Arutelu:Koeru kihelkond

Siin on üritatud tuua koeru kihelkond tänapäeva. Võiks vast isegi kustutada.--WooteleF 3. märts 2009, kell 16:03 (UTC)

Minu meelest pole siin midagi tänapäevast. Andres 3. märts 2009, kell 23:13 (UTC)

:Kihelkonna rikkuseks on puhas vesi, mille kaitseks on loodud Endla looduskaitseala. Siin asub ka Baltikumi sügavaim, Sopa allikas (4,8 m). Koeru alevikust 5 km kaugusele jääb Järvamaa suurim veekogu Väinjärv. - on tähistab ju olevikku.
Tõenäoliselt eestiaegsest entsüklopeediast maha kirjutatud. --Improvisaator 4. märts 2009, kell 10:01 (UTC)

Endla looduskaitseala on tõesti olevik. See asutati 1981. Loodusobjektid olid seal enne. Minu meelest võib kirjutada küll, millised loodusobjektid kihelkonna territooriumil on. Andres 4. märts 2009, kell 19:26 (UTC)
Andres 4. märts 2009, kell 19:26 (UTC)

Külade loetelu on toodud 1935. a. seisuga, järelikult peaks selles nimekirjas sisalduma ka Vägeva, Koluvere ja osa praegusest Selli külast. Postimees 23.11.1936, Nr. 317, lehekülg 6.:  "Järvalased soovivad liituda Tartumaaga. Seni Järvamaal Liigvalla alla kuulunud Selli küla ja Vägeva aleviku elanikud on esitanud palve Vaimastvere valla alla kuuluvaks arvataks, kuna Vaimastvere vallamaja asjaajamiseks neile kättesaadavamaks osutub kui Liigvalla maja. Vaimastvere vallavolikogu ongi selle sooviavalduse rahuldada otsustanud, kuid lõppotsuse teevad maavalitsused ja ministeerium", Ringi ümber kodumaa. Tartumaalt.

1798 aasta Ludwig August Mellini kaardi järgi on Järvamaal kihelkond mis hõlmab ka Väike-Maarja kihelkonna alad praeguselt Virumaalt. Asulad ja kohanimed on seal järgmised:
Abbaja, Abbori, Afer (Obla M. Aavere mõis), Ao (Ao küla ehk Ao-Saunaküla), Arra, Arraska, Arro, Arrokül (Aruküla mõis (Koeru)), Ass (Kilsi M. Kiltsi mõis), Assama, Awer, Awispä
Borckholm (Porkoni M. Porkuni mõis), Charlottenberg (Höbbedik M.)

Ebbafer, Eiawer, Eiper, Ellafer, Elliwer, Ellifer, Engdes (Ento M. Äntu mõis), Errinal (Ärina mõis), Erwita (Ervita mõis)
Hageweid (Ao mõis), Hallika, Hawa, Ilmando, Immakaew, Immuta
Jakobsruhe (Metsatagga), Jaola, Järranik, Jerweper, Joekül
Kaddila, Kaiwa, Kallits, Kaltenborn (Norra M. Norra mõis), Kambi, Kammarik, Kappo (Kapu mõis), Kargo, Karja, Karman, Karolinhof (Karola M.), Karrunga, Kersel (Kärsa mõis), Kitkeli, Kitse, Klein-Marien (Väike-Maarja), Kono (Koonu mõis), Kopsta, Kullinga, Kusik
Lahho, Laune, Laupa, Lausa, Lebbafer, Lewolde (Liigvalla mõis), Liigwalla, Liuswer, Liwakül, Loksa
Mätak, Merja, Metsla, Moisama
Nahkanuia, Narrek, Neuhof Marrette Arro, Neuhof Sittiki M., Nömkül, Nömma, Nömme (Nõmme mõis), Nurmetto
Ohhower, Ostrok, Ottenkül (Triigi M. Triigi mõis)
Paddakül, Piep (Piibe mõis), Pikkewer, Pillo, Pisop, Postiperre, Pöddrang, Poio, Prillapats, Puhha, Puhmo, Puiwer, Puna, Punnamäggi, Pusso
Räbö, Raekülla, Raik (Raigu mõis), Raja, Ramma, Rattiswer, Risso, Risti, Röhho (Rõhu mõis)
Santimets, Sauwalja, Sini, Sits (Preedi M. Preedi mõis), Sootak, Soots, St. Marien Magdalenen (Koiro k. Koeru kirik), Sternhof (Vorsti M. Vorsti mõis)
Tamik, Terro, Tönafer
Uddewa (Udeva mõis), Unnikül
Wahhokül, Wäljaots, Wallila, Wao, Waokül, Wardja, Warrang, Warrango, Weädla, Weinjerwen (Roosna M.  Väinjärve mõis), Wessiorro, Wissts, Wistla, Wöhmetto, Wölling, Wonnusfer.

Mellini atlases on antud asehalduskorra-aegsed piirid (sel ajal oli näiteks Paldiski maakond ja Jõgeva kuulus Viljandimaasse). --IFrank (arutelu) 8. september 2013, kell 22:23 (EEST)

:17.saj. teede kaardil "Karta Estland Livland 1600 tal Oxenstiernska saml nr 16_3-2.; Rootsi Riigiarhiiv" on Koeru nime all "S. Marien kirch", Väike-Maarjat seal ei ole. Mellini kaardil St. Marien Magdalenen (Koiro k.). Millal Väike-Maarja (Klein-Marien) "Suurest-Maarjast" (St. Marien Magdalenen) eraldati?

KNABist ega EKNRist ei leia küla nimega Allivere--Estopedist1 (arutelu) 14. aprill 2018, kell 23:53 (EEST)


Kasutaja arutelu:Karlakas

Tere tulemast Vikipeediasse, Karlakas! Vaata teisi artikleid, kuidas need on vormistatud ja allkiri lisatakse ainult arutelu lehtedel. --Tiuks 4. märts 2009, kell 14:26 (UTC)

Alusta artiklit definitsiooniga, kuhu klassi, hõimkonda... kuulub. Vaata ka inglise vikit, sest infokastid teeme tavaliselt nende järgi. Järgi, et rea alguses ei oleks tühikut, sest siis tekitab kasti. --Tiuks 5. märts 2009, kell 13:30 (UTC)

:Jah, uuri muid artikleid ja vaata kuidas käib korrektne vormistus.--WooteleF 5. märts 2009, kell 15:50 (UTC)

:: Veelkord pean meelde tuletama, et uuri, kuidas entsüklopeedias artikleid kirjutatakse. Vaata üle ka Vikipeedia:Reeglid ja Vikipeedia:Redigeerimisjuhend. Oled sa näinud kuskil entsüklopeedias sellist artiklit nagu võluripüramiid. Faktid tuleb lahti kirjutada täislausetega. --Tiuks 5. märts 2009, kell 18:03 (UTC)

:: Alajaotusse kirjandus tuleb lisada ka raamatu autor ja millal välja antud, vaata Vikipeedia:Viitamine. Artikleid ei tehta pealkirjaga "Film:Ruudi" nagu hetkel on su kasutaja lehel. Film Ruudi on olemas. Vajadusel lisatakse sulgudesse täpsustus aga koolonit pealkirjas ei tohi kasutada. --Tiuks 5. märts 2009, kell 21:29 (UTC)
Tutvu esmalt kõikvõimalike juhenditega (nt. Vikipeedia:Abilehtede sisukord) ja uuri ka kuidas on vormistatud teised artiklid.--WooteleF 31. oktoober 2009, kell 23:56 (UTC)

Kui tahad artiklisse lisada koori infokasti, siis kopeeri see kood ja võrdusmärkide taha kirjuta andmed:
<pre>
{{Koor
| pilt                  =
| pildilaius            =
| pildiallkiri          =
| asukoht               =
| asutatud              =
| liik                  =
| liikmeid              =
| dirigent              =
}}
</pre>
[[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 11. november 2009, kell 18:01 (UTC)
Palun tee katsetusi [[Vikipeedia:Liivakast|Liivakastis]]. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 11. november 2009, kell 18:58 (UTC)

Palun ära pane meelevaldselt märkusi! --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 11. november 2009, kell 20:14 (UTC)

Tutvu teiste loomadest rääkivate artiklitega, et näha kuidas tuleb need vormistada (nt. heaks artikliks valitud [[Rebane]]). Kasuta parem [[Mall:Taxobox]]i, suurem osa liikidest rääkivaid artikleid kasutab seda.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 11. november 2009, kell 21:50 (UTC)
Palun kasuta eestikeelset malli [[:Mall:Taksonitabel]]. --[[Kasutaja:Metsavend|Metsavend]] 13. jaanuar 2010, kell 09:57 (UTC)

Valitud artilitele ei saa enam hääli anda. Nad on juba valitud ja hääl ei muuda enam midagi.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 13. jaanuar 2010, kell 11:22 (UTC)

Mis raamatu(te) põhjal sa oled kirjutanud artikli punakurk-kaur? --Dj Capricorn 20. jaanuar 2010, kell 20:15 (UTC)

Tere! Täpsusta palun piltide Koolpiirissaarel.jpg, Faasan2.jpg, Faasan1.jpg, Õnnekurg.jpg, Mikaadofaasan3.jpg, NinasarvikMörr.jpg, Lilledtallinnzoos.jpg, Mustluik.jpg ja Kaabusjoehobud3.jpg avaldatus vaba litsentsi all. Kui vastavat märget pole üleslaadimise juures lisatud, tuleb redigeerida pildi lehekülge ja vastavalt litsentsile näiteks märge  (Creative Commons) või  lisada. Aitäh! Pikne 12. aprill 2010, kell 15:49 (EEST)

Tahtsin ise sulle enamvähem sama just kirjutada.--WooteleF 12. aprill 2010, kell 16:29 (EEST)
Litsentsi valimata pole küllalt kindel, et su pilte tohib kasutada. Palun vaata selles valguses üle ka viimati üles laaditud Õnnekurg 2.jpg. Pikne 22. juuni 2010, kell 15:22 (EEST)

Ka ennist loetletud 9 pilti on ilma litsentsiteabeta. Pikne 1. juuli 2010, kell 16:04 (EEST)

: Pildi Õnnekurg 2.jpg juurde panid märgise GFDL. Kas oled nõus ülejäänud ülalnimetatud pildid sama litsentsi all avaldama? Pikne 10. juuli 2010, kell 15:56 (EEST)

::Esitasin pildi :Pilt:Faasan2.jpg kustutamiseks. Sul on võimalik pildi arutelulehel selle kohta midagi arvata. Taivo 16. veebruar 2012, kell 23:28 (EET)
----
Milliseid keelevigu sa artiklist Gneiss leidsid? Siim 1. detsember 2010, kell 21:32 (EET)
----
Vabasse kasutusse antud looduspildid võiksid kohe Commonsisse lisada. Muidu tuleb need hiljem Commonsisse ümber tõsta ja siit kustutada. Ivo 31. detsember 2011, kell 15:53 (EET)
----
Palun ära tee ennatlikke parandusi ja tulevikuartikleid. Püüa tähele panna ka teiste arvamust. --Epp 25. märts 2014, kell 23:47 (EET)


Kasutaja arutelu:Cezar~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Cezar! Katsetamiseks on Vikipeedia:Liivakast, väljamõeldised võivad sinna jäädagi. --Metsavend 4. märts 2009, kell 15:51 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Cezar~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Ambla kihelkond

Praegu jääb mulje, et kihelkond hõlmas täielikult nende valdade alad. Tegelikkuses ju polnud nii.--WooteleF 4. märts 2009, kell 21:32 (UTC)
1516. aastal asutati kiriku juurde Liivimaa ordumeister Wolter von Plettenbergi korraldusel kirikumõis, pastoraat aga 1877. aastal.  -  mis jama see on? Üldse on suur osa tekstist kõrvaline.--WooteleF 16. august 2009, kell 19:07 (UTC)

Viide Koigi mõisale on vale.  See Koigi mõis, mis on fotol, on Peetri kihelkonna Koigi mõis. Ambla kihelkonna Koigi mõisa peahoone oli puidust ja on maha põlenud, paekivist kõrvalhooned lagunevad.

Parandasin.--WooteleF 20. mai 2011, kell 12:34 (EEST)


Arutelu:Jaan Kurn

Miks sa enda kirjutatud artiklile allikamalli lisasid? Kas sa kirjutasid artikli oma peast?--WooteleF 5. märts 2009, kell 15:40 (UTC)

Peast, kust siis veel.. ;) tegelikult ei olnud esialgu aega allikaid lisada. --kanakukk 13. märts 2009, kell 16:28 (UTC).

"Skandaaliga eesti kirjanduse tulnud Ralf Rond (Jaan Kurn) oli ametilt pedagoog. Ta õppis Tartu Õpetajate Seminaris, mis 1917. a. evakueeriti Lõuna-Venemaale, ning sai diplomi 1920. a. Hersoni Pedagoogikainstituudist. Seal oli üheks tema õpingukaaslaseks Johannes Schwalbe, kellega koos propageeriti Majakovski loomingut."  --kanakukk 13. märts 2009, kell 16:28 (UTC).
Kuulus arvatavasti 6. Viru hävituspataljoni: "Sortside saladused. IX, Virumaa kommunistid kutsetööl, part 1, pp. 11–12." --kanakukk 13. märts 2009, kell 16:33 (UTC).
----
Minu meelest kirjanduslik tegevus ei ole eraelu. Andres 13. november 2010, kell 18:22 (EET)


Arutelu:Sten A. Hankewitz

noorem vend[viide?] Gert D. Hankewitz - kui Gert on sündinud 1984 ja Sten 1979, siis on matemaatiliselt ebaloogiline, kui Gert on mingil moel hoopiski Steni vanem, mitte noorem vend. Eemaldasin ebakohase viitenõude. --kanakukk 6. märts 2009, kell 14:51 (UTC).
Mulle teadaolevatel andmetel 1970–2009 ühtegi meessoost Hankewitzi peale Gerdi ja Steni ei olegi. --kanakukk 6. märts 2009, kell 14:55 (UTC).

Tõendada tuleb seda, et nad üldse on vennad.

See ei loe, mis Sulle teada on, vaid see, mida saab avalike andmetega tõendada. Ja kas Heino Hankewitz ei ole meessoost? Andres 6. märts 2009, kell 17:21 (UTC)

: Jah, aga ta on sündinud varem kui 1970. --kanakukk 6. märts 2009, kell 18:05 (UTC). Aga ei ole ka 1940-1970 mulle teadaolevatel andmetel ühtegi Hankewitzi. Ning paistab, et vähemalt üks noor Hankewitz siiski on veel olemas: link --kanakukk 6. märts 2009, kell 18:05 (UTC).

:: See on ilmselt tema poeg Brett Johannes, keda artiklis mainitakse, kuigi paraku ilma viideteta. Nähtavasti tuleb viideteta asjad kustutada. Andres 6. märts 2009, kell 18:58 (UTC)
Kui EPL-is viimati ilmus tema artikkel, oli selle juures "vabakutseline ajakirjanik". See on minu meeles vastuolus määratlusega "endine ajakirjanik".
Kas saab lugeda tõendatuks, et tema ametlik nimi on Sten-Andreas Hankewitz?

Jah, link.

: See on võib-olla liiga pedantne, aga kuidas tõendada, et seal mainitud Sten-Andreas on identne siin mainitud Sten A-ga? Andres 6. märts 2009, kell 19:01 (UTC)
Ta on tegutsenud ka suhtekorralduse ja telefoniäri alal. Kuskilt hakkas mulle ka silma, et ta on lõpetanud Tartu Ülikooli eesti keele ja kirjanduse alal. Andres 6. märts 2009, kell 17:24 (UTC)

Soovimata olla õel ja tuhnida inimeste mustas pesus, leian ma siiski, et antud isiku puhul peaks kajastama ka tema kunagist tegevust Eesti Rahvusdemokraatliku Erakonna (mille deviisiks oli "valge inimese eest") loomisel ja juhtimisel, mis lennutas ta esmakordselt ajakirjaniku ametist. Natuke veebist otsides leiab selle kohta nii mõndagi. Mainin seda vaid põhjusel, et minu jaoks sai tema nimi tuntuks esmakordselt just selle poliitilise skandaali kaudu. Lugu on seda kurioossem, et tuhka pähe raputades on Hankewitz jõudnud juba mõne aasta eest teise äärmusesse. -- Toomas 6. märts 2009, kell 18:14 (UTC)

Jah, muidugi. Ka välislinkide all olevas intervjuus on sellest juttu. Andres 6. märts 2009, kell 19:01 (UTC)

link --kanakukk 6. märts 2009, kell 18:38 (UTC).

Blogi sissekanne vist ei ole piisavalt usaldusväärne allikas vendluse tõestamiseks, aga pakun ikkagi seda lehekülge siin. -- Toomas 6. märts 2009, kell 22:54 (UTC)
----
Äsja on kustutatud kolm välislinki. Küllap on parem need tagasi panna. Andres 13. august 2011, kell 01:04 (EEST)


Arutelu:Holokaust Pärnus

Holokaust Pärnus pole ju mõiste, mida peaks defineerima. Andres 6. märts 2009, kell 17:55 (UTC)

"Holokaust Pärnus olid inimsusevastased kuriteod" - minu arvates ei ole see sobiv väljendusviis eesti keeles. Eriti häirib Holokaust Pärnus olid.. kas see sõna mitte ei väljenda ainsust, teiseks see olid ei sobi mitte üheski vormis siia.. aga see on pelgalt minu subjektiivne mitte-keeleteadlase arvamus. --kanakukk 6. märts 2009, kell 17:56 (UTC).

Pigem võiks olla midagi, et artikkel Holokaust Pärnus käsitleb juutide tagakiusamist ... . --kanakukk 6. märts 2009, kell 17:58 (UTC).

Kas pdf-dokumendi viite lisaja ehk söandaks ka lisama lk, kus on kirjas, et Omakaitse mehed valvasid juute. --kanakukk 6. märts 2009, kell 18:11 (UTC).
----
Siin on vist toimetamata redaktsioon taastatud. Andres 30. aprill 2009, kell 06:16 (UTC)
----
Siin oli ikka täiesti suvalisi välislinke lisatud. Võtsin välja, samuti katkised. --Oop (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 21:47 (EEST)


Arutelu:Auguste Karoline

Auguste Friederike Luise von Württemberg -  See on saksakeelne nimi. Eesti keeles oleks ta Württembergi printsess, Auguste Friederike Luise vms.--WooteleF 7. märts 2009, kell 10:19 (UTC)
Kummast Paul Eberhardist siin räägitakse? --Epp 13. jaanuar 2011, kell 00:37 (EET)

Lugesin kaks korda läbi, ikka ei leidnud.  Mainitud on ka pastor Dahli, ainult perekonnanimega. Andres 13. jaanuar 2011, kell 01:21 (EET)

:Jutt on Paul Eberhard vanemast. Epiloogi all. Viu 13. jaanuar 2011, kell 01:28 (EET)
Kel piiga vastu huvi, siis Tolli lugu on kättesaadav ka Tallinna ülikooli raamatukogu Baltica saalist, mõned ürikud on Tartu ajalooarhiivis, kuid Toll on neid kasutanud ja midagi uut ei anna. Üldiselt ongi Tolli oma ainus kokkuvõtlik uurimus. Lisaks on temast kirjutatud ühes Aja Pulsi numbris. Kalev Kask.

Siin on artikli vanem versioon, mis oli kopipeist, ent oli lingistatud (http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Auguste_Karoline&oldid=3525890)--Bioneer1 (arutelu) 23. märts 2013, kell 11:34 (EET)


Arutelu:Charlotte koob võrku

Me ei saa filmi ja raamatut niiviisi eristada, et ühele paneme ingliskeelse, teisele eestikeelse pealkirja. Ka raamatul on ju sama algpealkiri. 2006. aasta animafilm on eesti keeles küll "Charlotte koob võrku". 1973. aasta filmi kohta kinnitust pole, aga minu meelest on see ainuvõimalik pealkiri. Sellepärast arvan, et pealkiri peaks olema "Charlotte keeb võrku (film 1973)". Andres 8. märts 2009, kell 08:38 (UTC)

Ega muidugi ei saa nii eristada. Lihtsalt leidsin, et sellise pealkirjaga raamat on ilmunud. Oletasin, et on võimalus, et filmidele pannakse teistsuguseid nimesid, mis on näiteks tuntud juba enne raamatu eesti keeles ilmumist. Igasugune filmindus on valdkond, millest püüan võimalikult kaugele hoida, aga anonüümne kasutaja on mind millegipärast oma sõbraks valinud. :-). --Epp 8. märts 2009, kell 12:58 (UTC)

: Saan aru. Aga igal juhul peaks keegi selle asja nüüd korda tegema. Andres 8. märts 2009, kell 13:25 (UTC)

Can someone please write the plot? Victorious fan 2011 8. oktoober 2011, kell 17:34 (EEST)
Why does my edit have a K behind it? And some of RedBot's edits? Does that mean something? 99.56.72.50 30. september 2012, kell 20:29 (EEST)

If it means it needs to be checked why would you need to check RedBot? 99.56.72.50 30. september 2012, kell 20:31 (EEST)

: It is not us. This comes from the developers in the centre. Andres (arutelu) 30. september 2012, kell 20:37 (EEST)

::Correction needed. For RedBot, there is not yet granted the bot status by the Estonian Wikipedia bureacrats. And the "K" means that this addition created by someone, need to be checking. If the user is the administrator in Estonian Wiki no "K" is added after his/her contribution (in general, the topic is related to patrol vandalism more effectively)--Bioneer1 (arutelu) 1. oktoober 2012, kell 22:05 (EEST)

: Being more precise, this is a locally set up abuse filter, a robust implementation of MediaWiki patrollted edits feature. The filter recognizes bots by their local bot flag which global bots like RedBot don't need. So there is no particular reason why RedBot edits need to be checked. 88.196.241.249 1. oktoober 2012, kell 23:16 (EEST)


Arutelu:Pantokraator (ansambel)

Pantokraator (ka Pantokrator) on ikkagi eelkõige kristlik, eriti õigeusu termin, Jeesuse Kristuse tiitel ning ikoonitüübi nimetus, millel on mitmeid sünonüüme ja tähendusnüansse. Arvan, et seda tuleks eelistada ning ansambli kohta kasutada pealkirja "Pantokraator (ansambel)". Andres 8. märts 2009, kell 07:57 (UTC)

1 või 2 a-ga? Pantokrator on Kristus Kõigevalitseja ja ka Rootsi ansambli nimi. 2 a-ga teisi konkurente ei ole. :en:Pantokrator. --Tiuks 8. märts 2009, kell 16:55 (UTC)

: Eestikeelse sõnana kirjutatakse see kahe a-ga. Andres 8. märts 2009, kell 16:56 (UTC)

:: Andrese sõnade kinnituseks: http://www.orthodox.ee/slovar.php?d=sl&sona_id=481 -- Toomas 8. märts 2009, kell 17:17 (UTC)

::: Teisaldan siis selle ansambliks. Muide Muusika TV-s on biograafia võetud Vikipeediast. Loodan, et selle kaudu ka toimetajaid juurde tuleb. --Tiuks 6. aprill 2009, kell 20:26 (UTC)

Välja:

*Aivar Otsing* Jäääär
*Andres Moro* Okey, Forest
*Erik Sakkov* Unita Rocks
*Henno Kelp* Hetero, House of Games, Terminaator, Maha, Lili, Hamoh, Die Pohh, Vinnie Puhh, Ka-Funky, Hot Rod, The Names
*Jaan Sööt* Jäääär, Jääboiler, Raadio Maria, L`Dorado, Tulli Lum, Lindpriid, Killep
*Kalle Vilpuu* Seitsmes Meel, Ultima Thule, House of Games, Tõnis Mägi & 777, Data, Magnetic Band, Saxxappeal Band
*Lauri Saatpalu* Folkmill, Beep Shop Boys, Dagö
*Mart Moldau* Beep Shop Boys
*Mait Karm* Ara Pacis, Raadio Maria, Folk Highlights Orchestra, Paraspunt, Propaan
*Peeter Jõgioja* Suveniir, FIX, Rosta Aknad, Ultima Thule, The Nationals, Heney B & T - Bones, Compromise Blue, Led R
*Roland Puusepp * Terminaator, Saxappeal Band, Ummamuudu, Easy Living, Suveniir, After All, Moon Principle Orchestra, Why Not, Groove Group, Division, C-7, Raba
*Romet Pott* Die Pohh, Super Slinky
*Taavi Langi * Brides in Bloom, Vanilla Ninja, Glive, Maarja, Vunkz, Spido
*Tõnu Raadik* Kratid, Kukerpillid, Reval Sunny Philharmonics
*Triinu Taul* Virre, Vinland, Tuulepill, Anu ja Triinu Taul
*Toomas Vabamäe* The Speculative Rock ’n Roll Band, Claymakers, C7, Albert’s
*Viktor Vassiljev* Fix, Rosta Aknad, Justament, Pilvepüüdjad, Kaabu, The Pickups, Volax
Need lisatakse vastavate isikute artiklitesse, mitte siia. --Tiuks 6. aprill 2009, kell 21:38 (UTC)
----
Priit Kärm on igalt poolt maha kraabitud. Kas see on õige, et ta ei kuulunud Pantokraatorisse? Taivo 31. august 2010, kell 20:32 (EEST)

Ansamblid, kus PANTOKRAATORi liikmed läbi aegade mänginud on:


Arutelu:Sõjategevus Eestis (1944)

See on halb pealkiri, mida kuidagi pole võimalik leida. Puuduvad ka lingid, välja arvatud NOSSER-i lehel. Andres 8. märts 2009, kell 08:12 (UTC)
Puudub ju leht Sõjategevus Eestis. Andres 8. märts 2009, kell 08:13 (UTC)
Mis võiks olla parem pealkiri? Teine Vabadussõda ilmselt võib tekitada probleeme, kuna ei ole ajaloolaste poolt üheselt kasutatud. Artiklis Sõjategevus Eestis tuleks, lähtuvalt pealkirjast, rääkida kas praegu Eestis toimuvast sõjategevusest või kõigist sõdadest Eesti ajaloos. Djreichsfuhrer 9. märts 2009, kell 14:54 (UTC)

Parem oleks kas või "Sõjategevus Eestis 1944", seega ilma sulgudeta.

Arvan, et Teine Vabadussõda oleks parem sellepärast, et ta on nimi. Kui seda nime mitte aktsepteerida, siis jääb küsitavaks eraldi artikli olemasolu üldse ning võiks piirduda artikliga Eesti Teises maailmasõjas. Andres 9. märts 2009, kell 22:28 (UTC)
Pealkiri on väga halb. Andres 3. november 2009, kell 13:54 (UTC)

Siin on avaldatud arvamust, nagu nõukogude ajal ilmunud kirjandus ei sobiks viitamiseks, kuna see olevat ebaneutraalne. Eestit ja eestlasi puudutavate teemade puhul on ju see hoopis vastupidi - just Eesti Vabariigi ajal ilmunud ja välis-Eesti teosed-artiklid on sellel teemal arusaadeavatel põhjustel alati ebaneutraalsed - kes see enda kohta ikka halba tahab kirjutada. Kas leidub mõni idioot, kes arvab, et näiteks Herbert Lindmäe "Suvesõda" või Mart Laari raamatud kujutavad sündmusi neutraalselt positsioonilt? Need on alati kirjutatud põhimõttel: kõik eestlaste kohta positiivne sisse, kõik negatiivne välja. Ja OK, hästi natuke on midagi negatiivset ka sisse pandud, mis on nagunii üldteada, et kogu jutt ei mõjuks täiesti ebausutavana. Seetõttu on need raamatud nii kallutatud, et kukuvad ümber. --82.131.107.187 31. märts 2009, kell 16:16 (UTC)
----
Kas Rebane ja Riipalu olid tollal ikkagi Eesti sõjaväelased?--WooteleF 19. mai 2009, kell 12:53 (UTC)
Ka siin peaksid olema siselingid. Andres 5. detsember 2010, kell 10:44 (EET)
----
Halb pealkiri. Andres 14. jaanuar 2012, kell 00:52 (EET)

"Teine vabadussõda" pole ajalookirjanduses üldlevinud nimi, pigem üksikute autorite poolt kasutatud. Samas olen nõus, et praegune pealkiri pole samuti kasutusel eraldi ajaloosündmusena. Olen selle poolt, et seda artiklit pole vaja ja selle asemel peaks arendama Narva lahing (1944), Tartu lahing (1944), Tallinna pealetungi ja Lääne-Eesti saarestiku vallutamine (1944) artikleid. Nagu näha, pole kahte viimast olemas ja siinseski artiklis sisuliselt kirjeldamata. --Erikupoeg 17. jaanuar 2012, kell 11:44 (EET)
Endiselt tuleb märkida, et pealkiri on halb.
Üksikasju ei tohi minu meelest eemaldada, kui neid mujale üle ei viida. Andres (arutelu) 30. juuli 2014, kell 01:20 (EEST)
----
Infokastis oli enne "Eesti langemine Nõukogude vägede kätte", nüüd vist "Eesti okupeerimine nõukogude vägede poolt". Minu meelest eelmine sõnastus on parem ja õigem. Ja "nõukogude" väikse tähega ei tohiks olla. Andres (arutelu) 19. oktoober 2013, kell 21:58 (EEST)

Kas sõnastus "langes vägede kätte" on siis õige? nõukogude väed olid ainult NSV Liidu poliitilise juhtkonna tööriist, mitte iseseisev faktor. nõukogude väed ei ole ka nende ametlik nimetus, nii et kui kasutada-siis ikka väikese tähega--NOSSER (arutelu) 30. juuli 2014, kell 11:48 (EEST)
----
Alajaotuses Lahingud Lääne-Eesti saartel on suunamine Pikemalt artiklis Muhu dessant, Muhu dessandi artikkel räägib aga hoopis Saksa vägede dessandist Muhu saarele 1941. aasta septembris. 88.196.28.229 22. september 2014, kell 12:50 (EEST)
----
Jaanuaris lõi Punaarmee Leningradi-Novgorodi pealetungioperatsioonil Leningradi blokaadirõnga läbimurdmisel, Leningradi rinne Saksa 18. armee Krasnoje Selo-Ropša pealetungioperatsioonis tagasi ja rinne jõudis Narva jõeni.

See lause on vigane. Lisaks on Leningradi rinne lingitud kui Leningradi blokaad. 88.196.28.229 25. september 2014, kell 16:47 (EEST)

: Palun paranda siis. Andres (arutelu) 25. september 2014, kell 18:05 (EEST)

::Tegin parandused. 88.196.28.229 7. november 2014, kell 17:23 (EET)

Kas :Krivasoo lahing (1944) ja Krivasoo kott on samased?
Esimesele viitavad
 181. Eesti julgestusgrupp  (← lingid | muuda)
 182. Eesti julgestusgrupp  (← lingid | muuda)
Teisele viitavad
 Väegrupp Nord  (← lingid | muuda)
 Sinimägede lahing  (← lingid | muuda)
 Narva lahing (1944)  (← lingid | muuda)
 Auvere lahing  (← lingid | muuda)
 Krivasoo  (← lingid | muuda)
 Krivasoo küla  (← lingid | muuda)
 Meriküla dessant  (← lingid | muuda)
 Sõjategevus Eestis (1944)  (← lingid | muuda)
 Jaanilinna sillapea  (← lingid | muuda)
suwa 26. november 2020, kell 10:47 (EET)


Arutelu:Eesti NSV ettevõtete loend

Aga kus on sovhoosid? Minu meelest on ka nende kohta oma loend. Andres 8. märts 2009, kell 09:17 (UTC)

ongi Eesti sovhooside loend ja Eesti kolhooside loend--Estopedist1 (arutelu) 8. november 2015, kell 17:06 (EET)
Seakasvatuse sovhoos ei ole ju tööstusettevõte. Andres 8. märts 2009, kell 09:18 (UTC)

Mis see "tööstusettevõte" siin tähendama peaks? See on ju ettevõtete loend--Estopedist1 (arutelu) 8. november 2015, kell 17:06 (EET)

Siin peaks olema nii varasemad kui ka hilisemad ametlikud nimekujud. Näiteks Tallinna Pooljuhttakistite Tehas oli selle nimega tuntud ainult kaheksa aastat (1958-1966), seejärel kandis aga oma hiilgeajal kakskümmend viis aastat (1966-1991) nime Hans Pöögelmanni nimeline Elektrotehnika Tehas. 90.190.71.25 22. juuli 2015, kell 14:49 (EEST)

Kas näiteks AS Tondi Elektroonika kuulub siia, Eesti NSV ettevõtete loendisse? 90.190.71.25 22. juuli 2015, kell 15:16 (EEST)

: Ainult juhul, kui tal nõukogude ajal see nimi oli.

:Siin võib küll mõlemad nimed fikseerida, aga nii siin kui artiklis võiks eelistada viimast nõukogudeaegset nime. Andres (arutelu) 22. juuli 2015, kell 16:31 (EEST)

On link Põllumajandusenergiale. Kas see oli nõukogudeaegne ettevõte? Veebist ei leia mainimisi--Estopedist1 (arutelu) 8. november 2015, kell 17:06 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti NSV ettevõtete loend


Arutelu:Tihhon Šišov

Mis siin vajab vikindamist?--[[Kasutaja:Mel|Mel]] 8. märts 2009, kell 15:39 (UTC)

Kui ta enam aseri klubis ei mängi, võiks kirjas olla, mis perioodil ta seal mängis. [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] ([[Kasutaja arutelu:Avjoska|arutelu]]) 31. detsember 2012, kell 14:52 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://sportnet.ee/artikkel/81679
** In Tihhon Šišov on 2013-06-24 13:49:17, Socket Error: 'No address associated with hostname'
** In Tihhon Šišov on 2013-07-07 04:13:27, Socket Error: 'No address associated with hostname'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:13 (EEST)


Arutelu:Rahvahääletus Rahvuskogu kokkukutsumiseks

* Välisminister J. Seljamaa raadiokõne. Uus Eesti, 26. jaanuar 1936, nr. 25, lk. 2. (Julius Seljamaa).
* Meie Vabadussõda pole veel lõppenud. Uus Eesti, 28. jaanuar 1936, nr. 27, lk. 5. (Karl Parts).
* Tervitatav üritus, mida tuleb toetada. Uus Eesti, 28. jaanuar 1936, nr. 27, lk. 7. (Peeter Tarvel).
* Rahvuskogu kokkukutsumine ja põhiseaduse parandamine on vajalik. Uus Eesti, 29. jaanuar 1936, nr. 28, lk. 2. (Otto Tief).
* Praegune põhiseadus mõjub laostavalt. Uus Eesti, 1. veebruar 1936, nr. 31, lk. 5. (Kaarel Liidak).
* Kirik pooldab Rahvuskogu. Uus Eesti, 7. veebruar 1936, nr. 37, lk. 2. (Hugo Bernhard Rahamägi)
* Miks kirjanikud ja kunstnikud on Rahvuskogu poolt. Uus Eesti, 14. veebruar 1936, nr. 44, lk. 3. (Eduard Hubel)
* Meie tugevus on meis enestes. Uus Eesti, 19. veebruar 1936, nr. 49, lk. 4. (Johan Kõpp)
* On neid veel palju? Uus Eesti, 19. veebruar 1936, nr. 489, lk. 5. (August Mälk)
* Admiral J. Pitka üleskutse poolt hääletamisele. Uus Eesti, 20. veebruar 1936, nr. 50, lk. 6. (Johan Pitka)
* Tartu ülikooli professor A. Piip rahvahääletuse välispoliitilisest tähendusest. Uus Eesti, 21. veebruar 1936, nr. 51, lk. 8. (Ants Piip)
* Eesti panga president ütleb: Kõik rahvahääletusele! Uus Eesti, 22. veebruar 1936, nr. 52, lk. 3. (Jüri Jaakson)
* See on Eesti saatus, mis langeb hääletamiskastidesse. Uus Eesti, 23. veebruar 1936, nr. 53, lk. 3. (Ants Oidermaa)

RT 1936, 3, 22.
Antud Riigivanema poolt dekreedina 8. jaanuaril 1936.
=== 1. peatükk. ===
=== Üldeeskiri. ===
§ 1. Käesolev seadus kohaldatakse Rahvuskogu kokkukutsumiseks Riigivanema poolt algatatud rahvahääletamise toimetamisele.
=== 2. peatükk. ===
=== Rahvahääletamise ringkonnad ja jaoskonnad. ===
§ 2. Rahvahääletamiseks moodustab Eesti neliteistkümmend valimisringkonda, mis häälte äraaandmiseks jagatakse jaoskondadesse.
Iseseisva valimisringkonna moodustavad:
1) Tallinna, Tartu ja Narva linnad nende administratiiv-piires;
2) iga maakond ühes selle administratiiv-piiridesse kuuluvate linnadega, välja arvatud linnad, mis moodustavad iseseisva valimisringkonna.
§ 3. Jaoskonnad määrab rahvahääletamise peakomitee nii, et ükski hääletaja ei asuks hääletamisruumist eemal võimalikult üle viie kilomeetri.
Kaitseväelased hääletavad koos kõigi teiste kodanikega; kui nad alaliselt elavad kaitseväeosadele määratud ruumes, siis vastava väeosa asukohale kõige lähemas jaoskonnas, vastasel korral aga oma elukoha asukoha jaoskonnas.
=== 3. peatükk. ===
=== Hääleõigus. ===
§ 4. Rahvahääletamisel on igal hääleõiguslikul kodanikul üks hääl.
§ 5. Hääleõigusest jäävad ilma kodanikud:
1) kes seadusjõusse astunud kohtuotsusega on mõistetud:
a) sunnitööle, ― kümne aasta jooksul pärast karistuse kandmise lõppu;
b) vangimajja üle ühe aasta ― viie aasta jooksul pärast karistuse kandmise lõppu;
2) kes seadusjõusse astunud kohtuotsusega mõistetud süüdi Kriminaalseadustiku § 98―105, 239, 240, 397―419, 487―493, § 540 esimeses ja kolmandas lõikes, § 542, 543―545, § 548 esimeses, kolmandas, neljandas ja kuuendas lõikes, § 549―556, § 557 esimeses, kolmandas ja viiendas lõikes, § 558―564, 573―580 ja 582 ettenähtud süütegudes ka sel juhul, kui karistus on määratud kergem käesoleva paragrahvi punkt esimeses tähendatud karistustest ― viie aasta jooksul pärast kohtuotsuse seadusjõusse astumist;
3) kellel puudub Riigikogu valimise, rahvahääletamise ja rahvaalgatamise seaduse (RT 5 ― 1934) § 4 järgi hääleõigus.
§ 6. Rahvahääletamisest ei võta osa kodanikud, kes on rahvahääletamise ajal vahistatud sellekohaste seaduste alusel.
=== 4. peatükk. ===
=== Rahvahääletamist toimetavad asutised. ===
§ 7. Rahvahääletamist toimetavad:
1) rahvahääletamise peakomitee;
2) ringkonnakomiteed;
3) jaoskonnakomisjonid.
§ 8. Rahvahääletamise peakomitee ülessandeks on:
1) rahvahääletamise üldise käigu järele valvamine ning selle hõlbustamiseks ja kiirendamiseks vastavate abinõude tarvitusele võtmine;
2) valvamine selle järele, et käesoleva seaduse § 18 ettenähtud hääleõiguslikkude kodanikkude nimekirjad oleksid korras;
3) juhatuskirjade andmine käesoleva seaduse seletamiseks rahvahääletamise asjus;
4) valvamine selle järele, et ringkonnakomiteed õigel ajal algaksid tegevust;
5) korralduste tegemine rahvahääletamisümbrikkude ja -sedelite, protokolli- ja nimeliste tunnistuste plankide ja muude vajalikude materjalide valmistamiseks ja nende edasitoimetamiseks ringkonnakomiteedele, jaoskonnakomisjonidele, linna-, alevi- ja vallavalitsustele ning vastavaile kaitseväeosadele;
6) korralduste tegemine rahvahääletamisele tuleva esitise tekst paljundamiseks ja edasitoimetamiseks ringkonnakomiteedele ja jaoskonnakomisjonidele ning linna-, alevi- ja vallavalitsustele ja vastavaile kaitseväeosadele;
7) rahvahääletamise tagajärgede lõplik kokkuvõtmine ning väljakuulutamine;
8) korralduste tegemine krediidi asjus, mis rahvahääletamise toimetamiseks määratud.
§ 9. Rahvahääletamise peakomiteel on õigus tema otsustamisele kuuluvate asjade lahendamiseks kuulata üle tunnistajaid, määrata eksperte ja nõuda teateid vastavailt asutustelt.
§ 10. Rahvahääletamise peakomitee koosneb:
Riigivanema poolt määratud esimehest;
Kohtuministrist abiesimehena;
Tallinna linnapeast;
Harju ajutise maavalitsuse esimehest;
ühest Kohtuministri poolt määratud liikmest;
ühest Siseministri poolt määratud liikmest.
Peakomitee on otsusevõimeline, kui ta istungist võtab osa peale esimehe või abiesimehe vähemalt kolm liiget.
Rahvahääletamise peakomitee asjaajamine toimub Riigikantselei kaudu.
§ 11. Ringkonnakomiteed on vähemalt kolmeliikmelised ja koosnevad rahvahääletamise peakomitee poolt määratud juhatajast, juhataja asetäitjast ning vähemalt ühest liikmest. Ringkonnakomiteede asukohad määrab rahvahääletamise peakomitee.
Ringkonnakomitee on otsusevõimeline, kui ta istungist võtab osa juhataja või ta asetäitja ja vähemalt kaks liiget.
§ 12. Ringkonnakomitee ülesandeks on:
1) jaoskonnakomisjonide koosseisu määramine ning valvamine selle järele, et nad õigel ajal algaksid tegevust;
2) linna-, alevi- ning vallavalitsuste korravastase tegevuse kohta antud kaebuste ja protestide läbivaatamine ning otsustamine;
3) abinõude tarvitusele võtmine, et kodanikud saaksid tutvuda rahvahääletamisele tuleva esitisega;
4) ringkonna piires käesoleva seaduse § 18 tähendatud hääleõiguslikkude kodanikkude nimekirjadesse võetud kodanikkude arvu teatamine rahvahääletamise peakomiteele;
5) ringkonna piires rahvahääletamisel antud häälte arvu kokkuvõtmine;
6) rahvahääletamise materjalide edasisaatmine rahvahääletamise peakomiteele.
§ 13. Jaoskonnakomisjoni ülesandeks on:
1) hääletamissedelite vastuvõtmine ja esialgne ülelugemine oma jaoskonnas;
2) maksvusetuks tunnustatud hääletamissedelite arvu kindlakstegemine ühes maksvusetuks tunnustamise põhjuste tähendamisega;
3) kõige ülelugemisel ja kokkuvõtmisel saadud andmete viivitamata edasitoimetamine oma ringkonnakomiteele.
Jaoskonnakomisjoni istungid on otsusevõimelised, kui koos vähemalt kaks liiget, nende hulgas juhataja või sekretär.
§ 15. Kohalikud valitsus- ja omavalitsusasutused peavad olema abiks ringkonnakomiteedele ja jaos-konnakomisjonidele seadusega viimastele pandud kohuste täitmisel.
§ 16. Igasugused aktid ja paberid, mis koostatakse rahvahääletamise asjus, olgu need valitsus- või omavalitsusasutustele või ametnikkudele antavad või nende asutuste või ametnikkude poolt väljaantavad, on vabad tempelmaksust ja kantseleilõivust.
=== 5. peatükk. ===
=== Hääleõiguslikkude kodanikkude nimekirjad. ===
§ 17. Hääleõiguslikkude kodanikkude nimekirjadeks tarvitatakse Riigikogu valimise, rahvahääletamise ja rahvaalgatamise toimetamiseks linna-, alevi- ja vallavalitsuste ning kaitseväeosade poolt peetavaid alalisi hääleõiguslikkude kodanikkude nimekirju, mis täiendatakse ja parandatakse rahvahääletamise peakomitee poolt määratud tähtajaks.
§ 18. Alalistesse hääleõiguslikkude kodanikkude nimekirjadesse kantakse need kodanikud, kes nimekirjade täiendamise ja parandamise ajaks asunud elama vastavasse hääletamisjaoskonda, paigutatud vastavasse kaitseväeossa või saanud hääleõiguslikuks.
Alalistest nimekirjadest kustutatakse kodanikud, kes lahkunud nimekirjade täiendamise ja parandamise ajaks hääletamisjaoskonnast või vastavast kaitseväeosast või kaotanud hääleõiguse.
Keegi ei või olla nimekirjas rohkem kui ühes jaoskonnas.
§ 19. Nimekirja tähendatakse hääleõigusliku kodaniku perekonnanimi ja nimi, vanus ja elukoht. Nimekiri koostatakse tähestiku järjekorras perekonnanime järgi.
§ 20. Nimekirjad pannakse välja järgmisel päeval pärast nende parandamise ja täiendamise tähtaja lõppu linna-, alevi- või vallavalitsuse või vastava kaitseväeosa staabi ruumes üldiseks järelevaatamiseks.
§ 21. Iga hääleõiguslik kodanik võib esitada kaebusi nimekirjas leiduvate eksimuste ja puuduste kohta nimekirja koostavale asutusele. Viimane on kohustatud kaebused läbi vaatama seitsme päeva jooksul ja need rahuldama, kui need põhjendatud, vastasel korral aga ühes oma seletusega saatma ringkonnakomiteele, kes hiljemalt seitsme päeva jooksul teeb lõpliku otsuse.
§ 22. Iga hääleõiguslik kodanik, kel õigus nimekirjas olla, kuid sealt jäetud välja, on õigustatud igal ajal nõudma nimekirja koostavalt asutuselt enda viivitamata võtmist nimekirja. Hääleõigus tuleb sellisel korral tõestada dokumendiga.
Õigus nõuda rahvahääletamise ajaks nimekirja võtmist lõpeb kaks päeva enne rahvahääletamise esimest päeva.
=== 6. peatükk. ===
=== Rahvahääletamise toimetamine. ===
§ 23. Rahvahääletamisele tuleva esildise tekst avaldatakse ühes Riigivanema otsusega teksti rahvahääletamisele panemise kohta ning rahvahääletamise aja äratähendamisega Riigi Teatajas hiljemalt kolmkümmend päeva enne hääletamise esimest päeva.
Rahvahääletamisele tuleva esildise ametliku teksti saadab rahvahääletamise peakomitee linna-, alevi- ja vallavalitsustele ning vastavaile kaitseväeosadele, kes teksti hiljemalt kakskümmend päeva enne esimest hääletamise päeva asetavad oma ruumi üldiseks nägemiseks.
§ 24. Rahvahääletamine toimub hääletamissedelite isikliku äraandmise teel hääleõiguslikkude kodanikkude poolt, kes võetud alalistesse hääleõiguslikkude kodanikkude nimekirjadesse (§ 17).
§ 25. Õigus hääletada on hääleõiguslikul kodanikul ainult selles hääletamisjaoskonnas, kus ta on võetud hääleõiguslikkude kodanikkude nimekirja.
Mõjuvail põhjusil võib hääleõiguslik kodanik hääletada ka mujal sama ringkonna jaoskonnas. Sellekohase märkuse, et kodanikul on õigus hääletada igas sama ringkonna jaoskonnas omal valikul, teeb kodaniku nimelisele tunnistusele see linna-, alevi- või vallavalitsus või vastava kaitseväeosa, rahvahääletamise ajal aga jaoskonnakomisjon eeltähendatud asutuse teadaandel.
§ 26. Hääletamissedelid peavad olema välise kuju poolest ühesarnased. Hääletamissedelite kuju määrab rahvahääletamise peakomitee. Eraviisil valmistatud sedeleid ei või tarvitada rahvahääletamisel.
§ 27. Hääletamissedelid sisaldavad rahvahääletamisele tuleva esildise teksti ning selle all kaks ruudukest sõnadega “poolt” ja “vastu”. Kriipsutades alla sõna “poolt”, tähendab hääletaja, et ta on rahvahääletamisel oleva esildise poolt, kriipsutades alla sõna “vastu”, tähendab hääletaja, et ta esildise tagasilükkamise poolt.
§ 28. Ümbrikud peavad olema ühesugused, läbipaistmatud ja ilma mingi märkuseta ning märgitud rahvahääletamise peakomitee templiga.
§ 29. Hääletamissedelid ja -ümbrikud valmistatakse aegsasti rahvahääletamise peakomitee korraldusel.
§ 30. Hääletamisssedelite arvu määramisel võetakse aluseks ringkonna hääleõiguslikkude kodanikkude arv. Viimaste nimekirju koostavad asutised teatavad nende poolt nimekirja võetud kodanikkude arvu hiljemalt kolmkümmend viis päeva enne rahvahääletamise esimest päeva ringkonnakomiteele, kes teatab rahvahääletamise peakomiteele ringkonna hääleõiguslikkude kodanikkude arvu hiljemalt kolme päeva jooksul.
§ 31. Nimeliste tunnistuste plangid ja hääletamissedelid saadetakse rahvahääletamise peakomitee korraldusel vastavaile linna-, alevi- ja vallavalitsustele ning kaitseväeosadele, kes valmistavad kõigi hääleõiguslikkude kodanikkude tarvis nimelised tunnistused.
Neile tunnistustele märgitakse kodaniku perekonnanimi ja nimi, elukoht, valimisjaoskond ja number, mille all kodanik seisab nimekirjas, samuti valimise või hääletamise aeg ja koht.
Ümbrikud, protokollide plangid ja muud tarvilikud hääletamismaterjalid saadetakse rahvahääletamise peakomitee korraldusel vastavaile linna-, alevi- ja vallavalitsustele edasitoimetamiseks jaoskonnakomisjonidele.
§ 32. Linna-, alevi- ja vallavalitsused ning vastavad kaitseväeosad saadavad mitte hiljem kui kolm päeva enne esimest hääletamise päeva igale nende poolt koostatud hääleõiguslikkude kodanikkude nimekirjas olevale kodanikule kätte eelmises paragrahvis nimetatud nimelised tunnistused ühes hääletamissedelitega.
Kodanikkudele, kel õigus saada nimelisi tunnistusi ja hääletamissedeleid, kes aga neid ei ole saanud, antakse need linna-, alevi- ja vallavalitsusest ning vastavast kaitseväeosast enne esimest hääletamispäeva. Hääletamissedelid on saada jaoskonnakomisjonist hääletamise ajal.
§ 33. Linna-, alevi- ja vallavalitsused valmistavad hääletamissedelite sisselaskmise jaoks ühe avausega kastid ja annavad need jaoskonnakomisjonidele tarvitada.
§ 34. Linna-, alevi -ja vallavalitsused annavad jaoskonnakomisjonidele igas jaoskonnas tarvitada sellekohased ruumid.
Igas säärases ruumis korraldatakse hääletamise saladuse kindlustamiseks üks või mitu eraldatud kohta, kus hääletaja teiste kodanikkude juuresolekuta võib panna ümbrikku oma hääletamissedeli.
§ 35. Jaoskonnakomisjoni istungid on avalikud. Häälte andmiseks määratud päeval kuulutab komisjoni juhataja komisjoni istungi avatuks ta liikmete ja selleks ajaks kokkutulnud kodanikkude juuresolekul. Juhataja vaatab järele, et hääletamiskastid oleksid terved ja tühjad ning et nad kõik oleksid ühe avausega, paneb kastid pitseriga kinni ja kutsub kodanikke hääli andma. Kogu hääletamise ajal on tarvilik, et komisjoni istungist võtaks osa vähemalt kaks liiget.
§ 36. Hääletamisruumes toimetatakse ainult hääletamist. Üleskutsete väljapanemine, lendlehtede ja kuulutuste jagamine, sedelite levitamine, kõnede pidamine ja üldse igasugune hääletamiseelne kihutustöö on keelatud niihästi neis majades, kus toimetatakse hääletamist, kui ka neisse majadesse viivail treppidel, läbikäikudel ja koridorides ning nende välistel sissekäigukohtadel.
Jaoskonnakomisjoni juhataja valvab selle järele, et hääletamisruumes kogu hääletamise ajal hoitaks täielik kord, ja kõrvaldab viivitamata selle rikkujad.
§ 37. Hääletamisruumesse ei lasta:
1) relvastatud isikuid;
2) joobnuid.
§ 38. Juhatajal on tarbekorral õigus nõuda sellekohastelt kodanlikkudelt ja kaitseväelistelt võimudelt politseiametnikkude või kaitseväeosade kohalesaatmist. Tähendatud politseiametnikud või kaitseväeosad on tegevad ainult komisjoni juhataja korraldusel.
§ 39. Korrarikkumiste puhul või juhul, kui ei painduta komisjoni või selle juhataja määruste alla, võib komisjoni juhataja hääletamisruumesse sisse tuua politseiametnikke või kaitseväeosasid.
Hääletamisruumesse ei või juhataja nõudmiseta tuua ühtki relvastatud võimu.
§ 40. Hääletamine algab Riigivanema poolt määratud ajal (§ 23) ja toimub kolme päeva jooksul, mille esimeseks päevaks on kas pühapäev, riiklik püha või puhkepäev.
Jaoskonnakomisjonid peavad olema avatud sedelite vastuvõtmiseks kahel esimesel päeval kella 9-st hommikul kuni kella 9-ni õhtul, kolmandal päeval kella 9-st hommikul kuni kella 4-ni päeval.
§ 41. Kodaniku ilmumise kohta tehakse hääleõiguslikkude kodanikkude nimekirja märkus ja antakse temale tembeldatud ümbrik. Kahtluse korral on komisjonil õigus nõuda enne ümbriku andmist hääleõi-guslikult kodanikult isikutõestust.
Käesoleva seaduse § 17 ettenähtud hääleõiguslikkude kodanikkude nimekirjad on valimiste ja rahvahääletamise päevadel jaoskonnakomisjonide tarvitada.
§ 42. Pärast ümbriku saamist läheb hääleõiguslik kodanik eraldatud kohta, kus ta paneb hääletamissedeli ümbrikku. Tagasi tulles annab ta ümbriku kinnikleebitult jaoskonnakomisjoni liikmele, kes laseb selle tema nähes kasti.
§ 43. Esimesel ja teisel päeval suletakse hääletamisruumide uksed õhtul kell 9; pärast seda võetakse vastu sedelid ainult neilt kodanikkudelt, kes ilmunud hääletamisruumesse enne tähendatud aega. Kui sedelite äraandmine lõppenud, kuulutab juhataja sedelite vastuvõtmise seks päevaks lõpetatuks ja pitseerib kastide avaused kinni. Pärast seda lahkuvad koosolijad ruumist, kus hääletamine toimus, ja see ruum pannakse juhataja korraldusel pitseriga kinni kuni järgmise päevani ning asetatakse ustele vahid.
§ 44. Kolmandal päeval lõpetatakse kodanikkude sisselaskmine hääletamisruumesse kell 4 pärast lõunat hääletamisruumide uste sulgemisega; pärast seda võetakse vastu sedelid ainult neilt kodanikkudelt, kes ilmunud hääletamisruumesse enne tähendatud aega. Kui sedelite vastuvõtmine ka neilt kodanikkudelt lõppenud, kuulutab juhataja hääletamise lõppenuks ning tema korraldusel avatakse hääletamisruumide uksed uuesti.
Selle järele loeb komisjon ümbrikud üle, jättes need avamata. Kui ümbrikkude arv ei ühtu kodanikkude arvuga, kelle ilmumiste kohta tehtud märkus hääleõiguslikkude kodanikkude nimekirjas, tehakse protokolli sellekohane märkus. Pärast seda avatakse ümbrikud ning asutakse nende andmete kindlakstegemisele, mille märkimised komisjoni protokollis on nõutavad § 47 põhjal.
§ 45. Maksvusetuks tunnustatakse hääletamissedelid:
1) mis ei vasta § 26 nõuetele;
2) millele kodanik kirjutanud alla või milles leidub otseseid tunnuseid, mille järgi võib otsustada, kes hääletaja olnud;
3) mida pandud ümbrikku ühest rohkemal arvul, kui nende sisu ei ole sama; kui nende sisu on sama, loetakse maksvaks ainult üks neist.
§ 46. Hääletamissedelite maksvuse küsimuse otsustab kahtluse korral jaoskonnakomisjon häälteenamusega. Häälte poolnemisel otsustab juhataja hääl.
§ 47. Kõige selle kohta, mis jaoskonnakomisjonis istungi avamisest kuni lõpuni toimub, koostatakse protokoll, kuhu tähendatakse eraldi kõik juhataja korraldused, komisjoni otsused kui ka teadaanded, mis tehtud komisjoni ruumes kodanikkude poolt, samuti ka kodanikkude nimed, kes hääletasid jaoskonnas käesoleva seaduse § 25 teises lõikes ettenähtud nimeliste tunnistuste põhjal. Edasi tähendatakse protokolli:
a) ”poolt” ja “vastu” allakriipsutatud sedelite arv;
b) maksvusetuks tunnustatud sedelite arv ühes maksvusetuks tunnustamise põhjuste märkimisega.
Protokollile kirjutavad alla juhataja, komisjoni liikmed ja kõik koosolijad, kes seda soovivad.
§ 48. Jaoskonnakomisjoni protokoll saadetakse viivitamata ringkonnakomiteele. Protokollile lisandatakse eraldi pakkides:
1) komisjonis maksvaks tunnustatud hääletamissedelid;
2) need komisjonis maksvaks tunnustatud sedelid, mille maksvuse vastu mõni komisjoni liige oli vaielnud ja
3) sedelid, mis komisjon ta üksikute liikmete arvamuse vastu tunnustanud maksvusetuks;
4) komisjonis ühel häälel maksvusetuks tunnustatud hääled.
§ 49. Ringkonnakomitee määrab jaoskonnakomisjoni protokollide ja neile lisandatud sedelite läbivaatamise järele lõplikult iga jaoskonna, samuti kogu ringkonna kohta:
a) maksvate sedelite üldarvu;
b) poolt antud sedelite arvu;
c) vastu antud sedelite arvu.
§ 50. Ringkonnakomitee istungite protokoll, mille komitee liikmed oma allkirjadega kinnitavad, saadetakse ühes jaoskonnakomisjoni protokolliga ja kõigi hääletamissedelitega rahvahääletamise peakomiteele, kusjuures eraldi pakkidena lisandatakse käesoleva seaduse § 48 p. 2–4 tähendatud sedelid.
=== 7. peatükk. ===
=== Rahvahääletamise tagajärgede kokkuvõtmine. ===
§ 51. Rahvahääletamise peakomitee teeb üldkokkuvõtted üle riigi ringkonnakomiteede istungite protokollide põhjal rahvahääletamisel antud poolt ja vastu sedelite arvu kohta.
§ 52. Riigivanema esildis, mis pannakse rahvahääletamisele, loetakse rahva poolt vastuvõetuks, kui esildise poolt on sellest rahvahääletamisest osavõtjate enamus.
§ 53. Rahvahääletamise peakomitee kuulutab rahvahääletamise tagajärgedest Riigi Teatajas, millise kuulutuse avaldamisega lõpevad peakomitee volitused.
=== 8. peatükk. ===
=== Rahvahääletamise kulud. ===
§ 54. Hääleõiguslikkude kodanikkude nimekirjade pidamise, samuti nimeliste tunnistuste valmistamise ning hääletamissedelite saatmise kulud kannavad vastavad linna-, alevi- ja vallavalitsused ning kaitseväeosad.
§ 55. Rahvahääletamise peakomitee, ringkonnakomiteede ja jaoskonnakomisjonide asjaajamise kuludeks antakse erisummad riigi eelarves rahvahääletamiseks määratud krediitide alusel.
§ 56. Jaoskonnakomisjonidele tarvitamiseks antavate ruumide kütmise ja valgustamise kulud kannavad vastavad linna-, alevi- ja vallavalitsused.
=== 9. peatükk. ===
=== Süüteod rahvahääletamise vastu. ===
§ 57. Süüdlast avalikult ülespandud rahvahääletamise teadaannete või rahvahääletamisele tuleva esildise teksti omavolilises mahavõtmises, katkirebimises, kinnikatmises või muutmises karistatakse:
arestiga mitte üle kuue kuu või rahatrahviga mitte üle viiesaja krooni.
§ 58. Süüdlast hääleõigusliku kodaniku rahvahääletamise õiguse vaba teostamise takistamises vägivallaga isiku kallal, karistatava ähvardusega, võimu kuritarvitusega või majandusliku surve kaudu, karistatakse:
vangimajaga mitte üle kolme aasta.
Katse on karistatav.
§ 59. Süüdlast pettuse abil hääleõigusliku kodaniku kallutamises rahvahääletamisel hääletama oma õige tahtmise vastu või tühiselt, karistatakse:
vangimajaga mitte üle ühe aasta.
§ 60. Süüdlast hääleõiguslikule kodanikule või ta perekonnaliikmele ainelise või isikliku kasu pakkumises, lubamises või andmises mõju avaldamiseks rahvahääletamisest keeldumiseks või neist osavõtmiseks teataval viisil, karistatakse:
vangimajaga mitte üle ühe aasta.
Sama karistuse alla langeb süüdlane käesolevas paragrahvis tähendatud kasu vastuvõtmises, kui ta on hääleõiguslik kodanik.
§ 61. Süüdlast rahvahääletamise seaduspärase kihutustöö takistamises vägivallaga isiku kallal, karistatava ähvardusega, võimu kuritarvitusega või majandusliku surve kaudu, karistatakse:
vangimajaga mitte üle ühe aasta.
§ 62. Süüdlast rahvahääletamise korraldamise või läbiviimise takistamises vägivallaga isiku kallal, karis-tatava ähvardusega või võimu kuritarvitusega, karistatakse:
vangimajaga mitte üle kolme aasta.
Kui sama tegu saadeti korda mitme relvastatud isiku poolt, karistatakse süüdlast:
sunnitööga mitte üle kuue aasta.
§ 63. Süüdlast korduvalt või valenime all rahvahääletamisest osavõtmises või muul viisil rahvahääletamise moonutamises, karistatakse:
vangimajaga mitte üle ühe aasta.
§ 64. Paragrahvis 57–63 ettenähtud süütegude kohta kohaldatakse Kriminaalseadustiku üldosa.
§ 65. Paragrahvis 57, 59, 60, 61 ja 63 ettenähtud süüteod alluvad jaoskonnakohtunikule, § 58 ja 62 ettenähtud süüteod aga ringkonnakohtule.
II.
Käesolev seadus hakkab maksma avaldamisega.
Tallinnas, 8. jaanuaril 1936.
K. Päts
Peaminister
Riigivanema ülesannetes.
Joh. Müller
Kohtuminister.
--Kaali 4. september 2010, kell 12:38 (EEST)

Rahvuskogu kokkukutsumiseks rahvahääletamise seadus.

'''Rahvahääletamise ringkonnad ja jaoskonnad.'''

Siinne Jaan Saul ei saanud olla näitleja Jaan Saul. Amherst99 2. oktoober 2010, kell 19:20 (EEST)

See on nüüd korras. Niisugustel juhtumitel tuleb tegutseda. Andres 3. oktoober 2010, kell 00:16 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mazz~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mazz! Andres 9. märts 2009, kell 22:22 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mazz~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Friedebert Tuglas

Link läheb Tarapita rühmitusele, aga on ju mõeldud mingit väljaannet. Andres 10. märts 2009, kell 07:12 (UTC)
Artiklit õigupoolest ei ole, on artikli kavand. --Vikker 18. mai 2009, kell 09:19 (UTC)

kui keegi märkab midagi, mille võiks korda teha siis võiks ta võimalusel võtta endale moraalse kohustuse see asi ise oma ajavarust lähtudes võimalust mööda kiiresti korda teha.--WooteleF 18. mai 2009, kell 09:27 (UTC)
Milline vaimustav märkus. Küll tehakse. Ei ole võimalik kõike kohe teha. --Vikker 18. mai 2009, kell 10:11 (UTC)
"kirjanikkude ühing" oli "Tarapita" rühmituse tolleaegne nimetus. --Vikker 18. mai 2009, kell 10:58 (UTC)

Palun viita. Ma ei leidnud sellele kinnitust. Kas see ei võinud olla "Tarapita, Kirjanikkude Ühing"? Andres 18. mai 2009, kell 11:10 (UTC)
Seda peab kirjandusloost vaatama. Ajakirja on Eesti Ajalooarhiivis ja Rahvusraamatukogus, seal on küll märgitud "kirjanikkude ühing".--Vikker 18. mai 2009, kell 11:13 (UTC)

Vaatasin ESTER-i sissekandeid, seal on märgitud väljaandjaks "Tarapita, Kirjanikkude Ühing" ning on öeldud, et see on Kirjanikkude Ühingu (või kirjanikkude ühingu) "Tarapita" häälekandja. Andres 18. mai 2009, kell 11:25 (UTC)
--Vikker 18. mai 2009, kell 11:32 (UTC)
Vaata seda ka: http://ester.nlib.ee/search~S1*est?/dtarapita/dtarapita/1%2C1%2C3%2CB/frameset&FF=dtarapita+kirjanduslik+rw~dhmitus&3%2C%2C3

Mina loen siit välja, et ühingu nimi oli Tarapita. Ka Siurut nimetati kirjanikkude ühinguks. Andres 18. mai 2009, kell 11:35 (UTC)
Kui nii peeneks minna, siis peab juba vaatama akadeemilisest kirjandusloost. --Vikker 18. mai 2009, kell 11:33
(UTC)

Muidugi. Mul pole seda käepärast. Andres 18. mai 2009, kell 11:35 (UTC)
1."Eesti kirjanduse ajalugu", IV kd. (Aastad 1917-1929) Tallinn, Eesti Raamat 1981 lk. 39-43 (alapeatükk "Murrang" ja "Tarapita") sellise probleemi lahenduseks midagi ei paku, vastav bibliograafia ka mitte. Võib-olla leiduks algne nimetus rühmituse "Tarapita" manifestis, mille koostas J. Semper - siis peaks tolle teksti välja otsima.
2. Mis puutub Rahvusraamatukogu sissekannetesse, siis peab arvestama, et seal on töötanud ja töötavad erinevad inimesed, kes on teinud sissekandeid eri aegadel ja võib-olla lähtunud ka veidi erinevatest põhimõtetest ning allikatest. Olen avastanud nende sisekannetes mitmel pool lünki ja vigu, olen vahel pidanud seda neile teatama ning Rahvusraamatukogu on oma vigu ka tunnistanud. Võib-olla on sissekande tegija lähtunud lihtsalt oma maitsest, see võib ka olla.
3. Mulle tundub, et sellest asjast ei ole vaja probleemi teha. Kui seda nimetust (kirjanikkude ühing Tarapita või Tarapita, Kirjanikkude Ühing) akadeemilises kirjandusloos nii tähtsaks ei peeta, et seda üldse kasutada, siis ei saa see olla oluline probleem. Kui aga midagi leian, panen sisse. --Vikker 18. mai 2009, kell 11:58 (UTC)
Hm. Ma lugesin su teksti uuesti üle ja ei saa enam päris aru, milles Sa probleemi näed. Oli kirjanikkude ühing "Tarapita" ja oli ajakiri Tarapita. --Vikker 18. mai 2009, kell 12:00 (UTC)
Aa. See on päris omapärane situatsioon. Ma ei väljendunud algul päris hästi (minu väljend: kirjanikkude ühing" oli "Tarapita" rühmituse tolleaegne nimetus), Sa lugesid sealt midagi välja, et rühmitus oli "Tarapita, Kirjanikkude Ühing". Seda ma muidugi öelda ei tahtnud. Ma katsusin lihtsalt juhtida tähelepanu, et olen väikeses täienduses kasutanud omaaegset vormi kirjanikkude ühing ja see võiks jääda ning võiks seda mitte parandada kirjanike ühinguks. Oeh. Eks oleksin pidanud täpsemalt väljenduma.
--Vikker 18. mai 2009, kell 12:10 (UTC)

Jah, ma sain valesti aru. Ma ei pannud tähele, et Sul on "nimetus", mitte "nimi". Minu meelest ei ole tolleaegse keele kasutamine selles kontekstis kohustuslik, kuid nähtavasti eelistatav niivõrd, kui see praeguse keelega vastuolus pole.  Andres 18. mai 2009, kell 13:24 (UTC)
Kas Tuglas lõpetas Treffneri gümnaasiumi? Kui ei, siis ei ole ta vilistlane.

Minu meelest ei ole erakonna sait sobiv allikas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 22. november 2014, kell 12:34 (EET)

Küllap ta oli ka TA liige? Olen kuulnud sel ajal elanud inimeselt (üks põhjusi, miks ta Naanist lugu pidas), et Tuglas elas aastaid ainuüksi mingist TA toetusest. Kas on allikaid? Miacek (arutelu) 22. mai 2018, kell 19:31 (EEST)
----
Tekst on tugevalt hinnanguline ühegi viiteta. Ma ei vaidle tingimata hinnangute vastu ("meisterlik" tõlge, "tõlkekunsti tipp", "mõistlikud" normid - muide, millised siis ikkagi?), kuid need peaks olema esitatud selge autorsuse ja allikaviitega, mitte Vikipeedia seisukohana. --Ehitaja (arutelu) 8. september 2020, kell 16:51 (EEST)

Tuglas oli Suitsu kõrval Noor-Eesti hing algusest lõpuni (1905–1915). Ta oli rühmituse väljapaistvaim proosaautor ja mõjukaim kriitik. Kuid juba sellal ilmnes ka, et ta on erakordselt sobiv kirjanduselu võtmeisikuks.
See oli lõppematu hulk tööd. Aga Tuglas oli väsimatu ja ülimalt korrektne.
Erakordselt tugev ja pikaaegne oli Tuglase kui kirjanduse hindaja mõju. 1950. aastate alguses stalinistlikus kultuurigenotsiidis eemaldati ta avalikust elust ja keelustati tema teosed, mis oli küll ränk ülekohus, ent pikendas lõppkokkuvõttes tema kontseptsioonide valitsusaega. Tuglase normid ja kriteeriumid olid mõistlikud, nende taastamisega võitis kirjanduselu palju. 1960. aastaist peale teisenes kirjandus radikaalselt ega mahtunud enam tema esteetika raamidesse. Mõistagi polnud Tuglase süü, et osa literaatidest neisse raamidesse tardus.
 Tema eestindatud Aleksis Kivi "Seitse venda" on meie tõlkekunsti tippe.
Kirjandusteadlasena on Friedebert Tuglas väitnud, et tema suur mõjutaja oli Taani ametivend Georg Brandes. Tuglase loomingus on omapäraselt ühendatud realistlik ja romantiline elutunnetus ning kujutuslaad. Teda peetakse eestikeelse klassikalise novelli loojaks. WikedKentaur (arutelu) 24. aprill 2021, kell 15:23 (EEST)


Arutelu:Galilei teisendus

Selle nimi on mitmuses: Galilei teisendused. Ka see on oluline, et tegu on teineteise suhtes ühtlaselt ja sirgjooneliselt liikuvate taustsüsteemidega. Andres 10. märts 2009, kell 08:48 (UTC)
Sama käib Lorentzi teisenduste kohta. Traditsiooniline nimi on mitmuses. Millegi pärast ei saa redigeerida Arutelu:Lorentzi teisendused. Andres 10. märts 2009, kell 08:52 (UTC)
Artikkel Teisendus ei ava, mida siin teisenduse all mõeldakse. Eks ole Galilei teisendused moodustavad ühe teisenduse. Andres 10. märts 2009, kell 08:55 (UTC)
Kui tänapäeva kirjanduses on hakatud nimetama Galilei teisenduseks, siis ma pole pealkirja muutmise vastu. Andres 10. märts 2009, kell 09:02 (UTC)

Üldjuhul räägitakse kirjanduses siiski mõnest konkreetsest Galilei teisendusest. --Hardi 10. märts 2009, kell 13:21 (UTC)

: Asi on selles, et ühte konkreetset teisendust nimetataksegi traditsiooniliselt mitmuslikult.  See tuleb sellest, et iga koordinaadi teisendust vaadeldakse eraldi. Niipalju kui mina aru saan, ei mõelda sel juhul teisenduse all mitte ruumi (aegruumi) teisendust, vaid koordinaadi teisendust (muutuja vahetust või midagi taolist). Andres 10. märts 2009, kell 13:39 (UTC)

:: Ei. Midagi traditsioonilist su käsituses pole. --Hardi 10. märts 2009, kell 13:42 (UTC)

::: Galilei teisendust võib defineerida puhtmatemaatiliselt nagu allpool on tehtud, kuid Newtoni mehaanikas ei  teki Galilei teisendusi mis tahes kahe vaatleja puhul, vaid nad peavad teineteise suhtes liikuma ühtlaselt ja sirgjooneliselt.

::: Mis on see "minu käsitus"? Andres 10. märts 2009, kell 14:03 (UTC)
Viited mitmuslikule nimetusele:  (pdf, lk 5: "Võrrandeid, mis seovad punktmassi koordinaate kahes, teineteise suhtes ühtlaselt ja sirgjooneliselt liikuvas taustsüsteemis, nimetatakse Galilei teisendusteks.  ("Üleminekuteisendust, mille suhtes võrrandite kujud jäävad samaks, nimetatakse Galilei teisendusteks.") Andres 10. märts 2009, kell 16:14 (UTC)
Praegusel kujul ei ole see artikkel koherentne. Esimene ja teine lõik ei põkku omavahel.  Andres 10. märts 2009, kell 16:23 (UTC)

Tõesti, kui on olemas ainsus, saab rääkida ka mitmusest. Kõik on korras. G.Karu käsitus on liialt kitsas. Seda ilmselt didaktilistel põhjustel, mis on ka arusaadav. --Hardi 10. märts 2009, kell 16:52 (UTC)

: Selgita, mis on liiga kitsas. Ja mul on siin kaks viidet, mitte ainult Karu oma. Mul ei ole praegu raamatuid käepärast. Näiteks ENE kasutab mitmust. Ma ei taha öelda, et ainsust ei tohiks kasutada, aga kui sama asja kohta on kasutatud ka mitmust, tuleb ka seda mainida. Andres 10. märts 2009, kell 17:41 (UTC)
Andres, palun ära tee vigaseid muudatusi. --Hardi 10. märts 2009, kell 16:53 (UTC)

Mis on vigane? Andres 10. märts 2009, kell 17:41 (UTC)
Kui Sinu meelest on midagi valesti, siis vaidlusta ja kinnita vaidlustust viidetega.
Teises lõigus ei mõisteta Galilei teisendust samamoodi nagu esimeses lõigus. Seepärast ei ole esitus koherentne. Ja jutt peaks minu meelest olema sellest, et Galilei teisendused on moodustatud kolme tüüpi teisendustest, mitte et neid on kolm kategooriat. Praeguse jutu järgi räägitakse esimeses rühmas ainult kolmandast lõigust. Andres 10. märts 2009, kell 18:07 (UTC)

Jah, nüüd on selgem. Galilei teisendustest (mitmuses) räägitakse just siis, kui peetakse silmas liikumisega seotud teisenduskomponenti. Siin on õieti kaks eri mõistet, mis oleks parem panna eri artiklitesse, muidu on asi ikka segane. Andres 10. märts 2009, kell 19:20 (UTC)
Taustsüsteemide omavahelise liikumise juures pole iseenesest määrav, et tegu on inertsiaalsüsteemidega. Sellepärast mind huvitab, mille alusel Sa välistad mitteinertsiaalsüsteemide juhtumi. Kui on öeldud, et inertsiaalsüsteemide puhul see on nii, siis see veel ei tähenda, et see ei või nii olla ka mitteinertsiaalsüsteemide puhul. Andres 10. märts 2009, kell 19:23 (UTC)

See pole minu asi välistada. Seda välistab eksperiment (ja Newtoni seadused). --Hardi 10. märts 2009, kell 19:33 (UTC)

: Galilei teisendus on ju puhtkinemaatiline. Oletame, et me kukume koos (kõrvuti) alla, meil on ühesugune kiirendus. Modelleerime meid lihtsuse mõttes punktmassidena. Siis meiega seotud taustsüsteemid ei ole inertsiaalsed, kuid võimaldavad Galilei teisendust. Andres 10. märts 2009, kell 19:51 (UTC)

:: Antud definitsioon ei välista seda võimalust. Võime teha ka Lorentzi või ükskõik millise koordinaatteisenduse. --Hardi 10. märts 2009, kell 20:59 (UTC)

::: Miks Sa siis selle välja jätsid, et üldjuhul on Galilei teisendus rakendatav mis tahes taustsüsteemide paari puhul, kui nad liiguvad teineteise suhtes ühtlaselt ja sirgjooneliselt (kui liiguvad kiirendusega, siis mitte)? Inertsiaalsüsteemide puhul on see alati nii, kuid mõnikord on see nii ka mitteinertsiaalsüsteemide puhul. Andres 10. märts 2009, kell 21:52 (UTC)

:::: Galilei teisenduse rakendamisest pole antud artiklis midagi räägitud. --Hardi 10. märts 2009, kell 22:14 (UTC)

::::: "mille abil saab siduda..." See on ju rakendus. Andres 10. märts 2009, kell 23:58 (UTC)

:::::: Pigem definitsioon. --Hardi 11. märts 2009, kell 00:07 (UTC)

::::::: Noh olgu, see minu märkus pole võib-olla kuigi tähtis, aga ta ei ole vale ning aitab minu meelest asja tuumast paremini aru saada. Andres 11. märts 2009, kell 00:23 (UTC)
Seepärast olekski vaja artiklit täiendada. Eelkõige paari lihtsa valemiga. --Hardi 11. märts 2009, kell 01:07 (UTC)

Tõstsin välja järgmise teksti:
'''Nimetusest'''
'''''Galilei teisendus''' kiiruse v suunal''
(((*** O.Silde annab ''seoste (8.3) erijuhtumina seosed (8.5)'' kujul:
x`= x - v(x)t; y`= y; z`= z; t`= t; milles sümboliga v(x) on tähistatud süsteemi O`x`y`z` (punkti O`)konstantse kiiruse projektsioon x-teljel süsteemi Oxyz suhtes.
''Autori (O.S.) märkus:''''Galilei teisendusest (8.5)'' tehtud järeldustel on üldine iseloom seetõttu, et alati, kui üks süsteem liigub teise suhtes translatoorselt, ühtlaselt ja sirgjooneliselt, on võimalik nende ''x-teljed valida liikumise suunas'', y- ja z-teljed aga omavahel paralleelsed. ***)))
''''Galilei teisendused'' kiiruse v suunal''
O.Silde näitab eelnevalt ka seoste (8.3) kohast ''koordinaatide teisendus-funktsioonide'' vajadust seostega (8.1) ja (8.2), üldkujuna kui ajafunktsioone: x`= f(ct) - ''NB! Galilei arutles nn. Absoluutses Ajas!''
x-dimensiooni esitus ''funktsionaalsel kujul'' võimaldab meil avaldada seosed (8.5) nö. Ruumiliselt: r = x = ct; r`= x`= ct - vt = ct(1 - v/c); f = (1 - v/c).
Funktsionaalne esitus nõuab (N.BOURBAKI****)funktsiooni f pöördfunktsiooni olemasolu - selle multiplikatiivsel kujul - ja nende funktsioonide ''järjestrakendamist'', mis antud juhul on kommutatiivne: kui g = 1/f, siis g[f(ct)] = ct. //Pöördfunktsiooni täpsem nõue: f{g[f(ct)]}=ct.
''Galilei teisendused'' kiiruse v ''sihil''
Aktuaalsena (Vt. viidatud füüsikaõpikuid!) vaadeldakse "pöördteisendusena" Galilei teisenduse x-dimensiooni additiivset kuju, mis "taastab esialgse vaatluse ruumis Oxyz" ja esitatakse kujul: x`= x + vt. See ei ole korrektselt "järjestrakendatav": muudab ruumi orientatsiooni ja selle laiendamine nn. Lorentz-teisendustele - ei ole funktsionaalne.
On lihtne näha, et "eraldi võetuna" - on kehtivad teisendused f(+)(ct) = ct(1 + v/t) jne. Kuid nende täpsem nimetus on (f suhtes): teisendusfunktsiooni f vastandteisenduse g(+) funktsioon.
''Pöördteisendus-funktsioonist g.''
g - on "sündmusena": Signaali jõudmine (järele) samasuunalises kiiruses v oleva objektini - kohal ct/(1 - v/c) süsteemis Oxyz, Vaatlejalt O, alghetkest t=0, signaali kiirusel c.
* "Relatiivsusteooria põhiküsimusi geomeetria valguses", O.Silde,"Valgus",Tallinn 1974., lk.50.
--[[Kasutaja:Hardi27|Hardi]] ([[Kasutaja arutelu:Hardi27|arutelu]]) 8. august 2012, kell 14:06 (EEST)

Artikkel on täielikult üle kirjutatud. Nii ei tohiks teha.
Varasem versioon on siin:
{{lisa materjali}}
'''Galilei teisendus''' ([[Galileo Galilei]] järgi) on [[Newtoni mehaanika]] reegel, mille abil saab siduda [[punktmass]]i [[koordinaadid|koordinaate]] vaadelduna erinevates [[inertsiaalne taustsüsteem|inertsiaalsetes taustsüsteemides]]. <ref>Atam P. Arya, ''Introduction to Classical Mechanics, 2nd ed.'' (1998), lk 672</ref>
Iga Galilei teisendus on esitatav järgnevate teisenduste kombinatsioonina <ref>L. Ballentine, ''Quantum Mechanics - A Modern Development'' (1998, World Scientific Publishing), lk 66</ref>
# ruumi nihe, kus nihutatakse koordinaatide alguspunkti
# aja nihe, kus nihutatakse ajatelje nullpunkti
# ruumi pööre, kus pööratakse kõiki koordinaattelgi mõne telje ümber
# ruumi peegeldus, kus peegeldatakse kõiki koordinaate mõne tasandi suhtes
# kiiruse nihe, mis seovad vaatluseid teineteise suhtes ühtlaselt ja sirgjooneliselt liikuvas inertsiaalses taustsüsteemis (see teisendus on mitterelativistlikus ja [[erirelatiivsusteooria|relativistlikus mehaanikas]] erinev),
kusjuures iga ülaloeteltud teisendus on samuti Galilei teisendus.
Galilei teisendused moodustavad [[Galilei rühm]]a.

Mõnikord nimetatakse Galilei teisenduseks ka üksiku koordinaadi teisendust. Sel juhul räägitakse vastavast koordinaatide teisendusest, kui Galilei teisendustestIlmar Ots. Mass ei sõltu kiirusest! Horisont 3/2008.
Juhul, kui pole täpsustatud, millise teisendusega on tegu, peetakse Galilei teisenduse all silmas enamasti just kiiruse nihet. Gunnar Karu. Galilei relatiivsusprintsiip

*Lorentzi teisendused, Galilei teisenduste vaste erirelatiivsusteoorias
*Galilei relatiivsusprintsiip, füüsikaliste süsteemide invariantsus Galilei teisenduste suhtes.

* "Füüsika üldkursus 1", Saveljev, I. ,"Valgus",Tallinn 1978, §17. "Galilei relatiivsusprintsiip", lk.42-44.
* "Füüsika üldkursus 3", Saveljev, I. ,Tallinn "Valgus" 1979, §37. "Lorentzi teisendused", lk.152-154.

Kategooria:Teoreetiline mehaanika
----
Nüüd on see uus versioon omakorda kustutatud. Nii ka ei tohiks teha, ka see pole konstruktiivne. Andres (arutelu) 15. oktoober 2016, kell 19:39 (EEST)

Sisu on olemas kasutaja liivakastis. Kirjutasin kasutajale ja palusin teha täiendusi ja parandusi, aga mitte sisu ja vormistust üle kirjutada. Adeliine 16. oktoober 2016, kell 14:18 (EEST)
Ma tõstma kogu asja välja.   Ma hakkasin seda toimetama ja leidsin väga tõsiseid puudusi.
Põhiosa artiklist ei räägi otseselt Galilei teisendusest, vaid muudest asjadest. Definitsioon ei ole niisugune, et selle järgi oleks võimalik asja olemust hõlpsasti mõista, ja ka ülejäänud osa ei soodusta seda. Galilei ei sõnastanud sellist printsiipi nagu  siin. See, mida Galilei kirjutas, ei puutu artikli teemasse, samuti mitte afiinse ruumi ega eukleidilise ruumi definitsioon. Peale selle, ma kahtlustan, et siin on tegu originaaluurimusega. "Seega ei ole Galilei teisendus lineaarteisendus ja tema esitamine maatrikskujul ei ole korrektne." Andres (arutelu) 16. oktoober 2016, kell 18:59 (EEST)
Ma tõstsin Andrese pandud materjali arutelulehe alalehele ja panin malliga  lehe päisesse sellele lingi. Kui sobib, siis võiks edaspidi panna kustutatud materjali selliselt. Cumbril 20. oktoober 2016, kell 22:21 (EEST)


Suvalise riigi siseministeeriumi kirjelduseks võib panna, et selle ülesanne on inimesi vangi panna, jälitada ja maha tappa. --Oktav 10. märts 2009, kell 11:23 (UTC)

selle siseministeeriumi kirjeldust on muudetud. Ka Oktavi lisatud NPOV-mall võeti kohe maha--Bioneer1 (arutelu) 14. juuli 2014, kell 15:55 (EEST)

Too kapten Potarakin võiks olla äkki Nikolai Ivani poeg Potarakin? Maetud Tallinnase 1988. aastal. --kanakukk 8. märts 2010, kell 14:58 (UTC).

Võimalik, kui leida kinnitavad andmed teenistusest ENSV RJM, siis võib ka andmed täpsustada--Nosser 8. märts 2010, kell 18:41 (UTC)

20. juulist 1941 kuni 14. aprillini 1943, pärast Teise maailmasõja algust NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 20. juulil 1941 ühendati NSV Liidu SARK ja RJRK ühtseks NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadiks.

Ei saa aru. Pealegi Teine maailmasõda algas juba 1939. aastal. 2001:7D0:87FF:6480:8055:8E9B:4DAD:2AE9 26. august 2016, kell 16:38 (EEST)
----

Ei ole selle artikli teema. Välja. 2001:7D0:87FF:6480:8055:8E9B:4DAD:2AE9 26. august 2016, kell 16:50 (EEST)

Eesti NSV RJRK tegevuse lõpp 1941. aastal

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaat


Arutelu:Madcon

Mis on hit parade?--WooteleF 10. märts 2009, kell 16:48 (UTC)

Edetabel. Pole muidugi teada, milline. Andres 10. märts 2009, kell 19:12 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://yocheckthisjam.com/wp-content/uploads/2008/07/madcon.jpg
** In Madcon on 2013-06-24 12:12:50, 404 Not Found
** In Madcon on 2013-07-06 12:22:26, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:22 (EEST)


Arutelu:Indrek Galetin

Kui kool kannab lõpetamise hektel mõnda teist nime (nt Tln 49. KK), siis lõpetati ju ikkagi 49. KK, mitte Arte gümnaasium. Uue nime võib märkida sulgudesse (samas saab kasutaja kooli kohta infot ka hüperlingile klikkides, kust ta arvatavasti suunatakse edasi õigesse artiklisse). --[[Kasutaja:Kanakukk|kanakukk]] 11. märts 2009, kell 09:18 (UTC).
Toodud välislinkidest ei leidnud ma eluloolisi andmeid. Seega on artikkel viitamata.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 11. märts 2009, kell 10:45 (UTC)

Poiss on ka üks paras suller . On ta homo või ei ole, teab üksi tema --Rünno 14. mai 2009, kell 15:53 (UTC)

Ma arvan, et need võib välislinkideks panna.--WooteleF 14. mai 2009, kell 16:01 (UTC)

Ta on hulga oma pilte avaldanud vaba litsentsi all ja neid on usinasti Commonsisse üles laetud. Ehk peaks keegi need tema autorlusega pildid ühte kategooriasse koondama (ehk siis lisama neile kategooria ''Images by Indrek Galetin'' vms.). [[Kasutaja:Iffcool|Ivo]] 22. november 2009, kell 10:47 (UTC)

* Indrek Galetin valetas sõjaväest pääsemiseks Naistemaailm

* Sõjavägi vaatab uuesti Galetini juhtumit Kroonika

Välja võetud. Andres 2. detsember 2009, kell 21:43 (UTC)
Panin selgituseta välja võetud välislingid tagasi. Andres 20. veebruar 2010, kell 18:01 (UTC)

Elu24 ja Youtube nüüd küll arvestatavad allikad ei ole, et neile viidata.--Kyng 10. mai 2010, kell 14:17 (EEST)

Elu24 kuigivõrd ikkagi on.--WooteleF 10. mai 2010, kell 17:06 (EEST)

Publikatsioonid on tagurpidi järjekorras. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. mai 2010, kell 11:11 (EEST)
Tahtsin just sama öelda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. oktoober 2010, kell 18:37 (EEST)
Välislingid on tagurpidi järjekorras. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. veebruar 2011, kell 20:33 (EET)

Osa materjali on uues redaktsioonis välja jäänud, sealhulgas kaks välislinki. Andres 16. veebruar 2011, kell 20:47 (EET)

See on vist nii põhjalikult ümber kirjutatud, et ei oska enam üles leida neid asju, mis välja jäid. --Epp 16. veebruar 2011, kell 22:07 (EET)

: Nojah, peab hoolega võrdlema. Aga välislingid on needsamad, mida varemgi on välja võetud. Andres 16. veebruar 2011, kell 22:34 (EET)

See artikkel läheb käest ära. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. veebruar 2011, kell 13:35 (EET)
Artikkel on nüüd korrigeeritud ja toimetatud!
Pildilink oli vigane.--[[Kasutaja:Morel|Morel]] ([[Kasutaja arutelu:Morel|arutelu]]) 14. august 2012, kell 16:50 (EEST)

kas tema näitused on tõesti eraldi artiklit väärt? Lingid: Eludraama, Amour – Vahet pole, Amour – Lemmikloomade eri--Estopedist1 (arutelu) 17. mai 2019, kell 10:51 (EEST)


Arutelu:Kallaste linnavolikogu (1940)

Kuidas nimetada eelmist linnavolikogu koosseisu, mille volitused algasid 1. jaanuaril 1940? --Improvisaator 11. märts 2009, kell 11:24 (UTC)

Võiks olla artikkel Kallaste linnavolikogu ja koosseisud selle alapeatükkidena.--WooteleF 11. märts 2009, kell 11:27 (UTC)

Pealkiri on nii või teisiti halb. Toetan WooteleF-i. Andres 11. märts 2009, kell 11:56 (UTC)

: Artikkel Kallaste linnavolikogu peaks sisaldama kõigi volikogude koosseise, mida mul ei ole. --Improvisaator 11. märts 2009, kell 11:58 (UTC)

:: Sugugi ei pea. Andres 11. märts 2009, kell 12:00 (UTC)

:::Võid ju juurde kirjutada, et artikkel ei sisalda kõikide volikogude koosseise.--WooteleF 11. märts 2009, kell 12:11 (UTC)

Meil on analoogne artikkel 1939. aasta Tartu linnavolikogu valimised, kas ka selle artikli pealkirja peaks muutma?--Bioneer1 (arutelu) 15. august 2014, kell 20:10 (EEST)


Arutelu:Eesti ohvitseride ülendamised

Siia tuleks panna kõik ülendamised, sealhulgas eksiilvalitsuse poolt tehtud. Andres 11. märts 2009, kell 12:06 (UTC)
Kas   lähevad ka siia alla? --kanakukk 15. märts 2009, kell 06:45 (UTC).

Jah. Andres 15. märts 2009, kell 07:55 (UTC)
Ülendamised 23. mail 1974:
vanusega 24. vebruarist 1974
* kapten Avdy Andresson – koloneliks,
* kaptenmajor Verner Hans Puurand – mereväekapteniks
vanusega 1. maist 1974
* Vabatahtliku Kaitseliidu peastaabi ülem Elmar Lipping – kolonelleitnandiks,
* maleva pealik August A. Kuklane – kapteniks
* Willem Rakfeldt – kapteniks
--Improvisaator 7. aprill 2009, kell 14:32 (UTC)

* Saksa ülendused ja prof. Uluots. Võitleja, märts 1956, nr. 3, lk. 3. --Improvisaator 2. aprill 2009, kell 11:15 (UTC)
* T. Kint ülendas eruvanuses sõjaväelasi! Võitleja, juuni/juuli 1974, nr. 6/7, lk. 4. --Improvisaator 7. aprill 2009, kell 14:32 (UTC)


Arutelu:Katastroof

Need definitsioonid kehtivad vist ainult teatud valdkonnas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. märts 2009, kell 22:42 (UTC)

:Kas selle sünonüüm pole kataklüsm? Alts 24. detsember 2010, kell 23:55 (EET)

: Põhimõtteliselt küll. Seda sõna kasutatakse suurte, elusloodust ümberkujundavate katastroofide kohta Maa ajaloos ning ka inimajaloo suurte vapustuste kohta. Andres 25. detsember 2010, kell 00:42 (EET)
Siin on kaks erinevat katastroofi mõistet, ja lennukatastroof on veel kolmas mõiste, mis peaks olema eraldi artiklis. Andres (arutelu) 2. september 2015, kell 23:21 (EEST)

Varasem redaktsioon:
'''Katastroof''' on ([[sotsiaalteadus]]tes kasutatava mõistena) ootamatu{{lisa viide}}, äkiline ja laiaulatuslik loodusliku protsessi või inimtegevuse tulemusena tekkinud õnnetus, mis paiskab segi ühiskonna (või kogukonna) normaalse toimimise.
Katastroof on samuti selline juhtum või juhtumusteahel, mille tulemuseks on inimkaotused ja varade, infrastruktuuri häving ning peamiste teenuste ja sissetulekuallikate katkemine sellises ulatuses, millega mõjutatud piirkond ilma välise abita ise toime ei tule.<ref>Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaar-alase terminoloogia sõnaseletusi</ref>
Lennukatastroof - lendamisega seotud õnnetusjuhtum, mis toimus ajavahemikus isiku
lennuki pardale astumisest, kavatsusega sooritada lend kuni kõigi pardal viibinud isikute
lennukist lahkumiseni ja mis põhjustas kellegi surma.

*Ökoloogiline katastroof

Andres (arutelu) 15. jaanuar 2017, kell 02:40 (EET)


Arutelu:Arengumaade võlakriis

Siia ei viita midagi. --Epp 11. märts 2009, kell 23:16 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.whiteband.org/content/view/32/29/
** In Arengumaade võlakriis on 2012-11-16 10:07:18, 404 Not Found
** In Arengumaade võlakriis on 2013-05-25 14:06:22, 404 Not Found
** In Arengumaade võlakriis on 2013-06-24 01:50:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:51 (EEST)


Arutelu:Läbikukkunud riik

Minu meelest on levinum termin "nurjunud riik". Andres 12. märts 2009, kell 06:45 (UTC)
EL-i maakeelsetes dokumentides kasutatakse ametlikult terminit "luhtunud riik". Minu arvates kõlab paremini, kui nurjunud või läbikukkunud riik (siin-seal on kasutatud ka "uppis riiki"). Ehk peaks artikli ümber nimetama? --Vihelik 1. juuli 2010, kell 18:59 (EEST)

Küllap vist. Andres 2. juuli 2010, kell 00:45 (EEST)

Varasem redaktsioon on lihtsalt kustutatud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. november 2011, kell 16:43 (EET)

mh, LK 69, Security: A New Framework for Analysis, on see mõiste kirjas aastast 1998 ja just samas kontekstis ... seega ma kahtlen, et alles peale aastat 2001 ... suwa 18. juuni 2018, kell 13:25 (EEST)


Arutelu:Mahepõllumajandus

Selle artiklisisese välislingi vastava organisatsiooni kodulehele tuleks välja võtta--Dj Capricorn 12. märts 2009, kell 11:22 (UTC)

Mõistlik. Viisin välislinkidesse. Kk 3. aprill 2009, kell 07:15 (UTC)

* mahepõllundus @ÕS 2006
----
orgaaniliselt kasvatatud toiduained on sageli optiline vigu

Mis see tähendab? Andres (arutelu) 21. november 2013, kell 00:00 (EET)
----
Siia on suunatud Säästev põllumajandus. en.wikis on aga tollele eraldi artikkel tehtud (Sustainable agriculture).  --Hirvelaid (arutelu) 12. mai 2017, kell 13:26 (EEST)
-------------
"... kuhu kuuluvad kõik selles valdkonnas aktiivselt tegutsevad organisatsioonid (9 organisatsiooni)" – ja kui palju on selles valdkonnas passiivselt tegutsevaid organisatsioone? Teisisõnu: kas sõna "aktiivselt" on siin kindlasti vajalik? Kuriuss (arutelu) 11. detsember 2022, kell 23:34 (EET)


Arutelu:Teater NO99

Kristjan Sarv on välja võetud. Kui ta on endine trupi liige, tuleks seda ikkagi mainida. Andres 13. märts 2009, kell 00:12 (UTC)
Tiit Ojasoo teatas tagasiastumisest, aga kas ta on ametlikult lahkunud? Andres (arutelu) 17. juuni 2016, kell 16:33 (EEST)

Millal teater faktiliselt ja juriidiliselt tegevuse lõpetas? Velirand (arutelu) 7. jaanuar 2019, kell 09:18 (EET)

SA Teater NO99, mille andmed äriregistris on siiani alles

1. kanne: Asutamisotsuse kinnitamise aeg on 16.11.2012

3. kanne: Põhikiri on kinnitatud 24.04.2014

Kuugeldades on võimalik leida väidetava viimase etenduse aeg.

suwa 7. jaanuar 2019, kell 10:13 (EET)


Arutelu:Maruula-elevandiõunapuu

Artiklist Amarula kuni täpsustamiseni siia:

See müstiline maruula-elevandiõunapuu (Sclerocarya birrea) või rahvasuus "elevandipuu" kasvab Aafrika lõunaosa subtroopilistel tasandikel. Elevandipuu nimetuse on sealne rahvas omistanud puule just seetõttu, et elevandid on ühed suurematest ning maiamatest maruulapuu viljade austajatest loomariigis ning nende puude läheduses võib alati leida palju elevante, kes usinalt kollakaid vilju naudivad. Marulapuul on tähtis roll ka sealses inimühiskonnas. Näiteks toimuvad paljud pulmad ning laulatused otse marulapuude all, sest puud peetakse viljakuse ja hea õnne sümboliks. Marulapuu viljad on valmides helekollast värvi ning kuldkollase koore alt võib leida valge viljaliha ning kivi. Viljaliha on väga rikas C-vitamiini sisalduse poolest ning kivi tuuma kasutatakse loodusliku toiduõli valmistamiseks.
--Epp 13. märts 2009, kell 00:50 (UTC)

Minu meelest peaks olema vilja (maruula) kohta ka eraldi artikkel, siis on parem orienteeruda.

Nojah, ma algul plaanisingi selle teha; see link on paranduste käigus ära kadunud. Selle sinu esimese allika põhjal saaks tast päris palju kirjutada. --Epp 28. mai 2009, kell 13:07 (UTC)

: Panin sinna lingi, mis toob praegu siia tagasi. Andres 18. august 2009, kell 07:30 (UTC)
Viited ei ole selged: viide peaks olema vähemalt lõigu peale üks, või kui materjal on võetud teistest vikidest, siis panna viitamata asjade juurde "lisa viide", siis on võimalik viiteid otsida. See on juhuks, kui me tahame selle kuulutada heaks artikliks ja see nõuab viiteid. Andres 28. mai 2009, kell 10:22 (UTC)
Allikaid võib otsida Google Booksist. Siin on mõned:
, , , kolm põhjalikku ja usaldatavat käsitlust. Andres 28. mai 2009, kell 10:35 (UTC)

Jah, muidugi on viited juurde märgitud ainult üksikute asjade kohta. Ma pole jaksanud seda ette võtta, aga üritan. --Epp 28. mai 2009, kell 13:07 (UTC)

Panin juurde materjali vene, saksa ja poola vikist, aga leidsin ühe vastuolu:
*Viljad järelvalmivad pärast puult varisemist.
*Varisenud viljad hakkavad kiiresti käärima.
Need laused ei saa korraga õiged olla. Taivo 28. mai 2009, kell 18:34 (UTC)

Miks ei saa? Oleneb, mida nimetada kiireks. Tegelikult on ilmselt nii, et vigastatud viljad hakkavad käärima. Muidu säilivad hästi. Ja kuskil oli, et valmivad paari päevaga. Ära tee teiste vikide põhjal, ma teen niikuinii põhjalikumaks muude allikate põhjal. Siin on niikuinii väikseid vastuolusid teiste allikatega. Viited on sassis, aga kui siin vahepeal asju muuta, ei leia ma üldse enam midagi üles. Ja palun ära muuda igal pool sõnu numbriteks. :-) --Epp 28. mai 2009, kell 18:42 (UTC)

:Ei, ma igal pool ei muudagi. Need, kus sa viiteid tahad, on poola vikist võetud, aga ma ei valda poola keelt, ma pole sõnas "urb" kindel. Taivo 28. mai 2009, kell 22:12 (UTC)

:: OK. Ma tegelen sellega peagi edasi. Nüüd on infoallikaid palju (algul panin valimatult kõik kirja, mis esimese raksuga leidsin) ja igal pool on miski natuke erinev. Ma seda mõtlesingi, et kust Sa tead, et neid urbadeks nimetatakse. Siia peaks lisama edaspidi ainult asju, millel on suht usaldusväärsed allikad. --Epp 28. mai 2009, kell 22:19 (UTC)

Artiklist jääb mulje, nagu oleks 500 kg saak tavaline, samal ajal kui Encyclopedia Britannica annab keskmiseks saagiks 30 kg ja Jules Janick, Robert E. Paull "The encyclopedia of fruit & nuts, (mida muide on selle artikli kirjutamisel kasutatud!!) annab keskmiseks saagiks 60-90 kg. Puuduva viite 70 000 viljaga 1000 kg  saagile leiab siit (poola k) ja Encyclopedia Britannica'st. --Kyng 21. juuli 2009, kell 09:13 (UTC)

The encyclopedia of fruit & nuts märgib ka, et 500kg saak on erandlik. --Kyng 21. juuli 2009, kell 09:17 (UTC)

Tõstsin artikli heade artiklite seast ümber B-kvaliteediklassi (vastavale sellele arutelule siin). Teksti täiendaval kontrollimisel ja arendamisel võib selle esitada A-kvaliteediklassi artikli kandidaadiks. Ivo (arutelu) 21. jaanuar 2018, kell 22:07 (EET)


Arutelu:Orša

Mis tähendab "rahvuslik nimekuju"? Andres 13. märts 2009, kell 18:09 (UTC)
| elanikke = 140 300 (2006)  --Epp 7. mai 2010, kell 04:58 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://orshacity.vitebsk-region.gov.by/ru/region
** In Orša on 2013-06-24 12:42:08, 403 Forbidden
** In Orša on 2013-07-06 17:34:15, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:34 (EEST)


Fjodorovna pole ristinime osa, niipalju kui mina aru saan. Andres 14. märts 2009, kell 19:54 (UTC)

Fjodorovna on üleüldse põhjusmõtteliselt vale. Sest nimeks oli tegelikult Феодоровна mitte Фёдоровна (see viimane variant tuleneb vene keele uuematest reeglitest). Ja see puudutab tegelikult kõiki Romanoveid. -- Ahsoous (arutelu) 20. märts 2012, kell 02:14 (EET)
Muutsin hemofiiliapeatüki sõnastust. Ma ei ole kindel, kas see on sobilik.--WooteleF 2. oktoober 2009, kell 07:56 (UTC)
"hoolitsema pärija eest" on imelik sõnastus. Andres 3. oktoober 2009, kell 05:50 (UTC)
Kas sünni- ja surmaasta peavad ikka pealkirjas olema? --Karlakas (arutelu) 30. märts 2012, kell 17:16 (EEST)

Kui on mitu inimest sama nimega, siis selle abil tehakse neil vahet. --Epp 30. märts 2012, kell 17:24 (EEST)

Arvatavasti trükiveana märgitud surmaaeg 16.juuli 1918. Samas puudub artiklis igasugune viide selle erinevuse põhjuse kohta, seega on alust arvata, et autoril puuduvad andmed Alixi surma kohta päev enne ülejäänud perekonna mõrva või ka kurioosumina varasem exitus letalis, vahe võiks olla ju isegi tundides. Teistes keeltes ka mõrvaööd kajastavad materjalid, toetavad versiooni samal ööl kogu pere mõrvamist ja seda 17.juuli 1918. Legendina kuulsaks saanud nn kadunud printsess Anastassia, millest Hollywood suisa täispika joonisfilmi tegi, ei olnud tegelikult kadunud. Algselt ei leitud Maria säilmeid ja Anastassia e noorima printsessi pääsemine on täielik fantaasia. Hiljem leiti ka Maria eraldi eemalolevast hauast koos Nikolai jäänustega. Kuigi on teada vanemate õdede flirdist noore vangivalvuriga, on just arhiivimaterjalis säilinud ka valvuri karistamine ja eemaldamine ametist, peale avalikuks tulekut. Noormees olla üha rohkem mööndusi teinud ja päädis see sünnipäevatordiga, mis pani vastutava partorgi koheselt ja otsustavalt tegutsema. Seega puudus arvataval abimehel ligipääs vangide hoonele mõrvaööl. Ja käsk Leninilt tuli ju äkki, valgete pealetungi tõttu, kartsid kommunistid tsaariperekonna vabastamist juhul, kui linn vallutatakse. Siiski on teateid Olga kohtumisest Itaalias 1956.aastal oma saksa nõbuga ja olevat tekkinud vastastikune äratundmine!? Sel juhul tekib küsimus, kelle säilmetest leiti Olga DNA-d? Tegelikult soovis Venemaa toona pigem propagandistlikel kaalutlustel tuvastamise lõpule viia ja poliitikutel polnud kindlasti ajaloohuvi peamine. Üldiselt klappis ka säilmete arv, kui leiti läheduses teinegi haud, mitmel juhul õnnestus toona reaalselt 75 aastat mullas kõdunenud materjalist õige DNA leida, ei saa päris kindel olla. Võrdluseks paluti prints Philipil anda oma DNA proov ja keerulisemad proovid tehti ka Suurbritannia laborites. Siiski on ajalooliselt Venemaa poliitikud süüdimatud valevorstid ja mingit Olgat Itaalias ei läinud küll keegi ametlikul lähetusel otsima sest puudus poliitiline huvi asja poolikuks jätmise osas ja võimalikud järeltulijad troonipärimisliinis, lihtsalt ei olnud vaja. Tänapäeval oleks võimalik juba väga väikesest kogusest, leida prooviks vajalik. Lapsed kannavad ema DNA-d alati ja nn mitokondriline DNA oli juba toona just säilmete puhul paremini leitav. Kahjuks ei ole Venemaal mingit huvi ka tänases pädevuses, säilmeid uurida lasta. Me saaksime väga põnevaid andmeid haiguste, toitumise, rutiinide, tegevuste kohta aga kõik on suletud ikoonikirstudesse kirikus ja kigu pere, ühtlasi pühakuteks kuulutanud. Nii on Venemaal ka vaba voli seda ajalugu tõlgendada igas nn ajalooseriaalis ja ikka iga filmiga tuleb mõni häbiplekk maha pesta või veenvaid õigustusi leida ja päris ajalugu ei huvita Moskvat rohkem, kui Hollywoodi. Seega head muinasjutufilmide elamust kogu venekeelse meedia oreoolis, ainus õige ajalugu ja ortodox usk tagab isegi aususe! Martjom (arutelu) 17. detsember 2020, kell 07:51 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Aleksandra Fjodorovna (Nikolai II abikaasa)


Arutelu:Patagoonia

Täiesti tühjalt ei tohiks mu meelest artiklit pooleli jätta. --Epp 15. märts 2009, kell 21:38 (UTC)

Muidugi ei tohi. Andres 15. märts 2009, kell 22:07 (UTC)

* Santa Cruzi provints


Arutelu:Richard Vennikas

jõudu! - see seltsimmes ei võind ikka kuidagi venähläksi  Ричард olla, pigem ikka Рихард !

Enamik venekeelseid allikaid annab selle nimekuju. On olemas ka Венникас Ричард Ричардович, oletatavasti tema poeg. Andres 16. märts 2009, kell 13:26 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.veterangru.kiev.ua/rosvidka.htm
** In Richard Vennikas on 2013-06-24 13:12:12, 404 Not Found
** In Richard Vennikas on 2013-07-06 22:18:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:18 (EEST)


Arutelu:VfB Stuttgart

Kui Armin Veh oli eelmine treener, siis teda võiks mainida. Andres 17. märts 2009, kell 07:47 (UTC)

Kas ma vahetan siin olevat koosseisu malliga? --KungFuDuck 2. veebruar 2011, kell 00:09 (EET)

Ei saa aru. Andres 2. veebruar 2011, kell 17:18 (EET)

Ma arvan küll. Malliga on vast ilusam kui praegune tabel. Pelmeen10 2. veebruar 2011, kell 22:00 (EET)

Mõtlesin, et tahad koosseisu vahetada. Andres 2. veebruar 2011, kell 22:19 (EET)
----
Mis see viitsemeister on? Pelmeen10 11. veebruar 2011, kell 14:39 (EET)

See on inglisekeelne runner-up ehk meeskond, kes võitis 2. kohta. Keegi aga kasutas analoogiat - vice-captain =). --KungFuDuck 11. veebruar 2011, kell 14:46 (EET)
----
Ciprian Marica võeti välja. Andres 14. juuli 2011, kell 18:32 (EEST)
----
Erwin Staudt, endine esimees. Andres 18. juuli 2011, kell 07:40 (EEST)


Arutelu:Sugulussuhted

organismide järglaste ja eellaste vahelised suhted.
Organismide? Kui jutt on inimestest, siis nii tulekski kirjutada. Siim 17. märts 2009, kell 21:16 (UTC)

Vahel kasutatakse neid mõisteid ka loomadest rääkimisel (ema, isa, õed-vennad).--WooteleF 17. märts 2009, kell 21:20 (UTC)

: Kas loomadel küdi ja kälimees ka on? Siim 17. märts 2009, kell 21:26 (UTC)

::Minuteada mitte (samas Indias pannakse küll loomi üksteisega paari). Aga fakt on see, et vähemalt osasid mõisteid kasutatakse ka loomade puhul.--WooteleF 17. märts 2009, kell 21:29 (UTC)

Hõimluse kohta peaks eraldi artikkel olema. Vaata :en:Affinity (law). Andres 17. august 2009, kell 05:03 (UTC)

Tahtsin seda jälle öelda. Andres 31. oktoober 2010, kell 17:54 (EET)

Lisama peaks veel (arvatavasti Hõimluse alla): kasulaps, kasupoeg, kasutütar, kasuvanem, kasuema, kasuisa. [[Kasutaja:AivoK|AivoK]] 11. aprill 2010, kell 16:12 (EEST)
Võiks lisada veel: omaksed. [[Kasutaja:Amherst99|Amherst99]] 11. aprill 2010, kell 16:36 (EEST)

Hõimlased ei peaks ju selles artiklis olema. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 12. aprill 2010, kell 02:07 (EEST)

Pealkiri võiks olla pigem [[Sugulus]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. oktoober 2010, kell 17:54 (EET)

Kas sugulaste (onu, tädi, lell, vaarisa, õde) kohta võib teha ka artikleid, või on tegu vikisõnastiku pärusmaaga?--WooteleF 11. august 2011, kell 18:32 (EEST)

Minu arust võib teha. Andres 11. august 2011, kell 20:14 (EEST)

Kui artikli sisuks on sugulust väljendavad sõnad ehk sugulussõnad (vt Rätsep, Huno 2009. Mul kogu küla sugulasi täis: sugulussõnadest ja nende päritolust. Oma keel 18 (kevad) lk 21–33), siis võiks ka siinse artikli pealkiri olla Sugulussõnad. Praegune pealkiri ja sisu ei käi kokku. 2001:7D0:87FF:6480:D1E6:D847:7AE1:DFC 7. jaanuar 2017, kell 10:40 (EET)

See pole nii mõeldud. Andres (arutelu) 7. jaanuar 2017, kell 11:48 (EET)

Arutelus on teemat juba käsitletud, ent küsin kas sugulus või sugulussuhted hõlmab nii hõimlased kui ka veresugulased? Segadus (?) on ilmselt nt EKSSis--Estopedist1 (arutelu) 25. september 2017, kell 15:20 (EEST)

EKSS-ist tuleb minu meelest välja, et sõna "sugulus" kasutatakse nii veresuguluse kui ka hõimluse kohta.

Minu ettepanek on panna pealkirjaks "Sugulus" ning viia hõimlus eraldi artiklisse. Andres (arutelu) 25. september 2017, kell 17:59 (EEST)

:v-o oleks ikka selgem, kui oleks artikkel veresugulus (veresugulased) ja hõimlus (hõimlased). Sugulus hõlmab ju (vähemalt EKSSi) järgi mõlemat--Estopedist1 (arutelu) 30. september 2017, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Termopasta

Siia ei viita midagi. --Epp 18. märts 2009, kell 04:31 (UTC)
Siin tuleks rääkida ka termopasta, õhu, vase ja alumiiniumi termotakistustest. --Mihkel Väljaots 11.01.2011, kell 12:00

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.overclockerstech.com/forums/showthread.php?t=826
** In Termopasta on 2013-06-24 13:47:40, 404 Not Found
** In Termopasta on 2013-07-07 03:54:35, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:54 (EEST)


Arutelu:Linnaseadus

== Linnade rahvastik 1938. aastal ==
* Tallinn (146.217)
* Tartu (60.424)
* Narva ühes Narva-Jõesuuga (24.178)
* Pärnu (21.406)
* Nõmme (19.719)
* Viljandi (12.803)
* Valga (10.459)
* Rakvere (10.176)
* Võru (6456)
* Kuressaare (4841)
* Petseri (4821)
* Haapsalu (4775)
* Tapa (3820)
* Paide (3444)
* Türi (3266)
* Tõrva (3053)
* Põltsamaa (2916)
* Mustvee (2841)
* Mõisaküla (2228)
* Otepää (2125)
* Jõhvi (2043)
* Kunda (1863)
* Sindi (1854)
* Elva (1746)
* Kallaste (1605)
* Antsla (1558)
* Kärdla (1454)
* Kilingi-Nõmme (1445)
* Jõgeva (1144)
* Suure-Jaani (1031)
* Keila (969)
* Mustla (943)
* Paldiski (715)
Võõpsu alevil oli 451 elanikku ja see ülendati Räpina vallaga.
--Improvisaator 19. märts 2009, kell 14:10 (UTC)

Neid andmeid saab kasutada vastavates artiklites. Andres 19. märts 2009, kell 21:26 (UTC)

: Kindlasti. --Improvisaator 20. märts 2009, kell 10:39 (UTC)

:: Puudu on aga kuupäev, mille seisuga elanike arvud on antud, samuti nende teadasaamise viis. Andres 20. märts 2009, kell 13:42 (UTC)

::: See on 1938. aasta ajaehest võetud, lihtsalt suurusjärgu huvides. Mul on kodus Eesti Statistika ajakirja igakuised ja rahvaloenduse andmed, aga nende esitamine on väga töömahukas, pole praegu aega. --Improvisaator 20. märts 2009, kell 13:54 (UTC)

Siia tuleb link ka artiklist 1892, kus räägitakse teisest seadusest--Bioneer1 (arutelu) 18. august 2013, kell 21:36 (EEST)

Ilmselt sellest: http://digar.nlib.ee/digar/show.action?id=100485 --IFrank (arutelu) 20. oktoober 2013, kell 18:57 (EEST)
See on ka üldmõiste ja v-o ongi nutikas see ikkagi reserveerida üldmõistele, ehkki enamik linke peavad praegu silmas 1938. a Eesti seadust. Lisan, et Eestiga on seotud ka 1870 Venemaa linnaseadus, nt link 1870. aasta Vene üldine linnaseadus.--Estopedist1 (arutelu) 16. oktoober 2015, kell 13:56 (EEST)

veel on link 1785. aasta linnaseadus--Estopedist1 (arutelu) 21. november 2015, kell 15:33 (EET)


Arutelu:Poliitiline Politsei

Undi tapja ei ole ju teada. Kuidas siis saab väita, et Nõukogude agent?--WooteleF 19. märts 2009, kell 20:20 (UTC)

Artiklis Ain Mere kirjutatakse, et Mere määrati 8. detsembril 1941 Poliitilise Politsei ülemaks. Samas selgub siinsest artiklist, et niisugune organ oli olemas ainult esimeses Eesti Vabariigis ja töötas kuni 1940. aastani. --kanakukk 28. veebruar 2010, kell 21:18 (UTC).
Kas on kindel, et Eesti ajal kasutati läbivat suurtähte ja peab siin kasutama? --46.131.41.250 29. september 2020, kell 22:19 (EEST)