Arutelu:Determinant

Siin on kategooriad "Algebra", "Abstraktne algebra" ning "Lineaaralgebra". Kas ühest ei piisaks? Siim 4. veebruar 2006, kell 13.52 (UTC)

See oleneb sellest, kuidas kategooriate süsteem on üles ehitatud. "Lineaaralgebra" võiks olla "Algebra" alamkategooria, kuhu see artikkel kindlasti peaks kuuluma. Sel juhul oleks "Algebra" ülearune. Ka "Abstraktne algebra" võiks olla "Algebra" alamkategooria. Niivõrd kui see artikkel räägib abstraktsest algebrast, võiks ta olla ka "Abstraktse algebra" all. Praegune artikkel eksplitsiitselt abstraktsest algebrast ei räägi, kuid teema kuulub ka abstraktse algebra alla. Teisest küljest, peaaegu kõik algebra teemad kuuluvad ka abstraktse algebra alla, nii et sellisel alamkategoorial pole suurt mõtet. Selle asemel võiks olla "Rühmateooria" ja muud spetsiifilisemad kategooriad.

Pakun kaks varianti. Esiteks võiks jätta esialgu kõik algebraalased artiklid ainult algebra kategooriasse ja tegelda alamkategooriatega hiljem, kui artikleid on rohkem. Teiseks võiks sellele artiklile määrata ainult "Lineaaralgebra" ja teha see kategooria kohe "Algebra" alamkategooriaks. Andres 4. veebruar 2006, kell 14.54 (UTC)

: Asendasin kategooria "Maatriksite teooria" kategooriaga "Maatriksid" ja jätsin alles madalaima algebra kategooria. --Lendtuffz 8. veebruar 2009, kell 04:39 (UTC)

Üldiselt on vist Eestis kombeks maatrikseid pigem ümarsulgude abil kirjutada. Praegune teine näide on eriti kummaline: determinandi tähisena ei tohiks küll nurksulge kasutada. Artikli alguses võiks öelda ka, et det(A) on levinud determinandi tähis, seda enam, et näidetes just seda kasutataksegi. Determinandi esimene omadus on praegusel kujul segane: mida tähendab determinandi (s.t. funktsiooni) transponeerimine? --Valdis 31. august 2006, kell 14:39 (UTC)

Arvan, et see, kes kirjutas, lihtsalt ei teadnud, kuidas sulge ja kriipse teha.

Ilmselt peeti silmas maatriksi transponeerimist. Sõnastust tuleb parandada.

Kui näed, et on valesti, paranda julgelt. Andres 31. august 2006, kell 14:50 (UTC)
Kas keegi oskab viidata, kust on pärit termin "alamdeterminant" nii nagu ta siin on defineeritud. Tavaliselt (nt. Mati Kilp, "Algebra I") nimetatakse sellist asja pigem elemendi algebraliseks täiendiks. --Valdis 1. september 2006, kell 12:23 (UTC)

Nähtavasti on olnud eeskujuks inglise sõna subdeterminant, mis aga tähendab minu meelest hoopis miinorit. Andres 2. september 2006, kell 01:25 (UTC)

Miinorid defineeritakse tavaliselt nii: valime maatriksis välja mingi arvu ridu ja sama arvu veergusid; vaatleme ainult neid maatriksi elemente, mis kuuluvad mõnesse valitud ridadest ja ühtlasi mõnesse valitud veergudest; need moodustavad maatriksi; selle maatriksi determinant on algse maatriksi determinandi miinor. Miinor ei pruugi olla "elemendi miinor", nagu siin defineritud. Iga element ise on miinor.

Asendasin "alamdeterminandi" algebralise täiendiga. Andres 2. september 2006, kell 01:41 (UTC)

Mina täiendaksin seda artiklit vähemalt kahes suhtes: esiteks tuleks väited varustada tõestustega; teiseks tuleks esitus viia maksimaalse võimaliku üldisuseni (ka elementaarsem esitus tuleks alles jätta). Andres 2. september 2006, kell 01:41 (UTC)

Tõestused võiks tõesti olla. Nende lisamine on muidugi tükk tööd.

Miinorite jutt võiks minu meelest olla miinori artiklis.

: Põhimõtteliselt küll. Võib-olla võiks siiski lühidalt olla ka siin. Andres 26. september 2006, kell 14:23 (UTC)

Kuidas see maksimaalne üldisus koos elementaarsema esitusega võiks küll välja näha? --Valdis 26. september 2006, kell 11:19 (UTC)

: Ma täpselt ei tea, seda tuleb katsetada. Arvan, et alguses peaks olema elementaarne esitus ning seejärel tuleks liikuda järjest suurema üldisuse poole. Päris alguses tuleks aga mainida ka seda, kui kaugele üldisusega annab minna. Arvan, et artiklit saab järk-järgult modifitseerida, ja kirjutamist alustada võib ükskõik milliselt üldisuse astmelt. Andres 26. september 2006, kell 14:23 (UTC)
Anonüümse kasutaja paranduste motiivid on küll arusaadavad, kuid jätsin eri põhjustel need kõik välja. Andres 16. jaanuar 2011, kell 17:35 (EET)

Täiendasin artiklit. Plaanis oli kirjutada rohkem, kaasaarvatud Vandermonde'i det. ja pöördmaatriksi leidmine. --[[Kasutaja:Margusmartsepp|Margusmartsepp]] 11. veebruar 2011, kell 18:00 (EET)

Kas keegi teab, kuidas "Sarrus" prantsuse keeles hääldatakse? Ise oletaksin, et "sarrüü" või "sarrüss". Siis oleks õigem öelda Sarrus' reegel või Sarrusi reegel. Või kui hääldada "sarrus", siis minu meelest võiks kirjutada "Sarruse reegel", mitte "Sarrus'e reegel".--Jaan Vajakas 22. september 2011, kell 10:09 (EEST)

eestikeelsete matemaatikaleksikonide andmetel "sarrüüs". Prantslane hääldab: http://www.forvo.com/word/pierre_fr%C3%A9d%C3%A9ric_sarrus/ --Ker 22. september 2011, kell 11:02 (EEST)

:üldjuhul prantsuse keeles sõna viimase häälikuna "s"-i ei hääldata, ilmselt on tegu mingi hälbimusega (kui seda neti näidet tõe pähe võtta). Normaalselt peaks hääldus olema justkui: "sarüü"--Bioneer1 22. september 2011, kell 21:59 (EEST)


Kasutaja arutelu:Libertas~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Libertas!
Sinu kirjutatud artikkel LeAnn Rimes langeb sõna-sõnalt kokku veebis olemasolevaga. Kas Sul on luba selle teksti kasutamiseks Vikipeedias? Andres 4. veebruar 2006, kell 23.13 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Libertas~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Adam Johann von Krusenstern

Sai toimetatud, jäi ainult küsimus, et kas vee tihedus panna tiheduse alla või tihedus (vesi) või lihtsalt vee tiheduse kontseptsioon ? - Dj Capricorn 5. veebruar 2006, kell 10.18 (UTC),

Arvan, et lihtsalt "tihedus". Andres 5. veebruar 2006, kell 10.32 (UTC).
Kas tema juubeliks ilmus Eesti Posti mark? Amherst99 10. august 2009, kell 18:49 (UTC)

Mis juubel? Geonarva 10. august 2009, kell 19:21 (UTC)

:2003 aastal ilmus mark "A. J. von Krusensterni ümbermaailmareis 200". Eesti Posti link --Jaanusele 10. august 2009, kell 19:35 (UTC)

::Veel on postmark "Kiltsi mõis" Eesti Posti link . Selle seoses on mul küsimus: kas tohib nende markide pildid Vikipeediasse üles laadida? --Geonarva 10. august 2009, kell 19:40 (UTC)

Mulle jääb mulje, et Krusensterni väin (Jaapani meri) = Tsushima väin.--Kyng (arutelu) 12. juuli 2013, kell 10:23 (EEST)

Jah. "5 апреля 1805 г. “Надежда” вышла из Нагасаки, прошла Цусимским проливом (проходом Крузенштерна) в Японское море, попутно описав западные берега Японии." Allikas: Плавание Крузенштерна на корабле "Надежда" в Охотском море Geonarva (arutelu) 14. juuli 2013, kell 14:01 (EEST)

:Krusensterni kari ja Krusensterni riff on tegelikult üks ja sama asi. Mis nimi tuleb eelistada? Geonarva (arutelu) 14. juuli 2013, kell 14:01 (EEST)

::1957. aastal tõlgiti Nevski reisikirjeldus eesti keelde - seal on kirjas, et avastati rahu, millele anti Krusensterni nimi. Ma arvan, et pealkiri Krusensterni riff sobib küll, kuid avalauses võiks defineerida selle korallrahuks. --Hirvelaid (arutelu) 15. juuli 2013, kell 12:03 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Adam Johann von Krusenstern


Kalle on siia kirja pannud eelmiste olümpiamängude võitjad.....aga nt Mihhail Ivanov on küll võitnud 50 km distantsi, aga siiski klassikalises tehnikas, see aasta toimub vabatehnikas, Beckie Scott on võitnud 5+5 sõidu kuid 2006 toimub 7,5+7,5. Kas need erinevused peaks ka kuidagi ära mainima või jätta nad hoopis välja.--Mona 5. veebruar 2006, kell 11.28 (UTC)

Jätta välja. Andres 5. veebruar 2006, kell 12.37 (UTC)

Venemaa Olümpiakomitee Torino olümpia portaal on aadressiga http://www.torino-2006.ru/ . Paluks venelaste nimed selle järgi üle kontrollida ja õigesti kirjutada. Ülejäänud mitteinglaste-mitteameeriklaste nimed võiks samuti nende rahvuslike olümpiakomiteede kodulehtedelt üle kontrollida. - Urmas 12. veebruar 2006, kell 11.57 (UTC)

Karta on, Urmas, et Sa pead ise selle töö ära tegema:-) Andres 12. veebruar 2006, kell 12.14 (UTC)

Kuidas nende itaalia nimedega on - kas on Giorgio Di Centa või Giorgio di Centa? Itaalia vikis on artikkel "Manuela di Centa". - Urmas 12. veebruar 2006, kell 23.05 (UTC)

See itaalia artikkel kandis varem nime "Manuela Di Centa". Tema venna kohta on endiselt "Giorgio Di Centa". Ka Manuela kodulehel on suure D-ga. Ka enamik Manuela mainimisi itaalia vikis on suure D-ga. Arvan, et tuleks artikli pealkirjas panna suur D ja järjestada D-tähe järgi. Väikese tähega nimekujult teha ümbersuunamine. Ma teen itaalia vikis järelepärimise. Andres 12. veebruar 2006, kell 23.36 (UTC)

Minu küsimusele ei vastatud, küll aga pandi suure tähega nimi tagasi viitega ametlikule koduleheküljele. Andres 12. veebruar 2006, kell 23.53 (UTC)

Vaatan et eestlaste nimesid on rasvases kirjas kirjutatud. Milleks? Saan aru küll et eestlased, kuid see ei ole ju eriti neutraalne (Vikipeedia peaks olema neutraalne), pealegi on nime juures Eesti lipp mille abil näeb et eestlasega tegu. --TarmoK 17. veebruar 2006, kell 13.27 (UTC)

Nõus. Andres 17. veebruar 2006, kell 13.52 (UTC)

: Mina pooldan eestlaste nimede kirjutamist rasvases kirjas. Tegemist on ju eestikeelse entsüklopeediaga, mida loevad põhiliselt eestlased. Rasvases kirjas nime on hõlpsam leida. Siim 17. veebruar 2006, kell 14.05 (UTC)

::Neutraalne pole ka esimeste hulgast välja jäänud eestlaste tulemuste äratoomine. Tegelikult tekib eestlaste leidmisega probleem nende artiklite juures, kus lipp on punane, kuid sportlane Eestist. Eestlased võiks kirjutada siiski rasvases kirjas. - Urmas 17. veebruar 2006, kell 14.21 (UTC)

:::::: Lihtsalt möödaminnes küsin, et mis sa sellisel puhul näiteks Jüri  Tammega teeksid?... - Ahsoous 17. veebruar 2006, kell 15.49 (UTC)

::: Asi polegi neutraalsuses. Lihtsalt rasvane kiri pole selle jaoks. Muidugi võib Eesti sportlased eraldi välja tuua, kuid seda võib ju teha ka väljaspool tabelit. Ega siis artikkel ei pea koosnema ainult tabelitest. Ja tabelisse peaks märkima kõik võistelnud. Andres 17. veebruar 2006, kell 14.33 (UTC)

:::: Ega siis artikkel ei pea koosnema ainult tabelitest Seda muidugi, aga tihti ainult tabeleid ja pilte vaadataksegi, teksti lugemine nõuab suuremat süvenemist. Mina leian, et tabelist peaks eestlased lihtsalt üles leidma. Minu meelest on rasvane kiri selle ülesande täitmiseks üks parimaid lahendusi. Mida veel välja pakkuda on? Siim 17. veebruar 2006, kell 14.38 (UTC)

::::: Toetan Siimu. Kõiki startinuid kirja panema hakata? Täna oli neid startinuid vist 99. Lisaks eelmiste ja järgmiste päevade omad. Mida selline pika ja lohiseva artikliga pärast peale hakata? Ja kes on see, kes nende nimed õigesti kirjutab ja üle kontrollib? (entsüklopeedia puhul on see viimane ms miinimumnõue)  - Urmas 17. veebruar 2006, kell 14.45 (UTC)

::::::: Artikli sisu tuleb jaotada mitme artikli vahel. Põhiartiklis võib piirduda esikuuiku ja kas või esikolmikuga ning võib-olla eestlaste kohtadega. Iga võistlusala kohta saab ju kirjutada eraldi artikli. Minu meelest peaks saama lugeda ka võistluste käigu kirjeldust ja muud seesugust. Rasvase kirja vastu väga ei sõdi, aga see on Vikipeedia üldpõhimõtete vastane.  Ehk leidub teine lahendus.  Andres 17. veebruar 2006, kell 15.07 (UTC)
Leian ka, et nimed võiks olla rasvases kirjas. Kusjuures nii on tabelgi ilusam :). Aga jah, kellele see eesti viki on, enamjaolt ikka eesti keelt valdavale lugejale, seega võiks ikka kõik eestlased ära märkida olgu mis koht tal tahes. Hea ja lihtne viis infot leida.--Mona 17. veebruar 2006, kell 15.00 (UTC)

rasvase kirja kasutamiseks ei näe ma lipu kasutamiste korral küll vähimatki mõtet... Aga jah ka mina leian, et võimaluse korral tuleks siiski ära tuua kõik tulemused (ka võistluse poolelijätnud isikud tuleks ära tuua)... kasvõi seepärast, et hiljem oleks endalgi lihtsam miski tegelinski kohta käivat artiklitki kirjutada...  - Ahsoous 17. veebruar 2006, kell 15.44 (UTC)

:Pooldan eestlaste ja Eesti päritolu inimeste äratoomist rasvases kirjas. Kui iga riigi juures on lipp, siis pole see nii tähtis, sest Eesti lipp eristub visuaalselt üsna hästi, aga vaadake näiteks Kelgutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel. Taivo 17. veebruar 2006, kell 17.06 (UTC)

: Taivo, on suhteliselt selge et seal on tabelid lihtsalt vormindamata ja teisalt ei aita seal see rasvane kiri ka, lahtrite äärejooned on nii "tugevad" et "matavad" tekst enda alla ... kuid see selleks. Kui ollakse arvamusel (lugeja eest ära otsustades) et eestlaste tulemusi on vaja eraldi sellistes artiklites esile tuua siis edu, kuid sellisel juhul tuleb see ka kusagil, nähtaval kohal, ära selgitada, mis tähendab mida.

: teine asi: nüüd kui neid spordi (tulemuste)artikleid on juba hea ports võiks mingi kokkuleppe teha mismoodi neid tulemuste tabeleid vormistada.

: praegu kasutusel olevaid variante:

:* Kelgutamine 1994. aasta taliolümpiamängudel -lihtne tabel

:* Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel#15 km (klassika) - lihtne vormindamine

:* 1995. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused#Individuaalvõistlus - esikomik värviliselt + lisa vormindamist

: --TarmoK 20. veebruar 2006, kell 14.35 (UTC)
----
Mida tähendavad numbrid sulgudes aegade järel? Andres 17. veebruar 2006, kell 16.16 (UTC)

Ma arvan, et kohta vastavas vaheajapunktis. Siim 17. veebruar 2006, kell 16.24 (UTC)

: Siis peaks olema sulu ees tühik ja kohanumbri järel punkt. Andres 17. veebruar 2006, kell 16.36 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C51E_CCM530101.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:04:36, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:04 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C73B_CCM530101.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:04:46, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C51E_CCM750101.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:04:56, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C73E_CCM750101.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:05:06, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C51C1_CCM410101.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:05:16, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C73C_CCM410101.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:05:26, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C51D1_CCW601901.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:05:36, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C75D_CCW601000.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:05:46, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:06 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C73D1_CCW601901.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:05:56, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:06 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C51F_CCW461901.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:06:08, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:06 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C51F_CCW461902.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:06:18, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:06 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C73F_CCW461100.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:06:28, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:06 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C51A_CCW010101.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:06:38, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:06 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C73A_CCW010101.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:06:48, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:07 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C51E_CCW515101.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:06:58, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:07 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C73B_CCW515101.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:07:08, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:07 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C51E_CCW730101.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:07:18, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:07 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C73E_CCW730101.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:07:28, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:07 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C51C_CCW405101.html
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:00:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Laskesuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 10:13:50, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:07:38, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:07 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/CC/C73C_CCW405101.html
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 12:27:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 15:07:48, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:08 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Murdmaasuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel


Arutelu:Aleksandr Solženitsõn

samizdat'ina , selle sõna kohta ei oska midagi öelda, kas tuleks linkida või mitte. -Dj Capricorn 5. veebruar 2006, kell 12.18 (UTC)

nr.1/jaanuar 1974 lk 7, vasakul üleval nurgas --kanakukk 28. september 2009, kell 14:11 (UTC).

Täiendada võiks selle allika põhjal. --kanakukk 19. detsember 2009, kell 21:49 (UTC).
----
Puuduvad v paljud ümbersuunamised (vrd nt enwi), lisaks ümbersuunamislk Solženitsõn (preemia, sugulased) jne.—Pietadè 29. september 2018, kell 01:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:Aethralis~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Aethralis! Andres 5. veebruar 2006, kell 15.03 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Aethralis~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Tasuta tarkvara

kuna kasutajatel ei ole vabadust seda kasutada
Mida see tähendab? Siim 5. veebruar 2006, kell 15.30 (UTC)

Lisasin paranduse. Arvan, et selgitus on allpool kirjas.

-Mardus 5. veebruar 2006, kell 15.41 (UTC)
"Installimise" asemel tuleks minu meelest kirjutada "installeerima". Siim 5. veebruar 2006, kell 15.47 (UTC)

Nii ja naa. Võiks väita, et lühem variant on mugavam, kuid vahet tuleks sel juhul teha nii:

:tarkvara installimine

:riistvara vms struktuuri installeerimine, kui niisugune sõnakasutus on ette nähtud.

Nagunii tuleb install inglise keelest, saksa keeles on pööratud kui installieren. Kõigil juhtudel installatsioon.

-Mardus 5. veebruar 2006, kell 15.52 (UTC)

::installima ja installeerima on sama sõna erinevad vormid ja minu arust ei ole põhjust neile eri tähendusi omistada. Aga paigaldama ja eemaldama on juba näiteks linuxite tõlgetes kasutusel küll ja mina soovitaksin kasutada just neid.ML 11. juuni 2007, kell 12:20 (UTC)

Installima ja installeerima asemel oleks ehk üldse viisakas öelda "paigaldama".

e-teatmikus on nii tark- kui ka riistvara puhul vasteks "installima" ja "installeerima". Andres 21. juuni 2006, kell 20.25 (UTC)

"Eesti keele sõnaraamat" tunnistab mõlemat sõna tähenduses 'paigaldama, sisse või paigale seadma'. Ebasoovitavaks neid sõnu ei ole märgitud. Andres 21. juuni 2006, kell 20.27 (UTC)
Küll aga tundub ebakorrektsena "maha installima". Andres 21. juuni 2006, kell 20.30 (UTC)

Kuidas siis muudmoodi mahainstallimist maakeelsete sõnadega kirjeldada? -Mardus 3. september 2006, kell 17:55 (UTC)

: Õige termin on "desinstallima". Andres 3. september 2006, kell 18:24 (UTC)

::Kuid see meenutab juba desodoranti ja kaldub rohkem russitsismi poole. Inglise keeles on levinum variant uninstall kui deinstall; peale selle kõlab "desinstall" nii ebamugava võõrsõnana, nagu seda on desodorant, mis üldse asendati lõhnaõliga näiteks. -Mardus 22. oktoober 2006, kell 17:39 (UTC)

::: Paigaldama ja eemaldama. Tarkvara paigaldatakse ning kui teda enam tarvis ei lähe, siis eemaldatakse arvutist.Valju 22. oktoober 2006, kell 17:45 (UTC)
Küsimus. Kui vabavara on tasuta ning pole vaba, siis mis on jaosvara (shareware)?Valju 22. oktoober 2006, kell 18:08 (UTC)
----
Pakun esimesele lõigule uue sõnastuse:
Vabavara (inglise keeles freeware) on tasuta tarkvara. Selle kasutamisel võib ette näha aja-, kasutuskoha, kasutusviisi või muid piiranguid. Samuti võib olla kasutajal keelatud vabavara paljundada ja levitada. Vabavara lähtekood ei pruugi olla avalik.
Valju 22. oktoober 2006, kell 18:34 (UTC)
Ja teine lõik, Sõnakasutus, võiks olla selline.
Vabavara ja vaba tarkvara.
Termin vabavara on tegelikult eksitav, sest ta on liiga sarnane terminiga vaba tarkvara. Vaba tarkvara kasutamisele, erinevalt vabavarast, ei seata mingeid piiranguid. Vaba tarkvara lähtekood on avatud.
Vabavara on ka Vaba Tarkvara Sihtasutuse (Free Software Foundation, FSF) segadusttekitavate sõnade nimekiras.[1][en]
Valju 22. oktoober 2006, kell 18:43 (UTC)
----

Vabavara (inglise keeles freeware) on tarkvara, mis on saadaval tasuta (ilma raha maksmata), kuid on üldjoontes omanduslik, kuna kasutajatel ei pruugi olla vabadust seda kasutada (kui kasutaja osutub organisatsiooniks või õpilaseks, vastavalt piirangutele litsentsis), kopeerida, uurida, muuta ja [ise] levitada. Vabavara lähtekood pruugib või ei pruugi olla avaldatud ning luba muudetud versioonide edasijagamiseks pruugib või ei pruugi olla antud, seega vabavara on gratis, ehk tasuta ja mitte libre, ehk vaba.
[redigeeri] Sõnakasutus
Vabavara (samuti ka ingliskeelne freeware) võidakse ekslikult segi ajada vaba tarkvaraga. Vaba tarkvara võib muuhulgas kasutada igaüks, piiranguid sellel organisatsioonides kasutamiseks ei ole; samas kui vabavaraga valdavalt nii ei ole. (Leidub muidugi ka erandeid, kuid litsentsitingimustega tutvumata on organisatsioonides mitte kasutamise tingimus väga tugevaks eelduseks.)
 Vabavara on ka Vaba Tarkvara Sihtasutuse (Free Software Foundation, FSF) segadusttekitavate sõnade nimekirjas.[en]
seal nimekirjas on ingliskeelsed sõnad. --

Seda küll, kuid ka inglise keeles tekitab sama sõna segadust. Minu arvates võiks see viide artiklis olla küll. Valju 11. märts 2007, kell 20:10 (UTC)

: see eestikeelse termini segadus on veel täitsa omaette ooper ning osalt ka kunstlikult tekitatud. (free beer -> vaba õlU ??) Praegu näiteks soovitab vallaste hoopis vabavara kasutada free software vastena. Samas siinses artiklis ja ka mitmes online sõnaraamatus on vabavara kasutusel freeware vastena. --

:: Lõptulemus on see, et kui ingliskeeles räägitakse freeware'st siis enam-vähem teatakse millest räägitakse. Kuid kui eestikeeles räägitakse vabavarast, siis enam ei tea keegi mida see tähendama peaks. --

: Eestikeelse termini segadus on pärit ikka ingliskeelsest segadusest. Free software ja freeware on ühe sõna kaks vormi, millele on kunstlikult tekitatud erinev tähendus. Muidugi võiks eesti keeles selle segaduse lõpetada, aga ma ei usu, et see oleks võimalik ja see pole Vikipeedia ülesanne ka. Valju 11. märts 2007, kell 21:08 (UTC)

::Ma ei usu, et see ka päris lootusetult võimatu on - Eestis on asutusi, mis terminikasutust mõjutavad ja neile saab sellekohaseid ettepanekuid teha.

::Ja kuigi see ei ole vikipeedia ülesanne, võiks ju sellise väikese asja teha, et "vabavara" oleks täpsustuslehekülg selgitustega sõnakasutuse kohta ning tasuta tarkvarast rääkiva artikli pealkiri oleks "Tasuta tarkvara" ja avatud lähtekoodiga tarkvarast rääkival artiklil "Avatud tarkvara". Oleks see siis liiga suur sekkumine keelekasutusse? Nii õnnestuks ehk rõhutada, et "vabadust" sisaldavad terminid on segadusttekitavad ja et üheseltmõistetavuse nimel võiks seda "vabadust" vältida?ML 11. juuni 2007, kell 12:16 (UTC)

Arvan, et olukorras kus eri sõnaraamatud annavad samale sõnale vastukäiva tähenduse ning ingliskeelse vaste, tuleks Vabavara teha täpsustusleheküljeks. Teine võimalus on artikkel vaidlustada. --

:: Valju, kasutasin väljendeid "tasust vaba" ja "vaba lähtekoodiga" just seetõttu, et rõhutada sõna "vaba" eri tähendusi neis sõnades. "Tasuta" ja "avatud" ei too seda üldse välja. Kas Sul on põhjendus, miks peaks vältima niisugust kasutust, nagu püüdsin läbi viia? --Kamma 13. märts 2007, kell 15:30 (UTC)

:: Millised tähendused peale "tasuta" on sõnal "vaba" veel selles kontekstis "Tasust vaba"?  See pole eesti keeles just väga arusaadav väljend ja midagi rohkem kui "tasuta", ta ei tähenda.
# vabavara on enamasti vaba eelkõige ja ainult tasust
# Vabavara on enamasti ainult tasuta tarkvara
Esimest lauset peab enne mitu korda lugema ning eesti keelde tõlkima, enne kui aru saad. Valju 13. märts 2007, kell 15:51 (UTC)

Meil on ilmselt eesti keelest küllaltki erinev arusaam. Olen nõus, et "eelkõige ja ainult" on natuke liiga pedantne ja liialdav väljendus entsüklopeedia jaoks. Mida esimene lause rõhutab, on see, et siin on tegemist erinevate vabaduse mõistetega. Teine lause annab endasi ainult pragmaatilist infot. Mõistete ja terminite eristamine aga kuulub minu arvates just entsüklopeediasse, pragmaatika kasutusjuhendisse vms teksti. Või on Sul teistsugune arvamus?

Kui vabavara on enamasti vaba tasust, siis vaba tarkvara on vaba igas mõttes: selle kasutamisele ei seata mingeid piiranguid ja selle lähtekood on vabalt saadaval.

Kui vaatad artiklit vabadus, siis selgub, et vabavara on vaba negatiivse vabaduse mõttes, vaba tarkvara püüab olla vaba positiivses mõttes, st olla iseenesest vaba. --Kamma 14. märts 2007, kell 13:08 (UTC)

* Vabavara on väga ebaõnnestunud tõlge, mille on põhjustanud valesti kasutusele võetud sõna "freeware". Reaalselt peaks inglise keelne sõna olema "No-fee-ware", mis eestikeelesena oleks kas "Tasuta tarkvara" või "mitte maksev tarkvara". --M2s87 11. juuni 2007, kell 12:35 (UTC)

: free
• adjective (freer, freest) 1 not under the control or in the power of another. 2 permitted to take a specified action. 3 not or no longer confined, obstructed, or fixed. 4 not subject to engagements or obligations. 5 not occupied or in use. 6 (free of/from) not subject to or affected by. 7 available without charge. 8 generous or lavish. 9 frank and unrestrained. not subject to the normal conventions; improvised. (of a translation or interpretation) conveying only the broad sense; not literal.
sõnas freeware kasutusel siis "vabadus hinnast" tähenduses ehk "tasuta tarkvara". --84.50.163.3 11. juuni 2007, kell 12:53 (UTC)
*OMG ma ürita väita, et vaba = !vaba, kuna tegemis on abstraktse mõistega ja see ei viiks kuhugi. Viitan asjaolule, et eestikeelse laensõna sobimatusele. Kui kasutada en-et tõlki siis korralikku.
Oota, aga millisel sõnaraamatul see freeware = vabavara üldse põhineb? Vallaste järgi hoopis freeware = priivara, tasuta tarkvara;

ning free software = vaba tarkvara, vabavara ?? --84.50.163.3 11. juuni 2007, kell 13:21 (UTC)
----
* Freeware Downloads - Collection of free software downloads. All categories freeware for Windows, Linux, Mac OS
*Freeware Linksite

Miks need ei sobi? Andres 19. august 2007, kell 12:16 (UTC)
Vabavara katalooge on kümneid ning need kaks pole mingil moel ülejäänud kümnetest paremad või autoriteetsemad. Ning kümnete loetelu leiab mõnest veebekataloogist näit. sellisest . --WikedKentaur 19. august 2007, kell 13:09 (UTC)

Siis võib panna lingi mõnele sellisele kataloogile. Andres 19. august 2007, kell 13:42 (UTC)

Linuksikasutajad vaidlesid vabavara/vaba tarkvara terminipaari üle foorumis, tulemusi saab näha kogukonna vikis. Kuna ettepanekuid kasutada freeware kohta "vabavara" asemel "priivara" või "tasuta tarkvara" on teinud ja tunnustanud mitu üksteisest sõltumatut osapoolt (sh neid termineid soovitab korrigeerida ka EKI keelenõu ja vajadust selleks tunnistati ka RISO vabatarkvara töögrupi meililistis), siis võiks mõelda, kas peaks ka Vikipeedias esimesena eelistatuma termini rõhutatult ära tooma. --219.124.233.78 31. jaanuar 2011, kell 17:42 (EET)

Jah, peaks emma-kumma pealkirjaks panema. Andres 31. jaanuar 2011, kell 17:51 (EET)

: Tegelikult pakuvad kõik IT-sõnastikud (Hanson/Tavast, Liikane/Kesa, Vallaste) aegade algusest freeware esmavastena just "priivara". Panen selle eelisterminiks ja teen ümbersuunamise. Artikli sees peaks siis ka mainima, miks arvatakse, et "priivara" tuleks eelistada "vabavarale". --Kamma 21. august 2011, kell 16:50 (EEST)

:: Praegu defineerib ÕS juba priivara kui "tasuta tarkvara" ja vabavara kui "tarkvara, mida kasutajal on õigus muuta ja levitada". Aeg muuta ka Vikipeedias. --Märt Põder (arutelu) 22. september 2017, kell 08:21 (EEST)

::: Muuda. Andres (arutelu) 22. september 2017, kell 08:33 (EEST)
==Definitsioon==

kategooria:Priivara päises oli nii. V-o saab kasutada artiklis.
Priivara on omanduslik tarkvara, mis on selle tootja poolt vastavalt tootja sätestatud erisugustele litsentsitingimustele avaldatud tasuta kasutamiseks. Mitte segi ajada avatud lähtekoodiga ja vaba tarkvaraga.
--Estopedist1 (arutelu) 13. mai 2019, kell 09:18 (EEST)

:kategooria:Priivara päises oli nii. V-o saab kasutada artiklis.
[[Priivara]] on omanduslik tarkvara, mis on selle tootja poolt vastavalt tootja sätestatud erisugustele litsentsitingimustele avaldatud tasuta kasutamiseks. Mitte segi ajada [[avatud lähtekood]]iga ja [[vaba tarkvara]]ga.
--Estopedist1 (arutelu) 13. mai 2019, kell 09:18 (EEST)


Arutelu:Karl

Karli nimelisi inimesi on mitu:
    * Karl von Habsburg-Lothringen on Euroopa poliitik
Kas siin ei peaks siiski piirduma vaid monarhidega? Kõiki eesnimega Karl aadlikke pole mõtet siia panna, neid tuntakse ikka perekonnanime järgi. --Metsavend 5. veebruar 2006, kell 18.47 (UTC)

Võiks teha nii: teha eraldi artikkel Karl (eesnimi), kus ka loetleda selle eesnimega tuntud isikuid. Andres 5. veebruar 2006, kell 19.20 (UTC)

: Teine asi on see, et kas miljon on mitu? Ja ka tuntuid inimesi eesnimega Karl on sadu, kui mitte tuhandeid. Praegu on neid eesti vikis veel vähe (umbes 20), aga küll tulevad. Kas need peaks kõik siin üles lugema? --Metsavend 5. veebruar 2006, kell 20.17 (UTC)

Sündinud 1991.05.11, Võru haiglas.


Arutelu:Tihedus

Aine tihedus on võrdeline aine temperatuuri ja pöördvõrdeline rõhuga
Kas vastupidi ei peaks olema? Siim 6. veebruar 2006, kell 08.37 (UTC)
===Tahkised=== (temperatuuril 15...20 °C) (103 kg/m3)
* Alumiinium: 2700''
See tähendab ju seda, et alumiiniumi tihedus on 2700*103 kg/m3. Pakun, et õige number on siiski tuhat korda väiksem. Siim 6. veebruar 2006, kell 08.41 (UTC)


Arutelu:UNESCO maailmapärandi nimistu

On veel üks nimistu, kuhu on pandud või tahetud panna näiteks Kihnu kombed ja laulupeod. Andres 6. veebruar 2006, kell 09.01 (UTC)

Selle nimi eesti keeles on midagi sellist: "UNESCO suulise ja vaimse pärandi meistriteoste nimekiri" (unesco.ee ja sealt "kultuur" -> "Eesti traditsioonid ...") --TarmoK 6. veebruar 2006, kell 09.17 (UTC)

ja inglise vikis peaks see link vastama sellele nimekirjale :en:Masterpieces of the Oral and Intangible Heritage of Humanity --TarmoK 6. veebruar 2006, kell 10.02 (UTC)

: "UNESCO maailmapärandi nimistu" on minu meelest selline üldmõiste, mille alla kuulub nii selles artiklis käsitletav kui ka suulise pärandu nimistu. Andres 6. veebruar 2006, kell 10.04 (UTC)

::Need nimekirjad on UNESCO eestikeelsel lehel kenasti eestikeelse nimega ja originaalile lingitult olemas. Selle artikli pealkiri on õige. Kihnu jms siia alla ei kuulu. Urmas

::: Minu meelest sellel lehel nimed varieeruvad ja kindlat terminoloogiat ei ole. Seda, millest sellel leheküljel juttu on, nimetatakse seal "maailmapärandi nimekirjaks" (puudub "UNESCO" ja "nimekirja" asemel on "nimistu"). Igatahes on see fraas erinev meie artikli pealkirjast. Samas lauses nimetatakse seda nimekirja "nimistuks". Teist nimekirja nimetatakse "inimkonna suulise ja vaimse pärandi meistriteoste nimekirjaks". Andres 6. veebruar 2006, kell 11.32 (UTC)

Kuidas on eesti keeles "Related Sites"? Geonarva 10. november 2007, kell 07:26 (UTC)

Mis seoses see väljend ette tuleb? Andres 10. november 2007, kell 07:49 (UTC)

:Nende maailmapärandi objektide kohta on üsna hiljuti ilmunud mitu päris paksu pildiraamatut. Need objektide nimed peaks eestikeelsetena nois raamatuis olemas olema. -  Urmas 10. november 2007, kell 08:51 (UTC)

Dresdeni Elbe orgu pole siia sisse kantudki, aga ka endisena peaks seda tegema. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. juuni 2009, kell 13:06 (UTC)

Nii möödaminnes ütleks et 1979 aastal oli Egiptuse lipp nati teistsugune! (äkki on muidki muutunud) -- Ahsoous 27. juuni 2009, kell 03:02 (UTC)

Vahe on nii väike, et ega pisilipult seda märkagi.--WooteleF 27. juuni 2009, kell 08:14 (UTC)

Mis see tähendab: [[Šveitsi Alpid Jungfrau-Aletsch]]? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. veebruar 2011, kell 11:54 (EET)

Komitee istungite loend peaks olema kuskil mujal. Pikne 7. september 2013, kell 14:44 (EEST)

jah, sobiks nt artiklisse maailmapärandi komitee--Bioneer1 (arutelu) 8. september 2013, kell 08:58 (EEST)

Siin loetletud materiaalsed objektid tuleb viia eraldi loendisse (UNESCO maailmapärandi loend või loendid?, vt :en:Lists of World Heritage Sites). Eraldi loend tuleb ka immateriaalsetele objektidele (UNESCO immateriaalse maailmapärandi loend? ehk UNESCO vaimse maailmapärandi loend või loendid?), vt :en:UNESCO Intangible Cultural Heritage Lists--Estopedist1 (arutelu) 27. märts 2019, kell 11:30 (EET)
meil on ka nt lingid UNESCO mittemateriaalse kultuuripärandi loendid ja UNESCO vaimse kultuuripärandi loendid--Estopedist1 (arutelu) 27. märts 2019, kell 11:32 (EET)
riikidest on ots lahti tehtud siit: Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu (Eesti vaimse kultuuripärandi loend)--Estopedist1 (arutelu) 27. märts 2019, kell 13:01 (EET)

Loend/Loendid materiaalsele ja immateriaalsele


Arutelu:Metafüüsika 1

Kes selle tõlkinud on? Mis keelest? Natuke maneristlik tõlge igatahes. --Kamma 6. veebruar 2006, kell 12.20 (UTC)

Olen selle ise vanakreeka keelest tõlkinud. Nagu kõik artiklid, on see avatud parandustele. Ma ei tea, mis tähendab "maneristlik". Püüdsin tõlkida nii sõnasõnaliselt kui võimalik, ilma et arusaadavus kannataks. Andres 6. veebruar 2006, kell 12.45 (UTC)

: Üldmulje oli maneristlik. Manerism on kunstiteoreetiliselt meistri pintslitõmmete piinlik-täpne jäljendamine ilma omapoolse "stiili"- või sisutundeta. Esimesest lausest alates: "Kõik inimesed igatsevad loomu poolest teadmist." Miks mitte: "Kõik inimesed on loomult teadmishimulised." Või: "Kõigil inimestel on sünnipärane janu teadmise järele." Kui inimesed "igatsevad" teadmist, siis jääb mulje, nagu nad istuks kuskil ilma teadmisteta ja igatseks. Aga mõte on ju selles, et inimesed on loomu poolest teabe-hankimise külge seotud -- läbi meelte ja mõistuse. --Kamma 11. veebruar 2006, kell 19.50 (UTC)

: Jah, Sul on õigus. See on toores tõlge ja järgib liiga täpselt Aristotelese sõnastust, nii et arusaadavus kannatab.  On veel tarvis vaeva näha, et sõnastus annaks mõtet edasi nii hästi kui võimalik, kuid püsiks siiski Aristotelese sõnastusele nii lähedal kui võimalik. Kuidas oleks: "Kõigil inimestel on loomupärane himu teadmise järele"? Andres 11. veebruar 2006, kell 20.24 (UTC)

: Ma ei tea. See on juba stiili küsimus. Pakuks kõrvale veel lihtsamaid: "Kõik inimesed tahavad teada" või "inimesed on kõik loomult teadmishimulised" või "teadmise püüdlemine on kõigil inimestel loomuses" või "teadmistahe on inimese loomuses". Olen vist kuulnud ka umbes nii: "Kõik inimesed seiravad teadmist loomupäraselt". Ma ei ole kindel, kas seda sõna "kõik" on vaja järgida. Vist mitte. "Teadmistahe on inimese loomuses" ei jäta sugugi segasemat muljet kui "kõik inimesed..." --Kamma 11. veebruar 2006, kell 20.48 (UTC)

:: Arvan, et pole mingit põhjust "kõigist inimestest" loobuda, kui Aristotelesel juba niisugune sõnastus on. Tegelikult jah, ma mõtlen tõesti, et see oleks kui mitte just päris reaalune tõlge, vaid midagi sinnapoole. Midagi võimalikult tõlgendusevaba, kuigi see püüdlus ei välista väärtõlgendust. Avalik tõlgendamine annab kindlasti loetavama ja arusaadavama  teksti (originaalteksti stiil on sõnastuselt viletsavõitu ja kohati hämaravõitu), kuid vikipeediasse ei saa ju panna autoritõlget, vaid tõlge peab mingi kriteeriumi põhjal olema kõigile vastuvõetav. Selles mõttes on seda parem, mida rohkem tõlge on eri inimestega läbi arutatud.

:: Sõna "teadmine" on kahemõtteline, sest ta võib tähendada nii seisundit kui ka  midagi,  mida saab omada ja omandada. Mulle tundub, et Aristoteles peab silmas teadmiseseisundit, aga ma võin ka eksida.  Sellepärast oleks minu meelest parem vältida sõna "teadmine" ning öelda pigem "teada".   Siis tuleb välja: "Kõigil inimestel on loomupärane himu teada", aga lõpp jääb minu meelest tömbiks. Kui aga öelda "teadmishimulised", siis peaks vist kahemõttelisus ära kaduma. Kas võiks olla nii: "Kõik inimesed on loomu poolest teadmishimulised"? Andres 11. veebruar 2006, kell 21.33 (UTC)

::: Selle viimase üle ma küll eriti nuriseda ei oska, ilmselt on see üpris hea sõnastus, "loomu poolest" võib muidugi asendada "loomult". Kui teadmise seisundi ja teadmiste omandamise vahe on see, et seisund tähendab teadmist kui inimesse puutuvate asjade tundmist, teadlikkust end ümbritsevast ja kontrollimist -- ning omandamine tähendab teadmiste saavutamist suvalisel hulgal ja ilma otsese eesmärgita, siis viimane tundub mulle õige, kuna jutt läheb kohe rõõmule nägemisest ja loomade meelelisusele. Aristoteles toob empeiria ja techne erinevuse sisse alles edasiarendusena, empeiria on midagi sellist, mis jätab inimese esialgu kõrgelt arenenud looma tasemele ja on pigem olelusvõitluses peale jäämise teenistuses. "Kõik inimesed tahavad teada juba oma loomusest lähtuvalt" oleks ornamentikaga, aga minu meelest ilma mingite küsitavusteta mõistetav. Mulle tundub, et tähtsad on kaks asja: peab olema selge, et (1) tegemist on inimese enda tahtest sõltumatu püüdlusega (sarnasus loomadega), ja (2) püüdlus peab hõlmama määramatut hulka määratlemata teadmisi (s. t. mitte ainult kasulikku teadlikkuse seisundit). Hetkel vähemalt tundub mulle nii. --Kamma 12. veebruar 2006, kell 09.56 (UTC)

:: Seisundi ja omandatava ning omatava asja erinevust pidasin silmas selles mõttes, et omandatav ja omatav asi on juba enne olemas, kui see endale saadakse. Olen nõus Sinu tõlgendusega. Andres 12. veebruar 2006, kell 10.38 (UTC)

: Samas, ega ma üldplaanis midagi väga paremat ka soovitada ei oska. Lausestus võiks ju eestikeelsem olla, aga kui on mõte just kreeka keelt säilitada (nö. paralleelteksti võtmes), siis miks mitte. Kui juba "techne" on segase tähendsuväljaga "kunstiks" tõlgitud, siis võiks see juba teine võõrsõna olla: "tehnika". Teine asi, et ma ise armastan tõlkida "termineid" eesti keelde kohati mitme sõnaga ja mitte alati samamoodi, püüdes säilitada ühte sõna justkui tüve mõttes. Selline sõna siin tekstis, mida saaks nii tõlkida, oleks "kogemus", mida mina julgelt varieeriksin kord "kogemiseks", "kogemuste saamiseks", "kogenud olemiseks" jne. Ainsuslik "kogemus" mõjub selles kontekstis minu meelest veidralt ja takerdumist tekitavalt. "Kunsti" asemel saaks rääkida nt. "teadvast" või "mõistvast oskamisest", "kogemusega" saaks kõrvutada "taidu". Tuleks välja rohkem eesti keel ja minu meelest selliselt tõlkides ning seda järjekindlalt tehes on tulemus parem, kui sõna-sõnalt võttes. Nagu ka Parmenidese puhul -- ma ei usu, et sõna-sõnalisusega saavutataks neutraalne positsioon. Pigem on sõna-sõnalisus enda tõlgenduse varjamine illusoorse neutraalsuse taha. "Erapoolik" tõlgendus saab niimoodi lihtsalt rohkem peidetud, aga ei kao kuskile. Selles mõttes on aus ja selgelt välja üteldud erapoolikus viljakam. --Kamma 11. veebruar 2006, kell 20.48 (UTC)

: Technē traditsiooniline tõlge on "kunst", ja minu meelest ongi kunsti mõiste ajalooliselt technē mõistest välja kasvanud. Arvan, et tuleks teha link kreeka sõna peale ning selgitada vastavas artiklis toda mõistet. Kui panna sinna mingi muu sõna, vajab ta ikkagi samasugust selgitamist.

: Põhjus, miks ma kasutan sõna "kunst", ei ole erapoolikuse vältimine. Igas keeles sõnade tähendused aja jooksul muutuvad. Minu arvates ei tuleks vanade tekstide tõlkimisel mitte otsida tänapäevaseid vasteid, vaid lähtuda sellest, et sõnu kasutatigi vanasti teistmoodi ning ühe ja sama sõna tähendus võib eri tekstides olla erinev.

: Palun selgita lähemalt raskusi tõlkevastega "kogemus". Andres 11. veebruar 2006, kell 21.33 (UTC)

:: Mina olen kuulnud "techne" kohta rõhutatavat seda, et see on ühelt poolt teadmine ja teiselt poolt oskus seda teadmist kasutada, seega "oskav teadmine" või "teadev oskamine". Platonil on klassikaline nõks see, et Sokrates küsib mõne spetsialisti (puusepa, poliitiku vms) käest, kas tal on "techne" ning loomulik jätk on see, et spetsialist nõustub, et kui tal see on, siis peab ta oskama ütelda, milles see seisneb. See tähendab, "techne" tähendab oskamist, spetsialist olemist -- ja teadmist, selle oskuse selgitamise võimet, suutlust oma oskust edasi anda ja selle kohta aru anda. Sõna "kunst" eesti keeles ei tähenda kumbagi neist, ei oskust midagi teha (vt. kunstiinimene) ega oma tegudest aru anda (vt. kunstiinimene). "Empeiria" oleks aga "oskus" ilma suutmiseta selle kohta aru anda. Selles mõttes on "kogemus" päris mõistlik vaste (keegi on mingil alal kogenud või vilunud, on töövõtted katse-eksituse meetodil kätte õppinud), ainult see on filosoofias teistsuguste tähendustega koormatud (Kant tuleb kohe meelde, die Erfahrung, kogemus on kokku põimitud eelkõige ja ainult tunnetusteoreetilise küsimuse asetusega). Seega oleks hea seda kasutada nii, et oleks selge selle kasutamine mitte-kantilikus või mitte-filosoofilises tähenduses või kasutada üldse mõnda muud sõna. Ühtegi muud sõna ma aga pakkuda ei oska. Muide "tarkusega" on sarnane lugu, kreeka keele "sophia" tähendab -- umbes -- laiasilmaringilist ja seotud maailmatunnetust, suutlust igas situatsionis tee leida ja teistele seda teed juhatada. Eesti "tarkus" tähendab midagi sarnast ainult siis, kui mõtelda nõiale, keda ka omal targaks kutsuti. Praegu on "tark" see, kes on teadmisi kogunud, st. empiirik. Selle tõttu mulle tundub, et sõna-sõnalisi vasteid eesti keeles enamasti ei saa teha. Lisaks muule, eesti keele üks vanu tavasid on regilaul. Seal määraltetakse ühte ja sama asja selle läbi, et selle kohta korratakse erinevaid määratlusi à la "koeri minda hammustasi, peni see pepusta puresi, kannikasta kutsa kahmasi" -- võimalik, et eesti keelele on selline sama asja tuumale lähenev mitme erineva fraasiga määratlemine loomulik -- ja mulle on hakanud tunduma, et ongi. Pole ju mingit põhjendust peale žurnalistliku kretiinsuse ja arvutustehnilise tähemärgihulluse, et ühele sõnale-mõistele mingis keeles peab vastama täpselt üks sõna teises keeles. Ja kui on teisiti, siis pole enam tegu tõlkimisega, vaid ümberjutustamisega. Edastatakse ju ikkagi mõtet ja mitte sõnu. Võimalik, et eesti keeles nõuab mõte teistsugust väljendust -- et olla loomulik. --Kamma 12. veebruar 2006, kell 09.56 (UTC)

::: Ma aktsepteerin niisugust lähenemist küll. Aga mina jälle arvan, et kui kasutada tõlkevastet "teadev oskamine" või "oskav teadmine", siis  on see moonutav selles mõttes, et igapäevase sõna asemele pannakse uudne, kirjeldav fraas. Mina lepiksin pigem sellega, et kasutatakse tavalisi sõnu teistsuguses (vanemas) tähenduses. Ka tänapäeva kreeka keeles kasutatakse kunsti (ja ühtlasi käsitöö) tähenduses sedasama sõna. Ja eesti keeleski oli sõnal "kunst" varem sarnane nii-öelda sünkreetiline tähendus, seda küll muidugi saksa keele mõjul. Aga kahtlustan, et saksa sõnagi  tähendus on vähemalt osalt (ladina sõna ars) vahendusel mõjutatud kreeka mõistest. Minu meelest on täiesti mõeldav lähtuda sellest, et vana teksti lugev lugeja peab arvestama, et sõnade tähendused on muutunud. Lugeja abistamiseks tuleb tekstile lisada kommentaar. Sellise kommentaari osa täidab suurel määral ka artikkel Technē (mida praegu küll veel pole). Tõenäoliselt peaks ka artiklis Kunst neist asjust rääkima. Ka kogemuse ja tarkuse puhul aitaks viide artiklile, kus selgitatakse kreeka sõna tähendust. Ja ka artiklites Kogemus ja tarkus oleks minu meelest loomulik neid asju selgitada. Kui meil need artiklid tekivad, siis saab kontrollida viidete vastavust. Ühest ja samast tavakeele sõnast võivad pärineda erinevad filosoofilised mõisted. Kui detailides vaadata, siis see juhtub filosoofias kogu aeg. Andres 12. veebruar 2006, kell 10.38 (UTC)

:::: Aga kui eesti keeles polegi "techne" kohta igapäevast sõna? Küll on aga mõte. Arusaadav mõte, mida on võimalik selgelt väljendada... Muide, sellise joonealuse-lähenemise puhul lõpuks tulemuseks, et "x y-is z-ile, et l on n-itav". Sest iga sõna kasutuse saab ju joone all defineerida vastavalt vajadusele ja suvale. Võõrsõna "kunst" probleem on see, et eesti keel ei hõlma selle tähendust, isegi kui saksa keeles sellel too "sünkretistlik" tähendus on. http://de.wikipedia.org/wiki/Kunst#Etymologie väidab, et "kunstil" pole teadmisega siiski pistmist, pigem suutmisega. Samas, sakslased tõlgivad "techne" ikkagi "kunstiks". Mina võiksin ekstsentrikuna "techne" isegi "mõistuseks" tõlkida, sest eesti keeles kasutatakse "mõistan seda teha" ja "võin selle kohta mõistust (s. t. aru) anda". Et Kanti tõlkimisel mõistus on saanud puhtaks mõistuseks, mis on täiesti mitte-tehniline, see ei pea minu asi olema. "Logos" oleks siis pigem seotud "aruga", sest "aru saamisest", "sõnade" ja "arutluste" läbi käsitlemisest ei tulene veel "teha mõistmine"... Nii saaks "techne" ja "logose" mõistlikul viisil eesti keelde koos tähenduste struktuuriga. --Kamma 12. veebruar 2006, kell 11.54 (UTC)

::::: Jah, kõik see on põhimõtteliselt  võimalik, kuigi mitte ilma probleemideta, mis tulevad tähendusväljade keerukusest. Selles vaimus lahendusi võiks leida mitmeid erinevaid, kusjuures kõik oleksid tavakeelele toetudes põhjendatavad. Tegelikus tõlkimises püütakse tavaliselt  arusaadavuse huvides leida mingi kompromiss sõnade ja mõtete edasiandmise vahel. Iseasi on see, kust läheb joon, millest alates üht või teist printsiipi ei peeta võimalikuks  järgida. Ka mina olen mõningatel juhtudel eelistanud mõtte edasiandmiseks kasutada teist (ebatavalist) sõna, kuigi minu lahendused on kindlasti vaieldavad. Andres 12. veebruar 2006, kell 12.06 (UTC)

::::: Paljudel kreeka keele sõnadel, mida Aristoteles tarvitab, puudub eestikeelne adekvaatne igapäevane vaste. Arvan siiski, et sellegipoolest võib kasutada ka tinglikke või osaliselt adekvaatseid vasteid. Kirjeldav ümberütlemine võimaldab küll sõnade tähendusi paremini edasi anda, kuid minu meelest see moonutab juttu. Ka kreeka keele sõnad ei olnud kreeklastele üheselt   mõistetavad, seetõtu ei ole adekvaatne neid liiga mõistetavaks teha. Andres 12. veebruar 2006, kell 12.12 (UTC)

Ma ei saa muuhulgas hästi aru, mis põhjust on eelistada "kogemuse jõudu" "kogemise võimele" või "kogemise võimelisusele". Mis mind veel esimesel lugemisel pani kulmu kergitama oli "sattumuslik", mille tähendusega ma ehk pole harjunud ehk tea seda täpselt, teiseks veel "juhus", mis tundub liiga moodne sõna Aristotelese tekstis kasutamiseks. --Kamma 12. veebruar 2006, kell 15.06 (UTC)

Ma ei pannud tähele teist tõlgendusvõimalust. Kumbki tõlgendus ei anna mulle päris arusaadavat mõtet. Muidugi tuleb mul asjasse rohkem süveneda, et seda mõtet kätte saada. Igatahes on teistes tõlgetes figureerinud mõlemad tõlgendused. Andres 12. veebruar 2006, kell 15.36 (UTC)

Sõna "jõud" on mõistetav niivõrd, kui see võib tähendada ka midagi tähendusetaolist (ka dynamis võib tähendada midagi niisugust).

Võib-olla peaks apotelousin tõlkima "viivad lõpule". Andres 12. veebruar 2006, kell 15.52 (UTC)
"Sattumuslik" tähendab umbes 'kokkusattumusest tulenev'. Mulle tundub see väga sobiva vastena. Seda sõna kasutab Väljataga oma Rorty-tõlkes, aga siia sobib see minu meelest väga hästi. Tähendus on ühemõttelisem kui sõnal "juhuslik". Millist sõna Sina siia pakuksid?
Kuidas "juhus" on moodne sõna? Mis sõna siin siis peaks olema? Andres 12. veebruar 2006, kell 15.56 (UTC)

See ei ole entsüklopeedia artikkel, kui lehekülg on tehtud lihtsalt tõlke avaldamiseks. Kunagi mainisid, et et Vikitekstides ei saa siselike panna. Saab küll – link Vikipeediasse näeb Vikitekstides välja nii: Aristotelese. Ole hea pane sellised tekstid Vikitekstidesse. Aitäh! :) 195.50.201.174 10. juuli 2009, kell 10:52 (UTC)

Noh, (välis- mitte sise-!)linkide panemine on tehniliselt võimalik, kuigi tülikas (Vikitekstides pole küll linkide panemine kombeks, sest tekstid peaksid olema puhtad). Aga sellesse artiklisse ei ole mõeldud ainult tekst, vaid ka kommentaarid. Teksti ja kommentaaride lahutamine ei oleks minu meelest hea mõte.

Teine põhjus, miks ma ei taha seda Vikitekstidesse pagendada, on see, et seal peaksid olema valmis tekstid, seda teksti oleks aga hea tõlkida kollektiivselt. Kui tekst on Vikitekstides, puudub julgustus teksti redigeerimiseks. Andres 10. juuli 2009, kell 12:39 (UTC)

: Pidasin silmas vikiprojektisiseseid linke. Kui ta tülikam on, siis arvatavasti ainult natukene. Pealekauba saab siis linkimisel valivam olla – punased esialgu panemata jätta ja panna ainult sellised lingid, mis tõesti teksti mõistmisele kaasa aitavad (mitte nagu Vikipeedias tihtipeale kombeks). Samas võib ju kaaluda ka nende ärajätmist. Peaks ehk piisama entüklopeedia artiklis olevatest linkidest. Kommenteerimiseks saab kasutada ka ainult neid tsitaate, mida parasjagu kommenteerida tarvis ja üldiste kommentaaride puhul piisab kui artikli lõpus on link terviktekstile.

: Aga vaevalt Vikitekstides olevad algupäraste tekstide tõlked rohkem valmis on ette nähtud olema kui kõik täiendatavad Vikipeedia artiklid. Põhimõtteliselt on ju tegu samasuguse veebikeskonnaga. Kui mul redigeerimiseks julgust pole, siis pole mul arvatavasti seda ka Vikipeedias. Lisaks, selliste tekstide Vikipeedias soositud olemine just ei toeta Vikitekstide kasvamist ja sinna koostöö tegemist (kaasa arvatud ühiselt tõlgete kallal nokitsemist). 195.50.201.174 10. juuli 2009, kell 13:15 (UTC)

: Siselinkide asendamisel välislinkidega on järgmised puudused:
1) lingi tekitamine on tülikam;
2) lugeja ei näe, kas vastav artikkel on olemas;
3) artiklisse viitavate lehekülgede nimekirjas välislinke pole, mistõttu pealkirjade muutmisel ei leia linke, mida tuleb muuta, ja valesid linke on raskem avastada.

: Siselingid on head sellepärast, et nad vähendavad kommenteerimisvajadust. Sageli on tarvis linkida sellistele asjadele, mida sisukokkuvõttes ei mainitaks.

: Selliste tekstide puhul kommenteeritakse iga lauset ning kommentaaride maht on teksti enda mahust hulga suurem. Nii et kommentaarides peab kogu tekst niikuinii sisalduma. Öeldut arvestades peab tulevikus arvatavasti ette nägema ka igale peatükile eraldi artikli.

: Vikitekstid on ette nähtud eeskätt juba avaldatud tekstide jaoks. Selles keskkonnas on algupärased tõlked erandlikud. Minu meelest on Vikipeedia õhkkond kindlasti parandama julgustavam.

: Ja miks üldse on nii vajalik, et ühine tõlkimine toimuks just Vikitekstides, mitte Vikipeedias?

: Muide, ka näiteks seaduste tekstid toimiksid minu meelest Vikipeedias paremini kui Vikitekstides. Andres 10. juuli 2009, kell 13:32 (UTC)

Peale selle, mulle tundub, et lugejal on mugavam, kui kõik on koos. Teksti võib sellegipoolest ka Vikitekstidesse üles panna, kui ta valmis on. Minu meelest ei ole mõtet teksti Vikipeediasse pagendada üksnes sel põhjusel, et entsüklopeediates ei ole harjutud selliseid tekste nägema. Andres 10. juuli 2009, kell 13:19 (UTC)

: Inglise vikitekstides on see vähemalt kohe alguses selgelt öeldud, et sinna käivad ka alliktekstide tõlked ja miks ta peakski eraldlik olema. Nojah, siis on parem Vikipeedia linke Vikitekstides mitte kastutda, kui väga vaja, siis mõnda üksikut ehk.

: Kommentaaridega on agi nii, et see ja sarnased tõlked, mis siin avaldatud, ei sisalda peaaegu üldse kommentaare (Vikis võivad muidugi kommentaarid olla). Ja ei saa asjale sarnaselt paksule kommentaariraamatule läheneda, kuna oma arvamus ei puutu Vikipeedias asjasse ja tuleb viidata küllalt laialt levinud tõlgendustele, nii et kommentaaride tekstist pikemaks venimine ja päris kogu teksti kommenteerimine oleks siinkohal ilmselt üsna äärmuslik. Ja kui ka on kommentaarid pikemad, siis mis sest.

: Terviktekstid või pikad katked peaks mujal olema juba kas või loogilisuse pärast – entsüklopeediast leiaksin ma käsitlused ja vikitekstidest selle mida käsitletakse (või ka käsitluseta tekstid). Mitte et ma ei ole harjunud entsüklopeedias selliseid tekste nägema, vaid entsüklopeedias lihtsalt ei avaldata alliktekste. Eks seda loogilisust silmas pidades Vikitekstide keskkond meile lahkesti ka loodud on. Mugavust ei saa mu meelest eesmärkidest ja antud töö (entsüklopeedia) vormist kõrgemale seada. Ja eks mugavus ole ennekõike harjumises.

: Sa võid ju eeskuju näidata ja tõlketööd Vikitekstides tegema hakata. Küllap see julgustab teisigi. :) 195.50.201.174 10. juuli 2009, kell 14:43 (UTC)

:: Erandlik on ta sellepärast, et ise tõlkida on raskem kui mujalt tekste üle tuua. Enamasti tehakse Vikipeedias siiski viimast.

:: See, et sellised tõlked on Vikitekstides lubatud, ei tähenda, et neid Vikipeedias ei võiks olla.

:: Kui linke tekstis minimaalselt tarvitada, siis teksti väärtus kahaneb. Me jätame siis kasutamata eelise, mille Vikipeedia keskkond loob.

:: Kommentaaride tegemine võtab aega ja vaeva, need ei sünni kohe. Ja kommentaarid ei tähendagi originaalkommentaare, vaid olemasolevate kommentaaride (laias mõttes) refereerimist. Kirjandus näiteks Aristotelese tekstide kohta on väga ulatuslik. Viidata ei tule mitte ainult laialt levinud tõlgendustele, vaid ka diskussioonidele. Mõni kommentaar, näiteks Aquino Thomase oma, tuleks võib-olla lausa tõlkida, sest see on ise klassikaline teos.

:: Mina ei näe kogu teksti kommenteerimises midagi äärmuslikku. Kommentaaride mahtu kahandavad lingitud märksõnad, sest nõnda saab osa kommentaarist üle viia spetsiaalsetesse artiklitesse. Kommentaaride suhtelist pikkust rõhutan sellepärast, et tekst on niikuinii kommentaari lahutamatu osa ning moodustab ainult väikese osa kommentaaride tekstist.

:: Entsüklopeediates avaldatakse alliktekste küll, kuid trükitud entsüklopeediates saab seda teha ainult piiratud ulatuses. Meil on muidki uuendusi võrreldes traditsiooniliste entsüklopeediatega, miks me ei või siis tekste avaldada. Vikipeedia ju muutub aina sarnasemaks tavalise raamatuga. Märksõnade käsitlused ongi ideaalis raamatu mahtu.

:: Vikipeedial ei ole etteantud vormi, see on meie otsustada. Küsimus ei ole mugavuses, vaid otstarbekuses ja Vikipeedia keskkonna võimaluste ärakasutamises.

:: Ma ei hakka tõlkima Vikitekstides. Sinna on minu meelest mõtet panna ainult valmis tõlge. Andres 10. juuli 2009, kell 15:03 (UTC)

::: Need uuendused, mida sa silmas on tehnilist laadi, suuremaid mahte ja muid interneti hüvesid silmaspidavad ja üldiselt mitte sisulised (kui sinu tõlgendusi mitte silmas pidada). Aga, nojah, kahju küll, eks sa ise tead, sinu entsüklopeedia. 195.50.201.174 10. juuli 2009, kell 15:14 (UTC)

:::: Ma ei ole nii kindel,  et minu pakutu on eriti sisuline uuendus. Ja kui ka oleks, mis siis selles halba on?

:::: Miks Sa ütled, et see on minu entsüklopeedia? Andres 10. juuli 2009, kell 15:17 (UTC)


Arutelu:Astrahan

Astrahani kohaga on eriti tihedalt seotud eesti nimekas helilooja Artur Kapp, ehk oleks seda vajalik siia artiklisse ka mainida ? --Dj Capricorn 6. veebruar 2006, kell 18.39 (UTC)

Jah. Andres 6. veebruar 2006, kell 19.09 (UTC)

501 300 (2005) Andres 25. oktoober 2007, kell 10:46 (UTC)

elanikke = 499 000 (2006) Taivo 18. november 2009, kell 11:31 (UTC)
| elanikke = 504 100 (2009) Andres 15. veebruar 2011, kell 00:33 (EET)
| elanikke = 506 100 (2010)Venemaa Riikliku Statistika Föderaalamet  --Mona 6. mai 2011, kell 19:18 (EEST)

Andmed kliima kohta on võetud siit: http://pogoda.ru.net/climate/34880.htm

* 5. november 2014. BBC News Online. Russkaja služba. Astrahani linnapea mõisteti altkäemaksu eest 10 aastaks kolooniasse (vene keeles)
----
"72% linnaelanikest on venelased, rahvusvähemustest on kõige laiemalt esindatud kasahhid (12,8%), tatarlased (7,2%), ukrainlased (1,9%), kalmõkid (0,8%)." Venekeelses Vikipeedias kirjutatakse, et 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli venelasi 77,93%, tatarlasi 6,98%, kasahhe 5,45%, asereid 1,31%, armeenlasi 0,96% ja ukrainlasi 0,95%. Velirand (arutelu) 31. juuli 2021, kell 09:25 (EEST)


Arutelu:Amišid

Amishi postituse teinud inimene soovid teada rohkem Amishitest ja seda eeltatavasti Eesti keeles

Amish. See ei ole eesti keele sõna. Mis on õige eestikeelne sõna? Andres 6. veebruar 2006, kell 20.18 (UTC)

Kus võeti Jakob Ammanni järgselt nende nimi kasutusele - Euroopas või Ameerikas? Esimesel juhul võiks arvata, et inglise nimekujust õigem oleks saksapärane, kuid... - Urmas 6. veebruar 2006, kell 23.00 (UTC)

Toimetasin pisut ja tõstsin alljärgnevad lingid välja. - Urmas 6. veebruar 2006, kell 22.12 (UTC)
Ei ole küll asjakohane vist, aga siin on nendest tehtud nalja muusika video mis peaks huvitujate ettekujutust täpsustama (video vaatamine) Amish Paradise
Ja download(alla laadimine) AMISH PARADISE - eeldab et on Windows mitte Mac või Linux.
Minu arvates on amish pigem nagu midagi usulahu või lahkusuliste kogukonna taolist, mitte etniline grupp. Saksamaalt on nad algselt pärit küll aga amish tähistab vist ikka rohkem nende maailmavaatelist ja usulist, mitte etnilist kuuluvust. --213.35.251.139 6. veebruar 2006, kell 22.35 (UTC)
Nii.. nimi kah, sorry 213.35.251.139 = --Ulla 6. veebruar 2006, kell 22.36 (UTC)

Etniliseks grupiks/rühmaks saab neid kindlasti pidada. Etnilist gruppi saab vabalt eristada ka ainult religiooni põhjal. Siin on aga näitajaid rohkemgi - keel, kultuurilised erinevused (sh mis puudutab elektrit, autosid jms; mis sest, et religioonist tulenevalt). Mh inglise viki neid ka otse etniliseks grupiks nimetab. - Urmas 6. veebruar 2006, kell 22.52 (UTC)

:Tegelikult peaks avalusesse panema ka nende religioosseks rühmaks/grupiks/vms olemise. - Urmas 7. veebruar 2006, kell 08.43 (UTC)
Mina algatasin seda teemat ja siis ka Kontinentaalblokaadi, aga loll oli minust sinna toppida muud jama, vabandan. Postitas:
Madis1 16. Veebruar 2006, kell 20:38

See info jäi kuidagi üle:
Amišite usulahku on kujutanud 1995. aastal Peter Weir filmis "Tunnistaja" (Witness).
Inglise wikis pahandavad inimesed, et sellele filmile viidatakse, kuna see ei olevat eriti tõepärane. Tiina357 5. oktoober 2006, kell 21:06 (UTC)

Minu meelest peaks seda mainima. Võib ju öelda, et seda ei peeta tõepäraseks (tuleks küll koguda filmi retseptsiooni kohta konkreetsemaid andmeid). Andres 6. oktoober 2006, kell 12:48 (UTC)
----
Amišite usupõhimõtete seas on usuline pühendumus, alandlikkus, vägivallatus, võrdsus ja tagasihoidlikkus.

Minu meelest on usuline  pühendumus ja alandlikkus kristluse kui niisuguse põhimõtted. Andres 6. oktoober 2006, kell 12:50 (UTC)

: Skandinaavia luterlaste seas ei paista olevat :) Ma usuasju eriti ei jaga, ehk Sa parandaksid? Tiina357 6. oktoober 2006, kell 13:03 (UTC)

:: Ma ei ole kindel, et siin on midagi parandada. Aga üks asi on põhimõtted ja teine asi on nende järgimine. Andres 6. oktoober 2006, kell 16:34 (UTC)

Kusagilt kaugelt mäletan neid Aamid'eks kutsutet. Niisiis (ingl. k.)Amish - (eesti k.)Aam (mitmuses: Aamid)

Sõna "amišid" on eesti keeles käibel. Mul pole käepärast ühtki autoriteetset allikat, kus neid mainitaks. Ka nimetust "aamid" pole kohanud. Ehku peale ei saa muuta. Ja kui on "aamid", siis kindlasti väikese algustähega. Andres 26. september 2007, kell 07:01 (UTC)


Arutelu:Laev

Laev on veetiheda korpusega veesõiduk. - laeva definitsioonist ei saa välja jätta kasutusala, kuna veesõiduk jaguneb kaheks - laev ja väikelaev - ning neil mõlemal on erinev kasutusala (... ja sellest lähtuvalterinevad nõuded konstruktsioonile, varustusele jne.) --Vahur166 14. mai 2007, kell 17:09 (UTC)
Laevade kohta kasutatakse ka mõistet alus. Alus on siiski sünonüüm veesõidukile. --Vahur166 14. mai 2007, kell 17:09 (UTC)
Kasutaksin siin artiklis lause "Laev on ka alus ning veesõiduk, mis on vett mitteläbilaskva kerega ujuvvahend" asemel MSOS mõiste mugandust: "LAEV ON VEETIHEDA KORPUSEGA VEESÕIDUK, MIDA KASUTATAKSE MAJANDUSTEGEVUSEKS, KUTSETÖÖKS, RIIGIHALDUSÜLESANNETE TÄITMISEKS VÕI KUTSEKOOLITUSEKS."

Kasutusalad on paremini (täielikumalt), kui selles lauses artikli 3 lõigus lahti kirjutatud. Samas kaotab uus lause seose alusega. vetpidava korpusega ujuvvahend viisin artiklisse sisse.Akra 13. mai 2007, kell 19:39 (UTC)

:Ei kaota seost, kui lähtuda, et alus = veesõiduk. --Vahur166 14. mai 2007, kell 16:25 (UTC)

'''Majandustegevus''' (merendus) – veesõiduki kasutamine tulu saamise eesmärgil. Majandustegevusena ei käsitata veesõiduki kasutamist või rentimist sporditegevuseks ja vaba aja veetmiseks, samuti kasutamist väikelaevajuhtide koolituseks või esitlemist müügi eesmärgil (vaata '''[[veesõiduk]]''');

Kas ka paat on laev? Andres 6. veebruar 2006, kell 21.24 (UTC)

Kust Sa selle paadi välja lugesid. Siin olev jõuseadmete osa peab ümber sõnastama, mõtlen. Siin mõningad mootorid on mootorid mõningad mitte jne.Akra 6. veebruar 2006, kell 21.41 (UTC)

: Esimeses lauses on antud laeva definitsioon, milles pole mingeid jõuseadmeid mainitud.

: Ja teine küsimus: kas paat on alus? Andres 6. veebruar 2006, kell 22.57 (UTC)

Lugesin aluse artiklit juba enne seda arutelu vastus ei julge üheselt väita. Definitsioonile ta juvastab.Akra 7. veebruar 2006, kell 11.34 (UTC)

: Kui paat on alus, siis ta on definitsiooni järgi ka laev. Andres 7. veebruar 2006, kell 12.06 (UTC)

Uurisin venna käest, kes on kapten ja tegeleb mereajaloo küsimustega. Tema selgitused oleksid järgmised: 1.vanasti tsaari ajast kuni ENSV lõpuni algas laev 20 brutoregistertonnist. 2. nüüdse riigikorra ajal on kindlasti laev mille pikkus ületab 24 meetrit. Samas ei ole see ühene 12-24 meetriste ujuvahendite omanikud võivad registreerimisel ise valida kas laev, kaater või paat. 3. rahvusvaheline Loidi register annab välja laeva sertifikaadi alates 100 brutoregistertonnist. Akra 7. veebruar 2006, kell 12.53 (UTC)

Alus on alates veepeal ujuvast pannist mis on võimelin kas või 1 grammi kandma, kuni üks kõik kui mitmetuhande brutoregister tonnise kandejõuga laevadeni ka kõige suuremad. Päästerõngas ei ole alus, parv on. Alused on kõik milledel on positiivne tõstejõud vees. Akra 7. veebruar 2006, kell 12.53 (UTC)

Seda tuleb siis artiklites Laev ja Alus kajastada. Praegu räägivad nad teist juttu. Andres 7. veebruar 2006, kell 13.18 (UTC)

:Nõus, asi tuleb ümber sõnastada.Akra 7. veebruar 2006, kell 15.38 (UTC)

:: Akra, kas allveelaev on alus? või on ta seda ainult pinnal hulpides?

:: Positiivne tõukejõud -- kas see võrdub võimega ujuvusele?

:: Muinasaja paadi/laeva erinevuse arutelu leiab:

:: Vello Mässi raamatust aastast 1996

:: Muistsed laevad, iidsed paadid : [Eesti meresõidu ajaloost]

:: Kui aluse/laeva artikleid trimmida, siis ka viitega muinasajale.

:: suwa 07. veebruar 2006. a. 19:19 EET

Alvelaev on alus.

Positiivne tõukejõud -- kas see võrdub võimega ujuvusele? Päris nii lihtne se ka ei ole. Palgijupp ka ujub ja positiivne tõstejõud on, aga alus ta ei ole.Akra 7. veebruar 2006, kell 17.46 (UTC)

Laeva käitumine erinevates ilmastikutingimustes, sõiduohutus, konstruktsiooni täiuslikkus ja stabiilsus kajastavad laeva  sõiduomadusi

Ei saa aru. Mis tähendab "kajastavad"? Andres 6. veebruar 2006, kell 22.59 (UTC)

:Ma pakun, et sõiduohutus ei kajasta sõiduomadusi! See-eest sõiduomadusi kajastavad, ma usun, et paljud muud tegurid.

Esimene lause on arusaamatu. Andres 13. mai 2007, kell 20:48 (UTC)

:Kajastavad ei ole hea sõna.Akra 7. veebruar 2006, kell 11.34 (UTC)

"Laeva iseloomustavad tema tehnilised näitajad, veeväljasurve, mahutavus ja dedveit ning ka üldpikkus, veeliinipikkus."
Laeva iseloomustavad veel ka max pikkus ja gabariitpikkus, laiused (max ja gabariit jne), süvis, kõrgus...

"...pukseeritavateks laevadeks ehk praamideks, mida veetakse või tõugatakse teiste laevade või puksiiride poolt. Praamid võivad olla ka iseliikurlaevad."

Ma arvan, et siin on mitte praame, aga pargaseid mõeldud! Praamid peaksid üldjuhul ikka iseliikurid olema... Jürka 14. mai 2007, kell 13:56 (UTC)

PS! Üldiselt paistab artikkel faktide poolest väga longama (ei tundu usaldusväärne)... Jürka 14. mai 2007, kell 13:56 (UTC)

:Ja veel... ka purjelaev ja aurujõuseadmega laev on iseliikurlaevad! Jürka 14. mai 2007, kell 13:59 (UTC)
---
Ei kaota seost, kui lähtuda, et alus = veesõiduk. --Vahur166 14. mai 2007, kell 16:25 (UTC)

alus = veesõiduk – väide on vale. Kõik veesõidukid on alused, kuid kõik asjad mis on alused ei ole veesõidukid.Akra 14. mai 2007, kell 18:22 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ipa.min-cultura.pt/pubs/TA/folder/18/
** In Laev on 2013-06-24 11:58:36, 404 NOT FOUND
** In Laev on 2013-07-06 10:01:17, 404 NOT FOUND
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:01 (EEST)

on kasutatud ka terminit merelaev ehk meresõiduk. Vt nt ESTERM: . Aga nt dewikis on termin :de:Seeschiff suunatud laeva alla--Estopedist1 (arutelu) 20. veebruar 2019, kell 17:39 (EET)

Laev ongi üldjuhul merelaev ja saksa keelest tulebki siia suunata. Artiklit "merelaev" pole eesti keeles tarvis. Ainult siis kasutatakse sõna "merelaev", kui seda on samas lauses vaja siseveelaevale vastandada. Ssgreporter (arutelu) 21. veebruar 2019, kell 00:45 (EET)


Arutelu:Saint-Martin

Lisasin kas-malli ühele lausele. Ehk oleks see võimalik eesti keelde panna; sisulises mõttes st. - Urmas 7. veebruar 2006, kell 07.26 (UTC)
Ka see lause on kahtlane: Saint-Martin on maailma väikseim saar, mis on jaotatud kahe riigi vahel.
Vaata Märket. Võib-olla 'asustatud saar'? --Metsavend 8. juuli 2006, kell 22.55 (UTC)
Jätta ehk üldse välja. Andres 9. juuli 2006, kell 07.07 (UTC)
Kas see on teada, et ta on väikseim asustatud saar...? Andres 9. juuli 2006, kell 11.04 (UTC)

Siit:   saab nimekirjad sellistest saartest ja ehk ükspäev saab kusagilt ka infot elanike arvust neil. Praegu siis lingid et lihtsam alustada uurimistööd ... lauset võib muidugi seniks ümber sõnastada et "..loetakse ... mere saareks.." --TarmoK 9. juuli 2006, kell 11.27 (UTC)
Jätsin välja järgmise osa, sest kummagi väite puhul pole kindel, kas see on tõsi.

* Saint-Martin on maailma väikseim asustatud saar, mis on jaotatud kahe riigi vahel.
* .
Andres 9. juuli 2006, kell 13.13 (UTC)
----
Varasem redaktsioon (3. jaanuar 2009)
----


Malli arutelu:Provints

vaata ka:
* [[Moodul:Mall:Provints]]
* [[:Kategooria:Parameetrite vead]]

Äkki näidata juba kohe mallis asendikaardi, lipu ja vapi pildi suurused ette, puuduva korral saaks ju panna automaatselt näitama panna seda mis need olidki (Pilt:Sin bandera.svg ja Sin escudo.svg) ja ka et siia lipu pilt ja siia vapi pilt... (probleem muidugi siis kui mõnda on mitu) - Ahsoous 28. veebruar 2006, kell 12.24 (UTC)

ei poolda seda, suurused võivad olla erinevad ja on ka kohti kus ei olegi lippu/vappi jne (+ mainitud mitu  sümboolika elementi) samuti leian et on selgem kui parameetri väärtus on wiki kood mida ise näha soovib selle asemel et panna mingi väärtus ja siis vaadata kuidas see selle malliga toimib. --TarmoK 28. veebruar 2006, kell 14.30 (UTC)

: mitme lipu, vapi probleemi tegelt ei teki sellesama hiddenstructurega... ainult ma ei kujuta ette mitu vappi võib olla eri üksustel... Eesti puhul on vist ainuke mitme vapiga koht Tallinn (ja neid ju lausa 3)... ja suuruste puhul ma ei saa aru, mida sa sellega mõtled (infokasti ju nii ehk naa kirjutad sa miski ümmarguse arvu ette kas siis 150 või 200... ma hästi ei usu et seal oleks vaja miskit spetsiifilist lähenemist, pealegi saaks sellegi vajaduse tekkides parameetrina sisse lugeda) ... aga jah vaikimisi lipu-vapipildi võib vist jah ära jätta, ning asukoha kaartidega on vist küll see jama et nad on suhtkoht eri suurustes, (aga miks nad peavad olema ?)... - Ahsoous 28. veebruar 2006, kell 15.29 (UTC)

:: mitu lippu/vappi: selles see ongi et kui plaju neid peaks olema ei ole selge ja niisama heast peast teha ilmatu suur mall, mis peaks oskama arvestada igasuguste erijuthtumitega ei ole kõikse mõtekam, keerukam üleval pidada + tekitab kasutajale rohkem segadust et mida ja kuidas kasutada.

:: kuid suurem miinus on tegelikult pildi suuruses. lipud/vapid on erinevate suhetega, näiteks Šveitsi lipp või läti lipp, lippude suhted on erinevad ja kui määrata neile mingi fikseeritud suurus siis visuaalselt need paistavad eri suurustena, jah on võimalus mängida wiki koodiga, kuid jään arvamuse juurde et ei ole mõtekas tekitada uusi asju kasutajale õppimiseks kui saab piirduda juba olemasoleva teadmistega.

:: asendikaarte on väga raske/kui mitte võimatu panna sama suurusteks, võrdle skandinaavia riike või Jaapanit ja näteks Venemaad, ühed on püstisuunas välja venitatud, teine laius suunas ja sellepärast ongi parem jätta selle määramine malli lisajale. ja lisaparameetrid ... juba sai mainitud miks ei ole hea

:: lisaks ka veel see, et malli koodi on hea hoida võimalikult minimaalne, vähendab tarkvara töö mahtu (teemast natuke kõrvale minnes, mallide kasutamis tekstid on sellepärast ka hea viia arutelu lehele, mitte panna malli sisse "peidetud" tekstina, samuti on malli koodi lugemine sedasi selgem) --TarmoK 1. märts 2006, kell 08.23 (UTC)

Tegin ka malli "Provints9", mida osade LAV provintside ja Dagestani juures vaja läks. - Urmas 28. veebruar 2006, kell 17.11 (UTC)

tegelt vist võiks ka asendikaart varjatud olla, alati ei ole seda ju kuskilt võtta... - Ahsoous 11. märts 2006, kell 13.45 (UTC)

Jah, võiks küll. - Urmas 11. märts 2006, kell 14.18 (UTC)

: :o) ... kui asendikaarti ei ole antud siis seda ju ei tulnud ka, nii et peita seda mida ei ole ...? (või on mul midagi kahe silma vahele jäänud?)

:: ilmselt siis miski tarkvara kala, aga kui see unustada määramata näitas vähemalt minul küll selles reas nimelt järgmist  - Ahsoous

::: huvitav, peaks teine päev vaatama seda. --TarmoK 14. märts 2006, kell 11.11 (UTC)

::: Proovisin järele, see malli kood tuleb siis nähtavale kui selle parameetri nimi puudub mallist, kui see on olemas kuid tühjaks jäetud siis ei tule lehele midagi, nii et paistab et toodud juhtumil oli lihtsalt malli kutsumiskood puudulik --TarmoK 15. märts 2006, kell 12.44 (UTC)

: selliseid peitmis koode on vaja juhtumitel kui näiteks pildi järel on reavahetus ja seda ei taha lehele, kui pilti ennast ei ole, praegusel juhul lihtsalt tekitab mall lehele lisa koodi --TarmoK 14. märts 2006, kell 09.11 (UTC)

:: muide... tegelt tundub et siin infoboksis peaks olema veel üks lahter... nimelt võimalike lisamärkuste jaoks... Ahsoous

::: vt. näiteks Espoo. Et saab neid märkusi ka praegu lisada, kuigi ega see vist kõikse lihtsamini ei ole tehtud --TarmoK 14. märts 2006, kell 11.11 (UTC)

:::: nu samamoodi võiks ju selle varjatud struktuuriga rea tabelisse juurde lisada... siis olemasolevaid artikleid muutma ei pea, aga kui vaja lisada märkuselahter oleks see ju suhtkoht lihtsalt teostatav... - Ahsoous 14. märts 2006, kell 12.59 (UTC)

::::: seda küll, kuid üldiselt püüaks viia miinimumini sellised parameetrid mida võib jätta malli kutsumisest välja, pikemas persepktiivis tekitab see rohkem segadust, eriti uutele kasutajatele, nähes eri artiklites mitut erinevat malli kasutamise moodust --TarmoK 15. märts 2006, kell 12.44 (UTC)

:::::: Võimalik, et selline nüanss nati segadust tekitab, samas võib ju selle lahti kirjutada... ja pealegi, ei saa me ju välistada, et kunagi tulevikus tekib tahtmine nendesse boksidesse veel miskeid lisaandmeid panna, siis ootab ju ees põhimõtteliselt kõikide selliste mallide kasutamiskohtade ülevaatamine, samas kui sisuline vajadus selle järgi puudub - Ahsoous 16. märts 2006, kell 07.39 (UTC)

väike üllatus ootas mind ees, kui ma teadmatusest jätsin muutujale 'Keskuse nimetus' väärtuse andmata... siis ei ilmu ju keskuse nimetusega rida üldse nähtavale... äkki õnnestuks see kuidagi nii ümber teha, et kui 'Keskuse nimi' on määratud... siis see rida ikkagi ilmuks ja siis näiteks kuidagi Keskus: 'Keskuse nimi' - Ahsoous 20. august 2006, kell 19:58 (UTC)

ehk võiks proovida, kui teinepäev viitsimist on. Kuid teisalt ei ole ju konti murdev kirjutada see keskuse nimetus ja ei tuleks see üllatusena ka kui lugeda "kasutamise" -lõigus olevat teksti :o) --TarmoK 10. september 2006, kell 10:16 (UTC)

Märkasin nüüd Urmase tehtud muudatust mis "eemaldab"/peidab pindala ja rahavaarvu et saaks kasutada ajalooliste puhul. Minu arust ei ole see hea muutus. Tulemuseks võib nüüd olla et artiklis on infotabel vaid pealkirjaga ja ilma sisuta -> muudab infotabeli mõtetuks. Ja teisalt kui on vaja ajaloolistele "provintsidele" siis oleks vast mõistlikum teha oma mall, kus oleks siis näiteks ka info millal see "provints" eksisteeris ja pindala ja rahvaarv teistmoodi toodud (näiteks min/max) jne. Ei maksaks ühte malli väänata selliseks et seda saaks kõikides variatsioonides kasutada mis on enamvähem samas valdkonnas. --TarmoK 10. september 2006, kell 11:45 (UTC)

Kas sellele mallile on võimalik lisada võimalus kasutada geograafilisi koordinaate? suwa 10. aprill 2009, kell 09:26 (UTC)

See mall teeb praegu seda pruukivatest artiklitest suure osa katki. Mina üle viie minuti temaga maadlemisele preagu ei kavatse kulutada. --Ker 17. september 2009, kell 00:17 (UTC)
Ja täiesti inimvaenulik süntaks, muide. tuleks parser tekitada. --Ker 17. september 2009, kell 00:43 (UTC)

oli siiski ajutine probleem, praeguseks on artiklid jälle korras. Ehk viga polnud mallis vaid andmebaasis (või tarkvaras) --Ker 17. september 2009, kell 20:40 (UTC)
----
Kui mall juba rahvastikutihedust arvutab, peaks saama seda arvutada ka Vikiandmetest võetud rahvaarvuga. Mitte ei tuleks rahvastikutihedusest lihtsalt loobuda nagu siin. 88.196.241.249 30. august 2014, kell 22:24 (EEST)

Tekst infokastis läks natuke liiga väikseks. Adeliine 28. mai 2019, kell 21:55 (EEST)

See on veidike väiksem küll, aga sama suur kui enamikus infokastides, mis kasutavad malli Infokast. Minu poolest võib ka suuremaks tagasi teha. Teisesed omakeelsed nimed olid ka enne suuremad, sama suured nagu kasti pealkiri. Neid ma pigem sama suureks tagasi ei teeks, nad ei pea nii palju ruumi võtma ja olema sama palju esile tõstetud kui esimene nimi pealkirjas. Pikne 28. mai 2019, kell 22:17 (EEST)

: Nüüd kiri suurem. Pikne 30. mai 2019, kell 22:39 (EEST)

::Ainuküsimus: kas Sa püüdled tegevuses ka selle poole, et ladina tähti kasutavad vikid (v.a. lõunanaabrid, sest Kuu tagaveerandiku firmast tellitud teleskoop³prillid ei ole IKKA veel kohale jõudnud) oleksid enam-vähemgi „harmoniseeruvad“?, kujundite suuruselt jm?Ainuküsimuse kaasa küsib: miks ei tohi (loe: puudub eristamisvõimalus) nt hieroglüüfide, kiilkirja jne  edastamisel neid algvormi jätta (vt nt | italic title = no ) (source: Template:Infobox game)°—° Pietadè 31. mai 2019, kell 05:39 (EEST)
Font võiks olla sama suur kui sisukorras (13,3 px). Praegu on sellest veidi väiksem (12,6 px). --WikedKentaur (arutelu) 9. juuni 2019, kell 19:16 (EEST)

Selle 12,6 px (90%) ma panin viimati inglise viki asulate infokasti järgi (seal on suurem kiri kui enamikus infokastides, tuleb kaasa klassiga "geography"). Pikne 9. juuni 2019, kell 20:02 (EEST)
----
Samas võiks uuendada nt ka päise (pilt/vapp/lipp) vasema veeru "kooditundlikkust" (praegu on nii, et 10+ aastat tagasi kirjutatud „"P", ei olegi enam 'p'“), kaedes samas, kus see mall kasutusel on (huupvalikuga jäi esimesena sõelale  2. november 2003, kell 23:59 alustatud Vaasa)..., küllaltki «pudru ja kapsad»...Lisan et mall linn sündis '24. veebruar 2006, kell 17:35'...°—° Pietadè 21. juuni 2019, kell 14:56 (EEST)

Milline "P"? Kus? Pikne 21. juuni 2019, kell 20:46 (EEST)

:Oli vist «Pilt/pilt», nt kui tahad provintsi alla pandud linna linnaks teha, siis vanad asjad ei sobinud (koduarvutis saaks nt Homesite'i abil find/replace käsuga vasema veeru ühtlustada), kogu "kupatus" tuleks ehk siis ühtlustada, et 2002, 2012, 2022, 2032 jne kirjutatu "koos jookseks".°—° Pietadè 21. juuni 2019, kell 20:57 (EEST)

:Näide ka: mallis Laevad ei toimi "|pildisuurus=" suure P-ga (kui keegi on loonud artikli nt 300px pildilaiusega (laevad kipuvad olema pikemad kui kõrgemad), siis kes olen mina, et seda muuta...); provintsi kohta ei ole hetkel aega otsida.°—° Pietadè 21. juuni 2019, kell 21:16 (EEST)

:: Siin mallis ei ole parameetrit "pilt" ja linnamalli lisati see hiljuti (väikese tähega). Kaheldav, kas seda ka linnamalli tarvis oli: on ettepanek asula infokasti pilte mitte lisada, vt Arutelu:Thessaloníki. Muidu on linna- ja haldusüksuste mall ikka põhjusega erinevad mallid, neil on veel erinevusi, mida silmas pidada.

:: Laevamallis on ka "pildisuurus" selle parameetri lisamisest peale väikese tähega. Seal, kus vanemad parameetrid on jäänud veel suure tähega, tuleks need parandada (nii nagu malli dokumentatsioonis näidatud). Pikne 21. juuni 2019, kell 21:21 (EEST)

:::Mulle jäi silma Kategooria:Leheküljed, mis kasutavad aegunud pildisüntaksiga infokasti malli (hetkel 6436 liiget), ja mõtlesin, et nt W juurde jõudmiseks oleks parem mahtu vähendada...;-)°—° Pietadè 21. juuni 2019, kell 21:27 (EEST)

::::Hetkenäide: Åmåli vald, mis oli provintsi malli all...°—° Pietadè 21. juuni 2019, kell 21:46 (EEST)

::::Hetke2näide: nt Holland — miks?°—° Pietadè 21. juuni 2019, kell 21:52 (EEST)

Asendikaardina on dünaamiline kaart hulgal põhjustel hädapärane (vt Malli arutelu:Kaart). Vähemasti siis, kui Commonsis on saadaval korrektselt vormistatud asendikaart, ei tohiks olla erilist põhjust kasutada selle asemel dünaamilist kaarti. Näiteks kui olemas on :Fail:Elstertrebnitz in L.svg, siis palun kasutame ikka seda, mitte automaatselt genereeritud kribu ja muidu viletsa vormistusega dünaamilist kaardi, mis on praegu artiklis Elstertrebnitzi vald.
Ma lisasin siia parameetri "osm", millega saab vajadusel näidata asendikaardi all dünaamilist kaarti, millel on esile tõstetud asjakohase haldusüksuse OSM-ist pärit piir (näide artiklis Sēja piirkond). Pikne 7. september 2019, kell 11:18 (EEST)

Aga kas saaks midagi ette võtta, et dünaamilisel kaardil näitaks kohe väiksemat ala ja objekt oleks ülesleitav? Adeliine 9. november 2019, kell 16:36 (EET)

: Pead vist silmas Prantsuse valdu, mille puhul enamasti haldusüksusest ja asulast eraldi artiklit ei ole. Ma kasutaks neis artiklites provintsimalli asemel linnamalli. Seal saab ka vajadusel parameetriga "osm" eraldi dünaamilise kaardi lisada, näiteks nagu praegu artiklis Tori. Pikne 9. november 2019, kell 17:23 (EET)

Seda ka, et Wikimedial on juba aastaid kaardiandmebaasis mingi probleem, mille tõttu mõned objektid pole vahepeal pikemat aega saadaval. Praegu on näiteks Saksamaa ja Leedu dünaamilistel kaartidel on mitme 1. järgu haldusüksuse kohal auk. Pikne 10. märts 2021, kell 17:18 (EET)

Kas mallile oleks võimalik lisada võimalust lisada nime(de) alla fotot? Midagi sarnast nagu Mall:EestiAsula all. Nielander (arutelu) 6. aprill 2022, kell 20:33 (EEST)

Ma ei lisaks. Asula puhul võib leiduda asulale kui sellisele iseloomulik üldvaade (vt ka Malli arutelu:Linn#Pilt), aga suurema territoorimi puhul kujutab pilt üldiselt pigem mingit väiksemat kohta või muud objekti selle territooriumi piires. Muud infokastis leiduvad andmed ei läheks siis pildil kujutatud objektiga üldse kokku. Pikne 7. aprill 2022, kell 19:35 (EEST)

pindala puhul vaja lisada ka kehtivusosa kontroll: https://www.wikidata.org/wiki/Q1945263?uselang=et#P2046 Wkentaur (arutelu) 15. jaanuar 2024, kell 21:05 (EET)

Vahest siis teha abimall või -moodul nii, et seda saaks kasutada ka teistes infokastimallides, mis kasutavad sama Wikidata omadust (või samu omadusi). Pikne 27. jaanuar 2024, kell 20:16 (EET)
nullini ümardamisel vaja ka nulli näidata: Kavandi 7,03 -> 7,0 --Wkentaur (arutelu) 7. veebruar 2024, kell 17:29 (EET)


Arutelu:Purjekas

aloha Akra!
peeled kokku moodustavad peelestiku, mis on üks seisva tagalase osi!
seega - taglas jaguneb seisvaks ja liikuvaks, seisev taglas peelteks
ja trossideks, mida nimetatakse kooskõlas ülessandega kas
staagiks, vandiks, parduuniks jne.
suwa 07. veebruar 2007. 23:53 (EET).

Kõik õige võta maha. Siia alla oleks vaja see putjelaevade jaotus nimistuna lahti kirjutada, siis saaks iga laevatüübi kohta eraldi artiklites edasi minna.Akra 7. veebruar 2006, kell 22.00 (UTC)

Üritasin süstematiseerida laevatüüpe. esialgu jäi see materjal üle, tõstsin välja. Neile tuleb süsteemis koht leida.
** kutter - mitme eespurje ja suurpurjega
* kahemastiline
** jaul
** jaala
** pikklaev
** buss
** uisk
Ainsad mida ma ei tea on "buss" ja "pikklaev". Ilmselt on tegemist mingi tüübi teise nimega. Akra 8. veebruar 2006, kell 21.57 (UTC)

: ee appi -- miks kutter välja ?

: http://en.wikipedia.org/wiki/Cutter

: pikklaev & buss on viikingaegsed

: http://ester.nlib.ee/search*est/aM%7B232%7Dass%2C+Vello/amw~bss+vello/1%2C2%2C22%2CB/bibframe&FF=amw~bss+vello+1940&14%2C%2C21

: http://en.wikipedia.org/wiki/Longship

: busse kohta hetkel kiirelt ei leidnud

: priitpuri on opakal ja harkpoom nt purjelaual & "Vanemuisel"

: kaljas ei ole ainult kahvlitega, vaid on rannasõidukuunar

: --Suwa 9. veebruar 2006, kell 16.45 (UTC)

Panin kuttri ja pikklaeva tagasi, otsi bussile koht. :kaljas ei ole ainult kahvlitega... nii nagu mina kirja panin väidab Ants Pärna. Minu arvamus asjast on et eestlased ei viitsinud kuunarit ja kaljast kõnepruugis lahutada ja nimetasid neid kõiki kaljasteks, kuna erinevus oli ainult purjestuses, mitte suuruses.Akra 9. veebruar 2006, kell 17.33 (UTC)

kas kas priitja kahvelpurje peab lahku viima, kui jah siis tee seda.Akra 9. veebruar 2006, kell 17.33 (UTC)

:: Ohjah -- veelkord kaljas on kahemastiline rannasõidukuunar,

:: millel võisid olla ilma tengideta mastid,

:: mis omakorda võisid olla sama kõrgusega.

:: Samas kuunarid võivad olla kahe või enama mastiga,

:: seejuures on esimene mast tavaliselt (nt jaht) lühem.

:: sama kõrge on kuunari mastid nt taakselkuunaril.

:: Eriliik kuunareid on ka marsseilkuunarid.

:: Ja lisaks veel oh imet -- osa klippereid olid ka kuunarid.

:: Hetkel on mul kõik käsiraamatud kaugel, seega kirjutan peast

:: ja kiiruga, niiet paranda kui tead.

:: suwa --Suwa 9. veebruar 2006, kell 19.58 (UTC)

Asjase süvenedes ei pea minu arvamus pärielt paika. Õigus on A.Pärnal sest- ENE 4 köide artikel kaljas ütleb :kaljas, 2-mastiline kahvelkuunar...Vahel onkaljasteks nimetatud ka teisi kahvelkuunareid. EE 5,artikel kuunar, terve kuunari iseloomustus ja siis .... Eesti kahemastilisi kahvelkuunareid nimetati kaljasteks. Kuunar on aluseks väga paljudele laevatüüpidele näiteks barkantiin=kuunarpark, brigantiin=kuunarbrik janeid on vee.Akra 9. veebruar 2006, kell 20.32 (UTC)l

: vt nt siia:

: http://www.kippar.ee/index.php?sisu=ship

: vasakpoolne on kaljas ja parempoolne on kuunar!

: loe piltide alt juttu kah...

: --Suwa 9. veebruar 2006, kell 21.01 (UTC)

Ega kaljas ei ole tegelikult midagi muud kui kuunar. Kaljaseks on eestlaste ristitud kahemastilise kahvelkuunari mida muumaailm teab kuunari nime all või kutsubgi kahvelkuunariks. Kaljas on puhas eesti nimi. See mis norralase jaoks on kuunar Sinu pakutud pildil on eestlase jaoks kaljasAkra 9. veebruar 2006, kell 21.17 (UTC)

: see ei ole nii lihtne -- jään enda juurde

: kaljas on kahemastiline RANNASÕIDUKUUNAR, tavaliselt ilma tengideta

: jms ehituslikes võtetes, seega kaljas ei ole ehitatud

: kaugsõiduks vaid rannasõiduks, seega pigem kiviveoks

: Pärnust Riiga ja halgude veoks Turust Helsingisse

: Kuiet teeklippriks Sydneyst Londonisse

: ja tollest parempoolsest pildist -- see on kuunar...

: --Suwa 9. veebruar 2006, kell 21.48 (UTC)

Kõik kaljased on kuunarid, kuid kõik kuunaritüübid ei ole kaljased.Akra 10. veebruar 2006, kell 11.19 (UTC)

: Niisiis piika vaheaja järel tagasi vana teema juurde, kuna ajakirjas

: "Navigaator"(http://www.ajakirinavigaator.ee./navigaator/index.php?p=9)

: ISSN 1736-3233 nr 1/2007 lk. 25 neljas lõik järgnev lause:

: "Haldre teab rääkida, et kaljaseid ehitati Soome lahe põhja- ja lõunakaldal,

: Eesti saartel ja Liivi lahe kallastel. Seevastu Ahvenamaal ehitati juba teist

: tüüpi aluseid. Kaljased olid ehitatud rannasõidulaevadeks. Luksuslikke

: kaugsõidupurjekaid Eestis ei ehitatud."

: Seega KALJAS ON RANNASÕIDUKUUNAR, nagu ma korduvalt olen juba kirjutanud.

: suwa 12. mai 2007, kell 09:02 (UTC)
Tere ka üle hulga aja! See, et ta rannasõidukuunar on ja on olnud keegi ju ei vaidle ja ei olegi vaielnud.Akra 12. mai 2007, kell 19:15 (UTC)

Kas on mõtet purjeka artikli all pöörata nii suurt rõhku ühe- ja mitmekereliste laevade kohta? Se's mõttes, et see kerede arv sobib rohkem laeva artiklisse, see ei ole ainult purjekate puhul nii... Praegu jääb artiklist mulje nagu see oleks põhiline purjekate liigituse viis... [[Kasutaja:Jürka|Jürka]] 6. mai 2007, kell 11:34 (UTC)

Artiklist Alus (laevandus) integreerida:
Purjekas ehk purjelaev on purjedega laev,mille purjepind on küllaldane tuules, ilma abijõuseadmeta,edasiliikumiseks ja manööverdamiseks.Purjestuse järgi jagunevad purjelaevad kahte põhirühma - raapurjestusega ja pikipurjestusega purjekad,kusjuures nii raapurjestus kui ka pikipurjestus võib olla kas osaline või täielik.Raapurjestusega purjekate põhitüüpideks oleksid:täislaev,parklaev,parkentiin,prikk,brigantiin,marss-seilkuunar.Pikipurjestusega purjekate põhitüüpideks oleksid kahvelkuunar,bermuudakuunar,taakselkuunar,jaht,kutter,luup ja lüüger.Samal ajal võib kohata ka teisi purjelaeva tüüpe,mis oma mastide ja purjede paigutusega ülaltoodud purjeka põhitüüpide hulka ei kuulu.
Andres 2. veebruar 2008, kell 06:32 (UTC)

Panin vajaliku juba 30. jaanuaril siia artiklisse, kui taastasin artikli alus vana seisu.Akra 2. veebruar 2008, kell 12:45 (UTC)

Saksakeelne ajatabel on kasutu. Adeliine 30. märts 2012, kell 14:32 (EEST)

Merekeele nõukoja seisukoht on, et  Ssgreporter (arutelu) 22. november 2016, kell 00:57 (EET)

see -kas liide kipub olema jah selline kahtlane...  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. november 2016, kell 01:58 (EET)

:On ette näha, et ÕS 2018 ei pea enam "purjekat" purjelaeva sünonüümiks. Siit tuleks ümbersuunamine ära lahutada ja siinne artikkel "purjelaevaks" teisaldada. Ssgreporter (arutelu) 23. november 2016, kell 00:11 (EET)

::Purjelaev on artiklis lingitud ja suunab siia tagasi. 2001:7D0:87FF:6480:7964:FE18:8E1D:1FA9 27. veebruar 2017, kell 00:27 (EET)

:Vahetasin ümbersuunamise ära, enam ei lingi siia tagasi.Ssgreporter (arutelu) 27. veebruar 2017, kell 01:15 (EET)
Täiseti arusaadav, kuna purjelaevu on vähe järgi, muutsin lehe täpsustavaks, juurde võiks lisada vist ka maapurjekas ? suwa 27. veebruar 2017, kell 13:41 (EET)

::Hea mõte teha see täpsustusleheks. "Purjekas" öeldakse sageli vist siis, kui ei osata täpselt määratleda. Ssgreporter (arutelu) 2. märts 2017, kell 01:09 (EET)

::: Purjekas öeldakse siis kui jutt käib purjetamisest ja pole oluline, millise veesõidukiga on tegu, ntx nagu maa peal on elektriauto ja diiselmootoriga auto jne. COLREG-is on kirjas purjelaev, kuna jutt käib laevadest, milledest osa võivad olla jahid jne. suwa 22. aprill 2018, kell 18:05 (EEST)

Kustutasin siit lingi purjelaevale. Kordan veelkord: merekeele nõukoja seisukoht on, et sõna "purjekas" ei sobi kasutada purjelaeva kohta. Ssgreporter (arutelu) 27. juuli 2019, kell 02:19 (EEST)

: palun lisa siiasamasse arutellu viide teokirjale? suwa 27. juuli 2019, kell 10:35 (EEST)
Lingi saan panna ainult koondteokirjale Koondteokiri 2005-2019. See on läbiv otsus, mida rakendasime ÕS 2013 ja "Võõrsõnade leksikoni" merendusterminite parandamisel, nii et neid parandusi võib nende märksõnade juures palju leida alates 2014. aastast. See oli ühine selge seisukoht, mistõttu seda eraldi pole protokollitud, aga üksikud selgesõnalised formuleeringud siiski on: "Näitelausetes asendada sõna „rannal“ sõnaga „rannikul“ ja „purjekas“ sõnaga „purjelaev“." (13. detsembril 2016) ja "Soovitame kasutada sõna „purjekas“ vaid väikeste aluste kohta, suuremad on purjelaevad." (3. aprillil 2019). Ssgreporter (arutelu) 27. juuli 2019, kell 23:30 (EEST)

: Asi seegi, thnx. Mitmele protokollile on raske vist viidata, kui aega juhtub olema, siis saab ehk leiutada kuidas seda otsust artiklis kajastada. suwa 28. juuli 2019, kell 00:47 (EEST)
Täpsustuslehtedel minu teada ei kasutata välislinke. Kui siin eespool on juttu merekeele nõukoja parandustest ÕSi ja VÕSi näidetes ja sõmaseletustes, siis ei ole mõtet kasutada EKSSi, mis on ligi 20 aastat vanem. Parandustes ÕSi ja "Võõrsõnade leksikoni" jaoks on juttu, et "purjekas" ei ole purjelaev. Viimane lause Mereviki artiklis seda tähendabki. Ssgreporter (arutelu) 5. august 2019, kell 00:11 (EEST)

Kui see on õige, mis siin täpsustuslehel on, siis oleks juurde vaja ka selgitavat teksti. Adeliine 22. aprill 2018, kell 17:32 (EEST)

Kõiki purjekaid ei saa defineerida väikelaevadena. Näiteks sportlaevad ei ole väikelaevad.--Hummel15 (arutelu) 29. juuli 2019, kell 12:38 (EEST)

: Kuival maal kasutavad purjekad ei ole laevad jne. Seepärast vt ka pilti artiklis, pole ju laev kuid purjekas on. suwa 5. august 2019, kell 18:01 (EEST)