Arutelu:Mahavango

Mis selle kohta veel teada on? Miks see tähelepanuväärne on? Adeliine 8. mai 2016, kell 23:45 (EEST)

Minu meelest väärib iga asula artiklit. Ja see, et meie rohkem ei tea, ei tähenda, et pole rohkem teada. Andres (arutelu) 9. mai 2016, kell 00:12 (EEST)

:Kas asulatele ei kehti üldised tähelepanuväärsuse reeglid? Et peab olema märkimisväärsel hulgal allikates kajastatud. Minu arvates, kui meist keegi midagi selle kohta ei tea ja väikse otsingu peale ka mitte midagi ei leia, siis järelikult meie jaoks see konkreetne küla ei ole oluline. Adeliine 9. mai 2016, kell 09:33 (EEST)

:: Minu meeles ei ole asulate puhul tarvis ega mõtet neid reegleid rakendada, sest asulad on a priori olulised. Näiteks Eesti asulate kohta on kõigi kohta artiklid, kuigi paljude puhul pole ühtki allikat, mis asulat spetsiaalselt käsitleks.

::Minu jaoks on need külad olulised. Ja igaühel on võimalik koha peale minna, kui ta tahab (ja tal raha on). Kui me kuskilt ei alusta, siis polegi võimalik rohkem teadmist saada, et kohti kirjeldada. Andres (arutelu) 9. mai 2016, kell 10:06 (EEST)

:::Minu jaoks on oluline, et artiklid ei oleks nii lühikesed. Seda ühte lauset, mis siin on, võib lugeja sama hästi leida ja lugeda loendist. Miks mitte alustada loendiga? Eesti külad on eestlaste jaoks olulised, muu maailma külad vähem. Minu arvates ei peaks me Vikipeediat tegema sellel alusel, et igaühel on võimalik kohapeale minna ja võib-olla kuskil on või võib-olla kunagi tekib rohkem infot selle kohta. Võimalikkus on muidu tore asi, aga siin ma ei näe veenvaid põhjendusi, miks see küla selle ühe lausega peaks praegu eraldi artiklit väärima. Adeliine 9. mai 2016, kell 10:23 (EEST)

::::: Ma räägin sellest, et kui ma kord koha peal olen, siis on see koht mulle ka oluline. Praegu ju rännatakse igal pool ringi, mitte ainult Eestis, ja kogu maailm on oluline. See põhjendus, et asi pole oluline ainult selle pärast, et ta ei asu Eestis, aga Eestis asuv samalaadne asi on oluline, pole mulle veenev.  Tähelepanuväärsuse reeglid on ju selleks, et keegi ei haibiks mingeid tähtsusetuid asju üles, aga kuidas külad saavad tähtsusetud olla? Ja ma ei saa aru, miks artikkel ei või lühike olla? Trükitud entsüklopeediates on igasuguse pikkusega artikleid.

::::: Kui mul on tarvis infot konkreetse koha (või muu asja) kohta, siis ma leian selle kõige kergemini eraldi artiklist. Sealt on ka näha, kui palju meil selle koha kohta infot on.

::::: Kui soovid, siis võid alustada sellise loendiga, nagu Sa näha tahaksid. Mina tegin nii, nagu mina näha tahaksin. Andres (arutelu) 9. mai 2016, kell 10:39 (EEST)

::::::Miks iga asula väärib, aga iga inimene ei vääri? Igal inimesel on hulk tuttavaid, kelle jaoks ta on oluline. Kuidas saab inimene tähtsusetu olla? Adeliine 9. mai 2016, kell 11:28 (EEST)

::::::: Minu meelest need pole võrreldavad asjad. Me suhtume nendesse erinevalt. Asulad on midagi püsivat ja teadmist ka kunagiste asulate kohta peetakse püsiväärtuslikuks. Ja asulad on avalikud. Andres (arutelu) 9. mai 2016, kell 12:07 (EEST)
Minu meelest ei saa öelda, et kõik asulad on a priori olulised. Kui teiste kohtadega võrrelda, siis kõik riigid ilmselt on a priori olulised, ilmselt ka kõik kõrgemat järku haldusüksused. Aga asulaid on väga erinevat laadi, mõned neist on ametlikud, teised mitteametlikud, mõned on statistikakogumise üksused, teised mitte, mõned on väga väikesed, hõlmates vaid mõne majapidamise, mõne kohta pole fikseeritud muud kui nimi. Sedasi sarnaneb osa asulaid pigem talude või ka veel väiksemate kohtadega nagu metsatukad või põllud, millel ka võib olla nimi, aga mis sellepärast siin veel eraldi artiklit ja alati isegi mitte mainimist ei vääri.
Minu meelest üldisel tasemel on asulate ja isikute tähelepanuväärsus võrreldav küll. Püsiväärtuslik on teadmine nii tähelepanuväärsete isikute kui ka tähelepanuväärsete asulate kohta. Ammu elanud isikute puhul on enamasti ka info avalik, ka mittetähelepanuväärsete isikute puhul.
Sellega olen nõus, et ei tohiks olla erilist vahet, kas tegu on Eesti asulaga või muu asulaga. Eesti praeguste asulate puhul on selge vähemasti see, et nad kõik on ametlikud, nad on statistikakogumise üksused. Ja üldiselt materjali leidmisega raskusi ei teki. Samuti, kuna asulad katavad täielikult Eesti ala, siis on nende lõikes otstarbekas detailselt Eesti ala kirjeldada. Eesti endiste asulatega või siis lihtsalt endisaegsete kohtadega, mida tinglikult võib asulaks pidada, pole see aga enam nii selge ja nad seetõttu kindlasti pole samavõrra tähelepanuväärsed.
Võiks küll teha konkreetsest asulast artikli alles siis, kui juba välja otsitud küllalt palju materjali, millega veenvalt näidata, et antud asula väärib eraldi artiklit. 90.190.58.14 9. mai 2016, kell 18:32 (EEST)

Jah, ma pean nõustuma, et talud kui asulad ei ole a priori tähelepanuväärsed. Aga külad minu meelest on, ka endised külad. Iseasi, et nende kohta ei pruugi olla niigi palju materjali kui selle küla kohta siin. Andmed on kättesaadavad ainult asukoha kohta. Aga see on sellepärast nii, et Madagaskari kohta pole veebis nii palju materjali kui Eesti kohta. Pole selge isegi mitte halduslik kuuluvus ega staatus rahvaloendajate jaoks. Aga on ju kindel, et need andmed on avalikena olemas, kuigi need pole kättesaadavad. Veebiväliseid allikaid me kuigi palju kasutada ei saa.

Jah, ka see on tõsi, et andmed ammu elanud isikute kohta on avalikud; ja kaugema mineviku puhul on ajaloolastele tähtis teada ka nende inimeste kohta, kellest on vähe teada ja kes ei pruugi olla iseenesest kuigi tähtsad. Ka praegu elavate artiklit mitteväärivate inimeste kohta võib olla piisavalt avalikke andmeid või isegi käsitlusi, et artikli saaks kirjutada, aga me valime selle järgi, kas andmetel selle inimese kohta võiks olla püsiväärtus. Teistpidi, mõne Eestigi asula kohta võib andmeid olla väga napilt, ja siin me ei lähtu sellest, kui palju andmeid on. Seda me muidugi teame, kas rahvaarvu üle peetakse arvet. Aga siin minu meelest suurt vahet ei ole. Kui andmeid on, siis me enam ei mõtle, kas väärib artiklit, aga inimese puhul ikkagi küsime. See näitabki minu meelest, et me ei võta asulaid ja inimesi ühe mõõdupuuga.

Kui ma tahan mõnda piirkonda kirjeldada, siis ma võtan aluseks need kohad, mis on kaartidel märgitud. Andres (arutelu) 9. mai 2016, kell 20:41 (EEST)

: Kuidas on iga asula puhul kindel, et sedasorti (avalikud) andmed on olemas? Eriti siis, kui tegu pole ametliku asulaga, ei pruugi ju olla. Kõigil juhtudel kindlasti ei ole. Kaartidel just ongi mõnikord ka sellised kohad (ka asulad), mille kohta pole avalikes (või avaldatud andmetes) fikseeritud suurt midagi muud peale nime. Ei tarvitse olla ligilähedaseltki selge, millise ulatusega koha kohta nimi käib. Sellisel juhul võib-olla kaardil fikseeritud lihtsalt kohanimekogumise tulemus. Kui asula (nt küla) on mõnel juhul teadaoleva info põhjal midagi sellist, mis (keskmisest) talust märksa marginaalsem, siis kuidas näiteks kõik külad ikkagi saavad olla a priori tähelepanuväärsed?

: Ma tõin eespool veel paar kaalutlust peale selle, kui palju on andmeid. Tähelepanuväärsus otseselt ei olenegi andmete kättesaadavusest ja hulgast.

: Kuidas ei mõelda andmete olemasolul selle üle, kas asulast tuleks teha eraldi artikkel? Siin ju mõtleme, millised andmed võiks olla ja mis laadi asulaga võiks tegu olla. Ka varasemates aruteludes on mõeldud, ka teised peale minu on mõelnud. 90.190.58.208 9. mai 2016, kell 21:25 (EEST)

:: Kohanimekogumine? No ma ei usu, et Geonamesi ja Google Mapsi kaart lihtsalt kohanimesid koguvad. Elanike arvu arvestatakse valdade kaupa, ja mul ei ole andmeid, millisesse valda see küla kuulub. Kui võimalik, tasub muidugi kontrollida, millega on tegu. Epp vist midagi leidis. Andres (arutelu) 10. mai 2016, kell 01:57 (EEST)

:: Selle peale maksab kahtluse korral muidugi mõelda, kas on ikka tegu külaga. Andres (arutelu) 10. mai 2016, kell 01:59 (EEST)

::: Seda küll jah vaevalt, et Google ja Geonames ise otseselt kohanimekogumisega tegelevad. Aga sellegipoolest pole kindlasti põhjust arvata, et kaartidele pannakse ainult kõige olulisemate kohtade nimed. Kas või samuses Geonamesis pole kuidagi piiratud, milliste objektide vähegi laiemalt levinud nimesid seal ära tuua ja igaüks saab sinna oma äranägemise järgi nimesid lisada.

::: Sa eirad seda, et osa nimega kohti (sh asulad) on väga marginaalsed.

::: Tõesti pole ju ka selge, et siin on tegu külaga. Ka Geonamesi koha liik "populated place" on lõppude lõpuks lihtalt see, mida internetikasutaja, kes nime kaardile lisas, parasjagu valida oskas. Selle põhjal ei maksaks eriti midagi järeldada. Allikas on lihtsalt ebapiisav.

::: Artikkel läks küll pikemaks, aga kirjas pole ju midagi, mille põhjal hinnata koha enda tähelepanuväärsust. Paiknemist saab samamoodi kirjeldada mis tahes looduses oleva asja puhul. 90.190.59.37 10. mai 2016, kell 17:48 (EEST)

:::: Kaardi järgi on seal paarkümmend maja. Kuidas seda siis nimetada kui mitte külaks? Ei ole küll väga oluline asula, aga küla mõõdu annab välja. On märgitud ka Nõukogude sõjaväekaartidel.

:::: Minu meelest pole mõistlikku kahtlust selles, et see on küla.

:::: Ma ei eira marginaalsust. Ma lihtsalt ei pea seda siin marginaalseks. Andres (arutelu) 10. mai 2016, kell 18:23 (EEST)

::::: Noh, kõik kohad, kus elatakse, pole esiteks tingimata eraldi asulad, ammugi siis just külad. Teiseks selle satelliidipildi järgi ei saa olla kindel, et neis rajatistes elatakse või elati. Või mille põhjal ütled, et küla on naaberkoht Lotsohina, kus satelliidipildi järgi pole isegi mingeid rajatisi?

::::: Sa väitsid eespool, et kõik asulad on a pirori tähelepanuväärsed. Kuidas siis nii, kui osa neist on marginaalsed? Sa pole ka püüdnud põhjendada, mille sisulise poolest just see koht siin tähelepanuväärne on. 90.190.58.115 10. mai 2016, kell 18:45 (EEST)

:::::: Ma ju ütlesin, et ma ei pidanud silmas selliseid asulaid, mis pole külad. Mulle ei tulnud need lihtsalt meelde.

:::::: Mina ei oska satelliitpildi järgi rajatisi otsida. Mahavango olemas ka Nõukogude sõjaväekaardil, nagu ma ennist ütlesin. Ma ei pea usutavaks, et asulad on välja mõeldud. Mina seda ise kontrollida ei saa.

:::::: Tähelepanuväärsuse jaoks piisab minu meelest sellest, et see on küla. Andres (arutelu) 10. mai 2016, kell 19:45 (EEST)

:::::: Mis mõttes ei ole eraldi asula? Andres (arutelu) 10. mai 2016, kell 19:47 (EEST)

::::::: Kuidas see asja muudab, kas tegu on külaga? Külaks nimetatavaid kohti ju samuti olemuselt väga erinevaid. Ma tõin talud (ja muud väikekohad) eespool ju näiteks sellest, et osa tavamõistes asulatest (külad jm) on sama marginaalsed nagu talud või veel marginaalsemad. Ma ei toonud talusid välja kui kitsas mõttes asula näidet.

::::::: Ma polegi arvanud, et Mahavango on välja mõeldud. Iseasi, kas see koht, mille ühelt või teiselt kaardilt antud juhul leidsid on just asula või küla. Noh, te leidsite ju satelliidipildilt, sealt, kus Google'i kaardi kiri asub, mingid rajatised, ja nihutasite koordinaate. Naaberküla kirja juurest ma ei leia midagi.

::::::: Ma viitasin sellele, et iga eraldi asuvat majapidamist või ka mitut lähestikku paiknevat majapidamist ei peeta tingimata eraldi asulaks (nt külaks). 90.190.58.115 10. mai 2016, kell 20:04 (EEST)

:::::::: Mis mõttes mingid asulad on marginaalsemad kui talud?

:::::::: Igatahes peetakse ka eraldi talusid asulateks, ja seda ma pidasingi silmas marginaalsete asulate all: meil on kokkulepe, et talusid ei peeta a priori tähelepanuväärseteks.

:::::::: Mina sain küll Nõukogude kaardi järgi nii aru, et Mahavango on asula.

:::::::: Nihutasime koordinaate? Enne olid koordinaadid ümardatud.

:::::::: Nüüd autoriteetsed kaardid. Siin on märgitud asulatena Lotsohina ja Andranovondronina. Siin on märgitud Mahavango. Andres (arutelu) 10. mai 2016, kell 21:47 (EEST)

:::::: Ma ju selgitasin kohe alguses, mille poolest mõned külad jm asulad võivad olla marginaalsemad kui näiteks talud.

:::::: Ma olen teadlik sellest spetsiifilisest määratlusest, mille järgi ka talu võib pidada asulaks, aga ma ei usu, et heatahtliku lugemise korral võinuks minu algsest kommentaarist aru saada, et pidasin silmas seda ja mitte tavamõistes asulaid.

:::::: Nojah, aga endiselt, ka nendel kaartidel olemine ei ütle iseenesest midagi kohtade tähelepanuväärsuse kohta, samuti ei saa sealt välja lugeda, et need kohad on just asulad või külad. Ja sellel venekeelsel kaardil muide on Mahavango märgitud umbes poolteist kilomeetrit edela poole kui Google'i kaardil ja Google'i kaardi Mahavango kohal on seal üks teine koht. GeoNamesis on see koht omakorda kummastki eelmisest eemal. GeoNamesi koordinaadid, mis siin algselt olid, on vist küll minuti täpsusega, aga need ei ole ümmarguselt need, mis siin nüüd on. 193.40.13.166 10. mai 2016, kell 22:48 (EEST)

::::::::: Ma arvasin küll, et Sa pead silmas seda määratlust, mille järgi ka suurematest kohtadest eraldi asetsevad talud on asulad. Ma ei saa aru, mis mõttes selline lugemine pahatahtlik on. Ma lihtsalt ei suuda Sinu argumentide kõiki nüansse ja käänakuid jälgida ja meeles pidada. See ei tähenda, et ma Su juttu pahatahtlikult tõlgendan. Ma ei saa sellest jutust hästi aru, millele Sa viitad. Kuidas saaks keegi pidada asulaks midagi, mis on marginaalsem kui talu? Mina pean ka talusid marginaalseteks, ja kui on teada, et tegu on taluga, siis ma artiklit ei tee.

:::::::::: Noh, vähemalt me teame, et niisugune asula on olemas. Missugune teine koht on seal Google'i kaardi Mahavango kohal? Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 02:08 (EEST)
Ma ei oska Google'i kaardiga ümber käia. Igatahes Geonamesi kaardil on Mahavango nähtavasti seal, kus see nimi kirjas, ja vastastikune asend Cabrioni mäega ja Vatabe neemega on samasugune nagu venekeelsel kaardil. Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 03:24 (EEST)

Kui ma võrdlen asulaid ja talusid, siis ma ilmselt parasjagu ei pea talusid asulateks.

Näiteks kui mõnest endisest külast, kus võis olla ka üks-kaks majapidamist (ehk olemuselt olekski tegu samahästi kui taluga), pole teada muud kui nimi ja võib-olla ka umbmäärane asukoht, siis see küla oli kokkuleppeliselt ikkagi küla või asula. Selline küla on ju vähemasti marginaalsem kui suuremjagu tänapäevaseid talusid, mille kohta on peaaegu alati rohkem teada.

Ma rääksin sellest, et vene kaardil on Mahavango kohal teine asula, Zengitra. Ja Mahavango on seal samal laiusel Cabrioni mäega. Google'i kaardil (see, mille järgi artiklis praegu koordinaadid on) on Mahavango põhja pool, Vatabe neeme laiusest veidike lõunas. Geonamesis on Mahavango koordinaadid artiklis olevatest koordinaateist umbes kilomeeter läänes, aga see selleks, need minuti täpsusega koordinaadid on seal ilmselt kõige vähem usaldatavad. 90.190.59.134 11. mai 2016, kell 18:37 (EEST)

: Sa nimetad marginaalseks seda, mille kohta on vähe teada? Ma ei taibanud enne, et Sa seda silmas pead. Mina ei arvestaks seda, kas teada on vähe või palju.

: Praegu viivad koordinaadid sellesse kohta, kus Geonamesi kaardil on kirjutatud "Mahavango" (mitte sinna, kus on ruuduke). Ja sellessamas kohas on  sellel kaardil ka umbes 30 majast koosnev kobar. Nii Geonamesi kaardil kui ka venekeelsel kaardil on Mahavango Cabrioni mäega samal laiusel. Google'i kaardist ma ei saa midagi aru.  Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 22:21 (EEST)

:: Ma pean marginaalseks asulat, mis teadaoleva info põhjal sarnaneb näiteks talule või mingile veel väiksemale kohale. Sellepärast et asula võibki ju vabalt olla midagi sellist. Sa vist kujutad ette, et on mingi universaalne asula definitsioon, mis iseenesest tõstab asulad olulisuse poolest näiteks taludest kõrgemale, aga tegelikult sellist definitsiooni ju ei ole. Nagu öeldud asulaid, ka külasid, on olemuselt väga erinevaid.

:: Siin ei ole asi lihtsalt selles, et vähe on teada, vaid asi ise on olemuselt marginaalne. See on teistmoodi kui näiteks mõne antiikkirjanduses mainitud koha puhul, millest ka võib vähe teada olla, aga millest räägitakse allikates palju. Kuigi ka teisel juhul ei pruugi eraldi artikkel siiski otstarbekas olla, kui eraldi öelda tõesti peaaegu midagi pole.

:: Sa vist arvad, et Geonamesis on Cabrioni mägi seal, kus on sellenimeline roheline ruuduke (locality). Ma ei tea, mis selles kohas on või kas seal üldse midagi on, aga reljeefikaartide järgi mäge seal ei ole. Venekeelsele kaardile märgitud Cabrioni mägi jääb sellest ruudukesest veidike enam kui kilomeeter kagusse (kus tõesti on umbes 100 m kõrgune tipp). Vaata kus asub venekeelsele kaardile märgitud Cabrioni mägi Vatabe neem ja üldse rannajoone suhtes.

:: Nojah, see kaart mida Geonamesi kohanimeinfo taustal näed, ongi Google'i kaart. Ja sellele kaardile märgitud Mahavango on selles kohas, kus venekeelsel kaardil on Zengitra. 90.190.59.229 11. mai 2016, kell 23:51 (EEST)

::: Minu meelest ei ole objektiivset tähelepanuväärsuse kriteeriumi, vaid on selline, nagu me tahame. (Tähelepanuväärsuse teooria võib ju konstrueerida, aga see peab ikkagi intuitsioonile vastama ja intuitsioon lahkneb.) Ja selles on lahkarvamusi. Jah, ma arvan küll, et kui on mitu majapidamist, siis on niisugune asula, mis väärib artiklit (kui just pole tegu hajakülaga).

::: Nii et siis kaardid on omavahel vastuolus. Kõige autoriteetsem neist kaartidest, kus Mahavango peal on, on  ikkagi see venekeelne kaart. Loodetavasti siis VillaK saab rohkem usaldatavaid andmeid. Mina ise ei võtaks  kaartide üksikasjalist uurimist ette.  Andres (arutelu) 12. mai 2016, kell 02:34 (EEST)
Kustutamishääletusel leiti, et artikkel peaks jääma. Eemaldan märkuse. - Melilac (arutelu) 4. märts 2018, kell 18:40 (EET)

See on ju ikka see asula, mille juures kaardil kiri on, kus on majad ka näha? Mitte see koht, kuhu koordinaatide järgi satub? Kas ma võin koordinaadid kaardi järgi ära muuta? --Epp 10. mai 2016, kell 01:09 (EEST)

Praegused koordinaadid on minuti täpsusega.
Mina ei ole ise kaardil maju näinud. Andres (arutelu) 10. mai 2016, kell 01:57 (EEST)

: Vaata nüüd Google'i kaardi satellidivaadet nende teksti sees olevate koordinaatidega. --Epp 10. mai 2016, kell 02:08 (EEST)

: Sealt on veel näha, et ta on üsna ühe täis kasvanud lahe vms kaldal. --Epp 10. mai 2016, kell 02:11 (EEST)

:: Leidsin. Jah, nähtavasti on see. Seda lahte ma jällegi ei oska näha. Andres (arutelu) 10. mai 2016, kell 10:18 (EEST)

Ma ei ole kindel, kas jooksev ilmateade peab siin olema. Ilmateated on veebis kõigi asulate kohta. Ma ei tea, kas need on usaldatavad. Andres (arutelu) 10. mai 2016, kell 02:36 (EEST)

Minu meelest ka pigem ei peaks. Pealegi on ilmateated esimesed asjad, mis otsinguga välja tulevad, ja mul on alati mulje, et need on kuidagi robotite genereeritud. --Epp 10. mai 2016, kell 03:04 (EEST)

: 14 päeva ilmateade on niikuinii liiga pikaajaline. Andres (arutelu) 10. mai 2016, kell 10:18 (EEST)

: Ilm ilmaks (kuigi, nt kirillitsas ei oleks seda nii lihtne leida kui on lingile klõpsates), praegu on aga nii, et artikkel sisaldab lahknevaid koordinaate (Eppu variant viib majade keskele, Andrese (ja Harvardi versioon, kui otsikasti kohanimi sisestada = |NS=-11.979282|EW=49.263637) annab tulemuseks natukene lääne poole jääva maalapikese), kumb siis õige on?—Pietadè (arutelu) 10. mai 2016, kell 10:55 (EEST)

:: Ma lihtsalt ei hakanud otsima, kuidas selle teise malli sisse saab koordinaate panna, niisama lisades ei töötanud. Teksti sees peaks õige olema, vähemalt kaardil viivad õigesse kohta. --Epp 10. mai 2016, kell 11:06 (EEST)

:: Minu versioon on minuti täpsusega, loomulikult ei lange siis koht täpselt kokku. Andres (arutelu) 10. mai 2016, kell 11:22 (EEST)
----
Iga päev tekib tonnide kaupa viitamata ja ebakvaliteetseid artikleid, aga sellega siin on vaja ikka jonni ajada.

Minu meelest selline näilik kvaliteet pole karvavõrdki parem. 90.190.58.115 10. mai 2016, kell 20:04 (EEST)

Sulle võib-olla tundub esmapilgul, et artikkel on nüüd parasjagu asjalik ja sisukas. Aga tegelikult ei öelda siin Mahavango enda kohta poole sõnagagi midagi kindlat. On vaid kirjeldatud paiknemist, nii nagu seda saab teha looduses mis tahes objekti puhul. (Ja nagu nüüd kaarte võrreldes välja tuleb, tegelikult pole isegi selge, et kirjeldatakse õige nimega koha paiknemist.) Pole öeldud midagi, mille järgi otsustada, et koht on tähelepanuväärne. Kõik (nimega) kohad ei ole tähelepanuväärsed (s.o ei vääri eraldi artiklit). Ilmselt pole ka see siin. 193.40.13.166 10. mai 2016, kell 22:48 (EEST)

: Mis mõttes õige nimega koha paiknemine pole selge?

: Mulle ei ole ilmne, et see ei vääri eraldi artiklit. Enne Sa seadsid kahtluse alla, et see üldse on asula.

: Jah, siin polegi muud, kui et see on asula, ja asukoha kirjeldus. Kui me selle kohta muud teada ei saa, kuidas see teeb asulat vähem tähelepanuväärseks? Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 01:36 (EEST)

:: Vt eespoolt, kaartidel on Mahavango asukoha suhtes vastuolu.

:: Sedapidi pole mõtet asjale vaadata. Kui kõik asjad oleks vaikimisi tähelepanuväärsed ning peaks vastupidi tõendama ja põhjendama mittetähelepanuväärsust, siis tulekski kirjutada kõigist mittetähelepanuväärsetets asjadest, kuna nende mittetähelepanuväärsust ei saa tõendada (nii nagu nende asjade tähelepanuväärsustki).

:: Jah, ma seadsin ja sean kahtluse alla, kas tegu on asulaga, aga ma ei sea kahtluse alla seda, et koht kui selline on olemas. Ükskõik, kas see siin on asula või mitte, praegu ei ole kuidagi põhjendatud seisukoht, et kõik asulad on tähelepanuväärsed. Ma olen eespool välja toonud selle seisukohaga seotud vastuolu. 90.190.59.134 11. mai 2016, kell 18:37 (EEST)
----
Andres kasutab siin arutelus kohati sõna "me", nt "Kui andmeid on, siis me enam ei mõtle ...". Kes on "me"? Kindlasti ei tähista see kogukonna konsensust. Andres ütleb, et tema arvates on külad a priori tähelepanuväärsed, aga ei põhjenda piisavalt. Püsiväärtus, aga kelle jaoks? Sellel külal võib olla kohalik püsiväärtus. Eesti rahva jaoks mitte. Kui ei ole võimalik lihtsalt leida infot asula enda kohta (mitte ainult asukohta), siis järelikult ei ole tal "absoluutset" püsiväärtust, püsiväärtust maailma jaoks. Vikipeedia ülesanne ei ole vähetuntud asju avalikkuse ette tuua, vaid peegeldada juba avaldatud materjali. Tähelepanuväärsuse reeglid peavad põhinema kogukonna konsensusel. Ei ole konsensust, et asulatele tähelepanuväärsuse reeglid ei kehti. Adeliine 11. mai 2016, kell 00:27 (EEST)

Kas me kustutame ära kõik asjad, millel mingi mõõdupuu järgi pole eesti rahva (või "maailma") jaoks otsest väärtust? Kes seda rahvast või maailma siin esindab ja kuidas seda mõõdetakse? Mille poolest siis suuremal välismaa asulal peaks rohkem seda väärtust olema? Kas see teeb ta kuidagi väärtuslikumaks, et tema kohta on rohkem kirjutatud? Eestlase jaoks, kes Madagaskarile satub, on ilmselgelt väärtus igal infokillul. Kas me lähtumegi edaspidi populaarsusküsitlustest? Kõik väiksed ja kauged asjad viskame minema? St kirjutame ainult eesti asjadest ja popkultuurist? See asula on ju ilmselgelt kaardil olemas, see, et tema kohta rohkem infot ei saa, pole ka kindel. Kui Andresel oleksid selle kohta fotod olnud, kas siis oleks kõlvanud? Ja meil on muide tohutu hulk artikleid, kus asja enda kohta pole midagi öeldud, on kirjas ainult see, et ta on olemas. Ja sellegi väite allikas puudub. --Epp 11. mai 2016, kell 01:07 (EEST)

No kui me räägime Eesti küladest, siis me ei hakka pead murdma, kas ikka saab pika artikli kirjutada, aga kui räägime Eesti inimestest, siis ikka mõtleme, kas tasub artiklit teha, isegi kui andmeid on. Seda ma pidasingi silmas. Minu meelest meil on niisugune praktika. Madagaskari küladest on nii vähe kirjutatud, et ma ei teadnud, mismoodi see asi käib. Ma tahtsin lihtsalt viidata sellele, et me tegelikult ei lähene inimestele ja küladele ühe mõõdupuuga. See on lihtsalt kirjeldus, nii nagu see minu poolest on. Võib-olla küll, et Sina lähened ühe mõõdupuuga.

See on nüüd teine asi, mida mina arvan. Ma räägin asjast, mis mulle tundub enesestmõistetav ja mida sellepärast on raske põhjendada. Ma ei saa tagada seda, et minu argumendid Sind veenavad. Mind ei veena see, et tähtsuse mõõdupuuks võetakse eesti rahvas. Siis võib juba küsida, kas eesti rahvas on üldse piisavalt tähtis, et tema arvamust peaks arvestama.  Maailm on praegu ju peo peal, iga eesti keele oskaja võib olla ükskõik millises maailma kohas ja tunda huvi ükskõik mille vastu. Kui me hakkame selle järgi vaatama, kui palju miski kellelegi korda läheb, siis ma arvan, et valdav enamik Vikipeedia teemasid on sellised, mis ei lähe valdavale enamikule eesti rahvast korda.

Minu meelest on asulate puhul loomulik eeldada, et nende kohta on avaldatud materjali. Madagaskar on üsnagi mahajäänud maa, sellepärast ei ole veebis sellist andmete küllust nagu Eesti puhul. Kui me mingit piirkonda süstemaatiliselt kirjeldame, siis minu meelest ei saa hakata valima selle järgi, mille kohta on rohkem materjali. Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 01:36 (EEST)

::Eesti külade puhul saab rääkida tähelepanuväärsusest nt läbi läheduse (vaata palun uudisväärtuse kriteeriumite kohta, mis vähemalt minu hinnangul rakenduvad paljuski ka vikiartiklitele). Kui aga väita, et need kriteeriumid ei tohiks meile üldse korda minna ja peaksime ikka kõigest kirjutama, siis ometi tuleks arvesse võtta, et siin esitatud info peaks olema sisult täpne. Oletustele pole vikis kohta. Praegu on näiteks oletatud, et 1) on olemas sellenimeline küla ja 2) see teadmine peaks miskipärast eestikeelse Vikipeedia lugejaskonnale oluline olema. Mul ei ole kohe üldse mitte soovi sellise lähenemisega nõustuda.

::Kui Eesti külade kohta on olemas nii avalik huvi selleteemalisi artikleid lugeda kui ka usaldusväärsetest allikatest pärinev teave, mida nendes artiklites kajastada, siis see selgelt ei kehti kõigi punktide kohta maakera pinnal. Olen veendunud, et me peame kohe kindlasti valima, mille kohta ja kui põhjalikult infot jagada. Pean seda väga oluliseks osaks entsüklopeedia koostamise juures. Kas sa kujutaksid ette, et paberentsüklopeedia puhul valitaks mõisteid juhuslikult või ei jälgitaks seletuste kirjutamisel (ala)teemade olulisust? Serverites on tõesti ruumi rohkem, kui paberile ära mahuks, aga ma ei leia sugugi, et see on adekvaatne põhjus eelnevalt kirjeldatud tavade prügikasti viskamiseks.  Ivo (arutelu) 11. mai 2016, kell 02:49 (EEST)

: Seost uudisväärtusega ma ei oska kommenteerida.

: On oletatud, et on olemas sellenimeline küla? Geonamesis on öeldud, et on olema sellenimeline asula, ja kui pidada seda mitteusaldusväärseks allikaks, siis võib viidata venekeelsele kaardile, millest on ülalpool juttu.

: Oletusi selle kohta, kas miski peaks eestikeelsele lugejale oluline olema, pole minu meelest tarvis teha, sest peaaegu miski pole peaaegu mitte kellelegi oluline.

: Kui tehakse etteantud mahuga teos, siis mõeldakse muidugi proportsioonid hoolega läbi. Aga Vikipeedias pole minu meelest küll vajalik ega mõistlik keelata millestki kirjutamist sellepärast, et see on ebaproportsionaalselt põhjalik. Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 03:37 (EEST)
----
Mina ei poolda kustutamist. Mina tahan selliste asjade kohta lugeda ja ka ise neist kirjutada. --Epp 11. mai 2016, kell 01:07 (EEST)

Ei poolda kustutamist. Andresel on õige tähelepanek, et ilmselt enamik eesti rahvast ei pööra enamikule Vikipeedia artiklitest tähelepanu. See ei tähenda aga veel, et enamiku Vikipeedia artiklitest võiks kustutada. Rahvahariduslik eesmärk on ka oluline - teadasaamine millestki, millest varem midagi ei teatud. Möönan, et küla geograafiline kirjeldus tõenäoliselt vajab korrigeerimist. Pildi järgi ei tundu see sisemaal asuva külana. Pigem paistab, et tegemist on mangroovilaguuni otsas, jõe suudmes asuva külaga. Püüan teksti lähematel nädalatel täpsustada kui näen täpsemaid topograafilisi kaarte ja võõrkeelseid teatmikke. Kiirustamiseks põhjust pole. --VillaK (arutelu) 11. mai 2016, kell 09:41 (EEST)

::: Hea, et leidub keegi, kes allikad üles leiab ja neid kasutada oskab. Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 14:34 (EEST)

Mis on see põhjus, miks ma peaksin sellest külast teada saama? Adeliine 11. mai 2016, kell 12:16 (EEST)

: Pole põhjust võtta seda isiklikult. Mina ei tea sinu sisemisi motivatsioone ja mul puudub huvi veenda kedagi tegema midagi, mida ta teha ei soovi. Kuid püüa vältida enda maailma projitseerimist kogu maailmale. See, kui sulle mingi konkreetne geograafiline koht huvi ei paku, ei tähenda, et see oleks kõigile teistele tähtsusetu. Inimesed, kes on uuele infole avatumad, on reaalselt olemas. Konkreetsemalt, seni siin sõna võtnud kaheksast inimesesest neli paistavad sellisest geograafiast olema huvitatud. Mulle on arusaamatu, mille alusel ülejäänud neli (või isegi nelikümmend) võtavad õigeks arvata, et see ei tohiks kellelegi huvi pakkuda.--VillaK (arutelu) 11. mai 2016, kell 12:56 (EEST)

::Siin ei ole ju asula enda kohta infot. Viiteid ka ei ole. Kas lisaks tähelepanuväärsuse reeglitele ei kehti asulatele ka originaaluurimuse reeglid? Adeliine 11. mai 2016, kell 14:11 (EEST)

::: Allikateks on kaardid, nendele on koondviide koordinaatide juurest. Ühest kaardist on arutelus juttu, selle võib lisada. Veebis on ka veel hulk allikaid, mis kordavad ühte ja sedasama.) Ei ole ju midagi ise välja mõeldud. Loomulikult on hea leida võimalikult autoriteetsed allikad. Vast siis VillaK leiab häid allikaid. Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 14:34 (EEST)

::::Mul ei oleks midagi selle vastu, kui leitaks head allikad ja siia artiklisse ka mingit korralikku sisu tekiks. Alustades elanike arvust näiteks. Küsimus on selles, kas on kindlalt teada, et head allikad on leitavad. Adeliine 11. mai 2016, kell 14:56 (EEST)

::::: Elanike arvu ei pruugi olla, kui rahvaloendusel peetakse arvet valdade kaupa.

::::: Aga usaldatavad kaardid peavad olemas olema. See pole tänapäeval mõeldav, et neid pole. Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 17:00 (EEST)

::::::Lisame siis veel ühe inimese, kellele sellised asjad huvi pakuvad, ehk siis minu vääritu isiku. Pluss üks põhjendus, miks asula võib olla tähelepanuväärne. Teoreetiliselt on olemas võimalus, et tegemist on riigi põhjapoolseima asulaga (vt. ülevalpoolmainitud segadus selle asula ja Zengitra asukohaga). - Melilac (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 19:54 (EET)

: Tähelepanuväärsuse kriteeriumid (vähemasti mujal vikides) ongi ju püütud seada võimalikult objektiivselt nii, et eraldi artiklid oleks just nendest asjadest, mis on laiema publiku jaoks olulised ja mis on juba väljaspool Vikipeediat rohket kajastust leidnud. Kui kohanimi on küll tuntud, aga koht ise on marginaalne, selle kohta pole teadaolevate allikate põhjal eriti midagi öelda, siis on sageli ikkagi otstarbekas mainida seda kohta laiema koha artiklis. Nii ei ei sunnita lugejat sõeluma tillukeste artiklite vahet, kust peaaegu midagi ei leia, ja kontekstuliseeritult on samas ülevaatlikum millega on selliste marginaalsemate kohatade näol tegu.

: Öelda, et keegi ikka tunneb asja vastu huvi, on demagoogia. Selle põhjendusega võiks samahästi kirjutada (ja veel eraldi artiklites) ükskõik millest ja ükskõik kellest. 90.190.59.134 11. mai 2016, kell 18:37 (EEST)

:: Oot-oot-oot. Keegi ei keela ju peale omaette artiklite kirjutada ka ülevaatlikku artiklit. Eraldi artikkel on mõeldud neile, kes otsivad infot ainult ühe konkreetse asja kohta.

:: Ma saan sellest kaalutlusest aru küll, et pole mõtet kirjutada asjadest, millest pole suurt midagi teada. Aga minu meelest mõnikord on mõtet, ja see on üks niisugustest juhtudest. Asulad (kui need ei ole lihtsalt üksikud talud, aga mõnel juhul ka siis) ja loodusobjektid (mäed, jõed, lahed jne) väärivad minu meelest artiklit sõltumata sellest, kui palju meil nende kohta andmeid on. Vastavalt sellele tulevad siis ka ühed artiklid pikemad kui teised. Teine niisugune juhtum on antiikkirjanduses mainitavad kohad. Kolmas, meil tegelikult realiseeritud juhtum on Liivi sõja aegsed Eesti isikud.  Paljude kohta neist on väga vähe teada, aga artikkel on olemas. Erinevalt nendest kahest teisest juhtumist tuleb teadmisi juurde sedamööda, kuidas Madagaskar tsiviliseerub. Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 22:06 (EEST)

:: Asja võib ka teistpidi keerata. Peaaegu iga artikli kohta võib öelda, et tegu on teemaga, mille vastu tunnevad huvi väga vähesed eestikeelsed lugejad.

:: See ei ole nii, et võib kirjutada ükskõik millest. Iga asja ei kaitsta. Lihtsalt on asju, mille puhul lähevad arvamused lahku ja mida tegelikult kaitstakse, sest inimesed tahavad niisuguseid artikleid kirjutada ja lugeda.   Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 22:06 (EEST)

::: Ma ei arvanudki, et ülevaatlikke artikleid ei tohi kirjutada. Vikipeedia ei ole iseenesest ju mingi andmebaas või kataloog, kust peaks kõigi võimalike asjade kohta märksõna leidma. Ja kui kohanime mainitakse laiemale kohale pühendatud artiklis, siis sellisel juhul otsinguga ikkagi leitakse see koht üles. Samas on sedasi välditud, et lingid viivad paljude nupukeste juurde (antud juhul siis paljude külade ja muude naaberkohtade), kust eraldi midagi rohkemat sisulist teada ei saa.

::: See väide, et kõik asulad või ka kõik teatud loodusobjektid on artikliväärilised, on minu meelest ikkagi alusetu. Ma viitasin eespool vastuolule lähenemises seos teiste väikekohtadega. Aga sa lihtsalt eirad seda.

::: Antiikkirjanduse mainitud kohtadega on tähelepanuväärsuse kriteeriumitesse puutuvalt teisiti see, et need kohad on tuntud ja neist räägitakse allikates palju, kuigi teada võib olla vähe. Ainult et, kui teada on vähe, siis eraldi artikkel ei pruugi ikkagi otstarbekas olla. See, et mõnes teises teemavaldkonnas on keegi usin hunniku nupukesi valmis treinud ja keegi temaga sammu pole jaksanud pidada, ei näita vist küll tähelepanuväärsuse kohta midagi.

::: See on tore, kui infot tuleb juurde või kui mingid asjaolud muutuvad ja asi saabki hiljem tähelepanuväärseks, aga meil pole ju ikkagi mingit põhjust asja ette tähelepanuväärseks tunnistada. See koht ei pruugi kunagi tähelepanuväärsemaks saada, eriti siis, kui tegu pole millegi poolest ametliku kohaga.

::: Minu meelest pole mõtet püüda arvata, mitu lugejat (arvuliselt) teema vastu huvi tunneb, ükskõik miskeelset lugejat, või mitu kohtade (siin õigemini kohanimede) huvilist Vikipeedia kirjutajat parasjagu mingi konkreetse asja vastu huvi tunneb. Tähelepanuväärsust püütakse üldiselt hinnata ikkagi sellest objektiivsemate kriteeriumite järgi. Siin aga pole praegu praktiliselt mingit infot, mille põhjal tähelepanuväärsust isegi hinnata. 90.190.59.229 11. mai 2016, kell 23:51 (EEST)

:::: Loomulikult Sa ei arvanud, et ülevaatlikke artikleid ei tohi kirjutada. Mulle tundus, et Sa arvad, et mina ei luba neid kirjutada.

:::: Ma olen nõus, et kõigi võimalike asjade kohta ei pea märksõna olema. Ja selles ongi lahkarvamused, milliste kohta peaks.

:::: Igas artiklis on antud vähemalt koordinaadid koos lingiga kaartidele. Siselink viib selle asja juurde otse, ilma mingi otsinguta. Samuti ei ole otsingu puhul tarvis hakata midagi teiste artiklite seest otsima. Jah, ma arvan, et märksõnad peaksid olema, isegi kui vähe teada on. Andres (arutelu) 12. mai 2016, kell 02:34 (EEST)

Konstrueerime mõne kontranäite. Eesti Vikis on hulk külaartikleid, kus sisuks on ainult administratiivne kuuluvus, geograafilised koordinaadid ja elanike arv. Näiteks Rebaste (Puka). Aga see elanike arv võib olla ka 0, näiteks Horosuu, Häärmäni, Kossa jne. Kokku on 0 elanikuga külasid Eestis üle saja. Viimastel juhtudel on siis tänasel päeval sisuliselt tegemist kohanimedega (varem on need küll asulad olnud). Neid artikleid on seni vaikimisi aktsepteeritud (puudub arutelu ja kustutamismärkus). Võimaliku argumendina tuleks siis kõne alla lähedusprintsiip, teiste sõnadega - rahvuslik egotsentriline maailmapilt, mis lähemal olevad kohad muudab tähelepanuväärseteks, isegi kui nende geograafiliste kohtade kohta puudub rohke viitematerjal sõltumatutest algallikatest (seega ka sekundaarne tähelepanuväärsus) ja elanike arv on marginaalne või olematu. Nüüd loendades kõnealuse Madagaskari küla hoonete rookatuseid, ilmneb, et seal on üle 60 onni. Arvestades keskmise leibkonna suurust Madagaskaril, elab seal külas tõenäoliselt suurusjärgus 100-200 inimest. Eesti kontekstis oleks see juba märkimisväärse suurusega küla. Võrdluseks, näiteks Nõva külas elab veidi üle 100 inimese. Muidugi, kõikide maailma külade kohta Eesti Vikis artikleid treida ei ole lihtsalt reaalne. Eestis on ca 4400 küla. Ma ei tea kui palju on maailmas kokku külasid, kuid arvestades Eesti rahvaarvu suhet maailma rahvaarvu (aktsepteerides, et Eesti asulate keskmine suurus on tõenäoliselt väiksem kui maailma keskmine asula suurus), siis kindlasti on maailma asulate arv vähemalt kümnetes miljonites. Summaarne aeg, mis kuluks kõigi maailma maade kõikide asulate kohta artiklite tegemiseks on seega tohutu. Jääb üle kaks võimalust. Kas teha karmi käega mingi valik, milliste printsiipide alusel artikleid lubdada. Või siis lasta asjal minna isevooluteed ehk artiklid kujunevad parasjagu nii, nagu keegi soovib neid kirjutada. Peale mõneaastast toimetamist siin paistab mulle, et Vikipeedia nö protokolli on sisse kirjutatud laissez faire ideoloogia ja kõik katsed seda kuidagi tugevalt juhtida on määratud läbikukkumisele. Numbriga kirjutaja tekitab ainult endale asjatut frustratsiooni. Kui teoreetiliselt oleks ehk võimalik teatud protseduurireeglite alusel keelata teatud kohaartiklite kirjutamist, siis paradoks on selles, et keegi ei suuda süstemaatiliselt kontrollida selliste reeglite järjepidevat täitmist (see eeldaks tohutu aja investeerimist), samuti pole võimalik sundida kedagi ühtegi nö puuduolevat (st kriteeriumidele vastavat) artiklit kirjutama. Teisisõnu, Vikipeedia jääb alati auguliseks nagu Šveitsi juust, selle vahega, et augud hõlmavad siin suurema osa kui tahke aine ...

Dixi et animam levavi --VillaK (arutelu) 12. mai 2016, kell 10:59 (EEST)

:Inglise vikis: Populated, legally recognized places are typically presumed to be notable, even if their population is very low. Even abandoned places can remain notable, because notability encompasses their entire history. Tahan siin esile tuua legally recognized. Eestis võib see tähendada, et asulal on EHAK kood ja elanike arvu üle peetakse arvestust. Kaardil leidumine minu arvates ei täida legally recognized tingimust.

:Oletades, et me lubame kõigist maailma asulatest artikleid, kus on vähemalt ainult asukoht, ei ole massiliselt selliste kohatäitja-artiklite loomine Wikidata ja robotite abiga enam eriti keeruline ega aeganõudev. Loomulikult võtaks igavesti aega liha luudele tekitamine. Aga väga lühikesed artiklid, kust midagi sisulist teada ei saa, löövad lugejale ninanipsu. Lugeja tuleb ju enamasti Googlist. Kui artiklit ei ole, siis lugeja Vikipeediasse ei satu. Kui on aga sisutu artikkel, siis lugeja pettub ja kujuneb tema arvamus Vikipeediast.

:Kui oleks enam-vähem selged reeglid, siis mittetähelepanuväärseid artikleid kustutada jõuaks küll, praegu me ju jõuame vandalismiga võidelda ja uusi artikleid üle vaadata, teatud määral isegi kohe toimetada. Adeliine 12. mai 2016, kell 15:35 (EEST)
----
 kustutamisele.
* (Topographic Map) Sheet 32, Series 2201, Edition 4-AMS. 1:2,000,000. U.S. Army Map Service, 1968 (3.5 MB) (asula on kujutatud seest valge ringikesena teel, saare põhjatipus) Allikas: Perry-Castañeda Library. Map Collection. Madagascar Maps (The University of Texas at Austin. University of Texas Libraries. Vaadatud 2016.05.11) --Pietadè (arutelu) 11. mai 2016, kell 14:24 (EEST)

: Kas kaardilingi lisaja peab silmas kohta nimega Mangaoka? See siin on Mahavango. Iseenesest polegi keegi vaidlustanud seda, et koht kui selline on olemas ja et see on kaartidelt leitav. 90.190.59.134 11. mai 2016, kell 18:37 (EEST)

:: Ei, ja algusest peale olen kahelnud artikli plk nimelise koha olemasolus; eile olin kindel, et nägin täpset nimevastavust, täna enam ei näe, ja ei ole kindel. A propos, kas eesti keeles on olemas selline sõna, nagu "peithämamine", no, nyyd on...—Pietadè (arutelu) 11. mai 2016, kell 19:29 (EEST)

::: Miks Sa kahtled? Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 22:06 (EEST)
Ju siis koolitus säherdune. Kusjuures, vegadi kummalisi asju tuleb selle otsinguga velja (hetkel nt on Google'i 2. real "www.islamicfinder.org/prayerDetail.php...city=Mahavango"), artiklis Diana (see lahtikäiv loend "Communes in the Diana Region of the Republic of Madagascar", Antsiranana II, ehk Antsiranana eeslinnad (suburbs)) seda kohta ei ole (ehk on pärast CIA GRU kaartide aega teise nime saanud?); lisaks, 1968. a viidatud CIA kaardil on ka brittide ja prantslaste "maalapid" välja toodud, jne .—Pietadè (arutelu) 11. mai 2016, kell 22:33 (EEST)

Selles loendis on vallad, mitte asulad. Iga asula ei ole eraldi vald. Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 23:09 (EEST)

Ma arvan, et Mahavango kuulub Andranovondronina valda, aga mul ei ole seda millegagi tõendada. Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 23:09 (EEST)

: Mu meelest võid sa olla õigel teel, eelöeldud arvamusega...—Pietadè (arutelu) 12. mai 2016, kell 00:28 (EEST)

Mida kuulukse? Adeliine 1. juuli 2016, kell 22:00 (EEST)

Ära kiirusta, oota-oota. Ma ei ole Madagaskari põhjatippu veel jõudnud. Mida saab küll öelda, on see, et Institut Geographique National (Prantsuse tuntuim kaardiväljaandja) Madagaskari kaart Lotsohina ja Ambatonjanahary vahel küla ei näita. Ilmselt on eksitav öelda ka, et Mahavangot läbib Tanjona Bobaomby põhjatipuni viiv maantee. Esiteks, Prantsuse reisiteatmikud (nt Le Routard) kirjeldavad saare põhjatippu viivat teed kui hooajalist teed, mis on kuival aastaajal läbitav nelikveolise masinaga. Olles selliseid teid teises ja kolmandas maailmas näinud, ei mahu sellised teed vähemasti tavapärase ettekujutuse alla maanteest. Teiseks, satelliidipildilt nähtub, et see tee ei läbi küla, vaid, et selle tee kaudu on külale juurdepääs.

Kui võtta kokku praegune seis, siis on küll tõendatud asula olemasolu artiklis viidatud geograafilises kohas, kuid pole vähemalt kahte sõltumatut allikat, mis kinnitaksid, mis on selle küla nimi/nime kirjapilt. 30-40-aasta taguseid vene topokaarte mina usaldusväärseteks allikateks ei pea. Nõukogude kartograafid olid piiri taha saades alatasa purjus või lihtsalt ei saanud asjadest aru. Ja nagu siin juba näidatud, siis konkreetne vene kaart näitab küla nime teises geograafilises asukohas võrreldes Google Maps kaardiga.--VillaK (arutelu) 5. juuli 2016, kell 09:09 (EEST)

:Satelliidikaardilt tundub muidugi, et teisel pool seda "teed" asuvad küla põllud, seega siis on küla läbimine sõltuv sellest, mida Madagaskaril küla all mõistetakse. Näiteks Eestis, kus küla on territoriaalüksus, võib tee küla läbida ka siis, kui ühel pool teed pole ühtegi maja. - Melilac (arutelu) 19. juuni 2018, kell 20:32 (EEST)

Lühike vahekokkuvõte: aasta jooksul pole me teadmised jõudnud edasi punktist, kus tuli nentida, et puhtalt kaartide alusel kirjeldatav hüpoteetiline (võimalik, et endine) asula võib olla meil siin vale nimega, kuna kaartide vahel on vastuolu. (Olen ise Nõukogude sõjaväekaartide alusel Eestis kohanimesid korjanud ning võin kinnitada, et kui pinnavormid olid paigas, siis kohanimedeks oli tükati kirjutatud kurat teab mida. Ja see oli Karulas, mitte Madagaskaril.) Seega pole meil ausalt öeldes siiamaani kõige õrnemat aimu, millest me siin artiklis räägime. Aastate jooksul pole ka suudetud leida ühtki Madagaskari inimest, kes võiks kohapeal kontrollida, kas on küla, oli küla, on osa mitmeosalisest külast, külale eksikombel üle kantud talu- või isikunimi, sõjaväebaas, geoloogide ajutine laager või keegi lihtsalt kirjutas kaardile kiiruga midagi, et ülemused kartograafide peale joomise käigus mahamolutatud tööpäeva pärast ei karjuks. Või on tegu mulaažiga, mille Madagaskari sõjavägi rajas, et imperialistides aerofotode abil segadust tekitada (NSV Liidus tuli seda üksvahe ette küll, miks mitte siis Madagaskaril, välistada ei saa). Nii et kustutada on natuke nagu kahju, eriti kuna aruteluleht on juba omaette väärtuse omandanud, aga puudub ka garantii, et artiklis on vähemalt üks tõele vastav väide. Ei pruugi olla. --82.131.109.135 14. juuli 2017, kell 23:25 (EEST)


Arutelu:Harilik leeskputk

Retsensioon: Hästi koostatud ja kirjutatud artikkel. Tundub, et vajalik informatsioon on kõik kirjas. Esmakordsel lugemisel ei jäänud midagi silma, mida muuta võiks, ent võib-olla peaks tegema väikse paranduse "Botaanilise iseloomustuse" juures. Seal on kirjutatud "Juurte läbimõõt...", aga ehk oleks õigem kirjutada ainsuses "Juure läbimõõt...". Sama jäi silma ka "Keemilise koostise" pealkirja all: sõna "juurtes" asemel kirjutaksin ka ainsuses "juures".
Emmamaltis (arutelu) 10. mai 2016, kell 12:26 (EEST)

Artikkel on väga asjalik ja konkreetne. Tekst on arusaadav ja pakub huvi, kuid peatükis "Viited", välislingis peaks olema viidatud, millisel kuupäeval on teave olnud kättesaadav. Üldiselt artikkel on suurepärane! :) --Jekaterina Ol (arutelu) 10. mai 2016, kell 16:24 (EEST)


Siin on viimati muudetud artikli pealkirja, milleks on asutuse nimetus: Inimsusevastaste  Kuritegude Uurimise Eesti Rahvusvaheline Komisjon. See on tagantjärele asutuse nimetuse muutmine. 2001:7D0:87FA:6380:B88B:9AEB:B395:C414 11. mai 2016, kell 22:28 (EEST)

Nõus, et asutuse nimetust ei tohi muuta. Andres (arutelu) 11. mai 2016, kell 22:30 (EEST)

Nüüd on see artikkel/asutus leitav nii 2013. a EKI keelt ainukeeleks pidavatele kui ka teistele kodanikele, IMHO.—Pietadè (arutelu) 11. mai 2016, kell 22:56 (EEST)

Komisjon oli vist õiguslikult vormilt sihtasutus: Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Eesti Sihtasutus. Märksõnale tuleb ka mitmeid linke ja tegin ka ümbersuunamise--Estopedist1 (arutelu) 8. juuni 2016, kell 09:37 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Eesti Rahvusvaheline Komisjon


Kasutaja arutelu:Andkask

(sündinud 26. juunil 1972) on turundusspetsialist ja projektijuht.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni erialal 2012. aastal. Varasemalt õppinud Tartu ülikoolis õigus- ja majandusteaduskonnas.
Andres Kask on juhtinud Eesti osalemist maailmanäitusel EXPO Milano 2015 (EXPO Eesti esinduse asekomissar), kus Eesti paviljon Gallery of pälvis pronksmedali ekspositsiooni disaini kategoorias. Varasemalt töötanud veel LHV Panga ja LHV Varahalduse turundus- ja kommunikatsiooniosakonna juhina (2007- 2012) ja Erakond Res Publica ning Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) kampaaniate juhina (2001-2007).
On olnud Ajakirja Investeeri! asutaja ja vastutav toimetaja 2008-2012.
=== Ühiskondlik tegevus ===
* 1990 üliõpilaskorporatsioon Sakala liige, vilistlane
* 2011 Eesti Suhtekorraldajate Liidu liige
* 2012 Akadeemilise Ajakirjandusseltsi liige
* 2012 Akadeemilise kommunikatsiooniseltsi liige
*
=== Publikatsioonid, meedia ===
* http://www.delfi.ee/teemalehed/andres-kask
* http://www.postimees.ee/teema/andres_kask
* http://etv.err.ee/v/meelelahutus/terevisioon/terevisiooni_lood/60aada1b-5f41-44bf-a156-12d1562a653a/terevisioonis-kais-kulas-expo-eesti-esinduse-juht-andres-kask
* http://www.mees.eu/artikkel/andres-kask-mehed-on-sead-ja-naised-ussid.html
* http://w3.ee/openarticle.php?id=1779147&lang=est
* http://www.sirp.ee/s1-artiklid/arhitektuur/2014-01-09-15-48-16/
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/arvamus/andres-kask-ise-sunnime-ise-tapame-ise-kraabime-endale-mulla-peale?id=13459065
* http://virtuaalkaska.blogspot.com.ee/


Kasutaja arutelu:Maratoonar

Konsooltala (inglise keeles Cantilever beam) on jäik konstruktsioonielement, näiteks tala või plaat, toega kinnitatud ainult ühest otsast. Konsoole saab ehitada ka fermidest või paneelidest. Kui rakendada konsoolile omakaal siis tala kannab koormuse üle toele, kus see võtab vastu paindemomendi ja nihkepinge.
Konsoolne konstruktsioon võimaldab teha ripnevaid ehitisi ilma täiendava välise toestuseta, vastupidiselt konstruktsioonidele, mis on toetatud mõlemast otsast ning kus on koormus rakendatud tugede vahele, nagu võib näha toetatud tala juures tavalist post-sillus meetodit.

Eelised:
* Ühel otsal puudub vajadus toe järgi (tavaliselt põhjukseks miks seda kasutatakse).
* Tekitab negatiivse paindemomendi, mis laseb mõnes teises kohas tekkivat positiivset paindemomenti vähendada. See on eriti kasulik, kui tala sildes mõjub jaotatud koormus ning tekitab seal positiivse paindemomendi aga ühtlane koormus konsoolil negatiivse paindemomendi.
* Jätkates ehitust ühest konsooli otsast puudub vajadus jälgida maapinda.
* Sille võib olla pikem kui lihttalal, sest konsooltalal saab kasutada konsooli talda.
* Kuna konsooltala toetub ühele punktile suudab see kergesti taluda temperatuurist põhjustatud mahumuutusi ja maapinna liikumist.
* Konsoolitald on väga jäik selle sügavuse tõttu.
Puudused:
* Suur pöördenurk
* Üldiselt põhjustab suuremaid momente
* Peab olema kinnistugi, või silde korral on vaja kontrollida kaugema toe ülestõste jõudu.
* Suurte objektide puhul võib osutuda vajalikuks sõrestikkonstruktsioon, et vähendada kaalu.


Arutelu:19. mai

* 1999 – "Tähtede sõja" teise triloogia avafilmi "Nähtamatu oht" esilinastus.
 * 2005 – "Tähtede sõja" teise triloogia lõpufilmi "Sithi kättemaks" esilinastus.

Ma ei ole kunagi aru saanud, mis on kuupäevaartiklites tähelepanuväärsuse kriteerium. Sündmused tunduvad olevat juhuslikud. Andres (arutelu) 18. mai 2016, kell 19:38 (EEST)
115-kommunisti protsess

See küll õige ei ole. Mina olen kohanud "115 protsess". Andres (arutelu) 18. mai 2016, kell 19:38 (EEST)

https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=sakalaew19220522.2.2 --WikedKentaur (arutelu) 20. mai 2019, kell 00:23 (EEST)


Arutelu:Ferdinand Johann Wiedemann

Kus on öeldud, et raamatuid ei lingi? Igast viimasest kui laulust ja cd-st tehakse artikkel, aga raamatutest ei tohi teha? --Epp 19. mai 2016, kell 22:01 (EEST)

Jah, pole mingit põhjust pidada seda raamatut mittetähelepanuväärseks. Andres (arutelu) 20. mai 2016, kell 10:21 (EEST)

Mis põhjusel peaksid siin olema esmatähtsad uue kalendri kuupäevad?
Isik sündis, elas ja suri ajal kui siin Eestis (kus ta tegutses) kehtis ainult vana kalender.
Kui vaja võib tegelikele kuupäevadele lisada sulgudes tänapäevase kalendri kuupäevad.

Sest uue kalendri kuupäevad annavad võimaluse rääkida kogu maailmast ühtses ajaloolises raamistikus. Samuti määratakse näiteks sünni- ja surma-aastapäevad uue kalendri järgi. Andres (arutelu) 14. september 2019, kell 09:16 (EEST)

Iseasi, et põhimõtteliselt võib tuua ära ka vana kalendri kuupäeva esimesena, aga see peaks siis igal pool olema nii. Mina isiklikult pooldan praegust esitusviisi. Andres (arutelu) 14. september 2019, kell 09:19 (EEST)

Wiedemanni Rootsi päritolu ei vasta tõele. Tema 1747. aastal Tallinnas surnud vanavanaisa kübarsepp Donat Wiedemann oli Tallinna kodanikeraamatu (1710−1786) andmetel pärit Lübeckist.--The Prince of Tartu (arutelu) 20. november 2022, kell 16:33 (EET)

See oleks isapoolne sugulusliin. Aga emapoolne? Oma raamatus kirjutab Wiedemann, et emapoolne vanaisa Hans Lönwig oli Sjællandilt pärit maalija. Teatmeteosed (sh Eesti Kirjanike Leksikon ja ETBL) viitavad Wiedamanni saksa-rootsi päritolule. Mulle tundub, et selle asjaolu mainimisega peaks leppima.

Muide, Wiedemanni raamatu toimetaja Jaak Peebo märgib, et sugulus kübarsepp Donatus Wiedemanniga pole päris kindel (lk 49). --Hirvelaid (arutelu) 21. november 2022, kell 17:06 (EET)

:Kiire Geni+Saaga näitab, et FJW ise sündis Haapsalus, tema isa sündis Haapsalus ja FJW isapoolne vanaema Johanna Charlotta (sünnikoht?, neiupõlvenimega Lagus) abiellus ja suri Haapsalus. Märgid, mis viitavad Wiedemanni osalisele rootsi päritolule, on selles liinis kõige tugevamad. 3 Löwi (arutelu) 31. märts 2024, kell 19:59 (EEST)


Arutelu:Matkateed Narva lähistel ehk Vaivara radadel

Protesteerin. --Epp 20. mai 2016, kell 00:38 (EEST)

Ma ju ei kustutanud, vaid panin kustutamismärkuse. Ootame ära, mis teised arvavad.--Morel (arutelu) 20. mai 2016, kell 00:40 (EEST)

See artikkel on sellisel kujul palju mõttetum kui mõned Estopedisti nupukesed.--Morel (arutelu) 20. mai 2016, kell 00:41 (EEST)

:Pole nõus eelnenud väitega. See artikkel ei tekita kellelegi tüli ja keegi võib seda edaspidi täiendada. Link autori nimele annab autori kaudu aluse otsustada raamatu väärtuse üle. Ssgreporter (arutelu) 20. mai 2016, kell 00:53 (EEST)

::Vikipeedia ei ole tõesti raamatukogukataloog.--Morel (arutelu) 20. mai 2016, kell 01:12 (EEST)

::: Täpsusta, mille poolest teeb see artikkel Vikipeedia raamatukogukataloogiks. Andres (arutelu) 22. mai 2016, kell 18:58 (EEST)

::::Siin ei ole rohkem sisu kui bibliograafiakirjes. Entsüklopeediaartikkel peab olema rohkem kui bibliograafiakirje. Adeliine 22. mai 2016, kell 21:08 (EEST)

:::::: Jah, nõus, aga me arutame teema artikliväärilisust, mitte artiklit.
Kordan ka siin üle, et mina pole mitte kunagi öelnud, et artikkel ei tohi lühike olla. Ja nende mainitud "nupukeste" puhul on ikka muud probleemid olnud (ja mina pole ka neid kunagi nupukesteks nimetanud). Kui lühidusest lähtuda, saab pooltele artiklitele kustutusmärkuse panna. --Epp 20. mai 2016, kell 01:07 (EEST)

Vabanda, kui ma seda Sulle asjatult inkrimineerisin. Ma tõesti ei kontrollinud enne kirjutamist üle.--Morel (arutelu) 20. mai 2016, kell 01:12 (EEST)
Kui sellele raamatule on Vikipeedias üheksa korda viidatud, siis võiks ehk artikkel olla. Siin võiks olla kirjas, milliseid kohti raamat käsitleb. Andres (arutelu) 20. mai 2016, kell 11:07 (EEST)

Minu arvates ei ole see argument piisavalt tugev, et Vikipeedias seda allikana kasutatakse. Kuna Vikipeediasse saab kirjutada kes iganes ja Vikipeedia on pooleli, siis ei saa olla kindel, et artiklites kasutatud allikad on objektiivselt autoriteetsed, usaldusväärsed ja tähtsad ning vastaval teemal kõikide saadaolevate hulgas parimate seas. Adeliine 20. mai 2016, kell 14:34 (EEST)

:Ideaaljuhul saaks artikkel aidata allika headust hinnata. Andres (arutelu) 20. mai 2016, kell 15:07 (EEST)

: Igatahes see, et raamatut kasutatatakse, näitab, et raamatu vastu on huvi. Andres (arutelu) 20. mai 2016, kell 15:10 (EEST)
Muide, see on minu meelest küll tõsi, et CD puhul ei tõstatata küsimust, kas see väärib artiklit. Ma ei mäleta ühtki sellist juhtu. Andres (arutelu) 20. mai 2016, kell 15:31 (EEST)

Sellest ajast, kui mina vikis olen olnud, ei meenu ühtki juhtu. Ja ma justkui oleks kõiki arutelusid lugenud. --Epp 21. mai 2016, kell 00:15 (EEST)
Tõesti, siselingid või ka Vikipeedias allikana kasutamiste arv iseenesest ei saa ju tähelepanuväärsuse kohta midagi näidata. Eriti siis, kui kui keegi paneb mõnd raamatut või teatmikku Vikipeediasse ümber sõna haaval või pisut paremal juhul lausehaaval, mida siin ühtelugu ette tuleb.
Huvitundmisest oli hiljuti juttu Madagaskari küla juures. Iga asja vastu võib keegi huvi tunda. Puudub igasugune mõte sellist asja esile tuua, kui jutt on tähelepanuväärsusest. 90.190.59.22 22. mai 2016, kell 17:43 (EEST)

Ma ei ole üldse nõus. Vikipeediat kirjutatakse lugejate jaoks just sellepärast, et asjade vastu tuntakse huvi. Vikipeedia eesmärk on süstematiseerida ja esitada eri allikatesse hajutatud entsüklopeediline info. See ei ole kirjutajate mäng, kus kõige olulisemad on reeglid. Inimesi, kes millegi vastu huvi tunnevad, ei ole tarvis alavääristada. Andres (arutelu) 22. mai 2016, kell 18:13 (EEST)

:: Ja ma ei saa aru, kuidas siia puutub see, kuidas on allikat kasutatud. Andres (arutelu) 23. mai 2016, kell 08:59 (EEST)

: Kuidas ma alavääristan? Ma ei arva kuidagi halvasti inimestest, kes tunnevad huvi asjade vastu, mida entsüklopeedias eraldi artiklst leia, aga leiab mõne muu artikli raames või siis mõnest asjakohasemast väljaandest. Lihtsalt, kui määrav oleks ainuüksi kellegi huvi, siis me ei räägiks tähelepanuväärsusest. 90.190.59.22 22. mai 2016, kell 18:33 (EEST)

:::Nõus, ja tahan veel lisada seda, et huvi võib olla argument küll, aga see peab olema tõestatud huvi ehk väljenduma kajastustes, mis sobivad allikaks. Adeliine 22. mai 2016, kell 21:08 (EEST)

::::: Mh, ma ei ole sellega nõus. Kui see on teatmeteos, mida  kasutatakse Vikipeedia tegemisel, siis see näitab huvi. Näitab, et sellest raamatust on kasu. Peale selle, me ju ise tunneme ka selle raamatu vastu huvi. Me saame aru, et see pole rämpsteos (kuigi võib-olla on). Andres (arutelu) 23. mai 2016, kell 08:59 (EEST)

:: Tähelepanuväärsusest räägitakse mitmes mõttes. Esiteks, mittetähelepanuväärseks nimetatakse sellist asja, millest oleks täiesti normaalne artikkel teha, aga usaldatavate allikate puudumise või nappuse tõttu ei saa tagada artikli piisavat kvaliteeti. Teiseks nimetatakse mittetähelepanuväärseks sellist asja, millest ei peeta sobivaks artiklit kirjutada (või ka teises artiklis kirjutada), sest see info ei sobi entsüklopeediasse, ükskõik kui usaldatav see ka poleks. Kui Sa ütled, et huvitundmine ei loe, siis saab jutt olla ainult teisest tähendusest, kas pole? Nii et tähelepanuväärsusest saab esimeses mõttes ikka rääkida. Minu meelest tuleb nende kahe asja vahel vahet teha. Mulle tundub, et Sa paned need ühte patta ning ütled, et kui info on puudulik, siis inimeste huvi asja entsüklopeediast leida ei ole õigustatud. Kui on selge, et info on entsüklopeediale sobilik, siis ei ole minu arvates tarvis pikalt vaielda, kas mõni asi peaks olema eraldi artiklis. Siin ei ole küll mingit objektiivset kriteeriumi peale selle, et eraldi artiklis peab olema öelda midagi, mida saab teises artiklis ütlemata jätta. Eraldi artikli kasuks räägib see, et inimene, kes otsib infot konkreetselt ühe asja kohta, saab selle ühest kohast kätte. Minu meelest on see nii, ja artikli lühidus ei loe. Ma tean, et on olemas teine arvamus. Aga kui artikli lühidus loeb, miks siis tavalistes entsüklopeediates on olemas  üherealised artiklid?

:: Minu meelest sel konkreetsel juhul ei ole vajadust eraldi artiklit teha (mina ei teeks, vaid jätaksin autori artiklisse), aga ei ole ka põhjust seda ära keelata. Andres (arutelu) 22. mai 2016, kell 18:58 (EEST)

:: Aga sellisel juhul peab selles artiklis olema rohkem sisu, sest praegu ei ole siin midagi sellist, mida autori artiklist üldse saaks välja jätta. Minu ettepanek oli lisada teemade (külade) loetelu. Aga ka see võib jääda autori artiklisse. Mõlemat moodi oleks võimalik teha. Arvata on, et autori artikkel oleks nii või teisiti lühike, nii et infot raamatu kohta poleks raske leida. Seega, kummalgi juhul ei oleks minu meelest midagi katki. Andres (arutelu) 22. mai 2016, kell 19:02 (EEST)

::: Mida õigupoolest tähendab "info on entsüklopeediale sobilik"? Meil on siin tohutu hulk asju, mida varem pole entsüklopeediakõlbulikuks peetud. --Epp 22. mai 2016, kell 19:06 (EEST)

::: Mina igatahes olen tihti neid allikana kasutatud raamatuid nähes mõelnud, et võiks olla link artiklile. Kuidas saab selline asi kellelegi ette jääda, veelgi enam, rohkem ette jääda kui suvalised täiesti ebakvaliteetsed artiklid, sellest ei saa aru. --Epp 22. mai 2016, kell 19:06 (EEST)

:::: Näiteks ei avaldata ka selles entsüklopeedias telefoninumbreid ja meiliaadresse ning rongide väljumisaegu. Ja see on ka tõsi, et me ei tee iga trükise kohta artiklit, mille sisu on bibliograafiline kirje. Juhul, kui muud ei öelda, siis me paneme selle kirjena autori alla või teema alla. Teatmeraamatu puhul on oluline märkida, mille kohta ja mis laadi infot see sisaldab. See oleks küll osalt originaaluurimus :)

:::: Ma olen täitsa nõus, et see artikkel ei jää ette. Siiski peaks siin olema rohkem sisu, ja sisu on ka võimalik lisada.

:::: Sellest ma saan küll aru, miks ta rohkem ette jääb. Sest küsimärgi all ei ole artikli sisu, vaid selle vajalikkus. Andres (arutelu) 22. mai 2016, kell 19:18 (EEST)

::::: Sellest mina ei saa aru. Kui me lähtume sellest, mis kahju või kasu lugeja saab, siis kui ta ka kasu ei saa, ei saa ta sellest igatahes ka mingit kahju, erinevalt artiklist, mis on täis eksitavat infot. Ka Vikipeedia mainet ei kahjusta see kuidagi. --Epp 22. mai 2016, kell 19:37 (EEST)

:::::: Ma pean silmas seda, et ei tohiks tekkida niisugust olukorda, et on siselink artiklile, ja sealt ei saa midagi teada peale selle, mis linkivas artiklis on juba kirjas, kusjuures seda olukorda ei saa parandada. Niisugusel juhul võiks öelda, et see artikkel ei ole vajalik ning on mingis mõttes kahjulik. Andres (arutelu) 22. mai 2016, kell 20:19 (EEST)

::::::: Jah, sellisel juhul küll. Kui ei saagi rohkemat kirjutada. Muidu on meil ka artikleid inimestest, kus pole peale sünnikuupäevade midagi rohkemat kui loendis. --Epp 22. mai 2016, kell 20:23 (EEST)

::::::::Mida siia artiklisse saab juurde kirjutada? Adeliine 22. mai 2016, kell 21:08 (EEST)

: Sina võib-olla räägid tähelepanuväärsusest neis kahes tähenduses, aga Vikipeedias ja selle keeleversioonides tähendab tähelepanuväärsus seda, kas antud teema väärib eraldi artiklit. Kui puuduvad usaldatavad allikad, siis on probleem viidatavuses, mitte tähelepanuväärsuses. Kuna tegu on praktilise küsimusega, siis mina räägin tähelepanuväärsusest ainult tavatähenduses. Seos asjadega, mis ei kuulu entsüklopeediasse või ei vääri siin mainimist on selline, et üks osa sellistest asjadest on ühtlasi mittetähelepanuväärsed.

: Sa küll esitad asja nii, nagu sellest poleks varem korduvalt juttu olnud, aga ka argumendid selle poolt, miks mittetähelepanuväärsetest asjadest ei peaks olema eraldi artiklit, on täiesti objektiivsed. Kuna kõik siin on ilmselt hiljutisi arutelusid lugenud, siis ma ei hakka neid kordama.

: Need asju, millest tavaentsüklopeedias on üherealine artikkel, on ju tähelepanuväärseks peetud harilikult ka siin (või inglise vikis), lihtsalt artikkel võib olla pikem.

: Nojah, ma saan aru, et kui siin öelda, et võiks olla link, siis tuntakse asja vastu huvi, aga sellisel juhul ei teadvustata, et entsüklopeediates ei kirjutata ja ei pea kirjutama kõikidest asjadest eraldi artiklites. 90.190.59.22 22. mai 2016, kell 19:58 (EEST)

:: Palun vabandust, ma ei jaksa praegu rohkem arutada. Arutlus läheb minu jaoks liiga keeruliseks ka.

:: Minu mõttekäik oli niisugune. Tavalises entsüklopeedias on mõned artiklid lühikesed, ja suurema mahuga entsüklopeedias on nende kohta pikemad artiklid, ja mõne teise asja kohta, millest tavalises entsüklopeedias artiklit pole, on siin lühemad artiklid. Kõik artiklid ei pea olema pikad, mõni võib lühike ka olla. Tavalises entsüklopeedias on ka nii, ei püüta lühikestest artiklitest lahti saada.

:: See ei ole nii tähtis ega põhimõtteline küsimus, kas kirjutada asjast eraldi artiklis või mõne teise artikli raamides. Ainult et kui lugeja peab hakkama info leidmiseks otsingut kasutama, siis me ei tule talle piisavalt vastu. Kui on ümbersuunamine ja koht, kuhu jõutakse, ei ole ebaülevaatlikult pikk, siis pole ka midagi katki. Aga see, et eraldi artiklid löövad Vikipeedia kvaliteeti hirmsat moodi alla, pole mulle arusaadav. Andres (arutelu) 23. mai 2016, kell 08:59 (EEST)

mitmetes vikides on teemat arutatud, nt enwiki :en:Wikipedia:Notability (books) (vt seal ka iw-sid)--Estopedist1 (arutelu) 20. mai 2016, kell 18:36 (EEST)

Virve Orava kolme raamatu kohta on ilmunud ühine arvustus:  (vale eesnimega). Nii et midagi ikka on. Andres (arutelu) 21. mai 2016, kell 00:23 (EEST)

: Inglise viki kriteeriumite järgi sellest ei piisa: arvustus pole just sellest raamatust ja see oleks ainus käsitlus. Need kriteeriumid tunduvad üldjoontes mõistlikud. 90.190.59.22 22. mai 2016, kell 17:43 (EEST)

:: Seda, mitut arvustust nõuda ja kas arvustus peab olema ühe raamatu kohta (ei ole öeldud nii, et kogu arvustus peab rääkima ühest raamatust), ei saa minu meelest reeglitega täpselt ette kirjutada. Formaalsed reeglid on mõeldud ikka selleks puhuks, kui asja pole võimalik sisuliselt otsustada. Siin on mõeldud minu meelest ikkagi seda, et mingist marginaalsest väljaandest, mida keegi ei loe ja mis on mõeldud ainult enese tähtsaks tegemiseks, pole mõtet kirjutada. Ja ka inglise vikis on öeldud, et reeglid pole absoluutsed ja võidakse rakendada ka teisi kriteeriume, tuginedes tervele mõistusele. Andres (arutelu) 22. mai 2016, kell 18:08 (EEST)

::: Muidugi ei ole kriteeriumid absoluutsed. Küllap harvadel juhtudel juhtudel võib esineda mingi kaalukas asjaolu, mille tõttu ollakse nõus pidama asja tähelepanuväärseks ka siis, kui kriteeriumid on täitmata. Aga kuidas sa loed välja sellist asja, et kriteeriumid on ainult neile raamatutele, mida arvatavalt keegi ei loe ja kus artikkel on vaid enese tähtsaks tegemiseks? See tähendaks oluliselt madalamat lävendit ja siis ju ei saaks olla kriteeriumid sellised nagu nad on. 90.190.59.22 22. mai 2016, kell 18:33 (EEST)

:::: Minu meelest see ongi asja mõte. Kui raamat on ise välja antud või midagi selle lähedast ning pakub huvi ainult autori sõpradele, siis raamat ei ole tähelepanuväärne. Samuti kui raamat ei pälvi ühtegi arvustust, tähendab see üldjuhul, et raamatul pole erilist tähtsust. Sellisest raamatust tavaliselt ka artiklit ei tehta, ja kui tehakse, siis tuleb konkreetselt vaadata, kas sel raamatul võiks ikkagi olla mingi tähtsus. Praegusel juhul on siiski selge, et raamatut mainitakse Vikipeedias sellepärast, et sel on mingi väärtus, ja artikkel ei ole tehtud selleks, et enda või sõbra üllitist promoda. Andres (arutelu) 22. mai 2016, kell 19:10 (EEST)

::::: Viidatud kriteeriumite järgi peaks küll olema nii, et eraldi artikleid ei tehta raamatutest, mis pakuvad huvi ainult autori sõpradele, aga mitte ainult. Nende kriteeriumite järgi on nii, et raamat võib olla kui tahes kasulik (s.o siis mõne Vikipeedia kirjutaja meelest subjektiivselt väärtuslik), aga kui raamat ikkagi avalikult märkimisväärselt tähelepanu pälvinud pole, siis ei tarvitse seda tähelepanuväärseks pidada. 90.190.59.22 22. mai 2016, kell 19:58 (EEST)

:::::: Selleks ongi terve mõistus ja erandid. Muidugi ei saa keegi üksinda neid asju otsustada. Mina pean silmas seda, et kui on ilmne, et artikli teeb raamatu autori suhtes erapooletu inimene, sest ta peab raamatut väärtuslikuks, ja on ka selge, milles see väärtus seisneb (vaieldav saab olla ainult see, kui suur see väärtus on), siis pole minu arvates põhjust sellist artiklit keelata. Andres (arutelu) 22. mai 2016, kell 20:12 (EEST)

::::::: Sina võib-olla seaksid tähelepanuväärsuse lävendi väga madalale, aga see ei tähenda seda, et teised, kes näiteks inglise vikis selle kõrgemale on seadnud, oleks seda teinud terve mõistuse vastaselt. Ma arvan, et see on vastupidi mõistuspärane, kui tahetakse, et on üldised ja võimalikult objektiivsed (kuigi muidugi kokkuleppelised) kriteeriumid, mille järgi tähelepanuväärsuse üle otsustada, selle asemel, et vaielda selle üle, mis on iga üksiku Vikipeedia tegija meelest väärtuslik.

::::::: Inimene võib olla erapooletu, aga see ei tähenda seda, et ta oskab hinnata, kui tähelepanuväärne mingi asi on, või õigemini seda, et Vikipeedia tegijana tema hinnangul tähtsust oleks. 90.190.59.22 22. mai 2016, kell 21:22 (EEST)

::::::::: Nähtavasti me räägime teineteisest mööda. Jutt oli sellest, et tervet mõistust saab rakendada erandite tegemiseks, Sina ütled, et mõistuspärane on teha reeglid, mitte teha erandeid. Probleem on ikkagi selles, et intuitsioonid lahknevad, mitte selles, kas reegleid rakendada.

::::::::: Millel muul siis üldse tähtsust on kui Vikipeedia tegijate hinnangul. Andres (arutelu) 23. mai 2016, kell 08:59 (EEST)

::::::::::Ma ei ole kindel, kas see on täpselt anonüümse kasutaja point, aga mina ütleks näiteks seda, et ka erandid (vähemalt nende võimalikkus) peaks siis olema reeglite juures (mingil viisil, paremini) kirjeldatud, sest muidu jääb mulje, et Andresel, Epul või kellel iganes on endal õigus igal hetkel otsustada, et ta nüüd teeb reeglile erandi, on tal siis terve mõistus või mitte (kuidas seda muide tõestada saab?). Ma tahan öelda seda, et võib jääda arusaamatuks, miks tehakse erandeid ja kellel on nende üle otsustusõigus. Ma olen väga nõus, et Andres ja Epp on parimad kaastöölised, aga kohati jääb mulje, et ainult nemad teavad, kuidas on õige, kuskil seda kirjas ei ole, ja see käib vastu kogukonna liikmete võrdsuse põhimõttele (mitte midagi isiklikku, eks ole, on tegelikult üsna loomulik, et nii võib juhtuda). Kirjutamata reeglid tekitavad pahameelt nendes, kes ei ole aastaid iga päev ise kõike siin kogenud ja lugenud. Adeliine 23. mai 2016, kell 12:15 (EEST)

::::::::::: Ma küll täpselt ei tea, mis need salajased reeglid on, aga minu meelest on meil üldse väga vähe rangeid reegleid ja parem ongi. Need asjad, millele mina olen tähelepanu juhtinud, on eelkõige justnagu täiesti enesestmõistetavad asjad, kõige sagedamini ehk see, et lingid peaksid õigesse kohta minema. Ja see, et me nimesid kirjutame KNABi järgi. Ja et mujalt kopeerida ei tohi. --Epp 23. mai 2016, kell 14:16 (EEST)

: Ma ei pea silmas seda, et kellegi mõistus on tervem kui kellelgi teisel.

: Ma lugesin inglise viki raamatute tähelepanuväärsuse kriteeriumid läbi. Mul jäi sealt küll silma, et rõhutatakse, et reeglid ei ole absoluutsed ja üldjuhul tuleb otsustada terve mõistuse järgi (ma ei mõelnud ise seda välja). Kui on erandid juba ette määratud, siis nad on reeglite osa. Aga reeglites on öeldud, et tervet mõistust järgides tuleb ise otsustada, mitte ainult reegleid järgida, ning et ebatüüpilistel juhtudel (näiteks akadeemilised raamatud) ei saa üldistest reeglitest üldse lähtuda. Miks me peaksime siis teistmoodi tegema? Mina saan küll nii aru, et me peame need asjad omavahel läbi rääkima, püüdes oma intuitsioone kõrvutada ja kooskõlastada, mitte viitama reeglitele.

: Ma ei ole rääkinud sellest, et mina olen hea kaastööline, aga tundub küll, et mingid reeglid, mida me ei ole muide ka kehtestanud, on kõigest muust tähtsamad. Te süüdistate Eppu reeglite rikkumises ja ei võta tema juttu tõsiselt, võtate tal isu ära  midagi teha, sest tõesti jääb mulje, nagu tema olekski see põhiline süüdlane, kes Vikipeedia kvaliteedi mitterahuldavaks muudab, ja sellest, mida tema teeb (ja milles ei pruugi mingit viga olla), tehakse suurem number kui ükskõik  millistest kvaliteedivigadest. Mulle jääb ka mulje, et ei hoolita kopipeistist, ebausutavatest väidetest jne jne, mis Epp on esile toonud. Kvaliteedi parandamine nõuab lõputut väikest nokitsemist, ja tegelikult Te mõlemad teete ka seda, kui ma õigesti aru saan. Ma ei saa teile isiklikult ette heita, et Te ei tee seda. Viimaseid muudatusi tuleks ka rohkem mitmekesi järgida: praegu meil ei jätku inimesi, kes hoiaksid ära halvemaks tegemise. Ma olen sageli sunnitud piirduma märkusegam sest ma ei jõua ise teha. Ei ole ju mingit objektiivset, loomulikku põhjust, miks selliseid artikleid mingil juhul olla ei tohiks. Ei ole ju seda ohtu, et me nendest allikatest valesti kirjutame. Võib-olla küll, et oleks otstarbekam mõne artikli sisu kuskile liita, seda tulebki koos vaadata ja arutada. Püüdke aru saada, et Epp ega mina ei taha meelega Vikipeediat halvemaks teha ja selles, mis meie ütleme, võib olla ka mingi tõetera, mingi teine vaatenurk, mille peale te ei ole tulnud. Kui püüda oma intuitsiooni väljendada, või üldse uusi mõtteid, siis see on esialgu kohmakas, aga ärge eeldage, et kui on jutt on harjumuspäratu, siis see on tingimata jama. Kellelgi ei ole diskussioonis võimalik oma mõtteid suruda, ärge seda oodake, vaid püüdke lihtsalt mõista. Minu meelest argumendid taanduvad sellele, et teistes vikides on sellised reeglid ja me peame neist juhinduma. Tuleb  välja esiteks, et ei ole, ja teiseks ei ole tarvis midagi üle võtta, kui ei ole veendumust, et nii on otstarbekas.

: Pole ju juttu olnud kirjutamata reeglitest, vaid intuitsioonist. Teil tohib ka oma intuitsioon olla. Andres (arutelu) 23. mai 2016, kell 13:10 (EEST)

::Mina pole öelnud, et Epp teeb jama, ja pole seda kindlasti ka mõelnud. Ja ma ei süüdista reeglite rikkumises, palun vabandust, kui see mulje on jäänud. Ma tahan lihtsalt arutada. Aga samamoodi ei pea arvama, nagu teised ei hooliks kopipeistist ja muudest kvaliteedivigadest. Hoolitakse, aga pole aega/oskusi kõike parandada. Ja ma ei väida, et teie vaatenurk on vale. Ma mõistan seda vaatenurka. Ma tahangi arutada ja asju selgeks rääkida, ja ka minu väljendus on kohmakas. Kui minu intuitsioon ütleb, et lühikesed vähese sisuga artiklid on kehvad, siis ma tahan leida viise, kuidas olukorda parandada. Siinne arutelu on üks võimalik lähenemine. See, et pikemates artiklites on ka probleeme, on hoopis teine küsimus, mis ei tohiks takistada siinse küsimuse arutelu. Ja siinne võib olla veidi vähem tähtsam küsimus, kuid kui soovitakse seda arutada (Vikipeedia parandamise eesmärgiga), siis miks mitte, eksole.
Adeliine 23. mai 2016, kell 13:37 (EEST)

::: Mina sain nii aru, et küsimus on artikliväärilisuses, mitte artikli sisus. Ma ei ole küll nõus, et lühikesi vähese sisuga artikleid ei tohiks olla, kuid nõustun sellega, et pole otatarbekas teha raamatuartiklit, kuhu pole peale ilmumisandmete muud kirjutada. Praegusel juhul see minu meelest nii ei ole. Andres (arutelu) 23. mai 2016, kell 14:04 (EEST)
----
Nüüd on see sama asja arutelu kolmes eri kohas. Osa asju võib-olla ei kehti kõige kolme kohta ühtviisi. Ülejäänud on Arutelu:1001 maali, mida elu jooksul peab nägema ja Arutelu:Ida-Virumaa mõisad ja mõisnikud. --Epp 22. mai 2016, kell 19:37 (EEST)
----
Adeliine küsis kohas, mida ma ei leia, mida siia juurde saab kirjutada. Ma olen siin juba kaks korda öelnud, et siin võiks kirjutada, millistest kohtadest selles raamatus juttu on. Andres (arutelu) 23. mai 2016, kell 08:59 (EEST)

: Võiks muidugi. Mina praegu ei jaksa. See artikkel on pooleli nagu paljud teisedki. --Epp 23. mai 2016, kell 14:10 (EEST)

Noh, jaa, okei, vabalt. Aga ma tegelikult ootaks sellist infot, mille järgi saab tähelepanuväärsuse üle otsustada. Adeliine 23. mai 2016, kell 12:15 (EEST)

: See ju oleneb sellest, mida keegi kriteeriumiks peab. Meil on praegu kõigil ühepalju infot. Andres (arutelu) 23. mai 2016, kell 13:10 (EEST)
Ma ei taha selles arutelus osaleda, aga mul on oma seisukoht artikli kustutamise osas. Siin on juba üsna pikalt erinevaid seisukohti ja argumente esitatud (muidugi võivad asjast huvitatud arutelu jätkata). Nüüd oleks aeg hääletada. --Metsavend 23. mai 2016, kell 14:25 (EEST)

Kas me hakkame ka kõiki CD-sid läbi hääletama? Kas me saame üldse edaspidi Vikipeedias midagi muud teha kui hääletada artikleid, kus pole ühtki tõendit asja tähelepanuväärsuse kohta? Sellistest asjadest tuleb ju populaarsushääletus, see on üsna ilmne. Kui hääletusega otsustatakse CD-de kataloogikirjed säilitada ja raamatute omad kustutada, kas siis on paigas reegel, et eri asjade kohta kehtivad eri nõuded? Vandaalidel on ilmselt pidu, 3-4 päeva pole kellelgi aega olnud millegi muuga tegeleda. --Epp 23. mai 2016, kell 14:36 (EEST)

:Siin on asi korraga selles konkreetses artiklis ja ka üldse laiemalt. Konkreetse artikli üle ju hääletada võiks, aga see ei lahendaks midagi. Praegu loob see artikkel hea aluse aruteluks, las ta siis olla sel eesmärgil. Kustutada jõuab alati. Laiemat olukorda hakata hääletusega püüdma lahendada on veel vara. Adeliine 23. mai 2016, kell 14:37 (EEST)

:::: Oota, millest sa räägid? Seni kuni artiklil on kustutamismärkus küljes, pole kellelgi huvi ju artiklit täiendada, et isegi saaks isegi näidata, kas see raamat on tähelepanuväärne või mitte. Antud teose kohta mul arvamus puudub, kuna pole ise juhtunud raamatut nägema, aga muud millele siin on märkused külge topitud kipuvad olema pigem tähelepanuväärsed. Ja kuna siin seda ei täiendata jääbki arvamus kujunemata ehk siis kas ma pean hakkama hinnangu saamiseks raamatukogu külastama? Või äkki on parem destruktiivne tegevus lõpetata ja mallid eemaldada nii raamatutelt kui CD-lt ja siis asjaga sisuliselt edasi minna.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 23. mai 2016, kell 15:06 (EEST)

:: Kustutage ära, ma juba ütlesin. CD-sid puudutava ignoreerimine sunnib arvama, et asi on niikuinii isiklik. Mina hääletama ega hääletusi korraldama ei hakka. --Epp 23. mai 2016, kell 14:42 (EEST)

:::Epukene, öeldi ju juba, et ei ole isiklik. Sina lihtsalt sattusid teema ajendiks. Võtame nüüd rahulikult. Mul on tegelikult vaja palju muid asju teha, aga ma tahan seda asja arutada. Anname aega. Adeliine 23. mai 2016, kell 14:53 (EEST)
Mina võin kustutamismärkusega artiklit ka täiendada. Aga ilma raamatuta midagi sisulist lisada ei saa. Saab ainult lisada retsensiooni kirje. Andres (arutelu) 23. mai 2016, kell 16:15 (EEST)

Ma läksin ja võtsin selle raamatu raamatukogust. See on väike populaarteaduslik mustvalgete fotodega illustreeritud brošüür, mis sisaldab poole lehekülje jagu kasutatud kirjandust, millele aga tekstis vist ei viidata, nii palju kui ma lehitsedes märkasin. Küll viidatakse tekstis arhiiviallikatele. Vaivara kandi info osas kindlasti oluline allikas, aga ma ei näe endiselt põhjust, miks tast peaks eraldi artikkel olema.--Morel (arutelu) 23. mai 2016, kell 17:52 (EEST)

: Kas Sa paneksid selle autori artiklisse? Kas Sa oleksid nõus, kui Vikipeedias öeldaks, millistest kohtadest ja objektidest seal on juttu?

: Kui seal on ka arhiiviandmeid kasutatud, siis see võib olla asendamatu allikas. Andres (arutelu) 23. mai 2016, kell 19:16 (EEST)

::Ma olen kindel, et see on endise Vaivara kihelkonnaga ja selle administratiivsete järeltulijatega seotud artiklite puhul oluline allikas, aga ma ei kirjeldaks seda pikemalt autori artiklis.--Morel (arutelu) 23. mai 2016, kell 19:29 (EEST)

::: Kirje ju peaks autori artiklis olema, arvustus ka.

::: Ma lisaksin ka loetelu kohtadest ja objektidest (näiteks Vaivara kirik), millest seal juttu on.  See ei mahu kuskile? Aga see ongi ju põhiline huvipakkuv teave, ilma selleta artiklit teha poleks kindlasti mõtet. Andres (arutelu) 23. mai 2016, kell 21:14 (EEST)

:::: Kas lõik "Raamatus on kasutatud varem ilmunud kirjandust ja arhiividokumente. Kasutatud kirjandus on välja toodud loeteluna, tekstisiseseid viiteid ei ole." ei ole originaaluurimus? :-) --Morel (arutelu) 27. mai 2016, kell 18:56 (EEST)

:::::Minu arvates on. Adeliine 27. mai 2016, kell 19:03 (EEST)

:::::: Uurimuslikkus on siin minu meelest triviaalne, palju väiksem kui sisust kokkuvõtte tegemine, mis ju ometi on lubatud.

:::::: Panin selle sisse, sest see on näiteks Moreli jaoks oluline info. Andres (arutelu) 27. mai 2016, kell 19:12 (EEST)
Ühes foorumis öeldakse, et Vaivara kiriku esimest kannatada saamist raamatus ei mainita. Andres (arutelu) 23. mai 2016, kell 19:16 (EEST)
----
Ma ei pea kohaseks raamatukoi.ee saidile viitamist, see on ikkagi lihtsalt üks äriettevõte, antikvariaat. --Morel (arutelu) 23. mai 2016, kell 19:30 (EEST)

Minu meelest pole seda üldse tarvis viidata, sest kirje on ühtlasi viide.
----
Hääletust pole kokku võetud. Minu meelest jäi hääletus viiki, sest üks hääl anti pärast hääletuse lõppu.
Kui artiklit otsustatakse mitte alles jätta, siis minu arvates tuleks mitte kustutada, vaid sisu üle viia raamatu autori elulooartiklisse. Andres (arutelu) 11. juuli 2016, kell 15:14 (EEST)
Kustutamismärkusest numbriga 88... kasutaja märkus:
Kustutamise üle otsustamiseks korraldati siin hääletus, hääled jagunesid 4:3 kustutamise poolt ja hääletus lõppes 6. juunil. Miks on see artikkel alles veel enam kui kuu aega hiljem???
Andres (arutelu) 11. juuli 2016, kell 16:20 (EEST)
Peale selle, ma arvan, et peale hääletuse tuleks arvestada ka siinses arutelus kirjutatut. Andres (arutelu) 11. juuli 2016, kell 16:20 (EEST)

Mis mõttes, et nagu mingi kohalik Brexit või?--Morel (arutelu) 11. juuli 2016, kell 16:44 (EEST)

: Ma ei saa aru.

: Epp avaldas arvamust siinses arutelus. Ta oli hääletuse korraldamise vastu (vaata ülaltpoolt põhjendusi) ja küllap sellepärast ka ei osalenud hääletamisel. Andres (arutelu) 11. juuli 2016, kell 16:51 (EEST)

:: Hääletuse lõpptähtajaks oli häälte seis 3:3. Seega konsensus kustutamise osas puudub ja seega artikkel jääb alles. Mida siin veel arutada?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. juuli 2016, kell 17:04 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Matkateed Narva lähistel ehk Vaivara radadel


Arutelu:Bugeac

Kaardid peaks tõlkima. --Epp 24. mai 2016, kell 04:43 (EEST)

EKI järgi pole Budžak eesti keeles eelistatud nimekuju. Eelistada tuleks Moldova varianti Bugeac. Andreas003 (arutelu) 9. juuni 2022, kell 12:19 (EEST)

Teisaldasin KNABi järgi.

On ka samanimeline asula Gagauusias.


Kasutaja arutelu:Riho.sulg

Tere!
Täname Teid Vikipeedia tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 9. juunil kell 17.00 Euroopa Liidu Majas Tallinnas (Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt). Anname üle auhinnad tublimatele tõlkijatele ning pakume veini ja suupisteid.
Palun andke võimaluse korral oma tulekust teada aadressil jana.laurend@ec.europa.eu.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Jana Laurend
Keelenõustaja
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
Tel. 626 44 09
E-post: jana.laurend@ec.europa.eu


Kasutaja arutelu:Suveniir-K


Kasutaja arutelu:Liiliaveerik


Kasutaja arutelu:Lallulallu


Kasutaja arutelu:Mollamariliis


Kasutaja arutelu:Aigiz


Arutelu:Postitõld

Kas see artikkel edendab Vikipeedia mainet ja vastab lugeja ootustele? Kas lugeja leiab siit midagi uut ja kasulikku? Minu jaoks on selline artikkel tunduvalt mõttetum kui näiteks maalideraamatu artikkel. Ja selliseid on meil palju. Ma nüüd muidugi ei räägi kustutamisest, vaid tahan näidata, et inimestel on erinevad arusaamad sellest, mis otstarve artiklitel üldse on. Mina tahan artiklist eelkõige teada saada midagi, mida ma veel ei teadnud. Minu meelest ei piisa sellest, et lihtsalt midagi sai kirja. --Epp 25. mai 2016, kell 04:10 (EEST)

Epp, palun. Ei ole vaja. Sa saad aru küll, mida tähelapanuväärsus / selle puudumine endast kujutab. Ei ole vaja juurde tekitada vaidlust, kus üks räägib aiast ja teine aiaaugust.

Üldmõisted tuleb ära katta ja antud termin vajab selgelt kajastamist. Artiklit võiks küll täiendada, et teema põhjalikumalt kaetud saaks, ja selle juures saad ka ise kaasa aidata. Ivo (arutelu) 25. mai 2016, kell 05:42 (EEST)

: Ma lihtsalt tahtsin oma arusaama selgitada. Ju ma mõtlengi teistmoodi. Minu jaoks ongi need asjad seotud. Me räägime pidevalt lugeja ootustest. Minu point on see, et inimeste ootused on erinevad. Panin kirja, millised on minu ootused lugejana. Miks me ühel juhul teame nii hirmus hästi, mida lugeja tahab ja muretseme nii hirmsasti selle pärast, et ta saaks, mida ta tahab (õigemini küll et ta ei saaks seda, mida ta ei taha), teisel juhul aga justkui polegi tarvis mõelda, kas lugeja artiklist üldse midagi saab? Kui nn mitteväärilisest asjast ei tohi kirjutada sellepärast, et see kahjustab Vikipeedia tõsiseltvõetavust ja raiskab lugeja aega jne, siis mille poolest selline tüng on parem? Jah, seda võidakse pikemaks kirjutada, aga seda enamasti ei juhtu niipea. Praegu juhtus see tänu tähelepanu äratamisele. Teemade katmine ei ole minu arvates pealkirjade kogumine. Vähemalt nii palju võiks püüda kohe artiklisse panna, et keegigi saaks sealt mingit uut infot. Aga jah, üht lisakohta vaidlemiseks ei tahtnud tekitada. --Epp 25. mai 2016, kell 19:49 (EEST)

::::Ma lõin selle artikli sellepärast, et ühes teises artiklis oli punane link "tilisang". Sellist sõna ma polnud kunagi varem näinud, seepärast tegin artikli, et mõni teine, kes ka selle sõna otsa satub, saaks mingisugusegi ettekujutuse, mis see tähendab. Ma mäletan, kuidas Andres tegi artiklid otsik ja otsak. Muidugi nüüd selgus, et tilisang on nähtavasti natuke üldisem kui postitõld. Adeliine 26. mai 2016, kell 00:30 (EEST)

:::Mis kasu on näiteks artiklitest "x on tänav Tallinnas" või "z bussipeatus on bussipeatus z külas"? Või kui minna hoopis filosoofilisemaks, siis mis kasu on ühest veebientsüklopeediast?

:::Eks me kõik soovi võimalikult head entsüklopeediat, aga üldiselt on nii ühe eesmärgi saavutamiseks kui ka defineerimiseks mitmeid erinevaid mooduseid.

:::Näiteks mina arvan, et millegi loomisel ei peaks tingimata lähtuma sellest, kuidas inimesed asju kasutavad, vaid sellest, kuidas nad peaksid neid kasutama (st me ei peaks olema passiivsed ja leppima toimuvaga, vaid aktiivselt kujundama seda tulevikku, mida näha soovime). Entsüklopeedia kontekstis pean selle all silmas näiteks seda, et siin ei peaks me keskenduma artiklite loomisele näitlejatest, sportlastest ja ajutistest kustuvatest kultuuriilmingutest, sest ma lihtsalt ei leia, et see oleks entsüklopeedia roll (st põhitähelepanu peaks olema hoopis muul).

:::Seepärast pean ka probleemseks olukorda, kus ei ole õnnestunud vikipediste ühe laua taha kokku tuua ja sellel teemal pikemalt aru pidada. Selle asemel on aga lõputud vaidlused, mis kunagi mingi tulemuseni ei vii ainuüksi juba seepärast, et me ei saa aru, kuidas keegi teine seda asja näeb ja ei mõista sellest tulenevalt sageli, mis üldse probleeme tekitab ning räägime teineteisest mööda.

:::Näiteks mina leian, et igasugu isiku-, koha- ja objektiartiklite juures on tähelepanuväärsuse hindamine vajalik muuhulgas seetõttu, et saavutada teemakäsitluse neutraalsust. Kui midagi on artikli kujul üles tähendatud, seda tajub lugeja igal juhul olulisemalt. Aga võib-olla see pole oluline? See on ju aga ka info – kas teemat on kajastatud või mitte. Usun, et vahel võib see fakt ise olla hulga olulisem, kui see, mis täpselt artiklis kirjas. Ivo (arutelu) 25. mai 2016, kell 23:56 (EEST)

:::: Selle üle võib vaielda, kas võib artiklit alustades piirduda infoga, mida igaüks teab või mis on väga väheütlev. Selle üle võib ka vaielda, millistel juhtudel on mõtet teha eraldi artikkel. Olen nõus, et kui ei kavatseta või ei saa asja kohta rohkem ütelda kui Sinu näidetes, siis pole mõtet eraldi artiklit teha.

::::: Jah, me soovime kõik head entsüklopeediat, ja meie ettekujutused heast entsüklopeediast on erinevad, eks see tekitagi lahkarvamusi ja tülisid. Kui me neid asju rohkem rahulikult arutame ja üksteist kuulame, küllap siis ettekujutused mingil määral lähenevad, aga seda ma küll ei looda, et nad päris ühesuguseks muutuvad. Kasu võib seisneda selles, et me näeme, et ka teistsugused ettekujutused on mõeldavad.

::::: Ma saan sellisest vaatest aru küll, aga ma ei poolda seda Vikipeedia puhul. Ma ei ole praegu valmis pikaks diskussiooniks, sest ma olen hiljutistest diskussioonidest väsinud ja mul on väljaspool Vikipeediat palju tegemist, sellepärast ma sellest praegu rohkem ei räägi. Hiljem võib seda arutada küll. Andres (arutelu) 26. mai 2016, kell 10:20 (EEST)

: Nõus, et artikleid ei peaks tegema lihtsalt selle jaoks, et midagi kirja saaks. Sellest pole kuigipaljut võita. Mõnikord on väidetud, et kuskilt tuleb alustada, aga alustamine iseenesest on artikli tegemise juures kõige lihtsam ja edasist tööd ilmselt ei lihtsusta.

: Hea tava võiks olla, et rohkem kui lihtsalt midagi pannakse kirja eriti just kaheldava tähelepanuväärsusega teemadel artikleid alustades. Või siis, kui kirjapandu meenutab sõnaseletust ja pole päris iseenesest mõistetav, mida veel tuleks kirjutada, nagu siin alguses oli. Kaheldava tähelepanuväärsuse korral peaks kohe kirjas olema põhiline, mis antud teema arvatavalt tähelepanuväärseks teeb. Sedasi väldiksime asjatut segadust. 90.190.58.76 26. mai 2016, kell 18:23 (EEST)

:: Ma saan sellest positsioonist aru küll. Mõnikord on tõesti artiklit lihtne alustada. Aga sageli on juba korrektne defineerimine päris raske. Siingi selgus, et see pole enesestmõistetav. Kui pole korrektset definitsiooni, siis kirjuta mida tahad, aga artikkel on ikka vigane. Peale selle, minu meelest on eriti vähem kogenud kirjutajatel parem, kui on juba midagi ees. Ja üldse, kui intervikid jms on paigas, siis on lihtsam kirjutada. Aga muidugi, mida pikem on algus, seda parem. Siiski ma ei poolda ühelauseliste alguste ärakeelamist.

:: Mine nüüd ikka! Et on kaheldav, kas postitõld väärib artiklit?

:: Aga muidugi ma olen nõus, et kui on ette teada, et tähelepanuväärsuses võidakse kahelda, siis võiks kohe rohkem kirjutada.   Andres (arutelu) 26. mai 2016, kell 19:41 (EEST)

::: Enda meelest ma ei seadnud kahtluse alla, kas postitõld väärib artiklit. Ma ütlesin lihtsalt, et artikkel sellisel kujul nagu ta alul oli, võib tekitada küsimusi.

::: Ühelauseliste artiklite ärakeelamist ei pane ka mina ette. Lihtsalt võimalusel võiks neist hoiduda. Need ühelauselised artiklid, kuhu tõesti on pandud keeruline ja eriliselt läbi mõeldud definitsioon, on pealegi harvad. Ja kui tähelepanuväärsus on kaheldav, siis peaks olema arusaadav, miks lühike (või ka pisut pikem) artikkel siiski kustutada võidakse, kui seal peamist välja ei tooda. Eriti veel siis, kui allikaid on raske leida. 90.190.59.69 26. mai 2016, kell 21:03 (EEST)

:::: Hea küll. Andres (arutelu) 26. mai 2016, kell 21:43 (EEST)

Mis siis oleks :en:Stagecoach?--Raamaturott (arutelu) 25. mai 2016, kell 10:13 (EEST)

Seesama ongi, keelelingid tuleb ära muuta.--90.191.96.36 25. mai 2016, kell 18:48 (EEST)

:Ega ikka ei ole, miks muidu mujal vikides eraldi artiklid on. Stagecoach on laiem mõiste. Võib-olla tolle artikli pealkiri eesti vikis peaks olema "Diližanss".

:Keelelingid siin on küll õiged. --Hirvelaid (arutelu) 25. mai 2016, kell 19:00 (EEST)

::See, millest siin artiklis räägitakse, ongi laiem mõiste.--90.191.96.36 25. mai 2016, kell 19:07 (EEST)

::Tuleks siduda sellega.--90.191.96.36 25. mai 2016, kell 19:09 (EEST)

:Jah, see on üks võimalik lähenemine. Kuid peaks enne välja uurima, mis ajendas inglise, prantsuse, rootsi ja vene vikides eraldi artiklid tegema. --Hirvelaid (arutelu) 25. mai 2016, kell 19:23 (EEST)

::Need artiklid on postitõldadest, mis vedasid ainult posti. Aga sellest artiklist loen ma kohe algusest, et "postitõldu kasutati samal ajal ka reisijateveoks". Kui tahta keelelingid alles jätta, tuleks sisu muuta ja laiemast mõistest eraldi artikkel teha. Lihtsam ja kiirem tundub mulle siiski keelelinkide muutmine.--90.191.96.36 25. mai 2016, kell 19:27 (EEST)

:::Minu meelest said postitõllad kohe algusest peale kui nad ilmusid ka reisijateveo oma kaela. --Hirvelaid (arutelu) 25. mai 2016, kell 19:35 (EEST)

::::Laiemat mõistet võiks kirjeldada anakronistliku sõnaga "liinitõld". Sinna alla kuuluvad postitõllad (vedasid ka reisijaid) ja puhtalt reisitõllad. Tundub, et tõesti diližanss, entsus on ka selle nimega. Adeliine 25. mai 2016, kell 19:51 (EEST)

:::Adeliine, ma üritan aru saada Su viimasest lausest. Ilmselt, arvad Sa ka, et diližanss tuleks jätta selle laiema mõiste jaoks. Kui nii, siis palun haagi "diližanss" lahti artiklist "Postitõld". --Hirvelaid (arutelu) 26. mai 2016, kell 07:52 (EEST)

::::Jah, mulle tundub nii. Aga kuna ma nägin neid sõnu esimest korda, siis minu arusaamine ei pruugi tingimata õige olla. Adeliine 26. mai 2016, kell 16:19 (EEST)

Venemaal pandi esimesed postitõllad reisijaid vedama 1820. aastal Moskva ja Peterburi vahel. Lause on kohmakas ja mitmeti mõistetav, sest sellest saaks nagu aru, et varem vedasid postitõllad vaid posti. Samas vedasid enne posti ja reisijaid kibitkadega postivankrid. - Melilac (arutelu) 29. mai 2020, kell 18:08 (EEST)

Mitte vanamoeliselt vaid tilisang oligi eesti keeles selle hobusõiduki nimi kus lisaks postile ka reisijaid veeti.
Tilisang oli nii rahvusvahelise, linnadevahelise kui ka maakonnasisese bussiliikluse eelkäija.
Olid olemas ka postitõllad kus reisijakohad puudusid. Ehk 100% tilisang ja postitõld sünonüümid polegi.


Arutelu:30. mai

* 1708 –
 * 1869 –
 * 1930 – Eestis nähti esimest korda , kui Pariisi meister Club Français mängis Kalevi meeskonnaga ja võitis eestlasi 2:1ESBL veebis  (vaadatud 29.12.2014).
--WikedKentaur (arutelu) 27. mai 2016, kell 16:21 (EEST)


Arutelu:Hübriidsõda

Täielikult üle kirjutatud. Varasem versioon: Andres (arutelu) 29. mai 2016, kell 01:44 (EEST)
Hübriidsõda tähendab majandustegevuse, erioperatsioonide, propaganda, psühholoogiliste ja küberrünnakute ühendamist, et meedia vahendusel mõjutada rahvusvahelist avalikku arvamust.
Üksmeelselt kasutatakse hübriidsõja mõistet Venemaa sissetungi kohta Ukrainasse ja Daišiks või Islamiriigiks nimetatava terroriorganisatsiooni tegevuse kohta.

* Eve Hunter ja Piret Pernik.  Hübriidsõja väljakutsed. (icds.ee) Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus, 2015.
Mille toimetamist nõutakse? 146.255.183.30 12. detsember 2016, kell 19:02 (EET)

Mõned näited:

* Muud definitsioonid (kogu peatükk)

* Washington's Continenetal Army'st

* Mittestandardne, keeruline (+ kogu selle kirjeldus)

* Võiks mainida, et mis need kolm erinevat lahinguvälja on

: - Neptuunium (arutelu) 12. detsember 2016, kell 19:11 (EET)
Märkust lisades tuleb konkreetselt öelda, mida peab sisuliselt toimetama.

Oleksin tõesti pidanud seda kohe algul tegema, vabandan. Neptuunium (arutelu) 12. detsember 2016, kell 19:23 (EET)
 Sorry, aga minu meelest sellised lingid, kus liitsõna üks pool viitab ühele artiklile ja teine pool teisele artiklile, ei tee asja paremaks. Lugejana ma eeldan, et sõna all saab olla vaid üks link, ma ei eelda, et see mis kohale ma sõnal klikin, määrab, kuhu jõuan. Läbipaistmatud lingid, kus üks sõna viitab hoopis teisele sõnale, pole ka minu meelest hea. Antud juhul: kas sõjapidamisstrateegia on tõesti sama, mis strategeem? Artiklis on öeldud, et see on sõjaline kavalus ja IMHO kavalus != strateegia. (Selles tähenduses, et strateegia võib olla ka mitte eriti kaval.) Saab teha ka ümbersuunamise ja jätta sõna kuju samaks. Cumbril 13. detsember 2016, kell 15:37 (EET)

ok suwa 13. detsember 2016, kell 18:25 (EET)


Arutelu:Bergeenia

Pealkiri peab jääma ladina keelde, sest artikkel „Bergenia” on artikli „Kivirikulised” alamartikkel. P. S. Otsides nii sõna „bergenia” kui ka sõna „bergeenia” abil, leitakse vikipeedia artikkel „Bergenia” üles. --Nauruhelinä (arutelu) 31. mai 2016, kell 10:47 (EEST)

Ei pea, vaata sealse lehe loogikat: kui on eestikeelne nimetus, viidatakse sellelt. Ladinakeelne jääb suunatud märksõnaks.--Morel (arutelu) 31. mai 2016, kell 11:41 (EEST)

Sellele badaanile on selgitust vaja, et kas see on täieõiguslik sünonüüm või vananenud nimetus vms, soovitavalt koos viitega. Adeliine 4. detsember 2016, kell 14:11 (EET)

Siin on see sünonüümina ära toodud, taimenimede andmebaasis ei ole. Oletan, et see on vene laen. 194.150.65.173 4. detsember 2016, kell 19:26 (EET)


Kasutaja arutelu:Yx teine

Tere tulemast Vikipeediasse, Yx teine! Adeliine 31. mai 2016, kell 23:17 (EEST)

Suur tänu osalemise eest võistlusel "Kesk- ja Ida-Euroopa kevad 2016" (Wikimedia CEE Spring 2016)!
Meil on hea meel paluda Sind võistluse ametlikule lõpetamisele 9. juunil kell 17.00 Euroopa Liidu Majas Tallinnas (Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt). Lõpuüritus toimub koos Vikipeedia tõlketalgute auhindamisega, võimalik on kohtuda mõlema võistluse osalejate, žüriiliikmete ja korraldajatega. Antakse üle auhinnad ning pakutakse veini ja suupisteid.

Palun anna võimaluse korral oma tulekust või mittetulekust teada aadressil teele ätt wikimedia.ee.
Lugupidamisega
Teele Vaalma
MTÜ Wikimedia Eesti

Kahjuks ei saa osa võtta.--Yx teine (arutelu) 2. juuni 2016, kell 14:35 (EEST)
Tere!
Olite üks võistluse "Kesk- ja Ida-Euroopa kevad 2016" auhinnasaajatest. Samuti märgiti ära Teie artiklid Vikipeedia tõlketalgutel. Palun võtke minuga ühendust, et saaksime auhinna üleandmise ajas ja kohas kokku leppida.
Tervitades
Jana Laurend
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
Tel. 626 44 09
e-post: jana.laurend@ec.europa.eu
Nimed ja pealkirjad käivad eestikeelse teksti sees püstkirjas.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. detsember 2016, kell 16:28 (EET)

Oled võitnud Soome-Eesti artiklivõistlusel auhinna. Auhinna üleandmine toimub reedel, 27. jaanuaril kl 13.30 Tallinnas Soome Vabariigi suursaatkonnas. Palun anna teada, kas saad tulla. E-mail: kaebi@wikimedia.ee, tel: +372 52 14 323. --K2suvi (arutelu) 16. jaanuar 2017, kell 20:32 (EET)

--Kulttuurinavigaattori (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 07:59 (EET)

Suur tänu!--Yx teine (arutelu) 30. jaanuar 2017, kell 11:37 (EET)
----
Hea keeletoimetamistalguline!
Žürii on oma otsuse teinud ja Te ei saanud seekord auhinnalist kohta.
40 talgulist toimetas kokku 735 artiklit ja tänu talgutele kahanes jõudsalt Vikipeedia keeletoimetamist ootavate artiklite arv.
Aitäh talgutel osalemast!
Žürii nimel Ann Siiman
Annn (arutelu) 7. aprill 2018, kell 12:53 (EEST)


Arutelu:Tallinna kunstikogu

Siia ei tule linke, artiklit on raske leida. Rööpnimede alt teha ümbersuunamised. Andres (arutelu) 1. juuni 2016, kell 10:39 (EEST)

Kunstiteoste nimekiri on siit üks ühele kopeeritud. Muu mahakopeeritud teksti tõstsin välja. - Neptuunium (arutelu) 13. jaanuar 2017, kell 10:28 (EET)

Nimekiri tuleb vikindada. Kustutatud teksti sõnastasin ümber, palun lisage viide. 194.150.65.160 14. jaanuar 2017, kell 09:49 (EET)

: Lisasin viite. Muide, kui kellegil aega ja tahtmist on siis esimeses viites oleva dokumendi põhjal saab artiklisse veel omajagu sisu lisada. - Neptuunium (arutelu) 14. jaanuar 2017, kell 10:05 (EET)


Arutelu:Eesti Spordiselts Kalev

Segadus kalendri osas:
* http://entsyklopeedia.ee/artikkel/eesti_spordiselts_kalev järgi asutati  24. mail 1901 (ukj)
*  Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion.  järgi asutati 6. juunil (vkj 24. mail)
--WikedKentaur (arutelu) 6. juuni 2016, kell 18:29 (EEST)
Ferdinand Karlson ei olnud kunagi president vaid oli esimees, aga miks infokastis on esimene esimees ja mitte praegune president?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 6. juuni 2016, kell 19:38 (EEST)

Ma suunasin siia märksõna Tallinna Jalgrattasõitjate Selts Kalev (Tallinna Jalgrattasõitjate Selts "Kalev"). Ma pole päris kindel, kas jalgrattasõitjate selts ja spordiselts Kalev on ikka üks ja sama asi--Estopedist1 (arutelu) 22. august 2018, kell 15:07 (EEST)

Kalev (spordiselts) ei tohiks siia suunata, sest spordiseltse on mitmeid--Estopedist1 (arutelu) 18. september 2018, kell 15:40 (EEST)


Arutelu:Harilik naat

Selle "Vigala Sassi taimeravi" tahaks välja võtta.--[[Kasutaja:Raamaturott|Raamaturott]] ([[Kasutaja arutelu:Raamaturott|arutelu]]) 13. juuni 2016, kell 18:02 (EEST)
Sellisel kujul ei tohiks artikkel üldse artikli nimeruumis olla, sest kohati puuduvad terviklikud laused, paljud laused on segased või vigased, viidedest ei räägigi, "kirjanduse" alla on pandud valimata kõik, mis leitud, palju on entsüklopeediasse sobimatut materjali või sõnastust (nt "justkui mullast rebitud juuretükid võivad kõige kiuste uue taime anda"). See sarnaneb pigem harjutusväljakuga.--[[Kasutaja:Raamaturott|Raamaturott]] ([[Kasutaja arutelu:Raamaturott|arutelu]]) 13. juuni 2016, kell 18:15 (EEST)

Korjeaeg: IV kuni IX kuu.

Taimeravis kasutatakse tervet taime, kuid erinevatel korjeaegadel kogutud taime osade nii kevadiste lehtede, suviste õite kui sügiseste seemnete toime erinev.

Taimeravi vormid:

*1. Tee: 1 kuni 2 gr kuivatatud õisi ja seemneid 1/2 l keeva vee kohta mida tuleks juua 6-8 korda päeva kohta.

*2. Õli: õliga keetes ja segades aitab droogi õlilahuse imemine mitmesuguste suukoopa mädaste põletike vastu. Sobib emaka ja tupe mädaste põletike korral loputamiseks (tee joomisele lisanduseks).

*3. Vann: vannina kasutatakse õitsvate taimede leotist.

Kasutusalad hariliku naadi taimele: mao- ja soolepõletik; hingamisteede põletik, kõhugaasid, külmetushaigused; neerupõletik; neerude, soolte ja mao aeglane tegevus; sapi- ja kusepõie põletik (sobib ka lastele), neurasteeniline seisund; neurasteeniline valu; mädased põletikud seedekulglas või hingamisteedes; köha (teed juua).

Harilik naat soodustab kuse eritust; ergutab palaviku korral neerude talitust. Sapikivide esinemise korral lisada hommikusele naaditeele õiemett; naadiõisi koos seemnetega kasutada soolade väljutajana nii neeru-, sapi- kui põiekivide korral.Aleksander Heintalu, Anneli Sihvart, "Vigala Sassi taimeravi", Pegasus, lk 100-101, 2012

Välja võetud. Andres (arutelu) 6. juuli 2016, kell 21:52 (EEST)

Vajavad ülevaatamist.--Raamaturott (arutelu) 7. oktoober 2016, kell 19:51 (EEST)