Arutelu:Protestantism

VASTUSED SUURTE TÄHTEDEGA!
Tundub, et protestantismi definitsioon ei ole päris täpne. Osa protestantlikke kogudusi ja kirikuid on tekkinud juba olemasolevatest protestantlikest kirikutest ja kogudustest, ja tundub, et osa on tekkinud ka nii-öelda tühja koha peale. VASTUS: NEID EI PEETA ENAM PROTESTANTIDEKS KA MORMOONID - JEHOOVATUNNISTAJAD ON UUSSEKTID

Noh, Jehoova tunnistajad ja mormoonid ei ole minu meelest üldse kristlased.

Arvan, et tuleks siiski täpsustada: protestantismi alguseks loetakse tavaliselt siiski 16. sajandit. Katoliku kiriku seisukohast on ju ka näiteks õigeusu kirik katoliku kirikust eraldunud. Teisest küljest, näiteks vanakatoliiklased on ju ka katoliku kirikust eraldunud.

Võib-olla küll, et ükski protestantlik kogudus päris tühja koha peale tekkinud ei ole. Ma uurin edasi.
Õpetuslikult pooldatakse emakeelset jutlust ja pühakirja.
Ma ei ole kindel, kas see on õpetuslik eripära, pigem vist liturgiline, kuigi see on muidugi õpetusega seotud. Teiseks, tundub, et katoliku kirikule ei ole emakeelne jutlus kunagi võõras olnud. Praegu on seal isegi jumalateenistused emakeelsed. Igal juhul ei ole see tähtsaim erinevus katoliikluse ja protestantismi vahel. ON KÜLL JA KATOLIIKLUS ON SELLE PEALE VATIKANI 2 KK ÜLE VÕTNUD

Ma olen nõus, et jumalateenistuse emakeelsus on protestantismiga tulnud. Aga see ei ole minu meelest õpetuslik eripära, muidu poleks katoliku kirik saanud seda üle võtta.

Teiseks, see, mis käib jumalateenistuse (liturgia) kohta, ei käi jutluse  kohta. Jutlusi on ju ikka peetud selles keeles, millest inimesed aru saavad.
Kirikute Nõukogusse mitte kuuluvad protestantlikud kogudused on sektid. Kas see on sekti definitsioon või iseloomustus? Andres 14:13, 19 Aug 2004 (UTC) SEE ON ISELOOMUSTUS

Selle peaks rohkem lahti kirjutama. Praeguses sõnastuses kõlab see nagu sõim.

Mulle tundub, et see küll pole tõsi, et protestantismis ei ole valeõpetust. !Andres 14:15, 19 Aug 2004 (UTC)
PROTESTANTISM ON KONKREETNE AJALOO JA RUUMI NÄHTUS, ÄRA SEOSTA SEDA UUSEKTIDEGA!

: Ei seosta. Aga ma ei saa sellest valeõpetuse asjast täpselt aru. Kui ei ole valeõpetust, siis ei ole ka õpetust. Kas siis näiteks Jehoova tunnistajatel ei ole protestantismi seisukohast valeõpetus?  Andres 08:58, 21 Aug 2004 (UTC)

Keerasin tagasi Leoni viimase paranduse, sest see on [http://www.parnu.ee/raulpage/kristlus.html siit] maha kirjutatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12:41, 10 Sep 2004 (UTC)

Protestantlikul luteri kirikul on apostellik suktsessioon olemas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. juuli 2006, kell 12.21 (UTC)

Protestantism  on roomakatoliku kirikust eraldunud koguduste üldnimetus.

Minu meelest see nii ei saa olla. Lahkumise motiivid võivad olla erinevad. Pealegi võivad protestantlikud kogudused tellida ka tühja koha peal. Andres 6. juuli 2006, kell 12.24 (UTC)

Kas tõesti peab ka siin, Vikipeedias, usu teemadel vaidlema? kas parteide lehekülgedel vaieldakse poliitika teemadel ka? (sest kohati ei tee ma erakondadel ja ususektidel vahet, mõlemad värbavad inimesi)... mu kommentaarile ei pea reageerima tegelikult, laske samas vaimus edasi:D avjoska 6. juuli 2006, kell 17.07 (UTC)

: Vikipeedias ei ole mõtet vaielda usuküsimustes. Vaielda on mõtet artikli teksti üle. Muuhulgas peaks tekst olema erapooletu. Loomulikult ka tõene. Andres 6. juuli 2006, kell 17.28 (UTC)

Seda, et luterlikul kirikul on apostellik suktsessioon väidab (vist) luterlik kirik. Aga kuna luterlik kirik tunnistas vaimuliku pühitsuse sakramendi ebapiibellikuks ja kaotas selle, siis ei saa seda pidada samaväärseks õigeusu ja katoliku kiriku omaga, mis sest et mitmed katoliku piiskopid astusid luterikirikusse. Peaks kasutama mingit muud terminit, vist kasutatakse "Sõna järjepidevus".

Veel parem näide oleks olnud anglikaani kirik. Aga põhiline on see, et kui katoliku kiriku seisukohast luteri kirikus apostellikku suktsessiooni ei ole ja luteri kiriku seisukohast on, siis me saame ainult väita, et katoliku kiriku seisukohast luteri kirikus puudub apostellik suktsessioon. Sel juhul katoliku ja luteri kirik tõlgendavad apostelliku suktsessiooni erinevalt. Võimalust kindlaks teha, kuidas asi "tegelikult" on, minu meelest ei ole. Aga olgu sellega kuidas on. Kui on tõesti nii, et on õige, et üheski protestantlikus kirikus apostellikku suktsessiooni ei ole, siis tuleks ikkagi lisada selgitus, sest vähemalt näib, et see väide ei pea paika. See on niisugune olukord, kus liiga ebadetailne esitus on nii või teisiti eksitav.
Meil on ka artikkel apostellik suktsessioon, mis küll peaks olema detailsem.
Niipalju kui ma aru saan, on apostellik suktsessioon protestantlike kirikute seast nende endi seisukohast oluline anglikaani kirikus ja osas luteri kirikutest. Andres 6. juuli 2006, kell 16.30 (UTC)
Kusjuures anglikaani kiriku apostellikku traditsiooni katoliku kirik ei tunnista, küll aga Rootsi Kiriku oma.
Peale selle, metodisti kirikul on oma arusaam apostellikust suktsessioonist. Andres 6. juuli 2006, kell 16.35 (UTC)

Oma imestuseks näen protestantide loetelude all Jehoviste? Paraku on nii, et Jehovistid ei liigendu kristluse alla. Kristluse kese on Kristus, Jeesus. Jehoova tunnistajad ei tunnista Jeesust maailma lunastavaks Jumala pojaks, mis on kristluse sõnum. Seega ei saa rääkida Jehoova tunnistajatest ehk Jehovistidest kui kristlastest või kristluse sees olevast protestantliku voolu osast. Eemaldasin selle vea.
--Zorroh 13. veebruar 2008, kell 17:46 (UTC)

Ka mulle isiklikult tundub, et Jehoova tunnistajad ei ole kristlased. Aga leian, et see on ikkagi arvamus, mitte fakt. Jehoova tunnistajad ise peavad end algkristluse taastajateks.

Võime ju Jehoova tunnistajate (ja teiste) puhul mainida, et nende kuulumine protestantismi (ja kristlusse) on vaieldav. Veel parem, kui saaks selle vaieldavuse üksikasju kirjeldada.
Andres 6. märts 2008, kell 20:21 (UTC)
----
Valdeslus ja Tõeline Jeesuse Kirik on välja võetud. Valdeslust ei saa nähtavasti ranges mõttes tõesti protestantistlikuks pidada, kuigi teda võib minu meelest pidada protestantismi eelkäijaks nagu ka hussitismi. Kuidagi võiks neid mainida. Miks Tõeline Jeesuse Kirik on välja võetud? ta on ju protestantlik. Andres 6. märts 2008, kell 20:18 (UTC)


Arutelu:Kuningriik

see on väga religioosne ja raskepärane definitsioon, ma arvan, et saab ka teisiti. Loomulikult võivad erinevad inimesed kuningriiki erinevalt tõlgendada, kuid minu jaoks on siiski tegemist riigiga, mille valitsejaks on kuningas/kuninganna. Siim 19:27, 19 Aug 2004 (UTC)

mitte religioosne vaid juriidiline definitsioon! Aga jah, tegu ei ole ateismiga, pühitsus ja laulatus tseremooniad, jms toimuvad ju kõik kiriku hoones.
See, et laulatused toimuvad kirikuhoones on lihtsalt traditsioon. See ei tähenda, et kirik otseselt riigi valitsemisest osa võtaks, vastasel korral oleks tegemist teokraatiaga. Ainult kaks tõeliselt teokraatlikku riiki (Iraan ja Vatikan) on minu arvates olemas. Siim 19:45, 19 Aug 2004 (UTC)

Kust see definitsioon on võetud? Igatahes on tavalise arusaama järgi kuningriik niisugune riik, mille pea on kuningas või kuninganna.  Andres 20:31, 19 Aug 2004 (UTC)
Võiks otsustada, mis me selle artikliga teeme. Mina selle sisuga küll nõustuda ei saa Siim 09:34, 20 Aug 2004 (UTC)

TEOKRAATIA ei võrdu MONARHIA kuigi nad on sarnased. Kust kuningas teie arust võimu saab!?!? rahvalt või?

:Kirjutasin üles mõned laused, mida peaks laiendama. Jumalalt pärinev võim on kuidagi vaja lahti kirjutada - eriti absolutistlike monarhiate puhul, kui oma võimul olemise õigust kuidagi põhjendada tuli. Lisamist vajaksid tänaste kuningriikide nimed.

:Kuningas võib oma võimu saada kogukonnalt (väga vana variant), aadlikelt (Poolas), keisrilt (tänane Rootsi dünastia). Jumala saab mängu tuua, kui dünastia on võimul juba niikaua, et keegi enam ei mäleta, kuidas asjalood kuningaks saamisega tegelikult olid (valimine või näiteks konkurentide kõrvaldamine). - Urmas 09:56, 20 Aug 2004 (UTC)

:: Minu meelest saaks olukorra lahendada nii, et see jutt esitatakse kellegi seisukohana või vaatena, ükskõik kelle seisukoht see siis ka ei oleks. Kui ei ole veenvat tõestust, et on tegemist arvamusega, millel on vähegi kaalu, siis tuleb see jutt välja jätta. Andres 11:00, 20 Aug 2004 (UTC)
Olgu see siis siin tallel: Jumalat kõrgeima võimuna tunnistav valitsusvorm. (Kui monarhias tuleb võim Jumalalt läbi kiriku valitsejale, siis kuningriigis tuleb võim Jumalat läbi kuninga kirikule.) Andres 11:35, 20 Aug 2004 (UTC)

: CIA World Factbook kirjutab Samoa kohta constitutional monarchy under native chief Ametlikus nimes sisaldub sõna kuningriik järgmistel riikidel:
*Bahrein
*Belgia
*Bhutan
*Hispaania
*Holland
*Jordaania
*Kambodža
*Lesotho
*Maroko
*Nepal
*Norra
*Rootsi
*Saudi Araabia
*Suurbritannia
*Svaasimaa
*Taani
*Tai
*Tonga
Ma ei taha väita, et neis kõigis on riigipeaks kuningas, kuid see on siis jälle kivi Pälli kapsaaeda, sest temale ma tuginesin seda nimekirja koostades. Siim 12:23, 20 Aug 2004 (UTC)

Samoa asja tuleb siis selgitada. Mida muud allikad ütlevad? Iseenesest võib ju ka mittemonarhias monarh riigitüüri juures olla (Bulgaaria peaminister nt.).

Kasutasin EKI nimekirja lehelt. Alati ei olegi riiginimes kuningat kirjas. - Urmas 12:49, 20 Aug 2004 (UTC)
Veel üks nimekiri. Samoa paistab siiski mingit sorti monarhia olevat. Kuningriigiks teda siiski pidada ei saa kuna monarhi nim. chief või o le Ao o le Malo. Siim 13:18, 20 Aug 2004 (UTC)

Ei poolda Neptuuniumi tehtud liitmisettepanekut. Kuigi kuningriik on ka monarhia, ei ole see sama, mis monarhia. Monarhia on ka vürstiriik, sultanaat jne.--80.235.107.168 4. oktoober 2018, kell 13:58 (EEST)

Jah, monarhia mõiste on oluliselt laiem. --Ehitaja (arutelu) 4. oktoober 2018, kell 15:20 (EEST)


Arutelu:Budism

Lugeda on mõtet:
*[http://kaareltamre.zzz.ee/budism.html http://kaareltamre.zzz.ee/budism.html]
*[http://kaareltamre.zzz.ee/zenway.html http://kaareltamre.zzz.ee/zenway.html]
*ja muud sellelt saidilt...

Artiklis Vaimulik on minu arusaamise järgi vaimulik defineeritud ainult kristluse kontekstis. Andres 09:31, 20 Aug 2004 (UTC)
Siia on veel palju lisada aga enne peab täpsustama!

Kuhu on lisada, mida peab täpsustama?

Palun kirjuta oma repliikidele arutelulehekülgedel  alla nelja märgi ~ abil. Andres 10:55, 20 Aug 2004 (UTC)
Samsara oli vanasti sansaara. Yks on originaalilähedasem (vähemalt kirjapildilt), teine on aga juurdunud (ja vististi häälduspärasem, nii et ei saa päris originaalivõõraks ka nimetada). Kumb meil jääb? --Oop 09:55, 29 Jan 2005 (UTC)

Eestikeelne sõna on "sansaara". Andres 10:02, 29 Jan 2005 (UTC)
Lisasin koolkondade jaotuse... nimetuste õigekirja osas ei vastuta... kui kellelgi on see "katusega z" täht olemas, siis võiks selle vadzhrajaana ära parandada... --Lulu 11:31, 29 Jan 2005 (UTC)

Tehtud. Andres 11:38, 29 Jan 2005 (UTC)
Ikka ja jälle ei väsi ma kordamast: eesti keeles on usundid väikese algustähega. Mis tähendab, et ka koolkonnad ja harud nende sees. Niisiis: kristlus, judaism, hinduism, õigeusk, budism, theravaada, zen-budism, džainism. Ja nii edasi. (Tegelikult on see kordamine ysna väsitav. Ma parema meelega ei teeks seda. Mh?) Mis puutub theravaadasse vs. theravada, siis peaks siin mingi standardi aluseks võtma (ja soovitavalt Vikipeedia reeglitesse kirja panema, et iga uus tulija otsast peale inglise, saksa või vene variantidega otsast peale ei hakkaks). --Oop 08:52, 1 Feb 2005 (UTC)

parandatud... katsun meeles pidada :) ... mis puutub theravaada vs theravada kysimusse, siis siin on see pikk sanskrtiti a ... minu meelest seesama mis nirvaana ja sansaara puhulgi... ise eelistaksin analoogia põhjal aa varianti... --Lulu 09:16, 1 Feb 2005 (UTC)

: Jah, mullegi meeldib see harjumuspärasem variant. Ja ausalt yteldes olen ma jõle rõõmus, kui kogu see kupatus siin kuidagi systemaatiliselt paika saab; olen just yhe filosoofiakäsiraamatu tõlkel nendeg... noh, mitte just päris hädas, aga mulle meeldiks, kui saaksin toimetajaga rääkis millelegi viidata. :) Kas sellisel juhul pyyame vana systeemi ka isikunimede puhul rakendada - nt Nagardžuna vs Nagarjuna? See tagumine on ju ikkagi inglis-, mitte sanskritikeelne (ehkki inglis on samas India riigikeel ja puha). Oleks ehk koherentsem. --Oop 10:07, 1 Feb 2005 (UTC)

:: Sanskriti keele rahvusvahelise transliteratsiooni järgi kirjutatakse "Nāgārjuna". Kahes esimeses silbis on pikk a. Rõhk teisel silbil. Devanaagari kirjas नागार्जुन Puuduseks selle transliteratsiooni puhul on see, et ta sisaldab tähti, mille all või peal on punkt. Neid tähti me ei saa kirjutada ega lugeda (välja arvatud Urmas, kes kasutab Operat). Selles konkreetses nimes küll sääraseid tähti ei ole. Kui tahta kirjutada eestipäraselt, siis tuleks kirjutada "Naagaardžuna". ENE 1. väljaandes on "Nagardžuna", ma ei tea, miks nad nii kirjutasid. Oxfordi filosoofialeksikonis on "Nāgārdžuna". Kõik need variandid tuleb fikseerida ja vastavad ümbersuunamisleheküljed teha. Mina isiklikult eelistaksin pealkirja "Nāgārjuna". Andres 16:12, 1 Feb 2005 (UTC)

::: vaatan praegu: Mäll kasutab kirjapilti Nāgārdžuna ... (muideks, Oxfordi filosoofialeksikonis on "Nāgārdžuna" Sa mõtled muidugi vist selle eestikeelset tõlget?) --Lulu 16:31, 1 Feb 2005 (UTC)

:::: Jah, mõtlen küll. Mälli süsteemi kasutamine on minu meelest ka mõeldav. Andres 17:03, 1 Feb 2005 (UTC)

: krt seda teab, nende Nagardžunadega ja Nagarjunadega ... sama häda on ju ka hiina keeles: daodejing või tao te ching? i-jing või i ching? ... hiina asjade puhul eelistaksin viimast, ka inglise keeles on rohkem seda viimast kasutama hakatud... aga india (sanskriti) asjade puhul kahtlen veidi, ... kuidagi imelik on seda katusega z-d kasutada... nagu mingi läti keele kirjapilt hakkab silme ette tulema... kohmakas nagu... võibolla peaksid pärisnimed (isikunimed, ilmselt ka kohanimed) olema ikka inglis-pärased, sest muidu läheks asi väga käest ära... mugandunud terminite puhul võiks teha mööndusi ja lasta eesti keele häälduspäraseid variante tulla.. --Lulu 10:18, 1 Feb 2005 (UTC)

:: Hiina nimede puhul pole ju mingit takistust rahvusvahelise transliteratsiooni kasutamiseks. Miks peaks sellele eelistama inglise transkriptsiooni? Andres 16:12, 1 Feb 2005 (UTC)

: azoo, yks asi meenus veel... värk ju selles, et seal kus on kasutusel mõni muu kiri (mitte-ladina-tähestikuline), siis nendel on isiku- ja kohanimede jaoks yldiselt ladina-tähestikuline variant ka olemas (paraku, mõnikord ka mitu, erinevat) ... selle kohaselt siis tuleks võttagi see nimekuju, mida nad ise ametlikult kasutavad ... (vanade nimede puhul see muidugi kahjuks ei tööta: keegi ei tea, kuidas Konfutsius oleks oma nime lasknud passi kirjutada) ... aga see YKS ASI, mis meenus, oli see, et ega nad selle ladina-tähestikulise kirjapildi tegemisel ju eriti selle peale ei mõtle, et seda tähestikku kasutatakse ka veel mõne muu keele kirjutamise jaoks, peale inglise keele... ja sealt need meie hädad algavadki... no ja ega ingliskeelt kasutav maailm ka hädadest vaba ei ole... kasvõi seesama I Ching... tavaline inimene hääldab seda ju "ai tshing", haritud inimene aga "ii tshing", nagu peab, sest ta teab, et see on sõna, mida hääldatakse erandlikult ... nujah, neid näiteid on palju... selle pika ja segase jutu mõte oli vist selles, et ega igayhele ei saa alati ka kõike pudruks ette teha - osade asjadega peabki jääma lootma hariduse/harituse peale... --Lulu 15:42, 1 Feb 2005 (UTC)

:: See'p see ongi: hiinlased on juba valmis mõelnud, kuidas hiina nimesid ladina tähtedega kirjutada. Aga see pole tõsi, et nad on ainult inglaste peale mõelnud. Nad on selle süsteemi teinud eeskätt enda jaoks. Inglane ei loe neid nimesid sugugi paremini välja kui eestlane. Andres 16:12, 1 Feb 2005 (UTC)

::: Sedapsi see häda elabki, et tahaks yhest kyljest ilusaid eestikeelseid termineid ja teisest kyljes ilusaid võõrakeelseid nimesid ja kolmandast kyljest neile mingit yhtlust ka, aga valulävi terminite ja nimede koha pealt on erinev ning iga inimene tunneb ainult nii palju keeli kui ta parasjagu tundma juhtub (enamasti 1-10, mitte palju enam). Ehk siis olgu tulemuseks mis on, aga keelte transkriptsiooni kokkulepped võiks olla Viki reeglite alt mingis eraldi failis (yhegi keele transkribeerimist ei reguleeri ykski komisjon 100%, mis tähendab, et neid ajapikku ikka koguneb, parem siis kohe eraldi panna) ning hää oleks yhtlasi eesti standardsete hääldus- ja kirjareeglite kohta artiklid kah teha. Saab kõigil parem. (No võta nyyd kinni, yhtpidi ei kuulu need pika kriipsuga a-d mitte eesti tähestikku, tekib kas või järjestusprobleem, teistpidi ei ole meil mõtet inglist sanskriti transkribeerimisel matkida, sest kui inglased ei oska "dž" välja kirjutada, on see nende probleem - nii surevad š ja ž yldse välja ja see on ju kah jabur. Aga pikkade aadega Naagaardžuna läheb ysna pikale... Nagu piimamees Tevje, yhest ja teisest kyljest.) --Oop 22:15, 1 Feb 2005 (UTC)

:::: Õigupoolest tuleb olemasolevad (ja olnud) reeglid esitada ka Vikipeedias eneses. Peale selle on muidugi tarvis ka Vikipeedia teegleid. Näiteks on omaette küsimus, kas koha- ja isikunimesid (või: nimesid ja tsitaatsõnu) tuleb kirjutada samade reeglite järgi. Transkiptsiooni- ja transliteratsioonireeglitest on kasu siis, kui 1) vastavat keelt ja kirja mingilgi määral tuntakse ja 2) originaalnimed/sõnad kuskilt võtta on.

:::: Järjestusprobleemi ei teki. Diakriitikuga tähte koheldakse järjestamisel nagu diakriitikuta tähte, ja kui sõnakujud langevad täpselt kokku, siis diakriitikuga täht on eespool.

:::: Tähti š ž kasutatakse eestikeelsetes sõnades ja seal, kus need esinevad muukeelsetes nimedes või nende transkriptsioonis.

:::: Küsimus ei ole selles, et me inglist transkribeerimisel matkiksime, vaid selles, et me võiksime kasutada rahvusvahelist transliteratsiooni, milles üht tähte juhtumisi inglisepäraselt loetakse. Andres 19:26, 4 Feb 2005 (UTC)

:::::Pikas perspektiivis taandub see kõik lõpuks ikkagi isikliku maitse pinnale. Kus mina eelistan pigem Mälli Nāgārdžuna-t, kuna selle puhul ei teki hääldusel mitmetimõistetavusi ja tekst on enam-vähem kõikjal loetav. Ehkki sanskritti puudutavates tekstides on punktilise s-i, r-i ja m-i kasutamine nii või teisiti vajalik, nii et kui need saaks kuhugi spikrisse lisada (parim, kui siiasamma kasti alla), oleksin rõõmus kyll. Minu pakkumine on suuresti Mälli populaarartiklilik ("Null ja lõpmatuse vahes" on ka mõningaid selleteemalisi mõtisklusi, mis taanduvad olemuselt sellele, et teadustekstis on hea kasutada tsitaatsõnu ja täpseid nimekujusid, mispuhul pool teksti on kursiivis, aga populaartekstis tuleks eelistada arusaadavust) - ehk siis olemasolevate sõnade puhul käsitleda laensõnana (ahinsa, sansaara, theravaada - põhiliselt siis sanskritist), vähelevinute puhul tsitaatsõnana ja kursiivis, nimede puhul jäävad pikendustega vokaalid ja muu kohandatakse (Šankara, Šantidēva), tekstipealkirjad originaalis ja kursiivis, kui ei ole just yksikute harjumuspäraste või tõlgitute seast ("Teemantsuutra", "Tripitaka" jne vs. Upadesasāhasrī). Et siis umbes nii. Aga ega ma sanskritti ise ei valda, nii et pyyan vaadata asja lihtsalt kasutusmugavuse seisukohast. (Kas meil mingit ametlikku sanskriti systeemi normeeritud ei ole? Kui ei, siis tuleks see tegelikult siit välja viia ja kuskil normaalses kohas arutleda. Yldse võiks Viki vastavad transireeglid sisalduda ka vastavais artikleis, millele võiks mõelda välja systeemi ja hakata otsast kirjutama. Mis peaks olema artikli pealkiri, mis tegeleks sanskriti sõnade/nimede kirjutamisega eesti keeles - ajalugu, ametlikud normid, normeerijad, Viki normid?) --Oop 12:23, 17 Feb 2005 (UTC)

Neid tähti lihtsalt põle võtta! Me peame, jah,  umbes nii tegema, nagu Mällgi soovitas (pooldan Mälli transkriptsiooni), aga sanskriti sõnadega oleme plindris. Esiotsa ei jäe muud üle kui loobuda nendest diakriitikutest, mida kasutada ei saa.

Arvan, et jutt sanskriti edasiandmisest eesti keeles võiks esialgu olla artiklis Sanskrit või Sanskriti keel eraldi alajaotusena. Aga seda ei saa keegi muu praegu kirjutada kui Urmas oma Operaga.

KS asutas ühe lehekülje selle jaoks, aga ma ei leia seda enam üles.

Muide, võib kasutada ka selliseid hädalahendusi nagu ş punktiga s-i ja ţ punktiga t asemel. Andres 19:30, 17 Feb 2005 (UTC)

:Umbes sellised hädalahendused tulebki lihtsalt ära systematiseerida ja kirja panna, et inimesed teaksid. Muidu läheb endalgi meelest, kuidas just kokku lepitud sai. --Oop 20:00, 17 Feb 2005 (UTC)
P.S. Oxfordi tõlge on järjekindlusetu ja allikaks ei kõlba. Näiteks on seal kord "upanišadid", kord "upanišaadid". --Oop 12:26, 17 Feb 2005 (UTC)

: Muidugi tuleb alati kontrollida. Arvan, et "upanišaadid" on lihtsalt näpuviga. Õige on "upanišadid". Andres 19:30, 17 Feb 2005 (UTC)

Kas budism ei ole mitte budoloogiast pärit termin?
Kui kristlased kutsuvad end kristlasteks, kas budistid kutsuvad end budistideks?
Ma täpselt ei tea, kuid pidi olema sage "dharma järgija" hoopis?

"Budism" on sõna, mida selle usundi kohta eesti keeles tavaliselt tarvitatakse. Ka eesti budistid nimetavad end budistideks. Muidugi võidakse kasutada ka teisi nimetusi. Kust termin pärit on, sellel pole tähtsust.

Kristlased nimetavad end tavaliselt kristlasteks. Algristikoguduses kasutati teisi nimetusi, näiteks "pühad". Andres 30. detsember 2005, kell 15.24 (UTC)

Kas ei oleks mötekam teha möistete  ja sönaseletuste  jaoks eraldi leht,,, Budistlik terminoloogia  vöi möisted? --VanemTao 8. november 2006, kell 14:28 (UTC)

Ei. Loomulikum on igast asjast ja mõistest rääkida eraldi leheküljel. Andres 8. november 2006, kell 15:18 (UTC)

Pühakirjade välislink ei tööta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. november 2006, kell 23:09 (UTC)

Kes seda lehte yldse alustas esimesena ?
Raske on uuesti kirjutada sest  esimese  autori teema  arendus on raske liig ametlik minu jaoks.

Seda alustas Leon. Eks teised ole edasi arendanud.

Tuleb proovida niipalju kui võimalik sellest lähtuda, mis olemas on. Päris otsast peale pole ka mõtet hakata. Andres 17. november 2006, kell 23:59 (UTC)

Budismis on jumalad vaid visualiseerimisvahendiks vabanemisel sansaarast. Budismi järgi alluvad ümbersünnile ka jumalad

Need kaks lauset on minu meelest vastuolus. Kui nad on ainult visualiseerimisvahendid, kuidas nad siis ümbersünnile alluvad?

Kas võiks Mälli eeskujul nimetada visualiseerimist kujustamiseks? Andres 18. november 2006, kell 00:07 (UTC)

Veel kutsutakse  teda Šākjamuni ehk erak Šākja soost. Sakja suguvõsa elas praeguse Nepali  lõunaosas. Tol ajal nimetati seda kohta kus Siddharta sündis Kapilavastuks.

Selle võiks ehk siit välja jätta ning viia artiklisse Siddhārtha Gautama. Muidu läheb esitus siin ebaülevaatlikuks. Andres 18. november 2006, kell 00:11 (UTC)

Andres!
Siin selles artiklis on selline klausel nagu : Möisted .
Kuid mida hakata ssellise asjaga  peale nagu Budistlik terminoloogia ?
Tundub et hea on vahel ka omada käepärast  , mingit terminoloogilist  sönastikku vöi möistete seletust ,kus köik tähestiku järgi ritta sätitud.
Siit kysimus ,kas on mötet igasse artiklisse budismi kohta köiki sönaseletusi eraldi välja tuua?
--VanemTao 19. november 2006, kell 23:01 (UTC)

See alajaotus on mõeldud budismi mõistete loendina. Hiljem võib selle viia eraldi leheküljele. Selle võib ka vormistada nii, et anda iga mõiste juurde lühike seletus, siis ta täidabki seda ülesannet, mida Sa silmas pead.

Igas artiklis kõiki sõnaseletusi välja tuua pole mõtet, sest iga sõna juurde saab panna lingi vastava artikli juurde, kus asi ära seletatakse.

Praegune artikkel Budistlik terminoloogia ei oma minu meelest sellisel kujul mõtet. See koosneb lühiartiklitest, mis kõik tuleb teha eraldi artikliteks. Pealegi ei ole enamik neist üldse budismiteemalised. Andres 19. november 2006, kell 23:14 (UTC)

hea selleks   eeltööd teha ,, koguda materjali ja hiljem keevitada sellest juba eraldi kokku mingid lood.
Otseselt budismiga ei ole paljul seost kuid kuna hinduism ja vedad on lähedased enda kosmoloogia ja filosoofilise terminoloogiaga siis annab see paljus möistmist ja arusaama juurde  --VanemTao 20. november 2006, kell 23:19 (UTC)

Kui panna need asjad budismi nime alla, siis tekib suur segadus. Ats juba tõstiski osa asju välja. Ma tegin neist eraldi artiklid. Andres 20. november 2006, kell 23:47 (UTC)
Ok.Selleks nad möeldud olidki.--VanemTao 20. november 2006, kell 23:52 (UTC)

''3-sajand eKs. kuni 3- sajand AD.'' - mida see ajamääratlus tähendab? mida tähendab eKs? kui on mõeldud enne Kristust, siis see lühend on eKr. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 18. detsember 2006, kell 09:24 (UTC)

Ma eksisin , see on nii inimlik.
Avjoska!
*Vöib olla sa tölgiksid selle tabeli eestikeelde ?.Oled  ju nii terane , pedantlik ja usin ,mis äärmiselt ilus näähtus iseendast.
Kui juba tõlkimiseks läheb, siis võrrelge fakte ka näiteks [http://en.wikipedia.org/wiki/Timeline_of_Buddhism selle] allikaga -- [[Kasutaja:88.196.110.155|88.196.110.155]] 18. detsember 2006, kell 10:03 (UTC)

Lisaks tõlkimise raskusele tundub ka see tabel mu jaoks liiga raske olevat. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 18. detsember 2006, kell 17:56 (UTC)

Kloostritraditsioonist on juttu tagapool kombestiku all, ei ole mõtet seda topelt panna. Ajaloo osa kordus samuti tabelis ja enne seda. Ajaloo lühiülevaade peaks põhiartiklisse sisse jääma. -- 195.80.96.210 22. detsember 2006, kell 11:56 (UTC)

Jah, lühiülevaade peaks sisse jääma. Minu meelest pole artikkel praegu üldse nii pikk, et kogu ajaloo osa ei võiks seal olla. Peale selle, ma ei näe põhjust, miks ajaloo osa peaks esitama tabelina (kust see tabel üldse on võetud)? Tabelina võib esitada kronoloogia, aga ajalugu peaks ikkagi olema sidus jutustus. Andres 22. detsember 2006, kell 13:10 (UTC)

Panin tagasi märkused, et tegu on V. Väärtnõu illustratsioonidega. Tõesti ei ole mingit põhjust neid märkusi ära jätta, kui neid illustratsioone endid tahame säilitada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. veebruar 2007, kell 20:30 (UTC)

Eesti keeles on kõige neutraalsemad väljendid "budist", "budistlik" ja "budism". Miks peaks need parandama "budalaseks", "budalikuks" ja "budaluseks"? ÕS-i järgi võib öelda ka "buda usk", küllap siis ka "buda õpetus" ja "buda tempel", aga miks öelda "buddha õpetus"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. märts 2007, kell 13:16 (UTC)
Pole mõtet teha ümbersuunamist [[budalus]]ele, sest tolle pealkirja all ei saa ju olla teistsugust sisu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. märts 2007, kell 13:19 (UTC)

Artiklis ei ole praegu üldse mainitud, et budism on usund (või et seda peetakse usundiks). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. detsember 2008, kell 09:59 (UTC)

"Budalus", "budalik" ja "budalane" on neologismid, mida ei sobi Vikipeedias kasutada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. november 2009, kell 23:51 (UTC)

Hiievanal oli asjalikke parandusi ka, need läksid nüüd ka kaduma. Andres 1. detsember 2009, kell 14:37 (UTC)

Mul ei õnnestunud kiire ülevaatusega ühtki tuvastada. Igatahes ei saanud neid palju olla, ehk mõni siiski oli. Taivo 1. detsember 2009, kell 14:51 (UTC)

: Minu meelest mõni oli, vaata rahulikult üle. Andres 1. detsember 2009, kell 15:11 (UTC)

Siit eemaldati toimeta-mall, kas põhjusega? --[[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] 5. jaanuar 2011, kell 22:20 (EET)

Tundub, et viimased muudatused on tendentslikud: Vello Väärtnõu rolli on ülerõhutatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. juuni 2011, kell 22:49 (EEST)

Eesti Njingma MTÜ ei tegutse enam Eestis, kuna on likvideeritud alates 19. sept.2011  vt. ametlikkku teadaannet http://www.ametlikudteadaanded.ee/index.php?act=1&srange=1-1000&steateliigid=1558042;170167;170165;170164;170168;1558224;301215;170181;170182;782133;170227;1558023;458584;1558253;458583;170198;170200;170209;170234;170242;170211;301449;170231;170236;170226;1558233;1558232;&sotsisona=80251785 või http://www.ametlikudteadaanded.ee

'''Eestis tegutsevad budismiga seotud organisatsioonid (2012. a. seisuga)''' [tegelik toimimine täpsemalt teadmata]:
''Eesti ametlikud usuühendused (kogudused) -''
Pärnu Budistlik Kogudus Tiibeti Budismi Keskus Sangye Ling, mis õpetusliini vahetuse järel reformeerituna kasutab nime Pärnu tiibeti budismi keskus Drikung Dordže Tšö Dzong  - http://www.budism.ee
Tiibeti Budismi Nyingma Eesti Kogudus (vananenud info - http://www.tiibetimeditsiin.ee/kooskaimised.html#nyingma)
Eesti Budistlik Kogudus Drikung Kagyu Ratna Shri Keskus - http://www.drikung.ee
Tiibeti Budismi Karma Kagyu Tallinna Kogudus (Teemanditee Budismi Keskus) - http://www.buddhism.ee
''Eestis ametlikult registreeritud ja registreerimata grupid, ühendused, keskused -''
Drikung Dzogtšeni Eesti Kogukond Drikung Namtšag Mebar Dzong - http://www.ddcestonia.org ; http://ddcest.blogspot.com
Eesti Dzogcheni Ühing - http://www.dzogchen.ee
Triratna Budistliku Kogukonna Tallinna keskus - Budakoda (endine Lääne Budistliku Vennaskonna Sõprade Tallinna keskus) - http://www.budakoda.ee
RIGPA Eesti - http://www.rigpa.ee
Tallinna Zen Kogukond - http://zazen.weebly.com/index.html
Khordongi Ühing Eestis - http://www.facebook.com/KhordongUmbusi ; http://www.khordong.ee
Lochen Jangchup Tsemo keskus (Bodong-traditsioon) - http://ljt.ee/ ; http://teosoofia.ee/bodong/me_suudame_aidata
Tartu Drikungi Keskus - https://sites.google.com/site/dharmatartu/
Dagchang Rime Eesti Sangha - http://dagchang.zzz.ee (NB! Selle Keskuse liige, Laama Wangchen sündis 1974. aastal Pärnus, praegu tegutseb Indias)
'''budistliku kultuuriga otsesemalt või kaudsemalt seotud organisatsioonid ja ühendused Eestis:'''
Budismi Instituut - http://www.budismiinstituut.ee
Eesti-Tiibeti Kultuuriselts - http://www.tibet.ee/etks/ ; http://www.facebook.com/pages/Eesti-Tiibeti-Kultuuriselts/178765778809896
Eesti Akadeemiline Orientaalselts - http://www.eao.ee
Tartu Ülikooli Orientalistikakeskus - http://www.eao.ee/?page=o_keskus
Himaalaja Kultuuride selts - http://www.himaalaja.ee
Tiibeti Sõbrad (Friends of Tibet, Estonia) - http://www.facebook.com/Friends.of.Tibet.Estonia
Riigikogu Tiibeti toetusrühm - http://www.riigikogu.ee/index.php?op=ems&page=view_pohiandmed&pid=79377
Rahvaste Õiguste Instituut - http://web.zone.ee/irp/
Tiibeti Traditsioonilise Meditsiini Akadeemia (s.h. Ngak-Mang Instituut ja Tiibeti Traditsioonilise Meditsiini Ühing) - http://www.tiibetimeditsiin.ee
Tiibeti Meditsiini Keskus MEN LING - http://www.tibetmed.ee ; http://www.facebook.com/pages/Tiibeti-Meditsiini-Keskus-MEN-LING/188949211140423
Tiibeti Teraapiakeskus LHAMO - http://www.tiibetiteraapia.ee ; http://www.facebook.com/pages/Tiibeti-Teraapiakeskus-Lhamo/103548283049375
Tiibeti meditsiini ja astroloogia keskus GEWA - http://www.tiibetiravi.ee ; http://tiibetiravi.weebly.com/
Ratna - Tiibeti teraapiad (Tartu)

Lause '2008. a. rajas [[MTÜ Eesti Njingma]] Vello Väärtnõu juhendamisel Pärnumaale suure [[stuupa]], mis on Eestis arvult viies, 2 templit ning suure palveveski' vajas redaktsiooni lisaks 'MTÜ' lisamisele ka selles osas mis puudutas '2 templi' rajamist. Kuna enne eestist lahkumist V.V tegeles talle (ja MTÜ-le?) kuulunud ehituslikult mittelõpetatud kinnisvara realiseerimisega, siis enam ei ole ka nendest 2.st templist mõtet rääkida, kui tegelikest templitest, ega lihtsalt hoone, ükskõik kellele ta ka kuuluks ei ole ju tempel. MTÜ on samuti ametlikult likvideeritud, juba aasta tagasi.

"Budism Eestis" vajab hädasti toimetamist. Vello Väärtnõu rolliga paistab olevat liialdatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 18. oktoober 2012, kell 23:26 (EEST)

Eesti budismi osa on ju minu poolt 50 protsendi ulatuses redigeeritud ja puudujäänud osad (valged laigud) täidetud. Ei ole veel V.V rolli sisuliselt puudutanud, kuna see kutsuks esile ilmselt kodusõja, st. artikli lõputu ümbertegemise.

Tegin mõned parandused, need on tagasi parandatud. Vend Vahindrast ei ole tarvis nii pikalt kirjutada, temast on ju eraldi artikkel. Autor ja teos tuleb erali linkida, teose pealkiri käib jutumärkides. Õige nimekuju on [[Alari Allik]], mitte Hallik. On ka muid sju, mis tuleks parandada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 19. oktoober 2012, kell 05:08 (EEST)

1 - koht Burjaatia (Buriaatia) on eesti budismi seisukohalt ilmselt tähtis, kuna sealmail on erinevatel aegadel pidevalt käinud kõik budismiga vähegi seotud ajaloolised isikud (nii asjahuvilised, budistid, mungad, teadlased...) seega võiks selle kohanimega seotu ka artiklis korduvalt eraldi väljatooduks jääda.
2 - Vahindra rolli veidi laiem väljatoomine oli seotud järgmistes lõikudes korduvalt välja toodud teatud isiku mõju tasakaalustamiseks. Saan aru, et probleemi saaks lahendada ka teistmoodi (aga see teine lahendus võib ajaliselt üsna üürikeseks kestma jääda, arvestade mõnede osapoolte aktiivsust)
3 - Minu klaviatuuril puudub eraldi jutumärgi klahv aga eks ma üritan hakkama saada ;-)
4 - mis puutub teoste eraldi linkidega varustamisse (ja üldse igasugusesse 'lingindusse'), siis oleks hea kui 'jagaksin sellest asjast' rohkem, ...

Eesti budismiga seotud organisatsioonidest veel
Tartus 2002. aastal tööd alustanud Tibetoloogia Instituut MTÜ - Tendrel (mis toimib Tarab Tulku rahvusvahelise instituudi allharuna). Korraldab oma budismiteemalisi koolitusi siiamaani aga oma veebilehte neil ei ole.
Tegelikult korraldatavad Eestis toimuvaid üritusi TI õppurid koostöös teiste maade Tarab Instituudi allorganisatsioonidega, kuna Eesti Tibetoloogia Instituudi formaalse juhina olev M. Kark sisulist tööd enam ei tee.

: Vello Väärtnõuga seonduvat võib julgelt kärpida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 24. oktoober 2012, kell 15:46 (EEST)

2. sajandi lõpul või 1. sajandil e.m.a hakati budistlikke tekste kirja panema. Esimeseks kirjapandud tekstiks oli tõenäoliselt Aštaśāhasrikā-prajñāpāramitā-sūtra (Kaheksatuhanderealine ületava mõistmise suutra).

See on millegipärast välja võetud. Andres (arutelu) 8. aprill 2014, kell 09:06 (EEST)
Ma jätsin välja selle, et vend Vahindra oli isehakanud. See vist tähendab, et tal polnud pühitsust? Edasises tekstis on öeldud, et nad hiljem olid Birmas mungad? Kas ka see pole tõsi?
Jätsin välja ka viite konkreetselt paali keelele. Esimene ilmunud raamat "Dhammapada" oli küll paali keelest tõlgitud, aga teised vist kõik sanskriti keelest. Kas on midagi ka tiibeti keelest tõlgitud, selles ma pole kindel. Andres (arutelu) 19. juuni 2014, kell 09:43 (EEST)

näiteks on tõlgitud tiibeti keelest:
'Nukrad armastuslaulud' - 6. dalai-laama Tsangjang Gjatso, tiibeti keelest tõlkinud Linnart Mäll. Nagardžuna Aforisme tiibeti keelest Maret Kark aforismikogumikust “Pradžnjadanda”.'Budismi pühad raamatud 2' (Teemantsuutra. Südasuutra. Ühetähesuutra) - Sanskriti ja klassikalisest tiibeti keelest tõlkinud ning eessõna ja kommentaariumi kirjutanud Linnart Mäll. Budismijärgijate poolt on praeguseks tõlgitud ka mitmeid budistlikke meeleharjutustekste (sadhana).

Minu hinnangul võiks artiklisse lisada fotosid. Ma ei ole kindel, kas praegused illustratsioonid on kõike sobivamad: minu arvates sobiksid paremini fotod Buddha kujudest, munkadest, arhitektuurimälestistest.

Päri. Väärtnõu pildid võiks koondada tema isikuartikli pildigaleriisse. 2001:7D0:87C3:8680:7889:6622:3112:7A58 31. mai 2017, kell 01:35 (EEST)
----
Alajaotus Budism Eestis on kirjutatud kui originaaluurimus ning selles puuduvad viited. --Vihelik (arutelu) 29. mai 2017, kell 22:25 (EEST)
----
Neutraalsuse vaidlustamise märkus ilmus artiklisse nähtavasti sellepärast, et seda hakati vahepeal koolkondlikust vaatekohast ümber tegema. Andres (arutelu) 29. mai 2017, kell 23:50 (EEST)
Jah, tundub, et artikkel peegeldas liiga palju theravaada koolkonna seisukohti. Lisasin aga mõni aeg tagasi juurde ka mahajaana kohta käivat teavet ning minule tundub, et nüüd võib artiklit lugeda neutraalseks. Teeksin ettepaneku asendada alapeatükk "Budismi levik" alapeatükiga "Budismi ajalugu ja levik", kuna hetkel on ajalookäsitlus väga puudulik.

Minu poolest võib neutraalsuse vaidlustuse maha võtta. Tasuks ka vaadata, mis artiklis enne seda ümbertegemist oli.

See, et Eesti osa on ilma viideteta, ei tähenda, et esitus pole neutraalne. Ka selle pärast ma seda märkust ei hoiaks.

Muidugi võib vastavalt vajadusele sisu lisada ja peatükke ümber korraldada. Andres (arutelu) 31. mai 2017, kell 00:21 (EEST)

:Võtsin maha. Tasakaalustatus on paranenud, enne oli tõesti liiga theravaada poole kreenis. --Vihelik (arutelu) 31. mai 2017, kell 01:15 (EEST)
Teen hetkel artiklis suuremaid muudatusi, struktureerin sisu natuke ümber ja lisan juurde budismi ajaloo kohta käiva peatüki. Tänu sellele võib artiklis lühiajaliselt esineda pealkirju, mille all teksti veel ei ole. Eerik
puudub kõikidel asjadel ja nähtustel püsiv omaolek

"iseolek"? 2001:7D0:87C3:8680:CD65:B252:25FF:2889 1. juuli 2017, kell 16:43 (EEST)

Vt , . Andres (arutelu) 3. juuli 2017, kell 00:15 (EEST)

Artikli viidete loendis esineb punasega märgitud vigu. Ei saa täpselt aru, millest need tulenevad. --Eerik Sven Puudist (arutelu) 2. juuli 2017, kell 12:52 (EEST)

Selline olukord peaks tekkima siis, kui kasutatakse korduvviiteid ja see järel kustutatakse tekstiosa, kus viide on kirjeldatud. Artikli ajaloost peaks leidma viitekirjeldused.  Andres (arutelu) 3. juuli 2017, kell 00:15 (EEST)

: Probleem lahendatud. --Eerik Sven Puudist (arutelu) 5. juuli 2017, kell 20:25 (EEST)

1960. aastate lõppul hakkasid õpetlased eesotsas Linnart Mälliga budistlikke tekste nende algkeeltest eesti keelde tõlkima. Tõlketööga on tegelenud ka Andres Herkel, Maret Kark, Märt Läänemets, Teet Toome, Martti Kalda, Alari Allik, Rein Raud.

Kes olid "õpetlased eesotsas Linnart Mälliga"? Siin loetletud olid kõik, väljaarvatud kolm viimast, Mälli õpilased. 2001:7D0:87C3:8680:C88F:63A6:6CD2:3242 5. juuli 2017, kell 21:39 (EEST)


Arutelu:20. august

Sündinutest ja surnutest valime kõige tuntumad. Mis võiks olla sündmuste valiku kriteerium? Andres 23:46, 20 Aug 2004 (UTC)
----
Olemasolevaid tähtpäevade tabeleid lihtsalt kopeerida ei ole hea. Andres 01:10, 21 Aug 2004 (UTC)


Arutelu:Harilik mänd

Minu meelest ei ole hea, kui artikkel põhineb ainult ühel allikal. Hakatuseks võiks vaadata, mis teistes vikides kirjas on (ma võin seda ise teha, kui aega saan). Teistes vikides on ka mitu pilti, mille võiks ka siia panna. Andres 04:34, 23 Aug 2004 (UTC)

Ei, muidugi ei ole see hea. Aga ega see ainus allikas polegi. Levikut maailmas kirjeldasin inglise vikis üleval oleva levikukaardi järgi; kõrgeimat puud kontrollisin H. Relve raamatust "Põlispuud". Enim on artikli lõpus antud allikat kasutatud paljunemise ja kasutamise juures. Väikese osa andmetest võtsin aadressilt http://ee.www.ee/ (selle, et puud on igihaljad (ENEKE), mille peale muidugi igaüks ise lõpuks tuleks, ja mõned rahvapärased nimetused). Jaan513 15:00, 23 Aug 2004 (UTC)

Alajaotuse Nimed kirjutasin ise kontrollides ee.www.ee andmetest perekonnanimede Mänd ja Tamm levikut. Jaan513 15:06, 23 Aug 2004 (UTC)
Zosma 22. aprill 2007, kell 04:37 (UTC)
Puidu pilt on kuuse, mitte männi puidu moodi

Commonsis on puidust kolm pilti, üks neist langeb kokku siinsega. Kui mõni neist on männile tüüpilisem, siis võib pildi asendada. Andres 22. aprill 2007, kell 14:34 (UTC)
Zosma 22. aprill 2007, kell 16:20 (UTC)Männi puit see pole...mis see commons on?

Miks see ei ole männi puit? Ma leidsin pilte Google abil, nad on sellega sarnased. Geonarva 22. aprill 2007, kell 16:59 (UTC)

Vaata alajaotuse "Välislingid" alt. Andres 22. aprill 2007, kell 17:07 (UTC)
Zosma 23. aprill 2007, kell 09:17 (UTC)See on kuusepuidu pilt okste järgi ja punaka lülipuidu puudumise järgi

Kas mõni nendest kolmest pildist sobib? Andres 23. aprill 2007, kell 16:10 (UTC)
Mull hööveldatud männilaudu on, katsun lähiajal pildi teha ja panna Zhosma

Jah, see oleks tore. Andres 24. aprill 2007, kell 06:41 (UTC)

pilt on eesti jämedaimast männist. kus see kasvab? v.valper

''Hariliku männi puit (ja sellest valmistatud mööbel) on sellise mustriga:'' - Kas selle illustreerimiseks peaks kõrval olema pilt? Igatahes ei ole ja ma leian, et sellist lauset pole ka vaja. Selle võiks panna parem pildiallkirjaks.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 20. veebruar 2008, kell 11:56 (UTC)

Levikukaardid saab lisada uue {{tl|taxobox}}iga inglise vikist. --[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 25. märts 2008, kell 13:43 (UTC)

Teisaldasin märksõna "mänd" liigi alla, kuid pole jõudnud kontrollida kõiki linke, et kas nad ikka räägivad liigist, mitte perekonnast--Dj Capricorn 6. juuni 2009, kell 14:10 (UTC)

Selle teisaldamisega vähemalt enamik linke muutus nüüd õigeks, mis enne olid valed--Dj Capricorn 6. juuni 2009, kell 14:11 (UTC)
----
Kui infokast on nii lai, siis minul vasakule midagi ei mahu. Andres 5. oktoober 2010, kell 13:20 (EEST)

Suurendasin infokasti ainult 25 px võrra (250→275).--Iifar 5. oktoober 2010, kell 13:26 (EEST)
Ifair, sa lisasid küll sünonüümid, mis iseeneset ju tore, aga oled visanud välja päris palju olulist männi ja Eesti "suhetest", see pole kül päris õige..Zosma 5. oktoober 2010, kell 13:29 (EEST)

välja ei visanud midagi, vaata allapoole. Eesti kohta käiv jutt on nüüd eraldi alapealkirja all. --Iifar 5. oktoober 2010, kell 13:31 (EEST)

:vabandustZosma 5. oktoober 2010, kell 13:35 (EEST)
----
Minu meelest oli :Pilt:Pinus sylvestris Glenmuick.jpg parem kui praegune pilt Laekvere männist, kuigi see ei asunud Eestis. Taivo 23. aprill 2012, kell 17:16 (EEST)

Ma ei pea alajaotust "Männi energia" entsüklopeediliselt sobivaks. Ivo (arutelu) 4. veebruar 2015, kell 21:57 (EET)

Minu meelest on küsimus ainult selles, kuidas esitada. Andres (arutelu) 4. veebruar 2015, kell 22:52 (EET)

:Olgu. Esitlusviis ei sobi. Ainult, et seda vaadates pole ma sugugi kindel, et oskaksin seda üldse sobivaks kohendada. Ivo (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 00:26 (EET)

:: Nii ei oskagi, on tarvis rohkem üksikasju. See, mis on öeldud, on juhuslikult valitud. Andres (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 00:35 (EET)

::: Tere!

::: Ei valinud esitust juhuslikult mina - lihtsalt ei osanud siis paremini - hetkel ei saa aga mina aru mis kahtluse alla on seatud - et juurtega mänd ei ole funktsionaalne 'energiatöötlemisüksus' vaid lihtsalt 'pulk püksis'? - kuidas tema peaks oma rakutasandi eluks vajalikku energiat saama - ei siin ei ole tegemist männiusuga - südamehaigetele võib ka muusikaenergia kahju tuua ning värskete taimede söömine kui osad ravimid peal...

::: 90.190.32.195 5. veebruar 2015, kell 06:37 (EET) alias Простота

:: Esiteks tuleks vast täpsustada, et energiast räägitakse siin esoteerilises, mitte füüsikalises tähenduses. Kuid seni on kirjutama artikkel Energia (esoteerika), seepärast ei saa ka vastavalt linkida. Teiseks peaks kohe lõigu algusest selguma, et siin ei ole juttu tõenduspõhisest meditsiinist (kui jutt on südamehaigetele vastunäidustusest), vaid rahvauskumustest. Indiaanlaste seljasügamise lause vähemalt viitab, et jutt on rahvalikust kombestikust. Viidatakse allikale: Ain Raal, "Seitse tervendavat puud", Tartu Ülikooli Kirjastus. Samale allikale on samas artiklis viidatud kokku 10 korda erinevate numbritega, see vajaks korrastamist.--VillaK (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 08:52 (EET)

::: Mõtleks nii: energia on vast ikka energia kui esoteerika on energia sünonüüm siis vast aga ikka ei ole küll... kuidas keegi miskit energiat omastab kas võrdväärsena selg-selja vastas või naksti jalalt maha ja rappima on juba artiklis sees pisut: erinevad kasutusviisid...

::: rahvamedistsiin oli enne noort tõenduspõhise meditsiini kontseptsiooni ja viimane on hakanud ka Eestis levima aga raskustega, mitmed pooldajad ei mõista inglise keelt ja/või teisi võõrkeeli lugeda... kontseptsioon ei ole energia ja seda tuleb järjekindlalt omandada, osade med.teadlaste puhul saame kohati rääkida jah omamaise tugevasti lihtsustatud versiooni rakendamisest ja sellest kirjutamisest - midagi on aga ilmunud farmakognoosia vallas...

::: Mariina 5. veebruar 2015, kell 09:23 (EET) alias Простота

:: Energia mõiste on mitmetähenduslik. Artiklile Energia linkida ei saa, sest see räägib füüsikalisest suurusest. Lõik "Männi energia" ei räägi aga ei mehhaanilisest energiast, soojusenergiast, tuumaenergiast, elektrodünaamilisest energiast, keemilisest energiast ega hüdraulilisest energiast. Vaid hoopis mingist teistsugusest. Mina seda energialiiki kirjeldada ei oska, kuid tean, et sellisest energiast on kirjutatud pakse raamatuid. Neid raamatuid liigitatakse Esoteerika valdkonda. Esoteerika ei ole energia sünonüüm, vaid on autoreid, kes kirjeldavad energia mõistet esoteerilises tähenduses, nt  Tegin puust ette, aga punaseks ei hakka värvima ... --VillaK (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 10:24 (EET)

:::: Jah. Ainult et artiklipealkiri Energia (esoteerika) on ette nähtud ja sellele saab linkida küll, kuigi link on praegu punane. Andres (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 15:00 (EET)

Inglisekeelsete teadusartiklite valik kirjanduse loetelus on minu jaoks mõistetamatu - miks on olulised just need allikad, aga mitte mõned teised. Tundub täiesti juhusliku valikuna. Teadusartikleid hariliku männi kohta on kirjutatud tuhandeid: Web of Science annab märksõna Pinus sylvestris järgi 8601 artiklit. Mina otsiks eestikeelsest Vikipeediast viiteid eeskätt teemakohase eestikeelse kirjanduse või Eestit käsitleva inglisekeelse kirjanduse kohta. Kui ma otsin inglisekeelseid artikleid näiteks Suurbritannia männipopulatsiooni kohta, siis ma vaatan kas inglisekeelsest Vikipeediast või kohe Web of Science'st, EBSCO'st, Google Scholar'ist või mujalt. Ma ei hakkaks selliseid kirjandusviiteid kindlasti otsima eesti Vikipeedia hariliku männi artiklist. Muuseas, Web of Science märksõnaotsing "Pinus sylvestris" and "Estonia" annab tulemuseks 87 inglisekeelset artiklit, kus on juttu nii harilikust männist kui ka Eestist. Paljudel nendel artiklitel ongi Eesti autorid või kaasautorid. See oli mulle omamoodi üllatuseks (kuivõrd ma ei ole bioloogia valdkonnas üldiselt tegev) ja see oleks midagi, mis ka Eesti Vikipeedia lugejaid võiks huvitada. Muidu võib lugejale jääda eksilik mulje, et Eestis üksnes Ain Raal, Hendrik Relve ja Malle Kurm teavadki midagi harilike mändide kohta. Aga tegelikult on hulk Eesti teadureid kirjutatud hulga huvitavaid artikleid, nt kuidas on Eestis hariliku männiga rekultiveeritud endisi kaevandusi, kuidas kasvab harilik mänd Balti mere rannadüünidel, millised on kasvumustrid erinevates metsakooslustes jne --VillaK (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 08:52 (EET)

Artikkel harilik mänd on pooleli, ma veidi aitasin siit ka aga jooksvalt saab materjale lisada harilik mänd teadusuuringutes, hariliku männi kahjurid, geneetika, ensüümid, aminohapped, biokeemiline koostis,  kaitsemehhanismid: süsteemne omandatud resistentsus jmt ilmselt üks inimene kõike korraga ei jõuagi aga püüda ikka võib (mõeldud egas need hariluulke männile vastama ei saagi, seistes tema ees ja nemad sinu elu ümber ei ole tegelikkuses sõnadele kantud ja seda ei saa vast ka pärandada)...

Mariina 5. veebruar 2015, kell 09:23 (EET) alias Простота

See on nii nagu iga asjaga siin vikipeedias: mõned asjad kujunevad stiihiliselt, mõned asjad kellegi ebasüstemaatilise töö tulemusena, mõned asjad on teadliku korrastamise tulemust. Kui keegi teadlikult korda ei loo, siis korda ka ei teki.

Nii mahuka teema puhul peab kirjanduse loetelu olema teemade järgi organiseeritud, nagu ka artikkel ise peab põhjalikuma käsitluse korral hargnema. Loomuliku arengu puhul nii juhtubki: kui kirjandust artikli kirjutamisel tõesti kasutada püütakse, siis kirjanduse loetelu hakkab kasvama. Andres (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 15:00 (EET)

: Tõesti Mariina, palun lõpeta artiklite uputamine nende välislinkide ja veebiversioonidega. Kui tahad teha kirjandusliku loetelu, tee see enda lehele. Sinu artiklid on ka jubedalt vormistatud. Võta eeskuju näiteks nendest muudatusest.--Raamaturott (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 14:22 (EET)

:: Minu meelest välislinke ikka tohib panna. Kui neid läheb paljuks, tuleb koos mõelda, mida teha. Andres (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 16:06 (EET)

:::: Tänan Raamaturotti. Mul on hea meel, et siin on korrastatud mõtlemisega inimesi. Andres ja Mariina peaksid üle lugema Vikipeedia juhendi vastavad osad: "Vikipeedia ei ole linkide kogu" ja "Vikipeedia ei ole süüdimatu infokogum": Vikipeedia ei ole koht, kuhu kuhjata võimalikult palju informatsiooni. Asjaolu, et miski on täiesti õige ja täpne, ei pruugi olla veel sugugi kohane põhjendus entsüklopeediasse kandmiseks.

:::: Kui juhendi selle osa kohta on vastulauseid, siis tuleb need tõstatada Üldises arutelus.

:::: Andres kirjutas: kui kirjandust artikli kirjutamisel tõesti kasutada püütakse, siis kirjanduse loetelu hakkab kasvama. Konkreetselt juhul on probleem selles, et kirjanduse loetellu lisatud allikaid ei ole kasutatud artikli kirjutamisel. Andres kirjutas: Minu meelest välislinke ikka tohib panna. Minu meelest ka tohib panna kui on selge seos artikliga. Kui see puudub, siis on paraku tegemist just "linkide kogu" ja "süüdimatu infokogumiga", mida Vikipeedia juhendi järgi olema ei peaks.

:::: Kui mõned asjad kujunevadki stiihiliselt, siis see ei tähenda veel, et reeglid üldse ei kehti, et oleks lubatav nende eiramine või et nt bürokraat saaks lubada kasutajal reegleid eirata.--VillaK (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 08:21 (EET)

:::::: Ma tean omast kogemusest, et töö käigus tekib selliseid allikaid, mida ei ole veel jõudnud kasutada, kuid mis puutuvad teemasse. Minu meelest on loomulik need ära tuua. Kirjanduse loetelu ei ole kasutatud kirjanduse loetelu. Kasutamist näitavad viited. Kui puudub seos artikliga, siis on teine asi. Kui leiate mõne kirje, millel puudub seos artikliga, siis juhtige sellele tähelepanu. Seose puudumist siin ju ette ei heidetud, vaid seda, et kirjanduse loetelu on juhuslik ja ebasüstemaatiline. Reegleid selle kohta, kui palju ja milliseid linke tohib olla, meil ei ole.

:::::: Ei bürokraat ega keegi teine ei saa midagi keelata. Saab ainult artikleid muuta ja kasutajatel juurdepääsu tõkestada. Õpetada on mõtet ainult juhul, kui on lootust, et see tulemusi annab. Selleasemel et nõuda, et keegi teeks midagi teisiti, näiteks ei paneks üldse välislinke, tuleks minu meelest püüda artiklit paremaks teha. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 10:15 (EET)

:::::: Ükskõik millised reeglid ka ei oleks, need näitavad, millist, lõpptulemust me tahame. Aga ei saa igaühelt nõuda, et ta reegleid järgiks.

:::::: Kui keegi paneks juhusliku valiku asemel sisse 8000 artiklit, siis oleks veel raskem nendega toime tulla. Praktiline probleem on minu meelest just selles, et kirjandust on olemas liiga palju, et täielik esitus oleks ülevaatlik. Praegune valik on töö käigus tekkinud, ja meil on ka võimalik otsustada, mida nendega peale hakata. Kui kirjanduse loetelu kasvab proportsionaalselt artikli mahuga (ja võimaliku hargnemisega), siis ei ole minu meelest midagi katki. Ma kujutan ette, et sel juhul ei teki ühegi artikli juurde liiga pikka kirjandusloetelu. Igaüks, kes artikli kallal töötab, võib vaadata, mida me nendest artikli jaoks leiame ning kas nad on nii olulised, et jätta nad üldisesse kirjanduse nimekirja, kas nad sobiksid mõne haruartikli kirjandusloetelusse, kas jätta nad pärast kasutamist alles ainult viidetena, kas rühmitada kirjandusloetelu temaatiliselt. Kõigil neil on seos artikli teemaga, sest nad räägivad harilikust männist.

:::::: Kes tahab, et loetelu oleks hästi valitud, peab sellise loetelu ise koostama. Ma arvan, et realistlik on eeldada, et see tekib artikli sisu täiendamise kõrvalsaadusena. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 10:35 (EET)

:::::: kelle omad veel on 'jubedalt vormistatud', teate mis Vikipeedia kasutaja Raamaturott, minule ka ei istu see, et pidevalt 'minu ..... taga passite ja peidate ja kustutate' justkui muud poleks teha aga see pole minu asi ajada, minule meeldib lugeda - need kel meeldib Vikipeedia artikleid vormistada las nemad siis vormistavadki, kõik ei peagi oskama ei vormistamist ega komplekteerimist - kirjajutt oleks tundunud hoolitsevana ja usutavana kui see oleks ilmunud ammu enne praegust siia Vikipeediasse mõtlen ma  ...

::: kirjanduse loetelu ei pea mina mõttekaks küll enda lehele lisada ja kuidas see peaks välja nägema, et artiklitel oleks allosas link Portaalile:Mariina või? Kuulge jätke jama, minul isiklikult on neid sama palju vaja kui jänesele stopptuld ...

::: Mariina 5. veebruar 2015, kell 16:14 (EET) alias Простота

:::: Äkki mõtleks ka sellele, miks ei ole sa saanud oma suure kaastööd eest (1500 uut artiklit) ühtegi tunnustähte (või ei hooli sa sellistest asjatest). Artiklist üleliigse kustutamine ei ole keelatud. Ja ka sellest artiklist eemaldaksin välisallikate all olevaid linke. Lihtsalt soovitaksin sul rohkem eeskuju võtta teistest artiklitest. Kui tahad panna midagi enda lehele, siis tee artikkel enda nimeruumis – "Kasutaja:Mariina/ .... ".--Raamaturott (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 16:39 (EET)

::::: Vikipeedia kasutaja Mariina kaastöö ei ole suur ja minugi poolest on see jälle liigne eputamine tuua siin miskit 1500 uut artiklit - mis on see arv Vikipeedia artiklite seas- peaaegu mitte miski. Mis need tunnustähed on? Kuidas saaks neist hoolima hakata? või soovisite mulle koha kätte näidata - umbes nii, et mine elutse koos oma madude ja haigustega kus see ja teine - või miskit nii - päris naljakas...

::::: Mariina 5. veebruar 2015, kell 16:49 (EET) alias Простота

:::::: Alustatud artiklite arvult oled kaheksateistkümnes kasutaja (Kasutaja:Kruusamägi/Üldist statistikat). Tunnustähte kohta uuri kasutajate lehti.--Raamaturott (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 17:06 (EET)
Jätke see tühi nääklemine, täiuslikku kirjutajat meil ei ole ega ole ka oodata. Andres (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 21:22 (EET)

: Tere!

: Mina ei arva nii, kui Vikipeedia kasutaja Raamaturott soovib midagi aruteludes kirja panna (mul avaldub vahel võime ka 'sõnatuid' 'sõnu kasutama' panna) siis see on tal lubatud ja ta ju esindab aktiivseid vikipedistide (administraatoreid) - ta liigub Vikipeedias justkui teisiti miskit sorti statistika (periood teadmata) ja tunnustähed mina ei ole sinna veel jõudnud ega jõudmaski- minu jaoks küll mitte aga tema jaoks võis see oluline info olla - hariliku männi artiklit see küll koostada ei aita, ehk aitab see:

: * E. Strzelczyk, U. Leniarska, Production of B-group vitamins by mycorrhizal fungi and actinomycetes isolated from the root zone of pine (Pinus sylvestris L.), Plant and Soil, 1985, 86. väljaanne, nr 3, lk 387-394.

: Mariina 6. veebruar 2015, kell 06:48 (EET) alias Простота

:: Nääklemisest on asi väga kaugel. Mina usun küll, et Mariina suudab tagasisidet arvesse võtta ja enda kaastöid paremaks muuta. Isegi kui tal alguses tekib väike vastureaktsioon ja võib-olla isegi kerge solvumine. Mariina on ennast näidanud sihikindlana ja ta ei lase ennast nii kergelt rööpast välja ajada. Aga ma usun ka, et Vikipeedial oleks Mariina energiast märksa rohkem kasu kui paluda nt tema abi konkreetsete tööde juures, selmet lasta sel energial siin stiihiliselt toimetada.--VillaK (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 08:33 (EET)

::: Minu meelest on see nääklemine, kui inimesele öelda, et ta peab tegema seda, mida ta ei suuda teha, ja visata talle nina peale, et ta pole tunnustähti saanud. Me ei saa kelleltki nõuda, et ta töötaks nii, nagu meie tahaksime. Artiklid valmivad kollektiivse tööna, üks inimene ei saa töötada veatult. Reeglid ei tähenda seda, et inimestel, kes neid ei järgi, keelatakse töötamine. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 10:15 (EET)

:: Siit ilmneb, et minu ja Raamaturoti suhtumine Mariinasse on palju parem kui Andresel. Ma ei julge küll kuidagi esineda sellise avaldusega, et Mariina paremini ei suuda. Ja seepärast ei ole ma ka pidanud paljuks võtta veidi aega ja anda tagasisidet. Ka piiride järgimine ja piiride seadmine on oluline. Kui keegi ei anna tagasisidet, et kusagil minnakse üle piiri, siis on probleem juba nendes, kes tagasisidet ei anna, mitte selles, kes üle piiri läks. --VillaK (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 10:44 (EET)

::: Ma saan Sinu argumendist aru küll, kuid ma hindan olukorda teisiti. Ja sellisel kujul, nagu tegi Raamaturott, tagasisidet anda ei ole minu meelest kohane. Kui ma ütlen, et inimene ei suuda (mis muide osalt tähendab ka seda, et ei taha) üht või teist teha, siis see ei tähenda, et ma suhtun temasse halvasti. Mina ise ka ei suuda kõike seda teha, mida minult nõutakse või palutakse, kas või siinsamas Vikipeedias. Andres (arutelu) 6. veebruar 2015, kell 11:45 (EET)

:::: meenutan loetud mälu järgi väljavõtet oli miski kaart (meditsiiniline ja lapse arengut jälgiv Eesti NSV aegadel) kus 2,5 aastase laps-Mariina kohta kirjutati, et laps on väga hästi arenenud ja räägib vabalt ning palju kuid väga närbi söömisega, väga kõhn ja mängib pea alati üksinda. Aga tänaseks on miskit muidugi muutunud- väga kõhn täiskasvanud-Mariina ei ole, räägib ikka veel vabalt ja töötab ikka veel üksinda nii et õigus, mitte et sellel Vikipeediaga ülepea midagi pistmist peaks või saaks olema, on neil kes 'küürakat enne hauda parandada ei püüaks' - ma ei saa nõustuda valdava enamiku inimestega aga need paar inimest kellega ma nõustuksin ei luba sellel vägivallal sündida, et mingi kasu nimel 'kass-Mariinat' dresseerida aga minu jaoks on see teema nüüd läbi tõmmatuks saanud - kui inimesed soovivad Vikipeedia kasutaja Mariinast kirjutada las siis nemad kirjutavad...

:::: Mariina 6. veebruar 2015, kell 10:53 (EET) alias Простота

"Bioloogia põhikoolile I", Mati Martin, Maie Toom, Urmas Kokassaar, Avita, 2001, lk 66:
Männil nagu teistelgi okaspuudel pole õisi, Nende asemel on isas- ja emaskäbid. Tillukestes kollastes isaskäbides on tolmukotid, milles valmivad tolmuterad. Noortes emaskäbides on seemnealgmed, millest pärast tolmelmist ja viljastamist arenevad seemned.
Mariina 23. jaanuar 2016, kell 15:09 (EET) alias Простота

Aitäh! Teen parandused. Andres (arutelu) 24. jaanuar 2016, kell 11:49 (EET)

: Tegin parandused, aga ma kahtlen, kas praegune sisu on õige. (Emas)käbid ei ole ju 5 kuni 6 mm pikkused, vähemalt valminuna mitte. Andres (arutelu) 24. jaanuar 2016, kell 12:10 (EET)

: Tere Andres!

: Kui nii on õigem - veebis on mitmete lehekülgede kaupa juttu männiõitest... aga männi isasõisi võib Vikipeedias leiduda ka teistes männiartiklites - ma ilmselt ei oska neid välja sõeluda...

: Isas- ja emaskäbide pikkused vajaksid täpsustusi ja ilmselt tolmukaid neil ka ei ole...

: Mariina 24. jaanuar 2016, kell 17:35 (EET) alias Простота
Iifar parandas tagasi. Aga asi jääb ikkagi segaseks, sest näiteks artiklis Õis on õis defineeritud ainult katteseemnetaimede jaoks. Andres (arutelu) 24. jaanuar 2016, kell 19:57 (EET)

:: Tere Andres!

:: Siinkohal ei saa mina aidata: mõned Vikipeedia kasutajad käituvadki minu arust 'tuulispasana'.

:: Kui oluline on mändide paljunemisest korrektsetes bioloogilistes terminites kirjeldada ma ei tea, kas vormistada vastulause artikli tagaseljas? Mis siis kui 'vead' tikuvad PISAsse? Minu arust vajaks kõnealune just rohkem lahti seletamist ja sobivaid viiteid, praegu ei ole aru saada kuidas männid ikkagi paljunevad, ise toetuksin/toetusin hetkel hariliku sibula artiklile ja selle laiali kantud 'võsukestele', mändidel on mida ja keda uurida nii geene,  steriilsust kui ka palju muud ...

:: Mõista, mõista, kes see on: tolmuterad on, aga õisi ei ole, seemned on, aga vilju ei ole?, Aasta puu EL 2008/12.

:: Mariina 25. jaanuar 2016, kell 06:36 (EET) alias Простота
Kui botaanikud ütlevad, et õitest rääkimine on ebakorrektne, siis minu meelest tuleb sellest lähtuda, mis siis kui metsateadlane teisiti kasutab. Eriti ebakorrektne on suunamine artiklile, kus räägitakse ainult õistaimede õitest. Andres (arutelu) 26. jaanuar 2016, kell 04:37 (EET)

Õitest rääkimine on muidugi ebakorrektne, aga küsimus on tolmukates ja emakates ka... mis paljasseemnetaimedel puuduvat. Samas kasutas Carl Linnee neid olematuid okaspuude süstematiseerimisel. Kusagil on mingi viga, ehk siis on lahti defineerimata jäetud, mis täpselt  paljassseemnetaimedel (kaasa arvatud männil) on. -Melilac (arutelu) 28. august 2018, kell 19:37 (EEST)

Ma ei tea, kas varieteedist luitemänd ehk tuulemänd (Pinus sylvestris f. deflexa) tuleks eraldi artikkel teha? On küll märkimisväärne, et selle on kirjeldanud Karl Eichwald. Varieteedist rabamänd on eraldi art tehtud--Estopedist1 (arutelu) 8. juuli 2019, kell 21:46 (EEST)


Arutelu:Tsüanobakterid

Aga miskit on mu kõrvust mööda läinud, et miks siis nimes on ta vetikas ?
19:39, 24 Aug 2004 (UTC)

Eks need nimed on siis antud, kui sugulusvahekordades veel ei orienteerutud. Umbes nagu valaskala. Neid on püütud hakata nimetama ka sinikuteks. Muide, selle viimase nime kohta ei saa ju öelda, et see õige pole. Andres 19:58, 24 Aug 2004 (UTC)

:Arvasin midagi sama. Kuigi ega kõik sinivetikad ei ole ka sinised ;) naine 23:42, 24 Aug 2004 (UTC)

::Terminit "sinivetikas" kasutatakse tänapäevalgi kui tahetakse rääkaida organismide ökoloogilisest rollist, sest tsüanobakteritel on vetikatega palju ühiseid omadusi ja biosfääris täidavad nad ka sarnast rolli. Tsüanobakterid on jällegi süstemaatiliselt õige nimetus - nad on ju tegelikult bakterid. Ja paljud neist sisaldavad fotosünteeesivaid pigmente, mis annavad neile sinakas-roheka varjundi. Ja sinikud on kompromiss nende kahe nimetuse vahel, nimi ei vihja otseselt organismide kuuluvusele.

::Ökoloogid eelistavad kasutada terminit sinivetikad, mikrobioloogid ja süstemaatikud tsüanobakterid ja sinikud on tegelikult vähemlevinud termin. Muide ühegi termini kohta ei saa öelda et see vale oleks, küsimus on mis kriteeriumiks võtta. Mina oma eriala tõttu eelistan ka nimetust tsüanobakter aga ma ei saa öelda et ajakirjanduses kasutatav "sinivetikas" kuidagi vale oleks, pigem on inimestel seda nimetust eelpoolmainitud põhjustel oluliselt lihtsam mõista.

::Oluliselt halvem on aga see, et artiklis endas puudub järjepidevus, termineid "tsüanobakter" ja "sinivetikas" kasutatakse läbisegi.Yersinia 13. aprill 2006, kell 21.26 (UTC)

::: Aga kõik need kolm on ju sünonüümid, eks ole! Eestikeelsete nimede kohta võiks kirjutada eraldi selgitava alajaotuse, kus oleks selles arutelus sisalduv jutt sees.

::: Kui need nimed on sünonüümid, miks siis mitte neid läbisegi kasutada? Võib-olla tuleks sõna valikul juhinduda ka kontekstist: ökoloogilises kontekstis nimetada neid sinivetikateks, süstemaatika kontekstis tsüanobakteriteks.

::: Artikli pealkiri võiks põhimõtteliselt olla ükskõik milline neist, mina mittebioloogina ei oska otsustada, kui vastumeelne sõna "sinivetikad" võib süstemaatikutele olla. Näiteks piiripääsuke on küll ümber nimetatud, aga toonekure nimes sisaldub ikka "kurg". Selle pealkirja eelis on see, et ta on kõige suupärasem.  Andres 14. aprill 2006, kell 04.01 (UTC)

:::: Jah ega ei saagi otseselt eelistada ühtegi terminit teisele, "sinivetikad" on kahtlemata kõige tuntum termin. Ja kuna ma ise tegelikult pole süstemaatik ega ka ökoloog ei ole mulle ka eriti oluline mida kasutada, kuigi olen harjunud kasutama nimetust "tsüanobakter", kuna geneetika, mikrobioloogia ja evolutsiooni alastes artiklites kasutatakse ka valdavalt terminit tsüanobakterid. Aga mingit vatumeelsust sinivetikate vastu mul isiklikult pole (termini siis ikka :-) )

:::: Mida aga ma selle järjepidevuse all silmas pidasin on see, et lugejat võib selline asi lihtsalt segadusse ajada kui pidevalt termin vahetub. Loomulikult on tähendus sama aga lihtsalt lugeda on raskem kuna teema tundub "hüppavat" (isegi siis kui see tegelikult nii pole).Yersinia 14. aprill 2006, kell 06.51 (UTC)

::::: Ma jätan Sinu otsustada, kas vahetada pealkirjas "sinivetikad" "tsüanobakterite" vastu ja kas kasutada sama terminit kogu artikli keskel. Mul ei ole kummaski asjas kindlat seisukohta. Andres 14. aprill 2006, kell 19.27 (UTC)

::: Kuna artiklis on niikuinii mõiste "tsüanobakterid" enamuses ja on rõhutatud nende kuuluvust bakterite hulka, siis arvan, et lihtsam on kõik "tsüanobakteriteks" muuta, kus selle järgi vajadus peaks olema. Aga pealkiri võiks samaks jääda. Yersinia 15. aprill 2006, kell 01.41 (UTC)

:: - Aafrika flamingode roosakas värvus johtub aga sellest, et need linnud söövad üht punakat tsüanobakterit nimega Spirulina. -

:: Kustkohast see info pärineb? Osalt võib see tõsi olla aga flamingod söövad ka muid karotinide sisaldavaid oleseid (palju punavetikaid ja karotenoididerikkaid putukaid muide) ja ainuüksi sinikute süüks ma seda ei paneks. Kui nii konkreetne väide on esitatud siis peaks sellel allikas ka olema, (kõmuajalehe artikkel pole piisav allikas, mingi konkreetne uurimus flamingode toitumisest oleks parem, muidu lihtsalt ei usu) mina ise ei leidnud. Kui konkreetset allikat pole on see väide kahtlane. Yersinia 15. aprill 2006, kell 09.54 (UTC)

::: Kui leiad kuskilt mõne kahtlase väite, mis pole siiski kindlalt väär, siis eemalda ta artiklist ja kopeeri arutelulehele, lisades kommentaari. Andres 15. aprill 2006, kell 13.02 (UTC)

Artikli peaks ümber nimetama (sinivetikad —> tsüanobakterid) ja kõrvaldama artiklist segadus nimedega, mis on tingitud mõlema nimetuse paralleelsest kasutamisest. iffcool 6. september 2008, kell 18:32 (UTC)

Kui on tegu sünonüümidega, miks ei või siis mõlemat kasutada? Andres 7. september 2008, kell 02:12 (UTC)

:Iffcooli õige märkus, korrektne pealkiri peaks olema tsüanobakterid --Dj Capricorn 7. september 2008, kell 08:05 (UTC)

::Kassi sünonüümid on ka näiteks kiisu või kassiraisk. Kas me kasutaksime kassidest rääkivas artiklis ühte nendest pealkirjana? iffcool 7. september 2008, kell 10:09 (UTC)

::: Ei. Selle artikli pealkirja suhtes mul kindlat seisukohta ei ole. Mul ei ole ülevaadet, kas bioloogid on nimes kokku leppinud. Mõtlen seda, et kui mõnel asjal on mitu nime, siis ei pea kogu aeg ühte kasutama. Andres 7. september 2008, kell 10:21 (UTC)

::::Minu teada nimetavad bioloogid neid tsüanobakteriteks. Nimetus "sinivetikad" levib peamiselt ajakirjanduse vahendusel. iffcool 7. september 2008, kell 10:56 (UTC)

::::: "Sinivetikad" on traditsiooniline nimetus, mida ökoloogid endiselt kasutavad, nagu tekstis on öeldud. Peale selle on siin veel kaks sünonüümi. Võib-olla mõni neist sobiks pealkirjaks. Sellepärast ma ütlengi, et mul pole selge, mis pealkirjaks peab olema. Andres 7. september 2008, kell 11:21 (UTC)

:::::::Pealkirjaks käib ikka ametlik nimetus. Ma ei ole varem märganudki, et meil siin kuskil sedalaadseid nimevaidlusi oleks olnud. iffcool 7. september 2008, kell 11:56 (UTC)

:::::::: Seda ma räägingi, et pole selge, mis see "ametlik" nimetus on. Andres 7. september 2008, kell 12:03 (UTC)

:::::::::Niipalju kui mina tean on "Tsüanobakterid" ametlik nimetus ja nimetust "sinivetikad" soovitatakse mitte kasutada, sest see on eksitav. iffcool 7. september 2008, kell 12:45 (UTC)
Rääkisin asjast natuke Kalle Olliga eelnevast arutelust. Ütles, et sinivetikad ja tsüanobakterid on täielikult kattuvad sünonüümid, et ei ole ühtegi organismi, kes oleks sinivetikas aga mitte tsüanobakter ja vastupidi. "Tsüanobakterid ei ole suguluses teiste vetikateks nimetatavate organismidega, mis erinevatest prokarüootsetest bakteritest on kõik eukarüoodid"  Pidi ka natukene vale olema, kuna kõik maal on suguluses ning kuna vetikad on polüfüleetiline rühm, siis ka kõik teised vetikad (ränivetikad, dinoflagelladid, krüptofüüdid jne) ei ole suguluses, hoolimata sellest, et on eukarüoodid. Arutelu tekkivad peamiselt selle tõttu, et üks mõiste käsitletakse ökoloogiliselt, teist süstemaatiliselt, aga mõlemad on täiesti korrektsed. Loodan et see selgitas, lihtaslt öeldes, ma pakuks et jääksime sinivetika juurde, põhjenduseks et see on eesti keeles.--MärgRätik (arutelu) 25. märts 2012, kell 16:39 (EEST)

Ka minu meelest võiks tagasi pealkirja "Sinivetikad" alla teisaldada. See on sageli kasutatav nimetus ja omakeelne. Ülalpool toodud põhjendus ebasoovitatavuse kohta ei päde. 90.190.114.172 25. märts 2012, kell 17:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nelli.ee/1060/maailm.html
** In Tsüanobakterid on 2013-06-24 13:55:17, 404 Not Found
** In Tsüanobakterid on 2013-07-07 05:14:33, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:14 (EEST)


Arutelu:Vetikad

Siin on tarvis sissejuhatust ja üldülevaadet, muidu ei saa midagi aru. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 23:47, 24 Aug 2004 (UTC)
Millist en: artiklit Sa mõtled? Artiklis [[:en:Alga]] ei ole  liikide arvust midagi juttu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12:33, 26 Aug 2004 (UTC)
Ingliskeelset wikit lihtsalt, et ehk seal mujal on kuskil midagi kirjas. [[Kasutaja:Naine|naine]] 12:52, 26 Aug 2004 (UTC)

Vaidlustada pole mõtet, paranda. Andres 28. november 2007, kell 20:12 (UTC)

see paistab nii vale olevat, et raske kusagilt alustada --Dj Capricorn 28. november 2007, kell 20:34 (UTC)

Värvuse alusel jaotatakse vetikad kolme hõimkonda: rohevetikad, punavetikad ja pruunvetikad.

See nüüd küll õige ei ole. Andres 15. veebruar 2008, kell 19:06 (UTC)

Kas peaks vaidlustama või saab parandada? Andres 15. veebruar 2008, kell 19:07 (UTC)

:Ma arvan, et fenotüübilist eristamist ei saa päris minetada. Kuigi praegu tugineb jaotus suuresti koostisele, ehitusele jne --Dj Capricorn 15. veebruar 2008, kell 19:09 (UTC)

:: Nojah, aga vetikad ei jaotu ju kolmeks hõimkonnaks? Edasi, kas nad jaotuvad värvuse järgi ja kõik vetikad kuuluvad ühte neist kolmest rühmast? Andres 15. veebruar 2008, kell 19:19 (UTC)

:::Taksonoomialõiku ma juba panin vaidlustatud-malli, aga võiks selle siis panna kohe algusesse. Klassifikatsioon on üleüldse vetikate osas väga segane ja eri allikas erinev ja üksteisega vastuolus--Dj Capricorn 15. veebruar 2008, kell 21:05 (UTC)

::::: See lause on ka taksonoomialõiguga vastuolus.

::::: Artikkel peaks andma ülevaate erinevatest klassifikatsioonidest. Erinevused süstemaatikas on ju tavaline asi. Andres 16. veebruar 2008, kell 08:07 (UTC)
kaugeid (erinevatesse eluslooduse riikidesse kuuluvaid) rühmi – baktereist tsüanobakterid (ehk sinivetikad),
See on minu meelest jama. Vetikateks loetakse tänapäeval ikka ainult eukarüoote. Siim 1. jaanuar 2009, kell 18:44 (UTC)
Vetikad on suur ja heterogeenne fotosünteesivõimeliste veeorganismide rühm
Aga samblikud elavad ju maismaal? Siim 1. jaanuar 2009, kell 18:47 (UTC)

jah, parandasin--Dj Capricorn 9. veebruar 2009, kell 21:32 (UTC)

Seda teksti tuleks kõigepealt kõvasti toimetada. Siis ehk kõlbab midagi tagasi ka panna. [[Kasutaja:Siim|Siim]] 1. jaanuar 2009, kell 18:53 (UTC)

Mererohelise kõige tähelepanuväärsemaks
omaduseks on selle suur joodisisaldus.
Vetikad sisaldavad rohkem joodi kui ükski
teine looduslik toiduaine, sellepärast
nimetatakse neid vahel ka supertoiduks.
Inimese kilpnääre vajab joodi selleks,
et toota türoksiini-nimelist hormooni,
mis ergutab närvisüsteemi ja mõjutab
oksüdeerumisprotsessi rakkudes. See hormoon
reguleerib ainevahetust ning aitab organismil
muuta valke, rasvu ja süsivesikuid energiaks.
Mererohelise söömine võib muuta hormoonide
tasakaalu, vähendada puhitusi ja vedelikupeetust,
alandada vere kolesteroolisisaldust-kõik see kokku tähendab,
et vetikad aitavad vältida südamehaigusi.
Nt kombu kuulub kollast või pruuni värvi vetikate
perekonda, mis on kõige pikaealisemad ja
suuremad kõigist meretaimedest.
Kombu koosneb pea poolenisti aeglaselt
imenduvatest süsivesikutest, mis aitavad
tasakaalustada suhkrusisaldust veres. Seega
on kombu hea lisand nende inimeste
toidusedelisse, kes põevad kuseteedepõletikke
või diabeeti - neile, kelle organism ei suuda
toota normaalsel kombel insuliini. Kombu
valgusisaldus on 6,5 protsenti ja
rasvasisaldus 1 protsent, nii sobib
ta suurepäraselt taimetoitlastele ja
kaalujälgijatele. Lisaks sisaldab ta
hulganisti kiudaineid ning võib olla
kasulik inimestele, kes kannatavad mitmesuguste
seedehäirete all. Mererohelises on ka palju
vitamiini B12, mida organism kasutab punaste
vereliblede tootmiseks. Kuna tavaliselt on
selle toitaine allikaks liha, kannatavad pikka
aega taimset toitu tarvitanud inimesed selle
vitamiini puuduse käes. Mõnedes vetikates on
isegi üle kümne korra rohkem kaltsiumi kui
piimas.
Mereroheline aitab samuti puhastada seedetrakti
ning kõrge mineraalainete sisalduse tõttu tõstab
keskkonna leeliselisust - arvatakse, et see aitab
hoida vere puhtamana.


Arutelu:Judaism

Kogu juutide pika ajaloo  läbib usk ühteainsasse Jumalasse ning idee, et juudirahvas on jumala poolt ära valitud.
Ma jätsin selle lause esialgu välja, sest leian, et seda tuleb täpsustada. Mis hetkest juutide ajalugu algab: kas Aabrahamist. Kui juute kui rahvast ja kui religiooni samastada, nagu selle artikli alguses praegu tehaksegi, siis see on loogiline. Aga kuidas siis jääb kuldvasika kummardamisega? Äravalituse idee ajalugu tuleks samuti täpsustada.
== Esiisa ==
Esiisa on Aabram. Kui temast sai monoteist, muutis ka nime: Aabraham.
Ma võtsin ka selle lõigu esialgu välja. Ma ise panin siia pealkirja "Rajaja(d)" asemele "Esiisa", aga see ei pruugi samuti sobiv olla. Mis mõtet on panna sulgudesse "(d)", kui jutt on ainult ühest inimesest?
Eesti keeles kirjutatakse "Aabram", mitte "Abram". Selle ma parandasin ära.
Kust see näha on, et Aabram ei olnud momoteist?
Aabram ei muutnud nime, vaid Jumal andis talle selle nime.
Peale selle tuleb see jutt sõnastada ka nii, et sellega nõustuksid ka need, kelle arvates Aabrami/Aabrahami lugu on ainult legend.
Vagale juudile on kodu samasugune Jumala tempel nagu sünagoogki.
Kas nii võib öelda? Võib-olla "Jumala koda"? Tempel on ju ainult üks ja seda praegu ei ole? Andres 06:33, 26 Aug 2004 (UTC)
Mis tähendab "ülesehitus"? Andres 06:34, 26 Aug 2004 (UTC)
----
See ei ole veel toimetatud. Kui ma saan aega, siis võtan asja käsile. Andres 16:02, 26 Aug 2004 (UTC)
----
Võtsin välja viited "Askenaz" ja "Sefarad", sest need dubleerivad viiteid aškenazi ja sefaradi juutidele.
----
Arvan, et "Judaismi rajajad" ja "Judaismi alused" ei ole sobivad artiklipealkirjad, sest neid ei hakka keegi otsima. Arvan, et sellise sisuga materjal peaks olema artikli "Judaism" sees. Andres 13:54, 8 Sep 2004 (UTC)
Judaismi rajajad, Judaismi alused ja Judaismi koolkonnad tuleks siia reintegreerida. Andres 23:39, 28 mai 2005 (UTC)
----
"Judaismist on välja kasvanud kristlus ja islam." Võiks ka ütelda, et Vana Testamendi usundist on välja kasvanud judaism, kristlus ja islam. Velirand (arutelu) 1. märts 2016, kell 09:47 (EET)
----
Lisati viitamata materjali. Kuidas suhtuda? Velirand (arutelu) 2. aprill 2021, kell 19:21 (EEST)
----
1934. aastal keelas Prantsusmaa judaismi. Juute sunniti pöörduma kristlusesse.

Kas tõesti?

Ja miks see on kriitika all?
--Andres (arutelu) 2. jaanuar 2024, kell 17:15 (EET)

Ma ei usu seda, aga kuidas saab tõendada, et see ei ole tõsi? Ma ei usu ka, et viidatud allikas on see kirjas. --Andres (arutelu) 3. jaanuar 2024, kell 02:53 (EET)

:See on viidatud allikas kirjas: https://www.upload.ee/image/16120195/Screenshot_from_2024-01-03_09-59-43.png. Maemees 3. jaanuar 2024, kell 10:01 (EET)

:: Seal on aastaarv 1394, mitte 1934. Velirand (arutelu) 3. jaanuar 2024, kell 10:30 (EET)

::: See on päris jäme viga. Järelikult peab kõik Maemehe tehtud täiendused (https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Kaast%C3%B6%C3%B6/Maemees) üle kontrollima või isegi üldse piirama tema tegevust.

:::See fakt on ka artiklis suvalise koha peal. --Raamaturott (arutelu) 3. jaanuar 2024, kell 10:37 (EET)


Arutelu:Tanah

Siit on näha, et eestikeelne traditsiooniline kuju on "Tanak". Ma parandan selle ära. Andres 10:04, 26 Aug 2004 (UTC)
Kui selgub, et nüüd eelistatakse siiski vormi "Tanah", siis ma muudan pealkirja. Andres 10:17, 26 Aug 2004 (UTC)
olen selle probleemiga maadelnud juaba aastaid, aga Võr Lex annab Tanah. Ma vahepeal kasutasi Tanakh!
(Võr Lex ei kasuta sõna hassiidid!!)

Kui mingi sõna leksikonis puudub, siis see ei tähenda, et seda pole olemas. Andres 11:07, 26 Aug 2004 (UTC)
Muide vennad soomlased kasutavad TANAH. Jääme selle juurde

Me ei saa lähtuda sellest, mida teistes keeltes kasutatakse, vaid sellest, kuidas eesti teoloogid seda kasutavad. Mul ei ole praegu uuemaid allikaid käepärast. Tuleb ainult välja, et varem on eesti keeles öeldud "Tanak". Kui Kalle Kasemaa eelistab vormi "Tanah", siis ma muudan pealkirja. Andres 11:07, 26 Aug 2004 (UTC)

Ma küsisin targema käest järele ja mulle soovitati vormi "Tanah". Seetõttu muutsin pealkirja ära. Andres 18:10, 7 Sep 2004 (UTC)

Kas ehk ei peaks korrastama eri keelseid mõisteid? Minu meelest võiks viited olla nt prohvetikirjandus, mitte nebiim jne, st eelistades, kus võimalik, eesti keelt.

Jah. Minu meelest on "nebiim" eesti keeles "Prohvetid". Andres 31. august 2005, kell 05.09 (UTC)
----
Võtsin malli "Toora" välja, sest see on siin tarbetu. Andres 18. veebruar 2009, kell 17:44 (UTC)


Arutelu:Infrapunakiirgus

Minu arvates peaks selle artikli pealkiri olema infrapunakiirgus Siim 10:41, 26 Aug 2004 (UTC)

This image was added to Wikimedia Commons

Infrapunakiirgusena lahkub planeedilt (Maalt) kogu neeldunud päikesekiirguse energia. andresk 6. november 2007, kell 09:02 (UTC)

Kas sa mõtled midagi sellist: Energy Interactions with the Atmosphere and at the Surface ? suwa 6. november 2007, kell 09:10 (UTC)
Midagi niisugust jah. Praegu jääb artiklist mulje, et infrapunakiirgus on midagi tehislikku, mida tekitatakse, selleks et kasutada. Aga infrapunakiirgus on alati ja igal pool olemas - kõik 0°K kõrgemal temperatuuril kehad ja keskkonnad kiirgavad infrapunakiirgust vastavalt Kirchhoffi seadusele.andresk 7. november 2007, kell 07:10 (UTC)
Pakun selle artikli alguseks - lõigu "Kiirgusspektri infrapunaosal on palju tehnoloogilisi kasutusvõimalusi. ..." ette:
Infrapunakiirgus ehk soojuskiirgus on elektromagnetkiirgus,
mille lainepikkus on suurem kui nähtaval valgusel ja väiksem kui
raadiolainetel. Nimi tähendab „allpool punast" (ladina keelest infra = all),
sest infrapunase kiirguse sagedus on väiksem kui punasel valgusel.
Infrapunakiirguse lainepikkused on ligikaudu vahemikus 750 nm kuni 1 mm,
infrapunakiirgus ei ole inimsilmale vahetult nähtav.
andresk 17. november 2007, kell 15:29 (UTC)


Arutelu:Vana testament

Judaismi kontekstis ei ole ju mõtet Vanast Testamendist rääkida. Andres 11:26, 26 Aug 2004 (UTC)

Ega mina seda ava lehele ei pannud!

: Ma ei saa aru, mida Sa mõtled. Sina ju kirjutasid selle siia. Andres 12:05, 26 Aug 2004 (UTC)

Vaja oleks tõlgete ajalugu, raamatute loetelu (ma leian, et see võiks siin artiklis ikkagi olla) ja midagi apokryyfide kohta. Kas ma magasin midagi maha või pole siin Toorale yhtki linki? Ning muidugi ajalugu ja kihistused (Elohist, Jahvist jms). --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 13:11, 11 Feb 2005 (UTC)

''Heebrea keel oli [[Palestiina]]s vanal ajal laialdaselt kasutusel, hiljem asendus see pikkamisi aramea keelega. Jeesuse eluajal oligi aramea keel igapäevaseks kõnekeeleks, tõenäoliselt ka Jeesuse emakeeleks.
Minu meelest see osa ei ole teemakohane. Piisaks linkidest heebrea ja aramea keelele. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:31, 11 Feb 2005 (UTC)

''[[Judaism]]is on Vana Testamendi ([[Tanah]]) osadeks Seadus ([[Toora]], e 5 Moosese raamatut), Prohvetid ja Kirjad.
Jätsin selle lause välja, sest judaismis ei ole Vana Testamenti. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:40, 11 Feb 2005 (UTC)

Tõstan siia loetelu lehelt "Vana Testamendi allikad". Ma ei tea, kas või millisel kujul see artiklisse sobiks.
<pre>

#Jahve (allikas), autor Jahvist (J) Valminud 9. sj. Lõunariigis (Jeruusalemm).
#Elohim (allikas), autor Elohist (E). Valminud u 800 e.m.a, Põhjariigis.
#Deuteronomium (allikas) (D). Valminud 625 e.m.a, Jeruusalemmas.
#Preestrikoodeks (P), koostatud Paabeli hajalas.
</pre>
--Pikne 6. oktoober 2021, kell 18:29 (EEST)

https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/dsall/Vana%20Testament/1 Amherst99 (arutelu) 22. oktoober 2022, kell 22:38 (EEST)

Vt Arutelu:Uus testament. Pikne 23. oktoober 2022, kell 18:41 (EEST)


Arutelu:Aškenazi juudid

Eestikeelne väljend on "aškenazi juudid". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16:18, 26 Aug 2004 (UTC)

elasid/elavad

Määratlus peaks olema täpsem. Kui juut asub Kesk-Euroopasse elama, siis temast sellega veel ei saa aškenazi juuti. Andres 6. juuni 2006, kell 15.35 (UTC)

"Mitmete maailma allikate ja ka juutide endi allikate alusel moodustavad praegu kuni 90% maailma juutidest just aškenazi juudid." Väide nõuab viidet konkreetsele allikale, kasvõi ühele.--Ken 20. juuli 2006, kell 11.32 (UTC)

Inglise vikis on öeldud, et see suhtarv oli kõige kõrgem 1931. aastal (92%) ning praegu on ta umbes 80%. Samas on toodud ka viide.

Küll aga on paistavad üldtunnustatud lahknevat siin esitatud andmed aškenazi juutide päritolu kohta. Saksa ja inglise viki järgi otsustades on nad ikkagi enamikus pärit Lähis-Idas elanud juutidest. Meesliini osas on asi geneetiliste uuringute alusel üsna kindel. Naisliini osas on oletatud Euroopa päritolu (naised on judaismi konverteerunud), kuid üks hiljuti tehtud uuring paistab viitavat sellele, et ka naisliinis on oluline osa Lähis-Ida juutidel. Loomulikult on Aškenazi juutide esivanemate seas märkimisväärne hulk konvertiite. Andres 20. juuli 2006, kell 19.57 (UTC)

:Mis on 'Lähis-Ida juudid'? - Urmas 20. juuli 2006, kell 20.05 (UTC)

:: Pidasin silmas neid juute, kes on Lähis-Idast välja rännanud,  mitte neid, kes on mujal konverteerunud. Andres 21. juuli 2006, kell 05.51 (UTC)

Aškenazi juute arvatakse põlvnevat Kasaari kaganaadi judaistidest, kes liikusid esimese aastatuhande lõpus oma asualadelt Musta ja Kaspia mere steppides põhja poole (hilisema Rzeczpospolita alale) ja Kaukaasia põhjapiirkonda.

Tõstsin selle välja, sest see ei ole üldtunnustatud seisukoht. Selle jutu saab tagasi panna, kui tuleb ülevaade eri seisukohtadest. See siin võib küll kehtida märkimisväärse osa kohta Aškenazi juutidest,   Aškenazi juutide kohta tervikuna aga nähtavasti mitte. Andres 20. juuli 2006, kell 20.01 (UTC)

:Kas pole üldtunnustatud, sest seda versiooni pole (mingitel põhjustel) piisavalt uuritud või on piisavalt uuritud ja leitud, et versioon on ebatõenäoline? - Urmas 20. juuli 2006, kell 20.08 (UTC)

:: Aškenazi juutide kohta tervikuna on leitud, et see nii ei ole. Küll aga on võimalik, et see kehtib mingi osa kohta aškenazi juutidest. Kui tõsiselt seda on uuritud, selle kohta mul praegu andmeid ei ole. Igatahes ei ole ka see üldtunnustatud. Arvan, et asi on selles, et seda on raske tõestada. Kogu asja tuleks detailisemalt uurida, siis saab sellest rohkem kirjutada. Praegu oli esitus minu meelest tendentslik. Andres 21. juuli 2006, kell 05.51 (UTC)

:: Pean silmas, et siit paistab läbi kumavat tahtmine näidata, et juutidel ei ole Palestiinale mingit õigust. Mitte, et mina tahaksin selles küsimuses seisukohta võtta. Andres 21. juuli 2006, kell 05.53 (UTC)
''

*Khazaaria teemasse pühendunud weebileht
*Visuaalselt rikas sissejuhatus teemasse

Võtsin ka need lingid esialgu välja, sest seal on juttu kasaaridest ning osa Aškenazi juutide võimalikust põlvnemisest nendest. Arvan, et kõigepealt tuleks artiklis esitada erapooletu ülevaade asjassepuutuvast diskussioonist. Andres 20. juuli 2006, kell 20.06 (UTC)

Need leheküljed on pühendatud kasaaridele, mitte aškenazi juutidele. On küll võimalik, et osa aškenazi juute põlvneb kasaaridest. Andres 21. juuli 2006, kell 05.51 (UTC)

:Kasaariasse jõudis judaism Pärsiast lahkunud/lahkuma sunnitud juutidega, kes hiljem uuel asukohamaal võtmepositsioonidele asusid. Kasaarias, muudest piirkondadest ehk erinevalt, oli judaism levinud ka teiste rahvaste seas kui juutide. Kas kasaarid ise ka judaistid olid ja kas kõik või osa, ei oska öelda. - Urmas 21. juuli 2006, kell 09.13 (UTC)
----
Iisraelis on hakatud nimetama Aškenazi juutideks kõiki Euroopa päritolu juute. Andres 20. juuli 2006, kell 20.01 (UTC)
probleem on selles, et aastasadade pikkuse ristiabiellumise tagajärjel ei meenuta askenasid enam suurt neid mongoleid kelledest nad pärinevad. hiljuti oli kuskil lehes ja netiski jooksis läbi artikkel kus oli selle teemaline geneetiline uurimine ja kuigi nn mainstriim seda ei propageeri teatas geneetiline uurimine kindlalt, et kuni 90% maailma juutidest põlvneb 4 (neljast ehk 4 ) esiemast kes on pärit just sealt samast kandist kust see kazaaride khaan (sorry nimi pole hetkel käepärast) Jeruusalemmast tulnud juuditest emissaride mõjutusel võttis vastu judaismi. juutidel on põhipostulaat, et emaliini piid antakse see edasi seega asjad suht hästi klapivad. http://www.allempires.com/ - sealt tipa otsimist aga põhiliinid on olemas. --makruss 24. juuli 2006, kell 16.33 (UTC)

Sellest uuringust, kus on juttu neljast esiemast, räägitakse ka inglise ning saksa vikis, aga detailid on seal teistsugused. Andres 24. juuli 2006, kell 16.59 (UTC)
"Aškenazi juutide keeleks on jidiš." Õigem oleks öelda, et minevikus oli. Tänapäeval on nad valdavalt teistele keeltele üle läinud.

Ülalpool siin arutelus on juttu isa- ja emaliinist,
kas teistes wikides või teile teadaolevates soliidsetes allikates
on ka mainitud rahvuse ja sellest tulenevalt hilisemalt kodakondsuse
pärimisliini? Mul kuskil mälusopist tuleb ette, et rahvus päritakse
juutidel emaliinipidi, tänapäeval võiks muidugi kodakondsuse osas
nõudeid leevendatud olla ning peaks sobima ka isaliin.
suwa 8. oktoober 2010, kell 21:03 (EEST)

Lp. suwa! 1. Usklike juutide jaoks juutlus ei ole klassikaline rahvus, vaid paljuski on defineeritud religiooniga. Juutlus (juudi usk ehk judaism) päritakse emaliinipidi. Juudi seadusandluse seisukohalt on inimese juudiks tunnistamine lõplik fakt, mis ei kuulu muutmisele, s.t. inimese kuulumine juudisoosse ei sõltu absoluutselt tema iseteadvusest, juutlus ei olene isiklikust valikust või judaismi käskude täitmisest. Inimese kuulumine juutlusse, vastavalt Judaismi seaduse (nn Halakha) kriteeriumidele, rajaneb sugulusalustel, juudi ema poolt sünnitatud laps on juut alaliselt ja igavesti. Ka mittejuudid (s.h. poluvernikud, kelle isa on juut ning ema mitte) võivad saada juutideks keerulise ja pika toimingu abil (nn "Giyur" - toiming, mille abil mittejuut ühineb juudi rahvaga ja selle tulemusena on igal juudil lasuvad kohustused kehtivad ka temale). Pärast seda protseduuri saab selle läbiteinust lõplikult ja tagasipöördumatult juut. Seda pole võimalik enam muuta, ükskõik, kuidas taoline inimene ei käituks tulevikus. 2. Mis puudutab kodakondsuse teemat, siis Iisraeli seaduse järgi võivad juudiriigi kodakondsust omandada nii juutidest immigrandid (s.t. need, kelle ema on juut), kui ka juutide lapsed ja lapselapsed ning nende (laste ja lastelaste) abikaasad.Al.Neuland 9. oktoober 2010, kell 21:53 (EEST)

: On see meil vastavates artiklites kirjas? Andres 10. oktoober 2010, kell 12:22 (EEST)
----
"moodustavad praegu kuni 90% maailma juutidest just aškenazi juudid." Ingliskeelses vikipeedias on kirjas, et 80%.90.191.119.98 17. veebruar 2013, kell 13:28 (EET)
Praegusel ajal elavad aškenazi juudid (sealhulgas peamiselt holokaustis ellujääjad) põhiliselt Iisraelis, Ameerika Ühendriikides ja Prantsusmaal.

On see võimalik? Palju neist üldse veel elus on? Ursus scribens (arutelu) 9. juuni 2019, kell 02:16 (EEST)

Ingliskeelsest wikist: "Statistical figures vary for the contemporary demography of Ashkenazi Jews, ranging from 10 million[1] to 11.2 million.[2] Sergio Della Pergola, in a rough calculation of Sephardic and Mizrahi Jews, implies that Ashkenazi Jews make up less than 74% of Jews worldwide.[35] Other estimates place Ashkenazi Jews as making up about 75% of Jews worldwide.[36]" Seega meie 90% on kindlasti liialdus.Mis Holocausti üleelanuid puudutab, siis muidugi neid veel on, nt need kes olid sel ajal alles väikelapsed, aga sõnastust peab muutma, sest nende osakaal peab olema ikkagi väga väike.Miacek (arutelu) 9. juuni 2019, kell 21:04 (EEST)
----
"Tänapäeval on levinud ka arvamus, et aškenazi juudid pärinevad tegelikult hoopis kasaaridest" See on jama. Geneetilised uurimused seda ei kinnita. Pealegi ei ole kasaarid kunagi juudi usku üle läinud. Juudid haarasid Kasaari kaganaadis võimu. Velirand (arutelu) 10. juuni 2019, kell 09:57 (EEST)

Siin on sellest pikemalt kirjutatud: https://forward.com/opinion/382967/ashkenazi-jews-are-not-khazars-heres-the-proof/ Velirand (arutelu) 10. juuni 2019, kell 10:06 (EEST)
----
Vedasin selle siia. Aškenasi juudid ei põlvene kasaaridest. Me ei saa sellist valeinfot siin levitada: "Lõplik häving toimus pärast mongolite sissetungi. Kasaarid pagesid üle  maailma laiali ja ongi enamuses – 90% tänapäeva juudi populatsioonist –, kuigi geneetiliselt on neil juutidega vähe ühist. Ülejäänud 10% juute võib ehk tõesti siduda muistse Iisraeliga." Velirand (arutelu) 28. september 2019, kell 20:31 (EEST)
Praegu on lisatud liiga palju juttu kasaaridest, mis pole selle artikli teema. --Andres (arutelu) 3. august 2022, kell 04:53 (EEST)