Kasutaja arutelu:MartV~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, MartV! Ivo 20. jaanuar 2012, kell 17:02 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema MartV~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)


Kasutaja arutelu:Linask~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Linask!
Palun ära riku artiklis olemasolevat teksti. Juurde võid infot ikka lisada ja parandada vigu, aga säilita see, mis juba on. Samuti ära eemalda siselinke teistele artiklitele. Adeliine 20. jaanuar 2012, kell 17:26 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Linask~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Suur nälg

Kas õigem on "Suur Nälg" või "Suur nälg"?--Kyng 21. jaanuar 2012, kell 13:41 (EET)

Eesti keele käsiraamat: algustäheortograafia järgi julgeks arvata, et niisugune sündmus kirjutatakse läbivalt suure tähega. --kanakukk 21. jaanuar 2012, kell 14:01 (EET).

: Pigem "Suur nälg" nagu EKSSis ja EEs, kuigi kumbki pole õigekeelsuses päris autoriteetsed. Keele käsiraamat on selle koha pealt üsna üldsõnaline. 88.196.241.249 3. veebruar 2012, kell 09:19 (EET)

Siin on soovitus "suur nälg". Praegust kirjapilti on raske põhjendada. 88.196.241.249 2. mai 2014, kell 20:11 (EEST)
Puudub Suur nälg. --Epp 3. veebruar 2012, kell 04:54 (EET)

Artikkel ütleb: "1696. aastal oli linnades veel piisavad toiduvarud, kuid neid ei jagatud välja."
See info ei pea paika. Nt Tartus alguses jagati vilja välja küll, aga kuna kogunes liiga palju soovijaid, siis lõpetati asi varsti ära. Praegu jätab artikkel mulje, nagu ei oleks midagi seesugust olnud. Allikas: O. Liiv, Suur Näljaaeg Eestis 1695-1697 : Die Grosse Hungersnot in Estland 1695-1697 (Tartu: Loodus, 1938), aga mul ei ole raamatut endal hetkel käepärast. 88.70.74.144 2. mai 2014, kell 20:05 (EEST)

Paranda siis, ja kui raamatu kätte saad, siis viita. Andres (arutelu) 2. mai 2014, kell 20:26 (EEST)

Enn Tarvel, Ajalookimbatused, Eesti Mõttelugu 109 (Tartu: Ilmamaa, 2013), lk 408-409 annab, et Palmse näjakivid, mida seostatakse Suure näljaga, on ilmselt pikema perioodi jooksul kokku kantud ning ei ole erilist põhjust (peale rahvapärimuse, muidugi) neid 17. sajandi lõpuga seostada. 88.70.63.165 4. mai 2014, kell 16:02 (EEST)

Täienda. Andres (arutelu) 4. mai 2014, kell 16:51 (EEST)


Arutelu:Carl Christian

artiklis puudub definitsioon. Ave Maria 21. jaanuar 2012, kell 19:04 (EET)

No iw says he is dead. Kronny (arutelu)


Arutelu:Jakub Kolas

Kanstantsin Mitskievich ei ole õige.
Kas ei peaks käänama "Kolasi"? Andres 22. jaanuar 2012, kell 00:38 (EET)

Tõenäoliselt mitte, i-käänamine tuleks mängu ungari nimedel. Ma ei saa selle nime valgevene hääldust põgusa otsimisega kätte, pakutakse poola hääldust, selle järgi pole i-käänamine kuidagi õigustatud. Kuriuss 13. oktoober 2019, kell 14:48 (EEST)
Kodanikunimede variantidelt tuleks teha ümbersuunamised. Andres 22. jaanuar 2012, kell 00:55 (EET)

Artiklis on mainitud, et ta oli ka teadlane ja lausa TA asepresident, kuid pole üldse juttu, mis eriala teadlane ta oli. Võiks ju oletada, et kirjandusteadlane, aga miks peaks lugeja tegelema oletamisega, kui selliseid elementaarseid vastuseid peaks andma entsüklopeedia? Kuriuss 13. oktoober 2019, kell 14:48 (EEST)

Ta andis ülikoolis grammatika loenguid, lisaks kursusedi valgevene keele õpetamise alal. - Melilac (arutelu) 24. august 2021, kell 22:26 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://knihi.com/kolas/jak_ptuski-eng.html
** In Jakub Kołas on 2013-06-24 11:22:41, HTTP Redirect Loop:  ->
** In Jakub Kołas on 2013-07-06 04:06:23, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:06 (EEST)


Arutelu:Suure-Jaani muusikafestival

Varem oli nii:
Suure-Jaani Muusikafestival on heliloojatele Kappidele ja ka Mart Saarele pühendatud muusikapäevad Suure-Jaanis, mida korraldatakse 1998. aastast alates jaanipäeva paiku. Festivali korraldavad Eesti Kontsert, Suure-Jaani vald ja Rahvusvaheline Artur Kapi Ühing. Festivali algatasid pianist ja muusikateadlane Vardo Rumessen ning organist Andres Uibo, viimane on ka festivali kunstiline juht.
Suure-Jaani Muusikafestivali traditsioonilisteks kontserdikohtadeks on Suure-Jaani Evangelist Johannese kirik, Heliloojate Kappide majamuuseum, Suure-Jaani jahimaja ja laululava. Lisandunud on ka teisi esinemiskohti: Suure-Jaani Peetruse Pauluse õigeusukirik, Suure-Jaani Gümnaasium, kohvik “Arturi Juures”, tuletõrjetorn, Olustvere loss, Lõhavere linnamägi ja Hüpassaare rabasaar.

*Artur Kapp
*Eugen Kapp
*Villem Kapp

*Suure-Jaani Muusikafestival
*Rahvusvaheline Artur Kapi Ühing
----
Kui Vardo Rumessen oli tõesti üks festivali algatajaid, siis tuleks tema nimi artiklisse tagasi panna. 90.190.71.25 11. jaanuar 2016, kell 15:28 (EET)


Arutelu:Tallinn-Sadama raudteejaam

Balti jaamaga pole sellel küll midagi pistmist. Kitsarööpmelise raudtee harutee läks Tallinn-Väikse jaamast Ülemiste jaama aga mitte Balti jaama. 22.01.2012 17:56

Tallinn-Sadama jaamast endast on ka pilte, näiteks http://est-train.ertas.eu/photos/larges/1389557103.jpg ja hulgem siin: http://www.raudtee.eu/?main=1&sub=5&stat=6&tlink=0 . Tõsi ta on, et täpselt samasugune, nagu Tallinn-Väike, mis originaalis oli selline: http://est-train.ertas.eu/photos/larges/1389557711.jpg . Ma usun, et nimetatud saitidelt (või Mehis Helmelt endalt) saab piltide kasutusõigust küsida, nt http://est-train.ertas.eu/about.php?lng=est --Bstard12 (arutelu) 19. juuli 2016, kell 10:37 (EEST)
------
Lühend EVR vajab lahtikirjutamist. Kuriuss (arutelu) 31. mai 2022, kell 17:36 (EEST)


Arutelu:Aleksei Lossev

Mida tähendab "на преподавание античной эстетики во 2-м МГУ"? Moskvas on ju ainult yks MGU? --Oop 23. jaanuar 2012, kell 12:22 (EET)

Oli vahepeal teine. Andres 31. jaanuar 2012, kell 08:11 (EET)
Tahab veel kõvasti tööd. Osa teksti on ylistav ning filosoofiat praktiliselt ei mainita, teoste topeltloend on kasutajavaenulik. --Oop 23. jaanuar 2012, kell 12:29 (EET)
Athose mäel mungaks ja nunnaks pügamine ei toimunud, nii pole venekeelses tekstis ka öeldud.
Ma olen lugenud, et hiljem jäi Lossev praktiliselt pimedaks plahvatuse tagajärjel. Andres 31. jaanuar 2012, kell 08:24 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://mf.volsu.ru/sofia/gol/losev.html
** In Aleksei Lossev on 2012-11-16 09:58:29, 404 Not Found
** In Aleksei Lossev on 2013-05-25 13:50:43, 404 Not Found
** In Aleksei Lossev on 2013-06-24 00:08:08, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:08 (EEST)
----
Tema filosoofilistel teejoomistel osalesid Sergei Averintsev, Vladimir Bibihhin, Konstantin Kedrov, Stanislav Džimbinov ja teised tuntud filoloogid

Vähemalt Bibihhin oli filosoof, aga võib-olla ta oli algul filoloog. Andres (arutelu) 23. august 2015, kell 16:50 (EEST)
Tekstis on vastuolu. Tal keelati filosoofia õpetamine ning sellepärast ta oli esteetika professor ja töötas filosoofiakateedris? Andres (arutelu) 23. august 2015, kell 16:50 (EEST)
Marksism ei piirdunud Lossevi töödes tsitaatidega. Vähemalt ühes kohas ta lähtus materialistlikust ajalookäsitusest. Andres (arutelu) 23. august 2015, kell 16:52 (EEST)

Siin on tugev filosoofiliste tekstide usaldusväärsuse ja sekundaarallikate kallutatuse probleem. Selge see, et Lossev ei saanud kirjutada kõike nii, nagu ta ise mõtles. Samas lähtuvad nõukogudeaegsed käsitlused ametlikust doktriinist ning hilisemad tihti jällegi eitavad seda täielikult ja kanoniseerivad Lossevit. Korralik ülevaade tahaks süvenemist suuremal määral kui meil siin keegi tõenäoliselt valmis on ette võtma. --146.255.183.58 23. august 2015, kell 17:29 (EEST)

: Üksi vast keegi ei jõua, aga kamba peale ikka saab seda paremaks teha. Mind huvitab see tema küll.

: Vaata siin, esimese teose sissejuhatuse algus. Siin ei ole ainult Lenini tsitaadid, vaid minu meelest ka materialistlikust ajalookäsitusest lähtumine. See on lihtsalt minu isiklik mulje. Samas on usutav, et ta kirjutas seda, mida ise uskus, kuigi võib-olla mõni fraas on ebasiiras. Andres (arutelu) 23. august 2015, kell 18:16 (EEST)
Muide, ma olen "Müüdi dialektika" hilisema väljaande otsast lõpuni läbi lugenud, ja minu meelest seal küll ei olnud marksismi võrdsustamist judaismiga, vaevalt ma oleksin saanud seda unustada. Võib-olla see jäeti lihtsalt välja. Alguses on näiteks õigeusu esteetika ülistus, see oli küll ilusti sees. Andres (arutelu) 23. august 2015, kell 18:16 (EEST)

Kas ta oli ametlikult abielus ("naine" nagu viitaks sellele?) Vene keeles öeldakse ".. стала ... близким другом семьи Лосевых — Алексея Фёдоровича и его супруги, после смерти которой в 1954 году, впоследствии, спутницей жизни и хранительницей его наследия." Elusputnik viitaks nagu "elukaaslasele" lihtsalt.--Morel (arutelu) 18. jaanuar 2017, kell 20:00 (EET)

Oleks justkui lugenud, et oli abikaasa, aga peab kontrollima. Andres (arutelu) 18. jaanuar 2017, kell 20:42 (EET)
----
Miks nii ei tohtinud linkida? Andres (arutelu) 22. august 2017, kell 11:39 (EEST)
----
Märkmeid antiikaegsest sümbolismist ja mütoloogiast

See ei ole täpne tõlge ega kanooniline pealkiri.

Venekeelsed pealkirjad peaksid ikka enne olema. Andres (arutelu) 22. august 2017, kell 11:44 (EEST)


Arutelu:Tsüklilisus rahvusvahelistes suhetes

Ei ole väga õnnestunud artikkel. Meil on juba ridamisi selliseid, mis pyyavad jätta muljet, justkui oleks tsyklite teooriad tänapäeval ajalooteaduses yleyldiselt aktsepteeritud. --Oop 23. jaanuar 2012, kell 17:35 (EET)
Halb pealkiri. Puudub lehekülg Tsüklilisus. Andres 31. jaanuar 2012, kell 08:29 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* https://umdrive.memphis.edu/rblanton/public/POLS_7508_Fall_2009/rosecrance_long_cycle_theory.pdf
** In Tsüklilisus rahvusvahelistes suhetes on 2013-06-24 13:55:18, 404 Not Found
** In Tsüklilisus rahvusvahelistes suhetes on 2013-07-07 05:14:43, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:15 (EEST)


Arutelu:Aastate loend

Mis siin olema peaks? Või: miks peaks aastad yldse loendis olema? Miks sellele mallis lingitakse? Aastate loend on ju põhimõtteliselt ysna mitteinformatiivne:
*1988
*1989
*1990. aastad
*1990
*1991
*1992
*... --Oop 23. jaanuar 2012, kell 20:45 (EET)

Nüüd on ülevaade kõigist aastatest. Lisaks sellele veel kümnendid, sajandid ja aastatuhanded. --Tiuks (arutelu) 4. veebruar 2013, kell 00:41 (EET)

Pealkiri ei vasta sisule, nt on siin ka sajandeid. Nt enwiki vastav iw ongi sajandite loenditest--Bioneer1 (arutelu) 18. august 2014, kell 23:26 (EEST)

See ei ole meie viga, et enwikil on sajandid. See tabel on võetud saksa vikist ja seal on pealkiri Jahreskalender ehk aasta kalender. Huvitav, mis pealkirja sa ise sellele paneksid? --Tiia (arutelu) 19. august 2014, kell 00:40 (EEST)

: v-o saksa k Jahres vihjab millelegi laiemale kui aastatele. Eesti märksõnastiku järgi võiks pakkuda Ajaperioodide loend--Bioneer1 (arutelu) 19. august 2014, kell 15:09 (EEST)


Arutelu:Kommunistliku Internatsionaali Täitevkomitee

1924. aastal kinnitati III KI V kongressil KI Täitevkomitee koosseis:
*VK(b)P: Grigori Zinovjev, Nikolai Buhharin, Jossif Stalin, Lev Kamenev, Aleksei Rõkov;
*Ukraina KP: Aleksandr Šumski (ajutiselt);
*Saksamaa KP: Ottomar Geschke, Paul Schlecht, A. Rosenberg;
*Prantsusmaa KP: Boris Souvarine;
*Suurbritannia KP: Harry Pollitt, Arthur MacManus, R. Steward, Willie Gallacher;
*Ameerika Ühendriikide KP: William Foster, Charles Emil Ruthenberg, E. Dan;
*Itaalia KP: Amadeo Bordiga, Palmiro Togliatti varjunimi Ercoli;
*Austria KP: Fiala;
*Tšehhoslovakkia KP: Edmund Burian, Karl Kreibich
*Bulgaaria KP: Vasil Kolarov;
*Jugoslaavia KP: Sima Marković;
*Poola KP: F. Grczegoczevsky;
*Sveitši KP: Jules Humbert-Droz (E. Arnold);
*Hispaania KP: Ramon Merino Gracia;
*Soome KP: Yrjö Elias Sirola;
*Norra KP: Olav Andreas Scheflo;
*Hollandi KP: David Wijnkoop;
*Belgia KP: Joseph Jacquemotte;
*Rootsi KP: Karl Kilbom;
*Rumeenia KP: Elek Köblös (Bădulescu);
*Läti KP: Pēteris Stučka;
*Ungari KP: Béla Kun;
*Noorsoo Kommunistlik Internatsionaal: Voja Vujović, R. Schuler, S. Hessen
*Jaapan: Sen Katayama

Nõuandva hääleõigusega
*Azerbaidžaani KP: Qəzənfər Mahmud oğlu Musabəyov;
*Gruusia KP: Mihhail Tshakaja;
*Leedu KP: Zigmontas Antanas Aleksa-Angarietis;
*Luxembourg: Jan Proost Jansen;
*Pärsia: Avtis Sultan Zade;
*Türgi: Salikh
*Eesti KP: Hans Pöögelmann;
*Taani: Augusta Jørgensen;
*India: Manabendra Nath Roy;
*Kreeka: Nikolaos Zachariadis Dimitriu';
*Lõuna-Aafrika: David Ivon Jones;
*Island: A.P. Valenius
*Korea:
*Mehhiko KP: Manabendra Nath Roy;

Nõuandva hääleõigusega
*Armeenia KP: S. Kasyan;
*Argentina: -
*Austraalia: William Paisley Earsman;
*Uus-Meremaa: -
*Hiina: Chen Duxiu;
*Palestiina: Sааr;
*Turkestan: -
*Hiiva: -
*Buhhaara: -
*Mongoolia: -
*Burjaatia: -
*Kanada: -
*Hollandi India: -


Arutelu:Mägi-Karabahhi konflikt

Nyyd oleks tasakaaluks vaja ka Aserbaidžaani poolset tsitaati, mis tõestaks, et seisukohad lahknevad. --Oop 24. jaanuar 2012, kell 17:27 (EET)

The region's Azerbaijani and Kurd inhabitants were forced to leave the territories remaining under Armenian control.


Kasutaja arutelu:Liizzubetha

Tere tulemast Vikipeediasse, Liizzubetha!
Mujalt internetist teksti Vikipeedia artiklitesse kopeerida ei tohi, isegi kui allikale on viidatud. Tervete elu24 artiklite kopeerimine on autoriõiguste rikkumine. Samuti ei sobi nende stiil entsüklopeediasse, sest ei ole piisavalt neutraalne. Näiteks lause "Hanna on ingellik Kärdla tüdruk, kes võlub lihtsuse ja siirusega" on kellegi hinnang, mis pole entsüklopeedias oluline ja kohane. Adeliine 24. jaanuar 2012, kell 18:10 (EET)

Tere!
Sooviksin küsida, kuidas peaksin toimima, kui soovin eestikeelset wikipedia lehte inglisekeelseks teha, st eestikeelse artikli sisu inglisekeelsesse üle kanda, seal sellekohane artikkel luua.
Kas pisab, kui tekst lihtsalt ära tõlkida või peab kuidagi teisiti toimima; ning kuidas sellisel juhul viidata - viited jäävad algkeelde?
Tänan!

Ma arvan, et tõlkimisest piisab. Mine ingliskeelsesse vikisse, näiteks :en:Wikipedia:Citing sources ja uuri täpsemalt järele, milliseid viitamismalle kasutatakse. Artikli loomisel võiks abi olla :en:Wikipedia:Article wizard. Lisa artiklile ka interviki link et:Artikli nimi eesti vikis ja vastupidi. --Tiuks (arutelu) 16. detsember 2012, kell 14:15 (EET)


Kasutaja arutelu:Tonusamuel

Tere tulemast Vikipeediasse, Tonusamuel! Ivo 26. jaanuar 2012, kell 12:10 (EET)

Artikli peakiri ehk mõiste mille kohta artikkel on tuleks teha paksus kirjas: Tōkyō Ülikool --> Tōkyō Ülikool. Artiklites tuleks kasutada eesti keelseid malle. Näen, et oskad juba päris hästi artikleid vormistada, aga võiksid üle vaadata Vikipeedia:Vormistusreeglid, Vikipeedia:Viitamine ja viitamismalli kasutamisest täpsemalt Mall:Viited. Edu!--Kyng 28. jaanuar 2012, kell 11:52 (EET)
Täname! Eks ma püüan. Hetkel on soov sisu ära teha maavärinate teemal, kuna mul on tihti vaja seda asja selgitada ning eesti keeles materjali pole. Töö käigus õpin juurde. Eks viperusi on ka juba juhtunud. Eestikeelsete mallidega on see probleem, et ma töötan tihti ingliskeelse wikipedia materjaliga ning ma ei tea, kuidas nad meie kohalikus keeles on.
Tonusamuel 28. jaanuar 2012, kell 12:01 (EET)

Kui tekib küsimus, kasvõi mis mall ja kuss mall, siis võid alati julgelt küsida. Eesti keeles ei pruugi alati vastavat malli ka olemas olla aga siis tuleb mingi muu lahendus leida. Kõik õpivad töö käigus.--Kyng 28. jaanuar 2012, kell 12:33 (EET)

Jõudu, teisaldasin sonari kajaloeks.
Kas kõik sonarid kasutavad tavalist :heli või kasutavad kõik :ultraheli, või on miskid segasüsteemid?
suwa 29. jaanuar 2012, kell 20:27 (EET)
Mina saan aru, et passiivsed sonarid on need, mis juba olemasolevaid helisid kuulavad. Näiteks allveelaeva sõukruvi tehtud müra. Seega ei ole ainult ultraheli ning kajalood on ainult üks sonari tüüpe.
Tonusamuel 30. jaanuar 2012, kell 06:47 (EET)

panin tagasi, kas nii on parem?, sõnaraamatust leidsin vaste "hüdrolokaator" suwa 30. jaanuar 2012, kell 21:36 (EET)

Ei saa defineerida inimesi ainult rämpspostitajana.--Morel 9. veebruar 2012, kell 08:16 (EET)
Ma kahjuks ei tea nende isikute muid saavutusi kui nad ainult rämpspostiga avalikkuse ees tegelevad. Ain-Villu Parvetile sai rohkem ameteid nimetatud. Aga loodame täiendusi. Ma tegin nagu ma oskasin.
Tonusamuel 9. veebruar 2012, kell 08:19 (EET)

Ma arvan, et kui muud infot ei ole, siis ei vääri nad artiklit.--Morel 9. veebruar 2012, kell 08:20 (EET)
Võimalik. Samas tundus vale, et rämpsposti artiklis polnud nimetatud neid, kes on teada tegijad. Näiteks Sergei Bogomolov on niivõrd koloriitne ja Ain-Villu Parvet väärib artiklit minu meelest ka. Teised on nagu on, loodetavasti saab kamba peale vikipeedia õigesti sisustatud infoga ning ilmselge jama kustutatud.
Tonusamuel 9. veebruar 2012, kell 08:23 (EET)

pole seda Parvetit uurind,kuid kui kuskil on koht süüdimõistev otsus ja su meelest on see inimene kurjategija, siis saab alla lisada Kategooria:Eesti kurjategijad. suwa 9. veebruar 2012, kell 10:14 (EET)

: Pole aimugi, kas ta kohtulikult karistatud on. Tonusamuel 9. veebruar 2012, kell 10:43 (EET)

Tere!
Suur tänu tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 14. juunil kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele. Samuti on see talgulistele ja žüriiliikmetele heaks võimaluseks omavahel tuttavaks saada ja väikse veini saatel natuke juttu puhuda.
Euroopa Maja asub Tallinnas aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate meie koosviibimisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu


Arutelu:Rail Baltic

Rail Balticut (Tallinn-Varssavi) ei tohiks segamini ajada Balti raudteega (Peterburi-Paldiski).

EKI keelenõuanneEKI Keelenõuanne on minu arvates antud juhul veidi sobimatu. Esiteks, inglise keeles kasutatakse nimekuju Rail Baltica, mitte Rail Baltic. Teiseks, Rail Baltica on ametlik projektinimi. Kõik keeled kasutavad nimekuju Rail Baltica, lugege projektist teistes keeltes. EKI loogika järgi tuleks ka Baltika õlut ja Baltika tehast Balticuks või Baltikuks nimetada. Nii et kuidas tahate, aga EKIga ei tohiks alati nõus olla. Fiu-Vro (arutelu) 12. november 2012, kell 14:18 (EET)

:EKI keelenõuanne ütleb selgelt: "Korrektne nimekuju on seega Rail Baltic, mis ei püüa ühendada eri keelte elemente. Ingliskeelsus kajastub ka häälduses reil booltik." See ei ole ladinakeelne rail baltica. Tänapäeval on hägustunud selle väite mõte, et "inglise keeles kasutatakse". Kes kasutavad? Eri rahvuste esindajad, kelle üksteisemõistmise keel on inglise keel. Näiteks eestlased leedulaste ja soomlastega rääkides. Ssgreporter (arutelu) 15. aprill 2017, kell 00:23 (EEST)

::Muide, ladinakeelne oleks mitte Rail Baltica, vaid Ferrivia Baltica (ja seegi on uusladin). Sellist sõna nagu rail ladina keeles pole. --Ehitaja (arutelu) 31. oktoober 2018, kell 01:21 (EET)
Vikipeedia ei ole meeldib-ei-meeldi spekulatsioonide avaldamise koht. Vastavalt EKI keelenõuande soovitusele on Eestis kokku lepitud, et seda projekti nimetatakse eesti keeleruumis "Rail Baltic". Nii nimetab ennast ka projekt ise, vt http://www.railbaltic.info/et/ Pööran viimased muudatused tagasi. --Andrus Kallastu (arutelu) 14. detsember 2018, kell 14:42 (EET)

Kui see tobe redigeerimissõda ei lõpe, teen ettepaneku Kasutaja:MerPa blokeerimiseks.--Andrus Kallastu (arutelu) 19. detsember 2018, kell 14:42 (EET)
(mõnevõrra vaieldavatel seisukohtadel põhinevat) - Vikipeedia ei ole koht, kus avaldada isiklikke kahtlusi.--Andrus Kallastu (arutelu) 27. aprill 2021, kell 13:47 (EEST)

Rail Baltic kuulub Saksa riigiraudtee tütarfirmale Arrivale. http://www.pealinn.ee/koik-uudised/andres-raid-kas-me-ei-tohi-teada-kes-on-rail-balticu-tegelikud-n182527 Rail Balticu üks projektijuhte oli Indrek Sirp https://www.mkm.ee/et/uudised/rail-balticu-projektijuhist-saab-kaitsepoliitika-nounik-usas

Aga pärisviide? --WikedKentaur (arutelu) 29. detsember 2016, kell 16:14 (EET)
----
Riigikontrolli ülevaade ei kuulu meediakajastuste alla. Andres (arutelu) 26. mai 2017, kell 10:14 (EEST)

Arvestades, et põhiliselt on infot lisanud anonüümsed kasutajad, siis mina ei poolda artikli kaitsmist (kui siis ainult lehe teisaldamine). Meil on üsna vähe artikleid, mis keskmisest rohkem vandalismi näevad; neid ei ole väga keeruline tagasi pöörata. --Pelmeen10 27. august 2017, kell 12:38 (EEST)

Parem muidugi, kui ei peaks kaitsma. Siin on erinevatelt aadressidelt tehtud ühesuguseid vastikuid muudatusi. Andres (arutelu) 27. august 2017, kell 14:00 (EEST)

:Minu meelest pole mõtet kaitset maha võtta, kuna blokeeritud on ainult sisselogimata kasutajad. Kellel info lisamise plaan on tõsine, saab ka endale konto tehtud.--Andrus Kallastu (arutelu) 27. august 2017, kell 16:20 (EEST)
----
Minu meelest on viimased muudatused tendentslikud. Andres (arutelu) 23. november 2017, kell 18:11 (EET)

Milles tendentslikkus avaldub? --Minnekon (arutelu) 24. november 2017, kell 00:33 (EET)

:Ma tulin sellele mõttele sellepärast, et kustutati järgmine: "Samas pole kokkuleppeid Poolaga ja pole teada, kas ja millal Poola üldse kiirraudteed ehitada planeerib. Raudtee uus trass hakkaks erinema senisest põhiraudteemagistraalist ning ei läbiks Kaliningradi oblastit." Võib-olla muidugi just see oli tendentslik. Muude asjade kohta ei tea. Andres (arutelu) 24. november 2017, kell 09:15 (EET)

: Artikli alguses on öeldud, et Poola on 2017. aastal kohustunud oma osa välja ehitama ning selleks raha saanud. Nii et nähtavasti kustutatu on vananenud ja minu mulje oli pealiskaudne. Andres (arutelu) 24. november 2017, kell 09:19 (EET)

See sektsioon tuleks põhjalikult ümber teha, et see kajastaks raudtee vastaste seisukohti ning raudtee sellisel kujul rajamisega rahulolematute arvamusi. Praegu mõjub see väga juhuslikult ja on korralikult süstematiseerimata. Eemaldasin ka igasugu viideteta väite "Ühtegi rahvaküsitlust ei ole projekti vajalikkuse üle tehtud ning ei ole selge, kas rahvas üldse selle projektiga nõustub", sest see näib pigem kellegi isiklik hinnang. Kui rahvaküsitlust tehtud pole, siis ei saa eeldada, et "rahvas ei nõustu". Ning mingeid arvamusküsitlusi on ju tehtud. Refereerigu pigem nende tulemusi. Ivo (arutelu) 23. detsember 2017, kell 05:18 (EET)

Rail Balticu kodulehel on kirjas, et maksimaalne kiirus reisirongidele saab olema 240 km/h ja kaubarongidele max 120 km/h;
Siis selline muudatus sai ka artiklisse sisse viidud, kuna enne oli 249 km/h. Siis kasutaja Boshinja, muutis selle tagasi nn mitteametlikule kiirusele. Pole isegi viidet, kust on saadud see 249 km/h. Mida nüüd teha? --Kopo25 8. oktoober 2018, kell 16:42 (EEST)

Paistab, et 240 km/h oli vana plaan. : "Rail Balticu projekti faasi liikudes oleme täpsustanud ka projektkiirust. Maakonnaplaneeringute ja raudtee eelprojekti raames kasutatud projektkiirus oli 240 km/h. Põhjuseid tuleb otsida eelkõige kasutusele võetavas raudtee liiklusjuhtimissüsteemis ERTMS Level 2, mille puhul eristatakse mõisted trassi projektkiirus ja maksimaalne lubatud opereerimiskiirus. Varasemates projekti faasides on need mõisted olnud sünonüümid. Projektkiiruse 249 kilomeetrit tunnis puhul on maksimaalne reisirongide opereerimiskiirus 234 kilomeetrit tunnis."

Tsitaat: "üle-euroopalise transpordikoridori TEN-T võrgustiku". Kas see TEN-T on koridor või võrgustik?

* Kodanikuühendus Avalikult Rail Balticust koduleht
* Henrik Hololei: Vastuseis suurele taristuprojektile on tavapärane, Pärnu Postimees, 5. mai 2017
* Kodanikeühendus Avalik Eesti koduleht
* Rail Balticu analüüsi 4,1 miljardi euro vead on toonud esimese kohtuasja Õhtuleht, 25. august 2017
* Rail Baltic interaktiivne kaart
* Sirle Matt. Henrik Hololei: Vastuseis suurele taristuprojektile on tavapärane Pärnu Postimees, 5. mai 2017
* Kaur Lass. Kiirraudteest läbi planeeringuprisma Keskkonnatehnika, 1/2001
* Raimo Poom. Rail Baltic: Eesti võttis julge otsusega initsiatiivi Eesti Päevaleht, 26. september 2011
* Kaido Simmermann. Mina praegu Rail Balticut ehitada ei riskiks Postimees, 15. detsember 2011
* Valitsus algatas Rail Balticu maakonnaplaneeringu, Eesti Päevalehe Ärileht, 12. aprill 2012
* Kaur Lass. Rail Baltic on rohkem kui lihtsalt raudtee, Äripäeva lisaleht Logistikauudised, aprill 2012
* Ülle Rajasalu, Tiit Leier, Andres Metsoja. Maavanemad: Rail Baltic kui regionaalse arengu mootor Postimees Arvamus, 14. november 2013
* Indrek Sirp. Tartut läbiv Rail Baltic oleks pool miljardit kallim Postimees 11. detsember 2013
* Sirje Rank. Rail Baltic tõstaks Soome konkurentsivõimet Äripäev, 30. detsember 2013
* Eeri Tammik. Rail Balticu planeerimist läbi Pärnu ei saa enam suunata mujale Pärnu Postimees, 3. jaanuar 2014
* Külli-Riin Tigasson. Rail Baltic – et Eesti ei muutuks perifeeriaks ERR, 14. jaanuar 2014
* Priit Humal. Viis müüti Rail Balticust Postimees, 19. juuni 2014
* Rail Balticu eest peab Eesti maksma 197–574 miljonit eurot 7. detsember 2015
* Priit Humal. Rail Balticu müüjad Postimees, 27. jaanuar 2015
* Toomas Kiho. On viimane aeg peatada Rail Baltic sellisel kujul! Youtube, 19. detsember 2015
* Balti riigid allkirjastasid Rail Balticu ehitamiseks kaks dokumenti Postimees, 21. juuni 2016
* Kristjan Kaunissaare vastulause: Priit Humala artikkel põhineb valedel alustel Postimees, 20. oktoober 2016
* Siim Kallas: lugu tuleviku raudteest Postimees, 15. november 2016
* Karli Lambot. Rail Baltic seisab savijalgadel Äripäev, 15. november 2016
* Tunne Kelam: vastuseis Rail Balticule on vesi Kremli veskile Postimees, 21. november 2016
* Kristjan Lepik: Rail Balticust võidaks kõik Eesti elanikud Postimees, 14. detsember 2016
* Heikki Kalle: Mida tähendab Rail Baltic keskkonnale Eesti Päevaleht, 19. detsember 2016
* Avaliku elu tegelaste pöördumine: Eesti vajab raudteed Euroopasse, kuid mitte praegu planeeritud kujul Postimees, 26. jaanuar 2017
* Enno Lend: Rail Baltic vajab arukat tegutsemist – ka kriitikutelt Postimees, 26. jaanuar 2017
* Paul Särel. RAIL BALTICUST ALTKULMU Pauli blogi, 26. jaanuar 2017
* Tõnu Ploompuu. Kas Eesti riigijuhid on valmis maksma Rail Balticu lisakulud oma taskust kinni? Päevaleht, 31. jaanuar 2017
* Kalev Vilgats: rong sahiseb läbi Pärnu Postimees, 3. veebruar 2017
* Andrus Kivirähk. Rail Baltic nagu tätoveeritud ahv keset kõhtu Päevaleht, 4. veebruar 2017
* Juhan Telgmaa. Rail Balticu praegune projekt on määratud läbikukkumisele 4. veebruar 2017
* Transpordi- ja logistikaekspertide pöördumine: poole miljardi euro küsimus ehk mida muud saaks Rail Balticu omaosaluse eest? Päevaleht, 16. veebruar 2017
* Mati Hint. Rail Balticu tasuvusuuring eeldab, et iga liikumisvõimeline pärnakas hakkab korra nädalas Riias käima Päevaleht, 19. veebruar 2017
* Survegrupp süüdistab ministrit katses Rail Balticu lepe kiirkorras ratifitseerida Delfi, 6. aprill 2017
* Karli Lambot. "Ootamatu" õnnetus Rail Balticuga Äripäev, 7. aprill 2017
* Riia keskvaksali ümberehitus Rail Balticule sobivaks maksab 200 miljonit eurot Delfi, 11. aprill 2017
* Roheliste esinaine Züleyxa Izmailova kutsub kõiki Rail Balticu vastasele meeleavaldusele 22.04.2017 Vabaduse väljakule Youtube, 13. aprill 2017
* Indrek Neivelt. Rail Balticu ehitusest võidaks ainult Euroopa mõned suurtootjad ja maaga spekuleerijad Delfi,14. aprill 2017
* Endel Oja. Tundub, et valitsus ei kontrolli Rail Balticut, vaid Rail Baltic kontrollib valitsust Päevaleht, 15. aprill 2017
* Rail Balticu lepingutest selgub, et raudtee tähtaegne valmimine pole reaalne Delfi, 19. aprill 2017
* Karli Lambot. Rail Balticu pooldajate värske uuring ei uuri üldse keskset küsimust ehk seda, kas välja on valitud parim lahendus või mitte Päevaleht, 20. aprill 2017
* Sajad inimesed avaldasid Vabaduse väljakul meelt Rail Balticu trassi vastu Delfi, 22. aprill 2017
* Kaido Zimmermann: lükkan ümber Rail Balticu kriitikute põhilised teesid Eesti Päevaleht, 26. aprill 2017
* Indrek Neivelt. Mis vahe on Rail Balticul ja Estonian Airil? Ärileht, 2. mai 2017
* Juune Holvanduse intervjuu Marju Lepajõega. Parema Rail Balticu poolt: on vaja sügavamat mõtete korrastamist. Raplamaa Sõnumid, 2.mai 2017
* Vivika Veski. Rail Baltic ärgitab kaevandushuvi. Raplamaa Sõnumid, 3. mai 2017
* Aivar Õepa. Rail Baltic meid kiiresti Euroopasse ei vii. Aga Hyperloop? Eesti Päevaleht, 5. mai 2017
* Reet Pärgma. Piinlik: kas Rail Balticu analüüs tehti googeldades? Eesti linnade vahemaad pandi täitsa mööda? Ärileht, 5. mai 2017
* Mart Niineste kolumn: Issanda loomaaed Rail Balticu vastu Eesti Päevaleht, 7. mai 2017
* Rail Balticu kavandamine on Lätis toonud esimese kohtuasja. ERR, 9. mai 2017
* EVEA: Rail Balticu ehitamise asjus on vaja korraldada rahvahääletus. Maaleht, 10. mai 2017
* Riigikontroll Rail Balticust: riikidevahelises kokkuleppes pole selgelt välja toodud, kui suur rahaline kohustus riigile võetakse Maaleht, 24. mai 2017
* 222 kodaniku kiri Rail Balticu kohta Postimees, 12. juuni 2017
* Avalik kiri: Rail Balticu otsustamine meenutab Eesti NSV-d Postimees, 16. juuni 2017
* Olev Remsu: uusludiidid ja ksenofoobid pealetungil Postimees, 27. juuni 2017
* Loe läbi musta tindi: MKM saatis Rail Balticu kriitikutele täielikult tsenseeritud dokumendid Ärileht, 4. oktoober 2017
* Kirjavahetus paljastab: eestlased said suvel Rail Balticu juhilt venitamise eest noomida Ärileht, 6. oktoober 2017
* Aiaga piiratud Rail Baltic lubab liikluse katkestada vaid üksikutel külateedel Maa Elu, 19. oktoober 2017
* Randel Kreitsberg. Teadlased leidsid alternatiivid Rail Balticu tarastamisele. ERR Novaator, 22. detsember 2017
* Ene-Margit Tiit. Kas 100-aastases riigis tuleks arvestada rahvatarkust? Postimees, 7. jaanuar 2018
* Läti ajaleht: Rail Balticu koordinaator raiskab "strateegia" väljatöötamiseks suuri summasid Ärileht, 10. jaanuar 2018
* Viio Aitsam. Rail Baltic kui eksperiment kohaliku inimese jaoks Maa Elu, 11. jaanuar 2018
* Avalikult Rail Balticust: tasuvusuuringus on olulised vead. Tulud vähenevad vigu arvestades 4,1 miljardi euro võrra Ärileht, 16. jaanuar 2018
* Analüüs: Rail Baltic on muutunud liiga kalliks projektiks ERR, 16. jaanuar 2018
* Karli Lambot. Rail Balticu tasuvusuuringust paljastunud nelja miljardi eurone auk on ikka lappimata Eesti Päevaleht, 17. jaanuar 2018
* Mati Hint. Miks ma ei usu Rail Balticusse Maaleht, 18. jaanuar 2018
* Alo Ervin. Mis on ühist sanskriti keele sõnaraamatutel ja Rail Balticu tasuvusanalüüsil? Vastuse leiame Ossinovski esseest Eesti Päevaleht, 4. märts 2018
* Endel Oja. Jätkem hüvasti Rail Balticuga! majandus.ee, 5. märts 2018
* Indrek Treufeldt. Rail Balticu rajamine erineb tavapärasest raudtee-ehitusest ERR, 30. oktoober 2019
* Dario Cavegn. "Eesti rohelistest ja Rail Balticust" ERR, 7. mai 2020


Arutelu:Diplomaatiline auaste

Diplomaatilisi auastmeid ei anta ainult Eesti riigi nimel ja suursaadik ei ole ainus diplomaatiline auaste. --[[Kasutaja:Numbriga kärumees|Numbriga kärumees]] 26. jaanuar 2012, kell 15:22 (EET)
Ainsuses tundub parem. Oleneb muidugi, millest siin rääkida kavatsetakse. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 25. veebruar 2012, kell 08:46 (EET)

*Erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidatuuri esitab Vabariigi Valitsusele kinnitamiseks välisminister atesteerimiskomisjoni ettepanekul.
*Vabariigi Valitsus kinnitab erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidatuuri ning esitab selle nõusoleku saamiseks Vabariigi Presidendile.
*Vabariigi President annab nõusoleku erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidatuuri kinnitamiseks 30 kalendripäeva jooksul ettepaneku saamisest arvates. Nõusoleku saamisest teatab Välisministeerium Riigikogu väliskomisjonile.
*Pärast erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidatuuri kinnitamist taotleb Välisministeerium erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidaadile selle välisriigi pädeva asutuse nõusolekut (agrément), kuhu suursaadiku kandidaat soovitakse akrediteerida. Kui erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidaat soovitakse akrediteerida rahvusvahelise organisatsiooni juurde, taotleb Välisministeerium vajaduse korral selle organisatsiooni nõusolekut.
*Välisminister teatab Vabariigi Valitsusele nõusoleku saamisest ning Vabariigi Valitsus teeb Vabariigi Presidendile ettepaneku nimetada kandidaat erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks.
*Vabariigi President nimetab kandidaadi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks ning kirjutab alla tema volikirjale 30 kalendripäeva jooksul ettepaneku saamisest arvates.
*Erakorralise ja täievolilise suursaadiku kandidaadi nime ei avalikustata enne tema nimetamist.RT I 2006, 26, 193 Välisteenistuse seadus § 27.''
Tõstsin välja. Kuid ka mujale seda panna pole mõtet. Võiks kustutada. --Hirvelaid (arutelu) 16. märts 2021, kell 13:43 (EET)

Erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks nimetamise etapid


Arutelu:Püha Stanislavi orden

Kas meil on mingit malli selliste ühelauseliste artiklite märgistamiseks?--WooteleF 26. jaanuar 2012, kell 20:07 (EET)

Ei. Tuleb kirjutada teine lause juurde. --Metsavend 26. jaanuar 2012, kell 21:38 (EET)

etwikis on ka link Stanislavski orden. Kas see on sama asi? Kui on, siis kas vigane keelekuju?--Estopedist1 (arutelu) 14. november 2016, kell 21:13 (EET)

Jah, sama asi ja vigane kuju. Andres (arutelu) 15. november 2016, kell 11:02 (EET)


Tere tulemast Vikipeediasse, Sull loves ozzy osbourne!
Sinu tehtud artiklid on liiga napid. Palun vaata Vikipeedia juhendit. --Metsavend 27. jaanuar 2012, kell 17:51 (EET)
Tere, Sull! Ma kirjutasin juba sulle üht-teist su ip-aadressi arutelulehele. Palun loe see läbi. Ja kui sa neile artiklikestele ei püüa korralikku välimust anda, siis need lihtsalt kustutatakse ära.--WooteleF 27. jaanuar 2012, kell 17:55 (EET)

kas ma tohin need jätta sest mu vanaisa sünnipäev tuleb varsti. Ma rikkusin tal kontserdi ära kui ozzy osbourne käis eestis ma olin liiga väikene ma polnud harjunud sellisse müraga ozzy oli ta lemmik laulja ma tahaks sellega talle kinki teha kas ma võin edasi kirjutada

Kui tahad talle head kinki teha, siis proovi korralikumad artiklid teha. Nagu ma seal teises arutelus näitasin.--WooteleF 27. jaanuar 2012, kell 18:14 (EET)

Perse ei saada sind keegi. Lihtsalt soovitame sul enne kirjutamist reeglitega tutvuda. Artikleid muuta saad samamoodi nagu siia kommentaare kirjutada.--WooteleF 27. jaanuar 2012, kell 18:14 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Sull loves ozzy osbourne


Arutelu:Time to live

See peaks olema täpsustuslehekülg.
TTL tähendab ka Transistor-Transistor loogikat (en:Transistor-transistor logic). Sellele on viidatud artiklis CMOS.
Nõus. Aga ei oska parandada. Keegi aitab?
Tonusamuel 29. jaanuar 2012, kell 08:05 (EET)

mumeelest võiks selle kirjutise pealkiri olla "paketi eluiga" või "andmesidepaketi eluea kontroll" vms.
vt ka http://vallaste.ee/index.htm?Type=UserId&otsing=4086
eluiga Ettemääratud ajavahemik, mille vältel andmepaketil on lubatud võrgus liikuda, enne kui see kõrvale heidetakse
suwa 9. veebruar 2012, kell 10:17 (EET)

Kui artikkel ei ole ainult IP paketi osa kohta, siis ei ole tõesti mõtet ingliskeelset terminit kasutada. Pakun "andmepaketi eluiga", pakett on vist liialt üldine ja andmesidepakett on see, mida mobiilioperaator pakub.

Tuleks ka mainida, et see võib olla nii ajavahemik (HTTP Expires väli) kui ka loendur (IP, Ping). Anthrax11 9. veebruar 2012, kell 14:24 (EET)

: http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=andmeside&F=M

: http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=andmeside&F=M

: http://vallaste.ee/index.htm?Type=UserId&otsing=248

: kas siis sobiks andmesidepaketi eluea kontroll Internetis?

: suwa 17. veebruar 2012, kell 13:10 (EET)

: Ma oleks ettevaatlik. Sest kui ise ei tea, ei tähenda, et pole. Siin on korduvalt seda juhtunud, et teisaldatakse kindel asi mingi kitsama mõiste alla. Tonusamuel 17. veebruar 2012, kell 16:14 (EET)

: "andmepaketi eluiga" või "andmepaketi eluea piirang" oleks parem Valju 17. veebruar 2012, kell 16:20 (EET)


Arutelu:5. Üksik Jalaväepataljon

5. jal. pataljonil moodne raadio. Virumaa Teataja, 5. veebruar 1929, nr. 15, lk. 3. --Numbriga kärumees 30. jaanuar 2012, kell 15:40 (EET)
Praegune artikli pealkiri ei tundu loogiline. Õige oleks kas läbiv suurtäht või ainult suur algus- ja teised väikesed tähed. --Numbriga kärumees 25. veebruar 2012, kell 12:34 (EET)

Aluseks , kui aga numbrilistel sõjaväeosade nimetustel teine reegel oleks tänulik konkreetse ja korrektse viite eest, võtaks eeskujuks ja järgimiseks.--NOSSER 25. veebruar 2012, kell 13:51 (EET)

: Loogiline on minu meelest, kas läbiv suur esitäht või läbiv väike esitäht. Ainult esimene sõna on suure tähega pealkirjas (jutumärkides). Kalevi, Viru ja Kuperjanovi on riigiteataja näidetes sellepärast suure tähega, et tegu on pärisnimedega. Kasutaksin siin läbivalt väikest esitähte. 90.190.114.172 25. veebruar 2012, kell 15:52 (EET)

:: Kui on tingimata soov esisuurtähega kirjutada, siis ainus võimalus on kirjutada viimane kujul "Viies üksik jalaväepataljon". Kui lause algab numbriga, siis temast järgmisel kohal olevat sõna enam suure tähega ei kirjutata. Näiteks on õige lause "2008. aastal toimus [...]", mitte "2008. Aastal toimus [...]". Mõeldav oleks ka kirjutada "5. Üksik Jalaväepataljon" (ametlikkuse rõhutamise printsiibi järgi). --kanakukk 25. veebruar 2012, kell 16:08 (EET).


Arutelu:ACTA

Vabandust, aga miks on meil siin link Nõmme valitsuse blogile, kus Ahti Mänd oma raamatut reklaamib? Kas see on kuidagi oluline allikas või on kodanik Mänd silmapaistev ekspert? --Oop 30. jaanuar 2012, kell 15:58 (EET)

Hans Lõugas võib ja Ahti Mänd ei või? --Numbriga kärumees 30. jaanuar 2012, kell 16:13 (EET)

:Lõugas on oluline allikas eelkõige seepoolest, et tema on avaldatud Eesti Päevalehes. Oleks Mänd ka - palun väga. Ja muidugi see õnnetu raamatureklaam. --Oop 30. jaanuar 2012, kell 18:43 (EET)

Kas ma olen valesti aru saanud või mis ajast me ainult ekspertidele viitame? Kas nt Vladimir Rezun, kes hariduselt ajaloolane ei ole, aga küllap palju arhiivis käinud ning muidu ajalooalaseid raamatuid lugenud-kirjutanud, väärib seda aunimetust? Ma olen justkui terve vikis tegutsemise aja teadnud, et kõik, mis vähegi paberile trükitud, võib artiklisse kirjutada – s.t, kui ma annan raamatu välja, siis kõlbab seal esitatud seisukohad Vikipeediasse kirja panna. Isegi, kui need seisukohad paljudele võõrad on...

Kas meil on loendid ekspertidest, kelle loometööd tohib kirja panna, ja loend nendestki, kes meie jaoks liialt tühised on ("mitteeksperdid")? --kanakukk 9. veebruar 2012, kell 18:43 (EET).

Konkreetsetele paragrahvidele on viidatud ka siin, tuleks läbi vaadata. --Oop 31. jaanuar 2012, kell 19:10 (EET)

Palun tegelega n-ö pesemise ja määrimisega oma blogides või muudes sobivamates kohtades. Vikipeediast ootan mina endiselt kontsentreeritud lähenemist, välja toodagu oluline ning kirjutatagu keerutamata ja lühidalt nii nagu asi on. Kui pikemaks ajaks jäävad püsima erinevad seisukohad, siis esitatagu need samamoodi, tuues lühidalt välja olulise. Kui teema on värske ning asjaolud ja laiem pilt on segased, siis andke settimiseks aega ja oodake teema kivisse raiumisega. Vikipeedia pole uudisteagentuur, kiiret pole. Kui keegi sai millestki valesti aru või tegi ilmse faktivea, siis tegi (milleks seda võidumõõmsalt kuulutada?), lihtsalt kirjutatugu vastavas kohas nii nagu on õige. Minu meelest on ilmne, praegusel hetkel päevakajaliste seikade ja ebaoluliste tsitaatide koht pole entsüklopeedias. Kui reportaaži žanr on siiski südamelähedane ja tundub, et blogivorm ei teeni piisavalt laia publikut, siis ehk võiks kaaluda eestikeelsete Vikiuudiste arendamist? 193.40.10.180 8. veebruar 2012, kell 17:27 (EET)

Ma olen põhimõtteliselt nõus, et Vikipeedia pole reportaaž, aga samas on nii kõige lihtsam hoida jooksvalt asjal silma peal. Kui midagi muutub, muudetakse ka teksti, omal ajal tulevad ka üldistused. Tagantjärgi on kõike väga keeruline adekvaatselt kokku kirjutada. Ja millal üldse on tagantjärgi?--Morel 8. veebruar 2012, kell 17:35 (EET)

:Praegusel hetkel see siin ongi lühikokkuvõte. Pealegi, kas on siin midagi, mis ei vasta tõele?

:Sa ei pea Vikipeedialt midagi ootama: me ei täida siin kellegi tellimust. Kui miski ei meeldi, siis tule ja kirjuta ise paremini. Meid "pesemises ja määrimises" süüdistada on kohatu. Ivo 8. veebruar 2012, kell 22:58 (EET)

::Jah, tegelikult väärib Ansip omaette lõiku. Tema meemi levik on selgelt yletanud Laari oma. "Võidumõõmsalt". --Oop 10. veebruar 2012, kell 11:10 (EET)

Ma ei jaksa praegu neid artiklisse integreerida, ehkki oleks hädasti vaja: 1) uuendada välisinfot (Saksa ja Läti); 2) kajastada Ansipi sõnavõttu, reaktsioone sellele ajakirjanduses, poliitikas, meedias, netis ja tänaval; 3) edastada uuemad andmed meeleavalduste kohta; 4) kajastada Langi ja välisministeeriumi sõnavõtte ja vastuseid neile; 5) tihendada ja täpsustada kriitika ja vastuargumentide lõiku. Aga no tõepoolest ei jaksa. --Oop 10. veebruar 2012, kell 23:39 (EET)
===Ansipi sõnavõtt===
* http://www.valitsus.ee/et/valitsus/54352/valitsuse-pressikonverentsi-stenogramm-9-veebruar-2012
* http://www.ap3.ee/article/2012/2/8/loe-acta-memo-mis-annab-ansipile-kindluse
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/ansip-iroonitseb-pollumajandusega-on-nuud-labi-laar-uritas-ei-saanud-hakkama-acta-teeb-selle-ara.d?id=63894023
* Ansip: hüsteeria ACTA ümber meenutab seagrippi
** http://uudised.err.ee/index.php?06245443
* Ansip: ACTA-vastased on seemneid söönud ja peaksid abi otsima!
** http://www.ohtuleht.ee/463716
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/ansipi-fooliummutsi-ja-narkojutt-joudis-valismeediasse.d?id=63898381
* http://www.ekspress.ee/news/arvamus/arvamus/askur-alas-ansip-alustas-soda-mida-ei-saa-voita.d?id=63902109
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/arvamus/juhtkiri-peaminister-ansip-arrogantsuse-kehastus.d?id=63899155
* http://majandus.delfi.ee/news/tarbija/peaministri-sonavott-tostis-fooliumi-muuki.d?id=63902981
* http://www.elu24.ee/733822/naljagalerii-vaimukad-pilditootlused-ansipi-ja-acta-teemal/
* Valitsusjuht pandi arvutimängus seemneid sööma
** http://www.ohtuleht.ee/464025
* http://www.tartupostimees.ee/735032/piltuudis-tartu-tanavapilti-sugenesid-fooliummutsikesed/
** (Ülo Õuna loodud skulptuur «Isa ja poeg»)
===Eesti poliitikud autoriõigusi rikkumas===
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/acta-esimeseks-ohvriks-eestis-oli-ansipi-buroo-eelmine-juhataja.d?id=63899595
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/actat-pooldavad-reformierakonna-ja-irli-poliitikud-kasutavad-samuti-varastatud-pilte.d?id=63896903
* Reformierakondlasest poliitik kasutas oma blogis netist tõmmatud pilti
** http://www.ohtuleht.ee/463899
==="Keskmikud"===
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/urmas-reinsalu-astus-ansipile-vastu.d?id=63899873
* Reinsalu: küsimused ACTA kohta peavad saama vastused
** http://uudised.err.ee/index.php?06245608
* http://www.epl.ee/news/arvamus/kui-ohtlik-voi-kasulik-on-acta.d?id=63898771
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/heimar-lenk-ei-maleta-et-valijaid-oleks-varem-millegi-ule-nii-protestinud-nagu-acta-ule.d?id=63884813
* ÄP: ACTA vajalikkust tuleb põhjendada
** http://www.ap3.ee/?PublicationId=3eded4a3-8f1e-4f1a-8cfc-318e15bd8da4
===Vastased===
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/autorioiguste-advokaat-pole-ansipiga-nous-acta-muudab-eesti-seadusi.d?id=63896939
* http://vahurkoorits.blogspot.com/2012/02/juhend-keskealistele-kuidas-moista-acta.html
* http://peeterpaul.motskula.net/2012/02/09/actast-paanikata/
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/rohelised-on-acta-vastu-autorioigused-on-juba-praegu-kaitstud.d?id=63901189
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/reformierakondlane-kui-eesti-kirjutab-actale-alla-siis-astun-reformierakonnast-valja.d?id=63896477
* http://kalju.ruutli.com/2012/02/actaing-out-ehk-arvamusi-seemnesoojast-fooliumimutsikese-kandjalt
* Tamm: kui meie seadused on piisavalt karmid, milleks siis ACTA?
** http://uudised.err.ee/index.php?06245538
* Korobeinik: ühiskonna ACTA-hirmud on põhjendatud
** http://uudised.err.ee/index.php?06245534
* http://www.e24.ee/735466/elisa-eesti-acta-on-osutunud-sutikuks/
* Starman praegusel kujul ACTAt ei toeta
** http://uudised.err.ee/index.php?06245664
* http://www.e24.ee/733938/juku-kalle-raid-actast-seadusi-ei-peaks-kirjutama-pattide-jargi/
* Agu Uudelepp: fooliumitootjatel on ees head ajad
** http://uudised.err.ee/index.php?06245622
* Gräzin: ACTA on sisuliselt globaalne tsensuur
** http://uudised.err.ee/index.php?06245589
** http://podcast.kuku.ee/2012/02/10/intervjuu-2012-02-100756/
* Meikar: Ansipi sõnavõtt ei ole Eesti mainele hea
** http://uudised.err.ee/index.php?06245612
* Ossinovski: Ansipi kõnepruuk pole demokraatlikule õigusriigile kohane
** http://uudised.err.ee/index.php?06245639
* Jurist: ACTA vajab analüüsi
** http://uudised.err.ee/index.php?06245576
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/arvamus/karmen-turk-kuidas-voib-actaga-liitumine-eestit-mojutada.d?id=63881890
* Rick Falkvinge: Keegi ei nõudnud külmikumaksu (Tõlge: Peeter P. Mõtsküla)
** http://peeterpaul.motskula.net/2012/02/08/rick-falkvinge-keegi-ei-noudnud-kulmikumaksu/
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/koalitsiooni-uhtsus-mureneb-ka-tarmo-leinatamm-haaletaks-acta-vastu.d?id=63901807
* Segane, mille eest karistatakse
** http://www.ohtuleht.ee/463979
* Eksperdid: ACTA suurim oht on, et ACTA ohud pole teada!
** http://www.ohtuleht.ee/463980
* Ettevaatust - intellektuaalomandi kaitse  ekspansiivselt laienemas!
** http://www.ap3.ee/?PublicationId=4829aa1d-7c7a-45f2-876b-d0259831906f
===Välisuudised===
* Läti majandusminister otsustas ACTAga hoo maha võtta
** http://uudised.err.ee/index.php?06245486
* http://www.e24.ee/732988/lati-majandusminister-otsustas-actaga-hoo-maha-votta/
* Saksamaa peatas ACTA allkirjastamise
** http://uudised.err.ee/index.php?06245673
===Meeleavaldus===
* http://www.e24.ee/733878/acta-vastu-on-lubanud-tanavatele-protestima-tulla-juba-4000-eestimaalast/
* http://www.ekspress.ee/news/kaardid_ja_edetabelid/kaardid/euroopa-kaart-on-acta-meeleavaldustest-kirju-eestis-protestiks-paar-tuhat-inimest.d?id=63885229
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/acta-vastasele-miitingule-on-registreerinud-nii-palju-rahvast-et-asukoht-viidi-ule-vabaduse-valjakule.d?id=63900811
* ACTA-vastane protest toimub Vabaduse väljakul
** http://uudised.err.ee/index.php?06245620
* Politsei soovitusel toimub ACTA-vastane protest hoopis Vabaduse väljakul
** http://www.ohtuleht.ee/464071
===Pooldajad===
* http://www.e24.ee/733620/lang-acta-vastu-ollakse-riikides-kus-kunst-kuulub-rahvale/
* Lang: ACTA on kõigest instrument kokkulepitud õiguste kaitseks
** http://uudised.err.ee/index.php?06245533
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/arvamus/urmas-ambur-neli-koletist-acta-pipa-sopa-ja-urr.d?id=63901121
* http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/autorioiguste-kaitsjad-actat-on-meelevaldselt-tolgendatud.d?id=63900087
* http://rahvahaal.delfi.ee/news/uudised/acta-sarnast-lepingut-on-meile-vaja.d?id=63900165
* "Teavet võltsimisvastase kaubanduslepingu kohta"
** http://www.vm.ee/?q=node%2F13625
* http://www.e24.ee/733534/ministeerium-acta-ei-too-kaasa-inimeste-karistamist-voltstoodangu-kasutamise-eest/
* Kristi Karelsohn: ACTA ei muuda Eesti õigusruumi
** http://uudised.err.ee/index.php?06245605 (välisministeerium)
* Erik Mandre: autoriõiguse kaitse vajab hoopis ACTAst karmimaid seadusi
** http://uudised.err.ee/index.php?06245461
* Kaitseb autoreid
** http://www.ohtuleht.ee/463978
===Coelho SOPA-jutt (jts)===
Kuhugi lähedasse artiklisse koos teiste autorite seisukohtadega (nt Neil Gaiman vs Harlan Ellison jne).
* http://www.webpronews.com/paulo-coelho-on-sopa-pirate-everything-i%E2%80%99ve-ever-written-2012-02

Kujutis Avaaz.org lehel 1. märts 2012
www.avaaz.org ACTA — Time to Win


Arutelu:Josef Allen Hynek

Kumb pildil kujutatud isikutest? --Numbriga kärumees 31. jaanuar 2012, kell 11:40 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.absoluteastronomy.com/encyclopedia/j/j/j._allen_hynek.htm
** In Josef Allen Hynek on 2013-06-24 11:27:26, 404 Not Found
** In Josef Allen Hynek on 2013-07-06 05:05:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:05 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kristoo~etwiki

Tere, prantsuskeelne info emajõe kohta tuleks lisada prantsuskeelsesse Vikipeediasse: http://fr.wikipedia.org/wiki/Emajõgi --Morel 1. veebruar 2012, kell 17:20 (EET)
Kustutatud artiklist:

Emajõgi (allemand: Embach; lettone: Metra) est un fleuve en Estonie qui s'écoule du lac Võrtsjärv travers le comté de Tartu dans le lac Peïpous, traversant la ville de Tartu pendant 10 km. Il a une longueur de 100 km. Le Emajõgi nom signifie «rivière mère» en estonien.
Emajõgi est parfois appelé Emajõgi Suur («Grande Emajõgi»), en contraste avec la Emajõgi Väike une autre rivière qui se jette dans l'extrémité sud du lac Võrtsjärv.
Emajõgi est le deuxième plus grand fleuve de l'Estonie par la décharge et de la seule rivière entièrement navigable.
La source de Emajõgi est à la rive nord du Võrtsjärv au Rannu-Jõesuu, d'où le fleuve suit un cours à peu près vers l'est, vers le lac Peïpous.
Le cours de Emajõgi est divisé en trois sections distinctes. Dans le cours supérieur, à partir d'Võrtsjärv Kärevere pont, la rivière coule à travers les grandes zones plat et marécageux, qui font partie de Alam-Pedja Nature Reserve. Dans cette section, très sinueuse, Emajõgi manque une plaine inondable clairement définis - la zone inondée s'étend sur plusieurs kilomètres à la fois et n'a pas de frontières définies. Dans le cours moyen du Kärevere à travers Kavastu Tartu, Emajõgi suit un cours plus rectiligne et des flux dans un clairement défini, vallée peu profonde surtout un maximum de 10 m de profondeur. La largeur de la vallée, dans le cours moyen est de 1-1,5 km; à Tartu, il se rétrécit à 800 m. La section la plus étroite de la vallée (400-600 m) est situé à la fin du cours moyen proche Kavastu [1] Dans le cours inférieur, le fleuve traverse une plaine marécageuse -. Emajöe Suursoo - avant de se jeter dans le lac Peïpous au Praaga .
La longueur de la rivière est de 100 kilomètres (62 miles). En 1927, sa longueur a été mesurée à 117 km (73 mi). Cela peut avoir quelque peu changé dans les années 1930, quand méandres de la rivière a été redressé cours supérieur pour permettre une navigation plus facile.

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kristoo~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Staabi- ja sidepataljon

*Pildi allkiri peaks olema sisulisem, et pilt koos allkirjaga moodustaks tekstist eraldiseisva terviku. Praegusel juhul, mille embleem?
*grammatilised pisivead: "...kuuluvad pataljoni koosseisus" -> kooseisu
*kui sul on juba olemas veel viiteid, näiteks ajaloo peatüki tarbeks, siis võid need ka lisada
Hea töö [[Kasutaja:Urmask|Urmask]] ([[Kasutaja arutelu:Urmask|arutelu]]) 21. mai 2012, kell 12:23 (EEST)

Kas endised nimed on õiged? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. veebruar 2012, kell 22:36 (EET)

Puudub lehekülg Sidepataljon. Andres (arutelu) 1. mai 2012, kell 16:33 (EEST)

siin on öeldud, et lühidalt nimetati ka Sidepataljoniks. Ilmselt enamik Sidepataljonile viitavaid linke peavadki silmas staabi- ja sidepataljoni. Samas nt artiklis Pioneerpataljon on öeldud 15. märtsil 1924 loodi Inseneripataljoni baasil kaks uut väeosa - Pioneerpataljon ja Sidepataljon, ent artikkel staabi- ja sidepataljon loeb alguseks 1918. aastat--Bioneer1 (arutelu) 14. november 2014, kell 14:18 (EET)
samas on olemas ka üldmõiste "sidepataljon"--Bioneer1 (arutelu) 14. november 2014, kell 14:18 (EET)
----
Kas küberväejuhatuse loomisega on ka siin muutused? Staabi- ja sidepataljoni ülem on kolonelleitnant Priit Averkin. mil.ee --Tiia (arutelu) 3. september 2018, kell 01:38 (EEST)

Jah, Averkin on uus ülem. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. september 2018, kell 01:43 (EEST)

: Ma ka leidsin. Tseremoonia käigus toimus ka edaspidi küberväejuhatuse koosseisu kuuluva staabi- ja sidepataljoni ülema vahetus, kus kolonelleitnant Rene Innos andis väeosa juhtimise üle kolonelleitnant Priit Averkinile. ERR. Tuleks artiklisse ka lisada. --Tiia (arutelu) 3. september 2018, kell 01:46 (EEST)
----
 Kas Üksik-Sidepataljon peaks pigem olema eraldi artiklina? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. september 2018, kell 01:56 (EEST)

Hetkel on Üksik-sidepataljon siia ümbersuunatud. --Tiia (arutelu) 3. september 2018, kell 02:02 (EEST)

Ups, siiski vist mitte. Vabandan pingimast. Arvasin millegipärast, et üksus loodi praegusel kujul Üksik-sidepataljoni ja mingi teise üksuse ühendamisel, mitte selle üksuse ümbernimetamisel. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. september 2018, kell 02:04 (EEST)

: 1940 lakkas Sidepataljoni tegevus. Sidepataljon taasasutati 29. oktoobril 1993 nime all Üksik-sidepataljon. --Tiia (arutelu) 3. september 2018, kell 02:10 (EEST)
----
Küberväejuhatuse osa võib ära kustutada, sest sellisel kujul ümber tõsta pole mõtet. Sellest dokumendist võib midagi muud otsida küberväejuhatus artiklisse. --Tiia (arutelu) 3. september 2018, kell 02:53 (EEST)

Sidepati osaks seda tõesti ei maksa märkida. See lihtsalt pole korrektne. Samas mingi lühike viide küberväejuhatusele võiks vabalt jääda, sest võimaldaks erinevaid artikleid avastada.--Estonian1885 (arutelu) 3. september 2018, kell 18:47 (EEST)

Sidepataljon on side- ja staabipataljon?


Arutelu:Setvert

Siin on setvert mahuühik. Adeliine 3. veebruar 2012, kell 06:42 (EET)

Eelmine link ei tööta enam, uued nt siin, siin, siin. Kaks viimast lähevad selles mõttes lahku, et üe järgi on setvert 26,2 liitrit, teise järgi on 26,2 liitrit setverik ja setvert on 8 setverikku. Adeliine 6. märts 2013, kell 01:41 (EET)
Siin on õigupoolest neli mõistet. Andres (arutelu) 11. veebruar 2015, kell 08:54 (EET)

kuna venekeelne nimetus on четверть (transkribeeritult tsetvert), siis seda jäädaksegi eestikeelsetes allikas ikka vahel tsetverdiks nimetama. Tegin ümbersuunamise--Estopedist1 (arutelu) 28. märts 2019, kell 16:09 (EET)


Arutelu:Operatsioon Sever

Natuke saab vist täiendada 2001. aastal ilmunud raamatu põhjal, mida mul hetkel käepärast pole.  Abakumovi plaanist ülestähendatud nr-id leiab vast Valeri Pasati 1994. aasta raamatust lk 612–613, mida Eesti raamatukogudes saada ei ole.
Milline on kokkulepe jutumärkide kasutamisega artikli pealkirjas osas? --kanakukk 3. veebruar 2012, kell 19:14 (EET).
Kas Операция "Север" ei tuleks tõlkida hoopis Operatsioon "Põhi"?--WooteleF 3. veebruar 2012, kell 20:04 (EET)

Tõlkimata kujul on ka näiteks Operatsioon Moshtarak. --kanakukk 4. veebruar 2012, kell 00:47 (EET).


Arutelu:Aleksandr Zamahhin

Kas võib olla tegu sama inimesega?:   --Juhan121 3. veebruar 2012, kell 20:22 (EET)

Sünniaegadega on mingi segadus: need ei klapi omavahel. --kanakukk 4. veebruar 2012, kell 14:58 (EET).

:Kontrollin veel Rahva Hääle nekroloogi üle. Aga see võtab paar päeva aega. --Juhan121 4. veebruar 2012, kell 21:44 (EET)

:Ka Rahva Hääl andis sünniajaks 11. august 1928 (aga kust allikast see 14. märts tuli?) --Juhan121 6. veebruar 2012, kell 15:38 (EET)

Vene wikist, viga ka seal parandatud--NOSSER 6. veebruar 2012, kell 15:39 (EET)

Küsimus toimetajatele: kas meil võib nii ka viidata, et märgin lihtsalt avalause viitesse, et terve artikkel on äratoodud allika põhjal koostatud või on ilmtingimata tarvilik ikkagi iga lõigu lõppu vastav märge teha? --kanakukk 7. veebruar 2012, kell 17:50 (EET).

Igale lõigule. Keegi võib artiklit tulevikus täiendada muude allikate põhjal (ei pruugi neid märkidagi) ja jääb mulje, et kõik on ikka samast allikast. Vikipeedias tuleb alati arvestada võimalusega, et artikkel ei jää selliseks nagu ta praegu on, vaid võib täieneda.--Kyng 7. veebruar 2012, kell 20:08 (EET)

Kas Moskva Teraseinstituut võib olla "ru:Национальный_исследовательский_технологический_университет_«МИСиС»"? --kanakukk 7. veebruar 2012, kell 17:50 (EET).

Nekroloogis (Советская Эстония's) on kõrgkooli nimetuseks "Московский институт стали", tema lõpetamise aegu oli nimel veel otsas "имени Сталина". Arvan, et on sama instituut. --Juhan121 7. veebruar 2012, kell 18:24 (EET)


Arutelu:Assürioloogia

Mingi nime all võiks linkida [http://www.tlu.ee/files/arts/2315/Kokku8f03ec4127ea1bcaebe0f0648dfdb6ef.pdf selle], hakatuseks täitsa ylevaate moodi. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 4. veebruar 2012, kell 17:25 (EET)

Üks viide on asendatud viitega [Selz], mis on arusaamatu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. september 2012, kell 07:46 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://runners.ritsumei.ac.jp/cgi-bin/swets/volume-query-e?mode=1&key=&issn=&tr=Jaarbericht+Ex+Oriente+Lux
** In Assürioloogia on 2012-11-16 10:09:42, 404 Not Found
** In Assürioloogia on 2013-05-25 14:10:42, 404 Not Found
** In Assürioloogia on 2013-06-24 02:15:33, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 05:15 (EEST)


Arutelu:Totalitarism

"Totalitarism on poliitiline süsteem, kus režiim või riik püüab kontrollida peaaegu kogu isiklikku, majanduslikku ja poliitilist elu." See definitsioon ei rahulda. Kui süsteem püüdleb totaalsele allutamisele, siis ei püüa ta allutada mitte peaaegu kogu elu, vaid püüab allutada just kogu elu. Praktikas ei ole seni päris täielik allutamine õnnestunud. Mida tähendab täielik allutamine, näiteb Orwelli "1984". --[[Kasutaja:Niki|Niki]] 6. veebruar 2012, kell 22:31 (EET)

See on üle kirjutatud. Osa materjali on kadunud, definitsioonina on kasutatud Robert Conquesti tsitaati. Ma ei pea seda sobivaks. Toon siin ära varasema redaktsiooni. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 20. aprill 2016, kell 16:44 (EEST)
'''Totalitarism''' on [[poliitiline süsteem]], kus režiim või riik püüab kontrollida kogu isiklikku, [[majandus]]likku, sotsiaalset ja [[poliitika|poliitilist]] elu.
Totalitaarsele ühiskonnale on omane [[üheparteisüsteem]], kus lihtinimese eeskujuks on juht, kes toetub ainsale valitsevale parteile, ja julgeoleku- ning salateenistustele, mis tagavad võimu ja suruvad maha igasugune vastupanu kehtivale režiimile. Teise maailmasõja eelsel ajal valitsesid Saksamaal [[Adolf Hitler]], [[NSDAP]] ning [[Gestapo]], [[Nõukogude Liit|Nõukogude Liidus]] [[Jossif Stalin]], [[NLKP|ÜK(b)P]] ning [[NKVD]], ja neis riikides kehtis kõnealusel ajal totalitaristlik režiim.

* Richard Nikolaus von Coudenhove-Kalergi, “Totaalne riik, totaalne inimene”. Saksa keelest tõlkinud Heino Anto, eessõna: Joakim Puhk. Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus, 1938; 2. trükk 1940; 3. trükk LR 1988, nr 39 (järelsõna: Ülo Kaevats)
* Tarmo Kulmar, “Märkmeid totalitaarsest riigist” – Vikerkaar 1989, nr 2, lk 73–78 (ka bibliograafia)
----
Kirjandus on jälle välja võetud. 2001:7D0:87DF:1701:C03E:317C:3537:3DAC 20. aprill 2016, kell 20:11 (EEST)
Ma ei saa aru, mis siin toimub. Andres (arutelu) 25. aprill 2016, kell 12:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Elinaall

Tere tulemast Vikipeediasse, Elinaall! Andres 7. veebruar 2012, kell 23:18 (EET)

Tere!
Täname Teid osalemise eest tänavustel Vikipeedia tõlketalgutel. Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 18. juunil kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele.
Euroopa Maja asub Tallinnas, aadressil Rävala 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt). Pakutakse veini ja suupisteid. Võimaluse korral andke palun oma tulekust teada aadressil rita.niineste@ec.europa.eu.
Kohtumiseni!
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
E-post: rita.niineste@ec.europa.eu


Arutelu:Rita Hayworth

*Rita Hayworth 1918 a. põgenik Veera Umblia! Eesti Päevaleht, 27. veebruar 1971, nr. 16, lk. 1 ja 11. --Numbriga kärumees 8. veebruar 2012, kell 13:12 (EET)


Arutelu:Alumniportal Deutschland

Kõigele lisaks ei ole eesti keeles sellist sõna nagu "alumni". Siiani on neid nimetatud vilistlasteks, ainult antud portaali tegijad on sellest mõistest kuidagi imelikult aru saanud. Aa, ja see on pealegi mitmus; "alumnid" on topeltmitmus. --Oop 9. veebruar 2012, kell 10:05 (EET)
Siia ei viita miski. --Epp 28. veebruar 2012, kell 23:00 (EET)
Kes on alumni? --Õli (arutelu) 10. detsember 2012, kell 15:24 (EET)

Vilistlased. --Oop (arutelu) 10. detsember 2012, kell 22:09 (EET)

:Seda ma mõtlesingi. Siis tulekski eesti keeles seda sõna kasutada. --Õli (arutelu) 11. detsember 2012, kell 12:12 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.goethe.de/ges/prj/kue/kon/bqu/apd/de6546743.htm
** In Alumniportal Deutschland on 2012-11-16 10:00:30, 404 Not Found
** In Alumniportal Deutschland on 2013-05-25 13:53:38, 404 Not Found
** In Alumniportal Deutschland on 2013-06-24 00:31:04, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:31 (EEST)


Arutelu:Pernå vald

Miks ei võiks pealkiri olla soomekeelne? Adeliine 11. veebruar 2012, kell 17:34 (EET)

Sest KNABis on nii, sest vald oli rootsikeelne. Soome on kakskeelne riik. --Metsavend 11. veebruar 2012, kell 17:39 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.pernaja.fi/
** In Pernå vald on 2013-06-24 12:51:22, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Pernå vald on 2013-07-06 18:47:34, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:47 (EEST)


Arutelu:Rahu sild

Kas see silla nimi (Võidu sild) on tänane ametlik nimi või rahvasuus kasutatav nimi? Minu meelest on see silla endine nimi. --Hirvelaid 12. veebruar 2012, kell 09:09 (EET)

:Arvasin, et muudeti ära, aga tuleb välja, et ka täna on selline silla ametlik nimi. --Hirvelaid 18. veebruar 2012, kell 08:57 (EET)
Väidetavalt ehitati Võidu sild insener Eugen Haameri juhendamisel. ("Ta töötas ka Tallinnas, Saksamaal, Valga Teedevalitsuses ja 1952 oli ta Tartu Teedevalitsuse peainsener. Tema juhendamisel ehitati Tartus Võidu sild ja Luunja sild." 1) Aga kes oli arhitekt ja kas ehitas siis Tartu Teedevalitsus või mingi muu asutus, praegu internetist ei leia. Peaks välja selgitama.

"1999. aastal ilmunud teatmeteoses «Eesti arhitektuur» on Hubert Matve esitanud Tartu Võidu silla kohta selliseid andmeid: Võidu silda üle Emajõe Riia tänava jätkuna ehitati aastail 1954–1956 Lengiprokommunstroi projekti järgi. ... Miks tuleb otsida Võidu silla kohta käivaid andmeid teatmeteosest? Sest 1956. ega 1957. aasta kohalik ajaleht ei avalda võimsa raudbetoonsilla avamisest konkreetset teadet ega kirjeldust."Ene Puusemp Tartu ajaloost. Võidu silla eelkäija oli võimas Ujuksild PM 30. september 2014 Tuleks lisada.
Raamatukeses "Tartu: juht ja teatmik 1963" (Tartu Linna TSN Täitevkomitee Kultuuriosakond 1963) peatükis "Sillad" kirjutas kunstiloolane Õie Utter lk 115: "Riia tänava kujundamisega üheks linna magistraaliks otsustati uus sild ehitada turuhoone juurde Riia tänava kohale. Uus, grandioosne raudbetoonsild valmis 1957. a." Arhitekti ei mainita, nime sillal siis veel ei olnud. (Kaarsilda, muide, nimetatakse lihtsalt "jalakäijate sild".) Võiks ju arvata, et kuue aasta taguse sündmuse dateerimisel ei eksitud, ehkki päris 100% kindlust see ei anna. - 1956. aasta detsembri Edasis on küll mainitud, et parteikoosolekus tõstatas keegi seltsimees küsimuse, miks läks sillaehitus kaks korda kallimaks ning miks tehtid sinna neli täiesti mõttetut obeliski, mis neelasid veel pool miljonit rubla. (Obeliskid nähtavasti kunstiajaloolastele ikka mõjusid, mis muud grandioossust sealt nii väga leida on.) Aga see pole veel tõendus, et sild oleks vastu võetud ja ekspluatatsiooni antud.
Sirje Mets "Tartu: Reisijuht". Tallinn: Perioodika, 1986, lk 6: "1957 - Valmib raudbetoonist Võidu sild üle Emajõe". (Kaarsilda nimetatakse samas suurtähega Jalakäijate sillaks.)
24. detsembrist 1956 pärineb tehnilise ülevaatuse akt, milles komisjon eesotsas Arnold Matteusega fikseeris 21 pooleliolevat tööd ja 11 defekti, kuid arvas, et silda võib ekspluateerida. On väheusutav, et kõik need tööd jõuti 7 päevaga valmis. Akt muidugi ei tõesta, et silda vähemalt formaalselt juba 1956. aastal ekspluatatsiooni ei antud, kuid see on üsna kahtlane. Nii et tõenäoliselt on Utteril ja Metsal õigus ning sild valmis ja võeti kasutusse tõepoolest alles 1957.
Ehitustööde otsene algusaeg on samuti ähmane: eeltööd hõlmasid jõe kaardistamist, tuukriuuringuid jms, tööde päevikus on kuupäevad valdavalt aastaarvudeta. Tööprotsess algas ametlikult ENSV Ministrite Nõukogu määruse ja projekti peainseneri käsikirjalise tugevusarvutusega 1952. aastast. Tuleb veel natuke uurida.
----
Võidu silla ehitas vesirajatistele spetsialiseerunud riigiasutus Lengiprokommunstroi (Leningradi hüdrokommunaalehitustrust, Leningradi Ülikooli allasutus). Ehitusel osales Sillaehitustrusti nr 5 sillaehitusrong nr 607; ehituse algus venis, kuna rong tuli tuua Pärnust. Silla teetööd tegi Tartu Remondikontor insener Eugen Haameri juhendamisel. Projekti peainsener oli R. Rosen, kes on projekteerinud sildu ja viadukte ka mujale Sankt-Peterburgist Irkutskini, silla projekteerija oli Zaitsev. Võidu silla täpne valmimisaeg on vaieldav - põhilises oli sild valmis juba 1956. aasta lõpus, kuid linnaarhitekt Arnold Matteuse juhitud komisjoni ülevaatusakt 24. detsembrist 1956 fikseeris 21 punkti tegemata töid ja 11 punkti defekte. Komisjon lubas silla siiski ekspluatatsiooni, tunnistades silla konstruktsiooni eeskujulikuks ja teostuse rahuldavaks.

See lisati eile. Kust see võetud on? Kui palju sellest tõele vastab? Lengiprokommunstroi (Ленинградский государственный республиканский проектный институт "Ленгипрокоммунстрой" Министерства жилищно-коммунального хозяйства РСФСР) oli Vene NFSV Elamu- ja Kommunaalmajanduse Ministeeriumi alluvuses olnud projekteerimisinstituut Leningradis ja ei saanud ehitamisega tegeleda. See ei olnud Leningradi hüdrokommunaalehitustrust, ei olnud vesirajatistele spetsialiseerunud ja ei olnud Leningradi Ülikooli allasutus. 2001:7D0:87E2:7780:6DD6:F3D1:BC99:EAC 30. juuni 2016, kell 16:05 (EEST)

:Info pärineb silla ehitusdokumentatsioonist Tartu linnavalitsuse arhiivis. Põhimõtteliselt võiks kõike fotodega tõestada, ent projektid on Eestis autoriõigusega kaitstud, nii et Vikipeediasse neid pilte laadida ei saa. Aga sina mine arhiivi, võta toimikud välja, hüppa neil üles-alla ja karju: "Ei olnud nii, ei olnud!" --82.131.109.201 29. november 2016, kell 13:13 (EET)

::Õige kuju peaks olema Lengipro-kommunstroi, ja gipro pole kindlasti gidro, mis oleks hüdro. See on Головной институт по проектированию. Ehk siis projekteerimispeainstituut. Ja tegi see tõepoolest vaid projekte. Ehitusega tegelesid erinevate numbritega sillaehitustrustid. Leningradi oma, millega projekteerimisbüroo koostööd tegi, oli nr. 6, aga nr. 5 oli otse loomulikult ka olemas. - Melilac (arutelu) 15. märts 2020, kell 11:53 (EET).

:::Silla projekteerijaks oli ikkagi Leningradi projekteerimisinstituut Lengiprokommunstroi ja silla ehitas sillaehitusrong nr. 807, mitte 607. -Karljohan29 (arutelu) 2. juuli 2020, kell 17:56 (EEST)

Ma ei mäleta, kas selle teksti võisin lisada mina või lisas keegi teine minu teksti, igatahes minu tekst ilmselt. Kõik on täpne, ise töötasin Tartu linnaarhiivis, kui pidin Tartu linna pressiesindajana koostama teksti Võidu silla kõrvale plate peale.

Tegelikult tahaksin teada, kas kuskil on ka näha, et keegi oleks seda uut nime ka kasutanud - väljaspool linna ametlikke dokumente ja sõnavõtte. --2001:1530:1012:2BFC:5C90:D246:890F:7753 23. jaanuar 2024, kell 19:45 (EET)


Johannes (Ülo) Keskküla ei saa olla Kavilda koguduse (hooldaja)preestriks, kuna ta on surnud... --Juhan121 12. veebruar 2012, kell 17:53 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tartumaamuuseum.ee/?285
** In Kavilda kirik on 2013-06-24 11:38:48, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kavilda kirik on 2013-07-06 07:03:51, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:04 (EEST)
----
Kogudusest tuleb eraldi kirjutada. Andres (arutelu) 16. märts 2017, kell 11:20 (EET)
----
Artikli pealkiri peaks olema Kavilda Püha Neeva-Aleksandri kirik. Üldiselt on õigeusu kirikud täisnime all. 2001:7D0:87CA:9180:B82F:F6FC:531E:F5E1 1. detsember 2017, kell 02:50 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Kavilda Püha Neeva-Aleksandri kirik


Arutelu:Tartu raekoda

Mina ei oska teisendada koordinaate kujult "Koordinaten: 58° 22′ 48″ N, 26° 43′ 19″ O" kujule "Coordinate|NS=59.437005|EW=24.745309|type=landmark|region=EE", nagu meie mall nõuab. Pangu need keegi teine. --Oop 12. veebruar 2012, kell 21:03 (EET)

Raekoja kellamängu kava 2014. aastal:Raekoja kellamäng (vaadatud 6. oktoobril 2014)
;7. jaanuar-31. jaanuar
*kell 12:01 ja 18:01 Vinter "Laul Põhjamaast"
*kell 21:01 Brahms "Hällilaul"
;1. veebruar-20. märts
*kell 12:01 ja 18:01 Vogler "Helin"
*kell 21:01 Brahms "Hällilaul"
;;24. veebruar
*kell 12:01, 18:01, 21:01 "Hoia, Jumal, Eestit"
;21. märts-30. mai
*kell 12:01 ja 18:01 Vivaldi "Kevad"
*kell 21:01 Brahms "Hällilaul"
;1. juuni-26. november
*kell 12:01 ja 18:01 Valgre "Tartu marss"
*kell 21:01 Brahms "Hällilaul"
;27. november - 6. jaanuar
*kell 12:01 "Valged jõulud"
*kell 19:01 Eduard Ebel "Leise Riesert der Schnee"
*kell 21:01 "Valged jõulud"
;;27. november - 23. detsember
*pühapäeviti kell 15:30 "Advendiküünal"
;;6. detsember
*kell 14:02 Sibelius "Finlandia"
;;24. detsember
*kell 12:01 "Püha öö"


Arutelu:Väide

EKSS. Kas oleks vaja mitut artiklit? Adeliine 14. veebruar 2012, kell 15:03 (EET)

Propositsioon: "Propositsioon on see, mida väite väljaütlemisel väidetakse." Väide: "Väide on propositsioon, mida väidetakse." --Gert7 (arutelu) 8. detsember 2023, kell 14:31 (EET)


Arutelu:Raamatupidamisuudised

On see tähelepanuväärne? Intervikiartiklid kvalifitseeruvad ilmselt kyll cross-wiki spam'iks. --Oop 14. veebruar 2012, kell 19:30 (EET)

Vene vikis on sarnase artikli autori panus suisa koomiline: http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%BB%D1%83%D0%B6%D0%B5%D0%B1%D0%BD%D0%B0%D1%8F:Contributions/Deus_cicade . --Oop 14. veebruar 2012, kell 20:12 (EET)

kaldun põhiliselt kõhutunde põhjal arvama, et on kyll tähelepanuväärne. vaata ka Arutelu:RUP.ee (lõpupoolt). -- Ohpuu 16. veebruar 2012, kell 10:00 (EET)

:Mille poolest siis ikkagi? Kuna on raamatukogudes, kuna lehed edastavad pressiteateid või kuna on suhteliselt kaua hingitsenud? Muu ajakirjandus on seda vahel kasutanud uudiste allikana, väljaandele endale erilist tähelepanu pööramata. Kas on mõni hea põhjus, miks ei peaks kustutama? --Oop 28. veebruar 2012, kell 17:55 (EET)
Teada spämmer ja pole kuidagi oluline omada wikipedias kirjet muudel põhjustel. Kustutamine tundub ainuke õige tee. Tonusamuel (arutelu) 3. veebruar 2016, kell 14:55 (EET)

See on ikkagi ajakiri, sellepärast jätta. Andres (arutelu) 3. veebruar 2016, kell 17:02 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www2.epa.ee/Patent/mark.nsf/vwSearchEst/84413860975FEDE2C22579A5002B303D?OpenDocument&Eesti
** In Raamatupidamisuudised on 2013-06-24 13:04:18, 404 Not Found
** In Raamatupidamisuudised on 2013-07-06 21:06:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:06 (EEST)
EPA patendiotsingu lingid aeguvadki umbes 2 nädalaga. Sinna otselinke anda ei saa. Võib kustutada.
Tonusamuel (arutelu) 3. veebruar 2016, kell 14:51 (EET)


Arutelu:Michael Patrick Kaltenhauser

Palun kontrollige terminoloogiat ja mallikasutust. Ma olen jalgpalli kunagi näinud, neid on seal palju ja nad jooksevad. --Oop 14. veebruar 2012, kell 23:52 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://sportacentrs.com/futbols/lmt_virsliga/26062010-skonto_bez_problemam_pieveic_kazanas_rubi
** In Michael Patrick Kaltenhauser on 2013-06-24 12:22:47, 404 Not Found
** In Michael Patrick Kaltenhauser on 2013-07-06 14:14:43, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://sportacentrs.com/futbols/lmt_virsliga/23072010-metalurgs_izire_kamesu_gulbenei_skonto_ja
** In Michael Patrick Kaltenhauser on 2013-06-24 12:22:47, 404 Not Found
** In Michael Patrick Kaltenhauser on 2013-07-06 14:14:53, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:15 (EEST)


Arutelu:Olav Tryggvason

kus on OLAV TRYGGVASONI viikingilaeva NIMI!!!!!!!!!!!!!???????????:o
01.12.2013.
Segasevõitu seletus Rease balti päritolust pärineb Enn Tarvelilt, kes tuletas Rease naise nime Rekon-Rekoni vanaleedu sõnast rykkūnė, mis tähendab pereemandat (Ajalugu kui kaunis muinasjutt, Enn Tarvel, Tuna, 2002). Hoopis tõenäolisem on Põhja-Eestis tuttav soomepärane ahel Reas, kelle-mille - Rekon vaimo (Rease naine), Rekoni - väike Reas, Rekonen.
Samasugune seos võib esineda Olafi ostja Klerki ja teda röövinud viiking Klerkoni vahel (Klerk kui viikingilaeva omanik, Klerkon kui tema sulane) vahel.
Kuralasi mängu tuua ei tasu, sest pole teada, kas nad kõnelesid X sajandi lõpus lääneliivi või kurši keelt.
Ja veel: Oddri saagas on Rease asemel Eres, naise nimi on Recon ja hoopis poiss on Reas.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.heimskringla.no/original/heimskringla/sagaolafstryggvasonar.php
** In Olav Tryggvason on 2013-06-24 12:39:44, 404 Not Found
** In Olav Tryggvason on 2013-07-06 17:13:30, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:13 (EEST)


Arutelu:XADO

On see tähelepanuväärne kellegi teise jaoks peale maaletooja? --Oop 16. veebruar 2012, kell 00:40 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.xado.com/_new/
** In XADO on 2013-06-24 14:27:19, 403 Forbidden
** In XADO on 2013-07-07 23:31:02, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:31 (EEST)


*Yle-eestiline mõju: nt yle-eestilised päevalehed, harukontor igas maakonnas?
*Oluline mõju regionaalsel või maakondlikul tasemel: nt maakonnalehed?
*Monopoolne või olulise turujõuga seisund mingites valdkondades? (Valdkondade ulatus peaks olema kuidagi määratletud, nt EMTAKi alusel.)
*Oluline mõju yhiskonnale, kultuurile, teadusele vms.
Need neli punkti on kahjuks jälle hinnangulised ja ei päästa Vikipeediat vaidlustest, ettevõtte töötajate arvu ja käibe suuruse kontrollimine on tülikas ja tõde ei pruugi leida. Sellepoolest on näiteks börsil olemine kindel tunnus, kuigi käibe tingimus võib sisse jääda. Lisaksin punkti, et ettevõte, mis on tegutsenud üle 50 aasta, on artiklivääriline. Samuti võiks lisada punkti, et artiklivääriline on ka ettevõte, millele on antud mõni rahvusvaheline või ka Eestis tuntud auhind. Valju 16. veebruar 2012, kell 16:50 (EET)
Üks tähelepanuväärsuse tunnus võiks olla, et Vikipeedias on rohkem kui kümnest artiklist lingitud selle ettevõtte nimele (üle 10 punase lingi). Valju 16. veebruar 2012, kell 17:00 (EET)

Vikipeedia lingid kui kriteerium on liiga kergesti mõjutatav. Monopoolne või olulise turujõuga seisund on konkreetne juriidiline termin, vt konkurentsiameti otsuseid. "Oluline mõju" on yldjuhul vaieldav kyll, samas on meil tegelikult probleem pigem ettevõtetega, millele keegi seda ei omistagi. (rup.ee oluline mõju yhiskonnale? No kuulge.) Auhinna tuntus on taas vaieldav, aga me võime teha piisavatest auhindadest loendi. Börsifirmasid on meil nii vähe, et need on tähelepanuväärsed juba selle poolest, et nad yldse börsile jõudsid. --Oop 16. veebruar 2012, kell 17:16 (EET)

::Ma olen üldiselt nõus, et kui kukub mingi tähtis rahvusvaheline auhind, siis on kohe artiklit väärt, ainult – kui see tõesti väärt auhind on? Loodame, et selles osas erilisi vaidlusi ei teki. Ja kurvastuseks pole ettevõtte asutamise aasta nii ilmne kui inimese sündimise aasta, see on ennegi vaidlusi põhjustanud. Ja Eestis on ju paljud organisatsioonid lihtsalt hakanud mingi maailmasõdadevahelise organisatsiooni järglaseks (Kuidas saada rikka Ameerika onu pärijaks? Räägi kõigile, et sina oledki pärija!). Taivo 16. veebruar 2012, kell 17:19 (EET)

::: Häda on meil pigem nende ettevõtetega, kelle tegevus on valdavalt internetis ja kelle jaoks on oluline poetada oma veebiaadress kasvõi arutelulehele. Kui mõni ettevõte peab end tsaariaegse ettevõtte otseseks järeltulijaks, ju siis on selle ettevõtte artiklis ka kirjutada midagi rohkemat kui ainult tänapäevaste toodete reklaam. Valju 16. veebruar 2012, kell 17:38 (EET)

Kustutamise tingimus võiks olla
Ettevõttest ei looda artiklit või juba loodud artikkel kustutatakse kui selles pole rohkem teavet kui on saada Äriregistrist, telefonikataloogidest, ettevõtte enda või seotud ettevõtete veebilehtedelt või trükistest ja tootekataloogidest. Valju 17. veebruar 2012, kell 00:33 (EET)

Ma ytleks pigem, et kustutada võib siis, kui ettevõttest rohkem teavet usaldusväärsetest ja sõltumatutest allikatest saadaval polegi. Kui teavet on ja see puudub vaid artiklist, siis pole kustutamine ju põhjendatud, info tuleks lihtsalt lisada. --Oop 17. veebruar 2012, kell 08:13 (EET)

Mida tähendab "ei kuulu Vikipeediasse"? Ave Maria 17. veebruar 2012, kell 08:33 (EET)

Et yldjuhul pole neil siia asja. Et entsyklopeedias näiteks mingi ettevõtte kliente loetleda, peab pagana hea põhjus olema. --Oop 17. veebruar 2012, kell 10:33 (EET)

:Ma ei saanud oma küsimusele vastust. Ave Maria 18. veebruar 2012, kell 18:55 (EET)

::Vastan aeglaselt ja täislausega: "Ei kuulu Vikipeediasse" tähendab, et sellist infot ei peaks entsyklopeediaartiklites olema, välja arvatud yksikud, äärmiselt erandlikud juhtumid. Kas nyyd said vastuse? --Oop 18. veebruar 2012, kell 19:57 (EET)

:::Ma nägin seda väljendit artikli viimases lõigus. Pean nüüd väga pikalt süvenema, mida sa (keeletoimetajana ü asemel y-d kasutades) filosoofina ütlesid. Ave Maria 18. veebruar 2012, kell 20:04 (EET)

:::Okei, kuna muudatust pole olnud, siis juhin ise aeglaselt ja täislausega alamlehe autori tähelepanu, et äkki ta mõtles seal viimases lõigus, et ei oodata neist tegelastest artikleid vikipeedias? või ei oodata neid tegelasi vikipeediasse toimetama või MTÜ liikmeks? Ave Maria 18. veebruar 2012, kell 22:35 (EET)

Mu arust tuleks kirjutada kõigist Eesti ettevõttetest, mis on üle 10 miljoni aastakäibega. Hoolimata sellest, kas seal on null või mitu töötajat.
Või kui võtta konkreetne näide Balti jaam: "Balti jaama kinnistu, millel asuvad jaamahoone, Go Hotel Shnelli ja lähirongide paviljon, omanik on Go Groupi tütarfirma OÜ RealWay."
Siis kummast ettevõttest saaks nende kriteeriumite järgi artikli teha? Või ei saaks kummastki, kuna üks on holding ettevõte. --WikedKentaur 17. veebruar 2012, kell 13:56 (EET)

Kontsernide korral on tihti mõttekam kirjutada kontsernist tervikuna, eriti kui selle koosseis, ettevõtete nimed ja omandisuhted pidevalt muutuvad. Nt Kruuda, Kilgi ja H. H. Luige kontsernidest yksikasjalikult artikleid kirjutades võib halliks minna. Firmad ise ei hoia ka enda ajalugu kuigi selgena meeles, enamasti nad lihtsalt ei pea seda oluliseks. Igatahes võib kui Balti jaama omandisuhted sama kontserni piires ajada kui tahes segaseks, sellest lihtsalt pole mõtet kymmet artiklit teha. Kujutle hekteks loendamatut hulka hoolikalt viidatud ja pidevalt kaasajastatud artikleid järgnevas stiilis: "Balti Jaama Piletiputka AS on kinnisvarafirma, millele kuulub Balti jaama piletiputka. Putkat opereerib Balti jaama putkaoperaator nr 4 OY, mis võttis putka rendilepingu muutmata kujul yle maksuvõlgade pärast pankrotistunud Balti jaama putkaoperaator nr 3 OY-lt, mis korraldas äritegevust putkas kolme eelneva kuu vältel. Kaubamärki "Balti Jaama Piletiputka" rendib Balti Jaama Piletiputka AS ettevõttelt Balti Jaama Piletiputka Nime Rentimise AS. Balti Jaama Piletiputka AS-i omanikud on AS K-Kopkas (33%, hääleõiguseta), AS K-Kopkas Holding (33%, hääleõiguseta), Bahama Freelancing Megacorporation International, Ltd. (33%, hääleõiguseta) ning Ivanov ja Klaabuškin OY (1%, 100% hääleõigusega), mis omakorda kuulub võrdsetes osades ettevõtetele Pakkterminaal, Vopack ja Pojad AS ja Molding, Holding & Fisting Ltd." Me ei jaksa neid teha ja mõtet pole ka. --Oop 17. veebruar 2012, kell 15:25 (EET)

: Täiesti õige põhimõte. Nii peaks ka kõigist Postimehega seotud portaalidest elu24.ee, naine24.ee, tarbija24.ee jne kirjutama Postimehe artiklis, kuigi juriidiliselt on tegu mitme ettevõttega. Valgamaalase ja Sakala kohta peaks siiski olema eraldi artiklid.Valju 17. veebruar 2012, kell 15:52 (EET)

::Jah, yldjuhul kyll. Vahel on loomulikult erandeid, nt kui yhel ettevõttel on mitu silmapaistva kultuurilise tähendusega kaubamärki, millel on pikk varasem ajalugu eri firmades või valdkondades. Nt Kalev ja Neljas.ee olid mõlemad Kruuda kontsernis, aga tarbija ja yhiskonna seisukohalt on need piisavalt erinevad fenomenid, et kummastki oleks eraldi artikkel. Samas on need tõesti erandid. --Oop 18. veebruar 2012, kell 20:00 (EET)

:::Kas mul jäi nüüd midagi kahe silma vahele või miks sa täpsemalt selle tähelepanuväärsuse reeglite visandi ära kustutasid?--Morel 19. veebruar 2012, kell 23:40 (EET)

::::Kui ma kirjutan lehekylje pealkirjaks "Ettevõtete tähelepanuväärsuse reeglite visand" ning seepeale arvatakse, et jutt käib kellegi ootamisest "vikipeediasse toimetama või MTÜ liikmeks", järelikult ei suuda ma ennast kõige elementaarsemalgi tasemel väljendada ning töö on ilmselgelt mõttetu. --Oop 20. veebruar 2012, kell 00:40 (EET)

:::::Zeusi nimel, kas ma pean Vikipeedias ka vastastikust patsiloopimist nägema!? Ära jama, see asi, mis sa koostasid, oli ju vägagi vajalik!--Morel 20. veebruar 2012, kell 02:27 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Oop/Ettevõtete tähelepanuväärsuse reeglite visand