Arutelu:Kaltsiferoolid

Kogu pikk jutt on välja visatud, pehmelt öeldes see ei ole konstruktiivne. Andres (arutelu) 22. veebruar 2017, kell 16:12 (EET)

Et siis suvaliste tekstikildude kokkutoppimine nö artikliks on konstruktiivne tegevus? Nullist on lihtsam teksti kirjutada, kui püüda sellest aru saada, mis siin enne oli. Vahel on vaja tekstist üle sõita. Ivo (arutelu) 22. veebruar 2017, kell 16:54 (EET)

Tere! Eks ma olen ennegi lugenud sarnaseid tekstilõike, mõttetu, tesktilõigud, nullist on lihtsam, sõidame üle jne - millegipärast ei ole ma kasutajate Lifari ja Kruusamäe esituses kohanud artiklit: kaltsiferoolid (nullist) jne, seega kahtlen selle väite paikapidavuses... lisan artikli siia....

Mariina 22. veebruar 2017, kell 17:15 (EET) alias Простота
Siit ei leia seda praegu keegi üles, sest siin on ümbersuunamine. Andres (arutelu) 23. veebruar 2017, kell 13:24 (EET)
Kaltsiferoolid on rühm rasvlahustuvaid sekosteroide, millel on vitamiinilaadne toime ning mis tagavad organismide normaalse kasvu, arengu, paljunemise ja metabolismi. Kaltsiferoolide rühma kuuluvad looduslikes toitainetes esinevad väga erineva struktuuriga, madalmolekulaarsed orgaanilised, D-vitamiinid ja sünteetiliselt valmistatud bioaktiivsed ühendid, ka D-vitamiini vitameerid.M. Zilmer, E. Karelson , T. Vihalemm, A. Rehema, K. Zilmer, Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused, peatükk 11, lk 138-140, Biokeemia Instituut, Tartu Ülikool 2010, ISBN 978-9985-2-1540-1,

Kaltsiferoolide rühma soovituslik nomenklatuur on paika pandud Rahvusvahelise Puhta ja Rakenduskeemia Uniooni (IUPAC) ja Rahvusvahelise Biokeemia ja Molekulaarbioloogia Uniooni (IUBMB) poolt ja kannab nimetust "D-vitamiini nomenklatuur, soovitused 1981." (Nomenclature of Vitamin D
Recommendations 1981http://www.chem.qmul.ac.uk/iupac/misc/D.htmlTrapido, lk 130, 2007IUPAC-IUB Commission on Biochemical Nomenclature,
Tentative Rules, THE JOURNAL OF BIOLOGICAL CHEMISTRY, Vol. 241, No. 13, Issue of July 10, pp. 2987-2994, 1966.online (vaadatud 10.04.2013)  online (vaadatud 14.04.2013)]
===Vitameerid===
====Vitameer D1====
====Vitameer D2====
====Vitameer D3====
* Analoogid: Calcitriol, Calcipotriol, Tacacitol jpt.
====Vitameer D4====
====Vitameer D5====
====Vitameer Kaltsitriool====
Vitameeri D1 eraldas Adolf Otto Reinhold Windaus koos kolleegidega 1930. aastatel. Hiljem selgus et vitameer D1 on kombinatsioon vitameerist D2 ja lumisterooli kiiritamise kõrvalproduktist, kuid ühendit leidub vabas looduses kasvanud seentes. Vitameere D4, D5, D6 ja D7 esineb vähestes hulkades ja need moodustuvad ultraviolettkiirguse toimel fütosteroolsetest ja seentes leiduvatest eelühenditest.

===Fotosüntees elusorganismidel===
Ookeanides elunevad fütoplanktonid (nagu coccolithophore, hõimkond haptofüüdid, klass Prymnesiophyceae, Emiliania huxleyi) on fotobioloogiliselt D-vitamiini sünteesimas juba kauem kui 500 miljonit aastat. Neid fütoblanktoneid tarbivad söögiks vees elavad organismid. Maismaal elavad organismid on komplekteerinud D-vitamiini juba enam kui 350 miljonit aastat. ,ingl k , M.D. Guiry in Guiry, M.D. & Guiry, G.M. 2013. AlgaeBase. World-wide electronic publication, National University of Ireland, Galway. http://www.algaebase.org, http://www.algaebase.org/search/species/detail/?species_id=51619, online (vaadatud 14. aprill 2013)], ingl k , Natural History Museum, Nature online Emiliania huxleyi,online (vaadatud 14.04.2013)Looduslikult saavad kahepaiksed, imetajad ja inimesed D-vitamiini (80% ulatuses) nahale langeva päikesekiirguse UV-B-kiirguse (lainepikkused 290–315 nm) neeldumise kaudu ning ülejäänu saadakse söögi-joogiga. D3-vitamiini süntees in vitro uuringute põhjal toimub selgroogsete rakkudega sarnaselt ka katteseemnetaimedel, nagu maavitsalised (Solanaceae), Cucurbitaceae, liblikõielised (Fabaceae), kõrrelised (Poaceae) jpt. Immuunmeetodil analüüside (Western blot, Northern blotting) põhjal leidub 1α,25(OH)D3 taime Solanum glaucophyllumi rakkudes nii vabade steroididena kui ka glükosiidderivatiividena: 7-dehüdrokolesterool, kolekaltsiferool, 25(OH) D3 vitamiin, 1α,25(OH) 2D3. Suurim kontsentratsioon on tuvastatud siiski juurtes, kus D3-vitamiin reguleerib Ca2+ ringlust.
===Inimorganism ja D-vitamiinid===
====Hepaatiline====
D3omastamine inimestel- loomsete saadustega seedekulglasse sattuv kolekaltsiferool (või manustatud kolekaltsiferool jt) imenduvad passiivdifusioonina peensooles. Imendumine toimub mitsellides ja sõltub sapphapetest, koostöös millega ringlevad kaltsiferoolid rohkem kui 30 korda maksa, sapipõie, soolestiku,kooloni ja taas maksa kaudu.
Imendumist pärsivad kiudainetega liialdamine, kortikosteroidid, oraalsed kontratseptiivid ja liigne alkohol.
Imendunud D-vitamiin transporditakse külomikronitega maksa. Siia toob D-vitamiini siduv valk DBP (vitamin D binding protein) ka nahas UV-kiirguse toimel tekkiva kolekaltsiferooli. Maksarakkudes oksüdeeritakse kolekaltsiferool 25-hüdroksükaltsiferooliks. See on D-vitamiini põhiline salvestusvorm maksas, rasvkoes ja lihastes ning ringlusvorm veres. DHP transpordib 25-hüdroksükaltsiferooli põhiliselt neerudesse, kus ta muundub hormooniks kaltsitriool ehk 1,25-dihüdroksükaltsiferooliks.
====Neerude vahendusel====
Teatud osa kaltsitriooli väljutub organismist muutumatult, osa konjugaatidena.
===Loomsed depood===
D-vitamiini vitameere saab vabas looduses kasvanud (ka kasvatatud) loomsetest toiduainetest ja poolfabrikaatidest: kalamaksaõli (nii kalaliha kui maks), teod, ussid, loomade maks, munakollane, või. Farmides kasvatatud lindude, kalade ning loomade D-vitamiini ühendite sisaldus ja biosaadavus olenevad suuresti söödale lisatud D-vitamiini preparaatidest ning toidust (kas nad söövad silo, maisi ehk pressitud linakooki.
===Taimsed depood===
Taimede kaudu tegeletakse fütosteroididega. Vitamiini D2 omastamine taimsete depoode kaudu (taimetoitlastest loomad ja inimesed) on sarnane suukaudu manustatud loomsete toiduainete kaudu omastamisele ning steroidhormooni toime laadsele toimele. Toitumisteadlane Phyllis A. Balch oma raamatus "Prescription for Nutritional Healing" toob loetelu vitamiin D2, loodusliku päikesevalguse kaudu kasvanud, taimsetest allikatest:
võilillelehed, odrajahu, bataat, taimsed õlid, harilik lutsern, osi, nõges, petersell ja söögiseened. Balch, Phyllis and Balch, James. Prescription for Nutritional Healing, 3rd ed., Avery Publishing, 2000.
Aastal 1935, Knoppi ja Cowardi poolt avaldatud uurimuse kohaselt, sisaldasid Gold Coastis kasvanud Forastero (Amelonado) ja loodusliku päikesevalguse käes fermenteerunud kakaoubade koored (testa of bean) vitamiini D kuni 28 IU-d 1 gr kohta, kuid testi läbiviimisel kasutati fermenteerunud kakaokoori seega ei osanud uurijad kindlalt pakkuda, kas steroolid on ka töötletamata koores ja/või toimus ergosterooli moodustumine üksnes välistegurite toimel.ingl k ,A. W. Knapp, K. H. Coward, The Vitamin D activity of Cacao Shell, Biochemical Journal, 1935,
===Seenedepood===
Ergosterool (nimetus tulnud ergot fungi kaudu) D2 sisaldus on märkimisväärne ka vabas looduses, kus on piisav päikesevalguse ligipääs, kasvanud seentes, hallitusseentes ja samblikes. Eel-vitamiin D2 moodustab Aspergillus niger steroididest ca 4/5, ning kogu
Saccharomyces cerevisiae (ehk pagaripärmi) steroidide osakaalu. Seega tarbides söögiseeni ja pärmi (sisaldus varieerub: kas küpsetuspärm ja pärmiga kergitatud saiad-leivatooted, õllepärmiga toodetud õlu jne) ehk pärmitabletid???) saab erinevates kogustes D-vitamiini.

===Lümfisüsteem===
Erinevad biokeemia ja mikrobioloogia (sh pahaloomuliste kasvajate uuringud) teadusasutused on tuvastanud, et enamikel imetajate lümfisüsteemi rakkudel on D-vitamiini retseptorid (VDR) : makrofaagid, dentriitilised rakud (DC) ja lümfotsüüdid, CD4- rakk abistajarakud,CD8+ T-rakud ehk tsütolüütilised T-rakud jt. On leitud, et aktiveerunud makrofaagid produtseerivad kaltsitriooli, mis moduleerib lümfotsüütide ja monotsüütide immuunvastust.. Inhibeerib T-lümfotsüütide proliferatsiooni ja lümfokiinide sekretsiooni ning mitmete D-vitamiini retseptoreid ekspresseerivate rakkude prolifereerumist. Seega on D-vitamiinil oluline roll elusorganismile ka lümfisüsteemi kaudu.
===Skeletisüsteem===
Kaltsiferoolide rühma liikmetel on toime ka skeletisüsteemile.
Hammaste luu- ja rakukoelistel osadel on kõigil D-vitamiini (nii metaboliidid kui ka vitameerid) signaalmolekulide märklaud-rakkude omadused.
===Vereringeelundite süsteem===
Kaltiseroolide rühma kuuluvaid biomolekule on vaja ka normaalseks verehüübimiseks, südamelihase tööks ja kogu vereringeelundite süsteemi tööks.
===Närvisüsteem===
Kaltsiferooli närvikoe funktsioneerimiseks.
D-vitamiin (metaboliidid ning vitameerid ja sünteetilised ühendid) on ülimalt lipofiilsed ning läbivad passiivse difusiooni kaudu ka vere-aju barjääri.
Nende molekulaarne ja geneetiline toimemehhanism realiseerub steroidretseptorite kaudu, st on tüüpiline steroidhormoonide toimemehhanism, mille töö mõjutab ka ajus paiknevaid steroidreteptoreid (vt ka kolesterool).
===Luustikuvälised funktsioonid===
* homeostaas/ ainevahetus
* kasv
* sisenõrenäärmed
* seede-elundkond

Füsioloogia ja funktsionaalne ainevahetus

Luud on kaltsiumi ja fosfori reserv inimorganismis. Luude ja vere vahel toimuv kaltsiumi ja fosfori vahetus tagab nende vajaliku homeostaasi luudes, veres ja kogu organismis. Kesksel kohal on selles neerudes tekkiv antirahhiitiline kaltsitriool, mis reguleerib koostöös paratüreoidhormooniga (PTH) kaltsiumi ja fosfori metabolismi ja taset vereplasmas ja seega otseselt ka luukoe arengut.
* Vereplasma kaltsiumitaseme langus (kestvalt kaltsiumivaese toidu tarbimisel nt) põhjustab:
**  PTH vabanemise ja kaltsitriooli sünteesi intensiivistumise (madal plasmakaltsium ning PTH taseme tõus aktiveerivad 1-hüdroksülaasi, seda teeb ka madal plasmafosfor).
** Kõrgenenud PTH stimuleeriv toime osteoklastidele vabastab mõningal määral kaltsiumi ja fosfori luudest (demineralisatsioon).
** Kõrgenenud kaltsitriool, koostöös PTH-ga vähendab kaltsiumi ja fosfori ekskretsiooni neerukanalites.
** Kõrgenenud kaltsitriool suurendab ka kaltsiumi ja fosfori imendumist peensoolest.
Efektide summana normaliseerub kaltsiumitase veres.
* Vereplasma kaltsiumitaseme liigne tõus on välditud sellega, et:
** Kõrgenev kaltsitriool hakkab tagasisidestuslikult inhibeerima 1-hüdroksülaasi ja stimuleerima inaktiivse 24,25-dihüdroksükaltsiferooli teket.
** Kõrgenenud kaltsiumitase blokeerib ka PTH tekke.
** Langeva kaltsitriooli ja väga madala PTH tasemega kaasub kaltsiumi ekskretsiooni suurenemine neerukanalites, kaltsiumi ja fosfori luudest vabanemise pidurdumine ja mineralisatsiooni suurenemine ning kaltsiumi peensoolest imendumise langus.
** Kaltsiumitaseme tõusu tõttu tõuseb ka hormoon kaltsitoniini tase, mis pidurdab kaltsiumi vabanemist luudest.
====D-vitamiin ja atsidoos====
D-vitamiini ja kaltsiumi homeostaasi reguleerivad (ka häirivad) nii kaltsium, fosfor kui ka aluse-happe tasakaal e pH.
Kaltsitriooli molekulaarne toimemehhanism realiseerub steroidretseptorite kaudu, st on tüüpiline steroidhormoonide toimemehhanism. Nt transporditakse kaltsitriooli peensoole limaskesta DBP abil, kus ta seostub retseptoriga limaskesta epiteelraku tsütoplasmas, lümfiringesse. Tekkinud retseptor-kaltsitriool-kompleks seostub spetsiifiliselt DNA vastava alaga. Tulemuseks on geenistimulatsioon, spetsiifilise mRNA süntees ja spetsiifilise kaltsiumsiduva valgu (CBP) süntees peensoole limaskesta rakkude tsütoplasmas. CBP soodustab kaltsiumi imendumist peensoolest. Sellist geeniekspressioonset toimet avaldab kaltsitriool ka luudes, neerudes, hammastes, platsentas, pankreases, hüpofüüsis, munasarjades ja munandites jm.

Maailma tunnustatuim spetsialist D-vitamiini bioloogiliste ja molekulaarsete (?) ja kliinilise meditsiini osas Michael F. Holick nimetab ülemaailmset D-vitamiini defitsiiti ja sellest tulenevaid haiguslikke tagajärgi lausa pandeemiaks.
===Defitsiit===
 Vere 25(OH) D-vitamiini sisaldus vitamiinipuuduse, -vaeguse, -küllastatuse ja -mürgistusseisundite korral
Parameeter 	Väärtus
Puudus
< 10 ng/ml 0–25 nmol/l
Vaegus     	10–30 ng/ml 25–75 nmol/l
Küllastatus	30–100 ng/ml 75–250 nmol/l
Mürgistus  	> 100 ng/ml > 250 nmol/l

D-vitamiini määra vereplasmas analüüsitakse tänapäeval spetsiaalsetes laborites, kõrgtehnoloogiliste seadmete ja tarkvara abil. Tuntumad neist: kemoluminestsents-immuunanalüüs (CLIA), radioimmuunanalüüs (RIA) ja kõrglahutus- vedelik-kromatograafia (HPLC). D-vitamiini sisalduse määramise meetodite osas ettekirjutused puuduvad, seega tuleb ka teadus- ehk terviseuuringute käigus sooritatud D-vitamiini analüüsid teha olemasolevaid võimalusi kasutades ning tulemuste lahknevust arvesse võtta, usaldusväärseimaks peetakse HPLC-analüüsi.
Eestis diagnoositakse D-vitamiini osa vereplasmas veretesti kaudu. Testi saab ilmselt määrata erialaarst, aga seda võib proovida küsida ka perearsti ehk eraarsti praksise kaudu. Erakorralise meditsiini osakonda (EMO-sse) saabudes teostatakse vajadusel kindlasti täisvere analüüs.
Eesti Haigekassa kaudu on D-vitamiini uuring klassifitseeritud paragrahvi 69 – immuunuuringute piirhindade alla, koodiga 66707, ning piirhinna maksumusega 7,85 eurot/uuringu kohta. Uuringu teostusviisiks on määratud immuunmeetod, seega erinevad laborid kasutavad erinevaid uuringuid, nii kasutab Tartu Ülikooli Kliinikumi labor D-vitamiini analüüsiks kemoluminestsents-immuunmeetodit (CMIA).
====Loodusliku UV-B-kiirgusega seotud defitsiit====
D-vitamiini defitsiidi tekkel on oma roll väliskeskkonnal ehk aastaaegade vaheldumisel, laiuskraadil, kuhu päikesekiirgus kui kaua ulatub, ning öö ja päeva vaheldumisel, osoonikihil jne.
=====UVB-kiirguse vastunäidustused=====
Loodusliku UV-B-kiirguse (aga ka kunstliku UV-B-kiirguse kaudu) ja D-vitamiini inertsete ühendite aktiveerimine naha kaudu on vastunäidustatud:
# dermatoloogilised näidustused:
* porfüüria (inglise porphyria) (ainevahetushaigus)
* pigmentkuivnahksus (inglise xeroderma pigmentosum) (pärilik haigus)
*albinism (e pigmenditus) (inglise albinism)
# nahakasvajate korral (cutaneous melanoma)
# sarkoidoos
# tuberkuloos
# lümfoomid
# hüperkaltseemia

D-vitamiini defitsiit ohustab eeskätt:
* imikuid ja väikelapsi, kes saavad vajatava vitamiini koguse ainult toiduga. Pikka aega arvati, et segatoitu tarbivatel täiskasvanutel defitsiiti ei teki. Vajadus on väike ja seda saadakse rahuldavalt loomsete toiduainetega. Defitsiiti ei teki juba seepärast, et näole ja kätele langev 20–30-minutine päikesekiirgus tagab nahas päevase vajaduse praktiliselt rahuldava kaltsiferoolide koguse;
* vanureid, kelle organismi vananemisprotsesside tagajärjel on tunduvalt vähenenud melaniini jt hormoonide, vitamiinide ning bioaktiivsete kaltsiferoolide omastatus ning ringlus ja komplekteerimine;
* tumedanahalisi, tumedanahaliste naha füsioloogiliste eripärade tõttu, nimelt konkureerivad neil melaniini ja bioaktiivsete kaltsiferoolide osakesed UVB-osakestega;
* päevituskreemide kasutajaid – päevituskreemid neelavad efektiivselt UVB-kiirgust, see aga takistab looduslike kaltsiferoolide aktiveerumist ja komplekteerumist, nii väheneb bioloogiliselt aktiivsete steroidretseptor-positiivsete ühendite komplekteerimine SPF8 päevituskreemide korralikel kasutajatel 95% ning SPF15 kasutajatel koguni 99%.
====Füsioloogiline defitsiit====
*Krooniline neeruhaigus
*Neerupuudulikkus
*Rasvade imendumishäired
*Rasvtõbi
====Patofüsioloogia ja farmakoloogia====
*Krooniline alkoholism
*Maksa puudulikkus ja tsirroos
*Krooniline pankreatiit
*Sapipõie patoloogia (sapi füsioloogia, sapikivitõbi (kolesterooli, sünteetiliste steroidide jm päritoluga), sapipais, sapipõiepõletik (koletsüstiit), sapipõie kasvajad, sapipõie kirurgiline eemaldamine jms)
*Seedeelundkonna patoloogia:
** peensoole haiguslikud seisundid (Crohni tõbi jt)
** käärsoole (ingl colon) haiguslikud seisundid

Ravimeetod:
*dialüüs

Defitsiidi ja/või liigsuse diagnoosimine

Tõenduspõhise meditsiini kaudu toimub kaltsiferoolide rühma ühendite süntees, metabolism ja biomuundus suuresti tsütokroom P450 ensüümiperekonna geenide kaudu. See mehhanism on aluseks paljude ravimite väljatöötamisel ja kasutamisel.
*Oraalsete kontraseptiivide kestev tarbimine
*Retinoidid ja kaltsiferoolid on antagonistid, seega A-vitamiini preparaatide kestev manustamine vähendab D-vitamiini sisaldust vereseerumis
*Antikonvulsantide kestev tarbimine
*Barbituraatide kestev tarbimine
*Immunosupressantide kestev tarbimine (mitte D-vitamiini analoogid)
*Osade vere kolesterooli sisaldust alandavate ravimite (klass HMG-CoA reduktaasi inhibiitorid) kestev tarbimine
*Statiinide kestev tarbimine
*Osade antatsiidide kestev tarbimineRoss Pelton, James B. Lavalle. Nutritional Cost of Prescription Drugs, Morton Pub Co, 2000..
*Kortikosteroidid aga stimuleerivad D-vitamiini ja selle vitameeride konversiooni inaktiivseteks metaboliitideks, mistõttu nende kestev tarbimine põhjustab luude demineralisatsiooni jne.
===Kõrvaltoimeteta===
Mingeid kõrvaltoimeid ei ole registreeritud vitamiin D3 ning erektsioonihäirete korral kasutatava retspetiravimi Cialis kasutamise kaudu.

D-vitamiin ja mõnede ravimipreparaatide kõrvaltoimed

Defitsiit võib aga tekkida kroonilise alkoholismi korral, ainult taimse toidu kestval tarbimisel,
D-vitamiini kestev defitsiit imikutel ja väikelastel põhjustab rahhiiti ja sellega kaasuvat lihaste hüpotooniat. Rahhiiti iseloomustab luude pehmenemine ja kerge murdumine, kuna luudest on eemaldatud rohkesti kaltsiumi.
Kaltsiumi eemaldamise luudest tingib tõusnud PTH tase, sest organismil on vaja säilitada vereplasma kaltsiumisisaldust. Kuna D-vitamiini efekt kaltsiumi metabolismile realiseerub mitmete toimekohtade kaudu, võivad rahhiiti tingida erinevad põhjused, nt:
* D-vitamiini kestev puudumine toidus
* D-vitamiini imendumishäired peensooles
* neerude haigestumine
* pärilik fosforivaegus veres
Kui tegemist on D-vitamiini-resistentse rahhiidiga, siis D-vitamiini manustamine ei mõju. See võib olla tingitud nt neerude kahjustusest või organismi võimetusest sünteesida manustatud D-vitamiini baasil kaltsitriooli. Sellisel juhul tuleb organismi viia kaltsitriooli.
Kestev defitsiit täiskasvanutel põhjustab osteomalaatsiat – luude pehmenemist. Tekib siiski harva ja eeskätt eakatel inimestel. Kui aga defitsiidiga kaasuvad kaltsiumi imendumishäired ja kaltsiumi kõrgenenud väljutamine neerude kaudu, langeb ajapikku kaltsiumitase veres, ka pikemaajaline kaltsiumikanalite blokaatorite manustamine, mis tõmbab luudest osa kaltsiumi välja. Siis on osteomalaatsia teke väga reaalne.
Uuemate teadusuuringute käigus on avastatud ka D-vitamiini ning suguhormoonide vahelised signalisatsioonimehhanismid, kaasa arvatud D-vitamiini defitsiidi ja rasestumisega seonduv (bioaktiivsete D-vitamiini metaboliitide ning analoogide liigmadal ringlev kogus võib ohustada rasedaks jäämise katsetusi).
===Omastamishäired===
D-vitamiini defitsiiti inimestel põhjustavad ka kaasasündinud eripärad ehk omandatud reniin-angiotensiin-aldosterooni süsteemi (RAAS) toimimine. Häiretest nimetatud süsteemi töös annab märku madal vererõhk jt seisundid. Pikemaajaline D-vitamiini tabletina suukaudne manustamine võib kaasa tuua mitmesuguste kaltsiumit sisaldavate ladestiste tekkimise kas siis neerukivide ja või sapikivide jms näol.

===D-vitamiini retseptorid (VDR) – geenid===
1α, 25(OH) 2D3 rakutuuma retseptoreid leidub loomadel (sh inimesel) paljudes kudedes nagu näiteks: nahk, silmad, aju, kilpnääre, harknääre, süljenäärmed, söögitoru, kops, rasvkude, neerud, neerupealis, luu, luuüdi, maks, soolestik, koolon, rinnad, emakas, munasarjad, munandid, osteobplast, kasvajarakud ( paljudes).
A.W. Norman, G. Litwack, Hormones, 1987, ISBN 0-12-521441-3, Google`i raamat online (vaadatud 13.04.2013)
====Keskkonna kaudu teratogeenne toime====
Keskkonna kaudu teratogenne toime imetajatele tuleneb nii UV-B-kiirguse (nii looduslik kui kunstlik)toimest nahale (sulestikule) aga ka sissesöödava toidu (kala-, liha-, ja seened, putukad, taimed ja muu) kantserogeensete ainete kogustest ja toimest. Nii võib D-vitamiini suurem tarbimine suurendada ka ringlevate ja rasvkudedesse salvestatud mürgiste metallide nagu plii, kaadmiumi, alumiiniumi ja koobalti ning radioaktiivsete isotoopide nagu strontsiumi ja tseesiumi omastatavust.
Keskkonna kaudu saabuv teratogeenne toime võib ulatuda kuni protsendini.....
====D-vitamiini toksilisuse sümptomid====
Inimestel, kes pole D-vitamiini suhtes ülitundlikud, normaalsel tarbimisel toksilisust ei esine.
Kaltsiferoolil on aga steroidhormoonide laadne toime, seepärast on päevase totaalkoguse ülempiir kestval manustamisel 12 μg (480 IU) ja ühekordsel 40 μg (1600 IU). Nende koguste ületamisel võivad ilmneda kahjustavad toimed. Nt imikutel põhjustavad juba enam kui 20 μg annused neerude ja närvikoe kahjustusi.
Toksilisuse varased tunnused on isutus, oksendamine, lihaste nõrkus, kõhulahtisus, polüuuria.
Tugeva toksilisuse sümptomid:
* kasvupeetus
* luude mineralisatsioon
* hüperkaltsiuuria (kaltsium hakkab suurtes kogustes organismist väljuma uriiniga)
* proteinuuria (valgud hakkavad organismist väljuma uuriniga)
* hüpertensioon
* hüperkaltseemia (esineb ka Tamoxifeni – estrogeeni inhibiitori – manustamisel)
* kaltsium hakkab akumuleeruma pehmetesse kudedesse – kopsu, südamesse, veresoonte seintesse, kõrva jne
* tekib neerupuudulikkus lubjastumise tõttu
* akuutne pankreatiit.
1960.–1970. aastail tehtud laboratoorsete katsete põhjal arvati, et D-vitamiinil on ka teratogeenne mõju, nt raseduse ajal manustatud ülemäärased annused võivad põhjustada loote vaimset mahajäämust, kasvupeetust ja aordi stenoosi.. Kuna tänapäeval ei õnnestu seda katset, 6 inimese nahaprooviga, täpse stsenaariumiga korrata, siis loetakse katse revideerimisele kuuluvaks ehk sellisena mitte viitamisele kuuluvaks.
Tänapäevased uurimused on eelmise sajandi 70. aastail klassifitseeritud vitamiini D ja selle teratogeensuse mitmesugusteks erinevates diagnoosideks, mille välispidised tunnused eespool kirjeldatud ümber D-vitamiini ülitundlikkuseks ehk hüpovitaminoos D (kas in vivo ehk in vitro), imiku hüperkaltseemiaks, kõrvalkilpnäärme ala-/ületalitluseks ning Williamsi sündroomiks jm.
===D-vitamiini analoogid===
===Kliiniliselt olulised D-vitamiini analoogid===
Kliiniliste teadusharude kaudu uuritakse, D-vitamiini analoogide koostist, toimet, raviomadusi, ravitoimet pahaloomuliste kasvajate raviks, krooniliste haiguslike seisundite ravi tarvis ning jms. Kasutatakse nii D-vitamiini analoogide nomenklatuuri aga ka erinevaid teisi klassifikaatoreid nagu näiteks: MC903, MC 1288, KH 1060, EB 1089, GS1500, GS 1558, CB 1093 jt.
===Manustamine===
Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) soovitatavad maksimaalsed päevakogused on järgmised:
* 0–12 elukuu 25 µg/päevas (1000 IU)
* 1–10 eluaasta 50 µg/päevas (2000 IU)
* 17+ eluaasta 250 µg/päevas (10 000 IU)
* rasedatel ja imetavatel emadel 250 µg/päevas (10 000 IU)
RDA (soovitatav päevane kogus):
* meestel 0,005–0,008 mg
* naistel 0,005–0,008 mg
* lastel 0,008–0,01 mg
* rasedatel ja imetavatel emadel 0,01–0,012 mg.
1 μg kolekaltsiferooli või ergokaltsiferooli võrdub 40 IU ja 0,025 µg = 1 IU.
D-vitamiini manustamine on hädavajalik rahhiidi ja osteomalaatsia ravis. Tema toime on efektiivsem, kui seda teha koos kaltsiumi, fosfori, ja teiste rasvlahustuvate vitamiinidega A-, E-, K- ja C-vitamiiniga (viimasel on ka ennetav efekt D-vitamiini toksilisuse suhtes).

D-vitamiini oskuslik/adekvaatne manustamine võib ravi ühe komponendina olla efektiivne alkoholismi, osteoporoosi, diabeedi, artriidi, psoriaasi, kroonilise neerupuudulikkuse, luumurdude, hepatiidi, tsüstilise fibroosi, healoomuliste kasvajate, pahaloomuliste kasvajate ja muude haiguste ennetamisel ning ravis.

*Vitamiinid
*Rasvlahustuvad vitamiinid
*Vesilahustuvad vitamiinid
*Hormoonide loend

* Balch, Phyllis and Balch, James. Prescription for Nutritional Healing, 3rd ed., Avery Publishing, ©2000, pg. 94.
*Soram Khalsa.D-vitamiini revolutsioon,, 2009, ISBN: 9789949187614, Tln, Stella Borealis
* Teesalu, S. Laste ja noorukite osteoporoos- luude hõrenemine., Tartu, 1998, (lk 44)
===Kuidas vitamiine klassifitseeritakse===
* M. Zilmer, E. Karelson, T. Vihalemm, A.Rehema, K. Zilmer. Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused., Biokeemia Instituut, Tartu Ülikool 2010 Kuidas vitamiine klassifitseeritakse]
*Nomenclature of Vitamin D Recommendations 1981.IUPAC ja IUBMB D-vitamiini nomenklatuur veebiversioon (vaadatud 23.05.2013)
*Walmor C. De Mello.Renin Angiotensin System and the Heart, 2004. Google'i raamat
* Donald L. Trump.Vitamin D and Cancer, 2010. Google'i raamat
* David Feldman.Vitamin D, Volume 1, 2005. Google'i raamat
* Lippincott.Professional guide to diseases, 2010. Google'i raamat
===D-vitamiin ja selle sünteetilised derivatiivid===
====Molekulaartasand====
====Ringlus====
====Pahaloomuliste kasvajate ravi====
===D-vitamiiniga seotud teaduspublikatsioonid===
* Teadlane Michael F. Holick ja tema kaltsiferoolidega seotud avaldatud tööd:
*
*
*
*
*
*Michael F. Holick.The Vitamin D Deficiency Pandemic and Consequences for Nonskeletal Health: Mechanisms of Action, doi: 10.1016/j.mam.2008.08.008.
*Michael F. Holick, TC Chen.Vitamin D deficiency: a worldwide problem with health consequences. Am J Clin Nutr Am J Clin Nutr April 2008, vol. 87 no. 4 1080S-1086S.
* Roxanne Nelson, Vitamin D May Boost Survival in Colorectal Cancer Patients, 10.juuli, 2014, veebiversioon (vaadatud 15.07.2014) (inglise keeles)
D-vitamiini vereseerumi taseme määramine:
http://et.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rgsurve-vedelikkromatograafia
*H.C. Wulf. Measuring vitamin D-gold standard: The relation between skin disorders and vitamin D
. DOI: 10.1111/j.1365-2133.2012.10838.x
*Snellman G, Melhus H, Gedeborg R, Byberg L, Berglund L. Determining Vitamin D Status: A Comparison between Commercially Available Assays. PLoS ONE 5(7): e11555. doi:10.1371/journal.pone.0011555.
* Liber Herbarum II: loend vitamiini D komplekteerivatest taimedest
* Gerald F. Combs, Jr..The Vitamins., Google`i raamat
====Kaltsiferoolidega seotud haiguslikud seisundid====
* S.Nussey, S. Whitehead. Endocrinology: An Integrated Approach, Oxford: BIOS Scientific Publishers; 2001. Available from: http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK22/ Endokrinoloogia integreeritud ülevaade]
* S.Nussey, S. Whitehead. Endocrinology: An Integrated Approach, Oxford: BIOS Scientific Publishers; 2001. Available from: http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK28/#A278 Endokrinoloogia integreeritud ülevaade, paragrahv 3, Kilpnääre]
* S.Nussey, S. Whitehead. Endocrinology: An Integrated Approach, Oxford: BIOS Scientific Publishers; 2001. Available from: http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK24/ Endokrinoloogia integreeritud ülevaade, paragrahv 5 Kõrvalkilpnäärmed ja D-vitamiin]
* S.Nussey, S. Whitehead. Endocrinology: An Integrated Approach, Oxford: BIOS Scientific Publishers; 2001. Available from: http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK25/ Endokrinoloogia integreeritud ülevaade, paragrahv 8 Südame-veresoonkonna ning neerude endokrinoloogia]
D-vitamiin ja krooniline neerupuudulikkus
*National Collaborating Centre for Chronic Conditions (UK), Chronic Kidney Disease: National Clinical Guideline for Early Identification and Management in Adults in Primary and Secondary Care, London: Royal College of Physicians (UK); 2008 (NICE Clinical Guidelines, No. 73.). Available from: http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK51773/ Krooniline neerupuudulikkus]
*National Collaborating Centre for Chronic Conditions (UK), Chronic Kidney Disease: National Clinical Guideline for Early Identification and Management in Adults in Primary and Secondary Care, London: Royal College of Physicians (UK); 2008 (NICE Clinical Guidelines, No. 73.). Available from: http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK51757/#ch13.s28 alajaotus 13. Spetsiifilised kroonilise neerupuudulikkuse komplikatsioonid – neerude ja luude haigused]
===Lisalugemist===
*ingl k,  P450 Drug Interaction Table

*ingl k,  P450 Drug Interaction Table

*European Food Safety Authority (EFSA)
*Vitamin D synthesis (Homo sapiens), Lucia Ribeiro, Chris Evelo, Kristina Hanspers, Alexander Pico, et al., wikipathways.org
* Eesti Haigekassa tervishoiuteenuste loetelu
*
*
*
*
*Ilja Lapidus, Angiotensiin II retseptorite blokaatorid (antagonistid) ja nende koht tänapäeva kardioloogias Eesti Arst 2004; 83 (7): 468–472
*Lisa B. Signorello1,2*, Jiajun Shi2, Qiuyin Cai2, Wei Zheng2, Scott M. Williams3, Jirong Long2, Sarah S. Cohen1, Guoliang Li2, Bruce W. Hollis4, Jeffrey R. Smith5, William J. Blot1,2, Common Variation in Vitamin D Pathway Genes Predicts Circulating 25-Hydroxyvitamin D Levels among African Americans
*Jürgen Schauber1, Richard L. Gallo2, The vitamin D pathway: a new target for control of the skin’s immune response?, Experimental Dermatology Volume 17, Issue 8, pages 633–639, August 2008
*Mark R. Haussler Ph.D.*, G. Kerr Whitfield, Carol A. Haussler, Jui-Cheng Hsieh, Paul D. Thompson, Sanford H. Selznick, Carlos Encinas Dominguez, Peter W. Jurutka, The Nuclear Vitamin D Receptor: Biological and Molecular Regulatory Properties Revealed, Journal of Bone and Mineral Research Volume 13, Issue 3, pages 325–349, March 1998
*Adriana S. Dusso, Alex J. Brown, and Eduardo Slatopolsky, Vitamin D, American Journal of Physiology – Renal Physiology
*Current Understanding of the Molecular Actions of Vitamin D, GLENVILLE JONES, STEPHEN A. STRUGNELL, HECTOR F. DeLUCA,
Physiol Rev October 1, 1998 vol. 78 no. 4 1193–1231
*Pharmacokinetics of vitamin D toxicity1,2,3,4, Glenville Jones, Am J Clin Nutr August 2008 vol. 88 no. 2 582S-586S
*
*
*
*, Labome Researcher resource – ExactAntigen/labome
*Hazardous Substances Data Bank Vitamin D
* Godar DE, Pope SJ, Grant WB, Holick MF.Solar UV doses of adult Americans and vitamin D(3) production., Dermatoendocrinol, 3(4): 243–250, doi: 10.4161/derm.3.4.15292. PMCID: PMC3256341, 2011. UV-B-kiirgus ja vitamin D(3) tootmine täiskasvanud ameeriklaste kaudu
* S. Pawlowskia, T.A. Ternesb, M. Bonerzb, A.C. Rastallc, L. Erdingerc, T. Braunbecka.Estrogenicity of solid phase-extracted water samples from two municipal sewage treatment plant effluents and river Rhine water using the yeast estrogen screen., TOXICOLOGY IN VITRO, Volume 18, Issue 1, February 2004, Pages 129–138.  Kanalisatsiooni ning looduslike veekogude steroidide taseme määramise näide
* Christine Pfeiffer, Ph.D..Laboratory Procedure Manual
Analyte: 25-Hydroxyvitamin D., Nutritional Biochemistry Branch
Division of Laboratory Sciences, National Center for Environmental Health, 2008
Labori käsiraamat 25- hüdroksuvitamiin D seerumi analüüsi kaudu
* FDA.Food Additives Permitted for Direct Addition to Food for Human Consumption; Vitamin D2., A Rule by the Food and Drug Administration on 08/29/2012, 2012.
 FDA määrus Toidulisandite lisamine inimeste tarvis toodetud toidule- Vitamiin D2.
* ELISA- Enzyme immunoassay for the quantitative determiantion of 1,25-(OH)2-Vitamin D in human serum and plasma.
ELISA analüüs D-vitamiini määramiseks vereseerumis ja plasmas
* Z. Lu, T.C. Chen, A. Zhang, K.S. Persons, N. Kohn, R. Berkowitz, S. Martinello, M.F. Holick,.An Evaluation of the Vitamin D3 Content in Fish: Is the Vitamin D Content Adequate to Satisfy the Dietary Requirement for Vitamin D?., J Steroid Biochem Mol Biol. 2007 March; 103(3–5): 642–644. Published online 2007 January 30. doi: 10.1016/j.jsbmb.2006.12.010, PMCID: PMC2698592, NIHMSID: NIHMS20896
Vitamiin D3 sisalduse määramine kalades: kas vitamiin D3 sisaldus neis on piisav, täitmaks D-vitamiini jaoks antud nõudeid ?
* Amy L. Skversky, Juhi Kumar, Matthew K. Abramowitz,Frederick J. Kaskel,Michal L. Melamed.Association of Glucocorticoid Use and Low 25-Hydroxyvitamin D Levels: Results from the National Health and Nutrition Examination Survey (NHANES): 2001–2006, J Clin Endocrinol Metab. 2011 December; 96(12): 3838–3845. doi: 10.1210/jc.2011-1600. PMCID: PMC3232615
USA-s tehtud uuring üle 31 000 lapse, nooruki ja täiskasvanuga, mõõtmaks ja selgitamaks välja seosed oraalsete steroidide ja D-vitamiini puuduse (seerumi tase alla 10 mikrogrammi/ml) vahel
* ADRIAN F. GOMBART, QUANG T. LUONG, H. PHILLIP KOEFFLER. Vitamin D Compounds: Activity Against Microbes and Cancer.,
Anticancer Research 26: 2531-2542, 2011.
* Mäenpää PH, Väisänen S, Jääskeläinen T, Ryhänen S, Rouvinen J, Duchier C, Mahonen A. Vitamin D(3) analogs (MC 1288, KH 1060, EB 1089, GS 1558, and CB 1093): studies on their mechanism of action.,
Steroids. 2001 Mar-May;66(3-5):223-5. http://dx.doi.org/10.1016/S0039-128X(00)00152-5.
* Gerald F. Combs, Jr.The Vitamins., Google`i raamat
Kategooria:Vitamiinid
Kategooria:Toidulisandid
Kategooria:Steroidid


Arutelu:Taavi Veskimägi

Varasem tekst on üle kirjutatud, vormindus ja viited (kas ka osa infot?) on kaotatud.
Varasem tekst:
Taavi Veskimägi (sündinud 20. novembril 1974 Eidaperes Raplamaal) on Eesti poliitik ja ärijuht.
Aastatel 2003–2005 oli Taavi Veskimägi rahandusminister.
Ta on lõpetanud Rapla Ühisgümnaasiumi 1993. aastal hõbemedaliga ja Tallinna Pedagoogikaülikooli haldusjuhtimise erialal 1998. aastal. Lisaks on ta õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis ehituse eriala aastatel 1993–1995.
Ta oli Res Publica liige 1994. aastast, oli Res Publica esimees ning aastatel 2006–2007 Isamaa ja Res Publica Liidu kaasesimees.
Oli OÜ Patricia juhatuse liige 2003. aastal koos Urmas Reinsalu, Ken-Marti Vaheri ja Indrek Raudsega.Maakohtute registriosakondade keskandmebaasi väljatrükk seisuga
29.01.2012 kell 16:38. Äriregister.
5. aprillil 2007 teatas ta saates "Paar", et ei kavatse kandideerida erakonna esimehe kohale. 26. mail 2007 toimunud erakonna kongressil valiti partei uueks esimeheks Mart Laar ja Taavi Veskimägi jätkas erakonnas juhatuse liikmena.
Ta oli X Riigikogu ja XI Riigikogu liige ning aastatel 2005–2006 Riigikogu aseesimees.
4. septembril 2009 valiti ta elektrivõrguettevõtte Elering juhatuse esimeheks. Veskimägi teatas samal päeval ühtlasi oma kavatsusest lahkuda nii Riigikogu koosseisust kui poliitikast tervikuna. Tema ametiaeg Eleringi tegevjuhina algas 1. detsembril 2009.
ERR: Taavi Veskimägi lahkub erakonnast ja parlamendist ja 1. detsembril 2014 hakkas kehtima Taavi Veskimägi uus leping Elering AS juhatuse esimehena järgmiseks viieks aastaks. Alates 14. jaanuarist 2015 on ta AS EG Võrguteenuse nõukogu esimees.

*2017 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Taavi Veskimägi elas varem koos Anne-Ly Normakuga, kellega tal on tütar.Veskimägi saab isaks. www.Publik.ee, 15. september 2004. Vaadatud Vaadatud 21. juunil 2014.
Alates 2011. aastast elas Taavi Veskimägi koos Kaja Kallasega. Neil on ühine poeg.Kaja Kallas ja Taavi Veskimägi ootavad poega. Kroonika.ee, 29. juuli 2011. Vaadatud 21. juunil 2014. 20. juunil 2014 teatasid nad Twitteri vahendusel lahkuminekust.Taavi Veskimägi ja Kaja Kallas teatasid Twitteris lahkuminekust. Elu24.ee, 20.juuni 2014. Vaadatud 21. juunil 2014.

* Biograafia Riigikogu lehelt
* Taavi Veskimägi: Kriis ei too kaasa Savisaare talongi-Eestit EPL, 8. jaanuar 2009
Andres (arutelu) 23. veebruar 2017, kell 13:14 (EET)


Arutelu:26. veebruar

*2012 – Ameerika Ühendriikides Los Angeleses peeti 84. Oscari auhinnatseremoonia.
--WikedKentaur (arutelu) 25. veebruar 2017, kell 09:57 (EET)


Arutelu:Botnica

Laeva kapten on Aivo Palm (2012).http://uudised.err.ee/v/eesti/3d5dead4-8cee-4ef4-98c7-50c498e5fd17 (vaadatud 23.02.2016)

Võetud välja kui "vale fakt". Andres (arutelu) 28. veebruar 2017, kell 09:42 (EET)
2001:7D0:84FC:9B80:3031:C599:2EC6:5F71 12. jaanuar 2019, kell 01:20 (EET)

:Kaptenite nimed tulebki kõigist laevaartiklitest välja võtta. Sest: esiteks, isikuandmed, teiseks, tulenevalt vahetustest on laeval kaks või kolmgi kaptenit, kolmandaks, see on töökoht, ja kaptenid vahetavad töökohti niihästi samas laevakompaniis kui lahkuvad ka teistesse laevakompaniidesse. Sellist teavet ei suuda keegi ajakohasena hoida, pealegi pole see enamjaolt avalik teave. Ssgreporter (arutelu) 12. jaanuar 2019, kell 01:23 (EET)


Dear Sir, I would like to tell it in English: Large hill and normal hill had to be postponed due to bad weather conditions. The normal hill event was started on February 25th but (after 3 hours) the first leg was cancalled. There was a re-start on the next day. Due to strong winds the event was finished after the first leg; result of the first leg counts as the official result. Nice regards:    --Skiscout (arutelu) 1. märts 2017, kell 14:08 (EET).

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:1989. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused


Arutelu:Joan Sutherland

Inglisekeelne vikipeedia ei ole sobiv allikas, küll aga võib kasutada viiteid mis seal nende artiklite juures on. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 1. märts 2017, kell 22:47 (EET)

Jah. Artiklis pole praeguse seisuga mitte ühtegi viidet, kuna lingid inglisviki artiklitele ei ole viited.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. märts 2017, kell 19:20 (EET)

Mõned muud märkemed:

''treenis Sutherland end [[Richard Wagner|Wagner]]i dramaatiliseks sopraniks.

Kas lauluõppe kohta saab öelda "treenis"?

''oma üüratu häälega

Mida see tähendab?

''Joan Sutherlandil oli mitte ainut ilus, vaid ka tugev hääl, lisaks väledus

Mida see väledus selles kontekstis tähendab? Vabandan kui tegu on korrektse terminiga. Lisaks see esimene väide tuleks minu meelest kuidagi neutraalsemalt vormistada.

- [[Kasutaja:Neptuunium|Neptuunium]] ❯❯❯ [[Kasutaja arutelu:Neptuunium|arutelu]] 3. märts 2017, kell 20:15 (EET)
Tihti kui parandusi proovin teha, pean sõna asemel terve lause ümber kirjutama, miks see nii on?
Jah, hääle võimsus on eraldi termin, mida vähemalt inglisekeelsetes dokumentaalsaadetes tema puhul on kasutatud.
Viitamine on minu jaoks alati segane olnud. Aga ma püüan end parandada.
--[[Kasutaja:Andopera|Andopera]] ([[Kasutaja arutelu:Andopera|arutelu]]) 4. märts 2017, kell 16:43 (EET)

Kui selle inimese/asutuse vms vikit eestikeelses Vikipeedias ei ole, kuidas peaksin sellele viitama? Nagu te ütlete, siis inglisekeelsele Vikipeediale viidata ei või. --Andopera (arutelu) 4. märts 2017, kell 17:48 (EET)

Siis tuleb teha suunamine ikkagi põhiteksti sõnadelt siinse siselingina (ehk topeltnurksulge kasutades). See märksõna, mille taga veel eestikeelset artiklit ei ole, jääb lihtsalt tekstis punaseks ja ootama aega, millal keegi vastava artikli kirjutab. Vaata teisi artikleid, see pole midagi ebatavalist, et tekstis esineb arvukalt linke, mille taga veel sisu ei ole. Küll see kunagi tuleb – Vikipeedia kasvab ju pidevalt. Viitamist kasutame ainult Vikipeedia-väliste allikate puhul; neid kasutame Vikipeedia artiklis olevate väidete tõestamiseks. Näiteks võib viiteid teha muudele asjakohastele ja usaldusväärsetele veebilehtedele, trükimaterjalidele jms.  Edu ja jõudu! -- Toomas (arutelu) 4. märts 2017, kell 19:05 (EET)

:Siin on vähemalt üks otselink inglise vikile. Andres (arutelu) 9. august 2017, kell 12:08 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kapuuts

Please stop creating new articles using Google Translate and ignoring formatting guidelines. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. märts 2017, kell 22:40 (EET)

Rahvaarv tuleb automaatselt Wikidatast. Tabelitesse numbrite lisamine on seega mittevajalik. Ivo (arutelu) 10. juuni 2018, kell 21:48 (EEST)

Kui laulupealkirja eesti keeles ametlikult ei ole, siis tasub kasutada jutumärkide asemel ülakomasid. Vt ka https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia_arutelu:Keeletoimetamistalgud  Astromaailm (arutelu) 6. aprill 2020, kell 14:14 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Nähtamatud naised

Kas mitte see sooperspektiiv ei ole Vikipeedia neutraalsuse põhimõttega vastuolus? Minu meelest on mõnikord tarvis toimida teisiti, kui siin on öeldud. Selliseid asju ei saa ette kirjutada ilma kokkuleppeta kogukonnaga. Andres (arutelu) 3. märts 2017, kell 22:49 (EET)
Mida te sellise asjaga saavutada püüate? Ah et naised on nähtamatud? Selline hoiak on sildistamine, vastandamine ja naiste solvamine. Ja eesti viki naiste alavääristamine. 146.255.183.217 4. märts 2017, kell 00:46 (EET)

::: Ja see pealkiri on vastuolus originaaluurimuse keelu printsiibiga. Andres (arutelu) 4. märts 2017, kell 01:47 (EET)

Tundub olevat mingi rahvusvaheline juhtnöör. Eestis oli taluperenaine kohati iseseisvam (majandus)üksus oma muna- ja võirahaga kui mõni leedi, kel oli leediks saamiseks vaja lordi. Ei ole seni sel teemal muid eksimusi kohanud kui määratlusi stiilis "naiskirjanik", kui mees on lihtsalt "kirjanik".Ssgreporter (arutelu) 4. märts 2017, kell 00:50 (EET)
 * ära kasuta naise kirjeldamiseks eesliidet "nais-" või "naissoost";
Kuidas siis kirjeldada ajastut, kus naise mingisse ametisse asumine on haruldane sündmus. Ning seetõttu on ka esimene taolise tava murdja ebatavaline. Kas tabusõnade asemel tuleks kasutada eufemisme? Kas ebatavalist eesnime kandva isiku artklis võib tema sugu mainida (a la Janika Kronberg)? --WikedKentaur (arutelu) 4. märts 2017, kell 00:57 (EET)

::: Tõepoolest, mõnel juhul on isik tähelepanuväärne ainult oma soo tõttu. Andres (arutelu) 4. märts 2017, kell 01:47 (EET)

Aga Maris on eestlastel naisenimi, lätlastel mehenimi, Kai meil naisenimi, soomlastel mehenimi; Janne on meil, taanlastel ja norralastel naisenimi, soomlastel ja rootslastel mehenimi (Janikat edasi arendades)...--Juhan121 (arutelu) 4. märts 2017, kell 01:12 (EET)

: Michael on nii inglastel kui ameeriklastel nii mehe- kui naisenimi, nimest Kim ära mitte räägigi.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 4. märts 2017, kell 01:14 (EET)

::Ja ärge unustage Terjesid! - Melilac (arutelu) 8. aprill 2017, kell 22:24 (EEST)
Andke andeks aga selline tekst nagu: ära kasuta väljendeid nagu "X-i abikaasa" või "X-i naine". Kasuta selle asemel vastavalt kontekstile väljendeid "on abielus X-iga", "on X-i partner" jne. Näiteks võib öelda, et "naise abikaasa on X" on mu meelest totter ja selle kohta võib vist ka öelda, et selle lause sisuline mõte on tõlkimisel ära kadunud ja osalt ka pea peale pööratud. Sest naise abikaasa on X on igal juhul viletsam kui öelda X-i abikaasa.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 4. märts 2017, kell 01:26 (EET)

Algne tekst on üsna tugevalt inglisviki tavade kohane ning tõlkes ei ole õnnestunud seda kõrvaldada. Meil ei ole kommet alustada naiste artikleid rõhutusega, et "Heljo Mänd on eesti naiskirjanik". Inglises (ja mõnes muuski keeles) kiputakse seda tegema ning mõne inimese kõnepruugis jääb sellele halvustav mekk manu: on justkui "(päris) kirjanikud" ja "naiskirjanikud". Eesti vikis on jälle vastupidine lugu: kuni Vikidata andmeid ei näpi, ei ole kategooriate ega loendite põhjal võimalik üldse aru saada, kui palju mingis valdkonnas Eesti kultuuris naised tegevad on olnud. Mõnest artiklist, kus kellelgi on väheke haruldasem nimi, ei saa lõpuni teada, mis soost ta oli. Kui teise keelde hakkad tõlkima, on see probleem.

Mis puutub lolli kombesse alustada tähelepanuväärsete naiste määratlemist nende meeste kaudu, siis mõnikord on seal kaalutlemise koht. Näide: Helle Meri oleks Vikipeedias ka siis, kui ta ei oleks Lennartiga abiellunud ja näitlemisest loobunud. Praeguseks tuntakse muidugi teda rohkem juba presidendiprouana, aga ega see kõike varem tehtut ära ei kustuta. Nii et võib mõelda, kas ikka peab kirjutama tema abielust enne kui tööst või oleks kröömikese jagu viisakam öelda teistpidi: "endine näitleja, president Lennart Meri lesk". Võrdluseks: Ellen Niidu puhul on määratlusena kirjas "oli eesti kirjanik ja tõlkija", mitte "oli kirjanik Jaan Krossi abikaasa" ja alles seejärel muu. Samuti ei ole Tiia Toomet "Jaan Kaplinski abikaasa ja ise kah eesti kirjanik". Oleks Helle Meri natuke rohkem näiteks filmides mänginud, mis peavad ajaproovile paremini vastu kui teatrietendused, võib-olla ei olekski siis küsimust - praegu on sõnastus vähemalt vaieldav.

Kui ühele poole äärmusse minna ei ole hea mõte, siis teiselt poolt ei maksa ka vastureaktsiooniga tervet mõistust kaotada. --82.131.25.76 4. märts 2017, kell 02:45 (EET)

: Helle Meri pole tähelepanuväärsuselt Ellen Niiduga võrreldeva ning sellepärast on Helle (ning näiteks ka USA presidentide abikaasate) puhul selline sõnastus õigustatud. Loomulikult ei kasutata näiteks Ayn Randi puhul "Ayn Rand oli Frank O'Connori abikaasa ning muuseas ka filosoof ja kirjanik" tüüpi sõnastust. Artiklitele antakse mitme võimaliku pealkirja puhul pealkiri ju peamiselt samuti selle järgi, et milline nimetus on kõige tuntum. Miks siis definitsioonidega ei peaks sama olema? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 4. märts 2017, kell 02:57 (EET)

:: Meri on juba üsna piiripealne, enne 1992. aastat ei olnud ta näitlejana sugugi tundmatu. Tuntuse põhjuste osakaal muutub ajas. Loomulikult on näiteid, mis jäävad ühele või teisele poole piiri, aga inimesed hindavad neid erinevalt. Ja sel juhul tulekski kaaluda, kuidas sellega on. Võrdluseks võiks mõelda: kuidas ilma spetsiaalselt otsimata tundub, kas artiklite seas, mille esimeses lõigus on "... abikaasa", leidub meil rohkem naiste või meeste kohta? Ja kas see peab tingimata nii olema? --82.131.25.76 4. märts 2017, kell 03:18 (EET)

::: Võrdluseks võiks mõelda: kuidas ilma spetsiaalselt otsimata tundub, kas artiklite seas, mille esimeses lõigus on "... abikaasa", leidub meil rohkem naiste või meeste kohta?

::: Minu hinnangul pole selliste pseudoprobleemide lahendamisega mõtet tegelda kui vikis on parajasti palju suuremaid murekohti. Jään ka endiselt arvamuse juurde, et Niit on kahtlemata tähelepanuväärsem ja garanteerin, et küsimusele "Kes on Helle Meri?" vastaks keskmine inimene "Lennart Meri abikaasa" (noored ilmselt ei teaks sedagi). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 4. märts 2017, kell 03:21 (EET)

:::: ...ja jõudsimegi täpselt selleni, kuhu alati. Sama loogika järgi mõtlevad need poliitikud, kelle meelest tuleb haridust rahastada siis, kui riigikaitse valmis, ja alati on tähtsamaid asju kui (vahet pole, sest iga asja puhul saab tuua näite millestki, mis on kõneleja meelest tähtsam). Kuni Vikipeedias on (hulk toimetamata artikleid/mõni plagiaadikahtlusega tekst/Kasutaja:Estopedist/puudu üksainuski männiliik - kriipsuta ise sobiv alla või lisa uus "kõige tähtsam murekoht"), on kõik ülejäänud probleemid pseudoprobleemid. Palju õnne meile kõigile. --82.131.25.76 4. märts 2017, kell 03:39 (EET)

::::: Kusjuures täiesti ilma iroonita: jah, kõik sinu väljatoodud näited (va Estopedist, üsna maitsetu "nali" muide) on olulisemad probleemid kui mingi nõiajaht teemal "Kas fraasi "on x'i abikaasa" on rohkem kasutatud meeste või naiste artiklites?" - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 4. märts 2017, kell 03:45 (EET)

:::::: Kaasa arvatud see, kui vikipedistidel on õigekirjaga raskusi. Aga jumala pärast, lõpetage see üritus siis ära, kui see teid kõiki õnnetuks teeb. --82.131.25.76 4. märts 2017, kell 03:53 (EET)
Kui ei ole õnnestunud hästi tõlkida, paluge siis abi. Sellisel juhul ei piisa tõlkimisest, vaid tuleb ka "lokaliseerida" või kuidas nad seda nimetavad.
Kui nime ja pildi järgi pole võimalik soo üle otsustada, siis tulebki kirjutada "meeskirjanik" või "naiskirjanik". Kui siin on niisugune mure, milleks siis panna jugendisse, et sissejuhatuses ei tohi sugu mainida?
Otse loomulikult tuleb Helle Meri puhul alustada sellest, et ta on endine näitleja. Aga sissejuhatusest ei saa seda kuidagi ära kaotada, et ta oli presidendi abikaasa, see on meil ju eraldi staatus. Milleks siis juhendisse panna, et sissejuhatuses ei tohi abikaasat mainida? Mina mainiksin sissejuhatuse lõpus (olgu siis mehe või naise) vanemaid ning õdesid-vendi, kui nad on tuntud. Aga juhis ei luba naise meessugulasi sissejuhatuses mainida.
Minu meelest on paratamatu, et artikleid, mille puhul on oluline kohe alguses abikaasat mainida, on naiste kohta rohkem kui meeste kohta. See lihtsalt peegeldab olusid. Olud on tasapisi hakanud muutuma, aga ajalugu jääb alles.
Ma arvan, et Neptuunium mõtles pseudoprobleemi all seda viimast, mida ei anna kuidagi lahendada.  Kui on lahendatav probleem, siis muidugi tuleb tegelda. Tulebki kõigiga tegelda, ja igaüks vaatab ise, mida ta prioriteetseks peab.
Mina nurisen ainult talgute juhendi üle. Kirjutada naistest ja feminismist – suurepärane, antagu tuld. Andres (arutelu) 4. märts 2017, kell 04:30 (EET)

Aga siis võiks seda juhendit pehmendada. Mitte kirjutada absoluutsetes väljendites "ei tohi", "mitte kunagi", "ära kasuta". Pigem võiks need olla esitatud juhistena, mille alusel kontrollida, kas artikkel pole ehk liiga meeste vaatenurga poole kaldu, ja kuidas seda siis parandada, kui see tõesti nii on. Adeliine 4. märts 2017, kell 13:02 (EET)

:Asjakohane märkus. Ma eeldasin, et kõik on niigi võimelised mingeid juhiseid lugedes oma peas vastavalt vajadusele kohandama stiilis "seda ma ei täida, seda võin ma ju poolenisti järgida", aga pole mõtet inimesi niimoodi asjatult koormata. Pehmendasin sestap kirjeldatud juhtnööre ja ootan ettepanekuid nende (nii sisuliseks kui vormiliseks) parandamiseks või täiendamiseks. Daniel Charms (arutelu) 4. märts 2017, kell 14:36 (EET)

:: Mina ei näe siin mingit pehmendust. Sõna "püüa" on minu meelest loomulik mõista nii, et takistused tulevad püüdja võimetusest, mitte reeglite piiratud kehtivusest.

:: Minu meelest saab asja parandada üksikasjalikuma selgitusega ning näidetega sellest, mille kohta reegel käib ja mille kohta  mitte. Andres (arutelu) 4. märts 2017, kell 23:52 (EET)
Siin on eelnevalt väidetud, et need juhised ei ole mõeldud kõikide juhtumite jaoks. Aga mis see siis on: "väldi naiste määratlemist meestega seostamise kaudu: nimetada neid kellegi abikaasaks või tütreks tuleks ainult elukäigu osas ning mitte kunagi sissejuhatavas lõigus. Artikli sissejuhatav lõik peaks kirjeldama isiku panust, tegevust või saavutusi, vältides viiteid tema soole või perekonnaseisule"? Siin on sees sõna "mitte kunagi". Mis siis teha artiklitega Klara Hitler ja  Paula Hitler, rääkimata lugematutest printsessidest ja mittevalitsevatest kuningannadest? Andres (arutelu) 4. märts 2017, kell 22:48 (EET)
Kuidas saadi eestikeelne nimi? Ingliskeelne nimi vihjab minu meelest sellele, et tutvustatakse inimesi, kes ei ole tuntud, sest nad on naised. Eestikeelne nimi võib jätta mulje, nagu Vikipeedia avalikustaks uue info tundmatute naiste kohta. Andres (arutelu) 4. märts 2017, kell 23:00 (EET)
Talgud on pärit Ladina-Ameerikast. Seal on abielus naise täisnimes pärast isalt saadud perekonnanime de pluss abikaasa perekonnanimi.  Seda võib tõlgendada omamisele viitavana. Seda soovitatakse vältida, kui naine seda oma tööelus ei kasuta. Eesti oludes minu meelest mitterelevantne. Samuti "X-i naine" või "X-i abikaasa" eessõnaga de. Ma ei tea, minu meelest eesti keeles siin soolist asümmeetriat ei ole (hispaania keeleski vaevalt).  Omamistõlgendust saaks tõesti vältida, kui öelda "ta on abielus X-iga". (Ma ei ole küll kindel, kas peaksime eeldama, et lugejale säärane tõlgendus pähe tuleb.) Ka tütart võidakse võtta isa omandina, küllap sellepärast on isast ja abikaasast mõnes kohas koos räägitud. Andres (arutelu) 4. märts 2017, kell 23:19 (EET)
"Näiteks võib öelda, et "naise abikaasa on X";". Mille poolest see parem on. Kui ei tohi öelda,  "X-i abikaasa", siis ei tohi öelda ka "naise abikaasa". Vähemalt meesperspektiivist vaadatuna on see nii. Ingliskeelsetes eeskujudes säärast varianti ei pakuta. Andres (arutelu) 4. märts 2017, kell 23:23 (EET)
"on X-i partner". See jätab mulje, nagu ei oldaks abielus. Sellega "abikaasat" asendada ei saa. Andres (arutelu) 4. märts 2017, kell 23:30 (EET)
Eeskujudes on öeldud, et kui sõna ise ütleb soo ära või ütlevad seda isikulised asesõnad, siis ei tohiks veel lisada, et tegu on naisega. Näiteks ei tohiks öelda "naispoetess". Eesti keeles asesõnad sugu ei väljenda. Nii et see puudutab eestikeelset teksti minimaalselt. Andres (arutelu) 4. märts 2017, kell 23:30 (EET)

Palun kirjutage naistest palju kulub, aga neile artiklitele peavad kehtima samad tähelepanuväärsuse reeglid, mis meestest kirjutatud artiklitele. Kui tahetakse midagi eripärast teha, siis ainus asi, mida mina õigustatuks peaksin, oleks spetsiifiliselt naistest Vikipeediasse vaba litsentsi alla fotomaterjali juurde otsida. Ma pole kunagi selles vallas ise midagi soospetsiifilist teinud, aga ei pea seda otseselt kudagi neutraalsuspõhimõtetega vastuolus olevaks.

Minu meelest on selle soolõhe olemasolu tugev rõhutamine justkui kellegi kallutatud arvamus, millega mina absoluutselt ei nõustu. Ma tõesti ei tea rääkida teiste keeleversioonide sellekohastest artiklitest, sest ma pole neid eriti lugenud (äkki kuskil tõesti on probleeme). Aga eestikeelse Vikipeedia puhul hakkab mulle see vastu küll, kuna siin pole ma kunagi midagi sellist kohanud. Seega soovitan tungivalt selle "Sooperspektiiv"-osa kustutamist ja asja üldise ülesehitue kohendamist, et see oleks neutraalsem.

P.S. Ma käisin Lennart Meri teise ametiaja perioodil algklaasides. Helle artiklit varem lugenud polnud ja siin arutelus kuulsin esimest korda, et ta oli varem olnud näitleja. Alla 30-aastased (k.a. mina) vaevalt keegi midagi sellest karjäärist teavad ja pärast kümnendit presidendiprouana on igati loomulik, et paljud teda just nimelt selle järgi mäletavad ja teavad. Seega ei sobi teda mitte kuidagi Ellen Niiduga võrrelda, kes on tuntud just nimelt on tegevuse poolest kirjanikuna. Nt Kaljulaidi abikaasast pole meil isegi (veel) artiklit. Mis me sellest peaks välja lugema? Kui see artikkel tekib, siis oleks igati loomulik, et kohe alguses toodaks välja tema seos Eesti presidendiga, sest ainult see teda tuntuks teeb. Ivo (arutelu) 4. märts 2017, kell 23:38 (EET)

:Just see ju nende skandaalsete juhiste mõte oligi - et naistele kehtivad samad tähelepanuväärsuse reeglid kui meestele, st olulised on reeglina saavutused, mitte sugu või perekondlikud sidemed. Soolisest kriteeriumist lähtuvalt artikli teema valimine ei tähenda automaatselt mööndusi kvaliteedile. Aga see, et miski on reeglina nii, ei tähenda, et see alati nii on. Muidu saadakse ju sellest alati aru, nii et mulle jääb ausalt öelda mõistmatuks, miks see siin järsku nii raskeks on osutunud. Daniel Charms (arutelu) 5. märts 2017, kell 08:09 (EET)

:: Jah, tähelepanuväärsuse reeglid on naiste kohta samad mis meeste kohta. Artikkel on nii Hitleri isast kui ka Hitleri emast, kuigi mõlemad on erandlikud, sest nad ei oleks tähelepanuväärsed, kui neil sellist poega poleks  olnud.

:: Ma ei saa aru, kuidas ükski neist reeglitest on suunatud sellele, et tähelepanuväärsusereeglid oleksid sooneutraalsed? Kas on mõeldud nii, et näiteks Hitleri emast ja õest ei tohi artiklit olla, sest seda ei saa siinsete reeglite järgi kirjutada? Aga nende artiklite olemasolul ei ole sooga mingit pistmist: sarnastel põhjustel on olemas artiklid ka Hitleri isa, vanaisa ja meessoost sõbra kohta.

:: Ma ei saa aru, mida kolm viimast lauset tähendavad. Andres (arutelu) 5. märts 2017, kell 12:31 (EET)
See, et abikaasa või perekonna pilt vähendab individuaalsust, tundub mulle kahtlane. Ja veel kahtlasem juhul, kui väidetakse, et see vähendab ainult naise, mitte mehe individuaalsust. (Kas pole siis tõsi, et perekond on inimese elus väga oluline ja seda seostatakse koduga? Elu perekonnata on erandlik.) Tuntud inimeste perekonnaelu kuulub nende biograafiasse. Andres (arutelu) 4. märts 2017, kell 23:42 (EET)
Nagu vikipeedias tavaks, kustutasin arutelulehel toodud põhjenduste alsuel vastuolulise teksti.--Kk (arutelu) 5. märts 2017, kell 00:11 (EET)

Möönan, et siin on tõesti ka olnud mõistlikke argumente ning mu kiiruga kokku klopsitud juhised ei olnud ehk kõige paremini sõnastatud ning kõigil juhtudel meie kontekstis päris relevantsed. Samas leian siiski, et nad ei olnud täiesti tarbetud - see, kuidas asjadest kirjutatakse, on sama oluline kui see, millest kirjutatakse. Olen selle yle ausalt öelda ka juba varem vaielnud ning leian jätkuvalt, et selle "kuidas" lahtikirjutamine on oluline, sest kui mulle võib kõik sõnadetagi selge olla, siis uuele kasutajale see nii ei ole. Yhtlasi võimaldab see aru saada, mille poolest nt minu selge arusaam erineb kellegi teise selgest arusaamast. See kehtib minu meelest ka kysimuse puhul, kuidas kirjutada inimestest kui inimestest, mitte x-soost inimestest. Võite ju öelda, et probleemi ei ole, kuid mõnikord tasub probleeme ka ennetada.  Aga seda arutelu peaks võib-olla jätkama kusagil mujal, kasvõi minu kasutaja arutelulehel. Ja tulemused kirja panema kuhugi neutraalsesse kohta, kus need ei tundu nii kohustuslikena. Daniel Charms (arutelu) 5. märts 2017, kell 08:09 (EET)

: Just lahtikirjutamist ma soovitasingi. Praegu ju pole lahti kirjutatud, sellest ka väärtõlgendused. Andres (arutelu) 5. märts 2017, kell 12:34 (EET)
Sooperspektiivi selgitus on hoopis välja võetud, aga sooperspektiivi mainitakse endiselt. Nii ei ole see arusaadav. Andres (arutelu) 5. märts 2017, kell 16:47 (EET)

Võtsin yhest kohast viite ära. Peab mõtlema, kuidas seda lyhidalt kokku võtta - tõsta esile inimese saavutusi, mitte tema sugu? Daniel Charms (arutelu) 5. märts 2017, kell 19:41 (EET)

:Jah, aga see saab kehtida ainult juhul, kui inimesest on artikkel tema saavutuste tõttu. Muide, see oleks siis pigem mittesooline perspektiiv :) Selgitada tuleks seda, mida tähendab inimese soo esiletõstmine. Andres (arutelu) 5. märts 2017, kell 19:56 (EET)

Siin jääb segaseks, mida need punktid tähendavad. Punktide arvutuskäik on ka lahti seletamata. Mis põhimõttel 3600 baiti annab 3 punkti? Kas nii, et ümardamine toimub alati allapoole, st 3999 baiti annab ka 3 punkti, kuid 4000 baiti annab juba 4 punkti? Cumbril 7. märts 2017, kell 23:46 (EET)


Arutelu:Tajur

Artiklist Sensor üle kandmata:

*Pildisensor

*CCD-sensor

*CMOS-sensor

*Biosensor

* Sensortechnik


Arutelu:Joseph Smith

Ma just alustasin lehekülge, ja põhimõtteliselt tõlkisin esimest lõiku inglise keelsest leheküljest. On veel palju, mida tulevikus saan lisada, kui aega leian. Mainin ka, et eesti keel pole mu emakeel. Seega, oleks hea, kui keegi võiks üle vaadata ja parandada seda artiklit. Kilamog (arutelu) 5. märts 2017, kell 20:23 (EET)


Kasutaja arutelu:Tippiford

Tere tulemast Vikipeediasse, Tippiford! Adeliine 8. märts 2017, kell 15:36 (EET)

Tere!
Täname Teid Vikipeedia tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 8. juunil 2017 kell 17.00 Euroopa Liidu Majas Tallinnas (Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt). Anname üle auhinnad tublimatele tõlkijatele ning pakume veini ja suupisteid.
Palun andke võimaluse korral oma tulekust teada aadressil jana.laurend@ec.europa.eu.
Lugupidamisega
Jana Laurend
Keelenõustaja
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
tel 626 44 09
e-post jana.laurend@ec.europa.eu
----------------------------------------------
Tere taas!
Olite 2017. aasta tõlketalgutel üks TLÜ kirjastuse raamatuauhinna võitjatest. Palun võtke minuga ühendust, et saaksime auhinna üleandmise koha ja aja kokku leppida.
Tervitades
Jana Laurend

Tere! See kaanekujundus on Creative Commonsi litsentsi all kasutatav, kui kujunduse autor või varaliste autoriõiguste valdaja on andnud selleks loa. Kui luba on internetis kättesaadav, siis tuleks sellele viidata. Kui ei ole internetis kättesaadav, siis tuleks see edastada aadressile permissions-etwikimedia.org. Pikne 29. juuli 2018, kell 13:31 (EEST)


Arutelu:Serengeti rahvuspark

Esitan selle B-klaasi artikliks. Kui keegi vastu pole, siis nädala pärast võib vastava märke lisada.--Raamaturott (arutelu) 13. märts 2017, kell 18:48 (EET)

Artikkel märgitud B-klassi kuuluvaks. Ivo (arutelu) 3. september 2017, kell 22:14 (EEST)


Sisuliselt väga segane pealkiri. Ma saan aru, et aadlimatriklis sa ei tohtinud siis olla, aga mida sa pidi olema? Vene teenistusaadlis piisavalt kõrgele jõudnud inimesed loeti põlisaadlikeks sh. nad said tiitlit pärandada, sünnilt võisid olla sa kasvõi talupoeg. Kas need kuuluvad siia alla?

See pealkiri ei ole laest võetud. Vikipeedias kasutatud loetelu põhineb teosel Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel). Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). See jaotub kaheks osaks, mis käsitlevad vastavalt matrikli- ja immatrikuleerimata aadlit. Mõiste matrikliaadel tuli kasutusele XVIII sajandi keskpaigas (Kuramaal XVII sajandil) pärast aadlimatriklite koostamist ja omas tähendust kuni tsaaririigi lõpuni. Matriklisse kuulus teatud hulk suguvõsasid, kõikide rüütelkondade arvestuses kokku veidi üle 700. Neid aadlisuguvõsasid, kes matriklisse ei kuulunud, nimetati maiskonnaks ehk landsasseniteks ehk immatrikuleerimata aadliks. Vastuseks Teie küsimusele: Venemaa keisririigis oma teenistuse kaudu aadliseisusse tõusnud isiklik või pärusaadlik kuulus immatrikuleerimata aadli hulka, juhul muidugi, kui ta ei olnud võetud siinsete rüütelkondade matriklisse.--The Prince of Tartu (arutelu) 3. august 2021, kell 17:50 (EEST)

: Jah, saksakeeles on tõepoolest olemas mõiste nicht immatrikulierte Adel minu küsimus seisnebki selles, et kui mõnel konkreetsel juhul inimene polnud rüütelkonna aadlimatriklis, siis millele tuginedes saame me öelda, et ta ikkagi aadel oli. Mingi alusdokument või alusallikas peab olema ju ometi olemas. Tollal olid seisused ikkagi väga tähtsad ja pidi olema ju võimalik kontrollida kusagilt, mis tüübiga tegu on, sest muidu polnud tema poole isegi võimalik korrektselt pöörduda. Teine teema, et ka osade immatrikuleeritud suguvõsade samanimelised liikmed polnud matriklisse immatrikuleeritud ja mõned inimesed arvati sealt aegajalt ka välja või avaldasid selleks ise soovi. Me ei saa väita näiteks nii, et kõik Stackelbergid olid immatrikuleeritud.

::Siinkohal tasub meeles pidada, et aadlimatrikkel (üsna suletud korporatsioon) ei võrdunud aadliseisusega selles mõttes, et vaid sinna kuulunud isikuid/suguvõsasid loeti aadlikeks. Matriklisse kuulumise vältimatu eeltingimus oli niikuinii aadliseisus ja enne immatrikuleerimist tuli seda tõendada. Kui matriklid esmasel kujul koostati, siis jagati need klassidesse just aadeldamise aja alusel. Baltisaksa aadlikud soovisid matriklite koostamist eelkõige selleks, et tagada endale mõisate omamine ainuõigus; see omakorda andis neile privileegid kohalikul omavalitsuslikul tasandil. See oli ka põhjus, miks oli immatrikuleerimine tehtud keeruliseks (tasuda tuli kopsakas lõiv, vajalik oli mitte liht-, vaid 3/4 häälteenamus jne). Seega võeti matriklisse suhteliselt vähe suguvõsasid võrreldes aadlike üldise arvuga ja Balti rüütelkondadesse kuulumist peeti isegi nimekate Venemaa kõrgaadli perekondade hulgas suureks auks. Mis puutub aga sellesse, kes oli aadlik, siis seda tõepoolest tõendas ikka mõni dokument (ürik, tunnistus, diplom jms).

::Tõsi on, et mõni suguvõsa võis kuuluda nii matrikli- kui ka immatrikuleerimata aadli hulka, kuna mõned selle liinid olid võetud matriklisse ja teised mitte. Sellisel juhul kuuluvad nad mõlemasse kategooriasse, loomulikult tuleks see erisus artiklis välja tuua.--The Prince of Tartu (arutelu) 7. august 2021, kell 15:29 (EEST)
Teema on vist sobiv, aga pealkirja peaks muutma Vikipeedia pealkirjastamise põhimõtetele vastavamaks. Kardetavasti jääb mis tahes pealkirjavariandi puhul lehekülg raskesti leitavaks, aga lingid siia aitavad leida. Adeliine 14. märts 2017, kell 18:43 (EET)
Pealkiri on vigane. Andres (arutelu) 16. märts 2017, kell 22:18 (EET)
"Kes" ette oleks koma vaja.--Fennomaani (arutelu) 17. märts 2017, kell 00:30 (EET)
Kas loetelu puhul on ikka vaja esimeses lauses artikli pealkirja mainida? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 17. märts 2017, kell 00:47 (EET)
Kaks esimest lauset on vastuolus. Kas jutt on Vene või Rootsi aadlist? Osad nimed on väga vanad, juba enne rootsi aega.

Keskajal maavaldusi omanud suguvõsad tuleks liigitada vasallisuguvõsade alla. Immatrikuleerimata aadli mõiste tule kasutusse alles XVIII sajandi keskpaiku.--The Prince of Tartu (arutelu) 10. august 2018, kell 18:19 (EEST)
Pealkiri on liiga lohisev. Pealegi on see pisut eksitav, sest tänapäevases kõnepruugis hõlmab Baltikum ka Leedut. Parem lahendus oleks näiteks: Läänemereprovintside immatrikuleerimata aadel.--The Prince 13. september 2017, kell 13:31 (EEST)

Kas kõik aadlikust esiisa järglased sõltumata soost? Ehk kas levib ka piki naisliini?
Mis tingimustel saadakse aadlikuks (ja lisatakse aadlimatriklisse) ja mis tingimustel see aadliseisus lõpeb (ja eemaldatatakse aadlimatriklist)? LauriKreen (arutelu) 26. mai 2024, kell 11:35 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Läänemereprovintside immatrikuleerimata aadlisuguvõsade loend


Kasutaja arutelu:Teomees

Selle võib Commonsisse laadida alles pärast kunstiteose autori autoriõiguste lõppemist.
Allan Murdmaa suri 2009, autoriõigused lõpevad 2080. Lihtsam on see foto kustutada kui jamada Commonsi reeglitega. Teomees 4. juuni 2019, kell 08:25 (EEST)

Meie tohime seda kasutada. Andres (arutelu) 4. juuni 2019, kell 08:35 (EEST)

:Palju õnne kuu vikipedisti tiitli puhul! Mul oleks sellega seoses sulle ka natuke raamatupoe kinkekaarte. Ole hea ja kirjuta mulle, et kuidas oleks võimalik neid sulle vahendada. Ivo (arutelu) 8. aprill 2020, kell 04:08 (EEST)
Tänan õnnitluse eest! Minu e-posti aadressi ei ole kinnitatud, kinnituskood pole kohale jõudnud (kas tuleb enne teha täiendavat väljalogimist?). Kirjutan arutelu lehel. Postiaadress on Pikk 15 Rakvere 44307 OÜ A.V.R.Projekt, kui on soov midagi postitada. Meie firma tegi täna toetuseks Wikimedia Eesti tegevusele annetusena väikese ülekande. Ikka edu ja pealehakkamist Wikipeedia tegijatele. Teomees (arutelu) 8. aprill 2020, kell 18:47 (EEST)

Võid proovida eelistuste alt seda kohendada. Seal on "Muuda e-posti aadressi või eemalda see" vms. Ma küll kahtlen, et seal väljalogimine vajalik oleks. Ehk on miski kiri läinud spämmikausta? Samuti... kui sul on linnuke lahtris "Luba teistel kasutajatel mulle e-kirju saata", siis peaksid saama teised kasutajad sulle süsteemi kaudu e-kirju edastada. Ivo (arutelu) 8. aprill 2020, kell 23:20 (EEST)

Hello ,
Really sorry for the inconvenience. This is a gentle note to request that you check your email. We sent you a message titled "The Community Insights survey is coming!". If you have questions, email surveys@wikimedia.org.
You can see my explanation here.
MediaWiki message delivery (arutelu) 25. september 2020, kell 21:49 (EEST)

Selliseid pilte ei tohi tegelikult üles panna. Nt sel juhul on autoriõigus Google oma. Ivo (arutelu) 15. detsember 2020, kell 16:52 (EET)

:Võtsin teadmiseks. Kas Maaameti leheküljelt võib alla tõmmata? See on ka tegelikult Google kaudu.

:Teekaart, mida mõni on kasutanud  ei toimi hästi. Näiteks Lõuna põik. Teomees (arutelu) 15. detsember 2020, kell 17:40 (EET)

::Maa-ametil on ka piltide alaserval kirjas, et kõik õigused kaitstud.

::Teekaardi malli osas oskaksid kasutajad WikedKentaur ja Pikne vast nõu anda. Ivo (arutelu) 15. detsember 2020, kell 19:50 (EET)

: Mall:Teekaart peaks töötama nende tänavatega, mis on OpenStreetMapis Vikiandmetega seotud. Staatilisel kujul kaarti (ilma sellel klõpsamata) peaks õigesti näitama kohe pärast salvestamist, aga viimasel ajal millegipärast ilmub õige kujutis tükk aega (tund-paar) pärast salvestamist. Pikne 15. detsember 2020, kell 21:41 (EET)

:: Tänud info eest. Teekaardi kujutis ilmub tõepoolest paraja viivitusega, see oligi küsimusi tekitav.Teomees (arutelu) 16. detsember 2020, kell 01:13 (EET)

:Mõnel juhul tuleb teekaarti kasutades selline tekst (<mapframe>: See JSON-sisu pole õige GeoJSON+simplestyle) ja kaarti ei näita (näiteks Lepiku tänav (Rakvere)). Kas on midagi valesti või seda tänavat pole Wikiandmetega seotud? Teomees (arutelu) 16. detsember 2020, kell 16:57 (EET)

::Lepiku tänav (Rakvere), ka peale üleslaadimist ei lase kaarti lisada.Teomees (arutelu) 16. detsember 2020, kell 17:00 (EET)

: Kui teed uue artikli, siis jah, kohe kaart tööle ei hakka. Tänava kohta on vaja teha Vikiandmete üksus, kus on link artiklile. Ja OSM-i objekti juurde omakorda tuleb lisada link üksusele. Ja siis päeva-paari jooksul tekib kaardiobjekt Wikimedia andmebaasi. Lehel Mall:Teekaart on lühike juhend. Pikne 16. detsember 2020, kell 17:37 (EET)

Tänavate täpsustuslehtedega seoses: oleme varem mõnel korral püüdnud arutada, millistest tänavatest teha Vikipeediasse eraldi artiklid, aga kriteeriumites pole seni kokku lepitud. Näiteks lühikese äärelinna tänava või külatee puhul on kesklinna tänavaga võrreldes vähem ilmne, et tuleks teha eraldi artikkel. Sellepärast oleks minu meelest mõistlik lisada täpsustuslehtedele esialgu vaid lingid juba olemasolevatele artiklitele. Seda ka, et külade piires on liikluspinnad (aadressiobjektid) rangelt võttes maanteed, mitte tänavad (ehitusseadustiku ja teeregistri mõistes). Pikne 1. veebruar 2021, kell 20:40 (EET)

:Õige ja loogiline ettepanek, võtan arvesse, ise mõtlesin ka selle üle. Võib-olla teha lingid vaid linnade tänavatele või ainult maakonnakeskuste tänavatele, eriti arvestades Eesti linnade tänavate loendites varem tehtut (see vajab täiendamist). Külade piires on liikluspinnad suures osas siiski eraldi katastriükused oma tunnusega ja on vastava asustusüksuse osaks, see ei kehti küll läbivate riigimaanteede alal. Selge aga, et külatänavate artiklid pole tähelepanuväärsed. Teomees (arutelu) 2. veebruar 2021, kell 10:23 (EET)

:: Unustasin täpsustada, et täpsustusleht on ainult lingitud märksõnaga kirjete jaoks. Näiteks kui mõnest Raba tänavast, mis praegu on täpsustuslehel linkimata, pigem ei peaks olema eraldi artiklit või pole selge, kas peaks olema, siis ei tuleks seda täpsustuslehel mainida. Nii nagu ka näiteks lehel Alexander Smith on loetletud artikliväärilisi isikuid, mitte kõiki sellenimelisi. Pikne 2. veebruar 2021, kell 20:11 (EET)

:::Minu arust ei ole väiksemate asulate (nagu Lihula) tänavatest väga tarvidust artikleid teha. Ma vähemalt ei kujuta ette, et mida neisse lisada saaks, mida ei saaks panna nt asula artiklisse. Iseasi küll peatänava või mõne teise teise suurema tänava puhul, aga väiksemate kohtade väiksemate tänavate puhul just midagi sellist kokku ei kirjuta. Ja mingit infot on mugavam kaardilt vaadata. Ivo (arutelu) 9. veebruar 2021, kell 20:35 (EET)
Õige muidugi. Tegelikult on see mõeldud Eesti tänavate täpsustuslehekülgede linkide osaliseks täitmiseks. Seal on valdavalt kõik tühjad, praegu on lihtsalt infoks näha, kus samanimelised tänavad asuvad. Aga seegi pole lõplik, sest külade omad enamuses puuduvad. Täpse info saaks ikkagi Maaameti leheküljelt, kes seda kasutada oskab. Võib-olla tuleks hakata täpsustuslehekülgi puhastama alevike ja külade osas. Linnade kohta võiks põhitänavate osas siiski infot anda. Uusi artikleid oleks Eesti Vikil ka juurde vaja.Teomees (arutelu) 10. veebruar 2021, kell 09:45 (EET)

Need punased lingid sellistel lehtedel on tõesti midagi sellist, millega tegeleda tuleks. Küll on minu arust palju parem lahendus anda linkidena üles need üksikud suuremad asulad, mille puhul tõesti võiks artikkel olla ning teiste puhul piirduda lausega stiilis, et: "Samuti on sellenimeline tänav ka linnades y ja z, alevites a, b ja c ning alevikes e, f, g, h, i ja j." Külade puhul ma tänavate andmist üldse väldiks. Äärmisel juhul küll seda mainida ehk mõne kõige rahvarohkema küla puhul (Randvere, Muraste, Püünsi, Pringi, Pärnamäe, Tammiste ja Alliku). Üldiselt ma seaks aga piiri sinna u 2000 elaniku juurde ja väiksemate asulate puhul väldiks tänavate tasemel minekut (v.a ehk ainult peatänavad vms).

Neid objekte, millest kirjutada, ju oleks. Nt koolidest on meil ainult osadest artiklid ja lasteaedadest on juba väga vähestest. Eks ole ka vallamaju, ujulaid, kinosid jms. Kultuurimälestiste puhul võiks vähemalt mitutuhat sellist leida, millest siiamaani artiklit pole (nt mõisate peahooned, vesiveskid, kabelid, kirikuaiad, tuulikud jms). Parkidest on vast ka artikleid vähevõitu ning kindlasti saaks koostada enam artikleid sildadest. Üldine praktika on olnud lubada artikleid ka maanteedest. Ivo (arutelu) 10. veebruar 2021, kell 18:47 (EET)

: See "linnades y ja z" jmt minu meelest pole pretsedendina hea. Täpsustuslehe ülesanne on ikkagi juhatada lugeja artikliteni, mitte anda enamvähem ammendav ülevaade nime kandjatest või muu sõna tähendustest. Pikne 24. veebruar 2021, kell 17:18 (EET)

:: Selge. Siis tuleks teha teistmoodi. Tänavate täpsustuslehekülgi vähendada ja ümberkirjutada ning info tänavate paiknemise kohta asulates  viia artiklitega kategooriasse Eesti tänavad. Aruheina tee - näidiseks, oli vaid üks selline artikkel, täpsustust pole vaja ja Aruheina tänavat liikluspinnana pole olemas.Teomees (arutelu) 25. veebruar 2021, kell 11:12 (EET)

::: Minu mõte oli, et on või võiks olla laias laastus kaks võimalust: 1) kui tänavast peaks olema eraldi artikkel, siis linkida täpsustuslehel tänava nimi eraldi real, 2) kui pole kindel, et tänavast peaks tulema earldi artikkel, siis mitte mainida täpsustuslehel tänavat ega vastavat asulat. Ma ei tea, kindlalt öelda, kas täpsustuslehte Aruheina tee on vaja (st kas mitmest sellenimelisest tänavast võiks artikli teha), aga kui see pole enam täpsustusleht, siis pole arusaadav, mis see on. Pikne 25. veebruar 2021, kell 15:32 (EET)

:::: Kui täpsustuslehekülg on olemas (Hämariku tänav (täpsustus)), siis ei ole vaja sellist artiklit teha (Hämariku tänav). Olemasolevaid artikleid üle kirjutada ei tohiks. Nagu Te selle artikliga (Hämariku tänav) tegite. Ma taastan selle endisel kujul ja kustutan artikli (Hämariku tänav (Tallinn)) ära. Velirand (arutelu) 25. veebruar 2021, kell 15:40 (EET)
Tänan märkuste eest. Selgitan, millest lähtusin. Minu mõte oli selles, et kas Vikipeedia huvilistel peaks olema võimalus infot saada, kui palju on ja kus paiknevad vastava nimega tänavad Eesti asulates küladeni välja. (Oskaja leiab selle teabe Maaameti koduleheküljelt). Asulate kohta on täielik info olemas. Seda saaks teha vaid eraldi artikliga konkreetse tänava kohta. Täpsustusleheküljed seda infot ei anna, seal on enamasti valikuliselt linnade tänavad (linkidena). Sel juhul oleks vähenenud täpsustuslehekülgede linkide maht. Aruheina tee ei olnud enam täpsustuslehekülg (täpsustuse päis eemaldatud), vaid täiendav informatiivne artikkel Kategoorias:Eesti tänavad. Tegelikult läheb see temaatika liiga keeruliseks kätte ja ei ole mõtet olemasolevat olukorda muuta. Enam head süsteemi välja ei mõtle. Võtan mõne muu teema käsile.Teomees (arutelu) 25. veebruar 2021, kell 17:04 (EET)

Täpsustuslehel saab esitada info kõigi vastava nimega tänavate kohta. Seal ei pea olema info valikuliselt. Velirand (arutelu) 26. veebruar 2021, kell 09:17 (EET)

: Siin on eespool olnud ka teistsuguseid arvamusi. Täpsustusleheküljel jääks asulate kohta palju punaseid linke, mida keegi artikliks ei tee, sest väikelinnade, alevike ja külade kohta pole sellised artiklid tähelepanuväärsed (eriti kõrvaltänavad). Võib-olla teha eraldi mõni artikkel laiendiga ``loend`` (näiteks Jaama tänav (loend), Jaama tänavaid on Eesti üle 70-e), eraldi jääks Jaama tänava täpsustuslehekülg olulisemate linnade kohta. Sellised loeteluga artiklid  panna kategooriasse:Eesti tänavad. Praegu on seal minu poolt Hämariku tee. Sellel täpsustuslehekülge pole (kuid vajadusel saab teha), sest tänav pole tähelepanuväärsetes asulates. Eesti tänavate kategoorias on hetkel üksikud juhuslikud tänavad. Või pole sellised tänavate loetelu artiklid piisavalt olulised?Teomees (arutelu) 26. veebruar 2021, kell 10:15 (EET)

:: Kõigi vastava nimega tänavate kohta saab täpsustuslehel info esitada eeldusel, et kõik tänavad väärivad eraldi artiklit, mis ei ole ilmne. Lühidalt on täpsustuslehe otstarbest räägitud veel lehel Vikipeedia:Täpsustuslehekülg, pikem selgitus on inglise keeles.

:: Vikipeedia eesmärk iseenesest ei ole anda ülevaadet tingimata kõigist asjadest, mis sama nime kannavad (vt ka isikunimega täpsustuslehe näidet eespool). Loendeid on Vikipeedias samuti tehtud reeglina asjadest, mis väärivad eraldi artiklit. Pikne 26. veebruar 2021, kell 15:59 (EET)

:: Need mittetäpsustuslehtedest loendid me tõenäoliselt kustutame ikkagi ära. Vt ka Arutelu:Karu tänav (loend). Pikne 26. veebruar 2021, kell 16:19 (EET)

:::Ma pidasin silmas sellist kärpimist, et täpsustuslehekülgedel oleks vähem asjatut müra. Ivo (arutelu) 3. märts 2021, kell 21:35 (EET)
--------
Lp Teomees! Seriaalidele, mida pole veel lõppenuks kuulutatud, ei ole vaja lõpuaastat märkida. Ja eriti ei tohiks sinna valesid aastaarve märkida (enne ilma lõpuaastata oli kõik ju õige). Näiteks nii "Õnne 13" kui ka "Kättemaksukontor" kestavad praeguse seisuga edasi (räägin sellest: https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tarvo_S%C3%B5mer&diff=5901209&oldid=5789088). Kuriuss (arutelu) 14. juuni 2021, kell 20:20 (EEST)

Lp Kuriuss! Minu arvates esimene aastaarv peaks tähendama, millal näitleja vastava osatäitmisega seriaalis alustas, tagumine aastaarv peaks näitama, millal näitleja seriaalis rolliga lõpetas......  Mõlemas seriaalis mängib ta vist edasi, lõpuaastad artiklist eemaldatud. Seriaali  tootmise aeg peaks olema näidatud eraldi artiklis selle kohta. Teomees (arutelu) 15. juuni 2021, kell 09:02 (EEST)
Vaata ka Mall:Korvpallistatistika - sarnane sellele algsele jalgpallimallile, mida kasutasid. See versioon ei võimalda peitmist, aga on jalgpallimallist asjalikum. Pelmeen10 (arutelu) 5. detsember 2022, kell 10:50 (EET)
----
Ma leian, et ei ole hea kasutajaid peletada, heites ette artiklite lühidust. Muus osas on srtiklid ju täiesti korrektsed. --Andres (arutelu) 18. juuli 2023, kell 21:13 (EEST)

Reaalsuses on meil krooniline toimetajate puudus ehk sellised tugevalt täiendamist vajavad artiklid tekitavad rohkem probleeme, kui neid lahendavad (nt langetavad eestikeelse Vikipeedia kvaliteeti ja ülekoormavad niigi väheseid toimetajaid). Seepärast on vägagi mõistlik kasutajate tähelepanu sellele juhtida. Valik on, et a) nad võtavad õppust, mille tulemusel saame paremad artiklid ja inimesed õpivad ise rohkem Vikipeediat tundma; b) kasutajad ei võta õppust ja siis teame, et parem on edasi minna blokeerimisega. Ivo (arutelu) 18. juuli 2023, kell 22:19 (EEST)

:Vikipeedia alusväärtuste järgi ei ole artiklite (pikemaks) kirjutamine mitte kellegi kohustus. Igaüks panustab nii palju, kui saab, oskab ja tahab. Üksteise tööd täiendatakse. Nõuandeid võib anda, aga lühiduse etteheitmine on tõesti peletav. Lühiduse eest blokeerimisega ähvardamine on tarbetult agressiivne. Adeliine (arutelu) 18. juuli 2023, kell 22:47 (EEST)

::Võib-olla paistis see välja etteheitena, aga mõeldud oli talle soovitusena artikli täiendamiseks. Kirjutajal ei olnud kohustust seda artiklit kirjutada, aga ta ikkagi tuli mõttele kirjutada artikkel Vihmamehe filmist ja tegi seda kolme lausega. Ta kulutas oma vaimuenergiat idee peale tulemiseks, arvuti taha ronimiseks ja vikiartikli nõuetekohaseks vormistamiseks niikuinii. Ja viitsimist jäi väheks leida internetist infot veel mõne iseloomustava lause jaoks. Kas sellised artiklid annavad midagi eestikeelsele Vikile juurde peale selle, et kirjutajal nagu linnuke kirjas ja inimesel heameel Vikipeedia arenguks tehtu üle. Tõesti ei saa tegijale pahaks panna. Tavalugeja kehitab sellise artikli peale õlgu ning läheb kohe ingliskeelse peale üle. Selliseid kolmelausega artikleid suudab vikipedist teha päevas vähemalt kümme. Mina loen olulisemaks põhjalikumat lähenemist ja see pole loodetavalt vale. Jutt seletamiseks läks siinkohal pikaks, aga oli mõnus vahepala, ehkki selle ajaga oleksin ühe artikli teha jõudnud. Tänud teile armsad oponendid väikese noomimise eest.Teomees (arutelu) 18. juuli 2023, kell 23:54 (EEST)

::: Me ei tea, kes see kirjutaja on ja mis võimalused tal on. Igatahes on nende kolme lause sees hulk mittetriviaalset infot. See ei ole üldse ilmne, et 30 lauset ühes artiklis annab Vikipeediale rohkem juurde kui kümme kolmelauselist artiklit. Mis puudutab ingliskeelse artikli juurde minemist, siis ka see on hulga lihtsam, kui eestikeelne artikkel on juba olemas. Lugeja ei pruugi isegi ingliskeelset pealkirja teada. Mõnel juhul tuleb võib-olla näiteks soomekeelse artikli juurde minna. Igatahes mida me ka teeksime, me ei saavuta mitte kunagi sellist olukorda, et meil oleks kõik, mis on teistes vikides. ka 30 lauset oleks ikka liiga vähe. --Andres (arutelu) 19. juuli 2023, kell 02:16 (EEST)
Tänud kirjapandu eest. Viimane lause on eriti tõene. Lisan siiski: tegin, mis suutsin, tehku paremini need, kes suudavad....Teomees (arutelu) 19. juuli 2023, kell 02:57 (EEST)


Arutelu:Huntämbliklased

TARANTEL
Täiskasvanud tarantli kehapikkus jalgu arvestamata on 2,5 kuni 13 sentimeetrit. Enamusel tarantlitest on must või pruun ning karvane keha ja jalad, kuid mõned liigid on ka eredat värvi. Tarantli paaritumishooaeg on sügisel. Noorte putukate inkubatsioon kestab 6 kuni 9 nädalat. Iga emane tarantel muneb 500 kuni 1000 muna siididesse, kookonisse. Noor tarantel lahkub oma urust 2 kuni 3 nädala mõõdumisel koorumisest. Tarantli eluiga on 25 kuni 40 aastat. Tarantleid on üle 60 sugukonna ja 800 liigi. Tarantel eelistab elada kuivas, hästikuivandatud pinnases, kus kaevab endale siidise võrguga vooderdatud uru. See loom tundub nii väike,karvane ja võibolla ka nunnu, aga see pole nii. Tarantel on väga väga ohtlik loom. Tema hammustuse tõttu võib isegi inimene surra, kui mitte kutsuda kiiresti kiirabi.
Tõstsin järgneva välja, kuna vajab tõsist korrastamist ning muu artikliga praegu ei sobi.--Kk (arutelu) 4. september 2020, kell 10:17 (EEST)

Jaguneb perekondadesse Pardosa ja Lycosa. Varem tunti umbes 1200 huntämbliklaste (Lycosidae) sugukonda kuuluvat liiki.
*Hogna
**H. ingens Kõrbetarantel (Blackwall 1857)(ex Geolycosa ingens)
*Alopecosa
**A. (Tarentula) accentuata
**A. cuneata
**A. trabalis
*Arctosa
*Lycosa
**L. carolinensis
**Tarantel (L. tarentula)
**Hispaania tarantel (L. fasciiventris)
**Lõunavene tarantel (Lycosa singoriensis)
*Pardosa
**Aiahuntämblikud (P. hortensis)
**P. lugubris
**P. palustris
*Piraatämblikud (Pirata)
**P. piraticus
*Trochosa
**T. terricola.