Kasutaja arutelu:Hendrik~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Hendrik! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. jaanuar 2007, kell 14:04 (UTC)

Artikkel ei saa piirduda kirjanduse loeteluga ja välislinkidega. Peab olema kas või üks lause, mis ütleb, mis asi see [[kaljuronimine]] on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. jaanuar 2007, kell 14:42 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Kaljuronimine Krimm 2005.jpg sobiv juurde litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 19. september 2010, kell 18:37 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Hendrik~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)


Kasutaja arutelu:Cmc~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Cmc! Andres 31. jaanuar 2007, kell 09:46 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Cmc~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Närvikude

Ülesanne: erutuse teke ja liikumine.
Andres 31. jaanuar 2007, kell 12:15 (UTC)

Tere, Hannahi!
Kiidan, et oled enda kanda võtnud nii elementaarse mõiste lahtiseletamise. Usun, et sinu artiklist on kasu paljudel koolilastel ja teistel asjahuvilistel, aga alles pärast seda, kui oled oma tööd pisut parandanud. Annan mõned enda tähelepanekud sulle järgmistes peatükkides. Suures osas on tekst üheselt arusaadav ja seletab mõiste kenasti lahti.
Alustan artikli üldistest probleemidest. Tundub, et oled teksti koosatnud kiirustades. Palju on vigu tähemärkide järjekorras ja lihtsate kirjavahemärgireeglite vastu eksid samuti. Häiriv on sulgude ilmselge ülekasutamine. Teinekord annaks sulgudevahelisest infost hoopis uue lause teha.  Liiga palju kasutad ka sõna „seega“. Lisa artiklile kindlasti pilt. Närvirakkudel on nii iseloomulik kuju, et see väärib vaatamist küll.
Alljärgnevalt on mõned konkreetsemad vead, mis leidsin. Siin on vigu seoses kirjavahemärkidega, sõnade järjekorraga, tähtede järjekorraga sõnades, KLK-ga ja veel muid tähelepanekuid. Kõiki puuduvaid või vales järjekorras olevaid tähti ei hakanud siia ümber kirjutama, need leiad ise ka üles. Rasvasemas kirjas on minu parandused. Näiteks kui sa olid kirjutanud "närvikuid", siis ma kustutasin selle ära, kirjutasin õige sõna asemele.
Närvikude on kude, mis kogub ärritusi sise- ja väliskeskkonnast, muudab neid närviimpulssideks, juhib vastuvõtu-, korrelatsiooni- ja tõlgendusaladesse ning seejärel efektoorsetesse organitesse.
Närvirakke ühendavad omavahel sünapsid. Info ülekandel on vajalik keemilise transmitteri olemasolu sünapsis. Lisaksin selle sõna, siis on paremini aru saada, kus see transmitter ikka täpselt olema peab.
Ladina keel kaldkirjas. Kesknärvisüsteem koosneb peaajust (encephalon) ja seljaajust (medulla spinalis).
Stiimulid saadakse keskkonnast, närviimpulsid saabuvad kehast ning seega käitub kesknärvisüsteem kommunikatsioonitsentrina.
Oled kaks korda sõna sõnalt ühte ja sama lõiku kirjutanud. See ei ole hea mõte. Mina võtaksin viimase korduse maha. Jutt on  järgnevast lõigust: "Seega närvikoe põhiülesanne on kommunikatsioon. [...] Närvirakke ühendavad omavahel sünapsid, info ülekandel on vajalik keemilise transmitteri olemasolu."
Eristatakse kahesuguseid närve: tooma- ehk aferentsed ja viima- ehk eferentsed närvid.
Järgnev lõik võiks pikem olla. Mõistete lahtiseletamine oleks hea mõte. Funktsionaalselt jagatakse närvisüsteem kaheks: somaatiliseks ja autonoomseks. Autonoomne jaguneb veel omakorda sümpaatiliseks ja parasümpaatiliseks.
Kas neurotsüüdi rakukeha on ikka sama, mis närvirakk? Lausega „Närvikoe peamisteks struktuuriühikuteks on kahesugust tüüpi rakud: närvirakud ehk neuronid ehk neurotsüüdid ning neid ümbritsevad tugirakud ehk gliiarakud,“ väidad midagi muud. Närviraku rakukeha on teise sõnaga näitekst perikaarüon, nagu sa ka ise mõni lause hiljem väidad.
Täpsemalt on närvikiud närviraku jätked koos teda ümbritsevate kaitsvate glioossete katetega.
Siin tunduvad sulud parem variant kui mõttekriips. Iga neuron koosneb tuuma sisaldavast rakukehast ehk soomast ehk perikarüoonist ning jätketest (akson ja dendriidid).
"Tuum on suur võrreldes raku mõõtmetega ning asudes perikarüoni keskel." Parem lause oleks ehk selline: "Võrreldes raku mõõtmetega on tuum suur ja asub perikaarüoni keskel."
Siin parandasin ka lause ülesehitust. Perikaarüon on tuuma ümbritsev tsütoplasma mass, mis koos tuumaga moodustab rakukeha.
Ja, ning, ega, ehk, või ette koma üldjuhul ei panda. Kõige suuremad on suuraju koore püramiidrakud ning spinaalganglionide rakud ning kõige väiksemad on väikeaju sõmerrakud ja silma võrkkesta bipolaarrakud.
Õigekeelsuse loengutes räägiti, kuidas loetelusid õigesti kirjavahemärgistada, vaata kindlasti üle. Paranda oma artiklis kõik loetelud õigeks.
Tüüpiline näide lausetest, kus sõnad on valesti kirjutatud: "Aksoni tsütoplasmat kutsutakse aksoplasmaks nind see on perikarüoni tsütoplasma jätk."
Ei saa hästi aru sellest lausest: "Koostiselt puuduvad Nissli substantsid. Aksonid on üldiselt ümbritsetud lipiide sisaldvast müeliini kihist müeliini kihiga."
Sina ütled: "Neuraalne vastus on sooritatud aktsioonipotentsiaali kaudu kõik või mitte midagi printsiibil."
Mina pakun: "Neuraalne vastus on saavutatud printsiibi "kõik või mitte midagi" kaudu."
Koma! Huvitav nähtus, mis aksonis aset leiab, on aksonaalne transport.
Sõnastus! Kuna akson ei sisalda ei ribosoome ega endoplasmaatilist retiikulumi, seega proteiinid sünteesitakse sünteesitakse proteiinid närviraku kehas ja mõned ka dendriitides. -> Kuna akson ei sisalda ribosoome ega endoplasmaatilist retiikulumi, sünteesitakse aksonile olulised proteiinid närviraku kehas ning dendriitides.
Sina ütled: "Lisaks transporditakse nii ka vesiikuleid, neurotuubuleid ja ka neurofilamente."
Mina pakun: "Nii transporditakse aksonisse ka vesiikuleid, neurotuubuleid ja ka neurofilamente."
Jäta siit sõna "kogu" ära. Neuroni kogu tsütoplasma on pidevas liikumises.
Neuroni jätketes toimub (mille?) liikumine mõlemas suunas, terminaalidesse (anterograadselt) ja tagasi (retrograadselt).
Tee loetelu, halb lugeda. Ja võta sulge ka vähemaks. Jätkete arvu järgi jagatakse neuronid neljaks rühmaks uni- (üheainsa jätkega rakud, millel on nii dendriidi kui neuriidi ülesanne), pseudo- (dendriit ja neuriit on arenemise käigus kattunud ühise kattega ja ei ole seega valgusmikroskoobis teineteisest eristatavad), bi- (ühe dendriidi ja neuriidiga) ja multipolaarseteks neuroniteks (palju dendriite ja üks neuriit).
Viitamine tundub minu sellel alal vähekogenud silmale korrektne, kõik viited on ühise vormistusega. Aga ilmselt oleks vaja ka tekstis ära näidata missugune lõik ja viide on vastavad. Tekstisisese viitamise õpetus on Vikipeedias täiesti olemas.
Minu poolt hetkel kõik. Vaata artikkel veel rahulikult üle, ilmselt leiad ise veel kohti, mida annaks parandada. Loen kindlasti ka parandatud artikli üle ja kirjutan, kui veel vigu peaksin märkama. Eesmärk on ju võimalikult korrektne ja informatiivne artikkel.
Jõudu parandamisel!
 Tintin 11. november 2011, kell 16:03 (EET)
----
*Artikli tekstis puuduvad täielikult siselingid. Need tuleb lisada kõigile olulistele mõistetele (esimesel esinemisel).
*Esimeses lauses koma puudu
*Seega on närvikoe
*paksu kirja pole põhimõtteliselt vaja kuskil mujal artiklis kasutada kui ainult esimeses sõnas. Tähtsad mõisted tuleb selle asemel linkida.
*tihedalt kokku pakitud (kes neid pakkis?)
*kude võib nimetada kui väga spetsialiseerunud epiteelkoeks Ei saa aru
*Stiimulid saadakse väljaspoolt keha ning närviimpulsid saabuvad kehast Ei saa aru
*liiga palju on sõna "seega"
*Alates lausest "Seega närvikoe põhiülesanne..." kuni lõigu lõpuni on lausete kordus, mida ei tohiks olla
*funktsionaalse jaotuse juures peavad olema mõttekriipsud, mitte sidekriipsud, ja mõlemal pool kriipsu tühik. Mõttekriips palun võta redigeerimiskasti alt erimärkide kastist, seda klaviatuurilt ei saa. Mõttekriipsude korrektsust jälgi ka edaspidi
*stressiseisundis
*Lauses "Tuum, mis asub..." koma puudu
*Nissli substants, mis
*kahte eri tüüpi
*dendriide ja akson mis käänded siin peavad olema?
*vastu võtvad
*edasi juhtiv
*Lauses "Igal neuronil on lugematul..." koma puudu
*Lauses "Huvitav nähtus, mis..." koma puudu
*Lauses "Kuna akson ei sisalda..." koma puudu
*Osaleb aju- ja seljaajuvedeliku
*viited ja kirjandus dubleerivad praegu üksteist, seda pole vaja. Lisa palun viidete juurde see info, mis võrreldes kirjanduse all olevaga on puudu (ISBN-id vist ainult), ja kirjanduse osa võid lihtsalt kustutada
Adeliine 13. detsember 2011, kell 23:36 (EET)
Artikli sisu peaks vastama pealkirjale. Näiteks neuroni ehitusest ja närvisüsteemi ülesehitusest tuleks rääkida vastavates artiklites. Oluline on, et närvikoe mõiste oleks artikli alguses täpselt määratletud. Kas närvikoesse kuuluvad ainult neuronid või ka gliiarakud?  Andres 21. jaanuar 2012, kell 09:05 (EET)
----
*vastuvõtu-, korrelatsiooni-
*Lauses "Seega on närvikoe..." võta siis see teine "on" ära
*tihedalt kokku pakitud
*võib nimetada kui väga spetsialiseerunud epiteelkoeks ma saan aru, mida oled selle all mõelnud, aga seda on halvasti väljendatud (appi, keegi?)
*Tuum, mis asub perikarüoni keskel, on raku mõõtmetega võrreldes suur.
*Igal neuronil on lugematul hulgal dendriite, on harv juhus, kui neid kas pole või on ainult üks.
*Huvitav nähtus, mis aksonis aset leiab, on
Kui siselinke moodustad, siis jälgi, et link läheks pealkirjale algvormis, mitte käändes: [[Närvisüsteem]]is, [[epiteelkude|epiteelkoeks]]. Adeliine 31. jaanuar 2012, kell 15:11 (EET)

Preagusel kujul üles loetud neuroni spetsiifilised osad (Nissli kehad jne) ei aita suurt kaasa närviraku funktsiooni mõistmisele. Ilmselt tuleks siin kasutada rakkude ülesehituse alajaotuseid, mida rakendavad neuroteaduste standardõpikud ("Principles of Neural Science" 4th or 5th edition, Kandel et al.). Muudan selle lähiajal ära, kui artikli autor seda parandada ei soovi.
----
(viim | eel) 2014-07-08T08:47:14 AllanPH (arutelu | kaastöö) . . (13 329 baiti) (-109) . . (Eemaldasin väite, et närvikude on inertne (ei uuene) ning et närvikude on homogeenne (ei jagune alaliikideks), mis ei vasta viimase 10 aasta teadustulemuste valguses enam tõele.) (eemalda | täna) (Märgis: VisualEditor)

Tere kasutaja:AllanPH!

mina usun, et lugejale oleks kindlam kui artiklis oleks sees ka vanemad uuringud (või uskumused) ja siis uuemad uuringud koos viidetega, neid ilmselt Interneti vahendusel ka leiduks küll ja küll - hetkel jah võib-olla närvikude justkui üldse ei uueneks (mingis osas uueneb ta igapäevastes interaktsioonides teiste elundisüsteemidega nende toimel 'kuhu iganes' seega ta on svammina vastuvõtlik aga kui-paljukest seda tema ise kehasiseselt otsustab ja on seda peaks vaatama) on pisuke liialdus aga võib-olla ka mitte kui mõelda neurodegeneratiivsete haiguste definitsioonidele ja ravitusele (kas amüotroofne lateraalskleroos, Alzheimeri tõbi aga ka AIDS) - jätkem siis hetkel välja närvide implantatsiooni jm.

lugesin siin ühel päeval seoses Ebola viirushaigusega närvid]]e ja immuunsüsteemi rakkude 'võitlusest' ja ei saanud ikka päris selgeks, kes on eelistatud ja ikkagi arvatavasti mõjutavad Ebola viiruse osakesed ka närvikude- sealt need 'zombie-jutud'...

minu soovitus oleks (aga Sa ei pea kuulda võtma) et jääks sisse ka vanenenud info muidu ei saagi 'teadust läikima', keegi on kusagil kellelegi kasulik eelkäija nii näiteks (niipalju kui mina selle haiguse diagnoosimise ajaloost aru saan) diagnoositi HI-viiruse algusaastatel AIDSi peamiselt teatud T-rakkude hulga järgi aga hiljem on selgeks saanud, et T-rakkude teatud retseptoritega rakke on vähem ka teistel inimestel kes on hiljuti põdenud mitmeid teisi haiguseid ja T-rakke on alla normi ka inimestel, kel tüümus eemaldatud või pole välja arenenud ja funktsioneeriv (mitmed tegurid) ja kes põevad esmase immuunpuudlikusega seotud haiguseid jne jne.

mind ennast huvitab rohkem lümfoid(-immuun)süsteem sees ja väljas ja närvid on mul ilmselt korras aga ma ei tea keegi pole nende koostist ega toimet uurima pidanud - ma mõtlen psühholooge ja psühhiaatreid aga mul on ka omale omastatud Michel Foucault elav mõte - moraal oleks esmaselt olev.

Mariina 12. oktoober 2014, kell 08:38 (EEST) alias Простота

Ma leian ka, et seda täiesti välja jätta ei ole õige. Tulebki kirjutada, et on peetud ..., aga viimase 10 aasta... Andres (arutelu) 12. oktoober 2014, kell 09:03 (EEST)


Arutelu:Paul Johansen

Tema ilmselt olulisemaks teeneks on Taani hindamisraamatu avastamine ja publitseerimine 1933. aastal
LCD oli 1933. aastaks juba ammu tuntud (ka Matthias Johann Eisen on selle kohta raamatu välja andnud, vist 1920) ja varemgi korduvalt publitseeritud. Enamuse Johanseni raamatu mahust moodustavad andmed LCD-s mainimist leidnud külade asustuse ja vasallide genealoogia kohta.
Tema isa oli Eesti ajal Taani konsul Tallinnas.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sirp.ee/index2.php?option=content&task=view&id=3809&pop=1&page=0
** In Paul Johansen on 2013-06-24 12:48:24, 404 Not Found
** In Paul Johansen on 2013-07-06 18:24:44, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:25 (EEST)


Arutelu:Keskkond

Siia on palju erinevaid linke. Äkki peaks siia täpsustuslehe tegema? Siim 1. veebruar 2007, kell 21:11 (UTC)

Selle artikli pealkiri peaks olema pigem "Looduskeskkond", sest ka nt sotsiaalne keskkond on 'keskkond'. - Urmas 1. veebruar 2007, kell 21:15 (UTC)

: Kas sotsiaalset keskkonda saab nimetada lihtsalt "keskkond"? Siim 1. veebruar 2007, kell 21:16 (UTC)

::Jah, saab. - Urmas 1. veebruar 2007, kell 21:22 (UTC)

::: Arvan, et võiksime selle artikli pealkirjaks jätta "Keskkond" ning   sotsiaalse keskkonna ja keskkonna füüsikalises mõttes panna täpsustuslehele. Andres 1. veebruar 2007, kell 21:32 (UTC)

::::Ei. Keskkonda ei saa vaadelda niivõrd kitsalt. - Urmas 1. veebruar 2007, kell 21:36 (UTC)

::::: Palun räägi, kuidas Sa mõtled esituse üles ehitada. Andres 1. veebruar 2007, kell 21:48 (UTC)

Ausaltöeldes ei asutanud mina seda artiklit kirjutama. Seega ei peaks ma kuidagi hakka kaitsma mingit esituse kava. Kui "keskkonnal" on mitmeid eri tähendusi, siis tuleb nendest kõigist kirjutada. See ei peaks olema üllatus, seda on paljude artiklite puhul nõudeks seatud. Kas keskkonna kohta teha mitu artiklit või teha ühte artiklisse koos selgtusega mitu alajaotust on täielikult maitse küsimus, kuid lugejal ei tohi tekkida arvamust, et "keskkond" = "looduskeskkond". - Urmas 1. veebruar 2007, kell 21:54 (UTC)

: Kas ei saa siis nii teha, et selles artiklis räägitakse küll looduskeskkonnast, aga lugejal ei jää mulje, et "keskkond" = "looduskeskkond"? Minu meelest saab küll nii teha.

: See, et tuleb teha mitu artiklit, on minu meelest selge, sest sõnal on vähemalt kolm tähendust. Andres 1. veebruar 2007, kell 22:13 (UTC)

: Küsin Sinult sellepärast, et Sa lükkasid minu ettepaneku tagasi, aga ei esitanud konkreetset alternatiivi. Peame selle küsimuse kuidagi lahendama, et saaks lingid õigesti panna. Andres 1. veebruar 2007, kell 22:15 (UTC)
Kuna keskkonna mõistel on olemas üldpädev definitsioon, siis võiks siin olla artikkel, mitte täpsustuslehekülg. --Andrus Kallastu 2. jaanuar 2009, kell 17:20 (UTC)

On vist ka selline asi nagu "sisekeskkond". (Seedetrakti mikrofloora näiteks.) --Lulu 1. veebruar 2007, kell 22:57 (UTC)

mitte vist, vaid kohe kindlasti. Kui rääkida organismi haigusest ja surmast, siis tuleb paratamatult rääkida sisekeskkonnast. Praegu räägitakse keskkonnast organismi keskselt. Kuid, nagu ülal juba mainitud, on keskkondi mitmeid: gaasiline keskkond, vee keskkond, sotsiaalne keskkond, suhtluskeskkond jne jne. Seega peaks minu arust antud sisuga artikli pealkiri olema elukeskkond ja see jaguneks sise- ning väliskeskkonnaks. Ja nende vaheliseks piiriks oleks nahk või selle analoog--Hendrix 16. jaanuar 2008, kell 19:01 (UTC)

Seda asja nimetatakse ju lihtsalt keskkonnaks. Andres 16. jaanuar 2008, kell 20:16 (UTC)

:ÕS - kesk.kond <21: -konna, -.konda>. ▪ Tahke, vedel, happeline keskkond. Looduslik keskkond = loodus+keskkond. Sotsiaalne keskkond. {Ümbritsev keskkond}→ keskkond. Elu+, välis+, töölis+keskkond. Keskkonna+katastroof, +minister, +mürk, +keemia, +teadus   --Hendrix 17. jaanuar 2008, kell 06:13 (UTC)

:: Keskkondasid on väga palju. Makrokeskkonnad (poliitiline, majanduslik, sotsiaalne, tehnoloogiline)

:: Veel keskkondasid: helikeskkond, esteetiline keskkond, linna keskkond --Tiuks 18. jaanuar 2008, kell 15:53 (UTC)

Pealkirjad, eriti "bioloogiline keskkond" on halvasti valitud.
Siin peaks olema ka täpsustusleht, sest lingid siia tulevad erinevas mõttes. Lingid tuleb korda teha. Andres 18. jaanuar 2008, kell 16:43 (UTC)
Kogu alajaotus "Bioloogiline keskkond" on üsna mööda. Andres 18. jaanuar 2008, kell 19:45 (UTC)

Kas nii sobib?--Tiuks 18. jaanuar 2008, kell 20:00 (UTC)

: Ei. Esiteks, tegu ei ole ökoloogilise keskkonnaga, vaid keskkonna mõistega ökoloogias. Teiseks, loodus ei ole iseenesest selles mõttes keskkond. Küll aga võib seda nimetada inimese ja ühiskonna seisukohast looduskeskkonnaks. Andres 18. jaanuar 2008, kell 20:08 (UTC)

:: Looduskeskkond on laiem ja ebamäärasem mõiste.  Püüan parandada.--Tiuks 18. jaanuar 2008, kell 21:01 (UTC)

Paneks ette luua kategooria Keskkond, mis kindlasti kuuluks kategooriasse ühiskond --Dj Capricorn 11. august 2008, kell 07:01 (UTC)


Arutelu:Väljasuremine

Kas see pole mitte liiga yldine pealkiri. Ka rahvad ja keeled surevad välja. --Lulu 1. veebruar 2007, kell 22:48 (UTC)

Jah, tahtsin seda just ütelda. Aga arvan, et selle pealkirja all tuleks siiski rääkida taksoni väljasuremisest. Tuleb lihtsalt läbi mõelda, mis pealkirja(de) all rääkida keelte ja rahvaste väljassuremisest või hääbumisest. Andres 2. veebruar 2007, kell 06:46 (UTC)

: Taksoni väljasuremise kohta on artikkel :en:Extant taxon ja interviki link on vaja arvatavasti muuta. Eraldi artikkel tuleb Hävinud (), mida kasutatakse IUCNi Punane Nimestikus  Extinct (EX). Need on tõlgitud Punane Raamat KKK-st.--Tiuks 25. veebruar 2008, kell 02:38 (UTC)

:: Praegu lingitud inglise viki artikkel räägib ju taksoni väljasuremisest. Sina viitad praegu artiklile, mis räägib mitte väljasuremisest, vaid väljasurnud taksonist. Andres 28. veebruar 2008, kell 17:35 (UTC)

::: Selles ongi vahe, et kaitsestaatuses hävinud on vaja rääkida taksoni väljasuremisest (nii on inglise vikis) ja eraldi väljasurnud taksonist. Tundub imelik küll, peaks nagu vastupidi olema. Lihtsam oleks vist artikli pealkirjaks panna hävinud, mis on IUCN kategooria ja ümbersuunata teised, ka väljasurnud sellele. --Tiuks 28. veebruar 2008, kell 18:23 (UTC)

::::Inglise vikis räägitakse ju väljasuremisest ja väljasurnud liigist ühes artiklis ? --Dj Capricorn 28. veebruar 2008, kell 19:44 (UTC)

::::: en:Extant taxon ja en:Extinction. Järgmine IUCN kategooria on en:Extinct in the Wild.--Tiuks 28. veebruar 2008, kell 20:26 (UTC)

::::: Üks asi on väljasuremine kui niisugune, teine on kaitsestaatus. Miks neist peaks ühes artiklis rääkima? Andres 28. veebruar 2008, kell 20:29 (UTC)

::::: Ja Extant taxon on hoopis niisugune takson, mis ei ole välja surnud. Andres 28. veebruar 2008, kell 20:30 (UTC)

:::::: Extant on hoopis säilinud. Minu viga, ajasin segamini. See oli vastand hävinud taksonile.--Tiuks 28. veebruar 2008, kell 20:34 (UTC)

Praegu räägib see artikkel siis nii kaitsestaatuskategooriast kui ka sündmusest koos, võib-olla tuleks teha artikkel Hävinud või Hävinud liik siiski omaette, nagu ennist juba Andres ka pakkus --Dj Capricorn 24. juuli 2008, kell 11:24 (UTC)

Lihtsam oleks ühes artiklis mainida nagu inglise vikis. Kaks kärbest ühe hoobiga. Ümbersuunamisi on ka lihtsam teha. --Tiuks 24. juuli 2008, kell 11:41 (UTC)

: Minu meelest oleks selgem, kui oleks eraldi. Andres 25. juuli 2008, kell 05:43 (UTC)
Lisasin praegu Eestis välja surnud liikide nimestiku siia, kuid selle võib ka eraldada iseseisvaks artikliks. Tos nimestikus võiks ka selgrootute rühma kaheks teha ('putukad' ja 'teised selgrootud'), aga see jäi praegu mul tegemata. Kk 8. detsember 2008, kell 22:59 (UTC)

Kõik tuleks linkida.

Tõesti sobiks eraldi leheküljele või vähemalt mujale. See artikkel räägib väljasuremisest. Andres 8. detsember 2008, kell 23:44 (UTC)
----
Võtsin enne pildi välja, aga võib-olla on ikka asjakohane. --Epp 18. oktoober 2011, kell 19:15 (EEST)


Arutelu:Aed

Kas näiteks akvaarium on aed? Andres 2. veebruar 2007, kell 07:11 (UTC)

::: Kalaaed võiks olla sump

::: samas indoeurooplastel on olemas: en:Water_garden

::: ning idamaades on pärit en:Stone_garden

:::--suwa 30. juuni 2007, kell 17:01 (UTC)

kui elamu krunt on piiritletud taraga ja maja ning tara vahele jääv territoorium on betoneeritud/asfalteeritud, on see ikkagi aed...--Hendrix 30. juuni 2007, kell 13:01 (UTC)

: Tegu on sõna teise tähendusega. Vikipeedia ei lähtu sõnadest, vaid mõistetest. Andres 30. juuni 2007, kell 14:36 (UTC)

::hetkel ma pidasin silmas seda, et aias ei pea olema ilmtingimata olema õhku ja liblikaid, vaid võib olla ka tühi väli --Hendrix 30. juuni 2007, kell 14:40 (UTC)

Aiaks nimetatakse ka tara (piirdeaed). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. veebruar 2007, kell 07:11 (UTC)

[http://www.eki.ee/dict/qs2006/index.cgi?Q=aed&F=ALL&O=0&E=0 lappasin ÕS-i] -- suwa 30. juuni 2007, kell 16:20 (UTC)

* aedik
* alpiaed = mägiaed
* botaanikaaed
* Eedeni aed = paradiis
* eesaed
* iluaed = van. lustaed
* juurviljaaed
* kabeliaed = surnuaed = kalmistu
* kanaaed
* kirikuaed - vanasti oli = surnuaed
* kirsiaed
* koduaed
* kooliaed
* köögiviljaaed
* lasteaed
* lilleaed
* loomaaed
* mõisaaed
* näidisaed
* parkaed
* pirniaed
* pleekaed - kangapleegitamise koht
* puuaed
* puuviljaaed
* suveaed
* tagaaed
* taluaed
* talveaed
* vabeaed = kalavõrgu kuivatamise puu
* vasikaaed
* viljaaed
* viljapuuaed
* õppeaed = katseaed
* õunaaed

* aiapost
* aiavärav
* aiapink
* aiapuu
* aiatee
* jalgvärav
* peenar

* kiviaed - põldudelt äraveetud kividest laotud piire Eestis, mujal euroopas leidub ... ning pinnase ärauhtumise vältimiseks
* piirdeaed
* lattaed
* lippaed = tara (taralipp = aialipp)
* plankaed
* raudaed = raudtara
* roigasaed
* rõhtaed
* teivasaed
* traataed
* võrkaed

* aedkannike = võõrasema
* aedliivatee
* aedvili
* aster = aedlesesõlg
* jorjen = aeddaalia
* harakputk = aedputk
----
hullem veel, kui armastus...--Hendrix 30. juuni 2007, kell 16:25 (UTC)
----
Aiast väiksem on aedik

Minu meelest ei kuulu see siia, sest siin on mõeldud aeda teises tähenduses. Andres 30. juuni 2007, kell 19:32 (UTC)

: Kui mul on pisike peenar ja ma selle kaitseks loomade eest, piiran millegagi,

: siis on see nagu imepisike aed, samamoodi kui potitaim (kääbus) on ka taim.

: Samas nimetatakse ka seasulgu aedikuks ehk sea aiaks.

: Kas keegi on võimeline sõnastama aia funktsiooni? mõned laused järgenavlt:

: - õunaaed on aed viljapuude kasvamiseks

: - botaanikaaed on taimeteadlaste töömaa ja silmailu nautlejate puhkuse koht

: -- suwa 3. juuli 2007, kell 06:18 (UTC)
----
teeksin ettepaneku mõtestada lahti mõiste "aed" kui maastikuarhitektuuriline mõiste. Alates Semiramise rippaedadest kuni tänapäevaste katusaedadeni. Igasugused aedikud ja sulud võiksid jääda täpsustusleheküljele.--Hendrix 17. juuni 2008, kell 17:03 (UTC)

Aedikust ja pargist on siin juttu aia mõiste piiritlemiseks. Täpsustuslehele nad ei sobi, sest neid nimetatakse teistmoodi. Andres 18. juuni 2008, kell 06:32 (UTC)

:Aed sõna tähendab, nagu ka eelpool toodud loetelust aru võib saada ka ehitist või rajatist. Siin ilmselt ilma täpsustusleheta hakkama ei saa.  Akra 18. juuni 2008, kell 07:22 (UTC)

:"Aed" oli ka 1923-1940 ilmunud aiandus- ja mesindusajakiri.Akra 18. juuni 2008, kell 07:22 (UTC)
----
Aias elab tavaliselt taimi, putukaid, seeni, baktereid.
Võtsin välja. Kk 2. juuni 2009, kell 10:45 (UTC)
----
Aedik ja eriti loomaaed minu meelest siia ei kuulu. Andres 10. november 2009, kell 15:35 (UTC)

: Tahtsin seda jälle öelda. Võtan välja. Pole vist mõtet arutelusse kirjutada. Andres (arutelu) 15. oktoober 2016, kell 13:29 (EEST)
----
"Aedade kujundamisega tegeleb maastikuarhitektuur, mis on aga märksa laiem mõiste" - Mis on laiem mõiste? Aed või maastikuarhitektuur? Segane lause.--Rünno 10. november 2009, kell 17:42 (UTC)

Lause ei ole korrektne, kuid kindlasti maastikuarhitektuur. Andres 10. november 2009, kell 17:57 (UTC)


Arutelu:Imede saar

The fourth book in the series is an interlude called  Island of Miracles. It follows the form of a medieval manuscript so closely (purportedly by Niccolo Casarmana) that a number of readers — especially after three authentic historical novels by Ristikivi — took it for non-fiction. It is actually a flight of fancy, following a ship that during the plague of 1348 sails westward and discovers Allotria (Greek for "Strange Land") that resembles various legends of Atlantis. Furthermore, "Island of Miracles" is amazingly similar to a Hollywood "epic" on the same theme (Ristikivi has an old weakness for movies!), but with two significant differences — the movie glorified only technical achievements and was dead serious, Ristikivi concentrates on the psychology of the people in this "ideal social paradise" and covers the whole scene with hidden humor, irony and parody. In beautiful, simple medieval language he describes modern ideas like sex education, contraceptives, Marilyn Monroe, a game strangely resembling football, etc. A commercial for NECTAR & AMBROSIA (the favorites of Greek Gods) is especially delicious. The end of the island reflects shadows of the atomic age... or is it three-dimensional stereophonic super-television?? Ristikivi leaves both possibilities up to the reader... -- nii kirjutas Jyri Kork Ohpuu 2. veebruar 2007, kell 08:41 (UTC)

Kas Casarmana on Ristikivi välja mõeldud tegelane? Võõrvikides sellist ajaloolist isikut vist ei leia?--Estopedist1 (arutelu) 29. september 2018, kell 10:56 (EEST)


Arutelu:Fakt

See määratlus on liiga lühike ja mittemidagiütlev! --[[Kasutaja:193.40.58.14|193.40.58.14]] 2. veebruar 2007, kell 10:24 (UTC)

''Faktid on tihedalt seotud nende kindlakstegemisega. Fakt on [[mõiste]] mille puhul on kindlaks tehtav, et sellele vastab mingi [[objektiivsus|objektiivne]] realiteet.
''

Loodusteaduse aspektist on fakt loodusseadusele vastav ese, nähtus või sündmus.

Jätsin selle sisu esialgu välja, sest see on segane. Andres 2. veebruar 2007, kell 12:27 (UTC)
----
Artikkel nõuab tööd. Tuleb avada mõiste sisu ning rääkida ka tähendusnüanssidest teistes valdkondades ja tavakeeles. Andres 2. veebruar 2007, kell 12:29 (UTC)
----
fakti olemasolu ühelt poolt tagatud sellega, et nähtus või asi vastab teooriale ja on selle raames kooskõlaliselt kirjeldatav.

Mis mõttes on fakti olemasolu sellega tagatud? Andres 9. veebruar 2007, kell 13:25 (UTC)
----
Faktilisuse kohta peaks olema eraldi artikkel.
Fakt osutab selle järgi eelkõige millegi tegelikkusele ehk sellele, et miski on, aga ei ütle, mis see iseendast on.

Mis mõttes fakt osutab millegi tegelikkusele?

Sellest lausest jääb mulje, nagu see, mis see iseendast on, oleks seotud normidega.
Faktilisus pole seega piisav

Kuidas see järeldub?
Nende valdkondade puhul kerkibki fakti asemel põhimõisteks väärtus.

Mida see tähendab?
Martin Heidegger räägib oma peateoses "Olemine ja aeg" inimese olemasolu (Dasein) faktilisusest, millega ta osutab eelkõige inimese surelikkusele, kuid samas on faktilisus seotud olemasolu heidetusega kui selle et-olemise vältimatute karakteristikutega laiemalt. Faktilisust tõlgendatakse siin kogemuse eelteoreetilisest iseloomust lähtuvalt.

See esitus on nii kokkusurutud, et jääb hämaraks. Andres 9. veebruar 2007, kell 13:30 (UTC)
Tihti arvatakse et fakt = tõde. Kas ei peaks selle kohta veidi pikemalt miagi olema? --Vikker 12. mai 2009, kell 13:20 (UTC)

Võib-olla küll. Midagi säärast ongi artikli alguses öeldud. Andres 12. mai 2009, kell 19:23 (UTC)
----
Definitsioonilauses peab olema see sõna, mida defineerima hakatakse nimetavas käändes. Selles artiklis on see omastavas käändes. Alts 1. detsember 2010, kell 20:52 (EET)

Minu meelest võib vabalt olla omastavas või mõnes muus käändes. Sageli on ta rajavas käändes. Andres 1. detsember 2010, kell 23:15 (EET)
----
Fakti (ladina sõnast factum 'tehtud') ehk tõsiasja ehk tõiga all mõeldakse filosoofias tegelikku asjade seisu....
Kas see pole liigselt filosoofiakeskne määratlus sõna enese definitsioonina? Määratlus filosoofias võiks pärast tulla. (vt. Inglise keelne lk.) Nimelik 17.10. 2013, 21:10

Kus siis veel fakti defineeritakse peale filosoofia?

See, mis on tegelikult juhtunud või on tõsi? Mille poolest see erineb tegelikust asjade seisust? Andres (arutelu) 18. oktoober 2013, kell 19:08 (EEST)
----
Selline definitsioon ei kõlba kuskile. Entsüklopeedias ei saa midagi defineerida sünonüümide kaudu, see ei ole võõrsõnade leksikon. Leksikon kinnitab ainult, et tegu on sünonüümidega. Andres (arutelu) 22. oktoober 2013, kell 10:51 (EEST)
----
Fakt loodusteaduses...See teeb fakti mõiste loodusteaduse raames problemaatiliseks....Ja see ongi kogu info fakti kohta loodusteaduses? Selline arutluskäik on huvitav aga see võiks olla pigem arutelu all kui artiklis. Mulle tundub, et meil eestikeelses vikipeedias oleks hädasti vaja rohkem loodusteadlastest administraatoreid, kes selliseid üldiseid, keskseid mõisteid täpsustaksid ja kõrvalistest küsimustest puhastaksid.
Fakt kui selline, loodusteaduse raames, on ju kõikidest asjadest kõige kindlamaid asju üldse. Kui nimetame selle problemaatiliseks, siis millele veel üldse loodusteadus tugineda saaks.. huvitavale filosoofiale, sõnade paljususele, puhtale loogikale, ideedele, usule või millele? Kas pole igasuguse tõe kinnituseks mingi konkreetne fakt, faktid millele see tõdemus tugineb? Kas pole fakt, teaduslikus mõttes, ainuke kriteerium, mis eristab objektiivset ja subjektiivset vaadet, tõsikindlat ja üksnes arvamuslikku. Kui fakt oleks problemaatiline ei saaks me rääkida mingist kindlast teadmisest.. ka siin vikipeedias oleva info adekvaatsusest. Facta non solum verba.
Nimelik (arutelu) 14. detsember 2015, kell 16:12

Scientific facts are verified by repeatable careful observation or measurement (by experiments or other means). (ingl. k. lk tekst)  Midagi sellist võiks ka artiklis olla teaduslike faktide kohta. Nimelik (arutelu) 14. detsember 2015, kell 17:19

: Tere Nimelik!

: Edu Teile sellega! Kogu inimteadlaste ühendunud (aja)lookogu, hästi loeme siia ka need kes neistega ühenduses veel pole olnud, ei anna ju veel Loodus(teaduse)faktivõrgustikku minu arust - siin on tähtsal kohal ka asjaolud 'kuidas faktimäärajaks saadakse' (erinevate riikide teadusmoodulid): mida arvata inimeste 'moraalimeelest' (Francis Hutcheson, 1728) nimelt võib hiljutiste avastuste valguses (fMRI neurokuvamisuuringute tõlgendamine) 'moraal' inimese ajus olemas olla ja isegi sisemise moraalivõrgustiku moodustada - -neuromoraalse-süsteemi- keskuseks pakutakse ventromedial prefrontal cortex ’it (täpsemalt selle parempoolset osa)Dr. Mario F. Mendez, MD, PhD, Professor, http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3163302/ The Neurobiology of Moral Behavior: Review and Neuropsychiatric Implications, CNS Spectr. 2009 Nov; 14(11): 608–620, PMCID: PMC3163302, NIHMSID: NIHMS296407

: * GUY KAHANE, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1111/mila.12001/pdf On the Wrong Track: Process and Content in Moral Psychology, Mind & Language, 27. väljaanne, nr 5 November 2012, lk 519–545.

: Mariina 15. detsember 2015, kell 07:11 (EET) alias Простота
See, mis siin alajaotuses "Fakt loodusteaduses" enne oli, on problemaatiline (esimese lause kohta on ülalpool juba küsimus esitatud), ja lisatu on minu meelest kokkuvõttes vähemalt sama problemaatiline. Ma teen ettepaneku kogu see alajaotus välja võtta.
Tegu ei ole teadusliku, vaid filosoofilise teemaga. Andres (arutelu) 16. detsember 2015, kell 22:53 (EET)
Gümnaasiumi bioloogiaõpik ei ole filosoofilise teema puhul sobiv allikas. Andres (arutelu) 17. detsember 2015, kell 03:04 (EET)
Soovitan lugeda seda: Mis asi see on, mida nimetatakse teaduseks?. Andres (arutelu) 17. detsember 2015, kell 03:05 (EET)

Ok, filosoofiline fakti käsitlus on kindlasti oluline aga kuhugi peaks mahtuma ka fakt kui teaduslik termin. Ka ingl. k. vikilehel on siiski lõik: :Scientific facts are verified by repeatable careful observation or measurement (by experiments or other means). Kui fakti selline käsitlus filosoofilisel fakti lk ei sobi, siis tuleks teha ka lehekülg faktist teaduslikus maailmavaates või midagi sellist. Fakt loodusteadustes ei saa olla üksnes problemaatiline... või kuidas? Võtame näiteks Fukushima tuumaelektrijaama katastroofi. See on fakt, mis on selles faktis problemaatilist. Fakti tõlgendustes võivad tekkida problemaatilised seletused, vaieldavused aga fakt, kui selline pole kunagi problemaatiline. Kui fakt loodusteaduses on problemaatiline, siis ju vaatlus, katse, falsifitseeritavus on samuti problemaatilised, sest need tuginevad faktile. Kui aga need kolm on problemaatilised on kogu teaduslik maailmavaade problemaatiline. Nimelik (arutelu) 17. detsember 2015

Loodusteaduses on fakti olemasolu ühelt poolt tagatud..teooriaga. See fakti olemasolu on tagatud - see on jah päris absurdne, suvaline mõte. Üks on primaarne (fakt), teine sekundaarne, mitte vastupidi. Teooria ei loo ju fakti vaid fakt aitab teooriat verifitseerida või valeks tunnistada. Aga sellest oli juba eelpool.. Nimelik (arutelu) 17. detsember 2015

: Tere Nimelik!

: Ma mõtlesin Teile just soovitada, et oodake see meie Vikipeedia inimime ära saate ehk 'käima' aga juba jõudsite arvamusi vahetada ☺ ...

: Mis mõttes Fukushima tuumaelektrijaama katastroof on fakt, kas see on fakt kõigi nende List of nuclear power stations mõttes? Kas see on kindel, et seal Loodus oma enesekohase loomuga tegutses või ? Kahtlen...

: Mariina 17. detsember 2015, kell 13:01 (EET) alias Простота

:: Tere Mariina! Kas oled lugenud seda: Mis asi see on, mida nimetatakse teaduseks??  Nimelik (arutelu) 17. detsember 2015

::: Seda artiklit jah üsna 'soojalt' aga minu meel selliselt ei nokitse, minu 'teadustõmme' on kindlalt ingliskeelne, kui saan seal millelegi küüned taha siis 'tilgub' ka eesti keelde vahel aga nüüd hoopis teine asi - ma pean vaatama kas ta mul lastele on 'musta-tarkuse-kummutisse-lahterdatud' kui ei siis võiks selle järjekorda panna miskis plaanis; võib-olla, ehk, ei ma ei saa mul on ikka veel palju eksamiteks õppida : seep see on, et varesed ei pea koolis käima nad on niigi targad aga inimene peab muudkui õppima ...

::: Mariina 17. detsember 2015, kell 13:33 (EET) alias Простота

:::: Aitäh! Varese võrdlus on väga hea, selline see inimese elu on..https://www.youtube.com/watch?v=oYFFcvDJt9s  Õpi hoolega! Nimelik (arutelu) 17. detsember 2015

::::: Tänud ilusad!

::::: Mariina 17. detsember 2015, kell 14:02 (EET) alias Простота
----
Ma ei ole nõus, et loodusteadustes on mingi teine fakti mõiste kui filosoofias. Teadusfilosoofias on küll fakti käsitlus spetsiifiline, kuid jääb ikkagi filosoofia raamidesse.
See lõik, mis on välja tõstetud, on ebaõnnestunult sõnastatud ja võib-olla ka ebaõnnestunult mõeldud. Loodusteaduses ei ole mingit spetsiifilist faktimõistet, või kasutatakse sõna "fakt" üldkeelses tähenduses. Fakt ei ole midagi, mis oleks lahus selle mõistmisest ja esitusest, seetõttu sõltub fakt ka mingitest teooriatest (teadusliku fakti puhul teaduslikest teooriatest, fakti puhul üldse mingitest nende analoogidest).  Andres (arutelu) 30. detsember 2015, kell 12:31 (EET)
Üldkeeles mõeldakse fakti all seda, kuidas asjad tegelikult on. Seejuures jäetakse tähele panemata, et konkreetne fakt on mõeldamatu ilma teoreetilise raamistikuta. Andres (arutelu) 30. detsember 2015, kell 12:32 (EET)

: Ma päriselt ei saa aru, mida täpselt silmas pead. Millisel juhul on fakt mõeldamatu ilma teoreetilise raamita, äkki mõni näide? Kas pole nii - fakt on ikka fakt, hoolimata sellest kas teooria on, seda pole või see on petlik. Tuli põletab ikka samamoodi. "Teda"/seda ei huvita, kuidas inimene oma teadvusega seda nimetab, seletab, milliseid vaateid selle suhtes omab. Hapnikuga ühinemine või flogistoni eraldumine või milleks iganes tuld subjektiivselt peetakse on fakti kui objektiivse tegelikkuse suhtes teisejärguline. Kas võib öelda, et maailm koosneb faktidest, on alati koosnenud? Teine lugu on kuidas neid tõlgendada. Aga erinevad tõlgendused ei muuda fakti ennast. Nimelik (arutelu) 13. jaanuar 2016 7:14

Jah, kui lähtuda sellest faktimõistest, mis meil siin alguses on, siis on see tõesti nii. Aga loodusteaduses ei ole selles mõttes teada, mis on fakt. Selles kontekstis räägitakse pigem teooriast. (Ja siingi pole selge, kas teooriad põhimõtteliselt saavad öelda midagi faktilist.) Loodusteaduses mõeldakse fakti all pigem seda, mida vaatlus ja katse otseselt ütlevad. Selles mõttes on tõesti loodusteaduses teistsugune fakti mõiste. Ja sellised faktid on teooriast sõltuvad. Vaata selle kohta: Mis asi see on, mida nimetatakse teaduseks?, I peatüki kokkuvõte. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2016, kell 10:52 (EET)

:Millisest teooriast sõltub see fakt, et tuli põletab meie näppu kui tuld katsuda proovime? Põletab igal juhul, ükskõik milline see fakti teadusfilosoofiline mõiste ka oleks. Teooria enne ja siis fakt või fakt enne ja siis teooria. Ka Chalmersi ja Kuhni näppu. See on lihtsalt paratamatu ilming, fakt, mida teadus proovib seletada ja filosoof siis enda arvates kõige kõrgemalt positsioonilt interpreteerida, vaidlustada, jne. Inimene mõtiskleb oma ajus nii ja naa..mõtelda on ju mõnus.. aga miski on maailmas, mis lihtsalt on nii nagu ta on. Kadunud Peeter Mudist nimetas seda paratamatuseni jõudmiseks. Teadlane aksepteerib seda tõsiasjana. Jätab oma tõlgendused, keskendub faktile enesele, maailmale enesele. Filosoof seab aga ikka kahtluse alla kõik, peale oma huvitava mõtte. Kui teadust maailmas poleks, oleksid inimesed lõputus skolastilises defineerimise probleemistikus-üks autoriteet arvab nii, teine naa ja mõlemal on "õigus" jne. Fakt ise, näiteks see põlemise asi, ei olene sellest eriti. Elus või surnud kass, puutükk või kiletükk, temal/nendel pole mingit "teooriat" selle tule-fenomeni kohta. Tuli põletab neid kõiki ikka samamoodi. See on fakt, miski mis ei olene kellegi teooriast. https://et.wikipedia.org/wiki/Natura_parendo_vincitur Küsimus on selles, kas tahame näha maailmas selgust, seaduspära või lõputult vaielda ja kahelda, mängida erinevate arvamuste, teooriate, tõlgendustega jne. Nimelik 15. jaanuar 2016 19:40

:: Noh, mingi (küll mitte teaduslik) teooria ju on, millest tuleneb tule ja näppude jne olemasolu. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2016, kell 20:05 (EET)

:::Jah, aga sellest või selle puudumisest ei olene-tulene fakt tulest ja põlemise protsessist. Teooria, nimetamine ei pane tuld põlema/põletama. Põlemine (fakt) paneb mõtlema teooriaid selle kohta. Teooriaid võib olla palju, põlemine on aga üks. Nii otsib inimene seda ühte, mis kattuks, sobiks täpselt faktiga. Faktid kalduvad olema invariantsed, teaduslikud teooriad proovivad jõuda sama invariantsuseni fakte moonutamata. See sama on ka vikipeedia eesmärk- olla kompetentsikeskus, tugineda faktidele, eristada arvamused, hüpoteesid tegelikust. Nimelik 15. jaanuar 2016 21:13

:::: Faktist räägitakse kahes mõttes: see, mis tegelikult on, ja väide selle kohta, mis tegelikult on. Peale selle, fakte vastandatakse teooriatele kui midagi, mida saab empiiriliselt kindlaks teha. Selles artiklis tuleb ka avada see tähenduste erinevus. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2016, kell 11:22 (EET)

::::::  Selge see, et põhjalik artikkel peaks sisaldama erinevaid kihte mõiste kohta. Minu arvates kaldu on artikkel siis, kui peamine tähendus on põgus ja spetsiifiline interpretatsioon põhjalik (Heideggeri fakti kui kogemuse eelteoreetilisest iseloomust jne.) Soomekeelsel ja inglisekeelsel lk on palju selgemalt välja toodud fakti objektiivne külg, kui vaatlejast sõltumatu iseloom. Samuti puudub meie artklis teadusliku fakti mõiste, mis on seotud vaatluse ja katse mõistega, teadusliku meetodiga. Filosoofilises osas tuleks välja tuua ka erinevad vaatenurgad teadusfilosoofias, nagu näiteks venekeelsel lk: В современной философии науки распространены две основные концепции факта: фактуализм и теоретизм. Первая утверждает автономность фактов по отношению к теории, подчеркивая независимость формулировки фактов от теоретических построений. Согласно второй, факты полностью зависят от теории, в зависимости от выбора теоретической позиции, факты могут изменяться. Распространены и подходы суммирующие в себе две указанные концепции и признающие одновременно теоретическую нагруженность фактов и их автономный по отношению к теории характер. Nimelik 17. jaanuar 2016 00:40

::::::: Nende märkustega olen nõus. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2016, kell 01:01 (EET)
----
Fakti tunnuseks on ta eksperimentaalne kontrollitavus.

Ma võtsin selle välja, sest esimese lause järele ta ei sobi (ei käi fakti kohta selles üldises mõttes) ja artiklis pole ka kohta, kuhu see panna. Andres (arutelu) 11. oktoober 2016, kell 09:06 (EEST)
Nüüd on siin koos viitega öeldud nii: "Faktiväide on väide, mis sisaldab andmeid ning mille tõesust või väärust on võimalik kontrollida". Esiteks, viidatud on blogile, mis pole autoriteetne allikas. Teiseks, ka allikas on öeldud, et see on lihtsustatud esitus.  Tõepoolest, selline jaotus kontrollitavaid  andmeid sisaldavateks väideteks kui faktiväideteks ja andmeid mittesisaldavateks väideteks kui väärtushinnanguteks pole võimalik. Võtame näiteks väited: "Peale meie Universumi on olemas ka teisi universumeid." "Jumal on maailma loonud." "Füüsiline maailm on reaalselt olemas." Kolmandaks, siin juttu juriidilisest mõistest, millest peaks rääkima artiklis Faktiväide või mõnes laiendatud pealkirjaga artiklis. Neljandaks, ka see väide ei sobi siinse definitsiooniga kokku ning selle esitamine definitsiooni järel on eksitav. Andres (arutelu) 11. oktoober 2016, kell 10:07 (EEST)
Nüüd on viide asendatud viitega ingliskeelsele vikipeediale. Esiteks, see pole aktsepteeritav viiteallikas, teiseks, kus sea öeldud on? Mina ei leidnud.
Selle artikliga tuleb töötada, esitus on ühekülgne, aga ma leian, et see õigusta ebasidusa jutu kirjutamist. Kui tahate täiendada, siis võtke süstemaatiliselt ette.  Andres (arutelu) 11. oktoober 2016, kell 13:57 (EEST)
Fakt (ladina keele sõnast factum 'tehtud') on tõik ehk tõsiasi, millele osutab tõene väide. Faktiväite tüüpiline test on selle kontrollitavus - st., kas on võimalik tõendada, et vastavad kogemusele - vaatlusele või eksperimendile. Väited, mille tõesust või väärust ei ole võimalik kontrollida ega tõestada, ei ole ka võimalik nimetada faktiväideteks.
PS! Selleks, et teada, kas väide on tõene, ainult tõene väide osutab faktile, peab olema võimalik seda väidet kontrollida. Järgnevad väited ei ole faktiväited, kui neid pole võimalik tõestada: "Peale meie Universumi on olemas ka teisi universumeid." "Jumal on maailma loonud." "Füüsiline maailm on reaalselt olemas."
--213.180.7.217 11. oktoober 2016, kell 16:03 (EEST)

Noh, hea küll, faktiväidet võib kontrollitavuse kaudu defineerida, nagu viidatud allikas tehti, aga siis see ei haaku ei artikli esimese lausega ega Sinu repliigi esimese lausega. Väite tõesus ei sõltu sellest, kas me seda teame ja kas meil on võimalik seda kontrollida. Pole muidugi välistatud, et keegi  defineerib tõesust nii, et see on sõltuvuses kontrollitavusest, aga niisugune arusaam ei ole üldtunnustatud ega minu meelest ka usutav, või teiste sõnadega, see tundub tervele mõistusele vastu rääkivat. Andres (arutelu) 11. oktoober 2016, kell 16:44 (EEST)

::"Noh, hea küll, faktiväidet võib kontrollitavuse kaudu defineerida, nagu viidatud allikas tehti, aga siis see ei haaku ei artikli esimese lausega ega Sinu repliigi esimese lausega." - faktidest endast ei saagi ju rääkida...ainult väidetest, mis on kas tõesed või mitte. Sellepärast tulebki pärast Fakti definitsiooni kirjutad faktide kohta käivatest väidetest ehk faktiväidetest.

::: Mis mõttes faktidest ei saa rääkida? Kui nendest ei saaks rääkida, milleks siis faktiväiteid tarvis oleks? Nendega ju tahetaksegi faktidest rääkida. Aga faktid on siis ka olemas, kui neist keegi ei räägi. Andres (arutelu) 12. oktoober 2016, kell 19:07 (EEST)

:"Väite tõesus ei sõltu sellest, kas me seda teame ja kas meil on võimalik seda kontrollida." - Tõsi, ei sõltu sellest, kas me seda teame. Väide kas on tõsi või ei ole. Kontrollimine annab teadmise sellest, kas väide on tõene või mitte. Väite tõesus sõltub selle väite seletus- ja ennustusjõust. Väited, mida ei ole võimalik kontrollida, tuleks nimetada pigem oletuseks või arvamuseks, sest nende väidete tõesus ei ole kindlaks tehtud.

:: Noh, üldjuhul ei anna kontrollimine lõplikku vastust.

:: Väite tõesus ei sõltu selle seletus- ja ennustusjõust. Tõsi küll, ennustuste õnnestumine või ebaõnnestumine on kaudne tõend väite tõesuse või vääruse kohta.

:: Väita võidakse ka seda, mille tõesus ei ole kindlaks tehtud. Ja kui on võimalik kontrollida, siis enne kontrollimist ka pole kindlaks tehtud. Andres (arutelu) 12. oktoober 2016, kell 19:07 (EEST)

::"Pole muidugi välistatud, et keegi defineerib tõesust nii, et see on sõltuvuses kontrollitavusest, aga niisugune arusaam ei ole üldtunnustatud ega minu meelest ka usutav, või teiste sõnadega, see tundub tervele mõistusele vastu rääkivat. " - inglise keelne wikipedia teine lause fakti kohta:"The usual test for a statement of fact is verifiability—that is, whether it can be demonstrated to correspond to experience." Tõe vastavusteooria ehk tõe korrespondentsiteooria on kõige tunnustatum tõeteooria üldse, mida peetakse just tervemõistusega kooskõlas olevat.
--2001:7D0:8514:A880:19D8:B6D9:50A3:990 11. oktoober 2016, kell 19:23 (EEST)

::: Tsiteeritud lause ei ütle tõesuse kohta midagi.

::: Tõe vastavusteooria ei ütle kontrollitavuse kohta midagi. Andres (arutelu) 12. oktoober 2016, kell 19:07 (EEST)
-- Huvitav video fakti ja vikipeedia kui sellise kohta https://www.youtube.com/watch?v=xQ4ba28-oGs&feature=youtu.be (Nimelik) 24. detsember 2016, kell 13:00


Arutelu:Mälupulk

Siia ei viita ükski lehekülg. Andres 3. veebruar 2007, kell 07:31 (UTC)

64-gigabaidiseid mälupulki
selle asemel peaks olema 64 MB
64 gigane oleks ju meeletult suur

Vaata  siia. Andres 28. märts 2007, kell 15:49 (UTC)

: lisaks siin 64 GB Kaitz 19. juuni 2007, kell 06:28 (UTC)
----
2006. aastal toodeti kuni 64-gigabaidiseid mälupulki, üldlevinud on 1 ja 2 GB-sed mälupulgad.
Andres 19. märts 2010, kell 19:59 (EET)
----
Numbritega joonis nõuab allkirja. Andres 19. märts 2010, kell 20:05 (EET)


Arutelu:Talvesõda

[http://www.postimees.ee/030207/esileht/ak/242809_1.php Postimees: Talvesõja valged laigud ]

Millisest Karhulast siin räägitakse? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. november 2008, kell 15:58 (UTC)

tekstist: Soomele tulid appi tuhanded vabatahtlikud paljudest riikidest, appitulnuid vabatahtlike oli 11 500 meest. Talvesõjas võitles ka 2 000 eestlast <- sellele väitele paluks nüüd küll algallikat. tea kuhu need mehed peale Talvesõja lõppu peitu pugesid? erna oli ju salk, norras sõdis ka poolrühma jagu soomest tulnud eestlasi...

“Soome rõhutas, et ta pidas separaatsõda konkreetsete rahvuslike eesmärkide saavutamiseks. Leningradi ei rünnatud ega püütud läbi lõigata Murmanski raudteed. Saksamaale polnud antud mingeid poliitilisi lubadusi. /- - -/ Kui Ühendriikide panus viibki lõpuks liitlased võidule, siis arvati, et enne seda purustab Saksamaa Nõukogude Liidu, nagu oli sündinud 1918. aastal. See oleks olnud Soome jaoks II maailmasõja parim lõpp” (XX sajandi lõpparve, Vagabund, 2005, lk 244). (link) --kanakukk 14. detsember 2009, kell 23:25 (UTC).

Kas seal ka see kirjas on, miks Soome ja NSVL separaatrahu ei sõlminud? Taivo 15. detsember 2009, kell 10:53 (UTC)

:Ma ei saa praegu aru, et millise sündmuse kohta sa küsid? St kas pead silmas Talve- või Jätkusõja rahulepingut? --kanakukk 15. detsember 2009, kell 15:51 (UTC).

::Jah, Jätkusõja kohta küsin. See ei puuduta küll Talvesõda, aga küsin ikkagi. Taivo 15. detsember 2009, kell 16:20 (UTC)
Vaherahu kohta on kirjas siin, aga põhjustest ei midagi. Ma kahjuks soome keelt ei valda, aga ehk saad soome vikist targemaks.--kanakukk 15. detsember 2009, kell 16:42 (UTC).
----
Eestlaste arv on Jätkusõjaga segi aetud? Andres 9. oktoober 2010, kell 00:32 (EEST)

Jätkusõjas oli eestlasi rohkem, soomlased ise said numbriks 3273 inimest: http://digi.narc.fi/digi/fullpic.ka?kuid=3053779 N.N. 9. oktoober 2010, kell 18:06 (EEST)

: Siis võtame üldse välja? Andres 10. oktoober 2010, kell 12:08 (EEST)

::Ei, peaks ikkagi mingi numbri panema, muidu on varsti see 2000 tagasi. Leskinen, Juutilainen: Talvesõda lk.721 ütleb nii: Eesti vabatahtlike hulgaks on ametlikult märgitud 56, kuid tollases poliitilises olukorras ei olnud ei eestlastel ega soomlastel kasulik uhkeldada nende vabatahtlike hulgaga. Eestlaste hulk võis ületada kõvasti saja. N.N. 10. oktoober 2010, kell 19:25 (EEST)

::: Palun pane siis sobiv sõnastus sisse. Seda allikat võib koos viitega tsiteerida või refereerida. Andres 10. oktoober 2010, kell 20:09 (EEST)
----
lneriikide v]imalikule sekkumisele s]tta Soome pooleL ning ei vastanud NSVL poliitilisele plaanile selles osas (lneriikide s]ttaastumine NSVL-ga).

Kas mitte see muudatus lihtsalt tagasi pöörata? Andres 9. aprill 2011, kell 19:25 (EEST)
----
"Sõja tagajärjed" — seal paistab midagi ref-dega paigast ära olema ("lneriigid"); Samas kirjutavad itaallased, et Petsamo läks NL-le 1944. a. – vt.  Jakobselva (sks Wiki samuti); RUS Wi-s jälle, et läks NL-le 1940... --Toivo (arutelu) 22. august 2012, kell 00:39 (EEST)

Vastuseks iseendale, kirjutasin:Petsamo läks Nõukogude Liidule 1944. aasta 19. septembri Moskva vaherahuga, mis ratifitseeriti Pariisi rahulepingutega 10. veebruaril 1947 (peamiselt ITA Wiki põhjal)."ref-probleem" siiski jääb...
----
Parandamisega tuli uusi vigu sisse. Andres (arutelu) 31. august 2014, kell 11:35 (EEST)
----
Kui kirjutada nimed väikese tähega, siis ei saa  enam aru, millest jutt ("kummaline sõda", "teine maailmasõda"). 2001:7D0:87FF:6480:CC9C:FC25:49F0:D8D6 5. november 2016, kell 11:29 (EET)

Kummalise sõja puhul võib tõesti nii olla, et ei saa aru, aga selle võib vajaduse korral ka jutumärkidesse panna. Minu meelest praeguses kontekstis ei teki segadust. Teise maailmasõja ja talvesõja puhul minu meelest mingit arusaamatust ei saa olla. Andres (arutelu) 5. november 2016, kell 11:44 (EET)


Arutelu:Lauri Vahtre

Kas LV ikka visati ülikoolist välja? Kas seal ei olnud mingi pehmem variant? Lugegu keegi, kel tema mälestusteraamat käepärast.

"See, mis Lauri Vahtrel näib olevat tegelikult südamel, selgub alles raamatu lõpus: Noor-Tartu lõpp ja julgeoleku ülekuulamised, Tauno Puki vereohver, ainsana Lauri Vahtre eksmatrikuleerimine vahetult enne ülikooli lõpetamist." http://www.ekspress.ee/arhiiv/1999/15/areen/Raamat.html 80.235.39.28 28. veebruar 2007, kell 16:28 (UTC)
Igatahes sai ta aasta hiljem ülikooli lõpetada, praegu jääb mulje, et ei saanud.

Siin on teisigi ebamäärasusi. Milles seisnes tema poliitikasse astumine ja millal see toimus? Rahvuslik Koonderakond Isamaa moodustus nelja erakonna ühinedes. Vaevalt oli ta kõigi nende sünni juures. Peale selle, sündmused tuleks esitada kronoloogilises järjekorras. Andres 4. veebruar 2007, kell 18:30 (UTC)

Vana poliitiku kohta liiga ilus lugu. "Doktorikonkurss" tuleks lisada, samuti filmikriitika. Mõned lingid:
* Tuuli Jõesaar [http://www.epl.ee/artikkel/601636 "Lauri Vahtre teenib nõuniku ametis 1574 eurot kuus"] EPL, 3. august 2011
* Holger Roonemaa, Ilmar Kahro [http://www.epl.ee/artikkel/600335 "Laari värske PR-nõunik: ärge vinguge ja sügelege"] EPL, 6. juuli 2011
* [http://www.epl.ee/artikkel/600368 "Mikser: Vahtre töölevõtmine peegeldab võimuvõitlust IRL-is"] EPL, 6. juuli 2011
* [http://www.epl.ee/artikkel/600366 "Raudne: kui doktorikraadi nõue piiras konkurssi, sai Vahtre töökoha ebaõiglaselt"] EPL, 6. juuli 2011
* Tuuli Jõesaar [http://www.epl.ee/artikkel/599120 "Laari soe koht läheb Vahtrele? Üllatus!?"] EPL, 7. juuni 2011
* Ilmar Kahro [http://www.paevaleht.ee/artikkel/600389 "Laari hinnangul pole PR-tööd võimalik doktorikraadita teha"] EPL, 7. juuni 2011
* Aleksander Krjukov [http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/laar-lauri-vahtre-palkamist-ei-saa-vorrelda-evelyn-sepa-juhtumiga.d?id=49002891 "Laar: Lauri Vahtre palkamist ei saa võrrelda Evelyn Sepa juhtumiga"] Delfi, 6. juuli 2011
* [http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/doktorikraadi-noudega-pr-nouniku-konkursi-voitiski-lauri-vahtre.d?id=48972717 "Doktorikraadi nõudega PR-nõuniku konkursi võitiski Lauri Vahtre"] Delfi, 6. juuli 2011
* Merje Pors [http://www.postimees.ee/472414/kaitseministeeriumi-avalike-suhete-nounikuks-kandideeris-kolm-doktorit/ "Kaitseministeeriumi avalike suhete nõunikuks kandideeris kolm doktorit"] Postimees, 16.06.2011 --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 4. august 2011, kell 17:24 (EEST)

Nõuniku konkurssi puudutav on ebaproportsionaalselt detailine (üle tähtsustatud). See sobiks minu meelest paari lausega kokku võetuna poliitilise tegevuse alaossa. 88.196.241.249 24. august 2011, kell 15:47 (EEST)

samas on see kõige tähelepanuväärsem asi, mis Lauri Vahtrega seoses on viimastel aastatel toimunud. proportsioone saab õgvendada, kirjutades artikli muid osi põhjalikumaks.

teine võimalus on nõunikukonkursist tekitada eraldi artikkel, nagu poliitilistest skandaalidest mõnikord on tehtud — Lindiskandaal ja Edgar Savisaar on eraldi, kui veidi suuremat proportsiooni tegelast ja vastaval määral suuremat proportsiooni skandaali näiteks tuua.  Ohpuu 24. august 2011, kell 19:09 (EEST)

: Asi on spekulatiivsem ja pole lindiskandaaliga päris võrreldav. Minu meelest pole sellest mingil juhul tarvis nii pikalt kirjutada – lihtsalt nenditagu, et selline asi oli ja põhjustast meelehärmi ning selle järel olgu nii mitu viidet nagu heaks arvatakse. Eeldaksin entsüklopeediast konkreetsemat stiili, (kokkuvõtvaid) üldistusi, vähem järjejutu stiilis vahtu (kes mis järjekorras mida ütles). 88.196.241.249 24. august 2011, kell 19:39 (EEST)

:: Armas anonyym, ma ei kahtle, et sina niimoodi arvad. Mina arvan jälle teisiti. Eesti Vikipeedias kasutatakse suhteliselt vähe tsitaate ning kuna artiklid on siiani lyhikesed ja viideteta, kipuvad olulisedki asjad olema lyhidalt kokku võetud. Selle vastu aitab just nimelt see, kui terved artiklid kirjutatakse pikemateks ja põhjalikumateks. Eesti entsyklopeediatraditsioon on liialt nupsakate poole kaldu, sest me oleme harjunud piiratud trykimahuga nagu ENE-s, mitte põhjalike artiklitega nagu Britannicas. Veebientsyklopeedias pole aga põhjust seda järgida. Ega Vikipeedia Twitter ei ole. - Ja veel: natuke liiga paljude poliitikute artiklid säravad nagu prillikivid, ainsagi sõnata nendega seotud skandaalidest või kahtlustest. Ka seda ei saa tasakaalustatud lähenemiseks pidada. --Oop 24. august 2011, kell 20:57 (EEST)

::: Aga kindlasti tuleb möönda, et see alajaotus (mis ka minu hinnangul on muu eluloo kõrval praegu proportsioonist väljas - kui muud alajaotused täienevad, siis võib-olla enam mitte) paikneb vales kohas ehk mingil juhul ei tohiks see olla eespool poliitilise tegevuse osa. Vahtre aastatepikkune tegevus poliitikuna on vaieldamatult olulisem kui üks poliitiline skandaal. See alajaotus tuleb liigutada kuhugi lõpu poole ja töökäigu ossa kirjutada sisse, et ta 2011. aastast KMis töötab. -- Toomas 24. august 2011, kell 21:03 (EEST)

:: Kui tohib, siis arvan veel. Artikli pikkus ei tohiks olla eesmärk omaette. Kui tuua võimalikult palju tsitaate ja sündmuste käik, nii täpselt kui see vähegi on teada, on tervikuna aina ebaselgem mida öelda tahetakse. Üldistusvõime maksab ka midagi. Britannicas kirjutatakse rohkemast küll kui ENEs, aga sellegipoolest ei laskuta ju ebaolulistesse detailidesse, ega? Rohkem sisu ja vähem vahtu. Üks asi on, kui poliitiku artikkel särab nagu prillikivi ning teine asi, kui sinast musta pesu püüdlikult palju välja tuuakse ja siis veel selle ümber keerutatakse. Ei midagi isiklikku, kui paar ülidetailset uudislugu välja arvata, siis mulle väga meeldib tõlketöö ja muu, mis vikis teinud oled. 88.196.241.249 24. august 2011, kell 22:09 (EEST)

::: Uudislugude halb omadus on, et neist on raske teha kokkuvõtteid, kuni nad lõppenud pole. Vahtre juhtum ilmselt on, Drambjan veel päriselt mitte. Iseasi, et Eesti meedias kokkuvõtvaid lugusid eriti ei ilmu ning ülevaade tuleb kuritihti ka takkajärgi tõepoolest kildhaaval kokku panna. Kui teema taltub ja tekib perspektiiv, saab suurema osa materjalist tõsta arutelulehele. Ja ikkagi leian ma, et paljusid teemasid tuleks Wikipedias käsitleda põhjalikumalt kui tavaliselt kombeks, sest Eesti veebimeedia tyypilistest nupukestest tasakaalustatud käsitlust ei teki, sestap on Wikipedial Eesti inforuumis selles suhtes suurem vastutus kui mõnelgi pool mujal. --Oop 24. august 2011, kell 22:45 (EEST)

:::: Pooldan pigem Oobi lähenemist. See muidugi tekitab probleeme, et ka meediakajastus tervikuna pole kunagi proportsionaalne. Andres 28. august 2011, kell 08:02 (EEST)

põhimõtteliselt parafraseerisin artikli selles alajaotuses Mairi Kaasiku viidatud magistritöö refereeringuid. Tema viitab neid nii: Lauri Vahtre. Eestlase aeg. Uurimus eesti rahvapärase ajaarvamise ajaloost. Tallinn, Varrak 2000, lk 10–13, 16, 20, 27.
Kui kellelgi on käepärast "Eestlase aeg", siis võib minu esitatud viited Mairi Kaasiku magistritööle asendada viidetega "Eestlase ajale" endale.
ja kui keegi leiab yles mõne teadusliku arvustuse "Eestlase ajale", siis tuleks seda refereerida, et saaks kuidagi määrata töö kaalu. arvan, et tegu on teaduslooliselt olulise uurimusega. Ohpuu 2. september 2011, kell 15:13 (EEST)
Siin on alapealkiri "Eestlase aeg", mis on väheinformatiivne ega võta kokku sisu, sest diplomi- ja kandidaaditöö ei kanna seda pealkirja. Andres (arutelu) 10. juuli 2019, kell 09:12 (EEST)

"Aastatel 2015–2020 töötas Lauri Vahtre Eesti Sõjamuuseumis..."

Siit võib välja lugeda, et enam ei tööta seal. Praegu lause juures viidatud allikas sellist infot pole. --Minnekon (arutelu) 20. aprill 2020, kell 21:21 (EEST)


Kasutaja arutelu:Carl~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Carl!   iffcool 3. veebruar 2007, kell 15:00 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Carl~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jin~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Jin! iffcool 3. veebruar 2007, kell 15:10 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Jin~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Meneni hotell

Soovitav oleks kirjutada Tai ja Hiina kultuuride toite --Dj Capricorn 3. veebruar 2007, kell 15:28 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ees5-www.lanl.gov/staff/clements/photo.htm
** In Meneni hotell on 2013-06-24 12:20:59, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Meneni hotell on 2013-07-06 13:53:38, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:53 (EEST)


Kasutaja arutelu:Rax~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Rax ! --Dj Capricorn 3. veebruar 2007, kell 19:55 (UTC)

Tere! Saksakeelse Vikipeedia kasutaja Rax soovib seda kasutajanime endale. Palun kirjutage, kas olete nime loovutamisega nõus või mitte. Saatsin teile ka selle kohta e-kirja. --Jaan513 14. märts 2009, kell 20:16 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Rax~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Uno Laht

... astus miilitsapataljoni... Kas ta polnud mitte hävituspataljonis? --Metsavend 4. veebruar 2007, kell 20:44 (UTC)
...mõrvas tublisi eesti mehi – metsavendi keele väärkasutus. õllelaua stiil

Jah, õige! Palun sõnasta paremini. Andres 12. august 2007, kell 17:20 (UTC)
Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei liige 1953-86 ja uuesti aastast 1992. Kuidas seda mõista? --Metsavend 12. august 2007, kell 18:31 (UTC)

Küllap on mõeldud seda parteid: Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei (1992). Andres 12. august 2007, kell 18:59 (UTC)

:Ilmselt küll, aga miks ta 1986. NLKPst välja astus? Kas protestiks perestroika vastu? See vajab seletust, muidu võiks arvata, et tegemist on trükiveaga. --Metsavend 12. august 2007, kell 19:07 (UTC)

:: Minu meelest astus ta ka Kirjanike LKiidust välja. Tal on lihtsalt selline iseloom. Andres 12. august 2007, kell 19:43 (UTC)
Kui me kirjutame põhitekstis, mitte tsitaadina "deformeerunud sotsialismiga Eestis", siis anname sellega mõista, et kuskil oli (või võinuks olla) ka deformeerumata sotsialism. "Deformeerunud sotsialism" on retooriline kujund, mitte mõiste, mida võiks kasutada entsyklopeedias. Ja mida paganat tähendab "angažeeritud püsivus"? Kinnimakstust? --Oop 28. september 2008, kell 09:15 (UTC)

See "angažeeritud püsivus" on kindlasti ka autoriõiguse rikkumine. Andres 28. september 2008, kell 09:45 (UTC)
Lahe vastuolulisus ja muutumine peaks kajastuma artiklis. Laht on tahtnud protestiks EKP Keskkomitee ja selle osakonnajuhataja Olaf Uti vastu ühel kirjanike kongressil (vist 1981) kirjanike liidust välja astuda. Ta on avaldanud kirjutisi ja sõna võtnud noorte autorite kaitseks jms. Pole praegu täpseid andmeid, aga need on näited. --Niki 5. juuni 2010, kell 16:16 (EEST)

Sanden räägib ainult ühest episoodist. Andres 20. august 2010, kell 15:00 (EEST)
Vallandati Riikliku Julgeoleku Ministeeriumist 8. oktoobri 1946.a. käskkirjaga, seletuseks "vallandatud kuna pole edasiseks kasutamiseks kõlbulik" (allikas: tööraamat).

Ei saa viidata otseselt tööraamatule. Andres 28. august 2010, kell 23:44 (EEST)

Keeruline jah, kuna tööraamatuid kuskil ei avaldata. Fakt on, et tööraamatu järgi vallandati Laht MGB-st sel kuupäeval ja selle seletusega. Kui keegi väga soovib, võin laadida tööraamatu vastava lehe koopia WikiMedia'sse, ent kas nad soovivad majutada sellist laadi materjali, või kustutavad selle kui nende silmis ebaolulise? Ei tea. [see kes lisas tööraamatu väljavõtte, 29. august 2010, kell 23:48]
Einar Sandeni väidete kohaselt jätkas Laht pärast reservi arvamist aktiivselt kaaslöömist KGB erioperatsioonides, sealhulgas ka välisriikides, täiendavalt on Einar Sanden väitnud, et tema alaline partner oli KGB major Randar Hiir .

Viidatud artiklis on jutt ainult ühest episoodist, selliseid väiteid sealt ei leia. Andres 28. august 2010, kell 23:44 (EEST)

Kahjuks artiklit ei lugenud, ning pole ka aega. Algse muudatusega lihtsalt hoolimatult eemaldasin osa ta väidetavast väitest, ja mõistes, et see pole vist kuigi tark, redigeerisin paar minutit hiljem tagasi sisse. Kas ta sellise väite tegelikult ka esitas, pole mina kuskilt lugenud, ega saa selle kohta midagi öelda. [see kes lisas tööraamatu väljavõtte, 29. august 2010, kell 23:48]

: Võtan siis selle välja. Andres 30. august 2010, kell 00:41 (EEST)

osales metsavendade vastastes operatsioonides. Samuti on teda süüdistatud osavõtus paljudest poliitilistest arreteerimistest ja küüditamistest.

Siin oli algselt nii. Nüüd on sõna "operatsioonides" asendatud sõnaga "arreteerimistes" ja teine lause välja jäetud. Andres 30. august 2010, kell 00:41 (EEST)

Haiseb endiselt plagiaadi järele. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 3. august 2012, kell 03:52 (EEST)

See "tšekist" seal alguses ei sobi. Kui ta oleks olnud ainult tšekist, siis vaevalt meil temast artikkel oleks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 16. detsember 2015, kell 22:32 (EET)

Enne oli "sooritas enesetapu pärast Lahe eest põgeneda püüdmist", nüüd on, et "põgeneda püüdes sooritas enesetapu". Sisu on muutunud, ja praegune sõnastus on arusaamatu. [[Eri:Kaastöö/194.150.65.163|194.150.65.163]] 5. detsember 2016, kell 10:02 (EET)
Miks "valitsusvõimu"? Nii ei räägita. [[Eri:Kaastöö/194.150.65.163|194.150.65.163]] 5. detsember 2016, kell 10:07 (EET)

Uno Laht - "Paroodi-koodi-oodiad" (1969), see raamat ei olnud luuleraamat - see sisaldas hoopis paroodiaid ja humoreske --Kopo25 4. september 2017, kell 16:22 (EEST)

Link [http://vnl.ee/artikkel.php?id=1612 Uno Laht ründas ETV võttegruppi] artiklist eemaldatud, ei tööta. --[[Kasutaja:Merryapples|Merryapples]] ([[Kasutaja arutelu:Merryapples|arutelu]]) 29. aprill 2019, kell 22:16 (EEST)

Perekonnanime eestistamine:
https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:376247/323474/page/34
Valga linna perekonnaseisuametnik 11. veebruaril 1936:
1. Eduard Brakmann’ile (Brachman) ühes abikaasa Annaga ja laste Uno ning Antsuga — „Laht".
LauriKreen (arutelu) 12. august 2021, kell 14:38 (EEST)


Arutelu:Kino (ansambel)

Puudiub lehekülg Kino. Andres 5. veebruar 2007, kell 01:58 (UTC)

Sõna "legendaarne" on meelelahutustootjate ja rämpsajakirjanike kõnepruuki kuuluv sõna, sisulist tähendus sellel sõnal pole. Võibolla hakkab see kunagi teiste samalaadsete sõnadega eesti keeles artikli rolli täitma.

Mind on kah see sõna juba ammu vaevanud... "Legendaarsel" on oma tähendus olemas, aga tänapäeval (vähemalt siin Eestis) kasutatakse seda sõna küll kõige idiootsemal kombel... a la "uus legendaarne kõnekaart"... jeh... Mina pole seda ansamblit Kino kuulnud, aga millegipärast kahtlen, kas ta just legendaarne on... Jürka 9. aprill 2007, kell 10:57 (UTC)

kuigi ansambel ei tegutsenud Vene Föderatsioonis mitte ühtki päeva, panin artikli siiski kategooriasse Venemaa ansamblid. võib-olla oleks kultuuriteemaliste kategooriate puhul üldse parem pealkiri Vene ansamblid/kirjanikud etc... John 27. august 2007, kell 16:45 (UTC)

Minu meelest on "Venemaa" õige, sest Venemaa oli ka siis olemas. Kirjaniku puhul tuleb öelda "vene", kui ta kirjutas vene keeles". Andres 28. august 2007, kell 03:35 (UTC)

Minu meelest oli enne parem. Andres (arutelu) 23. juuni 2016, kell 13:46 (EEST)

Albumitel ja lauludel on üldiselt püütud vahet teha niiviisi, et albumid on kaldkirjas ja laulud jutumärkides. Kui sa seda silmas pidasid. 2001:7D0:87E2:7780:641D:A59C:E8CD:4CE9 23. juuni 2016, kell 15:06 (EEST)

:: Ma saan aru küll, et nii võib tahta teha. Aga minu teada pole nii tehtud, ja võtsin kontrollimiseks ansamblid The Beatles ja The Rolling Stones, ja nende puhul pole. Teiseks, kui pealkirjas on "Stuudioalbumid", kuidas seda siis saab vääriti mõista?

:: Mind ajendas see, et vene tähtede puhul kursiivi kasutamine võib lugeja elu raskeks teha. Andres (arutelu) 23. juuni 2016, kell 15:42 (EEST)

:::Mismoodi raskeks? Kontrollimiseks võetud artiklid The Beatles ja The Rolling Stones on toimetamata. Mõlemas on laulude ja albumite pealkirjad läbisegi jutumärkides. 2001:7D0:87E2:7780:641D:A59C:E8CD:4CE9 23. juuni 2016, kell 15:58 (EEST)

:::: Eestikeelses tekstis käivad pealkirjad jutumärkides ja püstkirjas ning ka võõrkeelsed nimed on püstkirjas.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. juuni 2016, kell 16:33 (EEST)

::::: IP 2001:7d0:87e2:7780:7c4e:a6a8:72a1:79ee jaoks siis kordan: võõrkeelsed nimed on püstkirjas.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 24. juuni 2016, kell 20:46 (EEST)

::::::Kordad küll, aga miks sa kirjutad rasvaselt? Püstkiri ei tähenda rasvast kirja. Me ei kirjuta ju näiteks araabia või jaapani kirjas nimesid Vikipeedias rasvaselt.  2001:7D0:87E2:7780:7C4E:A6A8:72A1:79EE 25. juuni 2016, kell 01:57 (EEST)

::::::: Rasvases kirjas on meil märksõnad. Võtsin rasvase kirja ära, sest eesti tekstis ei kirjutata ansambli nime vene tähtedega. Andres (arutelu) 25. juuni 2016, kell 08:14 (EEST)
Eesti keeles ei kasutata kursiivi sellisel viisil.

Noh, kirjetes võib nii kasutada. Ma ei tea küll, kas neid nimekirju kirjeteks võib lugeda.

Aga sellisest reeglist pole mingit kasu, kui see pole üldteada. Siis jälle keegi teine toimetab tagasi. Ja kui lugeja sellest reeglist ei tea, siis ei ole sellest ikkagi kasu. Andres (arutelu) 23. juuni 2016, kell 16:12 (EEST)
Raskeks läheb selles mõttes, et kursiivis on mitmel tähel püstkirjast oluliselt erinev kuju.
Me ei ole seni selliseid nimekirju pidanud kirjete nimekirjadeks. Ja eristamist läheb tarvis ainult juhul, kui albumid ja laulud on loetletud läbisegi. Andres (arutelu) 23. juuni 2016, kell 17:06 (EEST)
----
Artikli kolmas lause on iseendaga vastuolus.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. juuni 2016, kell 16:29 (EEST)

mille salvestamisperioodil Tsoi hukkus

:Välja võetud. 2001:7D0:87E2:7780:9DE8:353E:26F4:3218 25. juuni 2016, kell 19:23 (EEST)


Kas siin loetelus on kõik 365 1. aprillil 1939 kaotatud valda? Ja lingid viivad praeguste valdade artiklitele, mis ei ole sisuliselt õige.
Ei siin on ainult need valla nimed, mis kadusid reformiga käibelt.Akra 5. veebruar 2007, kell 15:24 (UTC)
Ja niisugune nimekiri oli VE's Kui minu näpukat ei ole, siis peaks kõik mis käibelt kadusid siin olema. Mis puutub aga linkidest tänastesse valdadesse, siis peaks kõigepealt mõtlema selle üle kuidas nimetada valdu enne 38 aasta reformi ja siis teha nendesse nimedesse vastavad parandused.
Asjale teisiti lähenedes peaks nende valdade artiklitesse mille lingid töötavad kirjutama vastavad lõigud ajaloo alla sisse ja võib ka esialgu nii jätta, kuni midagi nende vanade valdade osas välja mõtleme.Akra 5. veebruar 2007, kell 15:22 (UTC)

Vaat seda ma mõtlengi, et 1. aprillil 1939 likvideeriti kõik olemasolevad 365 valda ja asutati nende asemele 248 uut, millede nimed küll osaliselt vanadega kokku langesid. Ja enne 1939 valdadele tuleks lisada sulgudes asutamisaasta, muidu jääb mulje, nagu oleksid praegused vallad samased pre-1939 omadega (tekib küsimus, mis anomaalia on siis 1939. aastal asutatud vald?). Mul isiklikult on küll praegu võimatu välja uurida, mis aastal mingi konkreetne pre-1939 vald asutati.

:See millal mingi vald enne 1939 asutati on tõesti väga raske teema info mõttes. Minu andmetel algavad mõned vallad või valla nimed 1866 aastast. Osal mõisavaldadel oli ka sama nimi. Mõisavaldadega on asi lihtsam seal võib nime järgi kirjutadagi mõisavald näiteks Laagna mõisavald. Suurem piiride muudatus toimus 1920-1924 vist, aga seda mitte kõigi valdade osas. Ka minul puudub selle kohta ammendav info.Akra 7. veebruar 2007, kell 12:08 (UTC)

:...1. aprillil 1939 likvideeriti kõik olemasolevad 365 valda ja asutati nende asemele 248 uut... Selles osas tahaks veidi vastu vaielda. Tegelikult ei moodustatud täiesti uusi valdu, vaid reorganiseeriti vanu olemasolevaid ja selle käigus kadus osa valla nimesid (117) sellel hetkel käibelt. Ja nagu ajalugu näitab tulid osa esialgu muudetud nimesid üsna kiiresti tagasi (Iisaku). Juriidilises mõttes on nad eelmiste valdade õigusjärglased, kuna nad on moodustatud nende baasilt ja seega mitte uued.Akra 7. veebruar 2007, kell 12:08 (UTC)

::Kui ma olen John Smithi õigusjärglane, ei saa ma olla sama John Smith, isegi kui ka mina John Smithi nime kannan. Vabariigi Presidendi otsuses tehakse täpset vahet senistel ja uutel valdadel. Küsimus ei ole selles, mis ajast mis ajani eksisteeris teatud nime kandev vald, vaid valla kui juriidilise isiku eksisteerimise daatumites.

:Üks teema veel. Mida lugeda valla asutamisaastaks. Kas valla nime ilmumist kasutusse. Mina võtaksin selle. Vallad oma ajalugudes kasutavad ise ka seda.Akra 7. veebruar 2007, kell 12:16 (UTC)

Valdade piiride ühekordse korraldamise seaduse (RT 1938, 37, 337) alusel määran, arvates 1. aprillist 1939, vallad Põllutööministeeriumi Katastri Ameti poolt koostatud valdade kaartidel punase joonega märgitud piires järgmiselt:
Mida ütleb see seadus (Valdade piiride ühekordse korraldamise seadus) sissejuhatavas osas täpselt, kas moodustatakse uued vallad või muuudetakse vanu või sissejuhatavat osa rohkem ei olegi. Senisest tekstist võib teha järelduse, et muudetakse vanu koostatud valdade kaartidel mis muidugi üheselt ei välista ka teistpidi arusaama.Akra 8. veebruar 2007, kell 12:40 (UTC)

Hm. Valdade kaardid (248 tk) koostati uute valdade asutamise puhul ju uutes piirides. Mida seal muuta oli?
Kas seaduses on üheselt kirjas, et asutati (tehti) uued vallad, jah  uutes piirides on nad küll.Akra 8. veebruar 2007, kell 13:17 (UTC)
Seadus, paraku, ei ütle midagi ühemõttelist, nii palju, kui teda on:

RT 1938, 37, 337.
Antud Riigihoidja poolt dekreedina 8. aprillil 1938.
§ 1. Vabariigi Presidendi otsusega võetakse ette valdade piiride üldine ühekordne korraldamine.
Eelmises lõikes tähendatud otsusega võidakse muuta olemasolevate valdade piire, liita ning kaotada olemasolevaid valdu ning asutada uusi valdu.
§ 2. Käesoleva seaduse alusel valdade piiride korraldamisel kohaldatakse Vallaseaduse § 4, 5 ja 6 eeskirju.
§ 3. Käesolev seadus hakkab kehtima avaldamisega [14. aprillil 1938].
Aga kui enam miski muu ei aita, siis loe käsiraamatut:
Augusti lõpuks maavalitsused esitasid kogu materjali oma seisukohtade ja ettepanekutega Siseministeeriumile, kes asus kava lõplikule viimistlemisele. Selle töö tulemusena esitati 7. X 1938 valdade ümberkorraldamise otsuse kava koos Katastri Ameti poolt vastavalt otsuse kavale valmistatud kaartidega Vabariigi Valitsusele. Vabariigi Valitsus kiitis esitatud kava heaks, ja samal päeval Vabariigi President kirjutas valdade ümberkorraldamise otsusele alla. Selle otsuse (RT 1938, 87, 776) kohaselt kaotati arvates 1. IV 1939 kõik senised 365 valda ning asutati 248 uut valda. Uutele valdadele määrati eranditult eestipärased nimed, kusjuures kuulati ära Kohanimede Nõukogu ja vastavate eriteadlaste seisukohad.
...
Novembrikuus Siseminister määras talitusvallavalitsused, kelle ülesandeks oli peale jooksvate ülesannete veel uute vallaomavalitsuste tegutsema hakkamiseks vajalike eeltööde tegemine.
Kuna valdade ümberkorraldamise otsuse kohaselt kõik senised vallad kaotati, siis vajas lahendamist ka nende varade uutele vallaomavalitsustele ülemineku korraldamine. Selleks anti Siseministri poolt vallaomavalitsuste varaliste vahekordade lahendamise otsus (RT 1939, 28, 206).
Seoses valdade kaotamisega lõpetasid tegevuse kõik endiste vallaomavalitsuste organid: vallavolikogud, vallavalitsused ja revisjonikomisjonid. Kuna teg.-aastal kehtinud Vallavolikogude valimisseadus ei olnud uue põhiseaduse järgi enam kohaldatav ja uus seadus oli alles väljatöötamisel, määras Siseminister kõigile uuestiasutatud valdadele vallavanemad ja vallavanema abid, pannes neile nii vallavalitsuste kui ka vallavolikogude ülesanded. Siseministri vastava käskkirja järgi täidavad nad neid ülesandeid alates 1. IV 1939 kuni vallavolikogude järjekordsete valimisteni.
(Valitsusasutiste tegevus 1938/39. a. Tallinn, 1939, Riigikantselei väljaanne, lk 97.)
See on kaasaegses ametlikus väljaandes esitatud ametlik seisukoht.

Nüüd on üheselt selge, mina ei olnud neid tekste näinud. Kuid see ajab asja vikis kajastamise jaoks veel keerulisemaks, kuna tekkib veel üks joru samanimelisi valdasid, mis kandsid sama nime kuni 39 ja ka peale 39't. Eestis 1939 kaotatud valdade loend ilmselt tuleb see artikel ümber nimetada põhimõttel kuni 39. Eestis kuni 1938 olnud valdade loend näiteks. Iseneset väga kohmakas pealkiri. Võibolla on mingi parem idee kuidas neid valdasid  pealkirjades ja loendites nimetada ja omavahel siduda.Akra 8. veebruar 2007, kell 15:40 (UTC)

:Arvan, et pealkiri võiks jääda samaks, aga lisada ka samanimelised uued (1939) vallad. Siis tuleks teha erinevad artiklid umbes sellise vormi järgi, koos asutamisaastaga: Anija vald (1864), Anija vald (1939) ja Anija vald (esimene aastaarv on tinglik ja praegusel kui primaarsel pole asutamisaastat vaja).

::Lisaks: varasemate valdade tinglikuks asutamisaastaks võib ehk lugeda vastava mõisa esmamainimist kirjalikes allikais. Ja veel tuleb vist vahet teha 1917-eelsete seisuslike talupojavaldade ja sellele järgnenud ("kõikseisuslike") valdade kohta.

Sellisel juhul tuleks siia lisada umbes 80% Eestis 1939 moodustatud valdade loendis olevatest vallanimedest. maakondade lõikes näeks see välja umbes nii: Harjumaa nimekirjas 31 jätkas sama nimega 26 (31/26), Järvamaa 13/11, Läänemaa 22/16 jne. Jube nimede tubleerimine, aga midagi paremat ei tule pähe.Akra 21. veebruar 2007, kell 09:48 (UTC)
----
Mis Iisaku vald on selles loetelus? On ju praegune Iisaku vald ja Iisaku vald (1939), aga nad mõlemad sinna ei sobi. Geonarva 20. august 2009, kell 10:13 (UTC)

Siin on veelgi siniseid linke, mis viivad valesse kohta. Andres 20. august 2009, kell 10:20 (UTC)

:Kust saab leida infot endiste (enne 1939. a.) valdade kohta kihelkonna kaupa? Geonarva 20. august 2009, kell 10:34 (UTC)

:: Kihelkonnad kaotati 1925. aastal. Valdade kohta kuni 1917. aastani saab andmeid siit. Järgnevat saab vist leida ainult raamatutest, näiteks Liivi Uuet, Eesti haldusjaotus 20. sajandil, Tallinn 2002. --Improvisaator 27. august 2009, kell 10:25 (UTC)
----
Minu meelest tuleks pigem taastada endine pealkiri ning panna sinna kõik vallad vahetult enne 1939. aasta reformi. Andres 27. august 2009, kell 10:10 (UTC)

See oleks küll parem, aga artikli praegune koosseis tingib ka praeguse pealkirja. --Improvisaator 27. august 2009, kell 10:21 (UTC)
Arvan ka, et pealkiri tuleks tagasi muuta. --Epp 11. jaanuar 2014, kell 05:34 (EET)
Pealkiri on vale, sest kõiki neid vallanimesid ei kaotatud, kuigi vallad kaotati. Andres (arutelu) 5. detsember 2014, kell 12:37 (EET)

Ma saan aru, et loetleda taheti neid valdu, mis tegelikult ja ühemõtteliselt kaotati. Seda küll, et loetleda tuleks valdu, mitte vallanimesid ja ainult vallanime kasutusele jäämine või kasutusest välja langemine ei pruugi määrata valla allesjäämist. Et kõik vallad kaotati (mitte formaalselt) on jällegi vaid sinu tõlgendus. Pikne 5. detsember 2014, kell 13:04 (EET)~

: Sellest, et kõik vallad kaotati ja moodustati uued, on arutelus ülalpool juttu.

: Võib-olla taheti, igatahes on siin ka niisugused, mille nimi jäi alles. Ja ma leian, et kõigi kaotatud valdade nimekirjast on rohkem kasu. Kui kõiki ei ole, siis tuleb need juurde panna.

: Kuidas see on ainult minu tõlgendus? Vaata eelnevat arutelu. Andres (arutelu) 5. detsember 2014, kell 16:15 (EET)

:: Noh, eespool on kirjas see sama: formaalselt kaotati kõik vallad. Aga sellest ei järeldu, et sisuliselt ei võiks osa valdade puhul käsitleda varasemat ja hilisemat valda samana. Kui vaatad EE-d või valdade enda ajalookäsitlusi või ehk ka mingeid muid allikaid, siis näed, et mõnel juhul käsitletakse nii. Ja ei saa öelda, et see vale oleks. Praktilised kaalutused, millest lähtuda, on minu meelest meil enamvähem samad. Sinu tõlgendus on, et formaalne ärakaotamine on sama mis sisuline ärakadumine.

:: Minu meelest piisakaks sellest, kui on ainult endiste valdade loetelu. Kindlate aastate (ka suuremate muudatuste aastate) järgi ei tarvitseks loetleda. Pikne 5. detsember 2014, kell 16:46 (EET)

:::Mu meelest saab selle 1939. aastal kaotatud valdade loendi probleemideta koostada. Ka nõus, et võiks teha osaliselt dubleeriva loendi Eesti endiste valdade loend, kus iga valla puhul võiks olla kirjas eksisteerimise aastad. Samas praegusi artikleid vaadates võiks valla artikleid kirjutades v-o ikkagi nii teha, et selge piir oleks aasta 1939, kui kõikide valdade eksisteerimine juriidiliselt lõppes ja alguse said kõik uued vallad--Bioneer1 (arutelu) 5. detsember 2014, kell 17:38 (EET)
Noh, meil ongi nii tehtud, et kui 1939. aastal valla territoorium ei muutunud, siis eraldi artikleid ei ole. Sellegipoolest peaks artiklites seda muutust selgelt kajastama. Uue valla moodustamine oli ikkagi sisuline selles mõttes, et organid moodustati uuesti ja ka töökohad ei säilinud automaatselt, vähemalt mina saan sellest nii aru. Samana käsitleda minu meelest ei tohiks, isegi kui artikkel on sama.   Ma ei leia, et me peaksime eeskujuks võtma lihtsustatud käsitlused.
Ma leian, et sellised nimekirjad nagu see on sünkroonilise ülevaatlikkuse huvides vajalikud (koondloend jälle diakroonilise ülevaatlikkuse huvides). Arvan, et võiksid olla sellised loendid, kus on ära toodud reformidevahelise perioodi vallad koos perioodi kestel toimunud muudatuste äramärkimistega. Koondloendis võiks olla ühe ja sama nimetusega vald olla märgitud nii mitu korda, kui palju meil on eraldi artikleid, aga kaotamised ja sama nimega moodustamised tuleks ära märkida. Andres (arutelu) 5. detsember 2014, kell 18:01 (EET)

Ma ei tea, on näiteks Kihnu vald (1939). Samas vallast on võimalik rääkida mõnel juhul ka siis, kui samaks jäävad näiteks suurem osa territooriumist (liidetakse mõni pisem vald), nimi, kesksus.

Muudatusi peaks küll jah selgelt kajastama. Muudatused võivad olla sisulised, aga see ei pruugi anda veel alust valdade eristamiseks. Kui näiteks teha riigis suur reform, korraldada kõik ministeeriumid ümber, töökohad ei jää samaks jm, muuta vajadusel ka põhiseadust, aga mitte nime ega territooriumi, siis ei öeldaks ainult reformide järgi, et riik on teine. Samana käsitlemine minu meelest pole lihtsustus. Kui vallad on kokkuleppelised samad, siis kokkuleppeliselt nii ongi. Pikne 5. detsember 2014, kell 19:41 (EET)~

: Sinu näite puhul kaasnes uue valla moodustamisega ka territooriumi muutus, olgugi et see oli väga väike.

: Valla samasust territooriumi, nime või keskuse muutmine ega teiste valdade juurdeliitmine iseenesest ei muuda.

: Kokkuleppe saab teha selle kohta, kuidas materjali esitada, mitte valdade samasuse kohta. Meil on praegu selline kokkulepe, et 1939. aasta valdade kohta tehakse eraldi artiklid, välja arvatud juhul, kui territoriaalseid muudatusi ei olnud. Ja neid juhtumeid on vähe.

: Riigi puhul on nii, et ka riigikorra muutmine ega nime ega territooriumi muutmine iseenesest ei muuda riigi samasust. See tuleneb rahvusvahelisest õigusest.

: Muidugi on samana käsitlemine lihtsustus: tehakse nägu, nagu valdade kaotamist poleks olnud, seda isegi ei mainita. Teine asi muidugi, kui seda mainitakse küll, kuid lihtsalt asjadest räägitakse ühes artiklis.

: Territooriumil on suur praktiline tähtsus, sest peab olema arusaadav, mida tähendab näiteks, et mingi sündmus toimus mingi haldusüksuse territooriumil. Sellepärast on oluline, et lugejale saaksid kõik territoriaalsed muudatused selgeks.  Andres (arutelu) 5. detsember 2014, kell 20:47 (EET)

:: Kuidas valla formaalse kaotamise mainimine takistab samana käsitlemist?

:: Minu meelest on kunstlik näha eraldi valdu lähtudes sellest, et mingis muus kontekstis mainitud sündmuste asukohta saaks võimalikult lihtsasti kirjeldada. Territoriaalseid muudatusi tuleks sellegipoolest muidugi kirjeldada, olenemata sellest, kas haldusüksus on jäänud samaks või mitte.

:: Ma ei ütleks, et meil on kokkulepe. Pigem tundub, et keegi usin on korralikult läbi mõtlemata jõudnud paljudes kohtades lingid ja muu oma käe järgi (ümber) teha. Pikne 5. detsember 2014, kell 21:48 (EET)

::: Sest samana käsitlemine on ekslik.

::: Seda ma pole öelnud, et territoriaalne muutus muudab valla erinevaks.

::: See ei ole keegi usin, see on koos konsensuse alusel tehtud. Ma ei tea, miks Sa sellest ei tea. Andres (arutelu) 5. detsember 2014, kell 21:58 (EET)

:::: "On ekslik" on jällegi tühipaljas väide.

:::: Mõtlen seda, et kui vähegi on alust erinevalt mõista, siis mõistad erinevalt, et saaks territoriaalseid muudatusi eraldi artiklites kirjeldada.

:::: See on umbes kahe inimese konsensus ja kui peale selle veel üks või kaks inimest teevad nii nagu sina ütled, et tuleb teha, siis see iseenest ei väljenda suuremat konsensust. Mina olen sellise materjali esituse puudustele ka varem tähelepanu juhtinud. Pikne 5. detsember 2014, kell 22:10 (EET)

::::: Kui vald kaotatakse, siis ei saa ta olla sama mis hilisem vald.

::::: Sellel ei ole midagi pistmist sellega, et mina tahan territoriaalseid muudatusi kirjeldada. Ma lihtsalt kirjeldan praegust kokkulepet. Ja mina ei ole seda välja mõelnud, see on lihtsalt ühise töö käigus sündinud. Mul ei ole olnud selles asjas kindlat seisukohta.

::::: Ma ei tea, kuidas arvestada nende seisukohta, kes töös ei osale ja midagi ei ütle. Võib-olla Sa ütlesid ja Sinu seisukohast kujunes eriarvamus, mida teised ei jaga. Kui ei jaga, küllap siis pole Sinu argumente peetud veenvaks. Või on asi selles, et Sa esitasid oma seisukoha siis, kui töö oli juba ära tehtud, ja keegi ei taha hakata ümbertegemise peale mõtlema. Andres (arutelu) 7. detsember 2014, kell 14:13 (EET)

:::: Kui vald kaotatakse, aga samade tunnustega vald moodustatakse kohe uuesti, siis võib kaotamist vabalt pidada formaalsuseks, mida valla kui terviku (mitte ainult valla kui juriidilise konstruktsiooni) mõistmisel, defineermise seisukohast, ei pruugi pidada tähtsaks.

:::: Nojah, see samastamise küsimus ei puuduta tegelikult ainult haldusüksusi. Näiteks Eesti teaduste akadeemiaga on lugu üsna sarnane. On küll erinevat laadi kriteeriumid ja tunnused, aga millegipärast tunnistad sa neist vaid juriidilisi. Teised võivad muutuda, aga juriidiline samasus peab tingimata samaks jääma või peab tingimata säilima juriidiline järjepidevus. Miks nii, see on arusaamatu ja seda sa ei selgita. See võib ehk nii olla, kui meil oleks siin tegu puht juriidilise küsimusega, aga ei ole ju. Pikne 7. detsember 2014, kell 19:16 (EET)

::::: Jah, ma olen nõus, et kui valla mõiste on teistsugune, siis võivad samastamise kriteeriumid olla erinevad. Ainult et ma ei tea, mis see teistsugune mõiste oleks.

::::: Me oleme akadeemiast ka enne rääkinud. Kui me asjast räägime tõsiselt ja faktiliselt, siis on minu meelest ilmne, et akadeemia puhul identsust ei ole. Mitte ainult juriidiliselt. Muide, akadeemial on juriidiline argument identsuse kasuks, aga ka see ei pea minu meelest vett.

::::: Ma ei arva, et igas asjas peaks juriidiline külg otsustav olema. See oleneb ikka asja sisust, kas juriidilist külge tuleb arvestada. Juriidiline külg on seda olulisem, mida juriidilisem asi ise oma olemuselt on. Andres (arutelu) 7. detsember 2014, kell 19:30 (EET)

:::::: Milline on see mitteteistsugune vallamõiste, mis välistab valla mõistmise teisiti kui juriidiliselt, ja kust see võetud on?

:::::: Minu meelest on ilmne, et akadeemia puhul pole tegu faktiküsimusega. Ja üleüldse, me ei peaks siin tegelema kellegi argumentide ümberlükkamisega. Asja tuleks käsitleda eeskätt nii nagu väljaspool Vikipeediat eeskätt käsitletakse. Pikne 7. detsember 2014, kell 19:44 (EET)
-----
Artiklis Tartu maakonna all olev Roela vald on valesti lingitud, kuid ma ei tea, kuhu seda linkida.  Taavi|✉  26. juuli 2015, kell 14:10 (EEST)

Aru ja Tammiku valdade lingid viivad täpsustuslehekülgedele, aga seal valikus selliseid valdu ei olegi. Ivo (arutelu) 31. august 2020, kell 11:37 (EEST)

Valdade piiride ühekordse korraldamise seadus.

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eestis 1939 kaotatud valdade loend


Arutelu:Ago

Puudub lehekülg Ago. Andres 5. veebruar 2007, kell 14:07 (UTC)
Saksamaal oli samanimeline lennuehitusfirma: de:Ago Flugzeugwerke --Pernow 7. jaanuar 2008, kell 11:01 (UTC)

Kas poleks õigem Ago, mitte AGO? See ei ole ju suurtähtlühend? --Improvisaator 9. märts 2009, kell 14:56 (UTC)

Kuidas saaks seda kontrollida? Andres 9. märts 2009, kell 22:33 (UTC)

: Kaasaegsest kirjandusest. Akstsiaseltsi asutamise teadaanne (vähemalt, aga võimalik ka, et põhikiri) peaks olema avaldatud Riigi Teataja Lisas. --Improvisaator 10. märts 2009, kell 11:12 (UTC)

::Tallinna entsüklopeedia kirjutab ka: "Ago" (seal ka jutumärgid)--Bioneer1 (arutelu) 8. august 2013, kell 11:49 (EEST)

Esimese lennu kuupäevaga on artiklis midagi valesti. Ajaleheteate järgi tegi ES-AUL esimese lennu Stockholmi 27. märtsil. --Improvisaator 9. märts 2009, kell 14:59 (UTC) Esimene regulaarlend Helsingisse tehti 2. aprillil 1940, esimese
Stockholmi regulaarlennu kuupäeva ei tea veel (erakorraline lend tehti samal päeval, 2. aprillil 1940). Jätkan asja uurimist. --Improvisaator 11. märts 2009, kell 11:01 (UTC)

Tallinna entsüklopeedia järgi alustati lendudega aprillis--Bioneer1 (arutelu) 8. august 2013, kell 11:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Zahhar~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Zahhar! Andres 5. veebruar 2007, kell 20:17 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Zahhar~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Mart Poom

1998 oli tal vigastuse tõttu tõesti esimene pikem paus ja varuväravavahistaatus,
kuid tsiteeritud lehepealkirjast jääb vale mulje,
Derbys tema täht õieti ei kustunudki, vaid lõi järjest rohkem särama, valiti fännide poolt isegi klubi kõige aegade parimaks väravavahiks
http://www.ohtuleht.ee/101375/fannid-haaletasid-poomi-koigi-aegade-parimaks
Poomi vanem õde on kasvatusteaduste doktor,
Tallinna Ülikooli dotsent Katrin Poom (1969)
https://www.etis.ee/portaal/isikuCV.aspx?PersonVID=52300&lang=

Kas artiklis tuleks midagi muuta? Andres (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 00:46 (EET)
Teine lause lonkab. Andres 8. juuni 2009, kell 12:21 (UTC)
Kui pikk ta on 1,93 või 1,95???

Inglismaal on tema kasvuks antud 6 jalga ja 4 tolli, mis on 193 cm.   Andres 13. juuni 2009, kell 15:37 (UTC)

Eesti allikates on 195 ja 194. Tollidega pole ka täpset vastavust. Andres 13. juuni 2009, kell 15:46 (UTC)

Kas elu.24 on Poomi pikkuse kohta autoriteetne allikas? Ma pole kindel. Andres 13. juuni 2009, kell 22:18 (UTC)

:Elu24?--Mel 16. juuni 2009, kell 17:17 (UTC)

:: Jah. Andres 17. juuni 2009, kell 06:12 (UTC)

:: Praegu siiski Postimees. Aga parem oleks viidata mõnele algsemale allikale. Postimees võis selle võtta ... Vikipeediast või kust iganes. Andres 17. juuni 2009, kell 06:15 (UTC)
Poomi poiste sünniaasta saab siit: http://www.epl.ee/artikkel/49008 ja http://www.ohtuleht.ee/146976

Link [[Tallinna Sport]] viib valesse kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. märts 2010, kell 08:16 (EET)

Karikamänge malli ei lisata.. [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen]][[Kasutaja arutelu:Pelmeen10|10]] 1. aprill 2011, kell 16:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sportnet.ee/artikkel/79940
** In Mart Poom on 2013-06-24 12:17:32, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Mart Poom on 2013-07-06 13:19:22, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:19 (EEST)


Arutelu:Dekstrometorfaan

kas sõna on dissosiatiivseid elamusi ehk st. meele ja keha eraldumist teineteisest --Dj Capricorn 9. veebruar 2007, kell 15:22 (UTC)

dissotsiatiivsed elamused (ma pean mõtlema, vist oleks õigem öelda seisund kui elamus)--Ken 9. veebruar 2007, kell 16:49 (UTC)

Tere, ma olen selle originaale autor, selles võis olla algupäraselt palju kirjavigu, kuna olen elanud peaaegu eluaeg Soomes. Tänud paranduste + lisainfo eest. --Nrc 16. veebruar 2007, kell 15:57 (UTC)


Kasutaja arutelu:Padre~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Padre! Andres 10. veebruar 2007, kell 06:53 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Padre~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)