Arutelu:Representatsioon

Kas ka mittesubjektidel võib olla ettekujutus? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. juuli 2006, kell 05.58 (UTC)

Sõna üldkeelne tähendus on 'esindus' või 'esindamine'. Seda peaks kuidagi arvestama. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. juuli 2006, kell 05.58 (UTC)

Sõna kasutatakse ka analüütilises vaimufilosoofias. Ma ei oska öelda, kas tähendus langeb kokku. Oxfordi filosoofialeksikoni järgi on sünonüümiks "esitus". Andres 28. juuli 2006, kell 05.58 (UTC)

No pannudki siis vähemalt see Oxfordi viide, ja see, kust pärineb info 'üldkeelne tähendus'. Ja mõned analüütilise vaimufilosoofia tõlgete viited. Ei pea olema online, võivad olla paberist raamatutele. Aga nii filosoofilisel teemal artikkel on ikka ääretult piinlik ilma viideteta. Seekord ma mõtlen seda tõsiselt, et oleks vaja kustutada. :) Siis korda teha, ja siis uuesti avaldada. Sest ühel inimesel oli just vaja seda tegelikult, ja käesolev kuju mõjub pigem eksitavalt.BirgittaMTh (arutelu) 11. aprill 2017, kell 11:39 (EEST)

::"No pannudki siis vähemalt see Oxfordi viide..." - tüüpi plärtsumine on Vikipeedia arendamisel lubamatu. Kui kriitikul on midagi sisulist öelda, tuleks seda teha artiklit täiendades ja täpsustades. --Andrus Kallastu (arutelu) 11. aprill 2017, kell 21:28 (EEST)

: Ma ju ütlesin, et ma ei tea, kas tähendus analüütilises filosoofias langeb kokku sellega, millest siin juttu on. Võib-olla peaks olema eraldi artiklid. Sellepärast ma Oxfordi viidet ei pane. See siin ei igatahes analüütilisse filosoofiasse ei kuulu. Saksa vikipeedia artikli :de:Repräsentation (Philosophie) esimene lause langeb siinse artikli esimese lausega sisult kokku, sellega see tulekski siduda, ma ei tea küll, kas sealt edasi läheb õigesse kohta.

: Üldkeelse tähenduse kohta vt EKSS. Andres (arutelu) 11. aprill 2017, kell 19:05 (EEST)

: Infot üldkeelse tähenduse kohta artiklis ei ole, see on ainult arutelulehel, nii et pole, kuhu seda viidet panna. Andres (arutelu) 11. aprill 2017, kell 19:08 (EEST)

: Alustada tuleks uurimisest, millistes tähendustes seda sõna kasutatakse ja kas need on nii erinevad, et tuleks mitu artiklit teha. Kui keegi teeb üldistava artikli, siis võib praeguse panna arutelulehele, kuni selgub, kuhu see sisu sobiks.

: See artikkel on kirjutatud siis, kui viitamist ei olnud. Minu meelest on see artikkel (autori eeldustel) läbi mõeldud (välja arvatud võib-olla asi, mille kohta käib minu esimene küsimus), ainult vaatekoht tundub olevat liiga kitsas, et sellest siin lähtuda. Andres (arutelu) 11. aprill 2017, kell 19:27 (EEST)

:: inglise representation esineb ka semiootikas, eriti C. S. Peirce'i semiootikas, aga ma pole päris kindel, kuidas seda kõige parem tõlkida oleks ja kas alati saab yhe ja sama sõnaga tõlkida. representamen näiteks on eesti keeli esitis. head viidet ei ole käepärast, artiklit kirjutada praegu ei oska. -- Ohpuu (arutelu) 17. juuli 2017, kell 23:36 (EEST)
Tundub, et enamik inglise "representation" tähendusi on kaetud sõnadega "esindus", "esitus" või isegi "kujutus" (nt "Representation (chemistry)" viitab artiklile "Struktuurivalem", mis kõneleb keemilise struktuuri graafilisest kujutusest). Siin võikski seega kõnelda filosoofiamõistest ja muude tähenduste asjus viidata päisemärkuses täpsustuslehtedele nagu Esindus. Kui keegi suudab selgitada termini kasutamist analüütikas ning näidata, et tegu on teise mõistega sama termini all, siis võib teha selle jaoks ka eraldi artikli, aga kuni pole selget tõestust, et tegu ei ole sama mõiste erineva(te) kasutusviisi(de)ga, ei ole tolle tegemisega vaja vaeva näha. Kustutada pole tarvis, tööd tuleb teha. Aa, ja intervikid täpsustuslehtedele kaotada. --82.131.109.135 16. juuli 2017, kell 00:49 (EEST)

Teksti muudab segaseks grammatiline tõik, et eesti keeles võib "representatsioon" tähendada: 1) seda, mis midagi esindab; 2) esindusprotsessi; 3) esindussuhet. Artikli senises sõnastuses esitatud väide, et see tähendab "võimet", on minu arvates grammatiliselt väär. Et artiklil oleks mingi sisuline mõte, peaks see olema konkreetsem: tuleks rääkida mitte umbmääraselt, vaid tuua alalõikudes kirjeldused konkreetsete filosoofide, semiootikute, psühholoogide ja kunstiteadlaste termini- ja mõistekasutusest, mille järgi siis ajapikku selguks, mida on üldosas alust väita ja mida pole. Kui autor ei ole seda terminit kasutanud, võib ta olla küll kõnelnud samast mõistest, kuid seda peaks siis sekundaarallikate abil alles demonstreerima. Vaevalt küll keegi peale Andrese seda tööd teha viitsib, kui temagi. --82.131.109.135 16. juuli 2017, kell 01:02 (EEST)

Tasub kaaluda, kas interviki peaks olema "representation (Q1272626)", millele vastavad nt :de:Gleichzeitigkeit (Philosophie) ja :it:Rappresentazione (filosofia) või "representation (Q2145270)", millele vastavad nt :de:Repräsentation (Philosophie), :it:Rappresentazione (arti figurative), :fi:Representaatio (taide) ja :en:Representation (arts). Intervikidega on üldse põhjalik segadus. Laias laastus arvaksin praegu, olemata teemasse pikemalt süvenenud, et kunstiteaduses, semiootikas ja filosoofias kõneldakse valdavalt samast nähtusest või nähtuste rühmast, mõnes keeles lahku löödud artiklid kirjeldavad vaid sama mõiste pruukimise eri traditsioone ja rakendusi - aga korralik ülevaade eeldaks rohkem kui ühe monograafia kirjutamist. --82.131.109.135 16. juuli 2017, kell 01:27 (EEST)

Esmane otsing annab nt Richard Burthogge'i "An Essay upon Reason, and the Nature of Spirits" (London, 1694): "It is certain that things to us men are ... nothing to us but as they are in our faculties - in our senses, imagination, or mind" ning kasutab sellega seoses väljendit "true resemblance or representation" (lk 561 jj). Fraser kirjutab Berkeleyt summeerides: "'How,' he asks, 'can it be known that things which are perceived (i.e. only the representative ideas) are conformable to those things that are not perceived, or that exist without the mind?' We can test the representations of our imagination by the presentations of sense. But, if what is given in sense too is essentially representative, how can we verify its representations?" (The works of George Berkeley, Volume 1, p. 384, "Life and Letters of Berkeley") Leibnizi järgi oli mõistus eelkõige vis representiva ehk "representeeriv jõud" ning seda arusaama propageerides andis Wolff ta edasi psühholoogistidele nagu Herbart. (Journal of the Hisfom of the Behavioral Sciences 16 (1080): 150-16B. THE HISTORICAL FOUNDATION OF HERBART’S MATHEMATIZATION OF PSYCHOLOGY. DAVID E. LEARY) Ning Theodore Mischel alustab oma artiklit "AFFECTIVE CONCEPTS IN THE PSYCHOLOGY OF J. F. HERBART" (Journal of the History of the Behavioral Sciences, 1967, vol. 3, pp. 262-3) järgneva lõiguga: "My interest in what follows is not in Herbart’s attempt to transform psychology into a “mechanics” of representations (Vorstellungen) as such, but only in the theory of affects to which it 1eads. Since feelings, desires, etc., are not representations, an interpretation of the affects as some sort of relations between representations had to be provided before psychology could claim to be simply the mechanics of representations. Herbart points out that every time we feel something there is something represented in consciousness “so that this particular representation is encapsulated in this particular feeling. ... But we must not suppose that a feeling of X, or a desire for X, is the association of two separate mental contents, i.e. the representation of X and a feeling or desire. For feeling and desire “are not objects being represented, but the manner and way in which something is being represented” -they are not what is being represented, but how it is being represented. (Psychologie als Wissenschaft (1824-25), in Herbart’s Sarnmtliche Werke, Hartenstein edtn., Leipzig, 1850, vol. 6, p. 76)" Ning edasi: "Specifically, a feeling (Gefuhl) is to be understood as ‘(that condition of consciousness in which a representation swings under pressure from opposing forces' (PW 6, p. 76). If the forces are in balance, the represented content will not be affected, but the representation will be “encapsulated” in a specific feeling because certain representations are trying to repress it while others, through fusion, are resisting this pressure. Since feelings are a function of the “pressures” to which a representation is subjected by others, they depend on the stable “representational masses” that are formed in the course of life by one’s social position, occupation, interests, etc. Representational masses are the source of our feelings because a representation which belongs to such a mass is connected with many others and “if it is subjected to pressure, this will be communicated to those [representations] connected with it, and it can maintain itself under their support.” (PW 6, p. 86)" Siin peaks nüüd esialgseks analüüsiks materjali küllaga olema. --82.131.109.135 16. juuli 2017, kell 02:01 (EEST)
Eestikeelset spetsiifilisemat kirjandust:
* Anneli Saro Reaalsuse re/presenteerimise strateegiad etenduskunstides / Strategies to Re-(Present) Reality in the Performing Arts Methis, Vol 11, No 14 (2015)
* Anneli Saro, Kristiina Reidolv, Tanel Lepsoo Representatsioon, presentatsioon ja kohalolu teatris / Representation, presentation and presence in theatre Methis, Vol 11, No 14 (2015)
Üsna kitsas, aga näitab taas üht mõiste rakendust. --82.131.109.135 17. juuli 2017, kell 23:25 (EEST)


Arutelu:Vabadusraadio

"saadab" ei ole sellise tegevuse jaoks õige eestikeelne sõna. Pigem raadiojaam "on eetris", "edastab saateid", "kasutab ... lainepikkusi" vms. - Urmas 28. juuli 2006, kell 09.08 (UTC)

Kui seda teksti loeti eesti keeles, siis pole see oluline. Andres 28. juuli 2006, kell 10.09 (UTC)

:Tekstis pole öeldud, et tegu on eesti toimetuse poolt eetrisse antud tekstiga. Lauses on RL. - Urmas 28. juuli 2006, kell 10.13 (UTC)

:: See tulekski selgeks teha, kas siin tsiteeritakse eestikeelset teksti või on tegemist ingliskeelse teksti tõlkega. Andres 28. juuli 2006, kell 10.54 (UTC)
----
Vikilingid on valed, välja arvatud vene oma. Andres 1. veebruar 2007, kell 20:11 (UTC)


Arutelu:Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit

Siin on mujalt võetud tekste, isegi koos autori nimega. Kas on luba neid kasutada? Andres 28. juuli 2006, kell 17.03 (UTC)

kui (tingiv mitte ajaline kui on see) walteri tekst jääb siia, siis peab see kõvasti wikindamist saama. avjoska 28. juuli 2006, kell 17.04 (UTC)
Olge mureta, teksti kasutamiseks on luba olemas, see meeldiks hr. Hannes Walterile, kahju et te ei saa seda enam temalt küsida - tema on nüüd toonelas. Imestama paneb vaid see, et siin Vikipeedias on jupijumalad, kes audentse informatsiooni asemel tahavad õiendada ja "tegijad olla"... a las olla,  tehke siis seda raamatut oma tõekspidamiste järgi... edu teile..

autentsuse suhtes pole üldse küsimust tekkinud minu teada. lihtsalt ei taheta siin autorikaitse probleeme. autoriõigused lõpevad 70 aastat pärast inimese surma. kui kaua H. Walter toonelas olnud on? avjoska 28. juuli 2006, kell 18.24 (UTC)

:Nii või teisiti, artikli tekst tuleb ümber töötada. Ma ei saa aru, mille peale Sa pahane oled, Hjalmar200?   Andres 28. juuli 2006, kell 19.28 (UTC)

: Teksti ümbertöötamine ei tähenda info võltsimist. Andres 28. juuli 2006, kell 19.30 (UTC)
"Ees seisab Mälestusehist (tundmatu Sõduri mausoleumi) taastamine." - Mis seisab ees? --Amherst99 (arutelu) 28. august 2012, kell 19:42 (EEST)

Miks on vaja Eesti Sõjahaudade Hoolde Liitu?
Hannes Walter
Eestlased on juba muinasajast tuntud esivanemaid austava rahvana. Kas tänapäeval on meie kalmistud valdavalt heas korras. Milleks meile siis organisatsiioon, mille tegevuse sisuks on haudade hooldamine?
Vastus peitub Eesti maa ja rahva saatuses. Eesti asub ihaldusväärses paigas - Lääne ja Ida ühendustee sõlmpunktis. Iga tõusev suurvõim Läänemerel on püüdnud meie maa üle kontrolli haarata. See on sajandite kestel põhjustanu kümneid ja kümneid sõdu meie pinnal, kuhu on maetud tuhandete kaupa võõramaa sõjamehi - tundmatuid meile, teadmata kadunuid omastele. Nii inimlikust seisukohast kui ka rahvusvaheliste lepingute järgi väärivad need mehed aga korralikku hauatähist ja nende lähedased teavet, kus langenud puhkavad.
Samal ajal on võõrad võimud viinud eesti mehi sõdima kaugele oma kodust. Rootsi mundris eestlasi langes Lützeni all ja Vene mundris Plevna all. Esimeses maailmasõjas jäi 10 000 eestlast idarinde nimetuisse haudadesse Rumeeniast ja Galiitsiast kuni Ida-Preisimaani. Teises maailmasõjas maeti tuhandeid Neveli, Stalingradi ja Opelni ruumis, veelgi enam aga pärast sõda GULAgi arhipelaagi. Pered ja sugulased üksi on jõuetud teadmatusse jäänud poegi ja vendi leidma ja nende kalme väärikalt tähistama.
Tihti pole parem lugu ka kodumaal langenud eesti sõjameestega. Pool sajandit kommunistlikku okupatsiooni pildus rahva laiali ja kustutas suure osa mälust. Sajad ja tuhanded hauad - ka kunagi eeskujulikus korras vabadussõdalaste kalmud - jäid unustusse ja nende taasleidmine ning tähistamine käib üksikisikul üle jõu.
Seal, kus üksikisikud ja pered hätta jäävad, tulebki appi Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit.
Liit on lisaks peredele vajalik ka riigile. Eesti Vabariigi eest langenute mälestuse jäädvustamine on enesest lugupidava riigi loomulik kohustus. Võõraste langenute haudade korrashoid on rahvusvahelistest lepingutest tulenev kohustus. Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit, hõlmates endas hulgaliselt seltse ja ühinguid ning vabatahtlikke aktiviste, täidab riigi kohustust.
Mis on Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit?
Lõhutud mälestiste taastamine algas 1988.a. Eesti Muinsuskaitse Seltsi eestvedamisel. Eesti sõjalise pärimuse uurimine algas samal aastal Eesti Akadeemilise Sõjaajaloo Seltsi jõududega. Oma sõjakaaslaste mälestuste eest asusid hoolitsema vabanevas Eestis taasloodud sõjaveteranide ühingud - vabadusvõitlejad ja soomepoisid. Mälestiste taastamise hingeliseks inspireerijaks kujunes kirik. Mainitud organisatsioonid ja veel mitmed väiksemad ning kohalikud seltsid ühinesidki 21. augustil 1993 Pärnus peetud asutamiskoosolekul EESTI SÕJAHAUDADE HOOLDE LIIDUKS, mis registreeriti kaitseministeeriumis 7. septembril s.a.
Mida on teinud Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit?
Iga tegevuse aluseks on teadmine. Sellest põhimõttest lähtudes on Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit sihikindlalt kogunud, talletanud ja süstematiseerinud eluloolisi andmeid ükskõik kus langenud ja surnud Eesti sõjameeste kohta, samuti Vabadussõjas võidelnud välismaalaste ja kõigi Vabadusristi kavaleride kohta. Loodud on selles ainevallas parim arhiiv Eestis.
Liit on päevast-päeva ja aastast-aastasse teinud tööd, mida harva märgatakse, sadadel unustatud ja rohtunud sõjameeste haudadel kogu Eestis. Selle rutiinse töö vahelduseks on avalikkuse tähelepanu köitnud suurprojektid, mis on teoks saanud tihedas koostöös kaitseministeeriumiga.
Liidu ja kaitseministeeriumi tähtsaim ühisprojekt on Tallinna Kaitseväe Kalmistu taastamine. Kaitseministeeriumi tellimusel on liit taastanud Vabadusristi kavaleride matmispaiga mälestussamba 1998 ja Vabadussõja kõrgemate juhtide memoriaali 2000. Ees seisab Mälestusehist (tundmatu Sõduri mausoleumi) taastamine.
Koostöös Saksa Volksbund Deutsce Kriegsgräberfürsorge'ga, mille korraldus suures osas on liidule eeskujuks olnud, taastas liit Pärnu ja Viljandi Saksa sõjaväekalmistud (1993) kokku ligemale poolteise tuhande langenuga.
Arhiivi kogutud informatsioon on kasutu, kui see pole kättesaadav avalikkusele. Liit on tema käsutuses oleva teabe tutvustamiseks publitseerinud mitu põhjapanevat trükist. 1997.a ilmus "Eesti Vabadusristi Kavaleride Register" (koostaja Jaak Pihlak), 1999.a. ilmus postuumselt Ülo Uluotsa "Nad täitsid käsku. Eesti ohvitseride saatus." ja aastal 2000 Hannes Walteri ja Tiina Tojaku "Nad andsid kõik. Vabadussõjas langenud ohvitserid". Ettevalmistamisel on trükised välisriikide kodanikest - Vabadusristi kavaleridest.
Liidul on koostöösuhted Saksa, Läti ja Soome lähedaste ühingutega.

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit


Arutelu:Aleksander Heintalu

Arstiks ei saa teda nimetada, sest tal pole meditsiiniharidust. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. juuli 2006, kell 15.40 (UTC)

Mille kaudu ma eksisin?: Aleksander Heintalu kui traditsiooniline ravitseja: mõeldud Ta ühendas taimravi akadeemilise meditsiini kaudu kehtestatud anatoomilis-füsioloogilisi klassifikaatoreid ning RHK-10 sätestatud haiguslike seisundite (vähemalt nii ma saan tema poolt kirjeldatud Raviraamatute kaudu teada)kaudu......16.04.2013 10:33 Mariina

"traditsiooniline eesti ravitseja" on naljakas sõnastus. Pealegi see ei anna seda edasi, mida öelda tahad. Sellest võib allpool pikemalt rääkida. Andres (arutelu) 16. aprill 2013, kell 11:23 (EEST)

Tere Andres!, kas "traditsiooniline eesti ravitseja" minu kaudu läks vikisse siis just nagu "Šuriku seiklused", jah poolik ta, kuigi inimestel kes Aleksander Heintalu juures "taimeravi" saamaskäigult tulnud vestlevad nii mõndagi.......niisiis, tunnistan puudulikuks jah ei ole "Šuriku seiklused"
aga
linksusin Aleksander Heintalu juurde, täna viki artikli "alternatiivmeditsiin" kaudu ja kuna "alternatiivmeditsiini süsteem" on viki kaudu kujunemas siis püüdsin täpsustada (Aleksander Heintalu kaudu), et meil Eestis on osaliselt võrgustik olemas:
*Aleksander Heintalu raamatud (kirjanduslikud allikad) nii "Looduslike ühendite" ja ka "Taimsete ühendite" ja "Taimeravi" kaudu
*Aleksander Heintalu kui täideviija (akadeemilise meditsiini kaudu arst)(kuna Aleksander Heintalu ravib ka ennast(osaliselt) ja teisi vabatahte alusel Looduse kaudu
*Aleksander Heintalu poolt kirjeldatud taimi on võimalik Apteekide kaudu omandada ja maal elavatel inimstel ise kasvatada jne
*Taimeteadmus (sh Botaanika jpt loodusteadused) on olemas ja akadeemiline meditsiin ei tunnista selle olematust, küll aga ei leidu vast niipalju rakendajaid ja puudub emakeele kaudu teaduslikke artikleid, uurimustöid jne...

* "alternatiivmeditsiin" -meil Eestis on osaliselt võrgustik olemas: ka meil on :
Aroomiteraapia, Ellujäämise õpetus (Luule Viilma õpetus), Ensüümiteraapia, Homöopaatia, Jooga, Kiropraktika, Loodusravi, Muusikateraapia, Nõelravi (akupunktuur), Refleksoloogia, Reiki, Taimeravi, Shiatsu, Värviteraapia jpt ja muidugi Psühholoogia
aga erinevalt neist eelnimetatuis ja paljudest teistest olnud, jäänud, tulnud, tulemas eesti ravitsejatest on tema- Aleksander Heintalu loonud toimiva loodus-teadmusliku võrgu ja selle ka kirjapannud.....nii ma saan aru ja selle ma ka lisasin Aleksander Heintalu viki artikli esiselga: "traditsiooniline eesti ravitseja"....16.04.2013 12:43 Mariina

Täna lisandus
Usutakse, et ta ravib taimeravi abil vähki, hulginärvi kroonilist põletikku, leukeemiat, ainevahetushäireid ja atroofiat ning sportlastel ülekoormusest tingitud hälbeid.
vähki
...........
Ictus viperae- rästiku hammustus
Ictes scorpionis skorpioni salvamine
Lapilli- kuseliiv.....
seetõttu palun täpsustust, kuna raamatutest mis vikipeedias hoiul mul siiamnaani ei ole õnnestunud leida vähki aga ehk teab müni aktiivne vikipedist täpsemalt kirjutada (mitte sodida)
* Minu arengutee, II osa. // Kuidas ma saavutasin ülitundlikkuse. Võib-olla – Infoväli??! Tallinn, 1990
* Appi "vampiirid"!! ...Kas sina oled "Vampiir?" Kuressaare, 1996
* Minu raviraamat I, ehk kuidas ma ravisin rahvast. // Ravimise viis ja ravi põhimõtted (kirja pandud 1977–1988)
* Minu raviraamat II, kuidas ma ravin rahvast. // Dieedi üldised nõuded ja soovitused
* Minu raviraamat III, kuidas ma ravin rahvast. // Ravimine ravimtaimedega, I osa (Abasia – Abula)
* Minu raviraamat III, kuidas ma ravin rahvast. // Ravimine ravimtaimedega, II osa (Acclimatisatio – Apathia)
* Minu raviraamat III, kuidas ma ravin rahvast. // Ravimine ravimtaimedega, III osa (Apepsia – Cholangitis)
* Taevakehade mõju tervisele. Tallinn, 1990.
* Estide (tšuudide) hingestatud ilm, 2001; ISBN 9985-78-105-8
* Sassi raviraamat, 2003 Kirjastus Nõiaraamat; ISBN 9985-9452-3-9
* Taimeravi põhitõed, 2005 Kirjastus Nõiaraamat; ISBN 9985-9614-1-2
* Sassi raviraamat, ISBN 9985-9452-3-9
* Sassi raviraamat 2, ISBN 9985-9452-8-X
* Sassi raviraamat. 3, Ravimine ravimtaimedega. 6, ISBN 9789985976708, ilmunud Tallinn: Nõiaraamat, 2007 (Tartu: Greif)
* Kuldmamma! (eepos), 2006 ISBN 9949-13-422-6
* Estide (tšuudide) hingestatud ilm II, 2007
29.04.2013 20:56 Mariina
Kas ta kasvas üles seitsmes erinevas lastekodus või lastekodus nr. 7?
--Cumbril (arutelu) 8. veebruar 2014, kell 22:10 (EET)

Tere Cumbril!

Kui tema raamatuid lugesin siis tundus küll, et tema ütles (neis) et külastas seitset erinevat lastekodu...

Kas lastekodud on mingilgi ajaperioodil Eestis ka numbreid kandnud ei tea kirjutada...

Mariina 9. veebruar 2014, kell 08:28 (EET) alias Простота
----
"Viimati elas ta Saaremaal, Leisi valla Triigi külas, Männisalu talus." 'Viimati' on natuke imelikult sõnastatud. Kas aastaarvu ei leia kusagilt? Velirand (arutelu) 26. august 2016, kell 13:45 (EEST)
----
Tere, Vikipeedia toiemtaja: 82.131.63.75!
(Muutsin ära lause, mis minu meelest nagu seadis kahtluse alla, et taimeravi tõhususe. Lisaks tema ravi ei koosnenud ainult taimeravist, aga ka toitumisalasest nõustamisest ning elustiili muutuste soovitustest... .
; Ta ravis taimeravi ja toitumise ning füüsiliste harjutuste nõuannete abil paljusid tervisemuresid, sh vähki, hulginärvi kroonilist põletikku, leukeemiat, ainevahetushäireid ja atroofiat ning sportlastel ülekoormusest tingitud hälbeid. Tema juures käis iga-aastaselt abi otsimas tuhandeid inimesi.

Teistmoodi tegelikkus: 'Tema poolele minek' ei tähendanud ravi traditsioonilises mõttes ja küllap oli sellel ka teatav teadusliku maailmapildi ajapitser, aga aastal 2010 olid taimeravi retseptisoovitused võimalikud raviarsti poolse RHK-10 diagnoosikoodi kaudsed, siit ka tema hoiatus kui olete saanud valediagnoosi siis .... aga see keha-arsti-vaevuste alane nõustamine võis vabalt individuaalne olla ja siiski ei saa kirja panna, et tema ravis - tema soovitas taimeabi, kuid selle kohta kuidas ja kui kaua tema juurest taimeteadlike huvidega inimesed neid taimi eesmärgipäraselt tarvitasid ja teda kuulasid ning kas haigusest tervenemine ka toimus meil tõendid puuduvad - need peaksid siis molekulaartasandilt saabuma.

Las tema hingepärand nüüd avaneb pisut ja hakatakse koguma nende inimeste kirjeldusi, kes taimeravile pühendusid siis hakkab ehk looma ...

Mariina 16. veebruar 2017, kell 09:50 (EET) alias Простота
----
Kas meil ei ole sellist malli, et "Artikkel võib sisalda entsüklopeediasse sobimatut materjali"?--Raamaturott (arutelu) 10. aprill 2017, kell 20:03 (EEST)

Miks see on sobimatu? Andres (arutelu) 11. aprill 2017, kell 14:41 (EEST)

:Kerged näited artiklist:
Lastele ei sobi!
Juua korraga 50-60 g tühja kõhuga.
Vikipeedia ei tohiks olla käsiraamat, kus selliseid õpetussõnu antakse.--Raamaturott (arutelu) 11. aprill 2017, kell 14:47 (EEST)

See on minu meelet sõnastuse küsimus. Andres (arutelu) 12. aprill 2017, kell 10:49 (EEST)
Raamatus "Ikkagi inimene" on öeldud, et ta õppis 1976-1981 EPA-s (lõpetas õpetatud agronoomina, nii on kirjas lõputunnistuse pildil) ja 1988 põllumajandusteaduste kandidaat (mitte doktor). Ma ei oska neid asju artikli tekstile vahele kiiluda. --37.157.105.68 16. september 2019, kell 21:13 (EEST)

EPA perioodi lisasin. Kandidaat 1988 on vastuolus praeguse teksti doktoriga 1987. Võib-olla keegi oskab siin kommenteerida, millest see tulla võib. --Minnekon (arutelu) 17. september 2019, kell 12:05 (EEST)

:Kandidaadikraad on praegu võrdsustatud doktorikraadiga, kaitsmise ja kinnitamise aastaarv ei lange tavaliselt kokku. Andres (arutelu) 17. september 2019, kell 12:11 (EEST)

Umbes poole artiklist moodustab osa "Vigala Sassi taimravi", mis paistab koosnevat suvaliselt väljavalitud väljavõtetest Heintalu teostest. Kas see peaks ikka sellisel kujul artiklis olema? Metzziga (arutelu) 19. juuli 2022, kell 16:48 (EEST)

Neid väljavõetud osi saab võib-olla kuskil mujal kasutada. --Andres (arutelu) 20. juuli 2022, kell 14:47 (EEST)

Minu meelest küll mitte.--Astromaailm (arutelu) 19. juuli 2022, kell 17:53 (EEST)

:Kuna keegi seda sisu vajalikuks ei pidanud, võtsin välja. Metzziga (arutelu) 20. juuli 2022, kell 13:06 (EEST)


Arutelu:Angerja vasallilinnus

Kas siin on midagi pooleli? Andres 29. juuli 2006, kell 19.19 (UTC)
Tere.Jah, üritasin oma huvi ja hobi kokku panna aga ei õnnestu veel . Olen sellise projekti ettevõtnud ,et maalida Eesti linnused ja kloostrid ja vanad kabelid . pooled on maalitud  ja tööd jätkub aga tahaks fotod lisada nendele linnustele kus juba käinud ja mis juba maalitud . oleks väheke abi vaja. kui saad helista 5101256 . Evald

Probleem on selles, et peale piltide peaks artiklis olema pisutki juttu. Praegu on juba hilja, eks siis homme helistan. Andres 29. juuli 2006, kell 21.18 (UTC)
Ma võin mingil määral tekstiga abiks olla. avjoska 29. juuli 2006, kell 21.49 (UTC)
hmm... äkki tuleks sellise piltide lasu puhul gallery tagi kasutada...? - Ahsoous 29. juuli 2006, kell 22.04 (UTC)

Et fotode gallery ja maalide gallery (saan aru, et plaanitakse ka maale siia panna) avjoska 29. juuli 2006, kell 22.18 (UTC)

: Minu meelest ei ole praegu tekstiga võrreldes liiga palju pilte. Galerii puhul lähevad vist pildid liiga kribuks. Andres 29. juuli 2006, kell 22.56 (UTC)

:: ei nu ega praegu veel miskit hullu pole... aga et kribuks... siis jah see on võimalik... thumbi puhul vaikimisi laius on 180px ja gallery puhul pikima külje pikkus 120px... - Ahsoous 29. juuli 2006, kell 23.04 (UTC)
Esimene ja neljas pilt ei anna minuarust artiklile midagi juurde. Neljanda pildi allkiri on väär.--WooteleF 31. märts 2010, kell 15:13 (EEST)

Minu arust näitab esimene pilt, et kohati on seal täitsa korralik müür veel alles, mks teistelt piltidelt nii hästi välja ei paista. Taivo 31. märts 2010, kell 16:46 (EEST)

pealkirja lisas Bioneer1)
Mõnedel andmetel Angerja jõgi, mõnedel andmetel Angerja oja. ehk Kotkasulg oskab öelda, kumb siis on... avjoska 29. juuli 2006, kell 22.18 (UTC)

KNAB tunneb Angerja oja. Võimalik, et keegi nimetab seda ka jõeks. Andres 31. juuli 2006, kell 10.48 (UTC)
Ütlen ausalt et olen selle Angeja oja mitu korda ületanud aga mis silt seal ees on ei oska üelda.Vesi igatahes voolab.Mõnedel andmetel on kirjas jõgi.Ah ei tea
Uurisin sed oja värki ja keskonna ministri käsuga on ametlikult Angeja oja
----
Artiklis puuduvad lingid artiklitele vasallilinnus ja linnus. Andres 31. juuli 2006, kell 10.46 (UTC)

Mis teha märksõnaga Angerja mõis? Nt on sellest juttu Mõisaportaalis (). Sisuliselt rajati ju mõis vasallilinnusena. Ent praeguses linnuse artiklis pole kohane mainida uusaegset mõisa hoonestust, mis küll hävinud. Kuidas me analoogsetel juhtudel oleme teinud?--Estopedist1 (arutelu) 18. mai 2015, kell 23:20 (EEST)

Eks ikka eraldi artikkel teha. Mismoodi mõis rajati vasallilinnusena? Linnus oli lihtsalt mõisa peahoone.

Veelkord, palun ära lisa kellegi teise kommentaarile linke. Sa muudad ju kommentaari mõtet sõltuvalt sellest, kuhu link viib või võiks viia. Võtan lingid ära. Kui lingid siin tõesti vajalikud on, siis lisa oma kommentaar nende linkidega. Pikne 19. mai 2015, kell 09:07 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kotkasulg

Tere tulemast Vikipeediasse, Kotkasulg!
Kas artiklis Angerja vasallilinnus on midagi pooleli? Andres 29. juuli 2006, kell 19.20 (UTC)
Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 29. juuli 2006, kell 21.20 (UTC)
Panin fotod artiklisse üles. Teised võid panna nende eeskujul. Kas on veel abi vaja? Andres 29. juuli 2006, kell 21.30 (UTC)
hmm.. mulle tundub, et ainult piltide üleslaadimisest pole eriti suurt kasu... et äkki prooviksid need siiski artiklitesse miskilmoel sisse panna ja seda koos selgitava tekstiga... teine asi on see et piltide juures peaks olema ka litsentsimärge, et mille alusel neid üldse Vikipeedias kasutada tohib...  (Märgistamiseks kasutatavaid malle vaata Vikipeedia:Mallid, ilmselt on valik kas miski public domain, gfdl, või creative commonsi litsentsidest) ja muide ma miskipärast kahtlustan, et plaani, kui see pole just ise joonistatud ei tohiks vist üles panna. Jõudu soovides -- Ahsoous 29. juuli 2006, kell 22.49 (UTC)

angerja vasallilinnuse arutelust ma mõistsin, et fotod on ta enda tehtud. avjoska 29. juuli 2006, kell 22.52 (UTC)

: Soovitan iga pildi juurde kirjutada: Ise tehtud. GDFL. Samuti aeg ning kujutatava kirjeldus. Andres 29. juuli 2006, kell 23.04 (UTC)
mida se GDFL tähendab
Siinsamas teksti allgi on kirjas: "Kogu tekst on kasutatav GNU Vaba Dokumentatsiooni Litsentsi (GFDL) tingimustel." avjoska 29. juuli 2006, kell 23.20 (UTC)
Eks ma ürita need need nupud siin segeks saada.

: Kirjutasin vist ennist valesse kohta. Tuleb välja, et GDFL ei ole tehnilistel põhjustel hea variant. Kõige lihtsam on anda pildid piiranguteta kasutamiseks (Public Domain), aga kui Sa seda ei soovi, siis märgi, milliseid kasutamispiiranguid Sa soovid. Andres 29. juuli 2006, kell 23.43 (UTC)
Tere jälle ja küsiksin sellist asja,et kui olete nõus sii jätaksin kirjatöö teile ja kui vaja siis saadan linnuste nimed, kus käinud maalimas ja pildistamas.Mul oli palju huvitavaid kohti jäädvuststud ja kirjutatud aga läpakas jooksis kokku ja kõik mu 3 aasta töö on taevas ja selle pärast tahakski jäädvustada sinna lehele eesi linnustest pildid.Mis puutub maalidesse siis näituse korraldan kui kõik valmis.praegu on juba 18 linnuse maali tehtud ja veel rohkem teha aga kõik on ees.Kahju et fotod kaduma läksid .Nüüd veel,käisin nädalavahetus vääna mõisas ja ka linnuse varemetes.Kõsimus selles ,et ta nagu on ja ei ole ka linnus .Ma ei teagi.Teie nimekirje teda pole aga ostsin raamatu Harjumaa mõisad ja seal mainitakse et on ikkagi olnud linnus.Igatahes maalid ta ära sest väga ilusad hooned on säilinud.Kui saadan fotod linnustest siis vaata ise millised sobivad või ei mul hea meel kui teised ka saavad teada millites kohtades me esivanemad elasid.

Väga tähtis on, et Sa iga pildi juurde (pildileheküljele) täpselt kirjutaksid, mis pildil on kujutatud ja millal see on tehtud. Muidu me ei oska seda kuskile paigutada. Ka pildi nimi peaks olema nii spetsiifiline, et oleks võimalik enam-vähemgi aru saada, mille kohta see pilt on. Andres 31. juuli 2006, kell 14.47 (UTC)

Kas nendele eelmistele piltidele pean parandused tegema
Kui jah siis kuidas

Sul on kaks pilti müntidest. Sinna peaks kirjutama midagi selgituseks. Kust münt pärit on. Andres 31. juuli 2006, kell 15.39 (UTC)

"Akna postid ja sillus" on vist Angerja linnuse kohta ei selgu. "Kivid ja aeg" ei ütle, mis on pildil.

Kirjuta nendele piltidele lihtsalt juurde. Ülejäänud pildiallkirjad hädapärast kõlbavad, aga rohkem detaile ei tee kunagi paha. Edaspidi püüa pildifailide nimed selgemad teha. Andres 31. juuli 2006, kell 15.42 (UTC)
Kuidas saan linnuste pildid lisada juttude juurde?

Kirjuta artiklisse nii: thumb|Pildiallkiri. Andres 2. september 2006, kell 00:37 (UTC)

Sul on vist eelistustes märgitud, et kõik Sinu parandused loetaks pisiparandusteks. Palun võta see ära. Andres 2. september 2006, kell 21:32 (UTC)
ok. aitähh.

pigem eemalda linnuke pisiparanduse kastikesest kui teed suuremaid muudatusi redigeerides artiklit

P.S. ole hea ja lisa kõigile arutelu lehekülgede kirjutamistele edaspidi "allkiri" neli "lainet" ~~~~ või ülevalt paremalt teine ikooninupp --TarmoK 2. september 2006, kell 22:07 (UTC)
Kirjutan Koluvere piiskopilinnusest aga näitab Koluvere lossi. Kas saaks keegi, minust targem selle suunava noole lossi pealt maha võtta. Ettetänades --Kotkasulg 4. september 2006, kell 21:26 (UTC)
----
Uute artiklite kirjutamisel pea silmas, et artikkel peaks algama definitsiooniga, milles artikli pealkiri peaks olema jämedas kirjas. Midagi niisugust:
Kukemuna linnamägi on Hiiu maakonnas Lehtse vallas olev mägi, millel asus muistsete eestlaste linnus.
Sul tuleb see küll tekstist kõik välja, aga peaks olema esimeses lauses. Taivo 9. september 2006, kell 13:54 (UTC)

Ole nii kena ja lisa oma piltidele litsentsi andmed. Vastasel juhtumil lähevad Su pildid selle aasta lõpus kõik kustamisele--Hendrix 29. september 2007, kell 16:30 (UTC)

Ei ole mõtet ähvardusi uskuda. Ütle vähemalt, millistel tingimustel pildid loovutad. Kui ei, siis paneme kõik tavalise Vikipeedia litsentsi alla. Andres 29. september 2007, kell 17:02 (UTC)
Võid panna tavalise ltsenstsi alla. Mul pole vaja oma litsensi . Kellel vaja kasutagu. Se rohkem mu enda hobi ja huvi neid leida ja pildistada ja kui mõnest midagi maalida on siis teen ära. Sai juba algus tehtud ja nüüd juba pea kõik käidud. Tahaks oma eesmärgi valmis ka saada ja järgmine aasa näituse korraldada. juba kolmas aasta neid varemeid ja mägesid mööda ronitud.--Kotkasulg 30. september 2007, kell 16:44 (UTC)

Nojah, sellega on nii, et ehk viitsid natuke teiste tööd ka vähendada, sellega,

et lisad fotole ka sulle kui autorile sobiva
* kopiraidi/kopilefti
* korraliku kirjelduse
* kategooria (Nt: Kategooria:Eesti linnused
* kui oskad, siis koordinaatide malli kasutades ka koordinaadid

edu :) suwa 17. november 2007, kell 18:37 (UTC)

Seda on küll sulle juba eespool öeldud, kuid kui lisad artiklitesse pilte siis kasuta sellist linki -  [[Pilt:failinimi|thumb|pildiallkiri]] . Nii jäävad pildid mõistliku suurusega ja õigesse kohta. – WooteleF 24. detsember 2007, kell 23:14 (UTC)

tundub, et C. Faehlmanni nimi hakab seoses linnuste asendiplaanide ja vaadetega nii sagedasti korduma, et peaks temast ka paar sõna kirjutama--Hendrix 28. detsember 2008, kell 16:00 (UTC)

Internetist ma infot eriti ei leidnud. Ainult Ajalooarhiivi kaardikogust kus on olemas tema töid 19. sajandi esimesest poolest.--WooteleF 28. detsember 2008, kell 17:30 (UTC)
----
Tere. Kas artikkel Hundikangrud on kuskilt mahakirjutatud? Sõnastus lubab seda oletada. Autoriõigustega kaitstud materjale ei tohi Vikipeediasse postitada.--WooteleF 25. juuli 2009, kell 18:44 (UTC)
Püüdsin teha ilusti aga, kui ei sobi sedasi siis võib ju ümber kirjutada
--Kotkasulg 25. juuli 2009, kell 20:12 (UTC)--Kotkasulg 25. juuli 2009, kell 20:12 (UTC)--Kotkasulg 25. juuli 2009, kell 20:12 (UTC)
Kõik linnuste ajalooga seotu Kotkasule kaastöödes ei ole ometi tema looming? Kusagil pole viiteid kasutatud kirjandusele. On`s Kotkasulg tunnustatud ajaloolane?

Viidete puudumine Vikipeedias on üleüldine probleem, mitte ainult Koktkasule kaastöö hulgas.--WooteleF 27. juuli 2009, kell 15:07 (UTC)
Kas pean siis kirja paneme kõik raamatud, millest olen kokkuvõtteid teinud ? Linnuste asendiplaanid ja joonised on jah Läti keelsest raamatust kopeeritu. Arvasin, et oleks hea materjal Vikis.
Olen jah lugenud ja ka kohapeal käinud. Olen kasutanud kirjandusest andmeid aga samad andmed on ju ka  paljudes kohtades netis üleval. Ma pole kopinud ühtegi juttu nagu osad seda teinud on. Kui ei meeldi kustuta mu kirjutised ära ja kogu lugu. Oma silm on kuningas. Vastan küsimusele : Ei ma pole tunnustatud ajaloolane. Teen seda vabal ajal ja hobi korras.--Kotkasulg 3. august 2009, kell 21:19 (UTC)

Mahakirjutamist arvasin seetõttu, et artikkel oli kirjutatud entsüklopeediatele ebatüüpilises "lopsakas" stiilis. Aga kasutatud kirjandus tuleb tõepoolest igasse artiklisse kirja panna. Kui viitsimist siis võid viidetena vormistada (eeskujuks saad võtta mõne viidatud artikli).--WooteleF 3. august 2009, kell 21:24 (UTC)

Kas Sa palun võiksid oma Hundikangrutest pildid üles laadida ka Commonsile, et neid saaks kasutada ka teistes keeltes? Ja kas on Sul ka mingi pilt, kus on paremini lahtikaevamata kangrukünkaid näha? (Kui ei oleks, minul on mitu, lisan siis juurde.) --Mmh 1. september 2009, kell 11:06 (UTC)

Selleks et järgmisi fotosid saaks Vikipeedias mõne vaba litsentsi tingimustel kasutada, peaks sellega nõus olema ka fotol kujutatud teksti või joonise autor.
* :Fail:Kiltsi linnus 4.jpg
* :Fail:Porkuni.jpg
* :Fail:Viljandi ordulinnus 3.jpg
--Pikne 18. märts 2019, kell 16:12 (EET)


Arutelu:Sarah, Yorki hertsoginna

Vabandage väga, aga mis asi on plagiast? Eesti keeles on olemas sõna plagiaat-plagiarism, aga mitte plagiast. Nähtavasti on minu kasutatud väljendit plagiarismi-süüdistus muutnud Taivo ning sellest on saanud plagiast. Kystilla 29. juuli 2006, kell 19.51 (UTC)

Parandatud. Andres 29. juuli 2006, kell 20.38 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://sarahduchessofyork.com/
** In Sarah, Yorki hertsoginna on 2013-06-24 13:22:30, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Sarah, Yorki hertsoginna on 2013-07-06 23:59:11, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:59 (EEST)


Malli arutelu:Värvikood

Mall lisamaks värvikoodi selgitust diagrammi vm. juurde.
; Kasutamine

; Näide

; Tulemus

Kas ma saan õigesti aru, et see teeb sisuliselt sama asja kui ? Adeliine 31. mai 2009, kell 15:36 (UTC)


Arutelu:Kindral

Kas Eeestis on olemas brigaadikindrali auaste? Andres 31. juuli 2006, kell 18.01 (UTC)

on. Märt Tiru oli näiteks enne surma. Loemaa (KJPS ylem) peaks praegu olema. kunagi nägin unes isegi yheksat tänapäevaste eraldusmärkidega Eesti brigaadikindralit korraga, aga see on kyll võimatu ega puutu asjasse. siit on hea vaadata. siin aga on NATO systeem. sealseid õlakupilta saab pruukidagi. Ohpuu 21. september 2006, kell 09:56 (UTC)
Kas 1944 Jüri Uluotsa poolt kolonelist kindraliks ülendatud Jaan Maide kvalifitseerub täiskindraliks (ma oletan, et kuna ta ülendati koos Karl Talpakuga,  jäi ka temal kaks astet (kindralmajor ja kindralleitnant) vahele, nagu Talpak ülendati kaptenist koloneliks (jättes vahele majori ja kolonelleitnandi).

Auastmete (ohvitserid) juures võiks ära mainida vastava auastme saanute nimed läbi aja. Siin kindrali artiklis on vastava auastme saanud ära mainitud, kuid teiste juures ei ole. On see teostatav? Joel 24. september 2006, kell 16:45 (UTC)

kõiki leitnante, nooremleitnante ja lipnikuid on juba tyytuvõitu yles lugeda, sest neid on leegion. kolonelini on reaalne ja nemad võiks kunagi põhimõtteliselt kirja saada kyll. auastmeid jagab Vabariigi President paar korda (võidupüha, vabariigi aastapäev) ja saajate nimed avaldatakse Riigi Teatajas ja vabariigi presidendi kodulehel koos auastmega ära. nii et alates 1990ndate lõpust või nii on täiesti võimalik kõik yles lugeda. Ohpuu 25. september 2006, kell 06:20 (UTC)

:Eesti ajal avaldati ohvitseride ülendamised Sõduris.

kasulik asi, kõigi 1939–1940 aktiivsete Eesti kindralite (sh kindral-majorite ja kindralleitnantide) lyhikesed teenistus- ja elulood. Ohpuu 4. detsember 2006, kell 13:30 (UTC)
Vigane, desinformeeriv  ("August Traaksma", "Hans Ants Kurvits") ja ebatäielik (puudub näiteks kindralmajor Riiberg).
----
Kas Jaan Maide on õige? Andres 7. oktoober 2007, kell 13:27 (UTC)

Ülendatud 1944 Jüri Uluotsa poolt.

Minu meelest ei ole sobilik öelda, et kindraleid on olnud ainult x tükki. --kanakukk 16. juuni 2011, kell 21:06 (EEST).
----
Mida siin toimetada? Adeliine 7. august 2013, kell 22:53 (EEST)

enwiki's on kindrali auastmest Eestis eraldi artikkel tehtud: :en:Kindral--Bioneer1 (arutelu) 25. august 2014, kell 17:40 (EEST)
----
Minu meelest tuleks lahku (eraldi artiklitesse) viia auaste ja auastmete klass, muidu on segadust raske vältida. Andres (arutelu) 8. september 2019, kell 17:40 (EEST)

Muidugi vaja lahku viia. Aga kummale peaks jääma pealkiri "Kindral"? – Hirvelaid (arutelu) 6. juuli 2023, kell 16:17 (EEST)

Enwiki systeem tundub mõistlik: yleyldise auaste jaoks ei ole vaja eraldi artiklit teha, vaid eraldi artiklid tuleks erinevate riikide spetsiifilisest auastetest. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 6. juuli 2023, kell 18:07 (EEST)

: Andres peab vist silmas, et kindraliks nimetatakse ka kindralist madalama auastmega sõjaväelasi. Aga kas see ja nende madalamate auastmete käsitlemine auastmete klassina on siiski korrektne? Kas klass, kuhu need madalama auastmega sõjaväelased kuuluvad, pole mitte kõrgem ohvitser? Pikne 6. juuli 2023, kell 21:34 (EEST)
Enwiki suunab kindralit tähistava märksõna general artiklisse general officer. Selle eeskuju järgi võiks siinse artikli ümber suunata artiklisse kõrgem ohvitser. Ja kuigi see vale poleks, ma ei pooldaks seda. "Kindral" peaks eraldi artiklina siiski olema (nagu ka pea kõik teised vikid leiavad).
Siinsel artiklil on silmatorkav vastuolu: võrrelge ülamärkust ja avalause definitsiooni. Mõtlen, et seetõttu algatatigi arutelu. – Hirvelaid (arutelu) 7. juuli 2023, kell 14:57 (EEST)


Pealkiri on esialgne. See tuleks linkida seni väljapakutud pealkirjadega. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. august 2006, kell 06.45 (UTC)

Alustasin artikli koostamist saksa viki põhjal. See kujuneb väga pikaks tööks. Andres 1. august 2006, kell 06.53 (UTC)
Abi on teretulnud. Andres 1. august 2006, kell 06.54 (UTC)

Mu esimene mõte oli: milleks on aastanumber vajalik? kas nende riikide vahel on varemgi konflikte olnud? või järsku eeldatakse, et neid konflikte hakkab iga aasta järel toimuma nagu olümpiamänge? teist mõtet veel tekkinud pole. avjoska 1. august 2006, kell 06.59 (UTC)

: Oli Liibanoni sõda 1982. Iisrael viis oma väed Liibanoni sisse. Andres 1. august 2006, kell 07.04 (UTC)

: Mis hetkel saab konfliktist sõda? ja kas siis tuleb uus artikkel või kuidas wikis tehakse? (ma ei taha midagi ära sõnuda, mul lihtsalt lõi pirnike pea kohal põlema) avjoska 2. august 2006, kell 07.11 (UTC)

:: Kui see konflikt saab hiljem tuntuks mingi teise nime all, siis nime muudetakse. Praegune nimi on tinglik ning järgib teiste vikide eeskuju. Andres 2. august 2006, kell 07.13 (UTC)

:Panen siia veidi infot, kuigi nähtavasti on selleteemalisest infost niigi juba küllastus. kui vaja ei lähe või kasutatud, võib kustutada. Selle asemel, et aidata kaasa Lähis-Ida kriisi rahumeelsele lahendamisele, on Valge Maja otsustanud inimesi pommide abil demokraatia teele viia - nii kirjutas läinud nädalal Briti ajaleht The Guardian. See kriis oleks pidanud juba lõppema. Täpselt poolteist nädalat tagasi küsisid Iisraeli kindralid töö lõpetamiseks veel 72 tundi. Nad rääkisid: see on kõik, mis on vajalik, et Liibanoni lõunaosa Hizbollah' relvajõududest puhastada. Kuid vaenlane osutus palju kangemaks. Vaatamata kaks nädalat kestnud pommitamistele omab Hizbollah ikka veel märkimisväärset sõjalist jõudu. Näiteks ainuüksi möödunud neljapäeval tulistas ta Iisraeli tagalas asuvate sihtmärkide pihta ligi 60 raketti. Need raketid lõhkesid Haifa linnas ja araablastega asustatud Maghari külakeses, tappes alaealise tütarlapse. (Urmas Kiil, "Ajaleht: Liibanoni kriisi põhjused - George Bushi saatuslikud vead")  avjoska 2. august 2006, kell 08.39 (UTC)
Kanal2 täna: Sõda Liibanonis jätkub. kindlasti ei pea sellepärast kohe pealkirja muutma, kuid see oli esimene koht, kust kuulsin sõja kohta. avjoska 2. august 2006, kell 18.19 (UTC)

12. juulil 2006 kell 9.05 kohaliku aja järgi alustas Ḩizb Allāhi sisside maaväekontingent tankitõrjerakettidega rünnakut Iisraeli Kaitsejõudude kahele soomustatud HMMWV-le Humveele, mis olid patrullretkel Iisraeli-Liibanoni piiri Iisraeli poolel.
See väide ei pea paika. Iseraeli soomustatud masinad olid Liibanoni aladel.

Millel Sinu väide põhineb? Andres 5. august 2006, kell 09:45 (UTC)

Kui Sa vaidlustad fakti, siis Sul oleks parem kasutada mitte neutraalsuse vaidlustamist, vaid malli {{vaidlustatud}}. Andres 5. august 2006, kell 09:46 (UTC)

:Minu arust pole õigust midagi vaidlustada enne, kui allikaid pole toodud. Inglise vikis on asi ära seletatud koos allikatega. Siin pole midagi vaidlustada, ainult täiendada. --Metsavend 5. august 2006, kell 09:50 (UTC)

: Ma ei ole asju meelega mitteneutraalselt esitanud. Artikkel on pooleli. Ma pole jõudnud kirjutada sellest, et mõned Liibanoni allikad on väitnud, et kaks sõdurit võeti vangi mitte Iisraeli, vaid Liibanoni territoorium. Iisrael ja rahvusvahelised allikad väidavad, et see sündmus leidis aset Iisraeli poolel.

: Allikad tuleks ka tekstis esitada. Neid on võimalik veel lisada. Arvan, et seda on parem teha välislinkides koos kommentaaridega, muidu läheb tekst liiga kirjuks. Andres 5. august 2006, kell 09:54 (UTC)

: Igatahes pole meil võimalik öelda, kus see sündmus tegelikult aset leidis, vaid saame ainult viidata allikatele. Andres 5. august 2006, kell 09:55 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.zmag.de/artikel.php?id=1868
** In 2006. aasta Iisraeli-Liibanoni konflikt on 2012-11-16 09:46:12, 404 Not Found
** In 2006. aasta Iisraeli-Liibanoni konflikt on 2013-05-25 13:28:09, 404 Not Found
** In 2006. aasta Iisraeli-Liibanoni konflikt on 2013-06-23 21:25:30, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:25 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2006. aasta Iisraeli-Liibanoni konflikt


Arutelu:Auto

See definitsioon kõlab küll naljakalt, aga arvan, et ta on tabav. Andres 2. august 2006, kell 06.43 (UTC)

sõnastus tahab veidi keelelist korrigeerimist. enamik autosid mo arust ei kanna mootorit enda kere peal... mootor on ikka kapoti all ja seal on veel igasugu imevidinaid, mille kõigi nimetusi ma ei teagi... avjoska 2. august 2006, kell 06.47 (UTC)

: Kuidas see iganes ka oleks, see klausel on nähtavasti selleks, et eristada autot mootorratast ja motorollerist ja mopeedist. Andres 2. august 2006, kell 06.55 (UTC)

neljarattaline, enamasti sisepõlemismootoriga

Auto võib olla ka kolmerattaline või kuuerattaline jne.

"Enamasti" ei ole hea, sest see jätab asja ebamääraseks. Autol võib olla ka näiteks elektrimootor. Andres 2. august 2006, kell 07.55 (UTC)

"Auto" ongi üsna ebamäärane mõiste... Hakka näiteks mõtlema, miks ei ole jalgratas auto... Mõlemad on mõeldud liikumiseks, mõlemal on rattad, mõlemad on mehitatavad, mõlemal on jõuallikas (kas siis inimene ise või mingisugune mootor)... Kas auto on äkki auto, sest tal on lenksu asemel rool? Minu teada on olemas ka lenksuga autosid... Mõne projekteerija uhke mõttelennu sünnitus... Või siis eristatakse autot jalgrattast rataste arvu järgi? 2 rattaga ei ole auto, nelja rattaga... mingil juhul võib olla küll ka jalgratas... aga kolme rattaga leidub küll mõlemaid... Ma arvan, et sõna "enamasti" on siin definitsioonis hädavajalik. Enamasti nelja rattaga, enamasti sisepõlemismootoriga jne...

:kuna mul on käsil kolmas õlu, siis defineeriks autot järgmiselt: auto on masin, mis liigub siis, kui gaasi vajutada...
Aga kaine peaga võiks auto definitsioon kõlada järgmiselt: auto on mehhanismide kooslus, mia liigub vastavalt inimese tahtele ühest ruumipunktist teise...--Hendrix 18. juuni 2007, kell 17:03 (UTC)

see oleks juba sõiduki definitsioon --84.50.170.213 18. juuni 2007, kell 17:26 (UTC)

:ilmselt ühe lausega on autot defineerida üsna tülikas. Peaks välja tooma auto spetsiifilised/olulised tunnused, kirjeldamaks auto olemust...--Hendrix 23. juuni 2007, kell 10:34 (UTC)

Auto - automobiil - iseliikuja, iseliikur jne võiks olla vähemalt nelja rattaga (2+2 - kaks ees ja kaks taga, mitte aga 1+3 ntx),
mille liigutamiseks kasutatakse jõudu, mis saadakse mootorist. Motorid võivad olla - sisepõlemis(bensiin, diisel, gaas jne) ja elektrimootorid. Reaktiivmootoritega autosid on, kuid enamus neist ei kõlba tänavakasutsse. Vanasti nimetati ka jõuvankriks.  suwa 22. juuli 2007, kell 16:27 (UTC)

Ei-ei, ikka mööda... Ei saa öelda, et "võiks" olla vähemalt nelja rattaga... On kolme või rohkema rattaga... Ei tea, kas lintidega liikureid saab autoks nimetada? 194.106.116.182 22. juuli 2007, kell 17:20 (UTC)

:ja kuidagi peaks eristama mootorrattast--Hendrix 22. juuli 2007, kell 17:36 (UTC)

:: ja ATV ei ole ei motikas ega auto suwa 22. juuli 2007, kell 17:38 (UTC)

"...veereb vähemalt neljal rattal..."
Kordan taas, et on ka kolme rattaga autosid... Näiteks see käru, mida hr Bean oma miniga pidevalt hunnikusse sõitis... [[Kasutaja:Jürka|Jürka]] 11. mai 2008, kell 12:43 (UTC)

Auto on lühend sõnast automobiil (kr. autos - ise ja mobilis - liikuv). Mootori jõul enam kui kahel rattal liikuv masin sõiduteedel (ka maastikul) reisijate v. veoste vedamiseks.

aga külgkorviga motikas?--Hendrix 28. juuli 2008, kell 05:23 (UTC)

:Sa oled kah naljatilk! Külgkorv moodustab motikast iseseisva konstruktsioonilise osa ... no... nagu järelhaagis autol ju. Järelkäruga autot me ometi kuuerattaliseks ei pea. Ja kindlasti ei ole ju auto ka kolmerattaline mootoriga jäätisekäru. Ja muideks autodel võivad ju ka roomikud olla.
----
Definitsioon on endiselt kahtlane. Selle järgi on ka ATV-d ja traktorid autod.--WooteleF 4. mai 2009, kell 11:50 (UTC)
----
Kas need viimased on ikka keretüübid? Andres (arutelu) 7. mai 2012, kell 00:18 (EEST)
Eestiaegsete autode arvu ja impordi saab ametlikust statistikast, selleks ei pea kaudseid allikaid piinama. --217.71.46.244 12. veebruar 2014, kell 18:25 (EET)


Arutelu:Maasilinn

oh mind, untsa-muntsakat, küll:D:D kõik suunamised teise maasilinnuse pealt maha võtta. saan ise teise tagasi sinna eestlaste linnuste nimekirja ja teksti maha. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 2. august 2006, kell 11.56 (UTC)

Nüüd on kõik siin koos. Kui keegi teab midagi eestlaste linnusest, siis võib siia lisada, muidu las olla nii. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. august 2006, kell 18.18 (UTC)
Pealkirja muutmiseks kasuta nuppu "teisalda". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. august 2006, kell 18.19 (UTC)

tundub, et kui pildid on ridamisi üksteise all, siis kipub teksti paigutus kannatama - seetõttu tõstsin Avjoska pildid alla galeriisse--[[Kasutaja:Hendrix|Hendrix]] 16. juuli 2007, kell 08:42 (UTC)

Muinsuskaitse obj nr: 21032
Maasi ordulinnuse varemed bastioni ja valli kraaviga, Lahe k. 14. saj
[http://www.saare.ee/smv.nsf/1a8a3dba68cdda7bc2256c86006c53c9/a7aa070713c60117c2256cf600490dca?OpenDocument Arhitektuurimälestised @ Saare maakonna veebis]
suwa 16. juuli 2007, kell 10:05 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.orissaare.ee/index.php?page=88
** In Maasilinn on 2013-06-24 12:12:22, 404 Not Found
** In Maasilinn on 2013-07-06 12:19:22, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:19 (EEST)


Arutelu:Tartu

elanikke = 101 250 (1.01.2007) Andres 14. veebruar 2008, kell 18:22 (UTC)

elanikke = 101 965 (1.01.2007) Andres 17. jaanuar 2009, kell 22:24 (UTC)

elanikke = 98 480 (17.01.2009) Taivo 14. veebruar 2011, kell 17:58 (EET)
| elanikke = 103 740 (2011)Statistikaamet
Elanike arv on muudetud, kuid viide mitte. Andres (arutelu) 31. jaanuar 2014, kell 22:44 (EET)

NB! Kas see lipu punane on ikka õige? Võib-olla on see monitori viga, aga siin paistab see pigem sogane oranž, õige värv võiks olla midagi sellist: http://en.wikipedia.org/wiki/Poland Lebatsnok 5.mai 2008

Tartu linna kodulehel on lipp täpselt sama tooni ja ta on ka raekoja küljes selline sooja tooni punane. Aga Vikipeedias toodud Poola lipu punane (#D80E31) on hoopis teistsugune kui Poola Välisministeeriumi kodulehel http://www.polska.gov.pl/files/Flaga_polska.gif (#CC0000). Ma arvan, et pigem Vikipeedia eksib. Valju 5. mai 2008, kell 14:13 (UTC)

Jean-François Tartu (1751-1793) oli prantsuse meremees.
Pärast tema surma sai tema poolt juhitud fregatt Uranie nime Tartu. Hiljem kandsid seda nime veel kaks prantsuse sõjalaeva, k.a. hävitaja (1931-1942) ja valvelaev (1958-1992).
 --Õli 3. august 2006, kell 10:42 (UTC)
----
Sõpruslinnad tuleks niimoodi vormistada, et oleks ka link artiklile Sõpruslinn. Riik tuleb linna taha märkida sulgudes. Andres 19. jaanuar 2007, kell 20:43 (UTC)
----
Tartu tekkis tähtsate Põhja- ja Lõuna-Eestit ühendavate teede äärde -
tegu oli ainsa paigaga, kus Võrtsjärve ning Peipsi vahel sai Emajõe
äärde rajada aastaringselt kasutatava tee, st kus Emajõe kaldad ei
olnud soised.

Seda lauset on kärbitud. Andres 19. veebruar 2007, kell 19:29 (UTC)

Alates 11. sajandist kuni 13. sajandi alguseni oli Tartu Ugandi muinasmaakonna üks kahest keskusest Otepää kõrval.

See lause on välja jäetud. Andres 19. veebruar 2007, kell 19:29 (UTC)
Sõja järel tasandati enamus kesklinna varemetest haljasaladeks, arhitekt Arnold Matteusel õnnestus vältida karpmajade ehitamist kesklinna.

Välja jäetud. Andres 19. veebruar 2007, kell 21:38 (UTC)
----
Selline info
 "Tartu on ka tähtis tööstuskeskus.Suurtööstuse(20enam töötajat) alal oli 2004.a.56 ettevõtet 6500 töötajaga ,toodangu müük ca 4,3 mr krooni. + Tähtsamad harud müügi järgi toiduainete tootmine ca 1,24 mr krooni;Masina-metalli-aparaadi tootmine ca 1,03 mr krooni ja Puidu-mööbli tootmine ca 0,7 mr krooni."
pigem eksitab kui annab teadmisi juurde. Ei saa ju suurtööstuseks nimetada enam kui 20 töötajaga ettevõtteid. Seepärast taastasin esialgse versiooni. Valju 7. märts 2007, kell 09:55 (UTC)
Mis allikast pärineb elanike arv 101 250? Stat.ameti järgi elas Tartus 1.1.2007 101 965 inimest, Tartu linnavalitsuse andmeil  31.12. 2006 98 214 inimest. --Metsavend 11. juuni 2007, kell 06:31 (UTC)
----
2006. aasta 1. jaanuari seisuga on Tartus 99 882 registreeritud elanikku.
Andres 7. juuli 2007, kell 18:29 (UTC)
----
kas bareljeefid sobivad monumentaalskulptuuride nimekirja?--Hendrix 30. juuli 2007, kell 11:26 (UTC)

Arvan, et sobivad. Andres 30. juuli 2007, kell 11:28 (UTC)
----
"Rahvastikuregistri andmeil elas 1. augustil 2007 Tartus 98 541 inimest." - täna alles 31. juuli...--Hendrix 31. juuli 2007, kell 10:28 (UTC)
----
Rahvastikuregistri andmeil elas 1. jaanuaril 2007 Tartus 101 250 inimest.
Andres 31. juuli 2007, kell 14:19 (UTC)

Üks neist arvudest on vale. Pole tõenäoline, et Tartu elanike arv 7 kuuga 2700 ehk 2,7% võrra vähenes. --Metsavend 4. august 2007, kell 13:22 (UTC)

:E tea, kust artiklis olevad arvud pärit on. Statistikaameti andmetel oli 1.jaanuar 2007 Tartu rahvaarv 101 965. Voldik "Tartu arvudes 2007" ütleb, et 01.01.07 oli elanike arv rahvastikuregistris 98 214.--Ken 4. august 2007, kell 14:04 (UTC)
----
Suurem osa jutust bussitehase kohta peaks minema omaette artiklisse. Andres 31. juuli 2007, kell 14:21 (UTC)
----
Vaata Kasutaja arutelu:87.98.57.126. Andres 31. juuli 2007, kell 14:54 (UTC)
----
Linnaosad - mina paneksin kõigi linnaosade lõppu ühtsuse huvides (Tartu) ja muudaks praeguseid kattuvaid märksõnu: näiteks Veeriku küla->Veeriku--Hendrix 6. august 2007, kell 12:08 (UTC)

Minu meelest tuleks arvestada, kumb on tuntum, kas linnaosa või küla. Andres 7. august 2007, kell 05:26 (UTC)

:see tuntus on üks subjektiivne värk. Mina näiteks ei olnud Veeriku külast kuulnud, aga pole võimatu, et Veeriku küla inimene pole jälle Veeriku linnaosat midagi kuulnud. Teinekord on lihtsam, kui on kindlad reeglid, kui et vaevelda kahtluste küüsis - kas panna nüüd nii või panna nüüd naa...--Hendrix 7. august 2007, kell 09:01 (UTC)

:: Tuntuse tähtsus on praktiline: oleks hea, kui enamik inimesi leiaksid kohe otsitu ning keerulisi linke tuleks harvem panna. Praegu aga pole sel suuremat tähtsust, peaasi et pealkirjad on fikseeritud. Ei tasu vast hakata ümber tegema. Andres 7. august 2007, kell 16:06 (UTC)
----
Tartu Maavalitsus ei kuulu Tartu linna halduse juurde. Andres 7. august 2007, kell 16:22 (UTC)

no püüdsin lihtsalt moka otsast mainida, et selline asi, nagu Tartu Maavalitsus asub Tartu linnas. Kuigi Maavalitsus ajab ka Tartu linna elanike asju, eriti sotsiaalabi vallas.--Hendrix 7. august 2007, kell 16:28 (UTC)

: Tartu Maavalitsust võib mainida seal, kus on jutt Haridus- ja Teadusministeeriumist ja Riigikohtust. Andres 8. august 2007, kell 05:11 (UTC)

::ma natukene kirjutasin juurde Maavalitsuse rollist Tartu linnas.--Hendrix 8. august 2007, kell 06:12 (UTC)
----
Teeks ettepaneku Tartu maakonna kaarti veidi muuta. Alati kui seda vaatan, mõtlen esimese hooga, et mis paganama järv seal Võrtsu kohal on...--Hendrix 10. august 2007, kell 06:07 (UTC)
----
Eemaldasin sorteeritavast tabelist "-" ja "?" (veerus Elukoht linna täpsusega), kuna need põhjustasid häireid sorteerimisel--Hendrix 18. august 2007, kell 05:20 (UTC)
----
Polnudsiis pani pindalaks 40,2 endise 38,8 asemel. Keerasin tagasi, sest eelmiste paranduste tõttu umbusaldan seda kasutajat. Kui oskate, siis kontrollige Tartu pindala. Andres 1. september 2007, kell 17:35 (UTC)

31.05.2007 ütleb Tartu Postimees intervjuus Urmas Kruusega, et Tartu pindala on 38,8 http://tartu.postimees.ee/310507/tartu_postimees/263672_1.php --Hendrix 1. september 2007, kell 18:24 (UTC)
----
Ka viaduktid on sillad. Andres 5. september 2007, kell 05:01 (UTC)
----
"Kuigi keskajal oli Tartu peamiselt kivist linn" - koolis meile õpetati, et Tartu oli valdavalt puidust ja sellest see ka 1775. aasta tulekahju. Kumb Tartu siis oli - kivist või puidust?--Hendrix 22. september 2007, kell 18:05 (UTC)

Siin võib asi selles olla, et keskajal oli Tartu väga oluline keskus, piiskopkonna keskus, hansalinn ja puha, ent ta sai sõdades väga rängalt kannatada, Põhjasõja ajal aga lasti sootuks õhku. Nii hävisid ka peaaegu kõik keskaegsed hooned, asemele ehitati aga puumajad, sest kuni 19. sajandi alguseni oli Tartu tõepoolest küllaltki tähtusetu väikelinn. Athanasius Soter 22. oktoober 2007, kell 11:26 (UTC)
----
Rahvastikuregistri andmeil oli 1. augustil 2007 Tartu linna oma elukohana registreerinud 101 250 inimest.

Kas see on tõsi? Enne seisis seal 98 tuhat millegagi. Andres 22. oktoober 2007, kell 10:59 (UTC)
----
tundub, et artikkel hakkab liiga pikaks minema. Üritan kõrvalartiklitega põhiartikli mahtu vähendada.--Hendrix 27. oktoober 2007, kell 07:47 (UTC)

Muuseumide alla peaks midagi kirjutama. Andres 27. oktoober 2007, kell 18:06 (UTC)

:oleks küll tore, kui keegi, kes mõistab, midagi kirjutaks. Pärast nimekirjade teisaldamist tunduvad töödeldud osad kuidagi kahvatud...--Hendrix 27. oktoober 2007, kell 19:56 (UTC)

You could make a title to collect them. Heinrich Friedrich Emil Lenz
 :hu:user:Rodrigo--89.134.126.229 26. mai 2008, kell 12:37 (UTC)
----
kuna maavalitsuse roll sotsiaalvärgi osas on üsna tagasihoidlikuks muutunud, siis kustutasin maavalitsusega seonduva üldse ära--HendrixEesti 29. mai 2008, kell 15:29 (UTC)
Tartus asub ka Tartu Maavalitsus. Kuigi Tartu Maavalitsuse pädevusse kuulub Tartu maakonna haldamine, korraldab Tartu Maavalitsus sotsiaalhoolekandega seotud teenuste osutamist ka Tartu linna elanikele - igapäevaelu toetamise teenus, toetatud elamise teenus, toetatud töötamise teenus, abivahendite kasutamist soodustingimustel. Alates 2008. aastast hakkas erihoolekandeteenuse osutamist koordineerima ja finatseerima sotsiaalkindlustusamet.
Andres 29. mai 2008, kell 18:21 (UTC)
----

Millise ametlikku linnaossa või asumisse kuulub :Hiinalinn (Tartu), mida kirjutises pole kordagi mainitud ?
suwa 24. aprill 2011, kell 14:13 (EEST)
----
| elanikke = 103 284 (2010)Eesti Statistikaamet seisuga 1.01.2010 Andres 5. mai 2011, kell 19:58 (EEST)
Kas linna artiklis ikka on mõtet tuua ära poolikut linnapeade loetelu? --Ahsoous 5. mai 2011, kell 22:55 (EEST)
----
Tartu Ülikool ei ole spordiklubi. Andres 15. jaanuar 2012, kell 21:19 (EET)
----
Kõik Tartu nimekujud suunavad yheselt siia, samas on neid kõiki kasutatud ka muude asjade ja asutuste tähistamiseks. Seepärast on minu arvates mõistlik jätta päisesse viited kõigile täpsustuslehekülgedele. --Oop (arutelu) 25. august 2012, kell 09:17 (EEST)

Vormistaks "Vaata ka" mitmesse tulpa? --Oop (arutelu) 28. november 2012, kell 10:54 (EET)

jah.--Kyng (arutelu) 28. november 2012, kell 10:57 (EET)
1944. aastal nimetas sisedirektor Tartu raehärraks Johannes Paasi. = Tartus uus raehärra. Eesti Sõna, 7. mai 1944, nr. 105, lk. 3. --IFrank (arutelu) 9. märts 2014, kell 01:56 (EET)
----
Kas "Vaata ka" alt võeti midagi ära? Andres (arutelu) 15. märts 2014, kell 12:06 (EET)
----
"Geograafia" ei ole alajaotuse pealkirjana hea, sest artikli teema ongi geograafiline. Andres (arutelu) 23. aprill 2014, kell 11:11 (EEST)

nõus. Teatmeteostes kasutatakse nt pealkirja "Loodus"--Bioneer1 (arutelu) 25. aprill 2014, kell 10:11 (EEST)

: Kui osa juttu sellest alajaotusest välja viia, saab pealkirjaks panna "Loodus". Asi ongi ka selles, et alapealkiri peaks olema informatiivne. Andres (arutelu) 25. aprill 2014, kell 11:40 (EEST)
----
Mõtlesin, et majandus ei ole ainult ettevõtlus, linna poole pealt võiks ka mingi iseloomustus olla. Seal on muidugi see probleem, et ülevaatetekste ei paista olevat, on ainult iga-aastased eelarved. Las olla esialgu see, annab vähemalt mingi pildi sellest, kui palju raha linnas liigub, kust tuleb ja kuhu läheb. Eks hiljem jõuab mingi parema formaadi leiutada.
----
Miks müürseppmeister välja jäeti?

Mida täpselt see linna ehitusmeistri tiitlina ütleb (kas Tartul oli ehitusmeistreid, kes ei teadnud müüriladumisest õhkagi?) ja miks on see oluline linna artiklis, mitte isiku enda artiklis?
On olemas Eesti lasteaedade loend. Andres (arutelu) 3. august 2015, kell 09:33 (EEST)

Väga kena, loendid võiksidki eraldi artiklites olla. Üldartiklites peaks olema kergestiloetav ülevaade.

Minu meelest pole infokasti all olevat pilti allkirjaga "Tartu sügisel. Vaade Toomemäelt..." vaja välja vahetada. See ei ole suvaline foto, vaid sümboli väärtusega: Tartu on tudengite linn ning sügis seostub õpingute algusega ülikoolilinnas. Kes on Tartus koolis käinud, teab, millest ma räägin. Ursus scribens (arutelu) 7. august 2019, kell 20:03 (EEST)

Jälle on pilt välja vahetatud, pealegi selgitusega "sügisene pilt on veel tulemas". Mis siis sellel pildil viga on? Pole Loode-Boreaallase pildistatud? Ursus scribens (arutelu) 13. oktoober 2019, kell 20:08 (EEST)

:Jaani kirik on piisavalt tähelepanuväärne, et see pildile sitsiks. Boreaallane (arutelu) 14. oktoober 2019, kell 00:29 (EEST)

:Lisaks, vaade on veidi uuenenud. ;-) Boreaallane (arutelu) 14. oktoober 2019, kell 00:31 (EEST)

::"Vaade on veidi uuenenud". Selle loogika järgi tuleks suurem osa pilte välja vahetada. Pildil on muidki väärtusi, kui pildistamise aeg. Ursus scribens (arutelu) 14. oktoober 2019, kell 10:08 (EEST)

:::Vast ei ole hullu? Boreaallane (arutelu) 14. oktoober 2019, kell 13:05 (EEST)

::::On küll, hoiak on vale. Ursus scribens (arutelu) 14. oktoober 2019, kell 13:42 (EEST)

:::::Milles antud hoiak väljendub? Ma ei suru peale, lihtsalt sügis on alles kollatumas. Arvan, et sealt saab uue pildi teha ning foto sobib eriti hästi, kui sellel on kujutatud ka Jaani kirik (Tartu üks silmapaistvamaid ehitisi). Samuti on märgata, et linnapilt on uuendunud. Kas see on selge põhjendus, kus on siin hoiaku näitamine? Nii, et taaskord — vast ei ole hullu, sellelgi aastal on sügis käes. Boreaallane (arutelu) 14. oktoober 2019, kell 13:55 (EEST)

:Miks ei ole infokastis enam Emajõega pilti? Mis Tartu see ilma Emajõeta on. Ivo (arutelu) 28. jaanuar 2022, kell 21:20 (EET)

kas Tartu maakonnal on mõni haldusorgan? või mille poolest ta maakonna halduskeskus on? WikedKentaur (arutelu) 12. märts 2023, kell 14:15 (EET)


Malli arutelu:EestiAsula

Punane täpp kaardil võiks (vähemalt külade puhul) väiksem olla.  >>  --Metsavend 4. august 2006, kell 09:10 (UTC)
Aluskaart ei ole vist eriti täpne, nt Riisipere puhul on punkt kusagil Munalaskme kohas, liiga kaugel maakonna piirist. --Metsavend 4. august 2006, kell 09:42 (UTC)
Kõik on põhja poole nihkes, Võhma paigutub hetkel Järvamaale. --Metsavend 4. august 2006, kell 09:51 (UTC)

Nihutasin lõuna poole. --WikedKentaur 4. august 2006, kell 10:15 (UTC)

:Minu meelest on külad ikka veel veidi põhja poole nihkes (Liiva (Muhu), Hellamaa (Muhu) näiteks). Jaan513 8. august 2006, kell 07:46 (UTC)

::On jah. Peaks ikka täpselt olema, muidu on minutite ja sekundite andmine täiesti mõttetu. Ma ei oska nihutada. --Metsavend 8. august 2006, kell 07:53 (UTC)

::: Siim kunagi rääkis, et nii täpsed koordinaadid ongi mõttetud, sest üks sekund on väiksem kui asula mõõt. Andres 8. august 2006, kell 08:19 (UTC)

:::: Jah, üks pikkussekund on Eestis u 15 m ja üks minut ligi 1 km, üks laiussekund u 30 m ja minut 1,86 km. --Metsavend 8. august 2006, kell 08:29 (UTC)

::::: Siis me võiksime igal pool ümardada minutiteks, ja midagi poleks lahti, oleks vähem eksitav. Teine asi, kui oleks teada, mida need koordinaadid tähistavad. Seda peaks Peeter Pällilt küsima. Andres 8. august 2006, kell 08:40 (UTC)

::::: Ja kui need täpsed koordinaadid midagi tähendavadki, siis see info peaks olema ainult tekstis. Andres 8. august 2006, kell 10:14 (UTC)

:Teatavad probleemid on kaardi ja koordinaatidega – asulamärgid ei paigutu alati päris õigesse kohta (Haapsalu, Valga, Maardu nt). Selle asja parandamiseks tuleks aga kaarti muuta – selle praegune projektsioon ei sobitu täpselt mallis kasutatavate ristkoordinaatidega. Mitte, et asjaga kiiret oleks, kuid mingil hetkel ja mõnda võib see häirima hakata. - Urmas 12. august 2006, kell 20:30 (UTC)

: See on juba hakanud häirima, ja malli on selle tõttu tehtud ka korektuure. Andres 12. august 2006, kell 20:42 (UTC)

::Variante se's suhtes on teoreetiliselt mitu:

:::* võib asula geograafilised koordinaadid kaardi projektsiooni arvestavalt ristkoordinaatideks ümber arvutada. See on aga keeruline, kui projektsiooni kohta infot ja vajalikke valemeid pole. :(

:::* võib luua-leida uue kaardi, mille iga piksel vastaks kogu Eesti alal samale arvule kraadiminuteile/sekundeile. Kaardipilt oleks küll harjumatult moonutatud, kuid asulamärk saaks õigesti paika. :|

:::* võib kasutada sama kaarti, kuid asulamärk paigutada mitte Eesti suhtes nagu praegu, vaid konkreetse maakonna suhtes. Nii tuleb viga praegusest väiksem ja kaarti vahetama ei pea. (Ka on info maakonna kohta praegu mallis juba olemas) :) - Urmas 12. august 2006, kell 21:17 (UTC)

:::: See kolmas variant tundub kõige mõistlikum. Andres 12. august 2006, kell 21:24 (UTC)

Tore mall ... kuid ehk mõtleks selle kasutamist natuke rohkem läbi enne kui veel laiemalt kasutada.
Esmalt muudaks ise selle malli eestiküla nimeliseks, sest külade artiklid on/oleksid peamised kasutamiskohad. Samuti eemaldaks vapi ja lipu parameetrid, neil ei paistam mingit kasutust olevat siin. Ja selle asemel lisaks info halduslikust alluvusest, või mis see õige terminoloogia nüüd on, siis info vallast ja maakonnast kuhu küla, alev, asula kuulub, sarnaselt inglise vikis mõnel pool kasutatav lähenemine (näiteks :en:Pisa) Ja vast ei teeks paha arutada kuidas sama lähenemist teiste riikide puhul ka kasutada, et oleks tulevikus ühtsus sellist tüüpi artiklite vahel. --TarmoK 7. august 2006, kell 18:45 (UTC)

:No ühe külje pealt hea mõte. aga olen senise malliga kogu saaremaa katnud. kui uus teha, tegin kilplasetööd ja kõik saaremaa külad peaks üle tegema. aga su mõte on tegelikult väga hea, kui valmis tehakse, küll ma selle saaremaa üle ka käin jälle. teise külje pealt: kas on malli loodusliku objekti jaoks? (järv, jõgi, laht, org, küngas, laid jne) avjoska 7. august 2006, kell 19:05 (UTC)

::Mallile võib alati ridu juurde lisada ja siis varasemates kasutuskohtades aegamööda täiendada. Siis ei ole keegi kilplasetööd teinud. Tühje ridu lihtsalt ei kuvata. Lipu ja vapi rida ei võta palju ruumi,  võib-olla mõnel alevikul või külal on lipp või vapp. --Metsavend 8. august 2006, kell 07:51 (UTC)

::: Võiks olla ka kihelkond. Andres 8. august 2006, kell 10:14 (UTC)
Sekundid on sisse võetud eelkõige sellepärast, et kaardilink kvalebergi oleks täpselt samadele koordinaatidele, mis KNABis toodud. Punase täppi paigutamisel sek'e ei arvestata. Vajadusel võib malli lisada automaatse ümarduse, nii et artikli lugejale kuvataks minuti täpsusega kuid kaardi link ise jääb sek täpsusega.
vapp ja lipp on sisse jäetud, et sama malli saaks kasutada ka nende omavalitsuslike asulate puhul: alevvallad, 'linnvallad'.
Kuigi ka osadel muudel asulatel on (mitteametlikud?) lipud-vapid.
Mida annaks juurde selle haldusliku alluvuse lisamine malli? Teiste riikide asulate jaoks peaks piisama senisest Linn-mallist.
Mis eesmärgil lisada kihelkond malli?
--WikedKentaur 12. august 2006, kell 20:17 (UTC)

Automaatne ümardus oleks hea, muidu on tabel lugejat eksitav.

Halduslik kuuluvus (maakond, vald) ja kihelkond (1918. aasta seisuga nagu KNAB-is) oleks selleks, et tabelis oleks rohkem infot. Muidugi võib piirduda ka nende märkimisega tekstis. Andres 12. august 2006, kell 20:41 (UTC)

Üks väike märkus... tabeli kirjeldus on siin kergelt vigane... ma ei jõua praegu siit üles otsida milline tag on ülearu või puudu ... aga kuskilt jookseb miskit valesti... - Ahsoous 14. august 2006, kell 20:25 (UTC)

Puudu on vist üks </div> (või siis vastupidi üks on ülearu) loodetavasti malli autor teab (peaaegu, et koodi lõpus)- Ahsoous 14. august 2006, kell 20:34 (UTC)

:Jah. 13 div-i ja 12 /div-i. See div, mis on enne teksti "geograafilised koordinaadid", on üle. See tuleks lõpetada /div-ga (ma ei tea ainult kuhu selle võiks panna). Jaan513 14. august 2006, kell 20:42 (UTC)

Mind häirib see muutuja omakeelne_nimi. Igas artiklis, kus muutuja ei ole saanud mingit (kasvõi tühja) väärtust, on tekst omakeelne_nimi_x, mis võib lugejas hämmingut tekitada. Lisaks on muutujad 1,2,3,4. Jaan513 14. august 2006, kell 20:46 (UTC)

Tundub, et ma olen ainus. Siin võib näha, kuidas ma lehti näen kasutajana ja anonüümsena (artiklid Martna ja Puise). Jaan513 2. september 2006, kell 13:48 (UTC)

: Ma näen sisselogimise järel ka õigesti seda. mul pole mingit tühja väärtust. avjoska 2. september 2006, kell 13:58 (UTC)

::Nüüd ma näen õigesti. Jaan513 8. september 2006, kell 08:37 (UTC)

nüüd on olukord kus (paistab et enamus) eesti linnade infotabelitest puuduvad koordinaadid ja kaart. Põhjus paistab olevat malli muutmises ja et osad linna mallide kasutused on selle malliga asendatud. ei teeks paha kui see segadus korrastatud saaks, või veelgi parem malli kood fikseerituks arendada ja juhend mis peab malli kutusumises olemas olema ja kuidas, juba hakkab paistma päris huvitavaid parameetreid millega püütakse malli kutsuda --TarmoK 17. august 2006, kell 19:15 (UTC)

=== hiddenClass ei tööta mittestandarsetes nahkades ===
*Jaani kirjeldatud probleem,
*põhjuseks et too hiddenClass on kirjeldatud üksnes standardse css-i jaoks
*sellest mallist eemaldasin hiddenclassi, samas on problem jätkuvalt üleval teiste mallide puhul, kus hiddenclassi on kasutatud

nüüd on see .hiddenclass ka teiste nahkade jaoks olemas nii et mure peaks murtud olema, kui probleemi veel esineb siis võib edasi uurida --TarmoK 2. september 2006, kell 22:36 (UTC)
=== IE-s on punktil lõunanihe võrreldes Firefoxiga ===
*probleem on lahendatav, täpsemalt pole praegu uurininud
--WikedKentaur 2. september 2006, kell 21:15 (UTC)
vt ka Arutelu:Soodoma.
Nüüd näitab IE punkti samas kohas kui FF. --WikedKentaur 19. november 2006, kell 11:51 (UTC)
=== nimi ===
Hoiatus malli kasutajatele (ja teadmiseks malli autorile): Kui on soovi kaarti kuvada siis praeguse seisuga tuleb kindlasti täita täita nime lahter, vastasel juhul, ei näidata kaardil mitte punkti  vaid kirja  - Ahsoous 8. detsember 2006, kell 11:45 (UTC)

nüüd võib ka välja nimi täitmata jätta siis kasutab kasutuskoha artikli pealkirja. --WikedKentaur 6. aprill 2008, kell 11:58 (UTC)
----
Selle malliga paistab olevat see probleem, et kui artikli algusesse paigutatud malli ja artikli avalause vahele jäetakse tühi rida, siis näeb ka artikkel välja nii, et tekst algab ühe rea võrra altpoolt kui teistes artiklites. Aga kõigi mallidega see nii ei ole. Näiteks mineraalimalli kasutades võib vabalt jätta tühja rea ning artikli väljanägemine sellest ei muutu. Mina ei oska seda korda teha, aga kui keegi oskab, siis oleks küll väga hea, kui see ära parandataks. Praegu näevad tühja reaga asulaartiklid väga inetud välja. Ja neid on päris palju. Siim 18. veebruar 2009, kell 19:48 (UTC)

<noinclude> ees ei tohi reavahetust olla. 25. mai 2009, kell 16:41 (UTC)
=== kaart ===
vt Arutelu:Laisi
----
Tabelil võiks olla ümber ka kast nagu riigimallidel on.--WooteleF 11. juuni 2009, kell 21:11 (UTC)

Kordan ettepanekut. Mall võiks välja näha nagu Mall:Linn. Praegune ilma äärteta versioon tundub kuidagi laialivalguv.--WooteleF 21. juuni 2009, kell 09:42 (UTC)

Miks koordinaadid on tabelis ja tabeli kohal? Arvan, et piisab sellest, kui on tabelis. Milline mall seda tekitab? --Metsavend 25. juuni 2010, kell 22:37 (EEST)

Võtsin tabeli kohalt ära. Või oleks üleval paremal nurgas koordinaatide jaoks standardne koht ja nad ei pruugiks hoopis tabelis olla? Pikne 26. juuni 2010, kell 22:56 (EEST)

:Ülanurga koordinaadid on valikud vikilinkidega kaardi kuvamiseks. Pigem siis juba tabeli koordinaadid ära jätta. --WikedKentaur (arutelu) 10. detsember 2013, kell 18:54 (EET)
----
Sellised muudatused kujundues võiks kõigepealt arutelus välja pakkuda. Minu meelest Eesti asulate kujundus võis pisut eristuda küll. Teiseks, kui kasutada siin malli Asendikaart, siis ilma linnamallita, saaks kasutada selle parameetrit "muu_kaart", mis koos praegu kasutuseta jäänud parameeriga "maakond" võimaldaks kasutada selliseid taustasid. Kolmandaks, ideaalis võiks taust olla kohalikus projektsioonis (L-EST). (Eelmised taustad ilmselt olid, kuigi punkti õigesse kohta saamisega oli raskusi.) Pikne 7. detsember 2013, kell 14:40 (EET)
Aga kuna seniste taustade jaoks puudub õige valem punkti asukoha määramiseks, siis need võiks praegu välja vahetada küll. (Näen, et katsetad nüüd nende tagasipanemist.) Mina naaseksin varasema koodi juurde ja asendaksin selles vaid asendikaardi osa malliga Asendikaart ja nii, et muutuja "maakond" jääks kasutusse sellise nimega failide tarbeks. Kas see sobiks? Pikne 9. detsember 2013, kell 20:38 (EET)
Paigutus võiks sama olla kui mallis Linn. Taustavärvi suhtes vahet pole kas sama või erinev. --WikedKentaur (arutelu) 10. detsember 2013, kell 18:54 (EET)

* asulate koordinaadid on kopeeritud Wikidatasse
** need saaks nüüd artiklitekstidest kustutada
* Wikidatasse vaja lisada EHAK koodid
** seejärel saaks neid kuvada ka asula ja valla mallides
* rahvaarv
** Wikidatasse tuleks kopida viimase rahvaloenduse numbrid
--WikedKentaur (arutelu) 6. veebruar 2014, kell 20:04 (EET)

:Karepa puhul tundub elanike arvu juures olevat vale link. Ja kas me ei võiks Vikiandmetest loobuda ning viidata eestikeelsele allikale?

:EHAKi koodid on Vikiandmetes ilma allikata. Kuidas neid saab siis kontrollida? Pealegi neid muudetakse. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2018, kell 11:45 (EET)

:: Minu meelest Vikiandmetes pole tarvis inglise keelt eelistada ja võib vabalt viidata originaalkeeles lehele, antud juhul siis eestikeelsele lehele. 2001:7D0:88DD:F880:1DAC:8288:545E:6B30 3. veebruar 2018, kell 17:54 (EET)

Lisasin malli EHAKi allika viite. --WikedKentaur (arutelu) 3. jaanuar 2018, kell 17:13 (EET)
----
See mall tekitab ka mingeid imelikke asju, vaata näiteks Meegaste. Andres (arutelu) 15. juuli 2016, kell 14:27 (EEST)

Soovitan lisada asulate, linnade jne mallidesse ka esmamainimse aasta :) suwa 1. september 2018, kell 01:17 (EEST)

Miks Eesti asulate jaoks on vaja eraldi malli? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. oktoober 2018, kell 19:51 (EEST)

Algselt oli nähtavasti asendikaardi pärast. Siin on endiselt paar Eesti asulate kohta käivat asja, mida on ehk nii mugavam juhtida. Kui nüüd tahta panna kõigi Eesti asulate artiklitesse dünaamiline kaart ja teiste maade asulaartiklitesse mitte, siis on ka hea, et on eraldi mall. Pikne 4. aprill 2019, kell 22:28 (EEST)
----
Panin tagasi varasemal kujul asendikaardi, aga teises arutelus pakutud kujul dünaamilist asendikaarti siin veel sisse ei lülitanud. Vahepeal on hakanud kõigi Eesti asulate piire näitama ka päises lahtiklapitav kaart. Siis võib-olla pole selle jaoks teist (peitmata) dünaamilist kaarti tarvis? Pikne 4. aprill 2019, kell 22:28 (EEST)

Näiteks artiklites Võistre ja Kauru on infokastis punktleppemärgiga asukohakaardi järel teine kaart, millel on esile tõstetud asula piirid. Kas lisada selline kaart Eesti kõigi praeguste asulate artiklitesse? Seda on hakatud nüüd mõne valla asulaartiklitesse lisama. Kui soovida lisada selline kaart süstemaatiliselt kõigisse selle malliga artiklitesse, siis ei tarvitseks seda teha ükshaaval igas artiklis, vaid saaks teha lihtsalt mallis muudatuse. Ma pole jätkuvalt kindel, kas peaks igasse artiklisse lisama, kuna samad piirid on olemas ka päises lahtiklapitaval kaardil ning paljudes lühemates artiklites võtab infokast siis ehk ebaproportsionaalset palju ruumi. Aga võib-olla kõigile teistele meeldivad need dünaamilised kaardid igas artiklis ja ma olen ainus, kes kõhkleb. Pikne 19. jaanuar 2022, kell 16:34 (EET)

Võiks lisada küll igale poole. Märkasin, et kaart, mis tuleb selle malliga ja päises lahtiklapitav kaart ei lange detaiides alati kokku, kasvõi sellesama Kauru puhul. Ma ei tea, kumb on õigem. Samas võiks malliga tekkival kaardil olla võimalus seda samas väikses aknas suurendada või vähendada. --Metsavend 19. jaanuar 2022, kell 17:30 (EET)

: Kui piirid erinevad, siis on need päises lahtiklapitaval kaardil vananenud. Seal pole andmeid tükk aega uuendatud ja võimalik, et ei uuendatagi enam. See räägib küll selle lahtiklapitava kaardi kahjuks. Suurendamine ja vähendamine on Vikipeediates tavavaates keelatud, selleks et serverit vähem koormata. Pikne 19. jaanuar 2022, kell 17:54 (EET)

:: Ma ise eelistan ka dünaamilist kaarti, kuna ma saan seal oma eelistust reguleerida. Mu naine pigem seda teist, kuna tema meelest on nii ülevaatlikum. Ausalt öeldes on see taoline küsimus, kus võib hääletust vaja minna. Melilac (arutelu) 22. jaanuar 2022, kell 09:57 (EET)

::: Kas eelistuse reguleerimise all pead silmas võimalust valida päises taustaks eri kaarte? Põhimõtteliselt võib olla kaart ka mõlemas kohas, nii nagu on ka koordinaadid. Minu küsimuse mõte oli rohkem selles, kas konkreetselt infokasti on praeguses seisus otstarbekas lisada teine (dünaamiline) kaart. Kui õnnestuks siia rohkemate kasuajate arvamusi koguda, siis saaks ka seda sama arutelu tõlgendada millegi hääletuselaadsena. Pikne 22. jaanuar 2022, kell 15:24 (EET)

:::: Kui küsimust sellisena esitad, siis minu meelest on otstarbekam hoida infokastis üks kaart (kehtib antud malli puhul, mõne teise riigi puhul võivad asjad teisiti olla). Infokasti idee on minu meelest olla ühe pilguga haaratav  kiire infoallikas. Kaks kaarti vähendaks Eesti puhul esimest poolt, aga näiteks  Venemaa või India puhul võib üks kaart olla liiga vähe informatiivne, ehk siis esimene pool peab tegema teisele poolele mööndusi. - Melilac (arutelu) 23. jaanuar 2022, kell 09:01 (EET)
Selle kokkuvolditud kaardi olemasolu võib lugejal kergesti kahe silma vahele jääda, nutitelefoni vaates vist polegi seda (vähemalt ma ei näe).--Minnekon (arutelu) 23. jaanuar 2022, kell 23:51 (EET)
----
pisi|320px|Artikli Kauru graafika (kaardid, 11. juuni 2022, kell 22:31 (EEST))
nt artiklis Kauru ei lange infokastis olevad piirid kokku ülanurgas (kaart) lingi kaudu kuvatavate piiridega, mida sellest arvata?  ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 11. juuni 2022, kell 17:23 (EEST)

ilmselt on aeg lahtiklapitavast kaardist loobuda, kuna seda ei uuendata. Ning ülanurgalingiks panna maplinki link fr ja ru.viki stiilis https://fr.wikipedia.org/wiki/T%C3%BCri, https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A2%D1%8E%D1%80%D0%B8_(%D0%AD%D1%81%D1%82%D0%BE%D0%BD%D0%B8%D1%8F) WikedKentaur (arutelu) 11. juuni 2022, kell 17:47 (EEST)

:tore, nüüd ei lähe siis nt Vahula ja Kahula elanikud Vikile tuginedes piirisõtta(-tülli)... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 11. juuni 2022, kell 19:57 (EEST)

Mulle isiklikult tundub lahtiklapitav kaart mugavam. Seal saab vajdusesel valida ka rohkemate andmetega tausta. Lingi ma jätaksin ka esialgu samaks. Maplinki puudus on, et seal ei saa välislinke kohandada, muu hulgas on Maa-ameti linkideni jõudmine sealt kaudu märksa keerulisem.

Teine lahendus oleks jätta lahtiklapitav kaart alles ilma OSM-i objekti esiletõstmiseta. Selleks saab kasutada skripti :m:MediaWiki:OSM.js kohandatud kujul. Täpsemalt saaks seal toolforge.org-i URL-is ära jätta parameeter "title", mille järgi OSM-i objekt leitakse. Pikne 11. juuni 2022, kell 21:33 (EEST)
Päises lahtiklapitav kaart ei näita enam asula piire ja vahepeal on veel ühe valla asulate infokastidesse artikkelhaaval dünaamiline kaart lisatud. Lisasin selle kaardi siis nüüd mallis kõigile Eesti asulatele. Pikne 3. juuli 2022, kell 18:17 (EEST)


Arutelu:Nikolai Berdjajev

Ajakirjade nimed võiks anda vene keeles eesti transkriptsioonis. Vastavates artiklites võiks tuua originaalnimekuju ja nime tõlke. Andres 3. august 2006, kell 17:38 (UTC)

Kui nüüd selle üle järele mõelda siis jah, see tundub mõistlik. Priitp 3. august 2006, kell 17:43 (UTC)

Võtsin esialgu välja sellise lõigu:

1900 - 1906 aastatel toimub Berdjajevis üleminek kristlikele "müstilisele realismi" ideedele, mis olid ühelt poolt vastandumine ametlikule riiklikule kiriklikule traditsioonile ja teiselt poolt vastandumine marksismile, mida võeti samuti religioonina. Ttöötas välja oma põhiteemad: vabadus, looming, ajaloo filosoofiline mõte, Venemaa filosoofiline mõte.
Eks kunagi hiljem, kui eluloolised faktid on paigas, saab ka Berdjajevi vaadetest ja nende arengust pikemalt rääkida... Priitp 6. august 2006, kell 09:46 (UTC)

Siin on miski viga: "Aristokraatiast". Tõlkinud Meelis Tõns – Akadeemia 1992, nr. 2, lk. 428–443
1992. aasta Akadeemias nr 2 midagi sellist ilmunud pole...

Tundub, et sellist asja pole olemas. Võtsin välja. Andres (arutelu) 31. mai 2014, kell 22:38 (EEST)


Kasutaja arutelu:Gothic underneath~etwiki

Tere tulemast eesti Vikipeediasse, Gothic underneath!
Palun vihja piltide aruteluleheküljel, et oled volitatud piltidele litsentsi andma. Praegu on seal öeldud, et pilt on võetud veebiaadressilt, kuid puudub selgitus, miks Sina saad litsentsi anda. Kas see litsents on juba tollel veebileheküljel olemas või oled Sa ise selle lehekülje tegija vms. Andres 4. august 2006, kell 07:06 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Gothic underneath~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:8. august

Millises Kogulas oli lennuväli? Andres 4. august 2006, kell 12:10 (UTC)
Siin on mainitud ka Aste lennuvälja. Kas see oli Aste küla või Aste aleviku juures? Või tuleks viidata lihtsalt Aste lennuväljale? Andres 7. august 2006, kell 10:47 (UTC)
Mille poolest see Parise 2007. aasta artikkel nii tähelepanuväärne on? --Minnekon (arutelu) 15. juuni 2016, kell 18:59 (EEST)

Kuupäevaartiklite kriteeriumid on üldse arusaamatud. Andres (arutelu) 15. juuni 2016, kell 19:11 (EEST)

Võiks välja võtta. --Epp 16. juuni 2016, kell 02:56 (EEST)
*2007 – Eesti Päevalehes ilmus Krister Parise artikkel "Mudakoonlasega* sisenemine keelatud", kus ta muu hulgas kirjutas järgmist: "Ärkan iga päev vastikustundega unistusest parema Eesti nimel. Unistusest kaisutada hommikul somaallasest sõbratari, kuulda lähedalseisvast mošeest kutset päeva esimesele palvusele."http://epl.delfi.ee/news/arvamus/krister-paris-mudakoonlasega-sisenemine-keelatud?id=51096478
Andres (arutelu) 16. juuni 2016, kell 11:11 (EEST)

Artikkel äratas ilmumise ajal laialdast tähelepanu ja oli huvitava sõnakasutusega. Mina jätaks alles. Velirand (arutelu) 16. juuni 2016, kell 11:14 (EEST)

: Sel juhul tuleks tekitada ka koht, kuhu siit linkida. Andres (arutelu) 16. juuni 2016, kell 14:01 (EEST)

::Seda äratatud laialdast tähelepanu peaks saama kuidagi objektiivselt tõestada (palju vastuartikleid, teiste isikute ja organisatsioonide seisukohavõtte vms). --Minnekon (arutelu) 18. juuni 2016, kell 19:29 (EEST)

*1995 – president Lennart Meri andis Norra suursaadikule Eestis Brit Loevsethile üle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgi.
--WikedKentaur (arutelu) 7. august 2017, kell 17:45 (EEST)
 *2008 – algas laiaulatuslik sõjategevus Gruusia ja Venemaa vägede vahel Lõuna-Osseetia piirkonnas, nn Gruusia sõda.
vt 7. august --WikedKentaur (arutelu) 7. august 2019, kell 18:55 (EEST)
 *2010 – Antarktikas mõõdeti seni teadaolev madalaim temperatuur –93,2 °C.
https://en.wikipedia.org/wiki/Lowest_temperature_recorded_on_Earth --WikedKentaur (arutelu) 7. august 2022, kell 21:30 (EEST)
 *1964 – Türgi lennukid pommitasid Küprost.


Arutelu:Salme

Arvan, et see pealkiri tuleks reserveerida mütoloogilisele tegelasele. Ülejäänu, sealhulgas Salme küla kuskil Välis-Eestis, läheks täpsustuseks. Siin võiks pealkirjaks olla "Salme alevik". Andres 4. august 2006, kell 15:32 (UTC)

Lehekülg Salme on ümbersuunamine siia, kuid sinna viitavad ka Eesti rahvausund ja Läti rahvausund. Andres 22. detsember 2006, kell 07:44 (UTC)
Lingid tuleb korda teha. Andres 11. juuli 2007, kell 07:07 (UTC)
Leian endiselt, et selle peaks reserveerima mütoloogilisele tegelasele või vähemalt mainima teda siin. Andres 14. august 2009, kell 13:16 (UTC)

Mis asi oleks eesti keeles Salme Nepaalis?
Vt :en:Salme - Salme is a village development committee ...
suwa 26. märts 2010, kell 13:05 (EET)
----
Kui tühistamise põhjus on see, et Salme vallast kirjutatakse EEs märksõna "Salme" all, siis ma ei tea, miks too nii on, meil on "Salme vald". Kui eesti keeles on jutt mingist vallast, siis pole tavaks liigisõna ära jätta. Seega ei näe ma ka põhjust Salme valda märksõna "Salme" alt otsida. Igal juhul palun edaspidi säärastel puhkudel kas või resümeeseki põhjendus lisada, teised ei tea, mis sul mõttes oli. 90.190.114.172 18. veebruar 2012, kell 17:20 (EET)

Kas nyyd hakkabki yks anonyym kõiki täpsustuslehti oma isikliku loogika järgi ymber tegema? Täpsustuslehtede eesmärk on see, et inimesed otsitava yles leiaksid. Kui keegi kujutab ette, et otsingutes kasutatakse ainult mõistete täispikki nimetusi, kus kasutatakse täpselt nende maitsele vastavat liigisõna ja ei midagi muud, siis kujutagu aga edasi, tegelik keelekasutus paraku nii ei toimi. Just sellepärast on täpsustuslehtedel tihti mitte yksnes täpselt yhe kujuga, vaid ka lähedase kujuga nimed ja terminid, et inimesed otsitu igal juhul yles leiaks. --Oop 18. veebruar 2012, kell 18:41 (EET)

: Palun ära nimeta väljakujunenud ja põhjendatud tavasid minu "isiklikuks loogikaks". Soovitan siiski tungivalt teises arutelus viidatud selleteemalise pikema võõrkeelse käsitlusega tutvuda. Ei, ma pole midagi sellist pakkunud, et ühele asjale on üks (täispikk) võimalik nimetus. Leitav peab artikkel olema nende nimekujude alt, mida tegelikult kasutatakse. 90.190.114.172 18. veebruar 2012, kell 19:03 (EET)

:: Salme on ka valla kohta täiesti õige nimi. Mõtle järele – kui sa räägid Missisippist – mida sa mõtled: jõgi või osariik või järv või maakond? Sõltub ilmselt palju ka sellest, kus kohas sa elad. Täpselt sama asi on pädev ka Eesti kohanimede kohta. Ja entsüklopeediad toovad ühe nime juures ära mitmed asjad. Nii, et ära tule siin tavadest rääkima. -- Ahsoous 18. veebruar 2012, kell 19:23 (EET)

::: See on õige, et välismaa jõgede (vähemasti suuremate ja tuntumate) ja Ühendriikide osariikide puhul on eesti keeles olemas ka liigisõna ärajätmise tava. Sama käib kõigi asulanimede kohta. Mississippi järve ja maakonna puhul on see kaheldav. (Kas on võimalik tuua vastavaid autoriteetseid näiteid?) Aga Eesti valdade puhul sellist tava pole. Nii, et ära lähtu asjasse mittepuutuvatest näidetest? Juhin veel tähelpanu sellele, et see täpsustusleht kõige muuga tehti algselt just konkreetselt nende mõistetega, mida Salmeks kutsutakse, enne kui kolm aastat hijem siia ekslikult ka vallad lisati. 90.190.114.172 18. veebruar 2012, kell 19:43 (EET)

::::: Missisippi on ka jõgi Kanadas. Täpsustuslehtel peavad olema kõik need asjad, mille nimi on selline ja liigisõna ei puutu seejuures asjasse. Aga mul pole niipalju aega, et anonüümkirjade kirjutajatega suhelda. -- Ahsoous 18. veebruar 2012, kell 19:59 (EET)

::::::Mõtlen õudusega, millised "asjasse mittepuutuvad" punktid Mississippi artiklist nyyd maha kraabitakse. Palun ärge talle rohkem näiteid tooge, keegi kurat ei jõua pärast seda jama koristada. --Oop 18. veebruar 2012, kell 20:02 (EET)

:::::::: Ma küll olen vist otsustanud kogu sellele jamale siin käega lüüa, aga ei saa ikka ütlemata jätta, et selline ülbitsemine ja inimeste mõnitamine igas arutelus läheb minu arust üle igasuguse piiri. --Epp 18. veebruar 2012, kell 23:46 (EET)

::::::: Jällegi, ma pole väitnud, et Mississippi jõgi ei peaks olema Mississippi täpsustuslehel.

::::::: Oh, anonüümid oleme kõik, selle vahega, et mina reedan antud juhul mõned oma atribuudid (nt asukoht). Aega saab paremini kasutada siis, kui püüda pikema lahmimise asemel kohe selgeks teha, mida (miks) teine öelda tahab.

::::::: Kurb, kui argumenteerimisoskus- ja tahe on puudlikud ning asjad tahetakse paika panna teatava vägevama- või enamusõigusega. Kas kutsud ka päriselus neid, kes suga nõus pole, trollideks? :)

::::::: Mis veel Salmesse puutub, siis Andres soovitaks arvatavasti valla(d) siin "Vaata ka" alla panna. See on ka mõeldav, kuigi nende siin äratoomine pole tarvilik. (Vähemasti pole ülalpool püüdnud keegi tuua ühegi argumenti, mille järgi võiks arvata, et ma eksin.) 90.190.114.172 18. veebruar 2012, kell 20:32 (EET)

:Rõhutades seda, et inimesed otsitava üles leiaksid, soovitan vaadata administraatori parandatud artiklile "Holmi tänav" linke. Oluline polegi niivõrd kui otsingutele vastab, aga kui siselink viitaks õigesse kohta. Ave Maria 18. veebruar 2012, kell 19:09 (EET)
Ma ei tea, mis lahendust anonüümne kasutaja pooldab, aga minu meelest on tema argumendid õiged. Eestis pole tavaks valla nimetamisel liigisõna ära jätta. Sellepärast soovitan valla panna "Vaata ka" alla. Sama lugu on Salme teega. Salme tänava puhul jäetakse "tänav" aadressides küll ära, aga muidu mitte. Mina teeksin "Salme tänava" ja "Salme tee" eraldi täpsustuslehtedeks ning paneksin "Vaata ka" alla lingid neile. Andres 19. veebruar 2012, kell 08:20 (EET)
Ja muide, leian endiselt, et see pealkiri tuleks jätta mütoloogia tegelasele. Andres 19. veebruar 2012, kell 08:24 (EET)
Seda millele see leht jätta pole antud juhul üldse oluline. Anonüümne kasutaja kustutas siit lihtsalt viited valdadele ja sisuliselt teatas, et neid pole siin (ja üldse täpsustuslehtedel) vaja. Täpsustuslehel aga peavad need olema leitavad. (Tänavad ma panin lihtsalt pärast hiljem siia kirja, kuna tegelt oli suht selge, et seda täpsustust on nii ehk naa tulevikus vaja ja eraldi ei hakanud panema vaid tegin sealt suunamise. Kusjuures huvitav oli seejuures, et Tartu tänavale oli vist isegi viiteid rohkem kui Tallinna omale). Ja muide arvan, et kohene täpsustusleht on õige, sest tegelaskuju ilmselt ei otsi tegelikult peaaegu mitte keegi. Aga leiab ülesse, kui vaja on. -- Ahsoous 19. veebruar 2012, kell 08:36 (EET)

Jah, ma pooldan ka pigem praegust lahendust. "Kalevipoja" tegelaskuju otsitakse tõenäoliselt umbes sama palju kui Salme kyla, muud tähendused riburada järel. Kylast on vahel harva ikka juttu olnud, "Kalevipoja" Salmet ajakirjanduses ei kohta. --Oop 19. veebruar 2012, kell 13:01 (EET)

Mina põhjendasin ülal, miks pole vaja ja sellepärast eelistsin vallad ära jätta (et asju, mida siit tegelikult otsida võiks oleks kergem leida ja poleks tarvidust ekslikult arvata, asju nimetatakse nii, nagu tegelikult ei nimetata). Aga ma pole ka vastu, kui "Salme vald" (mis omakorda viitab varasemale vallale) ja teine täpsustusleht "Salme tänav" oleksid "Vaata ka" all. Ütled, et need peavad (siin?) täpsustuslehel leitavad olema, aga ei põhjenda. 90.190.114.172 19. veebruar 2012, kell 18:01 (EET)
Olen nõus, et lihtsalt kustutada poleks tohtinud, sest leian, et lehelt "Salme" tuleks kuidagi jõuda lehele "Salme vald".  Samadel põhjustel, mida IP-aadresiga kasutaja välja toob, ei peaks see minu meelest olema otseselt täpsustuslehel. Sellepärast pakungi, et oleks "Vaata ka" all. Pealegi on teoreetiliselt võimalik asja nii võtta, et Salme on Salme valla nimi, kuigi tavaliselt Salme valla kohta "Salme" ei öelda. Andres 20. veebruar 2012, kell 05:05 (EET)
Mis puutub siia ajakirjandus? Leian, et Kalevipoja tegelane on kõige tuntum entiteet, mille nimi on Salme,  ning näiteks eesnimi Salme ning Salme tänav Tallinnas on tema suhtes sekundaarsed. Eesnimi on küll tuntum, kuid üldise reegli järgi peaks artiklipealkiri olema Salme (eesnimi). Andres 20. veebruar 2012, kell 05:09 (EET)

Ajakirjandus puutub sedavõrd, et see näitab mõningal määral, millised teemad on yhiskonnas liikvel ja millised mitte. Sestap sedagi, mida tõenäoliselt rohkem ja mida vähem otsitakse, ehk siis mis on tavakasutajate jaoks põhi- ja mis kõrvaltähendus. Kehv indikaator, kuid paremat meil nii marginaalsete teemade jaoks ei ole. --Oop 20. veebruar 2012, kell 12:45 (EET)

: Ma mõtlen just, et tegu on asjaga, mis on inimeste teadvuses, kuid millest ajakirjanduses pole põhjust rääkida. Näiteks algarvudest ju ka ajakirjanduses ei räägita; see ei tähenda, et nad poleks tuntud. Andres 21. veebruar 2012, kell 04:50 (EET)

::Eks neid ilmselt otsitakse ka harvemini kui näiteks Galojani. --Oop 21. veebruar 2012, kell 08:42 (EET)

::: Ma teeks ühe oletuse: tänapäeva Eestis on neid inimesi, kes Galojanist vähemalt midagi kuulnud on kordi rohkem kui neid, kes on Kalevipoega lugenud, ja kellestki Salmest (teadlikult) kuulnuid on ikka päris vähe. -- Ahsoous 21. veebruar 2012, kell 10:45 (EET)
Epp tahtis lisandustega Salmeterol, Salmonella ja Salmer fra Kjøkkenet siin irooniliselt mingit pointi meikida, aga...--Morel 24. veebruar 2012, kell 15:55 (EET)


Arutelu:Intress

Esitus lähtub Eeesti praegusest olukorrast, kuid peaks olema universaalsem. Andres 4. august 2006, kell 17:00 (UTC)
Äkki oleks parem kustutada? --193.40.5.245 4. august 2006, kell 19:23 (UTC)

Milleks kustutada? Sellega läheb ju olemasolev kaotsi. See, mis on, on väga hea, tuleb lihtsalt edasi töötada. Andres 4. august 2006, kell 20:18 (UTC)
Näen praegu seda puudust, et intressimäär on defineerimata. Arvan, et kõige parem oleks intressimäära mõistet mainida ning kirjutada intressimäära kohta eraldi artikkel, mille alla paigutada ka praegune lõik intressimäära kohta. Andres 4. august 2006, kell 20:21 (UTC)

Tekstis on lause: "Intressi eesmärk on riigi varaliste huvide kaitsmine ja maksumaksja või maksu kinnipidaja motiveerimine täitmaks tähtajaks rahalisi kohustusi riigi ees." Kas intressi eesmärk on tõesti selline? Missuguseid riigi varalisi huve intress siis kaitseb?
Intressi ajaloo juurde tuleks viited panna, kuna see ei ole üldine teadmine. Samuti võiks selgitada intressi pastoraalset ja hõimu mõju Islamimaadel ning seda, mis on Contractum trinius.

Tsiteeritu kehtib maksude puhul (siis ollakse riigile võlgu). Andres (arutelu) 28. aprill 2017, kell 17:11 (EEST)

Lause on mõtlematult kontekstist välja kistud. Andres (arutelu) 28. aprill 2017, kell 17:12 (EEST)


Kasutaja arutelu:David~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, David! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. august 2006, kell 22:07 (UTC)
Antti Looduse tegevusest võib anda ülevaate allikate põhjal, mis on avalikult kättesaadavad. Partei ja koguduste liidu asjassesegamine ei ole põhjendatud. Samuti ei ole Vikipeedia selleks, et levitada mingeid vaateid või näidata asju mingis valguses. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. august 2006, kell 22:15 (UTC)

Meil kehtivate reeglite kohaselt ei ole korrektne eemaldada artiklilt märgendit "Neutraalsus vaidlustatud" ilma konsensuseta teiste kaastöötajatega, seda enam, kui ollakse vaidlustatud artikli autor. Tühistasin Su vastavasisulise muudatuse artiklis [[Usuline ekstremism]]. Neutraalsuse kohta vaata palun [[Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole]]. Kuna Vikipeedia peab põhinema kontrollitavatel ning autoriteetsetel allikatel on vajalik allikmaterjalidele viitamine. Korrektselt viidatud artikleid, milles toodud fakte saab kontrollida vaidlustatakse vähem. Jõudu edaspidiseks.--[[Kasutaja:Boy|Boy]] 5. august 2006, kell 00:57 (UTC)

ole hea ja lisa aruteludes oma tekstide lõppu edaspidi ka allkiri, kergendab arutelude lugemist. Seda saad teha nelja "lainega" ~~~~ või siis redigeerimisakna peal olevast nupureast paremalt teist nuppu vajutades. Jõudu ja jaksu --TarmoK 5. august 2006, kell 22:26 (UTC)

Tänud nõuande eest ;)

Jälle targem. Ei ole vikisse sissekirjutatud ;)

David 5. august 2006, kell 22:28 (UTC)
----
Siin on reeglid. Andres 5. august 2006, kell 23:33 (UTC)
----
Vastuseks Sinu märkusele. Selgituse, miks ma sünonüüme ise välja ei toonud, leiad pikas vastuses, mille ma kirjutasin ühel arutelulehel. Oleksin tõepoolest võinud juba varem anda Sulle viita reeglite lehele, kuid Sa paistsid Vikipeedias nii hästi  orienteeruvat, et ma ei tulnud kohe selle peale, et Sa reegleid lugenud ei ole. Tavaliselt ma esitan lingi reeglitele siis, kui ma märkan, et inimene ilmselt pole reeglitega tuttav. Muidu tundub see mulle liiga pealetükkiv. Mul on kahju, et ma eksisin ning Sulle ebameeldivusi tekitasin. Andres 5. august 2006, kell 23:58 (UTC)
See pikk vastus on kriminaalasja artikli arutelulehel. Võib-olla küll, et peaksin rohkem tähelepanu pöörama artiklite sisulisele küljele. Miks see mul kuigi palju ei õnnestu, sellest ma oma vastuses räägin. Aga mis puutub hinnangusse, et esitus on erapoolik, siis minu meelest on tegu just hinnanguga sisulises küsimuses. Andres 6. august 2006, kell 00:05 (UTC)
----
Edu sulle Andres Viki administreerimisel ja edaspidisel toimetamisel oma isiskliku näo ja arusaamise järgi. Minu kaastöö siin nüüd lõppeb ja ei soovita siin teha ka kaastööd kellegil teisel. Võid kergemalt hingata, said lahti ühest ebameeldivast tegelasest, kes püüdis naiivselt kaasa aidata viki täienemisele! Edu bürokraatia juurutamises erapoolikuse sildi all!

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema David~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)