Arutelu:1. detsembri riigipöördekatse

Selline pealkiri ei ole vist isegi keeleliselt korrektne. Minu teada ei ole meil Eestis ega isegi maailmas teada rohkem olulisi 1. detsembri riigipöördekatseid, mistõttu pean mõistlikuks jääda vana pealkirja juurde. Kui see millegipärast siiski ei sobi, siis olgu ikka 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatse -- Toomas 25. mai 2007, kell 07:57 (UTC)

Mis see vana pealkiri oli? Andres 25. mai 2007, kell 11:31 (UTC)

: Oli lihtsalt 1. detsembri riigipöördekatse või 1. detsembri ülestõus, ma ka täpselt ei mäleta. Aastat see ei sisaldanud. -- Toomas 25. mai 2007, kell 11:35 (UTC)

Minu meelest ei ole õige panna riigipöördekatseid riigipöörete kategooriasse. Andres 24. september 2008, kell 08:44 (UTC)

: Ma kirjutasin sinna kategooria juurde, et seal on katsed ka. Sellised ebaõnnestunud asjad peaks ju ka kategoriseeritud olema ja katsetele eraldi kategooriat kah teha pole mõtet, artikleid hetkel pole veel nii palju kirjutatud --Oktav 24. september 2008, kell 09:15 (UTC)

:: Minu meelest see ei ole hea lahendus. Kategooria nimi peab ikka iseenese eest kõnelema. Sellel, mitu artiklit parajasti ühe või teise kategooria all on, pole oluline. Teada ju on, et neid peab palju tulema. Andres 24. september 2008, kell 09:22 (UTC)

Vello Salo artiklist Postimehes tuleks andmed siia integreerida. --Oop 4. detsember 2008, kell 11:51 (UTC)

Veel parem, kui saaks andmed algallikatest. Andres 4. detsember 2008, kell 12:10 (UTC)

:Ma ei leidnud tollest artiklist infot, mida siin artiklis poleks. Peamiselt tegeletakse nõukaaegsete tõlgenduste kritiseerimisega ja siin artiklis neid kasutatud mu arust pole. Ilmselt on vaimulikul selle artikli kirjutamiseks oma põhjus. Aga kas keegi teab, milline kunstnik tegi tolle ausamba, mis balti jaama juures oli? --Oktav 4. detsember 2008, kell 12:19 (UTC)

:: Salo artikkel väidab, et sündmustes mängisid olulist rolli Nõukogude sõjaväelased. Sellest praeguses artiklis juttu ei ole. Mis aga puutub sellesse, kas oli tegu mässuga, siis ka eestiaegne entsüklopeedia nimetab seda mässuks. Andres 4. detsember 2008, kell 12:38 (UTC)

: Otsi mingi allikas, mis väidab, et Venemaa sõjaväelased sellest osa võtsid. Sel juhul oli tegemist ju kahe riigi vahelise asjaga. Sõjaväelased ei käinud ka tol ajal niisama üle piiri ja see, et nad relvi andsid, on kirjas. Tolleaegsed kodanlikud ajalehed poleks punaväe siin viibimist kirjutamata jätnud. See, kas midagi nimetatakse mässuks või riigipöördest, on poliitika. Sama hästi võiks seda ka näiteks kommunistide marodööritsemiks kutsuda. Sel juhul jääks eriti paremäärmuslik mulje.--Oktav 4. detsember 2008, kell 14:55 (UTC)

''Ülestõusu ettevalmistuseks anti suuri rahalisi toetusi. Hiljem Eestis, kinni peetud ja üle kuulatud [[Viktor Kingissepp|Viktor Kingissepa]] ülestunnistuse alusel 300.000–400.000 marka kuus põrandaaluseks tegevuseks.'' Kingisepp kukkus kinni juba 1922.a. samas kui jutust jääb mulje, et ettevalmistused algasid 1924.a. suvel. [[Kasutaja:N.N.|N.N.]] 22. september 2009, kell 19:19 (UTC)

Detsembrimässuks nimetatakse ka dekabristide ülestõusu 1825. aastal. --kanakukk 15. jaanuar 2009, kell 13:58 (UTC).

Võib teha täpsustuslehe. Andres 15. jaanuar 2009, kell 14:34 (UTC)

Detsembrimäss vs dekabristide ülestõus vs 1. detsembri riigipöördekatse

detsembriinvasioon,  N. Liidu ebaõnnestunud katse võimuhaaramiseks Eestis 1. XII 1924.  D-i teostamiseks loodi Moskvas 16. IX 1924 „Sõjaline kolmik“, mille sõjaline peaspetsialist oli Punaarmee kindralstaabi ohvitser Harald Tummeltau.  Eestis värbas vabatahtlikke Jaan Anvelt, kes sai Kominternilt kõrget rahalist toetust.  Tegeliku rünnakuplaani järgi, mille koostasid Karl Trakmann (PA kindralstaabi ohvitser) ja Nikolai Riuhkrand-Ridolin (end. brigaadikomandör) Tallinnas,  moodustasid Leningradist kohalesaadetud PA komandörid  ööl vastu 1. dets. lööksalgad E.V. Riigikogu, presidendi, siseministri, sõjaministeeriumi, sõjakooli, mõnede sõjaväeosade, raudteejaamade ja peapostkontori ründamiseks. 1. dets. kell 5.15 alanud relvastatud rünnakus osales u 170 meest.  N Liidust saadeti d-i läbi viima 40-50 löökrühmlast (neist vähemalt 15 ohvitseri ), N Liidu palgalistest Eestis osales d-is üle 40 isiku.  – U kolm tundi kestnud tulevahetuses tapsid löökrühmlased 25 inimest,  ründajatest langes 13.  Teistes linnades kavandatud relvastatud tegevust kuskil ei alustatud. D-i puhul väljakuulutatud sõjaseisukorra ajal hukkas välikohus 155 isikut.

: sellise teksti juures peaks olema kindlalt ka autor ja viide, sest selles tektis on hulk kaheldavaid fakte. Tuleks sel juhul ka kirjutada artikkel punaarmeest, kus aastal 1924  teenis ohvitseridena hulk eestlasi. --Oktav 26. jaanuar 2009, kell 12:09 (UTC)

:: "Eesti Entsüklopeedia" 2. köites (1933, lk 1221, 1222) ütleb koloneleitnant J. Balder muu hulgas: "1. dets-i organiseerijaks ja juhiks oli J. Anvelt; tema staabiülemaks Nõukogude-Vene punaväe peastaabi ohvitser, end. 3. Eesti punase kütipolgu ülem A. Lillakas. ... Ka oli Pihkva rajoonis 2. dets-ks Nõukogude-Vene 56. territoriaaldiviisis neli aastakäiku mobiliseeritud. ...  Mässust võttis osa u. 275 kommunisti, neist üle piiri Nõukogude-Venest tulnuid  40–50 meest. Suur osa mässajaist oli N.-Vene "Dobroflot'i" ja "Tsentrosojuz'i"  töölisi (tabatuist 33) ning N.-Vene Tallinna saatkonna teenijaid (tabatuist 6). ... Enamik relvadest oli Eestisse toimetatud üle piiri N.-Venest."   Andres 26. jaanuar 2009, kell 18:32 (UTC)
----
Seda sündmust on mitut moodi nimetatud, ja meil on ka vastavad ümbersuunamised (arvatavasti veel mitte kõigi nimede alt), aga kus on seda nimetatud detsembriinterventsiooniks? Andres 31. jaanuar 2009, kell 06:47 (UTC)

Sündmusest on kinolinal näidatud ka filmi. Küllap oleks õigustatud seda ka artiklis mainida? --kanakukk 28. mai 2009, kell 10:53 (UTC).

Jah. Andres 28. mai 2009, kell 15:39 (UTC)

: Tundub, et mul on alajaotus "kultuur" vahele jäänud, sest seal teda on juba enne minu siinset märkust artiklis juttu tehtud. --kanakukk 29. mai 2009, kell 16:02 (UTC).
----
Frunze viib valesse kohta. Andres 26. juuli 2010, kell 11:00 (EEST)
Kingissepp arreteeriti 1922. aastal, ammu enne 1924. aasta riigipöördekatset. Teda saab artiklisse panna ainult üldises kontekstis Nõukogude Venemaa püüdlustest Eestis 1920. aastail, mitte konkreetse sündmusega seoses. --IFrank (arutelu) 22. detsember 2013, kell 05:35 (EET)

Artiklis on lause: "Kommunistid põgenesid, Toompea lossi lõksujäänud aga hüppasid akendest välja Schnelli tiiki..."
Praegu jääb Schnelli tiik Toompea lossi akendest horisontaalsuunas u 110 m kaugusele. Isegi kui toona ulatus tiik otse Toompea jalamini, praeguse staadioni kohal, lahutanuks lossiaknaid ja tiiki horisontaalsuunas 30 m nõlva. Raske on uskuda, et siiski suhteliselt madalalt hüpates on võimalik kukkumisel läbida üle 30 m pikkune horisontaalne vahemaa. Vertikaalne kõrgustevahe lossiakende ja Schnelli tiigi veetaseme vahel on u 30 m, seega pidid kommunistid lauglema isegi juhul, kui tiik ulatus Toompea nõlva jalamini u 45 kraadise langemisnurgaga. Nii kõrgelt vastu maad prantsatades oleks ellujäämise võimalus pea nullilähedane. Ka vette kukkudes peaks olema piisavalt veesügavust, et vastu põhja end ikkagi mitte katki teha.--194.126.101.134 16. jaanuar 2017, kell 17:14 (EET)

Jah, see pole tõesti usutav. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2017, kell 20:28 (EET)
----
VK(b)P andis ka 80 000 kuldrubla toetust eesti kommunistidele ja 75 000 kuldrubla toetust lööksalkade loomiseks välismaal.

Ei saa hästi aru, kellele ja milleks toetust anti. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 00:06 (EET)
----
Mis tähendab ""Sõjaline kolmik""? Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 00:16 (EET)
----
Miks peapostkontori alt läheb link peavalitsusele? Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 00:21 (EET)
----
Voldemar Hammeri eluloo järgi ta noorproletaarlaste organisaator ei olnud ja riigipöördekatses ei osalenud. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 00:49 (EET)
----
Rünnatavate objektide nimekirjas peaks minu arust olema rohkem siselinke ja konkreetsust. Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 00:56 (EET)
----
kingsepp Kristjan Grünbach hüüdnimega Kitu, kes oli Kadaka tee 8 salakorteri omanik

Eespool on öeldud, et ta võttis sinna korteri. Kas see mitte ei tähenda üürimist? Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 01:27 (EET)
----
Jaamaülem viibis oma korteris, teda jõudis raudteejaama telefonist hoiatada

Kas see tähendab, et jaamaülem põgenes? Andres (arutelu) 11. jaanuar 2018, kell 01:41 (EET)
----
Postimaja tagasivallutamisest on artiklis Ernst Põdder pikemalt juttu. Andres (arutelu) 12. jaanuar 2018, kell 23:46 (EET)
----
Kas tohib kirjutada "alates kella 6.15st"? Minu meelest on see ilma käändelõputa poolik. Andres (arutelu) 12. jaanuar 2018, kell 23:47 (EET)
----
Kaevu tänava kohta peaks olema artikkel, aga mis selle nimeks panna? Andres (arutelu) 13. jaanuar 2018, kell 00:03 (EET)
----
Infokastis ja sissejuhatuses kaotused arvuliselt ei klapi pärast viimast parandust. 2001:7D0:87CA:9180:39B8:EE56:FA71:209B 13. jaanuar 2018, kell 01:30 (EET)

Haavatuid ja eriti neid välikohtute poolt hukatuid oleks ka kuidagi vaja mainida, aga ma hetkel ei leidnud head viisi. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. jaanuar 2018, kell 02:30 (EET)
----
Kas peab käänama "Karki"? Loomulikum oleks "Kargi". Ei saa ka omaaegsest pruugist eeskuju võtta, sest siis kirjutati "Kark'i". Andres (arutelu) 13. jaanuar 2018, kell 11:16 (EET)
Või hoopis Kargu? Andres (arutelu) 13. jaanuar 2018, kell 11:30 (EET)
----
Kas Aleksander Sipria väärib artiklit. On ka samanimeline tuntud arst. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2018, kell 11:27 (EET)
----
Kas Vasula sild, Mustjõe sild ja Tapa–Tallinna raudtee on õiged nimed? Andres (arutelu) 13. jaanuar 2018, kell 13:14 (EET)
----
Artikli alguses öeldakse "kordusõppused", hiljem "tagavaraõppused". Kumb on õige? Andres (arutelu) 13. jaanuar 2018, kell 13:21 (EET)
----
"Avaliku arvamuse" all on üks kurioosne mõtteavaldus. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2018, kell 17:50 (EET)

Võib-olla tuleks see lihtsalt välja võtta. Viljandi linnapea polnud veel aasta hiljem aru saanud, mis juhtunud oli ja kust varitses tõeline hädaoht. 2001:7D0:87CA:9180:39B8:EE56:FA71:209B 13. jaanuar 2018, kell 18:04 (EET)

:Ei tea, võib-olla kontekst aitaks mõtet mõista. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2018, kell 18:54 (EET)

::Inimesed lihtsalt arvasid nii, sealhulgas linnapea. On ka versioon, et Saaremaa mässu juhtisid tegelikult parunid ja Lätis olid landesvääri laevad juba sõiduvalmis. See on osa Eesti aja mentaliteedist.  --37.157.103.235 13. jaanuar 2018, kell 19:28 (EET)

Leian, et pealkiri võiks olla "Detsembrimäss". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 30. oktoober 2019, kell 13:19 (EET)


Kasutaja arutelu:JdeJ~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, JdeJ! Andres 25. mai 2007, kell 10:54 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema JdeJ~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:India elevant

Ta on kõhnem, kuid pikem kui keskmine aasia elevant.

Võtsin selle välja, sest see on arusaamatu. Andres 25. mai 2007, kell 13:52 (UTC)
Siin on nähtavasti segi aetud alamliik ja liik, mida samuti nimetatakse india elevandiks. Palun aidake see korda teha. Andres 23. jaanuar 2008, kell 19:57 (UTC)
Palun pöörake sellele tähelepanu. Ma ei jõua praegu sellega tegelda. Andres 24. jaanuar 2008, kell 20:41 (UTC)
Jah, paistab, et siin on tahetud rääkida ikkagi mõnes osas india elevandist kui alamliigist, kuigi ma oletan, et enamik jutt on aasia elevandist (liigist), eesti keeles vist tahetakse ka selle kohta öelda india elevant. Peaasjalikult sõltub sellest, et kust informatsioon on pärit. Ma kahtlen, et alamliigist nii palju räägitakse  --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 17:03 (UTC)

tegu on siiski üksnes liigiga, alamliigi kohta see ei räägi --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 17:05 (UTC)

: Intervikilingid räägivad alamlingist. Loe neid ja artikleid liigi kohta, siis saad selgust. Andres 21. veebruar 2008, kell 17:21 (UTC)

::Siin ei ole eriti midagi mõelda, eesti keeles pole alamliigil ilmselt nime (ega ka andmeid). Probleemne on lihtsalt see, et india elevanti (liik) samastatakse (või aetakse siis sassi) sageli alamliigiga .. indicus. Seda segi ajamist on mainitud ka inglise artikli esimeses lõigus --Dj Capricorn 21. veebruar 2008, kell 17:28 (UTC)

::: Tuleb kontrollida, kumma kohta andmed käivad. Artikkel tuleb teha mõlema kohta, alamliigi kohta ladinakeelse nimega. Andres 21. veebruar 2008, kell 17:42 (UTC)

Kui ma õigesti aru saan, siis india elevant on ka Elephas maximus indicus (ka nimetus (vist) E. m. bangaliensis). Ilmselt võib ka seda elevanti nimetada aasia elevandiks, aga pole kindel --Dj Capricorn 14. mai 2008, kell 10:00 (UTC)
India elevandi alamliiki nimetatakse kääbuselevandiks.(Kuna inglise keeles on ta (pygmy elephant).
Selle kohta on ka inglise keelses vikis artikkel.(Pygmy elephant´i mõtlen).Elephas maximus borneensis)
--Karlakas 5. märts 2009, kell 16:48 (UTC)


Arutelu:Suntribe

Jaanika on tuntud seltskonnapreili
? Andres 25. mai 2007, kell 14:20 (UTC)

võtsin selle üldse maha.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 20. september 2017, kell 13:43 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://suntribe.aspitpro.com/
** In Suntribe on 2013-06-24 13:33:58, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Suntribe on 2013-07-07 01:42:34, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:42 (EEST)


Arutelu:Eesti Vabadussõjalaste Liit

Eesti Vabadussõjalaste Liit ja [[Eesti Vabadussõjalaste Keskliit]] olid kaks erinevat organisatsiooni. {{allkirjata|193.40.110.66|26.05.2007}}

Vikitekstides on olemas kas jutt http://et.wikisource.org/wiki/EE_(1932-1937)/Eesti_Vabaduss%C3%B5jalaste_Keskliit, selle võiks üle tuua vikisse, tuleb ainult pisut toimetada --Dj Capricorn 1. juuni 2007, kell 16:30 (UTC)

Jah, aga las ta jääb algsel kujul sinna. Siia tuleb ka vastav link teha. Andres 1. juuni 2007, kell 19:17 (UTC)

:tegin vastava lingi--Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2014, kell 18:27 (EEST)

Eesti Demobiliseeritud Sõjaväelaste Liit ei ole vapsidega identne, selle kohta tuleb teha iseseisev artikkel. Ümbersuunamisel pole mõtet. --Improvisaator 29. juuni 2009, kell 08:08 (UTC)

--Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2014, kell 18:28 (EEST)

Kohtu- ja siseministri otsus nr. 2387. on täies pikkuses olemas vikitekstides. Miks seda siia artiklisse täises pikkuses tarvis on? --Kyng 12. august 2009, kell 06:56 (UTC)

seda pole enam siin artiklis, panin vikitekstide lingi--Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2014, kell 18:27 (EEST)

Siin pole interwikisid, artiklis vapsid tuleks kontrollida interwiki linke. PS on veel plwiki's interwikideta :pl:Wabse--Bioneer1 (arutelu) 9. september 2014, kell 12:12 (EEST)
Puudu on kuupäev, millal Eesti Vabadussõjalaste Liit suleti. --Metsavend 11. oktoober 2017, kell 14:09 (EEST)


Arutelu:Delirium tremens

lugesin siis huvi pärast läbi inglise keelse vastava artikli ja tekkis mõte, et kas tasub ikka nii kähku viidata. Esiteks on sealsel artiklil märge, et tegemist segapudruga ja teiseks on seal hulgaliselt väärteavet... Võimalik, et praegune minupoolne mõtteavaldus kõlab ülbitsemisena, aga... noh... --Hendrix 27. mai 2007, kell 12:15 (UTC)

Viidata tasub olenemata artikli kvaliteedist, kui artikli teema on sama. Küll nad asja korda ajavad (võid ka ise kaasa aidata). Andres 27. mai 2007, kell 12:44 (UTC)

Kas võõrutusseisund on sama mis abstinentsisündroom? Palun vaata artiklit Abstinents ja selle arutelu. Andres 31. mai 2007, kell 09:16 (UTC)

avaldasin seal arutelus mõningaid omi mõtteid. Kasutatakse ühes tähenduses järgmiseid mõisteid:
*absinentsisündroom
*abstinentsinähud
*võõrutusseisund
*ärajäämaseisund
*abstinents
*ja nii edasi
Eestikeelses RHK-10-s on kasutusel termin võõrutusseisund--Hendrix 31. mai 2007, kell 10:37 (UTC)

kas siis vÕib arvata et alkohol on hallutsinogeen?VÕi siis kuidas seda lahti seletada?

ei, alkohol ei ole hallutsinogeen. Alkohol ei tekita deliiriumit. Deliirium tekib alkoholsõltuvuse korral. Aga miks, see pole teada.--Hendrix 11. jaanuar 2009, kell 09:34 (UTC)
---------
"Professionaalne deliirium" kõlab igatahes vägevalt. :) Kuriuss (arutelu) 12. veebruar 2020, kell 18:55 (EET)


Arutelu:Dementsus

Kas see on seisund või protsess? --Metsavend 27. mai 2007, kell 14:22 (UTC)

Meditsiinis on kombeks kasutada seisundi kohta sõna, mis tähistab ka protsessi. Selguse huvides oleks parem seda siiski vältida. Andres 27. mai 2007, kell 17:33 (UTC)

:kindlasti tähendab dementsus seisundit, kuid kuna ei osata öelda, kuidas dementsus areneb, siis kasutatakse dementsuse mõistet ka arengulises tähenduses. Tänapäeva meditsiini puudulike teadmiste valguses tähendab demetsus rohkem siiski seisundit. Umbes nii, et eile oli IQ 120 ja täna on IQ 100. Ühest küljest me fikseerime konkreetse seisundi, aga siiski mineviku suhtes ja teisest küljest me ei saa öelda, et IQ-ga 100 inimene on dementne - seisundi mõttes. Protssesi mõttes aga ta on dementne, kuna IQ on langenud. Enne oli 120 ja nüüd 100 - on rumalamaks jäänud...--Hendrix 27. mai 2007, kell 17:53 (UTC)

:: Seega on inimene, kelle IQ oli eile 160 ja täna 140, dementne? --Metsavend 27. mai 2007, kell 18:13 (UTC)

:::just... Aga kui vaadata IQ määramise tingimusi, siis pole tegelikult sellisest ühekordsest muutusest häda midagi. Kui nüüd homme ja ülehomme ka on 140, siis akadeemilises mõttes on tegemist dementsusega, kuigi IQ 140 inimene on kordi taibukam kui liigikaaslased. Seega 140-se IQ-ga inimene ei ole toimetuleku mõttes dementne, aga IQ dünaamika mõttes on dementne. Oluline on taandareng. Saab see toimuma 180-lt 100-ni või 100-lt 60-ni, pole vahet...--Hendrix 27. mai 2007, kell 18:32 (UTC)

::: ja sõnavara kah pole õieti, vähemalt eesti keeles, et tähistada muutust. Alfad, beetad, gammad ikkagi tähistavad hetkeseisundit. Ilmselt pole vajadust, et tähistada dünaamikat....--Hendrix 27. mai 2007, kell 19:03 (UTC)
Sõna "alanemine" tähistab protsessi, sellest ka küsimused. Selgem oleks, kui ümber sõnastada. Andres 28. mai 2007, kell 15:02 (UTC)

Vananemine ei tähenda haigestumist ja haige olemist. Seetõttu ei kaasne ka dementsus alati vananemisega.

Arusaamatu. Andres 9. november 2007, kell 15:22 (UTC)

Jätsin välja. Andres 9. november 2007, kell 15:23 (UTC)

Alguses puudub mõisteline täpsus. On öeldud, et tegu on seisundiga, kuid pole selgelt öeldud, milles see seisund seisneb. Edasi on öeldud, et meditsiinis mõistetakse seda mõistet kaheselt, nii et ainult üks on seisund. See teeb asja eriti segaseks.
Kahtlen, kas Alzheimeri tõbi on dementsuse vorm. Kas ta mitte pole dementsuse põhjus? Andres 4. veebruar 2009, kell 08:46 (UTC)
Neuroloogia taskuraamatus on ta määratletud dementsuse vormina, samuti inglise keelses wikipeedia artiklis (mida ei saa muidugi faktina võtta), samas loogiliselt võttes on ta dementsuse põhjus. Muudan ära.

Arutelul allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 4. veebruar 2009, kell 13:48 (UTC)

"Diagnostilised kriteeriumid nõuavad mäluhäire esinemist" - dementsuse diagnostikas on esiplaanil siiski arukuse kadu ja alles siis muud kognitiivsed funktsioonid - "Dementsus väljendub intellektuaalsete funktsioonide tunduvas languses"--85.253.44.216 4. veebruar 2009, kell 18:22 (UTC)

Palun paranda, kui oled kindel, et see on vale. Andres 4. veebruar 2009, kell 18:39 (UTC)

:Parandada ju võib, aga kas parandustega ollakse nõus? Hetkel on eestikeelses interneti kirjanduses tõepoolest kaks väidet:
* Dementsus väljendub intellektuaalsete funktsioonide tunduvas languses;
* Diagnostilised kriteeriumid nõuavad mäluhäire esinemist.
Kas on see nüüd prof. Veiko Vasara näpukas, et ta ühes kirjutises seab mäluhäired primaarseks, või mis. Tegelikult on muidugi olukord selline, et dementsus on primaarselt intellektuaalsete võimete taandareng ja sellega kaasuvad reeglina ka mäluhäired, aga asjalikku viidet internetis selle kohta ei leia. Kaplan ütleb küll oma raamatus, et dementsus on häiritus intellektuaalse võimekuse realiseerumises, aga see on paberkandjal ja seda kontrollida on raske. Ja kuna inglise viki ütleb, et kognitiivsete funktsioonide häiritus (muide, Kaplan ka ütleb üsna ebamääraselt - intellektuaalsete või kognitiivsete funktsioonide häiritus). Nii et, mina kui praktik, võin ju väita, et dementsus on intellektuaalsete võimete alanemine, aga seda tõestada on mul raske. Jüri Saarmal on küll raamat "Psühhopatoloogia", aga see on rariteet, mis tähendab, et minu raamaturiiulil seda ei ole (seal ta ütleb, et dementsus on intellekti häire)--85.253.44.216 5. veebruar 2009, kell 16:59 (UTC)

Minu meelest need kaks väidet ei ole tingimata teineteisega vastuolus. Tuleb otsida kirjandusest täpsemat esitust.

Trükitud allikate kasutamine on igati soovitatav.   Andres 5. veebruar 2009, kell 20:43 (UTC)

Diagnostilised kriteeriumid nõuavad mäluhäire esinemist ja häireid vähemalt ühes järgmistest valdkondadest:
*kõne
*otsustusvõime
*abstraktne mõtlemine
*tegutsemisoskus
*konstruktiivne mõtlemine
*visuaalne äratundmine
Seejuures defitsiit peab olema küllaldane häirimaks igapäevast elutegevust, tööülesannete täitmist või muud sotsiaalset tegevust. Laialdaselt on kasutusel lühikesed vaimse seisundi standardtestid, nagu vaimse seisundi miniuuring (Mini-Mental Status Examination) ja Blessedi lühike dementsusskaala (Short Blessed Dementia Scale).
----
"Termin dementsus ei sisalda spetsiifilist põhjust, progresseeruvat kulgu ega pöördumatust."
tõstsin need praegu välja --85.253.44.216 7. veebruar 2009, kell 18:18 (UTC)

Läks paremaks. Aga Alzheimeri tõbi kadus hoopis ära. Andres 7. veebruar 2009, kell 18:38 (UTC)

:Alzheimeri tõbi on üks paljudest põhjustest. Sellest tuleks rääkida tekkepõhjuste rubriigis, mis on praegu tagasihoidlik. Aga vast areneb.--85.253.44.216 7. veebruar 2009, kell 18:43 (UTC)
----
Arstiteaduses on mõistel dementsus kahene tähendus:
*Seisundi tähendus;
*Kulgemise tähendus.
Seisundi tähendusest tuleb aru saada toimetuleku mõttes. Kui inimese intellektuaalsete võimete tase on langenud ajukahjustuse tõttu sellisele tasemele, et ta ei suuda enam hallata üldiseid mõisteid ja seetõttu oma käitumise kujundamisel tekib patsiendil konflikt üldiste käitumisnormidega, on tegemist dementsusega seisundi mõttes — seega olukord, kui inimesel on IQ väärtus alla 70.
Kulgemise tähendus sisaldab endas muutumist. Algtase <-> lõpptase. See tähendab järgmist - kui toimub inimese intellektuaalsete võimete kahjustus, siis akadeemilises mõttes tähendab see dementsust. Hoolimata sellest, et lõpptase võib olla populatsiooni keskmisest tasemest kõrgem. Näiteks: inimese IQ väärtus 30 aastaselt oli 160, aga 60 aastaselt 120. On toimunud IQ väärtuse nihe ja seetõttu on olnud tegemist dementsusega kulgemise tähenduses.''
Võtsin eelneva välja. --193.40.5.245 27. oktoober 2009, kell 05:21 (UTC)

Tekst jätab stilistiliselt küll soovida, kuid see pole põhjuseks välja tõstmisele. Jutt on kõik õige.--Rünno 27. oktoober 2009, kell 10:15 (UTC)

Vaimne taandareng ehk dementsus tähendab vaimsete/intellektuaalsete võimete taandarengut täiskasvanud inimesel. Vaimne taandareng leiab aset juhtumitel, kui täiskasvanud inimese aju saab mingil põhjusel kannatada. Põhjuseid selleks on mitmeid:
*Ajutraumad
*Mürgistused
*Aju degeneratiivsed haigused
*Ajukasvajad
*Aju veresoonkonna häired
Adeliine 5. veebruar 2011, kell 03:21 (EET)
----
Siia lisati põhjustena suitsetamine ja alkohol; tundus kahtlane, võtsin igaks juhuks välja. --Epp 13. jaanuar 2013, kell 08:00 (EET)
* Tere MastiBot!
* asendatud vigane link.
* Mariina 17. november 2014, kell 14:11 (EET) alias Простота

Ümbersuunavast artiklist "Vaimne taandareng


Kasutaja arutelu:WildEnergy~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, WildEnergy! Andres 28. mai 2007, kell 15:21 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema WildEnergy~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Kasutaja arutelu:Printsess

Tere tulemast Vikipeediasse, Printsess! Andres 28. mai 2007, kell 15:47 (UTC)
Tere, tere! :) Ma natuke vusserdan, sorry!
Kui ma midagi valesti teen, siis andke ikka märku!

Nüüd on vist enam-vähem kõik korras. Katsu mitte kustutada kategooriaid ja linke teistele vikipeediatele. Peale selle võta arvesse, et me oleme väga linkidelembesed, mistõttu meie artiklid kirendavad siselinkidest. Andres 28. mai 2007, kell 17:13 (UTC)
Annan endast parima.

Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 28. mai 2007, kell 17:18 (UTC)
Oih :D printsess 28. mai 2007, kell 17:20 (UTC)
Kas on ka mingid kirjutamata reeglid, mida teadma peaks?  printsess 28. mai 2007, kell 17:25 (UTC)

Sul on praegu hästi kirjutatud. Siselinke lisavad teised kindlasti juurde. Kirjutamata reeglitest oskan praegu nimetada kahte. Esiteks, meil on kombeks kasutada ülakoma mitte kujul ’ , vaid kujul ' . Teiseks, rasvases kirjas antakse ainult märksõna ning selle sünonüümid ning samuti muud fraasid või sõnad, mis ei ole planeeritud omaette märksõnadeks ning millelt tuleb artiklisse ümbersuunamine.  Mina isiklikult soovitaksin viimast võimalust kasutada võimalikult vähe, vaid  pühendada igale mõistele omaette artikkel. Andres 28. mai 2007, kell 17:43 (UTC)
Peatükkide vahed ei tohi olla vist laiemad kui üks tühik? (Mulle meeldib jätta asjade vahele hingamisruumi)  printsess 28. mai 2007, kell 17:29 (UTC)

Jah, laiemaid vahesid kui üks tühi rida ei tohiks kuskil olla. Andres 28. mai 2007, kell 18:02 (UTC)
Ja näiteks, kas on kasulikum luua lehekülg inimese täisnimega või üldtuntud nimega? Ma Hubble'i puhul ei teadnudki. Kumma mooduse puhul muidu lihtsam üles leida on?
Palju küsimusi, vabandust.   printsess 28. mai 2007, kell 17:36 (UTC)

Tavaliselt me kasutame isikute puhul märksõnas kõige tuntumat nime (kui selle kirjaviis on korrektne). Andres 28. mai 2007, kell 17:43 (UTC)
Ja veel. Fotodega tuleb olla ettevaatlik. Vikipeedia ei aktsepteeri teistelt saitidelt võetud fotosid, kui pole kindlalt teada, et need ei riiva kellegi autoriõigusi ning neid võib kasutada nii vabalt, nagu vikipeedia poliitika ette näeb. Andres 28. mai 2007, kell 17:47 (UTC)
Okei! Ülakomad ja jutumärgid tegin korda. Boldiga väljendite esile tõstmine ja piltide rohkus on minu kiiks. Püüan seda talitseda.
Aga piltide puhul - kui pildi allserva on kirjutatud viide leheküljele, kus kohast see on võetud, kas siis on autoriõigused rohkem tagatud?  printsess 28. mai 2007, kell 17:55 (UTC)

Piltide rohkuses pole minu meelest midagi halba, kuid pildid peavad olema nõuetele vastavad. Andres 28. mai 2007, kell 18:02 (UTC)

:a muide, mul tekkis ka analoogne küsimus. Et kui pildi omanik soovib, et tema pildil viidataks firmale, kas see siis tähendab, et artiklis oleval pildil peab firma nimi kirjas olema. Ma sain nii aru ja tegin nende piltidega seal Kes koera saba kergitab, kui koer ise, et panin piltide allkirjaks www.folklore.ee. Või pingutasin ma üle...--Hendrix 28. mai 2007, kell 18:12 (UTC)
Ettevaatus ei tee halba, ma arvan. :)  printsess 28. mai 2007, kell 18:49 (UTC)

Põhimõtteliselt peaks piisama sellest, kui allikas on pildileheküljel. Andres 28. mai 2007, kell 19:00 (UTC)
Pildid tuleks võtta Commonsist või näiteks NASA tehtud piltide seast. Muidu on nende staatus segane. Andres 28. mai 2007, kell 19:08 (UTC)
Paslun ära rohkem pilte üles laadi. Kõigepealt tuleb selgusele jõuda, kas neid pilte tohib kasutada. Andres 28. mai 2007, kell 19:18 (UTC)
Vabandust. :(    printsess 12. juuni 2007, kell 13:47 (UTC)
Tere, jälle! Pole ammu käinud. printsess 7. jaanuar 2008, kell 19:23 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Amalie konsa m2lestustahvel.jpg juurde lisaks AÕSi § 20-le viitavale hoiatusmärgisele ka sobiv fotograafia õigusi märkiv litsentsimärgis, millele vastavalt autor on nõus pilti avaldama. Pikne 14. august 2010, kell 10:43 (EEST)


Kasutaja arutelu:Conrad~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Conrad! Andres 29. mai 2007, kell 08:52 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Conrad~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Sunny Day Real Estate

võiks defineerida mõistet "emo/alternatiivrokk" --Hendrix 29. mai 2007, kell 16:17 (UTC)
Tänan märkimast. Nii,lisasin mõlemale siselingi,mis juhatavad kuhu vaja. Kahjuks "alternatiivroki" artiklit pole veel loodud ning ise ma selle koha pealt eriti tark pole. --Spiffeh 29. mai 2007, kell 20:52 (UTC)

Võib viidata ka indie rockile. Alt.- ja indie rock on nagunii osaliselt kattuvad mõisted ja SDRE jms "indie emo" bändide puhul räägitakse enamasti siiski indie rockist. Või vähemalt mulle on selline mulje jäänud.--Celldwellcius 29. mai 2007, kell 18:02 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sunnydayrealestate.net/jeremyletter.htm
** In Sunny Day Real Estate on 2013-06-24 13:33:57, 400 Bad Request
** In Sunny Day Real Estate on 2013-07-07 01:42:14, 400 Bad Request
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:42 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Sunny Day Real Estate


Kasutaja arutelu:PussGets

Tere tulemast Vikipeediasse, PussGets!
Kust see pilt pärit on, mille Sa üles laadisid? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. mai 2007, kell 11:04 (UTC)

Pikka kriipsu (aastaarvude vahele ja sidekriipsuks) saad tähemärkide tabelist alumisest reast (vasakpoolne). Jürka 4. juuni 2007, kell 13:51 (UTC)

Seda kriipsu tuleb kasutada mõttekriipsuna, mitte sidekriipsuna. Andres 4. juuni 2007, kell 14:55 (UTC)
Just-just...
- < sidekriips;
– < mõttekriips (sh aastaarvude vahel ja "kuni").
Jürka 4. juuni 2007, kell 15:11 (UTC)

Alllikata ja kasutusloata pilte ei saa artiklites kasutada, näiteks :Pilt:BMW E65.jpg. --WikedKentaur 9. august 2007, kell 15:55 (UTC)

Mis on selle pildi 'Audi A4 2.0T FSI Quattro PADAR1.jpg' päritolu, kes on selle autor? --WikedKentaur 7. aprill 2008, kell 17:10 (UTC)

http://www.sloleht.ee/index.aspx?id=231247 kas slõhtulehe fotograafilt on saadud luba selle foto GFDL-i alla andmiseks? --WikedKentaur 22. aprill 2008, kell 15:32 (UTC)


Arutelu:Marek Belka valitsus

Keelelinke pole mõtet dubleerida. Jutt on ju ikkagi ainult ühest valitsusest. Andres 30. mai 2007, kell 12:58 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kprm.gov.pl/795_14882.htm
** In Marek Belka valitsus on 2013-06-24 12:15:30, 404 Not Found
** In Marek Belka valitsus on 2013-07-06 12:53:46, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:54 (EEST)


Arutelu:Pärispatuta Saamise Mariaanid

Eestis on neid alati küll lihtsalt "mariaanideks" nimetatud, aga kuna see nimi on reserveeritud juba saarestikule, siis ei ole minu meelest mõtet tekitada ka pealkirja "Mariaanid (kongregatsioon)". Pikema nime järgi teatakse neid igal juhul nii inglise kui ka poola keeleruumis selle nime all ning see vastab ka nende ladinakeelsele lühendile MIC. -- Toomas 30. mai 2007, kell 18:07 (UTC)

Minu hinnangul on artiklis mõned keerulised võõrsõnad, need tuleks kas linkida või asendada lihtsamate sõnadega, siis ehk annaksin oma poolthääle heaks artikliks saamisel. Näiteid võõrsõnadest: kontemplatiivne, apostolaat. avjoska 12. veebruar 2009, kell 12:33 (UTC)

: Tegin lingid. Andres 12. veebruar 2009, kell 12:47 (UTC)
Minu meelest tuleks linkida kogudusepreester ja diötseesipreester (praegu ekslikult "diötseespreester"). Andres 13. detsember 2011, kell 03:37 (EET)

Selliseid muudatusi tuleks põhjendada ja arutada, mitte kohe muuta, seda enam, et katoliku kiriku ametlikus kalendris ja kõigis varasemates materjalides on kasutatud ikka "pärispatuta saamise" mõistet, isegi Tartu kogudus on nii nimetatud -- Toomas (arutelu) 10. august 2013, kell 22:53 (EEST)

Seda peaks muidugi arutama, sest näib, et uues katoliku katekismuses on tõesti muudetud "pärispatuta saamine" "patusüüta saamiseks", aga siis tuleks ka artiklid uude nimeruumi teisaldada. Ma ei tea, kes peaks lõpuks otsustama, kas minna selle kongregatsiooni nimetuses üle uuele terminile või jätkata vana kasutamist. Koguduse nime pole ju ka muudetud ega hakata ilmselt ka muutma. Aga jah, siin peaks mingi seisukoha võtma. -- Toomas (arutelu) 10. august 2013, kell 23:01 (EEST)

: Asja ennast ei ole meil kuskil mainitud, välja arvatud artiklis Johannes Duns Scotus, kus on link Pärispatuta eostamine, mis on osa pärispatuta saamisest, kui ma õigesti aru saan.

: Arvan, et pärisnimesid muuta pole põhjust, niikaua kui kirik ise neid ei muuda. Andres (arutelu) 10. august 2013, kell 23:20 (EEST)

: Arvan, et


Kas tuleks mainida ka nimekuju Narwa? Pealkirjas on muide viga: pataljon peaks olema  õige. -- 88.196.97.16 30. mai 2007, kell 18:50 (UTC)
Ilmselt vist peaks tegema suunamise ka Pataljon Narwa.Akra 30. mai 2007, kell 18:57 (UTC)
Välja tõstetud artiklist 20. Eesti SS-diviis, kui sinna mittevajalik

28. augustil 1942. aastal alustati Eesti SS-leegioni (Estnische SS-Legion) nime all Eesti vabatahtlikest kolme pataljoni formeerimist. Üksus pidi kuuluma Heinrich Himmleri le aluvasse Waffen-SSi, ning üksuse lõplik formeerimine ja väljaõpe pidi toimuma Poolas Debrecia lähistel Heidelaagris. Vabatahtliku Eesti Leegioni suuruseks oli plaanitud üks rügement (kolm pataljoni, igas neli jalaväekompaniid, miinipildujate kompanii ja tankitõrjekompanii.
Esimestena jõudsid  väljaõppelaagrisse 113 idapataljoni meest leitnant Paul Maitla juhtimisel 13. oktoobril 1942. aastal. Enamus eestlastest ohvitsere saadeti täienduskoolitusele SS-sõjakooli Bad Tölzis. Moodustati 1. Eesti Vabatahlike rügemendi (1. Estnischen SS-Freiwilligen Regiment) staap ja formeeriti 1. pataljon. Oktoobris saabus rügemendiülema kohale Obersturmbannführer Franz Augsberger, natuke aega hiljem pataljoniülema kohale Hauptsturmführer Georg Eberhardt.
Akra 6. juuni 2007, kell 09:27 (UTC)
Novembris saabusid kohale väljaõpetajad ja spetsialistid SS-rügemendist "Deutschland". 10. detsembril 1942. aastal määrati 1. pataljoni suuruseks 3 laskurkompaniid ja raskerelvade kompanii. 1942. aasta lõpuks kuulus Eesti Leegioni koosseisu 5 laskurkompaniid ja 1 raskerelvade kompanii.
Rügemendiülema käskirjaga kohustati 1. pataljoni olema lahinguvalmis 1943. aasta veebruariks. 13. veebruaril 1943. aastal toimus 1. pataljonis sõdurivande andmine. 23. märtsil 1943. aastal arvati 1. pataljon leegioni koosseisust välja ja moodustati sellest Eesti Vabatahtlike Motoriseeritud SS-grenaderipataljon "Narva" (Estnisches SS-Freiwilligen Panzergrenadier Bataillion "Narva") ja suunati Lõunarindele. Pataljoni koosseisus oli sellel hetkel 973 meest, nendest 776 eestlast ja 197 sakslast.
Veebruari lõpus 1943 läks  Soome Vabatahtlike SS-Pataljon (Finnisches Freiwilligen-Bataillon der SS), mis teenis 5. Soomusgrenaderide SS-diviisi "Wiking" (SS-Panzergrenader diviis "Wiking") koosseisus, Ukrainast kodumaale tagasi ning Eesti Leegionist eraldatud 1. pataljon suunati 4. aprillil 1943 Ukrainasse soomlasi asendama. Pataljon "Narva" määrati 5. SS-tankidiviisi "Wiking" Hollandi rügemendi "Westland" 3. pataljoniks.

"Narwa" pataljon jõudis rindele aprilli alguses ning varustati lahkunud soomlaste relvade ja sõidukitega. Üksusele ei antud palju aega end sisse seada ning nad saadeti varsti lahingusse. Järgmistel kuudel oli pataljon "Narwa" pidevates lahingutes partisanidega. Juuli keskel viidi pataljon rindele Andrijivka lähedal Harkivist lõunas. 17.–19. juulist alates oli pataljon alalise rünnaku all. Vaatamata sellele, et tõsiselt vähemuses, tekitas 800-meheline pataljon Punaarmeele üle 7000-mehelise kaotuse elavjõus ning purustas ligi 100 tanki. Ka pataljoni kaotused olid suured – ainult 157 meest pääses haavatasaamisest. Nende lahingute eest autasustati paljusid (umbes 40) "Narwa" pataljoni võitlejaid Raudristiga. Järgmisel kuuel kuul oli "Narwa" pataljon lahingutes koos diviisiga "Wiking". Jaanuaris 1944 jäi väeüksus Tšerkassovi kotti, võttis osa meeleheitlikust võitlusest piiramisrõngas ning peale sealt väljamurdmist veebruaris 1944 saadeti täiendavale formeerimisele ja väljaõppele Debreciasse Heidelaagrisse. Märtsis 1944 saadeti pataljon eestisse ja nende baasil moodustati 20. Diviisi 20. Üksik jalaväepataljon (20. Füsileepataljon)''
----
osa artiklit kirjutatud oleviku, osa mineviku vormis... Ka on number 172 kotist välja murdnud meeste arvus vale, Orshast asus Eesti poole teele jah 172 meest, kuid kotist endast murdis välja natuke üle saja mehe, ülejäänud olid peale haavatasaamist väeossa naasvad, puhkuselt tulijad jne... Number oli Saksa sõjaväe propagandatrikk, et näidata oma kaotusi väiksemana ja kotist väljatulnud meestehulka suuremana. Info pärineb paar aastat tagasi Tartus toimunud Tsherkassi lahingu ettekandelt, kas sellest ka eest keeles kirjutatud on, ei tea.--Wabariigi parm. 21. juuni 2007, kell 13:01 (UTC)

"Narwa" pataljon lahingutes - Eesti brigaadi moodustumine

Siin on avaldatud arvamust, nagu nõukogude ajal ilmunud kirjandus ei sobiks viitamiseks, kuna see olevat ebaneutraalne. Eestit ja eestlasi puudutavate teemade puhul on ju see hoopis vastupidi - just Eesti Vabariigi ajal ilmunud ja välis-Eesti teosed-artiklid on sellel teemal arusaadeavatel põhjustel alati ebaneutraalsed - kes see enda kohta ikka halba tahab kirjutada. Kas leidub mõni idioot, kes arvab, et näiteks Herbert Lindmäe "Suvesõda" või Mart Laari raamatud kujutavad sündmusi neutraalselt positsioonilt? Need on alati kirjutatud põhimõttel: kõik eestlaste kohta positiivne sisse, kõik negatiivne välja. Ja OK, hästi natuke on midagi negatiivset ka sisse pandud, mis on nagunii üldteada, et kogu jutt ei mõjuks täiesti ebausutavana. Seetõttu on need raamatud nii kallutatud, et kukuvad ümber. --82.131.107.187 31. märts 2009, kell 16:19 (UTC)

*Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.5   |    september 1980   |   lk 8 --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 02:07 (UTC).

Ei näe pealkirjas vajadust jutumärkide järele. Kuidas seda üksust siis eestikeelses kirjanduses tegelikult nimetatakse? Pikne 10. oktoober 2013, kell 10:09 (EEST)
Tavalisel ja Waffen-SSil oli põhimõtteline vahe, tuleks ka pealkirjas märkida.

kas märksõna Eesti SS pataljon võib siia suunata, meil on nt artikkel Eesti SS pataljon (laul); see laul on seotud Narva pataljoniga--Bioneer1 (arutelu) 10. jaanuar 2015, kell 10:39 (EET)

Ju siis võib. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2015, kell 10:43 (EET)

Olen suhteliselt teadlik Bad Tölzi asjadest ja ei meenu kuidagiviisi, et seal oleks allohvitsere kunagi koolitatud. Võin muidugi eksida, kuid kahtlen selles. Junkrukoolides õpetati minuteada ikka vaid SS ohvitsere välja ja mitte allohvitsere. SS allohvitseride väljaõpe saadi reeglina asutusist mis kandsid SS-Unterführerschule nime. Keskminehermann (arutelu) 12. aprill 2017, kell 16:13 (EEST)

Lingitud on artikkel :en:SS-Junkerschule Bad Tölz, ja tolle artikli järgi õpetatigi seal välja ohvitsere. Ma arvan, et siin tuleks "all-" ära jätta. Andres (arutelu) 12. aprill 2017, kell 17:42 (EEST)

kas tõesti allohvitseride kool Bad Tölzis?

Minu hinnangul ei ole artikli pealkiri Eesti SS-vabatahtlike soomusgrenaderide pataljon "Narva"" keeleliselt päris korrektne. Õigem oleks Eesti SS-vabatahtlike soomusgrenaderipataljon "Narva". Soomusgrenaderide pataljon - kas grenaderidel oli isiklik pataljon või on ikkagi tegemist sõjandusliku terminiga? Kokku-lahku kirjutamise reeglitest tunneme põhivariante "pildiraamat" ja "venna raamat". Siin oleks aga nagu "piltide raamat". --Hummel15 (arutelu) 24. oktoober 2021, kell 13:53 (EEST)

Sellist vahetegemist minu meelest pole. On ka näiteks "õpetajate tuba", mis ei tähenda, et tuba on õpetajate oma vmt. Pikne 27. oktoober 2021, kell 20:25 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti SS-vabatahtlike soomusgrenaderide pataljon "Narva"


Arutelu:Juku (laev)

TÄPSUSTUS: Õppelaev Juku korpus (STB tüüpi kalapüügitraaler nr 7125) ehitati ??1953?? Würstenbergis, Saksamaal. <- Vajab täpsustamist ja arhiivi materjal on olemas.

Merekooli veebis on valmistamisaastaks 1953

Ma miskipärast usun seda. --suwa 9. oktoober 2007, kell 16:30 (UTC)

:Kindlasti vajab kontrollimist, kuid EMA Merekooli leheküljel võib esineda ebatäpsusi... Pahasti ei tahaks öelda, aga ei usu, et nad väga suurt vaeva andmete kontrolliga on näinud... Jürka 10. oktoober 2007, kell 20:21 (UTC)
Uue laeva projekteerijaiks oli Eesti Noorte Mereklubi töökas meeskond.
Õppelaev "Juku" on projekteeritud  spetsiaalselt Õppelaevaks. Erilist rõhku oli pandud praktikantide ohutusele.
Ümber ehitustööde käigus vahetatti välja kogu laeva korpus, kaared ja pikendati laevakeret 3m võrra.
Sarnaseid pikendatud STB korpuseid sündis samas laevatehases, lisaks jukule veel neli.
"Juku" le ehitati uus pealisehitus, laeva ahter sai kõrgendatud ja vanast trümmist tehti meeskonna eluruumid.
Esialgses projektis oli laevale plaanitud kaks masti.
Vajalike materjalide puudusel, sai laevast hoopiski kolmemastiline, pukspriidiga mootor-purjekas. Kokku 7 purje, 4 fokk ja 3 groot purje. Kokku purjepinda ca 140 m2.
Masti kõrguseks sai 13m.
Samuti ehitati ringi magevee ca 3 m3 ja kütte tangid ca 3 m3. Ning suur külmkamber mis paiknes ahterpiigis.
Laevaperele on laevas neli kajutit, ja kaks kajutit praktikantidele.
Meeskonna poolepeal (laeva keskel) on voodikohti 12 ja vööri kajutites praktikantidele 12.
Laeval on veel suur kambüüs ja salong, kuhu mahub korraga einestama 22 inimest.
Ümberehitused teostatti Vene Laevaregistri järelvalve all, Miiduranna sadamas.
Ümberehitamist alustatti 1976 a ja laev sai esmakordselt vette Olümpia mängude ajal 1980 a.
Vanast laevast jäi esialgu alles Peamasin: 4 NVD 24, võimsusega 80 hj, mis ennem ajaloolist saksamaa reisi, 1985 a talvel, vahetatti uue 4 NVD 26-2 vastu.
11.Juuni 1981.a. aastast on laeval kehtivad dokumendid. Esimesed merepraktika reis toimus 1982 aasta kevad-suvel.
Laevaga seotud isikuid.
Kapten : Viktor Ude s. 1945.a.
Laeva insener: Puusepp Arvo s. 1938.a.
Laeva motorist: Ants Maidla.
Madrus: Peeter Ude s. 1980.a.
Oma panuse on andud ka paljud teised.
Segaste asjaolude kiuste on õ/l „Juku“ Tallinna Linna omaduses ja renditud sümboolse tasu eest EMA MEREKOOL ile.
----
Mall veel longab sügavasti... Tekst (ja pilt) peaksid olema tunduvalt väiksemad ja mis asi on see "pildi link"? Sellist asja poleks sinna tarvis... Mina teeksin veel nii (kui oskaks), et kui panna erinevatele ridadele andmetes mingid sama asja kohta käivad andmed, et ta siis ei jätaks seda... näiteks süvist... mitte keskele, aga ikka üles serva... Jürka 8. august 2007, kell 14:56 (UTC)
PS! Kas see reisijaid 24 on ikka õige? Jürka 8. august 2007, kell 14:59 (UTC)

See on tuletatud põhitekstis antud kajutikohtade arvu järgi. Kui pole korrektne (õppelaeva kursante ei loeta meeskonnaks vms), palun parandada. Laeva mall on tõepoolest kehvakene, siiski tuleks malli kasutamist (ja arendamist) eelistada artiklitesse vaid arvandmeid loetleva alajaotuse tegemisele. Pehlakas 20. august 2007, kell 15:24 (UTC)

::Se's mõttes ei paista küll õige olevat, sest... tekstis on öeldud, et kajutikohti on meeskonnale 12 ja praktikantidele (häda pärast võib lugeda, et reisijatele) samuti 12... Liidad kokku, saad 24, kuid mitte 24 reisijale... Ma ise panin tabelisse selle meeskonna koha peale, enne oli reisijate arvuks märgitud... Seda ka, et ega kajutikohtade arv ei pruugi olla sama, mis reisijate/meeskonnaliikmete arv, sest ega igale reisijale pole võibolla kajutikohta tarvis, kui ühepäevane reis peaks juhtuma... Tähtis on ikka, palju inimesi on laevale lubatud vm...

::Ma seepärast juhtisin su tähelepanu, et sa vist kunagi hakkasid tegelema selle malliga, et ehk on huvi jätkata... Et kui on, siis juhin tähelepanu just eelloetletud punktidele... Jürka

: Minu meelest peaksid mallides olevad andmed olema tekstis dubleeritud. Andres 20. august 2007, kell 15:47 (UTC)

::Ma arvan, et laeva andmeid dubleerida... vist ei ole mõtet... Kõik muu, et kus ehitatud, millal ehitatud ja muu sihuke kindlasti, aga sihukesed asjad nigu pikkus ja laius jne (mis ei tule teksti sees välja), neid ehk pole topelt alla "Laeva üldandmetesse" enam tarvis... Jürka

::: Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~.

::: Siis võiks teha teksti sisse mõõtmete tabeli. Andres 21. august 2007, kell 00:12 (UTC)

::::Einoh, kui sa arvad, et mõõtmed ka teksti sees olema peaksid, siis ma arvan, et piisab täitsa sellest, mis varem oli... Teen selle muudatuse ära... st üritan teha... 194.106.116.182 21. august 2007, kell 13:17 (UTC) alias Jürka

::::Aga nüüd tekkis sihuke lihtne probleem, et... mallil pole enam absull mittemingisugust mõtet... 194.106.116.182 21. august 2007, kell 13:22 (UTC) alias Jürka

::::: Kui tal mõtet ei ole, siis polegi teda vaja. Pean silmas, et ka teksti sees olevad andmed saab kuidagi ilusamini vormistada. Andres 21. august 2007, kell 15:01 (UTC)

::::::Milliseid teksti sees olevaid andmeid sa silmas pead? Jürka 23. august 2007, kell 22:30 (UTC) alias Jürka

::::::: Neid, mis on alajaotuses "Laeva üldandmed". Andres 11. oktoober 2007, kell 05:25 (UTC)
----
Meeskonnaliikmete nimesid pole tarvis siin ära tuua. Tõenäoliselt pole see info avalikki. Pikne 17. detsember 2014, kell 14:48 (EET)

Ei ole avalik ja ei sobi siia. Kuid õppelaeva kaptenil ja vanemmehaanikul on kahtlemata ka pedagoogiline funktsioon - on küll teistelgi -, ja nad töötasid seal kaua, seepärast jätsin just nende kahe nimed alles. Ssgreporter (arutelu) 18. detsember 2014, kell 00:00 (EET)

Pole selge, mis ajajärku kirjeldab lõpus olev alajaotus "Kirjeldus". Jääb mulje, et mitte 2018. aasta remonti, vaid varasemat ümberehitust. Ssgreporter (arutelu) 28. veebruar 2019, kell 00:10 (EET)


Arutelu:Fantaasia (laev)

Mida siin toimetamise all on mõeldud? Mul tema kohta igasugust infi, teeks ära, kui teaks, mida... Jürka 30. mai 2007, kell 21:36 (UTC)

Tavaliselt eeldatakse, et kirjutaja ise ei hakka toimetama, sellepärast pole toimetamismärkuse pärast tarvis muretseda. Andres 1. juuni 2007, kell 19:13 (UTC)
Ma ei näe selliseks eelduseks põhjust (aga olen kuulnud sellest küll), sest kui ma olen millestki huvitatud ja tahan, et see oleks Vikipeedias esindatud, siis on ju üpris loogiline, et katsun asjal silma peal hoida, et ta ka alati korras püsiks. Jürka 1. juuni 2007, kell 19:37 (UTC)

Räägime veel grammatikast... Mind tõsimeeli huvitaks, kuidas nende "eesti reisilaev" ja "briti ajakirjanik" jne jne on... Mina mäletan, et "Eesti riigi reisilaev" peaks olema suure tähega, aga "eesti reisilaev" väiksega, sest sel puhul pole mõeldud Eestit kui riiki, aga kui... lihtsalt... kuuluvust vm... Grammatikaeksperdid võiks selgeks teha, sest enam ei tea isegi, mismoodi neid asju teha siin... Ise mäletan küll, et mulle on koolis õpetatud nii ja siingi kuskil taolist arutelu lugenud... Jürka 1. juuni 2007, kell 16:10 (UTC)
Mis puudutab laeva erinevaid nimesid, mina paneks nimekirjas nad tavalises kirjas ja jutu sees oleks nad siis rasvaselt mainitud kui sama objekti... Siinsed tavad või reeglid või asjad ütlevad, et vaid esimest korda mainitult on nimi tumedalt... siis jutu sees tuleks rasvane kiri maha võtta... Jürka 1. juuni 2007, kell 16:20 (UTC)
Voh, nii teemegi... siis on kõik õige... Jürka 1. juuni 2007, kell 16:22 (UTC)

"eesti" kirjutatakse rahvuse ja keele puhul, maast ja riigist rääkides "Eesti". "briti" ei kirjutata kunagi, sest britid pole rahvus. Andres 1. juuni 2007, kell 19:11 (UTC)
Niipalju ma tean jah, et rahvus ja keel on "eesti", maa ja riik "Eesti", aga näiteks kas "eesti muusika" või "Eesti muusika", "eesti poliitika" või "Eesti poliitika"? Jürka 1. juuni 2007, kell 19:35 (UTC)

see oleneb kas sa räägid rahvusest või riigist. Kui sa kirjutada eesti laulja siis see tähendab, et eesti rahvusest, Eesti laulja aga, et laulja on Eesti riigist pärit. Ühesõnaga pole sel mingit vahet, kui just rahvus ja riik erinevad pole.Poliitika ja muusika puhul tuleb suurt tähte kasutada, kuna see käib riigi kohta. --Hiraanitiger 1. juuni 2007, kell 19:38 (UTC)

: Võib ju rääkida ka eesti muusikast, st eestlaste kultuuri juurde kuuluvast muusikast. Teatud kontekstis võib ju rääkida ka eesti poliitikast.

: Eesti laulja ei pruugi olla Eesti riigist pärit. Andres 1. juuni 2007, kell 20:30 (UTC)
Nii-nii... Kui see nii on, siis hea teada... Aga näiteks "vene laev" või "Vene laev"? ...sest ei ole ju "vene" ("Vene") riigi nimi... on Venemaa... Ahsoo... ja see "briti"... Pole sellist riiki... Kas on siis "briti laev", aga "Eesti laev"? Jürka 1. juuni 2007, kell 19:44 (UTC)

Ma ju ütlesin, et "briti" ei saa kunagi öelda. Laeva puhul on ju tavaliselt jutt maast või riigist, nii et tuleb kirjutada suure tähega ka juhul, kui nimi on maa või riigi nimest erinev. Andres 1. juuni 2007, kell 20:30 (UTC)
No selge... Siis tuleb jõudu koguda ja toimetama jälle hakata... Jürka 2. juuni 2007, kell 03:46 (UTC)

Ma laadisin su pildi Fantaasia kohta Commonsisse (autoriks panin sinu). Kas see on sulle OK? Nüüd saab inglise viki su pilti oma artiklis kasutada.--erik15 9. oktoober 2007, kell 15:14 (UTC)

URL: http://commons.wikimedia.org/wiki/Image:S_Fantaasia.jpg

:Jah, normalna, täitsa ok. Sposibo... Jürka 10. oktoober 2007, kell 20:13 (UTC)
----
Mall "et icon" ei ole olemas või ei tööta... Jürka 19. november 2007, kell 16:02 (UTC)
See oli minu viga, mille ma tegin viidet lisades. Nüüdseks on see parandatud.--erik15 9. detsember 2007, kell 14:45 (UTC)
----
ehk oleks praegu artikli õigem pealkiri Regina Della Pace? Ohpuu 26. mai 2011, kell 11:01 (EEST)

Arvan, et kõigi Eesti laevade puhul oleks õige jätta artikkel viimase nime alla, mis laeval oli Eesti lipu all, ja järgmised nimed esitada artiklis paksus kirjas, samuti kui eelmised nimed. Kui eesti lugeja seisukohalt on oluline, et see oli üle 10 aasta Eesti reisilaev "Fantaasia", siis tuleks minu arvates laeva järgmiste nimemuutuste puhul täiendada teksti ja parandada intervikisid, aga mitte artikli pealkirja. Ssgreporter 27. mai 2011, kell 00:54 (EEST)

: Küllap see on mõistlik.

: Igatahes aga tuleks sissejuhatust ajakohastada. Andres 27. mai 2011, kell 08:17 (EEST)


Arutelu:Euroopa maad

Miks siin Armeeniat ja Gruusiat ei ole kui siin on Kasahstan??

Arvan, et selleks loeteluks sobivad loodugeograafiliselt kuuluvad Europasse maad. Traditsiooniliseks piiriks Kaspia ja Musta mere vahel on Kuma-Mahõtši nõgu või Suur Kaukasuse peaahelik. Kasahstani väike osa asub Euroopas Uurali jõelt lääne pool. Geonarva 31. mai 2007, kell 17:24 (UTC)

:Kui lugeda Euroopa piiriks Suurt Kaukasust, siis jäävad mõned Gruusia ja Aserbaidžaani alad Euroopasse. Seda ainult loodusgeograafiliselt.

:Artiklis, mille pealkiri on "Euroopa maad", peavad maad olema mitte kitsalt Euroopa loodusgeograafilistes piirides, vaid tuleb arvestada ka muudel alustel tõmmatud Euroopa piire. Euroopa ei ole ainult loodusgeograafiasse kuuluv ja loodusgeograafia "oma".

:Praeguse nimega artiklis peavad olema kindlasti kõik Venemaa vabariigid, mis ühe või teise kriteeriumi alusel Euroopasse jäävad. Samuti nt Baskimaa, Lapimaa, Šotimaa, Wales, Kataloonia jt. - Urmas 7. juuni 2007, kell 21:22 (UTC)

::Millised pealkirjad sobivad nende maade jaoks? Geonarva 9. juuni 2007, kell 18:15 (UTC)

::Võib olla Venemaa vabariigid, Rahvuslikud piirkonnad või teistmoodi? Geonarva 10. juuni 2007, kell 09:00 (UTC)

:::Need ei sobigi. Malli päis peab olema, kas "Euroopa riigid" ja siis peavad olema selles tõesti riigid (ja sõjaväebaase mitte) ning malli sisu peab vastama artiklile Euroopa riigid või kui jätta malli päiseks "Euroopa maad" nagu praegu, siis tuleb kirja panna maad, mitte ainult halduspoliitilised üksused. Lähenemine peab olema teine. Lapimaa ja Baskimaa nt on "maad", mis ulatuvad mitme riigi mitme haldusüksuse alale.

:::Kas jäävad "maad" või "riigid"?

::::Pakun selles mallis raakida maadest, aga pealkiri võib jääda Euroopariigid, kui see ei mõju sisule.Geonarva 10. juuni 2007, kell 09:28 (UTC)

:::::Selles asi ongi, et mõjub. Lapimaa, Baskimaa ja Mordva ei ole riigid, kuid on maad. Kui kasutad malli riikide artiklite juures, ei tohi maad sees olla - seega peab ka malli päis olema õige: "riigid". Kuid siis peavad loendis olema ka tõesti poliitilised üksused, millel on riigi tunnused. Küprosel asuvate Briti sõjaväebaaside riikide alla paigutamine ei ole mõeldav.

:::::Kui teha mall maade jaoks, siis ei tohi lähtuda CIA riikidepõhisest jaotusest, nagu on praegu. Koheselt läheks aga keeruliseks kokkuleppimine selles, mis on "maa" ja mis mitte. Kas nt Kubanimaa, Pihkvamaa ja Põhja-Küpros on "maad" või ei ole? Praegu on "maade" artiklid kokku võetud kategooriasse "Euroopa maad". Kategooria ei ole nii absoluutne ja lõplik, kui seda on mall. Kategoorias võib artikleid puudu või üle olla, kategooria sisu pole lõplik loend. - Urmas 10. juuni 2007, kell 09:47 (UTC)

:::::Siis mida teha? Muuda seda nimi "Euroopa riigid ja sõltivad alad"?Geonarva 10. juuni 2007, kell 14:02 (UTC)

::::"Euroopa riigid ja territooriumid". Riigid, kolooniad, tunnustamata riigid saaks sisse, kuid riikide sees olevad autonoomiad tuleks tabelist ära jätta - neid tuleb liiga palju. - Urmas 10. juuni 2007, kell 14:36 (UTC)

:::::Mis selles tabelis sellesse loetelusse ei sobi? Kas Gagauusia, Krimm või midagi teine? Geonarva 12. juuni 2007, kell 13:51 (UTC)

Liita tuleks need artiklid selle pärast, et nad käsitlevad praktiliselt sama teemat.--Kyng 17. jaanuar 2009, kell 19:40 (UTC)

Tundub, et riigid ja maad on niimoodi paremini eristatud. Andres 18. jaanuar 2009, kell 13:17 (UTC)

: Mis on maa? Kas Vadjamaa ja Ingerimaa ei ole maad? --Metsavend 19. märts 2009, kell 09:36 (UTC)

:: On. Artikli sisu ja võib-olla pealkirja tuleks täpsustada. Andres 19. märts 2009, kell 12:16 (UTC)
Mul ei ole küll ülevaadet, kas need artiklid on hästi leitavad. Andres 18. jaanuar 2009, kell 13:18 (UTC)
----
Tabelid võiksid olla sorditavad. Adeliine 6. november 2010, kell 04:35 (EET)
----
Praeguse seisuga on siin ja lehel Euroopa riigid ära toodud enamvähem samad maad. Kui nii jääb, siis pole eraldi riikide loetelul mõtet. Pikne 23. november 2021, kell 18:44 (EET)


Arutelu:Sutlema

* Sutlema linnulennult
* Eesti mõisad: Sutlema mõis


Arutelu:Paast

Sellel jutul pole saba ega sarvi. Andres 1. juuni 2007, kell 17:06 (UTC)

Varajase õhtusöögi ja hilise hommikusöögi vahel on võimalus lubada meie seedesüsteemile puhkust (isegi kuni 18 tundi). See tekitab kehas olukorra, kus tarbitakse säilitatud varurasvu. Piirates ööpäevas enda söömise aega umbes kaheksale tunnile, vähenevad põletikulised reaktsioonid ning tuju ja mälu paranevad, sest veresuhkru tase ei kõigu ja aju kasutab energiaks glükoosi asemel lühikese ahelaga rasvhappeid.

Võtsin välja. Sellised tervist puudutavad väited peavad põhinema usaldusväärsel allikal. --Minnekon (arutelu) 28. jaanuar 2018, kell 19:30 (EET)

Istuva ameti pidajatele ja vaimse töö tegijatele


Arutelu:Kameeleon (seriaal)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.foxhome.com/pretender
** In Kameeleon (seriaal) on 2013-06-24 11:35:15, 404 Not Found
** In Kameeleon (seriaal) on 2013-07-06 06:24:24, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:24 (EEST)


Arutelu:Margit Säde

Ta võis õppida algul Võrus ja pärast Tartus. Andres 2. juuni 2007, kell 08:30 (UTC)
Võtsin välja foto, kuna ilmselt pole sel autoriõigusi - [[pilt:dolphinee.jpg]] --Dj Capricorn 9. juuni 2007, kell 18:32 (UTC)

Mis tähendab "ilmselt pole"? Andres 9. juuni 2007, kell 18:44 (UTC)

Paistab sedamoodi, et asjaosaline ei soovi seda artiklit. Püüdsin temaga kontakteeruda, kuid see ei õnnestunud. Andres 21. veebruar 2009, kell 09:38 (UTC)

Asi tuleb ikka läbi arutada. Ei ole nii, et inimene tuleb ja kustutab lihtsalt artikli. Seepärast taastasin artikli ka sel korral. -- Toomas (arutelu) 29. mai 2014, kell 17:31 (EEST)
Tähelepanuväärsus on piiripealne. Minu meelest võib kustutada. Ärme kiusa inimest. Pikne 22. oktoober 2014, kell 21:52 (EEST)

Minu meelest ka. Me oleme ka varem vastu tulnud. --Epp 22. oktoober 2014, kell 21:59 (EEST)

Hi, I found this message which I guess should be related to this article. Best, --93.67.172.238 22. detsember 2014, kell 22:46 (EET)


Arutelu:Mafia: The City of Lost Heaven

on tehtud peamiselt Django Reinhardti muusikale

Mis see tähendab? Andres 2. juuni 2007, kell 18:16 (UTC)
see tähendab seda, et muusika sellele mängule on kirjutatud peamiselt Django Reinhardt-i poolt.
Tahaks teada, kas žanr peab olema third-person shooter või võiks olla kolmanda vaate märul/tulistamine. Siis veel seda, kas Eesti Vikipeedias on õige kasutada sõnadepaari single player. Äkki peaks kasutama hoopis üksikmängija/-osa. Ja platvormide juures võiks Windows`i asemel olla PC (Windows on operatsioonisüsteem, PC on platvorm). Oleks need parandused ise teinud, aga kahtluse puhul kirjutasin enne siia.

Kui tead kindlalt eestikeelseid vasteid, pane need kirja. Kui kindlalt ei tea, siis las jääda esialgu inglise keeles. Andres 6. juuli 2007, kell 05:49 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mtg.omamees.com/est/
** In Mafia: The City of Lost Heaven on 2013-06-24 12:13:16, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Mafia: The City of Lost Heaven on 2013-07-06 12:26:37, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:26 (EEST)
----
Mida need muudatused välislinkides taotlevad? 194.150.65.160 14. jaanuar 2017, kell 12:50 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Mafia: The City of Lost Heaven


Malli arutelu:Infokast kool

{{Kool
|Nimi               = Kose Gümnaasium
|Pilt               = [[Pilt:Kose Gümnaasium 01.JPG|300px|Kose Gümnaasium]]
|Pildiallkiri       = Kose Gümnaasiumi peasissepääs
|Asutatud           = [[1923]]
|Koolitüüp          = [[Gümnaasium]]
|Direktor           = [[Aarne Puistama]]
|Õpilaste arv       = 635 (seisuga [[8. september]] [[2006]])
|Klassikomplekte    = 27
|Õpetajate arv      = 45 (2007/08)
|Koolipersonal      = 26
|Linn               =
|Maakond            = [[Harju maakond|Harjumaa]]
|Vald               = [[Kose vald]]
|Asula              = [[Kose]]
|Kooli ajaleht      = Koolihääl (varem Mikromegas)
|Kodulehekülg       = http://www.kose.edu.ee
|Moto               =
|Koordinaadid       = {{Koord dms|59|11|06|N|25|09|55|E}}
|Logo               = [[Pilt:Kose Gümnaasium 01.JPG|200px|Kose Gümnaasiumi logo]]
}}

Ma olen märganud, et peale malli lisamist on mitmetes artiklites tekkinud artikli algusse tühi ruum. Kas see võib olla mingi viga mallis?. – WooteleF 3. jaanuar 2008, kell 14:39 (UTC)

Mulle tundub, et see viga lööb välja ainult juhul kui malli peal on mõni teine mall. Praegu on mall kasutusel neljas kohas (ja kahes on probleeme): Kose Gümnaasium, Kose Kunstikool, Kohila Gümnaasium ja Tallinna Ülikooli Haapsalu Kolledž. iffcool 3. jaanuar 2008, kell 15:36 (UTC)

:tegemist ei ole veaga. Rohkem kujundamisega. Kui mall on ümbritsetud tekstiga, pole probleeme. Aga kui tulevad alajaotused, siis tuleb anda malli lõppu nii palju tühja ruumi, et alajaotus ära mahuks--Hendrix 3. jaanuar 2008, kell 17:04 (UTC)

: On olemas mall . Andres 3. jaanuar 2008, kell 17:46 (UTC)

Parandasin mallis esinenud vea (jättis artiklialguse peale tühja ruumi) ja viisin läbi mõned väiksemad muudatused. iffcool 16. juuli 2008, kell 16:43 (UTC)

* :en:Template:Infobox School - lihtsalt, et olemas oleks viide

Kas keegi teeks selle mailto asja korda? --kanakukk 6. september 2008, kell 17:35 (UTC)

See toimib ju. Teeb lahti arvuti vaikimisi postkasti. --Tiuks 6. september 2008, kell 17:45 (UTC)

: Asi toimib, aga ta ei tohiks kuvada kirja "mailto" -> Ametlik e-post 	mailto:näide@hot.ee --kanakukk 6. september 2008, kell 18:32 (UTC)

:: Windows Mailis (Vistas) lahtris to näitab ainult aadressit näide@hot.ee Muide näide tuleb ilma täpitähtedeta teha, sest ä asemel on C ja veel midagi. --Tiuks 6. september 2008, kell 18:40 (UTC)

:: Nüüd näitab naide@hot.ee <naide@hot.ee>. See vist ei ole õige. --Tiuks 6. september 2008, kell 18:42 (UTC)

::: http://www.images.friday.ee/images/83665032.PNG --kanakukk 6. september 2008, kell 18:56 (UTC)

:::: Mina ei oska selle mailtoga midagi teha. Seda peab targemate käest küsima. --Tiuks 6. september 2008, kell 19:00 (UTC)
----
Tegelikult ei jäta selline e-post aadressi kuva kuigi asjalikku muljet. Kui mitmed koolid (ja muud asutused) on aadressis @ asemele muid märke pannud või aadressid üldse piltidena kuvanud, siis siin on aadress ilusti rämpspostirobotitele ette söödetud. Ehk võib selle sel põhjusel ära jätta, küllap kodulehelt leiab kui kontakti on vaja. 26. mai 2009, kell 16:14 (UTC)

See on asjalik ettepanek. Toetan.--WooteleF 26. mai 2009, kell 18:12 (UTC)

: Me ei avalda üldse mingeid e-postiaadresse. Andres 26. mai 2009, kell 18:57 (UTC)

::Põhjuseks on ka asjaolu, et e-postiaadressid pole üldse püsivad. Neid vahetatakse mõnel pool iga natukese aja tagant, muuhulgas rämpsposti vähendamiseks. Vikipeedia peaks keskenduma püsivamatele väärtustele. Taivo 27. mai 2009, kell 10:44 (UTC)

Miks pole selle malli viidet siin Vikipeedia:Mallid? --Merryapples (arutelu) 27. aprill 2018, kell 22:30 (EEST)

Mall:Kool/doc näitab :Kategooria:Vana koordinaadiparameeter. Kas enne mallide üldloendisse viimist vajab see kohendamist? --Tiia (arutelu) 27. aprill 2018, kell 23:34 (EEST)

: Leht Vikipeedia:Mallid on eri toimetajate idee sellest, mis on enimkasutatavad mallid. Sinna küll ei tasu seda malli panna. Kui on soov mõnd malli leida, siis soovitan alustada siit: :Kategooria:Mallid. Cumbril 28. aprill 2018, kell 15:48 (EEST)

:: Vikipeedia lehel on ju toimetamise mallid ja see ei sobigi sinna. See on infokast ja :Kategooria:Hariduse mallid ongi juba Cumbrili pakutud kategoorias. Ma alles nüüd vaatasin küsitud lehte. Seal alguses on ju ka link Kategoriseeritud mallid, kust jõuab ka selle mallini. --Tiia (arutelu) 28. aprill 2018, kell 22:12 (EEST)


Arutelu:Tupac Shakur

Välja jäetud:
Ta on läbi aegade kõige rohkem albumeid müünud räppar (lisatud ka "Guinnessi rekordite raamatusse", müües 73 miljonit albumit).
Aastal 1991 andis ta välja oma esimese albumi 2Pacalipse Now, mis jäi tema kõige vähem müünud albumiks, kuid vastukaja plaadile oli suur. See album oli vägivaldselt meelestatud, eriti politseinike vastu.  Texases tappis üks mees politseiniku ja hiljem väitis, et selleks sai ta innustust 2Paci albumit kuulates.  Ameerika poliitikud väitsid, et seda albumit pole nende ühiskonda vaja, kuid 2Pac müüs oma plaati ja kogus endale palju fänne.
==Surm==
6. Septembril 1996, kui 2pac oli Suge Knightiga lahkunud Mike Tysoni matšilt, peatus nende musta auto kõrval valge Caddilac, kus oli neli mees sees. Üks neist astus välja ja avas automaadist tule 2paci autole. Suge Knight, kes istus 2paci kõrval, sai kriimustada, 2pac ise sai aga 5 korda pihta. Tulistajat ei saadud kätte ega teata kes ta on tänapäevani. 2pac viidi kohaliku ülikooli haiglasse kus ta elas üle kuus  päeva kuni 13. septemberil 1996. Tupac suri 25 aastasena
Andres 3. juuni 2007, kell 05:52 (UTC)
Võtsin välja:
Kuid mõningatel fännidel on arvamus, et tema surm oli lavastatud.
* Peale tema surma on talt ilmunud seitse albumit - seda on rohkem, kui mõnelgi teisel Ameerika artistil, näiteks Eminemil 5 ja dr. Drel 3.
* Tupaci nimi on tema hauakivil valesti kirjutatud.
* Fännid loevad tema lüürikast välja vihjeid selle kohta, et ta on elus ja peidus. Näiteks lood "Still Breathin'" ja "I'm not dead, motherfuckers." Selle õigustuseks öeldakse, et Tupac oli tõsiselt töötav mees ja materjali lihtsalt kogunes. Kahtlemate on müüki ükskõik millistel killukestel temast. Aga mõningates sõnades on otseseid kommentaare elu kohta peale aastat 1996. Lüürikat iseenda surmast, peitmisest ja tagasitulekust on läbi paljude tekstide ja albumite.
* Temast on oletatav foto aastast 1998.
* Tema hüüdnimeks on Makaveli Itaalia filosoofi Niccolo Machiavelli järgi, kelle üheks teooriaks oli vaenlase petmine iseenda surma lavastamise kaudu.
Kes teab, võib olla lihtsalt müüb Tupac nö surnuna paremini, kui mõnigi teine artist elusana?
--Morel (arutelu) 28. märts 2012, kell 01:02 (EEST)
Artiklis on lõik tema vanglas oldud ajast - ja ei ridagi selle kohta, miks ta seal kinni istus. - Melilac (arutelu) 8. mai 2015, kell 23:26 (EEST)
----
Kahtlen sügavalt lauses: "Ta on Guinnessi rekordite raamatus" kõige suurema müügieduga räpparina, kelle albumeid on müüdud maailmas 120 miljonit, sealhulgas Ameerika Ühendriikides 50 miljonit." Ma ei välista üldse, et ta võis seal olla, aga kas ta praegusel ajal ikka on. Eminem on müünud üle 172 miljoni albumi. Tupacist edukamad peaksid räpparitest olema veel Kanye West, Jay-Z, Lil Wayne.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. august 2017, kell 02:46 (EEST)

Kirjutasin täpsemalt. Ma ei tea, kas 75 miljonit käib albumite kohta. Andres (arutelu) 8. august 2017, kell 10:04 (EEST)
Kuulsuste halli mainimist tuleks uuendada. Inglise vikis on öeldud, et ta võeti sisse 21. aprillil, aga viide on 2016. aastast. Andres (arutelu) 8. august 2017, kell 10:04 (EEST)
Paljud fännid, kriitikud ja muusikatööstuse tegelased peavad teda kõigi aegade parimaks räppariks.

Siin on tarvis rohkem konkreetsust. Andres (arutelu) 8. august 2017, kell 11:05 (EEST)


Arutelu:Muusikal

Ka filmid võivad olla muusikalid... Siit tuleb välja, et see puudutab ainult teatrit. Jürka 3. juuni 2007, kell 12:34 (UTC)

Jah. Primaarselt on tegu teatrižanriga, nii nagu ooperi puhulgi. Film võib olla muusikalfilm või ooperfilm. Andres 3. juuni 2007, kell 12:47 (UTC)
Väljendeid "muusikalfilm" või "ooperfilm" pole küll kuulnud ja pole silma jäänud, et üldse ooperitest filme on... aga äkki on ka... Minu silmis on muusikal olnud ükskõik milline lavastatud teos (st mitte kontsert), kus on põhipointiks muusika... aga ma võin ka eksida... Jürka 3. juuni 2007, kell 12:56 (UTC)

Loomulikult on ooperitest filme tehtud, nagu ka muusikalidest.

Ja muusikali mõistes Sa eksid kindlasti. On olemas näiteks ooperid, operetid, balletid. Et muusikalis on põhipointiks muusika, see on vaieldav. Kõige rohkem võib seda öelda opereti kohta. Muusikal on omaette žanr. Sõnu "muusikalfilm" ja "ooperfilm" soovitab ÕS.

Igatahes tuleb eristada muusikali kui teost ning selle lavastust. Ühe ja sama muusikali võib lavastada nii teatris kui ka kinos. Sageli võetakse teatrilavastus filmilavastusele mingis   suhtes aluseks. Andres 3. juuni 2007, kell 13:15 (UTC)

:Ok, ok... Jürka 3. juuni 2007, kell 13:17 (UTC)
Tuleb meeles pidada inglise musical tähendab muul juhul muusikalist (eesliide muusika-). Eesti keeles tähendab muusikal ainult lavateost. Kohendasin määratlust EKSS-i järgi. 193.40.10.180 15. veebruar 2010, kell 13:12 (UTC)

:: Esiteks, EKSS-is ei anta täpseid erialaseid definitsioone. Teiseks: EKSS-is on öeldud, et tegu on operetitaolise lavateosega, ja see on oluline, sest kui tants ja muusika on hoopis teistsugused, siis muusikaga tegu ei ole. Kolmandaks, EKSS-is ei pruugi olla sõna kõiki tähendusi. Andres 15. veebruar 2010, kell 15:17 (UTC)

Muusikal on etendus kus on kasutuses laul,tants,jutt ja muusika.

See on ebapiisav. Andres 20. veebruar 2008, kell 18:01 (UTC)

Enne oli siin nii:

Muusikal (inglise keeles musical theatre, musical theater) on Broadwaylt pärinev muusikateatri žanr.
Andres 15. veebruar 2010, kell 15:08 (UTC)
Praegune definitsioon ei ole ammendav, sest muusikal on eeskätt žanr. See "võrdne tähtsus" on liiga ebamäärane, et selle kaudu midagi defineerida. Oluline on ka ajalooline kuuluvus. Andres 15. veebruar 2010, kell 15:13 (UTC)

See on ju mõistetav, et kui on teos žanrina, siis on ka vastav lavažanr. Ega ma arvagi, et EKSS-i määratlus lõplik oleks, aga asja olemuse annab piisava täpsusega edasi. Aga kui arvad, et on mõistlik täpsustada, siis palun kohenda. Miks arvad, et selle puhul üldse täpne erialane definitsioon olemas on? kui tants ja muusika on hoopis teistsugused, siis muusikaga tegu ei ole – Kuidas?

Kas miski annab sulle alust arvata, et muusikal võiks veel midagi tähendada, näiteks linateost?

ÕS-is esineva muusikalfilmi võtsin vaata ka alt sellepärast ära, et minu meelest ei peaks nägema ette artikleid mõistetest, mille puhul pole selge, mida nendega silmas peetakse. Loogiliselt võttes võib küll tegu olla muusikalil põhineva filmiga, aga mine sa tea. Parem on sel juhul kasutada sõna muusikafilm. 193.40.10.180 15. veebruar 2010, kell 15:30 (UTC)

: Žanr on tähtis sellepärast, et muusikal ei ole määratletav ainult mingite tunnustega, vaid tähtis on žanrikuuluvus. Žanri puhul aga on tähtis ajalugu: teoste loomisel ollakse näiteks teadlikud varasematest sama žanri teostest. On aga võimalik luua hoopis uutmoodi teos, kus samuti on tants, dialoog ja muusika võrdse tähtsusega, aga muusikaliga tegu ei ole. Näiteks võivad tants ja muusika olla hoopis teistsugused kui muusikalis ja seotud hoopis teistmoodi.

: Jah, minu meelest võib ka muusikalfilmi nimetada muusikaliks.

: Minu meelest on täiesti selge, et muusikalfilm on filmina lavastatud muusikal. Ja kui muusikafilmis on keskne muusika (), siis muusikalfilm ei ole muusikafilm. Tegelikult ka, arvan, et ei ole. Igatahes on muusikalfilmi mõiste selgem kui muusikafilmi mõiste. Andres 15. veebruar 2010, kell 16:45 (UTC)

Hi! Could anyone please clarify, did Estonians ever write musicals in Estonian language? Have Estoninan musicals ever been staged? --93.74.179.82 5. veebruar 2022, kell 20:42 (EET)
---------
Kuna muusikalid on teosed, tuleks iga muusikali juures märkida ära ka autor. Kuriuss (arutelu) 7. jaanuar 2023, kell 19:37 (EET)


Kasutaja arutelu:Slaven~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Slaven! Andres 3. juuni 2007, kell 21:09 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Slaven~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Ambla

Sealt turismiveebist, sealt on see lause, mis puudutab kirikut ja nime saamist ja kaks viimast lõiku ja need pole ka täielikult, vaid mingid asjad on vahelt ära.
Siis selle majade arvu ja tootmise kohta käiva asja leidsin siit: http://www.eestigiid.ee/?CatID=93&ItemID=1147, kust ma võtsin kolmanda lõigu.
Alevi ja aleviku asja siit: http://www.jarva.ee/?action=article&CatID=122&ArtID=2791
Ja midagi Ambla arengukavast.
Seda kõike kokku küll autoriõigusega vastukäivaks arvata ei saa?
--Kinks 4. juuni 2007, kell 21:48 (UTC)

Terved laused järjest muutmata kujul ei sobi. Tuleb ümber sõnastada. Andres 4. juuni 2007, kell 21:55 (UTC)

dewikis on kahtluse alla seatud nime "Ambla" tulemine ladina sõnast Amplae Mariae, vt :de:Diskussion:Ambla--Bioneer1 (arutelu) 18. veebruar 2015, kell 06:26 (EET)

Artiklis võib samuti Tarvelit tsiteerida. Andres (arutelu) 18. veebruar 2015, kell 10:52 (EET)
----
Nime päritolu alajaotuse kolm viimast lauset ei ole teemakohased. Andres (arutelu) 1. november 2017, kell 20:41 (EET)


Malli arutelu:Tsitaat2

{{Tsitaat2|Kunst ei ole ese, see on eluviis.|"Epigrammid", [[Elbert Hubbard]]}}
{{Tsitaat2|Tõeline kunstnik laseb pigem oma naisel nälgida, lastel paljajalu käia ja elatub ise oma seitsmekümneaastase ematöörügamisest, kui tegeleb millegi muuga peale kunsti.|[[George Bernard Shaw]]}}

:Malli peaks kohendama nõnda, et piisab kui lisada ainult tsitaadi autor ja ei ole vaja lisada kust kohast tsitaat on täpselt võetud (vt: näide 2). iffcool 5. juuni 2007, kell 12:50 (UTC)

:Kohendasin malli. Kui arvate, et mall on sellisel kujul sobimatu ja oskate malli paremaks muuta siis palun, redigeerige! iffcool 5. juuni 2007, kell 13:01 (UTC)
----
tundub, et ta jätab liiga palju ruumi järgneva lause ette vt. Juhan Smuuli monument--Hendrix 22. juuli 2007, kell 10:09 (UTC)
----
Arvan, et tsiteerimismalliga on mõtet panna pikemad tsitaadid, tekstinäited jms. APA või MLA reeglid, ei mäleta enam kummad, näevad ette, et tsitaat tuleb muust tekstist eraldada, kui see on pikem kui viis rida. Kuigi arvutiekraanil on rida suhteline, võiks umbes ligikaudu sest mahust juhinduda. Ühelauselisi tsitaate saab kasutada teksti sees.--Ken 22. juuli 2007, kell 11:23 (UTC)

Nõus. Andres 22. juuli 2007, kell 12:01 (UTC)


Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Psühholoogia

Idee on:
# parandada kaasaegset teaduslikku psühhologiat puudutavaid artikleid;
# teha korralik süstemaatiline nimekiri artiklitest, mida oleks vaja;
# hakata neid artikleid kirjutama (alustades olulisematest -- st esialgu üldartiklid psühholoogia valdkondade kohta)
# ...
Projekti teade:
Lebatsnok 5. juuni 2007, kell 13:52 (UTC)

Ma arvan, et see on hea tegevusplaan. Kolmanda punkti täitmisega saab ilusti pihta hakata psühholoogia lehelt leides endale meelepärase psühholoogia haru, et see siis artikliks luua või seda artiklit täiendada. Tkivisik (arutelu) 29. märts 2014, kell 12:46 (EET)
==Mis on psühholoogia==

: kustutasin ära. Definitsiooni järgi (en:Psychopharmacology: Psychopharmacology is the study of drug-induced changes in mood, thinking, and behavior) on seos psühholoogiaga muidugi olemas, aga liiga laiali ei tasu ka minna. Lebatsnok 8. juuni 2007, kell 15:42 (UTC)

::kui nüüd norida, siis mälu ja tajumist mõjutavad preparaadid on ka psühhofarmakonid...--Hendrix 8. juuni 2007, kell 17:56 (UTC)

:::kui nüüd järele mõtlema hakata, võiks ja võimalik, et isegi peaks psühhofarmakoloogia psühholoogia raames olema. Psüühika ei ole ainult mõte, taju jne., vaid ka keemia ja elekter, mis ajukoes tegutseb. Seega neurofüsioloogia, neuropsühholoogia. Psühhiaatria oleks ilma psühholoogiata tühi sõnakõlks. Kui ainult sellele keemiale ja elektrile hammas peale hakkab...--Hendrix 8. juuni 2007, kell 18:05 (UTC)

:::: Minu meelest kee,ia ja elekter ei ole psüühika. Andres 9. juuni 2007, kell 09:43 (UTC)

:::::aga ilma keemia ja elektrita ei oleks ka psüühikat, vaid aju näidispreparaat formaliini purgis...--Hendrix 9. juuni 2007, kell 10:10 (UTC)
Ja võiks mõtelda ka selle peale, et järsku on olemas lisaks loomapsühholoogiale ka veel taimepsühholoogia.

Sellist sõna või väljendit on küll kasutatud, aga sellist psühhioloogia haru minu teada ei ole. Andres 9. juuni 2007, kell 09:46 (UTC)
-------
Teise punkti osa peaks täitma lehekülg Psühholoogia mõisteid. Sinna tuleks panna mõisted, mille kohta peaks olema artikkel. Andres 8. juuni 2007, kell 06:56 (UTC)
Kõige esimene töö võiks olla artikkel Psühholoogia. Andres 8. juuni 2007, kell 06:57 (UTC)
Teise punktiga 100% nõus. Muutsin natuke artikli psühholoogia algust. Kui seda pikemaks kirjutada, siis peaks vist kõigepalt läbi mõtlema artikli struktuuri.
Lisaks psühholoogia mõistete loendile võiks siia teha uue temaatilise nimestiku ja lisada loendisse juba valmis artiklid.
Lebatsnok 8. juuni 2007, kell 09:40 (UTC)

Minu meelest piisaks esialgu sellest, kui lisada uusi alajaotusi. Nende järjekorda saab hiljem muuta. Kindlasti peaks olema alajaotus psühholoogia ajaloo kohta. Samuti võiks kirjutada sellest, millised organisatsioonid, üritused, mõjukad erialaajakirjad on olemas, kuidas psühholoogiat õpetatakse jne. Psühholoogia definitsioon nõuab õigupoolest eraldi alajaotust. See puudutab ka seda, mis on psühholoogia naaberdistsipliinid, millest teda kohati on raske eristada. Millised distsipliinid on tekkinud psühholoogia ja teiste teaduste piirialadel. Kas psühholoogial on metodoloogilisi eripärasid. Andres 9. juuni 2007, kell 09:51 (UTC)

Sa mõtled artikleid, mida pole, aga mis tuleks esmajärjekorras kirjutada? Andres 9. juuni 2007, kell 09:46 (UTC)

Hädasti oleks tarvis töötada artiklite Aisting, Taju ja Modaalsus kallal. Andres 10. juuni 2007, kell 19:55 (UTC)

:mina psühhofarmakoloogiat küll psühholoogia projektiga ei seostaks. --Hendrix 7. juuni 2007, kell 19:32 (UTC)


Kasutaja arutelu:Qwerty123~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Qwerty123! Andres 5. juuni 2007, kell 14:37 (UTC)
Kas artiklis Madis Reimal oli midagi valesti? Andres 8. juuli 2007, kell 17:22 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Qwerty123~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)


Arutelu:Pommern

Ahvenamaa purjelaevastike õitseaega meenutab Läänesadamas ankrus seisev laev, mida peetakse üheks Ahvenamaa sümboliks. Laeval on võimalik vaadata ajaloolisi filmikaadreid, sekka meenutusi endistelt laevatöötajatelt. Esialgselt ristiti laev Mnemeks, mis oli lühend jumalatar Mnemosynesest.
Neljamastiline purjelaev, mis ehitati 1903. aastal Šotimaal kaubalaevaks ja millega veeti vilja Austraaliast Euroopase sh ka Skandinaaviasse. Korraga mahtus laevale 49 000 viljakotti. Reisi kestvus oli tavaliselt 8 kuud. Ahvenamaale jõudis laev 1923 aastal kui selle ostis Kreeka riigilt kapten Gustav Erikson.
Eriksoni purjelaevastik oli 1930ndatel aastatel maailma suurim, talle kuulus 50 purjelaeva. Viimase merereisi purjede all tegi Pommern 1939. aastal. Alates II Maailmasõjast on ta seisnud Mariehamni sadamas praeguses kohas. Gustav Erikson suri 1947 aastal, peale seda kinkisid 1952 aastal pärijad laeva linnale, viimane restaureeris selle.
Nagu teada, POMMERN oli väga modernne laev. Oma Saksa aastate jooksul sõitis Euroopa ja Lõuna Aafrika vahel, tuues sealt salpeetrit. Reis tshilist võttis umbes 85 päeva, seega keskmiseks kiiruseks oli 5,5 sõlme. Gustaf Eriksoni ajal tegeles POMMERN vilja veoga, vedades seda Austraaliast (Spencer Gulf) Inglismaale või Iirimaale. Austraaliasse sõidul oli peamiseks kaubaks puit, mida võeti Soomest või Lõuna Aafrikast.
Terasest pargas on 95 meetrit pikk ja 13 meetrit lai, mastid on 50 meetrit kõrged. Tegemist on ainukese purjelaevaga, mis on turistidele vaatamiseks välja panduid oma esialgsel kujul.
Üldse on Soomes säilinud kaks ookeanipurjelaeva, lisaks Pommernile veel Sigyn Turu linnas. Kapten Erikssoni kodu väravat Norra Esplanadgatanil peetakse maakonna üheks kaunimaks. Väravat kaunistab kaks rauast sepistatud neljamastilist pargast.

Katsetame siis nüüd siin ja malli Laevad, kuna mall Laev osutus kasutuskõlbmatuks.
Kui ka mall Laevad on kõlbmatu, siis peaks vist kaaluma uue malli "Purjelaevad" loomist.
suwa 28. august 2008, kell 04:55 (UTC)
Jah. Katseta seda malli Anttixi loodud artiklites. Andres 28. august 2008, kell 07:04 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.pommern.ax/
** In Pommern on 2013-06-24 12:56:34, 404 Not Found
** In Pommern on 2013-07-06 19:37:25, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:37 (EEST)


Arutelu:Tarbja

Mul ei õnnestunud videolt midagi näha. Andres 7. juuni 2007, kell 05:49 (UTC)
Vabandust, nüüd peaks toimima.

Minu pleier nõuab lisakoodekeid selle vaatamiseks. avjoska 7. juuni 2007, kell 08:53 (UTC)
Quicktime'iga peaks ilusti ära mängima ikka.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://raamat.paide.ee/heiki/henno/video/j2rvel.mov
** In Tarbja on 2013-06-24 13:42:56, 404 Not Found
** In Tarbja on 2013-07-07 03:08:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:08 (EEST)


Arutelu:Piksevarras

Vikilingid ja pilt on minu meelest vale. Ground on maandus. Piksevarras on :en:Lightning rod. Pildil kujutatu ei ole minu meelest piksevarras. Andres 7. juuni 2007, kell 06:38 (UTC)

Frankliniga umbes samal ajal, kuid isesisvalt, leiutas piksevarda Prokop Diviš.

Selle võib artiklisse sisse panna. Andres 1. märts 2008, kell 11:17 (UTC)


Arutelu:Kirjutusmasin

Minu meelest lingid mehhaanikale jne suurt midagi ei anna. Pigem peaks linkima "mehhaaniline seade" jne. Andres 7. juuni 2007, kell 06:42 (UTC)

kirjuti suunab siia, ent on mitmetähenduslik, vt arutelu:kirjuti--Estopedist1 (arutelu) 9. august 2019, kell 17:42 (EEST)

Edimäne kuulminä, nagu vennasrahvas ütleb, et kirjutusmasinat kirjutiks nimetatakse. Üldse pole seda sõna enne kohanud, aga kui kohtaks, arvaks, et on sedasorti riist, mis automaatselt kriipse veab, nt seismograafi vastav osa. Seega hääletan kirjutusmasina siin artiklis kirjutiks mittenimetamise poolt. BirgittaMTh (arutelu) 29. detsember 2023, kell 22:58 (EET)


Kasutaja arutelu:EMK~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, EMK! Andres 7. juuni 2007, kell 14:33 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema EMK~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Priozerski rajoon

KNABi väitel on Priozjorsk, vene Приозёрск, samuti on SMA-s. Kui need allikad eksivad, tuleb teavitada Peeter Pälli. --Metsavend 7. juuni 2007, kell 17:59 (UTC)

Paistab, nagu see oleks soome/inglise/jt keeltes see Priozersk: ,  - kuid eesti keeles on kasutusel Priozjorsk: , . Panin Priozersk, kuna seda paluti minult :en:User talk:DLX#et-Wiki, samuti oli kirjapilt selline artiklis Leningradi oblast. Eesti keeles on ka Priozersk kasutatud, kuid soomlase poolt . Ilmselt tuleb artikkel tagasi Priozjorski rajooniks tõsta, kuid jätta siia redirect. Kas äkki on linn Приозёрск ja rajoon Приозерский район - sest kõik vene allikad kasutavad viimast kirjapilti. DLX 7. juuni 2007, kell 19:06 (UTC)

:Tundubki nii olevat: ,  DLX 7. juuni 2007, kell 19:10 (UTC)

::Venelased sageli ei pane ё-le täppe peale. Sellele vaatamata ei saa ё-st (jo) e-d (je). Ka on rajoon ja sellele nime andnud asula kindlasti sama nimega - rajooni nime kirjutamisel lähtutakse sellisel juhul keskusasula nimest nimetavas käändes. - Urmas 7. juuni 2007, kell 19:25 (UTC)

::Географический энциклопедический словарь (1983) annab nimeks Приозёрск, viimane Большая Советская Энциклопедия (http://www.referatu.ru/1/63/183.htm) aga Приозерск (viidatud kirjanduse all on samas kasutatud kuju Приозёрск). Vene vikis on Приозерск, kuid rõhuga e-l, nagu artiklis märgitud, on seda nime kuidagi ebaloomulik hääldada - [priaz'ersk], [priazj'orsk] tundub normaalsem, suupärasem. - Urmas 7. juuni 2007, kell 19:43 (UTC)

::: Vene viki annab mõista, et viimaste normingute järgi on linna nimi Priozersk (viidatakse ühele sõnastikule, aga seal võib ka viga olla). Linna ja rajooni nimi on kindlasti ühesugused. Kindlasti tuleks Peeter Pällile neist asjust kirjutada. Küllap ta teab, milline allikas on autoriteetne. Andres 7. juuni 2007, kell 21:45 (UTC)

::: Igatahes kasutatakse Venemaal praegugi mõnikord nimekuju "Priozjorsk". Andres 7. juuni 2007, kell 21:48 (UTC)

::: Tundub, et ka linna elanike hulgas pole õige häälduse osas üksmeelt. Koolis olevat õpetatud, et õige on e, sest linn ei asu mitte järvede vaid järve ääres. Aga sellisel juhul peaks ka rõhk teises kohas olema. Linnale pandi nimi kõrgemalt poolt tulnud käsuga, ja kirjas ei pruugita jee-d ja jo-d eristada.

::: Võimalik, et keegi lihtsalt püüab Vikipeedias oma seisukohta peale suruda. Minu ettepanek on jätta kuni asjaolude selgumiseni nimekujud "Priozjorski rajoon" ja "Priozjorsk". Võib ju artiklis rääkida ka häälduse küsimusest.

::: Lugemist: arutelu linna foorumis. Andres 8. juuni 2007, kell 06:21 (UTC)

9 a hiljem on KNABis rajoon nimega Priozerski ja nime Priozjorski KNABis ei esinegi.--Estopedist1 (arutelu) 18. juuni 2016, kell 11:04 (EEST)


Kasutaja arutelu:Styleboy

Tere tulemast Vikipeediasse, Styleboy! Andres 8. juuni 2007, kell 08:15 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Allan Agrov.jpg juurde sobiv litsentsimärgis ning allika- ja autoriteave (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 13. august 2010, kell 11:32 (EEST)

Allan Keian (sündinud 14. novembril Tallinnas) on eesti kirjanik. Sai tuntuks romaaniga "Otsetee paradiisi".
----
Sisulisi muudatusi ei tule märkida pisiparandusteks. Andres (arutelu) 22. detsember 2016, kell 13:50 (EET)


Arutelu:Evangeelium

Esimene ja viimane lause pole omavahel kooskõlas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuni 2007, kell 09:40 (UTC)

"Q allikas" ei ole korrektne fraas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuni 2007, kell 20:08 (UTC)

Mis on pildil kujutatud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. august 2011, kell 17:56 (EEST)

Keegi ütles mulle sisekorras: ma kuritarvitan lehekülge Arutelu. Ma ei usu et kuritarvitan: ma just täpselt täpsustasin et teil on artiklites ebatäpsused ja vead ja kui ma ütlesin "teil on" siis keegi kustutas minu kriitika ära ja süüdistas mind Arutelu kuritarvitamises. Ma siin VAIDLUSTAN minu EILSE öeldise kustutamise - see on toimetajatel jälgitav, tänan. Konkreetselt arutelu korras täna tahtsin öelda seda et sõna Ewangelion võttis esmakordselt kasutusele Paulus, Paulus on selle sõna väljamõtleja ja autor - miks üdiausad usklikud selle fakti surnuks vaikivad? See on ajalooline fakt, muideks. Üks. Ja teine: Paulus ei ole kommenteerinud mida see sõna tähendab, kommentaar kirjutati kristlaste poolt. Tänan tähelepanemisel.--[[Kasutaja:Joel-Heino|Joel-Heino]] ([[Kasutaja arutelu:Joel-Heino|arutelu]]) 12. juuli 2016, kell 14:39 (EEST)
Just eile viitasin ALLIKATELE 2.Tim 4:11-13 ja kiri Galaatlastele Ewangelion kohta et Ewangelion ainsus, "pole muusugust". No comments.--[[Kasutaja:Joel-Heino|Joel-Heino]] ([[Kasutaja arutelu:Joel-Heino|arutelu]]) 12. juuli 2016, kell 15:28 (EEST)

on linke märksõnale evangeelne. V-o suunata see evangeelium alla, v-o aga kasutatud juhtudel seal ümber sõnastada--Estopedist1 (arutelu) 20. veebruar 2018, kell 12:17 (EET)


Arutelu:Birgitta

pealkirjaks peaks vist panema Püha Birgitta --Dj Capricorn 9. juuni 2007, kell 12:06 (UTC)

Las olla parem "Birgitta". Andres 9. juuni 2007, kell 12:17 (UTC)

Kas Caterina da Siena on Siena Katariina? Andres 27. mai 2009, kell 20:37 (UTC)

Jah. Muutsin selle ja ühtteist veel. Tuleks selgitada seda Aspnäsi lossi asja.--WooteleF 27. mai 2009, kell 20:51 (UTC)

Artiklis on kirjas,et Birgitta oli 10,kui ta ema suri.
 Soome poolel on märgitud,et 11.
 Rootsi wikis,et 12 !

Ta ema suri 1314.--WooteleF 26. detsember 2010, kell 13:23 (EET)


Arutelu:Harald Nugiseks

Ta ei ole elukutseline sõjaväelane. Ma ei paigutaks teda sõjaväelaste alla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuni 2007, kell 16:31 (UTC)

Kas mitte navigatsioonimall ei peaks olema lõpus? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. juuli 2009, kell 08:20 (UTC)

Varasem:
''[[19. oktoober|19. oktoobril]] [[2008]] anti Nugiseksile [[Tori kirik]]us pidulikul tseremoonial [[Eesti Leegioni Sõprade Klubi]] ja [[Vaba-Sõltumatu Kolonn nr. 1|Vaba-Sõltumatu Noortekolonni]] poolt üle [[Eesti Rahva Tänumedal]].
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. oktoober 2009, kell 15:28 (UTC)

Üleval paremal: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.5   |    september 1979   |   lk 2. --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 23:12 (UTC).
----
Kui Nugiseksi sõnul on mingis raamatus midagi valesti, tuleks seda vähemalt mainida. Andres 17. november 2009, kell 19:55 (UTC)
----
Kas võib öelda "Saksa Kolmas Riik". Andres 20. jaanuar 2010, kell 13:05 (UTC)

Muutsin selle lihtsalt "Saksa"-ks.--WooteleF 20. jaanuar 2010, kell 13:12 (UTC)

:Samas on ta Eesti Kaitseväe erukapten.--WooteleF 20. jaanuar 2010, kell 13:13 (UTC)
----
Al.Neuland, miks Djreichsfuhreri parandused tagasi pöörasid? Need polnud ju ekslikud.--WooteleF 20. jaanuar 2010, kell 15:10 (UTC)

Inimest ei saa ju Eesti sõjaväelaseks pidada, kui ta Eesti sõjaväes ei teeninud.  Al.Neuland 20. jaanuar 2010, kell 15:13 (UTC)

:Loe uuesti. Seal ei olnud kirjas "Eesti sõjaväelane".--WooteleF 20. jaanuar 2010, kell 15:16 (UTC)

:: Oli küll, loe: "... on endine eesti sõjaväelane, kes Teise maailmasõja ajal teenis 20. Eesti Relva-SS Diviisis. Ühtlasi on ta üks neljast eestlasest, kellele on antud Raudristi Rüütlirist. ...". Al.Neuland 20. jaanuar 2010, kell 15:19 (UTC)

:::Loe nüüd sedasama, mis sa siia postitasid. On "eesti sõjaväelane", see tähendab juba midagi muud.--WooteleF 20. jaanuar 2010, kell 15:22 (UTC)
H. Nugiseksi tutvustamine Saksa sõjaväelasena on eksitav, kuna:
*kõigi Relva-SS liikmete Saksa sõjaväelaseks liigitamine on vaieldav ja kuigi Nugiseks oli 1941–1942 ka Wehrmachtis, ei saa seda fakti pidada peamiseks tema tegevuse kirjeldamisel;
*Nugiseks kuulus ainult eesti rahvusüksustesse ning eruohvitserina on ta vaieldamatult Eesti sõjaväelane;
*Nugiseks on korduvalt rõhutanud (näiteks , , ), et vabadusvõitlejana puudus nii temal kui ka tema kaasvõitlejatel sümpaatia sakslaste vastu ning võideldi ainuüksi Eesti Vabariigi eest.
ᛞᛃᚱᛖᛁᚳᚺᛋᚠᚢᚺᚱᛖᚱ 20. jaanuar 2010, kell 16:46 (UTC)

*Kas SS-väeosad polnudki Saksa väeosad?

*Eruohvitserina on ta vaieldamatult Eesti sõjaväelane, kuid rahvusväeosadesse kuulumine ei ole antud juhul oluline. Kõik need rahvusväeosad kuulusid ikkagi ju Saksa relvajõududesse.

*Viimane punkt pole üldse oluline. Nugiseks võitles Saksa vormis Saksa sõjaväes, andis seal ka sõdurivande.--WooteleF 20. jaanuar 2010, kell 16:55 (UTC)

Võib vist öelda, et on Saksa ja Eesti sõjaväelane (erusõjaväelane) vms.--WooteleF 20. jaanuar 2010, kell 16:55 (UTC)
Kuna tegemist on vaidlusi tekitava küsimusega, tuleks eelistada täpsust ja seega sobiks "endine Relva-SS allohvitser ja Eesti eruohvitser" paremini, kui "endine Saksa sõjaväelane ja Eesti eruohvitser". ᛞᛃᚱᛖᛁᚳᚺᛋᚠᚢᚺᚱᛖᚱ 20. jaanuar 2010, kell 17:55 (UTC)

Olen nõus.--WooteleF 20. jaanuar 2010, kell 17:57 (UTC)

Kui ma õigesti olen aru saanud, siis Einseln sai kindraliks alles 1995 (link). --kanakukk 20. mai 2010, kell 00:35 (EEST).

Siin peab olema "kindralmajor Aleksander Einseln". Endine kaitseminister Hain Rebas kirjutas oma mälestustes, et Einseln ülendati kindralmajoriks 17. juunil 1993 (link). Õhtulehe artikli järgi Einselni kindralmajoriks ülendamine toimus 22. juunil 1993 (link). -- Al.Neuland 21. mai 2010, kell 06:35 (EEST)

"Ühtegi Eesti riiklikku teenetemärki Nugiseks ei saanud." Eemaldati. Minu meelest see oleks võinud artiklisse jääda. Velirand (arutelu) 23. oktoober 2021, kell 17:03 (EEST)

Miks? Sellel puudus viide ja me üldjuhul loetleme ikka asju, mida inimene on teinud ja saanud, mitte mida ta pole teinud ega saanud (mida on lõpmatult palju). Kui ta peaaegu oleks saanud Eesti riikliku aumärgi või kellegi arvates pidanuks saama, siis seda juhtumit saaks mainida, aga tuleks alustada allikast, mis seda ütleb. --Minnekon (arutelu) 23. oktoober 2021, kell 17:24 (EEST)

: Sellele saaks viidata küll: http://kultuur.elu.ee/ke515_Nugiseks.htm Velirand (arutelu) 23. oktoober 2021, kell 17:34 (EEST)

::Et siis kirjutada: "Nugiseksi sõnul pole ta ühtegi Eesti riiklikku teenetemärki saanud ega taha ka saada"? Kas sel on mingi taustalugu ka? Intervjuust jääb mulje nagu kellegi arvates ta võinuks siiski saada, kuigi Nugiseksi elukäiku vaadates ma ei näe, et ta oleks midagi nii märkimisväärset Eesti riigi heaks korda saatnud, mis taolist autasu õigustaks. --Minnekon (arutelu) 23. oktoober 2021, kell 19:31 (EEST)
-----
Võtsin välja segase tekstijupi, mis polnud justkui õiges kohas: "Garald[Garold ] Pleer [21.juuni1900-24.juuni1989Tallinn]". Kuriuss (arutelu) 29. juuli 2023, kell 13:55 (EEST)