Arutelu:Valge Lootos

kus sa need burlakid hiinast leidsid  Andres?
Näita mulle kirja kohta kus sa selle maha kirjutasid,  --VanemTao 4. november 2006, kell 18:46 (UTC)

Vaata saksa vikit. Seal on sõna Treidler. "Burlakk" on küll Hiina kohta pisut imelik sõna, aga mis oleks parem? Võid selle ka välja jätta.

Allikad ei pruugi olla usaldatavad. kui leiad, et midagi on valesti, siis paranda. Andres 4. november 2006, kell 19:17 (UTC)
Riigipöörde vajalikkust käsitleb Valge Lootos alati seisukohalt et vaimsus püsiks ja materiaalne maailma vaade ei saaks riigis  valitsema.

Võtsin selle praegu välja, sest see tundub arusaamatu. Tuleks selgemalt sõnastada. Kas jutt on sellest, et riigipöördele tuleb kaasa aidata, kuid ise ei tohi võimule asuda? Kas riigipöörde eesmärk on vaimsuse püsimisele kaasa aitamine? Andres 4. november 2006, kell 19:17 (UTC)

Möte mida tahtsin väljendada: Taolased  vastavalt enda arusaamadele vaimsuse ja materialismi balansist tolle aegses yhiskonnas pyydsid aegadel mil elu läks  liiga raskeks luua soodsamat riigikorda ,
Ideaal-kujund nende jaoks oli   Sukhavati.Enamus inimesed arvavad et see tähendab Amitabha kultust ja ainult ,kuid Amido ise on vaid vahend  jöudmaks ajutisse paradiisi enne löpliku hääbumist nirvaanasse.
Kuna Amido ehk Amitabha on samast perest mis Padma , siis on loomulik et Hiinas   taolaste hulgas oli  yhine baas olemas selleks et praktiseerida tanraid.jne.jne,jne
Neid kardeti nende vöimsuse pärast ,neid keda sina paned nimekirja olid hangumehed ja muu mass, Taolased pakkusid rahvale rahva-kultuuri , endale vötsid shokolaadid ja tordid , siis seoses teadmiste ja mysteeriumitega  .
Nende eestvedajate taolastega on kohutavalt palju igasugu muinasjutulisi lugusid  olemas.
Valge Lootose vöimudele kallale kargamise  pöhjus oli just   rahva rahulolematus ja vilets elu , millest taolased ka ise söltusid.  ,   Ei saanud nad poliitilist  koalitsiooni blokki moodustada  koos valitsusega.
Kas kysimusi vöi vastuväiteid on ?
--VanemTao 4. november 2006, kell 19:36 (UTC)

Vastuväiteid mul ei ole. Sain küll pisut uut teada,  aga koht, mille ma välja tõstsin, on minu jaoks endiselt segane. Andres 4. november 2006, kell 20:52 (UTC)

Välja tõstetud:
''Valge Lootose ühingu liikmed olid eelkõige vaesed talupojad, kuid nende seas oli ka näiteks voorimehi, burlakke ja väikekaupmehi.
''Nad olid ranged taimetoitlased. Nad keeldusid maksude maksmisest ja teoorjusest.
''[[Näljahäda]]sid, [[üleujutus]]i ja muid suuri õnnetusi tõlgendas Valge Lootos märkidena koolkonna poolt eriti austatava buda [[Amitabha]] taastulekust.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. november 2006, kell 13:02 (UTC)

Keegi kirjutas  siia et Valge Lootos oli   segu manilusest.Pidasin manilasi siiani kristlasteks , Valge Lootosega pole neid veel keegi  kunagi seostanud.
Selle loo  siin peab lihtsalt ymber kirjutama.
Keegi topib pidevalt sisse kristlike möisteid  kyll budismi ,kyll muudesse ida religioonidega seotud artiklitesse,mis on  muidugi täielik mööda panek, Kaastundel budismis ei ole mitte midagi yhist kristliku sentimentalismi ja Jumala kultusega.--VanemTao 26. november 2006, kell 13:11 (UTC)
--Mina töstsin selle välja--VanemTao 26. november 2006, kell 13:12 (UTC)

Sina tõmbasid selle lihtsalt välja, mina tõstsin selle igaks juhuks arutelulehele.

Ma ei tea, kas Valgel Lootosel oli maniluse mõjutusi (saksa viki väidab, et nende õpetuses oli maniluse elemente), kuid manilased ei ole kindlasti mitte kristlased. Andres 26. november 2006, kell 13:21 (UTC)

Kas manilased (manihheism) ei kuulu algkristliku liikumise hulka?

Ei. Vaata :en:Manichaeism. Seal mainitakse ka selle mõju Hiina budismile. Andres 26. november 2006, kell 13:39 (UTC)

Thnxx!

------------------------------------------------------------------------------------

Religion was also a vehicle for the masses rebelling against the harsh Mongol rule, against the exploitation by the exclusive class of Mongols and the rich Chinese gentry. The secret societies rebelling against Mongol rule combined Daoist with Buddhist elements and hoped that the Maitreya Buddha would descend from Heaven and save mankind. The White Lotus Society (Bailianjiao 白蓮教) of Mao Ziyuan 茅子元 , and the White Cloud Society (Baiyunjiao 白雲教 ) of Kong Qingjiao 孔清覺 , recruited their followers among the saltern workers and the miners who especially felt the yoke of the Yuan exploitation. A third sect taking part in the overthrow of the Mongols was the secret society of the Red Turbans (Hongjin 紅巾 ).http://www.chinaknowledge.de/History/Yuan/yuan-religion.html
---------------------------------------------------------------------------------
*[http://website.leidenuniv.nl/~haarbjter/169_016.pdf  WHOSE NORM, WHOSE HERESY  THE GASE OF
THE CHINESE WHITE LOTUS MOVEMENT ]
---------------------------------------------------
*   Messianism and the Heaven andEarth Society: Approaches toHeaven and Earth Society Texts
* The Red Turbans: Religious Syncretists and Sectarian Rebels
In the first half of the twentieth century the Green Gang was one of the best known of China's secret societies among foreigners and Chinese alike. The fact that treaty ports such as Tianjin and Shanghai were major centers of Green Gang activity kept it constantly in the eye of the foreign community
Briefly, these studies show that the Green Gang emerged in its modern form at the turn of the nineteenth and twentieth centuries from the Anqing Daoyou ("Friends of the Way of Tranquility and Purity," or the Anqing League), a secret society active in the Subei region of Jiangsu.
The Anqing Daoyou drew on the traditions of the Grand Canal grain transport boatmen's associations, which were affiliated with the Patriarch Luo Sect  a popular Buddhist sect. The general antecedents of the Green Gang are to be found in the traditions of the Patriarch Luo Sect, a late Ming secular, salvationist Buddhist sect that had evolved from the White Lotus tradition of sectarian Buddhism. The sect's founder, Luo Qing, stressed the importance of individual enlightenment, a message that, when directed at non-elite audiences, provided powerful encouragement for the empowerment of the ordinary individual in the religious sphere.
--------------------------------------------------------------------------------------------------
Manicheism  (
Many features of Manicheism soon became indistinguishable from Buddhist beliefs and ethics, and especially the popular Buddhist White Cloud 白雲宗 and White Lotus Sects 白蓮宗 incorporated Manicheism as just a special form of popular Buddhism that had common features like renouncing meat and eating only vegetables.
------------------------------
White Lotus Society, led by Han Shantong (from Yingzhou of Henan Prov) and Liu Futong (from Luancheng of Henan Prov), had secretly implanted an one-eye stone statute in Huanglinggang area and then spread the rumor stating that rebellion would erupt should a stone man with one eye be dug up from the Yellow River bed. Jia Lu did not pay attention to the stone man and ordered that it be destroyed. Han Shantong declared himself jiu shi ming wang, i.e., bright-minded king for salvation of mankind, and rebelled in Ru-Ying areas of Henan Prov. AD.1351.
---------------------------------------------------------------------
a. The name White Lotus Society白莲社 is sufficient to assume a link with a phenomena called by the names White Lotus Society or White Lotus Teachings白莲教. In other words: there is one historically continuous White Lotus tradition.
b. The White Lotus Society as a socio-religious phenomenon was materially different from the rest of lay Buddhism俗人的佛教 during the Song宋代 and Yuan明代.
c. The late Yuan晚元 Maitreyist uprising led by Han Shantong韩山童 was an uprising by a White Lotus Society from the same tradition as the society founded by Mao Ziyuan茅子远.
d. This uprising represented a definitive change of the devotionalist White Lotus Society into the Maitreyist White Lotus Teachings, rather than an accidental combination caused by the specific circumstances of the late Yuan.
Less crucial to this line of reasoning, although probably essential to the acceptability of this change in the eyes of the scholars, is the assumption that there was a change within the tradition founded by Mao Ziyuan towards eclecticism ( also called popularization by some scholars ). The perception of this change is based on the small amount of polemical literature against this tradition, referred to above.
The definitive transformation of the Society into the new style Maitreyist White Lotus Teachings, during the late Yuan, is considered by nearly all the scholars to be an unquestionable fact. The subsequent prohibition of the White Lotus Society and of Maitreyism in the Ming明代, is taken as the logical result of two Yuan prohibitions and this transformation. ( Shigematsu, 1940; Overmyer, 1976; Wu, 1956 , and many others ).
The scacre and often obscure evidence from the period of 1368 until about 1573 is generally interpreted as one whole, on the basis of the following assumptions:
e. All Maitreyist, millenarian and to some scholars even lay Buddhist uprisings or incidents are representative of the White Lotus Teachings, whether the sources mention the name or not ( Leading to quasi-accurate statistics of occurrence: Soda , 1974 and Noguchi , 1986).
f. Occurrences of the name refer to one phenomenon, believed by most scholars to be one organizational structure.Noguchi Tetsuro is very explicit in this respect,assuming that until 1573 the name referred to one religious group and that thereafter groups started to assume different names to avoid the " dangerous" name White Lotus Teachings ( Noguchi, 1986; Yu ,1987; Cf. Overmyer, 1988; review of Yu , 1987)
g. Late sources can be utilized for earlier periods at the same level of reliability as contemporary sources, either as sources of facts from this earlier period, or as sources for the larger religious context of such facts. Sources from different geographical regions are combined according to this same principle
---------------------------------------------------------------
Their best known antecedent was the White Lotus sect, an independent group founded by a monk named Mao Ziyuan (1086-1166). Mao combined simplified Tiantai teaching with Pure Land practice, invoking Amitabha's saving power with just five recitations of his name. After Mao's death the sect, led by laymen who married, spread across south and east China. In the process it incorporated charms and prognostication texts, and by the fourteenth century branches in Guangxi and Honan were strongly influenced by Daoist methods of cultivating the internal elixirs. This led to protests from more orthodox leaders of the Pure Land tradition, monks in the east who appealed to the throne that they not be proscribed along with the "heretics." This appeal succeeded, and the monastic branch went on to be considered part of the tradition of the Pure Land school, with Mao Ziyuan as a revered patriarch
------------------------------------------------------------
The more rustic side of the White Lotus tradition was prohibited three times in the Yuan, but flourished nonetheless, with its own communal organizations and scriptures and a growing emphasis on the presence within it of the future Buddha Maitreya. During the civil wars of the mid-fourteenth century this belief encouraged full-scale uprisings in the name of the new world Maitreya was expected to bring. The Ming founder Zhu Yuanzhang (1328-1398) had for a time been an officer in one of the White Lotus armies, but after his victory tried to suppress the sect. It continued to multiply nonetheless, under a variety of names.
The first extant sectarian scriptures, produced in the early sixteenth century, indicate that by that time there were two streams of mythology and belief, one more influenced by Daoism, the other by Buddhism. The Daoist stream incorporated much terminology from the Golden Elixir school (Jindandao), and was based on the myth of a saving mother goddess, the Eternal Venerable Mother, who is a modified form of the old Han-dynasty Queen Mother of the West, a figure mentioned in Quanzhen teachings as well. The Buddhist stream was initiated by a sectarian reformer named Luo Qing (1443-1527), whose teachings were based on the Chan theme of "attaining Buddhahood through seeing one's own nature." Luo criticized the White Lotus and Maitreya sects as being too concerned with outward ritual forms, but later writers in his school incorporated some themes from the Eternal Mother mythology, while other sectarian founders espousing this mythology imitated Luo Qing's example of writing vernacular scriptures to put forth their own views. These scriptures, together with their successors, the popular spirit-writing texts of the nineteenth and twentieth centuries, constitute a fourth major body of Chinese sacred texts, after those of the Confucians, Buddhists, and Daoists
http://www2.kenyon.edu/Depts/Religion/Fac/Adler/Writings/Chinese%20Religions%20-%20Overview.htm Chinese Religion: An Overview
--VanemTao 27. november 2006, kell 03:52 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://villa.lakes.com/cdpatton/Dharma/Jing-tu/figures.html
** In Valge Lootos on 2013-06-24 14:05:45, 404 Not Found
** In Valge Lootos on 2013-07-07 21:01:05, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:01 (EEST)

Märkus, et rikutakse autoriõigusi pandi 8 aastat tagasi. See veebileht () pole leitav enam ka arhiivimisprogrammidega. --Bioneer1 (arutelu) 1. august 2014, kell 19:47 (EEST)

See ei välista autoriõiguste rikkumist :) Andres (arutelu) 2. jaanuar 2016, kell 14:58 (EET)


Kasutaja arutelu:Margareth~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Margareth! Andres 4. november 2006, kell 19:33 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Margareth~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Mahajaana suutrad

Artiklis peab olema ka mingi sisu, mitte ainult välislink. Andres 4. november 2006, kell 19:39 (UTC)
Miks sa tahad seda alateemat kustutada ?--VanemTao 4. november 2006, kell 19:41 (UTC)

Kui siin ei ole midagi muud kui ainult välislink, siis see pole artikkel. Andres 4. november 2006, kell 20:59 (UTC)

Kavatsen siia koguma hakata , seepärast tegin lehekylje.
Mul on harjumus pikalt ja kaua teha ,siis muuta ja nii edasi.
Ja kahjuks muidugi otse netis , mitte enda masinas ,nii et see tingib ka sellise stiili.
--VanemTao 4. november 2006, kell 21:15 (UTC)

See on OK, aga kirjuta siia kas või üks lause. Andres 4. november 2006, kell 21:21 (UTC)

: Jah, aga suutratest pole siin sõnagi. Sisu ei vasta pealkirjale. Andres 4. november 2006, kell 21:48 (UTC)

Alustasin klassikaliselt Hinajaanast ja mötlesin et lähen nii Mahajaana suutrateni välja kuid kui leiad  et olen nörk teema suhtes  ja saad paremini hakkama vöin selle ymber teha artikliks  Hinajaana suutrad .
Sulle  jätan kergelt  selle olulisema teema nimelt Mahajana suutrad  kui arvad et ma  nii mööda panen .

Palun Andres!
--VanemTao 4. november 2006, kell 22:51 (UTC)

Ma räägin ainult sellest, et iga pealkirja all tuleb kirjutada sellest, mida see pealkiri eeldab. Ma pole öelnud, et oled nõrk teema suhtes. Ära alusta iidamast-aadamast, vaid kirjuta teemast. Mina ei hakka praegu midagi kirjutama, mul lihtsalt pole praegu aega. Andres 4. november 2006, kell 23:09 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.thdl.org/)The
** In Mahajaana suutrad on 2013-06-24 12:13:21, 404 Not Found
** In Sakjapa koolkond on 2013-06-24 13:20:44, 404 Not Found
** In Mahajaana suutrad on 2013-07-06 12:28:27, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:28 (EEST)

Kas see ei peaks üldmõiste olema ja seega ilma jutumärkideta? 2001:7D0:87FF:6480:80F5:E9C6:A7A:AF23 31. detsember 2016, kell 15:57 (EET)

Küsin uuesti. 2001:7D0:87FF:6480:24D2:786A:66F7:8D44 1. jaanuar 2017, kell 16:58 (EET)
Kontrollisin erialasest kirjandusest järele ning leidsin, et on jah ilma jutumärkideta. Parandan kohe artiklis ära.--Eerik Sven Puudist (arutelu) 2. jaanuar 2017, kell 23:32 (EET)


Arutelu:Black Sabbath

Eluloolised andmed oleks parem panna isikuartiklitesse. Andres 5. november 2006, kell 10:33 (UTC)

----
Black Sabbathi kõrval või ees peetakse heavy metali stiili loojaks ka Led Zeppelini, kelle II LP vinüüli lugu Whole Lotta Love, peetakse lausa heavy metali hümniks. Võtaks siit artiklist välja, aga ei tea, kuhu panna. Adeliine 21. veebruar 2011, kell 12:33 (EET)

Kuulub artiklisse Heavy metal. Andres 21. veebruar 2011, kell 12:52 (EET)

:Ma arvan, et sellist lauset pole vaja ühessegi artiklisse.--WooteleF 21. veebruar 2011, kell 12:57 (EET)

:: Mingi iva selles lauses on, kas pole? See iva tuleb siis välja noppida. Andres 21. veebruar 2011, kell 13:01 (EET)

:::Artiklis Heavy metal on see iva juba olemas.--WooteleF 21. veebruar 2011, kell 14:01 (EET)


Arutelu:Şaddām Ḩusayn

Kas tuleks lisada et Hussein mõisteti poomissurma?

Ikka. - Urmas 5. november 2006, kell 13:02 (UTC)

See artikkel on ju pooleli. Siia tuleb veel palju muudki kirja panna. Andres 5. november 2006, kell 13:02 (UTC)
Lõik (pool)vendade kohta ei kuulu kindlasti lapsepõlve. Muidu jääb mulje, et Saddami lapsepõlves olidki ta vanemad vennad salapolitseis ja YROs. --Oop 6. november 2006, kell 20:27 (UTC)

Artikel on pooleli. Ei oska seda lõiku praegu kuskile ümber tõsta. Andres 6. november 2006, kell 20:37 (UTC)
Kas "Revolutsiooniline Käsutamisnõukogu" on tõesti ametlik tõlge? Sellist sõnamoodustusmalli ei kasutata ju. Meieaegses eesti keeles oleks see midagi "Käsundusnõukogu" või isegi "Täitevnõukogu/täitevkomitee" sarnast. Võiks otsida nõukogudeaegseid allikaid, neis võib leiduda tavapärasemaid vasteid. --Oop 6. november 2006, kell 20:31 (UTC)

Ma ei usu, et ametlikku tõlget üldse olemas on. Ei oska ka nõukogudeaegsetest allikatest otsida. Panin "Käsundusnõukogu". Andres 6. november 2006, kell 20:37 (UTC)

:Raamatus "Saddami Usaldusmees", mis on kirjutatud diktaatori endise ihuarsti poolt on nõukogu nimeks Revolutsioonilise väejuhatuse nõukogu. Viisin teksti sisse paranduse.--87.119.169.52 6. november 2006, kell 21:19 (UTC)

:: ENE 1. väljaandes on Revolutsioonilise Ülemjuhatuse Rahvuslik Nõukogu. Arvan, et see on täpsem. Andres 8. november 2006, kell 00:53 (UTC)
Saddami-aegse Iraagi valitsusasutustest on kindlasti juttu vanades "Välispanoraamides" ja teatmikes nagu nt "Maailma maad". Kahjuks pole mul neid praegu käepärast. ENEdes on muidugi ka. --Oop 7. november 2006, kell 22:49 (UTC)

Soovitan soojalt sellist raamatut nagu "Saddami Usaldusmees". Tõlgitud eesti keelde ja ilmunud siin 2004. Kirjastaja Kirjastus "Pegasus". Raamatu on kirjutanud Ala Bashir aastal 2004. Ala Bashir oli Husseini ihuarst kuuludes tema lähikonda juba Lahesõja ajal ning teenides diktaatorit kuni Bagdadi langemiseni Ameerika vägede kätte aprillis 2004.--Animagi 8. november 2006, kell 00:23 (UTC)

Lisasin väikese lõigu algusesse. Ilmselt tuleks selle kohta ka sisusse eraldi lõik teha. Palestiina ja palestiinlaste toetamine on piirkonna kontekstis üsnagi oluline. Hussein toetas otseselt rahaga palestiinlasi, kes kannatasid okupatsiooni all, lõi Iraaki piirkondi põgenikele (olen lugenud, et paljud neist on peale Husseini kukutamist taas välja aetud) ning toetas poliitiliselt. Viimase näiteks on kasvõi aprillis 2002 Jenini põgenikelaagri ründamise vastuseks alustatud ühekuuline naftaembargo. --Magabund 14. jaanuar 2007, kell 15:35 (UTC)
Milla ta siis ikkagi astus Ba'ath 'i kas 1955 või 1957? -- Ahsoous 23. juuli 2008, kell 15:50 (UTC)

Saksa viki järgi 1956, inglise viki järgi 1958. Andres 23. juuli 2008, kell 20:16 (UTC)
----
Tema hukkamise kellaaeg on ebaselge. Erinevatel andmetel 6.00 kuni 6.10. "Pisut enne 6" on kahtlane. Andres 2. veebruar 2011, kell 15:39 (EET)


Arutelu:Elisabeth Aspe

Kas sünnikuupäev on uue või vana kalendri järgi? Andres 5. november 2006, kell 14:41 (UTC)

Lisasin "Sirbis" avaldatud Aspe lühikese eluloo, kus samad faktid on välja toodud, kuid võimalikult erineva sõnastusega, et seda ei peaks hiljem eemaldama. -Mardus (arutelu) 4. jaanuar 2014, kell 11:03 (EET)


Arutelu:Andres Nuiamäe

Peaks ehk tegema eraldi artikli [[ESTPLA-8]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. november 2006, kell 15:56 (UTC)

Kas selle lõhkekeha oli Andres Nuiamäe ise valmistanud?Valju 5. november 2006, kell 15:57 (UTC)

See oleks omavalmistatud lõhkekeha. --Metsavend 7. november 2006, kell 20:36 (UTC)

: Arvan, et "ise valmistatud" ei ole nii või teisiti hea sõnastus, sest kes selle iganes ka ei valmistanud, tegi ta seda ise. Andres 7. november 2006, kell 20:38 (UTC)

Sünnikohaks oli enne märgitud Lehtse, nüüd Purila. Kummalegi kinnitust ei leidnud, mistõttu võtan sünnikoha ära. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuli 2009, kell 17:54 (UTC)
[http://www.kergejoustik.ee/content/index.php?option=com_content&task=view&id=134&Itemid=76 Siin] on Lehtse vald. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuli 2009, kell 17:56 (UTC)
Sünnikohaks oli Lehtse, Järvamaa, aga Lehtse ei asu Järvamaal ja 1982. aastal Järvamaad polnud. Ka viidet polnud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. jaanuar 2010, kell 18:32 (UTC)

Nuiamäe ei ole just eriti levinud perekonna nimi. Kas A.Nuiamäel ei ole mingeid seoseid ortopeedi [[Peeter Nuiamäe]]ga?--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 8. jaanuar 2010, kell 18:35 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://iraq.pigstye.net/article.php/20040312080457116/print
** In Andres Nuiamäe on 2012-11-16 10:02:52, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Andres Nuiamäe on 2013-05-25 13:59:04, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Andres Nuiamäe on 2013-06-24 01:07:47, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:08 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cnn.com/SPECIALS/2003/iraq/forces/casualties/2004.02.html
** In Andres Nuiamäe on 2012-11-16 10:02:54, 404 Not Found
** In Andres Nuiamäe on 2013-05-25 13:59:26, 404 Not Found
** In Andres Nuiamäe on 2013-06-24 01:08:07, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:08 (EEST)


Arutelu:Vladimir-Georg Karasjov-Orgusaar

Moskva kinematograafiline teater Kuidas on selle venekeelne nimi? Püüdsin otsida(московский кинематографический театр), aga ei leidnud mingit infot.Valju 5. november 2006, kell 18:10 (UTC)

See oli vist teatr aktjora kino või teatr kinoaktjora või midagi sarnast. Andres 5. november 2006, kell 18:22 (UTC)

VGIK (nagu ka GITIS) on eesti keeles kinnistunud venekeelne lühend (Üleliiduline Riiklik Kinematograafia Instituut vms). Nimes   puudub sõna "Moskva". Andres 5. november 2006, kell 18:45 (UTC)

: Selge, parandan. Valju 5. november 2006, kell 18:47 (UTC)
Praegune nimi: S. A. Gerassimovi nimeline Ülevenemaaline Riiklik Kinematograafia Instituut. Andres 5. november 2006, kell 18:53 (UTC)

Väljajäetud redaktsioon:
''* 1970: “Uus aeg”. (Dok, TF, rež: Vladimir Karasjov); detsember 1971: “Lindpriid”. (Mängufilm, ETF "Lindpriid" I - IV. Stsenarist ja režisöör Vladimir Karasjov, operaator [[Rein Maran]], kunstnik [[Tiiu Übi]]. teleekraanile jõudis film alles 1989.) 1972? aasta lõpuks valmis [[Eesti Telefilmis]] Vladimir Karasjovi film Lindpriid” I-IV, mis paigutati 18 aastaks riiulile seisma.; 1973: “Rasked aastad”. (Dok, ETF, rež: Vladimir Karasjov); november 1975 IV üleliidulisel festivalil Tbilisis sai dokumentaalfilm (autor [[Uno Maasikas]], režissöör Vladimir Karasjov) preemia.
Filmist "Lindpriid" tuleb muidugi teha eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. november 2006, kell 18:51 (UTC)
Tahtsin seda just veel kord öelda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. märts 2010, kell 19:30 (EET)

Püüdsin teha neutraalsemaks. Aga vajab veel neutraliseerimist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. jaanuar 2008, kell 10:11 (UTC)

Ingliskeelses vikis on ta perekonnanimi kirjutatud kahe S-iga? [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] ([[Kasutaja arutelu:Avjoska|arutelu]]) 29. jaanuar 2015, kell 23:22 (EET)

Pärast isa surma Venemaale viidud

Mida iganes see peaks tähendama, jääb see sellisena entsüklopeedia jaoks väheütlevaks ja mõjub pigem nõukogudeaegse ümberütlemisena. Välja ei võtaks, aga tahaks täpsemalt. 90.190.71.25 20. detsember 2015, kell 12:28 (EET)

:Nõus, selline nõukogudeaegne hämamine entsüklopeediasse ei kõlba. Pealegi jääb praegusest sõnastusest mulje, nagu viidi Georg Orgusaar Venemaale ajalugu ja kirjandust ning filmiteadust ja -lavastamist õppima. Ursus scribens (arutelu) 14. juuni 2020, kell 14:52 (EEST)
----
ainuke õige nimevorm on KARASJOV-ORGUSAAR
palun vaadata Autoriteetseid allikaid :
1/ E.Rahvusraamatukogu
https://www.ester.ee/search~S1*est/X?searchtype=a&searcharg=karasjov-orgusaar&searchscope=1&SORT=DZ&extended=0&SUBMIT=OTSI
1 Karasjov-Orgusaar, Vladimir-Georg, 1931-2015 4 2 Karasjov-Orgusaar, Vladimir-Georg, 1931-2015 osaleja 2012 1 3 Karasjov-Orgusaar, Vladimir-Georg, 1931-2015 re?issöör 2 4 Karasjov-Orgusaar, Vladimir-Georg, 1931-2015 retsenseerija 1973 1 5 Karasjov-Orgusaar, Vladimir-Georg, 1931-2015 stsenarist 2012 1
2/ Eesti Filmi Andmebaas
https://www.efis.ee/et/varamu/biograafiline-leksikon/vladimir-karasjov
Vladimir-Georg Karasjov-Orgusaar
3/ Eesti Entsüklopeedia
http://entsyklopeedia.ee/artikkel/karassev-orgusaar_vladimir-georg
Karasjov-Orgusaar, Vladimir-Georg
4/ Library of Congress
https://id.loc.gov/authorities/names/n95026191.html
5/ prantsuse saitid :
https://www.idref.fr/143413945
http://www.sudoc.abes.fr/cbs/xslt//DB=2.1/SET=2/TTL=1/REL?PPN=143413945
--VGKOson (arutelu) 13. detsember 2021, kell 10:46 (EET)
----
Nõus, see tuleks viimaks ometi ära parandada. Passides kasutati (ja kasutatakse) prantsusepärast transliteratsiooni, mis eestikeelses Wikipedias on kindlasti kohatu.Knižnik (arutelu) 18. juuni 2022, kell 19:58 (EEST)

Tehtud. --Vihelik (arutelu) 18. juuni 2022, kell 20:09 (EEST)

: Huvitav, ta ise nimetas end Vabas Euroopas alati Karasseviks. Kust te seda võtate, et see passinimi on ja et see ei sobi? --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 15:43 (EEST)
Muide, mis puutub passinimedesse, siis Eesti kodanike puhul me ei ole passinimesid valeks lugenud. --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 15:45 (EEST)

Uurin otseallikast järgi. --Vihelik (arutelu) 19. juuni 2022, kell 20:24 (EEST)
Siin viidatud EE artiklis on "aastast 1976 ka Karassev-Orgusaar". --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 20:50 (EEST)
1976 on pagulasena Prantsusmaale jäämise aasta. --Andres (arutelu) 19. juuni 2022, kell 20:53 (EEST)


Arutelu:Tääksi

Kui jutt on Tääksi järve jooksust, siis tuleks linkida Tääksi järve jooks, mitte Tääksi järv. Andres 5. november 2006, kell 20:46 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://sppk.vil.ee/Opperaja_veebileht/taaksi_opperada.htm
** In Tääksi on 2013-06-24 13:57:38, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tääksi on 2013-07-07 05:32:58, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:33 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.taaksikross.com/
** In Tääksi on 2013-06-24 13:57:38, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tääksi on 2013-07-07 05:33:08, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:33 (EEST)


Malli arutelu:Esileht keeled

Siia tuleks paigutada kõik keeled, nagu nad siiani esilehel on, kuid väiksema artiklite arvuga keelte osad tuleks esitada kokkuklapitult, et soovi korral saaks neid näha, kuid vaikimisi oleks loend peidetud. Valitud keelte osa, mida esilehel praegu ei ole võib loomulikult lisada.
Miks? Kaks põhjust: praegu on sellesisuline mall olemas, seda täiendatakse, see töötab. Luues malli ja lisaks lehe, kus kõik keeled kirjas (mida meil praegu ei ole), tuleks toimetada topelt - tegemist on niigi, ei maksa  tööd juurde teha. - Urmas 5. november 2006, kell 22:27 (UTC)

Njaa. Eestikeelses vikipeedia puudub stiilileht, kus paikneb class="NavFrame", a la ei saa esitada kokkuklapitult, seetõttu nimetan ise seda tehniliseks probleemiks.

Samuti on teksti peitmine problemaatiline, kuna selle nähtavaks tegemiseks läheks vaja kasutajal ikkagi lahkuda lehelt. Vaevalt, et sama lehe kordamine, kus peidetud tekst oleks vähtav, oleks palju arukam lehest, kus sisu on korratud.

Siiski kõige algeisem võimalus isegi ju töötab, ehk lisada antud malli lõppu viide täispikale loetelule. Isiklikult ei pea kahe malli olemasolu halvaks, las jääda üks optimaalseks ja teine põhjalikuks. --M2s87 6. november 2006, kell 00:43 (UTC)

:Pidasin silmas sellist asja nagu siin: . Lehelt kuhugi lahkuma ei pea - see lihtsalt ei õnnestu.

:: seal kasutatakse muideks järgmisi klasse NavFrame, NavPic, NavHead, NavContent, NavEnd... meil pole neid ühtegi... kas oleks vaja need siia tekitada?? - Ahsoous 6. november 2006, kell 08:19 (UTC)

::: endameelest kopisin selle vajaliku koodi siia nüüd ikkagi ära (kuigi ma just 100% selles kindel ei ole) ... to: M2s17 vaata kas saad selle värgi nüüd ka tööle -- Ahsoous 6. november 2006, kell 08:40 (UTC)

:Kaks malli on liig - see on topelttöö. Esiteks kergelt kilplaslik endile lisaülesandeid planeerida :), teiseks, kes ütleb, mis on optimaalne? Ei kuulu ju kõik suure artiklite arvuga vikid sellesse hulka ja kui palju aega jm kulub optimaalse nimekirja selgekssaamiseks (arutelud, diskussioon), ei taha mitte mõeldagi. - Urmas 6. november 2006, kell 05:25 (UTC)
Nüüd tõesti töötab :P (Võimalusel võiks muidugi show/hide eestindada). Eks vaatan millise mõistliku malli võiks siit sünnitada, et Urmas ka rahule jääks.--M2s87 6. november 2006, kell 09:52 (UTC)

vahetasin need sõnad välja - Ahsoous 6. november 2006, kell 10:35 (UTC)

:Tore, kuid hetkel paistavad veel mulle ingliskeelsed sõnad. --M2s87 6. november 2006, kell 12:23 (UTC)

::Lõin siis malli, mis võiks olla ~ see mis Urmas mõtles, või vähemalt nagu mina tema juttust arus sain:

:::Ahhja kui kellelgi peaks olema vanem IE, siis tema ikkagi näeb vaid täisteksti. --M2s87 6. november 2006, kell 13:40 (UTC)

::::Võimalusel võiks

[kuva] vahetada [ kuva ],
[varja] vahetada [ varja ]
vastu
--M2s87 6. november 2006, kell 14:00 (UTC)

Minu meelest peaks kirjutama "vikipeediad" väikese algustähega. Andres 6. november 2006, kell 14:24 (UTC)
äkki võiks vaikimisi ikka lühikest varianti näidata... vähemalt minul näitab pikka versiooni... - Ahsoous 6. november 2006, kell 16:23 (UTC)

Ka minul näitab vaikimisi pikka varianti. Asjal on minu meelest mõte ainult siis, kui vaikimisi näidatakse lühikest varianti.

Arvan, et võiks olla hoopis nii, et "täiendavalt" asemel oleks "teised keeled" ning selle peal olekski link, millele vajutades ilmub pikk variant. Ja keeli peaks minu meelest olema nii palju, et ka eestikeelne näha jääb. Andres 11. november 2006, kell 15:58 (UTC)

: iseenesest nõus, et piiri võiks vist jah kas siis 20 või 25 tuhande peale panna...? - Ahsoous 11. november 2006, kell 16:07 (UTC)

Kysimus.

Mida tähendab ,,,kuid vaikimisi oleks loend peidetud,,,,?
Kas see on mingi uus väljend ?
--[[Kasutaja:VanemTao|VanemTao]] 6. november 2006, kell 16:25 (UTC)

Mis on asja mõte üldse? äkki alustaks sellest enne kui kulutada aega selle peale kuidas näidata.
Kas eesmärk on uhkustada ja üle kuhjata esileht linkidega mida heal juhul üks miljonist kasutajast ehk juhtub kasutama või on eesmärk informeerida kastutajat et Vikipeedia on olemas paljudes keeltes?
Esimesel juhul võib vaid edu soovida aruteludele ja "lahenduse" leidmisele. Teisel puhul piisab täiesti kui loetleda Vikipeediaid teistes keeltes mis on siin maanurgas ehk rohkem tuntumad + suuremad (5-7) maailma keeled. ja lõppu link meta-sse kus on täielik loend kõigist keeltest igasugu muu huvitava informatsiooniga. Ei ole vaja sedasi ka muretseda vananeva informatsiooniga (muudatusi vaja teha palju harvem) --TarmoK 9. november 2006, kell 19:24 (UTC)
P.S: Kui see tuleb olema osa esilehest siis on mõistlikum see teha esilehe alaleheks selle asemel et malli nimeruumi seda panna. Malli nimeruumi peaks olema mallidele (korduvkasutuses olevatele koodi, teksti juppidele) --TarmoK 9. november 2006, kell 19:24 (UTC)

On täiesti normaalne, et kuskil on kirjas kõik eri keeltes vikid. Kui mõnes keeles on selleks omaette artikkel, siis meil töötab hästi mall, kus vikid kirjas.

Luua eraldi mall ja artikkel on minu arvates sügavalt mõttetu.

Olen kirjutanud sellest, et keeli tuleb näidata, kuid kes meist on see "pädev" (jutumärgid sihilikult!), kes teab, millised keeled eesti vikis on olulised ja millised mitte - ainult miljon lugejat, kuid juba miljon arvamust.

Millegipärast ei ole me jõudnud selleni, et tekitada kokkuklapitavaid malle. Ma ei küsi miks, vaid arvan, et viimane aeg on sellised mallid kasutusele võtta - arvukama artiklite hulgaga vikid tuleks vikikeelte mallis esitada vaikimisi avatud ja vähema artiklite arvuga keeled peidetud vaikimisi kujul. - Urmas 9. november 2006, kell 19:52 (UTC)

:Kordasin osas eelnevat, kuid ... nt loota mingi meta peale pole mõistlik - keelenimed vajavad eestikeelset esitamist niikuinii. - Urmas 9. november 2006, kell 19:56 (UTC)

:Mõne suurema keele eelistamine ei lange minu arvates kokku vikipeedia põhimõttega - oleks ju võinud luua vikipeedia ainult inglise keeles (koopiad ehk veel paaris keeles). Juba see, et omakeelse vikipeedia jaoks on kohta eesti- ja võrukeelsele vikipeediale näitab, et võrdselt olulised  on kõik keeled.

:Kirjutada eestlasele ette, millist keelt ta oskama peab (ainult suuri?) ja millist ei tohi (tšehhi keelest türgi ja baski keeleni) - no kuulge! - Urmas 9. november 2006, kell 20:03 (UTC)

:: Miks mulle tundub et Urmas sa ajad asju segamini. Siinne "mall" on mõeldud kasutamiseks esilehel "teeotsaks" ja see ei puutu üldse asjasse kas kusagil ja kuidas loetletakse kõik keeled või mitte. (soovid teha Vikipeediasse oma lehe keelte jaoks siis ole lahke ja võime sinna panna selle lingi) Kõik keeled esilehele loogika järgi peaks ka kõik valdkonnad (kunst, majandus, hambaravi jne koos oma kõigi variatsioonidega) esilehel ära tooma, arvatavasti mõistad et see oleks absurdne ja ei oleks kellelegi kasulik. Esileht peaks püsima lihtsa, selge ja kergena (nii visuaalselt, kui ka bittide suuruselt). Veebi tegemisel on ka olemas omad "reeglid" ja neid maksaks meeles pidada selliste kujundus küsimuste arutamisel. Asju saab teha erinevalt ilma et kellelegi midagi peale "surutakse". (kõigi keelte ära toomine on teistpidi peale surumine.

:: Rääkides sellest, ei oleks mul selle vastu isiklikult midagi et hoopis keeled ära kaotada, siis on kõiki võrdselt koheldud, kuid võin juba kuulda vastuväiteid sellele :o)

:: Mis puutub kokkuklapitavatesse mallidesse siis need on nüüd Ahsoous-e kopeerimisele ka kõigil kasutajatele (monobook naha) ka saadaval. kui soovid töötavat näidet siis vaata näiteks siin kuidas see töötab. Nii et sinu soovitu tegemine on kerge vaev, kuid asju ei peaks tegema sellepärast et saab teha. --TarmoK 9. november 2006, kell 20:30 (UTC)

::: Siinsamal arutelulehelgi on ju see kokkuklapitav variant. Minule on see täieati vastuvõetav ka avalehele paigutamiseks. - Ahsoous 9. november 2006, kell 20:39 (UTC)

::::Väga hea. Enam nurinat ega paanikat ei tekita. :) - Urmas 10. november 2006, kell 17:14 (UTC)

:: Kui sa selle variandiga rahule jääd, siis äkki võiks panna hääletusele selle, et avalehel praegu olev mall välja vahetada? Mis arvad? - Ahsoous 10. november 2006, kell 17:57 (UTC)

:::Sellise vastu, kus artiklitelt arvukaimad keeled näha ja teised kõik peidetuna? Jah. - Urmas 10. november 2006, kell 18:10 (UTC)

:::: Arvan, et seda polegi tarvis hääletusele panna. Andres 11. november 2006, kell 00:13 (UTC)

:::: Parem lihtsalt siin läbi arutada. Mina arvan, et esialgu võiksid näha olla ka 10 000 artikliga keeled, sest need on kõik suhteliselt tuntud. Andres 11. november 2006, kell 00:15 (UTC)

::::: Vabandan väga aga kui palju härrastel on kogemust veebindusega? veebisaitide loomisega, kasutajasõbralikkusega, inimeste käitumisega veebis liikumisel jne.?

::::: Lugedes üleval olevaid arvamusi tekkib arvamus et väga minimaalsed kui üldse. Miks on mõistetav et kirurgiast kirjutajal peab olema arusaama kirurgiast aga veebisaidi kujundal piisab kui oskab rohkem või vähem HTML-i? --TarmoK 11. november 2006, kell 08:37 (UTC)

::::::: Selline avaldus on minu meelest sobimatu rünnak kolleegide vastu. Igaühel on õigus oma arvamust avaldada, ning loevad argumendid, mitte oma kompetentsuse rõhutamine. Andres 11. november 2006, kell 13:36 (UTC)

:::::::: Esiteks vabandasin juba alustades ja teiseks, jääb jutt kaugele argumentidest, tõin eespool mitmeid argumente millele ei ole vastuargumente esitatud oma arvamuste toetusteks. Asi oleks tore kui arutelu oleks argumentide baasil, kuid asi on oma eelistuste esitamine ja pooldajate saamine sellele. Ei rõhuta oma kompetentsusesele (kuigi aastate jooksul on valdkonnast tulnud teadmisi milliste rehade otsa ei maksaks astuda) ja küsisin kas arvamuste avaldajatel on kogemust asjast, nii et paluks lugeda seda mida on kirjutatud ... kuigi jah nii mõnigi kord tundub et viisakaks jäädes ignoreeritakse enda omast erinevaid argumente ja "rünnak" mõjub tõhusamalt arutelule. --TarmoK 11. november 2006, kell 14:38 (UTC)

::::::: Palun vabandust. Minule tundub see jutt rünnakuna argumendi asemel. Kui argumente ignoreeritakse, siis tuleb neid korrata või neile uuesti tähelepanu juhtida. Kedagi ei saa sundida argumente kuulda võtma, aga mõistlikud inimesed ei ignoreeri argumente, vaid nõustuvad või vaidlevad vastu. Kui mingit juttu ignoreeritakse, siis võib ka tegutsema asuda. kui ka seda ignoreeritakse, ongi asi lahendatud. Kui ei, siis vast enam argumente ei ignoreerita. Ja veel: mõnikord ignoreeritakse argumente sellepärast, et nad on täiesti arusaamatud. Andres 11. november 2006, kell 15:13 (UTC)

:::::::::: Alustades tagantpoolt, kui argumentidest ei saa aru siis saab üle küsida mida on mõeldud (eeldades et soovitakse mõista) kui ei küsita, siis on variant et ei soovita kuulda muid argumente või ei saa asjale pihta aga oma teadmatust ei julge tunnistada, aga see ei oleks mõistlikutele inimestele probleem. Nii et võttes arvesse seda ja et mõistlikud inimesed ei ignoreeri argumente, vaid nõustuvad või vaidlevad vastu peaksime (vastuargumentide puudumisel) tegema järelduse et ...

:::::::::: ...tegelikult arvan et "hädalistel" ei ole jaksu/tahtmist et vaadata asja tervikuna ja loodetakse et selliseid küsimusi saab lahendada samamoodi nagu artikleid vähehaaval tehes, kuid kahjuks on asju mida ei ole mõistlik niimoodi teha (samamoodi nagu ei saa (ei ole soovitatav) ehitada maja nii et vundament üks aasta, seinad kolme aasta pärast ja katus veel kolm aastat hiljem) Vikipeedia esileht ja muud üldised elemendid kujndavad arvamust Vikipeediast ja kas tullakse tagasi või mitte. --TarmoK 11. november 2006, kell 17:44 (UTC)

:: Tegelikult on mitu võimalust, miks argumente võidakse ignoreerida. Lugejale võib tunduda, et argument apelleerivad asjadele, milles ta ei ole kompetentne; argument võib esile tuua asjaolud, mis teevad kindla seisukoha võtmise raskeks; arutletav küsimus tundub ebaolulisena (lugejal, on ükskõik, kas või kuidas küsimus lahendatakse); argument on esitatud  ebaobivas kontekstis või ebasobivas toonis, mis juhib tähelepanu argumendi sisult kõrvale; lugejale tundub argument absurdsena. Ühelgi neist juhtudest ei ole asi selles, et lugeja ei taha ma ebakompetentsust tunnistada. See viimane võib muidugi juhtuda, kuid ei maksaks seda kellelegi omistada.

:: Kui Sul ei õnnestu oma mõtet inimestele teadvustada, siis tee see lihtsalt teoks. Näiteks kirjuta reeglitesse sisse. Andres 12. november 2006, kell 07:16 (UTC)

::::::::: vaata, tegelikult on meil ilmselt siin nii mõnigi kord imho liialt kiirustades igatsugu uuendusi kasutusele võetud, kasvõi näiteks svg-failid, millede täieliku toetuseni brauseri tasandil läheb veel omajagu aega... praegusel juhul, kui siin nüüd veebindusest rääkida, siis sellel malllil pole veebi loomisega ajastu mõttes enam suurt miskit pistmist... muuseas kui siin on jutt sellest vanemast IE-st siis kasvõi sellesamusegi Vikipeedia logogi on vanema brauseri-op.süsteemi puhul mõningatel puhkudel halli taustaga ruudu peal, mis parata .png probleem, et IE seda mitte päris hästi ei toeta (ning alati ei aita need fixidki, mis tarkvara arendajad loonud on)... aga script ning väike kasutusmugavus- ebamugavus on nüüd siin (selle malli puhul) suht väikese osaga, sest palju meist siin ikka neid kõiki võõraid keeli viitsib läbi kammida... (minu jaoks on suurem probleem hoopis sellega, et praegune avaleht on mõnes mõttes liialt eri tooniline, pole eriti kasutajasõbralik kui ikka tegelik sisu jääb esimesena lahtitulevalt lehelt välja on ikka tegelt ka probleem... aga see arutelu käib juba kuskil mujal... siin on jutt konkreetsest osast...) aga muideks jah praeguse avalehe kujunduse puhul on sealne vikikeelte osa vaat' et lehekülje parim osa! - Ahsoous 11. november 2006, kell 15:21 (UTC)

:::::::::: õigust räägid Ahsoous, kuid kelle jaoks on esileht? Külalistele või "vanadele olijatele"? Esileht on "uks" Vikipeediasse ja see on nii mõnelegi esimene kontakt (kas kellegi soovitusel või peale googli kaudu leitud siinse artikli lugemist) Vikipeediaga, kui soovib teada saada mis see Vikipeedia on. Veebisaidi esilehele on soovitus olla võimalikult kerge et see laeks võimalikult kiiresti ja on soovitav kõik üleliigne (vahet ei ole kas nähtav või mitte) mida ei ole hädapärast vaja viia "sügavamale" sest on vana tõde kasutaja kärsitusest minna mujale kus ei pea ootama. (ei usu et see sullegi uudis on)

:::::::::: Samuti lehe täitmine linkide hunnikuga (esmakordse külastajana klikitakse see "peidetu" lahti) raskendab ülevaate saamist leheküljest et millega on tegemist, sest sisuliselt need lingid seda on asjasse mitte pühendatu jaoks ja see paneb vaid teda pead kratsima et mida see kõik tähendab. Vikipeedia "vanade" kasutajate jaoks võivad need lingid mujal olla. Näiteks hea koht on kogukonna värav, mida kunagi (Peep vist) hakkas edendma. (sinna võib paigutada ka hoogtöö artiklid ja muud sarnased, mida on ka pakutud esilehele)

:::::::::: Ja see et lehelt "peidetakse" esitatud variandi puhul "üleliigsed" keeled ei ole päris korrektne, kui lehekülg laetakse siis on näha kogu tekst, alles lehe laadimise lõppedes "peidetakse üleliigne" ära, eeldades et JavaScript on kasutaja veebilehitsejas (mis ei pruugi üldsegi olla tavaarvuti) on olemas ja ka aktiveeritud. Lisaks praegune kood töötab niimoodi et kui lehel on rohkem kui üks selline peidetav osa alles siis peidetakse need teksti osad ära. Kuid see selleks.

:::::::::: Ja kui keelte puhul tehagi selline täis nimekiri esilehele, siis miks mitte valdkondade puhul? Tõin selle välja juba ennegi. Et kui keelte puhul ei tõmmata piiri siis miks peaks valdkondade puhul tõmbama, igaüks võiks sedasi nõuda et tema armastatud valdkonnale oleks esilehelt link. ... piir ei peaks käima keelte puhul mitte artiklite arvu järgi Vikipeedias, vaid keele kasutuse (rääkijate arv + lähedased keeled) järgi (Vikipeedia ei ole maailma naba)

:::::::::: tegelikult, korrates järjekordselt ennast, on selline arutelu minu arust asjale valest otsast lähenemine. Esmalt peaks kokku leppima et mille jaoks see esileht on ja kellele ja see järel millist informatsiooni sinna panna. Ning alles siis hakkata arutama kuidas seda informatsiooni esitada. --TarmoK 11. november 2006, kell 17:44 (UTC)

:: Seda peaks siis arutama esilehe arutelulehel, eks ole? Või üldises arutelus? Probleem on nähtavasti selles, kuidas jaotada materjali esilehe, kogukonnavärava ning teiste lehtede vahel. Minu arvamus on, et kõigepealt tuleks selgeks teha, kas me peame eesti Vikipeediat töötavaks entsüklopeediaks või mitte. Kui jah, siis tuleks teha esileht lugejale; kui ei, siis esileht kirjutajale. Minu arvamus on, et seni ei saa Vikipeediat pidada töötavaks entsüklopeediaks, vaid ainult entsüklopeediaks, mida kirjutatakse. Sellepärast peaks esileht praegu veel olema suunatud kirjutajale. Võib-olla siis, kui meil on 100...200 000 artiklit, on mõtet suunata esileht lugejale (muidugi ei ole asi ainult artiklite arvus, vaid ka kvaliteedis). Andres 12. november 2006, kell 07:16 (UTC)

:::::: Kõik maailma keeled esilehel teevad selle kirjuks ja ebaülevaatlikuks. Mõnekümne keele eelistamine pole minu arvates õige. Esilehel võiks olla lihtsalt link "Vikipeedia teistes keeltes", nimekirja oma eelistatud keelte linkidest saab iga kasutaja teha oma kasutajalehele. Esilehele tuleb tavaliselt harva Vikipeediat kasutav inimene ja ta tuleb üldiselt oma küsimusele vastust saama. Seega kasutab otsingut. Kui otsing annab tulemuse, on ju näha ka keeled, milles samal teemal kirjutatud on. Alles siis kui otsing ei anna tulemusi, muutub oluliseks teiste keelte olemasolu. Tühja otsingu kõrval võiks olla nimekiri keeltest või nähtav link "Vikipeedia teistes keeltes". Valju 11. november 2006, kell 09:00 (UTC)

::: kle ma ei saa aru - kas sa seda siinsamal (!) lehel kasutatavat malli ka vaadand oled??? - Ahsoous 11. november 2006, kell 14:11 (UTC)

::::::::: Olen küll vaadanud ja plõksutamisest võib näpu ära väsitada, aga ma ei leia sellisel asjal mõtet. Kas inimene tuleb eestikeelse vikipeedia esilehele, et kohe siit ära minna mõne teise vikipeedia esilehele? Ei tule! Sel juhul kasutab ta juba Google'it. Valju 11. november 2006, kell 16:00 (UTC)

::::::: tead tuleb küll... minul näiteks on olnd tihtipeale see asi, et üritades tšehhi vikipeediasse minema hakata võtan kätte ja hakkan aadressirealt sisestama cz.wiki... aga keele kood on hoopistükkis ju cs... nii et on abi küll... - Ahsoous 11. november 2006, kell 16:14 (UTC)

:::::: Ja link "Vikipeedia teistes keeltes" võiks viia lihtsalt lehele wikipedia.org, seal on keelte nimekiri ning otsing mitmest rohkem artikleid sisaldavast keelest. Valju 11. november 2006, kell 09:19 (UTC)

:::::::  kuskohas?? aga mis siis kui ma ei jaga inglise keelest 1/2 sõnagi?? ... iseenesesest võiks ka seda teed minna... samas on sarnast varianti juba millalgi arutatud ning välja praagitud. - Ahsoous 11. november 2006, kell 16:14 (UTC)

::::::: Paistab tõesti, et arvamused on väga erinevad. Minu meelest on teiste (mitte tingimata kõikide) keelte loetlemisel esilehel see mõte, et ta näitlikustab vikipeedia paljukeelsust ning ahvatleb kohe vaatama, mismoodi teised vikipeediad välja näevad. Artiklite juures olevad vikilingid ei pruugi silma torgata ning nende tähendus ebaselgeks.

::::::: Üks asi veel. Kui esilehel loobuda kõigi keelte loetlemisest, siis tuleb tehavikilingid kõigile esilehtedele. Andres 11. november 2006, kell 13:36 (UTC)

:::::::: Aga nad ju jäävad näha – kuigi ühe kliki kaugusele ... - Ahsoous 11. november 2006, kell 15:24 (UTC)

::::::::: Aga kas nii ei saa teha, et on ainult link, kuhu vajutades näeb kõiki keeli. Valju 11. november 2006, kell 16:00 (UTC)

::::::::: Seda küll. Aga vikilingid on esilehelt ära võetud selle põhjendusega, et need lingid on leheküljel niikuinii olemas. Andres 11. november 2006, kell 15:27 (UTC)

::::::::: Vikipeedia üldise põhimõtte järgi peavad ju analoogilised lehed olema omavahel lingitud. Andres 11. november 2006, kell 15:30 (UTC)

:::::::::: on reeglid ja on ka erandid. Ning esilehe "linkimiseks" teiste esilehtedega on ka teisi variante. --TarmoK 11. november 2006, kell 17:44 (UTC)

:: Minu teada esilehe kohta erandit pole. Inglise vikis on osa vikilinke ja osa keeli tekstis, nii et seal on tõesti erand. Meie vikilingid aga kustutas keegi välismaalane ära. Aga mis need teised variandid on? Andres 12. november 2006, kell 07:16 (UTC)

:::::::: nad ju jäävadki lingituks ... täielik loetelu lihtsalt ei paistaks ja ei segaks pidevalt - Ahsoous 11. november 2006, kell 15:46 (UTC)


Kasutaja arutelu:Janno~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Janno!
Palun pea silmas, et artikkel ei saa koosneda ainult välislingist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. november 2006, kell 01:19 (UTC)

Miks nii ägedalt siis kohe? Oleksid võinud lihtsalt artikli arutelulehel selgelt öelda, et Võrumaa WiFi lehel olev tekst on Sinu kirjutatud ja Sina ise oled selle Vikipeediasse kopeerinud. Oleks küsimus kohe lahendatud olnud. Kuna Sa aga seda ei teinud, siis on loogiline, et pandi autoriõiguste rikkumise kahtlustus tagasi. -- [[Kasutaja:Sacerdos79|Toomas]] 4. juuni 2008, kell 10:30 (UTC)

Näib, et see mõju vähemalt siin WIKI-s, siis paningi ägedalt, siis ei ole kellegil enam midagi öelda,
veelvähem süüdistada. Alati leitakse põhjus, ilma et enne tausta kontrollitakse ja see tõesti tüütab ära.
--[[Kasutaja:Janno|Janno]] 4. juuni 2008, kell 10:59 (UTC)

: Kuidas Sa siis sellesse oleksid suhtunud, kui keegi teine oleks selle teksti siia kopeerinud? Me ju kaitseme Sinu ja teiste kirjutajate õigusi.

Kuidas me peaksime tausta kontrollima? Andres 4. juuni 2008, kell 11:33 (UTC)

Ükskõik kuidas ilma alusetute süüdistusteta.
Seal oli isegi viidatud kust info pärit, aga palun väike mail kontrollimiseks ja voilaa.
Hetkel süüdistati ju mind, et mina panin autorikaitseta materjali üles :D Aga ok las see teema jääda, ju siis nii peabki olema.
--[[Kasutaja:Janno|Janno]] 4. juuni 2008, kell 11:38 (UTC)

: Minu meelest ei saa sellest tekstist süüdistust välja lugeda. Palun tee ettepanek, kuidas malli teksti muuta, ilma et see mõjuks süüdistusena.

Me kasutame seda malli rutiinselt iga kord, kui tekst langeb kokku mõne veebilehe või trükitud allika tekstiga. Enamasti ei ole meili ka kellelegi saata. Võib-olla on Sul õigus, et tuleks võimaluse korral meil saata. Andres 4. juuni 2008, kell 11:46 (UTC)

Las see teema jääda, võimalik, et reageerisin üle, sest märk mis seal üleval oli suurte hüüumärkidega :D, et nüüd sain millegi ääretult koleda teoga hakkama, nagu oleks viimnepäev käes :P
Kui see on lihtsalt rutiinne asi siis see peabki nii olema ja ma olen poolt :=) Eesti keelse WIKI-ga on vaeva kõvasti nähtud, tubli ja edu edaspidiseks. Ma ei ole WIKI-t nii peensusteni uurinud ja need kanded said nii muuseas tehtud, prooviks. Vormindamisest ma ei tea ka midagi :)
--[[Kasutaja:Janno|Janno]] 4. juuni 2008, kell 11:55 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Janno~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Maarjakask

Maarjakask on Eestis praegu kahtlemata tuntum nimetus kui kirikask, meeldigu see "paganatele" või mitte.
Kuno ytleb: Ei saa mina aru miks peaks propagandistlikel eesmärkidel kunagi ristiusustamise käigus pandud nimedest kinni hoidma. maarjamaa, maarjakask, maarjapäev, maarja see ja maarja too. Las see maarja olla pealegi maarja. Maavalla inimeste jaoks on ikka kohasem kiri- või karjalakask. Võiks ju öelda, et 21.sajandi rahvusromantismi taasärkamise käigus nimetatakse kõik vägivaldselt muudetud taime-, looma-, linnunimetused tagasi nagu nad olid enne kristlaste okupatsiooni.Asi lõpetatud :)
Kuno

Iidse Kunda kultuuri järeltulija ütleb: Aga äkki nimetaks kõik Kunda kultuuri aegsed vägivaldselt muudetud taime-, looma-, linnunimetused tagasi, nii nagu nad olid enne kammkeraamikakultuuri okupatsiooni. Asi lõpetatud.

Teisaldasim nime "maarjakask" alla, sest botaanikutel on see eelisnimi. Andres 6. november 2006, kell 08:30 (UTC)
Nimetage need botaanikud. Eestikeelses teaduskirjanduses kasutatakse mõistet karjala kask.
Maarjakask on ka Herta Laipaiga raamat.
Sa vist ei saanud aru, tundmatu.  Mis sa sellest kirjanikust topid. Nimetage need botaanikud. Karjala kask ehk kirikask on Eestis  ka tuntud nimetus nagu maarjakask, meeldigu see "ristikoertele" või mitte. Lisaks on see kasutusel antud puu eestikeelse teadusnimetusena.

Tee ümbersuunamislehekülg, tuntu. Sellepärast toppisin, et teaksid.

:Nüüd võiks teha artikli Maarjakask tervikuna sellest raamatust.
Oma väiteid tuleb kinnitada. Kui inimene väidab et nimekuju maarjakask eestlaste seas  levinum  kui näiteks kirikask või karjala kask, siis peaks ta seda oma väidet tõestama.  Faktid, statistika, jne. Eestikeelses teaduskirjanduses on kirikase nimetuseks kinnitatud: karjala kask. Populaarteaduslikud artiklid on head lugeda küll aga võtke vähemalt entsüklopeedia lahti, kui teaduskirjandus kättesaadav pole. Aga vaja oleks lugeda teaduskirjandust ka. Sealt saab näiteks teada, kuidas tuletatakse ladinakeelsed nimetused ja kuidas kasutatakse neid rahvusvaheliselt. Praegu on teksti sisse jäetud hunnik erinevaid ladinakeelseid nimetusi sellele puule ja pole seletatud lahti, milline nimetus on praegu kasutusel, milline oli varem ning mis asjaoludel. Selline tunne, nagu oleks neid kusagilt meelevaldselt peistitud, endale aru andmata, miks ja kuidas.
Hallsilm, botaanikat ja loodusteadusi tudeerinu. --Hallsilm 6. november 2006, kell 14:10 (UTC)

Hallsilm! Kui Sa tead kuidas on õige, siis palun kirjuta ise, kõigil on kirjutamise õigus. Valju 6. november 2006, kell 14:13 (UTC)
Aitäh. Ja vabandan oma tulisuse pärast. Küll aga palun aidata mul artiklite tehnilise külje pealt, ma pean kahjuks tunnistama, et suutsin lihtsate ja käepäraste vahenditega kogu süsteemi ära käkkida, proovides artiklit tagasi muuta. See ei tulnud tahtlikult.--Hallsilm 6. november 2006, kell 14:58 (UTC)

*Siit on näha, millist nimekuju botaanikud (nimekomisjon) eelistavad. Seal on toodud "maarjakask" ning sulgudes "karjala kask". Mõlemad on seal olemas, esikohal "maarjakask". Arvan, et taimedest rääkidest tuleks lähtuda sellest andmebaasist, mis järgib botaanikute poolt kokkulepitud taimenimesid. Andres 6. november 2006, kell 18:10 (UTC)
Ma ei eita sõna "kirikask" olemasolu, kuid ilmselgelt on see vähem tuntud kui "maarjakask". Nii 1999. ja 2000. aasta "Eesti keele sõnaraamatus" kui ka taimenimede andmebaasis on olemas sõna "maarjakask", kuid puudub sõna "kirikask". ENE 1. väljaandes on "karjala kask ehk maarjakask", "kirikaske" pole mainitud. Uuemaid entsüklopeediaid mul käepärast ei ole. Ma ei näe mingit põhjust eelistada sõna "kirikask", mis on hiiu murdesõna. Miks siis mitte "raudkask" või "maadrekask", nagu Saaremaal öeldakse? Haanja murrakus on "maarjakõjo", teisi murdesõnu ma ei tea nimetada. Andres 6. november 2006, kell 18:24 (UTC)
Ka tekstis esitatud ladinakeelsed nimed on võetud samast andmebaasist. Minu meelest on eelisnimi selgelt välja toodud. Andres 6. november 2006, kell 18:34 (UTC)
See võib küll olla, et varem kasutasid botaanikud eelisnimena nime "karjala kask". Nüüd paistab olevat asi vastupidi. Seejuures on mõlemad teaduslikud nimed, erinevalt "kirikasest".
Mis puutub levikusse, siis Google annab otsingule "maarjakask" 28 200 vastet, otsingule "karjala kask" 472 vastet ning otsingule "kirikask" 4 vastet. Andres 6. november 2006, kell 18:42 (UTC)
Leian, et artikli pealkirjaks oleks parem "maarjakask". Andres 6. november 2006, kell 18:47 (UTC)
________________
ENE esimeses ja teises väljaandes on kirikase esimeseks valikuks antud: karjala kask.
Kirikask pole mitte pelgalt hiiu murdesõna, sest seda on kasutatud üle Eesti, näiteks Tartumaal ning kasutatakse ka teaduskirjanduses ning edaspidigi. Küll nõustun sinuga vormi "kirikask" vähemas levikus. Arvestades aga seda, et murdelised nimetused on rahva seas ikka kasutusel lisan nad artiklisse, märkega murdelised nimed.  Miks mitte raudkask? Sest see on liiginimetus teisele taimele.
www.ut.ee annab ladinakeelseks nimeks: Betula pendula var. carelica (Merckl.)
Teised on kõik sünonüümid.
www.ut.ee/taimenimed, see nimekiri: "ei järgi ühtegi taimesüstemaatilist käsitlust ega esita ka enda oma...Tõde on mitmesugune ja pidevalt muutuv". Helistasin Botaanika ja Ökoloogia instituuti, sellesamusessegi asutusse, mis peab üleval eestikeelsete taimenimede andmebaasi ja sealt öeldi, kui on mõlemad nimed ära toodud, siis ühte nime teisele ei eelistata, sellepärast muudan artikli sisu niimoodi, et nimekuju karjala kask ja maarjakask on ära toodud võrdsena.--Hallsilm 7. november 2006, kell 12:30 (UTC)

Sellisel juhul on põhimõtteliselt ükskõik, milline kahest nimest "maarjakask" ja "karjala kask" on artikli pealkirjaks (mõlemad on ühtviisi teaduslikud nimed). Siiski peaks olema mingi kriteerium, et ei tekiks viljatuid vaidlusi. Mina soovitaksin siiski panna pealkirjaks see nimi, mis on taimenimede andmebaasis väljaspool sulge (esinemissagedust ma kriteeriumina ei soovita; samuti mitte seda, kas see nimi kellelegi meeldib). Võrdväärsetena on need nimed artikli tekstis antud nii või teisiti.

Lisasin nime "kirikask" juurde, et see on tuntud ka Tartumaal jm.

Erinevad ladinakeelsed nimed kajastavad osalt ka taimesüstemaatilisi erimeelsusi. Lähtusin põhinime valikul sesllestsamas andmebaasist. Selles osas oleme ühel meelel.

See, et ühel sõnal on mitu tähendust, on tavaline asi. See ei tähenda, et niisugust sõna ei võiks kasutada ja sünonüümina mainida. Andres 7. november 2006, kell 13:01 (UTC)

Mulle tundub kahtlane, et "maarja-" ja "jaani-" päritolu sõnad on tekkinud koos vennastekoguduseliikumisega. Pühakute austamine on ju katoliiklik komme. Pigem usuksin, et need nimed on tulnud maarjapäeva ja jaanipäeva nimest. Mina muidugi kindlalt ei tea nende päritolu. Igatahes ei tuleks öelda ebamääraselt "folkloristide arvates", vaid anda konkreetsed viited. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. november 2006, kell 13:01 (UTC)

Teaduskirjanduses peetakse õigemaks nimekuju karjala kask, lähtudes ladinakeelsest nimest kuid tihedamalt on kasutust leidnud maarjakask kui suupärasem ja Eestist pärit nimi.

Sulle ju vastati, et ei eelistata kumbagi nime. Miks Sa siis nüüd kirjutad, et teaduskirjanduses peetakse õigemaks nimekuju karjala kask? Ja eestikeelsel ning ladinakeelsel nimetusel ei pea olema tähenduslikku seost. Andres 7. november 2006, kell 13:28 (UTC)
_____
Kumb nimi ettepoole tõsta ja rohkem kasutada? Üks võimalus on kasutada kriteeriumina taimenimede andmebaasis asuvaid sulge. Teine võimalus on järgida metsateadlase ja maarjakase seltsi presidendi Ivar Sibula (kellega mul oli pooletunnine vestlus antud teemal), ütlus et teaduskirjanduses on õige kasutada nimekuju karjala kask, mis on tuletatud arukase selle teisendi ladinakeelsest nimetusest. Kui maakeelses teaduskirjanduses kasutatakse nimekuju maarjakask, siis tuleb juurde lisada ladinakeelne nimetus. See on ka vastus sinu küsimusele.
Mina toetun oma seisukoha kujundamisel antud küsimusega tegelevate ekspertide arvamusele, mille sain Botaanika ja Ökoloogia instituudist ning Põllumajandusülikoolist.
Kuna nimetus maarjakask on rahva seas siiamaani kasutusel laiema mõistena arukase erinevate teisendite kohta (põhjusel, et vanarahvas tihti ei suutnud eristada ühe liigi sarnaseid teisendeid, vt artiklit, siis võib see segadust tekitada.
Sellest kõigest lähtuvalt on õigem kasutada esimese nimetusena karjala kask.
PS. otsin viited folkloristide kohta homme-ülehomme.
PPS. Kristianiseerumine ei toimunud üleöö ja pühakud olid esivanemate jaoks lihtsalt ühed jumalused teiste kõrval.--Hallsilm 7. november 2006, kell 13:47 (UTC)

Meil on ju selgelt öeldud, millega on tegemist, ka ladinakeelne nimi on juurde lisatud. Et suunata lugejat õigesse kohta, siis võib ju lisada päisesse märkuse: "Selles artiklis räägitakse maarjakasest ehk karjala kasest; sõna kasutatakse rahva seas ka arukase muude teisendite kohta". See, et rahvas kasutab üht sõna eri asjade kohta, on ju tavaline.

Minu teada lisatakse teaduskirjanduses alati juurde ladinakeelne nimi, mistõttu ma ei saa seda argumenti tõsiselt võtta. Tegemist on küll ekspertarvamusega, kuid siiski ühe inimese isikliku arvamusega. Nimekomisjon ju ei eelista üht nime teisele, või sain ma valesti aru?

Ükskõik mis staatus pühakutel rahva silmis ka ei olnud, tundub mulle ikkagi kahtlasena, et vennastekoguduse mõju pühakunimede kasutuselevõtule kaasa aitas. Andres 7. november 2006, kell 14:03 (UTC)
___________
Kahtluse kärbsed tiirlevad mu mõistuse liual. Milleks on vaja päisesse lisada lohisev ja keeleliselt segane märkus kui lugeja saab liikuda artikli juurde kirjutades otsingumootorisse selle arukase teisendi tuntumad nimetused maarjakask, karjala kask, kirikask?

Noh, päisemärkuse sõnastust võib ju lihvida. Aga kui ühel sõnal on mitu tähendust, siis on tarvis kuidagi tagada, et lugeja jõuaks kohta, kust ta saab teada just sellest asjast, mida huvitab. Kui teda huvitavad mingit muud teisendid, mida samuti  maarjakaseks nimetatakse, peab ta ju juhatatatama kohta, kust nende kohta midagi teada saab. Andres 7. november 2006, kell 14:58 (UTC)
Nõus, see on tavaline, et rahvas kasutab üht sõna eri asjade kohta (palk ja palk) kuid kahjulik on see, et ühe nimetuse kasutamisel eri asjad omavahel segamini aetakse. Just selle segaduse pärast, mis on seotud maarjakase nimetuse kasutamisega rahva seas, on mõistlikum kasutada esinimetusena kuju: karjala kask. Teaduskirjanduses võidakse kasutada mitut maakeelset liiginimetust, kuid mitme maakeelse nimetuse olemasolul eelistatakse ladinakeelsest tuletatut.
Tõsi, üks ekspertarvamus võib mitte olla argument kuid ehk on kaks ekspertarvamust argument, eriti kui see teine tuli telefoninumbrilt, mida kasutab TÜ nimekomisjoni liige Ülle Reier.

Olgu, ma katsun ka ise seda asja nimekomisjoni liikmetelt uurida. Praegu tundub, et neil on omavahel lahkarvamused. Andres 7. november 2006, kell 14:58 (UTC)
Kui nimekomisjonil on ükskõik, kumb nimekuju asub ees- või tagaotsas; kui on teada, et nimetus "maarjakask" tekitab rahva seas segadust ja on kasutusel arukase mitme eri teisendi kohta, millel inimesed ei suuda vahet teha; kui Eesti praegu kõige kõvem spets antud küsimuses möönab oma isiklikust eelistusest hoolimata, et rangelt teaduslikult võttes  on kuju karjala kask õigem kasutada...siis tahan ma küsida ühe sellise ideoloogiliselt vale ja suisa tagurliku küsimise...et kas võiksime jätta isiklikud eelistused ning järgida teaduslikku lähenemisviisi.--Hallsilm 7. november 2006, kell 14:45 (UTC)

Ausõna, minul ei ole mingit isiklikku eelistust (aga Sinul on, nagu Sa isegi tunnistad). Sellepärast ma katsun asja ise uurida. Andres 7. november 2006, kell 14:58 (UTC)
Uuri :) Mul pole midagi selle vastu kui teaduslik tõde läheb kokku isikliku eelistusega, olgu see siis minu või kellegi teise oma.--Hallsilm 7. november 2006, kell 15:34 (UTC)
Kirjutasin Urmas Laansoole. Ta saatis kirja edasi kahele eksperdile. Vastused on järgmised:
Sulev Savisaar ::
>Tere!
>Maa kipub ära külmuma ja lumi maha tulema ning aiatöö ära lõpetama,
nüüd
>saab ehk jälle rohkem arvutiga tegelda.
>Karjala kask või maarjakask? Vanematest autoriteetsetest allikatest
Eesti
>NSV floora IV köide ei julge kummagile kasenimele eelistust anda ja
toob
>nad võrdväärsetena. Kui teile kirjanduse alusel tehtud ettepanekud
>ülevaatuseks esitasin, siis andsin maarjakasele eelistuse internetis
>esinemise sageduse alusel. Kontrollige NETIs ja GOOGLEs järgi, mitu
vastet
>saate, kui lööte sisse otsingusõna "karjala kask" (fraasina) ja
>"maarjakask"! Netis olid vastavad arvud 38 ja 8366, Googles 516 ja
>35900.  Maarjakase nimi esineb internetis ümmarguselt 100 korda
sagedamini
>kui karjala kase oma. See on praktilise elu tehtud eelistus. Maarjakase
>nimi on praktikas olnud läbilöögivõimelisem. See oli põhjus, miks
andsin
>maarjakasele eelistuse ja proteste ei tulnud. Nagu siit loen, on Eestis
>olemas ka maarjakase selts, mitte karjala kase selts. Statistika ehk
nime
>esinemissagedus ei pruugi muidugi olla piisav põhjendus. Kui
asjatundjad
>peavad karjala kaske paremaks nimeks kui maarjakaske, siis pole ma
selle
>vastu. Rahvas nimetab tõepoolest kõiki leinavaid (rippuvate okstega)
kaski
>mõnikord maarjakaskedeks (Maarja leinab oma tapetud poega Jeesust).
Selles
>suhtes oleks karjala kask ehk ühemõttelisem (teisest küljest ei kasva
>Karjalas ainult karjala kask, vaid ka muid kaseliike ja teisendeid, nii
et
>ka see nimi pole liiga ühemõttene). Kumb argument on kaalukam:
>esinemissagedus internetis või hirm rahva eksimuste ees?
>Sulev
Erich Kukk ::
>>Tere keskpäevast!
>>
>>
>Tundub, et mõnele inimesele lausa meeldib juuksekarva lõhki ajada,
>vaatamata sellele, kas karv üldse näpu vahel seisab. Maarjakase ehk
>karjala kase (Betula pendula var. carelica (Mercklin) Hämet-Ahti, soome
k.
>visakoivu) põhiliseks tunnuseks on muhklik, ebaühtlase jämedusega tüvi
>ning tavalisest tumedam, lainelise süüga puit. Et selliste tunnustega
>kaski on saadud ka katselisel teel (viirusnakkuse abil), on varieteedi
>taksonoomiline väärtus üsnagi kaheldav, nagu ka tuulepesadest
>(nõialuudadest) saadud ilupuude vormid. Neile on püütud ikka ja jälle
>taksonoomilist väärtust pakkuda, kuid mul (ja väga paljudel enne ja
pärast
>mind) on tekkinud ja tekib küsimus, kus lõpeb haigus ja algab tõsine
>süstemaatika? Kui kahe nime vahel on  e h k, siis eesti keeles on see
ikka
>tähendanud sama, mis matemaatikas = . Kumb nimi asub eespool, kumb
taga,
>on lausa maitse asi. Ükskõik, kas puljong riisiga või riis puljongiga,
>peaasi, et kõht saab täis - lausus vanarahvas. Kase leinavorme
maarjakase
>ehk karjala kasega küll seostada ei tohiks, siis läheb asi kindlasti
>rappa. Ka Eesti Entsüklopeedia sõnastuses on kahe sõna vahel ehk.
>
>Lugupidamisega   Eeri
Tundub, et ekspertide arvamused lähevad pisut lahku. Igatahes ei kinnita kumbki neist, et "karjala kask" on teaduslikult õigem nimetus. Andres 10. november 2006, kell 21:39 (UTC)

maarjakõjo - kas on kindel, et see pole omastav, vaid nimetav kääne? võru keele mõnes vormis käänatakse kõiv (nimetav) : kõo (omastav), kuigi kõiv : kõivo ~ kõivu on vist praegu yldisem). Ohpuu 11. november 2006, kell 12:43 (UTC)

Ei ole kindel. Andres 11. november 2006, kell 14:31 (UTC)

Tundub, et kask on vales kategoorias: soomlased ütlevad sama asja kohta fi:Visakoivu. Kahjuks tea kuidas interwiki vigu parandada. Irve 20. juuli 2011, kell 14:41 (EEST)

Nüüd peaks korras olema. Paistab, et viga oli ainult meie artiklis. Andres 20. juuli 2011, kell 21:42 (EEST)


Malli arutelu:Peida

Mallis  on state tõlgitud olek. --Tiuks 10. september 2008, kell 00:17 (UTC)


Kasutaja arutelu:Kuno~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Kuno! Andres 6. november 2006, kell 14:53 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kuno~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)


Arutelu:Skanner

See on kitsamas mõttes skanneri definitsioon. Laiemas mõttes on skanner iga seade, mis uurib tasapinnaliste või ruumiliste objektide pinda. Skanner on igas faksis ning koopiamasinas. Triipkoodilugeja on minu arvates samuti skanner. Valju 6. november 2006, kell 15:06 (UTC)

Skanner või skänner?
Haaldame ju ikka viimast...
http://www.vallaste.ee/index.htm?Type=UserId&otsing=1768
Kaitz 15. november 2006, kell 12:26 (UTC)

ÕSi järgi on õige "skanner". Keelenõu ütleb: "Sõna skanner kirjutatakse a-ga, kuju "skänner" on argikeelne."

Me võime siin ära tuua: "kõnekeeles ka skänner" või "ka skänner" ning teha ümbersuunamise "skännerilt". Vallastel on ainult isiklik ettepanek, mitte keelemeeste poolt tunnustatud termin. Võib ju ka mainida, et Vallastel on "skänner".  Andres 15. november 2006, kell 12:36 (UTC)
Varasem redaktsioon, millest on üle sõidetud:
Skanner (ka: skänner) on arvuti lisaseade, mis analüüsib kas mingit kujutist nagu näiteks fotot, noodikirja, trükitud teksti või füüsilist eset ja muudab saadud info digitaalseks kujutiseks.
Andres 1. jaanuar 2011, kell 16:10 (EET)

See definitsioon tundub palju selgem olevat. Alts 1. jaanuar 2011, kell 16:17 (EET)

: Võtame siis selle aluseks. Andres 1. jaanuar 2011, kell 18:15 (EET)
----
Pooljuhtelektroonikat seletava jaotise Skaneerimise üksikasjad võib välja jätta, nende kohta on eraldi artiklid Pooljuht, Laengsidestusseadis jt. – LAviki (arutelu) 24. november 2016, kell 11:17 (EET)

Kas on kindel, et kogu siit kustutatud info on mujal olemas? Peale selle, siin peavad kindlasti olema lingid neile artiklitele, kus sellest räägitakse. Andres (arutelu) 24. november 2016, kell 12:51 (EET)


Kasutaja arutelu:Lontrus~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Lontrus! Andres 7. november 2006, kell 09:14 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Lontrus~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)


Arutelu:Iru linnamägi

Miks Sa eemaldasid pildi jõuluni? Andres 7. november 2006, kell 09:50 (UTC)

On selline soov teatud gruppi poolt. Anna oma meil saadan täpsustuse.Akra 7. november 2006, kell 10:12 (UTC)

: Saad mulle kirjutada, kui lähed minu kasutajalehele ning kasutad nuppu "saada sellele kasutajale meil" (võib-olla pead selleks oma eelistustesse panema oma meiliaadressi ning lubama endale kirju saata). Parem aga oleks ajada asju avalikult. Andres 7. november 2006, kell 10:21 (UTC)

::need kolm eelmist kommentaari võiks aegumise tõttu kustutada, et müra oleks vähem--Bioneer1 (arutelu) 11. juuli 2014, kell 18:52 (EEST)

Kas see asub Tallinnas? Andres 3. september 2010, kell 10:43 (EEST)

on kaitsealune objekt Iru maasäär, mis on kas sisuliselt sama või kuidagi seotud Iru linnamäega. Vt --Estopedist1 (arutelu) 17. detsember 2015, kell 17:09 (EET)

Ma eeldan, et "Kalevipojas" mainitud Iru mägi on sama objekt; tegin vastava ümbersuunamise--Estopedist1 (arutelu) 5. jaanuar 2016, kell 15:56 (EET)

Iru mäeks nimetavad eri allikad eelkõige Iru ämma asukohta, mis on linnamäest umbes 300 m põhjakirdes. Siin (lk 404) öeldakse, et Iru linnuse maa-ala on osa Iru mäest. Nii et Iru mägi on nähtavasti oluliselt suurema ulatusega. Pikne 2. november 2018, kell 21:41 (EET)


Arutelu:Jehoova tunnistajad

Nad ise peavad end ainsateks tõelisteks kristlasteks maailmas. Ja nende õpetus on see mida nende pealik Piiblist välja loeb.

Tõstsin välja sõna "kristlik", sest on vaieldav, kas tegu on kristlusega. Andres 7. november 2006, kell 13:16 (UTC)

: Oma käitumiselt paistsid nad küll mingi ajal teiste kristlastega võrreldes kristlastena.  Witnesses were fired from their jobs and about 2000 were imprisoned in concentration camps.[164][165] Jehovah's Witnesses were the first Christian denomination to be banned and the most extensively persecuted Christian group during the Nazi era.[166] . Всего в нацистских концлагерях побывало около 11200 свидетелей Иеговы, из них 270 было расстреляно, ещё 1220 умерло от других причин[134].

Pildiallkirjad tuleb tõlkida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. oktoober 2007, kell 08:57 (UTC)

Õpetuse põhinemine täielikult Piiblil on omane protestantidele üldse, ometi on nende õpetused erinevad. Andres 14. jaanuar 2008, kell 20:43 (UTC)

Tõlgendus on õpetus. Õpetus ei põhine seega tõlgendusel, vaid sellel, mida tõlgendatakse või mida õpetatakse. Seega on õigem väljend ikkagi, et õpetus põhineb Piiblil, mitte selle tõlgendusel.--Nerva 20. jaanuar 2008, kell 12:19 (UTC)

Nojah, aga siis pole selles midagi erilist, et õpetus põhineb täielikult Piiblil. Praegune esitus jätab mulje, nagu see oleks Jehoova tunnistajate eripära. Andres 20. jaanuar 2008, kell 12:23 (UTC)
Praegune sõnastus on erapoolik, jättes mulje, nagu Jehoova tunnistajad erinevalt teistest Piiblit kuidagi ei tõlgenda. Andres 20. jaanuar 2008, kell 12:25 (UTC)

Veelkord keelelisest küljest... ÕS ütleb "tõlgendama" tähenduseks: "tõlgendama = seletama, mõistma. Näide: Seadusi peab saama üheselt tõlgendada." Seega viimasel kahtlusel ei saa alust olla, sest vastasel juhul peaks ütlema, et Jehoova tunnistajad Piiblit kuidagi ei seleta ega mõista. Tegelikult seletavad küll ja mõistavad, st tõlgendavad. Ja seetõttu ei saa kuidagi vale olla sõnastus, et õpetus põhineb Piiblil, mitte selle tõlgendusel.--Nerva 20. jaanuar 2008, kell 12:36 (UTC)

: Olgu, see pole vale. Aga praegune sõnastus tekitab sellise üldmulje, et see on minu meelest erapoolik. Tekib mulje, et kristlaste õpetus üldiselt ei põhine Piiblil.

: Asi tuleks pikemalt lahti kirjutada, siis oleks teine asi. Andres 20. jaanuar 2008, kell 12:41 (UTC)
Kas see artikkel käib nende kohta: Puht piibliusklikkude usuühing jääb registreeerimata. Uus Eesti, 8. oktoober 1937, nr. 273, lk. 5? --Improvisaator 3. juuni 2009, kell 13:09 (UTC)

Ei ole mingit viidet, mis lubaks seda järeldada. Andres 3. juuni 2009, kell 13:18 (UTC)
erapoolik ei tähenda veel,et ei võiks olla täielikult piiblilik-line,mina küll ei oleks piiblilise ehk tõese õpetuse suhtes erapooletu...levleo
mul pole midagi selle vastu,et ülemaailmses religioosses tohuvabohus ehk suursegaduses on ikkagi ka Ü K S tõde ehk õ i g e usk,ehk siis  t õ e t u n n i s t a m i n e ;levleo
Mis siin praegu mitteneutraalset on? Tõsi, ma paneks kyll ehk hoiatusmärkuse, et neid ei aetaks segi jehovistidega, mis on hoopis teine usulahk. --Oop 20. veebruar 2012, kell 02:21 (EET)

Esiteks, Jehoova tunnistajate õpetus on valdava enamiku kristlaste tunnistatavast õpetusest mõnes olulises punktis erinev (nagu tekstist ka nähtub), nii et minu meelest seda ei saa ilma pikemata kristlikuks pidada. Minu meelest oleks parem sõna "kristlik" ära jätta, sest tekstist selgub, et nemad peavad ennast kristlasteks. Igal juhul peaks kuidagi mainima, et nende kristlikkus on problemaatiline.

Teiseks, protestandid peavad oma õpetust Piiblil põhinevaks. Siin on tahetud öelda, et nende õpetus põhineb Piibli tõlgendustel, Jehoova tunnistajate oma Piiblil endal. Niisugune väide ei ole erapooletu, sest väljasseisjate meelest tõlgendavad Jehoova tunnistajad Piiblit lihtsalt teistmoodi. Andres 20. veebruar 2012, kell 05:37 (EET)
Mis on evangeelne liikumine ja mis on mälestusteenistused? Andres 21. veebruar 2012, kell 05:00 (EET)

Tont seda teab. Loe inglist ja vaata, kas oskad selgema kokkuvõtte teha. --Oop 21. veebruar 2012, kell 08:41 (EET)

Kasutaja Arttese muudatused (14.07.2012) on kahtlased. Kriitika osa taastasin--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2012, kell 23:07 (EEST)
----
Siin on muudetud statistikat, aga viited samaks jäetud. Tuleks kontrollida, kas need nyyd enam kehtivad või kui ei, kust need uued numbrid leiti. --Oop (arutelu) 26. märts 2013, kell 11:26 (EET)
Kas nad eitavad kriitikat või ei võta seda omaks? Andres (arutelu) 6. jaanuar 2015, kell 22:03 (EET)
Leian, et algus tuleks taastada. Kriitika ja hinnangud peavad olema allpool.  Andres (arutelu) 12. aprill 2015, kell 10:03 (EEST)

Oleks aega, peaks võtma ingliskeelse artikli ja selle põhjal algusest peale uuesti tegema. Ingliskeelne artikkel on hea artikkel ja kenasti viidatud ka. -- Toomas (arutelu) 12. aprill 2015, kell 11:01 (EEST)

Tere!
Vere-doktiin sisaldab ilmselt ka elundite siirdamisest keeldumist...
Mariina 12. aprill 2015, kell 17:20 (EEST) alias Простота

Kas pole mitte nii, et elundite siirdamisest keeldutakse sellepärast, et seda ei saa teha ilma vereülekandeta? Andres (arutelu) 12. aprill 2015, kell 17:48 (EEST)

: Tere Andres!

: ei tea, kas neil vereringluse-aparaati pole, mis patsiendi enda vere taasringlusse saadab? ju siis pole - tunnistajate vereülekande keelu kohta on arstide sarjades ikka üht-teist näidatud...

: järgmine kord kui nad jälle ukse taga on siis peaks küsima - aga sellega on pisuke häda, neil kes meie kandis ringitavad on kassihirm suur...

: Mariina 12. aprill 2015, kell 17:57 (EEST) alias Простота
----
Vereülekande keelu tõttu on neil...olnud tänapäeval probleeme laste surma kajastusega meedias.

Miks tänapäeval ja kas tõesti on kogu probleem seisnenud ainult meediakajastuses?

: Tere 88.196.28.229!
... ümber on saanud ikka usulistel kaalutlustel, see ikka päris nii ei ole, et ma näeksin tunnistajatest emade ja isade ja laste usumõtetesse ja 'palju on ilmselt neid inimesi, kes kohe algusest on teadnud tunnistajate usku ja selle doktriine' ja nende põhjal asunud 'ohkama' - kas nende maja asub Nõmmel mändide all (kunagi oli vähemalt) - sealt liikusid inimesed mööda kibekiirelt ja .... vereülekande kohta legende või ka juhtumeid kuulnud ei ole aga meedias on kajastatud vere-doktriini järgimisega seotud vastuolusid nn tavainimeste silmade ümber seonduvaga.
* Jehoova tunnistajad ja vereülekanne
Minule isiklikult meeldib nendega, kes minu juurde iga-aastaselt käivad rääkida, neid on meditsiiniküsimustes palju informeeritud aga ilmselt mitte piisavalt - siia saabudes jätavad nad oma piiblid autosse ja asuvad sõbralikult vestlema - ma räägin neile loodusest aga nemad tahaksid teada haigustest noh siis ma räägin neile haigustest kah mõne tunni ja vaidleme aga siis ilmuvad kassid välja ja minek neil ongi...
Arvatavasti ühe sellise juhtumi järel 1997. aastal

Mida see "arvatavasti" tähendab? Kelle arvates? 88.196.28.229 12. aprill 2015, kell 20:46 (EEST)

Aga Sa kirjuta ümber. Andres (arutelu) 12. aprill 2015, kell 20:56 (EEST)

:Kui ma teaksin, mida on mõeldud, ma ei küsiks. 88.196.28.229 12. aprill 2015, kell 21:04 (EEST)

: Tekst oli enne juba olemas, ma püüdsin viite leida ja leian, et see õnnestus mul päris hästi. Kui 'tilguvad välja' seaduseelnõud ja seadusesätted siis saab näha kelle 'murdmiseks' need on mõeldud - kuidas 'arstide ülemvõimu püütakse vägisi kehtestada' ja kuidas toimib nn 'ajutine eestkoste' (sarnaneb ilmselt USAst võetud mallidele) - kas tunnistajate, alkohoolikutest vanemate, puudega inimeste, sõltlastest vanemate jvm kas need baseeruvad tõlgitud ravijuhenditel jne, jne...

: Ja Eestis väga palju neid juhtumeid kus tunnistajad on vereülekandest keeldunud ja siis neid oleks 'lehte saadetud' ei ole ilmselt ... nojah vaktsineerimistest keelduvad nüüd juba lapsevanemad rohkelt (käimasolev leetripuhang Berliinis on toonud kaasa vajaduse reegleid muuta, vaktsineerimtata lapsi kooli ei lubata ja nimetatakse neid....)

: Ei poolda siin erilist välja ja/või esile hüppamist -  tunnistajatest lapsevanemad on ju selle usu valinud vastavalt oma südametunnistusele ja nad ju oleksid pidanud arvestama, et teatud tegevustele võivad järgneda need ja need ja need pluss veel komadega, erinevalt osadest tava riigi kodanikest vanematele, kes tihtilugu ei suuda ette kujutada ega arvestada võimalusega, et nende lapsed võivad näiteks sõtta sattuda ...

: Mariina 13. aprill 2015, kell 06:38 (EEST) alias Простота

::Tere, Mariina! Sinu lisatud täiendus oli vajalik ja õnnestunud, väljaarvatud need paar sõnastust, mille kohta ma märkused tegin. Uurisin täna seda asja ja tegin mõned tarvilikud parandused. 88.196.28.229 13. aprill 2015, kell 15:06 (EEST)

::: Perekonnaseadus - siin tuleb ilmselt pisut süveneda, otseselt änäidisjuhtumitä ma täna piiludes küll ei kohanud - ilmselt tuleb mõni rakendusjuhtum läbi lugeda (kui selline on) - suurem osa keskendub ikka alaealiste pereliikmete varahaldusele, ei ole võimalik pihta saada 'inimkeha terviklikkusele', õigusele inimväärsele elule, tervislikule toidule ja eakohalisele arengule, elatise võlgastelt vanemlike õiguste äravõtmise kohta jpm kohta...

::: Mariina 13. aprill 2015, kell 15:37 (EEST) alias Простота
----
Nad koguvad andmeid inimeste eluhoonete ja elanike arvu kohta.

Vajab selgitust ja viidet. Võtan praegu välja. 88.196.28.229 13. aprill 2015, kell 15:06 (EEST)

: Jah, miks küll nad peaksid seda tegema ? e-kinnistusraamat aga teisest küljest ehk on neil vaja piirkonnad ära jagada, et ei oleks kattuvusi näiteks ...

: Mariina 13. aprill 2015, kell 15:37 (EEST) alias Простота
----
Minu meelest on Vaheril õigus, et see pole usuliikumine, aga "uuskristlik" ei tähenda midagi, kui vastavat linki pole ja sõna "sekt" kipub olema halvustav, mistõttu seda tõsises kirjanduses tänapäeval enamasti välditakse. Andres (arutelu) 15. aprill 2015, kell 23:39 (EEST)
----
Palun vaadake vimaseid parandusi, seal on jämedaid keelevigu, võib-olla tuleb ka sisuliselt parandada. Andres (arutelu) 16. juuni 2015, kell 11:25 (EEST)
----
"Kristlik organisatsioon" asendati "uususundiga". Üks vaieldavus asendati teisega. Andres (arutelu) 29. aprill 2016, kell 22:27 (EEST)

Ma arvan, et see on parem sõna. Kristlus tuleb Euroopast siiski. --Tiia (arutelu) 29. aprill 2016, kell 22:38 (EEST)

: See ei tundu mulle relevantne. Kristlus on pärit Aasias ja selle uued vormid võivad tulla ka Ameerikast.

: Küsimus on ikkagi selles, mida pidada kristlusele olemuslikuks, ja selle üle võib vaielda. Nad ise peavad end kristlasteks, tunnistavad Uut Testamenti jne, ja nende lahkhelid (teiste) kristlastega tulevad sellest, et nad tahavad tugineda ainult Pühakirjale. Teisest küljest, nad ei tunnusta Kolmainsust, ja selle pärast võib kahelda nende kristlikkuses. Aga kristlusel on selliseid vanu vorme, mis seda dogmat ei tunnista, seetõttu ei saa minu meelest üheselt otsustada. Andres (arutelu) 29. aprill 2016, kell 23:55 (EEST)
----
Ideoloogiline alus on teksti sõna-sõnaline maailma loomise ja Jeesuse tõlgendus, ning saatanaga hirmutamine.

Võtsin selle lause välja, sest see on arusaamatu ja niisugune väide vajab tõendust. Andres (arutelu) 30. juuni 2017, kell 18:16 (EEST)
Vahitorni Ühing hoiatab oma liigmed igasuguse suhtlemise ja kontakti eest endiste Jehoova tunnistajatega ning nimetab viimaseid "eemaldatuteks", "ärataganejateks" ning "mõistuse poolest haigeteks"

Võtsin välja, sest see hoiatus ja iseloomustus ei käi kõigi endiste jehoovakate kohta, vaid mingi osa kohta neist, aga tekstide mõistukõnelisuse ja segasuse tõttu on raske aru saada, mida täpsemalt öelda tahetakse. Taolised religioossed seisukohad võiks pigem üldse ära tuua mõne usaldusväärse teisese allika kaudu (võib teatud juhul ka organisatsioon ise olla), mitte üritada ise mitmeti- ja halvastimõistetavaid originaaltekste tõlgendada. --Minnekon (arutelu) 29. november 2017, kell 02:57 (EET)
Vahitorn, 15. Juuli 2011, lk 15–19
Vahitorn 15. Jaanuar 2013, lk 12–16
----
Siin on tehtud muudatusi viidete all. Palun kontrollige. Mis puudutab keelelisi muudatusi, siis Piiblis öeldakse just "Jeesust Kristust". Võib-olla Jehoova tunnistajate piiblitõlkes on teisiti. --Andres (arutelu) 11. august 2023, kell 17:13 (EEST)


Malli arutelu:Laev

No ei tule see välja... Tahaks teha samasgust malli nagu Mall:Lennuk aga ei tule välja. Teeks vaid samasuguse malli ainult et rohelise asemel sinise, keegi saaks aidata? Kasutaja:Jocker 7. november, kell 21:40

Värv tuleb eraldi mallist Kasutaja:M2s17/Andmekast, tee sarnane fail Kasutaja:Jocker/Andmekast ja asenda värv. Ma ei tea miks peaks eraldi andmekasti mall olema, seda saaks ka ühes mallis määrata. --Metsavend 7. november 2006, kell 19:47 (UTC)

:Kuidas? Kirjutan lennuki asemel lihtsalt laev ja laeva andmed? Kasutaja:Jocker 7. november, kell 21:50
Oh ma sain hakkama. Kasutaja:Jocker 7. november, kell 22:07
Selles suhtes, et tegelikult on võimalus ju kõiki värve määrata - nt:
{{Kasutaja:M2s17/Andmekast
|värv1=
|värv2=
|värv3=
|päisetekst=
}}
on kõik värvi atribuudid. Mallid Kasutaja:M2s17/Andmekast ja mall:kasnäitan said loodud, et oleks võimalikult hõlbus andmekast malle luua. --M2s87 7. november 2006, kell 21:52 (UTC)

Kas oleks võimalik nii teha, et kui tehnilisi andmeid näiteks ei ole, siis ta üldse ei näitaks kirja "tehnilised andmed"... ja kui relvastust, soomustust pole, et ta ei näitaks seda joont seal vahepeal? [[Kasutaja:Jürka|Jürka]] 8. august 2007, kell 15:35 (UTC)
Ja veel teeks ettepaneku, et pildi suurust võiks saada manuaalselt muuta... et visuaalne pilt normaalne jääks. Vaat', mõned pildid on lapikud, mõned piklikud, mõned, nagu Jukul, on lihtsalt nii väiksed jne. [[Kasutaja:Jürka|Jürka]] 8. august 2007, kell 15:51 (UTC)

Kas ei peaks olema "mall:laeva infobox"? [[Kasutaja:82.131.22.109|82.131.22.109]] 10. august 2007, kell 19:17 (UTC)

* Kas see mall peaks hõlmama kõiki laevu? - siis võiks olla veel lahter laevatüüp
* Kas see mall peaks lubama ka purjelaevad laevadeks arvata? - siis võiks olla veel mastide arv ja taglasetüüp
suwa 21. august 2007, kell 05:17 (UTC)

* :et:Malli arutelu:Laevad

* IMO - :en:International_Maritime_Organization - rahvusvaheline organistatsioon
* :en:IMO ship identification number - laevadel on see nr olemas, võiks malli lisada?
suwa 21. august 2009, kell 08:51 (UTC)

Kas inglise viki mallides on see lisatud? Tundub, et meil on mall  inglise viki järgi.--Tiuks 21. august 2009, kell 09:21 (UTC)

: ingliskeelses wikis on :en:Template:Ship, milles on :en:Hull number ja :en:Pennant number,

: mis paistab sobivat sõjalaevadele, vt nt Lembit_(allveelaev), milles on ... Nr 705 sai omale nimeks Kalev ja nr 706 Lembit

: Mida nüüd inglis-wikis taga aetakse, seda ma ei tea,

: võib-olla aitab kui läbikaevata terve :en:Category:WikiProject Ships templates ?

: Kui vaadata nt: :en:MS Star, siis selles pole IMO-nr-it, kuid :en:MV Arctic Sea on Identification: IMO number 8912792

: saksa vikis pole küll mallikasutust, kuid on IMO-Nummer: 8912792.

: kui neid laevu veel lapata, siis  ehk saab selgust? suwa 21. august 2009, kell 10:27 (UTC)

:: ahjaa, vt ka: Laevamõõdud ja Arutelu:Laevamõõdud. suwa 21. august 2009, kell 10:34 (UTC)

::: Mall laevad on tehtud :en:Template:Infobox Ship Career ja :en:Template:Infobox Ship Characteristics järgi. Eri mallide kasutamisel on see eelis, et omaniku vahetusel tuleb sama malli korrata aga tegelikult on kõik ühes mallis. Näide :en:MV Wilhelm Gustloff. Kes viitsib jännata ja teeks erinevad mallid? Mis oleks eestikeelsed mallide nimed? Kõige tüütum on tõlkimine aga kui sa aitad, siis võiks asja käsile võtta. IMO nr. lisaks ka. --Tiuks 21. august 2009, kell 12:52 (UTC)

::: MEIL ON JUBA TÕLKIMATA MALLID, vaata artiklit Bungsberg (laev). --Tiuks 21. august 2009, kell 12:58 (UTC)

::: Neid on imelihtne kakskeelseks teha ja infokasti väljad on juba tõlgitud. Teen need korda ja lisan õpetusse eestikeelse koodi. Siis saame kopeerida inglise vikist ja vajadusel eesti laevadele lisada eestikeelse malli. --Tiuks 21. august 2009, kell 14:19 (UTC)

:::: ok, proovin aidata, kuigi hetkel võttis silme ees kirjuks see alam-mallide rohkus. suwa 22. august 2009, kell 07:10 (UTC)
----
Praegu on kolm üldotstarbelist laevamalli. See siin on sisult ja vormilt kõige kesisem. Arvan, et selle võib asendada ja maha kanda. Pikne 17. detsember 2014, kell 11:43 (EET)
----
Mall tuleb kasutaja nimeruumist. Cumbril 19. jaanuar 2017, kell 16:32 (EET)

Esitan selle malli ksuttamiseks ülalpool toodud põhjuste tõttu. Mall  on palju parem, selle malli pealkirja võiks kasutada analoogne mall en:Template:Ship. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. veebruar 2017, kell 15:16 (EET)

hetkel on mall kasutuses paaris artiklis, https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Lingid_siia/Mall:Laev suwa 6. juuli 2017, kell 15:36 (EEST)

: :Mall:Infokast laev, kole mallinimi, see Laevad suunatakse ju sinna. suwa 30. september 2018, kell 11:33 (EEST)


Arutelu:UEFA Euroopa Liiga

Kas pealkiri ei peaks olema UEFA Karikas? --Metsavend 7. november 2006, kell 21:11 (UTC)

UEFA Karikas või UEFA Karikavõistlused.Valju 7. november 2006, kell 21:17 (UTC)

: Arvan, et keeleliselt korrektne oleks "UEFA karikavõistlused". Andres 7. november 2006, kell 21:32 (UTC)

[[Pilt:UEFA_Cup.png|right]]
===Edukaimad riigid===
(vajab uuendamist)
{| class="wikitable"
!Riik
!Võite
!2. koht
|-
|[[Image:Flag of Italy.svg|20px|Itaalia]] [[Itaalia]]||10||8
|-
|[[Image:Flag_of_England.svg|20px|Inglismaa]] [[Inglismaa]]||10||8
|-
|[[Image:Flag_of_Spain.svg|20px|Spain]] [[Hispaania]]||10||6
|-
|[[Image:Flag of Germany.svg|20px|Germany]] [[Saksamaa]]||6||7
|-
|[[Image:Flag of the Netherlands.svg|20px|Netherlands]] [[Holland]]||4||2
|-
|[[Image:Flag of Russia.svg|20px|Russia]] [[Venemaa]]||2||0
|-
|[[Image:Flag of Sweden.svg|20px|Sweden]] [[Rootsi]]||2||0
|-
|[[Image:Flag of Belgium.svg|20px|Belgium]] [[Belgia]]||1||3
|-
|[[Image:Flag of Hungary.svg|20px|Hungary]] [[Ungari]]||1||3
|-
|[[Image:Flag of Portugal.svg|20px|Portugal]] [[Portugal]]||1||2
|-
|[[Image:Flag of SFR Yugoslavia.svg|20px|Yugoslavia]] [[Jugoslaavia]]||1||2
|-
|[[Image:Flag of Turkey.svg|20px|Turkey]] [[Türgi]]||1||0
|-
|[[Image:Flag of France.svg|20px|France]] [[Prantsusmaa]]||0||4
|-
|[[Image:Flag of Scotland.svg|20px|Scotland]] [[Šotimaa]]||0||2
|-
|[[Image:Flag of Austria.svg|20px|Austria]] [[Austria]]||0||1
|}


Arutelu:Kaarel Liimand

Kaarel Liimandi surmast ei ole veel 70 aastat möödas. Järelikult ei saa me tema maalide reprosid ilma pärijate loata avaldada. Kas ka fotograafil on mingid autoriõigused, jääb mulle segaseks. Andres 8. november 2006, kell 09:07 (UTC)

nüüd on surmast 70 a möödas--Bioneer1 (arutelu) 12. august 2013, kell 14:47 (EEST)
----
Kas siit on osa infot välja võetud? Andres 2. november 2011, kell 00:14 (EET)
----

Välja võetud Ulrika (arutelu) 26. november 2012, kell 11:20 (EET)
H. Toomtalu oma Rapla-Uusküla materjalis (lk 77) mainib Nõukogude okupatsiooni aja suuremeelsust 1940. ja 1941. aasta valimiste järgsel ajal: "Tekib küsimus, kust need 2000 inimest välja võeti? 1934. a. rahvaloenduse andmeil oli Raplas kõik kokku 887 elanikku. Kuigi miiting toimus just laadapäeval, poleks ka sel juhul seal "Kommunistliku Partei väljapaistvat tegelast Erich Tarkpead“ kuulamas nii palju inimesi." Probleem lähtus sellest, et elanikkonna arvulist numbrit oli „natuke ümardatud“. Sellest huvitavast ajaloolisest seigast võiks järeldada, et kõik, mis tollel ajal kirja sai pandud, ei pruugi veel olla tõene. Raplast, kust Liimand pärit oli, jääb nüüd tagant järgi kirjanduse põhjal mulje, et see oli vasakpoolsete vaadetega asula. Nii osales ka selles kohas sündinud ja kasvanud Liimand Rapla noorte proletaarlaste ühingu elus. A. Vaarandi arvates andis K. Liimandi poliitiliseks tõukeks sõbra Martin Nurga saatus. Ta tabati ühel ööl lendlehtedega ning mõisteti eluks ajaks vangi, kus ta ka suri
Liimand oli aktiivne ja elurõõmus inimene. Kõik temaga kokkupuutunud inimesed nimetavad teda rõõmsameelseks ja lahkeks inimeseks. Ta oli tugevate organiseerimisvõimetega inimene, nagu jääb mulje tema kohta kirjutatud materjalist ja temaga vestelnud inimestest. Ka tema aktiivne ühiskondlik tegevus näitab, et ta vajas oma aktiivse loomu rakendamist. Nagu rahvale on antud laulusuu ja laul ütleb „Ei saa mitte vaiki olla!“ nii oli Liimandile antud organiseerija omadused, mida ta pidi oma ajas rakendama. Temale elada antud aeg oli Eesti Vabariigi kujunemise - arenemise periood. Inimesed pidid tegema valikuid ja otsuseid, mis tihti ei lähtunud neist, vaid olid suunatud pigem oma lähedaste kaitseks. Ümbritsev mõjutas noorte tegevust ja ka vaimset arengut. Liiga lihtne oleks öelda, et nad tegid valesti. Ehk mõistetakse tulevikus ka meie ajastu ühiskonda hukka. Leidub meil ju suitsetamise, alkoholi ja narkootikumide tarbimise soosijaid. Kui üks tahab tekitada seaduse, mis piiraks ja keelaks nende ainete tarbimist, siis leidub ikka keegi teine, kes keelab selle seaduse vastuvõtmise.

Ega see pole sõna-sõnalt raamatust? --Epp 23. märts 2013, kell 04:12 (EET)

võib eeldada, et on sõna-sõnalt raamatust; panin vastava malli--Bioneer1 (arutelu) 24. märts 2013, kell 22:10 (EET)

: Enne peaks ikka võrdlema, kas üldse on kopeeritud. --Epp 24. märts 2013, kell 22:44 (EET)

:: Antud artikli autoriõigus kuulub mulle ja selle hoiatusmärgi võib maha võtta. Panin isiklikult kunagi töö siia üles, et ka teised võiksid antud Eesti kunstnikuga lähemalt tutvuda. Kuna töö tegin ammu, ei oska ma enam täpselt kommenteerida, kuid tõenäoliselt üleval vihjatud tekst on väljavõte kirjandusest. Osasid faktid on unikaalsed, kuna Liimandi sugulane, kes mulle neist rääkis, ei ole enam elavate kirjas. -- Aphrodite (arutelu) 7. aprill 2013, kell 00:27 (EEST)

:::Vikipeedia ei saa avaldada fakte, mis pole kusagil adekvaatses allikas enne avaldatud. Selle artikliga on tõsine probleem--Bioneer1 (arutelu) 7. aprill 2013, kell 20:53 (EEST)

::::Autoriõigusi vast ei rikuta; eemaldasin malli. Hullem asi on originaalsete väidetega. Ilmselt tuleb kõik kirjanduse teosed läbi käia ja artikli väited viidata. See mis üle jääb, aga kustutada, sest ülejäänu on originaalandmed. Ka on siin palju mitteentsüklopeedilist stiili, mille välja rookimine on kaunis subjektiivne ja v-o ka vaieldav--Bioneer1 (arutelu) 12. august 2013, kell 14:51 (EEST)
----
EKABL mainib nimekujusid Karl Liiman ja Karl Liimann. Ma ei taha kahtluse alla seada, et tema ametlik nimi oli Limann, aga see vajab viidet, muu hulgas sellepärast, et enne lõpusulgu on EKABLi link). --Andres (arutelu) 13. mai 2024, kell 14:20 (EEST)
Esimeses viiteallikas on kirjas "Kaarel Limann". Kust see "Karl" siis nüüd tuleb? --Andres (arutelu) 16. mai 2024, kell 23:38 (EEST)
Nimede eestistamise puhul tehti otsused perekonnanime ja eesnime muutmise kohta eraldi (ning reeglina ka erinevatel kuupäevadel). Isikud, kes soovisid 1930. aastate teises pooles korraga eestistada oma mõlemat nime, kandsid seetõttu sageli mõne nädala jooksul uut eesnime vana perekonnanimega (või vastupidi). Karl Limann, Kaarel Limann, Kaarel Liimand on juba umbes kahekümnes isik, kelle puhul olen sellist "kaheastmelist" nimemuutmist märganud. 3 Löwi (arutelu) 17. mai 2024, kell 00:02 (EEST)

No siis tuleb tõendamiseks viidata kahele dokumendile.

Mis on sünninimi? Kas see peab olema sünnitunnistusel? Või kirikuraamatus? Andres (arutelu) 17. mai 2024, kell 00:58 (EEST)

Autoriõiguste rikkumine ja artikli stiil