Arutelu:Röntgenikiirgus

Artikkel on sisu poolest väga ülevaatlik ning kindlasti on võimalik seda tulevikus täiendada. Koos artikliga “Radiomeetria” vastab artikli pikkus enam-vähem etteantud pikkusele. Artiklil võiks olla mõni illustreeriv pilt. Artiklil puuduvad viited. Artikli ülesehitus vastab vikipeedia headele tavadele, siselinkide arv on piisav.
Artiklis esineb stiili- ja õigekirjavigu, näiteks:
*“Röntgenkiirgus on elektromagnetkiirgus lainepikkuste vahemikus 0,01-10 nm, mis on kõige tuntum kasutuse tõttu meditsiinis, kus sellega tehakse röntgenpilte.” Teeksin ettepaneku teha lause kaheks, et esimene sissejuhatav lause jääks ainult definitsiooniks.
*“Röntgenkiirgus on nime saanud Wilhelm Conrad Röntgeni nime järgi, keda peetakse röntgenkiirguse avastajaks ja kes nimetas selle x-kiirguseks. Paljudes keeltes on see nimetus tänaseni kasutusel.” Võiks olla lihtsalt: Röntgenkiirgus on nime saanud Wilhelm Conrad Röntgeni järgi, ... .  Viimase lause mõte jääb segaseks, sest kasutatakse ju mõlemat, näiteks eesti keeles on levinum röntgenkiirgus, inglise keeles x-ray(x-kiirgus).
*Pärsskiirgus tekib suure energiaga elektronide pidurdumisel metallis (näiteks röntgentoru anoodis), kui elektron annab osa oma kineetilisest energiast ära röntgenkiirgust kandvatelefootonitele. Näite võib panna ka lihtsalt komade vahele.
*“Tavaliselt peetakse röntgenkiirguse avastajaks saksa füüsikut Wilhelm Röntgen, sest ta oli üks esimesi, kes seda efekti põhjalikumalt uuris, kuid ta polnud esimene, kes seda täheldas. Ta ise nimetas röntgenkiirgust x-kiirguseks, mis on tänapäevani kasutusel paljudes keeltes, sealhulgas saksa keeles, Röntgeni emakeeles.” Soovitan laused ümber teha, et nad ei jääks nii lohisevaks/pikaks ning samuti võib tekkida oht lause mõtte segaseks jäämiseks. Samuti kordub sissejuhatavas lauses öeldud mõte, et nimetus x-kiirgus on paljudes keeltes tänaseni kasutusel.
*“Nende suurimateks probleemideks oli vajalike keemiliste ühendite kõrge hind (muuhulgas läks vaja hõbedat), kui ka kõrge kiirgus tase, mida läks fotokeemilise reaktsiooni läbiviimiseks vaja.” Kiirgus tase asemel kiirguse tase?
*“Veel kasutatakse röntgenkiirgust ravis vähi vastu, proovides tugeva kiirgusega lõhkuda vähi rakkude struktuuri.” Vähirakk on üks sõna.
*“Röntgenkiirguse dedekteerimisel on ka suur tähtsus radioaktiivsete ainete uurimisel ja astronoomias.” Sõna dedekteerimisel õige kirjapilt on detekteerimisel.
*“Mõnikord uuritakse röntgeniga maale, et leida pilte värvikihtide alt, sest mõned värvid sisaldavad röntgenkiiri hästi neelavaid raskemetalle;” Palun selgita, mis sa mõtled lauseosaga: leida pilte värvikihtide alt?
--AveS 12. november 2011, kell 17:28 (EET)

Nõuanded arvesse võetud. Aitäh kaastöö eest! Johu 15. november 2011, kell 23:59 (EET)
----
Artiklis ei ole viiteid allikatele. Palun lisa need. Adeliine 17. november 2011, kell 01:52 (EET)

Ainult ühest viitest ei piisa. Kui on tõlgitud ingliskeelset artiklit, siis tuleb lisada samad viited, mis seal on, ja märkida, et on tõlgitud inglise viki artiklit, nt malliga . Adeliine 2. detsember 2011, kell 22:27 (EET)

: Suur osa tekstist on siiski täielik omalooming, mitte tõlgitud. Otsisin viiteid juurde, aga ei oska neid korralikult vormistada. Tundub, et puuduvad korralikud mallid. Johu 5. jaanuar 2012, kell 15:45 (EET)
*saksa füüsikut Wilhelm Röntgenit, järgmises lauses sõnakordus
** ei leidnud sõnakordust
*Lauses "Tugevas väljas kiirendatakse..." mineviku ja oleviku ühildumatus
** parandatud
*iganenud traditsioonile kiiritatuse ühik ??
** Iganenud, ehk tänapäeval enam ei kasutata. Traditsiooniline, ehk tekkinud ajaloolistel põhjustel.
* murdarvus on eraldajaks koma, mitte punkt
** parandatud
* kiirguse mõju kui kantavat energiast ??
** Meditsiinis on tähtsam mõõta kiirguse mõju kui kiirgusega kantavat energiat. <- parandatud sõnastus
*korrutusmärgina kasuta ×
** parandatud
*Lauses "Anoodi ja katoodi vahele rakendatakse..." koma puudu
** parandatud
*kaudne mõju on kui kiired ... kohmakas väljendus
** parandatud
*Et kaitsta röntgenkiirte eest kasutatakse kaitsta mida? koma puudu
** parandatud
*otsi üles ja paranda näpuvead. Adeliine 27. detsember 2011, kell 15:01 (EET)
** mõne leidsin ja parandasin. Johu 5. jaanuar 2012, kell 15:10 (EET)
----
*saksa füüsikut Wilhelm Röntgen → saksa füüsikut Wilhelm Röntgenit
*sellest järgmises lauses sõnakordus
*traditsioonile → traditsiooniline
*murdarvus peab olema eraldajaks koma, mitte punkt
Adeliine 5. jaanuar 2012, kell 16:49 (EET)

Tehtud. Johu 5. jaanuar 2012, kell 18:10 (EET)

ÕSi järgi on õige röntgenikiirgus (ja nt röntgenipilt) ehk siis omastavaline liitumine, mitte nimetavaline (röntgenkiirgus):
Röntgeni+aparaat, röntgeni+film, röntgeni+kabinet, röntgeni+pilt = röntgeni+ülesvõte, röntgeni+õde. füüs: röntgeni+kiir ‹-kiire›, röntgeni+kiirgus, röntgeni+toru (röntgenikiirte tekitamiseks). Röntgen+diagnostika, röntgen+fotograafia fluorograafia, röntgen+kiiritus röntgenikiirtega kiiritamine, röntgen+läbivalgustus, röntgen+ravi = röntgen+teraapia, röntgen+uuring, röntgen+vähk, röntgen+analüüs füüs, röntgen+defektoskoopia.

Aga miks? Ja miks siin siis osa näiteid nimetavalised on? Siis pakuks sarkastiliselt juba välja ka Röntgeni kiirgus, nagu oli vaja Waldorfi pedagoogikat. Adeliine 30. aprill 2015, kell 13:54 (EEST)

: Noh, loogika on nähtavasti selles, et kui jutt on röntgenikiirguse (või röntgenipildi- või filmi) kasutamisest millekski, siis on liitumine nimetavaline. Andres (arutelu) 30. aprill 2015, kell 15:12 (EEST)

::: Minu arusaamist mööda on Walforfi pedagoogika ja näiteks ka Steineri pedagoogika puhul tegemist pedagoogikakoolkondadega. Oli ju ka Makarenko pedagoogika, aga vist ei kirjutatud "makarenkokool" ja "makarenkopedagoogika". Ma arvan, et selliste isikunimedega seotud õpetuste ja koolkondade nimetamisel võetakse sobiva grammatilise nimekuju valimisel arvesse ka süsteemsust (nt kuidas on varem taolisi sama kategooria asju vormiliselt nimetatud). Kuriuss (arutelu) 30. aprill 2015, kell 18:23 (EEST)

: Kokkukirjutatud "röntgenikiirgus" näitab kiirguse liiki, lahku ja suure algustähega "Röntgeni kiirgus" tähistaks aga kuuluvust ehk kiirguse kuulumist teadlasele, kelle nimi oli Röntgen, või lausa seda, et härra Röntgen ise kiirgab seda kiirgust. Seega lahkukirjutus langeb ära ja tegemist on nimelähtese liitsõnaga. Reegel: "Iseseisvate nimisõnadena tarvitatavad nimelähtesed sõnad (nt diisel, morse, röntgen, maraton, olümpia) kirjutatakse järgneva nimisõnaga kokku liitsõnades nagu diiselmootor, morsetähestik, röntgenikiired, maratonijooks, olümpiamängud, olümpiatuli jms." ()

: Toon hästi lihtsa näite, kus liitsõna tähendus sõltub sellest, kas on kasutatud nimetavalist või omastavalist liitumist: vesijahutus ja veejahutus – esimesel juhul on vesi jahutusvahend, teisel juhul jahutatakse vett. "Diiselmootori" nimetavaline liitumine näitab mootori liiki, kus mootor ise on diisel; omastavalise liitumisega "diislikütus" näitab küll kütuse liiki, aga juba keerukamas seoses: see on diiselmootoris kasutatav kütus, mitte diisel ise ei ole kütus (aga näiteks bensiin ise on kütus).

: Ma arvan, et samamoodi tahetakse nimetavalise ja omastavalise liitmisega teha vahet ka sõna "röntgen" kasutamisel liitsõnades. Tõsi, seda vahet teha pole lihtne ja kindlam on ÕS-ist üle vaadata. :)

: Muid teemakohaseid reegleid, näiteks nimisõna + nimisõna kokkukirjutamise üldised reeglid ():

: "Ainsuse nimetavas käändes või lühitüveline nimisõna kirjutatakse järgneva nimisõnaga kokku.

: Nt vesiveski, nahkmööbel, sarvloom, külglibisemine, verivorst, betoontala;
kuningriik, naisarst, tellimiskaart, haldusnõukogu, inimväärikus.
Selle reegli alla kuuluvad muu hulgas kõik s-liitumisega sõnad.

: Ainsuse omastavas olev nimisõna kirjutatakse järgneva nimisõnaga kokku, kui ta märgib selle nimisõnaga väljendatud mõiste liiki või laadi, moodustades koos temaga ühe kindlakskujunenud mõiste (liigimõistelise sisuga omastav) ja vastates küsimusele missugune? (mis liiki?, mis laadi?, mis?).

: Nt jahikoer, karjakoer, toakoer, linnukoer .., taskukell, seinakell, käekell, tornikell .., rongipilet, bussipilet, kontserdipilet, teatripilet .., kingapood, raamatupood, rauapood, toidupood ..; elektrituli, eksamitöö, muusikakool, laulupidu, koolikohustus, jõulupühad, rahvatants, keeleteadus, sõiduauto, marjakorv, aprillinali, põhjatuul, seapraad, tangusupp, tammepuu, särjekala, märtsikuu, linnulaul, röntgenikabinet, südamearst." Kuriuss (arutelu) 30. aprill 2015, kell 16:25 (EEST)

: Noh, "waldorfpedagoogika" tundub mulle küll eesti keele vastane, nähtavasti on siin saksa keelt jäljendatud. Siiski on analoogilist sõnamoodustust eesti keeles ka varem olnud: "daltonplaan", mitte "Daltoni plaan".

: "Röntgenikiirguse" puhul on minu meelest tegu siiski erandiga. Röntgen ju sisuliselt avastas selle kiirguse, ja selles mõttes see kuulub tema juurde. Kirjutatakse ju ka "Tšerenkovi kiirgus". Ka muid asju nimetatakse avastaja või leiutaja nime järgi suure tähega ja lahku. Muide "röntgen" ise ongi juba röntgenikiirgus. Andres (arutelu) 30. aprill 2015, kell 17:33 (EEST)

:: Oli ka Villardi kiirgus.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 30. aprill 2015, kell 18:36 (EEST)

::: Minu meelest näitab kunagise teadlase nimest üldnimeliste tuletiste moodustamine ja kasutuselevõtt (ükskõik kas tõsise teadusterminina või anekdootides) järeltulevate põlvkondade suurimat austust selle isiku vastu. Kõrgem pilotaaž igal juhul! Kuriuss (arutelu) 30. aprill 2015, kell 22:56 (EEST)
IMHO ei ole ÕS teadusterminoloogias küll mitte see A ja O. Seal on suisa vigugi. Erialasõnastikud ja teadlased kasutavad selle kiirguse tüübi jaoks nimetavat käänet. Lisaks assotsieerub röntgenIkiirgus kiirgusega, mis on seotud röntgeniga (ei, mitte avastajaga, ikka 'röntgeniga', millel puudub hoopiski sisu (kui mitte iidset mõõtühikut meenutada ;-) ). Mina teeksin ettepaneku see üleliigne 'i' sealt vahelt välja võtta.Tonisee (arutelu) 30. detsember 2017, kell 17:20 (EET)

Siis r-kiirgus tekib sisekihi elektronide, tuumalähedaste orbitaalide kohas. Kas neid siseelektrone välja lüües Võiks olla ka r.kiirguse seosest aatomi ehitusega, nagu soome lk-l: Röntgensäteilyksi luetaan lyhytaaltoinen säteily, joka syntyy atomiytimen ympärillä olevalla elektronikuorella viritystilojen purkautumisesta tai elektronien jarrutussäteilynä. Ytimessä syntyvää lyhytaaltoista säteilyä kutsutaan puolestaan gammasäteilyksi.[3] Ja link Moseley seadusele, nagu vene lk-l. nimelik) 7. märts 2018, kell 13:14

: ja artikli päises lausejupp: Mingi aja pärast täidab selle augu mõni kõrgema energiaga elektron. See "mingi aeg" on eri elementide puhul erinev kuid jääb femtosekundi suurusjärku. Seega väga-väga-väga lühike hetk. Nii ütleb füüsikaprofessor Justin Wark videos Justin Wark - Moseley's Law (kohal 40:24) https://www.youtube.com/watch?v=_KNZiQsUoA8&t=1945s nimelik) 10. märts 2018, kell 15:40

:: Keemilisele elemendile iseloomuliku nn karakteristliku kiirguse kohta 15:https://www.youtube.com/watch?v=ZQw_AS6zcAY nimelik) 10. märts 2018, kell 15:48

:::Siis kokkuvõtlikult r-kiirgus tekib seoses aatomi sisekihi elektronidega, kui nad teiste suure kiiruga/energiaga lendavate elektronidega aatomist välja lüüakse (karakteristlik kiirgus, diskreetsed energiad nagu nõelad turritamas kiirguvat energiat iseloomustaval diagrammil https://www.google.ee/search?q=r%C3%B6ntgenkiirgus&rlz=1C5ACMJ_enEE519EE519&source=lnms&tbm=isch&sa=X&ved=0ahUKEwj17-mugeLZAhXJPZoKHcD3B-UQ_AUICigB&biw=1392&bih=714#imgrc=TETwNQOGkVUvoM:), ja ümber tuumalähedaste orbitaalide lendavate pidurduvate ja energiat kaotavate elektronide pärsskiirgusena, mis on diagrammil pidevalt muutuv joon, siis sujuvalt muutuva energiaga footonid. Bremsstrahlung - pärsskiirguse pilt https://de.wikipedia.org/wiki/Bremsstrahlung#/media/File:Bremsstrahlung.svg Mõlemal juhul on tegemist sisekihi elektronide alaga. Võrdlusena valentselektronidega toimuvatest muutustest tuleneva ülejääkkiirguse energiad jäävad nähtava valguse kiirguse alasse ja aatomi tuuma muutused vabanevad energiast gammakiirguse footonitena. Kas ma saan õigesti aru? nimelik) 10. märts 2018, kell 17:00


Arutelu:Resolutsioon

Sellel sõnal on mitu tähendust. Praegune definitsioon on minu meelest väärtusetu. Andres 12. november 2011, kell 22:03 (EET)
Kas ei peaks ütlema "lahutusvõime"? Andres 12. november 2011, kell 22:05 (EET)

allolevatelt viidetelt on näha, et resolutsioon on maakeeli otsus. suwa 5. detsember 2012, kell 12:58 (EET)

* resolutsioon, ÕS2006
* resolutsioon, EKSS
----
Sellisest täpsustuslehest on rohkem kahju kui kasu. Siia tulevad lingid on nüüd lihtsalt eksitavalt sinised. Ja siit ei selgu ka, millistes artiklites neist asjadest räägitakse. --Epp 14. juuli 2013, kell 02:00 (EEST)

Ma ei osanud linke täpsustusega panna. :en:Resolution järgi võiks kohtuotsuse kohta olla link "resolutsioon (õigus)" aga mis ülejäänud kahele panna. Siin peab enne kokku leppima, et saaks artiklites lingid siia ära parandada. --Tiia (arutelu) 14. juuli 2013, kell 02:07 (EEST)
----
Kahtlen viimase muudatuse õigsuses. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2016, kell 14:51 (EET)

Nii vana kui ka uuendatud def on artiklis eraldusvõime. Adeliine 2. jaanuar 2016, kell 15:28 (EET)

:: Võib-olla siis jätta siia ainult link lahutusvõimele ja eraldusvõimele. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2016, kell 15:40 (EET)
----
Leht ei täida täpsustuslehe ülesandeid. --Andres (arutelu) 18. mai 2024, kell 19:35 (EEST)


Arutelu:Ulysses

Kas kategooria ei peaks olema pigem "Iiri kirjandus"? Joyce'i kategooriaks on "Iiri kirjanikud". --Morel 13. november 2011, kell 03:03 (EET)

üks on veel, :HMS Ulysses http://tallinn.ester.ee/record=b1317455~S1*est
suwa 5. mai 2012, kell 21:30 (EEST)
Akadeemias ilmub pealkirja Ulixes all. --Metsavend 11. detsember 2021, kell 23:35 (EET)


Arutelu:Kaksiktäht

Üldiselt on artikkel suurepärane: on toodud hea ülevaade kaksiktähtede olulistest aspektidest, tekst on hästi loetav ja arusaadav.
* Kuigi pilte on praegugi parajalt, võiks ehk mõned inglisekeelsest artiklist mõne pildi veel võtta.
* Viiteid on korralikult, kõigil olulistel lõikudel on olemas viide autoriteetsele allikale.
* Keeleliselt on üldiselt kõik hästi, samas mõnede lausete sõnastusi ("Dünaamilistel põhjustel pole kõik mitme keha süsteemid stabiilsed", ".. nende orbiitide järgi saab määrata komponentide massid, mida saab ..") saaks natuke parandada. Esinevad ka üksikud trükivead ("komponendtide", "orbiitil").
Trepan 13. november 2011, kell 16:28 (EET)
----
*Lauses "Kaksiktähtede suhteliselt suur..." koma puudu
*Mõttekriipsud, kus vaja, ja mitte sidekriipsud (võta redigeerimiskasti alt)
*Lauses "Kaksiktähe komponendid..." koma puudu
*Lauses "Planeete, mis on orbiidil..." koma puudu
*Paar näpuviga on veel (nt pildiallkirjades). Muidu tubli. Adeliine 26. november 2011, kell 22:03 (EET)
----
Tegin vastavad parandused. Neid näpuvigu pildiallkirjades kahjuks ei näe ja seega ei oska ka parandada. Leidsin vaid ühe koha, kus sidekriipsude asemel peaksid olema mõttekriipsud.
--BlueBirdy 18. detsember 2011, kell 21:00 (EET)


Arutelu:Secure Digital

Panen kirja asjad mis mulle enim silma jäid.
1) Miks sul 2 ajalugu on, kas neid kuidagi ühildada ei saa?
2) Mõned kirja vead on sisse jäänud. Ja mõne lause võiks teistmoodi kirjutada.
3) Hästi palju mugavam oleks see, kui sa kuskile paneksid kokku kõik lühendid(nt. lõppu)
4) Kas kuidagi ingliskeelsete väljendite arvu vähendada ei saa. Kuigi ma olen teadlik sellest, et see on päris raske.
5) Tundus kuidagi kiiruga lõpetatud, et said sõnad täis ja rohkem pole vaja.
täiendamisel
13. novemberi õhtupoolik Jaan
----
*Kas "säilmälu" on mõiste? Kui nii, siis linkida.
*väldi konstruktsiooni "midagi on tehtud kellegi poolt", kasuta "midagi tegi keegi" või "keegi tegi midagi"
*tosinates tootekategooriates on veider
*"juhtival kohal" on autojuht, siin ei ole selline väljendus hea ka veel seetõttu, et väite allikaks on ettevõtte koduleht, mis muudab selle reklaamimaiguliseks
*standardse mahutavusvõimega või standard-mahutavusvõimega
*on mahutavad' tähelepanuviga?
*Adapterid on passiivsed elemendid, mis ühendavad väiksemate kaartide ühenduskontakte suuremamõõduliste kaartide kontaktidega. ühendavad kaarte omavahel?
*Lause "Kaardid on tagasiühilduvad...". Kas tagasiühilduv pole mitte see, mis ühildub vanemate versioonidega? Lauses on kirjas vastupidi.
*1999. aastal nõustusid SanDisk; sama jälgi edaspidi
*nii ... kui
*mida tähendab "saadaval tootmiskogustes"?
*teksti sees välislinke ei kasutata
*"võttis omaks" ei ole hea väljendus, "kui" ees ei ole koma, kui tegu on lihtvõrdlusega (jälgi ka edaspidi)
*väikesemõõdulise
*Viimane lubas mahtusid kuidas kaart midagi lubab? ja ainult lubas, aga ei täitnud?
*suurtähtlühendi käänamised kasuta sidekriipsu, mitte ülakoma: MMC-d
*On ka olemas MMC-paksuseid (1,4 mm)
*järgmine lause on liiga pikk ja kõnekeelse ehitusega
*standardsuurus või standard-suurus
*jne, tuleb veel kohendada. Adeliine 12. detsember 2011, kell 14:42 (EET)
----
*MMC-paksuseid (1,4 mm) ThinSD kaarte
*kiiruste määratlemiseks
*väldi "poolt"-konstruktsiooni
*standardsete SD-kaartide
*Ajaloo alajaotuses on laused väga ebaloomuliku ehitusega
*viimases lauses ei saa "lisa" olla iseseisva sõnana
*üldiselt on laused kohmakad ja kohati raskesti arusaadavad. Adeliine 6. jaanuar 2012, kell 14:20 (EET)


Arutelu:Robert Gernhardt (advokaat)

Puudub Robert Gernhardt. --Epp 14. november 2011, kell 13:26 (EET)

His son Robert (born 1937 in Tallinn) was a famous German writer, painter, graphic artist and poet. https://en.wikipedia.org/wiki/Robert_Gernhardt

I'm sorry. Unfortunately, I do not speak Estonian. Krapfenkutter (arutelu) 11. märts 2018, kell 20:48 (EET)


Kasutaja arutelu:Alkimista

Tere, minu nimu on Ivar Mahhonin. Olen Tartu Ülikooli arvutitehnika tudeng, kelle kodutöö ülesanne on kirjutada Vikipeedia artiikli, mille teema on "Põhjasild".
Tere tulemast Vikipeediasse, Alkimista! Alts 15. november 2011, kell 02:50 (EET)

Tere! Palun kirjuta piltide juurde, kust nad pärit on ja/või kes on autor. Ära laadi üles suvalisi internetist leitud pilte, suure tõenäosusega ei kuulu nad vaba litsentsi alla ja kustutatakse. Kasuta enda tehtud pilte või näiteks juba varem Commonsisse laaditud pilte. Samuti ei sobi logod eestikeelsesse Vikipeediasse laadimiseks. Pikne 23. november 2011, kell 20:16 (EET)
Täpsustan. Allikas ja või/autor ning kasutusõigust puudutav tuleb märkida nende piltide juurde, mille ise üles laadisid. Selleks redigeeri pildi lehekülge (nt :Pilt:Ivar.jpg). Pikne 23. november 2011, kell 20:54 (EET)


Arutelu:Mullmälu

Mullmälu? --Epp 15. november 2011, kell 10:03 (EET)
Kas see on masintõlge? --Epp 15. november 2011, kell 10:03 (EET)
Pealkiri pole korrektne. Andres 15. november 2011, kell 12:16 (EET)

Ma mõtlengi, et kas pealkiri võiks olla "Mullmälu"? --Epp 15. november 2011, kell 13:05 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://jbayko.sasktelwebsite.net/cpuAppendF.html
** In Mullmälu on 2013-06-24 12:27:28, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Mullmälu on 2013-07-06 15:02:56, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:03 (EEST)


Kasutaja arutelu:Keitlamp

Tere tulemast Vikipeediasse, Keitlamp! Artiklisse tuleb kohe midagi mõistlikku kirjutada. Kui tahad vaikselt mustandit kirjutada ja katsetada, siis tee seda oma alamlehel, näiteks siin: Kasutaja:Keitlamp/liivakast. Adeliine 15. november 2011, kell 14:12 (EET)

I am now proud owner of a TUSC account!


Kasutaja arutelu:Hage~etwiki

Tere tulemast Vikipediasse, Hage! Kustutasin tühja artikli. Artiklit luues tuleb sinna kohe midagi sisulist kirja panna, kas või ainult definitsioon. Adeliine 15. november 2011, kell 17:32 (EET)
Lisasid artiklisse pinumälu ingliskeelsete kirjadega artikli. Pilt tuleb tõlkida eesti keelde. Taivo 3. jaanuar 2012, kell 02:31 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Hage~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Masinõpe

Masinõpe on õppimine arvuti abil.
Õpetamise programme on juba väga mitmel tasemel. Lihtsamaks näiteks arvuti esitab ekraanile küsimimusi koos valikvastustega ja õpilane valib enda arvates õige vastuse. Kui vastus on õige siis arvuti teatab seda ja seda küsimust enam pikema aja jooksul ei esita. Vale vastuse puhul teatab, et on vale, selgitab vea põhjust ja küsib mõne aja pärast uuesti. Arvutiga õpetamise eelisteks on, et arvuti ei tüdine õpilase korduvatest valedest vastustest, et lähe iialgi närvi ja on palju odavam kui inimene. Arvuti abil saab iga õpilane õppida just temale sobiva kiirusega mis koolis mitmekümne õpilasega klassis inimõpetaja puhul on praktiliselt võimatu.


Halb pealkiri. Andres 16. november 2011, kell 21:39 (EET)

Õigupoolest ma ei tahaks sellistel teemadel vaielda, sest see ei muuda nagunii midagi. Aga ma pean juhtima (kelle?) tähelepanu, et artikkel on praegusel kujul sihilik ja halvustav Eesti Vabariigi riigivõimu suhtes.
„Vaikival ajastul“[15] toimunud muudatused (kaitseseisukord, Vabadussõjalaste Liidu organisatsioonide sulgemine, parlamendi töö lõpetamine)[16] polnud kooskõlas „vapside“ põhiseadusega, millel oli tunduvalt demokraatlikum iseloom. See lause on täiesti tõestamatu ja põhineb mingil Eino Saaremaa väljamõeldisel. Me ei saa kunagi teada, mis vapsidel tegelikult mõttes oli.
Artikli autor võiks endale selgeks teha, mis on "parempoolne autokraatia" (Eestil pole kunagi olnud Isevalitsejat) ja "sõjaväeline riigipööre". --Numbriga kärumees 17. november 2011, kell 14:34 (EET)
Teie mainitud lause on tegelikult tekstis ise eelnevalt ära tõestatud. Mainisin alapealkirja "Sündmuste kulg" all pealiskaudselt seda, et vapside põhiseaduseelnõu sätestas 50-liikmelise parlamendi olemasolu. See viitab otseselt põhiseaduse demokraatlikumale iseloomule, sest vahetult riigipöörde järgsel perioodil lõpetati parlamendi töö (hiljem jah, see uuesti kutsuti kokku).
Ma ei püüdnud kuidagi vabadussõjalaste mõtteid selgitada. Ma viitasin faktidele: nende põhiseaduse sisu, selle jõustumine. See, mida nad tegelikult mõtlesid, on ju hoopis teine jutt.
Autokraatia on paljudes käsitlustes sünonüüm diktaatorile, sama tegin ka mina. Mõiste "sõjaväeline riigipööre" kasutamisega ei ole enda arust kuidagi liiale läinud.
--Lehto - Tarmo Nuut 17. november 2011, kell 18:25 (EET)
Kaitseseisukord on 1934. aasta põhiseaduses täiesti olemas. See kehtis kogu Eesti aja jooksul Tallinnas, raudteedel, Tallinna-lähedastes valdades ja Peipsi ääres ja seda pikendati igal aastal:

§ 60. Riigivanem juhib riigi sise-ja välispoliitikat, hoolitseb riigi välise puutumatuse, sisemise julgeoleku ja seaduste täitmise eest.

Riigivanem peale muude põhiseaduses ettenähtud ülesannete:
...

7) kuulutab välja kaitseseisukorra nii üksikutes riigiosades, kui ka kogu riigis ja esitab selle kinnitamiseks Riigikogule,
Vabadussõjalaste Liidu organisatsioonide sulgemine – jah, kui sotsialistliku partei keelamine ja tema liikmete koonduslaagrisse panek, millise eelnõu vapsid avalikult välja kuulutasid, on seaduslik, siis on seda, ja vahest enamgi, vapside organisatsiooni sulgemine, mida tegi juba Jaan Tõnissoni valitsus.
1920. aasta põhiseaduse järgse V Riigikogu istungjärk lõppes 1934. aasta oktoobris. Selle istungjärgu lõpetamine on täiesti seaduslik.

§ 41. Riigikogu korralised istungjärgud algavad igal aastal oktoobri esimesel esmaspäeval ning kestavad mitte kauem kui kuus kuud.

Riigivanemal on õigus lõpetada Riigikogu korralist istungjärku enne kuue kuu möödumist, kui seda nõuavad riiklikud kaalutlused.
Riigikogu liikmete arv ei ole kuidagi seotud demokraatiaga. I Riigivolikogul ja I Riiginõukogul oli kokku 120 liiget, mida see tõestab? Mitte midagi. Tähtsam on, mida Larko ja Sirk oleksid nendel 50 liikmel teha lasknud.
Sõjaväeline riigipööre on riigikorra ebaseaduslik muutmine sõjaväe poolt. Kui nimetada kaitseseisukorra kehtestamist ja selle kinnitamist Riigikogu poolt riigipöördeks – kas Tallinnas (kus kaitseseisukord oli pidevalt kehtiv) oli riik juba 27. novembril 1918 pööratud ja igal aastal keerati uus vint peale? --Numbriga kärumees 18. november 2011, kell 14:18 (EET)
----
See on halb pealkiri ja siia ei tule ka ühtki linki. Nõnda on artikkel leitamatu. Andres 25. veebruar 2012, kell 08:24 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Põhiseaduse kriis 1930. aastate algul Eesti Vabariigis


Arutelu:Šveitsi haridussüsteem

Kas pealkiri ei võiks olla lihtsalt "Šveitsi haridus"? Andres 16. november 2011, kell 22:24 (EET)

Miks? "Haridussüsteem" on parem. Üllar 17. november 2011, kell 22:18 (EET)

: Kõik, mis hariduse kohta öelda on, ei moodusta süsteemi. Andres 17. november 2011, kell 23:40 (EET)

"Kõigis kantonites ei pea vanemad lapsi eelkooli saatma, kuid rohkem kui pooltes on see kohustuslik ja seega enamik siiski läbib selle etapi. Seal ei õpetata lapsi lugema, kirjutama, laulma ega mängita /…/ Samuti on eelkoolis lastele ette nähtud mõned koolitunnid päevas, kus tegeletakse peamiselt lugemise, kirjutamise ja matemaatikaga." Kui varem ei pidanud lugema ega kirjutama, aga nüüd peab (vähemalt nii loen ma siit välja), siis peaks ajakohastama ja ajavormi muutma, lõigu alguses oleva väite minevikku panema. Praegusel kujul tekitab segadust. Sillerkiil (arutelu) 26. september 2022, kell 08:38 (EEST)


Arutelu:Matthias Johann Eisen

Tema eesnimedega on mingi segadus. Vigala kiriku personaalraamatus on ta Maddis, Pärnu elementaarkooli tunnistusel 1871 Eduard, Haapsalu kreiskooli tunnistusel 1872 Mathias, hiljem kõigis ametlikes dokumentides ainult Matthias. Trükitud töödel alates 1876. aastast on initsiaalid M. J. E.. M. J. Eiseni elu ja töö, Noor-Eesti kirjastus, Tartu, 1938, lk. 14 joonealune märkus.
"Eiseni ristinimi on Tartu ülikooli kirjas ja matriklis ainult "Matthias" ja selle nime all oli ta ka meile kasvõitlejale tuntud. Aga oma raamatuile ja kirjutustele kirjutas ta järjekindlalt oma nime "M. J. Eisen". Teise initsiaali "J." tähendus oli meile tundmata, seda ta meile ei avaldanud. Me ei teadnud, kas see tähendab Johannest, Johanni või Jaani. Keegi arvas selle koguni isanime märgi olevat. Kas Eisen kunagi ennast Matthias-Johanniks on nimetanud või kirjutanud, seda ma ei tea. Mina küll kuulsin kahte nime esimest korda tema haua ääres järelhüüetes korduvalt nimetatavat." F. W. Ederberg, samas, lk. 37.
--Numbriga kärumees 17. november 2011, kell 13:32 (EET)
Kirikuraamatus (EAA.1251.1.190:202) on ta tõesti Maddis. Sünnikpv on märkimata ja seal on mingi ülestähendus. Ehk peitub siin mingi lugu? --kanakukk 17. november 2011, kell 13:52 (EET).

* Eisen soovitas 1926. aastal Nuustaku alevi ümber nimetada Otepääks.
See on vale. Nimi muudeti juba 1922. aastal. Leidsin uurimisega sellise asja:
* Nuustaku nime muutmine on praegu päevakorral. ("Siseriigist.") — Postimees 19.08.1922, nr 187, lk 9.
* "Nuustaku asemele tahetakse ajalooline ilus "Otepää" võtta. Seda toonitasid juba mitmed seltsid ja ühisused, kes Eesti valitsuse ajal oma põhikirja muutes ka nime muuta tahtsid, aga et alev ikka Nuustaku nime kandis, ei arvatud muutusest tarvilist tulu tulevat ja jäädi vana nimega rahule. Nüüd on aga ka alevi juhid asjaga peri ja kavatsevad lähemal ajal nime muutmist alevivolikogule ette panna, kus loodetavasti asjaga päri ollakse. Tõuget selleks andis prof. Eiseni kõne Otepää Linnamäe pidul 2. juul. s.a."
Jään kindlaks pigem Postimehe artiklile, et see toimus 1922. juulis. Samas ma muudan sõnastust täpsustamaks, et tema kõne andis tõuke alevivolikogule Nuustaku nime muuta. --macho (arutelu) 25. oktoober 2014, kell 19:48 (EEST)
Milline aasta ja kuupäev on avaldatud Riigi Teatajas?


Arutelu:Rahutute jalgade sündroom

Viited tuleb tagant kõik tõsta numbritele vastavatesse kohtadesse, nagu [1] ja [2] puhul tehtud, ning viidete süntaks korda teha.--[[Kasutaja:Dr Oldekop|Dr Oldekop]] 18. november 2011, kell 19:59 (EET)
Artikkel teeb üsna selgeks, mis haigusega tegu ning annab põhilise olulise informatsiooni haiguse tausta kohta. Taei ole aga eriti põhjalik, s.t. enamik lõike võiksid sisaldada palju rohkem informatsiooni. Puuduvad pildid ja graafikud, mille olemasolu lisaks artiklile kindlasti väärtust.
Allikad on kopeeritud sama teemat puudutavast inglisekeelsest artiklist ja jäetud tõlkimata ning viited paiknevad tekstis võrdlemisi suvaliselt, nt. artikli lõpus on pikk rida tühje viiteid, tekib kahtlus allikate usaldusväärsuses.
Artikkel on praegusel kujul üsna raskesti loetav. Loeteludes esineb üleliigseid karaktereid, artiklis palju stiili- ja kirjavahemärgivigu. Esineb näpuvigu, nagu trükivead või tühjad viitenupukesed, vahel on ka kirjavahemärkide ees või järel liigsed tühikud, vahel puuduvad tühikud sõnade vahelt üldse. Võõrkeelsete sõnade tsiteerimine puudub. Stiil on segane, lauseehitus ebakorrapärane ja sõnade järjekord kohati vale. Palju lohakusvigu, nt. punktide puudumine lause lõpus. Toon loetelu konkreetsetest õigekirja- ja stiilivigadest, lohakusvigu parandama ei hakka.
Artikli algusest alates:
„Osadel inimestel avaldub RLS...“ – sõna „osa“ ei tohi kasutada mitmuses. Õige oleks „Mõnedel inimestel“ või „osal inimestest“.
„Uuringud näitavad, et kuni 45 % patsientidest tundsid esimest korda sümptome juba enne kahekümnendat eluaastat“ – „sümptome“ on vale vorm. Õige oleks „sümptomeid“. Sama viga kordub ka hiljem.
„Enamasti esineb see tunne jalgades, kuid vahel ka kätes või mujal kehaosades“ – „mujal kehaosades“ on vale. Õige oleks „muudes kehaosades“.
„...kõndimine, painutamine, sirutamine, yoga, jalgrattasõit jm.“. „yoga“ võiks tõlkida eesti keelde – jooga.
„Televiisori vaatamine või raamatu lugemine võib esile kutsuda sümptome ja nende raskusaste sõltub inimese haiguse raskusastmest.“ – jällegi „sümptome“ ning sõnajärjekord vale. Õige oleks „võib sümptomeid esile kutsuda“, või üldse „Sümptomeid võib esile kutsuda televiisori vaatamine või raamatu lugemine“.
„Rahutute jalgade sündroomiga inimene on teinud õhtul või öösel füüsilist tööd, vastavalt tungile liigutada keha , ning sellest tulenevalt ei puhka ta öösiti ennast välja.“ „Ning“-i ees ei ole selles lauses koma vaja. Muudaksin sõnade järjekorra ja lihtsustaksin lause nii: „RLSiga inimene on õhtul või öösel füüsilist tööd teinud ning sellest tulenevalt ei puhka ta ennast öösiti välja“.
„Tung liigutada jäsemeid, mille põhjuseks on ebamugavustunne, kuid see tunne võib ka puududa“ – Väga segane lause. Kirjutaksin „Tung liigutada jäsemeid, mida võib põhjustada ebamugavustunne“
„Kui patsient sisemise tungi sunnil liigutab oma kehaosa“ – õige oleks „kui patsient liigutab sisemise tungi sunnil oma kehaosa.“
„Raske RLS-ga patsientidel esinevad sümptomid 24h vältel...“ – „24h vältel“ võiks eesti keeles kirjutada ikka „24 tunni vältel“ või „terve ööpäeva vältel“.
„...mis algab tavaliselt aeglaselt enne 40-45. eluaastat...“ – Korrektne oleks panna punkt ka 40 järgi. „40.-45. eluaastat.“
„Sekundaarne RLS algab tavaliselt äkiliselt peale 40.-ndat eluaastat“ – „40.-ndat“ on järgarvu kahekordne märkimine. Õige oleks „40-ndat eluaastat“ või „40. eluaastat“
„Välja on toodud just rauavaegust ajuosas nimega substantia nigra, kuigi ka teised ajuosad võivad substraatide vaeguse all kannatada...“ Ladinakeelsed sõnad peaksid olema kaldkirjas (substantia nigra).
„Tõstes raua- või levodopamiini taset, leevenduvad ka sümptomid.“ – Raua järel sidekriips üleliigne.
„On leitud, et hüpoglükeemia võib kutsuda esile „Rahutute jalgade sündroomi“ sümptomid“ – jutumärgid lause keskel üleliigsed, suur esitäht vale.
„On teada, et rahutute jalgade sündroomi all kannatavad inimesed võivad kannatada unepuuduse käes ja sellest tulenevalt võivad nad hakata tarvitama nii bensodiasepiinide rühma kuuluvaid ravimeid ,kui ka antidepressante“ – „kui“ ees olev koma on üleliigne, keskel „võivad“-sõnakordus, järjekord vale. Õige lause oleks: „On teada, et rahutute jalgade sündroomi all kannatavad inimesed võivad kannatada unepuuduse käes ja hakata sellest tulenevalt tarvitama nii bensodiasepiinide rühma kuuluvaid ravimeid kui ka antidepressante.“
„Samas need ravimid jällegi raskendavad rahutute jalgade sündroomi“ – sõnajärjekord vale. Õige oleks „Samas raskendavad need ravimid jällegi rahutute jalgade sündroomi.“
„Rahutute jalgade sündroomi ravimitel on kõrvalmõjud, milleks on iiveldus, peapööritus, , hallutsinatsioonid, ortostaatiline hüpotensioon, ning päevane unisus.“ – ning’i ees on koma üleliigne.
„Lisaks sümptomite leevendamisele aitavad säilitada und vähendavad liigutustest põhjustatud ärkamisi.“ – ilmselt „und“ järelt koma puudu.
„Antikonvulsandid nagu näiteks Karbamasepiin“ – „nagu“ ees koma, karbamasepiin väikese algustähega.
„Samuti kasutatakse mõnedes piirkondades Marihuaanat...“ – marihuaana väikese algustähega.
„Marihuaana on illegaalne enamikes riikides, kuid mõnedes USA osariikides kaalutakse selle legaliseerimist meditsiinilistel eesmärkidel.“ – sõnajärjekord vale. Õige oleks „Marihuaana on enamikes riikides illegaalne, kuid mõnedes USA osariikides kaalutakse selle meditsiinilistel eesmärkidel legaliseerimist.“
„Samuti on haigestumine oluliselt suurem valgel rassil võrreldes afro –ameeriklastega“ – afroameeriklased üks sõna.
„Eriti palju diagnoositakse “rahutute jalgade sündroomiga” rasedaid, inimesi kellel esineb rauapuudulikkus või siis kellel on viimases staadiumis neeruhaigused“ – jutumärgid ebavajalikud, „siis“ ebavajalik.
„Willis`t (1621–1675) peetakse kliinilise neuroteaduse rajajaks ja ta on tuntud kui arst, kes avastas ajus paikneva Willis`e ringi.“ – ülakoma ei tohi Willise nime käänamisel kasutada.
„Siiski, möödus kolm sajandit Willise esmakordsest kirjeldusest, enne kui Karl-Axel Ekbomilt (1907–1977) ilmus 1945. aastal doktoritöö...“ – komad ebavajalikud.
„Ekbom`i elutöö jäi aga unarusse kuniks 1980.-ndal aastal Arthur S. Walters ja Wayne A. Hening selle taasavastasid“ – „kuniks“ ees koma.
„Sündroomi on küll põhjalikult kirjeldatud [47] kuid samas peetakse seda raskesti diagnoositavaks haiguseks.“ – „kuid“ ees koma, sõnastus vigane. Õige oleks „Sündroomi on küll põhjalikult kirjeldatud, kuid seda peetakse (siiski) raskesti diagnoositavaks haiguseks.“
Siseviited puuduvad täielikult. Kokkuvõtteks võib öelda, et artikkel on üsna lohakalt koostatud. --[[Kasutaja:Mjussi|Mjussi]] 27. november 2011, kell 18:26 (EET)

*Kui on toodud ingliskeelne lühend, peaks täisnimetus ka olema.
*linki moodustades jäta jutumärgid kandilistest sulgudest väljapoole
*''suremine, sipelgajooksmine, ussliikumine'' ei sobi entsüklopeedilisse teksti
*kui on olemas eestikeelne nimetus, milleks kasutada tekstis ingliskeelset lühendit?
*protsendimärk kirjutatakse arvu järele ilma tühikuta
*kontrolli üle lingid, eriti punased. Käändevorme ei saa linkida nii, nagu nad on. Tuleb linkida nt <tt><nowiki>[[dopamiin]]i</nowiki></tt> ja <tt><nowiki>[[motoorne rahutus|motoorset rahutust]]</nowiki></tt>. Tegusõnu ja omadussõnu algvormis ei lingita, sest tegusõnad ja omadussõnad ei saa olla artikli pealkirjaks. Kui on vaja neid linkida, siis lingitakse nimisõnalisele pealkirjale. Sama mõistet tuleks linkida ainult esimesel esinemisel.
*'''40. eluaastat'''
*'''autoimmuunhaigused, nagu'''
*"Seonduvad haigused" alajaotuses on täpploendi vormistusega segadus
*''tuleb arvestada rahutute jalgade sündroomi tähtsuse vähesust'' Ei saa aru
*''sümptome'' → '''sümptomeid'''
*''Ravi põhineb kõigepealt haiguse sümptomite põhjuste otsimises.'' Üsna halb lause
*''Gabapentil enakarbil'' On see ikka õige? Mis see on?
*''sümptomid on enam valusad kui häirivad'' Ei saa aru
*''Rahutute jalgade sündroomi risk kasvab aastatega.'' Kas igal aastal on inimkonnal järjest suurem risk haigestuda?
*'''40. eluaastates'''
*''minimaliseerida'' → '''minimeerida'''
*''prevalensi hinnangud'' Ei saa aru.
*'''1,5%'''
*otsi üles näpuvead (tähevead, tühikud, punktid)
*'''Eriti palju diagnoositakse rahutute jalgade sündroomi rasedatel naistel, samuti inimestel, kellel'''
*'''1998. aastal'''
*'''25%-l rasedatest''', kas tõesti kõigist rasedatest? miks sündroomi nimetus on jutumärkides?
*jne [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 11. detsember 2011, kell 20:53 (EET)

Kõiki linke küll ei ole vaja paksu kirja panna. Artiklis peaks paksus kirjas olema ainult märksõna kõige alguses. Kas mõistsid valesti minu kommentaari "jutumärgid kandilistest sulgudest väljapoole"? Mõtlesin tõesti jutumärke (nendes kohtades, kus neid on vaja), mitte ülakomasid.
*'''40. eluaastates'''
*Lauses "Siiski möödus kolm sajandit ..." koma puudu
*palun ära lingi tegusõnu ja omadussõnu. Kui ei oska sobivat nimisõnalist linki mõelda, siis jäta üldse linkimata.
*'''1980. aastal'''
[[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 18. detsember 2011, kell 17:08 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.medscape.com/viewarticle/545408_2
** In Rahutute jalgade sündroom on 2013-06-24 13:04:55, 404 Not Found
** In Rahutute jalgade sündroom on 2013-07-06 21:11:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:12 (EEST)


Arutelu:Girolamo Savonarola

Lisasin pildi,
Peaks olema mingi taseme pealkiri (juht, liider, NB - mitte ainujuht) (mis võimaldaks ka pildiga paremeni "opereerida") samas, "Teenistus" tekitaks segadust vaimuliku tegevusega --Pietade 20. november 2011, kell 12:35 (EET)
alla kirjeldus neist aastaist (diplomaatilised missioonid jne)
(edasi tuli 1498-1512 Firenze vabariik)  --Pietade 20. november 2011, kell 11:36 (EET)


Kasutaja arutelu:Andresm~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Andresm! Vikipeedias ei nummerdata peatükke, sest kui peatükid oleksid nummerdatud, siis oleks teistel keeruline peatükke ümber tõsta või olemasolevate vahele uusi peatükke lisada. Ja veel, palun vikinda oma kaastöö. Taivo 21. november 2011, kell 18:06 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Andresm~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Karlova

Vana elanike arv: 9000 (2010) [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 21. november 2011, kell 20:01 (EET)

Tekst jookseb pildi peale -- Ahsoous 18. veebruar 2012, kell 21:07 (EET)

Mul ei jooksnud, aga mul on lai ekraan ka. Panin "puhasta"-malli, kas on parem? Adeliine 19. veebruar 2012, kell 12:09 (EET)

: Mul enda meelest on samuti laiekraan. Eks ta nüüd nati parem ole, kuigi muidugi parem oleks kui teksti oleks rohkem. Aga tegelt kui päris aus olla, siis kas üleüldse peavad need tänavad tulpades olema, et kas neid ei võiks lihtsalt tavalise tekstilõiguna kirjutada? (Ei, ärge minu pärast seda muutma hakake, lihtsalt mõte). -- Ahsoous 19. veebruar 2012, kell 16:42 (EET)

Hetkel on kirjas:Tähe tänava alguses (Tähe 3) asub kunagine üliõpilaskorporatsioon Estonia konvendihoone, mis valmis arhitekt R. Guleke projekti alusel 1885. aastal ja on Tartus omalaadsete seas vanim. Hiljem tegutses hoones Tartu Majaomanike Selts, nõukogude ajal Tartu Ülikooli klubi ja praegu on see korporatsioon Rotalia käes" Siit jääb mulje, et hoone sattus Rotalia kätte esmakordselt peale taasisesisvumist, tegelikult omandas Rotalia hoone juba 1936. aastal (Korp!_Rotalia#Rotalia_Tartus).--Kyng 20. veebruar 2012, kell 08:34 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.salem.ee/index.php?id=id2
** In Karlova on 2013-06-24 11:37:10, 404 Not Found
** In Tartu Salemi kirik on 2013-06-24 13:43:45, 404 Not Found
** In Karlova on 2013-07-06 06:45:08, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:45 (EEST)

Loomemajanduse keskus, aga samuti Rotalia maja ei asu Karlovas, nad on selle piiridest väljas. Kalevi 11, mille pilt on toodud, vist samuti. --Kk (arutelu) 28. november 2013, kell 14:17 (EET)

"2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Karlovas 8856 inimest." Kas uuemaid andmeid saadaval ei ole? Velirand (arutelu) 7. november 2023, kell 18:50 (EET)


Kasutaja arutelu:Carl0s~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, CarlOs! Taivo 21. november 2011, kell 22:14 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Carl0s~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)


Arutelu:Filippo Paulucci

Kas venekeelse nimekuju äramärkimisel poleks parem see esitada alustades eesnimest, mitte perenimest.--Hirvelaid 22. november 2011, kell 08:42 (EET)

Minu meelest oleks küll, kuigi venelased sageli kirjutavad perekonnanime kõigepealt. Andres 22. november 2011, kell 08:54 (EET)

:Seda küll, aga sageli kirjutavad ka teistpidi. Eesti lugeja huvides, et oleks mugavam avalauset lugeda, tasuks eesnimi ette panna. --Hirvelaid 22. november 2011, kell 09:01 (EET)

:: Nõus. Andres 22. november 2011, kell 09:15 (EET)

Kui antud juhul avalauses öeldakse kokkuvõtvalt Paulicci kohta kõik ära, siis on jäänud mainimata, et ta Venemaal tegi põhikarjääri. --Hirvelaid 22. november 2011, kell 09:21 (EET)
Avalause põhjal loen välja, et ta oli Austria kindral. Pole ju nii. --Hirvelaid 22. november 2011, kell 09:27 (EET)

Tee ümber. Andres 22. november 2011, kell 10:50 (EET)

:Hea küll. --Hirvelaid 22. november 2011, kell 11:07 (EET)
Veel kord avalause kohta. Kui tuua selles ära, et Paulucci oli Venemaa riigi- ja sõjaväetegelane, siis kas see on ülepakutud? --Hirvelaid 3. detsember 2011, kell 08:47 (EET)

Ei, aga sõna "sõjaväetegelane" tundub võõras. Andres 3. detsember 2011, kell 15:49 (EET)

:Aga kas "sõjaväelase" asemel poleks Paulucci puhul (väejuht ta ei olnud) parem nt "väekomandör"? --Hirvelaid 3. detsember 2011, kell 16:15 (EET)

:: See on ka võõras sõna. Andres 3. detsember 2011, kell 16:43 (EET)

*Vene-Rootsi sõjast on parem kui Vene-Rootsi sõjast
*Aleksander Tormassov on parem kui Tormassov
*Pihkva kubermang on parem kui Pihkva kubermang
*Üleüldse tuleb linkimisel mõelda, kuhu see link viib. Paulucci artiklis oli nt. link preislastele.--WooteleF 5. detsember 2011, kell 14:49 (EET)

: Minu meelest seda arutelu poleks pidanud siia tõstma. Selle eeskuju puhul oli teine lugu. Siin on tegemist üldisemate nõuannetega selle kohta, kuidas linkida. See ei puuduta selle artikli sisu. --Epp 8. august 2013, kell 18:45 (EEST)

::Ma saan Su mõttest täiesti aru, kuid ma selgitan kohe, miks ma mitu aastat hiljem selle ümbertõstmise ette võtsin. Sest see häiris mind algusest peale. See puudutas just seda artiklit ja ma korrigeerisn artikli sisu vastavalt nõuannetele ja oletan, et ka hiljem olen suutnud neid nõuandeid järgida. No mis teha, inimesed on erinevad, näe mulle ei meeldi, kui selline kahtlemata igati korrektselt sõnastatud tekst minu arutelulehele pannakse. Pange ikka vastava artikli arutellu. Kui nüüd mõni arvab, et siis  võtan ma vähem õppust, siis see on minu puhul ekslik seisukoht. Muide, ka ma ise külastan teiste kasutajate arutelulehti, kuid ikka selle mõttega, et midagi küsida, mitte aga soovitada. Soovitused jätan ma artiklite aruteludesse. Arusaadavatel põhjustel minult pole midagi küsida, seepärast eelistan oma lehel lagedat (tühja) välja. --Hirvelaid (arutelu) 8. august 2013, kell 20:23 (EEST)

::: Noh, nii ei ole kombeks teha. Isiklikud nõuanded peaksid ikka jääma isiklikule arutelulehele. Sa võid vana arutelu siis ju arhiveerida, kui pole enam aktuaalne. Aga arvan, et sellist kommet ei tohiks juurutada. --Epp 8. august 2013, kell 20:29 (EEST)

*1794. aasta sõjakampaanias - "sõjakampaania" on halb sõna, asi ise võiks olla lingitud
*ühines 10 000-line pärslaste vägi...türklastega ning veidi hiljem on öeldud, et  Paulucci...ründas edukalt 10000-list väegruppi. Kas siit võib järeldada, et türklasi kellega ühineti oli 0?
*autasustati Pauluccit Dagestani alistamise eest Püha Georgi 3. järgu ordeniga - Georgi ordenit annetati lahinguvapruse eest.
*Kuid Vene vägede operatsiooni ebaõnnestumise järel kannustas marssalit novembri keskel (vkj novembri alguses) kasutades ära Vene vägede killustatust asuma vastupealetungile - suht arusaamatu lause
*õige roosades toonides - võiks midagi asjalikumat selle asemele panna
*mis oli major Seydlitzi täisnimi?
*"донесение" asemel pealdisega "сообщение" - vaja tõlget--WooteleF 5. detsember 2011, kell 14:49 (EET)

:Püüan ringi teha.

:Mida aga "preislastega" teha – kuhu linkida Preisi kuningriigi alamate kohta?

:Pildid olid 150 px, et mitte liialt esile tungida, nad ikkagi on kaudsed illustratsioonid. --Hirvelaid 5. detsember 2011, kell 16:10 (EET) Ja siis mahuksid veel mõned pildid, mida mõtlesin lisada.--Hirvelaid 5. detsember 2011, kell 16:29 (EET)

::preislased. Taivo 5. detsember 2011, kell 21:27 (EET)

:::Just. Või siis sõnastust muuta ja vältida sõna "preislased".--WooteleF 6. detsember 2011, kell 12:27 (EET)
Kust pärineb info, et ta oli abielus Maria Kurselliga? Rüütelkonnaraamatuis on ta esimene abikaasa kindral Koble tütar ning teine abikaasa krahvitar Wilhelmina von Koskull.--WooteleF 6. detsember 2011, kell 15:06 (EET)


Arutelu:Suurbritannia parlament

Minu arust monarh ei kuulu parlamendi koosseisu. Seda tuleks sõnastada umbes nii, et seadusandluses osaleb alamkoda, ülemkoda ja monarh. Muidu võiks öelda, et Riigikogu koosneb Riigikogust ja Vabariigi Presidendist, sest Vabariigi President avab Riigikogu esimese istungi ja kuulutab seadused välja. --Numbriga kärumees 22. november 2011, kell 13:27 (EET)

brittidel on õigusteaduslik traditsioon arvata või tõlgendada monarh parlamendi koosseisu. mulle oli see ka algul kummastav, aga olen ära harjunud. asi vist selles, et brittidel ei ole kirjutatud põhiseadust ja Briti õigussysteem on siiani otsapidi keskaegne, sest olulisi põhimõttelisi katkestusi pole olnud.

saksa õigusruumi kuuluvas Eestis on olukord teine: institutsioonid, nende võimupiirid ja suhted kõigepealt defineeritakse loogiliselt põhiseaduses, siis alama astme seadustes ja määrustes ning siis pärast seda hakkavad tööle. brittidel on asi käinud vastupidi, tõlgendamine ja määratlemine ning teooria tuleb suuresti pärast praktikat ja selle järgi. Ohpuu 22. november 2011, kell 17:55 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.electoralcommission.org.uk/__data/assets/electoral_commission_pdf_file/0015/14154/UK-Parliamentary-by-election-guidance-2011.pdf
** In Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi parlament on 2013-06-24 13:35:06, 404 Not Found
** In Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi parlament on 2013-07-07 01:53:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:54 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.parliament.uk/about/mps-and
** In Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi parlament on 2013-06-24 13:35:06, 404 Not Found
** In Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi parlament on 2013-07-07 01:53:56, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:54 (EEST)
----
Pealkirja järgi räägib see ainult Briti parlamendist pärast Iirimaa eraldumist. Siia suunab Briti parlament, mida mainitakse seoses varasemate aegadega. Andres (arutelu) 31. detsember 2013, kell 09:46 (EET)
Sellele siin on mõnikord tahetud linkida Suurbritannia parlament, ja see on hoopis puudu. Andres (arutelu) 31. detsember 2013, kell 09:49 (EET)
------------
Kantseliidiauhinna vääriline: "Parlamendi esindusfunktsioon viiakse ellu kohalikel valimistel ning see ilmneb parlamendi liikmete suhtluses oma valimisringkonnaga." Kuriuss (arutelu) 17. september 2021, kell 18:02 (EEST)


Arutelu:Lloyd Werft Wismar

Endistelt nimedelt tuleb ümbersuunamised teha. --Epp 22. november 2011, kell 15:49 (EET)
* Ma tegin varem igal siin valmistatud laeval kohe nii:VEB .....,
--PjotrMahh1 24. november 2011, kell 05:58 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.piragis.ru/kamchatskie-fotografii/petropavlovsk-kamchatskiyi/petropavlovsk-morskoi-vokzal-66.html
** In Mihhail Kalinin (laevaklass) on 2013-06-24 12:23:35, 404 NOT FOUND
** In Mihhail Kalinin (laevaklass) on 2013-07-06 14:21:31, 404 NOT FOUND
** In Nordic Yards Wismar on 2013-07-06 16:34:51, 404 NOT FOUND
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:35 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nordicyards.com/index.php?id=14&L=1
** In Nordic Yards Warnemünde on 2013-06-24 12:35:45, 404 Not Found
** In Nordic Yards Warnemünde on 2013-07-06 16:30:50, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:35 (EEST)


Arutelu:Eesti Vabariigi naisministrid

See Wiki artikkel on üks jama.
Ülepakutud on nende MARGInaalsete  eksiilvalitsustega, mis eestlaste seisukohalt ei omanud mingit olulist tähtsust ja mainimata on siin eesti elanikke juhtinud naisministreid n.ö ENSV okupatsiooni ajal, näiteks Olga Lauristin kinematograafiaministrina, Meeta Vannas teenindusministrina jms. Samuti jätkatakse mingit arusaamatut plära n.ö üleminekuvalitsustega, mis on tobeduse tipp, sest Eesti oli riigina ÜRO hingekirjas juba 17.sept 1991 ning ei Vähi ega Edgar tollal ei omanud mingit õrna aimugi, et nad on tagantjärele hoopis üleminekuvalitsused, nemad olid ikka omateada pärisvalitsused pärisriigis ja sellist soga üleminekuvalitsustest pidevalt lugeda on juba häiriv. Nii jätkates on praegune valitsus ka mingi üleminekuvalitsus Euroopa Liidu iseseisvaks täieõiguslikuks vabaks omavalitsusüksuseks saamise eel, enne vabanemist rahvusliku piiratuse kütkeist, omariikluse suletusest ja kolkapatriotismi ängist, n.ö. tõelise multikultuurse demokraatia ja laiahaardelise humaanse vabaduse õitsengu puhkemise eel.
Millegipärast tundub mulle, et Marga on õige ja seda on ka kasutatud. --Numbriga kärumees 22. november 2011, kell 17:01 (EET)

Küllap ikka, aga mis on õigem? Siin näiteks on "Marki valitsus"  --Hirvelaid 22. november 2011, kell 17:58 (EET)

Siin aga kaalukam argument: . --Hirvelaid 22. november 2011, kell 18:22 (EET)

See küll ei puutu siia, aga akadeemik Julius Marki nimi käändub ka nii. --Hirvelaid 22. november 2011, kell 18:28 (EET)

: Google annab otsingule "Heinrich Marga" üle saja korra rohkem tulemusi. Selles sõnas peaks tüvi ikka muutuma. Teine paistab enamasti käänduvat "Julius Margi". Pikne 22. november 2011, kell 18:39 (EET)

::Arvan, et Juliusega panin ma mööda. --Hirvelaid 22. november 2011, kell 19:46 (EET)

::Nüüd nõus, et Mark-Marki ei peaks kasutama. Parandan tagasi. --Hirvelaid 23. november 2011, kell 09:59 (EET)

Praegune "definitsioon" ehk siis artikli esimene lause võib mõjuda eksitavalt, võib jääda mulje, et juttu on mingist sellenimelisest ilmunud teosest. Ja aastavahemikuga ei peaks piiritlema, sest artiklit on ette nähtud ajakohastada. Adeliine 22. november 2016, kell 16:46 (EET)

Kohendasin. 2001:7D0:87FF:6480:455F:79C2:F0DD:FC24 22. november 2016, kell 16:59 (EET)

Valitsusi ei tunta järjekorranumbrite järgi. Andres (arutelu) 24. november 2016, kell 15:47 (EET)

Jah, kuid nummerdamist siiski kasutatakse. Näiteks Vabariigi Valitsuse veebisaidil Varasemad valitsused. Ka vikipeediaartiklis Eesti Vabariigi valitsuste loend on valitsused järjekorras nummerdatud ja vist ka valitsuste artiklites. 2001:7D0:87FF:6480:CC4:5A27:CFD:C34D 24. november 2016, kell 17:17 (EET)

: Hea oleks teha ümbersuunamised numbrite alt. Aga siin pole isegi linke. Raske on orienteeruda, kui nimesid ei ole. Andres (arutelu) 24. november 2016, kell 18:41 (EET)

:: Leian endiselt, et järjekorranumbrite järgi on raske orienteeruda. --Andres (arutelu) 18. juuli 2022, kell 22:56 (EEST)

Võiks olla ka selline artikkel, sootasakaalustatuse mõttes? 62.65.198.68 9. juuli 2022, kell 15:37 (EEST)

Idee poolest küll, aga praktiliselt vist ei saa seda teha. Siinse artikli aluseks on paar allikat, mis käsitlevad just naisministreid ja naisi poliitikas. Ma kardan, et analoogseid käsitlusi meesministrite ja meespoliitikute kohta pole ja meesministrite artiklit pole millegi põhjal kirjutada. --Minnekon (arutelu) 9. juuli 2022, kell 18:20 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jalkahoolik

'''Missioon:''' Eesti jalgpalli madalamad liigad!
--[[Kasutaja:Leedomargus|Leedomargus]] 23. november 2011, kell 01:08 (EET)
Tere tulemast Vikipeediasse, Leedomargus!
Iga veebisaidi kohta eraldi artiklit ei tehta. Veebisaidist võib teha siis artikli, kui see sait ise ongi tähelepanuväärne asi, millest kirjutada, nt [[rate.ee]]. Ja soovitan ka mitte nii õhinal logosid üles laadida, sest need on autoriõigustega kaitstud, aga Vikipeedias peab pildi autor olema nõus oma pildi täieliku vaba kasutuse ja muutmisega (mis tahes otstarbel, ka äriliselt). [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 28. november 2011, kell 12:09 (EET)
jalgpall.ee pole IGA veebisait vaid kõige tähtsaim kõikidest veebisaitidest üldse :D aga ok, nali naljaks, tegin artikli kuna sellelt saidilt tuleb palju viiteid jalgpalli kohta nagu ka teiselt jalgpalli saidilt (soccernet.ee) mille kohta artikkel olemas. --[[Kasutaja:Leedomargus|Leedomargus]] 28. november 2011, kell 12:41 (EET)
Tere. Hea töö tehtud, aga paluks lingid "-" (miinustest) ära võta (iga hooaja leheküljel on need lingitud). --[[Kasutaja:KungFuDuck|KungFuDuck]] 16. detsember 2011, kell 17:58 (EET)
Saab tehtud. Paljudel viited kah puuda, aga saab ka need pandud, lihtsalt aja küsimus :) --[[Kasutaja:Leedomargus|Leedomargus]] 18. detsember 2011, kell 05:43 (EET)
Välislinkidel ei ole mitte kahekordsed kandilised sulud, vaid ühekordsed, palun paranda jalgpallurite artiklites ära!--[[Kasutaja:Morel|Morel]] ([[Kasutaja arutelu:Morel|arutelu]]) 22. juuni 2012, kell 01:53 (EEST)
Selge, aitäh! --[[Kasutaja:Leedomargus|Leedomargus]] ([[Kasutaja arutelu:Leedomargus|arutelu]]) 22. juuni 2012, kell 10:32 (EEST)

Tere. Olen vaadanud, et püüad jalgpalli teemat natuke katta. Ma olen üpris kindel, et enamus [http://sport.delfi.ee/news/jalgpall/eesti/pijpers-tegi-teatavaks-koduseks-em-iks-valmistuvate-jalgpallurite-nimed.d?id=64594734 selle nimekirja] Eesti jalgpalluritest väärivad eesti vikis artiklit. et väikseks ideeks nagu siis. [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] ([[Kasutaja arutelu:Avjoska|arutelu]]) 27. juuni 2012, kell 21:00 (EEST)
Tervist. Nõus, asun asja kallale! ;)  --[[Kasutaja:Leedomargus|Leedomargus]] ([[Kasutaja arutelu:Leedomargus|arutelu]]) 27. juuni 2012, kell 21:08 (EEST)

Minu meelest nende jalgpalliliigade artiklite pealkirjad võiksid olla täpsemad, need võiks sisaldada infot, et tegu on Eesti ja jalgpalli liigadega. Peaks tegema kõvasti teisaldamist.--Morel (arutelu) 6. juuli 2012, kell 11:39 (EEST)
Hei, võib-olla peaks sel teemal üldse arutama Vikiprojekt jalgpalli lehel, ma liiga väheste kogemustega siin, et taolist asja ette võtta. Aga ma ise leian, et Eesti jalgpalli liigad on ainukesed jalgpalli liigad selliste nimedega (II liiga, III liiga, IV liiga). Ja teistel eesti spordialadel puudub meistriliiga leht (peale korvpalli), rääkimata madalamatest liigadest. Seega pole ma päris kindel kas on mõtet teisaldama hakata, pealegi, igal hooajal lehel on ka kirjas, et tegu on eesti jalgpalli liigaga. --Leedomargus (arutelu) 6. juuli 2012, kell 15:05 (EEST)

Olgu, kirjutasin ka sinna. Minu probleem on selles, et artikli pealkirjast ei loe (sisu teadmata) välja, mis asjaga tegu.--Morel (arutelu) 6. juuli 2012, kell 15:16 (EEST)

Mulle kunagi siin öeldi, et eesti viki tavaks on teha tabeleid nii, et vanemad andmed oleksid üleval, ja uusi asju tuleks lisada siis tabeli alla. Sina praegu teed vastupidi. --KungFuDuck (arutelu) 10. juuli 2012, kell 14:17 (EEST)

http://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Chelsea_aasta_jalgpallur --KungFuDuck (arutelu) 10. juuli 2012, kell 14:18 (EEST)

:Hmm, ma kasutan selliselt, kuna igalpool mujal on nii. Nt. Sergei Zenjov(eesti keelses wikis) või Martin Reim (inglise keelses wikis). --Leedomargus (arutelu) 10. juuli 2012, kell 14:26 (EEST)

:Tegelikult, võiks lisada {| class="wikitable sortable" style="text-align: left; ja probleem peaks lahendatud olema, mis sa arvad? --Leedomargus (arutelu) 10. juuli 2012, kell 14:27 (EEST)

::Küsi teiste käest, ma praegu lihtsalt märkasin seda ja tuligi meelde. --KungFuDuck (arutelu) 10. juuli 2012, kell 14:39 (EEST)

:::Selge! :) --Leedomargus (arutelu) 10. juuli 2012, kell 14:41 (EEST)

Kuigi on üsna mitu inimest, kes jälgivad, et uued artiklid saaksid kantud ka loenditesse, võiksid ka ise selle ette võtta, kui uue artikli teed. Kõik jalgpallurid võiks kanda sportlaste loendisse ja jalgpallurite loendisse, lisaks ka biograafialoendisse vastavalt perekonnanime algustähele (vt biograafiad – sinna peaks lisama ka täpsustuse ja eluaastad või sünniaasta, vt kuidas on tehtud). Jõudu!--Morel (arutelu) 15. juuli 2012, kell 22:50 (EEST)
Selge, saab tehtud. Aitäh! :-) --Leedomargus (arutelu) 15. juuli 2012, kell 23:08 (EEST)

Kuna teed ühe klubi mängijate leheküljeid, võiks nendele lisada ka kategooriat "JK Sillamäe Kalev mängijad" + ka teise Meistriliiga klubide kategooriaid. --KungFuDuck (arutelu) 17. juuli 2012, kell 17:53 (EEST)

Ahjaa, tänud mainimast, lisan edaspidi ka klubi kategooria. --Leedomargus (arutelu) 17. juuli 2012, kell 17:59 (EEST)

Vaata Eri:Kaastöö/90.191.237.103 – üks anonüümne kasutaja on palju jalgpallureid lisanud, aga artiklid vajaks kõvasti toimetamist.--Morel (arutelu) 17. juuli 2012, kell 23:02 (EEST)

Ok. Olen küll endale eesmärgiks seadnud Eesti jalgpalli, aga vahelduseks võib ka seda. :) Lõpetan sillamäe kaleviga ära ja siis võtan bayerni ette. --Leedomargus (arutelu) 18. juuli 2012, kell 00:19 (EEST)


Arutelu:Kolmemõõtmeline printimine

Minu meelest pole pealkiri korrektne. Andres 22. november 2011, kell 23:50 (EET)
Kas pealkiri peaks olema "3D-printer" või "Kolmemõõtmeline printimine"? Andres 26. november 2011, kell 11:02 (EET)
Kolmemõõtmeline printimine sobiks vast kõige paremini, 3d printer võiks juhatada siia lehele.
Minu meelest see praegune pealkiri ei ole korrekne. Kas keegi on kunagi näinud printereid, mis ei oleks kolmemõõtmelised. -- Ahsoous (arutelu) 13. märts 2013, kell 00:09 (EET)

Nojah, v-o kolmemõõtmeliselt printiv printer? Aga 3D-printer oleks vist parem.--Morel (arutelu) 13. märts 2013, kell 00:23 (EET)

: Pigem küll. Iseenesest peab ka artikkel hakkama peale selgituse või täpsustusega, mida täpselt mõeldakse. Et ei tekiks arusaamatusi näiteks, et prindime paberile kujutise ja siis prillide abil tundub see meile kolmemõõtmeline või et prindime näiteks kruusi peale logo ehk siis kolmemõõtmelisele asjale kahemõõtmelise kujutise. -- Ahsoous (arutelu) 13. märts 2013, kell 00:31 (EET)
Kogu see temaatika vajab ülevaatamist ja ühtustamist, nt :raaltootmine ehk :CAD/CAM, :Arvprogrammjuhtimine ehk :CNC (nt polüsteroolist 12m paadimudeli väljasaagimine jne) ja nüüd siis väikeseeriate-näidiste valmistamine suure täpsusega plastipritsiga. Kus lõppeb üks ja algab teine, siiamaani tundub, et CNC on liigmaterjali eemaldamine ja 3d-print on täitematerjalist ülesehitamine... suwa 13. märts 2013, kell 12:18 (EET)
Mina eelistan "mahtprinter" / "mahtprintimine"—Pietadè 12. aprill 2018, kell 19:09 (EEST)
Puuduvad artiklid ühemõõtmeline printer, kahemõõtmeline printer, neljamõõtmeline printer ja viiemõõtmeline printer.—Pietadè 4. mai 2018, kell 14:58 (EEST)


Arutelu:Nordic Yards Warnemünde

Endistelt nimedelt tuleb ümbersuunamised teha. Kas "veeskamine" on sõna? --Epp 25. november 2011, kell 03:40 (EET)

"Veeskamine" on merenduses kasutusel vist juba üle 10 aasta, tähendab vettelaskmist. Siinkohal oli otstarbekas selleks, et saada pildiallkirjast üks rida vähemaks. Ssgreporter 25. november 2011, kell 23:47 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nordicyards.com/index.php?id=14&L=1
** In Nordic Yards Warnemünde on 2013-06-24 12:35:45, 404 Not Found
** In Nordic Yards Warnemünde on 2013-07-06 16:30:50, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:31 (EEST)


Arutelu:Ratatouille (film)

See vist ei kuulu "Disney joonisfilmide" alla, kuna see on ainult "Levitaja". On ju need Pixari joonisfilmid (Kalapoeg Nemo ka). --KungFuDuck 26. november 2011, kell 00:11 (EET)

OK, sellist kategooriat vist piisab, pole mõtet keeruliseks asju tegema. --KungFuDuck 26. november 2011, kell 00:15 (EET)

:Tsiteerin artiklit Pixar Animation Studios: "Aastal 2006 ostis Pixari Walt Disney kompanii." --Oop 26. november 2011, kell 00:17 (EET)

:: Disneyle kuuluvad ka näiteks Touchstone Pictures ja Hollywood Pictures (kuigi need kumbki ei ole mitte ostetud), aga kokku mingi pea 150 tuhande töötajaga kompanii harude kokkulugemine võib raskeks kätte ära minna  -- Ahsoous 26. november 2011, kell 00:39 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.forumcinemas.ee/files/ratatouille/
** In Ratatouille (film) on 2013-06-24 13:08:33, 404 Not Found
** In Ratatouille (film) on 2013-07-06 21:45:46, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.pixar.com/featurefilms/rat/index.html
** In Ratatouille (film) on 2013-06-24 13:08:34, 404 Not Found
** In Ratatouille (film) on 2013-07-06 21:45:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:46 (EEST)


Arutelu:I²C

Vaatasin õigekirja üle. cmc 26. november 2011, kell 11:08 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nxp.com/acrobat_download2/selectionguides/SELGUIDE.PDF
** In I²C on 2013-06-24 11:20:05, 404 Not Found
** In I²C on 2013-07-06 03:31:24, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:31 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.prodigytest.com/I2C_software.htm
** In I²C on 2013-06-24 11:20:06, Socket Error: 'Name or service not known'
** In I²C on 2013-07-06 03:31:35, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 06:31 (EEST)


Arutelu:Sahharoos

Vene vikis on [[:ru:Сахар]] ja [[:ru:Сахароза]] eraldi artiklid. Kas meil on mõte lahutada keemilist ainet ja toiduainet. Arvan, et on. [[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 27. november 2011, kell 10:14 (EET)

Selle tihedus on 1,587 g/cm3

Mille tihedus? Eelmisest versioonist sain nii aru, et karamelli, praegu ei saa aru. --Epp 2. mai 2014, kell 03:41 (EEST)

: Tere!

: Siia artiklisse tuleb nüüd ilmselt sünonüüme, mis tavakeeles on kasutusel valge suhkru kaudu....

:: Mariina 2. mai 2014, kell 16:22 (EEST) alias Простота

::: Igaks juhuks küsin üle, kas nii ongi, et indiaanlased avastasid suhkru, aga "Indialased panid rohkem kui 2400 aastat tagasi suhkrule sanskriti keeles nimeks 'sarkara'"? Kuriuss (arutelu) 24. veebruar 2015, kell 19:18 (EET)

:::: Tere Kuriuss!

:::: See võib vajada täpsustamist...

:::: J. H. Galloway, The Sugar Cane Industry: An Historical Geography from Its Origins to 1914.

:::: Mariina 25. veebruar 2015, kell 06:56 (EET) alias Простота
Tere. Muutsin ära fakti, et suhkur põhjustab hüpoglükeemiat, see on vale. Suhkru tarbimine võib põhjustada hüperglükeemiat.--Karmenkaljula123 (arutelu) 6. mai 2016, kell 20:49 (EEST)

en:Sucrose väidab, et sahharoosi peaks hoopis sukroosiks nimetama? Adeliine 3. juuli 2016, kell 15:50 (EEST)

Ei pea. Andres (arutelu) 3. juuli 2016, kell 16:46 (EEST)


Arutelu:Universumi paisumine

Artikkel oli piisava pikkusega. Teema tundus olevat piisavalt kaetud (kahjuks on retsenseerija võõras antud teemal). Väga hea, et lisatud on ka illustreerivaid pilte.
Küll aga jäi pisut segaseks see, et ühtäkki ilmus artiklisse "meetrika". Seda on kindlasti antud teemas vajalik kirjeldada, kuid praegu oleks alanud justkui uus teema (artikkel). Võib-olla oleks andnud teha lihtsalt 2 artiklit, ehk et "meetrikast" täiesti iseseisev Vikipeedia artikkel.
Allikate ja viidete nimekiri on pikk, kuna retsenseerija ei tunne teemat, siis on allikate ja viidete autoriteetsust raske hinnata. Küll aga tundus, et artikli algusosas on viiteid vähem, meetrika kohta jälle viiteid rohkem (meetrika osas rohkem erinevaid materjale kasutatud?). Viited ja allikad esitatud korrektselt.

Mõnes kohas leidub sõnakordusi, mis annaks asendada nt "Selle näol on tegemist "sisemise" paisumisega - see tähendab, et see on defineeritud ..." või "kaks üksteisest väga kaugel asuvat objekti eemalduvad üksteisest kiirusega, mis..."  lisaks järjestikku 2 tegusõna "on on" jne.
Järjestikku mitmed sidesõnad, mida tegelikult vaja ei oleks nt "Kuid kui aga seda analoogiat kasutada..." jne.
Ebamääraseks jäid mõned laused nt "Aegruum on kosmoloogilistel skaaladel suuresti kõver..." või "Mateeria varajases universumi eemaldus üksteisest mitte teada olevatel põhjustel (kõige tõenäolisemalt kosmilise inflatsiooni tagajärjel) ning on lihtsalt jätkanud seda, kuigi pidevalt aeglustudes gravitatsiooni kokkutõmbava mõju pärast."
Sõnade vale järjekord nt "Tekkinud tähed ja galaktikad ei aga paisu kuna nendele ei mõju mingit jõudu, mis neid nõnda käituma sunniks."
Kokku-lahku kirjutusvead: kahedimensionaalne,mitteteadaolevatel põhjustel jne.
Suur-väike algustäht: meetrika.
Kirjaviga: näitlistades Suurt Pauku.
Keelelise kvaliteedi poolt peaks ehk autor artikli veel üle lugema, sest kindlasti oli enamik ülalmainitust kogemata sisselipsanud vead. Pisut vajaks keeleline pool redigeerimist.
Võiks olla rohkem siselinke. Artiklis on mitmeid mõisteid, mis võiksid olla viidatud nt Suur Pauk, FLRW meetrika, kosmiline inflatsioon, ekstrapoleerimine, isotroopne jne, ka lihtsamad mõisted nt universum, ruum jne ja isikud Hubble, Friedman, Einstein jne.
--[[Kasutaja:Maria362|Maria362]] 27. november 2011, kell 21:18 (EET)

*Esimene lause ehk definitsioon on vigane ja mitte kõige parem.
*''eraldi nad ei paisu'' Ei saa aru. Sama järgmise lause kohta.
*''Paisumist varajases universumis domineeris inerts'' "domineerima" ei ole sihiline tegusõna
*''mõnest universumis väga kaugel asuvast nurgast'' kas universumis on nurgad?
*Lauses "Aegruum on suurtel..." koma puudu, seda lauset peaks üldse kohendama, aga ma hetkel ei oska. "Suurtel skaaladel" ei ole minu meelest hea väljendus
*piltidel olevast diagrammist on väga raske aru saada ja tekst ei aita selles absoluutselt. Ma ei näe lillat joont, raske on aru saada, milline on pruun, oranž, kollane joon...
Kas saaksid palun seda artiklit oma juhendajale näidata, siin on vaja rohkem kui ainult keelelist toimetamist. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 12. detsember 2011, kell 13:38 (EET)

Võiks teisaldada pealkirja alla Universumi paisumine – nii nagu mujal tehtud. --Hirvelaid (arutelu) 6. aprill 2019, kell 21:02 (EEST)


Kasutaja arutelu:Pitchandtoss

Tere tulemast Vikipeediasse, Pitchandtoss! Adeliine 27. november 2011, kell 21:25 (EET)

Tere! Vikipeedias kasutamiseks sobib vaba sisu, mida tohib kasutada mis tahes otstarbel. See joonis paraku litsentsi järgi pole vaba sisu. Pikne 21. oktoober 2018, kell 12:37 (EEST)
Sellisel juhul palun kõik kustatada. Tänan

[[:Fail:Nanopooridega vanaadium oksiidist patarei ja mõõtmed1.png]]


Arutelu:Swanland (laev)

Puudub Swanland. --Epp 28. november 2011, kell 01:37 (EET)
Laeva nime järel kirjutatakse sulgudes eelmine nimi ja kui on, siis veel sellest eelmine nimi jne, s.t järjekord on nüüdisajast mineviku poole. Ssgreporter 29. november 2011, kell 01:46 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.irishtimes.com/newspaper/breaking/2011/1127/breaking4.html?via=mr
** In Swanland (laev) on 2013-06-24 13:35:47, 403 Forbidden
** In Swanland (laev) on 2013-07-07 01:59:56, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:00 (EEST)


Kasutaja arutelu:Alark

Tere tulemast Vikipeediasse, Alark! Adeliine 28. november 2011, kell 22:44 (EET)

Tere! Autori luba kasutada seda pilti valitud litsentsi tingimustel tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org. Pikne 28. mai 2014, kell 10:25 (EEST)


Kasutaja arutelu:Hassan~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Hassan! Adeliine 28. november 2011, kell 22:47 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Hassan~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Tööriistad/Kriipsuskript

Kasutamisõpetus võiks sisukam olla. Mul on see asjandus sisse lülitatud, aga kasutada ikka ei oska. Adeliine 29. november 2011, kell 05:22 (EET)

Ma kasutan monobooki kujundust ja sellega on üleval servas väga nähtaval kohal. Vektoriga on siis äkki seal peidetud valikus? Pead lihtsalt sellele klikkama ja siis salvestama. --Epp 29. november 2011, kell 05:31 (EET)

:Ja kassa näed! Uongi! Kas ta teeb ainult neid sidekriipse mõttekriipsudeks, mis on aastaarvude vahel või mingit muud trikki ka? Adeliine 29. november 2011, kell 06:02 (EET)

:: Ta kõiki trikke ei tee jah, aga peamised asjad ajab ära. Liigsete/puuduvate tühikutega ta ei tegele ja kui on tühik nt aint ühel pool kriipsu, siis ka ei paranda. Vist. --Epp 29. november 2011, kell 20:37 (EET)

::: ilma siinset teksti lugemata ei oleks ma seda leidnudki. Ehk siis ühinen arvamusega, et juhend peaks ütlema ka selle ära, kust seda otsida.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. jaanuar 2017, kell 16:24 (EET)

Kas kriipsu parandamist juhul "15.-16." pole otstarbekas siia lisada? --Epp 28. oktoober 2014, kell 03:40 (EET)

Minu teada on sellisel juhul, kus on järjestikused arvud, sidekriips lubatud? Adeliine 29. oktoober 2014, kell 13:12 (EET)

: Mõtlesin üldse sellist punktidega juhtu, no siis nt 1.-30. --Epp 29. oktoober 2014, kell 13:24 (EET)

:Jah, see on see igavene peavalu. Et sidekriips tähendab enamvähem 'ja', seega 'lk 12-13' on lubatud ja loe: lehekülgedel 12 ja 13. Aga samuti võib mõelda, et 'see asi on lehekülgedel 12 kuni 13'? Ja mõttekriips (keskmine pikkus) tähendab 'kuni'. Seega on lubatud ka 12–13, ilmselt. Ja puht silmailu asjus, kui on vaateväljas nii juhtumeid 12-13 kui ka 12–15, võib mõlemal juhul lubada – kriipsu. Aga enne, kui ma selle kriipsuskripti sisse lülitan, kas on võimalik siin niimoodi lihtsate dumbjuuserile mõistetavate sõnadega seletada, mida ta teeb? Et ega ei tööta nagu wordi autocorrect mis lihtsalt topib tühiku järel mistahes kohta mõttekriipsu? Ja teda, kriipsuskripti, tähendab, saab sisse ja välja lülitada, kui vaja? BirgittaMTh (arutelu) 6. oktoober 2023, kell 08:44 (EEST)

Cumbril vist muutis seda skripti? Enne oli nii, et kui muutmiskastis oli mõningaid muudatusi tehtud ja muutmiskasti sulgemata valisin kriipsuskripti, siis säilitas skript juba tehtud tekstimuutused ja sai edasi redigeerida. Praegu lööb ette sõnumi, et kas soovid lehelt lahkuda. Jaatavalt klõpsates kaovad juba tehtud muudatused. Kas oleks võimalik endist olukorda taastada? Adeliine 25. detsember 2016, kell 20:12 (EET)

Vabandust! Ma ei saanud aru, milleks toda kohta koodis vaja oli ja võtsin selle välja. Polnud ise kunagi skripti selliselt kasutanud. Nüüd teeb skript samamoodi nagu enne. Cumbril 25. detsember 2016, kell 21:20 (EET)

Kui on mingeid soovitusi, kuidas skript peaks mingis olukorras kriipsudega toimetama, siis võib need siia kirja panna, ja ma püüan need sisse viia. Konkreetsed näited on kõige paremad. Cumbril 27. detsember 2016, kell 00:51 (EET)


Kasutaja arutelu:Ingmar Saksing

Tere tulemast Vikipeediasse, Ingmar Saksing! Artiklitesse oma allkirja ei lisata. Adeliine 4. detsember 2011, kell 23:09 (EET)

Eemaldasin viimased muudatused uuesti, sest esiteks kadusid ära artikli lingid samasisulisele artiklile teistes keeltes (nn interwiki lingid) ja teiseks "
Kinnisvaramaakler on isik, kes kohustub maaklerilepinguga vahendama teisele isikule lepingu sõlmimist kolmanda isikuga või osutama kolmanda isikuga lepingu sõlmimise võimalusele." on segane kantseleikeelne lause ning ei selgita, mida kinnisvaramaakler siiski teeb ning kuidas kinnisvaramaakleri tegevus erineb teiste maaklerite tegevusest. Põhimõtteliselt sobib väide igasuguse vahenduse puhul kui sõnad kinnisvaramaakler ning maaklerileping asendada teiste sõnadega isegi juhul kui keegi palub naabrit poest talle leiba osta, sest ka sel juhul sõlmitakse naabriga (suusõnaline) leping, mis volitab naabrit poest leiba ostma. Valju 7. jaanuar 2012, kell 10:44 (EET)


Kasutaja arutelu:Martin89~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Martin89! Taivo 5. detsember 2011, kell 13:40 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Martin89~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Veebileht

Kõik terminid tuleb esimesel kasutamisel linkida. Sissejuhatuses tegin seda, samamoodi tuleb lõpuni lasta. Taivo 5. detsember 2011, kell 22:21 (EET)

1)Vastavus teemale:
Artikkel vastab teemale.
2)Sisukus:
Päris sisukas, aga ei tekki tunne, et olen lugenud veebilehtedes kõik.
3)Allikatele viitamine:
Viited ei ole näha.
4)Vikivormistus:
Hästi vormistatud. Mina paneksin algusesse natuke väiksema pilti ja mingi tabeli kus võrreldakse, näiteks, brauserite kiirusi või midagi sellist.
5)Keeleline kvaliteet:
Kuna ma pole eesti keele kandja, ei hakka ma hindama keele kvaliteedi. Aga paar trükkivea parandasin ära. Tahan soovitada lugeda artikkel korra läbi, sest mina leidsin päris palju grammaatilisi vigu.
6) Arusaadavus:
Arusaadav, sisukad ja mitte väga pikkad laused. Aga on natuke raske lugeda (arvan, et põhjuseks võiks olla mõni liigne informatsioon).
7) Kokkuvõte:
Peale oma teadmisi lehekülgedest kordamist lugesin juurde palju uut, aga ma ei usu, et kõik andmed on asjakohalikud. Muidu aitäh töö eest.
--Samiuel 10. detsember 2011, kell 23:15 (EET)

====Vastavus teemale====
Artikkel vastab teemale hästi
====Sisukus====
Hea sisukus. Kirjutatud arvukatel teemadel
====Allikatele viitamine====
Wiki siselinkimine hea, välislinkimine halb. Kust inf tuli? Kui sa just peast ei lasknud :)
====Vikivormistus====
Ilusad listid, pealkirjad korras.
====Arusaadavus====
Natuke peab veebi progremis asja teadma et kõike siin mõigata.

Artikkel vastab teemale hästi

Ilusad listid, pealkirjad korras.

Mulle meeldis, hea inforikas koht selle teema uurimiseks. Ilusad võimalused edasiuurimiseks.
--Melrek 12. detsember 2011, kell 23:49 (EET)
----
Artikkel on veidi liiga lühike. Puuduvad allikaviited (kui tõlkisid ingliskeelsest vikist, siis lisa teksti sisse samad viited, mis seal olid). Mõisteid ei ole vaja linkida igal esinemisel, ainult esimesel, nt HTML, CSS jt.
*Kliendipoolset arvutikoodi nagu JavaScripti või Ajaxi tehnikat kasutades loodud koodi saab tagada kas siis veebilehekülje HTML-koodis või siis nagu CSS stiililehtedega, eraldi, lingitult allalaadimiseks täpsustatud HTML-koodis. Ei saa aru, lauseehitus on segane.
*Võib-olla kasutaja on värvipime või siis ei saa kasutada hiirt mõne vigastuse tõttu, kasutaja võib olla kurt ning tal on tarvis, et heli tema jaoks tekstiks töödeldakse. Võib olla pime ja kasutada abivahendit, mis ekraanil oleva teksti heliks töötleb, või spetsiaalset Braille ekraani. Samamoodi segane ja keeleliselt halb.
*tekstis on liiga palju kasutatud sõnu "ka" ja "siis", mis muudab selle kõnekeelseks
*"nagu näiteks" ees käib koma (ja järel ei ole koolonit), koma on ka loetelu või üksikobjekti järel, mis järgneb sellele "nagu näiteks"-konstruktsioonile
*jälgi ka teisi komasid (kõrvallauset alustav "mis" jne)
*sõnast "enamik" ei ole mitmuse vormi
Adeliine 20. detsember 2011, kell 13:11 (EET)
---------------------
"Stiililehe" asemel tuleks eesti keeles kasutada "laadilehte" vastavalt järgmistele terminiallikatele:
#IT terministandardi projekti (1998-2001) sõnastik: 'style sheet – laaditabel (=laadileht) — faili talletatud laadikogu, mis määrab nende dokumentide küljenduse, millele ta kinnistatakse. (23 Tekstitöötlus, 23.06 Teksti ja dokumendi vormindus; 23.06.38) Copyright © 2011;
#Arvutikasutaja sõnastik: style sheet – laadileht, laaditabel ● salvestatud laadikogu, määrab nende dokumentide küljenduse, millele ta kinnistatakse;
#Microsoft Language Portal: style sheet – laadileht –	A text file containing code to apply semantics such as page layout specifications to published content. Kuriuss 16. veebruar 2018, kell 12:23 (EET)

:: style sheet on mitmetähenduslik (kasutatakse neid paberdokumentide kujundamisel ja ka kasutajaliidese kujundamisel, ka Vikipeedia:Vormistusreeglid on põhimõtteliselt style sheet), seega küsimus kas see tõlkesoovitus kehtib igal juhul või on kuskil nüansid?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 16. veebruar 2018, kell 13:04 (EET)


Kasutaja arutelu:Neira~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Neira! Taivo 6. detsember 2011, kell 00:22 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Neira~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)


Arutelu:Lammas

Tuntud on ka Tarvastus kasvatatud lambad.

Lisati, võtsin igaks juhuks välja, sest samal ajal lisati ka muud kahtlast. --Epp 6. detsember 2011, kell 01:00 (EET)

Kui tahta sellest kirjutada normaalset head artiklit või normaalset ülevaadet lambast, siis see jääks niikuinii välja. Kogu see osa on lihtsalt liiga spetsiifiline.
== Lamba anatoomia ja füsioloogia ==
=== Lamba tüümus ===
Lamba embrüol on tuvastatud tüümus embrüonaalses arengujärgus.
Lamba embrüo tüümus hakkab formeeruma tiinuse esimesel trimestril.
Meriino lammaste neonataalne tümektoomia takistab uurijate arvates perifeersete T-rakkude populatsioonide normaalset teket.
Lamba tüümus kasvab ka pärast lambatalle sündi ja saavutab maksimumi ~2 kuu vanuses.
Pole selge, kas lammaste jaoks on tüümus elutähtis elund – in utero tümektoomia läbinud lambatalledel ei tuvastatud postnataalse arengu jooksul nn runting syndrome (tüümuse atroofia jm).

Lamba tüümus on paariline elund, mille vasak ja parem pool asuvad mõlemal pool kaela – saab eristada tüümuse kihnu, koort, säsi, kortikomedulaarset tsooni.
Lamba tüümuses on tuvastatud Hassalli kehade lõhustamine makrofaagide poolt. Lamba embrüo tüümuses toimub suurenenud Hassalli kehade lõhustumine makrofaagide poolt kas tiinuse lõppedes või kohe pärast lambatalle sündi; need asendatakse uute Hassalli kehadega. Arvatakse, et see on normaalne füsioloogiline protsess, mis peaks kestma kogu eluperioodi jooksul.
R. K. Jordan, Development of sheep thymus in relation to in utero thymectomy experiments, 16. november 2005, DOI: 10.1002/eji.1830061007, European Journal of Immunology, 6. väljaanne, nr 10, lk 693–698, oktoober 1976, veebiversioon (vaadatud 31.12.2014.a.)(inglise keeles)
Craig P. Cunningham, Wayne G. Kimpton, Anita Fernando ja Ross N. P. Cahill, Neonatal thymectomy identifies two major pools of sessile and recirculating peripheral T cells which appear to be under separate homeostatic control, Int. Immunol. (2001) 13 (11): 1351–1359., doi: 10.1093/intimm/13.11.1351, veebiversioon (vaadatud 31.12.2014.a.)(inglise keeles)
K. Yamaguchi, M. Miyasaka, Microvasculature of the Sheep Thymus, Histophysiology of the Immune System, Advances in Experimental Medicine and Biology, 237. väljaanne, 1988, lk 571–575, veebiversioon (vaadatud 31.12.2014.a.)(inglise keeles)
Kotani M, Fukumoto T, Brandon MR., Destruction of Hassall's corpuscles by macrophages in the sheep thymus. Lühikokkuvõte., Cell Tissue Res. 1981;217(1):49–54., veebiversioon (vaadatud 31.12.2014.a.)(inglise keeles)


Arutelu:Elektrienergia ülekanne

Viskasin kaks suvalist fraasi kuuglisse, kohe tulid allikad välja, kust tekst on võetud. Nii ei tohi. Taivo 6. detsember 2011, kell 17:21 (EET)

ka pildid on vist raamatust skaneeritud ja seega autoriõigusega kaitstud. Ma ei mõista, kuidas nad veel commonsis alles on--Bioneer1 (arutelu) 27. juuli 2012, kell 16:57 (EEST)

:mis sellega siis ette võtta? Tekst on kopipeist, joonised ilmselt autoriõiguste rikkumine Samas suur töö on nt matemaatiliste valemite näol ära tehtud. Sisu ei vasta vist alati artikli pealkirjale ("elektrienergia ülekanne")--Bioneer1 (arutelu) 5. august 2014, kell 19:15 (EEST)

See tuleb ümber sõnastada, tegin kaks esimest lõiku ära.

Joonistel minu meelest sellist sisu ei ole, mis nõuaks autoriõiguste rakendamist, aga kui on, siis võib need ümber joonestada. Andres (arutelu) 5. august 2014, kell 19:44 (EEST)

Ühtlasi tuleb kompositsiooni kohendada ning teemasse mittepuutuv välja visata või mujale üle viia. Andres (arutelu) 5. august 2014, kell 19:45 (EEST)

üks allikas, millest maha on kirjutatud (http://petz.planet.ee/entek/2_Elektriahelad.pdf) pole ka Veebiarhiivist (https://web.archive.org) enam leitav--Estopedist1 (arutelu) 16. aprill 2019, kell 23:30 (EEST)
eemaldasin kopipeisti malli. Pea kõik lõigud on viidatud, näidates allikat. Palju infot on võetud allikast  pitsu.klaabu.pri.ee/fysa/Elektromagnetiline_induktsioon.ppt, ent seda vist veebist enam leida pole võimalik. Igaks juhuks tuleks ka kontrollida, kas paberkujul allikast (Jaotusvõrgud. (2007) pole ehk maha kirjutatud?--Estopedist1 (arutelu) 10. mai 2019, kell 09:35 (EEST)


Arutelu:EKP KK Sekretariaat

EKP Keskkomitee aparaat, koosnes KK osakondadest ja sektoritest (sektorid olid tavaliselt osakondade koosseisus). Sekretariaadi jaotus osakondadeks ja sektoriteks oli eri aegadel erinev.
===EKP KK Asjadevalitsus===
EKP KK Asjadevalitsuse juhataja: Popov, Valjo Koort (1986-);
===EKP KK Administratiivorganite osakond===
EKP KK Administratiivorganite osakonna (orgosakond), juhataja:  Pjotr Nikititš Vassikov (1986-);
===EKP KK Organisatsioonilise töö osakond===
EKP KK Organisatsioonilise töö osakonna juhataja: Leonid Šišov (1972)
===EKP KK Põllumajanduse ja Toitlustuse osakond===
EKP KK Põllumajanduse ja Toitlustuse osakonna juhataja: Fjodor Ušanjov (1950-1954); Arnold Rüütel (1977-1979); Artur-Bernhard Upsi (1979–); Ilmar Kallas (1986-);
===EKP KK Ehitus- ja Kommunaalteenuste osakond===
EKP KK Ehitus- ja Kommunaalteenuste (Ehituse ja linnamajanduse) osakonna juhataja:  N. Ivanov (1986-);
===EKP KK Kultuuriosakond===
;EKP KK ilukirjanduse ja kunsti osakond (–1952) Endel-Johannes Jaanimägi
;EKP KK teaduse ja kultuuriosakond (1952–1956), Eduard Inti, 1952 – ;
;EKP KK teaduse-, kooli ja kultuuriosakond (1956–,
EKP KK Kultuuriosakonna juhataja: Olaf Utt (1969–1983Pilk ajalukku: MÖÖDUNU RÄIGED VARJUD, Eesti Elu, 7. jaanuar 2011), Tiit Koldits, Kalev Tammistu (1986-);
===EKP KK Ökonoomikaosakond===
EKP KK Ökonoomika/Majandusosakonna juhataja:  Igor Belistov; Valeri Paulman (1986-);
===EKP KK Välissidemete/suhete osakond===
EKP KK Välissidemete/suhete osakonna juhataja:  Henno Toming; Mihhail Murnikov (1986-);
===EKP KK Üldosakond===
EKP KK Üldosakonna juhataja:  Vladimir Renser (1986-);
===EKP KK Tööstusosakond===
EKP KK Tööstusosakonna juhataja:  J. Popov;  K. Benno (1986-);
===EKP KK Tööstuse ja transpordi osakond===
EKP KK Tööstuse ja transpordiosakonna juhataja: R Butel (1972); Aleksandr Zamahhin (1980–1984);
===EKP KK Kergetööstuse ja tarbekaupadeosakond===
EKP KK Kergetööstuse ja tarbekaupadeosakonna juhataja:  Anna Ingerman; J.Allmere (1986-);
===EKP KK Parteiorganisatsioonilise töö osakond===
EKP KK Parteiorganisatsioonilise töö osakonna juhataja: Anna Ingerman, Lev Šišov (1983), Ain Soidla (1985), Toomas Leito (1986-);
===EKP KK Propaganda ja Agitatsiooniosakond===
;EKP Keskkomitee Propaganda- ja Agitatsiooniosakond (1958-1962, 1966)
;EKP Keskkomitee Ideoloogilise Töö Osakond  (1963)
;EKP Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooni osakond (1968–1977)
EKP KK Propaganda ja Agitatsiooniosakond, osakonnajuhatajad:
*Algus Raadik (aprill 1947 – mai 1948);
*Leonid Lentsman (1948–1950), osakond allus 1948. aastal KK propagandasekretärile - Ivan Käbinile;
*Aleksander Kelberg (1950. aasta märts - 1951);
*Endel-Johannes Jaanimäe, 1951, EK(b)P KK propaganda ja agitatsiooniosakonna juhataja
*Leonid Lentsman (1951-1953);
*Endel-Johannes Jaanimägi (1953);
*Vello Ranne, 1962, EKP KK propaganda ja agitatsiooni osakonna juhataja
*Silvi-Aire Villo;
*Toomas Leito (1985-1987);
*Rein Ristlaan (1987- 16. jaanuar 1988);
*Indrek Toome (1988. aasta, jaanuar–november);
*Mikk Titma (1988–1990)
**Peeter Sookruus, osakonnajuhataja asetäitja
Osakonda loodi täiendavalt 1941. aastal ajakirjandussektor; 1945. aastal kirjastuse ja trüki sektor; 1948. aastal reorganiseerimise käigus loodi ajakirjanduse ja kirjastuse sektorile lisaks kirjanduse ja kunsti sektor (1950-1951, Jaan Rebane).
===EKP KK Teaduse ja õppeasutuste osakond===
EKP KK Teaduse ja õppeasutuste osakonna juhataja: Väino Rajangu (1981-1986); Aili Aben (1986-);
===EKP KK Kaubanduse ja Teenindusosakond===
EKP KK Kaubanduse ja Teenindusosakonna juhataja:  Roman-Robert Merisalu (1986-);
===EKP KK Transpordi ja Sideosakond===
EKP KK Transpordi ja Sideosakonna juhataja: Valter Ilves (1986-);
===EKP KK Õppe- ja teadusosakond===
EKP KK Õppe- ja teadusosakonna juhataja: Andres Raa (1988–1989)
===EKP KK Erisektor===
EKP KK Erisektori juhataja: Boris Šergalin (1945-1947 ja 1948-1966)
Eriosakond tegeles EKP KK paberimajandusega, kontrollides dokumentide ja KK kirjavahetuse liikumist ja ning valmistas ette KK istungeid ja koosolekuid. Eesti NSV Trükistes Riiklike Saladuste Kaitse Peavalitsus
===EK(b)P KK kaadriosakond===
EK(b)P KK kaadriosakonna . KK kaadriosakond moodustati 9. septembril 1940 ja likvideeriti 1948. aastalMariliis Hämälainen, Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee nomenklatuur 1944–1953, lk 23.
===EKP KK juures asuv parteikolleegium===
EKP KK juures asuv parteikolleegium - mille ülesanne oli arutada kommunistide parteiliseid karistusi ja liikmelisust. Kolleegium esitas oma ettepanekud EKP KK bürooleКАРЛ АЛЕКСАНДРОВИЧ ВЕЛЬЦ, гражданин Российской Федерации (краткая биографическая справка); juhataja: Leonid Lentsman (1986-);
===EKP KK juures asuv väljasõidukomisjon ===

Eestlasi töötas sel aastal EKP KK-s 66,6%, venelasi 34% ja muudest rahvustest 8% (peamiselt ukrainlased).

Protsendid ei klapi. Ursus scribens (arutelu) 29. september 2019, kell 13:29 (EEST)


Arutelu:Flopiseade

*Vastavus teemale: Vastab väga hästi teemale, on jäädud flopiseadmete kirjeldamise juurde, mitte näiteks üritatud ühe hooga kirjeldada ka ära flopid, CD-d jmt.
*Sisukus: Artikkel tundub olevat täpselt paraja sisukusega. Kirjeldatud on nii flopiseadete ajalugu kui täpsemaid tehnilisi lahendusi. Informatsiooni hulk on artklis piisav ja esimese hooga ei tule küll pähe, et mingi oluline teema oleks kajastamata jäänud (võibolla ehk erinevad võimalused flopiseadme ühendamiseks arvuti emaplaadi ja toitega ainult?).
Aga lähtudes tarkusest "üks pilt on väärt rohkem kui tuhat sõna", siis võibolla "Tööpõhimõte" sektsioonis võiks olla juurde lisatud mingi joonis või pilt, mis aitaks võhikust lugejal aru saada, kuidas flopiseadme pea flopi pealt andmed kätte saab? Samas see on täiesti isiklik arvamus.
*Allikatele viitamine: Allikate nimekirja vormistamine tundub olevat tehtud korrektselt.
Siiski paar märkust:
1) Võibolla võiks mõnes kohas kasutada ka eestikeelseid allikaid? "Flopiseade" Google'sse sisse trükkides leiab päris mitu asjalikku artiklit, võibolla võiks mõned ingliskeelsetele allikatele viited vastavalt ümber teha.
2) Miks on igale allikale viidatud ainult täpselt üks kord? Viide võiks olla ikka iga infokillu või väite juures, kasutades "ref name = "XXX"" grupeerimist jne.
*Vikivormistus: Vormistus tundub üldjoontes korras. Pildid on paigutatud ilusti ja ei sega teksti lugemist.
Paar märkust siiski (võibolla pigem isikliku maitse asi jälle):
1) Võiks olla rohkem siseviiteid teistele Vikipeedia artiklitele. Neid on peamiselt ainult sissejuhatuses ning esimeses peatükis, hiljem kaovad täiesti ära.
2) Teksti peatükkidesse jaotamist võiks minu arvates natuke ümber teha. Esimese taseme pealkirjadele lisaks võiks ehk olla rohkem alapeatükke, mis aitaks sisukorrast paremini otsida mingit informatsiooni. Samuti teeks see tulevikus artiklit täiendavate inimeste tööd lihtsamaks, sest näeks paremini ära, kuhu mingi info võiks lisada.
3) Puudu on viited samale artiklile muukeelsetes wikides (peaksid ilmuma paremale pööle, vist "Tööriistad" lingi alla, kui ma ei eksi). Siin on kirjeldatud: http://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja:Adeliine/Sissejuhatus_informaatikasse#14._novembril_.281_tund.29
*Keeleline kvaliteet: Natuke esineb sõnade kokku- ja lahkukirjutamise vigu ning samuti komavigu, kuid need nii väga ei häiri.
On ka hooletusest tingitud kirjavigu, näiteks esimeses peatükis lauses "Nii lugemis- kui kirjutamistoimingud nõuavad, et lugemis-kirjutamis pea oleks füüsiliselt loetava sektori vastas. .[1]" on üks punkt liiga palju. Või näiteks on ühes kohas kirjutatud kaks sõna kokku - "tulippärast". Selliseid vigu on aga lihtne elimineerida.
Isiklikult mind natuke häirib see, et kuna tekst on tõlgitud inglise keelest, siis üsna palju esineb kohmakaid lausekonstruktsioone, mis oleks omased inglise keelele, kuid mitte eesti keelele.
Ühe näitena võiks tuua lause "System/370 oli IBM’i esimene arvutisüsteemide pere, mis ulatuslikult kasutas mikrokoodiks[2] ebapüsivat lugemis/kirjutamis pooljuht-mälu, niiet enamus mudelite puhul pidi alati[3] sisselülitamisel mikrokoodi laadima (System/370 eelkäija, System/360 kasutas mikrokoodiks üldiselt püsivat lugemismälu)." <--- selle lause annaks vabalt katki teha kolmeks erinevaks lauseks.
Jne. Soovitaks teksti üle lugeda ja vaadata, kas mõnda lauset annaks ümber sõnastada nii, et see kõlaks eesti keeles soravamalt ja loogilisemalt.
Segadus on ka kasutatavate terminitega - diskett vs disk vs flopi, seade vs draiv, jne. Tundub, et võiks olla mingit ühtsust selles osas rohkem.
*Arusaadavus: Nagu varem mainitud, siis võibolla see on isiklik maitse, aga tundub, et võiks olla tekst paremini alapeatükkidesse jaotatud, oleks kergem jälgida. Samuti kohati on laused liiga lohmakaks venitatud, võibolla saaks neid mõnes kohas ümber sõnastada või mitmeks lauseks lahku lüüa, mis aitaks teksti jälgimist.
*Kokkuvõte: Üldmulje on positiivne, artikkel sisaldab hästi valitud informatsiooni ja on loogiliselt üles ehitatud. Peamisteks probleemideks on ehk liigne infotihedus (ehk et võibolla võiks mõelda teksti alapeatükkideks jaotamisele) ning kohati kohmakas lauseehitus, mis ilmselt on tingitud sellest, et teksti on otse inglise keelest tõlgitud.
Mõlemat nendest nõrkadest külgedest on aga lihtne parandada, seega on minu arvamus, et kuigi hetkel on artikkel veel natuke toores, annaks sellest pärast väikest nokitsemist tekitada väga ülevaatliku ja hea artikli.

*Vastavus teemale: Artikkel on teemaga täiesti vastavuses ning lugedes ei tekkinud kordagi tunnet, nagu oleks lõik ebavajalik antud artiklis.
*Sisukus: Kui alguses sisukorda vaadates tundus, et antud artikkel on pigem pealiskaudne, siis tegelt lugema asudes on aru saada, et tegelt on iga punkt väga põhjalikult ära seletatud ning erinevat, huvitavat infot täis. Kõik põhiline info vastava teema kohta on olemas.
*Allikatele viitamine: Allikaid on palju ning viidatud on korralikult, mis teeb sellest põhjaliku artikli, millel on ka palju lisamaterjali, juhul kui seda tarvis läheb.
*Vormistus: Vormistus on loogiline ning pilte on artiklis piisavalt illustreerimiseks.
*Keeleline kvaliteet: Jutt on arusaadav ning mingeid suuri vigu küll silma ei jäänud.
*Kokkuvõte: Tegemist on minu arvates väga hea artikliga, mis omab vajalikku infot teema kohta.
-- Kasutaja: Alark
----
Kõige häirivamad keelevead:
*Enamik tänapäeva arvuteid ("enamus" on nii ainuses kui mitmuses vale), jälgi seda edaspidi ka
*lugemis-kirjutamispea
*paljudes lausetes komad puudu
*-ne lõpuga omadussõnad kirjutatakse eelneva sõnaga kokku (arvu puhul sidekriipsuga), nt kaheksatolline, 5¼-tollise
*liiga palju on näpuvigu
Siselinke võiks olla rohkem. Keeletoimetamist nõuab kindlasti, aga muidu tubli. Adeliine 17. detsember 2011, kell 15:58 (EET)