Arutelu:Käru valla lipp

"Käru valla lipp koosneb kahest osast. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2. Lipu vardapoolne 1/2 pikkune osa koosneb kollasest taustast, millel kujutatud sinises värvis poolt ratast. Lipu teine, 1/2 -pikkune osa, koosneb sinisest taustast, millel kujutatud teine pool ratast kollases värvitoonis."

-- Käru valla põhimäärus-est (25.03.2003) (NB.: MS Wordi formaadis; HTML versioon Googlist)
"Valla lipuks on täisnurkne riidekangas, mille laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11 ühikut ja normaalsuurus 105 x 165 cm. Lipp on pikuti poolitatud: vardapoolne osa sinine, lehviv osa kollane. Lipul on vastandvärvides kaheksakodaraline ratas."

-- Riigikantselei kirjeldus

* Riigikantselei sümboolika lehekülg Käru valla sümboolikast
* Käru valla kodulehe sümboolika leht
----

Mis teksti nüüd uskuda? ja kas neid Riigikantselei ja valdade põhimääruste tekste võib üks-ühele siia kopeerida? --TarmoK 14:10, 23 Mar 2005 (UTC)

Esiteks, nende kahe teksti vahel ei ole vastuolu (ei, siiski, vastuolu on pikkuse ja laiuse suhte osas), vaid nad täiendavad teineteist. Minu meelest võib mõlemat vabalt kasutada, kuid neist tuleb kokku monteerida tekst, kus mõlemas tekstis sisalduv info oleks täielikult olemas. Vastuolulise osa puhul tuleb öelda, et ühe allika järgi nii, teise järgi naa. Muidugi võib ka olla, et üjs neist eksib või on vananenud. Seda võiks järele küsida. Andres 14:49, 23 Mar 2005 (UTC)

: Tegelikult on ka teine vastuolu:

: Riigikantselei: "...vardapoolne osa sinine, lehviv osa kollane..."

: Valla pöhimäärus: "Lipu vardapoolne 1/2 pikkune osa koosneb kollasest taustast, ... Lipu teine, 1/2 -pikkune osa, koosneb sinisest taustast.."

: Arvatavasti on Riigikantselei oma vananenud (taustal kõlab usalduse murenemise hääli), kui seal loeb kuupäevades 1992 ja 1999. Valla kodulehel on nagu kombinatsioon neist kahest kirjeldusest veel kõige tipuks :o) Ju vist on kõikse parem võtta see tekst sealt põhjaks.

: Andres, ja ka teised asjaga rohkem kursis, kui vabalt neid allikaid võib kasutada, mul endal on tunne (ilma ühegi konkreetse allikata) et kuna need on ametlikud tekstid siis neid võib vabalt kopeerida siia, pannes sulgudesse vaid viite(?).

:: Arvan ka, et võib. Mina isiklikult kasutaksin neid toimetatud kujul ning lisaksin allika (dokumendi rekvisiidid). Andres 15:52, 23 Mar 2005 (UTC)

: ja teine küsimus, mis mind tegelikult palju rohkem huvitab, kas kusagil on olemas ka korralikke (maakondade, linnade, valdade) lippude ja vappide graafilisi juhiseid (jooniseid)? Siis selliseid mille järgi võiks huviline ise joonistada lipu ja vapi oma käega valmis ( a la siinsel juhul "ratta läbi mõõt, kodara paksus, värvide PANTONE numbrid jne."). (näiteks nagu EL lippul) Pregugi vaadates näiteks neid Käru valla omi on lipp ühe kollasega ja vapp teisega. --TarmoK 15:42, 23 Mar 2005 (UTC)


Arutelu:Holland

Siin peaks olema juttu sellest, et Amsterdamis on kanep legaalne, samuti muudest droogide sallivusega seotud seadusandluse eripäradest Hollandis.

Minu meelest on siin segadus. Jutt ei ole Madalmaade kuningriigist, mis hõlmab ka Aruba ja Hollandi Antillid, vaid Euroopa maast Hollandist, mis on Madalmaade kuningriigi osa. Andres 08:33, 7 Apr 2005 (UTC)

Mina olen nii aru saanud et siinne artikkel peaks olema, just Madalmaade Kuningriigist (või on siis infotabel ekslik), see on siis ametlik nimi riigile mida tavanimena kutsutakse Holland (ehk Madalmaad) (vt. EKI - Maailma maade nimed). Ja Madalmaade Kuningriik koosneb Madalmaadest (siis Lääne-Euroopas asuv maa) ja autonoomsed piirkonnad Kariibidel. Segadus tuleb minu meelest sealt et nimega Holland (ja ka Madalmaad) kutsutakse eesti keeles nii kogu kuningriiki kui ka kuningriigi euroopa osa, olenevalt kontekstist (või vahel ka teadmatusest).

Proovisin leida kusagilt ametliku ja selget seletust neile nimedele ja eri riigi osade suhetele, kuid ei leidnud midagi selget. Inglise (:en:Netherlands vs. :en:Kingdom of the Netherlands) ja hollandi (:nl:Nederland vs. :nl:Koninkrijk der Nederlanden) vikidest saab ehk ülevaate.

Peaks kokku leppima et mis artikkel räägib millest ja lisama vastava(d) artikli(d), kus sissejuhatuses on selget öeldud millest jutt. (ja siis ka lingid ära parandama) --TarmoK 11:28, 7 Apr 2005 (UTC)

: ja veel lisaks: inglise vikis (:en:Netherlands#Naming conventions) on kenasti selgitatud seda Holland vs. Madalmaad nime kasutamist. Ja ma arvan et me peaksime samuti kasutama nimetust madalmaad kui räägime kogu riigist (ei meeldinud meile ju ka kui meid NSVL-i ajal venelasteks peeti ja Eestit osaks Venemaaks kutsuti (NSVL=Venemaa)) --TarmoK 11:47, 7 Apr 2005 (UTC)
Tegelt peaks korrekne olema üleüldse mitte ei Holland (provints) ega Madalmaad (kuningriik) vaid hoopis Madalmaa - aga need piirid on nii segasevõitu, et korrektselt siin seda kirja panna on väga raske ülesanne - ega selget ja ühest vastust ei saa ka hollandlastelt endilt - 213.219.118.62 12:08, 7 Apr 2005 (UTC)

:: KNAB-i järgi on asi paika pandud nii. Riigi nimi on Holland, rööpnimi on Madalmaad, ametlik nimi on Madalmaade Kuningriik. KNAB ei tee selget vahet Hollandi kui Euroopa maa ja Madalmaade Kuningriigi vahet. Arvan, et see tähendab, et Hollandiks võib nimetada nii Euroopa maad kui ka Madalmaade kuningriiki, kuid seda ei loe sealt selgelt välja. Andres 14:01, 7 Apr 2005 (UTC)

::: KNAB-i järgi paistab jah et "Holland" ja "Madalmaade Kuningriik" on võrdsed  ja eks neid ongi mõeldudki kasutada peaaegu sünonüümidena.

:::   uurisin seda veel ja näiteks nende välisministeeriumi (ingliskeelne) koduleht kasutab jätkuvalt Netherlands, kui riigi ametliku nimena, kuid pea kogu jutt käib just sest Euroopa osast ja kõik statistika on sellest. Möödaminnes mainitakse ( ja ) ära küll et on kuningriik ja sinna kuuluvad ka saared Kariibi meres, kuid mulle jääb küll mulje kogu sest tekstist et tegu on sellise suurrahva mõtteviisiga, et mis nendest asumaadest ikka. :o) --TarmoK 16:48, 7 Apr 2005 (UTC)

:: Praeguses tabelis ei ole andmed mitte Madalmaade Kuningriigi, vaid Hollandi kui Euroopa maa kohta, seetõttu tuleks minu arvates tabeli päisesse kirjutada "Madalmaade Kuningriigi" asemele "Holland". Madalmaade Kuningriigi kohta tuleb kirjutada eraldi artikkel.

:: Soomlased ütlevad eesti kohta "Viro" ja lätlased "Igaunija", kuigi Virumaa ja Ugandi on vaid eesti ajaloolised maakonnad. Me ju ei pane seda neile pahaks. Olen rääkinud hollandlasega, kes ise kasutas Hollandi kohta nime "Holland". Sellisele nimekasutusele pole minu meelest küll midagi ette heita. Nimi "Madalmaad" on minu meelest käibel peamiselt ajaloolises kontekstis, kus ta tähendab praegusest Hollandist suuremat ala. Seetõttu võib selle nime kasutamine minu meelest tekitada segadust ennemini kui Hollandiks nimetamine. Andres 14:01, 7 Apr 2005 (UTC)

::: "viro" ja "igaunija" on lihtsalt ajalooliselt välja kujunenud nimed naaber riikidele, samamoodi nagu linnade nimed ("Riia" vs "Riga") ja minu arust see ei ole päris sama kui Hollandi puhul. Mis soomlastesse puutub siis on nad ise ka segaduses kumba kasutada kas "Eesti" või "Viro" (ja seda võin ma väita mitte vaid ühe või kümne soomlasega rääkides :o) kuid see selleks.

::: Eks sõna tähendus sõltu kontekstist, "Holland"-il on lihtsalt mitu tähendust eesti keeles, ja siin on meil lihtsalt vaja kontekst selgelt välja tuua (ja samas ka olla täpne faktide kirjutamisel, näiteks Hollandi kõrgeim punkt on Vaalserberg (Limburg): 323 m, kuid Madalmaade Kuningriigi kõrgeim punkt Mount Scenery Saba saarel: 888m) --TarmoK 16:48, 7 Apr 2005 (UTC)

:: Sellepärast tulebki teha erinevate pealkirjadega artiklid. Pakun, et need oleksid "Holland", "Madalmaade Kuningriik" ja "Hollandi provints". Andres 17:10, 7 Apr 2005 (UTC)

:: "Madalmaa" on küll otsene tõlge hollandi keelest, kuid sellist nime ei kasutata.  Andres 14:01, 7 Apr 2005 (UTC)

::: väike märkus selle juurde - kui juttu on Madalmaadest (mitmuses)  siis võidakse rääkida ka belgiast... - Ahsoous 17:28, 7 Apr 2005 (UTC)

Isn't the proper place of this article Madalmaad, since Holland is actually just an area within the Netherlands (=Madalmaad)? nl:Gebruiker:Fedor 80.167.191.203 08:14, 27 Apr 2005 (UTC)

No. The area within the Netherlands will be  covered in the article Hollandi provints. Andres 08:38, 27 Apr 2005 (UTC)

:Well, that is not actuallu my point. My point is that 'Holland', although popularly used, is not really an appropriate name for the nation itself, as the latter comprises many other areas other than 'Holland' (e.g. Friesland and Limburg). Almost all wikipedias let go of the imprecise and incorrect designation 'Holland' in favour of the more correct 'Netherlands'. In Finnish, for example, the nation is listed under the name of Alankomaat. In Estonian, I reckon, the situation ought to be the same, thus Madalmaad... Fedor 80.167.191.203 21:04, 27 Apr 2005 (UTC)

:: "Madalmaad" is an ambiguous name too. In Estonian, there is a historical distinction between "Madalmaad" (including also Belgium, Luxembourg and part of the contemporary France) and "Holland" (the area of the Northern Provinces). "Madalmaad" almost always refers to that broader area, whereas in Dutch there is no distinction. For painters, we always distinguish between "madalmaade kunstnik" and "hollandi kunstnik". The official Estonian name of "Koninkrijk der Nederlanden" is "Madalmaade Kuningriik". "Madalmaad" is very rarely used for the contemporary "Nederland".

:: There are other languages and other wikis were an analoguous name is used, e.g. Hungarian. The Estonian toponyms have been very strictly standardized here. See particularly Nederland, Madalmaad, Madalmaad in the historical context, Holland as Nederland, Holland as part of Nederland. (True, that data base seems erroneously to identify Koninkrijk der Nederlanden with Nederland.) According to those data, there are other languages which use "Holland" or some form of it as the basic name of Nederland: Faroese, Hawaii, Hungarian, Khmer, Lithuanian, Malai, Papiamento, Polish, Sinhalese, Suahili, Vietnamese, Chinese and Võro. Many other languages use parallel names.

:: The reason why we don't use "Madalmaad" as the name of the article about the contemporary country is that the name is ambiguous and is used primarily for the historical broader Nederland.

:: Don't worry. Finns call Estonia "Viro", after one of its historical counties (Viru or Virumaa). Latvians call Estonia "Igaunija", after one of its historical counties (Ugandi). Andres 05:39, 28 Apr 2005 (UTC)

Kuna Ahsoous väidab, et Holland pole riik, vaid föderatsiooni osa, siis muudan tabeli formaadi riigi osa jaoks vastavaks ja paigutan väljajäetu siia.

imho võiks selle tabeli siiski artiklisse tagasi tõsta...- Ahsoous 24. detsember 2005, kell 15.26 (UTC)

:Tabel käib RIIGI juurde. Kui pole riik, pole tabelit. Lihtne. - Urmas 24. detsember 2005, kell 15.31 (UTC)

:: Vat seda ma nimetaks juba vandalismiks... kus kohas tabelis on öeldud, et see on riik! - Ahsoous 24. detsember 2005, kell 15.35 (UTC)

:::Nagu Sa oled tähele pannud, kasutame me riikide osade kohta teistsugust tabelit. - Urmas 24. detsember 2005, kell 15.37 (UTC)
Holland
Hollandi lippHollandi vapp
DeviisJe maintendrai
Ametlikud keeledhollandi, Friisimaa provintsis  friisi
PealinnAmsterdam
Suurim linnAmsterdam
Valitsuse residentsHaag
KuningannaBeatrix
PeaministerJan Peter Balkenende
Pindala41 526 km²
 Rahvaarv (2003) Rahvastiku tihedus16 150 511477 in/km²
Iseseisvus26. juuli 1581
Rahaühikeuro (EUR)
AjavööndKesk-Euroopa aeg
RiigihümnHet Wilhelmus
Üladomeen.nl
Maakood31
Võiks siis selle tabeli vastavate muudatustega panna artiklisse Madalmaade Kuningriik. Andres 25. detsember 2005, kell 14.36 (UTC)

Selle juures tekib selline pisike probleem, et siis tuleks lahtrisse peaminister kolm erinevat isikut kirja panna... ja muid samalaadseid nalju... - Ahsoous 25. detsember 2005, kell 15.01 (UTC)
Arvan, et oleks tarvis rohkem paindlikkust. Reaalsus ei taha hästi mahtuda etteantud skeemidesse. Andres 25. detsember 2005, kell 14.39 (UTC)

:Üheski föderatsioonis ega konföderatsioonis ei ole korraga samal ametipostil (peaminister nt) mitut inimest. Asi käib kas järjekorra alusel või on üks teistest nö "võrdsem" või on osariikide üle föderaalorganid. Enne kirjutamist tuleks asjade kord (põhiseaduslik korraldus) selgeks teha. - Urmas 25. detsember 2005, kell 15.10 (UTC)

:: Nu tuleta siis meelde NLiitu... siin oli ju ka igal vabariigil oma Min.Nõukogu esimees... Selles riigis on ühised üksnes riigikaitse, välissuhted, kodakondsus ja väljaandmine... ülejäänud asjad on kõik kohalike valitsuste pädevuses... - Ahsoous 25. detsember 2005, kell 15.13 (UTC)

:::Mida pean NLiidust meelde tuletama? - Urmas 25. detsember 2005, kell 15.23 (UTC)

:::Madalmaade Kuningriik (ehk siis Holland) andis oma asumaade elanikele kodakondsuse, vastutab oma nende julgeoleku eest ega lase neil iseseisvat välispoliitikat ajada. Asi paistab selline ;) - Urmas 25. detsember 2005, kell 15.25 (UTC)

:::: On Hollandi valitsus ja on Madalmaade Kuningriigi valitsus. Hollandi peaminister on ühtlasi Madalmaade Kuningriigi valitsusjuht (peaminister?). Need on kaks eri ametikohta. Samuti on Hollandi Antillidel ja Arubal kummalgi oma valitsus ja valitsusjuht. Andres 26. detsember 2005, kell 08.39 (UTC)

:::: Sain nüüd aru, milles asi on. Loomulikult on Madalmaade Kuningriigil ainult üks valitsusjuht. Andres 26. detsember 2005, kell 08.39 (UTC)
----
Kas mitte monarhi tiitel ei ole Madalmaade kuningas või kuninganna? Andres 8. november 2006, kell 11:36 (UTC)
----
Hollandil on oma valitsus ja oma peaminister. Peaminister võiks tabelis sees olla.
----
Vana elanike arv: elanikke = 16 366 600 (2007) Taivo 1. detsember 2009, kell 14:55 (UTC)
-----
Lause ...et pool Hollandist asub merepinnast madalamal.  on vale -- Ahsoous 14. veebruar 2010, kell 13:05 (UTC)

Milline sõnastus oleks õige ja millisele allikale saaks toetuda? Andres 14. veebruar 2010, kell 13:41 (UTC)

: Kui tänaseid uudiseid kuulad, siis allpool merepinda asub 26% -- Ahsoous 14. veebruar 2010, kell 14:16 (UTC)

:: Tee siis parandus ja lisa viide. Andres 14. veebruar 2010, kell 14:51 (UTC)

::: Kas sehukesest lingist piisab http://www.pbl.nl/en/dossiers/Climatechange/content/correction-wording-flood-risks.html -- Ahsoous 14. veebruar 2010, kell 16:07 (UTC)

::::: Jah. Palun pane see ise. Andres 14. veebruar 2010, kell 16:17 (UTC)
----
Pindala pidi nüüd ka pisut suurenema? Andres 11. oktoober 2010, kell 09:28 (EEST)

Jah. See teema jäi mul täitsa pooleli; need uued saared peaks ju ka siia kirja panema. Aga kuidas neid nimetada, lihtsalt omavalitsusüksusteks? --Epp 11. oktoober 2010, kell 15:31 (EEST)

: Katsume uurida. Andres 11. oktoober 2010, kell 18:04 (EEST)
----
| elanikke = 16 515 100 (2009) --Epp 23. mai 2011, kell 03:12 (EEST)

Miks artiklis kasutatakse provintsi kasti? Üllar 14. november 2011, kell 16:37 (EET)

Sest tegu on Madalmaade Kuningriigi osaga. Andres 15. november 2011, kell 02:36 (EET)
----
Ei ole sellist asja nagu Hollandi kuningas, on Madalmaade kuningas. Andres (arutelu) 6. mai 2013, kell 21:35 (EEST)
----
 Vastavalt ametlikule nimetusele, mida kasutab ka välisministeerium ja riigi ametlikule poliitikale alates 2020 mitte kasutada Hollandi nimetust. https://europa.eu/european-union/about-eu/countries/member-countries/netherlands_et

Artikkel riigist on Madalmaade Kuningriik, mitte see siin. Samuti, mis uuele lähenemisele (alates 2020) siin viidatakse? Et teatud konktekstis ja teatud keeltes eelistatakse sõna Madalmaad või selle sõna-sõnalist tõlget, selles pole midagi uut. Pikne 4. jaanuar 2020, kell 15:52 (EET)
----
Holland oli üks väheseid lääneriike Rootsi kõrval, kes de jure tunnustas Eesti annekteerimist N. Liidu koosseisu. Velirand (arutelu) 23. juuli 2022, kell 13:46 (EEST)


Arutelu:Laulev revolutsioon

26. - 28. august 1988 toimus Rock Summer '88 kus esimest korda esitati Alo Matiiseni viis isamaalist laulu. Suve lõpus toimusid Tallinnas öised laulupeod, kus massid noori inimesi kõndisid üksikute sinimustvalgete lippude ja väikese hirmuvärinaga Raekoja platsilt Tallinna Lauluväljakule, kus korraldas öised rock-kontserte Mart Mikk koos ansambliga Rodeo.

Viis isamaalist laulu olid juba juunis olemas ja minu meelest lauldi neid suvi läbi.

Öölaulupeod toimusid juunis Tallinna vanalinnapäevade ajal. Andres 15:29, 23 Mar 2005 (UTC)
Nüüd peaks kõik faktiliselt õige olema --Kinks 20:19, 23 Mar 2005 (UTC)
Kahjuks ei ole (wiki kunagi valmis).. Kus ja millal toodi ikkagi esimene lipp välja nii, et seda ei karistatud!? See on pöörde sümboolne algus. Läksime Tallinnas 1987 augustis MRP aastapäeval marsiga Hirveparki. Oli 2 lippu üks vist ees ja mina omaga keskel. Hirm olin tõesti koos põnevusega sest meid oleks võidud ju samamoodi laiali ajada nagu pool aastat hiljem 2 Veebruaril Tartu rahu aastapäeval sõjaväepolitsei meid vangistas... Pärast seda toodi lippe igal üritusel üha rohkem välja.

: Hirvepark oli mul meeles küll, aga see oli ikka pigem liiga vara ennem laulvat revolutsiooni, pigem peaks see olema pikemas Eesti iseseisvumise kirjelduses. Sellises kus poliitikuid ja nimesid rohkem on. --Kinks 21:09, 23 Mar 2005 (UTC)

: Laulev revolutsioon tuleb määratleda ja ajaliselt piiritleda. Mina arvan, et see sai alguse öölaulupidudest juunis 1988. Lõppu ei oska määratleda, aga arvan, et see lõppes hiljemalt 1990. aasta mais. Muide, laulva revolutsiooni (esimese aasta) kohta on kirjutatud huvitav raamat: Georg Sootla, Margus Maiste. Tähtaasta 1988: filosoofilisi ja politoloogilisi etüüde, 1989.

: Pole päris selge, kumb artikkel peaks põhjalikum olema. Andres 07:02, 24 Mar 2005 (UTC)

: Ah-jaa. Mulle tundub, et "laulev revolutsioon" on seotud pigem Rahvarinde kui MRP-AEG, ERSP ja kodanike komiteede liikumise ja Eesti Kongressi tegevusega. Andres 07:05, 24 Mar 2005 (UTC)

:: Rahvarinde juhtide osalust on kogu see aeg üritatud haipida, rahva suhtumine oli natuke teistugune ning ka vanalinna päevadest jalutades laululavale põlnd RR-ist veel mõtetki ... ja see on ka dokumenteeritud, kunagi pensil olles saab kaevama hakata :) suwa 17. september 2015, kell 00:21 (EEST)
Volvofriik, kui tahad kommenteerida, kommeteeri, aga arutelus. Kes kustutaks selle jubeda jama artikli tektist maha? --Kinks 4. aprill 2006, kell 11.36 (UTC)
Volvofrrigi parandus:
Laulev revolutsioon toimus Eestis [[1987 mitte 1988 nagu kogu aeg on räägitud.(tehtud parandus kuna valitsus on sel teemal juba 19 aastat vassinud ja ajakirjandus tsensuuri all kannatanud. Sai tema alguse 04, juunil 87 raekoja platsilt ja liikus edasi 05.juunil lauluväljakule.Eestvedajateks olid 3 pillimeest ja üks vanalinna giid.).
Juunis,87 Tallinna vanalinnapäevade ajal toimusid öised laulupeod, kus massid noori inimesi kõndisid üksikute sinimustvalgete lippudega Raekoja platsilt Tallinna Lauluväljakule, kus Mart Mikk koos ansambliga Rodeo korraldas öised rock-kontserte. Kohale tulnud hoidsid teineteisel kaelast kinni ja laulsid üheskoos. 26.-28. augustini toimunud Rock Summeril, esitati jälle Alo Matiiseni isamaalisi laule. Taaskord parandus:Ansambel Rodeo esines vaid korraks,siis kui tollased funktsionärid leidsid lõpuks,et kogu asi läheb ülekäte.Juba nädal enne Rodeot oli rahvas Lauluväljakul koos laulmas käinud koos kolme pillimehega.Seda tõendab ka see,et mitte kuidagi polnud võimalik saada lauluväljakule Rodeo kontserdile üle 2200 inimese(arvud teada,kuna kujunes traditsiooniks igaõhtune rahvaloendus).Kontserdi kohta ei tehtud ainsatki reklaami.Rodeo tulekuks oli rahvas juba Lauluväljakul ootamas-olgu siis aususe mõttes ära toodud pillimeeste ja rahvaergutaja nimed.Need on Arne(Korsten),Pelle,Tanel ja Elfa.Samal aastal jõudis Lauluväljaku ülekandemaja lipumastis sini-must-valgegi lehvida.Sai üle elatud ka KGB provokatsioonid.Kogu sündmusteahel-Raekoja platsilt Lauluväljakuni liikuvast rongkäigust(07.06.87 kell ca.11.30)-kuni kõigi lauluöödeni on KGB ja miilitsa poolt salvestatud nii fotodena kui ka filmidena.Alles peab olema ka pillimeeste poolt Soome raadiole antud pooletunnine otseülekande intervjuu.Lisaks veel,et Rongkäigus trikoloori ei lehvitatud.Mindi rahulikult käest kinni ja lauldi tollal poolenisti keelatud(ebasoovitavaid laule).88.aastal seevastu oli rahvas juba julgem kuna siis oli meie lipp raekoja platsi lipustangessegi tõmmatud.Ja võimuorganid said ka lõpuks aru,et seda laviini pole enam võimalik peatada.
Andres 4. aprill 2006, kell 13.36 (UTC)
Pole hullu,et maha võtsite.See tõde tuleb nii või naa välja kuna järgmisel aastal on aastapäev.Kes tõde ei taha tunnistada-oma asi.Ma olin liialt sügaval tollaste sündmuste keerises,et siin valetada.Meil on vähemalt 3 päevikut,kus need sündmused kirjas.See,mis ma kirjutasin on ABSOLUUTNE TÕDE,mis meie funktsionäride huvides kuidagi maha tallatud on.Häbenen meie valetatud ajaloo pärast.Ja nende,üle 2000 inimese eest,kes 87 aastal lauluväljakul laulmas käisid,rongkäigus osalesid ja mente ignoreerisid,ei saa Te ju tõde varjata.Nemad teavad,mis tegelikult toimus.Tann.
Ja kui Eestis on teema niivõrd tsenseeritud,tuleb see avaldada mujal maailmas.Häbiks meile.Õnneks on endalgi mõned fotod tollest ajast olemas-juhuks kui KGB tehtuid üles ei leita.Ja närvi ajab kui tõde kinni mätsitakse.Varsti juba 20 aastat.Jube riik!
Kinks! Kui vana Sa oled,et üldse teemal räägid?Kas osalesid üritustel? Käisid 87 aastal Vanalinna päevadel? Ma arvan,et Sul pole erilist õigust sõna võtta,minul seevastu aga küll.Võitleme ka erinevate asjade eest,mina tõe avalikkuse ette tuleku,Sina tsenseerimise eest.

Volvofriik, Sinu materjalid ei ole maha võetud, vaid on kantud aruteluleheküljele. Ka siin on nad kõigile loetavad. Andres 4. aprill 2006, kell 16.33 (UTC)
Ok sain aru.Ärrituseks oli ka põhjust.Oleme aastaid eesti meediaga ja ajaloolastega vägikaigast vedanud.Kõik kardavad teemat uuesti üles kakkuda.Ja seetõttu on ajalooline tõde ka soikus.Mismoodi olin kogu asjaga kursis-aga sedamoodi,et olin ise üks pillimeestest.Pidasin tollal ka päevikut ja nüüd hiljem selgus,et ka Korsten tegi sama.Me leiame nii või naa selle võimaluse,et üldsust teavitada,mis tegelikult toimus.On see siis siin või sealpool piiri.Kirjapandud faktid on,tolleaegsete KGB ohvitseride nimed on.On kindlasti olemas ka intervjuud kusagil arhiivides,samuti filmid,fotod ja rahva mälu(piisaks ehk üleskutsest,et saada sadu tunnistajaid...)omal mõned fotod ka alles.arusaadav,et juba valmiskirjutatud ajalooraamatute ümbertegemine on seotud suure häbiga meie lähiajaloo mittetundmise tõttu.Aga tolleaegne meile kõige kõvem vastutöötaja Edgar Savisaar on ilmselt oma tahtmise saavutanud.Kes on teemast huvitatud,saab minuga ka ühendust.Olen meelsasti nõus näitama kirjutisi ja jagama muljeid.Heal juhul saab kokku ka teiste tegijatega.Minu eesmärk pole meie upitamine,vaid rahvale tõe teadvustamine.Ja tigedaks teeb ka see,et RODEO ja Mart Mikk on hullult üles haibitud kui ürituse algataja.Nemad saadeti lihtsalt stiihiat summutama ja esinesid vaid ühel õhtul.Oleks aeg raputada need nõukaaegsed tsensuuriikked endalt maha ja vaadata avaldatavale tõele näkku.Lugupidamisega...!
Kas võin oma jutu taastada artiklis? Saab rahvas ehk ka lugeda Ja nii mõnelegi võib tuttav ette tulla.Maha võtta jõuate igal ajal.PS! Soome ajaloo üliõpilased olid jubedalt huvitatud teemast.Nii,et sealtkaudu see ilmselt välja lendabki... :o)

Kõigepealt seleta rahulikult asi ära. Kui võimalik, paneme ise sisse. Sa ei ole artikli redigeerimisega harjunud, ja nii tekib Sul arusaamatu jutt.

Siin on kaks probleemi. Esiteks pole selge, kas Sinu poolt kirjeldatud sündmused on osa laulvast revolutsioonist. Teiseks peab Vikipeedias esitatav info olema kontrollitav. Praeguse seisuga pole selge, kuidas seda kontrollida saab. Pole nimetatud  ühtki konkreetset nime. Andres 4. aprill 2006, kell 19.05 (UTC)
Eks tegelikult tunnevad kõik sel ajal elanud inimesed, et just nemad olid osa laulvast revolutsioonist ja kõigil on erineva suurusega mälu. Volvofriik, sa väidad, et rongkäigus ei olnud sinimustvalget. Mina ainult seepärast Raekoja platsilt lauluväljakule läksingi, et nägin sinimustvalget ja läksin koos teistega sellele järgi. Ansambel Rodeo on seepärast kirjas, et just neil öil, kui seal palju inimesi käis, esines seal Rodeo. 2000 inimest ilma mingi reklaamita on ju palju rahvast? Üldse oli see ansambel sel perioodil popp, haip tekib sel juhul ise-enesest. Kuna Mart Mikust on tänaseks saanud ooperilaulja, mitte poliitik, siis ei ole selles ju mingit omakasu, kui ta artiklis kirjas on. Savisaart ju pole kirjas, sest ta ei teinud midagi erilist ja kõikide kaasalauljate nimesid pole ka mõtet panna. Mina isiklikult ei käinud seal üldse mingit poliitikat tegemas, vaid lihtsalt oli fann niimoodi öösel möllata, sama moodi mõtlesid paljud noored (ma olin siis 18-aastane) ja KGBga pole mul kunagi mingit suhet olnud. --Kinks 5. aprill 2006, kell 09.14 (UTC)
Esimesel aastal,so.87 ei olnud lippe rongkäigus.Nagu öeldud sai asi alguse justnimelt Raekoja platsil kui vanalinna päevade ametlik osa lõppes ja rahvas ei raatsinud veel koju minna.Kõik-üksikud ja noorpaarid- otsisid endale tegevust.Tegevus leiduski kui Raekoja kella all algul kaks,hiljem lisandus veel üks pillimees,mängimist alustasid.Eriline menu oli just lugudel,mille laulmise eest tavaliselt miilits ära viis.Umbes 5 minutiga oli raekoja alune rahvast täis.Ja juurde tuli.Lõpuks tegi üks-tollal 19 aastane tüdruk nimega Elfa rahvale ettepaneku teha vanalinnas ekskursioon.Nii mindigi käest kinni ja lauldes mööda vanalinna kondama.Erinevates huvitavates hoovides ja paikades tehti peatused.Laulus peeti vaheaeg,kuulati antud koha kohta lühijutustust(kaasas olnud giidilt)ja liiguti taas edasi.Nii kestid see kella 4-ni hommikul.Lõpuks olles taas Raekoja all sai kokku lepitud,et järgmisel õhtul on kohtumispaik sama.Lisaks veel,et igaüks sai loa :o) kaasa võtta sõbrad sugulased,tuttavad.Seda tehtigi.Järgmisel õhtul rahvas enam Raekoja alla ei mahtunud.Paljud meist kippusid esinejate jaoks püstitatud lavale ja hakkasid seal rütmi trampima.Selle peale ilmus välja tollane puhkeparkide direktriss Rita Mägar(rahu Temaga!),kes oli ka vanalinna päevade korralduskomitee juht,Tema palus lava lõhkumine lõpetada.Lisas veel,et me häirime kohalike und ja tegi ettepaneku minna lauluväljakule lubades ette helistada,et prozektorid põlema pandaks.Loomulikult olime rõõmuga nõus.Seal puudus oht kedagi segada ja paik lausa laulmiseks loodud.Siis-taas eestvedajaks Elfa ja meie pillidega ees-hakkas kogu rongkäik vaikselt Raekoja platsilt liikuma.Taas lauluga.Selle peale lendasid muidugi mendid kaela.Rivist hakati alaealisi välja nokkima.Kell oli juba üle 12.Võtsime kõik ühiselt oma kaitse alla.Kes valetas ennast vanemaks õeks,kes vennaks,kes emaks,isaks.Ära ei viidud igatahes kedagi.Mentide poolt läks aga asi karmimaks.Kohale kimasid autod.Ja algas suur filmimine ja pildistamine.Vist enamus selles rongkäigus olijaist sai jäädvustatud.Ah jaa rongkäigu pikkus oli viru väravast Raekoja platsini.Ilus oli vaadata kui Eestlased (mõned venelased sekka) nii üksmeelselt käest kinni hoides läbi linna marssisid.Lauluväljakul oligi meid ees ootamas kena valgustus ja hetke pärast kaare vastas oleval mäel ka 6 mendiautot,kust rahvast pidevalt pildistati ja ilmselt ka filmiti.Omavahel sai siis kokku lepitud kohe,et me ei allu provokatsioonidele,ise käitume rahilikult ja lahkudes koristame eneste järelt ka juhusliku prahi-et kellelgi ütlemist ei saaks olla.Sellest kokkuleppest peeti ka rangelt kinni.Järgnevatel õhtutel leidis rahvas taas peale Vanalinna päevade ametliku osa lõppu tee lauluväljakule.Ja iga õhtuga järjest rohkem.Traditsiooniks oli ka igaõhtune rahvaloendus.Tulemused on päeviku(te)s kirjas.Neljandal õhtul oli meie seas ka julgemaid.Ühel neiul oli põues lipp...Seltskonnas olnud 5-6 punkarit nägid seda ja ei läinudki kaua aega kui olid sirgu harutatud ülekandemaja katusel olevate mastide lipunöörid ja peagi lehvis lipp üleval.Punkarid üliõnnelikena all valves.See tõi muidugi kohe eemal seisnud autost kohale kõrge mundrimehe,kes andis karmi korralduse see maha võtta.Läbi ime lahenes asi rahulikult,lipp jäi masti hommikuni ja ohvitser lahkus.Hiljem selgus,et oli KGB-lane.Tol õhtul meiega ühinenud ja ilmselt kontrollima tulnud Rita Mägar ohkas vaid,et see olevat tema viimane tööpäev.Õnneks ei olnud.Järgmiseks õhtuks olid mastidest nöörid kadunud.Polnud hullu poisid panid Kadriorgu ajama ja mõne aja pärast oli uus nöör olemas ja Jaagu nimeline noormees oli nagu orav masti otsas.Nöör sai paika ja ka lipp taas lehvima.Selline oli nädal enne Rodeot.Ülemnõukogus käis ka pidev nurin kogu ürituse teemal.Mingi jurakas käis isegi sõnu peale lugemas.Vastuseks sai müriseva laulu "Me metsavennad".Loobus.Ja lõpuks,kuna nähti,et enam mitte midagi ei aita,saadeti Lauluväljakule ansambel Rodeo ja keerati kogu üritus enese kasuks,et vaadake kui suuremeelsed me olime,saatsime teile bändi.Peale Rodeo programme lõppu ei lahkunud rahvas sugugi vaid lust ja lillepidu jätkus endises rütmis hommikuni.Tuttavaid laule oli ilmselt teine asi laulda.Põhimõtteliselt sai nagu stiihia maha surutud ja partei paksud jälle suure au osaliseks.Seda kahjuks ei arvestatud,et samal õhtul anti Soome raadiole ligi pooletunnine intervjuu kogu sündmustiku kirjeldusega.Viimastel andmetel on see intervjuu ka arhiivis alles.Teatavatel põhjustel ma selle raadiojaama nime ei avalda.Loodan need sealsed materjalid enne kätte saada kui keegi käpa peale paneb(tsenseeritud ajalugu ju).Rongkäigus olnud Sini-Must-Valgeid said Sa näha aga alles aastal 88.Sedagi peale seda kui esimene oli Raekoja lipustanges lehvinud ja võmmid selle rahva sajatuste saatel alla rebisid.Selle ülespanemise ja küsimärgiga käelintide eest isegi "Pagaris" kinni oldud.Õnneks vaid ühe öö ja ilma erilise vägivallata.Meie trumbiks oli tollal pidev suhtlemine välisajakirjandusega ja KGB-l oli see teada.
Hea küll aitab.Pikaks läheb.Kui nüüd said aru,millest ma räägin,on hea kui aga ei,siis ela oma õndsa teadmisega,et meie lähiajalugu on just selline nagu kirjutasid ta valmis need, kellele selline versioon kasulikum on.Välismaal saan kindlasti tõe avaldatud.Huvilisi juba on.
PS! Ma olen liiga laisk kirjutaja,et valetamiseks sellist vaeva ette võtta...Mulle on vaid arusaamatu,miks see osa iseseisvumisajaloost on täielikult maha vaikitud ja paksu mudakorra alla maetud.Kellelegi ilmselt teeks vägagi kahju kui see tõde kusagilt päevavalgele peaks ilmuma.Aga kui ilmub,siis seda suurem häbi.
Andresele.Nimedeks Arne Meensalu(hüüdnimega Korsten hilisem tuntus "Lorilaulude antoloogiaga,mille andis välja koos Petsiga-Peeter Kivit.Osales samuti 87 aasta üritustel.Tookord küll ilma pillita.)Tanel Vainumäe.Sama mees,kes Rahvarinde suurmiitingul lauluväljakul motorrattaga rahvariides tüdruku trikolooriga alla sõidutas(näidatud ka teleülekandes),kolmas Pelle-Rein Popovitš.Hiljem esinesid mehed veel koos paaril üritusel vanalinna päevadel ja tegutsesid ka tänavamuusikutena ansamblis "Sanitaarpäev" aastatel 89-91.Sama teema kohta saate infot ka siis kui otsite üles Jüri Liimi,kellele TOP raadio otsesaatesse sai ühiselt antud ligi 4 tunnine intervjuu suht kronoloogiliselt paika panduna.Samas teen ise kõik,et saaks Soomest kätte samuti sündmuste keerises toimunud otsesaate arhiivimaterjali.KGB salvestiste kohta ei tea.Need ei pruugi olla enam Eestis.Ja samas pole ka võimatu,et tsensuuri karvane käsi on neist üle käinud.Kellelegi oli kasulik,et meist ei räägitud ja ei räägita(pole ka oluline)Oluline on ajaloo tõesus.Kardan,et asi otsustati siis kui hakkasime tasapisi Edgari põrsastusi rahvale teadustama.Ega see ei saanud ju meeldida.
Kui on huvi võin loetleda koloriitseimate tegelaste nimed ka ette(paljudelt peab vist enne luba küsima.Üksjagu aastaid ju möödas.)

Las need asjad olla praegu arutelulehel. Vikipeedia artikkel ei saa olla esimene koht, kus seda infot avaldada. Andres 5. aprill 2006, kell 19.15 (UTC)
Lisaks veel väike täiendus,siis kaon magama-homme tööpäev.Kuna öölaulupidusid on nimetatud raudselt laulva revolutsiooni osaks ja isegi alguseks,siis need sündmused olid lausa öölaulupidudele aluse panijad.Sealt need välja kasvasid.Algul stiihiline,ja  Rodeo peale saatmisest alates juba järjest ametlikumas vormis.Asi oli veerema läinud ja selle peatamise raskusest said lõppude lõpuks ka parteibossid aru.Ja andsid lihtsalt rohelise tee.Meile töötati veel suht jõuliselt vastu.Lõpuks pöörati asi enda kasuks.Kindlasti olete kuulnud halvustavalt öelduna (ütlejaks mingis intervjuus muideks Mart Mikk ise): "Enne meid tomus Lauluväljakul mingisugune punkarite laulupidu".See käis läbi ka meediast.Vot seesama "Punkarite Laulupidu" oligi see,mida ma kirjeldasin.Täpsustuseks olgu öeldud,et terves Eestis ei olnud kokku 2000 punkarit.Saati siis veel seal. Sellel Laulupeol osales neid vaid 5. Treiks,Sipu,Äpu,Loka ja mingi suvaline tüüp,kelle me ise agressiivsuse ja joomise pärast minema lõime.Enamus olid tavalised noored.Aga ei puudunud ka keskealised ja kõbusamad vanemadki.Usun,et nüüd tuli midagi tuttavat ette.

Kronoloogilise järjepidevuse huvides võiks olla ka viide [[Fosforiidisõda|fosforiidisõjale]].

[[Kasutaja:Suwa|Suwa]] 22. aprill 2006, kell 05.36 (UTC)

Pole üldse arusaadav, mis on laulva revolutsiooni ajalised piirid ja mis on nende kriteerium. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. aprill 2006, kell 05.53 (UTC)
Ilma eelpool kirjeldatrud sündmusteta poleks alust pandud muideks ka öölaulupidudele,mida ometi ju loetakse laulva revolutsiooni olulisimaks osaks...

Välja jäetud alajaotusest "Öised laulupeod":
''88.aastal ei piirdutud sugugi vaid Rodeoga.Esimesel ööl oli üleüldse kohal Justament,kellega koos ka eelmise aasta tegijad sõna võtsid (näiteks looga "Veel kord).Olid kindlasti platsis ka ansambel Consilium ja MTJ.
''Ilmselt siin mõningad väiteid levitanud isikud polnud kas kohal,olid vaid korraks või pole asjade tegeliku käiguga absoluutselt kursis.Või veel hullem-täidavad kellegi tellimust.
''PS! Rodeo oli pigem Countryband.
Vajaduse korral võib artiklit täiendada-parandada, kuid mitte niisuguses vormis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. oktoober 2006, kell 22:10 (UTC)

[http://www.demoskratos.org/index.php?option=com_content&task=view&id=168&Itemid=37 Siin] on jutt ülalmainitud 1987. aasta öölaulupidude kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. oktoober 2006, kell 22:17 (UTC)
Lubadus asi nii või naa avalikustada saab peagi täidetud.Vastuväited teemale on isikute poolt,kes polnud kas kohal,ei mäleta või räägivad kellegi huvides teist juttu.Ma ei saa üldse aru,miks on vaja tegelikkust varjata.Häbiasi ju.Loodan,et Wiki süveneb ka lõpuks asjasse ja teenib aususega kõvasti plusspunkte.
Järjekordne näide Eestis lokkavast "demokraatiast" Demoskratos.org on millegipärast kinni.Seal avaldati vist liiga tõeast tõde.Mel kõlbab aga vaid see,mis võimuritele kasulik.
Lisan siia veel ühe materjali oma jutu tõestuseks.Õigupoolest saavad selle kõik siinsed vastuvaidlejad enesele hankida.Esimene julge,kes tsensuurikangast kergitas oli ajakiri "Kultuur ja elu".Selle viimasest(4/2006) numbrist saate lugeda seda,mida minagi avaldada olen püüdnud.Ehk saavad siiagi lõpuks õiged- õigupoolest tõesed andmed.
Nii mõnigi Eesti ajalugu tutvustav portaal on hakanud muudatusi sisse viima,huvitav,et siin nii kaua aega võtab.

"Moskva 26. novembril tühistas" - kes on "Moskva"? "spetsiaalselt selleks ürituseks komponeeritud laul" - kes komponeeris, kes tellis? "Eesti Vabariigi kodanikkonna registreerimise alusel" - kes registreeris? Tekst on katkendlik ning paranduste käigus läks kaotsi kronoloogia, 1987-88 on kohati sassis. Ilmselt vajaks kogu see kupatus korralikku läbitöötamist ja nähtavasti ka allikakriitilist lähenemist. Eraldi lõigus äramärkimist vääriks nii see, kui n-ö ametlik kronoloogia millegi suhtes eksib või on eksinud, kui seegi, kui mingi seltskond ajalugu vigaselt, ent järjekindlalt revideerida pyyab. Ykskõik, kummale õigus jääb, lahkheli ajalookäsitluses tasub dokumenteerida. --Oop 7. september 2008, kell 13:13 (UTC)

See on suur töö. Esimese asjana tuleks selgeks teha ajalised piirid. Esimeses lauses antud ajamäärang ja artikli sisu pole omavahel kooskõlas. Andres 7. september 2008, kell 13:23 (UTC)
Taas Tann(volvofriik)
Andres! Nüüd on Sul see võimalus ennast aumehena näidata ja mu artikkel tagasi pealehele panna.
Materjale leiad Soome kirjaniku Harri Rinne raamatust"Laulev revolutsioon" Seal on lõpus retsensioonina tõde avaldatud-küll lühivormis aga siiski.
Minu sõnu kinnitava artikli leiab ka raamatust "Kuumad 90-ndad"nime Vanaema Laine all.See näitab,et tsensuurijää hakkab sulama.Kui kätte saan,orgunnin Sulle ka tollal Lauluväljakult soome otsesaatesse antud intervjuu(koopia on alles).Pole võimatu ka see,et vaatasid ülekannet öölaulupeost 19 augustil.Siis ei jäänud Sul nägemata ka Mart Miku ja ka minu enda antud intervjuu antud teemal.
Seega paneme siingi ajaloo paika nii nagu ta oli.Öölaulupeod algasid siiski 87.aastal 06.06 Raekoja platsilt ja hakkasid järgmisel ööl tuure koguma kui rahvaga Lauluväljakule läksime.See oli "Triggeriks" 88.aastal toimunule.
Faktid on paigas, esitus on soliidne, aga mingi uss hakkab ometi närima, kui seda lugu lugeda. Võib-olla sellepärast, et loost ei selgu, mis ikkagi toimus otse enne laulvat revolutsiooni Moskvas, miks hakkasid samasugused protsessid nii organiseeritult ja praktikas üheaegselt eri "liiduvabariikides", mis toimus välismaal ja missugused olid NSVL-i suhted sel ajal välismaaga, mismoodi seal suhtuti jne. Edasi. Nii suure asja puhul on ainult üks viide! Viidatakse ajaleheartiklile ja seejuures Veidemannile, kellel on kalduvus muuta fakte isikupärasteks kujunditeks ja kes lähtub veendumusest, et kõik viis ellu just ja ainult Rahvarinne – lugege ka tema teisi kirjutisi. Muidugi räägib siin teksti lugeja teadvuses kaasa ka see, et Rahvarinne on üle kasvanud Keskerakonnaks ja see on teinud endale perestroika Moskva-osa ning välismaal toimunut maha vaikides massiivset ja efektiivset ideoloogilist propagandat ning see mõjub kuidagi kaasa tundele, et midagi on siin eelkõige faktidega opereerivas loos siiski tahtmatult sinnapooole kallutatud. Igal juhul ootaks viitamist eeskätt objektiivsetele ajaloolaste andmetele ja seisukohtadele, mitte aga ühtainust viidet ühe erakonna usaldusisikule. --Brita 19. aprill 2009, kell 19:19 (UTC)

Noh, see viide käib ju selle kohta, kust see väljend pärit on. Kui leidub teine allikas selle kohta, tuleb see kindlasti lisada.

Muidugi tuleb asjast põhjalikumalt kirjutada, aga see nõuab suurt uurimistööd.

Kas keegi teab seda, miks protsessid üheaegselt algasid? Andres 19. aprill 2009, kell 19:39 (UTC)
Nii.Nüüd oleme asjadega niikaugel,et saan üles panna ka lingid,kus midagi ehk ka selgub.Isegi mees,keda on siiani kirjeldatud kui esimest,tunnistab,et asjad käisid juba enne.Nüüd siis ka lingid:
http://www.youtube.com/watch?v=VGUwfHN43t0
http://www.youtube.com/watch?v=E9G92BetCSg
Siin näide,et soomlased teavad meist endist rohkem kui me ise-
http://fi.wikipedia.org/wiki/Laulava_vallankumous
 Siia veel lisaks Ühe mehe mälestused
http://www.youtube.com/watch?v=csweDhlGHoc&feature=related
http://www.youtube.com/watch?v=1IC5qCrz-FU&feature=related
Materjale tuleb veel.Kõik võtab vaid aega.
Kahju neist,kes sellest kõigest ilma jäid.

Sellest asjast tuleks kirjutada artiklis Öölaulupeod kui 1988. aasta öölaulupidude eelloost. Ma pole kindel, et sel laulva revolutsiooniga üldse mingit pistmist on. Andres 2. aprill 2010, kell 12:40 (EEST)

:Kulla mees! Seesama oligi kogu ürituse triggeriks.Tänu sellele,et võimud ei suutnud rahvavoolu enam peatada-meid kogunes igal ööl ju järjest rohkem(terve nädala käis laulukal möll.Lauldi peamiselt tollal keelatud laule ja see ajas kõik hirmsasti pöördesse)-viimasel ööl oli meid ca 1200 inimest(korsten vaatas päevikust järele) ca sellepärast,et lugemine(igal ööl korraldati rahvaloendus) läks sassi.Eelnevalt väljaöeldud rahvaarv tugines lihtsalt mälule.

:Selsamal põhjusel toodi teise kontserdi pealt kohale ka ansambel Rodeo,et justnimelt seda revolutsioonilist osa vähegi siluda asjale ametliku ilme andmisega.1988 oli asi juba ametlik.Bändid peal ja puha.Ei olnud siis enam vaja kembelda ei miilitsa ega KGB ahvidega.Selle tule olime meie enda peale võtnud.Ja hiljem oli hea tollastel funktsionäridel valmissillutatud teel liugu lasta.

:Fakt on see,et kuidas seda ka ei nimetataks,osa tolleaegsetest sündmustest see oli ja mingil,väga tungival põhjusel,on ta siiani tsenseeritud olnud.Sellele ei saa isegi Sina vastu vaielda.
Lisaks veel,et see kas üritus on ametlik või sanktsioneerimata,ei tee veel ühest laulupidu ja teisest eellugu Üks ja seesama üritus lihtsalt kasvas ja kasvas nagu lumepall.Arvan,et kui rahvas käis koos lustimas ja LAULMAS,oli tegu ikkagi LAULUpeoga.Öölaulupidudeks nimetas muideks üritust Andrus Purje(hüüdnimega Purjekas)Kes eranditult kõik ööd kohal oli.Praegu töötab ta Tabasalu konstaablina.Ka mees,kes palju lisaks rääkida oskaks.Prison planet(www.prison.planet.ee) on õnneks asja tõsiselt käsile võtnud ja teeb kõva tööd,et asi avalikkuse ette jõuaks.Nemad saavad ka esmased materjalid,mis suudame välja kaevata.

:: Mis see laulev revolutsioon on? Kas üldse keegi teab? Artiklis Öölaulupeod võib asjast kindlasti rääkida, olgu see siis eelloo all või mitte (see on vaieldav). Andres 5. aprill 2010, kell 01:44 (EEST)
Oma juubelisünnipäevale (sünd 7.04.1940) ajaliselt küllalt lähedal olnud saates "Kahekõne" rääkis Marju Lauristin, et sellised väied nagu "laulsime end vabaks" või et "tegemist oli revolutsiooniga" ei kannata hösti kriitikat, sest tegemist oli ajas ja ruumis konkreetsete protsessidega, mida nii populaarsete vüi rahvalike väljenditega ei saa iseloomustada - mõte oli selles. Tasub üles otsida ja vaadata, mida ta ütles. Praegu ETV lehelt ei leidnud, aga küll see ilmub. --Ilmik 28. aprill 2010, kell 16:54 (EEST)

8. aprill: . Andres 28. aprill 2010, kell 21:36 (EEST)
 Esitame siis küsimuse:" Kas lumememme tegemiseks käte vahel valmis patsutatud lumepall on selle suureks veeretatud palli eellugu?"
Pigem on tegu siiski kasvava suurusega.Nii oli ka siis.Algas asi tagasihoidlikult-paarikümne inimesega.Juba teisel ööl andis rahvaloendus meie arvuks 237 inimest jne.Viimasel ööl,kui Rodeo ootamatult teiselt,poolelijäänud kontserdilt ära toodi,oli neil üle tuhandepealine publik ees ootamas.Telepaatiaga ehk saab asja seletada(kui jääda kindlaks väitele,et enne neid ei toimunud midagi)sest Rodeo ise ei teadnud,et neil tuleb laulukale esinema tulla.Reklaamist ei saa ka siinkohal rääkida.Youtubes on olemas ka MÄRKAMISAJA otsesaate intervjuud,kus Mart Mikk,koos Rodeoga,kellele on omistatud ESIMESE au,tunnistab,et nemad siiski esimesed ei olnud.Ajalugu on ka tehtud nüüd 23 aastat hiljem.Isik vanalinnapäevade korralduskomiteest(aastakümneid juba seal)(nime siinkohal ei ütle)hõikas 6.juunil lavalt maha lause,et just siin platsil,23 aastat tagasi algasid öölaulupeod.Seda terve platsitäie publiku ees.Lähimad tunnistajad Mart Sander ja Katrin Siska ja mees teadis,mida räägib.Oli temagi üks meie seast,kes tollal võimude ja võimumeeste vastuseisu trotsides suurüritusele hoo sisse andsid.Viimasel kohtumisel Mart Laariga saavutasin ka kokkuleppe,et järgmine raamat Eesti lähiajaloost sisaldab juba vaevaga kokkuaetud materjale.On lubatud rahastada ka mälestusteraamatut.Nagu maininud olen-ajalugu tuleb kajastada nii nagu kõik oli,mitte nagu keegi tahab või veel hullem-käskinud on.Senine ametlik ajalookäsitlus on ju selgelt isikukultuslik.Kuigi seesama isik,kellele nüüd Halleluujat lauldakse,oli ise suurim vastutöötaja.
PS! Marju lauristinist rääkides...Mis Te arvate,et tema nagu ka Savisaar oma aust kõige selle loojana loobuda tahab?
 Ja lisana siia veel üks link.Salvestis on tehtud 6.juunil 2010 vanalinna päevadel.Nagu öeldud-tõde tuleb päevavalgele.Ei saa kustutada meie ajaloost toimunud sündmusi.
http://www.youtube.com/watch?v=9wPXy8YUfpw
Olgu öeldud,et mees kes lavalt need õnnesoovid maha ütles,ei oma mingeid isiklikke huvisid selles avalikustamise protsessis.Tema mälu sai värskendust ja kuna ta ise oli tollal kõik ööd koos meiega,siis otsustas ta selle ka rahva ees välja öelda.
Kingin veel mõned lingid.Sealhulgas ka Mart Miku intervjuu,kus mees loobub oma öölaulupidude looja tiitlist ja räägib,kuidas asi oli.Veidike ajab aga arve ja valgusteemat segi.Ilusate ilmadega ei ole juunikuus pilkane pimedus ja nemad tulid kohale kella 23 paiku.Ja rahvast oli koos juba üle 1200 inimese. Nii lingid kah:
http://www.youtube.com/watch?v=VGUwfHN43t0
http://www.youtube.com/watch?v=E9G92BetCSg
http://www.youtube.com/watch?v=9wPXy8YUfpw
http://fi.wikipedia.org/wiki/Laulava_vallankumous
Nemad on meie ajalooga paremini kursis kui me ise)
http://www.youtube.com/watch?v=csweDhlGHoc
http://www.youtube.com/watch?v=1IC5qCrz-FU
----
Pärast entusiastide märatsemist on artikkel veel hullemas seisus kui enne. Vajaks hädasti kordategemist. --Oop (arutelu) 16. veebruar 2013, kell 00:02 (EET)
~----
Esimene lõik ei kõlba kuskile. Andres (arutelu) 26. september 2013, kell 10:57 (EEST)
----
Järgneva ma võtan välja, sest niisugusel kujul see ei sobi. Taastasin eelmise redaktsiooni. Öiste laulupeo alapeatüki algusesse tuleks  lisada ka lõiguke 1987. aasta öölaulupidudest (midagi selle kohta on vist juba ilmunud), pikem käsitlus peaks olema artiklis Öölaulupeod. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2015, kell 22:25 (EET)
Teeks siinkohal paranduse. Esimesel aastal - 1987 toimunud rongkäigus, mis toimus 7. juunil, lippe ei olnud. Üritus sai selleks liiga spontaanselt alguse. Algselt koguneti üldse Raekoja platsi kuna eelmise öö, 06.06. 87, üsna rahvarohke sündmus,kus kolm pillimeest peale vanalinna päevade ametlikku osa lõppu veel rahvast riigivastaste lauludega lõbustama jäi ja pärast kohalolnud giid vanalinnas öise ekskursiooni korraldas, oli igati õnnestunud ja seda taheti korrata. Kuna aga rahvast oli kogunenud natuke liiga palju ja sekka ka napsist seltskonda, siis roniti vanalinna päevadeks püstitatud lavale ja hakati seal rütmi trampima. Siis soovitati minna Lauluväljakule. Soovitajaks oli Tollane Lauluväljaku ja ühtlasi puhkeparkide direktriss Rita Mägar, kes oli tõsises mures selle kergkonstruktsioonilise lava vastupidavuse pärast. Rahvale ettekantuna sai see ettepanek tormilise vastuvõtu ja aktiivsemad hakkasid kohe asju korraldama. Lõpuks hakkaski moodustuma käest kinnihoidev ja laulev rongkäik. Kui seda meenutama hakata, siis Viru tornide juurst tagumist otsa näha ei olnud. Russalka juures selgus ka rahvaarv. Nimelt üks punkar luges rahva üle ja sai tulemuseks 231 inimest( andmed olemas päevikutes). Lisaks siia veel selle, et miilitsatöötajad olid kogu asjast väga üles ärritatud ja nagu neil tollal kombeks oli, tulid kohe ka kiusama. Kuna muud põhjust ei olnud, siis hakati rongkäigust alaealisi otsima. See aga aeti neil nurja kuna rahvas valetas ennast kohe siis kas õeks, vennaks või muidu vanemaks sugulaseks. Musta luige juures oli asi tõsisem. Sinna kihutasid kohale miilitsaautod ja ka eravärvides sõidukid. Jagati segaseid korraldusi, pildistati ja filmiti(oli ilmselgelt meeles 80. aasta Propelleri kontserdile järgnenu ja kardeti samalaadset mäsu. Polnud selleks hetkeks ka fosforiidisõjastki palju aega möödas).  Kuna aga keegi provokatsioonile ei allunud - see oli kohe kokku lepitud, polnud neil ka põhjust rünnata. Lauluväljakule jõudes põlesid kaare all lubatult tuled. Rita oli ette helistanud ja lasknud need ilmselt öövalvuril sisse lülitada. Kõik kulges rahulikult. Päikesetõusuni lauldi igasugust repertuaari. Isamaalistest lorilauludeni. Ainus tume pilv asja kohal oli... Kaare vastas mäe peal seisvad miilitsaautod. 8 tk. Ja sealt välkusid objektiivid ning välklambid... Ja meil keelel küsimus - kuhu kadusid( kaotati) need materjalimassid. Kilomeetreid filmilinti ja tuhandeid fotosid...?
Kõigest pikemalt peagi valmivas raamatus, kus asjaosalised( mõni neist päris kõrgel ja aktepteeritaval kohal) omi mälestusi kokku võtavad koos üldkirjeldusega nädalajagu toimunud sündmustest, millest võim ja ametliku ajalookäsitluse autorid midagi kuulda ei taha. Kuidagi on selle seltskonna jaoks vastuvõtmatu, et laulva Revolutsiooni "Trigger" (päästik) tuli rahva enda poolt, täiesti rohujuure tasandilt, ilma poliitikute sekkumiseta ja ilma igasuguse kaitseta. Ainus kaitse oli rahumeelsus ja rahvamass, mille põhjuseta ründamine oleks kindlalt kajastust leidnud nii siin kui sealpool piiri. Kõik võitlused ja vaidlused miilitsa ja KGB-ga tuli endal hirmu alla surudes ära teha.
Mõni link ka: https://www.youtube.com/watch?v=E9G92BetCSg  siin kutsuti meid Tiinaga toimunust jutustama. Taheti ka teada, kes olid need, kes 88. aastal Rahvarinde miitingul mootorrattaga mäest alla sõitsid ja jällegi ühe traditsiooni avasid ( lauluväljakul motikaga kimajaid oli peale seda teisigi).
  https://www.youtube.com/watch?v=VGUwfHN43t0   Ka see räägib iseenda eest. Mees, kes juhtis ansamblit Rodeo, mida peeti esimeseks esinejaks 87. aasta lauluväljaku sündmustel(kusjuures vääramatult oli see 87 nagu ka jutust selgub), loobub sellest aust ja teatab,et juba enne käis laulukal pidu.  See jutt sisaldab kahjuks ka mõningaid ebatäpsusi ja mida varjutab ka väikene mäluhämarus ning loogukavead, mis pole ka imekspandavad selle ametliku ajalookäsitluse pealesurumise valguses. Mina räägin aga sellest, mida ma isiklikult, igal ööl kohal olles, kogesin ja ka kirja panin. Nagu öeldud, ei saanud ju paljude meelest algatus tulla lihtrahva seast. Tegemist oli juuni keskpaigaga ja kell oli 23 paiku, taevas täiesti pilvitu. Seega jutt pilkasest pimedusest paika ei pea. Ja ka rahvaarvu suhtes on kõvasti vaielda. Kuna igaöiseks traditsiooniks kujunes meil väikeste "preemiatega" rahvaloendus, mis küll sel ööl veidi sassi läks, sest rahvast oli niivõrd palju -saime seekord ligilähedaselt 2000 inimest. Mingi mõnekümne punkari pärast poleks keegi saatnud poole teise esinemise pealt kohale tollast Eesti kuulsaimat kantribändi. Pealegi punkareile... Aga see selleks. Lähemalt ja täpsemalt raamatus. Aastakümned väärtõde tuleb lõpuks õigeks tõeks keerata. Kõigil on õigus teada ja ehk annab ka rahvusliku julguse tagasi, et ka inimesed tänavalt on suutelised ajalugu muutma. Selleks polegi ainult poliitikud võimalised.
Olgu lisatud, et ametlikud ansamblid esinesid 88. aastal kui asi hakkas rahva tahtel traditsiooniks kujunema. Muidugi ka võimu tahtel, sest spontaanseid rahvakogunemise ei sallitud siis silmaotsaski( nagu tegelikult ka nüüd). Ja otsa regi lahti Ansambel Justament, kellega ka meie paar lugu tegime. 87. aastal oli vaid üks Rodeo kontsert. 14 juunil ja täiesti spontaanselt. nagu ka Mart Mikk ise rääkis, kästi neil kohale tulla teise esinemise pealt ja seega ei saa eelreklaamist midagi rääkida. Siin põrkume ka amatliku ajalookäsitluse loogika otsa. Mis põhjuseloli rahvas Lauluväljakul, kui seal midagi ei toimunud. Toimumisest aga ei saanud keegi midagi teada, sest esinema tulnud ansambelgi ei teadnud sellest etteastest veel pool tundi varem midagi. Seega jutt, et Rodeo andis rock - kontserte, on täielik jama. Kontserte oli üks. Ja kas Rodeo suundumus pigem kantri polnud... Aha jaa. Esimene katse anda asjale ametlikumat ilmet, oli kui kohale toodi väike võimendus ja kaks meest akordionitega( vist puhkeparkide enda töötajad) püüdsid rahvale(rahvaga) laulda. Muidugimõista sai asi toimuda nö. oma, harjunud pillimeestega... Ja pidu jätkus endiselt... Väike lõiguke asjast on välja toodud ka Harri Rinne Raamatu "Laulev Revolutsioon" lõpuretsensioonis. Täispikkuses ei läinud asi sisse kuna saime temaga kokku ja andsime ka telekaamerate ees Soome ajakirjanikele intervjuu siis kui raamat juba trükikojas oli. Kordustrükk sisaldab aga täisversioonis teemat kindlasti. Kas poleks häbi kui Soomlased enne meid meie tõelise ajaloo käigu teada saavad? Ka neile on siiani serveeritud meie poliitikute ja ajaloolaste versiooni. Minu enda raamatust käib ka paralleelne tõlketöö. Soome, saksa, inglise ja rootsi keelde kindlasti. Vene keele osas on kauplemine veel pooleli. Intrigeeriv teema on huvi äratanud.
Andres (arutelu) 16. jaanuar 2015, kell 22:25 (EET)
 Andres! Ma pakun välja ju kronoloogilise sündmuste kirjelduse, aasta 87 kohta. Ülespandud tekst on hetkel pudru ja kapsad. Fakti ja loogikavigu täis. Miks ei suudeta kuulata inimest, kes nende sündmuste keerises kõik päevad, algusest lõpuni toimetas. Pillimehed ei saanud ürituselt puududa. Nagu ma ütlesin, korraldas Rodeo 87.aastal ühe kontserdi ja see oli 14 juunil. Ametlikud ansamblid, kes juba kontserte andsid, olid aastal 88 kui asjale ametlik vunk sisse aeti. Ja siis oli esmaesineja Justament, kellega ka meie mõned lood tegime. Kui lähed Youtube Märkamisaja videotele, siis seal on Mart Miku enda intervjuu, kus ta seda ütleb ja selgitab ka kuidas nad sinna sattusid(paari asjaga veab meest siiski mälu alt. Nimelt rahvaarvuga ja sellega,et 14 juunil,kella 23 paiku, selge taevaga, ei ole pilkane pimedus). Ja seal on ka minu enda, koos Tiinaga antud intervjuu, kus ma lühidalt ka siiapandud asjast räägin. Olen seesama Tanel Vainumäe, kelle lausa riiklik televisioon neist sündmusist jutustama kutsus. Kuna tegu ON meie ajalooga, siis võiks olla ta ka perfektselt kajastatud. Savisaare versioonist on juba siiber Ja nagu ütlesin, teen selle nimel tööd, et välja anda kaastöödega - tollaste ja nüüdseks üles leitud osalejate mälestustega - raamatukese. Isegi kirjastaja on juba olemas ja ootel.

V-o siin toimetamata tohuvabohu arutelus on sellest juttu, ent enwiki annab ajalise dateeringu 1987-91 ja enwikis on see ka viidatud, vt :en:Singing revolution--Bioneer1 (arutelu) 31. jaanuar 2015, kell 19:52 (EET)
Kallis rahvas, laulva revolutsiooni puhul on ikka Eesti algallikas, mitte ingliskeelne vikipeedia Muusikaingel 14. mai 2018, kell 20:00 (EEST)
----
Kas kategooria Riigipöörded on ikka sobilik? Velirand (arutelu) 16. september 2015, kell 14:53 (EEST)
----
Minu meelest ei kõlba praegune sissejuhatus kuskile. Andres (arutelu) 18. september 2015, kell 17:43 (EEST)

Ei kõlba jah. --Epp 18. september 2015, kell 22:58 (EEST)

:Eeeeee, mismõttes "koosseisu astumine"?? Vaatan ajaloost, et keegi on seda isegi parandada üritanud, aga Andres on tagasi pööranud? Adeliine 4. november 2015, kell 12:37 (EET)

:: Liiduleping taheti sõlmida, Eestis nõuti seda, aga kui hiljem asjaks läks, siis Eesti enam ei tahtnud.

:: Praegune pole ka päris õige. Minu meelest pole võimalik nii täpselt öelda, mis oli eesmärk. Ja ajalised piirid on ka ebaselged. Andres (arutelu) 4. november 2015, kell 13:53 (EET)

::: "ja liidulepingu alusel Nõukogude Liidu koosseisu astumine." Sellise sõnastusega ikka ei sobi. Peaks olema liidulepingu sõlmimine. Velirand (arutelu) 4. november 2015, kell 13:56 (EET)

:::: Tegelikult peame olema õnnelikud, et Moskva ei tahtnud 1988. aasta sügisel liidulepingust midagi teada. Oleks siis liiduleping sõlmitud, oleks hiljem paras jama olnud. Velirand (arutelu) 4. november 2015, kell 13:58 (EET)

::::: Aga võib-olla jätaks liidulepingu antud artiklist välja, kuna see on omaette teema? Velirand (arutelu) 4. november 2015, kell 14:01 (EET)

:::::: Kõigepealt tuleb selgust saada, kas liidulepingu nõudmine oli laulva revolutsiooni osa. Selleks tuleb selgust saada, mida tuleb laulvaks revolutsiooniks nimetada. Andres (arutelu) 4. november 2015, kell 14:29 (EET)

::::::: Tegelikult ei peaks liidulepingut selles artiklis mainima. Velirand (arutelu) 4. november 2015, kell 14:31 (EET)

:::::::: Miks? Andres (arutelu) 4. november 2015, kell 14:43 (EET)

::::::::: Liiduleping nagu ei olnud päriselt laiade rahvahulkade nõudmine. Aga ma parandasin selle nüüd artiklis paremaks. Velirand (arutelu) 4. november 2015, kell 14:49 (EET)

:::::::::: Asja sisu sellest parandusest ei muutu.

:::::::::: Kas see artikkel peab rääkima ainult laiadest rahvahulkadest? Andres (arutelu) 4. november 2015, kell 17:28 (EET)
----
Öölaulupeod toimusid nii 1987. kui 1988. aastal. Olulisemad öölaulupeod olid siiski 1988. a. Rock Summer toimus esimest korda 1988. a. Velirand (arutelu) 26. november 2015, kell 10:03 (EET)

Praeguse kirjelduse järgi on kahed öölaulupeod ühte patta pannud. Detailne kirjeldus räägib 1987. aasta öölailupidudest, 1988. aasta omadest juttu pole. Andres (arutelu) 8. november 2016, kell 15:51 (EET)
----
Kas Hirvepargi miiting oli laulva revolutsiooni osa? Minu isikliku arvamuse järgi ei olnud.
Andres (arutelu) 11. september 2018, kell 10:18 (EEST)
Definitsiooni järgi võiks olla küll, aga definitsioon on ilma viiteta. Andres (arutelu) 11. september 2018, kell 10:20 (EEST)