et tegu on sama akadeemiaga, siis ta peab seda faktiväiteks järjepidevuse kohta. Minu meelest entsüklopeedia peab käsitletava subjekti poliitilistest avaldustest iseenda kohta distantseeruma, mitte esitama neid faktitõena. Samamoodi näiteks ei saa faktitõena võtta seda, millise ideoloogilise sildi partei endale riputab, vaid tuleb kasutada politoloogide hinnanguid, kui neid on. Saab aga öelda, et partei nimetab end selliseks ja selliseks.

:::: Minu meelest pole arusaama, on ainult sõnad, ja sõnadele vastu ei vaielda. Andres (arutelu) 20. august 2015, kell 08:58 (EEST)

:::Kui võrdlust juba teha, siis pigem Tartu Ülikooliga. EE ja Vikipeedia toovad avalauses ära asutamisaastaks 1632 ja punkt. Ometigi kui 1802 rajati Tartusse keiserlik ülikool, polnud juttugi rootsiaegse ülikooli taasavamisest, lihtsalt tehti valik Jelgava ja Tartu vahel, õnneks leiti, et Tartus toiduained on odavamad.... See meid ei takista 1632. aastat lugema asutamisaastaks.

:::Sama lugu on akadeemiaga. Avalause peaks minu meelest olema sama lihtsa konstruktsiooniga nagu on seda TEA-s. Asutati  1938 ja punkt. --Hirvelaid (arutelu) 20. august 2015, kell 09:16 (EEST)

:::: Minu meelest tuleks Tartu Ülikooli juures sõnastust muuta. Andres (arutelu) 20. august 2015, kell 10:09 (EEST)

:::: Ma kirjutasin mõlemasse kohta "asutamisaastaks loetakse". Andres (arutelu) 20. august 2015, kell 10:21 (EEST)

:::::Ma arvan, et Tartu sõnastus läks paremaks.

:::::Akadeemia puhul on minu meelest nii avalause kui ka teine lause eksitavad. Artikkel on praegusest akadeemiast, mis rajati 1938 personaalakadeemiana (seda oleks vaja esimeses lauses öelda). Praeguse akadeemia artiklis ei saa öelda juba teises lauses, et akadeemia asutati 1946. Sasipundar. --Hirvelaid (arutelu) 20. august 2015, kell 10:54 (EEST)

:::::: Ei 1938. aastal rajatud akadeemia ega praegune akadeemia ei ole puhtalt personaalakadeemiad. Lihtsalt algsel akadeemial ega ka akadeemial praegu ei ole nii palju allasutusi, kui nõukogude ajal oli. Pakun, et jutu personaalakadeemiast võiks avalausest välja jätta.

:::::: Vastuolu tuleb ju sellest, et praegune akadeemia faktiliselt asutati 1946, aga asutamisaastaks loetakse 1938. Andres (arutelu) 20. august 2015, kell 11:26 (EEST)

:::::Kui praegune akadeemia asutati faktiliselt 1946, siis millal asutati faktiliselt selle loogika järgi Tartu Ülikool? --Hirvelaid (arutelu) 20. august 2015, kell 12:00 (EEST)
Akadeemia artiklid tõesti ei läinud kuigivõrd paremaks. Kuna endiselt antakse selgelt mõista, et akadeemia võib lugeda oma asutamisaastaks mida tahes, aga see on vale. Viidatakse teise artiklisse, mille järgi 1938. aastal asutatud akadeemiat selgesõnaliselt pole enam ning järgmises lauses öeldakse, et tegelikult asutati 1946. aastal.
Minu meelest sa tekitad artiklis öeldu kohta lihtsalt rohkem usaldamatust, kui ütled, et on fakt, et vana akadeemia ei alustanud kunagi uuesti tegevust, saamata aru, et tegu on kõigest sinu isikliku hinnanguga. Nagu juba korduvalt öeldud, ei tahetagi näidata akadeemia asutamine 1938. aastal on vaieldamatu fakt, mis mingitest asjaoludest vääramatult järeldub. See on samamoodi kokkuleppeline seisukoht. Aga nüüdne üldarusaam on arusaadavatel põhjustel, et seni tegutsev akadeemia alustas tegevust 1938. aastal. See, miks teoreetiliselt võiks mõelda, et ta alustas tegevust 1946. aastal, on ka arusaadav, kuigi sellist lähenemist tegelikult enam ei järgita.
Ma arvan küll, et kui varasemast ja hilisemast "Eesti entsüklopeediast" oleks räägitud ühes artiklis, siis seda poleks põhjust tingimata valeks pidada. Seda küll, et on kaks erinevat väljaannet ja teisel väljaandel omakorda kaks erinevat trükki, mis iseenesest pole samastatavad. Aga mõlemal juhul on nime poolest tegu n-ö rahvusentsüklopeediaga ja võib mõelda, et jurdiidilistest suhtetest sõltuata traditsiooni jätkati. Parem oleks vaadata, kuidas tavaliselt mõistetakse. Võib-olla peetaks siiski kaalukaks fakti, et väljaandjad on erinevad. Ja kuna nüüd on TEA entsüklopeedia, mida samuti on tituleeritud rahvusentsüklopeediaks, siis ehk ka seetõttu on nüüd vähem põhjust varasemaid väljaandeid omavahel seostada ja samasse entsüklopeediatraditsiooni kuuluvaks pidada. Pikne 20. august 2015, kell 14:22 (EEST)
Me võime koos arutada, kuidas sõnastada. Ma olen mitu korda ümber sõnastanud, aga rahuldavat olukorda ei ole. Aga ilma samasusküsimuse lahendamiseta seda vaevalt luua õnnestub.
Ma mõtlesin vahepeal, kas võib nii olla, et akadeemia deklaratsioon samasuse kohta mingis mõttes (mingi kriteeriumi järgi) tekitab selle samasuse. Ma ei tea. Nii palju kui ma aru saan, ei ole mitte kellelgi peale akadeemia enda võimu tema põhikirja üle, ja sellised volitused sai akadeemia 1988. aastal. Kui nüüd akadeemia ütleb, et ta on varasema akadeemiaga samane, siis sellest tuleneb nähtavasti tõesti ka see, millal akadeemia oma juubeleid peab. Kas sellest oleneb veel midagi ja kas see kohustab peale akadeemia enese kedagi millekski?    Andres (arutelu) 20. august 2015, kell 16:26 (EEST)
Ja siis ma mõtlesin veel seda, et võib-olla see samasus, mida akadeemia deklareerib, on sümboolne. Võib-olla on sellega kehtestatud sümboolne samasus. Andres (arutelu) 20. august 2015, kell 16:28 (EEST)

Mõned pretsedendid:
Õpetatud Eesti Selts asutati 1838, suleti 1950, taastati 1988 (mitte ei nimetatud mõnda Eesti NSV-s vahepeal tegutsenud asja ümber ÕES-iks.
Eesti Looduseuurijate Selts on üldise seisukoha järgi eksisteerinud katkestamatult alates 1853. aastast, ma ei tea eksisteerivat vastuväiteid (vahepeal oli ka Eesti Loodusuurijate Seltsi Koondis Eksiilis, ma ei tea, kas neil oli ülimuslikkuse pretensioone).
Kaitseliit taasasutati 1990. aastal (mitte ei nimetatud Eesti NSV tsiviilkaitset või ALMAVÜ-d ümber Kaitseliiduks) ja oli algul illegaalne.
Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kirik eksisteeris järjepidevalt eksiilis (eksisteerib tänaseni), aga Eesti NSV-s tegutsenud Eesti Evangeelset Luterlikku Kirikut samastatakse Eesti-aegsega; õigeusuliste puhul on vastupidi: eksiilis toiminud Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikut loetakse ametlikult õigeks järjepidevaks kirikuks, Moskva patriarhaadile alluvat kirikut mitte.
1946. aastal asutatud Eesti NSV Kaubandus- ja Tööstuspalat nimetati 1989. aastal Eesti Kaubandus-Tööstuskojaks ja seda samastatakse Eesti-aegse Kaubandus-Tööstuskojaga.
Eesti NSV välisministeeriumi ei peeta Eesti Vabariigi välispoliitika järjepidevuse kandjaks.
Jne.

Kas moraal on see, et mingit üldist loogikat ei ole, kuidas midagi samastatakse? Kaubandus-Tööstuskoja juhtum olevat Akadeemia juhtumiga väga sarnane.

Samuti nähtub siit, et nõukogude ajal võisid olla organisatsioonid, mille asutamisaasta oli enne nõukogude aega. Andres (arutelu) 20. august 2015, kell 19:33 (EEST)

Aastaarvud entsüklopeediaartikli avalauses (üle toodud teisest arutelust)

Ei 1938. aastal rajatud akadeemia ega praegune akadeemia ei ole puhtalt personaalakadeemiad. Lihtsalt algsel akadeemial ega ka akadeemial praegu ei ole nii palju allasutusi, kui nõukogude ajal oli.
Ma ei tea personaalakadeemia täpset definitsiooni. Kuid näen, et terminit pruugitakse sageli. Usun, et lugejatena, me saame hästi aru, mida seda sõna kasutades öelda tahetakse. On vaja kuidagi eristada Eesti TA tüüpi akadeemiatest nn "teadusministeeriumi" tüüpi akadeemiaid (Venemaa, Austria, Ungari, Iisrael, Eesti NSV jt). Muidugi, et ma jagan akadeemiad vaid kahte kategooriasse (personaalakadeemiad ja kõik ülejäänud),  on mugandus. Peaks ilmselt eristama näiteks veel Šveitsi TA tüüpi (kus personaalliikmeid minu teada ei valitagi) ja küllap on teisigi erisusi, mille põhjal liigitama peaks.
Minu meelest on 1938. aastal rajatud akadeemiat ja praegust akadeemiat kirjanduses käsitletud kui personaalakadeemiad (vaata nt ajaloo alt esimest lauset ). Ühesainsamas Sirbi artiklis () on seda sõna kasutatud 8 korda. Võtame lahti Eesti TA põhikirja ( ) ja loeme esimest paragrahvi: "silmapaistvate teadlaste ja teiste loomeisikute ühendus" – no mis see siis muud on kui viide personaalakadeemiale.--Hirvelaid (arutelu) 20. august 2015, kell 17:09 (EEST)

Olen nõus, et on käsitletud, ja ma olen vist ise selle sõna siia kunagi sisse pannud. Aga praegu mulle tundub, et see ei ole piisavalt täpne ning meil oleks tarvis rohkem mõistelist ja faktilist selgust. (Eriti avalauses, kus tuleb lühidalt väljenduda, on sellest võib-olla liiga keeruline rääkida. See jutt võib olla pisut allpool.) Ma lihtsalt kujutasin ette, et personaalakadeemia on umbes nagu prestiižikas klubi, mis võib-olla ka riiklikult tunnustatud institutsioon. Kui isegi ühendus tähendab sedasama, siis minu meelest ta ei ole ainult see, kui tema alluvuses töötavad mõned teadusasutused ja uurimisinstituudid. Alustada võiks sellest, et kirjutada lahti artiklid Teaduste akadeemia ja Personaalakadeemia. Peaks toetuma teaduskirjandusele, mitte entsüklopeedia- ja ajaleheartiklitele.  Eesti Teaduste Akadeemia enda kohta on muidugi teaduskirjandust vähe, aga me saaksime vähemalt mõisteid ja fakte informeeritult seostada.

Minu mõte oli ka see, et minu meelest samasusküsimuse puhul ei ole oluline, kas on tegu personaalakadeemiaga.  Andres (arutelu) 20. august 2015, kell 17:28 (EEST)
Kas Schlossmanni peeti tema eluajal Eesti NSV Teaduste Akadeemia presidendiks? Ei.

Lihtsalt reageerisin viimasele muudatusele, ilma mingi pahatahtlikkuseta.
----

Tsitaat 1988. aasta Horisondist nr. 9 lk. 31:

1945. aasta 28. juunil anti välja Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu ja EK(b)P Keskkomitee määrus, milles öeldakse:

"Teadusliku uurimistöö õigeks nõukogulikuks korraldamiseks Eesti NSVs Eesti NSV RKN ja EK(b)P KK määravad:

1. Taastada Eesti Teaduste Akadeemia ning kujundada see Eesti NSV Teaduste Akadeemiaks.
Seega, juhul kui selline määrus ikka olemas oli (ja ilmselt oli), siis ei teki vististi üldse küsimustki, et akadeemia asutamisaasta on 1938.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. september 2015, kell 23:21 (EEST)

: Selline määrus anti välja küll, aga praegu Sa rebid selle (tahtmatult) kontekstist välja. Vaata, mis on kirjas akadeemia ajaloo raamatus. Esiteks, autorid ütlevad, et on teadmata, mida sellega mõeldi. Teiseks selgub, et Teaduste Akadeemia tegelikuks rajamiseks oli tarvis Moskvas välja antud Stalini allkirjaga dokumenti, millele Eestis samuti järgnes teistsuguse sisuga määrus. Nagu ajalooraamatust selgub, oli kavas tõesti mingisugune taastamine, aga Moskva ignoreeris Eestis koostatud määruseprojekti. Seega, Eestis ei olnud võimu, et varasemat akadeemiat taastada. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 00:01 (EEST)
Leian, et Sa oled muudatuste tegemisega kiirustanud. Panen ette eelnev arutelu läbi lugeda. Schlossmanni ei saa praeguse artikli kontekstis presidendiks lugeda. Ja "(NSV)" ei tohiks ära võtta, sest kõik nimetatud ei olnud Eesti Teaduste Akadeemia presidendid. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 00:09 (EEST)

Kui me ütleme, et Akadeemia loeb oma asutamisaastaks 1938, siis Schlossmann oli president. See sulgudes NSV tekitab segadust. Ilmselt parem oleks kirjutada Eesti ja Eesti NSV Teaduste Akadeemia presidendid. Muide ma olen arutelu mingil määral lugenud ja probleemi tean, aga kui Te Pirita kloostri aiaaukudest rääkisite, siis läks jutt ikka väga võsa poole ja kogu seda teksti mõelda ma paraku küll ei viitsi.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. september 2015, kell 00:36 (EEST)

: No vaata, akadeemia loeb küll oma asutamisaastaks 1938, aga kas sellel on ka mingi faktiline sisu? See võiks tähendada, et ta samastab end 1938. aastal asutatud akadeemiaga, aga milles see samasus seisneb? See ei ole arusaadav. Kas samasuseks piisab sellest, kui seda lihtsalt kuulutada? Ma ei oska seda võtta faktiväitena (või kui seda nii võtta, siis on see minu meelest ilmselt väär, kui ajaloo üksikasju teada), vaid ainult mingi sümboolse või poliitilise deklaratsioonina.

: Kui öelda, et Eesti ja Eesti NSV Teaduste Akadeemia, siis mina loeksin välja, et jutt on kahest akadeemiast. Mõeldud oli: Eesti Teaduste Akadeemia (varasema nimega Eesti NSV Teaduste Akadeemia) presidendid. Nii võikski kirjutada, kui varasem sõnastus on ebaselge.

: See Pirita kloostri arutelu oli teises kohas, aga mul jäi mulje, et Sa pole lugenud siinse arutelu algusosa. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 00:59 (EEST)

:: Olen lugenud. Ja praegune akadeemia samastabki ju end 1938. aasta akadeemiaga. Vikipeedias pole mõtet asja ülearu keeruliseks viia ja kõiki juriidilisi üksikasju lahkama hakata, sest see kipub originaaluurimuseks kätte ära ja peale selle pole see tegelikult ka mitte entsüklopeedia teema. Kui öelda, et on üks akadeemia, siis on ka vahepealkiri korrektne, aga kuna mulle jääb mulje, et sa soovid selle ühe akadeemia kolmeks ära jagada, siis ilmselt ei hakkagi ma su loogikast aru saama. Aga igastahes praegune põhikiri hakkab peale: "Eesti Teaduste Akadeemia on 1938. aastal Eesti Teaduste Akadeemia seadusega asutatud..."   • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. september 2015, kell 02:25 (EEST)

::Kas me ei näe siin analoogiat Tartu Ülikooliga?

::Mis puutub alapeatükki "Eesti Teaduste Akadeemia presidendid", siis seda saab ju liigendada, eeskujuna võiks olla näiteks Tartu ülikooli rektor.

::Anonüümsele kasutajale. Seda pole ju keegi väitnud.--Hirvelaid (arutelu) 11. september 2015, kell 08:29 (EEST)

::: Ahsoousele. Kus Sa näed originaaluurimust?

::: Mingisugune allikakriitika (faktiväidete ja teaduslike väidete eristamine sümboolsetest või poliitilistest deklaratsioonidest) ning kahtluse korral mittetoetumine mittesõltumatutele allikatele on Vikipeedia koostamisel ikkagi vajalik. Vähemalt ei saa panna väidetena sisse asju, mille tähendus pole arusaadav.

::: Misjaoks kolmeks jagada? Minu meelest on olnud kaks akadeemiat, teine eksisteerib siiamaani, ainult praegu uue nime all.

::: Akadeemia võib põhikirja kirjutada mida tahes, see ju fakte ei muuda. Kas või millised juriidilised järelmid sellel on, seda ma ei tea, ja minu teada pole ükski jurist seda kommenteerinud. Ainsad järelmid, mida ma tean, on ametlik sõnatarvitus (ka näiteks rektorite nimekirja vormistamisel), ja juubelite ajastus. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 08:52 (EEST)

::: Hirvelaiule. Arvan, et ka Tartu Ülikooli kohta kirjutatu tuleks selle pilguga üle vaadata. Tartu ülikooli samasus Academia Gustavianaga ei ole fakt. Saab ainult öelda, et (teatud ajast saadik) neid samastatakse vms.

::: Kui teha koondtabel, siis tuleb nii kirjutada, et ei oleks sidumust, et on tegu sama asutusega. Iseasi, et selline koondtabel ähmastab artikli teemat. Võib kirjutada tabeli juurde selgituseks, et selline pilt tekib kahe akadeemia samasuse eeldusel. Jah, liigendamine on ka hea, aga minu meelest sellest ei piisa. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 08:52 (EEST)

:: Teaduste Akadeemiad loetakse laulvast revolutsioonist alates üheks ja selleks samaks asutuseks. Kui sinu meelest on olnud kaks asutust, siis enamike jaoks on tegu siiski ühe asutusega. Sisuliselt oli ta seda kogu aeg (1945. aasta otsuski kinnitab seda), 1989. aastast alates on ta seda aga ka juriidiliselt ehk siis juba 26 aastat ametlikult. Ajalugu kirjutatakse vahel ümber, põhjuseid on selleks erinevaid. Me võime kuupäevad ja otsused kirjutada artiklisse sisse, aga meil ei ole põhjust jagada asja mitmeks laiali. Prantsuse riigi ajaloo puhul me ju ka loeme riigivalitsejateks ka kõik kuningad ja imperaatorid, hoolimata sellest, et praegusel riigil (alates 1958. aastast) on olnud 7(8) presidenti.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. september 2015, kell 14:01 (EEST)

:::: 1938. aastal asutatud akadeemia otsustati 1941. aastal likvideerida, ja see likvideeritigi igas mõttes, varadki jagati laiali. 1945. aastal tuli võimudel mõte jälle akadeemia teha, aga sellest sai sisuliselt ja ka juriidiliselt uus akadeemia. Tehti uus asi sarnases funktsioonis. See on umbes midagi sellist. Mul oli õues kuur, mille eelmine majaomanik oli jätnud, leidsin, et seda pole tarvis, ja lammutasin ära. Nüüd tuli mõte, et kuuri on ikka tarvis, ehitan jälle kuuri. Võib-olla oli mul mõni tükk vanast kuurist veel alles, aga põhiliselt olid need tükid juba ära visatud või põletatud. Oleks võib-olla proovinud kuidagi samadest tükkidest uuesti kokku panna. Aga linn keelas mul selle ära, pidin kindlasti uue kuuri tegema. Aga minu poeg ütleb kunagi, et tegelikult on see uus kuur seesama vana kuur, kuigi seda ei tohtinud öelda, sest linn oleks karistanud. See on sama kuur, sest mõlemad olid minu kuurid.

:: Prantsusmaa on ikka sama riik sõltumata riigikorra muutustest. Saab rääkida ka Prantsusmaa riigipeadest ning panna kuningad, keisrid ja presidendid ühte loetellu. Selles tabelis siin tuleks rääkida Eesti teaduste akadeemiate presidentidest (iseasi, kas see vastab artikli teemale). See ei ole muide üldse paratamatu, et ühes riigis on korraga ainult üks teaduste akadeemia. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 22:55 (EEST)

::Sidumus on väga tugev – jutt käib ju Eesti teaduste akadeemia presidendist, olgu akadeemia juriidiline staatus milline tahes. --Hirvelaid (arutelu) 11. september 2015, kell 15:17 (EEST)

:: Jutt ei ole ühe akadeemia juriidilise staatuse muutumisest, vaid eri akadeemiatest. Kui öelda "Eesti teaduste akadeemiate presidendid", siis on OK. Ainsuse puhul ma pole kindel. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 22:55 (EEST)
Varem väljaöeldud argumentide kordamine pidavat väljendama madalat väitluskultuuri, aga ma üritan ikka.
Enamuse ajast on seni (43 aastat 67-st) Eesti NSV TA-d ja Eesti Teaduste Akadeemiat loetud erinevateks nähtusteks. ENE mõlemas väljaandes on eri artiklid. 1946. aasta asutamisotsuses on selge sõnaga öeldud, et organiseerida (Stalin ei ole isikupõhine argument, lihtsalt temal oli õigus 1946. aastal uusi akadeemiaid asutada). Kui Schlossmanni ei peetud ja ta ise ei pidanud end oma eluajal (ja seda oli veel paarkümmend aastat) Eesti NSV TA endiseks presidendiks, millise siis? Eesti Vabariigi ja Eesti NSV välisministeeriume ei peeta samaks järjepidevalt tegutsenud asjaks. 1938 on praeguse akadeemia praegune arvamus. Võib-olla nihutatakse tulevikus asutamine veel sada aastat varasemaks (ÕES-i järgi).

Jah, need on head argumendid, eriti see Schlossmanni argument. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 23:08 (EEST)

Loendid tuleks viia artiklist välja, nende asemel võiks olla rohkem entsüklopeedilist sisu ETA ajaloo ja praeguse tegevuse kohta. --Oop (arutelu) 20. aprill 2018, kell 15:31 (EEST)
----
Budapesti Tehnika ja Majandusülikool

See on minu arvates keelevastane. Andres (arutelu) 19. mai 2019, kell 11:51 (EEST)


Arutelu:Hannes Walter

Arvan, et Hannes Walter ei ole poliitik. Andres 19:01, 18 Oct 2004 (UTC)

Hi, Estonian editors. I edited this page on Wikidata and I am not sure about the correct place of birth. I used the historical district, as Hannes Walter links to Nõmme. Kindly check the entered information at d:Q17439636 and check the English description I added for Nõmme at d:Q12041745. Thanks! --Azertus (arutelu) 18. september 2014, kell 13:22 (EEST)

He was born in Tallinn. The city of Nõmme had been abolished when he was born. Andres (arutelu) 19. september 2014, kell 06:29 (EEST)


Arutelu:August Traksmaa

Ma arvan, et võiks öelda otse, et August Traksmaa mõrvati Sverdlovski vanglas. Neid südamerabanduse muinaslugusid pole mõtet rääkida. Siim 11:05, 20 Oct 2004 (UTC)
Arvata on, et August Traksmaa ei surnud loomulikku surma, kuid kahjuks pole tema mõrvamise kohta ühtki fakti. Entsüklopeedia peaks andma edasi  suhteliselt neutraalseid andmeid, mitte veendumusi ega oletusi. Seega lähtugem siiski sellest, mis välja öeldud asjaosaliste (ehk siis vanglavõimude) poolt ning kirjutada selle ette "väidetavalt". See, kellel on ettekujutus Nõuk. repressiivpoliitikast saab nagunii aru, milline see repressivpoliitika oli. Seega - võiks mitte muuta.
ToomasVe 17:17, 27 Oct 2004 (UTC)
Mis vahe on Sõjakoolil, Kõrgemal Sõjakoolil ja Tondi sõjakoolil? Kas viimane oli ametlik nimetus? --Metskass 28. detsember 2006, kell 12:27 (UTC)

Sõjakool ja Kõrgem Sõjakool olid Sõjaväe Ühendatud Õppeasutuste (mitteametlikult vist Tondi sõjakool) osad. Andres 28. detsember 2006, kell 21:47 (UTC)

: Mitteametlikult oli see Õrn Armastus (ÕA).
Tundub, et teenistuskäik on väga segane.
Kas ta kvalifitseerub Tartu Ülikooli õppejõuks? --IFrank (arutelu) 23. september 2013, kell 01:13 (EEST)
"... 19. mail 1919 ülendati kiiduväärse teenistuse eest kapteniks ja 11. veebruaril 1920. aastal alampolkovnikuks vanusega 18. jaanuarist 1920.aastal."

Lause lõpp läheb segaseks. Midagi on vist puudu või ülearu. --Minnekon (arutelu) 4. detsember 2017, kell 14:24 (EET)

:Käsk Vabariigi sõjavägedele nr. 372 11. veebruarist 1920: § 5. 5-st jalaväe polgust kapten August Traksmann ülendakse alampolkovnikuks, vanusega 18-st jaanuarist 1920. --193.40.110.5 4. detsember 2017, kell 14:48 (EET)

::Imelik. Mida see "vanusega 18-st jaanuarist 1920" tähendama peaks - et ülendati tegelikult 18. jan, kuigi vastav teade avaldati 11. veb? --Minnekon (arutelu) 4. detsember 2017, kell 15:26 (EET)

:::Eesti keel on üldse imelik, seepärast polegi vaja algallikaid lugeda. Käskkiri anti 11. veebruaril ja vanus (seniority) määrati 18. jaanuarist. Ma paremini ei oska seletada. --193.40.110.5 4. detsember 2017, kell 15:30 (EET)

::::Nüüd siis veel naljad ja muu kustutatud jama. Mina pole Eesti sõjaväe terminoloogiat välja mõelnud ja mul ükskõik. --193.40.110.5 4. detsember 2017, kell 15:53 (EET)

::::: Selle sinna lisamine polnud halvaga mõeldud, lihtsalt see kommentaar ajas naerma. Võin (ja muidugi ka te ise) selle soovi korral sealt eemaldada.- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 4. detsember 2017, kell 19:33 (EET)

:::::Mina sõjaväe terminoloogiat nii hästi ei tunne ja sellist väljendusviisi pole varem kohanud. Võib-olla olen erand (keegi võiks seda veel kommenteerida), aga kui mitte, siis võiks tolle väljendi mõtte üldmõistetavamalt sõnastada. --Minnekon (arutelu) 4. detsember 2017, kell 16:55 (EET)

:::::: Pakun, et sõnastust mitte muuta, kuid varustada siselingiga artiklile Auastme vanus. Andres (arutelu) 4. detsember 2017, kell 19:30 (EET)

* http://web.zone.ee/tkirik/kavaler.pdf - otsitakse uut linki!

* http://web.zone.ee/tkirik/kavaler.pdf - '''otsitakse uut linki!'''


Arutelu:Julius Kuperjanov

Mis te arvate sellest, kui teeks kategooriad "Eesti sõjaväelased" või on mõni parem sõnastus?
Äkki võik 20 sajandi suurkujudele ka kategooria olla. Siim 11:07, 20 Oct 2004 (UTC)
artikkel ju on http://et.wikipedia.org/wiki/20._sajandi_sada_suurkuju  Ahsoous 12:38, 20 Oct 2004 (UTC)

"Eesti sõjaväelased" sobib. - Urmas 12:34, 20 Oct 2004 (UTC)

Miks liigendatud teksti muutsid ? --Dj Capricorn 26. september 2006, kell 09:58 (UTC)

Inglise artikkel on täielik jama.

Julius Kuperjanov (October 11 1894 Ljohhova near Novoržev, Pskov Government, Russia - February 2 1919 Tartu, Estonia) was an anarchist Estonian partisan who refused to align with the Bolsheviks after the October Revolution. He is credited with organizing an enormous experiment in anarchist values and practice, one which was cut short by the consolidation of Bolshevik power.

: Ülal on toodud inglise vikipeedia artikli esimene versioon.

Kas vastab tõele Inglise Vikipeedia väide, et Julius Kuperjanovi ausammas Tartus elas üle Nõukogude okupatsiooni. Ei tahaks seda küll hästi uskuda, kuid Inglise Vikis on lause: His tombstone in Tartu was one of the few Estonian monuments which survived the Soviet occupation. --Animagi 15. juuli 2007, kell 19:57 (UTC)

--Hendrix 15. juuli 2007, kell 20:20 (UTC)

:Ja jah. Sain aru, et see pole päris ausammas vaid mälestuskivi surnuaial. Kuid siiski jääb arusaamatuks kuidas oli sel võimalik Nõukogude okupatsioon üle elada?--Animagi 15. juuli 2007, kell 20:36 (UTC)

::KGB-s, tuleb välja, et olid ka inimesed - jäi kahe silma vahele :rolleyes:--Hendrix 15. juuli 2007, kell 20:39 (UTC)

:::Aga see hauakivi töötas hea lõksuna: sai püüda neid, kes sinna küünlaid viisid.
----
(Saksa auastmete tabeli järgi ülemleitnant) - Kuidas puutub asjasse saksa tabel?--WooteleF 30. jaanuar 2009, kell 23:03 (UTC)

Aga niipalju, et Saksa okupatsiooni ajal nimetati teda ülemleitnandiks (nagu Laidoneri ooberstiks), kuigi Vene ega Eesti sõjaväes sellist auastet tegelikult ei olnud. --Improvisaator 31. jaanuar 2009, kell 11:53 (UTC)
----
See pahatahtlikust... saastast on hinnanguline. --Ido10 10. november 2010, kell 12:01 (EET)
Palun see jama tagasi pöörata. --Lux 2. märts 2011, kell 12:40 (EET)
Võiks lisada ka selle allika:
Alf Kubbo - Julius Kuperjanov sõduri ja inimesena
Vaba Eestlane (Toronto : 1952-2001) nr.19   |   8. märts 1974   |   lk 8
http://dea.nlib.ee/image.php?pid=s1195766&con=0&bdragx=39&bdragy=19&edragx=127&edragy=232

Kindlasti. Andres (arutelu) 2. august 2012, kell 20:26 (EEST)

Mallis tuleks kuupäevade ja aastaarvude vahelt koma ära võtta. (Ma ei ole mallide näppimises osav.) Aitäh! Kuriuss (arutelu) 16. oktoober 2014, kell 23:17 (EEST)

need komad olid käsitsi kirjutatud, mitte malliga kaasas. Neid saab siinsamas muuta. Parandasin--Bioneer1 (arutelu) 17. oktoober 2014, kell 17:56 (EEST)

Nii mõõdutundetut kiidulaulu ühe isiku kohta pole ma Vikipeedias varem kohanud. "Kangelaslikkuseni küündiva surmapõlgusega viis ta oma alluvad lahingutes võidult võidule." jne --Minnekon (arutelu) 29. juuni 2016, kell 11:43 (EEST)

Leitnant Kuperjanovi nimi on paljudes ajaloolistes ülevaadetes kuni tänase päevani kahjuks seotud mitmete ebameeldivate seikadega. Kes poleks kuulnud legende kuulsast Kuperjanovist, kes olevat Paju lahingus omade poolt maha lastud, kes auahnuse ning tormakuse tõttu hukutas hulga alluvaid, kes isepäisena ei kuulanud ega allunud ülemustele, kes tegutses ülbe karistaja või bandiidina, isegi mõisate röövijana? Kuidas te suhtute fakti, et Kuperjanov asutas küll Puurmanis partisanide salga, kuid teostas seal viibides nõukogude võimu? Aga just nõndamoodi teavitab 2007. a. Eesti koolidele kingitud Vabadussõja kaart, kus Puurmani valla ala, mida arhiivimaterjali kohaselt haldas leitnant Kuperjanov, on kaardile kantud vastase poolt vallutatud territooriumina. Taolisena on kaarti eksponeeritud alates Vabadussõjast.
Ajaloosündmusi võltsitakse alati mingitel konkreetsetel põhjustel, eriti seal, kus need puudutavad valusalt kõrgemat sinivereliste seltskonda. 1918. a. lõpu väike seltskond araverelisi kõrgemaid ohvitsere – Tartu linna punastele loovutajad lihtsalt ei saanud leppida faktiga, kus noor 24-aastane südikas noormees ei allunud korraldustele taganeda Põltsamaale, vaid otsustas isepäiselt koos vabatahtlike abiga seista vaenlasele vastu eesliini kaevikus – Puurmani valla piiril ning kavatses hiljem omal algatusel suunduda isegi Tartu linna vabastama.
Kellegi ohvitseri kadedus või viha tingiski sussedused kaardil, et võltsida fakte ning jätta Puurmani asupaik punaste meelevalda. Nii lihtsalt see käibki ja Kuperjanov nagu niuhti ajaloost pühitud. Õnneks on valel lühikesed jalad – kõnelevad mälestused, kõneleb arhiiv. Aga kuhu jäävad ajaloolaste kohustused, ajalooesteetika nõuded? Müütidelt ja ebareaalsuselt tuleks ju uurimise käigus eemaldada traditsiooniliste tõlgendusete kihid, niisamuti, nagu kõrvaldab restauraator pildilt hiljem pealemaalitu. Paraku jääb öeldu unistuseks ning puuduva lüli peavad täitma amatöörid – isehakanud ja sõltumatud ajaloouurijad.
Arhiivi on kogutud küllalt tõhus materjal, mille sirvimine võtab tohutult aega. Eriti vaevarikas on see kellegi isiku puhastamiseks teda määrivast taagast. Leitnant Kuperjanovi mustamine algas juba paar päeva pärast Paju lahingut, samal päeval kui kangelane Tartus suri (02. 02. 1919.). Nimelt kutsus “Põhja Poegade” ülem, Valga operatsiooni juht, oberst Hans Kalm vabastatud Valgas enda juurde ajakirjaniku, kellele sisse sööta lugu verise Paju lahingu põhjustest. Valusalt valatud verega saavutatud võit nõudis põhjendavaid selgitusi ning tegelikule süüdlasele kaitsva “tulemüüri” ehitamist. Näitamaks valeütlusi ning pettust tõesetena palus oberst silmakirjalikult jätta ajakirjanikul informatsioon enese teada. Paraku oli ajakirjanikuks Kuperjanovi koolivend ja luuletaja H. Visnapuu, kes eelistas ausust valedele. Nii teamegi täna, kes algatas väärlegendide loomise.
Oma valede kinnituseks kirjutas oberst Kalm soome keeles J. Kuperjanovit süüdistava raamatu “Põhja Poegade retk”, mille Kalm kinkis 1921.a Tartu Ülikoolile. Sealt liikusid valed E. Laamanni 1923. a. kogumikku “Soomusrongide diwiis wabadussõjas I. Punaväe sissetungimine ja wäljatõrjumine”, seejärel K. Partsi “Kas võit või surm” jne. Nõnda müüakse labast valet isegi täna raamatupoodides. Et väärlegendid on oma sisult üsna rumalad ega ühti kronoloogiliselt tõeliste sündmuste käiguga ning arhiivis piisav materjal, siis on tegeliku lahingutegevuse kajastamine asja kättevõtmise asi. Hiljuti avaldati Soomes ka leitnant Kuperjanovi viimane kiri ülemjuhataja Kalmile, mis keerab kogu senise peavoolu suunal kulgeva väärlegendide vankri kummuli.


Kategooria arutelu:Sport

Kas kat. "Sport" peaks olema kat. "Kultuur" allkategooria? Siim 11:10, 20 Oct 2004 (UTC)

Arvan, et ei pea - osa sporti (spordialasid või osa nendest jne) kuuluvad hoopis hariduse, tervishoiu, teaduse valdkonda. Eestiski on sport jagatud ära vähemalt kolme (kultuuri-, hariduse- ja kaitse-) ministeeriumi vahel ... Ahsoous 11:30, 20 Oct 2004 (UTC)

: Ma mõtlesin seda, et sport per se on kultuurinähtus. Millisest ministeeriumist teda finantseeritakse on täiesti kolmandajärgulise tähtsusega küsimus. Muidugi võime jätta kat. "Sport" ka iseseisvaks kategooriaks. Siim 11:35, 20 Oct 2004 (UTC)

:: Ministeeriumid ei puutu muidugi otse asjasse, seda ma tõin lihtsalt näiteks, et ainult ühte kategooriasse ei saa sporti kui sellist panna.
AGA avalehel oleks ta vaja küll ühiskonna alt kultuuri alla üle viia (kui mitte üldse eraldi)Ahsoous 11:47, 20 Oct 2004 (UTC)

Ma arvan ka, et sport võiks esilehel kultuuri alla kuuluda. Ma ei hakka praegu muutma, sest esilehel tehtavad muudatused võiks saada laiema konsensuse. Siim 11:53, 20 Oct 2004 (UTC)

(arutelu algas siin: Arutelu:Religioon Eestis)
Ahsoouse toodud argumendid on asjakohased, ent mu meelest ei sega need eestisuguse väikese viki kategooriate süsteemi. Meil ei tule ju ilmselt kunagi kategooriat Kuuba pesapall (riigi mõttes, mitte spordiala) või Brasilia kabe (riigi mõttes, mitte spordiala). Ka näiteks Vene kabe ei ole probleemne, sest meil on kategooria süsteemne nimi Venemaa (nt Venemaa sport, mitte Vene sport). Samuti nende üksiknäidete puhul pole mõtet kogu kategooriasüsteemi pea peale keerata. Suurtes vikides üldisemalt on tehtud ka midagi sellist, et kategooria nime sulgudesse on pandud täpsustus, kui keeleliselt hakkavad mingid asjad kattuma, ent kategooriasüsteemi ei taha pea peale pöörata. Nt hüpoteetiline kategooria nimi "Eesti male (spordiala)"--Estopedist1 (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 10:48 (EET)
Ka mina leian, et võimaliku kahemõttelisuse pärast üksikjuhtudel ei peaks omastavalisest pealkirjast igal pool loobuma. Andres (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 16:57 (EET)

Rio olümpiamängud on siis Brasiilia sport? Vene õigeusu kirik Eestis Eesti religioon? No ega ikka ole küll.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 2. veebruar 2016, kell 17:07 (EET)

:miks siis ei ole Rio olümpiamängud Brasiilia spordivaldkonnaga seotud või Vene õigeusu kirik Eestis (või Eesti Vene õigeusu kirik, see fraas küll ilmselt halb) pole Eesti religioonivaldkonnaga seotud?--Estopedist1 (arutelu) 3. veebruar 2016, kell 10:33 (EET)

:: Nad on küll seotud, aga nende kategooriad saavad olla sport Brasiilias või religioon Eestis, aga mitte Brasiilia sport ja Eesti religioon.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. veebruar 2016, kell 11:39 (EET)

:::nõus, kui eeldada, et "Brasiilia sport" ja "Sport Brasiilias" on eri asjad. Minu arust oleks vahetegemine aga liiga kunstlik--Estopedist1 (arutelu) 4. veebruar 2016, kell 11:35 (EET)

::::siiski vist eksisin. "Eesti sport" on ilmselt laiem kui "Sport Eestis", sest nt kanadaeestlasest sõudjat on ilmselt väär panna "Sport Eestis" kategooria alla, küll aga "Eesti spordi" alakategooriasse "Eesti sportlased". Kui mu mõttekäik on õige, siis tuleb kindlasti eelistada kategooria nimena "Eesti sport"--Estopedist1 (arutelu) 4. veebruar 2016, kell 12:48 (EET)

:: Kanada sõudja ei lähe ka kategooriasse Eesti sõudjad.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 4. veebruar 2016, kell 14:07 (EET)

:::ära keeruta, Ahsoous. Võtame näiteks Kanada riiki esindava sõudja, kes poole oma karjäärist esindas Eesti riiki--Estopedist1 (arutelu) 5. veebruar 2016, kell 14:25 (EET)

:::: Eesti vabariiki saavad spordivõistlustel esindada ainult Eesti kodanikud. Aga sa pöörad asja pea peale. Sa ikka lugesid, mis ma kirjutasin või?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. veebruar 2016, kell 15:34 (EET)


Arutelu:Monica Bellucci

nii veider kui see ka ei ole on tema puhul probleemiks õige sünniaasta on see siis 1964 või 1968 eri lehtedel eri moodi, ka erinevates vikides on erinevad arvud ;) Ahsoous 20:12, 21 Oct 2004 (UTC)

see this italian tv-news-movie which confirms 64:  http://www.tg5.mediaset.it/playvideo/video.shtml?mms://video.jumpy.it/tg5/verissimo/06112003_bellucci.wmv 84.227.39.91 2. juuni 2006, kell 14.20 (UTC)


Arutelu:Muhu

Ma arvan, et selle artikli pealkiri peaks olema, kas "Muhu saar" või "Muhumaa". [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 12:32, 22 Oct 2004 (UTC)

Pindala tuleks anda ilma ümbritsevate laidudeta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. aprill 2008, kell 10:26 (UTC)

Rahvaarv = 1925 (1.jaanuar 2008. a, rahvastikuregistri andmed) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. detsember 2010, kell 02:47 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.muhu.info/
** In Muhu on 2013-06-24 12:27:21, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Muhu on 2013-07-06 15:00:45, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:01 (EEST)
----
"Muinasajal kuulus saar arvatavasti eestlastele." Natukene imelik lause. Kellele siis veel oleks pidanud kuuluma? Velirand (arutelu) 20. aprill 2015, kell 14:39 (EEST)


Kategooria arutelu:Eesti sõjaväelased

Siin kategoorias võiksid olla vaid Eesti Vabariigi sõjaväelased, mitte eesti rahvusest teiste riikide sõjaväelased. --Metsavend 20. mai 2008, kell 13:30 (UTC)

Kuna kõikide kategooriate nimed hakkavad suure tähega on raske tuvastada kas on mõeldud Eesti sõjaväelasi või eesti sõjaväelisi.--WooteleF 20. mai 2008, kell 13:35 (UTC)

:Jah, selleks tuleb kirjutada kategoorialehel selgitus. Enne tuleks asjas kokku leppida. Tegin ettepaneku. Kui kellelgi vastuväiteid pole lisan vastava selgituse kategoorialehele. --Metsavend 20. mai 2008, kell 13:38 (UTC)

::Samas kui mõni eestlane on teeninud ainult oletame Venemaa sõjaväes ja ongi silma paistnud ainult oma sõjaväekarjääriga siis tuleks talle kategooriaks Venemaa sõjaväelased. Selleks, et siduda ta mõne Eesti kategooriaga tuleb panna ilmselt siis Eesti inimesed, mis on väga mittemidagiütlev kategooria.--WooteleF 20. mai 2008, kell 13:43 (UTC)
----
Need, kes on mõne sõjaväeosa allkategoorias, ei peaks otse siin olema.

Vastupidi sõjaväeosade kategooriad ei peaks olema siin, sest neisse ei pea nime järgi kuuluma ainult sõjaväelased. Kui neil kategooriatel on mõtet, tuleks nad ümber nimetada ("pataljon" → "pataljoni liikmed" jm) 90.190.114.172 22. veebruar 2014, kell 22:06 (EET)
Mul tuli mõte, jagada väeosade kategooriad ohvitseride, sõjaväeametnike, üleajateenijate ja ajateenijate kategooriateks (vahest veel midagi, näiteks arstid, kellel ei olnud sõjaväelist auastet). Kas see sobiks? --IFrank (arutelu) 4. jaanuar 2014, kell 19:41 (EET)

Kui, siis võiks seda kategooriat siin jagada pigem auastmete järgi (sellest oli siin juttu). Kas saan õigesti aru, et tahad neid vähese sisuga väeosade kategooriad veel väiksemateks osadeks jagada? 90.190.114.172 22. veebruar 2014, kell 22:06 (EET)

: Väeosade kategooriatel on perspektiiv kasvada kuni kõigi vastavas väeosas teeninud isikute (ka ajateenijad, keda otseselt sõjaväelasteks nimetada on kuidagi ebatäpne) sisaldamiseni, kelle kohta on artikkel. Auastmete kategooriaid ma ei poolda: kuna kaks samas väeosas teenivat ohvitseri (näiteks kapten ja leitnant) omavad suuremat ühisosa kui kaks üle Eesti eri väeosades ja väeliikides teenivat leitnanti, kes üksteist ei tunne. Formaalne alus ühendamiseks on kuulumine samasse väeosa ohvitseride kogusse. Kui sõjaväelane on teeninud eri ajal eri väeosades (nagu see enamasti on), siis tuleb ta panna kõigi väeosade kategooriasse. Ma ei suuda heas usus mingit loogilisemat süsteemi välja mõelda ja üks Eesti sõjaväelaste kategooria oleks liiga suur ja ülevaatamatu. Kõik kommentaarid ja soovitused on oodatud. --IFrank (arutelu) 22. veebruar 2014, kell 22:16 (EET)

:: Näiteks ajateenijad eeldatavasti üldjuhul pole artikliväärilised (samuti oli juttu siin), paljud muud väiksemad asjapulgad ilmselt ka mitte. Üksteise tundmine minu meelest pole oluline. Samasse auastmesse jõudmine on samuti oluline sisuline ühisosa. Väeosade vahetamine teebki ju väeosade järgi kategoriseerimise ebamugavaks ja ebapraktiliseks. Mõnel juhul on siis kategooriaid optimaalsest rohkem ja nende üldiselt pikkade ja kohmakate nimedega kategooriate seast on siis lugejal olulisemaid kategooriaid sellevõrra raskem leida. Ja mida rohkem on väeosi vahetatud, seda ebaolulisem tunnus kindla sõjaväelase puhul kindlas väeosas teenimine on. Auastmete järgi kategoriseerides saaks aga piirduda vaid viimase auastmega, millesse sõjaväelane jõudis ja kategooriaid poleks siis koormavalt palju. Võib-olla võiks lisaks auastme järgi kategoriseerimisele kategoriseerida ka väeosade järgi, aga see pigem ei tundu mõistlik. Ma ei ütleks ka et suur kategooria iseenesest on ülevaatamatu, ta on ju ilusti tähestikulises järjekorras ja soovi korral saaks lisada veel sisukorra, kuigi antud kategooriat miskit moodi vist ikkagi jagada võiks. 90.190.114.172 22. veebruar 2014, kell 22:42 (EET)

::: On avaldatud näiteks väeosade ja üksikute soomusrongide koguteosed (Laiarööpmeline soomusrong nr. 2 Vabadussõjas), aga ma ei ole näinud raamatut pealkirjaga Leitnandid Vabadussõjas või Polkovnikud Vabadussõjas. Samuti oli Eesti ajal igal Kaitseliidu maleval oma ajaleht, aga auastmete järgi mitte. --IFrank (arutelu) 23. veebruar 2014, kell 02:58 (EET)

:::: Kuidas raamatud ja ajalehed siia puutuvad? 90.190.114.172 23. veebruar 2014, kell 10:40 (EET)

::::: Mul on tahtmine käega lüüa ja keegi mind siin taga nutma ei jääks. Me räägime ikka inimeste (antud juhul sõjaväelaste) grupeerimisest mingi loogilise ühendava tunnuse järgi? Veel kord, ma ei näe paremat ühendavat tunnust, kui samas väeosas teenimine. Inimesi ei ühenda mitte see, et nad jäid juhuslikult samasse auastmesse pidama, vaid ühine teenistuskoht. Siis võiks ju Eesti sõjaväelaste kategooria üleüldse ära kaotada ja teha ülemaailmsed sõjaväelaste kategooriad auastmete järgi. --IFrank (arutelu) 23. veebruar 2014, kell 15:55 (EET)

:::::: Minu meelest on üsna suur vahe, kas oleks ühes pundis kogu maailma sõjaväelased auastme järgi või ühe väikese riigi sõjaväelased auastme järgi. Ma ei saa aru, kuidas auaste pole loogiline ühendav tunnus; see on ikkagi seotud sõjaväelaste sisulise panusega konkreetse riigi sõjaväkke ja muidugi ka alluvussuhetega. Kas ühte väeossa teenima sattumine pole juhuslik? Auaste on esmasem asi, mida on sõjaväelaste artiklites üldiselt esimeses lauses mainitud ja kui, siis teenistuskohad on kuskil tagapool. Ma ei vaidle vastu, et väeosade järgi kategoriseerimine on samuti enamvähem loogiline, aga nagu öeldud, ühest küljest on need kategooriad pisikesed nagu praegugi mitu paari liikmega alamkategooriat ja teisest küljest paljudes väeosades teeninud sõjaväelaste puhul koormavad sellised kategooriat artiklit. Seda, milline on olnud sõjaväelase elulugu ja teenistuskäik, tuleks artiklites kirjutada, aga seda kõike ei pea ju püüdma võimalikult täpselt kategooriatesse põimida. Kategooriate süsteem peaks olema optimaalne, nii et aluseks oleks kõige olulisemad tunnused ja et artiklid oleks seeläbi tõesti seotud, mitte ei oleks artiklid üsna spetsiifiliste tunnuste järgi pigem eraldatud. 90.190.114.172 23. veebruar 2014, kell 16:50 (EET)
----
Siia oleks hädasti vaja mingisugune parem süsteem luua, sest praegu on need alamkategooriad siin ikka väga kaootiliselt. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. jaanuar 2018, kell 00:22 (EET)


Kasutaja arutelu:ToomasVe

Tere tulemast Vikipeediasse, ToomasVe! Siim 14:00, 23 Oct 2004 (UTC)

Kategooriasse ei pea midagi kirjutama. Vastava artikli alla tuleb kirjutada näiteks Category:Eesti kirjanikud ja artikkel ilmub kategooriasse automaatselt.

Teine asi on see, et inimeste kohta käiv kategooria peaks välja nägema näiteks nii: Berg, Maimu, sellega me väldime seda, et Maimu Berg satub "M" tähe alla. Edu. Siim 17:20, 23 Oct 2004 (UTC)

We are trying to translate a small article on the english wikipedia into every language that has a wikipedia. It is the article :en:Gangnihessou would you like to make translation???? See also: :en:User:Danny/Gangnihessou Thanks Waerth 17:06, 27 Oct 2004 (UTC)
----
Eestikeelses Vikipeedias ei ole kombeks arutelulehti tühjendada. Ave Maria 16. veebruar 2011, kell 18:24 (EET)


Arutelu:Eesti külade loend

Viljandi maakonnas asub väike Epra küla(Suure-Jaani vallas).
Tore oleks saada ka kokkuvõttev (statistiline) tabel külade suuruste kohta maakondade lõikes.
Kuidas toimida, kui ühes maakonnas on kaks samanimelist küla? Kas artikli nimi oleks siis kujul Külanimi (Vallanimi)?~

See sobiks minu meelest küll. Haldusjaotus võib küll muutuda, kuid vana vallanimigi jääb eristavaks. Andres 17:02, 30 Mar 2005 (UTC)
Aga eri maakondade samanimelised asulad? Nt endine Nõmme linn, Nõmme linnaosa Tallinnas ja Nõmme küla Väike-Maarja vallas?

Arvan, et Nõmme kui linn ja kui mitteformaalne linnaosa võiks olla lihtsalt "Nõmme" (ühine artikkel), formaalne Nõmme linnaosa "Nõmme linnaosa" ja küla paneksin "Nõmme (Väike-Maarja)". Mina paneksin kõik valla järgi, aga võib panna ka maakonna järgi. Andres 18:17, 30 Mar 2005 (UTC)
Ühes maakonnas kaks samanimelist küla? :) ma arvan, et Rannakülasid on Eestis rohkem kui maakondi:)avjoska 6. juuli 2006, kell 07.28 (UTC)

Eristamiseks võib kasutada ka valla nime. Mõnikord on ka ühes vallas mitu samanimelist asulat, siis tuleb veel midagi muud välja mõelda. Andres 6. juuli 2006, kell 07.39 (UTC)

Mis see siis nüüd tähendab? Andres 16. juuli 2006, kell 17.42 (UTC)
Mulle tundub,et siia tekib täielik Eesti külade loend. lõplik, sajaprotsendiline. avjoska 16. juuli 2006, kell 17.46 (UTC)

Jah, aga see tuleb siis ka korda teha. Iga kord, kui on mitu samanimelist küla, tuleb ette näha artiklitele erinevad pealkirjad ja koostada täpsustusleheküljed. Kui seda ei tehta, siis tekib suur segadus.

Peale selle, kuidas jääb endiste küladega?  Minu meelest eeldab pealkiri, et nimekirjas oleksid ka endised külad. Andres 16. juuli 2006, kell 17.58 (UTC)

Praegu välja tõstetud Tammjärve küla, mis ajakirjanduses küll mainitud, kuid RT-s, knabis mitte. --WikedKentaur 19. juuli 2006, kell 17.08 (UTC)

Kus maakonnas ja vallas see küla meedia väitel asub? avjoska 19. juuli 2006, kell 17.10 (UTC)

:http://www.google.com/search?lr=&ie=UTF-8&oe=UTF-8&q=Tammj%C3%A4rve%20k%C3%BCla --WikedKentaur 20. juuli 2006, kell 17.57 (UTC)

:: Saku vallas on olemas Tammejärve küla. Andres 21. juuli 2006, kell 06.32 (UTC)

Teen ettepaneku vormistada nii, nagu alguses on näidatud. Läheb küll pikaks, aga võib artikli osadeks jaotada. Arvan, et hiljem võib niimoodi ümber teha, et ka endised külad läheksid ühtsesse nimekirja. Saab kirjutada, et on endine või mis ajani oli olemas. Andres 6. august 2006, kell 19:05 (UTC)
Loendist ei selgu, mis aasta seisuga on ära toodud külade kihelkondlik kuuluvus. --WikedKentaur 12. august 2006, kell 18:13 (UTC)

1918. aasta seisuga. Kui sissejuhatus ümber teha, võib selle seal ära märkida. Andres 12. august 2006, kell 18:26 (UTC)
Hmm... äkki võiks siin loendi algul olla öeldud ka mitu küla siis Eestis ka on... lihtsalt äkki võib huvi pakkuda - Ahsoous 19. august 2006, kell 00:39 (UTC)
Kui mõne külaga on seotud samanimeline mõis, tuleks ka see artiklis ära märkida. Ja ka samanimeline aadliperekond (näiteks Wacke).

Jah, külaartiklites kindlasti. Andres 21. november 2006, kell 15:08 (UTC)

vaatasin siin praegu: Saare, Lääne, Hiiu ja Pärnu maakonna külad on kõik kajastatud kui maakonna külade loendit uskuda. Hästi tehtud:) avjoska 13. aprill 2007, kell 16:23 (UTC)

olemas olema peaksid ka Harju, Rapla, Tartu  ning Lääne- ja Ida-Virumaa omad - Ahsoous 13. aprill 2007, kell 16:36 (UTC)

:Nüüdseks on ka Järvamaa külad sees. Kas jäänud on veel Viljandi, Võru ja Jõgeva?avjoska 14. aprill 2007, kell 20:14 (UTC)

::Valga ka veel. avjoska 15. aprill 2007, kell 15:45 (UTC)

::Põlva ka poolik - Ahsoous 15. aprill 2007, kell 17:02 (UTC)
Jõgeva vist nüüd sees? avjoska 15. aprill 2007, kell 17:03 (UTC)

Valga asulad on kaetud. avjoska 15. aprill 2007, kell 18:34 (UTC)

:Viljandi asulad on sees. avjoska 17. aprill 2007, kell 15:35 (UTC)

::Ei ole, Ainja on veel puudu. --Metsavend 17. aprill 2007, kell 18:45 (UTC)
Kas ma nägin mingis artiklis tabelit, kus oli elanike arv aastate kaupa ära toodud? kust ma võiksin selle tabeli leida? Karksi valla külade kohta on internetis väga hea info olemas. avjoska 17. aprill 2007, kell 18:53 (UTC)
----
Kas esmatähtis Koiva nime all on küla või jõgi? ise pean jõge, ootan teiste arvamusi. --avjoska 27. aprill 2007, kell 11:18 (UTC)

Mina eelistaksin jõest rääkiva artikli pealkirjaks "Koiva jõgi" ja teise pealkirjaks "Koiva küla". Aga täpsustuslehe aemel võiks olla lihtsalt täpsustuslink artiklist Koiva jõgi. Aga see on ainult minu arvamus. Asi on selles, et minu meelest kõlab lihtsalt "Koiva" jõe puhul poolikuna. Andres 28. aprill 2007, kell 04:52 (UTC)
----
Panin siia juurde Oissaare küla, aga nüüd tekib vastuolu algusega, sest märtsis 2006 seda küla ametlikult ei eksisteerinud. Arvan, et see ajaline piirang tuleks maha võtta ning peale selle, sellesse loendisse tuleks vastava märkusega panna ka endised külad. Andres 28. september 2007, kell 12:13 (UTC)
Kordan seda ettepanekut. Andres 28. november 2007, kell 06:51 (UTC)

Ma saan aru, et ettepanek on kaotada Eesti endiste külade loend ja kõik külad siia loendisse sisestada? avjoska 29. detsember 2007, kell 16:43 (UTC)

Jah. Andres 29. detsember 2007, kell 16:53 (UTC)
Ma ei tea küll, mida teha juhtudel, kui küla on ülendatud alevikuks. Igatahes ei ole lihtsalt sissetoppimine ja väljavõtmine koreektne eelpool nimetatud põhjustel. Andres 28. november 2007, kell 06:54 (UTC)
Pakun, et alevikuks muudetud külad oleksid sees koos vastava märkusega. Andres 28. november 2007, kell 07:02 (UTC)
Nii küll ei sobi, siis kaotab see loetelu oma mõtte, sest pea iga alevik, alev ja linn on kunagi olnud küla või mitu küla. Endiste külade kohta olgu eraldi loend. Kas põhiloendi lõpus nagu praegu või eraldi lehel. --Metsavend 28. november 2007, kell 08:43 (UTC)

Mis siis sellest? Neid on ju palju vähem kui külasid? Andres 29. detsember 2007, kell 16:54 (UTC)
Võimalik, et vaja teha mitu loendit kuna nn viimased ametlikud külad peaks olema lihtsalt eristatavad ning kuna nii pikale loendile praegu automaatset sortimist (nime, küla hetke seisu järgi jne) ei saa lisada. --WikedKentaur 29. detsember 2007, kell 17:17 (UTC)
(ehk siis näit siinne jääks kõige loendiks ning hetke külade kohta tuleks eraldi loend) --WikedKentaur 29. detsember 2007, kell 17:22 (UTC)

Jah, ma pooldan seda. Andres 29. detsember 2007, kell 17:25 (UTC)

: Tegelikult oleks tarvis külade loendit iga ajahetke kohta. Andres 29. detsember 2007, kell 17:59 (UTC)
----
Millise seisuga see loend siis on? Andres 27. juuli 2008, kell 15:46 (UTC)
----
Minu ettepanek on lisada üldisesse tabelisse ka endised külad. Andres 23. august 2008, kell 15:53 (UTC)
----
Praegu on segadus, sest uued külad kantakse siia. Andres (arutelu) 6. august 2012, kell 14:21 (EEST)
----
Pakun, et ka endised külad võiks olla üldises loendis. Võib panna küla likvideerimise või moodustamise aja. Andres (arutelu) 15. oktoober 2013, kell 16:19 (EEST)
Mul on ettepanek panna kõik külad ühtsesse loendisse ja loobuda seisu näitamisest. Selle asemel võib märkida, millal küla taastati, kaotati jne. Andres (arutelu) 9. detsember 2014, kell 17:09 (EET)

Tundub hea mõte. LucSaffre (arutelu) 9. detsember 2014, kell 18:18 (EET)
Paistab, et keegi vastu ei ole, hakkame siis tegema. Andres (arutelu) 19. veebruar 2016, kell 22:48 (EET)

Nõus. Aga kui tahta teada nö hetkeseisuga või viimase seisuga nimekirja praegustest küladest, kuidas selle leiab? Kas see on veebis olemas? Kas see 2008 ongi praegu viimane? Peaks säilitama välislingi viimase seisu nimekirjale ja seda linki kindlasti vajadusel uuendama. Adeliine 19. veebruar 2016, kell 23:19 (EET)

: Jah. See võiks olla küll. Ülalpool on ka ettepanek vastavad leheküljed vikisse teha. Andres (arutelu) 20. veebruar 2016, kell 00:40 (EET)


Arutelu:Kristjan Jaak Peterson

Kristjan-Jaagu luuletused võiks tõsta Vikitekstide alla. Sinna saaks lisada ka muid, vähem tuntud tekste. Priitp 15:16, 24 Oct 2004 (UTC)

Sinna võib ka panna, kuid need luuletused kui esiluuletaja omad võiksid erandina artikli juures ka olla. Seda enam, et nad pole väga pikad. - Urmas 15:41, 24 Oct 2004 (UTC)
Artikli enda tekst vajab põhjalikku muutmist... võimalikud probleemid...

Monumendi autoriks on mõnedel andmetel loetud peale Soansi ka Ü. Õun, allikate vähesel olemasolul ei ole selles päris kindel --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 2. märts 2006, kell 18.52 (UTC)

kirjanik ja poeet

Poeet on ju kirjanik. Pealegi on Eestis kombeks öelda "luuletaja". Andres 3. märts 2006, kell 06.26 (UTC)

Kumb ta siis nüüd on, kas '95 või '96 kui hakati tähistama emakeelepäeva? Siin on lahknevused artikliga emakeelepäev.--Mona 3. märts 2006, kell 13.53 (UTC)

Tundub, et 1996 paistab olevat hoopis õige, 1995 koguti allkirju päeva tarbeks või midagi sarnast, imelik küll, varsti ei saa midagi enam usaldada --Dj Capricorn 3. märts 2006, kell 15.45 (UTC)

: Ega ei saa jah usaldada. Andres 3. märts 2006, kell 15.47 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eki.ee/peterson/
** In Kristjan Jaak Peterson on 2013-06-24 11:48:39, 404 Not Found
** In Kristjan Jaak Peterson on 2013-07-06 09:07:55, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:08 (EEST)

Kust lähtub eesnime nime kirjapilt "Kristjan"? Eesti Keele Instituudi 200. sünniaastapäeva kogumik kasutab nimekuju "Kristian". --213.184.43.2 12. märts 2014, kell 17:07 (EET)

See vist on traditsiooniline kirjapilt. Küllap "Kristian" on õigem, sest see on nähtavasti autentne. Mul ei ole pealkirja muutmise vastu midagi. Andres (arutelu) 12. märts 2014, kell 17:33 (EET)

Nimekuju "Kristian Jaak Peterson" kasutas ta oma päevikus. Nii et jah, asi on autentsuses. Andres (arutelu) 15. märts 2014, kell 07:19 (EET)
Teisaldasin pealkirja nimekuju Kristjan Jaak Peterson alla. Nii on ka Eesti Entsüklopeedias. Ursus scribens (arutelu) 27. jaanuar 2020, kell 14:07 (EET)

Peaks ka edaspidiseks jääma Kristjan Jaak Peterson, sest see on yldkasutatav variant. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. jaanuar 2020, kell 15:06 (EET)
----
Link EKI veebile ei tööta. Andres (arutelu) 15. märts 2014, kell 07:25 (EET)
----
Kas viimased parandused on õiged? Andres (arutelu) 26. aprill 2017, kell 18:29 (EEST)
Mis siin nüüd toimub? Kas Peterson kujutas Tartu või Tirooli tudengeid? Millises sõjas (Petersoni eluajal)? Kas Petersoni joonistuste järgi tehtud Hartmanni gravüüride pealkiri oli "Tartu linna tudengid", aga tegevus kujutas tiroollasi? Kas Petersoni humoorikad tekstid käisid tartlaste või tiroollaste kohta? Segane lugu. Seda tuleks kindlasti täpsustada. --46.131.25.191 16. jaanuar 2022, kell 19:33 (EET)