Arutelu:Eesti riigipeade loend

Arutelu:Eesti riigipead/Arhiiv

Kui viia aastaarv enne kuupaeva?--Egon 02:02, 2 Jan 2004 (UTC)

Aastaarv võib olla ka enne kuupäeva, aga siis tuleb kas panna aastaarvu järele koma või panna kuupäev sulgudesse. Ma arvan siiski, et tabelis võib vabalt olla ka kuupäev enne aastaarvu. Andres 10:15, 2 Jan 2004 (UTC)

Arvan, et eluaastate puhul võib kuupäevad ära jätta. Elulooartiklites on need niikuinii olemas. Eluaastad ei ole tingimata vajalikud, aga need ei sega. Andres 10:20, 2 Jan 2004 (UTC)
----

: Minu meelest on see üldiselt hea tabel. Ma ei ole kindel, kas algusesse on järjekorranumbreid tarvis, kuigi eks need ole ka informsatiivsed. Järhekorranumbrite miinus on vast see, et kui tabel on poolik, siis nad võivad olla eksitavad.

Mul on ainult palve, et Sa kasutaksid valitsemis- ja eluaastate märkimisel mõttekriipsu. See on küll natuke tülikas, sest seda ei saa otse sisse lüüa, kuid seda saab Wordist üle kanda. Redigeerimisel ta paistab välja täpselt samasugune nagu sidekriips. Kui Sul juba üks mõttekriips on, saad seda kopeerida ka mujale.

Mõttekriipsu kasutamise reeglitest nii palju, et kui meil on ainult aastaarvud ilma mingite täiendusteta, siis mõttekriips on ilma vahedeta aastaarvude vahel. Teistel juhtudel on mõttejriipsu ja daatumite vahel mõlemalt poolt vahed.
Jaa, ega see nii lihtne pole, copy-ga mul sidekriipsu ei tee millegi parast. Ja veel, ma voin eemaldada ja jarjekorra numbrid, sest see on toesti natuke eksitav.---218.145.25.15 22:20, 26 Dec 2003 (UTC)

Teine võimalus: – (vaata, kuidas see on tehtud).
----

Ma ei saa praegu sisse logida ja see polegi oluline, lahkun varsti. Tegelikult neid tabeleid (alguseid) tehes oli monede puhul segadus suur ja nad ei tulnud tapselt sellised kui nad seal originaalis olid. Leian et andmebaas CIA on kyll hea, kuid kohati mitte tapne, (leidsin seda Albaania jpt. riikide puhul, kuhu CIA Factbook kirjutab veel vanu andmeid sisse).

Seda uuendatakse kord aastas, aga ju siis seal aetakse ka midagi segamini.
Veel: Kuvendi i Shqipërisë või (CIA) Kuvendi Popullore? Albaania puhul andmed lahknevad...

Niipalju kui mina aru saan, on Albaania parlamendi nimi

Kuvendi (Kogu), nagu konstitutsioonis,
ehk ka

Kuvendi i Republikës së Shqipërisë (Albaania Vabariigi Kogu)

või

Kuvendi i Shqipërisë (Albaania Kogu).

Kuvendi võib põhimõtteliselt tõlkida ka "parlamendina". See sõna on laen ja talle vastab sõna "konvent".

Varasem nimi on Kuvendi Popullor (mitte *Popullore; Rahvakogu). Andres 00:19, 27 Dec 2003 (UTC)

: Suured Tanud Sulle!
----

Kui artikli pealkiri on "Eesti riigipead", mitte "Eesti Vabariigi riigipead", siis ma arvan, et siia võib peale Eesti Vabariigi riigipeade panna eraldi rubriigi all ka Eesti Töörahva Kommuuni juhi Jaan Anveldi (oli vist Anvelt?). "Vaata ka"-link võiks olla Eesti NSV riigipeadele, nende riikide riigipeadele, mille koosseisu Eesti kuulus või mis olid Eesti territooriumil, ja võib-olla ka kohalikele kuberneridele vms. Andres 11:55, 2 Jan 2004 (UTC)

Ka need on mul olemas (Okupatsiooni aja valitsejad). Voiks muuta j aymbersuuunata.--Egon

: Ma ei oska täpselt öelda, kuidas see kõik tuleks vormistada. Mul tuleb nüüd meelde, et Eesti NSV-l oli kollektiivne riigipea Ülemnõukogu Presiidium, nii et rangelt võttes selle esimees ei olnud riigipea.

: Ma arvan, et niisuguste sõnadega nagu "okupatsioon" tuleks olla ettevaatlik ning kasutada võimalikult täpseid ja neutraalseid termineid. Andres 12:30, 2 Jan 2004 (UTC)

: Kuid me ei saa ju eitada, et oli okupatsioon? Ja vaadates muid rahvusvahelisi allikaid on tapselt oeldud Okupatsiooni valitsus seda nii saksa Ida-alade riigikomissariaatide kohta kui ka NSVL-i vabariikide kohta. Kuigi jah, ainult NSVL ise ei tunnistanud okupatsiooni. Tal olid juriidilised paberid, et oleme ise (Liiduvabariigid) vabatahtlikult liitunud NSV Liiduga.

: See selleks, igal juhul peame me mainima need riigipead kuskil mingis artiklis.-- Egon 12:45, 2 Jan 2004 (UTC)'
----
Siin peaks olema mingi sissejuhatus. Kas jutt on ainult Eesti Vabariigist. Kui ei, siis peaks siin olema ka Eesti Töörahva Kommuuni riigipea. Andres 12:12, 14 Apr 2005 (UTC)
August Rei 1919 - 1920 ei olnud kindlasti riigivanem, ta oli Asutava Kogu esimees!
----
1918–1919 Konstantin Päts, Konstantin Konik, Jüri Vilms (kuni 13. aprillini 1918)
Varem oli nii. Kas see pole õige? Andres 3. jaanuar 2006, kell 18.53 (UTC)
See varasem variant on võetud inglisekeelsest worldstatesmen'ist või rulers'ist. Eestikeelseis alikates (RT) on päästekomitee aktid olemas vaid 24. ja 25. veebruaril 1918. Pärast seda oleks korrektne riigipea kuni Asutava Kogu esimehe valimiseni Ajutise Maanõukogu (Maapäeva esimees).

Kui Sa tead täpselt, tee siis parandused. Andres 4. jaanuar 2006, kell 18.05 (UTC)
----
Pealkirja ja sisu vahel ei ole minu meelest täielikku vastavust. Kui jutt on Eesti Vabariigi riigipeadest, siis tulekski nii öelda. Praeguse pealkirja järgi eeldaks, et jutt oleks ka Eesti Töörahva Kommuunist ja võib-olla koguni Eesti NSV-st. Andres 4. jaanuar 2006, kell 18.07 (UTC)

Pooldan teisaldamist. Et oleks funktsionaalsed loendid Eesti Vabariigi riigipeade loend ja Eesti Vabariigi valitsusjuhtide loend. --WikedKentaur 25. märts 2006, kell 12.00 (UTC)
----
Taastasin Varese. Juurde võib lisada mingi märkuse, aga sellise pealkirjaga artiklist teda välja jätta ei saa. Artikli alguses ei ole täpsustatud, mida Eesti riigipeade all mõeldakse. Andres 10. november 2006, kell 23:06 (UTC)
Kui juba Vares, siis tuleks ka Maksim Unt 1940. aastal ära märkida.

Võib-olla küll, aga miks? Andres 11. november 2006, kell 13:45 (UTC)

: Miks mitte? siseminister vabariigi presidendi ülesandeis (Varese äraoleku ajal).

:: Minu meelest tuleb ajutine kohusetäitja sisse panna juhtudel, kui ametikoht jääb vakantseks. Andres 10. november 2007, kell 07:59 (UTC)
Vares on paigutatud praegu presidentide alla loendisse-president ta nüüd küll ei olnud....kui juba paigutada kuhugi siis oleks sobivam kas peaministrite või  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeeste loendisse.

Kas ta mitte ei olnud mõnda aega Eesti NSV presidendi kohusetäitja? Andres 14. november 2006, kell 10:30 (UTC)
August Rei (1919–1920) oli Asutava Kogu esimees, mitte riigivanem. Ja tema volitused kestsid I Riigikogu kokkutulekuni jaanuaris 1921.
Täiendasin üht-teist, aga vajab veel tööd. Vahest peaks siin olema veel Eestimaa Päästmise Komitee. Kes oli riigipea enne Asutava Kogu kokkutulekut, võib vaielda, aga valitsus töötas permanentselt ja oli seadusandlike volitustega, küllap siis peamninister. --217.71.45.73 1. aprill 2014, kell 00:26 (EEST)
----
Sai seda veel kõpitsetud. Ideaalne see leht veel kindlasti ei ole, aga varasemast parem siiski. Eks siin on mõningaid küsitavusi ka, näiteks see, kas siis 1919–1920 oli riigipea peaminister või Asutava Kogu esimees. Eesti presidendi veebileht loetleb selle perioodi riigipeadena just peaministrid ja lähtusin sellest. Ma toonaseid riigiõiguslikke nüansse lõpuni ei tea, kui selgub, et siiski parlamendi esimees täitis riigipea ülesandeid, siis loomulikult tuleb vastavalt parandada. -- Toomas (arutelu) 12. juuni 2014, kell 16:17 (EEST)
 Ma ei arva, et minu tegevusest siin vikipeedias kasu oleks või et keegi mind siia oleks kutsunud. Aga samas oleks huvitav analüüsida mõnede isikute tegevust, kellel on minu suhtes mingi kaasasündinud üleolekutunne.
(Vahemärkusena alustaks sellest, et pole päris selge, kes oli Eesti riigipea enne Asutava Kogu kokkuastumist. Manifestis on kaks lauset, mis üksteisele osaliselt vastu käivad:
Eeltähendatud maakohtades on ainsamaks kõrgemaks ja korraldavaks võimuks Eesti Maapäeva poolt loodud rahvavõim Eestimaa Päästmise Komitee näol. ja Kuni Eesti Asutav Kogu, kes üleüldise, otsekohese, salajase ja proportsionaalse hääletamise põhjal kokku astub, maa valitsemise korra lõplikult kindlaks määrab, jääb kõik valitsemise ja seaduseandmise võim Eesti Maapäeva ja selle poolt loodud Eesti Ajutise Valitsuse kätte..., aga kui siin on riigipeaks loetud valitsuse juht, siis nii vist ongi õige ja mul pole vastuväiteid.)

 Eesti vabariigi valitsemise ajutise korra (RT 1919, 44, 91) § 9 esimeses lõigus on öeldud:
§ 9. Eesti vabariigi kõrgem võim kuulub Eesti vabariigi rahvale. Rahva nimel ja tema valikul teostab kõrgemat võimu Asutav Kogu. Vabariigi seaduslikuks esitajaks on Asutava Kogu esimees; riigiesituse küsimustes on Asutava Kogu esimehel õigus saada vabariigi valitsuselt vastavat informatsioni. Kas riigipea ei ole riigi esindaja? Samas ei ole mulle selge, kas Asutava Kogu esimehe volitused riigipeana (kui ta seda oli) algasid 23. aprillil, 8. mail või 9. juulil (mil jõustus Eesti vabariigi valitsemise ajutine kord).
Konstantin Päts ei olnud enne 12. novembri 1918 peaminister, vaid Ministrite Nõukogu esimees (RT 1918, 1). Kui vahet ei ole, siis ei ole peaministril ja riigivanemal ka vahet.
Otto Strandmani esimese valitsuse algus ei ole 9. (mis on valitsuse esimese koosoleku päev), vaid 8. mai 1919. 9. mai pärineb tõenäoliselt Eesti vabariigi valitsuse koosolekute protokollide äratõmmetest (RT 1919, 30/31), kus 9. mai all on avaldatud Eesti vabariigi valitsuse koosseis. Selle valitsuse valimise teadaannet ei ole Riigi Teatajas avaldatud.
Sama koosoleku digiteeritud originaalprotokollis on selge sõnaga öeldud: Asutav Kogu kinnitas 8-al mail Valitsuse järgmise koosseisu: http://www.ra.ee/dgs/browser.php?tid=68&iid=110700200565&img=era0031_001_0000015_00002_t.jpg&tbn=1&pgn=1&ctr=0&dgr=0&lst=2&hlx=&hly=&hlw=&hlh=&hash=0f128b88b11d6efe14c731e60e2e64ee
Asutava Kogu trükitud protokoll on siin: http://upload.wikimedia.org/wikipedia/et/1/17/Prot1.JPG http://upload.wikimedia.org/wikipedia/et/f/f5/Prot2.JPG. 8. mai.
Kõigil teistel valitsustel on alguskuupäevaks nende valimise, mitte esimese koosoleku päev.
Eestiaegse ajakirjanduse täielik kõlbmatus allikana on mulle selgeks tehtud, muidu annaksin viited 1919. aasta ajalehtedele, kus on antud 8. mai.
[Mis kasu on inimesel 5-aastasest tegevusest teaduslikul tasemel, koos sellest tuleneva üleolekutundega, kui ta ei suuda teha vahet numbritel 8 (kaheksa) ja üheksa (9) asjas, mis mulle on selge olnud juba viimased paarkümmend aastat?]
„Ma võin oma lemmikfraase korrata“ ja kordangi, et 24. veebruar 1938 ei saa kuidagi olla päev, millal Konstantin Päts Vabariigi Presidendi ametissse astus. See oli 24. aprill 1938 (RT 1938, 42, 403). Aga ju siis 24. veebruar on allikakriitika kõige uuem tase.
Konstantin Päts oli ilmselt õiguslik Vabariigi President kuni oma surmani 18. jaanuaril 1956 (Valimiskoosoleku protokoll 20. aprillist 1944: Edasised toimingud, nagu ... Vabariigi Presidendi ametist kõrvaldamine ... toimusid juba Eesti põhiseadusliku ja seadusliku korra ilmse kõrvalejätmisega, seega olles täiesti okupatsiooni võimu aktid. Seetõttu neil aktidel ei saa olla mingit juriidilist väärtust Eesti ja tema statuse ning põhiseaduslike organit kohta ... ja ei ole võimalik saada selgust selgus Vabariigi Presidendi K. Pätsu (?) praeguse saatuse kohta ega tema võimaluse kohta asuda pärast okupatsiooni lõppu oma ametikohustesse, ning selle tõttu tema volituste lõpetamine Põhiseaduse § 46 viimase lõike alusel praegusel juhul oleks varajane; Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 1 – 9. jaanuarist 1945: Endastmõistetavalt lõpeks Vabariigi Presidendi ülesannete täitmine Vabariigi Valitsuse kõige vanema liikme poolt nii pea, kui Vabariigi Presidendil K. Pätsil või Peaministri asetäitjal O. Tiefil peaks avanema võimalus asuda Vabariigi Presidendi ülesannete täitmisele; vrd. ka EVP § 145).
Eksiilvalitsuse juhi ametinimetuseks oli Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis. Ei ole faktiliselt õige (valitsuse juht oli Peaministri asetäitja) ja pealegi ei ole valitsus riigipea. Olen näinud kirjanduses sõna eksiilpresident.
6. oktoober 1992 ei saa olla Heinrich Marga ametiaja lõpp. Deklaratsiooniga 16. juulist oli ta teada andnud, et toimub ... Peaministri Vabariigi Presidendi ülesandeis ametist lahkumine samaaegselt uue põhiseduse järgi demokraatlikult valitud Riigikogu kokkutulekuga ja Vabariigi Presidendi ametisse astumisega. See ei seganud tal pärast 5. oktoobrit 1992 ja isegi veel pärast 6. oktoobrit andmast veel kolme käskkirja, millest viimasega, 8. oktoobril 1992 astun tagasi Peaministri ametist ja loobun Vabariigi Presidendi ülesannete täitmisest alates tänasest päevast.
Pärast kõigi demokraatlike institutsioonide loomist ja vabu presidendivalimisi lõpetas eksiilvalitsus 5. oktoobril 1992 tegevuse. Rühm isikuid, kes ei ole tunnistanud 1991. aastal taastatud Eesti Vabariigi õigusjärgsust, sest see taastati olukorras, kus riigi territooriumil asusid endiselt okupatsiooniväed, on jätkanud tegevust Nõmme valitsuse nime all. Ei puutu asjasse, ei ole faktiliselt õige (7., mitte 5. oktoober), pealegi pole nn Nõmme valitsus end kunagi nimetanud riigipeaks.
(Halb päev täna, pole oma võimete kõrgusel. Muidu ma ei hakkaks siin jagelema.) --IFrank (arutelu) 18. juuni 2014, kell 21:13 (EEST)

Sinu tekstis sisalduva asjaliku info üritan siit välja selekteerida ja selle eest tänan, aga pikemat diskussiooni ma sinuga nüüd ega kunagi tulevikus ka pidada ei kavatse. Sa oled väga suurte probleemidega inimene. -- Toomas (arutelu) 18. juuni 2014, kell 21:29 (EEST)

: Kuna ma pole suutnud üle kahe kuu jooksul võrdväärset solvangut välja mõelda (ma lihtsalt ei oska selliseid asju), piirdun nentimisega, et alati, kui ma juhin kellegi tähelepanu frustreerivatele fakti- ja kuupäevavigadele, mis on kõige elementaarsemate ja kättesaadavamate allikate järgi mitmekordselt kontrollitavad, hakatakse mind trolliks sõimama või mingitest probleemidest targutama (neile, kes minusse õiglaselt suhtuvad, olen üritanud samaga vastata). Annan loobumisvõidu. Keda see tegelikult huvitab. Lähen malet mängima. Palju tervislikum ja konstruktiivsem tegevus. Siin jäi mul palju asju pooleli või üldse tegemata, neist on kahju.

: Keegi meist ei ole ideaalne inimene. Andres (arutelu) 19. juuni 2014, kell 09:18 (EEST)

plwikis on seotud loend :pl:Lista przewodniczących estońskiego parlamentu. Ma ei tea, kas meil peaks ka midagi sarnast tegema, et artiklite vahel ühendus luua--Bioneer1 (arutelu) 9. september 2014, kell 12:06 (EEST)

Põhimõtteliselt võiks olla küll ka parlamentide esimeestest loend. -- Toomas (arutelu) 9. september 2014, kell 12:12 (EEST)

Okupatsiooniaja valitsejaid ei loeta ametlikult Eesti riigipeadeks ja sellisena on küsitav, et miks nad on üldse siin loetletud. On ka artikkel Eesti valitsejad, kus on neile sobivam koht. Ivo (arutelu) 8. märts 2023, kell 18:21 (EET)

Nõus. Pikne 9. märts 2023, kell 19:42 (EET)


Arutelu:Saksamaa

Soovin, et arutaksime Saksamaa iseseisvumisdaatumi yle--Egon 17:55, 24 Dec 2003 (UTC)

Inglisekeelne Vikipeedia toob ära neli daatumit: 843; 18. jaanuar 1871; 23. mai 1871; 23. mai 1949; 2. oktoober 1990. Esimest võib nimetada Saksamaa iseseisvumise ajaks, kolmandat Saksamaa LV iseseisvumise ajaks. Kõiki neid võib mingis mõttes nimetada riigi tekkimise daatumiteks. Ma arvan, et me ei peaks üldse tabelis rääkima iseseisvumisest, vaid riigi tekkimisest ja võib-olla ka sellest, kuidas ta tekkis (eraldus mingist riigist, mingid riigid ühinesid või muud). Näiteks nii (ma võin mõnes üksikasjas eksida; ja seda tuleb kuidagi lühendada):

843 iseseisvus Verduni lepinguga endise Frangi riigi osa Ida-Frangi riik (Saksa riik), mille osa oli Saksamaa
18. jaanuaril 1871 kuulutati välja Saksa keisririik, millega viidi lõpule Saksa territoriaalriikide ühendamine
23. mail 1949 rajati Saksamaa Liitvabariik (ma ei tea, mis see täpselt tähendab)
2. oktoobril (või 3. oktoobril) 1990 ühines endine Saksa Demokraatlik Vabariik Saksamaa Liitvabariigiga''

Teine võimalus on iseseisvumist üldse mitte mainida. Andres 23:14, 26 Dec 2003 (UTC)

Miks siin on pealkirjad, mille all midagi ei ole? Andres 07:04, 8 Jun 2005 (UTC)

üks anonüümne aktivist "möllas" siin eile. Vahepeal kopeeris kogu saksa viki(?) sisu siia ja veel kõike muud. Õnneks lisas ta ka kasutatvat materjali kuid nagu näed vajab see (päris tõhusat) üle  käimist

mina eemaldaks kõik tühjad alapealkirjad, kui tuleb sisu siis saab ka pealkirjad teha --TarmoK 07:18, 8 Jun 2005 (UTC)

Saksamaa (ametlik nimi Saksamaa Liitvabariik) on föderaalne vabariik

Mina kirjutaksin: "Saksamaa on maa ja riik..." Andres 8. mai 2006, kell 15.32 (UTC)

Rooma keiser Augustuse ajal hakkas rooma kindral Publius Quinctilius varus Saksa alasid vallutama. Nii said sakslased suhu esimese maigu rooma sõjataktikast, jäädes truuks oma rahvuslikule identiteedile. - see on ju vale! Roomlaste ajal ei olnud sakslasi kui selliseid olemaski! Rääkimata nende rahvuslikust identiteedist. Jutt on ju ometigi suure rahvasterändamise eelsest ajast. - Urmas 3. aprill 2007, kell 14:22 (UTC)

Võtsin selle lause välja. Andres 4. aprill 2007, kell 16:30 (UTC)
Lõpetasin kirjavigadega. nüüd võib minu poolest faktivigu parandama hakata. avjoska 3. aprill 2007, kell 15:17 (UTC)

Lisasin informatsiooni geograafia valdkonda. Ka kasutatud materjal on märgitud.
PS! Kas ingliskeelne Wikipedia on piisavalt usaldusväärne kasutatud materjalina märkimiseks?

_ Ingliskeelset Vikipeediat võib mainida artikli lõpus. Vaata näiteks Kristlik ajaarvamine. Andres 25. oktoober 2007, kell 10:01 (UTC)
Kesk- ja Lõuna- Saksamaal kasvatatakse viinamarju. See ei ole kliima kohta. Üldiselt saan öelda, et geograafia osas täiestu puudub loogika. Geonarva 23. oktoober 2007, kell 19:50 (UTC)
----
Alajaotust "Jagatud Saksamaa ja taasühinemine (1945-90)" on viimase parandusega minu arvates põhjendamatult lühendatud. Andres 20. jaanuar 2009, kell 15:21 (UTC)
Ülalpool olevale arutelule viidates Saksamaa  iseseisvumisest kui sellisest saab vaevalt üldse rääkida. Sel territooriumil on alati olnud väikseid riigikesi kas vürstide või kellegi teise alluvuses. Kuni Napoleonini eksisteeris Saksa Rahva Püha Rooma keisririik, mis pärast laiali saadeti. 1815. kuni 1870 toimus Saksamaal käärimine, kuna revolutsioonisõjad olid väikese rahvuslusepisiku küll andnud..
Üks riik muutus võimsamaks kui teised ning ühendas väiksemad enda alla (Preisi).
Seega domineerisid Saksamaa üle teatud ajavahemikel teised riigid, kuid 'iseseisvumisest' antud juhul rääkida ei saa, kuna väiksemaid legaalselt teistega võrdseid suuremaid või väiksemaid riike leidus Saksamaal küll ja küll. Lõpuks ühendati
Saksamaa etnilistel alustel.
Iseseisvumise kasutamine oleks kohane vaid juhtudel, kui vabanetakse võõrvõimu alt, näiteks Eesti või Aafrika riikide puhul.
Muidu see artikkel on juba väga korralik:) [<---- Mihkelm]

Iseseisvuse seisukohast nõus. Meil on teisigi riike, millega on sama probleem. Infokastis on see lahter ette nähtud; ma võtaksin selle üldse ära, kui võimalik.

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 27. jaanuar 2009, kell 16:14 (UTC)

rahvaarv = 82 251 000 (2007) Taivo 5. november 2009, kell 22:33 (UTC)
----
| rahvaarv = 82 002 400 (2008)

| rahvastiku_tihedus = 230
--Epp 8. mai 2010, kell 07:38 (EEST)
----
Keegi on õige rutakas olnud. Saksamaal ei ole hetkel (01.07.2010) presidenti. Ei tasu märkida sinna valituksosutunut. Märkida tuleb hetkel riigipea kohuseid täitev isik.

Aitäh märkuse eest! Mul ei ole asjast täit pilti. Kas ta astub ametisse 2. juulil ametivande andmise hetkest? Andres 1. juuli 2010, kell 13:20 (EEST)

Ja kas on kindel, et presidendi kohusetäitja jätkab praegu kohusetäitmist? Andres 1. juuli 2010, kell 13:24 (EEST)

: Inglise vikis on nüüd nii, et ametiaeg algas ikka 30. juunil. --Epp 1. juuli 2010, kell 15:14 (EEST)

:: Viki ei ole ju usaldusväärne allikas. Andres 1. juuli 2010, kell 19:52 (EEST)

::: Ega ma ju ei väitnudki, et on. Tundus lihtsalt, et varasemad edasi-tagasi muutmised põhinesid sealsel infol. Aga seda arvan küll, et sellistes artiklites ei saaks inglise vikis vale info nii kaua üleval rippuda. --Epp 1. juuli 2010, kell 20:15 (EEST)

:::: Küllap vist. Artiklist :en:Christian Wulff leidsin nüüd ka viite siia. Andres 2. juuli 2010, kell 00:53 (EEST)
----
Kahju, et ei ole Energiamajanduses ja Tööstuses ühtegi viidet. Samuti on Energiamajanduse tekstis vanasid andmeid, mida saaks uutega asendada. Alts 15. november 2010, kell 23:36 (EET)
----
Mis siin täpsemalt vajab vormindamist Vikipeedia vormistusreeglitele? Alts 27. november 2010, kell 15:46 (EET)

See link viib küll valesse kohta

Jah. Mis me sellega teeme? Andres 16. jaanuar 2011, kell 23:21 (EET)
----
"91% elanikkonnast moodustavad sakslased." Tegelikult see on kodakondsuse järgi. Saksa kodanikud moodustavad 91 % elanikonnast. Velirand (arutelu) 10. juuni 2015, kell 09:50 (EEST)

Miks Sa siis ei paranda? Andres (arutelu) 10. juuni 2015, kell 13:25 (EEST)

: Tänapäeval on Saksamaal üldiselt kombeks nimetada kõiki Saksa kodanikke sakslasteks, nii et see nõuaks pikemat selgitust. Velirand (arutelu) 10. juuni 2015, kell 13:28 (EEST)
------------
"Viimasel aastakümnel" vajab konkretiseerimist. Kuriuss (arutelu) 30. november 2022, kell 18:48 (EET)


Arutelu:Soome

Soome on ÜRO 2005.a. arenguuringute järgi 13. kohal.

Mida see tähendab? Andres 22. juuli 2006, kell 06.28 (UTC)

Soome on tuntud kui tuhande järve maa: seal on 187 888 järve (pindalaga üle 500 m²), aga ka 179 584 saart.

Minu meelest saarterohkus ei illustreeri seda, et Soome on tuhande järve maa. Andres 31. august 2006, kell 22:44 (UTC)

''Ajalooliselt algas ühendus [[Birger jaarl|Birger jaarli]] ekspeditsiooniga Soome aastal [[1249]].''
Ei saa aru.[[Kasutaja:Valju|Valju]] 4. november 2006, kell 20:46 (UTC)
''Sellele järgnes [[Lapi sõda]] ([[1944]]-[[1945]]), mille käigus tõrjusid soomlased Põhja-Soomest välja [[sakslased]].''
Kes keda tõrjus?[[Kasutaja:Valju|Valju]] 4. november 2006, kell 20:46 (UTC)

Vanemad andmed:
''Soome rahvastik emakeele järgi ([[31. detsember]] [[2005]]), 20 enamkõneldavat keelt:
{| class="prettytable" width=500
|-
|align="right"|1.
|[[soome keel|soome]]
|align="right"|4 819 819
|align="right"|11.
|[[vietnami keel|vietnami]]
|align="right"|4 202
|-
|align="right"|2.
|[[rootsi keel|rootsi]]
|align="right"|289 675
|align="right"|12.
|[[saksa keel|saksa]]
|align="right"|4 114
|-
|align="right"|3.
|[[vene keel|vene]]
|align="right"|39 653
|align="right"|13.
|[[türgi keel|türgi]]
|align="right"|3 595
|-
|align="right"|4.
|[[eesti keel|eesti]]
|align="right"|15 336
|align="right"|14.
|[[pärsia keel|pärsia]]
|align="right"|3 165
|-
|align="right"|5.
|[[inglise keel|inglise]]
|align="right"|8 928
|align="right"|15.
|[[tai keel|tai]]
|align="right"|3 033
|-
|align="right"|6.
|[[somaali keel|somaali]]
|align="right"|8 593
|align="right"|16.
|[[hispaania keel|hispaania]]
|align="right"|2 937
|-
|align="right"|7.
|[[araabia keel|araabia]]
|align="right"|7 117
|align="right"|17.
|[[prantsuse keel|prantsuse]]
|align="right"|2 071
|-
|align="right"|8.
|[[kurdi keel|kurdi]]
|align="right"|5 123
|align="right"|18.
|[[saami keeled|saami]]
|align="right"|1 752
|-
|align="right"|9.
|[[albaania keel|albaania]]
|align="right"|5 076
|align="right"|19.
|[[poola keel|poola]]
|align="right"|1 445
|-
|align="right"|10.
|[[hiina keel|hiina]]
|align="right"|4 613
|align="right"|20.
|[[serbia-horvaadi keel|serbia-horvaadi]]
|align="right"|1 378
|-
|}
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. mai 2007, kell 15:37 (UTC)

''rahvaarv = 5 301 500 (2007)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. veebruar 2008, kell 10:00 (UTC)

ÕS-is on sõna "kund" Soome haldusüksuse tähenduses. Kas peaksime valdade asemel rääkima kundadest? Andres 28. juuni 2008, kell 11:46 (UTC)
Ma ei saa aru, kas soomlased on kasutatud siin tähenduses Soome kodanikud või Soome elanikud? --Metsavend 14. aprill 2009, kell 09:21 (UTC)

Missugust kohta Sa mõtled? Andres 14. aprill 2009, kell 19:09 (UTC)
Eesti–Soome riikide ja poliitiliste jõudude suhetel, Eesti–Soome hõimusuhetel (soome-ugri hõimusuhetel) ja Eesti–Soome kultuurisuhetel on pikk ajalugu. Kuidas võiks kogu seda kompleksi Vikipeedias struktureerida? Millised leheküljed tuleks lugupeetud kasutajate arvates luua? --Vikker 20. aprill 2009, kell 19:38 (UTC)

Eesti–Soome suhted, Eesti–Soome hõimusuhted, Eesti–Soome kultuurisuhted. Andres 21. aprill 2009, kell 00:21 (UTC)

Siin võiks olla alajaotused lühiehitusega. Andres 21. aprill 2009, kell 00:22 (UTC)

Ma ei tea millele peaks Hessen siin linkima. Kindlasti mitte liidumaale, aga päris õige pole ka maakrahvkonnale, kuna Friedrich Karli sündides oli see kaotatud.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 1. oktoober 2009, kell 21:14 (UTC)

Kas piltide vahetus oli kasuks? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. juuli 2010, kell 23:03 (EEST)

Soome on alati olnud vaba turumajandusega tööstusriik, mille rahvuslik kogutoodang elaniku kohta on samal tasemel näiteks Rootsi, Suurbritannia, Prantsusmaa ja Saksamaaga.

See lause on sisuliselt vale. Kuidas ta sai seda alati olla? Varem oli "alati" asemel "juba aastakümneid". Vaevalt see käib 1940ndate kohta, rääkimata 14. sajandist. Andres 16. august 2010, kell 23:52 (EEST)

:Ilmselt on sin mõeldud "alates riigiks saamise ajast". Minu arvates oli ta ka II MS ajal piisavalt vaba. Iseasi on riikide loend, millega võrrelda – ja "samal tasemel" kehtib ainult laias laastus, seda tuleks täpsustada või lause tagumine pool üldse välja jätta. Taivo 17. august 2010, kell 13:29 (EEST)

:: Ma võtan selle lause välja. Soome oli 20. sajandi alguses  üks vaesemaid Euroopa maid ja tööstusriigiks sai ta alles pärast Teist maailmasõda. Varem oli märkimisväärselt arenenud ainult metsatööstus. Varasemas redaktsioonis oli see lause õige. Andres 17. august 2010, kell 23:23 (EEST)

| rahvaarv = 5 339 870 (2009) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. september 2010, kell 20:39 (EEST)

Keegi tegi muudatuse keelte kõnelejate arvus, asendades 2005. aasta andmed 2009. aasta omadega. Esiteks, vanad andmed tuleks kuidagi säilitada. Teiseks, puudub allikaviide. Kolmandaks, osal keeltest on lingi all ja peal erinev keele nimetus, mistõttu seda ei saa usaldada.
Neljandaks, neljakohalised arvud tuleb kokku kirjutada. Arvan, et parem oleks taastada endised andmed või need üldse välja võtta, sest praegu ei ole need usaldatavad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. jaanuar 2011, kell 16:18 (EET)

Pindala kohta niisugune uudis: [http://www.yle.fi/uutiset/news/2011/02/finland_shrank_by_17_square_kilometres_2390900.html]. Ei oska seda siinsete andmetega suhestada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. veebruar 2011, kell 21:41 (EET)

Minu meelest on astmenäitajana ² parem kui 2. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. veebruar 2011, kell 00:46 (EET)

Alapeatükk Soome esiajaloo kohta viitab pikemale artiklile Soome ajaloost, mis käsitleb aga Soome ajalugu alles kuskilt 12. sajandist pKr.

| rahvaarv = 5 370 487 (2010) Andres 1. juuli 2011, kell 09:49 (EEST)

:Võtsin ära "Suurimad omavalitsused". 193.199.35.196 30. oktoober 2011, kell 21:00 (EET)

:: Miks? Andres 30. oktoober 2011, kell 21:02 (EET)

:: Sellepärast, et see oli aastalt 2005 ja oli vananenud. 193.199.35.196 30. oktoober 2011, kell 21:10 (EET)

::: Miks mitte asendada uuemate andmetega? Andres 30. oktoober 2011, kell 21:17 (EET)

::: Ma ei lihtsalt jaksa. 193.199.35.196 30. oktoober 2011, kell 21:19 (EET)

:::: Siis võiks vähemalt kopeerida väljatõstetud tabeli arutelulehele. Andres 30. oktoober 2011, kell 21:21 (EET)

::: Kust? 193.199.35.196 30. oktoober 2011, kell 21:22 (EET)

:::: Sealt, kust selle kustutasid. Andres 30. oktoober 2011, kell 21:24 (EET)

:::: Ei jaksa. 193.199.35.196 30. oktoober 2011, kell 21:27 (EET)

::::: Mina ka ei jaksa. Palun tehke keegi. Andres 30. oktoober 2011, kell 21:29 (EET)

::::: Ma võiksin teha küll, aga hiljem. Üllar 30. oktoober 2011, kell 21:33 (EET)

:::::: Panin siis seniks tagasi. --Epp 31. oktoober 2011, kell 02:29 (EET)

:::::: Miks? See on vananenud. 193.199.6.23 31. oktoober 2011, kell 18:44 (EET)

:::::: Nüüd on uuemad andmed. Üllar 1. november 2011, kell 21:44 (EET)

::::::: Kui keegi küsib kust nad on võetud, soome vikist. Üllar 1. november 2011, kell 21:45 (EET)
Vanad andmed tuleks kuidagi säilitada. Andres 2. november 2011, kell 01:31 (EET)

"Rahvasterände ajal liikusid soomeugrilased tänapäeva Soome, tõrjudes kaugemale põhja varasemad elanikud saamid." Saamid on samuti soomeugrilased. Õigem oleks öelda läänemeresoome rahvad. Ja millist rahvasterännet on silmas peetud? Kas Suurt Rahvasterännet 4.-6. sajandil? Saamide põhja poole tõrjumine leidis aset palju pikema perioodi jooksul. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 9. november 2012, kell 22:45 (EET)

"Soome kodusõja lõpetas Tartu rahuleping aastal 1920, millega määrati kindlaks ka Soome-Vene piir." Tartu rahuleping 14. oktoobril sõlmiti ja Soome ja Nõukogude Venemaa vahel, ei saa öelda, et see oleks lõpetanud Soome kodusõja. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 9. november 2012, kell 13:25 (EET)

"Soome tunnistati kõige kompetentsivõimelisemaks riigiks 3 aastat järjest" Võib olla peaks olema: Tunnistati kõige konkurentsivõimelisemaks riigiks. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 30. detsember 2012, kell 15:40 (EET)

"18. jaanuaril 1918 asutati Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei" Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei asutati 1899. aastal ja praeguse nime sai 1903. aastal. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 19. jaanuar 2013, kell 11:38 (EET)

Siit räägitakse, et kveene mainiti juba vanades kroonikates ja saagades. Artikkel [[Kveenid]] ytleb aga: "Kveenid on Norra rahvusvähemus, kes pärinevad Soome talupoegadest ja kaluritest, kes emigreerusid Soome põhjaosast ja Rootsist Põhja-Norrasse 18.–19. sajandi jooksul." Yks kahest peab vale olema. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] ([[Kasutaja arutelu:Oop|arutelu]]) 28. jaanuar 2013, kell 12:20 (EET)

Kes teab soome piiri läänemerega, oleks uurimustöös vaja. Tänan väga igasuguse abi eest!

Artiklis on kirjutatud: 1581. aastast oli Soome, Rootsi Kuningriigi koosseisu kuuluv Soome Suurvürstiriik. Artiklis Soome Suurvürstiriik on kirjutatud aga, et "Soome suurvürstiriik moodustati ... 29. märtsil 1809."

Püüdsin uurida. Soome viki ütleb, et 1577. aastast kandis Rootsi kuningas Soome suurvürsti tiitlit, aga reaalse tähenduse sai suurvürstiriik alles Venemaa all. Andres (arutelu) 8. detsember 2013, kell 03:30 (EET)
----
"Soome rahvastik emakeele järgi" Tabelit võiks uuendada. Velirand (arutelu) 9. november 2015, kell 16:30 (EET)

Millegi pärast näitab infoplokis kuupäevas punktide asemel komasid: "Rahvaarv	5 561 624 (10,11,2018)", kuigi sisestatud on õigel kujul. Kusagilt lööb sisse, et detsimaali eristaja peab olema koma. Aga kust? Wnrdt (arutelu) 11. november 2018, kell 03:24 (EET)

Rahvaarvu seisu kuupäeva sisestamise jaoks on mõeldud eraldi parameeter. Aga üldsegi on eelistatud, et rahvaarv tuleb Wikidatast ja uuendamine peaks toimuma seal. Adeliine 11. november 2018, kell 10:42 (EET)


Arutelu:Vietnam

Punane artikkel sai... Sooviksin arutada selle hymni tõlget mis Inglise keelses vikis on. SKas pole see umbes nii: Väed on saavutamas võitu?--Egon 18:21, 24 Dec 2003 (UTC)

Vabas tõlkes võib see ju nii olla. Aga ma arvan, et vietnamikeelne pealkiri tähendab tegelikult "Edasi, väed!" või midagi sarnast. Seda tuleb veel uurida. Andres 23:30, 26 Dec 2003 (UTC)

Ajutise Valitsuse presidendid
+1946 - 1946  Nguyễn Van Thinh         (.... - 1946)
1946 - 1946  Nguyễn Văn Xuân (1)    (1892 - 1989)
1946 - 1947  Lê Văn Hoạch
1947 - 1948  Nguyễn Văn Xuân (2)    (1892 - 1989)
Vietnami Keskvalitsuse president
1948 - 1949  Nguyễn Văn Xuân           (1892 - 1989)
Riigipead
1949 - 1955  Bảo Ðại                            (1913 - 1997)
1955 - 1955  Ngô Ðình Diệm ajutine   (1901 - 1963)
Presidendid
1955 - 1963  Ngô Ðình Diệm         (1901 - 1963)
1963 - 1964  Dương Văn Minh (1)      (1916 - 2001)
1964 - 1964  Nguyễn Khánh (1)         (1927 - )
1964 - 1964  Dương Văn Minh (2)     (1916 - 2001)
1964 - 1964  Nguyễn Khánh (2)        (1927 - )
1964 - 1964  Ajutine Juhtide Komitee
- Dương Văn Minh                  (1916 - 2001)
- Nguyễn Khánh                     (1927 - )
- Trần Thiện Khiêm                 (1925 - )
1964 - 1964  Dương Văn Minh (3)         (1916 - 2001)
+1964 - 1965  Phan Khac Suu                      (1905 - 1970)
1965 - 1975  Nguyễn Văn Thiệu                    (1923 - 2001)
+1975 - 1975  Tran Van Huong                     (1903 - 1982)
1975 - 1975  Dương Văn Minh (4) ajutine (1916 - 2001)
+1975 - 1976  Huynh Tan Phat                     (1913 - 1989)
Hồ Chí Minh
Các Mác = Karl Marx
Nông Đức Mạnh - Praegune VKP juht
Trần Đức Lương - Praegune president
Phan Văn Khải - praegune peaminister
Ristiga tuleb veel leida. -- Egon 09:23, 28 Feb 2004 (UTC)


Kasutaja arutelu:Eerik~etwiki

Aitäh, Eerik, Vikipeedia käimalükkamise eest! Ja tänan ette kaasaaitamise eest! Andres 00:21, 27 Dec 2003 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Eerik~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Afganistan

Kas eestikeelne ametlik nimetus ei voiks olla koige viimane, see on ka juba teistel nii? --Egon 00:18, 28 Dec 2003 (UTC)

Tehtud. Andres 00:59, 28 Dec 2003 (UTC)

: Küsimus võiks olla sellest, kas eestikeelne nimi on viimasena, eriti kui nimekujusid on terve hulk, kergemini märgatav-ülesleitav, kui esimesena. Urmas

: Ma tervitaksin ideed, tuua eestikeelne ametlik riiginimetus esikohale, tabeli päisesse.--Egon 14:12, 30 Dec 2003 (PST)

:: Minu meelest on asi nii, et kui me riigi nime dubleerime, kord tekstis, kord tabelis, siis tekstis me alustame riigi eestikeelsest nimest. Kui tekst niikuinii sellega algab, siis võiks ju tabelis olla riigi nimi riigikeeles (muide, kas riigikeelel ja ametlikul keelel on mingi vahe)?

:: Üks asi, mille üle ma olen mõelnud, on see. Kas on õige jätta riiki käsitleva artikli alguslõigus riigi mitteametlik nimi ära toomata? Kui jah, siis võiks seda vast mainida nimedele pühendatud eraldi alajaotuses. Alguslõik ei tohiks olla liiga keeruline. Ma arvan, et näiteks Adžaaria puhul tuleks vist osa infot alguslõigust välja viia. Andres 03:46, 30 Dec 2003 (PST)

: Kui artiklit alustada - "Afganistani Islamiriik on... ", siis oleks artikkel justkui riigist, kuid, kui "Afganistan on... ", siis jälle Afganistanist kui maast, kuidas iganes teda ka hetkel ametlikult ei nimetata. Kui kirjutada Afganistani loomastikust või ajaloost, siis pole riigi nimel mingit tähtsust. Tahan öelda, et riigi ametlik nimetus on tegelikult teise- või kolmandajärgulise tähtsusega ja võib vabalt kolida tabeli kohale võõrkeelsete nimede juurde.

:Seda vabalt ka näiteks Adžaaria jms. provintside puhul. Kuid sellisel puhul peaks eestikeelne ametlik nimi olema esimesena nähtav.

:: Selline lähenemine on mulle üldiselt sümpaatne. Praegu on meil ühes ja samas artiklis juttu nii maast kui ka riigist, kuid vaevalt saaks üldjuhul teisiti olla. Küll aga võime käsitada riiki kui tähtsat teemat, mida esile tõstetakse. Maad on ju enamasti määratletud poliitiliste kriteeriumide järgi. Ka loomastikust ja ajaloost rääkimisel lähtutakse ju riigi praegustest piiridest.

:: Ma olen nõus küll selle lahendusega, mis Sa välja pakud. Riigi nimedest, sealhulgas ametlikest, peaks peale selle olema tekstis eraldi alajaotus.

:: Nähtavasti tuleb kirjutada artikkel Vikipeedia:Maade artiklite vormistamine ja siinne arutelu kanda üle selle aruteluleheküljele. Andres 14:03, 30 Dec 2003 (PST)

: Riigikeelest räägitakse tavaliselt unitaarriikide korral, kus muid rahvaid-keeli pole, neid ei taheta tunnustada või tahetakse riigikeelt kaitsta talle kõrgemat staatust andes.

: Ametliku keele nimetust kasutatakse peamiselt föderatiivse riigi puhul. NLiidus minu mäletamist ei "riigikeelt" ei olnud. Kui Eestis oleks eesti ja vene keel ametlikud keeled, siis meenutaks see olukorda, mis oli nõukogude ajal.  Urmas

:: Mulle meenub, et USA-s riigikeelt ei ole. Ja Nõukogude Liidus olid minu mäletamist mööda riigikeelteks kõikide liiduvabariikide keeled.

::: Sul on õigus, Urmas, Nõukogude Liidus riigikeelt ei olnud, olid liiduvabariikide keeled. Andres 11:38, 31 Dec 2003 (UTC)

:: See on omaette uurimisteema. Nähtavasti peab riigikeel olema seadusega fikseeritud, ametlik keel on aga ehk see, mida riigi asjaajamises kasutatakse. Nüüd ma vaatasin ingliskeelsest Vikipeediast  järele ja selgub, et official language on riigi, osariigi või territooriumi konstitutsiooniga erilise staatuse saanud keel. Peale selle räägitakse co-official keeltest teatavates piirkondades. Ma kujutan ette, et neid võib nimetada ametlikeks keelteks. Igatahes peaks väljendi official language tõlge tabelis olema "riigikeel". Andres 14:03, 30 Dec 2003 (PST)

Pindala ei lange tabelis ja tekstis kokku. Andres 08:29, 8 Aug 2004 (UTC)

Üle aasta möödas ja ikka ütleb lause Pindala on 652 225 või 645 806,56 km2 ning tabelis on Pindala 647 500 km² - tundub, et maamõõtjate töö on sealmaal tänini tegemata ;) - Ahsoous 21. august 2005, kell 19.10 (UTC)

Anonüümne kasutaja on lisanud ametliku keelena usbeki keele. Kust see info pärineb? Andres 13:21, 17 Apr 2005 (UTC)

Ta võttis usbeki keele ära, mitte ei lisanud. Siim 13:24, 17 Apr 2005 (UTC)

: Minu viga. Andres 13:44, 17 Apr 2005 (UTC)

Siit artiklist võiks olla link afganistanis toimivale rahuvalvele või sündmustele, kus Eesti sõdurid on haavata saanud või hukkunud. avjoska 10. juuli 2007, kell 16:10 (UTC)

Minu teada meil pole nende asjade kohta artikleid. Mis nende artiklite pealkirjad võiksid olla? Andres 10. juuli 2007, kell 17:09 (UTC)

Artiklis Kesk-Aasia Afganistani Kesk-Aasia alla ei arvata. Andres 27. august 2007, kell 04:06 (UTC)
Ka artiklis Lähis-Ida ei arvata teda Lähis-Ida alla ning artiklis Lõuna-Aasia teda ei mainita. Andres 27. august 2007, kell 04:10 (UTC)

Minu arvates Lõuna-Aasiasse Afganistan ei kuulu. Ta võb kuuluta Lähis-Idasse kõige laiemas mõttes. Ta kuulab Kesk-Aasiasse UNESCO seisukohalt. Ta kuulub Edela-Aasiasse. Geonarva 27. august 2007, kell 05:57 (UTC)

Maavarade alajaotus on praegu kaks korda. Minu meelest ta sobib lõpu poole paremini. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. mai 2008, kell 00:28 (UTC)

: Avastasin, et puudub kajastus sõjategevusest Afgaanis
Küsimus ringile, millise nime all võiks see olla
1. ISAF korratagamismissioon Afganistanis, 2. Talibani sõda Afganistanis vms. ?--Nosser 16. oktoober 2009, kell 08:27 (UTC)

: Praegu on ette nähtud Afganistani sõda (2001). Andres 16. oktoober 2009, kell 08:37 (UTC)

Kas poleks õigem Afganistani sõda (2001-), hilisema lõpusdaatumi määramise ja teisaldamisega lõpliku pealkirja alla--Nosser 16. oktoober 2009, kell 08:44 (UTC)

: Võib-olla oleks, aga siis tuleb kasutada mõttekriipsu, mitte sidekriipsu. Andres 16. oktoober 2009, kell 08:46 (UTC)
----
Ajaloo alajaotus on pooleli, nii et alapealkirjad pole korras. Andres 15. detsember 2009, kell 20:56 (UTC)
----
Punane link võib "vaata ka" all olla küll, aga "Afganistanis kehtinud põhiseadused" on halb pealkiri. Andres 15. detsember 2009, kell 21:12 (UTC)
----
See tsitaat minu meelest siia ei sobi, sest ta on kontekstist väljas. Andres 7. jaanuar 2010, kell 22:04 (UTC)
----
| rahvaarv = 28 717 200 (2003)

Ma taastasin teise kaardi hoolimata sõimust. Andres 6. juuli 2010, kell 23:14 (EEST)

Mis sellega siis teha? Eks ta ju jääbki seda siit ära võtma. Siin on Commonsi arutelu selle kaardi kustutamise üle. --Epp 7. juuli 2010, kell 03:37 (EEST)

: Eelmise kaardi puudus oli see, et seal ei ole selget legendi. Oletatavasti on märgitud iga provintsi enamusrahvas. Heidetakse ette, et keegi on tegelikkust võltsinud  ja mõne rahva välja jätnud, aga sellise kontseptsiooni puhul teisiti ei saa.

: Ma ju ei kustutanud uut kaarti ära, aga sellisel kujul on see kasutu. Andres 7. juuli 2010, kell 08:54 (EEST)
Väljatõstetuga samalaadne on keelte kaart. Andres 9. juuli 2010, kell 01:25 (EEST)
----
Pärast 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakuid USA-s alustas USA 7. oktoobril Afganistani sõda, et kukutada alates 1996. aastast Afganistanis valitsenud Talibani süsteem ning  ning purustada seal USA andmetel tegutsenud terroriorganisatsiooni Al-Qaida ja selle juht Osama Bin Ladeni purustamist massiivsete õhurünnakutega.

Arusaamatu lauseehitus. Andres 9. juuli 2010, kell 01:25 (EEST)
----
Hümniga on lugu keeruline. Siin on viide artiklile endisest hümnist, ja artikli pealkiri on valesti kirjutatud. Kuid ka praegust hümni võidakse nii nimetada. Osa intervikisid räägib uuest, osa vanast hümnist. Andres 9. juuli 2010, kell 13:16 (EEST)
----
Kolm neljandikku Afganistanist on ligipääsmatu. Mis mõttes ligipääsmatu, mis põhjusel? Adeliine 5. jaanuar 2011, kell 15:49 (EET)
Muudetud. 3/4 Afganistanist on raskesti ligipääsetav, mitte ligipääsmatu.

märksõnale Afganistaan tuleb palju linke. KNABi järgi seda vormi pole lubatud--Bioneer1 (arutelu) 9. jaanuar 2015, kell 14:41 (EET)

Paranda ära. Andres (arutelu) 9. jaanuar 2015, kell 16:49 (EET)
----
Minu meelest Vikisõnastikus toodud rööpnimidele eraldi linkimine on siin liiast, kui saab linkida ühe sissekande juurde, kus seonduvad lingid on niigi olemas. Pikne 19. märts 2015, kell 10:55 (EET)

Võib-olla. Mina eelistaksin kõigile sünonüümidele linkida. Andres (arutelu) 19. märts 2015, kell 11:16 (EET)
----
Afganistan on maailma vaeseim ja mahajäänud riik. Oopiumitootmine Afganistanis moodustab üle 90% kogu maailmast ja (bachabazi) on rahvuslik spordiala. See religioon on Taliban.

Ma jätaksin selle lõigu välja. Andres (arutelu) 24. august 2020, kell 10:27 (EEST)

:Võtsin välja. Ursus scribens (arutelu) 24. august 2020, kell 15:54 (EEST)

Kas muudame artikli infoboxi kohe, kui allahi sõdalased on oma Afganistani Islamiemiraadi taastamise avalikult välja kuulutanud, või jääme vana lipu/vapi jne juurde, kuni vastavad funktsionärid eksiilis edasi tegutsevad ja ÜROs figureerivad?--Paremäärmuslane (arutelu) 15. august 2021, kell 21:38 (EEST)
----
AndroLande, mulle tundub, et tegid teksti vastupidi ebaneutraalsemaks, kuna selles kontekstis ei räägita tavaliselt okupatsioonist. Selle kohta oleks tarvis vähemasti viidet mõnele usaldusväärsele allikale, kus asja nii käsitletakse. Teiseks, miks öelda, et Taliban lihtsalt "saabus" Kabuli? Oluline on ju just, et Taliban võttis linna enda kontrolli alla ehk hõivas selle. Pikne 19. oktoober 2022, kell 18:28 (EEST)

Uus riiginimi pärast taliibide poolset ülevõtmist?


Arutelu:Põhja-Korea

Kasutasin Põhja-Korea haldusjaotuse artiklis http://www.cia.gov/cia/publications/factbook/ ja EKI andmeid. Kuid nii tuli sisse vasturääkivus haldusjaotuse artikli ja Põhja-Korea artikli haldusjaotuse osa vahel. Urmas

Mul on siin olemas paar head Louna Korea poolt valja antud atlast, kus on ka detailselt antud Pohja Korea haldusjaotus. Louna Korea siiski mingil maaral suhtleb Pohja Koreaga. Selle kohta saab lugeda: www.korea.net, mis on yldse yks huvitav lehekylg. Urmas, kui Sul aega on, siis kylasta ka inglise keelse wikipeedia Pohja Korea lehte, olen sinna juba alguse teinud haldusjaotuse asjus ja kavatsen seda ka siia teha...---Egon 07:57, 30 Dec 2003 (PST)
Vaatasin. Ingliskeelse wikipedia loetelus pole vist kõik 1. järku haldusüksused? Või on nad vastloodud 2003. a jooksul. Üks koht, kust proovisin neid leida - ÜRO kartograafiateenistuse http://www.un.org/Depts/Cartographic/map/profile/korean.pdf 213.35.179.170

: Peaks olema, kuid ma ei saanud aru sellest turismi ja toostuspiirkonnast. see kaart millele lingi andsid on tapne, va see, et minu kaardil on ka 2. jargu administratiivyksused. Lisaks, kui ma siia midagi lisan, siis ka koos Hanja kirjapildiga. Hajat ma ise ei oska, kyll aga on seda voimalik tolkida labi sellise aadressi, nagu www.naver.com. Ja nagu sa naed, on erinevus Pohja ja Louna kaartide kirjapildis, nimelt Pohja kasutab ametlikult MacCune systeemi, Louna Korea aga oma romanisatsiooni.--- 220.73.165.204 11:42, 30 Dec 2003 (PST)

Egon, jutt Põhja-Korea nimest Lõuna-Koreas ei ole eriti arusaadav. Sa peaksid sellest kirjutama detailsemalt. Jätsin välja 16. komponenti, sest sellisel kujul see ei ole üldse arusaadav. Andres 11:06, 19 Feb 2004 (UTC)
See seletab põhjust, miks Lõuna+Koreas kasutatakse Buk-HAN
God's Han (한; 韓) includes (after the Fall):
1) love
2) longing
3) good motivation and purpose
4) greatness
5) wholeness
6) unity
7) urgency
8) completion
9) sacrifice
10) hope
11) repentance
12) large quantity
13) regret
14) sorrow
15) grudge
Selline on minu allikas. 16 asemel oli 15, olin juba unustanud. Vabandust!

Hea küll, Sa räägid sellest, et sellel hieroglüüfil (või silbil) on 15 tähendust. Aga sama hieroglüüf on ka Lõuna-Korea nimes. Kuidas moodustuvad Põhja-Korea nimes sellised vihjed, mida Põhja-Korea nimes ei ole? Andres 12:22, 19 Feb 2004 (UTC)

: Aga seda kasutavad ju lõuna-korealased koos eessõnaga buk-põhi. Samas seda väljendit ei kasuta ju keegi teine, peale lõuna-korealaste. Han on silp, millel on 7 erinevat (hiina) hieroglüüfi ja hulga koreakeelseid tähendusi. Samas olen ma juba enne rääkinud Suurest Hani Impeeriumist, kui Sa mäletad. Ka seal on Han Jumala tähenduses, kuid kui lühend sõnast HANANIM ehk otseselt Jumal, mitte tema südamest peale inimese pattulangemist. Asi on meile, kui lääne inimestele natuke segane vast, kuid uurisin seda ühe kristlasest KIA müügiesindajalt. (Et miks ajalehes on kirjas Buk-Han (seoses Kim'i sünnipäevaga)). (Hiljem leidsin Naverist need 15 tähendust)

:: Kas me lähtume silbi han tähendustest või antud hieroglüüfi tähendusest?

:: Hananim ei ole ju hiina keelest tulnud sõna?

:: Seda hieroglüüfi ei kasutata praegu ei hiina ega jaapani keeles.

::: Ma leidsin siiski, et jaapani keeles seda kasutatakse (hääldus [kan]).  Lõuna-Korea on Daikan. Andres 17:12, 19 Feb 2004 (UTC)

:: Kas after the Fall on pärast pattulangemist? (unustasin enne alla kirjutada) Andres 17:12, 19 Feb 2004 (UTC)
Ma uurin asja edasi, alles ärkasin. Varsti sõidan Gumisse. Inglise keeles on pattulangemine The Fall of Man

Paljud sõnad korea keeles on väga vana korea algega (just vaatasin siin kalendrit ja on aasta 4337 korealaste ajaarvamises) kuid samas on mingi sündmus või traditsioon toonud hiina hieroglüüfi mingit sõna töhistama. Hiina keelega ei pruugi ka tegemist üldse olla. Samas kasutatakse ka vanu hiina hieroglüüfe, mida hiinlased ise enam ei kasutagi. Ma pean veel asja kohe täpsustama. Helistan õhtul Chonnami Ülikooli raamatukokku.

Ma ei tiagi kohe - minul on kange tahtmine teisaldada see artikkel pealkirja Korea Rahvademokraatlik Vabariik alla... - Ahsoous 9. september 2005, kell 06.48 (UTC)

Pooldan. Taivo 9. september 2005, kell 08.15 (UTC)

:Olen vastu. Sellisel juhul tuleb kõik riigiartiklid ümber nimetada nende ametlike nimede järgi, sh Eesti. Ja edasi tekib terve hulk mittevajalikku segadust. Kõigepealt, oskad ehk moment ja peast öelda kumb Kongodest on Kongo Vabariik ja kumb Kongo Demokraatlik Vabariik? Sama segadus tekib ka Koreadega. Lisaks jõuame üsna kindlalt seisuni, kus mingi riigi puhul tekib küsimus, kas tohib kirjutada riigi artiklis ajaloo all sündmustest, mis toimusid ajal, kui riik kandis natukene teist nime (Rumeenia oli Rumeenia Rahvavabariik või Rumeenia Sotsialistlik Vabariik). - Urmas 9. september 2005, kell 09.44 (UTC) PS Mis põhjendusel tuleks ümber nimetada?

::Ma ei saa absoluutselt su Kongo küsimusele pihta - kas sa mõtled neid pealinnadega nimekujusid või? Minu meelest meil siin nagu ongi ju artiklid nimelt kujudel Kongo Vabariik ja Kongo Demokraatlik Vabariik ilmselt tekib tulevikus ka veel Belgia Kongo ja ka Kongo Vaba Riik. Ja teiseks ma ei mõtle siinkohal mitte ümbernimetamist ametliku nimekuju pärast, vaid et lihtsalt mulle muide tundub, et Eestis on see isegi levinum nimekuju. Teiseks ilmselt tekivad arusaamisraskused kui tahta rääkida Korea ajaloost 1945-48... - Ahsoous 9. september 2005, kell 10.32 (UTC)

:::St kui meil on olemas "Põhja-Korea" asemel "Korea Rahvademokraatlik Vabariik", siis peab olema ka "Lõuna-Koreast" saama "Korea Vabariik". Järgmisena tulevad mängu mnemotehnilised võtted. Palju lihtsam on ära õppida ja meelde jätta konstruktsioone Põhja-Korea ja Lõuna-Korea, kui Korea Rahvademokraatlik Vabariik ja Korea Vabariik. Katse mõttes lase oma tuttavatel nimetada, kuidas on Lõuna-Korea, Põhja-Korea, Hiina ja Taiwani ametlikud riiginimed (kaartide segamise mõttes võid veel mõne lisada - ehk Vietnami).

:::: kle suunamised jäävad ju alles ja kui nüüd entsüklopeedia põhiolemusest rääkida siis nagu oleks selle esmane funktsioon rahva harimine aga artikli pealkirja Põhja-Korea järgi võib kahjuks kujunedagi eksiarvamus, et see on riigi nimi ja muide see, et artiklis Hiina räägitakse nii muu hulgas ka Hiina Rahvavabariigist on isiklikult mulle küll täiesti vastuvõtmatu. Muide ma ei üritagi seda sinu pakutavat katset ette võtta, sest juhuslikult on valdav enamamus mu tuttavaist juhuslikult ka koolis käinud. - Ahsoous 9. september 2005, kell 12.01 (UTC)

::::: Ümbersuunamine ümbersuunamiseks. Tuleb ümber nimetada KÕIK riikide artiklid (ühetaolisus). Oled valmis? Lisaks tuleb kõiki riiginimesid ka kogu aeg jälgida, sest need kipuvad aeg-ajalt muutuma ja siis tuleb artikkel ümber nimetada.

::::: Koolis käimine üldiselt automaatselt targaks ei tee.

::::: Põhja-Korea on käsitletav selle riigi "maanimena". - Urmas 9. september 2005, kell 12.17 (UTC)

::::: Kuid mis ikkagi on artikli ümbernimetamise põhjus? - Urmas 9. september 2005, kell 12.17 (UTC)

:: Nii, vaata, ma tahaks tänasel päeval kirjutada Põhja-Koreas kuulutati välja Korea Rahvademokraatlik Vabariik - Ahsoous 9. september 2005, kell 12.25 (UTC)

:::Praegused nimedkujud on KNAB-i ja "Maailma kohanimede" järgi paika saanud. - Urmas 9. september 2005, kell 10.55 (UTC)

:::: KNAB on küll kena üritus, aga terve hulga selle seisukohtadega ma ei nõustu... aga see pole see teema - Ahsoous 9. september 2005, kell 12.01 (UTC)
"Põhja-Korea" on Korea RDV mitteametlik nii-öelda lühendnimi. Ei ole ju sellist reeglit, et iga asja peab nimetama ametliku nimega. Teiseks on meil selline süsteem, et maa identifitseeritakse üldjuhul riigi järgi. Artiklis "Põhja-Korea" ei ole juttu ainult riigist, vaid ka (ja isegi rohkem) maast, kus see riik asub (kuigi mitmeski vallas on otstarbekam rääkida Koreast kui tervikust).
Kui sa tahad kirjutada "Põhja-Koreas" jne, siis on parem kirjutada "Korea põhjaosas". See kehtib sõltumata sellest, millist artiklipealkirja me kasutame.
Urmase asemel mina ei rõhutaks vajadust artiklipealkirju ümber nimetada ja ühtlustada. Asju ümber nimetada tuleb aeg-ajalt niikuinii, näiteks ka KNAB-is esitatu ei ole püsiv. Ühtlustamise vajadus on minu meelest üldse küsitav. Andres 10. september 2005, kell 06.05 (UTC)

Riikide artiklid on meil pealkirjastatud nende maanime järgi. Erandiks on juhud, kui maanimi oleks erineva tähendusega (Lõuna-Aafrika Vabariik nt). Ma ei leia, et Põhja-Korea üksi oleks sedavõrd suur erand, et teda kindlasti tuleks ümber nimetama hakata. "Põhja-Korea" maanimena tarvitamine võib olla harjumatu  nõukogudeaegses kontekstis, kus Korea tähendas Korea Rahvademokraatlikku Vabariiki. Oli olemas ka "imperialistide" mõju alune režiim (tollal sugugi mitte demokraatlik, seega "rahvavaenulik" ja "paha" ;)) poolsaare lõunaosas. Ainsa Koreana tunnistas NLiit aga Korea Rahvademokraatlikku Vabariiki - Lõuna-Korea tunnustamine ja diplomaatiliste suhete sõlmimine toimus alles NLiidu lõpupäevadel. "Korea Rahvademokraatlik Vabariik" võrdus nõukogudeaegses kontekstis KOGU "Koreaga". 'Anomaalse', tunnustamata lõunaosa nimena tarvitati "Lõuna-Koread", selleks et teda 'õigest' Koreast eristada. Ja loomulikult polnud vajadust neid võrdsetena kohelda ja taandada Korea RDV nimetuse "Põhja-Korea" alla - oli ju Korea Vabariik nõukogulikust seisukohast ajutine nähtus. See on minu nägemist mööda põhjus, miks meile tundub harjumuspärane "Lõuna-Korea", kuid mitte "Põhja-Korea", - minevikust pärit harjumused ning kuvandid.

Kui nimetada ümber "Põhja-Korea" tuleb seda teha ka "Lõuna-Koreaga". Ma ei leia, et viimase nimega artikkel oleks sellisel juhul mingilgi määral õigustatud.

"Põhja-Korea" asendamine "Korea põhjaosaga" pole mõistlik - geograafiliselt on tegemist Korea põhjaosaga, mis on väiksema ulatusega, kui Põhja-Korea (on olemas veel ka "Korea keskosa", "Korea idaosa" jne).

KNAB-is esitatu on e-teatmikule omaselt täienev ja paranduv, kuid asja juures on kõige olulisem hoopis see, milliseid keelepõhimõtteid ta järgib. - Urmas 10. september 2005, kell 08.50 (UTC)

: Pidasin silmas väljendi "Põhja-Korea" asendamist selles kontekstis, mida Ahsoous mainis.

: KNAB-i puhul pidasin silmas, et kui me juhindume KNAB-ist, peame kaasa tegema KNAB-i muutused. Andres 10. september 2005, kell 09.03 (UTC)

::"Põhja-Koreas kuulutati välja Korea Rahvademokraatlik Vabariik" ? - Urmas 10. september 2005, kell 09.30 (UTC)

::: Jah, pidasin silmas seda. Olenevalt kontekstist võib siin muidugi tarvis olla ka muid väljendeid. Andres 10. september 2005, kell 09.40 (UTC)

:::See on konkreetset väljendit oleks õige alustada "Pyongyangis kuulutati ..." või "Koreas kuulutati ...". Keegi ei kavatsenudki Koread kaheks jagada. Mõlemad konfliktipooled tahtsid ikka kogu Koread, mistõttu on mõttetus alustada lauset nii nagu ees kirjas. Seda ajaloolises kontekstis. Konkreetne väljakuulutamise sündmus ise saab aga toimuda ikka ainult mingis linnas, mitte tunt-teab-kus-põllal, nagu need asjad käivad (Terijoe näidet peaks kõik teadma).

::::suurriikide konflikti puhul... ja kui järgi mõtled siis ei ole see üldse mitte mõttetus lause nimelt nii alustada vaid just täpselt nii see oligi.... ja hääküll kui linnast juttu teha siis  vist peaks kirjutama Moskvas?  Ehk taipasid, et tegu oli lihtsalt näitega, mille puhul on vaja lausesse kuidagi nagu kaks erinevat asja sisse mahutada, samas kui üks nendest kannab hoopis teise asja nime... - Ahsoous 10. september 2005, kell 15.30 (UTC)

:::::Praegusel hetkel on Korea RDV ja Põhja-Korea sünonüümid (ehkki üks on riiginimi ja teine maanimi, on nad territooriumilt samased). Korea RDV väljakuulutamise ajal nad seda polnud, kuid Korea sõja lahingutegevuse lõpust (1953) on piirid ja poolsaare riikide maa-ala selgelt paigas. - Urmas 12. september 2005, kell 06.39 (UTC)

:::Kas ma eksin, kui arvan, et mõningaseks probleemiks on ka erapooletus - tundmus artikli kirjutamisel, et üks Korea on 'õigem' kui teine? - Urmas 10. september 2005, kell 09.52 (UTC)

:::: Nõus. Arvan, et pigem võib häirida lihtsalt see, et riigi ametlik nimi on hoopis teistsugune. Andres 10. september 2005, kell 10.39 (UTC)

::::: Kui "Põhja-Koreast" teha "Korea Rahvademokraatlik Vabariik", siis tuleb ka "Lõuna-Koreast" teha "Korea Vabariik". Ja Taiwaniga toimida täpselt samast põhimõttest lähtuvalt. - Urmas 12. september 2005, kell 06.39 (UTC)

:::::: Mulle tundub, et säärane seostamine ei ole kohustuslik. Andres 12. september 2005, kell 07.11 (UTC)

:::::Mille poolest see Põhja-Korea selline erand on? - Urmas 12. september 2005, kell 07.14 (UTC)

::::::Mina ei arva üldse, et Põhja-Korea on mingi erand või et peaks pealkirja muutma. Tahan lihtsalt öelda, et kui mingist põhimõttest kuskil erand tehakse, siis see ei tähenda, et põhimõtet tuleb muuta. Üldse, meil ei ole kohustust mingit põhimõtet täiesti järjekindlalt järgida. Andres 12. september 2005, kell 13.54 (UTC)

:::::::Klaar. - Urmas 12. september 2005, kell 14.01 (UTC)

KNAB-i järgides tuleks kirjutada Kim Chŏng-il. Andres 7. märts 2006, kell 19.20 (UTC)

See ümberkirjutusviis korea nimedele on Emakeele Seltsi keeletoimkonna soovitus (1996). Sama toimkond on tegelenud ka paljude teiste keeltega. - Urmas 7. märts 2006, kell 19.37 (UTC)

:: Tähtis on see, et me kirjutame isikunimesid sama süsteemi järgi nagu kohanimesid. Lõuna-Korea ja valgevene nimede puhul me keeletoimkonna soovitust ei järgi. Andres 7. märts 2006, kell 19.56 (UTC)

: See paistab järgivat McCune-Reischaueri süsteemi, mida peetakse üheks kahest tunnustatud korea keele ümberkirjutusviisiks. Ka Põhja-Korea tunnistab seda ametliku süsteemina. Teine variant oleks Gim Jeong-il. -- Sacerdos79 7. märts 2006, kell 19.44 (UTC)

:: Kui ta oleks Lõuna-Korea tegelane, siis me kirjutaksime nii. Õigupoolest on see skisofreeniline olukord. Ja Taiwani puhul me ju Taiwani omaladinat ei järgi just selleks, et kõik hiina nimed oleksid ühe süsteemi järgi kirjutatud. Andres 7. märts 2006, kell 20.00 (UTC)
Pole õige öelda, et ta on riigipea. Ta on küll kõrgeim ametnik, kuid ta Rahvusliku Kaitsekomisjoni esimehe ametikohal, president on hoopis teine mees. Andres 7. märts 2006, kell 19.32 (UTC)

Jah, Põhja-Korea on ju ainus riik, kus riigipea on surnud inimene ehk siis vana Kim ise. :) -- Sacerdos79 7. märts 2006, kell 19.44 (UTC)

: See selleks. Aga kommunistlikes, ja yldse kõigis diktatuuririikides, on riigipea kysimus alati yheselt selge. Arvan, et see pole koht, kus hakata vaidlema.  --Lulu 7. märts 2006, kell 20.29 (UTC)

:: Ma pole sellega nõus, et see on üheselt selge. Tõepoolest, riigi president on surnud isik, kes jagab riigipea kui sümboli rolli oma pojaga, kes on kõrgeimal riiklikul ametikohal olev elusolev ametnik ning parteijuht, kuid on presidendi rolli delegeerinud Ülemrahvakogule, mis on seega kollektiivne riigipea, mille esimees on "välisasjade riigipea", kes võtab näiteks saadikute volikirju vastu. Arvan, et tabelis tuleb ametikohad konkretiseerida ning kirjeldada neid vastavas artiklis. Ka "igavene president" tuleks siin ära tuua. Pole üldse selge, kas Kim on diktaator või on ta lihtsalt esinduskuju. Andres 7. märts 2006, kell 21.29 (UTC)

Riigipea ei ole siin minu meelest õigesti märgitud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. detsember 2006, kell 21:33 (UTC)

Arutluses on riigist palju juttu, aga artikkel on minu arvates üsna kehvas seisus--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 8. aprill 2009, kell 17:48 (UTC)

Inglise vikis on Ch'oe, saksa vikis Choe. Sellesse peab süvenema. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. juuni 2010, kell 02:52 (EEST)

 [[Rahvaarv]] ([[2006]])
 [[Rahvastiku tihedus]]	23 113 000
192 in/km²
  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. august 2010, kell 15:52 (EEST)

EE 15. köites on "Korea Tööpartei". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. august 2010, kell 15:54 (EEST)

Need on paigast ära. Inglise vikis ma vähemasti seni ei ole kohanud niisugust asja, aga siin näen neid liiga tihti. Kas asi on äkki mallides? --kanakukk 18. august 2010, kell 23:56 (EEST).

Ka pildid võivad neid paigasst ära ajada. Andres 19. august 2010, kell 08:47 (EEST)
"Pilk minevikku", kohe ei tea, kuhu seda panna... —Pietadè (arutelu) 13. veebruar 2015, kell 16:16 (EET)

* Alison Gee, Decoding North Korea's fish and mushroom slogans, BBC News Online, 13. veebruar 2015 (inglise keeles)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://i.gizmodo.com/5199611/north-korea-intercontinental-ballistic-missile-fails-miserably
** In Põhja-Korea on 2013-06-24 13:01:49, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Põhja-Korea on 2013-07-06 20:31:08, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:31 (EEST)
----
Infokasti võiks juba märkida, et 15. augustist kehtib uus ajavöönd, muidu läheb veel meelest ära. Andres (arutelu) 8. august 2015, kell 03:43 (EEST)

Muutsin majanduse lõigu pealkirja "Raketiprogramm"-iks, sest kellegi poolt meeleheitlikult P-Korea halvustamiseks kokku kirjutatud lõik sisaldas üksnes propagandajuttu ebaõnnestunud raketikatsetusest. Täiendasin lühidalt ka värskema infoga, et on ka õnnestunud katsetusi. Tore oleks, kui Vikipeedias järgitaks siiski neutraalset joont, mitte ei kasutataks seda ebasoosingus olevate riikide halvustamiseks. Las majanduse lõigu kirjutab mõni inimene, kes suudab P-Koreasse neutraalselt suhtuda. --90.191.198.230 8. detsember 2017, kell 11:26 (EET)


Arutelu:Ameerika Ühendriigid

Ma ei saa aru, millised muutused Sa tabelite formaadis tegid?--Egon 16:33, 1 Jan 2004 (UTC)

Rahvaarvu ja rahvastijku tiheduse eest sidekriipsud välja, mõnel juhul veepindala välja, "in" ilma punktita. Vist oleks olnud õigem öelda "formaadi" asemel "vormistus".

Urmas paneb veel ette tõsta eestikeelne ametlik nimi tabeli kohal kõige esimeseks.

USA-l riigikeelt ei ole. Panin praegu nii, et ametikeel on inglise keel. Seda asja peaks veel uurima. Andres 18:55, 1 Jan 2004 (UTC)

: Panin riigikeele taha (de facto), kuna neil tegelikult ametilikku riigikeelt pole, nagu ka Ühendkuningriigil- ja Austraalialgi. RasmusBE 30. detsember 2010, kell 14:45 (EET)

: Ma ei tea, millal on siia voimalik faile yles laadida, kuid praegu panen lingid. Veel niipalju, et selle info ylikoolide kohta Busanis votsin linna kodulehelt.

: Ma ei tea kus oli selline info, et linnas, kus on pea neli miljonit elanikku, on ainult yks ylikool? --Egon

:: Selge see, et need andmed linna koduleheküljel on usaldatavamad, pealegi on need konkreetsed. Andmed, mida ma kasutasin, on nähtavasti vananenud või lihtsalt valed. Allikas oli . Seal oli kirjutatud, et linnas on kaks ülikooli, nii et siis kirjutasin, et peale Riikliku Ülikooli on seal veel üks ülikool.

:: Ara pahanda, kuid ma lihtsalt motlesin, et kas see Sulle endale imelik ei tundunud...--Egon

::: Kõik võib olla. Võib näiteks olla nii, et kõik linna ülikoolid moodustavad ametlikult ühe ülikooli. See ei ole muidugi mulle vabanduseks. Andres 20:10, 1 Jan 2004 (UTC)

:: Ma ei taha hakata kohe koduleheküljelt andmeid võtma, sest siis on tahtmine kohe kõiki andmeid kasutada ja seetõttu tuleks tekst liiga kodulehekülje moodi. Tavaliselt ma võtan allikad ükshaaval ette, ja kui saan uue või täpsema või minu hinnangul õigema info, siis parandan ja täiendan  varasemat teksti. Võib-olla küll peaksin kogu töö enne ära tegema, kui midagi siia salvestan. Andres 19:41, 1 Jan 2004 (UTC)

Panen ette tõsta osariikide tabel eraldi artiklisse "Ameerika Ühendriikide/USA haldusjaotus" või "Ameerika Ühendriikide/USA osariigid". (50-realine tabel teeb artikli ekraanilt lugemiseks pikaks.) Tabelisse võiks lisaks panna kaks aastanumbrit - kuulumine USA-le ja osariigiks saamise aasta. - [[Kasutaja:Urmas|Urmas]] 11:26, 30 Jun 2004 (UTC)

Nagu näha Arutelu:Mississippi all käis mõni aeg tagasi arutelu milline formaat oleks kõige parem kasutada USA osariikide  artiklite puhul ja kuna lõpliku otsust nagu välja ei koorunud, teen ettepaneku teha väike küsitlus ja siis peale "häälte kokkulugemist" teha artiklite põhjad (artikli nimi + info tabel (Vikipeedia:Haldusüksuste artiklite reeglid põhjal) + täpsustus artikkel) valmis (võin võtta selle töö enda peale kui teisi innukamaid ei ole :o) )
Loodetavasti ei läinud see nüüd liiga keeruliseks, ja loomulikult on muud ettepanekud teretulnud
Kirjutasin siia neli varianti kuid põhimõttelised ernevusi on kaks:
* Üldnimega artikkel on täpsustus artikkel vs. osariigi/jõe/poolsaare jne artikkel
* täpsustav nimi (poolsaar, osariik jne) kirjutada sulgudesse või nime osaks
Kõikide artiklite algusesse tuleks selgitav tekst, midagi sellist:
See artikkel on California osariigist; California poolsaare kohta vaata artiklit California (poolsaar), teiste tähenduste kohta lehekülge California (täpsustus)
Variant 1
 * Artikkel "California" on täpsustus -lehekülg
 * sama nimega osariik, jõgi, poolsaar jne. artiklid on vormistatud järgnevalt:
  ** Artikli nimi: California (osariik)
  ** Artikli pealkiri: California (osariik)
  ** Artikli alguses selgitav tekst vt ülal
Variant 2
 * Artikkel "California" on täpsustus -lehekülg
 * sama nimega osariik, jõgi, poolsaar jne. artiklid on vormistatud järgnevalt:
  ** Artikli nimi: California osariik (New York -i puhul "New Yorki osariik")
  ** Artikli pealkiri: California osariik (New York -i puhul "New Yorki osariik")
  ** Artikli alguses selgitav tekst vt ülal
Variant 3
 * Artikkel "California" osariigi/linna/poolsaare -lehekülg (Missouri oleks siis jõgi jne. )
  ** Artikli pealkiri: California
  ** Artikli alguses selgitav tekst vt allpool
 * Teised California -i artiklite nimed on vormistatud järgnevalt
  ** Artikli nimi: California (poolsaar)
  ** Artikli pealkiri: California (poolsaar)
  ** Artikli alguses selgitav tekst vt ülal
Variant 4
 * Artikkel "California" osariigi/linna/poolsaare -lehekülg (Missouri oleks siis jõgi jne. )
  ** Artikli pealkiri: California
  ** Artikli alguses selgitav tekst vt allpool
 * Teised California -i artiklite nimed on vormistatud järgnevalt
  ** Artikli nimi: California poolsaar (New York -i puhul "New Yorki osariik")
  ** Artikli pealkiri: California poolsaar (New York -i puhul "New Yorki osariik")
  ** Artikli alguses selgitav tekst vt ülal
Ja hääled siia:
* ise eelistan varianti 1, minu arust on see kõige arusaadavam, kuigi osad nimed on väga sügavalt juurdunud tähendama üht tähendust (Washington linnana vs osariik jne.) on minu arust hea kui esmalt näeb kõike variante mis selle ühe nime taga võib olla ja siis valida see mida otsiti ja muudesse artiklitesse saab ju alati kirjutada otse lingi vastavasse kohta. --TarmoK 18:08, 2 Feb 2005 (UTC)
* Ei poolda variante 1 ja 3 (need tähendaksid nt Eesti puhul selliseid sobimatuid pealkirju kui "Narva (jõgi)", "Paide (vald)", "Keila (juga)"). Ja kui 4. variandi kasutamisel ei õnnestu ühte välja valida, kasutada varianti 2. - Urmas 18:40, 2 Feb 2005 (UTC)

: Vastuseks Urmasele: Kui lauses (raamatus, ajalehes, internetis vm) on sõna "Narva" siis enam vähem kõik lugejad mõistavad selle all Narva linna (ilma uurimata konteksti), kui jutt käiks jõest siis kirjutatakse ikka Narva jõgi. Sama lugu ka Paide ja Paide vallaga või Keila ja Keila joaga või Tartu ja Tartu maakonnaga jne.

: Sulgusid võiksime/"peaksime" kasutama siis kui sama nime kasutatakse mitmes erineva "objekti" kohta ja ei ole ühest domineerivat. Näiteks Mississipi, teisele tähendab see jõge, teisele jälle osariiki või New York, kas jutt on suurlinnast või osariigist? New York on sulgude kasutamise pooldamiseks ka selle poolest hea näide et siis ei ole vaja vaevata pead kumb on "õigem": kas New Yorki osariik või New Yorgi osariik.

: See on siis lihtsalt minu nägemus asjale --TarmoK 08:32, 13 Feb 2005 (UTC)
* Kõige rohkem meeldib mulle 3, siis 4, siis 1 ja kõige vähem 2. Taivo 19:22, 2 Feb 2005 (UTC)
* Pooldan ainult varianti 4. Kui ei õnnestu valida, tuleb püüda leida konsensus, äärmisel juhul hääletada. Ka siinses hääletusküsimuses oleks minu meelest parem püüda leida konsensus. Peale selle arvan, et peaks olema "New Yorgi osariik" ja artikkel "Missouri" peaks olema osariigist. Andres 20:33, 2 Feb 2005 (UTC)
* Variandid 3 ja 4 tähendavad, et kord on põhiartikkel osariigist ja kord millestki muust. Mis on ses mõttes paha, et nime sisse toksides ei tea, millele satud. Systeemi ju pole. Samas ei ole 100% systeem niikuinii, sest minu meelest kattub mõne USA osariigi nimi teiste maade osariikidega (nt California), seega tuleb nii või teisiti täpsustada, mille osariigist on jutt. Ja variandid 1 ja 2 erinevad põhiliselt sulgude poolest "osariigi" ymber... mis minu poolest võivad olla või polla, peaasi, et on igal pool yhtemoodi - ka teiste riikide haldusyksustel. Et ma olen omalaadi pedant ja systeemifriik, siis nii kahju kui mõnel ka pole, pooldan pigem 1 või 2; kui keegi suudab mind veenda, et 3 või 4 võib kah kuidagi systeemselt ja loogiliselt teha, kaalun seisukoha muutmist. --Oop 22:57, 12 Feb 2005 (UTC)
* mina isiklikult kipun eelistama varianti 1 (seetõttu, et mitte hakata kirjutama Arkansas' jõgi või Maine'i osariik – ülakoma pealkirjas on vist hullem nähtus kui sulud) ning variandid 3 ja 4 mille segapuder siin praegu valitsvad ei kõlba imho küll kusagile  - Ahsoous 23:55, 12 Feb 2005 (UTC)
----
Artikli pealkiri kujul "California (osariik)" tekitaks eesti vikis pretsedendi. Seni oleme kirjutanud, erinevalt nt inglise vikist (mida korda veel, ei pea tuimalt kopeerima), sulgudega pealkirju, kui näiteks ühe ja sama nimega ja sama tüüpi objekte on mitu. Näiteks Sõmeru Märjamaa vallas ja Paide vallas. Nende artiklite pealkirjad oleks "Sõmeru (Märjamaa vald)" ja "Sõmeru (Paide vald)". "California osariik" on aga täiesti korralik artiklipealkiri ka ilma igasuguste sulgudeta. Iseasi, kui California osariike oleks mitu, kuid pole.

Nõus Urmasega. Arvan veel, et sulgudes olev märkus võiks olla võimalikult lühike, näiteks "Sõmeru (Paide)." Andres 09:23, 13 Feb 2005 (UTC)
Peljata keelereeglite järgi kirjutada (ülakomata või ilma) artiklipealkirja on pisut kummaline. - Urmas 09:13, 13 Feb 2005 (UTC)

: Nõus Urmase argumentidega. Sulge kasutada siis kui "ilma ei saa" just nagu see Sõmeru näide. Kuid selle juhul lisada "reeglitesse" et kui on juba olemas olev artikkel ja siis hiljem keegi tuleb välja teise sama nimega artikliga siis on vaja teisaldada see esimene uue nime alla, sest vaevalt me teame kõiki sama nimelisi "objekte" alati. Ja sedasi peaks minu meelest liigutama ka näiteks "Mississipi" artikli "Mississipi jõgi" artikliks (samuti "Missouri").

:: Kui ilmub sama nimega artikkel, siis tuleb muidugi konflikt kuidagi lahendada. Keerulistel juhtumitel teeme niikuinii eraldi otsused. On aga täiesti võimalik, et vana artikkel jääb paigale ning uue pealkirjale lisatakse sulgudes täpsustus. Andres 11:23, 13 Feb 2005 (UTC)

: Kui kohanimedega on asi nagu enam vähem selge(?), siis mida teha muudel juhtudel, näiteks "Texas" ansambli nimena, või "Oklahoma" muusikalina?

:: Me paneme artiklitele pealkirjaks "Texas (ansambel)" ja "Oklahoma (muusikal)". Andres 11:23, 13 Feb 2005 (UTC)

::: Loodan et see sobib ka Urmasele :o) --TarmoK 11:35, 13 Feb 2005 (UTC)

::::Andrese selgitatu on just see, mida püüdsin seletada. - Urmas 12:13, 13 Feb 2005 (UTC)

: P.S. eesmärk ei ole *tuimalt* kopeerida inglise vikist, vaid leida parim lahendus ja vahel on see ka juba kellegi teise poolt leitud, vahel jälle ei ole. Kui väga ei tahakski ise ratast leiutada on teinekord hea vaadata mida teised on juba teinud ja võta sealt üle positiivsed pooled ja täiendada/täiustada. --TarmoK 10:55, 13 Feb 2005 (UTC)

::Kui "teiste" all silmas pidada inglise viki kõrval ka näiteks saksa, poola, rootsi omasid (kui huupi "suuri" nimetada), on asjad parimas korras. - Urmas 12:13, 13 Feb 2005 (UTC)
Proovisin saada tabelisse praegust olukorda nende osaiikide nimedega ja lisada ka hetkel pähe tulevad "nimekaimudest" sarnase nimega "objektid" (täiendamiseks ja kommentaarideks avatud). Tabel on suhteliselt pikk ja see vast ei kopeeri seda siia (siinne lehekülg lä'eks liiga pikaks(?).
Kui hakkame jõuadma siin konsensuseni siis võib seal vastavalt lingid valmis teha ja siis, imho, on sealt hea artiklied alustada. --TarmoK 11:31, 13 Feb 2005 (UTC)

Minu meelest on meil osariikide nimed sellisena kokku lepitud, nagu nad seal tabelis on. Kui kellelgi vastuväiteid pole, siis tuleb lihtsalt teha igast osariigist nupuke, et keegi ette ei jõuaks. Täpsustusi on aega ka hiljem teha. Andres 11:45, 13 Feb 2005 (UTC)

:Sobib. - Urmas 12:13, 13 Feb 2005 (UTC)

:: Praegune olukord on kõikse lähedasem variandile 4 ja sellele on sama palju poolt hääli kui ka vastuhääli nii et ei saa minu arust küll öelda et "vastuväiteid ei ole". ... võib vaid tõdeda et demokraatia ei ole lihtne; kas leiame mingi ühise lahenduse või lähme edasi "kes ees see mees" põhimõttega(?) :o)

::: Kindlasti peame püüdma leida konsensuse. Mul jäi tõesti mulje, et kokkulepe on olemas. Mis puutub sellesse "kes ees see mees" põhimõttesse, siis see tähendab lihtsalt seda, et niipea kui kokkulepe on olemas, tuleb see maastikul paika panna, sest 1) kohapeal on asja lihtsam arutada kui tabelis, sest asi on käegakatsutavam ning 2) võib tulla keegi, kellel probleemidest aimu ei ole ning kes pahaaimamatult tekitab segadust. Andres 19:55, 14 Feb 2005 (UTC)

:: Lisasin sinna tabelisse kaks veergu et kuidas need artilite nimed võiksid minna, seal on nüüd "mõjutusi" pea kõigist neist ülal toodud variantidest. (New York oleks linn ja Louisiana muuseum, teised artiklid on redirect osariigi lehele või täpsustus leheküljed). --TarmoK 16:37, 14 Feb 2005 (UTC)
Mõne osariigi nimi on vist otsustamata. Mulle meeldiks, kui oleks Kansase, Arkansase, Illinoisi, Havai ja New Yorgi osariik. Maine'i ja Utah' juures ei pääse ülakomast, sest seal viimane täht ei hääldu, aga et inglise keeles s ei häälduks, pole ma kuulnud. Taivo 17:37, 14 Feb 2005 (UTC)

::: neid hääldatakse [a:rkanso:] ja [ilinoi] - ja inglise keelega pole kumbagi puhul vähimatki pistmist - Ahsoous 18:20, 14 Feb 2005 (UTC)

Siis tuleb ju kirjutada ka Kansas' ja Texas' osariik, eks ole? Taivo 18:34, 14 Feb 2005 (UTC)

:nende puhul aga s-i hääldatakse...

:::: Palun vaadake viimasest ÕS-ist, kuidas "Arkansas" ja "Illinois" eesti keeles häälduvad ja käänduvad. Traditsiooniline hääldus ja käänamine (vana ÕS-u järgi) on [ark'ansas]], [ilin'ois], Arkansase, Illinoisi. ENE 1. väljaandes on toodus Illinoisi puhul kaks hääldusvarianti, kuid käänatud on "Illinoisi". Kui uues ÕS-is on traditsiooniline hääldamine/käänamine, siis on minu arvates õige ka siin seda rakendada, sest me peame järgima eesti keele norme.

:::: Peale selle, ülakoma olemasolu pealkirjas on loomulik, kui seda, millest artiklis juttu on, kirjutataksegi ülakomaga. Ma ei saa aru, mis selles imelikku või koledat on. Andres 19:55, 14 Feb 2005 (UTC)

::::: kahju et õs-i tegijad on mingist kohast iseseisvalt häälduse välja mõelnud - Arkansas on prantslastelt ostetud osariik ja sealt ka hääldus, Illinois' hääldust saad kontrollida ka inglise vikist (variant kus s-i hääldatakse on mustanahaliste hääldus) ja muide ka see on prantsusekeelne nimi... - Ahsoous 20:10, 14 Feb 2005 (UTC)
Faktiliseks: Louisiana muuseum on muidugi hea asi, kuid ära ei maksaks unustada prantslaste sellenimelist koloniaalvaldust, mis suure hulga hüüdsest USA-st enda alla võttis. Lisaks on paljud tänaseni käibel olevad kohanimed, sh jõgede nimed, Ameerikas vanemad, kui pratslaste või brittide kolooniad.
Mis puudutab häälduse koha pealt inglise viki eelistamist ÕS-ile, siis ma loodan, et see ei olnud ju ometi tõsiselt mõeldud. - Urmas 22:39, 14 Feb 2005 (UTC)

tegelikult on need hääldused ka ENE-s (teises väljaandes) sees, kuigi Illinois' puhul tuuakse ära kaks varianti (ja siinkohal mälu kontrolliks vaatasin ka inglise vikit...) - Ahsoous
----
Mõned vastuargumendid ja kompromissivõimalused ja -võimatused.
Tarmole. Pikki nimesid ja eriti sulgudega pealkirju on vastik linkida, seetõttu tuleks võimaluse korral kõige kasutatavam jätta lühikeseks. Ka lugeja seisukohast on kõige parem, kui ta jõuaks kohe sellele leheküljele, mida ta kõige tõenäolisemalt otsib. Hädapärast võib pikkade nimedega leppida, kuid olen kindlalt vastu sulgude kasutamisele siis, kui loomulikum on väljenduda ilma sulgudeta: näiteks "Narva jõgi", "California poolsaar", "Haiti saar". Põhjendus on selles, et pealkiri peab vastama asja nimele, mida tegelikult (valdavalt) kasutatakse. Sulge kasutame ainult siis, kui ühel asjal on mitu nime, ja siis ei ole sulgudes olev päriselt pealkirja osa, vaid pealkirja juurde kuuluv täpsustus. Mõnel üksikjuhul (näiteks Mississippi) on tõesti nii, et see tähendab enam-vähem võrdselt ühele osariiki, teisele jõge, nii et siis võiks kirjutada ka "Mississippi (osariik)" või "Mississippi (jõgi)". Eelistaksin ka nendel juhtudel ilma sulgudeta varianti, kuid sulgudel oleks  siin ka õigustus, nii et kategooriliselt vastu ei ole.
Kuigi eelistan varianti "New Yorgi osariik", võib olla ka "New Yorki osariik". Ühelt tuleb teha ümbersuunamine.
Oobile. Kuigi on hea võimalikult palju süsteemi, tuleh  kõrval arvestada ka seda, et mõnikord tekitab süsteem liiga suuri ebamugavusi. Võimaluse korral tuleb teha nii, et kui on mitu tähendust, siis kõige lihtsamalt on vormistatud kõige sagedasem tähendus. See ei ole minu meelest keerulisem ja raskemini meeldejäetav süsteem kui süsteem. Juhtum, kui on raske leida loomulikku tähendust, ei ole minu meelest sagedasem kui juhtum, kus süsteem meelde ei tule. Andres 19:55, 14 Feb 2005 (UTC)
Ei poolda üldse seda uut varianti, mille Tarmo välja pakkus. Kõigil juhtudel peale New Yorgi, Mississippi ja võib-olla Missouri on osariik samanimelistest objektidest minu meelest kõige tuntum, seda ka Louisiana puhul. Uue variandi puhul me teeksime endale üleliigset tööd juurde. Peale selle tuleb kirjutada "Utah' osariik", "Maine'i osariik" ja "Delaware'i osariik". Andres 20:06, 14 Feb 2005 (UTC)

selle viimase unustasin enne ära jah - Ahsoous 20:26, 14 Feb 2005 (UTC)
----

: ma ei tea kuhu vahele enam kirjutada, see arutelu edeneb nii mitmes kohas :o), aga ... Andrese viimases pikkas kommentaaris oli palju häid mõtteid. Mulle ei meeldi ka üliväga sellised pika nimed, aga mulle meeldib loogika, praeguses seda minu arust ei ole, sellest ka see varasem "pakkumine".

: Kuidas oleks selline uus variant:
** Kõik osariikide nimed on ainult see pärisnimi (nii vist eesti keeles seda nimetatakse), siis "Alabama", "California", "illinois", "Mississipi", "Texas", "New York" jne.
** n.ö. "probleemsed nimed oleksid järgnevalt: "Mississipi jõgi", "Missouri jõgi", "New York City". ("Hawaii" praegune artikkel "Hawaii (täpsustus)" artikkeliks)
** Kui (osariigi) nimelisi tai sarnaseid või sarnaselt kõlavaidki kohti, "objekte" on veel, siis teha "xxx (täpsustus)" artikkel kus on toodud kõik variandid/variatsioonid.
** ja eelmise punkti jätkuks, kõigile mainitud artiklite algusesse viide "täpsustus" leheküljele
** sulge kasutada siis kui "objekti" ei saa nimetada teisiti, näiteks "Texas (ansambel)". Jõgede (mägede, koobaste, poolsaarte jne) puhul ei ole vaja minu arust küll sulge kasutada sest "objekti (õige) nimi" on juba "xxx jõgi" mitte "xxx". Ansambli puhul me aga ei saa öelda ju "Texase ansambel". Sulgudes on siis selgitus, just nii nagu Andres seda selgitas.
*** Sulgude jutule lisaks veel seda et kui on näiteks 2 jõge, sama nimega, näiteks "Colorado"-nimelisi peaks olema rohkem kui üks, siis oleks artikli nimi a la "Colorado jõgi (xxx)" ja "Colorado jõgi (yyy)". Kus siis "xxx" ja "yyy" tähistavad asukohta näiteks.
Loodetavasti väljendasin nüüd ennast piisavalt selgesti. --TarmoK 21:25, 14 Feb 2005 (UTC)

Olen peaaegu kõigega nõus, aga "New York" ja "Washington" peaksid jääma linnade nimedeks. Hawaii puhul tuleks minu meelest välja valida, mis selle artikli all oleks. Ise eelistaksin osariiki. Andres 22:02, 14 Feb 2005 (UTC)

: põhimõtteliselt nõus Andresega, kuigi iseenesest võiks ju kasutada ka New York City ja Washingon, D. C. see aga nõuaks tohutut linkide äramuutmist, mis on lihtsalt mõttetu. Teine variant ühtse süsteemi mõttes oleks teha kõik need nimedega artiklid täpsustuslehekülgedeks, (need tuleb nii ehk naa praktiliselt iga osariigi puhul luua) see toob kasutaja jaoks kaasa ühe lisakliki ja samuti linkide (kuigi aeglasemat) äramuutmist. Nii, et las siis nende kahe erandiga suunaku otse osariikidele. Hawaii (ning muude samanimeliste asjade) puhul pole ilmselt eriliseks probleemiks kui alguses osariigi otsa komistatakse, kuigi vb mõnel juhul on mõtet teha artikli alguses kohe mitu suunamist levinuimatele asjadele ning ka täpsustuslehele. - Ahsoous 22:21, 14 Feb 2005 (UTC)

:: KNAB-i järgi on linnade nimed New York ja Washington, föderaalringkonna nimi Columbia ringkond. Ahsoousega muidu nõus, ettepanek viimases lauses väga hea. Andres 22:27, 14 Feb 2005 (UTC)

::: linkide ära muutmine ei ole minu arust nii *tohutu* töö, ega ka mõttetu kui sellest on kasu kasutajale (olles ühel osariigi leheküljel oskab ära arvata ka mis on teise osariigi lehe nimi), võin selle enda peale võtta.

:::: Linkide muutmise raskus ei ole tõesti mingi argument. Mis puutub sellesse, et ei arva ära, mis on teise osariigi lehekülje nimi, siis just lihtsaks juurdepääsuks teiste osariikide artiklitele on meil iga osariigi artiklis see mall, millelt saab otse vastava artikli juurde. Peale selle taipab minu arvates iga eestlane, kes oskab New Yorgi osariiki otsida, et pealkirja "New York" võib kanda ka artikkel linnast. Minu meelest on see nii ilmne, et "süsteemil iseeneses" ei ole siin mingit erilist funktsiooni. Andres 17:26, 15 Feb 2005 (UTC)

::: KNAB-i järgi on jah linnade nimed nagu Andres need välja tõi, kuid teisalt ei ole minu arust ka New York City ja Washington, D. C. väärad, kui me tahaksime olla täpselt KNAB-i järgi siis peakisme just minema tagasi sinna sulgude variandi juurde "New York (linn)", "New York (osariik)" mis minu arust on viletsam variant kui "New York" kui osariik ja "New York City" kui linn.

:::: Need teised nimed ei ole väärad, sest algkeelseid nimesid võib kasutada. Nendelt tuleb ümbersuunamine teha. KNAB ei keela öelda "New Yorgi linn", "New Yorgi osariik" jne. Selliste ühendite võimalikkus tuleneb eesti keelest endast. Viimases lauses väljendatud arvamust ma ei jaga, kuid ei poolda ka seda "viletsamat varianti". Andres 17:26, 15 Feb 2005 (UTC)

::::: Teeme siis nii, et jätame need New Yorki ja Washingtoni linnadeks ja osariikide artikli nimi siis selles vormistuses mida eesti keele tundjad otsustavad, ja kõik muud artiklid osariikide artikliteks (mis siis praeguse seisu juures tähendaks kolme artikli (Mississippi, Missouri ja Hawaii) sisu liigutamist? --TarmoK 20:24, 15 Feb 2005 (UTC)

::: Ahsoous defineeris paremini selle artikli alguses oleva täpsustuse, et kui on mitu "sama nimelist" laialt kasutuses olevat nime eri "objektide" kohta siis on artikli alguses olevas selgitus tekstis viidad neile + täpsustus leheküljele. Siin kõrgemal, enne variantide loetelu oleks üks variant, samuti praeguse Mississippi artikli alguses olev on sama põhimõtet järgiv.

::: nimedega artiklid täpsustuslehekülgedeks tegemisel on minu arust see miinus pool et siis peame leidma kuidas osariikide artikleid nimetada (see pikk arutelu mis siin juba on käinud) + minu arust ei vähenda see ka olemasolevate linkide vahetamise töömäära. --TarmoK 09:58, 15 Feb 2005 (UTC)

::::Tarmo, seni oleme vikipeedias toiminud selliselt, et asulanimi on antud ilma igasuguste lisanditeta ja kui haldusüksuse nimi on aslunimega kokku langev, siis kirjutanud haldusüksuse nime pikalt välja, nii nagu teda öeldakse (st ilma sulgudeta). Seega "Põlva" asulana ning "Põlva vald" ning "Põlva maakond". Sama põhimõtte järgi oleme toiminud ka näiteks Venemaa oblastitega "Moskva" linna puhul ning "Moskva oblast" ja "Moskva jõgi" pikalt välja kirjutanud. Tahad kogu vikipeedia artiklid ringi teha?

::::: Üldiselt nõus. Aga kui asulanimi on vähetuntud, kuid sama nime kannab mõni tuntud koht, mis ei ole asula, siis tuleb asulanime taha mingi täpsustus kirjutada.

::::: Minu meelest ei ole asi mitte niivõrd selles, et me oleme seni teataval kombel teinud, vaid ikka selles, et me peame seda mõistlikuks süsteemiks. Kui peaks selguma, et on veel mõistlikum süsteem, miks mitte siis ümber teha. Muide, arvan, et meil päris järjekindlat süsteemi ei ole. Ja see ei olegi minu meelest tingimata vajalik.

::::Teiseks on "New York City" küll ehk linna ametlik nimi, kuid ta on seda inglise keeles ja mitte eesti keeles. Paraku. Seega tuleb kirjutada, kas "New York" (nagu oleme siiani teinud asulanimede puhul) või "New Yorgi linn" (viimase variandi kasutamist ma aga ei poolda).

::::Üldiselt pooldan Andrese väljaöeldut ja arvan, et kui on väga hirmsasti vaja teha artiklit "Washington, D. C." või "Washington, DC" või "Washington DC", siis ümbersuunamislehekülgede tekitamine pole sugugi piiratud.

::::Lõpeks tahan öelda, et teistes keeltes ja teistes vikides on omad reeglid ja traditsioonid, siis võiksime nendega küll tutvuda, kuid pidada  siiski enam enda omadest. Meil on need olemas. - Urmas 10:48, 15 Feb 2005 (UTC)

::::: kas see nüüd tundub mulle vaid nii, et Urmas sa ei ole lugenud eelnevat arutelu(?) Ja kas ma tõesti kirjutan nii ebaselgelt et ei ole aru saada et ma eelistan ilma sulgudeta nimesid kui võimalik?

::::: Ja palun, kui see New York sulle ei meeldi üht või teistmoodi siis paku välja variant mis sulle sobib ja niimoodi et seda võiks kasutaja ka loogiliselt mõista.

::::: ...ja ümbersuunamislehekülgedest ei pääse me ümber ega üle, ükskõik mis moodi need nimed lõpuks ka tulevad.  --TarmoK 11:12, 15 Feb 2005 (UTC)

::::::Lugesin lõiku mis algab "KNAB-i järgi..." ja lisasin näited, mismoodi on teiste riikide puhul eesti vikis toimitud. See on kõik. - Urmas 11:28, 15 Feb 2005 (UTC)

:::: New Yorki puhul ei tasu ära unustada, et eksisteeib ka New York County ehk Manhattan... Muide New Yorki ametlik nimi on City of New York... - Ahsoous 11:05, 15 Feb 2005 (UTC)

::::: See on KNAB-i järgi Manhattan. Andres 17:26, 15 Feb 2005 (UTC)

:::::: siin on selline väike vahe, et Manhattan on linnaosa nimetus ning New York County haldusüksuse nimetus (kuigi eks nad sisuliselt üks ja sama ole on küsimus siiski nüansiga) - Ahsoous 18:45, 15 Feb 2005 (UTC)

:::::: Jah, aga KNAB-i järgi on mõlemad Manhattan. Nende piirid langevad kokku. Küll aga ei lange nad täpselt kokku Manhattani saarega, vaid hõlmavad veel mõned saared ja pisut maismaad. Inglise vikis on kõigi kolme kohta ühine artikkel. Kui me tahame, võime muidugi teha eraldi artiklid. Andres 19:15, 15 Feb 2005 (UTC)

:::::::Vaevalt et sellel mingit mõtet oleks... pealegi kui me siin ei suuda kokku leppida osariikide artiklite nimekujudeski, mis siis selle linnaosaga ikka pead vaevata, mainisin selle ära vaid meeldetuletuseks, et ka selline suunamine kuskilt kuhugi oleks vajalik - Ahsoous 20:07, 15 Feb 2005 (UTC)
----
Mis tähendab "osaline autonoomia"? Andres 16. jaanuar 2006, kell 14.07 (UTC)
"osaline autonoomia" tähendab seda mida see sõnade tähendus tähendab - osariikidel on osaline õigus rahvusvahelisel tasandil teatud küsimustes esineda iseenda nimel teatud küsimustes aga ainult USA nimel peale kooskõlastsust kas Riigidepartemangus (Välisministeerium) või muudes riigiasutustes. osalise autonoomia korral EI saa osariik sõlmida lepingut teise riigiga otse vaid ainult läbi teatud föderaal asutuste jne jne ehk nagu kirjas on - "osaline autonoomia". --makruss 17. jaanuar 2006, kell 14.31 (UTC)

See tuleb artiklis lahti kirjutada. Sellist terminit magu "osaline autonoomia" eesti keeles pole. On lihtsalt autonoomia, mias umbes sedasama tähendab. Taivo 17. jaanuar 2006, kell 14.40 (UTC)

: Nõus Taivoga. Andres 17. jaanuar 2006, kell 16.29 (UTC)

::mix ei ole ?! kui veel tatikas olin ja koolis käisin siis seletati meile et ka Eesti NSVL-l on "osaline autonoomia" (nagu hiljem selgus tehniliselt küll aga ...)
autonoomia tähendab eestikeeles iseseivust - osaline autonoomia osalist iseseisvust ...
siiamaani kui olen suheldnud inimestega ja kasutanud väljendit "osaline autonoomia" siis on tavaliselt küsitud kui suur või millisel määral on madalama subjekti õigused seni pole keegi väitnud et sellist asja olemas pole - selle vastu pole mul midagi et lisada sinna osariikide õigustest pisike lõik  --makruss 18. jaanuar 2006, kell 15.14 (UTC)
kribasin lisaks tipa loodan et sobib --Makruss--

Autonoomia on osaline iseseisvus. Riiklikule  autonoomiale on omane iseseisvate seadusandliku, täitev- ja kohtuvõimuorganite olemasolu. See on USA osariikidel täielikult omane, seega on neil täielik autonoomia, kuigi mitte täielik iseseisvus. Andres 18. jaanuar 2006, kell 15.54 (UTC)
----
 Rahvaarv (2003) Rahvastiku tihedus290 342 55430,2 in/km²
Vanad andmed. Andres 12. märts 2006, kell 06.14 (UTC)
----
Artikli liigendus tuleks läbi vaadata. Praegu räägitakse pinnamoest kaks korda.
Kasutatud kirjanduse loetelu pole minu meelest suurt mõtet lõppu panna, vähemalt mitte sellisel kujul. Andres 14. mai 2006, kell 17.08 (UTC)
----
Osariikide tabelis tuleks pindala veerg teha laiem. Praegu jaotub see mul mitmele reale.  Andres 19. juuni 2006, kell 07.58 (UTC)

Tegin tabeli veidi laiemaks. Sul on vist kiri väga suureks seatud. Mul on ruumi küllaga. --Metsavend 19. juuni 2006, kell 08.22 (UTC)
----
 Rahvaarv (2006) Rahvastiku tihedus298 281 00031,8 in/km² Andres 26. juuni 2006, kell 21.22 (UTC)

Osariikide artiklite nimekuju "küsitlus"

Huvitav, kas on reaalne kirjutada artiklit ameeriklased, kui rahvus, nt sakslased või soomlased on loogiline, aga ameeriklased ? --Dj Capricorn 8. september 2006, kell 11:35 (UTC)

On ikka. Sel mõistel on mitu tähendust ja mitmed neist jagunevad veel alajaotusteks.
Ameeriklased on mitmetähenduslik mõiste:
* USA kodanikud
* Põhja-Ameerika (USA ja Kanada) elanikud
* Ameerika mandri elanikud
* ....
Ameeriklased jagunevad mitmeti
* Põlisameeriklased (indiaanlased)
* Afroameeriklased
* Ladina-ameeriklased
* ....
Jne. --Lulu 8. september 2006, kell 11:53 (UTC)

Igatahes on olemas ka mõiste "ameeriklased" USA rahva või rahvuse tähenduses. Näiteks ENE 1. väljaandes on nad defineeritud  nii: "USA põhielanikkonna moodustav rahvus, kujunenud 18. saj. lõpupoolel inglise, šoti, hollandi jt. kolonistidest, kellega 19.–20. saj. assimileerus muid eurooplastest immigrante, samuti neegreid (...)." Sinna ei kuulu kindlasti USA põlisrahvad. Minu meelest peaks selle pealkirja all olema juttu just nimetatud rahvast või rahvusest. ÕS-i järgi tähendab see sõna veel USA kodanikke ja Ameerika elanikke; eraldi artikli saab minu meelest kirjutada ainult eelmainitud rahvast. Andres 8. september 2006, kell 12:13 (UTC)
Ei saaks kuidagi nõus olla sellise käsitlusega, mille kohaselt põlisameeriklased polegi ameeriklased. --Lulu 8. september 2006, kell 15:10 (UTC)

Tahan öelda, et nähtavasti "ameeriklased" esimeses tähenduses on rahvas, mille hulka ei kuulu põlisameeriklased, kui nad just pole assimileerunud. Jutt on sõna "ameeriklased" erinevatest tähendustest. Siin pole mingit käsitlust. Andres 8. september 2006, kell 18:47 (UTC)
"Käsitluse" all mõtlesin ma Sinu seisukohta: Sinna ei kuulu kindlasti USA põlisrahvad. Minu meelest peaks selle pealkirja all olema juttu just nimetatud rahvast või rahvusest. Ma ei ole kindlasti nõus, kui selle pealkirja all saab olema Ameerika põlisrahvastele yksnes viide "vaata ka" vmt. --Lulu 8. september 2006, kell 20:21 (UTC)

Minu mõte on mitte "vaata ka", vaid täpsustus päises.

Miks Sa sellega nõus ei ole? Andres 15. september 2006, kell 11:58 (UTC)
Täpsustus päises võib ju olla, et huvilised saaksid kohe indiaanlaste juurde minna, kui nad juba ameeriklaste juurde jõudsid ja muud ameeriklased neid ei peaks huvitama. Seda jah. Aga miks peaksid indiaanlased eraldi kuskil olema? Kõigis tähendustes: (1) "Ameeriklased" kui USA kodanikud. Nende hulka kuuluvad ka USA indiaanlased. (2) "Ameeriklased" kui Ameerika mandri elanikud. Nende hulka kuuluvad loomulikult ka kõik põliselanikud. --- Jne. Väide, et yksnes "assimileerunud" ameeriklased on need õiged ameeriklased, ei kannata kriitikat. Ameerika mandril on sadu rahvaid ja kultuure, kes pole assimileerunud ega kavatsegi assimileeruda. Ja need pole yldsegi mitte ainult indiaanlased. --Lulu 15. september 2006, kell 22:42 (UTC)

::: 'Indiaanlased' on omaette mõiste ja nende kohta peab kindlasti eraldi artikkel olema.
Jah, kindlasti muidugi. --Lulu 16. september 2006, kell 12:02 (UTC)

::: Sõna "ameeriklased" väljendab mitut erinevat mõistet. Minu meelest on mõtet artiklit pealkirjaga "Ameeriklased" kirjutada ainult selle rahvuse või rahva kohta, kellest ma siin räägin ja kellest ka EE-s omaette artikkel on. USA elanike ja USA kodanike kohta on artikkel Ameerika Ühendriigid, vajaduse korral saab teha ka eraldi artiklid "USA kodakondsus" ja "USA rahvastik". Samuti saab teistest Sinu mainitud asjadest kirjutada artiklites Põhja-Ameerika ja Ameerika.

::: Ja ongi nii: kõik, kes assimileerunud ei ole, ei kuulu ameeriklaste hulka selles tähenduses, mida ma silmas pean. Näiteks on paljud Eestist USA-sse elama läinud inimesed olnud eestlased, mitte ameeriklased, kuigi neil on olnud USA kodakondsus ja nad on elanud USA-s. Andres 16. september 2006, kell 03:48 (UTC)
See on hea probleemiasetus. Paljud ameeriklased on uhked oma päritolu yle ning rõhutavad seda igati, eriti suheldes teiste ameeriklastega. Keegi ei taha olla "assimileerunud", ilma juurteta, hall mass. Päritolu, olgu või põlvkondi tagasi, on yks osa identiteedist. Samal ajal, olles USA kodanikud, on nad ka rahul ja uhked selle yle, eriti välismaalastega suheldes või reisides. USA kodakondsus on yks privilegeeritumaid maailmas: maksimaalne viisavaba reisimine, sotsiaalsed garantiid ja väga palju muid eeliseid. Nii et näiteks USA passiga eestlane või hiinlane on samaaegselt ja kindlasti ka ameeriklane. See on kahe otsaga asi. --Lulu 16. september 2006, kell 12:02 (UTC)

Etniline päritolu rõhutamine ongi minu meelest assimileerituse märk. Mul on etnosest järele jäänud ainult päritolu. Sellepärast ma otsingi oma juuri, et neid mul enam ei ole. Andres 16. september 2006, kell 12:08 (UTC)
Noh, nyyd läksid kyll veidi liiale, Andres. --Lulu 16. september 2006, kell 21:05 (UTC)

Kuidas ma nüüd liiale läksin? Võib-olla ma ei väljendunud küllalt arusaadavalt. Ma toon niisuguse näite. Arvan, et näiteks Mark Kalev Kostabi on eesti päritolu ameeriklane, kuigi ta vanemad on eestlased, Mari-Ann Rikken ja Toomas Hendrik Ilves aga on eestlased. Andres 17. september 2006, kell 04:00 (UTC)

Ja ütle nüüd, kelle kohta neist saab öelda, et ta rõhutab oma juuri? Andres 17. september 2006, kell 04:01 (UTC)
Liiale läksid selles mõttes, et postuleerid inimestele omaenda poolt määratletud omadusi nende käitumise põhjal. Hiinlane jääb ikka hiinlaseks, olgu tal USA kodakondsus või mitte. Kas ta seda rõhutab või mitte, pole yldse oluline, sest ta lihtsalt on hiinlane. Ja ei ole kuidagimoodi "assimileerunud". Ja samal ajal on ta ka "ameeriklane". --Lulu 17. september 2006, kell 09:48 (UTC)

Kindlasti ma räägin lahmivalt, aga teisiti ma ei osanud oma mõtet väljendada. Ma ju ei ütle ega mõtle, et kõigi inimeste puhul on ühesugune seos käitumise, identiteedi, päritolu ja kodakondsuse vahel. Ma püüdsin välja tuua midagi, mis mulle tundub tüüpilisena. Kui me tahaksime iga inimest üksikuna vaadelda, siis me ei saaks rahvusest üldse rääkida.  Hiinlane jääb muidugi hiinlaseks, aga ei saa ju öelda, et hiinlase kõik lapsed, lapselapsed jne saavad olema hiinlased. Andres 17. september 2006, kell 11:46 (UTC)

:: Kas mitte ei ole tegemist sõnade rahvas ja rahvus vahega ? - Ahsoous 15. september 2006, kell 23:05 (UTC)
Jah, sellest ka see segadus veidi, nii siin kui ka mujal, korduvalt. --Lulu 16. september 2006, kell 12:02 (UTC)
Rahvas ja rahvus on eesti keeles jah teistmoodi kasutatud kui läänemaailmas pärast teist maailmasõda kombeks. -- Erinevad rahvad/rahvused mõistavad neid asju erinevalt. Põhja-Ameerikas ja Lääne-Euroopas on kombeks võetud, et rahvus tähendab kodakondsust. Prantsuse kodakondsusega islamiusuline Alzheeria neeger on selle kohaselt prantslane. Juutidel aga on näiteks oluline emapoolne põlvnemine juudi soost. Kui su ema oli juut, siis, sõltumata sinu kodakondsusest või keelest või usust oled ka sina juut. Neil on selline traditsioon. Eestlaste jaoks on jällegi kõige olulisem keel. Kui sa räägid eesti keelt emakeelena, siis oled eestlane, sõltumata sellest, millise riigi kodakondsus sul juhtub olema. -- Lihtsalt, kriteeriumid on erinevad. -- Põhimõtteliselt võib leiduda keegi, kelle ema on juut, emakeeleks on eesti keel ning pass on USA oma. Selline isik on yheaegselt siis ameeriklane, eestlane ja juut. Miks mitte? --Lulu 17. september 2006, kell 09:48 (UTC)

Mulle tundub, et see päris nii ei ole. See on tõsi küll, et me tajume inimesi, kes puhtalt eesti keelt räägivad, eestlastena, isegi kui me teame, et nad eestlased ei ole.  Aga sõna "rahvus" ei ole eesti keeles seotud ainult keelega. Ka need, kes on definitsiooni järgi juudid, ei pruugi ise ennast juudiks pidada, miks peaksid siis teied seda tegema? See on midagi sarnast sünnijärgsete Eesti Vabariigi kodanikega. Ja kindlasti ei ole ta seotud kodakondsusega. Kuidas me seda täpselt mõistame, seda on raske öelda. Ja mõnel konkreetsel juhul muidugi ei saa üheselt või üldse öelda, milisesse rahvusesse inimene kuulub. See aga ei tähenda, et rahvusi selles mõttes, mida me silma peame, olemas ei oleks. Andres 17. september 2006, kell 11:46 (UTC)
----
Teiste riikide puhul on meil "Loodus" "Riigist" eespool.
Alajaotus "Loodus" on meil korrast ära, sest osa rubriike on dubleeritud. Andres 15. september 2006, kell 11:58 (UTC)

?? Loodus riigist eespool?  Tegin Albaania jxrgi, mida kunagi soovitati nxidiseks. Ott 15. september 2006, kell 12:41 (UTC)

"Albaania" oli kõige esimene riigiartikkel ja selle peal me katsetasime. Vaatasin, et on tõesti seal "Riik" "Loodusest" eespool, aga muidu on tehtud vastupidi. Ma vahetan seal ka ära.
----
 Rahvaarv (2006) Rahvastiku tihedus299 058 00031,8 in/km²
Andres 16. oktoober 2006, kell 15:32 (UTC)
elanike arvuga 299 800 000 (september 2006). Andres 12. jaanuar 2007, kell 14:41 (UTC)
tr> Rahvaarv  Rahvastiku tihedus300 953 000 (2007)32,1 in/km²</tr>
Andres 1. september 2007, kell 20:11 (UTC)
----
Võtsin siit selle pildi välja, sest ta pole sobivas kohas:
Andres 24. mai 2008, kell 08:41 (UTC)
Võtsin ka selle samal põhjusel välja, pealegi pildiallkiri küsitav. Andres 24. mai 2008, kell 08:42 (UTC)
----
Pindala tabelis peavad tühikud ikkagi olema. Sortimine peaks olema võimalik, kui panna tühiku asemele mingi märkide kombinatsioon, ma ei mäleta, mis see oli. Andres 5. november 2008, kell 05:59 (UTC)
----
 Rahvaarv  Rahvastiku tihedus302 756 000 (1.09.2007)32,2 in/km²  Andres 15. jaanuar 2009, kell 15:01 (UTC)
----
| rahvaarv = 305 529 000 (1.01.2009)

| rahvastiku_tihedus = 31,1
--Epp 7. mai 2010, kell 05:27 (EEST)
Riigis on   Viitamata ja arusaamatu lause võtsin välja. --Metsavend 4. august 2010, kell 15:25 (EEST)

Inglise vikis on selline fraas: thirty-one ancestry groups have more than a million members. Viidatud on Britannicale. Mõte oli moondunud. Andres 4. august 2010, kell 23:10 (EEST)
Pildil ei ole vapp -- Ahsoous 29. detsember 2010, kell 17:09 (EET)
| rahvaarv = 310 053 000 (2010) Andres 29. detsember 2010, kell 21:13 (EET)
| rahvaarv = 308 745 538 (1.04.2010)
De facto on pandud "ametliku keele", mitte "riigikeele"  taha. Andres 30. detsember 2010, kell 14:59 (EET)
----
Tabelite ujuvreastamine (style="float: ...) on halb. Väiksema lahutusvõime korral või kui brauseri akna suurust pisut muuta, sõidavad tabelid millegi muu peale või muidu ebasobivasse kohta. 193.40.10.181 26. oktoober 2011, kell 13:53 (EEST)

Palun aidake tabelit mudida, et saaks reaalselt pindala ja rahvaarvu järgi sorteerida. Praegu ta sorteerib numbrijärgnevuse järgi. Adeliine 25. veebruar 2015, kell 17:20 (EET)
----
President ja asepresident uuendati. Aga uus president ja asepresident astuvad ametisse alles 20. jaanuaril 2021. Velirand (arutelu) 7. november 2020, kell 20:21 (EET)