Arutelu:Homofoobia

Siin on pisut neutraalsusprobleeme. Nimelt on raske konkreetse käitumise suhtes öelda, kas tegemist on homofoobiaga. Kui homo teeb midagi , mis mulle ei meeldi, kas ma olen siis homofoob. Vastumeelsus kellegi vastu võib olla tingitud ka muudest põhjustest. Kui näiteks keegi protesteerib homoparaadi vastu, siis see definitsiooni järgi ei tähenda tingimata, et ta on homofoob.
Samuti on raske öelda, kas homofoobia on aktsepteeritud. See nõuab sotsioloogilisi uuringuid.
Ka ("fundamentalistlike")  kristlaste suhtumine ei  ühemõtteline: kui lähtutakse lihtsalt sellest, et teatud homoseksuaalne käitumine on patt, siis see ei tähenda, et homod on vastumeelsed, (ei, neid armastatakse), ei tähenda, et homosid diskrimineeritakse,  (patusse suhtutakse kõigi puhul ühtemoodi) ega tähenda, et homosid kardetakse. Homoparaadis võidakse näha ebatervete väärtuste propageerimist sarnaselt Õllesummeriga; sel juhul pole tegu diskrimineerimisega ega vastumeelsusega inimeste vastu, vaid püüdega ühiskonda kaitsta. Andres 21. august 2007, kell 23:31 (UTC)
Miks arvatakse, et termini kasutamine on vastuoluline? See jääb õhku rippuma. Andres 21. august 2007, kell 23:32 (UTC)
See esimene osa kuni Homofoobiani Eestis on inglise keelsest wikist tõlgitud. Moester 21. august 2007, kell 23:42 (UTC)

Teise osa tähendus sõltub esimesest osast. Ja esimese osa probleemid ei sõltu teksti päritolust. Andres 21. august 2007, kell 23:59 (UTC)

: Viimase saadaloleva ÕSi järgi ei ole eesti keeles sellist sõna nagu homofoobia. Wictonary annab sõna juurde lisaseletuseks sellise asja:"Along with some other terms ending in -phobia, homophobia (in its extant sense) refers to an antipathy rather than a fear, although it can be said that homophobia is motivated by fear."
Ok, homofoobia on aksepteeritud võib maha võtta ja panna asemele, et homofoobia ei ole ühiskonnas hukka mõistetud.
Termini kasutamine on vastuoluline just seetõttu, et juba sina siin mõistad seda erinevalt kui mina.

See tähendab ju lihtsalt, et sõna võidakse erinevalt mõista või erinevalt kasutada. Selles pole mingit vastuolul Mina aga ei mõista seda kuidagi, vaid lihtsalt lähtun artikli alguses antud definitsioonist.

See, et sõna ÕS-is pole, ei tähenda, et seda sõna pole olemas. Andres 22. august 2007, kell 08:33 (UTC)

"Homofoobia on Eestis küllaltki laialt levinud ja ühiskonnas akspteeritud" - see väide vajab kohe kindlasti viidet. Mina näiteks olen veendunud, et enamikke eestlasi jätab homofoobia täiesti külmaks. Eriti naisi. --Hendrix 22. august 2007, kell 04:29 (UTC)

Ma ei mõelnudki selle all, et ühiskonna enamus vms. on homofoobid, mida see lause ka ei väide, vaid, et Eestis on homofoobia laialt levinud, võrreldes nt. lääne ühiskonnaga. Ma arvan, et pigem vajab see lihtsalt täpsustamist. Moester 22. august 2007, kell 07:56 (UTC)

Homofoobia, koos mõnede muude foobiatega ei viita tingimata hirmule, vaid tihti pigem antipaatiale.

See lause on minu meelest ülearune, sest ta dubleerib definitsiooni. Andres 22. august 2007, kell 08:34 (UTC)
Üritage hoida artikkel neutraalsem palun. Rohkem selget lakoonilisust, vähem lobisevat suunamist. Ärge palun lisage sellele vanu päevakajalisi uudiseid (pange lingid alla kui vaja) ja ärge palun üritage seal midagi teistele tõestada. Kõrvaldasin ilmselgelt täiesti ülearuse liigliha. Nüüd on jutt lühem ja palju selgem.

Artikliga tuleb muidugi veel kõvasti töötada, aga mulle tundub, et osa asju Sa viskasid välja põhjendamatult. Aga ma viskasin välja mõned teised kohad, mis olid liiga ebamäärased või teemasse mittepuutuvad.

Esiteks, "homofoobia" ei tähenda eesti keeles ainult kartust. Selle tõenduseks lisasin viite EKSS-ile.

Teiseks, uurimuse kokkuvõte ja mõne sündmuse kirjeldus peaksid võib-olla olema mujal, teisiti esitatud või teisiti paigutatud. Aga ma ei leia, et nad peaksid olema Vikipeediast üldse kustutatud. Sellepärast ma jätsin nad sisse.

Võtsin lobisemist vähemaks. Aga neutraalsusega ma probleeme ei näe. Ma ei näe ka, et siin püütaks midagi tõestada. Andres 26. september 2010, kell 11:37 (EEST)

On täheldatud seost koduse kasvatuse ja homofoobia taseme vahel, samuti kaldub homofoobsem olema inimene, kes ei tea oma tutvus- või sõprusringkonnas ühtegi homoseksuaali.

See on millegipärast välja võetud. Andres 20. november 2010, kell 13:50 (EET)

Arvan, et homofiil ei ole mitte homoseksuaal, vaid see, kes suhtub homoseksuaalidesse hästi või kaitsvalt. Andres (arutelu) 15. detsember 2013, kell 16:50 (EET)

Lähtusin ingliskeelsest terminist 'homophile', mis tähendab ennekõike just homoseksuaali ennast (https://en.wikipedia.org/wiki/Homophile). Eestikeelset sõna polnud enne kuulnudki, guugeldasin ja näen, et see esineb vaid mitteametlikes allikates, inimesed on kasutanud seda eri tähendustes (geide sünonüümina, geide liikumise toetaja tähistamiseks ning iroonilise või solvava sõnana geidesse neutraalselt või positiivselt suhtuvate inimeste kohta). Seejuures andis otsing ka üsna vähe vasteid. Ehk siis termin on mitteametlik, vähelevinud ja puudub ühene tähendus, mistõttu arvan endiselt, et ta koht pole siin. Minnekon (arutelu) 16. detsember 2013, kell 02:26 (EET)

Jaotis "Homofoobia põhjused" ei kuulu minu meelest siia, vaid pigem artiklisse Homoseksuaalsus. Ja sisu ei ole pealkirjaga vastavuses, sest seal ei räägita homofoobia põhjustest. Andres (arutelu) 15. detsember 2013, kell 16:57 (EET)

Pealkiri on tõesti eksitav. 'Homofoobide argumendid' vms ehk adekvaatsem. Sobib ka Homoseksuaalsuse artiklisse, aga siin tundub mulle teemakohasem, üks räägib nähtusest, teine ühiskonna suhtumisest sellesse. Minnekon (arutelu) 16. detsember 2013, kell 02:26 (EET)

Ma ei ole viidatud artiklid lugenud, aga esituse järgi ei puuduta see homofoobiat üldiselt, vaid argumente homoseksuaalsuse vastu. Homofoobid ei pruugi üldse mingeid argumente kasutada. Andres (arutelu) 17. detsember 2013, kell 02:06 (EET)

Heitsin artiklile pilgu peale ja lisasin lingi. Saatesõnas mainitakse küll homofoobiat. Autor räägib argumentidest selle kasuks, miks mehed ei tohiks olla omavahel seksuaalvahekorras, ja esitab neile vastuargumendid. Ta vaatleb ainult kaht tüüpi argumente: 1) see on loomuvastane; ja 2) see on kahjulik.   Andres (arutelu) 17. detsember 2013, kell 02:21 (EET)

Lugesin läbi. Ta ei vaatle kõiki argumente ega väida, et vaatleb kõiki argumente. Ma tean veel ühte argumenti, nimelt et homoseksuaalne seksuaalvahekord on patt. Andres (arutelu) 17. detsember 2013, kell 03:11 (EET)
Minu meelest ei ole seal jutt mitte niivõrd homofoobia põhjendamisest või õigustamisest, vaid lihtsalt argumentidest homoseksuaalse käitumise hukkamõistetavuse kasuks. Hoomoseksuaalsuse hukkamõistetavus ei õigusta ega põhjenda kuigivõrd homofoobiat. Andres (arutelu) 15. detsember 2013, kell 17:01 (EET)

Homoseksuaalsuse hukkamõistatavus ei õigusta ega põhjenda homofoobiat kui vaenulikku suhtumist homoseksuaalsusesse või homodesse? Ma vist ei saanud aru, mida sa täpselt mõtled. Minnekon (arutelu) 16. detsember 2013, kell 02:26 (EET)

: Õige küll, ma ei vaadanud definitsiooni. Arvasin, et jutt on homoseksuaalidesse suhtumisest. Aga siis seda enam see ei kuulu siia, sest jutt on minu meelest ainult homoseksuaalsuse hukkamõistetavusest, mitte suhtumisest homoseksuaalidesse. Andres (arutelu) 17. detsember 2013, kell 02:06 (EET)

: Mitte homoseksuaalsuse kui niisuguse (mitte homoseksuaalsete tunnete), vaid meestevahelise (või naistevahelise) seksuaalvahekorra hukkamõistetavuse kasuks. Andres (arutelu) 17. detsember 2013, kell 03:11 (EET)

:: Tänud artikli lingi eest, kirjutasin enne lihtsalt oma vanade märkmete järgi. Kohendasin nüüd teksti su tähelepanekute valguses. Minu jaoks sobib see peatükk hästi ka siia teemasse, aga kes tahab võib ümber tõsta, mina vastu pole.Minnekon (arutelu) 17. detsember 2013, kell 08:01 (EET)
See on nüüd välja tõstetud põhjendusega, et see on kopipeist. Pole nõus, see on refereering. Küll aga olen nõus, et see ei käi siinse artikli teema alla.

John Corvino toob välja 2 levinumat tüüpi (loomuvastane ja kahjulik) väiteid homoseksuaalse vahekorra hukkamõistetavuse kasuks ning omapoolsed vastuväited neileJohn Corvino. "Homosexuality: The Nature and Harm Arguments". – Alan Soble. The Philosophy of Sex: Contemporary Readings.  Lanham, Rowman & Littleffield Publishers 1977. Veebiversioon.

Homoseksuaalsus on hukkamõistetav, sest ta on loomuvastane ehk:
* ebaharilik.
Statistiliselt ebatavalisi tegevusi on aga palju, nt sanskriti lugemine või mandoliini mängimine, aga neid ei peeta sellepärast veel taunitavateks tegudeks.
* teised loomad nii ei käitu.
Esiteks on küllalt näiteid homoseksuaalsusest paljudel loomaliikidel; teiseks teevad inimesed palju asju, mida teised loomad ei tee (toiduküpsetamine, autojuhtimine jne) ega pea neid lihtsalt selle pärast ebamoraalseks. Puudub loogiline põhjus, miks inimesed üldse peaksid oma käitumisreeglite alused võtma mujalt loomariigist.
* ei tulene kaasasündinud tungidest ja soodumustest.
Mingi teo hukkamõistetavus ei sõltu sellest, kas konkreetsel isikul on kaasasündinud soodumus selle tegevuse tegemiseks või ei. Sünnipäraselt vägivaldse loomuga inimestel pole teistest rohkem õigust vägivalda tarvitada. Samamoodi pole alust hukka mõista vasaku käega kirjutamist lihtsalt sellepärast, et konkreetne inimene võis olla sündinud paremakäelisena.
* vastuolus teatud kehaosade peamise eesmärgiga. Suguorganid on loodud soo jätkamiseks, aga homoseksuaalsest vahekorrast järglasi ei saada.
Kui ühe kehaosaga saab teha mitmeid asju (nt suuga rääkida, süüa, postmarki märjaks teha, suudelda jne), siis puudub kriteerium, mille alusel mõnesid neist kehaosa peamisteks eesmärkideks pidada, teisi aga ebaloomulikeks või ebamoraalseteks tegevusteks liigitada. Samuti kui probleemiks on see, et homoseksuaalsest suhtest ei sünni lapsi, siis peaks hukka mõistma ka rasestumisvastaste vahendite kasutamise, masturbeerimise ning seksuaalsuhted viljatutel paaridel ja raseduse ajal.
* vastumeelsust või vastikust tekitav.
Kellegi emotsionaalne vastumeelsus pole adekvaatne alus tegevuse (nt lahkamise läbiviimise, WC puhastamise, homoseksuaalse vahekorra) hukkamõistmiseks.

Homoseksuaalsus on hukkamõistetav, sest ta kahjustab homoseksualiste ennast või teisi inimesi:
* põhjustades homoseksuaalidel vaimse ja füüsilise tervise nõrgenemist.
Kui seda ka tõepoolest neil keskmisest enam esineb, siis pigem tuleneb see just homofoobiast ja sellega seotud stressist.
* nõrgendades püsisuhteid.
Püsisuhete nõrkus on laiem ühiskondlik nähtus ja levib ka heteroseksuaalsetes suhetes, millel on homoseksuaalsete paarisuhetega võrreldes palju suurem ühiskondlik toetus.
* levitades AIDSi.
Probleem on siin siiski haigus, mitte homoseksuaalsus iseenesest. Samas loogikaga kaasa minnes tuleks kõigilt naistelt just nõuda homoseksuaalsust, sest lesbide hulgas esineb AIDSi kõigist seksuaalsuhete gruppidest kõige vähem.
* kahjustades anaalseksi kaudu tervist.
Homoseksuaalidel on ka alternatiivseid seksuaalvahekorra vorme ja otsustamine, kas inimene võtab mõne terviskahjustava tegevusega seotud riski, peab jääma ta enda otsustada.
* jättes nad ilma heteroseksuaalse suhtega kaasnevast suuremast rahulolust.
Homoseksuaalid eelistavad homoseksuaalset suhet just sellepärast, et nad saavad sellest suurema rahulolu.
* ohustades lapsi neid seksuaalselt ära kasutades.
Pole alust uskuda, et homoseksuaalsete inimesete hulgas on keskmisest rohkem laste ärakasutajaid. Isegi selle eeldusega kaasa minnes ei tee see kuidagi kõiki homoseksuaale selles osas süüdlasteks või ohtlikemateks.
* ohustades lapsi jättes neile mulje, et homoseksualism on aktsepteeritav.
Selline väide on üksinda sisutühi - enne selle esitamist on vaja tõestada, miks homoseksuaalsus pole aktsepteeritav.
* ohustades inimkonna edasikestmist, kuna ei saada järglasi.
Inimkonna edasikestmiseks pole vaja kõigil inimestel järglasi saada. Samas homoseksuaalid ikkagi ka võivad saada järglasi, lihtsalt mitte üksteisega, vaid kasutades muid teid nagu nt viljatud heteropaaridki, ohustades inimkonna kestmist kindlasti vähem kui nt tsölibaadis vaimulikud.
Andres (arutelu) 23. aprill 2014, kell 12:48 (EEST)
----
Homofoobia stigmad võiks jaotada tinglikult kolmeks:
#Seksuaalne stigma – ühised teadmised sellest, et ühiskond reageerib negatiivselt igale mitteheteroseksuaalsele käitumisele, identiteeti, suhtesse või kogukonda;
#Heteroseksism – kultuuriline ideoloogia, mis kinnistab seksuaalset stigmat;
#Seksuaalne eelarvamus – negatiivsed isiklikud arvamused, mis seonduvad seksuaalse orientatsiooniga.

See on välja võetud. On tõesti raskesti mõistetav, aga kindlasti midagi tähendab. Tagasi panna saaks selgemas esituses koos viitega. Andres (arutelu) 23. aprill 2014, kell 11:58 (EEST)

John Corvino analüüs homoseksuaalse vahekorra vastastest väidetest

Selle 2000ndal aastal tehtud küsitluse metoodika ja tulemused leiaks tõenäoliselt Kadri Vahe 2001. aasta TPÜ bakalaureusetööst "Ühiskonna hoiakud homoseksuaalsuse suhtes - Tallinna näitel". Sellele on samamoodi viidatud mingites Googlist leitavates bakatöödes, et jääb tugev kahtlus nagu oleks viidatud kaudselt läbi Delfi artikli. Bakatöö ise tundub olevat avaldamata, seega ... kahtlane. -- J (arutelu) 23. aprill 2014, kell 12:10 (EEST)

Seisuga 23.04.2014 polnud artikli ainuke "Välislingid" pealkirja all olev link Sissekanne saidil amor.ee enam asjakohane. Eemaldasin. J (arutelu) 23. aprill 2014, kell 12:53 (EEST)
----
Esimeses lauses on öeldud, et homofoobia on kartus või vaenulikkus homoseksuaalsuse või homoseksuaalide suhtes. Samasugune definitsioon on ka EKSS-is. Kui ma nüüd ütlen, et homoseksuaalne praktika on patt ja parem oleks, kui seda ei oleks, kas ma siis ei ole homoseksuaalsuse suhtes vaenulik? Andres (arutelu) 23. aprill 2014, kell 13:41 (EEST)

Niivõrd kuivõrd mingi isikustamatu abstraktse kontseptsiooni vastu vaenulik saab olla. See kui keegi on homoseksuaalsuse suhtes vaenulik, ei tähenda ju, et ta on homoseksuaalide suhtes vaenulik. Kas viha õhutamine natsismi, kommunismi, pedofiilia või kummikarude vastu on kuritegu? Või on see tõde väga mõistetamatu tänapäeva ilmalikule inimesele? Kui nüüd juba usuteemale jutt läks, siis tooks siit ka näite: Kas Jeesus vihkas patuseid? - Ei (näiteks Mt 9:10-13). Ta vaenas küll pattu, ent armastas patuseid. Samamoodi on ka inimesel võimalik. Kui kellegi laps teeb kurja pahandust, kas ta siis vihkab teda? - Ei vihka. Ta mõistab küll hukka väära teo (või mõtlemise), aga ta jätkuvalt armastab oma last ja tahab teda kurjalt teelt õigele teele tagasi pöörata. Kui laps jätkuvalt ei paranda meelt, kas siis armastav lapsevanem vihkab teda? Ei vihka, vaid ikka ja jälle üritab oma last armastuses õigetele radadele suunata. Niisamuti on (või vähemalt peaks olema) kristlaste suhtumine homoseksuaalide ja nende patu suhtes: vastavalt inimest armastav aga pattu vihkav... Aga kas homoseksuaalid ei vaena ega vihka neid, keda nad nimetavad homofoobideks? Aga homofoobiat? Kas mitte nemad ei õhuta viha ja vaenu teisitimõtlejate või teisitimõtlemise suhtes? Näiteks Varro Vooglaiu suhtes on küll päris Gaystapoks läinud mõnikord, kui homoaktivistid väidetavalt tema tööandjaga vastaval teemal juttu tegid. Ühesõnaga see on pigem delikaatne teema praegusel ajastul ja ainult rangelt ratsionaalse ja kriitilise mõtlemisega peaks selliseid artikleid täiendama/parandama. J (arutelu) 23. aprill 2014, kell 14:27 (EEST)

: Jah, saab olla vaenulik nähtuse vastu, ilma et oldaks vaenulik selle kandjate vastu. Mida muud võiks vaenulikkus mingi nähtuse vastu olla kui soov, et seda poleks (või et see oleks minust kaugemal)? Sellest Sa ju räägidki ja definitsiooni järgi on see homofoobia. Andres (arutelu) 23. aprill 2014, kell 14:41 (EEST)

:: Üleüldse on see minu hinnangul üks demagoogilise kujuga mõiste, mille semantiline eesmärk näib olevat halvustada teisitimõtlejaid. Kriitikat selle mõiste kohta on toodud ka ingliskeelses Wikipedias. J (arutelu) 23. aprill 2014, kell 14:55 (EEST)

::: Nojah. Aga selles asjas on lahknevaid arvamusi. Arvan, et vähemalt algselt ei olnud see mõeldud halvustamiseks. Kahtlemata kasutatakse seda sõna ka halvustavalt. Andres (arutelu) 23. aprill 2014, kell 15:03 (EEST)

:::: Rootsis ilmus sel teemal hiljuti raamat, kus seda probleemi põhjalikult lahati. Seal toodi ära kolm huvitavat asjaolu a: homoseksuaalid üldiselt ei vaena ja vihka neid, keda nad nimetavad homofoobideks. b: vaenamine ja vihkamine on olemas, esinedes põhiliselt antireligioossete inimeste kõnepruugis ja c: homoseksuaalid, kes on kristliku maailmavaatega, peavad selle sõna vaenulikku kasutusviisi vaenulikuks nende homoseksuaalide suhtes, kes Piiblit austavad. Seega kes teisele ütleb, see ise on? - Melilac (arutelu) 21. märts 2021, kell 20:23 (EET)

: Ei, ma eksisin. Definitsioonis on "ja", mitte "või". Andres (arutelu) 23. aprill 2014, kell 14:42 (EEST)

: Vaatame, kuidas mujal on defineeritud. TEA entsüklopeedias on definitsioonis "või". Seevastu Britannica räägib ainult homoseksuaalidest. Nii et on olemas mitu oluliselt erinevat definitsiooni. See teeb teema käsitlemise keeruliseks. Andres (arutelu) 23. aprill 2014, kell 14:53 (EEST)

: Inglise viki artiklis on jällegi "või". Sellise definitsiooni puhul ei saa homoseksuaalsuse vastustamist homofoobia alt välja jätta. Andres (arutelu) 23. aprill 2014, kell 15:03 (EEST)
----
Huvitav, et artikli alajaotuses Kristlus ja Piibel ei ole Uuest Testamendist üldse juttu. Uues Testamendis on kolmes kohas homoseksuaalsusest juttu. Ja väga selgelt ja ühemõtteliselt: Pauluse kiri roomlastele 1:26-27 : "Sellepärast on Jumal nad annud häbematuisse ihadesse; sest nende naised on vahetanud loomuliku sugulise käitlemise loomuvastasega. Ja samuti on ka mehed loobunud loomulikust naise sugulisest käitlemisest ja on oma himus süttinud üksteisest ja teinud rõvedust mees mehega ja kätte saanud iseenestes oma eksimuse palga, mille pidid saama." Pauluse esimene kiri korintlastele 6:9-10 : "Või kas teie ei tea, et ülekohtused ei päri Jumala riiki? Ärge eksige: hoorajad ja ebajumala kummardajad ja abielurikkujad ja salajased ropud ja poisipilastajad. Ja vargad ja ahned, joodikud, pilkajad ja anastajad ei päri Jumala riiki!". Pauluse esimene kiri Timoteosele 1:9-10 : "Ja peab meeles, et käsku pole seatud õigele, vaid ülekohtustele ja kangekaelseile, jumalakartmatuile ja patustele, õelatele ja roojastele, isatapjaile ja ematapjaile, mõrtsukaile. Hoorajaile, poisipilastajaile, inimesemüüjaile, valelikele, valevandujaile ja kõigele muule, mis käib õige õpetuse vastu." Velirand (arutelu) 24. juuli 2017, kell 00:00 (EEST)

1) Tegemist on tõlkega inglisekeelsest Vikist. Kuna seal ei ole Uut Testamenti mainutud, siis ei ole seda ka tõlkes. 2) Mainitud Uue Testamendiga seotud kolm kohta langevad lause "Samuti on kahtluse alla seatud lõikudes kasutatud haruldaste ja tavatute sõnade tõlked" alla (Vaata Homoseksuaalsus Uues Testamendis). Ehk peaks selguse huvides lause ümber tegema nii, et see viitaks tervele Piiblile? Praegu jääb tõesti ekslik mulje, et teadlased räägivad vaid Vanast Testamendist.--Taavik27 (arutelu) 24. juuli 2017, kell 00:49 (EEST)


Arutelu:Tsüstiline fibroos

"DNA-markerite analüüs näitas, et patsiendid olid pärinud mõlemad 7.kromosoomid oma emalt." kas kirjeldatakse mõnda konkreetset juhtumist?--Hendrix 22. august 2007, kell 12:42 (UTC)

koogel-moogel andis allikaks TÜMRI Sirje Kivi teksti, vahepealkiri on Kromosoomipiirkonna imprinting suwa 22. august 2007, kell 13:18 (UTC)

:Teooria järgi areneb CF välja siis, kui laps saab mõlemilt vanemalt vastava alleeli. Artikkel siis kirjeldab mingit erijuhtumit, kus kromosoomi piirkond pärineb ühelt vanemalt. Ja eks siis juhtumisi trehvas see olema 7 kromosoomi tsüstilise fibroosi geeni piirkond.--Hendrix 22. august 2007, kell 13:26 (UTC)

:: ja kuidas on kontsu autoriõigustega vikisse kopimisel ? suwa 22. august 2007, kell 13:32 (UTC)

:::kohendasin veidi ja eemaldasin kurjad kirjad...--Hendrix 22. august 2007, kell 15:18 (UTC)

aastaarvudega paistab midagi viga olevat. 1989 avastati ja 1988 kirjeldati. Kuskil peab midagi sassis olema...--Hendrix 22. august 2007, kell 15:55 (UTC)
mina saan sellest nii aru, et vastav piirkond kaardistati 1985 ja CF-ga seostati piirkond 1989. Või paneb viidatud artikkel ise mööda aastarvudega. Täie selguse saamiseks peaks ühe korraliku otsingu tegema...--Hendrix 22. august 2007, kell 16:39 (UTC)

Viidatud allikas on lause "Haigust põhjustab geen, mille asukoht on 7. kromosoomis (avastati 1985. aastal)." (mille peale ma artiklisse paranduse tegin). Edasi lugedes leidsin lause "Tsüstilise fibroosi tekke eest vastutav geen identifitseeriti 1989. aastal." Vaatan natuke OMIM andmebaasi, proovin aru saada, mis täpselt toimus. Pole mõtet vahepeal küsitavust tagasi panna.--Ken 22. august 2007, kell 17:12 (UTC)

:vabandust...--Hendrix 22. august 2007, kell 17:16 (UTC)

TFi alternatiivravi, ensüümravi ja toitumisteraapia ning vitamiinid, geenideks, valkudeks ja juhteteedeks ning ajusse
...eelmine lause on juhtetee, mida ei jõudnud siin kajastada ja vajavad lisauurimist nimelt kasutatakse maailmas TFi raviks ensüümiteraapiat ja vitamiini A ja vitamiin D ravidoosides (veenisiseselt ja nahka) manustamist süstelahusena .....;
seotud geenide ja tranportvalgud ning mutatsioonitüübid (ka ja või missense, nonsense, deletsioon, insertsioon jt) puudu....
ajju juhteteed puudu hormonaalne ja/või neuraalne ja ka lümfiringe osalus- puudu.....jne 09.aprill 2013,12:35 Mariina

Toimetamist ootavad veel ka:

Algus meditsiini kaudu avastati tsöliaakiga (ingl k coeliac disease) ühenduses:
Cystic Fibrosis medicine: http://www.cfmedicine.com/
1595 Professor Pieter Pauw (1564-1617)
1606 Alonso y de Los Ruyzes de Fontecha J. Diez previlegios para mugeres prenadas. L P Grande, Alcala de Henares, 1606, p 212. (figure 3)
1729 Schmidt J G. Book of Folk Philosophy. Chemnitz, Joh Christoph and Joh David Stoseln. It was stated that an excessively salty taste to the skin meant a child was bewitched.
(Quoted by Taussig LM (Ed.). Cystic Fibrosis. Thieme-Stratton Inc, New York. 1984).
1838 Rokitansky C von. Sections-Protokoll und Gutachen. Wien, 4. April 1838 (als Anhang)
http://www.cfmedicine.com/history/index.htm
http://www.cfmedicine.com/history/earlyyears.htm ....

Sai liiga laialapiline: nimelt histoloogia kaudu kirjutatakse nii High-Yield Histology : "CFTR gene on chromosome 7q312 for the cyctic fibrosis transmembrane conductance regulator, whcih funtions as an chloride ion (Cl -) channel. The Cl- ion channel normally transports Cl- out of the cell and H2O follows by osmosis. The H2O maintains the mucus in a wet and less viscous form. CF is most commonly (70%) of cases in the North American population) caused by a three base deletion, which codes for the amino acid phenylalanine at position 508 (delta F508) such that phenylalanine is missinf from CFTR...."
09.aprill 2013 14:18 Mariina

Tõstsin need lingid (kas praegused ehk tulevased- vahet pole)
*statistika
*standardhälve
*variatsioon
vikipeedia artikli tsüstiline fibroos tagaselga, siis on lugejatel ülevaatlikum jälgida geenide - Geneetiline analüüsja nende statistilise analüüside teadust ja need on üldkehtivad enamike sõnade juures, kus mainaitakse geen, kaksikheeliks jpt Geneetiline analüüs: sõeluuring, statistiline meetod, statistiline analüüs, standardhälve (ingl k standard deviation), geenimuundamine, laboratoorne diagnostika, väärpositiivne tulemus, väärnegatiivne tulemus jne
An Introduction to Genetic Analysis, 7th edition
Anthony JF Griffiths, Jeffrey H Miller, David T Suzuki, Richard C Lewontin, and William M Gelbart.
New York: W. H. Freeman; 2000,  ISBN-10: 0-7167-3520-2
http://www.ncbi.nlm.nih.gov/books/NBK21766/
20.aprill 2013 8:14 Mariina
----
Kas viimane parandus on õige? Andres (arutelu) 25. november 2017, kell 22:28 (EET)


Arutelu:Mart Niklus

"Niklus on Eesti Vabariigi kodanik, kelle elu ja tervise pärast rahvusvaheline üldsus ja rahvuskaaslased kogu maailmas on kindlasti kõige rohkem muretsenud ja võidelnud." Kontrollimatu väide. Tegemist pole iludusvõistlusega, ilukõne aga entsyklopeediasse ei kuulu. Sama käib fraaside kohta laadis "meelsasti viibib looduses" - stiilihälve ning sisult irrelevantne. --Oop 22. august 2007, kell 19:58 (UTC)

*Paremal: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.1   |    jaanuar 1980   |   lk 1. --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 23:54 (UTC).
*Vasakul: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.6   |    november 1980   |   lk 3 --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 02:11 (UTC).
*Keskel: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.1   |    jaanuar 1981   |   lk 1 --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 02:29 (UTC).


Arutelu:Pihkva

Hei eestläsed. Mä löydämas tämä manuskripti vana raamatust. Se on englismaan keelel ja mä laetan sen tähä. Voibs jogu transleerata sen eesti keelel?
"A song of the Tchoud contry of Piskof (Pskof), called "The Days of Slavery", deplores the time when "the banners of the strangers waved, when the intruders made us slaves, echained us as the serfs of tyrants, forced us to be their servants. Brother, what can I sing? Sadly sounds the song of tears. The lot of slave is too hard."
Another song of Weisland (Esthonia) is entitled "The Days of Past". "The past, that was the time of massacre, a long time of suffering.... Destroying fiends were unchained against us. The priests stragled us with their rosaries, the greedy knights plundered us, troops of brigands revaged us, armed murderers cut us to pieces. The Father of the Cross stole our riches, stole the tresure from hiding-place, attacked the tree, the sacred tree, polluted the waters and the fountain of salvation. The axe smote on the oak of Tara, the woful hatchet on the tree of Kero."
Alfred Raumbaud "Russia" vol 1, pp 105-111, 1900.
Tervestusega
----
197 000 (2006) Andres 17. september 2007, kell 14:55 (UTC)

| elanikke = 191 800 (2010) --Mona 6. mai 2011, kell 19:41 (EEST)
----
Minu teada Venemaa 76. õhudessantdiviis ei asu Pihkvas vaid Pihkva oblasti Ostrovi linna kaguservas lennuvälja läheduses  --- Teet 15. jaanuar 2008, kell 16:55 (UTC)

Seal võib mõni allüksus asuda. Staap peaks Pihkvas olema. Дивизия дислоцируется в старинном российском городе Псков, один из парашютно-десантных полков расположен в пригородном поселке Череха.  --Metsavend 15. jaanuar 2008, kell 18:55 (UTC)

:Seda küll.---Teet 15. jaanuar 2008, kell 19:37 (UTC)

Kust ja millal on pärit nimi "Pihkva"? Millal on esimene kord, kui seda nimi on kasutatud?--84.50.80.44 19. aprill 2010, kell 20:53 (EEST)

"et Kiievi suurvürstile Igorile toodi Olga nimeline naine Pihkvast" - Mis tähendab "naine" antud kontekstis? Abikaasa, koristaja, seksiori. Naine on teatavasti homo sapiensi teatava geneetilise garnituuriga alaliik. Mees ja naine. Meessugu ja naissugu.--Rünno 16. juuli 2010, kell 20:42 (EEST)

Jutt on pruudist. Andres 20. juuli 2010, kell 13:44 (EEST)

:Siis peaks tsitaadina vormistama või lisama juurde, et mille põhjal arvatakse, et pruut.--Rünno 20. juuli 2010, kell 13:55 (EEST)

:: Viite võib muidugi panna, aga tuleb teha siselink, sest tegu on ju kuulsa isikuga. Andres 20. juuli 2010, kell 14:34 (EEST)

:::Inglise vikis on, et "Saint Olga", mitte lihtsalt Olga.--Rünno 20. juuli 2010, kell 14:47 (EEST)

:::: Ega ta siis veel pühak ei olnud. Andres 20. juuli 2010, kell 14:54 (EEST)

:::::Ega vist. "Ольга Прекраса" - Meil võiks siis olla Ilu Olga või midagi taolist.--Rünno 20. juuli 2010, kell 15:07 (EEST)

:::::: Ei, me ei hakka ise tõlkima. Minu meelest on Olga kõige sobivam pealkiri, sest teised Olgad on tema järgi nime saanud. Andres 20. juuli 2010, kell 15:14 (EEST)
----
Vene õigeusu lausungitest on pärit ütlus: "Kes kordki on Pihkva maapinnal viibinud, saab tema pojaks. Ükskõik, kus ta on sündinud."

Võtsin selle välja. Andres (arutelu) 23. september 2015, kell 22:53 (EEST)
------

Kas parkide nimetused ei peaks olema suure algustähega: Ehitajate park, Botaanikaaed jne? Mida Kuriuss arvab?Teomees (arutelu) 31. august 2023, kell 10:53 (EEST)


Arutelu:Arnold Meri

"Pane raisale nii et aitab!" Autor: Pekka Erelt (20.02.2007)
Partei sünnitatud
Üle Eesti tegutsenud hävitusüksusi (neid oli 1951 kokku 39) kamandas Hävituspataljonide keskstaap, kuhu kuulus hulk tuntud kommuniste – lisaks staabiülem Karotammele, Aleksander Resev, Boris Kumm, Arnold Veimer ja Arnold Meri. www.ekspress.ee
????
Dondorf, Marie, Carl, sugulusandmeid pole, sakslane, 1873 Venemaa Vitebsk, küüdit. 15.08.45. Võeti ešelonist maha kui Arnold Meri vanaema. [1735M]
* http://www.okupatsioon.ee/nimekirjad/raamat/raamat2001/sakslastena_kyyditatud/sakslastena_kyyditatud-D.html
suwa 23. august 2007, kell 07:44 (UTC)
----
Venekeelne välislink on katki. Andres 21. detsember 2008, kell 08:00 (UTC)
Sissejuhatuse järel olevale lõigule tuleb ka pealkiri panna.--WooteleF 7. jaanuar 2009, kell 15:51 (UTC)

Millegipärast on artiklis alajaotus märgitud kahekordselt ning lisaks sellele on üks viide ära eksinud, kas too käib autasude juurde? Toda võiks märkida sellisel juhul autasude ette kaldkirjas "Viide autasude kohta "ref".. " --kanakukk 14. aprill 2009, kell 11:46 (UTC).

Artiklis on öeldud, et 1948 sai Meri Lenini ordeni, aga alajaotuses "Autasud ja aunimetused" on viide, kus Lenini orden on omistatud 1949. aastal. Tuleks üle kontrollida, kuidas õige on. --kanakukk 29. november 2010, kell 16:15 (EET).

1948 oli viitamata, 1949 oli viidatud. Ühtlustasin 1949-ks. Taivo 1. jaanuar 2011, kell 23:10 (EET)


Arutelu:Sangaste loss

Kas poleks targem öelda, et von Berg oli esimene ja viimane eraomanik... st ainus eraomanik...? Ega ma vist ei eksi? Sihuke asi kah, et see on vist Vikipeedias reegel, et artikkel peab hakkama definitsiooniga, mitte asukohakirjeldusega vm? 194.106.116.182 24. august 2007, kell 03:47 (UTC) alias Jürka
Vähemalt 1940. aastani pidi lossil (ja jäänukmõisal) ka omanik olema. Ja kas ehitusmeistri nimi ei olnud mitte Rudolph Maag?

Kui on allikaid R.Maagi kohta, oleks küll kena, kui need saaks Vikis ära toodud. Google küll paraku midagi ei anna. Võibolla mõni muu otsingumootor?--Hendrix 25. august 2007, kell 09:16 (UTC)

kasutatud kirjandus tahab korrastamist, teen seda veidi hiljem--Hendrix 25. august 2007, kell 10:43 (UTC)
küll ma otsisin, kuidas saaks tsitaadi ilusti kasti sisse panna. Ei leidnudki. Sõnaga - mida tuleb teha, et tsiteeritav lõik oleks kenasti katkendliku joonega ümbritsetud? Need tsitaadi mallid, väga vabandan, mulle ei meeldi--Hendrix 25. august 2007, kell 17:25 (UTC)

Mulle ka väga ei meeldi... Teevad Vikipeedia liiga kirjuks. Aga see-eest neid tsitaate lugeda oli huvitav... Võiks olla lihtsalt klassikalises kujunduses (See ja see on öelnud: "Bla-bla-bla.") 194.106.116.182 26. august 2007, kell 08:51 (UTC) alias Jürka

:omaloomingulise mall:tsitaat3-ga olen juba päris rahul. Tekst on loetav ja ülejäänud tekstist eraldatud. Teisest küljest - eks ta üks vilede ja kellade kategooriasse kuuluv tilu-lilu ole...--Hendrix 26. august 2007, kell 09:02 (UTC)

Artiklis võiks rääkida ka kõrvalhoonetest, kuna need moodustavad lossiga ühtse arhitektuurilise terviku - [[User:WooteleF|WooteleF]] 19. november 2007, kell 11:42 (UTC)

Kui loss valmis 1881 (või 1883) ja Friedrich Berg oli selle omanik 1888-1938, siis kellele ta kuulus need mõned vahepealsed aastad?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 25. veebruar 2009, kell 11:56 (UTC)

Tartu 2. jaosk. kohtupristavi poolt on määratud oksjonil müügile Tartu advokaat Oskar Rütli ja surnud Valga metsakaupmehe Jossel Scheini pärija Efraim Scheini nõudmise rahuldamiseks Sangaste loss koos 56 ha maaga ja kõrvalhoonetega. Oksjon peetakse Tartu ringkonnakohtu hoones 11. okt. k. a.
Sangaste loss kuulub surnud krahv Bergi pärandustombu hulka. Krahv Bergi pärijaiks on Tallinnas elutsev Soome kodanik Erna Berg ja Saksamaale asunud Vitte perekond. Nende võlasumma nõudjatele ulatub 100.000 kr-le, millise summa eest on ka loss oksjonil müügile määratud.
Päevaleht, 8. juuni 1940, nr. 151, lk. 5. --Improvisaator 5. september 2009, kell 12:19 (UTC)

Sangaste loss 100.000 krooni eest oksjonile


Kasutaja arutelu:EmoLove~etwiki

ma sattusin siia suht juhuslikult,aga ma olen muidu ammu juba tahtnud omale siia kontot.,.;)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema EmoLove~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Ankur

* admiraliteediankur
* ahtriankur
* halliankur
* hoideankur
* hoovuseankur
* jääankur
* patentankur
* peaankur
* pöörtokkankur
* püsiankur
* sahkankur
* seenankur
* stoppankur
* tokita ankur
* tokkankur
* tormiankur - :en:Sea anchor
* triivankur - :en:Sea anchor (???)
* tääviankur
* varpankur
* varuankur
* vööriankur

* ankrupaik
* ankrumaks, ankruraha
* ankurdamine
* ankurdumine
----
ots on ikka päris asi merekeeles, mitte nn

Sellepärast oligi lisatud "nn", et tegu on erialakeele terminiga.:) Ursus scribens (arutelu) 17. august 2019, kell 19:38 (EEST)


Arutelu:Harry Potter ja surma vägised

Varasem versioon:
Harry Potter ja surmapühakud (originaalis "Harry Potter and the Deathly Hallows") on 2007. aastal ilmunud seitsmes raamat J. K. Rowlingu "Harry Potteri" romaanisarjast
Eestikeelset tõlget on oodata 2007. aasta lõpuks.

Harryl jätkub küllaldaselt mõtlemisainet. Kuidas leida ülejäänud varikätkid? Kes on see salapärane R.A.B? Mida plaanitseb teha Lord Voldemort?
Harry Potter ei lähe tagasi Sigatüükasse ja selle aasta jooksul juhtub nii mõndagi. Paljud, keda ta tundis, surevad.
Paljudel on ilmselt kahtlusi Dumbledore'i surma suhtes. Kas ta ikka suri? Selgub, et ei surnud, vaid ta teeskles surma. Harry tapab Voldemorti ja raamat lõppeb vähemalt tema jaoks hästi, tüüpilise õnneliku lõpuga.
Andres 25. august 2007, kell 06:40 (UTC)
Raamatu eestikeelne pealkiri on nüüd teada: http://varrak.ee/ erik15 15. oktoober 2007, kell 18:47 (UTC)
----
Miks siin peavad olema  kaanetekstid? Ja kas need ei ole autoriõiguse all? Andres 23. oktoober 2007, kell 18:17 (UTC)
----
Raamatu info on imelik. Andres 9. november 2007, kell 15:24 (UTC)
----
Ma toimetasin seda infot sutsu, kuid see on vist liiga pikk (kuigi tegelikult poolik). Võib-olla peaks selle asendama natuke lühema tekstiga, mis ei räägiks kõigest, mis raamatus toimub?--erik15 10. november 2007, kell 10:29 (UTC)
----
Oot-oot, mis selle raamatu pealkiri siis on? Andres 18. juuli 2011, kell 08:09 (EEST)

Raamatus on väikeste tähtedega surma vägised. 88.196.241.249 18. juuli 2011, kell 09:29 (EEST)

Rowling on ametlikult teatanud, et Harry Potter ja äraneetud laps kuulub samasse sarja (erinevalt teistest teostest, mille puhulmaagilised loomad on omaette sarja avaraamat). Tegemist pole küll romaani, vaid näidendiga... - Melilac (arutelu) 5. september 2017, kell 20:12 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Harry Potter ja surma vägised


huvitav, kas neid mitmekordseid taasavamisi peaks ka sündmuste osas ära märkima?--Hendrix 26. august 2007, kell 05:33 (UTC)

et on kasutusel märksõna Rõngu Vabadussõja mälestussammas, siis adminnil praegune artikkel selle nime alla teisaldada--Estopedist1 (arutelu) 9. märts 2018, kell 10:21 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Rõngu Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas


Malli arutelu:Tsitaat3

aluseks oli mall:tsitaat, kuid ilma eriliste kujunduseta.--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 26. august 2007, kell 08:02 (UTC)
Kasutamine:
tsitaat3|tsiteeritav tekst|allikas  --[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 26. august 2007, kell 08:04 (UTC)

Kas saaks nii teha, et ta lõppu... pärast kasti alumist serva... enam tühju ridu ei jätaks? Jürka 29. august 2007, kell 12:59 (UTC)

Nüüd jätab vähem.--Ken 29. august 2007, kell 13:21 (UTC)

:Nüüd on kõva. Jürka 29. august 2007, kell 13:32 (UTC)

Kas keegi oleks nii kena ja looks ka vene vikis kasutatava tsitaatide malli (sellel on võrreldes praegustega pisut hajusam ja silmale parema vaadatavuse kontuurjooned jne)? --kanakukk 28. veebruar 2010, kell 21:31 (UTC).


Arutelu:The Flowers of Romance

toimetamismalli lisamise põhjustest: tekstiosa vajab puhastamist mittemidagiütlevast ilukõnest (ilmselt uuesti kirjutamist), välislingid on küsitavad (tundub google otsingu tulemustena), vaja oleks kirjutada suhtest Vennaskonna ja Sid Viciouse samanimelise ansambliga. ma ei usu, et kontaktinfo koht oleks entsüklopeediaartiklis. kirjas peaks olema ka pärisnimed (vähemalt nende inimeste juures, kelle kohta artikkel hetkel puudub). küsimus on ka päritoluriigis ja selles, kuidas sellest kirjutada: tegemist on ju tegelikult siiski Eesti ansambliga, öelgu Trubetsky siis mida tahes. John 27. august 2007, kell 17:06 (UTC)
Tegemist on pool-legendaarse bändiga, mis tähendab, et bändi ajalugu "luuakse" ja ehitatakse üles isetekitatud legendidele.

Välja võetud. Andres 30. august 2007, kell 15:29 (UTC)

:Nõus, see on minu arusaam. Kas Sina panid varasema variandi tagasi?--Ken 30. august 2007, kell 15:47 (UTC)

:: Ei pannud. Ma lihtsalt panin selle igaks juhuks siia, sest sellel võib mõte sees olla. Andres 30. august 2007, kell 16:41 (UTC)

Artikkel peaks olema asjalik ning asja selgitama, mitte lihtsalt järgima legendi. [[User:Andres|Andres]] 29. november 2007, kell 06:14 (UTC)

Ansamblil on ka koduleht, mis on arvatud spämmi alla. Püüan selle vabastada. [[User:Andres|Andres]] 29. november 2007, kell 06:14 (UTC)

See artikkel tuleks korda teha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuni 2008, kell 05:38 (UTC)

* http://www.dvd2002.ee/sub.php?op=showDVD&ID=890
* http://www.ekspress.ee/viewdoc/294C 4DDD53BA4617C225732F001F6AE3
* http://www.unitedandstrong.net/scene/reviews/index.php
* http://www.dcc.ttu.ee/Bands/english/get.asp?ident=2555
* http://sv.lv/photogallery/bilde.php?id_id=34&image=13
* http://www.progresja.com/galerie/galeria041002.html#
* http://www.partysounds.co.uk/go/email_band.php?email=4291
* http://the_flowers_of_romance.lexikona.de/art/The_Flowers_Of_Romance.html
* http://www.lyricsfrom.com/artists/t/Tony-Blackplait.html
Võtsin välja, olid katkised või tühjad. Adeliine 9. detsember 2010, kell 13:18 (EET)
----
Siin mainitakse Toomas Tomsoni sünnipäeva. Kellest on jutt ja kas see on oluline? Andres (arutelu) 24. märts 2014, kell 10:52 (EET)
----

Mida siin viimati muudeti? --Epp 9. juuli 2014, kell 17:26 (EEST)

toimetajatele soovitan soojalt Ahsoouse soovitatud skripti, mis näitab detailsemat vaadet muudetud tekstist, vt Vikipeedia:Üldine arutelu/Arhiiv 24#Tehnilistest vahenditest. --Bioneer1 (arutelu) 10. juuli 2014, kell 14:41 (EEST)

: Päris kindlasti pole mina soovitanud seda kasutada. Ajalugu tuulates selgus, et see oli Kanakukk.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. juuli 2014, kell 16:49 (EEST)

: Sellepärast küsisingi, et muudatus tundus mõttetu. Kahjuks nihkub nii kogu tekst ja mina ei näe, kas midagi asjalikku ka tehti. Kui ei tehtud, siis muudatust muudatuse pärast ei tohiks teha. Peab vist hakkama reeglitesse asju kirja panema, kui tervele mõistusele loota ei saa ja üheski asjas kokkulepet pole võimalik saavutada. --Epp 10. juuli 2014, kell 17:32 (EEST)

: Ja jälle panid vigase pealkirja minu küsimusele. --Epp 10. juuli 2014, kell 17:33 (EEST)

::AWB-ga tehtud muudatuses oli nelja kuupäeva nn topeltlingistamine parandatud. Taastasin varasema redaktsiooni--Bioneer1 (arutelu) 13. juuli 2014, kell 10:42 (EEST)

WikiEd soovitus, et näha selgemalt, mida artiklis muudeti

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:The Flowers of Romance


Kasutaja arutelu:Mares~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mares! Andres 29. august 2007, kell 10:31 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mares~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Ludwig van Beethoven

{{Hea artikkel}}
Võimalikust pliimürgitusest rääkivaid artikleid:
*http://news.yahoo.com/s/ap/20070828/ap_en_ot/who_killed_beethoven
*http://www.elu24.ee/?r=0&id=1943
[[Kasutaja:ML|ML]] 29. august 2007, kell 18:53 (UTC)
Beethoveni täpne sünnikuupäev on teadmata - [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 17. detsember 2007, kell 08:25 (UTC)

Beethoveni paigutamine romantismi malli on eksitav, sest ta oli ikkagi klassik. Andres 27. juuli 2008, kell 23:55 (UTC)

Kopisin automaatselt selle inglise vikist ja tõesti on beethoven klassik. Kustutan loendist. --Tiuks 27. juuli 2008, kell 23:57 (UTC)

: No vabandust, aga Beethoven seostub mõlema vooluga. Ei ole paraku nii, et helilooja kuulub yksnes yhte lahtrisse ning kõik teised on välistatud. Kas ta malli peaks kuuluma, on tõepoolest vaieldav, ent eitada tema kuulumist romantismi suurkujude hulka on kah ysna imelik. Mis järgmiseks, kustutame romantismi ka Goethe biograafiast? --Oop (arutelu) 19. aprill 2012, kell 20:56 (EEST)

:: Teda on seostatud romantismiga küll. Mõnikord nimetatakse teda romantismi eelkäijaks, mõnikord peetakse tema viimaseid teoseid romantilisteks, kuigi neil oli klassikaline vorm.

:: Goethe biograafias võib romantism figureerida, aga Goethe ise minu teada romantik ei olnud. Andres (arutelu) 24. aprill 2012, kell 00:06 (EEST)

::: Nojah, "Noore Wertheri kannatused", mis Saksamaal suitsiidilaine vallandas, kirjutas muidugi Byron. --Oop (arutelu) 24. aprill 2012, kell 16:17 (EEST)

:::: See arvatakse kirjandusvoolu nimega torm ja tung. Andres (arutelu) 26. aprill 2012, kell 00:01 (EEST)

::::: ...millel pole mingit pistmist romantismiga? --Oop (arutelu) 26. aprill 2012, kell 18:25 (EEST)

:::::: Nii palju kui mina tean, peetakse seda küll romantismi eelkäijaks, kuid mitte selle osaks. Andres (arutelu) 27. aprill 2012, kell 19:36 (EEST)

Kui kahekümne kahe aastane Ludwig van Beethoven 1792. aastal Viini asus, kogus ta kuulsust ennekõike kui virtuoosne kontsertpianist. Tema esimene avalik kontsert Viinis toimus 1795. aastal. Järgnevatel aastatel esines ta palju Viinis, Prahas, Dresdenis, Leipzigis ja Berliinis, kuid peamiselt siiski väiksematele aristokraatide seltskondadele ning õukonnale.
Võtsin välja. See, et ta ennekõike kontsertpianistina kuulsust kogus, ei ole õige. Esimese kontserdi ja kontsertreisi kohta sai juba endakirjutatud tekstis mainitud. Pärtel Toompere (arutelu) 26. juuli 2012, kell 00:09 (EEST)

Beethoveni autoriõhtuid, mida ta Viinis elades korraldas, kutsuti "muusikalisteks akadeemiateks". Beethoven sellistele kontsertidele väga olulist rõhku ei pannud: saavutades ruttu oma teostega tuntuse, võis ta elada oma teoste kirjastamisest saadavatelt tuludelt ning metseenidelt annetustest.

Võtsin välja. Esimene lause kordab infot, mida juba mainisin. Teine lause on vastuolus Alšvangi raamatus kirjutatule ega ole ka loogiline: Miks ta neid üldse korraldas, kui tal neid vaja ei olnud. Akadeemiate eesmärgiks on ju ikkagi uute teoste tutvustamine ja tutvustamist vajavad ka tuntud heliloojate uued teosed. Peale selle on see lõik viitamata.Pärtel Toompere (arutelu) 1. august 2012, kell 12:56 (EEST)

:Kirjas sõbrale (29. juuni 1801) kirjutas Beethoven hirmsast saladusest, mida ta oli juba mõnda aega endale hoidnud. Ta teadis, et jääb kurdiks. Juba mõnda aega olid tal olnud palavikuhood ja kõhuvalud. Noor mees ei osanud kurdiks jäämisele mõeldagi, kuid nüüd hakkas ta seda endale tunnistama. Tal oli raske kuulda, mida inimesed räägivad. Just siis, kui temast oli saamas suurim helilooja, tabas teadmine kuulmise kaotusest teda hirmsa hoobina. 1802. a. veetis ta aega Heiligenstadt´is, mis on nüüdseks Viini eeslinn, kuid sel ajal asus linnas väljas. Seal kirjutas ta kuulsa kirja mida tuntakse kui Heiligenstadt´i testamenti. Selle kuupäevaks on 6. oktoober ja ta kirjutab selles oma kasvavast frustratsioonist, mida põhjustas kuulmise kadumine. Ta palus inimestel endale andestada, et ta ei kuule, mida nad räägivad. Ta rääkis, et ta oli sageli mõelnud võtta endalt elu, kuid tema peas oli liiga palju muusikat, mis vajas üles kirjutamist ning ta otsustas elada. See väga emotsionaalne kiri leiti peale helilooja surma tema asjade hulgast. See ei olnud ära saadetud. Ta hoidis selle endale.

:Võtsin välja, sest kordab endakirjutatud teksti. Pealegi on see suuresti viitamata ja liiga ilukirjanduslik. Pärtel Toompere (arutelu) 4. august 2012, kell 19:36 (EEST)

----
*Muusikas pidas Neefe tähtsaimaks tunnete ja kirgede edasiandmist nende arengus. Mis "nende"? Ma ei oska parandada, sest ei saa aru.
*kirjutuspuldil iie kvarteti põgus visand Ei saa aru.
*Seepärast koostas Beethoveni sõber Ignaz Freiherr von Gleichenstein, mille kohaselt Koostas mille?
Artikkel on suures osas kirjutatud ühe allika põhjal, mis hakkas mulle sellepärast silma, et puudutatud on fakte, mida inglisviki artiklist ei leia ja vastupidi, või on siin esitatud midagi faktina, kui inglisvikis on sama asja esitatud vaieldavana või ebaselgena. Kas on kindel, et selle ühe teose ja autori nägemust saab võtta puhta tõena?
Ja siis veel see asi, et kas tõesti oli viimne kui üks siin tekstis nimetatud naine kergemeelne? Adeliine 7. juuni 2013, kell 23:24 (EEST)

Kergemeelsusest: kõik naised, kelle puhul on siin mainitud, et on kergemeelsed, seda tegelikult ka olid. Tõestuseks tsitaadid raamatust:

„... hiljuti ühest provintsilinnast pealinna saabunud krahvinna Giuletta Guicciardi, koketne ning vilgas, kuid tühine ja kergemeelne preili ...“ (Alšvang: 75) Järgmisel leheküljel on veel mõned seigad, mis kinnitavad tema kergemeelsust ning ühe korra on raamatu autor seda sõna veel tema puhul maininud.

„On säilinud Beethoveni kiri Theresele (Brunswickile). /.../ Õnnetuseks oli ta ka sedapuhku armunud kergemeelsesse olendisse – kiri kõneleb sellest täie selgusega.“ (Alšvang: 204)

„Ei ole siis midagi imestada, et „keiserlik-kuninglik kassaohvitser“ Karl Kaspar, kes hästi tundis oma naise Johanna rikutust ja kergemeelsust, ei määranud testamendiga oma üheksa-aastase poja hooldajaks mitte naist, vaid oma suure venna.“ (Alšvang: 235)

: Sõna "kergemeelne" ei ole ühemõtteline. Mina eelistaksin täpsemat ja neutraalsemat sõnastust. Andres (arutelu) 8. juuni 2013, kell 12:52 (EEST)

Kolmest arusaamatust punktist parandasin kaks viimast ära. Esimese puhul kirjutan jälle tsitaadi, et keegi, kes oskab, saaks lause arusaadavamaks teha:

"Neefe arvates kaasaegne muusika küll väljendas kirgi (näiteks kurbust ja rõõmu), kuid andis ainult nende lõpliku resultaadi, kujutamata kirgede arenemist algeost kuni küpse viljani, esitamata ühe kire muutumist teiseks. Teiste sõnadega, Neefe nõuab tunnete ja kirgede edasiandmist nende arengus, aimates seega ette Beethoveni loomingu põhiprintsiipi.“ (Alšvang: 16)

Alšvangi raamatut peetakse erinevalt paljudest teistest Nõuka-ajal tõlgitud või kirjutatud heliloojate raamatutest (Koneni „Schubert“, Jürissoni „Viini klassikaline koolkond“, mille järgi õppinuid Hugo Lepnurm legendi kohaselt eksamil läbi kukutas, ja eriti Hubovi „Bach“, mis peaks õpetaja ja aastaid Eesti Raadios töötanud Maia Lilje sõnul olema üldse keelatud või mida prof Toomas Siitan pidas „vigaseks“.) usaldusväärseks ja Maia Lilje koguni soovitas seda lugeda. Kindluse mõttes võite Toomas Siitanil paluda, et ta selle üle vaataks, nagu ta tegi Bachi artikliga. Pärtel Toompere (arutelu) 8. juuni 2013, kell 11:41 (EEST)
Eestlanna – Beethoveni armastus. Esmaspäev, 10. oktoober 1932, nr. 41, lk. 4. --IFrank (arutelu) 13. juuni 2013, kell 11:59 (EEST)

Kas keegi üldse teistes keeles Vikipeediat ei loe, ei võrdle?
Mujal on ju selge sõnaga (saksa, inglise, taani) kirjas, et poiss ristiti 17.12.1770.
Järelikult sündis varem (kuna tollal oli laste sünnijärgne suremus väga suur ristiti niipea kui võimalik) - prantslastel sünd 15. või 16. 12.1770.
See teave võik siis ka eesti keeles lugeda olla.


Arutelu:Rebane

Elueast
Siin on märgitud elueaks looduses kuni 5 aastat. Pastoret, P. (Challenges and Issues of Early Life Vaccination in Animals and Humans. Journal of Comparative Pathology. Volume 137, Supplement 1, July 2007, Pages S2-S3) mainib looduses rebase elueaks kuni 3 aastat. Kas antud 5 aastat on Eesti tingumustes?
In this regard, the life expectancy of the red fox is 12–15 years in captivity, yet a survey showed that 75 per cent of the wild red fox population is under 1 year of age, 20 per cent is aged between 1 and 2 years, and only 5 per cent of the population is over 2 years old. The number of foxes over 3 years of age is negligible.
Kahjuks ei viidata antud artiklis millisest uurimusest on andmed pärit. Joel 30. august 2007, kell 07:14 (UTC)

Need andmed on kuskilt veebist võetud, ei mäleta enam, kust. Ei ole mõeldud Eesti olusid.

Edasi, Sinu viidatud andmed ei eita ju 5-aastaste rebaste olemasolu, vaid  ütlevad, et üle kolme aastaste rebaste osatähtsust on tühine. Mõeldud on aga nähtavasti maksimaalset teadaolevat eluiga. Muidugi võib teksti lisada ka Sinu andmed. Andres 30. august 2007, kell 14:44 (UTC)

See lühikokkuvõte rubriik tuleks siduda üldise artikliga --Dj Capricorn 22. jaanuar 2008, kell 22:26 (UTC)

Minu meelest oleks niisuguste pikkade artiklite puhul lühikokkuvõtet tarvis. See võib ju olla ka teistmoodi vormistatud. Siinse vormistuse mõte on see, et see lühikokkuvõte on arusaadav ka lastele (põhikooli õpilastele). Andres 23. jaanuar 2008, kell 09:52 (UTC)

Tegin nüüd vormistuse ümber. Tegin lühikokkuvõttest teise lõigu ilma alapealkirjata. Andres 23. jaanuar 2008, kell 09:58 (UTC)
----
Millise nime all kirjutada rebastest akadeemilises sõnakasutuses? Andres 28. detsember 2008, kell 12:00 (UTC)
----
Kas koljupikkuse mõistet ei ole? Andres 7. märts 2009, kell 16:02 (UTC)
Taastasin lingid koljupikkusele ja tüvepikkusele. Andres 8. märts 2009, kell 09:15 (UTC)
----
Viitamata materjali rohkus ei ole muidugi hea, kuid ühe allika truu järgimine ka mitte. Andres 7. juuni 2011, kell 00:13 (EEST)

Täitsa nõus. Aga antiigileksikonis rebast pole. Ma vaatan homme välislingid läbi, kuigi nad tunduvad pealiskaudsetena, aga midagi ehk saab. Taivo 7. juuni 2011, kell 00:29 (EEST)

: Kindlasti on häid veebist saada olevaid allikaid praegu rohkem kui selle artikli kirjutamise ajal. Andres 7. juuni 2011, kell 00:32 (EEST)
----
Selgroogseid sööb rebane rohkem talvel, kui muud toitu pole saada.

Siin on vist mõeldud selgrootuid. Andres (arutelu) 25. oktoober 2013, kell 11:32 (EEST)

: Alamliigid: ...

: Viitamist ootav lause: Nagu enamikul koerlastel, on rebasel sabanääre. See asub tal 75 mm sabajuurest kõrgemal saba ülapinnal nahas ja nahaaluses koes.[viide?]

: Kui sabanääre (millist terminit pole mina kohanud) on sama mis anaalnääre siis võiks pisut kohandada...

: Mariina 2. november 2013, kell 21:03 (EET) alias Простота
----
Mis see tähendab, et näärmed toimivad väikse reservuaarina? Andres (arutelu) 3. november 2013, kell 22:14 (EET)

Tere Andres!

Reservuaarina- sinna kogutakse välismaailma kaudu suhtlemisvedelik - millised täpselt need näärmed on kas torujad, kui pikad jne seda ma ei tea ega ka seda kuidas nad oskavad neid kasutada ja kas nääre hakkab tööle üksnes suguküpsuse saavutanuna....

Ma püüan pisut ümber sõnastada

Mariina 4. november 2013, kell 07:09 (EET) alias Простота

: Rebane; 07:18:21 . . (+17) . . Andres (arutelu | kaastöö) (palun aidake toimetada, muidu tuleb tärn ära võtta)

:: ... palun aidake toimetada, muidu tuleb tärn ära võtta ...

:: püüdsin üksnes pisut täpsustada, kuidas nii, et nüüd tuleks *tärn võib-olla ära võtta...

:: Mariina 4. november 2013, kell 09:25 (EET) alias Простота

::: Keelevead on sees, sisusse ma ei jõudnud süveneda. Ma ei saa praegu ise parandada. Andres (arutelu) 4. november 2013, kell 09:28 (EET)
----
Teen ettepaneku peatada hea artikli staatus, sest artikkel vajab vähemalt keeletoimetamist. Andres (arutelu) 12. november 2013, kell 09:24 (EET)

Nõus. --Epp 13. november 2013, kell 02:22 (EET)

: jep. Võtsin märkuse maha.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. november 2013, kell 14:51 (EET)
----
Minu meelest väärivad alamliigid artikleid, samuti pole põhjust, miks nende nimesid ei võiks välja kirjutada. Andres (arutelu) 19. juuli 2015, kell 13:54 (EEST)

Jah. Ja muud asjad ka. Mis siit veel välja läks? Ja miks suhtlemise jaotis ära võeti? --Epp 19. juuli 2015, kell 18:53 (EEST)

: Suhtlemine läks eluviisi jaotisse. Tundub, et ülejäänud muudatused on vormistuslikud. Võib-olla läks ka mõni mittetöötav link välja. Andres (arutelu) 19. juuli 2015, kell 19:21 (EEST)

Ma ka pigem ei lühendaks. Aga minu meelest pole ka väga head põhjust, miks neid nimesid ei võiks lühendada. Küllap mõeldakse, et korduse lühendamine teeb loendi kergemini loetavaks, kuigi selgus võib-olla pisut kannatab.

Minu meelest on nii, et alamliikidest üldisest võib ja sobib kirjutada liigi artiklis. Kõik alamliigid pole antud juhul nähtavasti ka samavõrd olulised. Pole ilmne, et on mõistlik igast alamliigist artikkel teha. Sellepärast võiks küll lingi teha pigem siis, kui kogunenud materjali järgi on juba näha, et mõnest konkreetsest alamliigist võiks olla eraldi artikli.

Ülejäänud muudatused tunduvad mõistlikud. Pikne 19. juuli 2015, kell 20:16 (EEST)
Kui sobib paremini, võib alamliigid pikalt välja kirjutada. Teistes vikides on tehtud vaid mõnest alamliigist eraldi artikkel ja seetõttu pole ju eriti mõtet kõiki ära linkida.--Raamaturott (arutelu) 19. juuli 2015, kell 20:27 (EEST)

"Hea artikkel" see enam pole. Teeksin aga ettepaneku arvata see B-klassi artiklite sekka. Kui keegi vast pole, siis võib selle nädala pärast sinna arvata. Ivo (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 18:53 (EET)

Kas B-klassi artikkel tohib vajada keeletoimetamist ja olla ilma viideteta? Andres (arutelu) 1. jaanuar 2018, kell 19:46 (EET)


Arutelu:76. õhudessantdiviis

Pealkiri peaks olema võimalikult lähedane ametlikule nimele. Andres 30. august 2007, kell 15:30 (UTC)

Pealkiri peaks vist olema "76. kaardiväe õhudessantdiviis".  Kohanime nimes ei ole. Andres 1. september 2007, kell 05:30 (UTC)

Ja 1976. aasta jaanuarist on ta "десантно-штурмовая" ("dessantründediviis" vms). Andres 1. september 2007, kell 05:33 (UTC)
Vene viki andmeil kuulub diviisi koosseisu rohkem üksusi. Ei tunne end vene keeles väga koduselt seega ei julge ise tõlkima hakata.--WooteleF 17. september 2008, kell 09:33 (UTC)
Umbes nii:
* 104. punalipuline kaardiväe langevarju-dessantpolk
* 1140. kahekordselt punalipuline kaardiväe suurtükiväepolk
* 234. Musta mere kaardiväe dessantründepolk
* 237. punalipulinr Toruni (?) kaardiväe langevarju-dessantpolk
* 165. üksik seniitraketidivisjon
* 656. üksik inseneri-sapööripataljon
* 242. üksik sõjaväetranspordi lennuväeeskadrill
* 3996. aeromobiilne sõjaväehospidal
Andres 17. september 2008, kell 17:22 (UTC)
http://web.archive.org/web/20080114032934/http://www.desant.ru/division/76.html annab:
* nimi: 76-я ГВАРДЕЙСКАЯ ВОЗДУШНО-ДЕСАНТНАЯ ЧЕРНИГОВСКАЯ КРАСНОЗНАМЁНННАЯ ДИВИЗИЯ
* Девиз: "МЫ ВСЮДУ ТАМ, ГДЕ ЖДУТ ПОБЕДУ!"
suwa 17. september 2008, kell 19:50 (UTC)

Minu arvates "десантно-штурмовая" tuleks tõlkida kui ründedessant, mitte õhudessant. Octagon11 (arutelu) 26. august 2022, kell 01:34 (EEST)


Arutelu:Tallinna vanalinn

Hello! I'm sorry not to speak Estonian. Could somebody help me with the translation of the title? Is it "The old town of Tallinn"? Thanks a lot! :hu:User:Hkoala

In English Wikipedia is :en:List of World Heritage Sites in Europe. In this artikle is Historic Centre (Old Town) of Tallinn. Geonarva 30. august 2007, kell 19:18 (UTC)

Thanks a lot! :hu:User:Hkoala

Siit on mitu lõiku ilma selgituseta välja võetud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. august 2011, kell 19:40 (EEST)

Kas Tallinna vanalinn on linnaosa? Kui on, siis miks teda pole Tallinna linnaosade mallis. On olemas ka Vanalinna asum--Bioneer1 (arutelu) 11. august 2014, kell 11:57 (EEST)

Ei ole halduslik linnaosa, moodustab Vanalinna asumi Kesklinna linnaosas. Aga üldmõistena on asumid ka linnaosad. Andres (arutelu) 11. august 2014, kell 12:19 (EEST)
----
25. aprillil, 2015 aastal päädinud Giidi- ja kodulookonkursi "Vanalinna Tundjad" parimaks tunnistati Marika Johanson.

Võtsin välja. Kahtlen selle tähelepanuväärsuses üldse, aga siia ta kindlasti ei sobi. Andres (arutelu) 26. aprill 2015, kell 14:40 (EEST)


Arutelu:Michael Jackson

{{tõlgitud leht|en|Michael Jackson|versioon=431290906|kohalik_versioon=2537011}}
Michael Jacksoni nimeline on ka õlleekspert.--[[Kasutaja:Kendall|Ken]] 31. august 2007, kell 09:43 (UTC)

Tabel vajab tõlkimist ta on surnuddd

:Mingisugune vandaal on siin kõik untsu keeranud. Ma ei oska seda taastada. alts 26. juuni 2009, kell 00:44 (UTC)

::Ma vist siiski sain selle mingit moodi normaalseks (vist)? alts 26. juuni 2009, kell 00:48 (UTC)

::: Nüüd on normaalne. Taastada saad nii, et võtad viimase õige versiooni redaktoriaknas lahti ja salvestad. --Epp 26. juuni 2009, kell 00:51 (UTC)
Kui tõlkida ei jõua, siis võiks ehk tõlkimata materjali peita. Andres 26. juuni 2009, kell 05:37 (UTC)

The King of Pop ei ole nimi, ja see tavaliselt tõlgitakse. Andres 26. juuni 2009, kell 15:36 (UTC)

Tõlge võiks olla "pop-muusika kuningas" aga sama pealkirjaga on ka 3 raamatut(inglise vikist: Campbell, Lisa (1993). Michael Jackson: The King of Pop. Branden. ISBN 082831957X, Campbell, Lisa (1995). Michael Jackson: The King of Pop's Darkest Hour. Branden. ISBN 0828320039, Lewis, Jel (2005). Michael Jackson, the King of Pop: The Big Picture : the Music! the Man! the Legend! the Interviews!. Amber Books Publishing. ISBN 0-974977-90-X). --Tiuks 26. juuni 2009, kell 19:53 (UTC)

: Tänastes ajalehtedes öeldakse "popikuningas". Andres 26. juuni 2009, kell 19:57 (UTC)

:: Minu arust on see väga toores tõlge. --Tiuks 26. juuni 2009, kell 19:59 (UTC)

::: Võib-olla, aga "pop-muusika kuningas" on kohmakas. Andres 26. juuni 2009, kell 20:01 (UTC)

:::: Viide  Ta oli maailma kõigi rahvaste kuningas - popmuusika kuningas elu24. --Tiuks 26. juuni 2009, kell 20:04 (UTC)

::::: Mõlemat on kasutatud, kuid "popikuningat" kümme korda rohkem. Andres 27. juuni 2009, kell 08:41 (UTC)

::::: Me võime mõlemad ära tuua. Andres 27. juuni 2009, kell 08:42 (UTC)

::::::Ma arvan, et popikuningas on õigem. Popmuusika kuningas oleks ju King of Pop Music.--WooteleF 27. juuni 2009, kell 09:26 (UTC)

::::::: Noh, tõlge ei pea ju originaali sõnastust täpselt järgima. Eesti keeles ei ütle sõna "popp" (mis küll tähendab popmuusikat) väljaspool konteksti midagi. Kui ei tea, millest jutt, võib mõelda, et räägitakse popitegemisest. Sellegipoolest ei ole minul sellise tõlke  vastu midagi. Andres 27. juuni 2009, kell 09:35 (UTC)

::: Siin peetakse silmas ikkagi stiili ja "pop-muusika kuningas" oleks ÕS-i järgi poppmuusika kuningas. "Popikuningas" ei järgi ju eestikeelseid reegleid. --Tiuks 27. juuni 2009, kell 10:22 (UTC)

:::: Miks ei järgi? Lihtne liitsõna moodustus – popp + kuningas = popikuningas (mitte pop + kuningas). Vaevalt et ta kuigi toores ka on, popp on laensõnana küll üsna toores, aga muus osas pole inglise keeles ju omastavat käänetki. Küllap muusikust rääkides sobib "popikuningas" ka kaastekstiga. 27. juuni 2009, kell 12:35 (UTC)

::::: Kas popi ei ole mitte populaarne? Muide populaar- ja poppmuusika on ka erinevalt mõistetavad. Ta oli eelkõige poppmuusika staar. --Tiuks 27. juuni 2009, kell 17:15 (UTC)

:::::: ÕS-i järgi on sõna "popp" üks tähendus "popmuusika". Seetõttu on "popikuningas" korrektne.

:::::: Minu ettepanek on 1) tõsta see esimesest lausest tahapoole, sest tegu pole nimega; 2) tuua ära kaks eestikeelset varianti koos ingliskeelsega. Andres 28. juuni 2009, kell 20:08 (UTC)

Tundub, et sellal, kui Michael oli kuuene, ei kandnud bänd veel seda nime. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. aprill 2011, kell 08:19 (EEST)

VH1 saate link ei tööta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. mai 2011, kell 12:02 (EEST)

Jacksoni sügav rahulolematus oma välimusega, õudusunenäod ja kroonilised unehäired, suur kuulekus eriti isale ning lapseks jäämine täiskasvanueaski on lapseeas kogetud väärkohtlemise korral tüüpilised.
See lause on selles artiklis minu arust originaaluurimus. Andres 31. mai 2011, kell 17:02 (EEST)
Inglise vikis järgneb teinegi samalaadne lause. Andres 31. mai 2011, kell 20:01 (EEST)
Kas isa "piitsutas" teda rihmaga?
Jutt vägivallast proovide ajal kordub, see tuleks minu meelest kokku koondada. Andres 31. mai 2011, kell 20:03 (EEST)
Pole kindel, et see Rolling Stone'i refereering on õigel kohal. Kas seda üldse tarvis on? Aga link tollele artiklile võiks kuskil kindlasti olla. Andres 1. juuni 2011, kell 10:31 (EEST)
Jacksoni suhe isaga oli keeruline.

Minu meelest on see nii ebamäärase sisuga lause, et pole selge, mis mõttes seda viidetega tõendatakse. Andres 1. juuni 2011, kell 11:59 (EEST)

Selle artikli toimetamine on päris vaevarikas. Palun tulge appi, muidu ma upun siia. Andres 2. juuni 2011, kell 11:08 (EEST)

Sorry; ma proovisin, aga mina pole suuteline sellise viitamissüsteemi puhul artikli sisu viidete vahelt üles leidma. --Epp 4. juuni 2011, kell 05:18 (EEST)

: Viited tuleb ka lühemaks teha. Andres 4. juuni 2011, kell 07:13 (EEST)

Oleks hea, kui auhindadele saaks viidata kuidagi loomulikumalt kui vanade provintsilehtede kaudu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. juuni 2011, kell 11:08 (EEST)

Kas omastav on ''Epicu'' või ''Epici''? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. juuni 2011, kell 12:58 (EEST)

Ma kasutasin siin "Top 10" jne, aga kuidas neid asju tuleks eesti keeles väljendada? Andres 2. juuni 2011, kell 14:15 (EEST)

"edetabel "Top 10"" on igati korrektne, kui see on tabeli pealkiri (nagu "edetabel "Guglunk ja Trääbu""; pealkiri jääb ikka samale kujule, olgu see mis tahes). Aga "sama edetabeli top 10-es" kyll ei lähe, sest siin pole juttu sellenimelises tabelist, see on edetabeli esikymme. Ja enamasti saab need topid (nimetustena, mitte nimedena) kõik eesti keeles edetabeliteks ymber ytelda. (Eesti keeles on topid näiteks kampsunil, kui see pesus topiliseks läheb.) --Oop 2. juuni 2011, kell 15:46 (EEST)

Miks pidi diskograafiast nii palju välja jätma? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. juuni 2011, kell 21:40 (EEST)

Panin lingi [[E.T. the Extraterrestrial (album)]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. juuni 2011, kell 22:40 (EEST)

Jacksoni advokaat John Branca märkis, et Michaelil oli sellal kõige kõrgem litsentsitasu määr muusikatööstuses: umbes 2 dollarit igalt müüdud albumilt. Ta sai rekordilisi kasumeid ka oma salvestiste müügist.

Mulle jääb see segaseks. Kas ta sai lisaks litsentsitasule ka kasumit? Andres 3. juuni 2011, kell 09:54 (EEST)

Nagu ma inglise Vikipeediast aru saan, siis küll. Jj92 3. juuni 2011, kell 10:23 (EEST)

: Ei ütleks, et inglise vikis on selge jutt. Seda peaks veel teistest allikatest uurima. Peale selle, mis see advokaat siia puutub? Allikaviidet ka pole. Andres 3. juuni 2011, kell 11:56 (EEST)

Tema panus muusikasse, tantsu ja moodi koos tema kõrgelt avalikustatud isikliku eluga tegi temast ühe tuntuma tegelase üle nelja aastakümne

Kas keegi oskaks seda normaalses keeles väljendada? Andres 8. juuni 2011, kell 16:59 (EEST)

Erinevalt sellest, mis praegu tekstis kirjas on, väidetakse [http://news.bbc.co.uk/2/hi/entertainment/4584367.stm siin], et ta paranes Pepsi reklaami võtetel saadud põletushaavadest täielikult. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. juuni 2011, kell 08:38 (EEST)

Erinevalt sellest, mis tekstis kirjas on, väidetakse teises viidatud allikas, et Jackson lükkas elevantmehe loo ümber. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. juuni 2011, kell 08:52 (EEST)

Seitsmenda lapsena Jacksonite perekonnas alustas ta oma professionaalse muusiku karjääri perebändi The Jackson 5 liikmena ning soolokarjääri 1971. aastal.

Lauset tuleks kohendada. See, et ta on seitsmes laps, ei ole seotud soolokarjääri alustamisega. Millal ta sai perebändi liikmeks? Ja sellal kui ta bändis esinema hakkas, oli bändi nimi The Jacksons Brothers. Andres 10. juuni 2011, kell 08:58 (EEST)

Kuigi algselt nägi ta neid lugusi kui võimalust saada avalikku tähelepanu, lõpetas ta valede levitamise pressile, kuna need muutusid üha sensatsioonilisemateks. Sellest tulenevalt, hakkas meedia ise oma lugusid välja mõtlema.

Ma ei saa sellest aru. Kui ta ise asju välja mõtles, siis olenes sensatsioonilisus temast endast. Andres 10. juuni 2011, kell 09:04 (EEST)

1980. aastate alguses sai temast popmuusika valdkonnas tuntud tegelane[2].

See on imelik lause, ja ka viide on imelik. Andres 10. juuni 2011, kell 10:37 (EEST)

: Muutsin lause 1980. aastate alguses sai Jacksonist mõjukas artist popmuusika valdkonnas, mis annab sellisena paremini edasi ka ingliskeelse vikipeedia mõtet. Viide aga jätkuvalt ei klapi ja võib-olla oleks mõistlikum see üldse välja võtta.--Slv 18. veebruar 2012, kell 01:16 (EET)

Väike tõlkeküsimus peatükis "Surm ja mälestusteenistus": enne (või pärast?) surma viis kiirabi Jacksoni haiglasse, mille nimi on Ronald Reagan UCLA Medical Center. UCLA on Universiti of California, Los Angeles. Mulle tundub, et selle võiks tõlkida eesti keelde. Pakun kaks võimalust:

- Los Angelese California ülikooli Roland Reagani nimeline haigla

- Roland Reagani nimeline Los Angelese California ülikooli haigla
Ootan teisi arvamusi.
Flissu 7. veebruar 2012, kell 18:21 (EET)

:Ma võtaks pigem esimese, aga ega seal suurt vahet ole. --Oop 8. veebruar 2012, kell 10:21 (EET)

: Jätaksin tõlkimata. Andres 9. veebruar 2012, kell 00:09 (EET)

Mõne lõigu vahele jätab topelt tühja rea.. ma ei leidnud infot, kuidas seda ära võtta. abi on teretulnud.
Elinaall 7. veebruar 2012, kell 23:09 (EET)

Yhes kohas oligi kaks reavahetust, kustutasin teise ära. Aga ridade vahele, kus on viiteindeks, kipub brauser kah suuremat vahet jätma, selle vastu rohtu ei ole. --Oop 8. veebruar 2012, kell 10:28 (EET)

Ma hakkasin toimetama alates peatükist 1.6 ja mul jäävad ka reavahed vahepeal kitsamad ja vahepeal laiemad. Kas peabki nii jääma või teen midagi valesti?--Kelly88 9. veebruar 2012, kell 12:47 (EET)

Viited lykkavad reavahed paigast. Pole midagi parata. --Oop 9. veebruar 2012, kell 17:05 (EET)

Olgu, aitäh! Ma siis ei lase ennast sellest segada. :) Kas siin on ka mõni meie kursuse jurist? Kas keegi oskab öelda, kuidas võiks tõlkida "The People v. Jackson trial"? --Kelly88 10. veebruar 2012, kell 14:03 (EET)

Inimesed või Rahvas versus Jackson.--WooteleF 10. veebruar 2012, kell 17:25 (EET)

: Rahvas ikka. Andres 10. veebruar 2012, kell 18:03 (EET)

:: Või pisut paremas, kuid vähem peenelt kõlavas eesti keeles "Rahvas Jacksoni vastu" (vrdl "Kramer Krameri vastu"). Yldiselt on kõige parem lahendus kohtuasjade nimed tekstis ymber sõnastada, mitte jätta neid inglisepärasele kujule. --Oop 10. veebruar 2012, kell 23:42 (EET)

:::Ka mul tuli film esimesena meelde, kuid guugeldades tundub, et kasutatakse versus või vs.--WooteleF 11. veebruar 2012, kell 00:30 (EET)

Kuidas ja kas tõlkida Award of Achievement? Elinaall 12. veebruar 2012, kell 12:04 (EET)

Kuni eeskuju pole, jätta tõlkimata. Andres 20. veebruar 2012, kell 05:53 (EET)

Redigeerisin peatükki "HIStory, teine abielu ja isadus (1995–99)", kuid kogemata anonüümselt.--[[Kasutaja:Kelly88|Kelly88]] 19. veebruar 2012, kell 19:40 (EET)

Miks kustutati see, et ta on neeger? Paljud peavad teda ekslikult valgenahaliseks ega teagi, et ta on tegelikult sünnipärane neeger. Seetõttu oleks täiesti põhjendatud eraldi rõhutada ta rassi. --85.253.60.16 22. veebruar 2012, kell 21:24 (EET)

Eluloo esimeses alajaotuses on seda mainitud, aga esimeses lauses võiks tõesti mainida, et ta oli afroameeriklane. Andres 23. veebruar 2012, kell 07:36 (EET)

:Muide sõnal neeger ei ole eesti keeles halvustav tähendus ja pole mingit vajadust kaasaegse ja võõrapärase afroameeriklase järgi. --85.253.60.199 23. veebruar 2012, kell 08:23 (EET)

:: "Afroameerika" on täpsem. Andres 24. veebruar 2012, kell 00:02 (EET)
Tere. Kummaline, aga vahepeal olid mingid lõigud algsesse olukorda tagasi muutunud. [[Kasutaja:Thedree|Thedree] 04. märts 2012

Mõtlesin siin, kuidas Jacksoni heategevad ettevõtmised ühe peatüki alla kokku koguda, ja leidsin, et aastad 91-93 on eestikeelsest versioonist lihtsalt puudu (ingliskeelses pealkirja all "Dangerous, Heel the World Foundation and SuperBowl XXVII"). Huvitav, kas see tuleb ainult mulle üllatusena?--SigneP (arutelu) 29. märts 2012, kell 00:54 (EEST)

Lisasin vastava alalõigu ja tõlkisin ingliskeelsest. Elinaall (arutelu) 14. aprill 2012, kell 18:21 (EEST)

Siin on siselinkide asemel linke ingliskeelsetele artiklitele. --Epp 12. aprill 2012, kell 07:00 (EEST)

Tere! Minul on plaan hakata tegelema "Thrilleri" perioodiga. Võtsin kolm eestikeelset raamatut ja kavatsen selle osa fakte kontrollida ja võimalusel ka muidugi midagi lisada. Kas me jätame albumite ja lugudega seotud teksti ülejäänuga kokku? Kui palju võiks muusikat ja eraelu lahutada? Mina vist tõstaksin lahku, aga mis teised arvavad?
Kas me teeme ka auhindade peatüki? Ühe raamatu lõpus on toodud välja tähtsaimad auhinnad - "22 Ameerika muusikaauhind, 40 Billboardi auhinda, 7 Briti muusikaauhinda, 1 Kuldgloobus, 19 Grammy auhinda, 13 Guinessi rekordit, 13 MTV auhinda, 12 Maailma muusikaauhinda, 14 Ameerika värviliste artistide muusika edendamise auhinda". Minu meelest annab see päris hea ja selge ülevaate. Muidugi võiks tekstist infot juurde lisada.--Kelly88 (arutelu) 12. aprill 2012, kell 18:26 (EEST)

Leian, et muusikat ja eraelu tuleks lahutada nii palju kui võimalik. Eraelu kohta peaks olema eraldi alajaotus ning mujal seda kajastada ainult seal, kus teisiti ei saa.

Jah, auhindade alajaotus võiks ehk niisugune olla küll. Juba see annab sada tükki. Täielik loetelu võiks olla eraldi lehel. Ainult et Guinessi rekordid ei ole auhinnad. Ja võib-olla need "värvilised artistid" võiksid jääda täielikku loetellu. Andres (arutelu) 15. aprill 2012, kell 09:01 (EEST)

Kui inimene on surnud, kas siis on sobilik tema tegemiste/saavutuste puhul kasutada kestvat olevikku? "Ta on võitnud mitmeid auhindu" või "ta on löönud kaasa mitmetes promokampaaniates" - pigem ikka "võitis" ja "lõi kaasa", kuna enam ta midagi juurde ei võida jne. Lause "albumeid on müüdud.." tundub samas OK, kuna neid müüakse edasi. Elinaall (arutelu) 14. aprill 2012, kell 20:04 (EEST)

Jah, enamasti tuleks kasutada lihtminevikku. Andres (arutelu) 15. aprill 2012, kell 09:01 (EEST)
Kas oleks mõttekas teha stiilide alla ka nt esinemistiilile eraldi alajaotus? Riietusmisstiil oleks vist liiga laiali valguv.

Põhimõtteliselt võiks mõlemad teha. Andres (arutelu) 16. aprill 2012, kell 08:32 (EEST)
Meie grupp hakkab tegema alapeatükki Tervis. --Tk89 (arutelu) 18. aprill 2012, kell 11:31 (EEST)
"...võttis tugevalt kaalust alla." järel oli viide, mis tootis viitamistõrke, mistulemusel tekst mahtus ekraanile ära vaid 20% zuumi juures, st, 1/5 suuruses; ref on praegu !-- -- vahel --Toivo (arutelu) 18. aprill 2012, kell 11:47 (EEST)
No me treemegi seda osa praegu ja kopeerime ühest teisest lõigust kõik välimuse ja tervise kohta. ja tegime selle viite korda. ja see, et keegi teine nüüd veel seda sama osa parandab ei lase meil meie muudatusi salvestada. oli ju öeldud, et tuleb gruppide kaupa mingit osa teha mitte kõik segamini.--Tk89 (arutelu) 18. aprill 2012, kell 11:52 (EEST)
Kui tekib redigeerimiskonflikt, siis jääge rahulikuks ja järgige juhist. Neid ei teki kuigi sageli. Andres (arutelu) 21. aprill 2012, kell 09:09 (EEST)

Tõstsin abielusid ja laste ärakasutamise juhtumeid puudutava osa eraelu alla. Kas pealkiri "Abielud ja lapsed" kõlab ikka mõistlikult...kuidagi veider tundub, aga vastab hetkel peatüki sisule. --SigneP (arutelu) 27. aprill 2012, kell 01:23 (EEST)

Mulle tundub mõistlik. Andres (arutelu) 27. aprill 2012, kell 19:53 (EEST)

Mõtlesin natuke viiteid kohendada. Kumb variant on autorit märkides parem, kas Perekonnanimi, Eesnimi või Eesnimi Perekonnanimi? Mina valiksin esimese variandi.
Kas keegi teab, mis on viidetes Taraborelli? Kas raamat "Michael Jackson - The Magic and the Madness"? --Kelly88 (arutelu) 28. aprill 2012, kell 13:54 (EEST)

Tavaliselt on perekonnanimi eespool, et oleks tähestiku järgi kergem leida. Mina isiklikult järjestaksin hoopis aastaarvude järgi ning paneks perekonnanime lõppu, aga see on vast minu kiiks.

Jah. Selguse mõttes võiks kirjutada "Taraborrelli 2009". Andres (arutelu) 28. aprill 2012, kell 22:10 (EEST)

Ma ei ole kahjuks veel selgeks saanud, kuidas viiteid parandada. Mul ei toimi viidete parandamisel eelvaade ja ma ei julge ilma eelvaadet nägemata neid näppima hakata. Kui keegi oskab viidetega tegeleda siis võib seda ise teha või muidugi mulle seletada, kuidas see käib. :)--[[Kasutaja:Kelly88|Kelly88]] ([[Kasutaja arutelu:Kelly88|arutelu]]) 5. mai 2012, kell 22:14 (EEST)

Lisasime koostöös paarilisega alapeatüki Jacksoni kontserdi kohta Eestis aastal 1997. Olime seisukohal, et kontsert väärib märkimist artiklis, kuna oli esimene maailmakuulsa artisti kontsert Eestis ning samas ka ainuke Jacksoni kokkupuude Eestiga. Tegime kokkuvõtte meediakajastuste põhjal - kas ainult ajaleheartiklitel põhinev info on üldse sobiv? Proovisin korduvalt lisada ka fotot, kuid see ei õnnestunud mul. Foto aadress http://arhiiv2.postimees.ee:8080/leht/97/08/23/kuum.htm#neljas.Kasutaja122(arutelu)

Jah, on sobiv. Paremaid allikaid ju pole.

Fotot saab näidata ainult juhul, kui ta on üles laaditud. Aga ajalehest võetud foto üldjuhul ei sobi autoriõiguslikel põhjustel. Andres (arutelu) 6. mai 2012, kell 15:54 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.daytondailynews.com/entertainment/music/ap-source-coroner-rules-jacksons-death-homicide-263808.html
** In Michael Jackson on 2013-06-24 12:22:39, 404 Not Found
** In Michael Jackson on 2013-07-06 14:12:54, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mirror.co.uk/topics/michael-jackson/
** In Michael Jackson on 2013-06-24 12:22:43, 400 Bad Request
** In Michael Jackson on 2013-07-06 14:13:14, 400 Bad Request
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.vancouversun.com/Entertainment/Michael+Jackson+billion+people+estimated+watching+gold+plated+casket+memorial+service/1767503/story.html
** In Michael Jackson on 2013-06-24 12:22:42, 404 Not Found
** In Michael Jackson on 2013-07-06 14:13:44, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cnn.com/2009/SHOWBIZ/Movies/12/30/national.film.registry/index.html|work=CNN
** In Michael Jackson on 2013-06-24 12:22:44, 404 Not Found
** In Michael Jackson on 2013-07-06 14:14:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:14 (EEST)
----
Alguses asendati üks pilt teisega, kas nüüd läks paremaks? Ja kui pidi tingimata asendama, siis peaks selle vana pildi  ka allapoole panema.
Kui keegi väljastpoolt niisuguseid asju teeb, siis mul on tunne, et tal pole õigust seda teha. Andres (arutelu) 26. aprill 2014, kell 10:36 (EEST)
----
Viimane parandus taastas mingi varasema versiooni, pöörasin selle tagasi. Palun vaadake selle kirjutaja teisi kaastöid. Andres (arutelu) 4. veebruar 2019, kell 08:51 (EET)


Arutelu:FIFA (mängude seeria)

Kas "This is the season" tuleks tõlkida kui "See on hooaeg" või "See on see hooaeg"? Toomperep, 31. august, 2007, kell 22:18

Kui ma õigesti mäletan, siis ma tõlkisin nii nagu kirjas määrava artikli (the) tõttu. Soome wikipeedias on rõhutatult "This is THE season" (suom. Tämä on SE kausi).--Ken 31. august 2007, kell 19:32 (UTC)

On ka niisugune asi, nagu FIFA Online. http://fifa-online.easports.com/web/guest/welcome  Kas sobiks siia? --KungFuDuck 22. jaanuar 2011, kell 22:46 (EET)


Arutelu:Tartu ülikooli rektor

Võiks ehk ka kohusetäitjad koos vastava märkusega sisse panna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. august 2007, kell 19:50 (UTC)

Täieliku loendi saab minu poolt kirjanduse all lisatud raamatust. Mul endal pole seda praegu käepärast.

Aga kui sooviks teha rektoritele eelnev-järgnev tabeli kas siis näiteks Jaak Aaviksoo puhul tuleks järgnevaks panna kohusetäitja või Alar Karis? WooteleF 9. november 2007, kell 15:33 (UTC)

: Võiks panna kohusetäitja. Andres 9. november 2007, kell 16:08 (UTC)

Minu meelest tuleks kasutada nimekuju "Tartu ülikool", sest ametlik nimi on läbi aegade muutunud. Andres 18. mai 2008, kell 11:57 (UTC)

Tehtud. Kk 18. mai 2008, kell 13:29 (UTC)

Kahju, et viidatud raamatut kellelgi 2007. aastast saati kätte pole sattunud. Mulle kah mitte; oleks teadnud, oleks suveks välja võtnud. Praegusel kujul, kohusetäitjaid lihtsalt tuimalt teiste seas loetledes on loend eksitav. Imestasin Dimbergi rektorite nimekirjast leides silmad peast, pool tundi pidin taga otsima. --Oop 30. juuni 2011, kell 00:22 (EEST)

Jah. Kohusetäitja juurde tuleks kirjutada "kohusetäitja". Andres 30. juuni 2011, kell 08:08 (EEST)

: Ja Tartu ülikooli rektor peaks ka artikkel olema, mitte siiasuunamine. --Oop 15. november 2011, kell 02:04 (EET)

::see siiasuunamise viga on veel ikka üleval--Bioneer1 (arutelu) 18. august 2014, kell 15:57 (EEST)
Mul on see raamat riiulis küll. Küsimus: kas peaks lisama ka täpsed kuupäevad? Need on raamatus olemas.--Morel 6. jaanuar 2012, kell 21:31 (EET)

Aga jumala pärast, lase käia. Mul pole mahti olnud seda tööd ette võtta, loomulikult peaks meil igast rektorist artikkel olema. Nagu Heinrich Heina kohta käivast saksaviki artiklist avastasin, on teie kamba tehtud juhuluuleraamatus kah palju huvitavat materjali. --Oop 6. jaanuar 2012, kell 23:48 (EET)

Kui TÜ senat otsustab alles 27.12.2017, kes saab kohusetäitjaks, siis ei saa Tõnu Lehtsaar juba olla kohusetäitja. Ammugi ei saa ta seda olla detsembrist 2017. See tähendaks, et ta on kohusetäitja 1. detsembrist. Tartu Ülikooli põhikirja järgi otsustab rektor rektori asendamise korra (§ 15 lg 2 p 12). Konkreetset dokumenti ma leida ei suutnud, aga küllab info ätt ut.ee saaks selle kätte. Võib ka juhtuda, et sellist korda ei ole. Sellisel juhul praegu vist ei olegi rektorit ega ka kohusetäitjat. --kanakukk (arutelu) 24. detsember 2017, kell 14:14 (EET).

Tegin paranduse. Andres (arutelu) 25. detsember 2017, kell 00:10 (EET)

Praeguse sisu järgi oleks sobivam pealkiri "Tartu ülikooli rektorite loend". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 25. detsember 2017, kell 00:04 (EET)

Algusesse saab panna üldise jutu. Andres (arutelu) 26. detsember 2017, kell 14:09 (EET)
----
Mingi sissejuhatav lause peaks olema. Velirand (arutelu) 17. oktoober 2023, kell 19:40 (EEST)


Arutelu:Hapnik

Tegin paranduse: "hapnikuga reageerimisega kaasneb tihti põlemine" on keemiliselt ebakorrektne, kuna mitte ei kaasne põlemine, vaid hapnikuga reageerimine enamikel juhtudel ONGI põlemine. Põlemisega võib kaasneda  L e e k .

võtsin välja, sest copy-paste siit http://www.avita.ee/pdf/Keemia_8%20kl_02%20osa_lk%206-11.pdf: Tööstuses saadakse hapnikku põhiliselt õhust - vedela õhu fraktsioneerival destilleerimisel (kasutades hapniku ja lämmastiku keemistemperatuuride erinevust). Eriti puhast hapnikku saadakse vee elektrolüüsil. Ka koolilaboris on saadaval puhast hapnikku. Selleks võib kasutada vee elektrolüüsi või mõnede vähepüsivate hapnikku sisaldavate ainete lagundamist.
Hapniku kindlakstegemine --> Puhtas hapnikus põlevad ained märgatavalt paremini kui õhus. Hapniku kindlakstegemiseks viiakse hõõguv pird uuritava gaasiga täidetud anumasse. Hapnikus süttib pird heleda leegiga põlema. --Dj Capricorn 19. märts 2009, kell 17:20 (UTC)

: Siin ingliskeelne video näitab ka seda hapniku kindlakstegemise katset (alates 5:01 st) https://www.youtube.com/watch?v=WuG5WTId-IY&ab_channel=PeriodicVideos

Hapnik veeldub – 183 kraadi C juures ja muutub tahkeks – 218,9 kraadi C juures. Atmosfäärirõhu all vedel hapnik võtab enda alla ainult 1/854 oma mahust gaasikujulises olekus. See lubab transportida ja säilitada suuri hapniku koguseid kriogeenses, vedelas olekus.
Hapniku kõige tähtsam omadus on tema reaktiivsus. On olemas ainult mõned hapnikuga mittereageerivat elementi. Oksüdeerumis- ja põlemisprotsessid toimuvad palju kiiremini hapnikuga rikastatud keskkonnas kui õhukeskkonnas. See omadus teeb hapniku vajalikuks paljudes tootmisharudes. Kuna hapnikku on tarvis paljude organismide metabolismi jaoks ja see lahustub hästi vees, sobib see paljude tootmisharude jaoks, sealhulgas vee konditsioneerimiseks ning ümbritseva keskkonna tehnoloogiate jaoks.viide --kanakukk 30. mai 2009, kell 13:26 (UTC).

Lühidalt, me õpime koolis, et Hapnik on väga reaktiivne keemiline element. Üks elektronegatiivsematest. Aga seda ei õpetata, ei selgitata, et miks ta siis atmosfääris suhteliselt stabiilne molekul on. Minu teadmised molekulaarorbitaalide teooriast, hapniku tripletsest ja singletsest olekust on küllalt lünklikud, äkki keegi, kes ennast selles valdkonnas kindlamalt tunneb kirjutab ka põhjustest miks väga reaktiivne hapnik tavatingimustel mitte niiväga reaktiivne on. Minu meelest on see päris tähtis aspekt, et mõista meie elukeskkonda, keemiat, aine ehitust.
Värskelt (2023) ilmus raamat "Elu energia" (autor Agu Laisk), kus on juttu ka O2 molekuli küllaltki erandlikust põhiseisundist keemias, kus molekuli summaarne spinn võrdub ühega (s=1). Nii vees kui ka enamikus biomolekulides on elektronide spinnid singletses olekus (s=0). Loe täpsemalt raamatust lk 335. --Nimelik (arutelu) 8. aprill 2023, kell 18:39 (EEST)
Ülalnimetatud raamatust lk 165: elektronide ülekanne erineva spinniga süsteemide vahel on kvantmehaaniliselt keelatud. Selle keemiliste reaktsioonide kineetikat puudutava nähtuse põhjalikum selgitus enwiki artiklis.
https://en.wikipedia.org/wiki/Spin-forbidden_reactions --Nimelik (arutelu) 4. juuli 2023, kell 15:49 (EEST)


Arutelu:Tartu Ülikooli korvpallimeeskond

*nr. 20 Allar Velleramm

Välja võetud. Andres 1. september 2007, kell 15:20 (UTC)

Arvan, et Tsintsadze õige eesnimi on ikkagi Giorgi. Vaata ka [[:en:Giorgi Tsintsadze]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. september 2007, kell 15:20 (UTC)

Kas artikli pealkiri ei peaks olema Tartu Ülikool / Rock? St tühikud vahel, sest Tartu Ülikool on kaks sõna... 62.65.227.112 1. september 2007, kell 15:27 (UTC)

Ei tea. Igatahes kodulehel pole järjekindlust. Pealkirjas on Tartu Ülikool/Rock, tekstis Tartu Ülikool/ Rock või TÜ/ Rock. Andres 1. september 2007, kell 16:21 (UTC)

*nr. 6 Martin Viiask

Välja võetud (hooaeg 2006/07). Andres 2. veebruar 2008, kell 06:41 (UTC)

Siin on vist tehtud ajakohastusi, aga palun kuidagi säilitada ka varasem seis, muidu läheb info kaotsi. Andres 8. oktoober 2008, kell 19:32 (UTC)
Kui Üllar Kerde on endine treener, tuleks teda ikkagi mainida. Andres 19. detsember 2008, kell 20:00 (UTC)

Teksti sees on mainitud, et senine treener Üllar Kerde vabastati. Ma ei tea, kuidas seda peaks sõnastama, lootsin mõne spetsi peale, kes näiteks teab, mis ajal ta täpselt treener oli. --Epp 19. detsember 2008, kell 20:18 (UTC)

: Jah, nüüd näen, et on mainitud. Andres 19. detsember 2008, kell 20:36 (UTC)
Paavo Russak on asendatud Gerd Kullamäega. Andres 28. jaanuar 2011, kell 02:52 (EET)

===Mängijad hooajal 2012/13===
*nr. 5 Brett Nõmm
*nr. 6 Rain Veideman
*nr. 7 Valmo Kriisa
*nr. 8 Ivan Nelyubov
*nr. 9 Timo Eichfuss
*nr. 10 Vallo Allingu
*nr. 11 Marek Doronin
*nr. 12 Egidijus Dimsa
*nr. 15 Saimon Sutt
*nr. 20 Justin Ingram
*nr. 21 Joosep Toome
*nr. 22 Tanel Kurbas
*nr. 31 Silver Leppik
*nr. 33 Kristo Saage
===Mängijad hooajal 2010/11===
*nr. 5 Sten-Timmu Sokk
*nr. 6 Callistus Eziukwu
*nr. 8 Georgi Tsintsadze
*nr. 9 Timo Eichfuss
*nr. 10 Vallo Allingu
*nr. 11 Marek Doronin
*nr. 12 Asko Paade
*nr. 22 Tanel Kurbas
*nr. 25 Kristjan Evart
*nr. 31 Silver Leppik
*nr. 35 Rain Veideman
*nr. 40 Rain Raadik
===Mängijad hooajal 2009/10===
*nr. 5 Sten Sokk
*nr. 6 Martin Viiask
*nr. 7 Tanel Tein
*nr. 8 Todd Abernethy
*nr. 9 Timo Eichfuss
*nr. 10 Vallo Allingu
*nr. 11 Marek Doronin
*nr. 12 Asko Paade
*nr. 13 Sven Kaldre   lahkus võistkonnast 13.01.2010
*nr. 15 Janar Talts
*nr. 25 Kristjan Evart
*nr. 31 Silver Leppik
*nr. 32 Scott Morrison
*nr. 33 Kristjan Kitsing
===Mängijad hooajal 2008/09===
*nr. 4 Kristo Aab
*nr. 5 Sten Sokk
*nr. 6 Tanoka Beard
*nr. 7 Tanel Tein
*nr. 8 Giorgi Tsintsadze
*nr. 9 Timo Eichfuss
*nr. 10 Vallo Allingu
*nr. 11 Marek Doronin
*nr. 12 Asko Paade
*nr. 13 Viktor Sanikidze
*nr. 14 Gert Kullamäe
*nr. 15 Janar Talts
*nr. 31 Silver Leppik
*nr. 33 Kristjan Kitsing
----
Artiklis esinev informatsioon on puudulik, kas või näiteks meistritiitlite osas
----
Artikli pealkirja peaks muutma. (Näiteks: Tartu Ülikooli korvpallimeeskond või Tartu Ülikool (korvpalliklubi))  Entu95 30. oktoober 2011, kell 14:31 (EET)
----
Klubi nimes ei ole enam Rocki juba mitu aastat. Tartu Ülikooli korvpallimeeskond suunab siia. --Pelmeen10 24. veebruar 2018, kell 18:05 (EET)

Teistes vikides tuleks samuti parema pealkirja alla teisaldada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 24. veebruar 2018, kell 18:08 (EET)


Arutelu:Arne Maasik

Osalenud objektide ja arhitektuurivõistluste projekteerimise juures

Mis see tähendab? Andres 2. september 2007, kell 18:46 (UTC)
Tere.
Kas keegi oskaks öelda, millist keelelist või sõnastuslikku korrigeerimist Arne Maasikut puudutav artikkel veel vajab?
Wiirastus 18. september 2007, kell 12:39 (UTC)

Vajab pisiparandusi, mida ei jõua loetleda. Andres 19. september 2007, kell 06:17 (UTC)

Võtsin märke ära.

Oleks aga tarvis rohkem siselinke. Andres 19. september 2007, kell 06:19 (UTC)

:Keegi kasutaja Oernen praegu igatahes järjekindlalt neid linke kaotab. Adeliine 28. veebruar 2008, kell 09:13 (UTC)
Eesti Ekspressi Areeni aasta kultuuripreemia nominent - see on ehk tunnustus, aga mitte auhind. --Metsavend 28. veebruar 2008, kell 09:47 (UTC)

Parem olekski rääkida tunnustustest, mitte auhindadest. Andres 28. veebruar 2008, kell 10:03 (UTC)

Vikipeedia failide hulgas seisab kasutuna [[:Pilt:ArneMaasik1w.jpg|pilt temast]]. On alust arvata, et selle pildi võib artiklisse lisada, sest 1) tõenäoliselt laadis pildi üles Maasik ise; 2) pildi juures on märge GFDL. --[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 2. aprill 2008, kell 13:45 (UTC)

siin on väljaanne AD, mis arvatavasti on Architectural Digest, ent too on USA oma, mitte UK--Estopedist1 (arutelu) 18. märts 2019, kell 23:12 (EET)


Kasutaja arutelu:Wiirastus

Tere tulemast Vikipeediasse, Wiirastus! Andres 2. september 2007, kell 18:47 (UTC)

Tere! Autori luba kasutada pilte Pusad.jpg, Arne Maasik- 2nd Avenue (sarjast NYC 2005).jpg ja Arne MaasikPilt seeriast "Northern District (1995).jpg valitud litsentsi tingimustel tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org. Pikne 24. mai 2014, kell 21:55 (EEST)


Arutelu:Archytas

Tõlge saksa Wikipeediast. --Andrus Kallastu 2. september 2007, kell 20:38 (UTC)

See on saksa keelest tõlgitud, aga tõlge vajab kohendamist. Osa teksti on tõlkimata jäänud. Andres 3. oktoober 2007, kell 11:58 (UTC)

: ma ei riskinud Archytase tsitaate tõlkida. Järsku on keegi sellega tegelnud või tegelemas? --Andrus Kallastu 3. oktoober 2007, kell 13:12 (UTC)

:: Minu parandused on nali, ära väga tõsiselt võta. Ma ei ole spetsialist. --Andrus Kallastu 3. oktoober 2007, kell 19:11 (UTC)

::: "säilitada võrdne aktiivsus" ei ole arusaadav. Möönan, et ka "saada sama tegevus" mitte. Mida Sinu arvates on öelda tahetud? Andres 4. oktoober 2007, kell 06:53 (UTC)

:::: um eine gleiche Aktion zu erhalten .... Saan selle tekstijupi mõttest aru nii, et Archytas oli Soome tüüpi sotsiaaldemokraatia pooldaja, kus suurepalgalisi maksustatakse kõrgemate maksudega kui väikesepalgalisi ning sellega jagab riik riigi edukuse huvides rahvuslikku rikkust ümber. Selline meetod hoiab küpset ühiskonda paremini toimimas (vrd Soome jätkuv positsioon maailma riikide konkurentsivõime tipus) kui varandusliku seisu järgi getostumine, mis tegelikult tekitab ühiskondliku ummikseisu nii vaestele kui ka rikastele. Loomulikult pole ma asjatundja, kuid julgen tekstis sisalduva info põhjal nii väita. See mees oli eelkõige väljapaistev riigijuht. --Andrus Kallastu 4. oktoober 2007, kell 18:21 (UTC)

::::: Sellest ma saan aru, aga mida konkreetselt need sõnad tähendavad? Andres 4. oktoober 2007, kell 18:43 (UTC)

:::::: erhalten saama, aga ka säilitama, hoidma, ülal pidama, elatama

:::::: gleich sama, aga ka võrdne, samasugune, ühesugune

:::::: Aktion aktsioon, tegevus, toiming, üritus. Võib-olla ka näiteks 'tegusus'? --Andrus Kallastu 4. oktoober 2007, kell 19:26 (UTC)

::::::: Jah, aga mis on kogu fraasi mõte? Andres 4. oktoober 2007, kell 19:53 (UTC)

:::::::: Ma ei saa päris täpselt Sinu küsimusest aru. --Andrus Kallastu 4. oktoober 2007, kell 21:17 (UTC)

::::::::: Ma ei saa aru, mida on öelda tahetud. Mis võrdne aktiivsus? Andres 4. oktoober 2007, kell 21:19 (UTC)

:::::::::: Arvan, et arutleme ebapiisava informatsiooni olukorras. Kas Sul oleks seesama asi kättesaadav kreeka keeles, et võiksid kontrollida kõigepealt saksakeelse tõlke vastavust originaalile? Kas kontekst annab üldse võimaluse nii arutleda, nagu ma mõned lõigud kõrgemal tegin? "Võrdne aktiivsus", aga ka "saada sama tegevus" võiks siin ju tähendada, et Archytas soovis kõigi ühiskonnaliikmete võrdset panust ühiskonna arendamisse. Soome näide on, et see idee on teostatav getostumist vältides, so diferentseeritud maksustamise kaudu rahvuslikku rikkust mõistlikult ümber jagades. --Andrus Kallastu 5. oktoober 2007, kell 06:03 (UTC)

:::::::::: Ma ei leidnud kreekakeelset teksti. Tõenäoliselt on see fragmendist B3. Jätame siis kuni täpsemate teadete saabumiseni nõnda, ainult et ma asendan sõna "aktiivsust" sõnaga "tegevust". Andres 5. oktoober 2007, kell 07:48 (UTC)

::::::::::: OK. --Andrus Kallastu 5. oktoober 2007, kell 08:57 (UTC)

Eriti see esimene allkirjata pilt on eksitav. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 28. september 2017, kell 05:59 (EEST)

Kas lastekäristi asemel ei võiks öelda lihtsalt käristi? Muidu kõlab veidike õõvastavalt. Adeliine 12. juuli 2019, kell 16:29 (EEST)


Arutelu:Ned de Baggo

Välislink Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust:  Tema vanaisa oli Nikolai von Glehn.
Eesti ajakirjanduse analüütiline bibliograafia

Sünninimeks tal ju minuarust siiski Eduard von Baggehufvudt. - WooteleF 1. detsember 2007, kell 14:04 (UTC)
Eelviimane lause on ebaselge. Minu arust lahkus ta Kihnu saarelt seepärast, et ei olnud enam kohustatud seal viibima (oli saadetud välja kaitseseisukorra piirkonnast, välja arvatud Kihnu saar, kui kogu Eestis kehtis Jaan Tõnissoni valitsuse kehtestatud kaitseseisukord, mis hiljem kaotati).
"Selles laevas hukkusid Saku mõisniku ja Saku õllevabriku rajaja Valerian von Baggo (1843-1923) poeg ja üks pärijatest Eduard von Baggo (Baggehufwudt) (1870-1945) koos oma teise naise Marthaga (neiuna Ritter) (1884-1945). Nad elasid Danzigis. Eduardil oli esimesest abielust Jälgimäe mõisahärra ja hilisema Nõmme linna rajaja Nikolai von Glehni tütre Elsbethiga (1869-1931) 5 last ja teisest 1 tütar. Järeltulijaid laeval ei olnud." See ei olnud Ned de Baggo, vaid tema isa. Kustutan viimase lõigu. --Kontra 16. veebruar 2010, kell 12:26 (UTC)

Millal Ned de Baggo suri? Praegune surmaaeg ei pea siis paika. Andres 16. veebruar 2010, kell 16:16 (UTC)

: Väidetavasti olevat ta veel 1960. aastail elus olnud (elas Rootsis või tahtis sinna sõita), aga see on tõestamata. --Kontra 17. veebruar 2010, kell 10:11 (UTC)

1. novembril ilmus Valka ja laskis ennast registreerida Valga elanike nimekirja, elukohaga V.-Sepa t. nr. 2, nädala eest Valgast Kihnu saarele saadetud Ned de Baggo.
Teatavasti kaitseseisukorra maksvuse ajal sisekaitse ülem otsustas Ned de Baggo saata välja kaitseseisukorra piiridest. Nüüd, kaitseseisukorra kaotusega, oli tal võimalus Kihnu saarelt lahkuda.
Vaba Maa, 3. november 1933, nr. 258, lk. 3. --Kontra 1. märts 2010, kell 10:11 (UTC)
Ta lahkus Kihnult 29. oktoobril 1933. "Eesti Sahaliin" tühi. Rahvaleht, 4. november 1933, nr. 99, lk. 1. --IFrank (arutelu) 20. juuni 2013, kell 17:49 (EEST)
Pornograafiliste piltidega kaupleja Ned Baggo on vihane. Ta on kuri ajakirjandusele, politseile ja oma kaasvõitlejatele. Ta on lasknud trükkida Nõmmel Antovi trükikojas väikese läkituse maarahvale, seletuskirja, milles ta avaldab oma vaateid pornograafiale ning paljastab isikuid, kes tegutsevad Tallinnas sel alal. Rõveduse pesad Tallinnas. Rahvaleht, 2. jaanuar 1932, nr. 1, lk. 3. --IFrank (arutelu) 26. juuni 2013, kell 16:55 (EEST)
Kas neid ei saaks pokri pista? Rahvaleht, 5. jaanuar 1933, nr. 2, lk. 4. --IFrank (arutelu) 1. juuli 2013, kell 12:52 (EEST)
Baggo modellid selgumas. Rahvaleht, 17. märts 1932, nr. 33, lk. 4. --IFrank (arutelu) 1. juuli 2013, kell 17:43 (EEST)
Baggo püüab aguli noori. Rahvaleht, 4. juuni 1932, nr. 65, lk. 5–6. --IFrank (arutelu) 3. juuli 2013, kell 17:34 (EEST)
Kriminaalpolitsei tabas "pornograafiameistri" Ned de Baggo rõvedate piltide valmistamiselt Raua tän. nr. 6. Roppude piltide jaoks poseerisid seltskonnas tuntud daamid. Eilsest tänaseni. Rahvaleht, 20. oktoober 1931, nr. 123, lk. 3. --IFrank (arutelu) 1. august 2013, kell 10:57 (EEST)
----
saates poolalasti pilte taas Euroopasse, mis jahendas taas kord Eesti suhteid teiste riikidega

See on arusaamatu. Andres (arutelu) 22. juuni 2015, kell 23:39 (EEST)
Igatahes teda nimetati niimoodi, isegi kui see entsüklopeediaartikli esimesse lausesse ei sobi. --37.157.96.105 4. august 2018, kell 00:02 (EEST)


Arutelu:TM-XML

Siia ei viita ükski lehekülg. Andres 3. september 2007, kell 14:09 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tm-xml.org/TM-XML_xml/TM-XML_Dictionary.xml
** In TM-XML on 2013-06-24 13:38:46, 404 Not Found
** In TM-XML on 2013-07-07 02:23:27, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:23 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tm-xml.org/TM-XML_xml/TM-XML_Tools.xml
** In TM-XML on 2013-06-24 13:38:46, 404 Not Found
** In TM-XML on 2013-07-07 02:23:37, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:23 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.wipo.int/scit/en/standards/standards.htm
** In TM-XML on 2013-06-24 13:38:46, 404 Not Found
** In TM-XML on 2013-07-07 02:23:47, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:24 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://oami.europa.eu/en/office/default.htm
** In TM-XML on 2013-06-24 13:38:46, 404 Not Found
** In TM-XML on 2013-07-07 02:23:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:24 (EEST)