Arutelu:40 kiri

Siin peaks olema selle kirja tekst, kindlasti. --Lulu 10. detsember 2005, kell 19.11 (UTC)

Selle kirja tekst võiks minu meelest olla vikitekstides, kui autoriõigused seda lubavad. Minu meelest on see õudselt nahkne tekst, mis lugeda ei kannata. Aga võib-olla ma eksin ja linkidega varustamisel oleks mõtet. Andres 10. detsember 2005, kell 23.10 (UTC)
Kas selline toimetamine sobib? Piret 28. aprill 2006, kell 06.16 (UTC)

Praegusel tekstil polnud viga, toimetasin algust natuke. Kuupäevale koos aastaarvuga pole mõtet viidata, sest meil pole (veel) selliseid artikleid. Artikli pealkiri peab olema püstkriipsust vasakul. Lühendeid sulgudes pole mõtet ära tuua. Andres 29. aprill 2006, kell 11.10 (UTC)

Arvan, et prokuratuuris ja KGB-s toimusid ikkagi vestlused, mitte ülekuulamised. Ülekuulamine eeldab minu teada kriminaalasja olemasolu. Andres 29. aprill 2006, kell 11.10 (UTC)

Ülekuulamine eeldab kahtlust või süüdistust. See oli ametlikum asi. Vestlused olid küll ka mõjuavaldavad, kuid kuna antud juhul olid isikud siiski juba millegagi seotud, siis ei kasutatud enam vestlust. Piret 29. aprill 2006, kell 15.41 (UTC)

: Kui ma õigesti aru sain, sai kedagi süüdistada ainult kirja välismaale toimetamises. Kirjale allakirjutamise eest ju kriminaalkaristust määrata poleks saanud. Ülekuulamisprotokollile pead alla kirjutama ja kinnitama, et Sinu sõnad on õigesti kirja pandud. Vestlusel sellist protokolli ei ole.
Võin küll eksida, sest päris täpselt ma neid asju ei tea. Võib vaadata neid raamatuid, millele artiklis viidatakse. Teine asi on see, et inimene, kellega vesteldi, võib toimunut nimetata ülekuulamiseks. Andres 29. aprill 2006, kell 18.52 (UTC)

"Avalik kiri Eesti NSV-st" on väärtuslik ajadokument, milleta Baltikumi hilisemat arengut objektiivselt hinnata ei saa.

Tõstsin selle lause välja, sest see on hinnanguline ja vaieldav. Andres 29. aprill 2006, kell 11.11 (UTC)

: Nõus, nüüd märkan, et tegemist on kahekordse hinnanguga. Piret 29. aprill 2006, kell 15.41 (UTC)

Rein Kordese kirjatöödest puudutab 40 kirja ainult kolmas. Lingid teistele tuleks minu meelest välja jätta. Kolmandas on üsna sumbuurne jutt, kuigi ka mõned konkreetsed väited KGB kohta. Andres 29. aprill 2006, kell 11.37 (UTC)

Kas see link sobiks siis paremini näiteks Eesti ja KGB artikli juurde? On selline juba? Piret 29. aprill 2006, kell 15.41 (UTC)

: Ta sobib siia põhimõtteliselt küll. Tahtsin öelda, konkreetsed väited KGB tegevusest seoses 40 kirjaga, kuid need väited on esitatud väga üldisel kujul. Andres 29. aprill 2006, kell 18.52 (UTC)

Detaile saaks siia panna palju rohkem. Kindlasti peaks selles artiklis olema kõikide allakirjutajate nimed. Kes vallandati? (Mis puutub sanktsioonidesse, siis ilmselt oli ka välismaale sõitmise keelde ja küllap ka parteilisi karistusi.) Kindlasti tuleb rääkida Kaplinski artiklist ajalehes "Kodumaa". Andres 29. aprill 2006, kell 11.37 (UTC)

Nimekirja avaldamisele mõtlesin toimetades ka ise, sellepärast sai need esimesed nimed ritta pandud. Kuid kuna hetkel on käeulatuses vaid internet, siis ei saanud rohkem allakirjutanuid lisada. Algus on tehtud ja loodan, et nimekiri täieneb. Piret 29. aprill 2006, kell 15.41 (UTC)

Parandasin lauset, mis algas sõnadega: ''Eesti vastupanuliikumise kanalite kaudu jõudis kiri välismaale''. Põhjendus: liiga pidulik ja ylemäärane. Kiri jõudis välismaale paljude inimeste kaasabil ja korduvalt. Andsin ise yhe koopia Tallinnas Raimond Kolgile, kes lubas selle piiri yletamise ajaks pykstesse peita, öeldes, et, noh, sealt nad otsima kyll ei hakka... Aga selleks ajaks, kui ta oli minult saadud koopiaga taas Stockholmi jõudnud, olid kirja eksemplarid teiste inimeste kaudu juba varem sinna jõudnud. Nii et mingeid salapäraseid "kanaleid" tegelikult ei olnud. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 29. aprill 2006, kell 19.06 (UTC)

Siiski eelistaksin ma siia täisteksti panemist, kui võimalik. Ma ei usu, et see asi jääb autoriõiguste taha - tegu on Eesti lähiajalugu mõjutanud sedavõrd olulise ja tähtsa dokumendiga, et see lausa nõuab üldsusele avaldamist. Ma loodan, et selleks ei ole vaja nimetatud 40 inimese nõusolekut (millest mitmed on kahjuks 26 aastaga juba taevariiki kahjuks siirdunud)...
Valdopraust

On ju teada, kes kirja autor on (olen seda lugenud, aga ei mäleta). Tema käes peaksidki autoriõigused olema. Andres 18. jaanuar 2007, kell 20:46 (UTC)

: hmm... kas avalikul kirjal on üldse autoriõigustega pistmist? Ja kui on siis tundub loogilisena, et need õigused kuuluvad vist kõikidele allakirjutanutele? - Ahsoous 18. jaanuar 2007, kell 20:57 (UTC)

:: Miks avalikul kirjal ei ole midagi autoriõigustega pistmist?

:: Minu meelest ei tee pelk allakirjutamine kedagi teksti autoriks. Andres 19. jaanuar 2007, kell 11:44 (UTC)

Miks peatati segajate töö? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. detsember 2008, kell 13:57 (UTC)

Ainult väheste 40 kirjale allakirjutanute isikuartiklites on mainitud, et nad on kirjaga seotud. See ei tundu mulle esmapilgul ebaolulise informatsioonina.
MarkkuP 29. september 2009, kell 20:03 (UTC)

Peaks tõesti kõigile selle lisama. --Epp 29. september 2009, kell 20:21 (UTC)

"Neli läkitusele allakirjutanud haritlast vallandati." Neid võiks ju nimeliselt nimetada. 90.191.119.98 3. juuni 2012, kell 14:04 (EEST)

Kui tead, siis nimeta. Andres (arutelu) 3. juuni 2012, kell 20:31 (EEST)

: Minu mälu järgi (raamatust 40 kirja lugu.?, kontrollida hetkel ei saa) vallandati lavakunstikateedri juhataja kohalt Aarne Üksküla. --Juhan121 (arutelu) 6. juuli 2014, kell 23:36 (EEST)

:: Rein Ruutsoo vallandati 40 kirja tõttu. Aga vist alles 1983. aastal. Velirand (arutelu) 6. juuli 2014, kell 23:42 (EEST)

Kui tahate kirja teksti ära tuua, eks kirjutage kõigepealt Jaan Kaplinskile. Andres (arutelu) 4. juuli 2014, kell 08:53 (EEST)

See on ju kollektiivne kiri. Kas autoriõigused kuuluvad siis Kaplinskile? Velirand (arutelu) 6. juuli 2014, kell 21:32 (EEST)

: Nati nagu mõeldes, siis mulle tundub, et avalik kiri ongi mõeldud levitamiseks ning sellele ei rakendu autoriõiguse seadus.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 6. juuli 2014, kell 21:50 (EEST)

Ma saan aru, et autorsusega on asi pisut segane. Aga et kollektiivne kiri pole autoriõigusega kaitstav, sellist tõlgendust seadus minu meelest ei võimalda. Pikne 6. juuli 2014, kell 22:13 (EEST)

: Avaliku kirja puhul autoriõigused kuuluvad sellele väljaandele, kus see avaldati. Aga 40 kiri liikus samizdatina ehk siis konkreetne väljaandja puudub või teda pole võimalik tuvastada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 6. juuli 2014, kell 23:27 (EEST)

Ma tühistasin muudatuse, sest endine sõnastus oli parem. Taavi (arutelu) 6. juuli 2014, kell 21:26 (EEST)

hm, kui stiil või lauseehitus ei istu, siis muuda, mitte ära kaota ära tõsielulist toimunut, et tegu oli riikliku venestamise vastase kirjaga ... suwa 6. juuli 2014, kell 21:29 (EEST)

: Praeguses sõnastuses pole ju seda ka öeldud, vaid imelikus sõnastuses "eesti keelt venestamise ajal". Ma teen ettepaneku vana tekst taastada ja siis koos mõelda, mis sõnastuses venestamist mainida. "Kommunistliku partei" võiks küll olla konkreetse partei nimi, aga see "Eesti osakond" on jällegi imelik. Andres (arutelu) 6. juuli 2014, kell 21:58 (EEST)

:: Jah. Ainuke küsimus, kas Suwa soovib hakata arutama seda muudatust. Või läheb sellele tema meelest liiga palju aega -- lihtsam on mingi suva tekst sisse visata artiklisse, et siis teised seda siluma hakkaksid. Mul pole ju ka midagi venestamise mainimise vastu, kui seda korrektses keeles ja stiilis teha. Taavi (arutelu) 6. juuli 2014, kell 23:30 (EEST)

::: Et siis mis, et kui miskit mõistuspärast ja tõsielulist lisada, mis kirjutises on puudu, siis peaks ikka ennem sinuga seda arutama ???, wikis on siiani ikka vead käigult parandatud. Hetkel tekitasid sa ise suuremat kahju, kaotades ära viited:

::: - ekp-lle, venestamisele, propale ... ehk siis täisti sovjeetlikus stiilis kuritarvitad sulle antud võimu ja kustutad fakte ... seda nimetatakse ajaloo võltsimiseks.

:::  suwa 7. juuli 2014, kell 07:49 (EEST)
----
"millega 40 allakirjutanud haritlast püüdis kaitsta eesti keelt" Natuke laiem sõnastus peaks olema. Lisaks keele-teemale oli seal ka juttu teistest rahvustest inimeste sisserändest. Velirand (arutelu) 6. juuli 2014, kell 21:35 (EEST)
----
Siin on tehtud pisiparandusega muudatus. Andres (arutelu) 22. august 2014, kell 08:44 (EEST)
"Venestamine" on asjakohane, aga "okupatsioonivõimud" minu meelest ei sobi siia. Andres (arutelu) 22. august 2014, kell 08:45 (EEST)
Siin on minu meelest liiga palju poliitiliselt laetud väljendeid. Esitus peaks olema lihtne ja neutraalne. Andres (arutelu) 10. september 2015, kell 16:14 (EEST)
----
Ma ei usu hästi, et kirja tekstis oli "ministeeriumite". See oli tollal jäme keeleviga. Andres (arutelu) 10. september 2015, kell 16:14 (EEST)

Tekste tuleks kindlasti võrrelda. 90.190.71.25 10. september 2015, kell 17:20 (EEST)
----
"Muid kannatusi "Avalik kiri Eesti NSV-st" ühelegi autorile ei toonud." Kannatus ei ole õige sõna. Probleeme tekkis aga mitmetel allakirjutanutel. Mati Undi valitud teoste väljaandmine lükkus edasi (ilmus alles 1985), Rein Tamsalu doktoritöö kaitsmisega tekkisid ootamatud probleemid jne. Velirand (arutelu) 10. veebruar 2016, kell 09:22 (EET)

Nojah, need asjad tuleks artiklisse kirja panna. Andres (arutelu) 10. veebruar 2016, kell 10:28 (EET)

venestamise eitamine ei ole keeletoimetamine :P

Ameerika Hääl Washingtonis tegi üksikasjaliku ülevaate 23. detsembril 1980, kusjuures kirja ettelugemise ajaks peatati Tallinnas jaama segajate töö[viide?].
See ei kõlba teps mitte, et nii vapustav väide üle kümne aasta viiteta sees püsib. Tuleb kiiremas korras asja selgitada või kustutada artiklist. Ei tundu üldse usutav.Zeitgeistkritiker (arutelu) 4. veebruar 2020, kell 14:55 (EET)
* Коллеги! Я создал статью "Письмо сорока" на русском языке. Но, к сожалению, не владея эстонским языком, я не могу правильно расставить ссылки на источники. Они в русскоязычной статье присутствуют, но не прикреплены к конкретным частям повествования. Может ли кто-нибудь помочь в редактировании? Буду очень признателен! --Максим Кузахметов (arutelu) 4. juuni 2020, kell 11:41 (EEST)
----
Võib-olla peaks olema kategooria Kollektiivsed kirjad? Velirand (arutelu) 11. august 2023, kell 17:35 (EEST)


Arutelu:Harri Tiido

Inglise filoloogia ei olnud ametlikult eraldi eriala, vaid romaani-germaani filoloogia täpsustus või midagi taolist. Andres 10. detsember 2005, kell 23.01 (UTC)

Romaani-germaani filoloogia oli eriala ametlik nimetus. Kui ei tea, siis ära ütle, et on jama. Andres 24. detsember 2005, kell 09.28 (UTC)

Viimaste parandustega on eelmisest variandist palju välja jäänud. Seetõttu olgu siin varasem redaktsioon ära toodud:
'''''Harri Tiido''' (sündis [[8. oktoober|8. oktoobril]] [[1953]] [[Jõhvi]]s) on [[Eesti]] [[ajakirjanik]] ja [[diplomaat]].
''Harri Tiido sündis Jõhvis Peeter ja Maimo Tiido pojana. Lõpetas [[Tallinna Reaalkool|Tallinna 2. Keskkool]]i ning [[Tartu Ülikool|Tartu Riikliku Ülikooli]] inglise filoloogina.
''Tiido töötas [[1976]]–1980 [[raamatukoguhoidja]]na [[Eesti Rahvusraamatukogu|F. R. Kreutzwaldi nimelises Eesti NSV Riiklikus Raamatukogus]].
''Aastatel [[1980]]–1992 oli ta [[Eesti Raadio]] [[väliskommentaator]]. Aastal [[1992]] oli ta toimetajana tööl [[Kuku Raadio]]s. Ta tegi uudiseid, päevakommentaari (sise- või välispoliitilisel teemal), juhtis "[[Keskpäevatund]]i", saateid "[[Välismääraja]]", "[[Elu võimalikkusest Eesti Vabariigis]]" jt. Aastatel [[1996]]–1997 oli ta tööl [[Ameerika Hääl]]e juures, [[1997]]–2000 oli ta Kuku Raadio [[peatoimetaja]].
''Enne Ameerikas viibimist oli Tiidol Kuku Raadios väga suur ajakirjanikukoormus. Seejuures tegi ta saateid, mis nõudsid põhjalikku ettevalmistust. Paljud kuulajad hindasid tema põhjalikkust, tõsidust ja tasakaalukust. Saadetes, milles Tiido vestles raadiokuulajatega, võis tihti kuulda tema kohta lausa ülistavat kiitust. Üks vanem naiskuulaja leidis, et Tiido sobiks hästi Eesti Vabariigi presidendiks. Tiido reageeris sellele märkusega, et niisugune soov tähendaks talle halva soovimist.
''Ameerika Hääles oli Tiido töökoormus märgatavalt väiksem. See jättis talle palju aega lugemiseks. Ameerikas tõlkis ta eesti keelde ühe raamatu Venemaast. Pärast Kuku Raadiosse naasmist pidi ta tegema ainult "Keskpäevatundi", "Välismäärajat" ja päevakommentaari.
''Aastatel [[2000]]–2003 oli ta Eesti Vabariigi [[Välisministeerium]]i [[asekantsler]] [[julgeolekupoliitika]] alal.
''[[2. september|2. septembril]] [[2003]] andis Eesti [[suursaadik]]una [[NATO]] juures üle volikirja NATO peasekretärile [[George Robertson]]ile.
''Tiido valdab [[inglise keel|inglise]], [[soome keel|soome]] ja [[vene keel]]t.
''Harri Tiido oli esimene, kes pälvis [[Robert Lepikson]]i asutatud [[Eetilise ajakirjaniku preemia]]. Ta võttis selle vastu sõnadega "Igasugune raha on alati teretulnud."
''

Tiido on abielus Anna Tiidoga, peres on tütar Katrin.
Ta suitsetab palju. Ta kannab prille. Vabal ajal tegeleb ta uudiste ja ajakirjanduse jälgimisega ning välispoliitikaalase kirjanduse lugemisega.
== Välislingid ==
*Artikkel: Ivanovid ja ida-lääne suhted
Andres 30. november 2006, kell 18:17 (UTC)
----
Välja võetud:
The Trilateral Commission http://www.trilateral.org liige, tuntud kui maailmavallutajate illuminaatide ja vabamüürlaste organisatsioon.
Andres 8. märts 2007, kell 18:55 (UTC)
----
2. septembril 2003 andis Eesti suursaadikuna NATO juures üle volikirja NATO peasekretärile George Robertsonile.

Minu meelest ei ole suursaadikuks saamine üheselt seostatav volikirja üleandmisega. Andres 9. märts 2007, kell 08:50 (UTC)


Arutelu:Ühinenud Rahvaste Organisatsioon

Soovitaksin pealkirja "ÜRO liikmesriikide loend". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. detsember 2005, kell 23.55 (UTC)

Miks täiendamismärkus on ära võetud? Artikkel on ilmselgelt liiga lühike. Andres 11. detsember 2005, kell 10.56 (UTC)
Kordan veel kord. Kõiki artikleid saab teha pikemaks. Alati võib tulla keegi ja ütelda suvalise artikli kohta, et seda saab täiendada.  Seetõttu tuleks mall "täienda" kasutusest maha võtta. Vaja oleks ehk malli nupukeste jaoks, millel peaks aga olema väljatöötatud reeglistik ja muidugi ei pandaks teda artiklitele nagu ÜRO, mis on selle malli jaoks ilmselgelt liiga mahukad. Siim 11. detsember 2005, kell 11.00 (UTC)
Malli on vaja vaid selleks, et toimetajatel ja muudel artikli parandajatel oleks ülevaade toimetamist/täiendamist vajavatest artiklitest. Et saaks võtta vastava kategooria ette ja hakata näiteks otsast toimetama. Kui me aga igale täiendamist vajavale artiklile selle lisame, siis mis selle asja mõte on? Siim 11. detsember 2005, kell 11.04 (UTC)

Asja mõte on näidata, et me ei ole artikli pikkusega rahul. Lugeja ei pruugi kohe aru saada, mis Vikipeedia on. Andres 11. detsember 2005, kell 11.27 (UTC)

: See ei ole kaugeltki piisav põhjus, et artiklite väljanägemist solkida. Siim 11. detsember 2005, kell 11.32 (UTC)

:: Nii et küsimus on siis väljanägemises. Võib-olla otsida teistsugust graafilist lahendust? Andres 11. detsember 2005, kell 15.33 (UTC)
teisaldaks ikka täisnime alla? - Ahsoous 24. august 2007, kell 21:26 (UTC)

UNTSO (United Nations Truce Supervision Organisation) ÜRO sõjaline vaatlusmissioon UNTSO loodi ÜRO poolt juba 1948. aastal. Tegemist on ÜRO kõige esimese ja vanima rahuvalvemissiooniga, mille suurus on praegu ligikaudu 150 sõjalist vaatlejat. Sõjaliste vaatlejate ülesanne on jälgida rahukokkulepetest kinnipidamist Lähis-Idas ning hoida ära konfliktide eskaleerumist, samuti aidata teisi piirkonnas paiknevaid ÜRO missioone, nagu näiteks UNDOF (United Nations Disegagement Observer Force), mis tegutseb Golani kõrgendikul Iisraeli ja Süüria piiril, ning UNIFILi (United Nations Interim Force in Lebanon) missioon Liibanonis, mille ülesandeks on tagada julgeolek „sinisel joonel” (Iisraeli - Liibanoni piir). UNTSO on esindatud ka Siinai poolsaarel, kus jälgitakse Egiptuse–Iisraeli piiri.

Liikmesriikide arv on vale (õige on 193) ning see vajab minu meelest ka linki.

Tegin paranduse. Lingiks sobiks vist see, aga mul ei avane see. Andres (arutelu) 25. september 2016, kell 10:03 (EEST)

Traditsiooniline tõlge on ekslik, sest Nations vaste on siin "riigid", seega: Ühinenud Riikide Organisatsioon.--Vaher (arutelu) 11. detsember 2021, kell 18:47 (EET)


Arutelu:Eestimaa Kommunistlik Partei

Arvan, et pealkiri võiks olla "Eestimaa Kommunistlik Partei". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. detsember 2005, kell 08.47 (UTC)

Tsitaadi allikas? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. juuli 2006, kell 16.21 (UTC)

Kas siia ei pandagi  kirja ka  Eestis hetkel elavaid tipp-kommuniste?
See oleks loomulik et endised partei  funktsionääridest kommunistid   nimeliselt ikka  kirja pannakse , et järgnevad pölvkonnad neid  ja nende teeneid ära ei unustaks.--[[Kasutaja:VanemTao|VanemTao]] 28. november 2006, kell 06:13 (UTC)

Varasemast variandist:

EKP oli VSDTP, seejärel Kominterni allüksus. 1905. aasta revolutsiooni ajal oli VSDTP Eesti organisatsioonides paarsada kuni tuhatkond liiget ja aastal 1917 juba seitsme tuhande ringis. Erakonda juhtisid Viktor Kingissepp, Jaan Anvelt, Hans Pöögelmann ja teised.
Kuni 1920. aastate alguseni oli EKP-l märgatav toetajaskond. 1917. aasta lõpul saavutasid kommunistid Asutava Kogu valimistel umbes 40% häältest. Eesti iseseisvumine, Vabadussõda Nõukogude Venemaa vastu ja edukas maareform vähendasid tunduvalt EKP populaarsust rahva seas, sest EKP seadis eesmärgiks ühinemise Nõukogude Venemaaga. Osa kommuniste emigreerus Venemaale.
EKP asutamiskongressi aegu 1920. aasta sügisel oli selle liikmeskond pooletuhandene ning tõusis aastaks 1924 kahe tuhandeni.
Venemaalt saadud materiaalsel ja moraalsel toel korraldas EKP 1. detsembril 1924 relvastatud ülestõusu, mis samal päeval maha suruti.
J. Saar (Eduard Laaman?) iseloomustab tolleaegset Eestimaa Kommunistlikku parteid järgmiselt:
''Ühelt poolt nende isandate kirjaoskamatus, teiselt poolt määratu iseteadvus, mis iseennast ainukeseks Eesti rahva kutsutud ja seatud valitsejaks luges, kuna teisu inimestekski ei arvatud, – Riigikogus pidasid nad end kui kõrtsis üleval, – see igapäevane vastolu pakkus Riigikogu istangutel alalist nalja. Eesti kommunismi võrreldi üsna tabavalt halvasti lavastatud operettiga: Võõrsilt laenatud aine, mis võõraste olude kohaselt läbitöötatud; palgatud näitlejad ühes väikse hulga statistidega, kes end pea kommunistideks, pea iseseisvateks sotsialistideks riietudes näitelavale sisse ja välja käies rahvast peavad kujutama; põrandaalune etteütleja, keda publikumi silme eest hoolega varjata püütakse, kuid kelle häälekaja siiski ühtelugu kuulajate ruumi ulatab, –nagu ikka provintsi teatris, kus näitlejad põrmugi oma osa ei oska, vaid etteütlejat kuulatavad, et siis valepaatosega tema sõnu korrata; selle kõige juure reklaami lendlehekesed, mis kümnete tuhandelistest hulkadest kriiskaval toonil hooplevad, –nii nägigi välja see partei, kes Eesti ja kogu ilma lubas uueks muuta.

Minu arust on see täpne ja tabav iseloomustus.
''

1. detsembri ülestõusu mahasurumise järel EKP keelustati, juhtivad kommunistid vahistati ja mõisteti pikaks ajaks vangi. Osa kommuniste põgenes Nõukogude Liitu, kus neist 1938. aasta paiku paljud hukati kui kodanlikud natsionalistid.
Eesti kommunistid tegutsesid enne 1940. aastat Kommunistliku Internatsionaali juhistest lähtudes. Propagandat tehti illegaalselt. Propagandamaterjale veeti sisse näiteks salakaubana ja diplomaatilise postiga. Kasutati ka legaalseid (vari-)organisatsioone.
Andres 28. november 2006, kell 07:50 (UTC)
-------------------------------------------------------------------------
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------
Pean silmas seda perioodi nimelt ,mitte seda eelmist ,mis sa siia välja panid.
Tuleks ikka rääkida selle perioodi inimestest, see on loogiline ja loomulik.
Siin peaks ikka pikk nimekiri olema .

Mina ei püüdnudki vastata Sinu ettepanekule. Kas Sa pidasid silmas elusolevate EKP funktsionääride nimekirja koostamist? Arvan, et ei saa piirduda elusolevatega. Sel juhul tuleks hakata jälgima, kes sureb, ja sellel pole minu meelest mõtet. Andres 28. november 2006, kell 08:31 (UTC)
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------
EKP ajalugu 1940–1991
NLKP allüksusena oli EKP eesmärgiks üles ehitada kommunistlik ühiskond. EKP Keskkomitee esimesed sekretärid olid sel ajal Karl Säre, Nikolai Karotamm, Ivan Käbin, Karl Vaino ja Vaino Väljas.
Eesti NSV-s valitses võõrvõimu teostav ainuparteisüsteem. EKP vastutas kõigi ettevõtete natsionaliseerimise, tuhandete inimeste küüditamise ja muusuguse represseerimise, talude kollektiviseerimise ja Eesti venestamise eest. Kuigi käsud nendeks operatsioonideks tulid Moskvast, jäi EKP hooleks plaanide väljatöötamine ja elluviimine.
Teise maailmasõja aegu kuulus EKP-sse ligikaudu üheksasada liiget, kellest 90% asus Venemaa tagalas. Partei lagunemise eel oli EKP liikmeid 100 tuhande ringis, mis oli umbes viieteistkümnendik Eesti elanikest. Eestlaste osakaal EKP liikmeskonnas oli Nõukogude Liidu ajal 40% ja 55% vahel. Poole sajandiga käis EKP liikmeskonnast läbi umbkaudu veerand miljonit eestlast.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------
--VanemTao 28. november 2006, kell 08:06 (UTC)

: Kuna need lõigud, mis välja jäid, sisaldasid eelkõige tõestamata numbreid ja hinnanguid suvalises järjekorras ja vigadega, siis pidasin olulisemaks panna kirja asju, mis pole vaid nõuka aja propaganda väljamõeldis. Kui aega saan, kirjutan edasi--Kinks 28. november 2006, kell 08:20 (UTC)
----
Eesti kommunistid tegutsesid enne 1940. aastat Kommunistliku Internatsionaali juhistest lähtudes illegaalselt. Propagandamaterjale veeti sisse näiteks salakaubana ja diplomaatilise postiga. Kasutati ka legaalseid (vari-)organisatsioone.

Vist välja jäetud. Andres 1. detsember 2006, kell 21:27 (UTC)

: Ei ole välja jäetud, lihtsalt umbmäärane "eesti kommunistid" on asendatud EKP-ga. Kuigi ka see pole täpsne, sest illegaalselt tegutsesid nad kuna kommunistid oli Eesti Vabariigis keelatud, mitte selle pärast, et Internatsionaal sellise käsu andis.--Kinks 1. detsember 2006, kell 23:37 (UTC)
----
Leian, et siin peaks olema ümbersuunamine artiklile Eestimaa Kommunistlik Partei. Lühendi teiste tähenduste jaoks tuleb siis teha lehekülg EKP (täpsustus). Andres 23. juuni 2007, kell 07:17 (UTC)
EKP-sse kuulumise eest oli Eesti Vabariigis karistus kas sunnitöö või surmanuhtlus.

Kas tõesti oli?
Minu arust on artiklis liiga palju asjasse (EKP-sse) mittepuutuvaid andmeid teiste erakondade kohta.
----
Pole mõtet hakata selles artiklis rajoonikomiteede sekretäre nimeliselt välja tooma. Nad ju vahetusid. Andres 21. november 2008, kell 22:53 (UTC)
----
Millistest parteidest ja millal EK(b)P moodustati? Ma kahtlen selles. Andres 18. detsember 2008, kell 08:31 (UTC)
Alapealkiri Hukkusid repressioonides rahvusvähemuste vastu. Aga jutt on NSVL-s hukkununud (Stalini käsul maha lastud) kommunistidest. Kuidas seda alapealkirja mõista?

Jah, pealkiri on kahemõtteline, kuid mõeldud on seda, et eesti kommunistid olid repressioonide ohvrid. Andres 2. juuni 2009, kell 18:03 (UTC)

: Hukati nad ju rahvusvähemuste (NSV LIidu piiririikidest pärit elanike vastu suunatud represioonides, aastail 1937-1938), vastu suunatud kampaanias ning aluseks oli nende rahvus ja päritolu, mitte maailmavaade. Sõna Hukkusid tundus neutraalne ja objektiivne NOSSER 3. juuni 2009, kell 08:23 (UTC)
----
19. detsembril 1990 registreeriti iseseisev Eestimaa Kommunistlik Partei (EKP) Tallinna Linnavalitsuses.
See on välja võetud. Andres 13. detsember 2010, kell 18:37 (EET)

See on vale, sellepärast võeti välja. Taivo 13. detsember 2010, kell 18:39 (EET)
Tuleks täpsustada, mis tähendab "ainupartei". Andres 1. jaanuar 2011, kell 16:30 (EET)
Mis puutub siia ENSV lipp? Ssgreporter 16. jaanuar 2012, kell 00:54 (EET)

Selle peaks ära võtma. Andres 21. jaanuar 2012, kell 08:20 (EET)
----
Võiks lisada tabeli EKP liikmete arvu ja eestlaste osakaalu kohta. 90.191.119.98 3. veebruar 2013, kell 13:44 (EET)

Et siis oleks selge, et EK(b)P oli "Eestimaa Kommunistlik (bolševike) Partei". See tuleks artiklis ära märkida ning siis läbivalt Eesti Vikipeedias ära linkida, et oleks selge. Suur osa inimesi muidu ei tea, mis lühendi taga seisab. -Mardus /arutelu 10. jaanuar 2016, kell 20:43 (EET)

Eesti NSV ajal 1940–1990 ka ainupartei

1988. aastal asutati ja tegutses avalikult Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei. 2001:7D0:87CA:9180:E820:A671:C1C4:51BF 4. august 2017, kell 01:15 (EEST)

Huvitav-huvitav. Venekeelses vikipeedias kirjutatakse: Запрещена действующей властью Эстонии, действует в подполье. Velirand (arutelu) 27. jaanuar 2018, kell 13:45 (EET)

Artikli alguses öeldakse, et tegutses 1990. aastani. See ei ole ju tõsi. Andres (arutelu) 27. jaanuar 2018, kell 14:39 (EET)

Jah. See on ju vale, mis infokastis on: "Asutamine 1920 – Keeld 1990" Velirand (arutelu) 9. juuni 2020, kell 00:20 (EEST)

1935 ilmus Eestimaa Kommunistlise Partei Tallinna Komitee häälekandja Punane Lipp (meil link Punane Lipp (ajakiri, 1935); vt ESTER ). Ilmus vist vaid 1 nr, seega tähelepanuvääärsus?--Estopedist1 (arutelu) 25. november 2018, kell 10:47 (EET)
----
Hea küll, EKP ei olnud registreeritud, aga mida siis detsembrimässule järgnenud keelustamise all mõeldakse? Ma ei usu, et see on täielik väljamõeldis. --Andres (arutelu) 5. detsember 2022, kell 09:14 (EET)


Arutelu:Sagedus

sündmuste hulk

Ehk oleks parem "sündmuste arv"? Andres 11. detsember 2005, kell 08.48 (UTC)

Võnkesagedus on nüüd ümbersuunamine siia. Ma ei ütle, et see tingimata vale on.
Sagedus defineeritaksegi sageli võnkesagedusena (harmoonilise võnkumise korral), aga see artikkel siin esitab võnkesagedust erijuhuna. Ei mainita üldse, et sündmus peab korduma võrdsete ajavahemike tagant (kas peab?), ega öelda, mida sündmuse kordumine tähendab. Andres 27. oktoober 2009, kell 07:09 (UTC)
Kas sagedus käib ainult perioodilise protsessi kohta? Andres 27. oktoober 2009, kell 07:11 (UTC)

Jah, aperioodiliste protsesside korral sagedusest tavaliselt ei räägita. Kui tegemist perioodilisteks protsessideks lahutatava protsessiga, siis räägitakse juba spektrist. --Hardi 27. oktoober 2009, kell 20:43 (UTC)

: Mis tähendab "perioodiline protsess"? Kas see on protsess, milles mingi füüsikalise suurus aja funktsioonina on perioodiline funktsioon? Sel juhul ei pruugi sündmuste kordumine tuleneda perioodilisest protsessist. Andres 28. oktoober 2009, kell 00:04 (UTC)

: Näiteks keegi astub igal hommikul kell kaheksa oma korteri uksest välja. Andres 28. oktoober 2009, kell 00:05 (UTC)
Kui sagedus on alati perioodilise protsessi sagedus, miks siis alustada "Perioodilise protsessi"?
Edasi, kui perioodiline protsess on nii defineeritud, nagu ma pakkusin, siis ei ole periood üheselt määratud. Nähtavasti tuleb perioodi all mõista kahe järjestikuse sündmuse kordumise vahelise ajavahemiku kestust.
Mis tähendab "sündmuse kordumine"?
Alajaotuses "Seos lainepikkusega" on esitatud jutt, mis ei käi igasuguse sageduse kohta. Andres 28. oktoober 2009, kell 00:11 (UTC)

Sagedust tähistatakse f-tähe asemel vahel ka kreeka tähega nüü (v või υ), nagu lk-lt Wieni nihkeseadus lugeda saab. Nüü on vist ajalooline tähis? nimelik 28. oktoober 2017, kell 21:38
Sama sagedusetähis nüü ka artiklis Spontaanne kiirgus. nimelik 25. veebruar 2019, kell 16:05

: Samuti spektri teema juures...  E = h \nu https://et.wikipedia.org/wiki/Spekter   nimelik 23. märts 2019, kell 14:35


Arutelu:Kuulitõuge

"Tõugata" ei ole selles kontekstis minu meelest arusaadav. Andres 11. detsember 2005, kell 08.51 (UTC)
Viskamine toimub üle õla, nii nagu pallivise. Kuulitõukes kuuli ei visata. Siim 11. detsember 2005, kell 08.59 (UTC)

Saan aru küll. Aga "tõukama" on üsna ebamäärane sõna. Üldisem termin on "heitma", kuid seegi vist pole siin arusaadav. Andres 11. detsember 2005, kell 09.33 (UTC)

: Ma arvan, et tuleks lähtuda korrektsest terminoloogiast. Ketast ja vasarat heidetakse, kuuli tõugatakse, oda visatakse jne. Kui inimesed aru ei saa, siis kahju küll, aga ega me Vikipeediat ainult lastele kirjuta. Geoloogilistes artiklites üritan ka kasutada korrektset terminoloogiat, ehkki nii ei saa enamik võib-olla paljudest asjadest aru. Siim 11. detsember 2005, kell 09.46 (UTC)

:: Arvan, et "heitmine" on korrektne sõna ka kuulitõuke kohta. Heitjate võistlustel osalevad ka odaviskajad ja kuulitõukajad. Ma pole kindel, kas "tõukama" on termin, aga kui on, siis tuleks teha link artiklile "Tõukamine", kus seda terminit selgitatakse. Praegu ei ole midagi selgitatud, vaid on ainult tautoloogia. Ja sõna "tõukama" iseenesest ei ütle, mida siis ikkagi tehakse. Arusaamatus tuleneb sõna tähenduse ebamäärasusest, mitte lugeja rumalusest.

::: Heitjate võistlus ei ütle midagi, sest kes see ikka paneks võistlusele nimeke heitjate-tõukajate-viskajate võistlus. Nimi on selline mugavusest. Arvan, et kergejõustikutreeneritele on tõukamise ja viskamise erinevus palju selgem. Küsi neilt, kas kuuli heidetakse, visatakse või tõugatakse? Siim 11. detsember 2005, kell 10.42 (UTC)

:::: Võib-olla Sul on õigus, aga artikli teksti tuleks ikkagi muuta. Andres 11. detsember 2005, kell 11.09 (UTC)

:: Kui juba ette eeldada, et jutust aru ei saada, siis pole ju jutul üldse mõtet. Aga loodan, et terminid on vastavates artiklites ära seletatud. Andres 11. detsember 2005, kell 10.35 (UTC)

::: Loodad, et terminid on vastavates artiklites ära seletatud? Kas sa pole kuulnud, et Vikipeedia ei ole veel valmis? Geoloogilisi termineid on kümneid tuhandeid. Ma ei ole paraku veel jõudnud neist kõigist artiklit kirjutada. Kahjuks. Ma ei saa eeldada, et kõik inimesed jagavad geoloogilist terminoloogiat. Kas mul pole siis sellest mõtet kirjutada? Siim 11. detsember 2005, kell 10.42 (UTC)

:::: Jutt on sellest, et peaks olema link artiklile, kus asi ära seletatakse. Andres 11. detsember 2005, kell 11.09 (UTC)

välislingid ei vii õigesse kohta


Arutelu:Ajavöönd

kehtib üks ja sama kellaaeg

Mulle tundub, et selles sõnastuses on midagi viltu. Üldse, vööndiaeg ei ole minu meelest kellaaeg. Andres 11. detsember 2005, kell 09.38 (UTC)

Siin artiklis on viga. Ajavööndeid ei ole ju 24, vaid rohkem!!!!
Lisatud kaardilt selgub, et Indias ja Burmas ja Nepaalis ja Austraalias ja mõnel Vaikse ookeani saarel on ka pooltundide ja isegi veerandtundide võrra erinevad kellaajad, õige vööndite arvu saamiseks tuleb 24-le täistunni võrra üksteisest erinevale ajavööndile veel need mittetäistunnilised vööndid juurde liita.
Lugege kokku, mitu ajavööndit tegelikult maailmas on ja parandage viga ära!

See artikkel vajab toimetamist (ja täiendamist), sest siin ei eristata selgelt "ajavööndi" kahte tähendust. Esimese definitsiooni järgi on ajavööndeid kindlasti 24. Andres 30. juuli 2009, kell 08:30 (UTC)

: abiks toimetamisel:
* :en:List of time zones
* :en:List of zoneinfo time zones

: viimases on kirjas:
 Number of zones per region
  * Africa: 51
  * America: 138
  * Antarctica: 10
  * Arctic: 1
  * Asia: 75
  * Atlantic: 10
  * Australia: 12
  * Europe: 55
  * Indian: 11
  * Pacific: 38
  * TOTAL: 401

: suwa 30. juuli 2009, kell 08:32 (UTC)

:: Peand-pea. See viimane on küll kena loetelu, aga eks Euroopa/Helsinki ole ju sama vöönd nagu Euroopa/Tallinn... -- Ahsoous 26. september 2011, kell 02:52 (EEST)

Tabelis on:
"1989-03-26 	1990 	Ida-Euroopa aeg 	+3h 	+2h 	kui Nõukogude Liidus keerati kellad suveajale, jäeti see Eestis tegemata, millega oligi Ida-Euroopa ajavööndi suveaeg taastatud"
Paraku ei saa lihtsalt kella keeramata jätmisega nihkuda ajavöönd UTC+3 pealt UTC+2 peale. --80.235.107.168 25. oktoober 2018, kell 19:11 (EEST)

Eemaldasin tabelist selle viiteta ja tabelist toodud andmetega vastuolus oleva väite. --80.235.107.168 23. märts 2019, kell 12:02 (EET)

:: Selles peatükis on mõisted segi aetud. Eesti on peaaegu tervenisti ajavööndis UTC+2 kogu aeg. Riigi kell on Eestis näidanud aegu UTC+1-st UTC+4-ni, aga ega siis ei sõida Eesti ühest ajavööndist teise.

:: Kust on teadmine, et 1990-1996 ei olnud suveaega? Vabariigi Valitsuse määruses nr. 111, 20.03.1989 on kirjas: "1. Rakendada alates 26. märtsist 1989.a. Eesti NSV territooriumil teisele ajavööndile vastav vööndiaeg (ilma ühe lisatunnita), nihutades iga aasta märtsikuu viimasel pühapäeval kell 2.00 kellaosutid ühe tunni võrra ette (välja arvatud 1989. aastal) ja septembrikuu viimasel pühapäeval kell 3.00 ühe tunni võrra tagasi." See määrus tunnistati kehtetuks 1996. aastal, kui suveaega pikendati okoobri lõpuni. Valitsuse määrustes esineb ühtelugu vildakat terminoloogiat, nii on siingi kasutatud terminit 'vööndiaeg' nii tähenduses 'vööndiaeg' kui tähenduses 'riigis kasutatav ajaarvamissüsteem' e. 'tsiviilaeg' (vt. ENE). Ajavöönditel põhinev ajaarvamissüsteem vöeti NLiidus kasutusele 1939. Kui Eesti oli tsaaririigi koosseisus, oli siin kasutusel vene raudtee ajaarvamissüsteem, mis oli Pulkovo meridiaani keskmine päikeseaeg. 176.46.15.247 11. aprill 2020, kell 21:54 (EEST)

::: 1990-1996 rakendati Eestis suveaega. Tabelis oli viga, parandasin ära. 193.40.12.10 26. aprill 2020, kell 20:41 (EEST)
----
Peitsin Eesti tabeli ja lisasin viite artiklile "Ajaarvestus Eestis".
Arvan, et siit võib selle praegu peidetud tabeli ära kustutada.
193.40.12.10 3. mai 2020, kell 18:14 (EEST)


Arutelu:Kärdla

langes Kärdla lähedale

Mulle tundub, et see eeldab, et Kärdla oli juba olemas.

Miks siin täiendamismärkust ei tohi olla? Ilmselgelt on ju liiga vähe kirjutatud. Andres 11. detsember 2005, kell 10.51 (UTC)

: No ja siis. Alati saab rohkem kirjutada. Siim 11. detsember 2005, kell 10.53 (UTC)

:: Arvan, et siiski on olemas mingi piir, kust alates võib täiendamismärkuse ära võtta. Minu meelest võib seda teha juhul, kui ei ole enam võimalik hõlpsasti lisada asjakohast infot või kui artikkel on juba muutunud nii pikaks, et täiendused tuleks panna pigem spetsiaalsematesse artiklitesse.

:: Malli mõte on näidata, et me ei arva, et artiklil on normaalne pikkus ja teema on vähegi ammendavalt käsitletud. Andres 11. detsember 2005, kell 11.18 (UTC)

::: See piir ei tohi olla selline, et ainult sina aru saad, kust ta jookseb. Kui seda teha nii nagu sina tahad, siis peaks see mall olema 99% artiklitest, aga mis ta mõte siis on? Mall ütleb siis seda, et 99% Vikipeedia artiklitest on lühemad kui nad olema peaks, aga see on ju siililegi selge. Kas selle jaoks on malli vaja? Siim 11. detsember 2005, kell 11.24 (UTC)

:::: Aegapidi tekib meil ka selliseid artikleid, mis ei ole liiga lühikesed. Kuidas on lood suhtarvuga, seda ei oska öelda. Võib-olla suhtarv ei vähene.

:::: Minu arvates on kõige tähtsam mõte selles, et lugeja teaks, et see ei ole Vikipeedia norm, vaid Vikipeedia arenematusest tulenev ajutine olukord.

:::: See piir ei tohi olla selline, et ainult sina aru saad, kust ta jookseb

::::: Ei saa hästi aru, millele Sa vihjad. Meil ei ole ju eriarvamust selles, kust see piir peaks jooksma, vaid selles, kas seda märgistada.

::::: Malli on tarvis selleks, et mingit sõnumit kerge vaevaga ja ilmekas vormis edasi anda. Andres 11. detsember 2005, kell 15.10 (UTC)

Ma pakun, et Kärdla kraater siiski avaldub reljeefis. Paluküla valli suhteline kõrgus ületab kohati 10 meetrit. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 12. detsember 2005, kell 17.38 (UTC)

: (saksa ''Kertel'')
siia kuni leidub õige koht ja saatesõnad --[[Kasutaja:TarmoK|TarmoK]] 15. jaanuar 2006, kell 22.47 (UTC)

''elanikke = 3724 (1.01.2005)
17. august 2006, kell 19:37 (UTC)
Siin või kuskil mujal võiks mainida Kärdla kalevivabriku rahasid ("klubisid").

Olen paar pilti artikli alla lisanud, mis oleks loomulikult parem jagada kuhugi teksti vahele. Niisiis, kui kellelgi tuju oleks... --Mmh 26. märts 2009, kell 00:37 (UTC)
----
| elanikke = 3380 (1.01.2010)
Nii oli siin varem. Ma ei tea, kumb on õige. Andres 5. juuli 2010, kell 20:53 (EEST)
----
Vabrikuvald peaks olema eraldi artikkel. Andres 21. september 2010, kell 18:40 (EEST)

Esimese lõigu kahe viimase lause sisu tuleks teisiti sõnastada. Andres 9. detsember 2011, kell 11:51 (EET)

sõnastasin ymber. hiidlaste seltside artikkel oleks vaja kirjutada, et odratolgus ja ehthiidlane ja piimalähker ja kõik muud sellised mõisted selle kohvilähkri ymber kontekstina näha oleks. nende seltside kohta peaks nyydseks võrgus ka teadust olema. kõige põhjalikum allikas selle kohta on vist siiani 1970ndail Keeles ja Kirjanduses ilmunud artikkel, mille autori nime ma ei mäleta. praegu ei jõua seda artiklit kirjutada, mul on naiivne lootus, et äkki keegi teine jõuab ette. Ohpuu 9. detsember 2011, kell 11:59 (EET)

:eemaldasin lingi hiidlaste seltsid, mis tundub imelikuna. Hiidlaste nimetustest tulekski rääkida artiklis hiidlased--Estopedist1 (arutelu) 8. juuni 2018, kell 08:37 (EEST)
----
Eesti laulupealinn on õige link. Andres 10. detsember 2011, kell 11:10 (EET)

"Läbi linna voolavad Nuutri jõgi, Lumumba jõgi ja Liiva oja (Kärdla oja). "

Kahtlane, et Lumumba jõgi just ametlik kohanimi on. Vähemasti KNAB ja Veeregister ei tea Lumumbast midagi. --WikedKentaur (arutelu) 26. märts 2014, kell 20:16 (EET)

: Küll aga teab Eesti Keele Instituut. Vaata Hiiumaa kohanimed lk. 138  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. märts 2014, kell 21:18 (EET)
----
"После массового оттока прибалтийских немцев (1939—1941) и шведов (1943), город был заселён в основном эстонцами и небольшими группами русских уже в советское время." See on vale, mida venekeelses vikipeedias kirjutatakse. Seal elas enne sõda väga vähe baltisakslasi ja rootslased lahkusid sealt juba 18. sajandi lõpul. Velirand (arutelu) 4. juuni 2016, kell 19:34 (EEST)


Arutelu:Taiwan

Minu meelest ei ole selline ümbersuunamine korrektne. Hiina Vabariik oli olemas ka siis, kui selle territoorium ei piirdunud Taiwaniga. Andres 11. detsember 2005, kell 15.00 (UTC)

Praegu on see Hiina Vabariik - ainus riik maailmas, mis seda nime kannab. Jah, ta on enamuse oma territooriumist kaotanud. Lõpuni korrektne ka suunamine Eesti Vabariik -> Eesti. Piirilepingut ju pole. - Urmas 11. detsember 2005, kell 15.34 (UTC)

: Imelik oleks rääkida Hiina Vabariigi varasemast ajaloost artiklis "Taiwan". Andres 11. detsember 2005, kell 17.37 (UTC)

:: Teksti võib ju dubleerida.
Miks lipp ja vapp artiklist Taiwan kaasa ei tulnud?

Peame artiklite liitmise ruttu ette võtma. Ma teeksin seda kohe, aga ei taha üksinda otsustada pealkirja üle. Minu arvates peaks pealkiri olema "Taiwan", sest selle nime all teda üldiselt tuntakse ning ka KNAB-is ja teistes teatmeteostes on ta selle nime all. Taiwani saarega ja Taiwani provintsiga ta segi ei lähe, sest nende kohta on teise nimega artiklid. Kui "Taiwan" on vale, siis ka Suurbritannia, Iirimaa ja Holland. "Hiina Vabariigi" hea külg on see, et see võimaldab käsitleda riiki järjepidevana. Leian aga, et võib teha eraldi artikli "Hiina Vabariik". Andres 4. aprill 2008, kell 08:09 (UTC)

Olen liitmisega nõus. Geonarva 5. juuni 2008, kell 21:30 (UTC)

Kus on lipp ja vapp? Piccadilly Circus 5. juuni 2008, kell 18:18 (UTC)

Artiklis Taiwan on need olemas. Andres 5. juuni 2008, kell 19:45 (UTC)

Ah, okei. Piccadilly Circus 5. juuni 2008, kell 20:10 (UTC)
----
Leian, et selle artikli pealkiri peaks olema Taiwan, aga tuleb teha ka eraldi artikkel Hiina Vabariik. Andres 3. juuni 2009, kell 11:23 (UTC)

Leian seda endiselt. Andres 12. oktoober 2009, kell 12:39 (UTC)

: Ümbersuunamine pealkirjast Taiwan on olemas. --Improvisaator 12. oktoober 2009, kell 12:41 (UTC)

:: Hea seegi, aga ikka tahaks pealkirja muuta. Andres 12. oktoober 2009, kell 13:15 (UTC)

:: See riik on kas Hiina Vabariik või ta ei ole riik. --Kontra 27. jaanuar 2010, kell 11:08 (UTC)

::: Miks nii? Andres 27. jaanuar 2010, kell 11:43 (UTC)

:::: Selle riigi valitsus on Hiina keskvalitsus, millele on jäänud üks osa Hiinast. Hiina RV jaoks on ta vist "tjiankaijilaste klikk" või midagi taolist, mitte riik. --Kontra 27. jaanuar 2010, kell 11:49 (UTC)

:::: Selle riigi lühinimi on Taiwan, mida ka EKI soovitab. Lühinimi lähtub faktilisest territooriumist. Ametlik nimi on Hiina Vabariik. Muud midagi. Andres 27. jaanuar 2010, kell 11:55 (UTC)
----
rahvaarv = 22 840 000 (2006) Andres 4. august 2010, kell 00:06 (EEST)
2009. aasta rahvaarvu andmed on 2008. aasta andmete järgi arvutatud. Puudu on ka kuupäev. Andres 4. august 2010, kell 00:08 (EEST)
Täpsustus:
2009. aasta lõpu eeldatavaga on tegu. Allikkas:  (rahvaarvu statistika inglise ja hiina keeles, viide leitud saksa keelse wikipeedia vastava artikli vahendusel)
Kas see sobiks viiteks?
--Juhan 4. august 2010, kell 01:03 (EEST)

Arvan, et see sobiks küll, aga tuleks täpsustada võimaluse korral kuupäev (ei lugenud seda välja ning mis allikaga on tegu (Exceli tabelist see ei selgu) ja mis metoodikaga rahvaarv on saadud. Andres 4. august 2010, kell 08:24 (EEST)
Kuupäeva seal otseselt ei ole, ent seal on tabeli päises kirjas, et aasta/kuu lõpus. Seega arvaks, et 2009. aasta 31. detsemberi seisuga.
Allikas on selle tabeli järgi: Department of Household Registration Affairs, arvaks, et on sissekirjutuse järgi.
Viimane rahvaloendus toimus Taiwanis aastal 2000. Allikkas:
--Juhan 4. august 2010, kell 15:14 (EEST)

Viites peaks võimaluse korral olema mainitud kuupäev, andmed esitanud asutus ja andmete saamise viis. Õigupoolest peaks esimene ja kolmas olema ka tekstis. Andres 4. august 2010, kell 23:42 (EEST) Andres 4. august 2010, kell 23:42 (EEST)
----
Leian endiselt, et pealkiri peaks olema Taiwan. Andres 4. august 2010, kell 08:24 (EEST)
Olen nõus. Sest Eesti ja praktiliselt kogu läänemaailma jaoks on see tänapäeval tuntud Taiwanina. Hiina Vabariigi kontrolli all on saar isenesest olnud aastast 1945, 1949. aastal evakueerus sinna pärast Hiina kodussõjas mandri-Hiinas lüüasaamist Hiina Vabariigi rahvuslik valitsus (Kuomingtang). --Juhan 4. august 2010, kell 15:14 (EEST)
Otto Tiefi valitsus ei muuda ju Eestit Põgariks. --Kaali 4. august 2010, kell 15:25 (EEST)
Seda küll, ent Eesti ega valdav enamik läänemaailmast ei oma ametlikke diplomaatilisi suhteid Hiina Vabariigiga. Aastal 1971. kaotas Hiina Vabariik esinduse ÜROs Hiina Rahvavabariigile, aastast 1979. katkestas Taipeiga ametlikud suhted USA.
Nendes rahvusvahelistes organisatsioonides, kus ta osaleb, ei nimetata teda valdavalt Hiina Vabariigiks. Tegemist on siiski ainult faktiliselt eksisteeriva riigina, rahvusvahelise tunnustusega on lood Hiina Vabariigil nii, et põhiliselt need riigid, kuhu Taiwan majandusabi annab, need tunnustavad teda ametlikult. Taiwani välissuhtlus teiste maadega (sealhulgas Eestiga) toimub põhiliselt mitteametlike suhete kaudu. Samuti ka Eesti Entsüklopeedia mainib maad Taivanina.
--Juhan 4. august 2010, kell 16:20 (EEST)

Minu meelest on kaalukas argument ainult viimane. EE kasutab keelekorraldajate soovitatud lühinime Taiwan.

See, et Hiina Vabariigi valitsus tegutseb Taiwanil, ei muuda Hiinat Taiwaniks, kuid ka mitte Taiwani Hiinaks. Maailma jaotus riikideks toob kaasa jaotuse maadeks, ja Taiwan on üks niisugune maa, mille järgi nimetatakse ka riiki. Andres 4. august 2010, kell 23:42 (EEST)

: Ma ei saa eeltoodud argumentide vastu vaielda, kuid tuletan meelde, et nende riikide jaoks, mis Hiina Vabariiki kui riiki tunnustavad, on ta Hiina Vabariik. Teistes kontekstides (näiteks rahvusvaheliste organisatsioonide) tuleb teda nimetada kuidagi teisiti, sest seal on Hiina nime hõivanud Hiina Rahvavabariik. Hiina Vabariigi kontrolli all olev territoorium ei ole ainult Taiwani provints. --Kaali 5. august 2010, kell 12:22 (EEST)

:: Maade nimed on tinglikud. Ka Holland, Suurbritannia, Iirimaa, Hiina on nimed, millega võib vaielda.

:: Võimaluse korral eelistatakse mittepoliitilisi maanimesid. Andres 5. august 2010, kell 12:33 (EEST)
----
Kuhu siin panna link Hiina Vabariik (1912–1949)?
Olen pealkirja suhtes endiselt eriarvamusel. Ja ma pole kindel, et toda aastaarvudega artiklit tarvis on. Andres (arutelu) 3. mai 2016, kell 19:57 (EEST)

Sellega peab tõesti midagi tegema. Kohati on puder ja kapsad. --Epp 4. mai 2016, kell 02:16 (EEST)
Leian endiselt, et pealkiri peaks olema Taiwan. Andres (arutelu) 1. jaanuar 2017, kell 19:03 (EET)

Arvan sama. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 16. jaanuar 2019, kell 13:38 (EET)

Ma arvan, et niikaua kuni Taiwan suudab faktilist iseseisvust säilitada pole põhjust kat. "Hiina" määramiseks. Kat. Hiina tähendab eelkõige Hiina riiki mitte kultuuri või keelt. Siim 20:07, 15 Nov 2004 (UTC)

Hiina Vabariigi (Republic of China, ROC) valitsus peab end endiselt kogu Hiina seaduslikuks valitsuseks, kuigi valitseb 1949. aastast saadik ainult Taiwani ja veel mõnda väiksemat saart. Hiina RV on lubanud sekkuda, kui Taiwan tõesti iseseisvaks riigiks kuulutatakse. Seni on tegemist Hiina siseasjaga.
Mnjah, ma tõlgendasin seda just peamiselt kultuurilisena (Category:Vana-Hiina sai kah Hiina alla pandud, või Jaapani alla teetseremoonia). Lõppude lõpuks, kust peaks vaene hing Hiina Vabariiki otsima, kui mitte Hiina alt? Eriti kui ta on näiteks kooliõpilane, kel poliitgeograafia suygavused veel avastamata. Aga võib muidugi ka nii võtta, siis peab kõigile Hiina RV-st eristuvatel hiinateemalistele asjadele lihtsalt Hiina yldartiklist otselingid panema. Rangelt võttes saab ju Tiibeti ka Hiina alt välja viia, muudest hiljuti hõlvatud aladest rääkimata. --Oop 05:45, 16 Nov 2004 (UTC)
----
Ka Taiwani nimed tuleb kirjutada Hiina RV-s kasutatava pinyin'i järgi (kuigi Taiwanis on ka oma, pisut erinev pinyin). Andres 27. veebruar 2007, kell 05:53 (UTC)
Artikkel tuleks jagada kaheks: Taiwani saar en:Taiwan ja riik, mis seda valitseb en:Republic of China.

Jah. Saarest peaks rääkima artikkel Taiwani saar. Riigi territoorium hõlmab ka teisi saari. Andres 23. november 2007, kell 08:39 (UTC)
Arvan, et Taiwani nimed tuleks kirjutada Hiina RV-s kasutatava pinyin'i järgi (KNAB-is nii tehakse). Andres 16. jaanuar 2008, kell 20:42 (UTC)
----
Ei, nii see ei lähe. Taiwani saare ja Taiwani provintsi kohta peavad olema eraldi artiklid. Andres 24. märts 2008, kell 20:08 (UTC)

Need on olemas. Siinne artikkel tuleb liita artikliga Hiina Vabariik. Siinne tekst on vastuoluline. Andres 24. märts 2008, kell 20:13 (UTC)
Ainult faktiline märkus. Inglise keel ei ole ainus keel maailmas. Seda riiki nimetatakse Hiina Vabariigiks veel näiteks (suvalises järjekorras) vene, hispaania, saksa (sulgudes Taiwan), ungari, norra (sulgudes Taiwan), kreeka, ukraina, katalaani, ladina, horvaadi, albaania ja serbohorvaadi keeles. Ei ole ilus väikeriiki maha jätta, kui ta hädas on. Aga keda see huvitab. --37.157.111.72 16. jaanuar 2019, kell 20:24 (EET)
----
Mis ajast see saare nimi sisalda tähte W? Juhiks tähelepanu sellele, et eesti keeles sellist tähte ei kasutata. Originaalkeeles, mida seal räägitakse, pole aga üldse mingeid tähti - neil on hieroglüüf kiri. Mingi puuinglise keele viljelemine siin?

Võõrtähtede kohta eesti keeles: . Pikne 9. märts 2022, kell 18:56 (EET)
----
See on üsna vaieldav natuke, et see ala just riik on. 1895 aastal allutas selle endale küll Jaapan, kuid Hiina vabariigi väljakuulutamisega 1911 ei kuulunud Taivan kordagi Hiina vabariigile vaid endiselt Jaapanile. Ka 1945 kui sõda läbi sai, jäi see saar Jaapanile esialgu. Jaapan loobus saarest allest kapitulatsiooni aktiga ehk San Fransisco rahuga. Nankingist valitsetud Hiina vabariik oli selleks ajaks juba kaotatud kaardilt. Sisulist seost sellel Hiina vabariigil ja tollel, mis end praegu nii nimetab ei olegi. Ajaloo osa on ikka väga jamasti teil praegu. Ka Eesti ei tunnusta seda riigina, seega ei peaks wikipedia seda ju eraldi tunnustama

Tarvidust Eesti riigi seisukoht aluseks võtta ei ole. Siin on eestikeelne Vikipeedia, mitte Eesti Vikipeedia. Pikne 21. august 2022, kell 14:25 (EEST)


Arutelu:12. detsember


Arutelu:13. detsember


Arutelu:7. detsember

* 1937 – Nõukogude Liidu täievoliline esindaja Kuzma Nikitin esitas oma volitused Vabariigi President Konstantin Pätsile.
 * 1939 – toimus Ühistegevuskoja üldkoosolek.
 * 1939 – Pärnu linnapeaks valiti Priit Suve, Mõisaküla linnavanemaks J. Sõmer ja Narva-Jõesuu linnaosa vanemaks Aleksander Põder.
--WikedKentaur (arutelu) 6. detsember 2016, kell 14:55 (EET)


Arutelu:9. detsember

Korruptsiooniga võistluse päev? Vaevalt see õige väljend on. Andres 9. detsember 2006, kell 20:04 (UTC)

*1931 – Poolas toimus rahvaloendus. Elanikke loendati 31 915 779, neist pidas poola keelt emakeeleks 21 993 444 (68,9%).http://nowahistoria.interia.pl/kartka-z-kalendarza/news-9-grudnia-1931-r-przeprowadzono-drugi-powszechny-spis-ludnos,nId,1570006
--WikedKentaur (arutelu) 8. detsember 2016, kell 15:44 (EET)


Arutelu:10. detsember

Ülemaailmne laste televisiooni ja raadiosaade päev, Nobelipäev, mõlemad ilmselt valed väljendid. Andres 9. detsember 2006, kell 20:09 (UTC)
----
Napoleon I liidendas Saksamaa põhjaosad. - millega?--WooteleF 31. oktoober 2009, kell 13:49 (UTC)

Eks oma riigiga, aga tol kuupäeval andis ta välja Arenbergi  ja Oldenburgi hertsogiriigi annekteerimise dekreedi, teiste alade kohta 13. detsembril. Võtsin selle välja. Andres 31. oktoober 2009, kell 13:56 (UTC)
 * 1934 – toimus Kaubandus-Tööstuskoja üldkoosolek.
--WikedKentaur (arutelu) 10. detsember 2016, kell 11:35 (EET)


Arutelu:Thimphu

{{Hea artikkel mittevalitud}}
<small>Artikkel Thimphu esitati [[Vikipeedia:Heade artiklite kandidaadid|hea artikli kandidaadiks]] aga kanditatuur ei leidnud esitamise hetkel (29. detsember 2007) toetust ja võeti 26. märtsil 2009 maha. Kui artikli seisukord on paranenud, võib selle uuesti esitada.<br>[[Kasutaja:Iffcool|Ivo]] 26. juuni 2009, kell 00:21 (UTC) </small>

Linna pindala on 1250 km².

See on Thimphu ringkonna pindala.
Dzongda on Sharap Gyeltshen.

See on võetud samast allikast. Võib ka käia ringkonna kohta.
Thimphu on Bhutani pealinn aastast 1949. Enne seda oli pealinnaks Punakha.

Britannica andmetel määrati Thimphu 1962 ametlikult valitsuse residentsiks. Enne seda pealinna ei olnud, vaid see oli seal, kus kuningas parajasti viibis.

ENE 1. väljaande järgi oli Thimphu suvepealinn, kuna talvepealinn oli Paros. Vist on silmas peetud kuninga residentsi. Andres 12. detsember 2005, kell 16.00 (UTC)
Aastal 1985 oli elanike arv 58 660.
See on vist ka ringkonna kohta.

Inglise vikis on materjali, mida siin saaks kasutada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. jaanuar 2008, kell 14:49 (UTC)

Mulle meeldib alajaotus "Ei ole valgusfoore". Juba see nimi ise on parajalt omapärane (loe: kõlab jaburalt). Samuti ei ole ma päris kindel, kas antud info (et ainuke maailmas) vastab tõele. iffcool 13. jaanuar 2008, kell 14:59 (UTC)

Inglise vikit järgides asendasin sõnastusega, et Aasias, mitte maailmas. Andres 13. jaanuar 2008, kell 15:02 (UTC)

: "Ebaisikulistasin" alapealkirja. Mida see "ebaisikuline" yldse eesti keeles tähendab? Isikupäratu? Isiksusega foor, urjuhh. --Oop 28. september 2008, kell 09:47 (UTC)

:: Sõna "ebaisikuline" esineb EKSS sõna "impersonaalne" ühe seletusena. Seda sõna ennast märksõnana ei ole EKSS-is ega ÕS-is. Inglise sõnal impersonal on mitu tähendust ning üks on see, mida siin on silmas peetud. Kõige lähem vaste<Silvetis on "isikupäratu", aga isikupära saab olla ainult isikul. võib-olla sobiks "impersonaalne"? Andres 28. september 2008, kell 09:59 (UTC)

:::Tegelikult räägitakse "isikupärast" siiski ka objektidega seoses. Sel juhul viitab see sõna kyll kaudselt objekti looja isikupärale. "Impersonaalne" on kole sõna. Samas kahtlustan ma, et kysimus polnud konkreetsete fooride esteetikas, vaid isikupäratuiks peeti foore kui niisugusi. Enne tõlkimist tahaks algset (lehe)artiklit näha. --Oop 28. september 2008, kell 10:09 (UTC)

: Kindlasti peeti isikupäratuks (või mis iganes) seda, et puuduvad inimesed. Info on saadud teistest vikidest. Andres 28. september 2008, kell 10:46 (UTC)

: Sõna "isikupära" tähenduse asjas on Sul õigus. Andres 28. september 2008, kell 10:46 (UTC)

: Inglise vikis on: "When local authorities installed a set of lights, people complained that they were too impersonal." Andres 28. september 2008, kell 10:49 (UTC)

Thimphu on osutunud mittevalituks hea artikli kandidaadiks.

Nii küll ei kõlba. Miks selle malli siia üldse peab panema? --Epp 22. märts 2011, kell 02:13 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mykreeve.net/eastern_himalaya/bhutan/thimphu/
** In Thimphu on 2013-06-24 13:48:43, 404 Not Found
** In Thimphu on 2013-07-07 04:05:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.innogize.com/gallery/asia_bhutan_thimpu.html
** In Thimphu on 2013-06-24 13:48:57, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Thimphu on 2013-07-07 04:05:39, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:06 (EEST)


Arutelu:Paremäärmuslus

Minu meelest pole korrektne öelda, et paremäärmuslus on mingi ideoloogia. Esiteks ei nimeta paremäärmuslased oma ideoloogiat paremäärmuslused, teiseks moodustavad erinevate paremäärmuslaste vaated vaevalt mingi järjekindla terviku.
Peale selle tundub "paremäärmuslus"  pigem hinnanguna kui kindla sisuga mõistena. Andres 12. detsember 2005, kell 18.26 (UTC)

Kas Reformierakonda iseloomustab agressiivne suhtumine liberaalsesse demokraatiasse ja osasse inimõigustesse? --Lulu 12. detsember 2005, kell 19.26 (UTC)

Ei vist. Tundus mullegi imelik, et Isamaaliit on neonatslikuks nimetatud. Taivo 12. detsember 2005, kell 19.32 (UTC)
Mis oleks, kui teeks sellise artikli:

:Vasakäärmuslus ehk vasakradikaalsus ehk ultravasakpoolsus on maailmavaade, mida iseloomustab agressiivne suhtumine liberaalsesse demokraatiasse ja osasse inimõigustesse, mis nende arvates on kahjulikud ühiskonnale. Vasakäärmuslikke organisatsioone iseloomustab tihtipeale autokraatia. Vahel nad eitavad demokraatiat kui viisi ühiskonna korraldamiseks. 20. sajandi vasakäärmuslased nõudsid demokraatia asendamist korporatiivse ühiskonnaga ja nende ideoloogia aluseks oli sotsiaaldarvinistlik rassism, mis baseerub rasside ebavõrdsusel.
Nali naljaks, aga mida selle artikliga peale hakata? --Lulu 12. detsember 2005, kell 19.41 (UTC)

Lulule: Ma olen vasakäärmuslane. Meie, vasakäärmuslased, ei suhtu agressiivselt liberaalsesse demokraatiasse, suhtume leigelt pooldavalt või neutraalselt. Ideaalseks peame otsedemokraatiat. Agressiivselt suhtume (olenevalt asjaoludest, võimalustest jne.) paremäärmuslusse, natsismi. Kõigisse inimõigustesse suhtume absoluutselt positiivselt! Vasakäärmuslikke organisatsioone iseloomustab mõnikord spontaansus (osad vasakäärmuslased eitavad üldse organisatsioone, peavad neid kahjulikeks), kuid mitte kunagi autokraatia!!! "Vahel nad eitavad demokraatiat kui viisi ühiskonna korraldamiseks." See lause vastab tõele, kui rõhutada sõna "vahel"; demokraatia asemele pakutakse otsedemokraatiat, "radikaaldemokraatiat" või anarhiat. Või ka kommunismi, aga seda mitte selle sõna Eestis kasutatavas tähenduses, vaid kommunismi otseses mõttes, see tähendab ülivaba vabadest kommuunidest koosnevat riigita ühiskonda, mis on lähedane anarhiale või isegi anarhia sünonüüm. Järgnev lause on 100 % VALE: "20. sajandi vasakäärmuslased nõudsid demokraatia asendamist korporatiivse ühiskonnaga ja nende ideoloogia aluseks oli sotsiaaldarvinistlik rassism, mis baseerub rasside ebavõrdsusel."--X 15. jaanuar 2006, kell 11.52 (UTC)
*Vasakpoolsusest. Vasakpoolsed on need, kes on järgneva ühiskonnaklasside loetelu alumiste klasside õiguste eest väljas (parempoolsed vastupidi, ülemiste). Bolševikud, stalinistid jt., keda on peetud vasakpoolseteks, ei ole tegelikult vasakpoolsed (vaid pseudovasakpoolsed), kuna nad ei ole seisnud proletariaadi huvide eest, vaid risti vastupidi, on proletariaati orjastanud, keelustanud kõik töölisparteid jne. Bolševikud jne. on tegelikult paremäärmuslased, kuna on allpool näidatud "Ainuvalitseja" (näit. Stalin, esimees Mao jne.) huvides toimivad.
Ühiskonnaklasse
*Ainuvalitseja
*(Aadel)
*Kodanlus
*Väikekodanlus
*Proletariaat
*Lumpenproletariaat
--X 15. jaanuar 2006, kell 12.14 (UTC)

Kuule, esimesed kolm lauset on täitsa kohased. Neljas on absoluutselt mööda, aga esimest kolme lauset sisaldava artikli võid minu poolest teha küll. Ah soo – et siis nagu poleks vasak- ja paremäärmuslusel üldse mingit vahet? Peab mõtlema. Räägitakse ju, et äärmused ühtivad. Vahe tuleb sisse neljanda lause koha pealt. Sotsiaaldarvinismi, korporatiivset ühiskonda ning rasside-rahvuste ebavõrdsust vasakäärmuslased eitavad. Taivo 12. detsember 2005, kell 19.54 (UTC)
Proovisin seda artiklit hakata redigeerima, kuid see tundub lootusetu. Võibolla teha hoopis eraldi artikkel ekstremism, milles saaks rääkida kõigist äärmusliikumistest ja ideoloogiatest ning sulatada selle artikli elemendid sellesse? --Lulu 13. detsember 2005, kell 07.59 (UTC)

Leian, et peaks ikkagi olema eraldi märksõna, sest selline mõiste on olemas. Andres 13. detsember 2005, kell 08.36 (UTC)

Paremradikaalsus on paremäärmuslusest erinev mõiste, kuigi mõlema sõna tähendused on aja jooksul muutunud ja nendevaheline piir on ähmane. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. detsember 2005, kell 08.51 (UTC)

Paremäärmuslus on maailmavaade, mida iseloomustab agressiivne suhtumine liberaalsesse demokraatiasse ja osasse inimõigustesse, mis nende arvates on kahjulikud ühiskonnale.

Seda võiks samahästi öelda vasakäärmusluse kohta. Nad on eristatavad lõppeesmärkide järgi, kuigi on ka seliseid ideoloogiaid, kus vasak- ja paremäärmuslus on põimunud. Andres 13. detsember 2005, kell 09.27 (UTC)

Kirjutasin "demokraatiat revideerida". See on ebamäärane, aga ei oska praegu paremini sõnastada. Nad tahavad loobuda Saksamaal ja teistes riikides praegu eksisteerivast demokraatia vormist, kuid mitte tingimata demokraatiast kui niisugusest (kuigi on vaieldav, mis on demokraatia). [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. detsember 2005, kell 09.39 (UTC)
---
''20. sajandi vasakäärmuslased nõudsid demokraatia asendamist korporatiivse ühiskonnaga ja nende ideoloogia aluseks oli sotsiaaldarvinistlik rassism, mis baseerub rasside ebavõrdsusel.
'' See väide iseloomustab paremäärmuslust.

Kui me jätame Reformierakonna ja Isamaaliidu lihtsalt välja, siis me sellega veel ei saavuta erapooletust. Suurem probleem on sõna ebaõige kasutamise vältimine. Andres 1. veebruar 2006, kell 09.33 (UTC)
Mida te siin arutate? Vaadake ingliskeelse artikli pealt maha: https://secure.wikimedia.org/wikipedia/en/wiki/Far-right_politics Akki siis kaovad mõned kallutatud vaated ära.

Meil ei jätku tegijaid. Ehk tuleksid appi? Andres 9. august 2011, kell 11:19 (EEST)
See on tõesti halb artikkel. Märkasin seda juba neofašismist kirjutades. Nii detailseks ei saa ega tasu siin minna, pigem peaks tõesti piirduma väga ülevaatliku, suures osas teoreetilise tekstiga. Püüdsin ingliskeelse artikli ja oma varasemaid fašismiteemalisi teadmisi kombineerides midagi kirjutada. Panen selle esialgu siia, kritiseerige, ja vaatame, kas sellest saab midagi söödavat tekitada. - Toomas 9. august 2011, kell 11:50 (EEST)

Panin oma teksti artikli uue versioonina üles. -- Toomas 9. august 2011, kell 19:48 (EEST)

See mida kiputakse nimetama paremäärmusluseks on tegelikult hoopis vasakäärmuslus. Fašistid = NatsionaalSOTSIALISTID. Seega vasakpoolsed sotsialistid kes on lisaks ka natsionalistlikud. Isegi mitte äärmuslikud vasapoolsed, need on ju KOMMUNISTID. Äärmuslik parempoolsus on hoopis Anarhism - riigi eitamine.
See kehtib küll ainult siis kui defineerida parem-vasakpoolsus nii:
On kaks konkureerivat viisi kuidas rahvast õnnelikuks teha - Vasakpoolsete viis - "Igaühele võrdselt" ja Parempoolsete viis - "Igaühele vastavalt välja teenitule". Vasakpoolsed esindavad puudusekannatajate huve, parempoolsed neid kes oma tööst rahuldavalt ära elavad (keskklass).
Sellele lisandub eliit oma enda täiesti erinevate huvidega, euroopas on eliidi huve järgivat poliitikat kutsutud liberaalseks. Paradoksaalsel kombel on aga eliidi poliitikal suur ühisosa just vasakpoolsetega, mõlemad soovivad tugevat riiki ja rikkuse ümber jagamist, ainus erinevus on selles kellele ümber jagatav rikkus läheb.
Eliidina vigureerivad tänapäeval tavaliselt suurkapitalistid. Varem on sellena figureerinud aadlikud. Kuid eliidina võib figureerida ka ametnikkond ja partei juhtkond, täpselt see juhtus sotsialistlikes riikides. Ja kestab siiani Eestis.

Eelneva anonyymse deklaratsiooni kirjutas Kasutaja:TarmoKaldma. --Oop (arutelu) 13. veebruar 2013, kell 15:25 (EET)

Tavaliselt rakendatakse paremäärmusluse mõistet neile liikumistele, mille seisukohad tunnistavad mõne ühiskondliku grupi ülimuslikkust teiste suhtes ja välistavad üleüldise ühiskondliku võrdõiguslikkuse kui illusiooni või väärnähtuse. Sageli toetavad paremäärmuslased segregatsiooni ehk väidetavalt kõrgema staatusega grupi eraldamist väidetavalt madalama staatusega gruppidest.
Paremäärmusliku poliitika enam levinud tunnusteks peetakse autoritarismi, nativismi, rassismi ja ksenofoobiat. Samas ei pruugi paremäärmuslased olla alati põhimõttelised demokraatia vastased, kuid üldiselt vastustavad nad lääneriikidele omast demokraatiamudelit ehk liberaalset demokraatiat.
Paremäärmuslike ideoloogiatena käsitletakse kõige sagedamini fašismi, natsionaalbolševismi ja natsionaalsotsialismi ning nende kaasaegseid vorme (neofašism, neonatsism).

Kuni viited leitakse las need olla siin. --Minnekon (arutelu) 7. jaanuar 2019, kell 03:05 (EET)

Neutraalsuse võiks seada kahtluse alla. Ka allikate hinnagud on pigem subjektiivsed ja väited ei ole mitte alati faktid. Paremkonservatiivsus on paraku XXI sajandi peksukotiks, seega on raske neutraalseid allikaid leida. Telje kaldumist näitab seegi, et vikipeedias pole artiklit vasakäärmuslusest, konsevatiivsusel on aga tugev stigma.

Konkreetselt millised hinnangud pole neutraalsed, objektiivsed või faktipõhised ja miks? Vasakäärmusluse artikli puudumine ei mõjuta käesolva artikli neutraalsust, aga muidu selle (nagu paljude teiste teemade) puudumine eestikeelses Vikipeedias näitab, et siin on vähe kirjutajaid ja et kõigi teemade jaoks ei jagu huvitatud, pädevaid ja vaba aega omavaid kaastöölisi. Soovi korral võid selle töö ise ette võtta. --Minnekon (arutelu) 14. aprill 2021, kell 15:48 (EEST)
Päevalehe arvamusartikkel vaevalt et pretendeerib millelegi mille võiks siin ära tuua kui väite tõestust. Olen ise analoogseid arvamuslugusid varem viitena välja toonud ja need on pea reeglina ära kustutatud, kuna pole olnud viitena piisavad. Erandid on uudised, teadusuudised (viitega algallikale) või biograafiad.

Ajalehes avaldatud artikli puhul pole küsimus iseenesest neutraalsuses, vaid asjatundlikkuses, teaduslikus tasemes ja sisulises korrektsuses. Taolise usaldusväärsuse üks garantii on avaldamine teadusajakirjas vms kohas, teine aga ka kirjatüki autori isik. Kõnealuse leheartikli autor on paremäärmusluse uurimisele keskendunud politoloog Andres Kasekamp, kes on ilmselt Eesti parim paremäärmusluse ekspert ja maailma parim Eesti paremäärmusluse ekspert. Muidugi annaks teaduslikult eelretsenseeritud avaldamiskoht tema sõnadele veelgi kaalu juurde, aga ka leheartikli puhul pole põhjust kahelda selle asjatundlikkuses, eriti arvestades, et tegu on kirjutisega, kus ei öelda midagi revolutsioonilist või vastuolulist, vaid lihtsalt tutvustatakse lühidalt tavainimestele, mida paremäärmusluse all mõeldakse ja kus seda Eestis ilmneb. Selle artikli pluss on ka eestikeelsus - kui tavaliselt tuleb tõlkida ingliskeelset erialakirjandust ja loota, et midagi tõlkes kaduma ei lähe, siis siin on Kasekamp asjad ise eesti keelde pannud (nt muuhulgas pakkudes "nativismi" vasteks "marurahvusluse"). PS. Arutelulehele kirjutades allkirjasta oma postitused lisades jutu järele neli tildet (~~~~) või klikates muutmiskasti kohal nupureas allkirja nuppu ("Allkiri ja ajatempel", vasakult kolmas). --Minnekon (arutelu) 15. aprill 2021, kell 12:51 (EEST)

Hästi. Näen, et pole mõtet teiega väidelda, ilmselt juhib teie tegevust ja seisukohti teie enda asend parem vasak teljel. Üheks wikipedia suureks probleemiks ongi artiklid mida toimetavad ja hoiavad luubi all erinevad huvigrupid või nende esindajad.

Väidelda on mõtet argumente ja vastuargumente esitades, milleks siin on kõik võimalused. Selle asemel vestluskaaslasele alusetult varjatud motiivide omistamine ei aita kuidagi kaasa küsimuse lahendamisele. --Minnekon (arutelu) 15. aprill 2021, kell 15:06 (EEST)
Ei ole täiesti alusetu vaid teie tegevuse ülevaade. Muuhulgas näiteks kustutasite Delfi veebiportaali artkli sissekandeid ja muutsite seda nii, et ühe osapoole väide esitati faktina. Põhjuseks tõite muide puudulikud viited algallikale. Ja taas puudutas teema vasak ja parempoolsust. See teema näib teile olevat väga südamelähedane. Mis mõtet on näiteks minul hakata toimetama vasakäärmuslust puudutavat artiklit kui selle tulemuseks oleks toimetamissõda teiega?

Artiklis Delfi (portaal) olen teinud 2 muudatust: üks oli portaali halvustava viitamata väite kustutamine; teises kohendasin väidet nii, et ta oleks vastavuses selle järel viidatud allikaga. Hiljem keegi pidas vajalikuks tollesse Delfi seisukohta kajastavasse lausesse lisada veel sõna "väidetevalt" ("...põhjendades otsust seal väidetavalt toimunud natsismi- ja fašismi heroiseerimisega"). Kuigi minu meelest oli niigi mõistetav, et tegu on Delfi hinnanguga, aktsepteerisin lisandust. Igal juhul polnud nii, et minu muudatuse tagajärjel esitati kellegi väidet faktina, vaid algselt oli tundmatut päritolu faktiväide, mille ma parandasin Delfi poolt esitatud põhjenduses olnud väiteks, mida omakorda võib-olla tõesti tasus veelgi täpsustada. Seega kui pole plaani kuhugi viitamata või muul moel Vikipeedia põhimõtetele mittevastavat sisu lisada, siis on minu poolt kõik korras. Ma pole pidanud ega kavatse pidada mingeid toimetamissõdasid ja olen alati olnud huvitatud vaidlusküsimuste lahendamisest argumenteerimise teel. PS. Soovitan veekord postitustele allkiri lisada. Vastasel juhul pole hiljem teistel inimestel hästi aru saada, kes, mida ja millal ütles. --Minnekon (arutelu) 15. aprill 2021, kell 18:23 (EEST)
"Telje kaldumist näitab seegi, et vikipeedias pole artiklit vasakäärmuslusest" – selle üle vikipeedias kurtmine, et mingi artikkel on vikipeedias puudu, on tiba jabur. Kurtmisele kulutatud auru saaks suunata vastava artikli loomisele.Sillerkiil (arutelu) 6. september 2021, kell 23:05 (EEST)
Paluks paremat allikat ja põhjalikku uurimust mis näitaks EKRE või endise Rahvaliidu paremäärmuslust. Ühe inimese arvamus, isegi politoloogi oma, ei ole piisav. Eiri kui see tuleb isikult kes on kallutatud.

Ühe politoloogi arvamus pole tõesti piisav, et öeldut tõsikindla faktina esitada - sellepärast ongi see siin artiklis sõnastatud lihtsalt kui tolle politoloogi seisukoht. Samas EKRE puhul leiab kergesti lisaallikaid, mis seda paremäärmusluse alla liigitavad. Seega kui on soov seda parteid siin kindlamas kõneviisis paremäärmuslikuks nimetada, siis võib otsida lisamaterjali nt artiklist EKRE. Mis tõendab, et Andres Kasekamp on kallutatud ja milles see kallutatud seisneb? --Minnekon (arutelu) 24. jaanuar 2022, kell 15:36 (EET)


Arutelu:Antikommunism

Artiklis Kommunism öeldakse, et sõnal on kolm tähendust. Siin peaks täpsustama, millist tähendust mõeldakse. Andres 12. detsember 2005, kell 20.41 (UTC)

Kas on päris õige öelda, et Orwell oli antikommunist? Tõesti, üpris selgelt oli ta totalitaarse riigikorralduse vastu ning ka anti-stalinist, kuid väita, et ta oli kommunismi kui sellise vastu võib minna natukene liiga kaugele. Üle üldse peaks artiklis, mis räägib reaalsete isikute seisukohtadest olema veidi rohkem viidatud või selgitatud. --Hendrik (arutelu) 5. juuni 2012, kell 19:53 (EEST)

Selgitus peaks olema artiklis George Orwell, eks ole? Seal leidub ainult niisugune tsitaat: "Iga rida, mille ma alates 1936. aastast olen kirjutanud, on kirjutatud otseselt või kaudselt totalitarismi vastu ja demokraatliku sotsialismi poolt, nagu mina seda mõistan." (1946). Täpset viidet pole.

Ma ei tea, kas see on antikommunism. Antikommunism tuleb täpselt defineerida. Ma ei ole kindel, kas antikommunist peab tingimata olema igasuguse kommunismi vastu. Andres (arutelu) 6. juuni 2012, kell 22:55 (EEST)
----
Pika jutu lahmiv kustutamine pole minu meelest õige. Küsitavad kohad tuleb vajaduse korral välja tuua. --Andres (arutelu) 26. september 2023, kell 13:13 (EEST)

Niisamuti ei ole vikipeedia ka mehe riist, et teksti pikkuses mõõta tuleks. Teksti oleksin vaadanud millalgi üle ja niipalju kui asjalikku juttu oleks, ka tagasi pannud. Samas on siin lahmimist lubatud viimastel aastatel nii räuskavate propagandistide kui ka küberkiusajate poolt, nii et kui lahmin, mis seal siis ikka. Mea culpa.Metzziga (arutelu) 26. september 2023, kell 15:25 (EEST)

Antikommunism ei saa olla defineeritud lihtsalt kui Nõukogude Liidu poolt kasutatatud mõiste. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 26. september 2023, kell 15:32 (EEST)

:Põhimõtteliselt nõustun. Olin lihtsalt veidi reljeefsem. Olen siin kohanud viimastel aastatel nii ekre trolli, kelle ees Andres vabandas, muid propagandiste kui ka tantsu Ivot kujutavate jänesepiltidega ning ausaltöeldes hakkan väsima - muidu oleks aktiivsem. Lihtsalt kui ühe muudatused on lahmimine ning mõnda meest ja naist (Mariina, Le Borealien) ei või moded päevakski bännida, tekib mõte, milleks. Mariinaga kestis tants näiteks seni kuni ähvardama hakkas. Siis saadi aru.
Ehk, ootaks Vikipeedialt rohkem, et tegeletaks päris lahmimise eemaldamisega ning vähem lahmimiseks sõimamisega.
Metzziga (arutelu) 26. september 2023, kell 15:38 (EEST)

Muidugi saan ma aru, et üliõpilane Metzziga oli silmini solvunud, et tema poolt tohutu vaevaga kokku kirjutatud 6-7 rida väga pealiskaudseks ja asjatundmatuks osutus. Üliõpilasel tuli tahtmine kõik minema visata. Väiklane, kas pole! Siiski oleks hea oma õpingute ajal teemadesse paremini süveneda, siis saab ka arvestustel ja eksamitel paremaid hindeid. Kus artiklis oli öeldud, et antikommunism on üksnes NSVL mõiste? Oli öeldud, et NSVL kasutas seda mõistet jne. Tasakaalukad ja asjatundlikud vikipedistide raudvara, nagu Andres,  võiks siis kaks versiooni kõrvuti üles panna panna. Las lugeja otsustab.

Neptuunium küll näitas tasakaalukust üles, suur tänu, kuid oleks ikka võinud alles jätta antikommunismi mõiste kaudse tulenemise äramärkimise kreeka ja ladina keelest.

Lõpetuseks saan ma aru, et EKRE-t peab igal pool ja võimalusel kloppima. Tubli Metzziga, oma panus on antud! Võinuks veel ka Kaja Kallase oma arvamisesse sisse lülitada. Temagi kloppimine käib ja ehk saab kuidagi ka antikommunismiga siduda. Jõudu noortele ja hakkajatele vikipedistidele, kellel pole omal aega artikleid kirjutada, aga teiste artiklite asjatundmatuks "parandamiseks" ja hukkamõistmiseks aega jätkub.  AK720 26. september 2023, kell 16:20 (EEST)

:Seda, et antikommunism oli NSVL mõiste, oli ju öeldud kohe esimeses reas. Solvunud ei ole ja varasem versioon ei olnud ka minu kirjutatud. Üliõpilane olen nüüd tõesti ja häbeneda pole selle seisuse juures minu arvates küll midagi - loodetavasti on seda enamus vikipediste olnud (kolmest klassist külakoolist jääb vast entsüklopeedia loomisel veidi väheks). Kajast ei arva ma ei head ega halba - on selline keskpärane isik (minu hinnangul). Aga tema pole ka selle artikli teema. Metzziga (arutelu) 26. september 2023, kell 16:26 (EEST)

::Ekret tõin näiteks lihtsalt kuna umbes aasta eest levitas siin üks selle partei propegandist veidraid keeleteaduslikke seisukohti ja leidus isikuid, kes tema eest Matrossovit mängima hakkasid. Metzziga (arutelu) 26. september 2023, kell 16:39 (EEST)
Palun vabandust, et ma sõna "lahmima" kasutasin. Minu jaoks on see pigem kirjeldav kui halvustav sõna. See tähendabki antud juhul seda, et miski mõistetakse tervikuna hukka üksikute puuduste põhjal. See on muidugi kiiduväärt, et oleksid mõistliku osa taastanud, aga saab ju ka nii toimetada, et kohe "platsi puhtaks ei tee". Saab ka siis välja võtta, kui parem on asemele pandud.
Ma leian, et Vikipeedia peaks olema erapooletu ega lähtuma hinnangutest ühele või teise nähtusele. Muidugi on igaühel meist eraldi võttes on erapooletu raske olla. --Andres (arutelu) 26. september 2023, kell 22:02 (EEST)
Ma vaatasin EKSSist, seal ei ole sellel sõnal niisugust tähendust, nagu mina olen sellel arvanud olevat. Tõenäoliselt on see siis minu viga. --Andres (arutelu) 26. september 2023, kell 22:06 (EEST)
----
Minu meelest oli täna kell 10:20 tehtud redaktsioon vandalismi ilminguga. Võin muidugi ka eksida. Kindluse mõttes huvituksin Pikse arvamusest. – Hirvelaid (arutelu) 26. september 2023, kell 16:55 (EEST)

Mulle tundub jällegi, et oli lihtsalt pigem mõningane ylereageering. Ma leian ka, et eelmise versiooni esimene lause ja lõik polnud sellisel kujul pigem sobilikud (nagu Metzziga oma algses resymees viitab), ehkki järgnevas materjalis oli kahtlemata ka täiesti asjalikku ja vajalikku, mistõttu poleks vaja olnud seda tingimata eemaldada. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 26. september 2023, kell 17:31 (EEST)
AK720, palun lisa täiendusi tehes tekstile ka reasisesed viited (vt Vikipeedia:Viitamine), eriti siis, kui tekst sisaldab palju hinnangulisi väiteid nagu siin artiklis. Vikipeedias on oluline esitada asju täpselt nii nagu asjakohased ja usaldusväärsed allikad seda teevad, ilma allikates leiduvat materjali ise kuidagi uut moodi seostamata ja ilma omapoolseid hinnanguid lisamata (vt Vikipeedia:Põhimõtted). Praegu jääb kohati mulje, et oled kirjutanud peast ja viidete puudumise tõttu on nii kogu teksti raske usaldada (muu hulgas eespool välja toodud vastuolu tõttu).  Pikne 26. september 2023, kell 21:45 (EEST)

Ma olen mõelnud sellele tormile teeklaasis. Oma meelest olen näinud vaeva artikli kirjutamisega, mis keegi varem pole teinud, või on teinud väga pealiskaudselt. Töötanud läbi allikaid ja kasutanud oma elust kogutud teadmisi. Olen kulutanud mitu tundi oma meelest põhjaliku ja analüüsiva artikli kirjutamiseks, mis arendab eestlaste teadmisi ühes või teises küsimuses. Ja siis saan vastu hambaid, et pole nii ja naasugune. Pole viiteid, pole keeleliselt korrektne, vajab toimetamist, kaheldakse faktides jne. Mind klopivad inimesed, kes õieti sellest teemast midagi ei tea. Esiplaanil on vormistamise küsimused, mitte artikli sisu. Mind noomivad üliõpilased, kellel on oluline, et saaks ometi teha mõne märkuse. Mul on valus, kui asjatundmatud teevad artiklite kohta lolle parandusi. Vabandan, aga ei saa midagi parata. Seetõttu olen taas teelahkmel, kas üldse tasub vaeva näha ja omalt poolt (minu arvates) Vikipeedia sisulist taset mulle aegade jooksul tööd ja leiba pakkunud teemate osas tõsta? Vikipeedia poliitbüroo on kõikvõimas ja jagab omavagel tunnustusmedaleid ja kiitusi jutumärkide lisamise ja muude vormistamise nipet-näpetite eest. Ülejäänud autorkond on neid teenindav seltskond, orjad, keda võib üksnes ja ainult ära kasutada ja nende loomingut omatahtsi muuta ja end ka artikli autoriks registreerida. Pean nüüd mõnda aega vahet, et järjekordsetest solvangutest taastuda. AK720 26. september 2023, kell 22:37 (EEST)

: Mõelge selle üle järele, siin on oma iva. --Andres (arutelu) 26. september 2023, kell 22:46 (EEST)

:: Jah! Ent võib-olla on kasulik meenutada, et Vikipeedia reeglid kehtivad kõigile, seehulgas siiralt heas usus tegutsevatele kaastöölistele (ei ole mul põhjust arvata, et AK720 heas usus ei tegutseks). Ja mis puutub suhtlemiskultuuri, siis võib-olla tuleks vahelduseks ka endal peeglisse vaadata (algatuseks võib-olla mõni eksimus omaks võtta). Õigupoolest on väga piinlik, et mõned administraatorid seda tõika antud juhul järjepidevalt eiravad. Mul on ka kahju, kui viljakas kaastööline rohkem ei kirjuta (ehkki sarnaselt Metzzeale on ka minul eesnimetatud põhjustel järjest vähem motivatsiooni mingit põhjalikku kaastööd teha), aga võib-olla käivad asjad ikka nii, et kohandatakse end kollektiivsete reeglite järgi, mitte kollektiiv ei pea end formeerima yksikindiviidi tahtmiste moodi. Sellele on ka varem juba korduvalt (minu meelest ka ysna viisakas vormis) tähelepanu juhitud. Pole mõeldav, et ka 2023. aastal jätkub systemaatiliselt viitamata sisu lisamine, mida kolmandatel inimestel on võimatu kontrollida. Vormistusega on teine asi, seda on tagant järele ysna lihtne parandada. Mulle polnud oluline, et saaks teha mõne märkuse (ei ole mul mingit suurt vimma su vastu, hea AK720), vaid tahtsin lihtsalt artikli definitsiooni parandada, et see annaks mõistest laiahaardelisema ylevaate (möönad sama ylal ju isegi). Sõna etymoloogia eemaldamine ei olnud samuti mingi pyydlik veaotsing, vaid tundus lihtsalt antud juhul mõnevõrra ebavajalikuna (ehkki kui leitakse, et seda on vaja, siis võib muidugi tagasi panna). Samuti juhtisin ylal juba tähelepanu, et terve muudatuse laustyhistamine yhe problemaatilise lõigu või lause pärast ei olnud õige. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. september 2023, kell 12:16 (EEST)
Me kipume unustama, et siselinkideta ja viideteta tekst on normaalsus, ainult Vikipeedias on see miski, millest tuleb lahti saada. Sellise tekstiga tuleb lihtsalt edasi töötada. Uutel kirjutajatel ei pruugi olla lihtne neid asju ära õppida. Mul läks ka viitamise tehnika õppimisega mitu aastat aega. Ma olen viitamisega ise ka hädas, näiteks kui ma tõlgin materjali mõnest teisest vikist. Ma ei jäta viitamata teksti välja. Mõnikord on artiklit viidete abil alustada ülesaamatult keeruline. Tuleb midagi kirjutada kirjute ja omavahel vastuolus olevate allikate põhjal, näiteks üldentsüklopeediate põhjal. Seda ma ka ei usu, et lugeja jätaks lugemata, kui viiteid ei ole. Ja kui viited on, siis need on sageli mingile juhuslikule allikale. Need tuleks ka asendada parematega: tuleks ikkagi viidata kõige autoriteetsematesse ja kõige loomulikumatesse kohtadesse, näiteks ülikooliõpikutele, käsiraamatutele ja teemakohastele monograafiatele, ka teadlaste populaarteaduslikele raamatutele ja artiklitele, mitte niivõrd internetiallikatele ja mitteteemakohastele teadusartiklitele.
Igatahes me ei saa nõuda, et uutes artiklites oleks kõik viidatud, kui see vanades nii ei ole. Ja selle nõudega me seame raskesti ületatava barjääri. Mina saan asjast nii aru, et viitamine on Vikipeedia kui terviku, mitte iga üksiku kirjutaja ülesanne. Meil on jätkuvalt puudus sellistest kaastöölistest, kes suudaksid artiklite kvaliteeti tõsta. Enamikus valdkondades on suured sisulüngad.
Igal kirjutajal, meil endil ka, on mingid iseärasused, mis teistele ei pruugi meeldida. Meil tuleb sellegipoolest omavahel koostööd teha.
Ma pooldan etümoloogia eemaldamist siit. Niisugune etümoloogia on liiga ebatäpne, ja täpsemalt saab etümoloogiat kajastada Vikisõnastikus.
Metzziga ütles, et ta nägi palju problemaatilisi kohti. Sellegipoolest ma ei pea kustutamist konstruktiivseks. --Andres (arutelu) 27. september 2023, kell 16:26 (EEST)

Miks ma just siin viidete puudumisele tähelepanu pöörasin, on veelkord see, et tekstis on hulk hinnangulisi väiteid. Ilma viideteta pole arusaadav, kelle hinnangutega on tegu või kas tegu on Vikipeedia kirjutaja enda hinnangutega. Sedalaadi väidetele on teistel märksa keerulisem viiteid leida. Kui kirjutaja on lisaks asju omamoodi seostanud või lugenud allikatest välja midagi, mida seal kirjas ei ole (paraku Vikipeedias sage olukord), siis võivad teised hiljem viiteid otsima jäädagi. Sellepärast on minu meelest mõistlik paluda kirjutajal asja täpsustada ehk lisada vähemasti viited. Kui tegu oleks triviaalsemapoolsete faktiväidetega, siis ei oleks viidete äratoomine nii oluline.

Kui on näha, et kasutaja ei ole Vikipeedia üldiste põhimõtetega hästi kursis (ka teistes artiklites tehtud täienduste põhjal), siis tuleb minu meelest püüda teda juhendada. AK720 näiteks vastab siin, et ta on muu hulgas "kasutanud oma elust kogutud teadmisi". Sellised teadmised võivad olla väärtuslikud ja ka adekvaatsed, aga Vikipeedia pole nende avaldamiseks ikkagi sobiv koht. Kui lisatakse osaliselt materjali, mis Vikipeediasse alles ei jää, siis on minu meelest pigem viisakas seda võimalikult ruttu öelda, nii et kasutaja teaks rohkem tühja tööd mitte teha. Päris nii ju ei saa, et igaüks teeb Vikipeediat omamoodi ja nii et teised ärgu segagu. Kasutaja võib küll juhendamist või palveid pahaks panna, viisakale pöördumisele vaatamata, aga sinna minu meelest pole midagi parata. Reeglid või lihtsalt üldised põhimõtted on meil põhjusega, mitte ühe või teise kasutaja kiusamiseks. Palun sellega seoses mõistvat suhtumist.

Kui kirjutad "kirjute ja omavahel vastuolus olevate allikate põhjal", siis on ka minu meelest jällegi eriti oluline, et näeksid veidike rohkem vaeva ja lisad viited neile allikatele. Kas või kirjutad viite lihtsalt väite järele sulgudesse, kui paremini vormistada ei oska.

Ma ka ei arva, et lugeja jätab viidete puudumise tõttu lugemata. Mõnikord kahtlasema materjali puhul samas oleks tõenäoliselt parem, kui jätaks lugemata.

Seda muidugi, et viidata tuleks võimalikult usaldusväärsetele sekundaarsetele allikatele, mitte mis tahes allikatele. Aga ka viide ebausaldusväärsele allikale on minu meelest parem kui puuduv allikas, sest siis vähemalt näevad teised ära, et materjal pärineb ebausaldusväärsest allikast. Pikne 28. september 2023, kell 22:34 (EEST)

:Paraku on nii, et vaevanägemisega tuleb kuskil piir ette, ja kui pill lõhki ajada, siis jääb artikkel kirjutamata. --Andres (arutelu) 29. september 2023, kell 09:48 (EEST)

:: Minu meelest sellest ei ole midagi, kui jääb esialgu kirjutamata. Kiiret ei ole ja ei pea toorest asja üles panema. Pikne 3. oktoober 2023, kell 21:40 (EEST)
Uuesti on tagasi pandud ka varasemaga võrreles lohisev ja segase sõnastusga definitsioon. Nüüd on seal "peamiselt Nõukogude Liidu", mitte lihtsalt "Nõukogude Liidu", aga ka seda minu meelest pole definitsiooni tarvis. Lisaks ei peaks definitsioonis rääkima mõistest kui sellisest, kuna artikkel on eeskätt antikommunismist kui sellist, mitte eeskätt sellest, kes või kuidas mõiste kasutusele võttis, defineerimisprobleemidest ega muust taolisest. Pikne 28. september 2023, kell 22:34 (EEST)

Viimase punktiga ma ei ole nõus. Antikommunismi mõiste on vähemalt sama oluline. Kui mõiste pole selge, siis ei tea, mis artikli teema alla mahub. --Andres (arutelu) 29. september 2023, kell 09:48 (EEST)

: Mõistest kui sellisest saab siin artiklis muidugi ka rääkida, aga defineerida saab ju ikkagi emba-kumba, kas asja ennast, nii nagu enne oli tehtud, või antikommunismi mõistet. Pikne 3. oktoober 2023, kell 21:40 (EEST)
(kreeka keeles anti vastu + ladina keeles communis ühine) oli peamiselt Nõukogude Liidu ja tema vasallriikide poolt kasutatud mõiste, millega iseloomustati alates Karl Marxi ja Friedrich Engelsi „Kommunistliku partei manifesti” ilmumisest 1848. aastal kõiki sotsialismiks nimetatud repressiivse riigivalitsemise ideoloogia vastaseid ühendavat platvormi.

Vabandage väga, aga nii see ei lähe. Etümoloogia (või mis siin on mõeldud) on esitatud puudulikult ja ebakorrektselt, niisugust asja ei tohiks olla. Kas 1848. aastal oli olemas Nõukogude Liit? Kas manifestis räägiti sotsialismist? Esitus peaks olema asjalik ja selge. --Andres (arutelu) 29. september 2023, kell 09:54 (EEST)
Artikli puudused ei tulene viidete puudumisest. Kui kirjutaja ei luba midagi ümber teha, mida siis teha? Vikipeedia on viki, milles teksti kallal ühiselt töötatakse.  --Andres (arutelu) 29. september 2023, kell 10:03 (EEST)

Sisuliselt hea tekst iseenesest võib muidugi olla ka ilma ühegi viiteta. Ilma viideteta tekst võib olla normaalsus ja muidu aktsepteeritav mujal väljaannetes, kus saab eeldada, et on toimetuse garantii või asjatundlikud ja hoolikad autorid. Kui samas soovida, et Vikipeedia teksti õnnestuks heaks toimetada ja et seda saaks lõpuks enamvähem usaldada, siis selle juures algab minu meelest kõik ikkagi viidetest. Asjatundlik ning ise teemas ja kirjanduses orienteeruv autor ja toimetaja ei pruugi küll viiteid vajada. Vikipeedia autorid reeglina aga ei asjatundjad ning artikleid võib täiendada ja toimetada igaüks. Kui me kohe algusest peale viidete lisamisele rõhku ei pane, siis on tavakasutajate jaoks edasine töö artikliga oluliselt raskendatud.

Kirjutaja ei luba ümber teha? Eks tuleb vajadusel ikka ümber teha ja vajadusel tühistada, eriti kui kirjutaja ei vaevu selgitama, miks tema versioon on parem ja kui mitu teist kasutajat juba on selgitanud, miks nad ei poolda seda versiooni. Pikne 3. oktoober 2023, kell 21:40 (EEST)

: Ei luba ju. Pöörab muudatused tagasi. Vikis nii ei saa. --Andres (arutelu) 4. oktoober 2023, kell 00:41 (EEST)
Artiklis on palju kokkulangevusi saksa viki artikliga, teisi ma pole vaadanud. Kaks lauset põhinevad erialastel teatmeteostel. --Andres (arutelu) 29. september 2023, kell 10:12 (EEST)
Kommunismivastasusest kujunes poliitiline põhihoiak, mis oli erineva rõhuasetusega suunatud kommunismi  teooriate, ideoloogiate, poliitiliste  liikumiste  ja rühmade ning ka kommunismi  valitsemisvormi vastu.

Selle allikas on üks saksakeelne leksikon. Siin on antud antikommunismi definitsioon, midagi sarnast peaks esimeses lauses olema. --Andres (arutelu) 29. september 2023, kell 10:16 (EEST)
Heade allikate otsimine on päris keeruline. Üks tasakaalukas venekeelne lühike leksikoniartikkel:
siin kohe alguses. --Andres (arutelu) 29. september 2023, kell 11:03 (EEST)
Antikommunismi on leitud juba Aristoteleselt, kes kritiseerib "valvurite" radikaalselt kommunistlikku elukorraldust, mida näeb ette  Platoni "Politeia" Sokrates: D. Dobbs.  Aristotle's Anticommunism. – American Journal of Political Science, 1985, 29(1), lk 29–46. --Andres (arutelu) 29. september 2023, kell 11:03 (EEST)


Arutelu:Bhutani ngultrum

Rahatähtede pildid on saadaval saksa vikist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. detsember 2005, kell 16.59 (UTC)

Allikad ei anna vastuoludeta pilti rahasüsteemist enne ngultrumi kasutuselevõtmist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. detsember 2005, kell 19.03 (UTC)

Osa teksti tuleb nähtavasti üle viia artiklisse [[Bhutan]] või [[Bhutani rahandus]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. detsember 2005, kell 19.03 (UTC)

*1 USD = Nu. 46.5333
*1 EUR = Nu. 59.4456
*1 CNY = Nu. 5.83453
*1 GBP = Nu. 88.0495

Tõstsin välja, sest siin puudub kuupäev. Andres 4. september 2006, kell 19:31 (UTC)

Lisasin ka kuupäeva. Tänan veale tähelepanu juhtimast. Kuupäeva puudumine oleks tõesti probleem. iffcool 5. september 2006, kell 15:09 (UTC)


Kasutaja arutelu:Alyster~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse!
Kas tahad seda teksti eesti Vikipeediasse üles panna? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. detsember 2005, kell 20.35 (UTC)
Meil oleks õpetlik teada saada, mis nimelt Sind Vikipeediast eemale peletab.
Arutelulehekülg tahab lihtsalt harjumist, siis ta ei tundu keeruline. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. jaanuar 2006, kell 23.53 (UTC)

Kas me võime kasutajalehel olevat teksti Vikipeedias kasutada? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. detsember 2005, kell 00.51 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Alyster~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Beria pole kunagi parteijuht olnud. Andres 14. detsember 2005, kell 08.08 (UTC)
Kas peaks kõik varasemad nimetused suunama siia? Tegemist on ju yhe ja sama parteiga. --Lulu 17. juuni 2006, kell 14.13 (UTC)

Jah. Andres 17. juuni 2006, kell 14.22 (UTC)

http://en.wikipedia.org/wiki/Congress_of_the_Communist_Party_of_the_Soviet_Union
Kongresse annab veel täiendada. kanakukk 28. aprill 2008, kell 16:34 (UTC)

"Ülevenemaa Kommunistlik (bolševike) Partei (Всесоюзная коммунистическая партия (большевиков) - ВКП(б)) lühendatud ÜK(b)P), 1925–1952." - Kas vsjesajuznaja ei tähenda mitte üleliiduline? --kanakukk 10. jaanuar 2009, kell 11:05 (UTC).

: Jah, isegi inglise keeles on ta üleliiduline: "    * In 1925 the party was renamed the All-Union Communist Party (bolsheviks) (Russian: Всесою́зная Коммунисти́ческая Па́ртия (большевико́в) , ВКП(б))." --kanakukk 10. jaanuar 2009, kell 11:06 (UTC).
1921, 25 июня – принято постановление ЦК и ЦКК РКП(б) по вопросу о проверке, пересмотре и очистке партии. Проверке подлежали все члены партии, особой проверке подвергались: бывшие члены других партий, вступившие в ряды РКП(б) после Октября 1917 года; коммунисты – выходцы из среды чиновников старых правительств; советские служащие, связанные с различными привилегиями.
КРГАОПДФ, ф.18, оп.3, д.2, л.4.
Linke, mida voiks vaadata: http://www.mustkass.kongress.ee/yrik/memorand/nlkp.htm
http://www.mustkass.kongress.ee/yrik/memorand/pt1.htm
--Brita 28. märts 2010, kell 17:05 (EEST)
Soovitav oleks, et siia leitaks liikmelisuse ossa surve avaldamise ja väljaviskamise juhtumeid juurde. --Brita 28. märts 2010, kell 17:30 (EEST)
Kas need viimased kasutaja Сергей Стрелецкий lisatud asjad on päris niisugusel kujul vastuvõetavad (lisaks õigekirjavigadele)? --Morel 3. detsember 2011, kell 15:28 (EET)
----
Mõned märkused: a) 1918 polnud Nõukogude Liitu. b) NLKP nime sai partei aastal 1952. Seega avalaused on iseenesest suht imelikud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. veebruar 2014, kell 12:04 (EET)
Siin on vastuolud. Kas partei asutati 1898 või 1918? Andres (arutelu) 12. veebruar 2014, kell 00:13 (EET)

: Minu meelest asutati ikka 1898. aastal. Velirand (arutelu) 13. september 2015, kell 15:24 (EEST)

:: Siis tuleb esimene lõik ümber teha. Andres (arutelu) 13. september 2015, kell 20:40 (EEST)
----
Kas Capri kooli puhul on mõeldud seda, millest vene vikis on artikkel :ru:Каприйская школа, aga kuidagimoodi ei loe seal 27 osalejat.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 6. märts 2017, kell 20:11 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei