Malli arutelu:Navmall

Kuskilt laetakse ka CSS, kuid see pole MediaWiki:Common.css sees. Jätkan uurimist ja kõrvalt muudan tasakesi malli (kui vaja, võin eraldi tempmalli asja tõsta). MediaWiki:Common.js muutmise õigust oleks vaja. --4nd3r 16. aprill 2008, kell 07:33 (UTC)

see css on nimelt too common.css ja nii toda kui ka nimetet javascripti faili saavasd muuta üksnes adminid - Ahsoous 16. aprill 2008, kell 07:42 (UTC)

: Arusaadav. Eks teeb siis if-lausetega. --4nd3r 16. aprill 2008, kell 07:55 (UTC)

:: Põhimall on [Navmall/tuum]. Redigeerimise akna all on mallid, mida see mall veel kasutab. --Tiuks 16. aprill 2008, kell 08:50 (UTC)
Kas navmalli võib kasutada? Ahsoous tegi  ja siin ei ole vaja välja state kasutada. --Tiuks 17. aprill 2008, kell 14:43 (UTC)

state=collapsed, uncollapsed, autocollapse saab lisada eraldi malliga :en:Template:Collapsible option. Kuidas need tõlgib? --Tiuks 21. aprill 2008, kell 22:19 (UTC)

Sellepärast ei pea ju arutelu kustutama, et seal juhuslikult parasjagu ühtegi sellist alaosa pole, mida edasi võiks arutada.
Oletan, et 2200 linki ei ole üheski mõttes kõrge liiklusega ja siin pole kaitset vaja. Commonsis on loetakse sel põhjusel kaismisvääriliseks 200 000 lingiga mallid. Pikne 19. mai 2010, kell 18:34 (EEST)

Kas parameetri grupp asemel saaks olla rühm või vähemalt nii, et mõlemat pidi töötaks, kui esimesel juhul liiga palju malle tuleks parandada? Pikne 19. mai 2010, kell 18:37 (EEST)

: Kui sa seda arutelu loed siis saad ju aru küll, et sellega pole mitte midagi peale hakata. 2200 lehte on eesti viki kohta päris suur lehtede arv, ja peale selle hoiatan ette, et mitmeid tuhandeid tuleb varsti juurde (nimelt pole mõtet säilitada malle Haldus ja Navigeerimismall, ja kui neid kasutavad mallid ära teisendada kasvab hulk mitmekordseks) -- Ahsoous 19. mai 2010, kell 18:42 (EEST)

:: Haldusmalli võiks küll ära kaotada, aga navigeerimismalli prooviksin kunagi saksa viki järgi korda teha. Ühe rühmaga navmallide jaoks olen seda siiani päris hää meelega kasutanud. Ta tundub kompaktsem (kitsam raam ja pildi saab päise peale lükata).

:: Ma küll ei tea, millal täpselt tuleb malli redigeerimist serverile koormavaks lugeda ja kas see projektiti erineb, aga 10 000 linki oleks ikkagi hulga vähem kui 200 000. Pikne 19. mai 2010, kell 18:59 (EEST)

::: No ei tea, millal ta serverile koormavaks saab ka paarituhande puhul kui hakatakse malli tihedalt muutma, kasvab tööjärg suht pikaks. Ja inglisviki elab selle oma meeltute klikkide arvuga tunduvalt kiiremini üle kui meil siin. Ütleme nii et kui tööjärg on 10000 siis vajame 1000 klikki et see nullini jõuaks. - Ahsoous 19. mai 2010, kell 19:18 (EEST)

Mul on küsimus selle kohta, et kui mallil on kaks kõrvutipaiknevat lahtrit, siis miks on nüüd need eraldatud püstkriipsuga ja mitte ei ole esimene lahter teist moodi värvunud? (vt nt sama malli õpetuses alajaotust "Tabeli paigutus") Enne oli minu meelest oluliselt viisakama väljanägemisega see asi. Ivo 20. mai 2010, kell 14:57 (EEST)

Nad on eri värvi ja mingit püstjoont vahel ei ole. Äkki asi selles et ma muutsin ka css faili, ning võib-olla sul istub miski asi cache'is. puhasta cache ja proovi uuest ning teata, kas said asja korda -- Ahsoous 20. mai 2010, kell 15:09 (EEST)

:Nüüd on korras. Ivo 20. mai 2010, kell 15:38 (EEST)

Arvan, et Navmalli saaks ja võiks teha selle malli moodi. Siis oleks Navigeerimismalliga sarnane kujundus ning kui artiklis kasutada eri liiki malle, üht Navmalli ja üht Navigeerimismalli, oleks nad ikkagi vaikimisi peidetud. Pikne 26. august 2013, kell 22:42 (EEST)

Hetkel on vist navigeerimismall kujundatud selle järgi. Veel kasutab sama kujundust . Ma hetkel ei saanud pihta, mis seal erinevat on. Tundub väga selle moodi olevat. --Tiia (arutelu) 26. august 2013, kell 23:06 (EEST)

Navigeerimismalli on tehtud selle järgi. Mis ei erine millest ja mis on mille moodi? Pikne 26. august 2013, kell 23:28 (EEST)

: Väljasid on navigeerimismallil vähem ja kood on teine aga kujundus on sellega sarnane. Ma saan aru, et saksa mallis on alamgrupid toodud malli sisse, muidu on kujundus ju sama. Seda malli kasutavad ka  ja . --Tiia (arutelu) 26. august 2013, kell 23:45 (EEST)

:: Kujundus on pisut erinev, vaata näiteks praegu artiklis Valga olevat kaht navigeerimismalli. Et nimetatud abimallid seda abimalli kasutavad, ei tohiks olla ületamatu probleem.

:: Saksa viki analoogsel mallil on veel see hea omadus, et malli päiselinke v-a-r näidatakse ainult neile, kes oma eelistuste all vastava valiku teevad. Pikne 7. september 2013, kell 13:13 (EEST)
Palun taastada redigeerimislingid malli päises. Nende ärakaotamine oli halb mõte,  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu •

Kirjutasin juhendisse, kuidas need nüüd soovi korral nähtavale saab. Selleks on valik eelistuste kaardil "Tööriistad". Pikne 29. mai 2014, kell 16:05 (EEST)

: Selline lahendus ei ole aksepteeritav.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. mai 2014, kell 16:22 (EEST)

:: Mulle tundus hea mõttena ja kuna minu üleelmise kommentaari juures ei protestitud, siis tegin ära.

:: Miks pole aktsepteeritav? Iseenesest need lingid on mõeldud ju peaasjalikult toimetajatele ning lugejatele pole tarvis neid köögipoole linke näidata. Nüüd on asi selles suhtes paindlikum. Pikne 29. mai 2014, kell 16:30 (EEST)

::: Mingeid gadgeteid ei pea sisu kuvamiseks kasutama ja ma põhimõtteliselt ei planeerigi seda aktiveerida. Sina ju viki sisulise poolega ei tegele.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. mai 2014, kell 16:40 (EEST)

:: Mõte selles ongi, et erinevalt muudest mallis sisalduvates linkidest pole toimetamislingid sisu ega hõlbusta sisu vahel liikumist. Ja mis gadget'is iseenest halba on? Css-i kasutame siin ju niikuinii, lihtsalt jupike sellest on hõlpsasti sisse-välja lülitatav (ilma oma stiililehele midagi kopeerimata). Ma ei tea, kas see siin asjasse puutub, aga eks ma ikka vahest eksi vikis ka mõnd otsesemalt sisulist asja tegema.

:: Veel arvamusi? Seoses sellega, et toimetamislingid v-a-r olid enne navmalli päises kogu aeg kõigile näha ning praegu on neile sisseloginud kasutajale, kes seda soovivad, nii nagu saksa vikis. Pikne 1. juuni 2014, kell 16:42 (EEST)

::: Miks nad ei võiks kõigile näha olla? Andres (arutelu) 1. juuni 2014, kell 16:45 (EEST)

:::: Sest neid Vikipeedia köögipoole linke pole lugejal tarvis. Pikne 1. juuni 2014, kell 17:08 (EEST)

::::: Tee nii, et vaikimisi need lingid on näha ja gadgetiga võib need ära keelata. Sellise variandiga nagu sa tegid ei saa mina nõustuda.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 1. juuni 2014, kell 21:18 (EEST)

::::: Selle loogikaga võiks ka muuda-nupu vaikimisi ära peita. Andres (arutelu) 1. juuni 2014, kell 23:00 (EEST)

:::::: No muuda-nupp on pigem artikli kõrval, mitte niivõrd artikli osa. Lugeja jaoks pole ka ilmne, mida need lühilingid tähendavad ja seda segadust on meil võimalik vältida.

:::::: Vastupidi teha pole minu meelest mõtet. Neid linke pole tarvis sisselogimata lugejatel, kes ei saa peita ning kogenud kasutajad, kes üldiselt on sisse loginud ja neid linke tegelikult vajaks, seevastu saavad oma eelistusi muuta ja teavad kuidas see käib. Ma ei saa endiselt aru, miks ei saa nõustuda. Pikne 1. juuni 2014, kell 23:35 (EEST)

::::::: Kuidas ma peaksin üldse selle peale tulema, et ma peaksin eelistust muutma hakkama, kui kogu aeg on malle saanud redigeerida? Pigem ma arvaksin, et midagi on viga või et mul ei lubata malli puutuda. Andres (arutelu) 1. juuni 2014, kell 23:59 (EEST)

:::::::: Kui siiski nii jätame, võin üldises arutelus kuulutada, et on selline võimalus. Aga eelistuste ja muude esmapilgul varjatud võimalustega on minu meelest üleüldiselt nii, et nende asjade vastu tuleb lihtsalt huvi tunda, tuleb uurida, millised eelistused üldse on olemas, mis on kirjas juhendites ja dokumentatsioonis. Ja kui mall töötab teisiti kui enne, siis eeldatavasti leiab malli juurest selle kohta infot. Redigeerimist iseenesest ju piiratud pole, lihtsalt valikut tegemata pole linke näha. Pikne 2. juuni 2014, kell 15:01 (EEST)

::: Kas varem olid alati lingid olemas? Mina isegi ei märganud. Mul on ükskõik, ma nende kaudu pole kunagi redigeerinud. --Epp 2. juuni 2014, kell 00:24 (EEST)

:::: Mina küll olen. Andres (arutelu) 2. juuni 2014, kell 00:41 (EEST)

::::: Mina navigeerimismalle nende kaudu redigeeringi.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 2. juuni 2014, kell 03:20 (EEST)

:::::: Mina ka redigeerin nende järgi. Nüüd kui on teada, siis ma lisasin need eelistustes. --Tiia (arutelu) 3. juuni 2014, kell 02:19 (EEST)

:::::::Minu meelest võiks nad vaikimisi näha olla.--Morel (arutelu) 4. juuli 2014, kell 02:25 (EEST)

Toimetamismall, kuna divid ei klapi ja tabeli lõpp on vales kohas (see peab olema pärast allrida).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. august 2014, kell 00:56 (EEST)

Kus divid sinu meelest ei klapi? Tabeli lõpp on meelega seal, kus ta on. Pikne 27. august 2014, kell 01:15 (EEST)

: Tabeli lõpp on vales kohas, allrida peab tabelis olema tabeli alumine rida. Ja seda et divid ei klapi saad sa kõige paremini aru siis kui sa tidy välja lülitad.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. august 2014, kell 01:24 (EEST)

:: Mismoodi peab olema? Seda kohta saab mallis mitut moodi kirjutada. Antud juhul lihtsalt oli tabelit ja ümbritsevaid dive kergem sobitada, kui tabeli algus ja lõpp on seal, kus nad praegu on. Sarnaselt on ka saksa viki analoogses mallis. Nii palju kui ma aru saan, ei saa tidyt siin hõlpsasti välja lülitada ning mul pole mahti seda kuskil mujal katsetama hakata. Mida konkreetselt sa siis näed, kui tidy välja lülitad? Kontrollisin veelkord üle, kõik divid paistavad olevat paaris ja muidu omavahel loogilises asendis. Pikne 27. august 2014, kell 01:55 (EEST)

::: Igakordsel malli poole pöördumisel on malli lõpus 2 </div>i üle ja see tingib omakorda lehekülje nässu mineku koos menüüde ja kõige muuga. Mediawiki serverites on tidy jah sisse lülitatud, aga see ei tähenda, et koodi millalgi korda ei peaks tegema. See pole mitte esmane prioriteet.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. august 2014, kell 02:23 (EEST)

:: Mis real need üleliigsed lõppsildid on? Ma võin iga sildi juures näidata, millega ta paaris on. Ma olen üsna kindel, et ajad siin midagi sassi.

:: Mis tidysse puutub, siis minu arusaamise järgi pole see lihtsalt vigade parandamiseks, vaid ka MediaWikisse lisavõimaluste tekitamiseks. Et tidyst on kuskil abi, iseenesest ei tohiks tähendada, et tuleks teisiti teha. Kui tegu on tõesti lihtsalt veaga ja asju saab seada elegantsemalt, siis jah võiks küll teisiti teha. Aga selleks tuleks kõigepealt näidata, et siin tõesti on midagi valesti. Pikne 27. august 2014, kell 10:25 (EEST)

::: Tidy ei ole mitte lisavõimaluste tekitamiseks, vaid oskamatu koodikirjutaja hooletusvigade varjamiseks. Vead tuleb ära parandada, aga mitte niisamuti neile vilistada. See versioon mis enne sinu tegutsemist siin oli, ei andnud ühtegi viga.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 28. august 2014, kell 16:20 (EEST)

:::: Hooletusvigade varjamiseks muidugi ka, aga näiteks võimalust kasutada koos vikitabelit süntaksit ja HMTL-i minu meelest ei taunita. Ja kui ma õigesti aru saan, siis sarnaseid asju nagu Tidy, teeb MediaWiki niikuinii ka ise.

:::: Igatahes pole mõtet eksponeerida siin toimetamismärgist ja rääkida vigadest, kui sa ka ise aru ei saa, mis siin valesti on või kas üldse on. Pikne 28. august 2014, kell 16:51 (EEST)

::::: Vaata siis.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 28. august 2014, kell 17:19 (EEST)

::::: 400px

:::: Pildi pealt pole ju näha, kas siin koodis on midagi millega MediaWiki võiks ise hakkama saada, aga ilma Tidy abita ei saa (või kas sul on ehk konfiguratsioonis veel midagi muud, mis antud koodi ei soosi). Kui tegu on otseselt malli veaga, peaks ju olema lihtsasti leitav, millised divid ja miks sul seal välja jäävad (mall pole nii keeruline). Ja ma ei ole sellegipoolest nõus, et kõik, mis töötab tidy abil, on vale. Kui see nii oleks, võinuks ju samahästi nõuda, et alati tuleb MediaWiki piiratud võimalustega läbi ajada ja tidyt üldse mitte kasutusele võtta. Pikne 28. august 2014, kell 18:07 (EEST)

::::: On vale. Ja puhas mediawiki ei saa sellega hakkama.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. august 2014, kell 15:15 (EEST)

:::::: Kust sa seda võtad? Nojah, kui MediaWiki ei saa hakkama, siis tidy täiendab MediaWikit. Too siis vähemasti mõni konkreetne viga välja. Sellisel umbmäärasel jutul pole mõtet. Üleüldse, kui see kood ei sobi kasutamiseks kuskil teises vikis, siis ei puutu see otseselt siia. Pikne 29. august 2014, kell 19:26 (EEST)

::::::: Oled sa ****** või? Igas vikis on võimalik konfiguratsioonifaili sisse kirjutada $wgUseTidy = true; ja edasi minna, aga see ei muuda asjaolu, et kood on praeguse seisuga vigane. Vead tuleb ära parandada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. august 2014, kell 20:05 (EEST)

:::::: Seda me juba teame, et siin on tidy sisse lülitatud. Endiselt, ma ei ole loe kuskilt välja, et mingi asja töötamine tidy abil on iseenesest viga. Vastupidi, kui juhendis öeldakse näiteks, et vikitabeli süntaksi ja HTML-i tabelisiltide koos kasutamiseks on endiselt tarvis tidyt, siis eeldan, et pikemas plaanis (tulevikus) peaks MediaWiki võimaldama seda ka ilma tidyta. Ehk siis kui see, mida tidy siin teeb, on otseselt vigade parandus, peaks olema võimalik viidata ka mõnele konkreetsele veale, aga seda sa nähtavasti teha ei oska. Pikne 29. august 2014, kell 20:29 (EEST)
Aitab ükskord su nõmetsemistest. Pane redige4erimislingid vaikimisi tagasi ja tee mall korda, aga niisamuti toimetamismalli ära ära võta.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 1. september 2014, kell 23:20 (EEST)

Sina ajad asjad totaalselt sassi, ei põhjenda ja tühistad enne põhjenduste äraootamist ning ometi olen mina see, kes nõmetseb? Vaata, mida resümees viimati Tidy kohta ütlesin.

Võib-olla küll, et redigeerimislingid tuleks tagasi panna, kui eespool ja siin toodud põhjendused tõesti eriti kellegi jaoks ei loe. Aga see on lihtsalt valikute küsimus, millest tulenevalt on ja jääb mall muudetavaks, see pole jällegi seotud otsese toimetamisvajadusega. Pikne 1. september 2014, kell 23:40 (EEST)

: Tidy kohta võid öelda mida tahes, aga sellele viitamine ei vabanda vigast koodi mitte kusagil. Teatavas koosluses kui tidy on sisse lülitatud, võib see praegune kood põhjustada näiteks olukorra, et juhul kui navigeerimismalli sees on kasutatud eraldi tabelit, siis päis ja too tabel võib joosta artiklis oleva infokasti peale niimoodi, et kas siis osa mallist või infokastist on loetamatu, ning allrida murtakse infokasti vasakust piirist johtuvalt mitmesse ritta.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 1. september 2014, kell 23:58 (EEST)

:: No mina vähemasti ei mõtle välja, mida Tidy (ja tulenevalt malli vigasuse) kohta öelnud olen, vaid viitan sellele, kuidas asjast üldiselt aru saadakse.

:: Kui selline viga tõesti peaks olema ja saad näidata, kuidas selle täpselt esile kutsud, siis saaks edasi vaadata, kas ja mida toimetada. Pikne 2. september 2014, kell 00:07 (EEST)
TOIMETAMISMÄRKUSE PÕHJUS ON VÄGA LIHTNE: MALL ON VIGANE!!!!!  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. september 2014, kell 19:56 (EEST)

Mida selline lahmimine ometi sulle annab? Ei ole mõtet rääkida vigasusest või muidu silte kleepida, kui sa ei too selgelt välja, milles viga seisneb. Kui ehk keskuses tarkvaravigadest teada oled andnud, siis tead, et vea ettekandmisest on kasu vaid siis, kui ütled täpselt, kuidas viga esile kutsuda ja kui on ühene, et see, mida pead veaks, on tegelikult viga ja vajab parandamist. Eespool ja resümees on näidatud, et viga ei saa olla Tidy kasutamine iseenesest või see, et mallis lihtsalt saab midagi teisiti teha ega see, et malli on võimalik valesti kasutada. Pikne 3. september 2014, kell 20:31 (EEST)

: Võta siis teadmiseks, et malli poole pöördumisel ei ole mitte midagi valesti ja mall annab vigase tulemuse ka siis kui enne seda on thumb vasakus ääres ja seda muide ka kõige lihtsama koodiga, millega selle malli poole pöörduda.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 3. september 2014, kell 21:11 (EEST)

:: Vaevalt isegi aru said, mida nüüd ütlesid. Ole hea, näita liivakastis, mida seni ettenähtut selle malliga peaks saama teha, aga ei saa ja mis annab vigase tulemuse. Pikne 3. september 2014, kell 22:24 (EEST)
Kui need ekraanipildid 200px, 200px või 200px on normaalsed, siis ma olen nõus sellega, et mall:navmall on korras, aga kui kasvõi üks nendest on kõlbmatu, siis ka see mall ei ole korras. Esimene screenshotidest on tehtud kui tidy oli välja lülitatud, teised kaks aga siis kui tidy oli sisse lülitatud. Ehk siis ma jään selle juurde, et antud mall, millelt Pikne tahab toimetamismalli ilma toimetamata ära võtta ei kõlba sellisel tema soovitud kujul mitte kuhugi.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. september 2014, kell 00:34 (EEST)

Pardonks, mis see tidy on? Screenshoti pealt on näha, et miski on viltu, aga kui neid lehti vaatan, siis mul probleeme ei ole.--Kyng (arutelu) 5. september 2014, kell 08:11 (EEST)

Sa ju teadlikult eksitad meid. Need pildid on tehtud kuskil teises vikis, kus oled konfiguratsiooni ja/või koodiga manipuleerinud. Sul on osa koodist puudu või kuskilt mujalt kopeeritud, muu hulgas on klappimisnupu tekst tõlkimata. Pikne 5. september 2014, kell 10:36 (EEST)

: Mitte mina ei eksita, vaid sina. Mul ei ole võimalik muuta vikipeedia konfiguratsioonifaile ja avalikus veebis ei tohigi seda kümneid kordi päevas teha.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. september 2014, kell 14:48 (EEST)

: Muide veel kommentaariks: Teine ja kolmas screenshot on tehtud siis kui tidy on sisse lülitatud. Kui tidy on väljas, siis nii teine kui kolmas leht olid enamvähem korras ning varasemate versioonidega mallist olid kõik kolm lehte korras. Nii et see on kena küll, kui tehakse vigu juurde ja siis hakatakse arvama, et nii peabki olema. Aga jah kuna ma olen 25 aastat igapäevaselt arvutitega tegelenud, siis jutt sellest, et programmerimisvead on täiesti lubatavad ja et neid ei peagi ära parandama ajab tõsiselt vihaseks.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 5. september 2014, kell 15:14 (EEST)

:: Ma ütlesingi ju, et konfiguratsiooni on muudetud kuskil mujal vikis, kus need pildid tegid, mitte Vikipeedias. Võib-olla on kahe viimase pildi peal Tidy sisse lülitatud, aga päris kindlasti pole need tehtud Vikipeedias, ennekõike reedab tõlkimata kiri "hide". Kui oleks siin vikis tehtud, siis peaksid välja tooma, millist brauserit kasutad jms, mille järgi viga üles leida. Aga kui ei saa selgeks, kas viga on ja ega see pole sinu arvuti viga, siis pole toimetamismärkel mõtet nagu korduvalt toonitatud.

:: Siis on kurb küll, kui 25 aastat arvutitega oled tegelenud, muidu saaksid hämamist teadmatusega vabandada. Kui siit mõni tegelik viga leida, siis loomulikult tuleb see parandada. Pikne 5. september 2014, kell 19:35 (EEST)

Teen toimetamislingid praegu uuesti vaikimisi nähtavaks. Selle küsimuse juurde peaks tagasi pöödruma kunagi, kui loodetavasti rohkem kasutajaid probleemi vastu huvi tunneb.
Ühtlasi võtan toimetamismärkuse ära, kuna ei siin ega üldises arutelus pole endiselt välja toodud, mis ja miks siin üheselt toimetamist vajab. Kutsun eelnevalt üles mõistlikkusele ja palun märkust mitte jälle tagasi panna ilma toomata välja konkreetseid puudusi, mida laiemalt (teistes vikides ja muidu MediaWiki kasutamisega seoses) tõesti parandamist vajavaks peetakse. Pikne 8. september 2014, kell 13:41 (EEST)

Kas kuidagi nii ei õnnestu teha, et igaüks saab ise otsustada, kas ta neid linke näeb v mitte? Mind nad ei häiri, aga mulle tundub, et see oleks sobiv kompromiss. Võtsin ka voli selle teema pealkirjastada. --kanakukk (arutelu) 9. september 2014, kell 21:40 (EEST).

: Mõnda aega oligi nüüd saksa viki järgi nii, et sisseloginud kasutajad kes soovisid, said lingid eelistuste alt nähtavaks teha. Vt selle kohta eespoolt. Vastupidi teha pole eriti mõtet, nii et sisseloginud kasutajad saaks lingid peita, sest need on üldiselt sisselogimata lugejad, kes linke ei vaja ja kelle jaoks toimetamislingid asjakohased pole. Pikne 10. september 2014, kell 10:07 (EEST)

: Loomulikult on hea, kui saab ise otsustada. Ma ei ole nõus, et vastupidi teha pole mõtet. Sellest on ülalpool juttu. Peita pole tarvis sellepärast, et neid nuppe tarvis pole, vaid sellepärast, et need kedagi häirivad. Kui kedagi ei häiri, siis pole jah mõtet valida anda. Andres (arutelu) 10. september 2014, kell 11:48 (EEST)

:: Kuidas nii? Ülalpool on juttu sellest, et toimetamislingid juhatavad lugeja valesse kohta, artiklinimeruumist välja. Lugejate häirituse taseme kohta ma ei tea, aga üldiselt ju püüame Vikipeedia sirvimise lugejate jaoks võimalikult lihtsaks teha. Antud juhul saame eksitavad ja ebavajalikud lingid ära jätta, nii et valdav osa neist, kellel linke siiski vaja on, saaks need ikkagi sisse lülitada. Vastupidi on mõtet teha, kui on sisseloginud kasutajaid, keda lingid häirivad, aga kuna sisseloginud kasutajad üldiselt tegelevad toimetamisega, siis ma tõesti ei tea, kas lingid neist kedagi häirivad. Kui lingid pole vaikimisi nähtavad, siis on mõeldud ikkagi eeskätt lugejate peale. Pikne 10. september 2014, kell 12:53 (EEST)
Uurisin pisut, tegelikult vist saab ka nii teha, et sisseloginud kasutajatel on eelistuste all vastav säte (lingid nähtavaks) vaikimisi sisse lülitatud. Ja sisselogimata kasutajatel ikkagi poleks toimetamislinke. Kas selle vastu oleks kellelgi midagi? Pikne 10. september 2014, kell 13:48 (EEST)

See oleks parem. Aga ikkagi ma ei saa aru, kuidas need lingid kedagi võiksid häirida. Selleks et midagi toimetada, ei pea sisse logima. Ja iga konkreetse lugeja jaoks on alati ekraanil hulk mittevajalikke nuppe. Kui neid nuppe ei ole, siis on väga raske taibata, kuidas malle toimetada saab. Andres (arutelu) 10. september 2014, kell 16:09 (EEST)

: Aga mispärast peaks üldse sisselogimata (tõenäoliselt uus kasutaja) tahtma esimese asjana miskeid malle hakata parandama? Muide, kas navmall ei ole ainus, mida saab otse artiklist parandada? --kanakukk (arutelu) 10. september

:: See, et inimene on sisse logimata, ei tähenda, et ta on tingimata uus kasutaja. Artikli muutmise võimalus tal on, miks ta ei võiks malli muuta?  Andres (arutelu) 11. september 2014, kell 02:44 (EEST)

::: Muidugi on ka sisse logimata kasutajate seas neid, kes toimetamislinke kasutaks. Lihtsalt võib eeldada, et neid on kõigi sisse logimata kasutajate seas väga vähe ja valdavalt on tegu lugejatega, kes neid linke ei vaja. Nii saab lugejatel ja toimetajatel enamvähem ligidaselt vahet teha. Ja muu sisuga võrreldes mallid üldjuhul tõesti ei vaja muutmist, navigeerimismallid küll ehk pisut sagedamini kui muud mallid, aga ka selleks puhuks on vastavad viited kohe artikli redigeerimislehel olemas.

::: Erinevalt lugeja jaoks ebavajalikest linkdiest artikli kohal ja kõrval, on toimetamislingid üsna artikli sees, kohe vahetult artiklite vahel sirvimiseks mõeldud linkide kõrval ilma kuidagi eraldamata. Pikne 11. september 2014, kell 11:21 (EEST)

:::: Me ju tekitame olukorra, kus inimene peab sisse logima, selleks et malle redigeerida. Sellega me sisuliselt sunnime inimese sisse logima, miks me peaksime seda tegema?

:::: Ma ei saa aru, mis vahet seal on, kus redigeerimislingid asuvad. Sisseloginud kasutaja jaoks on redigeerimislingid iga alapealkirja juures. Kui inimene malli juures olevaid linke näeb ja ei tea, milleks need on, siis ta proovib ja saab teada. Aga kui neid pole, siis on eriti raske taibata, kuidas saab malli redigeerida.

:::: Sisuliste mallide puhul ju tuleb ette näiteks, et need vananevad. Siis ei ole nende muutmine ülejõu käiv ega spetsiaalseid oskusi nõudev. Mida rohkemate asjadega inimesed ise hakkama saavad, seda parem. Andres (arutelu) 11. september 2014, kell 17:48 (EEST)

::: Minu meelest nii küll pole, et ilma nende linkideta malli redigeerimine samahästi kui võimatu oleks. Kui uus kasutaja pole varem malle redigeerinud ja ta ei tea ka mida lingid malli nurgas tähendavad, siis võiks arvata, et ennem püüab ta redigeerida mõne ilmsema funktsiooniga "muuda" või "redigeeri" lingi kaudu ning süvenedes leiaks ikkagi viited mallidele. Kui puudub varasem kokkupuudu mallidega, siis süvenemata on redigeerimine minu meelest mõlemal juhul "võimatu". Nojah, möönsin ka eespool, et navigeerimismalle muidugu on vahel harva vaja muuta, aga võrreldes muu tekstiga pole see tavaliselt siiski vajalik.

::: Tõsi, et ka alaosade redigeerimislingid on artikli sees. Samas nende linkide puhul on pisut ilmsem, mida need teevad ja need lingid ei vii päris nurga taha, vaid sama artikli lähteteksti juurde. Ma möönan, et linkide vaikimisi kõigile nähtavale jätmine pole otseselt vale, aga kuna nad on lugejale peaaegu alati ebavajalikud, siis on minu meelest ikkagi parem need lingid võimalusel valikuliselt peita. Pikne 11. september 2014, kell 22:04 (EEST)

:::: Tead, meil on siin vasakul menüü, kus suurem osa nuppe on niisugused, mida ma kunagi ei kasuta. Mis Sa arvad, äkki peaks need ära peitma? Mina ei tea, kas teised kasutavad neid. Andres (arutelu) 13. september 2014, kell 18:07 (EEST)

::: Ma ju olen püüdnud seletada, mis vahe on artikli sees ja kõrval olevatel linkidel ja miks osasid linke ei pruugi lugejatele näidata. Kas ka saksa vikis on need lingid peidetud sinu meelest lihtsalt sellepärast, et sakslased on imelikud? Hästi, seda ei pruugi pidada oluliseks, kas need lingid on või ei ole, aga tundub, et siinkohal sa lihtsalt ei taha mõista.

::: Mis vasakusse menüüsse puutub, siis näiteks mobiiliseadmete kaudu lugedes ongi see menüü sellisel kujul puudu. Pikne 13. september 2014, kell 20:26 (EEST)

:::: Ma saan Su põhjendusest aru küll, aga mulle ei tundu see "kõrval" ja "sees" erinevus nii oluline kui Sulle. On ju näha, et tegu on nuppudega, mitte sisuliste linkidega, ja teiselt poolt ronivad muuda-nupud minu meelest ikka teksti sisse küll, aga ometi on arusaadav, et need on nupud. Kui asi on ainult selles, siis võib nad ju paigutada ka malli piirjoonest väljapoole.

:::: Küsimus on minu meelest selleks, kuidas leida kõige vähem kahjulik variant, kui üks kahju on infomüra, teine on leidmise raskus või tülikus vajaduse korral. Mis on optimaalne lahendus, selle hindamine on subjektiivne. Andres (arutelu) 13. september 2014, kell 20:55 (EEST)
----
Praegu tekib malli kasutamisel väike tüsistus, kui jätta kirjutamata loend1. Näide.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. september 2014, kell 17:51 (EEST)

See on sihilik, parameetrit loend1 on eeldatavasti alati tarvis. Ja nende nummerdatud parameetrite kasutamist on mõistlik alustada algusest ja õiges järjekorras, muidu lähevad ridade taustavärvid sassi. Pikne 29. september 2014, kell 18:26 (EEST)

: Pigem tuleb see teha nii, et sellist viga ei annaks. Ja ridade taustavärvid peaksid vist nii ehk naa olema teisiti seadistatavad. Ning muide, mõningatel puhkudel ongi parem alustada mitte algusest, vaid kuskilt kaugemalt, kasvõi selleks, et pärast näiteks varasemate andmete väljakaevamisel ei oleks igakord vaja mallis olevaid ridu üle kontrollida.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. september 2014, kell 18:35 (EEST)

:: Kui see parameeter valikuliseks teha, siis on veel see segadus, et piltide parameetrid ei tööta, kui loend1 puudub (nii ka inglise vikis). Ridade taustavärvid saab ümber pöörata, aga parameetreid peab ikkagi olema kasutatud õiges järjekorras. See pole väga oluline, kas see parameeter on valikuline või mitte, aga ma pigem siiski ei teeks teda valikuliseks. Kohustusliku parameetri kasutamata jätmine iseenesest pole malli viga. Pikne 29. september 2014, kell 23:07 (EEST)

Ja veel üks asi, mis tundub praegu probleeme tekitavat on child mallid... üritan mõne aja pärast ka näite tekitada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. september 2014, kell 19:24 (EEST)

Näide
----
Siis veel seda, et hlist ei kipu töötama ülemises ja alumises lahtris, loendites see määratlus töötab. Näide:
Seejuures tundub, et selle hlisti vigasusest on tingitud ka too mainitud probla tütarmallidega.   • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. september 2014, kell 19:40 (EEST)
----
Ja veel keerulisemate konstruktsioonidega tuleb ilusti välja ka see jutt, kui ma ütlesin, et div-id ei klapi. Ja ei klapigi. Näide siis ka selle kohta. Ehk siis tuleb suht selgelt välja, et pärast tütarmalli kasutamist lüüakse tabelid sassi. Siit tuleb välja ka veel see asi, et rea alguses olev semikoolon, mis peab andma rasvase kirja, siin ei tööta.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. september 2014, kell 20:54 (EEST)

Reavahetustega oli pisut probleeme. Nüüd peaks saama malli kasutada ka nii, nagu siin ette näed. Pikne 29. september 2014, kell 23:07 (EEST)

: paistab, et see osa on nüüd korras.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 1. oktoober 2014, kell 00:13 (EEST)
-----
Veel üks tähelepanek: malli poole pöördudes ei tööta näiteks määratlus style = width: auto; (style antud puhul on parameeter ja mitte otseselt css-i kood), ehk siis tegelt on mul tunne, et see mall tuleks ikkagi div-ide pealt tabeli peale tagasi kirjutada. (Igaks juhuks siis ka näide mallist, mille väljanägemise muudatused ära muutsid on Mall:Kuupäevad. Algselt nägi ta välja samasugune nagu :en:Template:Months.)  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. september 2014, kell 22:20 (EEST)

Nojah, width:auto lihtsalt ei tööta div-i küljes. Võib proovida tabeliosa laiendada või kuidagi teisiti teha. Aga nagu kuskil teises arutelus juba jutuks oli, selle võimaluse puudumine pole eriline viga ja kui navigeerimismalle teisiti ühtlustada ei õnnestu, siis ainult sellepärast pole mõtet ülejäänud funktsionaalsust tagasi pöörata. Pikne 29. september 2014, kell 23:07 (EEST)

: See on juba piisavalt suur viga, kui mallile ei õnnestu laiust määrata. Otse loomulikult on tabelile tunduvalt lihtsam vaikimisi laiusi määrata ja lahtrid lähevad ka ise automaagiliselt laiemaks, kui sisu ära ei mahu. Ning üleüldse kuna tegu on tabeliga, siis pole vähimatki mõtet hakata asja divide peale vägistama nagu sa selle tegid. Seda nimetatakse vist overuse Iseenesest kogu funktsionaalsus oli siin juba ju ammu enne sind olemas ja nüüd enam pole.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu •

:: Laiust saab määrata, lihtsalt mitte konkreetselt sedasi (nii, et kõik brauserid asjast aru saaks). Sellest oli eespool ja kuskil veel juttu, et div-i oli tarvis navigeerimismallide ühtlustamiseks (NavFrame ei tööta tabeli päises). Sarnaselt on tehtud ka saksa vikis. Pikne 30. september 2014, kell 09:54 (EEST)

::: Kahtlen sügavalt selles jutus. Ma küll päris täpselt ei mäleta, mida kasutasid siinses vikis kokkuklapitavad tabelid ja ma ei viitsi neid ka üles otsima hakata, aga kahtlustan, et ka need töötasid sellesama css-i koodiga, millega navmallidki. Ja div-e ja span-e on mõtet alles siis kasutada, kui muid html-i vahendeid nagu pole. Tabelid on ikkagi mõtet kirjeldada table-iga ning div-id jätta lehekülje kujunduse jaoks. Kuigi ei saa eitada, et uuema aja veebitegijad võivad eelistada div-e ning seda vast seetõttu, et tabeli puhul tuleb oodata millal kogu tabel alla laaditud on ning div võib seetõtu olla kiirem (muidugi võimalik, et ka koodi on lihtsam kirjutada, kuid teisalt samas on ka lihtsam vigu teha).  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 1. oktoober 2014, kell 00:08 (EEST)

:::: Kas kahtled selles, et NavFrame pole mõeldud tabeli päises kasutamiseks? Eks proovi siis järele, kui ei usu. Ma eeldan, et tead, et standardne kokkuklapitava tabeli kood ja standardne NavFrame on eri asjad. Mõlemad on siin kasutusel olnud. Seda muu hulgas ühtlustasingi, et nüüd kasutab nii navmall kui ka navigeerimismall sama süsteemi. Iseenesest tabeliosa ongi siin kirjutatud tabelikoodiga ning tabeli ja div-i kooskasutuses ei tohiks olla midagi imelikku, siin on alati div-id sees olnud. Pikne 1. oktoober 2014, kell 09:33 (EEST)
----
Kas keegi oskab öelda, miks loendi puhul enne viimast rida on suurem vahe? Näide: Mall:Austria esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel --Pelmeen10 5. veebruar 2018, kell 19:22 (EET)

Ma küll tean, et malli koodis on vead sees, kuid pole olnud viitsimist neid üles otsida (ja pole kindel, et need just seda põhjustavad). Antud probleemist saab lahti sedaviisi, et lahtri tekst panna div-märgendite vahele. Kuid parem on kasutada classi hlist, siis jääb malli poole pöördumine selgem ning pole vaja ka murdmismalle kasutada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 6. veebruar 2018, kell 02:19 (EET)

: Seda murdmismalli oli valesti kasutatud, ilma murdmistega osa alguse ja lõpu süntaksita. 2001:7D0:88DD:F880:7D27:B8A3:BA56:270D 8. veebruar 2018, kell 10:11 (EET)

Kas muutsid värvilahendusi? Kuidas näeks  normaalsem välja? --Pelmeen10 10. september 2018, kell 15:59 (EEST)

Panin selles jalgpallimallis stiilid enamvähem nii nagu inglise vikis. Aitäh tähelepanu juhtimast.

PS Mainimise teavitus ei tööta, kui su allkirjas pole linki. Panin enda allkirja ka nüüd lingi sellepärast. :) Pikne 10. september 2018, kell 19:30 (EEST)

Mind häirivad punased arutelulingid, sest punaste linkide nimekirjas on esimese 500 seas neid juba tervelt 41. Adeliine 2. mai 2019, kell 21:50 (EEST)

Üksvahe olid need lingid välislingi süntaksiga (kõik lingid ühtviisi sinised), aga see muudeti tagasi. Ma ei mäleta täpselt mille pärast, võimalik, et keegi pidas sinist linki eksitavaks, kui arutelu pole. Minu meelest võinuks vabalt nii olla. Teine võimalus oleks arutelulingid lihtsalt ära jätta. Ka seda võib minu meelest vabalt teha, vaatamislingi kaudu saab vajadusel küllalt hõlpsasti arutellu edasi liikuda. Võiks ka piirduda vaid ühe lingiga (nt nagu hammasrattaikooniga link vene viki navmallidel: :ru:Шаблон:Месяцы). Pikne 2. mai 2019, kell 22:35 (EEST)

:Kas oleks võimalik link kuvada ainult arutelulehe eksisteerimise korral? Pelmeen10 (arutelu) 5. mai 2019, kell 17:42 (EEST)

:: Peaks olema võimalik küll, aga vastav parserifunktsioon on kulukas. Ma jätaksin lingi pigem ikkagi ära, kuna selle järele pole erilist vajadust. Pikne 15. mai 2019, kell 17:00 (EEST)

::: Jätsin praegu lingi ära. Pikne 23. mai 2019, kell 18:01 (EEST)

Miks nüüd v•t•e päise üleval asuvad?--Raamaturott (arutelu) 28. juuni 2019, kell 22:35 (EEST)

See jookseb kuskilt mujalt sisse (ma ei leia malli enda lähtekoodist) ja on veel ingliskeelne ka.  kas oskad vaadata, milles asi? Adeliine 28. juuni 2019, kell 23:43 (EEST)
kasutaja:TongcyDai oli miskit muutnud navbari moodulis, mille tühistasin, lisaks oli ka miskit muutnud navboxi moodulis, igaksjuhuks võtsin ka selle tagasi. Pelmeen10 (arutelu) 29. juuni 2019, kell 14:15 (EEST)

Stiiliklassi "hlist" kasutatakse praegu peamiselt navmallides (umbes 220 navmallis umbes 1200 navmallist). Nüüd, kui siin saab kasutada TemplateStylesi, võiks teha nii, et vastavad stiilid laaditakse ainult koos malliga ja ainult siis, kui neid mallis tegelikult kasutatakse. Seda on võimalik saavutada mitut moodi. Ma kaldun navmallides eelistama varianti, milles tuleks kasutada eraldi loendimalli iga navmalli koodis eraldi iga loendiga, mis neid stiile kasutab. Võrreldes praegusega (vasakul) näeks uus süntaks (paremal) välja nii:
	kehaklass = hlist	loend1 =
* link1
* link2	loend2 =
* link1
* link2		loend1 = 	loend2 =
Kood on siis küll pisut pikem, aga samas süntaks ehk ühtlasem, kui sama loendimalli tuleb kasutada enamvähem kõikjal (mitte ainult navmallides), kus loendid nii vormistatakse. Neist vikidest, kus veel samu stiile kasutatakse, on navmallides selline lähenemine veel näiteks prantsuse vikis.
Mõeldav oleks teha (mooduli abiga) ka nii, et mitmest praegusest klassiparameetrist otsitakse klassi nime ja siis rakendatakse vastavalt stiile ühes või teises navmalli osas, või siis teha praeguste klassiparameetrite asemele või neile lisaks parameetrid, mis on konkreetselt loendiklassi "hlist" jaoks. Aga see läheks vist üsna häkkimiseks kätte ära, kokkuvõttes puhtam tundub kasutada lihtsalt eraldi malli, siis kui vaja.
Inglise vikis pole seni püütud nende stiilide jaoks TemplateStylesi kasutusel võtta. Nähtavasti sellepärast, et stiilidel on rohkem erisuguseid kasutusi ja stiilide üleviimine on sellevõrra oluliselt keerulisem.
Mõtteid, ettepanekuid? Pikne 5. november 2019, kell 20:32 (EET)

Nüüd kasutavad need stiilid ka TemplateStylesi. Pikne 21. november 2019, kell 18:33 (EET)

Kas gruppide nimed peavad ikka automaatselt rasvased olema? (vt nt ) Minu meelest pole selleks vajadust, aga ma ei suuda seda kohta koodist yles leida. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. jaanuar 2020, kell 03:26 (EET)

Veeru- ja reapäised on vaikimisi rasvased. Nii on ju Vikipeedias ka muudes tabelites (tabelid klassiga "wikitable", infokastid). Pikne 27. jaanuar 2020, kell 16:44 (EET)


Arutelu:Kuldlõige

Need lisatud valemid on ju lihtsalt varasema kordamine. Ja minu meelest peaks näidete puhul selgitama, mis asi seal kuldlõikes on. --Epp 21. mai 2010, kell 06:25 (EEST)

neid saab eelmistest küll tuletada aga ära tõin nad pigem selgema valemikuju pärast. Ja näidete puhul :en:List_of_works_designed_with_the_golden_ratio lase käia. Arvan küll et jooniseid nagu :en:File:Laon Cathedral's regulator lines.jpg lahti seletada on suht raske töö. Ahsoous 21. mai 2010, kell 14:07 (EEST)

: Lisasin näidetele "lisa viide" märkuse. Saan aru, et neid jooniseid on raske lahti seletada, kuid öelda, et inimene või Parthenon kuldlõikes on, pole just kuigi informatiivne. Piisavalt keerukate objektide puhul võib ilmselt alati leida osi, mille mõõtmed teineteisesse ligikaudu kuldlõikena suhtuvad. Siia võiks lisada viite, pildi, selgituse või midagi neljandat, mis väidet "on kuldlõikes" veidi selgemaks ja ühesemalt mõistetavaks muudaks. --Hardi 21. mai 2010, kell 14:31 (EEST)

:: Aga lisa siis viited - Mina ei hakka ref-e lisama, sest mõned seltsimehed on nende lisamise mõttetult keeruliseks muutnud -- Ahsoous 21. mai 2010, kell 15:07 (EEST)

::: Lisasin siis raamatu kus on neli lehekülge sellest arvust räägitud, aga ma ei tea kas ma viitasin ikka õigesti  -- Ahsoous 21. mai 2010, kell 16:52 (EEST)

:::: Kas see raamat kinnitab kõiki ses lõigus loetletud faktiväiteid? --Hardi 24. mai 2010, kell 21:40 (EEST)

::::: Selles raamatus on kõik need asjad millest selles lõigus juttu on ära mainitud -- Ahsoous 24. mai 2010, kell 21:41 (EEST)
Jääb arusaamatuks, mida Dan Brown kuldlõikega tegi. Andres 21. mai 2010, kell 08:54 (EEST)
---
Eemaldasin lisatud seosed, kuna need olid siin juba esitatud võrdustest väga elementaarse algebra abil tuletatavad. --Hardi 21. mai 2010, kell 14:42 (EEST)

elementaarselt küll, aga sa võtsid ka midagi muud maha ja sellisel kujul valemid on tegelikult parem meelde jätta ja ilusamad vaadata, nii et arvan et pane need tagasi -- Ahsoous 21. mai 2010, kell 15:07 (EEST)

: Ilu on teatavasti vaataja silmades. Kuldlõike puhul väärib meeldejätmist kõige esimene võrdus. Viimasest tuletatatakse ruutvõrrand, mida esitatakse traditsiooniliselt kujul ax^2 + bx + c = 0. Kõik muu on põhikoolifüüsika, st igaüks peaks antud ruutvõrrandit ehk iseseisvalt talle meeldivasse erikujju viia oskama. Antud juhul ei annaks need valemid artiklile ju mitte kui midagi juurde. Mida muud ma maha võtsin? --Hardi 21. mai 2010, kell 15:36 (EEST)

:: Lause pöördväärtuse kohta-- Ahsoous 21. mai 2010, kell 15:40 (EEST)
Ehk ei tasu neid lugejaid kiusata, kes arvutada ei oska või ei viitsi. Andres 21. mai 2010, kell 19:25 (EEST)

Kuldlõiget ei ole korrektne samastada arvuga φ. Kuldlõige on sirglõigu jaotus. Andres 24. mai 2010, kell 22:03 (EEST)

Kuldlõige on suhe. --Hardi 24. mai 2010, kell 22:44 (EEST)

Nii meie artiklis kui ka teistes teatmeteostes on kuldlõige defineeritud sirglõigu jaotusena. Nii et tegu on teise mõistega. Arvul φ on näiteks saksa keeles ka eraldi nimi. Ma ei väida, et arvu kohta peaks eraldi artikkel olema, aga korrektne oleks neil mõistetel vahet teha. Andres 24. mai 2010, kell 23:27 (EEST)

: Kuldlõikeks nimetatakse üldjuhul vastavat suhet (kuigi tegemist pole enam lõikega). Sellele asjaolule viitavad kusjuures ka siinse artikli esimesed sõnad (Kuldlõige (ka jumalik proportsioon)...). --Hardi 25. mai 2010, kell 00:04 (EEST)
Kui soovid, võib ju kohad, kus kuldlõige suhet tähistab, asendada sõnaga jumalik proportsioon. --Hardi 25. mai 2010, kell 00:17 (EEST)

:: Sellest on vähe. Proportsioone vanasti arvudega ei samastatatud.

:: Praegune definitsioon välistab kuldlõike samastamise arvuga  φ. Arvu φ saab defineerida suurema ja väiksema osalõigu suhtena. Proportsiooni mõiste ei sisalda seda, kumba kummaga tuleb jagada.

:: Ma viitasin allikatele lehel Arutelu:Fibonacci jada. Millise allika järgi Sa nimetad arvu φ kuldlõikeks või jumalikuks proportsiooniks? Andres 25. mai 2010, kell 00:19 (EEST)

::: Võtaksin lahti vastava artikli inglise vikis, mis on ju üsna hästi viidatud.
Jutt käib ikkagi sellest, et vastavat arvu on nimetatud kuldlõikeks. Kui jumalik proportsioon ei meeldi võib rääkida ka kuldlõike suhtarvust. --Hardi 25. mai 2010, kell 02:15 (EEST)

See oleks kindlasti parem. Andres 25. mai 2010, kell 02:34 (EEST)

Esteetika peatükis esitatud väited kuldlõike leidumise kohta looduses, arhitektuuris jm on vähemalt osaliselt valed (inimkeha, püramiidid, Parthenon, da Vinci looming). Vt nt kuldlõike artikli ingliskeelset versiooni. Kas siin viidatud Tim Glynne-Jones on kõigi nende väidete autor? Ta on ajakirjanik ja kirjanik, mitte matemaatik, arhitektuuriajaloolane või bioloog ehk järelikult mitte usaldusväärne allikas. --Minnekon (arutelu) 9. september 2022, kell 19:17 (EEST)

Kuldlõikega lähedalt seotud teemad on ka: Kepleri kolmnurk, Kuldne nurk ja Kuldne spiraal. Minu arvates võiks artiklis kuidagi täpsustada, et kuldlõike suhtearv fii on lõikude, mille pikkused on 1 ja ruutjuur 5-st aritmeetiline keskmine. --Nimelik (arutelu) 4. veebruar 2023, kell 21:25 (EET)

Kahe arvu summa jagatud kahega on artiklis sees. Mida see juurde annab, kui me ütleme, et see on aritmeetiline keskmine? --Andres (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 22:52 (EET)
artiklis... geomeetriline keskmine. Selle asemel peaks olema aritmeetiline keskmine? --Nimelik (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 20:41 (EET)

Geomeetrilisest keskmisest on artiklis räägitud teises kontekstis. --Andres (arutelu) 30. jaanuar 2024, kell 22:52 (EET)

:Millisest allikast artikli definitsioon pärineb? Vaatasin päise definitsiooni teistes keeltes ja seda keskmise võrdelise (geomeetrilise keskmise) mõistet ei leidnud. Nimelik (arutelu) 2. veebruar 2024, kell 18:24 (EET)

:: Seda ei pruugita otseselt öelda, aga kui a:b=b:c, siis b on a ja c geomeetriline keskmine. Kui panna jagamismärgi asemele liitmismärk, siis saame aritmeetilise keskmise. --Andres (arutelu) 2. veebruar 2024, kell 19:03 (EET)

:::Kas a on kogu lõigu pikkus, b on kaheks jaotatud lõigu pikem osa ja c lühem osa? Nimelik (arutelu) 2. veebruar 2024, kell 19:10 (EET)

:::b siis 1,618.. korda suurem kui c? Nimelik (arutelu) 2. veebruar 2024, kell 19:11 (EET)

:::: Kuldlõike puhul jah. --Andres (arutelu) 2. veebruar 2024, kell 21:02 (EET)

:::artikli joonisel on ainult a ja b. Mis on siis c? Nimelik (arutelu) 2. veebruar 2024, kell 19:14 (EET)

:::: Joonisel on teised tähistused. Minu a on a pluss b, minu b on a, minu c on b. --Andres (arutelu) 2. veebruar 2024, kell 21:02 (EET)

:Proovisin artikli definitsiooni järgi (..kuldlõikeliselt kaheks jaotatud lõigu suurem osa oleks kogu lõigu ja selle väiksema osa geomeetriline keskmine) kuldlõike arvulist väärtust leida ja vastuseks sain, et fii võrduks siis 1,23605.. Lõigu ja lõigu osade mõõdud leidsin selle joonise põhjal: https://en.wikipedia.org/wiki/Golden_ratio#/media/File:Goldener_Schnitt_Konstr_beliebt.svg Nimelik (arutelu) 2. veebruar 2024, kell 19:05 (EET)

:: Kuidas täpselt Sa arvutasid? --Andres (arutelu) 2. veebruar 2024, kell 19:15 (EET)

:::Antud joonisele vastavalt on lõik (AB = 2), mis on jaotatud kaheks osaks. Selle pikem osa (AS) on pikkusega ruutjuur 5-st miinus 1 (võrdub 1,2360679..). Lõigu pikem osa peaks võrduma (meie definitsiooni järgi) lõigu lühema osa (SB = 0,7639321) ja kogu lõigu (AB) geomeetrilise keskmisega. See peaks olema ruutjuur korrutisest (AB x SB = 1,5278642). Ruutjuur eelnevast korrutisest tuleb 1,2360680.. Nimelik (arutelu) 2. veebruar 2024, kell 20:35 (EET)

:::lisan veel, et lõikude AS ja SB suhe on 1,618033.. Nimelik (arutelu) 2. veebruar 2024, kell 20:42 (EET)

:::: Klapib ju. See ruutjuur, mille Sa said, ongi lõigu AS pikkus. Fii on lõikude AS ja SB suhe. --Andres (arutelu) 3. veebruar 2024, kell 07:28 (EET)

:::::Aitäh selgitamise eest! Nimelik (arutelu) 3. veebruar 2024, kell 12:03 (EET)


Arutelu:Ruutjuur kahest

Nimetus "Pythagorase konstant" ei ole minu teada eesti keeles kasutusel. Vaata :en:Pythagoras' constant. Normaalne nimetus on Ruutjuur kahest. Andres 21. mai 2010, kell 08:51 (EEST)
Kui tahta seda pealkirja kasutada, siis see peaks olema täpsustusleht sisuga, mis vastab inglise artiklile. Andres 21. mai 2010, kell 08:52 (EEST)
Varasem redaktsioon:
Pythagorase konstant ehk \sqrt{2} on oma nime saanud vanakreeka matemaatiku Pythagorase järgi, kes Pythagorase teoreemi tõestamisel jõudis järeldusele, et täisnurse kolmnurga puhul mille haarade pikkus on 1 on hüpotenuusi pikkuseks \sqrt{2}.
Andres 23. mai 2010, kell 13:19 (EEST)
Minu arust peaks siin artiklis olema tõestus, et ruutjuur kahest on irratsionaalarv. See tõestus pole keeruline ja on ajalooliselt oluline. Taivo 25. mai 2010, kell 01:18 (EEST)

Nõus. Andres 25. mai 2010, kell 01:31 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.research.att.com/~njas/sequences/A002193
** In Ruutjuur kahest on 2013-06-24 13:17:51, 503 Service Temporarily Unavailable
** In Ruutjuur kahest on 2013-07-06 23:09:38, 503 Service Temporarily Unavailable
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 02:09 (EEST)


Arutelu:Bernhard Lais

Millele need sulgudes numbrid viitavad? --Epp 21. mai 2010, kell 23:18 (EEST)

Mul ei olnud kohe võimalik lisada viiteid wikipedia-päraselt, kuna mul paluti artikkel kiirelt üles laadida. Failis, kus ma olin artikli valmis kirjutanud, viitasin sedasi. Hetkel tegelen viidete/kasutatud kirjanduse ümbervormistamisega ning teksti redigeerimisega. Ma ei ole päris kindel, kas kasutada tekstisisest viitamist, mis on minu jaoks keerulisem siin wikipedias või lihtsalt kasutatud kirjanduse nimekirja. Kuna on allikaid nii internetist ja paberkandjalt pean ma veidi mõtlema, et kuldset keskteed leida. Monrep 23. mai 2010, kell 10:57 (EEST)

Tekstisisene viitamine on (esialgu) keerukam, kuid igal juhul tuleks seda eelistada.--WooteleF 23. mai 2010, kell 11:06 (EEST)

: Tekstisisene viitamine on siin ju olemas juba. Küsimus on ainult selles, kas kasutada ref-malli. Andres 23. mai 2010, kell 11:18 (EEST)

::Ikka kasutada.--WooteleF 23. mai 2010, kell 15:19 (EEST)

::: Kui viide läheb kirjanduse loetelus viidatud teosele, siis tekib kaudne viitamine, millele minu meelest otsene viitamine on eelistatav. Andres 23. mai 2010, kell 15:21 (EEST)

::::Proovisin kahe viitega õnne ja tundub, et läks enamvähem õigesti. Paar viitamist vajavat kohta peitsin ära, kuid üritan täna need ka ära teha, sest tegelikult mul on need viited olemas. Hariduse koha peal on mul viited arhiividokumentidest, kuidas need kirja panna? Monrep 23. mai 2010, kell 17:49 (EEST)

::::: Arhiivimaterjalidele viitamine ei olegi meil õigupoolest lubatud, sest me ei avalda originaaluurimusi. Aga võid esialgu viidata nii, nagu trükistes tavaliselt tehakse. Eks siis vaatame. Andres 23. mai 2010, kell 22:24 (EEST)

:::::: Leidsin need kaks arhiivallikat ais.ra.ee vahendusel, viitan siis nende allikate sisule antud lehe vahendusel ja vaatan, kuidas see välja näeb.  84.50.251.212 25. mai 2010, kell 12:25 (EEST)
Kui ta oli 1847–50 Tartus üliõpilane, peaks tema eluloolised andmed olema avaldatud album academicumis (Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat, see peaks isegi digiteeritud kujul saadaval olema). Aga miks nii pikk vahe õpingutel ja tegevuse algusel fotograafina? --Kontra 25. mai 2010, kell 14:13 (EEST)

: Kui eeldada, et 1899. a, mil Reisberg ta stuudio endale sai, on ka oletatav surmaaasta, siis õppeaastad 1847-50 ei ol üldsegi nii utoopilised, pealegi võis õppeaeg olla ka pikem. Tegevuse algus fotograafina võis samuti olla varem, kuna andmed on vaid tema tegutsemise kohta Tallinnas - võis ta ju reisida rändfotograafina või töötada mõnes teises linnas enne Tallinnas paikseks jäämist? Sellele viitavaid andmeid leidsin ma flickrist ühe Aarhusi (Taani) perekonna arhiivifotode hulgast, aga loomulikult võivad neist osad tehtud olla ka Tallinnas.Monrep 25. mai 2010, kell 14:43 (EEST)

:: Igatahes TÜ raamatukogus on Album academicum olemas. Kui järgmine kord sinna satun, püüan edasi uurida. --Kontra 25. mai 2010, kell 15:41 (EEST)

::: Kõlab hästi. 195.250.176.42 25. mai 2010, kell 16:16 (EEST)
Album Academicumi sissekanne on nii lühike, et toon ta täies pikkuses:
5095. Lais, Bernh., a. Livl., geb. 10. Apr. 1827, philol. 47–51, Cand. 1854. Lebte in Dorpat. † zu Dorpat 10. Sept. 1854.
Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat. Bearbeitet von A. Hasselblatt, Dorpat, und Dr. G. Otto, Mitau. Dorpat. Verlag von C. Mattiesen. 1889. S. 376.
Ei ole sama mees. --Kontra 8. juuni 2010, kell 13:13 (EEST)
Millise Wilhelm Peterseniga ta koostöös oli? Kas liblikateadlane Petersen oli ka röntgenoloog? --Kontra 11. juuni 2010, kell 16:16 (EEST)
Lisasin kategooria surmaajaga 1899. Arvan, et tema puhul ei ole otstarbekas kategooriat panemata jätta. Alternatiivideks on kaks järjestikust aastat, ta suri ju hiljemalt 1899. --Amherst99 (arutelu) 9. veebruar 2017, kell 17:15 (EET)

* Ma ei tea mida too "alaline kõdulink" sisaldas või tähendab, aga tundub et link on surnud aga sealt oodatav sisu, Eesti fotograafide elulooline andmebaas, on siin: http://kulturnav.org/10ef3523-7980-4397-b6f1-99bb74ffd967 ja lingi saaks asendada.
* Arhiivides leidub omajagu nimekuju Bernard Lais ilma H-ta ja ilmselt seda kuju seega ka otsitakse vahel - Bstard12 (arutelu) 15. september 2022, kell 04:34 (EEST)

Eesti fotograafide elulooline andmebaas ja "alaline kõdulink", ning eesnime nimekujud

Ei ole võimalik, et 19. sajandi lõpu Tallinnas sureb tuntud inimene (oma ateljeega päevapiltnik) ja sellest ei kirjutata ajalehtedes ega isegi kirikuraamatutes. Otsige hoolikamalt.


Arutelu:Belgia meedia

Milleks need kustutamised? Andres 22. mai 2010, kell 11:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www3.nostalgie.be/
** In Belgia meedia on 2013-05-25 14:17:55, Socket Error: 'Connection refused'
** In Belgia meedia on 2013-06-24 03:05:21, Socket Error: 'Connection refused'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 06:05 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.canvas.be/extra/html/index.shtml
** In Belgia meedia on 2013-05-25 14:17:55, 404 Not Found
** In Belgia meedia on 2013-06-24 03:05:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 06:05 (EEST)


Arutelu:Kaitseliidu Viru malev

Asjalikkust napib.--WooteleF 22. mai 2010, kell 18:20 (EEST)

See virumaa piiride muutumise jutt ei puutu asjase.--194.150.65.14 22. mai 2010, kell 22:26 (EEST)

loetlen siin igaks juhuks ja selguse mõttes mulle teadaolevad entiteedid ja nimed, mida võib Kaitseliidu Viru malevaga seostada:
* sõjaeelne Viru malev (1918–1940; asutamisel 11. novembril 1918 Eesti Kaitse Liidu Virumaakonna ja Rakvere korraldus; malevaks nimetamise kuupäeva praegu ma ei tea)
* Lääne-Viru lipkond (1990–1992)
* Viru malev, mis koosnes Lääne-Viru lipkonnast ja Ida-Viru lipkonnast (asutati 1990, millal kadus, ma praegu ei tea)
* Lääne-Viru malev (1992–1999, Lääne-Viru lipkonna järeltulija)
* Viru malev (1999–, Lääne-Viru maleva järeltulija)
kui artikli praegune sõnastus jääb ebaselgeks, võib selle loendi põhjal täpsustada. kui mõni neist väärib teie meelest eraldi artiklit, öelge aga. ylevaatlikkuse mõttes oleks vast hea liigendada mitmeks artikliks? Ohpuu 1. juuni 2010, kell 10:56 (EEST)

Kõige selgem oleks ikka, kui eraldi artiklid teha. Andres 1. juuni 2010, kell 11:31 (EEST)

Viru maleva eri nimed ja "Viru maleva" eri tähendused


Arutelu:Jaan Künnap

Kus siin on link Johannes Parikas? Andres 23. mai 2010, kell 10:21 (EEST)

Alapeatükis "Osalemine näitustel".--WooteleF 23. mai 2010, kell 10:26 (EEST)

Kas selline film nagu Tartu Ülikooli tipp (tehtud 1982) on ikka olemas? Meil on olemas ka seotud mägi Tartu ülikool 350--Bioneer1 (arutelu) 7. detsember 2014, kell 17:28 (EET)

Pilt on tegelikult aastast 1981. Tehtud Krimmis aprilli lõpul (24.-26. apr.???) 1981 Tallinna 3. Keskkooli klassiekskursiooni ajal, millest ka Jaan Künnap õp Linda Metsaoru palvel osa võttis. Taustaks juga nimega Jur-Jur (Водопад Джур-Джур) parajasti suurvee ajal.
Kuna olen ise pildil juhtumisi kujutatud, siis tean neid asjaolusid lähemalt.

Küsisin Künnapilt ja nii on. 1988 olevat tulnud sellest, et pilt sai digikujule võetud näituse pildilt ja paberile näituse pildiks sai see 1988. Ja siin artiklis oli 1988 veel kuidagi muutunud aastaks 1980. Parandan. Ivo (arutelu) 6. aprill 2021, kell 13:28 (EEST)

"Tormide, tungide aastad" Pilt aastast 1980

Mulle meeldiks kui taastataks 25. augusti redaktsioon. Kuidagi harjunud selle pildiga. Uus pilt pole halb, sobib artikli alaosadesse või galeriisse, kui selline tehtaks --Hirvelaid (arutelu) 6. detsember 2021, kell 13:54 (EET)


Arutelu:Netikommentaar

Muidugi vajab see kirjutis täiendamist, seda eriti neti kommentaaride ajaloo osas. Eesti on ju aset leidnud isegi kohtuasjad jne. Kui kellelgi on midagi lisada välismaa veebilehtede kommentaariumide kohta, on seegi teretulnud. Mis kategooriaid peaks veel lisama? --Reinvald 24. mai 2010, kell 12:58 (EEST)
Selgus, et mitmed ajaloohuvilised jm on aastate jooksul salvestanud kommentaare, mis näiteks Postimehes on tänaseks jäljetult kadunud, pole isegi viidet selle kohta, et rohkem kui 3 kuu vanuseid kommentaare ei näidata. Eesti Päevaleht on teinud intelligentsemalt, muutnud oma varasemad kommentaarid "tuvastamata kasutajate" kommentaarideks, aga on need avalikkusele säilitanud. Esimesel juhul oleks nagu tegemist tsensuuriga...? Kas selliseid näiteid peaks ka olema? Vanad salvestused on paljudel ju olemas. --Reinvald 25. mai 2010, kell 10:06 (EEST)

Tuleb käsitleda teemat, kas see on tsensuur või ei. Mulle tundub, et ei, aga ma võin eksida. See on umbes sama, nagu raamatukogud vanu raamatuid ja ajalehti ruumi säästmiseks utiili saadavad, see ei tundu mulle tsensuurina. Taivo 25. mai 2010, kell 11:04 (EEST)

Minu meelest tsensuuriga tegu ei ole. Andres 25. mai 2010, kell 11:37 (EEST)
Siiski.
- Niipalju kui on saanud lugeda ja uurida, on okupatsiooniajal olnud kahesuguseid hävitamisi ja salahoiule panekuid: 1. seotud üldise ideoloogia ja olupoliitikaga (viimane näiteks: kohaliku võimumehe suva, maitse, püüdlikkus), 2. seotud hoidlate kitsuse, tehniliste vahendite ebatäiuslikkusega või vajadusega neid korduvakasutada (näiteks helilindid vanemas raadiopraktikas jne.). Viimast seika on vajadusel kasutatud argumendina ideoloogiliste taotluste varjamiseks.
On hävitatud ja avalikkuse eest (võib-olla igaveseks) varjatud kultuuri seisukohalt hindamatuid väärtusi: raamatuid, trükiajakirjandust, filme ja fotosid, noote ja helilinte jne. Seda on tehtud ikka mingite ilusate loosungite või majandusliku sisuga väidete saatel. Hävitamine, erihoid, salastamine ja tsensuur on ikka käinud käsikäes. Netikommentaaride üle peetud vaidlustes on ajakirjandushuvid ja muud huvitatud töötajad vahel avalikult nimetanud vajadust tsenseerida, kaitsta autorit jne. Miks peaks olupoliitik või oma asutuse huvide eest seisja ilmtingimata aga alati ütlema, et ta sisuliselt tsenseerib? Tal on mugavam oma eesmärke varjata. Praegune tundub manööverdamisena, mille taga on soov avalikkust mitte ärritada (netikommentaarides on ju avaldanud kaunis massilist pahameelt jmt.), see on meedia tagatubade poliitika, mis õnneks siiski ei ole ka päris varjatud.
- KÜSIMUS. Miks on vaja vanu kommentaare jm. internetist kõrvaldada? Ruumipuudust ega tehnilisi probleeme ju ei ole! Asi see ei ole laadida kommentaarid kuhugi eraldi ja avalikkusele kättesaadavasse kohta.
- Muidugi on siin tegemist mitte sooviga kodu puhastada, vaid sooviga avalikkuse maitset kujundada. Parem tee positiivsete väärtuste istutamiseks inimestesse oleks analüüsida ja saavutada muutus argumenteeritud kriitikaga, aga minnakse keelamise ja avalikkuse eest varjamise teed. Igal juhul hävitatakse, kõrvaldatakse, varjatakse avaliku arvamuse kujunemise tõendeid (olgu sõnastused kommentaarides millised tahes, on need tõendid, osa avaliku arvaamuse väljendamisest, ühiskonna vastuolulisest kujunemisest). Kui keegi tahab teha sotsioloogilist uurimust selle kohta, millistes vastuoludes on kujunenud meedia ja avalik arvamus, siis ei saa ta Postimehe tegevuse tõttu materjalile juurde. See on kultuurinihilism.  --Reinvald 25. mai 2010, kell 13:02 (EEST)

Sul võib õigus olla. Aga ise me seda tsensuuriks kuulutada ei saa.

Muide, ka originaaluurimuste mittelubamist Vikipeedias võidakse nimetada tsensuuriks. Andres 25. mai 2010, kell 13:08 (EEST)

:Kui sa oled konstrueerinud inkubaatori kanamunadest kanade väljaahaudumiseks, siis ei hakka sa ootama, et munadest hautakse välja masinad. Kui sa keelad inkubaatoril masinaosade tootmise, siis ei ole see munade tsenseerimine.

: Tsenseerimiseks läheks siis, kui sa inkubaatorisse toodud munadest võtad ainult osa haudumisele, osa aga mitte, ehkki oled ise kutsunud üles tooma inkubaatorisse kõlblikke mune, ükskõik, mis värvi need ka ei ole. Ehkki kõik munad on elementaarses mõttes kõlblikud, ka pruunikad munad, praagid sa need välja, sest sulle ei meeldi kanatõug, kellelt munad pärinevad. See on munade tsenseerimine ja kanade tsenseerimine. Just nii teeb osa ajakirjandust talle (tema autoritele, toetajatele, sponsoritele) mittemeeldivate kommentaaride ja nende autoritega – sest kui keegi püüdlik lehelugeja kirjutab järjekindlalt arvamusi, mis oma korralikust vormistusest hoolimata avaldajale ja temaga seotutele ei meeldi, ja need peidetakse või  kustutatakse, siis keelab avaldaja ju lõpuks ära tolle lehelugeja enda. Ehk teisiti: keelamine-varjamine saab olla ainult seotud lehe enda soovimatusega kajastada teatud seisukohti, mitte aga kasutaja tegevusega, reeglite rikkumisega.

: Minu meelest ei ole ajalehtedes toimuv (netikommentaaride kahanemise kaasa toonud tegevus) siiski võrreldav sellega, mis toimub Vikipeedias. Vikipeedia on entsüklopeedilise loomuga ettevõtmine, kus on algusest peale teada, et tuleb toetuda avalikult kättesaadavale materjalile. Selle on tinginud usutavasti soov tagada laiapõhjalise lugeja usaldus. Selleks on vaja viia asjatundmatus miinimumini -  on ju Vikipeediat loovad vabatahtlikud on väga erinevate teadmiste ja oskustega jm.  Siin ei ole tegemist avalikkuse diskrimineerimisega, sest reeglid on algusest peale teada. Pealegi on siin alaline paralleelne mõttevahetusrubriik, ja vadilused on ju küigile nöha. Ajalehtedega, näiteks Postimehega, aga nii ei ole. Kommentaariosad loodi selleks, et igaüks, kes aga tahab, saaks demokraatia tingimustes vabalt oma mõtteid avaldada; algusest peale oli selge, et roppused jmt. lehte ei sobi, see kuulus kirjutamata ja hiljem kirjutatud reeglitesse. Kuid reeglitesse ei ole kuulunud kriitiliste, väga kriitiliste, irooniliste, sarkastiliste jne. kommentaaride kõrvaldamine sellepärast, et need on kriitilised, väga kriitilised, iroonilised, sarkastilised jne. Ehkki nii ei öelda, on tegemist tsenseerimisega inimeste vaadete pärast. Sest miks peaks mõne isiklikult haavaja, ropendaja pärast kõrvaldama ka teised kommentaarid = arvamused? Võiks ju elementaarseid reegleid jõhkralt rikkunud kõrvaldada ja mõõdukat taluvust üles näidates jätta teised, sealhulgas ka kriitilised arvamused alles. Aga ei.

: Muide, lehte peab uurima kui tervikut, ka paberväljaanet, ka seda, kuhu rubriigid ja autorid paigutatakse jne. Postimehes oli juba mõni aeg tagasi näha, et teatud autorid olid üha sagedamini paigutatud netiväljaandes kohta, kust neid oli raske leida, või sai neid leida ainult üldise otsinguga üldisest otsingumenüüst, mitte aga Postimehest endast, ehkki need olid kusagil Postimehes olemas jne. Silma torkas see põhjusel, et need olid autorid, keda kommentaarides oli järjekindlalt, kohati julmalt, aga tihti ka üldse mitte sisutult, vaid vahel just sisukalt kritiseeritud. Kui lugeda lehte järjekindlalt, uurijna, tahtes mõtestada, mis toimub, siis jäävad sellised asjad paratamatult silma. Kui tahetakse uurida, mismoodi avalduvad hoiakud teatud autorite suhtes (miks nende kirjutistele palju reageeritakse ja/või miks kirjutistes nende vaateid palju kritiseeritakse või miks nende isikut puudutatakse jne.), siis on vaja materjale koondada, seostada, järjestada jne. Aga see tehti viimasel ajal silmatorkava järjekindlusega raskeks, võimatuks, sest ühte osa materjalidest varjati ühel või teisel viisil, mis algul oli koomiline, aga hiljem mõjus eemaletõukavalt. Viimasel ajal on tehtud nii, et “teatud autorid” on kättesaadavad kas eeskätt paberlehest või on nende materjalid tehtud maksuliseks, nagu kardetaks, et neid hakatakse massiliselt kommenteerima vms. Aga muidugi pole asi Postimehes.

: Postimees on lihtsalt hästi silmatorkav näide, mis paistab rääkivat avaliku arvamuse teadlikust filtreerimisest või minevikudokumentide (kommentaar ju teatud mõttes ka dokument) hävitamisest või karpisulgemisest, milleks kasutatakse uudseid võtteid. Igal juhul tuleb uurida, mis tegelikult toimub ning seda rahuliku õiglusega kirjeldada. Nende asjade puhul ei saa alati asju eraldi käsitleda, vaid tuleks silmas pidada ka seda, mismoodi “ajalehe käitumine” kui tervik välja näeb. Kui kõnealust teemast teemat uurida, siis on EPL selles mõttes palju sümpaatsem, et seal ei ole eelkirjeldatud manipuleerimist märgata. Seal on aastal 2001 otse öeldud, jah, tsenseerime, ja tsenseerime seda ja seda, ning hiljem on erinevate nimede ja pseudonüümide all esinevad kasutajad muudetud küll kõik “tuvastamata kasutajateks”, kuid kommentaarid on säilitatud! Need on aga ju avaliku elu uurimisel ka oma väärtusega. Ja ega siis ainult uurijad taha aru saada, mis on toimunud.--Reinvald 25. mai 2010, kell 15:43 (EEST)

:"Ruumipuudust ega tehnilisi probleeme ju ei ole!" Mingil kummalisel põhjusel arvavad inimesed, et kui asi on digitaalne, siis ta ei võta ruumi ja selle hoidmine on tasuta (vikipeedias ka väga levinud arvamine). No tegelikult ju ei ole nii. Ka digitaalsed andmed peavad kuskil kõvakettal füüsiliselt olemas olema - seega ju võtavad ruumi (igale kettale mahub ka piiratud hulk andmeid). Kõvakettad asuvad serveris, mis töötab elektriga - see maksab. Serverid vajavad hooldmaist - see maksab. Et nedi kommentaare saaks lugeda on tarvis internetiühendust. Ja mida suurem hulk inimesi käib kommentaare lugemas, seda suuremat bandwith'i läheb tarvis = seda kallim. Postimees on kapitalistlik ettevõte: nemad tahavad teenida kasumit. Mida väiksemad on kulud, seda rohkem jääb kasumiks. Seega mina näen vanade kommentaaride kustutamise taga pigem majanduslikke kaalutlusi, kui mingit tsensuuri.

: Teiseks peavad erinevad netiväljaanded neid kommentaariume ilmselt põhjusel, et inimesed võimalikult pikalt nende lehtedel viibikisid ja kui nad on sinna juba mingi pirni maha pannud, siis tulevad ilmselt veel tagasi vaatama kah, mis sellest teised arvavad jne. Miks inimesi niimoodi oma lehele lõksu püüda? Loomulikult selleks, et nad võimalikult kaua oleksid sellel lehel leiduvate reklaamide mõju all. Ja selle pealt saab jälle teenida :). (Kavalamad muidugi oskavad neid reklaame oma veebilöehitsejast tõrjuda. Kui veel oskaks Elu24 ja muu jama välja tsenseerida, oleks taevamanna.) Ja mis kultuurilist püha tõde netikommentaarid üldse sisaldavad? Paljud käivad seal oma frustratsiooni välja elamas jne.--Kyng 25. mai 2010, kell 13:34 (EEST)

::- Kyngile. Jah, see on õigus, mul ei olnud läbimõeldult öeldud, oleks pidanud tehnilise külje kohta täpsemalt ütlema. (Mõtlesin: sapienti sat, aga see ei ole nii.) Ja kasumiteenimise jutt on ka õige. Kuid ei ole õige taandada kõike rahateenimisele. Kahtlemata on avalikus elus suur osa isikutega, nende arvamustega jne. seotud olupoliitikal ja poliitikal. Ja lisaks ei pea igaüks kasumiteenijate eest väljas olema, vaid keegi peab mõtlema ka sellele, et poleks kultuurinihilismi ja asjatut hävitamist. Ei ole tähtis, et kommentaarid peaksid sisaldama just ja ainult "kultuurilisi pühi tõdesid", et neid säilitada. Kommentaariumis (hoiakud jne jne kuni sõnavaliku ja lauseehituseni välja) on ehe elu, nii selle sisukates kui ka eemaletõukavates avaldustes - see on dokument. Pole vaja frustratsiooni väljaelamisigi ilma neid uurimata kohe prügikasti visata - kommentaaride uurimine on sotsioloogile üks võimalus teiste hulgas. --Reinvald 25. mai 2010, kell 15:43 (EEST)
Suva, siiski. Seos spämmi ehk rämpsposti ja vahel on kunstlik. Esiteks, netikommentaar kui selline ei pruugi olla oma sisult sugugi rämps, pealesurutud reklaam jne. (vt spämmi definitsiooni). Teiseks, kuigi vahel harva on netkikommentaaridesse pandud ka reklaamlinke, on spämmi ja netikommentaari levimise teed siiski erinevad; ka ei ole spämm kuigi tavaliselt avalikkusele suunatud, vaid siiski isikute või asutuste meiliaadressidele. Ei saa nõustuda, et spämmilingi siia panid. Küll aga sobiks spämm kuhugi, kus on juttu reklaamist, meilimisest jne. Ehk võtad spämmilingi siit maha ja paned reklaami, meilimise jne. juurde. --Reinvald 28. mai 2010, kell 08:39 (EEST) Vabanda, Suwa, kirjutasin enne nime kogemata valesti. --Reinvald 28. mai 2010, kell 08:45 (EEST)
Minu meelest võiks välislinkide alla jätta ka need, millele on viidatud. Andres 28. mai 2010, kell 12:34 (EEST)

Mumeelest võiks läbilugeda ingliskeelse wiki kirjutise foorumite spämmimisest, mumeelest ei erine veebi-foorumis/delfis/facebookis sisutühjade kommentaaride avaldamine netikommentaarist muupoolest, kuiet on sisutühi või teemast kõrvale kallutav jne ehk mõttetu pallast, kohati lausa leim.  ... suwa 28. mai 2010, kell 15:41 (EEST)

: Aitäh soovitamast. Ingliskeelseid materjale olen muidugi lugenud. Leimile viitamine oleks küll õige. Foorumitega on asi veidi keerulisem. Sealne tühi jutt (oma nime all) on võrreldav ehk kohvikujutuga ja kas saab nõuda, et seal peaks kõik sisukas olema? Kui inimesed on omavahel ühinenud selleks, et tühja juttu ajada, on see nende omavaheline asi - nende suhtlemisringis (Facebookis saab panna piirangud ja paljud panevadki) on see küll avalik, aga mitte selle tähendusega, mis kõigile avatud veebikülgedel (veebi toodud ajakirjanduses). Rämpspostitamise all mõeldakse siiski masspostitust, meilisüsteemide kaudu massina välja saadetavate soovimatute teadete tulva, ja selle poolest ei sarnane spämm netikommentaariga. --Reinvald 28. mai 2010, kell 16:33 (EEST)

:: ok, ma olen nõus, et spämm inglise keeles ei ole sama, mis eesti keeles.

:: Mida sa arvad veebis läbustavast robotist, mis suudab solvavaid-sisutühje jne

:: s.h reklaami ja viiteid pahalastega nakatatud infoallikatele netis,

:: ilma erilise vaevata üldkasuatatavas inforuumis kommentaaridena levitada?

:: Vaevalt, et niipea keski kirjutab artikkula inforuumi läbustavatest robot-programmidest?

:: suwa 29. mai 2010, kell 11:37 (EEST)

::: See on hea mõte. Peab natuke mõtlema, kuidas serveerida. - Reinvald 29. mai 2010, kell 12:04 (EEST) Võib-olla peaks siiski looma eraldi artiklid boti kohta jne. Ma vaatasin artiklit Botnet, aga asi on mõneti mitmetahulisem, keerukam, kui seal on kirjas. Ega siin vist ühe artikliga pääsegi. Nähtused on omavahel seotud, aga selguse mõttes tuleks asju käsitleda ükshaaval, pannes viitelingid teiste artiklite juurde. Midagi tuleks robotivärgist vist siiski siia ka lisada.  Mõtleme. --Reinvald 29. mai 2010, kell 12:23 (EEST)

hetkel on lause:
Võimalus esitada oma arvamusi avalikult netikommentaarides tähendab suundumust demokraatia edendamisele.
Kas täpsem oleks?
Võimalus avalikult infovoo osasid arvustada suurendab :osalusdemokraatiat.
suwa 29. mai 2010, kell 16:32 (EEST)
Tasub järele mõtelda, aga "infovoo osade arvustamine" on ka hämar. Esiteks kasutakse väljendit "infovoog" natuke teistes seostes ja netikommentaaride puhul ei ole tegemist nimelt "infovoo" osade arvustamisega. Teiseks, iga arvamusavaldus netikommenaaris ei pruugi olla arvustamine, arvamus võib olla ka teiselaadiline. Osalusdemokraatia sissetoomine on vist mõttekas, aga siis peab hakkama juba mõtlema ka sellistele asjadele nagu kodanikuühiskond. Kas see asi nii liiga laiali ei lähe? Ei vaata praegu, mis meil on kodanikuühiskonna, osalusdemokraatia ja avaliku arvamuse kohta Vikipeedias öeldud, kuid sinna sobiks ehk kõll mõni lause selle kohta, et ka netikommentaarides esinemine on... jne. Muide, lause, mida tsiteerid, ei ole otseselt definitsioon, vaid selle laiendus.  --Reinvald 29. mai 2010, kell 16:53 (EEST)

Praegu on:
 Sõltumatult sellest, kas netikommentaari kirjutaja esineb anonüümselt
 või on registeerimisel saadud andmete tõttu veebilehe omanikule teada,
 saab veebilehe omanik kommentaari kirjutaja asukoha ja arvuti kindlaks
 teha tehniliste andmete (IP aadressi järgi).
Kui kasutada anonüümsuse loomiseks mõeldud puhverservereid või kasutaja
on mingis suuremas sisevõrgus, siis ega ikka midagi kindlaks ei tee.
suwa 3. juuni 2010, kell 11:56 (EEST

:::See on omaette teema, antud juhul on tegemist üldartikliga netikommentaarist kui sotsiaalsest nähtusest. --Reinvald 3. juuni 2010, kell 13:28 (EEST)

:::: Siiski oleks tarvis teksti täpsustada. Andres 3. juuni 2010, kell 14:32 (EEST)
Oleks hea, kui ütlesid konkreetsemalt, mida silmas pead. Panin enne juurde "üldjuhul". --Reinvald 3. juuni 2010, kell 18:27 (EEST)

Arvan, et paremini sobiks "enamasti". Andres 4. juuni 2010, kell 04:01 (EEST)

Mispärast mitte alati, ei ole vist tõesti selles artiklis tarvis öelda. Andres 4. juuni 2010, kell 04:02 (EEST)

: 1. "Enamasti" kõlab tõesti paremini. Algul tahtsingi selle sõna panna. Aga siis hakkasin mõtlema, millega on tõendatud (avalik allikas,millele viidata), et nii on enamasti. Ehkki tõenäoliselt enamasti nii on. Analoogiaks on näiteks kuritegevus. (Kurjategija varjab oma tegevust ja tihti ka iseend, kuritegevus on varjatud tegevus, tegu ja isik jäävad tihti tuvastamata, kurjategija on mõnes mõttes anonüümselt tegutseja.) Kui ka kuritegevust ongi enam kui avastatakse, siis ometi ei ole siiani olnud tõendeid, et enamik inimesi oleksid kurjategijad. Seevastu on tõendite põhjal näha, et elanikkonnas on kurjategijaid mingi protsent, mis ei ole nii suur, et võiks rääkida enamikust. 2. Üks asi, millele peaks mõtlema, on: anonüümne kasutaja - tuvastamata kasutaja. Olen ringi vaadanud ja näinud, et neid väljendeid kasutakase segaselt ja ebajärjekindlalt. 3. Suwa arvamusavaldustes on see iva, et mõnda erialaartiklit Vikipeedias tuleks täiustada: seal, kus on juttu liiklusest internetis ja seal, kuhu sobiks jutt tehnilistest võimalustest isiku, arvuti, IP aadressi ja muude näitajate tuvastamisel. Võiks tutvustada ka vastavaid programme jm. --Reinvald 4. juuni 2010, kell 08:49 (EEST) P.S. Näed, kirjutad, ja kohe on keeleprobleem: enamik - enamus. --Reinvald 4. juuni 2010, kell 08:51 (EEST)

Kui ei ole kindlust, et see enamasti nii on, siis ei aita ka sõna "üldjuhul", sest selle tähendus jääb ebamääraseks. Kui see enamasti nii ei ole, siis pole mõtet sellest üldse kirjutada. Andres 4. juuni 2010, kell 10:38 (EEST)

: Kirjutasin kogu lõigu uuesti. --Reinvald 5. juuni 2010, kell 15:10 (EEST)

Kas siia oleks võimalik mõni interwiki link leida? Näiteks, kas seda võib pidada piisavalt samatähenduslikuks venekeelse artikliga :ru:Пост (сообщение)? Päris sama see nagu ei ole, aga ega mu vene keel on ka üsna kehvake.Ivo (arutelu) 21. aprill 2013, kell 16:15 (EEST)

hetkel minutiga ei leidnud, seega peab veel paar aastat ootama, nimelt pole :uudistegruppide (:en:usenet) ja :veebifoorumite (:en:Webforum) kohta meil kirjutistki, samas on edenemist olnud, on tekitatud :FidoNet :) suwa 21. aprill 2013, kell 17:04 (EEST)
-------------
Vaidlustasin artikli, kuna juba definitsioon ("Netikommentaar on kirjutis veebilehel selle väljaandja loodud paigas (veebivormis). Seal on tavaliselt võimalus avaldada kirjutaja nimi või seda asendav nimemärk ...") eksitab lugejat, mitte ei defineeri netikommentaari tegelikku olemust. Kuriuss 22. juuni 2019, kell 22:17 (EEST)


Arutelu:Nortal

käive = 219,4 miljonit krooni (2008), kasum = 14,8 miljonit krooni (2008) Taivo 24. mai 2010, kell 22:32 (EEST)
käive = 238,9 miljonit krooni (2009), kasum = 27,8 miljonit krooni (2009)
käive = 235 miljonit krooni (2010), kasum = 30,6 miljonit krooni (2010)
Vajab ajakohastamist: Webmedia Group ja Webmedia AS ühinesid hiljuti. Ivo 12. juuli 2011, kell 11:57 (EEST)

pakun, et liita artikliga Webmedia, nii et artikli nimeks jääks Webmedia Group — see on yhinemise järel uus nimi. ära märkida, et 1. juulil 2011 sõlmiti Webmedia AS-i ja AS-i Webmedia Group yhinemisleping. (registri järgi pole veel jõustunud, aga vaevalt keegi vaidlustab.) Ohpuu 12. juuli 2011, kell 12:12 (EEST)

: Vaata Arutelu:Webmedia. Andres 12. juuli 2011, kell 21:59 (EEST)

Meil ei jätku toimetajaid, et kõigi artiklitega tegelda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 24. märts 2017, kell 04:58 (EET)

töötajate arvu on mitu korda uuendatud ja sellega seoses ka viiteid muudetud. Varasemad andmed peaks säilitatama. Vt artikli ajalugu--Estopedist1 (arutelu) 20. aprill 2019, kell 17:53 (EEST)


Arutelu:Päikesepuri

* 20. mai 2010, THURSDAY, MAY 20, 2010 An H-2A rocket successfully launched from an island spaceport in southern Japan Thursday, beginning a $275 million mission to explore the hellish atmosphere of Venus and set sail on the power of sunlight.  -> vt ka :en:IKAROS
* 21. mai 2010, Solar Sail Hybrid Launches Today From Japan, "Space yacht" Ikaros headed for Venus and beyond.
* 27. mai 2010 Füüsik ja kosmoseteadlane Mart Noorma räägib, misasi on päikesepuri
* NASA: Sailing Amongst the Stars


Arutelu:Thon

Kas on tähelepanuväärne? --Epp 25. mai 2010, kell 00:08 (EEST)

Kuugel annab Thonolan Bestiale palju linke (ligi 200), aga mitte ühtegi olulist, kõik on trummarite foorumid ja sellelaadsed. Nendest bändidest, mida siin loetletakse, pole ma ühtegi kuulnud. Taivo 25. mai 2010, kell 01:12 (EEST)
Minu meelest on piiri peal (üks intervjuu Metroos). Andmeid on vist raske tõendada. Andres 26. mai 2010, kell 09:52 (EEST)
Halvad lingid. Andres 1. veebruar 2011, kell 18:27 (EET)
Siit võeti asju välja. --Epp 24. aprill 2012, kell 20:31 (EEST)

Kodanikunimi ja sünniaeg. Andres (arutelu) 25. aprill 2012, kell 08:52 (EEST)
Albumite pealkirjad on imelikud ja valede linkidega. --Epp 31. mai 2014, kell 22:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.metroo.eu/index.html?id=153
** In Thon on 2013-06-24 13:48:47, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Thon on 2013-07-07 04:09:42, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:10 (EEST)


Arutelu:Korpus (matemaatika)

Algebra ja arvuteooria kursustest Tartu Ülikoolis on meelde jäänud, et korpus defineeritakse ilma korrutamise kommutatiivsuse aksioomita ja kui korrutamine on kommutatiivne, siis öeldakse "kommutatiivne korpus". Samasugune on ka sõna "corps" definitsioon prantsuse Vikipeedias (prantsuse keele eeskujul vist sõna "korpus" ongi eesti keeles kasutusele võetud?). Nii et vähemalt võiks mainida, et eesti keeles on kasutatud sõna "korpus" ka ilma kommutatiivsuse aksioomita tähenduses.--Jaan Vajakas 25. mai 2010, kell 13:33 (EEST)

Varem nimetati korpuseks ainult kommutatiivseid korpusi, nüüd on hakatud korpusteks nimetama ka kaldkorpusi. Osa autoreid on jäänud vana juurde. Tegin vastava täpsustusmärkuse jm parandusi. Andres 26. mai 2010, kell 00:34 (EEST)

: Kunagi ammu võidi ehk korpus defineerida kommutatiivsena (nagu prantsuse Vikipeedia väidab), aga mulle tundub, et tänapäeval on kommutatiivsuse eeldamine ja sõna "korpus" tähenduses sõna "kaldkorpus" kasutamine pigem inglise mõju (nagu tegelikult ka nt. prantsuse Vikipeedia artiklist välja lugeda võib). Nii Gunnar Kangro "Kõrgem algebra" 1962. aastast kui Mati Kilbi "Algebra I" 2005. aastast defineerivad korpuse ilma korrutamise kommutatiivsuse aksioomita ja kasutavad tolle aksioomi lisamisel väljendit "kommutatiivne korpus". Arvestades, et viimase poolsajandi jooksul Tartu Ülikoolis väljaantud algebraõpikutes kommutatiivsust ei eeldata, teen ettepaneku, et ka Vikipeedias seda ei eeldataks.--Jaan Vajakas 3. juuni 2010, kell 14:24 (EEST)

:: Ma ei teadnud seda, pole eestikeelse kirjandusega palju kokku puutunud. Siis tuleb kõik süsteemselt ümber teha. Andres 3. juuni 2010, kell 15:09 (EEST)

::: Vastupidi. Kunagi ammu defineeriti korpus kommutatiivsuse nõudeta. Eestis on see traditsioon säilinud ja nt Kilp (2005) nimetab kaldkorpuseks struktuuri, mis on mittekommutatiivne (nt kvaternioonide kaldkorpus). --Hardi 3. juuni 2010, kell 18:07 (EEST)

:::: Selline definitsioon (kaldkorpus on mittekommutatiivne korpus, nagu Kilbil näikse olevat) eeldabki, et korpus ei pea olema kommutatiivne. Muidu hõlmaks kaldkorpuse mõiste ka korpuse mõistet. Ja kvaternioonide kaldkorpusest võib rääkida mõlemal juhul.

::::: Point on rohkem selles, et eesti keeles kommutatiivse kaldkorpuse mõistet vist ei kasutata. --Hardi 8. juuni 2010, kell 00:33 (EEST)

:::: Igatahes on eesti keeles "korpus" ka praegu kasutusel mõlemat moodi. Ja ENE 1. väljaandes on korpus defineeritud kommutatiivsena.

:::: Lähtumine eestikeelsetest algebraõpikutest ja vastavatest kursustest Tartu Ülikoolis oleks vast mõistlik. Andres 4. juuni 2010, kell 03:55 (EEST)

:::: Teiselt poolt, kui teatmeteostes ning väljaspool algebrat ja arvuteooriat on kasutusel teistsugune korpuse mõiste, siis ma ei oska seisukohta võtta. Andres 7. juuni 2010, kell 15:05 (EEST)

::::: Mõlemad käsitlused peaksid olema esindatud. --Hardi 8. juuni 2010, kell 00:33 (EEST)

:::::: Loomulikult tuleb mainida mõlemat terminoloogiat, aga me peame tegema valiku, millist mõistet me käsitleme selle pealkirja all siin ja millist teise pealkirja all. Andres 8. juuni 2010, kell 01:57 (EEST)


Kasutaja arutelu:Cyprien

Tere! Palun täpsusta pildi Peeter Kaljumäe2.png juures kas sina ehk üleslaadija oled autor ja lisa sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 25. mai 2010, kell 16:18 (EEST)
Kas pilt Talong2.jpg on sinu kui üleslaadija enda tehtud? Kui üleslaadija on keegi teine, siis edasta palun aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et nõus pildi avaldamisega valitud litsentsi tingimustel. Pikne 27. mai 2014, kell 17:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kiviloomois

Tere! Palun lisa pildi Privat 051.jpg juurde sobiv litsentsimärgis, autor ja allikas (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 25. mai 2010, kell 16:18 (EEST)


Kasutaja arutelu:Atlas04

Tere! Palun lisa pildi Sarapik portree.jpg juurde sobiv litsentsimärgis, autor ja allikas (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 25. mai 2010, kell 16:47 (EEST)


Kasutaja arutelu:Hyyp

Tere! Palun lisa pildi Setumaa lipp.png juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 25. mai 2010, kell 16:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Carlkevad

Tere! Palun lisa piltide Pilt:Sitimaan.jpg ja TIIT.jpeg juurde sobiv litsentsimärgis, autor ja allikas (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 25. mai 2010, kell 17:03 (EEST)
Kui oled pildi Tiit Kevad.jpg autor, siis palun kirjuta nii pildi leheküljele. Pilt asub ka siin mainimata Vikipeedias pildi juurde märgitud litsentsitingimusi. Pikne 19. september 2010, kell 16:46 (EEST)


Kasutaja arutelu:Harts~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Harts! Taivo 25. mai 2010, kell 22:52 (EEST)
Katsume vahel miskit teha, aitäh. --Harts 25. mai 2010, kell 22:53 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Harts~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Tarmo Linnas

Aga millal Tarmo Linnas ordineeriti vaimulikuks? Ja millal sai temast Viru-Jaakobi koguduse õpetaja? --Juhan121 26. mai 2010, kell 18:42 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ateena.ee/?id=26510
** In Tarmo Linnas on 2013-06-24 13:43:03, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tarmo Linnas on 2013-07-07 03:10:35, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:10 (EEST)


Arutelu:Felix Kadarik

Aga Isa Felix Kadarik'u puhul võiks mainida, milliseid kogudusi, millisel ajal ta teeninud on. Ning millal ta preestriks (ja võib-olla enne seda diakoniks) pühitseti. Ja kelle poolt(allakirjutanu teada metropoliit Aleksandri poolt). Lugupidamisega --Juhan121 26. mai 2010, kell 20:45 (EEST)
F.Kadarik lahkus täna hommikul igavikku. Saareprints (arutelu) 6. märts 2012, kell 17:11 (EET)

Avalikku teadet ei leidnud. Andres (arutelu) 7. märts 2012, kell 05:48 (EET)

: Kuupäevaga teadet ka ei leidnud, aga Eesti Päevalehes oli täna pojale kaastundeavaldus, seega näib väide ja kuupäev klappivat. Kui ilmub kuskil kuupäevadega nekroloog, siis saab üle kontrollida ja viidata. -- Toomas (arutelu) 7. märts 2012, kell 10:12 (EET)
Töötan ise sellises kohas, sellest tulenevalt eelinfo.
Samal päeval oli Saaremaal Kadi Raadios juba sellekohane teade ja elulugu, nüüs siis lehes:
Ülempreester suuroikonomos Felix Kadarik (24.4.1923 – 6.3.2012)
https://www.meiemaa.ee/index.php?content=artiklid&sub=43&artid=46902 Saareprints (arutelu) 8. märts 2012, kell 07:19 (EET)

Kas märksõna suuroikonomos't (teatav aunimetus?) on kasutatud üksnes Felix Kadarikuga seonduvalt? Veebist on leida ka sõna oikonomos. Ma kahtlen nende sõnade õigekeelsuses--Bioneer1 (arutelu) 11. detsember 2014, kell 20:39 (EET)


Arutelu:Ülde

Küla pindala on küll kole väike.--WooteleF 27. mai 2010, kell 10:39 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ylde.ee
** In Ülde on 2013-06-24 14:33:13, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Ülde on 2013-07-08 00:08:36, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:08 (EEST)


Kasutaja arutelu:Midnight~etwiki

Tere! Palun lisa pildi Z1.jpg juurde sobiv litsentsimärgis, autor ja allikas (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 27. mai 2010, kell 14:37 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Midnight~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Saarte Hääl

Viimane lõik peaks eraldi artiklis olema. Andres 27. mai 2010, kell 19:32 (EEST)

Aga mitte üksnes seal. --WikedKentaur 27. mai 2010, kell 19:35 (EEST)

:Viimane lõik oli siis see . Viisin selle teksti artiklisse (Täisühing Oma Saar) --Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2014, kell 15:04 (EEST)

praegu on lehe väljaandja: OÜ Raadio Kadi, vt , vajab ajakohastamist--Bioneer1 (arutelu) 20. juuli 2014, kell 15:04 (EEST)

Minu meelest on 1988. aasta leht Kommunismiehitajaga identne ega vaja eraldi artiklit. Andres (arutelu) 30. august 2017, kell 10:14 (EEST)
järjepidevusega on vist probleemid? Pikk arutelu on siin. Kas siia peaks suunama ka eelkäija Saarte Hääl (1940–1950)--Estopedist1 (arutelu) 10. mai 2019, kell 21:44 (EEST)
märksõna Saarte Hääl (1988–1992) suunasin ma siia--Estopedist1 (arutelu) 10. mai 2019, kell 21:45 (EEST)


Arutelu:Wanaka järv

Ööpäevased keskmised temperatuurid ulatuvad 26,1 °C-st jaanuaris 10,1 °C-ni juulis. Miinimumid ulatuvad 1,4 °C-st jaanuaris –8,2 °C-ni juunis. Kas on mõeldud vee- või õhutemperatuuri? --Metsavend 28. mai 2010, kell 09:16 (EEST)

Veetemperatuur ei või olla negatiivne. Geonarva 28. mai 2010, kell 10:13 (EEST)

Tegin täpsustuse. Andres 28. mai 2010, kell 12:16 (EEST)

Palun aidake viiteid vormistada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. mai 2010, kell 13:46 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.doc.govt.nz/templates/news.aspx?id=42388
** In Wanaka järv on 2013-06-24 14:24:47, 404 File not found
** In Wanaka järv on 2013-07-07 23:05:01, 404 File not found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 02:05 (EEST)


Arutelu:IPad

84.9.63.138 30. mai 2010, kell 01:01 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.t3.com/reviews/computers/pcs/apple-ipad-wifi-3g-review
** In IPad on 2013-06-24 11:14:24, 404 Not Found
** In IPad on 2013-07-06 02:24:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:24 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://electrobuzz.com/reviews/apple/ipad-pre-order-update-march-12/
** In IPad on 2013-06-24 11:14:01, HTTP Redirect Loop:  ->
** In IPad on 2013-07-06 02:26:45, HTTP Redirect Loop:  ->
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:27 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.france24.com/en/20100528-ipad-mania-thousands-queue-global-roll-out-0
** In IPad on 2013-06-24 11:14:04, 404 Not Found
** In IPad on 2013-07-06 02:27:16, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:27 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://i.gizmodo.com/5458412/itampon-is-the-2-trending-topic-on-twitter
** In IPad on 2013-06-24 11:14:03, Socket Error: 'Name or service not known'
** In IPad on 2013-07-06 02:27:36, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:27 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kilo~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Kilo! Andres 30. mai 2010, kell 13:12 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kilo~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Patika (Rae)

Lisatud artikkel on avalikustatud wikipedias minu kui selle www.rae.ee esiatud teksti autori poolt. Tekstid ei ole ka 100% identsed.
Margus Vain
Patika külavanem

Hästi. Andres 30. mai 2010, kell 21:54 (EEST)

Külaseltside tähelepanuväärsus? Ka Kautjala-Patika Külaseltsi (Kautjala-Patika külaselts) puhul--Estopedist1 (arutelu) 24. juuni 2019, kell 15:30 (EEST)


Kasutaja arutelu:Roots~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Roots!
Palun tutvu ka vormistusreeglitega ja vaata häid artikleid. Enne salvestamist soovitaksin aga kasutada "Näita eelvaadet-nuppu ning salvestada alles veatut või vähemasti minimaalsete vigadega sisu. Ivo 2. juuni 2010, kell 12:33 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Roots~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:Regard~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Regard! Andres 2. juuni 2010, kell 22:23 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Regard~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)


Kasutaja arutelu:Sandrah

Tere tulemast Vikipeediasse, Sandrah! Enne salvestamist saad kontrollimiseks kasutada nuppu "Näita eelvaadet" kasti all. --Epp 3. juuni 2010, kell 04:36 (EEST)
Mõned nõuanded veel. Linkida saad nii: [[Kristjan Raud|Kristjan Raua]]. Sama asja pole vaja iga kord linkida, piisab, kui on link esimesel mainimisel. Linkida tuleks kogu üritus või auhind, nt Kristjan Raua nimeline kunstipreemia. Jõudu! --Epp 3. juuni 2010, kell 04:59 (EEST)

Tere! Järgmiste piltide kohta tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et neid tohib kasutada piltide juures nimetatud vaba litsentsi CC-BY-SA 3.0 tingimustel.
* :Fail:Liina siib pl spasmpeople.jpg
* :Fail:Liina siib pl slashburn.jpg
* :Fail:Liina siib pl ontheqt.jpg
* :Fail:Liina siib pl mirrorfish.jpg
* :Fail:Liina siib movie posters houseofsleep.jpg
* :Fail:Liina siib.jpg
--Pikne 11. juuli 2020, kell 16:26 (EEST)


Arutelu:Gruusia vapp

ingliskeelne Vikipeedia ytleb, et vana vapp taastati aastal 1991, mitte 1990. samuti venekeelne. parandan. Ohpuu 3. juuni 2010, kell 09:47 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.parliament.ge/LEGAL_ACTS/454-IIs.htm
** In Gruusia vapp on 2013-06-24 11:00:41, 404 Not Found
** In Gruusia vapp on 2013-07-06 00:12:23, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 03:12 (EEST)


Arutelu:Netikuller

Otsingu panek artiklisse on liialdus. --Reinvald 3. juuni 2010, kell 13:44 (EEST)
Pole kindel, kas väärib artiklit. Andres 3. juuni 2010, kell 14:40 (EEST)

Mh, vaata artikli ajalugu, ma lihtsalt korrastasin.

:en:whois viite lisamine on korrektne,

kuna siis ei teki lisaküsimusi, kustkohast sa ettevõtte nime jne leidsid,

sest kirjutise enda nimi on ju ainult netikuller.

Ka mina pole kindel, kas see kirjutis peaks siin olema,

kuid kui on, siis lihtasalt korrastasin.

Selle kirjutisega veel probleeme pole,

kuid viska pilk ka sellele probleemsele ettevõttele: :Arutelu:Grand_Holm_Marina

suwa 4. juuni 2010, kell 10:15 (EEST)

:Ma arvan, et artikkel võiks jääda. Sellest ettevõttest on sageli meedias räägitud.--WooteleF 4. juuni 2010, kell 10:30 (EEST)

:: Mina leidsin ainult kaks artiklit, kus seda mainitakse möödaminnes. Andres 4. juuni 2010, kell 10:47 (EEST)

:::Postimehe otsing annab selliseid artikleid paarkümmend, Õhtuleht ja Päevaleht umbes samapalju. Firmast endast rääkivaid artikleid on küll vähe, kuid pea igas netikaubandusest rääkivas artiklis on mainitud Netikullerit või küsitud nende käest arvamust.--WooteleF 4. juuni 2010, kell 12:20 (EEST)
Tähelepanuväärsus peaks ilmnema ka artiklist. --Oop 16. veebruar 2012, kell 00:53 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.netikuller.ee/index.php?pg=pg_firmast
** In Netikuller on 2013-06-24 12:33:23, 404 Not Found
** In Netikuller on 2013-07-06 16:05:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:06 (EEST)


Arutelu:Lomograafia

Ãrusaamatu artikkel. Ja sisuliselt siia ei viita midagi. Andres 3. juuni 2010, kell 14:47 (EEST)
Kas kaubamärk on eestikeelne? Andres 4. juuni 2010, kell 04:20 (EEST)
See on reklaamtekst. Valju 4. juuni 2010, kell 10:39 (EEST)
mida ta reklaamib? ЛОМО-kaamerat? vv

Lomographische AG kaubamärki.--WooteleF 5. juuni 2010, kell 13:31 (EEST)

Mina ei saa ikka aru, kas see on kaubamärk või midagi muud. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 6. juuni 2010, kell 02:13 (EEST)
Probleem on artikli teema segasuses, reklaami ma siin küll ei näe. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. juuni 2010, kell 11:50 (EEST)
Nii palju kui mina aru saan, on tegu fotograafia stiili või suunaga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. juuni 2010, kell 14:40 (EEST)

ЛОМО tegutseb siiani. Aga vaadates inglisvik artiklit avastasin, et Ломо ЛК-А, mille järgi see asjandus nime on saanud, on minu esimene päris oma fotoaparaat -- [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] ([[Kasutaja arutelu:Ahsoous|arutelu]]) 9. märts 2012, kell 21:15 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://2009.plektrumfestival.ee/?page_id=105
** In Lomograafia on 2013-06-24 12:06:59, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lomograafia on 2013-07-06 11:21:54, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:22 (EEST)