Arutelu:Laine Randjärv

"Alates 2007. aasta suvest elavad nad eraldi ning nad on otsustanud abielu lahutada." Kas Vikipeedasi võib igaüks oma kavatsustest teatada?--Brita 2. mai 2009, kell 08:47 (UTC)

Tuntud inimesed võivad.--WooteleF 2. mai 2009, kell 08:52 (UTC)
Huvitavaid detaile võib olla küll, miks mitte. Aga siin tekstis ei ole antüklopeedialikku suhtumist. Tahan öelda, et esiteks selline info vananeb, teiseks võib-olla Jänes ei lahutagi; kolmandaks (näitena) võiks siis juba panna ka, et tuntud inimene tahab osta uue auto või pesumasina.--Brita 2. mai 2009, kell 08:59 (UTC)

Inglise keeles on selle asja jaoks isegi vastav sõna. Minu meelest tuleks selliseid asju kindlasti märkida, kui viide on olemas. See on ju fakt, et avalikkusele on edastatud vastav teade, sellele tulebki viidata. Kui nad tegelikult ei lahuta, ei tee see asja olematuks. Andres 2. mai 2009, kell 11:19 (UTC)

* kopipeist siit: http://ep2009.reform.ee/kandidaadid/laine-janes/elulugu
 Laine Jänes
 Sünniaeg ja koht
 30. juuli 1964, Moskva
=== Haridus ===
* 2005 Tartu Ülikool, Filosoofiateaduskond, Ajaloo osakond, doktorantuur
* 1996 Eesti Muusikaakadeemia, muusikamagister
* 1989 Tallinna Riiklik Konservatoorium, koorijuht ja muusikaõpetaja
* 1983 H. Elleri nim Tartu Muusikakool, koorijuht ja muusikaõpetaja
=== Täiendharidus ===
* 2002 NLP Master Practitioner, AKKA
* 2001 NLP Practitioner, AKKA
* 2000 Personalijuhtimise koolitus, Estonian Euromanagement Institute
* 2000 Koorijuhtimisalane täiendkoolitus, Prantsusmaa, Nevers
* 1998-2000 Meeskonnatreeningud Self II
* 1996-1998 Self II Suhtlemistreeneri koolitus
* 1997 Koorijuhtimisalane täiendkoolitus, Austria, Linz
=== Töökogemus ===
* Alates 2007 Eesti Vabariigi kultuuriminister
* 2004-2007 Tartu linnapea
* 2002-2004 Tartu abilinnapea
* 1998-2002 Vanemuise Kontserdimaja direktor
* 1997-1998 Eesti Muusikaakadeemia Tartu filiaali juhataja
* 1994-1997 Tartu Õpetajate seminari õppejõud
* 1995-1998 Tartu Linnavalitsuse kultuuriteenistuse peaspetsialist
* 1985-1998 H. Elleri nim Tartu Muusikakooli kooriliteratuuri õpetaja ja kontsertmeister
=== Kuulumine organisatsioonidesse ===
* Alates 2006 Turu Ülikooli ja Tartu Ülikooli Granö keskuse nõukogu liige
* Alates 2006 Regioonide Komitee, Kultuuri- ja hariduskomisjon (Tartu linnapea ametis oleku ajal)
* Alates 2006 Sihtasutus Tartu Pauluse Kirik nõukogu liige
* Alates 2005 Läänemere Linnade Liidu asepresident (Tartu linnapea ametis oleku ajal)
* Alates 2004 Tartu Ülikooli kuratooriumi aseesimees
* Alates 2004 Sihtasutus Tartu Jaani Kiriku nõukogu esimees
* Alates 2003 H. Elleri nim Tartu Muusikakooli nõukogu liige
* Alates 2003 Eesti Linnade Liidu juhatuse liige
* Alates 2003 Tartumaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige
* Alates 2003 Tartu Linnamuuseumi teadusliku nõukogu esimees
=== Ühiskondlik tegevus ===
* Alates 2007 Eesti Reformierakonna juhatuse liige
* Alates 2004 Tartu Hansa Rotary Klubi asutajaliige
* 1994 - 2003 Kooriühingu Kammerkoori asutaja ja president
* Alates 2002 Eesti Reformierakonna liige, RE Tartu piirkonna esimees
* 1997 - 2001 Eesti Kammerkooride Liidu asutaja ja juhatuse liige
* Alates 1989 Tarmeko kammerkoori asutaja ja dirigent
=== Keelteoskus ===
* Eesti keel - emakeel
* Vene keel - väga hea, kõnes ja kirjas
* Inglise keel - hea, kõnes ja kirjas
* Saksa keel - hea, suhtlustasandil
=== Perekonnaseis ===
* peres kaks tütart
----
Lubas varsti neiupõlvenime tagasi võtta. Andres 24. märts 2011, kell 00:08 (EET)

Minu meelest kuskil uudistes käis juba Raudsepana läbi. Ave Maria 24. märts 2011, kell 02:13 (EET)

Reformierakonna pressiesindaja nimetab juba Laine Randjärveks. äriregister tunneb ka Laine Randjärve. Laine Jänest enam ei tunne. nyyd peaks nimevahetus siis ametlik olema. teisaldan, jättes ymbersuunamise, ja sõnastan esimese lause ringi. Ohpuu 4. aprill 2011, kell 14:18 (EEST)
Palun muutke loendites. Andres 5. aprill 2011, kell 01:40 (EEST)

abielus aastani 2011 Laine Jänes – kuidagi kentsakas on seda lugeda, ehk on mõistlik see "abielus" ära jätta või kuidagi muudmoodi ümber vormistada? --kanakukk 27. aprill 2011, kell 22:20 (EEST).

Jätsin selle ära, aga praegu jääb mulje, nagu Jänes oleks tema sünninimi. Andres 27. aprill 2011, kell 23:20 (EEST)

: Või äkki panna nõnda: "abielunimega aastani 2011 Laine Jänes" (kuigi õige on vist ka "aastani 2011 abielunimega Laine Jänes")? --kanakukk 27. aprill 2011, kell 23:53 (EEST).

:: See oleks sisuliselt õige, aga parem oleks märkida, mis aastast alates ta seda nime kandis. Andres 27. aprill 2011, kell 23:59 (EEST)
mis põhjusel on infokasti nimeks 'infobox president'?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 8. jaanuar 2014, kell 10:28 (EET)

Tartu Postimees 10. mail 2013 "Laine Randjärve doktorikraad jäi kaitsmata": "Eile Tartu Ülikoolis oma doktoritööd kaitsnud riigikogu liige Laine Randjärv (RE) ei saa esialgu doktorikraadi, kuna kaitsmiskomisjon ei lasknud tema tööd läbi. Kaitsmiskomisjoni esimehe Anti Selarti sõnul läks Randjärve töö pärast kaitsmist ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudis hääletamisele. Dokorant ei kogunud aga piisavalt hääli. Poolt- ja vastuhääled jagunesid täpselt pooleks. «Seega polnud täidetud nõue, et poolt peab olema rohkem kui pool hääletanutest,» kirjeldas Selart doktorikraadi kaitsmist."

Praegu on nii: Töö jäi kaitsmata ning TÜ sisekontrolli aruanne näitab, et Randjärve doktoritöö kaitsmise protsessis rikuti protseduurireegleid ja head akadeemilist tava. Lõpuks otsustati, et Randjärv ei pea oma tööd ümber tegema, vaid võib seda lihtsalt uuesti kaitsta.

Kust on võetud TÜ sisekontrolli aruanne? Viidatud Õhtulehe artiklis seda pole. On "läbi kukkunud kaitsmise aruanne". Ursus scribens (arutelu) 15. juuli 2020, kell 18:13 (EEST)
Minu meelest praegusest esitusest ei selgu, miks doktoritöö jäi kaitsmata. --Andres (arutelu) 27. aprill 2024, kell 00:58 (EEST)
"Töö jäi kaitsmata" võib tähendada ka, et millegipärast jäi kaitsmine pooleli või seda ei alustatudki. Ma sain alles siis aru, kui ma siit arutelulehelt lugesin. --Andres (arutelu) 27. aprill 2024, kell 01:02 (EEST)
----
Mida tähendab esimeses lõigus "(ACC, EBS)"? --Andres (arutelu) 27. aprill 2024, kell 00:58 (EEST)

Viited. Saab vaadata seda ja seda. --Andres (arutelu) 27. aprill 2024, kell 01:12 (EEST)


Arutelu:Urmas Paet

U.Paet on loomasõber, kes sai Eesti Loomakaitse Seltsilt ühel aastal isegi selle tiitli (aasta loomasõber). Fakt sobiks osasse Isiklikku. --Brita 2. mai 2009, kell 08:50 (UTC)

See võiks olla tunnustuste rubriigis. Andres 2. mai 2009, kell 11:11 (UTC)

1996 oli Oslos magistriõpingutes ja ka Tartus magistriõpingutes. viimane on nagu topelt ka. minu jaoks arusaamatu. avjoska 18. mai 2009, kell 07:54 (UTC)

Võibolla oleks huvitav lisada siia ka seda kuidas Paet Markovi ja Jakemenko viisakeeldude tühistamist (mis siis kogu EU's kehtisid) nõudis? See iseenesest äärimselt riskatne ja huvitav või mis?

Kui see on avalike allikatega tõendatav, miks mitte. Seevastu algupärased uurimused näiteks arhiivide põhjal ei ole vikipeedias lubatud. Taivo 22. jaanuar 2010, kell 18:22 (UTC)
Siin võiks kirjutada ka sellest, kuidas ta ümber mõtles. Andres (arutelu) 4. november 2014, kell 09:38 (EET)
Ka presidendikandidaadi kandidaadiks olemisest pole siin juttu. Andres (arutelu) 28. aprill 2016, kell 11:08 (EEST)


Kasutaja arutelu:Henri.maalmann

Tere tulemast Vikipeediasse, Henri.maalmann! Andres 2. mai 2009, kell 14:15 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi 801Kooli20aastapaev.jpg juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 13. august 2010, kell 11:00 (EEST)


Arutelu:Venstre (Norra)

Puudub lehekülg V. Andres 2. mai 2009, kell 14:53 (UTC)

Ehk mõtlesid lehekülge Venstre? avjoska 2. mai 2009, kell 15:44 (UTC)

Lõpetasin just artikli kirjutamise, kui avastasin, et Changeant on vahepeal juba jõudnud artikli luua. Võtsin vabaduse asendada see oma versiooniga, mis on põhjalikum. Et mõlemad on tõlked inglise vikist, ei tohiks suuri erinevusi olla. [[Kasutaja:Piiritus|Piiritus]] 2. mai 2009, kell 15:35 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nrk.no/nyheter/innenriks/valg/val_2007/resultat/?type=parti&id=v#valresultat
** In Venstre (Norra) on 2013-06-24 14:12:20, Socket Error: 'Connection reset by peer'
** In Venstre (Norra) on 2013-07-07 21:44:18, Socket Error: 'Connection reset by peer'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:44 (EEST)


Arutelu:Jaak Allik

Puudub Jaak Alliku tegutsemine teatri valdkonnas ja tema intellektuaalne tegevus.--Brita 3. mai 2009, kell 17:51 (UTC)

Teatri valdkonda on mainitud, aga muidugi tuleb laiendada. Andres 3. mai 2009, kell 18:32 (UTC)

:  --Merleke5 (arutelu) 11. juuli 2021, kell 13:46 (EEST)

Tallinna 22. Keskkool viib lingina siit artiklile Tallinna Kristiine Gümnaasium. Kuid Tallinna 22. Keskkool on eraldi märksõnana suunatud õigesti märksõnale Jakob Westholmi Gümnaasium. Ma ei saanud aru, kuidas see lingi viga on tekkinud, ja sellepärast ei osanud ka parandada. SSGreporter 22. jaanuar 2010, kell 14:27 (UTC)

Parandasin ümbersuunamise. Ivo 22. jaanuar 2010, kell 15:23 (UTC)

Tema töökohad enne 1990. aastat võiksid ikka artiklis kirjas olla.

Muidugi. Kui Sa neid tead, pane sisse. Andres 27. märts 2011, kell 12:28 (EEST)


Kategooria arutelu:Eesti teatrilavastajad

Muusikateatri lavastajaid siin nagu eriti ei näe??

Siin on ainult need, kellest on artikkel. On olemas ka Teatrilavastajate loend, kus on ka muusika- ja tantsulavastajaid. Andres 3. mai 2009, kell 18:35 (UTC)
Jääb natuke arusaamatuks, miks on kaks sellist loendit, see nagu tekitab segadust? --Brita 3. mai 2009, kell 18:40 (UTC)

See siin ei ole loend, vaid kategooria. Loendeid tehakse ise ja sinna saab panna neid, kellest artiklit pole, ja lisaandmeid. Andres 3. mai 2009, kell 18:58 (UTC)

ruwiki on teinud kahe liikmega kategooria :ru:Категория:Оперные режиссёры Эстонии (ca 'ooperilavastajad'), mille ülemkategooria on :ru:Категория:Театральные режиссёры Эстонии. Ma arvan, et sellise nimega kategoorial pole ei etwikis ega ruwikis mõtet--Bioneer1 (arutelu) 28. jaanuar 2015, kell 10:14 (EET)


Arutelu:Pütt (perekond)

Tasuks märkida, millised neist esinevad Eestis. 217.159.251.50 4. mai 2009, kell 19:00 (UTC)

Üldiselt perekonnanimed tõlgitakse. Kuidas peaks olema õige? Pütt? Ja kas pütt peaks rääkima linnust või olema täpsustuslehekülg? Pakun, et peaks linnust rääkima. Taivo 6. mai 2009, kell 09:06 (UTC)

: Tundub, et sellel ja teistel pütlaste sugukonna perekondadel (peale väikepüti eestikeelset nime pole, või kui on, tuleb see võtta autoriteetsest allikast (võiks vaadata EE-d jne). Pütt peaks olema sama mis pütlane, kuigi võib-olla võiks see tähendada ka perekonda Podiceps. Nii et eraldi lehte siis ei tuleks. Andres 6. mai 2009, kell 09:16 (UTC)

: Vaatasin EE-d. Tundub, et olukord, kus eestikeelne perekonnanimi puudub, tuleb sellest, et süstemaatika on muutunud. Varem oli Podiceps eesti keeles pütt, nüüd on aga punakael-pütt nimetatud väikepütiks ja pandud eraldi perekonda, ja vist on veel perekondi sellest eraldatud, eesti keeles on nad aga endiselt pütid. Andres 6. mai 2009, kell 22:08 (UTC)

::Kas ma saan sust õigesti arui, et soovitad #REDIRECT Pütt? Ka mulle meeldiks see. Taivo 7. mai 2009, kell 07:47 (UTC)

::: Vaata artiklit pütlased; seal on kuus perekonda ja kõik liigid on pütid. --Epp 7. mai 2009, kell 08:04 (UTC)

::: Ei soovita. Just sel põhjusel, mida Epp mainib. Andres 7. mai 2009, kell 08:24 (UTC)

::::Kui eesti keeles on antud mingile loomaperekonnale ametlik nimi, siis nii see ka jääb, hoolimata taksonoomia erisustest-muutustest. Praegusel juhul on praegune artikkel "pütt" hea lahendusega--Dj Capricorn 7. mai 2009, kell 11:14 (UTC)

::::: Sellisel juhul peaks artikli pealkiri olema "Pütt (perekond)".

::::: Võiks ehk küsida nendelt ornitoloogidelt, kes linnunimede andmebaasi teevad. Andres 7. mai 2009, kell 13:20 (UTC)

::::::Saatsin kirja--Dj Capricorn 7. mai 2009, kell 14:43 (UTC)

Kirja vastus oli järgmine:
 |...|Eestis kohatud liikide puhul on
 perekonnanimetused yheselt fikseeritud (vt eraldi tabel EOY
 kodulehekyljel);
 võõraste ryhmade puhul võib perekonnanimena kasutada enamlevinud liigi
 nimetust (kui perekonda kuuluvatel liikidel pole unikaalset
 yldnimetust).
 Antud juhul:
 Podiceps - pütt
 Podilymbus - vöötnokk-pütt
 Tachybaptus - väikepütt
 Poliocephalus - viirpea-pütt
 Aechmophorus - suurpütt
 Rollandia - kõrvukpütt
 kusjuures perekonnad Rollandia ja Poliocephalus on mitmes systeemis
 yhendatud perekonnaga Podiceps.
 Parimaga
 Eerik Leibak
 nimekomisjoni sekretär

Mina seda perekondade lehte ise üles ei leidnud, ehk keegi seda märkab seal EOY lehel--Dj Capricorn 8. mai 2009, kell 18:08 (UTC)

Ei leia. Küsi aadressi.

Ja ei saa ju nõuda, et me perekonnanimed ise paika paneme. Nähtavasti tuleb teinekordki nõu küsida. Andres 9. mai 2009, kell 19:31 (UTC)

Minu meelest on täpsustusmärkus siin üleliigne. Andres 10. mai 2009, kell 16:29 (UTC)

loomulikult on see üleliigne--Dj Capricorn 10. mai 2009, kell 17:09 (UTC)

:Ah soo, te arvate, et üleliigne. No mina vajan niisugusi suunamisi. Taivo 10. mai 2009, kell 22:39 (UTC)

:: Mina pooldan ka täpsustusmärkusi. Kui paberväljaandest leiad kõik tähendused ühest kohast (tähestiku järgi), siis veebis on nad laiali. Milleks meile siis täpsustusleheküljed kui ei raatsita artiklitele täpsustusmärkusi lisada? --Tiuks 10. mai 2009, kell 22:58 (UTC)

::: Kui sind huvitab, mis on pütt, siis Sa ju lähed kõigepealt lehele Pütt. Kui Sa juba siia sattusid, siis Sa pidid ju huvituma just sellest artiklist. Pole ju teisi artikleid, mille pealkiri võiks ka olla "Pütt (perekond)".

::: Kõigi asjade jaoks, mida Sa võid vajada, ei saa linke panna. Selleks on meil otsing.   Andres 10. mai 2009, kell 23:49 (UTC)

::::Nojah. Selleks, et oleks lihtsam minna artiklile "pütt", paningi selle lingi. Mind sageli huvitab, missugustes tähendustes seda terminit veel kasutatakse. Vähemalt mina ei satu alati õigele leheküljele, näiteks kui mingis artiklis kohtan nime "pütt" ja minus tekib huvi, mida see sõna tähendab, aga selles artiklis olev link viib artiklisse "pütt (perekond)". Sellepärast on minu meelest hea, kui igast artiklist pealkirjaga "pealkiri (midagi)" läheks link artiklisse "pealkiri" või "pealkiri (täpsustus)", vähemalt kui selline on olemas. Inglise vikis seda ei tehta ja ma tunnen sellest sageli puudust; eesti vikis on neid linke hulga rohkem ja minu meelest teeb see eesti viki paremaks. Taivo 11. mai 2009, kell 07:18 (UTC)

:::::kui näiteks terminil X on 8 tähendust, siis on mõttetu neisse igaühesse panna see täpsustusrubriik?--Dj Capricorn 11. mai 2009, kell 07:24 (UTC)

::::::Mu meelest vastupidi, mida rohkem neid tähendusi on, seda suuremat kasu sellest saab. Taivo 11. mai 2009, kell 09:47 (UTC)

::::::: Meil oli ka kunagi sellel teemal juttu ja mina olen Taivo tüüpi inimene. Kasutajasõbralik keskkond on see kui ta liigub ühelt lingilt teisele. Otsingu kasutamine ei ole kasutajasõbralik. Nagu enne ütlesin, milleks meile täpsustuslehed kui sinna ei tohi linkida. --Tiuks 11. mai 2009, kell 10:17 (UTC)

::::::::Pooldan ka seda, et täpsustusmärkus võiks säilida. Ja seda just Taivo nimetatud põhjustel.--WooteleF 11. mai 2009, kell 10:32 (UTC)

:::::: Mina olen harjunud, et kui ma tahan näha, mis artiklid veel sama nimega on, siis lähen otsingu kaudu ilma täpsustuseta lehele ja kui leht millele ma jõuan ei osutu täpsustusleheks, siis seal juba on kindlasti täpsustuslink täpsustuslehele. Tundab piisavalt loogiline süsteem olevat ja ei pea kõiki artikleid täpsustuslingiga kirjuks ajama. Ja kui mõni näiteks üksikasjaliselt püti kui puunõu kohta käivat artiklit otsib, siis ta ei tee seda kindlasti siinse lehe kaudu.--Pikne 11. mai 2009, kell 13:57

::::::: Ka mina leian, et sellise soovi korral tuleks kasutada otsingut. Kompromissina pakun, et võiks teha täpsustuslehele suunamise malli, mida kasutatakse artikli lõpus, mitte alguses. Andres 11. mai 2009, kell 20:22 (UTC)

::::::::Mulle see kompromiss ei meeldi. Sa soovitad kasutajal kõigepealt klõpsata otsimise kasti, siis tippida hulga tähti ja siis klõpsata mineku nuppu. Alati ei ole kindel, et artikkel on olemas, nii et otsimise nuppu. See tähendab kümmetkonda vajutust nii sõrmistikule kui hiirele. Praegune lahendus võimaldab selle asja ära teha üheainsa hiireklõpsuga. Kasutajamugavuse seisukohalt on see oluline vahe. On täiesti võimalik, et sina seda ei hakka kasutama, aga mina näiteks kasutaksin. Keerulise süsteemi kõiki võimalusi ei kasuta keegi. Taivo 11. mai 2009, kell 20:50 (UTC)

:::::::::: Minu kompromissettepanek seisneb selles, et panna link täpsustuslehele artikli lõppu, mitte algusesse.

:::::::::: Selleks, et näha, millised artiklid olemas on, ei pea mine- ega otsi-nupule vajutama. Andres 11. mai 2009, kell 21:19 (UTC)

::::: Minu jaoks on otsingu kasutamine juba iganenud lahendus. Ei nõustu ka Pikse arvamusega, et vaevalt selle artikli kaudu otsitakse puunõud. Loominguvaesed inimesed ei tule selle peale aga nendel, kel huvi on ka muu vastu peale perekond püti, siis nende elu võiks lihtsamaks teha. Artikli lõppu sobiks siis kui alustatakse õigest artiklist aga kui juhtub, et otsiti midagi muud. Probleem tekib pika artikli puhul, igakord peaks artikli lõppu minema, et saada teada täpsutuslehe link. --Tiuks 11. mai 2009, kell 21:00 (UTC)

::::::: Kui keegi otsib ainult puunõud, siis ta ju sisestab "Pütt", mitte "Pütt (perekond)", ja siia ta ei tule.

::::::: Kui mul tuleb  sellel leheküljel olles mõte, et vaataks, mida pütt veel tähendab, siis minu meelest ei pea see artikkel sellega arvestama, eriti täpsustusmärkus on sel puhul kohatu, sest midagi täpsustada siin enam pole, täpsustus on juba ära tehtud. Aga noh, kompromissina pakun, et pandaks lõppu nagu mitmed navigeerimismallid mingi täpsustuslehemall. Minu meelest pole üldse raske lõppu minna, isegi lihtsam kui lõpust algusesse.

:::::::: Kui otsing on iganenud, kas siis paneme lingi igast artiklist igasse artiklisse? Andres 11. mai 2009, kell 21:19 (UTC)

::::::: Toimetaja jaoks võib tõesti mugavam olla, kui just ei peeta vajalikuks nagunii kontrollima hakata ega täpsustuslehelt midagi puudu pole vms ja samas kui tihti toimetajagi tagurpidi mööda täpsustusi käimist vajalikuks peab. Kasutaja jaoks ilmselt ei ole mugavam, kui artikli alguses peab ta kõige pealt üle minema millestki, mis tegelikult artikli juurde ei kuulu. Artiklist pütt on see miski põjendatud, siin ei ole.--Pikne 12. mai 2009, kell 0:32

::Mina ei kasuta siin seda otsingut, sest viki artikleid võin ma otsida ka brauseriga. Me peame mõtlema ettepoole. Me jääme vanadesse asjadesse kinni ja ei oska teisi võimalusi kasutada (IT-s). Täpsutuslehe link peaks olema igal artiklil. Erineva nimetusega artiklitel saab kasutada malli . Seda nimetatakse kasutajasõbralikuks keskkonnaks.  --Tiuks 11. mai 2009, kell 21:36 (UTC)

::: Ma ei ole sellega üldse nõus, just neil põhjustel, mis Pikne välja tõi.

::: Ma ei saa aru, mis puutub siia ettepoole mõtlemine ja vanasse kinni jäämine. Mille poolest brauseri otsing siis parem on? Andres 11. mai 2009, kell 22:04 (UTC)
Minu arvates on kah täpsustus tavaliselt üleliigne kui artikli nimes on juba vastav kirjeldus sisaldub (muidugi mitte alati aga praegu igal juhul). Ivo 11. mai 2009, kell 22:03 (UTC)

Minu jaoks ei ole täpsustusmärkus üleliigne, sest ma tahaks ka teiste tähenduste kohta teada saada ja seda mitte toimetajana vaid lihtsalt huvist. --Tiuks 11. mai 2009, kell 22:06 (UTC)

: Küsimus on selles, milliseid huvisid me peame arvestama ja milliseid mitte. Andres 11. mai 2009, kell 22:07 (UTC)

Ja iga artikli täpsustustega ülepikkimises mina ka mingit kasutajasõbralikkust ei näe.

Lihtsalt huvist teiste samanimeliste kohta midagi teada saada?! – lihtsalt huvist ei satu tavaliselt sellisele leheküljele. Ivo 11. mai 2009, kell 22:08 (UTC)

: Ka minu arvates on täpsustusmärkus täiesti mõttetu; pole mingit vajadust artikleid ülearuse "infoga" koormata. Kas peaksime oskama ette näha kõiki neid miljonit asja, mis kellelgi "mitteloominguvaesel" inimesel võiks mingit artiklit lugedes pähe tulla? --Epp 11. mai 2009, kell 22:18 (UTC)

:: Ju siis näeme asja erinevast vaatenurgast. Võib olla mõne aasta pärast näevad veel mõned aga niikaua las olla. Meil on igasugune seos samanimeliste artiklitega olematu ja see teile kohale ei jõua. --Tiuks 11. mai 2009, kell 22:19 (UTC)

::: Miks samanimeliste, pole ju samanimelised. Mina ei kavatse ka paari aasta pärast puunõude perekonda otsida. --Epp 11. mai 2009, kell 22:24 (UTC)

:::: Ma mõtlen samanimeliste all pütti. See, et artiklil on sulgudes täpsutus ei mängi rolli. Kõik täpsutusega artiklitel peab olema link täpsutuslehele. --Tiuks 11. mai 2009, kell 22:28 (UTC)

::::: Ma kordan: kui te nii väga tahate, siis pange see link artikli lõppu, kus ta vähem segab. Artikli alguses on see müra, pealegi ei ole täpsustusmärkus sääraste asjade jaoks mõeldud. Andres 12. mai 2009, kell 05:13 (UTC)

:::::: Kas jääme iga artikli juures arutama, kus täpsustusmärkus kõlbab ja kus ei kõlba? Paneme siis kõik ühtemoodi. Artikli lõppu? Ei sobi ju. --Tiuks 12. mai 2009, kell 07:21 (UTC)

::::::: Miks ei sobi? Tuleb vastav mall teha. Andres 12. mai 2009, kell 07:29 (UTC)

::::::: On ju selge, et täpsustusmärkus sobib sinna, kus täpsustamine on vajalik, et lugeja jõuaks selle artikli juurde, mida ta otsib. Andres 12. mai 2009, kell 07:30 (UTC)

:::::::: Meil on ju mallid olemas, vaata . Inglise vikis on need mallid artikli alguses, mitte lõpus. --Tiuks 12. mai 2009, kell 08:37 (UTC)

::::::::: Sellel mallil peaks olema teistsugune sõnastus. Ta peaks olema mõeldud mitte täpsustamiseks, vaid täpsustuslehele linkimiseks. Andres 12. mai 2009, kell 08:49 (UTC)

:::::::::: Oktav muutis selle sõnastuse ära. Tegelikult peaks see olema osa mallist  ja sõnastuseks "Teiste tähenduste kohta vaata". --Tiuks 12. mai 2009, kell 09:41 (UTC)

::::::::::: Ei, siin on tarvis teistsugust sõnastust, kus mainitaks täpsustuslehekülge, aga ma ei oska seda praegu sõnastada. Andres 12. mai 2009, kell 11:28 (UTC)

:::::::::::: Siis võiks ka mallis "See Artikkel" sõnastust muuta, sest malli "täpsutuslink" kasutatakse siis kui artikkel on täpsutusega. Teen vale näite malliga See Artikkel. Kas nii sobib? Seda tuleb kasutada põhiartiklil. Alumine on malliga "täpsustuslink" --Tiuks 12. mai 2009, kell 11:41 (UTC)

::::::::::::: Ma ei saa hästi aru. Esiteks, see mall tuleb teha täpsustusmallist erinev, sest tegu pole täpsustusmärkusega. Teiseks, "täpsustuslehekülge" pole tarvis linkida. Kolmandaks, pealkiri peaks suure algustähega olema.

::::::::::::: Pakun sellist sõnastust: Sõna "pütt" teisi tähendusi vaata leheküljelt Pütt (täpsustus). Andres 12. mai 2009, kell 19:21 (UTC)
Ma kordan oma ettepanekut. Igale artiklile pealkirjaga stiilis "pealkiri (midagi)" lisada algusesse link artiklile "pealkiri" või "pealkiri (täpsustus)", kui see just ei esine artikli esimeses lauses. Täpsustusi ja viiteid on niikuinii juba paljude artiklite alguses, see ei muuda asja oluliselt, kui neid on natuke rohkemate artiklite alguses. Ma näen, et mõnda siin niisuguse teate olemasolu häirib, aga ei tohiks, sest me ei peaks võtma eesmärgiks vältida artiklite alguses olevaid märkusi. Võib-olla tõesti mõni ei hakka neid linke kasutama, aga me ju ei loobu artikleid kategoriseerimast põhjusel, et osa vikipediste kategooriaid ei tarvita (loendites on seesama ju olemas). Mina näiteks ei kasuta linki juhuslikule artiklile, aga mulle pole seni pähegi tulnud nõuda selle kõrvaldamist navigeerimiskastist. Kas selle küsimuse otsustamiseks peaks korraldama hääletuse? Taivo 12. mai 2009, kell 13:11 (UTC)

Sinu soov on, et link täpsustuslehele oleks igas artiklis, kuhu täpsustusleht suunab, ning et see asuks alguses. Minu soov on, et need lingid oleks ainult seal, kus nad on vajalikud selleks, et lugeja leiaks just selle artikli, mille teema teda huvitab.

Sellepärast ma pakungi kompromissi, et need lingid, mida mina ei soovi, oleksid artikli lõpus.

Kui me teeksime nii, nagu Sa ette paned, oleks selliste alustavate viidetega artikleid ikka mitu korda rohkem.

Kui selline teade on lõpus, siis ta mind ei häiri. Kategooriadki on ju lõpus, mitte alguses, ja ometi on kategooriad artikli teemaga rohkem seotud kui see, mida Sina ette paned. Vikipeedia ei räägi ju sõnadest, vaid mõistetest  ja asjadest. Ka navigeerimiskastis olevad asjad mind ei häiri, kuni neid pole nii palju, et vajalikku üles ei leia. Täpsustusmärkused alguses on vältimatu pahe, sest pole leitud paremat viisi lugeja juhatamiseks õigesse kohta. See, mida Sina ette paned, on välditav, sest selle saab paigutada tahapoole.

Kõigepealt tuleks püüda leida kõigile vastuvõetavat lahendust, ja kui see osutub võimatuks, siis tuleb teha hääletus. Ja hääletust ei maksa enne teha, kui kõik poolt- ja vastuargumendid on selgunud. Andres 12. mai 2009, kell 19:21 (UTC)

: Minu arvates oleksid vähemalt artikli alguses sellised märkused täiesti talumatud. See ju tähendab, et neid hakataks inimestele ka panema, eks? Nagu vahepeal prooviti. Sest mõnel juhul on ka täpsustuslehtedel loetelud ainult kas ees- või perekonnanime järgi. Et nt Lyndon Johnsoni artiklisse tuleks märkus, et teiste Johnsonite kohta vaata mujalt. Ja Oscari artiklisse viide Oskar Lutsule. Ja järgmisena oleksid "peaaegu" sarnase kirjapildiga asjad; ja need, mida kiputakse mingi sarnase sõnaga segi ajama. Kuhu edasi? Äkki ma loen artiklit karuohakast ja tahan teada, mis veel on karu järgi nimetatud?

: Minu arvates on märkused õigustatud ainult siis, kui nad on tõesti õigesse kohta jõudmiseks hädavajalikud, aga mitte lihtsalt lisalugemise välja pakkumiseks. Sellised asjad ei kõlba ju tavaliselt isegi "vaata ka" alla, miks peaks siis artiklit nendega alustama. --Epp 13. mai 2009, kell 01:35 (UTC)

:: Jah, just. Nad ei kõlba isegi "vaata ka" alla. Andres 13. mai 2009, kell 04:44 (UTC)

:: Küll aga oleks sääraseid asju võimalik hõlpsasti uurida Vikisõnaraamatus. Seal oleksid kõik pütid lausa ühes artiklis ning karuohaka juurest pääseks hõlpsasti karu juurde, kus oleksid kõik karuga liitsõnad. Praegu on Vikisõnaraamatu tegemine maha jäänud, aga ei maksa püüda neid asju Vikipeedias ära teha. Andres 13. mai 2009, kell 04:48 (UTC)

On märgitud, et perekonnas on 10 liiki, aga loendatud on ainult 9 (ja isegi neist ühekast on üks välja surnud). Mis värk on? Ivo (arutelu) 24. november 2015, kell 02:38 (EET)


Arutelu:Satyricon (ansambel)

Kõik on kena aga ühegi sõnaga pole mainitud praegusi liikmeid.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 4. mai 2009, kell 20:21 (UTC)

Tegelikult on imelik, et seda ansamblit on Fellini filmile eelistatud. Andres 5. mai 2009, kell 04:18 (UTC)

Kui juba midagi eelistada siis Petroniuse teost.--WooteleF 5. mai 2009, kell 07:00 (UTC)

: Nõus. Andres 5. mai 2009, kell 08:03 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://satyricon.battlegrim.net/
** In Satyricon (ansambel) on 2013-06-24 13:23:05, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Satyricon (ansambel) on 2013-07-07 00:03:21, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:03 (EEST)


Arutelu:Kaatet

Minu meelest peaksid olema eraldi artiklid. --Epp 5. mai 2009, kell 01:53 (UTC)

Vikisõnaraamatus küll, kuid siin... Miks see hea oleks? --Hardi 5. mai 2009, kell 02:28 (UTC)

:Põhimõtteliselt peaks, aga esialgu käib nii ka küll. Taivo 5. mai 2009, kell 08:59 (UTC)

Ka minu meelest  oleks parem, kui oleks eraldi artiklid. Need ei pea muidugi pikad olema. Andres 5. mai 2009, kell 10:19 (UTC)

: Miks see parem oleks? --Hardi 5. mai 2009, kell 15:54 (UTC)

:: Artikkel Täisnurkne kolmnurk läheb eeldatavalt pikaks, ning see, kes tahab ainult kaateti kohta teada, peab siis kogu artikli läbi kammima, et veenduda, et ta on kaateti kohta kõik teada saanud. Andres 5. mai 2009, kell 16:14 (UTC)

::: See pole kuigi realistlik eeldus. Esiteks on kaatet põhimõtteliselt osa täisnurkse kolmnurga definitsioonist, teiseks peaks ka nö korralik artikkel enam-vähem samas mahus olemakui praegune artikkel ja kolmandaks pole artikkel hetkel kuigi pikk st praktiline vajadus (millele apelleerid) puudub. Pole mõtet hakata lahendama mitteeksisteerivat probleemi, mida ka tulevikus tõenäoliselt kunagi ei teki.

::: Millest järeldad, et antud artikkel üleüldse pikaks läheb, mis on see "kõik" mida kaateti kohta teada on, ja kas, juhul kui eraldi artikkel olemas oleks, aitaks kogu artikli läbi kammimine lugejal veenduda, et ta "kaateti kohta kõik teada on saanud"?  --Hardi 5. mai 2009, kell 17:31 (UTC)

:::: Kaateti definitsioon ei ole osa täisnurkse kolmnurga definitsioonist. Täisnurkse kolmnurga saab defineerida ilma kaateti mõisteta, kaateti definitsioon aga eeldab täisnurkse kolmnurga definitsiooni, kui just esitus väga kunstlik pole.

:::: Artiklitel on omadus pikemaks kasvada viisil, mida me aidata ei oska. Täisnurksel kolmnurgal on omadusi, millest tuleks artiklis kirjutada. Näiteks artikkel :en:Right angle on juba pikem kui meie artikkel.

:::: Küsimusi tuleb lahendada perspektiivitundega.

:::: Lugeja ei tea ette, kui palju on kaateti kohta kirjutatud, sellepärast tuleb tal kogu artikkel läbi lugeda, et veenduda, et kõik, mis kirjas on, on leitud.  Seda ma pidasingi silmas: ta on kaateti kohta kõik teada saanud, mis selles artiklis on.

:::: Sõltumatult eelöeldust on minu meelest peaaegu alati parem, kui eri mõistete kohta on eraldi artiklid, sest siis on esitus selgem ja arvestab paremini lugejate erinrevaid vajadusi. See on minu meelest nii isegi juhul, kui Vikipeedias tervikuna tekitab see liiasust. Andres 5. mai 2009, kell 18:03 (UTC)

::::: Kaateti definitsioon on osa täisnurkse kolmnurga definitsioonist selles mõttes, et see antakse üldjuhul koos täisnurkse kolnurga definitsiooniga. Mis on ka täiesti arusaadav.

::::: Loomulikult tuleb probleeme ennetada, kuid nimetatud probleemide tekkimine konkreetse artikli puhul pole kuigi reaalne (sellest saab lihtsalt aru, kui veidi matemaatikateemaliste artiklite kirjutamise aktiivsut jälgida). Sellele viitab ka artikkel :en:Right triangle, mis näib juba üsna korralik olevat. Pidades silmas konkreetset mõistet - kaatet - pole sugugi selge, kuidas eraldi artikkel "kõige leidmist" soodustaks, kuna kaateti mõistest mingisugusegi ülevaate saamiseks tuleb paratamatult tutvuda täisnurkse kolmnurga mõistega. Et eraldi artiklid peaegu alati eelstatavad on, ei ütle veel midagi konkreetse artikli kohta.

::::: Mis liiasusse puutub, siis pole mul midagi eraldi artikli vastu, kui see on tõepoolest põhjalikum st põhjalikum kui pelgalt definitsioon. Kuniks aga keegi põhjalikuma ülevaate kirjutamise soovi ei avalda, on antud olukord ok. --Hardi 5. mai 2009, kell 19:15 (UTC)

:::::: Ma ei mõtle üldse, et eraldi artikli tegemine oleks praegu hädavajalik, kuid minu meelest ei ole tarvis meelega teha ajutisi lahendusi. Nii meil kui ka inglise vikis artiklid kasvavad ja ka aktiivsus kasvab, ja nii ingliskeelses kui ka mitmes teises artiklis on eraldi artiklini kaatetist jõutud. Andres 5. mai 2009, kell 21:28 (UTC)

::::::: Antud lahendus ei pea olema ajutine. Miski ei viita sellele, et ta seda on. Loe näiteks vastavaid inglisekeelseid artikleid ja vaadata võiks ka saksakeelset kaateti-täisnurkse kolmnurga lahendust, mis on juba üpris omapärane. Et seal eraldi artikliteni "jõutud on" pole küll õige. --Hardi 6. mai 2009, kell 11:15 (UTC)
Igatahes, palun esitadada edasised põhjendused nii, et need oleksid konkreetsed ja lähtuksid artikli teemast. --Hardi 6. mai 2009, kell 11:15 (UTC)

Arutame edasi siis, kui artikkel "Kaatet" on tehtud. Andres 6. mai 2009, kell 11:19 (UTC)

:tegin artikli Kaatet--Bioneer1 (arutelu) 13. juuli 2012, kell 22:28 (EEST)

Antud mõistet tuleks käsitleda koos [[täisnurkne kolmnurk|täisnurkse kolmnurga]] mõistega. --[[Kasutaja:Hardi27|Hardi]] ([[Kasutaja arutelu:Hardi27|arutelu]]) 8. september 2012, kell 19:00 (EEST)

Tere! Praegu on ju kõik tore, aga kahjuks pole kirjutatud, kuidas kaatetit leida. Võib ju juhtuda, et arvutamisel on meelest läinud, kuidas arvutada, kui on antud nurk ja üks kaatet, aga tahetakse veel teist kaatetit, hüpotenuusi. ja...ümbermõõtu või pindala. Peaks ära seletatama näidete varal, kuidas mida teha. Ma tänan tähelepanu eest!

Palun kirjuta väljale 'Otsi Vikipeediast' (tavaekraanil üleval paremal) vajalik sõna ja klõpsa luubi märki või ENTER. --Andrus Kallastu (arutelu) 19. detsember 2018, kell 20:07 (EET)

:Antud isik vast oskas selle artikli leida. Lihtsalt kommentaar läks väga valesse kohta.

:Artiklis "kaatet" me tõesti ei too välja selle leidmise asjaolusid, aga entsüklopeedia ei olegi sama asi, mis on matemaatikõpik. Entsüklopeedia asi on selgitada seda, mis mingi asi on ja mitte anda kasutusõpetust. Ühe eestikeelse matamaatikaõpiku saab alla laadida nt siit. Ivo (arutelu) 19. detsember 2018, kell 21:12 (EET)

::Sain tõesti valesti aru, arvates, et inimene ei osanud esilehel viibides otsisõna sisestada. Kuna jutt puudutab tõepoolest kaateti leidmist, viin selle siit artikli Kaatet arutellu.--Andrus Kallastu (arutelu) 19. detsember 2018, kell 21:20 (EET)

:::Ja nii me jõuame sinna, kus küsija ei leia kunagi vastust üles, sest vastatud on hoopis mujale.

::: Nüüd on see vastus siin. Ivo (arutelu) 19. detsember 2018, kell 21:41 (EET)

Kaatet (tekst on toodud üle esilehe arutelust)


Malli arutelu:Keemiline aine

Esimene versioon on siis loodud, Lämmastikhape artiklis ka kohe kasutatud, et meil näidet oleks. Nüüd küsimused:
# mis kõik veel oleks sobiv mahutada malli (edasised omadused? pilt?)
# millised ühikud võiks jätta kohe malli, et neid ei peaks ikka uuesti kirjutada; kas kõik, või võib mingi omadus olla ka teistes ühikutes?
Mida teie arvate? --Mmh 5. mai 2009, kell 20:23 (UTC)

Nii see malli tegemine ei käi. Vaata oma arutelust. --Tiuks 5. mai 2009, kell 20:28 (UTC)

:Kuule, mina tegin juba küllaldaselt malle, ära karda ette. Mis on probleem? Et mõnikord mõned andmed pole olemas? Kas see? Palun selgelt sõnastada, ja mitte paanikat teha. Siis — millised omadused peavad olema fakultatiivsed? Kas kõik peale nimetuse? Mina just vajan teie soove, ja kõik saab täita. --Mmh 5. mai 2009, kell 20:32 (UTC)

:: Kahjuks ei ole mul aega sind aidata ja tee kuidas tahad. Selline tabelitüüpi mallid on juba ajalugu. --Tiuks 5. mai 2009, kell 20:37 (UTC)

:::Mis neil tabelitel viga siis?--WooteleF 5. mai 2009, kell 20:39 (UTC)

::::Nagu ma Mmh arutelus ütlesin, et kui üks väli on kirjutamata, siis lööb terve tabeli. Vaata Kasutaja:Tiuks/Liivakast. Mallis ei kasutata if käsklust. --Tiuks 5. mai 2009, kell 20:43 (UTC)

:::::Aga ma ka selgesti ütlesin, et võin Sulle teha nii palju iffisid, nagu Sa ainult soovid. Vaid pean teadma, millised omadused on kohustuslikud ja millised fakultatiivsed. Vaata oma liivakasti nüüd (ja värskenda käšši). --Mmh 5. mai 2009, kell 20:47 (UTC)

::::::Minuarust võiks kõik peale keemilise valemi olla if-iga.--WooteleF 5. mai 2009, kell 20:51 (UTC)

::Kui on kõik ühel nõul, et aluseks peab olema , võin seda ümber teha. Aga mõned asjad siis kahjuks ei saa sobitada. Nüüd, infokasti mitte kasutades, saan sobitada kõik. --Mmh 5. mai 2009, kell 20:41 (UTC)
Siis kordan oma küsimuse: Millised omadused peavad ikka olemas olema? Kindlasti nimetus, kui pole nimetatud, pole ka mille kohta infokasti teha. Mis siis? Kas võib lähtuda sellest, et aatommass on ikka olemas? Mis edasi? --Mmh 5. mai 2009, kell 20:51 (UTC)

Praegu on kohustuslik nimetus, valem, aatommass. Kas korras nii, või ka aatommass tohib puududa? --Mmh 5. mai 2009, kell 21:03 (UTC)

: Võta igaksjuhuks ka aatommass ära. --Tiuks 5. mai 2009, kell 21:06 (UTC)

:: Ongi tehtud. --Mmh 5. mai 2009, kell 21:12 (UTC)

Siis, nüüd tuleks välja mõelda, kas ühikud ikka needsamad on. Ka celsiuse ja kelviniga saab teha nii, et üks teisest arvutatakse automaatiliselt. Kas olgu kelvin või celsius primaarne? --Mmh 5. mai 2009, kell 21:14 (UTC)

Ma arvan, et Celsius peaks olema primaarne. --Tiuks 5. mai 2009, kell 21:18 (UTC)

:Temperatuur siis tehtud. Kirjutad Celsiuse, Kelvin arvutatakse automaatiliselt, K ja °C ilmub ise juurde. Kas edasiste ühikutega samamoodi? --Mmh 6. mai 2009, kell 09:57 (UTC)
Lahustuvuse juures ma nüüd olen üsna ebakindel. Kas see on mõeldud nii, nagu on lämmastikuhappe puhul kasutatud, või tuleks pigem kirjutada sinna mingi lahusti ja lahustuvuse arvuna? Või on mõistlik jätta mõlemad võimalused vabaks? --Mmh 6. mai 2009, kell 21:37 (UTC)

Siis kuidas? Kas annab mulle keegi nõu? --Mmh 9. mai 2009, kell 20:03 (UTC)

:Appi! Kas keegi keemik saaks mulle lõpuks nõu anda, et see mall saaks ka kunagi valmis? --Mmh 11. mai 2009, kell 10:35 (UTC)

:: Andres vast teab, kas on meil mõni keemik. Üldiselt peab neid otsima tiku tulega :). --Tiuks 11. mai 2009, kell 10:39 (UTC)

::: Elvim on keemik. Andres 17. mai 2009, kell 12:34 (UTC)

Just nüüd katsetan sellega natuke (mõned detailid ei ole täpselt dokumenteeritud, peab lihtsalt välja katsetama), ärge kartke, ja peale Lämmastikhape ärge veel kasutage, mõnel hetkel see võib näha väga kummaliselt välja. --Mmh 5. mai 2009, kell 22:29 (UTC)

Lihtsalt teadmiseks. Meil on olemas mallid

. Millegipärast kõrvuti ei tohi panna, sest tühik paneb ta järgmisele reale kasti sisse--Tiuks 6. mai 2009, kell 14:37 (UTC)

Selle kõrvutipanemisega probleemi saaks vist lahendada ülearuse tühja rea väljavõtmisega. Kas see kuskil mujal siis ei segaks?

Ja kas oleks mõistlik neid rohkem teha ja valemites kasutada, või saaks isegi teha mingi üldise valemimalli? --Mmh 6. mai 2009, kell 21:33 (UTC)

: Mul oli malli link kõrvuti valemiga. Proovin uuesti . Vahepeal on tunne, et tarkvaraga on midagi lahti. Näiteks mallis  pidin eemaldama kategooria noinclude tagide vahelt. Mallis  pidi ka mingi ebavajalik tühik olema. See probleem on tekkinud hiljuti. Nüüd viib lihtsalt teisele reale. --Tiuks 7. mai 2009, kell 20:22 (UTC)

Võtsin ülearused tühikud ära, ja ongi ilma probleemita, st funktsioneerib nagu dokumentatsiooni järgi peaks. Võib-olla just mediawiki tarkvaras mingi vana viga parandati ära? --Mmh 7. mai 2009, kell 22:30 (UTC)

: Probleem ei ole lahenenud, sest malli  panin kategooria tagasi ja artiklis Pärnu on näha, et peale 640 m on järgmine tekst kastis. --Tiuks 9. mai 2009, kell 21:17 (UTC)

::Malliga  ma ei olnud teinud midagi (vaid mallidega  ja ). Nüüd ka sealt võtsin ülearuse tühiku välja, ja ennäe, kasti ei näe. Või? --Mmh 9. mai 2009, kell 22:23 (UTC)

::: Suured tänud, nüüd oskan mina sellest hoiduda. Muide enne ei olnud neid vaja kokku kirjutada, neid tühikuga malle võib meil veel olla. --Tiuks 9. mai 2009, kell 22:30 (UTC)

::::Võib-olla varem oli mediawiki tarkvaras mingi viga, mis on nüüd parandatud. Igatahes, nüüd see töötab nii, nagu on dokumentatsioonis kirjeldatud. --Mmh 10. mai 2009, kell 14:21 (UTC)

Pilte peaks saama ka lisada. Koos pildiallkirjadega. Ivo 11. mai 2009, kell 10:47 (UTC)

Pole probleem, saab tehtud. (Ma ei tea, kas juba täna, aga saab.) --Mmh 11. mai 2009, kell 13:16 (UTC)

:Valmis. --11. mai 2009, kell 17:51 (UTC)

Miks on üldse sellist malli vaja, kui artiklis on kõik ära toodud? Lihtsalt teabe dubleerimine.--Rünno 17. mai 2009, kell 14:04 (UTC)

Mall on mõeldud selleks, et teatud põhiinfo lihtsamini leitav oleks. Dubleerimine on sel puhul möödapääsmatu, sest tekstist ei saa mallis olevaid andmeid välja jätta. Sellised mallid minu meelest küll hädavajalikud ei ole. Andres 17. mai 2009, kell 14:13 (UTC)

: Vikipeedia artikkel peabki koosnema artikli tekstist, navigeerimismallist ja infokastist. Nagu Andres juba ütles, et põhiinfo oleks paremini leitav. See, et meil artiklid on mallidevaesed tuleneb sellest, et tegijaid ei ole. Teksti kirjutamisega saab hakkama igaüks aga malli tegemist peab enne õppima. --Tiuks 17. mai 2009, kell 15:10 (UTC)

:: Minu arvates on sellised mallid väga olulised, sest ma tõesti ei viitsi pool artiklit läbi lugeda, et teatud arvsuurust teada saada. Isiklikult kasutan hetkel eesti vikit täpselt niipalju, et otsin sobiva elemendi ja vajutan kohe inglise interviki lingile ja sealt leian kiirelt info tabelist. --kanakukk 17. mai 2009, kell 15:32 (UTC).

Mõtlesin natuke sellest, kuidas üldist valemit malli mahutada, et valemite kirjutamist unifitseerida, ja tuli mulle midagi sellist välja:
 → HNO3
 → H2SO4
(Need numbrid saaks loomulikult ka soovi järgi väiksendada.) Kas sellest nii kasu oleks? --Mmh 17. mai 2009, kell 15:21 (UTC)

See on ju väga hea lahendus. --Tiuks 17. mai 2009, kell 15:47 (UTC)

: Kiidan samuti. --kanakukk 17. mai 2009, kell 15:49 (UTC).

:: Kiidaks samuti, kui selline mall olemas oleks. Iga elemendi iga võimaliku alaindeksi jaoks tõesti eraldi malli tegema ei hakku ju nagu hetkel C2 ja C3. Ehk on koodis olemas loogilisuse test, mis arvu ära tunneb? Või tuleks nii teha, et iga teine parameeter on alaindeksiga ja ilma alaindeksita elemendid kirjutatakse kokku? Samuti peaks mall kõikide elementide sümboleid tundma ja linkida oskama. Või on lihtsam siiski ... märgendite juurde jääda? 18. mai 2009, kell 08:33 (UTC)
Siis ma hakkan malli tegema. (See peab küll "tundma" kõikide elementide sümboleid, aga see ei tohiks olla probleem, elemente nii palju ka ei ole. Ja alguses see siis "tunneb" ainult paar, järgmiseid lisatakse aja jooksul.) --Mmh 20. mai 2009, kell 09:30 (UTC)

Esimene versioon on valmis: . Selle kohta palun edasi arutelda selle arutelus, mitte siin. --Mmh 20. mai 2009, kell 16:04 (UTC)

Nii mall kui dokumentatsioon on nüüd plusmiinus valmis. Võite nüüd artiklites kasutada ja selle juures vigu ja parandusvõimalusi otsida. --Mmh 20. mai 2009, kell 15:18 (UTC)

Termokeemia alajaotuses ei näe hästi alaindekseid gaas, tahke jne. Kuidagi peaks lahtrit suuremaks tegema. --Tiuks 20. mai 2009, kell 18:14 (UTC)

Aha? Kas saaksid näidata ekraanipildi? --Mmh 21. mai 2009, kell 15:32 (UTC)

: Vaata IE8-ga, Firefox näitab õieti. --Tiuks 21. mai 2009, kell 22:54 (UTC)

miks sulamis ja keemistemperatuur peaksid täiskraadides olema? -- Ahsoous 21. mai 2009, kell 21:22 (UTC)

Ja peale selle, kui tahta täisarve, tuleb ka celsiused ära ümardada -- Ahsoous 21. mai 2009, kell 21:26 (UTC)

Ka mina leian, et pole põhjust ümardada. Andres 22. mai 2009, kell 06:28 (UTC)

:Hea küll, jätan ümardamise välja. --Mmh 22. mai 2009, kell 15:42 (UTC)
Veel üks asi mis ette tuli - tabelis võis molekuli massi asemel olla hoopis molaarmass, pealegi kui ma õigesti mäletan (sada aastat pole keemiaga kokku puutunud) on tolle suuruse nimi mis tabelis toodud on molekulmass (mitte molekuli mass) ja see on lihtsalt number (mitte mingeid ühikuid juures ei ole) ja koma0 on sellel puhul ka liiast -- Ahsoous 21. mai 2009, kell 21:40 (UTC)

Siin ma nüüd ei ole kindel, kas ma aru saan. Kas Sa saaksid täpselt kirjeldada, kuidas lõpptulemus peaks välja nägema? --Mmh 22. mai 2009, kell 15:42 (UTC)


Arutelu:Mauro Maur

Mida need COL ja BMG jms tähendavad? Mona 5. mai 2009, kell 20:39 (UTC)
Diskograafia on vales järjestuses.--WooteleF 5. mai 2009, kell 20:40 (UTC)

Jäin ka selle üle mõtisklema. Äkki need on just kuulsuse järjekorras? :) Kuriuss 13. oktoober 2019, kell 23:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.40concerti.it/artista.php?sezione=artisti&artista=14
** In Mauro Maur on 2013-06-24 12:19:15, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Mauro Maur on 2013-07-06 13:37:53, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:38 (EEST)


Minu meelest ei ole mõtet artiklit Johannes Kotkas mittevalituks pidada, sest väljatoodud puudused on hõlpsasti kõrvaldatavad. Andres 5. mai 2009, kell 20:52 (UTC)

Aga mida sinu meelest tähendab lause "Neid artikleid saab alati uuesti heade artiklite kandidaatideks esitada, kui nende seisund peaks paranema ja kui on põhjust neid vastava tiitli vääriliseks pidada."?  Taivo 6. mai 2009, kell 07:06 (UTC)

: Kes siis hakkab seda jälgima? Kui artikkel on  kandidaatide nimekirjas, võivad lugejad artikliga midagi ette võtta, siit ei leia seda keegi. Andres 6. mai 2009, kell 11:17 (UTC)

::Ei peagi. Siia tõstmine oli minu hinnang sellele, et seda artiklit tuleb väga palju kohandada selleks, et tast hea tükk saaks. Kaks vastuhäält ilma ainsagi poolthääleta räägivad sellest, et ma vist esindan enamuse arvamust. Taivo 6. mai 2009, kell 12:51 (UTC)

::: Vastuhääl ei ütle midagi selle kohta, kas teha on palju või vähe. See tähendab lihtsalt, et praegusel kujul ei ole tegu hea artikliga. Kui mõni artikkel esitatakse kandidaadiks, siis just selle mõttega, et siis tehakse artikkel korda. Andres 6. mai 2009, kell 12:58 (UTC)

::::Mis mõte on siis käesoleval leheküljel? Et ühtki artiklit ei panda iialgi siia, vaid igaüht poputatakse, kuni ta saab heaks? Taivo 6. mai 2009, kell 13:07 (UTC)

::::: Leian, et ega erilist vajadust polegi. Siia tuleks minu meelest panna ainult need, mis on ilmselt õigustamatult välja pakutud. Andres 6. mai 2009, kell 22:04 (UTC)

Minu meelest pole õige artikleid mittevalituks tunnistada kahe vastuhääle tõttu. Andres 18. oktoober 2009, kell 14:44 (UTC)

Kui pooleteistaasta häältesaak on ainult kaks vastuhäält siis vast isegi saaks. Nende artiklite puhul paistis suhteliselt võimatu, et neid headeks valitakse, kui (hetkel) pole kedagi, kes neid täiendaks ning kui hääli vahepeal ei nullita.

Ma võin muidugi enda poolt ka vastuhääled juurde laduda. Ivo 18. oktoober 2009, kell 15:08 (UTC)

: Vastuhääl tähendab ju ainult seda, et praegusel kujul ei peeta artiklit heaks. Vastuhääle kaal võib olla väga erinev olenevalt sellest, kui suurte puuduste tõttu see on antud. Sellepärast ei saa minu meelest otsustada ainult vastuhäälte arvu järgi.

: Ka aeg ei ole minu meelest oluline, sest meil on kandidaate ikka päris palju. Andres 18. oktoober 2009, kell 15:39 (UTC)

Meil peaks olema mingi hästi läbimõeldud kriteerium, mille järgi tunnistada artikkel mittevalituks. Kardan, et kui me neid rutiinselt välja kupatame, siis ei ole kandidaatide lehest suurt kasu. Andres 28. november 2010, kell 20:41 (EET)

Pakun välja, et kui artikkel on olnud kandidaatide nimekirjas vähemalt 1 aasta, saanud 3 vastuhäält ja viimase vastuhääle kommntaaris toodud vead pole 1 kuu jooksul peale hääle andmist parandatud (eeldusel, et ka ülejäänud vastuhäältes toodud vead pole parandatud), siis eemaldatakse artikkel kanditaatide nimekirjast ja hääletustulemused tõstetakse siia. Seda ka juhul, kui vastuhääled on saadud samal põhjusel. Sama moodi peaks olema kriteerium, kuidas artiklit uuesti heaks artikliks võib esitada. Uuesti võiks artikli esitada siis, kui esinenud vead on parandatud. See, kes vead parandab või avastab, et vead on parandatud võiks artikli arutelus teada anda, et tema arvates on vead parandatud ja kavatseb artikli uuesti esitada. Kui keegi 48h jooksul vastu ei vaidle, siis võib artikli uuesti esitada.--Kyng 1. juuni 2011, kell 19:43 (EEST)

:: Võib-olla see on hea kriteerium, aga häda on selles, et vaevalt siit keegi midagi välja kaevama hakkab. Andres 1. juuni 2011, kell 22:24 (EEST)

: Minu arvates pole ajakriteeriumi vajagi, 3 vastuhäält peaks olema piisav kandidaatide nimekirjast eemaldamiseks. --Iifar 1. juuni 2011, kell 19:55 (EEST)

:: Probleem on selles, et vastuhääl võib olla antud ka väiksema, küllaltki hõlpsasti parandatava puuduse pärast. Vastuhääl ju lihtsalt tähendab, et praegu pole hea. Andres 1. juuni 2011, kell 22:21 (EEST)

::: Jah, tegelikult nimekirjas oleku ajakriteerium ehk ei olegi oluline, eriti arvestades madalat hääletusaktiivsust. Kolm vastuhäält + 1 kuu ooteaega on piisav. Kolm vastuhäält on tegelikult üsna palju juba, pisivea eest niipalju ikka ei saa. 3 Häält tulevad kokku siis, kui asjad on kapitaalselt valesti. See, et keegi siia kaevama ei tule... No kanditaadiks esitamiseks on nad üldse mitmekümne tuhande artikli seast välja kaevatud, nii et ma ei näe probleemi. See siin pole ka mõisa peale mäng, nagu artikli kustutamine, sest isegi, kui ei osutu heaks, siis artikkel jääb alles. Kui keegi huvi tunneb, siis kõpitseb paremaks ja ehk kunagi esitatakse uuesti. Kanditaatide nimekirjas hoidmine ei peaks olema eesmärk omaette.--Kyng 1. juuni 2011, kell 22:42 (EEST)

::: Ma ei tea, mina küll panen vastuhääle kui tahes väikese vea eest. Idee järgi nii peakski.

::: Ka heade artiklite kandidaate vaadatakse harva ja neid on palju. Sellepärast nende artiklite parandaminegi venib. Andres 1. juuni 2011, kell 23:00 (EEST)

::::Neid kandidaate tekibki liiga palju, kui midagi siia ümber ei tõsteta. Seetõttu paigutasingi kandidaadid kolmele eri lehel, et nende liigne hulk inimesi ei peletaks.

::::Samuti ei ole ma väga kindel, et kas tasub heade artiklite valimisel ülikriitiline olla – paljud head artiklid ei vasta niigi enam ammu nendele nõuetele, mida me uutele kandidaatidele esitame. Praegu jääb vähemalt minule tunne nagu me valiksime eeskujulikke artikleid – headele artiklitele võiks natuke täiendamisruumi ka jätta.

::::Ivo 1. juuni 2011, kell 23:13 (EEST)

::::: Kandidaate tekib liiga palju ka selle pärast, et tihti esitatakse teadlikult selliseid, millel "on potentsiaali/vajavad veel natuke kõpitsemist" ehk artikleid, millel pole lootustki poolthääli kokku saada. Eeskujulike artiklite valimist sisuliselt ei toimu ja ma ei ole kindel, kas sellel on üldse mõtet hetkel. Ülikriitilisus on ka summaarne: üks peab ülioluliseks pilte, teine viiteid (süüdi) ja kolmas on grammatika nats. Hetkel näeb süsteem ette, et igaüks oma silma järgi hindab ja ühtsed kriteeriumid puuduvad, nii et mis siin tahta? Pisivea võiks ju pigem ise parandada, kui et vastuhäält anda (jällegi: kui pisike on pisiviga). Kolm vastuhäält on juba üsna suur kogus ja tekib ikka suuremat sorti probleemide korral. Kui on üks kuu parandamiseks ka, siis minu meelest rohkem kui piisav kriteerium. Või on paremaid ettepanekuid?--Kyng 3. juuni 2011, kell 17:25 (EEST)

:::::: Mul ei ole mingit head ettepanekut.

:::::: Kui ma juba ühte viga näen, siis annan vastuhääle. Ei tohi ju seda viga olla, eks ole? Muidugi võiks parandada, aga kui juba parandama hakata, siis jäädki parandama...

:::::: Üks kuu ei ole mingi aeg, kui arvestada, kui aeglaselt meil kogu see tegevus siin käib. Heade artiklite kandidaatidega tegeldakse vähe.

:::::: Kui üks inimene on artikliga nii palju tegelnud, kui jõudis, miks ei võiks siis artiklit üles seada? Kui veel mitu inimest sellega tegelevad, siis võibki hea artikkel tulla. Ega hindamine artiklit heaks ei tee, selleks peab ikka mitu inimest asjaga põhjalikult tegelema. Andres 3. juuni 2011, kell 20:16 (EEST)

::::::: Kui asi on nii halb, et võibki jääda parandama, siis pole tegemist pisiveaga ja artikli eemaldamine kandidaatide seast täiesti õigustatud. Kui üks inimene on artikliga nii palju tegelenud, nagu jõudis aga see ei ole ikka sellisel tasemel, et võiks heade artiklite kandidaadina läbi minna, siis loomulikult ei peaks ta seda esitama. "Veel mitu inimest" ei hakka sellega tegelema veel selle pärast, et ta kuskil nimekirjas on. Hindamine ei teegi artiklit heaks, vaid selle käigus kaalutakse, kas on hea või mitte. Ühte või teist pidi peavad kõik artiklid kandidaatide hulgast kaduma: kas siis heade artiklite või mitevalitute hulka arvatuna.--Kyng 6. juuni 2011, kell 09:30 (EEST)

::::::: Mina vastupidi arvan, et kui inimene on mingi asjaga tegelnud ega oska enam paremaks teha, siis ongi õige see kandidaadiks esitada, et ka teised oma panuse annaksid.

::::::: Pean normaalseks, et hindaja ei kiida artiklit enne heaks, kui ta on püüdnud seda paremaks teha ning leidnud, et see ei õnnestu. See aga ei tähenda, et vastuhääle andja peaks artikliga tegelema hakkama. Muidu tuleb nii välja, et kui üks kirjutaja üksinda ei suuda head või sellele väga lähedast artiklit luua, siis head artiklit ei tulegi. Arvan küll, et toimetajad võiksid endale tööd otsida just heade artiklite kandidaatide nimekirjast.   Andres 6. juuni 2011, kell 20:33 (EEST)

Tundub, et inimestel on erinevad ettekujutused heade artiklite valimisest. Mõni arvab, et see seisneb hindamises ja otsustamises, teine näeb seda kohana, kuhu esitada enda meelest üsna korralikke artikleid, millele oleks vaja natuke teiste värsket silma ja abi. Inglise vikis on nende kahe asja jaoks vähemalt kõrgemas kategoorias erinevad süsteemid (Peer review, FA candidates). Häid artikleid valivad nad üldse natuke teistmoodi (ainult üks artikliga mitteseotud kaastööline vaatab üle ja otsustab).
Ma arvan, et meil oleks vaja kokku leppida, mida tähendab heade artiklite valimine, kas ainult otsustamist või artikli "otsa peale aitamist". Kui üks saab ühtemoodi aru ja teine teistmoodi, tekivadki protseduurilised lahkarvamused. Kui me otsustame, et meil on siin need kaks asja koos, peaks see olema kõigile selgeks tehtud. Teine võimalus on lüüa nad lahku. Adeliine 8. juuni 2013, kell 17:16 (EEST)

Jah, õige küll. Ma ei usu, et keegi teises kohas rohkem appi tuleks kui siin. Tuleb kahjuks välja, et enamasti meeldib inimestele kergekäeliselt poolthääl anda. Andres (arutelu) 9. juuni 2013, kell 01:05 (EEST)

: Protseduurireeglitest saadakse erinevalt aru aga ka sellest mis on hea artikkel. Mõnedel on oma lemmikteemad, mida rangelt nõutakse ja teisele on juba siis hea küll, kui teistes keeltes on artikkel veel viletsam, kui siin. Üldiselt ollakse siin kalduhindamise ja otsustamise poole aga kuna mõõdupuud on erinevad siis jälle ei ole asjad üheselt selged.

:Lisaks on inimesed egoistlikud. Kui esitatakse mingi artikkel, mis "vajab natuke tööd", siis kui vaja on tõesti natuke, nt. joonised tõlkida või muud sellist pigem tehnilist teha, siis see tehakse minu kogemuste järgi tõesti hääletuse käigus ära. Aga kui selgub, et tegelikult pole artiklis allikaid ja see vajaks ka laiendamist, siis tekivad tõrked. Kõigepealt peaksid ju üldse allikad välja selgitama, mis võib omaette paras ports tööd olla, siis need läbi töötama, artikkel tuleb täiendada ja lõpuks ongi töö maht juba päris suur. Ja siis tulebki mängu egoism: kui see roppu tööd vajav artikkel ikka ei ole mulle südamelähedasel teemal, siis ma sellist roppu tööd ette ei võta. Inimesed ei vali artikleid selle järgi, et see kuskil mingis nimekirjas on vaid ikka oma isikliku huvi põhjal. Tõesti kahtlane, kas keegi kuskil mujal rohkem appi tuleks, kui siin, sest ega siin ka ei tule: pole mõtet neid kuhugi kuhjata. Need artiklid, mis on juba tõesti head, koguvad hääled kokku väga kiiresti. Need mis pole, ei saa ei hälli ja ega keegi neid ei toimeta ka eriti, nii et võiksid siin mitte olla.--Kyng (arutelu) 9. juuni 2013, kell 09:59 (EEST)

:: Jah, inimestel on erinevad nõudmised heale artiklile, ja see kuue poolthääle nõue seab lati kõrgele.

:: Mulle isiklikult tundub, et poolthäält ei saagi anda, kui ei ole ise uurimist ette võtnud ning püüdnud artiklit kontrollida ja paremaks teha. (Muidu ei tea ju, kas artikkel on hea.) Ja kui seda ikka mitu (ütleme kuus) inimest teeb, siis saabki hea artikli. Minu meelest ei saa nõuda, et keegi üksi kirjutaks hea artikli. Head artiklid tulevad ikka nendest, mille kallal mitu inimest töötab ja koostööd teeb.

:: See on tõsi küll, et igaühte kõik teemad ei huvita (kuigi mul on küll nii, et niipea kui süvened, hakkab huvitama). Teine takistus on, et kõik teemad ei ole kõigile jõukohased. Nii et ikkagi heade artiklite arvu piirab kaastööliste arv. Andres (arutelu) 9. juuni 2013, kell 10:59 (EEST)

:::Selles ma olen nõus, et inimesed reeglina ei otsi siit artikleid, kuhu appi minna, ja isegi kui otsivad (nagu ma püüan mõnikord teha), siis ei leia jõukohast või huvitavat teemat. Selles mõttes ei ole tõesti (praeguses olukorras) mõtet siia panna neid, kus oleks silmanähtavalt veel vaja tükk tööd teha. Inglise vikis on nomineerimise eeldus see, et sa oled vaadanud kriteeriume ja arvad, et nendele üldjoontes vastab. Adeliine 9. juuni 2013, kell 12:07 (EEST)

:::Aa ja siis see ka veel, mille peale ma just viimastel nädalatel olen rohkem mõelnud (ei lähe küll otseselt siinsesse teemasse). Kaastöölisi on vähe, see lihtsalt on nii. Aga kas oleks mingi viis või moodus või variant (püüdlemaks selle poole), et need vähesed aktiivsed kaastöölised keskenduksid natuke rohkem nendele artiklitele, mida on tõesti vaja (üks võimalik mõõdupuu on nt loetavusnumbrid), sest suvalisi artikleid tekib nagunii. Mingi positiivne kollektiivne horisontaalne "mõjumeetod"... Mulle tundub, et soodsate asjaolude kokkulangemisel oleksin mina isiklikult üsna mõjutatav selles suhtes.

:::See läheb selles mõttes teemasse, et aitaks ehk kaasa heade artiklite kujunemisele. Üks ettepanek on olnud nädala koostööartikkel. Mis veel? Kui see üks artikkel pole minu teema, siis mida teha, et ma kõrvale ei jääks? Adeliine 9. juuni 2013, kell 12:22 (EEST)

:::: Võib-olla piisab sellest, kui kas või kaks inimest lepivad omavahel kokku, et töötavad mõlemad selle artikli kallal. See mõjub paremini kui anonüümne üleskutse. Andres (arutelu) 9. juuni 2013, kell 12:45 (EEST)

:::::Aga äkki siis kuidagi nii, et nädala koostöö artikliteks pannakse just neid, mille puhul vähemalt kaks inimest on juba kokku leppinud. Siis on väljakuulutamisel vähemalt potentsiaal, et teised inimesed saavad teada, et selle juures on koostöö kokku lepitud ja kui neile sobib, löövad ka kaasa. Lihtsalt öeldes, need kaks inimest annavad oma kokkuleppest nähtavalt teada, et teised teaksid liituda. Adeliine 9. juuni 2013, kell 14:05 (EEST)

Me oleme ka heade artiklite valimise juures seda arutelu juba püüdnud pidada. Minu meelest võib neid artikleid siia arhiveerida küll, ehk keegi saab siit idee. Aga kui üldisemalt valimisest rääkida, siis minu jaoks on häiriv see hoiak, et seal justkui vastanduks artiklite tegijad ja žüriiliikmed. Või siis hääletatakse välise ilme põhjal. Hääletamine üksi ei tee artiklit heaks. Asi pole ju selles, et meil on palju artikleid, mis ongi juba head, aga keegi ei viitsi hääletada. Igaüks, kes vigu leiab, võiks püüda neid parandada, mitte lihtsalt hääletada. Ma arvan, et see on paratamatu, et igaühel on oma kriteeriumid, aga kuidas ka poleks, ilma süvenemata pole ju kuidagi võimalik veenduda, et artikkel on piisavalt kvaliteetne. Võib-olla me oleme mõnikord põhjalikkuse suhtes liiga nõudlikud (eriti kui teiste vikidega võrrelda), aga muude asjadega ei saa vist eriti järeleandmisi teha. Seda küll, et pilte ei saa ikka nõuda, kui neid kuskilt võtta pole. --Epp 9. juuni 2013, kell 14:43 (EEST)

Ma arvan, et siin on juttu paljust sellisest, millest tuleks rääkida kuskil mujal. See on ju üldisem teema, et meil on paljude oluliste asjade suhtes erinevad arusaamad ja see on ilmselt ka tegijate aktivsust mõjutanud. Minu meelest oleks kõige parem ikkagi see, kui igaüks teeks seda oma asja nii hästi, kui vähegi oskab. Loeks oma laused läbi, kontrolliks fakte, nimesid, linke jne. On palju väikesi asju, mis kasvavad täiesti üle pea ja enne suurte asjadeni jõudmist läheb isu ära. See tähendab, et inimestel, kelle jaoks on oluline näiteks see, et lingid läheksid õigesse kohta või et artiklid oleksid omavahel seotud, ei ole enam aega tegeleda millegi huvitavaga. See muutub äärmiselt frustreerivaks ja jäävad tegemata ka asjad, mida on varem regulaarselt tehtud. --Epp 9. juuni 2013, kell 14:43 (EEST)

Ega see pole ju nii, et me ei taha oluliseks peetavate teemadega tegeleda. Lihtsalt jõudu pole. Ja olemasoleva jõu teise kohta tõstmisega jääb ju kuskil mujal midagi tegemata. Minu meelest oleks palju vajalikum igaüht üles kutsuda enda kirjutatusse süvenema ja seda kontrollima. --Epp 9. juuni 2013, kell 14:43 (EEST)

Võib-olla on artikli kallal mitmekesi korraga tülikas tegutseda? Mitte ainult redigeerimiskonfliktide tõttu, aga ka nt poolelijäänud mõte võib sassi minna. :-) Võiks äkki teha ka näiteks nädala (või kuu) teemad ja kuidagi võistluse vormis, et nädala lõpus hääletatakse parim tegija. Iga nädala võitjale võib kas või punkte jagada, küll hiljem on aega mõelda, mida nende punktidega teha. Paljusid inimesi innustab võistlusmoment. --Epp 9. juuni 2013, kell 14:43 (EEST)

Kui artikli mitte-valituks osutumine pole lõppotsus, siis võiks mõned varem toetust kogunud artiklid, nt. mutatsioon, juliuse kalender ja veel mõned suunata hääletamise uuele katsele. Kalev Kask 28. oktoober 2016, kell 18:07 (EEST)

Jah, lõppotsus see ei ole. Pane need tagasi, millel Sinu arvates perspektiivi on. Andres (arutelu) 28. oktoober 2016, kell 20:03 (EEST)
See oleks vist Eesti viki ajaloos esmakordne samm, kui mõned artiklid tagasi hääletamisele suunata? Kas antud juhul algab hääletus uuesti või arvestatakse ka varasemaid hääletustulemusi? Näiteks mutatsioon ja juliuse kalender olid artiklid, millel jäi omal ajal napilt valituks osutumisest puudu. Kalev Kask 28. oktoober 2016, kell 20:47 (EEST)

Ma arvan, et varasemaid hinnanguid võib arvestada. Aga need artiklid on vist sellest ajast, kui viitamist ei nõutud. Andres (arutelu) 28. oktoober 2016, kell 21:40 (EEST)

: Kas neid artikleid on vahepeal täiendatud-parandatud? Kas puudused, mille pärast vastu hääletati, on kõrvaldatud? Kui ei, siis pole nagu millegi üle uuesti hääletada. Kui jah, siis on loomulikult mõtet uueks hääletuseks. Ja ei oleks esimene kord ajaloos uuesti hääletusele tuua. Kordan nüüd ennast, aga paluks vältida varasemat viga, kui tagasi tuuakse artikkel, mis pole tegelikult parandatud-täiendatud. Kyng (arutelu) 30. oktoober 2016, kell 14:06 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Heade artiklite kandidaadid/Mittevalitud


Arutelu:2012. aasta suveolümpiamängud

Ingliskeeles wikis on logod olemass, kas need liigutatakse ka kunagi commonsisse?
Kas neid võib vabalt siia laadida?
* London Olympics 2012 logo.svg
* All London 2012 logos.svg
suwa 6. mai 2009, kell 08:02 (UTC)

Commonsisse neid ei viida. Neid võib vist kasutada kaubamärkidega samadel alustel.--WooteleF 6. mai 2009, kell 09:23 (UTC)
Kanepi ei osale, seega ainult 33 sportlast. --KungFuDuck (arutelu) 21. juuli 2012, kell 00:19 (EEST)

Parandasin --Mona 28. juuli 2012, kell 14:09 (EEST)


Arutelu:Henri Michaux

Kust see maha on kirjutatud? --Epp 7. mai 2009, kell 00:20 (UTC)

Palun aita leida teksti allikas
Toona ei aimanud keegi, et ilmavalgust on näinud üks droogilisemaid (mõnest vaatevinklist ka traagilisemaid) luuletajaid-kunstnikke läbi aegade. No ei oska ju midagi arvata enesesse tõmbunud, teismelisest Jesuiitide kooli kasvandikust (Brüsselis jesuiitide koolis õppis ta alates 1910), kes müramise ja lõbutsemise asemel huvitub ladina ja hiina keelest, kalligraafiast, mardikate korjamisest, kristlikust müstikast ja kunstist ...
Michaux jaoks polnud kunstiliikidel vahet: ühed maailma tunnetamise ja kajastamise vahendid kõik. Noil perioodidel, mil tema suhteliselt labiilne loomus pidas keelt elususe väljendamiseks juba iseenesest liig kitsaks, ahistavaks – just noil aina sagedasemaks muutuvatel aegadel tegeles Micaux maalikunsti ja üldse visuaalsusega. Laias maailmas kõlabki Micaux' nimi kõige sagedamini seoses kunstiga.
Lapsepõlves nohikuna tundunud poisist kasvas suur rännumees, eksperimenteerija ja mõneti ka provokaator. 1919 asus ta ülikoolis meditsiini õppima, kuid see periood lõppes 1920, mil ta läks kaubalaevale madruseks. Ka seda tegevust ei jätkunud aastakski. 1922 sõjaväehospidalis olles avastas ta Lautreamont'i, kes andis Michaux'l vabaduse ja sädeme kirjutada enese luulet. Luuletamisega paralleelselt pidas Michaux hulka ameteid, mistõttu ta ise pidas end lootusetuks ebaõnnestujaks. Raske oli leida ennast rahuldav luulelaad, millest johtuvalt ta kasutas mitmeid pseudonüüme – omaenda nime kasutamine tundus selle muutmisena interjööri osaks. Justkui juhuslikult saatis mõnd pingutust luule vallas aga edu, ja esimest korda ilmus Michaux' luule trükis 1922. aastal varase Michaux' toetaja Franz Hellens'i kirjandusajakirjas Le Disque Vert. Veidi pärast seda palkas Franz Hellens Michaux Le Disque Vert'i peatoimetaja asetäitjaks. Ajakirja toimetamise kõrval hoolitses Michaux ka selle eest, et omaette raamatuni jõuaksid mitmed ajakirja veergudel ilmunud. 1923 ilmus Michaux esimene raamat Les rêves et la jambe (Uned ja jalg).
Tema hilisemas elu jaoks olulisteks kujunesid kontaktid alul Lautreamont'i, Jules Supervielle'i, Andre Gide'i ja tegelikult paljude teistega. Lautreamont sisendas eneseusku ja utsitas ise luuletama. Supervielle'i kaudu sulandus ta Pariisi kirjarahva sekka. 1939 viis Gide Michaux nime laiema avalikkuse ette (nagu alati, läks tähelepanu saavutamiseks vaja ideoloogilisi skandaalikesi). See oli aga alles eellöök selle, kui 1945. aastal ilmus sarjas Kaasaegsed luuletajad René Bertelé käsitlus Michaux'st. Muuseas, Michaux oli selles seerias ainus, kes ei lubanud raamatu kaanele panna pilti „objektist“ – anonüümsus ja sellest tulenev vabadus olid siiski kuulsusest hinnalisemad.
1948 suri abikaasa, mis tõi enesega varasemast veelgi raevukama hooga kirjutamise, peatselt suubus energia rohkem maalimisse. Umbest samast ajast algas kümmekond aastat kestnud eksperimenteerimine igasuguste droogidega ja meditatsiooniga. Kuni ta loobus keemiast kui ebausaldusväärsest. Omistatud kirjanduslikest autasudest ütles ta ära põhjendades seda nii: ma ei tegele kirjandusliku loominguga, vaid enese uurimisega. Michaux kujunes 1960ndatel-1970ndatel maailma mastaabis kuulsaimaks prantsuse luuletajaks ühtviisi surrealistide, Uue Laine autorite ja Ameerika biitnike hulgas.
Tormisel elumerel seilanud kirjanik-kunstnik hakkas oma eluõhtul üha sagedamini kiikama ida mediteerimise suunas. Südamehaige surm saabus 18. oktoobril 1984.
Allikas teadmata. Mona 7. mai 2009, kell 09:45 (UTC)

Miks see ei või olla siinse kirjutaja kirjutatud? Andres 7. mai 2009, kell 09:47 (UTC)

:Tegelikult võib küll, aga seni kuni on kahtlus, olgu ta siin. Kirjutasin ülespoole ühe märkuse ka juurde. --Mona 7. mai 2009, kell 09:54 (UTC)

:: Mina ei usu, et sellist teksti kuskil avaldatud oleks. Tuleb lihtsalt normaalseks toimetada.

:: Kahtlusest on minu meelest vähe. Andres 8. mai 2009, kell 19:58 (UTC)


Arutelu:Tähevärav: Kontiinum

Kuidas see pealkiri on, "Kontiinum" või "Kontiinuum"? Andres 7. mai 2009, kell 07:23 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://tv.sky.com/preview-stargate-continuum
** In Tähevärav: Kontiinum on 2013-06-24 13:57:09, 404 Not Found
** In Tähevärav: Kontiinum on 2013-07-07 05:30:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:31 (EEST)


Arutelu:Andrei Sõritsa

Tsitaadi all on minu meelest banaalsus, mida ei tasu tsiteerida. Andres 7. mai 2009, kell 07:45 (UTC)

Aga millise Haapsalu keskkooli ta lõpetas? Tollal olid keskkoolid nummerdatud.--Juhan121 (arutelu) 21. juuli 2012, kell 23:59 (EEST)

mul pole raamatut käepärast, aga internetiversioonis on imelikult: ...Haapsalu n Keskkooli (vt Välislingid all olevat veebilehte)--Bioneer1 (arutelu) 24. juuli 2012, kell 11:06 (EEST)


Arutelu:Keila-Joa Sanatoorne Internaatkool

Pealkiri peaks olema välja kirjutatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. mai 2009, kell 09:04 (UTC)

Keila-Joa loss ja Keila juga ei asu kooli vahetus läheduses. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. jaanuar 2010, kell 14:36 (UTC)

Koolis õpib 80-90 last

Välja võetud. Andres 21. jaanuar 2010, kell 14:36 (UTC)
No 10 minutit jalutamist, minu arust on see vahetus läheduses Stxstx

Ei ole nõus. Vahetu lähedus on minu meelest sada meetrit või nii. Leian, et Keila joa ja Keila-Joa mõisa mainimine ei ole siin üldse teemakohane. Andres 22. jaanuar 2010, kell 14:31 (UTC)
Ega vahet pole, kooli õpilased käivad seal jalutamas ja need asjad mis ma enne välja tõin loovad natukese teise keskkonna koolile, aga igatahes on see atikkel palju parem kui oli 3päeva tagasi.=) aitäh
Keila-Joa Sanatoorne Internaatkool loodi 1964.aastal reumahaigete laste taastus- ja sanatoorse ravi
korraldamiseks.
Tänini õpivad koolis erinevate somaatiliste haigustega lapsed. Viimastel aastatel on õpilaste haigustele
lisandunud lapsed, kellel on keerulised sotsiaalsed probleemid.

Ühistranspordiga pääseb Keila-Joa Sanatoorsesse Internaatkooli Kloogaranna teelt bussidega nr. H4 (Vääna–Muraste–Tabasalu–Haabersti–Harku–Tabasalu–Suurupi–Keila-Joa), 108 (Tallinn–Tabasalu–Vääna-Jõesuu–Keila-Joa), 126 (Tallinn–Tabasalu–Vääna-Jõesuu–Keila-Joa–Lohusalu) ning 237A (Tallinn–Vääna-Jõesuu–Keila-Joa–Lohusalu) peatusest InternaatkooliInternaatkooli. Sõiduplaanid.


Arutelu:Webware 100

Lingid tuleks üle vaadata ja korrigeerida. Näiteks pandora ja gaia lähevad valesse kohta.--Rünno 7. mai 2009, kell 16:16 (UTC)
Siia ei viita midagi. Andres 9. mai 2009, kell 06:50 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.webware.com/100/:CNET
** In Webware 100 on 2013-06-24 14:24:54, 404 Not Found
** In Webware 100 on 2013-07-07 23:06:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:07 (EEST)


Arutelu:Arno Oja

Kas "kirjandusuurija" on sama mis "kirjandusteadlane"? Andres 9. mai 2009, kell 14:10 (UTC)

on ka link kirjanduse uurija. Ei usu, et see on eraldi mõiste--Estopedist1 (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 23:16 (EET)


Arutelu:Paavo Pärn

Paavo Pärn on ka arhitektuuribüroo Sirkel ja Mall tegevjuht.--WooteleF 8. mai 2009, kell 19:36 (UTC)

Tegu võib olla nimekaimuga.
Isik on kindlasti artiklit vääriv aga stiil vajab asjalikuks muutmist.--WooteleF 8. mai 2009, kell 19:39 (UTC)

Arvan et 'disamb' mõttes oleks isegi pealkiri 'baari-Paavo' parem, kindlam. Muuseas, ega keegi ei tea, kas  Maarjan Pärn on Paavo sugulane? --Miacek 8. mai 2009, kell 19:49 (UTC)

:Pärn on levikult 15. perekonnanimi Eestis.--WooteleF 8. mai 2009, kell 19:51 (UTC)

:Me kasutame reeglina inimeste pärisnimesid.--WooteleF 8. mai 2009, kell 19:51 (UTC)

Allikaks nimetatud artiklist pole midagi kasutatud. Andres 8. mai 2009, kell 20:28 (UTC)

Ma arvan, et selle võib välja jätta.--WooteleF 8. mai 2009, kell 20:29 (UTC)

: Artikkel on igatahes teemakohane. Andres 8. mai 2009, kell 20:40 (UTC)

Kas blogi sobib viiteks? . Olles selle ettevõttega kokku puutunud võin kinnitada, et selle tegevjuht on seesama Baari-Paavo.--WooteleF 8. mai 2009, kell 20:35 (UTC)

Ma ei tea, üldiselt me blogisid ei arvesta. Andres 8. mai 2009, kell 20:40 (UTC)

Viide Farmi-Gabrielile tundub meelevaldne. --[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 11. mai 2009, kell 13:15 (UTC)

Kas noortekogu peasekretär on poliitik? --Epp 9. märts 2012, kell 01:39 (EET)

Võiks olla kyll. Või vähemalt - ysna ilmselt - tahab olla. Kuna broilerikasvatusel on Eesti poliitikas yha suurem kaal, muutuvad noortekogud kui erakondade linnuvabrikud yha tähelepanuväärsemateks. --Oop (arutelu) 9. märts 2012, kell 01:48 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kalev.ee/est/?news=919274&
** In Paavo Pärn on 2013-06-24 12:44:40, 404 Not Found
** In Paavo Pärn on 2013-07-06 17:59:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:59 (EEST)


Arutelu:Vladimir Hütt

Mismoodi puutub siia Hütt, see on ju teine mees.--Niki 8. mai 2009, kell 20:16 (UTC)

Surmakuupäev: www.kalmistud.ee;
Sünnikuupäev, ülikooli lõpetamine, doktorikraad ENE 3 kd. Tallinn kirj. "Valgus" 1988


Arutelu:Saksa okupatsioon Ingeris

Puudub lehekülg [[Saksa okupatsioon Ingeris]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. mai 2009, kell 16:30 (UTC)

Millisest Ingerist siin on juttu? Siin ei tehta vahet Eesti Ingeri ja Leningradi oblasti Ingeri vahel. [[Eri:Kaastöö/90.190.71.25|90.190.71.25]] 14. jaanuar 2016, kell 11:26 (EET)

Siin on öeldud, et Ingeri oli "osaliselt liidetud Eesti kindralkomissariaadi ja ühes sellega Ostlandi koosseisu". Artiklis [[Viru Ingeri]] väidetakse, et "erinevalt muudest Eesti aladest, mis liideti Eesti kindralkomissariaadina Ida-alade Riigikomissariaadi koosseisu, jäi Viru Ingeri väegrupi Nord sõjalisse haldusse". [[Eri:Kaastöö/90.190.71.25|90.190.71.25]] 14. jaanuar 2016, kell 11:26 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://history.gatchina.ru/palace/war/war6.htm
** In Saksa okupatsioon Ingeris on 2013-06-24 13:20:44, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Saksa okupatsioon Ingeris on 2013-07-06 23:40:56, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:41 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://city.gatchina.ru/school/gym/razruha/pushkin(okonchanie).htm
** In Saksa okupatsioon Ingeris on 2013-06-24 13:20:44, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Saksa okupatsioon Ingeris on 2013-07-06 23:41:05, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:41 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://city.gatchina.ru/school/gym/war/p3-3.htm
** In Saksa okupatsioon Ingeris on 2013-06-24 13:20:44, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Saksa okupatsioon Ingeris on 2013-07-06 23:41:14, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:41 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://history.gatchina.ru/palace/exib/warexib2.htm
** In Saksa okupatsioon Ingeris on 2013-06-24 13:20:44, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Saksa okupatsioon Ingeris on 2013-07-06 23:41:24, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:41 (EEST)


Arutelu:Krahvkond

Artikkel krahvkonnast kui kaasaegsest haldusüksusest peaks kandma täpsustust. Selle nime all tuleks rääkida ikkagi "päris" krahvkondadest, elik krahvide valitsetud piirkondadest.--WooteleF 10. mai 2009, kell 18:16 (UTC)

Aga kas ei võiks mõlemast samas artiklis rääkida? Andres 10. mai 2009, kell 19:06 (UTC)

On ka sõna "krahviriik". Andres 10. mai 2009, kell 19:09 (UTC)

:Krahviriiki on kasutatud ilmselgelt vähem. Ma ei ole päris täpselt aru saanud nende praeguste Suurbritannia krahvkondade olemusest. Eks see krahvkonna mõiste on erinenud ka riigiti.--WooteleF 10. mai 2009, kell 19:14 (UTC)

: Nojah. Haldusüksuse nimena käib "krahvkond" ainult Suurbritannia ja Iirimaa kohta, teiste maade puhul tõlgitakse "maakond".

: Arvan, et krahvkonna kui riigi kohta võiks olla artikkel Krahviriik.

: Suurbritannias on praegu kahed krahvkonnad. Ühed on haldusüksused, teised ei ole. Andres 10. mai 2009, kell 19:35 (UTC)

::Aga milliseid krahvkondi pidada riikideks? See vahetegemine tuleb väga keeruline.--WooteleF 10. mai 2009, kell 19:37 (UTC)

::: Võib-olla küll.

::: Aga võiks siis teha nii, et teeme siin mitu alajaotust ning räägime eri tüüpi krahvkondadest. Hiljem võib mõne tüübi kohta ka eraldi artikli teha. Andres 10. mai 2009, kell 19:48 (UTC)
Krahvkond ja krahviriik on ikkagi ise asjad, krahvkond on suurema riigi krahvile allunud osa, krahviriik aga iseseisev riik, mille riigipeaks krahv. Ajalooliselt on ju krahvkondi suuremate riikide osadena ja haldusüksustena esinenud ka mujal. Keerukam on vahet teha tüüpidel ilmselt ainult Püha Rooma keisririigis, mis teoreetiliselt oli küll üks maa, aga praktiliselt iseseisvate valduste segapuder.Melilac (arutelu) 9. august 2014, kell 18:53 (EEST)
Krahvkond mujal riikides muidugi County ei ole ja county on näiteks USAs maakond. County peaks ilmselt artiklist välja võtma, see tekitab mu meelest hetkel segadust. Melilac (arutelu) 9. august 2014, kell 18:56 (EEST)

Kuidas seda välja võtta, kui artikkel praegu ainult sellest räägibki? Andres (arutelu) 9. august 2014, kell 20:08 (EEST)

Kõik lingid siia räägivad praegu sellest. Andres (arutelu) 9. august 2014, kell 20:10 (EEST)

:Mõned lingid siia ei mõtle Suurbritannia/Iirimaa mõistet. Nt artiklis Švaabimaa hertsogkond. Adeliine 9. juuni 2017, kell 23:18 (EEST)

:: On Sul ettepanek? Andres (arutelu) 10. juuni 2017, kell 04:42 (EEST)

Leidsin Wikidatast 2 üksust krahvkonna kohta: , milles on Põhjala keelte lingid, ja , kus on muud keeled. Ma ei tea, kas sisuliselt on õigesti kaheks jagatud või mitte. Adeliine 4. juuni 2014, kell 01:23 (EEST)


Arutelu:Hooghännalised

Selle asemel, et kirjutada Hooghännalised on alamhõimkonna Hexapoda kolmest rühmast ... oleks ehk parem kui kirjutada, et Hooghännalised on suurim selts klassi siselõugsed (Entognatha) kolmest rühmast (teised kaks on tõukjalalised (Protura) ja harkhännalised (Diplura)) ning tänapäeval ei loeta neid enam putukate hulka. Ivo 11. mai 2009, kell 10:07 (UTC)

hea märkus, parandasin--Dj Capricorn 11. mai 2009, kell 14:05 (UTC)

Saksa vikis on kirjeldatud liikide arv umbes 8000, tegeliku liikide arvu hinnang 50 000. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. veebruar 2012, kell 19:11 (EET)

Suunasin märksõnad hooghänd (hooghännad), hooghännaline siia. V-o ainsuslikku sõna hooghänd tuleks artiklis mainida (loogiline võiks olla ainsuslik hooghännaline). Seda muidugi eeldusel, et taksoni perekond pole nimega hooghänd--Estopedist1 (arutelu) 8. mai 2016, kell 00:05 (EEST)


Arutelu:11. mai

Kas sellised sündmused võiks Eesti alajaotusse lisada? VTA järgi on kuupäev 10.mai, lehtedes aga alles hommikul 11.ndal.
* http://www.vta.ee/atp/index.php?id=12129 Mootorlaeva Framnes madalikulesõit
* http://www.postimees.ee/?id=117509&print=1 Aksi saare lähedal sõitis kaubalaev täiskäigul madalikule
* http://www.postimees.ee/?id=117835&print=1 Eilne laevaõnnetus tõi väikese merereostuse
suwa 11. mai 2009, kell 18:20 (UTC)

Kahtlane. Ühtki inimohvrit polnud ja laev ei läinud põhja. Sellesse artiklisse ma ei paneks. Taivo 11. mai 2009, kell 19:49 (UTC)


Kasutaja arutelu:Pjarvelaid

Tere tulemast Vikipeediasse, Pjarvelaid! Andres 12. mai 2009, kell 20:08 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide Peeter Järvelaid seisab oma kabinetis 9.04.10.jpg ja Mari Järvelaid 2008.jpg juurde allika- ja autoriteave ning sobiv litsentsimärgis, millele vastavalt autor on nõus pilti avaldama. Kui oled ise piltide autor, siis märgi see ära, kirjutades pildi lehele näiteks "Enda tehtud" (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 26. oktoober 2010, kell 22:29 (EEST)


Puudub lehekülg Vene kabe. Nüüd oleks ka seda tarvis, et sealt siia linkida, muidu on seda lehekülge ikka raske leida. Andres 13. mai 2009, kell 08:27 (UTC)

esialgu võib siia linkida hoopiski artiklist kabe -- Ahsoous 13. mai 2009, kell 08:39 (UTC)

: Jah, võib ka nii. Andres 13. mai 2009, kell 09:53 (UTC)
Puudub lehekülg Eesti meistrivõistlused vene kabes. --Metsavend 6. mai 2011, kell 09:07 (EEST)
Vene kabe meistrivõistlused 1963 (toimusid Viljandis) võitis minu mäletamist mööda Ennu Jõulu, mitte Ülo Kesker (kes ei osalenudki). Seda peaks saama kontrollida vastavast spordi aastaraamatust. -- Mati 01. sept. 2012

Kontrollisin. "Kehakultuurlase aastaraamat 1963" ütleb, et võistlused peeti Kohtla-Järvel ja meistriks tuli Ülo Kesker. -- Ahsoous 7. september 2012, kell 18:02 (EEST)

Mina saan reeglitest nii aru, et peaks olema "Vene kabe". Andres (arutelu) 13. jaanuar 2018, kell 17:18 (EET)

Täiesti välistatud. Ja šveitsi süsteem peab samuti olema väikese tähega.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 14. jaanuar 2018, kell 00:33 (EET)

: Põhjenda. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2018, kell 00:55 (EET)
Ma ei saa ka aru, miks "Vene" siin suure tähega pole. Vikipeedias ju muidu järgitakse keelekorraldajate praeguseid soovitusi-eelistusi. 2001:7D0:88DD:F880:4982:1916:FCA:DA16 29. jaanuar 2018, kell 11:13 (EET)

:Vaata Arutelu:Ardu Treinbuk. Andres (arutelu) 29. jaanuar 2018, kell 21:00 (EET)

:: Kui apelleeritakse rahvuskuuluvuse, mitte varasemale reeglile, siis selle asjakohasus on ju tõesti üsna hämar. Ja nagu tolles arutelus öeldud, siis kahtluse korral soovitatakse aluseks võtta ikkagi kohakuuluvus. 2001:7D0:88DD:F880:64BA:DF65:63EC:917D 30. jaanuar 2018, kell 10:26 (EET)

::: Nõus, aga Peeter Pälli vastus ei võimalda väikese tähega kirjutamist vastustada ja kõrgemat instantsi ei ole. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2018, kell 11:02 (EET)

mõtteaineks: v-o süsteemselt kasutada sõnade järjekorda "meeste EM Vene kabes", juunioride EM Vene kabes, naiste MM maadluses jne. Kui soosõna ettepoole tõsta, siis EM, MM jne jääksid ilusasti alati kokku--Estopedist1 (arutelu) 29. jaanuar 2018, kell 10:31 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti meeste meistrivõistlused Vene kabes


Kasutaja arutelu:EK~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, EK!
Vikipeedias peab igasugune info olema usaldatavate allikatega tõendatav. Artikli teema peab olema tähelepanuväärne. Artikkel ei tohi sisaldada reklaami. Andres 14. mai 2009, kell 08:05 (UTC)

Tere, EK! Sinu artikkel German Kollomist läks kustutamisele. Internet sellist inimest ei tunne, järelikult puudub tal entsüklopeediline väärtus. Taivo 14. mai 2009, kell 11:47 (UTC)
Tere, Taivo! Ma pole sellega, et väärtus järelikult puudub, päris nõus - nii vaadatuna pole maailma lihtsalt olemas. --EK 14. mai 2009, kell 14:15 (UTC)

Olen nõus, et niisugust järeldust ei saa teha, kuid ometi ei saa seda artiklit Vikipeediasse jätta. Andres 15. mai 2009, kell 04:54 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema EK~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Karuse lahing

Kas eestlaste osalemine on tõendatud?--WooteleF 14. mai 2009, kell 12:13 (UTC)

Aga kas leedulaste oma on? --Improvisaator 14. mai 2009, kell 12:15 (UTC)

:Ei ole riimkroonikat lugenud ei oska öelda. Allikad igatahes nimetavad neid leedulasteks.--WooteleF 14. mai 2009, kell 12:16 (UTC)

::No ütleme siis selge sõnaga välja: iga relvakandev mees 13. sajandi Liivimaal kodu kaitsmas ei olnud veel sakslane. --Improvisaator 14. mai 2009, kell 12:18 (UTC)

:::Sellega olen nõus. See oli õige parandus.--WooteleF 14. mai 2009, kell 12:21 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.teelistekirikud.ekn.ee/kirik.php?id=685
** In Karuse lahing on 2013-06-24 11:37:40, 404 Not Found
** In Karuse lahing on 2013-07-06 06:48:08, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Tallinna vapimärk

Kuigi Tallinna põhimäärus ütleb tõepoolest, et tegu on georgi ristidega on see ikkagi lollus. Tegu on käppristidega (Cross pattée, saksa Tatzenkreuz). Eemaldan artiklist selle georgi risti väite.--WooteleF 15. mai 2009, kell 06:55 (UTC)
valge vääriskivi (teemandi asendaja) - Fotodelt tundub see läbipaistev. Mismõttes asendaja? Kas algselt oli seal teemant?--WooteleF 15. mai 2009, kell 06:56 (UTC)
Miks on inimeste tegevusalad kaldkirjas?--WooteleF 15. mai 2009, kell 13:06 (UTC)
Siin on segi aetud teenetemärk ja vapimärk. --Metsavend 15. mai 2010, kell 19:17 (EEST)
See nimekiri tuleb üle vaadata. Siin on nii vapimärgi kui teenetemärgi saajaid:

* Arvi Altmäe Tallinna Tehnikakõrgkooli rektor
* Dmitri Bruns arhitekt
* Ita Ever näitleja
* Mati Hint emeriitprofessor
* Neeme Järvi dirigent
* Olga Kistler-Ritso Eesti Lähimineviku Okupatsioonide Muuseumi rajaja
* Eri Klas dirigent
* Jaan Kross kirjanik
* Jüri Kuuskemaa kultuuriajaloolane
* Endel Lippmaa teadlane ja ühiskonnategelane
* Lennart Meri president
* Urmas Ott teleajakirjanik
* Arnold Rüütel president
* Edgar Savisaar poliitik ja ühiskonnategelane
* Vello Salo katoliku vaimulik, kirjastaja, tõlkija ning literaat, Pirita kloostri preester
* Jaak Soans skulptor
* Enn Soosaar tõlkija ja kolumnist
* Olev Subbi maalikunstnik
* Veljo Tormis helilooja
* Jüri Uppin Eesti vabadusvõitluse ajaloo, ideede ja rahvuslike põhiväärtuste propageerija
* Heinz Valk ühiskonnategelane ja kunstnik
* Igor Volkov arhitekt ja muusik


Arutelu:Püha Georgi orden

Kuidas oleks selle Georgi risti (Знак Отличия Военного ордена святого Георгия) täielik nimi eesti keeles?--WooteleF 15. mai 2009, kell 07:02 (UTC)

Tõlkisin praegu Püha Georgi ordeni teenetemärk VES-i за боевые отличия lahinguteenete eest eeskujul. Vajaduse korral palun parandada. 2001:7D0:87CA:9180:DE:E07C:9C86:16DB 12. jaanuar 2018, kell 13:51 (EET)
Georgi orden on ka nüüdsel Venemaal.--WooteleF 11. oktoober 2009, kell 20:17 (UTC)

"Püha Suurkannataja ja Võidutooja Georgi Imperaatorlik Sõjaline", kas eesti keeles ei kasutata väljendit Keiserlik, kunagi varem on selle üle diskuteeritud?--NOSSER (arutelu) 23. juuni 2012, kell 12:25 (EEST)
----
Kas Georgi lindist peaks olema eraldi artikkel?--Bioneer1 (arutelu) 5. mai 2014, kell 22:15 (EEST)


Arutelu:Eesti majandus

Norra võistlusel tuli artikkel Eesti majandusest võitjaks. Me võime seda eeskujuks võtta. Andres 15. mai 2009, kell 15:27 (UTC)

no:Estlands økonomi sisu võiks tõesti siia artiklisse ära tõlkida ja ajakohastada. kas või sealse artikli algusosa pakuksb hea ja ysna adekvaatse lyhikokkuvõtte teemast. -- Ohpuu (arutelu) 5. aprill 2012, kell 16:21 (EEST)

seotud arutelu on siin: Arutelu:Eesti ajakirjanduse ajalugu--Bioneer1 (arutelu) 23. oktoober 2013, kell 19:18 (EEST)
--------
Mõne tabeli (nt "Tarbijahinnaindeksi muutus" jms) andmeid pole näha. Kuriuss (arutelu) 22. mai 2023, kell 15:17 (EEST)


Arutelu:Gripiviirus A tüvi H5N1

#def
A tüübi gripiviirus A(H5N1) on ...
suunamised:
* seagripp ->
* linnugripp ->
* H5N1

* iw - :en:Influenza A virus subtype H5N1
* http://www.ebc.ee/loengud/virol/virol1.htm
**  kopipeist eelmisest:
 Klass5.
 (-)-ahelalised RNA viirused (Orthomyxoviridae; Paramyxoviridae; Rhabdoviridae; Filoviridae; Bunyaviridae) jagatakse kaheks:
 a) segmenteeritud genoomiga (Orthomyxoviridae).
 Replikatsiooni esimesel etapil toimub (-)RNA transkriptsioon viriooni koosseisu kuuluva
 RNA polümeraasi poolt, et toota monotsistroonset mRNAd.,
 milline on ka maaatriksiks järgnevale genoomi replikatsioonile.
 b) mittesegmenteeritud. Toimub analoogselt ülevaltooduga,
 kuid nüüd on maatriksiks täispikkusega viiruse genoom.
* Ortomüksoviirus - Orthomyxoviridae - http://en.wikipedia.org/wiki/Orthomyxoviridae
 Orthomyxoviridae Genera, Species, and Serotypes
Genus           	Species (* indicates type species)	Serotypes or Subtypes                                                                                Hosts
Influenzavirus A	Influenza A virus*                	H1N1, H1N2, H2N2, H3N1, H3N2, H3N8, H5N1, H5N2, H5N3, H5N8, H5N9, H7N1, H7N2, H7N3, H7N4, H7N7, H9N2, H10N7	Human, pig, bird,  horse

* Influenza viruses -- Orthomyxoviridae - Influenza A - Influenza B - Influenza C
* Influenza A virus -- Subtypes -- H1N1 - H1N2 - H2N2 - H2N3 - H3N1 - H3N2 - H3N8 - H5N1 - H5N2 - H5N3 - H5N8 - H5N9 - H7N1 - H7N2 - H7N3 - H7N4 - H7N7 - H9N2 - H10N7
* Kategooria:Navigeerimismallid
* Kategooria:Meditsiinimallid
* Kategooria:Viirused
{-{-- Documentation}}
[-- Kategooria:Navigeerimismallid]]
[-- Kategooria:Üldmeditsiinimallid]]
Gripiviirus A tüved:
H1N1 - A(H1N1)
H1N1 - A(H1N2)
H1N2 - A(H1N3)
H2N2 - A(H2N1)
H2N3 - A(H2N3)
H3N1 - A(H3N1)
H3N2 - A(H3N2)
H3N8 - A(H3N8)
H5N1 - A(H5N1)
H5N2 - A(H5N2)
H5N3 - A(H5N3)
H5N8 - A(H5N8)
H5N9 - A(H5N9)
H7N1 - A(H7N1)
H7N2 - A(H7N2)
H7N3 - A(H7N3)
H7N4 - A(H7N4)
H7N7 - A(H7N7)
H9N2 - A(H9N2)
H10N7 - A(H10N7)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Gripiviirus A tüvi H5N1


Arutelu:Alexander Rybak

Rybaki kohta on inglis- ja venekeelset materjali siiski veel suhteliselt vähe, ning seegi on kohati omavahel vastuolus - nii Vikipeedias kui muudes allikates. Seetõttu oleks väga hea kui keegi, kes norra keelt minust oluliselt paremini lugeda suudab, norra allikate põhjal artiklit täiendada viitsiks. -- Toomas 17. mai 2009, kell 08:27 (UTC)

Kas ta nime valgevene keelest võttes võib ta transkriptsioonireeglite järgi Aleksander Rõbak olla? Venekeelne nimi äramärgituna lisaks valgevenekeelsele on vist üleliigne. 17. mai 2009, kell 10:48 (UTC)

: Transkriptsioonis peaks olema Aljaksandr. Andres 17. mai 2009, kell 13:57 (UTC)

:: Kui ta on Norra kodanik, siis tuleb kirjutada nii, nagu on dokumentides. --Improvisaator 19. mai 2009, kell 12:29 (UTC)

::: See, et ta Valgevenes sündis, seal sünnitunnistuse ja (kirillitsas) nime sai, ei ole minu meelest mingi pisiasi! Ilmselgelt on Alexander Rybak kirillitsast transkribeeritud. Aga kuna tema nimest on mitu ametlikku vormi - Valgene ja Norra oma - siis tundub mulle, et kohaliku tavade järgi mugandatud nime kasutamine oleks õigustatud. See oleks Aleksander Rõbak. --Vulc 19. mai 2009, kell 19:20 (UTC)

:::: Minu meelest pole sugugi selge, et tegu on transkriptsiooniga. Pigem on see mugandus. Andres 20. mai 2009, kell 11:11 (UTC)

::: Arvan, et kodakondsus iseenesest ei loe. Aga kui inimene juba nelja-aastaselt Norrasse läks, siis võib minu meelest küll nii kirjutada, nagu Norras kirjutatakse. "Aleksander Rõbak" kindlasti ei sobi, valgevenepäraselt oleks ta "Alaksandr Rybak". Andres 19. mai 2009, kell 19:54 (UTC)

::: Mis tähendab "valgevenepäraselt"? Otsetranskriptsioon oleks Aljaksandr Rõbak. --Vulc 19. mai 2009, kell 19:59 (UTC)

:::: sorry, aga valgevene keelel on ka omaladina olemas, ja isikunimede puhul kasutatakse seda -- Ahsoous 19. mai 2009, kell 20:04 (UTC)

:::: Vikipeedias seda omaladinat ei kasutata, vaid kasutatakse ladinakirjalist kirjaviisi. Andres 20. mai 2009, kell 11:11 (UTC)

:::: Tõesti, nii on. Kuid jään oma seisukoha juurde, et nime kirjutamise viis Rybak kaotab häälduse nüansi, mida annaks edasi kohalike tavade järgi mugandatud nimi.--Vulc 19. mai 2009, kell 20:20 (UTC)

::::: Valgevenepärase häälduse võib ju eraldi märkida. Tuleks anda ka nimekuju valgevene-eesti transkriptsioonis. Mingil muul moel me nime mugandada ei saa. Andres 19. mai 2009, kell 20:25 (UTC)

::::: selle keele nimedega võib kahjuks juhtuda nii ja naa -- näiteks nimi Iryna...kuidas seda siis hääldataksegi Irõna või Irina, mis sellest saaks? Ja kui sa ütled et ei saa siis on olemas ka vastav ISO standard, mis niivõrd kuivõrd kehtib ka meil -- Ahsoous 19. mai 2009, kell 20:28 (UTC)

::::: vaat seda ISO-standardit üritaksin eestikeelses Vikipeedias võimalikult palju vältida. --Vulc 19. mai 2009, kell 20:40 (UTC)

::::: ISO-standardi kasutamine ei ole eesti keelde mugandamine ega aita hääldusest aru saada.

::::: Ka mina leian, et nimede kirjutamisel meil ei tule lähtuda ISO-standardist. Minu meelest tuleb kas lähtuda algkeelest ning anda nime edasi nagu teisigi selle keele nimesid  või kasutada seda nimekuju, mis uuel kodumaal käibel on.

::::: Mille kohta see Iryna näide on? Andres 19. mai 2009, kell 20:56 (UTC)

:::::: Selles mõttes et kuidas seda õ-d ikkagi hääldatakse? -- Ahsoous 20. mai 2009, kell 07:39 (UTC)

::::::: See ei ütle iseenesest häälduse kohta midagi. Andres 20. mai 2009, kell 11:11 (UTC)
Kas on üldse kindel, et tegu on valgevene, mitte vene keelt kõneleva perekonnaga? Andres 20. mai 2009, kell 11:11 (UTC)

:::::::: vahet ju pole, kui me kirjutaksime Rõbak, siis me peaksime olema vist 100% veendunud selles, et seda ikka õ-na hääldatakse - Ahsoous 20. mai 2009, kell 12:34 (UTC)

::::::::: See ei olnudki Sinu jutu kohta öeldud. Mõtlen lihtsalt, et sel juhul tuleks venekeelne nimekuju ära tuua.

::::::::: Päris kindlasti ei hääldata valgevene ega vene keeles seda õ-na. Nii valgevene kui vene häälik kõlavad teisiti, aga meil on traditsioon neid õ-ga edasi anda ja õ-na hääldada. Teised hääldavad seda nii, nagu oskavad. Kuidas tegelikult hääldatakse, see pole transkriptsiooni puhul tähtis. Andres 20. mai 2009, kell 19:10 (UTC)

Varajane elu
Rybak sündis Minskis, mis sel ajal oli,Valgevene NSV, seega Nõukogude Liidus. Kui ta oli neljane Alexander ja tema pere kolisid Norra. Rybak on Viie aastasest peale õppinud Viiuli ja Klaveri mängu. Tema vanemad on Natalia Valentinovna Rybak kes on klassikaline pianisti ja Igor Aleksandrovitš Rybak, kes on hästi tuntud klassikaline viiuldaja. Ta elab Nesodden väljaspool Euroopa Norra pealinna Oslo.

Kui Rybak, siis Ihar jne. -- Ahsoous 19. mai 2009, kell 19:33 (UTC)

: Valgevene keele seisukohast küll. Andres 19. mai 2009, kell 20:52 (UTC)
Tööelu
Rybakile anti Anders Jahre Kultuuri auhinna aastal 2004.
Eurovision 2009
Main article: Norra Eurovisiooni lauluvõistlus 2009
Rybak võitis (koos rekordilise 387 punkti) 54. Eurovisiooni lauluvõistlus Venemaal 2009, laulu "Fairytale",   laul on inspireeritud Norra folk muusikast. Laulu kirjutas Rybak ise.

Mis puudutab kellegi lisandust kodanik Rybaki rahvusliku kuuluvuse kohta, siis viimane artikkel paneb selle kahtluse alla, artist aga ise pole kommenteerinud.
Vaata The Jewish Chronicle artiklit: http://www.thejc.com/articles/he-won-eurovision-–-he-one-us
Mis puudutab ülevalpool toimuvat nimevaidlust, siis see demonstreerib ehedalt, miks esindusdemokraatia on 90 protsendil juhtudest parem otsedemokraatiast. Kes soovib, mõtleb ise edasi. -- Toomas 20. mai 2009, kell 20:10 (UTC)

Ma ei väitnud, et Rybak on juut, vaid märkasin tema juudi päritolu. Al.Neuland 20. mai 2009, kell 21:19 (UTC)

Praegu on siin laulja, plaadi ja laulu andmed kõik koos. See artikkel tuleb kolmeks lüüa ja sisu vastavalt ära jagada. Ja Al Neulandi link ei ütle Rybaki kohta midagi. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 14. märts 2010, kell 19:20 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://arts9.com/eurovisioon/2009/esitaja/norra/
** In Alexander Rybak on 2012-11-16 09:59:00, 404 Not Found
** In Alexander Rybak on 2013-05-25 13:51:20, 404 Not Found
** In Alexander Rybak on 2013-06-24 00:14:40, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:15 (EEST)


Arutelu:Niccolò Paganini

Minu meelest pole ESTER-i linke tarvis. Andres 17. mai 2009, kell 11:35 (UTC)

See küll pole õige: Arvamusi ja kujutlusi Paganinist -


Arutelu:Nabucco (gaasijuhe)

või on ilusam öelda gaasijuhe nabucco ? --Ker 18. mai 2009, kell 00:52 (UTC)

Aga võib-olla üldse Nabucco (gaasijuhe)? --Epp 18. mai 2009, kell 00:59 (UTC)

: Ka mulle tundub see parem pealkiri. Andres 18. mai 2009, kell 07:47 (UTC)

* 03. mai 2008 Erkki Bahovski, Postimees, Holland: jalgrattad, lilled, immigrandid, gaas ja kuninganna - Gaasi lõik


Malli arutelu:Fossiilide leiud

Mis värk selle malliga on? See ju ei tee midagi. Kas seda on vaja? Adeliine 18. mai 2009, kell 06:26 (UTC)

Hea, et märkasid. See mall ununes ära ja nüüd tuleks parandada :en:Template:Fossil range järgi.--Tiuks 18. mai 2009, kell 07:31 (UTC)

: Samas võiks ju ka kustutada. Niigi hunnik neid ingliskeelseid malle, mida ükski või üks leht kasutab ja mida keegi pole vaevunud tõlkima ja ilmselt ei tõlgi ka, kui mall üle aasta kasutuna seisab. Kui kellegil sarnast malli kunagi vaja läheb, teeb uuesti, eesti keeles ja muus osas ka nii nagu parasjagu vaja. 18. mai 2009, kell 07:59 (UTC)

:: See tulebki eesti keeles teha ja see mall on sissekirjutatud malli taxobox. --Tiuks 18. mai 2009, kell 08:03 (UTC)

: Ei ole sissekirjutatud, seda saab artiklites eraldi lisada, olgugi, et ta hetkel midagi ei tee. Minu arust sa Tiuks võiksidki järjest vaatama hakata millised mallid sul aastate jooksul tõlkimata on jäänud, nende pealkirjad ja parameetrid ära tõlkida ja ingliskeelsed dokumentatsioonid kas või paari eestikeelse lausega asendada. Ja need ingliskeelsed mallid mis erlilist kasutust pole leidnud võid ju kustutada paluda. Nii ei kõlba ju töö jääb aastaks või enamaks pooleli ja ei paistagi, et pooleli jäänu lõpetada kavatsetakse. Jõudu! 18. mai 2009, kell 08:59 (UTC)

:: Palun hakka ise malle tegema, sest meil ei ole mallide tegijaid. Võiksid kiigata ka Vikiprojekti Muusikud, kus on mul kõik mallid tõlgitud. Mina ei ole IT-spetsialist ja teen malli millegi järgi. Kui see mall oli sel hetkel tegemata, siis tuleb nüüd ära teha. Kellel aega, see teeb. Palun alusta tegemist ja ära virise. --Tiuks 18. mai 2009, kell 09:22 (UTC)

: Ja olengi teinud mõned mallid vastavalt vajadusele ja mõnda varem olemasolnut täiustanud / parandanud. See on väga hea, mis muusikute projektis teinud oled. Küll aga kuuluvad mallid nagu see siin, taxobox ja terve posu muid, mis sinust tõlkimata ja pooleldi kasutusel olevana aasta-kahe jooksul maha jäänud ju ikkagi sinu mitte kellegi teise kapsaaeda. Kopeeri ja tõlgi nii palju kui oskad ja aru saad, mitte nii et las keegi teine kunagi koristab su järelt. Sa võid ju tõlkimisel ja tehnilise poole kohta abi küsida, aga kui keegi ei oska aidata, siis ei tohiks neid malle siia üldse kopeerida. Pikne 18. mai 2009, kell 10:04 (UTC)

:: Koristaksin ise enda tagant aga kui administraator ei ole, siis on raske korrastada. Ülevaatamise jätan suvesse, sest hetkel olen õppimisega hõivatud. Teen niipalju kui oskan aga abi pole kellegi käest küsida. Kui tõstatad mõne küsimuse, siis keegi ei viitsi vastata ja nii jäävadki paljud asjad ripakile. --Tiuks 18. mai 2009, kell 10:43 (UTC)

Proovisin nüüd neid malle siia üle tuua ja tõlkida. Enda arust tegin korralikult, aga mingi error on, kuskilt on üks nurksulg üle?
* (palun aidake tõlkida)
* (aidake tõlkida)
*
* (aidake tõlkida)
*
*
*
*
Adeliine 11. september 2012, kell 12:34 (EEST)