Arutelu:ЙЦУКЕН

Meil üldiselt ei tehta kirillitsas ümbersuunamisi. Velirand (arutelu) 18. mai 2023, kell 11:29 (EEST)

Nt Enwikis on tehtud, olenevalt sellest, milline paigutus aktiveeritud on, võib sellest (ЙЦУКЕНГ...) otsingul abi olla (vt ka Q2635166). ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 18. mai 2023, kell 11:43 (EEST)

Arutelu Võõrtähestikus ümbersuunamislehed toimus anno 2006, Ahsoous jäi erapooletuks; pärast ümbersuunamislehe kustutamist annab "йцукен" tippimine otsikasti ainsaks tulemuseks lehe, millele ümbersuunamine oli......Русский мир / Русский мир...või siis enwiki Война и мир  ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 18. mai 2023, kell 19:38 (EEST)

: 2006. aasta arutelu lõppes ju otsusega, et mitteladina tähestikus nimekujudelt ümbersuunamislehti ei tehta. Velirand (arutelu) 18. mai 2023, kell 19:43 (EEST)

:: 2006. aastast alates on palju vett merre voolanud. Ei usu, et olen ainuke, kellel mitme tähestiku klaviatuur arvutis on (st, alglaadimine mitte-eesti klahvipaigutusega, edasi Windowsi klahv + tühik, kirillitsa hetkel 3. asetusega jne) ja kirillitsa йцукен viiks kohe vastavale lehele (samas, Ceaușescu, Târgoviște jms, ega needki lihtsama juurdepääsuga ole). ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 20. mai 2023, kell 12:44 (EEST)

::: Mitteladina tähtede sisestamise või kopeerimise võimalikkus on selle asja juures minu meelest teisejärguline. Kõigepealt võiks küsida, miks peaks otsima eesti Vikipeediast mitteladina tähtedega märksõna järgi, kui eestikeelses tekstis nii ei kirjutata. Hääletuse juures märgiti ära, et kui teha mitteladina tähtedega suunamisi, siis peaks tegema neid läbivalt, aga see arvatavasti ei tasu vaeva. Kui ka keegi tõesti peaks otsima siit märksõna ЙЦУКЕН, siis seda sisaldava artikli leiab ta seejuures ka ilma suunamiseta ikkagi üles. Pikne 21. mai 2023, kell 19:18 (EEST)

:::: — teex siiski vastupidi: lugejaile suunatud Wiki... ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 21. mai 2023, kell 20:22 (EEST)
Tõsi, praeguseni tegevaist/tegutsejaist näen vaid: Ehk siis, ei näe põhjust, miks peaks etwi (admin) keelustama (nkvD, v6i?) 6-klahvil vajutusega lihtjuurdepääsu; ja, QWERTY paigutus ei ole ainus...Ehk siis, kokkuvõtvalt, "klaviatuuri-kirillitsa" suhtes — ei näe mingit põhjust, mix peaks selle keelustama (presidentidel on lihtsam, nt ua pres laenab 19. V fr pres-ilt lennuki ja maandub 20. V ja-s); samuti, ei näe põhjust sellesisulise hääletuse korraldamiseks (kui keegi üldse märkab/näeb sellise algatamist)... ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 21. mai 2023, kell 20:17 (EEST)Ikka veel: oletame et kasutajal on vaid йцукен paigutus, ja, ehk, ta ei oskagi seda vahetada...Samasisuliselt edasi: siin (st, e.k Wikis) on hulgi "viiteid" tasulistele allikatele (PM, EPL, Delfi, jne, jne), mille usaldusväärsus on pehmelt öeldes küsitav...(kopeerin selle Üldisesse arutellu) ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 21. mai 2023, kell 20:44 (EEST) (ehk kunagi; aeg on ainus ajalimiidiga toode, mis inimesele sündides antakse) ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 21. mai 2023, kell 21:15 (EEST)

Peamise põhjuse sellise suunamise tegemata jätmise kohta ma nimetasin eelmises kommentaaris. Sama põhjus oli välja toodud ka hääletuse juures ja see põhjus ei ole pärast hääletust ära langenud. Pikne 22. mai 2023, kell 17:47 (EEST)


Arutelu:MTÜ Slava Ukraini

* Riigikaitse Edendamise SA
* Eesti Pagulasabi
* Eesti Punane Rist
kui organisatsioonid on mingis vallas koostööd teinud, siis tuleks sellest artiklis kirjutada. Vaata ka alla panek jääb ebamääraseks. WikedKentaur (arutelu) 19. mai 2023, kell 14:12 (EEST)

"Vaata ka" alla pannakse ka "teised sarnased organisatsioonid". Siin on näiteks tegu organisatsioonidega, mille valdkonnaks on heategevus. Täiesti arusaamatu eemaldamine! --LeeMarx (arutelu) 19. mai 2023, kell 14:46 (EEST)

: Need organisatsioonid küll koguvad ka Ukraina või ukrainlaste jaoks annetusi, aga nende põhitegevusalad on teised. Selles mõttes ei ole kuigi sarnased organisatsioonid. Pikne 19. mai 2023, kell 16:30 (EEST)

:: Ei peagi olema täpselt sama põhitegevus. Või reeglid on muutunud? --LeeMarx (arutelu) 20. mai 2023, kell 22:03 (EEST)

:::sarnasuse tunnust on võimalik ju selgemini väljendada. Näiteks kirjutada neist ühingutest artiklites heategevus Eestis, Eesti humanitaar- ja majandusabi Ukrainale või siis hoopis naisjuhtidega Eesti vabaühenduste loend. WikedKentaur (arutelu) 20. mai 2023, kell 23:27 (EEST)

::: Ma ei tea, et oleks sellist konkreetset reeglit või sarnasuse kriteeriumit. "Vaata ka" all võiks olla lihtsalt ilma mõistatamata ja ilma süüvimata (eriti süüvimata asjadesse, mida Vikipeedias isegi kirjas pole) kergesti aimatav, mille järgi on ära toodud just sellised artiklid. Pikne 21. mai 2023, kell 19:04 (EEST)
Leian ka, et "vaata ka" ei sobi millegipoolest sarnaste asjade loetlemiseks. --Andres (arutelu) 21. mai 2023, kell 19:10 (EEST)


Arutelu:Baltika (õlletootja)

direktorite nõukogu plaanib tooteid ümber nimetada omaniku perekonnanimega 176.65.96.97 19. mai 2023, kell 15:13 (EEST)


Kasutaja arutelu:Gethlyk/Teringi raba

Looduse osa algab järsult matkarajaga kirjeldusega - loodusest võiks rääkida lahus matkarajast, vähemalt võiks olla sissejuhatus.
Lause "Matkarajal võib näha raba koos kidurate soomändidega, puisraba, hälbed, laukad, põlismetsailmeline loodusmets, segametsad, kuusikud, kaasikud, männikud ja mitmekesine taimestik" vaja ümber teha, ei ole loogiline praegu. Rabas on älved. Sõna "älves", "raba" ja mitmed teised sõnad võiksid olla lingitud teistele Vikipeedia artiklitele. E.Rj23 (arutelu) 20. mai 2023, kell 19:37 (EEST)

Eelmise artikli täiendamiseks avad selle artikli ja valid ülevalt "muuda". Praeguses olukorras saad oma töö lisada olemasolevale ja jagada Elustik ja ... lehel selle koondartikli linki. Mitu artiklit samal teemal ei saa jääda. E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 16:17 (EEST)

:Viitamise kohta: hetkel küll numbrid teksti sees, kuid kirjeid 6 ja need ilma numbriteta. E.Rj23 (arutelu) 14. juuni 2023, kell 13:28 (EEST)

Allikad ebaühtlaselt vormistatud. Vikipeeida samanimelist (Teringi raba) artiklit mitte panna allikaks - pigem viia kokku üheks artikliks. Kõik allikad viidata tekstis - millisest allikast, milline info täpsemalt pärineb.

Proovisin ühendada enda tehtud artiklit juba olemas olevaga kuid ei osanud ning ei saa siiani aru, kuidas see käib.
Looduse osa muudatused tegin ära ja üritasin  ka tekstisiseselt viidata. Ma hästi aru ei saanud aga andsin parima.


Kasutaja arutelu:Liis&Ally//Vihasoo rannaniit

Ma võtaksin ära lause "Järgmine tornide linnuvaatluspäev on 13.05.2023a", kuna juba praeguseks on see info vananenud. E.Rj23 (arutelu) 20. mai 2023, kell 20:07 (EEST)

Muidu korras, kuid viidete vormistus vajab veel korrastamist: vt. https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Viitamine E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 12:12 (EEST)

Jaotis lõpeb kahe punktiga.

Hetkel ei ole eraldi alajaotist "Viited", vaid need asuvad jaotise "Tornide linnuvaatluspäeval" all nagu kõik viited oleksid ainult selle alajotise kohta - viited peaksid olema eraldi jaotises. Kõikidel kirjetel pole pealkirja.


Arutelu:Weekend Festival Baltic

Lehe all olevas Välislingid loetelus peaks olema festivali koduleht aga see viib hoopis teisele gambling lehele. 85.29.244.160 21. mai 2023, kell 20:38 (EEST)

Eemaldasin lingi. Pikne 21. mai 2023, kell 20:57 (EEST)

Vale link gambling lehele Välislinkide all


Korruptsioon pole ometi rahvuslik probleem, selline büroo peaks kindlasti olema riiklik ja tegelema korruptsiooniga kogu riigis, mitte ainult rahvuslikul pinnal. Kuriuss (arutelu) 22. mai 2023, kell 12:51 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Ukraina Rahvuslik Korruptsioonivastane Büroo


Arutelu:Králův Dvůr

"Králův Dvůr omandas alevi staatuse" Miks see nüüd ära oli vaja muuta? Sõnakordusi tuleb ju vältida. Sai alevistaatuse, sai linnaõigused. Velirand (arutelu) 22. mai 2023, kell 13:00 (EEST)


Arutelu:Albert-August Tiimann

Võtsin ariklist välja äsjalisatud viitamata väite, et Tiimann oli 1918-1919 Tartu TSN TK esimees. Teistes artiklis kasutatud allikates, mis ta elulugu kirjeldavad, sellist infot ei sisaldu. Võib-olla on siiski tõsi, kui keegi allika leiab, saab tagasi panna. Minnekon (arutelu) 24. mai 2023, kell 10:11 (EEST)

Artiklisse lisati, et oli vangistuses ka 1937-1939, ja et suri detsembrikuus Kemerovos. Millisest allikast see info pärineb? --Minnekon (arutelu) 30. juuli 2023, kell 10:12 (EEST)


Arutelu:Nõmmeniit

Allikaid on juurde vaja ja iga tekstilõik on vaja viidata. E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 12:06 (EEST)

Viitasime iga tekstilõigu ja lisasime allikaid. Margit.L (arutelu) 4. juuni 2023, kell 23:34 (EEST)

:Praegune viitamine ja viidete loend ei sobi - nt "Paal, J. (1997). Eesti taimkatte kasvukohatüüpide klassifikatsioon" on 8 kirjena ja iga kord erineva numbriga viidatud, kuid tegemist sama allikaga.

:Samuti ei sobi lõppu kirjete loendisse vikipeedia enda viited - need lisatakse linkidena. E.Rj23 (arutelu) 7. juuni 2023, kell 16:54 (EEST)

::Parandasime ära, nüüd on "Paal, J. (1997). Eesti taimkatte kasvukohatüüpide klassifikatsioon" viited ühe numbriga viidatud.

::Kuidas peaksime vikipeedia viited linkidena lisama? Hetkel on lisatud viitena vahetult peale informatsiooni, mille kasutatult vikipeedia lehelt saime? Margit.L (arutelu) 7. juuni 2023, kell 22:17 (EEST)

:::Vikipeedia artikkel on olemuselt referaat, siis teisele referaadile ei saagi viidata, vaid tuleb üles leida mõni päris kirjandusallikas, kus sama väide kirjas on. Antud artikli puhul tuleneb teadmine, et nõmmnelk on II kaitsekategoorias vastavast Vabariigi Valitsuse määrusest: https://www.riigiteataja.ee/akt/118062014020. Nõmm-liivatee ja kanarbiku ravitoimet on kirjeldatud aga kõigis loendamatutes ravimtaimeraamatutes, mis meil Eestis ilmunud on. Oma artiklis lingitakse sõnu/mõisteid, mille kohta on olemas vikipeedia artikkel. E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 15:39 (EEST)

::::Muutsime vikipeedia viited. Margit.L (arutelu) 9. juuni 2023, kell 22:55 (EEST)

:::::Muutsin sõnastuse. Margit.L (arutelu) 15. juuni 2023, kell 21:07 (EEST)

:::::Viitamisega korras. Viimases lauses trüki/sõnastusviga. E.Rj23 14. juuni 2023, kell 12:56 (EEST)


Arutelu:Paluniit

Allikaid on juurde vaja (vähemalt 5) ja iga tekstilõik on vaja viidata. E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 12:07 (EEST)

Viitasime tekstilõigud ja lisasime allikaid. Margit.L (arutelu) 4. juuni 2023, kell 23:33 (EEST)

:Praegune viitamine ja viidete loend ei sobi - nt "Paal, J. (1997). Eesti taimkatte kasvukohatüüpide klassifikatsioon" on 8 kirjena ja iga kord erineva numbriga viidatud, kuid tegemist sama allikaga. E.Rj23 (arutelu) 7. juuni 2023, kell 16:53 (EEST)

::Parandasime ära, nüüd on "Paal, J. (1997). Eesti taimkatte kasvukohatüüpide klassifikatsioon" viited ühe numbriga viidatud. Margit.L (arutelu) 7. juuni 2023, kell 22:10 (EEST)

:::J. Paal raamatuga nüüd korras. 9. juuni 2023, kell 11:01 (EEST)


Arutelu:Sinilille kasvukohatüüp

Alguses „Sinilille kasvukoha“ - > „Sinilille kasvukohatüübi“.
Salumets ja laanemets on metsa tüübirühmad.
„Riigifondi metsammast“ - ???
„Reljeefil esineb erinevaid kõrgendikke…“ – sõnastus.
„kuni 2cm“ -> kuni 2 cm.
„Huumusehorisont on tüse (15-30 cm)“ – algallikas (Paal, 1997) on „15-25 cm ja enam“ – tähendus ei ole see sama.
Pilt Rootsi kuusikust ei sobi – see ei ole seal sinilille kasvukohatüüp ja pilt võiks olla Eestist.
Lause „Levinumad (konstansemad) on sinilill ning karulauk, lisaks jänesekapsas, metsmaasikas, …“ on eksitav. Sinilill ja karulauk ei ole kuidagi eraldiseisvad konstantsuse poolest – J. Paalis „K“ täht tähendab karakterliiki. Karulaugu juurde on J. Paali raamatus kirjutatud „Paiguti Lääne-Eestis, saartel“ – see liik ei ole tavapärane mujal Eesti sinilille KKT metsades. Karulaugu pildi asemel võiks olla teine liik. Pildid taimeliikidest kasvukohatüübi juurde võiksid olla loodusest, mitte botaanikaaiast.  Piisab ühest sinilille pildist.
„verevkurereha“ kirjutatakse lahku.
„Samblarinne on sinilille kasvukohtades mitte tihe suhteliselt pidev“ – paranda sõnastust. Me räägime sinilille kasvukohatüübist mitte sinilille kasvukohtadest, mis on täiesti erinevad asjad. Sinilille kasvukohatüübi metsades ei pruugi kasvada sinilille. Jälgi, et igal pool oleks sõna kasvukohatüüp välja kirjutatud. Ei sobi ka nt. „Sinilille raiesmikel“, „Kõige enam on sinilille kasvukoht levinud…“ või „L. Laasimer liigitab sinilille hoopis kuusikute ja kuuse-männi segametsade liigivaeste assotsiatsioonide rühma“.
Info: „Enim leidub metskäharikku ja laanikut aga ka palusammalt, lehviksammalt, tähtsamblaid, harilikku ja kähar salusammalt. [1]“ on vigane (sellist liiki nagu harilik salusammal ei ole) ja see ei pärine kindlasti märgitud allikast – Paal (1997).  J. Paali (1997) raamatus „Eesti taimkatte kasvukohatüüpide klassifikatsioon“ on sinilille KKT sammalde kohta kirjas vaid, et samblarinne on katkendlik ja selle moodustavad metsakäharik, harilik laanik, palusammal ja lehviksammal.
Hariliku laaniku pildi all kirjas vaid laanik – lisada ka sõna „harilik“, seda enam, et Eestis on mitu laaniku liiki.
„jänese-kapsa tüübile“ – jänesekpasa on üks sõna ja kasuta terminit „kasvukohatüüp“ E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 12:51 (EEST)

Nüüd juba artikli moodi. Mõned väiksed asjad olid jäänud: Riigifond - ????, Sõna "Reljeefil" ülearune lause alguses. E.Rj23 20. juuni 2023, kell 17:54 (EEST)


Arutelu:Lehtmets

„Lehtmets on metsatüüp“ – ma ei soovita kasutada lehtmetsade puhul terminit metsatüüp ja eriti viitega metsatüpoloogiat käsitlevale Vikipeedia artiklile, kus räägitakse metsa kasvukohatüüpidest jms.
Rääkides kogu maailma lehtmetsadest, siis väide „Lehtmetsades elavad enamasti samad loomad kui okasmetsas“ on üsna küsitav. Orav rohusööjate loomade nimistus kõlab kummaliselt - ilmselt on siin mõeldud taimtoidulisi loomi.
Artikli põhirõhk peaks olema Eesti, kuna meil sellenimeline kursus. Vähemalt peaks Eestit puudutav ja üldine kogu maailma puudutav olema selgesti eristatav ja valdavas enamuses jutt käima Eesti lehtmetsadest. Pilt lehtmetsast ka kindlasti Eesti oma.
Tekstisisene viitamine praegu puudu, kuid see Vikipeedia artikli oluline nõue. E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 13:19 (EEST)

Tere!

Parandadsime ära vajalikud asjad, ning lehe koostamisel oli meil kõigil tööd võrdselt. MatildaLinnas (arutelu) 6. juuni 2023, kell 11:53 (EEST)

:Viitamine endiselt korrast ära. Iga mõtte/lõigu kohta peab olema võimalik kindlaks teha, millisest allikast see pärineb. Kuidas viidata ja koostada viidete loendit vt siit: Vikipeedia:Viitamine – Vikipeedia (wikipedia.org) E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 11:33 (EEST)

:Esineb trükivigu - nt "( sammaltaimed". Taimestiku osa algab lausega "Segametsad asenduvad lõuna pool lehtmetsadega." Lugeja ei tea, millest lõuna pool. E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 11:34 (EEST)

:Lisage konkreetsemalt Eesti kohta ka. E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 11:38 (EEST)

::Tere!

::Llisasime viited ja ka proovisime täpsustada Eesti kohta. MatildaLinnas (arutelu) 14. juuni 2023, kell 20:01 (EEST)

::Tere!

::Tegime muudatused MatildaLinnas (arutelu) 20. juuni 2023, kell 15:20 (EEST)

:::Ptk-s „Taimestik“ teine lause algab väikese tähega. Nüüd on tekstis viited olemas, kuid kirjanduse loend endiselt vormindamata - vt. Vikipeedia:Viitamine – Vikipeedia (wikipedia.org), siin ka konkreetseid näiteid. E.Rj23 20. juuni 2023, kell 18:01 (EEST)

::::Kui ma viidete eelvaadet vaatan, siis see näitab, et kõik on korras ja mul nagu poleks seal midagi muuta enam ja kui selle avalikustan siis läheb kohe jälle kõik selliseks nagu oli, aga eelvaade nägi normaalne välja. Mis ma siis tegema peaksin? Võin lasta teistel ka proovida, aga mul lihtsalt näitab, et kõik on normaalne MatildaLinnas (arutelu) 20. juuni 2023, kell 21:07 (EEST)

::::Las siis tõesti keegi teine proovib. Märkasin veel, et Taimestik ptk teise poole kohta pole viidet. E.Rj23 (arutelu) 21. juuni 2023, kell 12:35 (EEST)

:::::Tere!

:::::MIna lisasin nüüd viite sinna peatüki teisele poolele ka ära, aga seda lõppu palusin mateha teistel, kuna minu näitas see, et on korras kui avalikustasin siis läks jälle valesti, keegi teine parandas selle ära nii palju kui sai. 91.129.108.237 22. juuni 2023, kell 11:37 (EEST)


Arutelu:Leesikaloo kasvukohatüüp

Metsakähariku ja hariliku laaniku pildid vahetuses – laaniku juurde kindlasti lisada harilik, sest Eestis mitu liiki.
Kuslapuu – on mõeldud harilikku kuslapuud – pildil sinine kuslapuu.
Pilt tuhkpuust on ka midagi muud, kui loometsades silma jääb.
Osa liiginimesid piltide all väikese, osa suure tähega.
On toodud kasutusele uus mõiste „mullakaitsemets“, mida viidatud allikas pole.
Viited vormista nii, et kirjete loendist oleks kõigi puhul ka näha, mis allikaga on tegemist.
Vt üle trükivead – nt enne punkti pole vahet või koma ees ja taga vahe. E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 13:43 (EEST)

Tehtud! KammmmK (arutelu) 4. juuni 2023, kell 17:59 (EEST)

:Paistab, et parandused on sisse viideud. Metsakäharik on sattunud ekslikult kursiivi. E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 12:01 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ananass123/Kastikuloo kasvukohatüüp

„Kastikuloole on iseloomulikud“ – kirjuta välja, kas „kastikuloo kasvukohatüübi metsadele“ või „kastikuloo metsadele“, mujal ka.
Laaniku juurde kindlasti lisada „harilik“, sest Eestis mitu liiki. E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 13:49 (EEST)

muudetud 2001:7D0:8324:C980:FD79:8B6B:A781:C38E 25. mai 2023, kell 11:27 (EEST)

:Jäi silma veel, et viide 2 pole nõuetekohaselt vormistatud - vt https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Viitamine E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 11:54 (EEST)

::Parandatud mõlemal artiklil (oli sama viga) Ananass123 (arutelu) 14. juuni 2023, kell 18:33 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ananass123/Lubikaloo kasvukohatüüp

„Ajutist veega küllastumist saab tuvastada indikaatortaimede (Carex spp.) abil“ – sellist mõtet viidatud allikast ei leia.
Osa liiginimesid piltide all väikese, osa suure tähega – peaks olema ühtemoodi. E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 13:54 (EEST)

pildialused nimed parandatud, veega küllastumise mõte oli "Veerežiim" alapealkirja juures. Täiendasin konteksti veidi. 2001:7D0:8324:C980:FD79:8B6B:A781:C38E 25. mai 2023, kell 11:35 (EEST)

Vale allikas oli, Paali raamatust oli see hoopis pärit. Ümber muudetud 2001:7D0:8324:C980:FD79:8B6B:A781:C38E 25. mai 2023, kell 11:37 (EEST)


Arutelu:Lääne-lontmudil

Jaotise "Kirjeldus" info kohta viide puudu. Samuti ei ole teada, kust pärineb info, et "Varem on teda Läänemeres kohatud ühel korral 2007. aastal Venemaal." Väljend "Läänemeres Venemaal" vajab parandamist. E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 14:04 (EEST)

Lisasin kirjelduse kohta viite. Teise punkti viite muutsin ka ära, oli jäänud kahe lause vahele kuigi tegelikult käis mõlema kohta. Muutsin ka natuke väljendit, loodan, et on parem. Liisa Veskimäe (arutelu) 29. mai 2023, kell 20:54 (EEST)


Arutelu:Sauleskalns

Lp @kasutaja:Melilac! Kui muud tüüpi kirjutises võib keelendil "faktiliselt" olla ka muid tähendusi, siis entsüklopeedias tähendab "faktiliselt", et väidetu kohta on konkreetseid fakte (ja need tuleks siis juba ka esitada). Palun, et vaataksite kõnealuse lause selle pilguga uuesti üle. Kuriuss (arutelu) 24. mai 2023, kell 16:09 (EEST)

Kas on ehk parem kui "faktiliselt" välja jätta? Asendada mingi muu sõnaga? Melilac (arutelu) 6. juuni 2023, kell 18:46 (EEST)


Arutelu:Faasifilter

Artikli sissejuhatus annab hea ülevaate, mis üks faasifilter endast kujutab, kuidas see
töötab ning kuidas seda kasutatakse. Eriti meeldib mulle, et autor on teises peatükis toonud
välja näiteid igapäevaelust, mis aitavad lugejal seletustest paremini aru saada, isegi kui pole
varem sellise teemaga kokku puutunud. Teostuse peatükkis on väga hästi lahti seletatud paar
enim levinumat faasifiltrit. Esile on toodud olulisemad valemid ning need lühidalt lahti
seletatud. Siin peatükis võiksid olla passiivsete ja aktiivsete analoogteostuste kasutuslikud
erinevused rohkem esile toodud ja lahti seletatud, et oleks aru saada ka, mille poolest nende
funktsionaalsus erineb. Väga hea on see, et on lisatud peatüki lõppu veel erinevaid
faasifiltreid, mille kohta uurida, sest loetelu ei olnud lõplik ning see võimaldab lugejal selle
teema kohta vajadusel edasi uurida. Üldiselt on kogu artikkel lihtsasti hoomatav ning hea
temaatiline ülesehitus ei aja lugejat segadusse.
Kasutatavatele allikatele on viidatud korrektselt ning viiteid uurides on näha, et
viitatav informatsioon on korrektselt oma sõnadega ümber kirjutatud. Üldiselt on artikkel
kooskõlas vikipeedi poolt nõutud vormistusega ning hästi on välja toodud hüperlinkidega
olulisemad terminid, mis viitavad vastavatele artiklitele, kui lugejal peaks vaja olema lisa
informatsiooni. Illustratsioonid ning pildid on väga informatiivsed ning aitavad arusaamisele
kaasa. Lisaks on need hästi pagutatud, et need ei häiri lugejat, kui on vaja tekstile
keskenduda.
Kokkuvõttes on artikkel hästi struktureeritud. Teemade järjekord on läbi mõeldud
ning aitab lugejal teksti sisust aru saada. Lisaks on abiks hästi kujutatud informatiivsed pildid
ja valemid, mis võimaldavad seletatavat teemat lugejal ka lihtsamini rakendada. Argoolja (arutelu) 24. mai 2023, kell 18:19 (EEST)


Kasutaja arutelu:JacquelineRozenberg/Sambliku kasvukohatüüp

Sambliku kasvukohatüüp - Cladina site type (Paal 1997). Cladonia ((Cladina) spp.) koos linkidega ei sobi, sest tüübi nimi on Cladina site type (nimes ei ole sõna „Cladonia“ ja samuti tüübi nimes pole kohane linkida liikidele).
Mõtte „Mitmesuguse tekkelaadiga ümbrusest kõrgemad pinnavormid -rannikuluited, mõhnastikud, sandurid jm.; mikroreljeef tasane või nõrgalt kühmuline.“ vormistus. Jääb arusaamatuks, miks see lause siin on sambliku kasvukohatüübi juures.
Mitmes kohas on kasutatud lausetes kirjavahemärke, mis ei ole keeleliselt korrektsed – nt Raiestik all.
Tekstis jääjõetasandik ja jääjõe-tasandik.
Jaotise pealkiri "Veerežiim" on suurema fondiga, kui järgnev pealkiri “Puurinne”, mis jätab mulje, et Puurinne ja järgnevad pealkirjad kuuluvad Veerežiimi alla.
Mida tähendab “D pohl”? Ja sammalde samblike juures D ja K?
Kui eelnevad pealkirjad Puurinne, Põõsarinne, siis ei sobi järgmiseks pealkirjaks “Puhmarinne hõre”.
Cladonia sp pildi juurde lisa eestikeelne nimi.
Allikaid pidi olema 5 ehk 3 on puudu. E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 21:58 (EEST)

Artikkel on mõnes osas parem, kuid mitmed puudused on alles:

Allikaid pidi olema 5 ehk 3 on puudu - lisatud allikas räägib sammaldest, mis ei haaku kuidagi sambliku kasvukohatüübiga. Vt ka viidete vormistamist: https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia_arutelu:Viitamine E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 12:27 (EEST)

:Jaotis "Kasvukohatüüp" algab: "Tavaliselt elavad nad niisketes varjulistes kohtades, sageli veekogude vahetus läheduses. Sealt on täiesti veevaated." Jääb arusaamatuks, kelle elupaikadest siin räägitakse ja kust on veevaated. E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 12:28 (EEST)

::Nüüd korras. E.Rj23 (arutelu) 22. juuni 2023, kell 23:32 (EEST)

::Peatükid "Kust võib leida" ja "Elupaigatingimused" ei haaku teemaga "Sambliku kasvukohatüüp". Samblikest on Vikipeedia artikkel juba olemas. "Sambliku kasvukohatüüp" ja samblik on erinevad teemad. Käesolevas artiklis on vaja rääkida sambliku kasvukohatüübist. E.Rj23 20. juuni 2023, kell 18:13 (EEST)
Alajaotise "Kasvukohatüüp" on samuti teemale mittevastav: "Samblad ei kasva mitte ainult märgaladel, vaid loovad ka tingimused nende esinemiseks, kuna nende keha neelab ja säilitab suures koguses vett.[2]" Kahtlane väide ja kuidas see haakub sambliku kasvukohatüübiga?


Arutelu:Hobuoblikas

Eesti keeles kirjutatakse sugukonnad ja perekonnad väikese tähega.
Muutsime sõnades "tatraliste" ja "oblika" suured algustähed väikesteks.

“Väikestes kogustes (0,25 g) on kootav” - ??? Kahjuks ei saanud aru, kas Teie mõtlesite kogust 0,25 g või siiski sõna "kootav"?
“Leidub Euraasias kõikjal välja arvatud põhja alat” Parandasime ära.
"Kasvab Niitudel, parkides..."
Selle saime korda, kogemata panime suure algustähega.
Pealkirjade järjestus natuke hüplik, võiks olla pigem nii:
Botaaniline kirjeldus
Ökoloogia ja levila
Keemiline koostis
Kasutus meditsiinis. Muutsime järjekorda, et oleks ilusam ja korrektsem.

Kasutatud allikatel pealkiri puudu – kõik ei ole välislingid. E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 22:11 (EEST)
Pealkirjastasime, Georgi parandas lingid ka ära.
----
Sõna "kootav" on täiesti olemas, vaata . --Andres (arutelu) 5. juuni 2023, kell 23:57 (EEST)


Arutelu:Meromiktiline veekogu

"Kihistumise tüübi aluselt jaotatakse järved mitmetesse klaasidesse" - ??? E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 22:25 (EEST)


Arutelu:Pehmeveelised eutroofsed järved

„Tähnik vesilik( Tritius vulgatis)“ -> Tähnikvesilik (Tritius vulgatis).
Piltide allkirjad ebaühtlaselt esitatud – ühel neljast liigist ka ladina k nimi.
Paljudes kohtades enne punkti või koma ülearune vahe.
„…taimse hõljumi biomass ligi kaks korda suurem, kui kalgiveelistes eutroofsetes järvedes“ – lauses ülearune koma.

Pildi all olev nimi „verev kirburohi“ pole õige – Eestis pole ka sellenimelist liiki. E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 22:40 (EEST)

Kuidas me pealkirjal saaksime eest ära selle sõna "mustand"? LTIRK (arutelu) 5. juuni 2023, kell 23:31 (EEST)

:Ma ei tea, sest kui proovisin, siis muutis kogu artiklit. 2001:1530:1018:FC6C:1E8:BE48:9AF3:F793 7. juuni 2023, kell 17:05 (EEST)


Arutelu:Lindude vägivald

„looma riigi“ – on üks sõna.
Kirjutad lindudest, kuid viide 6 – selgrootute kohta? E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 23:04 (EEST)

Aitäh kommentaaride eest! Viga parandatud ja täiendavad allikad lisatud. Selgrootute allikas käsitleb terminit kommensialismi loomariigi üleselt. M Rungi (arutelu) 25. mai 2023, kell 19:51 (EEST)

:Vaata viidete vormistamine ka üle: https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia_arutelu:Viitamine E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 13:13 (EEST)

::Viitamine korrigeeritud (paberallikad APA, veebiallikad Mall:Netiviide). Juhend Vikipeedia arutelu:Viitamine on vastuoluline, juhendis soovitatud netiviitamine Mall:Netiviide ei vasta ega võimalda veebiallikaid viidata APA stiilis, nt. ei ole võimalik vormistada Instagrami linki APA stiiilis https://apastyle.apa.org/style-grammar-guidelines/references/examples/instagram-references M Rungi (arutelu) 10. juuni 2023, kell 11:32 (EEST)

:::Praegune sobib. E.Rj23 (arutelu) 14. juuni 2023, kell 13:14 (EEST)
----
Pealkiri tundub olevat tendentslik ja artikli teema on piiritlemata. Millist lindude käitumist pidada vägivaldseks ja kas asjaliku sisuga allikad üldse räägivad lindude vägivaldsusest kui sellisest? Praeguse sisu põhjal tundub, et sellist artiklit pole tarvis. Sissejuhatav lõik räägib peamiselt üldisematest asjadest kui lindude vägivaldsus. Konkreetsete liikide käitumist puudutavad näited võiks olla pigem nende liikide artiklites. Veel, Instagram ei ole usaldusväärne allikas. Pikne 23. juuni 2023, kell 15:54 (EEST)

Vastavalt sissejuhatuses toodule vaadatakse artiklis selliseid liikidevahelisi ja -siseseid suhtevormi tüüpe/lindude omavahelise käitumise aspekte, mille tulemusena üks osapool kannatab - (populaar)teaduslikus kirjanduses vägivallaks nimetatu. Ei ole õige kõike käsitleda liikide tasemel jättes kõrvale teised taksonoomilised tasemed ja/või ühised teemanimetajad. Eri vaatenurkade kasutamine on tavapärane lähenemine, nii Wikipedias kui ka väljapool.

Olen nõus, Instagrami sisu/postitused ei läbi sõltumatut pimehindamist. Kasutamine on kasutaja riisikol baseerudes allika ja postitaja usaldusväärsusel jne. Olenemata allikat kandvast meediumist, peab säilima allika sisukriitilisus. Kuni ei ole alust kahelda postitaja usaldusväärsuses ja allika sisus, st. kahtlustada videomaterjali kuritahtlikku võltsimist on videomaterjal üldjuhul usaldusväärne allikas ja erinevate valdkondade uuringutes kasutatav meetod (sotsioloogia, loodusteadus, IKT jne.). Instagrammile viitamine teadusallikates kasutusel, paika on pandud viitamine nii APA kui ka Wikipedia poolt. Samalaadsed teemad on tõstatatud ka Wikipedia osas, iga allika kasutamisel peab säilima kriitilisus nii sisu kui ka postitaja osas. Viimasega seonduvalt, juhul kui ei ole tegemist Wikipedia pimeretsenseerimise vormiga, ei soovi arutlemist aliasega/anonüümse kommentaatoriga.

M Rungi (arutelu) 23. juuni 2023, kell 19:17 (EEST)

:Siia ei tule linke, seetõttu on artikkel raskesti leitav.

:Ma olen üldiselt nõus Pikse märkustega. Kui tuuakse lihtsalt link illustratiivsele videole, siis ei tundu küll oluline, et see on Instagrami all, sest see pole tõendav viide.

:Mis puutub "anonüümsusesse", siis kuidas Sa tead, et tegu on "aliasega"? Mille poolest on "M Rungi" vähem anonüümne kui "Pikne"? Milleks niisugused isiklikud rünnakud?

:Artiklis ei ole üldistusi lindude kohta, vaid on omavahel seostamata näited eri liikide kohta. Ja see pole tõepoolest selge, mida tähendab "vägivald". --Andres (arutelu) 24. juuni 2023, kell 00:49 (EEST)

:Vaatasin uuesti üle. Võtan oma sõnad osalt tagasi. Mingi ülevaade vägivallast lindudel  siin siiski on. Aga miks see, kui lind sööb lindu, on vägivaldsem kui putuks söömine`? Ja miks surnud liigikaaslasega paaritumine on vägivald? --Andres (arutelu) 24. juuni 2023, kell 00:54 (EEST)

::Wikipedias on vabadus kasutajanime valikul, Wikipediale võivad diskussiooni osapooled olla identifitseeritavad siis diskussantidele mitte kui kasutajanimed seda ei luba. Kuigi oluline on diskussiooni sisu ja mitte vorm, siis avaliku ja läbipaistva diskussiooni aluseks on osapoolte teadmine, anonüümne diskuteerimine ja kommenteerimine on laialt läbiarutatud teema ning minu isiklik õigus, vabadus ja soov on taolistes diskussioonides mitte osaleda. Kuna ma teie isikuid ega rolli antud artikli juures ei tea siis midagi isiklikku siin ei ole vaid tegemist oli teavitusega diskussiooni osapooli teadmata seda mitte jätkata.

::Antud artikli teema ja pealkiri on minu valik, kuid Wikipediasse artikli kirjutamise initsiatiiv ja kohustus tuli väljastpoolt. Objektiivsetel põhjuste olemasolul võib artikkel jääda avaldamata. Igapäevaselt Wikipediat ei kasuta ning ei oska ühekordse kirjutamisülesande raames vastata teie vormilistele küsimustele ja vajan täpsustusi. Antud artiklid on pealkirjade järgi leitavad nii Google otsinguga kui ka Wikipedia sisese otsingu tulemusena, internetiotsingutes kasutatavaid täiendavaid esiletõstmisi ei vaja ega väärtusta, mida peetakse silmas pealkirja järgi mitteleidmises? Viited eestikeelsetele Wikipedia artiklitele on olemas ja kuna inglisekeelsetele ei leidnud analoogset võimalust siis vormistati välise viitena, mida peetakse silmas interlinkide puudumise all? Sissetulevad viited saavad üldjuhul tekkida peale artikli kirjutamist, ülesande täitmise raames sain teadlikuks viidatud kui veel kirjutamata artiklite võimalusest, need ei ole Wikipedia kasutajat abistavad, antud juhul on olemas üks sissetulev viide, mida peetakse silmas sissetulevate linkide all?

::Metoodika osas olen päri, Instagram kui meedium ei ole sobimatu. Viite tõendatuse tingimused vajavad siiski täiendavat täpsustust, tean et Wikipedia ei avalda ainult esindusliku valimi ja sobiva usaldusnivooga kvantitatiivseid/deduktiivseid uuringu tulemusi vaid ka üksikjuhtumil/induktiivsel materjalil põhinevat. Antud artikkel ei tugine samuti ühele vaid mitmele allikale, küll tuginevad mitmed üksikfaktid ühele allikale mis on teaduses täiesti piisav ja Wikipedias laialt kasutatav. Alati ei pruugi üks video või ka raamat/artikkel olla küll piisav, kuid soovitan metoodiliselt siiski induktiivseid uuringu tulemusi ja videomaterjalil tuginemist lubada. Kas ettepanek on Instagrami viited täielikult eemaldada ja/või vormistada lisamaterjalina?

::Teie sisulisemad küsimused väljuvad antud artikli kontekstist ja liiguvad lingvistika valdkonda, kus on mõistlik vajadusel pöörduda keelenõu poole. Eesti keele terminoloogia on mulle oluline ja huvipakkuv. Wikipedial on oma roll Eesti keelse terminoloogia arendamisel. Eesti Keele Instituudi olemasolevad materjalid ei too termini ’vägivald’ osas lahendamiseks vajalikku selgust.

::Käsitluse all on loomade tavapärasest käitumisest erinev käitumine valdkondades, mis väljub nende igapäevase tavaolelusvõitluse, käitumise ja toitumise raamidest ning on vähemalt ühele osapoolele füüsilist kahju tekitav. Mõni video, mitte kõik, võib vajada üle vaatamist. Termin ’vägivald’ on igapäevaselt kasutuses inimtegevuse juures, kus meie kui liigi igapäevase olelusvõitluse seaduste ja moraalinormidega kehtestatud piiride alt väljuv füüsilise ja moraalse kahju tekitamine on vägivald (mille tähendus on riigiti, kultuuriti jne erinev).

::Lindude omavaheline, nii liikide sisene kui ka vaheline vägivald ei ole enamasti tavapärane, mistõttu on tegemist lindude käitumist avava aspektiga. Miks mitte seda kajastada ning kes otsustab ja mis protsessi alusel Wikipedias valdkondlike teemavalikute sobivuse ja avaldamise üle? M Rungi (arutelu) 25. juuni 2023, kell 16:46 (EEST)

:::Jah, see on tõsi, et kui keegi spetsiaalselt otsib infot lindude vägivalla kohta ja sõnastab selle nii (ta ei pruugi osata nii sõnastada), siis ta leiab otsinguga selle artikli üles. Ma pean silmas niisugust olukorda. Lugeja tutvub artikliga Linnud, ja ta ei saa sealt teada, et on ka artikkel lindude vägivald, sest linki pole, ja analoogselt peaks see olema artiklis Vägivald. Aga noh, see on väike asi, need lingid saab panna.

:::Tõsisem probleem on artikli teema määratlemine. Praegu pole selge, mida vägivalla all mõeldakse. Tavaliselt kasutatakse seda sõna inimeste käitumise kohta. Ma ei väida, et "lindude vägivald" on iseenesest sobimatu teema, küsimus on ainult selles, kuidas Vikipeedias sellest rääkida.

:::Märkused ei ole tehtud selleks, et kaastööd kõlbulikuks või kõlbmatuks hinnata. Tegu on lihtsalt probleemide väljatoomisega, et siis neid ühiselt lahendada. Artikliga saab edasi tegelda ka ilma esialgse kirjutaja osaluseta. Meie jaoks ei ole tähtis, kes selle kirjutas. Artikkel või kaastöö on juba avaldatud.

:::Aitaks ka see, kui artikli alguses oleks täpsemalt öeldud, mida siin vägivalla all mõeldakse.

:::Vikipeedia artiklid ei ole teaduslikud uurimused, vaid on referaadid. Need peavad põhinema usaldusväärsetel allikatel. Sisuliselt tähendab see, et taotlus on esitada teema kohta parim olemasolev avalik teadmine. Andres (arutelu) 25. juuni 2023, kell 18:54 (EEST)


Arutelu:"Marss kasvukohatüüp"

Pealkirjad "Mars kasvukohatüüp" ja "Marss kasvukohatüüp" ei ole keeleliselt korrektsed. Saan aru, et tegemist on pisut humoorika teosega:). Muide samblaid on seoses Marsile viimisega omajagu uuritud. E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 23:10 (EEST)

Aitäh kommentaaride eest! Marss on täna ulme, homme reaalsus. Seades sihte ja selles suunas tegutsedes jõutakse sihile, on tehtud erinevaid planeetide ja taevakehade territoriaalseid jaotusi, kuid üldtunnustatud ja hea õiguslik jaotus puudub, kõigil on täna teoreetiliselt võrdne võimalus, ka Eestil, mille realiseerumisel oleks tegemist Eesti kasvukohatüübiga. Vaadeldud on bioomi ja kasvukohatüübi mõistete kasutamist ja põhjendatud kasvukohatüübi kasutamist antud kontektsis. Kuna tegemist on hetkel realiseerumata võimalusega on kasvukohatüüp pandud jutumärkidesse. Üks viide samblate viimise osas Marsile lisatud.  M Rungi (arutelu) 25. mai 2023, kell 19:41 (EEST)

Viitamine korrigeeritud ja ühtlustatud Mall:Netiviide soovitatuga, ka paberviidete korral. M Rungi (arutelu) 10. juuni 2023, kell 11:52 (EEST)
----
Pealkiri on sobimatu ja osa sisust on Vikipeediasse sobimatu originaaluurimus (vt :en:WP:OR). Kui mujal allikates ei ole levinud Marsi käsitlemine kasvukohatüübina, siis ei peaks sellist käsitlust olema ka Vikipeedias. Mingi osa sisust sobiks ehk üldisema sisuga artiklisse, mis räägib elu võimalikkusest Marsil ("Elu Marsil" vmt, vrd :en:Life on Mars), nii nagu seda usaldusväärsetes allikates on tehtud. Pikne 23. juuni 2023, kell 15:29 (EEST)

Aitäh kommentaari eest! Tegemist on referatiivse tööga kus iga töö osa on kas viidatud või üldtunnustatud fakt, mitte ei ole tegemist originaalse uuringuga. Referatiivse uuringu korral on oluline allika olemasolu, mitte selle käsitlemise leviku ulatus, sest muidu ei saaks uudseid teemasid Wikipedias üldse käsitleda.

Palun täpsustada oma ettepanekut pealkirja osas! Nii soovitatav „Life on Mars“ kui ka artiklis kasutatud „Martial soil“, „Water on Mars“ ja „Mars ocean hypothesis’ on koostatud antud artikliga sarnastel referatiivsetel põhimõtetel, kuid teinud omi järeldusi. Elu Marsil („Life on Mars“) on tunduvalt laiem ja inglise keelne habitat type laiem kui antud artikli fookuses olev eesti keelne sõna kasvukohatüüp, mistõttu elu Marsil kasutamine omaks puudusi.

M Rungi (arutelu) 23. juuni 2023, kell 19:11 (EEST)
Praegu ei tule siia ühtki linki, puuduvad interlingid ja pealkiri pole otsitav, pealegi keeleliselt vale. Seetõttu on seda artiklit raske leida. Marsi kasvukohatüüp on juba teema poolest originaaluurimus. Ma pakun ka, et artikli materjali võiks kasutada artiklis Elu Marsil. --Andres (arutelu) 24. juuni 2023, kell 00:35 (EEST)


Arutelu:Qinngua org

Ei sobi meie kursuse tööks, kuna ei haaku kursusega "Eesti elustik ja elukooslused". E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 23:17 (EEST)


Arutelu:Puukoristaja

Puudu tekstisisene viitamine, mis on vikipeedia artiklite puhul väga oluline. E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 23:20 (EEST)´

Teksti sees on viide "(Löhrl, 1957)", mis ei vasta Vikipeedia viitamisele ja ka kirje puudub. Vt viitamise kohta: https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia_arutelu:Viitamine E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 13:18 (EEST)
Lisasin tekstisisese viitamise


Arutelu:Keskmine ogavaksik

Esimesel lõigul viide puudu.
Antud kursuse raames peaks olema Eesti keskne (praegu Ameerika keskne). Tooge selgelt välja seos Eestiga - kas levinud, kus võib kohata jms. "Ning neid on leitud ka leitud Washingtonist." - leitud 2x. E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 23:24 (EEST)

Tervist,

Parandasime lausekorduse ära ning lisasime, kus võib Eestis keskmist ogavaksikut kohata - lisasime ka kaardi selle juurde. GeilynJ (arutelu) 4. juuni 2023, kell 23:21 (EEST)

:kaardi lisasime viitena GeilynJ (arutelu) 4. juuni 2023, kell 23:46 (EEST)


Arutelu:Pohla kasvukohatüüp

Puudu tekstisisene viitamine ja linkimine, samuti kasutatud kirjandusest 2 allikat. Tekstisisene viitamine on vikipeedia artiklite puhul väga oluline. E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 23:34 (EEST)

Tekstisisese viitamise lisaksin juurde kasutades spikri artiklis olevat näidet: ""Et tekitada allmärkust või viidet, kasuta sellist vormistust: Viidatav tekst. < ref name = " test " > [ http : //www . example .org Lingi tekst ], lisatekst. < / ref >  Et viidata samale allikale, kasuta märksõna:Viidatav tekst.< ref  name = " test "  / >""

Lisaks tooksin sisse allikateks veel õpiku Botaanika III (autorid: Masing, Viktor. Tooming, Heino. Reintam, Loit. Aruksaar, H. Frey, T.) ning õigusakti Jahimaakorraldusjuhend (RTL 2003, 63, 891) Brigshield (arutelu) 3. juuni 2023, kell 14:56 (EEST)

:Ilma viideteta tekste ei vaadanud enne nii põhjalikult. Nüüd mõned täiendavad tähelepanekud:

:"Lõuna ja Kagu-Eestis" – sidekriips puudu

:„Põõsarinne suhteliselt liigivaene, mõned liigid mida leidub on kadakas, harilik vaarikas ning harilik pihlakas.“ – 2 koma puudu.

:Kuidas pilt “Kuusik” haakub teemaga – pohla kasvukohatüübi metsad ju põhiliselt männikud. E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 16:01 (EEST)

::Muutsin ära! Brigshield (arutelu) 14. juuni 2023, kell 19:14 (EEST)


Arutelu:Kaelustuvi

„Kaelustuvi ehk meigas (Columba palumbus) Kaelustuvi ehk meigas ehk metstuvi elab metsa- ja talumaastikes“ – lauses kordus. E.Rj23 (arutelu) 24. mai 2023, kell 23:39 (EEST)

Täienda viidet nr 2 vastavaks nõuetele - https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia_arutelu:Viitamine E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 16:20 (EEST)
----
Me ei pea muretsema sõnade mitmetähenduslikkuse pärast, sest me saame pealkirjade järgi õigesse artiklisse linkida.
Muide, ma olen kuulnud linnupiimast räägitavat ka rihukanade puhul. --Andres (arutelu) 27. aprill 2024, kell 01:26 (EEST)


Arutelu:Korpuskulaar-laineline dualism

Artikkel on suures mahus tõlge ingliskeelsest Wikipedia artiklist: https://en.wikipedia.org/wiki/Wave%E2%80%93particle_duality MarionVillemson (arutelu) 25. mai 2023, kell 16:37 (EEST)


Arutelu:Sinc-funktsioon

Üle kirjutatud ja osa infot välja jäetud.
Sinc-funktsioon (sinc ladina keele sõnadest sinus cardinalis) ehk kardinaalsiinusfunktsioon on analüütiline funktsioon kujul \text{sinc}(x). Eristatakse normaliseeriitud ja mittenormaliseeritud sinc-funktsiooni.
# Matemaatikas määratletakse funktsioon mittenormaliseeritud kujul:
#: \operatorname{sinc}\left( x \right)=\left\{ \begin{array}{*{35}l}
   \frac{\sin \left( x \right)}{x} & ; & x\ne 0  \\
   1 & ; & x=0  \\
\end{array} \right.
# Digitaalses signaalitöötluses ja sideteoorias on see funktsioon kasutusel normaliseeritud kujul:
#: \operatorname{sinc}\left( x \right)=\left\{ \begin{array}{*{35}l}
   \frac{\sin \left( \pi x \right)}{\pi x} & ; & x\ne 0  \\
   1 & ; & x=0  \\
\end{array} \right.
Funktsiooni normaliseerimisel lähtutakse tingimusest

\int\limits_{-\infty}^{+\infty}\frac{\sin a x}{a x}\,dx = 1,
millest a = \pi.
Mittenormaliseeritud funktsiooni korral (a = 1):

\int\limits_{-\infty}^{+\infty}\frac{\sin x}{x}\,dx = \pi.

* sinc-funktsioon leiab kasutamist antenniteoorias, radaritehnikas, akustikas jm;
* E. T. Whittaker näitas, et sinc-funktsioonil on keskne roll interpolatsiooniteoorias;
* Telekommunikatsiooni teoorias rakendatakse funktsiooni sageli analoogsignaali kaovabaks taastamiseks tema diskreetide (näiduvõtuväärtuste) järgi (Nyquisti-Shannoni teoreem);
* sinc-funktsiooni tuntuim rakendus on ideaalne madalpääsfilter, mille amplituudi-sageduse karakteristik langeb lõikesagedusel täisnurkselt nulli.
--Andres (arutelu) 26. mai 2023, kell 14:00 (EEST)


Arutelu:Ridala kalmistu

@pikne
Haapsalu linna kalmistute kasutamise eeskiri

Eeskiri kohaldub järgmistele Haapsalu linnas asuvatele ja linna omandis olevatele kalmistutele (edaspidi kalmistud):
  1) Metsakalmistu;
  2) Haapsalu Vana kalmistu;
  3) Ridala Uus kalmistu;
  4) Ridala Vana kalmistu;
  5) Sinalepa kalmistu - https://www.riigiteataja.ee/akt/406112018017 NOSSER (arutelu) 27. mai 2023, kell 20:33 (EEST)

Jah, aga tuleb teha vahet asulal ja suuremal haldusüksusel. Artikkel Haapsalu ja vastavalt :Kategooria:Haapsalu ja selle alamkategooriad on asula kohta. Pikne 27. mai 2023, kell 20:38 (EEST)


Arutelu:Ameerika Ühendriikide riigivõlg

vaadake lingid üle. enamik on aegnud mingi video on jube vene propa 146.255.183.19 28. mai 2023, kell 15:29 (EEST)


Arutelu:Uue-Antsla

"Uue-Antsla (kohalik hääldus Vahtsõ-Antsla)" Seda ei saa ju häälduseks nimetada, kuidagi teisiti peaks ütlema. Velirand (arutelu) 28. mai 2023, kell 16:03 (EEST)


Arutelu:Õgiköis

Taksonitabel? Velirand (arutelu) 28. mai 2023, kell 23:41 (EEST)


Arutelu:Anna Bolena

Kas saaks ka nii, et ooperite artiklite olemasolu oleks näha heliloojate (Bellini, Donizetti jt) artikli tekstis ja teoste loetelus, et lugeja saaks huvi korral lihtviisil ooperi artikli avada? 46.131.54.247 29. mai 2023, kell 08:51 (EEST)

Mida läks mul ümbersuunamistega väga valesti ja ma ei leia enam Anna Bolena parandantud versiooni, mis oli pealkirja Anna Bolena (Donizetti) all.--Raamaturott (arutelu) 12. juuni 2023, kell 13:52 (EEST)


Arutelu:Linda di Chamounix

Palun ärge solkige hästi ülevaatlikku artikli vormistamist ära. Ärge suruge oma maitset peale. Miks ei ole näha keelte nimekirjas, et ka eesti keeles on artikkel olemas. Miks on Lucrezia Borgia punasega, kui vastav eestikeelne artikkel on olemas? Miks ei kajastu Donizetti artikli teoste loetelus, et selle ooperi artikkel on olemas?  46.131.54.247 29. mai 2023, kell 13:07 (EEST)

Solkimisest on asi kaugel. Uued artiklid peavad järgima kindlat stiili, mitte olema kirjutatud nii nagu jumal parasjagu juhatab. Misjaoks peaks eestikeelse artikli juures olevas nimekirjas olema kirjas, et artikkel on olemas ka eesti keeles? Mine mõnda teise vikisse ja kae nimekirja uuesti, täitsa olemas. Ja mujale artiklitesse võid asjakohaseid linke lahkesti ka ise lisada. Teistel toimetajatel teha muudki kui iga nišiartikli iga võimalikku linkimisvõimalust kaaluda. Borgia link on punane, sest ooperiartikli autor on pealkirjas kasutanud omaloomingut selmet järgida asjakohast stiili (pole mingit vajadust kasutada varianti "(Donizetti)" kui samanimelisi oopereid ongi ainult üks). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. mai 2023, kell 13:23 (EEST)

:Nii, et maailmakuulsate ooperite kohta käivad artiklid on nišiartiklid. Ei tea, miks maailma juhtivate ooperimajade, aga ka Venemuise ja Estonia ooperietendused on välja müüdud. Nagu ka Saaremaal ja Pirita kloostris toimuvad ooperifestivalid? Ei tea, miks siis rahvas nišiüritustel massiliselt käib? Kuid olgu pealegi! Kui nii helge pea nagu Neptuunium määrab, siis tuleb nagu jumal juhatab nišiartiklite kirjutamine lõpetada. Finito!!! Seisuga 30.mai 2023 kell 21:35. Las jäävad need lugematud sisutühjad artiklid lavateoste kohta, kus asja kohta pole suurt midagi kirjas, artikkel on statistiliselt olemas, aga lugeja ei saa mingit asjalikku infot. Jään oma arvamuse juurde: tähtis on artiklite sisu, mitte kuis need on vormistatud. Lõpuks soovitan Neptuumiumile lugeda ikka täpselt läbi, mis sai kirjutatud ja mitte ülbust pritsida. 46.131.48.220 30. mai 2023, kell 21:35 (EEST)


Arutelu:Rohesisalik

Teistes Vikipeediates on üks teine levikukaart. Velirand (arutelu) 29. mai 2023, kell 22:14 (EEST)


Arutelu:Edith Kotka-Nyman

"... õpetas ka rootsi koolides eesti keelt kodukeelena" – kust on pärit mõiste "kodukeel"? Kas Rootsis on selline õppeaine? Kuriuss (arutelu) 30. mai 2023, kell 16:06 (EEST)

On. Koolid on rootsikeelsed ja igal muukeelsel perel on õigus nõuda omavalitsuselt oma lapsele emakeeletunde - see maht pole suur ja sageli on raske mingi keele õpetajaid leida. Viimasel kümnendil on lugeda olnud, et lapsevanemad peavad neid tunde taga nõudma, selle asemel et omavalitsus ise pakuks. Rootsi koolisüsteemi suur erand on Stockholmi Eesti Kool, kus minu teada nende kooli õpilaste eesti keele kui õppeaine õpet rahastatakse samade kodukeeletundide arvelt. Kas ka praegu, ei tea, aga varem see oli nii. Ssgreporter (arutelu) 3. juuni 2023, kell 23:09 (EEST)


Arutelu:Julius Vambola

Miks teda esimeses lauses tõstjaks ei nimetata? Velirand (arutelu) 30. mai 2023, kell 20:47 (EEST)


Arutelu:Abbe

Aga kui ma otsin teadlast? https://et.wikipedia.org/wiki/Ernst_Abbe Milleks siis ümbersuunamine vaimuliku juurde? Peaks olema täpsustuslehekülg vms. Nimelik (arutelu) 30. mai 2023, kell 21:07 (EEST)


Arutelu:Abee

Tuleks teha täpsustuslehet neile, kes otsivad teadlast Abbe, mitte vaimulikku. https://et.wikipedia.org/wiki/Ernst_Abbe Nimelik (arutelu) 30. mai 2023, kell 21:09 (EEST)


Arutelu:Punane väljak

Vassili Õnnis suri 1552. aastal ja maeti Kolmainu kiriku juurde, mille kohale 1555–1561 kerkis tema järgi nimetatav kirik.
Tagantjärele paistab see küll nii, aga Vassili maeti Kolmainu kiriku juurde veel mitte pühakuna, ja surma-aastaks on pakutud ka 1557. Kolmainu kiriku asemele ehitati mitte Vassili kirik, vaid Jumalaema Kaitsmise kirik vallikraavi ääres, see valmis 1561 ja oli pikalt selle nimega. Vassili kanoniseeriti pühakuks 1588 ja alles siis ehitati Jumalaema Kaitsmise kiriku külge tema mälestuskirik; Vassili Blažennõi kiriku nime hakati kasutama selle Vassilile pühitsetud kiriku järgi. Kuidas praegust lauset oleks hea parandada, ei tule häid mõtteid. Evlper (arutelu) 31. mai 2023, kell 00:06 (EEST)

Lahenduseks võiks olla selle lause kustutamine. – Hirvelaid (arutelu) 31. mai 2023, kell 09:01 (EEST)

2001 keelati Punasel väljakul jalgrattaga sõitmine.

 Alates 1993. aastast on Punasel väljakul keelatud pildistamine fotoaparaatidega, samuti statiivilt. Keelu alla käivad kõik fotoaparaadid, mille korpuse kõrgus on üle 14 cm ja objektiivi läbimõõt üle 7 cm. Vastavaid lube annab välja Moskva Kremli komandantuur. Loataotlus tuleb tingimata isiklikult esitada, sest faksi ja e-posti teel taotlusi vastu ei võeta. Loataotluse menetlemine kestab mitu päeva.
WikedKentaur (arutelu) 31. mai 2023, kell 12:40 (EEST)


Kasutaja arutelu:193.40.225.33

Palun eemalda minu blokeering!


Arutelu:Kolmainutorn

Torn on saanud nime Kremli müüri taga asunud Troitse-Sergi suurkloostri kiriku järgi.
vene viki pakub midagi muud: По приказу царя Алексея Михайловича Ризоположенская башня с 1658 года стала официально именоваться Троицкой, в честь близлежащего подворья Троице-Сергиева монастыря. WikedKentaur (arutelu) 31. mai 2023, kell 16:49 (EEST)


Arutelu:Väike-Kuke tänav

Fotol on Kivi mitteV-Kuke tänav. 77.233.95.110 31. mai 2023, kell 17:28 (EEST)

Tõstsin teise artiklisse. Pikne 31. mai 2023, kell 20:16 (EEST)


Arutelu:Gloria Stuart

Infokastis on ta määratletud maalikunstnikuna, ehkki artikli sisus ei mainita seda annet üldse. Kuriuss (arutelu) 1. juuni 2023, kell 16:15 (EEST)

Panen ette see infokast ära kaotada. --Andres (arutelu) 3. juuni 2023, kell 00:38 (EEST)


Arutelu:Si j'avais au moins...

Mida tähendab sellises artiklis "Müüke"? Kuriuss (arutelu) 1. juuni 2023, kell 17:23 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Si j'avais au moins...


Arutelu:EPT (Hiphop grupp)

EPT koht on Wikipedias, sest see on mõjutanud Eesti hiphop skene nii palju, et pigem kustutage ära Kaja Kallase leht.
Peace yo 85.253.53.34 1. juuni 2023, kell 18:14 (EEST)


Arutelu:Hallstatt

Artikkel Hallstattist: https://reisijuht.delfi.ee/artikkel/120197026/austrias-asuv-linn-on-hadas-kuulsa-vaate-pildistajatega-ajutiselt-voeti-kasutusele-ekstreemne-meede Velirand (arutelu) 2. juuni 2023, kell 19:09 (EEST)


Arutelu:Henri Drell

"sõlmis ... lepingu NBA tütarliiga meeskonnaga Windy City Bulls, mis on NBA klubi Chicago Bullsi ametlik tütarmeeskond" – tundub, et siin esitatud peensused on üldhuvi seisukohalt väheolulised ega ole vähemalt Vikipeedia isikuartiklis õigustatud. Lisaks on sõnakooslus "tütar + meeskond" keeleliselt veider. Teiseks jätab väljend "ametlik tütarmeeskond" mulje, nagu oleksid teise kategooriana olemas ka mitteametlikud tütarmeeskonnad. Entsüklopeedias esitatakse aga ainult fakte, mille puhul pole ametlikkuse/mitteametlikkuse toonitamine enam vajalik ja enamasti ka mitte asjakohane. Kuriuss (arutelu) 2. juuni 2023, kell 20:17 (EEST)

Kuidas sa Chicago Bullsi ja Windy City Bullsi suhet eesti keeles kirjeldaks? Pelmeen10 (arutelu) 3. juuni 2023, kell 14:32 (EEST)

:tütarklubi WikedKentaur (arutelu) 3. juuni 2023, kell 16:03 (EEST)


Arutelu:Vladimir Bogoraz

Miks ainult surmaaeg näha on? Metsavend 2. juuni 2023, kell 23:18 (EEST)


Arutelu:Julia Katškovskaja

"... 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õiguse erialal" – kas tõesti oli tol ajal TRÜ õigusteaduskonnas lihtsalt "õiguse eriala"? Kõlab enam kui kahtlaselt. Kuriuss (arutelu) 4. juuni 2023, kell 22:32 (EEST)

Minu teada oli õigusteaduse eriala. --Andres (arutelu) 5. juuni 2023, kell 01:32 (EEST)


Arutelu:Olavi Allase

Minu arvates poleks noorteklassi tulemuste jaoks selliseid raskepäraseid tabeleid vaja. Selle teksti paigutamisel võiks eeskuju võtta varasematest sportlaseartiklitest. Kuriuss (arutelu) 5. juuni 2023, kell 17:12 (EEST)

Jep, proovin kokku võtta.

Aitäh

MightiestCat (arutelu) 6. juuni 2023, kell 21:22 (EEST)
----
Alaosapealkirju "Varia", "Huvitavat" jmt tuleks artiklites vältida.
Vikipeedia artiklisse tuleks lisada ainult selliseid väiteid, mida saab tõendada avaldatud ja usaldusväärsete allikate abil. Võtan seetõttu välja materjali, mille allikaks on märgitud "Suuliselt autorile". Pikne 6. juuni 2023, kell 16:58 (EEST)

Selge, väldin selliseid alaosapealkirju. Sain osa informatsiooni umbkaudu aasta tagasi jooksja pereliikmetelt suuliselt, kuid edaspidi hoidun sellise informatsiooni kajastamisest.

Aitäh

MightiestCat (arutelu) 6. juuni 2023, kell 21:21 (EEST)


Arutelu:Dynamite (BTS laul)

Mis need on? Kuriuss (arutelu) 5. juuni 2023, kell 18:46 (EEST)

Masintõlge. Selliste artiklite jaoks oleks juba ammu vaja olnud malli stiilis  "Tähelepanu! Artikkel võib sisaldada masintõlke elemente!". Artikkel on ise tõlgitud inglise vikist. Bubblegum popi kohta on kasutatud mõistet 'närimiskummimuusika', aga ma ei tea mis tähendab siin "celebratory horns".--Raamaturott (arutelu) 5. juuni 2023, kell 18:56 (EEST)


Arutelu:Ohvitseride park

Artikkel on väga põhjalik, kuid häirib selle ülesehitus ja pargile okupatsiooniaega meenutav ja kinnistav nimi.
Nimelt elasin ise 1954-1980 a. Sealsamas Jaama tänaval ja tundsin seda nn parki ainult Taara mäe nime all.
Ainus, mis oli seotud ohvitseriga oli Ohvitseride maja. Ei saa aru miks see napilt 35 a nõukaperiood annab nüüd haljasalale okupatsiooniohvitseride nime ?
Niisamuti võiks siis ka Raekoja platsi ikka Nõukogude väljakuks nimetada!
Arvan et artikkel tuleks põhjalikult ümber kujundada ja haljasala nimena taastada kas Taara mägi, -aed või -park.
Ohvitseride maja (võib-olla ka park, kuigi mulle tollase põlistartlasena on see täiesti tundmatu nimetus), võiks olla artiklis kõrvalmärkusena mainitud, aga mitte olema artiklis domineeriv
JaVikiVo (arutelu) 6. juuni 2023, kell 13:46 (EEST)


Arutelu:Dominikaani Vabariik

Artikli nimedes peab olema sõna "provints": Azuna provints, Baoruco provints jne. Kirjuta artiklis nii: Azuna. Täpsustus, kui on vaja lisada, peab olema "Dominikaani Vabariik", mitte "Dominikaani". Raamaturott (arutelu) 6. juuni 2023, kell 17:17 (EEST)

Sellises veergudega loendis, kus on rohkem ruumi, ei ole eriti mõtet liigisõna peita. Ehk võiks välja kirjutada Azuna provints. Pikne 6. juuni 2023, kell 21:40 (EEST)
----
"Pealinn Santo Domingo moodustab eraldi üksuse rahvusringkond (Distrito Nacional)" Kas on ikka kindel, et see niimoodi tõlgitakse? Jälle saa sama teema, et "national" tähendab rohkem nagu riiklikku, mitte rahvuslikku. Velirand (arutelu) 7. juuni 2023, kell 15:59 (EEST)

kui sa pole milleski kindel, siis jäta kirjutamata!--Raamaturott (arutelu) 7. juuni 2023, kell 16:10 (EEST)


Arutelu:Nurklahutus

Saksa lehel (mikroskoopide nurklahutuse tema juures) on juttu ka Ernst Abbest. https://de.wikipedia.org/wiki/Aufl%C3%B6sung_(Mikroskopie) Nimelik (arutelu) 6. juuni 2023, kell 21:57 (EEST)

Nurklahutus kirjeldab vaatlusriista (näiteks teleskoop, mikroskoop, kaamera või paljas silm) võimet eristada väikeseid detaile, määrates seega pildi lahutusvõime. Päise definitsioon peaks määratlema, et näiteks mikroskoobi puhul on vaatlusriista lahutusvõime piiratud ei millegi muu kui vaatluseks kasutatava valguse lainepikkusega, mitte vaatlusriista võimekusega. Nähtava valguse abil näeb vähem detaile, kui uv-valgust kasutades näha on võimalik. Seda kirjeldavad Rayleigh' kriteerium ja Abbe valem, mille ta avaldas 1873 aastal.--Nimelik (arutelu) 6. juuni 2023, kell 22:41 (EEST)
Valgusmikroskoobi lahutusvõime kohta: https://en.wikipedia.org/wiki/Diffraction-limited_system#:~:text=The%20Abbe%20diffraction%20limit%20for%20a%20microscope,-The%20observation%20of&text=(0.25%20%CE%BCm)%2C%20which%20is,UV%20and%20X%2Dray%20microscopes. --Nimelik (arutelu) 11. juuli 2023, kell 14:50 (EEST)


Arutelu:Chätrin Bagala

"Chātrin Bagala" Mis allikast selline nimekuju on võetud? Ungari tähestikus ei ole selle lisamärgiga (ā) tähte. Velirand (arutelu) 8. juuni 2023, kell 09:08 (EEST)

Aitäh parandamast! Kusagil netis oli. Violanta22 (arutelu) 29. juuni 2023, kell 22:44 (EEST)

ungari k: Chātrin Bagala Võtsin selle välja


Arutelu:Erumäe linnamägi

"2008. aastal plaanitakse linnusel väljakaevamisi." – kas kaevati siis või mitte? Kuriuss (arutelu) 8. juuni 2023, kell 15:10 (EEST)


Arutelu:Hampstead (Québec)

Siin on linnade ja äärelinnadega mingi segadus. Kui ikka üks on iseseisev linn ja teised vaid äärelinnad, siis ei ole õige neid kõrvutades öelda "muud äärelinnad". Kuid "äärelinn" pole ju tavaliselt haldusüksus (erinevalt linnast)? Kuriuss (arutelu) 8. juuni 2023, kell 15:36 (EEST)

Prantsuse Vikipeedia nimetab ikka linnaks: Hampstead est une ville canadienne du Québec Velirand (arutelu) 8. juuni 2023, kell 15:40 (EEST)


Arutelu:Arno Kütt

Võtsin välja unistuse "Plaanis on rajada Eestisse 500 aparaadiga pakirobotite võrgustik CollectNet, mida saaksid kasutada kõik logistikafirmad, ettevõtted, eraisikud või e-poed". Selle võib siis tagasi panna, kui see on teoks tehtud ehk faktiks saanud. Kuriuss (arutelu) 8. juuni 2023, kell 16:29 (EEST)


Arutelu:Haldor Lægreid

Kui isikuartikli fotol on mitu inimest, peaks fotol olema allkiri, kust selguks, kes on kes. Kuriuss (arutelu) 8. juuni 2023, kell 20:10 (EEST)


Arutelu:AS Olerex

Lihtsalt küsimus: Kes olid asutajad (nimepidi ja mis osadega %) ja kuidas (mille läbi ja kas tõesti Eesti kapitaliga firma?) lõpuks said osanikuks tänased omanikud?  90.190.224.233 8. juuni 2023, kell 22:27 (EEST)

Lihtsalt küsimus: Kes olid asutajad Eestis (nimepidi ja mis osadega %) ja kuidas (mille läbi ja kas tõesti Eesti kapitaliga firma?) lõpuks said osanikuks tänased omanikud?


Arutelu:Lammimets

Kas Eesti lammimetsadest ei õnnestu leida ühtki pilti? Saksamaa pildil rohkem näha jõgi kui lammimets. E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 13:45 (EEST)

Pealkirja "Elustik" link juhib lehele, mis ei kirjelda lammimetsa elustikku vaid seal erinevad metsatüübid ja liigid. E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 13:48 (EEST)

:Otsides selle lehe kaudu märksõna lammimets antakse tulemuseks teatud liigid, mis seal paiknevad. Voldemar.jagomagi (arutelu) 15. juuni 2023, kell 16:19 (EEST)

Parandatud Voldemar.jagomagi (arutelu) 15. juuni 2023, kell 16:19 (EEST)

:Joonist Eesti lammimetsast pole fotona näha - näha vaid faili nimi. E.Rj23 (arutelu) 20. juuni 2023, kell 23:31 (EEST)

::Peatükki "Taimed" sisu viitamata.

::Lauses "Puidu-sametkõrgese" - eesti keeles liiginimed väikse tähega ja selles lauses peaks olema nimetavas. E.Rj23 (arutelu) 20. juuni 2023, kell 23:32 (EEST)

:::Kas viidet pole kohe peatükk "Taimed" pealkirja küljes?, kas see pole korrektne vormistus?

:::Parandasin nüüd kirjavead "puidu-sametkõrges" osas ära.

:::Seoses pildiga Eesti lammimetsast oli nii, et me ei leidnud wikipedia commonsist ühtegi pilti just Eesti lammimetsast, seega panime pildi Saksa lammimetsast. Merelane (arutelu) 21. juuni 2023, kell 14:01 (EEST)

::::Viited on vaja panna ikkagi numbritega lõikude/lausete lõppu. Viide puudu ka teise lõigu viimase lause juurest ja siis Elustik peatüki kõikide alajaotiste kohta. Elustiku ptk-l link allikale: metsakooslus.pdf (keskkonnakompass.ee), kus liikide nimekiri, mis küll täiendav informatsioon, aga see artikli sisu ei pärine sellest allikast. E.Rj23 (arutelu) 21. juuni 2023, kell 14:28 (EEST)

:::::Parandused sisse viidud Voldemar.jagomagi (arutelu) 22. juuni 2023, kell 00:52 (EEST)

::::::Muus osas korras. Teise lõigu viimane lause: "Seisva veega lammimetsa madalamatele aladel, jõgedest eemal kasvab lammi-lodumets." veel viiteta. E.Rj23 (arutelu) 22. juuni 2023, kell 23:13 (EEST)

:::::::Parandus sisse viidud Voldemar.jagomagi (arutelu) 23. juuni 2023, kell 15:02 (EEST)


Kasutaja arutelu:Erintriin/Karvasjalg-kakk

Karvasjalg-kaku pildi all ja tekstis mitmel pool on sidekriipsu asemel mõttekriips.
3. viide vigase vormistusega. E.Rj23 (arutelu) 9. juuni 2023, kell 16:49 (EEST)


Arutelu:Riigiettevõte

Riigiettevõte (riigiaktsiaselts) on ettevõte, mis on täielikult või osaliselt riigi või valitsuse reguleeritud.
mida tähendab riigi reguleeritud? mida tähendab sulgudes (riigiaktsiaselts), kas need on sünonüümid? WikedKentaur (arutelu) 10. juuni 2023, kell 11:06 (EEST)

* Kapitalismi pärssimine. Riigiettevõtete rajamine ja arendamine pidurdavad kapitalismi, samal ajal kui eraettevõtted soosivad seda. On oluline, et inimeste esmavajaduste rahuldamisele mõeldud ettevõtted oleksid riigi reguleeritud. Sellisel juhul ei saa eraisikud neid ära kasutada ning piirhinna määrab riik. Nii töötavad näiteks veevarustus, elektrienergia, transporditööstus.
* Riigi investeering. Uute ettevõtete loomine vajab investeeringuid, investorid aga valivad firmad, millesse investeerimine tasub kindlasti ära. Riik investeerib riigiettevõtetesse, et suurendada üldist majanduskasvu.

* Aeganõudvad toimingud. Riigiettevõtetes on kõik vastavuses seadustega, kuid selle tõttu võivad osa toiminguid ning kooskõlastusi rohkem aega võtta.
* Liigne sekkumine. Riigi liigne sekkumine võib pidurdada ettevõtte arengut või viia selle tegevuse lõpetamiseni. Mõnikord jäetakse kahjumid tähelepanuta ning nende vähendamiseks ei astuta vajalikke samme. See on majandusele kahjulik.
* Ärikogemuseta inimesed. Riigiettevõtetes ei ole piisavalt ärikogemusega inimesi. Avalikud teenistujad ei sobi äriorganisatsioonide juhtideks.

*Omandiõigus. Riigiettevõtteid haldab riik, mitte eraisik. Riik on loonud riigifirmasid ka riigiasutuste allüksustena. Isegi autonoomsed ettevõtted on otseselt või kaudselt riigiasutuste hallatud.
* Rahastamine. Riigiettevõtteid rahastab peaaegu alati ainult riik.
* Eesmärk. Enamasti ei looda riigiettevõtteid kasumi teenimiseks, vaid soovitakse pakkuda ühiskonnale kättesaamatuid teenuseid.
*Monopol. Riikliku monopoli teostajaks on tavaliselt riigiettevõtted.
----
võib uuesti kirjutada, kasvõi selle allika põhjal: https://www.fin.ee/media/6380/download --WikedKentaur (arutelu) 14. juuni 2023, kell 16:52 (EEST)


Arutelu:Hahk

Arvukuse andmed Eesti kohta on aegunud, dee võis nii olla 70. ja 80. aastatel. 91.131.13.141 10. juuni 2023, kell 21:36 (EEST)


Arutelu:Eraettevõte

tekstis on mitu mõistet läbisegi ning kokkupõimitult, eraomanduses ettevõte vs börsil noteerimata ettevõte. WikedKentaur (arutelu) 11. juuni 2023, kell 16:36 (EEST)
Eraettevõtteid juhitakse samal viisil nagu avalikke ettevõtteid, erinevus on selles, et omandiõigus on piiratud suhteliselt vähestele investoritele. Enamasti on eraettevõtete omanikeks asutajad, nende perekonnaliikmed või väike grupp inimesi.
Eraettevõtetel on maailmamajanduses suur tähtsus. Aastal 2008, 441 suurimat eraettevõtet Ameerika Ühendriikides teenisid tulu 1,8 miljardit dollarit ja andsid ajakirja Forbes andmetel 6,2 miljonile inimesele tööd.https://www.forbes.com/2008/11/03/largest-private-companies-biz-privates08-cx_sr_1103private_land.html#7857e74a3997

Kontroll -  Eraettevõtetel on suurem paindlikkus ilma aruandlusnõuete, aktsionäride ootuste ja avalik-õigusliku äriühingu tururõhkudeta, kuna nad saavad keskenduda pikemaajalisele kasvule, mitte kvartali tulule. Lisaks võivad eraettevõtete juhid juhtida oma ettevõtet ilma aktsionäride heakskiiduta.
Maksuvabastus aruandlus- ja investeerimissuhete nõuetest - Väärtpaberite ja börsikomisjoniga seotud regulatiivsed taotlused ja muud post-pakkumise kohustused, nagu aktsionäride arutelud, analüütikute analüüsid ja investorikonverentsid, mis on vajalikud föderaalsete väärtpaberiseaduste järgimiseks, võivad olla kulukad, aeganõudvad ja nende mõju ettevõtte tootlikkusele on raske ennustada.
Avaliku pakkumisega kaasnevate kulude katmine, mis on seotud avalikkuse käimasolevate regulatiivsete kuludega, võib paljudel eraettevõtetel olla kohustuslik läbi viia olulised ümberkorraldused. Samuti peavad nad koostama väga üksikasjaliku avalikustamise dokument potentsiaalsetele investoritele.
Konkurentsivõimelise teabe avalikustamata jätmine - eraettevõtted ei ole kohustatud avaldama teavet oma tegevuse ja finantsväljavaadete kohta, sest nad ei ole kohustatud avaldama teavet, mis võib olla konkurentidele väärtuslik.
Aktsionäride aktiivsus - Finantsasutusel ei ole väga haruldane osta rohkem kui 5% avalikust ettevõttest. Olulise osaluse omandamisel võivad aktsionärid mõjutada ettevõtte müüki või olulist ümberkorraldamist. Eraettevõtted ei ole selle potentsiaalse riskiga ohustatud.https://www.privco.com/knowledge-bank/intro-to-private-companies/
===Ettevõtete liigitus suuruse järgi Eestis===
Mikroettevõtja – osaühing, mille näitajad vastavad kõikidele järgmistele tingimustele: varad kokku kuni 175 000 eurot, kohustused ei ole suuremad kui omakapital, üks osanik, kes on ka juhatuse liige, ja kelle müügitulu on aruandeaastal kuni 50 000 eurot.
Väikeettevõtja – äriühing, mille näitajatest võib aruandeaasta bilansipäeval vaid üks ületada järgmisi tingimusi: varad kokku 4 000 000 eurot, müügitulu 8 000 000 eurot ja keskmine töötajate arv aruandeaasta jooksul 50 inimest.
Keskmise suurusega ettevõtja – äriühing, mille näitajatest võib aruandeaasta bilansipäeval vaid üks ületada järgmisi tingimusi: varad kokku 20 000 000 eurot, müügitulu 40 000 000 eurot ja keskmine töötajate arv aruandeaasta jooksul 250 inimest.
Suurettevõtja – äriühing, mille näitajatest aruandeaasta bilansipäeval vähemalt kaks ületavad järgmisi tingimusi: varad kokku 20 000 000 eurot, müügitulu 40 000 000 eurot ja keskmine töötajate arv aruandeaasta jooksul 250 inimest.
===Ettevõtlusvormid Eestis===
*Füüsilisest isikust ettevõtja (FIE)
*Osaühing (OÜ)
*Täisühing (TÜ)
*Usaldusühing (UÜ)
*Tulundusühistu
*Aktsiaselts (AS)

Avalik ettevõte
* Avalik ettevõte saab müüa oma enda aktsiaid eraisikutele
* Riigiettevõtete aktsiatega kaubeldakse börsil
* Riigiettevõte peab kinni pidama paljudest regulatsioonidest ja aruandluse standarditest
* Avalikult kaubeldava äriühingu peamiseks eeliseks on see, et ta võib turule tulles müüa rohkem aktsiaid
* Avalikult kaubeldavad riigiettevõtted on suured
* Avalikult kaubeldavad ettevõtete rahastamisallikad saab täita müües enda aktsiaid
Eraettevõte
* Eraettevõtted saavad müüa aktsiaid privaatsele oma valitud investorile
* Eraettevõtete aktsiaid omavad ja nendega kauplevad ainult mõned üksikud investorid
* Kuni eraettevõtted ei ole jõudnud 10 miljoni ja rohkem kui 500 osanikuni, siis nad ei pea järgima mingeid regulatsioone
* Peamiseks eeliseks on eraettevõtete aktsiatega kaubeldes see, et nad ei pea aru andma ja avalikustama infot aktsionäridele
* Eraettevõtteid võib olla nii suuri kui väikseid
* Eraettevõtete rahastamisallikad on mõned üksikud investorid ja riskikapitalistidhttps://www.wallstreetmojo.com/public-company-vs-private-company/


Arutelu:Piiblikriitika

"See keskendub tekstis sisalduvatele kirjandusžanritele ..." – kas need on mingid erilised tekstisisesed kirjandusžanrid? Kuriuss (arutelu) 11. juuni 2023, kell 18:07 (EEST)


Arutelu:Bahreini grand prix

Millise autoriteetse eestikeelse allika põhjal on siin mootorit nimetatud jõuallikaks? Kuriuss (arutelu) 11. juuni 2023, kell 18:19 (EEST)


Arutelu:The O'Reilly Factor

Rubriigid tuleks panna jutumärkidesse, mitte paksu kirja. Minu arvates piisaks siin kõige tähtsamate rubriikide kirjeldamisest. Kuriuss (arutelu) 11. juuni 2023, kell 18:57 (EEST)


Arutelu:Kreete Verlin

Mis kummalised tulemused on Kreete Verlini sisevõistluste rekordiks pandud - kaugushüpe 11.20 ja kuulitõuge 1.65? Tuleks enne  avaldamist ikka numbrid üle vaadata. Kas Verlini kohad aegade Eesti edetabelis oli vajalik artiklist kustutada? Need annaks ju täiendavat infot. Teomees (arutelu) 12. juuni 2023, kell 00:13 (EEST)


Arutelu:Niccolò Michetti

"Niccolò Michetti (itaalia keeles Nicola Michetti" Mis keelne nimekuju Niccolò Michetti siis on? Velirand (arutelu) 12. juuni 2023, kell 10:20 (EEST)


Arutelu:Maalihe

Suhtelise määratluse "viimased aastakümned" asemel peaksid entsüklopeedias olema konkreetsed aastaarvud. Kuriuss (arutelu) 12. juuni 2023, kell 16:52 (EEST)


Anna Tamme artiklist küll (veel?) ei selgu, mis mõttes ja kuidas ta lausa kahe teatrimehe näitlejanna oli. Ka siinses artiklis tuleks väljenduda selgelt ja faktoloogiliselt ning lisada korrektsed seosed ja viited. Kuriuss (arutelu) 12. juuni 2023, kell 21:48 (EEST)

"Karl Menningu ja Priit Põldroosi näitlejanna Anna Tamm"

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Anna Tamme – Lisl Lindau kõrvarõngad


Arutelu:Nicolás de la Cruz

Järjestama peaks vist ikka Cruz, Nicolás de la, aga mitte Delacruz, Nicolas. Velirand (arutelu) 13. juuni 2023, kell 15:24 (EEST)

Võtsin inglise viki järgi. Hispaania vikis on ka Delacruzi järgi järjestatud.--Raamaturott (arutelu) 13. juuni 2023, kell 17:27 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Nicolás de la Cruz


Kasutaja arutelu:Rahelariel

dear rahelariel
i disagre
sincaerly,
clearly a biger betti fan
P.S.
God I hope this isn't public. Panteleimonponomarenko48 (arutelu) 14. juuni 2023, kell 13:01 (EEST)


Arutelu:Eduard Kadai

Album Academicumi andmeil suri Eduard Kadai Pärnus. Amherst99 (arutelu) 14. juuni 2023, kell 18:21 (EEST)


Kasutaja arutelu:Bethriin

Tere! Märkasin, et täiendasid artiklit Hatu küla kohta. Kas kõik lisatud info pärineb Mati Jaksoni raamatust? Teksti sees peaks iga lõigu järel olema viide info allikale. Kui sa ei tea, kuidas täpselt siin viiteid lisatakse, siis võin seda ise teha, aga enne oleks vaja kinnitust, et allikaks on seesama raamat. Minnekon (arutelu) 14. juuni 2023, kell 21:07 (EEST)


Arutelu:Matvei Blanter

Miks oli Moskvasse kolimine vaja välja võtta? Velirand (arutelu) 15. juuni 2023, kell 19:07 (EEST)


Arutelu:Marika Rökk

"Ehkki vaid mõnes tema filmis oli näha natsistliku propaganda elemente, täitis ta ülesande riigi liidri rolli seatud naisena, lõbustades saksa rahvast kogu teise maailmasõja vältel nii, nagu Goebbels seda kavatses." – ei saa aru. Kuna viide puudub, siis ei saa sisu mõistmiseks ka originaali appi võtta. Kuriuss (arutelu) 15. juuni 2023, kell 19:14 (EEST)

Siin see lause on ingliskeelses vikis:

:
"Though few of her movies featured overt Nazi propaganda, she fulfilled her mission to exemplify a leading woman in the Third Reich and to entertain the German people throughout World War II as intended by Goebbels." Ursus scribens (arutelu) 15. juuni 2023, kell 19:49 (EEST)


Arutelu:Gennadi Sapunov

Elavast inimesest ei saa esimes lauses rääkida minevikuvormis. Velirand (arutelu) 16. juuni 2023, kell 12:28 (EEST)


Arutelu:Vitslav I

teidän artikkelinne on joutunut sen uhriksi, että joskus menneellä vuosisadalla ovat pöhköimmät, arvostelukyvyttömimmät senaikaiset sukututkijat kyhänneet henkilön Hildegard joka muka olisi ollut ihan peräti Tanskan kuninkaan Knud V:n tytär ja syntynyt suorastaan Ruotsin Sverker-sukuisesta prinsessasta. Mutta näin ei tietenkään ikinä ollut. Se kyhäys on sellaisen sukututkijoiden aikakauden tuotosta, jolloin pyrkivät 'löytämään' kuninkaita sukujuuriksi nillekin, joilla kuninkaita ei ollut sukujuurissaan.
Se Sverker-sukuinen kuningatar ei ikinä saanut ainakaan aikuiseksi eläneitä lapsia. Eikä Knud V:llä ollut Hildegard-nimistä tytärtä - sellainen etunimi on kyhäystä, ei se sovi ko aikakauden skandinaavisen henkilön lapsen nimeksi.
Todellisuudessa Vitslav I:n äiti lienee ollut Taka-Pommerin herttuan Sventepolk I:n tytär, jonka etunimeä ei tunneta. Etunimi on mitä todennäköisimmin ollut slaavilainen. Modernin sukututkimuksen mukaan tämä polveutuminen on todennäköisintä, kun myös otetaan huomioon että Vitslav I:lla on ollut sisarukset nimiltään Sventepolk (mainittu 1207) ja Lucia, Puolan yliherttuan Vladislavin (k 1231) vaimo.
bonustieto käyttöönne:
1210/20-luvulla, ja esim juuri 1219, Vitslav I osallistuu Tanskan kuninkaan Valdemar II:n sotaretkelle Pohjois-Eestin Rävalaan, jossa sitten Taanilinna Tallinna. Tästä on poikinut mm se, että Vitslav I:n nuori sisar Jadviga naitetaan (siis kotoaan Rügeniltä) 1220-luvun puolivälin korvilla kuningas Valdemar II:n pojalle Knuutille, josta Valdemar teki Viron, Rävalan ja Tallinnan herttuan.
Tämä Jadviga synnyttää 1220-luvun lopulla pojan, Svantepolkin, joka erinäisistä hyvistä syistä asettuu Ruotsiin asumaan, saatuaan sieltä perinnöksi maaomaisuutta etenkin Itä-Göötanmaalta (kartano nimeltä Viby ym), ja menee siellä naimisiin Benedikte Sunentyttären kanssa, joka on Ruotsin kuningattaren Katarina Sunentyttären sisar.
Jadviga on myös sitten kenties ollut sen Lucian (syntynyt 1250-luvulla, yli 20v oletetun veljensä Svantepolkin jälkeen) äiti, joka Lucia tuli Gleichenin kreivittäreksi mentyään Tanskassa naimisiin Gleichenin kreivin Henrikin kanssa.
2001:14BA:4857:A000:F452:D535:507A:A2A1 17. juuni 2023, kell 04:17 (EEST)


Arutelu:Jaromar I

Jaromarin vaimo ei ollut mikään tuollainen Hildegard, vaan aivan kokonaan toinen nainen, länsislaavilainen herttua Swietopolkin tytär Taka-Pommerista.
bonustieto käyttöönne:
1210/20-luvulla Jaromarin perhe, Tanskan vasalleina, osallistuu Tanskan kuninkaan Valdemar II:n sotaretkelle Pohjois-Eestin Rävalaan, jossa sitten Taanilinna Tallinna. Tästä on poikinut mm se, että Jaromarin tytär Jadviga naitetaan (siis kotoaan Rügeniltä) 1220-luvun puolivälin korvilla kuningas Valdemar II:n pojalle Knudille, josta Valdemar teki Viron, Rävalan ja Tallinnan herttuan.
2001:14BA:4857:A000:F452:D535:507A:A2A1 17. juuni 2023, kell 04:51 (EEST)


Arutelu:Surnud 30. septembril

Ma väga kahtlen, kas kirikuisa Hieronymust saab ikka teadlaseks nimetada. Kristlik õpetlane oli sobivam määratlus. Velirand (arutelu) 17. juuni 2023, kell 18:49 (EEST)


Arutelu:Mikroskoop

Artikli välislinkides on hea materjal, kus kirjas klassikalise valgusmikroskoobi jaoks oluline piirtingimus: Nimelt ei saa me valgusmikroskoobiga näha pisemaid objekte, kui pool kasutatava valguse enda lainepikkust. Allpool seda piiri, hakkavad kahe kõrvuti asuva punkti kiiratavad või peegeldatavad lained ühinema ning need pole enam eristatavad! See teema oleks hea ka artiklisse lisada. Nimelik (arutelu) 17. juuni 2023, kell 21:50 (EEST)


Arutelu:Apertuur

Kas artiklis antud valem apertuuri arvu võrdusest on sama, mis enwiki https://en.wikipedia.org/wiki/Numerical_aperture? Nimelik (arutelu) 17. juuni 2023, kell 22:11 (EEST)

On küll sama sisuga, ainult tähised erinevad: apertuuriarv N_\text{A} = \text{NA} ja poolnurk \alpha = \theta. – LAviki (arutelu) 19. juuni 2023, kell 09:40 (EEST)


Arutelu:Irina Stelmach

Artiklist ei selgu, mis ajakirjanik ja kus ta on olnud. Millal? Kellena töötanud? Mis saateid on teinud / artikleid kirjutanud? Kuriuss (arutelu) 18. juuni 2023, kell 00:22 (EEST)