Arutelu:BSD

:BSD ei ole UNIXI-laadne vaid otseselt unix!! Parandasin..
e-note
Ametlikult on BSD siiski UNIX -laadne. UNIX on trademark ja nimetust UNIX võivad kasutada ainult The Open Group poolt sertifitseerimise läbinud operatsioonisüsteemid. Ainuke BSD-l baseeruv opsüsteem, mis võib kasutada  UNIX nimetust, on Mac_OS_X v. 10.5. --OpenDocument 17. märts 2008, kell 15:58 (UTC)
Teeme nii et http://en.wikipedia.org/wiki/BSD pealt copy-pasteb võimalikult väh, eks.
--- Kasutaja:Ka.Ta.Na:Ka.Ta.Na

Selle korraliku logo võiks Commonsisse üles laadida. Miks on inglise vikist kopeerimine halb? Priitp 11:03, 22 mai 2005 (UTC)
Ise kirjutada on alati parem, inglise viki võiks ehk üldiseks orientatsiooniks eeskujuks võtta. Commons osas kohe uurin, sest see pilt on ka vektorgraafiliselt olemas ;)
--- Kasutaja:Ka.Ta.Na:Ka.Ta.Na

Kui ise koostatud tekst on parem, siis muidugi. Teistest vikipeediatest tõlkimine ei ole meil taunitav tegevus. See on Vikipeedia vaimuga täiesti kooskõlas. Andres 21:50, 22 mai 2005 (UTC)

Ja kindlasti ei ole see copy-paste. Andres 21:53, 22 mai 2005 (UTC)

Kuidas nime eesti keelde tõlkida? Berkeley tarkvaradistro? Andres 05:38, 26 mai 2005 (UTC)
----
California Ülikool koosneb 10 eri linnades asuvast omavahel halduslikult lõdvalt seotud ülikoolist, millest tuntumad on California Ülikool Los Angeleses (University of California, Los Angeles, UCLA) ja California Ülikool Berkeleys (University of California, Berkeley, UCB). Eesti keeles ei ole üldtunnustatud nomenklatuuri minu teada välja kujunenud, kuid arvan, et need variandid on kõige paremad. Alternatiiviks oleks "California Ülikool (Berkeley)".
Kuidas siis ENE-s sellest on räägitud?
Andres 09:36, 26 mai 2005 (UTC)

paraku ei ole hetkel käepärast
Praegune variant "California Ülikool Berkeleys" kui seesütlev ei ole minu meelest aktsepteeritav. Andres 09:38, 26 mai 2005 (UTC)

Panin su variandi tagasi, kuigi kui nii võtta siis tegu on siiski ühe ülikooli (University of California) ühe osaga ehk campusega, mida vist tõlgitakse eesti keelde kui ülikoolilinnak (ja seda vist ei tohiks eesti keelde panna kui California Ülikool Berkeleys... sest tegu ei ole eraldi ülikooliga). - Ahsoous 10:17, 26 mai 2005 (UTC)

: Olukord ei ole nii ühemõtteline. California Ülikool on pigem California osariigi organ ülikoolide haldamiseks. Vaata :en:University of California, Berkeley, :en:University of California. Andres 10:26, 26 mai 2005 (UTC)
------------------
Sõna "hetkeseis" asemel tuleks kasutada konkreetset ajamääratlust (nt kuupäeva või aastat). Kuriuss (arutelu) 21. november 2022, kell 09:30 (EET)


MediaWiki arutelu:Sitenotice

Teadete näitamise järjekord ja muud juhised: http://www.mediawiki.org/wiki/Manual:Interface/Sitenotice

Kas tõesti see peab olema iga lehekülje alguses? Minu meelest on see liig. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22:43, 22 mai 2005 (UTC)

suvi 2005:
 Esimene Rahvusvaheline Wikimedia konverents toimub 4.–8. augustil Frankfurtis!
Aastavahetus 2005/06:
Wikimedia vajab Sinu abi rahakogumiskampaanias. Vaata annetuste lehte.<fundraising/>
Detsember 2007:
 Vikiseminar juba sel laupäeval.

Minu meelest oli Taivo parandus õige – loe esimesest (kuni) kolmekümne esimese märtsini. Viimane parandus seevastu ei tundu keeleliselt sobivat. 193.40.10.180 2. märts 2010, kell 18:00 (UTC)

mulle tundub samuti. Ave Maria 2. märts 2010, kell 18:02 (UTC)

: Eesti keele käsiraamatu järgi (O 54) on mõlemad õiged. Nii et parandasin ilmaasjata, aga mitte valeks. Ma ei mäleta, et oleksin seda teie varianti varem kuskil mujal peale Vikipeedia kohanud. Andres 2. märts 2010, kell 19:34 (UTC)

:: Kui käsiraamatus siis käsiraamatus, aga mulle siiski arusaamatu. Kas lugeda seda kuueteistkümnendal kuni kahekümne kuuendal mail? Ajavahemku väljendamiseks tundub see keeleliselt vigane. Teise variandi korral on selge, mida öelda on tahetud. 193.40.10.180 2. märts 2010, kell 19:59 (UTC)

::: Mina loen seda just nii ja olen alati lugenud. Aga võid selle küsimusega pöörduda keelenõuandlasse. Andres 2. märts 2010, kell 20:28 (UTC)
----
Kas ikka peab ikka artikli kohal olema kirjutatud, et toimusid suvepäevad? Andres 22. august 2010, kell 19:34 (EEST)
----
Mille poolest see erineb lehest MediaWiki:Anonnotice? Pelmeen10 22. märts 2011, kell 13:28 (EET)

Üks on nähtav sisseloginud kasutajatele, teine logimata. Adeliine 22. märts 2011, kell 13:35 (EET)
----
Ma näen logo peal mingit halli triipu. --Epp 4. mai 2011, kell 17:22 (EEST)
----
Kas see ainult osaliselt Vikipeediat puudutav (osa pilte annetatakse) teade on sobilik/vajalik? Võib-olla võiks ta olla nädalakese, mitte oktoobrini? Vahepeal võib päis puhata ka. Ja muide on hiievõistluse juhendis litsentsikoht ebaselge. Millise CC litsentsi versioon 3.0 siis? BY 3.0 või BY-SA 3.0 Eesti või mõni muu? 90.190.114.172 12. mai 2012, kell 19:13 (EEST)

Jah, nädala-kaks see teade võikski olla, ning võib-olla millalgi uuesti. (Näiteks keset suve, kui on head fotoilma ja inimestel palju vaba aega käes, ning otse võistluse lõpus.) Meil tõepoolest napib hiiepilte. Aga kui sul on litsentsi asjus soovitusi, kirjuta Maavalla Kojale, tõenäoliselt võtavad nad sind hea meelega kuulda. Ma kahtlustan, et nad seal teavad CC litsentsidest umbes sama palju kui keskmine fotograaf. (Muuseas, praegu valmistatakse ette versiooni 4.0 ja kogutakse tagasisidet.) --Oop (arutelu) 13. mai 2012, kell 18:18 (EEST)

: Edasi vaadates panen tähele, et üleslaadimislehel pakuvad nad võimalust avaldada pildid vaid litsentsi BY-NC 3.0 EE all. Selle litsentsiga pildid ei sobi Commonsisse (ega siia). 88.196.241.249 13. mai 2012, kell 18:36 (EEST)

:: Oeh. NC ei ole hea jah. --Oop (arutelu) 13. mai 2012, kell 19:16 (EEST)

Alustan muust. Teadete peitmisel antakse kasutajale "cookie" (brauseri andmebaas), mis aegub ~30 päeva pärast. Kui keegi vahepeal muudab teateid, siis need kasutajad, kes on teated ära peitnud, neid iseenesest mõistagi ei näe (kui nad just vahepeal oma "cookisi" ära ei kustuta). Mediawikis kirjutatu põhjal saan aru, et kui suurendada seda numbrit SIIN (1), siis muutub kõigile teade uuesti nähtavaks. Teine, ja ilmselt mugavam võimalus, oleks paluda, et muudetaks faili DismissableSiteNotice.php, nagu on kirjas SIIN (2), siis ei ole vaja numbri suurendamisega tegeleda, banner muutub automaatselt kõigile uuesti nähtavaks. --kanakukk (arutelu) 21. veebruar 2013, kell 20:16 (EET).
----
Ei käinud üle jõu, lihtsalt pidasin sobilikuks kirjutada võimalikult lühidalt, et asjast mittehuvitatuid vähem häirida ning sellises lühikuulutuses minu meelest ka ei pruugi täislauseid kasutada. Pikne 14. august 2013, kell 12:35 (EEST)
----
{{#switch:|E... kohta. Katsetasin sellega samas eelkirjeldatud vaimus, eesmärgiga teatest mittehuvitatuid vähem häirida. (Tuleks meeles pidada, et anonüümsed lugejad ei saa teadet isegi mitte peita.) See lahendus võimaldab erinevatel nädalapäevadel kuvada erinevat teadet või valitud nädalapäeval teadet mitte kuvada. Lahendusel on aga see puudus, et kui ka mõnel nädalapäeval teadet ei näidata, on teade iseenesest ikkagi olemas ja võtab lehekülje päises pisut tühja lisaruumi või kuvab ainult peitmisnupu. Nii et seda mitteideaalset lahendust ei pruugi siia jätta. Ideaalis võiks saada erinevaid teateid näidata erineva kaaluga (mingil protsendil juhtudest) nagu see keskuse teadete puhul võimalik on. Samuti saavad anonüümsed kasutajad keskuste teateid peita, ma ei tea, miks tavateadet ei saa. (Võib-olla võetakse sellega kunagi midagi ette.) Pikne 11. september 2013, kell 17:14 (EEST)
----
Edu võistluste ja muidu projektidega, aga minu meelest on ikkagi isekas siin pidevalt mingit suurt kirja hoida, ise sisse logida ja teade peita, samas kui lugejad, kellel eeldatavasti valdavalt kontot pole, seda teha ei saa. Peab ta siis veel suures kirjas olema. Palun püüdke mõelda nende peale, kes kuulutustest huvitatud pole. Pikne 14. detsember 2013, kell 22:25 (EET)

Hello, good news! Thanks to FreedomFighterSparrow and Brion, unregistered users can now hide the sitenotice again. Previously, they were forced to see it continuously.
In all cases, please use the sitenotice with care, and keep in mind that occasional visitors see sitenotices on all their visits, if they visit less than once a month or they don't click "dismiss" and save a cookie. Nemo 24. märts 2015, kell 17:43 (EET)

Vietnami vikis on vahetuv sitenotice: vi:Bản mẫu:AdvancedSiteNotices. Adeliine 30. detsember 2018, kell 17:44 (EET)

Eks neid ole teistes vikides ka. :P Me pole lihtsalt siia seni osanud tekitada midagi. Ivo (arutelu) 30. detsember 2018, kell 17:55 (EET)

Hetkel vist need sitnotice teated mobiilsetes seadmetes nähtavad pole. Kuidas aga jõuda nende kasutajateni, kes külastavad Vikipeediat ainult mobiilsetest seadmetest? Ivo (arutelu) 18. oktoober 2021, kell 13:55 (EEST)

Mobiilseadmes täidab siis kogu ekraani ära või? PS! Praeguse lehe ülaosa näeb FFi toimetamisaknas välja järgmine (vt paremal): ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 18. oktoober 2021, kell 14:12 (EEST)


Arutelu:Teemant

Sõna teemant käändub nagu kant: ainsuse omastav on teemandi, osastav teemanti, mitmuse nimetav teemandid (mitte "teemantid"), omastav teemantide (mitte "teemandite"), osastav teemante ja teemantisid (mitte "teemandeid"). --Iifar (arutelu) 16. aprill 2012, kell 11:47 (EEST)
----
Parandasin katkised viitelingid. Ivo (arutelu) 24. juuli 2013, kell 21:46 (EEST)

Medicide üks embleeme oli teemantsõrmus, mõnikord sõnaga semper - ladina keeles 'igavesti', mille mõte võis seisneda selles, et Medicid on tugevad ja säravad nagu teemandid ja nende võim igavene.Richard Stemp, "Renessansi salakeel", Sinisukk, lk 42, 2007, ISBN 978 9949 14 306 1


Arutelu:Mäng

Mäng, näiteks pallimäng, võib olla tõsine rituaalne tegevus, millel pole meelelahutusega mingit pistmist.
Wittgenstein on just mängu mõiste võtnud näiteks, kuidas mingit mõistet ei saa tunnuste abil defineerida. Vaata "Filosoofilised uurimused". Andres 18:33, 23 mai 2005 (UTC)
Kõik õige. Pidasin Wittgensteini hoolikalt silmas... ;) Mis puutub pallimängu jm spordimänge, siis asjaolu, et inimesed seda ka tõsiselt võtavad, ei välista selle mängulisust ja meelelahutuslikkust. --Lulu 18:44, 23 mai 2005 (UTC)

Ma pidasin silmas vist asteekide tõsiseid pallimänge, mida vist Huizingagi mainib.

Ennist ma ei väljendunud päris täpselt. Wittgensteini järgi ei määratlegi sõna "mäng" tähendust mingi mõiste.

Ka mingeid selgeid piire ega reegleid ei pruugi mängul olla, näiteks kui laps mängib palliga.

Sa võisid ju Wittgensteini silmas pidada, aga minu meelest on praegusel sõnastusel see viga, et ei selgu, et mängu ei saa defineerida kindlate tunnuste abil. On ainult võimalik öelda, mis on mängule tüüpiline, aga ükski tunnus ei sobi olla kohustuslik. Mängu defineerimine meelelahutuse kaudu on igatahes problemaatiline. Esiteks ei pruugi mäng olla meelelahutuslik. Teiseks on meelelahutus ise ebamäärane mõiste, mida on raske defineerida. Arvan, et laste mängu puhul ei ole päris kohane öelda "meelelahutus": öeldakse ju, et mäng on väikese inimese töö. Andres 19:17, 23 mai 2005 (UTC)

:arvan, et mäng on siiski meelelahutus. Mis puutub laste mängu, siis ainult täiskasvanud nimetavad laste mängutegevust tööks. Kui päris täpne olla, siis mäng on üks vaba aja veetmise vorme. Vaba aja veetmise peamine tingimus on see, et sellest ei tõuse tulu. Kui raha peale mängimisel on eesmärgiks oma majanduslikku olukorda parandada, siis ei ole tegemist mänguga, vaid tööga. --Hendrix 21. detsember 2007, kell 19:27 (UTC)

:: Mäng ja töö ei ole teineteist välistavat mõisted. Näiteks professionaalsete jalgpallurite töö on jalgpalli mängimine. Samas jälle näiteks hasartmängu mängimine ei pruugi olla töö ka juhul, kui loodetakse võita. Ja kui tegu pole tööga, siis see ei tähenda, et tegu on tingimata meelelahutusega. Andres 21. detsember 2007, kell 19:35 (UTC)

:::tegelikult päeva struktureerimisega tegelevad teadlased eristavad väga rangelt mängu ja tööd. Ühel puhul mõnu ja teisel puhul kasu. On selge, et mäng ja töö võivad põimuda. Kasvõi pere loomine. Alul mängid ja pärast rügad...--Hendrix 21. detsember 2007, kell 19:40 (UTC)

:::: Mängu ja töö mõiste on mõlemad keerulised. Neid ei saa nii lihtsalt paika panna. Ja kindlasti pole nii, et iga tegevus on kas mäng või töö.  Samuti pole nii, et mäng ei või olla  töö ja töö ei või olla mäng. Andres 21. detsember 2007, kell 19:53 (UTC)

Sõna "mäng" tähendab nii mängimist kui ka mongit kindlat mängu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. veebruar 2007, kell 13:26 (UTC)

Kas näiteks veinijoomine on mäng? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. mai 2007, kell 22:37 (UTC)

Mäng ei pruugi olla meelelahutus. Mäng ei pea taotleda naudingut ja võib taotleda tulu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. detsember 2007, kell 17:56 (UTC)

Enne pesitsemist linnud mängivad. See peaks kuidagi olema kajastatud, ehkki ma ei oska seda nimetada. Pulmamäng? Aga inimestel on ju ka mängud, mida pulmas mängitakse. Taivo 25. oktoober 2010, kell 01:20 (EEST)

Ära praegu sellepärast muretse. Arvan, et pulmades mängitavate mängude kohta sobib paremini pealkiri Pulmamängud. Andres 25. oktoober 2010, kell 13:16 (EEST)

Siin on link Sõnamäng (mängu tüüp), aga artiklis Sõnamäng pole sellist linki. Andres 27. jaanuar 2011, kell 09:49 (EET)

Ei osanud paremat pealkirja pakkuda. Sobib selline sõnastus? Pelmeen10 27. jaanuar 2011, kell 17:50 (EET)

: Jah, aga sõnamängu artiklis peab olema täpsustusmärkus. Andres 27. jaanuar 2011, kell 18:11 (EET)

Kas me saaks eristada kaks artiklit, nagu on inglise vikis: en:Game - Mäng ja en:Play (activity) - Mängimine? Adeliine 28. aprill 2016, kell 22:35 (EEST)

Sel juhul peaks minu meelest siinne pealkiri jääma tegevusele. Andres (arutelu) 28. aprill 2016, kell 23:36 (EEST)


Arutelu:Berliin

Uus lipu fail oli vaid originaalis suurem kui vana ja siin veebis pole sellest et originaal on suurem kasu kui lippu esitatakse väiksemana kui originaal, sellest võib olla isegi kahju sest automaatsed piltide suuruste muutmise programmid (nagu siin vikiski on kasutusel) ei tee alati sama kvaliteetset tulemust kui käsitsi vähendatud pildi suurus ja mida suurem on originaali ja lõpp suuruse vahe seda ebakvaliteetsemaks tulemus kipub olema.
kuna muutja tegi seda anonüümselt ilma põhjendusteta, siis ei ole ka võimalust üle küsida tema eesmärkidest. --TarmoK 08:20, 24 mai 2005 (UTC)

Some of us English-speaking Wikipedians from Berlin are going to meet up in August. If you'd like to join us, sign up at en:Wikipedia:Meetup/Berlin. Would be great to see you there en:user:Lear 21 25 Jul 2006
----
elanikke = 3 397 000 (11/2005) Andres 3. oktoober 2009, kell 07:25 (UTC)
----
siis aastast 1701 Preisimaa kuningatena - Kas polnud mitte nii, et kuningatiitel kehtis esialgu ainult Saksa-Rooma keisririigist välja jäävate alade kohta?--WooteleF 3. oktoober 2009, kell 15:38 (UTC)

Vaevalt Sul siin kellegagi diskuteerida on:-) Andres 3. oktoober 2009, kell 16:33 (UTC)

:Ajaloohuvilisi tundub siin tegelikult üsna hulga olevat. Athanasius Soter, Improvisaator ning teisigi.--WooteleF 3. oktoober 2009, kell 16:50 (UTC)

:: Mõtlen seda, et kui näiteks jutt on tõlgitud saksa vikist, siis tõlkija ei pruugi üldse asja tunda. Pole kedagi, kes selgitaks, miks ta just nii kirjutas, ja asi jääbki sinnapaika. Parem siis juba kohe parandada (või vajaduse korral kontrollida). Andres 3. oktoober 2009, kell 17:50 (UTC)

:::Ma ei ole antud juhul kindel, mis oleks õige lahendus. Ilmselt hakati markkrahvi tõepoolest juba 1701. aastal kuningaks kutsuma ning Berliini kuningriigi osana nägema, aga formaalselt see nii ei olnud.--WooteleF 3. oktoober 2009, kell 18:09 (UTC)

::::Valgust heidab see lugemisväärseks nimetatud artikkel de:Königskrönung Friedrichs III. von Brandenburg. Minu seisukohast pole küsimus selles, kus tiitel kehtis, vaid selles, kelleks Friedrich III end nimetada tohtis (ehk näiteks Brandenburgi ja Preisi kuninga asemel lihtsalt Preisi kungingas). Kui mees Preisimaalt näiteks Berliini sõitis, ei kaotanud ta ju ometi tiitlit(?). --Mel 7. oktoober 2009, kell 09:26 (UTC)

:::::Sul on õigus. Praegune sõnastus lubab sellisena tõesti asjast aru saada.--WooteleF 7. oktoober 2009, kell 09:37 (UTC)
----
| elanikke = 3 432 000 (2009) Andres 10. september 2010, kell 15:51 (EEST)
Kas pindala muutus või mõõdeti täpsemalt? Andres 10. september 2010, kell 15:51 (EEST)
----
Buddy Bär: Berliini sümbol sallivus ja vabadus

See pildiallkiri on arusaamatu. Andres (arutelu) 5. juuni 2013, kell 10:06 (EEST)
----
Siin on tehtud mõistlikke muudatusi, aga miks oli tarvis massiliselt eemaldada siselinke? Ka pealkirjade muutmine on problemaatiline. "Geograafia" ei saa minu meelest olla alaosa pealkiri, sest kogu artikkel on geograafiateemaline. "Asend" ja "Loodus" oleks paremad pealkirjad. Samuti on "Nimi" parem pealkiri, sest linnal ei ole etümoloogiat.

Ainult elanike arvu uuendamine tundus mõistlik. Parandasin muu tagasi ja täpsustasin. Pikne 13. juuli 2022, kell 21:13 (EEST)


Arutelu:24. mai

nii kaks küsimust a) kas Ruslana perekonnanime peaks kirjutama Ližitsko või Lõžitsko b) millist pealkirja võiks kanda artikkel kuninganna Victoriast - Ahsoous 12:31, 24 mai 2005 (UTC)

a) Lõžõtško. b) Victoria. Kui sellega ei olda nõus, siis Victoria (Suurbritannia). Andres 14:29, 24 mai 2005 (UTC)

: Tegelikult siiski Lõžitško. Andres 6. mai 2008, kell 10:22 (UTC)

:Victoria peaks olema ikkagi vanarooma võidujumalannast, kellele kreeka mütoloogias vastab Nike. Kuninganna peaks olema Victoria (Suurbritannia). Taivo 15:35, 24 mai 2005 (UTC)

:: Nojah, kui me nii arutame, siis algallikas on sõna victoria 'võit'. Esimene pühak, kes seda nime kandis, oli kas Rooma Victoria või Córdoba Victoria. Tõsi küll, pühakute nime tähenduseks antakse 'naisvõitja', sellisena siis "Victori" paralleelvorm, nii et võib-olla seos jumalannaga puudub.

:: Suurbritannia kuninganna Victoria on minu meelest ülekaalukalt tuntuim Victoria. Leian, et kui me seda pealkirja temale ei reserveeri, siis peaks selle all olema täpsustuslehekülg. Andres 15:46, 24 mai 2005 (UTC)

:::Arvestades seda, kui palju on maailmas Victoria-nimelisi linnu (üksvahe oli 4 Victoria-nimelist pealinna: Hongkong ja Seišellid jne.), on täpsustuslehekülg vist õigem. Taivo 16:19, 24 mai 2005 (UTC)

:::: Võib-olla küll. Paistab muide, et enamik Victoria-nimelisi kohti on saanud nime kuninganna Victoria järgi. Andres 18:02, 24 mai 2005 (UTC)

Väga palju vigu, tõin siia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. mai 2008, kell 09:32 (UTC)

*15 E.kr.  - Julius Caesar  Saksaicus, Rooma valitseja (su. 19)
*1494 - Pontormo, Itaalia Maalikuntstnik (su. 1557)
*1522 - John Jewel, Inglise piiskop (su. 1571)
*1544 - William Gilbert, Inglise    Filosof  (su. 1603)
*1616 - John Maitlja (su. 1682)
*1671 - Gian Gastone de' Medici (su. 1737)
*1686 - Gabriel Fahrenheit, leiutaja ja temomeetri leiutaja (su. 1736)
*1689 - Daniel Finch, 8th Earl   Winchilsea, Inglise poliitik (su. 1769)
*1743 - Jean-Paul Marat, Pransuse revulutsionäär (su. 1793)
*1794 - William Whewell, Inglise teadlane ja  Filosof  (su. 1866)
*1803 - Alexjaer von Nordmann, Soome zoolog (su. 1866)
*1810 - Charles Clark,  Mississippi kuberner (su. 1877)
*  1810   - Abraham Geiger,  Saksa rabi (su. 1874)
*1816 - Emanuel Leutze,  Saksa-päritolu Maalikuntstnik (su. 1868)
*1819 - kuningkanna VictoriaÜhendkuning riikides (su. 1901)
*1830 - Alexei Savrasov, Vene Maalikuntstnik (su. 1897)
*1836 - Joseph Rowntree, Briti Sotsiaal refonmeerija (su. 1925)
*1855 - Arthur Wing Pinero, Inglise näitekirjanik (su. 1934)
*1863 - George Grey Barnard, Ameerika skulptor (su. 1938)
*1868 - Charles E. Taylor, Esimene õhuväe hooldaja (su. 1956)
*1870 - Benjamin Cardozo, Ameerika jurist (su. 1938)
*  1870   - Jan Christiaan Smuts, Peaminister   Lõuna Aafrikas (su. 1950)
*1878 - Lillian Moller Gilbreth, Ameerika inseneer (su. 1972)
*1879 - H. B. Reese, Ameerika leiutaja   Reese's ja asutaja (su. 1956)
*1885 - Susan Sutherlja Isaacs, Inglise haridusega psühholoog (su. 1948).
*1886 - Paul Paray, Pransuse dirigent ja helilooja (su. 1979)
*1887 - Edward "Mick" Mannock, Iiri I maailmasõda lendav äss (su. 1918)
*1891 - William F. Albright, Ameerika arheoloog ja Piibli õpetlane (su. 1971)
*1895 - Samuel Irving Newhouse, Ameerika kirjastaja (su. 1979)
*1899 - Suzanne Lenglen, Pransuse tennise mängija (su. 1938)
*  1899   - Henri Michaux, Pransuse poeet (su. 1984)
*1900 - Lionel Conacher, Kanada atleet ja poliitik (su. 1954)
*  1900   - Eduardo De Filippo, Itaalia näitleja ja stsenarist (su. 1984)
*1901 - José Nasazzi, Ukraina jalgpallur (su. 1968)
*1905 - Michail Aleksjarovich Sholokhov, Vene kirjanik, Nobeli auhinna laureaat (su. 1984)
*1909 - Wilbur Mills, Ameerika poliitik (su. 1992)
* 1910 – Nils-Eric Fougstedt, soome helilooja ja dirigent
*1911 - Barbara West, Inglise ellujääjaTitanicu uppumisest (su. 2007)
*1914 - Lilli Palmer,  Saksa-päritolu näitlejanna (su. 1986)
*  1914   - Giuseppe Valdengo, Itaalia bariton
*1916 - Roden Cutler, Austraalia diplomaat (su. 2002)
*1923 - Siobhán McKenna, Iiri näitlejanna (su. 1986)
*1925 - Mai Zetterling, Rootsi-päritolu Meelelahutaja (su. 1994)
*1926 - Stanley Baxter, šoti näitleja
*1928 - William Trevor, Iiri kirjanik
*1930 - Hans-Martin Linde,  Saksa dirigent
*1931 - Michael Lonsdale, Pransuse näitleja
* 1931 – Rein Otsason, eesti majausteadlane ja pankur
*1932 - Arnold Wesker, Inglise dramaturgia kirjanik
*1934 - Jane Byrne, Ameerika poliitik
*  1934   - Barry Rose, Inglise dirikent ja organist
*1935 - Joan Micklin Silver, Ameerika direktor
*1936 - Harold Budd, Ameerika muusik
*1938 - Tommy Chong, Kanada-päritolu näitleja ja komöödia kirjanik
*  1938   - David Viscott, Ameerika psühholoog (su. 1996)
*1940 - Joseph Brodsky, Vene-päritolu poeet, Nobeli auhinna laureaat (su. 1996)
*1941 - Bob Dylan, Ameerika laulja ja laulu kirjutaja
*1943 - Gary Burgh f, Ameerika näitleja
*1944 - Patti LaBelle, Ameerika laulja
*1945 - Priscilla Presley, Ameerika näitlejanna
*1946 - Irena Kirszenstein-Szewinska, Vene-päritolu poola atleet
*1947 - Martin Winterkorn,  Saksa kantsler
*1949 - Jim Broadbent, Inglise näitleja
*1950 - Larry Seidlin, Ameerika kohtunik
*1953 - Alfred Molina, Londoni-päritolu Hispaania-Itaalia näitleja
*1955 - Rosanne Cash, Ameerika laulja
*1956 - Michael Jackson, Põhja Iiri vaimulik
*1959 - Pelle Lindbergh, Rootsi hoki mängija (su. 1985)
*1960 - Kristin Scott Thomas, Inglise näitlejanna
*  1960   - Guy Fletcher, Briti pianist (Dire Straits)
*1962 - Gene Anthony Ray, Ameerika näitleja (su. 2003)
*  1962   - Mo Willems, Ameerika näite kirjanik
*1963 - Ivan Capelli, Itaalia võidu sõitja
*  1963   - Michael Chabon, Ameerika näitekirjanik
*  1963   - Joe Dumars, Ameerika korvpalli mängija
*  1963   - Kathy Lejaer, šveitsi laulja
*  1963   - Rich Rodriguez, Ameerika Ameerika jalgpalli treener
*1964 - Adrian Moorhouse, Briti ujuja
*  1964   - Pat Verbeek, Kanada jäähoki mängija
*1965 - John C. Reilly, Ameerika näitleja
*  1965   - Shinichiro Watanabe, Jaapani animatsiooni tegija
*1966 - Éric Cantona, Pransuse jalgpallur
*  1966   - Ricky Craven, Ameerika NASCARi sõitja
*1967 - Carlos Hernández, Venetsüeela pesapalli mängija
*  1967   - Steve McDonald, Ameerika bassi mängjia
*1969 - Rich Robinson, Ameerika muusik (Black Crowes)
*1970 - Tommy Page, Ameerika laulja
*1971 - Kris Draper, Kanada jäähoki mängija (Detroit Red Wings)
*1972 - Greg Berlanti, Ameerika televisioni kirjanik ja produtsent
*1973 - Bartolo Colón, Dominikaani pealiiga pesapalli mängija
*  1973   - Dermot O'Leary, Inglise televisioni esindaja
*  1973   - Ruslana, Ukraina laulja
*1974 - Will Sasso, Kanada näitleja ja komöödia kirjanik
*1975 - Marc Gagnon, Kanada Kiiruisutaja
*  1975   - Maria Seaduseson, Briti laulja
*  1975   - Yannis Goumas, kreeka jalgpallur
*1976 - Alessjaro Cortini, Itaalia muusik
*  1976   - Catherine Cox, Austraalia Võrkpallur
*1977 - Kym Valentine. Austraalia näitlejanna
*1978 - Brian Ching, Ameerika jalgpalli mängija
*  1978   - Bryan Greenberg, Ameerika näitleja
*  1978   - Brad Penny, Ameerika pesapalli mängija
*  1978   - Johan Holmqvist, Rootsi hoki mängija
*1979 - Tracy McGrady, Ameerika korvpalli mängija
*  1979   - Frank Mir, Ameerika UFC võitleja
*1980 - Cecilia Cheung, Hong Kongi näitlejanna ja laulja
*1981 - Marketa Janska, Czechi ja Playboyi modell.
*1982 - Issah Ahmed, Ghana jalgpalli mängija
*  1982   - DaMarcus Beasley, Ameerika jalgpalli mängija
*1984 - Sarah Hagan, Ameerika näitlejanna
*  1984   - Brodney Pool, Ameerika jalgpalli mängija
*1985 - Tim Bridgman, Briti võidusõitja
*1986 - Jordan Metcalfe, Inglise näitleja
*1987 - Dominika Kasprzycka, poola laulja
*  1987   - Guillaume Latendresse, Pransuse-Kanada hoki mängija
*1988 - Billy Gilman, Ameerika laulja
*1989 - Tara Correa-McMullen, Ameerika näitlejanna (su. 2005)
*1990 - Luke Temple, Ameerika Kontserti pianist
*1991 - Erika Umeda, Jaapani laulja
*1992 - Travis T. Flory, Ameerika näitleja
*1995 - Prins Joseph Wenzel   Liechtenstein
Andres 6. mai 2008, kell 09:32 (UTC)
*1276 - Magnus Ladulås krooniti Rootsi kuningaks Uppsala Kathedraalis.
*1487 - Lambert Simnel Krooniti "King Edward VI" Dublinis.
*1626 – Peter Minuit ostis Manhattani.
*1830 - avalikustas Sarah Josepha Hale "Mary Had a Little Lamb"("Meeril oli talleke")
*1883 – Avati Brooklyni sild pärast 14 aastat ehitust.
*1900 – Teine buuri sõda: Ühendkuningriik annekteeris Oranje Vaba Riigi.
*1911 - New Yorki avalik raamatukogu avati
*1915 – I maailmasõda: Itaalia kuulutas sõja Austria-Ungari keisririigile.
*1930 - Amy Johnson maandus Darwinis ja sai sellega esimeseks naiseks kes lendas Inglismaalt Austraaliasse (Ta lahkus 5 mail 11,000 mile( 17702,300 km) lendu).
*1940 - Igor Sikorsky teeb esimese eduka üksik-rootolise helikopteri lennu.
*1941 - II maailmasõda: Põhja Atlantil, Saksa sõjalaev Bismarck uputab HMS Hoodi (Ühenkuning riikide laeva) Tappes kõik peale 3 Meeskonna liikme mis oli uhkuseks Royal Navyle (Kuninglikule mereväele).
*1949 – NSV Liit lõpetas 11 kuud kestnud Berliini blokaadi.
*1961 - Küpros liitub Euroopa nõukoguga.
*1968 – Mässulised tudengid süütasid Pariisi börsi.
*1976 - Londonist Washingtoni, DC Concordi teenus avati.
*1981 - Esimene rahvusvaheline Naiste päev desarmeerimine.
*1988 - Peatükk 28 läks läbi Ühend kuningriikide Parlamendist.
*1993 – Eritrea saavutas iseseisvuse Etioopiast.
*1994 - neli meest said süüdistuse World Trade Centeri (Maailma Kaubandus keskuse) pommitamise eest 1993 aastal ja igaüks neist saadeti 240neks aastaks vangi.
Andres 6. mai 2008, kell 10:22 (UTC)
* Kanada: Victoria päev, see päev on esmaspäeval. (Québec) see on tuntud kui Rahvusvaheline patriootide päev(Journée nationale des patriotes).
* püha Cyrili and Metteosi päev  õigeusu traditsioon.
**Maketoonia vabariik: püha Cyrili ja Metteosi, Slavonic Enlighteners' päev
**Venemaa: Slavonic´u Kirjanduse ja kultuuri päev
* Bermuda saared: Bermuda päev.
* Eritrea: rahvus päev.
* Aldersgatei päev (Methodism).
* Hiina, Taiwan, Hong Kong, ja Lõuna Korea: Budda sünnipäev
* püha Sarah päeva tähistatakse Camargues, Prantsus maal ja Roomainimeste poolt (või kui mustlased).
Andres 6. mai 2008, kell 10:36 (UTC)
*1153 - kuningas David I šotimaalt (sü. 1084)
*1351 - Abu al-Hasan 'Ali, Moroko Sultan
*1408 - Taejo of Joseon,Korea valitseja (sü. 1335)
*1425 - Murdoch Stewart, šoti poliitik (sü. 1362)
*1456 - Ambroise de Loré, Prantsuse sõjaväe komantöör (sü. 1396)
*1543 – Mikołaj Kopernik, Poola astronoom (sü. 1473)
*1612 - Robert Cecil, 1st Earl of Salisbury, Inglise riigimees (sü. 1563)
*1627 - Luis de Góngora, Hispaania poeet (sü. 1561)
*1725 - Jonathan Wild, Inglise kriminaal (sü. 1682)
*1734 - Georg Ernst Stahl, saksa psühholoog ja keemik (sü. 1660)
*1749 - Graf Valentin Potocki, Poola aadel
*1792 - George Brydges Rodney, 1st Baron Rodney, Briti mereväe ohvitser (sü. 1718)
*1806 - John Campbell, 5th Duke of Argyll, Briti marssal (sü. 1723)
*1843 - Sylvestre François Lacroix, Prantsuse matemaatik (sü. 1765)
*1861 - Elmer E. Ellsworth, Ameerika kodusõja ohvitser (sü. 1837)
*1872 - Julius Schnorr von Carolsfeld, saksa maalikuntstnik (sü. 1794)
*1879 - William Lloyd Garrison, Ameerika abolitsionist  ja kirjastaja (sü. 1805)
*1881 - Samuel Palmer, Inglise artist (sü. 1805)
*1883 - Abd el-Kader, Alžeeria juht (sü. 1808)
*1919 - Amado Nervo, Mehhiko poeet (sü. 1870)
*1941 - Lancelot Hollja, Briti admiral, suri suusatades Hood (51) (sü. 1887)
*1945 - Robert Ritter von Greim, saksa marssal (sü. 1892)
*1947 - C. F. Ramuz, šveitsi kirjanik (sü. 1878)
*1948 - Jacques Feyder, Belgia režissöör ja stsenarist (sü. 1885)
*1949 - Aleksey Shchusev, Vene arhitekt (sü. 1873)
*1950 - Archibald Wavell, Briti kindral (sü. 1883)
*1959 - John Foster Dulles, ühendriikide segretäär (sü. 1888)
*1963 - Elmore James, Ameerika muusik (sü. 1918)
*1969 - Willy Ley, saksa-päritolu raketiteadlane (sü. 1906)
*1974 - Duke Ellington, Ameerika helilooja ja muusik (sü. 1899)
*1991 - Gene Clark, Ameerika laulja ja laulu kirjutaja (The Byrds) (sü. 1944)
*  1991   - Miriam di San Servolo, Itaalia näitlejanna (sü. 1912)
*1992 - Hitoshi Ogawa, Jaapani võidusõitja (sü. 1956)
*1995 - Harold Wilson, Briti poliitik (sü. 1916)
*1997 - Edward Mulhare, Iiri näitleja (sü. 1923)
*1999 - Owen Hart, Prohvessionaalne maadleja (sü.1965)
*2000 - Kurt Schork, Ameerika reporter (sü. 1947)
*2002 - Wallace Markfield, Ameerika kirjanik (sü. 1926)
*2003 - Rachel Kempson, Inglise näitlejanna (sü. 1910)
*2004 - Henry Ries, Ameerika fotograaf (sü. 1917)
*  2004   - Milton Shulman, Kanada kirjastaja ja kriitik (sü. 1913)
*  2004   - Edward Wagenknecht, Ameerika kirjanduskriitik (sü. 1900)
*2005 - Carl Amery, saksa kirjanik (sü. 1922)
*  2005   - Arthur Haulot, Belgia ajakirjanik (sü. 1913)
*  2005   - Vivian Liberto, esimene leedi Johnny Cashile (sü. 1934)
*2006 - Henry Bumstead, Ameerika kuntsti režissöör (sü. 1915)
*  2006   - Michał Życzkowski, Poola tehnik (sü. 1930)
*  2006   – Enn Üksti, eesti maletaja (sü. 1936)
*2007 - Bill Johnston, Austraalia kriketi mängija (sü. 1922)
Andres 9. mai 2008, kell 19:35 (UTC)

*1949 – NSV Liit lõpetas 11 kuud kestnud Berliini blokaadi.
--WikedKentaur (arutelu) 23. mai 2019, kell 22:32 (EEST)


Arutelu:Dies irae

Kas see on poeem? Pigem luuletus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:33, 24 mai 2005 (UTC)

Tekst tuleks eesti keelde tõlkida. Vist on olemas ka kanooniline tõlge. Andres 14:33, 24 mai 2005 (UTC)
Pigem luuletus jah, aga luuletuseks on teda veidi imelik nimetada... Ei tea isegi, kuidas õigem oleks. --Lulu 15:14, 24 mai 2005 (UTC)

Tegelikult on tegu ühe hümni algusega. Kui see oli pikk, siis võib ehk ka poeemiks nimetada. Andres 15:30, 24 mai 2005 (UTC)
Kanoonilist tõlget kahjuks ei ole, olen uurinud... Probleem selles, et originaal on ju väga lyhikestes, neljajalalistes trohheustes, mis kolmekaupa stroofides kõik veel riimuvad ka. Kui sama vormi yritada eesti keelde tõlkida, võib tulemus olla väga nadi. Eesti keeles, nagu yldiselt teada, on ju riimuvaid sõnu tunduvalt vähem. Yhte tõlget olen näinud, see ei kõlvanud kyll kuhugi. Variant oleks teha rea-alune proosatõlge kõrvale... --Lulu 15:14, 24 mai 2005 (UTC)

Jah, tuleks teha reaalune proosatõlge. Andres 15:30, 24 mai 2005 (UTC)
Siiski, leidsin vist "kanoonilise" tõlke: Missa pro de fundis, tõlge i.R.Õunapuu, nr.9(12), November 1990.a.lk.10-12 [„Dies irae" tõlkimises osales Paul-Erik Rummo] - ajakiri Kiriku Elu. - Kui kellelgi võimalust on, siis võiks sealt vaadata. --Lulu 16:44, 28 mai 2005 (UTC)

Miks see artikkel on :Kategooria:Muusika all? Peep 12:21, 19 august 2005 (UTC)
Sellepärast, et Dies irae on ka muusikateoste pealkiri/vorm. Võib olla osa reekviemist või ka iseseisev teos. Samale tekstile kirjutatud. --Lulu 12:27, 19 august 2005 (UTC)
Siis võiks seda artiklis mainida. Praegu jääb mulje, et on ainult ühe teose nimi. Peep 12:31, 19 august 2005 (UTC)
Jah, õige. Lisasin. Tänud tähelepanu juhtimise eest. --Lulu 12:41, 19 august 2005 (UTC)
-----------------------
Artiklisse paigutatud arutelu lõik tõstetud siia:
Aitäh Kreegi Reekviemi lisamise eest reekviemide loendisse.
Uitmõte seoses Dies Irae'ga. Kuna ladina keeles ei saa sellest mitte keegi aru, küll aga on Dies Irae't mitu korda tõlgitud eesti keelde, siis võiks näiteks ühe ladina originaalile lisada, või ka kolm tükki kõik, isegi huvitavam.
Mart Siimer
msiimer@ema.edu.ee
Taastan artikli endisel kujul. --Lulu 26. september 2006, kell 18:08 (UTC)
Kommentaariks: Ladina keelest saavad paljud inimesed aru. Ladinakeelne tekst peab siin tingimata olema, sest traditsiooniliselt on kõik reekviemid kirjutatud just sellele tekstile. Muidugi võib mõne eestikeelse tõlke juurde lisada. --Lulu 26. september 2006, kell 18:08 (UTC)

Arvan, et kõik luuletõlked on autoriõigusega kaitstud ning neid võib kasutada ainult juhul, kui tõlkijad annavad need vabaks. Siia võiks lisada viited kohtadele, kus tõlked on avaldatud. Siia võib teha reaaluse tõlke. Andres 27. september 2006, kell 06:00 (UTC)


Arutelu:Saami keeled

Minu meelest on siin ida- ja läänesaami keeled vahetusse läinud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19:19, 24 mai 2005 (UTC)

Kas tuleb öelda "kolta keel" või "koltasaami keel", kui jutt on koltasaamide (Kolta saamide?) kirjakeelest? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:16, 25 mai 2005 (UTC)

Leheküljel [[Maailma keelte loend]] mainitakse saami keelt, leheküljel [[Maailma keelkonnad]] aga saami keeli. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:18, 25 mai 2005 (UTC)

Millises keeles on ''sámegiella''? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:20, 25 mai 2005 (UTC)

Konsulteerisin asjatundjatega:
Põhjasaami, inarisaami, koltasaami, kildinisaami, turjasaami, akkalasaami, uumesaami, piitesaami, ruijasaami, merisaami, lõunasaami; seega 11 keelt + Jämtlandi ja Åsele murrakud. Marju Sarve raamatu "Koolasaamid" lk. 9 järgi kasutatakse teaduskirjanduses saami keeled, samal ajal Saami Parlament soovitab kultuurilise ühtsuse rõhutamiseks kasutada 'saami murded'.
Ainsuslikku mõistet 'saami keel' seega ei kasutata kusagil.
Jäi veel mainimata torniosaami murrak.
Jämtlandi ja Åsele murrakud on koos lõunasaami keelega, torniosaami murrak kuulub põhjasaami keele juurde. Akkalasaami keelt ei ole Viki kaardil kildini ja kolta lõunapiiri juures märgitud, sest selle kõnelejaid enam ei ole.
Merisaami ja ruijasaami on samuti viki kaardil liidetud põhjasaami keelega.
--Lulu 12:34, 25 mai 2005 (UTC)

Palun integreeri oma materjal artikli teksti. Mis keelt kõneldakse Koola poolsaare Venemaa-osas? Andres 13:23, 25 mai 2005 (UTC)

Aa, sain aru: turjasaami ja kildinisaami. Kaart tuleb eesti keelde tõlkida. Andres 13:25, 25 mai 2005 (UTC)

:Ainuke asi, mis tahaks täpsemat uurimist on, et "ainsuslikku mõistet ei kasutata kusagil". Keelte nimed said Maailma keelte loendisse PPälli artikli alusel Keeles ja Kirjanduses. Võib küll üle kontrollida, kuid need peaksid seal olema kujul 'saami keel', 'lapi keel', st ainuses. Ise ma hetkel sellele ligi ei pääse :(. Muidugi võib keelest teha keeled, see pole iseenesest probleem.

:Küll aga on küsimus, kui räägitakse 'saami murretest', siis millise keele murded on saami murded? - Urmas 13:36, 25 mai 2005 (UTC)

:: Keeleteadlaste arvamus on muutunud. Varem kõneldi saami keelest, nüüd saami keeltest. "Saami murded" oleks ilmselt tinglik termin. Andres 13:49, 25 mai 2005 (UTC)
Toimetasin-integreerisin. Rahvastiku arvud lisasin ka. See on sealt Saami parlamendi kodulehekyjlelt (viide on all) ning neil on palju ilusam kaart. Ise kysimus on, kas nad seda kasutada lubaksid. Teine asi: kaardi eesti keelde tõlkimine on omaette vigur. Kui mõni graafikas spetsim inimene seda teeks, siis oleks hea kyll. --Lulu 19:38, 25 mai 2005 (UTC)

Enne seisis alajaotuses "Kirjakeel" selline ebamäärasus:
Kirjakeel (ladina tähestikul põhinev) on saami keeltel alates 17. sajandist, Nõukogude Liidu aladel aga alles 1930-ndatest aastatest (kirillitsas?).
Panin sinna midagi konkreetsemat. Linnalegendide järgi on yhe kildini ortograafia teinud eestlane, vist Jaan Sarv, aga ma pean selle yle kontrollima.
"Ohustatud uurali rahvad" aga kirjutab muu hulgas:
1930s – formation of collective farms, severe measures of conversion of the nomadic Sámis to resident settlers, expropriation of large tracts of land for industrial and military use, stopping of all educational activities and abolition of the literary language in 1937, destruction of all Sámi printed texts;
The literary Kildin Sámi language has been revived on the basis of the Cyrillic alphabet (1982).
"Punane raamat" aga omakorda:
Lapp schools were made to serve the new ideology. An education programme began in the 1920s. It included the creation of a Lapp script and an illiteracy abolition campaign. The results were noteworthy: six ordinary and four boarding schools were established in the Lapp area in 1928, a two-year Lapp training course began at the Murmansk Teacher Training College in 1931, and by 1933 the number of Lapp schoolchildren taught in their mother tongue was 260 at 17 different schools.
/---/
Writing. The first primer of the Kola Lapps was published in 1895 by K. Shchekoldin but it met with little interest. Kola Lapp writing enjoyed a brief life from 1933 to 1937. It was created on the basis of the Kildin dialect in Latin script. The New Script Committee was created in 1933, a primer (Saam' Bukvar) by Z. Chernyakov was published and in Murmansk they began to train Lapp teachers. The creation of a literary language was directly related to the increase of ideological activity at school and in the learning of Lapp. As the publishing and writing ended abruptly in 1937, the only written items in the Lapp language are textbooks and writings on every-day political matters. Kola Lapp writing, based on Russian script, was recreated in 1982.
Ohpuu 10. september 2006, kell 19:49 (UTC)

see kaart on äkki parem kui praegune? siis saab seletuse numbrite alla yles kirjutada kõik võimalikud keelte nimetamisviisid viies asjakohasemas keeles (see on tõesti paras võsa). 84.50.156.61 29. oktoober 2006, kell 11:13 (UTC)

Arvan, et kui see kaart artiklisse panna, siis tuleb pildiallkirja kirjutada ainult eestikeelsed nimed. Kaart näeb ilusam välja küll kui praegune, aga minu meelest oleks parem oleks lugeda keelte nimesid otse kaardilt. Need tuleks numbrite asemel kaardile sisse kirjutada. Nimed teistes keeltes võivad vabalt olla tekstis, võib-olla isegi mitte selles artiklis, vaid spetsiaalartiklites. Andres 29. oktoober 2006, kell 11:21 (UTC)
----
Keelte kirjapildid on internetis üsna erinevad. Siin on mainitud Lule saami, Inari saami, koltasaami keelt. Oleks hea kui asjatundja, kes saab aru, mis juhul keele on nimi (suure tähega ja sõnast saami lahku) ja millal ainult nimetus, vaataks need kirjapildid üle. 25. juuli 2009, kell 10:16 (UTC)
----
Miks Ume ja Pite? Linguaes pole muudetud. 88.196.241.249 1. veebruar 2012, kell 14:38 (EET)

panin nyyd nii, nagu Linguaes. ma ei oska öelda, miks nii oli. võib-olla sellepärast, et artikli kirjutaja oli lähtunud inglise- või soomekeelsetest nimedest. ma ka ei ole osanud varem ära parandada, sest vaatan seda teemat põhjasaami ja soome keele kaudu ega osanud arvata, et eesti kirjakeel lähtub nende kahe keele nimetamisel rootsi keelest :)

et yhte saami keelt nimetatakse soomekeelse kohanime ja kahte rootsikeelsete kohanimede järgi vastavalt soome ja rootsi ortograafias, tundub mulle jätkuvalt pentsik. aga ega ma pole midagi paremat välja mõelnud ega Peeter Pälliga seda asja arutanud ka mitte. võib-olla peaks. -- Ohpuu 1. veebruar 2012, kell 15:59 (EET)

: Siiamaale oligi nagu Linguaes. Metsavennal on vist muid andmeid, aga ta pole neid avaldanud. 88.196.241.249 2. veebruar 2012, kell 09:49 (EET)
----
Davvisámegiella
Aççe min, don, gutte læk almin.
Basotuvvus du namma. Bottus du rika.
Shaddus du datto, moft almest,
nuft maidai ædnam alde.
Adde migjidi odna bæive min juokkebæivalash laibbamek.
Ja adde migjidi min velgidæmek andagassi,
nuftgo migis addep min velgolazhaidasamek andagassi.
Ja ale doalvo min gæççalusa sisa.
Mutto bæste min bahast erit.
Dastgo du læ rika ja fabmo
ja gudne agalashvutti.
Amen.

Ma ei tea, millises keeles see on. Andres (arutelu) 1. mai 2017, kell 01:15 (EEST)

:Põhjasaami. Tundub, et see on vigane ümberkirjutus 1837. aasta katekismusest: https://wikisource.org/wiki/Page:Dr._Morten_Luther_ucceb_Katekismusaš.djvu/28 --Metsavend 1. mai 2017, kell 02:29 (EEST)


Arutelu:I üldlaulupidu

Esimesel üldlaulupeol oli vaid üks eestikeelne laul, mida esitati. Tahtsingi vaadata, milline ja mis teised alulud olid. Aga siit selgub, angu oleks kõik laulud olnud eestikeelsed??? Kas tegemist on tõlgitud laulupealkirjadega? Siis peaks ikka olema ka originaalkeelne pealkiri. Hümni vast lauldi ikka vene või saksa keeles

Kõik laulud olid eesti keeles, kaasa arvatud Vene hümn (vt. nr. 27, lk. 12). --37.157.107.208 5. veebruar 2019, kell 18:09 (EET)
Pakuksin pealkirjaks "I üldlaulupidu". Teiste maade (Läti ja Leedu) laulupidude jaoks tuleks leida teine nomenklatuur. Praegusel pealkirjal on järgmised vead: "eesti" on väikse algustähega, ta peaks olema pigem alguses, sellist sõnastust üldse ei kasutata, traditsiooniliselt kasutatakse rooma numbreid. Andres 13:31, 25 mai 2005 (UTC)
Tjah... Muusika- ja kultuuriajaloo käsitlustes on alati olnud "Esimene eesti üldlaulupidu", nii palju kui mina olen näinud. "Eesti" on väikse tähega, kuna tegemist on rahva laulupeoga ja rahva puhul on kasutusel väike täht alguses (nagu eesti keel, eesti kirjandus jne), suurtäht on reserveeritud Eesti riigi ja riiklike asjade jaoks (Eesti valitsus, Eesti riigikogu, Eesti president jne), vähemalt niipalju kui ma ortograafiast midagi jagan... Mis puutub rooma numbrisse artikli alguses, siis seda võiks kasutada ehk alles järgmiste üldlaulupidude artiklite puhul (kui muidugi on otstarbekas igast laulupeost eraldi artiklit teha: ise arvan, et võib olla ju artikkel "üldlaulupeod" vms näiteks); esimese puhul võiks jääda nii nagu praegu on (vajaduse korral teha mõned suunamised)... Või mis? --Lulu 14:16, 25 mai 2005 (UTC)

Vaatasin natuke ringi. Paistab, et on kasutusel nii "Esimene Eesti üldlaulupidu", "esimene eesti üldlaulupidu" ("esimene" väikse tähega) ja "I üldlaulupidu". Teeme siis teiste pealkirjade alt ümbersuunamised. Andres 14:42, 25 mai 2005 (UTC)

Võiks mõelda, kas eellugu siia sobib. Võib-olla sobiks see artiklisse Laulupidu. Andres 16:37, 25 mai 2005 (UTC)
Jajah, liigendasin pisut. Vaatab, kuidas kujuneb, kui valmis saab. --Lulu 18:26, 25 mai 2005 (UTC)

Eelloo peaks siit välja võtma. Andres 9. veebruar 2006, kell 20.12 (UTC)

Eelloos on terved laused siit. Andres 9. veebruar 2006, kell 20.12 (UTC)

: Igal syndmusel on oma taust ja eellugu, miski ei teki tyhjalt kohalt.  Arvan, et ylevaade peaks siin kindlasti olema, nagu paljudel teistelgi artiklitel. Viidatud Kristin Kuutmaa tekstiga on kokkulangevused minimaalsed. Copy-paste see nyyd kyll ei ole. --Lulu 10. veebruar 2006, kell 10.37 (UTC)

:: Kokkulangevused on küll väikeses osas tekstis, aga seal on nad lausa sõnasõnalised. See ei ole kindlasti hea.

: Ok, vaatan yle ja vajadusel redigeerin. --Lulu 10. veebruar 2006, kell 12.06 (UTC)

:: Loomulikult tuleb rääkida taustast ja eelloost, aga tegu ei ole ju ainult esimese laulapeo eellooga. Arvan, et eellugu peaks olema artiklis, kus räägitakse laulupidudest üldse. Andres 10. veebruar 2006, kell 10.49 (UTC)

: Laulupidudest yldse? See tähendab, kogu maailmas? Või ainult Eestis? Või ainult eestlaste laulupidudest? Kui ainult Eestis või ainult eestlaste laulupidudest, siis peaks artikli pealkiri olema Eesti laulupeod vist? Kas sinna see eellugu sobiks? Ise arvan, et sellise pealkirjaga artikkel peaks pigem koosnema Eesti laulupidude (nii Eestis kui välismaal toimunud eestlaste laulupidude) kronoloogiast. --Lulu 10. veebruar 2006, kell 12.06 (UTC)

:: Sobiks nii artikkel laulupidudest kogu maailmas kui ka artikkel Eesti laulupeotraditsioonist. Arvan, et esialgu võiks artiklis laulupidu kirjutada mõlemast. Kui läheb liiga pikaks, eks sis või materjali jaotada. Andres 10. veebruar 2006, kell 12.28 (UTC)

Kust on võetus artiklis esitletud number? Raamatu Eesti muusikaajalugu (gümnaasiumiõpik, ISBN 978-9985-57-485-0) andmetel (lk. 45) oli 822 lauljat ja 56 pillimängijat. iffcool 23. mai 2008, kell 11:48 (UTC)

"130 aastat eesti laulupidusid" ütleb, et "Lauljate koguarvu saamiseks loetles hiljem gümnaasiumiõpetaja Gustav Blumberg kõiki osavõtjaid, saades arvuks 789, kuid puudu jäid veel kolme kihelkonna 33 laulumehe andmed. Neid liites saame 822 lauljat ja 56 puhkpillimängijat, s.o kokku 878 peolist." 789+56=845, kui need 33 lugemata jätta. Adeliine 23. mai 2008, kell 12:22 (UTC)

:Lisasin need puuduvad 33 inimest ka artiklisse. iffcool 23. mai 2008, kell 15:47 (UTC)
----
Aga mälestuskivi? --Oop (arutelu) 24. märts 2012, kell 13:18 (EET)


Arutelu:Lõuna-Korea välisministrite loend

Pealkiri peaks olema "Lõuna-Korea välisministrite loend". Andres 18:49, 25 mai 2005 (UTC)

Tuleb kõvasti toimetada: lisada uued andmed, korrastada nimekujud, jms. -- Toomas 29. veebruar 2008, kell 15:00 (UTC)

: Jah. Meil on lahendamata see küsimus, kuidas Lõuna-Korea nimesid kirjutada. Praegu on peaaegu kõik kohanimed teisiti kui Põhja-Koreas ja KNAB-is. Andres 29. veebruar 2008, kell 15:06 (UTC)

There are several differences with the dates given at the ministry's official website. (Sorry for not writing in Estonian.) 5. oktoober 2006, kell 16:14 (UTC)


Arutelu:Inkvisitsioon

Seda artiklit tuleb täpsustada. Inkvisitsioon eksisteeris 1832. aastani. Andres 11:42, 26 mai 2005 (UTC)

Inkvisitsioon on: 1) kohtuprotsessi tüüp (inkvisitsiooniprotsess) 2) Katoliku kiriku kohtuorgan 3) ülekantud tähendused.

Jah, siin tuleb tõesti selgust luua. "Inkvisitsiooniprotsess" võiks olla eraldi artikkel. Andres 11. juuni 2006, kell 23.49 (UTC)
----
Et vana redaktsioon oli üle kirjutatud, siis panen uue redaktsiooni siia.
Inkvisitsioon oli kohtuvorm keskaegses Euroopas. See rajati 1232. aastal ja
kestis umbes 4 sajandit. Selle aja jooksul hukati umbes 150 000 inimest.
Eesmärgiks oli ümber veenda ketsereid ja ka vajadusel neid karistada. Samuti üritati ketserlike vaadete levikut takistada. Põhieesmärk polnud ketsereid tappa, vaid neid ümber veenda. Need kes oma ketserlikud vaated hülgasid, pääsesid kerge karistusega. Endale kindlaks jäänud ketserid tapeti. Inkvisitsiooni juhtis inkvisitioonikohus. See kujunes välja Gregorius XI ajal ning kooseisu moodustasid enamasti vasttekkinud kerjusmungaordudeliikmes. Kohtu tegevust kontrollis paavst. Ülestunnistuste saamiseks kasutati piinamist. See kestis kuni 30 minutit. Kui ketsertunnistas midagi piinamise käigus üles, siis ta pidi seda ka kohtus tunistama. Enamusteketserite karistuseks jäi siiski vara konfiskeerimine või eluaegne vangistus.
Andres 27. jaanuar 2008, kell 13:34 (UTC)
----
Filmis (1:44) öeldakse, et inkvisitsiooni ohvrite arv 350 aastase ajaloo kestel on kokku 3000-5000 inimest. --Tiuks 22. veebruar 2009, kell 20:10 (UTC)

Need arvud käivad vist Hispaania kohta; tekstis on samad arvud. Koguarv on tekstis vist küll liiga suur.

Aga Meyers Lexikoni järgi langes inkvisitsiooni ohvriks Hispaanias 31 000 inimest. Andres 22. veebruar 2009, kell 20:21 (UTC)

: See film lükkabki ümber varasemad müüdid. Inkvisitsioon ei olnud üldse nii hull nagu räägitakse. --Tiuks 22. veebruar 2009, kell 20:30 (UTC)

::Müüdid? Inkvisitsioon on suhteliselt hästi dokumenteeritud.--WooteleF 22. veebruar 2009, kell 20:53 (UTC)

::: Asi on selles, et osa kuritegusid on aetud inkvisitsiooni kaela. Sellepärast on ka number nii suur. See on ETV film ja tasub vaadata. --Tiuks 22. veebruar 2009, kell 21:20 (UTC)
Alljärgnev on lõik J.Lorente (Juan Antonio Llorente,Inkvisitsiooni peasekretär aastatel 1789-1801), kes tugines kirjutades omaaegsetele inkvisitsiooni arhiividele, raamatust  Льоренте Х. А. История испанской инквизиции. Том I  8. peatükk 4. artikkel. Juttu on Fray Tomás Torquemada 18-st tööaastast 1482-1498
XXI. Отсюда  следует,  что  Торквемада  за  восемнадцать  лет (18 aasta jooksul),  которые продолжалась его инквизиционная служба, десять тысяч двести  двадцать (10 220 elusalt põletatut) жертв сжег живьем, шесть тысяч  восемьсот  шестьдесят (6860 kujutisena põletatud peale nende surma või nende puudumist)  сжег  фигурально после их смерти или по случаю их отсутствия и девяносто семь  тысяч  триста  двадцать одного (97 321 määratud häbisse,, millega kaasnes eemaldamine ühiskonnast ja auametitest) человека  подверг  опозоренью,  конфискации  имущества,  пожизненному тюремному заключению и исключению  из  службы  на  общественных  и  почетных должностях.  Общий  итог  этих  варварских  казней  доводит  число  навсегда погибших семейств до ста  четырнадцати  тысяч  четырехсот  одного ( seeläbi lakkas olemast 114 400 perekonda).  Сюда  не включены те лица, которые по своим связям с осужденными разделяли более  или менее их несчастие и горевали, как друзья или  родственники,  о  строгостях,постигших несчастные жертвы.
Hispaania ja Portugali (koos) rahvarvuks on loetud 1450 aastal umbes 7 miljonit inimest. Ilmalike koputajaid (familiares) oli sellel ajal ametis rohkem kui 15 000.
Siin on ka mõnede allikate loend:   Spanish Inquisition (1478-1834)
Cited in Will Durant, The Reformation (1957): Juan Antonio Llorente, General Secretary of the Inquisition from 1789 to 1801, estimated that 31,912 were executed, 1480-1808.
In contrast to the high estimate cited above, Durant tosses his support to the following low estimates:
Hernando de Pulgar, secretary to Queen Isabella, estimated 2,000 burned before 1490.
An unnamed "Catholic historian" estimated 2,000 burned, 1480-1504, and 2,000 burned, 1504-1758.
Flexner, Pessimist's Guide to History: 8,800 deaths by burning, 1478-1496
Philip Schaff, History of the Christian Church (1910): 8,800 burnt in 18 years of Torquemada. (acc2 Buckle and Friedländer)
Motley, Rise of the Dutch Republic: 10,220 burnt in 18 years of Torquemada
Britannica: 2,000
Aletheia, The Rationalist's Manual: 35,534 burned.
Fox's Book of Martyrs, Ch.IV: 32,000 burned
Paul Johnson A History of the Jews (1987): 32,000 k. by burning; 20,226 k. before 1540
Wertham: 250,000
Rummel: 350,000 deaths overall.
MEDIAN: 8,800 under Torq.; 32,000 all told.
Kuidas nii erinevad andmed ja keda usaldada? Vikipeedias ei ole aasta 2003 kohta juttu, et Tallinna tänavatel külmus surnuks 203 inimest. https://www.postimees.ee/1388603/kodutute-viimne-kohtupaev. Sellest oli ka asjalikumalt juttu Eesti ekspressis. Seal oli juttu, et ametnikel andmetel kalendritalve jooksul ja arvuks oli vist 204 ja aastaks vist 2004 (?). Paistab, et katolik kirik on jälle moodi läinud.
91.129.100.187 23. detsember 2020, kell 05:10 (EET)


Arutelu:Mozilla raamat

Märkus: Microsoft'i brauseri Internet Exploreri versioonides 4, 5 ja 6 on aga tulemuseks Windowsi sinise ekraani värvi tühi dokument. See eemaldati Windows XP teises teenuspaketis.
Arvan, et selle sisu võib esitada tavalise tekstina.

Jätsin praegu esialgu kaldu, kuna kui teksti vahele kirjutada, võib tekkida arusaamatusi - Ahsoous 12:20, 26 mai 2005 (UTC)
Viimane lause ei ole arusaadav. Kas Windows XP võimaldab muna näha või ei võimalda mitte midagi näha? Andres 11:52, 26 mai 2005 (UTC)

Kahjuks sellele küsimusele jään hetkel vastuse võlgu, kuna hetkel istun Win98 taga, aga vaatan järgi (SP1 näitab ilusti sinist ekraani) - Ahsoous 12:20, 26 mai 2005 (UTC)
Mozilla Firefox XP-ga annab hetkel järgmise teksti pruunil taustal: And so at last the beast fell and the unbelievers rejoiced. But all was not lost, for from the ash rose a great bird. The bird gazed down upon the unbelievers and cast fire and thunder upon them. For the beast had been reborn with its strength renewed, and the followers of Mammon cowered in horror. --- from The Book of Mozilla, 7:15 --Lulu 12:26, 26 mai 2005 (UTC)

Firefox küll - aga internet explorer ? - Ahsoous 12:31, 26 mai 2005 (UTC)

: Mis aadressil IE-ga tuleks vaadata? Andres 12:33, 26 mai 2005 (UTC)

:: about:mozilla

: IE 6.0 ei anna midagi: Action canceled. --Lulu 12:35, 26 mai 2005 (UTC)

:: Nu mina saan Win98-ga ja IE6-ga selle sinise ekraani ilusti - ilmselt kellegi programmerija pahad naljad, enne kui ülemused jälile said... - Ahsoous 12:48, 26 mai 2005 (UTC)

::: Kas te äkki ei arva, et see on brauserisse sisse kirjutatud..? Seega IE kasutajad lihtsalt ei näe seda. --kanakukk 13. märts 2009, kell 23:18 (UTC).

:::: teised brauserid peavad normaalselt näitama valget lehte või mingit selluist teksti et aadressi ei leitud etc -- Ahsoous 7. november 2009, kell 14:59 (UTC)

...üks tuntumaid virtuaalseid lihavõttemunasid. ... kas eesti keeles ei oleks parem "üllatusmuna" vms? --Lulu 12:06, 26 mai 2005 (UTC)

Vallaste pakub "pühademuna", "üllatusmuna". Andres 12:16, 26 mai 2005 (UTC)

: minul eelistus puudub - üks ja sama asi ju - kuidas keegi nimetab - Ahsoous 12:20, 26 mai 2005 (UTC)
nimetule artikli muutjale: firma nimi on America Online, Inc. - Ahsoous 12. august 2007, kell 18:16 (UTC)

kratsin kukalt ja meenus - about:1994, kes ei usu vahivad seda pilti:
http://www.holgermetzger.de/netscape/about-1994.jpg
suwa 13. märts 2009, kell 22:40 (UTC)
Firefoxis on veel teinegi üllatusmuna about:robots - kas (ja kuidas) siit lehelt võiks tollele viidata -- Ahsoous 12. veebruar 2010, kell 21:49 (UTC)

milleks?, about käske on päris mitu, nt:

:en:about:

about:cache

about:plugins

jne jne

suwa 13. veebruar 2010, kell 07:50 (UTC)


Arutelu:Einar Soone

Koguduse ametlik nimi on "EELK Tallinna Toompea Kaarli Kogudus". Praegu teiste koguduste puhul kasutusel oleva nomenklatuuri järgi peaks artikli pealkiri olema  "Tallinna Toompea Kaarli Kogudus". Andres 20:58, 27 mai 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kirikuleht.ee/arhiiv/00/2/16/esileht.html
** In Einar Soone on 2013-06-24 10:42:59, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Einar Soone on 2013-07-05 20:56:34, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:56 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kirikuleht.ee/arhiiv/99/10/20/esileht.html
** In Einar Soone on 2013-06-24 10:42:59, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Einar Soone on 2013-07-05 20:56:44, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:57 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kirikuleht.ee/arhiiv/00/4/12/esileht.html
** In Einar Soone on 2013-06-24 10:42:59, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Einar Soone on 2013-07-05 20:56:54, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:57 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kirikuleht.ee/arhiiv/00/12/20/esileht.html
** In Einar Soone on 2013-06-24 10:42:59, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Einar Soone on 2013-07-05 20:57:04, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 23:57 (EEST)


Arutelu:Vabadussõda

Esiteks, kas tasub artikis "Vabadussõda" kirjutada pikalt rahvuslikust ärkamisest? Ehk sobiks see sisu artiklisse Ärkamisaeg?
Teiseks, kas see sisu on lihtsaltinglise keelest eesti keelde tõlgitud? Andres 08:09, 28 mai 2005 (UTC)

Ei, seal on eestikeelne versioon ja tekst on sealt sõna-sõnalt võetud. Arvan, et see ei lähe, kui meil pole tolle lehekülje tegijatega kokkulepet. Andres 08:14, 28 mai 2005 (UTC)

Kustutasin vana teksti ja tegin uue alguse. Andres 18:52, 13 juuli 2005 (UTC)

Ma ei ole selle nimemuutusega nõus. Seda sõda nimetatakse lihtsalt Vabadussõjaks. Andres 19:17, 17 juuli 2005 (UTC)

Nii ja naa - hakkasin mõtlema selle teema üle - mina muideks kasutan üksnes varianti Eesti Vabadussõda (ja samas vat mitte ei aa aru miks).

Muide seda arvamust toetab küll see, et 30-ndatel ilmus kaheköiteline raamat Eesti Vabadussõda 1918-19 (ja muide sellist nimetust sisaldavaid raamatuid on sellest ajast teisigi). Muide EE on vist olnud sunnitud pika artikli nimeks panema Vabadussõda (10kd), aga ENE 2. trüki 2. köites on olemas ka kolmerealine artikkel Eesti Vabadussõda ... (Nõukogude korraga mitte eriti kursis olevad isikud ei saa vist poolt sõnagi sellest artilikesest aru ;) )- Ahsoous 21:23, 17 juuli 2005 (UTC)

: Minu seisukoht on, et 'Eesti' tuleks pealkirjast ära jätta. Eesti vabadussõda on eestlaste jaoks lihtsalt Vabadussõda. Siim 21:40, 17 juuli 2005 (UTC)

:: Eestlaste jaoks jah, aga on olnud ka muid: Näiteks Rootsi vabadussõda 1521-1523; Bangladeshi vabadussõda 1971 (kuigi Eestis võidakse seda nimetada ka India-Pakistani sõjaks või Pakistani kodusõjaks); ka Soome kodusõda nimetatakse vahetevahel vapaussota... neid on teisigi... - Ahsoous 22:42, 17 juuli 2005 (UTC)

::: Seda ma ju öelda tahangi, et meie vabadussõda on meile eriline ja seetõttu ei vaja mingeid eesliiteid või täpsustavaid märkusi. On ainult üks sõda, mida Eestis nimetatakse lihtsalt 'Vabadussõda'. Kõik muud vabadussõjad tuleb loomulikult pikemalt välja kirjutada. Siim 01:34, 18 juuli 2005 (UTC)

:::: Nõus Siimuga: praeguseks on "Vabadussõda" üheselt mõistetav termin. Võime ju kirjutada "Vabadussõna ehk Eesti Vabadussõda" ning lisada algusesse täpsustuse lingiga täpsustusleheküljele. Andres 05:30, 18 juuli 2005 (UTC)

::::: praeguseks on "Vabadussõda" üheselt mõistetav termin. vat seda see just nimelt ei ole... sisuliselt läheb selle sõna (mõiste)  alla kogu (sõjaline) vabadusvõitlus üldse (ja kogu maailmas) ... korrektne nimetus on (imho) siiski Eesti Vabadussõda - Ahsoous 13:31, 18 juuli 2005 (UTC)

:::::: Tundub, et sinu arvamus on vähemuse arvamus. Vabadusvõitlus ja vabadussõda on kaks ise asja. Siim 13:35, 18 juuli 2005 (UTC)

:::::::: kahjuks ma ei viitsi arvutama hakata kas siinne 2:2 on vähemus või enamus...  - 213.219.118.62

:::: väike valik kirjanduspealkirju (võid ju võtta neid arvamusavaldustena, kui tahad ära võta) Koguteos Eesti Vabadussõda 1918-1920; August Traksmaa Eesti Vabadussõda (1964); Mart Laar Eesti Vabadussõda ja Suurbritannia 1918 – 1920 (1998)... Eesti Rahvusraamatukogus on Eesti ajaloo alljaotus Eesti Vabadussõda, Eesti kaitseväe, Laidoneri muuseumi, Eesti Välisministeeriumi ja väga paljudel muudel veebilehtedel on juttu just nimelt Eesti Vabadussõjast jne. google'i otsingul saab Eesti Vabadussõda otsides tulemusi 862 ilma sõnata eesti ainult 70 linki rohkem... - Ahsoous 15:33, 18 juuli 2005 (UTC)

::::: Hea küll, võib-olla on sul õigus, ehkki mina eelistaks pealkirjana lihtsalt 'Vabadussõda'. Vaielda sel teemal siiski enam ei soovi. Siim 18:16, 18 juuli 2005 (UTC)

:::: Enamikul juhtudel on termin 'Vabadussõda' jah üheselt mõistetav, samas kui käsitletakse näiteks sõdu või ajalugu üldiselt tuleks siiski kasutada täissnime 'Eesti Vabadussõda'. Vaidluses, kas Vabadussõda peaks suunama artiklile Eesti Vabadussõda või vastupidi, olen nõus usaldama esimese oma arvamust avaldava Eesti ajalugu tudeerinud isiku arvamust. --WikedKentaur 18:39, 18 juuli 2005 (UTC)

: Mõlemad terminid on tõesti käibel, seetõttu on tegemist rohkem maitseasjaga, seetõttu taganen oma endisest seisukohast. Argumenti, et vabadussõja all võidakse mõelda ka midagi muud, ma tõsiselt ei võta, sest selliste juhtude jaoks on meil oma toimimisviis ju olemas. Eelistaksin siiski pealkirja "Vabadussõda", sest see vastab senisele eesti entsüklopeediatraditsioonile ning on praegu kahtlemata kasutatavam termin (Google'i testis tuleks kasutata hoopis jutumärke). Andres 18:30, 20 juuli 2005 (UTC)

Artiklis pole sõnagagi mainitud vene valgete loodearmeed. Oleks huvitav teada loodearmee panusest vabadussõjas, ning seda eriti enne 1919. aasta suve. Hilisemast ajast on teada Nikolai Judenitši juhitud pealetung Peterburile kuid tahaks teada millega tegeles loodearmee varem?--Animagi 15. juuli 2007, kell 22:55 (UTC)
----
Ega nad ei aidanud edasitungugimisel. Ning sisetülide pärast ei kaotanud Petrogardi all ja paljud neis ei surnud ega tüüfusesse? --Henni 9. oktoober 2008, kell 15:59 (UTC)

Kui sellesse artiklisse on tarvis midagi Loodearmee kohta lisada, siis palun tee seda. Arvan, et kogu materjal siia ei sobi, küll aga artiklisse Loodearmee. Andres 10. oktoober 2008, kell 23:38 (UTC)

Eesti poolel langenud 5600 ja 5000. Üks nendest on rohkem vale kui teine?

Vabadussõjas hukkunute arv ei ole tänaseni väga täpselt teada. Seni on kokku loetud 2121 lahinguväljadel langenud sõdurit, kuid koos haavadesse surnud ja kaduma jäänud sõdurite ning küüditatud või tapetud tsiviilisikutega on Vabadussõja kaotused vähemalt 6127 inimest. --kanakukk 26. juuli 2009, kell 19:06 (UTC).
Kas on õige märkida Eesti poolel vangi langenute arvuks 689, ehkki viidatud artiklis  on tolle numbri puhul juttu "punase terrori ohvriks" langenutest – peaasjalikult tsiviilisikutest? ErlichLw 24. august 2009, kell 15:44 (UTC)

Ei ole õige. Andres 24. august 2009, kell 15:54 (UTC)

Osaliste loetelu vajaks täiendamist. Ei pidanud ju eestlased Võnnu lahingut Nõukogude Venemaa vastu. Samas ei võidelnud ju sakslased ka Nõukogude Venemaa poolel. Keeruliste käikude liigne lihtsustus või kuidas? - Urmas 4. märts 2008, kell 20:16 (UTC)

Ilusasti on see lahendatud nt. ingliskeelses ja rootsikeelses vikipeedias, kus sõjalise konflikti mall lubab kaks või kolm osapoolt. Hea, kui ka meie Mall:Sõjaline konflikt saaks sarnast täiendust. Reimgild 5. märts 2008, kell 19:42 (UTC)

:Vaata artiklit Põhjasõda. Seal on neid osalisi lausa hulgim. Mall lubab panna neid küll vist lõpmatuseni.--WooteleF 5. märts 2008, kell 19:48 (UTC)

::Vabandust sain nüüd aru mida mõeldud oli. Tuleb pöörduda kellegi poole kes mallidest rohkem jagab. Kasutaja:Ahsoous näiteks.--WooteleF 5. märts 2008, kell 19:50 (UTC)
Vene valgete arvuks Vabadussõjas oli varem märgitud 3000, anonüümne kasutaja muutis selle arvuks 50 000. Kas see arv võib olla õige? Valju 20. juuli 2008, kell 21:11 (UTC)
Laidoneri hinnang on antud konkreetselt Landeswehri sõjale, eemaldasin selle. Lisaks: Landeswehri võib pidada bolshevismivastase koalitsiooni liikmeks, sellisena oli tema positiivne roll (mida eitavad taarataimekestest germanofoobid) Vabadussõjas palju suurem, kui Vene valgetel.
----
Vaata-mall on mõeldud alapealkirjade alla panemiseks. Palun seda mitte panna teksti sisse ega teksti asemele. Andres 13. juuli 2009, kell 11:56 (UTC)

28. novembril tungis Punaarmee kahe diviisi jõududega (kokku 12 000 meest) üle Eesti piiri. Kas kuupäevadega on midagi viltu, mingi vana-uue kalendri apsakas või on ameeriklased selgeltnägijad. Vt: "Russian Reds Enter Esthonia as Teuton Armies Are Leaving." New-York Tribune, 27. november 1918, lk.3 --Jaanusele 30. september 2009, kell 20:20 (UTC)
Lahing Narva all algas 28. novembril 1918 kell 5.30 suurtükitule ettevalmistusega. Tund hiljem läks rünnakule jalavägi, kuid paari tunni jooksul löödi rünnakud tagasi, ka katsed ületada jõge. - kuna ajavahe amidega on meil nii ca 7-8 tundi (neil vist GMT -5 ja meil +2), siis ongi neil 27. nov --kanakukk 30. september 2009, kell 21:52 (UTC).
Ning natuke Vabadussõjast veel... 11.11.1918 Saksamaa kapituleerus.. aga Saksa vägede koondamine läände võttis tohutult aega.. alguses aitasid saksad venelasi tagasi hoida 28.11-st tuli ise hakkama saada (nii et sõda ei tulnud eriti ootamatult). --kanakukk 30. september 2009, kell 22:06 (UTC).

1918 – 1920 toimunud Vabadussõjas hukkus Eesti poolel 3588 ja haavata sai 13775 isikut. --kanakukk 19. oktoober 2009, kell 18:08 (UTC).

Vabadussõja Ajaloo Komitee (1939/1997). Eesti Vabadussõda 1918–1920. 2. Tallinn: Mats, lk 485:"Senini kindlakstehtud andmete järgi tõuseb Vabadussõjas lahinguis langenud ja haavadesse surnud meeste arv 2 236-le, neist 202 ohvitseri ja 2 034 sõdurit. Mitmesuguste haiguste ja õnnetusjuhtumite ohvriks langes sõja ajal 1 352 meest, neist 31 ohvitseri ja 1 321 sõdurit. Langenute ja surnute üldarv sõja kestel tõuseb seega 3 588 inimesele, neist 233 ohvitseri ja 3 355 sõdurit. Haavata ja põrutada sai sõjategevuse kestel ohvitsere 601 juhul, sõdureid 13 174 juhul, kokku 13 775 juhtu." ErlichLw 19. oktoober 2009, kell 18:27 (UTC)
----
Miks Balti pataljoni juures on link baltisakslastele? Andres 23. veebruar 2011, kell 11:33 (EET)
----
Mulle ei tundu veenev selle mainimata jätmine, millel suurt rolli polnud. Andres 23. veebruar 2011, kell 11:33 (EET)

Hüva, ära unusta palun siis ka soome vabatahtlikke ega Balti pataljoni, kellel oli konkreetses pealetungis kordi suurem osa. --Erikupoeg 23. veebruar 2011, kell 13:27 (EET)
----
Malli pealkiri katab ainult 2/3 infokasti laiusest. Alts 21. juuni 2011, kell 01:29 (EEST)
2. veebruaril 1920 sõlmiti Tartus rahuleping. Sellega loobus Venemaa igaveseks ajaks kõigist pretensioonidest Eestile, tunnistas tingimusteta Eesti Vabariigi iseseisvust ning kohustus tasuma sõja läbi tekitatud kahjud Eesti Vabariigile. Kas ikka kohustus? Eesti sai Venemaa kullavarudest proportsionaalse osa 15 miljonit kuldrubla, aga mingist kahjude tasumisest seal küll juttu pole. --Numbriga kärumees 31. august 2011, kell 15:42 (EEST)

Kol.-ltn. Putmakeri andmeil kulus Vabadussõjas aastaga 125 miljonit padrunit ning kerge- ja raskesuurtyki kuule 40 000. ("Sõda ja meie rahvamajandus" Päevaleht, 15. märts 1934, lk 4) Pruugitagu. --Oop 19. oktoober 2011, kell 21:55 (EEST)

Lause "vaenlase kätte langes Tartu" ei ole vikipeedias küll sobilik. See, kes vaenlane on, tuleks ikka jätta lugeja otsustada.

Õige. Aga vii sisse parandused: vaenlane on enamasti mõistlik asendada vastasega või konkreetsema nimetusega. a la " punavägede kätte langes Tartu".--Kyng 27. detsember 2011, kell 10:33 (EET)

Vabadussõja peamistes operatsioonides oli muudel armeedel peale Eesti, Nõukogude Vene ja landesveeri täita kõrvaline roll. Ainuke suurpealetung, mille osas võib väita vastupidist, on Loodearmee Petrogradi suurpealetung. Selle kohta jälle võib öelda, et Vabadussõjas (mis sissejuhatuse põhjal on määratletud sõjana, mida pidas "Eesti oma iseseisvuse kaitseks ja kindlustamiseks") polnud sellel olulist rolli ja see kuulub pigem Vene Looderinde sõjakäigu juurde.
Balti Hertsogiriiki polnud 1918. a. novembrist enam olemas ega olnud selle taastamisest kusagil juttu. Landesveer oli Niedra juhitud baltisaksa valitsuse kaitsevägi. Rauddiviisi pole mõtet eraldi välja tuua, kuna see allus Eestiga peetud sõjakäigus Landesveeri ülemjuhataja Fletcherile. Mingit sisu pole Nõukogude Põhjarinde ega Läänerindegi eraldi väljatoomisel. Minu kogemusel sama riigi väekoondisi teabekastides ei eristata.
Vägede suurust esitab teabekast praeguses versioonis kahel hetkel: üks pöördelises jaanuari alguses ja teine mais, mil jõudude suurus ja vahekord kujunes lõplikult välja. Ma pole mujal kohanud vägede suuruse esitamist enamal kui kahel hetkel. Leian, et see teeb niigi keerulise tabeli veelgi raskemini loetavaks ja seda peaks korralikult põhjendama. Igal juhul puudub igasugune mõte esitada landesveeri suurust 1918.a. ja 1919.a. 3. jaanuaris, kuna landesveer ei osalenud sel ajal sõjas ja oli üldse alles formeerimisel.
Teabekastis ei tähista lipp rahvust vaid riike ja muid valitsusi. Saksa lipp Balti pataljoni juures tähistab seda, et see oli Eestimaa rüütelkonna ülesandel moodustatud üksus, mille peamiseks eesmärgiks polnud mitte kaitsta Eesti Vabariiki vaid baltisaksa privileege. Eesti rahvavägi oli pataljoni jaoks vähemalt algselt lihtsalt soodne koostööpartner "punaste" vastu, kellega eesõiguste teemal mingit keskustelu oodata polnud. Analoogselt on Põhjakorpuse, Ingeri ja Läti väeüksuste juures lipud, kuigi need kuulusid kogu Vabadussõja lahingute aja Eesti rahvaväkke, kuid nende peamiseks eesmärgiks polnud mitte Eesti Vabariigi säilitamine (kuigi see vähemalt esialgu nende plaanidega sobis), vaid oma riigi kaitse. Lisaks läks Balti rügement juuni algul Põhjakorpusest formeeritud Loodearmee koosseisus Eesti armee alluvusest välja.
Loodan, et selgitasin ammendavalt, ja kui mitte, olen nõus lisaks kommenteerima. --Erikupoeg (arutelu) 19. märts 2012, kell 12:29 (EET)
----
Toimumiskoht on praegu nii:  	Eesti, Läti, Ingerimaa, Pihkva oblast, Peterburi oblast. See ei ole järjekindel. Pihkva oblast ja Leningradi oblast oleks praeguse haldusjaotuse järgi, tollal oli Pihkva kubermang ja Petrogradi kubermang. Ingerimaa kuulus viimasesse. Andres (arutelu) 14. august 2012, kell 11:32 (EEST)
Miks see kronoloogia siia ei võinud jääda? --Epp 22. jaanuar 2013, kell 08:11 (EET)

Kavas on teha pikem ülevaade VS käigust, erinevate etappide kaupa--NOSSER (arutelu) 22. jaanuar 2013, kell 09:13 (EET)
Kas landeswehri lipp oli sini-valge? Millised olid üldse nende eraldusmärgid? --IFrank (arutelu) 12. märts 2013, kell 13:58 (EET)
---

Kas sõda ei lõppe mitte rahulepingule allakirjutamisega? --90.191.233.57 28. aprill 2013, kell 13:03 (EEST)

Leidub sõnastus: "tõi kokku Eesti kaitsejõududesse ainult 13 500 meest". Ei ole absoluutselt jälgitav, kuidas selline hinnang tekkis. Kas relvi oli siis 27 000 või oli Punaarmees 100 000 meest? --kanakukk (arutelu) 5. oktoober 2014, kell 13:37 (EEST).
Viimane muudatus peaks olema mingi toekama viitega põhjendatud. Raagi artiklis on see sõnastatud küsimusena.

Mati Õuna tsitaat on kontekstita, nii et sisu pole arusaadav. (Kes lavastas? Miks? Mis mõttes?) Õun viitab ilmselt mingitele rahvusvahelistele autoritele, aga siis tuleks ka neid tsiteerida. Samuti on see praegu ainuke tsitaat erandlik ning jätab mulje, nagu nii valdavalt tõlgendatakski. Tuleks lisada tegelikult levinumad hinnangud - sh nimetada ära, ehkki samuti mitte domineerivalt, nõukogudeaegsed ametlikud, vene valgete autorite ning praeguse ametliku Venemaa arvamused. Ja juhtida tähelepanu ka sellele, et tegu oli esimese (olulise) separaatrahuga, mis lõhkus Vene kodusõjas lääneriikide bolševismivastase ühisrinde, ning viis bolševike valitsuse rahastamiseni Eesti kaudu läände müüdud kulla abil. --146.255.183.18 12. august 2015, kell 10:14 (EEST)

Nõus, pole arusaadav. Konteksti järgi tahab ta nähtavasti öelda, et põhitöö tegid ära Loodearmee ja Landeswehr. Ta ei viita intervjuus kellelegi.

Nõus, et hinnangute all peaks olema palju muud. Sellest viimasest asjast räägib Õun ka.

Ma võtaks praegu selle osa üldse välja. Andres (arutelu) 12. august 2015, kell 11:38 (EEST)

:Noh, ta ei viita, aga vihjab. Ilmselt ei ole see tema enda algupärane leidus. --146.255.183.18 12. august 2015, kell 14:39 (EEST)

:: Jah, lihtsalt tema jutust ei selgu, keda ta silmas peab. Andres (arutelu) 12. august 2015, kell 15:08 (EEST)

::: See tuleks välja võtta. Praegusel kujul ei sobi. Kasutaja:Velirand|Velirand]] (arutelu) 13. august 2015, kell 14:06 (EEST)

Mati Õuna arvates: "On mehi, kes arvavad, et Vabadussõda oli lavastatud. Mul on kahtlus, et see võib ka tõsi olla. Langenute arv on väga väike ja sõjategevus on äärmiselt madala intensiivsusega. Ausad eesti mehed, kes selles sõjas võitlesid, seda muidugi ei teadnud, nemad ei näinud suurt piltiJaanika Kressa. Mati Õun. Praegune olukord on vaikivale ajastule pürgiv. Kultuur ja Elu, 2014, nr. 1, lk. 40."

Välja.

Kas tõesti pole isegi mingisuguseid hinnangulisi numbreid mida saaks sinna infokasti panna? See "? langenut/haavatut" näeb nadi välja. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. jaanuar 2018, kell 20:08 (EET)

Tollase rindejoone markeerimine
Valkla—Priske(?)—Lahinguvälja(Vikipalus)—Vetla—Voose(Anija)—Ardu—Vodja—Öötla—Peetri(Järvamaal)—Müüsleri—Tapiku—Aidu(Põltsamaal)—Saduküla—Puurmani—Kärstna—Karksi-Nuia—Voltveti
suwa 6. jaanuar 2019, kell 11:40 (EET)

2019. aastal tähistati 100 aasta möödumist pöördelahingutest

On see sõjategevuse äärmisi piire märkiv kaart ikka korrektne? Artikli teksti järgi jõudis Põhjakorpus 1919 suvel maksimaalselt Luuga ja Gattšina lähedale, kaardi järgi aga sealt veel edasi. Võib-olla on see hoopis sügisese Loodearmee pealetungi piir, aga sel juhul pole see enam Vabadussõja piir, sest Loodearmee oli iseseisev ega ei allunud Eesti väejuhatusele. --Minnekon (arutelu) 10. jaanuar 2019, kell 18:36 (EET)

----
 muidu väga tänuväärsed täiendused, aga palun lisa neile ka viited. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. mai 2019, kell 00:56 (EEST)

Nii artiklis "Vabadussõda" kui ka "Eesti Vabariik" on "Nõukogude Venemaa" asemel kasutatud nime "Venemaa". Need on kaks täiesti erinevat riiki. Venemaa on iseseisev riik. Nõukogude Venemaal valitses võõrvõim! See segadus nimedega on jõudnud ka rahva kõnekeelde "vene valitsus". Kui juba kellegi valitsus, siis "Vatikani valitsus" või "paavsti valitsus". Sarnane nagu 500 aastat eestlaste pärisorjastamist piiskoppide poolt.
Võõrvõim oli vihatud Holstein-Gottorpide dünastia, aga Nõukogude valitsus oli venelaste endi valitsus. --37.157.108.153 13. november 2019, kell 13:21 (EET)

Kui Vikipeedia teksti aluseks olev allikas kasutab Nõukogude Venemaa lühendina ka Venemaad, siis võib ka siin nii teha. Kuna Venemaa valitsemisele pretendeerivaid valitsusi oli mitu, siis selguse huvides tasub aga täpsemat nimevormi kasutada. --Minnekon (arutelu) 13. november 2019, kell 14:35 (EET)

Saaremaa mäss artikli juures on mitmed toimetajad pikalt ja visalt võidelnud selle nimel, et oleks kohe alguses kirjas, et Saaremaa mäss oli osa Vabadussõjast (1918–1920). Samas paistab, et siin arutelus pole seda teemat tõstatatud. Kas 1919 veebruari Saaremaa mässust (või Saaremaa ülestõusust), mis (väidetavalt) justkui oli samuti Vabadusssõja üks väiksem osa, pole siin "suurema sõja" artiklis praegu õieti poolt ridagi. Mida teha? Palun, mida arvate – oli see siis osa või ei olnud või...? 3 Löwi (arutelu) 21. jaanuar 2024, kell 23:36 (EET)

Ma olen jätkuvalt arvamusel, et on küll kyll. Vabadussõtta mobiliseerimist käsitletakse ju ühena mässu põhipõhjustest, samuti toimus see sõjaga samal ajal. Aga seda tõesti, et siinne artikkel vajab täiendamist-toimetamist nii Saaremaa mässu kui ka mitmete teiste aspektide osas. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. jaanuar 2024, kell 00:59 (EET)

: Minu meelest nendest seikadest ei järeldu, et see oli osa Vabadussõjast. Vabadussõjaga seotud sündmus – jah, seda küll. --Andres (arutelu) 22. jaanuar 2024, kell 01:12 (EET)

:: Ka näiteks Holokausti käsitletakse II ilmasõja osana. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. jaanuar 2024, kell 11:15 (EET)

Kas Saaremaa mäss (1919) oli osa Vabadussõjast?


Arutelu:Franz Kafka

Huvitav, et siia ei viita ükski lehekülg?--Mona 09:03, 28 mai 2005 (UTC)

See on mingi bugi. Vähemalt biograafiate leheküljelt ja artiklist Saksakeelne kirjandus tulevad siia viited. Andres 09:28, 28 mai 2005 (UTC)

:Miskitmoodi on tekkinud 2 artiklit ühe ja sama sisuga. ??????--Mona 09:33, 28 mai 2005 (UTC)

:: Kust Sa seda näed? Andres 09:53, 28 mai 2005 (UTC)

:: See, et ta kategoorias esineb kaks korda, ei tähenda, et oleks kaks artiklit. Andres 09:54, 28 mai 2005 (UTC)

:::Kategooria kirjanikud.--Mona 09:55, 28 mai 2005 (UTC) Uute artiklite all on ta ka kaks korda.

Miks Rgdj parandus tühistati? Andres 20. juuli 2010, kell 12:49 (EEST)

Tühistamine oli vist viga, sest inglise viki räägib sama juttu mis Rgdj. Taivo 20. juuli 2010, kell 19:22 (EEST)

"rikka juudi lihakaupmehe pojana"
F. Kafka isa oli galanteriikaupmees. Kusagil on kirjutatud: "Ränga tööga mõõduka jõukuseni jõudnud
kaupmees." Lihunik on hoopis Kafka vanaisa.

Jah, tõsi. Andres 22. august 2010, kell 21:22 (EEST)
----
Kas peab ikka olema kategooria "Tšehhi kirjanikud"? Jah, ta elas küll praktiliselt kogu oma elu Prahas, kuid kirjutas saksa keeles. Tema looming kuulub  ju ikkagi saksa või austria kirjandusse. 90.191.119.98 25. aprill 2014, kell 22:33 (EEST)
----
Minu meelest tuleb eemaldada kategooria "Tšehhi kirjanikud". Ta ei olnud tšehhi kirjanik, vaid kirjutas saksa keeles. Velirand (arutelu) 6. august 2015, kell 11:17 (EEST)

Kui see Tšehhi tähistab riiki, mitte rahvust, siis peaks selle asemel olema hoopis Austria-Ungari kirjanikud (kuni 1918) ja Tšehhoslovakkia kirjanikud (1918 kuni surmani).  Taavi|✉  6. august 2015, kell 13:22 (EEST)

Eelnevatest eraldi kategooriana peaks olema "Saksa keeles kirjutavad (kirjutanud) kirjanikud".  Taavi|✉  6. august 2015, kell 13:28 (EEST)
----
"kuigi rääkis saksa keelt tšehhi aktsendiga." Ma mõnevõrra kahtlen selles. Velirand (arutelu) 8. august 2021, kell 15:24 (EEST)


Arutelu:Tiesenhausen

Pakun, et selle artikli pealkiri võiks olla "Tiesenhausen". Andres 20:03, 28 mai 2005 (UTC)

ehk on jah parem artikli nime alustada ilma nimede eesliideteta ... kuid millest see "artikkel" siin on? Hetekel on siin vaid üks ilma autoriõiguse infota vapipilt --TarmoK 20:58, 28 mai 2005 (UTC)

: Muidugi peaks olema selle artikli nimi Tiesenhausen, mitte nagu Ameerika telefoniraamatus. Annan tulevase artikli Tiesenhausen jaoks lingi:  --Christopher Robin 10. juuli 2006, kell 08.12 (UTC)

:: Tegin mingisuguse alustuse artiklile. --Christopher Robin 10. juuli 2006, kell 08.26 (UTC)

*Parun Hermann Gustaf Andreas von Tiesenhauseni (1801-1871) abiellus Anna Magdalena Juliana von Tiesenhausen, 3(või 19).3.1814 Eestimaa kubermang - 16.1.1894 Rooma) sünd von Vietinghoff,
** tütar - Magdalena Agnessa Amelie von Tiesenhausen (20.9./2.10.1849 Wesenbergi maakond - 6.3.1935 Rooma),
** tütar Bertha von Tiesenhausen (27.5./8.6.1842 Wesenbergi maakond (Итфер)i mõis  - 3.3.1898 Rooma)
** tütar Magdalina Cecilia von Tiesenhausen (15/27.10.1840 Wesenbergi maakond - 17.10.1909 Rooma)
*** lapselaps Hermann Engelbrecht von Tiesenhausen (7.10.1874 München- 18.3 (või 9/22.3).1909 Rooma)
*** lapselaps Maria Magdalena Charlotta von Tiesenhausen (25.5.1872 München-  8.4.1891 Rooma),
See jutt kuulub vastavate isikute artiklisse.--WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 00:41 (UTC)
Berend Gregor Ferdinand von Tiesenhausen ongi Ferdinand von Tiesenhausen.--WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 19:50 (UTC)
----
Tahaks viidet selle Rataskaevu 20 maja kohta.--WooteleF 22. veebruar 2009, kell 19:18 (UTC)
----
Millist Uuemõisa mõisa siin mainitakse? Andres 4. september 2010, kell 10:38 (EEST)

Ilmselt Kose-Uuemõisa.--WooteleF 4. september 2010, kell 11:14 (EEST)
----
Lätikeelne nimi on mitmuses, peaks ehk ainsusesse panema? Andres 4. september 2010, kell 10:38 (EEST)


Arutelu:Island

EKI järgi  ei ole maakondade nimedes "-sýsla" lõppu. Inglise ja islandi vikides on need aga kasutusel. Oskab keegi asjatundja selgitada kumb on "õigem" (siin kasutamiseks)? --TarmoK 10:53, 29 mai 2005 (UTC)

Kui sýsla tõlkida maakonnaks, siis näiteks Gullbringusýsla oleks eesti keeles "Gullbringa maakond". Andres 11:17, 29 mai 2005 (UTC)

: Minu meelest tuleks kasutada just "maakondi". Andres 8. juuli 2009, kell 09:13 (UTC)
----
Kas eesti keeles on olemas sõna "jökull"? Islandi sõnas jökull on rõhk esimesel silbil, ligikaudne hääldus [j'öökhüt]. Andres 19:32, 2 Jun 2005 (UTC)

Ei tea sellist terminit eesti keeles olevat. Jökull peaks ju liustik olema. Siim 16:38, 8 Jun 2005 (UTC)
----
Peale suure saare kuulub riigile veel mõni lähedalasuv väikesaar
ehk ikka natuke rohkem kui mõni. Siim 16:38, 8 Jun 2005 (UTC)
Island asub otse lühimal õhuteel Euroopa ja Ameerika vahel
Kahtlane. Euroopa ja Ameerika on suured maailmajaod. Brasiilia ja Portugali vahet lendav lennuk tõenäoliset üle Islandi ei lähe. Siim 16:38, 8 Jun 2005 (UTC)
Pinnaehitus ei ole mingi geoloogiline mõiste. Tuleks öelda geoloogiline ehitus. Siim 16:38, 8 Jun 2005 (UTC)
Island ei kuulu geoloogiliselt ka ühegi mandri ega maailmajao juurde
Ei saagi ju geoloogiliselt kuuluda mõne maailmajao juurde, sest maailmajagu ei ole geoloogiline mõiste. Siim 16:38, 8 Jun 2005 (UTC)
kuigi seal leidub ka kuhikvulkaane
kuhikvulkaan on minu jaoks tundmatu mõiste. Siim 16:38, 8 Jun 2005 (UTC)
Platoo on algusest peale täis maakoorelõhesid, mis jagavad selle üksikuteks pangasteks
sellist mõistet nagu maakoorelõhe ei ole minu teada olemas ja vastava lingi tekitamine küsitav. Pangas tähendab geoloogias midagi muud. Siim 16:38, 8 Jun 2005 (UTC)
Jõgesid on Islandil kaht liiki
Aga millised need kaks liiki siis on? Siim 16:38, 8 Jun 2005 (UTC)

Palun toimeta niipalju kui oskad. Pole teada, kas autor tuleb tagasi. Andres 16:45, 8 Jun 2005 (UTC)
----
Faktid
Keel: islandi
Pealinn: Reykjavík
President: Ólafur Ragnar Grímsson
Peaminister: Halldór Ásgrímsson
Pindala: 103 000 km²
Rahvaarv: 280 798
Iseseisvus :17. juuni 1944
Rahaühik:kroon (ISK)
Ajavöönd: maailmaaeg
Riigihümn: Lofsöngur
Üldine iseloomustus
Island on saareriik mis asub polaarjoone lähedal. Islandist Norrani on 1000 km. Ja Šotimaani 800 km. Island kuulub Euroopasse ja asub Euroopa ja Ameerika  mandrite vahel. Islandil on ka karm elada kuna sa oled ju ülejäänud maailmast eraldatud.

Ajalugu
Esimesena asustasid Islandi mungad kes tulid sinna 8. saj. peale kristust.Seejärel hõivasid saare ära viikingid kes tulid sinna 870. aastal. Hiljem 1262. aastal alistas Islandi Norra kuningas.1944 aastal kuulutati välja Islandi Vabariik.
Ajaloosündmuste kokkuvõte (tähtsmad)

													    	874-930
	Islandi asustamine, peamiselt Norra asukate poolt

	982
	Erik Punane avastas Gröönimaa

	1000
	Islandased pöördusid rahumeelselt ristiusku. Leifur Eiriksson jõudis esimese eu-
	rooplasena Ameerika mandrile
														1030-1120
	„Rahuaeg“
	1262
	Norra kuningas vallutas Islandi
	1380
	Island langes koos Norraga Taani Kuningriigi võimu alla

	1402-1404
	Musta surma katk
	1602
	Kuningas kehtestas kaubanduskeelu
	1783-1785
	Hävitav Lakagigari vulkaani purse.

	1787
	Kaubanduskeelus tehti järelandmisi

	1818
	Rajati Rahvusraamatukogu
	1863
	Asustati Rahvamuuseum

	1874
         Tähistati maa asustamise tuhandendat aastapäeva Thingvelliris. Taani kuningas 	andis Islandile põhiseaduse koostamise õigust.

	1911
	Asutati Islandi ülikool

	1940
	Briti väed saabusid Islandisse

	1941
	USA väed pakkusid Islandile kaitset

	1946
	Island liitus ÜRO-ga

	1949
	Island liitus NATO-ga
	1951
	Islandi ja USA vahel sõlmiti kaitseleping
	1971
	Kopenhaagen tagastas Islandile esimesed vanad käsikirjad

	1996
            Islandi uueks presidendiks valiti Ólafur Ragnar Grímsson.
	2000
	Reykjavik valiti Euroopa kultuuripealinnaks
Loodus
Statistika:
Islandi kogu pindala on 103000 ruutkilomeetrit  (üle kahe korra Eestist suurem). Haritud põllumaad on seal 1%, karjamaad 20%, 11% katab kivistunud laava ning 12% jääliustikke. Ülejäänud on linnade alla kuuluv ala ja lihtsalt väljad
Vulkaanid:
Islandi üks ohtlikemaid aktiivsetest vulkaanidest on Laki. Aktiivseid vulkaane on seal teisigi.
Väikseid purskeid esineb tihti kuid ohtlikumad pursked toimuvad 5-6 aasta. Islandi asustamisest teatakse 150 vulkaanipurset. 1783 toimus selline vulkaanipurse, mida maailm polnud enne näinud. Surid 10000 inimest ja suur osa loomakarjast. Islandil on ka veealusest vulkaanipurskest tekkinud saar. Teadlased saavad uurida sellel saarel täiesti uue elu algust.Ohtlikemaid vulkaanipurskeid toimub iga 5-6aasta tagant.Vahepeal esineb ka maavärinaid.
Geisrid ja kuumaveeallikad
Islandil on kuumaveealikaid umbes 300 ja nende vee keskmine temperatuur on 70 C. Kuumaveeallikatest kuulsaim on Blue Lagoon. Selle üks külastus maksab 63 EEK. Islandil asub ka maailma  suurim kuumaveeallikas. See toodab 150l   kuuma vett  sekundis ja ta nimi on Deildartunguhver Terve Island saab teve oma kütte kuumaveeallikatest.
Mets
Kuigi 10 mijonit aastat tagasi oli Islandil palju puid on seal tänapäeval väga vähe puid. Õiged metsad puuduvad kuna laavahood hävitavad  suure osa metsadest ja eks iminesed tahavad maju  ka ehitada läheb sellestki osa metsa. Levinum puu on islandil  kask, aga see ei  tähenda veel et et seal oleks palju metsa metsa on sel ainult  1%  maismaa pinnast.
Loomastik:
sajandil ei elanud seal ühtegi imetajat peale polaarrebase.Praegu peetakse seal umbes samasuguseid koduloomi nagu Eestis: kanu, kitsi, lehmi, sigu, kasse ja koeri. Levinumad on  hobused ja lehmad. Islandi peamine majandusharu on kalapüük . Kaladest on seal siseveekogude vees lõhesid ,forelle ja angerjaid. Meres on levinumad kalad  tursk, piksa ja sei.
Islandil jahitakse ka hülgeid ja vaalasid.
Suurimad jõed, järved jne.
Islandil
Islandi kõrgeim mägi on 2119 meetrit merepinnast. Suurim jääliustik Vatnajökull on 8300 ruutmeetrit suur ja ta on Euroopa suurim omataoliste seas. Žingvallvatn on Islandi suurim järv kuigi ta on 3 korda väikse Võrtsjärvest. Ta suurus on 83,7 m2. Pikim jõgi Žjórsa on 237 km pikk. Suurim kosk on Dettifoss.
Kliima.
Islandil peaks olema väga külm kuna ta on põhjas ,aga Golfi hoovus toob sinna soojust. Sellepärast on Islandil pehme kliima.
Parimal juhul on Islandil sooja 23 kraadi. Talvel aga miinimum temperatuur on umbes 13 miinuskraadi
----
Rahvaarv (2003)Rahvastiku tihedus280 7982,7 in/km² Andres 16. mai 2006, kell 15.03 (UTC)
Rahvaarv (2005)Rahvastiku tihedus299 9002,9 in/km² Andres 4. november 2006, kell 20:29 (UTC)
----
rahvaarv = 305 300 (2006)
Andres 5. aprill 2007, kell 04:40 (UTC)
rahvaarv = 309 699 (1. aprill 2007)
Andres 11. oktoober 2008, kell 00:27 (UTC)
----
Andmed haldusjaotuse kohta on vastuolulised. Põhimõtteliselt ei peaks muid haldusüksusi olema kui vallad. Maakondadel paistavad siiski olevat mingid funktsioonid. Piirkonnad on ainult statistilised üksused. Ja nagu öeldud, maakondade nimed tuleks teisiti kirjutada. Andres 8. juuli 2009, kell 09:13 (UTC)
----
Ma neid viimasena lisatud pindalasid ei täpsustanud; nende kohta tundub olevat palju erinevaid andmeid. --Epp 29. märts 2010, kell 03:22 (EEST)
----
rahvaarv = 317 593 (1.12.2009) Andres 10. mai 2010, kell 18:07 (EEST)
----
Ta asub ka Põhja-Ameerika laama ja Euraasia laama piiril.

Minu meelest peaks see lause minema geoloogilise ehituse alla. Andres 2. juuli 2010, kell 20:31 (EEST)
----
Miks ajalugu on ettepoole tõstetud? Meil on kokkulepe järgida sellist järjestust nagu artiklis Albaania. Andres 23. aprill 2011, kell 23:21 (EEST)
----
2016. aasta 2. aprillil saatis USA NATO õhuluuremissioonide toetamiseks Islandisse hävitajaid F-15C Eagle.

Sel puudub kontekst. Arvan, et tähtaeg (september 2016) on ka oluline. Andres (arutelu) 4. aprill 2016, kell 08:56 (EEST)
----
Või ikka pole ta (veel) ametis? --Epp 7. aprill 2016, kell 03:38 (EEST)


See oli algul ka kodueesti kiriku nimi. Andres 18:11, 29 mai 2005 (UTC)
See ongi ju E. V. aegne kirik, mis eksiili viidud! "Kodueesti" kirik loodi alles nõuk võimu all 1940. aastatel!

See tuleb selles artiklis ja artiklis Eesti Evangeelne Luterlik Kirik selgelt välja öelda. Andres 4. jaanuar 2006, kell 18.22 (UTC)
Millal muutub piiskop definitiivselt piiskopiks? Jakob Kukk ordineeriti alles 1921 ja Johan Kõppu ei ordineeritud kunagi piiskopiks (ordinatsioon oli ette nähtud juunis 1940, kui ei toimunud kunagi - okupatsiooni tõttu).
Kas keegi teab, kes on praegu E. E. L. K. kirikupea kuni uue peapiiskopi ametisseastumiseni?

Thomas Vaga
Artikli sisu on eskitav. Algatuses on tekst: "Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik (E.E.L.K.) on vaba rahvakirik, kuhu kuuluvad eesti luterlikud kogudused väljaspool Eestit." Edasi on loetletud E.E.L.K. esimeste piiskoppidena J. Kukk, H. B. Rahamägi ja J. Kõpp. Tegelikult on E.E.L.K. väljaspool Eestit asuvaid eesti luterlikke kogudusi ühendav kirik alles 1944. aastast. Selleks ajaks olid nii J. Kukk kui ka H. B. Rahamägi juba surnud ... Karen 18. mai 2006, kell 16.06 (UTC)

RT 1940, 2, 10.
Alus: Riiginõukogu kujundamise seaduse (SK I, 3, 5) § 4 ja 22.
Eesti Evangeeliumi Luteriusu kiriku piiskopi valimiskogu poolt on 14. detsembril 1939 Eesti Evangeeliumi Luteriusu kiriku piiskopiks valitud Johan Kõpp, kes käesolevaga tunnustatakse Riiginõukogu liikmeks ameti poolest.
22. detsembril 1939.
Valimiste Peakomitee esimees A. Palvadre.
Peakomitee sekretär Artur Mägi.
Kas on see dokument piisav tõend E.E.L.K. eksisteerimise kohta enne 1944. aastat?
Peale Eesti inkorporeerimist Nõukogude Liidu koosseisu 1941. aastal muutsid Moskva võimud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Eesti vaimulike tegevuse paremaks kontrollimiseks Vene Õigeusu Kiriku piiskopkonnaks. Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik säilitas Nõukogude võimu perioodil ajaloolise ja juriidilise järjepidevuse eksiilis. 1993. aastal taastas Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik restitutsiooni korras oma tegevuse järjepidevuse Eestis: enamik tänase Eesti õigeusu kogudustest kuulub sellesse kirikusse. Võetud artiklist Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik. Miks seda artiklit ei ole vaidlustatud? Metropoliit Aleksander allus ju 1944. aastani Moskva patriarhaadile, siis aga läks Rootsi ja asutas seal väliseestlaste õigeusukiriku? (Minupoolne iroonia).

Niipalju kui mina aru saan, on vaidlustatud ainult  hilisemate kirikute järjepidevus selle kirikuga, millest siin juttu on. Sellenimelise kiriku eksisteerimist enne 1944. aastat ei vaidlusta keegi. Andres 9. november 2006, kell 12:35 (UTC)
Armsad kaaskristlased, kaasmaalased!
Nende sõnadega tihti pöördus rahvapoole meist surma läbi lahkunud Peapiiskop Udo Petersoo. Need sõnad toovad esile meie vanemad ja vanavanemad, kes tõid põgenikena kaasa vabasse maailma eesti rahvakiriku alustele rajatud Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku, mis kestab tänapäevani.
Allikas:

Valimiste Peakomitee otsus 22. detsembrist 1939 muudatuste kohta Riiginõukogu koosseisus.

Kas 26. veebruaril 2007 peapiiskopiks valitud Andres Taul () on nüüd definitiivselt piiskop või alles elekt?
Ametisse õnnistamine 10. juunil

Ma ei julge seda artiklit ennast puudutada, kuid lisan Kirikuõiguse käsiraamatu (Stokholm 1981) alusel siia, arutelusse, mõned detailid:
24. detsembril 1934 jõustunud Kirikute ja usuühingute seadusega saavutas Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik õigusliku staatuse kui üks kahest suuremast Eesti kirikust (koos Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikuga).
Kiriku Põhimääruste (1934) § 1:
§ 1. Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kirik on vaba rahvakirik, kellel on enesekorraldamise ning omavalitsemise õigus. Temasse kuuluvad kõik Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku olemasolevate koguduste liikmed.
1943. aastal andis Kirikukogu Piiskopile erivolitused. Restaureeritud otsuse tekst (1949):
=== Kirikukogu otsus piiskopile eriliste volituste andmise kohta. ===
(EELK Põhimääruste lisa nr. 1 ― lk. 41).
Kuna E.E.L.K. Kirikukogu koosolekute protokollid aastate eest 1941―44 puuduvad Rootsis, kinnitavad allakirjutajad, et a. 1943 on E.E.L.K. Kirikukogu vastu võtnud alljärgneva otsuse, mille sõnastus on rstaureeritud allakirjutajate mälu ja parima teadmise järgi:
“Otsustatakse volitada E.E.L.K. Piiskoppi juhul, kui ei ole võimalik kokku tulla E.E.L.K. Kirikukogul või Konsistooriumil, otsusi tegema E.E.L.K. Kirikukogu või E.E.L.K. Konsistooriumi asemel, mis omavad sama maksvuse nagu oleksid neid otsusi teinud E.E.L.K.  Kirkukogu või E.EL.K.  Konsistoorium”.
See otsus on vastavas korras omandanud sead[us?]liku jõu ja maksvuse.
Stockholmis, 27. aprillil 1949.
Joh. Kõpp
E.E.L.K. Piiskop
E.E.L.K.  Konsistooriumi liikmed:
Vikaarpiiskop J. O. Lauri
Praost J. Aunver
Praost A. Täheväli
Assessor E. Anderson
Assessor J. Nyman
1944 läks kiriku juhtkond eesotsas Piiskop Johan Kõpuga ja umbes pooled vaimulikud eksiili, põgenesed teise Nõukogude okupatsiooni eest. Eestisse jäänud piiskopi kohusetäitja Anton Eilart arreteeriti okupatsioonivõimude poolt ja järgnevalt asutati kontrollialune uus kirikuorganisatsioon, mis on alates 6. detsembrist 1978 tuntud kui Eesti Evangeelne Luterlik Kirik. Lühendit EELK ja E.E.L.K. on läbi aegade kasutatud mõlema kiriku kohta.
E.E.L.K. on Luterliku Maailmaliidu (LWF) asutajaliige (1947).
1949 defineeris Johan Kõpp enda juhitava kiriku korralduse põhimõtted järgmiselt: Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kirik (EELK) paguluses on iseseisev ennastkorraldav kirik, kes kutsub ellu oma valitsemise ja tegevuse organid, asutab kogudusi, ordineerib ja seab ametisse oma koguduste vaimulikke, peab jumalateenistusi ja toimetab kiriklikke talitusi oma Agenda järele ja Põhimääruste ning väljakujunenud korra kohaselt.
30. jaanuaril 1957 võttis Piiskop Johan Kõpp kasutusele Peapiiskopi ametinimetuse, mida eelmine Piiskop Hugo Bernhard Rahamägi oli püüdnud kasutusele võtta juba 1930. aastail.
=== Kirjandus===
*Kirikuõiguse käsiraamat. EELK Konsistooriumi väljaanne. Stokholm 1981.
--Improvisaator 27. september 2008, kell 11:50 (UTC)
----
*Vöörmünder – Maarahva hulgast ametisse määratud koguduste majandusasjadega tegeleja
*Köster – Kirikuõpetaja abiline, kes pidid maalapsi lugema õpetama
Andres 15. oktoober 2009, kell 04:43 (UTC)

http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/valiseesti-ja-kodueesti-luterlik-kirik-uhinevad.d?id=34953377 --Ido10 13. november 2010, kell 11:40 (EET)
Artikli sisu tuleb uuendada. Aga osa kogudusi (vist 13) on otsustanud mitte ühineda. --Ido10 17. november 2010, kell 12:23 (EET)

Palun uuenda. Andres 17. november 2010, kell 13:11 (EET)
Näib nii, et mitteühinenud 13 kogudust ja kaks praostkonda eksisteerivad selle nime all edasi. http://www.eesti.ca/?op=article&articleid=30718&lang=et --Ido10 22. detsember 2010, kell 15:45 (EET)

Sel juhul on selline kirik olemas? Andres 22. detsember 2010, kell 16:53 (EET)

: Nagu aru saan, on 13 kogudust ja kaks praostkonda, aga mitte (pea)piiskoppi ega konsistooriumi. --Ido10 23. detsember 2010, kell 11:18 (EET)

:: ehk tuleks asjal silma peal hoida, kuni nad valivad endale konsistooriumi ja piiskopi? Ohpuu 23. detsember 2010, kell 12:34 (EET)

::: Muidugi. Andres 23. detsember 2010, kell 20:00 (EET)
UUDIS: Soovitakse Välis-Eesti piiskopi kt ja ajutise konsistooriumi ametisse nimetamist --Numbriga kärumees 26. aprill 2011, kell 15:12 (EEST)

Selline kodulehekülg: . Kas teha uus või täiendada käesolevat artiklit? --Numbriga kärumees 18. november 2011, kell 16:30 (EET)

Arvan, et peaks tegema uue artikli. Andres 18. november 2011, kell 21:06 (EET)
----
Arvan, et äsjased muudatused tuleks tühistada, aga kuidagi tuleks arvestada, et samanimeline (mitte sama) organisatsioon tegutseb edasi. Andres (arutelu) 5. august 2016, kell 11:58 (EEST)
Pakun, et praeguse kiriku kohta tuleb  teha eraldi leht, sest tegu ei ole sama organisatsiooniga. Andres (arutelu) 29. september 2016, kell 08:33 (EEST)

Eesti Evangeeliumi Luteriusu Koguduste Liit

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik


Arutelu:Paul McCartney surma varjamine

Mis tähendab "astub teise jalaga"? Andres 06:42, 30 mai 2005 (UTC)
kuidas seda veel öeldakse: "astub teist jalga" öeldakse rivis marssijate kohta näiteks... seal pildi peal kõik astuvad parajasti vasaku jalaga, aga Paul astub parema jalaga (või oli see vastupidi, vahet ei ole)... --Lulu 07:07, 30 mai 2005 (UTC)

Tuleb arusaadavamalt öelda. Andres 08:05, 30 mai 2005 (UTC)

Kas pildid oleksid vajalikud? Mida arvatakse? --Lulu 11:42, 30 mai 2005 (UTC)

Mida rohkem pilte, seda parem. Andres 11:44, 30 mai 2005 (UTC)
OK. Pildid olemas. Tahtsin väikseid (thumb), aga millegipärast tulid ikka suured. Kui mõni pildimeister arvab, et võiksid ikka väiksed olla, las parandab ära. --Lulu 12:09, 30 mai 2005 (UTC)

: pildid jäid "suureks" sellepärast et kui seal pildi "koodis" on "frame" siis see nullib "thumb" ja laiuse määratluse. "frame" võtab pildi originaal suuruses ja "paneb" sellele lihtsalt raami ümber.

: ...ei sa jätta ütlemata et kui neid pilte saab laetud siis maksaks lugeda korralikult läbi see tekst mis seal faili üleslaadimise lehel on :o/ --TarmoK 14:17, 30 mai 2005 (UTC)

Arvan, et neid pole mõtet vähendada, muidu ei paista detailid silma. Küll aga võiks nad ehk panna vahetult nende kohtade juurde, kus neid mainitakse. Andres 12:21, 30 mai 2005 (UTC)

: Minu meelest ei ole praegune lahendus hea. Pildid on siin ju selleks, et võiks näha neid detaile, millest tekst räägib. Tõsi küll, autonumber ei paista välja isegi normaalsuuruses pildilt. Teen ettepaneku asetada pildid vahetult vastava teksti juurde ning mitte neid vähendada. Andres 13:56, 30 mai 2005 (UTC)

:: Proovisin panna pilte "õigesse" kohta, kuid kuna pildid on "suured" võrreldes teksti mahuga (see siis sõltub jälle igaühe brauseri seadetest) siis see ei "tööta". Lõigud mille juurde pildid kuuluvad on järjestikku ja kui panna "Abbey road" "õigesse" kohta siis teine pilt on täitsa omaette lehekülje lõppus, praegu on nad enam-vähem teksti juures milles on neist jutt.

:: mis puutub detailide nägemisse siis selle jaoks peaks tegema eraldi pildid kus oleks siis suurendatult "väike pilt" mis näitab detaili selle suure pildi peal. Selle tegemine ei ole raske, ja võksin valmis teha, kuid autoriõigusega on lood küsitavad, nii et seni võivad need pildid olla lugejale vihjed päris elus õige plaadi kaane leidmisel --TarmoK 14:28, 30 mai 2005 (UTC)

Mis puutub autoriõigustesse (õigemini copyright-i), siis, jah, Wikis on järgmine standartne tekst:

This is an album cover. It is believed that album covers may be exhibited on Wikipedia under the fair use provision of United States copyright law. See Copyrights.
Tähtis on see fair use. Sest tegelikult on albumi kaaned, nagu ka raamatu kaaned, pudelisildid, kaubamärgid jmt vastava kauba (plaadi, raamatu vmt) pakend, märk ja reklaam ning vabalt kasutatavad, kui nad viitavad vastavale kaubale. (Tasuta reklaami ei keela keegi.) Piirangud ja probleemid võivad tekkida küll, näiteks siis, kui teatud märke või reklaame kasutatakse hoopis teise kauba esitlemiseks või võltsingutes vms.
Mis tähendab, et me võime ilma luba küsimata eksponeerida kõiki taoliste kategooriate alla kuuluvaid pilte jm graafilisi kujutisi. --Lulu 13:43, 31 mai 2005 (UTC)

: Lisaks copyright-ile on veel mõned detailid mida oleks kena järgida, nagu faili nimi, mis faili iseloomustab ja viide kust pilt on saadud ("Wiki" on parajalt ebmäärane, et mis wikiga on tegu, Vikipeediaid on sadu rääkimata muudest wikidest)

: näitlikumalt: Parem pildi nimi oleks näiteks: "Beatles-AbbeyRoad.jpg" või "Beatles-AbbeyRoad_Kaan.jpg"; allika märkimiseks näiteks   "inglise vikist: :en:Image:AbbeyRoad.jpg"

: et selliseid mõtteid tekitavad need pildid (+ et on olemas ka Commons), võtke heaks või pange pahaks :o) --TarmoK 14:17, 31 mai 2005 (UTC)

Peab ikkagi uurima, mida selle kohta ütlevad Eesti seadused. Andres 14:14, 31 mai 2005 (UTC)

Aga paha lugu on muidugi see, et meil ei ole "päris" artikleid The Beatles, Paul McCartney, John Lennon, George Harrison, Ringo Starr. Piinlik natuke... --Lulu 12:13, 30 mai 2005 (UTC)

Ära põe;-) Ega kõike korraga ei jõua... Andres 12:19, 30 mai 2005 (UTC)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Paul McCartney surma varjamine