Arutelu:Homoseksuaalsus

â# Võtsin maha definitsioonist vaste "omasooihar". See väljend on vananenud ja homoseksuaalide jaoks solvav (vrd. "vastassooihar" hetero kohta).
# Artiklis ütleb definitsioon, et homoseksuaalsuse näol on tegemist "seksuaalse suhtlemisega". Misasi see on? Kas inimene, kes ei ole seksuaalvahekorras samasoolisega ei ole homoseksuaal? Aga inimene, kes pole vastassoolisega vahekorras olnud, kas tema pole siis heteroseksuaal?
--Ken 20. juuni 2007, kell 19:28 (UTC)
oluline just kellele on iha(rus) suunatud. kes pole vahekorras olnud on süütu.

Miks tagasi pöörduti? Kes pöördus? Võtan uuesti maha sõna omasooihar. Homoseksuaalsus ei ole defineeritav ainult selle järgi, kes keda paneb (või panna tahab).--Ken 21. juuni 2007, kell 06:48 (UTC)

: ÕS-i järgi on "homoseksuaalsus" ja "omasooiharus" sünonüümid. Ka sõna "homoseksuaalsus" (nagu ka sõnad "paganlus", "juutlus" ja "juut") võib olla kellelegi solvav. Minu meelest ei saa niisugust asja arvestada. Andres 21. juuni 2007, kell 06:57 (UTC)

Heteroseksuaal on ÕS-i järgi teisesooihar inimene. Mina ei näe küll selles väljendis enda kohta tarvitatuna mingit solvangut. ÕS-i järgi see väljend ei ole vananenud ega halvustav. Andres 21. juuni 2007, kell 07:01 (UTC)

See, kas homoseksuaalsuse varjamine uuringu tulemust mõjutab, peaks ju olenema uuringu meetodist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23. juuli 2008, kell 18:28 (UTC)

Tänapäeval kasutatakse "pederasti" asemel "gei". Esimest nimetust peavad asjaosalised solvavaks. Tundub ka, et pederastiks nimetatakse pigem aktiivset osapoolt. ÕS aga seda väljendit halvustavaks ei nimeta. Andres 19. mai 2009, kell 13:48 (UTC)

Pederastia väljendab seksuaalset läbikäimist (ÕS), kuid homoseksuaalsuse tähendus on laiem (artiklis: romantiline või seksuaalne külgetõmme) -- Umbisik (arutelu) 8. september 2017, kell 10:22 (EEST)

"romantiline suhtlemine samast soost isiku(te)ga." - Aga sõprus samasooliste isikute vahel? Sõbralik õlale patsutus... - kohe homoseksuaal.--Rünno 17. juuli 2009, kell 14:47 (UTC)

Eestikeelses Vikipeedias on artikkel romantika küll mitte kõige parem ja põhjalikum, aga kas Sa kirjeldaksid oma suhteid sõpradega selles võtmes/kontekstis, millest nimetatud artikkel kõneleb? -- Toomas 17. juuli 2009, kell 15:52 (UTC)

:Mitte mina ei peaks kirjeldama oma suhteid sõpradega (järsku mul polegi sõpru), vaid me peaksime refereerima käibivaid arusaamu romantikast. On ju nii.--Rünno 17. juuli 2009, kell 16:00 (UTC)

:: Kõik võib olla. Probleem hakkab ilmselt peale sealt, kuidas me defineerime, mis on "romantiline". Ja mis on ühe jaoks romantiline, ei pruugi teise jaoks seda sugugi olla. Selles mõttes on sõna kasutamine siinses kontekstis ehk veidi ebaõnnestunud tõesti. On Sul paremaid ideid? -- Toomas 17. juuli 2009, kell 16:15 (UTC)
"kuidas me defineerime" - selles ongi probleem, et me ei tohiks defineerida, vaid peaksime vahendama mõistet. Sul on üks arvamus, mul teine. Kes ütleb, milline on õige? Viki mõõdupulk on siiski objektiivsus, ehk siis kõrvalseisja/vahendaja roll.--Rünno 17. juuli 2009, kell 16:20 (UTC)

Noh, ma eeldan, et ka teised entsüklopeediad ja sõnastikud üritavad võimaluste piires defineerida. Kui keegi arvab, et vaal on kala, siis ei ole entsüklopeedial mingit põhjust seda seisukohta vahendada. Kui mõned inimesed seostavad romantilisusega asju, mida autoriteetsed allikad sellega ei seosta, siis ei ole meil mingit põhjust neid seisukohti vahendada. Mõistet on üsna raske vahendada seda defineerimata – mõiste kui selline defineerimise käigus tekibki – seetõttu jääb ikkagi küsimus, mida me peame romantika osas autoriteetseks allikaks. Neid võib ka mitu olla.

Homoseksuaalsusest saab täiesti rääkida ka romantilisuse mõistet kasutamata. Minu küsimus oligi, kas sa eelistaksid sellest sõnakasutusest siinses kontekstis vabaneda ja kas sul oleks parem variant välja pakkuda? -- Toomas 17. juuli 2009, kell 16:26 (UTC)
Kuigi mõisted võivad olla ebamäärased, on defineerimise puhul oluline mõistetevaheline seos. Siin on mõeldud romantilist armastust, tähendab sellist armastust, millega kaasneb armumine. Kui sõnastus on praegu ebatäpne, tuleb seda täpsustada. Andres 18. juuli 2009, kell 17:23 (UTC)

Kaks lauset võeti minu meelest ilmaasjata välja. Andres 27. mai 2011, kell 23:37 (EEST)

No tõstame need kaks siis igaks juhuks siia: Selliseid inimesi on arvatavasti väga palju. Statistikas ei kajastu ka biseksuaalsed inimesed. Aga ma kahtlen ka nende asjalikkuses. Esiteks vajab "arvatavasti" viidet (kes arvab?) ning parem oleks konkreetne hinnang autoriteetsest allikast. Teiseks käib teine lause laia lauaga vehkides igasuguse statistika kohta yleyldse, mis on tegelikult totrus. --Oop 28. mai 2011, kell 02:35 (EEST)

: Kui jutt on statistilisest uuringust, siis on oluline teada ka selle metoodikat, sest sellest oleneb tõlgendus. Kui tulemused on nii erinevad, siis tõenäoliselt on ka metoodikad väga erinevad. Nähtavasti tuleks viidata ka hinnangutele tegeliku arvu kohta. Andres 28. mai 2011, kell 07:22 (EEST)

:: Nojah, kokkuvõttes ikkagi tuleks viidata konkreetsetele hinnangutele ja uuringutele. "Arvatavasti väga palju" ei ole entsyklopeediline stiil. --Oop 28. mai 2011, kell 08:41 (EEST)

::: Nõus. Andres 28. mai 2011, kell 09:58 (EEST)

"pederastiat levinud (eksliku) assotsiatsiooni tõttu pedofiiliaga" – assotsiatsioon ei ole ju tegelikult eriti ekslik, sest mõlemad tulevad kreeka sõnast pais, mis tähendab 'poiss' või 'laps. --Morel 17. november 2011, kell 15:46 (EET)

Etymoloogiliselt jah. Sisuliselt siiski on, sest moodsal ajal nimetatakse pederastiaks täiskasvanute vahelist suhet, pedofiiliaks aga täiskasvanu suhet lapsega (aga, muuseas, ka mitte laste omavahelist suguelu). Valuliseks muudab kogu teema just tõik, et yks neist on kriminaalne, vaenulik suhtumine aga kantakse terminoloogilise segadiku tõttu yhelt yle teisele. --Oop 17. november 2011, kell 15:53 (EET)

: Kas EV seadustes kasutatakse mõistet 'pedofiilia'? --Morel 17. november 2011, kell 16:08 (EET)

:: EV karistusseadustik ei kasuta ei "pederastia" ega "pedofiilia" mõistet. Eesti juriidilises keeles räägitakse suguühendusest lapseealisega ja sugulise kire rahuldamisest lapseealisega. -- Toomas 17. november 2011, kell 21:12 (EET)

Kas homoseksuaalsusest vabanemise õpetustele linkimine on ikka asjakohane? Me ju näiteks kvantmehhaanika juurest maagiliste kristallide propageerijate blogidele ei lingi. Või, kui analoogiat venitada, Reformierakonna artiklist Keskerakonnale. Või artiklist immigratsioon marurahvuslike ksenofoobide foorumile. --Oop 17. november 2011, kell 15:53 (EET)

Minu meelest ei tohiks sellist viidet lisada. --Morel 17. november 2011, kell 16:10 (EET)

: Minu arust peab jääma. See on haigus, mitte midagi, mille üle peaks uhke olema. --Numbriga kärumees 17. november 2011, kell 16:13 (EET)

:: Ma ei hakka sel teemal vaidlema, aga nimetatud viide suunab kristlikule propagandale ja minu meelest siia ei sobi. --Morel 17. november 2011, kell 16:20 (EET)

::: Nõustun Moreliga. Kogu sellest kristlikust soolapuhumisest homoseksuaalsusest tervenemise teemadel peaks kuskil kunagi kirjutama, aga siin ja praegu ei ole see koht, kust taolisele ressursile linkida. -- Toomas 17. november 2011, kell 17:07 (EET)

:::: Leidub inimesi, kelle arvates on ka kristlus haigus, mitte midagi, mille yle peaks uhke olema. Aga me ei hakka artiklitest Kristlus, Luterlus ja EELK neile linkima, eks ole. Tuletan meelde, et ametliku poliitika järgi ei anna Wikipedia meditsiinilisi nõuandeid. --Oop 18. november 2011, kell 14:55 (EET)

Vaidlusi homoseksuaalsuse ymber peaks kuskil kajastama, aga kas siin või mõnes muus artiklis? Vt nt: "Kirikute Nõukogu: homoseksuaalsus on patt!" Õhtuleht, 1. oktoober 2012. --Oop (arutelu) 1. oktoober 2012, kell 18:30 (EEST)

Lühidalt võiks kindlasti selles artiklis olla, aga näiteks kristluses levinud seisukohtadest homoseksuaalsuse teemal võiks hiljem pikem artikkel ka eraldi tulla (koos ajaloolise perspektiiviga ja nii nagu ka muude religioonide ja homoseksuaalsuse kohta). Lihtsalt praegu on see artikkel nii kesine veel, et peab vaatama, mida siia lisada, et esitus kuhugi ära ei kalduks jälle. -- Toomas (arutelu) 1. oktoober 2012, kell 18:55 (EEST)

Varem oli siin nii:
Homoseksuaalsus on seksuaalne või romantiline huvi samast soost isiku(te) vastu.

Ma ei ole kindel, et praegune definitsioon parem on. Andres (arutelu) 29. märts 2013, kell 00:05 (EET)

: Kust eelmine definitsioon pärineb? Praegune versioon on tõlge ingliskeelsest artiklist en:Homosexuality. Leidsin ka sellise definitsiooni: "Homoseksuaalsus – seksuaalne ja emotsionaalne tõmme omasooliste vastu." (Amor.ee) Sõna 'huvi' ei ole piisavalt adekvaatne, et kõiki mõiste nüansse edasi anda, sest huvi muuhulgas viitab millelegi, mis on teadlik, kontrollitav või muudetav (nagu hobid) või mingil määral vabatahtlik ehk teisi sõnu, konnotatsioonide poolest see ei ole väga hea lahendus minu arvates. Samamoodi saaks siis öelda, et heteroseksuaalsus on huvi vastassoo vastu, aga tegemist on ju bioloogilise sättumusega, mitte lihtsalt huvitumisega vastassoost. Huvi definitsioon EKSSist: "tähelepanu, samuti mõtete keskendumine objektile, mida tahetakse omandada v. tundma õppida; millegi harrastamine." (Mmartins (arutelu) 29. märts 2013, kell 16:05 (EET))

:: See on omalooming.

:: Koos sõnaga "romantiline" või "seksuaalne" ei oma "huvi" sama tähendust.

:: Mulle tundub, et "tõmbest" jääb mulje, nagu kõik vastassoost isikud tõmbaksid (suurt vahet küll ei ole). Ja "romantiline tõmme" minu meelest ei öelda.

:: Võib-olla sobiks "seksuaalne tõmme või romantiline huvi"? Andres (arutelu) 29. märts 2013, kell 17:07 (EET)

::: Kiire google'i otsingu tulemuste järgi on "romantilist huvi" kasutatud kirjanduse kontekstis (romantismiga seonduvalt), "romantilisele külgetõmbele" olid mõned vasted, aga äkki "emotsionaalne tõmme" oleks parem? (Mmartins (arutelu) 30. märts 2013, kell 13:58 (EET))

Emotsionaalne tõmme on minu meelest üldisem, võib olla vanemate ja laste, vendade ja õdede, sõprade jne vahel. Andres (arutelu) 30. märts 2013, kell 14:07 (EET)
Homoseksuaalsus on üks kolmest seksuaalse orientatsiooni põhikategooriast koos biseksuaalsuse ja heteroseksuaalsusega, mis paiknevad heteroseksuaalsuse-homoseksuaalsuse kontiinumis (ning kus mõnikord aseksuaalsust peetakse neljandaks). Jäin mõtlema, et kui kolm-neli varianti ongi ette nähtud, kuhu paigutub näiteks koprofiilia? Kas s... on samast või vastassoost? --IFrank (arutelu) 4. aprill 2013, kell 13:16 (EEST)

Arvan, et see oleneb sellest, kelle oma see on. Andres (arutelu) 4. aprill 2013, kell 13:43 (EEST)
Kas see on tõesti maausulistel endil keelatud (mitte ainult kristlaste keskel)? --IFrank (arutelu) 16. jaanuar 2014, kell 20:58 (EET)
Miks Lilla õudus ei sobinud? --IFrank (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 00:18 (EET)

IFrank, Sulle pinget pakkuvat erootilist kirjandust võid linkida ja tutvustada oma veebilehel. -- Toomas (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 09:00 (EET)

: Muuseas, see "erootiline kirjandus" on avaldatud 1933. aastal Eesti ühes suuremas ajalehes ja tänapäeval digiteeritud kujul (siis võiks dea ka ära keelata). Mulle ei paku sellised asjad pinget ja üritan vältida, aga kui mõnede isikute üleolekutunne põhineb artiklis kirjeldatud toimingutel, siis võiks see ka kõigile loetav olla. Sellist Eestit te tahtsitegi. --IFrank (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 19:20 (EET)

:: DEAs on ka natsionaalsotsialistlikul ja loodetavasti tulevikus ka nõukogude perioodil ilmunud artikleid. Kas nende olemasolu seal tähendab, et me peaksime neid igas vähegi sobivas kohas linkima? Kõik avaldatu ei vääri sugugi entsüklopeedias linkimist. Ja et Sind mõne protsendi inimeste voodielu nii väga häirib, paneb küll muretsema, et millest see pidev torkimine hinges ikka tuleb. Võiks proovida oma kibestumisest üle saada ja professionaalselt käituda. Kahe teema puhul - homoseksuaalsus ja vaikiv ajastu - Sa kahjuks seda ei suuda. -- Toomas (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 22:38 (EET)

::: Ma kordan: vanaoimur ebakõhttunneb ingsotsi. Ei viitsi rohkem vaielda. --IFrank (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 22:47 (EET)

:::: Nii Sa lõpetad kõik need vastasseisud, millest võiks siis eeldada, et enam ei vaidle ja hoiad eemale, ent ometi kukud esimesel võimalusel jälle teemat surkima, mis selle vaidluse ikka ja jälle tekitab. -- Toomas (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 22:59 (EET)

::::: Kuna need teemad tõstetakse ikka ja uuesti jälle pinnale. --IFrank (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 23:03 (EET)

:::::: Just. Sinu sõprade homofoobide poolt, kes püüavad igal võimalusel oma vihkamisest kantud kitsarinnalisi arusaamu levitada. ;) -- Toomas (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 23:05 (EET)

::::::: Vanaoimuritel ei ole vihkamist (vaid püüdlus faktidel põhineva objektiivsuse poole) ja minul ei ole Vikipeedias sõpru. Ma ei tea, kes on kaasvõitleja Hallsilm (kui siin teda on mõeldud) ja väljaspool Vikipeediat teda ei tunne. Mul hakkas eile õhtul piinlik kõiki tema muudatusi järjest tagasi pöörata. Ma ei ole end siin ühelgi teemal professionaaliks nimetanud. Käesoleval teemal on oma arvamust avaldanud paljud, keda endast mõõtmatult kompetentsemateks pean. --IFrank (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 23:15 (EET)

:::::::: See "Lilla õuduse" link ei sobi küll mingi kriteeriumi alusel. Mitte mingeid akadeemiliselt vastuvõetavaid andmeid sealt ju homoseksuaalsuse kohta ei saa. Ainus koht, kuhu seda artiklit võib-olla kõlbaks linkida, oleks selle autori kohta kirjutatud lehekülje juurde. Paraku on tegemist anonüümse soperdisega. --Vihelik (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 01:05 (EET)
Hallsilm pani nähtavasti oma asjad tagasi, tema jutt ei ole neutraalne. Aga tundub, et seal on mõned asjad, mis võiks sisse panna. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 03:47 (EET)

Ei tundu. See artikkel on niigi suhteliselt viletsas seisus ja Hallsilma jutust mingi iva otsimine ei ole ratsionaalne teguviis. Kuni kellelgi pole aega selle tekstiga siin korralikult tegeleda, tuleb rakendada lihtsalt hädapäraseid meetmeid homofoobia tõkestamiseks ja taolised muudatused nullida. -- Toomas (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 09:00 (EET)
:: Hallsilm (arutelu | kaastöö) (Artiklis tuleb NEUTRAALSELT käsitleda ka maailma ja ka Eesti inimeste valdava enamiku ning paljude teadlaste seisukoht. Vähemuste sõna peab olema kuulda kuid see ei tohi summutada enamusi nagu demokraatia põhimõtted ette näevad.)
::: Tere!

:: Artiklis EI tule NEUTRAALSELT käsitleda homoseksuaalsust

:: aga võiks püüda küll, sest tõega võttes ei saa ka näituseks munkade suguelutust ja selle kirjeldust neutraalseks pidada...

:: homoseksuaalsus, sarnaselt heteroseksuaalsusele, on seotud inimkultuuriga ja valdav enamik inimestest ei ole neutraalsed ei ühe ega teise suguelu vormi kaudu, paratamatult me eelistame ja kasutame (erinevatel motiividel ja erineva seotuse ning kaasatusega - kas erootilise armastuse ehk abieluliste suguühete raames jpm, valdavalt ühte suguelu viisi aga see ei muuda küll teisi täiskasvanud inimeste vastastikusel kokkuleppel sooritatavaid suguelu viise diagnoosilisteks, väärastunuteks või haiguslikeks jne jne...  suguava, erootiline armastus, vastastikune sugutung (suguiha), anaalne suguühe, vaginaalne suguühe, oraalne suguühe jne jne ega ka  ei muuda ju kedagi meist vähem inimeseks ...

:: Mariina 17. jaanuar 2014, kell 10:21 (EET) alias Простота

: Hallsilm mainis selliseid sõnu nagu "uranism" ja "menadism". Kui need on õiged, siis peaks neid mainima.

:: Aegunud mõisted. Loomulikult võib neid mainida, küsimus on, kus. Pole mingit põhjust laduda artikli sissejuhatavasse osasse hulka mõisteid, mida on kasutatud teaduskirjanduses viimati 20. sajandi esimesel poolel.

: "Omasooiharus" on ÕS-is sünonüüm ilma mingi halvustamise märkuseta. Selle kohta, et seda keegi peab solvavaks, ei ole mingit viidet. Sellepärast on esitus minu meelest praegu mitteneutraalne. See sünonüüm peaks olema kohe alguses rasvases kirjas, või kui õnnestub tõendada, et seda peetakse solvavaks, siis peaks alguses olema vastav allmärkus.

:: Formaalselt on Sul õigus. Teisest küljest võib empiiriliselt julgelt väita, et "omasooiharus" sõna, mida kasutavad kas väga vanad inimesed või inimesed, kes üritavad homoseksuaalsusele anda negatiivset varjundit. Minu meelest on veider nõuda ÕS-is sisalduva sõna tõstmist esimesse lõiku kui mitte ükski teaduslik ega populaarteaduslik allikas seda sõna tänapäeval ei kasuta. Ma ei nõustu Sinu loogikaga. See, et meil ei ole teaduslikku allikat selle solvavaks või vähemalt vananenuks pidamise kohta ei ole veel põhjus eirata kogemuslikku tõde, et sõna on vananenud ja enamasti kasutuses negatiivse varjundiga. Kuna see kogemus ei ole allikatega tõestatav, siis võib minu poolest ära võtta praeguse selgituse omasooiharuse solvavaks pidamise kohta, aga artikli sissejuhatuses seda mainima ei peaks.

: Sõnal "pederastia" on mitu tähendust. Esiteks, Vana-Kreeka komme (mehe armastus poisi (nooruki) vastu). Arvan, et pealkirja "Pederastia" all tuleks rääkida sellest. Teiseks, meeste homoseksualism, üldistunud tähendus. Pedofiiliaga seostamine on etümoloogiliselt ja ajalooliselt õigustatud, seetõttu on arusaadav, miks geid seda nimetust endale ei taha. Millise pealkirja all peaks meeste homoseksualismist eraldi rääkima? Kolmandaks, pederastia oli kuriteo nimetus. Arvan, et sellest peaks olema eraldi artikkel.

:: Ei saa aru, milles küsimus. Meil on artikkel "pederastia" olemas, seal võib rääkida selle sõna eri tähendustest. Siin artiklis peab olema viide sellele artiklile ja lühike selgitus sõna kasutamisest homoseksuaalsuse kontekstis. Põhimõtteliselt ei näe ma praeguses tekstis olulist probleemi, veidi ümber võiks sõnastada, aga midagi hullu ei ole.

: Kui nüüd öelda, et nimetus "gei" ei ole halvustav, siis see pole täpne. Lihtsalt geid kasutavad seda enda kohta ega pea seda iseenesest solvavaks. Aga seda ja kõiki teisi nimetusi võidakse kasutada ka halvustavalt, sest halvustav suhtumine on olemas.

:: Sellega ma olen nõus. Kui Sa oskad artiklis selle osa ümber sõnastada, siis mul ei oleks selle vastu midagi.

: See kunagi ajalehes ilmunud lugu tundub mulle tähelepanuväärsena. Ma ei usu, et selliseid kirjutisi oli jalaga segada. Las viide jääb arutelulehele ootama, kuni suudame selle konteksti panna. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 12:04 (EET)

:: Sulle tundub, mulle ei tundu. Mis me siis nüüd teeme? Ajalehes ilmub igasuguseid lugusid. Ma ei näe mingit põhjust neile kõigile linkida.

: Kas siin siis pole tegu ühe inimese pihtimusega? Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 12:09 (EET)

: Kui see on väljamõeldis ja laim, siis muidugi on ta vähem tähelepanuväärne. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 12:11 (EET)

:: Tule taevas appi. Kuidas me Sinu meelest peaksime aastal 2014 kindlaks tegema, kas see on tõetruu pihtimus või laim? Mina küsiks, kuidas see sobib teiste, artiklis praegu kasutatud kaasaegsete teadusartiklite ja rahvusvaheliste organisatsioonide teabematerjalide sekka? Tegemist on väga selgelt looga, mis on avaldatud ajal, mil homoseksuaalsust peeti tõsiseks meditsiiniliseks (psühhiaatria on ka meditsiini valdkond) häireks ja kannab väga selgelt homoseksuaalsuse stigmatiseerimise pitserit. Ei ole tähelepanuväärne, on häbiväärne, et me tahame aastal 2014 entsüklopeedia nimele pretendeerivasse allikasse lisada taolist viidet. -- Toomas (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 12:37 (EET)

::: Ma olen täitsa nõus, et seda ei saa praegu artiklisse kanda. Räägingi, et see võiks arutelulehel tallel hoida, kuni on võimalik seda sobivasse konteksti paigutada. See ei ole asi, mille hõlpsasti uuesti üles leiaks.

::: Loomulikult kannab see jutt homoseksuaalsuse stigmatiseerimise pitserit, aga ma leian, et seda stigmatiseeritust (mis ei ole praegugi ära kadunud, kuigi on leevenenud) ja varasemaid seisukohti ei saa teema terviklikul käsitlemisel unustada ega ignoreerida. Praegu on artikkel alles algjärgus.

::: Ega mina üksinda ei otsustagi asju, sellepärast ma räägingi, et mulle tundub nii, mitte et see nii on. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 12:49 (EET)
Leian, et meeste homoseksuaalsuse ja naiste homoseksuaalsuse kohta peaksid olema ka eraldi artiklid. Ma ei tea, mis pealkirjaga need peaksid olema.
Kui räägitakse halvustavalt pederastiast, siis vist peetakse silmas ainult tegelikku seksuaalset praktikat. Ma eraldasin pederastia juures kolm tähendust, ühes tähenduses tegin täpsustusmärkuse parema puudumisel siia. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 13:28 (EET)
Ma ei mõelnud, et "uranismi" ja "menadismi" (mälu järgi) peaks mainima tingimata sissejuhatavas osas. Kui aga eraldi juba sõnadest räägitakse, siis võiks neid ka mainida.
ÕS-is on sõnad "teisesooiharus", "omasooiharus" ja "mõlemasooiharus". Mulle tundub kogemuse põhjal, et need sõnad on haruldased, aga ma ei tea oma kogemuse põhjal, kas neid on varem sagedamini kasutatud, sellepärast ma ei julgeks öelda, et need on vananenud. Igatahes keelekorraldajad neid vananenuks ei pea.
Nojah, vähemalt mõni inimene tajub sõna "omasooiharus" solvavana (küllap ka sõna "homoseksuaalsus" tajutakse solvavana). Ja see on muidugi tõsi, et mõnikord kasutatakse seda halvustavalt, aga halvustavus oleneb ikkagi eeskätt kasutaja suhtumisest. Kas ei võiks nii teha, et paneme esimesse lausesse allmärkuse sõna "omasooiharus" kohta või siis teksti sisse jutu, kus see sõna on kursiivis? Mõlemal juhul ei soovitaks me seda sõna kasutada. See sõna on ikkagi sees nii EKSS-is, ÕS-is kui ka VE-s, mis on kõik hiljuti ilmunud. Vikipeedias (ja teistes entsüklopeediates) on ju üldiselt nii, et sünonüüme mainitakse esimeses lauses. Lugeja ei pruugi hakata otsima sõnade kohta eraldi alajaotust.
Ma ei hakka enne midagi muutma, kui oleme selles asjas kokkuleppele jõudnud. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 13:56 (EET)
Tahtsin öelda, et jutt sõnadest võiks olla kohe esimeses alajaotuses pärast sissejuhatust, aga praegu nii ongi. Aga sissejuhatus tundub mulle liiga pikk. Olgu, jäägu siis pealegi nii. Las jäävad sünonüümid alguses mainimata. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 13:59 (EET)
Lisasin materjali nimetuste alajaotusse portugali ja saksa viki järgi ning osalt omast peast. Seda tuleb kindlasti veel toimetada ja on ka veel materjali, mida lisada. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 16:32 (EET)

Need täiendused on väga head ja asjakohased. Muidugi saab kõike alati paremaks muuta ja veelgi täiendada.

Sissejuhatus on ehk tõesti liiga pikk, eks selle artikli struktureerimine tuleks tervikuna läbi mõelda. Kahjuks on see nii suur ja mahukas teema, et endal ei ole aega olnud siin palju muud teha, kui võidelda vaid rünnakutega, mille eesmärk on olnud see praegunegi enam-vähem objektiivne käsitlus rikkuda. -- Toomas (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 16:38 (EET)

: Arvan, et esmajärjekorras tuleb sisu arendada. Mida täielikum on esitus, seda raskem on artiklit rikkuda ja seda kergem on sobimatut sisu eemaldada ja detailset sisu integreerida. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 17:34 (EET)

Arvan, et peaks olema eraldi alajaotus homoseksuaalsuse mõiste ja definitsioonide kohta. Teine lõik võiks sissejuhatusest sinna üle minna. Ka esimese lõigu definitsiooni võiks lihtsustada, aga kõigepealt tuleks seal kasutatavad mõisted selgeks teha. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 19:10 (EET)

Esimene lõik on pidevas tõusulaines

pakun :

Homoseksuaalsuseks või homoseksualismiks (homosexualitas) nimetatakse nii samast soost inimeste seksuaalset külgetõmmet, romantilist armastust kui ka seksuaalse orientatsiooni praktiseerimist...

ja siis veel enne lühidalt see nn meeste kaudu uranism ja naiste kaudu lesbiline armastus, sapfism ehk tribadism  ENE HERN-KIRU 3, Tallinn 1971, lk 68...

Mariina 18. jaanuar 2014, kell 19:26 (EET) alias Простота

: Kaks esimest punkti on OK, aga "seksuaalse orientatsiooni praktiseerimist" ei tähenda midagi, nii et seksuaalpraktikad (või seksuaalkontaktid) jäävad mainimata ning seksuaalsed identiteedid jäävad mainimata.

: Toomas siin ennist rääkis, et "uranism" ja "tribadism" ei ole enam kasutusel. Need võiks siis nimetuste alajaotusse panna. Pealegi me räägime siin homoseksuaalsusest üldiselt. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 19:44 (EET)

:: homoseksuaalsus ongi minu arust samast soost inimeste seksuaalne identiteet

:: "Homoseksuaalsuseks või homoseksualismiks (homosexualitas) nimetatakse samast soost inimeste seksuaalset külgetõmmet, romantilist armastust ja seksuaalpraktikaid ja ka seksuaalset identiteeti..."

:: Homoseksuaalsuse ühe küljena vaadeldakse nii mees-mehele kui naine-naisele suunatud romantilist armastust jm ühe terminiga - niipalju kui mina aru saan...

:: Mariina 18. jaanuar 2014, kell 20:29 (EET) alias Простота

::: Külgetõmme ja armastus võivad olla ka ühepoolsed: see, keda armastatakse või ihaldatakse, ei pruugi olla homoseksuaalne. Ja seksuaalne identiteet ei ole isikutevaheline, vaid ühe isiku oma. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 20:40 (EET)

:::: Jah on küll nii, et romantiline armastus võib-olla ka ühepoolne

:::: aga sellele vaatamata on ka vastuarmastuseta armastus armastus ja 1 mees armastamas 2 meest on - 1 armastus-inimene-identiteet ja 2 armastus-inimene-identiteet oh jah eks neil ole ka armastuse kolmnurgad - ma räägin, et neil on samad rõõmud, mured, ihad, soovid ja tunded kui enamikel inimestel....

:::: Mariina 18. jaanuar 2014, kell 20:48 (EET)  alias Простота

::::: Jah, aga siis ei saa öelda "samast soost inimeste seksuaalset külgetõmmet, romantilist armastust", sest külgetõmme ja armastus ei pruugi olla vastastikune, aga on ikkagihomoseksuaalne. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2014, kell 21:16 (EET)

Tundub, et "homofiilia" on kitsam mõiste. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 23. aprill 2014, kell 11:29 (EEST)

Minu meelest olid need "Vaata ka" lingid vajalikud isegi punastena. Need on osa üldisest ehitusplaanist ja aitavad edasisi kirjutajaid. Andres (arutelu) 23. aprill 2014, kell 11:35 (EEST)

Hmm... okei. Võtan edaspidi arvesse. --J (arutelu) 23. aprill 2014, kell 12:13 (EEST)

Siit võeti osa materjali välja põhjendusega, et passiivseid ja aktiivseid rolle ei olemas. Mulle on see arusaamatu, mis mõttes neid olemas ei ole. Kas on mõeldud, et need rollid on vahelduvad, mitte püsivad? Aga suurem osa väljavõetud materjalist räägibki vahelduvatest rollidest. Andres (arutelu) 16. mai 2015, kell 00:01 (EEST)

Tere Andres!

Kas 'välja tõstetu' : Heteroseksuaalsed mehed keelavad sageli partneril oma päraku stimuleerimise, rääkimata penetreerimiseks, kartes, et see muudab nad naise või passiivse homoseksuaali sarnaseks, kuid passiivsed homoseksuaalid ei pruugi olla naisesarnased.<ref name="aldopereiradoisdoisquatro" /> Sageli on passiivne osapool just välimuse, käitumise ja isiksuse poolest mehelikum.Aldo Pereira. Vida Intima – Enciclopédia do amor e do sexo, Abril Cultural, 1981, kd 1, lk 225

Mina tõstaksin tagasi, üks inimene ei saagi 'seksuaalpraktika aktides' pidevalt 'vastuvõtjaks' ja/või 'väljaandjaks' olla - sest a) ta võib ära väsida, b) ta võib 'pidevat'  lisastimulatsiooni vajada, et 'sellega ühe inimese ühe koha peal' toime saada c) naine-mees suguakti puhul ei teki ju vaidlust, kes on 'meesosatäitja', kui 'appi võtta' silikoonist (mitte muffinivormid) jvm materjalist 'suguelunite aseained' siis vast võib 'kakluseks' minna d) artikkel on ju viidatud (paistab, et on) kui on soovi materjali (kasvõi teooriate või avaldatud materjalide raames) lisada ja7või täiendada siis aga palun, meie ei tee mees- ja/või naiskasutajatel vahet...

mina päris hästi siin liikuda ei saa, mulle meenub inimese anatoomia ja füsioloogia ja osadele inimestele võib tunduda tõeliselt uhkena küll see: "Geide seksuaalkäitumise individuaalsed eripärad on väga sarnased heteroseksuaalide omadele: esineb fetišismi, sageli räägitakse seksi ajal, mõned praktiseerivad grupiseksi, teised mitte (grupiseks võib seisneda kahe peenise panemises pärakusse)"Aldo Pereira. Vida Intima – Enciclopédia do amor e do sexo, Abril Cultural, 1981, kd 1, lk 227–228. - mina küsiksin kohe kas need inimesed on pärakut ja/või peenist näinud - kes neid kõiki kokku 'lappima' hakkab, 'selline käitumine' pole 'jätkusuutlik' mu meelest (paljud meie eestlastest esivanemad olid 'triksis' veel üsna kõrges vanuses), kokku õmmeldu ei anna välja tunnetust ja ei pruugi järgmisel korral mitte avaneda ja võib järele anda (rebeneda)... aga see võib ka 'võhiku vaade' olla, ma pole ühtegi meeste (ega ka nastikute) vahelist homoseksuaalset vahekorda mulimeedias vaadanud ega silmadega näinud...

Mariina 16. mai 2015, kell 07:55 (EEST) alias Простота

Ma lugesin seda materjali küll, millele lingitakse. Minu meelest on allikas liiga obskuurne, tuleks otsida algallikat. Teiseks, esitus on kallutatud ja satiiriline. Kolmandaks ei ütle kirjeldatud  juhtum suurt midagi homoseksuaalsuse kui sellise kohta. Andres (arutelu) 30. juuli 2015, kell 20:02 (EEST)
= Sissejuhatus =
Korrigeerisin keeleliselt ja terminoloogiliselt sissejuhatuses olevat inglisekeelse Vikipeedia tõlget. Viisin keelekasutuse, mõistete kasutuse ja üldise ülesehituse sarnaseks artiklitele heteroseksuaalsus, biseksuaalsus ja seksuaalne orientatsioon ning Mall:LGBT. Vaatasin viited üle ja eemaldasin need, mis ei avanenud. Lisasin viiteid.--Taavik27 (arutelu) 17. mai 2017, kell 12:02 (EEST)
= Sünonüümid ja keelspetsiifilised nimetused =
1) Kas eestikeelses Vikipeedia artiklis on vaja eraldi alalõikudena loetleda inglise-, prantsuse- ja saksakeelseid mõisteid? Koos etümoloogiaga? Leian, et huvilised saavad teistest Vikipeediatest need ise üles otsida. Kui need tunduvad väärt säilitamist (mida nad minu arvates ei ole), siis tuleks nende jaoks luua uus artikkel. Eeskujuks: en:Terminology of homosexuality
2) Nimetuse osa on ülekoormatud väheolulistest terminitest. Leian, et selle artikli kontekstis on üleliigne rääkida terminitest, mida ei kasutata või ei ole Eestis kasutatud. Näiteks "uranismus", "kontraarne sugutunnus". Kui luua uus artikkel terminitest, siis sinna nad muidugi sobiksid. Minu arvates on siia artiklisse ära eksinud "bi-curious", mis ei ole üldse temaatiline.--Taavik27 (arutelu) 17. mai 2017, kell 17:33 (EEST)

Plaanin inglisekeelsest Vikipeediast mõiste osa paremasse eesti keelde panna, ebavajalik info likvideerida ja mõiste osa ülekirjutada. Samuti ühtlustada see heteroseksuaalsuse ja biseksuaalsuse artiklis oleva ülesehitusega. Kas selline sobiks?
"Homoseksuaalsus" on  kreeka-ladina hübriid. Liitsõna koosneb kreekakeelsest sõnast ὁμός (homos: 'võrdne', 'ühesugune', teaduses kasutusel eesliitena tähenduses 'sama') ja ladinakeelsest sõnast sexualis ('sugueluline'). Mõiste võttis esmakordselt kasutusele ungari ajakirjanik Károly Mária Kertbeny oma kirjas 1868. aastal. Trükis ilmus sõna esmakordselt järgmisel aastal, kui Kertbeny avaldas anonüümselt poliitilise pamfletti. Mõiste pärineb 19. sajandi isiksusetüüpide süstematiseerimise traditsioonist. Selle kasutus on tugevasti mõjutanud kaasaegse seksuaalne orientatsiooni käsitluse kujunemist. Sõna saab kasutada kirjeldamaks isiku seksuaalset orientatsiooni, seksuaalset ajalugu või mina-käsitlust. Osa inimesi lükkab mõiste tagasi, kuna nende arvates kätkeb mõiste endas ainult seksuaalset käitumist, jättes kirjeldamata mitte-seksuaalsed romantilised tunded.
Eesti LGBT Ühing soovitab kasutada homoseksuaalsete inimeste kohta väljendeid "gei" ja "lesbi" või "homoseksuaalne mees" ja "homoseksuaalne naine".Levinumateks sünonüümideks on "homoseksuaal", "omasooihar" ja kõnekeelne "homo". Osa inimesi ei soovitata esimest kasutada selle kliinilise tausta tõttu, viimastel on aga negatiivne varjund. Meditsiinis kasutatakse termineid "mehed, kes seksivad meestega" (MSM) ja "naised, kes seksivad naistega" (NSN), kui räägitakse spetsiifiliselt seksuaalsest aktist.--Taavik27 (arutelu) 17. mai 2017, kell 21:57 (EEST)

Palun ära viska infot välja, vaid paiguta kitsama teemaga artiklisse. Andres (arutelu) 18. mai 2017, kell 01:16 (EEST)

: Lõin artikli Terminid homoseksuaalsuse kohta, kuhu viisin seni oleva materjali nii eestikeelsete kui ka välismaiste mõistete kohta.--Taavik27 (arutelu) 18. mai 2017, kell 11:35 (EEST)

Homoseksuaalsus on romantiline või seksuaalne külgetõmme samast soost isikute poole või nendele suunatud seksuaalkäitumine. Seksuaalse orientatsioonina on homoseksuaalsus "kestev emotsionaalne, romantiline ja/või seksuaalne külgetõmme" samast soost isikute vastu. Samuti "isiku identiteet, mis tugineb sellel külgetõmbel, sellega seotud käitumistel ning kogukondlikul ühtekuuluvusel nendega, kes jagavad sama külgetõmmet."[1][2]

See ei ole arusaadav. Siin on kolm lauset ja kolm eri asja. Kas homoseksuaalsus on a) külgetõmme  ja/või vastav käitumine, b) orientatsioon või c) identiteet? Ja kogu lõigust ei tule välja, et see välistaks biseksuaalsust. Andres (arutelu) 18. mai 2017, kell 16:53 (EEST)

: Esimene lõik oli identne artikliga heteroseksuaalsus, kuni viimase muutmiseni. Siin tuleb selguse mõttes teha sama, mida heteroseksuaalsuse artikliski. St teha ruumi biseksuaalsusele.--Taavik27 (arutelu) 18. mai 2017, kell 17:43 (EEST)

::: Sinu küsimusele kolme eri asja kohta, siis ta on kõike, mida sa nimetasid. Mõiste homoseksuaalsus võib viidata 1) orientatsioonile ehk lihtsustatult külgetõmme (eelistatud sugu) 2) sellel orientatsioonil tuginevale identiteedile (homoseksuaalsed identiteedid on gei ja lesbi) ja 3) käitumisele (seksuaalpraktika). Mõistet võidakse kasutatakse kas kõige või osade komponentide kohta, olenevalt kontekstist. Erinevatel teaduslikel uuringutel on homoseksuaalsuse kohta küsitud järgmisi küsimusi: 1) kelle vastu on külgetõmme (orientatsioon) 2) milline on käitumise ajalugu (käitumine) 3) kellena identifitseeritakse (identiteet). Analoogia perega: pere koosneb pojast, tütrest ja vanematest. Tütar üksi ei ole pere. --Taavik27 (arutelu) 18. mai 2017, kell 17:43 (EEST)

:::: See tuleb selgelt lahti kirjutada. Praegu seda kirjas pole ja esitus on arusaamatu. Andres (arutelu) 18. mai 2017, kell 18:49 (EEST)

Kui kohendada viimast lauset: "homoseksuaalsuss viitab samuti isiku identiteedile, "mis tugineb...". Siis peaks aru saama, et räägitakse erinevast tahust. Teises lauses on minu arvates aru saada, et täpsustakse definitsiooni.--Taavik27 (arutelu) 18. mai 2017, kell 22:41 (EEST)

:Sõnastasin Sinu tõlgenduse järgi ümber. Andres (arutelu) 19. mai 2017, kell 15:52 (EEST)

:: Väga hea! Minu arvates on see parim variant, mis siiani on olnud.--Taavik27 (arutelu) 19. mai 2017, kell 18:58 (EEST)
Pakun, et homoseksuaalse identiteedi kohta võiks olla eraldi artikkel, et mõisted segi ei läheks. Andres (arutelu) 19. mai 2017, kell 15:58 (EEST)

Aga kas meil ei ole juba? Gei ja lesbi on ju homoseksuaalsed identiteedid. Kas me peaksime siis tegema artikli ka heteroseksuaalsuse identiteedi kohta, biseksuaalsuse, aseksuaalsuse, panseksuaalsuse jne?--Taavik27 (arutelu) 19. mai 2017, kell 18:55 (EEST)

Välja võetud:

Antiik-Kreekas põlati küll täiskasvanud meeste vahelist homoseksuaalsust, kuid ülistati mehe ja poisi vahelist kasvatuslikku suhet (pederastia). Ka hiljem on homoseksuaalne praktika keeldudele vaatamata levinud meestekesksetes institutsioonides (kloostrid, sõjavägi, vanglad, poistekoolid), kus see võib olla üks võimusuhete väljendusviise.
Kristluses on homoseksuaalsus keelatud, seda peetakse patuks. Kristlikust kultuurist tulenevalt on Läänes (sh nt Nõukogude Liidus) homoseksuaalsust pikka aega kriminaliseeritud (pederastia (kuritegu)), hilisematel sajanditel peeti seda 90% ulatuses meesterahvaste haiguseks. Tänapäeval peetakse seda üha laiemalt loomulikuks, kuid ka veendumus, et homoseksuaalsus on haiguslik nähe, ei ole tänini sugugi kadunud.
1971. aastal tunnistati Soomes seaduslikuks homoseksuaalsed suhted täiskasvanute vahel. Diskrimineerimisvastane kaitse garanteeriti alates 1995. aastast ning alates 1996. aastast kehtivas rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis RHK-10 ei tule soolist sättumust häireks lugeda. Vaatamata sellele on käesoleva ajani homoseksuaalsuse ühiskondlik aktsepteerimine vaidlemata küsimus.<ref name="d15IO" />

1973. aastal kustutas Ameerika Psühhiaatriaassotsiatsioon homoseksuaalsuse psüühikahäirete nimekirjast.<ref name="amici" /> Maailma Tervishoiuorganisatsiooni rahvusvahelisest haiguste klassifikatsioonist kaotati homoseksuaalsus kui diagnoos, mille statistikat sooviti koguda, 1990. aastal.<ref name="rRDgK" />
Andres (arutelu) 15. juuli 2017, kell 00:46 (EEST)
----
Panen ülekirjutatud osa siia. Miks see ei kõlvanud?

=== Geide seksuaalpraktika ===
Geide vahelise seksuaalpraktika kõige tavalisem vorm ei ole mitte anaalseks, nagu arvatakse, vaid põhilised praktikad on fellatio ja partneri masturbeerimine; pole selge, kumb neist on levinum. Levinud praktika on ka reitevaheline ühe või suguelundite hõõrumine muude kehaosade vastu. Siiski kuulub ka anaalseks levinud praktikate hulka.
Kuigi pärak on erootiliselt väga tundlik, ei ole andmeid, et homoseksuaalide seksuaalne nauding oleks suurem kui heteroseksuaalidel. Mõned heteroseksuaased inimesed hoiduvad anaalseksist esteetilistel kaalutlustel (assotsiatsioon roojaga).<nowiki>
Geide seksuaalpraktikate seas on veel anilingus ja fisting, mis on haruldasem ja mida seostatakse sadomasohhismiga.
Geide seksuaalkäitumise individuaalsed eripärad on väga sarnased heteroseksuaalide omadega: esineb fetišismi, sageli räägitakse seksi ajal, mõned praktiseerivad grupiseksi, teised mitte (grupiseks võib seisneda kahe peenise panemises pärakusse) , samuti võib neil olla romantilisi ja seksuaalfantaasiaid kuulsustest ja tuttavatest.
===Lesbide seksuaalpraktika===
Kuigi lesbilisi seksuaalkontakte mõnikord taunitakse, on enamiku meeste jaoks naistevahelised suudlused ja seksuaalkontaktid köitvad. On ka mehi, kes "meheuhkuse" tõttu põlgavad naisi, kes saavad seksuaalset rahuldust ilma peeniseta. Lesbilises seksuaalsuhtes on esikohal naise partneri erootilisus ja välimus.
Pole teada, milline seksuaalpraktika on lesbide seas kõige levinum; oletatakse, et see on cunnilingus G-punkti ja/või kõdisti stimuleerimisega. Sagedane on "lesbiline 69".
Sageli räägitakse tribadismist, mis seisneb häbemete hõõrumises teineteise vastu. Seksuaalset naudingut ei saada seejuures mitte niivõrd partneri häbeme kui reite vastu hõõrumisest.
Harvem esineb penetratsiooni, sealhulgas dildoga. Harvem on ka suguelundite stimuleerimine käega.
On uuritud, kas lesbide huvi peeniseimitatsioonide vastu tuleb frustratsioonist päris peenise puudumise pärast. Ühtede uurijate järgi ei saa üldistust teha, teised on leidnud, et kunstpeenist kasutavatel lesbidel puudub seksuaalne ja afektiivne huvi meeste vastu. Kunstpeenise kasutamine on lesbide jaoks suguelu "rikastamine".
Haruldasemad praktikad on fisting, anaalseks (käe või dildo abil). Väga haruldased on sadomasohhistlikud praktikad, sealhulgas piitsutamine.
On uuritud, kas rinnanibud on lesbidele seksuaalselt köitvad, ning enamik autoreid on leidnud, et huvi on enam-vähem samasugune nagu heteroseksuaalsetel meestel.
Andres (arutelu) 3. august 2017, kell 21:17 (EEST)

Miks ma kirjutasin uue geide seksuaalpraktika teksti? Eelmine variant tugines ainult ühel allikal, mis oli aegunud. 1981. aastast pärinenud allikas ei sobi enam selle teema põhiallikaks. Praegune tekst tugineb allikatel ja uurimustel, millest enamus ei ole vanemad kui 10 aastat. Mina leian, et uus tekst on konkreetsem, detailsem, vähem sõltuv ühest allikast ja annab parema ülevaate teemast. Lisaks tõlkisin ma sama teemalise artikli, mis peaks andma teemast enam-vähem ammendava ülevaate. Mida ja millises proportsioonis sealt artiklist siia tuua on muidugi omaette küsimus. Kas sul on mingeid ettepanekuid?

Lesbide seksuaalpraktikaid ma ei ole veel otseselt puutunud. Küll aga likvideerisin kaks lauset, mis on minu arvates ei sobi antud teemaga kokku. Ma leian, et antud alapeatükk ei ole koht, kus rääkida heteroseksuaalsete meeste suhtumisest lesbidesse ja nende seksi.--Taavik27 (arutelu) 3. august 2017, kell 21:51 (EEST)

: Kas tõesti vanas tekstis ei ole mitte midagi, mida saaks Vikipeedias kasutada? Milles aegumine seisneb? Võimaluse korral tuleks materjal integreerida, mitte asendada.

Kui materjal ei sobi artikli teema alla, siis ei tule seda kustutada, vaid välja tõsta ja püüda sobivat kohta leida. Andres (arutelu) 3. august 2017, kell 23:56 (EEST)

Geide vahelise seksuaalpraktika kõige tavalisem vorm ei ole mitte anaalseks, nagu arvatakse, vaid põhilised praktikad on fellatio ja partneri masturbeerimine; pole selge, kumb neist on levinum.<ref name="aldodoisdoistres" /> Levinud praktika on ka reitevaheline ühe või suguelundite hõõrumine muude kehaosade vastu.<ref name="aldodoisdoistres" /> Siiski kuulub ka anaalseks levinud praktikate hulka.<ref name="jSM5d" />
Kuigi pärak on erootiliselt väga tundlik, ei ole andmeid, et homoseksuaalide seksuaalne nauding oleks suurem kui heteroseksuaalidel. Mõned heteroseksuaased inimesed hoiduvad anaalseksist esteetilistel kaalutlustel (assotsiatsioon roojaga).<nowiki><ref name="aldopereiradoisdoisquatro" />
Geide seksuaalpraktikate seas on veel anilingus ja fisting, mis on haruldasem ja mida seostatakse sadomasohhismiga.<ref name="aldodoisdoiscinco" />
Geide seksuaalkäitumise individuaalsed eripärad on väga sarnased heteroseksuaalide omadega: esineb fetišismi, sageli räägitakse seksi ajal, mõned praktiseerivad grupiseksi, teised mitte (grupiseks võib seisneda kahe peenise panemises pärakusse)<ref name="aldopereiradoisdoissetedoisdoisoito" /> , samuti võib neil olla romantilisi ja seksuaalfantaasiaid kuulsustest ja tuttavatest. <ref name="aldopereiradoisdoissetedoisdoisoito" />

Oma mõju on ka keskkonnas leiduvatel mürgistel ühenditel. USA-s jälgiti viie aasta jooksul iibislaste käitumist, neist kolme rühma toidus sisaldusid mürgised elavhõbedaühendid (esinevad ka iibiste looduslikus toidus), neljanda rühma toidus need aga puudusid. Viimasel rühmal homoseksuaalseid järglasi ei esinenud, ka oli nende viljakus suurem.
Minu arvates ei sobi see siia artiklisse, kuna siin artiklis räägitakse eelkõige inimestest. Teen ettepaneku selle osa ümber tõsta artiklisse Loomade homoseksuaalne käitumine. Lisaks ei saa loomade puhul kasutada sõna "homoseksuaalsus". Õigem on viidata homoseksuaalsele või samasoolisele käitumisele. Vaata Arutelu:Loomade homoseksuaalne käitumine.--Taavik27 (arutelu) 10. september 2017, kell 12:50 (EEST)

Muidugi, tõsta ümber, siia ei sobi jah. Siiski jääb praegu lahtiseks, kas sellest katsest on tehtud või saab teha mingeid järeldusi inimese kohta. Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 14:33 (EEST)

Kriitikuid võiks ka lisada, need on reeglina nii lollid, et lausa lust lugeda. Teeme otsa lahti: .Miacek (arutelu) 20. mai 2018, kell 17:20 (EEST)

Homofoobsed või homoseksuaalsust eitavad arvamused palun lisada artiklisse homofoobia. Siia artiklisse see ei sobi. Ja mida tähendab mõiste "homoseksuaalne praktika"? Eemaldasin järgneva lõigu:

:"Homoseksuaalsetel praktikatel on läbi ajaloo olnud kriitikat, vt ka homofoobia. Eestis on tuntud Varro Vooglaiu ohtrad kirjutised; nt peab ta homoseksuaalseid suhteid "objektiivselt loomuvastasteks" ning väidab, et homoseksuaalsuse aktsepteerimise korral peaks "loogilise paratamatusena tunnistama moraalseks ka inimeste vaba tahte alusel aset leidva kannibalismi, nekrofiilia, organikaubitsemise"Varro Vooglaid: kas homoseksuaalsus on moraaliküsimus?."--Taavik27 (arutelu) 21. mai 2018, kell 15:30 (EEST)

::Sobivad küll, seepärast käsitletaksegi selliseid arvamusi päris pikalt vastavas ingliskeelses artiklis. PS. Lisaks on sul tõsiseid probleeme arusaamisega sellest, mis on neutraalsed, ka akadeemilised (nagu see, mille ma lisasin), mis on sobimatud kallutatud (nn fringe) allikad .Miacek (arutelu) 21. mai 2018, kell 15:49 (EEST)

::: Palun ära solva mind. Inglisekeelses artiklis on käsitletud üldist suhtumist homoseksuaalsusesse, välja on toodud avalikkuse arvamus, religioossete organisatsioonide suhtumine ja diskrimineerimine. Lisatud lõigu pealkiri on kriitika, mis minu arvates ei sobi. Analoogiline oleks näiteks artiklisse Venelased lisada alapealkiri "kriitika". Kui sa tahad kirjutada lõigu ühiskonna suhtumisest homoseksuaalsusesse, siis ole lahke. Homofoobiast üldiselt võib siin artiklis rääkida. Samuti üldiselt Eesti kohta (mõne teadusuuringu põhjal). Konkreetsetest näidetest aga artiklis Homofoobia alalõigus.--Taavik27 (arutelu) 21. mai 2018, kell 16:11 (EEST)

::::Põhjus, miks ma alajaotuse "Kriitikaks" nimetasin oli osalt tingitud soovist võimalikke konflikte vältida ja teisalt sooviga Vooglaiu taoliste virisemist vältida, et neid asjatult homofoobideks "sildistatakse" jne. Nimetagem siis lõiku lihtsalt "Ühiskondlik suhtumine homoseksuaalsusesse"?Miacek (arutelu) 21. mai 2018, kell 16:18 (EEST)

::::: Praegusel juhul ei ole lõik mitte ühiskonna, vaid Vooglaiu suhtumine.--Taavik27 (arutelu) 21. mai 2018, kell 16:19 (EEST)

::::::See ei ole põhjus lõiku kustutada. Ka lõik "Evolutsioon" käsitles suhteliselt väheseid hüpoteese, enne kui ma seda ca 50% võrra laiendasin.Miacek (arutelu) 21. mai 2018, kell 16:23 (EEST)
Miks see lõik ei võiks olla artiklis homofoobia? Kui sa saad valmis laiema käsitluse homofoobiast Eestis, siis saaks põhipunktid sellest siia üles panna ja suunata inimesed põhjalikumat käsitlust lugema artiklist homofoobia. See siin peaks olema ennekõige sissejuhatus artiklile homofoobia või en:Societal attitudes toward homosexuality, mitte detailne lähenemine.--Taavik27 (arutelu) 21. mai 2018, kell 16:32 (EEST)

Ja miks mitte siin? Kas tõesti nii inglis- kui ka saksakeelne wiki on teinud vale valiku, kui nad justnimelt selles artiklis põhjalikult esitavad ühiskondlikku suhtumist läbi ajaloo?Miacek (arutelu) 21. mai 2018, kell 16:36 (EEST)

Järgnev lõik vajab ümbertegemist:

: "Robin Baker on raamatus Sperm Wars käinud välja teesi, et biseksuaalsus on nii naiste kui meeste puhul adaptiivne omadus, sest see pakub varasemaid võimalusi seksuaalsete kogemuste omandamiseks ja rohkem võimalusi selliste oskuste harrastamiseks nagu truudusemurdmine ja erinevate isiksusetüüpidega suhtlemine. Kogemused, mis on omandatud teatava sama soo liikmega, saavad aidata biseksuaalil kasutada kõige paremal viisil ära suhteid sama iseloomutüübiga vastassoo esindajaga. Kuigi uuringud näitavad, et 40 aasta vanuseks on biseksuaalidel vähem lapsi kui heteroseksuaalidel, ometi väidab autor, et rahvastiku madalatel tasemetel on biseksuaalsus ikkagi evolutsiooniline eelis, sest lapsed soetatakse tüüpiliselt elu varajastel etappidel; 20. eluaastaks on biseksuaalidel 4 korda suurem reproduktiivne edu; 25. eluaastaks kaks korda suurem edu. Homofoobiat seletab seega loomulik reaktsioon selle reproduktiivse edu ohule (hoolimata sellest, et "tõelised" homoseksuaalid ei konkureeri naiste pärast), nagu ka "biseksuaalide roll haiguse levikul". Seejuures tuleb silmas pidada, et Bakeri sõnul on "tõelised" homoseksuaalid harv nähtus ja 80%-l homoseksuaalidest on seksuaalsuhteid ka naistega."
Ja lause:

:”Enamik homoseksuaalidest on olnud seksuaalsuhetes ka vastassoost inimestega.”
1) Lõigul puuduvad korrektsed viited. Kõik laused tuleb viidata kontreetse leheküljega raamatust.
2) Lõik räägib biseksuaalsusest, mitte homoseksuaalsusest. Kui see lõik kuhulegi alles jätta, siis sinna.
3) Väide "80%-l homoseksuaalidest on seksuaalsuhteid ka naistega" vajab äärmiselt häid allikaid, eelistatult mitut eelretsenseeritud teadusuuringut.
4) Lõik on segaselt kirjutatud. Seesama ülal viidatud väide ütleb samas, et 80% lesbidest/naistega seksivatest naistest omavad seksuaalsuhteid naistega. Mulle tundub, et seda ei ole päriselt mõeldud.
5) Sõnastus "tõelised homoseksuaalid" ei ole sobilik. Kes on mittetõelised-homoseksuaalid? Inimese seksuaalsust ei määra ainult see, kellega inimene seksib (näiteks ei muutu vägistatud inimeste seksuaalne sättumus vastavalt sellele, mis soost inimene teda kuritarvitas). Inimene ei pea olema hetero, et seksida vastassoo inimestega ja vastupidi.
6) Mis on "biseksuaalide roll haiguste levikul"???? See tuleb lahti kirjutada.
7) Kui räägitakse uuringutest, siis tuleb konkreetsetele uuringutele viidata!

Kui vajab "ümbertegemist", siis tee ettepanekud, praegu on see sõnasõnaline tõlge inglise wiki artiklist Sperm Wars. Kas on alust midagi seal kahtluse alla seada? Teiseks, ka mõnes muus samas lõigus viidatus artiklis pole väidetele leheküljenumbreid, ainult viide vastavale artiklile. Kas need tuleb ka seepärast kustutada? Kolmandaks, "tõeline homoseksuaal" on sõnasõnaline tõlge Bakeri terminist "true homosexuals", paku paremat, kui ei meeldi. Neljandaks, Bakeri idee paistab olevat, et homoseksuaalsus on biseksuaalsuse nö äärmuslik variant, seega on see artikli jaoks ikkagi relevantne. Viiendaks, inglise wikis viidatud artiklitele lisan lingid homme. Rahuldab see sind?Miacek (arutelu) 21. mai 2018, kell 17:37 (EEST)

: Kas ei oleks produktiivsem tõlkida ingisekeelset artiklit en:Homosexuality? Ma jagan sinu veendumust selles, et inglisekeelses Vikipeedias on käesoleval teemal parem tase ja ei ole mõtet eestikeelses Vikipeedias jalgrattast leiutada. Enamus eestikeelseid LGBT-artiklid on ingilisekeelsete tõlked. Samas ei ole ka inglisekeelne Vikipeedia kullaauk. Enamkäidavamad ja hinnatud lehekülgede taset võib allikaid kontrollides usaldada, vähemkäidavamate tase on varieeruv. Homisexuality on äärmiselt valvsa pilgu all, mistõttu võiks selle enam-vähem üks ühele ka eesti keelde tõlkida.

: Raamatust Sperm Wars: inglise artiklis endas on öeldud, et raamat Sperm Wars on kahtluse alla seatud (The book is controversial, both because of its explanations of homosexuality, sexual assault, and prostitution, and because some critics have claimed that several of the hypotheses in the book are not supported by scientific research.), viidatud on raamatu enda autori leheküljele, kus ta kriitikat koondab. Tegemist on seega vastuolulise teosega. Sellise teose kasutamine peab olema tugevamalt põhjendatud teiste usaldusväärsete allikatega. Autor esitab väga julgeid väiteid. Mina näiteks ei ole üldse päril tema väitega, et 80% homoseksuaalsetest inimestest on vastassooliste inimestega vahekorras olnud. Juba homoseksuaalsete inimeste arvu teada saamine on äärmiselt keeruline teema, millega ei ole siiani korralikult hakkama saadud. Vaata siia. Terminit "tõeline homoseksuaal" võib küll olla Barkeri kasutatud mõiste, aga see ei sobi siia artiklisse sellisel kujul. Vähim, mida teha, on see lahti seletada, et see oleks arusaadav. Praegu tundub, et on olemas "tõeline" ja "mittetõeline" või "vale" homoseksuaalsus. See on selliselt laetud termin, mis annab hinnanguid.

: Evolutsiooni ja seksuaalse sättumust käsitleb artikkel , mis peaks olema tervikuna tõlgitud. Äkki lisa see teooria sinna koos rõhutusega, et tegemist on vastuolulise teooriaga.

: Lehekülgedest: hea toon oleks mitte tervele raamatule korraga viidata, kui artikkel ei räägi just tervest raamatust. Artiklid on üldjuhul tunduvalt lühemad, kuigi ka nende puhul on eelistatav viidata konkreetseid lehekülgi.--Taavik27 (arutelu) 21. mai 2018, kell 18:20 (EEST)

::"Mina näiteks ei ole üldse päril tema väitega, et 80% homoseksuaalsetest inimestest on vastassooliste inimestega vahekorras olnud". See on sinu "anecdotal evidence". Minu "anecdotal evidence" on vastupidine, nt mõnelt geisaidilt, kus spetsiaalselt saab ära märkida vastava kogemuse olemasolu, mis näitab, et vähemalt 80%-l geidest on see kogemus olemas. Lisaks, jäägem ikka selle juurde, mis autorid kirjutavad, mitte meie enda arvamuste juurde. Peale selle ei ole see "controversial" asi siin hea argument. Ka teised autorid, kes sellistest asjadest kirjutavad, on vaidlustatavad, ma ei väitnud ju mitte kusagil, et Bakeril oleks õigus, vaid lihtsalt et see on huvitav ja küllalt usutav hüpotees. Autor paistab olevat päris sageli tsiteeritav: . Seejuures viide 89 siin on üsna nutune. Miacek (arutelu) 21. mai 2018, kell 18:51 (EEST)
Praeguses lõigus jääb mulje, et Barkeri esitatud väited on teadlaste seas üldiselt omaks võetud. Sest miks muidu see artiklis on ilma mingi viiteta, et tegemist on kahtluse alla seatud teooriaga? Scholari viitamine ütleb konkreetselt ainult seda, et teost viidatakse. Mitte seda, millist osa. Ma tutvusin viidete esimese leheküljega ja ei näinud, et ühesgi raamatus oleks homoseksuaalsest räägitud (mis muidugi ei tähenda, et seda üldse ei oleks selles kontekstis viidatud). Ja ka mitte seda, kas tema väidetega nõustutakse või mitte. Palun loe minu lausele järgnev lause lõpuni. Minu mõte oli, et arvukad uuringud on üritanud leida täpsed hinnangut inimeste seksuaalse sättumuse jaotumise protsendidele, aga ei ole leidnud. Selliselt on väide, et 80%-l homoseksuaalsetest inimestest on vastassooline kogemus, kaheldav ja vajab teiste allikate poolset kinnitust. Seda eriti, kuna seksuaalse sättumuse kindlaks tegemisel on lisaks identiteedile ja külgetõmmetele uuritud ka käitumist. Paljud artiklid on juba ühe vastassoolise kogemusega inimese biseksuaalseks lahterdanud. Vikipeedias ei tule ega saa esitada kõikide autorite kirjutisi ilma mingi hinnanguta. Juba autorite ja teemade valimine on hinnang. Minu arvates võiks:

: 1) See lõik siit artiklist eemaldada ja jätta see artiklitesse biseksuaalsus ja lisada artiklisse Seksuaalse sättumuse bioloogiline alus muudetud kujul. See lõik räägib eelkõige biseksuaalsusest, homoseksuaalsust see peaaegu ei kajasta.

: 2) Sõnastada esimene lause ümber: " Robin Baker on oma vastuolulises raamatus Sperm Wars...". Selliselt võiksid alles jääda kõik tema vastuolulised väited.

: 3) Muuta mõistete kasutus ühtlaseks ülejäänud vikipeediaga (st biseksuaalsed inimesed/biseksuaalsus ja homoseksuaalsed inimesed/geid/lesbid/homoseksuaalsus). Teine variant oleks kõikide teiste artiklite sõnastus korrigeerida.

: 4) "Tõeline homoseksuaalsus" tuleb lahti kirjutada. Näiteks: "vaid samasoolist kogemust omavad inimesed" või ka lihtsalt "homoseksuaalsed inimesed". Lause "hoolimata sellest, et "tõelised" homoseksuaalid ei konkureeri naiste pärast" saaks sõnastada ka ilma sõna "tõelised" kasutamata. Mõtte on sama. Kui nad konkureeriks, siis nad oleksid definitsiooni alusel biseksuaalsed (kuigi jah, kõik inimesed võivad teoreetiliselt kõikidega seksida, vahet pole, kes meeldib). Selgemalt tuleb sõnastada, et mis soost inimeste kohta käib järgnev lause: Seejuures tuleb silmas pidada, et Bakeri sõnul on "tõelised" homoseksuaalid harv nähtus ja 80%-l homoseksuaalidest on seksuaalsuhteid ka naistega". Mulle tundub, et mõeldud on geisid ja mitte lesbisid.

: 5) Lahti tuleb seletada, mida ta mõtleb biseksuaalsete inimeste rollina haiguste levitamisel.--Taavik27 (arutelu) 21. mai 2018, kell 19:48 (EEST)

::Punktiga 2 olen nõus, kuivõrd niikuinii tuginesin ainult ingliskeelsele wikile, raamatut pole lugenud, Rahvaraamatus tellida ka ei saa. Lõigu üldse eemaldamisega ei ole nõus, autor käsitleb selgelt inimesi, kes ise määratlevad end homoseksuaalidena (see, et sa võib-olla ei nõustu, et nad on homod vaid pigem bid, ei ole siin argument). Veelkord, relevantsus on ilmselge, Bakeri arvates on homoseksuaalsus säilinud seepärast, et see on lihtsalt biseksuaalsuse nö äärmuslik variant (ja biseksuaalsust peab ta omakorda järglaste jätmist soodustavaks kohastumiseks, kas tal on õigus - me ei tea, aga tema hüpotees ei ole ei parem ega halvem kui muud seal lõigus loetletud hüpoteesid). Miacek (arutelu) 21. mai 2018, kell 19:59 (EEST)

::: Vikipeedia ise ei ole usaldusväärne allikas. Artikkli "Sperm Wars" objektiivsus on autori osaluse tõttu kahtluse alla seatud. Seal on kasutatud mõistet "exclusive homosexuality", mille võiks vabalt tõlkida ka lihtsalt homoseksuaalsusena või eksklusiivse homosesksuaalsusena. Üldiselt vajaks tõlge natukene kohendamist, praegu on mõte natukene teisenenud.

:::: Lause "Regarding sexual orientation, he states that true homosexuals are rare; that only 6% of the male population engages in any sort of homosexual behavior in their lifetime, and that 80% of those also have sex with women, so he focuses on bisexuality" võiks tõlkida hoopis

::::"Bakeri järgi on eksklusiivne homoseksuaaslus [meeste seas] haruldane. Tema sõnul omab ainult 6% meestest homoseksuaalset/samasoolist kogemust, kellest omakorda 80% on seksinud ka naistega." Seega ta ütleb, et 80% samasoolist kogemust omavatest meestest (kes ei pea olema geid) omavad ka vastassoolist kogemust.--Taavik27 (arutelu) 21. mai 2018, kell 20:38 (EEST)

:::::Võime ju tõlget kohandada, ma ei ole ju raamatut lugenud.Miacek (arutelu) 21. mai 2018, kell 20:59 (EEST)
Kuidas oleks selline kohendus? Viisin teksti rohkem fookusesse homoseksuaalsusega. Need biseksuaalsete inimeste paljunemise näitajad lähevad natukene fookusest välja. Need võiks alles jätta artiklisse biseksuaalsus. Samuti kohendasin tõlget. Minu jaoks on kõige küsitavam viimane lause homofoobia kohta: eelmises lauses teeb Baker üldistuse homofoobiale kui sellisele, järgmises kitsendab selle konkurentsile naiste pärast (st räägitakse homoseksuaalsetest meetestst, mitte kõikidest homoseksuaalestest inimestest).

Robin Baker on oma vastuolulises raamatus Sperm Wars käsitlenud eksklusiivset homoseksuaalset käitumist biseksuaalsuse geneetilise kõrvalsaadusena. Ta näeb biseksuaalses käitumises nii naiste kui ka meeste puhul paljunemist soodustava kohastumusena: see annab rohkem võimalusi alustada varasemas eas seksuaalelu, harjutada truudusemurdmist ning suhelda erinevate isiksusetüüpidega inimestega. Kogemused, mille biseksuaalne inimene on saanud samast soost isikuga, võivad teda aidata suhtes sarnase isiksusetüübiga vastassoolise inimesega. Selliselt on samasooline käitumine Barkeri järgi üks paljudest omadustest, mis on kasulik vaid siis, kui inimene on pärinud vähe vastavat käitumist soodustavaid geene. Kahjulik aga siis, kui neid on päritud rohkem. Homofoobias näeb Barker loomuliku reaktsiooni sellele paljunemise eelisele. Seda vaatamata sellele, et homoseksuaalsed mehed ei konkureeri naistele.--Taavik27 (arutelu) 22. mai 2018, kell 19:29 (EEST)

Miskipärast kustutati  see lause. Tegemist on empiiriliselt tõese märkusega (julgen kinnitada), aga kuivõrd mul ei ole hetkel head allikat selle kinnitamiseks, las siis praegu jääb, ehk keegi lisab allika.Miacek (arutelu) 21. mai 2018, kell 17:50 (EEST)

"Enamik homoseksuaalidest on olnud seksuaalsuhetes ka vastassoost inimestega."

Aastal 2007 viidi ellu ajakirja FHM eestlaste seksieelistuste ja -fantaasiate küsitlus. Vastustest selgus, et 44% eesti vastanud meestest on kas proovinud või oleks valmis seksisuhteks teise mehega. FHMi küsitlus viidi ellu kolme kuu jooksul FHMi kodulehel www.fhm.com. Kokku vastas küsitlusele 1334 eestlast, neist 846 olid mehed. https://elu24.postimees.ee/3717/eesti-naised-unistavad-seksist-neli-korda-paevas

Kirjelduse järgi tundub, et küsitlusele vastasid need, kes FHM-i kodulehele sattusid ja vastata tahtsid, st valimi esinduslikkus pole tagatud ja küsitluse tulemus pole üldistamiseks usaldusväärne. --Minnekon (arutelu) 19. jaanuar 2019, kell 15:26 (EET)

:Nõus.Miacek (arutelu) 19. jaanuar 2019, kell 18:06 (EET)

:: Nõus.--Taavik27 (arutelu) 20. jaanuar 2019, kell 14:15 (EET)

Eemaldasin definitsioonis tehtud muudatuse ja pöörasin artikli tagasi viimase redaktsiooni juurde. Uus definitsioon
1) jätab välja aseksuaalsed inimesed, kes võivad ka olla homoseksuaalsed (erootiline armastus ja suguiha uues versioonis vs romantiline või seksuaalne külgetõmme vanas). Erinevalt varasemast redaktsioonist ei ole selle lähenemise jaoks kinnitust allikatest.
2) Seksuaalne eelistus eraldi homoseksuaalsuse alaliigina on viideteta (viiteta on ka seksuaalse eelistuse enda lehekülg). Leian, et see ei lähe sisuliselt kokku artikli teemaga, milleks on seksuaalne sättumus ja sellest tulenev. Ilmselt mõeldakse en: Situational sexual behavior, mis aga ei ole käesoleva artikli teema, kuigi seda kaudselt käsitletakse. Küsitav on lähenemine, et biseksuaalsetel inimestel on homoseksuaalne eelistus (pigem mõeldakse vast samast soolist eelistust). --Taavik27 (arutelu) 1. jaanuar 2021, kell 20:50 (EET)

Tänan märkuste eest ja vabandan, et ei selgitanud kohe oma muudatusi. See uus definitsioon oli järgmine:

Uue definitsiooni mõte oli eristada selgemini seksuaalset (1) orientatsiooni, (2) identiteeti ja (3) eelistust. Artikkel võiks käsitleda homoseksuaalsuse kõiki ilminguid ja avaldumisvorme, mitte ainult seksuaalset sättumust. Seepärast sai lisatud ka kolmanda tähendusena seksuaalne eelistus. Aseksuaalsus, mis tähendab sõna-sõnalt "mitteseksuaalsust", jäeti aga välja, kuna see ei puutu antud artiklisse, mille pealkirjas sisaldub juba sõnaosa "-seksuaalsus". --Lulu (arutelu) 2. jaanuar 2021, kell 13:50 (EET)

Ega see vist eriti konstruktiivne ole, kui tulla korraks siia ja tühistada vahepeal teiste tehtud parandused ja täiendused. Vikiprojekt LGBT on praeguseks soikunud, aga Vikipeedia elab edasi. On loomulik, et artiklid vajavad toimetamist, uuendamist ja täiendamist. See artikkel vajab toimetamist juba ligi neli aastat. --Lulu (arutelu) 3. jaanuar 2021, kell 21:32 (EET)

Vaata ka https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia_arutelu:Vikiprojekt_LGBT kokkuvõtteks.--Lulu (arutelu) 4. jaanuar 2021, kell 10:08 (EET)

Toimetasin algust. Ehk sai parem. --Lulu (arutelu) 5. jaanuar 2021, kell 04:54 (EET)

: Tekkisid küsimused:

:1) Mis ei sobi antud laused "Homoseksuaalsus ehk homoseksuaalne sättumus on seksuaalne sättumus, millele on iseloomulik romantiline või seksuaalne külgetõmme enamasti samast soost isikute poole ning enamasti samast soost isikutele suunatud seksuaalkäitumine.", mis on kohandatud inglisekeelsest Vikipeediast ja millele viitavad kasutatud viited?

:2) Mõistel "seksuaalne eelistus" ei ole viidet. Samuti antud selgitusel. Kust see võetud on? Kui sellel ei ole head viidet, siis ei ole selle koht definitsioonis. Mida tähendab, et biseksuaalsetel inimestel on homosekusaalne eelistus?

:3) Miks eelistad sagedamini kasutatava eesti oma tüvega sõnale "sättumus" sõna "orientatsioon"?

:4) Homoseksuaalsed inimesed võivad kuuluda aseksuaalsele spektrile. Inimene saab olla aseksuaalne ja homoseksuaalne.

:5) Miks eelistad "seksuaalse külgetõmbe" puhul sõna "suguiha"?

:6) Rääkides homoseksuaalsusest ei ole eriti hea kasutades sõna "kalduvus". See seostub "homoseksuaalsete kalduvustega", millel on minu jaoks aegunud ja mitte kõige neutraalsem maik.

: "Ega see vist eriti konstruktiivne ole, kui tulla korraks siia ja tühistada vahepeal teiste tehtud parandused ja täiendused" - hoian silma peal kõikidel LGBT+ kogukonda puututavatel artiklitel. Ei ole siin juhuslikult. Kirjutasin arutelus selgituse, miks uus definitsioon ei ole minu arvates parem, kui oli eelmine ja miks ma selle tühistasin. Ehk olin konstruktiivne. Sageli juhtub artiklite juures, et toimetajate ei ole sama arusaam sellest, millest ja kuidas peaks kirjutada. Siis tulebki enda muudatusi põhjendada. Nt. kasvõi siin samas arutelulehel on mitmed inimesed esitanud antud artikli kohta mitmeid erinevaid nägemusi, mis on siis mingile enam-vähem rahuldavale lõppjäreldusele jõudnud.--Taavik27 (arutelu) 5. jaanuar 2021, kell 18:43 (EET)

Tänan selgituste eest. Olin juba artiklit toimetanud. Vastan nendele küsimustele, mis jäid veel üles.

2) "Seksuaalne eelistus" viitab siin kõige nõrgematele homoseksuaalsuse ilmingutele, mis ei ole veel sättumus ega identiteet ja mis võivad esineda juhuslikult, ajutiselt, situatsioonist tingitult vmt. Homoseksuaalsus võib esineda ka sellisel kujul ja seepärast ei saa seda siin kuidagi ignoreerida. See võib ilmneda näiteks noortel, kes alles otsivad oma identiteeti ja ei ole veel kindlad, kuhu nad kuuluvad. Seda võib esineda näiteks sõjaväes, vanglates või kloostrites vastassoo puudumisel, kui eelistatakse homoseksuaalset käitumist eneserahuldamise asemel või ollakse selleks sunnitud vägivalla ähvardusel.Metsar, Pille.Samasooliste seksuaalse ahistamise olemus ja avaldumine vanglas. Lõputöö. Juhendaja Traat, Uno. Sisekaitseakadeemia Justiitskolledž. Tallinn, 2007. Biseksuaalsus on iseasi, selle jätsin juba välja.

3) Sättumus = orientatsioon. Ei eelista midagi.

4) Kui "aseksuaalne" tähendab romantilist, platoonilist suhet, siis olekski parem neid mõisteid kasutada, kuna mõiste "aseksuaalne" kuulub rohkem bioloogia valdkonda.

5) ja 6) Ma ei ole siin kasutanud sõnu "suguiha" ega "kalduvus".

Tühistamine on Vikipeedias äärmuslik vahend, mida kasutatakse üldiselt vaid vandalismi või sodimise puhul. --Lulu (arutelu) 6. jaanuar 2021, kell 12:56 (EET)

:Leian, et praegune versioon sissejuhatusest vajab korrigeerimist. Mõned silma jäänud puudused ja kommentaarid:

:1) Seksuaalseid sättumusi ei ole kolm (homo-, bi- ja hetero). Need on küll kõige tuntumad ja põhilised kategooriad. Lisaks neile on näiteks aseksuaalsus, panseksuaalsus, polüseksuaalsus jne. St. teise lõigu esimene lause on faktiliselt väär.

:2) Sõnastus on muutnud varasemate lausete tähendust. Nt. enne oli öeldud, et „Vaatamata sellele, et osa inimesi peab homoseksuaalset tegevust ebaloomulikuks on teadusuurimused näidanud, et homoseksuaalsus on normaalne ja loomulik variatsioon inimese seksuaalsuses”, siis selle oled asendanud „Homoseksuaalset tegevust võidakse pidada ebaloomulikuks kui ka vaid variatsiooniks inimese seksuaalsuses.” Uuest versioonist ei tule välja see, et teaduses domineeriva seisukoha järgi on homoseksuaalsus loomulik variatsioon inimese seksuaalsusest. Ehk oled peavoolu teadusliku neutraalse seisukoha asetanud samale kaalule mitteteadusliku negatiivse suhtumisega. See ei ole minu arvates õige.

:3) „Homoseksuaalsusel ei ole negatiivseid psühholoogilisi tagajärgi” on väär lause. Homoseksuaalsus ise ei ole psühholoogiliste probleemide põhjustaja, küll aga sellega seotud suhtumine (homofoobia, heteronormatiivsus, diskrimineerimine, vähemusstress jne) võivad põhjustada homoseksuaalsetele inimestele negatiivseid psühholoogilisi tagajärgi. St. homoseksuaalsusel võib olla inimesetele negatiivseid psühholoogiline tagajärgi. Küll mitte sättumusest endast. Enne oli „Homoseksuaalsus ise ei ole negatiivsete psühholoogiliste tagajärgede põhjustajaks”, mis andis mõtte minu arvates selgemini edasi.

:4) LGBT+ liikumised ei alanud mitte 20. sajandi lõpus vaid 19. sajandi lõpus.

:5) Leian, et lause „Mõistet "homoseksuaalsus" kasutatakse harilikult rääkides inimestest on oluline, mida ei oleks pidanud välja võtma sissejuhatuse lõpust.

:6) Erootiline armastus ja suguiha -> romantiline või seksuaalne külgetõmme. Öeldes, et „Seksuaalse orientatsiooni ehk sättumusena on erootiline armastus ja suguiha on suunatud ainult või peamiselt samast soost isikutele.” jäetakse välja aseksuaalsed ja aromantilised inimesed. Kuna loob mulje, et romantiline ja seksuaalne külgetõmme peavad mõlemad koos olema, mitte vähemalt üks kahest.

:7) Käitumuslikult või seksuaalse eelistusena võib homoseksuaalsus esineda juhuslikult, lühiajaliselt või olukorrast tingitult, näiteks vastassoo puudumisel. - Sõna „vastassooline” on ebatäpne, kuna loob soolist binaarsust. Ehk siis eeldab, et inimestel on kaks sugu: mehed ja naised. See jätab välja selle, et nii bioloogilised sood kui sooidentiteedid on mitmekesisemad. Vt. nt. intersoolisus, mittebinaarus jne. Ühtlasi on viide puudu. Sisekaitseakadeemia lõputöö (baka tase?) ei ole piisavalt usaldusväärne viide, mis artikli sissejuhatuses mõistete defineerimisel võiks olla kasutatud. Kindlasti peaks olema midagi teaduslikumat (nt erialaseltsi (sotsioloogia, psühholoogia, meditsiin jne) materjalid, teadusartikkel)

:8) Aseksuaalne ei pea tähendama, aga võib tähendada, platoonilist suhet. Aseksuaalsus on spektril seksuaalse külgetõmbe ja huvi täielikust puudumisest, selle tekkele kui on partneri(te)ga lähemad romantilised suhted loodud või madalam seksuaalsuse huvi. Aseksuaalsus võib olla sarnaselt homoseksuaalsusega identiteet, Või siis seksuaalse sättumuse puudumine.--Taavik27 (arutelu) 23. jaanuar 2021, kell 21:29 (EET)
-----------------------------------------

Tänan märkuste ja kommentaaride eest. Võtan need edasise toimetamise käigus arvesse. --Lulu (arutelu) 24. jaanuar 2021, kell 14:34 (EET)

Kas artikli päise mallid "See artikkel vajab toimetamist" ja "See artikkel ootab keeletoimetamist" on endiselt vajalikud? --Minnekon (arutelu) 2. mai 2022, kell 20:06 (EEST)

Minu meelest võiks need mallid maha võtta küll. Lulu (arutelu) 3. mai 2022, kell 10:54 (EEST)

: mis sa arvad? --Minnekon (arutelu) 3. mai 2022, kell 14:19 (EEST)

Vaatasin, et leidub siiski vigu, mis tuleks parandada. Kaht  siltide vahel olevat viidet ei ole artiklis kasutusel. Eelvaates tulevad nähtavale hoiatused:

::::Skripti hoiatus: üks või enam malli  kasutust põhjustab hooldusteate tekkimise; artikkel võidakse lisada peidetud kategooriasse (juhend).

::::Skripti hoiatus: ühes või enamas malli  kasutuses leidub vigu; artikkel võidakse lisada peidetud kategooriasse (juhend).

Enne toimetamismallide eemaldamist tuleks need asjad korda teha.--Lulu (arutelu) 4. mai 2022, kell 16:35 (EEST)
Siin ilmselgelt on keelevigu. Enne malli eemaldamist tuleks tekst läbi lugeda. --Andres (arutelu) 4. mai 2022, kell 21:27 (EEST)


Arutelu:Šokk

{{Hea artikkel mittevalitud}}

Kas verevoolutus on vere voolutamine või verevoolu puudumine? --Metsavend 20. juuni 2007, kell 19:38 (UTC)

Mina kasutaksin verevoolutuse asemel hemodünaamika mõistet, ehk Šokk on kliiniline sündroom, mis on tekib hemodünaamika häire tagajärjel vms. Kasutatakse ka kardiovaskulaarse kollapsi mõistet. Šokk esineb ka loomadel. Joel 21. juuni 2007, kell 05:32 (UTC)
See verevoolutus on tõesti segaselt sinna lausesse saanud. Hemodünaamika on muidugi õige. Verevoolutuse kasutamine oli kantud soovist asja arusaadavamaks teha. Kardiovaskulaarne kollaps ei ole vahest kõige parem kuivõrd sellest saaks järeldada, et šokk on juhtivalt kardiovaskulaarsüsteemi põhjustatud. Järgmist rubriiki kirjutades viin parandused sisse.
--Põnn 21. juuni 2007, kell 12:26 (UTC)
Kas "verevarustus" ei sobi? -- 88.196.96.185 12. juuli 2007, kell 19:47 (UTC)
Šokk on kliiniline sündroom, mis on inimkeha kõikide kudede ebapiisava verega läbivoolutamise tagajärjeks.
Andud def on natuke imelik. Sisult on asi õige. Kuid viki ei peaks olema mõeldud just algklassile (vabandust väljendi pärast).
Näiteks: šokk on ebapiisava verevarustuse tagajärjel tekkiv kliiniline sündroom, mida iseloomustab hüpoperfusioon, hüpoksia, ... ning mis õigeaegse ravi puudumisel võib lõppeda patsiendi surmaga.
Oluline on mainida et tegemist ei ole ainult inimesel esineva patoloogiaga. Joel 28. august 2007, kell 19:53 (UTC)

Asjatundjad aidake, kas teksti sisse võib panna interwiki linke või ei või? Küsin selle pärast, et juhul kui paigutada kõik välislinkide alla saab see rida väga pikk. --Põnn 13. juuli 2007, kell 08:54 (UTC)

Üldiselt ei ole vaja teksti sisse iw linke panna - ikka eestikeelne sõna ära linkida ja loota, et millalgi tekib selline artikkel kah (ja küll ta tekib). Ka välislinkidesse pole neid mõtet panna. Kes väga huvi tunneb, otsib ise inglise keelsest vikist need teemad üles.--Ken 13. juuli 2007, kell 09:03 (UTC)

Miks sisukord paremas servas peab olema?--[[Kasutaja:Kendall|Ken]] 13. juuli 2007, kell 09:03 (UTC)
Asetasin selle sinna rohkem kujunduslikel kaalutlustel. Loomulikult ei pea see just seal olema. See paigutus oli rohkem kunstiline mäng kui nii võib öelda --[[Kasutaja:Põnn|Põnn]] 13. juuli 2007, kell 14:52 (UTC)

Artikkel on üpris keeruline. kuigi eelistame lühendeid mitte kasutada, on siin kasutatud lausa ladinakeelset lühendit e.g. Šoki jaotamise all võiksid ehk olla siselingid? Üldse tundub nagu vajaks artikkel rohkem siselinke, kasvõi punaseid. avjoska 25. detsember 2007, kell 15:25 (UTC)

aga samal ajal üsna arusaadavalt kirjutatud. On välditud keerulisi bioloogilisi mõttekonstruktsioone. Võtmeterminid on viidatud. Üldiseks arusaamiseks on vaja muidugi vähemalt keskkooli bioloogiat teada. Loodan, et siselingid ka ilmuvad ja välditakse lühendeid.--Hendrix 25. detsember 2007, kell 15:44 (UTC)

: Jah. Lühendeid võiks vältida, kui vähegi võimalik. "e.g." asemel peaks olema "näiteks" või "nt". Andres 28. detsember 2007, kell 08:44 (UTC)
Aga mida tähendab:  "... ning nõuavad klinitsistilt hoolikat diferentsiaal diagnostikat" ?? --WikedKentaur 26. detsember 2007, kell 17:32 (UTC)

tegelikult on üks sõna - diferentsiaaldiagnostika/eristusdiagnostika. Et eristada muudest seisundistest, peaks arst olema hästi terane. See on jutu mõte.--Hendrix 26. detsember 2007, kell 19:42 (UTC)

Kui miski siiski šokihaige uurimist iseloomustab, on selleks vahetevahel rakendatav sihiteadlik pealiskaudsus. Sellisel juhul on eesmärgiks aega kaotamata asuda elupäästvale tegevusele ja heita kõrvale kõik liigselt aega kulutavad uurmismeetodid.

Mis see tähendab? Andres 30. detsember 2007, kell 16:12 (UTC)

:arvan, et autorid on oma sõnastusega natuke rappa läinud...--Hendrix 30. detsember 2007, kell 16:18 (UTC)
---
Asendasin diferentsiaaldignoosi eesti kaudu eristusdiagnoosiga  Medicina Meditsiinisõnastikku sirvides....
kas paigutuskoht sobib ei tea- eristusdiagnoosi kasutatakse meditsiinis pidevalt.....kuna haiguslikud seisundid ja nende nimetused on paljudele tundmatud siis lisasin ka Tartu Ülikooli Kliinikumi konspektid ja õppematerjali viited....aga mäletan ka, et andmebaasi up-to-date inglise keelt valdavad arstid kohati kasutavad, nii et igaks juhuks see link ka....20.12.12 15:06 Mariina
--- Lugemiseks peale "auhinna" kätte andmist..........
Kui leidub palun abiks kasvõi 1 arsti, laboranti, bioloogi, meditsiini erialade õppejõudu, gümnaasiumi bioloogia õpetajat:
Neerude reaktsioon
Neerud on üldisest vererõhu ja vereringe regulatsioonist suuresti eraldatud. Samas on neerude reaktsioon vedelikukaole kohene. Vee ja elektolüütide eritumist vähendatakse, püüdes säilitada normaalset vererõhku. Vedeliku eritumine väheneb, kui neerupäsmakestest verd ära viivad arterioolid kontraheeruvad, tõstes niiviisi vererõhku algul neerudes ja hiljem kogu organismis. Nagu eelnevalt teistegi organite puhul viidatud, on ka neerude kompensatoorsetele võimetel piirid. Sagedasemaks šoki komplikatsiooniks oli äge neerupuudlikus. Tänu infusioonravi arengule on äge neerupuudulikkus statistilises mõttes mõnevõrra taandunud ning nüüd on esile tõusnud äge tubulonekroos. Neerude tuubulite väga intensiivselt töötavad rakud on väga tundlikud hapniku puudusele. Nende rakkude reserv on väga madal ning hapnikuvõla tingimustes rakud surevad. Organi tasandil on tegemist pöörduva protsessiga. Taastades õigel ajal hapnikuga varustamise jagunevad terveks jäänud tuubulite rakud seni kuni vigastused on parandatud. Tubulonekroos eelneb ägedale neerupuudulikkusele.
Artikli formaat kirjeldab organeid kohati nii sise- kui väliskeskkonna kaudu- võib aimata millal pakutakse organi siseste rakkude tööd ja millal väliste omi, ka võib ausalt aimata, et polegi veel ühtset teaduslikku seletust shoki- seisundi kätte saabumise kaudu---
aga
Neerud ei saa olla vereringest eraldi - kas Te mõtlesite ringlussüsteemi osa RAASi (Renin-Aldosterone-Angiotensin-Systemi)?
Neerud (koos peptiidide, hormoonide, valkudega, geenide, retseptoritega ) reguleerivad/määravad ära vererõhu--kui inimesele kelle vererõhk on kõrge (210/180 mmHG) siirdatakse teise inimese neer (tema vererõhk enne siirdeprotsessi oli näituseks 90/60), siis hakkab doonorneer vererõhunäitajaid reguleerima endise peremehe kaudu.....
Hiljem kui viki kaudu lisandub hormoonide loetelule lisaks ka nende toime, geenid, neerukasvajad ning vähid, neeruhaigused ja lümfiringulus ning närvirakkude elu ja töö (erinevad peptiidid, valgud) siis saab avanemine toimuma hakata..... mõlen ma, aga
Peripheral blood flow is decreased during schock to preserve perfusion of brain, heart and kidneys….
http://en.wikipedia.org/wiki/Renin%E2%80%93angiotensin_system
http://www.kidney.org.au/kidneydisease/howourkidneyswork/tabid/590/default.aspx
Cardiology Essentials in Clinical Practice
 By Gabriel A. Adelmann
http://books.google.ee/books?id=o3j9bNpQ2poC&pg=PA113&dq=RAAS+system&hl=et&sa=X&ei=Bi_TUMGEBYXO0QXWpYDICw&redir_esc=y#v=onepage&q=RAAS%20system&f=false
Das Herz-Buch: Bypass, Ballondilatation, Stents
 By Harald Lapp, Ines Härtel, Sven Becke
http://books.google.ee/books?id=RfLMSbN6PrIC&pg=PA20&dq=RAAS+system&hl=en&sa=X&ei=cy_TUKWUG4vD0AW10IGoCA&ved=0CGAQ6AEwCQ#v=onepage&q=RAAS%20system&f=false
Congestive Heart Failure, 3e
 By Jeffrey D. Hosenpud, Barry H. Greenberg
http://books.google.ee/books?id=PV8A8282d2EC&pg=PA468&dq=RAAS+system&hl=en&sa=X&ei=zy_TUNGiNaLD0QWJm4CYAw&ved=0CGgQ6AEwCg#v=onepage&q=RAAS%20system&f=false
Diseases of the Kidney & Urinary Tract: Edited by Robert W. Schrier, Volume 1
 By Robert W. Schrier
http://books.google.ee/books?id=ERqtOZMAiw0C&pg=PA1085&dq=KIdneys+and+blood+circulation&hl=en&sa=X&ei=DjDTUM6gFeWI0AWn4oDICw&ved=0CHEQ6AEwCQ#v=onepage&q=KIdneys%20and%20blood%20circulation&f=false
Anatomy Coloring Workbook, Second Edition
 By Princeton Review
http://books.google.ee/books?id=NiTLf7g1n04C&pg=PA250&dq=KIdneys+and+blood+circulation&hl=en&sa=X&ei=SDDTUKzWPNSZ0QXhv4HwDA&ved=0CDkQ6AEwATgK#v=onepage&q=KIdneys%20and%20blood%20circulation&f=false
Handbook of Dialysis
 By John T. Daugirdas, Peter G. Blake, Todd S. Ing
http://books.google.ee/books?id=sYVjBgeMiLwC&printsec=frontcover&dq=Dialysis&hl=en&sa=X&ei=vDDTUPPsHcqJ0AWdwYHgBw&ved=0CC4Q6AEwAA#v=onepage&q=Dialysis&f=falsehttp://books.google.ee/books?id=sYVjBgeMiLwC&printsec=frontcover&dq=Dialysis&hl=en&sa=X&ei=vDDTUPPsHcqJ0AWdwYHgBw&ved=0CC4Q6AEwAA#v=onepage&q=Dialysis&f=false
Essentials of Pathophysiology: Concepts of Altered Health States
 By Carol M. Porth
…normally kidneys receive 22% of the cardiac output….
http://books.google.ee/books?id=FFg88IaReBwC&pg=PA642&dq=Kidneys+in+anaphylactic+shock&hl=en&sa=X&ei=VzLTUIOaC-LG0QXt6oCgCA&ved=0CE4Q6AEwBQ#v=onepage&q=Kidneys%20in%20anaphylactic%20shock&f=false
20.12.12 18:05 Mariina

märksõna Distributiivne šokk suunab siia, ent mitmes vikis on eraldi art, vt keelekomplekti :wikidata:Q5283218--Estopedist1 (arutelu) 20. juuni 2019, kell 14:03 (EEST)


Arutelu:Naisekandmine

Maailmameistrid on vales järjekorras. Andres 21. juuni 2007, kell 06:22 (UTC)
Kronoloogias peavad varasemad sündmused enne olema. Andres 20. jaanuar 2008, kell 08:03 (UTC)
Kronoloogia on ikka veel tagurpidi. Andres 6. juuli 2008, kell 11:57 (UTC)

Tegin korda.--WooteleF 6. juuli 2008, kell 12:52 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sonkajarvi.fi/?deptid=15136
** In Naisekandmine on 2013-06-24 12:31:19, 404 Not Found
** In Naisekandmine on 2013-07-06 15:46:08, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:46 (EEST)

Esimese foto autor ei ole öelnud, milline võistluspaar pildil on, aga Eesti ei ole ju nii suur, äkki saaks kuidagi ikka tuvastada? Kui kuskil on ehk protokollid üleval, siis peaks seal ju kirjas olema nr 22? --Ehitaja (arutelu) 9. september 2023, kell 07:41 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Nädala piltide valimine

Me võiks ju teha niisugused "nädala koostööd" vms, kus võtame artiklid järjest ette ning püüame nad vastuvõetavale tasemele viia. Koos saab vast iga artiklit kõpitseda. Andres 21. juuni 2007, kell 06:33 (UTC)

Kui välja valida esilehele minevaid artikleid, oleks selle üksmeele leidmine kerge. Siis ei saaks kahelda vajaduses järjest iga järgnevat artiklit ühiselt parandada. iffcool 21. juuni 2007, kell 08:55 (UTC)

Eeskujulike piltide ning nende kandidaatide jaoks on meil spetsiaalsed leheküljed (Vikipeedia:Eeskujulikud pildid). Andres 25. juuni 2007, kell 05:46 (UTC)

Ma olen sellest teadlik. iffcool 25. juuni 2007, kell 13:28 (UTC)

Sa võiksid sellest nimekirjast rohkem asju üles seada. Siit ei leia neid ettepanekuid üles. Andres 16. september 2007, kell 10:30 (UTC)
Miks see käiku ei ole läinud? Nädala artiklit ja pilti oleks väga vaja. Ma arvan, et nädala pildina võiks kasutada ka Commonsi pilte, näiteks kordamööda. Kas hääletuse reeglid on paigas? --Metsavend 15. märts 2008, kell 13:51 (UTC)

Me otsustasime luua heade artiklite staatus. Kui neid on piisav varu, siis võiks nädala artiklid käiku minna. Praegu on meil eeskujulikke ja häid artikleid kokku 18. Kuue kuu jooksul on saadud 16 head artiklit. Ma pole kindel, et see on piisav, kui arvestada, et iga kuu läheb tarvis neli kuni viis artiklit, lisandub aga neid aeglasemas tempos.

Minu meelest nädala artikli valimist ei ole tarvis. Võib võtta suvalise eeskujuliku või hea artikli. Andres 15. märts 2008, kell 18:14 (UTC)
eeskujulik pilt on minu arust üks suur udu. Hinnangu kriteeriumeid tuleks liiga palju ja enamik oleksid subjektiivsed:
*informatiivne pilt - teatmeteose pilt
*sõnumit kandev pilt - fotoalbumi pilt
--Hendrix 16. märts 2008, kell 16:03 (UTC)

Minu arust pole nädala artikleid tarvis valida. Neid võib lihtsalt suvaliselt võtta heade ja eeskujulike artiklite seast. Andres 3. aprill 2008, kell 17:07 (UTC)

Selle mainitud Artiklid valitakse lehekülgedelt: all mõtlesin valimist kui heade(/eeskujulike) artiklite paigutamist sobivale nädalale. Nõnda, et temaatika nädalaga sobiks (osade artiklite puhul annab seda ju rakendada) ja järjestikku ei tuleks sarnased valdkonnad. iffcool 3. aprill 2008, kell 17:43 (UTC)

::: Minu mõte oli selles, et seda võib teha keegi, kes selle ette võtab. See ei ole asi, mida peaks eriliselt kooskõlastama. Andres 3. aprill 2008, kell 18:29 (UTC)

::::Ma ei olegi mõelnud, et Nädala artiklite paikapanemist ühiselt otsustama peaks (nõnda läheks see protsess liiga keerukaks ja nõuaks mõttetu suurel hulgal aega).

::::Samuti paistab mulle, et peatselt on aeg küps sellise lehe nagu Vikipeedia:Nädala artiklid loomiseks. iffcool 3. aprill 2008, kell 18:46 (UTC)

::kasu oleks nädala pildi valimisest ikkagi. See näitaks millese kvaliteetidega ja kujundusega pilt on Eesti vikis hinnas. Eks neid kehvi pilte meil ikka jagub. Olen vaadanud ka oma tehtud pilte ja olen mõelnud, et kus küll olid mu silmad, kui sellise pildi üles riputasin. Vaatenurk kummaline, varjud segavad ja lisaks tehnilised apsud (noid küll saab osaliselt graafika redaktoriga korda ajada) jne...--Hendrix 3. aprill 2008, kell 17:59 (UTC)

:::Kuna entsüklopeedias ei ole pildi esmane eesmärk tihti mitte lihtsalt ilus välja näha vaid endas ikka mingit informatsiooni kanda, siis on muidugi nädala piltide valimine selline nati suhteline. Mille alusel valida? Samuti puuduvad varasemad kogemused ja tohutu pildibaas, kust leiaks sadu äärmiselt häid pilte. Kui on palju kesisel tasemel pilte hakkab see nõnda paraku ka lõpptulemust mõjutama, eriti kui piltide kokkuotsimine väga keeruline olema juhtub.

:::Sellega seoses tekkis mul ka küsimus kahe pildi kohta (Pronkssõdurist ja Stenbocki majast). Kummagi autor ei ole eestlane. Kas selliseid pilte sobib valida? Kuna pildid on tehtud Eestis võib seda ju kaaluda aga ikkagi ... (oleks ju imelik, kui näiteks usbekikeelne Vikipeedia valiks Hendrixi pildi nende Vikipeedia nädala pildiks). iffcool 3. aprill 2008, kell 18:24 (UTC)

:::::mina küll ei leia selles midagi imelikku, kui usbekid valivad Hendrixi tehtud pildi nädala pommiks :)

:::::kui nüüd tõsiselt, siis minu arvates sobib küll hinnata kõiki pilte, millele Eesti Viki osutab--Hendrix 4. aprill 2008, kell 14:27 (UTC)

See leht tuleks teisaldada Vikipeedia nimeruumi ja siia selgemini viidata. --Metsavend 2. september 2009, kell 06:27 (UTC)

:Oled sa kindel, et Vikipeedia nimeruumis ja peale selgemat viitamist hakatakse seal midagi usinamalt toimetama? Mina igatahes pole (ja häälteandmine pole üksi piisav toimetamine kuna lõpuks pean mina niikuinii töö ise ära tegema). Ivo 2. september 2009, kell 21:02 (UTC)
Alamjaotuses Sobilikke pilte ei vasta mõned pildid esitatud kriteeriumitele. Kuidas need sinna on sattunud? Kas need pildid tuleks eemaldada või kriteeriume muuta? --Metsavend 2. september 2009, kell 13:02 (UTC)

Mina olen neid kriteeriume ise võtnud osaliselt subjektiivsetena (et pildi suurus pole väga oluline). Mul on siis vähemalt hea viidata, kui ma fotograafidelt pilte küsin, et võiks olla vähemalt selline suurus. Muidu tahavad kõik mingeid üliväikseid pilte anda. Ivo 2. september 2009, kell 21:02 (UTC)

:Lisaksin veel, et mis hea pärast oleks tarvis korralda hääletust küsimuses "Kas pilt on piisava suurusega?". Pea iga tola näeks pildi lehelt ära selle suuruse ja oskaks öelda, kas see vastab etteantud kriteeriumile või mitte.

:Hääletamise mõte oleks selgitada arvamust ainult küsimustes, millel ei ole võimalik üheseid kriteeriume paika panna. Näiteks kas tehniline kvaliteet on piisav, pildil kujutatu arusaadav ning piisavalt oluline ja huvipakkuv, jne. Ivo 2. september 2009, kell 22:32 (UTC)

Ma ei taipa, mis vahe on alajaotustel "Sobilikke pilte" ja "Kandidaadid nädala piltideks". Kas sobilikud pildid on ka kandidaadid nädala piltideks? Igatahes on nende hulgast nädala pilte tulnud. Kas neile oodatakse ka poolt- ja vastuhääli? Taivo 4. september 2009, kell 08:55 (UTC)

Üldiselt võiksid sel olevad pildid esilehele jah sobituda. Aga neile vastuhääli anda, seda võiks iseenesest siiski lubada. Ivo 4. september 2009, kell 11:33 (UTC)

:Mis see's tähendab, et need kaks alajaotust võib liita? Taivo 4. september 2009, kell 12:37 (UTC)

::Ei. Pigem seda, et ülemises nimekirjas olevad pildid on aste lähemal esilehele jõudmisele kui alumises nimekirjas olevad. Ivo 4. september 2009, kell 22:38 (UTC)

Need kriteeriumid on vastuolulised, põhjendamatud ja nende täitmist ei saa jälgida.
*Esiteks on tingimus, et pildi autor peab olema eesti vikipedist, veidi hiljem lisatakse, et peab lausa Eesti kodanik olema. Kuidas teha kindlaks, et ainult kasutajanime all esinev inimene on Eesti kodanik? Kasutajaks võib registreeruda ükskõik kes kogu maailmast, seega sellise nõude esitamine on tarbetu.
*väga hea kvaliteediga ja piisava suurusega (pikem külg vähemalt 1200 px). Kvaliteet on suhteline mõiste ja iga inimese jaoks erinev. Pikem külg vähemalt 1200 px on liigne nõue, näiteks mõne tingmärgi või joonise puhul aitab isegi sajast pikselist (http://et.wikipedia.org/wiki/Pilt:Triangle.Equilateral.svg), inimese nägu on hästi edasi antud juba 500 pikseli kõrguse pildiga.
Pildi headuse ainukeseks tingimuseks peaks olema teemakohasus. Ilma teemata ei saa hinnata foto headust. Näiteks pilt http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/2/2f/Lighthouse_in_Prangli.JPG Prangli tuletorni näitamiseks ei sobi, taimede äratundmiseks ei sobi kuid üldiseks maastikutüübi kirjeldamiseks võib-olla sobib (kui paremat pole). Valju 5. september 2009, kell 12:22 (UTC)

Äkki saaks natuke selgitusi juurde. Lihtsalt vastuhääle lisamine ei ütle ju, mis näiteks hääleandjale pildi juures ei meeldi.
Ja otsige siia siis juba pilte ka juurde, kui te armastate niiväga vastuhääli laduda. Muidu on varsti sobilikud pildid nõndasamuti otsas nagu kohe nädala artiklid. Ivo 5. september 2009, kell 21:38 (UTC)

:No nüüd on poole aasta jagu küll uusi kandidaate olemas. Jõudu vastuhääletamisele :)--Rünno 7. september 2009, kell 07:59 (UTC)

Nõustun Ivoga, vastuhäälte suur hulk täitsa üllatas mind.--WooteleF 6. september 2009, kell 12:25 (UTC)

Alles nüüd avastasin, et selline koht on loodud - Vikipeedia:Heade piltide kandidaadid. Teeksin ettepaneku teha nädala pildi valik headest piltidest ja kogu lugu. Et siin ei toimuks mingit hääletamist, vaid hea pilt sobib automaatselt nädala pildiks.--Rünno 8. september 2009, kell 05:43 (UTC)

Tegelikult on vastupidi lihtsam. Meil ei ole reaalsuses sugugi nii palju häid pilte. Juba millegi esilehele leidmine on üsna keeruline aga "heade piltide" puhul on nõuded karmimad – näiteks ei sobi profifotograafide kasutusõiguse piirangutega pildid. Ivo 8. september 2009, kell 06:58 (UTC)

Tundub, et allkirjastamine kolme ega nelja tildega <gallery> mõjupiirkonnas ei toimi. Viimane Ivo postitus peaks olema küll nelja asemel kolme tildega, aga selles pole praegu küsimus. Mina eelvaateaknas asja praegu toimima ei saanud. --Jaan513 9. november 2009, kell 21:05 (UTC)

Äkki võiks selle lehe koostada samamoodi nagu on see Vikipeedia:Heade artiklite kandidaadid. Praegu on häälte ja kommentaaride lisamine ja nende pärastine lugemine ikka paras peavalu.--WooteleF 22. november 2009, kell 12:39 (UTC)

Ma arvan, et nõnda ei sobiks, kuna siis läheks see leht ülipikaks. Ivo 22. november 2009, kell 12:50 (UTC)

:Kahtlemata tuleb mingi parem süsteem välja mõelda. On kellelgi veel ettepanekuid? Alts 7. veebruar 2011, kell 23:30 (EET)

Ma ei saa aru nõudest, et pildi küljepikkus peab olema vähemalt 1200 pikslit. Millel see nõue põhineb? Veebientsüklopeedia ei vaja nii suuri pilte. Pildi suurus muutub oluliseks siis, kui on soov ta paberile trükkida. Siim 4. aprill 2010, kell 18:35 (EEST)

Me peaksime siiski kasutama selliseid pilte, mille suurus lubab neid ka paberile trükkida. Ning tulevikus kasvavad arvatavasti ka ekraanide suurused ning paranevad resolutsioonid. Ivo 4. aprill 2010, kell 20:46 (EEST)

:Ma tulen tagasi pildi suuruse nõude juurde. Nõutust väiksemaid pilte on siia kandidaatideks esitatud, need on saanud poolthääli ja mõnigi ei ole poolthääle kõrvale saanud ainsatki vastuhäält. Seetõttu olen ma käsitlenud seda, et pilt on nõutust väiksem, küll puudusena, kuid siiski mitte pildi esilehele minekut täiesti välistavana. Mulle tundus, et selline on vaikiv konsensus, aga sõnaselgelt polnud seda ka kusagil kirjas. Kas ma käitun õigesti? Alternatiiv oleks siis see, et kui pilt on nõutust väiksem, siis teda mingil juhul esilehele ei panda ja kõik nõutust väiksemad pildid võetakse nädala piltide valimise lehelt otsekohe maha. Mida arvate? Taivo 4. september 2011, kell 15:09 (EEST)

::Me võime ju tulevikus nõnda teha, et kui pikem külg on ikka väikesem kui nõutud 1200 px, siis seda nädala pildiks ei vali ja kõik. Ivo 4. september 2011, kell 15:26 (EEST)

Mille alusel liigitatakse pildid "tugevamatesse kaandidaatidesse" või "sobilike piltide" alla? Alts 5. august 2010, kell 15:49 (EEST)

Alguses peaks need paigutama alajaotusesse "Kandidaadid nädala piltideks", kus need toetuse olemasolul "kõrgemale" tõusevad, või selle puudumisel "madalamale langevad".

Üldiselt soovitaksin ma siin lehel teha võimalikult vähe pisikesi muudatusi ja proovide teha ainult mahukamaid, sest see aitab ajaloos (vähemalt minul) paremini orienteeruda. Ivo 12. august 2010, kell 01:55 (EEST)

: Sorry, aga mina igaljuhul aru ei saa, kuhu pilt panna. Kohe üldse ei saa. Niisiis asja rohkem teadvad isikud kirjutagu see paremini lahti. Ja tegelt mõtlesin ise välja pakkuda enda poolt pildi :Pilt:Alexey Bogolybov - Port of Tallinn (1853).jpg -- Ahsoous 26. veebruar 2012, kell 23:58 (EET)

:: Küsin veelkord - kuhu pildid tuleb panna??? Või peabki see jääma saladuseks? -- Ahsoous 6. aprill 2012, kell 23:56 (EEST)

Nädala pildist võiks olla ka kõrgem tunnustus. Seega teen ettepaneku muuta Vikipeedia:Heade piltide kandidaadid → Vikipeedia:Eeskujulike piltide kandidaadid ja Vikipeedia:Head pildid → Vikipeedia:Eeskujulikud pildid. Pelmeen10 18. märts 2011, kell 10:54 (EET)

Mingit valimist ju tegelikult niikuinii ei toimu. Tahad tunnustust, tegutse Commonsis.--WooteleF 18. märts 2011, kell 12:19 (EET)

Tõstsin esilehele minevaid pilte ümber, et vähegi lõhkuda seda aastatega välja kujunenud struktuuri. Nüüd annab seda osa vast värske pilguga vaadata ja samuti on võimalik võrrelda sarnastel teemadel olevaid pilte. Hetkel on pildivaru juba pooleteiseks aastaks. Ivo (arutelu) 31. detsember 2012, kell 20:34 (EET)

Pildi taga peab artikkel ka olema, ilma ei saa ju pilti kasutada. Alles hiljuti oli esilehel pilt rabast vms, kus rabale endale siselinki ei olnud. Ave Maria (arutelu) 31. detsember 2012, kell 20:38 (EET)

:Piltide taga ongi artiklid kah olemas. 2012. aastal ei olnud esilehel mitte ühtegi pilti rabast (ehk kõrgsoost). Nähtavasti pead silmas seda pilti männimetsast, aga siin on oluline just protsess ja mitte koht ning sellele ka lingiti. Ivo (arutelu) 31. detsember 2012, kell 21:15 (EET)

::Pidasin silmas Riisa raba pilti. See vajab artiklit Riisa rabast, mitte siselinke külale ja rabale. Kuidas see saab esilehel enne artikli loomist olla? Ave Maria (arutelu) 1. jaanuar 2013, kell 09:08 (EET)

:::"Alles hiljuti"?! Rääkimata sellest, et see on üldse üks paras pseudoprobleem. Jama oleks siis, kui sootuks poleks artiklit, millele linkida. Nädala pildid on niigi just pildilise komponendi esiletõstmiseks ja mitte tekstide eksponeerimiseks.

:::Praegune nädala pilt on järjekorranumbrilt vist 227. pilt ning nende valimine sai alguse ajal, kus vähegi viisakaid fotosid tuli tikutulega taga otsida. Nüüd on aga suur probleem, et mõnel üksikul korral ei ole sinu arvates kõige sobivamale artiklile lingitud? Ivo (arutelu) 1. jaanuar 2013, kell 13:06 (EET)

::::Ükspäev nägin jah Riisa raba pilti esilehel. Mina tõesti leian, et kui on esilehel pilt looduslikust objektist, peab selle objekti artiklile olema sinine link pildi juures. Minu mäletamist mööda Sa ise surusid selle jõuga läbi, et igal nädalal oleks uus pilt. Kas neid kordi on tõesti rohkemgi olnud? Kuhu see Vikipeedia niimoodi jõuab? Ave Maria (arutelu) 1. jaanuar 2013, kell 14:05 (EET)

::Sinu vingumine on tülgastav. Hoopis selle kohta võiks küsida, et "kuhu see Vikipeedia niimoodi jõuab", kui sa siin ainult vingud. Milline on olnud sinu panus nädala sisu loomisele? Ümmargune 0? Mõnikümmend inimest juhatati rabast rääkiva artikli asemel külast rääkiva artikli juurde. Ja siis? Ivo (arutelu) 1. jaanuar 2013, kell 15:02 (EET)

Olukorras, kus nädala artiklid on juba ei-tea-mitmendal ringil, pole ma sugugi veendunud, et märkus "Ainsast artiklist, kus seda pilti kasutatakse, on üks pilt juba esilehel olnud" oleks mingilgi määral asjakohane.  kuidas kommenteerid? Pigem võiks tähelepanu pöörata piltide enda kvaliteedile... Ivo (arutelu) 6. september 2016, kell 03:29 (EEST)

Noh, eks sul ole mingil määral õigus, aga valikut ju on. Ja tegelikult see ei tähenda ju absoluutset keeldu, Tuhala nõiakaevust on mitu pilti esilehel käinud. Tallinna lennujaam ja/või Estonian Air on ka rohkem kui korra olnud. Kui sa pead silmas mingit konkreetset pilti, anna märku. Taivo 6. september 2016, kell 12:15 (EEST)

:Midagi konkreetset silme ees pole. Küll aga võiks julgemalt praktiseerid seda, et pildi jaoks koostatakse mingi artikkel. Samuti võiks ehk neid pilte, mis on üle viie aasta ootejärjekorras olnud kas nimekirjast välja visata või või viimaks esilehele panna. Ivo (arutelu) 6. september 2016, kell 14:16 (EEST)

::Eks olengi seda tegema hakanud, näiteks metsasitika jaoks kirjutasin artikli ja keisri uute rõivaste jaoks ka. Aga see nõuab pingutamist, ma alati ei viitsi. Taivo 18. september 2016, kell 23:11 (EEST)

Mis artiklit Nevski katedraal, Keila-Joa mõis ja Koluvere linnus ootavad? Piltide alla võiks ka panna lingi eeldatavast artiklist. --Pelmeen10 4. mai 2018, kell 10:07 (EEST)

Ena, mõned aastad möödas ja tulin siia sarnase küsimusega: kas kategoorias "ootavad artiklit" saaks ehk pisut koristust teha, nt Keila-Joa mõisa pilt on juba päris mitmes artiklis kasutusel. Või koristan ise?Sillerkiil (arutelu) 12. oktoober 2021, kell 22:10 (EEST)

:Keila-Joa mõisa pilt on teistes vikides küll kasutuses, aga eestikeelses versioonis ei paista see väljapool siinset lehte esinevat. Iseasi, et ma ise küll niiväga purist ei oleks ja ei nõuaks, et pilt peab siin vikis mingis artiklis kindlasti kasutusel olema. See muutus imbus ikkagi hiljem sisse. Ivo (arutelu) 15. oktoober 2021, kell 00:49 (EEST)

Ma ei tea, kas piltide hääletuselt eemaldamine peaks käima sellisel moel (vt https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Vikipeedia:N%C3%A4dala_piltide_valimine&oldid=6401750) - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. mai 2023, kell 22:48 (EEST)

kui sa pilte välja võtad, siis palun lisa need kustutamise asemel sektsiooni "Nõrgemad kandidaadid", et oleks teada, et need on välja praagitud (ja nii saavad teised seda otsust ka vaidlustada). Ivo (arutelu) 15. mai 2023, kell 21:39 (EEST)

::Siit on vahepeal haihtunud:
Röövkärbes.jpg
Ekspositsioon - Tiit Pääsuke.jpg
Albu mõisa lagi.jpg|
Nikolai Triik TKM 0204M.jpg|
Carpocoris purpureipennis - Kulna.jpg
Ectophasia crassipennis male - Keila.jpg
Carpocoris purpureipennis fifth instar nymph (top view) - Kulna.jpg
Chironomidae larvae.jpg
Vesilest.jpg
Ebakiivrik (Simocephalus).jpg
Ctenolepisma longicaudatum head.jpg
Soorebane maikuu ööl tuledes.jpg|
Waste hall - in Iru Thermal Power Plant.jpg
Ludmilla Siim. Heinavedu.jpg
Pootsi veinimõis.jpg
Ivo (arutelu) 7. juuni 2023, kell 23:23 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Nädala piltide valimine


Arutelu:Pinnakääritamine

Kas see käib ainult õlle kohta? --Metsavend 21. juuni 2007, kell 07:10 (UTC)

Niipalju, kui mina tean, siis jah.
Aga pead ma ei anna. ;-)


Kasutaja arutelu:Sookoll

Tere tulemast Vikipeediasse, Sookoll! Andres 21. juuni 2007, kell 07:10 (UTC)
Meil on piltide kasutamise asjus ranged piirangud. Ei saa lihtsalt võtta kuskilt pilt ja see üles laadida. Võib panna pildile lingi. Andres 22. juuni 2007, kell 06:43 (UTC)
Tervist ka minu poolt. Olen mõnda aega jälginud Su tööd. Katsu jälgida, mis parandusi Sinu töödes sisse viiakse ja ürita neid vigu enam mitte teha. avjoska 30. juuni 2007, kell 16:57 (UTC)
Tere tulemast Vikipeediasse! Valju 7. juuli 2007, kell 20:13 (UTC)
Palun ära lisa artikli pealkirja isikunime taha aastaarve, las seal olla lihtsalt nimi koos tiitliga. Valju 7. juuli 2007, kell 20:13 (UTC)

Laadisid vikipeediasse pildi :Pilt:Hollandi kroonprintsess Maxima.jpg. See pärineb hollandikeelsest kuningaperekondade blogist. Kas pildi autor on teada ja kas autor lubab pilti vikipeedias kasutada? Taivo 19. november 2009, kell 19:48 (UTC)


Faili arutelu:Vabadussõda.jpg

Tere!
Tegin siinsest Vabadussõja pildist (:Pilt:Vabadussõda .JPG) inglise- ja rootsikeelsed versioonid (tõlkisin seletused), ja laadisin need üles siia ja siia, märkides litsentiks samuti GFDL, sest see litsents just nimelt lubab ju muuta (modify) algset loomingut, ja seda muudetud versiooni siis taas publitseerida selle sama GFDL litsentsi alusel. Tekkis nüüd arutelu rootsikeelses vikipeedias, et kes on algse pildi autor? Ilma autorit märkimata, siin eestikeelses vikipeedias, ei olevat litsents õigesti vormistatud, ja pilti ei tohiks vikipeedias kasutada. Paluksin siis nüüd pildi üles laadijal (Indrek91) kirjutada pildi juurde pildi autori, näiteks "Minu enda tehtud pilt". Väga hea pilt, muide! Reimgild 21. juuni 2007, kell 08:17 (UTC)


Kasutaja arutelu:Kneedeep~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Kneedeep! Andres 22. juuni 2007, kell 05:20 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kneedeep~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)