Arutelu:Aspekt

Tegemist on meid ümbritseva aspektide paljususe (pluralismi) meelde tuletamisega. Vajadusel võiks selle artikli ka nii pealkirjastada Канеюку (arutelu) 7. veebruar 2013, kell 23:45 (EET)
Kuna sõna aspekt kasutatakse eri valdkondades (keeleteadus, astroloogia, religioon, geograafia jne) väga erinevate mõistete tähistamiseks, millel sisuliselt puudub koond- või katusmõiste ning tavakeelsete sõnade kohta (erinevalt mõistetest) ei peagi entsüklopeedias märksõnu olema, oleks kõige mõistlikum teha siia täpsustusleht. Sellel, kui siin aastate kaupa seisab silt "viige see õnnetus siit ära", ei ole kah mingit mõtet, eriti kui oma isikliku semiootika leiutaja ei ole suutnud sõnastikukõlbulikku definitsiooni kirjutada.

Selle sõnaga väljendatakse üldkeeles kaht mõistet ('vaatekoht, perspektiiv, seisukoht' ja 'külg, tahk'). Mõlemad on filosoofia valda kuuluvad mõisted, mida saaks ja tuleks entsüklopeediliselt käsitleda (allikaid tuleb otsida, mina ei oskaks praegu kirjutada). Ma ei ole kindel, mis peaksid olema pealkirjad. Võib-olla esimesel Vaatekoht ja teisel Aspekt. Täpsustusleht oleks sel juhul pealkirjaga Aspekt (täpsustus). Praeguse tekstiga ei ole ka vikisõnastikus midagi peale hakata. Mitte et sõnaseletused oleksid halvemad kui eesti leksikograafias tavaks: VSL-is on samad sõnaseletused. Siin on kaks mõistet ühte patta pandud.  194.150.65.149 3. detsember 2016, kell 10:00 (EET)
Sellest tekstist pole minu meelest muud võtta kui link artiklile Aspekt (keeleteadus)]]. 194.150.65.149 3. detsember 2016, kell 10:13 (EET)

Kuna tegu mitmetähendusliku sõnaga, võiks see leht olla täpsustusleht. Erinevate valdkondade mõistete määratlused tuleks viia sinna, kuhu need kuuluvad.--Andrus Kallastu (arutelu) 4. detsember 2016, kell 16:50 (EET)

:tegin täpsustuslehe, ent linkide kordategemine on keeruline. Suur osa link peab silmas seisu- või vaatekohta--Estopedist1 (arutelu) 30. aprill 2019, kell 09:52 (EEST)

See, mida öeldakse keeleteadusliku aspekti kohta, on mõttetus. Andres (arutelu) 12. märts 2019, kell 19:03 (EET)

keeleteadusliku aspektiga seonduv kustutatud--Estopedist1 (arutelu) 30. aprill 2019, kell 09:52 (EEST)

võtsin välja sisu, mida v-o saab millekski kasutada:
Erinevate aspektidega puututakse kokku iga päev, näiteks kasvõi meediat jälgides. Nähtusi, mida saab mõista vaid ühest aspektist on vähe – need on aritmeetika, Eukleidese geomeetria ja veel mõned taolised. Teooriad on sõnastatud küll mingist kindlast aspektist, kuid millegagi pole garanteeritud vastava aspekti ainuõigsus. Igasugune süsteem on paljuaspektiline. Liiklus, mängu jt eeskirjad on samuti koostatud mingist kindlast aspektist, kuid nende täitmine võib vahel vaidlustatud olla. Aspektide paljusus on vältimatu.
--Estopedist1 (arutelu) 30. aprill 2019, kell 09:46 (EEST)
----
Siia tuleb palju linke. Andres (arutelu) 30. aprill 2019, kell 15:29 (EEST)


Kasutaja arutelu:AljonaKu

Kreeka, ajaloolise nimetusega Hellas, on riik Kagu-Euroopas Balkani poolsaarel Joonia mere ja Egeuse mere ääres. Põhjas asub neli naaberriiki: Albaania, Makedoonia, Bulgaaria ning Türgi.
===Põllumajanduse tähtsus riigi majanduses. ===
Kreeka SKP on 3,3% . Sellest teen järeldust, et SKP on väike, aga see on oluline, sest sellega on hõivatud 528 000 inimest ehk 12,4% tööjõust.
==== Põllumajanduse arengu eeldused. ====
Kreeka  pindala on 131 940 km²(kokku), Umbes 70 % maast on harimiseks kõlbmatu mägisuse või metsasuse tõttu (ligikaudu 30% riigist on metsadega kaetud, mägisus 80%) ning riik on üks mägisemaid Euroopas sellepärast teen järeldus,et loodustingimused ei ole sodsad
põllumajanduse arengule. Pindose mäestik ulatub riigi keskelt loode-kagu suunas . Kesk- ja Lääne-Kreeka loodust ilmestavad ka           ulatuslikud   kanjonid ja karstialad. Ida-lääne suunas kulgevad Rodope mäed Kreeka ja Bulgaaria piiri vahel. Sealne piirkond on
kaetud tihedate metsadega. Järvi ja soid võib leida Kesk-Kreekast.
===== Maakasutamine struktuur. =====
Põllumaa hõlmab 63,60745% riigi territooriumist, sellest 10,8% on kunstliku niisutusega maa ja haritav ma on 19,8%. Mitmeaastased põllukultuurid on 8,9%.Rohumaad hõlmuvad 34,9% Kreeka territooriumist, siseveekogud on 2,4% ja  muud maad - 1,5%.


Arutelu:Kuljus (rahvatantsurühm)

Võiks kaaluda lk teisaldamist pealkirja alla Kuljus; praegu tegin suunamise selle pealkirja alla. On olemas ka termin kuljused--Bioneer1 (arutelu) 8. veebruar 2013, kell 18:16 (EET)

Kuljusele lingitakse kui rahvatantsurühmale aga kuljuse artikli peaks tegema vist ainsuses ja lingid õigesti suunama. Kuljus on rahvapilli‑ või lasteorkestri löökpill, mis koosneb seesugustest käepideme või nahkrihma külge kinnitatud metallkuulidest. --Tiuks (arutelu) 8. veebruar 2013, kell 18:49 (EET)

:Selle pilli nimi on tegelikult kuljused. Kuljus on üksik helitekitaja, mida pilli küljes on mitu. Nii et pilli kohta artikkel ja kuljuse kohta artikkel. Evlper (arutelu) 23. oktoober 2019, kell 21:23 (EEST)

Ma suunasin siia märksõna MTÜ Kuljus Klubi, mis praegu kannab nime MTÜ Kuljus. MTÜga seonduv lause tuleks vist kuidagi paremini sõnastada?--Estopedist1 (arutelu) 23. mai 2018, kell 16:46 (EEST)


Juhendi arutelu:Tabelite tegemine

Küsimus: mille jaoks on HTML-i vaja? Mina igatahes pole siiani suutnud leida tabeli puhul veel asju, mille puhul vikisüntaksist ja css-ist ei piisaks. -- Ahsoous (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 00:00 (EET)

"Küsimus: mille jaoks on HTML-i vaja?" — Kas see oli/on filosoofiline küsimus??? --Pietadè (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 22:00 (EET)

: Artiklis on Detailsemaks märgistamiseks läheb siiski vaja ka HTML-märgendeid. Seepärast ka see küsimus. --Tiuks (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 22:07 (EET)

Paistab, et eesti Vikipeedias puudub tabelite peitmine stiilis class="wikitable collapsible collapsed". Seda oleks väga vaja, sest olemasolevad peitmismallid teevad tabelite koodi kirjutamise keeruliseks. -Mardus /arutelu 15. märts 2016, kell 06:48 (EET)

Kirjuta class="wikitable mw-collapsible mw-collapsed". 90.190.59.182 16. märts 2016, kell 18:15 (EET)

:Väärib kaalumist. -Mardus /arutelu 20. märts 2016, kell 01:58 (EET)


Arutelu:Muusikaliste parameetrite loend

Ei näe põhjust kuuenda taseme pealkirjade kasutamiseks -- Ahsoous (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 00:43 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sim.spk-berlin.de/pdf/hmt/HMT_SIM_Parameter.pdf
** In Muusikaline parameeter on 2013-06-24 12:28:36, 404 Not Found
** In Muusikaline parameeter on 2013-07-06 15:15:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:15 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mihkel87

Tere tulemast Vikipeediasse, Mihkel87!
Arutelulehel suhtlemisel allkirjasta oma postitus nupuga  või nelja tildega (~~~~).
Tiuks (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 18:16 (EET)


Kasutaja arutelu:Hetimaria

Tere tulemast Vikipeediasse, Hetimaria!
Arutelulehel suhtlemisel allkirjasta oma postitus nupuga  või nelja tildega (~~~~).
Tiuks (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 18:29 (EET)


Kasutaja arutelu:Midagimuud

Tere tulemast Vikipeediasse, Midagimuud!
Arutelulehel suhtlemisel allkirjasta oma postitus nupuga  või nelja tildega (~~~~). Tiuks (arutelu) 11. veebruar 2013, kell 10:06 (EET)

Artikkel algab määratlusega, mitte kodulehega. --Tiuks (arutelu) 26. veebruar 2013, kell 23:09 (EET)


Kasutaja arutelu:JimmyLovesU

Tere tulemast Vikipeediasse, JimmyLovesU!
Arutelulehel suhtlemisel allkirjasta oma postitus nupuga  või nelja tildega (~~~~).
Tiuks (arutelu) 11. veebruar 2013, kell 14:38 (EET)


Kasutaja arutelu:213.35.230.166

Tere tulemast Vikipeediasse, 213.35.230.166!
Arutelulehel suhtlemisel allkirjasta oma postitus nupuga  või nelja tildega (~~~~).
Artikli sees ei tohi malli  kasutada. Vaata täpsemalt Vikipeedia:Viitamine. Tiuks (arutelu) 11. veebruar 2013, kell 19:04 (EET)


Arutelu:Anne Noortekeskus

Ajalugu ja tegevust oleks vaja. Maja pilti ka. --Oop (arutelu) 12. veebruar 2013, kell 16:31 (EET)

Tere, sooviks saada siia ka logo.
Kui netist otsida siis ei leia Anne Noortekeskuse kohta vajalikus formaadis logo ( kui on kiiremas korras vaja sündmust propageerida ja ei ole parasjagu inimesi, kellel vajalikud formaadid olemas on see vajalik - võimalusel hästi suur vorming, et plakatil hea kvaliteet säilitada)


Kasutaja arutelu:Kagu

Tere tulemast Vikipeediasse, Kagu!
Arutelulehel suhtlemisel allkirjasta oma postitus nupuga  või nelja tildega (~~~~).
Tiuks (arutelu) 12. veebruar 2013, kell 16:49 (EET)

Tere! Kas oled selle pildi autor? Kui üleslaadija ise pole autor, tuleks autori luba edastada aadressile permissions-etwikimedia.org. Pikne 30. juuli 2013, kell 15:38 (EEST)


Kasutaja arutelu:Polinik

Tere tulemast Vikipeediasse, Polinik!
Arutelulehel suhtlemisel allkirjasta oma postitus nupuga  või nelja tildega (~~~~).
Tiuks (arutelu) 13. veebruar 2013, kell 00:56 (EET)


Kasutaja arutelu:TarmoKaldma

Tere tulemast Vikipeediasse, TarmoKaldma!
Arutelulehel suhtlemisel allkirjasta oma postitus nupuga  või nelja tildega (~~~~).
Tiuks (arutelu) 13. veebruar 2013, kell 15:59 (EET)

Jõudu. Tegelikult kirjutatakse Vikipeedia arutelulehtedel kõige uuem tekst kõige lõppu, isiklikud uued yhiskonnateooriad aga kuuluvad Vikipeediasse alles siis, kui need on mujal publitseeritud ning yhiskonnas piisavalt huvi tekitanud, et tähelepanuväärseks saada. Alustuseks võiks tegelda lihtsama kaastööga. --Oop (arutelu) 13. veebruar 2013, kell 15:27 (EET)
Kui ühe lootusetult segi keeratud kontsepti korrektne definitsioon väärib uue ühiskonnateooria nime siis ma olen muidugi meelitatud. --TarmoKaldma (arutelu) 13. veebruar 2013, kell 16:12 (EET)

Õigekirjavigadega heietus ei ole definitsioon. Aga kui sa oled veendunud, et kogu senine politoloogia on eksitus ning sina oled leidnud ainsa õige tee, ole lahke ja kirjuta sellest raamat. Vikipeedia ylesanne on refereerida mujal publitseeritud materjale, mitte levitada autorite toredaid mõtteid. --Oop (arutelu) 13. veebruar 2013, kell 16:30 (EET)


Arutelu:Poliitiline spekter

"Vasak-parem süsteem" alla pakun järgmise teksti:

On kaks konkureerivat viisi kuidas rahvast õnnelikuks teha - Vasakpoolsete viis - "Igaühele võrdselt" ja Parempoolsete viis - "Igaühele vastavalt välja teenitule". Vasakpoolsed esindavad puudusekannatajate huve, parempoolsed neid kes oma tööst rahuldavalt ära elavad (keskklass).
Skaala ise on siis järgmine:
Vasak <-                                     -> Parem
Kommunistid, Sotsialistid, Konservatiivid, Anarhistid
Segadust tekitab et lisaks parem-vasak skaalale eksisteerib ka elitaarsus-rahvalikkus skaala mis on sellega risti. Euroopa terminoloogias nimetatakse elitaarset poliitikat ka liberaalseks, mujal on liberaalsus rohkem parempoolsuse sünonüüm. Parem-vasak skaalal kipub elitaarne poliitika paiknema keskele. Või pigem on seal tema vari, traditsiooniline parem-vasak skaala on elitaarskaala mitteelitaarses otsas. Eliit on tänapäeva maailmas tavaliselt suurkapitalistid, kuid sinna kuulub ka tippametnikkond ja poliitiline eliit. Varem olid eliidiks muidugi aadlikud ja usujuhid.

Vasakpoolsetele on iseloomulik suur kontrollivajadus ja tugev riik, see on vajalik rikkuste ümberjagamiseks. Püüavad nad ju teostada sotsiaalset ja majanduslikku võrdsustamist. Parempoolsed eelistavad nõrka riiki mis piirduks korra hoidmisega, nende meelest on iga ühiskonna liige ise vastutav oma sotsiaalse ja majandusliku heaolu eest. Eliidile on sarnaselt vasakpoolsetele iseloomulik suur kontrollivajadus ja tugev riik, see on samuti vajalik rikkuste ümberjagamiseks. Ainult nemad jagavad rikkused ümber enda kasuks.
Parempoolsust seostatakse reegin vaba turumajanduse toetajatega. See on ka reeglina korrektne, kuid teatud piirideni. Parempoolsetele on vajalik tagada oma tööst ära elamise võimalus, kui näiteks monopolid seda takistama hakkavad siis toetatakse ka turujõudude ohjeldamist. Kuna eliidiks on reeglina suurkapitalistid siis tundub loogiline et ka nemad toetavad vaba turumajandust. Ka see on reeglina õige, kuid võimaluse korral ei põlga nad ära ka endale eelisseisundi tekitamist. Avaldub see tavaliselt proteksionismina, riiklike toetustena ja tollidena.
Väga sageli kiputakse äärmuslikke liikumisi tembeldama paremäärmuslasteks või ka vasakäärmuslasteks. Sageli isegi mõlemaks korraga. Ja reeglina on selline tembeldamine ebakorrektne. Näiteks [[fašism]] = Natsionaalsotsialism - Seega täiesti mõõdukad sotsialistid kes on lisaks natsionalistlikud. On küll äärmuslased, kuid mitte parem ega vasakäärmuslased. Ja kindlasti mitte parempoolsed, kuigi neid tembeldatakse sageli just paremäärmuslasteks. Tegelikud paremäärmuslased on Anarhistid ja vasakäärmuslased on Kommunistid.
Vasak-parem süsteem tuli kasutusele alates [[Prantsuse revolutsioon]]ist, siis defineeriti vasak- ning parempoolsus hoopis läbi suhtumise traditsionaalsesse [[monarhism|monarhistlikku]] valitsusse ja vabaturumajanduse pooldajad olid vasakul, nüüdseks on nad pigem paremal pool. Samuti on selles süsteemis erinevused riigiti ja kultuuriti.

"Erinevaid vasak-parem teljestiku interpretatsioone" all on mõned punktid selgelt valed:

Erinevate elustiilide valiku toetamine (vasak) või traditsiooniliste väärtushinnangute toetamine (parem)

Ei oma mingit seost parem-vasak skaalaga, pigem on see konsevatiivsus-modernsus skaala
 Kas riigi prioriteet on võrdsus (vasak) või vabadus (parem). Mõlemad pooled räägivad nii võrdsusest kui vabadusest - aga nad tõlgendavad neid põhimõtteid erinevalt.

Punkt ise õige aga vaja ka erinevad tõlgendused ära tuua (mina ei oska). Või siis see teine lause likvideerida.
 Kas inimloomus on kujundatav (vasak) või kaasasündinud (parem).
--- Üldiselt õige, kuid reservatsioonidega, see ei ole peaerinevus.
 Kas riik peaks olema kirikust eraldatud (vasak) või religioosne (parem).

Ei oma mingit seost parem-vasak skaalaga, pigem on see religioossus-ilmalikkus skaala
Kollektivism (vasak) versus individualism (parem).
--- Üldiselt õige, kuid reservatsioonidega, see ei ole peaerinevus.
 Internationalism (vasak) või rahvuslus (parem).

Ei oma mingit seost parem-vasak skaalaga, pigem on see kosmopoliitsus-rahvuslikkus skaala. Vasakpoolsed Fašistid näiteks olid äärmuslikult rahvuslikud.
--[[Kasutaja:TarmoKaldma|TarmoKaldma]] ([[Kasutaja arutelu:TarmoKaldma|arutelu]]) 13. veebruar 2013, kell 16:32 (EET)

:Ajaloolistel põhjustel nähakse Eestis poliitilist spektrit peamiselt parem-vasak skaalal. Suuremad erakonnad on sellest huvitatud. Tegelikult on [[liberalism]]i - [[konservatism]]i skaala olulisem kui [[vasakpoolsus]]ele vastandumine.

Majanduslikult on vasakpoolsed, need kes tahavad riiklikult kontrollida turgu ja parempoolsed need, kes tahavad et turg reguleeriks ennast ise.
Reaalsuses eksisteerivatest parteidest pole loomulikult keegi täiesti ühes äärmuses, ning vaadata saab pigem kallet. Enamik parempoolse majanduse toetajaid toetavad monopolide vastast seadust, kuigi see on riiklik sekkumine turule. Enamik vasakpoolseid on veendunud, et vaba turg on ääretult oluline, kuid seda peaks kontrollima riik, korjates rohkem makse ja jagades neid ümber, siiski soovitades säilitada vabat turgu.
 Turgu ei saa pelgalt vaadata, kui kaupu ja teenuseid, vaid ka tööjõudu, ehk inimesi.
 Kommunism, on selgelt vasakpoolne, vähemasti see milleni püüdles NSVL. Sotsialism on vasakpoolne, kuid sotsialistideks ei saa pidada ainult äärmussotsialiste NSVLis, vaid ka tänapäeva sotsiaaldemograate ja muid erakondi. Sotsialistid olid ka nn fassistid, tegemist oli nn Natsionaal sotsialistliku parteiga ja allus ideeliselt kõigile vasakpoolsetele reeglitele. Nende paigutamine paremale on ekslik, ning tuleneb suuresti Stalini aegsest ideoloogiast, mis vastandas ennast üheaegselt fassistidele ja kapitalistidele.
 Kapitalism on parempoolse majanduse põhiline mudel. Mingis mõttes saaks sinna liigitada ka anarhismi, reaalsuses need kes tänapäeval ennast anarhistideks peavad siiski paremale väga ei kaldu.
 Ja need on põhilised indikaatorid vasak-parempoolsuse skaalal.
 Tänapäeval on hakatud vasak-parem poolsust juurde pookima ka liberaalsuse ja konservatiivsuse teljel. Mõnes mõttes see sealt ka pärineb, kus vanad seisused asusid parlamendisaalis paremal ja uued vasakul, siiski tolleaegsel konservatismil ja liberalismil, pole tänasega mingit seost. Pealegi on see skaala ujuv ja muutlik. Konservatiivid on samal ajal kristlased läänes ja kommunismi vanameelsed Venemaal.
 Loomulikult saab ka majandussuundi nimetada liberaalseks ja konservatiivseks, siiski oleneb see konkreetse riigi või piirkonna ajaloost ja millega seoses ennast millekski peetakse. Laulva revolutsiooni ajal olid nii Gorbatšovi meelsed, kui Esti rahvuslikud jõud mõlemad Liberaalid, riigipöörde korraldajad Moskvas aga konservatiivid. Revolutsioonide aegses Venes, olid Vene Valged ja tsaaririigi toetajad konservatiivid ja Bolševikud ühed paljudest liberaalidest.
 Loomulikult võib siia juurde veel panna ka natsionaalsuse ja internatsionaalsuse, kuid mitte kumbki neist ei ole seotud vasak või parempoolsusega. Sest rahvuslikud jõud võivad olla sotsialistid, kui ka kapitalistid, võivad olla konservatiivsed ja liberaalsed, viimane siis tugevalt seotud eelmise või traditsioonilise korraga.
Jah üldiselt kiputakse nimetama neonatse ultraparemateks jne, kuid need on siiski pigem seotud kohalike määrakute omapära või ka eksimustega.
 Seega ma pakun, et kogu artikkel on üsna valesti kirja pandud. Liberalismi vastandiks on pandud sotsialism, mis on absurd. Samuti on Fassism paigutatud paremale, kuigi vähemasti Natsid olid vägagi vasakpoolsed.
 vabandan kirjavigade pärast.

Ma ei ütleks, et see "loeng" siin meid kuidagi edasi aitaks. Konkreetseid artikli teksti muutmise ettepanekuid?Miacek (arutelu) 13. jaanuar 2019, kell 20:02 (EET)


Kasutaja arutelu:Moens

Tere tulemast Vikipeediasse, Moens!
Arutelulehel suhtlemisel allkirjasta oma postitus nupuga  või nelja tildega (~~~~).
Tiuks (arutelu) 13. veebruar 2013, kell 20:53 (EET)


Kasutaja arutelu:KalevNomm010864

Tere tulemast Vikipeediasse, KalevNomm010864!
Arutelulehel suhtlemisel allkirjasta oma postitus nupuga  või nelja tildega (~~~~).
Tiuks (arutelu) 13. veebruar 2013, kell 20:55 (EET)


Kasutaja arutelu:Stella-Theresa

Tere tulemast Vikipeediasse, Stella-Theresa!
Arutelulehel suhtlemisel allkirjasta oma postitus nupuga  või nelja tildega (~~~~).
Viitamise kohta vaata Vikipeedia:Viitamine. Tiuks (arutelu) 13. veebruar 2013, kell 22:23 (EET)
----
Raamatust maha kirjutada ei tohi. Esiteks rikutakse niimoodi autoriõigusi, sest Vikipeedia sisu avaldatakse vaba kasutuse litsentsi all, raamat ei ole aga vaba litsentsi all. Teiseks püüab Vikipeedia luua uut kvaliteeti ehk esitada mitme erineva allika põhjal kirjutatud uut teksti, mitte kopeerida olemasolevaid allikaid. Adeliine 14. veebruar 2013, kell 11:50 (EET)

:Palun mitte levitada desinformatsiooni! Autoriõiguse seadus ei keela tsiteerimist: "§ 19.  Teose vaba kasutamine teaduslikel, hariduslikel, informatsioonilistel ja õigusemõistmise eesmärkidel. Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta, kuid kasutatud teose autori nime, kui see on teosel näidatud, teose nimetuse ning avaldamisallika kohustusliku äranäitamisega on lubatud: 1) õiguspäraselt avaldatud teose tsiteerimine ja refereerimine motiveeritud mahus, järgides refereeritava või tsiteeritava teose kui terviku mõtte õige edasiandmise kohustust; 2) õiguspäraselt avaldatud teose kasutamine illustreeriva materjalina õppe- ja teaduslikel eesmärkidel motiveeritud mahus ja tingimusel, et selline kasutamine ei taotle ärilisi eesmärke;" Omaette küsimus on see, millised on Vikipeedia eesmärgid. Olen nõus, et Vikipeedia ei saa olla ainult tsitaatide kogum, vaid võiks pakkuda välja uue kvaliteedi. Samas, spetsiifiliste asjade puhul on lausa kohustuslik kõigepealt täpselt tsiteerida, et asja sisu üks-üheselt ja kadudeta edasi anda. --Andrus Kallastu (arutelu) 16. veebruar 2013, kell 13:33 (EET)

::Esiteks on erinevaid tõlgendusi, arusaamu ja arvamusi nii seadusest kui muust. Kuni me ei ole lõplikult ja ühiselt ühele arusaamisele jõudnud, on mõttekas järgida kõige rangemat arusaama ehk mahakirjutamine ei ole lubatud (põhjusteks Vikipeedia litsents ja püüdlus mitte olla tsitaatide kopeerija). Ma ei arva, et seda on siin kasutaja arutelulehel sobiv pikemalt arutada. Adeliine 16. veebruar 2013, kell 14:07 (EET)

Nagu Adeliine kirjutas, siis maha kirjutada ei tohi ja peab refereerima.

Viitamise selgitus  [K.Ojaste, A.Reier, K.Mens, "Krsitallograafia mineraloogia petrograafia", 1964, Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn, 462 lk; lk-l 193]

Sellel viitamisel kirjutatakse "test" asemel märksõna ja alajaotusse malliga   nii {{Viited|allikad=K.Ojaste, A.Reier, K.Mens, "Krsitallograafia mineraloogia petrograafia", 1964, Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn, 462 lk; lk-l 193}} (ilma nurksulgudeta). Nimed võiks lahti kirjutada ja linkida. See viitamine käib iga lõigu või lause lõpus. Alajaotusse "viited" võib  asemel kasutadagi malli "viited"

Artiklis on mitu mõistet. Nendest tuleks teha eraldi artiklid. Oleks tore kui leiaksite mõistetele kategooria(d). --Tiuks (arutelu) 14. veebruar 2013, kell 12:08 (EET)
Okei, saan aru. Tahtsin lihtsalt jagada infot ja ei muutnud teksti sellepärast, et need mõisted on üsnagi spetsiifilised ja ma ei tahtnud tekitada olukorda, kus võib esineda mitmeti mõistmist. Mitmete allikate kasutamine oleks väga kena, aga eestikeelse geoloogia kirjandusega on nagu on ehk siis seda ei ole väga. Siis jääb selleks korraks teadmiste jagamine sinnapaika. Aga tänud teile kommentaaride eest ja jaksu!


Vikipeedia arutelu:Tõlketalgud 2013

Kas keegi oskaks paigutada selle malli lehe paremasse serva, nagu eelmisel aastal: Vikipeedia:Tõlketalgud 2012. Aitäh! --Rita (arutelu) 14. veebruar 2013, kell 16:39 (EET)

Korras. Malli lõpp oli lisamata. --Tiuks (arutelu) 14. veebruar 2013, kell 16:45 (EET)

:Suur tänu! Rita (arutelu) 14. veebruar 2013, kell 18:59 (EET)
Kahjuks pole veel leidnud, kuidas kasutatakse Vikipeedias eestikeelseid lühendeid? Kas punkt lühendi lõpus või ilma? Kasutaja:Estsiiri
Kas heaks tavaks on numbrid rühmitada (80 000) või mitte (80000)? Kasutaja:Estsiiri

Paberentsüklopeediates kasutatakse lühendeid üldiselt selleks, et ruumi kokku hoida, Vikipeedias ruumi säästmine oluline ei ole, nii et lühendite kasutamise asemel võik kõik välja kirjutada. Parema loetavuse huvides ma olen suuremaid numbreid ikka rühmitanud, kuigi eesti keele reeglid seda vist ette ei näe. Kyng (arutelu) 23. veebruar 2013, kell 14:57 (EET)

:Tänan. Estsiiri (arutelu) 23. veebruar 2013, kell 21:27 (EET)

Mõned sõnad on kergemini loetavad lühenditena, näiteks üldtuntud mõõtühikud m, cm, mm, km, samuti näiteks jne, eKr, pKr, lk. Neid me pole välja kirjutanud. Lühendeid oleme kasutanud ilma punktita. Numbrid oleme kirjutanud rühmitatult (välja arvatud neljakohalised numbrid). Andres (arutelu) 24. veebruar 2013, kell 11:18 (EET)
Kas ainult siis läheb see arvesse, kui ma teen artikli täiesti nullist, või on see aktsepteeritav, kui ma lisan artiklile üle poole jutu juurde teistest keeltest...enamasti inglise keelsetelt lehekülgedelt...

Võid ka olemasolevaid täiendada. Pane osavõtjate lehele lingid ka neile artiklitele, kust sa tõlgid. Arutelulehekülgi saad alkirjastada sisestades neli tildet (~~~~) või klikkides ikoonile . Kyng (arutelu) 23. veebruar 2013, kell 16:19 (EET)
Tere, mul on ettepanek, et kui te järgmine kord taolise võistluse korraldate, siis võiks ehk auhinnafond olla jaotatud ühtlasemalt. See motiveeriks neid, kes sooviksid pühenduda mõne üldvajaliku artikli kvaliteetsele tõlkimisele, aga kellel pole mahti iga päev artiklitega tegeleda, nagu selle võistluse võitmine eeldab. 193.40.5.245 7. märts 2013, kell 09:41 (EET

Konkreetsemad ettepanekud?--Morel (arutelu) 21. märts 2013, kell 22:27 (EET)

tahaks ka kaasa aidata vikipediat t6lketootalgudega, kuid kahjuks ei leia mitte kuidagi ja mitte mingit linki ega vormi kuidas seda saaks teha. vbolla olen lihtsalt pime ja blond ning vajan, et keegi seda mulle puust ja punaseks selgeks teeks. Valdan vabalt inglise, hispaania, saksa ja vene keelt ja koos lihav6tetega leidsin endas headuse t2rkavat, kuid ei leia moodust seda teha?? Kas keegi oleks nii lahke ja aitaks, kuidas osaleda t6lketootalgudes, st et teeks mulle puust ja punaselt ette, et kuhu minna ja mida teha, et mu t6lgu¡itud artikkel salvestada?
Suured t2nud

Vikipeedias on olemasoleva artikli kohal valik "muuda". Kui artiklit olemas ei ole, siis peab vajutama punasele lingile, et seda alustada. Artikli salvestamiseks tuleb vajutada muutmisakna all "salvesta". Võimalik, et nelja võõrkeelt vabalt valdavale inimesele jäi midagi veel arusaamatuks, on olemas ka juhend ja uue kaastöölise leht. Ei saa muidugi mainimata jätta, et artiklis peab kasutama ä, õ ja ö tähti õigesti. Ave Maria (arutelu) 1. aprill 2013, kell 07:30 (EEST)
suured t2nud Ave Maria. arvasin, et asi on keerulisem kui paistab.


Kasutaja arutelu:Triinuella

Tere tulemast Vikipeediasse, Triinuella!
Arutelulehel suhtlemisel allkirjasta oma postitus nupuga  või nelja tildega (~~~~).
Tiuks (arutelu) 14. veebruar 2013, kell 21:15 (EET)

Repertuaari võiks lisada loendisse (tärniga *), kirjutada heliloojate nimed välja (et ei peaks mõistatama) ja linkida. --Tiuks (arutelu) 14. veebruar 2013, kell 22:09 (EET)
Mis te selle tärni all mõtlete, ei saanud hästi aru??
tänud ette!

Tänan! Artiklis loend tärniga olemas ja heliloojad lingitud. --Tiuks (arutelu) 15. veebruar 2013, kell 12:46 (EET)


Kasutaja arutelu:Savimees

Tere tulemast Vikipeediasse, Savimees!
Arutelulehel suhtlemisel allkirjasta oma postitus nupuga  või nelja tildega (~~~~).
Artikkel on kirjutatud reklaamina ja tuleb ümbersõnastada. Tiuks (arutelu) 15. veebruar 2013, kell 01:04 (EET)
Kas saab lisada ettevõted, nii et see ei ole kellegi meelest reklaam. Tahan teada mis ärid on kohalikus vallas ja millega tegelevad, ja enamasti on riiulifirmadel nimed mis ei ole loetavad ning ilma tähenduseta, loogiline et siis kaasneb ka tutvustav tekst. Reklaam on kui tekstis on sõnad SUPER MEGA PARIM EXTRA KING ROYAL jne. Aga loomulikult kui on olemas mingi mall kuidas ettevõteid kajastada, siis võib alati viidata.--Savimees (arutelu) 15. veebruar 2013, kell 01:24 (EET)

Suuremate ettevõtete korral on rohkem lisada kui ainult see, millega tegeldakse. Vikipeedias määrab veel rolli tähelepanuväärsus. Hetkel on esitatud artikkel ka kustutamiseks. --Tiuks (arutelu) 15. veebruar 2013, kell 01:36 (EET)
Ja kes mõõdab suurust. Too konkreetne näide, või ole järjepidev kõigi ettevõtete korral, vaata nimekirja kataloogist. Kategooriad on ilusti ära toodud. Samal põhimõttel töötab ka neti.ee ja kõik analoogid. Aga loomulikult ei ole aega siin oma õigust taga ajada, kui ei sobi siis ei sobi ja head aega. Eks siis kasutame võõrkeelseid wikipediat.--Savimees (arutelu) 15. veebruar 2013, kell 01:41 (EET)

Vikipeedia on entsüklopeedia. Mina ei ole otsustaja. Kustutamismärkuse lisas hoopis teine kaastöötaja. Artikli arutelulehel võid põhjendada, miks ettevõte on tähelepanuväärne. --Tiuks (arutelu) 15. veebruar 2013, kell 01:48 (EET)

:Hea Savimees, ära pane pahaks, meil ei ole midagi konkreetse ettevõtte vastu. Lihtsalt Vikipeedia ei ole ärikataloog, 2012. aastal asutatud ettevõttel ei ole ilmsesti veel entsüklopeedilist väärtust. Tehke mingi suurem projekt, võitke mingi konkurss vms, mille kohta on meediakajastusi, ja asi on teine. Võõrkeelsed vikipeediad on muide sellistes küsimustes veelgi rangemad, ingliskeelne eriti.--Morel (arutelu) 15. veebruar 2013, kell 02:12 (EET)
Tere Morel
Oli meeldiv lugeda Teie vastust, vähemalt argumenteeritud, tänan. Lisaks teise vaatenurga, pane otsingusse 'räpina vald'. Praktiline tühjus, ehk kui kohalikud ennast teadvustavad, siis ei ole see reklaam, vaid info lisamine millega kodu vald tegeleb, küll tekivad ka pikemad jutud. Nägemist.--90.191.164.152 15. veebruar 2013, kell 08:59 (EET)


Arutelu:Triin Ella

Mida peab toimetama? --Epp 15. veebruar 2013, kell 01:38 (EET)

Heliloojad on esitähega. Kas ise ei pannud tähele. --Tiuks (arutelu) 15. veebruar 2013, kell 01:41 (EET)

: Sel juhul vajab keeletoimetamist. Kui paned toimeta märkuse, siis pead arutelulehel ka põhjendama. Kas sa Tiuks siis ei teadnudki? --Mona 15. veebruar 2013, kell 11:36 (EET)

Pole just tuttav toimetamise reeglitega. uurin asja, aga abikäsi on ikka teretulnud ja tänud!


Arutelu:Elektrotehnika instituut

"Elektrotehnika instituut" EI OLE spetsiifiliselt Tln (või EHM) nähtus, Peterburgis jne, kus v palju eestlasi on õppinud, on säändse-nimelisi üle 10-20-50 kindlasti --[[Kasutaja:Pietade|Pietadè]] ([[Kasutaja arutelu:Pietade|arutelu]]) 15. veebruar 2013, kell 20:37 (EET)

vt nt Elektrotihnika

See on "elektrotehnika ülikool". Kindalsti on paljudes ülikoolides "elektrotehnika teaduskond" või "elektrotehnika ja infotehnika teaduskond". Google otsing leidis sellenimelise instituudi Austrias Leobenis ja Saksamaal Freibergis. iet.unileoben.ac.at tu-freiberg.de/fakult4/et/ Võibolla on sellenimelisi veel.

: "elektrotehnika ülikool" kandis 1992. aastani nime "Elektrotehnika instituut" (ЛЭТИ), ЛЭТИ-ks (Leningradi Elektrotehnika Instituut) kutsutakse seda praegugi --Pietadè (arutelu) 16. veebruar 2013, kell 15:48 (EET)

::Eestile orienteeritus on teatud juhtumeil otstarbekas. Ka nt Välisministeerium viib meil just Eesti Välisministeeriumini, mitte nt täpsustuslehele--Bioneer1 (arutelu) 16. veebruar 2013, kell 21:19 (EET)

Kas see TTÜ instituut on kuidagi seotud Teaduste Akadeemia endise instituudiga Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituut? Veel puudub ka artikkel ettevõttest Estel, millega seoses 1958 asutati Elektrotehnika teadusliku uurimise instituudi (edaspidi M. Kalinini nimeline ETUI), vt nt --Estopedist1 (arutelu) 5. jaanuar 2016, kell 12:37 (EET)


Arutelu:SkyGuide Aerial Control Center

Viimatilisatud tekst on väga segane, meenutab masintõlget. Parem oleks vist eemaldada. Adeliine 17. veebruar 2013, kell 11:34 (EET)

Oli jah masintõlge, võtsin välja. --Epp 17. veebruar 2013, kell 23:51 (EET)

Skyguide kõige tähtsamaks partneriks on Šveitsi õhujõudude, Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO), Eurocontroli (Euroopa organisatsioon lennundusohutuse) ja Avaliku Lennuliiklusteeninduse Organisatsiooni (Canso). Skyguide on olnud tütarettevõte Belgias alates 2000 aasta lõpuks nn Skynav, mis toimib seos Euroopa Liiduga.

Euroopa õhuruumi on väga killustatud täna.Ühtse Euroopa taeva (SES) projekti Euroopa Komisjoni eesmärk on ühtlustada mandri lennuliikluse korraldamise süsteemide ja seda tehes, tõhustada üldist õhuruumi struktuuri.

Üks eeldus selleks on luua rida suurte integreeritud õhuruumiosade. Täiendavaid jõupingutusi on suunatud õmblemine hingamisteede paremini kasutajate vajadustele, selle asemel et need põhineksid riigipiire. Euroopa õhuruumi vajab sellist reorganiseerimine, kui see on toime tulla veelgi liikluse kasvu prognoositakse lähema paari aasta jooksul. [6]

Funktsionaalse õhuruumiosa Euroopa Keskpanga (tubli) on üks üheksast uue "funktsionaalne õhuruumiosa" loomist Euroopas. [7] tubli kontrollivad 55% kogu lennuliikluse käsitlemist Euroopas, või umbes 5300000 lendu aastas. Kuus tubli liikmesriiki (Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Luksemburg, Holland ja Šveits) sõlmisid vastavasisulise välislepingu detsembris 2010, kehtestades õigusliku aluse uuele õhuruumi üksus.

Skyguide peamine tegevus asukohad on oma kaks operatsiooni, millest üks kõrval Dübendorf õhujõudude baas Wangen-Brüttisellen ja teiste lähedal Genfi lennujaamast. Viimane on koduks ka äriühingu haldus peakontor.Wangen keskus alustas tegevust veebruaris 2009. Genfi vastutab Lääne Šveitsi õhuruumi ning õhuruumis Prantsuse Alpides ja osa Itaalia õhuruum kes asub Prantsusmaa piirist. Juhtimiskeskus on Dübendorf õhujõudude baas tellis veebruaril 2009. Wangen on lisaks lennujuhtimise keskus, mis vastutab õhuruumi saksakeelse Šveitsi, Liechtensteini ja Lõuna-Saksamaal ja NOTAM Talitus loomiseks lennuliikluse sõnumeid. Kell Dübendorf õhujõudude baas toimib Skyguide ka koolitus tuba, 2 torni simulaatorid ja koolitusvõimaluste reaalajas koolitus lennujuhtide ja teiste töötajate teistest (välisvõistlejail) lennuliikluse firma. Samas hoones Dübendorf õhujõudude baas on ka operatsioonide keskusest õhujõudude. Skyguide väidab tegevuse edasist Bernis (Belp), Buochs, Grenchen, Lugano (Agno) ja St.Gallen-Altenrhein regionaalsete lennujaamade ning arvukatel kõik sõjalis-või ühiste tsiviil / sõjaväelennuväli. Nendeks Alpnach, Dübendorf, Emmen, Locarno, Meiringen, Payerne ja Sion. Les Eplatures piirkondlikku lennujaama, lennuliiklusteeninduse on üle läinud lennujaama käitaja. Vastavalt määrustele Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO), kõik instrumentaallennu reeglite (IFR) ja visuaallennureeglite (VFR) liiklus Šveitsis käideldakse inglise ja prantsuse keeles.

Skyguide vastutab tsiviillennunduse Šveitsis.Õhuseire on vastutus Šveitsi õhujõudude oma primaarradarilt võib avastada ka lendavate ilma transponder signaali. Üks eripäraks mis on sõjaväe lennunduse õhusõidukite Šveitsi õhujõudude juhib töötajad Skyguide. Need töötajad on läbinud koolituse, tsiviil lennujuhi / Kontrollerid ja veenduge, et koolitus regulaarselt ICAO standardi testid, kuid neil on lisaks koolitusele tsiviil-sõjalise Aviatic valminud taktikaline väljaõpe. Tavaliselt töötavad nad nii tsiviil töötaja sõjaväelased, kui see on nõutav (nt WEF Davos) nad töötavad sõjalise operatsiooni ohvitser auaste (nagu kapten või nii üks).Sõjalise sektori Skyguide vastutab ka tegevusjuhendid firma Pilatus Aircraft lennud. Skyguide õnnestus Šveitsi õhuruumi dünaamiliselt koos Šveitsi õhujõudude, mis on, kui õhujõudude oma õhuruumi jäänud või ainult osaliselt nõuab, ja siis see vabastatakse tsiviillennunduse ja skyguide KASUTUSJUHENDID nn otseteed, kus tsiviillennukeid võib lühendada nende tee läbi sõjalise õhuruumi. Vastutasuks õhuväe vajadusel piirata tsiviil õhuruumi, see on haruldane kui see on täis sõjalise väljaõppe (nt Stabante2011) või regulaarsetel kohtumistel, näiteks Maailma Majandusfoorumi kohta Davosis. Sõltuvalt nõuetele, Skyguide töötaja sõjalise jagamise tulemusel võitlejad nn piirialadel Prantsusmaal või Itaalias, mis on, sõjalise õhuruumi kaugemale riigi piire, ja mida saab kasutada õhuvägede kahe riigi.

Üle linna Boppelsen ZH kohta Jura-Hill kett "Hochwacht" ja "La Dole" Skyguide töötab iga sekundaarradari jaama lennuliikluse korraldamise, samuti üks FLORAKO teisese radarite õhujõudude toidetud rohkem lugusid sisse Skyguides lennujuhtimise süsteem. Kloten ja Genfi Skyguide tegutseb koos alg-ja radarite jaoks lähenemise ja väljumise kontrolli.

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:SkyGuide Aerial Control Center


Arutelu:Stadler FLIRT

Kas konkreetsed mudelid peaks kuuluma kategooriasse Rongid või Rongitüübid?
thumb|Tegelikult on see elektrirong, mis kasutab lisavaguni diisel-generaatoriga kontaktvõrgu asemel. Sarnane rong on DT1

Kahjuks, artikkel on ebateaduslikult kirjutatud ja muidugi tekkevad sellised küsimused. Stadler'i rongidel kasutatakse üks väga huvitav inseneerilahendus: remondi- ja holduskulude lihtsustamiseks (mis on Eesti majanduse jaoks on väga kriitiline), tootja kasutab üks põhimudeli, millele paigaldab kas vooluvõtjat või diislikütuse generaatorit. Seetõttu meil Eestis käivad ainult ühe mudeli elektrirongid, üks tüüp kasutab elektri otse kontaktvõrgust (kõnekeeles "elektrirong") ja teine tüüp elektri saamiseks kasutab lisavaguni diislikütuse generaatoriga (kõnekeeles "diiselrong"). Aga muidugi artikkel peab olema detailselt kirjutatud, aga mitte üldsõnadega nagu praegu on. 90.191.190.76 24. veebruar 2014, kell 17:58 (EET)

: Täienda ja paranda siin. Andres (arutelu) 11. märts 2014, kell 23:45 (EET)

:: Saatsin email'i Elroni (ise ei ole kindel mõnedel asjadel), nad lubasid aitada 3 päeva jooksul. Kui laupäev ja pühapäev on puhkepäevad, siis ootame abi teisipäeva õhtuks. 90.191.190.76 14. märts 2014, kell 17:36 (EET)

Kas selline alajaotus vähemalt säärasel kujul on ikka vajalik? Ivo (arutelu) 11. veebruar 2015, kell 03:50 (EET)

Mis oleks alternatiiv? Andres (arutelu) 11. veebruar 2015, kell 10:13 (EET)

:See artikkel on rongist. Infokillud, nagu kuidas reguleerimata raudteeülesõidul sõitis rongile ette sõiduauto, ei puutu absoluutselt siia. Äärmisel juhul võib neid kajastada Elroni artiklis. Ivo (arutelu) 11. veebruar 2015, kell 15:33 (EET)


Malli arutelu:Modell

Palun, kas keegi oskaks nii teha, et need väljad, mille väärtusi ei ole, ei ilmuks? Adeliine 17. veebruar 2013, kell 20:10 (EET)

Peaks vist töötama.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 1. aprill 2015, kell 16:11 (EEST)

Kas selle asemel ei võiks olla lihtsalt "mõõdud"? - Neptuunium (arutelu) 24. jaanuar 2017, kell 20:01 (EET)

Võiks jah. Muutsin ära. Nefjool (arutelu) 16. detsember 2017, kell 01:13 (EET)


Arutelu:Seagate Technology

Panen siia, sest ei ole kindel, kuidas eestikeelsesesse malli integreerida. Adeliine 17. veebruar 2013, kell 21:46 (EET)
| revenue          = {{Increase}} US$ 11.395 miljardit (2010)<ref name="Seagate">Financial statements for Seagate Technologies</ref>
| operating_income = {{Increase}} US$ 1.740 miljardit (2010)<ref name="Seagate" />
| net_income       = {{Increase}} US$ 1.609 miljardit (2010)<ref name="Seagate" />
| assets           = US$ 8.247 miljardit (2010)<ref name="Seagate" />
| equity           = US$ 2.724 miljardit (2010)<ref name="Seagate" />

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.westernnetworks.com/tools/seagatedatecode.php
** In Seagate Technology on 2013-06-24 13:23:44, 404 Not Found
** In Seagate Technology on 2013-07-07 00:07:27, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:07 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kristel.kitsing

Tere tulemast [[Vikipeedia]]sse, Kristel.kitsing! [[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] ([[Kasutaja arutelu:Tiuks|arutelu]]) 18. veebruar 2013, kell 17:05 (EET)

Pilte üles laadides tuleb lisada ka info autori/päritolu ja kasutustingimuste kohta. Vikipeediasse sobivad pildid, mille autor on andnud vabaks kasutamiseks. Seda väljendatakse Vikipeedias litsentsiga. Tavalisim litsents on  (teisi litsentse). Kui oled pildi autor, siis lisa pildilehele "enda tehtud" vms ja litsentsimärgis. Adeliine 3. mai 2013, kell 20:51 (EEST)

Kui keegi teine peale Sinu on pildi autor, tuleb tema käest küsida luba pildi vaba litsentsi all avaldamiseks ja ikkagi lisada litsentsimärgis. Kui vajalikku infot piltide juurde ei ilmu, need kustutatakse. Adeliine 4. mai 2013, kell 14:37 (EEST)

Kasuta eelvaatenuppu (salvestamisnupu kõrval), et mitte iga väikese muudatuse järel salvestada! [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 26. juuni 2013, kell 13:23 (EEST)

Artiklis on siiski endiselt reklaamimaigulist keelekasutust, eriti alajaotuses "Tegevus ühingutes". Allikatele viitamisel tuleb kasutada tekstisisest viitamist, see tähendab, et viited pole mitte ainult loetletud artikli lõpus, vaid iga lause või lõigu järel on viitemärgis. Vaata Vikipeedia:Viitamine. Adeliine 17. juuli 2013, kell 14:22 (EEST)

Vikipeedias ei kustutata arutelulehekülgi. Kui aruteluleht muutub liiga pikaks, siis see arhiveeritakse. Vaata Vikipeedia:Arutelulehekülje arhiveerimine. --Tiia (arutelu) 17. juuli 2013, kell 16:21 (EEST)

Tere! Sinu üles laaditud pildid on endiselt probleemsed. Palun kirjuta piltide Ööjooks3.jpg, Ööjooks3.jpg ja Vike-adidas.jpeg juurde, kes on autor (kas üleslaadija?) ja lisa vaba litsentsi märgis, milleks võib olla näiteks ülalsoovitatud , kui see autorile sobib. Kui mõne pildi puhul on autor keegi teine kui üleslaadija, tuleb luba konkreetsete piltide avaldamiseks valitud litsentsi all edastada aadressile permissions-etwikimedia.org, näiteks piltide Marko torm.jpg ja Viljar Vallimäe.jpg puhul. Kas ülejäänud pildid, mille oled üles laadinud on sinu tehtud? Pikne 5. august 2013, kell 23:08 (EEST)

Toimetasin artiklit Marko Torm neutraalsemaks ja vähem reklaamimaiguliseks. Lyhidalt, miks ja milleks: 1) entsyklopeediates ei nimetata artiklis käsitletavat inimest eesnimega, samuti säilitatakse neutraalne ja korrektne keelekasutus (nt euro, mitte eur); 2) artiklisse ei kuulu pikad loetelud, mida ei saa kuskilt kontrollida ega edaspidi kaasajastada (kuhu keegi reisib, Vikipeediasse automaatselt ei kanta, seega piisab paarist näitest); 3) välislinkide all peaksid olema lingid lehekylgedele, mille põhiteemaks on artikli teema (mitte mokaotsast mainituna pikas loetelus; sellised lingid sobivad faktide juurde viideteks). Kui miski jääb arusaamatuks, võin pikemalt selgitada; ma peaks lähipäevil niikuinii Postimehele ära saatma artikli poliitikutest ja Vikipeediast, näitematerjal tuleb kasuks. Ja veel: toimetamismärkuse võib maha võtta juhul, kui arutelulehes või toimetamismärkuse lisamise resymees mainitud puudused on kõrvaldatud. Selle kustutamine ilma sisulise tööta on väga halb toon. --Oop (arutelu) 6. september 2013, kell 00:18 (EEST)

Hea päiv lugupeetud Kristel.kitsing, ma vaevalt oskavad eesti, kuid sa teha, et: Te saate oma artikli kohta eesti muusik Nikolai Noskov? Kui sa seda artiklis, ma väga tänulik! Tänu! --217.66.158.39 17. august 2016, kell 17:18 (EEST)

Selle pildi juurde tuleks kirjutada, kust on pilt pärit ja kes on selle autor. Samuti tuleks pildi juures ära märkida, millise vaba litsentsi tingimustel seda kasutada tohib. Kui üleslaadija pole ise autor, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et pilti tohib kasutada nimetatud vaba litsentsi tingimustel. Pikne 29. juuli 2018, kell 18:41 (EEST)


Kasutaja arutelu:Napster1003

Tere tulemast Vikipeediasse, Napster1003!Tiuks (arutelu) 19. veebruar 2013, kell 15:29 (EET)

Mul on tunne, et lisasid artiklisse Flamingo materjali, mille õigem koht oleks Flamingo (perekond).Kyng (arutelu) 7. märts 2013, kell 15:14 (EET)

jah, vabandust läks valesti, kohe parandan..

: Ühtlasi: arutelulehel suhtlemisel allkirjasta oma postitus nupuga  või nelja tildega (~~~~). Ja arutelu teksti treppida saad nii nagu ma just tegin. Artiklisse materjali lisades tuleks seal olev säilitamisväärne info alles hoida. Jõudu ja edu :).--Kyng (arutelu) 7. märts 2013, kell 15:27 (EET)

:Tänan abi eest

:--Napster1003 (arutelu) 7. märts 2013, kell 18:58 (EET)


Kasutaja arutelu:Maxidollar

Tere tulemast [[Vikipeedia]]sse, Maxidollar! [{{fullurl:Kasutaja arutelu:Maxidollar|action=edit}} Arutelulehel] suhtlemisel allkirjasta oma postitus nupuga [[Pilt:Vector toolbar signature button.png]] või nelja tildega (<nowiki>~~~~</nowiki>).
Palun lisa artiklitesse viited. Tekib kahtlus tähelepanuväärsuse üle. Vaata ka Vikiprojekt Muusikud [[Vikipeedia:Vikiprojekt Muusikud/Juhtnöörid|juhtnööre]].[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] ([[Kasutaja arutelu:Tiuks|arutelu]]) 19. veebruar 2013, kell 19:09 (EET)

Palun ära tee artiklit arutelusse.--[[Kasutaja:Morel|Morel]] ([[Kasutaja arutelu:Morel|arutelu]]) 30. juuni 2013, kell 10:49 (EEST)

Tere! Näiteks :Pilt:Ansambel meremees s.jpg ja :Pilt:Ansambel Meremees koeraga.jpeg leiduvad ka mujal internetis. Kas oled kõigi enda üles laaditud piltide autor? Pikne 30. juuli 2013, kell 15:12 (EEST)