Arutelu:Kiievi Kummitus

miks sa "Kiivi Kummituse" asendasid "Kiivi kummitusega"? --Minnekon (arutelu) 20. aprill 2022, kell 17:26 (EEST)

EKI: "Isikute ümberütlevad nimetused kirjutatakse väikese algustähega, suurtähelised on üksnes neis sisalduvad teised nimed: ajaloo isa (Herodotos), Emajõe ööbik (Koidula), Lucia legendi meister (anonüümne kunstnik XV saj‑st)." Kiievi kummitus on ju samasugune ümberütlev nimetus nagu Emajõe ööbik, see ei mängi rolli, et keegi üritab seda hüüdnimeks liigitada. Kuriuss (arutelu) 20. aprill 2022, kell 17:32 (EEST)

:See oli 2007. aasta käsiraamatu järgi. Praeguse seisuga ütleb EKI: "Isikute ümberütlevad nimetused võib kirjutada väikese tähega nagu nimetused ja võib kirjutada ka suure tähega nagu nimed". Kui vaadata eestikeelseid tekste, siis pole KK-st palju kirjutatud, aga kui on, siis suure tähega: ,. Mille järgi saab otsustada, et tegu ei või olla hüüdnimega? Milles on hüüdnime ja ümberütleva nime erinevus? --Minnekon (arutelu) 20. aprill 2022, kell 18:07 (EEST)

: vastasin. --Minnekon (arutelu) 1. mai 2022, kell 01:05 (EEST)

:Meie keelekorraldus liigub praegu sellise tempoga ebamäärasuse suunas, et kui on antakse valida, siis tasub eelistada vana reeglit.Astromaailm (arutelu) 1. mai 2022, kell 14:44 (EEST)

::Kuna see on aegunud, mittekehtiv reegel, siis EKI sellist valikut ei anna. See tähendaks, et me loome siin oma ortograafia, mis ei lähtu ei reaalsest kirjakeelepraktikast ega keelekorraldate soovitustest ning sellisena lahkneks Vikipeedia üldpõhimõttest järgida usaldusväärseid allikaid ja vältida omaloomingut. --Minnekon (arutelu) 1. mai 2022, kell 15:22 (EEST)

:::Su enese viidatud lingil (https://keeleabi.eki.ee/viki/Isikud,_olendid.html) ju antakse kaks võimalust. Võib kirjutada nii ja naa. Kui me nüüd räägime isikute ümberütlevatest nimetustest, millega minu meelest praegu tegu on. EKI üldiselt ei keela vana reegli kasutamist kunagi ära, vaid annab teise võimaluse juurde. Astromaailm (arutelu) 1. mai 2022, kell 15:31 (EEST)

::::Ma mõtlesin, et EKI ei anna valikut, kas 1) kirjutage viisil A või 2) kirjutage viisil A või B. Vana reegel on selles mõttes tühistatud, et enam ei piirduta vaid viisi A lubamisega, vaid on mitu võimalust.

::::Suurte tähtede kasutamine tundub mulle antud juhul korrektsem, sest KK paistab olevat ikkagi hüüdnimi (mis alati on suurte tähtedega), mitte ümberütlev ehk kujundlik nimetus. Siin  öeldakse, et hüüdnimi on individuaalnimi, mis põhimõtteliselt kuulub ainult ühele isikule. Niipalju kui mina allikaid olen lugenud, siis KK all mõeldi ainult üht kindlat (imaginaarset) isikut ja mitte kedagi teist. Kui tegu oleks kujundliku väljendiga, st keegi "on nagu Kiievi kummitus", siis võiks selle väljendiga olla kirjeldatud teisigi isikuid. Samuti on nimekuju püsiv. Kujundliku nimetuse puhul võiks oodata varieerumist, nt mõnikord "Ukraina kummitus" või "Kiievi tont". --Minnekon (arutelu) 1. mai 2022, kell 16:30 (EEST)

::: Pole arusaadav, mis "tervikmõistest" räägitakse viimase teisaldamise põhjenduses.

::: Nimekuju püsivus või see, et tegu on kindla isikuga, ei eelda iseenesest, et tuleb kasutada suurt tähte. Kujundlikud nimetused on ka püsivad ja käivad kindla isiku kohta.

::: Siin on selgitus 2018. aasta otsuse kohta. On nenditud, et hüüdnimede ja kujundlike nimetuste vahele on kohati raske piiri tõmmata. Kahtluse korral soovitatakse eelistada väikest tähte. Siin on veel üldiselt algustähe opositsiooni puutuvalt öeldud, et väike täht sobib alati, kui tähendus ei sõltu algustähest. Sellest lähtuvalt, kui pole selget ja ühest põhjust suurt tähte eelistada, siis ma eelistaks ka väikest tähte. Pikne 1. mai 2022, kell 21:31 (EEST)

::::‘Puuriidalinna Kummitus’ ↔ ‘Puuriidalinna kummitus’ (Pipi Pikksukk ↔ Pipi pikksukk) on sisutäiteliselt erinevad (nt 2. näide võib olla üksikjuht nähtusest, 1. ehk mitte, Kesk-Eestist lõunasse jääval alal). ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 1. mai 2022, kell 22:09 (EEST)

::::Nojah, defineerisin kujundliku nime tähenduse oma tunnetuse järgi. Sel juhul küsin uuesti, et mis on kujundliku nime ja hüüdnime erinevus? Otsus mainib, et "mingis mõttes meenutavad nad hüüdnimesid", aga mis mõttes ei meenuta? --Minnekon (arutelu) 1. mai 2022, kell 22:57 (EEST)

::::Saatsin küsimuse EKI keelenõusse. --Minnekon (arutelu) 1. mai 2022, kell 23:17 (EEST)

:::::k-nõul (ja ka meil) puuduvad teadmised taust-tegelikkuse/faktide kohta. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 2. mai 2022, kell 01:08 (EEST)

::::::Tegelikkus KK taga vist polegi oluline nime kirjaviisi üle otsustamisel. Tahaks kõigepealt teada, mida keelekorraldajad hüüdnime ja ümberütleva nimetuse all täpsemalt mõtlevad. --Minnekon (arutelu) 2. mai 2022, kell 11:25 (EEST)

::::: Mina saan aru nii: ümberütlev või kujundlik nimetus sisaldab kujundit, mis ütleb midagi nimetatava kohta, ja hüüdnimi tingimata ei sisalda. Mulle tundub üsna selge, et "kummitus" on siin nimetuses kujund. Seevastu "Pipi Pikksukk" tundub olevat lihtsalt hüüdnimi, see on lühivorm täisnimest, ei mõelda, et isik on teatud mõttes sukk vmt. On öeldud, et (kõiki) kujundlikke nimetusi võib käsitada ka hüüdnimedena, vastupidist mitte. Iseasi, milliseid kujundlikke nimetusi seejuures tegelikult hüüdnimedena kasutatakse, näiteks mõni pikem ja lohisevam nimetus ehk siiski ei sobi hästi hüüdnimeks. Pikne 2. mai 2022, kell 19:53 (EEST)
Nii, vastused keelenõust on kohal.
* "Isikute ümberütlevad nimetused võib kirjutada väikese tähega nagu nimetused ja võib kirjutada ka suure tähega nagu nimed: päikesekuningas  Päikesekuningas (Louis XIV), neitsi  Neitsi (neitsi Maarja või Jeanne d’Arc), igavene juut  Igavene Juut (Jeruusalemma Ahhasveros), raudne leedi  Raudne Leedi (Margaret Thatcher), suur juht  Suur Juht (Stalin), koidulaulik  Koidulaulik ehk Emajõe ööbik ~ Emajõe Ööbik (Lydia Koidula)." Seega ei sõltu algustäht sellest, kas lugeda nimi hüüdnimeks või kujundlikuks nimeks ja võimalikud on mõlemad: Kiievi Kummitus ja Kiievi kummitus.
* Mille põhjal kirjutaja võiks ümberütleva nimetuse puhul otsustada, kas konkreetsel juhul eelistada suur või väikest algustähte? See võiks lähtuda eeskätt sellest, mida kirjutaja soovib väljendada: kas ta tahab seda käsitada nimena (sel juhul kirjutab Kiievi Kummitus) või käsitada nimetusena (sel juhul Kiievi kummitus). Kinnistunud nimede-nimetuste puhul saab lähtuda ka kujunenud tavast, aga Teie küsimuse puhul tava ilmselt veel kujunenud pole. Saan toimkonna otsusest ka nii aru, et väiketäht on mõeldud kerge eelistusena, nii et kui kirjutaja ei taha või oska konkreetse näite puhul otsustada, võib valida väiketähe.
Tõlgendasin ennist kujundlike nimetuste reeglit teisiti, kui see oli mõeldud. Minu arusaam oli, et nad jagunevad mingi tunnuse alusel hüüdnimedeks ja kujunditeks ning meil tuleb tuvastada, kummaga konkreetsel juhul tegu on. Paistab, et tegelikult mingit objektiivset eristamist pole vaja / ei saa teha ja kõiki ümberütlevaid nimetusi võib põhimõtteliselt kirjutada nii suure kui väikse tähega, aga kui kirjutaja tahab näidata seda nimena, siis suurega, kui nimetusena, siis väiksega. Sellest tulenevalt tundub mulle siiski õigem KK hüüdnimeks lugeda ja suurt tähte kasutada, sest: 1) on allikaid, mis ütlevad, et see on hüüdnimi; 2) nime kinnistumisest eestikeelses tekstis on allikate vähesuse tõttu vast palju rääkida, aga ajakirjanduses on eelistatud just suuretähelist varianti . Inglise keeles on ka suure tähega, aga ma ei tea, kas sellega eristatakse seal nimesid ja nimetusi; 3) Kuna KK on tema ainus kutsumis- ja identifitseerimisviis, siis minu meelest tähendab see pigem KK nimena, mitte nimetusena funktsioneerimist. Millised argumendid räägivad selle kasuks, et KK on (pigem) kujundlik nimetus, mitte hüüdnimi? --Minnekon (arutelu) 3. mai 2022, kell 21:46 (EEST)

Need keelenõu vastused ütlevad enamvähem seda, mida eespool lingitud materjaldki. Miks peaks selles üldse kahtlema, et tegu on kujundliku nimetusega? Nagu öeldud, see nimetus sisadlab kujundit. Samuti, vastuses, mille siia kopeersid, on öeldud, et võib kirjtuada väikese tähega ehk nii nagu kirjutatakse kujundlikku nimetust võidakse kirjutada. Nagu välja tood, kumbagi kirjapilti ei saa otseselt valeks pidada.

Suure tähe või sõna "hüüdnimi" kasutusest ajaleheartiklites minu meelest ei saa välja lugeda teadlikku valikut selle kohta, mis tüüpi nimetusega on tegu. Suurt tähte kaldutakse kasutama igaks juhuks siis, kui ei teata, kuidas kirjutada. Inglise keeles on kindlasti teistsugused reeglid ja tavad, sealt ei peaks eeskuju võtma. Mis sellest, kas tegu on ainsa kutsumisviisiga või mitte? Minu meelest sellel pole tähtsust.

Mina lähtuksin jätkuvalt keelenõu sellest osast, kus on öeldud, et võib jääda väikse tähe juurde (mitte vastupidi suure tähe juurde), kui ei olda kindlad või kui ei osata või taheta hüüdnimeks sobivuse üle otsustada. Meil pole tarvis selle otsustada. Pikne 4. mai 2022, kell 19:59 (EEST)

:See, et me tingimata ei pea otsustama, ei tähenda, et me ei võiks seda teha või et otsustamata jätmine oleks parem lahendus, kui otsuseks tegelikult on alust. Kui eesmärk on vahendada allikate käsitlust ja allikad käsitlevad seda hüüdnimena ja hüüdnimesid kirjutatakse (pigem) suure tähega, siis oleks õigem ka meie poolt seda teha. Sa heidad toodud 2 esimest argumenti kuidagi kergekäeliselt kõrvale. Miks me peaks eeldama, et kui lehelugu räägib hüüdnimest, siis nad tegelikult ei mõtle seda või kasutavad sõna mingis EKI definitsioonist märkimisväärselt erinevas tähenduses? Ja et ajakirjanduses kaldutakse suurt tähte kasutama igaks juhuks siis, kui ei teata, kuidas kirjutada (ehk siis neil on kasutusel risti vastupidine põhimõte kui keelekoraldajad on soovitanud)? Ingliskeelsest kirjakujust ei oska ma ise midagi järeldada, tõin selle välja lootuses, et keegi targem ehk oskab. 3. argument on ehk tunnetuslikum ja nõrgem, aga selgitan oma mõtet. Mina saan aru, et isikutel on pärisnimi, mille funktsioon on markeerida konkreetset isikut, ja sellele võidakse luua juurde kujundlik nimetus, mis teda kirjeldab, aga võib sobida ka teistele isikutele. Kui teatud isikust räägitakse korduvalt ja eri autorite poolt, siis on vaja tema selget markeerimist nimega ja kui tal on vaid üks kutsumisviis, siis see peakski nimi olema. Mulle tundub, et korduvalt mainitud isiku puhul saab kujundlik nimetus ilma nimeta eksisteerida vaid juhtudel, kui nimetus annab selge ühetimõistetava kirjelduse (nt Lucia legendi meister). --Minnekon (arutelu) 4. mai 2022, kell 22:36 (EEST)
Ma jätaks suure tähega: Kiievi Kummitus. Keelenõu toodud väikse tähega nimetused on keelde juba sisse kulunud ja seal mõjub väike täht loomulikuna. Aga Kiievi Kummitus on uus nähtus ja pole veel jõudnud sisse kuluda. Kaniivel (arutelu) 4. mai 2022, kell 22:13 (EEST)

Et nimetus pole keelde sisse kulunud, räägib minu meelest vastupidi väikese tähe eelistamise kasuks. Keeletoimkonna otsus ju soovitab kahtluse korral eelistada väikest tähte.

Minu meelest antud juhul pole sellest midagi katki, kui me ei otsusta selle üle, kas nimetus sobib hüüdnimeks. Me ei eksi keelereeglite vastu, ei kannata minu meelest ka arusaadavus. Minu meelest ei saa ka öelda, et läheksime allikatega sisuliselt vastuollu. Kui ka öeldakse, et tegu on hüüdnimega, siis vaid möödaminnes ning pole selge, et vabamas tähenduses (väljaspool eesti keele reegleid) ei võiks hüüdnimedena mõista ka neid kujundlikke nimetusi, mida ei kirjutata parasjagu suure tähega. Definitsiooni järgi on artikkel praegu küll hüüdnimest, aga enamvähem kogu jutt on tegelikult (väljamõeldud) lendurist, kelle kohta seda nime või nimetust kasutatakse. Sellepärast võiks sõna "hüüdnimi" meelest siit ka vabalt ära jätta.

See on ju üsna sage, et läbivat esisuurtähte kasutatakse lihtsalt igaks juhuks (sellest nt siin üldises artiklis). Suurt tähte võidakse kasutada, kuna mingis teises keeles on nii või mõeldakse, et väike täht näitab austuse puudumist või mis iganes kõhkluse tõttu. Nii eriti näiteks ehitiste ja ürituste nimetustes ning ka asutuste nimekujudes, mida ametlikult nii ei kirjutata, kuigi keelereeglite järgi on üsna ühene, et tuleks kirjutada väikese tähega (v.a nimetustes sisalduvad pärisnimed). Sellepärast minu meelest pole üldjuhul mõtet vaadata algustähe asjas teisi allikaid peale keelereeglite (v.a siis, kui küsimus on selles, kas tegu on ametliku nimega või mitte).

Mulle ei tundu "Kiievi kummitus" vähem üheti mõistetav kui "Lucia legendi meister". Ei räägita ju tegelikult lisaks mingis muus mõttes Kiievi kummitus(t)est. Või isegi kui räägitaks, siis eks see tuleb välja eeskätt kontekstist. Siin pole ka tegu suvalise pärisnimega või lihtsalt kellegi härra Kummitusega (vrd härra Nilsson), vaid sõna "kummitus" on üsna selgelt valitud kirjeldama kedagi, kes on mingis mõttes nagu kummitus. Seda tuleb küll siin-seal ette, et suurt tähte kasutatakse mingi konkreetse asja markeerimiseks, näiteks "Ostja" kuskil lepingus või isegi osutamaks, et tegu on lihtsalt konkreetse terminiga, aga üldiselt ju eesti keeles sellisel põhjusel suurt tähte ei kasutata. Pikne 5. mai 2022, kell 19:42 (EEST)

:Nõus olen sellega, et kui vaid paar allikat möödaminnes seda mainib, siis artikkel ei pea ekstra teatama, et tegu on hüüdnimega (mis ei tähenda, et ta seda sisuliselt poleks). Lingitud artikkel minu meelest ei ütle nii, et suurt tähte kasutatakse sageli igaks juhuks ja et konteksti olemasolu tähendab, et ei pea nimena käsitlema ja suurt tähte kasutama. Seal öeldakse, et kui suure või väikse tähe kasutamise ei muuda tähendust, siis peaks väikest kasutama, kui muudab ja ilma kontekstita tähendusest aru ei saa, siis on tegu nimega ja peaks suurt kasutama. "Kui öelda Kalev, pole kontekstita selge, kas mõeldakse inimest, kommivabrikut, spordiseltsi vms, kui öelda haridus- ja teadusministeerium, on kohe selge, et see on üks ministeerium, mis tegeleb hariduse ja teaduse asjadega. Tihti esineb nimi (Kalev, Tartu, Ülejõe vm) koos üldnimega (nt aktsiaselts, ülikool, lasteaed), koos moodustavad nad nimetuse (aktsiaselts Kalev, Tartu ülikool, Ülejõe lasteaed). Suure tähega tuleb seesuguseid kindlasti kirjutada siis, kui sellest oleneb tähendus, nt Tallinna Sadam ’AS Tallinna Sadam’, vrd Tallinna sadam ’Miinisadam, Paljassaare sadam, Bekkeri sadam vm’." Suvaline Kiievi linna kummitus ja üks kindel Ukraina armee lendur on erineva tähendusega. Härra Kummitusest (nagu ilmselt ka lihtsalt "Sadamast") on saa rääkida, kui tegu pole perekonnanimega, vaid terviknime osaga. --Minnekon (arutelu) 6. mai 2022, kell 14:32 (EEST)

:: Viidatud artikkel räägib muu hulgas sellest, millistel puhkudel suure tähega liialdama kiputakse. Algustäheortograafia vastu eksimine on sage ja ma lihtsalt ei näe seetõttu ka antud juhul eriti põhjust arvata, et mõne ajaleheartikli algustähekasutus peegeldaks justkui mingit teadlikku valikut.

:: Selles Kalevi näites räägitakse sellest, et tegu on nimega, kuna see ei ava asja sisu. Suur täht ei erista seal tähendust, kuna suurele tähele vaatamata võidakse silmas pidada eri asju. Nimes "Tallinna Sadam" on "Sadam" suure tähega, kuna 1) see samuti ei ava asja sisu ja 2) tegu on ametliku nimekujuga. Kuna rohkem samanimelisi asju pole, siis erandikult võimaldab suur täht sel puhul tähendust eristada.

:: Härra Nilssonit ja (härra) Kummitust ma kõrvutasin näitamaks, et "kummitus" erinevalt "Nilssonist" pole antud juhul lihtsalt nimi, vaid tegu on (ühtlasi) kujundiga, mis mingil määral avab asja sisu.

:: "Kiievi kummituse" puhul said ju keelenõust vastuse, mille järgi on mõlematpidi kirjutamine mõeldav. Keelenõu ei öelnud, et tähenduse eristamine vmt asjaolu nõuab antud juhul suurt tähte või et suure tähe kasutamine oleks antud juhul millegipärast rohkem põhjendatud kui muude kujundlike nimetuste puhul. Samamoodi ei nõua keelereeglid, et näiteks nimi "Tartu ülikool" tuleks kirjutada läbiva esisuurtähega lihtsalt seetõttu, et keegi võib mõnd teist ülikooli nii nimetada. Pikne 9. mai 2022, kell 21:12 (EEST)
Nii palju kui ma lugenud olen, on tegemist kujuteldava või reaalse isikuga, ja isikute nimed kirjutatakse suure tähega. Seepärast eelistan Kiievi Kummitust. Kaniivel (arutelu) 6. mai 2022, kell 13:19 (EEST)

Isikute kohta kasutatakse ka kujundikke nimetusi, mida kirjutatakse ka väikese tähega (viited eespool). Pikne 9. mai 2022, kell 21:12 (EEST)

lisasid artiklisse infokasti ja asendasid lennuki foto lahingustseeni joonistusega. Mis probleem sel fotol oli? Kuna joonistus on selgelt ebarealistlik fantaasia, siis ei saa selle lisamist põhjendada lugejate informeerimisega. Ka ebarealistliku kunstiteose võib mõnikord artiklisse lisada, aga siis tuleb näidata, et tegu on KK-ga seotud märkimisväärse teosega ja seda on usaldusväärsetes allikates esile toodud. Hetkel ma sellele kinnitust ei leidnud. Infokasti märked sünni- ja surmaaja kohta, et "ei elanudki" on ebakorrektsed, sest esiteks ei saa 100% isiku olemasolu eitada ja teiseks on sellisel juhul lihtsam sünni- ja surmaaja lahtrit üldse mitte tekitadagi. KK kohta käiva info puuduse ja ebakindluse tõttu polegi infokasti pea midagi märkida ja ma ei näi selle olemasolul eriti mõtet. --Minnekon (arutelu) 1. mai 2022, kell 01:05 (EEST)

Kiievi kummitus ise oli ebarealistlik, sest oli väljamõeldis. Sinu lisatud foto ei saanud omada seost reaalusega, sest ei olnud päris isikut, kes Mig-29-ga sõitis. Octagon11 (arutelu) 1. mai 2022, kell 01:25 (EEST)

:See foto polnud minu lisatud. Ühest küljest muudab foto kasutamise probleemseks see, et see pole ega ilmselt saagi olla reaalsest isikust või tema konkreetsest sõiduvahendist, teisalt see vähemalt annab teada, mis sorti lennukiga teda väideti lendavat ja mis sorti lennuki nägemine pani inimesi KK lugu välja mõtlema / uskuma / levitama. Samuti on mitmed allikad sama fotot või muud Mig-29 fotot kasutanud KK loo illustreerimiseks: nt . On vaieldav, kas selline foto on piisavalt informatiivne, aga ta on vähemalt informatiivsem, kui fantaasiapilt. --Minnekon (arutelu) 1. mai 2022, kell 11:15 (EEST)

UA president palub pidevalt abi hävituslennukite näol (tõsi, viimasel ajal väiksema intensiivsusega, või siis, ei jõua täpne teave meediasse, miks peakski). Eeldatavasti oli UA-l sõja alguses lennuvägi olemas, kui eeldada sõja osana õhulahingute toimumist, siis tavaliselt kannavad sellises tegevuses kaotusi mõlemad pooled; kaotuste ja üksikasjade avalikustamine ei ole (kestva sõja ajal) ilmselt kummagi poole vägede ülemjuhataja (Putin/Zelenskõi) huvides. Vikipeedial puudub juurdepääs salastatud teabele, sellise teabe avaldamisega kaasneb nt sõjakohus (erikohus, mille ülesanne on käsitleda sõjaväelaste, spionaaži- ja eraisikute sõjaga seotud kuritegusid).  ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 1. mai 2022, kell 15:08 (EEST)

On küll allikaid, mis seostavad teda konkreetselt Kiievi ruumis tegutsemisega, aga enamasti allikad sellist täpsustust ei tee. Seega mulle ei tundu põhjendatud esitada sissejuhatuses nii konkreetne väide, et kõik allatulistamised toimusid just Kiivi pealetungi tõrjumisel. --Minnekon (arutelu) 4. mai 2022, kell 22:54 (EEST)

Artikli loomise ajaks oli see (kättesaadavates) allikates valdav käsitlus, suveräänse riigi pealinna kaitse. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 5. mai 2022, kell 08:19 (EEST)

:Aga nüüd saame ka hilisemate käsitlustega arvestada. Ja ma pole kindel, et ka valdav osa algseid allikaid teda kitsalt ja ainult Kiievile pealetungi konteksti paigutasid. Teade, et teda nähti Kiievi kohal, ei tähenda, et ta kindlasti ainult seal pidi tegutsema. --Minnekon (arutelu) 5. mai 2022, kell 12:08 (EEST)


Kasutaja arutelu:Pandike/liivakast

Pandimaja on ettevõte, mis pakub klientidele tagatisega laenu, tagatiseks on kliendi isiklikud asjad. Pandimajale panditud esemeid nimetatakse pantideks. Pandimajad aktsepteerivad tavaliselt pandina ehteid, kulda, hõbedat, heas korras elektroonikat, kuid ka muid väärtuslikke esemeid. Laenusumma ja intresside õigeaegselt tasumisel on  võimalus kliendil oma panditud ese lunastada. Kui klient rikub tagasimakse tähtaega on pandimajal õigus panditud esemeid müüa.
== Pandimaja äritegevus ==
=== Pantide hindamine ===
Pandimajad kasutavad klientide pantide väärtuse kindlaksmääramiseks erinevaid andmebaase, oksjonisaite, jaemüügi kauplejate kodulehti jne. Pandimaja poolt pakutav summa sõltub järgmistest teguritest: panditava eseme turunõudlus, eseme seisukord ning kui lihtne oleks eseme edasimüümine.
=== Laenusumma määramine ===
Laenusumma määramisel on võtmeteguriks kliendi poolt pakutavate esemete väärtus peale nende hindamist. Kuid laenusumma määramisel on oluliseks aspektiks hinnata ka tõenäosust, et klient naaseb laenusummat ning intresse tagasi maksma. Laenu tagasimaksmise tõenäosuse hindamine on subjektiivne ning kõige olulisem seejuures on pandimajal hinnata seda, kui oluline võib panditud ese kliendi jaoks olla, et klient seda kindlasti endale tagasi soetada sooviks.
=== Täiendavad teenused ===
Täiendavad teenused on mõeldud pandimajadele oma sissetulekute suurendamiseks. Klassikalised pandimajade poolt pakutavad lisateenused on tšekkide sularahastamine, mobiiltelefonide lahtimuukimine ja arvete tasumise teenus.
=== Maailma esimene pandimaja internetis ===
Eestis asutatud ettevõte Pant24 on maailma esimene interneti pandimaja, mis on tegutsenud alates 2009. aastast. Interneti pandimaja suurimaks eeliseks on laenutaotluste esitamine läbi veebikeskkonna, lisaks sellele on olemas ka panditud esemete e-pood.
== Viited ==


Arutelu:Taevaskoja kolhoos

Veebiotsing "Taevaskoja POÜ" leiab 2 ähmast tulemust, nii et vb on see kunagi eksisteerinud.
Samas http://maaleht.delfi.ee/artikkel/74343835/kas-miiaste-pollumajandusosakute-muugist-tuleb-maksta-tulumaksu ütleb et "Taevaskoja kolhoos reorganiseeriti Miiaste põllumajandusosaühinguks" (http://teatmik.ee/et/personlegal/10039821-Miiaste-Põllumajanduslik-Osaühing). See repliik Maalehes on küll lihtsalt jutt, mitte infoallikas.--Bstard12 (arutelu) 28. aprill 2022, kell 03:51 (EEST)

Võimalik, et Taevaskoja kolhoosi lõpetamisel jagunes kolhoosi vara Taevaskoja POÜ ja Himmaste POÜ vahel. Vt AIS, VAMA.P-278, Koondfond kolhoos Taevaskoja. Taevaskoja POÜ eluiga polnud pikk, see reorganiseeriti juba 1993. Vt AIS, Taevaskoja põllumajanduslik osaühing.--VillaK (arutelu) 28. aprill 2022, kell 21:35 (EEST)

Kas ikka moodustati Taevaskoja kolhoosist Taevaskoja põllumajanduslik osaühing?


Kasutaja arutelu:Heakeel

Hea keeletoimetamistalguline!
Žürii on oma otsuse teinud ja Te ei saanud seekord auhinnalist kohta.
19 talgulist toimetas kokku 338 artiklit. Viie aastaga on toimetatud 2754 artiklit ja tänu talgutele on märkimisväärselt vähenenud Vikipeedia keeletoimetamist ootavate artiklite arv. Aitäh Teile sellele kaasa aitamast!
Kui soovite tagasisidet osa Teie tehtud paranduste kohta, siis kirjutage mulle oma meiliaadress Vikipeedia kaudu või aadressile ann.siiman@ut.ee ja saadan Teile faili.
Tervitades
Ann Siiman
keeletoimetamistalgute žürii esimees
Annn (arutelu) 4. mai 2022, kell 21:38 (EEST)

Tere

Minu aaderss on alar.ilbis@Gmail.com.

Tervitades

Alar Ilbis Heakeel (arutelu) 8. mai 2022, kell 21:20 (EEST)

Panen selguse huvides ette kirjutada "umbes", mitte "u". Seni oleme nii teinud. --Andres (arutelu) 1. august 2022, kell 13:05 (EEST)

Kirjakeele normi (ÕS) järgi peaks 'u' lühendina olema õige ja arusaadav. Heakeel (arutelu) 1. august 2022, kell 19:16 (EEST)

: See on kindlasti õige, aga "umbes" on sama õige, aga vaevalt küll sama arusaadav. Õigsus iseenesest ei taga arusaadavust, aga meile on arusaadavus tähtis. --Andres (arutelu) 1. august 2022, kell 19:23 (EEST)

::Tere

::Teen ettepaneku kasutada artikli pealkirjas 'Vesinikueksponent'.

::Praegu on 'Vesinikeksponent'. Ent ÕS-i järgi on õige just 'vesinikueksponent'. Viimane sõna annab ühtlasi paremini edasi termini sisu. See näitaja kirjeldab ju just vesiniku kontsentratsiooni. Heakeel (arutelu) 29. jaanuar 2023, kell 20:50 (EET)

Eaka toimetajana söandan meelde tuletada, et keeletoimetus ei tohiks teksti keelelist kvaliteeti halvemaks teha. Siin on teie parandused kahjuks teksti hoopis hullemaks teinud. Palun mõelge enne põhjalikult, mida ja miks te parandama hakkate. Kuriuss (arutelu) 6. jaanuar 2023, kell 23:05 (EET)

Tere

Aitäh. Järsku saate täpsustada, mis parandus on selles lõigus ebasobiv. Heakeel (arutelu) 7. jaanuar 2023, kell 13:17 (EET)

ÕS ei soovita kasutada sõna tänu siinses tähenduses. Ametniku soovitussõnastik taunib samuti sõna tänu kasutamist siinses tähenduses. [AMSS] Ametniku soovitussõnastik (eki.ee)

Sõna 'etendama' tähendab eelkõige esitama, ette kandma.

Imelik on ka öelda, et laevad ühendavad konstruktsioonielemente. Heakeel (arutelu) 7. jaanuar 2023, kell 13:43 (EET)

Üritasin leida midagi paremat eelmainitud sõnade asemele.  Heakeel (arutelu) 7. jaanuar 2023, kell 20:10 (EET)

:Sõna "tänu" on kasutatud just kontekstis, kus on põhjus tänulik olla. Pärast parandust on tekst raskemini loetav.

:"Osa etendama" on piltlik kinnisväljend, mida peetakse paremaks samatähenduslikust väljendist "rolli mängima". "On osa" on kahvatum ja vähem arusaadav, laialivalguvama tähendusega väljend.

:Sõna "ühendama" on siin sama tähendusega nagu "ühitama". "Ühitama" on selles tähenduses tavalisem, aga võib öelda ka "ühendama". Ümbersõnastamisel on tähendusvarjund pisut muutunud. --Andres (arutelu) 30. jaanuar 2023, kell 00:16 (EET)


Kasutaja arutelu:194.204.57.129

palun tehke seda,see on kooli arvuti ja meil on seda vaja

Teil on vaja kooliarvutist Vikipeediat sodida? Huvitav millises tunnis? Kui see tõepoolest kooli IP on, eks siis keegi kooli asjapulk võtab adminnidega ühendust. Praegune käitumine (nt "vaimukused" kasvõi siinsamas) küll sellist muljet ei jäta, et blokeeringu eemaldama peaks. Metzziga (arutelu) 14. detsember 2022, kell 11:38 (EET)

tere, mina ei sotinut

siis tee endale kasutajakonto --WikedKentaur (arutelu) 30. mai 2023, kell 13:14 (EEST)


Arutelu:Evolutsiooniline armastus

Hea töö!
Minu meelest peaks pealkiri olema ingliskeelne. --81.90.125.178 23. mai 2022, kell 21:17 (EEST)

Kas selline artikkel peaks olema entsüklopeedias? Ehk oleks sobivam koht kuskil viki õppematerjalides vms. Sillerkiil (arutelu) 18. november 2022, kell 13:47 (EET)


Arutelu:Entel

Artikli pealkiri peaks olema lihtsalt Entel. --87.119.186.155 24. mai 2022, kell 19:13 (EEST)
Artiklis on väide: "trükiplaadid olid 100 -160mm, mis oli trükiplaatide tootmise tehnoloogia täpsuse piir kolhooside abitootmises" - bardakki oli nõukaajal küll, aga kahtlen, et trükiplaatide mõõdud nüüd lausa 6 cm ulatuses kõikusid. Tundub mingi kala sees olevat Metzziga (arutelu) 29. mai 2022, kell 22:09 (EEST)

Leitud ja parandatud. Oli õigus, sees oli trükiviga. Trükiplaatide mõõdud olid 100x160 mm, mitte 100-160. Metzziga (arutelu) 20. juuni 2022, kell 21:27 (EEST)

Alates 25. maist 2022 on artiklisse lisandunud oluliselt detaile, aga need praegu konspektimärkmete iseloomuga ja oleks vaja eristada lehele sattuva lugeja jaoks:
* esmaoluline entsüklopeediline info Enteli projekti kohta (võiks olla artikli määratluses või kokkuvõttes ja esimeses peatükis),
* detailid projektiga seotud tehniliste faktide, ajakava, isikute kohta (võiks olla kohastes alamjaotistes)
* ja projektiga lähedalt kursis olevate isikute hinnangud toonastele oludele, projekti kulgemisele, tehtud valikutele ja laiemale kontekstile (pigem kokkuvõtvad lõigud alamjaotiste või artikli lõpus).
Viimased peaks isikutele nimeliselt omistama ja selgelt eristama tehnilistest jt otsestest faktiväidetest. Kõige parem oleks, kui hinnangud oleks avaldatud mõnes muus avalikus allikas ja neid saaks sealt viidata, nt Laur Kangeri doktoritöö, Inseneeria ja Skype'i muuseum on kõik sellised allikad, aga neid tuleks eri väidete puhul konkreetselt viidata, ka on neil eri kaal. Kui on isiklikus kogus sobiva autoriõigusega pilte, siis võiks kindlasti lisada ajaloolist pildimaterjali! --Märt Põder (arutelu) 20. juuni 2022, kell 17:13 (EEST)

Ehk peaks eraldi kirjeldama arvuti kallal töötanud tiimi iseloomu/tööpõhimõtteid ja tehnilisi üksikasju või valikuid? Praegusest kirjeldusest on selge, et tiim ei olnud kuigi formaalne, mh vajadus eristada seda sideministeeriumi ametlikust tegevusest ning nimetada "Kaera 22 entusiastide grupiks" annab sellest üpris selgelt märku, ka on ebatraditsiooniline kooliõpilaste kaasamine projekti ja ilmselgelt polnud sideministeeriumi huvides ka ambitsioon kõigutada nõukogude korda. --Märt Põder (arutelu) 22. juuni 2022, kell 17:07 (EEST)

Allikate, detailide ja hinnangute proportsioon


Arutelu:Tekk (laevandus)

Kustutasin muudatuse, mis lisas artiklisse sõna 'dekk'. Merendustermin on 'tekk'. Ssgreporter (arutelu) 5. juuni 2022, kell 23:46 (EEST)

Kui merendustermin on "tekk", miks siis pealkiri on "laevatekk"?

"Dekk" on varasem, praegu vananenud nimetus. Tegin ümbersuunamise, aga miks mitte seda vananenud nimetusena mainida? --Andres (arutelu) 6. juuni 2022, kell 09:13 (EEST)

:Mina (ja eeldan, et ka paljud väga paljud teised?) on üles kasvanud kirjapildiga "dekk". "Tekk" on minu jaoks vooditekk. Lisasin ka viite.

:EKI praegune ametlik filosoofia on paralleelvormide lubamine (iseasi, kas see on ka nende tegelik filosoofia). On arusaamatu ja inetu niimoodi teiste muudatusi kustutada. Eriti veel viitega (!) muudatusi. Panen selle tagasi.  Piret-Tartu (arutelu) 6. juuni 2022, kell 09:34 (EEST)

::"Guggenheim ja Guglio magasid, kui Titanic jääpangaga kokku põrkas. Nad äratati 20 minutit hiljem Auberi ja tema teenija poolt. Üheskoos suunduti dekile."

::Kusjuures mul on meeles, kuidas ma seda teemat juba väikese lapsena täiskasvanutega arutasin. Olin suur lugeja ja seiklusromaanides oli palju laevu. Siis oli veel "dekk". Vastus, mille sain: "Nõnda saab eristada laevadekki vooditekist." See vastus tundus (ja tundub mulle siiani!) väga hea. Kahjuks tegeletakse praegu eesti keele lihtsustamisega. Seda lihtsustamist surutakse peale. Nõnda olemegi "tekil" ja meie sihtkoht on "Helsinki". Elagu "temokraatia"! Piret-Tartu (arutelu) 6. juuni 2022, kell 09:56 (EEST)

::: Oh, see "dekk" oli nii ammu, et mina sellega üles kasvanud ei ole, kuigi olen seda kohanud.

::: Naeran, EKI praegune filosoofia on igasugusest normeerimisest hoidumine.

::: Eelisnimekuju on "Helsingi".

::: EKSS ütleb, et "dekk" on vananenud, ja ÕS ei luba seda selles tähenduses kasutada. --Andres (arutelu) 6. juuni 2022, kell 10:47 (EEST)
Ma pooldan küll selle sõna mainimist vananenud sõnana, aga seda ei saa tõendada, et see sõna ei ole vananenud, ja sõna olemasolu pole tarvis tõendada. --Andres (arutelu) 6. juuni 2022, kell 10:50 (EEST)

Minu jaoks on vägagi huvitav, et paljud ajakirjanikud (kes ei tohiks olla kõige rumalamad inimesed?) kasutavad varianti "dekk", nt

1. "läheb siis dekile vasakusse nurka"

2. "Uudne autodekk tõstab parvlaevade ohutust"

"Kui vesi pääseb dekile, võib laev muutuda kiiresti ebastabiilseks ja ümber minna."

3. "Laeval on kaheksa dekki ning see on kavandatud 54-liikmelisele meeskonnale ja 20 külalisele."

"Isegi Estonia huku kohta on tehtud koduleht, kus on "dekk"."

"Estonia ja Mare Balticumi visiirid olid tol ajal identsed, ainult deki reeling oli erinev."

Minul on tõsiselt kahju, et EKI dekki enam ei taha. Ju siis pole enam oluline aru saada, kas ma olen voodis või laevas. See, et me vanasti tekki ja dekki eristasime, oli suurepärane. Paljud on selle eristusega jätkanud ning kes teab, võib-olla me selle merelahingu ka EKI vastu kunagi võidame. Pelgalt juba seetõttu, et merelahing ja padjasõda pole sünonüümid. Piret-Tartu (arutelu) 6. juuni 2022, kell 13:22 (EEST)

:Ajakirjandustekstidega tegelevad ju keeletoimetajad. Minu meelest ei ole sel rumaluse ja tarkusega mingit pistmist. --Andres (arutelu) 6. juuni 2022, kell 14:18 (EEST)
Sellel viitel, mis sõna taga on, ei ole mingit kaalu. Ja meil ei ole mõtet omalt poolt midagi populaarsuse kohta väida.  Ma teen ümber. --Andres (arutelu) 6. juuni 2022, kell 11:43 (EEST)
Ma pakun, et iga tekk väärib omaette artiklit. --Andres (arutelu) 6. juuni 2022, kell 11:46 (EEST)

Arutelusse esimese rea kirjutanuna püüan vastata kõigile korraga. Jah, tean, et kellelegi võib meeldida "dekk", ja oma laevas võib igaüks rääkida, nagu soovib. Varaseim viide autoriteetsele allikale - rõhuga sõnal "autoriteetne" - on 1981. aastal ilmunud "Inglise-eesti-vene meresõnastik", seejärel 1996. aastal ilmunud Mereleksikon, Inglise-eesti meresõnaraamat (2008) ja Mereviki. Et selle sõnaga polnud mingeid kahtllusi, pole Merekeele nõukoda viimasel aastakümnel seda isegi arutanud. Selle loetelu kõrval ei ole arutelu Kipperi foorumis tõsiseltvõetav allikas. Miks artikli pealkiri on "Laevatekk", kui meremehed kasutavad üksnes sõna 'tekk'? Ilmselt just selleks, et ka mittemerelistel huvilistel oleks selge, mida sõnaga "tekk" mõeldakse. Tühistan uuesti paranduse, mis näitab, justkui oleks ükskõik, kas kasutada sõna 'tekk' või 'dekk'.Ssgreporter (arutelu) 7. juuni 2022, kell 00:33 (EEST)

Polnudki mul vaja tühistada, oli juba tehtud. Ssgreporter (arutelu) 7. juuni 2022, kell 00:34 (EEST)

: Praegune pealkiri jätab mulje, nagu põhitermin oleks "laevatekk". Segiajamise vältimiseks võiks pealkiri olla näiteks Tekk (laevandus). --Andres (arutelu) 7. juuni 2022, kell 01:01 (EEST)

See oleks mõistlik, teisaldan. Samalaadse pealkirjaga on laevakapten ja laevamehaanik, s.t "laeva-" on ees, et saadaks aru väljaspool merendusringkonda. Ssgreporter (arutelu) 8. juuni 2022, kell 00:46 (EEST)

:Eks see jahumine oleks võinud lühem olla, ning kohe Merekeele nõukojale ja selle teokirjadele viidata, veebis on lihtsama kuugeldamisega koheselt leitav 2005. aasta oma (Koosoleku teokiri nr 050215

:... kuid arvestades eesti keele hääldust ning mitme sarnase sõna muutumist häälduspärasemaks (dekk > tekk ...

:siit on näha nii lühenemised kui ka pehmetest algustähtedest loobumine, mida leiab ka EKI seletustest–kirjeldustes ning on täiesti mõistuspärane, et keelt korraldatakse ja „koduteelt eksinuid lambaid” õigele rajale suunatakse jne. vt ka muud tekid merenduses otsing TEKK Inglise-eesti meresõnaraamatust suwa 8. juuni 2022, kell 11:26 (EEST)


Arutelu:Puukirik

See väide ei pea nüüd kindlasti paika, et Nõva kiriku puhul on tegemist Mandri-Eesti vanima puukirikuga. Tallinnas asuv Jumalaema Kaasani pühakuju kirik on 20-30 aastat Nõva kirikust vanem, seega on tegemist parimal juhul Mandri-Eesti vanima luterliku puukirikuga. Toomas (arutelu) 8. juuni 2022, kell 09:01 (EEST)

Pane siis sisse. --Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 09:12 (EEST)

Tallinna Kaasani kirik valmis 1721. --Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 09:16 (EEST)


Arutelu:Amber Heard

Kohtuprotsessi sisu kohta peaks midagigi ütlema. Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 09:09 (EEST)


Arutelu:Putini režiimi ajalooline viga

Minu arust selliseid ümbersuunamisi ei tohiks teha, sest see ei ole otsitav pealkiri ja Vikipeedia on erapooletu. Siin on teisi ka. Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 12:13 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Putini režiimi ajalooline viga


Arutelu:Akadeemia tee

allikast http://yloka.planet.ee/wp-content/uploads/2021/02/Tudengiaastad-TPI-s-1965...-1970.pdf saab lugeda, et
TPI ühiselamu Akadeemia tee 7 valmis 1962 ja Akadeemia tee 5 avati 1964. 10... 12 rm toad koosnesid: riidekapp seinas, üks laud, 4 voodit ja 4 tooli. Seega korraga laua taga õppida ei saanud. Tuli minna teise ühiselamu lugemissaali või linna raamatukogudesse. Igas korruse pooles oli WC, köök gaasipliidiga ning kapiga toiduainete jaoks. Samuti kraaniga valamu nõude pesemiseks. Puhketoas oli
televiisr, esimesel korrusel kohvik, hilisem PIKO klubi ja arstipunkt. Naistudengid elasid Akadeemia tee 7 ühiselamus. Pildil autor venna ja vennanaisega Akadeemia tee 5 ees.
suwa 8. juuni 2022, kell 13:59 (EEST)
------------
@Kasutaja:NOSSER, palun kas teil oleks edaspidi võimalik teha artiklitesse lisandusi nii, et te ei kirjutaks juba keeleliselt korrastatud artikleid keelevigase tekstiga uuesti üle? Kuriuss (arutelu) 15. veebruar 2023, kell 12:29 (EET)


Arutelu:Putinism

Mis on artikli teema, kas termin? Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 14:52 (EEST)
Ma ei usu seda definitsiooni. Viide on antud ilma leheküljenumbrita. --Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 14:53 (EEST)

Tegemist on ruwi esimese lõigu vahendamisega, mille viide on järgmine:   ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 8. juuni 2022, kell 17:11 (EEST)
Praegu ei ole artiklis mingit sisu. --Andres (arutelu) 11. juuni 2022, kell 00:10 (EEST)

Sisu (suhteliselt „seinast seina“) saab lisada keelelinkide kaudu ühendatud artiklitest, miks sa seda ei tee? ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 23. juuni 2022, kell 10:54 (EEST)

:Kas mina pean kogu Vikipeedia valmis kirjutama? --Andres (arutelu) 31. jaanuar 2024, kell 16:26 (EET)
Kuna V. Putin pole suutnud Owen Matthewsi arvates mingit eraldi ideoloogiat kujundada (peale nõukogude nostalgia taastekitamise), siis putinismi nimetuse asemel kasutatakse ideoloogiliselt täpsemat väljendit rašism.

Arusaamatu lause. --Andres (arutelu) 31. jaanuar 2024, kell 16:26 (EET)


Arutelu:BELINSKY

Ma ei tea, kas on tähelepanuväärne, aga masintõlge see minu meelest ei ole, ainult esimeses lõigus oli arusaamatu koht. Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 15:08 (EEST)


Arutelu:Karl-Johann Laurits

Vabadussõja teenete eest anti Lauritsale Vabadusristi II liigi 2. järk ja II liigi 3. järk ning Läti Karutapja ordeni III järk.

Minu meelest see ei ole korrektne, et anti järk. Kas tohiks kirjutada, et autasustati N järgu N ordeniga? Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 15:17 (EEST)


Arutelu:Chuy Bravo

Kas Chuy Bravo on esinejanimi? Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 16:32 (EEST)


Arutelu:Rašism

Siin on link artiklile Fašism Venemaal, aga seal on jutt fašismist kitsamas mõttes kui siin. Oleks tarvis rohkem täpsust. Fašismil ei ole ühest definitsiooni, aga mõne definitsiooni järgi on "rašismi" näol tegu fašismiga küll. Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 18:31 (EEST)
Seda viimast ma ütlen lihtsalt kuulu järgi. --Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 18:38 (EEST)
Rašismi ideoloogia ja poliitika üks väljendusi on Venemaa ebaseaduslik sõda Ukraina vastu, mille eesmärgiks on deklareeritud Ukraina kui sellise ja ukraina kultuuri hävitamine ning piirkonna venestamine (russifitseerimine).

See sõda on muidugi rahvusvahelise õigusega vastuolus, aga "ebaseaduslik sõda" on siiski imelik väljend. Pealegi on ebaseaduslikkus fašismi tunnusena väheoluline. Ja Ukraina kui sellise ja ukraina kultuuri hävitamist ning piirkonna venestamist ei ole kunagi eesmärgina deklareeritud, deklareeritud on denatsifitseerimist. Tõsi, see võib tegelikult seda tähendada, aga see on siis tõlgendus.

Praegu jääb arusaamatuks, mis see rašism on. --Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 18:38 (EEST)
Kui rašistid on fašismi osa ja nende väljakuulutatud eesmärk on Ukraina denatsifitseerimine, siis ma ei saa millestki aru ega kavatsegi nii segasest jutust aru saada. Üleüldse, mis on see fašism/natžism, milles kõik üksteist süüdistavad, aga keegi omaks võtta ei taha? Miks kedagi enamluses, judeobolševismis või pahempoolses esseerluses ei süüdistata?

Ukraina ei ole natsiriik. Venemaa deklaratiivne eesmärk Ukraina denatsifitseerisest on sellega vale ehk lihtlabane väljamõeldis, millega varjata oma tegelikke eesmärke. Ivo (arutelu) 9. juuni 2022, kell 23:52 (EEST)
Kriitikaga nõus. Määratluses tuleks viidata nn rooma tüüpi fašismile ja vene sõda Ukrainas ei peaks rohkem kajastama, kui siselingina.--Vaher (arutelu) 14. juuni 2022, kell 11:07 (EEST)

Noh, kuulan praegu just seda saadet: . --Andres (arutelu) 14. juuni 2022, kell 20:04 (EEST)
Venes toimuvat ei saa nimetada fašismiks, sest fašism oli korrastatud kultuurne riigiehitus aga venes toimuv on vägivallale õhutav kultuurivaenulik kaos. Venemaa riigitelevisioon kutsub päevast päeva 150 miljonit venelast üles sõjakuritegudeks Ukraina rahva vastu ja rünnakuteks mujal riikides. Rašism hõlmab ka terrorismi tunnused ja tegevuse riiklikul tasemel.

Tõstsin siia arutelulehele. Ursus scribens (arutelu) 27. august 2022, kell 13:59 (EEST)
----
Vladimir Putini võimuletuleku järel rajati Venemaal usuline juhikultus (isikukultus).
Lauses esinev "usuline" tuleks välja võtta. Religioosse juhikultusega pole tegemist. --Hirvelaid (arutelu) 15. jaanuar 2023, kell 12:50 (EET)
Artiklile on lisatud pilt Z-sümboolikaga, kuid selle asjakohasust (side rašismiga) pole lahti seletatud. Umbisik (arutelu) 9. märts 2023, kell 15:54 (EET)

Nüüd peaks selge olema.--LeeMarx (arutelu) 9. märts 2023, kell 17:53 (EET)
"Putini 1945. aasta võidu ülistus või kultus ... vastab fašismi sõnastusele."

Keda vassistid 1945. aastal võitsid?

:@Adminid, kas oleks võimalik muudatuste ajaloost kustutada: https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ra%C5%A1ism&oldid=6366325  --LeeMarx (arutelu) 3. aprill 2023, kell 11:34 (EEST)


Kategooria arutelu:Eesti rock-ansamblid

Võiks olla "Eesti rokkansamblid". Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. juuni 2022, kell 18:56 (EEST)


Arutelu:Andres Ots (ettevõtja)

Milline on selle artikli tähelepanuväärsus? Artikkel kustutada? RawBots (arutelu) 8. juuni 2022, kell 18:56 (EEST)

Pooldan kustutamist. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. juuni 2022, kell 18:56 (EEST)


Arutelu:Must bass läks üle tee

Siia ei tule linke Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 20:30 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Must bass läks üle tee


Arutelu:Hobusepeaviiul

Tuleb kasutada mongoli-eesti transkriptsiooni. Ansambli nimi on ka inglisepäraselt kirjutatud. Andres (arutelu) 8. juuni 2022, kell 20:35 (EEST)

Tõepoolest. Nyyd on korras! - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. juuni 2022, kell 15:39 (EEST)


Arutelu:Kehtna Sovhoostehnikum

Kas teha ümbersuunamine Kehtna Kutsehariduskeskusele? Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 01:05 (EEST)


Arutelu:Keila lahing (1918)

Siin on tarvis rohkem tausta: mis sõjaga üldse tegu oli. Ja miks on Alice Tisler selle lahingu peategelane. Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 02:08 (EEST)
Kas see oli Punaarmee esimene tuleproov, mille järgi hakati 23. veebruari tähistama armee aastapäevana? --Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 02:10 (EEST)
Keila mõisapõllul

Mida see tähendab? --Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 02:15 (EEST)
-----------
Mulle jääb küll arusaamatuks hetkel, kes oli siis juba enne Keilas ees, kas sakslasesed või siis punased?
- Keilas aga olid juba sakslased ees ja meie punased said seal lahingus tublisti lüüa, kusjuures paljud neist langesid
- Kuid kui sakslased oleksid teadnud, et Keilas on 400–500 meheline salk, siis nad oma 80 mehega poleks julenud kohe Keilasse tullagi''
Kas jutt käib ikka samast lahingust?
Kopo25 (arutelu) 9. juuni 2022, kell 15:57 (EEST)


Arutelu:Viktor Maamägi

Eesti NSV Teaduste Akadeemial ei olnud liikmeid, vaid akadeemikud ja korrespondentliikmed.
Kandidaaditööd ei mainita. Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 11:49 (EEST)
Täiendasin ENE järgi. Leidsin vastuolu: ENE järgi sai ta akadeemikuks 1964, ma järeldasin, et ta sai 1961 korrespondentliikmeks. Aga kuskil on mainitud, et ta sai akadeemikuks 1968. Ma ei tea, mis on õige. --Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 12:07 (EEST)

natuke arhiivis lappamist, saad ka aastaarvu muuta, http://www.ra.ee/fotis/index.php/et/photo/search?time_to=1964&m_messages=1&search=Viktor+Maam%C3%A4gi&q=1 suwa 9. juuni 2022, kell 12:12 (EEST)

Ma ei leidnud sealt. --Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 12:15 (EEST)
Siinsamas on kirjutatud: 1968. aastal valiti Viktor Maamägi Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmeks ajaloo alal. Ei tea, mis on õige. Igatahes Eesti NSV Teaduste Akadeemial ei olnud liikmeid. --Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 12:14 (EEST)
Töö ümberasujate kohta oli kirjutatud vene keeles, selle ilmumisandmed oleks hea ära tuua. Muud publikatsioonid pakuks ka huvi.
Leidsin vene vikist, et ta suri Tallinnas. Seal oli ka kirjas, et ta oli Ülemnõukogu X koosseisu saadik. Kui need on õiged, tuleks sisse panna. --Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 12:12 (EEST)

X koosseisule sain kinnitust siitsamast. --Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 12:21 (EEST)
Sain selgust artiklist Eesti Teaduste Akadeemia. --Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 12:25 (EEST)
Siin ei ole akadeemikuks valimisest sõnagi, aga viidatud on sinna. --Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 12:28 (EEST)
sündis Tauria kubermangus Berdjanskis Venemaale väljarännanud

Berdjansk (ja ka kubermangu ala--Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 13:26 (EEST)) asub Ukrainas. Jah, Ukraina oli Venemaa osa, aga Eesti oli ka Venemaa osa, kui Venemaad nii mõista, siis ei saanud Eestist Venemaale rännata.


Arutelu:Eesti Teaduste Akadeemia medal

Siin on alates 1982. aastast "Akadeemia liige", aga niisugust asja tollal ei olnud. Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 12:18 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti Teaduste Akadeemia medal


Peaks olema "Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseisu liikmed". Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 13:31 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Eesti NSV VII Ülemnõukogu liikmed


Arutelu:Paula Rego

"Rahvus portugali/inglise" Kas mõeldud on kodakondsust? Velirand (arutelu) 9. juuni 2022, kell 14:15 (EEST)
----
Peegeldavad feminismi? --Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 14:22 (EEST)

Otsetõlge inglise keelest: "Her work often reflects feminism" Velirand (arutelu) 9. juuni 2022, kell 14:39 (EEST)

:Ka inglise keeles mulle arusaamatu. --Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 14:44 (EEST)


Arutelu:Aiakujundus

Kas see on sama mis aiakunst? Ursus scribens (arutelu) 9. juuni 2022, kell 15:03 (EEST)


Arutelu:Aasta keskkonnakirves

On isegi eraldi artikkel Keskkonnakirves. Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 17:40 (EEST)


Arutelu:Hübriidlennukid

Ma mõtlen nii, et kui kellelegi tuleb pähe teha artikkel mitmusliku pealkirja all, siis tuleb kellelegi pähe ka seda sealt otsida. Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 18:30 (EEST)

Kui otsima hakata, siis ainsuses olev peakiri ilmub otsimiskasti nagunii. Mitmuses olevate vormide jaoks ümbersuunamislehe tegemine on argumenteeritud minu arust vaid siis, kui mitmuse ja ainsuse tüvi erinevad (nt. inglise goose-geese). --Vihelik (arutelu) 9. juuni 2022, kell 18:41 (EEST)

: Minu meelest see oleneb teemast. Mõne teema puhul ongi mitmuslik pealkiri loomulikum, siin on mitmus ka mõeldav. Peale otsimise võidakse teha ka mitmuses linke. Hea küll, ümbersuunamist ei pea tegema, aga kui see juba on, milleks siis kustutada? --Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 18:49 (EEST)

:: See jääks siis eeskujuks teiste sarnaste suunamiste tegemisel. Pikne 10. juuni 2022, kell 19:00 (EEST)

::: Ma ei tea, see oleks ju tilk meres. Miks sellised ümbersuunamised kahjulikud on?

:::: See pole küll väga oluline, aga oleks ebajärjekindel, kui mõni asi on selge põhjuseta mitmusliku märksõna alt leitav ja mõni mitte. See ajab segadusse, mõnel juhul saab linkida mitmuse vormi järgi ja mõnel juhul mitte. Enamasti pole sellised suunamisd vajalikud. Kui neid iga asja kohta tegema hakata, teeksime minu meelest oma elu üsna asjata keeruliseks. Otsingusse kirjutatakse igasuguseid asju, ka näiteks "kes on Tallinna linnapea" (mõnikord ilmuvad siia sedasorti pealkirjadega artiklid, otsitulemustes pakutava punase lingi järgi). Sellega hästi ei saa arvestada. Pikne 11. juuni 2022, kell 16:53 (EEST)

::::: Ebajärjekindel küll, aga oleks väga raske määrata kriteeriumid, millal tohib mitmuslik ümbersuunamine olla. Ma ei kujuta eriti ette, et keegi Sinu kombel hakkaks uurima või jätaks meelde, kuidas kuskil on ümber suunatud. Neid, kes üldse tahavad ümbersuunamisi teha, on senise kogemuse järgi vähe. Jah, me teeksime oma elu keerulisemaks, kui me iga kord mitmusevormilt ümbersuunamise teeks. Aga kui kustutame olemasolevad ümbersuunamised, siis me teeme elu eriti keeruliseks: suuname ümber ja kustutame ka veel. Sa tood praegu näite, mis ei puutu asjasse. Jääme ikkagi mitmuse ja ainsuse piiridesse. See ei ole alati enesestmõistetav, kas pealkiri peaks olema ainsuses või mitmuses. Minu meelest ei ole mõtet kustutada ümbersuunamist, mis ei ole kahjulik, aga võib kellelegi kasulik olla. --Andres (arutelu) 11. juuni 2022, kell 17:32 (EEST)

::::::Mitmuse/ainsuse ümbersuunamislehti oleks minu arvates vaja ainult sellistel juhtudel, kus otsides ei pruugi jõuda otsitava leheni, eriti tüvemuutuse puhul. Nt imetajad on meil ainsuses (tuhkur, mitmuse vormi järgi otsides (tuhkrud) lehekülge ei leia. Või vastupidi, rahvad on meil mitmuses (prantslased), aga enamasti on olemas ka ümbersuunamisleht ainsuses (prantslane). Lennukid > lennuk või demokraatiad > demokraatia on minu kõhutunde järgi siiski liig. Jah, ega ruum pole otsa saanud Vikipeediast, ja võib-olla tõesti ma poleks pidanud kustutama, aga näen täiesti võimalikuna olukorda, kus selle eeskuju järgi mõni uus kaastööline hakkabki vorpima lehti stiilis demokraatiad > demokraatia, selle asemel et millegi kasulikumaga tegeleda. --Vihelik (arutelu) 11. juuni 2022, kell 20:40 (EEST)

::::::: Taksoninimetustega on nii, et liigid ja perekonnad on ainsuses, kõrgemad taksonid on mitmuses. Me ei tee süstemaatiliselt ainsuse-mitmuse ümbersuunamisi, ja mina teen neid ainult juhul, kui see on praktiline, et oleks lihtsam linkida, või kui endal ka kahtlus, kumb parem oleks. Antud juhul see link tekkis teisaldamise tõttu, ja see juba ise minu meelest näitab, et seda võib vaja minna.

::::::: Jah, on teoreetiline võimalus, et keegi hakkab vorpima, ja siis ju võib talle öelda, et võiks midagi paremat teha. Aga võib-olla talle meeldib just seda teha, ja siis meil pole midagi kaotada. --Andres (arutelu) 11. juuni 2022, kell 21:08 (EEST)

:::::: Ma tõin sellise näite, kuna õigustasid suunamist sellega, mida inimestel võib tulla pähe otsingusse kirjutada. Sinna võidakse kirjutada tõesti mida iganes. Ma saan aru, et mingeid asju on loomulik nimetada mitmuses, aga sellest ju ei järeldu, et kõigi teiste asjade kohta mitmuslike suunamiste tegemine samavõrra põhjendatud. Kui lugeja veidike ringi vaatab, siis küllap ta taipab, et märksõnad on harilikult ainsuses. Kui ta ei taipa, mille järgi pealkirja vorm on valitud, siis tõenäoliselt pole tal kasu ka mõnest juhuslikust mitmuslikust suunamisest. Sellised juhuslikud suunamised tekitavad muu hulgas ka linkide tegemisel segadust. Pikne 13. juuni 2022, kell 22:08 (EEST)

:::::::: See ei ole alati selge, kas kasutada ainsust või mitmust. Praegusel juhul on minu meelest mitmus ka mõeldav, kuigi minu meelest halvem valik. --Andres (arutelu) 13. juuni 2022, kell 22:16 (EEST)

:::::::: Igatahes ei ole minu meelest mitmus siin jabur, ja pole mõtet jaburate pealkirjadega võrrelda. --Andres (arutelu) 13. juuni 2022, kell 22:17 (EEST)


Puudub sulgudeta pealkirjaga leht. Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 18:32 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2023. aasta naiste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis


Arutelu:Võrkpall olümpiamängudel

Lingid konkreetsetele mängudele ei torka silma. Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 18:40 (EEST)


Arutelu:Parima lühifilmi Oscar

Mida siin tähendab "aineline"? Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 23:17 (EEST)


Pigem "Parima kohandatud stsenaariumi Oscar"? Raamaturott (arutelu) 10. juuni 2022, kell 20:02 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Parima kohandatud stsenaariumi Oscar


Arutelu:Nucet

ära kirjuta "2011. aasta rahvaloenduse andmetel ..."! Äärmisel juhul sobib "2011. aasta rahvaloenduse andmetel ...". Raamaturott (arutelu) 11. juuni 2022, kell 00:08 (EEST)

Põhimõtteliselt on see ju muidugi õige. Samas ma kahtlen, kas kellelgi on viitsimist Rumeenia 2011. aasta rahvaloenduse kohta artiklit kirjutada. Velirand (arutelu) 11. juuni 2022, kell 00:12 (EEST)

: Küll need tulevad, kui need ette on nähtud. --Andres (arutelu) 11. juuni 2022, kell 00:15 (EEST)


Arutelu:Hübriidlennuk

milline artikkel sobiks iw-s?, ntx see ei sobi :en:Hybrid airship. suwa 11. juuni 2022, kell 17:00 (EEST)


Arutelu:Kodus ja võõrsil

Mis mõttes pereseriaal? Mis ajast sõna seebiooper enam ei sobi? Raamaturott (arutelu) 11. juuni 2022, kell 20:41 (EEST)
----
Eemaldati 4 näitlejat. On see põhjendatud? Velirand (arutelu) 20. jaanuar 2023, kell 10:08 (EET)

Näitlejad vahelduvad.--Raamaturott (arutelu) 20. jaanuar 2023, kell 19:10 (EET)


Arutelu:Xcel Energy Center

"Areen" ei tundu just kõige parem sõna olevat. Andres (arutelu) 12. juuni 2022, kell 05:26 (EEST)


Arutelu:Deana Noop

Mida see tähendab? Andres (arutelu) 12. juuni 2022, kell 14:47 (EEST)
----
"Tema lapsepõlv möödus Elvas, praegu elab Tartus." Miks see oli vaja välja jätta? Velirand (arutelu) 23. mai 2023, kell 14:23 (EEST)

Panin tagasi. Sellised määratlused nagu praegu, hetkel, nüüdseks jne on aeguvad ja vajavad pidevat ülevaatamist. Aga las ta siis praegu elab Tartus :-) Ulrikaekm (arutelu) 23. mai 2023, kell 15:13 (EEST)


Arutelu:Mīlādi torn

Pealkiri peaks vist olema: Miladi torn. Velirand (arutelu) 12. juuni 2022, kell 14:59 (EEST)


Arutelu:Sa‘dābādi kompleks

Kas peab ikka kustutama? Velirand (arutelu) 12. juuni 2022, kell 15:13 (EEST)

Kui keegi teeb korda, siis ei pea. Mina ei jaksa teha. --Andres (arutelu) 12. juuni 2022, kell 15:17 (EEST)
Google annab «کاخ‌موزه سعدآباد» vasteks “Saadabadi paleemuuseum”  ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 12. juuni 2022, kell 16:26 (EEST)

Jah, seda see tähendab. --Andres (arutelu) 13. juuni 2022, kell 10:53 (EEST)
enwi artiklis on Vaata ka: Niāvarāni kompleksKusjuures esilause on sisuliselt sama  ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 12. juuni 2022, kell 19:51 (EEST)

Selle pärsiakeelse nime, mis meil siin on, võib "kompleksiks" tõlkida küll. --Andres (arutelu) 13. juuni 2022, kell 10:53 (EEST)


Arutelu:Andrei Platonov

Nende teoste puhul, mida ei ole eesti keelde tõlgitud, peaksid pealkirjad olema esikohal originaalkeeles ja alles sulgudes eesti keeles. Kuriuss (arutelu) 12. juuni 2022, kell 18:27 (EEST)


Arutelu:Debreceni rahvusvaheline lennujaam

"Lähiaastatel on plaanis ..." – vajab täpsustamist, mis aastatel. Kuriuss (arutelu) 12. juuni 2022, kell 20:12 (EEST)


Arutelu:Parima operaatoritöö Oscar

Ma mõtlesin kohe, et siin on midagi valesti. Kas see pole mitte parima operaatoritöö Oscar? Andres (arutelu) 13. juuni 2022, kell 09:25 (EEST)

Artiklis Oscar oli enne "Parim kaameratöö".--Raamaturott (arutelu) 13. juuni 2022, kell 11:57 (EEST)

"Parima kaameratöö Oscar" sobiks ka. Peab vaatama, kumba rohkem kasutatakse. --Andres (arutelu) 13. juuni 2022, kell 12:24 (EEST)

: Ei, asjalikus neutraalses stiilis on filmidel operaatorid, mitte kaameramehed. Kuriuss (arutelu) 30. jaanuar 2023, kell 01:41 (EET)

:: "Kaameramees" on ju teine sõna. "Kaameratöö" on jälle selline sõna, mida minu meelest pole põhjust igalt poolt ära korjata. Pikne 30. jaanuar 2023, kell 21:40 (EET)
"Enim ehk neli auhinda on võitnud ..." – ajamäärused puuduvad. Mis seisuga enim? Kuriuss (arutelu) 30. jaanuar 2023, kell 01:41 (EET)


Arutelu:Aleksander Salmin

Kas ta sündis praeguses Nižni Novgorodis? Andres (arutelu) 13. juuni 2022, kell 13:00 (EEST)


Arutelu:Stude kondiitriäri

Mis siia peaks tulema? Andres (arutelu) 15. juuni 2022, kell 12:31 (EEST)


Pakun pealkirjaks Rahva Võit (Rakvere rajooni kolhoos). Andres (arutelu) 15. juuni 2022, kell 13:34 (EEST)

Mina vastu ei ole, kuid probleemiks on rohkem teised kolhoosid, esimese kolhoosi artikkel on kirjutatud ilma asukoha laiendita. Ainult uute kolhooside artiklitel on sulgudes asukoht, mis tekitab pidevat segadust, mis kohas see ilma laiendita kolhoos asub. Arvan, et kõigile nendele kolhoosidele peaks panema juurde asukoha laiendid, kuna neid kolhoose oli ENSV üle 3000. Kopo25 (arutelu) 16. juuni 2022, kell 00:17 (EEST)

: Kui mitu ühe nimega, siis täpsutusleht ja täiendid. --Andres (arutelu) 16. juuni 2022, kell 00:31 (EEST)

::Probleem selles, et hulk on artikleid on juba tehtud ilma sulgudes täpsustava asukohata (täiendita) ja linkimisel ei saa aru, millise kohaga tegemist on, mida Wiki pakub. Sa pead enne ära linkima ja siis vaatama, kas tuli ikka õige link. Kopo25 (arutelu) 16. juuni 2022, kell 01:15 (EEST)
----
Aga aastal 1984 ei olnud Laekvere valda. --Juhan121 (arutelu) 15. juuni 2022, kell 23:43 (EEST)

Ei olnud jah. --Andres (arutelu) 16. juuni 2022, kell 00:12 (EEST)

Ei olnud jah, selle ala kohta on kirjutatud - A'la "Kolhooside moodustamine Laekvere kandis" või "Laekvere territooriumi kolhoos". Kuidas seda ala paremini defineerida? Kopo25 (arutelu) 16. juuni 2022, kell 00:17 (EEST)

: Laekvere kant ongi Laekvere kant, võib-olla on mõeldud Laekvere valla ala.  Moora asundus kuulus Paasvere valda, kas küla on sama koht? --Andres (arutelu) 16. juuni 2022, kell 00:41 (EEST)

::Laekvere oli Paasvere valla keskus. Laekveres asus Paasvere vallamaja ja tegutses vallavalitsus kuni 1950. aastani, mil vallad likvideeriti ja moodustati külanõukogud.  1886.a. haldusreformi käigus loodi vallaomavalitsused. Selleaegsed mõisavallad (Paasvere, Laekvere, Moora, Lõusa, Rahkla, Muuga) ühendati üheks Paasvere vallaks. Moora küla peaks ikka sama asundus olema. Kopo25 (arutelu) 16. juuni 2022, kell 01:11 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Rahva Võit (Rakvere rajooni kolhoos)


Arutelu:Melomys rubicola

Kust pärineb eestikeelne nimi? Vaatan artiklit :en:Melomys ja seal on kõik mosaic-tailed ratid. Raamaturott (arutelu) 15. juuni 2022, kell 13:51 (EEST)
Muutsin pealkirja. Kuidas seda kursiivi saada? --Andres (arutelu) 15. juuni 2022, kell 14:25 (EEST)


Kategooria arutelu:Väljasurnud imetajad

Inglise Viki järgi eristatakse põhimõtteliselt holotseenis või kitsamalt hiljuti väljasurnuid liike (recently extinct, alates 1500 pKr) ja eelajaloolisel ajal (ja enne seda ...) välja surnuid liike. Viimaseid tuleks eristada eraldi kategoorias või kategooriates. Raamaturott (arutelu) 15. juuni 2022, kell 16:30 (EEST)


Kasutaja arutelu:InternetArchiveBot

* '''[[meta:User talk:InternetArchiveBot]]''' (tehniline tugi, boti arendajate poole pöördumiseks kirjuta meta lehele)

: ''Kirjuta siia, kui sul roboti tööga seoses tähelepanekuid või ettepanekuid.

Eelmisel aastal tehti saatkonnas ettepanek (teema arhiivis) võtta InternetArchiveBot siin vikis kasutusele. Kaniivel on nüüd siinseid malle kohendanud, nii et robotil oleks parem nendega töötada. Kohendasin veel ka roboti häälestust ja olen lasknud robotil viimased kaks päeva käia. Arvan, et roboti võib praeguste sätetega tööle jätta.
Esialgu on robot piirdunud eeskätt olemasolevate (kellegi teise lisatud) arhiivilinkide kohendamisega. Kui robot on hiljem jõudnud muid linke juba korduvalt kontrollida ja leidnud, et need ei tööta, siis hakkab ta eeldatavasti nende juurde ka uusi arhiivilinke lisama. Robot märgib praegu muuseas varasemad arhiivilingiga mittetöötavad lingid enamasti töötavaks, eeldatavasti siis samuti, kuna ta pole jõudnud neid veel korduvalt kontrollida. Pikne 15. juuni 2022, kell 20:29 (EEST)

Jätsin häälestusse praegu alles kaks kuupäevavormingut, mida robot viitemallides kasutab: 12.03.2015 ja 2015-03-12. Esialgu kasutas robot ka vormingut "12. märts 2015", aga seda ta paraku ei oska parameetri "vaadatud" juures õigesse käändesse panna. 2015-03-12 on vaikevorming ja väljal "arhiivimisaeg" vahetab robot selle vastu välja muud vormingud, mida ta ei tunne, ka sama vormingu "12. märts 2015". Loodetavasti sellest pole lugu nüüd, kui viitemall vormistab selle vaikevormingu ümber sobivale kujule. Pikne 15. juuni 2022, kell 20:29 (EEST)

Kaniivel, see tuleb sellest, et ma ei lisanud väikese tähega parameetrit "kasutatud" roboti häälestuses parameetrite vastendusse. See puudus malli dokumentatsioonist ja enne mooduli kasutuselevõttu ka mallist endast. Ma leidsin seda parameetrit praegu veel viiest artiklist ja parandasin neis. Pikne 15. juuni 2022, kell 20:29 (EEST)

Võimalik, et see oli n-ö hulkuv parameeter, mis endale ise tee malli koodi ja dokumentatsiooni rajas. Küsisin Cyberpower678 käest endale ligipääsu boti häälestuse lehele, et asja oma silmaga üle vaadata, seni pole talt vastust tulnud. Samas, kui juba said korda, siis pole ka otsest vajadust. Hea, et InternetArchiveBot nüüd siin vikis töötab. Kaniivel (arutelu) 15. juuni 2022, kell 22:34 (EEST)

vaatasin üle roboti Netiviite malli parameetrite vastendused selle pilguga, et kas midagi on vaja lisada. Ma teeks järgmised muudatused.
Olemasolev kood:
pealkiri|Pealkiri|title={title}|url|URL={url}|vaadatud|kasutatud|online|Kasutatud={accesstimestamp:automatic}|arhiivimisaeg|Arhiivimisaeg|access-date={archivetimestamp:automatic}|arhiivimisurl|Arhiivimisurl|archive-url={archiveurl}|url-olek|url-status={deadvalues:ei tööta;;dead;;deviated:töötab;;live:robot\: teadmata;;ei sobi;;bot\: unknown;;unfit;;usurped:yes}|keel|Keel={language}
Uus kood:
pealkiri|Pealkiri={title}|url|URL={url}|vaadatud|kasutatud|online|Kasutatud={accesstimestamp:automatic}|arhiivimisaeg|Arhiivimisaeg={archivetimestamp:automatic}|arhiivimisurl|Arhiivimisurl={archiveurl}|url-olek={deadvalues:ei tööta;;dead;;deviated:töötab;;live:robot\: teadmata;;ei sobi;;anastatud;;bot\: unknown;;unfit;;usurped:yes}|keel|Keel={language}|pealkiri-link={titlelink}|doi|DOI={doi}|isbn|ISBN={isbn}|leheküljed|lehekülg={page}|url-ligipääs={paywall:tellimus;;subscription:registreerimine;;registration:piiratud;;limited:free}
Lisasin muutujad, mida varem polnud (titlelink, doi, isbn, page, paywall). Lisasin 'anastatud' väärtuse. Võtsin ära ingliskeelse aliase kõikjalt. Kas see on vajalik? Netiviite malli kasutustes tavaliselt ingliskeelseid parameetreid ei leidu. (Seega tegelikult pole ka väärtuste osas ingliskeelseid paralleelvasteid vaja.) Olemasolev vastendus pole ka ühtlane, nt parameetril 'vaadatud' pole ingliskeelset aliast lisatud. 'access-date' on miskipärast parameetri 'arhiivimisaeg' vasteks, see peab küll viga olema. Kaniivel (arutelu) 21. jaanuar 2023, kell 14:27 (EET)

Parandasin. Jätsin siis praegu ka väärtustesse ainult eestikeelsed vasted. Kohanda vastavalt vajadusele.

Ma paari nädala eest lisasin sinna ka uued mallid, mille tegid, aga parameetrit "url-ligipääs" ja veel mõnd lisaparameetrit esialgu eirasin, kuna ma pole tähele pannud, et robot nendega tegelikult midagi teeks. Jah, "access-date" oli küll valesti, aitäh märkamast!

Vaikimisi proovib robot vastendused siinsest moodulist välja lugeda, aga eestikeelsete mallide puhul see nähtavasti ei saa hästi toimida, kuna parameetrite põhinimed on ingliskeelsed. Kui robot nüüd viimati septembris jukerdas ja käsitsi sisestatud vastendused kuidagi kaotsi läksid, siis nende asemel läks käiku see vaikevastendus. Pärast ma jätsin sellesse need mõned ingliskeelsed aliased alles, juhuks kui keegi peaks eestikeelsesse malli ingliskeelseid parameetreid sisestama. Samas, isegi kui sisestab ja robot seetõttu teises keeles parameetrid topelt lisab, siis ehk ongi parem, kui vales keeles parameetrid sedasi välja tulevad. Pikne 22. jaanuar 2023, kell 12:36 (EET)

: Vaatasin, et pole dokumenteeritud, kuid cite-mallide konfis on url-i parameetri aliasteks pandud kõik parameetrid, mis urli võivad sisaldada. Näiteks article-url, chapter-url jm. Title'i aliasteks kõik, kus mingil kujul pealkiri sees on, nt article-title, script-title jne. Lisasin eestikeelsetes mallides selle eeskujul samuti kõik ära tõlgitud parameetrid. Kaniivel (arutelu) 31. jaanuar 2023, kell 16:36 (EET)

Mu meelest on see robot pisut loll ja tema tegutsemist tuleks vähemalt osadel juhtudel takistada. "Pooltehis" aru võiks ju suuta eristada erinevat tüüpi olukordi: 1) viidatud andmebaasi veebiaadress on muutunud, ent andmebaas on uuel aadressil veebis endiselt olemas; ja 2) viidatud üksiklehekülg on veebis lõplikult suletud. Esimesse tüüpi kuuluvad Eesti Vikipeedias näiteks juhud, kus viimastel aastatel on muutunud Eesti biograafiline andmebaasi ISIK, ESBL sporditulemuste andmebaasi või teenetemärkide kavaleride andmebaasi veebilehe aadressid. InternetArchiveBot asendab need tuimalt web.arcive.org arhiivikoopiatega. See ei ole hea lahendus, sest mitmed andmebaasid on "elavad", selles mõttes, et isiku kohta andmebaasis olev info võib aja jooksul täieneda või tehakse seal mingeid parandusi. Tehisaru võiks ju olla arukam, otsida veebist andmebaasi uue aadressi ja teha viitelinkides aadressiparandused. Inimesele oleks selliste paranduste sisseviimine ju arutu ja nüri aja- ja töökulu ning ei saa oodata, et artiklite kirjutajad jäävad aastateks selliseid muudatusi tegema ja kontrollima, et ega keegi ei ole kusagil mõnd andmebaasi teisele aadressile ümber tõstnud. InternetArchiveBot võiks aga viidetes kasutatud lingid asendada arhiivikoopiatega üksnes neil juhtudel, kus leht on permanentselt maas ja seda ei leidu ka enam kusagil mujal veebiavarustes.--VillaK (arutelu) 22. märts 2023, kell 18:39 (EET)

Allikaviite puhul iseenesest on kasutatud materjali mingi seisuga. Kui n-ö elus andmebaasi täiendatakse või seal korrigeeritakse andmeid, siis ei pruugi sealne materjal enam viitele eelneva väitega klappida. Algsele vaatamisajale ligidasel ajal arhiivitud lehel oli suurema tõenäosusega sama materjal, mida allikana kasutatati, ning seetõttu tuleks minu meelest eelistada ikka arhiivilingi lisamist.

Mõnikord küll on robot lisanud lingi, mis viitab katkisele arhiivilehele (veebileht oli arhiivimise hetkel juba pooleldi kadunud või link viis algusest peale valesse kohta). Siis küll tuleks arhiivilink asendada või eemaldada, aga üldjuhul ei tohiks olla selleks vajadust. Kui viites vana link uuega asendada, siis tuleks uuendada ka vaatamise kuupäeva ja oleks hea ka viidatud väide uuesti üle kontrollida.

Mul on mõne välislingi parandamisega veel selline halb kogemus: pärast parandamist lakkab õige pea töötamast ka uus link ning uuema, aga lühemat aega kehtinud veebiaadressi järgi on pärast veebilehte ka arhiivist raskem üles leida. Pikne 27. märts 2023, kell 19:29 (EEST)

Materjal uuel aadressil veebis endiselt olemas

Märkasin, et robot on artiklis mitu viidet tühjendanud. See oli küll juba üle aasta tagasi, vast on viga nüüdseks parandatud. Eri:Erin/6214484. Kaniivel (arutelu) 4. veebruar 2024, kell 01:08 (EET)
Seal oli siiski artiklis viidetega eelnevalt valesti: topelt sama sisuga viited viidete loendi mallis. Mis veateadet ei tekita. Robot asendas topeltviited korduvviitega ja siis tekkis veateade. Kaniivel (arutelu) 4. veebruar 2024, kell 22:09 (EET)

Muutsin eile roboti seadistusi:
* Modify existing archives: no -> yes
* Normalize archive URL encoding: no -> yes
Kaniivel (arutelu) 11. veebruar 2024, kell 11:55 (EET)

Muutsin "Normalize archive URL encoding" tagasi yes ->  no, sest kuigi see muudatus pole vale, muudab see lingi loetamatuks. Kaniivel (arutelu) 12. veebruar 2024, kell 22:02 (EET)

Vähesel määral on viitemallides topelt parameetreid (arhiivimisurl, arhiivimisaeg), mis robot on lisanud. Eeldan, et ajutise vea tõttu. Kategoorias :Kategooria:CS1 vead: topeltparameeter on nad kõik leitavad ja parandatavad. Kaniivel (arutelu) 11. veebruar 2024, kell 12:04 (EET)

Vaatasin nüüd täpsemalt, et topelt parameetrid on robot lisanud juba eelnevalt vigastesse mallidesse. Kus eestikeelses mallis on kasutatud ingliskeelset parameetrit: Eri:Erin/6528458. Kaniivel (arutelu) 11. veebruar 2024, kell 12:14 (EET)

Kui ma ei eksi, siis mingil ajal on nt enwiki hakanud lähenema asjale selliselt, et kui viidatud art pealkiri on nt «Где то там» / “World”, siis kuvatakse see (st, jutumärgid) vaatajale/lugejale „topeltsirgjutumärkidena“ ("") ☆☆☆ — Pietadè 11. veebruar 2024, kell 14:52 (EET)


Arutelu:Mustsaba-hirv

Mule deer on eesti keeles mustsaba-hirv. Siin on vist kirjutatud black-tailed deerist, kes on mustsaba-hirve alamliik. Raamaturott (arutelu) 15. juuni 2022, kell 21:27 (EEST)
Alamliike on muidugi ka rohkem kui vaid kaks.--Raamaturott (arutelu) 15. juuni 2022, kell 21:28 (EEST)

Kuidas artiklit saaks parandada? --Andres (arutelu) 15. juuni 2022, kell 22:45 (EEST)


Arutelu:Chelonoidis abingdonii

Inglise viki järgi on tegemist ikkagi alamliigiga. Raamaturott (arutelu) 16. juuni 2022, kell 17:20 (EEST)


Arutelu:Harkivi Polütehniline Instituut

Pole ametlik nimi, ei peaks suurte tähtedega kirjutama. Andres (arutelu) 17. juuni 2022, kell 02:37 (EEST)


Arutelu:Jaroslav Targa õigusülikool

Võiks olla "Jaroslav Targa õigusülikool", ametlikult "Rahvuslik Jaroslav Targa Õigusülikool". Andres (arutelu) 17. juuni 2022, kell 02:41 (EEST)


Arutelu:Trames

Samuti ei avaldata uurimusi, mille subjektideks on lasteaialapsed, kooliõpilased, üliõpilased või nende vanemad.

Kas see tähendab, et kui minu laps ülikoolis, siis minu tööd ei avaldata? Andres (arutelu) 17. juuni 2022, kell 12:25 (EEST)


Arutelu:Gideon Ernst von Laudon

"Liivimaa päritolu Austria väejuht" Huvitav, et ikka püütakse baltisakslaseks nimetamist vältida. Aga saksa Vikipeeias on näiteks: "österreichischer Feldherr deutschbaltischer Herkunft." Velirand (arutelu) 17. juuni 2022, kell 15:11 (EEST)

Ma arvan, et seda taotlust ei ole, tahetakse lihtsalt eristada, Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa inimesi. "baltisaksa" tuleks kuidagi vahele kirjutada, aga ei sobi hästi. --Andres (arutelu) 17. juuni 2022, kell 15:33 (EEST)

Ma olen nõus, et "baltisaksa" peaks olema, aga tuleb nuputada, kuidas seda teha.

Ära pane pahaks, aga niisuguste kommentaaride peale võidakse solvuda. --Andres (arutelu) 17. juuni 2022, kell 15:33 (EEST)

Sest seda võidakse tõlgendada inimeste süüdistamisena erapooletuses. --Andres (arutelu) 17. juuni 2022, kell 15:36 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Gideon Ernst von Laudon


Arutelu:Moulay Idriss Zerhoun

Palun tehke ümbersuunamised. Andres (arutelu) 17. juuni 2022, kell 15:27 (EEST)


Arutelu:Ismail Kadaré

"Ismail Kadaré" Teistes vikipeediates on siiski Ismail Kadare, mitte Ismail Kadaré. Velirand (arutelu) 17. juuni 2022, kell 21:53 (EEST)


Arutelu:Mastiff (soomusauto)

See on :en:Cougar (MRAP) variant? Inglise vikis on kirjutatud ühes artiklis. Raamaturott (arutelu) 17. juuni 2022, kell 23:00 (EEST)

Vast kõlbab siis ka meil ühes artiklis rääkida. Üldse pole väga mõtet nii lühikestel artiklijuppidel. Ivo (arutelu) 18. juuni 2022, kell 04:15 (EEST)

:Cougar võib ju Mastiffi eelkäija olla, aga me ühenda kõiki T-72 modifikatsioone ühte artiklisse. Miks peab imiteerima kõike, mis on ingliskeelses Wikipedias?

:Aja jooksul täiendatakse kõiki artikleid. Octagon11 (arutelu) 17. juuli 2022, kell 15:52 (EEST)

: Pooldan praegusel kujul liitmist. Eraldiseisvat artiklit võib kaaluda siis, kui sisu on pikem kui kaks lauset. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 17. juuli 2022, kell 16:39 (EEST)


Vorošilovi peaks olema ilma jutumärkideta. Ursus scribens (arutelu) 17. juuni 2022, kell 23:57 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:"Vorošilovi" nimeline kolhoos (Haapsalu rajoon)


Vinnõtsja oblastis on nüüd kuus rajooni. Kas kategooriad tuleb nüüd ka ümber teha? Raamaturott (arutelu) 18. juuni 2022, kell 11:25 (EEST)

Ikka, jah. Pikne 18. juuni 2022, kell 17:26 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Vinnõtsja oblasti külad


Arutelu:Carles Puigdemont

Hola! Tere! Hello! Bonjour! Honnyla (arutelu) 18. juuni 2022, kell 14:36 (EEST)


Arutelu:Sinine emajuur

uuuuuui Honnyla (arutelu) 18. juuni 2022, kell 14:38 (EEST)


Arutelu:95. üksik ründedessantbrigaad

Kui on ründedessantpataljon, siis miks ründedessantväebrigaad? Seda "väge" pole ukrainakeelses nimetuses. Ursus scribens (arutelu) 18. juuni 2022, kell 17:53 (EEST)

Et jääks ruumi kaitsedessantväebrigaadile?dessantvägi (десантные войска) ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 18. juuni 2022, kell 19:06 (EEST)

Peaks olema ründedessantbrigaad (десантно-штурмова бригада), mitte õhudessantbrigaad. Viimane on väärtõlge. Ma ei saa aru, miks on vaja pidevalt sodimas käia?? Octagon11 (arutelu) 24. juuli 2022, kell 23:25 (EEST)
Alajaotuses Struktuur on jäänud muutmata kujul "ründedessantpataljon". Ursus scribens (arutelu) 18. juuni 2022, kell 19:35 (EEST)

Kui on vale, siis paranda. --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 15:41 (EEST)

:Ei olnud vale. Miks on vaja käia soidmas? Ründedessantpataljon on õige tõlge. Octagon11 (arutelu) 24. juuli 2022, kell 23:26 (EEST)


Arutelu:Ukraina rahvusvaheline maakaitseleegion

Інтернаціональний легіон територіальної оборони України on pigemini Ukraina rahvusvaheline maakaitseleegion. Ursus scribens (arutelu) 18. juuni 2022, kell 18:25 (EEST)

Sama meelt ka DeepL (International Legion of Territorial Defense of Ukraine) ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 18. juuni 2022, kell 18:52 (EEST)


Ukraina president Volodõmõr Zelenski taotles viivitamatut riiki lubamist "uue erimenetluse" alusel

Ei saa aru. Ursus scribens (arutelu) 18. juuni 2022, kell 20:48 (EEST)

Ma arvan, et see tähendab riigi erandlikku viivitamatut Euroopa liitu võtmist tavapärasest kandidaadistaatusest mööda minnes. --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 15:48 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Ukraina ühinemine Euroopa Liiduga


Arutelu:Vene-Ukraina sõda

Artikli ingliskeelse versiooni variant (seisuga 5. IV 2022) on siin  ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 19. juuni 2022, kell 10:03 (EEST)
Miks on see "Vene-Ukraina sõda"? Eesti ju otseselt sõjas pole, seega ei tohiks olla nimetauses valitud pooli. Tähestiku järgi peaks siis olema "Ukraina–Vene sõda". Castellum (arutelu) 25. aprill 2023, kell 11:10 (EEST)

Kas mitte eespool ei peaks olema see, kes sõda alustas? --Andres (arutelu) 25. aprill 2023, kell 11:34 (EEST)

:«Ukraina vabadussõda»  on, võib-olla, samuti mingi võimalus... ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 25. aprill 2023, kell 13:45 (EEST)

* https://akit.cyber.ee/term/14519
* https://www.welivesecurity.com/2022/06/02/eset-threat-report-t12022/
* https://www.welivesecurity.com/2022/06/16/how-emotet-is-changing-tactics-microsoft-tightening-office-macro-security/
* https://www.ria.ee/et/search/results.html?query=EMOTET (vananenud?)
* https://forte.delfi.ee/artikkel/120023348/
suwa 19. juuni 2022, kell 16:04 (EEST)

2S1 Gvozdika on NSVL-i, mitte UKR toodang. Octagon11 (arutelu) 10. juuli 2023, kell 21:56 (EEST)

BRM Mangusti kasutamise kohta võiks info lisaja ka viidata. Octagon11 (arutelu) 20. juuli 2023, kell 16:03 (EEST)

* Christopher Miller. Ukraine fires North Korean rockets to blast Russian positions. FT, 28. juuli 2023


muudes vikides on artikliks en:Monarchy of the United Kingdom WikedKentaur (arutelu) 19. juuni 2022, kell 08:40 (EEST)

Ma arvan, et seda ei peakski nende artiklitega siduma. Siin peaks kirjutama selle monarhi juriidilisest staatusest, samuti võiks siin olla nende loend ja muu, mis on otseselt selle tiitli ja staatusega seotud. On ju ka teised tiitlid ja staatused: Suurbritannia kuningas, Inglismaa kuningas. --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 15:15 (EEST)

Viimane ongi eraldi artikkel, Suurbritannia kuningas on ümbersuunamine, aga minu meelest ilmaasjata. --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 15:17 (EEST)
Praegusel kujul see artikkel igatahes ei kõlba. Parem oleks lahendada tõepoolest WikedKentauri osutatud variandiga. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 12. september 2022, kell 12:49 (EEST)

Tollele inglise artiklile võiks vastata midagi muud. Praegune artikkel on küll liiga napp. --Andres (arutelu) 12. september 2022, kell 14:39 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kuningas


Arutelu:Lääne-Sajaan

"Lääne-Sajaan" Kas Lääne-Sajaanid ei peaks olema? Velirand (arutelu) 19. juuni 2022, kell 09:45 (EEST)

Vaata , Sajaanid koosnevad Lääne- ja Ida-Sajaanist. --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 15:08 (EEST)


Arutelu:Ukraina sõda

Selle pealkirja all ei ole tarvis loetleda Ukraina osalisel toimunud sõdu. "Ukraina sõda" on sõja nimi. Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 13:25 (EEST)


Kasutaja arutelu:2001:1530:1008:A118:58C5:514C:AD3D:29D4

Vaata Arutelu:Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik. Võid seal oma argumendid esitada. Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 13:39 (EEST)


Arutelu:Revo

Siia tulevad lingid, kus peetakse silmas Revo Jõgisalu. Palun parandage ja pange täpsustusmärkus. Ma ise ei jaksa praegu. Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 13:57 (EEST)


Arutelu:Deep Water (telesari, 2019)

Üks selle aasta filmike on samanimeline. Võiks olla täpsustusviide sellele filmile, kuid ma ei leia eestikeelset pealkirja. Film on iseenesest tähelepanuväärsem. Raamaturott (arutelu) 19. juuni 2022, kell 14:00 (EEST)

:: Mul jääb niisugune mulje, et filmil ei olegi eestikeelset pealkirja, vaid teda näidatakse ingliskeelse pealkirja all. Mille järgi Sa ütled, et film on tähelepanuväärsem? --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 17:43 (EEST)

Ma saan aru, aga kui nii teha, nagu praegu tehti, siis see artikkel on leitamatu. Kui keegi tahab filmile linkida või filmist artiklit teha, siis saab muuta. Pealegi, kuni eestikeelset pealkirja pole teada, võib filmist ka ingliskeelse pealkirja all rääkida. --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 14:22 (EEST)

: Deep Water nime all on mitmeid üksusi, konkreetse filmi vaatamise lõpetasin eile ja pidasin vajalikuks lisada nii siia kui enwi-sse; ülejäänu on tehnika, ja esiletõstmisväärilisuse põhjendus.  ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 19. juuni 2022, kell 14:54 (EEST)
Minu meelest praegune lahendus teeb asja veel hullemaks. --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 14:58 (EEST)
Ma saan aru, et on võimalik teha täpsustusleht, aga palun tee siis. See, mida esile tõsta, pole nii tähtis, seda saab alati ümber teha.  --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 15:00 (EEST)
Palun, kas selle välislingi ei võiks käsitsi teha? See näeb imelik välja. --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 17:24 (EEST)
Millise Paula Daly romaani järgi see on tehtud? --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 17:48 (EEST)

Kahe riiginime, Suurbritannia ja Ühendkuningriigi läbisegi kasutamine ühes artiklis võib lugeja segadusse ajada. Muuseas on ka kategooria Suurbritannia telesarjad. Ursus scribens (arutelu) 20. juuni 2022, kell 16:16 (EEST)

Eesti on ühinenud EL-iga, Lisa A5 // Riikide, territooriumite ja vääringute nimistu // (26.5.2020) on veebis kättesaadav ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 20. juuni 2022, kell 21:01 (EEST)

:Pietadè, sellest nimekirjast tuleb lähtuda vaid Euroopa Liidu asjaajamises (nt ametlikes dokumentides). Euroopa Liit ei ole see ütleja, kes saaks dikteerida meie oma riigisisest nimekasutust, nullida ära meie keeleseaduse või keelata ära meie EKI heakskiiduga nimekasutuse. Kuriuss (arutelu) 24. oktoober 2022, kell 13:27 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Deep Water (telesari, 2019)


Arutelu:Ohvritees

Minu meelest tuleb siin veel vaeva näha, et esitus oleks erapooletu. Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 15:24 (EEST)

Võimalik. Püüdsin mõlema osapoole argumente kajastada, aga eks teema on vägagi vastuoluline. Kas oskad välja tuua, kus kohtades konkreetselt (nüüd, pärast minu viimaseid täiendusi) ei tundu sõnastus piisavalt erapooletu? --Manilaid (arutelu) 19. juuni 2022, kell 16:00 (EEST)


Arutelu:Wings

Üks koht, kuhu siit link peaks minema, on Tiivad (film). Kui keegi jaksab, palun tehke täpsustusleht. Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 15:52 (EEST)


Arutelu:Kolm õde (täpsustus)

tundub, et siin peaks olema päris vägev täpsustuslehekülg, vt nt :en:Three Sisters. Ave Maria (arutelu) 19. juuni 2022, kell 21:30 (EEST)


Arutelu:1. kaardiväe tankiarmee

Mitte lihtsalt Venemaa relvajõudude väekoondis, vaid Vene maaväe oma. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 19. juuni 2022, kell 23:06 (EEST)

Aga 1. tankiarmee eksisteeris ka aastatel 1943–1999. --Juhan121 (arutelu) 19. juuni 2022, kell 23:06 (EEST)

Mida sel juhul teha? Me oleme sellistel juhtudel käsitlenud ühes artiklis. --Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 00:18 (EEST)

: Mina antud juhul uut artiklit ei teeks. Seda enam, et praegu pole ka piisavalt sisu, et seda õigustada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. juuni 2022, kell 01:13 (EEST)


Arutelu:Politsei- ja Piirivalveamet

loetlemata on juhtkonna ametiastmed, alates 2013 ei olnud koheselt need ametnikud , seega puudub tervik- kuidas nüüd kiidetud Pikne ei suuda orienteeruda?
Tegelikkuses peaks kogu see peatükk olema Eesti Politsei juures , ja sealgi on ajaloos valed käsitlused - 1917 oli miilits  ja mitte politsei , seega Pikne võiks lugeda koos teiste redigeerijatega Mai Krikki raamatuid pisut  2001:7D0:49C0:6580:A827:2A8:8007:D0FB 19. juuni 2022, kell 23:43 (EEST)

Sul on võimalus teha muudatusi või öelda, mida muuta tuleks ning allikad täpselt kätte näidata. Pilkamine ei aita. --Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 09:07 (EEST)


Arutelu:Kohvifilter

Filter on täpsustus. Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 08:32 (EEST)


Arutelu:15. juuli

* 1988 – Tartu ajalehes Edasi ilmus Kirill Teiteri polügaamiat propageeriv artikkel "Magedac!".
Mille järgi siia sündmusi valitakse? Mulle tundub, et see pole nii tähtis sündmus. See teave sobiks kõige rohkem artiklisse Kirill Teiter, võib-olla ka Polügaamia. Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 09:14 (EEST)
Mh. Artiklis Kirill Teiter märgib, et see artikkel tekitas skandaali. Võib-olla siis on oluline. --Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 09:16 (EEST)

See ei ole nii oluline artikkel, et peaks kuupäeva artiklis ära mainima. Eemaldan selle. Velirand (arutelu) 20. juuni 2022, kell 09:37 (EEST)

: Ma mäletan seda artiklit küll. Aga ei mäleta, et oleks erilise skandaali esile kutsunud. See oli irooniaga kirjutatud. Velirand (arutelu) 20. juuni 2022, kell 10:53 (EEST)
Narvat puudutava rahvaküsitluse kohta peaks olema eraldi artikkel. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. juuni 2022, kell 10:23 (EEST)

Mis selle pealkiri võiks olla? --Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 10:50 (EEST)

: Võib-olla "Rahvaküsitluse Narva haldusliku kuulumise osas" vms. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. juuni 2022, kell 13:14 (EEST)


Arutelu:Eesti Kujurite Ühendus

vist peab teist viitelinki uuendama. ma ei oska. Ave Maria (arutelu) 20. juuni 2022, kell 10:29 (EEST)


Arutelu:David

Siia tulevad lingid Bulgaaria kuningale ja Walesi kaitsepühakule. Pakun, et selle artikli pealkiri peaks olema David (eesnimi). Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 13:07 (EEST)
Näen nüüd, et "Bulgaaria kuningas" on vale, aga kuidas on õige? Vt :pl:David Komitopul ja teistes keeltes. --Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 14:03 (EEST)


Arutelu:Ebrāhīm-e Ra'īsī

"Ajatolla" ei ole nime osa, miks seda eesti keeles ei või kirjutada?
Minu meelest peaks nimes olema samasugune ülakoma, nagu me tavaliselt kasutame. Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 13:26 (EEST)


Arutelu:Michigani osariigi ülikool

Millest tuleb vajadus jätta ülikooli nimi tõlkimata? Nii ajaloolistes materjalides kui ka kohati tänapäevases meedias on MRÜ suure osa ajast tuntud kui Michigani Riiklik Ülikool. Samuti on nimi tõlgitud eesti keelde Illinoisi ja Michigani Ülikooli puhul. Andreas003 (arutelu) 20. juuni 2022, kell 16:40 (EEST)

Seda on tõlgitud ka kui "Michigani Osariigi Ülikool". Kindluse mõttes jätaksin mina ülikoolide nimes state university tõlkimata. State tähendab siin üldsegi osariiki. Lihtsam on nende ülikoolidega, mille nimes on vaid university.--Raamaturott (arutelu) 20. juuni 2022, kell 17:33 (EEST)

: Meil on juba näiteks pealkirjad Arizona Osariigi Ülikool ja Georgia osariigi ülikool. Minu meelest selline tõlge on üsna ühene. Kindlam oleks kasutada väikseid tähti, kuna tõlke ametlikkus on küsitav. Pikne 20. juuni 2022, kell 17:52 (EEST)

:: Nõus. --Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 17:55 (EEST)

::: See toimib nii kaua, kuni ülikooli nimes on osariigi nimi. Kuidas tõlkida näiteks :en:Wayne State University? Wayne'i osariigi ülikool? Wayne tähendaks siin nagu osariiki, kuid sellist osariiki ei ole.--Raamaturott (arutelu) 20. juuni 2022, kell 18:05 (EEST)

:::: Wayne'i osariigiülikool? Võib muidugi ka tõlkimata jätta. --Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 18:09 (EEST)

::::: Selle pärast ma soovitangi ühtluse mõttes state university üldse tõlkimata jätta.--Raamaturott (arutelu) 20. juuni 2022, kell 18:16 (EEST)

:::: Mõeldav oleks ehk ka kirjutada ühtviisi "osariigiülikool". Aga arvatavasti võib olla ka "Wayne'i osariigi ülikool". Lõppude lõpuks on tegu kõigest nimega, sellest ei pea selguma, mille järgi täpselt on nimi pandud (ei selgu ju ka inglise keeles). Pikne 20. juuni 2022, kell 18:48 (EEST)

:::: Ma arvan, et ühtlus ei ole nii tähtis. Seal, kus annab tõlkida, tõlgime. --Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 21:23 (EEST)

::::: Probleem on selles, et seda annab tõlkida erinevalt: Michigani osariigi ülikool, Michigani riiklik ülikool, Michigani osariiklik ülikool jne. Vähemalt kõiki neid kolme nime on eestikeelsetes tekstides selle ülikooli kohta kasutatud.--Raamaturott (arutelu) 20. juuni 2022, kell 21:41 (EEST)

::::::::Jah, ma saan aru, aga me võime teisi nimekujusid mainida ja ümbersuunamised teha. Me peaksime seda niikuinii tegema. --Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 23:41 (EEST)

:Olen nõus variandiga "osariigi ülikool," aga miks võtta maha "ka Michigani riiklik ülikool"? See on tõlge, mida väliseestlased kasutasid peamise eestikeelse nimevariandina kogu eelmise sajandi.

:Näited: 1; 2; 3; 4; 5;

:Samuti on seda tõlget kasutatud jätkuvalt ka tänapäeva meedias (kuigi vähem, kui osariikliku ülikooli tõlget):

:Näited: 1; 2; 3; 4; 5 Andreas003 (arutelu) 27. juuni 2022, kell 12:01 (EEST)

::Nagu ma ennist ütlesin, on ebatäpne seda nimetada "riiklikuks ülikooliks". Inglise viki artikkel :en:Public university ütleb: "In the United States, most public universities and colleges are state universities or colleges founded and operated by state government entities." See, et nimetust "riiklik ülikool" on kasutatud, tuleneb ma arvan jällegi sellest, et on puudunud üks ühene tõlge, ning seetõttu soovitangi kasutada just originaalnime. Kui artiklis mainida, et ülikooli nime on tõlgitud ka kui "Michigani riiklik ülikool", siis lisada juurde märkus, et tegu ebatäpse tõlkega.--Raamaturott (arutelu) 27. juuni 2022, kell 12:49 (EEST)

:::: Tõlge on vaieldav, aga ma leian ka, et seda on parem ikkagi mainida, lihtsalt selleks, et inimesed saaksid aru, et selle nime all on sama asutus. --Andres (arutelu) 27. juuni 2022, kell 13:55 (EEST)

:::Kui lisada väide, et tegemist on ebatäpse tõlkega, siis sellele peaks juurde panema ka tõlke ebatäpsust tõestava viite, et vältida omapoolse hinnangu andmist.

:::Lisaks ma ei näe osariigi-riigi puhul otsest konflikti, sest need ei ole omavahel otseselt vastandid – riigi tasemel vaadates on ka osariiklikud institutsioonid riiklikud institutsioonid, samas kui föderaalse tasandi rõhutamisel saaks öelda, et tegemist on osariigi riikliku institutsiooniga.

:::Igatahes on fakt, et seda nimekuju on kasutatud ajakirjanduses 60 aastat mitmekümnes erinevas eestikeelses artiklis, mistõttu see väärib äramainimist. Eriti kuna seda tõlget on kasutanud peamiselt ingliskeelses keeleruumis levinud Eesti lehed, st ajalehed, kus ajakirjanikel oli selge vahe osariigi ja riigi vahel.

:::Seetõttu soovitaksin siiski lihtsalt nimekuju välja tuua, ilma hinnangut andmata. Näiteks: Michigani osariigi ülikool (inglise keeles Michigan State University, lühend MSU, mõnikord tõlgitud ka kui Michigani Riiklik Ülikool) on avalik-õiguslik ülikool... Andreas003 (arutelu) 9. juuli 2022, kell 17:41 (EEST)

::::: Jah, panin sisse. --Andres (arutelu) 9. juuli 2022, kell 18:48 (EEST)
----
põllumajanduses, tööstuses ja mehaanikas vajalike oskuste õpetamist

See ei ole arusaadav. Mehaanika ei sobi põllumajanduse ja tööstusega ühte ritta. --Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 21:39 (EEST)
----
Tudengitest on umbes 66% valge nahavärviga, ligi 26% on vähemusrahvuse taustaga ja/või muu nahavärviga ning umbes 8% üliõpilastest on rahvusvahelised üliõpilased.

Mis see siis nüüd on? Kõlab rassistlikult. Ursus scribens (arutelu) 21. juuni 2022, kell 19:45 (EEST)

:Kas see teave võiks kedagi solvata? Kui juba ameeriklased ise selle üle arvet peavad, siis meie ammugi võime seda kirjutada. Tõsi küll, see "vähemusrahvuse taustaga ja/või muu nahavärviga" on imelik, sest vähemusrahvuse taustaga võib ka olla valge nahavärviga. Ma arvan, et need Ameerika kategooriad tuleks eraldi linkida. --Andres (arutelu) 21. juuni 2022, kell 22:30 (EEST)

::Täitsa nõus, et sõnastust võiks parandada. Jäin ise hätta ülikooli lehel kasutatava "students of color" tõlkimisega, mis nende endi sõnul on see 26%. Lisasin rahvusvähemused veel juurde Forbes'i graafiku järgi, kus on küll peamiselt ka nahavärvi järgi õpilased jaotatud, kuid eraldi on välja toodud veel havailased ja Ameerika põliselanikud. Andreas003 (arutelu) 22. juuni 2022, kell 00:57 (EEST)

::: Ülikooli lehel ei ole valgeid üldse mainitud. Ma saan nii aru, et "White" tähendab valgeid ameeriklsi, "People of Color" mittevalgeid ameeriklasi (Ameerika põliselanikud ja Havai põliselanikud, isegi latiinod on mittevalget rasssi) ja kolmas kategooria on välismaalased. --Andres (arutelu) 22. juuni 2022, kell 05:57 (EEST)

::::Olen selle definitsiooniga täiesti nõus. Kuidas oleks võimalikult mõistlik tõlkida "people of color," et mitte enam vähemusrahvustest rääkida? Andreas003 (arutelu) 22. juuni 2022, kell 16:01 (EEST)

::::: "Mittevalged ameeriklased". --Andres (arutelu) 22. juuni 2022, kell 20:20 (EEST)


Arutelu:Marksismi-leninismi õhtuülikool

Need ei olnud ainult Eesti NSV-s. Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 17:51 (EEST)

Vaatasin, et vene ja ukraina keeles oli artikkel pealkirjastatud "университеты марксизма-ленинизма", kust kohe ei selgunud, kui laialt täpselt neid niimoodi nimetati -- seda võiks kindlasti täpsustada! ---Märt Põder (arutelu) 20. juuni 2022, kell 19:04 (EEST)
Siia ei tule linke. --Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 17:52 (EEST)

, . Tuleb teha suunamislehti. --VillaK (arutelu) 20. juuni 2022, kell 18:35 (EEST)

: Aitäh! Kõigepealt tuleks selgeks saada, mis on selle artikli teema, kas üldmõiste või konkreetne Tallinnas tegutsenud asutus. --Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 21:07 (EEST)
Võib-olla siis panna selle artikli pealkirjaks EKP Tallinna Linnakomitee Marksismi-Leninismi Ülikool (või EKP Tallinna LK  Marksismi-Leninismi Ülikool. --Andres (arutelu) 5. aprill 2024, kell 13:59 (EEST)


Arutelu:Natalie Mets

ma veidi kahtlen, kas teda veel poliitikuks nimetada. Ave Maria (arutelu) 20. juuni 2022, kell 21:25 (EEST)

"[kuulub] ... psüühikahäiretega inimeste toetamisele suunatud Haabersti klubimaja nõukogudesse" – mitu nii spetsiifilist nõukogu ühes klubimajas siis on? Kuriuss (arutelu) 11. detsember 2022, kell 23:15 (EET)

Mitu sellist nõukogu ühes klubimajas siis on?


Arutelu:Astroturfimine

Kas seda sõna ka väljaspool Vikipeediat kasutatakse? Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 22:18 (EEST)


Arutelu:Zendaya

Mis on plaatinamüügisertifikaat? Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 23:15 (EEST)

Vt Plaatinaplaat.--Raamaturott (arutelu) 20. juuni 2022, kell 23:43 (EEST)

:Seal ei mainita sertifikaati. --Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 23:51 (EEST)


Arutelu:Düün

Kas artikkel räägib romaanist või sarjast? Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 23:18 (EEST)


Arutelu:Aikateríni Sakellaropoúlou

Miks pilt välja vahetati? Velirand (arutelu) 21. juuni 2022, kell 12:59 (EEST)

See on PR. Nad tahavad esinduslikku pilti. Ma arvan, et teise pildi võib panna allapoole. Teine on minu meelest ilusam. --Andres (arutelu) 21. juuni 2022, kell 13:04 (EEST)

: Jah, ka minu meelest oli eelmine pilt parem. Velirand (arutelu) 21. juuni 2022, kell 13:19 (EEST)


Arutelu:Laplace teisendus

Antud artikkel valmis koolitööna, kuna praegune samateemaline ei sisaldanud piisavalt informatsiooni. Kuna pole kindel, kuidas oleks kõige õigem antud kaks artikklit üheks ühendada, jätaks selle moderaatori otsustada. Moskalen (arutelu) 21. juuni 2022, kell 15:46 (EEST)


Arutelu:Harilik lõhnhein

Huvitaval kombel on eestikeelses kirjasõnas lõhnheina rahvaliku nimetusena päris levinud ka "piisonirohi", ilmselt poola ja vene traditsiooni kaudu. Praegu vist seda Eestis enam ei tehta, aga vähemalt sõjaeelsel ajal (1) ja nõukogude ajal (2, 3 - mainitud isegi soome ilukirjanduses) valmistati Eestiski lõhnheinast subrovkat (VES: "subrovka (lõhnheinanaps)"), mis rohkem on küll tuntud Poola kultuuripärandina (Poola subrovkat müüakse Eestis tänini). Imelik, et seda siin üldse mainitudki pole, olgu siis nimetusega kuidas on (loogiline, et kui Euroopas on piisonid, võidakse nende järgi ka mõni taim nimetada, mis meil sest, kui Ameerikas samanimeline on, meil ta ju ei kasva). --Ehitaja (arutelu) 21. juuni 2022, kell 19:25 (EEST)


Arutelu:Y-Wing

"Star Warsi filmid" ei ole minu meelest õige kategooria, sest see pole film. Andres (arutelu) 22. juuni 2022, kell 05:59 (EEST)
"-ppmmitaja" — tähendus puudub ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 22. juuni 2022, kell 09:01 (EEST)


Arutelu:Arnar Gunnlaugsson

"JÄRJESTA:Gunnlaugsson, Arnar" Tegemist on islandi nimega. Gunnlaugson ei ole perekonnanimi, vaid patronüümikon.  Jäjestatakse: Arnar Gunnlaugsson Velirand (arutelu) 22. juuni 2022, kell 16:07 (EEST)

Seda küll, kuid ma arvan, et seda võidakse siiski pigem enam otsida Gunnlaugssoni järgi.--Raamaturott (arutelu) 22. juuni 2022, kell 18:19 (EEST)

: Minu meelest on see islandi nimede puhul siin üldine põhimõte, et järjestatakse eesnimede järgi. Velirand (arutelu) 22. juuni 2022, kell 18:27 (EEST)

:: Jah, on küll niisugune põhimõte. --Andres (arutelu) 22. juuni 2022, kell 20:02 (EEST)


Arutelu:Endel Kama

Siia tuleb Kaido Kama isa Endel Kama (1925–2017) link. Velirand (arutelu) 22. juuni 2022, kell 19:16 (EEST)

Kas isast tuleb artikkel? --Andres (arutelu) 22. juuni 2022, kell 20:00 (EEST)

: Ma ei oska tema tähelepanuväärsust hinnata. Võimalik, et tuleb artikkel. Velirand (arutelu) 22. juuni 2022, kell 20:14 (EEST)


Arutelu:Jassenevo

Jassenjevo? Ursus scribens (arutelu) 22. juuni 2022, kell 20:04 (EEST)

Minu meelest ikka Jassenevo. Velirand (arutelu) 22. juuni 2022, kell 20:13 (EEST)


Peaks olema "Harkivi", sest linna nime pole muudetud.
Sõna "командное" on tõlkimata. Andres (arutelu) 22. juuni 2022, kell 20:18 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Harkovi kaardiväe kõrgem tankivägede kool


Arutelu:Connecticuti Eesti Kool

Varem: Orange'is Andres (arutelu) 22. juuni 2022, kell 20:33 (EEST)


Arutelu:Ookeanide väetamine

Siia ei tule linke. Andres (arutelu) 22. juuni 2022, kell 20:34 (EEST)


Arutelu:Hirvekütt

Kas kasutada tegusõna vormi sattuvad või satuvad jne Kumb on õige? Mõlemad on, pranada pole mõtet.
Siin on keelenõuanne https://keeleabi.eki.ee/?leht=8&id=154
Kas lõpeb või lõppeb? (2009-10-29)
Eesti keeles on rühm tegusõnu, mida võib vabariikliku õigekeelsuskomisjoni 22. jaanuari 1981. aasta otsuse järgi pöörata nii õppima kui ka elama eeskujul. Neist kõige sagedamini on küsitud sõna lõppema.
lõppema : lõppeda : lõpeb : ei lõpe : lõpeks :  lõppes : lõppenud : lõpetakse (nõrgeneva astmevaheldusega pööramine nagu õppima)
lõppema : lõppeda : lõppeb : ei lõppe : lõppeks : lõppes : lõppenud : lõppetakse (astmevahelduseta pööramine nagu elama)
Nendest vormiridadest on näha, et kindla kõneviisi olevikus võib kirjutada Koosolek lõpeb = lõppeb, selle eeskujul Tunnid lõpevad = lõppevad, aga  lihtminevikus on ainuõige vorm lõppes (mitte „lõpes“), sest lihtminevik on alati tugevas astmes.
Teisi kaheti pöörduvaid tegusõnu on näiteks hukkuma (hukub = hukkub), lekkima (lekib = lekkib), rappuma (rapub = rappub), sattuma (satub = sattub), settima (setib = settib), süttima (sütib = süttib), tekkima (tekib = tekkib), küündima (küünib = küündib), pürgima (pürib = pürgib), sulgema (suleb = sulgeb). Teomees (arutelu) 23. juuni 2022, kell 02:23 (EEST)

Miks see jutt siin on? --Andres (arutelu) 23. juuni 2022, kell 09:15 (EEST)

:Jutt on üldiseks teadmiseks. Tihti parandatakse minu artiklites (ka Hirvekütis) administraatorite poolt: a`la sattuvad versus satuvad ja vahel ka vastupidi. Ei ole mõtet ülepüüdlik olla ....Teomees (arutelu) 23. juuni 2022, kell 10:33 (EEST)

::Vikikorrektorid võiksid ülalpool toodud keelenõuanded läbi lugeda ja teadmiseks võtta .... tundub, et mõned neist pole uuema keelekasutusega kursis.....aga Vikipeedia mure. Nõuanded on selges eesti keeles ja üheselt arusaadavad. Põhjendamatuid parandusi palun minu poolt koostatud artiklites mitte teha, see on kirjaoskaja jaoks häiriv.Teomees (arutelu) 24. juuni 2022, kell 03:35 (EEST)


Arutelu:Jüri Ots

Artiklis ei mainita 1933. aasta sündmust, mida kirjeldab Tõnis Erilaid. Resümees tõstatatakse küsimus, kas Jüri Otsal pärast seda auaste säilis.
"Saksa okupatsioonivõim" on halvasti lingitud. Andres (arutelu) 23. juuni 2022, kell 08:59 (EEST)
Kuigi Saksa okupatsioonivõim saatis diviisi laiali, jäi ta Eestisse.

Ei saa hästi aru. Kuhu ta siis oleks pidanud minema? --Andres (arutelu) 23. juuni 2022, kell 09:04 (EEST)
Eesti lennuväe loomisel ülesnäidatud teenete eest annetati talle Vabadusristi I liigi 3. järk.

Teeneid ei minu meelest ei näidata üles (ka allpool sama ühend). Ma ei oska parandada. Minu meelest annetada saab küll risti, kuid mitte järku. Jällegi ei oska parandada. --Andres (arutelu) 23. juuni 2022, kell 09:13 (EEST)


Arutelu:1. Eesti jalaväediviis

Siin ei räägita midagi diviisi laialisaatmisest. Andres (arutelu) 23. juuni 2022, kell 09:09 (EEST)


Arutelu:Indrek Ibrus

Siin viidatud Maarja Ojamaa on teine Maarja kui Ibruse kaastööline.  2001:1530:1018:F55A:FCF4:5666:CC3A:3C8D 23. juuni 2022, kell 14:07 (EEST)

Artikkel Maarja Ojamaa tuleks ringi teha. See, kellest seal praegu kõneldakse, ei ole Vikipeedia seisukohast tähelepanuväärne. Ivo (arutelu) 23. juuni 2022, kell 16:01 (EEST)

:Kustutasin, tehke ringi. --Andres (arutelu) 23. juuni 2022, kell 16:27 (EEST)


Arutelu:Lottemaa

See ei ole enam entsüklopeediaartikkel. Ursus scribens (arutelu) 23. juuni 2022, kell 15:59 (EEST)


Arutelu:Mehisuse ja vapruse eest

Minu meelest siin ei peaks olema läbiv suurtäht. Andres (arutelu) 23. juuni 2022, kell 16:03 (EEST)

Kui jutumärke ei ole, siis ikka läbiv suurtäht. Kuidagi tuleb ju tekstist eristada.--Astromaailm (arutelu) 23. juuni 2022, kell 16:06 (EEST)
----
Kas äkki Mehisuse ja Vapruse Eest? --Andres (arutelu) 18. juuli 2023, kell 20:44 (EEST)

Jah, see on nõks täpsem tõlkevaste. – Hirvelaid (arutelu) 21. juuli 2023, kell 11:47 (EEST)
----
Siin oli ennist pealkiri läbiva suurtähega. Enam mitte. Kas tegemist on autasu nimetusega, mitte autasunimega? – Hirvelaid (arutelu) 21. juuli 2023, kell 11:51 (EEST)

Tegu on pealkirjaga, vt . Peaks olema "Mehisuse ja vapruse eest" ja "Mehisuse eest". Pikne 22. juuli 2023, kell 18:02 (EEST)

:Pealkirjad on teostel. Autasud ei ole teosed, autasudel on nimed. Autasunimed kirjutatakse läbiva suurtähega, liigisõna (orden, medal, teenetemärk, auhind, preemia, karikas jms) ja järgumärge väikesega. Vt siin. Ursus scribens (arutelu) 22. juuli 2023, kell 19:22 (EEST)

:: Autasudel on enamasti nimetused või nimed, aga on ka pealkirjadega autasusid. Õigekeelsuskäsiraamatus, millele eelmises kommentaaris viitasin, on selle kohta järgmised näited: "Uppujate päästmise eest" ja "Eeskujuliku töö eest". Pikne 22. juuli 2023, kell 20:32 (EEST)

:::Kui tegemist on pealkirjaga, siis peaks avalauses ka jutumärke kasutama. – Hirvelaid (arutelu) 4. august 2023, kell 09:06 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Mehisuse ja vapruse eest


Arutelu:Makaroonilisus

Kas viimaste näidete autor on Lumme Erilt? Andres (arutelu) 23. juuni 2022, kell 16:15 (EEST)

On. Vabandust, et ei hakanud kontrollima. Evlper (arutelu) 23. juuni 2022, kell 16:23 (EEST)


Arutelu:Ila (perekonnanimi)

Vana kirjaviis? Iila perekonnanimega isikuid on teada küll. Ursus scribens (arutelu) 23. juuni 2022, kell 16:54 (EEST)


Arutelu:Valgus Koordis

"1950. aastatel oli see enimtõlgitud eestikeelne teos." Minu teada oli originaal kirjutatud vene keeles. Velirand (arutelu) 23. juuni 2022, kell 22:31 (EEST)


Arutelu:Sukkot

Ma arvan, et oleks parem, kui pealkiri olekski eestikeelne, kui juba eestikeelne nimetus on olemas. Sama ka nädalatepüha puhul. Andres (arutelu) 24. juuni 2022, kell 10:48 (EEST)