Arutelu:Victoria (Suurbritannia kuninganna)

Laste nimede juures tundub olevat meelevaldseid viiteid. Andres 21. november 2010, kell 11:00 (EET)
Kui päevikud on avalikustamata, kuidas nende sisu siis teada on? Andres (arutelu) 14. oktoober 2016, kell 00:55 (EEST)
1868. aastal ilmus trükist tema raamat "Lehti meie mägismaaelu päevaraamatust", kuna ta põgusalt armastas väljasõite ja maalimisretki Šoti mägismaale.

Arusaamatu lause.
Alajaotus "Isiklik elu" räägib isiklikust elust kuidagi kaude ja sisaldub hinnanguid. Andres (arutelu) 15. oktoober 2016, kell 12:14 (EEST)
Pealkiri "Pärand" ei vasta sisule. Andres (arutelu) 15. oktoober 2016, kell 12:15 (EEST)
Võib-olla Victoria ajastust pole tarvis siin nii pikalt kirjutada. Andres (arutelu) 15. oktoober 2016, kell 12:44 (EEST)
Kuna ta põgusalt armastas väljasõite ja maalimisretki Šoti mägismaale, siis 1868. aastal ilmus trükist tema raamat "Lehti meie mägismaaelu päevaraamatust".

Mida see lause tähendab? Mis tähendab "põgusalt armastas"? Ja kuidas see tingis raamatu ilmumise? Mida see raamat endast kujutas?  Kust on võetud raamatu eestikeelne pealkiri? Mis on eestikeelne pealkiri? Andres (arutelu) 15. oktoober 2016, kell 17:35 (EEST)
Kas on olemas sõna "raudteendus"? Andres (arutelu) 15. oktoober 2016, kell 20:20 (EEST)
---
Victoria ja Alberti esivanemad olid pärit Mandri-Euroopast ja neid saab mõista üksnes Mandri-Euroopa kontekstis. Sisserändajate esimestele põlvkondadele omase riukliku kalduvusega ahmitseti endale varandust kokku. Victoria nuias raha tema juurde saabunud valitsejatelt, milles oli enda eellastest edukam, sest tema isiklikku rahandust kontrollis peaminister.

Palun vabandust, aga ma leian, et entsüklopeedia ei saa lihtsalt nii kirjutada, isegi kui on allikaviide (mida pole). Andres (arutelu) 16. oktoober 2016, kell 10:00 (EEST)

:Appi, tõesti, piinlik lugeda ju. Kollasest ajakirjandusest ehk ootaks sellist sõnastust. Ave Maria (arutelu) 16. oktoober 2016, kell 10:02 (EEST)

::Aga, kui see oligi reaalsus ja tollele ajale kohane, siis miks peab Sul piinlik olema? Victoria oli küllaltki fenomenaalne enda isiksuses. Siin tekstis on vaid võib-olla tõesti üks-kaks sõna, mis on ehk väljenduselt liiga krõbedad, kuigi keeleliselt täiesti Eesti sõnad. 2001:7d0:884b:8c80:5441:2abd:621:fa04 26. oktoober 2016, kell 01:45 (EEST)

::: Kõik öeldu peab olema tõendatav. Esitus peaks olema faktipõhine ja asjalik. Hinnanguid võib refereerida, aga nende autorid peaksid olema autoriteetsed ja tuleks püüda vältida kallutatust. Praegu pole siin üldse viiteid. Andres (arutelu) 26. oktoober 2016, kell 14:30 (EEST)
Keegi kusagil resümees karjus paaniliselt appi. Vastuseks sellele märgin, et siin ei ole võimalik aidata, sest teadupärast ju midagi ära kustutada ega üle kirjutada ei tohi.--2001:7D0:87C9:9580:E0F0:9A00:7DFE:37DD 16. oktoober 2016, kell 10:23 (EEST)

Kui on jama, siis võib muidugi kustutada. Kui ei ole küll päris jama, aga sellisel kujul artiklisse ei sobi ja parandada ei oska, siis mina soovitaksin arutelulehele panna, sest võib-olla keegi teine oskab midagi sellega peale hakata. Andres (arutelu) 16. oktoober 2016, kell 15:32 (EEST)
Selleks et asjas selgusele jõuda, tuleb uurida, aga mina nii ruttu ei jõua. Andres (arutelu) 16. oktoober 2016, kell 15:35 (EEST)
Ma hüüdsin sellepärast ka appi, et ma ei vaadanud kõiki parandusi läbi. Võib-olla kuskil rikuti midagi ära. Andres (arutelu) 16. oktoober 2016, kell 15:35 (EEST)
Võtan siis muist asju välja.
Ehkki Victoria sündis Inglismaal ja temast sai Briti impeeriumi tseremoniaalne sümbol, tähendas Inglismaa talle ka elukestvat eksiili.
Victoria ja Alberti esivanemad olid pärit Mandri-Euroopast ja neid saab mõista üksnes Mandri-Euroopa kontekstis. Lapseeast vanaduspäevadeni levitas Victoria arusaamist hiiglaslikust Euroopa kuninglikust perekonnast, mille oksatüved hargnevad pühast Saksa-Rooma riigist. Kogu oma valitsemisaja jooksul, samal ajal kui tema ministrid maadlesid Britannia pidevate muutustega — nihutasid impeeriumi piire, muretsesid Iirimaa tuleviku pärast, laiendasid valimisõigust, lubasid vabakaubandust ja hiljem suurendasid selle mõjuala, ehitasid koole, reformisid sõjaväge ja märkasid väikekondanluse sündi kui ka töölisklassi kasvu ja kannatusi —, vahetas Victoria, kellele need sündmused olid poliitiline argipäev, lakkamatult uudiseid kuningate, kuningannade, suurhertsoginnade, nende dünastiate tõusu ja languse, segaabielude, vms teemal. Sellal kui tema pea- ja välisministrd arutlesid Euroopa tuleviku üle, oli Victoria isiklikult veresidemete kaudu seotud inimestega, kes olid arutelude keskmes. Peresidemed kujutasid sellist suhtlusvõrgustikku, mis võistles välisministeeriumi kanalitega ja väga tihti ületas neid.
Sisserändajate esimestele põlvkondadele omase riukliku kalduvusega ahmitses ta niisamuti enda perekonnale varandust kokku. Victoria nuias raha tema juurde saabunud valitsejatelt, milles oli enda eellastest edukam, sest tema isiklikku rahandust kontrollis peaminister. See toimus perioodil kui võim ja jõukus oli tööstusrevolutsiooni tõttu koondumas maaomanikest mõisnike asemel valitsevatest klassidest tiitliomanikest aristokraatide või tööstusmagnaatide ja kaubandusvürstide kätte. Kuigi Victoria hoidis end lesepõlves tagaplaanil, pidid peaministrid talle aina meelde tuletama, et ta ei ole kontinentaalset tüüpi absoluutne monarh. Siiski rääkis ta neilt oma järeltulijatele välja erakordselt helde elatisraha. See pani samuti aluse praeguse Briti kuningapere üüratule rikkusele. Tänu peaministrite õpetustele jäid ka tema järglased trooni valdama, vastupidiselt tema sugulastele Berliinis ja Peterburis, kes oma autokraatliku valitsemisstiili pärast oma kohtadele ei jäänud, vaid kukutati.
Victoria oli literaat ja päevikupidajana sundmõtteline talletaja. Tihti üksildases lapsepõlves oli talle loomulik väljendada oma tundeid kirjutades. Sageli ei olnud tal rääkida kellegagi peale iseenda ja päevikut pidas ta lapseeast kõrge vanuseni. On kokku arvutatud, et Victoria kirjutas elu jooksul koguni 60 miljonit sõna. Ta armastas väljasõite ja maalimisretki Šoti mägismaale. 1868. aastal ilmus trükist tema raamat "Lehti meie mägismaaelu päevaraamatust". Ta oli 19. sajandi kui epistolaarse aastasaja üks viljakamaid kirjakirjutajaid. Tal oli komme paberile panna oma tunded ja mõtted, vestlused ja muljed, riigiasjade korraldamised, poliitilised sündmused, perekonnakriiside läbielamised, mured tervise pärast ja seltskonnahooaja kirjeldused. Vähe oli neid kaasaegseid riigipäid, piiskoppe, aristokraate ning kuulsaid kirjanikke, heliloojaid ja maalikunstnikke, keda ta ei kohanud või mingil moel ei kirjeldanud. Samas pidas ta igasugust ajakirjanduse sekkumist kuningliku perekonna tegemistesse, mis olid vastuolus selgete ja ilustamata õukonna teadaannetega, jälestusväärseks jultumuseks.
Nii lasti XIX sajandi ühel kõige kirglikumal, väljendusrikkamal, ohjeldamatul, humoorikamal ja ebakonventsionaalsemal naisel välja paista väikese jäiga ülespuhutud isiksusena, käilakujuna läbinisti mehelikus imperiaalses ettevõtmises.
Andres (arutelu) 16. oktoober 2016, kell 15:45 (EEST)

Neptuunium, mille põhjal sa ütled, et ta on eesti keeles tuntud just kuninganna Victoriana? Kui kasutada pealkirjas täiendeid, mis pole nime osad, siis selleks peaks olema mingi eriline põhjus. Nimi ilma täpsustuseta "kuninganna" on igatahes (ka) levinud. Pikne 20. oktoober 2018, kell 11:13 (EEST)

Kasvõi guugli põhjal. Vaata ka teiste kuninglike pere liikmete artikleid, tiitleid kasutatakse pealkirjas päris tihti ja minu meelest on see ka praegu õigustatud, seda enam, et on ka mitu Victoriana tuntud printsessi. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. oktoober 2018, kell 14:54 (EEST)

:Monarhide puhul on ikka kõigil ainult nimi pealkirjaks. Adeliine 20. oktoober 2018, kell 15:33 (EEST)

:: Minu meelest on seljuhul tegu halva kombega, sest neid nimetusi pigem ei kasutata tiitlist eraldi. Veelgi enam näiteks paavstide puhul. Aga teisaldan siis praegu tagasi. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. oktoober 2018, kell 16:01 (EEST)

::: Kui mõne teise artikli pealkirjas on aadlitiitel, siis minu arusaamise järgi eeskätt sellepärast, et inimest on tavaks nimetada tiitli, mitte perekonnanime järgi. "Kuninganna" ei ole siin selline aadlitiitel.

::: Kuidas ei kasutata valitsejanime eraldi sõnast "kuninganna"? Just kasutatakse ju. Ka ingliskeelses artiklis on pealkirjale vaatamata tekstis läbivalt lihtsalt "Victoria".

::: Google'i järgi on raske öelda, kas eri tekstides on rohkem nime sõnaga "kuninganna" nime ees või ilma selleta. Kui ka esimest varianti esineb palju, siis me saame ju ikkagi aru, et nimi on ainult "Victoria". Pikne 22. oktoober 2018, kell 16:26 (EEST)


Arutelu:Voldemar Panso

Alajaotust pealkirjaga "Muu" ei tohi olla. Andres 21. november 2010, kell 13:37 (EET)

No polegi ju enam. --Epp 21. november 2010, kell 13:55 (EET)

Peatükis "Välislingid" oli katkine ja kas asjakohane välislink: Voldemar Panso Helmi Tohvelmanist--Bioneer1 (arutelu) 1. september 2014, kell 12:23 (EEST)
----
Saksakeelses vikipeedias oli algul "sowjetischer Schauspieler, Drehbuchautor und Pädagoge", nüüd "esten-sowjetischer Schauspieler, Drehbuchautor und Pädagoge". Mis neil küll viga on? Miks inglise vikipeedias sellist jama ei ole? Velirand (arutelu) 21. juuni 2019, kell 19:49 (EEST)

Ilmselt annab DDR-i minevik tunda. :) Ursus scribens (arutelu) 21. juuni 2019, kell 20:04 (EEST)

: Ma ei usu eriti. Nad näivad rohkem Lääne-Saksa päritolu olevat. Velirand (arutelu) 21. juuni 2019, kell 20:10 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tavonnn

Tere tulemast Vikipeediasse, Tavonnn! Kui tahad katsetada vormindust, siis vajuta "salvesta" asemel "näita eelvaadet". Nii saad läbi ajada vähema arvu muudatustega. Adeliine 21. november 2010, kell 19:02 (EET)

Tere! Internetist (või mujalt) leitud materjalid on vabalt kasutatavad siis, kui nende juures on nii kirjas. Vastasel juhul tuleb tänapäevase autoriõiguse kontseptsiooni järgi eeldada, et kõik õigused on kaitstud. :Pilt:BC547CFairchildSemiconductorTunnusjooned.jpg arvatavasti ei kuulu märgitud litsentsi alla. Palun lisa piltide PCM tempchange 23010212.PNG ja PCM struct 23012012.PNG juurde mõne vaba litsentsi märgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Kas pildid PCM IV-graafik 23010212.PNG ja PCM IR CURVE 23012012.png kuuluvad vaba litsentsi alla? Pikne 28. mai 2012, kell 18:59 (EEST)


Arutelu:Mikrokontroller

Artiklit Mikrokontroller ei ole. Minagi arvan, et see teema kuulub tollesse artiklisse. Andres 21. november 2010, kell 19:52 (EET)

Siia ei viita ka midagi. Nii ei leia seda üles. Teisaldab mikrokontrolleri alla. Andres 22. november 2010, kell 21:49 (EET)

:Lehe peaks tagasi ümber nimetama algseks (mikrokontrolleri ühendamine arvutiga), sest olemasolev tekst keskendub ühendamisele ja mikrokontrollerist peaks olema eraldi artikkel, siin vastavat teemat sügavuti ei seletata ja eeldatakse mikrokontrolleri tundmist. --Alop 27. detsember 2010, kell 22:50 (EET)

:: Minu meelest see teema ei eelda eraldi artiklit. See peaks jääma siinse artikli osaks. Andres 28. detsember 2010, kell 17:11 (EET)

Artiklist suurem osa on pühendatud manussüsteemide andmesidele. Andmeside on palju üldisem ja seda läheb vaja ka signaaliprotsessorite, eriotstarbeliste arvutite, tööstuskontrollerite ja paljude teiste seadmete puhul. Piltlikut: Pealkirja "aed" all on kirjutatud "aiaaugust". Väga vähe on teavet mikrokontrolleritest ja sedagi ainult Atmeli AVR toodete kohta.

Palun täienda. --Epp 27. detsember 2013, kell 15:37 (EET)


Arutelu:Karl-Theodor zu Guttenberg

Kas ta oli Die Welti peatoimetaja või lihtsalt ajakirjanik? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. november 2010, kell 07:20 (EET)

Kas ta on Karl-Theodor või Karl Theodor? Ave Maria 4. märts 2011, kell 16:27 (EET)

Lühivariandis kriipsuga, täisnimes ilma kriipsuta.--WooteleF 4. märts 2011, kell 20:40 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.zuguttenberg.de/index.php
** In Karl-Theodor zu Guttenberg on 2013-06-24 11:36:36, 404 Not Found
** In Karl-Theodor zu Guttenberg on 2013-07-06 06:33:47, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:34 (EEST)


Arutelu:Teravili

EKSS-i järgi on iga niisugune taim teravili, järelikult rühm on teraviljad.
Teravili on ka teraviljade viljad.
Teen ettepaneku panna selle artikli pealkirjaks Teraviljad ning rääkida selle pealkirja all siin teraviljast teises tähenduses. Andres 23. november 2010, kell 08:06 (EET)

Nõus. --Epp 27. november 2010, kell 20:40 (EET)
Teises tähenduses tuleb siia ka hulk linke. Andres 23. november 2010, kell 08:06 (EET)

Tea kas on kindel et ei võiks neist ühessamas artiklis kirjutada. Enamik vikisid  seda lahutust ei tee, lahus on nt. vene vikis ja veel mõnes, aga see teises (vilja) tähenduses olev artikkel on siis kaunis väheütlev. --Kk 28. november 2010, kell 10:47 (EET)

: Teravili on põllumajandussaaduste rühm, mille toodetud koguse ja maksumuse jne üle peetakse statistikat, sest see näitaja iseloomustab majandust. Enamasti räägitakse teraviljast just selles kontekstis. Kui nüüd teravilja juurest läheb link jutu juurde taimedest, siis see on minu meelest liiga ümber nurga.

: Minu arvates tuleks teravilja saagist viljade näol ning selle kasutamisest rääkida artiklis Teravili, teraviljade botaanilisest loomusest ning nende kasvatamisest rääkida artiklis Teraviljad. Teravilju kasvatatakse peale viljade saamise ka muul otstarbel. Andres 28. november 2010, kell 10:57 (EET)

::Mõistlik. Teeme siis nii. --Kk 28. november 2010, kell 12:44 (EET)

Miks "aganad" link viitav Venemaa jõele Agan?
Kuhu / millele ta viitama peaks?

Teraviljade okkad ehk ogad, ametlikus keeles ohted (ainsuses ohe) (mis omakorda on sõkalde (ainsuses sõkal, mitmuses sõklad) ehk õiesõkalde osad (ohted on sõkalde küljes)) mille järgi otra (pikimad), rukist (keskmised) ja nisu (lühimad) eristatakse pole siin kordagi mainitud.
Moodustavad nad ju osa aganatest (seetõttu ju odrapõhku ja rukkipõhku saab vähem kasutada nii allapanuks kui ka loomasöödaks kui nisupõhku)
vt ka http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=844&L2=4&L3=1&L4=0
Kogu see iva, ohe, sõkal, tera, lible (kaeral) jne sõnavara peaks ka siin olema.

Võid julgelt täiendada. Sinu märkustele ei pruugi keegi vastata. Andres (arutelu) 25. juuli 2019, kell 15:06 (EEST)


Arutelu:Andmebaas

Minu meelest tulebki andmebaas defineerida elektroonilisena. Andres 23. november 2010, kell 09:08 (EET)

andmebaas on vist sama mis andmekogu, aga kas ka sama mis andmekogum? Nt definitsioon siin http://termin.nlib.ee/termin/view/7028--Estopedist1 (arutelu) 20. november 2016, kell 13:50 (EET)


Arutelu:Netimärkmik

terminit "minisülearvuti"

Vist ikka ingliskeelset terminit? Andres 23. november 2010, kell 11:49 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cnn.com/2009/TECH/ptech/08/20/cnet.drop.netbook.label/index.html
** In Minisülearvuti on 2013-06-24 12:24:55, 404 Not Found
** In Minisülearvuti on 2013-07-06 14:36:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:37 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.prnewswire.co.uk/cgi/release?id=16302
** In Minisülearvuti on 2013-06-24 12:24:55, 404 Not Found
** In Minisülearvuti on 2013-07-06 14:37:32, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:37 (EEST)


Kasutaja arutelu:Orava~etwiki

Kas selle teksti üleslaadimiseks on olemas autorite luba?--WooteleF 23. november 2010, kell 15:36 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Orava~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Mihkel Laid

Kas sünniaasta on uue kalendri järgi? Andres 24. november 2010, kell 09:38 (EET)
Lisasin andmeid ohvitseride andmekogust. --Amherst99 (arutelu) 15. august 2013, kell 16:59 (EEST)

Mihkel Laid hukati Memento andmetel () 31. juunil 1945. Aga juunis on ... päeva. --Juhan121 (arutelu) 26. september 2014, kell 12:39 (EEST)
----
Minu meelest pole sugulastest tarvis pikemalt kirjutada, piisab nimest. Äärmisel juhul tegevusala, kui artiklit veel pole, aga see ei pea olema ammendav. --Andres (arutelu) 8. september 2023, kell 10:14 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mangu~etwiki

See on halb nali. --Metsavend 24. november 2010, kell 19:19 (EET)
Kui Manglus on selle ise kirjutanud (nagu ma arvan), siis tal on õigus seda nalja teha. Andres 24. november 2010, kell 19:42 (EET)

Aga kas me võime eeldada, et keegi enda kohta sellist nalja teeb? Me peaksime seda võtma küberkiusamise juhuna. --Metsavend 24. november 2010, kell 21:13 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mangu~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)


Kasutaja arutelu:Rakvere44

Rottweiler on üks vanimatest koeratõugudest. Pärit on ta Saksamaalt.Oma nime sai ta vana saksa linna Rottweili järgi.
Sellest ka tõunimetus: Rottweili lihunikukoer.Lihunikud aretasid seda koeratüüpi ainult töövõime ja kasutusotstarbe järgi. Ta nimelt ajas karja ja valvas. Rottweilerit on kasutatud nii karjakoerana, rakendikoerana ja politseikoerana.
FCI KLASSIFIKATSIOON :
Rühm 2
Pinšerid ja šnautserid, molossid ja šveitsi alpi karjakoerad
Alarühm 2.1
Molossid, dogilaadsed
Käitumine ja iseloom
Rottweiler on  sõbraliku ja rahuliku iseloomuga, lastesõbralik, on vägakiinduv, kuulekas, kergesti juhitav ja töökas; käitumine on enesekindel,kindlate närvidega ja kartmatu.
KARV :
Kahekihiline, koosnedes kattekarvast ja alusvillast. Kattekarv on keskmise pikkusega, jäme, tihe ja tihedalt liibuv
VÄRVUS :
Must koos hästi piiritletud sügavatooniliste punakaspruunide märgistega (piirdega) põskedel, koonul,kaela alapoolel,rinnal ja
jalgadel ning silmade kohal ja sabatüve all.
SUURUS JA KEHAKAAL:
Isastel turjakõrgus :  61 kuni 68 cm. Kehakaal : ca 50 kg.
Emastel Turjakõrgus :   56 kuni 63 cm. Kehakaal : ca 42 kg.


Arutelu:36 strategeemi

Siia ei viita miski.
See pilt ei puutu ju asjasse. --Epp 26. november 2010, kell 05:18 (EET)

Hiinalastel on väljend "rebane on surnud ja kass nutab". Mida see võiks tähendada?--Ivo Vahur 26. november 2010, kell 18:50 (EET)

: See tähendab, et ma nähes oma pandud pildi kadu nutan aimates et järgmiseks olen ma ise. (Hiinlastel: üks lurjus on surnud ja teine ...)--Ivo Vahur 26. november 2010, kell 21:06 (EET)
Ma kardan, et mõned salaplaanid on ebatäpselt ja mõned kohmakalt tõlgitud. Nagu näiteks 5.2. See akaatsita ja mooruspuu on vist ära vahetatutud.  On tõlgitud ka mingi teise puu nimega. Virsik ja ploom on algtektis puudena, siin on suupärasuse tõttu lühendatud. Elusta vaimu , laena laipa. Peaks olema: elustamaks vaimu laena laipa. See tähendab ka mõnel puhul surnud suurmeeste tsiteerimist ja oma tuntud kambameestele ausammaste püstistamist. "..., et austataks teid endeid" kirjutab Goethe selle kohta.  Sellest on hästi pajatanud Mt23 ka Jehoshua.--Ivo Vahur 26. november 2010, kell 21:06 (EET)

Minu meelest pole hea pealkirju ise välja mõelda. Leian, et võiks lähtuda "Ida mõtteloo leksikonist", kus räägitakse 36 sõjakavalusest. "Sõjakavaluse" sünonüümina on seal antud "strategeem". Sõna "stratageem" eesti keeles ei ole, see on halb tõlge inglise sõnast stratagem. 90.191.144.197 26. november 2010, kell 21:11 (EET)

Õige. Ise küll mitte. Tõlgitud on hiina keelest. Sellest on veel pikk seletus seoses raamatu nimega. Aga mida tähendab sõna stratageem eesti keeles? --Ivo Vahur 27. november 2010, kell 13:10 (EET)

: Ultimately from Greek stratēgos  a general, from stratos  an army + agein  to lead. Stratagem:  "artifice, trick," 1489, from M.Fr. stratagème  "trick, especially to outwit an enemy," from It. stratagemma,  from L. strategema  "artifice, stratagem," from Gk. strategema  "the act of a general, military stratagem," from strategein  "to be a general, command," from strategos  "general" (see strategy). Tegelikult pole ju paljud 36 salaplaane ilmutavatest väljenditest otseselt sõjalised vaid seotud eluvõitlusega. Peamistes kaasaegsetes keeltes on stratageem. Kuidas saksa keeles on? --Ivo Vahur 27. november 2010, kell 13:33 (EET)

:: http://de.wikipedia.org/wiki/Stratagem - suunatakse :de:Strategie suwa 27. november 2010, kell 16:40 (EET)

:: Vene keeles on kah stratagiema.

:: Tõlkida võib mitu moodi. Pealkirja tõlkimine on üldjuhul ühtlasi selle väljamõtlemine, sest tõlkida võib mitut moodi. Eestikeelses akadeemilises kirjanduses on neid asju nimetatud sõjakavalusteks. Praegune pealkiri koos selle põhjendusega on originaaluurimus.

:: Ei ole tõsi, et peamistes keeltes on "stratageem". "Stratageem" on ainult eesti keeles vigase tõlkevastena.

:: Saksa keeles kasutatakse sõna Strategem. Andres 28. november 2010, kell 01:15 (EET)

::: Originaalset on seal jah natuke. Zi hieroglüüf on juba Xia dünastia ajast kasutusel ühena 12st maisest oksast. Ja sellest tulenev nende skeemidel. 10 on juba algusest peale seotud maa elemendiga (positsiooniga) ja asetatakse koos 5-ga skeemidel keskele (5 on tekitav ja 10 teostav Maa elemendi number)). Et Kun ja maa positsioon keskele asetatakse - on see uudis? See et sõnalisus vastab Kun'ile ja yinile sellest kirjutab juba Yi Jingi Suur lisa (nimi ei meenu, vist oli piktogrammina-dena seal ühe hieroglüüfi sees Seapea kasutusel). See et 6 x 6 vastab 2. kuusjoonele on üldtuntud ja sellest kirjutatakse, kui stratageeme vastavalt kuusjoontele tõlgendatakse .  Kahjuks on see tõlgendamine ise juba liiga hämar teema ja seda ma puudutada ei tahtnud. Liiga imelikke järeldusi tehakse aga vähemalt seostatakse. Hiinlaste poolt. Kas see praegune Kaug-Ida moelaine, mis neid salaplaane oma igapäevases elus kasutab loeb seda hieroglüüfi ühe selle viimasest tähendustest (sõjakavalus) lahti? Üks Taiwani moelaulgi on juba neist: Armastuse 36 salaplaani (või sõjakavalust?). Siis on ju Jeesuski sõdalane jne. Kas Sunzi lauset et Sõda on salakavade tee peab lahti lugema: Sõda on sõjakavaluste tee? Kas need 36 on kõik väljenditena otseselt sõjaga seotud? Kui palju neist on?

::: Aga kas stratageem või strategeem on mulle täiesti ükskõik. Ise olen harjunud stratageemiga aga võin end ümber harjutada. Vietnami Vikis on juba iga kuusjoone kohta eraldi artikkel. Vene ja inglise oma kubisevad nende alateemade kohta käivatest artikklitest on vastavad üldlehed. Mujal pole vaadanud. Enamasti teed vajalikku ja head tööd aga hakkad liiga vara pihta kui artiklid on veel pooleli ja kujunemisjärgus, samal ajal kui Vikis on veel küllaga (toredate laste pandud?) täielikult tooreid ja mustanditeks olevaid artikleid. Oleks hea natuke paremini vett suunata et paljud asjad vett vedama ei läheks. Vaatasin et paljud artiklid algavad  väga põhjalikult ja eriti üksikasjalikult pihta, siis järsku katkevad ära ennem kui peamiseni jõutaksegi, lõpp on vaid kokkuvõte ja asi on pooleli jäetud.  Nagu gootidegi oma. Kogu see esimene Piiblitõlge (goodi keelt selle läbi tänapäeval tuntakse), germaanlaste kirik, selle eripärad ja arianism on hulga olulisem ja peamisem aga sellelni ei jõutudki. Ja selleni et goodid idealiseerisid antiiki erinevalt frankide kristlusele ja katoliiklusele panuse panemisest. Idagoodi ja läänegoodi riigist mittesõnagi, rääkimata nendepoolsest esimesest Rooma rüüstamisest 410  jne. Tuttav käekiri. Zi. Tükk aega valitakse kikilipsu aga muu unub. Muidugi peab uutele tegijatele eeskuju andma ja teed tegema. Aga kas ka niimoodi. Paindlikumalt. PS Rihogi artiklid seostavad neid salaplaane tehniliste innovatsioonidega ja teab veel millega ja küllap sealt on viiteid veel edasigi kuhugi. Sotsiaalse sidususe taga oli sulgudes selle inglikeelne nimi, mis oli jäetud et keegi kui mitte ise edasi töötaks. Kadunud. Pole harjunud jõudu rakendama, liigun enamasti kohtades kus vastupanu ei kohta ja loobun kohtadest kus see ilmneb. Kooskõla huvides.--Ivo Vahur 28. november 2010, kell 09:46 (EET)

:::: Ma pean silmas, et lõik, mis algab sõnaga "Käesolevas" ja põhjendab pealkirja, on originaaluurimus.  Vikipeedia artiklid ei saa olla autoriartiklid ja neil ei saa olla autoripositsiooni.

:::: Mina ei jõua kõiki artikleid toimetada ega lõpuni kirjutada, kuid püüan vähemalt pealkirjad korda teha. Sinu artikleid püüan toimetada sellepärast, et Sa paigutad artiklitesse originaaluurimusi ega ole täpne õigekirjas ja nimede kirjutamisel. Andres 28. november 2010, kell 10:07 (EET)

:::: Kas pealkiri "36 strategeemi" on Sulle vastuvõetav? Andres 28. november 2010, kell 10:08 (EET)

::::: Jah muidugi. Vähemalt kaob see sõjakavaluse kitsus ja hinnangulisus ära. Tänu Sinu jälgedele olen ma õppinud juba natuke tsiteerimiskunsti. Ja õigekirja rohkem jälgima. Allikatega tähelepanelikumalt ja põhjalikumat töötama. See väljend autoripositsioon on üks selgemaid ütlusi. Muidu see originaaluurimus
ja muud jäid arusaamatuks. Olen ka ise märganud tänu Sinule et kipun sellist positsiooni võtma ja püüdnud nii mõneski kohas vältida. Alati pole veel õnnestunud. --Ivo Vahur 28. november 2010, kell 10:26 (EET)

Põhimõtteliselt võiks iga srategeemi kohta olla artikkel, aga esialgu võiks need siin põhjalikumalt lahti kirjutada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. november 2010, kell 22:00 (EET)

Puudub lehekülg [[Strategeem]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. november 2010, kell 22:46 (EET)

Alajaotus, millele ma (vist ekslikult) panin pealkirjaks "Mõju", sisaldab vist  originaaluurimust. Andres 28. november 2010, kell 22:49 (EET)

Ei saa aru. Kust otsast. Selle hiina filosoofi sain ühelt valgevene lingilt. Pole seda nime kuskilt mujalt leidnud. Ütlus on küll küllaltki tavapärane.
PS Kasutan seda  Suurt hiina-vene sõnastikku. Mul pole vene klaviatuuri. Ajasin vene vikis seda nime taga aga ei leidnud. Et ära tõmmata ja viidata. Kas peab sealt pool suurt (kahekordne tavalisele) lehekülge selle tähendusi ja teise suure lehe kasutusi väljendites ära tooma. (Hieroglüüfi number on seal 3654). Hiina keeles pole tavaliselt hieroglüüfil ega sõnal liiksust, selle omandab ta alles lauses vastavalt oma positsioonile. Tegemist on tõesti terviklike asjadega. ("soovitan silmas pidada asja aga mitte mõistet.") Kas peaks sellest ka veel ei tea kui palju kirjutama. Hieroglüüf tähendab tegusõnana (öeldisena lauses) oma umbes 13 tähenduselt (4 rühma), rääkimata väljenditest ka läbimõtlemist ja mõtlemist. Arvestamist, kalkuleerimist, planeerimist. Pole haisugi kavaldamisest ega petmisest. Enam logost (mõte) kui dialektet (kõne). Kuid ka arutama ja nõupidama. Mis sõnastikke Sina kasutad? Jookse Suga nagu varsaga võidu. --Ivo Vahur 28. november 2010, kell 23:38 (EET)

Ma ei räägigi faktidest. Nende seostamise viis on suurelt jaolt originaalne, nii et tekib originaalkommentaar. Kui Sa mõne kommentaari kuskilt üle võtad, siis viita.

Mul on kodus mõned väiksed sõnastikud, aga sõnaraamatuinfot leiab ka veebis. Mina räägin ainult sellest, et "sõjakavaluseks" on ji selles kontekstis tõlkinud "Ida mõtteloo leksikon". Keelelised asjad võib täielikult esitada Vikisõnastikus, siin tuleb neist kõnelda ainult nii palju, kui teema mõistmiseks tarvis. Andres 29. november 2010, kell 09:54 (EET)

Seda, et sõna võib tähendada kavalust või sõjakavalust, Sa ju ise kirjutasid. Andres 29. november 2010, kell 09:55 (EET)

Alajaotuse pealkiri "Mõju" on nähtavasti vale, aga ma ei saa aru esituse loogikast ega oska seda õigesti pealkirjastada. Andres 29. november 2010, kell 10:03 (EET)
PS Hiina hieroglüüf 10 (rist) tähendab ka: kõik, tervikuna ja täiesti. Seda risti kasutati varem ka väljendis wu-han (viis (elementi-)positsiooni) vastavalt risti nö viiele osale. Viis ja kümme on mõlemad Maa positsiooni (elemendi) numbrid. Hiljem läks kasutusele väljend wu-sin. Loodan et ikka õieti mäletasin nimesid.  --Ivo Vahur 29. november 2010, kell 00:41 (EET)

"Salaplaanid inimkonna ajaloos" on originaaluurimus ega vasta artikli teemale. Andres 29. november 2010, kell 22:49 (EET)

Mõni uudis. Võiks ju kuskil suisa jamaga töötada ja laste üleriputatud konspekte parandada. Ise pole eriti jõudnud. Ainul mõnda sai kohendatud. Seda hetiitide oma. Indoerurooplased on ka juba artikli mõõdu saanud. Las omad loevad läbi ja saavad nalja ennem kui keegi ära koristab. Tegelikult on kõik järgnev originaal. Inimkonna osas on osa originaal. Eriti algus. Enamus on maha viksitud (teiste Vikide artiklitest sama pealkirja all, enamus saksa omast) ja läikima löödud. Toon pole praegusele ajale ja germaani entsoklüpeediatele kohane, aga õnneks mitte labane. Loodan vähemalt et sul endal oli lahe lugeda.  Hea et vähemalt lõpus. Vaata parem neid viiteid 2, 3, 4. Millegipärast 4-da aadress ei avane. Olen nad ühte kohta kokku kuhjanud ja ei viitsi lahti kirjutada. Mis ise arvad. Tegelikult tuleks ka 36 str põhiteksti nimedega väheke tegelda, aga pole aega võtnud.--Ivo Vahur 30. november 2010, kell 00:51 (EET)

Minu arvates nende tabelite ülemine hall riba ei ole üldse kena. Pigem jätab see pooliku mulje ja sellel pole üldse vajadust. [[Kasutaja:Alts|Alts]] 3. jaanuar 2011, kell 05:07 (EET)

Tegelikust 36 kava tagamaast Varsti jääb ainult see viide.
I Võiduvõimalusega seotud strategeemide koos kasutamise näide:
36 strategeemi

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://afpc.asso.fr/wengu/wg/wengu.php?l=36ji
** In 36 strategeemi on 2012-11-16 09:49:14, 404 Not Found
** In 36 strategeemi on 2013-05-25 13:34:20, 404 Not Found
** In 36 strategeemi on 2013-06-23 22:19:30, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 01:19 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ulrikaekm

Tere tulemast Vikipeediasse, Ulrika! Andres 27. november 2010, kell 00:03 (EET)
Tänud. Üritan anda oma tagasihoidliku panuse :-) U.

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ või klõpsa siin kasti kohal pliiatsiga ikooni. Andres 27. november 2010, kell 00:16 (EET)
Kas tohutu hulga pisikeste ja mitte eriti sisukate artiklite asemel ei oleks mõtekas lehetüüpidest kirjutada artiklis Leht?--Kyng 1. detsember 2010, kell 10:46 (EET)

Minu meelest tuleb neist küll eraldi kirjutada. --Epp 1. detsember 2010, kell 10:56 (EET)
Lähtusin Juhendist, kus soovitati ühe mahuka artikli asemel kirjutada mitu väiksemat. Kasutamise mõttes on loogilisem, et kui otsid sõrmroodse lehe definitsiooni, siis lööd otsingusse sõna "sõrmroodne" mitte "leht". Kui mõisted on leheküljel Leht, selline otsing ei tööta.Ulrika 1. detsember 2010, kell 11:04 (EET)

Üks asi on ka see, et lehetüüpidele lingitakse väga tihti taimede artiklitest; juba sellepärast on otstarbekas, et nad eraldi artiklites on. --Epp 1. detsember 2010, kell 11:07 (EET)

: Jah. Ja peale selle saab eraldi artiklis tuua näiteid, kas või loetleda (näiteks Eesti) taimed, millel on sõrmroodne leht. Saab illustreerida fotodega eri liiki taimede sõrmroodsetest lehtedest jne. Andres 1. detsember 2010, kell 11:51 (EET)

:: Olgu, võimalik, et tasub kõigist lehetüüpidest eraldi kirjutada, aga selliste ühelauseliste "artiklite" loomist ma kindlasti ei poolda. Kui me just alates 3 lausest artiklit juba mahukaks ei nimeta...--Kyng 1. detsember 2010, kell 15:07 (EET)
Minu seisukoht on, et Vikipeedia on koht, kust otsitakse mingit kindlat mõistet, definitsiooni,  infot objekti kohta jne., seega ei tohiks olla määravaks mitte niivõrd artikli maht kui selle informatiivsus.Ulrika 1. detsember 2010, kell 15:36 (EET)

Ulrikaga nõus, ja nagu ma ülalpool osutasin, annab need artiklid teha üsna pikaks ja väärtuslikuks. See, kui pikad nad parajasti juhtuvad olema, pole määrav. Ja isegi kui mõnest asjast ei peaks saama pikalt kirjutada, ei tähenda see minu meelest, et artiklit ei peaks olema. Andres 1. detsember 2010, kell 16:08 (EET)

: Nõus, et loeb informatiivsus ja mitte otseselt maht, aga juhin samas tähelepanu asjaolule, et üks lühike lause ei sisalda eriti mingit informatsiooni ehk siis täna neid artikleid lugedes ma artikli teema kohta eriti targemaks ei saa. Olen alati olnud seisukohal, et pigem teha üks põhjalikum, kui kümme mikroartiklit. Muud ei midagi. --Kyng 1. detsember 2010, kell 18:58 (EET)

Palun pane ladinakeelne nimi kursiivi ning lisa eestikeelne nimi sulgudes. Sidekriipsu mõttekriipsu asemel ära kasuta. Andres 11. detsember 2010, kell 00:32 (EET)

Liikide nimekirjas? Ulrika 11. detsember 2010, kell 00:39 (EET)

: Jah. Ladinakeelne nimi käib alati kursiivis. Teistes kontekstides kasutatakse eestikeelset nime ja vajaduse korral ladinakeelset sulgudes. Sidekriipsu mõttekriipsu ssemel ei tohi kuskil kasutada, ainult mõnes loendis on sidekriips eraldajaks. Andres 11. detsember 2010, kell 01:57 (EET)

Kui võimalik, siis võiksid oma artiklitesse ka interwiki lingid panna. Kõige lihtsam on need mõnes teisest vikipeediast kopeerida. Igale poole mujale linke panna ei ole vaja aga eesti keelsesse artiklisse esimesed võiksid siiski ära panna. Edasi tegutsevad juba robotid.--Kyng 19. jaanuar 2011, kell 20:47 (EET)

Olgu Ulrika 19. jaanuar 2011, kell 22:19 (EET)
----
Eesti elustiku kategoriseerimise kohta on siin üks küsimus tõstatatud. 90.190.114.172 27. august 2011, kell 15:53 (EEST)

Üldiselt on entsüklopeediates kombeks eestikeelsetele nimedele (eriti kui need pole pärismaised liigid) sulgudesse panna ka ladinakeelne nimetus. Nt hoopis parem oleks, kui artiklis Nektar oleks pildiallkirjas sulgudesse märgitud viltja kurdlehiku ladinakeelne nimetus--Bioneer1 24. november 2011, kell 00:25 (EET)

Minu meelest just entsüklopeediates see kombeks pole, erialatekstides küll. Aga minu meelest seda tingimata tarvis pole, sest link viib artiklini, kus ka ladinakeelne nimi kirjas. Samuti nagu eluaastaid pole tarvis märkida. Andres 24. november 2011, kell 00:35 (EET)

Entsüklopeediates on tavaks väiteid ja fakte, mida artiklitesse lisatakse ka viidata. Ilma viiteta faktid pole usaldusväärsed. Soovitan viitekonstruktsiooni
 (see tarind pärast väidet)
== Viited ==

(see kolmerealine tarind artikli lõppu)
Vt tarindeid toimetamisvaates!--Bioneer1 (arutelu) 17. august 2012, kell 15:02 (EEST)

kordan, et entsüklopeedias tuleb laused korralikult viidata, muidu on need rangelt võttes mõttetud, sest võivad olla omalooming--Bioneer1 (arutelu) 18. jaanuar 2013, kell 21:46 (EET)

Tere! Palun kasuta isikuartiklite puhul enne kategooriaid {{JÄRJESTA:}} malli. See on redigeerimiskasti all täiesti olemas. Muidu lähevad inimesed kategooriatesse eesnime järgi.--Morel (arutelu) 3. september 2012, kell 17:39 (EEST)

Mall:Koeratõu info ei ole veel toimiv, sest seda ei ole veel loodud. Kopeeri kood mallist :en:Template:Infobox dog breed ja alles siis saad tõlkima hakata. Malli lõppu tuleb lisada mall . Näitena võid kasutada malle  või lihtsam .--Tiuks (arutelu) 28. november 2012, kell 19:34 (EET)

on olemas :mall:koer, mida saab täiendada-parandada jne

ja navigeerimismall, mida edasi teha on siin: :Mall:FCI Koertõud

suwa 1. november 2013, kell 11:38 (EET)

Palun ära kirjuta sõna-sõnalt maha. Need kopeeritud asjad tuleb kõik ümber sõnastada. --Epp 29. jaanuar 2013, kell 14:17 (EET)

Kust see pilt pärit on? Kes on autor? Pikne 18. oktoober 2014, kell 12:09 (EEST)

Hi Ulrika! As a Steward I'm involved in the upcoming unification of all accounts organized by the Wikimedia Foundation (see :m:Single User Login finalisation announcement). By looking at your account, I realized that you don't have a global account yet. In order to secure your name, I recommend you to create such account on your own by submitting your password on Special:MergeAccount and unifying your local accounts. If you have any problems with doing that or further questions, please don't hesitate to contact me on my talk page. Cheers, DerHexer (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 14:45 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ulrika~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:18 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)

Esitasin Sind administraatorikandidaadiks. Palun vasta lehel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus kandideerima. Andres (arutelu) 26. august 2016, kell 12:48 (EEST)
Oled nüüd administraator. Andres (arutelu) 2. september 2016, kell 21:04 (EEST)

Hea päiv lugupeetud Ulrikaekm, ma vaevalt oskavad eesti, kuid sa teha, et: Te saate oma artikli kohta eesti muusik Nikolai Noskov? Kui sa seda artiklis, ma väga tänulik! Tänu, Kiitos! --92.100.199.255 1. september 2016, kell 18:56 (EEST)

Pildid lae Commonsisse, mitte etwikisse. Etwikisse laeme vaid pildid, mida Commonssise panna ei saa, nt uuemad ehitised. Piltide puhul tuleb tingimata näidata ära, kust pilt pärit on, vastasel korral need tulevikus võidakse kustutatakse--Estopedist1 (arutelu) 26. september 2016, kell 18:26 (EEST)
lisan ka, et etwikis me pilte ei kategoriseeri. Küll aga tehakse seda Commonsis--Estopedist1 (arutelu) 26. september 2016, kell 18:27 (EEST)

Artikli teksti ei panda linke võõrkeelsetele vikidele ehk siis neid linke ei vormistata siselinkidena.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. detsember 2016, kell 10:26 (EET)

Kordan. Pildid laadi alati Commonsisse (), mitte Vikipeediasse. Kui pildid on Commonsis, siis saab neid kategoriseerida ja neid saab kasutada ka teiste keelte Vikipeediates--Estopedist1 (arutelu) 8. mai 2017, kell 10:36 (EEST)

Selleks ei saa kedagi kohustada.194.150.65.17 8. mai 2017, kell 12:42 (EEST)

Palun kirjuta selle pildi juurde, kas oled ise autor või kes teine on autor, ning märgi ära, millise vaba litsentsi tingimustel pilti kasutada tohib. Pikne 28. juuli 2018, kell 16:02 (EEST)

Kordan palvet. Pikne 20. oktoober 2018, kell 11:56 (EEST)
----
Rasvast kirja üldiselt ei kasutata teksti sees mujal kui esimeses lauses ning muuks kui märksõna ja sünonüümide esiletõstuks. Sealjuures vananenud või muul põhjusel teiseseid nimetusi oleme püüdnud eristada kursiiviga (vt Vikipeedia:Vormistusreeglid#Määratlus). Pikne 21. jaanuar 2020, kell 16:53 (EET)

Hello ,
Really sorry for the inconvenience. This is a gentle note to request that you check your email. We sent you a message titled "The Community Insights survey is coming!". If you have questions, email surveys@wikimedia.org.
You can see my explanation here.
MediaWiki message delivery (arutelu) 25. september 2020, kell 21:49 (EEST)

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:12 (EEST)

Hei, tahtsin öelda, et selliste tekstisiseste suunamiste asemel nagu Ravimtaimeteesid võiks teha kas ümbersuunamislehe ja tekstis kasutada seda linki. Või jätta teksti lihtsalt punane link. Ümbersuunamislehe eelis on see, et kui millalgi tekib artikkel "ravimtaimetee", siis artiklites kõik senised lingid toimivad edasi ja midagi muutma ei pea. Kaniivel (arutelu) 23. august 2023, kell 10:30 (EEST)

Tegin, mis suutsin :-) Tänud tähelepanu juhtimast. Kahjuks on kasutaja Mariina artikleid, mida korda teha (alates pealkirjast.) veel hulgim. Ulrikaekm (arutelu) 23. august 2023, kell 10:48 (EEST)


Arutelu:Käigultvahetus

Käigultvahetuseks nimetatakse ka süsteemi tarkvara vahetamist süsteemi tööd katkestamata. Andres 28. november 2010, kell 14:43 (EET)
Siin on kaks mõistet, mis peaksid eraldi olema.
Ja kas tuleb kirjutada kokku või lahku? Andres 5. detsember 2010, kell 15:49 (EET)
Siia ei viita midagi. Andres 5. detsember 2010, kell 15:50 (EET)
Parandatud viitamised ja kirjutatakse kokku vastavalt praegustele definitsioonidele ja sõnastikele. Samuti käigult lisamine, või käigult ühendamine on tõesti natuke teise tähendusega. olen selle eemaldanud praegu. miilits 5. detsember 2010, kell 17:29 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.hypertronics.com/PDFs/HOTPlugCatalog.pdf
** In Käigultvahetus on 2013-06-24 11:54:37, 404 Not Found
** In Käigultvahetus on 2013-07-06 09:36:37, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:36 (EEST)


Arutelu:Pilar von Pilchau

Kunstnik kandis perekonnanime Pilar. Andres 28. november 2010, kell 16:56 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.saunalahti.fi/~talm1/historik_fi.html
** In Pilar von Pilchau on 2013-06-24 12:53:47, 404 Not Found
** In Pilar von Pilchau on 2013-07-06 19:07:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:08 (EEST)


Kasutaja arutelu:Robertv

Tere tulemast Vikipeediasse, Robertv! Andres 28. november 2010, kell 21:52 (EET)

Tere! Internetist leitud pildid nagu CD-Physical-Layout.gif üldjuhul Vikipeedias kasutamiseks ei sobi. Pilt peaks kuuluma vaba litsentsi alla. Pikne 8. detsember 2010, kell 17:44 (EET)


Arutelu:Illar Kannelmäe

EKABLi järgi oli ta linna peakunstnik 1973–1978. --Epp 29. november 2010, kell 06:17 (EET)

Millise linna? -Mardus (arutelu) 3. mai 2015, kell 02:27 (EEST)

: Jutt on Tallinnast. Andres (arutelu) 3. mai 2015, kell 02:37 (EEST)

Hea oleks, kui restaureerimis- ja konserveerimistööd oleksid eraldatud täisprojektidest. -Mardus (arutelu) 3. mai 2015, kell 02:39 (EEST)

Oleks muidugi. Kui oskad kuskilt infot leida, võiksid täpsustada. --Epp 3. mai 2015, kell 02:57 (EEST)


Kasutaja arutelu:JannoS

Tere tulemast Vikipeediasse!
Su artikkel on nüüd pealkirja PureVideo all. Andres 30. november 2010, kell 21:19 (EET)

Inglise Vikipeedias fair use põhimõttel kasutatavad pildid eesti Vikipeediasse üleslaadimiseks ei sobi. Palun lisa pildi V6rdlus1.jpg juurde allikas ja sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 11. detsember 2010, kell 23:02 (EET)


Arutelu:Vahemälu

Kas varasem tekst oli täiesti kõlbmatu? Andres 1. detsember 2010, kell 22:45 (EET)
Vahemälu (cache) on mälu töös olevate andmete ajutiseks hoidmiseks. Vahemälu kasutatakse sellepärast, et ta on tohutult kiirem, kui põhimälu.
Erinevalt puhvermälust, mida haldab klient, salvestab vahemälu andmeid vaikimisi koguaeg. See tähendab, et andmeid päriv klient ei ole teadlik vahemälu olemasolust. Sellepärast ka nimi (prantsuse keelest "cacher", varjama).

Tänapäeva protsessoritel on vahemäluks protsessori sisse ehitatud transistoritest mälu. Võrreldes põhimäluga on vahemälu väga väike aga see-eest üli kiire. Kaasaegsel protsessoril on vahemälu suuruses 3 MB kuni 12 MB.http://www.intel.com/products/processor/core2quad/specifications.htm

* Protsessori vahemälu
* Puhvermälu

* Vahemälu, vallaste.ee
* cache memory, wisegeek.com

Miks on alguses viited vene keele sõnaraamatutele? Andres 1. detsember 2010, kell 22:46 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.unilim.fr/sci/wiki/_media/cali/cpumemory.pdf
** In Vahemälu on 2013-06-24 14:04:42, HTTP Redirect Loop:  ->  ->
** In Vahemälu on 2013-07-07 20:50:41, HTTP Redirect Loop:  ->  ->
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:51 (EEST)


Arutelu:Boris Tuch

Kas nimi on õigesti kirjutatud? Ta ei ole ju eestlane. --Metsavend 2. detsember 2010, kell 09:41 (EET)

Tema eestikeelsete artiklite all on olnud niisugune nimekuju. Andres 2. detsember 2010, kell 12:12 (EET)

Millises  riigis/maal ja millise mitmest ühingust liige?, kas selle https://www.rsc.org.uk/support/become-a-member-supporter ?, mis tähendab, et annetad neile aastas ja sellega oledki liige, mis on selles entsüklopeediliselt tähelepanuväärset? suwa 5. september 2020, kell 14:46 (EEST)


Arutelu:Tüvi

Kas ei võiks linkida Darnley plaatanile? Andres 2. detsember 2010, kell 14:32 (EET)
See ei ole liiginimi. Darnley on kohanimi, selle konkreetse plaatani all olevat kuninganna Mary põetanud? oma haiget abikaasat. See oli üks kobedamaid tüve pilte mille leidsin Ulrika 2. detsember 2010, kell 14:50 (EET)

Meil on artiklid ka tuntud puudest. Andres 2. detsember 2010, kell 14:58 (EET)

Artikli on koostanud ilmne diletant.
Juba tüve definitsioon on väär. On olemas ka harunenud tüved. Puutüvi jätkub sageli ka okste vahel, mis võivad olla tüvest üsna raskesti eristatavad ligilähedase läbimõõdu ja kasvusuuna tõttu.
Tüvi on juurekaela ja ladva vaheline varre osa, kusjuures üleminek ladvaks pole selgelt määratletud (määratlus oleneb määratluse eesmärgist). Tüve hargnemine aga lõpetab tüve reeglina vaid juhul, kui harud on enamvähem võrdsete mõõtudega ja oksalaadsed. 2001:7D0:8046:7980:5D94:EEB1:94BF:12C2 11. jaanuar 2024, kell 14:19 (EET)
Põhjendamatu on ladinakeelse vaste esitamine. See võiks seal ehk olla vaid juhul kui eesti mõiste oleks tuletatud ladina keelest.--2001:7D0:8046:7980:EC6B:536C:C192:F241 11. jaanuar 2024, kell 15:37 (EET)
Eesti Entsülopeedia definitsioon on mõistlikum:
"tüvi (truncus), botaanikas puu peavars, mille alumine osa on oksteks harunemata. Maa lähedalt haruneva põõsa jämedaimad varred on tüvikud" -2001:7D0:8046:7980:EC6B:536C:C192:F241 11. jaanuar 2024, kell 15:42 (EET)


Arutelu:Wernigerode

34 200 (2005)
Pindala oli 125,2 (enne 2009. aastat). Andres 4. detsember 2010, kell 01:52 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.wernigerode.de/WRPortal/Stadt
** In Wernigerode on 2013-06-24 14:25:35, 404 Not Found
** In Wernigerode on 2013-07-07 23:11:40, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:11 (EEST)


Arutelu:Sopot

40 075 (2006) Andres 4. detsember 2010, kell 16:09 (EET)
Kas parandus on õige? Andres (arutelu) 27. aprill 2012, kell 19:49 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sopot.pl/intgmservlets/WWW.PortalRoz2?EL_ID=1270
** In Sopot on 2013-06-24 13:34:43, 404 org.opencms.file.CmsVfsResourceNotFoundException: Error reading resource from path "/intgmservlets/WWW.PortalRoz2".
** In Sopot on 2013-07-07 01:15:47, 404 org.opencms.file.CmsVfsResourceNotFoundException: Error reading resource from path "/intgmservlets/WWW.PortalRoz2".
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:16 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ristovosaste

Tere tulemast Vikipeediasse, Ristovosaste! Andres 4. detsember 2010, kell 18:40 (EET)

Tere! Internetist leitud pildid nagu Apple-iphone-4-1.jpg üldjuhul Vikipeedias kasutamiseks ei sobi. Pikne 8. detsember 2010, kell 17:39 (EET)


Kasutaja arutelu:Kreinloo

Tere! Palun lisa pildi :Pilt:IPhone 4 in hand.jpg juurde sobiv litsentsimärgis, autor ja allikas (selleks redigeeri pildi lehekülge). Taivo 11. oktoober 2011, kell 14:00 (EEST))


Arutelu:Klementiin

Tegu on hariliku mandariinipuu sordi 'Clementine' viljaga, mandariini sordiga. Pakun, et sordi ja vilja kohta oleks eraldi artiklid. Andres 5. detsember 2010, kell 11:27 (EET)

täpsustasin artikli algust siinkirjutatu järgi. Võib teha ka eraldi artiklid; sordi pealkiri siis 'Clementine'--Bioneer1 1. jaanuar 2011, kell 12:22 (EET)
Mis keeles hakati neid 1902 klementiinideks kutsuma? Andres 22. jaanuar 2011, kell 13:15 (EET)

Kui nad pole eristatavad, siis mis mõtet on manitseda neid mitte segi ajama? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. jaanuar 2011, kell 13:22 (EET)

Seda mida poodides hetkel klementiinidena müüakse sisaldab seemneid,
seega kas poodides ei müüda klementiine või on siinne väide väär?
suwa 22. jaanuar 2011, kell 13:49 (EET)

Üks klementiinide tunnuseid on see, et nad on ilma seemneteta. Kui klementiinil on seemned, siis ei ole ta enam sordipuhas (õisi on tolmeldatud). Poodides esitatavat infot nüüd kohe kindlasti uskuda ei tasuks. Näiteks on hetkel müügil nabaapelsinid nime all "Apelsin Naval" jne. Ulrika 22. jaanuar 2011, kell 13:57 (EET)


Arutelu:Tartu lahing (1944)

Miks lahingu paik on muudetud ebamäärasemaks? Andres 5. detsember 2010, kell 18:53 (EET)

Just nimelt täpsemaks. Lahing algas Petseri-Laura joonelt. Samuti on toimetaja, kes lisas teabekasti poolte suurused, arvestanud sinna ka Väikese Emajõe joone väed. --Erikupoeg 5. detsember 2010, kell 20:09 (EET)

: Hästi, aga kui võimalik, võiks konkretiseerida. Andres 5. detsember 2010, kell 20:24 (EET)

::Lahingud toimusid üle Kagu-Eesti Võrus, Valgas, Tõrvas, Sangastes, Pikasillas, Otepääl, Mehikoormas, Elvas... Mõtled sellist loetelu? --Erikupoeg 5. detsember 2010, kell 21:16 (EET)

::: Nojah, aga kui see läheb liiga keeruliseks, siis pole mõtet seda infokasti panna. Andres 5. detsember 2010, kell 21:18 (EET)

Kas ka 1941 toimus Tartu juures lahing? Meil on üks kord kasutatud linki Tartu lahing (1941)--Estopedist1 (arutelu) 28. veebruar 2019, kell 17:08 (EET)
----
Siin võiks olla ka mingi ülevaade lahingu mälestuse jäädvustamisest. Tamsa Kindralimäel olnud monument polnud kindlasti ainuke, aga mul pole aimugi, kas pärast Nõukogude aega on mingeid teise poole mälestusmärke ka kuhugi pandud või kas kellegi-millegi järgi on sündinud muid kohanimesid peale Kindralimäe. --Ehitaja (arutelu) 5. august 2022, kell 12:28 (EEST)


Arutelu:Tallinna Rahumäe Põhikool

Eelmises redaktsioonis oli juttu konkreetsest avamise kuupäevast 1910. Andres 5. detsember 2010, kell 18:54 (EET)

Lõviosa artiklist paistab olevat lihtsalt mahakirjutatud Nõmme Sõnumitest (vt esimest viidatud allikat). Huvitav on ka see, et esimene lõik esineb peaaegu muutmata kujul ka Õpetajate Lehes (vt viidatud kirjandust). Mine tea, kes on algse teksti tegelik autor – kas Ülo Tikk (2000), Alar Rästa (2005) või hoopis kooli kodulehe koostaja (vt märget © Erko Risthein 2007 koduka ajaloolehekülje http://rahumae.tln.edu.ee/ajalugu.php alumises servas). Oranž tõru 23. oktoober 2011, kell 02:17 (EEST)

võtsin lõviosa kopeeritud tekstist maha. Alar Rästa 1. lause jätsin sisse; v-o on see viide vale, nagu Sa mainisid--Bioneer1 (arutelu) 27. juuli 2012, kell 22:14 (EEST)


Arutelu:Volodõmõr Klõtško

Miks saksapäraselt? Andres 5. detsember 2010, kell 21:05 (EET)
Kuidas rõhumärkidest lahti saab? Andres 5. detsember 2010, kell 23:55 (EET)

Ei ole kuulnud, et Vladimir Klitško oleks end Volodõmõr Klõtškoks nimetanud. Ametlikult kasutatakse ikka venepärast või saksapärast nime. Ka ise sportlane ei ütle "My name is Volodymyr Klychko...", vaid ikka "Vladimir..."

Igatahes ukraina keeles ta nimetab end nii: . Kui ta on ukrainlane, siis minu meelest on loomulik kasutada ukrainakeelset nime. Tundub, et ukrainlaste jaoks on ukraina-vene topeltnimed normaalne asi. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 18:27 (EET)

: On küll normaalne asi. Seda enam, et pooled ukrainlased räägivad vene keelt rohkem kui ukraina keelt. Olen muidu ise kuulnud, kuidas Klitškod andsid ukraina kanalile intervjuud vene keeles. Muide ukrainapärased nimed on sageli omapärase kõlaga ning võivad tekitada segadust (nagu näiteks Volodõmõr, Oleksandr, Mõkola, Mõhhailo...), seetõttu kasutatakse teistes keeltes enamasti Vladimiri/Wladimiri, Aleksandri/Alexandri, Nikolai/Nikolay, Mihhaili/Mikhaili jt nimekujusid. Ka eesti keeles kasutatakse selliseid nö venepäraseid rööpnimesid...

:: Meil on kõik ukrainlaste nimed ja Ukraina kohanimed antud ukrainakeelsetena.

:: Nimede kõla on harjumuse asi, iseenesest nad vaevalt imelikumad on kui vene nimed.  Andres (arutelu) 19. jaanuar 2014, kell 02:01 (EET)

::: Ma ei ütlegi, et nad on imelikud. Asi on vaid selles, et ukrainapärased nimed erinevad sageli kuju poolest esialgsest nimest ning kõla poolest on omapärased. Näiteks kõik on harjunud rahvusvalise nimega Alexander, Aleksander, Alexandre, Aleksandr, Alejandro. Ukrainapärases nimes on seal aga ootamatult "O": Oleksandr. Sama puudutab ka paljusid teisi nimesid, kus on "i" asemel "õ": Mõhhailo, Volodõmõr, või siis "N"-i asemel "M": Mõkola. Selline hääldus on paljudes keeltes palju ebamugavam kui Mikhail, Vladimir, Nikolay, Alexander... Nii et on küll imelikumad kui nii öelda venepärased, mis on algkujule lähedasemad.
See on muide suur dilemma, kuidas teistes keeltes ukrainlaste nimesid kujutada. Osades keeltes kirjutatakse omapäraselt (nt slaavi ja balti keeltes), osades keeltes toetutakse rahvusvahelistele standarditele, mille järgi võidavad sageli venepärased (nt Dmitry) või vanaslaavi (nt Dimitry) nimekujud. Eesti keeles hakati hiljuti ukrainapäraselt kirjutama (kuigu ukraina и on rohkem i-le sarnane kui õ-le). Siin tekib kummaline moment, nt kui eestlane õpib pähe nime Volodõmõr Klõtško ning ühel hetkel kohtub temaga, siis sellist nimekuju ta ei kuule ei inglise ega vene keeles. Ukraina keeles vaevalt hakatakse omavahel rääkima :)

Nimede juures võib ka venepärased nimekujud ära tuua. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2014, kell 22:15 (EET)


Arutelu:Kalaparasiidid

NSV Liitu ei ole enam. Andres 6. detsember 2010, kell 00:15 (EET)

Arvan, et seda lauset pole üldse vaja.--WooteleF 6. detsember 2010, kell 17:36 (EET)

:Miks?--Bioneer1 6. detsember 2010, kell 20:28 (EET)

::: Just sellepärast pole, et NSV Liitu pole ja meie ei kuulu sinna. Andres 6. detsember 2010, kell 23:13 (EET)

::::Mu meelest on küll üsna informatiivne, et NSV Liidu alal oli 1500 liiki; need andmed ei saa ju niisama olla, et ajalugu muutus ja kõik tollased teadmised on mõttetud, liiati veel koos viitega?.

:::::Minumeelest on tegu lihtsalt liiga suvalise faktiga, mis ei anna artiklile midagi juurde.--WooteleF 7. detsember 2010, kell 18:29 (EET)

Esiteks, sissejuhatus ei peaks artiklis olema eraldi lõigata, vaid osana definitsioonjärgsest lühitekstist.
Teiseks, antud artikkel on kohutavalt laialivalguv ja ülekeskendudub kohati detailidele, heaks näiteks on  eraldi lõik Angerja ümarussist, mis peaks olema eraldi Vikipeedia artikkel. Kindlasti tuleks antud artiklit lühendada.
Viided on head ja neid on palju, hästi, aga millal te viimati neid veebilehti vaatasime?
Tehke ka nii, et kui te lingite midagi mujalt Vikipeediast, siis tehke terve sõna lingiks.
Võiksite lisada ka rohkem illustreerivaid pilte.
Kokkuvõttes meenutab see hetkel rohkem Kalaparasiitide teemalist referaati kui Vikipeedia artiklit. Nihatu (arutelu) 7. veebruar 2023, kell 13:08 (EET)

Üleüldine vormistuslik ja sisuline kriitika


Kasutaja arutelu:Hypuxylun

Tere tulemast Vikipeediasse, Hypuxylun!
Edasiste arusaamatuste vältimiseks loe kindlasti läbi Vikipeedia:Uuele kaastöölisele ja Mida Vikipeedia ei ole. Alts 6. detsember 2010, kell 15:42 (EET)
Ära tee artikleid masintõlke abil. Kui masintõlget kasutad, siis vorminda tekst normaalseks enne üles panemist.--Kyng 22. juuni 2011, kell 09:02 (EEST)

Oled üles laadinud pilte. Vikipeediasse sobivad vaid pildid, mis ei ole autoiõigustega kaitstud. Sellised pildid, nagu sina oled üles laadinud, ei ole üldiselt vabad. Adeliine 7. oktoober 2011, kell 02:16 (EEST)
Please don't write articles in Estonian using translation programs like Google Translate or Bing. In most cases result isn't understandable at all.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 20. september 2014, kell 09:40 (EEST)


Kasutaja arutelu:Altamm

Tere tulemast Vikipeediasse, Altamm! --Epp 6. detsember 2010, kell 18:07 (EET)

Tere! Inglise vikis fair use põhimõttel kasutatavad pildid eesti Vikipeediasse ei sobi. Pikne 11. detsember 2010, kell 22:31 (EET)
Palun lisa enda üleslaaditud piltidele ka info autori ja kasutustingimuste kohta (redigeeri pildi lehekülge). Kui oled foto autor, kirjutagi, et "enda tehtud" vms. Vaata lähemalt Vikipeedia:Piltide kasutamine. Adeliine 3. veebruar 2011, kell 18:02 (EET)

Mõeldud on pilte :Pilt:AmicitiaLipuvalve2010I.jpg ja :Pilt:AmicitiaSuvekommerss2009I.jpg. Taivo 25. aprill 2011, kell 20:08 (EEST)
Kui kahe nimetatud pildi varalised autorõigused kuuluvad korporatsioonile ja neid on lubatud kasutada piltide lehekülgedel märgitud vaba litsentsi tingimustel, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles korporatsiooni esindaja seda kinnitab. Pikne 8. juuli 2020, kell 16:54 (EEST)


Kasutaja arutelu:Krissirge~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Krissirge! --Epp 6. detsember 2010, kell 18:16 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Krissirge~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Satikas

Tere tulemast Vikipeediasse, Satikas!
Artikkel algab märksõnaga paksus kirjas, millele järgneb definitsioon. Välislinke teksti sisse ei panda, need koondatakse eraldi jaotisesse artikli lõpus. Artiklitele alla ei kirjutada, seda tehakse ainult arutelulehtedel. Adeliine 7. detsember 2010, kell 15:23 (EET)

Piltide juurde peab kirjutama, kes on pildi autor ja millistel tingimustel tohib pilti kasutada. Kui oled ise autor, siis kirjuta, et "enda tehtud" vms. Kui kellegi teise tehtud, siis autori nimi. Kui võtsid pildi netist, siis lisa aadress (ja autor, kui võimalik). Inglise vikist siia laaditud pildi juurde peab kirjutama, et võetud inglise vikist ja lisama juurde samasugused kasutusõiguse litsentsi väljendavad mallid, kui inglise viki pildileheküljel on. Kui pilt on olemas Commonsis, siis pole seda vaja eraldi eesti vikisse laadida, vaid saab artiklisse kutsuda samamoodi kui eesti viki pilte. Lähemalt loe Vikipeedia:Piltide kasutamine. Adeliine 11. detsember 2010, kell 14:13 (EET)
Logode pildid ei ole eestikeelses Vikipeedias üldjuhul lubatud. Inglise Vikipeedia kasutab nende puhul fair use-põhimõtet, mida aga eesti Vikipeedias ei ole. Adeliine 11. detsember 2010, kell 14:36 (EET)


Kasutaja arutelu:MasterKeits

Tere tulemast Vikipeediasse, MasterKeits!
Palun ära loo ingliskeelse pealkirja ja sisuga malle. Eestikeelses Vikipeedias on ka mallid eestikeelsed. Adeliine 7. detsember 2010, kell 15:48 (EET)

Võib luua kui vajalik mall puudub, aga need tuleb enne kasutamist ära tõlkida. Pelmeen10 7. detsember 2010, kell 16:57 (EET)

Palun ära kopeeri Vallaste e-teatmikust sisu Vikipeediasse. Vallaste sisu on autoriõigustega kaitstud, aga Vikipeedia sisu peab olema vabaks kasutamiseks. Tekst tuleb ümber sõnastada. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 8. detsember 2010, kell 14:42 (EET)

Tere! Eesti Vikipeedias pole fair use põhimõtet ja seetõttu inglise viki pildid Intel Atom.png ja Intel Atom 2009.svg ei sobi siia üleslaadimiseks. Pikne 8. detsember 2010, kell 17:09 (EET)
Eks otsin siis mujalt.
MasterKeits
Palun lisa pildi ALU1.jpg juurde autori- ja allikateave ning sobiv litsentsimärgis, millega autor on nõus (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 15. detsember 2010, kell 15:41 (EET)
Nüüd peaks olema korras ?
MasterKeits


Kasutaja arutelu:Ptiidla

Tere tulemast Vikipeediasse, Ptiidla! --Epp 7. detsember 2010, kell 18:00 (EET)

Tere! Internetist leitud pildid üldjuhul ei sobi Vikipeedias kasutamiseks. Pildid peaks kuuluma vaba litsentsi alla. Valiku varem üles laaditud pilte, mida artiklis kasutada saad, leiad siit. Pikne 8. detsember 2010, kell 16:55 (EET)
Sama käib selle pildi kohta. Pikne 22. november 2011, kell 10:04 (EET)


Arutelu:Kiir

Siia tulevad lingid õige mitmes tähenduses. Andres 8. detsember 2010, kell 06:24 (EET)

olemas juba vaidlustatud kirjutis :Valguskiir.

Kas :kiir (optika) peaks siis sellele suunama ?

suwa 9. detsember 2010, kell 15:23 (EET)

: Arvan, et Kiir (optika) on parem pealkiri. Andres 27. aprill 2011, kell 17:09 (EEST)

Süsteemsust taotledes tuleks ka mitmuses vorm Kiired siia suunata--Estopedist1 (arutelu) 10. august 2015, kell 23:03 (EEST)

Minu meelest pole sellist süsteemsust tarvis. Andres (arutelu) 10. august 2015, kell 23:46 (EEST)

:see on põhimõtteline küsimus. Kasutajasõbralikkuse huvides ja vigaste suunamiste vältimiseks oleks mõttekas ilmselt üsna jäika süsteemsust järgida--Estopedist1 (arutelu) 12. august 2015, kell 19:21 (EEST)

:: Pigem ei teeks sellist suunamist, sest kiired (ja vihased) tähendavad ka muud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. august 2015, kell 19:46 (EEST)

::: Kiirteks nimetatakse kiirgust (röntgenikiired). Andres (arutelu) 12. august 2015, kell 19:55 (EEST)
----
Kahtlen, kas matemaatikamõiste on kõige tuntum "kiire" kasutus.--Morel (arutelu) 12. august 2015, kell 19:24 (EEST)

ja selline tunne, et see vist ei ole ka esmane tähendus, vaid võetudki kasutusele analoogina.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. august 2015, kell 19:44 (EEST)

: Esmane tähendus on midagi valguskiire sarnast, aga justkui füüsiline (päikesekiir, kuukiir), aga ma ei tea, kas sellest tuleks artiklit. Artikkel Valguskiir on mõeldud optika mõiste jaoks, kuigi parem pealkiri oleks Kiir (optika) või ehk siis Kiir.  Andres (arutelu) 12. august 2015, kell 19:55 (EEST)


Kasutaja arutelu:MärgRätik

Tere tulemast Vikipeediasse, MärgRätik! --Epp 8. detsember 2010, kell 22:15 (EET)

Algus on kena. Kui keegi teine samal ajal sama lehekülge teha aitab, siis see on ainult hea. Rõõmsat meelt ja tegemislusti soovides, --Kk 9. detsember 2010, kell 19:25 (EET)

:Arutelulehekülgedele lisa oma allkiri ka (siit ülalt menüüst see pliiatsiotsaga) :-)) --Kk 9. detsember 2010, kell 19:27 (EET)
Sa küsisid alguses midagi taksonoomiamalli kohta. Kasuta parem malli :Mall:Taksonitabel, taxobox on vana mall, kuigi veel paljudes artiklites kasutusel. See on näha nt siin. --Epp 9. detsember 2010, kell 19:37 (EET)
tänan, üritan järgmine kord sinu viiteid kasutada.--MärgRätik 9. detsember 2010, kell 20:28 (EET)
Lehekülgedele, mida ei eksisteeri, ümbersuunamisi ei tehta. Praktilise põhjusena võiks öelda, et sellised lehed tekitavad ekslikku muljet nagu artikkel oleks olemas. -- Ahsoous 5. aprill 2012, kell 01:08 (EEST)

Tere! Keskkonnaregistrer on juba mõnd aega puudulikult häälestatud ja sealt ei saa adekvaatseid andmeid jõgede pikkuse kohta. Nimelt jõe pikkuse sisse arvatakse seal automaatselt andmebaasis sama koodi all leiduvad kõrvalharud ja soodid. Kui mujalt uuemaid andmeid leida, siis peaks parandus ikkagi mõne kilomeetri sisse jääma. Näiteks kui Eesti topograafilisest andmekogust õigesti mõõta, siis Jägala jõe pikkus võiks 97 km asemel olla ümmarguselt 99 km (98,8 km), aga kindlasti mitte 113 km; Loobu jõe pikkus võib olla ümmarguselt 61 km, aga kindlasti mitte 67 km. Valglaandmed on KKRis eeldatavasti adekvaatsed. 90.190.114.172 28. aprill 2012, kell 09:31 (EEST)

:Preagused andmed on 1986 aastast vikis ja preaguseks on tehtud täpsemaid mõõtmisi (rääkimata jõgede enda väikesest muutumisest), kust saaksin siis advekaatseid andmeid, keskkonnaregistrist? Teiseks pikkuse küsimus on mõneti terminoloogia küsimus (nagu teame terminoloogiat pole enam inimesed võimelised korrastama, ehk erinevates udaldusväärsetes allikates võib sama termin tähendada erinevat asja).--MärgRätik (arutelu) 28. aprill 2012, kell 11:26 (EEST)

:Ma ei võtnud andmeid keskkonnaregistrist, võtsin andmed http://loodus.keskkonnainfo.ee-st , kus on täpselt samad andmed mis keskkonnaregistris (üks erinevus vist oli väga väikesel ojal). Palun selgitage rohkem koos allikaga oma seisukohta (kui te ei suuda allikat anda, siis peab panema keskkonnaregistri andmed). Kui riik otsustanud jõe pikusesse arvestada kõrvalharusid ja soote, siis meil ei ole õigust vaielda.--MärgRätik (arutelu) 28. aprill 2012, kell 11:36 (EEST)

::Allikana oli ju juttu Eesti topograafilisest andmekogust. Ave Maria (arutelu) 28. aprill 2012, kell 11:48 (EEST)

:: Jääksin vanemate andmete juurde, seni kuni nad registri korda teevad. Mul pole kirjalikku allikat, aga minu teada pidi see ära parandatama. Jah, erisusi võib olla, aga kui andmed ilmselgelt õiged olla ei saa, kui küsimus pole enam täpsuses, siis ei tuleks neid minu meelest pimesi ikkagi järgida. Näiteks Emajõgi on registris 143 km pikkune, võiks ju arvata et ta pole paarikümne aastaga üle 40 km pikemaks veninud? :) 90.190.114.172 28. aprill 2012, kell 11:53 (EEST)

:::Topograafilise andmekogu juures on probleemiks bürokraatia, erinevalt kaariderverite kaartidest pole võimalik lihtalt ligi saada (või ma olen valesti aru saanud, ma ei tea kas võimalik isegi taotlusega saada kui põhjuseks on wikipedia), aga eks ma siis muudan ainult valgalad. Kuskil peaks siis mainima keskkonnaregistri jõepikkuse andmete olemust, kuna kui sa ikka paned allikaks keskkonnaregister ja seal on erinev pikkus, see tekitab segadust.--MärgRätik (arutelu) 28. aprill 2012, kell 12:02 (EEST)
Niisuguste paranduste puhul tuleks kindlasti märkida allikas. Segaduse vältimiseks tuleks mainida ka Keskkonnaregistris toodud arvu koos õige tõlgendusega. Andres (arutelu) 28. aprill 2012, kell 21:46 (EEST)

Asi tundub segane, esmaspäev/teispipeäv peaksin saama erialalise eksperdi hinnangu antud lahkhelile (ja arvatavasti konkreetsed allikad ja viited).--MärgRätik (arutelu) 28. aprill 2012, kell 21:52 (EEST)

:Jah see oli Eesti riigi käkk, nad võtsid kaartidelt arvutiprogrammiga (või noh need inimesed kes palkasid) ning arvutiprogramm võttis kogu jõe pikkuse koos kõrvalharudega ja sootidega. Teiseks, seda on mainitud keskkonnaministeeriumile ja nad pole näidanud, et midagi teeksid, kuid ütlesid et teevad. Teadlased ei saa preagu viidata keskkonnaregistrille jõe pikkuse osas, nad peavad võtma teisejärgulise ja/või aegunud allika.--MärgRätik (arutelu) 3. mai 2012, kell 21:16 (EEST)


Arutelu:MiFi

Siia ei viita miski. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 9. detsember 2010, kell 20:07 (EET)

Entsüklopeediaartikkel ei tohi lugeja poole pöörduda sina-vormis. Teie-vormis ka ei tohi. Riigid ja aastaarvud tuleb linkida. Taivo 13. detsember 2010, kell 23:22 (EET)

Viidetes peavad kuupäevad olema eestikeelsed, korrutusmärgiks pole x-täht, vaid × ning × ees ja järel puudub tühik. Novatel ja Wireless ei käändu ülakomaga. Taivo 14. detsember 2010, kell 18:48 (EET)

Kõik välislingid on valed. Palun aidake see korda teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. juuni 2011, kell 22:36 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mobileworldcongress.com/awards/global_mobile_awards.htm
** In MiFi on 2013-06-24 12:22:10, 404 Not Found
** In MiFi on 2013-07-06 14:10:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:10 (EEST)