Kasutaja arutelu:Kopo25

Tere tulemast Vikipeediasse, Kopo25! Andres 14. august 2007, kell 19:20 (UTC)
Palun vaata, kuidas artikleid vormistatakse. Allika teksti pead alati ümber sõnastama. --Epp 7. veebruar 2016, kell 20:12 (EET)
Palun ära kopeeri mitte kuskilt mitte ühtki lauset. --Epp 13. veebruar 2016, kell 23:08 (EET)

Tere, mis Teile nüüd ei meeldi? --Kopo25 13. veebruar 2016, kell 23:38 (EET)

: Kõik, mis Vikipeediasse kirjutatakse, tuleb ise sõnastada. Tekstide autoritel on õigused, mida tuleb austada. --Epp 14. veebruar 2016, kell 00:04 (EET)

::Sama jutt ka minu poolt, isegi txt mis ma ise olen vaba käega sõnastanud - kustutate ära! Kuidas sellesse suhtuda - vandalism? --Kopo25 14. veebruar 2016, kell 00:10 (EET)
https://www.google.ee/search?q=+Meister+Johann+peab+arsti+kohust+t%C3%A4itma+ja+raeh%C3%A4rrale+k%C3%B5ige+efektiivsemat+ja+kallimat+rohtu+segama+-+Mitridaatsiumi+-+tingimusel%2C+et+%C3%B5pipoiss+Mart+ise+ka+seda+s%C3%B6%C3%B6ma+peab.&ei=_5e_VrvJOIak6ATxs6CgCA&emsg=NCSR&noj=1 --Epp 14. veebruar 2016, kell 00:13 (EET)

::Näen, et Google otsingu esimene link on Vikipeediast, teised kolm linki sisaldavad samasuguseid sõnu, kuid siiski ei ole Copy - Paste. See ongi filmi lühike sisukirjeldus, kus on sellised sõnad nagu "Johann", "Mart", "raehärra", "rohu segama", "efektiivne ja kallis", "Mitridaatsiumi",  jne. Kas peaksime hakkama rohule (kindlasti ei tohiks kasutada Mitridaatsium) uue nime välja mõtlema, et ei leiutatutki martsipani vaid mingi maitsev löga?. Et rohtu ei segatud raehärrale vaid linnavalitsejale? Ja mitte Mart ei pidanud ise ära sööma vaid see oli Juhani poeg, kes pidi seda manustama? Asi läheb ikka sedasi ikka väga absurdiks, kuna Google leiabki sellised kohad, kus kõiki selliseid sõnu kasutatakse. --Kopo25 14. veebruar 2016, kell 00:33 (EET)

:::ma peaks seda samuti kopipeistiks. Võrdle teksti sellega http://allmoviesilike.blogspot.com.ee/?view=sidebar. Teksti on kohati küll pisut ümber tehtud, ent enamikus on üksühele tolle veebilehega--Estopedist1 (arutelu) 14. veebruar 2016, kell 10:38 (EET)

:::: "kõige efektiivsemat ja kallimat rohtu segama - mitridaatsiumi - tingimusel, et õpipoiss Mart ise ka seda sööma peab": See on sõna-sõnalt. Ümbersõnastamine peab olema põhjalikum. Andres (arutelu) 14. veebruar 2016, kell 11:15 (EET)
Lause lõpus käib punkt. "2006. aastal" käib aasta taga punkt. --Epp 15. veebruar 2016, kell 07:13 (EET)

Palun pane [[Arnold Pomerants]]i kohta kirja vähemalt esimene lause ehk definitsioon: nimi, eludaatumid ja kes ta oli. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 1. jaanuar 2017, kell 13:44 (EET)

1993–2000 just väga elu lõpuaastad ei olnud.  • • • [[Kasutaja:Ahsoous]] • [[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]] • 15. märts 2017, kell 15:28 (EET)

Pildid laadi alati Commonsisse (), mitte Vikipeediasse. Kui pildid on Commonsis, siis saab neid kategoriseerida ja neid saab kasutada ka teiste keelte Vikipeediates--Estopedist1 (arutelu) 10. aprill 2017, kell 10:29 (EEST)

Ma ei pane lae neid pilte (perioodika ja raamatute pilte) Commonisse, seetõttu, et sellised pildid võivad minna vastuollu autorikaitse küsimustes teiste riikide Viki keskkondades.
Eesti Vabariigi autorikaitse lubab Teose vaba kasutamine teaduslikel, hariduslikel, informatsioonilistel ja õigusemõistmise eesmärkidel Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta, kuid kasutatud teose autori nime, kui see on teosel näidatud, teose nimetuse ning avaldamisallika kohustusliku äranäitamisega on lubatud:
# õiguspäraselt avaldatud teose tsiteerimine ja refereerimine motiveeritud mahus, järgides refereeritava või tsiteeritava teose kui terviku mõtte õige edasiandmise kohustust;
# õiguspäraselt avaldatud teose kasutamine illustreeriva materjalina õppe- ja teaduslikel eesmärkidel motiveeritud mahus ja tingimusel, et selline kasutamine ei taotle ärilisi eesmärke;
# õiguspäraselt avaldatud teose reprodutseerimine õppe- ja teaduslikel eesmärkidel motiveeritud mahus haridus- ja teadusasutustes, mille tegevus ei taotle ärilisi eesmärke;
Lisaks AutÕS § 22
Autori varalisi õigusi on piiratud ühiskonna kasuks informatsiooni levitamise eesmärgil. Piirang hõlmab ajalehtedes, ajakirjades jm perioodilistes väljaannetes avaldatud artikleid ja ringhäälingusaateid.
Kui panna pildid Commonisse, siis teistes riikides ei pruugi kehtida sellised tingimused ja Commonis olevad failid peavad olema (ja on) kõigile ja kõikjal vabaks kasutuseks, ka kommertsis. Siin võib olla konflikti koht. Iga riigi Vikipeedias saavad olla kitsendatud tingimused. Eesti Vikis on alustatud kunagi ka selle kohta artiklit - https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Mittevaba_sisu_kriteeriumid --Kopo25 10. aprill 2017, kell 11:46 (EEST)
----
Palun ära laadi üles pilte, mille autoriõigus kehtib (nt see) ja mille puhul pole luba ei vabaks ega mittevabaks kasutuseks. Need võimalikud kohalikud erandid ajaleheväljalõigetele ja muule säärasele laieneda ei saa. Viimati oli sellest juttu vist siin. Nii et kõik pildid, mille üles oled laadinud ja mis siia sobivad, sobivad ka Commonsisse.
Teiseks kirjuta palun üleslaadimisel pildi juurde alati, kust on pilt pärit (avaldamiskoht, avaldamisaeg) ja autor, kui ta on teada. Muidu pole võimalik otsustada, kas märge autoriõiguse kehtivuse lõppemise kohta on õige. 2001:7D0:88DD:F880:4902:5E05:C58A:6932 27. august 2017, kell 15:54 (EEST)

:Täpselt üks tsitaat ülevalpool on juba ka minupoolne eelmine vastus, miks selliseid pilte ei saa Commonisse panna - Kuna Eesti Vabariigi autorikaitse lubab selliseid (perioodikas võetud pilte kasutada) kasutada teaduslikel, hariduslikel, informatsioonilistel ja õigusemõistmise eesmärkidel autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta (prg 19).
Konkreetsel pildilt on näha konkreetse ajalehe nimetus ja kuupäev. Samuti on see pilt vähendatud kujul ja ei ole 1:1 suurusega, ehk digitaalselt on see juba vähendatud.
Kui panna pildid Commonisse, siis teistes riikides ei pruugi kehtida sellised tingimused ja Commonis olevad failid peavad olema (ja on) kõigile ja kõikjal vabaks kasutuseks, ka kommertsis. Siin võib olla konflikti koht. Iga riigi Vikipeedias saavad olla kitsendatud tingimused. Eesti Vikis on alustatud kunagi ka selle kohta artiklit - https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Mittevaba_sisu_kriteeriumid --Kopo25 10. aprill 2017, kell 11:46 (EEST)

Minu eelmise kommentaari teine ja kolmas lause ongi vastus sellele, mida eespool kirjutasid ja nüüd tsiteerisid. Kui autoriõiguse kehtivus ei ole lõppenud, siis ei saa panna Commonsisse ega eesti Vikipeediasse. Hariduslik, teaduslik jms kasutus (AutÕS § 19) ei puutu Vikipeediasse. Viitan selle kohta uuesti sellele arutelule.

Jah, selle ajaleheväljalõike juures on arusaadav, kus see pärineb ja kui vana pilt on, aga näiteks siin ei ole. 90.190.46.131 27. august 2017, kell 19:55 (EEST)

:Kahjuks ma ei saa aru, mis tähendab  >> Hariduslik, teaduslik jms kasutus (AutÕS § 19) ei puutu Vikipeediasse. Vikipeedia nimetab ennast avalikult "avatud veebientsüklopeedia" - ehk see on veebis avatud teatmeteos. Teos ei pea olema ainult paberil ja seega siin kehtib täiesti õigustatult (AutÕS § 19). Ado Johanson pildi litsentsi kohta on ka lisatud, et - Selle pildi autoriõiguse kehtivus on lõppenud, sest tegu on anonüümse autori või siiani avamata jäänud pseudonüümi all avaldatud teosega ning teose avaldamisest on möödas üle 70 aasta. Kuna Ado Johanson suri 1932 aastal - siis ma ei näinud vajalkuks ka nn algallikat lisada. --Kopo25 27. august 2017, kell 20:36 (EEST)

:: Vaba (mitte avatud) entsüklopeedia tähendab lihtsalt seda, et Vikipeedias avaldatud materjalid on vabalt kasutatavad. Sellest ei järelu kuidagi, et AutÕS § 19 (peale tsiteerimist puudutava) on Vikipeedias rakendatav. Ei pea olema paberil, aga peab olema otseselt seotud teaduse tegemisega või seotud haridusasutuse tegevusega vmt. Seadust ei saa suvaliselt tõlgendada. Autoriõiguse algtõdede kohta saad lugeda siit: http://www.autor.ee.

:: Kui valid sellise sõnastusega märgise, siis peab ka teiste jaoks olema arusaadav, millele selle paikapidamine tugineb. Enam kui 70 aastat tagasi tehtud foto ei pruugi olla avaldatud enam kui 70 aastat tagasi. Kui on otsustatud, et autor on tõesti teadmata, siis see tugineb mingil konkreetsel (alg)allikal, kust peaks saama seda kontrollida. 2001:7D0:88DD:F880:903B:F549:B2A8:D32C 27. august 2017, kell 22:31 (EEST)

Juhin veelkord tähelepanu. Ajaleheväljalõiked töödest, mis on avaldatud Eestis vähem kui 70 aastat tagasi, ei sobi Vikipeediasse ülespanemiseks. AutÕS § 19 p-d 2 ja 3 Vikipeedias kohaldatavad ei ole. Palun ole piltide üleslaadimisel hoolikam. --Pikne 25. juuli 2018, kell 17:28 (EEST)
Järgmiste piltide juurde tuleks lisada autor ja autori surmaaeg ning/või avaldamisaeg ja -koht. Ilma selle infota pole põhjust pilte vabaks pidada.
* :Fail:Peet Aren.jpg
* :Fail:Ilmar Raudma.jpg
* :Fail:Peeter Grünfeld.jpg
* :Fail:Erni Krusten.jpg
* :Fail:Carl Sarap.jpg
* :Fail:Marie Heiberg.jpg
* :Fail:Martin lipp.jpg
* :Fail:Konstatin Osvet.jpg
* :Fail:Visti Kalev.jpg
* :Fail:Wrigleys.jpg
--Pikne 26. juuli 2018, kell 15:30 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey about your experience with  and Wikimedia. The purpose of this survey is to learn how well the Foundation is supporting your work on wiki and how we can change or improve things in the future. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 6. september 2019, kell 17:47 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
A couple of weeks ago, we invited you to take the Community Insights Survey. It is the Wikimedia Foundation’s annual survey of our global communities. We want to learn how well we support your work on wiki. We are 10% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal! Your voice matters to us.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 20. september 2019, kell 18:13 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
There are only a few weeks left to take the Community Insights Survey! We are 30% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal!
With this poll, the Wikimedia Foundation gathers feedback on how well we support your work on wiki. It only takes 15-25 minutes to complete, and it has a direct impact on the support we provide.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 3. oktoober 2019, kell 22:51 (EEST)

Hi,
I noticed you wrote the article on Gennadi Muravin. I translated it into Finnish and English, an added some information from the obituary in Helsingin Sanomat. Perhaps you’d like to add to the Estonian articles from the Finnish or English articles. —— Apanuugpak (arutelu) 20. november 2021, kell 17:24 (EET)

Tere. Märkasin, et su kaastööst osa on kenasti viidatud, aga osa puhul on jäänud viitamata, kust allikast sa info võtsid (nt Valgatrükk). Viitamata teksti puhul ei saa lugeja kontrollida ega kindel olla, kas esitatud teave on usaldusväärne. Kas on mingi spetsiifiline põhjus, miks sa osa teksti viiteta oled jätnud? Võib loota, et teised toimetajad hiljem otsivad ning leiavad ja märgivad artiklisse vastavad allikad, aga teksti lisajana tead sina kõige paremini, kust see pärit on. --Minnekon (arutelu) 1. mai 2022, kell 14:21 (EEST)

Valgatrükk artikkel on koostatud nende nelja artikli baasi, mis artikli all viidetena kirjas. Samas, mis koht ebaselgeks seal jääb, vajadusel lisan viite.  Kopo25 (arutelu) 1. mai 2022, kell 14:26 (EEST)

:Hetkel ma ei näe, mis on terve 1. lõigu, 2. kõigu keskosa ("samast aastast hakkas majas tegutsema kuni 1924. aastast tegutses Jaan Zimmermanni trükikoda ja 1926-1927. aastatel tegutses Eduard Zimmermanni trükikoda"), kogu 3. lõigu (v a koht "kes avas 1929. aastal trükikoja", kuigi selles viites pole kirjas, et tegu oleks sama trükikoja või hoonega, millest enne ja pärast juttu on) ja 4. lõigu algusosa allikas. Lisaks ei klapi artikli alguses antud teema määratlus (1948-96 tegutsenud trükikoda) eriti sisuga, sest põhiosa artiklist, kolm esimest lõiku, räägivad ajast enne 1948. aastat ja artikli teema paistab olevat ühe hoone ajalugu. --Minnekon (arutelu) 1. mai 2022, kell 14:56 (EEST)

::Kui vaadata ajalugu, siis Valgatrükk ei tekkinud tühjast kohast, vaid trükikoda tekkis natsionaliseerimise tulemusena, kus võeti üle (riigistati) eelnevate omanike varad. Ehk Valgatrükk sai oma trükipressid ja muu vajaliku eelnevatest trükikodadest, mis tegutsesid juba enne 1948 aastat erinevatel aegadel samal aadressil. Kopo25 (arutelu) 1. mai 2022, kell 15:31 (EEST)

:::Põhiteemale väikese eelloo esitamine on tervitatav, aga hetkel moodustab see valdava osa artikli mahust (peaks olema vastupidi), st kui pealkirja ja esimest lauset mitte vaadata, siis jääb mulje, et artikkel on tegelikult majast või majas läbi aja tegutsenud trükikodadest. Sellepärast tundub kohasem määrtleda artikli teema nt "Valga Kesk tänav 6 trükikojad" või teha üldisem artikkel Valga trükikodadest, kus see oleks alaosa. Seda ka, et paksu kirja kasutatakse Vikipeedia artikli sees vaid artikli teemat näitava märksõna ja selle samaväärsete sünonüümide näitamiseks. Inimeste nimesid paksu kirja ei panda (kui just kogu artikkel sellest isikust pole). Teiste trükikodade nimed võib paksus kirjas esitada kui need olid sisuliselt sama trükikoda, aga lihtsalt teise nime all. --Minnekon (arutelu) 1. mai 2022, kell 20:52 (EEST)

:::Kuidas nende viidetega siis on, nt kust 1. lõigu materjal pärineb? --Minnekon (arutelu) 4. mai 2022, kell 08:58 (EEST)

::::Jaan Zimmermanni osa on juba korrigeeritud ja seega viidet ei vaja. Jaan Zimmermann oli küll Valgas oleva trükikoja osanik, kuid keskendus peamisel siiski Tallinna trükikojale. Kopo25 (arutelu) 4. mai 2022, kell 13:23 (EEST)

:::::Eemaldatud osa jah ei vaja viidet, aga praegu on väide "samast aastast hakkas majas tegutsema kuni 1927. aastani tegutsema Eduard Zimmermanni trükikoda" ja lause lõpus viidatud lehel ma sellist infot ei näe. Samuti pole selge, kust pärinevad ülejäänud kohad, millele ma ülelpool osutasin. --Minnekon (arutelu) 4. mai 2022, kell 17:34 (EEST)

::::::Tänud tähelepanu juhtimast! Eduard Zimmermanni trükikoda tegutses 1928. aasta lõpuni (tegin vastava paranduse ja lisasin ka viite). Kuigi pärast Adamsoni surma 1927. aastal müüs tema abikaasa trükikoja ja raamatukaupluse Johannes Meisterile. Kuid ju siis E. Zimmermanil oli tehtud leping aasta lõpuni, siis sai J. Meister alustada oma trükiäriga alustada alles 1929. aasta algusest. Kopo25 (arutelu) 4. mai 2022, kell 18:36 (EEST)
----
Ma vastasin lehel Arutelu:Abara tänav. Kaardi kohta asulaartiklis vt Malli arutelu:EestiAsula#Dünaamiline kaart piiridega. Pikne 13. mai 2022, kell 19:49 (EEST)

Neist ümbersuunamistest siin osa on keeleliselt vigased. Parem ka mitte teha suunamisi, mis ei vasta täpselt artikli teemale. Üldiselt pole ka mõtet teha sulgudega ümbersuunamisi, mille järgi niikuinii ei taibata otsida. Kui tegu on artikliväärilise asjaga ja artikkel on teise nime all olemas, siis tuleks sellele linkida otse ilma sulgudeta märksõna alt. Kolhoosiartiklite pealkirjade kohta vt Arutelu:Eesti kolhooside loend. Pikne 17. juuni 2022, kell 21:42 (EEST)

Mida pead silmas "keeleliselt vigased" kolhoosi nimed on nii nagu need on. Kõik viidatud kolhoosid asuvad V. I. Lenini nimeline kolhoos (Haapsalu rajoon) artiklis. Iseenest oleks küll mõistlik iga kolhoosi kohta kirjutada  eraldi artikkel, kus on pikemalt kirjas iga kolhoosi kohta. Kuid hetkel on neist veidi kirjutatud koondartiklis, ehk kui hiljem aega, saab teha ka igaühe kohta oma artikli. Kopo25 (arutelu) 17. juuni 2022, kell 21:58 (EEST)

: Näiteks ei saa öelda ""Laht" kolhoos" (ühildumisviga). Kui ka selline ilmna viga on kuskil dokumendis esinenud, siis tuleks see minu meelest korrigeerida. Saab öelda "kolhoos Laht", võib-olla ka "Lahe kolhoos". Ebatäpsed suunamised tekitavad segadust, jääb kergesti mulje, et tegu on sama asjaga. Kui asja on kuskil artiklis mainitud, siis iseenesest on see ka otsitulemustes näha. Ja nagu öeldud, nende sulgudega suunamiste peale niikuinii ei osata tulla, kui puudub ilma sulgudeta märksõna, mis nende juurde juhatab. Artiklite pealkirjadeks sobiks seniste eeskujul Laht (kolhoos), Kevad (Haapsalu rajooni kolhoos) jne. Pikne 17. juuni 2022, kell 22:31 (EEST)


Arutelu:The Sun (ajaleht)

:en:Sun (disambiguation)#Newspapers
suwa 15. august 2007, kell 14:36 (UTC)


Arutelu:Paul Maitla

Varasem redaktsioon:
thumb|right|170px|Raudristi Rüütliristi kavaler Paul Maitla
Paul “Kugelblitz” Maitla (27. märts 1913 Kärkna - 10. mai 1945 Tšehhi, Nymburki lähedal) oli eesti sõjaväelane. Major Paul Maitla oli sõja lõpus 20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviisi 45. rügemendi komandör ja üks neljast Eesti sõdurist, kes said sõjategevuse eest Raudristi Rüütliristi. Ta sai oma autasu Sinimägedes keskmise mäe (ka Põrguaugu või Grenaderi mägi) tagasivallutamise juhtimise eest.

Paul Maitla saatus oli aastakümneid ebaselge, kuni 2005. aastal leiti pisut informatsiooni Tšehhi linna Nymburki linnaarhiividest. Need arhiividokumendid näitavad, et Maitla arreteeriti 9. mail 1945 ning hukati koos 4 sõduriga esimesel rahu päeval pärast Teise maailmasõja lõppu Euroopas Tšehhi kommunistide poolt.

*Artikkel ja foto Eesti Ekspressis
Andres 15. august 2007, kell 15:52 (UTC)

Viisin kogu info artiklisseAkra 6. november 2007, kell 07:14 (UTC)
Panin lehele palju teksti ja see tekst on pärit minu tehtud lehelt : http://www.freewebs.com/paulmaitla

* Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.3   |    mai 1993   |   lk 13 --kanakukk 17. märts 2010, kell 15:17 (EET).

Kust leiti 09.05?
Ka siin on 10.05.1945:
 https://ekspress.delfi.ee/artikkel/69073469/major-paul-maitla-surm


Arutelu:Jüri Uluots

Valitsuse nimetamise käskkirjad:
Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 111.
RT 1939, 90, 693.
Antud eriõigusel.
12. oktoobril 1939.
Nimetan ametisse Vabariigi Valitsuse järgmises koosseisus:
Peaminister Jüri Uluots,
Haridusminister Paul Kogermann,
Kohtuminister Albert Assor,
Majandusminister Leo Sepp,
Põllutööminister Artur Tupits,
Siseminister August Jürima,
Sotsiaalminister Oskar Kask,
Sõjaminister Nikolai Reek,
Teedeminister Nikolai Viitak,
Välisminister Ants Piip,
Minister Ants Oidermaa.
K. Päts
Vabariigi President.
Riigisekretäri teadaanne.
RT 1939, 90, 700.
Vabariigi Presidendi eriõigusel antud käskkirjaga nr. 111 – 12 oktoobrist 1939 ametisse nimetatud Vabariigi Valitsuse liikmed andsid Vabariigi Presidendile pühaliku tõotuse 12. oktoobril 1939 kell 1255, välja arvatud Haridusminister Paul Kogermann, kes andis pühaliku tõotuse 12. oktoobril 1939 kell 1330.
Riigisekretär K. Terras.
Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 95.
RT 1939, 92, 716.
13. oktoobril 1939.
Panen minister Ants Oidermaale samad eriülesanded, mis pandud talle senise Vabariigi Valitsuse liikmena minu käskkirjadega 24. jaanuarist 1939 nr. 10 ja 20. veebruarist 1939 nr 13.
K. Päts
Vabariigi President.
J. Uluots
Peaminister.
Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 106.
RT 1939, 98, 758.
28. oktoobril 1939.
Nimetan Siseminister August Jürima Peaministri asetäitjaks.
K. Päts
Vabariigi President.
J. Uluots
Peaminister.
Vabariigi Presidendi otsus nr. 120.
RT 1940, 39, 362.
6. mail 1940.
Panen Informatsiooni Keskuse juhtimise minister A. Oidermaa peale.
K. Päts
Vabariigi President.
J. Uluots
Peaminister.
Viimased muudatused on artikli kvaliteeti halvendanud, ebaõnnestunud sõnastuse (eriti kerglaselt mõjub lause "Järgi jäänud valitsus lendas Rootsi, Stockholmi") ja faktivigadega. Autor ärgu võtku isiklikult. Lähemal ajal võtan parandamise ette (või kui keegi teine varem jõuab, ka tema).

Kas tsitaadid võiks panna vikitsitaatidesse? või võiksid need olla paralleelselt mõlemas? avjoska 22. august 2008, kell 09:34 (UTC)

Minu meelest võivad olla mõlemas. Andres 22. august 2008, kell 09:38 (UTC)

"Jüri Uluotsa ning tema abikaasa Anette ja poja Jüri-Eriku säilmed maetakse kodumulda homme, 31. augustil Läänemaal Kirbla kalmistul." [http://www.postimees.ee/?id=29874 PM online] --[[Kasutaja:Kanakukk|kanakukk]] 30. august 2008, kell 09:28 (UTC)

Juriidiliselt oli Päts Vabariigi President edasi, kuni oma surmani (Uluots oli Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis, mitte Vabariigi Presidendi Asetäitja). Ja ma ei ole kindel, kas Uluotsa järglane Peaministrina ei peaks olema August Jürima – tõenäoliselt siiski mitte, sest ta ei asunud ametlikult Peaministri ülesandeid täitma. --Improvisaator 13. oktoober 2008, kell 09:29 (UTC)

On selge, et EV Presidendi tegevus tema ülesannete täitmisel sai 1940. aastal 1937. a. PS mõttes  takistatud, kuid mis alusel väidetakse, et 21. juunil 1940 langesid talle Vabariigi Presidendi ülesanded? Mis alusel tuleb just 21.06 pidada kuupäevaks, millest alates oli presidendi tegevus tema ülesannete täitmisel takistatud ning kas Uluotsa tegevus peaministrina oli vähem takistatud? Kas 20.06 ei olnud veel presidendi tegevus takistatud? Kas J. Varese ametisse nimetamine Pätsi poolt oli seaduslik ja kas J. Varese valitsus oli Eesti Vabariigi valitsus? Kui jah, siis ei saa olla O. Tiefi valitsus ega ka eksiilvalitsused õiguspärased Vabariigi Valitsused. --Kriku 12. juuni 2011, kell 19:45 (EEST)

Tõstsin tsitaadid tsitaadimalli, aga see ei luba miskipärast tekstis mitut lõiku. Kes oskab, parandagu. --Oop (arutelu) 13. september 2012, kell 19:46 (EEST)

annab korrektse tulemuse. Mulle meeldib selle välimus ka rohkem.--Morel (arutelu) 13. september 2012, kell 20:35 (EEST)

:Mulle kyll ei meeldi. Kommentaar/allikaviide, mis võiks olla teksti all ja yhtlasi eraldada seda järgmisest tsitaadist visuaalselt, tilpneb kirbukirjas kuskil paremas servas. Kujundus või asi. --Oop (arutelu) 13. september 2012, kell 23:21 (EEST)

::Maitse asi jah. Aga pane siis , see jätab ka paragrahvid alles.--Morel (arutelu) 14. september 2012, kell 01:07 (EEST)

Kas ma olen tõesti ainuke, kes paneb tähele, et need tsitaadid pole artikli lõpus kuigi kohased? Nad paistavad olevat siin pigem kohatäide seniks kuni tegelikku sisu rohkem juurde tuleb. (Tsitaadid sobivad näiteks Vikitsitaatidesse.) Üks või teine vormistus pole ju lahendus. 88.196.241.249 14. september 2012, kell 09:46 (EEST)

:Noh, ma eelistaksin ka, et mahukad kontekstitud tsitaadid oleksid Vikitsitaatides ja pikad tekstid ning tõlked Vikitekstides. Aga nagu siit arutelustki näha, on need Andresele armsad ja mina ei jaksa nende ärakolimise pärast sõdida, hunt nendega. --Oop (arutelu) 14. september 2012, kell 11:05 (EEST)

:: Kui on mõned lühikesed tsitaadid, siis minu meelest ei anna mingit efekti, kui need üle viia Vikitsitaatidesse. Veel enam, ma ei näe üldse vajadust Vikitsitaatide järele. Kui aga on tegu tervikliku tekstiga nagu see raadiokõne siin, siis mul pole midagi selle vastu, kui ta üle viia Vikitekstidesse, kuigi ta siin ka praegu mind ei häiri. Teatud tüüpi tekstid on minu meelest otstarbekas Vikipeedias ära tuua, see raadiokõne nende hulka ei kuulu. Andres (arutelu) 14. september 2012, kell 11:19 (EEST)

::: Viia või mitte viia, Vikitsitaadidesse või ükskõik kuhu, selles polegi niivõrd küsimus. Lihtsalt siia ei taha need tsitaadid hästi sobida. 88.196.241.249 14. september 2012, kell 11:39 (EEST)

::::: Minu meelest sobivad küll, ainult raadiokõne on vist liiga pikk. Teine asi on, et artikkel ise võiks olla hulga pikem ja tsitaadid saaks võib-olla ka teksti sisse paigutada. Andres (arutelu) 14. september 2012, kell 11:50 (EEST)
Siin ja mitmetes teistes isikuartiklites (nt Hjalmar Mäe, Vaino Väljas, Arnold Rüütel, Enn Kasak) on eraldi alaosa, mis sisaldab ainult tsitaate. Ma arvan, et ei taolise alaosa ega seal toodud üksikute tsitaatide olemasolu pole sageli põhjendatud.--Minnekon (arutelu) 26. september 2018, kell 22:07 (EEST)
*Esiteks, kuna reeglina on potentsiaalselt tsiteeritava materjali maht liiga suur, siis tuleb sellest mingi kriteeriumi alusel valik teha. Vikipeedia põhimõtetest lähtuvalt on loogiline peamine kriteerium see, et lisaks originaalallikas sisaldumisele on seda tsitaati esile toonud mingi teine Vikipeedia-kõlbulik allikas (erialakirjandus, suurem meediaväljaanne vms), mis tõestab selle tähelepanuväärsust. Hetkel jääb aga mulje, et sageli on tsitaadid välja valinud vikipedistid ise oma äranägemise järgi, mis pole kooskõlas Vikipeedia põhimõtetega ja võib kergesti olla mitteneutraalne (tuhandete lausete seast võib teha valiku, mis näitab isikut mistahes valguses - targa, lolli, hea või halvana).
*Teiseks, tsitaadid tuleks võimalusel asetada konteksti (nagu ka Andres soovitas). Kui tsitaat oli isikul esitatud mingi sündmuse kontekstis, siis on loogiline ka vikiartiklis see ära tuua vastava sündmuse mainimise juures tema elulookäigus. Kui tsitaat on maailmavaate kohta, siis isiku maailmavaate peatükis jne. Selle juures tasub kaaluda, kas üldse on vaja pikka tsitaati esitada, kui mõtet saab ka lühemalt edasi anda. Kui tõesti tsitaat ei sobi kuhugi mujale, kui eraldi tsitaatide alaossa, siis vähemalt sinnagi selgitus lisada. Praegused 2 esimest Uluotsa tsitaati on näide kõige halvemast lahendusest: pole öeldud, mille kohta need käivad või miks üldse peaks Vikipeedias olema.

Kas on allikaid selle kohta, kuidas küll tal arreteerimisest pääseda õnnestus? Seda enam, et ta oli ju peaminister.Miacek (arutelu) 12. juuni 2018, kell 20:51 (EEST)
Jüri Uluotsa valitsuse viimane koosolek toimus 21. juunil 1940 kell 830–915. Koosolekut juhatas Vabariigi President Konstantin Päts, kes sel ajal polnud oma ametikohuste täitmises takistatud, ja Jüri Uluots osales koosolekul Peaministrina. Puuduvad tõendid, et Jüri Uluots oleks sel ajal olnud teadlik, et ta on juba viiendat päeva Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis. Puuduvad ka tõendid, et ta oleks koosoleku jooksul aktiga või käskkirjaga asunud Vabariigi Presidendi ülesandeid täitma. Takistused Vabariigi Presidendi ülesannete täitmises tekkisid, kui võõra riigi esindaja kirjutas Vabariigi Presidendile ette uue valitsuse koosseisu, mis polnud enam sõltumatu riigi valitsus, ja Konstantin Päts ei toiminud enam sõltumatu riigi riigipeana. https://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=ERA.31.2.942:2 --46.131.43.138 6. mai 2021, kell 20:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Marko1

Tere tulemast Vikipeediasse, Marko1! Andres 17. august 2007, kell 10:20 (UTC)
Kust on pärit pilt 'Pilt:Wmausoleum.jpeg'? Andres 20. august 2007, kell 16:05 (UTC)
Pärit on ta www.buergertum.com

Aga Sul ei ole ju luba selle kasutamiseks? Andres 20. august 2007, kell 18:53 (UTC)
Kas pean siis maha võtma?

Kui luba ei ole, siis me lihtsalt kustutame selle ära. Andres 20. august 2007, kell 19:39 (UTC)
Ka palun anna andmeid ka ülemiste piltide kohta. Parempoolne on EÜSi kodulehelt. Kes on autoriõiguste valdaja ning millised on kasutamistingimused? Andres 20. august 2007, kell 19:41 (UTC)
Ma olen ise liige ja seega kasutan.

See ei ole nii lihtne. Kui seda pilti on EÜS-i lehel kasutatud, küllap siis EÜS-il on luba selle kasutamiseks. Kui Sa aga paned pildi siia, siis pole selge, kas Sul on õigus seda teha. Peale selle on meil tarvis teada, kuidas on teistel õigus seda pilti kasutada. Andres 21. august 2007, kell 10:08 (UTC)
Aga võta maha siis kuni ma selgitan.
Kes on üleslaetud piltide   autorid, kas neid võib vabalt kasutada Vikipeedia litsentsi GFDLi tingimustel ? --WikedKentaur 18. august 2007, kell 08:14 (UTC)

tõstsin siia tagasi tundmatu isiku poolt kustutatud read... Aga üks palve sulle, palun kirjuta arutelulehtedel alla kasutades selleks nelja tildet - Ahsoous 21. august 2007, kell 14:36 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide Bismarck.jpeg, Larka.jpeg, Curonia riga.jpeg, Neobaltia dorpat.jpeg, Viliensis.jpeg ja Livonia dorpat.jpeg juurde sobiv litsentsimärgis, autor ja allikas (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 27. mai 2010, kell 14:43 (EEST)
Tere! Palun lisa pildi :Pilt:Vapidubas.jpeg juurde sobiv litsentsimärgis, autor ja allikas (selleks redigeeri pildi lehekülge). Taivo (arutelu) 15. märts 2012, kell 21:21 (EET)


Kasutaja arutelu:Tiuks

Tere tulemast Vikipeediasse, Tiuks! Andres 17. august 2007, kell 10:34 (UTC)

Tere!
Kustutasite eile minu loodud dihhotoomia lehe ning ma tõesti vabandan, et selle valesse kohta kirjutasin, kuid kuna see oli mu esmakordne kogemus siia (Vikipeediasse) midagi kirjutades (sedagi koolitunni raames) ning seda üldse kasutades ning kogu töö võttis ligi 2h aega, siis täna siia saabudes ja mitte midagi eest leides olen väga pettunud. Kuna töö link peaks nädala jooksul esitluseks õpetaja kätte jõudma, siis oleksin tänulik, kui terve minu tekst saadetaks võimaluse korral mulle tagasi ning ma saaksin selle siiski õigesse kohta üles panna ning seda ka esitleda. Kui ei, siis ei.
Ehk saadan kirja valesse kohta, kuid kuna ma muid võimalusi (e-maile, teisi kohti vms) võhikuna ei märganud, siis kirjutasin oma kirja siia.
Kati

Panin Su teksti üles leheküljele Dihhotoomia (loogika). Kirjutan arutelulehele, et see on Sinu tekst, võid õpetajale seda ka mainida.

Jäta bioloogia mõiste sealt välja, see ei ole teemakohane. Andres (arutelu) 5. veebruar 2014, kell 09:07 (EET)
----
Mis seda Krimmi ikka "piinata", ise seal mõned kuud elanud, üks laps elab n aastat Odessas; aga, UKR idaalad on tahes-tahtmata analoog (lünk täida ise); miskipärast on mulle meelde jääänud, et Maailma rikkaim inimene VP väitis oma eesmärgiks olevat VF taastamise 1710. a piirides... no jne. ~ Pietadè 12. märts 2014, kell 02:22 (EET)
----
Palun ära hammusta uustulnukaid. Andres (arutelu) 10. aprill 2014, kell 23:00 (EEST)

See ei olnud uustulnuk. Ta lõi artikli 07.01.2012. Artiklit ta paremaks ei tee, ainult täiendab mitte-ensüklopeedilise sisuga. Kuna meie hulgas pole ka, kes artikliga tegeleks, siis tuleb sellistele kasutajatele pidurit panna. Muidu arvavadki, et tegutsevad õigesti. --Tiia (arutelu) 10. aprill 2014, kell 23:39 (EEST)

Kas sul oleks võimalik vaadata arutelu malli  arutelulehel ja öelda, mida sina asjast arvad? Küsin seepärast, et sa tegeled (või tegelesid varem) samuti Vikipeedias mallidega. Taavi (arutelu) 17. aprill 2015, kell 20:17 (EEST)

Tere,
Kastid on erineva laiusega, et panna rõhku teatud osadele ning hoida rea kõrgust ühtlasena. Esimeses reas on kõige tähtsam esiletõstetud artikkel ning see on ka mahukam. Vikipeedia tutvustus peab esilehel küll olema, kuid see pole nii tähtis ega ka pikk.
Põnevad faktid->Kas teadsid. Kas teadsid on ei nõua enda järel teksti alustamist märkidega :... . Põnevad faktid pealkirja eesmärgiks oli vältida täna ajaloos sissekannete sattumist sellesse rubriiki ent seoses paljude ettepanekutega muutub pealkiri kas Kas teadsid? või Kas teadsid, et...? 'ks.
Nagu hääletuse teises voorus oli link, eelistavad kõik, kes on uue hääletuse poolt, varianti, kus pilt kataks kuskil 1/3. Seda vaata Siit (eelistatud on praegu 2 variant)
Postituvi (arutelu) 19. aprill 2015, kell 13:06 (EEST)

ole kena, pane oma koostatud artiklite juurde allikaviited. viimati vaatasin artiklit G-moll, aga ju neid on veel. muidu ei ole eestikeelsel  vikipeedial erilist mõtet... ;) BirgittaMTh (arutelu) 27. jaanuar 2016, kell 00:17 (EET)

Need on mu enda koostatud artiklid. See on õppematerjal, mida võib vabalt kasutada. --Tiia (arutelu) 27. jaanuar 2016, kell 00:21 (EET)

Kui sa mõtled sõnakasutust nagu harmoonilismoll, siis seda kasutab Leo Semlek. --Tiia (arutelu) 27. jaanuar 2016, kell 00:25 (EET)

Hi, I am from Hungary and I would like to ask a question from you.
Do you know any Wikipedians from Võrumaa, or from Võru? I'm going to visit that part of your country and spend there some time. Can you help me, what are the most frequented or unique things there what to see? Maybe my questions looks foolish, but they are real.
And let me tell you, that now I am translating a few articles from that countryside Pille järv, Tamula järv, Kirumpää piiskopilinnus and so on. Because I would like to know what are interesting places there.
To tell you the truth I will be there as a part of my work. Can you help me?
All the best, and thank you if you can help me.--Porbóllett (arutelu) 28. mai 2017, kell 21:08 (EEST)

Im sorry,  I dont speak english. --Tiia (arutelu) 28. mai 2017, kell 21:20 (EEST)
Ok. Thank you.--Porbóllett (arutelu) 29. mai 2017, kell 07:00 (EEST)

Väga ebameeldiv kogemus artikliga Elektrooniline hääletamine Eestis, kus kasutaja Tiuks jooksvalt eemaldas sisestatavaid lauseid ilma sellist tegevust adekvaatselt põhjendamata. Sellise tegevuse eesmärk tundus olema moonutatud pildi loomine e-valimiste kriitikast, mis läheb kokku valitsusepoolse käitumisega osa osundatud turvaprobleemidest lihtsalt maha vaikida.--90.191.1g6.98 (arutelu) 8. jaanuar 2018, kell 01:49 (EET)

Mina pole valitsusega seotud aga minu pereliige panustas turvaaugu lahendamisse. Ma loodan, et see vastus rahuldab sind. --Tiia (arutelu) 8. jaanuar 2018, kell 01:52 (EET)

: Eksid, see ei rahulda mind sugugi. See, et sinu pereliige on e-riigi jamadega seotud, võib muidugi heita valgust sellele tendentslikkusele, mida sa selle artikli all ilmutasid.--90.191.1g6.98 (arutelu) 8. jaanuar 2018, kell 02:08 (EET)

:: No asi hakkas natuke kiiva kiskuma. Naljanumbrit pole ka ju mõtet teha. --Tiia (arutelu) 8. jaanuar 2018, kell 02:10 (EET)

No ja kus on esimese, kolmanda ja neljanda hooaja artiklid? Saade käib, praegu on paras aeg kirjutada. :) --82.131.43.88 23. veebruar 2018, kell 20:13 (EET)

Ja miks sa minu poole pöördud? Käid muudkui vigu otsimas ja arutelu lehtedel kommenteerimas. Selle asemel võiksid ise panustada. --Tiia (arutelu) 24. veebruar 2018, kell 00:15 (EET)

: Miks sinu? Sest: 1) see on Sinu idee (Arutelu:Klassikatähed), süüdista iseennast; 2) ma ka kõike ei jõua (täna nt 1 2, aga valdavalt olen mina oma panustamised juba panustanud; üle 2000 alustatud artikli ja mitukümmend tuhat toimetatud artiklit võiks hädapärast piisav olla, et inimene võiks pensionile minna ja edaspidi evangelismiga piirduda, las noorem põlvkond müttab edasi). See siin muidugi tekitab tunde, et parem on, kui järjekindlamalt eemale hoian. --82.131.43.88 24. veebruar 2018, kell 03:01 (EET)

:: Mul on vahepeal toimunud suunamuutus ja artikliloomega pole enam aega tegeleda, sest elukestvat õpet tuleb anda mujal kanalites. Kahjuks muusika valdkonnas enam ei tegutse. Mind paelub rohkem IKT. --Tiia (arutelu) 24. veebruar 2018, kell 03:13 (EET)

Kui tippida eRT linke koos seaduste kokkuleppeliste lühenditega, siis süsteem viibki lugeja viimase redaktsioonini. vt nt riigiteataja.ee/akt/PS, AVTS, MSVS jne. Järelikult ei ole sellisel muudatusel mingitusugst sisulist mõtet. --kanakukk (arutelu) 26. märts 2018, kell 01:15 (EEST).

Huvitav, et /akt töötab ka seaduse puhul. Palun lisa see juhendisse. Lingi vormistamisel palun ära tee pikka linki ning allikas ja kuupäev lisa nii nagu teiste viidete puhul. --Tiia (arutelu) 26. märts 2018, kell 01:34 (EEST)

: Kui tekkis vajadus siin, märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise ning kollektiivse pöördumise esitamise seadus#Välislingid, teha muudatusi, siis oleks võinud ju kõik lingid ühtemoodi vormistada. Teiseks, ma ei näe mitte mingisugust vajadust neid välislinke vormistada teistmoodi, kui nad minul juba olid. Kolmandaks, ma ei tea, kas see on mingi reegel kuskil, aga see "vaadatud X kuupäeval" ei ole informatiivne. Mida see lugeja jaoks annab, kui ta saab teada, et keegi vaatas mingit linki 2003. aastal? 1974. aastal? Jah, võib-olla Kaur Kenderiga seotud kriminaalasja puhul oli oluline, kas tekst ilmus ajal, mil ta viibis Ameerida Ühendriikide või hoopis Eesti jurisdiktsioonis, aga konkreetse seaduseelnõu puhul ei anna see minu meelest küll mingit lisaväärtust. Ei anna ka tegelikult väidete viitamisel, sest lugeja saab igal juhul aru, kas algallikas on need andmed olemas või mitte. Kahtlus, et tsensori karm käsi on allikast üle käinud, jõuab lugeja teadvusse sel juhul daatumist olenemata.

: Selle remargi teeksin ka veel, et selliseks muudatuseks polnud mingit vajadust. Žestina muidugi kena :) --kanakukk (arutelu) 18. aprill 2018, kell 13:05 (EEST).

:: Ma näitasin eeskuju ja soovisingi diskuteerida. Väga ebamugav on lugeda PIKKA linki ja viite elemendid on link, allikas, kuupäev. "Vaadatud" (mallis Kasutatud) kasutatakse siis kui artiklil pole kuupäeva. Mõni aasta hiljem võib see leht kadunud olla ja siis on viitest näha, kuna see oli olemas. Kuna sul olid kõik punktiga eraldatud, siis tekkis mul küsimus kas jätta punktid või asendada elemendid ainult komadega. Seetõttu ma kõike viiteid ei muutnud. --Tiia (arutelu) 18. aprill 2018, kell 17:17 (EEST)

: Kas palun selgitaksid, mida tähendab, et link on liiga pikk?

: Minu arusaamise järgi on need 2 linki samapikkused:

:*VII Riigikogu stenogramm. 27. juuni 1994, päevakorrapunkt "Märgukirjade ja avalduste läbivaatamise korra seaduse eelnõu teine lugemine"

:*Päevakorrapunkt "Märgukirjade ja avalduste läbivaatamise korra seaduse eelnõu teine lugemine" VII Riigikogu stenogramm. 27. juuni 1994

: Tõsi, sinine osa tekstis ei ole. Aga ma ei ütleks, et teavet on nüüd lihtsam lugeda. Ma ütleksin, et pigemini on teda eri värvide tõttu isegi keerulisem lugeda. Ma muidugi möönan, et välislinkide (või ükskõik missuguste teabeallikate) vormistamisel on mõistlik juurutuda ühtset stiili, et pealkiri, kuupäev ja veel mingid kindlad elemendid oleksid alati samas järjekorras. Aga minu meelest elementide järjekorras kokkulepet ei ole. See oli vist Andres, kes märkis kunagi, et vähemasti võiks kogu artikkel olla ühes stiilis. Sellele tingimusele kõne all olev artikkel enam ei vasta. --kanakukk (arutelu) 21. aprill 2018, kell 11:00 (EEST).

:: Minu stiil on juba üle 10 aasta vana ehk siis (sinine) link, allikas ja kuupäev. Mall  loodi aastal 2007. Erinevus on selles, et mall on punktidega aga meie lisasime vahele komad. Võta loogiliselt. Allikas ja kuupäev pole sama, mis pealkiri. Hüperteksti kasutatakse veebis ikka pealkirjas, mitte selles kohas kus mainitakse kuupäeva.

:: Meil ongi ühtne stiil: pealkiri, allikas, kuupäev. Nii oli see ka mallis Netiviide. Nüüd millegipärast väli Väljaandja lisatakse peale kuupäeva aga väli Väljaanne peale linki ja enne kuupäeva. Arvatavasti siin ongi see kurjajuur, miks meil ühtset stiili enam pole. --Tiia (arutelu) 21. aprill 2018, kell 17:36 (EEST)

Elektroonilise Riigi Teataja trükikunstist

Tere, mis täpselt on "laim" väites, et EKRE on konservatiivne ja populistlik erakond? Kolm sekundit Google'it kasutades leiab väited selle kohta nii Foreign Policy, Financial Times kui Bloombergist.
Või kui välismaine meedia ei sobi, siis kas sobib Tartu Ülikooli politoloogia õppejõud? Blomsterhagens (arutelu) 21. mai 2019, kell 18:51 (EEST)

Jah, see sobib allikana paremini, sest eelmises oli väga palju valesti tõlgendamist. Meie oma meedia keerab ka vindi üle ja seega ei pane imestama kui osa asju on pea peale keeratud. EKRE ei jõua iga haugatust ka selgitada. --Tiia (arutelu) 21. mai 2019, kell 18:56 (EEST)
----
Kolm sinu kasutajalehe alamlehte on esitatud kustutamiseks. Mis nendega teha? Pikne 30. juuni 2020, kell 16:49 (EEST)

Võib julgelt kustutada. --Tiia (arutelu) 30. juuni 2020, kell 16:52 (EEST)

Veebilehe kujundus on autoriõigusega kaitstav. Seda pildi kasutamiseks tuleks luba küsida ning aadressile permissions-etwikimedia.org tuleks edastada kiri, milles varaliste autoriõiguste valdaja kinnitab, et pilti tohib kasutada kindla vaba litsentsi (nt CC BY-SA 3.0) tingimustel. Pikne 13. juuli 2020, kell 17:26 (EEST)

Sellist kujundust enam pole, seega võib kustutada. --Tiia (arutelu) 13. juuli 2020, kell 18:34 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Muusika

Tere kõigile, kes tahavad Vikipeedia muusika osa paremaks teha. Soovin abi.
Kuidas saab alapealkirjast linki teha. Näiteks siin : http://et.wikipedia.org/wiki/Muusika_ajalugu#Vanaaja_muusika Tahaks esialgu lingiks teha vanaaeg, keskaeg, romantism.
Tegelikult tuleks teha eralgi artikkel, seda aga hiljem. Püüan enne süstematiseerida seda, mis on juba olemas.—Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas Tiuks (arutelu • kaastöö) .

Tere! Üldiselt ei peeta pealkirjade lingistamist heaks stiiliks. Mõistlikum on kasutada vastava peatüki esimeses lauses sama väljendit, mis pealkirjas ja panna link sinna. Arutelulehekülgedel trüki allkirjastamiseks ~~~~. --Ken 17. august 2007, kell 15:51 (UTC)

Kas malli kohta on arvamust. Igal kategooria muusika ajalugu artiklil peaks selline mall olema. Tahaks sellist malli, kus olles muusika lehel ja tahaks teada ajaloost näiteks milline arhitektuur oli keskajal.—Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas Tiuks (arutelu • kaastöö) .

Soovitan pealkirju: Esiaja muusika, Vanaaja muusika, Keskaegne muusika, Renessanssmuusika, Klassikaline muusika (süvamuusika kohta artikkel süvamuusika), romantiline muusika, 20. sajandi süvamuusika, nüüdismuusika (artiklis on küll teine tähendus, mis on minu meelest aga vaieldav). Peale selle, voolud ei ole üheselt iseloomustatavad ajavahemikuga. Andres 17. august 2007, kell 19:20 (UTC)

Vikisõnaraamatusse võiks teha muusika sõnastiku analoogiliselt praeguse geoloogia sõnastikuga. Arvan, et spetsiaalset kategooriat pole (vähemalt esialgu) tarvis, muidu läheb asi liiga keeruliseks. Andres 20. august 2007, kell 06:05 (UTC)
Vaata vikisõnaraamatu esilehelt rubriiki "Sõnastikud". Võiks olla ükskeelne sõnastik, kus oleksid muusikaterminid koos definitsioonidega. Andres 20. august 2007, kell 06:08 (UTC)
Olen eelnevaga nõus. Soov oleks ühildada Ajaloo kategooriaga Renessansmuusika jne. Ajaloo artiklis peaks kajastuma alapealkirjadena  kultuuri osa (näiteks Renessansmuusika). Ajaloo perioodides ei räägita renessansist. Uusaeg on rohkem ajaloo jaoks. Lähiaastatel tuleb mul muusikaajalugu jälle õppimisele ja siis vaatan kriitilise pilguga kõik üle. Palju on aega möödas, kui ma seda õppisin ja nüüd tuleb meelde tuletada. Püüame üheskoos mingit ühtset süsteemi luua.--Tiuks 20. august 2007, kell 15:06 (UTC)

Kas Sa mõtled, et artiklis Ajalugu tuleks rääkida muuhulgas renessanssmuusikast?

Palun selgita, mis sind praeguse olukorra puhul häirib. Muidu ma ei saa aru, mida Sa teha tahad. Andres 20. august 2007, kell 15:41 (UTC)
Andres 20. august 2007, kell 15:41 (UTC)
Kui õpitakse muusikaajalugu, siis on tähtis orienteeruda tavalises ajaloo, kui ka muusika ajaloos. Kui uurid Vikipeedias Ajalugu ja tahad sama aja muusikaajalugu teada saada, siis ei saa ajaloo lehelt muusikasse otse minna, sest ei ole linki või kategooriat. Samamoodi on vaja teada ühe ajastu muusikat, kunsti ja kirjandust. Ajalugu ja kultuur peab olema kiiresti kättesaadav. Seepärast ma tahan ka navigeerimise kaste teha. Praegu on vaja niipalju otsinguid teha, et midagi teada saada. Võib olla on sellest selgitusest abi. Ajaloo artikkel on sellisel juhul kasutuskõlbmatu. Ma ei ole vaadanud, mis ajaloos üldse kirjas on. Olen viimasel ajal saanud ajaloo materjale mujalt (internetist), sest vikis ei ole neid. --Tiuks 20. august 2007, kell 18:54 (UTC)

Saan aru.

Artikkel Ajalugu vajab palju tööd, aga selles artiklis on jutt ajaloo mõistest, mitte maailma ajaloost. Andres 20. august 2007, kell 18:59 (UTC)

Tervitan Tiuksi väärt algatust! Mõned mõtted:
# Ma ei saa päris täpselt aru artikli alapealkirja "Kategooriad" alla koondatud klassifikatsioonist. See on nii lai, et selle pealkiri võiks olla "Üldine kultuurilugu" vms. ja kuuluda ka vastavasse suuremasse projekti. Praegusel kujul annab ta minu meelest projektist "Muusika" väära pildi.
# Kui keegi viitsib asjaga jännata, siis minu meelest peaks iga muusika-alane artikkel jooksma otse ka kategooria "Muusika" alla. Praegu valitseb seal segadus. Osad artiklid on otse muusika kategoorias, osad allkategooriates, kolmandad veel kusagil mujal. Kui põhikategooria alla jaotumine on olemas, võib artikkel jaotuda vajadusel veel muudesse täpsustavatesse allkategooriatesse.
# Ma ei liialdaks praegu liiga jõulise mallide tegemisega. Juba pealiskaudsel vaatlusel tundub selline ennatlik klassifitseerimine tihti eksitavana. Miks on klassifitseeritud nii ja mitte teisiti? Kas arvesse on võetud kõik võimalikud klassid?
--Andrus Kallastu 11. oktoober 2007, kell 01:35 (UTC)

Mul on hea meel, et on keegi veel kes tahab luua muusikast õiget pilti. Kategoorid tahavad uuesti korrigeerimist, vastavalt tekkinud olukorrale. Muusika kategooriasse peaks vist kõik artiklid jooksma, sest muusikateooria peaks olema muusika alamkategooria jne. Üldine kultuurilugu oleks täitsa hea üldkategooria. Põhimõte peaks olema selles, et ühe ajastu kunsti, kirjanduse ja muusika asjad oleks kergelt leitavad. Selles aitavad navigeerimise mallid. Kui muusikateooria korda saab, siis tuleb kultuurilugu ette võtta.--Tiuks 11. oktoober 2007, kell 21:59 (UTC) Samas tuleb ühildada ka ajalooga kategooriaga, sest viki on nii üles ehitatud ja nii oleks ka õige. Kultuuri kõrval peab tundma ka ajaloo sündmusi, siis on pilt täielik.

Mind on see "probleem" päris kaua häirinud - Kasutaja:4nd3r/Albumlist.
--4nd3r 15. aprill 2008, kell 18:52 (UTC)

Mis täpsemalt.--Tiuks 15. aprill 2008, kell 20:46 (UTC)

:Eks ikka see, et igaüks teeb omamoodi ja puudub ühtne standard. Aga uurin neid malle veidi ja siis vaatab edasi. Küll aga leian, et kohati on see raiskamine. Olgugi, et osadel ansamblitel on metsik disko, kuid bändid, kel vaid üks või kaks albumit... eraldi lehele? Ja seal omakorda üks latakas kast ning selle sees omakorda link, mis viib sind albumi artiklisse. Liiga palju klikke. Aga võib-olla seletan ma segaselt. --4nd3r 15. aprill 2008, kell 20:55 (UTC)

:: Navigeerimiskast on artikliga samal lehel ja see ei eksitaks, sest igal albumil on ju see kast all. Diskograafia puhul tuleb vaadata. Kui vähe plaate on, siis ei ole mõtet vist malliga teha. See selgub töö käigus. --Tiuks 15. aprill 2008, kell 21:12 (UTC)

Kui teen selle projekti nagu Vikipeedia:Vikiprojekt Muusikud, siis tuleb teatmeteoste loend alamlehele Vikipeedia:Vikiprojekt Muusika/Teatmeteosed ja andmebaasid. Võid selle ka kohe ümber tõsta ja lingi põhilehele jätta. --Tiuks 4. august 2008, kell 10:07 (UTC)

Ma ei mõelnud seda niivõrd loendina, kuivõrd viitena olulisematele allikatele. Alustasin kunagi lehte Muusikakirjanduse loend, mille vajalikkuses kaheldi. Tegelikult võiks täiendada ka seda.--Andrus Kallastu 4. august 2008, kell 15:31 (UTC)

: Vahet ei ole kuidas me projektis teda nimetame. Põhiline, et info on olemas. Kas alamlehe nimi sobib? "Teatmeteosed ja andmebaasid". --Tiuks 4. august 2008, kell 19:17 (UTC)

:: Jah.--Andrus Kallastu 5. august 2008, kell 07:14 (UTC)

There are many songs you can´t writing an article about, so I want to start this new Project. If you are interested in you can write it your name in the list. Thank you. --Habitator terrae (arutelu) 24. märts 2018, kell 17:34 (EET)


Arutelu:Eesti mängufilmide loend

Miks on nimekiri piiratud eestikeelsete filmidega? Andres 17. august 2007, kell 19:06 (UTC)

Mis siin loetelus siis olema peaksid? Eestis valminud mitte eestikeelsed filmid või? Nende jaoks võib eraldi loendi teha. See kui mingi filmi võtted tehakse Eestis ei tähenda, et tegemist oleks Eesti filmiga. Aga nagu pealkirigi ütleb on siin tegemist Eesti filmide loendiga. Muidugi osade filmidega on asi hulga keerulisem aga kuskile peab joone tõmbama. iffcool 21. august 2007, kell 22:29 (UTC)

Tegelikult ma ei tea, kas ja kui palju on võõrkeelseid filme tehtud. Minu meelest peaks kriteeriumiks olema mitte keel, vaid see, kas filmi teeb Eesti stuudio. Andres 21. august 2007, kell 23:18 (UTC)

:Seda minagi. Mina ei tea midagi Eestis loodud võõrkeelsetest filmidest. Vähesed teavad. Kuidas saakski neid siis siia lisada?

:Eesti keel on Eesti filmide juures lihtsalt nõnda levinud (huvitav küll miks?), et selle võiks (ja peaks) tingimuseks võtma. Seda, mida teha näiteks Eestis toodetud (Eesti stuudiote poolt) võõrkeelsete animafilmidega ma veel ei tea. Küll midagi ikka välja mõtleme. Praegu mul alles 1960ndad käsil. iffcool 22. august 2007, kell 21:12 (UTC)

::On muidugi koostööfilmid, näiteks Mandariinid või Igavese armastuse sõdalane (aasta 2006 parim eesti film IMHO), kus eesti keel on marginaalses osas, ekstreemsema näitena eestis ukrainlastega koostöös filmitud ja osalt Eesti näitlejatega Isemoodi muinasjutt, kus eesti keelt üldse ei ole... - Melilac (arutelu) 14. mai 2017, kell 00:45 (EEST)

Tegijad palun visake ka pilk filmi- ja fotoarhiivi:<br />
* [http://filmi.arhiiv.ee/index.php?show=asutusest&lang=est&is_inc=video&separ_l=1 Filmiretro veebis: aasta 1957]
Seega tundub, et hetkel on loetelus mängu- ja animafilmid, kuid puudu on kroonikad. suwa 2. september 2007, kell 13:44 (UTC)

Mis tähendab "Zablušie"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. juuli 2008, kell 18:30 (UTC)

Küsimus suurele ringile: kas animafilmide juures, kus ju tegelasi näitlejate kujul ei eksisteeri, tasuks selle asemel märkida näitlejateks n-ö hääled? Nt nii: Hääled: Sepo Seeman, Mait Malmsten. echoecho 2. september 2009, kell 14:04 (UTC)

Siin loendis läheks see täpsustamine ehk pikaks, kuid filmiartiklis tuleks seda tingimata täpsustada. Ave Maria 2. september 2009, kell 14:14 (UTC)

:No vaat selles see asi ongi, et kui mitte täpsustada, siis jääks siin animafilmide juures 'näitlejate' lahter üldse tühjaks. Sõna 'Hääled' aga nii palju ka ruumi vist ei võta ... või...? Artiklis on täpsustamine muidugi loogiline. echoecho 2. september 2009, kell 15:43 (UTC)

Küsimus: Kas nimekirjas peaks olema ka 1962.aastal Eesti Telefilmis valminud lastele mõeldud lühifilm "Head ööd võike sõber" ? Filmis kasutatud muusikat on aastaid kasutatud Eesti Raadios õhtuse muinasjutu algus ja lõpu "kõll'ina". Film ise on vaid 10 min pikk. Filmi tegijateks on märgitud filmis vaid Ruth Peramets ja Elvi Koppel.

Peaks olema küll, aga mis selle filmi pealkiri täpselt on? Andres 28. märts 2010, kell 23:59 (EEST)

Filmi "Ühe metsa pojad" andmete dokumenteeritust tuleks kontrollida. Andres 2. juuni 2010, kell 23:48 (EEST)
Enamus vanemaid dokumentaalfilme on loendist ju puudu. Kas ei oleks üldse õigem teha dokumentaalfilmidele eraldi loend. Siis oleks ju ülevaatlikum.

Noh, tuleb täiendada.

Ülevaatlikkust on mitmesugust. Pakun, et siin võiks olla kõik filmid, aga võiksid olla ka veel eraldi loendid mängufilmide, dokumentaalfilmide ja animafilmide kohta. Võib-olla hoopis vormistada nood loendid nagu siin praegu, siin aga lihtsalt loetleda aastate ja liikide kaupa. Andres 1. oktoober 2010, kell 22:29 (EEST)

Küsimus: kas 2010. aastasse jääv "Polli päevikud" ikka sobib sellesse ritta? Eestiga seob seda filmi murdosaline rahaline toetus, üks võttepaikadest ja üks peaosatäitjatest - muud mitte midagi. [[Kasutaja:Echoecho|echoecho]] 5. jaanuar 2011, kell 10:58 (EET)

Link [[Rist]] (1990. aasta film) viib valesse kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. veebruar 2011, kell 12:57 (EET)

Siin on lingid [[Võlg (film)]] ja [[Valge laev (film)]], kuid puuduvad leheküljed [[Võlg]] ja [[Valge laev]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. august 2011, kell 01:57 (EEST)

Tabelist on puudu 1974. aastal Eesti Telefilmis valminud mängufilm "Aeg maha" [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 23. juuni 2012, kell 10:28 (EEST)

Filmi "Perekonnapildid" (1989) režissöör oli Valentin Kuik, mitte Virve Lunt 90.191.119.98 23. juuni 2012, kell 10:38 (EEST)

Selle muutsin, aga filmide lisamine siia on minu jaoks liiga tülikas. --Epp 24. juuni 2012, kell 03:56 (EEST)

Loendist on puudu 1994. aastal valminud mängufilm "Rummu Jüri". 90.191.119.98 9. september 2012, kell 13:56 (EEST)

Võid selle lisada. Loend ei ole täielik praegu. Andres (arutelu) 9. september 2012, kell 23:36 (EEST)
Kas "Nii valmib ajaleht" (1934) kuulub siia? Minu arust ei ole see mängufilm. --Õli (arutelu) 2. november 2012, kell 11:55 (EET)

Kaks filmi hiljuti kustutatud. Kas keegi saab aru, miks? Andres (arutelu) 6. august 2014, kell 21:11 (EEST)

Veel filme on kustutatud. Ma küsisin selgitust ka, aga ei saanud. Andres (arutelu) 7. august 2014, kell 00:13 (EEST)

:Ennistasin, sest põhjust pole toodud ja põhjus pole ka iseenesestmõistetav--Bioneer1 (arutelu) 7. august 2014, kell 11:38 (EEST)
http://www.ohtuleht.ee/603245/venemaal-leiti-koige-vanem-eesti-mangufilm

Proovisin seda siia lisada, aga ei oska. Vaadake ka http://kultuur.postimees.ee/2986027/venemaalt-leiti-koige-vanem-eesti-film Andres (arutelu) 11. november 2014, kell 00:29 (EET)

Miks on loendis "Salu Juhan ja ta sõbrad"? See ei ole ju mängufilm, vaid telelavastus. Velirand (arutelu) 22. juuni 2015, kell 00:20 (EEST)

Võtsin selle välja Salu Juhan ja ta sõbrad || Jüri Pihel|| Markus Kaasik, Erkki Rüütel, Teedo Melts, Salme Reek, Ines Aru || lastefilm || Kunsti- ja kirjandussaadete peatoimetus || Telelavastus Jaan Rannapi jutustuse järgi, autori instseneering  Velirand (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 15:13 (EET)

[[Tõde ja õigus (film)]]: kas seda saab siia sisse panna? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 11. aprill 2017, kell 12:58 (EEST)

Palun pange sisse "[[Šamaan (film)|Šamaan]]". Kas see läheb 1997. aasta alla? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 31. märts 2019, kell 10:11 (EEST)

Võiks kaaluda, et loend teha sorteeritavaks. Vt nt Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend. Ehhki see aastakümneti jaotus võib ka hea olla--Estopedist1 (arutelu) 31. märts 2019, kell 22:07 (EEST)

# :Leitnant Julius Kuperjanovi rääkimata elu
# :Joonatan Austraaliast
# :Rahva tahe (film)
# :Meloodia 68
# :Muusikajanu
# :Katk (film)
# :Raudmees (film, 2017)
# :The Confession
--Estopedist1 (arutelu) 31. märts 2019, kell 22:12 (EEST)
----
Võib-olla peaks mängufilmide ja dokumentaalfilmide kohta eraldi loendi tegema. Siis oleks ülevaatlikum. Velirand (arutelu) 21. jaanuar 2020, kell 10:11 (EET)
----
Palun pange siia sisse Kalev (film), kes oskab. --Andres (arutelu) 23. september 2022, kell 22:03 (EEST)
----
Palun pange sisse Hing (film). --Andres (arutelu) 11. märts 2024, kell 14:04 (EET)
----
"Kuidas ma Aafrikat päästsin". --Andres (arutelu) 11. märts 2024, kell 14:06 (EET)
----
Palun pange Teofrastus (animafilm). --Andres (arutelu) 17. aprill 2024, kell 23:39 (EEST)
----

Juhin tähelepanu sellele, et eesti animafilmidel on oma loend. Pole mõtet siia topelt kirja panna (nagu nüüd Frikadellid ja pelmeenid), käesoleva artikli loend läheks väga pikaks ja poleks enam ühene.
Vaata ka:
* Eesti filmikunsti ajalugu
* Eesti animafilmide loend
* Eesti dokumentaalfilmide loend. Teomees (arutelu) 4. juuni 2024, kell 22:32 (EEST)

:Ei ole nõus. Kui pealkiri on "Eesti filmide loend", peavad siin olema ka animafilmid. --Andres (arutelu) 4. juuni 2024, kell 23:57 (EEST)
Nüüd ma vaatan, et alguses on öeldud, et siia käivad ainult mängufilmid. Sellisel juhul peaks olema pealkiri Eesti mängufilmide loend. --Andres (arutelu) 5. juuni 2024, kell 18:18 (EEST)


see eelarve käib mul täitsa üle mõistuse - mida võiks tähendada, et "Muu puuetega isikute sotsiaalne kaitse" pealt saadavad tulud on 25 059 800 krooni? Peaks ju nagu kulutama, mitte tulu saama... Ja üleüldse, mis võiks tähenda "Sotsiaalabi osakonna tulud" - 89 325 800 krooni. Millega nad seal tegelevad, et tulud tekkivad...?--Hendrix 18. august 2007, kell 23:57 (UTC)
--Hendrix 18. august 2007, kell 23:57 (UTC)

:mina olen juba sellises eas, et on raskusi alla 10 mm tähesuuruse lugemisega. Ja usu, minu ealiseid on teisigi. Ei maksa kelkida oma terava nägemisega...--Hendrix 19. august 2007, kell 19:10 (UTC)

:: Millest Sa räägid? Andres 19. august 2007, kell 19:53 (UTC)

:::viite font on tillukeseks tehtud.--Hendrix 19. august 2007, kell 19:58 (UTC)

:Vastavalt tehtud ettepanekule võtan eelarve osa artiklis välja. Ivo 22. detsember 2011, kell 15:23 (EET)
Sotsiaalabi osakonna tegevuseks oli Tartu linna 2007. aasta eelarves ettenähtud ~90 miljonit krooni Tartu linna 2007. a eelarve kinnitamine, mis moodustas ca 6% linna eelarve kogumahust.
Tartu Volikogu suurendas 2007. aasta septembris sotsiaalse kaitse investeeringuid 37 miljoni krooni võrra. Liiva tänava hooldekodu juurdeehitisele planeeriti 19 miljoni krooni asemel 50 miljonit ning 6 miljonit oli kavas kulutada Nisu 2a hoone keldri renoveerimisele noorte sotsiaalse rehabilitatsiooni keskuseks.

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tartu Linnavalitsuse sotsiaalabi osakond


Kasutaja arutelu:Tiuks/Kategoria:Mall:Vikiprojekt Muusika

Mis on selle malli eesmärk? Andres 19. august 2007, kell 09:25 (UTC)

Bemolle ja dieese ei saagi artikli nimes kasutada, ainult tavalises tekstis saab. Artiklit ei teki kui pilt panna  vahele.--Tiuks 19. oktoober 2007, kell 21:57 (UTC)


Arutelu:Avita

tundub, et tegin selle lehekülje ilmaaegu. Paluks kustutada.--Hendrix 19. august 2007, kell 09:36 (UTC)

vähemalt mina ei oska midagi siia asjalikku kirjutada...--Hendrix 19. august 2007, kell 09:37 (UTC)

:: avitama - aitama murdes/van kõnekeeles avitama @ ÕS2006

:: a + vita = elu ladina keeles, seega väga hea sõnademäng, mis tähendab, et ristiisad ja -emad on olnud hea maitsega.

:: suwa 20. august 2007, kell 08:45 (UTC)

AS BIT suunab siia. Meil on ka link BIT (eksperimentaalkombinaat). Kas üks ja sama ettevõte?--Estopedist1 (arutelu) 24. november 2018, kell 15:50 (EET)


Arutelu:Radiosüsinikumeetod

mida kasutatakse eelkõige arheoloogias, bioloogias ja geoloogias.
Kus teda bioloogias kasutatakse? Siim 19. august 2007, kell 11:52 (UTC)
isotoop poolestusajaga 5715 +/- 30 aastat
Mulle kättesaadavad allikad annavad poolestusajaks 5730 aastat. Vanasti loeti 14C poolestusajaks 5568 aastat, aga 5715 pole ma varem kuulnud. Siim 19. august 2007, kell 11:52 (UTC)

:"Elementide keemia" 2003 Ilo, annab 50 000 aastat. Kui sul on midagi muud asemele panna siis palun. Ja muide. siis muuda juba süsinik-14 ariklis ka poolestusaeg ära. Thx.Mustrebane 19. august 2007, kell 12:07 (UTC)
Dateerimisel on piirvanusek 50 000 aastat
Päris nii siiski ei ole. On dateeritud ka 70 000 aasta vanuseid objekte ning pisut "keemiat tehes" on seda vahemikku venitatud ka kuni 100 000 aastani. Siim 19. august 2007, kell 11:52 (UTC)

Äkki sa siis lisad selle artiklisse? Sest mina võtsin andmed õpikust mis ei pruugi just kõige uuemat materjali sisaldada (2003)Mustrebane 19. august 2007, kell 12:07 (UTC)
Antud artikkel annab minu arvates väga hea ülevaate radiosüsiniku meetodist, selgitades muuhulgas arusaadavalt meetodi tausta ning selle toimimise põhimõtteid. Tegemist on samateemalise ingliskeelse Vikipeedia artikli veidi lühendatud variandiga. Teaduslike tekstide tõlkimisel on sageli oht, et tekst võib kohati muutuda arusaamatuks, kuid selle artikli puhul on tekst seotud ja lauseehitus ning sõnakasutus muudavad teksti hästi arusaadavaks. Infot on piisavalt, et saada sisukas ülevaade antud teema kohta ning ei ole mindud liiga detailseks, mis oskamatu koostamise tagajärjel võib teksti üle koormata arusaadamatu infoga. Lehel leidub palju erinevaid allikaid ja linke, mille poole pöördudes lisainformatsiooni leida. Hästi on õnnestunud ka illustreeriva materjali valik, mis pärineb küll originaalartiklist, kuid on samuti informatiivne ja moodustab terviku artikli tekstiga. Artiklis võiks olla veel näiteks alapeatükk vanuste ja kuupäevade arvutamise kohta, et selgitada täpsemalt, kuidas konkreetsete tulemusteni jõutakse.
Allikate nimekiri on üsna pikk ning jätab usaldusväärse mulje, kuna seal sisaldub teadusartikleid ja ülikoolidega seotud lehekülgi ning lisaks veel allikaid, mille autorite hulka kuuluvad ka antud meetodi autorid ise. Küll aga tekib kahtlus näiteks allikate 14 ja 15 puhul, et kas artikli autor on siiski artikli koostamisel ise seda allikat kasutanud. Ilmselt pärineb nende allikate informatsioon ingliskeelsest Vikipeedia artiklist, kuid sel juhul ei saa antud artikli autor siiski kindlalt väita, et tegemist oleks tõeste faktidega. Eriti mängib see rolli tõlgitud teksti puhul, kus on niigi oht, et teksti tähendus võib töötlemise käigus moonduda. Segadust tekitab ka näiteks allikas number 2, mis sisaldab endas kolme erinevat linki, mille omavaheline seos ei ole kuigi ilmselge ning mille kolmas link ei tundu informatsiooni andvat. Lähemalt vaatlusel paistab, et see infoallikas vajab ligipääsuks eritingimusi, mis tekitab taas kahtluse, et artikli autor pole sellest allikast oma tekstis lähtunud. Lisaks võiks veel näiteks olla allika 11 lõpus olev kommentaar "a web interface is here" olla eesti keeles, kuna see peaks juhatama just eesti lugeja õigesse kohta. Üldiselt täidab viitamine siin artiklis oma eesmärki ja iga käsitletud teema kohta on hõlpsasti tuvastatav tema sisu päritolu ja olemas võimalus antud teemat edasi uurida.
Keeleliselt on üldpilt hea: ei torka silma ebaõnnestunud sõnakasutust, olulisi kirjavigu ning probleeme lausete ülesehitusel. Kui keskenduda vigade otsimisele, siis on võimalik üht-teist siiski leida.
Sissejuhatavas lõigus on üks vigane lausekonstruktsioon: Võrreldes proovis järele jäänud radiosüsiniku osa kunagise arvatava atmosfäärse 14C tasemega, võimaldab määrata proovi vanuse. Sama lõigu eelviimases lauses puudub järgarvu 1960 järel punkt.
Peatükis pealkirjaga "Füüsikaline taust" on lause, kus peaks sõna "moodustades" ees olema koma: Suurim osa radiosüsiniku moodustumisest toimub 9 kuni 15 km kõrgusel, kuid levib enam-vähem ühtlaselt atmosfääris ja reageerib hapnikuga moodustades süsihappegaasi.
Täpselt sama viga esineb peatükis "Mõõtmine" lauses:  Väiksemate proovide mõõtmisel sellise lagunemiste loendamise meetodil jääb suureks statistiline määramatus vähendades tulemuste täpsust. Samas peatükis on vigane ka järgnev lause: Proovid, mis on vanemad kui ülemine vanuse määramise piir, ei saa dateerida. Kui kõrvallause sellest lausest eemaldada, jääks alles "proovid ei saa dateerida". Seega tuleks sõna "proovid" asendada sama sõna vormiga "proove".
Mitmeid näpuvigu sisaldab lõik "Kalibreerimise vajadus". Seal leidub sõnu nagu atmosfäri, atmosfäris. Kahel korral on lause sees kogemata kasutatud suurt algustähte, kuigi sellele eelnev punkt on olnud järgarvuga seonduv ning mitte lauset lõpetav. Sama viga kordub ka järgmises lõigus.
Lõigus pealkirjaga "Kalibratsiooni meetodid" puudub m-täht sõnast "kalibreeriiskõverad". "kuni 50,000 aastat vana proove" asemel peaks olema "kuni 50,000 aasta vanuseid proove".
Peatükis "Reservuaariefekt" peaks "mõnesaja aastased" olema ühendatud sidekriipsuga. "Kosmiline kiirgusel" asemel peaks olema "Kosmilisel kiirgusel".
Enamik keelelistest probleemidest paistavad olevat tingitud pigem kiirustamisest kui autori teadmatusest.
Artikli ülesehitus on hea. Alguses on sissejuhatav lõik, mis pakub radiosüsiniku meetodi definitsiooni ja võtab lühidalt kokku vastused küsimustele miks? kuidas? milleks? millal?. Teemat on käsitletud mitmekülgselt ja kaetud on kõik olulisemad valdkonnad. Piisavalt on siselinke, mis aitavad teksti lugedes tutvuda sealsete mõistete sisuga ja seega muudavad artikli lugejale kasulikumaks.
Kokkuvõttes on tegemist hea ja ülevaatliku artikliga, mis vajaks veidi keelelisi parandusi. Loomulikult on ka selles artiklis ruumi täiendusteks nagu enamiku teistegi artilite puhul.
 --Brgtrj 10. november 2011, kell 22:40 (EET)

*''ulatuvad 58,000 kuni 62,000 aastani'' kas määrata saab nendel ainetel, mille vanus on selles vahemikus?
*väldi konstruktsiooni "midagi tehti kellegi <u>poolt</u>"
*kas 14C peab igal pool olema ülaindeksiga?
*Lauses "Väiksemate proovide mõõtmisel..." muuda koma asukohta
*Lauses "Proovid, mis on nooremad..." koma puudu
*Lauses "Alates tööstusrevolutsiooni..." koma liigne
*Lause "Selleks on olemas standardsed..." tundub tarbetult pikk
[[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 2. jaanuar 2012, kell 20:36 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://depts.washington.edu/qil/datasets/uwten98_14c.txt}}
** In Radiosüsiniku meetod on 2013-06-24 13:04:23, 404 Not Found
** In Radiosüsiniku meetod on 2013-07-06 21:07:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:08 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* https://digitalcommons.library.arizona.edu/objectviewer?o=http%3A%2F%2Fradiocarbon.library.arizona.edu%2Fvolume43%2Fnumber2A%2Fazu_radiocarbon_v43_n2a_157_161_v.pdf}}
** In Radiosüsiniku meetod on 2013-06-24 13:04:30, 404 Not Found
** In Radiosüsiniku meetod on 2013-07-06 21:08:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:08 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://researchcommons.waikato.ac.nz/bitstream/10289/3622/1/Hogg%20Intcal09%20and%20Marine09.pdf
** In Radiosüsiniku meetod on 2013-06-24 13:04:31, 404 Not Found
** In Radiosüsiniku meetod on 2013-07-06 21:08:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:08 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://nvl.nist.gov/pub/nistpubs/jres/109/2/j92cur.pdf}}
** In Radiosüsiniku meetod on 2013-06-24 13:04:24, 404 Not Found
** In Radiosüsiniku meetod on 2013-07-06 21:08:29, 404 Not Found
--Libby leidis, et ühe grammi puhta süsiniku radioaktiivsus on umbes 14 lagunemist minutis. (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:08 (EEST)

Libby leidis, et ühe grammi puhta süsiniku radioaktiivsus on umbes 14 lagunemist minutis..................... Natuke segane lause.. Puhas süsinik on C-12, C-14? Siis puhas radioaktiivne süsinik? 14 lagunemist minutis..? Ma olen vilets arvutaja. 1 gr seda "puhast" süsinikku on mitu aatomit? Avogadro arv jagatud 12-ga, 14-ga? Ja täpsustus C-14 hulgast atmosfääris: Ilmakehän hiilestä on radiohiiltä noin biljoonasosa (0,0000000001 %) atomien määrinä mitattuna, ütleb ilmekalt soome lk. Sellised võrdlused on ikka head selleks, et ei tekiks moonutatud ettekujutust. On hea täpsustada, millisest osast, kui suurest %-st on jutt.  nimelik   9. detsember 2017, kell 13:50

1 gr puhtas süsinikus.. ca 14 lagunemist minutis


Arutelu:Mikola Jermalovitš

Miks see kaart siin on? Andres 19. august 2007, kell 13:43 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://txt.knihi.com/jermalovic/
** In Mikoła Jermałovič on 2013-06-24 12:24:21, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Mikoła Jermałovič on 2013-07-06 14:33:49, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:34 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kendall/korp

Kood	Tulemus
 {{Kasutaja:Kendall/korp
|  nimi = Revelia
|  lipp = [[Pilt:Revelia lipp.svg|125px|border|Korporatsioon Revelia lipp]]
|  vapp = [[Pilt:Korporatsioon Revelia vapp.gif|125px|Korporatsioon Revelia vapp]]
|  asutamiskuujapäev = 3. detsember
|  asutamisaasta = 1920
|  asutamiskoht = Tartu
|  lipukiri = Üks kõige - kõik ühe eest!
|  deviis = nende deviis
|  värvid = roheline-must-valge
|  liige = revelus
|  liigesks = saksakeelne nimi, kui on
|  koduleht = Korp! Revelia koduleht
}}

Tahaks seda sks rida sulgudes eesti nime järele, kuvatakse ainul juhul, kui see sisestatud on. Ja kas veel oleks vaja mingeid ridu? Muidu tundub ilusam kui praegune mall :). --Ken 19. august 2007, kell 18:17 (UTC)

silmale on kena vaadata. Pildi osa on meeldivalt suur ja sobivas suhtes tekstiga. Muus osas ei pea end pädevaks hindama--Hendrix 19. august 2007, kell 19:33 (UTC)


Arutelu:Mõõdukas vaimne alaareng

Kas jutt on vastutusvõimest või teovõimest? Andres 20. august 2007, kell 16:42 (UTC)

eks ikka teovõimest. Tegin parandused.--Hendrix 20. august 2007, kell 17:17 (UTC)

Arutelu:Imbetsilsus

Sõna "imbetsilsus" ei ole siin enam mainitud. Andres (arutelu) 3. märts 2015, kell 11:24 (EET)


Kasutaja arutelu:Junos112

Tere tulemast Vikipeediasse, Junos112! Andres 20. august 2007, kell 21:42 (UTC)

Ära lae autoriõigustega kaitstud pilte üles.--WooteleF 12. juuni 2008, kell 16:22 (UTC)

: Palun tee sisukamaid artikleid. Artiklist, näiteks Hampelmann (ansambel) kogu kõigepealt infot ja alles siis tee artikkel. Väga lühikesed artiklid on alla 512 baidi, Hampelman on ainult 194 baiti. --Tiuks 13. juuni 2008, kell 17:56 (UTC)

:: Igatahes on selline artikkel parem kui mitte midagi. Andres 14. juuni 2008, kell 07:09 (UTC)

Palun vikinda oma artiklid. Abijõudu meil napib (neid, kes hakkavad linke lisama) ja artikkel jääb tavaliselt pikemaks ajaks sellisesse seisu. --Tiuks 25. juuni 2008, kell 21:51 (UTC)

Õigupoolest on selliste puudustega artikleid meil väga palju. Siselinkide puudumine on suhteliselt väike puudus.  Ja parem olgu ilma linkideta kui valede linkidega. Andres 26. juuni 2008, kell 09:26 (UTC)

Palun ära kasuta malli {{tl|laulja infobox}}. Ühtne mall [[Vikipeedia:Vikiprojekt Muusikud|Vikiprojektis Muusikud]] on {{tl|muusikute info}}. --[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 8. juuli 2008, kell 17:39 (UTC)

Nime ja kuupäeva lisamiseks arutelulehel lisa oma teksti lõppu 4 tildet ~~~~ Valju 27. juuli 2008, kell 17:32 (UTC)

Tänan Junos112 27. juuli 2008, kell 17:44 (UTC)

:
Veel üks võimalus, vaata pildilt. See on redigeerimisakna tööriistariba või hoiad Shift klahvi all ja vajutad ~~~~ (seal kus on märk ˇ). --Tiuks 27. juuli 2008, kell 18:43 (UTC)

Tänan, nüüd tundub väga lihtne  --Junos112 27. juuli 2008, kell 18:54 (UTC)

Olen tähele pannud, et armastad teha infokasti asemel tabeli. Kui malli ei ole, siis tuleb teha. Artiklis 1300 grammi võiks kasutada malli . --Tiuks 23. august 2008, kell 19:55 (UTC)

Tere! Laadisid üles pildi :Pilt:Heino Otto.png, mis pärineb Estonia teatri arhiivist. Kas pildi autor on teada ja kas autor (või autoriõiguste omanik) lubab pilti vikipeedias kasutada? Taivo 19. november 2009, kell 19:21 (UTC)

Tere, tere. Autoriõiguste omanik pole teada pilt pärid ENSV perioodikast. Kui leiad, et on tarvis kustutada, lase käia.--junos 3. oktoober 2010, kell 16:04 (EEST)


Arutelu:Muusikaline heli

võibolla on see minu poolt irisemine, kuid selline tige punane mall on minu arust vastuolus Viki avatuse põhimõttega. Kui on kange soov artiklit viimistleda, võiks seda teha oma lokaalses arvutis. Ok -  tunniks või kaheks. Aga karta on, et see jääb siia veel mõneks ajaks. --Hendrix 21. august 2007, kell 13:22 (UTC)
Mall on mõeldud redigeerimiskonfliktide vältimiseks ajal, kui parajasti tekstiga töötatakse. Ta ei ole mõeldud siia jätmiseks seniks, kuni artikkel valmis on. Andres 21. august 2007, kell 14:59 (UTC)

selge see, aga see takistab näiteks asjatundjate juurdepääsu. Oletame, et proua Tali (dirigent) puhkehetkel viskab pilgu käesolevale artiklile peale ja leiab paar näpuviga. Aga kuna selline kuri mall, siis ta ei julge parandada. Ja jäävadki need näpukad sisse. Selline kurb stsenaarium... Ma arvan, et see kuri mall mõjub pigem halvasti kui hästi Vikile. See tekitab omanikutunde. Omanikutunne aga sobib oma raamatu kirjutamisel, mitte Vikis.--Hendrix 21. august 2007, kell 15:06 (UTC)

See mall on mõeldud selleks, et keegi ei parandaks sel ajal, kui ma parajasti kirjutan. Kui ma kirjutan pika jutu ja siis selgub, et keegi on vahepeal parandanud, siis on raske aru saada, mida ta tegi, ja parandused võivad kogemata kaotsi minna (muidugi, pika pusimise peale on võimalik korda teha). Punane on ta selleks, et hästi silma torkaks. Aga kui kätad kirjutamise pooleli, siis tuleb ka mall ära võtta. Andres 21. august 2007, kell 15:25 (UTC)
peab lihtsalt harjuma, et keegi parandab. Ja miks ta ei võiks parandada, kui on viga. Kui palju on minu  redigeerimisi reguleerinud teade, et keegi on juba ette jõudnud. Ja nii see peabki olema - kus näed viga, siis tule ja aita. Ma ei ole nõus sellise egoismiga, et see on mu jagu...--Hendrix 21. august 2007, kell 15:37 (UTC)

: Uus kasutaja lihtsalt ei tea  meie kombeid. Iseenesest on see mall pikkade sessioonide puhul ju vajalik. Andres 21. august 2007, kell 17:07 (UTC)
Ma ei ole võhik, ma olen Elleri kooli haridusega. Kas te arvate, et ma võiks teoorias eksida. Selles ei tohi eksida. --Tiuks 22. august 2007, kell 08:07 (UTC)

ei seagi Sinu teadmisi kahtluse alla, kuid ilmeksimatuid inimesi ei ole olemas.--Hendrix 22. august 2007, kell 08:26 (UTC)

: Sa eksid sellega, et jätad oodake-malli peale, kui redigeerimise katkestad.

: Parandused ei pea ju olema sisulised, vaid võivad olla keelelist ja vormilist laadi. Andres 22. august 2007, kell 08:36 (UTC)
Vabandust, ei teadnud seda. Kuskil ei ole täpselt lahti seletatud kus mida võib kasutada. Ei tahtnud segadust tekitada.--Tiuks 22. august 2007, kell 09:23 (UTC)

"Helilaines kasutatakse võnkeperioodi asemel lainepikkuse mõistet" - vast ikka helilaine olemuse lahtiseletamisel vms
"Arvu, mis näitab, mitu võnget või võnkeosa toimub ühe sekundi vältel nimetatakse võnkesageduseks." Võnkeosa??--Hendrix 25. august 2007, kell 16:11 (UTC)

Füüsika poole pealt luban Teil parandada paremaks, kuna ma ei valda seda teemat. Definitsioonid on tegelikult ühest vanast raamatust. Füüsikaliselt mõõdetakse  heli nii erinevalt, et sellel teemal ei oska ma vaielda. See sõnastus peaks vist olema "Helilaine arvutamisel kasutatakse võnkeperioodi asemel lainepikkust". Kas see ka reaalselt on nii? Võnkesageduses on mõeldud vist "võnke osa" mitte täisvõnge, vaid osa võnkest!?!--Tiuks 25. august 2007, kell 17:50 (UTC)

:"Elastne heliallikas võngub terves ulatuse, kuid samaaegselt ka osadena (pooltena, kolmandikena või mistahes võimalike osadena). See sõltub eelkõige materjalist." Siin on ka võnkumisest räägitud.--Tiuks 25. august 2007, kell 18:06 (UTC)
----
Kas muusikas ei kasutatagi paskalit ?? - Ahsoous 26. september 2007, kell 22:18 (UTC)

Helirõhus kasutatakse, aga teisendatakse minu arusaamise järgi mikropaskaliks μPa. --Tiuks 27. september 2007, kell 00:47 (UTC)

: aga miks siis artiklis seisab N/m2 -- Ahsoous 27. september 2007, kell 06:34 (UTC)

===Muusikaline heli ja muusikas kasutatav heli===
kas inimkõne on muusikaline heli?--Hendrix 15. september 2007, kell 05:15 (UTC)

Peaks olema, sest häälikuid saab näidata helispektril ja on sarnane pillide helispektriga. Valge müra on ainult pidev joon spektris.--Tiuks 15. september 2007, kell 13:38 (UTC)

Minu meelest on inimkõnes muusikalised helid läbisegi mürade ja löökidega. Andres 15. september 2007, kell 13:50 (UTC)

: Siis peab taustaks müra olema, näiteks tänaval salvestatud kõne. Puhas inimkõne on muusikline heli.--Tiuks 15. september 2007, kell 14:01 (UTC)

:: Noh, s-häälik on müra, t-häälik on löök. Andres 15. september 2007, kell 15:27 (UTC)

::: Häälikutes on ikkagi mingi helikõrgus. Huulte asendiga saab seda muuta.  Mina olen aru saanud, et ei ole müra. Suuõõs toimib resonaatorina ja seetõttu on häälikutel alati mingi sagedus.--Tiuks 15. september 2007, kell 16:15 (UTC)

::::minu arust resonaatorruumid ei mõjuta põhisagedust, vaid lisavad mingit vürtsi helile juurde--Hendrix 15. september 2007, kell 16:22 (UTC)

:::: Jah tämbri, mis koosneb harmoonikutest. Osahelidel on ju sagedus.--Tiuks 15. september 2007, kell 16:29 (UTC)

::::: Igal helil on mingi kõrgus või kõrgused (ainult et nad ei pruugi olla organiseeritud ülemtoonideks), kuid sisin ei ole muusikaline heli. Ja kui me laulame, siis me s-hääliku kõrgust ei muuda, sest häälepaelad ei osale selle tekitamises. Andres 15. september 2007, kell 16:49 (UTC)
"selgelt eristatav helikõrgus" - kas kõhukorina ja peeretamisega kaasnevad helid on muusikalised helid või mürad?--Hendrix 27. september 2007, kell 15:45 (UTC)

: Väga õige küsimus! Kui me räägime muusikast, siis selline laia lauaga vahetegemine nö "muusikalise heli" ja "müra" vahel on tänapäeva muusika ja muusikaesteetika seisukohalt mõttetu ning selgelt anakronistlik. On tohutu kogus vaheastmeid, kus me tajume helikõrgust kui registrilist nähtust, kui kontuuri, seda tegelikult diskreetselt määratlemata. Peerule võib olla omane näiteks kontuur "vaikne sisin - kõrge heli - glissando - madal "posaunenton" üksikute perkussiivsete atakkidega". Sisin võib säiluda kogu selle äärmiselt kompleksse helisündmuse jooksul. Nüüd tekibki küsimus, kus on siin "muusikaline heli" ja kus müra? Oma peeretusi on muide ühe väga huvitava konkreetse muusika teose "Baalal" (1982) loomisel kasutanud Esa-Pekka Salonen. --Andrus Kallastu 27. september 2007, kell 17:00 (UTC)
----
Mulle kui muusikule on terminoloogiline vahetegemine nö "muusikalise heli" ja müra vahel vägagi vastumeelne, kuna muusikas kui kaunis kunstis leiavad kasutamist nii nö "muusikalised helid" kui ka mürad, aga ka foneetilised helid (karjed, sosinad, nii helikõrgust sisaldavad kui ka mittesisaldavad pominad jne), konkreetsed helid jne. Termin "muusikaline heli" on nüüdismuusika saja-aastase ajaloo seisukohalt muusiku jaoks selgelt eksitav. Pole teha, lepime parema puudumisel... --Andrus Kallastu 26. september 2007, kell 23:56 (UTC)

Mentaalne heli ei koosne harmoonilistest võnkumistest.  Andres 15. september 2007, kell 01:01 (UTC)

Millise heli alla siis see tuleb panna? Muusika on ta ju ikka. See ei ole harmoonilise võnkumise artikkel ja helikõrguste, vältuste jne alla ma teda ju ei pane. --Tiuks 15. september 2007, kell 01:24 (UTC)

: See on üldse kahtlane, et jutt on helist. Pigem on jutt heliaistingust või -tajust. Muidugi võidakse seda tinglikult heliga seostada.

: Point on selles, et tuleb jälgida, kuidas artiklis olev jutt on definitsiooniga seotud. Andres 15. september 2007, kell 01:31 (UTC)

:: See artikkel seletabki lahti muusikalise heli kõik omadused. Mujale ei ole mõtet panna, kuigi peaks füsioloogia kategooria alla lisama. Füsioloogiasse ma nina toppinud ei ole ja ma ei usu ka, et seal helist räägitakse.--Tiuks 15. september 2007, kell 01:37 (UTC)

:::mu arust võiks osa juttu, kui mitte enamus, tõsta füüsiline heli alla ja jätta järgi jutt, mis seletab lahti muusikalise heli olemuse - et millised kriteeriumid peavad olema täidetud, et saaks rääkida ühest heli alaliigist - muusikalisest helist.--Hendrix 15. september 2007, kell 05:45 (UTC)

:::: Minu meelest pole siit midasgi füüsilise heli alla üle kanda. Pealegi peaks "füüsilise heli" asemel olema lihtsalt "heli". Andres 15. september 2007, kell 10:26 (UTC)

::::: Alumine materjal on algselt kirjutatud ja kustutan siis kui füüsiline heli on täiesti korras. Siia jääb järgi edasiminek artiklitele helikõrgus, helivältus, helitugevus ja tämber.--Tiuks 15. september 2007, kell 14:35 (UTC)

:::::Britannica Online ütleb, et muusikaline heli on  igasugune kontrollitud helikõrguse ja tämbriga toon. Lähtukski siis sellest ja seletaks need kaks olulist asja lahti. Ülejäänud on üldist laadi heliga seotud mõisted. Ja veel ütleb Britannica Online, et (muusika) helisid tuuakse esile instrumentidega, millede perioodilist vibratsiooni saab esitaja kontrollida.--Hendrix 15. september 2007, kell 10:59 (UTC)

::::::: Kui me tahame muusikalisest helist täit pilti saada, peame rääkima ka teistest kvaliteetidest. Andres 15. september 2007, kell 12:57 (UTC)

seda muidugi, aga artiklis heli peaks päris kindlasti rääkima heli põhinäitajatest.--Hendrix 15. september 2007, kell 13:04 (UTC)

: Selge see. Andres 15. september 2007, kell 13:31 (UTC)

"Heli on:
* mentaalne heli kui helilooja, interpreedi või kuulaja helikujutlus
* füüsiline heli kui elastse keha (sh õhu kui levikeskkonna) võnkumine
* füsioloogiline heli kui kuuldeorganis närviimpulssideks muudetud õhulainete võnkumine
* psüühiline heli kui kuulaja helitaju ja muusikaelamus"
Ma võin püüda mõista, mida selle jutuga on öelda soovitud, kuid sellesse konteksti see segase liigitusaluse tõttu sellisel kujul lihtsalt ei sobi. Nii võib neist asjadest rääkida kusagil muusikapsühholoogia artiklis. --Andrus Kallastu 26. september 2007, kell 23:56 (UTC)

See oligi enne heli artiklis ja läheb sinna ka arvatavasti tagasi. Meil tekkis vaidlus, et mina räägin ainult muusikalisest helist ja tõstsin heli artiklist siia.--Tiuks 27. september 2007, kell 00:11 (UTC)

: Ma ei ole küll spetsialist, kuid minu meelest ei kuulu punktid 1 ja 4 ka artiklisse heli. Nendes on pigem juttu helikujutlusest, kuulmismehhanismidest, samuti inimese tajust üldisemalt, ajutegevusest vms. Samuti ei ole minu meelest vaja üldse sellist liigitust sellisel kujul. Nii tekib arusaam, et tegu oleks justkui mingit erinevat liiki heliga. Heli on ikka üks konkreetne asi: võnkumine keskkonnas, mis võimaldab võnkumist (elastne keskkond) ja tal on teatud mõõdetavad füüsikalised omadused. Kas see toimub looduses või inimese kõrvas, heli kui niisugune on ikka üks ja seesama. --Andrus Kallastu 27. september 2007, kell 10:53 (UTC)

::Nõus - Metsas langev puu teeb ka siis häält/heli, kui keegi ei kuule. Kui mul raadio kodus mängib, ja mina ei kuula, tuleb sealt ikka muusikalisi helisid. Kõik, mis on seotud sellega, et inimene/olend heli kuuleb, peaks minu arvates minema artiklisse "kuulmine".--Ken 27. september 2007, kell 11:00 (UTC)

"Muusikaline heli, ka muusikaheli, on heli, mis koosneb harmoonilistest võnkumistest." - ja siis öeldakse, et müra on mitteharmooniline. Harmooniline võnkumine seletatakse mujal lahti, kui siinusvõnkumine(koosinus). Milline peab olema võnkumine, et saaks öelda - see heli ei ole harmooniline heli.--Hendrix 27. september 2007, kell 12:55 (UTC)


Arutelu:Asula

Selle definitsiooni järgi on ka näiteks Eesti asula.
Demograafia sõnastik seletab asja nii: on olemas kindlad terminid, millega iseloomustatakse rahvastiku koondumise viisi territooriumil. Eesti keeles on asustusüksuse üldnimetusena kasutusel termin "asula" ("asula " sünonüümina on kasutatud ametikeeles russitsismina termineid "asustatud punkt", "asustatud koht" ja "asustuskeskus"), sama tähendab ka laialivalguvam nimetus "paikkond".
Ingliskeelsed vasted on conglomeration, aggregation, population aggregate, population cluster.  Andres 21. august 2007, kell 18:27 (UTC)
Tõstsin selle pildi välja, sest siin on kujutatud haldusüksuste piire, mitte asulaid. --Metsavend 28. juuli 2008, kell 10:31 (UTC)

Noh, siin on külade piirid. Külad ju ei ole haldusüksused? Andres 28. juuli 2008, kell 10:34 (UTC)

§ 1. Käesolev seadus kehtib asulate kohta. Asulaiks käesoleva seaduse mõttes loetakse:
1) linnad;
2) sellekohaste seaduste alusel suvitus- ja ravikohtadeks tunnustatud kohad;
3) Vabariigi Valitsuse poolt määratud piires asulaiks tunnustatud kohad, milledeks võivad olla olemas- ja tekkimisel olevad alevikud, tekkimisel olevad suvitus- ja ravikohad kui ka alevikkudena ja suvitus- ning ravipaikadena ettenähtavad kohad, olemas- ja asutamisel olevate ning asutamisele tulevate suuremate tööstuste asupaigad, samuti kohad, kus püstitatakse peamiselt mittepõllumajandusliku iseloomuga ehitisi või kus sääraste ehitiste püstitamine on ettenähtav.
http://www.hot.ee/seadustekogu/skix-4-1.html --193.40.12.198 11. november 2010, kell 14:27 (EET)

Siin on tegu spetsiifilise tähendusega, mis vajab omaette artiklit. Andres 12. november 2010, kell 07:49 (EET)

Enwiki's on tehtud ka eraldi artikkel Eesti asulad (vt :en:Populated places in Estonia), ent ma pole kindel, kas see on meil vajalik. Samas Eesti asulate ajaloost või "asula" õiguslikest külgedest annaks küll pikemalt rääkida--Bioneer1 (arutelu) 31. jaanuar 2015, kell 20:09 (EET)

Kas on võimalik ka see, et linn kui haldusüksus sisaldab mitut asulat? Soomes vist on nii. Või väiksem asula on "linna haldusalas" vms. Adeliine 26. mai 2016, kell 22:12 (EEST)

Linnaks nimetatavas haldusüksuses võib olla mitu asulat. Kui öelda, et asula on linna haldusalas, siis sisuliselt on tegu sama asjaga, ainult kasutatakse teist väljendusviisi (sel juhul peab olema olemas see põhiasula). Soomes on nii, et linna asula mõttes ei pruugigi üldse olla. Venemaal on nimetatakse Peterburi linnaks Peterburi haldusala, ja seal on asulaid palju. Eesti NSV-s oli näiteks Maardu Tallinna haldusalas, aga ma ei mäleta, kuidas täpselt selle kohta öeldi. Hiinas on ka nii, et näiteks linnaks nimetatatava haldusüksuse sees võib olla muude asulanimedega haldusüksusi, ja nende sees jälle omakorda. (Ka linnarajoonide sees võib olla asulanimega haldusüksusi.) Andres (arutelu) 26. mai 2016, kell 22:22 (EEST)


Arutelu:Sarandë

*Fotod
*Fotod
*Foto
*Fotod
*Fotod
*Foto
*Lingid fotodele
*Fotod
*Foto
*Foto
*Foto
*Fotod
*Fotod
*Fotod
*Foto
*Foto
*Foto
*Foto
*Foto
*Fotod
*Fotod
*Foto
*Foto
*Fotod
*Fotod: kalasadam
*[
http://www.sitesatlas.com/Europe/Albania/Butrint.htm Foto]
*Foto
*Foto
*[
http://home.vr-web.de/juergen.schreier/albania-syri-i-kalter/albania-syri-i-kalter.html Syri i Kalter]] (allikas Sarandë ja Gjirokastëri vahel)
*Sarandë ja Vlorë vaheline tee
* Ksamili foto
*Fotod
*Fotod
*[http://www.geocities.com/uladzik/fotki/
Foto: "Jonada and Greek Island"]
*[http://www.geocities.com/kater_carlo62/Seite6.html
Foto]
*Foto
*Foto: Ksamil]
*Fotod
*Foto
*Fotod; viis esimest
*Foto
*Fotod
*Fotod
*Fotod]
*Mitmehäälne koorilaul
*Fotod

Millegipärast välja võetud. Andres 21. august 2007, kell 21:09 (UTC)

:Neid alles jättes ei olnud võimalik artiklit muuta. - Urmas 21. august 2007, kell 21:27 (UTC)

:: Võtsin spämmifiltrile vastumeelse lingi välja ja panin ülejäänud tagasi. Andres 21. august 2007, kell 23:09 (UTC)

:::Kena. - Urmas 22. august 2007, kell 05:28 (UTC)
----
Miks asendi kaart ei kõlvanud? - Urmas 21. august 2007, kell 21:28 (UTC)

Panin tagasi. Kuidas ma selle välja võtsin, on mõistatus. Andres 21. august 2007, kell 23:12 (UTC)

:Klaar. - Urmas 22. august 2007, kell 05:28 (UTC)
----
"Lapsed kerjavad sadama juures kirjatarbeid, raamatuid ja riideid." Ma usun, et kõige rohkem tahavad nad ikka raha saada. Velirand (arutelu) 15. aprill 2018, kell 13:01 (EEST)