Arutelu:Otsingumootor

=== Vastavus teemale ===
Vastab teemale täielikult.
=== Sisukus ===
On sisukas, kirjeldatud ajalugu ning kuidas toimib, puudu oleks võib-olla kuulsamate kirjeldus, tahaks Googlest rohkem teada saada :) ja kuidas nad toimivad/mida arendavad tänapäeval (Google+-i näide)
=== Keelelisus ===
Teine lause on kahtlane. Kirjavigu esineb üpriski palju:
inim moderaatorid Lihtsalt moderaatorid oleks parem ja korraldavad? (natuke kahtlane). Lausete järjekord ja ülesehitus lonkab näide "Kuna järjest rohkem veebiservereid läks üles"
=== Vikivorming ===
Palun mässa pealkirjadega, natukene vales järgus, tabelid viited ja lingid korras. Aga sulgude vahele tühikud! (mõnes lauses puudu) Esimene lause võiks olla otsingumootori definitsioon, mitte milleks see loodud on :)
=== Arusaadavus ===
mis asi on veebikammija?
tabelis yandex esineb kaks korda 1997 ja 2010 - milline neist õige?
See korduv algoritm hindab veebilehti põhindest numbril?
ja millest on lõik "Turu osa"?
Igatahes, on mitmeid mitte arusaadavaid lauseehitisi, vaata need üle
=== Kokkuvõte ===
Artikkel on huvitav, aga vajab veel veidi töötlemist, eriti lauseehituse(mõningate lausete mõte edasiandmise) poole pealt. Muidu täitsa okei.
-Deniss

Vastab teemale täielikult.

Lisatud viitel, vallastes puudub üheselt arusaadav tõestus, et FTP serverites olevaid faile indekseeritakse otsingurobotite poole, et säherduse tegevuse tulemusi kajastada otsinguveebides, kas saaks lisada? suwa 20. detsember 2011, kell 08:54 (EET)

=== Vastavus teemale ===
Vastab teemale.
=== Sisukus ===
Artikkel on sisukas, võib-olla tõesti lisada enamlevinud otsingumootorite kohta ka veidi infot. Ehk ka infot otsimise enda kohta, nt mõned põhilised nipid, kuidas otsida efektiivsemalt jne.
=== Keelisus ===
"Kuna järjest rohkem veebiservereid läks üles ei suutnud keskne list sammu pidada." - Mis see keskne list siis on? Kas keskne server? Jääb arusaamatuks.
Kammija asemel kasutaks pigem sõna "sirvima" vms.
"Kuigi juulis mõõdetud otsingute õnnestumis määras" - ehk "õnnestumise"?
"Enamik otsingumootoreid on äririskid, mida toetavad reklaamide aastatulu ja tulemusena on tekkinud tavaks reklaamijatel maksta" - ma prooviks kirjutada neid lauseid veidi paremini loetavaks, nt lisada "mida toetavad reklaamide aastatulu ja mille tulemusena ...."
"põhindest numbril" - "põhinedes"
"Googlit" - "Googlet"
===Vikivorming===
Korras, kuigi ajaloo lõigu võiks jagada etappideks (nt aastatel 1999-2002 vms ehk?). Oleks kergem ja parem lugeda.
Otsingumootori toimimise kohta on toodud välja kolm alapunkti, neid võiks ka hiljem lahata etappidena (pane pealkirjad!), muidu tuleb ise lugema hakata, et aru saada mis lõik mida endast kujutab.
===Arusaadavus===
Üldiselt arusaadav, osad laused on segased ja mõte veidi arusaamatu, neid mainis ka eelnev retsenseerija.
=== Kokkuvõte ===
Lugeda tekst uuesti läbi ja parandada kirjavead ning ebaloogilised laused, ja proovida ise ka lausest aru saada, samas mõne teema puhul on see üsna keeruline :)
----
Artikkel on liiga lühike. Vajab hädasti keeletoimetamist, sellisel kujul küll arvestusevääriline ei ole. Siselinke võiks rohkem olla. Adeliine 22. detsember 2011, kell 15:44 (EET)
üldiselt esitatud tulemuste nimekirjas otsingu mootori tulemuste lehed

Mis see tähendab?
algoritme joostes

See pole korrektne sõnastus. Andres 8. jaanuar 2012, kell 13:17 (EET)
----
Millise põhimõtte järgi on otsimootoreid valitud tabelisse? Yandexiga saab otsida kõigis keeltes, portaali peakeel on vene keel, aga ka türgi ja inglise keel. Valju 21. jaanuar 2012, kell 20:35 (EET)
Tabel on saadud inglise keelsest artiklist seega kõigi mootorite õigsuses pole ise kindel.
----
Kas veebiämbliku (web crawler) peatükist ei tasuks teha eraldi artiklit? Seda kasutatakse ka näiteks veebiarhiveerimisel.
AnonüümneLeemur (arutelu) 21. aprill 2015, kell 11:05 (EEST)

Loomulikult tasub. Andres (arutelu) 21. aprill 2015, kell 12:52 (EEST)

Vastab teemale.

Mis see tähendab?
algoritme joostes

Kas veebiotsingumootor ja ontsingumootor on sünonüümid, st kas on otsingumootoreid, mis ei ole veebiotsingumootorid? Adeliine 3. veebruar 2019, kell 13:28 (EET)

Suht suvalises andmebaasi liideses saab koostada päringuid, lisaks saab ehitada mitme andmebaasi otsinguid ja need ei pruugi olla veebis.

vt ka https://en.wikipedia.org/wiki/Web_crawler

suwa 3. veebruar 2019, kell 16:44 (EET)


Arutelu:Petserimaa

Järjekordne äärmiselt tugeva poliitilise ja ideoloogilise laenguga teema, kus on kerge neutraalsusest kõrvale kalduda. Õigupoolest pole Venemaa seisukohta siin korralikult refereeritudki. Omaette kysimus on, kas ei peaks artiklis vähemalt põgusalt kajastama ka piirkonna varasemat ajalugu, sh haldusajalugu. --Oop 20. detsember 2011, kell 14:53 (EET)

Kas piirileping ikka jõustus 18. mail 2005 või kirjutati alla (minu teada pole jõustunud tänaseni)? Ja kas preambula lisati lepingule või ratfitseerimisotsusele? --Numbriga kärumees 20. detsember 2011, kell 16:57 (EET)
Lisaks: minu teada Petserimaad ei liidetud Eestiga mitte Tartu rahulepinguga, vaid juba 1918 (siis küll Liivimaaga) Saksa okupatsiooni ajal. Alexander von Tobien on sellest möödaminnes kirjutanud. --Numbriga kärumees 20. detsember 2011, kell 16:58 (EET)

1918. aastal astus Petserimaa Balti hertsogiriigi koosseisu.

Mis tähendab "astus koosseisu"? Ja kui maakond moodustati 1920, mis siis astus? Andres (arutelu) 3. november 2013, kell 09:34 (EET)

Ajalooliselt on Petserimaad mõeldud ka muuna kui 1920. aastal moodustatud maakonnana, vt nt linki artiklist Eesti ajalugu--Bioneer1 (arutelu) 21. oktoober 2014, kell 12:04 (EEST)
----
Vallad tuleb kuidagi linkida. Andres (arutelu) 4. märts 2015, kell 22:54 (EET)

see koosnes Slobodka, Petshorõi ja Panikovitshi valdadest ja Isborski valla

Nimede õigekiri äratab kahtlust. 90.190.71.25 1. oktoober 2015, kell 10:07 (EEST)

: Noh, küllap see on omaaegne õigekiri. Need vajavad artiklit, ning artikli koostamise käigus saab ka kirjapildis selgus. Andres (arutelu) 1. oktoober 2015, kell 10:30 (EEST)


Arutelu:Euroopa Liidu kodakondsus

? --Epp 21. detsember 2011, kell 10:29 (EET)

: no kui keegi nii kirjutab, siis keegi kirjutab nii. iseasi, kuidas seda kirjakohta Vikipeedias kajastada. hulk tähelepanuväärseid intellektuaale on ennast viimaste aastasadade jooksul pidanud Kirjasõna Vabariigi kodanikeks. seda ei anna ka kuidagi vaidlustada, sest nende tahteavaldus on selline olnud. rassiline ja seksuaalne kodakondsus võib olla midagi samasugust. ma ei tea kuigi palju USA, Libeeria ega Lõuna-Aafrika Vabariigi ajaloost, kus rassilise kodakondsuse mõiste võib olla poliitilises diskussioonis tõsimeeli käibinud. -- Ohpuu 21. detsember 2011, kell 11:13 (EET)

:: Nojah, aga ma kahtlustan, et siin püütakse rääkida ikkagi kindlast "euromõistest". --Epp 21. detsember 2011, kell 13:02 (EET)

Eraldi mõistetena võib käsitleda nii seksuaalset, rassilist kui ka riigi ja isiku vahelist kodakondsustTommi Hoikkala (2009) „The diversity of youth citizenships in the European Union“, Young, Vol1(17), 7
--WikedKentaur (arutelu) 20. juuni 2016, kell 18:45 (EEST)


Arutelu:Roman Kuklin

miks pole siis artiki pealkiri lätipäraselt? Ave Maria 25. detsember 2011, kell 10:27 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.olimpiade.lv/lat/lok/olimpiesi/olimpietis/29
** In Roman Kuklin on 2013-06-24 13:15:34, 404 Not found
** In Roman Kuklin on 2013-07-06 22:44:35, 404 Not found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:44 (EEST)


Arutelu:Samsung i5800

Miks pealkirjas ja esimeses lauses märksõna kokku ei lange? --Epp 25. detsember 2011, kell 19:51 (EET)

Mitu ümbersõnastust, võtsin ära reklaamimaigulised väljendid. Telefon on praeguseks aegunud, seega omadussõnad nagu 'mugav', 'kvaliteetne' jne. ei ole väga sobilikud ning neid on parim kaasata vaid siis, kui nad esinevad ajakirjandusväljannete tsitaatides konkreetse seadme kohta. Tingimata pole tarvis mainida puuduvaid funktsioone (on palju mobiile, millel on välguta ja autofookuseta kaamerad).
*Kaamera megapikseleid on ametlike spetsifikatsioonide järgi 3, isegi kui foto suurus tuleb 3,14–3,2 megapikselit.
*Mälu: Ametlik spetsifikatsioon on väga segane ja on võib-olla kopeeritud suuremate spetsifikatsioonidega seadme leheküljelt või peegeldab mälukiibi (või kiipide) kogumahtu, arvestamata tegelikku mahtu, mis kulub RAM ja kasutajamälu jaoks. Korea- ja ingliskeelsed infoboxid näitavad siiski, et RAM-mälu on 256 Mb ning välkmälu 512 Mb.

Eemaldasin järgmise teksti:

:Vertikaalses asendis on võimalik kasutada kõiki telefoni rakendusi, kuid mõni tegevus sujub mugavamalt hoides telefoni horisontaalselt. Internetilehitseja on asjalik ja mugav ning kerimine ühtlane ja kiire.

Põhimõtteliselt on selliste ümarate kirjelduste asemel kasulikum lisada seadme või selle funktsioone.
-Mardus (arutelu) 26. detsember 2013, kell 15:26 (EET)


Arutelu:Akademik Šokalski

*Kuidas nimetada uut artiklit siis, sest laeval on Vene nimi Poljarnõi Pioner. Inglise keeles Links by names seisab ( Polyarnyy Pioner) Links by names ning kui vajutada nuppu seisab kohe Name Polar Pioneer, vist viimase nime all ei ole õige, kuid seisab nii pardal ja rohkem tuntud. Kes aitab? Tänan ning Häid Jõule,
--PjotrMahh1 26. detsember 2011, kell 01:28 (EET)

Vaatan ühest teisest registrist ja parandan siis. Ssgreporter 26. detsember 2011, kell 01:50 (EET)

Selle IMO numbri all on kahes registris AKADEMIK SHOKALSKIY. Järelikult ei ole nime muudetud või on nimemuutus sündinud viimase kahe nädala jooksul. Ssgreporter 26. detsember 2011, kell 01:57 (EET)

Polar Pioneer on endine AKADEMIK SHULEYKIN. Ssgreporter 26. detsember 2011, kell 01:59 (EET) Laeva ümbernimetamisest ei muutu seeria nimi - kui ikka ehitati kui Akademik Šuleikin-klassi laevad, siis need selleks jäävad, ükskõik, kuidas mõnd üksikut laeva pärast on ümber ehitatud ja ümber nimetatud. Näiteks Arnold Veimer on praegu hoopis Rootsi sõjalaev Trossö, kuigi ehitatud samas Akademik Šuleikini seerias. Ssgreporter 26. detsember 2011, kell 02:15 (EET)
*Tänan, selge klassiga. Dmitri Furmanovi-tüüpi kohta ma esitasin küsimust ka saksa wikis, mida teha, aga siin on mul rohkem küsimus, kuidas nimetada uut artiklit "Poljarnõi Pioner" või "Polar Pioneer", kui ma hakkan nüüd kirjutada selle laeva kohta endisest Šuleikinist, akadeemikust.
--PjotrMahh1 26. detsember 2011, kell 02:33 (EET)

:Täna mul millegipärast Vene Registri koduleht ei avane ja ükski link ei tööta, aga ühes rahvusvahelises registris on Polar Pioneer. IMO numbri järgi otsides näitas Vene Register eile, kui õigesti mäletan, ka just sellist nimekirjutust. Neil oli üks lahter "Transliteratsioon" ja nüüd ei tea, kas nad ise kasutavad translitereeritud nime Poljarnõi Pioner või on laevadokumentides Polar Pioneer. Tundub, et õige oleks artikli nimeks panna Polar Pioneer. Kui midagi muud selgub, eks siis või parandada. Ssgreporter 26. detsember 2011, kell 16:39 (EET)

:Vene Registri venekeelsel lehel on:
*Название:  ПОЛЯРНЫЙ ПИОНЕР
*Транслитерация:  POLAR PIONEER
*Бывшее название:  АКАДЕМИК ШУЛЕЙКИН
ja ingliskeelsel lehel
*Name:  POLAR PIONEER
*Former name:  AKADEMIK SHULEYKIN
Nii on küll raske aru saada, mis siis laeva nimi õieti on. Soovitaksin praegu ikkagi Polar Pioneer, selle nimega on ka ühes rahvusvahelises registris. Ssgreporter 27. detsember 2011, kell 01:58 (EET)
**Jah, sellepärast ja oligi küsimus, otsisin Polar Pioneri ja ei leia nimekirjast, pärast IMO kaudu. Vaatan ja näen, see seisab mingi Polyarnyy ... all. Arvan ka, et parem "Polar Pioneer"iks, ootame siis, võib-olla keegil on veel eriarvamus või erandite absoluutselt vastu, ma arvan veel, et tüüpi Cruise tõttu peaks Akademik Šokalski tagasi ülalolevasse tabelisse (Kruiisilaevade loend),
--PjotrMahh1 28. detsember 2011, kell 09:00 (EET)

:: Minu meelest tuleks lähtuda venekeelsest nimest. Andres 28. detsember 2011, kell 19:06 (EET)

:::Akademik Šokalskit ei ole õige panna kruisilaevade jaotusse, see on ikkagi kruisideks kasutatav muu otstarbega laev. Kuidas me saame panna venekeelse nime, kui Vene Register ise esitab ladinatähelise nimena Polar Pioneer ja sama nime all on ka autoriteetses Paris MOU laevaregistris? Me ei saa ju artikli pealkirja kirillitsas kirjutada. Ssgreporter 29. detsember 2011, kell 00:33 (EET)
*Polar Pioneeri küsimust üldse pole, see oli küll üllatus, et veel Polyarnyy olemas (milleks, segamiseks vist, sest pardal on Polar Pioneerit näha). Aga kui Andres on vastu, siis on vara veel kirjutada. On vaja registrist Polyarnyyt välja koristada. Akademik Šokalski on ametlikult registri järgi kruiisilaev (круизное судно), see ei ole jäämurdja, mida kasutatakse kruiisireisideks, või ma eksin. Teistel seisab uurimislaev, sellel aga mitte, või parem öelda, et enam mitte, varem küll oli, tänades ja tervitusi, tegin täna US Tihhi Doni
--PjotrMahh1 29. detsember 2011, kell 06:44 (EET)

:::: Saame kasutada venekeelse nime transkriptsiooni.

:::: Mitte et ma olen vastu, vaid see on lihtsalt minu arvamus. Igal juhul peaks transkriptsioonilt ümbersuunamise tegema. Andres 29. detsember 2011, kell 10:35 (EET)

ladina keelest juhtum, case.
Mõlemad on vene lipu all, küll oli Petersburg varem Libeeria lipu all, aga kirjutasin ka vene keeles suurt artiklit ladina tähtega "Petersburg".
Pardal seisab Petersburg samuti nagu Polar Pioneer ja Балтийск nagu Академик Шокальский,
--PjotrMahh1 2. jaanuar 2012, kell 03:31 (EET)

Hea näide! Ssgreporter 3. jaanuar 2012, kell 00:55 (EET)


Kasutaja arutelu:Tomv~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Tomv! Ivo 28. detsember 2011, kell 00:59 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Tomv~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:TeateTants

piltide hulgas esikohal peaks olema pilt, kus inimesed tantsivad. Kui need pildid on praegu ainukesed sellest üritusest, siis minu meelest need ei kirjelda sündmust. Muidugi teine asi on juhul, kui autod tantsisid seal sündmusel. Ave Maria 29. detsember 2011, kell 07:44 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.teatetants.ee/
** In TeateTants on 2013-06-24 13:46:00, Socket Error: 'Name or service not known'
** In TeateTants on 2013-07-07 03:41:49, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:42 (EEST)


Arutelu:Tihhi Don

Kas ei pea see olema täpsustuslehekülg nagu :ru:Тихий Дон? Geonarva 29. detsember 2011, kell 20:17 (EET)

Nojah, seda nime kannavad veel kaks asulat, rong ja raadiojaam. Andres 29. detsember 2011, kell 20:21 (EET)

:Siis oleks õige teisaldada nii, nagu muude laevanimede puhul Tihhi Don (laev). Ssgreporter 31. detsember 2011, kell 01:05 (EET)

:: Jah, aga ainult juhul, kui kohe tehakse täpsustusleht. Andres 31. detsember 2011, kell 09:10 (EET)

:::Loodan, et täpsustuslehe teeb keegi, kes neid ülejäänud Tihhi Done teab. Ssgreporter 1. jaanuar 2012, kell 00:42 (EET)

:::: Need on täpsustuslehel :ru:Тихий Дон "vaata ka" all. Andres 1. jaanuar 2012, kell 05:55 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.riverships.ru/reference/301.shtml
** In Tihhi Don on 2013-06-24 13:49:17, 404 Not Found
** In Tihhi Don on 2013-07-07 04:13:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://fleetphoto.ru/list.php?did=443
** In Tihhi Don on 2013-06-24 13:49:27, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tihhi Don on 2013-07-07 04:13:25, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:13 (EEST)


Arutelu:Karl von Sivers (1874–1935)

Kes oskab leida, kus Sievers sündis, kus õppis jms.? --Juhan121 1. jaanuar 2012, kell 18:24 (EET)
Need 53 mahalastud inimest tuleb lahti seletada. 1930. aastail oli Viljandi linnavolikogus vihane vaidlus nende üle. Väidetavasti oli tegemist vanglast toodud kurjategijatega, kelle mälestust poleks pidanud jäädvustama ega neist mingeid märtreid tegema. Viljandis olevat elu pärast mitu aastat rahulik ja julge olnud. --Numbriga kärumees 2. jaanuar 2012, kell 11:23 (EET)
Kas ta oli tõesti sõjakurjategija?--WooteleF 2. jaanuar 2012, kell 15:15 (EET)

Ma just tahtsin küsida, missuguse sõja kurjategija ta oli. Taivo 2. jaanuar 2012, kell 20:55 (EET)

Miks on ikkagi nimetatud Sievers, ehhki Genealogisches Handbuch der livländischen Ritterschaft, Teil 1, 1: Livland, Bd.: 1, Görlitz, 1929, Lk. 303 annab perekonnanimeks Sivers?--NOSSER (arutelu) 21. oktoober 2012, kell 17:10 (EEST)

Neid variant kasutati läbisegi. Tuleb uurida, mis nime ta ise kasutas.--WooteleF (arutelu) 21. oktoober 2012, kell 19:45 (EEST)

Saaga.ee, Valga praostkond, EELK Kambja kogudus (Personaalraamat XVIII (nimeregister); EAA.1255.1.535; 1900-1940) Helena von Siversi ja August von Siversi poeg Carl August Johann Maria von Sivers--NOSSER (arutelu) 21. oktoober 2012, kell 21:45 (EEST)

:Okei. Aga nüüd on eesnime kirjutamine ebaselge. C või K.--WooteleF (arutelu) 22. oktoober 2012, kell 22:21 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Karl von Sivers (1874–1935)


Arutelu:Eesti Miss Estonia

Eesti Miss Estonia tekkis Miss Estonia ja Eesti Missi ühinemisel. Minu meelest ei saa seda kummagagi samastada. Andres 31. detsember 2011, kell 00:30 (EET)
Praegune esitus on eksitav. Andres (arutelu) 6. juuni 2013, kell 08:37 (EEST)
See märkus on endiselt jõus. Muide, Eesti Misse siin üldse ei mainita. Panen vaidlustamismärkuse, et asjale tähelepanu juhtida. Andres (arutelu) 8. juuni 2013, kell 09:42 (EEST)

artiklis on endiselt segadus endiste nimede või seotud võistluste kohta. Nt on veel lingid Miss Eesti (ehk? Eesti Miss)--Estopedist1 (arutelu) 29. märts 2018, kell 10:51 (EEST)

Juhuslik infokild vahepealsest ajast: 1972. aastal valiti Torontos Miss Estoniaks Silvia Reiman (Eesti Päevaleht (Stockholm), 26. juuli 1972, nr. 56, lk. 1). Kas väärib artiklis märkimist? --Numbriga kärumees (arutelu) 10. märts 2012, kell 11:42 (EET)

See nõuaks veel eraldi artiklit. Andres (arutelu) 10. märts 2012, kell 20:04 (EET)
Võitjatele peaks ka kategooriad tekitama, aga mis need nimed oleks, mis võtaks kokku missid, missised ja misterid? "Kategooria:Iluduskuningannad" neile viimastele ju ei sobi. --Oop (arutelu) 3. november 2012, kell 22:02 (EET)
Saksa ja madalmaade vikipeedias on mingi jama. Der Wettbewerb wurde während mehrerer Jahrzehnte nicht ausgetragen: Von 1933 an unterband ihn die autoritäre Regierung des Staatsoberhauptes Konstantin Päts. --IFrank (arutelu) 7. mai 2013, kell 15:47 (EEST)

Nad ei ole siiani võtnud vaevaks mulle isegi vastata. --IFrank (arutelu) 5. juuni 2013, kell 16:58 (EEST)

: Seal on nii vähe inimesi, kes sellest üldse midagi teavad. Paranda lihtsalt ära. Andres (arutelu) 6. juuni 2013, kell 08:36 (EEST)

:: Ei saa parandada, kõik parandused nõuavad kinnitamist ja nüüd pöörati minu parandus üldse tagasi. See on nii haiglane väljamõeldis, et ainult tänapäeva sakslased võivad selle peale tulla ja ma ei oska kuidagi selle vastu vaielda. 1933. aastal ei olnud mingit "autoritäärset" Pätsi valitsust olemas (miks oleks Eesti valitsus üleüldse pidanud missivalimised ära keelama?). Valitsuse otsused on tänapäeval digiteeritud, need avaldati Riigi Teatajas ja Vabariigi Valitsuse otsuste raamatus. Kui seal midagi sellist leiduks, oleks see mulle kindlasti meelde jäänud. Eesti ajalehed 1933. aastast on digiteeritud, ka seal ei ole midagi sellist kirjutatud. Isegi Eino Saaremaa ega William Tomingas ei kirjuta, et Päts oleks missivalimised ära keelanud. Kui Pätsi uskumatuid kuritegusid ei ole, tuleb need välja ilmselt välja mõelda. Igatahes puudub sellisel lausel mis tahes allikas. --IFrank (arutelu) 7. juuni 2013, kell 11:55 (EEST)

Tagasipööraja vastas oma lehel, et ta tegi seda sellepärast, et Sa ei ole resümees märkinud lause kustutamise põhjust.

Palun kirjuta neile teinekord viisakalt. Andres (arutelu) 8. juuni 2013, kell 09:26 (EEST)
Lisasin hollandi viki artiklisse viite lisamise märkuse. Ma ei saa tõendada, et see lause on väär, küll aga saan küsida tõendust selle tõesusele. Andres (arutelu) 8. juuni 2013, kell 09:41 (EEST)
----
Elisabeth Juudas viib valesse kohta, aga ma ei oska temaga ka midagi teha. --Epp 30. august 2015, kell 13:31 (EEST)

Eliisabeth Juudas (Miss Estonia)? Andres (arutelu) 30. august 2015, kell 15:40 (EEST)

: Kas ta siis oli miss? Mina seda siit välja ei loe. --Epp 30. august 2015, kell 15:57 (EEST)

: Siis ehk see: http://isik.tlulib.ee/index.php?id=1158 --Epp 30. august 2015, kell 15:58 (EEST)

:: Minu meelest see seik ei puutu üldse teemasse, linki ka ei ole. Esitus jätab veidra mulje. Pole võimalik otsustada, kas tegu on sama isikuga. Andres (arutelu) 30. august 2015, kell 16:39 (EEST)
Link siiski on. Võtan selle välja. See sobiks Chicago maailmanäituse artiklisse.
1933. aasta Chicago maailmanäitusel ennustas Elisabeth Juudas Eesti nime tutvustamiseks raha eest Ungari paviljonis käekirja ja muude tundemärkide järgi tulevikku, nimetades end Miss Estoniaks. Üks maailmanäitusel käinud eestlane kirjutas selle kohta: "Paviljonist vahtis mulle tüsedapoolne keskealine naisterahvas eht eesti seelikus ja pastaldes naeratades otsa." Elisabeth Juudase sissetulek oli nii rahuldav, et ta kavatses isegi varsti Eestisse sõita"Eesti miss" Chikago maailmanäitusel. Vaba Maa, 24. oktoober 1933, nr. 249, lk. 1..

meil on ka link Eesti Koolimiss. See pole ilmselt tähelepanuväärne?--Estopedist1 (arutelu) 14. mai 2019, kell 10:36 (EEST)


Arutelu:Alampalk

Tuleks öelda, millise seisuga on 290 eurot. Seda ju vahel muudetakse.--Morel 1. jaanuar 2012, kell 22:25 (EET)

Summa on muudetud, aga viide on vana, see ei sobi. Tuleks leida paremad viited. Ja võiks lisada alampalga muutused läbi aastate.--Morel (arutelu) 22. jaanuar 2013, kell 02:36 (EET)
1. jaanuarist 2013 on alampalk Eestis 320 eurot kuus või 1,90 eurot tunnis.Kristiina Viiron. "Alampalga saajate töölepingusse tuleb teha muudatus." Eesti Päevaleht, 20.12.2011

See tuleks kuidagi tagasi panna. Andres (arutelu) 6. veebruar 2014, kell 23:11 (EET)

Alampalk on Eestis kasutatav keelend. Põhimõiste võiks siiski olla miinimumpalk. Näiteks ei räägita Eestis alampensionist, alamsissetulekust ega alamtoetusest, küll aga kasutatakse termineid miinimumpension, miinimumsissetulek ja miinimumtoetus. Erinevatest tululiikidest ainult palk võib meil olla alam-.
Võtsin definitsioonist välja viite täistööajale, kuivõrd see kitsendus kehtib üksnes kuupalga alammäärale. Erinevates riikides võib miinimumpalk olla kehtestatud aga erinevate ajaperioodide (tund, päev, nädal, kuu) suhtes. Palga alammäär kehtestataksegi Eestis lisaks kuutasule ka tunnitasule just sel põhjusel, et on töötajaid, kes ei tööta täistööajaga.
Rahvusvahelist osa edaspidi laiendan. --VillaK (arutelu) 18. detsember 2014, kell 11:33 (EET)

Nojah, aga kui seda sõna eesti keeles kasutatakse, siis see ongi eesti keeles õige sõna. Sõnad on kokkuleppelised. Terminoloogia ei ole alati süstemaatiline, vaid arvestab üldkeeles juba kasutatavaid väljendeid. Andres (arutelu) 18. detsember 2014, kell 12:29 (EET)

Aga nojah, juriidilises kontekstis kasutatakse terminit "töötasu alammäär". Andres (arutelu) 18. detsember 2014, kell 12:33 (EET)

:: Eestis on see õige sõna, kuid me kasutame seda vaid Eestis kehtestatud töötasu alammäära suhtes. Kui me räägime teistest riikidest, siis me reeglina ei räägi enam alampalgast, vaid miinimumpalgast, vt nt Statistikaamet. MiinimumpalkEuroopa Liidu Infokeskus. Milline on miinimumpalk ELi liikmesriikides?Europa Komisjon tahab kehtestada miinimumpalgaDelfi teemaleht: miinimumpalk. Seega, kui see artikkel räägib miinimumpalgast laiemalt, mitte ainult Eestist, siis on põhimõiste miinimumpalk ja alampalk on Eestis kasutatav rööpväljend elik keelend. --VillaK (arutelu) 18. detsember 2014, kell 13:02 (EET)

::: Aa, Sa leiad, et sõna "alampalk" kasutatakse ainult Eesti kontekstis, ja sellepärast ei peaks see artikli pealkirjaks olema.

::: Mul ei ole midagi selle vastu, kui artikli pealkiri on "miinimumpalk". Sa oled selle teemaga rohkem kokku puutunud, nii et Sa tead paremini, aga mul ei õnnestunud Sinu öeldule kinnitust leida. "Alampalk" ja "miinimumpalk" on minu mulje järgi guugeldamise põhjal sünonüümid, mille kasutussagedus on ligikaudu võrdne. Välismaa konteksti puhul tundub "miinimumpalk" olevat sagedasem, aga "reeglina" minu meelest öelda ei saa. Siin on mõned juhtumid, kus sõna "alampalk" on kasutatud välismaa kontekstist (Janno Reiljan, Merli Aksen. Alampalk. Kellele ja milleks? – Akadeemia, 2012, nr 4, lk 688–707, , , , , ,  (sünonüümina), , , , ). ESTERM annab juriidilistes tekstides eelisterminiks "palga alammäär" ning toob sünonüümina ära "alampalga". EuroVoc kasutab märksõnana "miinimumpalka", kuid mainib ka "alampalka". Küll aga tundub, et "palga alammäära" kasutatakse praktiliselt ainult Eesti kontekstis. Andres (arutelu) 18. detsember 2014, kell 21:48 (EET)

::::: Rööpväljendid rikastavad keelt, selles mõttes on ootuspärane, et mõlemad on kasutusel ja mõlemale kujunevad oma poolehoidjad, tuginedes mõnikord maitse-eelistustele, teinekord aga ka ideoloogilistele eelistustele. Enamik väliskonteksti puudutavaid ajaleheartikleid on tõlkelood välisajakirjandusest, nii et iseenesest pole üllatav kui ajakirjanik tõlkides kasutab keelendit, mida ta ka Eesti olukorra kohta on kasutanud, eriti kui ta tahab olukordi võrrelda. Aga ka üks ja sama ajakirjanik võib erinevates kirjatöödes kasutada erinevaid väljendeid, sel lihtsal põhjusel miks üldse sünonüüme kasutatakse. Tuginesin oma väites eeskätt akadeemilisele ja ametlikule keelekasutusele, sh Statistikaameti, Eurostati , teiste EL dokumentide keelekasutusele. Google Scholar näitab 37 teaduspublikatsiooni miinimumpalga kohta ja 18 teaduspublikatsiooni alampalga kohta.

::::: Natuke küll teisest kontekstist, kuid - Rahandusministeeriumi pikaaegne maksupoliitika osakonna juhataja Lemmi Oro on öelnud umbes nii, et makse ei tohi alandada, maksud ja nende maksmine on igati auväärne, sestap tuleb maksudest lugu pidada, mitte neid alandada. Küll aga võib makse vajaduse korral vähendada. Aga mõistagi räägib iga teine ajakirjanik ikka maksude alandamisest. Alampalka alandatud meil küll ei ole, kuid nagu see väike kõrvalepõige illustreerib, ei ole kõik kasutusel olevad keelendid paraku normatiivselt/ideoloogiliselt neutraalsed. Miinimumi mõiste on universaalsem, paljudel funktsioonidel on miinimumväärtus. Veelkord, kuivõrd alampalga termini kasutamine on reaalsus, siis on igati omal kohal kui ka artikli tektsis sellele viidatakse. Küsimus on selles, et tehes valiku artikli pealkirja osas, võtab Vikipeedia teatud seisukoha. Hea vähemalt kui see seisukoht on kaalutud/kaalutletud, mitte pooljuhuslik.

::::: Lõpuks ei ole see küsimus ka nii printsipiaalne, et sellele liiga palju tähemärke kulutada. Siin on hulga pakilisemat tegevust. --VillaK (arutelu) 18. detsember 2014, kell 23:59 (EET)

:::::: Ma ei tahaks jätta muljet, et siin ei saa sammugi edasi ilma pikkade vaidlusteta. Mul on ükskõik, kumb see pealkiri siin on, minu meelest pole siin mingit vahet. Mõtle natuke järele, võib-olla siin on tegu Sinu isikliku eelistusega. See, mis edasi tuleb, on lihtsalt minu arvamuse avaldus, mitte kihutuskõne praeguse pealkirja säilitamiseks (mul ei ole pealkirjaeelistust).

:::::: Jah, olen nõus, et ajakirjanik võib kasutada sama sõna, mida ta kasutab Eesti puhul. Ja miks ta peakski eri sõnu kasutama, kui jutt on samast asjast. Teistpidi, ajakirjanik (ja miks ka mitte teadlane) võib kasutada sõna, mis rohkem meenutab võõrkeeles kasutatavat sõna. Nõus ka sellega, et sünonüüme võidakse kasutada stiilikaalutlustel, aga ikkagi ainult juhul, kui neid sünonüümideks peetakse. Ja mulle tundub, et tegu ongi täielike sünonüümidega.  Möönan seda, et akadeemilistes publikatsioonides ja Euroopa Liidus dokumentides on "miinimumpalk" sagedasem kui "alampalk", aga siiski kasutatakse välismaa kontekstis mõlemat. Nii et kui tahta statistikast alust leida, siis võib sellele tõesti toetuda.  Muide, ühes akadeemilises publikatsioonis oli kasutatud välismaa kontekstis sünonüümina "alampalka" ja "palga alammäära", "miinimumpalka" üldse ei kasutatud.

:::::: Mis muutub maksude alandamisse, siis minu meelest on ilmne, et Lemmi Oro väljendas oma isiklikku seisukohta, millel puudub eesti kirjakeele seisukohast autoriteet. Vaata ÕS-i ja EKSS-i ning keelekorraldaja artiklit . Alandada saab seda, mis on kõrge või madal; vähendada saab seda, mis on suur või väike. Maksu kohta võib öelda nii "kõrge" kui ka "suur", niisiis saab öelda "alandada" ja saab öelda "vähendada". Eesti kirjakeeles ei peeta sõna "alandama" kahemõttelisust oluliseks, arvatavasti sellepärast, et siin tavaliselt ei ole kaksipidimõistmise võimalust (kui see kuskil peaks olema, siis seal muidugi tuleks seda sõna vältida). Muidugi võib kellelgi olla idiosünkraatilisi assotsiatsioone, ja tal on vaba voli sõnu valida, aga see ei kohusta teisi millekski. Üks teine näide: mõne inimese meelest ei ole eestlasel sobilik kasutada sõna "situatsioon", sest see assotsieerub sõnaga "situn".

:::::: Jah, mõne inimese silmis võib "alam-" olla alandav, ja teiselt poolt, mõne inimese silmis on omasõna võõrsõnale eelistatav. Mis puutub matemaatika mõistesse, siis funktsiooni miinimumväärtusest räägitakse ka lokaalse miinimumi puhul, nii et tegu ei pruugi olla funktsiooni vähims väärtusega. Ja statistika mõiste on minimaalne väärtus. Sõnal "miinimumväärtus" on muidugi ka mittematemaatiline, normatiivne tähendus, mis miinumumpalga puhul kindlasti sobib; ja selle kohta ei öelda "alamväärtus". Muide, matemaatikas on palju termineid, mis algavad "alam-", aga neil on teised tähendused.

:::::: Kui on valida kahe võrdväärse võimaluse vahel, siis minu meelest ei võeta valikuga mingit seisukohta. Seisukohavõtmisest oleks minu meelest mõtet rääkida ainult juhul, kui väljaspool Vikipeediat selle termini üle vaieldaks. Andres (arutelu) 19. detsember 2014, kell 02:41 (EET)

:::::: kõigepealt suur tänu kõigile seda artiklit kirjutamast, toimetamast ja täiendamast, kuna see teema pakub paljudele inimestele elulist huvi ja artikkel näeb väga hea välja. lisan ühe ebaolulise ja puhtalt keelde puutuva märkuse: minu meelest rööpväljendid rikastavad keelt ja võimaldavad asju ytelda yht- ja teistmoodi vastavalt vajadusele, andes keelele niimoodi paindlikkust. näide: olen igal tööpäeval ilmuvas ajalehes pannud igapäevaselt pealkirju teiste inimeste kirjutatud artiklitele. pealkiri peab täitma ära selleks kujunduslikult antud ruumi. selles kontekstis on võimalus valida "alampalga" ja "miinimumpalga" vahel oluline sõltuvalt sellest, kas on tarvis täita pealkirjakast, mis ulatub üle ühe, kahe, kolme, nelja, viie või kuue veeru, kui suur on kiri, ning mida veel on vaja pealkirjas öelda. protsess sarnaneb luuletusse riimide leidmisega. ja siis loetakse järgmisel hommikul see loomu poolest graafiliselt determineeritud pealkiri raadios tuhandetele inimestele ette, nii jabur, kui see ka pole. selline keele loomupärane ja vältimatu kaootiline variatsioon on paratamatult vastuolus teadusliku unistusega ideaalsest keelest, kus igal sõnal on kindel ja määratletud tähendus ning sama mõistet ükski teine sõna ei väljenda. minu meelest on mõlemad vastandlikud tendentsid, nii pragmaatiline ja paindlik kui ka teaduslik ja määratlev, keele arenemiseks vajalikud ja tasakaalustavad teineteist. sünonüümiat muidugi esineb ka teaduses, näiteks absoluutsed sünonüümid "lingvistika" ja "keeleteadus". mul ei ole ka eelistust, kumb on artikli pealkiri, kas "alampalk" või "miinimumpalk"; peaasi, et mõlemad sellele artiklile suunavad. Lemmi Oro on ka muidugi väga tore ja kuulan iga tema mõtet alati suurima tähelepanuga, et ka ise targemaks saada. -- Ohpuu (arutelu) 19. detsember 2014, kell 15:23 (EET)

::::::: Stiililine erinevus tekib peaaegu alati ja sõnad ei ole täiesti asendatav, näiteks pole ma kuulnud, et keegi ütleks "matemaatiline keeleteadus". Minu meelest kasutatakse sõna "lingvistika" enamasti siis, kui tegu on moodsate uurimismeetoditega. "Alampalk" ja "miinimumpalk" on minu meelest palju vahetatavamad, kuigi nagu nägime, võivad assotsiatsioonid olla erinevad. Andres (arutelu) 22. detsember 2014, kell 13:56 (EET)

::::: Hea diskussioon, ega sel arutlusel iseenesest midagi viga ei ole. Minu isiklik eelistus on siin tegelikult olla võimalikult neutraalne, mitte võtta kindlat seisukohta ei ühelt ega teiselt poolt. (See ei ole küll sama, mis öelda, et mul on ükskõik, ükskõiksusel on halb assotsiatsioon teadvustamata juhuslikkusega. Kuid teisalt minu isiklik terminieelistus ei ole antud juhul relevantne - eks ma kasutan ikka neid mõisteid, mida mina õigeks pean, sõltumata sellest, mida kirjutab Vikipeedia, samas puudub mul ambitsioon muuta kõiki teisi endasarnasteks). Küsimus on, et kas praegune lahendus vastab parimal moel neutraalsuse printsiibile ning kas ja kuidas on suurem neutraalsus saavutatav. Üks võimalus oleks kohe peale esimest lauset sedastada kiretult neid fakte, mis me siin ühiste jõupingutustega oleme tuvastanud, nt: "Ajakirjanduslikes tekstides kasutatakse mõisteid "miinimumpalk" ja "alampalk" sünonüümidena, enam-vähem võrdse sagedusega. Teaduspublikatsioonides ja statistikaterminina kasutatakse sagedamini mõistet "miinimumpalk". Mõisteid "palga alammäär" ja "töötasu alammäär" kasutatakse valdavalt juriidilistes tekstides."

::::: Palga alammäära ja töötasu alammäära kohta selgituseks, et 01.03.1994-30.06.2009 kehtinud Palgaseadus kasutas mõistet palga alammäär. 01.07.2009 jõustunud Töölepingu seadus kasutab mõistet töötasu alammäär. Valitsus kehtestas kuni 2009. aastani palga alammäära ja alates 2009 kehtestab ta töötasu alammäära. Nii et need juriidilised mõisted on omavahel sünonüümid ja mõlemaid on kasutatud Eesti juriidilistes tekstides, seega tuleb Sinu viimase paranduse sõnastust korrigeerida.

::::: Viide Lemmi Orole ei olnud tuginemine autoriteedile, vaid näide, illustratsioon, milliseid tähendusi inimesed (seejuures sellised inimesed, kes vastavad Vikipeedia tähelepanuväärsuse kriteeriumidele) sõnadele omistavad, milliseid assotsiatsioone nad loovad. See seisukoht ei pruugi olla kirjakeele seisukohast autoriteetne, kuid see on olemas. Siit leiab ühe tavakeelse diskussiooni teemal, et kas alampalk tähendab alamklassi või mitte:  Taas, see ei ole iseenesest argument ühelt ega teiselt poolt, vaid illustratsioon, et ühiskonnas on selle üle diskuteeritud.

::::: Tulles tagasi artikli pealkirja juurde. Möönan, et siin on argumente ühelt poolt ja teiselt poolt. Oletame hetkeks, et tegemist ongi täielike sünonüümidega. Kui sel juhul Vikipeedia valib artikli pealkirjaks neist ühe ja esitab teist rööpväljendina, siis mulle tundub, et Vikipeedia (seda otseselt soovides või mitte) edastab sõnumi, et üks neist on eelistermin. Muidugi on Vikipeedia ainult üks allikas paljude hulgas, nii et sellise eelistuse potentsiaalset mõju ei saa ka ületähtsustada. Kuid neutraalne saaks Vikipeedia vist olla vaid siis, kui mingi automaatne robot üle päeva vahetaks artikli pealkirja. Mulle jääb natuke väheveenvaks see argument, et kui on valida kahe võrdväärse võimaluse vahel, siis valikuga võetakse seisukoht ainult juhul, kui väljaspool Vikipeediat selle termini üle vaieldaks. Mulle paistab, et seisukoht võetakse (või vähemalt, et tehtud valik on tõlgendatav seisukohavõtuna) isegi siis, kui väga teravat vaidlust väljaspool Vikipeediat ei toimu. Kui artikli pealkiri on "Alampalk", siis on see tõlgendatav - nii nagu Sa osundad - et Vikipeedia eelistab omasõna võõrsõnale (nii nagu Vikipeedia on eelistanud ka Ohpuu toodud näite "keeleteadus" ja "lingivistika" puhul). Ega sellel seisukohal ka midagi viga ei ole, iseenesest täiesti arvestatav seisukoht, ehkki üks mitmest võimalikust. Kui vaadata natuke lähemalt sünonüümide "miinimumpalk" ja "alampalk" kasutusstatistikat, siis Google otsing annab "miinimumpalk" 130 tuhat viidet ja "alampalk" 104 tuhat viidet. Sa kasutasid selle kohta väljendit, et "kasutussagedus on ligikaudu võrdne". Ma ei taha seda väidet otseselt vaidlustada, sest siin kerkivad teised teemad, nagu Google otsingu mõõtetäpsus, mida antud juhul pole otstarbekas ette võtta. Kui siiski (teatud mööndustega) pidada neid viidete arve usaldusväärseteks ja kanda need näitlikult üle Riigikogu 101 hääle jaotusele, siis oleks koalitsioonil 56 häält opositsiooni 45 hääle vastu. Eespool tõin ka Google Scholari viidete arvud. Ma ei arva siiski, et Vikipeedia artiklite pealkirjade valikul peaks tingimata lähtuma Google viidete arvust - see võib üle aja muutuda ja ka see on vaid üks kaalutlus paljudest.

::::: Diskussiooni pikkuse kohta - mul on printsiip, et lõpetan diskussiooni niipea kui selle jätkamine muutub selgelt ebaotstarbekaks (muidugi minu enda hinnangul). Kui teema on mulle siiski oluline, kuid ma ei leia mõistmist ja/või jään vähemusse, siis ma nö protokollin oma põhjendatud eriarvamuse ja liigun edasi teiste teemadega. --VillaK (arutelu) 22. detsember 2014, kell 12:28 (EET)

:::::: Kartsin juba, et peletan Sind selle arvamusavaldusega Vikipeediast eemale.

:::::: Ma sain siis valesti aru. Arvasin, et Sinu arvates peaks pealkirjaks olema "Miinimumpalk" ja Sa esitad argumente selle seisukoha kasuks. Selgub aga, et Sul ei ole kindlat pealkirjaeelistust, kuid Sa juhid tähelepanu sellele, et pealkirjavalik peaks olema neutraalne. Mul ka ei ole kindlat pealkirjaeelistust, ja mulle tundub, et pole piisavat alust üht pealkirja teisele eelistada ning see, et on üks pealkiri, mitte teine, ei tähenda seisukohavõttu. Lihtsalt esitasin vastuargumente neile Sinu argumentidele (teise pealkirja kasuks ja teadliku valiku tegemise kasuks), mis mind ei veennud.

:::::: Selleks et mitte jätta muljet, et Vikipeedia on sõnavalikus erapoolik, võib ju teha väikese alajaotuse nende  väljendite levikust ja assotsiatsioonidest, mis inimestel on tekkinud (kardan küll, et see üks kommentaariumikoht ei ole piisavalt kaalukas, et seda mainida).

:::::: Tegin alguse veel kord ümber.

:::::: Mina sain nii aru, et Sa ütled, et ajakirjanikud ei kuula asjatundjate juttu, seetõttu ei maksa ajakirjanduse sõnakasutust arvesse võtta.

:::::: Ma ei vaidlusta seda, et eri terminid võivad tekitada erinevaid assotsiatsioone. Üldiselt on meil eeldatud, et kui on mitu rasvases kirjas märksõna, siis Vikipeedia ei väida midagi selle kohta, milline väljend on eelistatav. Kui tahetakse mõnest väljendist distantseeruda, siis öeldakse mingil põhjusel distantseeruda, siis öeldakse ", ka" ning kasutatakse rasvase kirja asemel kursiivi. Lugeja ei pruugi muidugi seda taibata. Arvan siiski, et entsüklopeedia asi ei ole väljendeid soovitada ja maha laita, kui tegu pole keelekorraldajate seisukoha edastamisega.

::::::: Mina ka ei arva, et pealkirja valikul tuleks statistikast lähtuda. Vikipeedial ei ole ühte autorit, kes oma eelistuste järgi pealkirja paneb. Esialgselt pandud pealkirja vaidlustatakse ja muudetakse ainult juhul, kui keegi leiab, et on tõsine põhjus pealkirja muutmiseks. Andres (arutelu) 22. detsember 2014, kell 14:22 (EET)

Kahtlustan, et sõna "alampalk" on mugandus ametlikust terminist "töötasu alammäär", nii et "alam-" on pärit sõnast "alammäär". Andres (arutelu) 19. detsember 2014, kell 09:54 (EET)

: See võib nii olla küll, ma ei ole sõna "alampalk" etümoloogiat uurinud. Samas on etümoloogiast teada juhtumeid, kus mugandus on üle aja omandanud algsest (rohkem või vähem) erineva tähenduse.--VillaK (arutelu) 22. detsember 2014, kell 12:44 (EET)
Üks asi veel. Kõigil neil väljenditel on veel teine tähendus, milles räägitakse näiteks õpetajate töötasu alammäärast. Andres (arutelu) 19. detsember 2014, kell 09:54 (EET)

: Nõus, õpetajate töötasu alammäär võiks olla eraldi artikkel (vt näiteks hiljutist uudist ), millele siinses artiklis saab viidata (Vaata ka). --VillaK (arutelu) 22. detsember 2014, kell 12:44 (EET)

:: Õpetajate oma ei ole ainuke. Artiklist peaks hõlpsasti selguma, et on ka teine tähendus, ning jõudma kohta, kus sellest räägitakse. Andres (arutelu) 22. detsember 2014, kell 13:56 (EET)

::: Seda küll, et õpetajad ei ole ainukesed. Kollektiivlepinguga võib kokku leppida riiklikust töötasu alammäärast kõrgemas palga alammääras (kollektiivlepingu seaduse terminoloogiat ei ole töölepingu seaduse terminoloogiaga ühtlustatud). Kollektiivleping võib aga olla sõlmitud kas ettevõtte tasandil, sektori/ametiliidu tasandil või riiklikul tasandil (tööandjate ja ametiühingute keskorganisatsioonide vahel). Näiteks tervishoiutöötajate töötasu alammäärades on kokku leppinud Eesti Haiglate Liit, Eesti Arstide Liit, Eesti Tervishoiutöötajate Kutseliit, Eesti Kiirabi Liit ja Eesti Perearstide Selts. Seejuures erinevad alammäärad arstidele, õdedele, hooldajatale, kiirabitehnikutele, arst-residentidele. Ei julge öelda, kas kellelgi on ülevaadet kui palju erinevaid ettevõtte- või sektoripõhiseid palga alammäärasid Eestis kokku on. Eeldaks eraldi uurimistööd Sotsiaalministeeriumi kollektiivlepingute andmebaasis. Kuid selle info saab muidugi artiklisse lisada, et sektoripõhiselt või ettevõtte tasandil võib kokku leppida riiklikust alampalgast kõrgemas palga alammääras ja tuua näiteid vastavatest kokkulepetest. Siiski, õpetajad on selles mõttes erinevad näiteks tervishoiutöötajatest, et õpetajate töötasu alammäär kehtestatakse seaduse (põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse) alusel Vabariigi Valitsuse määrusega. Ehkki ka siin on ette nähtud läbirääkimised, siis juhul kui kokkulepet ei saavutata kehtestab valitsus õpetajate töötasu alammäära poliitilise otsusega. --VillaK (arutelu) 22. detsember 2014, kell 15:27 (EET)

:::: Oluline on see, et kuigi sõnad on samad, on tegu teise mõistega, mis tuleb teisiti defineerida ja mis peaks olema teises artiklis. Ma ei oska sellele teisele artiklile pealkirja panna. Andres (arutelu) 22. detsember 2014, kell 15:43 (EET)

::: Kusjuures, edasi mõeldes, ma ei ole veendunud, kas see ikkagi on erinev mõiste, mis vajaks teisiti defineerimist, sest ka õpetajate, tervishoiutöötajate jne töötasu alammääradele laieneb sama definitsioon, et see "on madalaim palk, mida tööandja õiguslikult võib töötajale tema töö eest maksta." Lihtsalt õiguslik alus, tööandja või ka aegruumiline kehtivus on erinevatel juhtudel erinev. --VillaK (arutelu) 22. detsember 2014, kell 16:03 (EET)

:::: Selline tõlgendus on mõeldav, aga sel juhul tuleb definitsioon muuta selgemaks ja ka ülesehitust muuta. (Eks ta on praegu ka ebamäärane, sest pole selge, kas jutt on konkreetsest töötajast konkreetsel puhul (konkreetsel ajal) või töötajast üldse (konkreetsel ajal konkreetses kohas). Kui konkreetsest töötajast, siis tuleb see tõlgendus, mille Sa praegu esitasid; kui töötajast üldse, siis tuleb see absoluutne alammäär, millest seni juttu on.) Kogu artikkel räägib ju absoluutsest töötasu alammäärast, mille väärtus küll sõltub ajast ja riigist, aga mõiste ise on sama; sel juhul oleks kogu see jutt üks alajaotus.  Andres (arutelu) 22. detsember 2014, kell 16:27 (EET)

:::: Ühesõnaga, see definitsioonide erinevus võiks vähemalt osalt seisneda nii-öelda kvantori ulatuses, mida ei ole praegu ühemõtteliselr väljendatud. Andres (arutelu) 22. detsember 2014, kell 16:31 (EET)

Hea Mariina, tunnustan Su püüdlusi artiklit täiendada, kuid kahjuks ei ole Sinu lisatud alalõigu ja lause "Eestis on töötasu alammäär palgamäärana palgatingimuste osa, mis tuuakse ära ka kirjalikus töölepingus" mõte arusaadav. Sõnad on kõik arusaadavad, aga mõte ei ole. Vastavalt töölepingu seaduse §5 lg5 peab kirjalikus töölepingus olema kirjas ka "töö eest makstav tasu, milles on kokku lepitud (töötasu), sealhulgas majandustulemustelt ja tehingutelt makstav tasu, töötasu arvutamise viis, maksmise kord ning sissenõutavaks muutmise aeg (palgapäev), samuti tööandja makstavad ja kinnipeetavad maksud ja maksed." Kui tööandja ja töötaja on kokku leppinud, et töötajale makstakse tasu Vabariigi Valitsuse kehtestatud töötasu alammääras, siis mõistagi peab see ka töölepingus kirjas olema. Kuid Sa ei tahtnud vist seda öelda? --VillaK (arutelu) 22. detsember 2014, kell 12:53 (EET)

Kas mõeldud on seda, et kui kokkulepitud palgamäär langeb kokku töötasu alammääraga, siis ei tule töölepingus märkida konkreetset palgamäära? Andres (arutelu) 22. detsember 2014, kell 13:56 (EET)

: Tere !

: 'Vikipeedia' Mariina on ikka alias Простота!

: jälle kord sai püütud definitsiooni täpsemaks ja juttu Vikipeedias olemasolevate artiklitega linksuda ja võib-olla mõnele lugejale ka 'näitelava' selgemaks teha - nüüd on üleval pool töötajale nn oluliseks peetavad töö ja Eesti Vabariigi töölepingu seadus seadus olemas ja ka "Majandusleksikon" sai sisse - nüüd ei ole nii lihtne enam 'mööda vaadata' mõni töötaja võib isegi artiklit lugema jääda...

: aga olen siiani töövaidlustes ennast ise esindanud ja kirjalik tööleping ja palgatingimused on töövaidlustes kesksed terminid (asjatundjad neid muidugi nii lihtsalt ei kasuta (osad!!!))

: ehk tööle minnes üks jutt ja 'töölt ära tulles teised'
TÖÖLEPINGU SÕLMIMINE
§ 4. Töölepingu sõlmimise erisus
(3) Kokkulepe töötajat kahjustavas või töölepingu kehtivusega seotud tingimuses, mille kohta ei ole teada, kas see saabub või ei saabu (äramuutev tingimus), on tühine.
[RT I 2009, 36, 234 - jõust. 01.07.2009]
§ 29. Töötasu suurus
 (1) Kui isik teeb tööd, mille tegemist võib asjaolusid arvestades eeldada tasu eest, eeldatakse, et töötasus on kokku lepitud.
 (2) Kui töötajale lepingu järgi makstava töötasu suurust ei ole kokku lepitud või kui kokkulepet ei suudeta tõendada, on töötasu suuruseks kollektiivlepingus ettenähtud, selle puudumisel sarnase töö eest sarnastel asjaoludel tavaliselt makstav tasu.
 (3) Kokkulepitud töötasust arvestatakse maha töötaja maksukohustus ehk töötasust kinnipeetavad seaduses ettenähtud maksud ja maksed. Töötasu makstakse rahas.
 (4) Kui lisaks töötasule on kokku lepitud, et tööandja annab töötajale muid hüvesid, on töötajal õigus neid nõuda.
 (5) Vabariigi Valitsus kehtestab määrusega kindlale ajaühikule vastava töötasu alammäära.
 (6) Vabariigi Valitsuse kehtestatud alammäärast madalamat töötasu ei või töötajale maksta. .

: aga on minulgi lahtisi küsimusi (pole nimelt töötasu alammäärade järgi töötasu 'teistele' ega 'endale' maksnud ega 'teistelt' ega 'endalt' saanud) seega jääb arusaamatuks kas töötasu alammäär mis on ka 'tööandja kululiik' (raamatupidamisarvestuses jm) kogupalga miinimummäär või ?... (termini-soesed: tulumaks, töötuskindlustus (töötaja), tulumaksuvaba miinimum jne)...

: elatisega ( laste ülapidamiskohustuse mõttes) on miinimumpalka seotud nii 'teoreetiliselt kui praktiliselt' (kohtulahendite kaudu). Üldnäitus:
Miinimumpalga tõus võib kaasa tuua laste elatisraha lahtisidumise miinimumpalgast ...

: Mariina 22. detsember 2014, kell 16:22 (EET) alias Простота
Minu meelest ka see lause on arusaamatu ja ma jätaks selle ära, või kui Sa selgitad, mis see tähendab, siis sõnastame selle ümber.

:: Minu üldine arusaam on ka hetkel sama: ma arvan nimelt, et inim-kasutaja kes artiklit komplekteerib teab ja oskab paremini kui valdav enamik - lihtsalt Vikipeedia kasutaja VillaK (selle kasutajanimega) on Vikipeedias uus ja ilmselt ka Vikipeedia tegemine tema jaoks uus - kõike korraga muidugi ei jõua artiklisse lisada ja miskit läheb esimese hooga ka kaduma - selles mõttes on minu lisandused tema poolt komplekteeritavates artiklites 'lihtsalt neutraalsed' - kui kaks lugejat ei leia seost siis minu seletused ei aita: tänapäevane kirjeldus on ju üldiselt sees töölepingu sõlmimise kohustuslik element: 'ühe osapoole kohustus ja teise õigus'...

:: see mis ' ' vahel on kirjeldav, kõik 'istungid' ja 'lahendid' ei ole ka tööõiguses terminikesked ja neil on 'omamoodi sisu'...

:: Mariina 22. detsember 2014, kell 17:07 (EET) alias Простота

:::: Mul puudub paraku kirillitsas klaviatuur ja seega võimalus Sinu aliasele korrektselt viidata. Minu uudsus või vähem-uudsus siin on vähetähtis, samuti ei saa mind pidada selle artikli komplekteerijaks ega kuidagimoodi vastutavaks kirjutajaks, sõltumata isegi sellest, kas mul on teadmisi ja oskusi sellest valdkonnast rohkem või vähem kui valdaval enamikul. Artikkel oli "komplekteeritud" juba ammu enne mind, pealkirja oli valinud keegi anonüümne kirjutaja 2009. aastal kas juhuslikult või siis isikliku eelistuse alusel, võimatu tagantjärele tuvastada. 2014 detsembriks oli artikli maht ca 1000 baiti, mina lisasin ca 2000 baiti. Tänan, et lisasid viited õigusaktidele. Jõudumööda püüan tulevikus artiklit täiendada, kohustusi ma selles osas ei võta.

:::: Aga - kui kaks lugejat ei leia seost ja seletamine ei aita, siis võib-olla tuleb küsida veel kolmandalt ja neljandalt lugejalt. Ja siis otsustada sõltuvalt kujunevast mustrist.--VillaK (arutelu) 22. detsember 2014, kell 17:34 (EET)

:::::: Võib ju proovida kõikide artiklite pealkirjad ja kasutajad ja baidid kirja panna - minu arusaam jääb samaks- inim-kasutaja kes artiklit komplekteerib valdavas enamikus teab mida ta oleks soovinud artiklisse saada aga paraku paljutki jääb pooleli ja egas kõik artiklid ei lähe Vikipeedias 'käima ka'....

:::::: minu poolt artiklid tuleksid olema siis vast 'seletuskirjad' - ma olen siiski valdavalt lugeja poolel ja sooviksin, et Vikipeedia toimiks ka esiseljas ja pealegi 'seletuskirjad' ei jookseks kokku teiste artiklitega, on ju Vikipeedias artikleid ka ikka leidub ju .... ja 'mustreid' on ka mitut liiki, minu 'artiklimuster' on minule omane ja selles, et lugejale nähtav osa on pisut puudulik ja pooleli pole vast Vikipeedias võimalik 'välja kirjutada', siin on valdav enamik artikleid pooleli...

:::::: Mariina 22. detsember 2014, kell 17:54 (EET) alias Простота (ma pisut 'lõikan ja 'kleebin' 'hiirekõrvadega' ka)

::::::: Asi pole selles, et on pooleli, vaid selles, et on üks arusaamatu lause. Andres (arutelu) 22. detsember 2014, kell 21:10 (EET)
Eestis on töötasu alammäär palgamäärana palgatingimuste osa, mis tuuakse ära ka kirjalikus töölepingus.

Mis see siis tähendab? Kas seda, et töölepingus on kokku lepitud näiteks minimaalne kuutöötasu, aga tohib rohkem maksta? Andres (arutelu) 22. detsember 2014, kell 21:12 (EET)

: Tere Andres!

: ei mõlnud mina töötasu alammäära pluss ümbrikupalka;

: EV töölepingu seaduses oli sees (mälu minu järgi) töölepingu kohustuslike tingimuste ja andmetena palgatingimustena;

: Töölepingu seaduses töölepingu sõlmimise peatükis töötaja teavitamise osas: töötingimuste sees;

: kui see nii väga häirib siis võib selle ju ära kustutada - ülesse sai definitsioon pisut täpsemaks juba... (minu 3 AP-d "Tööõiguse alustest..." pärinevad 2002.aastast ja nagu täna näen on miskit pisut püütud muuta)...

: Ei leidnud täna avaliku teenistuse palga alammäärasid? Avaliku teenistuse seadus

: § 81. Riigiteenistujate palga, ametipalga ja palgamäära mõisted

: (1) Palgaks nimetatakse ametipalka koos seaduses sätestatud lisatasudega ja seaduse alusel makstavate lisatasudega.

: (2) Ametipalgaks nimetatakse palgaastmele vastavat palgamäära.

: (3) Palgamäär on ametniku palgaastmele vastav käesoleva seaduse § 9 3. lõike alusel Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud või selle alusel diferentseeritud rahasumma...

: Mariina 23. detsember 2014, kell 07:34 (EET) alias Простота
See on küll tõsi, et selles artiklis tuleks rääkida, milline juriidiline tähtsus töötasu alammääral Eestis veel on peale selle, et vähem ei tohiks maksta. Andres (arutelu) 22. detsember 2014, kell 16:40 (EET)


Arutelu:Watson

Lisasin vikindamise märke: viited ei ole õigesti vormistatud. Viitest peab tulema välja lingi autor ja pealkiri, viimase kontrollimise aasta ja kui pole eest keeles, siis ka keel. Taivo 2. jaanuar 2012, kell 17:58 (EET)

Lihtsalt märkusena: ma küll ei leia, et keele peaks eraldi välja tooma. Seda kahel põhjusel: 1) tavaliselt saab sellest niigi aru juba viite pealkirjast ja seega on selle eraldi väljatoomine mõttetu 2) keele mainimine seda viidet eestikeelseks ei tee ehk viite seisukohast pole mingit vahet, et mis keelsele allikale viidatakse. Ivo 2. jaanuar 2012, kell 18:12 (EET)
Ja Thomas Watsonit pole kohane nimetada legendaarseks tegelaseks. Ta oli täiesti reaalne isik ja ükski legend temast ei räägi. Taivo 3. jaanuar 2012, kell 00:58 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.youtube.com/watch?feature=player_embedded&v=_1c7s7-3fXI
** In Watson on 2013-06-24 14:24:52, 404 Not Found
** In Watson on 2013-07-07 23:06:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:06 (EEST)


Arutelu:Tracker

sisendseade, mis informatsiooni sisseviimiseks edastab kasutaja pea liigutusi koordinaatide peale.

Ma ei saa sellest lausest aru. Mis on koordinaatide pea? Kas koordinaatide pea hakkab liikuma samamoodi nagu kasutaja pea? Taivo 2. jaanuar 2012, kell 20:03 (EET)

* träkker https://akit.cyber.ee/term/10247
* jälgur https://akit.cyber.ee/term/6854
suwa 30. märts 2019, kell 12:36 (EET)


Arutelu:Järve raudteepeatus

:Pilt:Järve_raudteepeatus.jpg võeti välja. Taivo 2. jaanuar 2012, kell 23:04 (EET)

Järve raudteepeatus on egelikult Järve Raudteejaam. Seal on olemas pöörangus, mis ühendavad jaama EVR Elektrivõrkudega, olemas sisse ja väljasõidufoorid. Samuti, jaamana on JHärve kajastatud ka KÕIKIDES sõiduplaanides, sh Teenistuslikes plaanides! Artilkli pealkirja ja sisu on vaja KINDLASTI parandada!!!


Kasutaja arutelu:Uhh

Tere tulemast Vikipeediasse, Uhh! Adeliine 3. jaanuar 2012, kell 20:45 (EET)

Tegelikult on kysimus sõnastuses: praegu jääb mulje, nagu väljendaks lause Vikipeedia seisukohta, samas kui jutt on lihtsalt monumendi toonasest nimetusest. Vaevalt keegi Eesti vikipedistidest tolleaegset propagandat siiralt usub. Samas ei saa me kunagisi mälestusmärke ise ymber nimetada, muidu pole need enam identifitseeritavad ja lugejad ei leia mujalt nende kohta käivat infot yles. (Nt Vaskratsanikku ei sobi nimetada Vanaks Tõpraks, tegi see Peeter I, mis ta tegi.) Aga jah, Vikipeedia arvamus peab olema omaaegsetest nimetustest ja väidetest selgelt eristatav. - Muuseas, kui identifitseerimisest rääkida, siis on tululik ja hää kirjutada oma kommentaaride lõppu arutelulehtedel --~~~~, siis ilmub sinna kasutajanimi ja kellaaeg ning hiljem ei teki segadust, kes mida ja millal kirjutas. Võib ka klõpsata kirjutuskasti kohal ylemises reas vasakult neljandat ikooni (pliiatsijupp ja kritseldus), see teeb sama töö. --Oop 4. jaanuar 2012, kell 06:04 (EET)
Täiesti nõus ülalöelduga, tegemist on tõesti sõnastuse küsimusega. Samas ma julgen kahelda, kas Tartu punamonumendi toonane ametlik nimetus oli "monument Nõukogude sõjaväelastele, kes vabastasid Tartu Saksa okupatsioonist". Sammas pandi minuteada püsti 1945, mil kasutusel oli termin Punaarmee, samuti oli vabastamine niivõrd ühene mõiste, et täiend Saksa okupatsioonist oli selgelt üleliigne (vrd. Tallinna vabastajate monument). Seega minu tagasihoidliku arvamuse kohaselt võiks artiklis kasutada mõistet Punaarmee monument, mis ei tohiks kuidagi vääritimõistmist tekitada.
Tänan vastuse ja juhenduse eest. --Uhh 4. jaanuar 2012, kell 18:29 (EET)

Tore, aga nii siis kirjutagi. Ja kui õnnestub õige nimi kindlaks teha, võib selle kirja panna. Ilus oleks ju pisike fotoga artikkelgi teha, ent nii lyhiajalisest mälestusmärgist pole kardetavasti kyllalt materjali. Võta hääks. --Oop 4. jaanuar 2012, kell 18:47 (EET)


Arutelu:Kim Chŏng-un

Küsimus: "Kim Jong-un [hääld. Kim Džong-õn] " See džong kõlab väga inglise päraselt. Kas see nimi tõepoolest hääldatakse niimoodi või on võetud see kusagilt inglisekeelsest lehest kui absoluutne tõde siia üle?
Vist peaks olema Kim Chŏng-un, aga pead kindlalt ei anna, et see õige nimekuju on. Nii mulle siiski tundub. Hea kui Andres või keegi kinnitaks, et olen õigel teel. :) -- Toomas 3. jaanuar 2012, kell 21:50 (EET)

Jah, kui jätkata praegust traditsiooni.--Metsavend 3. jaanuar 2012, kell 21:54 (EET)

Minu meelest ta pole riigipea. Andres (arutelu) 25. aprill 2012, kell 01:01 (EEST)

Riigipoea on ka 19 aastar pärast oma surma Kim Il-sŏng.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu •

* Choi Song Min. Whispers of dissent in North Korea suggest waning loyalty to Kim Jong-un, The Guardian, 04.06.2015 (vaadatud 04.06.2015, inglise keeles)


Arutelu:Rakvere Ringkonnakohus

Kust on tulnud väljend "äkiline nagu Rakvere kohus"? --Numbriga kärumees 6. jaanuar 2012, kell 12:20 (EET)

Esimees U. Vahtrik, abiesimees Karl Eenmaa, liikmed N. Tenneberg, F. Puusepp, E. Thomson, J. Pallop, Aleksander Luik, Johannes Laugis, Ernst Grünreich, Mihkel Hurt.
*Rakvere 1. jaoskonnakohtunik
*Rakvere 2. jaoskonnakohtunik A. Värava
*Narva 1. jaoskonnakohtunik Friedrich Must
*Narva 2. jaoskonnakohtunik K. Kallismaa
*Järva-Jaani jaoskonnakohtunik Friedrich Praggi
*Tapa jaoskonnakohtunik Oskar Linno
*Jõhvi jaoskonnakohtunik Heinrich Luiga
*Paide jaoskonnakohtunik Aadu Külaots
*Väike-Maarja jaoskonnakohtunik Leopold Luigas
*Lüganuse jaoskonnakohtunik Johannes Mõtte --Numbriga kärumees 9. jaanuar 2012, kell 12:29 (EET)

Rakvere Ringkonnakohtu koosseis 1938. aastal


Arutelu:Tallinna Ringkonnakohus

minu arust on praegu ka sellise nimega asutus Pärnu mnt 7 hoones Tallinnas. Ave Maria 6. jaanuar 2012, kell 14:30 (EET)

Jah, pole ise kohtu all olnud, seepärast ei tea. Kuidas neil vahet teha? --Numbriga kärumees 6. jaanuar 2012, kell 14:36 (EET)

:Ma ei tea ka seetõttu, et ma oleks kohtu all olnud. Ma ei tea, kuidas vikis neil vahet teha. ehk targemad tulevad ja ütlevad. Ave Maria 6. jaanuar 2012, kell 14:51 (EET)

: Neist võiks kirjutada samas artiklis. Ilmselt saab varasemat praeguse järglaseks lugeda, sest mõlemal juhul on tegu Tallinnas asunud teise astme kohtuga. Kitsamad erinevused peavad muidugi artiklis välja tulema. 88.196.241.249 6. jaanuar 2012, kell 15:01 (EET)

Esimees V. Kuusik, abiesimehed Richard Vaska, G. Laanekõrb, Aleksander Rost, liikmed K. Meyer, I. Issajeff, P. Peterson, Johann Kurs, R. Konts, Viktor Pedoste, E. Märits, Boris Karoles, August Alekõrs, K. Niggul, Hans Tiik, Augustin Müristaja, August Teose, Friedrich Kuusekänd, August Maasik.
*Tallinna 1. jaoskonnakohtunik Aksel Palgi
*Tallinna 2. jaoskonnakohtunik Julius Roht
*Tallinna 3. jaoskonnakohtunik Juhan Õunapuu
*Tallinna 4. jaoskonnakohtunik Th. Kolobov
*Tallinna 5. jaoskonnakohtunik Jaan Piigert
*Tallinna 6. jaoskonnakohtunik R. Bodisco
*Tallinna 7. jaoskonnakohtunik A. Kümmel
*Tallinna 8. jaoskonnakohtunik L. Smirnoff
*Tallinna 9. jaoskonnakohtunik Voldemar Põdra
*Tallinna 10. jaoskonnakohtunik Johannes Lambi
*Keila jaoskonnakohtunik J. Praun
*Raasiku jaoskonnakohtunik P. Kirk
*Rapla jaoskonnakohtunik A. Luuk
*Haapsalu jaoskonnakohtunik Enn Aarend
*Lihula jaoskonnakohtunik Martin Tulmin
*Saaremaa 1. jaoskonnakohtunik P. Parts
*Saaremaa 2. jaoskonnakohtunik Augustin Verlin
*Hiiumaa jaoskonnakohtunik Th. Kaal
--Numbriga kärumees 9. jaanuar 2012, kell 12:20 (EET)

Tallinna Ringkonnakohtu koosseis 1938. aastal

*Tallinna 1.–10. jaoskonnakohus Tallinnas
*Raasiku jaoskonnakohus Tallinnas: Anija, Iru, Jõelähtme, Kolga, Kuusalu, Kõnnu, Naissaare, Peningi, Prangli, Raasiku ja Ravila vald
*Keila jaoskonnakohus Keilas: Keila ja Paldiski linn; Keila, Kernu, Nissi, Nõva, Padise, Pakri, Saue ja Varbola vald
*Rapla jaoskonnakohus Raplas: Hageri, Juuru, Järvakandi, Kehtna, Kohila, Kuimetsa, Kõue, Raikküla ja Rapla vald
*Lihula jaoskonnakohus Lihulas: Karuse, Kirbla, Kullamaa, Lihula, Märjamaa, Varbla, Velise ja Vigala vald
*Haapsalu jaoskonnakohus Haapsalus: Haapsalu linn; Asuküla, Martna, Noarootsi, Oru, Piirsalu, Ridala, Riguldi, Taebla ja Vormsi vald
*Hiiumaa jaoskonnakohus Kärdlas: Kärdla linn; Emmaste, Käina, Kõrgesaare ja Pühalepa vald
*Saaremaa 1. jaoskonnakohus Kuressaares: Kuressaare linn, Kihelkonna, Kuressaare, Kärla, Lümanda, Ruhnu, Salme ja Torgu vald
*Saaremaa 2. jaoskonnakohus Kuressaares: Kaarma, Laimjala, Leisi, Muhu, Mustjala, Pihtla, Pärsamaa, Pöide ja Valjala vald
Kas jaoskonnakohtud väärivad omaette artikleid? --Numbriga kärumees 25. jaanuar 2012, kell 11:35 (EET)
Kas Kriminaalkohtupidamise seadustik oli vastu võetud V Riigikogu poolt või antud dekreedina? --Numbriga kärumees 25. jaanuar 2012, kell 12:20 (EET)

Jaoskonnakohtute jaoskondade piirid ja kohtute asukohad 1939


Arutelu:Alexander von Bulmerincq

Kas ta ei olnud Augusti poeg? Andres 7. jaanuar 2012, kell 18:00 (EET)

Ancestry.comi järgi oli ta Michael von Bulmerincqi (1832–1899) ja Johanna Schraderi poeg.--WooteleF 7. jaanuar 2012, kell 18:14 (EET)

: Seda võiks siin mainida ka. Andres 7. jaanuar 2012, kell 18:27 (EET)

::Kui mõne viisakama viite leiaks, siis võiks panna artiklisse sisse.--WooteleF 7. jaanuar 2012, kell 18:52 (EET)

:::Seda, et ta isa on Michael von Bulmerincq, mainib ta endakoostatud kokkuvõttes Levitski leksikoni I köites ("Биографический словарь профессоров и преподавателей Императорского Юрьевского, бывшего Дерптского, университета за сто лет его существования (1802-1902)."" Том 1 / под редакцией Г. В. Левицкого. Юрьев, 1902), lk 103. Selle digiteeritud versioon on nt http://www.archive.org/download/biograficheskii01levigoog/biograficheskii01levigoog.pdf (failis lk 121). Isa eluaastaid seal ei ole, aga see kinnitab Ancestry.comi infot.--Morel 7. jaanuar 2012, kell 23:31 (EET)
Mis artiklis peaks siis rääkima Eesti usuteadlasest, kes elas 1868–1938? Ave Maria (arutelu) 3. juuni 2013, kell 19:07 (EEST)

Juba nägin, et see küsimus oli sisutu. Kuumus on vist ajule mõjunud. Ave Maria (arutelu) 3. juuni 2013, kell 23:12 (EEST)

Book about Alexander von Bulmerincq --Zemgalietis (arutelu) 31. mai 2015, kell 16:43 (EEST)


Arutelu:Vilniuse maakond

| elanikke = 848 100 (2008) Andres 8. jaanuar 2012, kell 13:22 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vilnius.aps.lt/
** In Vilniuse maakond on 2013-06-24 14:15:54, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Vilniuse maakond on 2013-07-07 22:13:01, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:13 (EEST)


Arutelu:Kohtukoda

Esimees Jaak Reichmann, tsiviilosakonna esimees Hendrik Vahtramäe, liikmed A. Hinzer, Paul Poom, Ernst Erdmann, R. Treikelder, Gustav Kromel, H. Siimer, V. Pezold, J. Breyer, H. Kasse, E. Reisberg, E. Fridolin, E. Schvarts, Oskar Ordlik.


Arutelu:Tartu Ringkonnakohus

Esimees J. Sass, abiesimehed A. Ruus, Friedrich Niggol, Karl Vaarma, liikmed A. Väärsi, P. Klein, K. Mätlik, S. Antonov, J. Priimägi, Rudolf Lesta, A. Adler, V. Rõzov, Erich Vadi, Elmar Fischer, G. Läänesaar, G. Maim, Ernst Hansson, Herbert Must.
*Tartu 1. jaoskonnakohtunik B. Peterhoff
*Tartu 2. jaoskonnakohtunik Heinrich Maru
*Tartu 3. jaoskonnakohtunik Juhan Tekkel
*Tartu 4. jaoskonnakohtunik Kustav Kuuskvere
*Tartu 5. jaoskonnakohtunik Leonhard Kaasik
*Tartu 6. jaoskonnakohtunik J. Pähn
*Valga 1. jaoskonnakohtunik A. Kõiv
*Valga 2. jaoskonnakohtunik A. Veske
*Tõrva jaoskonnakohtunik Karl Viilu
*Jõgeva jaoskonnakohtunik Osvald Anton
*Mustvee jaoskonnakohtunik Enn Allpere
*Elva jaoskonnakohtunik P. Tamm
*Otepää jaoskonnakohtunik H. Priimägi
*Võru 1. jaoskonnakohtunik J. Treumuth
*Võru 2. jaoskonnakohtunik Harald Oert
*Võru 3. jaoskonnakohtunik Konstantin Hiob
*Petseri 1. jaoskonnakohtunik Tõnis Martinson
*Petseri 2. jaoskonnakohtunik Otto Puusta
*Petseri 3. jaoskonnakohtunik Burhard Sulke
--Numbriga kärumees 9. jaanuar 2012, kell 12:38 (EET)

Tartu Ringkonnakohtu koosseis 1938. aastal

*Tartu 1.–6. jaoskonnakohus Tartus
*Jõgeva jaoskonnakohus Jõgeval: Jõgeva linn; Jõgeva, Kaarepere, Kursi, Kuremaa, Kudina, Laiuse, Saadjärve, Sadala ja Vaimastvere vald; raudteeliin jaoskonna piirides
*Mustvee jaoskonnakohus Mustvees: Mustvee linn; Avinurme, Kasepää, Lohusuu, Pala, Saare, Torma ja Voore vald; raudteeliin jaoskonna piirides
*Elva jaoskonnakohus Elvas: Elva linn; Aakre, Elva, Konguta, Nõo, Rannu ja Rõngu vald; raudteeliin alates Nõo ja Ropka valla piirist kuni Puka jaama Tartu-poolse semaforini
*Otepää jaoskonnakohus Otepääl: Otepää linn; Otepää, Pühajärve, Urvaste, Valgjärve ja Veski vald
*Valga 1. ja 2. jaoskonnakohus Valgas
*Tõrva jaoskonnakohus Tõrvas: Tõrva linn; Helme, Hummuli, Põdrala ja Vaoküla vald
Tartu 2. jaoskonna rahukohtunik oma otsusega keelas Nõukogude Vene ajakirjade "Leegid" ja "Klassivõitlus" ning eestikeelse ajalehe "Edasi" sissetoomise Eestisse eeloleva kahe aasta jooksul. Eilsest tänaseni. Rahvaleht, 24. aprill 1934, nr. 47, lk. 3. --IFrank (arutelu) 26. september 2013, kell 00:54 (EEST)

Jaoskonnakohtunike jaoskondade piirid ja asukohad 1939

Mis jama see on? Vähemalt Tartu Ringkonnakohus ise paistab küll uskuvat, et ta tegutseb edasi: http://www.kohus.ee/et/ringkonnakohtud/tartu-ringkonnakohus --193.40.13.163 31. mai 2017, kell 17:57 (EEST)

Mineviku raudne haare oleviku kõri ümber


Arutelu:Viljandi Ringkonnakohus

Esimees Jaak Tepandi, abiesimees Johannes Pirn, liikmed J. Jaakson, A. Vihvelin, N. Kikkas, P. Soo, Konstantin Tassa, Boris Trelin, G. Talts, August Amon.
*Viljandi 1. jaoskonnakohtunik A. Kurik
*Viljandi 2. jaoskonnakohtunik K. Güldenstubbe
*Suure-Jaani jaoskonnakohtunik G. Taevere
*Pärnu 1. jaoskonnakohtunik J. Kurg
*Pärnu 2. jaoskonnakohtunik J. Sang
*Pärnu 3. jaoskonnakohtunik J. Timusk
*Mõisaküla jaoskonnakohtunik K. Paerand
*Põltsamaa jaoskonnakohtunik J. Vare
--Numbriga kärumees 9. jaanuar 2012, kell 12:42 (EET)

Viljandi Ringkonnakohtu koosseis 1938. aastal


Arutelu:Guntars Godiņš

Kui keegi ikka järjepanu kustutab selle fakti, et Guntars Godiņš ja Doris Kareva on abielus, siis ilmselt nad ei ole. Aga kust leida selle kohta viide? Kas nad olid ja enam ei ole (siis saaks panna oli) või pole kunagi olnud?--Morel 10. jaanuar 2012, kell 16:16 (EET)

Guntars Godiņš ja Doris Kareva abielu on kirjas, Eesti Entsüklopeedia 14. köites. See info nagu ei tohiks olla kuulujuttude ja kollase info koht. --Juhan121 10. jaanuar 2012, kell 17:16 (EET)

:See ilmus aastal 2000. Pea 12 aastat tagasi. Selle ajaga jõuab palju vett merre voolata.--WooteleF 10. jaanuar 2012, kell 17:21 (EET)

:: Aga me võime ju teha nii, et ei saa vaielda, nt: EE andmeil (viide) on tema abikaasa ... Samamoodi siis ka Kareva artiklis.--Morel 10. jaanuar 2012, kell 17:40 (EET)

:::Siis tuleks kirjutada, et EE andmeil olid nad aastal 2000 abikaasad.--WooteleF 10. jaanuar 2012, kell 17:53 (EET)

:::: Tõstan selle praegu välja, sest jälle kustutati artiklist ja arvatavasti tõesti on tegu väärinfoga. Seni kuni Oop uurib, las ta olla siin. --Morel 18. jaanuar 2012, kell 01:13 (EET)

Eesti Entsüklopeedia andmeil on Godiņš olnud abielus eesti luuletaja Doris KarevagaEE 14. köide lk. 141.
See on praegugi sees. Aga ükski lugeja ei taipa selle põhjal asjas kahelda. Andres 22. jaanuar 2012, kell 09:40 (EET)


Arutelu:Karuse kirik

Arvan, et "ehitusmeister" ei tähenda seda, mida siin silmas on peetud.-WooteleF 12. jaanuar 2012, kell 08:27 (EET)

Õige on ehitusisand (enam-vähem tööde tellija), parandasin.Evlper (arutelu) 10. aprill 2021, kell 22:36 (EEST)

Suunasin esialgu märksõna Karuse kirikuaed (Karuse kirikaed) siia. Kui infot väga palju tuleb selle kohta, siis teha eraldi artikliks--Estopedist1 (arutelu) 8. august 2017, kell 18:32 (EEST)


Arutelu:Vene Erakond Eestis

kas see on nüüd endine erakond? Ave Maria 12. jaanuar 2012, kell 21:25 (EET)

Veel mitte. Kongressid peavad ka enne ühinemislepingu heaks kiitma. -- Toomas 12. jaanuar 2012, kell 21:47 (EET)

Kas sama asi on Eesti Vene Rahvapartei?--Estopedist1 (arutelu) 15. mai 2019, kell 14:48 (EEST)


Arutelu:Kaarlahendus

Selles artiklis tuleb rääkida elektrilisest kaarlahendusest, mitte süsiniknanotorude tootmisest. --Epp 13. jaanuar 2012, kell 04:58 (EET)

Seda kindlasti. Kui seda ei tehta, siis praegusel tuleb see kustutada. -- Ahsoous (arutelu) 5. detsember 2012, kell 17:19 (EET)

Elektrilist kaarlahendust kasutati algselt fullereenide ja süsinikfiibrite tootmiseks. See oli üksi esimesi meetodeid, mida kasutati süsiniknanotorude tootmiseks. Selle meetodi puhul kasutatakse kahte grafiidist elektroodi, läbi mille juhitakse tugev alalisvool (inertse gaasi keskkonnas, nt. He keskkonnas). Anoodist eralduvast süsinikust tekib katoodile sete. Sette välimine kiht on hall ja kõva, sisemine kiht on must ja pehme. Sisemine kiht sisaldab mitmeseinalisi süsiniknanotorusid (MWCNT), polümorfseid osakesi ja amorfset süsinikku. Selle meetodi abil saab sünteesida ka üheseinalisi süsiniknanotorusid, kuid selleks on vaja anoodi sisestada metallidest katalüsaatorite segu (nt. Fe-Co või Ni-Y). Pärast kaarlahendust tekib katoodile õrn võrgulaadne materjal (üheseinalised süsiniknanotorud ehk SWCNT). Tekkinud materjali puhastamiseks see kuumutatakse (~420 kraadi juures) ja seejärel loputatakse mõõduka kontsentratsiooniga HCl lahuses. SWCNT masstootmine kaarlahendusprotsessi abil saavutati Journeti töögrupi poolt (SWCNT toodetakse umbes 1g/min.)
Kaarlahendusprotsessi abil sünteesitud MWCNT-d võivad olla kuni 20 μm pikad ning nende diameeter on 10 nm juures. Seinte arv on 20 kuni 30. Kaarlahendusprotsessi abil toodetud MWCNT-d on kõrge kristallilisusega ja neil on vähem defekte kui teiste meetoditega toodetutel. Samal meetodil toodetud SWCNT-d kasvavad kimpudena, seetõttu on nende pikkust raske täpselt hinnata. SWCNT-de diameeter on 1–2 nm. Kaarlahendusprotsessil saadud CNT sisaldavad olulisel hulgal kõrvalprodukte (nt. amorfset japolümorfset süsinikku), kuid nende kristallilisus on suurem, sest CNT kasvutemperatuur on kõrgem kui teistel meetoditel. Võrreldes teiste meetoditega saab kaarlahendusprotsessi abil toota CNT suuremates
kogustes.
Kaarlahendus näiteks elektrikeevitusel peaks tekitama ka UV-kiirgust. https://en.wikipedia.org/wiki/Ultraviolet UV radiation is also produced by electric arcs. Arc welders must wear eye protection and cover their skin to prevent photokeratitis and serious sunburn. --Nimelik (arutelu) 20. september 2021, kell 20:59 (EEST)

Elektriline kaarlahendus süsiniknanotorude tootmisel


Arutelu:Suur terror

Olen selle sündmuse puhul kohanud nii läbivat suurtähte kui ka esisuurtähte. Kasutasin läbivat suurtähte, kuivõrd mingi sisemine intuitsioon lubaks nii kirjutada ja kuivõrd Eesti keele käsiraamatus leidus nimesid nagu Suur Pauk, Verine Pühapäev, Punane Reede. Palun selgitage-täpsustage, kui peaks kasutama ainult esisuurtähte. --kanakukk 13. jaanuar 2012, kell 12:29 (EET).
----
Repressioonid toimusid nii enne kui pärast artiklis mainitud ajavahemikku. Neid ei mõelnud välja Ježov. --Numbriga kärumees 13. jaanuar 2012, kell 12:38 (EET)
----
Suurpuhastus suunab siia; see on vist ka üldmõiste (vt nt EKSS, ja meil ka üks link sellele), ehkki pole kindel, kas see on korraline puhastus on artiklit vääriv mõiste--Bioneer1 (arutelu) 9. jaanuar 2015, kell 09:38 (EET)


Arutelu:Jørgen Smit

kas artikli pealkiri on õige? Ave Maria 14. jaanuar 2012, kell 11:18 (EET)

Norrapärane nimi oli Jørgen Smit, nähtavasti Saksamaal ta kasutas ö-tähte. Andres 15. jaanuar 2012, kell 10:13 (EET)

unfortunately i don speak your language - but it should be easy to get jörgens picture added to the article
i tried yesterday - but one needs to change some syntax into your language so that it works
in german the syntax would be
best regards --RBinSE 16. jaanuar 2012, kell 09:05 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.joergensmitseiten.org
** In Jørgen Smit on 2013-06-24 11:31:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Jørgen Smit on 2013-07-06 05:36:41, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:37 (EEST)


Arutelu:Keemiline sadestamine aurufaasist

Nii palju kui mina aru saan, ei kasutata seda meetodit ainult süsiniknanotorude valmistamiseks. Andres 14. jaanuar 2012, kell 14:00 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.acxys.com/processes/coating
** In Keemiline sadestamine aurufaasist on 2013-06-24 11:39:14, 404 Category not found
** In Keemiline sadestamine aurufaasist on 2013-07-06 07:06:41, 404 Category not found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:07 (EEST)


Arutelu:Walk

sellist ümbersuunamist vist ei peaks olema -- Ahsoous 14. jaanuar 2012, kell 19:40 (EET)

Eks täpsustusleht, seal peaks seda ka mainima. Andres 15. jaanuar 2012, kell 19:41 (EET)

Selle kohta on teistes keeltes olemas eraldi artikkel: :d:Q991548. --Metsavend 22. jaanuar 2017, kell 21:35 (EET)


Arutelu:Demokraatia arendamise sihtasutus

Saksa-teema on lehtedest läbi jooksnud kommentaariga, et vastupidiselt eelnõu esitajate algsele retoorikale polevat DASA-sid suurt mujal kui Saksamaal. Paraku pole mul praegu mahti viidet otsida. Tuleks refereerida. --Oop 14. jaanuar 2012, kell 20:04 (EET)

Neid olevad natuke ka mujal, aga Saksamaal on nad lihtsalt kõige tegusamad. Mul ei ole aga ka kuskilt ühtegi allikat käepärast. Ivo 14. jaanuar 2012, kell 20:12 (EET)

:Saksamaal: Konrad Adenaueri Fond, Hanns Seidel Foundation, Friedrich Ebert Foundation, Friedrich Naumann Foundation für die Freiheit, Heinrich Böll Foundation ja Rosa Luxemburg Foundation. Ivo 14. jaanuar 2012, kell 20:16 (EET)

:: Kas Saksamaal nimetatakse neid niimoodi? Andres 15. jaanuar 2012, kell 19:43 (EET)
Tuleks lisada lõik Eestis olemasolevate parteiliste sihtasutuste kohta ja selgitus, mispoolest need pakutud DASA-dest erinevad. --Oop 15. jaanuar 2012, kell 21:41 (EET)
Võrdlusmaterjali on toodud siin. Tuleks refereerida. --Oop (arutelu) 16. mai 2012, kell 12:52 (EEST)

V-o on mõttekas teha Eestiga seotud artikkel, nt Demokraatia arendamise sihtasutused Eestis või täpsemalt Demokraatia arendamise sihtasutuse temaatika Eestis (reaalselt neid sihtasutusi ju pole). Eraldi artikli mõte oleks muu hulgas selles, et sellele saada panna Eestiga seotud kategooria--Bioneer1 (arutelu) 2. august 2014, kell 13:02 (EEST)


Arutelu:Janka Kupala

Palun parandage keegi mu valgevene õigekirja(tust). Huvitav, kas "Kurgaan" on sama mis "Uni kurgaanil"? --Oop 16. jaanuar 2012, kell 14:34 (EET)
Kas poleks õige kasutada Isikumalli  vms?--NOSSER 16. jaanuar 2012, kell 14:40 (EET)

Ma pole nendega eriti tuttav. Kas kirjanike kohta on mõni spetsiifiline versioon või kehtib yleyldine? --Oop 16. jaanuar 2012, kell 15:59 (EET)

Leidsin sellise valiku  ja --NOSSER 17. jaanuar 2012, kell 09:14 (EET)

:No katsetame. --Oop 17. jaanuar 2012, kell 10:30 (EET)

:Korjasin malli kokku Janka Kupala kohta eri Wikipediates malli lisatud andmed. Tulemus: miskipärast ei näita mall rahvusest allpool yldse midagi. Noh, palju sai seda jah, aga ikkagi veider. --Oop 17. jaanuar 2012, kell 11:15 (EET)

::Mall vajab edasi lahtri defineerimist: a1 = Kodakondsus, a2 = sisu jne --Morel 17. jaanuar 2012, kell 12:17 (EET)
Muuseas: ma ei tea, miks on mõnel inimesel komme võõrkeelseid nimesid (aeg-ajalt) kaldkirja panna, aga eesti ortograafia seda kyll ei taha. Kursiivis peavad olema tekstist muul viisil eraldamata tsitaatsõnad, nimede kohta pole mina säherdust reeglit leidnud. --Oop 17. jaanuar 2012, kell 11:13 (EET)

Mõned said aru aga kõigi eest ei saa öelda :)

:Milliseid juhtumeid sa täpsemalt silmas pead? Kas nt sellesama artikli alguses olevad nimed peavad kursiivis olema või mitte?--Morel 17. jaanuar 2012, kell 14:43 (EET)

:: Minu meelest kirillitsa tekst ei pea kursiivis olema, sest see on niikuinii kirjaga eraldatud. Arvan, et ladina kirjas nimi võib olla kursiivis, kui eesti keeles seda nimekuju ei kasutata. Seda võiks ju keelenõust üle küsida. Andres 22. jaanuar 2012, kell 01:13 (EET)
Palun tehke ümbersuunamised kodanikunime kujudelt. Andres 22. jaanuar 2012, kell 01:27 (EET)
Kas surmakuupäev (29.) on ikka õige? Valgevenekeelses wikipedias on surmakuupäevaks märgitud 28. --Valdis (arutelu) 23. märts 2012, kell 11:57 (EET)

Ma isegi ei tea, kust see 29 tuli. --Oop (arutelu) 23. märts 2012, kell 16:44 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://old.knihi.com/kupala/sanety-eng.html
** In Janka Kupała on 2013-06-24 11:23:19, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Janka Kupała on 2013-07-06 04:20:57, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:21 (EEST)
----
"Ta sai traditsioonilise valgevene hariduse, lõpetades õpingud 1898. aastal." Mida see "traditsiooniline valgevene haridus" antud kontekstis tähendab? 19. sajandi lõpu Valgevenes oli ju kogu haridussüsteem venekeelne. 90.191.119.98 14. juuli 2013, kell 09:12 (EEST)


Arutelu:Ühe muutujaga ruutvõrratus

Oskab keegi öelda, kas WolframAlpha jooniste kasutamine Wikipedias on lubatud? 	Kaido98 16. jaanuar 2012, kell 19:42 (EET)

Kas ruutvõrrandi liikmete jms koht on ikka ruutvõrratuse all? Selle võiks paigutada ruutvõrrandi alla. Kaido98 16. jaanuar 2012, kell 19:55 (EET)

: Muidugi, jutt ruutvõrrandist kuulub artiklisse Ruutvõrrand. Andres 22. jaanuar 2012, kell 01:58 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://rakgym.edu.ee/opetajad/sirjetrahv/ruutv/ruutvrratuse_lahendamise_etapid.html#
** In Ühe muutujaga ruutvõrratus on 2013-06-24 14:32:31, 404 Not Found
** In Ühe muutujaga ruutvõrratus on 2013-07-08 00:03:53, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:04 (EEST)


Ma ei kirjutaks pealkirjas läbivalt suuri algustähti.--Morel 16. jaanuar 2012, kell 20:25 (EET)

Hm. Miks? Selle raamatu puhul pruugitakse neid ysna läbivalt enamikus keeltes. Erandiks on vaid sloveenid, poolakad ja norrakad, ning isegi venelased ja ukrainlased kasutavad ladinakeelses nimes suurtähti samamoodi kui Newton ise. --Oop 17. jaanuar 2012, kell 03:06 (EET)

:Originaali tiitellehel on vist üldse läbivad suurtähed, nii et kui tahaksid originaalitruu olla, peaks nii kirjutama. Aga sellel pole erilist mõtet. Ei keeleliselt ega raamatukogunduslikult pole lihtsalt suurtähtede järgi vajadust siin. Minu meelest võiks teha sellelt edasisuunamise variandile "Philosophiae naturalis principia mathematica".--Morel 17. jaanuar 2012, kell 10:32 (EET)

::No ingliskeelsete raamatute puhul (näiteks) on ju ka tavaks läbivad suurtähed. Hakkame kõiki võõrkeelseid nimesid nyyd siis eestindama? --Oop 17. jaanuar 2012, kell 11:08 (EET)

:::Ingliskeelseil on tavaks jah läbivalt suured algustähed (kuigi mitte raamatukogunduslikult), saksakeelseil jälle pole tavaks. Ladinakeelseil ka pole tavaks. Newton kirjutas ladina keeles ingliskeelses keeleruumis, ehk on konks selles?--Morel 17. jaanuar 2012, kell 11:25 (EET)

::::Tõenäoliselt. Russelli ja Whiteheadi "Principia Mathematicaga" on lood samasugused. --Oop 17. jaanuar 2012, kell 11:46 (EET)
Väikeste tähtedega variantidelt tuleks ümbersuunamised teha. Aga pean ise väikseid tähti õigemaks. Andres 22. jaanuar 2012, kell 02:06 (EET)

Nojah, ma jällegi ei pea. Eesti traditsioonis on muidugi kõige levinum komme pealkirja tõlkida, aga kasutusel on olnud vähemalt kolm varianti ning ykski neist ei anna edasi tõika, et Philosophia Naturalis tõlkimine on täiesti omaette probleem. --Oop 22. jaanuar 2012, kell 13:05 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gutenberg.org/ebooks/28233
** In Philosophiae Naturalis Principia Mathematica on 2013-06-24 12:52:42, 403 Forbidden
** In Philosophiae Naturalis Principia Mathematica on 2013-07-06 18:59:46, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:00 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica


Arutelu:Kuzma Nikitin

Informeerin olukorrast Eestis 14. juunil
1) Eestlased teostavad energilisi sõjalisi ettevalmistusi. On läbi viidud reservohvitseride ja reameeste salajane mobilisatsioon. Iga päev tõmbab mundri selga mitukümmend äsja saabunud reservohvitseri. Öösiti jaamas [sõjaväkke – raamatu koostajate täiendus] kutsutute naised ja perekonnad saadavad nuttes ärasõitjaid. Enamus taksodest on mobiliseeritud. Ülejäänud autodel on meesautojuhid osaliselt asendatud naistega.
2) Sõjaväkke kutsutud ohvitser- ja reakoosseis saadetakse Narva ja Irboska piirile, ülejäänud osa läheb diviiside täiendamiseks Viljandis ja Tartus. Viljandi lähedal Võhma piirkonnas jagatakse kohalikule elanikkonnale relvi. Tallinna ja Viljandi Eesti diviiside ülesandeks on ära lõigata kaks meie väegruppi, mis paiknevad Haapsalus ja Paldiskis.
3) Eestlased paigutasid mõlemale poole Miinisadamat, kus asub meie sõjalaevastik, kaks rannapatareid, mis vajaduse korral võivad meie laevastikku tulistada. Peale selle peitsid eestlased arsenali kolmanda rannapatarei, mis vajaduse korral võib otsesihtimisega tulistada meie sõjalaevastikku.
4) Täiendati politseipatrulle. Politsei on relvastatud karabiinidega.
5) Tallinna saabus 250 Poola ohvitseri, keda peetakse ülal Prantsuse rahadega.
6) Eestlased saatsid Paldiski lähedal asuvale Väike-Pakri saarele mitu kasti relvi.
7) Tagavaraohvitseride ja reameeste mobiliseerimisest – täna Balti laevastiku staabiülem küsis Eesti merejõudude juhatajalt Santpankilt, viimane, olles selle küsimusega ootamatult tabatud, oli sunnitud seda tunnistama. Samuti tunnistas Poola ohvitseride viibimist Tallinnas ja võttis õigeks nende ülalpidamise Prantsuse rahadega.
8) On välja kuulutatud Kaitseliidu kogunemine. Selle 40 tuhat liiget on olukorras, kus neid võib koondada mõne ööpäeva jooksul.
9) Kõik loetletud abinõud on suunatud vaieldamatult NSV Liidu vastu: üksikutest jutuajamistest saab teha järelduse, et Inglismaa ja Prantsusmaa nõuavad Balti Entente'ilt ühise armee loomist arvuga kuni 1 miljon meest.

Nikitin
Liivi Uuet ja Erich Kaup. Sosialistliku revolutsiooni käsiraamat. Tammerraamat, 2011, lk. 285.

Kuzma Nikitini telegramm olukorrast Eestis 14. juunil 1940


Arutelu:Stop Online Piracy Act

Seoses ingliskeelse Vikipeedia 24 tunniks kinniminekugaSites taking part in the shutdown plan to go offline for 24 hours from midnight Eastern Standard Time (05:00 GMT) on Wednesday. võiks seda artiklit kähku natuke veel täiendada.--Morel 17. jaanuar 2012, kell 12:07 (EET)

: NB! Kahjux ei ole endal praegu aega, aga, veel mõni tund aega, et tuvastada, miskeelsed W-d osalevad, "screenshot"id olex jäädvustus, mida mõne tunni pärast enam ei saa, otse..--Toivo 18. jaanuar 2012, kell 22:58 (EET)

Ma ei ole kindel, kas Lamar Smithi pilt on siin vajalik... noh, kui just tema pihta ei saa nooli visata vms..--Morel 17. jaanuar 2012, kell 15:08 (EET)

: nooli neh; samas üllatav sarnasus (pildil) kellegi tuntumaga, itaallased vist ka sama meelt, et kodaniku üles riputasid, neil on see koguni ainus pilt kogu lehe peale, "Mona Lisa Naeratus" ... ;-) --Toivo 17. jaanuar 2012, kell 15:34 (EET)
Miks see allolev jutt siin on? Ja pilt tõesti ei kuulu minu meelest sellesse artiklisse. --Epp 18. jaanuar 2012, kell 00:24 (EET)

Pildi kohta võiks ka itaallastelt (ITA Wiki) küsida, kui võimalus avaneb; biased or not, no doubt what the answer is..."cute" --Toivo 18. jaanuar 2012, kell 10:43 (EET)

: Pilt oli/on SOTA autori pilt (vähemalt mõned allikad tituleerivad kodaniku ainuautoriks), mida ehk arvavad ka teised Wikid maailmas (see on see suur ruum väljaspool); ja artikkel on vägagi konkreetselt päälkirjastatud, mis peaks eeldama ka sisuvastavust, mis puudub --Toivo 18. jaanuar 2012, kell 14:08 (EET)

: + allolev jutt on kallutatud, sisestajapoolne valik, linkide vahendusel saab aimu pro ja contra argumentidest, endal ei ole enne homset aega tegelda, aga, ühe lingi kaudu saax kena 2-veerulise tabeli toetajatest (+ come on, nii pikka aega esindaja olnud, ju sääl siis miskit taga ka on)--Toivo 18. jaanuar 2012, kell 14:36 (EET)

* [http://arstechnica.com/tech-policy/news/2012/01/obama-administration-joins-the-ranks-of-sopa-skeptics.ars arstechnica.com — Obama administration joins the ranks of SOPA skeptics] Välja otsitud 2012-01-17. --[[Kasutaja:Pietade|Toivo]] 17. jaanuar 2012, kell 19:30 (EET)

Allikas: ENG Wiki

[[en:Lamar S. Smith| '''Lamar S. Smith''' Donations SOPA Personal life]]

/.../

'''Donations'''

In 2011 Smith had received $37,250 in campaign contributions from the Beer, Wine and Liquor Lobby,<ref>[http://www.opensecrets.org/politicians/summary.php?cid=N00001811 Lamar Smith: Campaign Finance/Money – Summary – Representative 2012]. OpenSecrets. Retrieved on 2011-11-16.</ref> and $65,800 total between 2009 and 2011. Maplight.org listed the Beer, Wine, and Liquor Lobby as third among Smith's top ten campaign contributors.<ref>[http://maplight.org/us-congress/legislator/470-lamar-smith Lamar Smith (R-TX) U.S. House | MAPLight.org – Money and Politics]. MAPLight.org. Retrieved on 2011-11-16.</ref>
'''SOPA'''

Smith is the author of the [[Stop Online Piracy Act]], better known as "SOPA", a controversial<ref>{{cite news|last=Lee|first=Timothy|title=Under voter pressure, members of Congress backpedal (hard) on SOPA|url=http://arstechnica.com/tech-policy/news/2012/01/under-voter-pressure-members-of-congress-backpedal-on-sopa.ars|accessdate=2012-01-17|newspaper=[[arstechnica.com]]|date=2012-01-14}}</ref><ref>{{cite news|last=Smith|first=Erica|title=Internet giants to protest controversial legislation with blackouts  Read more: http://www.stltoday.com/news/multimedia/internet-giants-to-protest-controversial-legislation-with-blackouts/article_42a43110-40af-11e1-b572-0019bb30f31a.html#ixzz1jiAnata7|url=http://www.stltoday.com/news/multimedia/internet-giants-to-protest-controversial-legislation-with-blackouts/article_42a43110-40af-11e1-b572-0019bb30f31a.html|accessdate=2012-01-17|newspaper=STLToday.com (St. Louis Today)|date=2012-01-16}}</ref> law against copyright infringement and other illegal activities on the Internet. In January 2012, it was determined that Smith's own website had used copyright infringing materials,<ref>{{cite news|last=Mick|first=Jason|title=Obama Admin. Declares War on SOPA; SOPA Author Caught Stealing Work|url=http://www.dailytech.com/Obama+Admin+Declares+War+on+SOPA+SOPA+Author+Caught+Stealing+Work/article23783.htm|accessdate=2012-01-17|newspaper=DailyTech|date=2012-01-16}}</ref><ref>{{cite news|last=Fitzpatrick|first=Alex|title=SOPA Sponsor Has a Copyright Violation of His Own|url=http://mashable.com/2012/01/12/sopa-sponsor/|accessdate=2012-01-17|newspaper=[[Mashable.com]]|date=2012-01-13}}</ref> described as "hypocritical" by [[Forbes]].<ref>{{cite news|last=Tassi|first=Paul|title=PIPA Weakens as SOPA Gets Hypocritical|url=http://www.forbes.com/sites/insertcoin/2012/01/13/pipa-weakens-as-sopa-gets-hypocritical/|accessdate=2012-01-17|newspaper=[[Forbes]]|date=2012-01-13}}</ref>

'''Eraelu'''

Smith is a Christian Scientist. His wife, Elizabeth Lynn Schaefer, is a Christian Science practitioner and teacher. He divides his time between homes in San Antonio and [[Hyannisport, Massachusetts]]. They have 2 children, Nell Seeligson (born 1976) and Tobin Wells (born 1979), from his previous marriage.

----
Kuskil võiks kasutada ka seda: Henrik Roonemaa "Kümne aasta jooksul kukub autoritasude süsteem kokku" ERR, 24.01.2012 --Oop 24. jaanuar 2012, kell 18:04 (EET)
* If You Thought SOPA Was Bad, Just Wait Until You Meet ACTA
* ACTA vs. SOPA: Five Reasons ACTA is Scarier Threat to Internet Freedom

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Stop Online Piracy Act


Arutelu:Eesti venekeelsed kohanimed

pealkirja lisas Bioneer1
Praegu on Eesti kohanimed rootsi, saksa ja vene keeles eri nimekirjades. Palju ratsionaalsem oleks kõik koondada ühte nimekirja, kus oleks lisaks veel poolakeelsed ajaloolised nimed ning võib olla ka tänapäevased vene-, läti- ja leedukeelsed nimed. Valju 17. jaanuar 2012, kell 12:41 (EET)

Mingi tabel oleks tõepoolest hea.--WooteleF 17. jaanuar 2012, kell 13:12 (EET)
Midagi sellist:
Nimi 	Saksakeelne nimi	Venekeelne nimi	Poolakeelne nimi
Paide	Weissenstein    	Вейсенштейн    	Bialy Kamien
--WooteleF 17. jaanuar 2012, kell 13:16 (EET)

see on väärt mõte, keegi võiks sellega algust teha, küll jätkatakse--Bioneer1 (arutelu) 23. juuli 2014, kell 16:35 (EEST)

:alustuseks tegin sellise variandi: Kasutaja:Bioneer1/Spikker--Bioneer1 (arutelu) 27. juuli 2014, kell 11:37 (EEST)
Miks siin on Pihkva? --Metsavend 27. juuli 2014, kell 14:02 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mikhail~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mikhail!
Kui laadid üles pildi, siis pead juurde lisama täpse info pildi autori/päritolu ja kasutustingimuste kohta. Vikipeediasse tohib laadida ainult pilte, mis on autoriõiguste alt vabad või avaldatud vaba litsentsi all. Internetis leiduvad pildid pole tavaliselt piisavalt vabad. Laadisid üles pildi :Pilt:LAAS.jpg. Kuidas on lood selle autoriõigustega? Adeliine 18. jaanuar 2012, kell 04:30 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mikhail~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Jaan Luik

Üks teine Jaan Luik, kuidas nimetada?
Jaan Luik (29. juuli 1892 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 15. juuni 1942 Sosva, Sverdlovski oblast) oli Põllutööministri abi.
Ta õppis Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsandusosakonnas aastail 1920–1925 (lõpetas), Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Ta oli 1915. aastal maamõõtja-taksaator Venemaal, osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, 1920–1923 Põllutööministeeriumi vanemmaamõõtja, 1923–1928 Viljandi abimetsaülem ja Pärnu ringkonna metsarevident, 1928–1940 Põllutööministeeriumi Metsade Peavalitsuse (Riigimaade ja Metsade Valitsuse) direktor, 1939–1940 Põllutööministri abi. Ta arreteeriti 1941. aastal ja suri vangistuses.

*Album academicum universitatis Tartuensis. II köide. Tartu 1994, lk. 94.

Jaan Luik (põllumees) --Juhan121 18. jaanuar 2012, kell 20:14 (EET)


Arutelu:Ott Pärna

Hea Ott Pärna, kes Sa ilmselt oma biograafiat siin lood – palun püüa artikli koostamisel järgida Vikipeedia reegleid. Siin tuleb päris paljut muuta, et see entsüklopeedilisse stiili saaks ja kena oleks kogenud toimetajate tööd mitte tagasi pöörata. Välislinke artikli teksti me ei pane. Piltide osas oleks vajalik lisada nende kirjeldusse (piltide lehel, mitte siinsetes pildiallkirjades) andmed nende autoriõiguse kohta. -- Toomas 18. jaanuar 2012, kell 20:15 (EET)
Mulle isiklikult tundub, et sõna "riigimees" tähistab ikkagi nõksa teise kategooria persoone. Metternich ja Oxenstierna, Bismarck ja Potjomkin. Kaasaja Eesti kontekstis ehk Siim Kallas, Mart Laar ja Edgar Savisaar annaks mõõdu välja.--WooteleF 19. jaanuar 2012, kell 02:08 (EET)

Ei, noh, siin on hea tykk tublit tööd tehtud. Alguses natuke oskamatu, aga kyll inimene õpib. Kirjavigu on muidugi jube palju. Oleks tore, kui sama innuga nyyd kogu Arengufondi ja Eesti ettevõtluse temaatikat käsitletaks. --Oop 19. jaanuar 2012, kell 06:33 (EET)

: Ega selle vastu keegi ei vaidlegi. Aga WooteleF tegi ka hea tähelepaneku. Mina ka ei tea, kuidas teda veel võiks korralikult nimetada – ainult ettevõtja on natuke ebapiisav, riigiametnik ta ka ei ole, riigimees on tõesti teistsuguse tähendusvarjundiga. Kui kellelgi on hea idee, siis rakendage seda. :) -- Toomas 19. jaanuar 2012, kell 07:01 (EET)

::Kui oleksid artiklisse vaadanud, siis oleksid näinud, et rakendasin. Nende asjapulkade kohta, kes otseselt poliitikud ei ole, käib säherdune sõna nagu "yhiskonnategelane". --Oop 19. jaanuar 2012, kell 07:26 (EET)

::: No väga hea. Ma olen sellesse artiklisse erinevalt teist ülejäänutest juba eile nii palju vaadanud, et rohkem ei taha. -- Toomas 19. jaanuar 2012, kell 07:42 (EET)
Paraku pean ka mina nentima, et tekst on hinnangulises keeles, kajastab kohati kysitava väärtusega detaile ning väldib kriitikat. Lisaks kirjavead. Vajab tõsist toimetamist. --Oop (arutelu) 12. juuni 2012, kell 14:13 (EEST)

Võtsin järgneva välja: [[Kasutaja:Kruusamägi|Ivo]] ([[Kasutaja arutelu:Kruusamägi|arutelu]]) 17. jaanuar 2015, kell 01:16 (EET)

* Ott Pärna artiklite tekstid leiab tema blogist
* EPL 09.01.2008: Konkurentsivõimeline perifeeria?
* Äripäev 19.02.2008 Murrame Nokia müüdi
* Eesti uus kasv!
* Postimees 16.09.2008: Suure visiooni otsinguil
* Äripäev 26.09.2008: Vajame kasvamiseks uusi ambitsioonikaid ettevõtteid
* Eesti Ettevõtlus 90 ettekanne: slaidid (pdf 3mb).
* Eesti Ettevõtlus 90 ettekanne: Millise majandusega tähistame Vabariigi 100. aastapäeva?
* Postimees 07.10.2008: Kuidas minna ettevõttega maailma?
* Ärileht 19.11.2008 Rohkem kui miljoni dollari küsimus
* Majandusfoorumi "Tuulelohe lend 2009" paneel
* Postimees 30.01.2009: Esmaabiplaan, rasked otsused ja jagatud visioon tulevikust
* Postimees 29.04.2009 Magava tiigri suhu hiir ei jooske
* Delfi 30.05.2009 Arengufondi juht: elatakse liigselt tänases päevas
* Äripäev 01.07.2009 Võidab see, kes muutub
* Postimees 01.09.2009 Head kooliteed, Lola!
* Riigikogu raport 2008–09 Juhatuse esimehe pöördumine ja üleskutse
* Äripäev 30.09.2009 Rolling Estonians naasevad
* EASi ettevõtluse erileht "Tark tegu toob tulu"
* Postimees 13.11.2009 "Murrame von Baeri ülikooliga Euroopa paradoksi"
* Konverents "Eesti pärast eurot" 25.12.2009 sõnavõtt teemal "Eesti Vabariigi arengutahtest" (videocasti 20. lõik).
* Green Economy konverents 10.12.2009: Ettekanne: "Taastuvenergeetika ja keskkonnatehnoloogiad – ärivõimalused Eestile."
* Innovatsiooniaasta lõppkonverentsilt X-vaate üleskutse videosalvestus
* Innovatsiooniaasta lõppkonverents 17.12.2009 "Teeme Eestist kõige kasutajasõbralikuma internetiriigi maailmas"
* Postimees 31.12.2009 Ott Pärna: aastale tagasi vaadates
* EPL 08.01.2010 Väärtuspõhisele diplomaatiale lisandugu pragmaatiline
* Postimees 5.03.2010 Läbi aegade muudavad maailma noored
* 22.03.2010 JCI-noored oma eeskujudest ja Eesti tulevikust
* Postimees 29.03.2010 Inimvara peab arendama targalt
* EE 8.05.2010 Ott Pärna: Maailmas edukas ja koduselt armas Eesti 2018
* Euroblogi 18.06.2010 Ott Pärna: Meie Euroopa 2020
* Postimees 01.09.2010 Uus tiigrihüpe: rohkem uusi lahendusi ja tehnoloogiat koolitundidesse
* Norden.ee 10.09.2010 Ott Pärna: laia ilma pürgimise asemel võistleme omavahel
* Postimees 16.09.2010 Ott Pärna: Pingevabalt tulevikueesmärkidest
* Postimees 23.09.2010 Eesti vajab rahvusvaheliste teaduskeskuste edulugusid
* Loov-Eesti erileht 24.09.2010 Ott Pärna: Loova Eesti masinavärk
* Postimees 5.03.2011 Kasvuvisiooni kokkuvõte: Tulevik millest me unistame
* Postimees 23.09.2011 Ott Pärna: hea hetk liiga vahetamiseks
* Äripäev 05.11.2011 Ott Pärna arvamuslugu rohemajandusest
* Postimees 24.12.2011 Inglise keel vallutab Eesti Ülikoolid
* The Economist “Maailm 2012” Ott Pärna: Eesti on rahvusvahelise läbilöögivõime poolest teises liigas
* Postimees 16.08.2012 Kas Eesti sport vajab vabatahtlikuid?
* Postimees 25.12.2012 Mõtteteri noortele ja vanematele: Kokkuvõte noorte karjäärifoorumilt "Väliskogemus - Sinu võimalus"
* Postimees Online 4.04.2013 Generatsioon Y - kas maailma hukutja või päästja
* Postimees Online 15.05.2013 Eesti majanduse kaaslaest...
* Postimees Online 22.05.2013 Strateegilised välisinvesteeringud ja äriturism vajavad panustamist
* Delfi arvamus 2.07.2013 Singapur - imedemaa, autokraatia või sugulane kaugel maal
* Postimees 26.09.2013 Teeme Eesti välisfirmade keskuseks Põhja-Euroopas
* Päevaleht 1.10.2013 Minu unistus - Tallinn 2.0

Konverentsiettekannete loetelu pole tarvis, aga ajaleheartiklid võiks ikka olla. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2015, kell 09:04 (EET)
----
----
Siit võeti viidetega infot välja. Adeliine 30. november 2015, kell 01:32 (EET)
----
Kronoloogia on jalad ülespidi. Ursus scribens (arutelu) 15. oktoober 2018, kell 01:28 (EEST)

Ursus scribens (arutelu) 15. oktoober 2018, kell 11:39 (EEST)


Arutelu:Tartu linnamüür

Tartu linnamüüri on näha ka ühel vanal gravüüril. Ma ei tea, kes selle autor on ja millal see valmistatud on, kuid illustratsiooniks sobib vast ikka.--WooteleF 20. jaanuar 2012, kell 15:11 (EET)

Gravüüril on aastaarv 1553. Valju 20. jaanuar 2012, kell 16:06 (EET)

:See pilt on Commonsis olemas ja kasutatakse artiklis Tartu ajalugu, kus on juures märkus "ehtsus vaieldav". Adeliine 20. jaanuar 2012, kell 17:21 (EET)

::Oletan, et tegu on mõne keskaegse gravüüri põhjal valminud hilisema teosega, mis kannab endas mõningaid kunstilisi liialdusi (sest autor ei pruugi olla kunagi ise linna näinud). Säärane praktika on väga tavaline. Aastaarv 1553 võib pärineda esialgselt gravüürilt, kuid võib olla ka huupi pandud. Seda, et tegu on täieliku fantaasiapildiga, ma hästi ei usu. - WooteleF
Üks kena 17. sajandi linnaplaan.--WooteleF 21. jaanuar 2012, kell 06:23 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.visittartu.com/1691
** In Tartu arhitektuur on 2013-06-24 13:43:53, 404 Not found
** In Tartu arhitektuur on 2013-07-07 03:20:16, 404 Not found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:22 (EEST)