Arutelu:Majandusteadus

Probleemiks on see, et majandusteadus ranges mõttes viiakse tagasi 19. sajandisse, aga varasemaid majandusteaduslikke ideid nimetatakse majandusmõtteks või muul sarnasel moel. Mulle tundub selline sõnastus mitte-eestipärasena, sellepärast ma paigutasin kõik selle majandusteaduse alla. Võib-olla saaks selle ikkagi paigutada majandusteaduse ajaloo alla. Kui rääkida siiski majandusmõttest, siis võib-olla sobiks pealkirjaks "Antiikne majandusmõte." Andres
"Antiikne majandusmõte"- on väga perspektiivikas pakkumine, kui jätta arvestamata asjaolu, et antiikajaga seostuvad enamikel eestlastel ikkagi Vana- Rooma ja Vana-Kreeka. Sellisel juhul peaks kuuluma kõnesolev kirje ikkagi Majandusteaduse ajaloo juurde. Sedasi ei muutuks küsitavaks ka,Wikipedia sügavuti ja laiuti minnes,tuntud (näit Platon ja Aristoteles) aga ka vähemtuntud ja varasemate mõtlejate kirjapandud majanduslikud ideed.
Entsüklopeediakasutajale oleks võib-olla, et huvitavam väljend antiikne kui et majandusteadus, kuna ju Platongi on üsna tuttavakõlaline. [[Mariina]]
Ma otsisin alternatiivi minu arvates sobimatule pealkirjale "Antiikaja majandusmõtteid". "Antiikaja" oleks siin siiski parem. Aga üldpealkirja "Majandusteaduse ajalugu" alla võiks see tõesti sobida. Probleem tekib sel juhul alles siis, kui artikkel väga pikaks venib, nii et on tarvis alajaotuste kohta eraldi artikleid. Andres
Jah, selge on ilus! Aga ma ei oska neid parandusi kuidagi wikipedias teha, seepärast palun ned Andresel sisse viia. Ette tänades [[Mariina]]

Keelelinkidega on segadus, neid tuleb veel korrigeerida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:58, 3 Apr 2005 (UTC)

kuigi "ühiskonnateadus" on põhimõtteliselt õige, soovitaksin kasutada sõna "sotsiaalteadus", sest sõnal "ühiskonnateadus" on nõukogude ajast jäänud sobimatu kõrvalmaik. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. september 2006, kell 06:28 (UTC)

Esimesest lõigust võib jääda mulje, nagu oleks migratsioon ja tehnoloogia areng ainult majandusprotsessid.
Asendasin hinnad hindade muutumisega ja tehnoloogia tehnoloogia arenguga, sest muidu poleks tegu protsessidega. Võib-olla ma sain millestki valesti aru. Andres 5. oktoober 2006, kell 04:51 (UTC)

Põhimõtteliselt õige, kuigi minu kõrvale ei kõla ilusti.  Küsimused, millega tegeltakse on umbes et miks {hinnad,kaubavood,...} on nii suur ja muutub niiviisi nagu ta teeb.  Seega meid nagu huvitavad nende nähtuste aluseks olevad protsessid.  Kui oskad paremini sõnastada, lase käia.  Ott 7. oktoober 2006, kell 01:46 (UTC)

: Võib-olla siis "hindu, kaubavooge, migratsiooni ja tehnoloogia arengut  kujundavad fundamentaalsed majandusprotsessid"?  Andres 7. oktoober 2006, kell 06:49 (UTC)

:: Nimetasin majandusnähtusteks.  Tegelikult tautoloogia.  Aga mis ühisnimetaja alla läheks raha, hind, perekonnaseis, põllumajanduse tekkimine, aktsiahinnad, koostöövalmidus võõrastega, motivatsioon, rahulolu, vaimne tervis, laste saamine...

::: Minu meelest ei saa neid kõiki nimetada majandusnähtusteks. Kui majandusnähtused on kõik nähtused, mida majandus mõjutab või mis majandust mõjutavad, mis siis üldse välja jääb? Sin on loetletud ka sotsiaalseid nähtusi, millega primaarselt tegeleb demograafia või sotsioloogia. Et öelda, mis oleks ühisnimetaja, tulebki sõnastada see ühisnimetaja, mida on silmas peetud. See vormel ei pruugi olla lühike. Andres 8. oktoober 2006, kell 07:30 (UTC)

:: Peaks mainima ka midagi rõhuasetusest (rohkem raha ja ratsionaalse valikuga seotud).  Vaatasin ka teisi definitsiooni, kõige parem oli vast prantsuskeelne aga too polnud ka nagu õige seletus. Ott 8. oktoober 2006, kell 01:25 (UTC)

Poliitika osa alla sobiks Keynesi tsitaat mis on säälsamas kommentaarina olemas.  Kui keegi suudab ta normaalselt eesti keelde panna, siis oleks teretulnud. Ott 7. oktoober 2006, kell 01:46 (UTC)

Kus see tsitaat on ja kus on originaal? Andres 7. oktoober 2006, kell 06:47 (UTC)

: Poliitika all, html kommentaarides.  Pärit wikiquotest. Ott 8. oktoober 2006, kell 01:25 (UTC)

::: Palun vabandust, ma ei saa ikka aru, kus see on. Mis tähendab "html kommentaarides"? Mis tähendab "poliitika all"? Andres 8. oktoober 2006, kell 07:33 (UTC)

:::: Kui sa võtad lahti "majandusteadus ja poliitika" redigeerimisaknas, siis seal on näha html-is kirjutatud kommentaarid. Tõstan siia. Tiina357 8. oktoober 2006, kell 12:03 (UTC)
The ideas of economists and political philosophers, both when
they are right and when they are wrong, are more powerful than is
commonly understood. Indeed the world is ruled by little else.
Practical men, who believe themselves to be quite exempt from any
intellectual influence, are usually the slaves of some defunct
economist. Madmen in authority, who hear voices in the air, are
distilling their frenzy from some academic scribbler of a few years
back
John Maynard Keynes, The General Theory of Employment,
Interest and Money, 1935
Teen siia siis tõlke mustandi, küllap saame kambapeale hakkama.
"Majandusteadlaste ja poliitikafilosoofide ideed – olgu nad siis prajasti õiged või  valed – on mõjuvõimsamad, kui tavaliselt näha osatakse. Tegelikult ei valitsegi maailmas  suurt midagi muud. Praktikud, kes arvavad, et nad on igasugustest intellektuaalsetest mõjudest täiesti vabad, on tavaliselt mõne ajast ja arust majandusteadlase orjad. Võimul olevad hullumeelsed, kes kuulevad hääli õhust, utavad oma hulluse mõnelt paari aasta taguselt akadeemiliselt sulesorkijalt."
See on minu võimete jaoks liiga kirjanduslik. Muide, mind häirib siin üks sisuline küsimus: eesti keeles öeldakse "majandusteadlane" ja "poliitikafilosoof" (või "poliitiline filosoof"), aga Keynes ei taha nähtavasti ühel puhul rääkida teadlastest, teisel puhul filosoogidest. Võib-olla oleks õigen öelda "majandusmõtleja" või midagi taolist. Andres 8. oktoober 2006, kell 12:22 (UTC)
----
Arvan, et esimeses lõigus pole mõtet püüda anda majandusteaduse täpset definitsiooni, vaid tuleks lihtsalt ligikaudselt osutada, mis on majandusteaduse aine ja meetodid. Andres 8. oktoober 2006, kell 12:24 (UTC)

See artikkel on tänu Sinu tööle palju paremaks muutunud. Katsume nüüd sõnastust viimistleda.
Teistest sotsiaalteadustest eristab majandusteadust tavaliselt suurem rõhuasetus mõõdetavatele

Sõna "tavaliselt" mõjub siin pisut kummalisena. Kui rõhuasetus mõõdetavale ei ole alati suurem, siis ei saa minu meelest rääkida ka eristamisest. Võib-olla nii: "Enamik majandusteaduse meetodeid paneb rohkem rõhku mõõdetavale [kui teiste sotsiaalteaduste meetodid]... " Või suurem osa teiste majandusteaduste meetoditest? Igatahes näiteks demograafia meetodid panevad mõõdetavatele suurustele vähemalt sama palju rõhku kui majandusteaduse omad. Nii et see tunnus ei erista kuidagi majandusteadust demograafiast. Ja ega Sa ometi ei mõtle, et demograafia ja majandusteaduse eristamine tuleneb ainult traditsioonist? Andres 15. oktoober 2006, kell 07:22 (UTC)

Nojah, kui lõpuni lugeda, siis jutt ei ole ainult sellest. Ka matemaatilised meetodid on demograafiaga ühised, agaatsionaalsetest valikutest demograafia uurimisaine puhul suurt rääkida vist ei saa. Andres 15. oktoober 2006, kell 07:25 (UTC)

: Mõte õige.  Demograafiat hästi ei tunne.  Kirjeldav osa tõenäoliselt täpselt sama, majanduseks muutub asi siis kui püüad demograafilist käitumist läbi inimeste valikute ja eelistuste põhjendada.Ott 16. oktoober 2006, kell 00:37 (UTC)

Kohati on vahe teiste teadustega ainult traditsioonile tuginev

Mismoodi vahe tugineb traditsioonile? Saan vist umbes aru: "piiri majandusteaduse ja teiste sotsiaalteaduste vahel määrab kohati ainult traditsioon". Kas võikski niimoodi sõnastada? Andres 15. oktoober 2006, kell 07:22 (UTC)

: Nõus.  Kuigi minu kõrva jaoks vahet pole.  Aga kui Sinu jaoks on, siis muuda julgesti.Ott 16. oktoober 2006, kell 00:37 (UTC)
Makroökonoomika keskendub peamiselt makrotasandi nähtustele

Jätsin kursiivi ära, sest Vikipeedias ei ole kombeks kursiivi rõhutamiseks kasutada. Minu meelest ei ole sellist rõhutamist tarvis. Aga kui Sinu meelest tingimata on, siis arutame seda.

Kui "keskendub peamiselt", kas see  tähendab siis, et ta osaliselt tegeleb mikroökonoomika nähtustega? Aga tundub, et tekstist ei selgu, mis osas, millal ja miks.

Kui makrotasand on välja toodud eraldi mõistena, siis peaks vist seda tegema ka mikrotasandi mõistega? Andres 15. oktoober 2006, kell 07:36 (UTC)

: Nõus.  Aga kas Sa arvad, et need asjad on siin vajalikud?  Ma võin sellel teemal mõtiskleda.  Makro tegeleb ka iseenda mikroalustega, ja mikrotasand on enam-vähem see mida ma mikro kohta kirjutasin.Ott 16. oktoober 2006, kell 00:37 (UTC)

:: Ei ole tingimata tarvis. Võib mõlemad ära jätta.

:: Katsun siis parandamise ette võtta. Küsin nõu õigupoolest sellepärast, et ma asja suurt ei tunne. Aga ma teen parandused ära, ja kui läheb valesti, eks siis paranda omakorda. See võib mul aega võtta, sest olen praegu haige. Andres 16. oktoober 2006, kell 07:46 (UTC)
----
Ma ei tea, mis see kvalitatiivne analüüs majandusteaduses on, see ei pruugi olla sama mis kvalitatiivsed uurimismeetodid. Eespool on link Kvantitatiivne analüüs (majandusteadus), võib-olla peaks siin analoogne link olema.
Ma jätaksin pealkirjad ikkagi keemiale, sest minu meelest on need terminid keemias kõige tuntumad ja valdav osa linke peab keemiat silmas. Andres (arutelu) 9. juuli 2015, kell 16:43 (EEST)


Arutelu:Merkuur

{{Endine hea artikkel}}
# Numberloendi liige
Artikli algtekst on võetud ENEKE-sest. Andres

Andmed atmosfääri koostise kohta on vastuolulised. Andres

Atmosfääri koostis on võetud inglise vikist ning on seniajani seal samasugune. Aga alajaotuse alguses olevad andmed on kuskilt mujalt võetud. Need ei ole omavahel päris kooskõlas ja ma ei tea, mis õige on. Andres 4. september 2005, kell 17.31 (UTC)

*kaaliumi 31,7%
*naatriumi 24,9%
*atomaarset hapnikku 9,5%
*argooni 7,0%
*heeliumi 5,9%
*molekulaarset hapnikku 5,6%
*lämmastikku 5,2%
*süsinikdioksiidi 3,6%
*vett 3,4%
*vesinikku 3,2%
Võib leiduda neooni. Jälgi on krüptoonist ja ksenoonist.
Tõstsin inglise viki atmosfääri koostise välja, kuna saksa vikis hoopis teistsugune koostis. Asja teeb huvitavamaks veel see, et mõlemas on Merkuur eeskujulikuks artikliks. --WikedKentaur 1. juuli 2007, kell 16:31 (UTC)
----
Ka värvi kohta on andmed vastuolulised. Andres
----
Parandasin Merkuuri asukohta suuruse järjekorras, kuid nüüd muutub lause:Maa-sarnastest planeetidest on ta kõige väiksem natuke mõtetuks. Peaks vist märkima, et kuulub Maa-sarnaste planeetide hulka, vms. Joel 3. oktoober 2006, kell 17:58 (UTC)
Artiklis on lause... Seda on külastanud ainult üks kosmoseaparaat Mariner 10... etc... hilisemast teksist aga selgub, et see on üknes mööda lennanud... kuidas siis asi tegelikult on?... - Ahsoous 3. oktoober 2006, kell 18:04 (UTC)
----
* NASA väidab, et:
A new NASA mission to Mercury called MErcury Surface, Space ENvironment, Geochemistry, and Ranging (MESSENGER) will begin orbiting Mercury in March 2011 to investigate key scien-tific areas such as the planet's composition, the structure of the core, the magnetic field, and the materials at the poles.
* NASA MESSENGER Timeline:
** August 3, 2004 -- MESSENGER Launch
** August 2005 -- Earth flyby
** October 2006 -- Venus flyby
** June 2007 -- Venus flyby
** January 2008 -- Mercury flyby
** October 2008 -- Mercury flyby
** September 2009 -- Mercury flyby
** March 2011 -- Yearlong science orbit of Mercury begins
--suwa 9. oktoober 2007, kell 16:18 (UTC)

Artiklit tuleks ajakohastada seoses praegu käimasoleva MESSENGER-i vaatlusega. Peaks vaatama üle näiteks inglise viki artikli: seal võib olla infot, mida meil ei ole. Andres 14. jaanuar 2008, kell 19:57 (UTC)

: Lisana eelmise kommentaarile mainiks, et lõik: 14. jaanuaril 2008 alustas möödalendu Merkuurist 3. augustil 2004 startinud kosmoseaparaat MESSENGER. Ta lähenes planeedile kuni 200 km kaugusele. 55-tunnise vaatlusoperatsiooni jooksul on kavas koguda ligi 700 GB infot. Pildistatakse Merkuuri seni varjatud poolt. Loodetakse saada kvaliteetsemaid andmeid planeedi pinnavormide ning sisemuse kohta. Andmete põhjal loodetakse Merkuuri tekkelugu paremini mõista. Märtsis 2011 peaks MESSENGER veel kord Merkuurist mööduma. on nüüdseks ebatäpne.

: Samuti võiks mainida BepiColombot (praegu on üks umbmäärane lause selle kohta) ning tänu MESSENGER-ile on olemas ka uusi pilte, mida saab artiklisse lisada . iffcool 9. veebruar 2008, kell 11:35 (UTC)

:: Jah, just. Seda peaks tegema. Muidu kaotab artikkel hea artikli staatuse. Palun aita. Ma ei jõua üksi. Andres 9. veebruar 2008, kell 12:07 (UTC)
Kas planeetidele oleks vaja ka spets-malli nagu ma tegin planeetide kuudele (näide artiklis Triton)? iffcool 9. veebruar 2008, kell 13:12 (UTC)

teha ju võib, iseasi kui palju see mall rakendust leiab. Kui neid malle saab liiga palju, siis kipuvad nad unustusse vajuma--Hendrix 9. veebruar 2008, kell 13:44 (UTC)

:Kui tegemist on planeedi malliga, siis ongi see ette nähtud ainult kaheksas artiklis kasutamiseks. iffcool 9. veebruar 2008, kell 13:54 (UTC)

::planeete on mujalgi, kui ainult Päikesesüsteemis--Hendrix 9. veebruar 2008, kell 14:16 (UTC)

:Esialgu oleks mall siiski kohandatud ja rakendatav ainult neile kaheksale. Meil vist ei olegi hetkel artikleid teistest planeetidest ja kui neid artikleid ka olema juhtub, on teadmised nendest planeetidest ikkagi nõnda piiratud, et mall jääks 90% ulatuses täitmata. iffcool 9. veebruar 2008, kell 14:43 (UTC)

:: Praegu on ju artiklis Päikesesüsteemi mall, kus on kirjas muu hulgas planeedid ja kääbusplaneedid. Kas sellest ei piisa? Andres 9. veebruar 2008, kell 14:49 (UTC)

Ma mõtlen planeeti kirjeldavat malli. Vaata Mall:Planeedi kaaslane. iffcool 9. veebruar 2008, kell 14:53 (UTC)

: See võiks olla küll. Arvan aga, et ta peaks olema ühine planeetidele, väikeplaneetidele ja kääbusplaneetidele, tõenäoliselt ka komeetidele jm ümber Päikese tiirlevatele taevakehadele. Andres 9. veebruar 2008, kell 15:17 (UTC)
----
Kas keegi saaks vaadata "Väikesest entsüklopeediast", kas seal Jupiteri  kaaslane on Kallisto või Callisto? Andres 9. veebruar 2008, kell 14:40 (UTC)
----
Välja tõstetud mittetöötav link:
*Merkuuri kirjeldus

iffcool 25. november 2008, kell 14:09 (UTC)
----
Kasutatakse nii keemilisi kui ka ioonmootoreid
Ma ei tea raketimootoritest mitte midagi, aga sellegipoolest tundub keemiline mootor mulle imelikuna. --Iifar 6. märts 2011, kell 20:15 (EET)

Jah. Tuleb kogu alajaotus üle vaadata. Andres 6. märts 2011, kell 20:47 (EET)
Keemiline rakettmootor on tegelikult täiesti korrektne ja reaalselt kasutatav termin. Tonisee 5. august 2011, kell 18:04 (EEST)
----
Merkuuri kohta on hiljuti saadud olulisi uusi andmeid. Artikkel vajab nähtavasti ajakohastamist. Andres 28. juuli 2011, kell 10:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://opik.obs.ee/osa2/
** In Merkuur on 2013-06-24 12:21:29, 403 Forbidden
** In Merkuur on 2013-07-06 13:58:42, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:59 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.miksike.ee/elehed/4klass/1kosmos/elutuba/mercury.html
** In Merkuur on 2013-06-24 12:21:29, 404 Not Found
** In Merkuur on 2013-07-06 13:58:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:59 (EEST)

Artiklis on (punase värviga) nurksekund. Õige on nurgasekund (nt ÕS). Siinsamas vikis on artikkel "kaaresekund", mille sünonüümiks on antud "nurgasekund". Nii et nurksekundi võiks parandada nurgasekundiks, värvida ta siniseks ja suunata otse kaaresekundi artikli juurde.
Kalle

On olnud mitu jalgpalliklubi, nt JK Tartu Merkuur ja 1909. esimese matši pidanud Merkuur (vt artiklit jalgpall). Päisesse tuleks teha täpsustused, ehkki pealkirjade osas peab mõtlema--Bioneer1 (arutelu) 2. jaanuar 2015, kell 13:53 (EET)

Teen ettepaneku hea artikli staatus ära võtta, kuni artikkel on ajakohastatud. Siis võiks vast ühtlasi ka viited panna. Andres (arutelu) 12. august 2015, kell 12:19 (EEST)

Kas keegi pole minu ettepanekuga nõus? Või pole see õige koht taotluse esitamiseks?

Hakkasin vahepeal pihta, ja siin on päris suur töö. Aga minu töö läks kaotsi. Andres (arutelu) 18. september 2015, kell 17:28 (EEST)
Kuidas siis on? Kas hakkame pihta? Andres (arutelu) 24. märts 2016, kell 16:23 (EET)
Keset artiklit alapealkiri "Vaata ka" ei sobi.--Raamaturott (arutelu) 20. september 2015, kell 21:21 (EEST)

Miks? Lõppu see ju hoopiski ei sobi. Alternatiiv oleks tekstis Veenuse faaside mainimine, aga kuidas seda teha? Andres (arutelu) 21. september 2015, kell 12:15 (EEST)

:Minu poolest võib ka hea artikli staatuse eemaldada. Artikkel vajaks korralikku sissejuhatust, viitamist ja ajakohastamist. Ivo (arutelu) 18. juuli 2016, kell 19:25 (EEST)

:: Siis on hääled koos. Kas keegi teeks ära? Andres (arutelu) 18. juuli 2016, kell 19:30 (EEST)
----
Sissejuhatuses on niisugune lause: "Merkuuri pinnal on palju kraatreid ja planeet sarnaneb Kuule, mis viitab sellele, et Merkuuril pole geoloogilist aktiivsust olnud miljardeid aastaid." Kas geoloogilise aktiivsuse all on mõeldud vulkaanilist aktiivsust või veel midagi? Ka Kuul on palju kraatreid, aga seal on ka mered. Ainult sellest, et on palju kraatreid, ei saa niisugust järeldust teha.
Kui lugeja tahab Merkuuri kaaslaste kohta teada, siis on tal andmeid raske leida, kui ta just infokasti ei vaata. Eraldi alajaotust pole ja nüüd pole sissejuhatuses ka eraldi lõiku. Andres (arutelu) 22. jaanuar 2017, kell 10:52 (EET)

Planeedi kaaslane sai oma lõigu tagasi. Lisaks võtsin Kuu kohta käiva lause välja, sest see on küll viidete otsimise järel küll tõsi, aga keeruline sõnastada. Sissejuhatus on praegu küll üsna räbal, aga ma proovin lähipäevil selle korda teha. Kuuskinen 22. jaanuar 2017, kell 12:57 (EET)
----
"Hea artikkel" see enam pole. Teeksin aga ettepaneku arvata see B-klassi artiklite sekka. Kui keegi vast pole, siis võib selle nädala pärast sinna arvata. Ivo (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 18:47 (EET)

Kas B-klassi artikkel tohib olla põhiliselt viitamata ja ajakohastamist vajav? Andres (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 19:43 (EET)


Arutelu:Matemaatiline loogika

Artikli algvariandi kirjutas Taavi Kalvik.

Võtsin nime põhitekstist välja, sest artikkel saab olema kollektiivne. Nime võid ära märkida oma kasutajaleheküljel [[Taavi55]]. Et näha, mida keegi on teinud, tuleb klõpsata "View other revisions".
On soovitatav, et artikkel algaks definitsiooni või selgitusega. Peaks ütlema, mis asi see matemaatiline loogika on. Seda on muidugi üsna raske teha. Kogu muu jutt tuleb pärast seda. Andres

Valik standardseid matemaatilise loogika sümboleid.
* \land – ja
* \lor  – või
* \Longrightarrow  – järeldub
* \iff  – siis ja ainult siis
* \neg – mitte
* \forall  – iga ... korral
* \exists  – leidub ...
Võtsin selle alajaotuse esialgu välja, sest ta on minu meelest eksitav järgmistel põhjustel:
# Matemaatilises loogikas ei ole standardseid (kohustuslikke) sümboleid. Lauseloogika tehteid tähistatakse mitmel eri viisil. Isegi kvantorite jaoks on siintoodud levinumate lõrval ka teisi sümboleid.
# Siit jääb kergesti mulje, nagu oleks tegemist loomuliku keele väljendite lühenditega, tegelikult aga on matemaatilises loogikas just loomuliku keele väljendite näol tegemist kokkuleppelise ja tingliku hääldusega.
# Pikad nooled on kasutusel metakeeles ja pigem väljaspool matemaatilist loogikat. "Siis ja ainult siis" võib olla ka materiaalne implikatsioon. Andres 06:27, 1 Mar 2005 (UTC)

Ma tõin kogu sisu artiklist sümbolloogika siia, sest need on sünonüümid--Bioneer1 (arutelu) 29. november 2012, kell 10:28 (EET)
----------
Ma küll ei jaga sellest teemast eriti midagi, aga lausejupp "loogikauuringud on muutnud tänapäeva formaalse loogika üpris matemaatikasarnaseks" kõlab kahtlaselt. Kuidas saavad uuringud muuta loogika matemaatikasarnaseks? Mingid enneolematu jõuga uuringud siis? Kuriuss (arutelu) 19. märts 2021, kell 22:59 (EET)


Arutelu:Nižõn

Ma arvan, et pedagoogilist instituuti võiks võtta üldnimena ja kirjutada väikese tähega. Ametlik nimi on N-i Riiklik Pedagoogiline Instituut. Andres

Kas Aaviku-aegne instituut oli pedagoogiline instituut? See on tegelikult täiesti tõenäoline, et seal valmistatigi ette õpetajaid. - Paistab, et (era)lütseum oli algselt mõeldud aadlinoorsoo kasvatamiseks. See oli vist midagi sarnast nagu Tsarskoje Selos. Andres Mõnes kohas nimetati seda ka gümnaasiumiks. Igatahes oli see algusest peale kõrgkool. Andres

Õigupoolest peaks artikli nimi olema Nizhõn, sest see on ukrainakeelne nimi. Kas õ saab olla artikli nimes? Andres Ka Ostjori jõe nimi on vene-, mitte ukrainakeelne. Ukraina keeles on vist Oster. Andres

KNAB ja Suur Maailma Atlas annavad linna nimeks Nižin. Tundub, et alati ei ole ukraina и õ-na translitereerida, nt Žitomõri oblastis on linn nimega Ружин (Ružin).

Sul on õigus. KNAB-is on "Nižin". Andres 26. detsember 2005, kell 23.15 (UTC)

:Vaadake igaks juhuks järele (kellel "Nimekirjutusraamat" või "Maailma kohanimed" või ÕS käepärast), kas ukraina-eesti transkriptsioon teeb täheühendile жи mingi erandi. - Urmas 27. detsember 2005, kell 08.17 (UTC)

:: "Maailma kohanimedes" on kirjas: ukraina и =  õ (üldjuhul) , aga и = i (г,ж,к,х,ч,ш,щ järel). --Metsavend 27. detsember 2005, kell 10.14 (UTC)

:::Siis on selge. - Urmas 27. detsember 2005, kell 10.17 (UTC)

Varsti aga Nižõn -- Ahsoous 11. mai 2009, kell 22:26 (UTC)

: Mis Sa sellega mõtled? Andres 12. mai 2009, kell 05:14 (UTC)
----
Kas Nižin ei asu Polesjes või ei ole otstarbekas seda mainida? Andres 27. detsember 2005, kell 19.35 (UTC)

Ta jääb idapoole Dneprit pea 100 km. - Urmas 27. detsember 2005, kell 19.42 (UTC)
----
Kustutatud lingid:
*Mungakloostri Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise (Blagoveštšenski) katedraal
*Templisseviimise (Vvedenski) kirik
*Templisseviimise (Vvedenski) kirik
*Templisseviimise (Vvedenski) nunnakloostri endine võõrastemaja (18. sajand; praegu kultuurikool)
*Kõigi Pühakute (Vsesvjatski) kirik
*Kõigi Pühakute (Vsesvjatski) kirik, ikonostaasi fragment, V. Issajenko töö
*Taevaminemise (Voznessenski) kirik
*Lunastaja-Issandamuutmise (Spasso-Preobraženski) kirik
*Püha Basileiose (Vassiljevski) kirik
*Püha Kolmainu (Troitski) kirik
*Püha Kolmainu (Troitski) kirik
*Püha Kolmainu (Troitski) kirik
*Püha Nikolaose (Nikolajevski) katedraal
*Ristiülendamise (Krestodviženski) kirik
*Ristiülendamise (Krestodviženski) kirik
*Jumalaema Kaitsmise (Pokrovski) kirik
*Jumalaema Kaitsmise (Pokrovski) kirik enne rekonstrueerimist
*Johannes Kuldsuu (Joanna Bogoslova) kirik
*Miikaeli (Mihhailovski) kirik
Andres 17. märts 2006, kell 21.01 (UTC)

Kas kellelgi on kindlat teadmist/infot selle kohta, mida koordinaatidele linkides "Google Maps" alt näen - linnast põhjas asub sõjaväelennuväli (eraldi garnisoni hooned, neist põhjas ruleerimisrajad ja lennukite seisuplatsid ning stardirada) ? - Urmas 17. märts 2006, kell 23.28 (UTC)
----
Siin on asju, mis tuleks panna eraldi artiklitesse. Andres 4. oktoober 2008, kell 09:05 (UTC)
----
Elanike arvu muutmine ei ole pisiparandus.
| elanikke = 73 200 (2003) Andres 8. detsember 2009, kell 06:55 (UTC)
----
Miks selline muutus? Kas transkriptsioonireegkeid on muudetud? KNAB-is on "Nižin". Andres 20. jaanuar 2010, kell 21:58 (UTC)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 74 000 (2009) Velirand (arutelu) 20. jaanuar 2018, kell 19:44 (EET)


Arutelu:Postmodernism

Arvan, et siin piisaks allikale viitamisest, luba küsida ei ole vaja. Allikale peaks viitama juba selle pärast, et tegemist on teemaga, mille üle vaieldakse. Andres
Aitäh viite eest! --Andres

Sõnal on erinevaid ja ka hälbivaid tähendusi, nagu näiteks arhitektuuris. Tundub, et üldiselt mõistetakse postmodernismi all praegu teatud üldkultuurilist nähtust ning spetsiifilisemalt postmodernismi kunstis, filosoofias ja mujal. Alustama peaks sellest üldiselt. Võimalik, et tuleb teha ka spetsiifilised artiklid. Peale selle on veel [[postmodernsus]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 09:25, 28 mai 2005 (UTC)

On väidetud, et sõna post mõistmine edenemise mõttes on võimalik ainult modernselt positsioonilt. Postmodernne hoiak peaks vist kuidagi tühistama ka ajalise järgnevuse. Andres 1. september 2006, kell 08:29 (UTC)

On ka arvatud, et postmodernism on üldse vastuolu määratluses, mille tõttu on ta sisuks tegelikult hoopis modernism või on lausa valgustuse projekti loomulik osa. Tulihingelised postmodernistid ise muidugi eitavad igasugust ületamist ja edenemist. Edu neile! --Kamma 1. september 2006, kell 08:37 (UTC)

Praegu on postmodernsus lingitud postmodernismisi artiklisse. Kas ei peaks olema kaks eraldi arttiklit nagu on modernsus ja modernism ning nii nagu on inglise keelses vikis vahet tehtud mõistetel postmodernity ja postmodernism? MarkkuP 5. juuni 2009, kell 16:11 (UTC)

Kindlasti peaks. Andres 5. juuni 2009, kell 16:17 (UTC)
----
Kirjanduse loetelu võiks olla kronoloogilises järjekorras. Andres 2. oktoober 2009, kell 07:25 (UTC)
----
kommentaare artikli kohta: http://obesegariiga.wordpress.com/2009/11/26/ohh-johhaidii/ --WikedKentaur 27. november 2009, kell 08:28 (UTC)

Niisugustel abstraktsetel teemadel artikleid on väga raske kirjutada ja enamasti nad on meil samalaadsete puudustega. Tõlkida kindlasti võib ja tuleb, aga ega ka eeskujud pole päris eeskujulikud. Minu arvamus on ülalpool. Muide, "postmodernismist" hakati rääkima kõigepealt arhitektuuris. Andres 27. november 2009, kell 09:06 (UTC)
----
Kunstnikud ja arhitektid peaaegu täielikult välja vahetatud.  Kas need parandused on õiged? Andres 15. aprill 2010, kell 09:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tyk.ee/bin/documents/piret_viires_www.pdf
** In Postmodernism on 2013-06-24 12:57:10, 404 Not Found
** In Postmodernism on 2013-07-06 19:43:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:43 (EEST)


Arutelu:Kujutav kunst

Olen ise pidevalt kasutanud mõistet kujutav kunst. Kas see ei sobiks äkki ka siia? Piltkunst on kuidagi võõras. Jukko

Võib-olla küll. Lugesin Virve Sarapiku artiklit (see oli vist viimases kogumikus "Kunstiteaduslikke töid"), kus ta arutleb nende asjade üle, ja leiab, et kõige õigem oleks rääkida piltkunstist. Näiteks abstraktne maalikunst ei kujuta ju midagi. Teiselt poolt, skulptuur ei ole pilt. Andres

:Sellisel juhul küll. Kui seda laialdasemalt kasutama hakatakse, siis kaob ka võõrasus ära. Jukko

Virve Sarapiku sõnaleidus on tore kyll, aga eesti keeles on siiski kasutusel kujutav kunst. Mitte yks hing ei oska seda siit alt otsida ja vaevalt ka ylejäänud eesti rahvas selle peale ymber harjub. Teatav loogika selle taga on, aga teatav loogika on ka selle taga, kui ytelda, et jalgratas võib ka kätega vändata (mõni tsirkuses nii teebki) ja sestap oleks õige seda edaspidi väntrattaks nimetada; sellised uudissõnad surevad tavaliselt ära ning sestap pole teatmeteosel mõtet nendega enne laiemat levimist kaasa minna. --Oop 10:27, 13 Nov 2004 (UTC)

: Jah, olen nõus. Suuname selle materjali pealkirja alla "Kujutav kunst". Märksõna "Piltkunst" võiks siiski olla. Selle all võiks rääkida Virve Sarapiku ettepanekust ja argumentidest. Andres 16:13, 13 Nov 2004 (UTC)

Keraamika kui niisugune ei kuulu kujutava kunsti alla. Seetõttu ei ole keraamikute loendi link siin võib-olla päris kohane. Andres 17. november 2006, kell 10:37 (UTC)

kõige parem oleks ilmselt teha artikkel keraamikast (et vaata ka alla keraamikute loend), ise võiks kah mingi nupu teha, kuid teemast ei tea praktiliselt üldse --Dj Capricorn 17. november 2006, kell 10:43 (UTC)

: Jah. Eestis käis keraamika vanasti tarbekunsti alla, nüüd vist seda sõna heameelega ei kasutata. Andres 17. november 2006, kell 10:54 (UTC)

::Interwiki läheb ingliskeelsele artiklile :en:Visual arts, kus on keraamika kaasa arvatud, aga ka fotograafia, film ja arvutikunst.

::Teiseks, näiteks abstraktne maal ei pruugi üldse reaalsust kujutada. Adeliine 5. oktoober 2009, kell 09:58 (UTC)

::: Nende terminitega on suur segadus. Igatahes tuleks arvestada, et "bildende Kunst" ja "izobrazitelnoje iskusstvo" on igatahes vasted, olgu siis tähendusega kuidas on.

::: Virve Sarapik on pakkunud "kujutava kunsti" asemele "piltkunsti". Andres 5. oktoober 2009, kell 11:26 (UTC)

Võtsin välja:
<nowiki>

==Vaata ka==</nowiki>
Agamemnoni kuldmask - Altamira - Athena Lemnia
Willendorfi Venus
==Teemad==
Aadam - Aadam ja Eeva - Aafrika kunst
Eeva
Merovingide kunst
Ivo 23. juuli 2009, kell 13:27 (UTC)
Kas grafiti on ikka kunstivool? Andres 23. detsember 2010, kell 21:18 (EET)


Arutelu:Poola

#Dolnośląski
#Kujawsko-Pomorski
#Łódzki
#Lubelski
#Lubuski
#Małopolski
#Mazowiecki
#Opolski
#Podkarpacki
#Podlaski
#Pomorski
#Śląski
#Świętokrzyski
#Zachodniopomorski
#Warmińsko-Mazurski
#Wielkopolski
Kuidas neid nimesid eesti keelde tolkida/kohandada?--Egon

Kasutasin lehekülge

Soovitan seda alati kasutada. Sealt saab ka teavet antud kohanime kujude kohta eri keeltes. Korea keele kujul see küll uut omaladinat ei kajasta.

Igale poolakeelsele nimele tuleb lõppu lisada "e", sest województwo on kesksoost sõna.
# Alam-Sileesia vojevoodkond
# Kujawy-Pomorze vojevoodkond
# Łódźi vojevoodkond
# Lublini vojevoodkond
# Lubuszi vojevoodkond
# Väike-Poola vojevoodkond
# Masoovia vojevoodkond
# Opole vojevoodkond
# Podkarpacie vojevoodkond
# Podlaasia vojevoodkond
# Pomorze vojevoodkond
# Sileesia vojevoodkond
# Święty Krzyżi vojevoodkond
# Lääne-Pomorze vojevoodkond
# Warmia-Masuuria vojevoodkond
# Suur-Poola vojevoodkond
Andres

Kas sellisel galeriil "Sights" on artiklis mõtet? Poola kohta võiks lisada sadade kaupa ilusaid pilte, kuid nad peaksid ikkagi mingilgi määral olema seotud artikli tekstiga ja seda illustratsioonina toetama. - Urmas 19. oktoober 2005, kell 16.58 (UTC)

Noh, ei tea, praegu ei ole sellest minu meelest midagi halba, kui nad seal on. Ja arvan, et neid pilte ei saa niikuinii tekstiga seostada, olgu nad siis galerii kujul. Andres 19. oktoober 2005, kell 17.30 (UTC)

:Mõtlen, et kui palju pilte oleks optimaalne - 50, 100, 200. Mingil hetkel saab lihtsalt palju. Praegune galerii on püütud vist teha märgilise tähendusega objektidest, sümbolitest, kuid mulle tundub see valik ülevaatena maast tiba ühekülgsena - väga palju on linnu-linnuseid ja muid ehitisi. Võimalik, et poolakatele räägivad need pildid maast mingi tervikloo, kuid eestlaste jaoks on pildivalikut muuta, mh persoonide lisamisega.

:Iseenesest pole sugugi paha maad ka sellise pildigalerii kaudu tutvustada. - Urmas 19. oktoober 2005, kell 17.41 (UTC)

: Minu arust piisab ainult commonsi lingist. Peep 19. oktoober 2005, kell 17.43 (UTC)

::See, et "commonsis on pilte" ? - Urmas 19. oktoober 2005, kell 17.46 (UTC)

::: Jah. Juhul kui need pildid on selle lingi alt kättesaadavad (on kategoorias). Peep 19. oktoober 2005, kell 18.19 (UTC)
----
Visegradi grupi liikmed: Poola, Tšehhi, Ungari ja Slovakkia. kes grupist rohkem teab, võiks artikli teha. avastasin mõiste etv24-st ja mõtlesin, et tulen vaatan siin, mida see grupp endast kujutab ja mitte sõnagi siin. avjoska 16. september 2006, kell 14:18 (UTC)
----
rahvaarv = 38 623 000 (2003)
Andres 8. juuni 2007, kell 08:40 (UTC)
----
Peaminister ei ole üheselt määratletav. Tusk on määratud peaministriks, kuid tal pole veel valitsustki. Andres 10. november 2007, kell 05:08 (UTC)
----
Poola valitsusjuhi ametinimetus on Ministrite Nõukogu esimees. Andres 10. november 2007, kell 05:15 (UTC)
----
| rahvaarv = 38 122 000 (1.2007)

Palun aidake vanu arve säilitada,  mina ei jaksa. Andres 30. september 2009, kell 13:28 (UTC)
----
Mis jura see on? . Enamik poolakaid on katoliiklased, kuid nad elavad rahulikult koos ka teiste usunditega. Ajal, mil Venemaa ja Baltimaad võtsid vastu õigeusu, jäi Poola kõige idapoolsemaks roomakatoliku maaks. Yhest kyljest jabur ylistus, teisalt kirjeldatakse mingit kummalist olematut aega, mil Baltimail ja Venemaal võetud vastu õigeusk. Aastal 1000 said Gnieznos kokku Saksa keiser Otto III ja Mieszko poeg Bolesław Chrobry, kellest sai Poola esimene kuningas. 2000. – juubeliaastal saadi jälle Gnieznos kokku – Euroopa presidendid kohtusid, et veel kord takka kiita EL head ideed. Veel veidram. Tõstan välja juhuks, kui see kellegi huumorimeelt kõditab. --Oop 18. september 2011, kell 02:45 (EEST)
----
"(teise liigituse järgi Ida-Euroopas)" Sama võiksime ju kirjutada Eesti kohta. Aga kas see meile meeldiks? 90.191.119.98 17. märts 2013, kell 13:43 (EET)
----
Mul on kange tahtmine see pildigalerii siit ära koristada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. jaanuar 2014, kell 17:58 (EET)
----
Kust on võetud andmed poolakate osakaalu kohta. Poola viki andmetel andis 2011. aasta rahvaloendus tulemuseks 97,1%, kusjuures arvestatud on ka need, kes nimetasid lisaks mõnd teist rahvust. Andres (arutelu) 28. veebruar 2014, kell 00:38 (EET)

Oli juttu linkidele koha otsimisest. Vastan siin. Ma ei vaidlusta, et siin artiklis tuleks kirjutada Poola kultuurist ja küllap muu hulgas muusikast ning kui siia tuleb eraldi alaosa Poola muusikast, siis küllap sobib selle alaosa alguses viidata eraldi artiklile. Lihtsalt praegu ei ole sellele lingile siin eriti sobivat kohta. Mitut muud linki, mis on praegu "Vaata ka" all, ei tarvitse siin artiklis mainida ka siis, kui artikkel heaks kirjutada. Sellepärast polegi arusaadav, miks keegi peaks arvama, et siit artiklist leiab kõik vähegi Poolaga seotud lingid ega miks keegi peaks tulema siia artiklisse, kui teda huvitab, kas mingi muu artikkel on olemas. Et lugejatel üldse saaks tekkida mingi aimdust sellest, mida "Vaata ka" alt leida võib, peaks seal olema valitud asjad. Pikne 26. mai 2015, kell 21:42 (EEST)

Ma arvan, et ehk mõni on, kes tuleb siia artiklisse otsima artiklit "Poola muusika", aga neid ei ole arvatavasti eriti palju. "Vaata ka" alla lingi panemisel on minu arvates hoopis see mõte, et kui inimene on siia artiklisse mis tahes põhjusel tulnud ja selle läbi loeb, siis juhatatakse teda seotud ja võimalike huvitavate teemade kohta edasi lugema ja potentsiaalselt ka redigeerima. Adeliine 26. mai 2015, kell 21:52 (EEST)

: Jah. Muidugi ei tule keegi siit spetsiaalselt otsima linki artiklile Poola muusikast, aga ta ootab arvatavasti, et siin oleks kokkuvõte muu hulgas Poola muusikast. Ja selle juurde on minu arust loomulik panna kirja, et sel teemal saab ka põhjalikumat infot eraldi artiklist (ja selle me ju tavaliselt ka kirja paneme). Muidu on valdav osa vaata ka all olevatest linkidest mu meelest küll sellised, kuhu peaks siit link minema (välja arvatud need konkreetsed olümpiamängud, aga kuni pole artiklit poola spordist, on Poola-huvilisel ikkagi hea teada, et selline artikkel on olemas). Sama ka loenditega, muidugi sobiksid need paremini artiklitesse Poola lennundusest või Poola kunstist jms, aga kuni neid pole, on need siin täitsa asjakohased. Ma üldse ei saa aru, miks need ette jäävad. Loomulikult oleks õige need artiklisse sisse kirjutada ja seda võib teha igaüks. --Epp 26. mai 2015, kell 22:01 (EEST)
----
"Poola parlamentaarne süsteem arenes lineaarselt teiste Euroopa riikidega." Lineaarselt? Või peaks oleme paralleelselt? Velirand (arutelu) 6. juuli 2015, kell 23:21 (EEST)

Küllap vist. Aga pole ikkagi päris selge, mis see tähendab. Ma ei tea, mis ajast on jutt, aga Poolas oli ju päris omapärane parlament. Andres (arutelu) 8. juuli 2015, kell 23:05 (EEST)
----
Mis mõttes Cittàslow on Poola turismiobjekt?
Mis tähendab "lehhiitid"? Andres (arutelu) 3. september 2017, kell 13:37 (EEST)


Arutelu:Stanisław Lem

Ma võtsin Lemi pildi saksakeelsest entsüklopeediast. See ei ole Vikipeediasse üles laaditud ja pärineb väljastpoolt Vikipeediat. Kas seda ikka tohib kasutada? Andres
Tundub küll pisut kahtlane: see pilt ei ole vist vaba. Mina paneksin lihtsalt lingi pildile, nagu Sa tavaliselt teed. Eerik
Seda pilti ei saa lihtsalt lingina kasutada, sest aadress toob pildi iseenesest nähtavale. Ma ei tea, kas Sa said päriselt aru, mis ma mõtlesin. Pilt pärineb saksakeelsest Vikipeediast ning seda on kasutatud ka esoerantokeelsest entsüklopeeediast. Ta on pärit andmebaasist, mille juurest ma ei leidnud Copyrighti. Aga kust ta sinna sai, seda ma ei tea. Esialgu ma lihtsalt usaldasin saksakeelse entsüklopeedia koostajaid, aga protseduur on ebaharilik just sellepärast, et pilt ei ole üles laaditud. Mul on muidugi võimalik panna portree jaoks link saksakeelsele entsüklopeediale, aga see muidugi olukorda Vikipeedias põhimõtteliselt ei muuda. Igal juhul ma otsin üles teised pildid, millele saab viidata.
Peale selle, ma olen alati vältinud linke niisugustele piltidele, mis viitamisel kohe välja ilmuvad. Aga paradoksaalsel kombel on nendel vist kõige suurem tõenäosus vaba olla.
Ma jätan pildi esialgu sisse. Peaks vist saksakeelse Vikipeedia koostajatelt selle allika kohta küsima. Andres

Saksakeelse lehekülje ajaloos on veel kirjas selline küsimus: "ist das Bild public domain?". Selle küsimuse esitas sama inimene, kes pildi sinna pani. Paistab, et küsimusele ei ole keegi vastanud. Eerik
Ma vaatasin ka seda ajaloolehekülge. Minu meelest oli pilt algusest peale sees ja küsimuse esitas keegi teine. Andres

Saksakeelses Vikipeedias on pilt välja võetud ma teen samuti. Andres

Kogu Vikipeedias on seni nii, et raamatute pealkirjad on kursiivis. Samuti on kursiivis kõik ladina tähtedega võõrkeelsed väljendid. Kas Sa leiad, et seda korda peaks muutma? Andres 06:01, 30 May 2004 (UTC)

Puurisin natuke keelereegleid. Need käsivad pealkirjad jutumärkidesse panna. Võõrkeelsete tsitaatsõnade ja -väljenditega on korras - need peavadki kursiivis olema. Õpilasi silmas pidades on see vast oluline. - Urmas 08:45, 30 May 2004 (UTC)

:Teose-, dokumendi-, sarja- ja rubriigipealkirjad peavad olema jutumärkides. Eesti keelsed ka esisuurtähega. "Eesti ortograafias" on need samuti kursiivis esitatud. Näide:   A. H. Tammsaare "Tõde ja õigus".

::Kursiivi kasutamine võib olla tingitud konkreetse näite esiletõstmise vajadusest - see on lihtsalt üks juhtumeist, mil kaldkirja kasutatakse. Teine võimalus olnuks rasvase kirja kasutamine. -- Urmas 09:11, 30 May 2004 (UTC)

: Me peame siis reeglid täpselt kirja panema, sest praegu ei ole üldkehtivad ortograafiareeglid päris täpselt fikseeritud ja faktiliselt kasutavad eri väljaanded eri reegleid. Ma olen ise mitmes raamatus kasutanud samasugust ilma jutumärkideta kirjaviisi nagu Vikipeedias, ja keeletoimetajad on sellega rahul olnud. Ja muide, bibliograafias on tavaliselt teistsugused reeglid kui teksti sees. Heitsin pilgu EE 11. köitesse. Seal on teksti sees pealkirjad (ka võõrkeelsed) ilma kursiivita, bibliograafiates kõik pealkirjad kursiivis, ajakirjade nimed ilma kursiivita ja ilma jutumärkideta. Andres 09:39, 30 May 2004 (UTC)

:: Tuginesin J-i nimetatud T. Erelti "Eesti ortograafiale" ja õppevahendile, mida kasutatakse TÜ-s eesti filoloogidele mõeldud keeletoimetaja kursusel - E. Uuspõllu "Õpetusi ja harjutusi algajale keeletoimetajale" (2003).

:: Hoopis teistsugustest põhimõtetest lähtutakse viitamisel teadustöödes jms - reeglina kasutatakse rahvusvahelist vormi, kus allikmaterjali (nt raamatu) pealkiri on kursiivis ja jutumärkideta jms. ENE-st erineme me mh selle poolest, et kirjutame korralike täislausetega. Seega saame kõiki keelereegleid järgida. Eriti, kui tahame, et ka õpilastel Vikipeediast kasu oleks.

:: Keeletoimetajate koha pealt tean, kuidas geograafiaõpikuis lood veel hiljuti olnud on ... :-( - Urmas 10:03, 30 May 2004 (UTC)

: Hea küll. Teeme siis ümber ja hakkame nüüdsest peale teisiti kirjutama. Aga Vikipeedia reeglitesse tuleb kindlasti kirjutada õpetus. Mina püüan siis eeskujuks võtta EE, sest eeskuju järgimine opn lihtsam kui reeglite järgimine. Andres 10:08, 30 May 2004 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://193.40.240.76/sfbooks/teosed.asp?Autor=58&krit=Vorm
** In Stanisław Lem on 2013-06-24 13:31:54, Socket Error: 'No route to host'
** In Stanisław Lem on 2013-07-07 01:24:08, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:24 (EEST)
----
ta nägi, et sel on head plaanid, kuid too on täiesti eluvõõras

Imelik lause. Andres (arutelu) 13. aprill 2014, kell 00:05 (EEST)
----
Infokastis on ametite seas märgitud arst. Kas ta tegutses tõesti arstina (ilma diplomita)? Ursus scribens (arutelu) 10. mai 2021, kell 12:44 (EEST)


Arutelu:Subkultuur

Mulle tundub, et tuleks öelda "imaago", mitte imago. Asi on selles, et see on ladina laen ja ladina keeles on teine silp pikk ja rõhuline. Andres.
Minu m'letamist mööda on kasutatud rohkem lyhikest varianti. Või siis ''imidž''. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 17:37, 11 Feb 2005 (UTC)

Mulle tundub, et eesti keeles kirjutatakse "biitnikud". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17:18, 20 Feb 2005 (UTC)
Angloameerika subkultuuridele lisaks võiks ära nimetada ka mõned muud, nt lõngused, blatnoid vms
ja ka näiteks ljuuberid (tegutsesid Venemaal 1980ndate lõpus)?
*Blatnoid ei ole subkultuur vaid klass (või kiht) kurjategijate hierarhias.

Arvestades, et mõiste "kultuur" tähendab (muuhulgas, peale selle, et see on ka nt. taimesort) mingi inimgrupi iseloomulikke käitumise-, arusaamade- jms. omadusi, on selge, et mõnda subkultuuri kuuluvad
kõik inimesed, nii et väide, et neisse kuuluvad mingi kindla vanusegrupi esindajad, on pisut imelik. Siin nimetatakse "subkultuuriks" justkui ainult vastanduvad subkultuurid? Näiteks poliitikud & näitlejad kuuluvad kindlasti kahte erinevasse subkultuuri, samuti nt. teadlased ja lihttöölised.--Tvali 10:21, 5 Apr 2005 (UTC)

sellele on artiklis ka viidatud: Subkultuurid võivad põhineda ühisel eal, religioonil, etnilisel pärandil või tõekspidamistel. Ka elukutsed võiva olla subkultuuri kujunemise aluseks. Mõned subkultuurid arenevad ühisest hobist või huvist. --Lulu 10:29, 5 Apr 2005 (UTC)

Tegin selgema vahe ealiste (urbanistlike) subkultuuride ja teiste (etniliste, religioossete jmt) vahele. Vajab muidugi täiendamist. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 18:24, 22 Jun 2005 (UTC)

Õigekeelsussõnaraamat (2006): ligikaudne otsing kogu artiklist
Vastuseid: 1
kraade <7> argi lõngus. ▪ Kraade+poiss   >>
# graadepoisid (õige kirjapilt - vaata Eesti Entsüklopeediast, 1932 - 1937)
Kellel nüüd õigus on?
--kanakukk 14. mai 2008, kell 14:34 (UTC)
Taivo, te lugege enne läbi, mida selles raamatus kirjutatakse, siis alles kustutage. Kahtlemata on häkkeritel oma subkultuur, ja Himaneni raamatus seda kirjeldatakse. Teil tuleks oma kustutamisi ka põhjendada. Palun põhjendage, miks häkkerid EI ole subkultuur.
graadepoisid > kraadepoisid. Põhjendus: Vikipeedia keel peab järgima tänapäevast eesti keele pruuki, sealhulgas ÕS-i.--90.191.63.142 12. mai 2009, kell 16:27 (UTC)

Loomulikult on häkkerid subkultuur. See raamat peaks olema artiklis häkker. Seevastu artiklisse Subkultuur sobivad raamatud, mis räägivad subkultuuridest üldse, mitte ühest konkreetsest subkultuurist. Taivo 12. mai 2009, kell 16:48 (UTC)

Soovitus raamat enne kustutamist läbi lugeda on kohatu. Vikipeediasse lisatakse viiteid nii paljudele raamatutele, et füüsiliselt pole võimalik neid kõike läbi lugeda. Taivo 12. mai 2009, kell 16:48 (UTC)
a. Miks ei võiks olla artiklis Subkultuur viiteid konkreetsetele subkultuuridele, kui see aitab asjast paremini aru saada. Subkultuuride loetelu on olemas, aga hakata artiklis Häkkerid rääkima selle kui subkultuuri iseärasustest on tolle artikli seisukohalt sama imelik. Viites, mille te kõrvaldasite, osutatakse tunnustele, mis võimaldavad häkkereid pidada omaette subkultuuriks. Nii võiks olla ka teiste konkreetsete subkultuuridega. --90.191.63.142

Näiteks artiklisse "Geograafia" ei lisata reisikirja Mongooliasse. See lisatakse artilisse "Mongoolia", kui üldse kusagile. Artiklisse "Sport" ei lisata Erki Noole elulugu. See käib artiklisse "Erki Nool", kui üldse kusagile. Artiklisse "Eesti ajalugu" ei lisata Vilde "Mahtra sõda". See käib artiklisse "Mahtra sõda", kui üldse kusagile. Ja iga raamatu võib lisada tema autori artiklisse. Taivo 12. mai 2009, kell 19:16 (UTC)
b. Soovitus enne raamat läbi lugeda on kohane, sest peaks osutama sellele, et soovitav on enne arutada kui kustutada. --90.191.63.142 12. mai 2009, kell 17:01 (UTC)

Ei, siiski mitte. Oletagem hüpoteetiliselt, et keegi lisab artiklisse täiesti kõlbmatu raamatu. Kas see peaks siis olema artiklis paar kuud, kuni keegi selle raamatu läbi loeb ja isiklikult veendub, et see ei sobi. Arusaadavalt niisugune toimimisviis ei ole hea. Taivo 12. mai 2009, kell 19:16 (UTC)

: Ka minu meelest see viide siia ei sobi. Olen toda artiklit küll lugenud, aga ei mäleta midagi, nii et läbilugemine ka ei aita. Ei mäleta, et seal oleks räägitud subkultuuri mõistest või subkultuuridest üldse. Kui see nii on, siis see viide ei ole siin kohane, kuigi häkkerid on subkultuur. Andres 13. mai 2009, kell 05:55 (UTC)

See, et neoromantikud on subkultuuride nimistus, mõjub imelikult. Võib-olla keegi põhjendaks, miks seda siin esitletakse. Milliste tunnuste alusel see käib? --Niki 12. mai 2009, kell 18:57 (UTC)

Selle nimekirja esialgsel koostajal oli subkultuurist veider arusaamine. Viska välja kõik, mis sinu meelest subkultuurid ei ole. Taivo 12. mai 2009, kell 19:16 (UTC)

Neoromantikute all on nähtavasti mõeldud uusromantismiks nimetatava levimuusikastiili fänne. Küllap nad moodustavad subkultuuri, sest teatud muusikastiili eelistamisega on seotud ka mingid ühised väärtused, riietumisstiil jne ning ühe stiili fännid kogunevad. Andres 13. mai 2009, kell 05:55 (UTC)
Aga selline nimekiri ei saa olla ammendav ega ühetähenduslik, sest ei saa üheselt öelda, kus on tegu subkultuuriga ja kus mitte. Andres 13. mai 2009, kell 05:55 (UTC)

A. Ettepanek I: lisada artiklisse järgmine lõik. "Subkultuuride tekkes mängivad oma osa sisemised tõukejõud, mida võidakse ka formuleerida. Näiteks Linus Torvalds loetleb häkkerite subkultuuri (kogukonda) koos pidavate motiividena elusäilitusmotiivi (survival tähenduses: toimetulek, elusuutlikkus, elutagamine), ühiselumotiivi (social life tähenduses: vajadus sotsiaalse ühekuuluvuse järele, arvutiasjandus kui viis kuuluda kogukonda) ja meelelahutusmotiivi (entertainment tähenduses: ergutatud energiseeriv mõttetegevus, arvuti ja võrk kui võimalus meeldivaks tegevuseks). Subkultuuri tekkeks ei piisa ühest tingimusest: alles need kolm tõukejõudu koos sünnitavad teatava eluviisi, sellele vastava käitumise ning tunnuslikud välised
märgid. //Viide// Linus Torvalds. "Mis on häkkerile sisemiseks tõukejõuks ehk "Linuse seadus". Raamatus: Pekka Himanen. "Häkkerieetika ja informatsiooniajastu vaim." Inglise keelest tõlkinud Kalle Kurg. Kunst 2001. Lk. 13-17.//
B. Põhjendus. Artikkel on orienteeritud liiga palju sellele nagu oleks subkultuur väliste tingimuste, asjaolude, “näitude” kogum.
C. Probleem. Selleks on mõistete 'subkultuur' ja 'kogukond' lähedus. Seda võiks arutada.
D. Väitlus Taivoga.
*Jah, Sport ja Nool ei pea olema koos. Kuid kui "Subkultuuri" all on juttu konkreetsest häkkerite subkultuurist rääkivast raamatust, siis siin ei ole sellist loogikat nagu teie toote ehksiis Sport > Erki Nool (sportlane) jne. Siin on loogikaks: Sport > spordialad ja Sportlased > Nool. Ehk teisiti: Subkultuur > Häkkerite subkultuur, Häkkerid > Torvalds. Teisiti öeldes, arutluse all oleval juhul ei ole kõrvale juhtivat loogikat.

Kirjanduse ossa sobivad ainult need raamatud, mis räägivad subkultuuridest üldse, mitte ühest konkreetsest subkultuurist. Ühest subkultuurist rääkiva raamatu koht on vastava subkultuuri juures. Aga seda kõike ma vist juba ütlesin. Taivo 13. mai 2009, kell 11:54 (UTC)
*Aga peamine: osutus Torvaldsi seisukohtadele ei olnud ega ole osutus lihtsalt HÄKKERITELE, vaid selle näitega avatakse SUBKULTUURI KUI SELLISE sisemist olemust. Olen nõus sellega, et subkultuuri tõukejõude ei pruugi mängu tuua osutusega osas KIRJANDUS, vaid võib esitada sisus ja viidata osasse VIITED, või siis anda üldistav lause viitenumbriga ja avada tõukejõudude teema osas VIITED.

Panid viitesse. Sinna sobib. Taivo 13. mai 2009, kell 11:54 (UTC)
*Palun näidake sõrmega, kus on käesolevas artiklis praegu see koht, kus seletatakse, miks subkultuur tekib (subkultuurid tekivad), millised on tõukejõud jne. Seda ei ole.

Kui sa ehk küsid, kas praegu on artikkel suurepärane, siis seda see ei ole. Võid parandada ja täiendada. Taivo 13. mai 2009, kell 11:54 (UTC)
*Kustutamisest. Nagu teie varasemast tekstist näha, ei ole te raamatut lugenud ega siis ka tea, millest on kõrvaldatud osutuses juttu. Kuidas võite te siis teada, kas raamat on "kõlblik" või kõlbmatu? Samas ei saa eitada, et kui keegi paneb subkultuurist rääkivasse artiklisse kokaraamatu, siis see ei ole kõlblik. Käesoleval juhul nii ei olnud. Kõrvaldatud loos seletab Linus Torvalds, miks tekkis häkkerite subkultuur (motiivid) ja sellisel seletusel on laiem tähendus kui ainult häkkerite kohta. Teie aga hukkate Torvaldsi, sest te ei tunne teda. Te soovite ja soovitate käituda nagu käitub arst, kes patsientide hulgast eemaldab ühe inimese sellepärast, et ta teda varasematelt vastuvõttudelt ei tunne (või et kuna too on tulnud veidi hiljem, siis teda ei ravita.) Või nagu koristaja, kes uut kellapakendit nähes viskab selle kõige muuga koos paberikonternerisse, hoolimata sellest, kas pakendis on midagi (näiteks kuldkell) või mitte. Või nagu timukas, kellel on kästud hukata perekond ja kes kohale jooksvat tundmatut last nähes hukkab igaks juhuks ka selle. Arusaadavalt selline toimimisviis (meetod) ei ole hea.

Nii et sa oled nõus, et kokaraamat ei kõlba siia. Kuidas teha vahet kokaraamatul ja vajalikul raamatul? Pealkirja järgi muidugi, nii lihtne see ongi. Taivo 13. mai 2009, kell 11:54 (UTC)
*Ettepanek II. Parem oleks, kui administraator äkilise kustutamise asemel seletaks, miks ta seda vajalikuks peab ja soovitaks kaastöö teinul ise see kustutada või siis vaielda. Kas nii tõesti ei oleks parem? Kui midagi mõistlikku välja ei tule, on ju ikkagi võimalik hiljem kustutada. --90.191.63.142 13. mai 2009, kell 08:10 (UTC)

Ei, see on halvem. Kui sa oleksid registreeritud kasutaja, oleksin seda teinud, aga anonüümsed kasutajad ei viitsi vaielda ega argumenteerida, ma jääksingi vastust ootama. Sina oled harv erand. Taivo 13. mai 2009, kell 11:54 (UTC)

Kas sa ei tule selle peale, et mitte mina ei pea oma tegu põhjendama, vaid hoopis sina pead põhjendama, miks sa mingi raamatu siia paned? Harilikult keegi seda ei viitsi teha ja nii ma siis otsustan mõne sekundi jooksul pealkirja põhjal, kas sobib või ei. Ma vaatan iga päev niimoodi sadu parandusi läbi ja otsustan, kas need on vajalikud või ei. Sinu raamat on viitena oma kohal, kirjanduse loetelus mitte. Taivo 13. mai 2009, kell 11:54 (UTC)

: Olen nõus, et koos uue materjali lisamisega on mõistlik esitada ka põhjendus. Alati ei tule meelde, siin on ühe arvuti peale mitmeid inimesi, vahel on kiire,. --90.191.63.142 13. mai 2009, kell 15:51 (UTC)

:: Sellega on ka nii, et põhjendada on tarvis ainult juhul, kui vastuväiteid on ette näha või kui endal on kõhklusi. Pole ju võimalik kõiki oma samme põhjendada. Andres 13. mai 2009, kell 19:36 (UTC)

Pane oma asi sisse koos viitega, viitena see kindlasti sobib. Andres 13. mai 2009, kell 08:21 (UTC)

Ütleksin Taivo kaitseks, et kõiki parandusi pole võimalik eelnevalt arutada. Andres 13. mai 2009, kell 08:24 (UTC)

Üldine põhimõte on, et arutelu alustatakse siis, kui keegi artiklis tehtuga rahul ei ole, samuti siis, kui on kõhklus või on ette näha vastuväiteid. Ja Taivol on õigus: anonüümsed kasutajad reeglina arutellu ei lasku, ja nii jääbki asi ripakile. Toimetaja, kes parandusi järjest läbi vaatab, ei saa iga oma sammu põhjendada. Andres 13. mai 2009, kell 13:02 (UTC)

Uusromantikud kõrvaldatud, sest ei kuulu siia. --Vikker 23. mai 2009, kell 12:12 (UTC)
Lisatud kunstivoolu asemele Uusromantim (levimuusika), uskudes, et seal tõesti võib oma subkultuur olla. Kuid seda peab kontrollima. Ootaks, et tolles artiklis vastavat asja ka käsitletakse. Ka ei sobi see viide oma tunnustelt teiste nimetustega siinses nimistus. Muide, uusromantikute kui kunstivoolu käsitlev artikkel ja eriti nimistu on kahtlased. --Vikker 23. mai 2009, kell 12:19 (UTC)

Uusromantim (levimuusika) peaks olema stiil, mitte subkultuur. Ei ole küll kindel aga siin võib teadmatusest vigu sees olla. --Tiuks 23. mai 2009, kell 13:28 (UTC)


Arutelu:Tallinn

Milliseid paberentsüklopeediaid võib siinsete tekstide aluseks kasutada? Mil määral? kindlasti mitte sõna-sõnalt? avjoska 7. juuli 2006, kell 08.15 (UTC)

Kui entsüklopeedia on ilmunud üle 70 aasta tagasi ja artikkel on anonüümne, siis võib piiranguteta kasutada. Sama juhul, kui autor on üle 70 aasta surnud. (Muidugi ei kõlba nii vanad allikas üldjuhul sõnasõnaliseks kopeerimiseks. Kui seda siiski tehakse, tuleb aliikas ära märkida.) Muudel juhtudel võib küll kasutada faktilist materjali, kuid sõnastus ja ülesehitus ei tohi kokku langeda. Andres 7. juuli 2006, kell 11.36 (UTC)
----
Äkki peaks siin ka thumbnaile kasutama. Pildid on küll ilusad, kuid esmapilgul tundub, nagu artikkel koosneks ainult piltidest. -- Egon 13:35, 18 Feb 2004 (UTC)

Kui teksti tuleb juurde, siis see mulje kaob. Andres 13:38, 18 Feb 2004 (UTC)
Kaart asub väga imeliku koha peal - vb ekraaniresos probla - aga ikkagi - Ahsoous 17:52, 2 august 2005 (UTC)

Ei tea, mul näitab normaalselt. --Lulu 18:23, 2 august 2005 (UTC)

: Nu ma asun hetkel ekraani 600x800 juures - Ahsoous 19:10, 2 august 2005 (UTC)
Vappidest niipalju, et vähemalt ühe artikli piires võiks ühte joont ajada, kui hõbedane, siis peaks ka täisvapp olema teist tooni, kui täisvapp jätta selline nagu ta on siis tuleb valge ristiga vapp tagasi panna (heraldikas hõbe ja valge on üks ja sama metall) Ah ja muide Tallinna väike vapp ja Harjumaa vapp on üks ja sama (ka Harjumaa oma on ametlikult hõbedase, mitte valge ristiga) - Ahsoous 20:32, 2 august 2005 (UTC)

2005. aasta 1. detsembri seisuga on Tallinnas 403 558 registreeritud elanikku. Andres 3. jaanuar 2006, kell 20.58 (UTC)

elanikke = 403 505 (1.01.2006) Andres 12. aprill 2006, kell 16.40 (UTC)

399 056 (1.04.2006) Andres 2. mai 2006, kell 12.57 (UTC)

elanikke = 399 542 (1.05.2006) Andres 5. juuni 2006, kell 11.51 (UTC)

elanikke = 400 320 (01.06.2006) Andres 3. september 2006, kell 09:57 (UTC)

elanikke = 400 998 (01.09.2006) Andres 3. oktoober 2006, kell 21:54 (UTC)

elanikke = 401 217 (01.11.2006) Andres 6. detsember 2006, kell 18:32 (UTC)

elanikke = 401 140 (01.12.2006) Andres 2. jaanuar 2007, kell 20:55 (UTC)

399 604 (01.03.2007) Andres 19. aprill 2007, kell 07:03 (UTC)

Hiljuti käis lehtedest läbi, et Tallinna elanike arv ületas jälle 400 000 piiri. Andres 19. aprill 2007, kell 07:03 (UTC)

399 860 (01.04.2007) Andres 25. aprill 2007, kell 15:59 (UTC)

elanikke = 400 485 (1.07.2007) Andres 4. august 2007, kell 15:53 (UTC)

400 797 (1.08.2007) Andres 28. september 2007, kell 11:06 (UTC)

elanikke = 400 911 (1.09.2007) Andres 4. oktoober 2007, kell 08:51 (UTC)

401 731 (1.02.2008) Andres 7. märts 2008, kell 06:19 (UTC)

elanikke = 401 996 (1.03.2008) Andres 2. aprill 2008, kell 06:09 (UTC)

elanikke = 402 335 (1.04.2008) Andres 3. mai 2008, kell 20:03 (UTC)

elanikke = 402 798 (1.06.2008) Andres 6. juuli 2008, kell 10:25 (UTC)

elanikke = 403 615 (1.10.2008) Andres 5. november 2008, kell 14:24 (UTC)

elanikke = 403 770 (1.11.2008) Andres 2. detsember 2008, kell 17:27 (UTC)

elanikke = 404 728 (1.5.2009)

elanikke = 404 859 (1.6.2009) Andres 6. august 2009, kell 11:52 (UTC)

elanikke = 405 243 (1.8.2009) Andres 3. oktoober 2009, kell 11:39 (UTC)

elanikke = 405 867 (1.10.2009) Andres 4. november 2009, kell 17:41 (UTC)

elanikke = 406 341 (1.11.2009) Taivo 1. detsember 2009, kell 14:48 (UTC)

elanikke = 406 573 (1.12.2009) Taivo 4. jaanuar 2010, kell 19:19 (UTC)

elanikke = 407 049 (1.2.2010) Taivo 2. märts 2010, kell 21:37 (UTC)

elanikke = 407 951 (1.3.2010) Andres 8. aprill 2010, kell 22:40 (EEST)

elanikke = 408 831 (1.4.2010) Andres 3. mai 2010, kell 16:37 (EEST)

elanikke = 410 050 (1.6.2010) --Epp 11. juuli 2010, kell 02:01 (EEST)

elanikke = 410 177 (1.7.2010) Andres 2. september 2010, kell 14:41 (EEST)

elanikke = 411 196 (1.9.2010) Andres 1. oktoober 2010, kell 22:19 (EEST)

elanikke = 411 880 (1.10.2010) Taivo 2. november 2010, kell 14:42 (EET)

elanikke = 411 902 (1.11.2010) Andres 2. detsember 2010, kell 14:31 (EET)

elanikke = 412 341 (1.12.2010) Taivo 4. jaanuar 2011, kell 15:21 (EET)

elanikke = 414 752 (1.10.2011) Taivo 4. jaanuar 2011, kell 15:21 (EET)
Elanike arvud tuleks artikli ajaloost koguda ja tabelisse panna. Andres (arutelu) 10. juuni 2017, kell 04:25 (EEST)
----
4. septembril 2003 oli siin niisugune tekst, millest suur osa on ka praegu säilinud. See tekst on võetud põhiliselt ENEKE-sest. Palun võrrelge.
* Eri:Püsilink/3069
Andres 24. märts 2006, kell 03.44 (UTC)
----
Vanalinna ümbritseb kunagiste linnakindlustuste ja vallikraavide kohale rajatud parkide ja puiesteede vöönd.

See on asendatud.   Andres 7. juuli 2006, kell 08.07 (UTC)
----
Kaubandus kahanes algul Peterburi tähtsuse kasvades, kuid hakkas 19. sajandi II poolel taastuma. Seda soodustas 1870 avatud Balti raudtee. Ehitati vabrikuid.

Välja jäetud. Andres 7. juuli 2006, kell 08.12 (UTC)
----
Venemaa võimu ajal oli Tallinn Eestimaa kubermangu halduskeskus.

See ei kehti vist kogu perioodi kohta. Andres 7. juuli 2006, kell 08.14 (UTC)
----
Keskaegse Tallinna õitsenguajast – 15. sajandist – pärineb all-linna gooti stiilis hoonestus.

Siin oli enne "väärtuslikem". Praeguse teksti järgi tuleb välja "kogu". Kas see on õige? Andres 7. juuli 2006, kell 11.31 (UTC)
----
Kas Pirita klooster asus Tallinna territooriumil? Andres 7. juuli 2006, kell 11.40 (UTC)
----
Kui ma ei eksi, siis oli ka arhitektuurimälestiste osa algselt kuskilt kopeeritud. Andres 7. juuli 2006, kell 12.00 (UTC)
Lõik postmodernismist vanalinnast ei sobi minu meelest hästi arhitektuurimälestiste alajaotusse. Aga sellega seoses tuleks vist mainida ka kaubamaja Viru tänavas. Andres 7. juuli 2006, kell 12.00 (UTC)
----
Välja jäetud: Andres 7. juuli 2006, kell 12.02 (UTC)
20. sajandi algusest väärivad tähelepanu rahvusromantilised elamud (arhitekt Karl Burman) ja muud ehitised, näiteks Eesti Draamateater. 1930. aastatel ehitati funktsionalistlikku stiili esindushooneid, elamuid ja koolimaju (Herbert Johanson, Edgar-Johan Kuusik, Elmar Lohk ja teised).
----
Üks versioon Tallinna nime päritolu kohta on, et ta tuleneb sõnast "talina": "käisin talinas", st asju ajamas. Andres 7. juuli 2006, kell 12.04 (UTC)
----
Mulle tundub, et autoriõiguste rikkumisest ei ole ikka veel lahti saadud. Andres 7. juuli 2006, kell 12.09 (UTC)
----
Ehk saab seda infot kuidagi kasutada: 1991.-2006 on Tallinna tagamaale rajatud 171 uusasumit 3421 elamuga, millest 89% on ühepereelamud. Kokku elab vaadeldud uusasumites üle 17 500 inimese. infoallikas avjoska 3. august 2006, kell 15:49 (UTC)
----
Kuhu lähevad sellised asjad nagu Harjumägi, Lollide mägi, Hirvepark, Tammsaare park jne jne ? avjoska 23. august 2006, kell 18:11 (UTC)

Tallinna haljasalade loend. Andres 23. august 2006, kell 18:20 (UTC)

Hi guys, sorry, I don't speak eesti well. Can anybody write about Tallinn trams? Got any GFDL-compatible photos? Thanks in advance. --85.140.97.29 26. oktoober 2006, kell 06:06 (UTC)

Statistikaameti arvestuse järgi olid 1. jaanuaril 2005 Tallinna elanikest 54,6% eestlased, 36,7% venelased, 3,6% ukrainlased ja 5,1% teistest rahvustest. asendatud 2006. aasta andmetega. --Metsavend 18. aprill 2007, kell 11:05 (UTC)

Elanike arv suurenes järgmiselt: 1820. aastal oli see 13 000, 1881. aastal 45 900, 1897. aastal 58 800 ja 1917. aastal 179 000.
EE andmed on sellised: 1881 - 50500, 1897 - 64600, 1922 - 122400.
Kust siinsed andmed pärinevad? --Metsavend 13. oktoober 2007, kell 17:32 (UTC)

Algtekst oli ENEKE-sest, võib-olla siis sealt. Andres 14. oktoober 2007, kell 03:47 (UTC)
Tõstsin välja järgmise lõigu:
===August 2007===
Rahvastikuregistri andmetel elas 1. septembri seisuga Tallinnas 400 911 inimest.
Augustis registreeriti Tallinnas 546 sündi ja 414 surma.
Augusti jooksul kasvas Tallinna ametlike elanike arv 114 inimese võrra. Tallinna asus elama 78 inimest rohkem kui Tallinnast lahkus.

Kas seda ei peaks üldse olema või peaks see olema kuskil mujal või teistsugusel kujul? Andres 3. detsember 2007, kell 13:33 (UTC)

:Siin artiklis tundub see kohatu. Selline statistiline info võiks olla tabelina eraldi artiklis (nt Tallinna rahvastik või Tallinna rahvaarvu muutumine). --Metsavend 3. detsember 2007, kell 14:29 (UTC)

:: Kas selline info on kuskil süstematiseerituna saadaval? Andres 3. detsember 2007, kell 14:34 (UTC)

::: Ma pole kindel, aga võib-olla ajaleht Pealinn avaldab neid andmeid. --Metsavend 3. detsember 2007, kell 14:43 (UTC)

:::: Siis me peame nad ise kokku koguma, ja peaks olema koht, kus seda saab teha. Andres 3. detsember 2007, kell 17:11 (UTC)
----
Ajaloo osa lõpus on heast peast fragment Tallinna ajaloolistest asumitest. Andres 21. november 2008, kell 18:52 (UTC)

Mis vahe on täisvapil ja suurel vapil. Artiklist Tallinna vapp see ei selgu.--WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 22:56 (UTC)

Selgub küll, seal on lihtsalt üks alapealkiri puudu. Suur vapp on kujutatud siin. Andres 3. jaanuar 2009, kell 23:05 (UTC)

See peatükk tuleb korrastada. Praegune tekst on seal küllaltki juhuslik.--WooteleF 3. jaanuar 2009, kell 23:11 (UTC)
----
(vene keeles Ревелѣ, saksa keeles Rewal, )

Võtsin välja, sest niimoodi see algusesse ei sobi. Saksakeelne on ka vale. Andres 20. veebruar 2009, kell 06:52 (UTC)
Aga kuhu siis sobib? saksa keeles Reval, ladina keeles Revalia, vene keeles Kolõvan (hiljem Revel, Ревелѣ)   NOSSER 22. veebruar 2009, kell 20:29 (UTC)

Vene keeles on Колывань ja Ревель. Minu meelest võiks teha eraldi alajaotuse Tallinna nimest ning seal rääkida ka võõrkeelsetest nimedest. Andres 22. veebruar 2009, kell 21:15 (UTC)

1970. aastal omistati Tallinna linnale Lenini orden. Kas, kus ja kuidas seda peaks märkima? --kanakukk 15. märts 2009, kell 10:46 (UTC).

Peaks märkima küll, aga ma ei tea, kuidas. Andres 15. märts 2009, kell 12:36 (UTC)

:Ajaloo peatükis.--WooteleF 25. aprill 2009, kell 12:30 (UTC)

* 25. aprill 2009, NR96, ajalehe Postimees Lisa AK(arvamus kultuur), lk 2,3 Villu Kadakas „pringlikütid Vabaduse väljakul”, (pilt: http://f.postimees.ee/f/2009/04/24/168470t20h2415.jpg)
* Jaani Seegi ekspositsioon, Muuseumi ekspositsioon annab ülevaate Tallinna Püha Johannese hospidali ja kunagise Kivisilla eeslinna ajaloost.

Artiklis praegu seisab "1917. aastal 179 000". Kas see ei ole viga? Võiks olla pigem ehk 79 000. --Mmh 25. aprill 2009, kell 15:51 (UTC)

Elanike arvu tabeliga see ei paista klappivat. Andres 25. aprill 2009, kell 15:56 (UTC)

Siin on öeldud, et 1917. aastal oli elanikke ligi 160 000. Andres 25. aprill 2009, kell 16:02 (UTC)

:See tundub juba tõenäolisem. Kui siis elanikkond jälle sõja tõttu kolmandiku võrra vähenes, võiks 1925. olla neid 120 000, nagu kirjutatud. --Mmh 26. aprill 2009, kell 13:18 (UTC)

:: Kas tsaariajal oli Nõmme Tallinna osa? Kas hilisemal ajal loeti Nõmme linna rahvast eraldi? suwa 26. aprill 2009, kell 16:45 (UTC)

::: Nõmme liideti Tallinnaga 1940. Tsaariajal oli Nõmme maapiirkond. Praegune Nõmme asum oli tsaariajal Jälgimäe rüütlimõisa, hiljem Saue valla territooriumil. Aastast 1917 oli Nõmme eraldi alev, aastast 1924 linn. Aastal 1921 Nõmme territooriumi laiendati.

::: Statistikat tehakse praegu kindlasti Nõmme linnaosa kohta. Andres 26. aprill 2009, kell 17:41 (UTC)
Vaata artiklit Nõmme ja selle esimest välislinki artiklile Nõmme ajaloost. Andres 26. aprill 2009, kell 17:42 (UTC)
----
Kas kuskil on näha elanike arvud kuude kaupa?
Peale tabeli peaks elanike arvu uuendama ka artikli alguses. Andres 5. juuni 2009, kell 20:13 (UTC)
----
Lasnamäe jms pildid on pandud arhitektuurimälestiste alajaotusse, kuhu nad ei sobi. Andres 15. oktoober 2009, kell 22:01 (UTC)
----
Kuidas arvad, kui parandad seda, sest mul jääb hetkel wikiteadmistest ja -oskustest puudu? René Kedus 16. oktoober 2009, kell 1:05 (UTC)

Kui keegi minust ette ei jõua, siis parandan hiljem. Praegu lähen magama. Andres 15. oktoober 2009, kell 22:07 (UTC)

Paigutasin ümber. Andres 16. oktoober 2009, kell 07:31 (UTC)
----
Palun ärge kasutage "vaata ka"-malli mujal kui alajaotuste pealkirjade all. Andres 16. oktoober 2009, kell 07:31 (UTC)
----
Visioonikonverentsist ei peaks siin nii pikalt jttu tegema. --Epp 16. november 2009, kell 18:58 (UTC)

Visioonikonverentsile ja moenädalale peaks siin ainult link "Vaata ka" osas olema, sest info nende kohta tegelikult siia artiklisse ei sobi (ehk: luua eraldi artiklid ja see jutt siit minema). Ivo 16. november 2009, kell 19:01 (UTC)

:Just minu mõte. Tehke ära, muidu teen ise. Taivo 16. november 2009, kell 19:45 (UTC)

Et sattusin mõni päev tagasi Vana Tallinna kodulehekülje maitsejaht alla ning seal on kolmas küsimus selline:
Kindlasti mäletad ajalootundidest Tallinna vallutamist Jamaika vägede poolt 17. sajandil. Millise olulise muutuse tõi see kaasa linlaste elus?

Eesti keelde tekkis verb „jamama“. Vana Tallinna jõgi omandas kariibi rummi meelad maitsenüansid. Regilaulust sai reggae-laul.
Mul lihtsalt tekkis enda vanamehega väga kerge sõnelus selle üle.
Mina oleks kah nagu enne seda kuulnud, aga kas see on tõsi või on see
lihtsalt lihtsalt õllelaua jutt mida rääkitakse juua täis peaga?
Kui see tõsi on siis võiks selle kindlasti muidugi Vikisse sisse kanda.
Ette tänades Lembit.
Link: http://www.vanatallinn.eu/kampaania/index.php?pg=11

See on väljamõeldis.--WooteleF 8. aprill 2010, kell 22:43 (EEST)
----
Minu meelest tuleks sõpruslinn Dartfordi puhul kasutada Suurbritania nime ja lippu. Andres 5. august 2010, kell 00:40 (EEST)
Kas Szolnok ei ole enam Tallinna sõpruslinn? Või pole olnudki? Andres 5. august 2010, kell 00:42 (EEST)

Tallinna vallutamine jamaika vägede poolt?

Äkki võiks peatükis "Rahvastik" esitada ka andmed Tallinna elanikkonna koosseisu kohta kodakondsuse järgi? Vastav statistika on ju olemas (avaldatud kogumikus "Tallinn arvudes 2009-2010"). Rahvastikuregistri andmetel oli 2. jaanuaril 2010 Tallinna elanikest Eesti kodanikke 76,8 %, määratlemata kodakondsusega isikuid 11,8 %, Venemaa kodanikke 8,6 %, Ukraina kodanikke 0,8 %, Soome kodanikke 0,3 %, Valgevene kodanikke 0,2 %, Leedu kodanikke 0,2 %, Läti kodanikke 0,2 %, Rootsi kodanike 0,1 %, teiste riikide kodanikke 0,8 %, 0,1 % andmed puuduvad.

Võid sisse panna. Andres 12. september 2010, kell 10:19 (EEST)

Tabelis "rahvuslik kooseis" on üks viga. 1918. ja 1922. aasta andmed on omavahel segi aetud. Tegelikult oli 1918. aastal Tallinnas 105789 elanikku ja 1922. aastal 122421.
Ja lisaks toimus ju veel ka 1934. aasta rahvaloendus. Miks 1934. aasta rahvaloenduse tulemused tabelist puuduvad?

Oled teretulnud parandama ja täiendama. Keegi pole siin rahvastikuandmetega süstemaatiliselt tegelnud. Andres 12. september 2010, kell 10:19 (EEST)
----
Mitteametlikud sümbolid tuleks linkida. Andres 21. september 2010, kell 11:38 (EEST)
----
Arvan, et "tänase seisuga" ei maksa kirjutada, kuigi see on tõesti tänane seis. Andres 1. oktoober 2010, kell 22:20 (EEST)
----
Siit kustutati kaks lõiku Tallinna rae kohta. Andres 28. jaanuar 2011, kell 05:19 (EET)
----
Miks elanike arvu juures ei või olla viidet? Andres 7. oktoober 2011, kell 12:32 (EEST)

Loomulikult võib, aga see viide ei tohi vale olla. --Metsavend 7. oktoober 2011, kell 12:43 (EEST)

What is the correct IPA for the Estonian pronunciation of Tallinn? --Espoo 25. november 2011, kell 22:21 (EET)

Minu meelest ei peaks olema alguses kirjas, kuidas on Tallinn vene keeles, eriti kuna seal on ka mitu traditsiooni, ühe ja kahe n-ga. Ja Kolõvan peaks olema üldse ajaloo sektsioonis.--Morel (arutelu) 17. juuli 2013, kell 11:11 (EEST)

Tee siis ümber. Andres (arutelu) 17. juuli 2013, kell 11:45 (EEST)

:Ma võtsin praegu artikli esimesest reast ära selle: (vene Таллин (Колывань)).--Morel (arutelu) 17. juuli 2013, kell 11:49 (EEST)

:: Sellist traditsiooni, et kahe n-iga vene keeles olla ei saa, sest see on vene keele reeglistiku vastane. -- Ahsoous (arutelu) 17. juuli 2013, kell 15:25 (EEST)

::: See ei tähenda, et ei oleks kahe n-ga kasutatud. Eelkõige Eestis ilmunud venekeelsetes väljaannetes. Nii et traditsioon on olemas. Ma ei väida, et see vastaks vene ortograafiareeglitele, mis on kuskil kõrgemal pool kehtestatud.--Morel (arutelu) 17. juuli 2013, kell 15:54 (EEST)

:::: Milliste reeglite vastu see käib? Ma olen kuulnud küll, et üks n on reeglite tõttu, aga arvan, et tegu on ikkagi traditsiooniga. Andres (arutelu) 17. juuli 2013, kell 16:03 (EEST)

::::: Reegel oleks minu teades just vastupidine (vene keel transkriptsioonis ikka säilitab toppelthäälikuid, kuigi neid ei loeta, õppisime koolis), aga just Tallinna nähti küllalt vene oma, et nimi ebareeglipäraselt venestada. (Pealegi, kui juba traditsioon, peaks Ревель kirjutama. ;-)) --Mmh (arutelu) 17. juuli 2013, kell 16:29 (EEST)

::::: Kanäe, vene Vikipeedia väidab: 7 декабря 1988 года на сессии Верховного Совета Эстонской ССР, была принята поправка к русскому тексту Конституции ЭССР, согласно которой название города стало писаться с двумя «нн» (Таллинн). Эта реформа объяснялась стремлением привести русское написание в соответствие с эстонским. Aga siis: Распоряжением Администрации Президента Российской Федерации от 17 августа 1995 года № 1495 «О написании названий государств-бывших республик СССР и их столиц» было установлено следующее написание названия города: Таллин. Соответственно, этот же вариант написания установлен Росреестром (Роскартографией). --Mmh (arutelu) 17. juuli 2013, kell 16:34 (EEST)

Sõpruslinnade lõik on kahtlane. Eemaldasin sealt Białystoki, Gdański ja Gdynia, mille kohta ma kinnitust ei leidnud. Tallinna kodulehelt ma sõpruslinnade loendit ei leidnud. Äkki kellelgi on selline loend. Vastasel juhul võib teha infopäringu linna välissuhete osakonda. --Metsavend 21. august 2013, kell 15:08 (EEST)

Originaaluurimus? Andres (arutelu) 29. oktoober 2013, kell 10:22 (EET)
----
Sellist eksitavat resümeed ei tohi jätta. --Epp 18. jaanuar 2014, kell 16:23 (EET)
----
Tallinna vanalinn oma praegustes piirides kujunes välja 1355. aastal.

Kas nii saab öelda? Minu meelest ikka "aastaks". Andres (arutelu) 6. märts 2014, kell 18:46 (EET)

Infokastis muudeti elanike arvu, aga viide on vale (ei olnud vist õige ka eelmise arvu kohta). Hetkel on arv vastavalt rahvastikuregistrile, aga minu arvates ei peaks infokastis olema registri number, vaid tegelikku elanike arvu paremini iseloomustavad andmed. Ah? Adeliine 8. mai 2014, kell 16:20 (EEST)

Just, kas keegi jälgib neid muudatusi? --Epp 10. juuni 2014, kell 22:00 (EEST)

ruwiki-s on tehtud iw-deta artikkel :ru:Таллин (муниципалитет). V-o peaks ka meil tegema?--Bioneer1 (arutelu) 11. august 2014, kell 12:14 (EEST)

Hiljuti ilmus statistikakogumik "Tallinn arvudes 2014" (http://www.tallinn.ee/est/Tallinn-arvudes-2014-3). Seal oli avaldatud tabel eestlaste osakaalu kohta Tallinna asumites Rahvastikuregistri andmetel (seisuga 01.01.2014). Pidasin seda huvitavaks ja oluliseks ning lisasin need andmed 23. augustil Tallinna asumite artiklitesse. Hiljem tekkisid mul aga nende andmete suhtes kahtlused. Juba see arvutamise metoodika oli kahtlane (tabeli juures on kirjas, et "Ainult linnaosa täpsusega elanikud on jaotatud antud linnaosa asumite vahel proportsionaalselt" ja "Ainult Tallinna täpsusega elanikud on jaotatud kõikide Tallinna asumite vahel proportsionaalselt". Ning samuti on arvud kohati ebaloogilised. Näiteks oli 1. jaanuaril Rahvastikuregistri andmetel Kristiine linnaosa elanikest eestlasi 70,0%. Samas oli Lilleküla asumi elanikest eestlasi 66%. Tondi asumis 58% ja Järve asumis 66%. Pole ju võimalik niimoodi.
Saatsin siis Statistikaametisse teabenõude, et milline oli eestlaste osakaal Tallinna asumites 31. detsembril 2011 toimunud rahvaloenduse andmetel. Saadud andmed erinevad kohati tunduvalt Rahvastikuregistri andmetest. Näiteks kui Rahvastikuregistri järgi oli Sibulaküla asumi elanikest eestlasi 51%, siis rahvaloenduse järgi 66%. Südalinna asumis vastavalt 51% ja 70%, Maakri asumis 54% ja 74% jne.
Tekib küsimus, et kui Rahvastikuregistri andmete erinevus rahvaloenduse andmetest on nii suur, kas siis on otstarbekohane neid kasutada? Vist mitte. Olukorda tuleb siiski võimaluse korral positiivses valguses kujutada. Aga ma ei saa ju ka rahvaloenduse tulemusi asumite rahvusliku koosseisu kohta kasutada. Ma ei saa ju viidata "Teabenõue Statistikaametist".
Kuidas siis toimida? Kas tuleks üldse andmed eestlast osakaalu kohta asumites ära kustutada? Velirand (arutelu) 26. august 2014, kell 13:25 (EEST)

Jah, neid andmeid ei saa kasutada. Andres (arutelu) 26. august 2014, kell 14:13 (EEST)

: Tähendab, et mõlemaid andmeid ei saa kasutada? Nii Rahvastikuregistri andmeid kui 2011. a. rahvaloenduse omi? Velirand (arutelu) 26. august 2014, kell 14:17 (EEST)

:: Rahvaloenduse avaldatud andmeid saab kasutada. Andres (arutelu) 26. august 2014, kell 14:26 (EEST)

::: Aga praegusel kujul tuleb eestlaste osakaalu andmed asumite artiklitest kustutada? Velirand (arutelu) 26. august 2014, kell 14:32 (EEST)

:::: Jah, need on ju valed. Andres (arutelu) 26. august 2014, kell 15:15 (EEST)

::::: Kui Andres ütleb, et neid andmeid ei saa avaldada, sest need on valed, siis see on statistiliste andmete avaldamise kohta natuke liiga järsk positsioon. Meil on uuritava nähtuse kohta kahelt erinevalt ajahetkelt kahe erineva meetodiga saadud andmed. Registriandmetes on registreerimisvigu (andmehaldaja poolt tehtud vead) ja deklareerimisvigu (rahvus märgitakse rahvastikuregistrisse isiku ütluse alusel, mõned isikud on jätnud rahvuse märkimata; isik võib tegelikult elada teises haldusüksuses kui see kuhu ta on ennast registreerinud). Loendusandmetes on loendusvigu (alaloendus, st loendaja ei saanud kedagi kätte) ja ka deklareerimisvigu (nii rahvus kui põhiline elukoht märgitakse isiku ütluste alusel). Statistik suudab kõigi selliste vigadega toime tulla ja elada teadmisega, et need andmed ei ole küll absoluutselt täpsed, aga ei ole ka absoluutselt valed. Aga ma konsulteerin asjatundjatega, milliste andmete alusel ja kuidas konkreetsemalt on asumijärgsed rahvusliku koosseisu andmed arvutatud ja kirjutan siis täpsemalt. Tõenäoliselt saaks siiski enamike asumite rahvuslikke koosseise näidata vähemalt ühe tüvenumbri täpsusega (a la umbes 70%). --VillaK (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 11:03 (EET)

::::: PS. Kui ma kirjutaksin sellistest andmetest teadusartiklis, siis ma viitaksin nii avaldatud kui ka avaldamata andmetele ja lisaksin joonealuse märkuse andmete usaldusväärsuse kohta, milliste reservatsioonidega konkreetsetesse andmetesse tuleks suhtuda. --VillaK (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 11:03 (EET)

:::: Lisan siia veel, et enne kui teha järeldusi rahvastikuregistri andmete alusel arvutatud rahvusliku koosseisu andmete usaldusväärsuse kohta, tuleks täpsustada kui suur on selliste elanike absoluutarv (linnas ja linnaosades), kelle elukoht on määratud "ainult linnaosa täpsusega" või "ainult Tallinna täpsusega". Kui kellelgi on mahti, siis võiks teha teabenõude Tallinna linnavalitsusele. Soovitan lugeda siseministeeriumi rahvastiku toimingute osakonna nõuniku intervjuud , kus ta selgitab, kes on need "ainult linnaosa täpsusega" või "ainult Tallinna täpsusega" elanikud. Oluline on siin see, et inimene ise ei saa oma elukohta registreerida ainult linnaosa või valla täpsusega. Igaüks, kes esitab või muudab oma elukohateadet rahvastikuregistrile, peab näitama konkreetse elukoha (kinnistu) aadressi. Linna või valla (linnaosa) täpsusega saab isiku elukoha registreerida vaid kohalik omavalitsus. See puudutab siis peamiselt isikuid, kellel pole elukohta - sisuliselt siis kodutud - kuid kes viibivad püsivalt selle linna või valla territooriumil. Siseministeeriumi nõunik ütleb: "Aga need on harvad erijuhtumid." Kahe andmeallika (rahvastikuregistri ja rahvaloenduse) andmete usaldusväärsuse võrdlemisel selles konkreetses aspektis võiks siis olla ka kasulik teada kuidas toimitakse kodututega rahvaloendusel. Muuseas, Statistikaamet ja TLÜ on sellise võrdleva analüüsi (rahvastikuregistri andmete ja rahvaloenduse andmete) aasta-paar tagasi teinud, nii et need usaldusväärsuse hinnangud Eesti kohta tervikuna on erinevate loendustunnuste lõikes tegelikult olemas, tõsi nad ei vaadanud küll eraldi linnaosa ja asumi tasandit.--VillaK (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 11:35 (EET)

::::: Mina kui ebapädev isik võisin oma hinnangus muidugi eksida, aga mul tekkis veendumus arvude ebausaldatavuses selle näite järgi, mille Velirand tõi: linnaosas tervikuna on eestlaste osatähtsus suurem kui igas asumis eraldi võetuna.

::::: Teiseks, minu meelest ei saa Vikipeedias avaldada rahvaloenduse andmeid, mis ei ole avaldatud ja on kättesaadavad ainult teabenõude kaudu. Kasutada saaks neid juhul, kui need on näiteks mõnes teadustöös avaldatud.

::::: Põhimõtteliselt nii nagu teadusartiklis tuleks minu meelest ka siin toimida, kui mitte arvestada seda, et ei saa tugineda avaldamata andmetele. Ma ei ole siiski kindel, et niisuguseid tulemusi nagu Kristiine linnaosa kohta tasub mainida, võib-olla siis ainult hoiatuseks.  Andres (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 12:43 (EET)

:::: Nõus, et Kristiine numbrid ei klapi ja Veliranda tuleb kiita, et ta sellise vea avastas. Vaadanud neid numbreid lähemalt kahtlustan pigem andmetöötlusviga - nt kas andmete kategoriseerimise viga (Excelis võetud valed veerud või jäetud mõned lahtrid valimata) või arvutusviga (protsendi arvutamisel võetud vale lugeja) - kui et valesid alusandmeid. Nagu öeldud, on rahvus ja emakeel isiku enda ütluste alusel kirja pandud nii rahvastikuregistris kui rahvaloenduses.

:::: Pakun, et esialgu võiks asumite rahvuslikke koosseise esitada graafiliselt ja rühmadesse klasterdatult nagu seda on tehtud Tallinn arvudes 2014  lk.33 joonisel. Sel joonisel on võetud küllalt suured vahemikud ja eeldatavalt mahuvad erinevate hinnangutega saadud tulemused sellistesse vahemikesse. Ja selline joonis on informatiivne, isegi kui hinnangud ei ole väga täpsed. Kuivõrd Tallinna asumipiiridega kaardi põhi on Commonsis olemas, siis ei tohiks sarnase kaardi reprodutseerimine väga keeruline olla.--VillaK (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 15:41 (EET)

::::: See on minu viga, et ma omal ajal kiirustades ja mõtlematult need Rahvastikuregistri andmed eestlaste osakaalu kohta üldse artiklitesse lisasin. Hiljem sain ma oma veast aru ja eemaldasin need andmed artiklitest, kuid teema kerkib ikka ja jälle üles. Need andmed ei ole usaldusväärsed ja neid ei ole õige kasutada. Pooldan 2011. aasta 31. detsembril toimunud rahvaloenduse andmete kasutamist. Kuid neid ei ole kusagil avaldatud ja nendele ei saa viidata. Statistikaametilt saab neid ju välja nõuda, kuid me ei saa viidata teabenõudele. Küsimus on ju teatavas mõttes ka poliitiline, me ei saa olukorda tegelikust halvemana kujutada. See oleks sügavalt väär. Velirand (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 15:51 (EET)

:::: Sa postuleerid siin uuesti oma varasemat seisukohta, kuid ei oska paraku põhjendada ega otsi ka lahendusi. Kui Sa ütled, et "me ei saa olukorda tegelikust halvemana kujutada", siis ma ei saa Sinust üldse aru. Me ei saa teada tegelikkust-tõde paremini kui see, mida kas registri või loendusandmed ütlevad. Kusjuures mõlemad on antud tunnuste puhul oma iseloomult küsitlusandmed. Lisaks on arusaamatu, mis oleks tegelikkusest halvem või mis oleks tegelikkusest parem. Selliseid sõnu ei saa üldse kasutada kui printsiibiks on neutraalsus. Ja andmete mittesitamine ei tähenda neutraalseks jäämist.--VillaK (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 16:13 (EET)

::::: Mina tõesti ei tea, miks see erinevus nii suur on. Aga midagi on nende Rahvastikuregistri andmetega valesti. Tuleks asjatundjate käest küsida. Velirand (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 16:28 (EET)

:::: Sa ei tea, miks andmete vahel on erinevus, aga Sa tead, et valesti on just Rahvastikuregistri andmetega. Mille alusel Sa seda väidad? Kas Sul on viide avaldatud allikale? Hüpoteesina ei saa seda küll välistada, aga kuivõrd Sa ei oska põhjendada, siis samaväärsed hüpoteesid võiks olla, et "midagi on valesti rahvaloenduse andmetega" või "midagi on valesti nii rahvaloenduse kui Rahvastikuregistri andmetega". Seejuures, veelkord, mõlemad andmestikud on kõikse valimiga ja tunnused on moodustatud isikute ütluste alusel. Tasub ka tähele panna, et antud juhul ei ole tegemist andmetega sama ajahetke kohta, vaid nende vahel on 2 aasta pikkune ajavahemik, vahepeal on toimunud erinevad elanike registreerimise kampaaniad jms --VillaK (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 16:43 (EET)

::::: Rahvaloendus ja üldse Statistikaameti andmed on primaarsed, Rahvastikuregistri andmed on sekundaarsed. Rahvaloendus kajastas inimeste tegelikku elukohta, Rahvastikuregister aga inimeste juriidilist elukohta. Samuti on Rahvastikuregistris kirjas palju "surnud hingi". Tallinnas on ka vist midagi nii 35000-37000 inimesel Rahvastikuregistris rahvus üldse märkimata. Sellest on ju ajakirjanduses palju juttu olnud. Mis puutub 2 aastavahemiku pikkusesse ajavahemikku, siis Rahvastikuregistri andmetel eestlaste osakaal vahepeal mõnevõrra suurenes. Velirand (arutelu) 16. jaanuar 2015, kell 09:17 (EET)
Kui jutt on ainult kodutute jaotusest, siis nähtavasti see pole tõesti kõneväärt. Nii nagu rahvaarvu puhulgi, tuleb nähtavasti arvestada, et Rahvastikuregistri andmed ei kajasta nii hästi kui rahvaloendus seda, kes Tallinnas tegelikult elavad. Aga nii suured lahknevused rahvuste osatähtsuses tunduvad mulle ka imelikud. Peaks püüdma aru saada, millest need tulevad. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 23:19 (EET)

Nüüd on elanike arvuks infokastis märgitud registreeritud elanike arv. Arvan, et see päris nii ei saa jääda. Andres (arutelu) 11. veebruar 2015, kell 09:41 (EET)

Panin tagasi Statistikaameti arvu. --Metsavend 11. märts 2015, kell 14:43 (EET)

Kas pindala on praegu õige? Viidet ei ole. Andres (arutelu) 25. veebruar 2015, kell 23:45 (EET)

Siin võiks kuskil olla kirjas, et Tallinn on Euroopa puupealinn, aga ka kultuuripealinnaks olemine. Ma ei leidnud sobivat kohta. --Epp 22. juuni 2015, kell 00:46 (EEST)

Andere ältere Namen sind russisch Ревель (Rewel) und vormals Колывань (Kolywan), dänisch Lyndanisse, schwedisch Lindanäs. --- tervitusi topeltmoralistidest adminidele--- Hallsilmalt.

Paistab, et neid nimesid artiklis praegu pole. Andres (arutelu) 31. august 2015, kell 20:51 (EEST)

Lisati ilma viite ja selgituseta elanike arv. Andres (arutelu) 10. september 2015, kell 18:32 (EEST)

"Seetõttu on viimastel aastatel suhteliselt kiirema rahvaarvu kasvuga linnaosadeks Tallinnas muutumas Pirita ja Nõmme." See on vist varem kirjutatud. Viimasel ajal ei ole Nõmme linnaosa elanike arv kasvanud (2014: 39487, 2015: 39501, 2016: 39448). Suhteliselt kiiresti on aga kasvanud Kesklinna linnaosa elanikkond. Velirand (arutelu) 17. jaanuar 2016, kell 11:25 (EET)

Siis tuleb ajakohastada, võib-olla ka vastav märkus panna. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2016, kell 14:41 (EET)
----
Kust on infokastis olev elanike arv võetud? Andres (arutelu) 2. märts 2016, kell 10:06 (EET)

See on rahvastikuregistrist või Tallinna kodulehelt. Mina eelistaks Statistikaameti arvestuslikku rahvaarvu. --Metsavend 2. märts 2016, kell 14:15 (EET)
----
Isegi post postmodernismi (De la Gardie kaubamaja Viru tänaval, 2000, AB Alver Arhitektid) ja kohatut postsürrealismi (Linnamaja Vana-Viru/Aia tänavail, 2009, AB Kosmos) ning raudbetoonist ja plekist brutalismi (Kaubahall, Uus/Aia tn, 1979, arh Eva Hirvesoo; WW Passaaž Aia/Vana-Viru tänaval, 1997, arh Raivo Puusepp) on vanalinna siginenud.

See on kohatult hinnanguline. Andres (arutelu) 13. aprill 2016, kell 12:19 (EEST)
----
Pindala on muudetud viite all, ja see on valesti kirjutatud. Andres (arutelu) 29. jaanuar 2017, kell 13:28 (EET)

Meil on "galerii" peatükk, kus on valik pilte. Kas sellise peatüki olemasolul ei oleks mõistlik commonsi link just sinna panna. Ehk siis "välislinkide" alt ära tuua? --Pelmeen10 6. mai 2017, kell 15:21 (EEST)

Mis mõttes Reval on saksalaadne? Mis mõttes Revel on venepärastatud? Minu meelest saab öelda ainult, et üht on kasutatud saksa ja teist vene keeles. Andres (arutelu) 18. mai 2017, kell 15:41 (EEST)
----
Miks mallis ei või olla kaasaegsem rahvaarv? --Pelmeen10 6. september 2017, kell 18:38 (EEST)

Vaata, praegu on infokastis rahvaarv Statistikaameti järgi, IP poolt pandu on Rahvastikuregistri järgi. Tegelt on jama, et need kaks arvu erinevad on. Ilmselt kui see oleks viitega lisatud poleks tagasi keerama hakatud. Aga  kui küsida, kumb arv tõele lähemale on siis ühest vastust ilmselt ei saa olla.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 6. september 2017, kell 21:33 (EEST)
----
Siin on vahepeal muudetud lauset "...mida on loetud ka Kaleweny, mida peetakse tänapäeva Tallinna esmaseks asulaks ja sadamakohaks." Praegu on "Kaleweny" asemel "Kaleverü ja Qaleweny". --Pelmeen10 8. oktoober 2017, kell 16:38 (EEST)

Kahtlen selles, et paavsti külastust tuleb siin mainida, pealegi sellises sõnastuses. Andres (arutelu) 27. november 2017, kell 09:47 (EET)

Tuleks kusagil mujale panna (kuhu?), praegune koht ei sobi.--Vihelik (arutelu) 27. november 2017, kell 17:12 (EET)

: Paavsti enda artiklisse? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. november 2017, kell 17:22 (EET)

::See võiks äkki eraldi artikkel olla. Inglise vikis ja mujalgi on nii tehtud. --Vihelik (arutelu) 27. november 2017, kell 17:54 (EET)
----
Tekst:
10. septembril 1993 käis Tallinnas paavst Johannes Paulus II ja pidas seal missa, mille käigus rääkis palve tähtsusest rahu ja inimtegevuse jaoks.https://w2.vatican.va/content/john-paul-ii/it/homilies/1993/documents/hf_jp-ii_hom_19930910_tallinn.htmlPüha Massi osavõtt on uue vaimulikkuse  allikas, http://www.katoliku.ee/index.php/et/2-uncategorised/ mis on äärmiselt oluline Eesti kultuuriline tee, usu otsimisel, mida näitab huvi paavsti visiidi vastu.

Minu meelest viimased parandused pole kõik head, palun aidake need üle vaadata. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2018, kell 10:24 (EET)
Tallinn (endine Reval), kui ajalooline linn, asub kunagise provintsiaalse hertsogiriigi ja kubermangu Eestimaa põhjarannikul. Selle geograafiline asukoht on Balti klindi paejärsakul Tallinna lahe ääres, mis on nõndasama Soome lahe siselaht. Omaaegne idapoolne hansalinn on kaasajal Eesti Vabariigi pealinnaks ning Harju maakonna halduskeskuseks.

Minu meelest enne oli parem. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2018, kell 11:48 (EET)
Jõuga pealesurutud Nõukogude Liidu militaristliku okupatsiooni (1939–1994) järgsetes diplomaatilistes ringkondades teatakse teda taasiseseisvunud eestlaste seas demokraatlikult pooldatud Euroopa Liidu (2004) IT-agentuuri ning Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (2004) küberkaitsekoostöö keskuse kodulinnana.

Mis lausemonstrum see on? Mis asi on "jõuga pealesurutud militaristlik okupatsioon"?! Kust on võetud, et Nõukogude okupatsioon algas 1939. aastal ja kestis 1994. aastani? Siin on viimasel ajal harimatu käsi toimetanud. See on ainult üks näide. Mis väärtust on sellistel "teadmistel"? Kõik on viitamata. Entsüklopeedia peaks refereerima teadmisi autoriteetseist allikaist, mitte tegelema omaloominguga. 2001:7D0:87CA:9180:E059:F119:6821:AD9D 19. veebruar 2018, kell 09:43 (EET)
Minu meelest tuleks taastada seisuga 18. jaanuar ja seejärel vaadata, et mida vahepeal lisatust saab integreerida. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 19. veebruar 2018, kell 16:50 (EET)

Püüdsin seda teha. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 19. veebruar 2018, kell 16:57 (EET)

:Kõik on jälle tagasi pööratud. 2001:7D0:87CA:9180:5C07:CB44:84E4:C408 22. veebruar 2018, kell 09:11 (EET)
Tema täpne geograafiline asupaik asub Soome lahe alla kuuluva Tallinna siselahe äärsel Balti klindi paejärsakul.

Ei saa aru.
Ta asub kunagise provintsiaalse hertsogiriigi kui ka kubermangu — Eestimaa põhjarannikul.
Tallinna linn tõusis esimest korda iseseisvunud Eesti (Eesti Wabariik) pealinnaks 1918. aastal, mil valitses tööstuskorraldus.
Nõukogude Liidu militaristliku okupatsiooni (1940–1941 ja 1944–1992) järgsetes diplomaatilistes ringkondades teatakse teda demokraatlikult pooldatud Euroopa Liidu (2004) IT-agentuuri ning Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (2004) küberkaitsekoostöö keskuse asupaigana.
Eesti Vabariigi iseseisvumisel 1918. aastal

Seda kõike on piinlik lugeda. Taastasin varasema redaktsiooni. 2001:7D0:87CA:9180:B98F:1A5E:6832:F38F 20. märts 2018, kell 11:22 (EET)

Pärast 70ndat algatasid intellektuaalid ja kunstnikud katoliku usundisse pöördumise protsessi, seejärel järgnesid ka tavalised inimesed.

Imelik pealkiri ja kahtlane väide. Võtsin välja. 2001:7D0:87CA:9180:B98F:1A5E:6832:F38F 20. märts 2018, kell 12:53 (EET)

Artikkel ei ole teil kunagi käes olnudki. Vaadake milline on Teie pealinna artikkel Vikipeedias. Hädine ja vildakas! Viimistlemine ja tõepärastamine lükatakse süüvimata koos õigustatud pisiparandustega tagasi, nagu meil valitseks totalitaarne ainurežiim. Häbiväärne, et välismaalased suudavad Tallinnast oma keeltes adekvaatseid artikleid kirjutada. – Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas 80.235.30.93 (arutelu • kaastöö) 9. juuni 2018, kell 02:50.

Reval ei ole Tallinna latiniseeritud nimi (pigem on seda Revalia) ja seda ei kasutanud baltisakslased, vaid see oli Eesti ajani (või isegi 1934. aastani) kultuurkeeltes üldkasutatav nimi. --37.157.106.102 9. juuni 2018, kell 21:17 (EEST)

: Palun vii see parandus ka artiklisse sisse. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. juuni 2018, kell 21:19 (EEST)

:: Eesti keeles oli ikka Tallinn. Reval oli saksakeelne nimi. Velirand (arutelu) 9. juuni 2018, kell 21:21 (EEST)

::: "ajalooline Reval" sellisel kujul see seal olema ei peaks. "Ajalooline saksakeelne nimi" või midagi sellist võiks olla. Velirand (arutelu) 9. juuni 2018, kell 21:23 (EEST)

::::Ma pakun, et tegu oli nimega, mida kasutati algselt ladinakeelsetes dokumentides ning raamatutes. Baltisakslased kui Saksa Rahvuse Püha Rooma keisririigi järgijad eelistasid kristlikult ladinakeelset terminoloogiat, mis tõttu levis nimi nende kaudu edasi ka läbi 18. ja 19. sajandi ning 20. sajandi esimese veerandi. 80.235.30.93 10. juuni 2018, kell 03:17 (EEST)
----
Viimased muutused tuleks igaksjuhuks üle vaadata. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. juuni 2018, kell 13:41 (EEST)

Selles peatükki võiks lähtuda enwiki eeskujust. Iga nimevariandi kohta pole vaja eraldi alajaotust. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. juuni 2018, kell 16:11 (EEST)
Tallinna nimi kasutab ainsana linnale viitavat sõnatüve.

See on küll väljamõeldis. Vt Vastseliina, Tsirguliina, linnaosana Pelgulinn. Võtsin välja. Ursus scribens (arutelu) 10. juuni 2018, kell 15:25 (EEST)

:Vastseliina ja Tsirguliina on omastavas käändes ning Pelgulinn on linnaosa. Siin on mõeldud vaid Eesti linnade nimesid, millest Tallinn on 'linnana' ainukesena nimetavas käändes. 80.235.30.93 11. juuni 2018, kell 14:11 (EEST)

::Jaanilinn?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. juuni 2018, kell 14:42 (EEST)
----
Kuigi seda just põhiseaduses kirjas ei ole, et Tallinn on pealinn, siis on see kirjas kasvõi Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduses.

§ 5. Pealinn

Eesti Vabariigi pealinn on Tallinn.
ehk siis ei ole mõtet hakata omast peast mingeid lisasõnu produtseerima.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. juuni 2018, kell 14:47 (EEST)

Sõpruslinnade osa taheti välja võtta, kuna see on väga vigane. Seega peaks selle täiesti ümber kirjutama või siiski välja viskama. Ivo (arutelu) 13. juuli 2018, kell 15:43 (EEST)

::Mina sain tehtud arupärimisele saadud vastusest aru nõnda, et iga linnaga on koostöö erinev. Sõprussuhted on olnud pigem midagi sümboolset ja rohkem tagaplaanilile jäänud. Samuti olid need enam propageeritud nõukogude okupatsiooniajal. Tänasel päeval pole linnal endal vist ka nimekirja sõpruslinnade kohta. Küll on aga osade linnadega koostööleping (linna jaoks on need 'partnerlinnad'). Näiteks Helsingiga pole kunagi nö sõprussuhteid olnud, aga praktikas on kõige tihedam väliskoostöö just selle linnaga. Mulle veebis selle kohta mingit asjalikku lehte küll ette ei jää. Ei tea, kas peaks teabepäringu tegema, kui tahaks partnerlinnade nimekirja. Ivo (arutelu) 13. juuli 2018, kell 17:17 (EEST)

See on naljakas küll, et partnerlinnade loetelu veebis üleval pole.
 Tallinna linna 2017. aasta eelarve eelnõu seletuskiri:
 Tallinnal on hetkel 20 aktiivset partnerlinna, neist 3. Hiinas.
--WikedKentaur (arutelu) 14. juuli 2018, kell 21:20 (EEST)
 Mulle see sputniku kasutamine viitena ei meeldi. Seda enam, et seal lehel on märgitud, et nende allikaks on omakorda "wikipedia.org" ehk meil on miski ringviitamine. Ivo (arutelu) 16. juuli 2018, kell 20:30 (EEST)

See oli googeldades esimene viide, mis leidsin. Vaatasin nüüd Tallinna kodulehele ja leidsin https://www.tallinn.ee/est/valissuhted/Tallinna-suhted-teiste-linnadega --Pelmeen10 16. juuli 2018, kell 21:19 (EEST)

Pildiallkiri: "Mustvalge foto Saksa Riigi vaatlustsepeliinist Graf Zeppelin, mis hõljub oma sõjaeelse ringlennu käigus Vanasadama kohal 24. septembril 1930."

Milline sõda pärast 1930. septembrit puhkes ja kuidas nimetatud ringlend sellega seotud oli? --Minnekon (arutelu) 23. mai 2019, kell 00:22 (EEST)

:Võtsin sõnavahtu vähemaks. Ursus scribens (arutelu) 23. mai 2019, kell 02:16 (EEST)

Kust need andmed tabelis "Rahvuslik koosseis 19. sajandil ja 20. sajandi alguses" pärinevad? H2ppyme (arutelu) 7. detsember 2019, kell 19:55 (EET)

Mida tähendab artiklis nimetatud "Tallinna seadusandlus"? Palun sellele viidet, oleks huvitav tutvuda. Kuriuss (arutelu) 16. august 2020, kell 17:12 (EEST)

Neptuunium, minu meelest on selline definitsioon kohmakam. Harilikult pole definitsioonid nii sõnastatud.
Kas 1971. aasta generaalplaani linkimiseks on mingi eriline põhjus? Pikne 7. veebruar 2021, kell 20:33 (EET)

Ma ei tea, miks on eristada, et ta on nii linn kui ka Eesti pealinn. Mis generaalplaani puutub, siis minu meelest võiks artiklivääriline olla kyll.

- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 7. veebruar 2021, kell 22:57 (EET)

:Praegune värske definitsioon tundub väga hea, parem kui kumbki eelmine --Minnekon (arutelu) 8. veebruar 2021, kell 13:24 (EET)

Viimane sõnastus (Eri:Erin/5818191) on eelmisest mõnevõrra loetavam küll, aga definitsioonid võiks olla siiski võimalikult lihtsad ja ühetaolised. Enamasti on linnartiklites "on linn <kus>". Kui sellele on olulisi täpsustusi, mis võiks olla kohe esimeses lauses, näiteks keskuseks olemine, siis on see sageli lisatud koma järel lause lõppu. Nii nagu siin oli. Liigne tundub ennem "Tallinna lahe ääres" ja võib-olla ka "rannikul". Pikne 8. veebruar 2021, kell 19:13 (EET)

sõjasadama

Minu meelest tuleks niisugust läbipaistmatut linkimist võimalust mööda vältida. --Andres (arutelu) 23. juuni 2022, kell 09:21 (EEST)

Poolakate ja tatarlaste arv 1970. aastal on võetud raamatust Население районов, городов и поселков городского типа Эстонской ССР : по данным Всесоюзной переписи населения на 15 января 1970 года. Таллинн, 1972, lk 75 (See on erifopndi raamat). Mingit lisaviitamist ei vaja. Velirand (arutelu) 13. aprill 2023, kell 14:04 (EEST)

Kui jutt käib sellest raamatust, siis antud leheküljel on andmed ainult eestlaste, venelaste, ukrainlaste, valgevenelaste, juutide, soomlaste, lätlaste, leedukate ja "muude rahvaste" kohta. Doomnoodles (arutelu) 13. aprill 2023, kell 14:26 (EEST)

: Siin on igatahes need arvud ka olemas: https://www.stat.ee/sites/default/files/2020-08/Eesti%20rahvastik%20rahvaloenduste%20andmetel.%20I.%20Population%20of%20Estonia%20by%20Population%20Censuses.pdf Velirand (arutelu) 13. aprill 2023, kell 14:33 (EEST)

:: Lisasin nüüd ka 1970. aasta rahvaloenduse tulemustele viite lühientsüklopeediale "Tallinn" (1979). Nüüd peaks igati korrektne olema. Velirand (arutelu) 14. aprill 2023, kell 10:45 (EEST)
----
3 Löwi, minu meelest avalõik ei ole nii parem. Soome lahe ja Harju maakonna asukoht on siin kõrvalised. Riiginime poleks tarvis linkida, kuna see on eeldatavasti üldteada (vt ka :en:MOS:OVERLINK). Pikne 11. jaanuar 2024, kell 21:03 (EET)
Neptuunium, jätsin enne algusest täpsustava kõrvallause (pealinn, mis paikneb...) ära, sest see ei täpsusta päriselt pealauset ja pealinnaks olemine pole seotud asukohaga Soome lahe ääres. Sellisest sõnastusest võib jääda mulje, et Eestil on veel ka mujal paiknevaid pealinnu. Vt ka . Oleme nüüd järgemööda avalõiku ümber teinud ja nähtavasti kõigile meile kolmele jääb hämaraks, millistest kaalutlustest teised parandamisel lähtuvad. Siis võiksime edasi-tagasi parandamise asemel püüda arutelus kõigepealt asja selgitada. Pikne 14. jaanuar 2024, kell 17:40 (EET)

Tõsi, sul on õigus. Mõtlesin pisut ja nõustun, et võib ilma selle täpsustuseta jääda. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. jaanuar 2024, kell 23:26 (EET)

Avalõigu praegune sõnastus on praeguseks juba üsna hea; palju parem kui varem). Minu silma hetkel midagi väga teravalt ei torka (avalõigus; kuid järgmise lõigu alguses jälle torkab... ;) ) 3 Löwi (arutelu) 14. jaanuar 2024, kell 23:51 (EET)