Kasutaja arutelu:Andrus Kallastu

Tere tulemast Vikipeediasse, Andrus Kallastu! Andres 16. aprill 2006, kell 14.52 (UTC)
Vikipeedias on tavaks pealkirjastada loendid stiilis "... loend" või "... mõisteid". See vastab paremini sisule, sest näiteks pealkiri "Heliloojad" eeldab, et artiklis räägitakse heliloojatest, pealkiri "Muusikatermininoloogia" aga eeldab, et artiklis räägitakse muusikaterminoloogiast. Tegelikult aga on tegu põhiliselt  tähestikulises järjestuses esitatud linkidega olemasolevatele ja kavatsetavatele artiklitele. Andres 16. aprill 2006, kell 21.41 (UTC)

Tere tulemast ka minu poolt, Andrus Kallastu. Meeldib, et Sa muusika teemaga tegeleda tahad. Minu meelest on Sinu ymbersuunamised ysna radikaalsed, sest need lõhuvad senist systeemi. Samal ajal on need aga minu meelest ka päris mõistlikud ja tavakasutajale arusaadavad, ehkki need eestikeelse vikipeedia seniste tavadega kokku ei sobi. --- Soovitaksin korraks hoog maha võtta ja siinsamas need asjad läbi arutada. --Lulu 16. aprill 2006, kell 22.04 (UTC)
Tooksin ühe näite. Kui keegi kirjutab otsingusse "Heliloojad", siis pole päris selge, mida tahab, kas teada, millised heliloojad on või on olnud olemas, või hoopis, kes või  mis on heliloojad. Esimesel juhul peaks ta lugema Heliloojate loendit, teisel juhul artiklit Helilooja. Minul oleks ettepanek suunata "Heliloojad" Helilooja alla, sealt aga läheks link ka Heliloojate lendile. Teine võimalus (nagu hetkel ongi) oleks suunata ta Heliloojate loendisse ning kui ta seda ei taha, leiab ta kohe alguses lingi heliloojale. Andres 16. aprill 2006, kell 22.09 (UTC)

Üks näpunäide. Kui teed linke teistele vikipeediatele, siis arvesta, et tuleb teha link ka inglise vikipeediale ja sinna omakorda panna link eesti vikipeediale. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. aprill 2006, kell 22.12 (UTC)

Kallid kaasvõitlejad, aitäh tagasiside eest!
Olen uustulnuk ning ei tunne veel kõiki reegleid peensusteni. Samas annab see ehk veidi värskema pilgu senitehtu hindamisel.
1. Praegu on palju risti-rästi infot, mis osaliselt kattub ning osaliselt erineb. Esilehelt liikuma hakates on võõral keeruline õigesse kohta jõuda. Vikipeedias näib olevat kahte tüüpi artikleid: ühtesid toimetab lai avalikkus ning teisi kitsas moderaatorite ring. Interneti üldpõhimõttel 'üks info ühes kohas' võiks omavahel tervikuks sulatada kategooriad (kannavad praegu kategoorilist märkust "Vikipeedias on järgmised kategooriad", nende toimetamise võimalus puudub) ja vabalt toimetatavad loendid. Praegu loendavad mõlemad sisuliselt samu asju, kuid veidi erinevalt (näiteks kategooriate loendi kaudu leitav "Kategooria: Muusika | Heliloojad" ning esilehelt üle Entsüklopeedia sisukorra lingi Muusika leitav Heliloojate loend). Kas ei piisaks, kui "Kategooriad: Muusika | Heliloojad" olekski seesama "Heliloojate loend"?

Praegu on meil niisugune süsteem, et loendid ja kategooriad dubleerivad teineteist. Tehniline võimalus kategooriaid moodustada on hiljem juurde tulnud. Kategooriad moodustuvad automaatselt käsitsi  artiklitesse lisatud kategooriamärkuste põhjal. Loendeid saab ise paindlikult kujundada, lisades nimekirjadele ka muud infot. Samuti ei ole loendid piiratud juba olemasolevate artiklitega. Kategooriad kajastavad ainult olemasolevaid artikleid.

Tegelikult on "Muusika" ja "Heliloojad" erinevad kategooriad.

Minu poolest isiklikult võiks kategooriaid mitte olla, aga paistab, et inimesed peavad neid kasulikeks.

Kategooriaid saab juurde teha. Selleks tuleb mingile artiklile lisada uus kategooria ning see kategooria omakorda panna mingi kategooria alla. Kategooriaid toimetada saab ainult nende artiklite seest, mida nad kategoriseerivad (kategooriasse endasse saab kirjutada selgitavat teksti.) Andres 17. aprill 2006, kell 23.11 (UTC)
2. Sõna "loend" kasutamine artikli nimetuses näib väljastpoolt tulijale veidi mõttetu kummardusena ingliskeelsele sõnale "list". Samuti tundub see variant tehnitsistlikuna, kuna püüab omal moel lahendada eelnevalt toodud probleemi. Näiteks mulle eestlasena on täielikult selge, et link "Heliloojad" viitab kõigi võimalike heliloojate loendile ning "Helilooja" ühe ameti esindaja tegevuse defineerimisele. Usun, et sama selge on ka näiteks "kivid" ("kivide loend") kõrvutatuna märksõnaga "kivi".

Mitmusel on siiski ka teine funktsioon. Paljudel juhtudel on parem kasutada mõistet mitmuses, näiteks "soolad" või "happed". Sel juhul oleks  lehekülgedel "Soolad" ja "Soolade loend" täiesti erinev sisu. Või näiteks artikkel  "Albaania linnad" räägiks Albaania linnadest üldiselt, "Albaania linnade loend" aga loetleks need. Muidugi võib juhtudel, kui mõistet mitmuses ei kasutata, teha ümbersuunamise "loendi" alla. Tundub, et sõna "loend" kasutamine kõikide loendite (välja arvatud küll mõistete loendid) pealkirjades võimaldab artikli sisu ja pealkirja paremini seostada.
Need olid lihtsalt selgitused praeguse praktika kohta. Muidugi on hea, kui keegi  asjale värske pilguga vaatab, sest me oleme kindlati oma harjumustes väga kinni.  Andres 17. aprill 2006, kell 23.11 (UTC)
Võib-olla me leiutame seoses ülaltooduga jalgratast. Ehk leidub meie hulgas inimene, kes on entsüklopeediate koostamisega tegelnud ning kes nõustuks seoses teatmeteose struktureerimisega sõna sekka ütlema?
Parimate soovidega
Andrus
---
Tere Andres,
pead ilmselt silmas artiklit parameeter (muusika). Sellega on huvitav lugu: praegu olen leidnud euroopa keeltest vastava artikli vaid saksa keelest. Neil on veel arenguruumi. Andrus

Teema on küllaltki spetsiifiline, teised vikipeediad ei ole veel selleni jõudnud.

Küsimus oli selles, kas parem pealkiri oleks "Muusikaline parameeter". Andres 17. aprill 2006, kell 23.16 (UTC)

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ .
See loendijutt on selge, loomulikult las olla nii. Vaatasin, ka teistes keeltes kopeeritakse selles suhtes inglise keelt. Ainult venelastel jõuavad "Heliloojad" kohe vastava kategooriani, midagi sellist ma silmas pidasin. "Muusikaline parameeter" on väga hea, muudan ära. [[Kasutaja:Andrus Kallastu|Andrus Kallastu]] 17. aprill 2006, kell 23.28 (UTC)
Näed, tasapisi õpin

Olen varem kirjutanud hulga artikleid muusika elementaarteooria vallast. Kui aega saad, siis vaata nad yle ja vajadusel lisa midagi juurde või toimeta. Oleks hea, kui terminoloogia oleks yhtne kõigis artiklites. Muidu on pärast palju tööd, kui yhes artiklis on seeriamuusika ja teises seriaalne muusika, yhes oktav', teises jälle oktaav jne. Muidugi saab artiklite puhul kasutada ka ymbersuunamisi, kuid yksikute sõnade-terminite yhtlustamine tuleb ikkagi käsitsi teha. Leiad need artiklid yles kategooriates Kategooria:Muusikateooria ja Kategooria:Muusika. Parimat. --Lulu 18. aprill 2006, kell 18.11 (UTC)
Tere Lulu,
loomulikult panin tähele. Ühtlustamatus on eestikeelse muusikaterminoloogia laiem probleem. Ühe või teise termini eesti keeles kasutuselevõtt on toimunud nii ajas kui ruumis sporaadiliselt. Vikipeedia projekt annabki lõpuks hea võimaluse parimate lahendusvariantide väljaselgitamiseks. Minu ettepanek praeguses situatsioonis oleks, et vahendatud tekstide puhul tuua teabeteksti kirjutamise loogika kohaselt ka viited algse teksti päritolule. See annaks parema võimaluse autentsuse kontrolliks. Samuti võiksime avada lehekülje pealkirjaga näiteks Eestikeelse muusikaterminoloogia kujunemine ja areng, mis kajastaks nii ajaloolist kui ka nüüdisdiskussiooni ning kus võiks lõpuks välja settida parimad vormid.

Artikli pealkiri võiks olla lihtsalt "Eesti muusikaterminoloogia". Sinu pakutud pealkirja all võib rääkida Artur Vahteri raamatust. Asi on selles, et pealkirjad peaksid olema võimalikud lähedased terminitele või muudele sõnadele, mis asja enda kohta käivad. Paljude asjade kujunemisest ja arengust saab rääkida, aga me ei pane sellepärast artiklitele pealkirjaks "...kujunemine ja areng". Sama hästi võiks öelda "teke ja ajalugu" vms.  Andres 18. aprill 2006, kell 22.42 (UTC)

Aga see lehekülg ei saa olla diskussioonilehekülg. Ja sellele leheküljele ei saa mahutada eesti muusikaterminoloogia kogu ajalugu. Soovitaksin üksikute terminite ajaloo kirjapanekuks kasutada vikisõnaraamatut. Andres 18. aprill 2006, kell 22.42 (UTC)
Sinu toodud näidetest:
1. "seeriamuusika" on toonud eesti keelde arvatavasti Jerzy Habela "Muusika sõnastiku" tõlkija Guno Tõnismann aastal 1972. Me leiame selle sõna eeldatavasti samale allikale tuginevalt ka 1990.aastal välja antud Silveti Inglise-eesti sõnaraamatu 3.trükist. Samuti on sõna jõudnud TEA Võõrsõnastikku. Netis viib sõna "seeriamuusika" ka üksikute ajaleheartikliteni, mille taga on ilmselt ülalnimetatud allikaid tundvad keeletoimetajad. Samas minule, kui nüüdismuusika aine sees olevale praktikule näib sõnavorm "seeriamuusika" võõras. Sellist lihtsalt keegi asjaga tegelikult tegelev inimene ei kasuta ei kõnes ega kirjas.
2. minu teada on eesti keeles võrdsetena lubatud mõlemad variandid: nii "oktav" kui ka "oktaav"
http://66.249.93.104/search?q=cache:Pn_l4_oaSTwJ:www.eki.ee/books/ekkr/o17.html+oktaav+oktav&hl=fi&gl=fi&ct=clnk&cd=4
Teemasse puutuvalt soovitaksin tutvuda ka Artur Vahteri raamatu "Eestikeelse muusikaterminoloogia kujunemine ja areng" ning eriti selle eessõnaga. Raamatut võib osta ka internetis http://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?15990
Parimate soovidega Andrus Kallastu 18. aprill 2006, kell 20.26 (UTC)

(1) Jah, Sul võib õigus olla. Google annab "seeriamuusika" puhul 13 vastust, "seriaalne muusika" annab 27 vastust ning "serialistlik muusika" 8 vastust. Mitte et see otsustav oleks (sagedasem kasutamine ei pruugi veel olla korrektsem ning arvud on liiga väiksed nagunii), aga siiski. Ise pooldan taolistel juhtudel asjaga tegelikult tegelevate inimeste kõne- ja kirjapruuki. Teen vastavad parandused-ymbernimetamised-ymbersuunamised.

(2) Tean isegi, et "lubatud" on nii oktav kui oktaav. Kumma juurde Sa ise eelistaksid jääda? --Lulu 18. aprill 2006, kell 21.35 (UTC)

: 1. Vikipeedia võiks ju olla ka hiilgav diskussiooniplatvorm teatud asjades kokku leppimisel. Kas jaksaksid tegelda eestikeelse muusikaterminoloogia erivorme kõrvutava lehe arendamisega?

: 2. Kuna lubatud on mõlemad, siis ma ei eelistaks kumbagi. Las olla veidi luuleline stiilis "nutsak" <-> "mütsak".

: Nende probleemide hulk võib-olla väheneb, kui suruda kogu eestikeelne muusikaterminoloogia ISO standardi alla ning anda igale asjale ja nähtusele oma number. Häda on vaid selles, et muusikavaldkonna ühtne ISO loend puudub terves maailmas.-- Andrus Kallastu 18. aprill 2006, kell 22.00 (UTC)

:: Vikipeedia ülesanne ei ole terminoloogiat luua (seda võib ettevaatlikult teha neil juhtudel, kui mingil asjal ei ole eestikeelset nimetust). Tuleb välja valida rööpterminitest üks, mis panna artikli pealkirjaks. Kui ei ole piisavalt argumente ühe eelistamiseks, siis tuleb pealkiri valida meelevaldselt. Artikli alguses tuua ära sünonüümid, teha sünonüümidelt ümbersuunamised, kasutada korrektseid rööptermineid teistes artiklites nii, nagu kellelegi meeldib. Andres 18. aprill 2006, kell 22.42 (UTC)

Ahsoo, yks märkus veel. Sa kasutad sõna "nobedus", mis on ilmselt toortõlge soome keelest. Eestikeelses kirjanduses peaks sellele olema miski parem vaste. --Lulu 18. aprill 2006, kell 21.38 (UTC)

: Möönan, komplekssete parameetritega on probleeme. Mul ei ole senini õnnestunud leida niigi katvat muusikaliste parameetrite nimekirja. Kirjutasin "nobedus", tegemaks vahet "kiirel tempol", mis on traditsiooniliselt seotud muusika meetrilisusega. Sõna "nobe" viitaks nobedale liikumisele kui niisugusele ilma meetrumi (tempo) olemasoluta. Andrus Kallastu 18. aprill 2006, kell 22.16 (UTC)
----
Termini ajalugu tuleks kirja panna vikisõnaraamatusse. Andres 18. aprill 2006, kell 22.42 (UTC)

Palun ära tee selliseid nuppe, kus ei ole midagi peale lingi võõrkeelsele pdf-failile. Kirjuta midagi eesti keeles. --Metsavend 22. aprill 2006, kell 23.03 (UTC)
Samad sõnad. Miks Sa teed selliseid artikleid? Ei saa hästi aru. Pealegi, selliste mitmetähenduslike pealkirjadega nagu Originaal, Rida jne. Need pealkirjad tuleb nagunii ymber muuta, täpsustuslehekylgedeks teha. Kui Sa aga kavatsed nendele artiklitele eestikeelse sisu anda hiljem, siis tee neid uusi artikleid järgimööda, ning kui eestikeelne sisu on olemas, siis alles lisa välislink juurde. Praeguseks, ma kardan, tuleb need nupukesed ära kustutada. --Lulu 23. aprill 2006, kell 04.55 (UTC)
Vikipeedia kasvu kitsas koht ei ole mitte niivõrd informatsiooni puudus kui aja ja jõu puudus. Andres 23. aprill 2006, kell 08.21 (UTC)
----

Arutelu liidetud artikli Muusikateooria aruteluga. --Andrus Kallastu 24. september 2007, kell 11:47 (UTC)
----
palun ära redigeeri arutluse tekste--Hendrix 27. september 2007, kell 14:57
(UTC)

: OK, sorry. Läksin hoogu. --Andrus Kallastu 27. september 2007, kell 15:03 (UTC)

Viide peaks olema konkreetsele leheküljele, mitte saidile http://www.emic.ee/ Kus sellel saidil on juttu näiteks Jüri Reinverest? --Metsavend 31. oktoober 2007, kell 21:15 (UTC)

OK, see tekst on EMIC'ist, kuid uuel kodukal seda tõepoolest ei leidu. Võtan selle viite maha, Jüril on niikuinii oma kodukas. --Andrus Kallastu 31. oktoober 2007, kell 21:25 (UTC)
----
Palun aita parandada artiklit Faktuur (muusika). Lulu muusikateooria teadmised annavad soovida. --Tiuks 3. mai 2008, kell 12:11 (UTC)

Minu meelest poleks vaja muutuda isiklikuks. Eesmärgiks olgu tõde, mitte eelkirjutajate umbropsu arvustamine. --Andrus Kallastu 3. mai 2008, kell 19:59 (UTC)

: Lulu on nii palju vigu teinud. Elementaarteoorias olid mõisted täisesti valed. Näiteks intervallid. Ma ohetasin ja ahetasin kui parandasin. --Tiuks 3. mai 2008, kell 20:03 (UTC)

:: Minu meelest ei ole Sina Vikipeedias küll mitte vähem vigu teinud. Ja keegi ei saa vigu tegemata läbi. Andres 3. mai 2008, kell 20:09 (UTC)

::: See oli ju jube, mis vikis oli. Lapsed võisid teooriat valesti õppida. Nüüd olen soovitanud, et võib vikist vaadata. Enne seda ei tohtinud soovitada. --Tiuks 3. mai 2008, kell 20:20 (UTC)

:::: Vikipeedia ei ole ju õpik! Iga hetk tuleb olla valvas ja kriitiline ning mitte pimesi usaldama. Lapsed peavad sellest aru saama...  --Andrus Kallastu 3. mai 2008, kell 20:25 (UTC)

: Google otsing annab kohe esimesena viki definitsiooni ja lapsed ei tea, et võib vale olla. Lapsed otsivad infot netist. Meie oleme viki hingeeluga kursis ja meie teame, mis toimub. --Tiuks 3. mai 2008, kell 20:28 (UTC)

::Internet on täis igasugust infot. Selleks ongi täiskasvanud, et lastele nõu anda. Ja esimene nõuanne võikski olla: ära usu pimesi, kasuta mõistust ja kontolli ka muid allikaid!--Andrus Kallastu 3. mai 2008, kell 22:06 (UTC)

: Ma tean seda. --Tiuks 3. mai 2008, kell 22:10 (UTC)

Dear WikiDreamer,
in Estonian we have general article about minimalism :et:Minimalism: interwiki link with german :de:Minimalismus (Kunst) is wrong.--213.219.106.154 (d) 15 juin 2008 à 08:54 (CEST)

Why? The first section in your wiki is for  Minimal-Art and in german wiki, it's for  Minimal-Art. --WikiDreamer [Me parler] 15 juin 2008 à 17:37 (CEST)

: The Estonian article begins with: Minimalism is a current in visual arts, literature and music. The article :en:Minimalism has the same conception. We have different sections for different arts. Andres 16. juuni 2008, kell 06:46 (UTC)

Ära torma, palun, teise loodut põrmu paiskama. Võiks ikka veidi arutada. Vabanda, aga Sa tunned millegipärast erilist vaenulikust selle suhtes, millest Sa ei suuda aru saada.--Hendrix 22. august 2008, kell 17:49 (UTC)

Pole hullu, ma juba taandusin.--Andrus Kallastu 22. august 2008, kell 18:16 (UTC)

Artiklid korpuspillid, Membraanpillid võiksid olla ümbersuunatud idiofonile ja membranofonile, sest kategooriad ja loendid kattuvad. Traditsiooniline pillide liigitus on keel-, puhk-, löök- ja klahvpillid. Hetkel tahad traditsioonilist liigitust teha eestikeelsete HS nimedega liigitust. Ära tekita jälle segadust. Enne tuleb traditsioonilise liigituse definitsioonid kohendada, sest hetkel on nad HS-iga ühtemoodi. --Tiuks 24. august 2008, kell 15:10 (UTC)
----

Ou-ou, Andrus, pea hoogu. Täna jõudsin Vikisse ja ehmatasin päris ära. Ma tean, et ma ei ole küll võib-olla kõige objektiivsem ütleja, arvestades, et ma Sinu viimastel päevadel ümbertehtud "abilehtede" autor olen. Aga mulle tõesti ei meeldi, mis Sa oled teinud. Ma pean eelkõige silmas malli  ja lehtedelt pealkirjade äravõtmist. Esiteks, minu nägemuses on see mall lakooniline, vaid kõige tähtsamat kokku võttev. Teiseks, nende lehekülgede pealkirjad ei jää kellelegi ette ja sobivad hästi kujundusega. Kolmandaks, milleks meil huvitav on Juhendi nimeruum, kui seal Sinu arvates ühtegi lehekülge olla ei tohi? Pisiasju on veel. Adeliine 5. aprill 2009, kell 10:15 (UTC)

Pole vaja ehmatada. Minu ettepanek on lihtne: Vikipeedias on artiklid ja abilehed (so.lehed, millel on toetav ehk abistav funktsioon vikipeedia koostamisel). Abilehtede sisukord vőiks olla süstemaatiliselt koondatud lehele vikipeedia:Abilehtede sisukord. See, millistesse nimeruumidesse lehed kuuluvad, ei ole minu ettepaneku sisu. Mall Mall:VP abilehed kopeerib esilehe infot, mis on suunatud kasutajale.--Andrus Kallastu 6. aprill 2009, kell 11:16 (UTC)

: Abilehed on nimeruumis "Juhend" (abi = help) ja Vikipeedia nimeruum on mõeldud korrastamiseks, korraldamiseks. Vikipeedia nimeruumis peaks olema reeglid ja vikiprojektid. Meil on abileht tõlgitud valesti, sest juhendis on abileht ("Näita abilehte"). Vikipeedia nimeruumis peaks olema projektileht ("Näita projekti lehte"). Ma arvan, et Adeliine tegi ajutise lahenduse, mis tegelikult sobib nimeruumi Juhend. Vaata :de:Wikipedia:Hilfe. Sellel on enamus lingid juhendi nimeruumi.

: Andrus, enne aruta ja siis tegutse. See ei ole esimene kord kui sa ilma arutamata tormad muutma. --Tiuks 6. aprill 2009, kell 13:24 (UTC)

:: Võiksid oma tänased vead (vigased ümbersuunamised) ise ära parandada või loodad jälle, et teised parandavad sinu apsakaid. --Tiuks 18. aprill 2009, kell 14:10 (UTC)

:::Kas Sind vaevab miski? See, et üheskoos otsitakse parimaid lahendusi, kuulub Vikipeedia vaimu juurde.--Andrus Kallastu 18. aprill 2009, kell 21:46 (UTC)

:::: Paremaid lahendusi otsitakse suhtlemise, mitte tegutsemise teel. Sinul kipub see vastupidi olema. --Tiuks 18. aprill 2009, kell 22:38 (UTC)
----
Palun ära teisalda ilma arutamata. Küsin veelkord: milleks on Sinu arvates Juhendi nimeruum? Adeliine 18. aprill 2009, kell 21:23 (UTC)

:Kuna ma ei leia ühtegi artiklit, mis kuuluks nimeruumi 'Juhend', siis ei oska kommenteerida selle nimeruumi vajalikkust. Artikkel Vikipeedia:Mall oli selgelt Vikipeedia abileht, kuid kategoriseerimata.--Andrus Kallastu 18. aprill 2009, kell 21:46 (UTC)

::Esiteks, artiklid on artiklite nimeruumis ja teiseks, huvitav küll, seal ei ole sellepärast midagi, et Sina oled kõik leheküljed sealt ära teisaldanud. 'Juhend' tähendab abi või selgitust teemal "kuidas midagi teha või kasutada" (tehniliselt). Selles nimeruumis on abilehed. 'Vikipeedia' nimeruum on projektilehtedele, nendel asuvad kogukonna poolt kokku lepitud reeglid ja eesmärgid Vikipeedia arendamisel. Adeliine 18. aprill 2009, kell 21:59 (UTC)

:::Hea küll. See abilehtede teema ei ole minu jaoks lõpuks nii tähtis, et sellele üleliia aega kulutada. Minu eesmärk on süsteemi lihtsustada ja ühtlustada: Vikipeedias on artiklid ja abilehed, mille funktsioon on erineval moel kaasa aidata artiklite koostamisele. Kõikide abilehtede sisukord võiks olla ühes kohas. --Andrus Kallastu 19. aprill 2009, kell 00:10 (UTC)

:: Tõepoolest, kõigepealt tuleks üritada mõista, miks keegi kunagi eraldi Juhendi ja Vikipeedia nimeruumid teinud on, ilmselgelt oli tal selleks põhjus. Juhend:Sisukord tuleks tagasi tõsta ja pigem vaadata, kuidas Juhendi nimeruumi paremini ära kasutada.--19. aprill 2009, kell 9:05

:::See, et keegi on midagi mingil põhjusel loonud, ei ole minu jaoks piisav argument. Seda enam, et nendes kahes nimeruumis asuvate lehtede sisulised funktsioonid näivad olulises osas kattuvat. Kui jaksad, tee palun valmis siiani puuduv leht Vikipeedia:Nimeruum, et Vikipeedia nimeruumi mõiste ja liigid selgelt defineerida.

:::Ühtlasi Teen Sulle ettepaneku töötada edasi lehega Vikipeedia:Abilehtede sisukord, et koondada sinna võimalikult täielik süstemaatiline loend Vikipeedia abilehtedest. Kui lubad, jätkaksin seda lehte puudutavat diskussiooni juba õiges kohas.--Andrus Kallastu 19. aprill 2009, kell 09:14 (UTC)

Tere! vautšer, under construction, vaikimisi – sellised määratlused parem esialgu Vikisõnastikku panna. Jõudu! 195.50.204.116 15. august 2009, kell 09:18 (UTC)

Miks ainult sõnaraamatusse? Need on ju mõisted, millel on olemas definitsioon.--Andrus Kallastu 15. august 2009, kell 10:33 (UTC)

: Minu meelest on "under construction" küll väljend, aga pole selge, kas ta mõiste on. Sama käib sõna "vaikimisi". On küll olemas näiteks vaikevaliku ja vaikeväärtuse mõiste. Andres 15. august 2009, kell 11:00 (UTC)

: Selliseid definitsioone igatahes artiklites ei ole. Andres 15. august 2009, kell 11:02 (UTC)

Vautšeri puhul ma ei näe küll põhjust. Kuskilt tuleb ju alustada. Andres 15. august 2009, kell 09:36 (UTC)
Pidasin silmas esialgset seisu. Kui esialgu ongi ainult määratlus, siis see on paras sõnaraamatu jaoks. Artikkel peaks artikli mõõdu välja andma. Ja alustada saab ka enamast.

Milline on "artikli mõõt"? Näib, et arutelu selle teema ümber ei taha kuidagi vaibuda. Vikipeedia kõige olulisem põhimõte on minu meelest eelkõige selles, et mõttetu pooleli-malli asetamise või eeltegutsejate töö tühikäigul arvustamise asemel tehakse järgmise toimetaja poolt kiirelt ära asi, mida on vaja ära teha.--Andrus Kallastu 17. august 2009, kell 12:35 (UTC)

: Minu meelest on mõiste korrektse definitsiooni äratoomine piisav, et artiklit mitte kustutada. Siis on ju kõige tähtsam osa artiklist juba olemas. Sageli puudub ka pikkades artiklites korrektne definitsioon.

: Artikli kirjutamine nõuab süvenemist ja aega. Toimetajatel ei ole võimalik kõigi artiklite kallal ise töötada. Andres 17. august 2009, kell 13:09 (UTC)
Aga kui ka see siin vikis mingil põhjusel heaks on kiidetud, siis inglise (ja saksa) keelset tõlget küll ei ole iga mõiste juures sulgudes anda. See ei puutu eestikeelsesse käsitlusse. Vikisõnastikus küll, seal oleks see igati asjakohane. Kui, siis võib mainida seda keelt, millest mõiste pärit on (sõna etümoloogia). 195.50.201.238 17. august 2009, kell 12:11 (UTC)

Leian teisiti. Tõlkevastetel suurtes keeltes ja mõõdukal infol sõna etümoloogia kohta on oluline osa mõiste sisust arusaamisel.--Andrus Kallastu 17. august 2009, kell 12:35 (UTC)

: Tõlkevasteid teistes keeltes tuleb minu meelest  esitada ainult juhul, kui selleks on konkreetne põhjus. Info etümoloogia kohta tuleb esimeses lauses esitada võimalikult lühidalt, kuid täiesti täpselt. Alati võib jätta osa niisugust materjali ainult Vikisõnaraamatusse.

: Mõiste sisust arusaamise jaoks ei tohiks need asjad küll vajalikud olla. Andres 17. august 2009, kell 13:05 (UTC)
------------
Tere. Saatsin 4. jaanuaril kirja nüüdismuusika tunnustusauhinna asjus, aga nüüd taipasin, et ei identifitseerinud end seal siinse aliasega. See Piret, kes kirja saatis olin mina :) Prt 6. jaanuar 2010, kell 09:45 (UTC)

Selge, ma aimasin, kuid oleks veel niikuinii täpsustanud. --Andrus Kallastu 6. jaanuar 2010, kell 12:23 (UTC)
----
Muusikakirjanduse loend on nüüd siin: Kasutaja:Andrus Kallastu/Muusikakirjanduse loend. Andres 20. aprill 2010, kell 18:16 (EEST)

Aitäh!--Andrus Kallastu 20. aprill 2010, kell 21:20 (EEST)

Tere! Palun lisa pildi Serjoon 008.png juurde sobiv litsentsimärgis ning allika- ja autoriteave (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 13. august 2010, kell 12:46 (EEST)

Aitäh tähelepanujuhtimise eest! Uuendasin artiklis Seriaalne meetod kõigi minu poolt valmistatud ja üles laetud piltide autoriõiguse märgendit. Neli pilti :Pilt:Serjoon 025.png, :Pilt:Serjoon 017.png, :Pilt:Serjoon 014.png ja :Pilt:Serjoon 012.png on tsitaadid trükiväljaannetest ja tuleks tähistada vastava autoriõiguse märgendiga. Kas selline võimalus on olemas?--Andrus Kallastu 14. august 2010, kell 10:41 (EEST)

: Esimene on sellisel juhul arvatavasti autoriõiguse rikkumine. Ülejäänud kolme juurde sobiks märgis Mall:AO-sobimatu (vastavalt). Pikne 14. august 2010, kell 10:50 (EEST)

::Ma ei tea, kas sellel teemal on arutelusid olnud, kuid Eesti Vabariigi Autoriõiguse seadus § 19 annab võimaluse autoriõiguse alla käivate teoste tsiteerimiseks hariduslikel ja teaduslikel eesmärkidel: "§ 19 Teose vaba kasutamine teaduslikel, hariduslikel, informatsioonilistel ja õigusemõistmise eesmärkidel. Autori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta, kuid kasutatud teose autori nime, kui see on teosel näidatud, teose nimetuse ning avaldamisallika kohustusliku äranäitamisega on lubatud: 2) õiguspäraselt avaldatud teose kasutamine illustreeriva materjalina õppe- ja teaduslikel eesmärkidel motiveeritud mahus ja tingimusel, et selline kasutamine ei taotle ärilisi eesmärke" . Kuna Vikipeedia vastab seaduses sätestatud tingimustele, peaks olema vastav mall ja asi oleks lahendatud.--Andrus Kallastu 14. august 2010, kell 11:07 (EEST)

::: Joonis on arvatavasti eraldi teos ja terve joonise kasutamine ületab motiveeritud mahu. Me ei kasuta pilti õppe- ega teaduslikul eesmärgil. Pikne 14. august 2010, kell 11:28 (EEST)

:::: Minu meelest tuleks asjatundjatelt küsida, kas entsüklopeedias avaldamine on kasutamine õppe- või teaduslikul eesmärgil.   Andres 14. august 2010, kell 11:43 (EEST)

:::: Kas meil on alust nii arvata? Õpetamisel kasutamine on ju ainult üks võimalik Vikipeedia kasutamise viis. Pikne 14. august 2010, kell 12:09 (EEST)

Tere!
Tõlketalgud on nüüd läbi. Kutsume Teid 17. juunil kell 16 Euroopa Liidu majja, kus pakutakse talgute lõpetamise puhul jooke ja suupisteid. Seal selgub ka, milliste talguliste panus seekord kõige väärtuslikumaks osutus ja antakse kätte kingitused: 1000-eurone reisitšekk, Rahva Raamatu kinkekaardid ning Tallinna Ülikooli kirjastuse raamatud.
Euroopa Liidu maja asub Tallinnas aadressil Rävala pst 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt, Kaubamaja vastast). Üritusel osalemiseks ja kingituse vastuvõtmiseks saatke palun meile oma pärisnimi, mida ei avalikustata. Palun vastake kindlasti, kas saate üritusel osaleda.
Lugupidamisega
Rita Niineste
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu

Panin selle joru sulle siia: Kasutaja:Andrus Kallastu/Variatsioonivorm. Võid seal vabalt tõlkida, kui soovid. Kui ei soovi ja oleks vaja see tekst üldse kustutada, siis anna märku. Adeliine 7. mai 2012, kell 15:27 (EEST)

Palun vaata Arutelu:Sämplimissagedus. Mida Sina kui artikli looja asjast arvad? Taavi (arutelu) 24. veebruar 2015, kell 20:38 (EET)

Kuna ma ei leidnud e-kirja saatmise võimalust, kirjutan siia.
Oleks tore, kui Sa tekitaksid enda loodud artiklis  täpploendina esitatud põhimõtete ette mingi saatelause, siis oleks täpploendis kasutatud algustäheortograafia (iga punkt algab väikese algustähega) õige. Kui saatelauset pole, tuleks iga punkti tekst panna algama suure tähega ja lõpetada punktiga. Väga sõbralikult Kuriuss 26. juuni 2015, kell 14:20 (EEST)

Aitäh isikliku pöördumise eest! Üldiselt võib Vikipeedia artikleid täiendada ja parandada igaüks. Viskasin mainitud artiklile pilgu peale ja tegin seal mõned täpsustused. --Andrus Kallastu (arutelu) 27. juuni 2015, kell 00:22 (EEST)

Kas sooviksid koostada mõnda sellele sarnast küsimustikku muusika teemadel? Võiks siia enam komplekte kokku saada ja siis neid koolides levitada. Ivo (arutelu) 28. mai 2017, kell 18:15 (EEST)

Tere Ivo, aitäh ettepanekut tegemast, kuid pean kahjuks ära ütlema. --Andrus Kallastu (arutelu) 28. mai 2017, kell 22:07 (EEST)

Tere! Kas sooviksid kandideerida administraatoriks? Pelmeen10 22. märts 2011, kell 11:46 (EET)

Aitäh küsimuse eest! Arvan, et see pole vajalik, kuna jälgin ainult väga kitsast muusikalõiku ja üldiste teemadega suurt ei tegele.--Andrus Kallastu 23. märts 2011, kell 20:08 (EET)
----
Mis arvaksid sellest, kui ma seaks su üles administraatorikandidaadiks? - Melilac (arutelu) 5. september 2017, kell 20:40 (EEST)

Suur aitäh usalduse eest, põhimõtteliselt olen nõus. Ma küll ei kujuta hästi ette, mida senisest enamat ma administraatorina teeksin? Suudan ilmselt ka edaspidi põhjalikumalt jälgida ainult väga kitsast muusikalõiku ja muude teemadega tegelda pigem juhuslikult. --Andrus Kallastu (arutelu) 6. september 2017, kell 01:09 (EEST)

Tere!
Palju õnne augustikuu kuu vikipedisti auhinna puhul! Kas saaksid mulle palun sellega seoses saata oma koduse aadressi meiliaadressile kaebi@wikimedia.ee?
Head!
Käbi Suvi
Aitäh tunnustuse eest! Saatsin meili.--Andrus Kallastu (arutelu) 16. oktoober 2017, kell 11:03 (EEST)

Suur tänu kommentaari eest seoses "Ida mõtteloo leksikoni" andmete kasutamisega Vikipeedias. Edastasin selle juba ka Eesti Akadeemilisele Orientaalseltsile. Pakutud juhend on küll äärmiselt komplitseeritud ning üsna raskesti teostatav. Minu küsimus on aga järgmine: kas poleks võimalik antud juhul, vähemalt esialgu ja lihtsuse huvides, tugineda "bona fide" põhimõttele, ehk siis heas usus jätkata Vikipeedia artiklitesse Leksikoni andmete integreerimist?  --Lulu (arutelu) 17. juuni 2019, kell 15:56 (EEST)

Pigem mitte. Kasutaja:Pikne vastas ka lehel https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja_arutelu:Lulu#Uutes_artiklites_mahakirjutamine?  --Andrus Kallastu (arutelu) 17. juuni 2019, kell 22:59 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey about your experience with  and Wikimedia. The purpose of this survey is to learn how well the Foundation is supporting your work on wiki and how we can change or improve things in the future. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 6. september 2019, kell 17:48 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
A couple of weeks ago, we invited you to take the Community Insights Survey. It is the Wikimedia Foundation’s annual survey of our global communities. We want to learn how well we support your work on wiki. We are 10% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal! Your voice matters to us.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 20. september 2019, kell 18:14 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
There are only a few weeks left to take the Community Insights Survey! We are 30% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal!
With this poll, the Wikimedia Foundation gathers feedback on how well we support your work on wiki. It only takes 15-25 minutes to complete, and it has a direct impact on the support we provide.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 3. oktoober 2019, kell 22:52 (EEST)

Kogenud vikipedistina peaks sa väga hästi teadma, kuidas käib artiklite uue pealkirja alla teisaldamine. Juhuks, kui see sinu jaoks tõesti  täiesti tundmatu teema on, siis siin on väike vihje. Ole hea ja likvideeri oma käkk ise, et teised sinu järelt koristama ei peaks. Ühtlasi võiks sa ühe hooga ka oma varasemad artiklite sisu ümbertõstmised üle vaadata.--62.65.238.206 10. mai 2020, kell 23:12 (EEST)

Paluks sellise tooniga suhtlemine viivitamatult lõpetada. Leksikoni ametlik pealkiri on "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital", vt https://bbld.de/ ning sellise pealkirjaga peab olema ka artikkel. --Andrus Kallastu (arutelu) 10. mai 2020, kell 23:17 (EEST)

: Ohjah! Proovime siis uuesti: "Artikli päises peitub väikese noolekese all nupp "Teisalda". Klõpsa sellel ja määra leheküljele uus nimi." Loodetavasti nüüd on arusaadavam.--62.65.238.206 10. mai 2020, kell 23:30 (EEST)

::Teisaldamise funktsioon ei toimi nime vana versiooni juurde tagasipöördumisel, st kui vana nimega artikkel on juba olemas.--Andrus Kallastu (arutelu) 10. mai 2020, kell 23:39 (EEST)

::: Kui ise teisaldada ei saa, siis võiks parem kirjutada arutellu märkuse selle kohta, et pealkiri vajab muutmist. Iseenesest alul, kui suunamisega lehel oli ainult üks redaktsioon, oleks igaüks pidanud saama seda teisaldatava lehega üle kirjutada.

::: Pealkiri küll ei pea olema tingimata n-ö ametlik või see, mida väljaanne ise kasutab, aga juhuks, kui keegi teine soovib siiski teisaldada, siis kustutasin nüüd segavad suunamislehed. Pikne 11. mai 2020, kell 15:47 (EEST)

::::Arutellu märkuse kirjutamise asemel võib ka otse mõne administraatori poole pöörduda. - Melilac (arutelu) 13. mai 2020, kell 15:50 (EEST)

Vt viimaseid kommentaare siin: Arutelu:Intervallide loend. Pikne 25. august 2023, kell 19:58 (EEST)

Palun eriti pöörata tähelepanu palvele neid artikleid mitte juurde teha, kuniks on paremini läbi räägitud mis kujul ja millistest intervallidest Vikipeediasse artikleid teha. Mul on sama palve. Olen nüüd esitanud kusutamiseks mõne artikli nagu 31vjo komma, mille teemat ei leia mujalt internetist isegi mitte ingliskeelse nimetuse järgi. Vt veel ka vastust siin: Arutelu:31vjo aste. Pikne 27. august 2023, kell 18:55 (EEST)

:Mina palun Sind ülbitsemisega piiri pidada. See teeks Vikipeedia koostöövaimule head.--Andrus Kallastu (arutelu) 28. august 2023, kell 23:55 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ott Toomet

Tere tulemast Vikipeediasse, Ott Toomet!
Tõstsin artiklis Taani asju pisut ümber, et ühtlustada struktuuri teiste riigiartiklite omaga. Andres 16. aprill 2006, kell 14.57 (UTC)

Tere tulemast Vikipeediasse, Ott! Arutelulehel alla kirjutamiseks kasuta nelja tildet: ~~~~. Taivo 16. aprill 2006, kell 20.23 (UTC)

Kui soovid oma babeli (keelte) malli korda saada enda avalehel, siis kopeeri see käsk:  --Dj Capricorn 24. september 2006, kell 20:31 (UTC)

võtsin vabaduse kohendada Dj Capricorn-i teksti ja teha malli kood nähtavaks, loodetavasti vabandused aktsepteeritakse :o) --TarmoK 24. september 2006, kell 21:32 (UTC)


Arutelu:Seriaalne meetod

Artikkel peab algama definitsiooniga, milles märksõna on esitatud rasvases kirjas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. aprill 2006, kell 17.57 (UTC)

Millises vahekorras on mõisted 'serialism',  'seriaalne meetod' ja 'seriaalne muusika'? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. aprill 2006, kell 23.18 (UTC)
Kui need on erinevad mõisted, siis peaksid olema ka eraldi artiklid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. aprill 2006, kell 23.21 (UTC)

Seriaalne meetod on määratletav kahe põhimõtte abil: muusikateose loomiseks kasutatakse üht algset seeriat või seeriate kompleksi; loodavat või uuritavat muusikateost vaadeldakse võimalikult paljudest erinevatest parameetritest

Kui see on mõeldud sissejuhatava lausena, siis peaks olema link artiklile, milles selgitatakse, mis on seeria.

Mis tähendab "vaadeldakse erinevatest parameetritest"? Kas jutt on muusikalistest parameetritest? Andres 16. aprill 2006, kell 23.21 (UTC)

Matemaatikas nimetatakse rotatsiooniks geomeetrilise kujundi nihet ümber punkti T.

Mida siin mõeldakse nihke all? Andres 29. märts 2007, kell 14:49 (UTC)

Täpselt ei oska kommenteerida, ei ole matemaatik. Seriaalse meetodi puhul on tegu matemaatika mõistete kohaldamisega, mille kohta olen leidnud infot erinevatest matemaatika käsiraamatutest. Näiteks Kaasiku "Matemaatikaleksikon" (2002) räägib ühe võimalusena nihkest kui  tsüklilisest substitutsioonist, milles sisaldub selgelt seeria rotatsiooni idee. Oleksin õnnelik koostöö üle mõne matemaatika asjatundjaga, et segasesse asjasse selgust tuua. --Andrus Kallastu 6. aprill 2007, kell 19:22 (UTC)

Kuidas saaks teha nii, et näited ja nende mainimised tekstis oleks rohkem kohakuti? Praegu jooksevad pildid lihtsalt üksteise järgi, aga teksti järjest lugedes peab õiget näidet kaugemalt otsima. Adeliine 6. veebruar 2009, kell 23:16 (UTC)

Üks võimalus oleks määrata piltidele suuremad suurused. Andres 7. veebruar 2009, kell 07:33 (UTC)

Piltidel oleks hea need tähed (a, b, c, ...) ülejäänule lähemale liigutada. Nii saab pildisuurusi vähendada aga pildid jäävad endiselt loetavaks. Praegu on tõsine probleem sellega, et pildid nihkuvad oma õige koha juurest eemale. Väiksemad pildisuurused aitaksid seda probleemi leevendada. [[Kasutaja:Iffcool|Ivo]] 15. detsember 2009, kell 20:42 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.siba.fi/SMT/SMT922/292Heininen.html
** In Seriaalne meetod on 2013-06-24 13:25:22, 404 Not Found
** In Seriaalne meetod on 2013-07-07 00:24:04, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:24 (EEST)


Selle artikli pealkiri peaks olema "Ooperite loend" (see eeldab tähestikulise loendi lisamist) või "Ooperite loend heliloojate kaupa vms. Praegune pealkiri ei ole intuitiivne. Andres 16. aprill 2006, kell 21.47 (UTC)
Mul on kaks küsimust vormistamise kohta - kas eestikeelne nimetus peaks jääma tavalisse kirja ja originaalpealkiri sulgudesse kaldkirjana?
Ja veel - kui niikuinii juba originaalpealkirja tegemiseks on vaja sulud  avada kas ei võiks originaalpealkirja ja esietenduse aega ja kohta samadesse sulgudesse panna - näiteks:
Puritaanlased (I puritani; Pariis 1835) ?
Tomas 18. september 2007, kell 10:23 (UTC)

Eestikeelne pealkiri peaks olema püstkirjas jutumärkides. Ka võõrkeelne pealkiri peaks olema püstkirjas ja jutumärkides, aga mina isiklikult arvan, et kui ta on sulguses eestikeelse pealkirja järel, siis ta võib olla ka kaldkirjas ilma jutumärkideta. Esietenduse aeg ja koht peaksidki olema samades sulgudes semikooloni järel. Andres 19. september 2007, kell 05:39 (UTC)

Kaldkirja ja jutumärkide kohta sa mu kindlat veendumust juba tead, sulgude kohta olen Andresega 100% nõus, aga veel tahaks lisada sinna vahele ühe koma: "Puritaanlased" ("I puritani"; Pariis, 1835) Jürka 22. september 2007, kell 12:15 (UTC)

:Siinsamas tahaks lahata veel küsimust teemal "Miks on nii ja miks on naa?" Miks on levinud komme kirjutada sulgudesse kaldkirjas jutumärkideta? See on ju tegelikult kõige lihtsam tõlke vorm... Ükskõik, mis tavalist sõna tahad tõlkida, paned sulgudesse inglisepäraselt kaldkirjas nagu peab ja jutumärke tavalisele sõnale ei tule... Nii tehakse ka pealkirjade puhul sageli, aga pealkiri ei pruugi üldse ühtida täpse tõlkega! Palju on ju selliseid teoseid, kus näiteks eesti keelde on tõlgitud teose pealkiri hoopis midagi muud, kui näiteks inglise keeles! Järelikult see pole mitte tõlge, aga originaalpealkiri! ...ja seepärast kehtivad talle kõige tavalisem pealkirja vormistus... Jürka 22. september 2007, kell 12:20 (UTC)

:: Jah, see argument on tuumakas.

:: Aga koma pole minu arvates tarvis. Koma ei kasutata ju ka siis, kui märgitakse mõne raamatu ilmumiskoht ja -aasta või isiku sünniaeg ja koht (näiteks ENE-s). Andres 22. september 2007, kell 12:40 (UTC)

:::Jah, tõsi ta on, nagu meilgi siin sünni-surma aeg ja koht vahel... aga nii loogiliselt võttes nagu peaks vist olema... Raamatu ilmumiskoha ja -aasta vahele paneksin mina isiklikult küll koma, kuigi siiani pole eriti vaja läinud... Mjah, ei oskagi öelda... Jürka 22. september 2007, kell 12:47 (UTC)

Miks see loend nii imelikult reastatud on? Enne oli ju loetavam. --Epp 6. juuni 2009, kell 23:47 (UTC)

Täiesti nõus.--WooteleF 7. juuni 2009, kell 06:40 (UTC)

Ooperite pealkirjad tuleb linkida ning kontrollida, kas lingid lähevad õigesse kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. juuni 2011, kell 22:12 (EEST)

See on väga raskesti loetav. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 17. detsember 2011, kell 02:06 (EET)

Pealkirjad tuleb üle kontrollida. Linke sulgudega pealkirjale ei või enne panna, kui ilma sulgudeta pealkirjaga artikkel on olemas. --Epp 27. mai 2012, kell 21:13 (EEST)

Võib-olla Aldenburgh käändub nagu Edinburgh, millele pannakse i lõppu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 27. mai 2012, kell 23:39 (EEST)
No aga nii ma paningi ju? Häälduse järgi peaks ka i lõppu tulema. Thedree 28. mai. 2012
Sry, selgub, et ma parandasin selle ära (valeks). Parandan tagasi.

Tõnu Kõrvits: " Liblikas" (Tallinn 1913)

Siin on midagi valesti. Andres (arutelu) 7. august 2016, kell 13:42 (EEST)

Sellisel tabelil ei ole vist mõtet. Kui keegi leiab teisiti, võib selleks luua eraldi artikli.--Andrus Kallastu (arutelu) 17. mai 2019, kell 15:41 (EEST)

Originaalpealkiri       	Eestikeelne pealkiri	Helilooja          	Esietenduse aeg	Esietenduse koht
Vikerlased              	Vikerlased          	Evald Aav          	1928           	Eesti, Tallinn, Estonia teater
Nixon in China          	Nixon Hiinas        	John Coolidge Adams	1987           	USA, Houston
The Death of Klinghoffer	Klinghofferi surm   	John Coolidge Adams	1991           	Belgia, Brüssel

teeme ikka ühe loendi, siis ei pea mitut korraga haldama. Ennistasin muudatuse--Estopedist1 (arutelu) 20. mai 2019, kell 08:20 (EEST)
Minu meelest ei ole ka seda tabelit tarvis. See teeks kirjutamise keeruliseks ja oleks vähem ülevaatlik. Seni me oleme ühe loendiga läbi saanud. Andres (arutelu) 20. mai 2019, kell 11:45 (EEST)
Mina jällegi leian, et tabel on vormistusel parem, sest sealt on info lihtsamini loetav, kuid dubleerida pole tõesti mõtet. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. mai 2019, kell 12:08 (EEST)

Olen nõus Andresega, et tabeli toimetamine on keeruline ja tõukab vähemate tehniliste oskustega kaastöölise eemale. Artikkel ei ole ka veel sedavõrd mahukas, et selline tabel midagi juurde annaks. Kui keegi tahab tabelit teha, võiks seda teha eraldi lehel.--Andrus Kallastu (arutelu) 20. mai 2019, kell 18:49 (EEST)

:Tänu visuaaltoimetile (vanasti seda ei olnud) on tabelite täiendamine tehtud igaühele lihtsaks. Exceli oskus on ju tänapäeva digiühiskonnas elementaarne--Estopedist1 (arutelu) 23. mai 2019, kell 08:35 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Ooperite loend heliloojate kaupa


Arutelu:Muusikaline parameeter

Artikli pealkirjana tuleb kõne alla ka "Muusikaline parameeter". Andres 16. aprill 2006, kell 22.24 (UTC)

Kas muusikaline parameeter on sama, mis muusikaline väljendusvahend. Muusikalised väljendusvahendid on suhtlemisvahendid helilooja, esitaja ja kuulaja vahel, näiteks meloodia, harmoonia, rütm, meetrum, tempo, dünaamika, faktuur, laad, register, tämber. Adeliine 21. aprill 2008, kell 16:49 (UTC)

:See on hea küsimus! Termini "muusikaline parameeter" kasutuselevõtt on seotud serialismiga ja see on tänapäeval üldises rahvusvahelises käibes. Kust on aga pärit termin "muusika väljendusvahend" ja mis on selle muukeelsed vasted? "Muusika väljendusvahendite" definitsioon leidub näiteks EE-s (kd. 6, lk. 473). Kes on selle definitsiooni autor ja kust see pärineb? --Andrus Kallastu 21. aprill 2008, kell 20:55 (UTC)

:: Muusikaline väljendusvahend on siiski olemas ka teistes vikides. :en:Musical development. --Tiuks 21. aprill 2008, kell 21:28 (UTC)

::: See ei ole õige info, kuna artiklis :en:Musical development on jutt töötlusest. --Andrus Kallastu 22. aprill 2008, kell 14:28 (UTC)

: Siis lugesin ridade vahelt valesti. Ma ei ole inglise keelt õppinud ja sõnaraamatu abil võib mõista valesti. Palun aita tõlkida malli . --Tiuks 22. aprill 2008, kell 15:17 (UTC)

:: Mall  on sellisel kujul mulle arusaamatu (ka inglise viki algversioonis): 1. näiteks meloodia, harmoonia, vorm jms asjad ei ole ju noodikirja probleem, 2. noodikirja märke on selline kogus, et malli formaat jääb neile kindlasti kitsaks. Teen ettepaneku koostada noodikirja märkide loend, kus märkide nimetustele lisada ka muukeelsed vasted. Igale märgile oleks vaja koostada omaette artikkel, milles pilt, kasutusala ja ortograafia. --Andrus Kallastu 24. aprill 2008, kell 09:38 (UTC)

::: Navigeerimismall on selleks, et lihtsamalt üles leida. Kui vaja võib teha konkreetsemalt. Olen väga pikki navigeerimismalle näinud. Võime lisada ju juurde. Loendi lingi peaks ka sellisel juhul lisama. Me võime teha teised grupid ja nendele siis vastavad loendid. Proovi malli lisada grupp5= grupi nimi ja loend5= selle kohta loend. Peaks tõesti selle süsteemi läbi mõtlema. --Tiuks 24. aprill 2008, kell 09:47 (UTC)

:::: Märkide süstematiseerimine on veel omaette teema. Esialgu koostaksin alfabeetilise üldnimekirja, mille põhimõtteks oleks ära nimetada võimalikult kõik noodikirjas ette tulevad sõna- ja graafilised märgid.--Andrus Kallastu 24. aprill 2008, kell 10:56 (UTC)

::::: See on väga pikk loend. Navigeerimismallis tuleks lähtuda elementaarteooriast ja grupid võiks olla: helivältus, helikõrgus, helitugevus, tempo, dünaamika, heli ühendid, muusika struktuur. Kujutan midagi sellist ette. --Tiuks 24. aprill 2008, kell 11:06 (UTC)

:::::: Me räägime erinevatest asjadest, kuid üks ei välista teist.--Andrus Kallastu 24. aprill 2008, kell 11:42 (UTC)

::::::: See oli tõesti väga laialt mõeldud. Sellest loendist peaks välja noppima märgid: artikulatsioonimärk, alteratsioonimärk, dünaamikamärk, tempomärk, noodimärk?, melismid. Tempomärke oleks väga palju aga nendele võiks teha eraldi navigeerimiskasti. Noodikirja navigeerimiskast peaks sisaldama ka erinevate notatsioonisüsteemide linke (hetkel seotud artiklid). --Tiuks 24. aprill 2008, kell 12:14 (UTC)

:::::::: Saaksin aru mallist mall:noodikirja märk, mis võiks sisaldada näiteks märgi sõnalist nimetust koos muukeelsete vastetega, graafilist kujutist (kui on), ortograafiareeglit, viidet kategooriale. Nii täidaks mall eesmärki defineerida üksik objekt üldises süsteemis. --Andrus Kallastu 24. aprill 2008, kell 17:19 (UTC)

: Sellise võiks teha tabeli kujul, kus on võimalik ka sorteetrida. type=class="wikitable sortable". Midagi lihtsat on ka vaja. Ma veel mõtlen, kuidas võiks kohendada olemasolevat. Selliseid navigeerimismalle võib ühel artiklil olla mitu, üks avatud, teised kinni. Veel ei ole tõlgitud mallis  parameeter state, millega tehakse mallile selgeks, kas on avatud või suletud. --Tiuks 24. aprill 2008, kell 17:28 (UTC)

Tahtsid teada saada, kus kirjutatakse. Seda õpitakse muusikakoolis ja kirjas ainekavas. 3. -4. õ-a  Muusika väljendusvahendid: meloodia, rütm, tempo, dünaamika, tämber, register, kooskõla (harmoonia), faktuur. ppt link üleval. --Tiuks 3. august 2008, kell 15:52 (UTC)

Need ei ole kindlasti algallikad. Mind huvitab, kes, millal ja millistel asjaoludel selle termini eesti keeles kasutusele võttis.--Andrus Kallastu 4. august 2008, kell 09:46 (UTC)

: See on pedagoogiline termin nagu astmeline suurus. Kes selle kasutusele võttis on raamatukogu rida. Õppematerjalides on see sees ja Vahteri raamatus "eestikeelse muusikaterminoloogia kujunemine ja areng" ei ole kõike sees. --Tiuks 4. august 2008, kell 10:03 (UTC)

:: See, et eestikeelsed muusikat käsitlevad tekstid on aegade jooksul täitunud meelevaldse uduga, ei anna õigust sellega kriitikavabalt kaasa minna. Kas "pedagoogiline termin" on midagi eraldiseisvat üldisest muusikaterminoloogiast?--Andrus Kallastu 4. august 2008, kell 10:15 (UTC)

::: Selle mõtlesin ise välja. See tähendab, et seda kasutatakse õpetamisel ja võib olla õpetamismeetodikaga seotud. Kui ei tea kust asi alguse on saanud, siis ei oska ka seostada. --Tiuks 4. august 2008, kell 10:23 (UTC)
Ülevaatlikkuse huvides lahutasin Muusikaliste parameetrite loendi ajaloolis-definitiivsest osast.--Andrus Kallastu 1. detsember 2011, kell 13:43 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.acstrasbourg.fr/sections/enseignements/secondaire/pedagogie/les_disciplines/education_musicale/ecouter/une_demarche/espace_temps_coule/view
** In Muusikaline parameeter on 2013-06-24 12:28:33, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Muusikaline parameeter on 2013-07-06 15:15:19, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sim.spk-berlin.de/pdf/hmt/HMT_SIM_Parameter.pdf
** In Muusikaline parameeter on 2013-06-24 12:28:36, 404 Not Found
** In Muusikaline parameeter on 2013-07-06 15:15:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:15 (EEST)


Arutelu:Vadja keel

mis tähestiku vadjad kasutavad?Harri 17. aprill 2006, kell 05.51 (UTC)

Vadja kirjakeelt pole kunagi olnud. Teadlased on keele ülesmärkimiseks kasutanud ladina tähestikul põhinevat transkriptsiooni. Andres 17. aprill 2006, kell 06.52 (UTC)

: viimasel ajal on Petteri linna poolt (Peterburist) hakanud siginema ortograafia, kus kasutatakse tähte đ. selles ortograafias tähistab c seda afrikaati, mida muidu on märgitud č-ga. olen näinud paari raamatut, mis selles ortograafias on välja antud. panin vadja keele omakeelse nime kirja samas ortograafias, eeskujuks see plakat, mille andmetest võib ehk mujalgi abi olla. Ohpuu 5. mai 2010, kell 16:13 (EEST)

Kukkusi vadja rääkijad on vahetanud oma keele isuri keelega.

See on välja võetud ning Kukkusi vadja murdelt väljasurnud murde staatus ära võetud. Andres 30. märts 2010, kell 16:13 (EEST)

Panin oma kasutajaruumi alla esialgu liivakasti kogu kirjanduse nimekirja sorteeritavasse tabelisse, kust on esialgselt on kirjed aja järgi sorteeritud: Kasutaja:Mardus/liivakast#Vadja_keel:_Kirjandus. -Mardus (arutelu) 23. märts 2015, kell 16:05 (EET)

Tõin artiklist vadjalased keelenäited siia üle. Tõlge ja viide puuduvad, võib-olla on allikaks Gustav Ränk: Vatjalaiset. --Minnekon (arutelu) 26. juuli 2018, kell 14:37 (EEST)


Kasutaja arutelu:M2ger

Tere tulemast Vikipeediasse, M2ger! [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 17. aprill 2006, kell 16.57 (UTC)

:Tore, et laulupidude artiklitega tegeled. Aga mul oleks üks palve. Nimelt, kas sa vaataksid minu muudatusi ja järgmistes artiklites samu vigu ei kordaks. Tänan. iffcool 7. veebruar 2008, kell 21:38 (UTC)

:Mhm, kuupäevade wikiseerimisega tõesti hoolas ei olnud. Aga veaks seda ka ei nimetaks :P --M2ger 7. veebruar 2008, kell 21:43 (UTC)

::Ma ei pidanud ainult seda silmas. Kui kõik need välja tuua, mida mina vigadeks pidasin siis kategooriast ja kuupäevadest said juba aru aga ka kuupäevade vaheline kriips peaks sidekriipsu asemel mõttekriips olema, osavõtjate arvu võiks märkida arusaamise hõlbustamiseks tühiku abil ja "vaata ka" võiks samuti lisada. iffcool 7. veebruar 2008, kell 21:46 (UTC)

:Muidugi on need vead väikesed aga ikkagi vead. Muide (nii igaks juhuks): mõttekriipsu saad redigeermisakna alt, sümbolite juurest. Väiksem kriips pikema kriipsu kõrval.

:iffcool 7. veebruar 2008, kell 21:58 (UTC)

::Jajah, tähelepanu ikka vaja juhtida. Ei solvu :P --M2ger 7. veebruar 2008, kell 22:15 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide Endel Taniloo.jpg, Korporatsioon Revelia vapp.gif, Fraternitas Tartuensise vapp.gif ja Korporatsioon Rotalia vapp.jpg juurde sobiv litsentsimärgis ning allika- ja autoriteave (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 14. august 2010, kell 23:01 (EEST)

Pildi :Fail:Endel Taniloo.jpg kohta tuleks veel edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et on nõus pildi avaldamisega selle juures toodud litsentsi tingimustel. Pikne 18. märts 2019, kell 18:01 (EET)


Arutelu:Vastseliina vald

Kuidas saaks kaotada lingi "Vastseliina valla lipp"? Andres 17. aprill 2006, kell 17.36 (UTC)
Kas seda ei saaks teha juba EestiVald mallis? Näiteks asendada olemasolev jupp:

 valla lipp

 valla vapp
millegi sellisega:

Jah, seda tuleks teha mallis. Palun tee see muudatus, siis ~näeme, kas see hakkab tööle. Andres 18. aprill 2006, kell 15.27 (UTC)

: Tegin muudatuse. Segaduste vältimiseks võiks siiski jäta teksti 'X vallal lipp/vapp puudub'? M2ger 18. aprill 2006, kell 15.57 (UTC)

:: Tahtsingi just seda öelda. Arvan, et piisab sõnadest "lipp puudub" (kursiivis). Andres 18. aprill 2006, kell 18.20 (UTC)

*01.01.2006 - 2141
*01.01.2007 - 2178
*01.01.2008 - 2165
--M2ger 14. märts 2008, kell 07:59 (UTC)


Arutelu:Annobón

Suures Maailma Atlases on Annobón (Pagalu). KNAB-is on Pagalu põhinimena. Samas SMA on uuem allikas. Enamus teisi vikisid annab ka Annobón põhinimena. Metsavend 17. aprill 2006, kell 19.45 (UTC)

Vaata poola vikit. Seal on mingi vihje ümbernimetamisele (nimi kohalikus keeles?), mul pole kahjuks mahti süüvida. - Urmas 17. aprill 2006, kell 20.04 (UTC)

: Jah, tundub nii, et kohalikud nimetavad saart Pagalu ning 1973–1979 oli see ametlik nimi. Andres 17. aprill 2006, kell 20.49 (UTC)

: Võimalik, et KNAB-is on Pagalu põhinimeks pandud sellepärast, et see on saare nimi kohalikus keeles. Tõsi küll, seda kohalikku keelt seal mainitud ei ole. Andres 18. aprill 2006, kell 08.51 (UTC)

:: Kohalik keel on portugali keelel põhinev kreoolkeel Fá d'Ambô. Nimi Pagalu on ilmselt diktaator Francisco Macías Nguema vaimusünnitis, kes üritas kõike afrikaniseerida. --Metsavend 18. aprill 2006, kell 09.04 (UTC)

::: Just selles kreoolkeeles öeldaksegi Pagalu, niipalju kui mina aru saan. Andres 18. aprill 2006, kell 09.22 (UTC)

:::: Mina sain aru, et kreoolkeeles on Annobón (võrdle portugali Ano Bom). Pagalu võib olla mõnes mandril räägitavas bantu keeles. --Metsavend 18. aprill 2006, kell 10.04 (UTC)

::::: Jah, kreolkeeles on Ambô. Arvan, et seda võiks eesti keeles nimetada annoboni keeleks. Andres 18. aprill 2006, kell 15.48 (UTC)

Oleks tarvis kaarti, kust oleks näha saare asukoht. Andres 18. aprill 2006, kell 16.17 (UTC)

Saksa vikis on http://de.wikipedia.org/wiki/Bild:Golf_von_Guinea.jpg. - Urmas 19. aprill 2006, kell 08.52 (UTC)

Ma võtsin Francisco Newtoni juurest 'arvatavasti' ära; Portugali viki andmeil ([http://pt.wikipedia.org/wiki/Francisco_Newton]) on ta küll 'explorador'. --[[Kasutaja:Morel|Morel]] 16. november 2011, kell 10:58 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://encarta.msn.com/mapof_1673/Annobon.html
** In Annobón on 2012-11-16 10:04:43, Socket Error: 'Connection reset by peer'
** In Annobón on 2013-05-25 14:01:43, Socket Error: 'Connection reset by peer'
** In Annobón on 2013-06-24 01:24:03, Socket Error: 'Connection reset by peer'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:24 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.un.org/Depts/los/LEGISLATIONANDTREATIES/PDFFILES/MAPS/GNQ_MZN25_1999b&w.pdf
** In Annobón on 2012-11-16 10:04:44, 404 Not Found
** In Annobón on 2013-05-25 14:01:51, 404 Not Found
** In Annobón on 2013-06-24 01:24:13, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:24 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.floradeguinea.com/biogeografia.php
** In Annobón on 2012-11-16 10:04:44, 404 Not Found
** In Annobón on 2013-05-25 14:01:57, 404 Not Found
** In Annobón on 2013-06-24 01:24:23, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:24 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.iradier.org/colaboracion5.htm
** In Annobón on 2012-11-16 10:04:44, 404 Not Found
** In Annobón on 2013-05-25 14:01:54, 404 Not Found
** In Annobón on 2013-06-24 01:24:33, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:24 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://archiv.greenpeace.de/GP_DOK_3P/STU_LANG/C03ST04.PDF
** In Annobón on 2012-11-16 10:04:43, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Annobón on 2013-05-25 14:01:41, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Annobón on 2013-06-24 01:24:43, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.bioko.net/nuestra-guinea/Galeria/displayimage.php?album=topn&cat=0&pos=8
** In Annobón on 2012-11-16 10:04:44, Socket Error: 'Connection refused'
** In Annobón on 2013-05-25 14:01:44, Socket Error: 'Connection refused'
** In Annobón on 2013-06-24 01:24:53, Socket Error: 'Connection refused'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www3.ocn.ne.jp/~iota/newpage19.html
** In Annobón on 2012-11-16 10:04:45, 404 Not Found
** In Annobón on 2013-05-25 14:02:03, 404 Not Found
** In Annobón on 2013-06-24 01:25:05, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nuestra-guinea.com/Galeria/displayimage.php?album=topn&cat=0&pos=7
** In Annobón on 2012-11-16 10:04:44, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Annobón on 2013-05-25 14:01:47, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Annobón on 2013-06-24 01:25:13, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://volcano.und.edu/vwdocs/volc_images/africa/wafrica.html
** In Annobón on 2012-11-16 10:04:44, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Annobón on 2013-05-25 14:01:52, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Annobón on 2013-06-24 01:25:23, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tlfq.ulaval.ca/axl/afrique/guinee_eqcarte2.htm
** In Annobón on 2012-11-16 10:04:43, 404 Not Found
** In Annobón on 2013-05-25 14:02:05, 404 Not Found
** In Annobón on 2013-06-24 01:25:34, Socket Error: 'Connection reset by peer'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.optics.arizona.edu/jcwyant/W7AH/QSLCards/DXCC/DXCC-A/pages/3C0-Annobon-12mA-3C0V.htm
** In Annobón on 2012-11-16 10:04:45, 404 Not Found
** In Annobón on 2013-05-25 14:02:04, 404 Not Found
** In Annobón on 2013-06-24 01:25:44, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 04:26 (EEST)


Arutelu:Punane raamat

Rahvusvahelist analoogi nimetatakse punaseks nimistuks. Andres 17. aprill 2006, kell 22.13 (UTC)

Sa mõtled, et eesti keeles on Eesti loomade kohta punane raamat ja ülemaailmne on punane nimistu? Pole ma mingit punast nimistut küll kuulnud. Taivo 18. aprill 2006, kell 14.22 (UTC)

: On kyll nii, nagu Andres ytleb. Vaata http://en.wikipedia.org/wiki/IUCN_Red_List ja http://en.wikipedia.org/wiki/Red_book_%28Russia%29 --Lulu 18. aprill 2006, kell 15.11 (UTC)

ÕSi ja EnDic2004 järgi peaks artikli pealkiri olema [[Punane raamat]] --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 20. august 2008, kell 06:15 (UTC)

Muidugi on küsitav, kas tuleks säilitada parasiitseid, haigusi tekitavaid ja teisi nn. kahjulikke liike, kuid üldiselt on
Võtsin välja - lõputu väide. [[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 5. november 2009, kell 19:59 (UTC)

V-o tuleks artikkel teisaldada pealkirja alla "Punane nimistu" (Endic annab just nimistu). Enamik eestikeelseid teisi allikaid, sh ametlik punase raamatu lehekülg annab "punane nimestik". Nimistu, nimestik peaks küll olema sünonüümid?--Bioneer1 15. august 2011, kell 10:08 (EEST)

Kuugli otsing annab punasele nimistule palju vähem linke (772) kui punasele nimestikule (mitukümmend tuhat). Punasele raamatule on üle saja tuhande. Ma arvan, et nimistu ei ole õige sõna. Taivo 15. august 2011, kell 15:46 (EEST)


Arutelu:Vincent van Gogh

Lause "Postuumselt sai temast väga kuulus kunstnik." võiks ära jätta, sest see mõte on juba eelmises lauses öeldud.--[[Kasutaja:Valju|Valju]] 18. aprill 2006, kell 05.04 (UTC)

Ménière'i tõbi on ainult oletus, ka vaimuhaigus pole kindel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. veebruar 2011, kell 00:56 (EET)

Ménière'i tõbi ei ole oletus vaid reaalne haigus. Sellel ajal ei tuntud seda haigust ja kõiki, kes ütlesid, et nad kuulevad "hääli" määrati hullumaja ravi. Tänapäeval on selge, et selline haigus on olemas. Viide - http://heinar220.webs.com/tsinehaigus.htm
I. K. Arenberg, USA
"Mul on põhjust ümber lükata ajalooline eksitus, et Vincent van Goghi tervislik seisund oli põhjustatud epilepsia ja hullumeelsushoogude poolt, nagu väidab tema eluajal pandud diagnoos. Võttes aluseks 796 tema poolt kirjutatud kirja omastele ja sõpradele ajavahemikus 1884.a. kuni oma enesetapuni 1890.a., ilmneb et ta kannatas korduvate tasakaaluhäirete all, millega liitus väljakannatamatu heli kõrvas. Epilepsia diagnoosis ekslikult dr. Peyron, St Remy (Prantsusmaa) psühhiaatriahaigla psühholoog mais 1889.a., kuhu van Gogh vabatahtlikult ravile läks. Tema kirju analüüsides ilmneb siiski, et kõik sümptomid viitavad meniere`i sündroomile, mitte epilepsiale. Selle artikli autori rõhutab, et Prosper Ménière`i poolt kirjeldatud sündroom (sisekõrva talitlushäired) ei olnud veel laialdasemalt tuntud, kui van Gogh suri. Tema haiguseks on veel praegugi 20. sajandil  tollastele allikatele viidates peetud epilepsiat."
Autori loal inglise keelest: Heinar Kudevita

Pean silmas seda, et tänapäeval puudub üksmeel selles, millist haigust van Gogh põdes. Pole selge ka see, mis asjaoludel või mis põhjusel tal tükk kõrvast ära lõigati ja kas ta tegi seda ise. Võib küll kirjutada, et see ja see leiab, et ta põdes Ménière'i tõbe. Andres 9. veebruar 2011, kell 10:54 (EET)

Aga siin tuleks siis juba mainida ka teisi versioone. Andres 9. veebruar 2011, kell 10:55 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.pictura4.1gb.at/cp/vg/V.GOGH.HTML/vincent_van_gogh-en.html
** In Vincent van Gogh on 2013-06-24 14:16:38, 404 Not Found
** In Vincent van Gogh on 2013-07-07 22:14:11, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:14 (EEST)

Amsterdamis asuva van Goghi muuseumi väitel lõikas kunstnik ära vasak-, mitte parempoolse kõrvalesta. Tema kuulsal maalil on kinni seotud parem kõrv seetõttu, et ta joonistas end peegelpildi järgi.


Arutelu:Saare maakond

[[Rahvaarv]]: 29 600 (2004)<br/> [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. aprill 2006, kell 22.09 (UTC)
Kuidas on võimalik kahe aastaga nii suur kasv? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. aprill 2006, kell 22.09 (UTC)
''Praegu elab siinmail vaid umbes 35 000 inimest''. [[Anti Liiv]], [[Meie Maa]] 19. juuni 2006 [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 19. juuli 2006, kell 07.24 (UTC)

Aru, Kallaste viivad valesse kohta. Andres 17. juuli 2006, kell 21.53 (UTC)
Kõinaste, Kopli, Kõnnu. Andres 17. juuli 2006, kell 21.54 (UTC)

Kõinastu. Äkki teha artiklid "Kõinastu küla", "Kõinastu laid". Kõinastu küla juurde kuuluvad laiust kagus asuvad väikesaared. Jaan513 18. juuli 2006, kell 15.02 (UTC)

: Jah. Andres 19. juuli 2006, kell 06.46 (UTC)
Mõisaküla, Nõmme. Andres 17. juuli 2006, kell 21.57 (UTC)
Kaks Põlluküla, Püha. Andres 17. juuli 2006, kell 21.58 (UTC)
Tamsalu ja üks Veere lähevad valesti. Andres 17. juuli 2006, kell 22.06 (UTC)
Ka mõlemad Võhmad lähevad valesti. Andres 17. juuli 2006, kell 22.08 (UTC)

elanikke = 37 007 <small>(1.01.2006)</small>
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. juuli 2006, kell 19.15 (UTC)
{{kas| Maakonna lõunapiir [[Liivi laht|Liivi lahes]] ja [[Irbe väin]]as on ühtlasi riigipiiriks [[Läti]]ga. }}
Kas territoriaalveed üldse kuuluvad maakondadele? vt näiteks http://www.saare.ee/smv.nsf/1a8a3dba68cdda7bc2256c86006c53c9/8d66e91786ad2bf3c2256cf6004af803?OpenDocument --[[Kasutaja:WikedKentaur|WikedKentaur]] 19. august 2006, kell 12:22 (UTC)

Muinas- ja keskajal oli Saaremaa tuntud kui Osilia – Oesilia - Ozel - Ösel – Oesel, vene sõjanduses ja merenduses ka Эзель.

See sobiks vist hoopis artiklisse Saaremaa (maakond). Andres 27. oktoober 2009, kell 09:37 (UTC)
Kuhu on kadunud ajaloolise maakonna kohta käiv artikkel Saaremaa (maakond)? --IFrank (arutelu) 3. detsember 2013, kell 18:56 (EET)

Minu meelest piisab sellest, kui asulad on loetletud vallaartiklites. Pikne 13. detsember 2014, kell 22:21 (EET)
Tegelikult on 488 küla, veel varasemaid muudatusi arvestades. Ma mõne maakonna juures ajakohastasin neid loendeid hiljuti, aga kuna see on tülikas ja loend pole siin eraldi kuigi vajalik, siis sellepärast mulle tundubki nüüd, et võiks asulate loendi lihtsalt ära jätta. Kusjuures külad loetleb maakonna lõikes ka kategooria. Pikne 16. detsember 2014, kell 14:10 (EET)

Kuidas see siis nii on, et Saare maakond võrdsustatakse Saaremaaga? Muhu vald on ju Saare maakonnas, mis tähendab, et Saare maakond on suurem kui Saaremaa ja sõna “ehk” ei sobi sinna vahele kindlasti! 2001:7D0:8414:EF00:3132:2BDB:C697:2E9 3. august 2022, kell 00:28 (EEST)

Ei võrdsustata Saaremaa kui saarega, vaid asi on maakondade rööpnimedes. Vt ka Tartu maakond ehk Tartumaa jne. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. august 2022, kell 00:59 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tiina357

Tere tulemast Vikipeediasse, Tiina357!
Kui teed lingi, siis pea silmas, et topeltnurksulgudes peab olema selle artikli pealkiri, millele lingitakse. Kui artikli pealkiri erineb sõnast, millelt link läheb, siis kirjutatakse topelt nurksulgudes püstkriipsust | vasakul artikli pealkiri, paremal tekstis kasutatav sõna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. aprill 2006, kell 07.16 (UTC)
Tere! Panin natuke mööda jah, aga vist juba parandati! Tiina

Ei saa kahjuks Sinu kirjale vastata, sest mingi spämmifilter ei lase minu kirja läbi. Lühidalt: täielikku täpsust väljendumisel ega termini täielikku vastavust asja olemusele pole võimalik ega vajalik saavutada. Vestluses saab vajaduse korral üle küsida; liigne täpsuse tagaajamine muudaks jutu liiga keeruliseks. Nimetused on kokkuleppelised ja tinglikud. Liigne täpsus muudaks nimetused nii keeruliseks, et neid ei oleks võimalik kasutada. Andres 8. september 2006, kell 22:32 (UTC)

Jah, sul on õigus. Panin igaks juhuks nüüd teise mailiaadressi siia. Tiina357 9. september 2006, kell 12:29 (UTC)

Kui paned lingid vikidele, siis pane teisele poole (kõige parem inglise vikisse) link siia.
Eluaastad eralda mõttekriipsuga – (redigeerimisakna all esimene kriips). Kui kas sünni- või surmaaeg ei ole antud ainult aastaarvuga, siis jäta mõlemale poole tühik.
Biograafiad kanna sisse loendisse Biograafiad. Andres 22. september 2006, kell 03:28 (UTC)

Aitäh tähelepanu juhtimast! Kas biograafiatesse panen ka tillukesed lookesed, nagu nt piiskop Ísleifr? Seal suurt biograafiat ei olegi. Tiina357 22. september 2006, kell 12:02 (UTC)

: Jah, olgu see biograafia kas või üks lause. Andres 22. september 2006, kell 14:33 (UTC)

: Ja sinna võib kanda ka neid, kellest veel artiklit pole, kuid on plaanis (s.o peaks olema või võiks olla). Andres 22. september 2006, kell 14:34 (UTC)
----
Palun vaata artikleid Gutni keel, Vanagutni keel ja Ojamaa. Andres 13. oktoober 2006, kell 11:06 (UTC)

Olen praegu Uues Maailmas ja ma ei saa siin selle kohta kirjandust kätte, aga püüan natuke vaadata. Tiina357 14. oktoober 2006, kell 12:46 (UTC)
Sean Sind administraatorikandidaadiks üles. Teata leheküljel Vikipeedia:Administraatorikandidaadid, kas oled nõus. Andres 17. oktoober 2006, kell 17:36 (UTC)

Hi, I am Ulf Larsen, I work on mainly on the Norwegian bokmål/riksmålswikipedia and I would be happy to come in contact with you regarding a possible project about Scandinavia. I got your account through Andres Luures. If you go to my userpage on bokmål/riksmålswikipedia and select E-post til brukeren you can then send me a message and I will reply to you. It is about possible work related to the Estonian language Wikipedia and Scandinavia.
Hope to hear from you soon, best regards, Ulf Larsen
----
Palun vaata üle parandused artiklile Vanapõhja keel. Andres 12. jaanuar 2008, kell 12:08 (UTC)
----
Palun vaata artiklit Soorahvad. Mis selle pealkiri võiks olla? Andres 14. jaanuar 2008, kell 08:38 (UTC)

Tere! Palun edastada aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et on nõus pildi avaldamisega valitud litsentsi tingimustel. Pikne 25. mai 2014, kell 22:05 (EEST)


Arutelu:UPIC

Vikipeedias kirjutatakse inimeste nimesid samade põhimõtete järgi nagu kohanimesid. Ιάννης Ξενάκης on nende reeglite järgi Iánnis Xenákis. Eelduseks on muidugi see, et me võtame seda nime kreekakeelse nimena. Andres 19. aprill 2006, kell 07.51 (UTC)

Võimalik, kuid mõjub väga kummalisena, kuna kreekakeelse nimekuju transkriptsiooni ladina tähestikku sellisel kujul ei kasutata küll absoluutselt mitte kusagil (vt näiteks Xenakise sõprade ametlik leht  jne., kaasa arvatud kreeka allikad). Variandi võiks välja tuua sulgudes ning põhjalikuma selgitusega Iannis Xenakise omal isikulehel, mujal koormab see vaid mõttetult tähelepanu ning ei ole minu meelest sellisena ka eesti keeleruumi transpordituna õige. Xenakis oli küll päritolult Rumeenia kreeklane, kuid elas põhilise osa oma elust ning kirjutas praktiliselt kogu oma loomingu Prantsusmaal. Andrus Kallastu 19. aprill 2006, kell 23.15 (UTC)

Võib-olla küll, et Xenakisele võib erandi teha. Õigupoolest ei kasutata sellist kreeka nimede kirjaviisi, nagu meie kasutame, suurt kuskil mujal. Andres 19. aprill 2006, kell 23.23 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.music.princeton.edu/winham/PPSK/hyper.html
** In UPIC on 2013-06-24 14:00:03, 404 Not Found
** In UPIC on 2013-07-07 05:58:21, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:58 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.la-kitchen.fr/iannix/iannix2.html
** In UPIC on 2013-06-24 14:00:08, 404 Not Found
** In UPIC on 2013-07-07 05:58:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:58 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.la-kitchen.fr/iannix/rapport_expertise.pdf
** In UPIC on 2013-06-24 14:00:08, 404 Not Found
** In UPIC on 2013-07-07 05:58:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:59 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://emfinstitute.emf.org/exhibits/upic.html
** In UPIC on 2013-06-24 14:00:03, 404 Not Found
** In UPIC on 2013-07-07 05:58:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:59 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://membres.lycos.fr/musicand/INSTRUMENT/DIGITAL/UPIC/UPIC.htm
** In UPIC on 2013-06-24 14:00:08, Socket Error: 'Connection refused'
** In UPIC on 2013-07-07 05:59:01, Socket Error: 'Connection refused'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:59 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.highbeam.com/doc/1G1:14016911/The+UPIC+system~C~+origins+and+innovations~R~+(Computer+Music+Forum).html?refid=SEO
** In UPIC on 2013-06-24 14:00:03, 400 Bad Request
** In UPIC on 2013-07-07 05:59:11, 400 Bad Request
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:59 (EEST)


Arutelu:18. aprill

IT juhtide klubi üritust ei saa siia panna, sest siin on ainult valik tähtsaid, mälestusväärseid sündmusi. Pealegi ei ole antud aastaarvu. Andres 19. aprill 2006, kell 09.21 (UTC)

* 1939 – Välisminister Karl Selter nimetas Lars Berentseni Eesti aukonsuliks Stavangeri ja Einar Qvigstadi aukonsuliks Narviki.
--WikedKentaur (arutelu) 17. aprill 2017, kell 18:49 (EEST)


Arutelu:Vesinikside

:Arutelu Mall:Kopipeist kasutamise kohta viidud Malli_arutelu:Kopipeist alla. Peep 11. mai 2006, kell 15.29 (UTC)

Artikkel on väga põhjalik, hästi vormistatud ja viidatud. Siselinke on piisavalt ning artikkel sarnaneb illustratiivselt teistega.
Täheldasin ainult mõnda üksikut keelelist viga ning üksikutes lausetes võiks sõnade järjestus olla teine.
* Paaris kohas on sõna "eksperimentaalne" kirjutatud "eksperementaalne (alapealkirjade "Uurimismeetodid", "Energia määramine", "Vesiniksidemed vees" juures)
* üsaldusväärne (Infrapunane spektroskoopia)
* Lause Kuna tuumade keemilised nihked on äärmiselt tundlikud nende elektroonse ümbruse suhtes, TMR-spektroskoopiat on rakendatud vesiniksidemete uurimiseks vedelikes, samuti sideme tekkimisega seotud molekulaarstruktuuri muutuste tuvastamiseks. jääb veidi segaseks. Kui lause algab sidesõnaga, on tegemit alistava lausega ning sellele järgnev pealause peab algama sidesõnaga siis või tegusõnaga. Kui ma lause mõttest aru saan, on õige kirjutada järgmiselt: Kuna tuumade keemilised nihked on äärmiselt tundlikud nende elektroonse ümbruse suhtes,  on TMR-spektroskoopiat rakendatud vesiniksidemete uurimiseks vedelikes, samuti sideme tekkimisega seotud molekulaarstruktuuri muutuste tuvastamiseks. (Sama täheldasin ka "Vesiniksidemed biomolekulides" esimese lause juures.
* "Kõige levinuim" asendada kas "Kõige levinum" või lihtsalt "levinuim"
*lõhkunud vesiniksidemete asemele tekivad kohe uued
--Arusoo 6. detsember 2011, kell 00:39 (EET)
----
*punaseid linke ei tohi karta, linkida van der Waalsi jõud jm.
*seisukoha pealt nii ei kirjutata ju?
*elektronide poolt rikas mis see tähendab?
*Teatatud dissotsiatsioonienergia väärtused Ei saa aru
*asümmetriline näpuviga?
*meil ei ole tavaks panna teksti sisse linke teistesse vikidesse
*võõrkeelsed sõnad ja väljendid kaldkirja
*nii kõrgel teooria tasemel mis see tähendab?
*lõhkunud vesiniksidemete lõhutud?
*Selline liikumisvabadus takistab tõsiselt
*Põhilisi lähenemisviise
*võrreldes iooniliste ja kovalentsetega
Muidu tubli! Adeliine 13. detsember 2011, kell 15:03 (EET)
-----------
*Hergi Kariku artikkel ajakirjas Horisont http://www.horisont.ee/node/1452 – see link ei tööta. Kuriuss (arutelu) 23. mai 2024, kell 12:46 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Põhimõtted

Kasuta eelvaatenuppu, see väldib redigeerimiskonflikte.

Vaatasin, et see on ka ingliskeelses tekstis sees. Mulle on see arusaamatu. Minu meelest on eelvaatenupp peamiselt selleks, et kogemata ja märgenduse mittetundmise tõttu tehtud vead saaks juba enne salvestamist parandada.  Andres 19. aprill 2006, kell 18.00 (UTC)

Võib kas redigeerimiskonfliktide kohta üldse välja jätta või lisada ka see, et eelvaatega näed vormindusvigu. Peep 19. aprill 2006, kell 18.44 (UTC)

Vikipeedia asutaja Jimbo Wales'i ning Wikimedia nõukogu autoriteet. Kui sa kahtled nendes reeglites, siis sa võiksid mõelda, kas Vikipeedia on sinu jaoks üldse sobiv koht.

Ma ei saa aru mida see tähendab. Minu jaoks ei ole Walesi sugune ärimees mitte mingisugune autoriteet. Pigem tema sõnavõtud hoopis ärritavad mind. Kui ma teda eriti ei austa, kas siis Vikipeedia pole minu jaoks sobiv koht? Eriti häirib mind sellise lause toppimine Vikipeedia põhireeglite hulka. See lausa võtab ära Vikipeediasse kirjutamise soovi, sest mina ei taha, et minu tööd mingi ärimees oma hüvanguks kasutab. Siim 19. aprill 2006, kell 18.05 (UTC)

: See sõnastus on naljakas, me peaksime selle ümber sõnastama. Mõte on nähtavasti selles, et kui usaldus Jimbo Walesi vastu puudub, siis on problemaatiline Vikipeediale kaastööd teha. Niipalju kui mina aru saan, ei saa Jimbo Wales Vikipeediast kasumit ja tal ei ole Vikipeediaga ärilist seost, sest Wikimedia Sihtasutus ei ole äriettevõte. Küll aga on Walesil ja teistel nõukogu liikmetel võimalus teha teatud otsuseid, mistõttu ongi tarvis teatud usaldust nende vastu. Austus ei ole oluline. Vaata :en:Wikimedia_Foundation. Andres 19. aprill 2006, kell 18.20 (UTC)

Jah, tuleb täpsustada sõnastuses, et austada/usaldada tuleb nende otsuseid ja Vikipeedia kohta käivaid põhimõtteid (the five pillars jne.), mitte midagi muud.

: Üks nendest viiest sambast ongi Walesi jt autoriteet. Küsimus ei ole otsuste austamises, sest otsuste vastu on peaaegu võimatu midagi ette võtta. Siin oleks kindlasti tarvis linki lehekülgedele, kus selgitatakse, mis on Wikimedia Sihtasutus, kes selle nõukogusse kuuluvad ja mis volitused neil on. See kõik tuleb siis kirjutada. Sõnastus aga tuleb arutuse alla võtta Wikimedia üldaruteludes. Kõigepealt  tuleb muidugi tutvuda eelneva aruteluga. Praegu meenutab see jutt  paavsti ilmeksimatuse doktriini. Andres 19. aprill 2006, kell 19.01 (UTC)

::: Põhimõtete nimekiri  on
muutunud, see tuleks ümber teha. Andres (arutelu) 22. september 2014, kell 14:19 (EEST)

Julgusta ka teisi, sealhulgas neid, kes sinuga nõus ei ole - olema julged!

Ma ei saa hästi aru, mis see tähendab. Pakun, et selle võiks välja jätta. Andres 11. mai 2006, kell 18.50 (UTC)

: Mina saan sellest nii aru, et kui keegi arvab, et midagi on valesti, peaks ta kindlasti sellest teada andma ja mitte lihtsalt alla andma. Peep 12. mai 2006, kell 11.26 (UTC)

:: Mulle tundub, et siin on ikkagi jutt lehekülgede muutmisest. Igal juhul on see segane jutt ja minu meelest mitte kuigi oluline. Andres 12. mai 2006, kell 11.30 (UTC)

:: Võib-olla olekski parem kirjutada midagi niisugust, nagu Sa äsja ütlesid. Andres 12. mai 2006, kell 11.31 (UTC)
Jah, see pole eriti oluline. Võib lihtsalt kirjutada "julgusta teisi olema julged" mingi parema sõnastusega. Peep 12. mai 2006, kell 11.58 (UTC)

Jimbo Walesi autoriteedi osatähtsus on vähenenud. Võiks ingliskeelse variandi eraldi leheküljele ära tõlkida. Andres 26. september 2007, kell 17:44 (UTC)

Ma ei tea, kuidas seda muuta, aga midagi ikkagi tuleks teha. See asi meenutab religioonis ja pseudoteadustes väga levinud autoriteetide ilmeksimatuse kummardamist. Avatud ja kriitiliselt mõtlevas maailmas ei saa olla selliseid autoriteete, kelle otsused ja arvamused ei kuulu vaidlustamisele. Siim 23. jaanuar 2009, kell 11:40 (UTC)

Wikimedia põhimõtted): neutraalsus, vaba litsents, viki-protsess,

Halvad lingid. Andres 16. veebruar 2009, kell 22:22 (UTC)

:Olen nõus. Ilmselt tuleks sõnastust muuta, sest sellisel kujul mõjuvad need sõnad toortõlkena.--Andrus Kallastu 16. veebruar 2009, kell 22:29 (UTC)

Muutsin põhimõtte nr 12 sõnastust – ''Unusta kõik reeglid'' on täiesti jabur nõuanne seda rida lõpetama ja ma lausa imestan, miks ma (või keegi teine) seda varem muutnud pole. [[Kasutaja:Iffcool|Ivo]] 30. august 2009, kell 22:30 (UTC)

Oskab ehk keegi öelda, kas eesti keelde on tõlgitud (üle võetud) tekst (sisu), mis on kirjas pealkirja "Rules and laws governing content and editor behavior" all, alalõigus English WikipediaContent policies"According to the rules on the English Wikipedia, each entry in Wikipedia, to be worthy of inclusion, must be about a topic that is encyclopedic and is not a dictionary entry or dictionary-like. A topic should also meet Wikipedia's standards of "notability", which usually means that it must have received significant coverage in reliable secondary sources such as mainstream media or major academic journals that are independent of the subject of the topic. Further, Wikipedia intends only to convey knowledge that is already established and recognized. It must not present new information or original research...", või on Vikipeedias mingid hoopis erinevad reeglid?,
lihtsalt küsin --Pietadè (arutelu) 31. jaanuar 2013, kell 20:23 (EET)

Nagu viidatud lehekyljel kirjas: "English Wikipedia". Eesti Vikipeedias on kohustuslikud: 1) reeglid, mille on kehtestanud Wikimedia Foundation; 2) reeglid, mille me ise oleme (neis piires) kehtestanud. Konkreetse teksti tõlkimise kohta ei oska ytelda, aga yldiselt on inglisviki ylereguleeritud, seda tunnistavad ka seal päris paljud. Meil on mitmed praktikad teistsugused ja tihti ka normeerimata, sh tähelepanuväärsus. Kui tahad mõne valdkonna jaoks selgemaid tähelepanuväärsuse reegleid välja töötada ja hääletusele panna, ole lahke ja hakka pihta. --Oop (arutelu) 31. jaanuar 2013, kell 22:42 (EET)
----
Tuleb välja, et artikli teise lõigu link "(vt Wikimedia põhimõtted)" viitab hoopis kuuele põhimõttele..., ja ühtki isikut sääl küll välja pole toodud...--Pietadè (arutelu) 31. jaanuar 2013, kell 21:05 (EET)

Siinse teksti koostamisest saati on inglisvikis ja laiemalt Wikimedia liikumises nii mõndagi muutunud. Põhimõtteliselt tuleks muidugi ajakohastada, aga kogu aeg on kiirematki teha. --Oop (arutelu) 31. jaanuar 2013, kell 22:42 (EET)
----
Tõstsin heatahtlikkuse punkti viisakuse omast ettepoole, sest  viimane tuleneb esimesest.
Näiteks ära kirjuta, et see või see kasutaja on idioot (isegi kui ta Sinu meelest on idioot).

Võtsin selle "õpetuse" välja ja asendasin lausega: "Ära sõima." 2001:7D0:87DE:5C80:5850:2C54:BBFC:9BA5 25. juuli 2016, kell 00:29 (EEST)

Ajakohastasin; lisasin kolm olulist põhimõtet algusse. --Lulu (arutelu) 4. aprill 2020, kell 06:17 (EEST)
----
midagi tunnustamata ega halvustamata, esile tõstmata ega maha tegemata, võrdselt, ausalt ja ilma hinnanguteta – See on ebatäpne ja seda muidu ka kerge valesti mõista. Sõltub kajastustest, mil määral rääkida teema juures asjadest, mis näitavad teemat heas valguses või vastuoludest ja muust, mis ei näita teemat nii heas valguses ja mida mõni võib pidada "halvustamiseks". Varem avaldatud hinnaguid võib ikka esitada.
Seda, mida siin praegu "tagasihoidlikkuseks" nimetatkse, oleme üldiselt nimetanud originaaluurimuse keeluks. Tuleks täpsustada, et see käib Vikipeedia kirjutaja enda uudsete ideede ja analüüsi kohta.
Ma ei ütleks, et see leht polnud või pole jätkuvalt ajakohane. Eks neid täpsustatud asju ole püütud üldjoontes algusest peale järgida. Iseasi, kui täpselt või millistel lehtedel on see kirjas olnud. Pikne 4. aprill 2020, kell 22:51 (EEST)
Ma arvan, et me peaks plaani võtma põhireegleid puudutavate artiklite täiendamise või ümberkirjutamise vastavate artiklite ingliskeelsete versioonide põhjal. Seal on artiklid üldjuhul palju selgemad ja ammendavamad ning sisu asjakohasus kasutajate poolt palju põhjalikumalt läbi arutatud ja argumenteeritud, kui meil siin. Ei pea muidugi kõike pimesi üks ühele kopeerima, aga see oleks väga soliidne alus korralike eestikeelsete reeglilehekülgede saamiseks. --Minnekon (arutelu) 9. aprill 2020, kell 15:48 (EEST)

Oleks hea küll, kui leidub keegi, kel on selleks mahti ning kes oskab seda teha nii, et mõte märkimisväärselt ei moondu (nagu siin nüüd juhtus). Tuleks ainult arvestada nende mõne asjaga, mida oleme üldiselt teinud siiski teisiti kui inglise vikis. Pikne 10. aprill 2020, kell 16:24 (EEST)
Väljendid nagu "originaaluurimuslik hinnang", "originaaluurimuse keeld" jt võivad jääda uutele tulijatele arusaamatuks. Vikipedistlik žargoon, imho. Parem oleks üldse rohkem soovitada ja vähem keelata. --Lulu (arutelu) 13. aprill 2020, kell 05:17 (EEST)

Jah, aga kui reeglite lehel oleks lahti seletatud, mida "originaaluurimuse" all täpselt mõeldakse, siis saaks siia viidata ja inimesed siit selgust saada. "Tagasihoidlikkusega" võrreldes on see minu arust siiski ka intuitiivsemalt mõistetavama ja kitsama tähendusega. "Tagasihoidlikkuse nõue" vms tunduks mulle igatahes arusaamatum. --Minnekon (arutelu) 13. aprill 2020, kell 07:51 (EEST)

:Mulle see "tagasihoidlikkus" selle koha peal täitsa meeldib. See "ilma hinnanguteta" vajaks küll täpsustamist. Ehk "ilma autoripoolsete hinnanguteta"... või jääb seegi liiga kergesti valestimõistetavaks? Ivo (arutelu) 13. aprill 2020, kell 08:13 (EEST)

:: Muutsin: "ilma omapoolseid hinnanguid lisamata." Ehk sai parem. --Lulu (arutelu) 13. aprill 2020, kell 11:13 (EEST)

:::Kas me räägime üldse samast asjast, st "tagasihoidlikkusele" vastab inglise keeles en:Wikipedia:No original research? Selle mõte on, et väljastpoolt usaldusväärseid allikaid võetud väited (nn "originaaluurimus") ei sobi Vikipeediasse. Siit artiklist "tagasihoidlikkuse" osast sama asja välja ei loe, siin vastandatakse "uudset", mida ei tohi kasutada, "olemasolevaga", mida tohib kasutada, kuid ei selgu, mida need tähendavad. "Tagasihoidlikkuse" väljendi sobivust ma endiselt ei mõista (mida tagasi hoidma kutsutakse?), see kõlab rohkem nagu põhimõtte nr 12 "Tee julgelt parandusi!" vastand. --Minnekon (arutelu) 13. aprill 2020, kell 18:10 (EEST)

:: Muutsin "tagasihoidlikkuse" ära, asendasin "vahendamisega". Ehk sai parem. --Lulu (arutelu) 18. aprill 2020, kell 08:38 (EEST)

:::Jah, uus sõnastus on minu meelest selgem. --Minnekon (arutelu) 19. aprill 2020, kell 10:27 (EEST)
----
See teema peaks kindlasti ka eestikeelsena olemas olema. Minu meelest on see üks tuumpõhimõtteid nii teaduses kui ka autoriteetsuse poole liikuvas entsüklopeedias.
https://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Do_not_create_hoaxes --Nimelik (arutelu) 2. august 2022, kell 23:48 (EEST)

Võib-olla on see miski, mida lisada artiklisse "Mida Vikipeedia ei ole". Kui tihti siin juhtub, et keegi meelega mingit jura kirjutab? Minnekon (arutelu) 3. august 2022, kell 09:39 (EEST)

:Jah, nõus. Ja ilmselt keegi tõesti nö meelega jama ei kirjuta. Inimestel on lihtsalt erinevad arusaamad tõepärasest vms Nimelik (arutelu) 4. august 2022, kell 19:04 (EEST)


Arutelu:Jean-Paul Sartre

ametlikult vist Pasternak nagu ka loobus Nobeli auhinnast - Ahsoous 20. aprill 2006, kell 09.26 (UTC)
1964. aastal tunnustati kirjanikku Nobeli kirjandusauhinnaga, millest Sartre protestiks süsteemi vastu loobus. Millise süsteemi vastu? --Vikker 5. mai 2009, kell 17:17 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.france-estonie.org/article.php3?id_article=24
** In Jean-Paul Sartre on 2013-06-24 11:23:50, 404 Not Found
** In Jean-Paul Sartre on 2013-07-06 04:26:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:26 (EEST)


Malli arutelu:Vikitekstid

viitamaks lehele vikitekstides, mis kannab sama pealkirja kui artikkel Vikipeedias
{{vikitekstid}}
viitamaks konkreetsele teosele vikitekstides
{{vikitekstid|teose pealkiri}}

Kas sellist malli on tarvis? Kui on alliktekste, tuleks need ükshaaval loetleda. Andres 21. aprill 2006, kell 11.16 (UTC)

jah, on vaja. Malli otstarve ning kasutus on analoogne Mall:Commons malliga. --WikedKentaur 21. aprill 2006, kell 18.08 (UTC)

: Küllap on seda põhimõtteliselt tarvis. Siiski on minu meelest üldjuhul parem ära tuua link igale üksikule avaldatud materjalile. Piltidega on ju hoopis ise asi. Andres 21. aprill 2006, kell 18.12 (UTC)

Artiklis olevas teoste/loomingu loetelust võiks küll olla otse viited alliktekstidele vikitekstides. --WikedKentaur 22. aprill 2006, kell 19.02 (UTC)
umbes midagi taolist:

...
* 1866 Eestirahva Ennemuistsed jutud
* 1869 Lühikene seletus Kalevipoja laulude sisust (terviktekst)
...

Võib ka nii. Andres 22. aprill 2006, kell 19.25 (UTC)

Kui ma ei eksi, siis see mall ei võimalda linkimist Vikitekstidele teistes keeltes. Samas on paljud tekstid kättesaadavad just neis ja kogu maailma kirjavara ümberpanekut eesti keelde võib oodata veel sajandeid. Seega oleks mõistlik, kui saaks ka sellise parameetri lisada. Vt nt Hilarius Poitiers'st. --Ehitaja (arutelu) 27. oktoober 2018, kell 22:34 (EEST)


Arutelu:Muusikateooria

Puudub muusikateooria definitsioon. Andres 21. aprill 2006, kell 11.47 (UTC)

Ma ei tegele praegu asjaga ajapuudusel. Kel jaksu, võiks tõlkida. Andrus Kallastu 22. aprill 2006, kell 21.22 (UTC)

=== Helikõrgus ja helikõrguste märkimine noodikirjas ===
Me oleme hädas sellega, mille nimetused või tähistused on tähtnimetused ja silpnimetused. Kas Sa saaksid öelda, mis see on? Helikõrgus see pole, sest üks nimetus käib mitme helikõrguse kohta. Arvatavasti ka mitte heliklass, sest ühele heliklassile vastab mitu nimetust. Andres 24. september 2007, kell 07:40 (UTC)
c, d, e ja do, re, mi on täht- ja silpnimetused, mis tähistavad noodi suhtelist kõrgust (positsiooni helireas) ning lisamärkidega varustatult ja vastavas kontekstis ka noodile vastavat absoluutset helikõrgust? 88.196.103.139 24. september 2007, kell 17:33 (UTC)
Tähtnimetused on A, B, C jne. See on antiigist lähtuv süsteem. Silpnimetused on pärit keskaja solmisatsioonisüsteemidest (Guido Arezzo'st): Do (Ut), Re, Mi jne. Eestis kasutuatakse seda süsteemi nö absoluutsena: C=Do, D=Re jne. (näiteks Soomes aga relatiivsena).  Kõvasti lisasegadust on tekitanud Kodaly oma nö relatiivse solmisatsioonisüstemiga Jo, Le, Mi, kus "Jo" tähistab iga kord uuesti helistiku esimest astet. Kuulun selle süsteemi veendunud vastaste hulka, kuna muusika õppimise väga algelisel etapil annab see teatud edumaa, kuid töötab ainult ühe helistiku piires. Modulatsiooni korral tuleb kogu süsteem ümber hinnata. See tekitab probleeme, kuna modulatsiooni puhul ei pruugi olla täpselt selge, millises punktis üks helistik teise vastu vahetub jne. Samuti välistab relatiivne solmisatsioonisüsteem atonaalsuse. Arvan, et teemad tuleks tõlkida muudest keeltest. Meil kahjuks põhjalikumad käsitlused puuduvad. --Andrus Kallastu 24. september 2007, kell 08:54 (UTC)

Minu küsimus on järgmine. Kui C ja do on ühe ja sama asja tähtnimetus ja silpnimetus, mis siis on see "asi", mille erinevate nimetustega on tegu? Andres 24. september 2007, kell 09:00 (UTC)

: Muusikateooria üheks suureks probleemiks on isoleeritus teistest teadusvaldkondadest. Muusikas tuleks teha vahet objektiivsete (füüsikaliste) ning subjektiivsete (suhteliste) suuruste vahel. Seda vaheti enamasti ei tehta ning seetõttu on asjad segamini nagu puder ja kapsad. Objektiivselt on otsustatud (kes otsustas ja kus otsustas, hetkel ei tea, ilmselt mingi prantslaste etalon), et esimese oktaavi a = 440 hertsi. Akustilise muusika (muusika, mida esitatakse partituurist akustiliste instrumentidega) praktika on aga teine: historitsistlikul vanamuusika esitamisel häälestatakase esimese oktaavi a sagedusele 435 hertsi (barokkmuusika) või veel allapoole (keskaja muusika), tänapäeva sümfooniaorkester kruvib sellesama esimese oktaavi a sagedusele 442 või isegi 443 hertsi (traditsioon on pärit romantismist, Paganini). Seega ei ole akustilises muusikas esimese oktaavi a puhul muusika seisukohalt absoluutseks mitte helisagedus, vaid asukoht noodijoonestikul. Elektroonilises muusikas on näiteks MIDI süsteemis esimese oktaavi a fikseeritud sagedusega 440 hertsi ja numbriga 69. Vastaksin Sinu küsimusele nii: see "asi" on noot notatsioonisüsteemis, mis on juba iseensest sõnatu kokkuleppe alusel läbini relatiivne. Samad probleemid on ka helikestuse (mis on konkreetse heli kestus näiteks sekundites) ja muusikas kasutatava mõistega helivältus, mis on heli relatiivne vältamise aeg muusika noteerimisel. --Andrus Kallastu 24. september 2007, kell 09:28 (UTC)

:: Aga mis asi on noot? Andres 24. september 2007, kell 09:38 (UTC)

::: Noot on märk muusika notatsioonisüsteemis. Niisiis "miski, mis asendab midagi, mis ei ole tema ise". Muusikud sogavad taas, kui ütlevad: "noot kõlab". Kõlada saab heli, mitte märk. --Andrus Kallastu 24. september 2007, kell 10:45 (UTC)

:::: Kas C on siis noodi märk või selle märk, mille märk on noot? Andres 24. september 2007, kell 11:06 (UTC)

::::: Siin ongi ehk muusikalise objektiivne-subjektiivne segaduse tuum: C on nii noodi C märk kui ka helikõrguse C tähistus. Kui eeldame, et esimese oktaavi a on standardi kohaselt (mida arvestatakse ka näiteks MIDI puhul) 440 hertsi, siis näiteks võrdtempereeritud helisüsteemis on esimese oktaavi c 247,5 hertsi. Muudes helisüsteemides on see loomulikult midagi muud, kuid noteeritakse ja käsitletakse muusika interpreteerimisel ikka kui C. --Andrus Kallastu 24. september 2007, kell 11:39 (UTC)

:::::: Nojah, aga kas see pole lihtsalt nii, et märgiga C võidakse teatud tingimustel (teatud kontekstis) osutada (viidata) teatud helikõrgusele, aga iseenesest ei tähenda ta helikõrgust. Nii et võiks ehk hoopis küsida: mis on märgi C tähendus?  Andres 24. september 2007, kell 11:51 (UTC)

::::::: Ei, selline väide poleks õige. C tähendab muusikas alati helikõrgust (täpsemalt heliklassi) ja sellel on ühene tähistusviis noodikirjas. Samas C füüsikaline (objektiivne) helisagedus hertsides võib olla vastavalt ajaloolisele või kogukondlikule või muule kontekstile erinev. --Andrus Kallastu 24. september 2007, kell 12:21 (UTC)
1. Siis ikkagi heliklassi. Aga C-le ja Deses-ele vastab sama heliklass, eks ole? Kas siis C ja Deses tähendavad üht ja sama?
2. Kas helikõrgus on mittefüüsikalne mõiste? Andres 24. september 2007, kell 13:04 (UTC)
1. Jah, C ja Deses on võrdtempereeritud häälestuse puhul enharmooniliselt identsed. Muudes häälestussüsteemides ei pruugi nii olla. Heliklass on uus mõiste, võetud kasutusele Ameerikas muusika hulgateoorias pärast II Maailmasõda (pitch class set theory, Babbitt, Forte jne). Muusika hulgateooria on üks redutseerivaid teooriaid, mille algsel perioodil kõrvaldati näiteks helide registriruum (r-space) ning räägiti ainult ühe oktaavi piiresse jäävast nn intervalliruumist (i-space). Sellega seoses hakati rääkima ka heliklassist kui kõiki MODULO12 helisid koondavast nähtusest.

Noh, sellisel juhul on C-l ja Deses-il erinev tähendus ja teatud juhtudel ka erinev osutus. Ja ka heliklass, millele nad osutavad, oleneb häälestusest. Seega nad ei osuta ka mingile konkreetsele heliklassile. Andres 24. september 2007, kell 19:20 (UTC)
3. Helikõrgus on kindlasti füüsikaline mõiste, ka muusikas. Probleem on lihtsalt muusika enda olemuses, mis on kauni kunstina relatiivne, subjektiivne, kontekstuaalne. Tavakuulaja jaoks pole nö absoluutsel helikõrgusel mingit tähtsust, muusikas kuulatakse helide suhteid, mis peavad olema paigas. Näiteks orkestrid mängivad ja koorid laulavad tegelikult kogu aeg häälestussüsteeme vahetades. Kõik sõltub muusika struktuuridest (harmooniast, tämbrist, ka rütmikast), aga ka akustikast ja esituse sotsiaalsest kontekstist. Improviseerin nüüd, kui ütlen, et muusikas mängitakse füüsikalise nähtuse, heliga (või kõlaga, nagu muusikud öelda armastavad), nii nagu maalikunstnik mängib pintsliga. --Andrus Kallastu 24. september 2007, kell 18:30 (UTC)

Minu meelest on füüsikaline mõiste ainult absoluutne helikõrgus. Andres 24. september 2007, kell 19:20 (UTC)

: Jah, muusikas oleks ilmselt otstarbekam rääkida üldjuhul relatiivsest helikõrgusest ning vaid erandina, teatud kontekstis (näiteks MIDI) täpselt fikseeritud absoluutsest helikõrgusest. Olen nõus: C on füüsikaliselt seisukohalt eelkõige relatiivse helikõrguse tähis. Analoogiana on minu meelest sama seis ka füüsikalise absoluutse helikestuse ning muusika helivältusega.--Andrus Kallastu 24. september 2007, kell 19:45 (UTC)
=== Põhiheli ja Stammton ===

: Ei tea, uurin asja --Andrus Kallastu 24. september 2007, kell 09:29 (UTC)

:: Uurisin asja sedavõrd, et "Põhiheli" ei ole kindlasti Stammton. Sõnast "põhiheli" võiks aru saada kui esimesest osahelist. Sakslaste Stammton, nii nagu seda saksa vikipeedias räägitakse, on sellisel kujul kaheldav asi. Oleksin ettevaatlik ka eestikeelse sõnaga "alusaste", mille üle käib ka eesti vikipeedias diskussioon ning mis on ilmselt läbimõtlematu tõlge Stammton'ist.  Helirea puhul võib rääkida astmetest, kuid I aste on alati helirea algusaste, näiteks C-duur helirea I aste on C. D-st algava dooria helirea esimene aste on aga D ning C on hoopis VII aste. Näiteks Groove Music märksõna all "Diatonic" ei räägita sõnagi "alusastmetest". Võib-olla ma ka eksin ja keegi on selle teemaga Eestis põhjalikumalt tegelnud. --Andrus Kallastu 25. september 2007, kell 12:37 (UTC)

:: Parandatud --Andrus Kallastu 26. september 2007, kell 10:06 (UTC)

: Saksa vikist sain nii aru, et C on esimene Stammton (põhiheli?). Andres 24. september 2007, kell 09:08 (UTC)

Viitamine Vikipeedia kategooriale pole vist väga mõttekas. Pigem koostada muusikateoreetikute loend.--Andrus Kallastu (arutelu) 20. oktoober 2018, kell 23:05 (EEST)