Arutelu:Riikide loend

/Arhiiv 1/

I
Ma leidsin siit artiklist, et Lääne-Sahara on osalise tunnustusega riik - tegelikult pole. Lääne-Sahara on põhimõtteliselt puhverala või -riik sõjaliste konfliktide vältimiseks Maroko ja SADR vahel. Kuna Maroko on laialt tunnustatud riik, on ta juba nimistus olemas (kuigi kumbki pole just eriti tunnustatud valdustega Lääne-Saharas).
Seega asendasin Lääne-Sahara Sahrawi Araabia Demokraatlik Vabariigiga (ei tea kas see päris õige tõlge on). Seda artiklit pole veel meil vikipeedias olemas - võtan selle artikli tegemise enda peale (muidugi võite kõik aidata; ise loodan alustada lähipäevil artikliga, kui aega on).
II
Oleks keegi hea ja äkki lisaks siia artiklisse ka osalise tunnustustega riikidele lipud nime ette, oleks parem. Ja samuti sõltuvuses olevate riikide ette. Tänan! RasmusBE 16. jaanuar 2011, kell 18:25 (EET)

Riigi eestikeelne nimi on Sahara Araabia Demokraatlik Vabariik. See riik kontrollib osa Lääne-Sahara territooriumist. Lääne-Sahara on küll ka selle riigi mitteametlik nimi, aga küllap on mõistlik teha eraldi artiklid.

Ma ei saa aru, kust Sa võtad, et Lääne-Sahara on puhverala või -riik. See on lihtsalt vaidlusalane ala. Andres 16. jaanuar 2011, kell 20:24 (EET)

: Ma kusagilt lugesin midagi selle kohta, aga rohkem mõtlesin et Maroko müüril on see eesmärk, ei tahtnud detailidesse laskuda. Aga jah lugesin inglise keelsest vikipeediast kunagi, ei mäleta - võib-olla oli see minevikus puhverala. Lihtsalt tuli pähe kui kirjutasin. RasmusBE 16. jaanuar 2011, kell 23:29 (EET)

Arvan, et selle artikli pealkiri võiks olla "Maailma riikide loend". "Maailma maad" võiks sisaldada peale riikide ka sõltuvaid territooriume ja tunnustamata riike. Andres 11:54, 19 Dec 2003 (UTC)

Tahtsin need kohe lisada, kuid midagi tuli vahele, nuud teen seda --Egon 13:23, 19 Dec 2003 (UTC)
On kysimus kas teha seda kujul:
*Alžeeria
*Ameerika Ühendriigid
** Ameerika Samoa
*Andorra
*Angola
*Antigua ja Barbuda
voi teha eraldi list?--Egon 13:31, 19 Dec 2003 (UTC)

: Mina arvan nii, et meil oleks tarvis eraldi artikleid. Ühes artiklis oleks kõik maad tähestiku järjekorras, sõltumata nende staatusest. Teised oleksid siis iseseisvate riikide loend, sõltuvate territooriumide loend ja tunnustamate riikide loend. Ükskord me juba arutasime seda asja. Küll see arutelulehekülg ujub varsti välja. Andres 14:46, 19 Dec 2003 (UTC)

: Juhin tähelepanu sellele, et meil on paralleelne artikkel Maailma Maad. Teen ettepaneku anda sellele nimi "Maailma riikide loetelu". Vana arutelulehekülje panen kohe selle külge. Andres 17:48, 19 Dec 2003 (UTC)

:: Pakun, et võiks olla üks maailma riikide loend, kolooniad üles lugeda iga konkreetse riigi juures ja koos haldusüksustega artiklis "Piirkonnad". Ekskolooniad samuti konkreetse riigi juurde (nt Hispaania koloniaalilmpeerium). Lisaks võiks olla üks eraldi artikkel kuhu saaks kokku kõik riigid, endised ja praegused kolooniad, piirkonnad-regioonid (Ugandist-Rävalast kuni mandrite ja maailmajagudeni välja), st. kõik maa-alad, mille kohta on võimalik pindala kirja panna. Kuidas sellist artiklit pealkirjastada? Ei tea. "Geograafilised territooriumid"? Urmas

::: Asi on minu meelest esiteks selles, et lugejal peab olema võimalus jõuda territooriumi käsitleva artiklini loendist, ja teiseks selles, et lugeja peab teatud juhtudel saama ammendava loendi. Niisugune ammendav loend tahab praegu olla artikkel "Maailma maad", kuid praegu täidab ta seda ülesannet ainult riikide osas. Ka teiste maade (sõltuvate ja eristaatusega territooriumide kohta) oleks niisuguseid loendeid tarvis, olgu nad siis eraldi artiklid või mitte. Niisuguseid, erineval alusel üles ehitatud loendeid võib olla ükskõik kui palju, isegi kui nad peaksid üksteist osaliselt dubleerima. Sellepärast ma arvan, et eraldi kolooniate loend(id) võiks(id) ikka ka olemas olla.

::: Kõige suurema loendi pealkiri võiks minu meelest olla "Geograafiliste territooriumide loend". See loend peaks siis tulevikus ilmselt jaotuma mitme artikli vahel. Juhin tähelepanu sellele, et kui kriteeriumiks võtta pindala olemasolu, siis tuleb sisse arvata ka näiteks linnad ja linnaosad. Andres 18:36, 4 Jan 2004 (UTC)

Ma kohe lisan siia arutelu lehele kaks nimestikku ja siis saab seda arutada, millised riigid ja kuhu lisada.--Egon 15:23, 19 Dec 2003 (UTC)
Lisan kyll vaid yhe nimestiku, sest selle koostamine vottis palju aega, ja seegi pole taiuslikult eestikeelne. Selles nimestikus on koik segamini ja kindlasti veel ka puudu. Uks, mis selge on, on see, et nimed, mis on endised riiginimed tuleb kuidagi eraldi nimekirja kanda, sest nad on mittevajalikud nyydseks. Lisaks on veel riike, mis tuleb lisada sellesse nimestikku, mis eelnevalt juba avaldamiseks valja panin.
Siin on yks probleem ka. Nimelt Straits Settlements. Olen selle tolget kuskil eesti keeles kuulnud, kuid ei suuda meenutada ja arvutist ei leidnud ma seda. Kui saate aega siis palun vaadake mu tolge yle ja tehke korrastusi. Kooloni taha on lisatud see riik, mille koosseisu see territoorium on kuulunud voi riik, mille endise nimega on tegu.--Egon 17:06, 19 Dec 2003 (UTC)

Ma võtan selle ette, aga see võtab kindlasti aega. Andres 17:40, 19 Dec 2003 (UTC)

Mida see tähendab, et ametlik nimi on Kirgiisia, mitte Kõrgõzstan? Andres 02:39, 4 Jan 2004 (UTC)
Kui ametlik nimi on Kirgiisia Vabariik, siis oleks ka parem siin nimestus kasutada Kirgiisia, mitte Kõrgõzstan. --Egon 02:44, 4 Jan 2004 (UTC)

Riigi ametlik nimi on Kirgiisi Vabariik, mitte Kirgiisia Vabariik. Maa nimi on Kõrgõzstan. Andres 02:50, 4 Jan 2004 (UTC)
Ma ei tea nüüd kas ma sattusin arutellu liiga hilja või ei, aga igastahes on mõningatel riikidel mitu nime: nö. ametlik ja mitteametlik (kasvõi Kreeka ja Hellas näiteks). Teie arutellu lisaks siiski, et Maailma Atlas 2003 andmetel oleks õige nii: Kõrgõzstan; Kirgiisi Vabariik. Seega on riigi üldine nimetus Kõrgõzstan nagu meil Eesti, samas kui ametlik on Kirgiisi Vabariik, võrdluseks Eesti Vabariik. Eesti keeles kasutatavad kohanimed määrab kindlaks aga Eesti Keele Instituut. EKI loeb Kõrgõzstani Kirgiisiaga samaväärseks. Sarnaste probleemide tekkel leidub kõike antud teema kohta siin:
http://www.eki.ee/knab/
Daimyo Fujiwara 06:57, 4 Jan 2004 (UTC)

Sa ei sattunud arutellu liiga hilja. Seniseid lahendusi saab alati muuta, mistõttu iga arvamuseavaldus ja ettepanek on alati teretulnud.

Meie arutelu puudutab sisuliselt artikli pealkirja. Kui artikli pealkiri on "Kõrgõzstan", siis tuleb artikli alguses kindlasti mainida ka nimekuju "Kirgiisia", selgitades selle staatust. Ametliku nime jaoks näeb praegune muster ette koha lühiandmete tabeli kohal.

Kohale pühendatud artikli nime valikul oleme üldjuhul lähtunud EKI andmebaasist (erandiks on Lõuna-Korea nimed, vaidluse all on praegu ka mõne araabia tähe edasiandmine). Juhtudel, kui EKI annab paralleelvormid, olen mina kasutanud esimesena nimetatud vormi.

:: Eki on tõesti küllaltki usaldusväärne. Ma olen mitmeid kordi saanud ajakohasemat infot EKI-st, kui seda mujalt saada on.--Egon

Lehekülg , et Kirgiisia on mööndav vorm. Ma saan sellest aru nii, et vorm Kirgiisia ei ole otseselt vale, kuid eelistatav on Kõrgõzstan.
Üldse, kui riigil (maal) on mitu aktsepteeritavat eestikeelset nime, tuleb need artikli alguses kõik ära tuua, samuti (koos vastava märkusega) varasemale normile vastavad, kuid praegu ebaõigeks peetavad vormid. Artiklis peaks olema ka eraldi alajaotus, kus nimedest täpsemalt ja põhjalikumalt räägitakse. Andres 18:17, 4 Jan 2004 (UTC)
Andres 18:17, 4 Jan 2004 (UTC)

Ma olen püüdnud kasutada eesti keelset nimekuju (EKI) geograafilstes terminites, st. riigi ametlikus nimes, pealinnas jne. Ainus erand on isikunimi, mis on kohalikus keeles (siin on ka erandeid slaavi nimede hulgas.) Nii, et katsuks hoida ikka pealinnad eesti keelsed, sest nende nimetused kohalikes keeltes saab esile tuua selle pealinna artiklis. Ette tänades! -- Egon 22:53, 15 Jan 2004 (UTC)

Kompromiss võiks olla näiteks Taškendi puhul näidata eestikeelset mööndavat vormi Taškent, kuid link teha põhivormile Toshkent. Andres 07:39, 16 Jan 2004 (UTC)
----
Miks meil ei tööta selline pisiasi ":". Asendasin küll selle viimase tähega S, kuid ikkagi ei töötanud. -- Egon 13:29, 1 Feb 2004 (UTC)

Mida see peab tegema? Andres 14:00, 1 Feb 2004 (UTC)

: See teeb selle Sisukorra tabeli nagu on inglise vikipeedias... selline pisike ja kompaktne... -- Egon 14:07, 1 Feb 2004 (UTC)

Ei tööta jah. Ei tea, miks. Aga selle saab kopeerida.

A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y
Proovi seda kopeerida. Andres 15:09, 1 Feb 2004 (UTC)
Suured tänud, kohe proovin -- Egon 15:28, 1 Feb 2004 (UTC)

Kellele sisukord ei meeldi, saab ühe klõpsuga sellest lahti. Mina isiklikult ei näe selles probleemi. Andres 15:53, 1 Feb 2004 (UTC)

: Nüüd on kohe palju parem vaade. Mulle ei istunud see, et sisukord oli topelt. Kuidas Sa selle lahenduseni jõudsid? -- Egon 23:09, 1 Feb 2004 (UTC)

:: Küsisin ingliskeelsest vikipeediast. Dori kasutab seda. Andres 23:58, 1 Feb 2004 (UTC)
----
Artikli nimi peaks olema "Maailma maade loend". Siim 11:17, 22 mai 2005 (UTC)

Urmas eitab seda võimalust.

Minu meelest ei ole põhjendatud sõltumatute ja eristaatusega territooriumide paigutamine selle pealkirja alla.

Võib-olla sõnal "maa" on mitu tähendust? Andres 12. august 2006, kell 12:13 (UTC)
----
Taiwan on korrektne, kuigi mitteametlik riiginimi. Isegi kui panna riigiartikli pealkirjaks "Hiina Vabariik", mida ma ei poolda, ei ole vaja nimesid igal pool asendada, pealegi tähestiku järjekorda rikkudes. Üldse, selline muudatus tuleks läbi arutada. Andres 24. märts 2008, kell 20:24 (UTC)

Mida see tähendab, et ametlik nimi on Kirgiisia või Kirgizstan, mitte Kõrgõzstan? Kasutaja:Idapoolne 13:45, 14 Mar 2009 (UTC)
Tahaks küsida, et kuidas siis on Hiina Vabariik ja Taiwan on sisuliselt see sama koht maailmas. Kas tunnustamata riik või eristaatusega piirkond. Praegu on mõlemat.

Vist mõeldakse siin seda, et Taiwanil on Hiina silmis eristaatus. Andres 21. jaanuar 2010, kell 18:41 (UTC)

Tahtsin leida infot maailma riikide arvu kohta, panin otsingusse "Maailma riigid" ja sattusin siia. Muidugi ei ole see vastus lihtsalt üks arv ja sellepärast oleks siia algusesse vaja mingit sissejuhatust, selgitust, kirjeldust, nagu on näiteks ingliskeelse artikli alguses. Adeliine 4. märts 2021, kell 02:15 (EET)

Pealkiri ei vasta sisule. --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 18:20 (EEST)

Jah. Tunnustamata riikide jaoks on juba eraldi loend (Tunnustamata riikide loend). Kas tõsta ka sõltuvad alad kuskile mujale? Või kas tuleks taastada laiemale teemale vastav pealkiri "Maailma maade loend" (või "Maade loend")? Pikne 12. veebruar 2023, kell 16:06 (EET)

: Tunnustamata riigid on OK. Ma ei tea, mis pealkiri peaks olema, aga ei saa olla nii, et siin loetletakse ka mitteriik. Peale selle, pealkirja järgi peaks siin olema ka endised riigid. --Andres (arutelu) 28. september 2023, kell 12:51 (EEST)

:: Minu meelest võiks siin olla riigid kõige klassikalisemas mõttes ehk iseseisvad ja sõltumatud riigid. Selline pealkiri on minu meelest sobilik, kui lehekülje alguses täpsustada, et siin on praegused riigid ning et endised riigid ja tunnustamata riigid on loetletud eraldi lehtedel. Pikne 5. oktoober 2023, kell 22:12 (EEST)

Meil on praegu mitu teist riikide loendit, mille sisu suuresti dubleerib siinset loendit. Peaks paremini läbi mõtlema, milliseid riikide loendeid on tarvis ja millised andmed kuhu lisada. Nüüd on siia lisatud ka rahvastikutiheduste veerg ja tundub, et eraldi rahvastikutiheduste loendil pole mõtet. Sama ka pindalade ja rahvaarvude loendi kohta nende praegusel kujul. Hea oleks, kui samu andmeid ei tule uuendada mitmes loendis.
Võiks proovida teistes keeltes loenditest eeskuju võtta. Tundub, et näiteks eraldi pindalade ja rahvaarvude loendit õigustab seal mõnevõrra see, et erinevalt siinsetest loenditest on neis asjakohaseid lisaandmeid, mida teistes loendites ei ole: pindalade puhul maismaapindala ja veepindala, rahvaarvude puhul riigi rahvaarvu osakaal maakera rahvaarvust. Pikne 7. aprill 2023, kell 21:25 (EEST)

Mobiiltelefonis Wikipedia apis tabelite sorteerimisjärjekorra muutmine ei tööta. Seega oleks õigustatud erinevalt sorteeritud loendite olemasolu:

riikide loend tähestiku järgi, pindala järgi, rahvaarvu järgi ja rahvastiku tiheduse järgi.

Küll on vaja paika panna, milline riikide (ja muude territooriumite) loend aluseks võtta. See võiks olla https://www.cia.gov/the-world-factbook/countries/ Selles loendis on 262 riiki ja terrotooriumit. (Ei sisalda marionettriike.)

Teine ja tähtsam küsimus: kas andmeid saaks välja lugeda ühest asukohast, näiteks wikicommonsist? Siis ei pea neid andmeid enam erinevates kohtades uuendama. Hannesvalk (arutelu) 8. aprill 2023, kell 10:20 (EEST)

: Kui rahvastikutihedused on eraldi loendis, siis võiks need siit loendist minu meelest ikkagi ära jätta. Ja ehk võiks siis ka pindalad ja rahvaarvud vaid vastavatesse loenditesse jääda. Või vähemasti võiks neis loendites olla vastavalt pindalade ja rahvaarvudega seonduvaid lisaandmeid. Siis oleks ka brauseris kergem aru saada, miks on eraldi loendid.

: Tabelijärjestusega iseenesest on mobiiliäpi arendajad viimasel ajal tegelenud (phab:T181452) ja on lootust, et ka sinna tekkib lähemal ajal võimalus järjestust muuta.

: Tehnilisel peaks olema võimalik küll hoida andmeid eraldi lehel, umbes nii nagu näiteks mallis . Aga sellegipoolest, kui mingeid kindlaid andmeid loendites dubleerida, siis võiks selleks olla mõjuv põhjus.

: Ma ei ole kindel, kas on riikide (või ka muude maade) valiku puhul on tingimata tarvis konkreetne loend aluseks võtta. Selles võiks kirjutada eelmise teema all. Pikne 8. aprill 2023, kell 20:41 (EEST)

::Kui Mobiiltelefonis Wikipedia apis tabelite sorteerimisjärjekorra muutmine ei tööta, siis tuleks see seal korda saada. See vast ei ole ületamatu teema. Need veerud võiks ilusasti paika jääda, sh rahvastiku tihedus. See on hea koht vaadata. Näiteks, keegi oli mõni päev tagasi Prantsusmaa artiklis märkinud, et ta on 20 suurusega riik pindalalt maailmas. Mulle tundus see vägagi kahtlane ja nägin kohe siit tabelist ära, et see väide oli tõesti täielik jama. Hea, kui andmed WikiCommon'st, aga samas need andmed ei muutu drastiliselt kiiresti, et üldpilti muudaks. Tabelis on hea, et saab esmase kiire ülevaate. Uuendada saab mitte automaagiat kasutades pikema aja tagant. Ma olen neid tabeleid siin ikka teinud, sest vajadus kiire ülevaate järele olnud korduvalt.

::Ma ei näe mingit mõtet eraldi loendites asju hoida ja tabeli struktuuri muuta. Erkki Laaneoks (arutelu) 11. aprill 2023, kell 03:55 (EEST)

Juriidiliselt lakkas riik olemast 1. jaanuaril 2024.

Mida see tähendab? --Andres (arutelu) 28. september 2023, kell 12:51 (EEST)


Arutelu:Armeenia

Kahju, et siia ei saa Armeenia keeles kirjutada. Ma proovisin, kuid ei ole voimalik.--Egon 20:44, 19 Dec 2003 (UTC)

Ա

Võta armeenia tähed Wordis Insert:Symbol, kirja Sylfaen alt. Andres 22:37, 19 Dec 2003 (UTC)

Probleem on selles, et ma ei nae neid siin... Naen oma arvutis, kuid kui sisestan neid siia, siis ei nae, ja ma ka ei tea, kas teised naevad. Naiteks see, mis Sa siia kirjutasid on minu jaoks pystkriips. --Egon 23:27, 19 Dec 2003 (UTC)

Vabandust... Ma kasutan erinevaid systeeme. Avastasin, et Explorer ei naita mul neid tahti, kuid Netscape naitab. --Egon

: OK.

: Ռոբերտ Քոչարյանը ընտրվել է ՀՀ Նախագահ --Egon
See peaks sisaldama sonapaari Armeenia Vabariik. Kuna ei oska armeenia keelt ise, siis sooviksin natuke abi, kui kellegil on aega. Eestis on olemas selline raamat nagu: Nimekirjutusraamat ja seal on armeenia tahtede vasted eesti keelde. Sealt saab Hayastani Hanrapetut'yun valja deshifreerida.-- Egon
; Siin on kirjutatud: Robert Khotšharjanõ õntrvel(?) e HH Nahhaza...?

See on nüüd niipalju kui mina nendest tähtedest aru sain. Siin on Armeenia presidendi nimi sees, aga Armeenia nime ei ole. Andres 01:32, 20 Dec 2003 (UTC)

Saan aru nii: rahvastik: 95% armeenlasi + 2% kurde + 5% muid rahvusi = 102%?. Jaan513 28. oktoober 2005, kell 18.23 (UTC)

Nüüd sellega korras. Jaan513 28. oktoober 2005, kell 18.42 (UTC)

: Võtsin võõrkeelse osa välja.

* Iwan Konstantinowitsch Aiwasowski (Ovanes Aivazian) war einer der bedeutendsten Vertreter der armenischen und russischen Malerei
* Andre Agassi - Tennisspieler (USA)
* Charles Aznavour - Sänger (Frankreich)
* Eric Bogosian - Schauspieler (USA)
* Jean Carzou (Garnik Zouloumian) - Maler (Frankreich)
* Aram Chatschaturian - Komponist (Armenien)
* Cher (Cherilyn Sarkissian) - Schauspielerin, Sängerin (USA)
* Mike Connors (Krekor Ohanian) - Schauspieler (USA)
* Youri Djorkaeff - Fußballstar (Frankreich)
* Atom Egoyan - Filmproduzent (Kanada)
* Arshile Gorky (Vosdanik Adoian) - Maler (USA)
* Calouste Gulbenkian - Ölhändler (Armenien, Großbritannien)
* Viktor Hambardzumyan - Astrophysiker (Armenien)
* Yousuf Karsh (Howsep Karshian) - Fotograf (Kanada)
* Gary Kasparow - Schachweltmeister (Russland)
* Kirk Kerkorian - Investor (USA)
* Daron Malakian - Gitarrist der Band System Of A Down (USA)
* Artjom Iwanowitsch Mikojan - Flugzeugkonstukteur (MiG) (Russland/Armenien)
* Shavo Odadjian - Bassist der Band System Of A Down(USA)
* Tigran Petrosjan - Schachweltmeister 1961-69
* William Saroyan - Schriftsteller (USA)
* Serj Tankian - Sänger der Band System Of A Down (USA)
* Henri Verneuil (Ashod Malakian) - Filmproduzent (Frankreich)
* Avedis Zildjian - Gründer der Firma "Zildjian" (USA, Kanada)
* Marcel Madejiane - Tischtennisspieler (Großbritannien)
* David Nalbandian - Tennisspieler (Argentinien)
* Anahid Ajemian - Concert Pianist
* Edward Alberian - "Clarabell" (Howdy Doody)
* Lucine Amara -  Metropolitan Opera
* Michael Arlen -  Author
* Kay Armen -  Vocalist
* George Avakian - Jazz Entrepreneur
* Peter Balakian -  Author
* Cathy Berberian -  Mezzo-Soprano
* Ara Berberian - Basso
* Lily Chookasian - Metropolitan Opera
* George Deukmejian -  Former Governor of CA
* Vartan Gregorian - President, Carnegie Foundation
* Alan Hovhannes - Composer
* George Petrossian - Caviar King, France
* Khachar - Rafik Khachatryan, Armenien/USSR - Sculptor
* Rouben Nakian - Sculptor
Andres 6. detsember 2005, kell 15.32 (UTC)

Kas ei oleks selgem kasutada numbritega kaarti(?) (Praegune tekst jääb häguseks kui seda pilti vähendada). Tähestiku järjekord läheb kahe maakonna osas (7 <-> 8) vastupidiseks, kuid see on minu arust väike "miinus" --TarmoK 2. jaanuar 2006, kell 12.03 (UTC)
Maakonnad:
# Aragatsotn
# Ararat
# Armavir
# Gegharkhunikh
# Kotajkh
# Lori
# Širak
# Sjunikh
# Tavuš
# Vajotsh Dzor
Keskalluvusega linn:
 Jerevan

Minu meelest on tekst kindlasti parem kui numbrid. Kaardi võib ju veel veidi suuremaks teha, et tekst oleks paremini loetav, ja vähendada pole seda ju tarvis. Andres 2. jaanuar 2006, kell 12.14 (UTC)

:Seda sorti numbritega vikipeedia kaartidel on numbrid inglise tähestiku järgi. Meile seega paraku mittesobivad. Numbrite kasutamisel oleks loogiline nende paigutamine selliselt, et number 1 märgiks vasakul üleval (st loodepoolseimat) asuvat provintsi/maakonda. Edasi liigutaks kas ridadena või veergudena kaardi kagunurka. Numbrite paigutus inglise, saksa, eesti või tšerokii tähestiku järgi teeb kaardi halvasti kasutatavaks.

:: See (numbrid loodenurgast) oleks jah kõikse mõistlikum ja loetelu oleks tähestiku järjekorras kus siis sulgudes järel numbrid --TarmoK 2. jaanuar 2006, kell 13.25 (UTC)

:Numbriteta kaart on kasutatav ka ilma abivahendita (tabelita).

:: mis tabelit silmas pead? Siinne tabel on vaid sellepärast ümber et tekst ja pilt koos oleksid, seda oleks hea ka praeguse versiooni juures kasutada, muidu on väheke suurema ekraaniga vaadates tekst ja pilt teineteisest kole kaugel. --TarmoK 2. jaanuar 2006, kell 13.25 (UTC)

:Kirja suurus ei erine oluliselt sellest, mida pakuvad http://commons.wikimedia.org/wiki/Image:Armenia_provinces_english.png ja http://commons.wikimedia.org/wiki/Image:Armenia_provinces_armenian.png . Iseasi on muidugi font. Seda annab korrigeerida, et kaart loetavam jääks. Teretulnud on ettepanekud fondi osas. Laen mõned kaardid prooviks ka üles. - Urmas 2. jaanuar 2006, kell 12.20 (UTC)

: Äkki teeks nii, et paneme maakonnad kahes tulbas ja alla või üles sellesama kaardi 300 piksliga. Siis oleks niiviisi loetav, et ei hakka silmadele. Andres 2. jaanuar 2006, kell 12.27 (UTC)
1.Arial
2.ArialNarrow
3.Chianti
4.BitstreamVeraSans
5.BitstreamVeraSans
6.TrebuchetMS

::Kui fondi sobivaks saab kohendan ka taustavärvi. Mingi heledam hall näiteks? - Urmas 2. jaanuar 2006, kell 12.45 (UTC)

::: Ükski ei ole selge. Kõikse lähemale saab see BitstreamVeraSans. Probleem on selles et kui meil on nimekiri kus on 11 rida siis pildi kõrgus ei saa olla sellest palju kõrgem ja siin on selle kõrgus (umbes) see 250px. Variant on teha pilt kohe alguses selle 250px suurusena ja proovida suruda neid tekste sinna, kuid ... ruumi on suht kitsalt ja tahes tahtmata jääb font väikseks/raskesti loetavaks. Võib-olla SGV versioon (kui keegi osakb sellist teha) töötaks, aga seni eelistan küll numbreid

::: Kui soovid veel proovida siis proovi ilma anti-alias-inguta seda teksti, ei ole küll kõiks ilusam, kuid sealt tuleb kõikse enam seda "hägusust", just selle automaatse vähendamise tulemusena -TarmoK 2. jaanuar 2006, kell 13.25 (UTC)
----
2003: elanike arv
3 326 448, rahvastiku tihedus
111,6 in/km² Andres 3. aprill 2006, kell 10.41 (UTC)
tr>Rahvaarv (2005)   	+  	Rahvaarv (1. oktoober 2005)
- 	Rahvastiku tihedus3 215 800 	+ 	Rahvastiku tihedus3 221 000
	108 in/km²
Andres 18. detsember 2006, kell 07:00 (UTC)

Kust on võetud nimekuju "Sargsjan"? Andres 29. märts 2007, kell 17:05 (UTC)

Kust üldse on selles nimes pärit 'i' (ի) ? http://hy.wikipedia.org/wiki/%D5%8D%D5%A5%D6%80%D5%AA_%D5%8D%D5%A1%D6%80%D5%A3%D5%BD%D5%A5%D5%A1%D5%B6

: See suunab ümber nimekujule Սերժ Սարգսյան, tõepoolest Sargsjan. Aga olen Armeenia allikates kohanud ka "Sargisjan". Andres 29. märts 2007, kell 17:49 (UTC)
----
Tundub, et sel kujul Armeenia ajalugu veebis mujal ei ole. Andres 29. juuni 2007, kell 21:05 (UTC)
----
| rahvaarv = 3 222 900 (1.01.2007) Andres 8. juuli 2009, kell 12:09 (UTC)
----
Vajab hädasti redigeerimist. Andres 22. august 2009, kell 09:05 (UTC)

* 04. september 2009, On September 2, an agreement was signed between Armenia and Azerbaijan regarding the forthcoming European Junior Judo Championships.
-----
"Umbes 12. sajandil eKr. tänapäeva armeenlaste indeurooplastest esivanemad koos frangi sugulashõimudega asusid elama Frangi riigist Väike-Aasiasse" Frangid? Frangi riik? Midagi on nimetusega valesti ehk? Äkki on tegemist Früügiaga? 90.191.119.98 22. juuni 2011, kell 18:31 (EEST)

Früügia oli ju ka Väike-Aasias. Kogu see lause on jama. Andres 22. juuni 2011, kell 19:11 (EEST)

Ajaloo osa vajab põhjalikku toimetamist. Andres 22. juuni 2011, kell 19:13 (EEST)

: Võtan jama välja: Nendel raidkirjadel nimetatud armiinid, keda Herodotos nimetas armeenlasteks, olid ühe tänapäevase oletuse põhjal pärit Indo-Euroopa rahvaste seast, kes olid ümber asunud oma kodumaale Euroopast läbi Väikese Aasia. Umbes 12. sajandil eKr tänapäeva armeenlaste indoeurooplastest esivanemad koos frangi sugulashõimudega asusid elama Frangi riigist Väike-Aasiasse ja elasid umbes 600 aastat kõrvuti hetiidide rahvastega. Seejärel liikusid nad rohkem itta ja jäid elama Armeenia mägismaa lääne-ja edela-aladele. --Oop 13. detsember 2011, kell 15:28 (EET)
----
Igast ajavööndist peaks olema eraldi artikkel. Pole mõtet linkida artiklile Maailmaaeg. Andres 29. detsember 2011, kell 21:05 (EET)
----
"Ajakirja Forbes andmeil oli Armeenias 2011. aastal maailma halvemuselt teine majandus" See on natuke kahtlane. Äkki saaks viite? 90.191.119.98 14. detsember 2012, kell 23:46 (EET)

[[Armeenia]] ja [[Aserbaidžaan]]i suhtete kajastus uudistes

Oli:
* Jerevan (1 307 800 elanikku; 2006. aastal 1 090 500, koos eeslinnadega 1 475 000)
* Vanadzor (146 700)
* Gjumri (125 400)
* Vagharšapat (62 200)
* Hrazdan (61 300)
* Abovjan (59 300)
* Armavir (46 000)
* Kapan (43 900)~ Pietadè 4. detsember 2013, kell 12:32 (EET)

Miks Sa seda kirjutad, kas asendusega läks midagi kaduma? Andres (arutelu) 7. detsember 2013, kell 17:40 (EET)

Asendusega tuli juurde (20 linna tabel), aga, viitamata elanike arvud läksid kaotsi. ~ Pietadè 16. detsember 2013, kell 14:54 (EET)

Linnuliikide loend tuleks tõsta eraldi artiklisse. Nagu on näiteks en:List of birds of Armenia.--Raamaturott (arutelu) 16. detsember 2013, kell 14:49 (EET)

Tere Raamaturott!

Hea mõte!

aga eraldi artiklis võiks siis ka pisut rohkem nende elu-olu-pidamise : kas  liigitus püsi- ehk rändlindude jms kaupa... siis saaks neile ka eestikeelsed nimed - kui eile koostasin linnuliikide loendit siis märkasin - suure rõõmuga ja palju sinilinksusid - et enamike lindude kohta on meil ka artiklid olemas ... - siiani uskusin, et Armeenia kliima poolest on üsna kõrbene maa, et kus need linnud kõik elada saavad - seega peab natuke seedima veel

Mariina 16. detsember 2013, kell 15:00 (EET) alias Простота
Taimede loendis piisab eestikeelsest nimetusest. --Epp 31. detsember 2013, kell 19:50 (EET)

Tere Epp!

Hetkel, mõtlen ma, las olla - tuleks vast eraldi artiklisse viia (nagu linnuliigidki) aga otsin head allikat Armeenias kasvavate taimede kohta, et ülevaatlikum saaks...

Mariina 31. detsember 2013, kell 19:56 (EET) alias Простота

: Minu arvates ei pea tingimata eraldi artiklitesse viima. Või vähemalt osa (levinumad?) peavad siia ka jääma. Aga ladinakeelsed nimetused on ju lihtsalt ülearused, kui eestikeelsed on olemas. --Epp 31. detsember 2013, kell 20:08 (EET)

:: Nojah ma alustan ladinakeelsetest ja siis lisan eestikeelsed (kui võimalik ja leidub) - 300 linnuliigi ring on pisut rohke siin - äkki tuleks perekondade kaupa sättida- hetkel ei oska lihtsalt...

:: Mariina 31. detsember 2013, kell 20:17 (EET) alias Простота

Riikide põhjalikke/täielikke liikide loendeid pole minu meelest tarvis ei siia ega eraldi leheküljele. Las sellised toorandmed jääda vastavatesse väljaannetesse ja andmebaasidesse, kus on nende koht. 88.196.241.249 31. detsember 2013, kell 21:28 (EET)

: Ma ei ole sellega nõus. Andres (arutelu) 1. jaanuar 2014, kell 14:38 (EET)

::: Riikide (bioloogia) on meil vikipeediasse juba väga armsalt juurdunud nagu autode perekonnad ja mudelid ja riikide haldusjaotused jms -  - elusolendite liikide loetelul on oma seosed ja alused - ja täielikud nad vast nüüd ikka ei ole küll, kõiki tänapäeva nn Armeenia riigi territooriumil elavaid organisme me ju ka ei loetle nagu inimeste perekondigi .... midagi jääb ja on alati puudu ...

::: Mariina 31. detsember 2013, kell 21:43 (EET) alias Простота

:::: Võtsin artiklist välja. Selline võõrkeelne loend ei sobi. Eestikeelsete nimetustega koos võiks olla eraldi lehel nagu on nt Norra lindude süstemaatiline nimestik.
===== Linnuliigid =====
Accipiter badius, Accipiter brevipes, Accipiter gentilis, Accipiter nisus, Acrocephalus agricola,
Acrocephalus arundinaceus, Acrocephalus melanopogon, Acrocephalus palustris, Acrocephalus schoenobaenus, Acrocephalus scirpaceus, Actitis hypoleucos, Aegithalos caudatus, Aegolius funereus, Aegypius monachus, Alauda arvensis, Alcedo atthis, Alectoris chukar, Anas acuta, Anas clypeata, Anas crecca, Anas penelope, Anas platyrhynchos, Anas querquedula, Anas strepera, Anser albifrons, Anser anser, Anser erythropus, Anthropoides virgo, Anthus campestris, Anthus cervinus, Anthus pratensis, Anthus spinoletta,
Anthus trivialis, Apus apus, Apus melba, Aquila chrysaetos, Aquila clanga, Aquila heliaca, Aquila nipalensis, Aquila pomarina, Ardea alba, Ardea cinerea, Ardea purpurea, Ardeola ralloides, Arenaria interpres, Asio flammeus, Asio otus, Athene noctua, Aythya ferina, Aythya fuligula, Aythya marila, Aythya nyroca, Bombycilla garrulus, Botaurus stellaris, Bubo bubo, Bubulcus ibis, Bucephala clangula, Burhinus oedicnemus, Buteo buteo, Buteo lagopus, Buteo rufinus, Calandrella brachydactyla, Calandrella rufescens, Calidris alba, Calidris alpina, Calidris ferruginea, Calidris minuta, Calidris temminckii, Caprimulgus europaeus, Carduelis cannabina, Carduelis carduelis, Carduelis flavirostris, Carduelis spinus, Carpodacus erythrinus, Carpospiza brachydactyla, Cercotrichas galactotes, Certhia familiaris, Cettia cetti, Charadrius alexandrinus, Charadrius asiaticus, Charadrius dubius, Charadrius hiaticula, Charadrius leschenaultii, Chettusia gregaria,
Chettusia leucura, Chlamydotis undulata, Chlidonias hybridus, Chlidonias leucopterus, Chlidonias niger, Ciconia ciconia, Ciconia nigra, Cinclus cinclus, Circaetus gallicus, Circus aeruginosus, Circus cyaneus, Circus macrourus, Circus pygargus, Clamator glandarius, Coccothraustes coccothraustes, Columba livia, Columba oenas, Columba palumbus, Coracias garrulus,
Corvus corax, Corvus corone, Corvus frugilegus, Corvus monedula, Coturnix coturnix, Crex crex, Cuculus canorus, Cygnus columbianus, Cygnus cygnus, Cygnus olor, Delichon urbica, Dendrocopos leucotos, Dendrocopos major, Dendrocopos medius, Dendrocopos syriacus, Dendrocopus minor, Dryocopus martius, Egretta garzetta, Emberiza buchanani, Emberiza citrinella, Emberiza hortulana, Emberiza leucocephalos, Emberiza melanocephala, Emberiza schoeniclus, Eremophila alpestris, Erithacus rubecula, Eudromias morinellus, Falco biarmicus, Falco cherrug, Falco columbarius, Falco naumanni, Falco peregrinus, Falco subbuteo, Falco tinnunculus, Falco vespertinus, Ficedula albicollis, Ficedula hypoleuca, Ficedula parva, Ficedula semitorquata, Francolinus francolinus, Fringilla coelebs, Fringilla montifringilla, Fulica atra,Galerida cristata, Gallinago gallinago, Gallinago media, Gallinula chloropus, Garrulus glandarius, Gavia arctica, Gavia stellata, Glareola nordmanni, Glareola pratincola, Grus grus, Gypaetus barbatus, Gyps fulvus, Haematopus ostralegus, Haliaeetus albicilla, Hieraaetus pennatus, Himantopus himantopus, Hippolais icterina, Hippolais languida, Hippolais pallida, Hirundo daurica, Hirundo rustica, Hoplopterus spinosus, Irania gutturalis, Ixobrychus minutus, Jynx torquilla, Lanius collurio, Lanius excubitor, Lanius isabellinus, Lanius minor, Lanius senator, Larus armenicus, Larus cachinnans, Larus canus, Larus fuscus, Larus genei, Larus ichthyaetus, Larus melanocephalus, Larus minutus, Larus ridibundus, Limicola falcinellus, Limosa lapponica, Limosa limosa, Locustella fluviatilis, Locustella luscinioides, Locustella naevia, Loxia curvirostra, Lullula arborea, Luscinia luscinia, Luscinia megarhynchos, Luscinia svecica, Lymnocryptes minimus, Marmaronetta angustirostris, Melanitta fusca, Melanocorypha bimaculata, Melanocorypha calandra, Mergus albellus, Mergus merganser, Merops apiaster, Merops persicus, Miliaria calandra, Milvus migrans, Milvus milvus, Monticola saxatilis, Monticola solitarius, Montifringilla nivalis, Motacilla alba, Motacilla cinerea, Motacilla citreola, Motacilla flava, Muscicapa striata, Neophron percnopterus, Numenius arquata, Numenius phaeopus, Nycticorax nycticorax, Oenanthe deserti, Oenanthe finschii, Oenanthe hispanica, Oenanthe isabellina, Oenanthe oenanthe,
Oenanthe pleschanka, Oenanthe xanthoprymna, Oriolus oriolus, Otis tarda, Otus scops, Oxyura leucocephala, Pandion haliaetus, Panurus biarmicus, Parus ater, Parus caeruleus, Parus cristatus, Parus lugubris, Parus major, Passer domesticus, Passer hispaniolensis, Passer montanus, Pelecanus crispus, Pelecanus onocrotalus, Perdix perdix, Pernis apivorus, Petronia petronia, Phalacrocorax carbo, Phalacrocorax pygmaeus, Phalaropus lobatus, Phasianus colchicus, Philomachus pugnax, Phoenicopterus ruber, Phoenicurus erythrogaster, Phoenicurus ochruros, Phylloscopus collybita, Phylloscopus sibilatrix, Phylloscopus sindianus, Phylloscopus trochiloides, Phylloscopus trochilus, Pica pica, Picus viridis, Platalea leucorodia, Plectrophenax nivalis, Plegadis falcinellus, Pluvialis apricaria, Pluvialis squatarola, Podiceps auritus, Podiceps cristatus, Podiceps grisegena, Podiceps nigricollis, Porphyrio porphyrio, Porzana parva, Porzana porzana, Porzana pusilla, Prunella collaris, Prunella modularis, Prunella ocularis, Pterocles alchata, Pterocles orientalis, Ptyonoprogne rupestris, Pyrrhocorax graculus, Pyrrhocorax pyrrhocorax, Pyrrhula pyrrhula, Rallus aquaticus, Recurvirostra avosetta, Regulus ignicapillus, Regulus regulus, Remiz pendulinus, Rhodopechys githaginea, Rhodopechys mongolica, Rhodopechys sanguinea, Riparia riparia, Saxicola rubetra, Saxicola torquata, Scolopax rusticola, Serinus pusillus, Sitta europaea, Sitta neumayer, Sitta tephronota, Stercorarius longicaudus, Stercorarius parasiticus, Stercorarius pomarinus, Sterna albifrons, Sterna caspia, Sterna hirundo, Sterna nilotica, Streptopelia decaocto, Streptopelia senegalensis, Streptopelia turtur, Strix aluco, Sturnus roseus, Sturnus vulgaris, Sylvia atricapilla, Sylvia borin, Sylvia communis, Sylvia curruca, Sylvia hortensis, Sylvia mystacea, Sylvia nisoria, Tachybaptus ruficollis, Tadorna ferruginea, Tadorna tadorna, Tetrao mlokosiewiczi, Tetraogallus caspius, Tetrax tetrax, Tichodroma muraria, Tringa erythropus, Tringa glareola, Tringa nebularia, Tringa ochropus, Tringa stagnatilis, Tringa totanus, Troglodytes troglodytes, Turdus iliacus, Turdus merula, Turdus philomelos, Turdus pilaris, Turdus ruficollis, Turdus viscivorus, Upupa epops, Vanellus vanellus, Xenus cinereus.

Siin on teisi pikki loendeid ka, miks just see on sobimatu. Muidugi tuleb toimetada, aga võib-olla alustada sellest, et panna suurem osa materjali artiklisse Armeenia loomastik või Armeenia fauna. Siis võib siin lühemalt kirjutada. Kui lihtsalt välja tõsta, siis polegi midagi, mida toimetada. Andres (arutelu) 11. detsember 2014, kell 19:36 (EET)

: Sest see pole eestikeelne ja ka eestikeelsena ei sobi nii pikk täielik lindude loend riigiartiklisse. Teised on lühemad. Keegi pole seda aasta jooksul toimetanud. Toimetada saab ka siit teksti kopeerides. --Metsavend 12. detsember 2014, kell 00:37 (EET)

:: Ma olen nõus, et ei sobi, aga minu meelest teised ka ei sobi. Ma teeks ka eestikeelse nimekirja, aga see on vaieldav, kas ladinakeelsed nimetused tuleb ära tuua. Näiteks perekonna liikide nimekirjades tuuakse see ära ja liigid järjestatakse ladinakeelse nimetuse järgi. Kui tekst on arutelus, siis on hulga vähem tõenäoline, et seda toimetatakse.

:: Aga mis siin ikka vaielda, eks ma siis panen käed külge. Andres (arutelu) 12. detsember 2014, kell 09:08 (EET)

:: Panin kogu materjali eraldi artiklisse Armeenia loomastik, see jäi mul pooleli. Palun vaadake, kui palju siia on otstarbekas alles jätta.

:: Kui keegi soovib, võib teha ka eraldi lindude süstemaatilise loendi. Mul jäi praegu kalade juures pooleli, lindudeni ma ei jõudnud. Andres (arutelu) 12. detsember 2014, kell 11:16 (EET)
----
Minu meelest pole täpsustusmärkust linnale tarvis, tegelikult vist ka laevale mitte. Andres (arutelu) 1. jaanuar 2014, kell 14:38 (EET)
----
Ajaloo osa on mul korrastamata jäänud. Takerdusin Urartu ülevaate juures. Tõlkisin saksa vikist, aga kaks viimast lauset jäid arusaamatuks. Et asjas selgust saada, hakkasin prantsuse viki järgi täiendama artiklit Urartu, aga see jäi pooleli ja selgust ei saanud. Andres (arutelu) 1. jaanuar 2014, kell 14:44 (EET)
----
Võtsin "Elustiku" jne ära sellepärast, et näiteks jutt taimkattest ei käi elustiku alla. Andres (arutelu) 12. detsember 2014, kell 09:16 (EET)
----
Kust uus peaminister on võetud? Ma ei leidnud. Andres (arutelu) 13. september 2016, kell 12:02 (EEST)


Hi, Welcome!
I hope that You enjoy the time that You spend here. --Egon 03:16, 20 Dec 2003 (UTC)
Välkommen! Hoppas vi mötas in sv:! Andres 04:12, 20 Dec 2003 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Den fjättrade ankan~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Den fjättrade ankan~etwiki


Arutelu:Lydia Koidula

Selle artikli algvariant on pärit ENEKE-sest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 03:56, 20 Dec 2003 (UTC)

Kas oleks vaja ikka, et Eesti inimesed kategooria, mis on täpsustatud Eesti kirjanike kategooriatega, või väga tähtsate Eesti isikute jaoks on see oluline (kohustuslik) ? --Dj Capricorn 16. veebruar 2006, kell 17.56 (UTC)

"Eesti inimesed" on lihtsalt kategooria, mis koondab allkategooriaid. Inimesed selle kategooria all peaksid saama aja jooksul täpsema kategooria. Siim 16. veebruar 2006, kell 18.06 (UTC)

Tahtsin küsida, et kas see Eesti inimesed kategooria pole siinses artiklis kordus, küsimus tuli pisut halvasti välja, vabandan --Dj Capricorn 16. veebruar 2006, kell 18.23 (UTC)

: Kas sa tahad "Eesti arhitektid", "Eesti kirjanikud" ja sajad teised sellised kategooriad kõik otse kat. "Eesti" alla panna? Mõtle mis selle vaese kategooria ülevaatlikkusega juhtuks. Kat "Eesti inimesed" on seetõttu hädavajalik vahekategooria. Siim 16. veebruar 2006, kell 18.29 (UTC)
Mõistatus raamatus-kas on köidetud mitu korda sest seal on Musta tindiga Koidula kirjutatud aga raamatu sees on 1944--kaaned on kollasemad--ehk on kaaned raamatukogu poolt uuendatud--sees on Tallinna Keskraamatukogu tempel-sain selle Vanalinna maja raamatute pakkumiselt--ja restaureeritud osa raamatust--Piibli moodi köide ja kui Koidula suri 1886 kuidas see tema samasugune autogramm nagu rahalgi 1944 köidetud raamatus on--UURIJAD--tulge appi-raamat on 58413796 ja 6084132 Mägi
Kas Lydia Jannseni kirjanikunimi oli "Lydia Koidula", "L. Koidula" või lihtsalt "Koidula", nagu on kirjutatud (autograaf) 100-kroonise tagaküljel?

Eesti otsib lemmiklaulu finaalis oli "Eesti muld ja Eesti süda". Kas Koidula luuletuse pealkiri on sama? avjoska 24. mai 2009, kell 18:58 (UTC)

Kuidas siis nii saab, et ühe meie oluliseima kirjaniku artikkel on inglise keeles palju pikem ja põhjalikum kui eesti keeles? :(

Mis siin siis nii imelikku on? Meil napib tegijaid. Palun löö kaasa! Andres 10. märts 2010, kell 07:31 (UTC)

Autograafile on kirjutatud lihtsalt Koidula. --[[Kasutaja:Numbriga kärumees|Numbriga kärumees]] 21. aprill 2011, kell 13:47 (EEST)

siin on sünni- ja surmakuupäevad toodud üksnes gregoriuse järgi, aga ilmselt peaksid need olema toodud siiski ka juliuse järgi.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. jaanuar 2014, kell 21:16 (EET)

Jah, peaksid küll. Andres (arutelu) 9. jaanuar 2014, kell 02:40 (EET)

: Aga need võiks äkki panna kuhugi veidi allapoole. Esimese lause muudavad need ebaülevaatlikuks. --Epp 9. jaanuar 2014, kell 02:42 (EET)

Nii siin artiklis kui ka teistes artiklites on linkimata Lydia Koidula mälestussammas või Lydia Koidula mälestusmärk. Need peavad silmas A. Adamsoni tööd. Ent kuidas linkita artiklist August Albo?--Bioneer1 (arutelu) 15. veebruar 2015, kell 14:55 (EET)
----
* 1957 "Teosed" I:Luuletused, II: Jutud ja näidendid

Miks see välja võeti? Andres (arutelu) 4. jaanuar 2017, kell 13:39 (EET)

: Vt artikli ajalugu ja küsi väljavõtjalt.—Pietadè (arutelu)
----
Teeks "Meil aiaäärne tänavas" artikli, kuhu järgneva lingi võiks lisada, aga milline peaks olema definitsioon? ""Meil aiaäärne tänavas" on eesti luuletaja Lydia Koidula luuletus, mis ei ole Lydia Koidula luuletus?" https://kultuur.err.ee/832919/meil-aiaaarne-tanavas-ei-olegi-lydia-koidula-luuletus Kajastamist igatahes vääriks ja tekst on artiklit väärt kah. --Ehitaja (arutelu) 23. oktoober 2018, kell 21:16 (EEST)

Artikkel olemas, Kodu (Koidula luuletus). --Tiia (arutelu) 1. november 2018, kell 00:35 (EET)
----
Aino Kallase "Tähelend" esmatrükk 1915. Alates Aino Kallase teosest on L.K. kuvand mõjutatud traagilise lapsepõlvega eluheidiku portreest, hiljem on selgunud, et Aino Kallast mõjutas Koidula klassiõde Lilli Suburg, kes kirjutas Koidula ning tema perekonna kohta kohta Kallasele laimukirju, mis Karl Mihkla uurimuses leiavad kummutamist. Vt. https://www.academia.edu/3137790/Koidula_m%C3%BC%C3%BCt_eesti_teatris_ja_%C3%BChiskonnas_1930._aastail
https://et.wikipedia.org/wiki/Lilli_Suburg
https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=maasona19440615.1.6&srpos=13

Kas ta nimi ei peaks olema Lydia Emilie Florentine Michelson?
Michelsoni nime pole siin üldse mainitud.
--Stemugram (arutelu) 20. september 2020, kell 19:20 (EEST)

Lisasin Michelsoni kodanikunimena avalõiku. Nimekuju Jannseni perekonnanimega on traditsiooniliselt niivõrd levinud, et ainuüksi sellest piisab esilejätuks. Tõsi on muidugi, et selle taga on "rahvuslik" soov esitleda Koidulat läbi kogu ta eluloo kestvalt oma isa tütre, mitte iseseisva naisena, ning Michelsoni rolli Koidula eluloos minimeerida, mille põhjendatust tegelikus ajaloos on, um, kirjandusloolased uuemal ajal mitmeti hinnanud. Aga see on omaette teema ja vääriks käsitlemist vast ehk Michelsoni artiklis ning korralike allikate põhjal. --Ehitaja (arutelu) 21. september 2020, kell 01:58 (EEST)


Arutelu:Friedrich Reinhold Kreutzwald

--Artikli algvariant on võetud ENEKE-sest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 04:07, 20 Dec 2003 (UTC)

Lisasin eelviimasele lõigule yhe lause ja nyyd näeb see välja:
Kreutzwaldi looming mõjutas tugevalt kogu rahvusliku liikumise aja vaimuelu. Isiklikult aga jäid talle ärkamisaja aated üsna kaugeiks.
Arvan, et see võiks seal olla, kuna, esiteks, on see tõsi, ja teiseks, viitab veidi sellele, et ega see 19. sajandi ärkamisaeg nii yhtlane ja yksmeelne nyyd ka ei olnud, nagu ENEKEse vm käsitlused kipuvad seda maalima... --Lulu 16:40, 7 May 2005 (UTC)

Pole nõus. "Kalevipoeg" on ju meie rahvusliku ärkamise lipulaev. Kui Kreutzwaldile oleksid ärkamisaja aated võõraks jäänud, siis ei oleks ta suutnud midagi nii innustavat kirjutada. Kreutzwaldi kirjasõber oli Koidula, teine väga oluline rahvusliku liikumise tegelane. Kreutzwaldis leidis Koidula endale sõbra ja hingesugulase, hoolimata suurest vanusevahest. Tema tutvus Faehlmanniga ja paljude populaarteaduslike teoste kirjutamine näitavad, et Kreutzwald oli eesti rahvusliku ärkamise aadete üks peamisi esindajaid. Taivo 13:44, 8 May 2005 (UTC)
Kahjuks see päris nii ei olnud. Õpetatud Eesti Seltsi vedasid estofiilsed baltisakslased, kes suhtusid kyll suure sympaatiaga rahvaluulesse, kuid eesti rahva (või ma=rahwa) tulevikust ei lootnud nad eriti midagi. Faehlmann ja Kreutzwald kõhklesid. Kuid Jannseni, Willigerode jt meeste visa "eesti-rahva" äratamine jäi Kreutzwaldile väga võõraks. Koidula vaimustusse esimesest eesti üldlaulupeost suhtus Kreutzwald ysna skeptiliselt; ise ta selleks puhuks Tartusse sõitma ei hakanudki. "Kalevipojast" sai tõesti ärkamisaja lipulaev, kuid Kreutzwald ise arvas, et kirjutab rahvale hauamonumenti. - Kõik see on dokumenteeritult olemas Kreutzwaldi, Faehlmanni ja Koidula publitseeritud kirjavahetuses. - --Lulu 14:06, 8 May 2005 (UTC)

Ei saa kuidagi nõustuda. Milleks siis "Maailma ja mõnda" sari, kui mitte rahva äratamiseks? Just Kreutzwaldi toetus uuele kirjaviisile oli otsustav vana kirjaviisi väljatõrjumisel. Milleks kasutusele võtta uut kirjaviisi, kui rahvas niikuinii kohe kadumas on? Pigem Jannsen oli see, kes nägi tulevikus eestlasi ja sakslasi üheks rahvaks kokku sulanduvat, aga mitte Kreutzwald! Taivo 14:35, 8 May 2005 (UTC)
Tjah, ega ma muud ei tahtnudki öelda, et inimesed ja sündmused on mõnevõrra komplitseeritumad kui hiljem ajalugu neid armastab näidata... Ega jah, yhest lausest ei piisa seal artiklis, et Kreutzwaldi vaateid ja seisukohti ja nende arengut ja suhteid lahti seletada... Võtan ta praegu maha, et mitte asjatut poleemikat yleval hoida.. --Lulu 15:55, 8 May 2005 (UTC)

Arvan, et peaks kummalegi Vikitekstides olevale teosele eraldi lingi tegema. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. aprill 2006, kell 11.19 (UTC)

Järsku paneks iga Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monumendi taha linna nime ja asi kombes--Hendrix 28. juuli 2007, kell 16:52 (UTC)

Põhimõtteliselt see võiks sobida, aga tuleks kontrollida ka, kas öeldakse "monument", "mälestussammas" või "ausammas". Andres 28. juuli 2007, kell 19:01 (UTC)

:aluseks siis võtta kultuurimälestiste registris toodud täpne nimekuju--Hendrix 28. juuli 2007, kell 19:08 (UTC)

:: Vaevalt tasub eristada Kreutzwaldi nime erinevaid kirjutusviise, millest mõni on lausa vale. Tuleb vaadata ka teisi allikaid. See, et Kadriorus olevat monumnenti, ei nimetata monumendiks, võib olla lihtsalt juhus. Andres 28. juuli 2007, kell 19:30 (UTC)
----
Kas viimane parandus on korrektne? Taivo 18. jaanuar 2010, kell 19:52 (UTC)

"Eesti biograafiline leksikon" ütleb: "A. 1823 õiendab K. koduõpetaja eksami ja peab seda ametit esmalt Tallinnas, hiljemini Peterburis, kus a. 1825 valmis saab ka keskkooli lõppeksamiga. (...) 1826. a. alul õpib ta juba Tartu ülikoolis arstiteadust." Andres 18. jaanuar 2010, kell 20:33 (UTC)
----
Samas asub ka VÕru KREutszwaldi Gümnaasium.

Võtsin välja, sest ei sobi konteksti. Andres 20. aprill 2010, kell 08:45 (EEST)
----
Teoste loetelus on vana kirjaviisi kasutamine ebajärjekindel. Seetõttu ma ei hakanud ka viimast muudatust tagasi pöörama. Andres 3. detsember 2010, kell 16:32 (EET)
----
Kas abiellumise kuupäev on uue kalendri järgi. Andres 25. jaanuar 2011, kell 01:04 (EET)

Kas keegi teab Kreutzwaldi vapi täpset kuju. Minu ees praegu oleva väikese pildi järgi on see jaostatud kilp, ülemisel väljal käpprist ja kolm puud (eesmine paistab kuusk olevat), alumine väli arusaamatu (käesurumine?), kiivriehis lüüra, värvid teadmata. Kes teab rohkem? --IFrank (arutelu) 20. oktoober 2013, kell 21:28 (EEST)

Kordan oma küsimust. Üle kahe kuu pole keegi reageerinud. --IFrank (arutelu) 9. veebruar 2014, kell 22:01 (EET)

: Ju siis keegi ei tea. Andres (arutelu) 10. veebruar 2014, kell 10:57 (EET)
Alapealkirjad käivad ilma punktita. Milleks see piltide ümbertõstmine hea oli? Andres (arutelu) 29. november 2014, kell 21:46 (EET)
----
Kaarli mõis on täpsustusleht. Andres (arutelu) 21. oktoober 2016, kell 19:23 (EEST)
----
Minu meelest muinasjuttude avaldamine ei ole mälestuse jäädvustamine.
Kas siis neid varem pole vene keeles avaldatud? Andres (arutelu) 1. august 2017, kell 11:55 (EEST)

Palun lisage hääldus ka Friedrich Reinhold Kreutzwald juurde, nagu siin on tehtud: https://et.wikipedia.org/wiki/Georg_Friedrich_H%C3%A4ndel, rikub kõrva kui püütakse English reeglite järgi igat võõrnime hääldada (ka ERR raadio ning TV). LauriKreen (arutelu) 6. november 2023, kell 21:50 (EET)


Kasutaja arutelu:Ronline~etwiki

Welcome, Ronline! Thanks for everything! Andres 11:05, 20 Dec 2003 (UTC)

With pleasure! It's been great doing things on the Estonian Wikipedia. Good luck for the future, Ronline 08:20, 27 Dec 2003 (UTC)

Don't be sad, Ronline. It seems that people here spend all their time on the Estonian Wikipedia, and no time is left for Wikitravel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 05:47, 19 Jan 2004 (UTC)

Welcome to Tallinn, Ronline! What are you doing here?
I am going to have an eye on what you are doing on ro:. The plural of linn is linnad. Res Publica strictly spoken didn't win the majority on the last legislative elections. Keskerakond won slightly more votes and the same number of places in Riigikogu. As Keskerakond was not able to co-operate with other parties, Res Publica formed a coalition.
We don't have articles on all municipalities either. We have a lot of flags and coats of arms (all municipalities have them) here but it's not all right with the copyright. Most images have been taken from Geraldika.ru, and we have their permission to use them, but their condition is that the source should be memtioned and the images should be used only non-commercially. This is not acceptable for Wikipedia. So we are planning substituting self-made images for all of them.  Andres 08:26, 24 May 2004 (UTC)

Someone explained me on en: that especially in the case of coats of arms, someone had to draw the image, and this is under her copyright. And some municipalities have their own conditions for the use of their symbolics. I am not very much aware of those copyright issues.

If you need some data you can't find, don't hesitate to ask. I will be glad to help you. Andres 11:22, 24 May 2004 (UTC)
I am sorry, my Romanian is not good. I used to learn Romanian (and many other languages) from grammars (manuals) when I was a schoolboy as I was very  interested in languages.  "Maa" (plural maad) means land. "-kond" (plural -konnad) is a suffix meaning collectivity. For instance teadus 'science', teaduskond 'faculty'; pere = perekond 'family'; ühis- 'common', ühiskond 'society'; pesa 'nest', pesakond' 'brood; litter'. Maakond is the official term; for instance, officially we have Rapla maakond, loosely we can say Raplamaa. There is another difference. There have been different systems of counties. In the ancient Estonia before the conquest there were counties (maakonnad, more strictly speaking lands, maad as they were independent). Among them some had names containing the word maa: Saaremaa, Läänemaa, Harjumaa, Järvamaa, Virumaa, also Vaiamaa (later rearranged). From them only Saaremaa had more or less the same borders as the counties of today. Läänemaa was much greater, Harjumaa was smaller and more in the south. There also were counties (many times reorganized) under Sweden and Russia, and there Estonian names ended with -maa. In the Republic of Estonia until 1940 there were 11 counties, and as a rule, they were greater than the counties of today. Tho
se counties were known as Saaremaa, Läänemaa etc. Also in the Estonian SSR until 1950 there were counties: Hiiumaa, Saaremaa, Läänemaa, Pärnumaa etc.  rayons (rajoonid) were substituted for counties: Harju rajoon, Haapsalu rajoon etc.  The rayons were reorganized several times. From January 1, 1990 the rayons were renamed counties, and so the borders of the counties now are different from what they used to be in any earlier time. There are some new counties that have not existed any time earlier. Now, sometimes the difference between Harjumaa and Harju maakond etc. is exploited when the latter is restricted to the contemporary counties. So, Harju maakond is perceived to signify exclusively the contemporary county, and Harjumaa may signify the county of what ever historical period. Another source of ambiguity is that Saaremaa and Hiiumaa mean both the island and the county (including some other islands as well).  Andres 12:49, 28 May 2004 (UTC)
So, if you are in the Dzingel Hotel, our distance is less than 1 km. Andres 13:39, 28 May 2004 (UTC)
I am in Nõmme too. Andres 05:17, 29 May 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ronline~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Venemaa

Ma ei tea, kas teie naete, kuid mina ei nae eestikeelset Venemaa nimetust, ja Venemaa lippu? Kuid nad on olemas seal selles tabelis.--Egon 22:26, 20 Dec 2003 (UTC)

Eestikeelne nimetus on näha, lippu ei ole näha. Andres 22:37, 20 Dec 2003 (UTC)

Sissejuhatavad lõigud on kirjutatud inglisekeelse Vikipeedia eeskujul. See sõnastus on kohmakas ja liiga palju öelda tahtev. Töötasime ingliskeelses vikipeedias koos Jerzyga välja kompaktsema sõnastusevariandi, mida täiendab geograafia alajaotuses ümbritsevate riikide ja merede kirjeldus. Seda võib lugeda [http://en2.wikipedia.org/wiki/Talk:Russia siin]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 01:51, 21 Dec 2003 (UTC)

Selle artikliga peab midagi ette võtma. Enamik viitasid siia ei pea yldsegi mitte silmas praegust riiki. Äärmiselt eksitav ja häiriv. --Lulu 11:42, 18 august 2005 (UTC)

Meil on ju ka teiste riikide puhul nii. Näiteks "Eesti" all me esitame kogu Eesti ajaloo, mitte ainult Eesti vabariigi ajaloo. Aga eelmiste riikide kohta spetsiaalselt saab kirjutada artiklid, mille pealkirjaks on nende riikide nimed. Andres 03:53, 19 august 2005 (UTC)

Kas ei peaks sel juhul nimetama selle artikli Vene Föderatsiooniks ja Venemaa jätma maa, mitte riigi tarbeks? (Ühendkuningriigi juures on kyll umbes sada geograafi rivis, et kaitsta seda jubeda Suurbritannia ja veel jõledama Inglismaa eest, aga kus on nad siis, kui neid vaja läheb?) Kuidagi teisiti ei saa ju neil vahet teha - ja eesti Vikis on seda vahet hädasti vaja. --Oop 13:59, 18 august 2005 (UTC)

: Palun selgita, mida Sa pead silmas Venemaa kui maa all.

: Ühendkuningriigi nimetamine Suurbritanniaks on Vikipeedias aktsepteeritud, Inglismaa puhul ei ole lõplikku lahendust. Andres 03:53, 19 august 2005 (UTC)

::"Vene" Föderatsioonist on aruteludes pikalt juttu olnud. Kus lõppeb Venemaa (Россия) kui maa?

::Venemaad ja Suurbritanniat ei saa sama vitsaga mõõta. Inglastele on selge ja teada, kus on Inglismaa ja kust algab Šotimaa. Kaks kuningriiki on "ühendatud". USA puhul on samuti tegu "ühendatud" riikidega. Riigi nimi ei lange kokku ühegi tema osariigi või ajaloolise osa nimega. Venemaal on tegu Venemaa sisse liidetud territooriumitega, mida peetakse Venemaa "ajaloolisteks osadeks" sageli isegi pärast nende iseseisvumist (Eesti ja SRÜ sh). Lisaks puudub Venemaal teiste vabariikide ja muude rahvusautonoomiate seas üks - venelaste oma. Kuni neil oma kitsamalt piiritletud territoorium puudub, on kogu riik nende Venemaa, ehkki mõningate rahvusautonoomsete aladega. St Venemaa on 'jagatud' halduspiirkondadeks (osades elab etnilisi vähemusi, osades mitte), mitte ei koosne halduslikult kunagi üheks riigiks 'liitunud' aladest (khaani-, vürstiriigid jm). - Urmas 10:14, 19 august 2005 (UTC)
Hea kyll, see kõik on väga hea ja hariv, aga millised on lahenduse võimalused? Meil on lugematult artikleid, kus on viide artiklile Venemaa, kuid enamasti pole lugejatel selle viitega midagi peale hakata, kuna selles artiklis on jutt ainult praegusest riigist. --Lulu 10:40, 19 august 2005 (UTC)

Lahendus on see, et võtta ette ENE/EE ja lugeda, mida seal on kirjutatud artiklites "Venemaa" ja "Eesti". Kuidas lahutada sisult artikleid "Eesti NSV" ja "Eesti" on meil vikipeedias ju kenasti kirjas. Nt artiklis "Nõukogude Liit" ei kirjuta me Siberi alade loodusest, see jääb artiklisse "Venemaa". Venemaa on maa, mis hõlmab praegu teatud territooriumi, millest tuleks kirjutada. Lisaks on praeguse Venemaa alal olnud terve hulk ajaloolisi riike, mida tuleb mainida ja/või vajadusel nende ajaloost kokkuvõtlik lühiülevaade esitada. Pikemalt (nt üksikasjaline jutt sellista riikide piirimuutustest ja valitsedünastijatest) saab kirjutada vastavatele ajaloolistele riikidele pühendatud artiklites.

Viidad sellele artiklile peaks suuremalt jaolt paigas olema. Ettejuhtuvaid valesid (nt link "Venemaale" "Kiievi-Vene" asemel) tuleb tasapisi parandada. - Urmas 11:32, 19 august 2005 (UTC)
Tasapisi parandada... Hea kyll... Kuidas parandada näiteks järgmist lõiku:

Fjodor Mihailovitš Dostojevski (vene keeles Фёдор Миха́йлович Достое́вский; 11. november (vana kalendri järgi 30. oktoober) 1821 Moskva - 9. veebruar (vana kalendri järgi 28. jaanuar) 1881 Peterburi) oli Vene kirjanik,

? --Lulu 13:26, 19 august 2005 (UTC)

Kas "Vene kirjanik" või "vene kirjanik"? Siin võiks olla, vähemalt viimase variandi puhul, link "vene kirjandusele". - Urmas 16:31, 19 august 2005 (UTC)

: Jah, see oleks vist kõige parem. Aga minu meelest oleks täiesti õige öelda ka, et ta oli Venemaa kirjanik. Artiklisse Venemaa sobiks minu meelest ka väike alajaotus Venemaa kirjandusest. Andres 14. juuni 2007, kell 11:39 (UTC)
Palju aega mööda läinud (arutelust) ja midagi pole muutunud... minuarvates praegune artikkel tuleks liigutada teemasse Venemaa Föderatsioon (mis praegu siia suunab) ja siia panna täpsustuslehekülg umbes sellise jutuga:

Venemaa on kõnekeelne nimetus Eestist idas paikneva maa-ala ja riigi kohta. Ajajooksul on olnud kasutusel erinevad riigikorrad ning venemaa kosseisu on loetud erinevaid territooriume.
Ja siis tabel kus ajalooliste riikide nimed (mis loomulikult viitavad konkreetsele artiklile) ja daatumid millal see riigikord kehtis.

"Venemaa" on ju ka korrektne kirjakeelne lühendnimi Venemaa Föderatsiooni kohta. Riikide nimed jne võivad ju vabalt olla ka selles artiklis alajaotuses "Maa ja riik". Andres 14. juuni 2007, kell 11:39 (UTC)

: Minuarvates see põhjendus entsüklopeedias ei päde - siin peaks artikli pealkirjana kasutama ikka riigi ametlikku nime. Ka  tuleks siis see alajaotus "Maa ja riik" panna kõikidesse ajalooliste vene riikide artiklitesse (NSVL, impeerium jne) ja selle hooldamisega tekiks raskusi...

:: Kui artikkel oleks pühendatud ainult riigile, siis küll. Aga ta on pühendatud maale ja riigile. Ja just niisugune entsüklopeediate traditsioon on, kuigi põhimõtteliselt võiks ka teisiti. Minule ei tundu see ebakorrektsena. Artiklites Nõukogude Liidu või impeeriumi kohta ei ole minu arvates vajadust alajaotuse "Maa ja riik" järele, sest seal on jutt riigist, mitte maast. Ma ei saa aru, miks hooldamisega tekiks raskusi. Andres 14. juuni 2007, kell 12:39 (UTC)

::: Aga siis olekski ehk õige riigile pühendatud osa liigutada artikli "Venemaa Föderatsioon" alla ja maad puudutav osa (koos riikide loeteluga) jätta siia? Selle hooldamise raskusega pidasin silmas seda, et kui sektsioon "Maa ja riik" lisada kõikidesse erinevatesse vene riigi artiklitesse, siis nende uuendamine on tülikas. Saaks muidugi malli teha aga...

:::: Selles on oma loogika. Praeguse lähenemise kasuks võib öelda, et prioriteet on loomulik anda olevikule. Artiklis praegusest riigist ongi maa määratletud sekundaarsena praeguse riigi suhtes. Peale selle on niisugune esitusviis omane entsüklopeediate traditsioonile, mistõttu lugejale olels teistsugune esitusviis segadust tekitav.

:::: Kõigisse riigiartiklisse sellist alajaotust minu meelest küll vaja ei ole. See on vajalik juhul, kui maast ja praegusest riigist kirjutada ühes ja samas artiklis. Andres 15. juuni 2007, kell 00:05 (UTC)

Tegin alajaotuse "Maa ja riik". Sinna võib kirjutada Venemaa kui maa ja Venemaa riikide vahekorrast, samuti maast ilma riigita. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. august 2005, kell 07.41 (UTC)

Ikka seesama virisemine. Iga kord kui juhtun mõnest artiklist nägema viidet "Vene", kohe tean, et selle taga on artikkel "Venemaa", kus aga pole mitte mõhkugi antud artiklis käsitletava syndmuse või teema kohta. Näiteks: Põhjasõja käigus purustasid Vene suurtükid linnuse, mis on tollest ajast saadik varemetes. Millal ja kuidas peaks see asi saama korda tehtud? Ehk teha (kasvõi ajutise lahendusena) artikli algusse täpsustus. Umbes nii, et "See artikkel räägib riigist nimega "Venemaa Föderatsioon", nime "Venemaa" teiste tähenduste ja riikide kohta vaata..." Või mis? --Lulu 11. september 2005, kell 17.29 (UTC)

Minu meelest piisab sellest, kui kirjutada alajaotus "Maa ja riik" lõpuni. Artikkel algab ka ju "Venemaa", mitte "Venemaa Föderatsioon" ning seal on kirjutatud, et Venemaa on maa ja riik. Arvan, et tuleks viidata ikkagi "Venemaale", kuigi Venemaa piirid ja riigikord on muutunud. Venemaa on ju ikkagi Venemaa. Andres 11. september 2005, kell 18.03 (UTC)

:Äärmiselt keeruline on kirjutada eraldi artiklit "Venemaa" ja "Venemaa Föderatsioon" kohta. Kogu 'Venemaa Föderatsioon' ongi 'Venemaa', kõik, mis on Kremli võimu all, on 'Venemaa'. Öelda, et mõni Venemaa Föderatsiooni piirkond ei ole 'Venemaa', tähendab sisuliselt tunnistamist, et Moskval ei ole õigust sellele alale ja see tuleks (teoreetiliselt) kellelegi loovutada. Viimane pole aga mitte ainult vastuvõetamatu, vaid absoluutselt, täiesti mõeldamatu. Seepärast on nad üks ja seesama ja lahutamatud ja eristamatud.

:Ka on samad asjad 'Vene riik' ja 'Venemaa', st see riik, mille kogusid kokku / lõid Moskva valitsejad. - Urmas 12. september 2005, kell 07.03 (UTC)

Rahvaarv (2003)Rahvastiku tihedus145 537 2008,5 in/km²

Varasemad rahvastiku andmed tuleks kuskil säilitada. Andres 10. detsember 2005, kell 22.01 (UTC)
Rahvarv 2005: 143 474 200 Andres 21. august 2006, kell 13:42 (UTC)

Miks peaks sõna "president" juurest viitama loendile? Parem oleks minu meelest viidata artiklile "Venemaa president", kus räägitakse, mida see ametikoht endast kujutab. Loendile saab ka sealt viidata. Andres 9. märts 2006, kell 08.09 (UTC)
Sellist riiki nagu Venemaa Föderatsioon ei ole olemas. On olemas Vene Föderatsioon ehk Venemaa. Samuti võiks olla ühtne käsitlus aegade hämarusest tänapäevani välja. See juures pole ju oluline mis nimesid see riik on kandnud. Laiemas tähenduses on tegemist ikkagi Venemaaga.

Riigi nime on Venemaa Föderatsioon, vaata siia.

: Kas ei või olla tegemist väärülekandega vanast ÕS-ist? Eesti Vabariik on sõlminud hulgaliselt lepinguid (k.a. viimane ratifitseerimata piirileping) riigiga Vene Föderatsioon. Kas siis olematu riigiga? Ka Venemaa suursaatkond Eestis nimetab end Vene Föderatsiooni Suursaatkonnaks.

:: Ka viimases ÕS-is on Venemaa Föderatsioon. See on eesti kirjakeele norm. Me ei pea võtma eeskujuks diplomaatide väärpruuki. Artiklis võib muidugi mainida, et kasutatakse ka teist nimekuju. Andres 18. august 2007, kell 08:07 (UTC)

Läbib käsitlus on vajali, kuid me ei pääse mööda Vene NFSV ja Nõukogude Liidu erinevusest. Andres 17. august 2007, kell 09:36 (UTC)

: Jah seda küll, aga NSVL peaks kajastuma ka Venemaa ajaloos. Loomulikult siis pikem käsitlus ajalooliste riikide hulgas NSVL-ist eraldi.

:: Jah, peaks kajastuma küll, aga Nõukogude Liitu ja Venemaad ei saa ilma pikemata samastada. Andres 18. august 2007, kell 08:07 (UTC)

Minu meelest pole levinud nimekujust rääkides õige "Vene Föderatsioon" linkida, sest artikkel ei räägi nimekujust, vaid liiduvabariigist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. september 2007, kell 14:48 (UTC)

kas sellisel kujul kaardiesitlus sobib - pean silmas koordinaate ja mastaapi?--Hendrix 10. november 2007, kell 11:51 (UTC)

Ma muutsin malli "Riik". Vaata artiklis Haiti. - Urmas 10. november 2007, kell 12:16 (UTC)

Enne ühendamist ei olnud ainult vürstiriigid, vaid ka vabariigid. Andres 21. jaanuar 2009, kell 21:41 (UTC)
Kellelt see läbiarutamata ajuvälgatus lugeda Venemaa Keisririik samaväärseks Venemaaga? Kisub suur-vene šovinismiks, et kogu tsaaririigi "auks ja südametunnisuseks" oli suur ja võimas vene rahvas, muud rahvused aga mõttetu ballast?
Venemaaga võib samastada sisevenemaa kubermange aga mitte Poola Suurvürstiriiki, Soome Suurvürstiriiki, Balti riike ja ega ka Taga-Kaukaasiat ja Ukrainatki saa lugeda märkimist mitteväärivateks osakesteks-suurwene ripatsiteks NOSSER 13. märts 2009, kell 14:54 (UTC)

Vene impeerium oli impeerium nagu briti impeerium, selle vahega, et tema kolooniad (protektoraadid, sõltlasmaad jne) ei olnud emamaast merega lahutatud. Faktiline märkus: Poola oli kuningriik. Seda enam. --Improvisaator 13. märts 2009, kell 15:05 (UTC)

Kas me võime Prantsuse Vabariiki samastada Prantsusmaaga? Või Hispaania Kuningriiki Hispaaniaga? Andres 13. märts 2009, kell 14:57 (UTC)

: Prantsusmaa piirid pole oluliselt muutunud Napoleoni ajast peale (Elsass-Lotring välja arvatud), samuti Hispaania. Küsin vastu: kas me võime Habsburgide valdusi samastada Austriaga? Toetan NOSSERit. --Improvisaator 13. märts 2009, kell 15:28 (UTC)
Ei mõistnud demagoogia ridade vahelt vastust välja lugedaNOSSER 13. märts 2009, kell 15:20 (UTC)

Mul ei olnud mingit kavatsust demagoogiat rakendada. Sa kirjutasid: "Kisub suur-vene šovinismiks, et kogu tsaaririigi "auks ja südametunnisuseks" oli suur ja võimas vene rahvas, muud rahvused aga mõttetu ballast?"

Minu meelest on sama argumendiga vaidlustatav ka Prantsuse Vabariigi nimetamine Prantsusmaaks ja Hispaania Kuningriigi nimetamine Hispaaniaks?

Kui mingi riigi piirid muutuvad, siis see iseenesest ei ole minu meelest põhjus tema teisiti nimetamiseks.

Ma ei taha sellega öelda, et meil riikide nimetamisega üldse mingit probleemi poleks. Andres 13. märts 2009, kell 16:36 (UTC)

Muide, peale selle, ka praegu elab Venemaa koosseisus teisi rahvaid peale  venelaste. Andres 13. märts 2009, kell 16:37 (UTC)

Ka Venemaa Keisririigi piirid muutusid aja jooksul, nii et see nimetus ei ole seotud kindlate piiridega. Andres 13. märts 2009, kell 16:39 (UTC)
Nii ma seda küll ei mõelnud, et eraldi artiklit ei võiks olla. Andres 14. märts 2009, kell 06:29 (UTC)

See artikkel näeb praegu välja üsna sodi. Andres 21. jaanuar 2010, kell 16:08 (UTC)

Tõstatan sama teema, mida siin juba varemgi vaieldud. Ehk peaks tegema eraldi artiklid - Venemaa ja Venemaa Föderatsioon. Esimeses rääkida maast ning teises riigist. Võtame näiteks lause "Venemaa võttis ristiusu vastu 988. aastal." - No ega ei võtnud.--WooteleF 21. jaanuar 2010, kell 18:06 (UTC)

: Kui me sellist põhimõtet hakkame järgima, siis peaks iga riigi puhul kogu aeg kasutama ametlikku nime.

: Ristiusu võttis vastu Kiievi-Vene. Arvan, et spetsiaalseid nimesid tuleb vajaduse korral kasutada ajalooliste riikide kohta. Andres 21. jaanuar 2010, kell 19:19 (UTC)

Kuhu riigikorra alt välja võetud osa läks? Andres 14. detsember 2010, kell 00:56 (EET)

Venemaa riigihaldus. Taivo 14. detsember 2010, kell 01:11 (EET)
Minu teada keskmine oodatav eluiga on demograafias sama mis keskmine eluiga. Kui pole teisiti öeldud, siis mõeldakse keskmist eluiga sünnil. Andres 4. jaanuar 2011, kell 00:25 (EET)

Lugesin kusagilt, et siin tehakse vahet. Keskmine oodatav eluiga käib mingi vanusega koos, keskmine eluiga arvatakse sünnist. Sai vist segaselt öeldud, aga mõte on selles, et 100-aastase inimese keskmine oodatav eluiga on 4 aastat, aga keskmine eluiga on 104 aastat. Taivo 4. jaanuar 2011, kell 02:16 (EET)

:: See on minu meelest arusaamatus. Andres 4. jaanuar 2011, kell 09:27 (EET)

"Venemaa rahvaarv on alates 1993. aastast alkoholismiga seotud põhjustel vähenenud 6,6 miljoni inimese võrra"
Venemaa rahvastiku vähenemist ei ole põhjustanud ainult alkoholism.

Mõeldud on vist seda, et alkoholismiga seotud põhjuste arvele tuleb 6,6 miljonit surmajuhtumit aastatel 1993 kuni 2009. Allikas ei ole see ka päris selgelt kirjas, ja pole tegu päris korrektse sõnastusega. Praegune esitus ei ole muidugi hea, sest üks juhuslik teade on esile tõstetud. Andres 5. märts 2011, kell 10:44 (EET)

Siit on nüüd kogu ajaloo jaotis välja võetud. --Epp 3. oktoober 2012, kell 22:52 (EEST)

Panin tagasi. Andres (arutelu) 3. oktoober 2012, kell 23:21 (EEST)

Need koordinaadid päises on imelikud. Andres (arutelu) 3. oktoober 2012, kell 23:16 (EEST)
Venemaa on maa ja riik Euroopas ja Aasias. See lause on ikka suhteliselt väärakas. Venemaa on riik Euraasias oleks vast kõige kohasem. Suuresti puht Venemaa tõttu selline mõiste üldse loodud ju on, miks seda mitte kasutada siis. Juhul, kui see Euraasia ei sobi, siis ikkagi jääb küsimus: Miks Venemaa on maa ja riik? Mis paganama maa? Mõttetu ripats on see "maa" selles lauses ju.
Larts (arutelu) 18. aprill 2013, kell 21:43 (EEST)

Riigi nimi on ikkagi Venemaa Föderatsioon. Kui hakata teoretiseerima mis on Venemaa ja mis on tänapäevane VF siis on ju vajalik eristada venelaste asualad ja Vene riigiga liidetud alad, kuhu on asunud venelased mis tänapäeval tähistatakse ühisnimega Venemaa Föderatsioon--NOSSER (arutelu) 18. aprill 2013, kell 22:51 (EEST)

Euraasia ei sobi sellepärast, et Euraasia on manner, aga Venemaa territoorium hõlmab ka saari.

Võib-olla küll, et "maa" on ülearune. Andres (arutelu) 19. aprill 2013, kell 06:18 (EEST)
Jutt ajavöönditest on kahemõtteline. Kehtestatud ajavööndeid on 9, aga kui rääkida ulatumisest, siis neid on võib-olla tõesti 11. Tuleks kuidagi teisiti sõnastada. Andres (arutelu) 19. detsember 2013, kell 01:09 (EET)

Infokasti on pandud kaart, millel Krimmi on kujutatud Venemaa vaidlusaluse territooriumina. Aga legendi ei ole, ja seda ei saagi vist infokasti panna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 21. märts 2014, kell 20:08 (EET)

Ole hea, Andres, ja selgita, mis selles redaktsioonis Sinu meelest valesti oli? 88.196.28.229 24. märts 2014, kell 17:03 (EET)

Nime alajaotuses ma aktsepteerisin esimest parandust, tegin selle pisut ümber. Edasi olid alused pandud rajavasse käändesse, mida ei peeta keeleliselt heaks, ja Venemaa ametliku nime vene-eesti transkriptsioon asendati muu latinisatsiooniga. Me oleme nendes kohtades kasutanud vene-eesti transkriptsiooni. Andres (arutelu) 24. märts 2014, kell 17:20 (EET)

:Venemaa (vene keeles Россия Rossija), ametliku nimetusega Venemaa Föderatsioon (vene keeles Российская Федерация Rossijskaja Federacija), on riik Euroopas ja Aasias. - Artikli määratluses peaks ikkagi ära toodud olema ka maa nimekujud originaalis; transkriptsioon on võetud KNAB-ist. Keelelise märkusega aluse käände suhtes nõus. 88.196.28.229 24. märts 2014, kell 18:18 (EET)

:: Nimevariandid teevad esimese lause kohmakaks. Arvan, et neid ei tarvitse sinna panna, kui nad on samas kõrval esile tõstetud või kui nimest on juttu tagapool. See, mille KNABist leidsid on transliteratsioon. 193.40.10.180 24. märts 2014, kell 19:02 (EET)

:::Siis tuleks sama järjekindel olla kõigi maade artiklitega. Võrdle näiteks Saksamaa, Rootsi, Taani, Holland, Sloveenia jne. Arvan sellegipoolest, et ametlik riiginimi peaks kohe alguses olema rasvaselt ära toodud. Isegi kui see on kõrval infotabelis olemas, ei pruugi seda ju märgata. Ja allpool otsida? 88.196.28.229 24. märts 2014, kell 20:53 (EET)

:::: Olen põhimõtteliselt nõus, et infokastis tohiks olla ainult dubleeriv materjal. See on ka tõsi, et esilause ei tohiks liiga koormatud olla, samas aga on isukuartiklites samasugused keerulised esilaused. Andres (arutelu) 25. märts 2014, kell 08:53 (EET)

2010. aasta rahvaloendus näitas 4116 siberlast. Ei tea, kui õige on väide, et need inimesed vastandavad end moskvalastele. Erinev meedia võib kirjutada mida iganes. Võib-olla on need Siberis sündinud ja segaperedes üleskasvanud inimesed, kes ei osanud enda rahvust määrata, nimetades end lihtsalt siberlasteks.Fiu-Vro (arutelu) 8. august 2014, kell 00:49 (EEST)
----
Kas keeletoimetamise märkuse eemaldamine oli põhjendatud? Velirand (arutelu) 19. juuli 2019, kell 14:23 (EEST)

Võiks panna artikli taas kaitse alla ja sedakorda pikemaks ajaks - nt keelata IP-dele redigeerimine kuni oktoobri alguseni. Nagu näha, sodimine jätkub. Metzziga (arutelu) 11. september 2022, kell 10:35 (EEST)

Selle riigi ametlik nimi eesti keeles on selgesti loetav tema esinduse uksel:
"VENE FÖDERATSIOONI SAATKOND EESTI VABARIIGIS".

Vt Arutelu:Venemaa suursaatkond Eestis. Pikne 15. jaanuar 2023, kell 17:25 (EET)


Arutelu:Euroopa

Artikli algvariant on pärit ENEKE-sest. Andres 23:10, 20 Dec 2003 (UTC)

Euroopa on suuruselt neljas maailmajagu.
Euroopa on väga tihedalt asustatud,siin on rohkem linnu ja suurlinnu kui teistes  maailmajagudes.
----
Kas Suur-Kaukasuse peaahelik on sama mis Peaahelik? Andres 14:18, 1 May 2005 (UTC)
Ei oska öelda, aga küllap vist. Siim 14:23, 1 May 2005 (UTC)

"Teised regioonid" ei haaku: "Euroopa regioonid" all on toodud eri allikate (ÜRO ja Eesti kooliõpikud) kasutatava sisejaotuse kirjeldus. "Teised regioonid" aga kirjeldab ükskuid regioone, mitte mõne allika pakutavat sisejaotust. Kagu-Euroopa kirjeldus peaks olema eraldi artiklis Kagu-Euroopa. - Urmas 23. september 2007, kell 11:19 (UTC)

Siis lihtsalt "Vaata ka"? Geonarva 23. september 2007, kell 11:28 (UTC)

:Jah. Kui sinna mahub. Oleks muidugi kena, kui Ida-, Vahe-, Kesk-, Lõuna-, Taga- ja kõik muud sinna saaks. - Urmas 23. september 2007, kell 11:32 (UTC)
Kaardist Europe countries map et.png jääb mulje, et Iraak, Iraan, Süüria jne on Euroopa maad. --Metsavend 8. detsember 2008, kell 17:50 (UTC)
Võtsin selle kaardi välja, sest sellega pole sellisel kujul midagi peale hakata. Andres 8. detsember 2008, kell 18:36 (UTC)
----
Kas viimane parandus on õige? Andres (arutelu) 13. veebruar 2019, kell 22:48 (EET)


Arutelu:Läti

Siin on inglisekeelsest vikipeediast võetud tekst, mis on osaliselt eesti keelde tõlgitud. Me ei pea teksti üks-ühele üle võtma. Pildid tuleb eesti vikipeediasse üles laadida.
Teen ettepaneku kasutada eeskujuna artiklit Albaania. Tolle artikli näitel võib ka üldist formaati arutada. Andres 00:06, 21 Dec 2003 (UTC)
See on hea idee. Albaania on artikkel, kus minu meelest veel andmed korduvad, kuid kui seda redigeerida, siis saab hea artikli. Sellinie inglise wikipedia artikli stiil on minu meelest igati kompaktne ja holpsasti kasutatav. Samuti saab linkide kaudu seda kergesti kasutada ja sygavamalt taiendada.
Ma praegu kirjutan need venemaa piirkonnad sinna avalehele, kuid edaspidi tuleb nad paigutada kuskile, kus on neid mugavam vaaadata. Neid on palju.---Egon 00:13, 21 Dec 2003 (UTC)

Minul isiklikult on mitmeid asju, mis mulle inglisekeelse Vikipeedia maadekirjelduste formaadi puhul ei meeldi. Aga eks me saame neid asju siis Albaania näitel arutada. Andres 00:23, 21 Dec 2003 (UTC)

Me töötasime Egoniga välja  tabeli esialgse formaadi (näiteks artiklis Albaania). Me eeldame, et see formaat peaks olema kõigi maade puhul enam-vähem ühesugune. Kui teha selles formaadis mingeid parandusi, siis tuleks need teha igal pool. Näiteks ma asendasin "ajatsooni" igal pool "ajavööndiga", mis on tõesti õige eestikeelne sõna.
Välislinkide puhul tuleb hoolitseda selle eest, et oleks ühemõtteliselt arusaadav, et need viivad väljapoole Vikipeediat.
Mina isiklikult ei ole veendunud, et Euroopa Liidu liikmesriikide nimekirja on vaja artikli lõppu viia. See on osa üldisest poliitikast, mille kohaselt kui mingid asjad (või neid käsitlevad artiklid) kuuluvad loomu poolest ühte seeriaase, siis on soovitatav paigutada artiklisse lingid, mis viivad teiste samalaadsete asjade (artiklite) juurde.
Meil ei ole ühtset lahendust, kuidas teavitada artikli alguses ametlikest ja mitteametlikest nimedest. Andres 00:37, 21 Dec 2003 (UTC)

Mina teen ettepaneku tuua ametlikud nimetused kohalikes keeltes ja eesti keeles tabelisse, sinna yles, kuid mitteametlikud nimeversioonid voiks olla margitud esimeses, riiki tutvustavas lõigus. Samuti nõustun ma, et Euroopa Liidu mainimine seal all on mittevajalik. --Egon

: See on siis see variant, mis on inglisekeelses Vikipeedias kasutusel. Aga tal on ka mõned puudused. Nimelt ei ole otseselt öeldud, et tabeli kohal on tegemist ametliku variandiga. Peale selle, on olemas ka niisugune asi nagu ametlik lühendatud variant. Tegelikult ma ei tea, kas ma Venemaa puhul kirjutasin selles suhtes kõik õigesti. Ja teine puudus on see, et algust lugedes ei pruugi tabeli kohal olevat nime tähele panna.

: Mulle isiklikult tundub säärane tabel üldse liiga kirev ja tähelepanu hajutav. Aga see on ilmselt minu eripära. Mina eelistaksin leida andmeid sisukorra abil. Aga on muidugi tõsi, et mõningaid fakte, nagu näiteks üladomeen, saab tabeli kujul kõige paremini edastada. Andres 01:08, 21 Dec 2003 (UTC)

Minu meelest ei peaks viitama mitte artiklile "Läti riigipeade loend", vaid artiklile "Läti president", kus oleks juttu sellest ametikohast (institutsioonist). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:26, 7 Feb 2005 (UTC)

:rahvaarv (2003)  2 331 500

rahvastiku tihedus 36 in/km² Andres 22. märts 2006, kell 13.31 (UTC)

rahvaarv = 2 294 000 (2006) Andres 15. märts 2007, kell 15:22 (UTC)

rahvaarv = 2 276 300 (2008) Andres 10. aprill 2009, kell 09:35 (UTC)

rahvaarv = 2 267 886 (2009) Andres 19. veebruar 2010, kell 23:47 (UTC)
----
Valitsusjuhtide nimed on valesti, ilma diakriitiliste märkideta. Andres 29. oktoober 2006, kell 11:24 (UTC)
----
USA dollari ja Eesti krooni vaheline kurss ei ole püsiv. See muutub ka aasta jooksul. Sellisel kujul Eesti kroonides ei ole mõtet kirjutada. Andres 6. aprill 2007, kell 16:12 (UTC)

Peaks olema mingi aasta keskmine. Mingitmoodi on need tulemused ju ka dollaritesse arvutada. Tuleks lihtsalt nö tagasi pöörata. - Urmas 6. aprill 2007, kell 16:50 (UTC)
----
Ülekaalus toiduainetööstus.

See on arusaamatu ja tuindub ebatõenäoline. Andres 18. aprill 2007, kell 23:36 (UTC)
----
Kask ei ole puuliik. Andres 10. aprill 2009, kell 09:37 (UTC)
----
Niisugune mahukas täiendus on kahtlane.
Kas tõesti sõna "novads" ei tõlgita? Andres 21. juuni 2009, kell 06:00 (UTC)

KNAB-i järgi on see "piirkond". Andres 21. juuni 2009, kell 08:58 (UTC)

: Püüdsin leida eestikeelset vastet aga see on keeruline. Novadsite kohta öeldakse Eesti meedias novads, vald, piirkond, regioon ja inglise keelde tõlgitakse seda veel ka maakonnana. Kuna ühest vastet ma veel leidnud pole, siis ma jätsin selle sama nimega nagu ta läti keeles on.

:: Me järgime KNAB-i. Seal on novads tõlgitud  "piirkonnaks", teeme meie ka nii. Vald on pagasts. Andres 21. juuni 2009, kell 20:48 (UTC)
Mul tekkis aga küsimus, mispärast sissejuhatuses/juhtlõigus need asjad kõik lahti eraldi lõikudeks tiriti? Niipalju kui ma aru saan on tegemist sissejuhatusega ja seal ei pea kõiki teemapunkte eristama, sest see on kokkuvõtte eest, kus antakse üle kõik kõige tähtsam. Kõik see on ju hilisemalt igas peatükis eraldi üle korratud ja täpsemalt lahti seletatud. Sellisena nagu ta praegu on, näeb ta väga kahtlane välja. Andry2109 21. juuni 2009, kell 19:55 (UTC)

Põhimõtteliselt Sul on õigus, aga sissejuhatuses pole vaja nii palju asju üle korrata. Täiesti erilaadsete asjade kuhjamine ühte lõiku ja isegi ühte lausesse on imelik. Sissejuhatuses tuleks kirjeldada asendit, samuti ära tuua pindala ja rahvaarv. Euroopa Liitu ja NATO-t võib ka mainida, ülejäänud asjad (sealhulgas piiride pikkus) on ülearused. Neist võib kuskil allpool rääkida. Vaata artiklit Norra. Andres 21. juuni 2009, kell 20:43 (UTC)
----
Läti endised 26 regiooni rühmitusid mitteametlikult Riia linnaks ja neljaks ajalooliseks regiooniks:

See on arusaamatu: 26 regiooni? Andres 30. august 2009, kell 06:25 (UTC)
See, mis infokastis iseseisvuse rubriigis on, on liiga detailne. Infokasti ei saa nii palju detaile panna.
Haldusjaotus ei sobi siia mallina. Andres 30. august 2009, kell 06:25 (UTC)
----
Kas läti keel on riigikeel või ametlik keel? --Epp 4. märts 2010, kell 16:35 (UTC)

Ta on riigikeel ja ametlik keel. Andres 4. märts 2010, kell 19:53 (UTC)

: Ma sellepärast küsisin, et nüüd on tabelis kaks rida keele kohta; ja enne tänast täiendust riigikeelt mingil põhjusel kirjas ei olnud. Teiste riikide puhul on tabelis kas üks või teine, aga mitte mõlemad. --Epp 4. märts 2010, kell 21:05 (UTC)

:: Kahte pole antud juhul tarvis küll, piisaks riigikeelest. Andres 4. märts 2010, kell 21:37 (UTC)
----
Ma ei tea, kas ajakohastamismärkust on tarvis, aga tõstsin selle lõpust algusesse. Andres 7. november 2010, kell 11:05 (EET)
----
Lõikude vahele pandud vaata-mallid teevad minu meelest artikli väljanägemise koledaks ja esituse segaseks. Vaata-mallid on mõeldud kasutamiseks alapealkirjade all. Andres 23. mai 2011, kell 07:27 (EEST)
----
Võiks ju artikli taastada
----
Korrigeerisin veidi, liivakivi paljandub ka peale Koiva muude jõgede ääres. - Melilac (arutelu) 21. jaanuar 2017, kell 19:04 (EET)

Artiklist välja võetud. --Morel 17. jaanuar 2012, kell 17:14 (EET)
Põhiseaduse tekst koos siselinkidega sobiks artiklisse Läti põhiseadus. Andres 23. jaanuar 2012, kell 00:30 (EET)

Nojah, ainult ma ei tea, kes selle tõlkinud on ja mis allikast. Lisatud oli aadressilt 46.131.71.186, aga see on selle aadressi ainus kaastöö--Morel 23. jaanuar 2012, kell 00:44 (EET)

Terviktekst sobiks paremini Vikitekstides, juhul kui tegu on ametliku tõlkega, mis pole autoriõigusega kaitstud. 88.196.241.249 23. jaanuar 2012, kell 09:44 (EET)
----
Ajaloo alajaotus või vähemalt mingi kokkuvõte sellest tuleb tagasi panna. Andres (arutelu) 6. aprill 2012, kell 20:39 (EEST)
----
"Lätile ei kuulu saari ega asumaid." Kas seda on vaja ära märkida, et Lätile ei kuulu asumaid? Keegi ju ei eeldagi, et kuuluks 90.191.119.98 18. jaanuar 2013, kell 19:24 (EET)

Kas on kuidagi enesestmõistetav, et nt Taanil on olnud ja mingid meretagused alad on siiani, Lätil (=Kuramaal) ka olid, aga enam ei ole? --Oop (arutelu) 19. jaanuar 2013, kell 09:58 (EET)

:Kuramaa Hertsogiriik ja Läti Vabariik on siiski kaks hoopis eri riiki. Ei ole nagu kuulda olnud, et praegune Läti Vabariik peaks ennast kuidagi omaaegse Kuramaa Hertsogiriigi õigusjärglaseks. Pealgi oli Kuramaa Hertsogiriik ju formaalselt Poola koosseisus. 90.191.119.98 19. jaanuar 2013, kell 10:55 (EET)

::Ka mulle tundub see tarbetu märkusena.--WooteleF (arutelu) 19. jaanuar 2013, kell 12:43 (EET)

Mitmed lingid tulevad märksõnale Lätimaa. Kas see on Liivimaa Läti alad? Või Läti teatud ala ajalooline nimetus, nagu on Eestimaa--Bioneer1 (arutelu) 8. detsember 2014, kell 15:35 (EET)
----
Vana elanike arv: 1 997 500 (1.05.2014) http://www.csb.gov.lv/notikumi/iedzivotaju-skaits-samazinas-2-miljonu-robeza-parkapta-39638.html Velirand (arutelu) 22. jaanuar 2016, kell 16:15 (EET)
----
Nüüd on need lingid olemas artiklis Läti olümpiamängudel, arvan, et siit võib ära võtta. Andres (arutelu) 24. aprill 2016, kell 13:34 (EEST)
----
"Fakte Lätist" ei ole sobiv pealkiri ega sobivalt vormistatud.
*Läti Esimese Partei/Läti Tee esimees, ühenduse Hea Läti Eest liider Ainars Šlesers soovitab Lätil hakata oma kodakondsust müüma kõigile soovijatele, kes on selle eest valmis maksma miljon eurot., e24.ee, 10. märts 2011

Võtsin selle lingi välja, sest see ei vii õigesse kohta. Ma ei tea, kas see on kuskil alles ega kui usaldatav viidatud sait on. Andres (arutelu) 8. juuli 2016, kell 13:08 (EEST). Mul on veel see asi, et kui ma kunagi vikisee sisse läksin oli Läti lipu all ka Läti NSV lipp ja Läti NSV vapp. Parandasin selle ära, aga juba kohe pärast muutmist vaatas mulle jääle see vastu.


Arutelu:Venemaa haldusjaotus

Aga eestikeelses haalduses on ja Samaara, mitte Samara? --Egon 02:11, 21 Dec 2003 (UTC)

Häälduses on muidugi "Samaara", ja varem ka kirjutati nii (erandlikult), aga need erandid on nüüd ära kaotatud. Andres 02:35, 21 Dec 2003 (UTC)

ГОРОДА ФЕДЕРАЛЬНОГО ЗНАЧЕНИЯ on ametlikult. Egon

Võtsin "Keskalluvusega linnad" sellestsamast Peeter Pälli teatmikust, mida Urmaski kasutab. Otsetõlge vene keelest oleks "föderaalse tähtsusega linnad"? Kas see tähendab, et nad on föderatsiooni subjektid?

Igal juhul ei ole minu meelest õige öelda "föderaallinnad", sest see tähendaks, et linnad ise on föderatsioonid. Andres 02:35, 21 Dec 2003 (UTC)

Selleks et saada rajoonide õigeid eestikeelseid nimetusi, tuleb kõigepealt uurida, millisest nimest rajooni nimi on tuletatud. Seda ei saa öelda lihtsalt rajooni nime põhjal. Andres 02:57, 21 Dec 2003 (UTC)

See on suurepärane, et Sa kasutad EKI andmeid. Tõsi küll, minule jääb arusaamatuks, miks nad kasutavad selliseid rajooninimesid, kui Šovgenov ja Teutšež on isikunimed. Andres 03:24, 21 Dec 2003 (UTC)

Jah, eestikeelne versioon on EKI-st kuid venekeelne on siit: http://postindex.otrok.ru/index.html --Egon 03:27, 21 Dec 2003 (UTC)

: Ma vaatasin ka neid postiindekseid, ja sealt oli kohe näha, kas rajoonis on mõni asula, mille järgi rajoon on nime saanud. Šovgenovi ja Teutšeži rajoonis ei ole. Aga Maikopis on Šovgenovi tänav ja Teutšež on tähtis tegelane, kes on entsüklopeediaski sees. Siiagi tuleb panna. Võib-olla küll, et EKI-s on säärane reegel, et sellisel juhul jäetakse rajooni nimi tõlkimata, aga mina seda küll ei poolda. Andres 03:46, 21 Dec 2003 (UTC)

See artikkel kisub kuidagi pikaks...Egon

: Jah, ega vist kõiki Venemaa rajoone ei saa ühte artiklisse panna. Pealegi muutub siis oblastite jms loetelu ebaülevaatlikuks. Ma arvan, et mõistlik oleks esitada rajoonide loetelu iga oblssti artiklis. Andres 04:08, 21 Dec 2003 (UTC)

Mul tekkis probleem. Nimelt EKI-poolt pakutav andmebaas on natukene vananenud vorreldes selle Venemaa posti-indekite andmebaasiga ja ma ei saa kolmele rajoonile tolke kinnitust. --Egon

Mis rajoonid need on? Palun anna lingid vastavatele lehekülgedele postiindeksite loetelus.
Andres 14:12, 21 Dec 2003 (UTC)
Nii:
EKI pakub kolm sellist, mida venekeelses pole: Aunuse rajoon, Karhumäe rajoon, Äänisranna rajoon
Venemaa postiindeksite poolt pakutavad, mis ei klapi on: Прионежский р-н, Медвежьегорский р-н,
Ja http://postindex.otrok.ru/10/0.html on Karjala postiindeksite loetelu.

: Selge pilt, ma saab aru.
Aunuse on Олонецкий, Karhumäe on Медвежьегорский, Äänisranna on Медвежьегорский. Andres 14:29, 21 Dec 2003 (UTC)
Kumb on tegelik Медвежьегорский?

Palun vabandust, Karhumäe on Медвежьегорский, Äänisranna on Прионежский.
Andres 14:41, 21 Dec 2003 (UTC)

Kui juba on numbritega kaart, siis tuleb ka teksti numbrid kirjutada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. juuli 2006, kell 07.03 (UTC)

Kas varasemalt oli oblastide nimeks kubermangud, sest kui vene inimestest artikleid teha, siis tekib probleem sünnikoha märkuga, kui need mõisted on teoreetiliselt samad --Dj Capricorn 17. oktoober 2006, kell 14:20 (UTC)

Tuleb märkida see haldusüksus, mis eksisteeris inimese sünni ajal. Kui see pole teada, võib selle ära jätta. Andres 17. oktoober 2006, kell 15:08 (UTC)
----
Ma ei saa natuke aru, miks peaaegu kõik Venemaa vabariigid nimetatakse "... Vabariik", aga Komi Vabariik ja Burjaatia Vabariik nimetatakse lihtsalt Komi ja Burjaatia. Geonarva 29. detsember 2007, kell 21:45 (UTC)

Ma pooldaksin kõigi puhul "Vabariigi" ärajätmist, sest seal ei ole juttu ainult praegusest haldusüksusest. Andres 30. detsember 2007, kell 10:34 (UTC)

:Kas see tähendab, et tuleb olukorda muutuda? Geonarva 30. detsember 2007, kell 10:39 (UTC)

:: Jah. Andres 30. detsember 2007, kell 14:25 (UTC)

:::Ei saanud teisaldada artikleid Kalmõkkia Vabariik, Tšetšeeni Vabariik ja Karjala Vabariik. Geonarva 30. detsember 2007, kell 20:59 (UTC)

:::: Kalmõkkia teisaldasin ära. Tšetšeeni Vabariik ja Karjala Vabariik las jäävad. Andres 30. detsember 2007, kell 21:31 (UTC)
----
Kuhu panna viided endisele Venemaa osedele (nt Ust-Orda Burjaadi  autonoomsele ringkonnale? Geonarva 1. jaanuar 2008, kell 12:51 (UTC)

Üks võimalus on teha eraldi alajaotus haldusjaotuse ajaloost. Andres 1. jaanuar 2008, kell 12:57 (UTC)
----
Ainult kahel neist on piir kolme välisriigiga. Need on Pihkva oblast, millel on piir Eesti, Läti ja Valgevenega, ning Altai Vabariik, millel on piir Kasahstani, Hiina ja Mongooliaga.

Välja võetud. 90.190.71.25 6. detsember 2015, kell 21:50 (EET)

:See on tagasi pandud. Minu meelest ei peaks selliste "faktidega" entsüklopeediat koormama, see ei ole Kuldvillak. Kas tõesti tuleks nüüd samamoodi üles lugeda ka ühe ja kahe välisriigiga piirnevad föderatsiooni subjektid? 90.190.71.25 7. detsember 2015, kell 00:31 (EET)

:: Jah, need faktid on esitatud olulisematena, kui need on. Samas aga minu meelest pole põhjust, miks need Vikipeedias üldse ei võiks olla. Andres (arutelu) 7. detsember 2015, kell 12:00 (EET)

:: Võib-olla see sobib paremini artiklisse Venemaa piir. Andres (arutelu) 7. detsember 2015, kell 12:05 (EET)

:::Seesuguste andmete õige koht on vastavate haldusüksuste artiklites, geograafilise asendi kirjelduses. 90.190.71.25 7. detsember 2015, kell 17:19 (EET)

:::: Statistilisi andmeid ei saa esitada hajutatult. Andres (arutelu) 9. detsember 2015, kell 00:33 (EET)

:::::See ei ole statistika, vaid jutt rubriigist "Kas teadsid, et" või "Uut ja huvitavat". 90.190.71.25 10. detsember 2015, kell 10:30 (EET)

:::::: No mõlemad väited on õiged. Ma ei näe põhjust, miks seda laadi juttu ei võiks Vikipeedias üldse olla. Andres (arutelu) 10. detsember 2015, kell 16:12 (EET)

:::::::See, et Pihkva oblastil on piir Eesti, Läti ja Valgevenega ning et Altai Vabariigil on piir Kasahstani, Hiina ja Mongooliaga, ei ole Venemaa haldusjaotuse teema. Jään selle juurde, et sellest tuleb rääkida vastavalt Pihkva oblasti ja Altai Vabariigi artiklis geograafilise asendi kirjelduses. Ka sinu pakutud artikkel Venemaa piir oleks selleks sobiv koht. 90.190.71.25 10. detsember 2015, kell 17:17 (EET)
----
Miks kaart välja võeti? Velirand (arutelu) 7. detsember 2015, kell 12:59 (EET)

Panin tagasi.--Juhan121 (arutelu) 7. detsember 2015, kell 17:01 (EET)

:Kaart on jälle välja võetud. Ja põhjusega - sellel kujutatud Krimmi pärast. Oskab keegi Krimmi sealt ära võtta, saaks kaardi tagasi panna? 90.190.71.25 8. detsember 2015, kell 00:33 (EET)

::Iseenesest kõlbab ka seesama kaart. Kui tähele paned siis Krimm ja Sevastopol on sellel triibulised ehk siis mitte sellised nagu muu ala. Vaja on kaardi kirjeldust parandada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. detsember 2015, kell 00:48 (EET)

:::Leidsin commonsist Krimmita kaardi. Panen nüüd tagasi. 90.190.71.25 8. detsember 2015, kell 01:45 (EET)
----
loogiline oleks siin ka Bajkongõri kui keskalluvusega linna mainida, aga kuidas seda teha?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. detsember 2015, kell 00:59 (EET)

Võibolla artikli sissejuhatavas osas lause-paariga - nii nagu praegu on Bajkongõri artiklis? 90.190.71.25 8. detsember 2015, kell 01:45 (EET)

:Kasastani artikli all on mainitud. Tegemist on renditud maaga. Õiguslikult kuulub Kasastanile. Saatkonna alasid kah ei loeta riigi juurde kuuluvaks. Erkki Laaneoks (arutelu) 5. veebruar 2022, kell 00:22 (EET)

Lisasin nimekirja asemel tabeli koos üldandmetega. Kas siia võiks lisada veel asutamisaasta ja ringkonna? Ingliskeelsel variandil on lisaks veel hulga asju, mis on vast ebavajalikud. Mis arvatakse?
Enne oli loendis ka haldusüksuse venekeelne nimetus, aga ruumi ning ebavajalikkuse tõttu ei pannud tabelisse. Erkki Laaneoks (arutelu) 5. veebruar 2022, kell 00:30 (EET)

See tabel võiks olla artiklis föderatsiooni subjekt, millele esimeses lauses on viidatud. Artikli keelelingid on praegu millegipärast pigem selle teise seni puuduva artikli kohta. Vahetan keelelingid ära. Siin artiklis tuleks kirjutada ka teist tüüpi haldusüksustest, haldusterritoriaalsest korraldusest üldisemalt ja ajaloost. Pikne 5. veebruar 2022, kell 17:01 (EET)
Kuulge seal loetelus ei lähe ükski number tegeliku haldusüksusega kaardil praegu kokku. Kuigi niimoodi väidetakse.

Kontrollisin pisteliselt ja ei leidnud praegu selliseid haldusüksusi, mis ei lähe numbriga kokku. Mõeldud on seda teist numbritega veergu, mille päises on "Nr". Pikne 7. märts 2024, kell 22:56 (EET)