Arutelu:Abielu

Pigem peaks kustutama ümbersuunamise. "Vabaabielu" peaks olema omaette artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. detsember 2005, kell 11.20 (UTC)

Abielu on kultuuriliselt tunnustatud inimestevaheline suhe, mille raames toimub seksuaalne suhtlemine ja mis seadustab selles sündivad järeltulijad.

Artikli ülesehitus on praegu segane. See definitsioon on vastuolus äsja lisatuga ning on ka muidu vaieldav. Abielu all võidakse mõista registreeritud, laulatatud vms abielu, kuid ka "faktilist abielu". Mõnes kultuuris nende vahel erinevust ei ole. Räägitakse ka näiteks "abielust Jumala ees", mille mees ja naine ise sõlmivad.

Kuigi abielu mõiste on seotud seksuaalse suhtlemisega, ei pruugi seaduslikult sõlmitud abielu raames seksuaalset suhtlemist olla (fiktiivabielu puhul või teatud põhimõtetega inimeste puhul).
seadustab selles sündivad järeltulijad

Seda peaks täpsustama. Mis tähendab "seadustab"? Kas seda, et laps tunnistataks oma isa lapseks? Minu teada selleks Eestis praegu küll abielu pole tarvis. Andres 14. märts 2006, kell 06.15 (UTC)

:Tjah, ilmselt on mõeldud seda, et registreeritud abielus sündinud lapse isal pole vaja ennast isaks spetsiaalselt registreerida. Kui lapse ema on abielus, siis koos lapse sünni registreerimisega registreeritakse tema abikaasa selle lapse isaks ilma täiendava avalduseta. Selles mõttes abielu tõepoolest "seadustab" selles syndivad järeltulijad. Võibolla võiks paremini sõnastada. --Lulu 14. märts 2006, kell 11.41 (UTC)

:: Kindlasti peaks paremini sõnastada. Sõna "seadustab" sõnaraamautähenduse järgi pole kuidagi võimalik aru saada, mida siin silmas peetakse. Pealegi on asi ju eri aegadel ja eri kohtades erinev. Andres 14. märts 2006, kell 13.29 (UTC)
Sõnastasin uue alguse. Abielu on suhe perekonna moodustamiseks. Kui sobib, siis võib edasi täiendada. --Lulu 15. märts 2006, kell 22.28 (UTC)

Jah, see on parem. Tundub ka, et sõnaga "isik" on hõlmatud jumalad ja muud müütilised ja fiktsionaalsed isikud.

Täpsustama peaks ikkagi seda, mis tähendab perekonna moodustamine.

See oleneb ka sellest, mida tähendab "perekond". Kas perekond on miski, mis on inimkonna ajaloos tekkinud, või on ta sama vana kui inimkond? Ja kas abielu ja perekond tekkisid samaaegselt? Andres 16. märts 2006, kell 06.23 (UTC)

Abielu ei pruugi olla juriidiline ega isikutevaheline. Näide selle kohta on rühmaabielu. Andres 6. juuli 2006, kell 17.24 (UTC)
Ka perekonna mõiste on sel juhul problemaatiline. Andres 6. juuli 2006, kell 17.25 (UTC)

Hea m2rkus. Siiski, ka ryhmaabielu on ikkagi primaarselt isikutevaheline, ehkki isikud moodustavad ryhma. Teiseks, ryhmaabielu allub ikkagi mingile juriidilisele kaanonile, n2iteks tava6igusele. --Lulu 8. juuli 2006, kell 07.59 (UTC)

: Minu meelest on mõlemal puhul tõlgendamise küsimus. Mulle tundub siiski, et rühmaabielu on primaarselt rühmade vaheline. Kuidas otsustada, kummal õigus on, ma ei tea. Mis puutub juriidilisusse, siis mulle tundub, et juriidilisus on "algelisemasse" ühiskonda projitseeritud. Ma ei ta jällegi, kuidas küsimust lahendada. Võimalik, et õigusteadlastel kipub olema selles küsimuses teistsugune arusaam kui teiste alade  uurijatel. Andres 8. juuli 2006, kell 08.03 (UTC)

Őigus eksisteeris ka enne őigusteadust. Őigusteaduses on tavaőigus tunnustatud mőiste. Mis puutub ryhmaabielu kysimusse isikute v6i ryhmade tasandil, siis see on jah, t6lgendamise kysimus. --Lulu 8. juuli 2006, kell 08.23 (UTC)

Või ehk t2psemalt siis: ryhmaabielu on abielu erinevatesse ryhmadesse kuuluvate isikute vahel. --Lulu 8. juuli 2006, kell 09.17 (UTC)

: Tavaõigus saab olla üksnes eeldusel, et on õigus. Millalgi pidi ju olema aeg, kui õigust ei olnud. Näiteks marksistliku käsituse järgi eeldab õiguse olemasolu riigi olemasolu. Ma ei ütle, et tingimata riik peab olema, aga rühmaabieluga ühiskonnad on ikka üsna algelised. Kas on kindel, et seal eksisteerib õigus?  Andres 8. juuli 2006, kell 09.01 (UTC)

Kahtlemata. Ja riik ja marksism ei puutu t6esti asjasse. Muide, t2nap2eva kultuurantropoloogias, sotsioloogias jm ei kasutata mõisteid "algeline", "primitiivne" vms. On ammu aru saadud, et kultuurid on enam-v2hem v6rdselt komplitseeritud ja arenenud. Ning seda ka oma 6igusliku systeemi poolest. Antud juhul me r22gime ilmselt ryhmaabielust kui fraatriate vahelisest systeemist ehk siis, eksogaamiast. Aga peale selle on olemas ka mitmeid teisi ryhma-abielude systeeme. Kas ka n2iteks grupiabielu on ryhmaabielu? Jne. --Lulu 8. juuli 2006, kell 09.17 (UTC)

: Kui panid tähele, siis kasutasin sõna "algeline" esimesel korral jutumärkides. Pean silmas seda, et teatud institutsioonid, näiteks riik või filosoofia, kujunevad välja ajalooliselt, mingite etappide kaudu. Selles mõttes saab nimetada ühiskonda, kus mõnda neist ei ole, algeliseks. Jutt ei ole kultuuri komplitseerituse astmest, vaid ühiskonna arenguastmest. (Ja võrdse arengu tees puudutab ju ikkagi tänapäeva ühiskondade vahelist võrdlust, mitte eri aegade ühiskondade vahelist võrdlust.) Muidugi võib väita, et ühiskonnad võivad areneda eri suundades, aga meid huvitab ju ainult areng, mille käigus õigus välja kujuneb. Isegi kui eeldada, et igas ühiskonnas kujuneb välja õigus, siis sellega on ühtlasi eeldatud, et igas ühiskonnas on õiguse-eelne etapp.

: Ma ei saa aru, mis mõttes riik ja marksism ei puutu asjasse, kui marksismi järgi õigus tekib alles koos riigiga.

: Pidasin silmas fraatriatevahelist abielu. Kas teisi abieluvorme selle nimega nimetada, ei puutu minu meelest asjasse. Leian igatahes, et   grupiabielu ei saa meie ühiskonnas pidada abieluks. Andres 8. juuli 2006, kell 10.43 (UTC)
Nimetatagu ABIELUKS ainult mehe ja naise vahelist liitu- kõikidele teistele liitudele leitagu aga aga sõna mis mind kui abieluinimest ei kutsu lahutama oma abielu, kuna ei taha sarnaneda homode hõi lesbidega... Maiduv30 7. detsember 2006, kell 20:17 (UTC)

Vikipeedia ülesanne ei ole nimetuste kehtestamine. Andres 8. detsember 2006, kell 04:41 (UTC)
Abielu on mehe ja naise vaheline kestev ühendus, mis on rajatud selleks, et ühise sugulise tegevusega (cooperatione aliqua sexuali) sigitada järeltulijaid (kaanon 1096 § 1). --Numbriga kärumees 18. november 2011, kell 13:23 (EET)

„Läänemaailmas on abielu traditsiooniliseks struktuuriks ühe mehe ja ühe naise suhe ja selle funktsioonid hõlmavad seksuaalset suhtlemist, ühist vastastikust sõltuvust ja ressursside, eesmärkide ja väärtuste jagamist.“
See määratlus on puudulik, kuna mainib küll suguelu, kuid üldse mitte sugulisest suhtest sündivaid lapsi, keda abiellunud hooldavad ja neid kasvatavad, väga pika aja jooksul abielu vältel.
Antud määratluse fookuses on ainult mees ja naine kui abielu tuumik; samas on täiesti jäetud tähelepanuta abiellunute lapsed, kelle saamise nimel üldiselt ju abielu sõlmitaksegi (vähemalt traditsiooniliselt on see olnud üldkehtiv). Taolise „abielu“ definitsiooniga on koos vanniveega välja visatud ka laps (- ehk abielu olemus, sügavam sisu). Abielu kui selline võib staatiliselt, abielu sõlmimise algfaasis jah mahtuda eeltoodud definitsiooni raamidesse, kuid hiljem, laste sündides enam mitte. Dünaamilises, arengulises mõttes on abielu suunatud laste saamisele ja institutsioonina kaitseb abielu hooldusaluseid järeltulijaid parimal võimalikul moel (võrrelduna kõikvõimalike laiendatud ja lahjendatud „abielu“-variantidega, mis eales kunagi välja mõeldud).
Omaette küsimus on, miks omistatakse monogaamse abielu eripära ainult/valdavalt "läänemaisele" traditsioonile?
Paradoksaalselt on just Lääne humanistlikus kultuuriruumis monogaamne abielu leidnud suurimat hülgamist ja vastasseisu.
Ettepanek on senisest määratlusest eemaldada sõna "läänemaailmas" kui eksitavast.
Täiendatud definitsioon näeks välja:
„Traditsiooniline abielu on ühe mehe ja ühe naise lepinguline suhe ühiste eesmärkide ja väärtuste alusel; see hõlmab seksuaalelu ja sellest sündinud laste üleskasvatamist, ühist vastastikust sõltuvust ning ressursside jagamist.“
--Gabrielkabi (arutelu) 2. oktoober 2013, kell 12:52 (EEST)

Abielu defineerimine on keeruline, sest see näeb eri kohtades ja eri aegadel erinev välja. Kunagi ju oli rühmaabielu.

Traditsioon saab kuskilt alguse, igatahes ei ole see kõige iidsem traditsioon, aga on kestnud nii kaua kui läänemaine kultuur. Ma ei tea, kuidas rääkida üldisemalt, jättes välja näiteks islami kultuuri, mis aktsepteerib ka polügaamiat ja on ka päris vana.

Arvan, et abielu ei saa olemuslikult lastega siduda. Lapsi võib ju mainida, aga reservatsiooniga. Laste puudumine ei ole läänemaises traditsioonis teinud abielu olematuks, küll aga sugulise läbikäimise puudumine. Andres (arutelu) 2. oktoober 2013, kell 16:32 (EEST)

Kõikehõlmavat universaalset (kõiki üleilmseid arusaamu läbi inimajaloo) on võimatu hõlmata ühelauselise definitsiooniga. Vikipeedia on mõeldud ka lihtsale lugejale ning iga määratlus piiritleb esmalt kohaliku kultuuriruumi arusaamu esmalt ajas, mis meile aktuaalne, tähenduslik.
Ka islamis on valdav monogaamne abielu, polügaamne abielu on lisavõimalus meestele, kes seda saavad endale lubada, osutudes siiski pigem erandlikuks.
Abielu kui igipõlise institutsiooni olemuslik seos järeltulijatega on kaasaegses humanistlikus kultuuriruumis tõesti (ajutiselt) unustusse vajunud; see on kahetsusväärne, kuid ei anna põhjust abielu olemust hakata (tagantjärgi ja tunnetuslikult subjektiivselt) muutma. Mõnekümne aasta pärast saab küllap jälle selgeks abielu ja laste seose tähtsus.
Kuna abielu on lepinguline suhe, siis reeglina ei ole sinna kitsendavalt sisse kirjutatud klausel seksi ja laste kohustuslikkuse kohta. Abielu jääb lepinguna kehtivaks ka siis, kui intiimsuhet ei ole (nt. majandusabielud või abielud vanurite vahel). Sama on ka lastega: nad ei ole kohustuslikud, kuid on ülimalt tõenäosed, et mitte öelda soovitud osa abielust. Lastetusest (pigem erandlik) ja lastest ei maksa teha abielu puhul probleemi.
Sõnastus „abielu hõlmab seksuaalelu ja sellest sündinud laste üleskasvatamist, ühist vastastikust sõltuvust ning ressursside jagamist“ märgib maha põhiliste funktsioonide piirid kontuurselt; erandeid leiab ikka, - nt. ei ole ressursse, mida jagada, või seksi, või ollakse suhteliselt sõltumatud (nt. abielu lõppfaasis, kui lapsed juba suured). Sõna hõlmab on neutraalne ja avatud ega sisalda tingimata kohustust. Samas traditsioonilise abielu kehtivuse ajastul on kummaline kujutada ette abieluvälise seksi ja sellest sündinud nn. sohilaste võrdväärsust reeglipärase üldise abielusuhte ja seaduslike laste kõrval. Abielu on reegel, ja sellest väljapoole jääv osutub erandiks, - lääne traditsioonilises kultuuriruumis.
Iseasi, mis kehtib tänapäeval, mil traditsioonilisest abielust ja selle mõtestamisest ollakse kaugenetud.
--Gabrielkabi (arutelu) 8. oktoober 2013, kell 12:30 (EEST)

Sisuliselt väär on määratlus „Abielu laiemas mõttes võib olla kahe inimese vaheline suhe (monogaamia, sealhulgas ka homoseksuaalne suhe, mille üheks vormiks on samasooliste abielud) või ka kolme ja enama inimese vaheline suhe (polügaamia, grupiabielu vms). Kitsamas mõttes peab abielu olema kahe vastassoost isiku vaheline suhe.“
Samasooliste suhte nimetamist abieluks ei saa käsitada üldkehtiva kokkuleppena, faktina. See on uusim suundumus ja leidnud kandepinda vaid üksikutes riikides. Vikipeedia ei peaks serveerima ajas ja ruumis piiratud moetrende kui üldiselt mõistetavaid tõdesid. Kui homosuhte mainimine abielulises tähenduses on teksti koostajale ülimalt oluline, siis tuleks lisanda kitsendav klausel „viimasel ajal“, „mõnedes riikides“ vms.
Abielu on alates aegade hämarusest mõistetud kahe eri soost inimese lepingulise liiduna, seega ei saa selle mõiste juurde tagantjärgi külge pookida homoseksuaalsete isikute suhteid ega kooslusi. Kui avame võimaluse taolisteks pretsedentideks, siis peame sama soojaga lubama laienduste nimekirja täiendada pedofiilsete või intsestsuhetega, sest kellegi meelest need on kah „abielud“.
Kõik püsisuhted, mis on vabad ja teistsugused kui see, mida eesti keeles on kogu aeg tähendanud abielu (mono- või ka polügaamne), - ehk siis abielule sarnaneva kooslused, on defineeritavad kas perekondadena (laiendatud mõttes siis homopere), või ka leibkondadena. Tingimata tuleks lahti kirjutada mõistete "perekond" ja "leibkond" tähendused.
Korrektne oleks sõnastada enne abielu tähendus traditsiooniliselt defineerituna, ja alles seejärel siirduda erandite ja laienduste juurde. Pakun välja:
Abielu on juriidiline (seadustel või tavadel põhinev) isikute vaheline suhe perekonna moodustamiseks, mis toob kaasa teatud õigusi ja kohustusi.
Traditsiooniline abielu on ühe mehe ja ühe naise lepinguline suhe ühiste eesmärkide ja väärtuste alusel; see hõlmab seksuaalelu ja sellest sündinud laste üleskasvatamist, ühist vastastikust sõltuvust ning ressursside jagamist. Kanoonilise õiguse järgi on abielu mehe ja naise vaheline kestev ühendus, mis on rajatud selleks, et ühise sugulise tegevusega (cooperatione aliqua sexuali) sigitada järeltulijaid (kaanon 1096 § 1).
Abielu võib olla kahe erisoolise inimese suhe (monogaamia) või ka kolme ja enama inimese vaheline suhe (polügaamia, grupiabielu vms).
Abielu staatusesse on mõnel pool tõstetud ka homoseksuaalne suhe (vt. samasooliste abielud).
Abieluna ei saa käsitada teadlikult fiktiivseid ajutisi tehinguid, mille sihiks on hiilida kõrvale nt. pärimis- või immigratsiooniseadustest või külastada bordelli. Ka on küsitav tegelikult koos elava abielupaari formaalne abielulahutus selle nimel, et üksikema saaks suuremaid sotsiaaltoetusi.
Märkus: teksti liigendus ja lingid on äsja väljapakutus kahjuks kaduma läinud.
--Gabrielkabi (arutelu) 8. oktoober 2013, kell 12:31 (EEST)
Sellised abielud on ka olemas (esialgu Indias, mitte Eestis): http://www.ohtuleht.ee/267635 Nõustun eelkõnelejaga. kõiki kurioosumeid ei pea abieluks nimetama, eriti kuni neil seaduslikku staatust ei ole. --IFrank (arutelu) 8. oktoober 2013, kell 13:20 (EEST)
----
Nii palju kui mina aru saan, ei sisalda ehalkäimine seksuaalvahekorda.
Minu meelest ei räägita alajaotuses "abielu" mitte abielust, vaid millestki muust. Andres (arutelu) 22. oktoober 2014, kell 01:14 (EEST)
----
Viimane lisandus oli kopeeritud siit: http://www.ohtuleht.ee/599838/suur-kooselusegadus-ehal-kaik-avalik-habistamine-ja-tuleriidad --Epp 22. oktoober 2014, kell 06:50 (EEST)

Tere!

Eesti talupoegade - ja talutütarde küla(öö)elu kirjeduste osa võib mitmel pool Eestis ka tegelikkusele viidata ... osadel meie esivanematest naistel ei olnud 'pealt vaates' probleeme teadmisega, et tema elukaaslase, abikaasa, talu peremehe jne 'ees-, järel-, läbikäimise' tulemiks olid elavad lapsed kas näituseks naabertaludes ja või teenijarahva poolel - elu ja töö vajas tegemist, lapsed ja loomad ning põllu-ja metsamaa hoidmist ja harimist ning pangalaen maksmist nii, et selles osas ei tundu küll muinasjuttu peituvat aga ma arvan, et sellest võiks võimalusel ka keegi Vikipeedia kasutajatest kirjutada pikemalt    ja viidetega, mina päris vast ei saa, minule teadaoleva kõnealuse paikkonna inimesed on veel elus ja suhtlevad üksteisega perekondlikult. Aga jah 14. aastat (mis on kas sugulise suhtlemise alampiir tänasel päeval) ilmselt ei olnud meie esivanematel see teps mitte. Osadel neist ei olnud kombeks 'siga kotis osta' ka tüdruk ja naine või ka mees 'tuli läbi proovida ega tal miskit viga küljes pole'.

Mariina 22. oktoober 2014, kell 07:23 (EEST) alias Простота
----
Eemaldatud link "kaanonile" oli vigane ja ma ei oska isegi öelda, millist dokumenti "kaanoni" all silmas peeti. Ilmselt mingit usulist, oletatavasti kristlikku normikogu, mille keel on teadmata ning mille kohta meil võib olla artikkel, kuid ei pruugi. Niisugusi "viiteid" stiilis "mine ei tea kuhu, paragrahv 1096" ei tohiks kasutada, nii võib konkreetsust teeseldes "tõestada" ükskõik mida. --Ehitaja (arutelu) 26. detsember 2018, kell 03:03 (EET)
----
Siin on praegu isegi rasvases kirjas esimeses lauses öeldud, et abielu on mehe ja naise vahel. See tundub rõhutatud seisukohavõtuna, mida Vikipeedias ei peaks olema. --Andres (arutelu) 26. september 2023, kell 22:19 (EEST)
----
Tänapäeval on abielu kahe inimese vaheline lepinguline suhe sõltumata nende soost ja orientatsioonist.

Ma ei tea, see on minu meelest liiga suur üldistus. --Andres (arutelu) 3. märts 2024, kell 15:14 (EET)

Traditsiooniline abielu on ühe mehe ja ühe naise lepinguline suhe ühiste eesmärkide ja väärtuste alusel. See hõlmab seksuaalelu ja sellest sündinud laste üleskasvatamist, ühist vastastikust sõltuvust ning ressursside jagamist. Tänapäeval on abielu kahe inimese vaheline lepinguline suhe sõltumata nende soost ja orientatsioonist.
Kas islami abielu, kus mees võib olla abielus mitme naisega, ei põhine traditsioonidel? Wkentaur (arutelu) 3. märts 2024, kell 15:49 (EET)


Arutelu:Tver

"Kalinin" peaks olema täpsustuslehekülg, sest paljudele toob see meelde Mihhail Kalinin-i mitte linna nime. --TarmoK 14. detsember 2005, kell 13.13 (UTC)
----
| elanikke = 410 400 (2010) --Mona 6. mai 2011, kell 19:59 (EEST)
----
Miskipärast arvaks, et enne peaks hoopiski mainima Tmaka jõge ja alles siis Tvertsat -- Ahsoous 8. juuni 2012, kell 13:45 (EEST)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 408 900 (2013) Velirand (arutelu) 27. jaanuar 2018, kell 22:58 (EET)


Arutelu:Talis Bachmann

Copy-paste. Sellisel kujul kuulub kustutamisele. --Lulu 14. detsember 2005, kell 19.26 (UTC)
Jätsin alles nupukese. Arvan, et publikatsioonide nimekiri ei käi autoriõiguse alla. Kõrvaldasin eesti- ja venekeelsed tööd, sest nende kirjed pole korrektset. Nüüd on tarvis veel seda nimekirja toimetada.
Ka muu info võiks muudetud kujul alles jätta, aga kui see on kord netis olemas, siis on see alati kättesaadav. Andres 14. detsember 2005, kell 20.22 (UTC)

40+ nimetust on raske mõista "olulisemate" publikatsioonidena. Kui sellist nimekirja alles jätta siis panna need eraldi lehele ja siia jätta tõesti sellised mis on märkimisväärsed. Praegusel juhul on see sedasi ülearune "müra" --TarmoK 15. detsember 2005, kell 08.25 (UTC)

Nõus sinuga... aga kuna pole asjaga kursis siis... - Ahsoous 15. detsember 2005, kell 08.34 (UTC)
Nojah, teadlaste CV-d on ju paarkümmend lehekülge pikad ja seal võib vabalt olla sektsioon "Publikatsioonid (osaline loetelu enam kui 200-st)" kus on 40 nimetust. Võib-olla piisaks esialgu artiklisse lausejupist sisuga "arvukalt publikatsioone" ? Ülejäänu võib ehk kasvõi siia tõsta. --Heiki e 15. detsember 2005, kell 09.02 (UTC)

:: Tõstsin need kõik eraldi lehele sealt võib siis edasi arendada. Kui tuleb keegi asjatundjam kes oskab teha valikut siis võtta sealt mõningad ka n.ö. pealehele --TarmoK 15. detsember 2005, kell 09.22 (UTC)

Tore muidugi, kui on rohkem materjali, mida siin avaldada. Iga teadlase puhul võiks tõesti olla juures ka täielik personaalbibliograafia. Artiklisse endasse sobiksid siiski yksnes monograafiad ja (kui neid on, siis ka) laiemale lugejaskonnale mõeldud raamatud. Teadusartiklid, muud ajakirjanduses ilmunud artiklid, väiksetiraazhilised õppematerjalid jmt tuleks jah paigutada nii, nagu praegu TarmoK tegi. --Lulu 15. detsember 2005, kell 09.43 (UTC)
----
Minu meelest võiks see publikatsioonide loend ikka artiklis olla. Andres 18. märts 2011, kell 22:54 (EET)


Arutelu:Tajo Kadajas

copy-paste: http://www.zzz.ee/edition49/composers/t_kadajas/more.html --TarmoK 15. detsember 2005, kell 08.28 (UTC)

leheküljel http://www.dcc.ttu.ee/bands/get.asp?ident=638 on öeldud © Eesti Ansamblite Andmebaas - tähendagu see siis mida iganes - Ahsoous 15. detsember 2005, kell 08.32 (UTC)

Eesti Ansamblite Andmebaasi autoriõigus tähendab muidugi eelkõige vastavat internetikeskkonda. Kõik tekstid, mida see andmebaas sisaldab, on bändimeelste enda kirjutatud ja sellele sellel keskkonnal muidugi autorlust pole.

Kellel iganes autoriõigus (seega siis bändimees), peab andma loa selle teksti kasutamiseks Vikipeedia tingimustel (GNU Vaba Dokumentatsiooni Litsentsi alusel). Kui seda luba ei ole, tohib ainult fakte (ka hinnanguid, kui on teada, kelle hinnang see on) oma sõnadega ümber jutustada, võib-olla ka piiratud mahus tsiteerida. Andres 27. detsember 2005, kell 19.57 (UTC)

Kas ta on saanud selle mälestusmärgi või on tegemist kellegi samanimelisega?
Jah, ma olen tõesti selle märgi saanud ja tegemist ei ole kellegi samanimelisega.

[[Eesti Kodanike Komiteede mälestusmärk registreerijaile tehtud töö eest]]


Arutelu:Sosnovõi Bor

parandasin 70km 80-ks, sest nii väidab linna enda ametlik leht, aga eri kohtadest võib leida ka arve 73 ja 81. Aga kas selle Leningradi aatomielektrijaama puhul ei peaks mainima seda et 1973 läks käiku esimene energiablokk ja teine 1975?  - Ahsoous 15. detsember 2005, kell 11.18 (UTC)

Kaugus sõltub sellest, kas arvestada seda linnulennult (antud juhul 68 km), maanteed mööda (85 km)või koguni raudteed mööda. Kas selle koha pealt on mingit ühtset poliitikat?
--Metsavend 15. detsember 2005, kell 11.55 (UTC)

:nu sõltub ka sellest kas mõõta linnapiiride või linnakeskuste vahet... Lomonossovini, mis on ka Peterburi linnaosa loetakse vahemaaks 37km... Zelenogogorskini teine linnaosa on linnulennult näiteks 48km aga mööda maanteed 116...- Ahsoous 15. detsember 2005, kell 12.06 (UTC)
See peaks olema üldine tava, et kaugusi mõõdetakse keskuste vahel, mitte linna piirist arvestades. Tallinna puhul oli vist Viru väljakust.

::Alati see päris nii ka ei ole... Eri juhtudel on erinev lähenemine - Ahsoous 15. detsember 2005, kell 12.13 (UTC)


Arutelu:Konservatism

Konservatism on parempoolne  ideoloogia, mille kandjaks olevad parteid on tihtipeale kristlik-demokraatlikud või vabariiklikud (respublikaanid).

Ideoloogiat ei saa defineerida selle järgi, kuidas nimetatakse seda ideoloogiat kandvaid parteisid. Andres 15. detsember 2005, kell 15.35 (UTC)

Konservatism ei ole ühtne ideoloogia. Kristlik demokraatia on ainult üks konservatismi vorme. Sellest tuleks kirjutada eraldi artiklis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. detsember 2005, kell 15.46 (UTC)

Konservatism ehk konservatiivsus ehk alalhoidlikkus on enamasti parempoolne ideoloogia

Nojah, õigupoolest on ju konservatiivsus teatud küsimustes vasakpoolsem kui liberaalsus. Vähemalt nii ma olen aru saanud. Andres 15. detsember 2005, kell 19.21 (UTC)

: Just-just, seepärast ka "enamasti". --Lulu 15. detsember 2005, kell 19.31 (UTC)

Traditsiooniliste väärtuste kaitsmine on minu meelest omistatav ka paremäärmuslusele. Andres 15. detsember 2005, kell 19.22 (UTC)
on küll, ja mis siis?

Defineerida tuleks võimalust mööda eristavate tunnuste abil. Või on ka paremäärmuslus konservatism? Andres 15. detsember 2005, kell 19.29 (UTC)
Võib olla, aga ei pruugi. --Lulu 15. detsember 2005, kell 19.31 (UTC)

Minu meelest ei kasutata sõna "alalhoidlikkus" konservatismi kui poliitilise ideoloogia kohta. Sõnal "konservatiivsus" on ka muid tähendusi, ja osa neist saab väljendada sõnadega "alalhoidlikkus" ja "alalhoidlus". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. detsember 2005, kell 20.41 (UTC)

Konservatiivne on alalhoidlik, traditsioonilisi vaateid säilitav ja ajaloolist järjepidevust tähtsustav.

Ümbersuunatud lehelt. Andres 13. oktoober 2008, kell 16:04 (UTC)

Eesti keeles on vananenud kirjanduses kasutatud ka terminit alalhoidlane, vt nt EKSS. Seda võiks siin vist kusagil mainida--Bioneer1 (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 00:19 (EET)

Edmund Burke oli Iiri, mitte šoti poliitik.
Tihtipeale saab konservatiivide joont nimetada järjepidevaks liberalismiks.

Võtsin välja kahtlase lause. --Vaher (arutelu) 24. märts 2015, kell 09:31 (EET)
Kuidas me siis nüüd kindlaks teeme, millised Eesti erakonnad on konservatiivsed? Andres (arutelu) 24. märts 2015, kell 10:20 (EET)
----
Konservatiivi jaoks on esmatähtis üksikisik kui ka rahvus kuid mitte riigiaparaadikesksus nagu vasakpoolsetel.

Võtsin selle välja, sest see pole erapooletu ning on ebamäärane.
Varem oli nii:
Konservatiivi jaoks on oluline rahvus ja tema ajalugu, mitte üksikisik.

Ma ei pannud ka seda tagasi, sest ka see on ebamäärane ning sõnastus on liiga järsk. Siin taheti näidata erinevust liberalismist. Andres (arutelu) 10. veebruar 2018, kell 09:33 (EET)

Miks alalhoidlikkus märksõnadest esimeseks tõsteti? See on suhteliselt harva kasutatav sõna ideoloogia kirjeldamiseks võrreldes "konservatismi" ja "konservatiivsusega". --Minnekon (arutelu) 22. jaanuar 2019, kell 19:15 (EET)
----
Alaosa "Konservatism Eestis" võiks olla mingist sõltumatust allikast refereeritud ülevaade, aga seal on vaid nimetatud paar organisatsiooni, kes endid praegu häälekamalt konservatiividena reklaamivad. Sellega piirduda on minu meelest liiga vildakas ja sellisel kujul võiks selle alaosa pigem ära jätta.
Tundub, et alaosa "Konservatismi põhiideed" ei käi kõigi konservatismi variantide kohta või siis tegu on kellegi (ei tea kelle, viiteid pole) esseistlike seisukohtadega selle üle, milline on või peaks olema "õige" konservatism. Ma taastaks sellest algse lühema versiooni (küll samuti viitamata), mis tundub tasakaalukam. Pikne 6. detsember 2021, kell 17:38 (EET)

Jätsin välja ja taastasin. Pikne 16. detsember 2021, kell 16:27 (EET)


Arutelu:Sangay Ngedup

Inglise vikis on vabalt kasutatav pilt. Andres 16. detsember 2005, kell 08.00 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.move4health.gov.bt
** In Sangay Ngedup on 2013-06-24 13:22:38, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Sangay Ngedup on 2013-07-06 23:57:48, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:58 (EEST)


Kasutaja arutelu:Dsamurai~etwiki

Kas see on vandalism? Andres 16. detsember 2005, kell 12.19 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Dsamurai~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Sillamäe

Käesoleval ajal on Sillamäe Kirde-Eesti tööstuspiirkonna üks ilusamaid linnu.

Paljukest seal neid linnu üldse on? Andres 16. detsember 2005, kell 17.28 (UTC)
Vastuseks:Aseri? ei mäleta peast, kas on linnaõigustes, Kiviõli, Püssi, Kohtla-Järve, Jõhvi, Sillamäe, Narva, Narva-Jõesuu seega kindlalt 7. Pealeselle veel Gigantomaanias tekkitatud Kohtla- Järve linnaosad, mis võiksid elanike arvu poolest olla linnad Sompa, Ahtme, Oru. Seega suuremaid inimasustusi on 11. Alevikud Avinurme, Kohtla, Voka, Toila Akra 15. detsember 2005, kell 17.49 (UTC)
Kaldun arvama, et sellist asulate (linnade) tihedust ja arvu pole üheski maakonnas.Akra 16. detsember 2005, kell 17.53 (UTC)

: Aseri on alevik. Aga tõsi, linnu on seal tõesti palju. Õigupoolest aga on küsimus selles, kas on mingi kriterium ilu kindlakstegemiseks. Millised Kirde-Eesti linnad on ilu poolest võrreldavad Sillamäega ja millised on vähem ilusad? Andres 16. detsember 2005, kell 18.29 (UTC)
Andres, see pole üldse minu lause, see oli enne minu ajaarvamist. Peale selle on seal veel parajalt ebatäpsusi. Ilmselt läheb ka see omalajal ümber kirjutamisele.
Ilmselt olen ma liiga uus ja ei jaga kõiki nüansse. Kirjutasin eelmisel Sillamäe redigeerimisel valmis terve Sillamäe ajaloo ja korrigeerisin seal muudki, kuid salvestus ebaõnnestus kuna keegi oli juba sees peale mind. Täna kirjutasin poolt rahvastiku teemat kaks korda sama põhjuse pärast. Mõlemal korral leidsin Anrese. See selleks, aga kas ei ole võimalik programmiliselt jälgida millised artiklid on redigeerimisel ja neid niikaua mitte torkida. Vastasel juhul läheb palju tööd raisku. Kui jälgimise võimalust ei ole, siis tuleks mingi plokeering luua, kui süsteem lubab. Või on veel mingid varjandid.Akra 16. detsember 2005, kell 20.36 (UTC)

Kirjuta pikemad tekstid valmis mitte Vikipeedia redaktoriaknas, vaid näiteks Notepadis. Mina kirjutan sageli isegi Wordis. Ja siis copy-paste aknasse ja salvestan. Taivo 16. detsember 2005, kell 20.43 (UTC)
Tänud. Kinnitasite mu arvamust.Akra 16. detsember 2005, kell 20.57 (UTC)

: Minulgi juhtus praegu nii, et sattusin redigeerimiskonflikti Taivoga ja kaotasin kogemata oma pika soovituse ära.

: Lühidalt.
# Kui satud redigeerimiskonflikti, järgi juhiseid. Tõsta oma tekst "Teie teksti" alt üle "Salvestatud teksti" (või mis ta oligi) alla.
# Kui erinevustes on raske orienteeruda, siis kas kopeeri oma tekst tekstiredaktorisse või ava paralleelne aken ning kopeeri oma tekst uue variandi kõrvale paralleelses redaktoriboksis. Siis saad tekste kõrvutada ja vajaliku alles jätta ning salvestada. Põhimõtteliselt on võimalik ka salvestada oma variant (asendada ülemises boksis olev variant alumises boksis olevaga) ja siis salvestada. Sel juhul tuleb tagantjärele selgusele jõuda, milles seisnesid eelkirjutaja parandused, ja need taastada.
# Et teistele märku anda, et pikem töö on pooleli, pane kõigepealt algusesse teade {{oodake}} ja salvesta see. Andres 16. detsember 2005, kell 21.11 (UTC)
Pilt selge. See on hea variant märku andmiseks. Alati ei viitsi mõne paranduse tegemisel redaktoreid kasutada. Pikkemate lõikude puhul on see siiski ilmselt vajalik, segab vähem. Kirjutada tekstiprogrammis lõik(artikkel) valmis ja copy, pärast seda korrigeerida Vikipeedias üle.Akra 17. detsember 2005, kell 16.54 (UTC)

Urmas. Tere kaim. 17 veebruaril on sadamas laeva tutvustamine. Regulaarreisid algavad märtsis, 6 reisi nädalas.Akra 17. veebruar 2006, kell 16.47 (UTC)

:Postimees kirjutab avamisest http://www.postimees.ee/170206/online_uudised/192437.php. Samuti ETV uudisteportaal http://www.etv24.ee/index.php?0557172. Artikli tekstis on samuti juttu liini avamisest. Regulaarreiside algusaja võib juurde lisada. - Urmas 17. veebruar 2006, kell 17.02 (UTC)

See on umbes samoodi liini avamine, kui nõukogude ajal kultuuri objekte avati. Lint lõigati läbi ja siis ehitati edasi. Laev hakkab esialgsetel andmetel liikuma märtsis, seismesed uudised lisasid sõna võibolla.Akra 17. veebruar 2006, kell 17.32 (UTC)

Eemaldasin lisatud lingi segavate bännerite pärast. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 4. märts 2006, kell 15.41 (UTC)

Nagu aru saan, on kodanik Pikne Sillamäe artiklist eemaldanud Sillamäe narkorehabilitatsioonikeskus-se. Minu teada ainuke riiklikul finatseerimisel olev narkorehabkeskus. Miks?--Rünno 16. august 2010, kell 19:19 (EEST)

See on lihtsalt "vaata ka" alla viidud. Andres 16. august 2010, kell 20:48 (EEST)
Sillamäel on peale narkokeskuse veel SA Sillamäe Haigla hooldusravi ja ka Sillamäe Hooldekodu. Seal osutatakse nii ööpäevaringset erihooldust teenust psüühilise erivajadustega kodanikele ja ka toetatud elamise teenust. Veel on lisaks polikliinik ja hea hulk kõrgel tasemel apteeke. Kustumise asemel võiks täienda tervishoiu rubriiki.--Rünno 16. august 2010, kell 19:28 (EEST)

"Lahtised lingid" peaksid "vaata ka" all olema. Andres 16. august 2010, kell 20:48 (EEST)
No nii jutu jätkuks. Sillamäe paistab silma korra armastuse poolest. Huvitav, miks? Mine naaberlinna - Jõhvi või Kohtla-Järvele - täielik kaos. Jõhvis Rakvere mnt ääres on majad, mis lagunevad - Sillamäel sellist vaadet ei näe. Kohtla-Järvest ei maksa räkidagi - täielik porimülgas. Ja ega see Narva suurt parem ole.--Rünno 16. august 2010, kell 19:40 (EEST)

Siin on nüüd ajakohastatud. Vanemad andmed tuleks kuidagi säilitada. Ja uus tekst on vigane. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 18. september 2016, kell 11:20 (EEST)

NPM Silmet(e.Molycorp Silmet).2016.a.suvest on uueks emaettevõtteks Neo Performance Materials(USA).

See tuleb korda teha. Andres (arutelu) 22. september 2016, kell 12:09 (EEST)

Midagi on sassis lauses "1941. aasta sõjasuvel Sillamäe õlivabrik, kus töötas 1000 töölist hävitati." Hea küll, kui puudu on vaid koma, oleks vaja täpsustada, kes hävitas, kuidas hävitas jne. [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 12. veebruar 2023, kell 23:10 (EET)

Oletatavasti oli ka NSV Liidu esimese aatomipommi uraan Sillamäel toodetud.
--Wkentaur (arutelu) 1. detsember 2023, kell 15:13 (EET)


Arutelu:Türann

Põhiosa sellest materjalist peaks ikkagi olema pealkirja "Türannia" all. Peaks küll olema ka  artikkel "Türann". Andres 17. detsember 2005, kell 12.29 (UTC)

:Ma vaatasin kuidas inglise wikis  on ja seal oli türannia suunatud türanni alla.--Kinks 17. detsember 2005, kell 13.11 (UTC)

:: Me ei pea seda järele tegema. Andres 17. detsember 2005, kell 13.42 (UTC)

Kes on türann ???? Ja kust see sõna pärineb ????
----
Peisistratose ja Hippiase lingid on täiesti valed. --Ehitaja (arutelu) 2. mai 2024, kell 19:45 (EEST)

Parandatud. --Andres (arutelu) 3. mai 2024, kell 02:08 (EEST)


Arutelu:Padmasambhava

Inglise vikis (ja mujal) on veel pilte.
Osa materjali tuleb viia artiklisse [[Tiibeti budism]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. detsember 2005, kell 15.19 (UTC)

Millest   lähtud kui sätid kokku Padma elulugu? Kas  Dudjom Rinpoche  vöi Dilgo Khyentse aspektist.
Lisaks mölemad Padma naised on kirjutanud mitu kattuvat isiklikku versiooni Guru elust
Eeldan et nood tiibetikeelsed terminid  on sul veidi mööda.

Mulle tundub et see on ylimalt delikaatne teema , mida vöivad  arendada vaid PunaMytsikeste koolkonna inimesed
ja tundjad.
Kuna Padma on koolkonna Guru  pole mötete seda teemat nässu keerata . kuna mul isiklik suhe temasse .

Mina ei ole asjatundja. Ma kompileerisin selle teksti, kasutades teisi vikipeediaid, eriti saksa vikipeediat. Kindlasti saab asja edasi arendada ning esitada mitmeid versioone.

Kindlasti on parem, kui kirjutavad asjatundjad, kuid ma pole  nõus, et mitteasjatundjad ei tohi midagi kirjutada.

Ei ole ka sellega nõus, et kirjutada võivad ainult inimesed,  kellel on asjaga isiklik seos. Vastupidi, oma koolkonna gurust on peaaegu võimatu erapooletult ja asjalikult kirjutada. Ei tohi olla nii, et kirjutada tohib ainult oma koolkonna vaatepunktist.

Kui midagi on valesti, eks siis paranda. Andres 31. oktoober 2006, kell 16:25 (UTC)

Lisa.
Mulle tundub et sa oled palju budismi teemadel siin kokku keevitanud ja ilus see köik muidugi, kuid kas on veel teisi  fanatte  kes siin selle teemaga    tegelevad .Teeks ettepaneku mingil moel arutleda  ja arutada kuis neid mahajaana budismi kuuluvaid materjale kokku sättida ,Millest lähtuda ,kas tibetologooiast ja budoloogiast ,mis tähendab akadeemilist seisukohta vöi siis budismuse seisukohast?
Lisaks peaks rääkima terminoloogia  kohaldamisest eesti oludesse ja mida vötta aluseks,
Sanskriti transkiptsiooni on kogu nett täis ,kuid tiibetikeelega läheb keerulisemaks,  Peaks nagu lähtuma  sellest et asi  saaks ilus ja korrektne nii et rahuldaks ka budausu järgijate tarvet ja vajadusi  ,kuna nood teavd niigi enam vähem millest juttu on.
Ma vist läksin pikalt lobisema sel teemal ,kuid  arvan et see neti-budoloogide konverentsi peaka kohe viivitamatult ära tegema.
Milline on  sinu ja teiste  seisukoht , kes selle teemaga tegelevad ?

Mulle tundub, et me praegu siin kahekesi olemegi. Eks näis, kas keegi veel võtab sõna.  Minu arvamuse kohaselt tuleks alustada tibetoloogia ja budoloogia seisukohast ning seejärel esitada asi budismist endast lähtuvalt. Kui on veel mingeid muid seisukohti, võiks need esitada veel pärast seda. Vikipeedia põhimõte on erapooletus, mistõttu ei saa asja esitada nii, nagu Vikipeedia esindaks budismi seisukohta. Artikkel tuleb üles ehitada nii, et kõik saaksid öelduga nõuas olla. Sellepärast tuleb seisukohtade esitamisel selgelt öelda, kelle seisukohaga on tegemist. Andres 31. oktoober 2006, kell 16:25 (UTC)

Kas yldine  tendents    siin   on selline   , et  see mida ma kokku lappin siin  mis omadele  möeldud Eestis sellega   peavad  köik  nöus olema ?
Ma ei ela  aastakymneid  nöukogude  systeemis ja siin saidil    pole ka tegu Ateenaga ,mis rääkis demokraatiast ja paralleelselt austas   orjanduslikku korda.Kui inimesed veidi enam oskaksid ajalukku syyvida  , mis  muuseas alati   ja köiges on subjektiivne  enda olemuselt ,  välja arvatud kronoloogia ja osa arheloloogiast ,   siis väikese  intellektuaalse pingutuse abil saaksid  paljud asjad siin maailmas selgemaks sealt  lähtuvalt tekiksid ka isiklikud originaalsed seisukohad.
Seda halli jmötlemist ja  IQ järgi nutvat teksti on kogu internet täis.

Sealt see pärineb see lääne yhiskonna juhm naiivsus nimega  DEMOKRAATIA.
Austan budismi tema hierarhia pärast ,mis lähtub indiviidi teadmiste hulgast ,inimese  mötlemis oskusest ehk info synteesi ,selektsiooni ja töötluse vöimsust eelköige  arvestades.
Arvan  et ei ole nöus kui keegi kirjutab seisukohti , mis minu   teadmiste  , mötlemise ,      maailmavaatega ei lähe kokku .
Kas siis hakatakse  siin hääletama ?
Vöi piisab ,,,loogilistest argumentidest , et selgeks teha enda arusaam teemast      ,lähtudes juba   löppude löppuks  budismist endast  ja   Ningmaa  baasilt , mis puutb Padmat ja muid teemasid mis hinnalised punaMytsikeste jaoks.
See on   nagu minu poolne katse nagu  konreetsetes  lähtekohtades kokku leppida.
Stardi joone paika panek täpselt   sind   vöib olla nii palju  ei huvita kui mind, kuigi oleks  siiski mötet veel katsetada.
Eeldan et kui  sind ei huvita  see yhise platformi loomine siin siis  lähtun enda teadmistest  ja asun rahulikult   korrigeerima  seda ugri-pärast lääneliku demokraatia vaimus yles ehitatud   interpretatsiooni  budismist .

: Vikipeedia üks aluspõhimõtteid on erapooletus. See tähendab, et siin esitatakse faktid, mida saab teiste allikate abil tõendada, ning refereeritakse hinnanguid ja seisukohti, mis on teistes allikates avaldatud. Siin ei ole võimalik esitada lihtsalt oma seisukohti või arvamusi, kui need ei ole just eelnevalt kuskil avaldatud. Kui mõni väide on tõestatav puhtloogiliselt, siis seda muidugi tagasi ei lükata. Kui Sa esitad budismi meistrite seisukohti, siis on kõik korras, tuleb ainult öelda, kelle seisukohtadega on tegu ja kust need on võetud. Vikipeedia teine alusprintsiip on kontrollitavus. Seda, mis kirjas on, peab põhimõtteliselt saama kontrollida.

: Erapooletus on vajalik selleks, et eri seisukohtadega inimesed saaksid teksti sõnastuses kokku leppida. Kontrollitavus on selleks, et keegi ei saaks kirjutada lihtsalt seda, mis talle pähe tuleb.

: Asi ei ole selles, et kõik peaksid nõus olema sellega, mida Sa kirjutad, vaid kirjutada tuleb nii, et sellele ei saaks vastu vaielda (ma ei mõtle muidugi vaidlemist vaidlemise või kiusu pärast).

: Artikli sisu üle siin ei hääletata. Loevad ainult argumendid. Andres 31. oktoober 2006, kell 17:16 (UTC)

Commonsis ei paista pilte olevat, küll aga inglise ja saksa vikis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. november 2006, kell 15:01 (UTC)
''Paistab olevat ajalooline tõsiasi'' on arusaamatu sõnastus. Fakt ei saa kuidagi paista olevat. On või ei ole? --[[Kasutaja:Metsavend|Metsavend]] 3. november 2006, kell 15:08 (UTC)

Glorious Copper Mountain Paradise is on a continent to the southwest of India. He is said to reign here until the end of time, protecting beeings of the southern continent from the harmful influences of sky demons and jungle trolls. The paradise is said to be on the Chamara (Yak-Tail) Island, one of two said to flank India, and it is knwn as the domain of the cannibal trolls (rakshasas).
In the center of the continent is a great sea from which rises a mountain with a palace on top, where Padmasambhava in various forms teaches the sutras, reveals the tantras, per-forms initiations, and explains the deeds that bind beings to evolution and those that set them free.
The three-storied palace is called a Three-Buddha-Body Mansion, as te first story sym-bolizes the Emanation Body, the second, the Beatific Body, and the top, the Truth Body.
In he third story the Bodhisattvas of the three times Manjushri, Avalokiteshara and Vajrapani (from left to right) are depicted.
The palace is surrounded by a wall whose gates are guarded by the Four Heavenly Kings, with only three visible. Dhrtarashtra of the east holding the lute in central position, Virudhaka of the south wit the flaming sword at the left gate, and Vaishravana of the north at the right with banner and mongoose.
Flowering leafy foliage surrounds the palace, which is placed above a mountain, rendered as small hills and a cliff above the waters where four Dakinis on red and white lotus flowers offer homage to the abode of the great Guru Rinpoche, Padmasambhava.
1)Emanation Body (Nirmanakaya),
2)Beatific Body (Sambhogakaya),
3)Truth Body (Dharmakaya),
this represents the manifestation of the Buddha visible to those of greatly purified mind, such as tenth-stage Bodhisattvas.
---------
Buddha wears a five-tiara crown, which symbolize the five transcendent Buddhas.
A choker (collar) further adorns his neck and carved on it is the kirtimukha, which is a symbol of auspiciousness.
vanTao
----------
Buddha Amitabha and Guru Padmasambhava
In Nyingma tradition of Tibetan Buddhism, the Pure Land of Guru Padmasambhava is the Glorious Copper Mountain Paradise which is located on a continent to the southwest of India. He is said to reign here until the end of time, protecting beings of the southern continent from the harmful influences of sky demons and jungle trolls. The paradise is said to be on the Chamara (meaning "Yak-Tail") Island, one of two said to be flank India, and it is known as the domain of the rakshasas. In the centre of the continent is a great sea from which rises a mountain with a palace on top, where Guru Padmasambhava in various forms teaches the sutras, reveals the tantras, performs initiations, and explains the deeds that bind being to evolution and those that set them free. In this palace, it has three stories, (while in some other lineages, it has four stories instead). This three-storied palace is called the Three-Buddha-Body Mansion or Trikaya Mansion, as the ground floor represents the Nirmanakaya (Guru Padmasambhava), the first floor represents the Sambhogakaya (Bodhisattva Avalokiteshvara) and the top floor represents the Dharmakaya (Buddha Amitabha). Thus, Guru Padmasambhava is the mind emanation of Buddha Amitabha, the speech emanation of Bodhisattva Avalokiteshvara and the body emanation of Buddha Shakyamuni. According to other texts, Guru Padmasambhava is also an emanation of Hayagriva who is a wrathful manifestation of Buddha Amitabha-Bodhisattva Avalokiteshvara. In short, Guru Padmasambhava should be definitively understood as being the essence of Buddha Amitabha. He is the All-Pervading Lord of the Three Jewels and Three Roots, inseparable from Dharmakaya Samantabhadra.
When King Indrabhuti was pleased by the news of the Lotus Born Child and went to Him and inquired about His father, mother, and to which caste and country He belonged. Thus, the young Guru Padmasambhava replied:
"My father is the self-arisen Samantabhadra.
My mother is the sphere of reality, Samantabhadri.
My caste is the union of primordial wisdom and the Dharmadhatu.
And my name is the glorious Padmasambhava."


Arutelu:Laam

Maailm asub kuuel laamal: Euraasia, Ameerika, Vaikse ookeani, Antarktika ja India laam.

Pildi järgi otsustades on neid rohkem. Ehk peaks pildi nii suureks tegema, et nimed oleks näha?
Ja mis tähendab "maailm"? Andres 17. detsember 2005, kell 17.43 (UTC)

Võtsin selle välja, sest tekstis on öeldud, et neid on mitukümmend. Andres 17. detsember 2005, kell 17.45 (UTC)

Kasutaja:88.196.130.43 on kohati natuke küündimatut teksti siia lisanud. Ja see sisu on eraldi artiklites juba ka korrektsemal kujul olemas. Kas on vaja hakata toimetama või taastab endise kuju? Siim 20. juuli 2007, kell 15:08 (UTC)

Sul on voli otsustada. Andres 20. juuli 2007, kell 16:32 (UTC)

Lahknevad ja see annab magmale võimaluse maakoorde tungida. Sellepärast tekivad sealsetes piirkondades maavärinad ja vulkaanipursked, keskele tekib riftiorg. Selle tagajärjel tekib juurde uut maakoort ja nii on ka tekkinud näiteks Island.

[[Ookeaniline maakoor]] ja [[ookeaniline maakoor]]

Põrkuvad ja seal liigub üks maakoor teise alla, sulab seal ja tekib süvik. Teine maakoor kurdub mäestikuks ja tekib uut maakoort juurde.

Põrkuvad Lõuna-Ameerika läänerannikul ja Vaikse ookeani loode osas. Ookeaniline maakoor sukeldub mandrilise maakoore alla ja sulab seal ehk hävineb. Seal kus ta sukeldub, sinna tekib süvik. Mandriline maakoor kurdub suure surve all ja sinna tekib mäestik. Sealsetse piirkondades on samuti palju maavärinaid ja vulkaanipurskeid.

[[Ookeaniline maakoor]] ja [[mandriline maakoor]]

Põrkuvad ja nii on tekkinud näiteks Himaalaja mäestik. Suure rõhu all liiguvad kaks maakoort üksteise peale ja kurduvad mäestikeks. Sealsetse piirkondades on maavärinaid aga vulkaanipurskeid seal ei esine, kuna maakoor on liiga paks, et magma suudaks maapinnale tungida.
Võtsin selle jutu välja, sest see ei kuulu siia. Siim 18. veebruar 2009, kell 11:50 (UTC)
----
Kuhu sobib see tekst? Pakun artiklisse Laamade liikumine. --193.40.210.178 18. veebruar 2009, kell 12:18 (UTC)

Sellist artiklit pole vast vaja. Artikkel Laamtektoonika vajaks korralikuks artikliks kirjutamist, võib-olla sinna kuidagi integreerida. Üldiselt on selle jutu probleemiks see, et segi aetakse maakoor ja litosfäär. Laamad on litosfääri osad, mitte maakoore. Siim 18. veebruar 2009, kell 12:31 (UTC)

[[Mandriline maakoor]] ja [[mandriline maakoor]]


Arutelu:Johan Pitka

Tehtud paranduse on võetud kapten J.Pitka memuaaridest "Minu mälestused suure ilmasõja algusest Eest vabadussõja lõpuni".Käsikiri lõpetatud 23.aprillil.1921 Kahtlen kapteni auastme andmise ajas kuna:
I Tunnistus
Kapten Pitka on määratud laevade "Lembitu" ja "Laine" ülemjuhatajaks. Kõik ohvitserid, ametnikud, komandod ja asutused laevadel ja pordus peavad täpipealt tema käskusid täitma.
Sõjaministri abi Jürine
Peastaabi ülem kindral-major Larka
17. detsember 1918 nr.913
Tallinn
Akra 17. detsember 2005, kell 17.45 (UTC)
Millegi pärast kadus kuupäev ja nummber olematusse. Täiendasin. Akra 18. detsember 2005, kell 15.49 (UTC)
Ma usun, et selles tunnistuses on kapteni all mõeldud tsiviillaeva kaugesõidukaptenit, mis hiljem paberites sujuvalt mereväekapteniks muutus. Vabadussõja algul eestlastest mereväeohvitsere praktiliselt polnud ja nii tuli selliseid amatööre, nagu Pitka, kasutada.
Võimalik variant. Kuigi eestlastest mereväeohvitsere oli piisavalt, nimelt tsaariarmeest.Akra 7. jaanuar 2006, kell 18.23 (UTC)

Just eestlastest mereväohvitsere ei olnud Vabadussõja ajal kuskilt võtta, erinevalt maaväest. Peamiselt olid merejõududes maailmasõja-aegsed lipnikud.
21. septembril 1919 nimetati aseadmiraliks, mis hiljem muudeti rahvusvahelisele graduatsioonile vastavaks kontradmiraliks
Ümbernimetamine on ületähtsustatud. Aseadmiral oli kindralmajoriga võrdne aste, nagu ka hilisem kontradmiral. Palju segadusseajavam on asjaolu, et 1919. aasta admiral võrdus kindralleitnadiga ja kindralile võrdset auastet ei olnudki olemas.

Tanel Lääne tsitaadi juures pole allikaviidet. Võiks mõelda selle üle, kas tsitaadi saaks asendada ümberjutustusega. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. mai 2007, kell 05:36 (UTC)
Ta ei juhtinud ju Eesti Mereväge 1918–1944. --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 15. mai 2009, kell 13:29 (UTC)

* Briti Püha Michaeli ja Püha Jüri Ordu aurüütel-komandöri orden (KCMG)

Kas Püha Michaeli ja Püha Jüri Ordu? Aga kes on see püha Michael? Andres 1. juuni 2009, kell 14:02 (UTC)

:Peaingel Miikael. Püha Miikaeli ja Püha Jüri Ordu tundub olevat õige tõlge.--WooteleF 1. juuni 2009, kell 14:10 (UTC)

::Aga kas "Knight Commander" on eesti keeli tõesti "aurüütel-komandör"? Liite au- võiks ehk eest ära jätta.--WooteleF 1. juuni 2009, kell 14:24 (UTC)

:::: Jah, kui just "au-" ei ole eraldi kategooria. Andres 1. juuni 2009, kell 14:33 (UTC)

:::See autasu on üks neid mille lühend (KCMG) lisatakse nime järele. Kas peaksime siin sama tegema?--WooteleF 1. juuni 2009, kell 14:27 (UTC)

::::: Minu meelest mitte, sest eesti keeles nii ei tehta. Andres 1. juuni 2009, kell 14:33 (UTC)
Võiks lisada ka sellise allika:
Toivo Laanemäe - Admiral Pitka jälgedes, reisikiri Briti Kolumbiast
Vaba Eestlane (Toronto : 1952-2001) nr.30   |   19. aprill 1974   |   lk 4
http://dea.nlib.ee/image.php?pid=s842752&con=0&bdragx=3&bdragy=4&edragx=105&edragy=176

"1929 naasis Eestisse." Kas see ei olnud vist ikka 1930. aastal? [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 25. detsember 2012, kell 18:38 (EET)
Kas ta oli ETK juhatuse esimees või direktor (transpordi, ladude, kinnisvarade ja omatööstuse alal)? --[[Kasutaja:IFrank|IFrank]] ([[Kasutaja arutelu:IFrank|arutelu]]) 30. mai 2013, kell 17:45 (EEST)

Vaadelge Soome sündmusi. Võimetu parlament ja võimetu valitsus lubasid seaduste alusel õõnestada riiki – kuni rahva terve instinkt asus automaatselt tegevusse. Sama instinkt, ükskõik mis häda puhul, aitab meidki. Sõnajala õis. Esmaspäev, 23. juuni 1930, nr. 25, lk. 3. --IFrank (arutelu) 3. juuni 2013, kell 13:04 (EEST)

See viimati lisatu pole mingi lõplik tõde, vaid järjekordne legend. Pole "perekonna pärimus", vaid Jõgeva maleva pealiku Ants Vooremaa jutt. "Tema haua- ja matmiskoht jäävad aga edasiselt tuvastamatuks: vabadussõja kangelase ja vabariigi vabadusvõitlejana keelasid punased arvatavasti tema avaliku matmist. Võimalik, et tema laip visati lihtsalt merre." Genis ja Kultuur ja Elus on öeldud, et Pitka mattis Oskar Nõmmela, kes Eestisse tagasi pääsedes ei leidnud hauda üles("Peiedel O. Nõmmela poolt sugulaste kätte antud kiri “läks kaduma” ja kirja viija , kes elas Tartu Vanadekodus, sinna tagasi ei jõudnud. O. Nõmmela laip leiti kolm päeva hiljem rentslist"). Kuidas oleks pidanud punased lubama metsavenna avalikku matmist? --37.157.100.93 29. märts 2019, kell 14:44 (EET)

Kahtlen "Lilly" ostmise kuupäevas (1886) Pitka poolt, kuna ta polnud siis veel merekooligi läinud ning oleks olnud kõigest 14. aastane. Kas on mõeldud äkki 1896? Samas lõigus väidetakse ka, et Pitka sõitis selle laevaga läbi Kieli kanali, mis aga avati 1895.
Suurmehe artikli eluloo või elukäigu alane info on üsna läbisegi ja ebasüsteemne. Selle kannataks 150. sünniaastapäeva puhukski korralikumaks teha. --Hummel15 (arutelu) 19. veebruar 2022, kell 17:25 (EET)


Arutelu:Jean Piaget

Miks Piaget on pandud filosoofiks? Andres 17. detsember 2005, kell 19.16 (UTC)

Sest ta on seda väärt. --Lulu 17. detsember 2005, kell 21.13 (UTC)

: Ma küsin sellepärast, et võib-olla ta on teinud midagi, mida ma tea. Teadlane ei ole ju vähem väärt kui filosoof. Andres 17. detsember 2005, kell 21.18 (UTC)

Jah, Piaget tööde mõju ja tähendus ulatub ka filosoofiasse. --Lulu 18. detsember 2005, kell 21.14 (UTC)

: See on teine asi. Aga ta ise ei olnud filosoof. Andres 18. detsember 2005, kell 22.33 (UTC)

:: Tüüpi kord liigitatakse filosoofide hulka, kord mitte. Need allikad näiteks liigitavad: http://www.nndb.com/people/359/000094077/ http://www.time.com/time/time100/scientist/profile/piaget.html Okul 18. detsember 2005, kell 22.54 (UTC)

::: Jah. Esimeses allikas mainitakse, et tema töö avaldas filosoofiale mõju. Teises öeldakse, et tema tegelik huviala oli epistemoloogia ning et ta uuris seda filosoofi analüütilise rangusega ning jõudis epistemoloogilise relativismini. Mul on küll mulje, et tema uurimismeetod oli teaduslik, mitte filosoofiline. Tõsi küll, filosoofiline küsimuseasetus ja filosoofilised järeldused võisid olla. Esialgu tundub mulle, et sellest ei piisa tema nimetamiseks filosoofiks. Filosoof peaks kasutama filosoofilisi meetodeid. Andres 19. detsember 2005, kell 08.36 (UTC)

Heh, milliseid filosoofilisi meetodeid kasutasid oma töödes näiteks Nietzsche, Kierkegaard, Sartre, ... ? --- Arvan, et antud juhul, kui tegu on kategoriseerimisega, pole sel vaidlusel mõtet. --Lulu 19. detsember 2005, kell 08.51 (UTC)

: Kategooriad kategooriateks, aga Piaget (ja Pavlov) on ka filosoofide loendis. Selle loendi koostamisel on kasutatud ühte filosoofialeksikoni, mille märksõnastikku on lülitatud ka filosoofiat mõjutanud teadlasi.

: Nietzsche, Kierkegaard ja Sartre ei korraldanud ju mingeid katseid, et uurida, kuidas asi tegelikult on. Andres 19. detsember 2005, kell 09.21 (UTC)
Leian, et kui teatud olulisel viisil seotud filosoofiaga, aga ometi pole filosoof, siis tuleks kõigepealt artiklis eneses kirjutada tema seosest filosoofiaga. Seejärel võiks kõne alla tulla filosoofia kategooria. Praegu tuleb üllatavale kategooriaomistusele vastust otsida arutelust. --Heiki e 20. detsember 2005, kell 13.53 (UTC)

Kognitiivse arengu teooriaid on rohkem kui Jean Piaget loodu, sellest artiklist jääb mulje, et tema lõi selle ühe ja ainukese.


Kasutaja arutelu:Ratatosk~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Ratatosk! Andres 18. detsember 2005, kell 11.51 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ratatosk~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:18. detsember

* 1937 – Kreeka saadik Kimon A. Collas esitas oma volitused riigihoidja Konstantin Pätsile.
 * 1934 – Eesti saadik August Torma esitas oma volitused Suurbritannia ja Iirimaa kuningale George V-le.
--WikedKentaur (arutelu) 17. detsember 2016, kell 11:22 (EET)


Kasutaja arutelu:Cancaseiro

Tere tulemast Vikipeediasse, Cancaseiro!
Meil on elulugude vormistamiseks oma tavad. Palun lehitse Vikipeediat ja vaata reegleid.
Piltide üleslaadimisel tuleb tingimata ära tuua pildi päritolu ja allikas ning litsents, mille alusel seda võib kasutada (näiteks GNU FDNL).
Alla kirjutatakse ainult arutelulehekülgedel. Töö artiklite kallal on kollektiivne. Andres 19. detsember 2005, kell 08.52 (UTC)

Piltidest veel - faili nimi peab iseloomustama seda mida pildil on kujutatud - nimi face3 ei kõlba... - Ahsoous 21. detsember 2005, kell 07.26 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Cancaseiro~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)


Arutelu:19. detsember

Mujal allikates on öeldud, et Treffner sai kooli asutamise loa 7., mitte 19. detsembril 1883.

Kas mitte 7. ei ole vana kalendri järgi? Andres (arutelu) 19. detsember 2015, kell 14:10 (EET)


Arutelu:Peter Paul Rubens

See osa ei kuulu siia:
Jakob Jordaens (1593-1678)
Jõukas linnakodanik, suured barokilikud stseenid. Kõige sundimatum robustne naturalism, koomika ja huumor. Labased ilmed, taltsutamatu elurõõm.
“Autoportree perekonnaga” 1615 pereisast kuni teenijateni / putod - lapsena surnud pereliikmed
Ehtflaamilikult lopsakad kehavormid, eelistas rahvarikkaid kompositsioone. Hülgas kat. usu ja hakkas kalvinistiks.
“Oakuningad” - kolmekuningapäeval küpsetati pirukaid, ühe sisse peideti uba, leidja krooniti kuningaks.
Andres 20. detsember 2005, kell 15.52 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.artrenewal.org/asp/database/art.asp?aid=85
** In Peter Paul Rubens on 2013-06-24 12:51:57, 404 Not Found
** In Peter Paul Rubens on 2013-07-06 18:52:16, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:52 (EEST)


Malli arutelu:KümnendiaastadeKr

See on abimall mallidele Mall:SajandiaastadeKr ja Mall:SajandiaastadeKr1s, millede kasutamise kohta loe Vikipeedia:Vikiprojekt kalender - Ahsoous 22. detsember 2005, kell 08.28 (UTC)

kas see — ( — ) ei ole liiga pikk(?). kas ei oleks parem kasutada seda sama "kriipsu" mis päevade leheküljel on: ALT+0150(?) --TarmoK 22. detsember 2005, kell 10.36 (UTC)

võib-olla küll, et ndash on parem, kuid jätsin esialgu selle... kui see vastukarva on, eks siis muuda ära... ise mõtlesin pikalt selle üle, et kas mitte see eKr nähtavaks teha... siis aga leidsin, et rida võib liiga pikaks minna ning panin siis selle mdashi... - Ahsoous 22. detsember 2005, kell 10.58 (UTC)

: niisiis ei paista selle eKr-iga praegu probleeme olema (17 tollise' monitori ja kuuekohalise aastaarvuga, mida nagunii vaja vist ei ole) - nii et antud hetkel vist ise jääksin selle juurde - Ahsoous 22. detsember 2005, kell 11.12 (UTC)

:: sedasi eKr-iga on kena ... panin nüüd veel üht asja tähele et FireFoxis tuleb igale aastale kastike ümber, kui IE-s ei tule, ei viitsi praegu uurima hakata kust see tuleb ja ei teagi kumb "kenam" on, lihtsalt tähelepanek --TarmoK 22. detsember 2005, kell 15.02 (UTC)


Arutelu:28. oktoober

* 1869 – Dmitri Mendelejev avaldas keemiliste elementide perioodilisussüsteemi.
esmaettekanne märtsis. --WikedKentaur (arutelu) 27. oktoober 2019, kell 22:18 (EET)


Arutelu:29. oktoober


Arutelu:24. oktoober

Kuidas seda nüüd öelda, aga V-2 ei olnud võimalik maad kosmosest filmida, sest ta lennukõrgus ei olnud piisav, et kosmosesse jõuda (maksimaalne lennukõrgus 88 km, kosmose piiriks loetakse rahvusvaheliselt 100km, kuigi selle teise puhul on mingid agad seoses jänkide teistsuguse mõtteviisiga, nii et tegelikult nii ja naa, aga sellisel puhul vajab pikemat selgitust) -- Ahsoous 28. oktoober 2008, kell 20:58 (UTC)

Pildi allkirja järgi lendas kuni 105 km kõrgusel. --WikedKentaur (arutelu) 24. oktoober 2016, kell 17:59 (EEST)

*1935 – Itaalia saadik Vincenzo Cicconardi esitas oma volitused riigivanem Konstantin Pätsile.
 *1933 – vapsid korraldasid tänujumalateenistuse Tallinna Issanda Muutmise Peakirikus"Tund on tulnud, üles vennad!" Sõnumed, 26. oktoober 1933, nr. 208, lk. 1..
jääb arusaamatuks, mille puhul jumalateenistus korraldati. --WikedKentaur (arutelu) 24. oktoober 2016, kell 17:59 (EEST)


Arutelu:26. oktoober

* 2007 – esilinastus Exitfilmi toodetud film "Kuhu põgenevad hinged".
--WikedKentaur (arutelu) 25. oktoober 2016, kell 21:38 (EEST)


Arutelu:23. detsember


Arutelu:26. detsember

Selle rahu nimi peaks eesti keeles kõigest hoolimata olema siiski Pressburgi rahu -- Ahsoous 9. jaanuar 2008, kell 05:13 (UTC)

*1801 – lord Elgin "rüüstas" Parthenoni.
--WikedKentaur (arutelu) 26. detsember 2019, kell 11:11 (EET)
 *1979 – NSV Liidu väed hõivasid Kabulis presidendipalee.
27. dets --WikedKentaur (arutelu) 26. detsember 2019, kell 12:35 (EET)


Arutelu:27. detsember


Arutelu:28. detsember

"Galileo Galilei vaatles esimesena Naptuuni, pidades seda kinnistäheks." Mis on Naptuun? Või on see lihtsalt kirjaviga ning õige on Neptuun? Valju 1. august 2007, kell 10:58 (UTC)


Arutelu:31. detsember


Malli arutelu:SajandiaastadeKr

Mall on mõeldud aasta ja sajandi kategooriates liikumiseks. Malli saab kasutada aasta ja sajandikategooriate jaoks alates teisest sajandist eKr.
Mall kasutab kolme parameetrit:
# Eelmine sajand numbriga
# Sajand, mille kohta käib vastav sajandi või aastakategooria
# Järgmine sajand
=== Näide ===
2. sajand eKr:
 {{SajandiaastadeKr|3|2|1}}
tulemus:


Arutelu:26. november

"1962 – Tartus valiti suitsupääsuke Eesti rahvuslinnuks." Kes valis? Velirand (arutelu) 26. november 2015, kell 16:27 (EET)
----
Välja:
1951 – novembri madalaim õhutemperatuur -26,0°C Jõhvis
Viide: Jõhvis sündis eile selle sügis-talve külmarekord -25,9 kraadi Postimees 26.11.2010
Viitest ei selgu, et -26 oleks kunagi Jõhvis mõõdetud. Jõgeva rekord sündis hoopis 1951 ja teisel kuupäeval. Ilmselt peaks siin olema -25,9, aga seda peab täiendavalt uurima. Tõenäoline on, et Jõhvi novembrikuu külmarekord on -25,9 ja mõõdetud 25. novembril 2010, aga selle kohta tuleks viide leida. --Jaan513 (arutelu) 8. november 2016, kell 15:37 (EET)


Arutelu:29. november

kapituleerus diplomaatiliselt Austriale

Mis see tähendab? Andres 31. juuli 2007, kell 13:53 (UTC)
lõppes Berezina lahing -- kas see mitte Bjarezina ei peaks olema? -- Ahsoous 15. detsember 2007, kell 23:04 (UTC)

Mõlemad peaks sobima. Djreichsfuhrer 15. detsember 2007, kell 23:27 (UTC)
----
Välja: 2010. aasta talve madalaim õhutemperatuur (-25,9 °C Jõhvis). Viide: В Йыхви зафиксирован температурный рекорд этой зимы -25,9 градуса, Dzd.ee, 29.11.2010
Viitest see ei selgu. Artikkel on kirjutatud rekordiga samal päeval, kuidas siis on teada, et pärast seda külmemat ilma ei olnud? --Jaan513 (arutelu) 8. november 2016, kell 15:57 (EET)

* 1969 – Eestit tabas orkaan, mis tõi kaasa tugevaid purustusi ja lörtsi-vihmasaju. Maru purustas Eesti tuulerekordi, milleks oli iiliti 48 m/s.
vt 1969. aasta novembritorm --WikedKentaur (arutelu) 27. november 2019, kell 18:23 (EET)


Arutelu:30. november


Arutelu:Kroonlinna null

''See on Läänemere-äärsete riikide nivelleerimisvõrgu lähtepind ehk nivoo''
Ma ei usu, et see on kõigile Läänemereäärsetele riikidele nullpunktiks. Saksamaal ja Rootsil ja ehk mõnel veel on kindlasti oma nullpunktid. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 22. detsember 2005, kell 18.53 (UTC)

M. von Reineke'se eesnime ei tea --Dj Capricorn 6. november 2007, kell 16:05 (UTC)

voni nimi oli Mihkel ja sündis ta Latvijas:
* Рейнеке, Михаил Францевич
* Михаил Францевич - гидрограф, исследователь Арктики

& kuidas kuidas selle peelega on? kas peel-peele või peel-peeli, nimetavas see kindlasti ei peaks olema

suwa 6. november 2007, kell 16:38 (UTC)

:Mereleksikon annab peel null, nagu praegu artiklis seisab --Dj Capricorn 6. november 2007, kell 17:01 (UTC)

:: siis peaks selle loogika järgi olema ka Kroonlinna veemõõdulatt nullpunkt,

:: sest antud kohas ei ole peel midagi muud kui toigas, mida kasutatakse mõõtmiseks.

:: ??? suwa 7. november 2007, kell 09:39 (UTC)

muud: Кронштадтский футшток - saksa:Fußstock -

Miks kroonlinna null enam ei kõlba ()? Ave Maria 12. oktoober 2011, kell 08:09 (EEST)

16. november 2010 ~kell 22:00, Eesti saab peagi Euroopa kõrgusvõrguga seotud,

seega on paras aeg hakata kirjutama/tõlkima :Normaal Amsterdams Peil/:Amsterdami null/:Amsterdami mõõdulatt

ja sellest lähtuv koordinaatide võrgustik. Vaja ka uuendada kirjutist :Merevee tase

vt ka :NAP = :Normal Amsterdam Peil = :Amsterdami normaalpeil (:Amsterdami null) - peil peaks siin olema tõlgitud peel, mida see veemõõdulatt tegelikult ka on Geodeesia ja geofüüsika erialased lühendid, EESTI GEODEETIDE ÜHINGU VÄLJAANNE

suwa 12. oktoober 2011, kell 08:46 (EEST)


Arutelu:GPS

Mis ajast neid satelliite 26 on? Mina mäletan millegipärast, et neid oli 24. Siim 22. detsember 2005, kell 19.50 (UTC)

... muidugi antud konteksttis on 24 õige arv... esimese generatsioonis oli 11, teises algselt 24, aga praegusel hetkel on tegelikult üleval 29 satelliitti... Vist kõige õigem oleks öelda nagu inglisvikiski 'vähemalt 24...' - Ahsoous 22. detsember 2005, kell 21.18 (UTC)

Developed by the United States Department of Defense, it is officially named NAVSTAR GPS (Contrary to popular belief, NAVSTAR is not an acronym, but simply a name given by Mr. John Walsh, a key decision maker when it came to the budget for the GPS program.
See lõik inglisvikist väidab küll, et tegemist pole akronüümiga ? --Dj Capricorn 17. september 2007, kell 13:54 (UTC)
Minu meelest on korrektne GPS-süsteem, mitte GPS süsteem, aga ehk on mõlemad lubatud--Dj Capricorn 17. september 2007, kell 14:06 (UTC)

nii ei ole emakeeles kuigi ilus end väljendada, nimelt GPS-is S juba tähendab süsteemi, seega oleks säherdune kirjaviis samane kui CD-ketas kus D on juba disk ja nii oleks ütlemat(t)a kole.  suwa 17. september 2007, kell 14:46 (UTC)

: "GPS süsteem" on kindlasti vale. Andres 17. september 2007, kell 15:32 (UTC)

Kas varasem redaktsioon üldse ei kõlvanud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. detsember 2010, kell 10:50 (EET)

Võtsin algusest ära meetodi ja lisasin enda arvatesse õigesse kohta. Mumeelest põle rakendussüsteem sama, mis miski füüsika nähtus, mida osatakse miski võttega mõõta, kuigi kogu süsteem on ehitatud sellele võttele. suwa 13. august 2012, kell 11:40 (EEST)

jah. Meetod ja süsteem ei ole samad mõisted; siiski, kui argikeeles öeldakse et "kasutasin seda süsteemi", siis saaks siia panna asemele sõna "meetod" (s.o: "kasutasin seda meetodit") --Bioneer1 (arutelu) 14. august 2012, kell 15:45 (EEST)

: inimene kasutab seadet-aparaati ja selle näitusid ? suwa 15. august 2012, kell 00:48 (EEST)

süsteem ei ole sama mis võtete jada, millega seadmed süsteemi kasutavad

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://gps.afspc.af.mil/gpsoc/documents/GPS_Signal_Spec.pdf
** In GPS on 2013-06-24 10:55:52, 403 Forbidden
** In GPS on 2013-07-05 23:05:03, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.usace.army.mil/publications/eng-manuals/em1110-1-1003/entire.pdf
** In GPS on 2013-06-24 10:56:00, Socket Error: 'Name or service not known'
** In GPS on 2013-07-05 23:05:13, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.usace.army.mil/publications/eng-manuals/em1110-1-1003/toc.htm
** In GPS on 2013-06-24 10:56:00, Socket Error: 'Name or service not known'
** In GPS on 2013-07-05 23:05:23, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://gps.afspc.af.mil/gpsoc/documents/PPS_PS_Signed_Final_23_Feb_07.pdf
** In GPS on 2013-06-24 10:55:52, 403 Forbidden
** In GPS on 2013-07-05 23:05:33, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 02:05 (EEST)

https://www.youtube.com/watch?v=8eTlI19_57g Videos kohalt 4:58 ja edasi.--Nimelik (arutelu) 7. september 2023, kell 20:50 (EEST)

Einsteini [[relatiivsusteooria]] osa GPS süsteemi ajaarvestamisel


Arutelu:L. Sprague de Camp

Taivo: kas sa ei leia, et nimetada eraldi ära fantasy/sf oleks artikli lugejale abiks? Võibolla siis ime- ja teadusulmekirjanik? --Heiki e 23. detsember 2005, kell 13.40 (UTC)

Jaa, kui ta õudust ei kirjutanud, siis peaks seda mainima. Taivo 23. detsember 2005, kell 13.42 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://193.40.240.76/sfbooks/teosed.asp?Autor=69&krit=Vorm
** In L. Sprague de Camp on 2013-06-24 11:57:32, Socket Error: 'No route to host'
** In L. Sprague de Camp on 2013-07-06 09:54:11, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:54 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:L. Sprague de Camp


Arutelu:Pealtnägija

Nii möödaminnes küsin, et kui kellelgi tekib tahtmine hoopistükkis Soome TV vastavst saatest kirjutama hakata, kuidas siis artikkel pealkirjastada? -  Ahsoous 23. detsember 2005, kell 22.29 (UTC)

Kas soome keeles on see täpselt samasugune? Kui jah, siis arvatavasti Pealtnägija (Soome TV). Peep 23. detsember 2005, kell 22.41 (UTC)

:Ausalt ma ei tea kuidas see pealkiri soome keeles on... pole teda kunagi vaadanud... aga eesti telekavades on too saad sellise nime all... (kavas vist neljapäeviti) ... - Ahsoous 23. detsember 2005, kell 22.43 (UTC)

Saates käsitletakse elu probleeme ja huvitavat nii meilt kui raja tagant.
Saates on saanud alguse mitmed eesti elu mõjustanud skandaalid (Viimane neist nn. [[Kadriorgia]])

Saatejuhid Vahur Kersna ja Eesti Ekspressi ajakirjanik Mihkel Kärmas.
Režissöör Maire Radsini
Toimetajad Katrin Vaga ja Mariina Mälk
Produtsent Piret Priisaar.

Eesti Televisioonis vaadatav
K kell 20.05, kordused R hilisõhtul ja L kell 11.00

tel 628 4448, 628 4655
e-post: pealtnagija@etv.ee
--Lassie 28. veebruar 2006, kell 13.36 (UTC)
----
Minu meelest pole see saade, vaid saatesari. Andres 9. märts 2006, kell 21.32 (UTC)
----
See "elust enesest" ei tähenda minu meelest mitte midagi. Andres 9. märts 2006, kell 21.32 (UTC)
----
Puudub lehekülg Pealtnägija. Andres 9. märts 2006, kell 21.33 (UTC)
----
Artiklis Roald Johansson öeldakse, et ta oli saatejuht kuni 2017. aastani. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 17:21 (EET)

Muutsin Roald Johannsoni artiklis ära. viide Nefjool (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 19:41 (EET)

:Kas ei või olla, et ta ikkagi mõtles ümber? Andres (arutelu) 18. jaanuar 2018, kell 23:55 (EET)

::See artikkel on hiljutine, 2017. aasta novembrist. Ta räägib, et oli Pealtnägijas 8 aastat ja 2014. aastal alanud (lõppenud siis 2015) hooaeg oli viimane. Lisaks mainib, et tal oli villand. Siis vist ei mõelnud ümber... See jutt on seal "Lõpuks sai ka «Pealtnägija» aeg ümber?" lõigus. Nefjool (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 00:51 (EET)

:::  Jah, palun pane see link ka sisse.  Andres (arutelu) 19. jaanuar 2018, kell 09:14 (EET)


Arutelu:Ungari

Megye on "komitaat". Andres 23. detsember 2005, kell 23.33 (UTC)
----
Tisza jõel asuva paisjärve kohta peaks artikkel olema. Mis selle pealkiri siis oleks? Andres 24. detsember 2005, kell 09.14 (UTC)
---
Kui õigekeelsusreegleid sõna-sõnalt võtta, siis tuleb käänata "Gyurcsány'i". Nii et ma teen ettepaneku niimoodi käänata. Andres
----
Rahvaarv 10 045 400 (2003) Geonarva 8. juuni 2007, kell 14:21 (UTC)

rahvaarv = 10 053 000 (2007) Andres 21. november 2009, kell 10:39 (UTC)

rahvaarv = 10 019 000 (2009) --Epp 8. mai 2010, kell 07:38 (EEST)

rahvaarv = 9 999 000 (august 2010) Taivo 13. aprill 2011, kell 00:01 (EEST)
* rahvaarv = 9 909 000 (2013) --Epp 31. märts 2014, kell 01:26 (EEST)
----
Ungarlaste rahvuse ja riigi moodustanud rahvusgrupi soome-ugri keelkonda kuulunud madjarite algkodu oli Kesk-Venemaa idaosas, Volga keskjooksul või Uurali mäestiku Euroopa- ja Aasiapoolseil nõlvadel. Suguharu, kellest arenesid madjarid, kuulus ühes vogulid ja ostjakitega soome-ugri rahvaste idaharru. Sellest harust eraldusid ungarlased juba õige varakult - umbes a. 2500 eKr. - ja sattusid ühendusse bulgaaria-türgi suguharudega. See ungarlaste ja bulgarite poliitiline ning kultuuriline läbikäimine kujundas ungarlased täiesti ümber, senine mittepõlduhariv, kalastaja-küttija rahvas õppis ära põlluharimise ja karjakasvatamise. Praegune ungari rahvas kujunes välja ühest suurest magyar-megyer-nimelisest soome-ugri suguharust, millega liitus 6-8 väiksemat türgi suguharu. Suguharude segunemisel kujunes aga soome-ugrilise päritoluga ungari rahvast sajandeid kestnud läbikäimisest ja segunemisest türklastega mitte türgi või üldse türgipärane rahvas, vaid oma iseloomult täiesti uus rahvas, kellel säilisid küll suurel määral soome-ugri omadused, kuid keda ometi ei saa identifitseerida ei alg-soomeugrilastega ega bulgarite ja türklastega.

Võtsin välja. See on liiga paljusõnaline ega sobi sellisel kujul siia. Andres 6. jaanuar 2011, kell 17:39 (EET)
----
Riigikorrast on juttu ainult ajaloo peatükis. Ave Maria 14. veebruar 2011, kell 22:02 (EET)
----
Kas Ungaris on: parlament, riigivolikogu või ehk koguni riigikogu, või veel miskit muud...? --Toivo (arutelu) 23. mai 2012, kell 15:25 (EEST)

Ungari parlamendi nimi võiks tõlkes küll olla Riigikogu, aga me ei tõlgi ega kasuta ka ungarikeelset nime. Andres (arutelu) 23. mai 2012, kell 17:52 (EEST)

: Sattusin küsimusele, kuna oli kibekiiresti teksti midagi kirjutada, panin parlamendi; praegu lisan siia mõned fotod, juhuks kui tekib aega siia tagasi tulla --Toivo (arutelu) 24. mai 2012, kell 09:24 (EEST)
Pilt:Parliament_Building_Budapest_Hungary.jpg|National Assembly or Diet (Hungarian: Országgyűlés) is the parliament of Hungary.
pilt:Parliament Buildung Hungary 20090920.jpg|Ungari parlamendi hoone (Országház)

The official name of the Hungarian national anthem is: Himnusz in Hungarian language. Himnusz means: Anthem. Isten áldd meg a magyart is not the title of the anthem, it is the first line of the first verse.--Porbóllett (arutelu) 15. august 2018, kell 14:19 (EEST)


Arutelu:Saba saar

Selle pealkirja all ootaks küll juttu kehaosast. Saba on ka näiteks lennukil. Andres 24. detsember 2005, kell 11.39 (UTC)
Enamik linke siia peab silmas kehaosa. Andres 24. detsember 2005, kell 11.41 (UTC)

defitsiit :) - Ahsoous 24. detsember 2005, kell 11.42 (UTC)
Nõus. Mis on lahendus? Kas pealkirjaks Saba (saar)?
--Metsavend 24. detsember 2005, kell 11.43 (UTC)

Võiks olla "Saba saar". Andres 24. detsember 2005, kell 12.00 (UTC)

Kuidas saba arutelu tekitada?
Kas saba ei jää mitte pärakust ettepoole või ülespoole. Pärak on enamasti saba all.
--Metsavend 28. detsember 2005, kell 12.48 (UTC)


Arutelu:Madalmaade Kuningriik

Holland on maa Euroopas, Madalmaade Kuningriigi osa. Andres 24. detsember 2005, kell 12.02 (UTC)

Minu arvates on see üleliigne. Koloniaalala ja põhiterritooriumi vahel on selge vahe. Probleem peaks pigem olema sellise riigiga nagu seda on Prantsusmaa. Hollandi puhul ...

Siinkohal võib ju minna veelgi kaugemale ja öelda, et enamus Argentina Vabariigi aladest asub Antarktikas. Mis on Buenos Airese seisukohast sulatõsi. - Urmas 24. detsember 2005, kell 12.07 (UTC)

:: Madalmaade Kuningriik koosneb kolmest võrdõiguslikust maast, millest igaühel on oma põhiseadus ja oma valitsus. Euroopa Liitu kuulub neist ainult Holland. Hollandi Antillid ja Aruba ei ole Hollandi koloniaalalad. Andres 24. detsember 2005, kell 12.13 (UTC)

::: Euroopa Liidu asi on küll keerukam, sest Euroopa Liitu kuulub kuningriik ja selle kodanikud on Euroopa Liidu kodanikud. Andres 24. detsember 2005, kell 12.20 (UTC)

::::Mis nime all Holland oma põhiseaduses kirjas on? - Urmas 24. detsember 2005, kell 12.29 (UTC)

::::: Ära aja sassi kahte eri asja Nederland (ehk Holland mille kohta siin artikkel olemas on) ja Koninkrijk der Nederlanden (ehk Madalmaade kuningriik, millest sa nüüd ümbersuunamise tegid). Viimane on föderatiivne riik ... Ühesõnaga kokkuvõtteks - see ümbersuunamine tuleb maha võtta... - Ahsoous 24. detsember 2005, kell 13.57 (UTC)

:::::: Ma eriti ei usu, et Holland on föderatiivne riik. See, et endised asumaad/kolooniad saavad autonoomia, ei muuda riiki ennast automaatselt föderatsiooniks.

:::::: Madalmaade Kuningriik on Hollandi eestikeelne ametlik riiginimi (nagu Eestil Eesti Vabariik), mistõttu arvan, et ümbersuunamine on igati korrektne. Ikkagi ootaks ära vastuse küsimusele, mis Hollandi põhiseadust puudutas. (lisamärkusena olgu öeldud, et norida annab ka maanime "Holland" kallal, kuid leian, et see on mõttetu) - Urmas 24. detsember 2005, kell 14.09 (UTC)

::::::: Nu loe siis tolle riigi põhiseadus läbi http://wetten.overheid.nl/cgi-bin/deeplink/law1/title=Statuut%20voor%20het%20Koninkrijk%20der%20Nederlanden -Ahsoous 24. detsember 2005, kell 14.31 (UTC)

::::::::Nagu ma aru saan on see Hollandi põhiseadus? - Urmas 24. detsember 2005, kell 14.49 (UTC)

::::::::: vat neil on tegelikult 4 taolist dokumenti: see statuut 1954. aastast, siis Hollandi põhiseadus ehk grondwet, mis kehtib üksnes selle riigi Euroopa osa kohta (seal statuudi lehel on mitmes kohas tollele viide olemas) ning siis on veel Aruba ja Hollandi Antillide konstitutsioonid (staatsregeling)... - Ahsoous 24. detsember 2005, kell 15.03 (UTC)

:::::::::: Ma küsisin Hollandi põhiseaduse kohta. Mitte statuutide. - Urmas 24. detsember 2005, kell 15.07 (UTC)

::::::::::: See statuut ongi Madalmaade Kuningriigi põhiseadus... - Ahsoous 24. detsember 2005, kell 15.12 (UTC)

::::::::: Mõni lõik kõrgemal nimetad Hollandi põhiseadust. ?! Ma ei küsinud Madalmaade Kuningriigi põhiseadust, vaid Hollandi põhiseadust. - Urmas 24. detsember 2005, kell 15.25 (UTC)

::: Ma vist ütlesin, et loe RIIGI põhiseadus läbi - kui sa ei viitsi paari ridagi lugeda....
Wet van 28 October 1954, houdende aanvaarding van een statuut voor het Koninkrijk der Nederlanden
Preambule
Nederland, de Nederlandse Antillen en Aruba, ...

::: et nimetused teada saada, siis nu anna andeks... - Ahsoous 24. detsember 2005, kell 15.46 (UTC)

::::Minuteada on Hollandi riigi eestikeelne ametlik nimetus 'Madalmaade Kuningriik'. Sellepärast huvitab mind Hollandi (mis on Euroopas) ametlik põhiseadusjärgne ametlik nimi. Ma arvan, et nende faktide esitamine on muutja (antud juhul Sinu) ülesanne. Ma arvan, et see pole kaelamurdev ülesanne. Lisaks oleks viisakas eeldada, et kõik eestlased ei pruugi hollandi keelt osata ja selle peale pahandada on mõttetu. - Urmas 24. detsember 2005, kell 16.01 (UTC)

:: heakene küll kui sa mind ei usu siis vaata mida ütleb saatkond: http://www.netherlandsembassy.ee/et/general_information

::: Ahsoous! Ütlen veelkorra. Seekord puust ja punaselt: "Ma tõesti ei oska hollandi keelt."

::::: nu tead see tekst oli küll eesti keeles! - Ahsoous 25. detsember 2005, kell 17.37 (UTC)

::::Hollandi vikis on järgmine joonis :nl:Afbeelding:HdW.PNG. Loen sellelt oma puuduva hollandi keele oskusega välja, et Hollandi (mis Euroopas) ametlik nimi on siiski Madalmaade Kuningriik (kinnitus minu senisele teadmisele). Kuni Hollandi ja Madalmaade Kuningriigi omavahelise suhte selgitamiseni eesti keeles ja Hollandi põhiseaduse, mitte 1954 a statuudi põhjal panen artiklile märke "vidlustatud". - Urmas 25. detsember 2005, kell 17.29 (UTC)

:::::: loe siis rahulikult see Statuut, mis kehtib liitriigi kohta võeti vastu 1954. aastal... see grondwet olgugi et seal on sees nimetus kuningriik kehtib 1815. aastast ja kehtib üksnes selle riigi Euroopa osa kohta... (mõlemaid dokumente on hiljem muudetud). On olemas ka Hollndi Antillide ja Aruba põhiseadused... Mõlemas nendes on iseseisvad parlamendid, oma valimised, oma parteid, oma peaministrid ja ja miws iganes...

:::::: Ja tõesti nimelt see Statuut on selle riigi põhiseadus! - Ahsoous 25. detsember 2005, kell 17.37 (UTC)

:::::: Ning kui sa nüüd seda oma mainitud pilti vaatad, siis ehk saad aru... - Ahsoous 25. detsember 2005, kell 17.40 (UTC)

::::::: Oled ise ülalpool kirjutanud, et on olemas Hollandi põhiseadus (grondwet). Samuti näitab minu viidatud joonis sellise asja olemasolu. Kas on tõepoolest nõnda raske selle teksti kiigata. Saatkondade esilehed on küll kenad, kuid mitte statuudid ega põhiseadused. - Urmas 25. detsember 2005, kell 17.58 (UTC)

:::::::: Sa siis tõesti ei saa aru et selle riigi põhiseaduseks on see Statuut ja Grondwet kehtib üksnes Euroopasse jääva territooriumi kohta - Ahsoous 25. detsember 2005, kell 18.04 (UTC)

:::::::::Just Euroopasse jääva osa kohta käiva grondweti kohta tahangi ma teada. Olen seda soovi vast piisavalt selgelt väljendanud nii nüüd kui ka enne. (Mh siin ülalpool on väidetud, et grondwet tähendab põhiseadust.) - Urmas 25. detsember 2005, kell 18.34 (UTC)

::::::Sa ise ka aru saad mis sa tahad kord räägid põhiseadusest kord eestikeelsest nimest... tolle grondweti kohta ju enne ütlesin (seal statuudi lehel on mitmes kohas tollele viide olemas) /btw. mulle eriti ei meeldi sõna link kui siis juba hüpertlink/ ... nu ühesõnaga kui sa oleks seal liikunud, oleksid sa sinna ka kohale jõudnud ... esimest korda oli see juba 5. artiklis ... - Ahsoous 26. detsember 2005, kell 10.37 (UTC)

:::::::Ise saan ma väga hästi aru. Mis puudutab statuudi lehelt edasi liikumist, siis hollandi keele oskuse kohta juba nimetasin. Samuti peaks normaalseks, et asjakohaste selgituste esitamine on selle inimese rida, kes tahab viia sisse muutust. "Kas Sa siis aru ei saa..."-tüüpi laused ei ole seda mingilgi määral. - Urmas 26. detsember 2005, kell 10.41 (UTC)

::: Sina ise tegid võiks nii üelda, et lausnõmeduse... omaenda laiskusest ei viitsind miskit uurima hakata ja siis tegid ümbersuunamise mis oli täiesti vale! - Ahsoous 26. detsember 2005, kell 10.46 (UTC)

:::: Ma hetkel veel ei võta seda kui solvangut. Laiskuse ja keele mitte oskamine on erinevad asjad. Olen jätkuvalt seisukohal, et see ümbersuunamine oli vähemalt osaliselt õige ja on õigem kui praegune variant. St arvan, et Euroopas asuva Hollandi põhiseadusjärgne ametlik nimetus eestikeelsena on "Madalmaade Kuningriik". Ahsoous! ehk viitsid vaadata neid linke järgides (Sa tead kuhu liikuda), kuidas on see ametlik nimi. - Urmas 26. detsember 2005, kell 11.07 (UTC)

:::::: Urmasel on õigus, et asja tuleb lähemalt selgitada. Kui ma mahti saan, kirjutan sellest põhjalikult. Ütlen vaid niipalju, et Madalmaade Kuningriigi Statuut on Madalmaade Kuningriigi Põhiseaduse suhtes kõrgemalseisev konstitutsiooniline akt ning on praeguse Madalmaade Kuningriigi põhiseadus.  Selle statuudi kehtimahakkamisega 1954 moodustus uus Madalmaade Kuningriik, mis on liitriik endise unitaarriigi asemel. Alates sellest hetkest reguleerib Madalmaade Kuningriigi Põhiseadus ainult Hollandi kui Madalmaade Kuningriigi ühe osa asju. Nimetus "Madalmaade Kuningriik" esineb ainult Madalmaade Kuningriigi Põhiseaduse nimes. Tekstis on juttu ainult Hollandist ja hollandlasest või madalmaalasest (Nederlander), see on siis kodanikust. Kuni 1954. aastani võis Hollandit ja Madalmaade Kuningriiki samastada. Ülemeremaad olid selle riigi kolooniad. Madalmaade Kuningriigi statuudis nimetatakse riigi Euroopa-osa ainult Nederland, st 'Holland'. Mina saan hollandi keelest aru, nii et võite minu poole pöörduda. Andres 26. detsember 2005, kell 22.17 (UTC)

:::::Praegu on mul arusaamine, et "Madalmaade Kuningriik" on nii endise impeeriumi (st Holland+Hollandi Antillid+Aruba) kui ka endise emamaa (st Hollandi) (põhiseadusjärgne) nimetus. Sellisel juhul tuleks see lehekülg vormistada täpsustusleheküljeks, kust suunataks edasi järgmistele lehekülgedele: "Madalmaade Kuningriik (Holland, Hollandi Antillid, Aruba)" (kogu endist impeeriumi hõlmava riigi/riikliku moodustise kohta; st selle statuudijärgse), "Holland" ja soovitavalt "Madalmaad", "Hollandi ajalugu" ning "Belgia ajalugu". - Urmas 27. detsember 2005, kell 08.03 (UTC)

:::::: Minu meelest on Madalmaade Kuningriik lihtsalt aegade jooksul oma ülesehitust muutnud. Sellest tuleb siinses artiklis ka rääkida.

:::::: Minu meelest on hoopis eestikeelsel nimel "Holland" mitu tähendust. Seda on Eestis kasutatud Madalmaade Kuningriigi (ka praeguse Madalmaade Kuningriigi) mitteametliku nimena, kuid muud nime pole anda ka Hollandile kui praegusele Kuningriigi osale. Seetõttu tuleks minu arvates teha artiklisse Holland veel üks täpsustus. Andres 27. detsember 2005, kell 19.31 (UTC)

::::::: Panen ette teha muudatus alles pärast seda, kui asjad klaarid. Minu arvates on nimel "Madalmaade Kuningriik" kaks võrdset tähendust. Kui kasutada äärmiselt ligikaudset võrdlust (palun selle kallal mitte norida) Nõukogude Liiduga, siis üks oleks 'Vene NSFV' ja teine 'Nõukogude Liit'. Endised kolooniad on saanud riigi sees autonoomia ja impeerium lakkas olemast. (NL puhul tuleks lisada jutumärke :)) St tahaks jätkuvalt teada, kas Hollandi põhiseadus nimetab riigi Euroopa osa (Hollandit) "Madalmaade Kuningriik" või mitte.

::::::::: Ma ei lugenud läbi kogu põhiseadust, aga niipalju kui ma vaatasin, ei hakanud mulle kuskil silma, et "Madalmaade Kuningriik" oleks esinenud kuskil peale pealkirja. Igal pool on ainult "Nederland" (Holland).

:::::::::: Vaatasin uuesti. Tegelikult on vist Nederland sees ainult üks kord, ja pole kindel, mida see tähendab. Mitu korda on kasutatud het Koninkrijk 'Kuningriik' ja het Rijk 'Riik'. Andres 28. detsember 2005, kell 08.24 (UTC)

::::::::: Minu meelest ei ole fraasil "Madalmaade Kuningriik" mitut tähendust, vaid Madalmaade Kuningriik ise on aja jooksul muutunud. Andres 27. detsember 2005, kell 22.21 (UTC)

::::::::: Või ehk siiski: uus Madalmaade Kuningriik (1954. aastast) ja vana Madalmaade Kuningriik, millest sai uue osa (Hollandi nime all). Andres 27. detsember 2005, kell 23.30 (UTC)

::::::: "Holland" on kahes tähenduses kirjas - Euroopa maa ja sellele nime andnud provints. Rohkem täiendusi pole vaja. See tekitaks mittevajalikku segadust. Eriti, kui artikkel ütleb selgesti, et tegemist on maaga Euroopas ja mitte riigiga. Viimases tähenduses hõlmaks ta ka Kesk-Ameerika alasid, kuid esimeses kindlasti mitte. - Urmas 27. detsember 2005, kell 19.57 (UTC)

:::::::: Asi on selles, et KNAB ja ka senine entsüklopeediatraditsioon kasutab Madalmaade Kuningriigi "lühendnimena" nimekuju "Holland". Järelikult on nimel "Holland" olemas tähendus "Madalmaade Kuningriik". Kui me artiklis "Holland" ei räägi mitte Madalmaade Kuningriigist, vaid Euroopa maast, mis on selle osa, siis tuleb ju päisesse panna täpsustuslink nende jaoks, keda huvitab Madalmaade Kuningriik. Andres 27. detsember 2005, kell 22.21 (UTC)

::Edasi minnes tuleks ka Belgia lugeda Madalmaade kuningriigi osaks. Selle iseseisvus on Madalmaade omaga võrreldes ikkagi hiljutine. - Urmas 24. detsember 2005, kell 12.11 (UTC)

:: Ei saa aru. Jutt on praegusest olukorrast.  Andres 24. detsember 2005, kell 12.13 (UTC)

Peaministri muutsin ära. Liitriigil on ikkagi ainult üks valitsusjuht. Ametikoha nimetust tuleb täpsustada. Igatahes on selleks ametijärgselt Hollandi peaminister. Päris ametlikult võttes on valitsusjuhiks vist kuninganna. Andres 26. detsember 2005, kell 08.52 (UTC)

vat selle kabinetiga on ju nii, et sinna kuuluvad Hollandi ministrid ja siis üks volitatud minister nii Arubalt kui Antillidelt... aga riigiasjad käivad kuberneride kaudu - Ahsoous 26. detsember 2005, kell 10.43 (UTC)

: paneks oma lusika ka supi sisse :o)

:   esmalt see "madalmaade kuningriik". Olen Urmasega samal seisukohal et on "Madalmaade Kuningriik"-i kasutatakse kahes tähenduses. Vaata või siit ametlikust allikast, kaht esimest küsimust/vastust. Esimeses lõigus on selgelt öeldud et tegemist on kolme riigi ühendusega ja teises jälle et see tähendab ka vaid Madalmaad (riiki Euroopas).

:   selle toetuseks on kas või ka praktilised näited. Kui soovib minna Hollandisse (Euroopa riiki) siis sinna on eraldi viisa (jätame praegu välja et enam Eesti kodanikud ei vaja) kui Hollandi Antillidele. Hollandi (Euroopa riigi) viisa ei kehti Hollandi Antillidel ja vastupidi. Hollandi (Euroopa riigi) viisat saab Madalmaade Kuningriigi (silt/vapp uksel) saatkonnast, Hollandi Antillide viisat Hollandi Antillidelt.

:: Seda allikat, mida Sa mainid, võib küll nii tõlgendada, et Hollandi ametlik nimi on Madalmaade Kuningriik, kuid minu meelest ei ole seal seda ühemõtteliselt öeldud. Kuidas viisakord on argumendiks selles küsimuses, sellest ma aru ei saa.

::: Mõte oli selles et näidata et "Madalmaade Kuningriiki" kasutatakse kahes eri tähenduses, riikide föderatsioon ja riik Euroopas. õigem oleks minu arust öelda et Holland on levinum vorm riigi nimest Madalmaad mis omakorda on lühend "Madalmaade Kuningriigist" (Euroopa riigi tähenduses)

::: Viisa näide näitab et riik Euroopas kasutab enda ametliku nimena Madalmaade Kuningriik ja piirab selle tähenduse vaid territooriumiga Euroopas. --TarmoK 28. detsember 2005, kell 12.14 (UTC)

:::: Kust see välja tuleb, et seda nime kasutatakse kahes tähenduses? Niipalju kui mina tean, kasutatakse seda nime Hollandi tähenduses ainult Hollandi põhiseaduse pealkirjas ja seal peab see silmas vana Madalmaade Kuningriiki. Madalmaade Kuningriigi statuudis, mis on Hollandi üõhiseaduse (ametlikult: Madalmaade Kuningriigi põhiseaduse) suhtes ülimuslik kasutatakse nime Nederland ('Holland'). Andres 28. detsember 2005, kell 12.28 (UTC)

:::: Ei saa aru, kuidas viisa näide seda näitab. Andres 28. detsember 2005, kell 12.28 (UTC)

:   "holland"-ist. see on piirkonna/kahe provintsi  vt.: :nl:Holland (doorverwijspagina) (midagi sarnast Virumaa ja Ida- ja Lääne-Virumaa maakonnad) ja ka lühend vorm "Madalmaade Kuningriigist" (Euroopas oleva riigi tähenduses) ja minu arust on Hollandi artiklis oleva väite: Holland moodustab koos Aruba ja Hollandi Antillidega Madalmaade Kuningriigi ehk Hollandi laiemas mõttes. lõpp vale. Õigem oleks öelda "Madalmaad", mis siis tähendaks "Madalmaade Kuningriiki" lühendvormis

:: See, et Holland oli algselt midagi Virumaa taolist, ei tähenda, nagu "Holland" maa nimena oleks vale. Sama hästi võiks öelda, et soomekeelne "Viro" või lätikeelne "Igaunija" maanimena on vale. Andres 28. detsember 2005, kell 10.55 (UTC)

:: See Virumaa näide ei olnud Hollandi (kui riik Euroopas) kohta, vaid "hollandi" kui piirkonna kohta. "holland" maa nimena (=riik Europas) on õige kui nii võib öelda. (Ausalt öeldes ei saa ma eriti aru sellest "maa" nimetuse kaasamisest sellistesse aruteludesse) Mõte oli selles et "Hollandil" on erinevaid tähendusi ja näide oli ühe tähenduse jaoks. "Hollandit" aga ei saa, minu aru saamise järgi kasutada Madalmaade Kuningriigi (kolme riigi föderatsiooni tähenduses) asemel. "Holland"-i sõna all mõeldakse tekstides tavaliselt, kui räägitakse riigist, riiki Euroopas, mille ametlik nimi on Madalmaade Kuningriik ja lühendvormid Madalmaad ning Holland  --TarmoK 28. detsember 2005, kell 12.14 (UTC)

:: Võib vaielda selle üle, kas nime "Holland" saab kasutada "Madalmaade Kuningriigi" asemel (mina ei kasutaks), kuid paistab, et Eesti teatmeteosed seda teevad. Selle kohta, et Euroopa riigi (maa) ametlik nimi on Madalmaade Kuningriik, esialgu tõendid puuduvad. Andres 28. detsember 2005, kell 12.28 (UTC)

:: ja nüüd natuke edasi mõeldes peaks minu arust oleks artiklite selge jaotus midagi sellist:

::* "Madalmaad" - artikkel riigist Euroopas (praegune Holland); lehekülje alguses viide "Madalmaade Kuningriigi täpsustuslehele" ja ehk ka viide "Madalamaad (piirkond) artiklile kus räägitaks siis "madalmaadest" geograafilise alana Euroopas

::* "Madalmaade Kuningriik" - täpsustuslehekülg:

::** viide "Madalmaad" artiklile

::** viide "Madalmaade Kuningriik (föderatsioon)" artiklile

::* "Madalmaade Kuningriik (föderatsioon)" - kolme riigi föderatsioonist

::* "Holland" - täpsustuslehekülg

::** viide "Madalmaad" -artiklile koos väikese selgitusega sõnade sünonüümse kasutamsie kohta

::** viide kahele provintsile koos väikese selgitusega

::** viited teistele "Holland"-i nime kandvatele kohtadele jne

:: "Madalmaad" artikli nimena riigi artiklist, järgiks sama stiili mis on muude riikide artiklitega (võrdle "Eesti" vs. "Eesti Vabariik" --TarmoK 28. detsember 2005, kell 12.14 (UTC)

::: Eesti traditsiooni järgi tähendab Madalmaad eelkõige ajaloolist piirkonda, mis hõlmab peale Hollandi ka Belgia, Luksemburgi ja osa Prantsusmaast. Seetõttu ei olegi lühendvorm "Madalmaad" Madalmaade Kuningriigi kohta laialt kasutusel ja eelistatakse vormi "Holland". Andres 28. detsember 2005, kell 12.28 (UTC)

:   "belgiast": minu arust ei saa lugeda Belgiat Madalmaade Kuningriigi osaks, kui me räägime kaasajast, sellest võib rääkida kusagil "Madalmaade Kuningriigi" (3 riigi föderatsiooni mõttes) ajaloo all --TarmoK 28. detsember 2005, kell 10.44 (UTC)

:: Nõus. Belgia oli kunagi Madalmaade Kuningriigi osa, aga praegu ei ole. Andres 28. detsember 2005, kell 10.55 (UTC)

Pole kindel, kas Wilhelmus on Madalmaade Kuningriigi hümn. Igatahes on see Hollandi hümn. Andres 29. detsember 2005, kell 01.06 (UTC)
----
See tundub kahtlane, jätan selle välja.
===Võimalikud lahendused===
Et kirjeldatud olukorda muuta, peaks Holland saama Kuningriigist välja astuda. Ent rahvusvaheline õigus (ÜRO)  keelab seda. ÜRO lepingutest lahtiütlemine ei tundu realistlikuna.
Andres 29. detsember 2005, kell 16.11 (UTC)
====Vaidlustus====
Mina vaidlustan pindala ja elanike arvu. Andres 30. märts 2006, kell 05.38 (UTC)
----
Leian, et see varasem ajalugu ei kuulu siia. See võiks olla artiklis Madalmaad. Andres 17. veebruar 2011, kell 21:01 (EET)
----
"Madalmaade Kuningriik (hollandi keeles Koninkrijk der Nederlanden) on riik Lääne-Euroopas." Aga Aruba ja teised saared? Need on ju Ameerikas. Velirand (arutelu) 21. juuli 2019, kell 14:18 (EEST)


Kasutaja arutelu:Pandora~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Pandora! Andres 25. detsember 2005, kell 14.26 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Pandora~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Õigus

* Kehtivate õigusnormide kogum on positiivne õigus.
* Positiivsest õigusnormist tulenev õigustus on subjektiivne õigus.
seda võiks tiba rohkem lahti seletada, mulle kui mitteprofessionaalile jääb see jaotus kahjuks selgusetuks. Ja võiks seletada siinsamas lehel, et ma teaksin, kumba linki ma ikkagi klikkima pean.--[[Kasutaja:Boy|Boy]] 26. detsember 2005, kell 19.45 (UTC)

Võib-olla peaks olema artikkel ka üldisemast mõistest, õigusteaduse objektist (de:Recht). 88.196.241.249 5. august 2011, kell 09:23 (EEST)

Jah, see peakski selle pealkirja all olema. Andres 5. august 2011, kell 10:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=õigus&F=M
** In Õigus on 2013-06-24 14:31:18, 404 Not Found
** In Õigus on 2013-07-07 23:57:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:58 (EEST)


Arutelu:Magistrikraad

Siin on analoogilised märkused nagu doktori puhul. "Magister" iseenesest ei ole kraad, vaid pigem tiitel. Ja sellel sõnal on mitu tähendust. Andres 26. detsember 2005, kell 21.01 (UTC)

Juhin tähelepanu asjaolule, et kehtiva ülikooliseaduse järgi pole Eestis välja antav magistrikraad teaduskraad (kui magistriõpinguid alustati peale 2005. aastat). Siit edasi tekib küsimus, mis on magistrikraadi ingliskeelsete analoogide lühendid... 213.35.176.54 18. november 2008, kell 13:13 (UTC)

Praegu ei ole Eesti kontekstis üldse juttu magistrikraadist kui teaduskraadist. --Andres (arutelu) 17. mai 2024, kell 09:14 (EEST)