Arutelu:Jaan Põder

Ta ei ole Laura põllumeeste konvendi ega Eesti NSV Ülemnõukogu samanimeline liige. Oletan, et ta on neist tähtsam, seetõttu kuulub nime prioriteet temale. --Improvisaator 11. august 2009, kell 14:23 (UTC)

Palun mõtle teiste jaoks mingid pealkirjad välja ja paranda lingid ning tee täpsustusmärkus. See on hädavajalik, sest praegu on meil otseselt eksitav info. Andres 12. august 2009, kell 08:10 (UTC)
II Riigivolikogu liige Jaan Põder oli käsitööline ja asunik, 26. september 1894 Taevere vald, Viljandimaa – 25. aprill 1965. --Numbriga kärumees 17. detsember 2011, kell 12:33 (EET)
Mis asi (koht?) see Suurop või Suuropi on?--WooteleF 17. detsember 2011, kell 15:50 (EET)

Praeguse nimega Suurupi poolsaar, eriti sealsed merekindlused. --Numbriga kärumees 19. detsember 2011, kell 11:26 (EET)

Ohvitseride andmekogu ja meetrikaraamat/Haudi andsid kohati väga vastuolulisi andmeid, mistõttu märgin vastuolud siinkohal ära.
1) OA järgi suri Põder 25.07.1976, Haudi ja Kommunisti järgi 25.06.1976. Arvestades, et matmine oli lehes 29.06, siis viga on tõenäoliselt OA poolne.
2) OA järgi suri Põder Tartus, Haudi ja Kommunisti järgi on Põder maetud Valgas Tartu tänavale, mistõttu ma arvan linnad olevat sassi läinud (kuigi teoorias on ka võimalik, et ta Tartus suri ja Valgasse maeti).
3) OA järgi on Põdra isa nimi Jakob, meetrikaraamatu järgi on Põdra isa nimi Aleksander.
Teoorias võib tegemist olla erinevate isikutega, kuid sel juhul oleks mõlemal täpselt sama sünnipäev ja täpselt kuu vahet surmade vahel. Kui kellelgi täiendavat infot on, siis parandage julgelt. Andreas003 (arutelu) 24. mai 2023, kell 19:40 (EEST)


Arutelu:Jüri Kõrge

Ei ole aru saada kas sündis või suri Ostrovi lähistel . Jäta Ostrav ja kirjuta eraldi kas sündis Ostrovi lähistel või suri Ostravi lähistel.

See on surmakoht, vastasel korral oleks ta sünnikuupäeva järel. --Improvisaator 11. august 2009, kell 14:38 (UTC)

Riigiametnik Jüri Kõrge, sündinud 1951, saanud 2001. aastal Valgetähe V klassi teenetemärgi: http://www.president.ee/et/vabariik/teenetemargid/kavalerid.php?id=3633 --Morel (arutelu) 30. juuli 2012, kell 00:07 (EEST)


Arutelu:Ussollag

Molotovi oblast - Praegu peaks olema Permi oblast.--Rünno 11. august 2009, kell 17:39 (UTC)

Praegu on  Permi krai -- Ahsoous 6. jaanuar 2010, kell 17:18 (UTC)
Vene Vikis on laagrite nimestikus:
* Усольский ИТЛ
* Усольский ИТЛ СГУ--Rünno 11. august 2009, kell 17:45 (UTC)
Võib küll olla. Nati uurin vaatan ehk leian pildi või kaardi ka kõrvale.

Kas õige nimi pole Ussollag? Ma ei tea, internetist leiab mõlemat umbes pooleks. Harilikult selliste nimede keskel suurtähte ei ole, nagu ... Prompribor ja Sevstroimaš ja Komintern. Taivo 4. jaanuar 2010, kell 22:21 (UTC)
"Eesti Vabariigi kaadriohvitseride saatus" (olemas ka veebis) kasutab UssolLag, ka teised nimelühendid on sama tüüpi. Mulle jäi mulje, et Vikis ollakse sama meelt. Peab vist veel arutama. Amherst99 6. jaanuar 2010, kell 15:05 (UTC)

Lugedes Solženitsõnit... Gorlag, Steplag, Ozjorlag jne. kuid miskipärast esineb tekstis ka GULag... ilmselt seetõttu et ees on lühend... tundub aga küll, et õige on Ussollag -- Ahsoous 6. jaanuar 2010, kell 17:11 (UTC)

: Laagrite peavalitsuse (glavnoe upravlenie lagerei) venekeelset lühendit on A. Solženitsõn oma teoses kasutanud kahel kujul: GULAG on kirjeldatava Arhipelaagi üldtähis ja GULag kui konkreetse asutuse tähis --kanakukk 11. märts 2010, kell 23:58 (UTC).
Neid "lage" on siin Vikis mitmeid - nimesüsteem peab olema ühtlustatud, kas siis nimesiseste suurtähtedega v ilma. Amherst99 6. jaanuar 2010, kell 18:12 (UTC)

Küsige siis keelenõust, kuidas õige on. Andres 6. jaanuar 2010, kell 18:18 (UTC)

: Lühendiraamatus (Tallinn 2006) on sees nii GULag kui GULAG, üksikuid laagreid sealt paraku ei leia. Okupatsioonide muuseumi lehelt Memento raamatu sissejuhatusest http://www.okupatsioon.ee/nimekirjad/raamat/raamat2005/sissejuhatus/index_est.html leiab hulga paranduslike töölaagrite nimesid ja seda tüüpi lühendites on seal küll 'l' väikese tähega. Aga muidugi on lihtsam asjaga iga päev tegelevast organist ehk siis keelenõust järgi küsida -- Ahsoous 6. jaanuar 2010, kell 19:22 (UTC)

::Helistasin täna keelenõusse ja küsisin järele. Keelenõu ütles, et sõna sees ei ole mingit suurtähte. Vastavalt keelenõu soovitusele teisaldan. Taivo 11. märts 2010, kell 23:51 (UTC)

:::: On jälle tagasi teisaldatud? Andres 27. aprill 2010, kell 09:19 (EEST)

Muide, ruwi artikli [[:ru:Соликамск]] ajaloo peatükis on küll mainitud okupeeritud Lätist 1941. aastal toodud 800 represseeritud lätlast, kellest enamik hukkus, kuid paraku mitte eestlasi. [[Eri:Kaastöö/2001:7D0:87FF:6480:65BB:1D70:FA7E:3D41|2001:7D0:87FF:6480:65BB:1D70:FA7E:3D41]] 15. veebruar 2017, kell 13:35 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.okupatsioon.ee/nimekirjad/raamat/raamat2001/sissejuhatus/index_eng.html
** In Ussollag on 2013-06-24 14:02:54, 404 Not Found
** In Ussollag on 2013-07-07 20:39:10, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:39 (EEST)


Kasutaja arutelu:Pault

Tere tulemast Vikipeediasse, Pault!

Linkidele ei pea ette panema "Vikipeedia:". Lingi näiteks nii: koordinaattelgedega. Abi saad juhendist. --Epp 11. august 2009, kell 19:17 (UTC)

: Tere tulemast ka minu poolt!

: Sinu loodud artiklid on väga harivad aga kohe näha, et viki eripära ei ole veel selge. Abiks on sulle  Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole, Vikipeedia:Vormistusreeglid, Vikipeedia:Usaldusväärsuse tagamine ja Vikipeedia:Uuele kasutajale. Jõudu! --Tiuks 12. august 2009, kell 00:05 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Valitsuskultuurid.jpg juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 9. oktoober 2010, kell 17:33 (EEST)

Tõstetud lehele Johannese apokrüüf (Eri:Püsilink/3130724).
----
Minu meelest võiks see olla pealkirja all Johannese apokrüüf. Andres (arutelu) 9. juuli 2012, kell 09:27 (EEST)
Põhimõtteliselt ei ole mul selle vastu midagi. Selline oli selle algupärane nime allikas, millest ma selle tõlkisin. Tahaks siiski teada, kuidas see ülesse laetakse - mina seda ei oska.

Minu meelest selline pikk alliktekst Vikipeediasse ei sobi. Kui, siis Vikitekstidesse. Pikne 9. juuli 2012, kell 17:45 (EEST)
Siin on ka pikemaid artikleid, lisaks saaks panna lingiga Gnostitsismist - see ei õnnestunud mul samuti. Kui soovi on lisaksin hea meelega ka pildi raamatu esikaanest. Paul
Vähemalt üldosa saab ju siin olla. Siis saab edasi vaadata, mida tõlkega teha. Andres (arutelu) 10. juuli 2012, kell 13:51 (EEST)
Parandasin pealkirja - kas nüüs saks selle avalikuks lasta? Paul

Kopeeri artiklisse mitte link, vaid see tekst, mis sul praegu siin arutelulehel on - tegelik artikli tekst. Oma kommentaaridele lisa allkiri, selleks trüki neli tildet (~) või vajuta redigeerimiskasti kohal allkirjanuppu. Adeliine 10. juuli 2012, kell 15:46 (EEST)

Tere! Selle pildi juurde tuleks lisada mõni vaba litsents, mille all avaldamisega on nõus pildi autor. Soovitatavalt võiks see litsents olla {{cc-by-sa-3.0}}. Pildi autori luba selle konkreetse pildi ja valitud litsentsi kohta tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org. Pikne 5. august 2013, kell 22:45 (EEST)

Oled teretulnud Kreeka-teemaliste artiklite võistluse raames tegema oma artiklit Kreeka korruptsioonist loetavaks ja vikipeediapärasemaks. Ave Maria (arutelu) 1. november 2014, kell 09:54 (EET)

Tere! Enda teostele viitamine on Vikipeedias problemaatiline, eriti isekirjastatud teostele viitamine. Kui viitad ainult enda teosele, siis pole arusaadav, mil määral käsitleb Vikipeedia artikkel üldtuntud seisukohti ja mil määral on tegu originaaluurimusega (:en:WP:OR). Viimast tuleks Vikipeedias vältida. Palun viita võimalusel otse neile sekundaarsetele allikatele, mida oma raamatus refereerinud oled. Pikne 21. oktoober 2019, kell 17:03 (EEST)

Pilt (:Fail:Blocksta.JPG) on esitatud kustutamiseks--Estopedist1 (arutelu) 30. detsember 2019, kell 11:31 (EET)

Lisasin mõned märkused artiklite Hing ja Meel aruteludesse. Oleks hea, kui viited oleksid korrektsemad ja põhjendatud ning artiklites ei oleks küsitavaid üldistusi. Näiteks Vipassanat ei saa samastada ainult budismiga ega ole ka see ainus budistlik meditatsioonitehnika. Suurte tekstihulkade lisamise võiks toimuda järk-järgult ja rohkem võiks tähelepanu pöörata kvaliteedile. --Lulu (arutelu) 28. märts 2020, kell 10:30 (EET)
----
Kust allikast võib leida selliste skaalade ja mõttesuundade paigutusega sotsiaalsete kordade mudeli, mille nüüd hulgasse artiklitesse lisasid? Pikne 4. juuni 2020, kell 23:02 (EEST)

Lisasid nüüd pildiallkirjadesse lingi artiklile Sotsiaalne kord, kus on mitu sarnast joonist, aga allikat ei leia ma ka sealt artiklist. Pikne 5. juuni 2020, kell 17:35 (EEST)

: Võiks nendel joonistel ühtlasi ka ära parandada õigekirjaviga: "ALTRUISM", mitte "ALLTRUISM".--Lulu (arutelu) 6. juuni 2020, kell 11:31 (EEST)
--------------
Algupärane allikas oli raamat "Poliitilised valikud türannia ja heaoluühiskonna vahel", selle edasiarendus pärineb raamatust "Millist riiki" ja selle inglise keelsest väljaandest: "What State We Are In" ISBN 978-9949-7312-1-3. Siia pandud pilte on pisut parandatud ja täiendatud. --Pault (arutelu) 6. juuni 2020, kell 20:58 (EEST)

Ma saan aru, et see materjal põhineb siis ühe autori isekirjastatud raamatutel. Seda on üsna kerge pidada sisuliselt originaaluurimuseks (:en:WP:OR) ja Vikipeedia kasutamiseks enda ideede propageerimiseks. Ma arvan, et seetõttu ei sobi need joonised artiklites kasutamiseks ning ka artiklite tekstiosa tuleks üle kontrollida selle pilguga, et see ei põhineks Vikipeedia kirjutaja enda töödel, mida usaldusväärsetes allikates avaldatud ei ole. Pikne 7. juuni 2020, kell 09:49 (EEST)
-------------
Kuna alternatiivsed materjalid puuduvad, vähemalt mulle viimase kümne aasta jooksul läbitöötatud materjalidest lähtudes, siis ei näinud muud võimalust, kuidas luua selgust avalikes majanduspoliitiliste diskusioonideks. Minu isiklik kogemus on, et valitsev seltskond ka ei soovi selget pilti, sest niikaua kuni asju kõrvuti ei panda, võib iga nimetatud ideoloogia nime all öelda üks kõik mida ja keegi ei suuda vastupidist väita. Eesti ülikoolide keelasid selleteemalse doktoritöö kaitsmise, väites et sellist juttu võivad rääkida vaid Ameerika professorid. Soovi korral võib ju viite sotsiaalse korra mudelile ära võtta. --Pault (arutelu) 7. juuni 2020, kell 10:26 (EEST)

Kui on sinu originaalne lähenemine kasutada selliseid skaalasid ja mõttesuundi üksteise suhtes nii paigutada, siis on see seda sõltumata sellest, kuidas asja kokkuvõtvalt nimetada (sotsiaalse korra mudel vm). Vikipeedia ei ole koht n-ö diskusioonide pidamiseks, vaid ainult usaldusväärsetes allikates avaldatu refereerimiseks. Pikne 7. juuni 2020, kell 11:38 (EEST)
-----
Ja kui "usaldusväärseks" loetakse vaid neid materjale, mis on senisele korrale ja valitsussüsteemile soodsad ja igaugune alternatiivne mõtlemine tuleb kustudada, siis kuidas saab ühiskond kriisi olukorras leida uusi ühiskondlike lahendusi? Ja sellesse kriisi, kus tuleb teha kvalitatiivseid muutusi süsteemis, oleme me juba sisenenud. Muide - töötasin ka kaks nädalat Oxfordi Ülikooli raamatukogus ja ka sealt ei suutnud leida midagi, mis oleks asja selgitanud. Aga olgu, eks pea siis kasutama teisi kanaleid. Mõtlesin, et saan aidata kaasa Wiki kasutatavuse ja usaldusväärsuse suurendamisele, eriti arvestades et senistes materjalides on väga vähe viiteid ja sõnastused üpris diletantlikud. --Pault (arutelu) 7. juuni 2020, kell 11:43 (EEST)
----
Anonüümne kasutaja oli kodanikupalga kohitsemisel ehk liiga agar, kuid tal oli selleks täielik õigus, sest kustutatud lõigud meenutasid viidete puudumise tõttu liialt originaaluurimust. Isegi mingi eriala eksperdist toimetaja peab Vikipeedia reeglite järgi ka oma kaastööle usaldusväärsed viited lisama. Keelatud pole ka omaenda publikatsioonidele viidata. Taasta lõigud korrektsete viidetega ning keegi enam kustutama ei kipu. --Vihelik (arutelu) 14. august 2020, kell 21:51 (EEST)
-----
Matemaatilist arvestust ei saa viidata (rahvaarvu ja riigieelarve maksutulude suurust eeldasin, et pole vaja viidata), sama lugu on loogilise aruteluga, eriti kui see näitab tuleviku võimalikke arenguid. --Pault (arutelu) 15. august 2020, kell 09:47 (EEST)
Minu jaoks ongi Teie teemakäsitlustes probleemiks liiga suur nn "loogilise arutelu" osakaal. Fakt on ju, et tegu on Teie subjektiivsete oletustega ning esitada neid faktide pähe ei ole kindlasti Vikipeediasse sobilik.
146.255.183.26 16. august 2020, kell 11:19 (EEST)
----
Kui iga teadlase "loogiline arutelu" on subjektiivne arvamus ja võrdne kõigi teiste mõtetega, siis polegi võimalik midagi väljendada.
--Pault (arutelu) 17. august 2020, kell 17:36 (EEST)

Pault, avalda oma matemaatiline arvestus ja/või loogiline arutelu kasvõi Postimehes, viita artiklile ja probleemi pole. Kuna Vikipeedia toimetamine on anonüümne, võib iga toimetaja ennast teadlaseks nimetada, paraku pole seda alati võimalik verifitseerida. Isegi kui oleks, käiks Vikipeedia toimetajatele üle jõu iga originaaluurimust / -arvutust objektiivselt hinnata, sest see pole peer review väljaanne. --Vihelik (arutelu) 18. august 2020, kell 09:26 (EEST)
Pault, palun eemalda nüüd kõik viited oma teostele ja kustuta vastavad lõigud kõigis artiklites, sest need pole kooskõlas Vikipeedia reeglitega:
*"Maksundus", Aimwell, 2002, 2003, 2005. ISBN 9949-19-189-8
*"Kolm valitsuskultuuri ja Eesti tulevik", Aimwell, 2007, ISBN 978-9949-15-0120
*"Poliitilised valikud türannia ja heaoluühiskonna vahel", Aimwell, 2017, ISBN: 978-9949-81-772-6.
*"Millist riiki", Aimwell, 2018. ISBN: 978-9949-7312-0-6 (epub)
*"What state are We in" Aimwell, 2019. ISBN 978-9949-7312-1-3 (epub)
Sul võivad olla väga head mõtted ja täiesti õiged ideed, kuid Vikipeedia lihtsalt ei ole see koht, kus nendega välja tulla. Samuti pole vaja kõikvõimalikesse artiklitesse lisada Urantia raamatu käsitlust, sest see ei ole akadeemiline ega usaldusväärne teabeallikas. Lugupidamisega, --Lulu (arutelu) 25. märts 2021, kell 06:46 (EET)

Kuule Lulu, ma saan aru, et sul on mingi isiklik probleem? Kui põhjalik teadustöö on avaldatud ühes raamatus, siis ei tohi seda tsiteerida, kui see aga avaldatakse teises raamatus, siis on see plagiaat? Palun esmalt selgitada, miks selles eestikeelses Vikipeedias on massiliselt artikleid, kus viited üldse puuduvad või on need mingitele põhikooli õpikutele  või samuti enda artiklitele ja raamatutele. Lisaks, miks oli vaja ära kustudada teemakäsitlus "Detsentraliseritud andmetöötlusplatform, kus olid viited (miite minu materjalidele!) ja mis oli esitatud samas võtmes, kui teistes keeltes. Maksundus on muide senini ülikoolide põhiõpik ja kui neid kes antud teemal kirjutada ei oska, või siis siin artiklite üleseadmiseks aega ja huvi ei leia, siis kas sinu arust peavadki need teemad jääma käsitlemata? Et nagu koer heinakuhja otsas? --Pault (arutelu) 25. märts 2021, kell 10:21 (EET)
Tänan küsimuste eest. Mul ei ole sinu suhtes mingeid isiklikke probleeme. Eestikeelses Vikipeedias on massiliselt vigu, ja neid kõiki ei jõua keegi üksinda parandada. Palusin vaid, et sa aitaksid viia artikleid kooskõlla Vikipeedia reeglitega. Kui sa seda ei soovi teha, siis peavad teised seda tegema. Sinu alustatud artikkel Detsentraliseritud andmetöötlusplatform teisaldati korrektse õigekirjaga pealkirja alla Detsentraliseeritud andmetöötlusplatvorm ja seda ei teinud mina. Kui sinu raamat "Maksundus" on ülikoolide põhiõpik, siis peaks sellele viitamine olema OK. --Lulu (arutelu) 25. märts 2021, kell 11:25 (EET)

Kas Wikipeedia reegelid pärinevad skolastikutelt, et viidata võib vaid võimude poolt ametlikult tunnustatud autoriteetidele ja uusi mõtteid võib esitada vaid vanu tõlgendades? Või on Wiki ülesanne kokku tuua antud mõistega seonduvaid mõtteid (s.h ka neid, mida võimukandjad ja ortodoksed teadlased ei tunnusta), mida erinevad inimesed on esitanud ja need süstematiseeritult esitada? Ma üritasin Eestis kahel korral oma nägemust vormistada doktoritööks, kuid selle peale kukkus Toots karjuma ja Sootla teatas, et: "sellist juttu võib rääkida vaid suur ameerika professor, kuid mitte eesti doktorant". Raamatut "Kolm valitsuskultuuri" kasutasin ka Sisekaitseakademias õppetöös, ülejäänud on kirjutatud hiljem, kui lõpetasin suhte kõrgemate õppeasutustega kui on vormistatud 22 aastase uurimistöö ja õppetöös rakendamise praktika kohaselt. Ja lõpuks - kust teteate, et keegi viitab oma teosele, kui kõik peale minu esinevad siin anonüümsetena. Ma ei hakka peale kabama, kes veel on viidanud oma artiklitele, kuid paluks siiski selgitada, miks teised seda võivad teha ja minul on see keelatud! --82.131.86.132 25. märts 2021, kell 11:45 (EET)
Selgitan hea meelega. Üldtunnustatud ajakirjas või usaldusväärse kirjastuse poolt avaldatud artiklitele või raamatutele võib igaüks viidata. Antud juhul vähendab usaldusväärsust asjaolu, et viidatakse autori enda poolt publitseeritud materjalidele. --Lulu (arutelu) 25. märts 2021, kell 12:06 (EET)

Oma kirjastuse lõin ma seetõttu, et ülikool ei olnud valmis raamatu jaoks hangitud teoste ja ka selle meterjali kokkupanemise kulu kompenseerima, samuti ei toetatud väga kallite algteoste soetamist. Ise maksunduse õpikut välja andes teenisin ma nimetatud kulud tagasi. Kuna ülikool ei olnud minu uurimistööst tehtud järeldusi tunnistama, siis polnud mõtet ka neid raamatuid ülikoolille avaldamiseks pakkuda. Täna oleme aga jõudnud olukorda, kus teadmiste jagamine on maailmaparanduslik tegevus ja toimub vaid enda õhinast, sest raamatute müük ei kata enam isegi mitte nende trükikulusid. Küll aga haaratakse neid meeleldi tasuta vormi. Lisaks õpetab minu abikaasa trüki ettevalmistust, mistõttu polnud vaja ka vastavat teenust sisse osta. Igatahes käsitlen seda, kui keegi hakkab minu poolt üles pandud materjali kustutama - selle asemele, et esitada vastuväiteid või põhjendusi, miks esitatud materjal on vale - tsensuurina, mis on omane konservatiivsetele inimestele, kes tahavad arengut peatada ja kehtivat maailmanägemust kehtivana hoida. --Pault (arutelu) 25. märts 2021, kell 12:40 (EET)
Jah, reeglite järgimist võib käsitleda ka tsensuurina. Meie oleme siin eestikeelses Vikipeedias veel väga leebed. Ingliskeelses en.wikis kustutati viivitamatult ära isegi mu ettepanek luua näiteks David Hawkinsi kohta artikkel, kuna see tegelane on tuntud eelkõige omaenda kirjastuse abil ilmunud raamatute poolest, olgugi nad bestsellerid ja tõlgitud paljudesse keeltesse. --Lulu (arutelu) 25. märts 2021, kell 15:08 (EET)
Vikipeedia pole koht, mis tutvustab iga inimese iga mõtet, vaid entsüklopeedia, mis koondab kõige kindlamaid teadmisi. Kõik ideed, mis maailmas ringlevad, pole ühtviisi tõsiseltvõetavad ja entsüklopeediakõlbulikud (nt kirjutamine, et X-i arvates on Maa kerjas ja Y-i arvates lame, oleks lugeja eksitamine - et justkui oleks tõsiseid argemente mõlema kasuks). Kuna Vikipeedia toimetajatel puudub erialane pädevus otsustada, milline on konkreetsete väidete tõeväärtus (tegelikult pole isegi pädevad inimesed tihti üksmeelel), siis on lahendus identifitseerida usaldusväärsed allikad, st sellised autorid ja väljaanded, kelle puhul on põhjust eeldada nende pädevust ja neutraalsust ning vahendada siin neist pärit infot. Selleks, et Paul Tammerti raamatute sisu Vikipeedias vahendada, on vaja kuidagi näidata, et need on usaldusväärsed allikad. Lulu tõi välja, et seda tõendaks avaldamine teatud autoriteetsete (teaduslikus mõttes, mitte võimude poolt aktsepteerimise mõttes) kirjastuste või ajakirjade poolt ehk siis eelretsensioon. Ma arvan, et kui teema pole väga teaduslik, siis piisab ka muul moel tõendamisest, et Tammert on vastavas teemas väga asjatundlik (nt vastav erialane kraad ülikoolist). Kas on taolisi tõendid? Kui ei, siis pole parata - oma vaadete tutvustamiseks tuleb kasutada mõnda muud kanalit. Mis puutub Tammerti vaidlust ülikoolidega, siis minu teada doktoritööd ilma sisuliste põhjusteta tagasi lükata ei tohi ja kui tõepoolest nii tehti, siis peaks Tammert selle kohta kaebuse esitama. --Minnekon (arutelu) 25. märts 2021, kell 17:34 (EET)
Võite vaadata ETIS'st, mul on majandusteaduste magister ja minu töö teema oli: Maksu- ja eelarvepoliitika tulevikuarengute stsenaariumid. Lisaks olen õpetanud maksundust, eelarvestust, ettevõtlust ja maksupoliitikate 25 aasta jooksul umbes 10 000-le ülikooli ja kõrgemate õppeasutuste õpilastele.
Minust kauem pole Eestis seda keegi õpetanud ja maksupoliitikas pole kellelgi Eestis kraadi. Lisaks on mul ka praktilise poliitika tegemise kogemus nii Riigikogu Rahanduskomisjoni kui ka Talinna Linnavolikogu nõunikuna ja Keila Linna finantsjuhina töötamisest + mitme erakonna juhatuse liikmeks olemisest. Mis on teil vast panna? Kes on see kompetentne inimene, kes väidab minu tööd valeks?
Sotsiaalteaduste valdkonnas ei lõpeta keegi doktorantuuri, kui tal pole eestkostjat ja ta ei teenid truult oma suurt juhti. Ja lõpuks lugege kokku, mitu doktoranti on sotsiaalteaduste valdkonnas oma tööd suutnud EESTIS kaitsta. Võin ka vastata - vaid need, kellele professuur oli olemas. Välismaale minekuks olin ma liiga vana ja ausalt öeldes pole mul selle doktori kraadiga ka midagi peale hakata.
Ja lõpuks - minu ainus viga oli see, et võtsin oma kasutajanimeks tuvastatava nime, erinevalt teist keda pole võimalik tuvastada, seega ka süüdistada oma materjalidele viitamises. --Pault (arutelu) 25. märts 2021, kell 22:09 (EET)

Kuna doktorantuuri lõpetamise takistamise kohta meil kindlad ja neutraalsed andmed puuduvad, siis seda ei saa paraku arvesse võtta. Siiski, paistab, et muud tausta arvestades võib Tammertit maksunduse ja rahanduse valdkonnas ikkagi üsna asjatundlikuks autoriks lugeda ja põhimõtteliselt Vikipeedias refereerida, aga tuleb silmas pidada, et seda tehtaks vastavates teemades ja tema arvamuse esitamine oleks proportsionaalne. Vikipeedia eesmärk on tutvustada spetsialistide seisukohti vastavalt nende tunnustatuse ulatusele - laialt tunnustatud käsitlusi põhjalikumalt ja esikohal, vähem tunnustatud käsitlusi lühemalt ja tagapool. Kui Tammert lihtsalt ei anna ülevaadet, milline on teadusliku uurimise üldine seis teatud teemas, vaid avaldab oma isiklikke originaalseid vaateid, siis kuuluvad need ilmselt viimasesse kategooriasse. Kui nüüd mõnes vikiartiklis puudub põhjalik ülevaade kõige tunnustatumatest seisukohtadest, aga seal tutvustatakse pikalt Tammerti ideid, siis annab see viimastele ebaproportsionaalselt suure kaalu ja tähelepanu, tekitades lugejas eksliku mulje vastava valdkonna uurimisseisust. Võib-olla oleks sellisel juhul parim lahendus mitte Tammerti seisukohti täielikult välja jätta, vaid neid neid kokkuvõtlikumalt ja lühemalt tutvustada, et ei jääks muljet, et need on domineerivad ja laialt aktsepteritud. Pikema teksti saab lisada artikli arutelulehe, võib-olla saab seda tulevikus, kui kogu artikkel on põhjalikum, kasutada. Oma materjalidele viitamise osas sain ma aru, et Lulu pidas probleemiks seda, kui mitte-autoriteet viitab oma iseenda kirjutatule (mitte mõnele autoriteedile). Kui allikas on usaldusväärne, siis võib selle autor ise tulla ja sellest midagi Vikipeediasse kirjutada küll, kui ta jälgib, et oma vaadete esitus püsiks neutraalne. --Minnekon (arutelu) 26. märts 2021, kell 18:01 (EET)
Lulu viitas antud diskusiooni alguses Vikipeedia reeglitele. Ma leidsin artiklid, mis selgitavad Wikipedia poliitikat inglise, soome jne keeles, kuid mitte eesti keeles. Eestis kehtiva õiguskorra järgi ei ole seaduste ja reeglite, mis pole avalikkusele kättesaadavad, järgmine kohustuslik, õigemini seda ei saagi nõuda, kuna see pole leitav.
Teiseks täpsustan, minu magistritöö teema ja ka hilisem uurimistöö keskendus maksupoliitikale, rõhutan siinjuures sõna teist poolt: poliitika. Üks põhjus, mis ma pole senini kirjutanud maksupoliitika raamatut (õppeasutustele pakkusin õpikut oli see, et pole olemas iseseisvat maksupoliitikat - see teenib alati mingit konkreetset ideoloogiat või maailmanägemust. Ja kuna sobiv taustsüsteem puudus (üritasin võtta aluseks Wildavsky, Aaron ja Carolyn Webber. A History of Taxation and Budgeting in the Western World. New York: Simon & Schuster, 1986 raamatus väljapakutud teooriat), siis tuligi see Siseakadeemia õppetöö käigus luua ning hiljem olen ka selle teie poolt nimetatud raamatutes kirja pannud. Teie soovil lisan siia ka raamatud, mis ma selle töö käigus rohkem või vähem põhjalikult läbi töötasin:
Anderson, Christopher J., Christine A. Guillory (1997). „Political Institutions and Satisfaction with Democracy: A Cross-National Analysis of Consensus and Majoritarian Systems.“ – American Political Science Review 91, no. 1 (March), lk 66-81. http://www.jkarp.com/2007_08/Anderson_1997.pdf (01.10.2015)
Annus, Amer; Kaspar Kolk, Jaan Puhvel, Janika Päll. Muinasaja seadusekogumike antoloogia. Varrak, 2001
Berger, L. Peter. The Capitalist spirit. Institute for Contemporary Studies San Francisco, 1990
Berlin, Isiah. Two consepts of liberty. Oxford University Press, 1958. https://www.wiso.uni-hamburg.de/fileadmin/wiso_vwl/johannes/Ankuendigungen/Berlin_twoconceptsofliberty.pdf (14.04.2016)
Bloom, Howard. The Lucifer principle. A Scientific expedition into the forces of History. The Atlantic Monthly Press, 1995
Breton, Denise; Lehman, Stephen. The Mystic Heard of Justice. Chrysalis Books, 2001
Burke, Peter. Mis on kultuuriajalugu? TLÜ Kirjastus, 2011 (orig 2004)
Chai, Sun-Ki. Explaining Social Order and Norms of Cooperation: Nested Hierarchies. http://www2.hawaii.edu/~sunki/paper/solgame.pdf (15.03.2016)
Clausewitz, Carl von. Sõjast. Eesti Keele Sihtasutus, 2004 (orig 1832)
Diamond, Larry. In search of Democracy. Routledge, 2016
Dijk, Teun A. van. Ideoloogia multidistsiplinaarne käsitlus.
TÜ Kirjastus, 2005 (orig 1998)
Dunleavy, Patrick; O’Leary, Brendan. Riigiteooriad: Liberaalse demokraatia poliitika. Külim, 1995 (orig 1992)
Eco, Umberto. Five moral pieces. Harcourt Books, 2002 (orig 1997)
Erhard, Ludwig. Heaolu kõigile.
ECON Verlag GmbH, 1998 (orig 1957)
Erhard, Ludwig. Saksan ihme. Gummerus, 1959
Ertman, Thomas. Birth of the Leviathan. Building States and Regimes in Medieval and Early Modern Europe. The University of Cambridge Press, 1997
Ferguson, Niall. Raha võidukäik. Varrak, 2010
Ford, Bryan. Delegative Democracy. http://www.brynosaurus.com/deleg/ (25.09.2015)
Ford, Henry. Minu elu ja töö. Loodus, 1938 (orig 1922)
Friedman, Milton. Kapitalism ja vabadus. Eesti Avatud Ühiskonna Instituut, 1994 (orig 1982)
Giddens, Anthony. Kolmas tee: sotsiaaldemokraatia uuestisünd. Mõõdukad, 1999 (orig 1998)
Glete, Jan. War and State. Routledge, 2002
Goff, Jaques le. Raha või elu.
Prantsuse Kultuurikeskus, 2001 (orig 1986)
Hale, Henry E. Patronal Politics.
Cambridge University Press, 2015
Hattenhauer, Hans. Euroopa õigusajalugu. Juura, 2007 (orig 2004)
Hawking, Stephen. Universum pähklikoores. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2002 (orig 2001)
Hayek, Friedrich. “Cosmos and Taxis” – Theories of Social order. Stanford University, 2009
Hayek, Friedrich. Individualism and Economic order. The University of Chicago Press, 1948 (orig 1948)
Hechter, Michael; Horne, Christine. Theories of Social order. Stanford University, 2009
Heidenheimer, Arnold J.; Heclo, Hugh; Adams, Carolyn Teich. Võrdlev halduspoliitika. Külim, 1995 (orig 1990)
Hood, Christopher. The Art of The State. Culture, Rhethoric, and Public Management. Oxford University Press, 2000
Howard, Michael. Rahu leiutamine.
Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2006 (orig 2000)
Huntington, Samuel P. Tsivilisatsioonide kokkupõrge. Fontes, 1999 (orig 1996)
Juntune, Hannu. Oikeuden idean teologiset perustet. Kauppakaari OY, 2000
Jõgi, Piibe. Õigus ja eetika. Teooriaid õiglusest ja eetikast 20. sajandi õigusfilosoofias. Juura, 1997
Kaplow, Louis; Shavell, Steven. Fairness versus Welfare. Harvard University Press, 2002
Kaufmann, Bruno; Biichi, Rolf; Braun, Nadja. The IRI Guidbook to Direct Democracy. Initiative & Referndum Institute, 2007
Keegan, John. Sõjakunsti ajalugu. Varrak, 2004
Knowles, Dudley. Hegel and the Philosophy of Right. Routlege, 2002
Koraan. Tõlk Haljand Udam. AS Bit 2007
Korppinen, Pekka. Valtio ja vapauden kasvu. Hakapaino OY, 1989
Kramer, Samuel Noah. Histrory Begins at Sumer. Thirty-nine firsts in recorded history. University of Pennsylvania Press, 1981
Krinal, Valner. Majandusteaduse ajaloost. TÜ Kirjastus, 1998
Kuehnelt-Leddihn, Erik. Demokraatia analüüs. Andro Kitus ja EYS Veljesto, 2004 (orig 1995)
Käsitteet liikkeessä. Kokoelma Suomen poliititsen kultuuri käsitehistoriasta. Vastapaino, 2003
Laurinkari, Juhani. Yhteisötalous. Gaudeamus, 2007
Lijphart, Arend. Demokraatia mustrid. Eesti Rahvusraamatukogu, 2009 (orig 1999)
Lindbeck, Assar. The growth of government. Nobel symposium 61. Journal of Public Economics vol. 28, issue 3, December 1985, lk 273. http://www.sciencedirect.com/science/article/pii/0047272785900593 (12.12.2016)
Locke, John. Teine traktaat valitsemisest. Essee tsiviilvalitsuse tegelikust algusest, ulatusest ja eesmärgist. Kultuurileht, 2007 (orig 1698)
Luhmann, Niklas. Sotsiaalsed süsteemid. Ilmamaa, 2009 (orig 1984)
Machiavelli, Niccolo. Valitseja.
Avatud Eesti Fond, 2001 (orig 1513)
Madisson, Agnus. Contours of World Economy. Oxford University Press, 2007
Mahoney, James; Thelen, Kathleen. Explaining Institutional Change. Ambiguity, Agency, and Power.
Cambridge University Press, 2009
Mann, Michael. The Sources of Social Power. Cambridge University Press, 1986
Meadows, Donella & Dennis; Randers, Jorgen. Kasvun rajat. 30 vuotta myöhemmin. Gaudeamus, 2005 (orig 2004)
Mill, John Stuart. Vabadusest.
Hortus Litterarum, 1996 (orig 1859)
Miller, David. Political philosophy.
Oxford Univesritu Press, 2003
Miller, Peter. Tark parv.
Äripäeva raamatuklubi, 2011 (orig 2010)
Mises, Ludwig von. Liberalism. Ilmamaa, 2007 (orig 1927)
Moisi, Dominique. Emotsioonide geopoliitika. Eesti Päevalehe AS, 2010 (orig 2009)
Montesquieu, Charles de. The spirit of the laws. 1899. https://archive.org/details/spiritoflaws01montuoft (22.02.2016)
Norberg, Johan. Inimeste rikkus – globaalne turumajandus. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003 (orig 2001)
North, Douglass C. Institutsioonid, institutsiooniline muutus ja majandusedu. Fontes, 1990 (orig 1990)
Palan, Ronen. Global Political Economy. Contemporary theories. Routledge, 2000
Parson, Wayne. Public Policy.
Edward Elgar Publishing Ltd, 1995
Platon. Teosed: I köide. Avatud Eesti raamat, Ilmamaa, 2003
Potter, Karl. Avatud ühiskond ja selle vaenlased. Platoni lummus. Avatud Eesti Fond, 2010 (orig 1945)
Proudhon, Pierre-Joseph. General Idea of the Revolution in the Nineteenth Century (1851), http://fair-use.org/p-j-proudhon/general-idea-of-the-revolution/ (15.05.2016)
Putnam, Robert. Üksi keeglisaalis. Hermes, 2008 (orig 2000)
Raud, Rein. Mis on kultuur. Sissejuhatus kultuuriteooriasse. Eesti keele sihtasutus, TLÜ Kirjastus, 2013
Richardo, David. The principles of political economy and taxation. Dutton, 1923 (orig 1817)
Rodrik, Dani. The Globalization Paradox. Why Global markets, States and Democracy can’t coexist. Oxford University Press, 2011
Rousseau, Jean-Jaques. Ühiskondlikust lepingust ehk riigiõiguse põhiprintsiibid. Varrak, 1998 (orig 1762)
Sarrazin, Thilo. Saksamaa käib maha. Ohtlik mäng oma riigiga. Hea lugu OÜ, 2013 (orig 2010)
Sen, Amartya. “Utilitarianism and Welfarism” – The Journal of Philosophy, Vol. 76, No. 9, 1979, lk 463-489
Sen, Amartya. The Idea of Justice. Allen Lane, 2009
Siddiqi, Muhammad Nejatullah. Muslim Economic Thinking. The Islamic Foundation. University of Cambridge Press, 1998
Skidelsky, Robert. Keynes, the return of the Master. Allen Lane, 2009
Smith, Adam. Uurimus riikide rikkuse ja iseloomu põhjustest. Ilmamaa, 2005 (orig 1776)
Spengler, Oswald. Õhtumaa allakäik. Ilmamaa, 2007 (orig 1918)
Steinmo, Seven. Kathleen Thelen, Frank Longstreth. Historical Institutionalism in Comparative Analysis, 1992. https://www.jstor.org/stable/2132374?seq=1#page_scan_tab_contents (15.04.2016)
Struve, V. V. Vana-Idamaade ajalugu. RK Teaduslik kirjandus, 1949 (orig 1941)
Sutherland, Douglas. The Landowners. Anthony Blond Ltd, 1968
Tennmann, Eduard. Usk ja majandus. Noor-Eesti Kirjastus, 1938 (orig 1938)
Tocqueville, Alexis de. Tähelepanekuid Ameerika demokraatiast. Hortus Litterarium, 1995 (orig 1874)
Urantia. Urantia Foundation, 2010 (orig 1955)
Weber, Max. General economic history. Collier Books, 1961 (orig 1923)
Weber, Max. Protestantlik eetika ja kapitalismi vaim. Varrak, 2007 (orig 1991)
Vernant, Jean-Pierre. Vana-Kreeka inimene. Avita, 2001 (orig 1991)
Wilber, Ken. Eedenist alates.
Eesti Transpersonaalne Assotsiatsioon, 2014 (orig 1981)
Wildavsky, Aaron ja Carolyn Webber. A History of Taxation and Budgeting in the Western World. New York: Simon & Schuster, 1986
Wright, Georg Henrik von. Humanismi elmänasenteena. Otava, 1998 (orig 1978)
Loodan, et sellest loetelust piiab. --Pault (arutelu) 26. märts 2021, kell 21:55 (EET)

Reeglid on siin: Vikipeedia:Põhimõtted --Lulu (arutelu) 27. märts 2021, kell 07:49 (EET)

Sinu teoste usaldusväärsuse tõestamiseks sobiksid paremini heakskiitvad retsensioonid ja viitamised üldtunnustatud autoriteetide poolt. --Lulu (arutelu) 27. märts 2021, kell 08:46 (EET)

: Teen kõrvaltvaatajana paar märkust. Esiteks, minu meelest on täiesti mõistetav Pikne soovitus 21. oktoobrist 2019, et võimalusel vältida viitamisel omaenda teoseid ja eelistada neis viidatud algallikaid. Iseendale kui autoriteedile viitamine on inimlikult imelik, vist ka veidi upsakas, sest kui autor juba on ise kohal, siis on tal võimalik oma teksti neist raamatutest kopeerida, entsüklopeediliseks toimetada ja viidetega varustada, vastata küsimustele ja kriitikale entsüklopeedilisuse osas. Samas arvan, et iseenda teoste viitamine pole hirmus problemaatiline ja neid viiteid ei pea täielikult välja juurima, eriti kui autor nendes ju täiesti ametlikult avaldatud allikates olevat teksti ja argumentatsiooni artiklite kootamisel kasutab (intellektuaalselt aus ja ka sisuliselt abiks on neid allikaid viidata). Samas kui autor oma raamatutest suures mahus teksti kopeerib, siis tekib vajadus tagada neutraalsust ja entsüklopeedilisust, aga seda saabki siis teha algallikate viitamise, mh ka konkureerivate seisukohtade/sõnastuste esitamisega seal kõrval, sj peaks siis enda teksti viitama konkureerivate käsitluste kõrval kui konkreetse autori, koolkonna vmt käsitlust või kasvõi teema esmakäsitlust eesti keeles (mille dokumenteerimisel on iseenesest entsüklopeediline väärtus). Ma arvan, et siin on mingi tasakaal ja nahutajatele mõtlemiseks -- mis oleks kui Pault kirjutaks sedasama teksti ilma enda teostele viitamata ja juhusliku IP alt kui originaalteksti, kas siis oleks see Vikipeedia vääriline ja mida te siis teeks? Mina soovitaks, et Pault kirjutaks artikleid väiksemate juppide kaupa ja püüaks kuulata ning arvestada tagasisidet arutelulehtedel, lisaks võiks näha vaeva teiste käsitluste toomisega kasvõi minimaalses mahus enda omade kõrvale (nt võrdluses samade artiklitega inglise, saksa, vene vmt Vikipeediates -- see oleks elementaarne esimene samm), sj markeerides erinevust koolkonnas, metoodikas, tõlgendustraditsioonis vmt. Olen nõus Pault tähelepanekuga, et Vikipeedia tase pole nii kõrge, et oleks põhjust kaastööd tõrjuma hakkata, minu meelest võiks seda hoopis sildistada puuduvate viidete, vaidlustatud neutraalsuse jmt mallidega, mis annaks juhiseid lugemiseks/täiendamiseks. Ma ka ei usu, et ühegi eestikeelse allika usaldusväärsust väga saab tõendada retsentsioonidega vmt viisil ja kuni paremat eestikeelset materjali pole, siis kõlbab Pault oma küll, aga autorilt võiks eeldada koostööd selle sobivasse vormi panemisel ja elementaarse neutraalsuse tagamisel. Nt kui Pault paluks oma sõbral kirjutada Sirpi kiitva arvustuse, siis kas see teeks tema teosed automaatiselt vastuvõetavaks? Ma ei usu, siis vaidleksime taas juba järgmise nüansi üle. Nii et võiks ikka kohe asja juurde minna? --Märt Põder (arutelu) 29. märts 2021, kell 02:51 (EEST)
--------------------------------------------------
Hea Lulu. Kahjuks ei saa teadusmaailma nimetada ei avatuks, ega ka neutraalseks. Selles on oma valitsevad koolkonnad, mille eest on reeglina isik, kes teab mis on õige. Ja nemad ka valitsevad n.ö teaduslikke retsenseeritud väljaandeid. Ülejäänutest saab retsenseeritud artikleid kõva valuuta eest osta! Lisaks on mõned valdkonnad (näiteks maksupoliitika ja selle ajalooline käsitlus), milles minu ajal vastavad väljaanded puudusid ja puudusid ka vastavad professuurid, rääkimata õppetoolidest või koolidest. Tõsi, neid on tekkinud viimase viie aasta jooksul, kuid ka praegu keskenduvad nad kas täielikult või valdavalt maksusüsteemi administreerimise ja hetkel valitsevate vastuolude küsimustele. Pikaajalise arengu võtmes ei uuri ega käsitle seda mulle teadaolevatel andmetel seni keegi, kuigi Wildavski tööde baasilt oleks se USA's võinud tekkida.
Mind pahandab kõige rohkem kokkuvõtvate skeemide kustutamine, sest teiste omi pole sellisena võtta ja kui oleks siis ei tohi neid teie eeskirjade järgi ilma autori isikliku volituseta kasutada. Enda tehtud pilte ja jooniseid võib reeglite järgi kasutada, kuid nüüd ütled sa, et ikka ei tohi ?! Kui selle sisu on vale, siis palun vastuväiteid, kui see on ebatäpne, siis osalen meeleldi arutelus, kuid nende lihtsalt kustutamine apeleerides viitab mõttemudelile, mille järgi on: "Minu mõte ja vale mõte" ning muud võimalused puuduvad. Seda nimetatakse dikatuuriks ja totalitaarseks võimukasutuseks! Ja seda on Wikipedias, mis pidi olema riigivõimust vaba teadmiste vahendamise keskkond, vägagi hämmastav näha! --Pault (arutelu) 29. märts 2021, kell 13:19 (EEST)

Iseavaldatud teose kasutamine allikana on problemaatline sõltumata sellest, kas seda teeb teose autor ise või keegi teine. Eraldi probleem on Vikipeedia kasutamine enda vähelevinud või tunnustamata ideede propageerimiseks. Seda põhjustel, mille Minnekon eespool välja tõi.

Olgu kuidas on teadmusmaailma avatuse ja teadusartiklite avaldamisega. Kui selle juures on midagi paigast ära või sulle tundub, et on, siis Vikipeedia ikkagi ei ole see platvorm, mille kaudu peaks püüdma valitsevaid seisukohti muuta.

Meile käib siin suurema osa artiklite toimetamine üle jõu ning mõne teema puhul ilmselt tõesti ei saa siin keegi arugi, kui üldtunnustatud käsitluse vahele enda ideid pitkida. Seda enam on oluline, et artiklid oleks korralikult varustatud viidetega usaldusväärsetele allikatele ja et materjali esitatakse seejuures allikatruult.

See on hea küll, kui Vikipeedia artiklit kirjutab inimene, kes on antud teemas kompetentne, aga ka kompetentne inimene peaks kõiges tuginema usaldusväärsetele allikatele, nii nagu iga teine Vikipeedia kasutaja, ja mitte ainult enda kompetentsile. Võib-olla eespool nimetatud maksunduse õpikut võib sobivaks allikaks pidada, lähtuvalt autori erialast ja kui see on ülikoolide põhiõpik (seda viimast tuleks vajadusel tõendada). Samas probleem on siin vist rohkem teistes iseavaldatud teostes.

Paremate eestikeelsete allikate puudmine iseenesest ei tohiks olla põhjus vähem usaldusväärsete allikate kasutamiseks. Kasutada saab ka võõrkeelseid allikaid.

Skeemidest oli eespool juttu. Paistab, et neil on esitus samamoodi originaalne. Teiste autorite jooniste alusel iseenesest võib küll ise jooniseid teha. Lihtsalt tuleks seejuures jälgida, et loata ei kasutata erilisemat kujundust või pikemat teksti, mis on kellegi teise looming, ning sisuliselt ei lisata omalt poolt midagi, mida allikates ei ole (uued seosed, skaalad vmt). Pikne 29. märts 2021, kell 15:45 (EEST)
Pault, tänan selgituste eest. Kõik sinu originaalsed skeemid ja ideed on endiselt alles ja kõigile kättesaadavad sinu raamatutes. Kindlasti leidub kohti, kus nende üle saaksid arutleda märksa asjatundlikumad inimesed kui meie siin Vikipeedias. Meie siin üksnes vahendame ja edastame, korrastame ja süstematiseerime olemasolevaid andmeid, teadmisi, fakte ja seisukohti. Siin ei tulda välja uute ja originaalsete uurimuste, mõtete ega ideedega; siin ei esitata uut informatsiooni ega tehta mingeid uusi järeldusi; siin ei püüta midagi tõestada ega ümber lükata. Tõsi, vahel on mõni kasutaja hakanud siin ka mingit oma asja ajama, seda on varemgi juhtunud. Ja kui siis selgub, et ollakse vales kohas, järgneb sellele muidugi pettumus ja nördimus, mis on ka täiesti arusaadav. Tänan sind veel kord mõistva suhtumise eest. --Lulu (arutelu) 30. märts 2021, kell 13:01 (EEST)
------------------------
Kõigepealt märgin, et Lulu (arutelu) 25. märts 2021, kell 12:06 (EET) märkus ja sellele järgnenud aktiivset tegevust Urantia raamatus esitatud mõtete ja kontseptsioonide kõrvaldamisel Wikipedia artiklitest käsitlen ma ühe religiooni aktiivse esindaja pahatahtliku ja omakasupüüdliku tegevusena, mille eesmärgiks on teist vaimset õpetust tutvustava materjali kõrvaldamine. Või suudab austatud Lulu selgitada teaduslikult, mille poolest on budistlikud, kristlikud jm religioossed tekstid akadeemilisemad ja usaldusväärsemad allikad kui seda on Urantia raamat? Ühesõnaga - antud juhul ei sa Lulu't käsitleda neutraalse osapoolena!
Vastuseks Lulu märkusele 27. märts 2021, kell 08:46 (EET): Kuna Eestis on väga väike rahvas, siis pole siin  üldtunnustatud autoriteete fiskaalpoliitika valdkonnas (on vaid poliitikud ja ametnikud), rääkimata sellistest teaduse valdkonnas. Sellist inimest pole ka Soomes! Samas olen mina tegelenud selle teemaga nii teoorias kui ka praktikas  30 aastat. Teoorias tähendab seda, et olen töötanud läbi kõik (2015. aasta seisuga) inglise ja soome keeles saadaolevad raamatud, mis seda teemat käsitlevad, s.h monograafiad ja ka enamiku nendest eesti keelde tõlkinud ülikooli õppetöö jaoks. Tahtsin need ka eesti keeles avaldada, kuid sellest (s.t kulude katmisest) polnud Eestis keegi, s.t ei MTA, Rahandusministeerium ega ka õppeasutus huvitatud.
Arusaamatuks jääb ka see, et kui Vihelik (arutelu) 14. august 2020, kell 21:51 (EEST) märgib: „Keelatud pole ka omaenda publikatsioonidele viidata.“ siis  Lulu keelab kõigile nendele teostele viitamise, kuna need „ei ole akadeemiline ega usaldusväärne teabeallikas“.
Te võite ESTER’ist ise vaadata, et Maksundus on Eesti ülikoolide ja kõrgemate õppeasutuste põhiõpik antud valdkonnas ning ka „Poliitilised valikud“ on tellitud (suuremas koguses) ja kasutusel nendes samade institutsioonides. Raamat „Millist riiki?“ on välja antud e-raamatuna ja antud vabaks kasutuseks, mistõttu seda pole tõesti raamatukogudesse tellitud. Lisaks võite vaadata ETIS’st ka antud raamatute klassifikaatori järgi selle teadusliku tunnustatus taset.  Maksundus – 6.2; Poliitilised valikud … - 2.1; Millist riiki? – 6.4. Arvestades teie rahulolematust nimetatud allikatega, asendan siiski viited nimetatud allikatele uute allikatega, mis vastavad klassile 1.3 (Riigikogu Toimetis ja Sisekaitseakadeemia väljaanne). Loodan, et see rahuldab teie nõudeid. Põhjus, miks ma ei viidanud varsematele eelretsenseeritud väljaannetes esitatud tekstidele on see, et ma olen seal esitatut teemadel järgnevatel aastatel lisateadmisi hankinud, teooriat edasi arendanud ja sellest tulenevalt ka selle esitlust parandanud viidatud väljaannetes.
Austatud Lulu, palun põhjendada oma väidet, et nimetatud raamatud ei ole akadeemiliselt usaldusväärsed! Antud juhul olen sunnitud arvama, et see väide lähtub isiklikust ja subjektiivsest arusaamast, ega ole käsitletav teadusliku seisukohavõtuna, millele Teie kogu aeg apelleerite! Lisaks ei saa ma ka jätte märkimata, et erinevalt minu väga pikast tööde loetelust pole teid ETIS's isegi olemas - seega kuidas te saate apelleerida akadeemilisusele? Internetiotsingu käigus selgus, et teie ainus tähelepanuväärne töö on seksiraamat, mille politsei on müügilt kõrvaldanud. Või on teil selle kõrvale veel midagi lisada, mis tõestaks teie kompetentsust majanduse ja eriti rahanduse valdkonnas?--Pault (arutelu) 6. aprill 2021, kell 10:57 (EEST)

Et nüüd Eestis pole üldtunnustatud autoriteete fiskaalpoliitika valdkonnas? Kahtlen selles. Pakun, et Lasse Lehis on seda mõõtu maksuteadlane. --Hirvelaid (arutelu) 25. aprill 2021, kell 15:49 (EEST)
-------------
Lasse Lehis alustas maksunduse valdkonnas aktiivset tegevust pea kümme aastat hiljem kui mina ja ta on Eesti üks tugevamaid spetsialiste maksuõiguse, kuid mitte maksupoliitika valdkonnas. --Pault (arutelu) 25. aprill 2021, kell 16:32 (EEST)

Selge. Võtan teadmiseks. Kui nüüd üldtunnustatud autoriteete fiskaalpoliitika valdkonnas siiski pole, sõnastaksin oma küsimuse järgmiselt: millised koolkonnad Eesti fiskaalpoliitkas rivaalitsevad omavahel? --Hirvelaid (arutelu) 25. aprill 2021, kell 16:44 (EEST)
------
See sõltub, millises võtmes vaadata, s.t kas ideoloogilises, parteilises, sotsiaalses rollis jne. Võin sellel teemal pikalt rääkida, kui oled huvitatud, kasuta Skypi. Mul on isegi mitu raamatut tõlgitud eesti keelde, kuid neid ei tasu avaldada, s.t panengi siia artikleid ja teen nüüd ka videoloenguid. --Pault (arutelu) 25. aprill 2021, kell 17:04 (EEST)
Tere. Kui su teksti ähvardab kustutamine, siis tee nad enda eratekstiks, nii: Kasutaja:Pault/Kapitalistlik turumajandus jne.--Vaher (arutelu) 27. aprill 2021, kell 17:25 (EEST)

Sellel on siis mõtet, kui eesmärgiks on kirjutada mustand ikkagi avaldamiskõlbulikuks. Seejuures tuleb materjali esitada nii nagu seda usaldusväärsetes allikates tehakse, ilma ise uut teadmist sünteesimata. Pikne 27. aprill 2021, kell 18:18 (EEST)


Arutelu:Jermak (laev 1898)

Puudub lehekülg Jermak. Andres 12. august 2009, kell 08:31 (UTC)
Keegi Johannes Laasberg (s. 1876) Rakverest oli 1903. aastal vist masinistiks Jermakil...lihtsalt üks leid kirikuraamatust http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=TLA.236.2.15:27?396,1049,273,59,0

Ma ei tea, kas üht suuremat ja jõhkramat Siberi vallutajat on ikka õige nimetada "uurijaks"?
Kõlab, nagu oleks lähtetekst mingi sovjetiaegne jamps 85.29.194.79 29. detsember 2022, kell 15:40 (EET)


Arutelu:Kohanimi

Pealkiri võiks olla "kohanimi". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. august 2009, kell 11:02 (UTC)

Intervikilingid tuleks kogu Vikipeedia ulatuses korda teha, sest muidu toob robot siia ka toponüümika. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. august 2009, kell 11:06 (UTC)

v-o kohanime osadest (hargtäiend ja liigisõna) rääkida esialgu siinsamas, mitte teha eraldi artikleid? Definitsioonid on nt siin: http://www.eki.ee/knab/mkn10.htm --Estopedist1 (arutelu) 31. august 2018, kell 17:03 (EEST)

Pooldan omaette artikleid. Andres (arutelu) 31. august 2018, kell 23:27 (EEST)


Arutelu:Johannes Siir

Kas ta oli ka sportlane (tegeles laskmisega)? Ave Maria 12. august 2009, kell 13:10 (UTC)

Jah.

*Epl: 13
*Ohvitseride andmekogu: 13
*Kultuur ja Elu: 18
*Laurentsiuse selts: 18
Siin 13. Kumb on õige? Adeliine 18. juuni 2012, kell 23:45 (EEST)


Arutelu:Autopant

Kus täpselt on Võlaõigusseaduses sellest juttu? Andres 12. august 2009, kell 15:33 (UTC)

Pant on asjaõiguslik instituut Eesti õiguses (antud juhul registerpant), mitte võlaõiguslik. Pant seataksegi võlaõigusliku lepingu tagatiseks, seega juba definitsioon tekitab hämmastust. Keelelingi põhjal arvaks, et tegu on tõlkega Vene õiguse põhjal ja artikkel peaks selle ka ära märkima. Seal on ka mitmeid muid probleemseid kohti (võlaleping?). Kui seda korda ei tehta, oleks mõttekam kustutada.  --Heiki e 13. august 2009, kell 11:00 (UTC)

eemaldasin välislingi, mis oli Võlaõigusseadus. Seal seaduses pole autopandis sõnagi--Bioneer1 (arutelu) 4. juuli 2014, kell 13:02 (EEST)

Antud tekst on tõlgitud vene keelest (http://ru.wikipedia.org/wiki/Автозалог)

Sealses artiklis pole ühtki viidet. Tõenäoliselt on see Venemaa-spetsiifiline mõiste. Andres 19. august 2009, kell 08:25 (UTC)


Arutelu:Sadamaait

On see kindel, et kusagil mujal sadamaaitasid ei ole? Ma mõtlen, selle nime all? Taivo 12. august 2009, kell 18:03 (UTC)

Google vist eriti ei leidnud jah. aga kui leidub, siis võib julgelt mingi ümbersuunamislehe siia teha. Ave Maria 12. august 2009, kell 18:04 (UTC)

Paldiskis on sadama ait-kelder või [rohkem sadama aitasid, vt. 9.-12.]. Hiiumaal, vist Kärdlas, peaks ka Sadamaait olema (kui kuressaare Sadamaaidas suviti teatrit tegema hakati, hakkasid hiidlasd ka kohe nii tegema:). Suuresadamas, Hiiumaal, on sadamaait [Ajalootoaks] ehitatud). Pole kahtlust et Sadamaaidad meie maal "välja ilmuvad". Neid võib aga tulevikus alati täpsemalt defineerida. Saareprints 6. märts 2011, kell 09:40 (EET)

:Tundub, et siia on väga ilus ümbersuunamine tehtud, lähtudes Kuressaare sadamaaidast. Annaksin selle lahendi eest 5+ ;) Saareprints 3. aprill 2011, kell 11:26 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://public.fotki.com/saareprints/2011/kuressaare-hooned/sadamaait/
** In Sadamaait on 2013-06-24 13:20:12, 404 Not found
** In Sadamaait on 2013-07-06 23:34:03, 404 Not found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:34 (EEST)


Arutelu:Mundži keel

Mis tähendab "umbes 3768 inimest"? Andres 13. august 2009, kell 11:10 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.chaf.lib.latrobe.edu.au/dcd/page.php?title=1901&action=next&record=1433
** In Mundži keel on 2013-06-24 12:27:54, 404 Not Found
** In Mundži keel on 2013-07-06 15:03:56, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:04 (EEST)


Arutelu:Õhutõrje

Kaks mõistet, kaks artiklit. Andres 13. august 2009, kell 12:03 (UTC)
Siin oli varem nii:
Õhutõrje võib olla:
1) maismaavägede või ujuvvahendite tegevus vaenlase õhurünnete või lennuvahendite vastu.
Õhutõrje jaguneb tabamiskauguselt:
*lühimaa - välitingimustes tegutsevate väeüksuste ja allüksuste ensekaitseks (alla 10 km),
*keskmaa - väekoondiste tegevus- või paiknemisalade ja sõjaliselt või majanduslikult oluliste objektide kaitseks ning õhuruumi kontrolliks (10-50 km),
*kaugmaa - sõjaliselt või majanduslikult oluliste ringkondade või piirkondade kaitseks ja õhuruumi kontrolliks (50-250 km).
*strateegiline - regioonide kaitseks, ballistiliste rakettide või kosmoses asuvate sihtmärkide hävitamiseks, samuti tuumalõhkepea võimalus (mitusada km).
2) maaväe väeliigi lahingutoetusrelvaliik või õhuväe väeliigi relvaliik, mille ülesandeks on võitlus vaenlase lennuvahenditega ja oma vägede eelhoiatamine vaenlase õhuründevahendite tegevuse eest.

* Õhutõrjesoomuk

Artikkel räägib teisest mõistest, esimene mõiste on ära kaotatud. Andres (arutelu) 5. mai 2015, kell 11:48 (EEST)
Õigemini defineeritakse teine, aga artiklis räägitakse läbisegi mõlemast. Andres (arutelu) 5. mai 2015, kell 11:49 (EEST)
Autori sõnul ei olnud varasem päris korrektne ja selle sellisel kujul sissejätmine oleks olnud sobimatu. Ivo (arutelu) 5. mai 2015, kell 13:38 (EEST)

See võib tõsi alla, aga praeguses artiklis mõistetakse õhutõrje all kord väeliiki, kord teatud tegevust. Minu arvates on primaarne tähendus tegevus. Selle organisatsioonist võib artiklis rääkida eraldi alajaotuses. Andres (arutelu) 5. mai 2015, kell 16:42 (EEST)

:Õhutõrjepataljoni osa tuleks liita artikliga Õhutõrjepataljon. Minu arvates tuleks siin rääkida ainult õhutõrjest kui niisugusest. 88.196.28.229 7. mai 2015, kell 16:33 (EEST)

::Õhutõrje, kui tegevuse, olemuse ja arengu laiem kirjeldamine peaks olema artiklis ikkagi primaarne, kuid selle täiendusena saab puudutada lisaks ka vastavat relvaliiki. Eesti ja näiteks ka Soome keeles on võimalik defineerida eraldi õhutõrjet ja õhukaitset (laiem mõiste), aga antud artiklis olev link suunab valesse kohta. "Õhuk" on põnev leidsõna kaitseväes, kuid laiemale üldsusele ilmselt üsna arusaamatu (seos õhkpadjaga vms) ja ettepanek oleks kasutada arusaadavuse huvides siiski "õhusõiduk".


Arutelu:De Gruyter Mouton

Sarjade nimed peaksid olema jutumärkides, ja sel juhul kursiivi ei kasutata. Andres 13. august 2009, kell 17:37 (UTC)
Ka ajakirjade nimed ei käi kursiivis, ja nende puhul pole jutumärke tarvis. Andres 13. august 2009, kell 17:38 (UTC)

Täpsemate oskussõnade tasemel on see nii lahendatud, et see mis esisuurtähega jutumärkidessse kirjutatakse on pealkiri, läbiva suurtähega kirjutatu on nimi ja üle jäävad nimetused. 195.50.204.16 13. august 2009, kell 17:46 (UTC)

: Ajakirjadel on nimed ja sarjadel on pealkirjad. Esisuurtähe ja läbiva suurtähe eristamine ei kehti ingliskeelsete nimede ja pealkirjade puhul. Andres 13. august 2009, kell 17:50 (UTC)

Oot-oot, selle kirjastuse raamatud on peamised? Andres 13. august 2009, kell 18:48 (UTC)

Ha, kirjastus, mitte raamatud :-)) --Kk 10. september 2010, kell 23:14 (EEST)

: Ka nii on see minu meelest kahtlane. Andres 10. september 2010, kell 23:16 (EEST)

Mouton de Gruyter muutis hiljuti nime, nüüd on ta De Gruyter Mouton. Kõik uued väljaanded on selle nime all. Ilmselt tuleks artikkel ümber nimetada ja Mouton de Gruyter ümbersuunamisleheks teha.--Vihelik 10. september 2010, kell 23:04 (EEST)

Kui see nii on, siis küll. Andres 10. september 2010, kell 23:17 (EEST)

: Siin on de Gruyter Moutoni koduleheküg, kahjuks nad nimevahetuse tagamaasid ei seleta.--Vihelik 10. september 2010, kell 23:33 (EEST)


Arutelu:Aleksandr Koltšak

Temas moldaavia päritolu esiisa nimi oli Iliaş Colceag või Koltšak-paša, mitte aga hübriid neist kahest nimest. Kumba varianti tuleks eelistada?--WooteleF 14. august 2009, kell 10:28 (UTC)

Võime ehk esialgu mainida mõlemat. Andres 14. august 2009, kell 10:30 (UTC)

:Samas on vene vikis ta justnimelt Ilias Koltšak-paša. Aga reeglina pašatiitli juures eesnime ei kasutata.--WooteleF 14. august 2009, kell 10:31 (UTC)

*Esimesele lõigule peaks ka mingi pealkirja andma.
*Kas peaks olema ehk "Mereväe Kadetikorpus"?
*Ekspeditsiooni käigus purustas jää laeva. Ekspeditsiooni liikmed lahkusid laevalt jalgsi ja lahknesid. - Artiklis Eduard von Toll seda küll pole öeldud.--WooteleF 14. august 2009, kell 10:41 (UTC)

Kust see info võetud on? "Zarja" oli kehvas olukorras, aga Leena jõeni ta jõudis. Geonarva 14. august 2009, kell 10:53 (UTC)

:Selle lisas Kasutaja:NOSSER, küsi temalt.--WooteleF 14. august 2009, kell 10:55 (UTC)

:: Учёный, адмирал, Верховный Правитель--Nosser 14. august 2009, kell 19:47 (UTC)

::: Siin pole midagi sellest. Geonarva 14. august 2009, kell 19:56 (UTC)

Ta sai admiraliks 1918, aga kas ta oli Venemaa admiral? Andres 5. jaanuar 2010, kell 20:50 (UTC)

"Адмирал (18.11.1918; звание присвоено созванным в день переворота Советом министров)." "При поддержке начальника гарнизона полковника Волкова и его войск, произвел 18.11.1918 государственный переворот. Собравшийся утром в этот день Совет министров на своем заседании принял ряд государственных актов, включая введение в России пост Верховного Правителя и присвоение вице-адмиралу Колчаку звания полного адмирала, а также передачу ему «временного осуществления Верховной власти ввиду тяжелого положения государства»." Allikas: Geonarva 5. jaanuar 2010, kell 21:41 (UTC)

: Selle andis talle nii-öelda isehakanud valitsus? Andres 5. jaanuar 2010, kell 21:48 (UTC)

: See pole vast nii tähtis, et isehakanud, kuid valitsus, millel ei õnnestunud Venemaa üle võimu saada. Andres 5. jaanuar 2010, kell 21:50 (UTC)

Venemaa väed vallutasid Hotini kindluse 1739.aastal. Al.Neuland 16. mai 2010, kell 21:10 (EEST)

Esiisastg ei peaks siin üldse nii pikalt kirjutama.--WooteleF 16. mai 2010, kell 21:15 (EEST)

:Temast peaks olema eraldi artikkel. Andres 17. mai 2010, kell 17:47 (EEST)
----
armus uuesti Anna Timirevasse

Mis see tähendab? Andres 18. juuni 2010, kell 19:13 (EEST)

Koltšakkide suguvõsa esiisa Koltšak-paša lugu


Arutelu:Sweet Dreams

Fraasil on palju tähendusi.--WooteleF 14. august 2009, kell 11:31 (UTC)

Ka lingid siia tulevad mitme asja  kohta, nii et tuleb vist täpsustusleht teha. Andres 14. august 2009, kell 13:48 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://hmv.com/hmvweb/displayProductDetails.do?ctx=280;-1;-1;-1;-1&sku=19726
** In Sweet Dreams on 2013-06-24 13:35:48, 404 Not Found
** In Sweet Dreams on 2013-07-07 02:00:16, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:00 (EEST)


Kasutaja arutelu:Sofi~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Sofi!
Pärast kirjutamist palun kontrolli, kas kirjavahemärkide juures on sõnavahed õiges kohas. Andres 14. august 2009, kell 14:29 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Sofi~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Malli arutelu:Eesti valimised

See navigeerimismall mulle kohe üldse ei meeldi, ma arvan, et iga saab kobedama. Gruppide joondus ei ole mitte keskel vaid vasakul. --Tiuks 14. august 2009, kell 20:35 (UTC)

Natuke koomale võiks saada, külgedel on palju tühja ruumi, aga ses osas navmall ei aita. Arvan, et ka keskele võib joondada. Selle malli eelised on lihtsus ning tõlkimata osade ja abimallide puudmine. 195.50.204.250 14. august 2009, kell 20:52 (UTC)

: Navigeerimismalli kasutati enne kui ei olnud navmalli. Mõni lihtsalt seda ei tea. --Tiuks 14. august 2009, kell 21:09 (UTC)

:: Ma tean küll millised mallid olemas, aga olen nav-malli tegemisel ikkagi alati malli Navigeerimismall eelistanud. 195.50.204.250 14. august 2009, kell 21:12 (UTC)

::: Mõnikord võib ja lõpptulemuse saab sarnase navmalliga aga siin mind see häiris. On ju erinev? --Tiuks 14. august 2009, kell 21:17 (UTC)
Puudu on järgmised valimised:
* Kohalike omavalitsuste valimised enne 1940. aastat (1921, 1924, 1927, 1930, 1934 ja 1939)
* I Riiginõukogu kujundamine
* Kutsealaste omavalitsuste valimised 1925–1940
* Vähemusrahvuste (juudi ja saksa) kultuuromavalitsuste valimised 1925–1940 --Improvisaator 19. oktoober 2009, kell 13:10 (UTC)

* 1919 kohalikud valimised, allikas https://www.valimised.ee/et/valimiste-arhiiv/toimunud-valimiste-arhiiv
* Vabadussõja ajal, 7. septembril 1919, 25.september 2013 11:00, Taivo Kirm, Kuidas toimusid valimised 1919. aasta Haaslava vallas
suwa 10. september 2018, kell 21:08 (EEST)


Arutelu:NOAA satelliidid

Mida siin täpselt silmas peetakse? Sõna seeria raskendab arusaamist. Kui sateliidid ühtlaselt taevalaotust katavad, siis on pigem tegu satelliidivõrguga? Pealkiri ei ole vist õige – selle lühendi taga on Ühendriikide rahvuslik ookeani- ja atmosfäärivalitus. Sellised artiklid leidsin inglisvikist, mis tunduvad seotud olevat, aga tegu pole vist päris samaga. 195.50.201.243 15. august 2009, kell 19:22 (UTC)

Seeria all mõistetakse nähtavasti satelliidi tüüpi, nii nagu näteks Sojuz ja Apollo olid kosmoselaevade tüübid (seeriad). Andres 15. august 2009, kell 19:29 (UTC)

Võimalik, et kirjutaja on eksinud; asja tuleb uurida. Andres 15. august 2009, kell 19:31 (UTC)

On olemas küll satelliidid NOAA-1 kuni NOAA-19, aga tundub, et nad ei kuulu ühte seeriasse, vaid mitmesse teise nimega seeriasse. Andres 15. august 2009, kell 19:35 (UTC)

Midagi peaks selle artikliga ette võtma. NOAA on siiski Ühendriikide riigiasutuse lühend ja seetõttu peaks see viitama ka sellele asutusele kui vastav leht saab loodud. Hetkel eemaldasin linkimise teiste Wikide lehtedele, et saaks asutuse lehe linkida. --Kuuskinen (arutelu) 27. november 2019, kell 17:51 (EET)

ehk siis tehiskaaslaste kirjutise nimi võiks olla :NOAA (tehiskaaslased) vms ? suwa 27. november 2019, kell 20:47 (EET)

:Midagi sellist oleks väga hää. --Kuuskinen (arutelu) 28. november 2019, kell 00:06 (EET)
Kas en:Television Infrared Observation Satellite räägib samast asjast? Adeliine 26. detsember 2019, kell 16:34 (EET)


Arutelu:Mihhail Rumjantsev (sõjaväelane)

Puudub lehekülg Mihhail Rumjantsev. --Epp 15. august 2009, kell 19:32 (UTC)

rus delfi link mis peaks viitama Rumjantsevi tänavale on vigane, artikkel kas ei eksisteeri või URL viitab valesse kohta. 2001:1530:1007:CE82:8DC1:6AC:1C12:A6CD 29. aprill 2023, kell 15:56 (EEST)


Arutelu:JK Narva Trans

Allikas: Margus Luik ja Indrek Schwede. Eesti Jalgpall 2002. Eesti Jalgpalliliidu ametlik teatmik.
LK 23. Duubelmeeskond: Tartu JK Merkuur, eelarve 2630000 krooni, Kreenholmi staadion (105x70, 5000 kohta), President Nikolai Burdakov, Peatreener Anatoli Belov.


Arutelu:Melatoniin

Kas meil selline mall ka olemas on nagu :en:Template:Drugbox? Ivo 16. august 2009, kell 16:48 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ravimiamet.ee/orb.aw/class=file/action=preview/id=960/Melatoniini+kasutamisest.pdf
** In Melatoniin on 2013-06-24 12:20:35, 404 Not Found
** In Melatoniin on 2013-07-06 13:51:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:52 (EEST)


Arutelu:Narva lahing (1944)

Leidsin commonsist sellise pildi: [http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/a/a9/Narva_July_44.gif Narva_July_44.gif] --[[Kasutaja:Kanakukk|kanakukk]] 16. august 2009, kell 19:03 (UTC).

Miks "Idarinne" on välja jäetud?
Kas on niisugune mõiste nagu Narva jõe piirkond? Miks ei võiks täpsemalt kirjutada?
Kui oli väike osa vabatahtlikke, miks siis mitte kirjutada "mobiliseeritud ja vabatahtlikud"? Andres 4. detsember 2010, kell 01:42 (EET)

Kui hästi järele mõelda, siis 1944.aastaks oli juba kõigi eesti üksuste kallal rakendatud mingit laadi sundust. Isegi need, kes olid kohe 1941-42 vabatahtlikuna Wehrmachti läinud (tüüpiliselt Idapataljonid), sundmobiliseeriti SSi. Nii et sõna "vabatahtlikud" on eesti meeste kohta eufemism ja seda ma ei kasutaks mingil juhul. --Erikupoeg 4. detsember 2010, kell 10:18 (EET)

Teksti sees peavad olema (punased) siselingid, mitte lingid inglise vikini. Andres 4. detsember 2010, kell 13:00 (EET)

Sellest, et tekitada siselinke märksõnadele, millest mitte keegi ei kavatse artiklit kirjutada, on kasulikum lugeja viia korrektsele vastavat märksõna käsitlevale ingliskeelse vikipeedia artiklile. --Erikupoeg 4. detsember 2010, kell 16:30 (EET)

:  Mis tähendab "mitte keegi ei kavatse"? Me ei näe seda ette. Punane link ahvatleb kirjutama. Peale selle, kui keegi kirjutab, siis siia linki ei teki. Andres 4. detsember 2010, kell 16:34 (EET)

::Seda tähendabki. Siseviite sisestamine tähendab, et sisestaja arvab, et vastava märksõnaga artikkel tuleks kindlasti tekitada või kavatsetakse seda lähiajal teha. Viidatud inglise vikiartiklite puhul kahtlen sügavalt mõlemas. Aastaid punasena püsivad märksõnad jätavad mulje, et need ei paku kellelegi huvi ega kutsu seetõttu kirjutama. Kui ka keegi kirjutaks vastavad artiklid, siis jutuks olevaid märksõnu viitaks mõni üksik artikkel, nii et nende linkimine poleks mingi probleem. --Erikupoeg 4. detsember 2010, kell 18:08 (EET)

::: See, et pole kirjutatud, ei tähenda, et keegi ei taha kirjutada. Kirjutajaid on vähe ja kõike, mida tahaks, kiiresti  kirjutada ei jõua. Kui aga linkida inglise vikile, siis tehakse kirjutamise barjäär kõrgemaks. Ja need lingid on eksitavad, sest ette nähtud on link eesti vikisse, ja tarbetud, sest on juba link inglise viki vastavale artiklile, kust samuti jõuab nonde artiklite juurde. Andres 4. detsember 2010, kell 18:47 (EET)

::: Kuidas on võimalik lingid üles otsida, kui "Lingid siia" neid ei näita? Andres 4. detsember 2010, kell 18:48 (EET)

::::Nõustun Andresega. Säärased lingid inglise vikile on sobimatud.--WooteleF 5. detsember 2010, kell 03:27 (EET)

:::::Palun põhjendust. Inglise viki on lubatud. Kui on valida inglise viki ja surmale määratud siselingi vahel, miks peaks valima viimase? --Erikupoeg 5. detsember 2010, kell 04:20 (EET)

:::::: Inglise viki link on vasakul artikli kõrval. Selle kaudu leiab ka ülejäänud ingliskeelse info. Teistele sobivatele allikatele võib viidata artikli lõpus välislinkide all. Teksti sees kasutatakse ainult linke eestikeelse Vikipeedia teistele artiklitele. Kuidas keegi saab mingi teema surmale määrata? Kui on absoluutselt kindel, et mingil teemal eraldi artiklit ei tule, ei ole tarvis ka linki panna. --Epp 5. detsember 2010, kell 04:30 (EET)

::::::::Nõus. Absoluutselt kindel, et keegi lähemate aastate jooksul ei kirjuta eraldi artiklit Punaarmee Narva pealetungist (15-28 veebruar) ja teistest sarnastest. Kui ka kellelgi sellest vestlusest tekib trots ja tahab seda siiski teha, siis ei sega inglise vikilingid teda kuidagi.--Erikupoeg 5. detsember 2010, kell 04:38 (EET)

::::::::: Segavad küll. --Epp 5. detsember 2010, kell 05:04 (EET)

:::::::::: Kolm kuuest lingist inglise vikile viitavad praegu artiklitele, mis käsitlevad mingit konkreetset osa Narva lahingust. Minu arvates poleks eesti vikis selliseid artikleid üldse vaja, kuna kogu info saab koondada siiasamasse artiklisse. ᛞᛃᚱᛖᛁᚳᚺᛋᚠᚢᚺᚱᛖᚱ 5. detsember 2010, kell 10:53 (EET)

Miks "lahing" ebakorrektne on? Andres 4. detsember 2010, kell 19:17 (EET)

Ei saa küsimusest aru. --Erikupoeg 5. detsember 2010, kell 04:21 (EET)
Millegipärast ei tule "redigeeri" ette, ainult "lisa teema".
Esimese teema kohta. Kuidas Sa saad väita, et miski on absoluutselt kindel? Hommepäev võib tulla mõni huviline, kes tahab just selliseid artikleid teha. Pealegi pole ju jutt sellest, millal need artiklid tulevad.
Meie reeglid näevad ette, et selliseid linke ei tohi olla. Kui seda artiklit hakatakse toimetama, siis need lingid võetakse kindlasti ära ja asendatakse punaste linkidega. Kogenud toimetajad saavad sellega hakkama, kuigi neil tuleb lahendada probleem, milline pealkiri artiklile tuleb ette näha. Uustulnukate jaoks võib barjäär osutada liiga suureks. Kui üldse, alustaksid nad artiklit pigem tühjalt kohalt ja link jääks siia sellisel kujul, nagu ta on. Andres 5. detsember 2010, kell 10:35 (EET)
Teisele küsimusele. Enne oli siin öeldud, et Narva lahing oli lahing, kuid see asendati sõnaga "heitlus" kommentaariga, et "lahing" ei ole terminoloogiliselt korrektne. Sellepärast ma küsingi, miks "lahing" ei ole korrektne.
Ja veel üks asi. Lahingu tulemuste seas oli tabelis varem kirjas, et Punaarmeed õnnestus poole aasta jooksul tagasi hoida. See võeti ära kommentaariga, et tegu pole mitte tulemusega, vaid lahingu käiguga. Aga "Lahingu käigu" all seda pole ja kiirelt vaadates ma ei leidnud seda ka mujalt. See tuleks ju kuskile panna, kas pole?
Erikupoeg on minu meelest töötanud hästi, aga nii nagu ikka, ära märgitakse ikka see, mis tekitab probleeme. Andres 5. detsember 2010, kell 10:52 (EET)

:Kuidas ei ole Punaarmee pooleaastane tagasihoidmine kirjas! Sissejuhatuses on ju selgelt lugeda, et lahing algas 2. veebruaril, mille järel Saksa kaitse stabiliseeris rinde 25. juulini. Esimese klassi lapski saab sellest tekstist aru, mitu kuud oli Punaarmee tõkestatud. Olen küll nõus, et peaks kirjutama laiema tagajärgede peatüki, kus räägitakse lahingu mõjust Nõukogude sõjakäigule laiemalt. Teabekasti ei sobi arutelu. --Erikupoeg 5. detsember 2010, kell 18:18 (EET)

Jah, seda võib välja lugeda küll, aga otseselt lahingu tähtsusele Saksa ja Eesti poole seisukohast tähelepanu juhitud ei ole. Eraldi alajaotus oleks sobiv koht küll, aga seda praegu ei ole. Ma ei väida, et see peaks infokastis olema. Andres 5. detsember 2010, kell 18:29 (EET)

Inglise vikis on kaks seotud artiklit: :en:Battle for Narva Bridgehead ja :en:Battle of Narva, saksa vikis on eesti interwikita artikkel :de:Schlacht um den Brückenkopf von Narva. Keegi oskaja võiks interwikid kokku panna ja korrastada--Bioneer1 (arutelu) 6. juuni 2014, kell 00:30 (EEST)

Kuulge, koomikud, praegu tuleb infokastist välja nii, et Nõukogude poolel sai 200 000 mehest 70 000 surma ja 250 000 haavata. Sealjuures viidatakse samale allikale. Kas artikkel vähemalt iseendaga kooskõlas ei peaks olema?

Mina ei saa ka sellest aru. Inimkaotuste arv on arusaadav, aga mida tähendab võitlejate arv? Kas see on võitlejate koguarv või mingi hetkearv? Andres (arutelu) 1. september 2014, kell 08:07 (EEST)
Inglise vikis on samad andmed. Ma küsin neilt. Muide, seal on tulemuseks öeldud "Saksa kaitsevõit". Kolmas link on sealt võetud, aga see ei vii viidatud kohta. Andres (arutelu) 1. september 2014, kell 08:09 (EEST)
Nojah, sealses arutelus ongi niimoodi selgitatud, et isikkoosseis lihtsalt vahetus nii palju. Andres (arutelu) 1. september 2014, kell 08:27 (EEST)


Arutelu:Harilik viinamäetigu

Täpsemalt on ta harilik viinamäetigu, ka tavaline viinamäetigu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. august 2009, kell 19:13 (UTC)

Tema munemise periood on Maist Juunini.
Sellel ajaperioodil ei või neid korjata.
Viinamäe teod on looduskaitse all ja neid ei või korjata sadade kaupa ühest kohast.

Võtsin selle välja, sest see on eelneva jutuga vastuolus. Andres 21. juuni 2010, kell 20:21 (EEST)
Taksonoomia paremal ütleb:
Selts: Kopsteod Pulmonata
Tekst ütleb:
[...] on tippsilmaliste seltsi vööttigulaste sugukonda kuuluv tigu.
ehk siis et ei klapi kokku ..

Ei klapi jah. Palun uuri välja, kumb oleks õigem. Andres (arutelu) 8. mai 2014, kell 19:14 (EEST)

http://elurikkus.ut.ee/kirjeldus.php?lang=est&id=63516&rank=70&id_puu=63516&rank_puu=70 ütleb:
alamklass Pulmonata;  Kopsteod
selts Stylommatophora;  Tippsilmalised
ehk siis tekst on õige, viga on taksonoomias.

Aitäh! Parandasin. Kui veel vigu leiad, siis paranda julgelt. Andres (arutelu) 12. mai 2014, kell 01:51 (EEST)
----
Toitumise kohta on tehtud parandus, aga ma ei tea, kas see on õige. Vene viki järgi see nii ei ole. --Andres (arutelu) 21. mai 2023, kell 18:40 (EEST)


Arutelu:Usain Bolt

Praegused maailmarekordid võiksid küll kuskil nähtavas kohas olla, aga praeguses sõnastuses tuleks ikka rääkida sellest, mis ajas ta maailmarekordiomanik on (100 m jooksus on tal juba kolmas maailmarekord järjest).  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. august 2009, kell 20:14 (UTC)

Kas sektsioonil "Saavutused" on praegusel kujul enam mõtet, kui kogu info, v.a. isiklikud rekordid, on olemas ka tabelis? --c.c. 29. juuli 2011, kell 11:21 (EEST)

Seal on ka tulemused ja võistluskohad. Kui dubleerimine on ülearune, siis võiks minu poolest pigem kastist ära jätta. --Epp 29. juuli 2011, kell 12:49 (EEST)

: Nõus Epuga. Andres 29. juuli 2011, kell 13:55 (EEST)

Trelawney Parish ei ole küla, vaid haldusüksuse ingliskeelne nimi. Kodukoha nimi on Sherwood Content või midagi sarnast. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 8. veebruar 2015, kell 17:30 (EET)

Minu meelest tuleks ordenid märkida tunnustuste all. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. august 2016, kell 12:40 (EEST)

Artiklis väidetakse järgmist: 25. Jaanuaril osutusid Bolti ja Nesta Carter 4x100 meeskondliku teatejooksu proovid järelkontrollis positiivseks, mistõttu tühistati terve meeskonna 2008 aasta olümpia maailmarekord ja võeti tagasi kuldmedalid. Esiteks, viidatud allikas on kirjas, et üksnes NC jäi dopinguga vahele, niisiis ei ole õige, et Bolti proov osutus positiivseks. Teiseks, kuivõrd tegu on alaga, kus osa saab võtta meeskonnaga, siis ilmselgelt ei saa ju teistele kuldmedalit alles jätta, kui üks jooksis reeglitevastaselt. --kanakukk (arutelu) 25. jaanuar 2017, kell 20:31 (EET).
--------
"Ta võitis 200 meetri jooksu ajaga 19,66 ja tuli sellega esimeseks meeskergejõustiklasest maailmameistriks sel alal." – ei vasta tõele, sest MM-idel on meeste 200 m jooksu alati võitnud meeskergejõustiklane, reeglid on sellised. Võib-olla taheti öelda, et "tuli sellega esimeseks Jamaica meeskergejõustiklasest maailmameistriks sel alal"? Kuriuss (arutelu) 6. november 2022, kell 17:08 (EET)

Tänan, et välja tõid. Päris oluline viga.--Raamaturott (arutelu) 6. november 2022, kell 18:24 (EET)


Arutelu:Pärnu FC Levadia

Allikas: Margus Luik ja Indrek Schwede. Eesti Jalgpall 2002. Eesti Jalgpalliliidu ametlik teatmik.
LK 31. Duubelmeeskond: Pärnu Pataljoni JK, eelarve 1255000 krooni, Pärnu Kalevi staadion (98x64, 1800 kohta), President --, Peatreener Meelis Eelmäe.

Mingil põhjusel on Jalkaliit 1999. aasta FC Maardu ja 1998. aasta Maardu Levadia tulemused sellega kokku liitnud. Seal on ka 1998 Esiliiga all Vigri märgitutud FC Maarduks. Pelmeen10 (arutelu) 3. märts 2023, kell 10:38 (EET)


Arutelu:Valga FC Warrior

Allikas: Margus Luik ja Indrek Schwede. Eesti Jalgpall 2002. Eesti Jalgpalliliidu ametlik teatmik.
LK 35. Duubelmeeskond: Pärnu Tervis, eelarve 194270 krooni, Valga staadion (100x64,3 m, 652 kohta), Peatreener Janno Kivisild. Asutamisaasta: 1997
Miks seda peaks Lokomotiiviga segi ajama? --Epp 10. august 2015, kell 06:43 (EEST)

sest Lokomotiivi hilisem nimi oli FC Valga ja meil suunab märksõna FC Valga märksõna Valga FC Warrior alla--Estopedist1 (arutelu) 12. august 2015, kell 00:17 (EEST)

:Tõstsin FC Valga statistika osa siit Lokomotiivi lehele ja FC Valga suunasin ümber samuti Lokomotiivi lehele, enam ei tohiks segadust olla. --LeeMarx (arutelu) 18. november 2015, kell 20:34 (EET)


Arutelu:TJK Legion

Allikas: Margus Luik ja Indrek Schwede. Eesti Jalgpall 2002. Eesti Jalgpalliliidu ametlik teatmik.
LK 40. Tallinna Jalgpalli Klubi (TJK) Duubelmeeskond: TJK-84, eelarve 2331450 krooni, Tallinna Kalevi staadion (102x69, 11500 kohta), President Vladimir Issakov, Peatreener Viktor Passikuta. Asutamisaasta: 1921, taasasutatud 2001, alates 1986 tegutses Tallinna Jalgpalli Kooli nime all). Meeskonnas on hooajal 2002 Vitali Teleš, Konstantin Vassiljev, Dmitri Kruglov.


Arutelu:Tartu JK Tammeka

Allikas: Margus Luik ja Indrek Schwede. Eesti Jalgpall 2002. Eesti Jalgpalliliidu ametlik teatmik.
LK 41. Tallinna Jalgpalli Klubi (TJK) Duubelmeeskond: TÜ Fauna, eelarve 950000 krooni, Tamme staadion (100x68, 600 kohta), President Heino Anderson, Peatreener Ants Kommussaar. Asutamisaasta: 1989

Kasutajale, kes on märkinud, et parandas kirjavigu: palun ärge parandage arvudevahelisi korrektseid kuni-kriipse (ehk nn enn-kriipse) sidekriipsudeks. Kuriuss (arutelu) 21. oktoober 2014, kell 03:23 (EEST)

Märksõna Tartu Jalgpallikool võiks vist suunata siia? See on vist Tartu JK Tammeka üksusi--Estopedist1 (arutelu) 10. jaanuar 2016, kell 15:03 (EET)

märksõna Tartu JK Maag Tammeka (eksisteeris 2006-2008) suunab siia, ent mitmed vikid on teinud eraldi artikli. Kas eraldi artikkel on põhjendatud? Keeltekomplekt siin: :wikidata:Q908543--Estopedist1 (arutelu) 19. aprill 2019, kell 18:51 (EEST)


Arutelu:Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaam

"17. augustil 2009 toimus hüdroelektrijaamas plahvatus" - Plahvatuse versioon ümber lükatud. Praegu on ametlik katastroofi põhjus veetoru seina purunemine hüdrolöögi tõttu. Aga millest see hüdrolöök, seda pole teatatud.--Rünno 17. august 2009, kell 18:43 (UTC)

Kuna Venemaal ametlik teade reeglina erineb faktilisest, siis on raske meil siin tõendada, mis seal just juhtus. --90.190.45.158 17. august 2009, kell 19:39 (UTC)

Seda lauset peab parandama: ''1988. aastat loetakse aastaks, mil võib lugeda hüdroelektrijaama põhiosas valminuks'' --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 17. august 2009, kell 19:49 (UTC)

Intervikide süsteem on segi, sest saksa artikkel räägib paisjärvest ja selle all ka hüdroelektrijaamast. Andres 18. august 2009, kell 06:06 (UTC)
Viidete hulgaga ei maksa liiale minna. Allikad on juba 1-3 korda viidatud, igale sõnale ei ole mõistlik viidet pannaZosma 18. august 2009, kell 07:42 (UTC)

No ma ei tea. Informatsioon on vastuoluline ja kiiresti muutuv, seepärast on minu meelest tarvis täpselt viidata.  Ja kui lausesse kirjutatakse midagi juurde, siis on tarvis uut viidet. Kui nüüd kõik viited üle vaadata, siis on võimalik viitamist lihtsustada. Andres 18. august 2009, kell 07:53 (UTC)

Kas on tõsi, et tegu on Venemaa võimsaima elektrijaamaga? Nii väidetakse kõige esimesena viidatud artiklis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. august 2009, kell 07:56 (UTC)
''Kuna jaam oli kindlustatud, siis otsene rahaline kahju on minimaalne.'' Viide seadusele pole piisav, sest seadust ei pruugita ju täita. --Metsavend 18. august 2009, kell 11:11 (UTC)
''Avarii toimumispäev oli ühtlasi jaama [[direktor]]i, Николай Иванович Неволько (sündinud 17. august 1953) sünnipäev<nowiki><ref>http://krsk.kp.ru/daily/24343.5/533844/</ref></nowiki>.'' Tõstsin välja. Kas see on kuidagi seotud avarii toimumisega? Kas seal peeti pidu? --Metsavend 18. august 2009, kell 14:30 (UTC)

Viited on imelikus eesti-vene segakeeles. Vähemalt kuupäevad ja väljaanded tuleb eesti keelde panna. Mitmed viited on korduvad, nende juures tuleks kasutada seda "ref name" värki.--WooteleF 18. august 2009, kell 19:34 (UTC)
Ajakirjanduses kasutatakse nimekujusid Sajaani-Šušenski  ja Sajano-Šušenski , minu arust peaks olema hoopis Sajaani-Šušenskaja hüdroelektrijaam. --Metsavend 19. august 2009, kell 09:21 (UTC)

Miks Sa nii arvad? Kas see siis ei tule Šušenskoje nimest?

: Ma pole kindel. See alev asub jaamast 70 km kaugusel. Võib-olla tuleb Šuši jõe nimest. Või Šušenski rajooni nimest. --Metsavend 19. august 2009, kell 09:47 (UTC)

:: ENE 1. väljaandes on sama nimi mis meilgi. Kui uuemates teatmeteostes teisiti ei ole, siis pole meil põhjust pealkirja muuta. Andres 19. august 2009, kell 10:03 (UTC)

Teistelt nimekujudelt tuleb kindlasti ümbersuunamised teha, et lugeja selle üles leiaks. Andres 19. august 2009, kell 09:35 (UTC)

Palun tehke seda. Andres 19. august 2009, kell 09:36 (UTC)
2009 avariis Hukkunute nimed:
Линейских Андрей Николаевич
Ивашкин Владимир Васильевич
Жуликов Иван Алексеевич
Цинн Роман Николаевич
Горявин Евгений Семенович
Василянский Валерий Анатольевич
Холобова Инна Владимировна
Земцов Юрий Егорович
Бурлакова Надежда Ивановна
Гоян Денис Петрович
Богатый Евгений Александрович

''mille peamine ülesanne on käesoleva jaama veetarbe kõikumistest põhjustatud Jenissei vooluhulga ühtlustamine.'' - segane lause.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 23. august 2009, kell 06:57 (UTC)

Millisest vene viki artiklist pärineb info 1975. aasta õnnetuse kohta? HEJ artiklist mina sellist infot ei leidnud. Pealegi ei ole mõtet panna allikaks teist vikit.--WooteleF 23. august 2009, kell 07:11 (UTC)

Ilmselt on vahepeal väljaredigeeritud. Fakti fõib panna siis arutelusse edasisesks kontrolliksZosma 23. august 2009, kell 09:47 (UTC)

:Las olla kuni tõestamiseni arutelus: Jaanuaris, hüdroelektrijaama rajamisega seotud maanteesilla ehitusel üle Jenissei kukkus osa silla konstruktsioonidest koos kahe vahetuse töölistega jõkke ja uppus (ru.wikipedia.org).--WooteleF 23. august 2009, kell 13:47 (UTC)
----
Nüüd tšetšeenid väidavad, et nemad korraldasid plahvatuse. --193.40.5.245 23. august 2009, kell 09:17 (UTC)
----
600-meetrise raadiusega segmendi, mille raadius on 102°

Sõna "raadius" asemel peab olema midagi muud. Kaarepikkus? Või kuidas seda nimetatakse? Andres 28. august 2009, kell 17:58 (UTC)
----
Kas Neporožni mitte ukrainlane ei olnud (Petro).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 16. august 2014, kell 00:51 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.itar-tass.com/level2.html?NewsID=14245639&PageNum=0
** In Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaam on 2013-06-24 13:20:17, 404 Not Found
** In Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaam on 2013-07-06 23:37:24, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.itar-tass.com/level2.html?NewsID=14279150&PageNum=0
** In Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaam on 2013-06-24 13:20:17, 404 Not Found
** In Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaam on 2013-07-06 23:38:24, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:38 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.itar-tass.com/level2.html?NewsID=14245814&PageNum=0
** In Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaam on 2013-06-24 13:20:17, 404 Not Found
** In Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaam on 2013-07-06 23:38:34, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:38 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.itar-tass.com/level2.html?NewsID=14247071&PageNum=0
** In Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaam on 2013-06-24 13:20:18, 404 Not Found
** In Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaam on 2013-07-06 23:38:44, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:39 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.itar-tass.com/level2.html?NewsID=14276565&PageNum=0
** In Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaam on 2013-06-24 13:20:18, 404 Not Found
** In Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaam on 2013-07-06 23:38:54, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:39 (EEST)
----
Siin on kasutatud sõna "aeraator", aga jääb selgusetuks, mida see tähendab. --Andres (arutelu) 9. aprill 2024, kell 16:54 (EEST)--Andres (arutelu) 9. aprill 2024, kell 16:54 (EEST)


Arutelu:Villem Reimani tänav

Kolga-Jaanis on olemas W. Reimani tänav (Villem Reiman s. 1861). --kanakukk 18. august 2009, kell 17:16 (UTC).
Võtsin välja pildi :Pilt:EU-EE-Tallinn-Kesklinn-William Reimani street.JPG, sest see ei ütle tänava kohta peaaegu mitte midagi. Taivo 29. august 2012, kell 15:09 (EEST)

Hetkel on õhutuhämara pilt artiklis miskipärast igatahes sees. Tänava kohta see ei ütle tõesti midagi. Rattahoidjate pilt ka ei ütle midagi, ma võtaks mõlemad ära. Bstard12 (arutelu) 14. juuli 2022, kell 08:36 (EEST)

:Ma jätaks sisse, aga kirjutaks alla, millised majad on pildil. --Andres (arutelu) 14. juuli 2022, kell 09:18 (EEST)

Villem Reimani tänav ulatus veel 1946 Tallinnas üle Narva maantee (kuni Siimoni jt tänavateni). Siis muudeti alumine ots Jaan Anveldi tänavaks ja ülemine jäi RET tehase sisehoovi. Nüüd on ülemine taas avatud - üllatuseks hoopis Parda tänava nime all ja selle et seal kunagi Reimani oli salgab isegi Vikipeedia maha.
http://xgis.maaamet.ee/xGIS/XGis?app_id=UU41&user_id=at&punkt=543295.9,6589183.8&zoom=676.603278812952&LANG=1

- See Maa-ameti link on surnud, aga veel 1977. a kaardil ulatub Anveldi (Reimani) tänav Ahtri (Siimoni) tänavani, kattes ka tänase Parda tänava. Nõukaaegsed kaardid muidugi täpsusega ei hiilanud. Pikk Reimani tänav on näha ka põhiartiklis olevast kaardilõikest https://et.wikipedia.org/wiki/Fail:Kalevi_spordiplats_1942.png

Viiteid oleks vaja, et see jutt vikisse kirjutada. --Bstard12 (arutelu) 4. juuli 2022, kell 23:54 (EEST)

- Raadiotehaste hoonetele tollasel Reimani, nüüdsel Parda tänaval saaks viited siit: https://raadiotuba.ee/are.html , https://raadiotuba.ee/ret.html --Bstard12 (arutelu) 7. juuli 2022, kell 00:53 (EEST)

:Viisin Raadiotehaste viited artiklisse Bstard12 (arutelu) 14. juuli 2022, kell 09:00 (EEST)


Arutelu:Internetiaadress

Sellele on natuke lihtsam nimi antud – internetiaadress. 195.50.199.240 18. august 2009, kell 19:56 (UTC)

Internetiaadress võib olla ka IP-aadress. Andres 18. august 2009, kell 20:08 (UTC)

: IP  aadress koosneb numbritest URL domeeninimest jne --Tiuks 18. august 2009, kell 20:11 (UTC)

: Võiks siis panna sellele pealkirjaks internetiaadress ning panna täpsustuslink IP-aadressile. Andres 18. august 2009, kell 20:12 (UTC)

:: Hea mõte. --Tiuks 18. august 2009, kell 20:14 (UTC)

URL ei ole siin defineeritud mitte internetiaadressina, vaid internetiaadressi mallina. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. august 2009, kell 07:01 (UTC)

ressurss ÕS2006-s, võiks kaalduda selle koleda kõlaga võõrsõna asemel eestikeelse täpse vaste kasutamist suwa 19. august 2009, kell 07:27 (UTC)

universaalne ressursilokaator - ja see on veel koledam toortõlge.

universaalne = üldine või üleüldine

ressurss peaks siinkohas tähistama allikat

ja lokaator on määrang või määraja

ehk siis URL = üldine infoallika asukohamääraja vms.

identifikaator ~~ identsus = samasus ==> samasuse määrang või määraja või kinnitaja

suwa 19. august 2009, kell 07:29 (UTC)

: Me ei saa ise midagi välja mõelda. Andres 19. august 2009, kell 08:53 (UTC)

Usun, et saame. Kui me tahame rääkida millestki mille kohta eesti keeles seni vaste puudub, siis ma ütleksin, et oleme pigem kohustatud vaste välja mõtlema. Küll jah, kui autoriteetne vaste on juba olemas ja tahaks oma meelest paremat vastet kasutada, siis tuleks ühtsust silmas pidades siiski seda autoriteetset vastet eelistada. Oma meelest põhjendatult parema vaste on hea ära mainida sellegipoolest.

Antud juhul mulle küll meeldib eelpool toodud tuletuskäik, aga võib vist rahule jääda ka sünonüümiga internetiaadress ja teab kas seda toortõlget üldse vaja sinna kõrvale? 195.50.199.240 19. august 2009, kell 09:39 (UTC)

: Meie ülesanne ei ole termineid välja töötada. Me ei saa võtta kasutusele uusi termineid ilma vastava ala terminoloogideta. Ainult juhul, kui lahendus tundub ainuvõimalik, võib seda teha. Samuti ei tohiks mainida omaloomingulisi alternatiive. Sellega me ainult segaksime terminoloogia väljatöötamist. "Universaalne ressursilokaator" on Raamsatukogusõnastikus, seetõttu me peaksime seda ikka mainima. Andres 19. august 2009, kell 09:59 (UTC):

Huvitav tõlgendusviis. Minu meelest saab ainult vastupidi olla. Nii me aitame oskussõnavara välja töötada – kui midagi läheb ka untsu ja terminit ei saa meie pealt üle võtta, saab siin alati paranduse teha. Kui meie aga mingi võõrkeelse mõiste eesti keele pähe kasutusele võtame, siis me otseselt pärsime üldse mingisuguse terminoloogia välja töötamist – kui Vikipeedia pidas sobivaks omakeelset terminoloogiat mitte kasutada, nähakse vähem vajadust konkreetse termini kallal tööd teha. Ja kui ka töötatakse Vikipeedia-väliselt sõna välja – siis on see Vikipeedia süü, et termin enam hästi kasutusele ei taha minna, sest Vikipeedia varem midagi muud juba pakkunud. 195.50.199.240 19. august 2009, kell 10:16 (UTC)

Veebisaidi kodulehe poole pöördumiseks on vaja ainult protokolli ja domeeninime
Tegemist on ebakorrektse väitega,
nimelt peidab muud URL-i atribuudid prauser
 protokoll://kasutajanimi@server.domeen:port/kataloog/fail
vt ka :en:Uniform Resource Locator
suwa 19. august 2009, kell 08:05 (UTC)

Jutt käib URL-i kohta ja nii on ka Vallaste lehel. Termin URI on W3C üldine nimetus mistahes liiki praeguste või tulevaste ressursi-identifikaatorite kohta, praegu on veebis kasutusel selle alamliik URL. --Tiuks 19. august 2009, kell 09:14 (UTC)

: Lihtsalt, pöördumiseks neid peidetud osi ju üldjuhul tõesti tarvis pole? Vähemalt mitte internetikasutajal. 195.50.199.240 19. august 2009, kell 09:39 (UTC)

:: nali-naljaks - ma võin suvalisi teenuseid luua suvalistes väravates

:: ja on mu enda asi, kuidas neid kasutada, nt 8080 vs 3120 ? suwa 20. august 2009, kell 10:25 (UTC)

Terminit "ühtne ressursilokaator" ei kasutata. Andres 19. august 2009, kell 09:27 (UTC)

Google'i järgi küll, aga usun et teiste uniform-mõistete eeskujul on asemel on ühtne parem kui unviersaalse, kui see sünonüüm üldse vajalik on – Vallaste pole pidanud vajalikuks mainida. 195.50.199.240 19. august 2009, kell 09:39 (UTC)

: Oma uskumusi me ei tohiks artiklis esitada. Andres 19. august 2009, kell 09:59 (UTC)

:: Ma võin ka sõna usun kasutamata jätta. Lihtsalt nii tundub selgem oma arvamust esitada olevat – muidu tahavad veel mõttele viidet. Ja kui oma pääga mõtlemisvõimet ja hinnangute andmise oskust üles näidata, siis toortõlge raamatukogu sõnastikus on tõesti Vallaste samalaadsete terminitega vastuolus – või kui mitte vastuolus, siis Vallastele tuginedes ei ole põhjust minu pakutut valeks või halvaks pidada. 195.50.199.240 19. august 2009, kell 10:16 (UTC)

::: Siin on vastamisi kaks põhimõtteliselt erinevat seisukohta. Seda võiks üldises arutelus arutada.

::: Minu meelest tuleneb minu seisukoht Vikipeedia üldisest põhimõttest, et tegu on refereeriva entsüklopeediaga. Andres 19. august 2009, kell 10:29 (UTC)

:::: Raamatukogusõnastikus ja Google'is on universaalne. EVS-ISO 5127:2004 “Informatsioon ja dokumentatsioon. Sõnastik”--Tiuks 19. august 2009, kell 11:32 (UTC)

:::: No, need "Vaata ka" mõisted olid Vallastest ja sellepärast on alust arvata, et ka siinne võiks universaalse asemel ühtne olla. 195.50.199.240 19. august 2009, kell 11:42 (UTC)

::::: On jah aga selliseid ei ole standardis EVS-ISO 5127:2004. Link eelmises kommentaaris. --Tiuks 19. august 2009, kell 11:46 (UTC)

::::: Ingliskeelsetes on hoopis universal resource identifier, universal resource locator ja universal resource name. Kes on see tarkpea Eesti Terminoloogia Ühingust (ETER), kes uniformi asemel kirjutanud universal? Seellisel juhul oleks Vallaste ühtne parem tõlge aga URL-i puhul on viga juba usaldusväärsetes sõnastikes (raamatukogusõnastik). --Tiuks 19. august 2009, kell 11:59 (UTC)

::::::: URL oli varem universal, nüüd uniform. Asi võib olla selles, et nimetus on muutunud.

::::::: URI ja URN on Vallastel "ühtne". Andres 19. august 2009, kell 12:01 (UTC)

:::::::: Siis võib ju julgelt URL-i ka ühtseks panna. --Tiuks 19. august 2009, kell 12:03 (UTC)

::::::::: Miks siis kuskil seda kasutatud pole? Andres 19. august 2009, kell 12:55 (UTC)

::::::::: Siin on inglise keeles uniform, aga eesti keeles "universaalne". Andres 19. august 2009, kell 12:58 (UTC)

:: Ütleksin, et vale tõlge, tähelepanematus, näpukas. Universal ja uniform tõlgitakse meil ju erinevalt. --Tiuks 19. august 2009, kell 13:20 (UTC)

::: Ei pruugita erinevalt tõlkida. Aga kui standardis on tõesti 'universaalne (kõigi kolme puhul), kaalub see ilmselt Vallaste üles. Samas ei tähenda see, et me ei võiks konsensuslikult siiski Vallastet järgida. 195.50.199.240 19. august 2009, kell 13:30 (UTC)

:::: Andres ütles, et enne oli universal aga seda ei ole kuskil kirjas. Vallastel ei ole URL-i tõlget. Miks raamatukogusõnastikus URL-i (uniformi) tõlge on universaalne? Selles on küsimus. --Tiuks 19. august 2009, kell 13:53 (UTC)
Arvan, et me võime valida olemasolevates allikates, sealhulgas Vallastel antu vahel. Ise midagi välja mõelda me ei tohiks.
See arutelu näitab ilmekalt, et terminoloogiaküsimuste lahendamine nõuab asjatundmist. Me ei tea otsuste tagamaid ega suudaks neid pädevalt teha. Küll aga võime vajaduse puhul teha koostööd asjatundjate ja terminoloogidega. Andres 19. august 2009, kell 14:03 (UTC)

URL suunab ümber sellele lehele, artiklis on viide AKIT-ile (https://akit.cyber.ee/term/3138?), milles on selline sõnastus
 URL
 (= Uniform Resource Locator, "ühtne ressursilokaator")
 > Õ:HTTP kontekstis nimetatakse ka veebiaadressiks, kohatised naiivnimetused "võrguaadress" ja "Interneti-aadress" (= IP-aadress!) on aga tugevalt eksitavad
 olemus mehhanism ressursside identifitseerimiseks Internetis, näiteks veebilehtede adresseerimiseks:
 - määrab ressursi aadressi
 domeeninime, katalooginimed, failinime
 - määrab pöördusprotokolli, näiteks
 FTP, HTTP, RTMP; RTSP, IRC, koos pordi numbriga
 (HTTP puhul vaikimisi 80)
suwa 1. juuli 2022, kell 10:34 (EEST)


Arutelu:Sarajevo

Millise riigi koosseisus Vhrbosna provints oli? Andres 19. august 2009, kell 07:22 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://uvod.sarajevo.ba/
** In Sarajevo on 2013-06-24 13:22:33, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Sarajevo on 2013-07-07 00:00:11, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:00 (EEST)
----
"kuid on tänapäevaks ilusasti üles ehitatud." Antud kontekstis on 'ilusasti' natuke imelik sõna. Velirand (arutelu) 31. august 2016, kell 09:22 (EEST)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 304 600 (2008) Velirand (arutelu) 21. november 2018, kell 10:27 (EET)


Arutelu:Kolme Kuristiku tamm

Selle tammi õige nimi peaks olema: Kolme Kuristiku tamm
Vrd.
kuru e. mäekuru- mägedevaheline madalam koht, mis võimaldab mäeaheliku hõlpsamat ületamist; ingl. k. pass; ka saddle;
kuristik ehk taarn on jõevee poolt kõvadesse kivimitesse kulutatud püstjate veerudega sügav ja kitsas org peamiselt mäestikes.
Kuristikuks nimetatakse ka väga kitsast ja sügavat sälkorgu. Ingl.k. gorge
Allikas: Vikipeedia, Inglise-Eesti Sõnaraamat (TEA) Marks66

Jah, see oleks õigem nimi küll, aga eesti keeles nimetatakse teda tavaliselt teisiti. Andres 19. august 2009, kell 19:48 (UTC)

Ma ei oska öelda, kas "kuru" tuleks pidada veaks või traditsiooniks ning kas me peaksime pealkirja muutma. Igatahes tuleb hiinakeelse nime tähendust mainida. Andres 19. august 2009, kell 19:54 (UTC)

Ma arvan, et pealkiri tuleks muuta. Me ei saa eesti keeles praktiseerida mingi konkreetse asja või mõiste nimetamist teise konkreetse asja nimega- näiteks ei saa autot järjepidevalt tõlkida jalgrattaks. Iseasi, kui mingil nähtusel või objektil poleks eestikeelset vastet. Paraku on antud juhul see olemas. Kuna tamm tehakse jõele, aga jõgi ei saa oma olemuselt voolata kurul, siis peaks olema ainuõige "kolme kuristiku tamm". Nii on ka inglased hiina keelest õieti tõlkinud ja nimetanud: http://en.wikipedia.org/wiki/Three_Gorges_Dam (siin lingid ka hiinakeelsele vastele).
Nõus, et peame hiinakeelse nime tähendust mainima.

: Tundub, et 'Kuru' oleks ikkagi sobilikum - arvestades, et sinna alla jäi hulk maad, mis kuidagi kuristikuks ei kvalifitseeru, vt nt Hiina hiiglase kolm vägitegu. Ja ehk siis kokku võtta 'Kolme Kuru pais ja hüdroelektrijaam'? Tammide ja paisudega on lootusetu segadus niikuinii, ka Eesti Energia ei ole süsteemne (nt Linnamäe HEJ) --.Toon (arutelu) 30. mai 2019, kell 10:14 (EEST)

::Meeldetuletuseks tõsiasi: jõgi ei saa voolata mäekurul. Ursus scribens (arutelu) 30. mai 2019, kell 12:32 (EEST)

Ma ei tea täpselt, kuidas ja kus see jõel paikneb, kuid võimalik, et õige eestikeelne vaste on pais, mitte tamm. Inglise keeles tähendab dam tavaliselt paisu, mitte tammi. Vaata näiteks EnDic2004http://mot.kielikone.fi/mot/endic/netmot.exe?UI=fied&height=165--Dj Capricorn 30. august 2009, kell 13:05 (UTC)

Võrdlesin kaks gümnaasiumi õpikut - mõlemates on "Kolme Kuru tamm". Autorid, eriti Eesti Loodusfoto õpiku, on autoriteetsed geograafid. Geonarva 30. august 2009, kell 13:50 (UTC)

Võiks neile kirjutada ja küsida, miks nad sellist nime kasutavad. Andres 30. august 2009, kell 14:03 (UTC)
Dam ei ole tamm, vaid pais. Üldsõnastike toel kahjuks väga levinud viga. Tamm on kaitseehitis (nt Hollandis) ja inglise keeles dyke.
Aleksander Maastik, EMÜ emeriitprofessor, keskkonnasõnaraamatu EnDic2004 peatoimetaja.
Muidugi on see pais, mitte tamm. Arvan, et parem kui nime veel kord muuta on pöörduda vana nime juurde tagasi. Andres 10. jaanuar 2011, kell 21:25 (EET)


Arutelu:Kelnase sadam

* http://www.siseministeerium.ee/public/Kelnase.pdf - selle järgi sai valmis 2008
* http://www.deeppoint.eu/sadamad/Prangli/ - veeala kaart
* Leppneeme ja Kelnase sadama renoveerimine Kipper.ee foorumis - veel infot, siia saab ka küsimusi postitada
* VTA Teadaanded meremeestele / Notices to Mariners kui need teated läbilapata, siis peaks ka infot leidma.
suwa 20. august 2009, kell 13:32 (UTC)
----
Varem: Sadamast käib regulaarselt postipaat "Helge". "Helge" sõidab liinil Kelnase – Leppneeme – Kelnase sadam.  Andres 8. august 2011, kell 13:31 (EEST)