Arutelu:25. juuli

*umbes 25. juuli – Tallinnas puhkes katk (1571. aasta katkuepideemia)<ref name="Kronoloogia, 2007"/>.
*1571 – arvatavasti sel päeval puhkes Tallinnas katk (1571. aasta katkuepideemia)<ref name="Kronoloogia, 2007"/>.
*  1931   – Riigivanem Konstantin Päts alustas ringsõitu kodumaal saadikute saatel.
--WikedKentaur (arutelu) 25. juuli 2017, kell 20:25 (EEST)
*1929 – paavst (Pius XI) ilmus esimest korda pärast 1870. aastat lahtise taeva alla rahva ette.
ei saa aru. --WikedKentaur (arutelu) 24. juuli 2022, kell 19:30 (EEST)


Arutelu:Tõstesild

Kas siinne sild pole mitte tõmbesild? —Pietadè (arutelu) 30. juuli 2017, kell 12:22 (EEST)
=====Visual index of moving bridges=====
Drawbridge.gif|:en:DrawbridgeTõmbesild
MovableBridge_draw.gif|:en:Bascule bridgeTõstesild
MovableBridge_fold.gif|:en:Folding bridgeKlappsild (?)
MovableBridge curl.gif|The Rolling Bridge (Curling bridge)
MovableBridge_lift.gif|:en:Vertical-lift bridge
MovableBridge table.gif|:en:Table bridge
MovableBridge thrust.gif|:en:Retractable bridge (Thrust bridge)Sissetõmmatav sild
MovableBridge roll.gif|:en:Rolling bascule bridge
MovableBridge subm.gif|:en:Submersible bridgeSukelsild
MovableBridge tilt.gif|:en:Tilt bridge
MovableBridge_swing.gif|:en:Swing bridgePöördsild
MovableBridge_transport.gif|:en:Transporter bridge
Minu meelest on kõik peale sissetõmmatava ja sukelsilla tõstesillad. Andres (arutelu) 1. august 2017, kell 11:41 (EEST)

Pöördsilda ei tõsteta, "klappsilda" "volditakse" kokku/lahti.Mulle näib, et enwi on "tõstesilla" alla liigitanud kaalu/vastukaalu süsteemi kasutavad asjad; näiteks Paleesilla (80px) või Toweri silla () ülestõstetav osa. —Pietadè (arutelu) 1. august 2017, kell 12:32 (EEST)
----
"Mõnikord mõeldakse tõstesilla all kõiki liigutatavate sildade tüüpe" — mismoodi silda "liigutatakse"? ruwi-s on see "razvodnoi" all, lahtivõetav, avatav sild?Cfr pontoonsild võib olla ka iseliikuvate sildade kategoorias (kui kallaste küljest lahti pääseb) —Pietadè (arutelu) 1. august 2017, kell 12:46 (EEST)

[[:en:Moveable bridge#Visual index of moving bridges|Visual index of moving bridges]]


Malli arutelu:Liita

See mall ei tööta juba tükk aega õigesti: siselink ei tööta. Andres (arutelu) 3. august 2017, kell 07:55 (EEST)
Keegi on selle malli või mõne muu malli, mida see mall kasutab, ära rikkunud. --Metsavend 4. august 2017, kell 21:02 (EEST)

Siin on algusest peale üks liigne koolon, mida tarkvara seni eiras. Pärast seda muudatust enam ei eira. 193.40.12.10 5. august 2017, kell 22:50 (EEST)

See mall määrab automaatselt lingitavale artiklile nimeruumiks selle nimeruumi, mis on lehel, kuhu mall pannakse. Näiteks kui kasutaja nimeruumis olevale lehele panna see mall ja tahta linkida põhinimeruumi (kasutaja lehe sisu vaja liita artikliga), lingib mall automaatselt kasutaja nimeruumi, kus aga soovitav lehekülg ei asu. Satun selle probleemi otsa juba mitmendat korda. Adeliine 6. juuli 2018, kell 17:17 (EEST)


Vikipeedia arutelu:GLAM/Europeana 1914-18

Põhitekst on liiga suur. -Mardus /arutelu 10. august 2017, kell 15:33 (EEST)


Arutelu:11. august

*3114 eKr – algas maajade kalendri ajaarvestus.
https://de.wikipedia.org/wiki/Lange_Z%C3%A4hlung järgi 11. või 13. august. --WikedKentaur (arutelu) 13. august 2017, kell 16:16 (EEST)
 *1992 – USA, Kanada ja Mehhiko sõlmisid vabakaubanduslepingu.
--WikedKentaur (arutelu) 9. august 2018, kell 09:16 (EEST)


Arutelu:Põhjasüvendi

Palun ärge tehke ühtki merendusartiklit Tehnikaleksikonile viidates, see ei ole merenduses kõlblik allikas. Ssgreporter (arutelu) 18. august 2017, kell 00:40 (EEST)

Repliigiks... Googeldasin seda ja eestikeelne internet peaaegu ei tunne "süvendit". Ei nö "põhja-" ega "lõunasüvendit", kui pisut irooniline olla. Ise pole ka veel kunagi kellegi suust kuulnud laevandusega seoses. Ainult meie tublid merekeele spetsialistid on sõna eksponeerinud ja sõnaraamatutesse surunud. "Süvendaja" annab aga otsinguga palju vasteid ja nii on ka selle asjanduse ajalooline, täiesti eestipärane ning mõistlik nimi. Võiks öelda, et selle "süvendi" näol tegemist kahetsusväärselt üsna arusaamatu ja ebaõnnestunud terminiga, mis tekitab segadust ja narritab keelt. --Hummel15 (arutelu) 16. aprill 2020, kell 20:19 (EEST)

Ka mulle võib see sõna mitte meeldida, aga see on mitte meremeeste, vaid EKI esindajate soovitus. Keeleinimeste loogika on selles, et -ja lõpulised sõnad tähendavad isikuid ja pole hea neid asjade jaoks kasutada. "Eestikeelne internet" on harva merenduse jaoks tõsine allikas, aga ega merekeele nõukoda kellegi kõnekeelest sõnu ära ei võta. Ssgreporter (arutelu) 19. aprill 2020, kell 00:51 (EEST)

:Selle teemaga tuleks tegelikult üritada isegi tegeleda, sest "süvendaja", kui alus, pole mitte mingi tänapäeva leiutis, aga juba väga ammu Eesti merekeelde ja üldse kirjalikku keelekasutusse tugevalt juurdunud sõna. See ei kao nii kergelt ka tulevikus. Kellele ja miks seda "tööõnnetust" oli nüüd vaja, on kahjuks arusaamatu. --Hummel15 (arutelu) 20. märts 2021, kell 18:53 (EET)

Teil on õigus selles osas, et niipea, kui hakata käänama sõna, mis nimetavas on 'süvendi', tekib soovimatu homonüümia. Näiteks isegi mitmuse nimetavas võib tunduda, et jutt on pigem 'aukudest'. Seetõttu arutas merekeele nõukoda seda sõna ja leidis, et esikohal peab olema arusaadavus. Kui tekib mitmeti mõistmise oht, pole patt kasutada ka sõna 'süvendaja'. On õige, et see on kohe artikli alguses nimetatud. Ssgreporter (arutelu) 21. märts 2021, kell 01:33 (EET)

:Siia lisaks veel, et "süvendit" ei taha kasutada isegi merenduslikuma taustaga ajakirjanik. Massimeedias vaatab üldjuhul ka keelekorrektor uudised enne avaldamist kiirelt üle. https://majandus24.postimees.ee/7211004/suessi-kanalisse-joudis-suure-joudlusega-suvendaja-laevade-arv-ootealadel-kasvab --Hummel15 (arutelu) 26. märts 2021, kell 18:33 (EET)

:Tahaks veel täpsustada. Merekeele nõukoda võiks asja veelkord rahulikult üle vaadata ja aru saada, et sõna "süvendi" kasutamine antud tähenduses on otseselt segadust tekitav, arusaamatu ja Eesti merekeeles lihtsalt ebakorrektne ning ka ebavajalik. Milleks oli vaja selle lihtsa täiesti eestikeelse sõna kallale üldse minna või keda ja miks see segas, jääb selgusetuks. Siin tuleks see uuesti kõigest hoolimata tagasi muuta. --Hummel15 (arutelu) 28. jaanuar 2024, kell 20:18 (EET)


Arutelu:Valged roosid (album)

"Valged roosid" on 1995. aastal ilmunud Tarmo Pihlapi MC.
Selle andis välja Valindo.
1 helikassett (ca 60)
Produtsent: Aarne Valmis
Kassetiümbrise kujundaja: Mare Koha
Foto: Tiit Koha
Laulud
# "Ma ei tea miks aeg kaob käest" / Tarmo Pihlap & Juhan Sütt.
# "Valged roosid" / P. Fiegel & Valli Ojavere.
# "Öö langemas alla" / F. Pfeil & Jüri Remmelgas.
# "Kaugel sinust ja kodumaast" / Aimur Murd.
# "Kiigelaul" / Rahvalik viis.
# "Meremehe tervitus kallimale" / Emil Palm & Sergius Lipp.
# "One day when we were young" / Dimitri Tiomkin & F. Strause & Oscar Hammerstein.
# "Vana frakk" / Domenico Modugno & Otto Roots.
# "Rooma kitarr" / Eldo Di Lazzarro.
# "Ema sünnipäev" / Toivo Kärki & Erich Kumari.
# "La Paloma" / Kuuba viis & Kustas Kikerpuu.
# "Kesk õitsvaid lilli" / F.S. Zamecnik & rahvalik tekst.
# "Kaua ei mõelnud ma sulle" / Lee Hazlewood & Kustas Kikerpuu.
# "Järve keskel" / T. Warnic.
# "Toomemäel" / Rahvalik viis & E.Remmelgas
# "Miks vaatad täis igatsust teele" / Vene rahvaviis & Tõlge Heldur Karmo
*


Arutelu:August Rull

Autobiograafia. August Rull Andrese p. Kontadmiral ( A.A.Rull ) 13.detsember 1947 a. (Vene keelest tõlkis autobiograafia August Rulli vennatütre poeg Gunnar Loho )
Sündisin 1898 a. Liivimaa kubermangu Fellini kresis Tarvastu vallas (praegune Eesti NSV) Sotsiaalselt päritolult tööline. Vanemad olid mõisniku juures moonakateks. Isa suri 1918 a. 65 a. vanuselt. Ema suri Viljandis 75 a. vanuselt. Mul oli kaks venda. Vanem vend Juhan suri 1926 a. Mõlemad vennad olid moonakad ja teenisid ka tsaari armees kust lasti lahti seoses haigustega. Sugulastest oli kuni Suure Isamasõja alguseni elus ainult vend Hans, kes oli minust 7 aastat vanem ja kes tõõtas Viljandi kohtus sekretärina( mõningate andmete alusel arhivaarina) aga nõukogude võimu saabudes oli Viljandi linna ja maakonna kohtutöötajate liidu esimehe asetäitja. Vend Hans hukkus 6. juulil 1941 a. õhurünnaku ajal( tegelikult lasti õhuhäire ajal vene ratsapatrulli poolt selja tagant maha kui jooksuga läks koju laste juurde. Hans oli minu vanaisa ja mina tema tütre poeg Gunnar Loho) mille kohta mul on teade Viljandi Rajoonikomitee ( v.k.- UKoma/b/) eesti seltsimehelt Puusepalt ( teade nr. 717 4. novembrist 1945 a.) Naise võtsin 1925 aastal. (Tegelikult võttis teise naise, kellega tal lapsi polnud. Esimesest naisest sai hiljem tuntud kitarristi Aare Jaama vanaema) Naise nimi on Rull Salme Jaani t. (neiupõlvenimi Lill) ja kes sündis 1907 a. Sotsiaalne seisund koduperenaine. Töötas lillekasvatajana. Suure Isamaasõja ajal töötas halastajaõena evakuatsiooni haiglas, mis asus Ufa linnas. Tütar Zanetta sündis 1926 a. ja on abielus insener-leitnant Vakrameev, Karl Ivanovits´iga. Naise vanemad olid mõisniku juures moonakateks aga nõukogude võimu saabudes kolhoosnikud Leningradi oblastis. Naise isa suri 1943 a. 74 a. vanuselt. Ema Elna Jakovlevna Lill ( minu andmetel sündinud 1874 a.) Naisel on ka noorem vend Bernhard Jaani p. Lill kes Suure Isamaasõja ajal teenis NKVD vägedes seersandina aga praegu on samas süsteemis teenistuja. Naise vanem vend Arnold teenis Kodusõjas punase komandörina ja suri 1934 a.
Võõrkeeli ei oska. Olen unustanud ära ka eesti keele kuna ei ole praktikat. Oma töömehe põlve alustasin kajapoisina aastatel 1906 kuni 1911 a. ja moonakana 1911 -
Sugulastest keegi ei võtnud osa Veebruari revolutsioonist ja Kodusõjast ja samuti ei sõdinud nad ka meie vastu ( vanemad olid juba vanad ja vennad saadati sõjaväest koju seoses haigusega 1915 a.).
Valgekaartlaste mereväes ja armees pole teeninud ja ka valgekaartlaste poolt hõivatud territooriumil pole viibinud ega ka nende juures vangis olnud. Välismaal sugulasi ei ole.
Võin teha kindla järelduse, et alates kodusõjast kuni Teise maailmasõja lõpuni, omandasin suured kogemused järgmistel aladel:

a) kuidas kasutada mere suurtükiväge ( neid mis asuvad kaldal ja ka laevadel) koostöös kaldal asuvate rinnetega toetamaks maavägesid tormijooksuga ründamisel ja dessantoperatsioone küljelt. Samuti baaside
kaitsel - sealhulgas organiseerimist, ettevalmistust ja alaliste tulekorrektioonipuntide manööverdamist ning tööd lennukitel asuvate tulekorrektsioonipunktide ja koostööd lennukitega, mis valgustavad vajadusel rünnatavat territooriumit.

b) kuidas kasutada kaldal ja laevadel asuvaid suurtükke tingimustes, kus mingi osa territooriumist asub isolatsioonis nagu see oli Odessas ja Sevastoopolis.

c) Kuidas kasutada laevadel ja kaldal asuvaid suurtükke vaenlase lennukite vastu.

d) Kuidas valmistada lahingutegevuseks ette laevu, ristlejaid ja kaatreid ning varustada neid vajaliku relvastusega, et nad tuleksid toime ülesannetega seoses ohuga õhust, kaldalt ja merelt. Samuti kuidas varustada erinevaid rindel olevaid üksusi relvade ja laskemoonaga.
----
Edasi teenisin Balti merelaevastiku alusel  Marat  vahtkonna komandöri kohustes ja peamise kaliibri suurtükitorni ülemana ning
roodukomandörina ( juuni 1922 - märts 1923 a.) Samaaegselt olin ka rühmaülemate kooli juhataja( detsember 1922 - märts 1923 a.) Samas läbisin ka tüürimeeste praktika Balti meres sõitmiseks. Toimus see linna lähedal mille nimeks oli Kilja ja õppelaeval nimega Komsomolets ( sügisel 1922 a.)
Pärast määrati mind ( v.k. - dalnamerinõm ) spetsialistiks
liinilaevale  Pariisi kommuun  ( v. MCBM ) ( märts 1923 - september 1923 ) aga pärastpoole vanem suurtükiväelaseks samal laeval ( september 1923 - jaanuar 1925 a. ) kus samaaegselt olin määratud ka ( v.k. flagmanskim )suurtükiväelaseks õpperühma juures ja ka
( v.k. flagmanskim ) suurtükiväelaseks Kroonlinna mereväe baasis. ( märts 1923 - jaanuar 1925 a. ). Pärast seda alustasin õpinguid Leningradis juhtivkooseisu täienduskursustel ( v.k. VSKOS RKKF ) kus lõpetasin suurtükiväe erialal ( veebruar 1925 - märts 1926 a.)
Sama aasta suvel olin õppelaskmistel (v.k. Kl. )  Krasnoje znamja . Kursuste lõppedes määrati mind liinilaevale  Marat
vanemsuurtükiväelase abiks ( märts 1926 - september 1927 a. ) ja edaspidi vanem suurtükiväelaseks liinilaeval  Frunse  ( september 1927 - september 1928 a. ). sest ajast jäin samale laevale tegevteenistusse kus olin vanem suurtükiväelaseks olles samaaegselt määratud ka komandöriks. ( mai 1929 a. - detsember 1929 a. ).
Edasi määrati mind Musta mere äärde kus olin ( v.k. 12 dm. basennoi batarei ) 12 dm. suurtükitorni komandöriks Nr.35 ( v.k. MSZM ) ( detsember 1929 - september 1931 a). kus olin samaaegselt ka 3.-nda suurtüki divisjoni komandöriks. ( jaanuar 1930 - september 1931 a.) olles ka samaaegselt määratud 35 patarei komissariks ( v.k. t.e. edinonatshalnikom ).( veebruar 1930 - september  1931 a.). Sügisel määrati mind Krimmi kindlustatud rajooni komandandi abiks( september 1931 - veebruar 1932 a. ) Samal talvel määrati mind (v.k. flagmanskim artiliristom ) Krimmi merejõudude staabi juurde. ( veebruar 1932 - mai 1937 a. ) kus ( v.k. v porjadke pooserenija) silmaringi laiendamiseks komandeeriti rühma Musta mere laevadega 20 päevasele retkele Türki, Kreekasse ja Itaaliasse ( sügisel 1933 a. ). Pärast mida määrati mind Musta mere Laevastiku Krimmi kindlustatud rajooni komandandiks ja Sevastoopoli garnisoni komandandiks ( mai  1937 - juuli 1938 a. ) ja sealt edasi Kõrgemas Mereväe õppeasutuses kus olin eriõppeainete õpetaja ( juuni 1938 - märts 1940 a.) Peale seda määrati mind ( v.k. flagmanskim artilliristom ) Mustamere laevastiku juurde ( september 1940 - mai 1945 a. )
Peale selle, et osalesin paljudel rinnetel Kodusõja päevil ( 1917 - 1921 a.) võtsin pidevalt ka osa võitlemaks kotrevolusiooniliste elementidega Petrogradis kui olin seotud õpingutega Mereväe Juhtivkooseisu õppeasutuses 1918- 1922 a. ( läbiotsimised, varitsused j.p.m. ).
Bolshevike partei ( v.k. VKP ) olen aastast 1918 ( pileti nr. 3363360.) Olin vastu võetud Petrogradi( Leningradi) 2. Linnarajooni parteiorganisatsiooni. Teistes parteides ja organisatsioonides pole kunagi olnud ja mingites opositsioonilistes grupeeringutes pole osalenud. Kedagi sugulastest pole ka Bolshevike parteis ja neist pole keegi ka muudes poliitilistes organisatsioonides osalemas. Mulle teada olevalt ainult vend Hans, kes hukkus Suure Isamaasõja alguses, jõudis astuda bolshevike partei kandidaadiks ja õppis spetsiaalsetel kursustel mis olid mõeldud tulevastele kommunistidele.
Valitud ametitest olin : ( v.k. otsekrom - vist vastutav sekretär )
algorganisatsioonis sadamas  Krasnaja Gorka   mille organiseerisin( panin kokku ) meremeestest kes olid minu rühmas ( 1919 a. ). Olin laeval  Marat  parteibüroo liige (1926 - 1927 a.) samuti olin parteibüroo liige teenides patareis nr. 35 mis kuulus Musta mere laevastiku juurde kus olin komandöriks ja komissariks ( 1930 - 1931 a.). Peale selle olen olnud valitud ka mitme parteikonverentsi delegaadiks Balti laevastiku, liinilaevade divisjoni, Musta mere kaldakindlustusjõudude, Krimmi kindlustusrajooni ja Musta mere laevastiku poolt kahekümnendatel ja kolmekümnendatel aastatel. Kuni teise Maailmasõja alguseni on mind autasustatud aukirjaga nr. 11/372 seoses ( v.k. RKKL ) kümnenda
sünnipäevaga - käskkiri ( v.k. RVS MSVM ) nr. 27 välja antud 23.02.1928 a. Oman mitut hinnalist autasu Musta mere Laevastiku väljaõppe eest - käskirjad (v.k. RVS MSZM )nr.09 v.a. 04.01.1934 a.; nr.082 v.a. 06.11.1934 a.; nr. 0164 v.a. 05.11.1935 a.; 0188 v.a. 29.10.1936 a. NSVL kaitsejõudude Rahvakomissari poolt olen 10.11.1936 a. autasutatud nimelise kuldkäekellaga sõjalise väljaõppe eest. NSVL Ülemnõukogu Presiidiumi määrusega omistati mulle medal  20 a. (v.k. RKKL ) ,
tõend nr. 017227 v.a. 23.02.1938 a. ( v.k. norkom VMF )
avaldas kiitust oma käskirjaga nr. 8685 v.a. 20.09.1940 a.
Kodusõjas sain  lahingus vürst Liveni ohvitseride korpuse vastu haavata kätte. Juhtus see Põhja-Lääne rindel lahingus Judenitsi vägede vastu Rasosgevki külas Krasnoe Selo - Gatsina rajoonis sügiael 1919 a.
===Osavõtt Suurest Isamaasõjast===
Suurest Isamaasõjast (1941-1945 a.) võtsin vahetult osa kõigist rinnetest kus osales Musta mere Laevastiku Suurtükivägi aastatel.
Sõja algus leidis mind Sevastoopolit kus vaenlase lennukid pommitasid linna. Laevad tuli kiiremas korras viia tehnilisse valmisolekusse ja varustada neid vajalikuga mereväe ladudest ning viia nad niimoodi mobilsatsiooniks vajalikku seisu. Edaspidi juhatasin laevade täiendava õhutõrje varustuse komplekteerimist ja suurtükide paigaldamist mobilisatsiooniks valmistuvatel laevadel ja kaatritel. Seda eriti sõja esimesel perioodil. Edaspidi juhatasin uue tehnika paigaldamist mis saabus sõjatööstusest. Ka päris uutele laevadel, millede tootmine oli seoses sõja algusega forsseeritud, paigaldasime relvastust. Kokkuvõtlikult oli see suur ja kiire töö, millega sai tagatud Mustamere laevastiku uuendamine ja lahingvõimsuse suurendamine. Sealjuures tuli mul samaaegselt ettevalmistada tagalast saabuvaid suurtükiväelasi kes asusid täiendavalt teenima laevadele. Samuti tuli teha väljaõpet ka ohvitseridele, kellel tihtilugu polnud elementaarsematki aimu kuidas kasutada suurtükke laevadel, juhtida ja õpetada alluvaid ning teostada lahinglaskmist.
Sagedased ja massilised õhurünnakud nõudsid vastulöögi andmist kõikidest võimalikest õhutõrje relvadest. Kuid isikkooseis koosnes valdavalt isikutest kes polnud osalenud sõjalistes olukordades ja seepärast tulistati huupi ning kõheldi ka selles, et kas on üldse võimalik tõrjuda lennukite rünnakuid.
Selline tegevus tekitas laevadelt laskmisel suurt segadust. Ma õpetasin isikkooseisu viima korda majja suurtükide kasutamisel ja seda eriti väikelaevadel. Pidin neid distiplineerima tule andmisel lennukite pihta väikelaevadelt ja kaatritelt. Teostasin väljaõpet eriti nende väikelaevade ja kaatrite osas, mis alles tulid tehasest.
Pareleelselt selle tegevusega alustati suurtükitulega laevadelt vaenlase tähtsate objektide( relvastuse, ladude ja muu ) hävitamist. See nõudis minult suurtükitule korraliku ettevalmistust ja õiget ülesande püstitamist tulemuse saavutamisel ja mõnikord pidin ka ise osalema seetõttu lahingus, et tulemus oleks maksimaalne. Sellised episoodilised äkkrünnakud kaldal asuvate objektide vastu toimusid kogu sõja vältel. Kuid tingimused nende läbiviimiseks muutusid järjest raskemaks.
Sõja esimesel perioodil oli veel võimalik tegutseda vaenlase kalda (või ajutiselt hõivatud kalda juures) juures ka päeval aga hiljem võis anda suurtükituld ainult öösel, kuna vaenlase lennuvägi oli väga tugev. Vastavalt muutunud olukorrale nõudis see minult hoopis teistmoodi lähenemist suutükitule kasutamisel.
Vaenlase pealetungiga Odessale hakati üha rohkem kasutama laevade suurtükituld maavägede toetamiseks. Seoses sellega tuli mul koordineerida kõikide laevade ja maavägede ühistegevust.
Eelnevalt sellist kooskõlastust ei toimunud. Rahu ajal oli sellele küsimusele pööratud vähe tähelepanu ja ainult osaliselt toimus kalda tulistamine ning sedagi suuremalt jaolt päevasel ajal, mida vastupidi sõja tingimustes toimus äärmiselt vähe. Seepärast tuli mul laevad n.ö. sisse töötada juba alguset peale öisteks laskmisteks. Raskuseks minu jaoks oli kalda kaartide puudulikus ühise tegevuse läbiviimiseks maavägedega.
Vastutas selle osa eest mereväe hüdrograafia osakond. Seoses sellega läks alati kuskil 3-4 tundi aega, et kooskõlastada maavägedega tule ettevalmistus.
Tihtipeale selle aja jooksul võis muutuda aga sõjaline situatsioon kaldal. Polnud kusagilt võtta maakaarte mis oleksid kaetud kilomeetrivõrgustikuga - rääkimata merekaartidest. Kõik operatsioonid tuli ettevalmistada ja läbi viia tavaliste merekaartidega mis olid mastaabilt väikesed. Need raskused kaartidega saatsid meid kogu pealetungi aegu ja ka hilisemal taandumisel Musta mere ning Aasovi mere kallastele tule andmisel. See nõudis minult kogu aeg surve avaldamist Mereväe Hüdrograafilistele osakondale. Mõnikord tuli leida ise lahendusi kasutamaks meresuurtükiväe navigatsiooni kaarte.
Peale selle - suurtükitule ettevalmistus nõudis minult ka hüdrograafilist seletust teistele osapooltele s.o maavägede toetamisel merelt ja dessatoperatsioonide läbiviimisel. Ma pidin kogu aeg silma peal hoidma ja kontrollima, et mitte ära rikkuda maavägede operatsioonide edukukat läbiviimist.
Seoses sellega, et tuli kooskõlastada mereväe suurtukitule andmine maavägede tegevusega, nõudis see minult uute tulekorrigeerimispunktide süsteemi loomist ( samuti lennukitel ) ja nende varustamist tehnika ja relvastusega. Arusaadavalt oli nende tulekorrigeerimispunktide paigutus tulejoonel ja meresuurtükiväe otstarbekas kasutamine ning lennukil asuvate korrigeerimispunktide ja n.n valgustuslennukite töö organiseerimine ja kooskõlastamine minu tähtsaim töö Odessa, Sevastoopoli Kertsi väina, Novorossiiski ja Kaukaasia ranniku kaitsmisel ja vägede taandumisel.
Odessa kaitsmisel ( juuli - oktoober 1941 a.) võtsin vahetult osa laevade suurtükitule ettevalmistamisest ja tule korrekteerimispunktide paigutamisest rinde esimeses osas, mis oli vajalik maavägede toetamisel suurtükitulega kogu linna kaitsmise ajal. Kui väed taandusid ja jätsid linna maha siis ristlejate, väikelaevade ja lennukite tuli kattis neid taandumisel.
Sel perioodil osalesin dessatoperatsioonide toetamisega suurtükitulega mis viidi läbi vaenase vägede küljelt Grigorjevka all kui nad saabusid Odessasse. Pärast Odessa mahajätmist sai keskendatud Krimmi poolsaare ja Odessa kaitsmisele, milles osalesin vahetult kuni viimase hetkeni ( november 1941 - juuni 1942 a.). Sevastoopoli kaitsmisel täitsin faktiliselt Sevastoopoli Kaitserajooni Meresuurtükiväe ülema kohuseid.
Minu põhiliseks ülesandeks tol perioodil oli kõikide laevatüüpide(liinilaevade,  ristlejate, jne.)suurtükitule õigete ülesannete püstitamine ja nende vahetu juhtimine ning maavägede toetamine, kes kaitsesid Sevastoopolit ja Krimmi poolsaart. Laevad, mis baseerusid Kaukaasia rannikul kutsuti spetsiaalselt Sevastoopolisse või mõnda teise kohta andma suurtükituld eriti suures ulatuses( maastaabis ) mis algas kohe novembris 1941 a. ja kestis peaaegu kaitse lõppemiseni mis lõppes juuni teisel poolel 1942 a. Esialgu anti suurtükituld enamjaolt päeval aga edaspidi seoses vaenlase lennuväe tegevuse aktiviseerumisega ainult öösiti, koordineeritult maavägedega tegevusega.
Väljakutsutud laevad said ülesanded vaenlasele suurtükitule andmiseks vahetult minu käest ja täitsid neid, kasutades minu käsutuses olevate tulekorrekteerimispunktide süsteemi. Lennukeid, mis täitsid ka korrekteerimispunktide ülesandeid, sai kasutatud Sevastoopoli kaitse esimesel perioodil ja mõnikord ka lahingutes Kertsi poolsaarel.
Sevastoopoli kaitsmise ajal tuli mul, olles suurtükiväe tagala ülem, tegeleda relvastuse muretsemise ja jaotamisega - sealhulgas ründerelvad ja laskemoon laevadele, kaldapatareidele ja õhutõrjepatareidele mis olid merejalaväe alluvuses. Alul toodi varustust laevadel, mis saabusid lahingülesannete täitmisele ja pärastpoole allveelaevadel ja lennukitega öösiti.
Samaaegselt Sevastoopoli kaitsmisega tuli tegeleda suurtükitule andmise ülesannete püstitamisega ja väljatöötamisega mida oli vaja
teostada maavägede ja dessantvägede toetamiseks Kertsi poolsaarel ja Fedossia rajoonis ( 1941 a. lõpus ja 1942 a. alul)
Seoses Sevastoopolist taandumisega võtsin vahetult osa dessantoperatsioonidest mida viis läbi Musta mere laevastik (Oseriki, Mõs-Hako, Novorossiisk). Organiseerisin ja juhatasin laevadelt suurtükituld mis valmistas ette dessandi maabumist mingis paigas ning organiseerides spetsiaalseid tulekorrektsiooni punkte ajavahemikus 1942 - 1944 a. Samaaegselt tegelesin laevade suurtükitule juhtimisega mis toetas maavägesi Novorossiiski rajoonis, Tupasi ja mujal Kaukaasia kaldajoonel(1942 - 1944 a.).
Kui algas meie vägede pealetung, tegelesin suurtükitule ülesannete püstitamisega, organiseerisin ja juhatasin suurtükitulega kaldaäärse rindetegevuse toetamist Novorossiiski rajoonis, Kertsi poolsaare tagasivõtmisel, Odessas ja mitmel dessantoperatsioonil Konstantinoopoli
all (juuli - september 1944 a.).
Hõivatud territooriumil kontrollisin Rumeenia kaldapatareide tehnilist olukorda ja osalesin laevade hõivamisel (vallutamisel) Konstantinoopolis. Bulgaaria sadamates kontrollisin laevade ja kaatrite suurtükkide tehnilist seisundit.


Arutelu:Biarmia

Minu meelest tuleks see pealkiri jätta piirkonnale. Andres (arutelu) 31. august 2017, kell 11:15 (EEST)

:  Olen teisaldanud. --Ian Christian Mill (arutelu) 31. august 2017, kell 15:50 (EEST)
Siia tuleb viis linki, palun need korda teha. Andres (arutelu) 31. august 2017, kell 11:16 (EEST)

: Changed link to etwiki, "Biarmia (ajalooline piirkond)" → "Biarmia", "Biarmia" → "Biarmia (poeem)". --Ian Christian Mill (arutelu) 31. august 2017, kell 16:06 (EEST)

::Aitäh! Andres (arutelu) 31. august 2017, kell 16:40 (EEST)

Inglise viki artikkel algab nii:
Bjarmaland (also spelled Bjarmland and Bjarmia; Latin Biarmia or Byarmia; Old English Beormaland)
Adeliine 4. jaanuar 2018, kell 16:46 (EET)


Kasutaja arutelu:Eestlane321

Tere! Kui lood uue artikli, siis lisa sinna kohe ka vähemalt definitsioon. Ainult infokastist ei piisa. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 1. september 2017, kell 18:14 (EEST)

See on väga tore ja meeldiv, et tahad huvitavatel teemadel artikleid luua ja tõlkida. Vikipeediale on vaja uusi artikleid. Aga mõnikord on teemad sellised, et lausete tõlkimisest ei piisa, teema on liiga keeruline. Mul endal juhtub seda päris tihti. Siis püüan ennast korrale kutsuda ja valida keerulise asemel midagi kergemat. Kui tõlkida lihtsalt sõnu, võib juhtuda, et eestikeelne tulemus ei ole tegelikult heas keeles või üldse arusaadav. Soovitan mitte valida selliseid teemasid, mida ise väga hästi ei tunne, millega pole tihedalt kokku puutunud. Keerulised teemad on abstraktsed mõisted, üldised ja suured teemad, nagu näiteks just Sinu loodud [[globaalne kodakondsus]]. Parem on valida lihtsamaid teemasid, nagu näiteks isikud, paigad, ettevõtted, sündmused. Neid on lihtsam kirjutada, tõlkida. Kui kirjutad lihtsamatel teemadel, on ka teistel lihtsam Sinu tehtut üle vaadata ja parandada. Ei ole ju mõtet võtta ette liiga suurt ülesannet, parem on võtta lihtsam, aga teha see hästi ära. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 2. september 2017, kell 23:01 (EEST)

Palun vormista mallide kood korralikult (st eraldi ridadel). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. september 2017, kell 12:50 (EEST)

Kordan. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 4. september 2017, kell 20:45 (EEST)

Uuesti. Palun jäta malli kood erinevatele ridadele, nagu nt siin näites: Mall:Lennujaam#Kasutamine. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. september 2017, kell 18:40 (EEST)

Taaskord sama märkus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. jaanuar 2018, kell 20:09 (EET)

Kui lennujaam on juba kategoorias x riigi lennujaamad, siis ei ole seda vaja uuesti lennujaamade kategooriasse panna. - [[Kasutaja:Neptuunium|Neptuunium]] ❯❯❯ [[Kasutaja arutelu:Neptuunium|arutelu]] 16. märts 2018, kell 19:59 (EET)

Lähteteksti muudatus (2017) on pidevalt resümees aga hetkel on ju aasta 2018. --Tiia (arutelu) 12. aprill 2018, kell 20:35 (EEST)

Seda ei lisa kasutajad ise käsitsi, see tuleb automaatselt. See tähendab, et on kasutatud 2017. aastal kasutusele võetud uut lähteteksti redaktorit. Adeliine 13. aprill 2018, kell 10:27 (EEST)

: Ma tean, et see tuleb automaatselt. Loogiline oleks, et resümeed saab muuta. Kas on siis olemas 2018. aasta lähteteksti redaktor ka? --Tiia (arutelu) 13. aprill 2018, kell 17:16 (EEST)

::Kuna see on märgis, mille lisab tarkvara, siis ei saa kasutaja ise seda muuta ja nii see mõeldud ongi. Kui tahad selle üle arutada, siis pole selle kasutaja arutelu selleks mõistlik koht. Adeliine 13. aprill 2018, kell 17:55 (EEST)

Artikleid luues lisa palun kohe neisse ka natuke sisu, et oleks, mida teema kohta lugeda (näide). Samuti oleks kena lisada nt kategooriad. Ivo (arutelu) 25. aprill 2018, kell 14:23 (EEST)

Palun lisa artikleid luues kohe ka interwiki lingid. See tähendab, et lingi loodud artikkel teiste olemasolevate sama teema artiklitega Wikidata keskkonnas.  Ivo (arutelu) 31. mai 2018, kell 01:34 (EEST)

Enne kriipsude kasutamist või muutmist tee palun endale selgeks reeglid ja nn kuni-kriipsu tähendus. Praegu on näiteks Sinu lennujaamade kriipsud väga valesti: kui kasutada kuni-kriipsu ühendites "Helsingi–Vantaa", "Stockholm–Arlanda" jne, siis näitab see kriips, et lennuliin kulgeb nimetatud asustatud punktide vahel, aga ei, seda lühikest vahemaad sõidavad siiski lennujaamabussid. Oleks tore, kui sa kõik oma valed kriipsuparandused (Tallinna lennujaama artikli parandused 25. maist 2018) tagasi parandaksid. Kuriuss 12. juuni 2018, kell 12:47 (EEST)

Siin on samasugused kriipsuparandused, mis muudavad tähenduse valeks. Palun paranda tagasi siin ja ka mujal, kus oled selliseid parandusi teinud. Kuriuss 12. juuni 2018, kell 13:52 (EEST)

Siin samad valed kriipsud ja vigased lennujaamade nimed. Palun ära võta ingliskeelsetest nimedest inglise grammatikat üle. Nimede ümberpanek inglise keelest eesti keelde EI KÄI NII! Kuriuss 14. juuni 2018, kell 21:50 (EEST)

:Ka siin oled eestikeelsed nimekujud kriipsudega valeks pööranud: John F. Kennedy rahvusvaheline lennujaam. Palun taasta varasemad õiged nimekujud. Kuriuss 5. juuli 2018, kell 18:51 (EEST)

Su loodud artiklite kvaliteediga on väga tõsiseid probleeme. Palun püüa selles osas midagi ette võtta. Me ei jõua siin järjepanu sinu järgi koristamas käia. [[Kasutaja:Kruusamägi|Ivo]] ([[Kasutaja arutelu:Kruusamägi|arutelu]]) 29. juuni 2018, kell 03:40 (EEST)

Ole hea, lisa enda tehtud kokteiliartiklites kohe ka [[Kategooria:Kokteilid]] ja mall {{Pealkiri kaldkirjas}} (juhul kui kokteili nimi on kasutusel tsitaatsõnana). Ursus scribens (arutelu) 21. august 2018, kell 19:14 (EEST)

Sama märkus kategooriate kohta. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 25. november 2018, kell 19:29 (EET)

Kui kirjutad artiklitesse kiiresti muutuvaid arvandmeid nagu "Hotelliketil X on Y hotelli", siis palun lisa juurde, mis aja seisuga see oli ja kust see arv võeti. Läheb kolm või kolmteist aastat mööda, tuleb inimene ja mõistatab, millal see arv küll niisugune olla võis.

Väljendeid nagu "Z asutati 109 aastat tagasi" on parem üldse vältida, asutamisaastast piisab - muidu tuleb kõik need kohad igal aastal kogu Vikipeediast üles otsida ja käsitsi muuta. Kas sina tahaksid sellist tööd teha, kui saab ilma ka? Mina küll ei viitsi.

Aga muidu jõudu. --Ehitaja (arutelu) 27. detsember 2018, kell 21:57 (EET)

Eesti keeles ei eraldata nimede käändelõppe sidekriipsuga (nt Holtels-i peab olema Hotelsi; Rersorts-i peab olema Resortsi jne), erandina kasutatakse sidekriipsu kaubamärgitähisega nimede käänamisel (nt Tylenol®-ile, Windows©-iga, Biocare™-i jne) ja veebiaadresside käänamisel (nt delfi.ee-le, youtube.com-ist jne). Ka võõrnimede käänamata jätmine lausetes pole õige eesti keel. Ma ei juhiks nendele elementaarsetele vigadele siin tähelepanu, kui need ei korduks Teil teistele halba eeskuju andvalt kümnetes artiklites. Kuriuss 8. jaanuar 2019, kell 14:31 (EET)

Kirjutasid nii: "Fukuoka lennujaam on rahvusvaheline lennujaam Hakata-kus, Fukuokas, Jaapanis". Palun pane tähele, et selles lauses komasid ei tohi olla, sest need kohanimed mahuvad niiöelda üksteise sisse. Lennujaama asukohta kirjeldatakse järjest suureneva piirkonnaga: Hakata-ku asub Fukuokas ja see omakorda Jaapanis. Komad peavad olema lauses sel juhul, kui räägitakse mitmest erinevast paigast. Näiteks "Ma olen käinud Venemaal, Hiinas, Jaapanis" või "Lennufirma lennukid lendavad Pariisi, Londonisse, Stockholmi". Aga lauses "Ma olen pärit Eestist Harjumaalt Tallinnast" komasid ei ole. Adeliine 25. märts 2019, kell 17:19 (EET)

Mul on selline palve, et kui sa massiliselt tõlgid enwikist asju, siis palun vaata laused ka tõlkimisjärgselt läbi, et kas need eesti keeles loogilised on. Tõlkida tuleb lause mõtet, mitte lihtsalt eesolevat sõnastust. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 28. juuni 2019, kell 14:03 (EEST)

Kirjutan eelnevale kahe käega alla. Nähtavasti 3-2-1-meetodil ikkagi korralikku eestlast ei saa, kui kõige tavalisematest eestikeelsetest sõnadest aru ei saa. Näiteks "hävitatakse" miski, mis enne hävitamist on ja pärast ei ole. Lännu. Krõška. Kaputt. Põle võtta. Arvatavasti on ajaloos leidunud saari, mille orkaan on päriselt hävitanud, aga need on siis olnud üsna väikesed, kust liiv lihtsalt tassiti tuule ja lainetega laiali. Bahama saared on selleks liiga suured ja Dorian neid ei hävitanud, niisama märatses ja laastas. Samamoodi tähendab "maabumine" üldjuhul seda, et keegi, kes enne maa peal ei olnud, läheb nüüd sinna ja tõenäoliselt jääb natuke pikemaks. Orkaan püsib üldiselt õhus ja läheb peale saarte külastamist edasi, inimene ta ei ole ja puhkpilliorkestriga talle vastu ei minda. Inglise sõnade asendamine juhuslike eesti sõnadega ei ole tõlkimine, see on tõlkimise mängimine. Parem oleks teha seda kodus või liivakastis, mitte päris artiklis, kust koolilapsed õpivad, et Bahama saared lakkasid 2019. aastal olemast. --Ehitaja (arutelu) 2. september 2019, kell 21:04 (EEST)
----
Hea keeletoimetamistalguline!
Žürii on oma otsuse teinud ja Te ei saanud seekord auhinnalist kohta.
17 talgulist toimetas kokku 716 artiklit. Kolme aastaga on toimetatud 1925 artiklit ja tänu talgutele on märkimisväärselt vähenenud Vikipeedia keeletoimetamist ootavate artiklite arv. Aitäh Teile sellele kaasa aitamast!
Kui soovite tagasisidet osa Teie tehtud paranduste kohta, siis kirjutage mulle oma meiliaadress Vikipeedia kaudu või aadressile ann.siiman@ut.ee ja saadan Teile faili.
Tervitades
Ann Siiman
keeletoimetamistalgute žürii esimees
Annn (arutelu) 25. aprill 2020, kell 09:42 (EEST)


Arutelu:Lopadotemachoselachogaleokranioleipsanodrimhypotrimmatosilphioparaomelitokatakechymenokichlepikossyphophattoperisteralektryonoptekephalliokinklopeleiolagōiosiraiobaphetraganopterygōn

Miks selline galerii? Koostisosad võiks lahti kirjutada. --Pelmeen10 2. september 2017, kell 23:18 (EEST)

Nõustun. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. september 2017, kell 23:29 (EEST)

Samuti nõus, samas, tänase päeva jooksul on kulunud 1000+ korda ülaloleva reklaami peitmisele, et ikka ruumi oleks, kus teksti sisestada; keegi ei keela lahti kirjutamist, sõsarwikides on seda tehtud. Pildid ise on võetud ühe sõsarwikiartikli tabelist, seal on ka lingid küljes, enamasti.— Pietadè (arutelu) 2. september 2017, kell 23:36 (EEST)

Lisaks on mul ka muid toimetusi, näiteks hetk tagasi lisasin 1 KIA Vene-Ukraina sõja kroonika 30. augusti lõiku (ülehomme saanuks 41-aastaseks), keda millegipärast ametlikus teates ei mainita...— Pietadè (arutelu) 2. september 2017, kell 23:49 (EEST)

Lisaks²: koostisosade lahtikirjutamine ei pruugi lihtne olla, MMCCC+ aastaga on mõndagi muutunud, ja eri artiklite kirjeldused kipuvad lahku minema, huvitav, mitu doktoritööd selle sõna kohta kirjutatud/kaitstud on...Kiire ka: "viie rikkaima riigi" kodanikuks juba saanud, nüüd lubatakse meri ka õuele tuua, või oli see mere bulvar, ups, promenaad hoopis..., madalama koha peal elutsedes, ehk siis, "rege rauta talvel, vankrit suvel!", või oli see vastupidi...— Pietadè (arutelu) 3. september 2017, kell 01:26 (EEST)

<wbr> minu meelest ei kõlba. Mõnes teises keeles võib-olla kõlbab, aga eesti keeles on ilma sidekriipsuta poolitamine vigane. Parem kasutada võimalike poolituskohtade näitamiseks ikka ujukriipsu () nagu näiteks hollandi vikis. 2001:7D0:88DD:F880:C9F8:AB34:6A97:CF71 3. september 2017, kell 08:51 (EEST)

Lp härra/proua 2001:7D0:88DD:F880:C9F8:AB34:6A97:CF71, ei hakka vaidlema, algus, {{DISPLAYTITLE:<i>...Lopadotemachoselach, on kooskõlas juhendiga, soft hypheni sinna sisse panna ei saa; artiklis endas on shy,kusjuures nt ka en, ru, es jt keeltes on poolitusmärgi puudumine viga, ometi ei ole nad seda "parandanud", nlwi pealiri on:Lopado%C2%ADtemacho%C2%ADselacho%C2%ADgaleo%C2%ADkranio%C2%ADleipsano%C2%ADdrim%C2%ADhypo%C2%ADtrimmato%C2%ADsilphio%C2%ADparao%C2%ADmelito%C2%ADkatakechy%C2%ADmeno%C2%ADkichl%C2%ADepi%C2%ADkossypho%C2%ADphatto%C2%ADperister%C2%ADalektryon%C2%ADopte%C2%ADkephallio%C2%ADkigklo%C2%ADpeleio%C2%ADlagoio%C2%ADsiraio%C2%ADbaphe%C2%ADtragano%C2%ADpterygon...— Pietadè (arutelu) 3. september 2017, kell 10:35 (EEST)

: Nojah, hollandi ja veel näiteks poola viki eeskujul DISPLAYTITLE'it polegi siis vaja. Hollandi vikis on õige pealkiri, poolituskriipsudega õiges kohas. Sel, mida brauseri aadressireal näed, pole ju tegelikult tähtsust. 90.190.46.131 3. september 2017, kell 10:47 (EEST)

:: Lp 90.190.46.131, nl ja pl pealkiri (sõna) ei ole kursiivis, pealegi, artiklis on öeldud, et tegemist ühe sõnaga, poolitusmärgi, mis on ühtlasi ka sidekriips, lisamine ei pruugi seda väidet kinnitada. PS! rohkem ma oma aega härra/proua/robot 2001:7D0:88DD:F880:C9F8:AB34:6A97:CF71/90.190.46.131 all esineva üksusega suhtlemisele ei kuluta.— Pietadè (arutelu) 3. september 2017, kell 11:05 (EEST)

::: Katsetasin eelvaates, kaldkirja saab pealkirja panna ka siis, kui kasutada seal ujukriipe, hollandi ega poola vikis nähtavasti ei peeta kaldkirja vajalikuks.

::: Jah, kui liitsõna piiril sõna poolitada, siis ei pruugi olla arusaadav, kas sidekriipsu kasutatakse ka ilma poolitamata. Aga see on argument poolitamise vastu üldse, ja üldiselt ei peeta seda probleemiks. Seevastu poolitamisest ilma poolituskriipsuta, nagu praegu, ei saa aru saada kuidagi teisiti, kui et ongi mitu sõna. 90.190.46.131

Kas mitte me ei peaks kasutama seda transkriptsiooni, kus gk asemel on nk? Andres (arutelu) 3. september 2017, kell 13:00 (EEST)

vesipapp või väikepütt, vist, lennuvõimeline, enne "tarvitamist".— Pietadè (arutelu) 3. september 2017, kell 13:23 (EEST)

:: Mh, märksõna on teistsugune kui pealkiri. Pealkiri peaks olema samasugune kui praegu märksõna, ainult et ma pole kindel, kas peaks kirjutama gk või nk. Andres (arutelu) 5. september 2017, kell 10:07 (EEST)

Miks pealkiri on ikkagi ühes jorus, ehkki seda on püütud murda?--Estopedist1 (arutelu) 5. september 2017, kell 09:39 (EEST)

Minu meelest ongi parem, kui on ühes jorus. Andres (arutelu) 5. september 2017, kell 10:03 (EEST)

: Aga osa sellest jorust jääb lehe serva taha. Kas poolituskriipsudega, nii nagu hollandi või poola vikis, pole ka hea? 2001:7D0:88DD:F880:BC3F:151C:8C3D:D519 5. september 2017, kell 10:19 (EEST)


Arutelu:Riia piiskopilinnus

täpselt lokaliseerimata suurusega

Mis see tähendab? Andres (arutelu) 3. september 2017, kell 17:02 (EEST)

:Sõnastus oli natuke vigane. lokaliseerimata asukoha ja suurusega. Kuna piiskopihoov on ilmselt vundamendimüürideni maha lammutatud, ei ole siiani kindlaks tehtud linnusekrundi suurust, pea- ja abihoonete hulka ja paigutust. Ilmselt kuulus krundi sisse algselt ka ehitama hakatud Maarja e. Toomkirik. I linnuse puhul on tõenäolisest paiknemisest ja hoonete asendist ja ajaloost rohkem teada. II linnuse puhul on oletuste % suurem. Marrx

Meil on ka artikkel Riia ordulinnus. Mõlema artikli päisesse tuleks teha selgitavad märkused. Mainin ka, et märksõna Riia linnus viib Riia ordulinnuse juurde ja see omakorda on ümbersuunatud Riia lossi juurde--Estopedist1 (arutelu) 5. september 2017, kell 09:35 (EEST)

Korrektne oleks tegelikult Riia ordulinnus. Loss on tunduvalt laiatähenduslikum hiliskeskaegne ja uusaegne nimetus suurele võimsale ja pidulikule kiviehitisele, näiteks ka suurelt väljaehitatud mõisa kivist härrastemaja ja samas võib nimetada ka uusaegset bastionkindlust lossiks. Tänapäeval nimetatakse enamusi vanu varemetes kiviehitisi lossideks. Riia linnus märksõnana tuleks vist üldse ära kustutada, kuna see ei tähenda konkreetselt midagi. Kui ehk rääkida ainult muinaslinnusest, mida ei liivlastel, ega ka viikingitel seal minu teada ei olnud. Märksõnad, mis räägivad Riia ordulinnusest tuleks ümber suunata Riia ordulinnuse juurde. Marrx (arutelu)
----
on mainitud väikseid väravaid II piiskopilinnuse ja toomkiriku surnuaia vahel

On see kindlasti mitmuses? Ursus scribens (arutelu) 5. november 2018, kell 07:30 (EET)

:Jah, on antud küll mitmuses, aga ilmselt võib kirjutada ka "on mainitud väikest väravat". Oleneb milline see värav välja võis näha - kas ühe ukseavaga, või suurem kahe sissekäiguga ja näiteks mingi torniga. Nagu Tallinna Viru eesväravad.Marrx


Arutelu:Einar Kuusk

Miks see youtuberi asi välja läks? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 3. september 2017, kell 21:16 (EEST)

Siit võeti üks lõik välja. Arvan, et välislingid võiksid jääda. Andres (arutelu) 31. jaanuar 2019, kell 09:20 (EET)

minu meelest pole sellisel kujul väljavõtmine õigustatud. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 1. veebruar 2019, kell 09:54 (EET)

:Nõustun. Mille poolest on allikaviidetega kinnitatud avaliku elu tegelase avalik vaidlus seksuaalküsimuses mittevajalik info? Ursus scribens (arutelu) 1. veebruar 2019, kell 12:21 (EET)

:: Mh, tekstis pole vaidlusest sõnagi juttu. Andres (arutelu) 1. veebruar 2019, kell 12:40 (EET)

Kuna vaidlus on juba vähemalt kahes suures lehes, siis on see ilmselt tähelepanuväärne. Küll aga tuleks tsiteerida kodanik Kuuse algset sõnavõttu, nii et selle kontekst oleks nähtav, refereerida osapoolte kommentaare ja lisada asjakohased viited seadustele. --Ehitaja (arutelu) 3. veebruar 2019, kell 17:51 (EET)

:Siis võib tekkida samalaadne probleem nagu artikliga Priit Kuusk. Aga tõsi ta on, et niisuguses napis sõnastuses on asi arusaamatu. Andres (arutelu) 3. veebruar 2019, kell 18:20 (EET)

Põhjus: Ilma loata privaatse videomaterjali lindistamine ning kontekstis väljas meediasse vihje saatmine ja laim.

Esiteks: eelnevad väited - et lindistati loata ja et tegemist on laimuga - on praegu tõestamata. Muide, need on ka omavahel vastuolus: kui on lindistus, millel kodanik midagi väidab, siis ütlus, et ta seda väitis, ei ole laim, see on ebameeldiv tõde. Teiseks: see, kuidas mingi väide ajakirjandusse jõudis, ei ole Vikipeedia asi. Vikipeedia ülesanne on teha avalikest allikatest kokkuvõte, öeldes, et allikas 1 väidab A, allikas 2 väidab mitte-A ja allikas 3 teatab, et kohtuotsuse kohaselt oli allikas A väidetu laim. Sel juhul saab lugeja üldpildi, mille raames võib ise otsustada, kas on A või pole. --Ehitaja (arutelu) 14. veebruar 2019, kell 13:37 (EET)

:Just. Vikipeedia lihtsalt kajastab seda, mis ajakirjanduses juba olemas on, seega ma ei näe alust selle lõigu kustutamiseks. Minu küsimus on hoopis, et kui meediaväljaanded peaksid mingil hetkel otsustama need lood ära kustutada - kas see tähendab, et Vikipeediast tuleb ka need väited automaatselt ära kustutada või on siiski mingi alus nende säilitamiseks? --Minnekon (arutelu) 20. veebruar 2019, kell 15:11 (EET)

::Otseselt võttes Vikipeediast kustutamiseks head põhjust ei ole, kuni väiteid pole kohtus laimuks tunnistatud (mis on ülimalt väheusutav, kuna siiani pole minu teada isegi üritatud väita, et otseülekandest salvestatud video olnuks võltsitud). Uudisveebidest kustutamise korral tuleks kustutamise fakt ja põhjendused (nt kohtuväline kokkulepe) küll Vikipeedias dokumenteerida. Kahtlemata oleks parem, kui saaks lisada uued allikad, mis aga sõltuvad muidugi sellest, kas kodanik Kuuse tegevust on peetud piisavalt oluliseks, et selle kajastamiseks elus puid ohverdada (arvatavasti siis mõnest teisest liigist, okaspuudest head paberit ei saa), või kas vastavaid veebilehti on salvestatud mõnes veebiarhiivis. --Oop (arutelu) 21. veebruar 2019, kell 16:58 (EET)
------------------
Minu meelest pole lause "Einar Kuusk on samuti olnud tegev Hollywoodi näitleja ja koomiku Tom Greeni [1][2] veebisaidil ja saates videoid." entsüklopeedias märkimist väärt. Igaüks võib isegi USA presidendile videoid saata, aga ka see pole entsüklopeedias avaldamist väärt. Kuriuss (arutelu) 12. oktoober 2020, kell 21:43 (EEST)

Põhjus, miks E. Kuuse artiklis ei tohiks olla kirjas antud lõik tema 'avaliku tegelase avalik vaidlus seksuaalküsimuste üle'.


Arutelu:Sergei Zenjov

===Statistika===
Hooaeg 	Klubi             	Riik	Tase	Mänge	Väravaid
2011/12	Lvivi Karpatõ     	    	I   	14   	1
2010/11	Lvivi Karpatõ     	    	I   	18   	4
2009/10	Lvivi Karpatõ     	    	I   	25   	3
2008/09	Lvivi Karpatõ     	    	I   	28   	1
2007/08	Lvivi Karpatõ     	    	I   	11   	0
2007   	Tallinna FC TVMK  	    	I   	22   	14
2006   	Pärnu JK Vaprus   	    	I   	29   	11
2005   	Pärnu Pataljoni JK	    	III 	19   	27


Arutelu:10. september

*1627 – algas La Rochelle'i piiramine.
--WikedKentaur (arutelu) 9. september 2017, kell 08:07 (EEST)


Arutelu:Brigitte Susanne Hunt

Vaidlustan kustutamise. Põhjus "Ta oli tuntud ka varem, aga artikkel ei tohiks niisugune olla", ei ole piisav argument artikli kustutamiseks. Artikkel ei riku ühtegi head tava ega sisalda ebaõiget informatsiooni, negatiivseks küljeks võib vaid olla informatsiooni vähesus, kuna persooni kohta ei olegi eriti palju informatsiooni saadaval ja/või see nõuab täiendavat uurimist, aga see ongi Wikipedia üks alustaladest, et informatsiooni saab lisada, parandada ja täiendada. Kui inimene kogub ohtralt avalikkuse tähelepanu mingi asjaga, mis võib-olla väljub mõne teise inimese sündsustunde piiridest, ei tähenda see, et seda asja ei juhtunud. Sajad kommentaarid sotsiaalmeedias ja ajakirjanduses kampaania "Seksin oma kaaslasega iga päev", jagamised ja meeldimised teevad kampaaniast olulise. --82.131.112.76 10. september 2017, kell 17:39 (EEST)

Võiks ju siis eluloo kirjutamise korralikult ette võtta. See lihtsalt ei ole ilus, kui võetakse eluloost üks episood välja ja rohkem ei kirjutata, just nagu ainult niisugune asi vääriks üldse tähelepanu.

Ma vaidlustan selle, et ta enne ei olnud tuntud. Ja kui see kampaania on nii oluline (milles ma küll kahtlen), siis võiks pigem sellest kampaaniast artikli kirjutada. Aga siin pole ju sellest kampaaniastki midagi räägitud. Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 18:34 (EEST)

Hm, ja mis mõttes on see seik "isikliku" all? Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 18:47 (EEST)

:Artiklis pole öeldud, et ta selle tõttu kuulsaks sai, vaid et kogus tähelepanu. --Pelmeen10 10. september 2017, kell 21:33 (EEST)

:: Kui midagi muud pole öeldud, siis minu meelest see tähendabki seda. Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 22:52 (EEST)

::Minu meelest pole see tõendatud, et ta avalikkuse tähelepanu kogus. Andres (arutelu) 10. september 2017, kell 22:56 (EEST)

::: Hetkeseisuga on kampaaniateemalistel artiklitel ainuüksi Õhtulehes ja Delfis kokku üle 500 kommentaari, lisanduvad artiklite jagamised sotsiaalmeedias ja omakorda nende kommentaarid seal - oluliselt populaarsem teema kui paljud teised hetkel päevakajalised. Kui see ei ole avalikkuse tähelepanu, milliste muude kriteeriumide alusel peaks kvalifitseeruma "avalikkuse tähelepanu"? --82.131.112.76 10. september 2017, kell 23:35 (EEST)

:::: Ma ei tea üldse, mida tähendab "avalikkuse tähelepanu". Kas kommentaarium ja sotsiaalmeedia on avalikkus? Andres (arutelu) 11. september 2017, kell 00:32 (EEST)

Kas saaks kuidagi "avalikkuse tähelepanu kogumise" välja jätta? Mis on avalikkuse tähelepanu, kuidas seda kogutakse ja kuidas kogumist tõendatakse? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 19. september 2017, kell 01:30 (EEST)

2012. aastal jäi Brigitte Susanne Hunt "Kesklinna kaunitari" konkursil teiseks.

Võtsin välja, sest tundub ebaoluline. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 17. september 2018, kell 21:19 (EEST)

:Tuleks uurida, kas seda on ajakirjanduses kajastatud. Kui on, siis võib viidata ja sisse jätta. Üldse on nüüd selline naljakas olukord, et autor/subjekt on avalikult ajakirjanduslikus videos kinnitanud, et kirjtuatu vastab tõele. Sõltumatud allikad oleksid muidugi paremad, aga allikana ei ole see siiski halvem kui oleks näiteks kirjalik intervjuu - ja neid me ju kasutame päris palju. Videot on ilmselgelt toimetatud, seega on see läbinud teatud üldajakirjandusliku filtri (üksikasjalikku faktikontrolli Eesti lehtedes niikuinii peaaegu ei tehta). Nii et kõigele, mis ta videos ütleb, saab viidata küll. --Ehitaja (arutelu) 25. september 2018, kell 15:24 (EEST)

2019. aastal esilinastuvas triloogias "Klassikokkutulek" mängib Hunt Niinat.

Misasja? Adeliine 18. oktoober 2018, kell 10:13 (EEST)

: Silmas on peetud seda filmi: http://www.efis.ee/et/filmiliigid/film/id/19497 Velirand (arutelu) 18. oktoober 2018, kell 10:26 (EEST)

:: Mõnedest muudatustest arusaamiseks on hea ära vaadata see video  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. oktoober 2018, kell 13:04 (EEST)

Kogu see autosaaga on minu meelest ülearune, sel pole mingit tähtsust. Andres (arutelu) 31. juuli 2019, kell 15:59 (EEST)

Võib mainida, aga mitte nii pikalt ja detailselt. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 31. juuli 2019, kell 16:01 (EEST)

Loetletud on terve rida kohti kus Hunt on "näidelnud", aga üks koht on mainimata, ta on "näidelnud" TV3 sarjas "Suletud uste taga" vähemalt ühes seerias.

Kas tõesti kodanik hunt on ajakirjanik, nagu Wikipedias on kirja pandud? Millist ajakirjanduslikku uurimistööd kodanik hunt ka teeb ja kust sellest lugeda saab? Sellise tegelase nimetamine ajakirjanikuks on ajakirjanike solvamine.

Kas tõesti kodanik hunt on näitleja, nagu Wikipedias on kirja pandud? Millise näitlemise erihariduse on kodanik hunt saanud? Millistes teatrites kodanik hunt näitleb? Millistes lavastustes? Äkki võiks olla täpsustus et tegemist on paaris filmis osalenud isikuga, mitte aga "näitleja".

Kohati tundub, et Eesti suuruses riigis võib näitleja tiitli saada juba ühes filmis osalemise järel. siin kriitik räägib juba paaris filmis osalenud isikust... Ave Maria (arutelu) 25. veebruar 2024, kell 01:42 (EET)

Ma leian ka seda. Aga seda ei pea esimeses lauses mainima. --Andres (arutelu) 25. veebruar 2024, kell 07:07 (EET)

"Brigitte Susanne Hunt valiti Kroonika lugejate poolt 2020. aasta Eesti seksikaimaks naiseks." - Kas seda saab lugeda saavutuseks või mingit sorti märgilise tähtsusega sündmuseks? Valimisi toimub kogu aeg.--62.65.214.38 18. juuni 2020, kell 20:01 (EEST)

Ma arvan, et seda tasub mainida. --Andres (arutelu) 25. veebruar 2024, kell 06:59 (EET)
----
Kuidas suhtuda lemmiklugude lisamisse? On see tähelepanuväärne? Velirand (arutelu) 29. november 2022, kell 10:28 (EET)

See pole mitte mingist otsast tähelepanuväärne Wikipedia kontekstis. Kui Hunt hakkab kunagi ise muusikat tegema, siis võib mainida, kes on ta mõjutajad ja eeskujud. Seni aga on see lihtsalt sama oluline info nagu mis oleks Hundi lemmikvärv. 82.131.9.153 29. november 2022, kell 18:18 (EET)

:Ei pea kuigi oluliseks infoks. Metzziga (arutelu) 23. detsember 2022, kell 16:21 (EET)

10.juuli 2023 suutis Brigitte Suusanne Hunt jääda silma rassistlikute kommentaaridega oma pikaaegse tuttava Kristina Pärtelpoja suunas. Antud juhtum pälvis palju sotsiaalmeediakära, kus Hunt tunnistas enda sõnu ning ei kavatsenud ka rassistlike ja inetute kuulujuttude levitamise eest vabandada.

Ei. --Andres (arutelu) 12. juuli 2023, kell 13:57 (EEST)
----
Kui kellelgi aega ja viitsimist on, siis võiks inglise Vikipeedias tema kohta artikli kirjutada. Velirand (arutelu) 24. september 2023, kell 10:44 (EEST)
----
Olgu pealegi ma saan aru, et määratlus näitleja eemaldati. Aga ta siiski on Tartu Ülikooli lõpetanud ajakirjanik. Velirand (arutelu) 25. veebruar 2024, kell 09:37 (EET)

See on tema haridus, mitte tegevusala. Artiklis mainitakse, et ta on ühel aastal ajalehtedest töötanud, aga pole öeldud, mida ta seal tegi. Ma ei tea, kas saatejuht on ajakirjanik, aga kui on, siis piisab sellest. --Andres (arutelu) 26. veebruar 2024, kell 01:39 (EET)

:https://www.delfi.ee/teema/74049761/brigitte-susanne-hunt?page=24 teeb reporteritööd delfi mikker näpus. Wkentaur (arutelu) 26. veebruar 2024, kell 08:56 (EET)


Arutelu:Jaan Riet

Ateljeemaja osa võiks tõsta artiklisse Jaan Rieti ateljeemaja -- Umbisik (arutelu) 14. september 2017, kell 10:12 (EEST)

Tütre nimi oli Hilja (mõnes allikas Hilda) ja ka tema oli fotograaf (vääriks eraldi artiklit): * https://kulturnav.org/8cd730df-966a-49fb-8c7b-96b3749d9b83 * https://sakala.postimees.ee/2158097/viljandi-fotograaf-hilja-riet-peab-oma-sajandaid-joule * https://naine.postimees.ee/6861705/ajaloonaine-uks-esimesi-naisfotograafe-hilja-riet-jai-peaaegu-tundmatuks-kuigi-tema-toid-oli-tuhandetes-eesti-kodudes LauriKreen (arutelu) 26. november 2023, kell 22:58 (EET)


Arutelu:Kliiniline depressioon

Kas suunata #suunadepressioon?--Juhan121 (arutelu) 14. september 2017, kell 17:43 (EEST)

Too artikkel tuleb võib-olla jagada kaheks, "kliiniline depressioon" või selle sünonüüm peaks olema ühe pealkiri. Andres (arutelu) 14. september 2017, kell 18:56 (EEST)

Panin pealkirjale vastavad intervikid, aga võib-olla tuleb pealkirja muuta ja ka sisu ei vasta hästi pealkirjale. Andres (arutelu) 14. september 2017, kell 19:03 (EEST)

:Praegune sisu on siia kopeeritud artiklist "depressioon". Sellise tõsist toimetamist vajava teksti kopeerimisel ei ole mingit mõtet, sest tekst võib minna nö kahvlisse: toimetatakse kahes kohas, teadmata teise olemasolust. Panen ette siinne praegu kustutada. Adeliine 22. september 2017, kell 19:44 (EEST)

::Võiks jätta kas või ühe lause toimetatud kujul. Andres (arutelu) 23. september 2017, kell 18:22 (EEST)

Depressioon on emotsionaalne reaktsioon kaotusele ja pettumusele. Reaktsiooni võivad vallandada mitmesugused sündmused.
Depressioon tekitab organismis sageli füüsilisi (füsioloogilisi) muutusi. Haigusena on depressioon kiire kuluga ning tekitab sageli inimestes segadust: "Ma ei saa aru, miks ma ennast nii halvasti tunnen... Kõik on ju korras..." Psüühiliste sümptomitega kaasnevad füüsilised sümptomid, mida põhjustab keemiline väärtalitlus närvi- ja hormonaalsüsteemis.
Sesoonse depressiooni kutsub esile päikesevalguse vähenemine. Päikesevalguse mõjul toimuvad hüpofüüsis muutused, mis muudavad mõne inimese aju keemilist tasakaalu, nii et neid tabab päikesevalguse vähenedes ränk bioloogiline depressioon. Sügismasenduse vähendamiseks on hakatud määrama valgusravi: patsient istub talvisel ajal iga päev 1-2 tundi eredas valguses. Lisaks soovitatakse sügismasenduse all vaevlejatel iga päev vähemalt tund aega õues olla. Ka uuem farmakoteraapia sisaldab spetsiaalseid vahendeid sesoonse depressiooni raviks.
Segatüüpi depressiooni vallandab mingi kindel sündmus, kuid sel juhul ilmnevad inimesel nii emotsionaalsed kui ka füüsilised sümptomid.
Düstüümia on pidevalt kergelt alanenud meeleolu, mis ei vasta kerge depressiooni kirjeldusele.


Arutelu:Bolzano provints

Autonoomia viib nähtavasti valesse kohta.
Valdade puhul tuleks minu meelest välja kirjutada "... vald". Andres (arutelu) 16. september 2017, kell 21:48 (EEST)

Kas siis edaspidi peaks nt olema "Tallinna linn" jne, "Tallinn" jne asemel, kui teised meist kirjutavad???Et alul raha/piirid, siis keel, "euroteadlikult" 1 000 poolt ehk 555 %, mis nyyd euronormeesti keele grammatika reeglid dokumentide tõlkel

: Minu meelest on selline täpsustus pealkirjas samuti ebavajalik. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. oktoober 2017, kell 14:24 (EET)

:: Eesti puhul me ju kirjutame "... vald", kui tegu on vallaga, ja asula (näiteks linna või küla) puhul tavaliselt ei lisa midagi. Andres (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 00:17 (EET)

"ettearvamatuks" loetuna, esmajärjekorras wikipeedia mitte-administraatori (mina ei ole valinud, teda, keegi meist ei ole, ka mitte "Willy") poolt kuulekuse kontrollina antud esi"hääletaja" juhtnöörina "...", järgin siiski,nt küsimust: kui mitusada artiklit läheb selleks, et keegi vaevuks parandama nt seda, et 222km ei kirjutata kokku, km ja arv, jne, sh, suveräänse riigi (Itaalia Vabariik) haldusüksused asuvad riigi territooriumil (vrd nt Ukraina) jne— Pietadè 6. oktoober 2017, kell 22:05 (EEST)

Asjatu vaev, tuleb lihtsalt parandada. Andres (arutelu) 7. oktoober 2017, kell 11:51 (EEST)

:enne kui neid masintõlkeid (ilmselt find-replace-iga inglisest v saksast tehtud) tuhandeid koguneb, võiks ehk siiski tegijale ta leheküljel teada anda, et kirjavead ei ole aktsepteeritavad.— Pietadè 7. oktoober 2017, kell 12:13 (EEST)
----
Siin olid vallanimed alul itaaliakeelsed, aga keegi parandas need inglise viki järgi ära ehk siis nii, et nähtavasti inglise keele kasutamissageduse järgi on enamik artiklipealkirju nüüd saksakeelsed. Kuna KNAB-i järgi on eelistatud itaaliakeelset provintsinimi, siis arvatavasti võiks eelistada ka ühtviisi itaaliakeelseid vallanimesid. KNAB-is on sellest provintsist kaks kohta (Alto Adige, Ortles), mõlema juures on samuti eelistatud itaaliakeelset nime. Pikne 6. mai 2020, kell 15:01 (EEST)

"Suures maailma atlases" on ka itaaliakeelsed nimed eespool ja suurema kirjaga. Pikne 6. mai 2020, kell 15:39 (EEST)


Arutelu:Argentina karikas

Esimene lause on liiga keerulise lauseehitusega. Andres (arutelu) 16. september 2017, kell 22:22 (EEST)

allikas LK 49 https://www.digar.ee/arhiiv/en/download/112508
suwa 12. mai 2018, kell 01:43 (EEST)


Kasutaja arutelu:Brancomeister

Tere, Hardi! Tänan sind osalemast esimesel [[Vikipeedia:Digihariduse konkurss|digihariduse konkursil]]! Loodan, et see oli õpetlik kogemus ning julgustaksin osalema ja taas võitu püüdma ka septembris alanud uues võistlusvoorus. [[Kasutaja:Kruusamägi|Ivo]] ([[Kasutaja arutelu:Kruusamägi|arutelu]]) 17. september 2017, kell 18:13 (EEST)

Aitäh põhjalike täienduste eest!
Võiks olla lisatud veelgi rohkem siselinke.
Palun kopeeri tekst Vikipeedia põhiruumi artiklisse "SRÜ", (vt [https://www.youtube.com/watch?v=3RBqd0oevcg&feature=youtu.be videojuhendit]), seejärel on töö arvestatud.
--[[Kasutaja:Sirlizupping|Sirlizupping]] ([[Kasutaja arutelu:Sirlizupping|arutelu]]) 7. detsember 2017, kell 23:33 (EET)

Artikkel on piisavalt pikk, nimelt veidi üle 8000 tähemärgi. Enne artikli lugemist ei teadnud ma antud teemast midagi, kuid nüüd on ülevaade SRÜ-st küll. Artiklit vaadates ei suudaks ma seda kunagi eristada mõne vilunud wiki kirjutaja sissekandest, seega usun, et töö on kas väga hoolikalt tehtud või on autoril eelnev kogemus. Artikli struktuur on loogiline ja korrektne - algab definitsiooniga ja on jaotatud alapealkirjade kaupa. Pildid ja tabel lisavad esteetika, mida ma seostan "populaarsete teemade" sissekannetega, ehk pole ainult üks lõik ja tehtud. Refereeritud-viidatud on samuti hästi. Kõik algallikad on usaldusväärsed ja artiklis kirjutatud vastab nende informatsioonile. Kogu sisu oli arusaadav, ladus, loetav ja isegi mul, kes ma poliitikast midagi ei tea, tekkis mõningane huvi :) Kindlasti on see artikkel kasuks kunagi kellelgi, kes peab näiteks koolitööks SRÜ kohta lugema.
(Viive Trepp) Plantboi (arutelu) 8. detsember 2017, kell 17:59 (EET)


Arutelu:Filosoofiline küsimus

Filosoofiline küsimus on ratsionaalne küsimus lõpliku või teaduslikult tõestamata vastuseta, mis on avatud edasisele diskussioonile.

Mis tähendab "ratsionaalne küsimus"?

Teaduslikult tõestamata vastuse võib anda mis tahes küsimusele.

Mille kohta viimane kõrvallause käib?

Mis tähendab "lõplik vastus"? Minu meelest ka teaduse teoreetilistele küsimustele ei ole lõplikku vastust.
Kas filosoofilist küsimust saab defineerida sõltumata filosoofia defineerimisest?
Kui tavakeeles mõistetakse filosoofilise küsimuse all midagi muud, milleks sellest siis siin rääkida?
Minu meelest on esitus ebapädev ja võib-olla oleks parem kustutada. Andres (arutelu) 19. september 2017, kell 10:21 (EEST)
On veel mõiste 'filosoofiline probleem'. Kuidas filosoofiline küsimus ja filosoofiline probleem omavahel suhestuvad? Andres (arutelu) 19. september 2017, kell 10:25 (EEST)

Religiooni käsitlevad - Hakati jumala eksistentsis kahtlema ja selle kohta küsimusi esitama.
Kui jumal on olemas siis miks on maailmas nii palju kurjust?
Eetika ehk väärtusfilosoofia - inimeste või inimgruppide poolt pooldatavad või taunitavad väärtused.
Kas rass on bioloogiline või sotsiaalne liigitus?
Kas loomadel on õigused?
Esteetika
Füüsika
Metafüüsika


Arutelu:Eremiit

Seda sõna ei ole ju eesti keeles nii loodud, et on võetud osa kreekakeelsest sõnast ja pandud "-iit" lõppu. Andres (arutelu) 20. september 2017, kell 20:32 (EEST)
Tegin suunamise eraku peale. Vana sisu on siin:
_____________________
Eremiit (vanakreekakeelsest sõnast ἔρημος erēmos 'kõrb') on erak, kes mõtisklemiseks või usuliste veendumuste tõttu (Jumala teenimiseks) eemaldub välismaailmast.
(Kõrb ei tähenda siin tingimata kõrbe, vaid inimtühja paika.)

*Munklus
*Erak
______________________________--Lulu (arutelu) 5. juuli 2019, kell 12:37 (EEST)


Arutelu:Alraun

*Mandragora autumnalis Bertol.
*Mandragora caulescens C. B. Clarke
*Mandragora officinarum L. – harilik alraun
*Mandragora turcomanica Mizg.
*Mandragora vernalis Bertol..Sissekanne GRIN-is, veebiversioon (vaadatud 19. septembril 2017) inglise keeles
Mariina 21. september 2017, kell 05:55 (EEST) alias Простота

GRIN-i järgi on viis liiki, teiste allikate järgi kolm. Sellest saaks siin pikemalt rääkida, millised liike enam eraldi ei vaadata. Andres (arutelu) 24. september 2017, kell 11:17 (EEST)


Arutelu:Vähktõvekorpus

Välja võetud: Andres (arutelu) 22. september 2017, kell 08:45 (EEST)

−
Andres Soosaar, Vangikongist ja palatist lähtunud meditsiinieetika MEDITSIINIEETIKA: "Kostoglotov jõuab 13. korpusesse väga raskes, kui mitte lootusetus olukorras ja lahkub romaani lõpulehekülgedel sealt nii füüsiliselt ning ka vaimselt tervenemise teele asununa, st oma senistest vaevadest vabaks saanuna, oma igavese asumise paika kuskil kaugel Kasahstani stepis, et alustada uut ja seekord tõeliselt inimlikku elu."

−
−
"Vähikoprus", lk 67: raviarst Kostoglotovile: "Teil pole mingit paranemist loota! Teie.... surete! Teie kasvaja on üks ohtlikumaid vähktõveliike! Eelkõige seetõttu, et selline väärmoodustis areneb väga kiiresti ja on eriti halvaloomuline, see tähendab, annab väga kiiresti metastaase. Haigete suremus oli alles hiljuti üheksakümmend viis protsenti."

−
Vähikorpusest väljakirjutamiseks oli mitmeid põhjuseid (neist mitmed olid romaanis ka nimetatud), üheks neist oli vähisurmade statistiliste näitajate parendamine. Otsest kirjalikku tõendusmaterjali, selle kohta, et Kostoglotov vabastati tervenemise tõttu teoses ei kohta. Vabanemisjärgsed loomaaia-ja kaubamaja külastused, kus ostetud triikraud mehe väsimuseni ära kurnas ei indikeeri ei füüsilist ega vaimset tervenemist.


Arutelu:Erika Sawajiri

Mismõttes kõige ilusam, kui meeste arvamust pole üldse küsitud. --WikedKentaur (arutelu) 23. september 2017, kell 16:23 (EEST)

Muidugi ei saa seda järeldada. Et aga ta tollel küsitlusel sai esikoha, siis võib-olla tasub seda asja mainida. Andres (arutelu) 23. september 2017, kell 17:50 (EEST)


After the Anschluss in 1938, Austria was a part of Germany (Ostmark), therefore Wilhelm Walch, Josef Jennewein and Helga Gödl (who were Austrians) did win their medals for the Deutsches Reich (and those medals do still count for Germany). Another Austrian, Hellmuth Lantschner, did change to Germany in 1935 and was a German citizen. A few years after the Second World War he returned to Austria and did become an Austrian citizen once more. --Skiscout (arutelu) 25. september 2017, kell 20:09 (EEST).

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:1939. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused


Arutelu:Jaanika Anderson

Võib-olla Tartu Ülikooli kunstimuuseum peakski väikese tähega olema, see on ju allasutus, eks ole? Andres (arutelu) 26. september 2017, kell 20:27 (EEST)

Siia peaks hakkama sisse tooma COOP Anderson´i tegevust taRTUS ning teenusepakkujate toitlustusvõimalusi.


Arutelu:Ürituskorraldus

Kuidas "ürituskorraldus" inglise keeles on? Andres (arutelu) 26. september 2017, kell 20:49 (EEST)
Produktsioon on täpsustus.
Millisesse valdkonda see mõiste kuulub? Ma ei oska seda kuskile paigutada. Andres (arutelu) 26. september 2017, kell 20:50 (EEST)

Kohmakas kantseliidis veidravõitu tekst vajaks korralikku läbikirjutamist, pelgast keeletoimetamisest ei piisa. --Oop (arutelu) 8. november 2018, kell 14:47 (EET)

võrreldes algtekstikg on kaotatud mitmed viited. Vt artikli ajalugu. Need viited olid:
<ref name="Qk7pg">{{Raamatuviide|autor=Ramsborg, G.C; B Miller, D Breiter, BJ Reed & A Rushing (eds)|pealkiri=Professional meeting management: Comprehensive strategies for meetings, conventions and events|aasta=2008|koht=Dubuque, Iowa|kirjastus=Kendall/Hunt Publishing|lehekülg=}}</ref>
<ref name="33OEj">{{Netiviide|Autor=|URL=http://www.rahvakultuur.ee/Isikud_147?v=264&o=all|Pealkiri=Kultuurikorraldus|Väljaanne=|Aeg=|Kasutatud=26.09.17}}</ref>
--Estopedist1 (arutelu) 8. juuli 2019, kell 11:05 (EEST)
---------------
Minu arvates on "ürituskorraldus" tähenduses 'ürituste korraldamine' märksa laiem tegevusala kui vaid kitsalt projektijuhtimise kontekstis. Elu Eestis toimus ka enne projektijuhtimist ning üritusi võib tänapäevalgi vabalt ka ilma projektiks vormistamata korraldada. Kuriuss (arutelu) 29. veebruar 2020, kell 18:43 (EET)


Arutelu:Mercedes-Benz

Konkreetselt Göringi masinal pole vast tähtsust, aga vaadake :it:Mercedes-Benz W29#Mercedes-Benz 540K. Andres (arutelu) 26. september 2017, kell 21:40 (EEST)

siinsed nimekirjad hakkavad suures osas kattuma omaniku artiklis olevaga. suwa 13. oktoober 2020, kell 08:57 (EEST)

tõstsin Daimlerist siia suwa 23. oktoober 2020, kell 13:53 (EEST)

=== Mudelid (osaline)===
*Mercedes 60 PS (1903)
*Mercedes 24/100/140 PS (1924)
*
==== 1920.–1930. aastad ====
*Mercedes 6/25/40 PS
*Mercedes Knight 16/45 PS
*Mercedes 24/100/140 PS
*Mercedes-Benz K 24/110/160 PS
*Mercedes-Benz S 26/120/180 PS
*Mercedes-Benz SS (1929)
*Mercedes-Benz SSK
*Mercedes-Benz SSKL
*Mercedes-Benz Stuttgart 260
==== 1930.–1940. aastad ====
*Mercedes-Benz 18/80 Nürnberg 460
*Mercedes-Benz 18/80 S Nürnberg 460
*Mercedes-Benz 19/100 Nürnberg 500
*Mercedes-Benz Mannheim 370 S
*Mercedes-Benz Mannheim 770 Großer Mercedes
*Mercedes-Benz 170
*Mercedes-Benz 380
*Mercedes-Benz 500 K
*Mercedes-Benz 500 K spezialroadster
*Mercedes-Benz 540 K (1937)
*Mercedes-Benz 260 D
*Mercedes-Benz 320
==== 1940.–1960. aastad ====
*Mercedes-Benz 170V
*Mercedes-Benz 170 S Cabriolet A
*Mercedes-Benz 170 S Cabriolet B
*Mercedes-Benz 220 Limousine
*Mercedes-Benz 220 Cabrio A
*Mercedes-Benz 220 Coupé
*Mercedes-Benz 219
*Mercedes-Benz 220 S
*Mercedes-Benz 220 S Cabrio
*Mercedes-Benz 220 SE Coupé
*Mercedes-Benz 300
*Mercedes-Benz 300 Sc Cabrio A
*Mercedes-Benz 300 Sc Coupé
*Mercedes-Benz 300 d
*Mercedes-Benz 300 SL (1952)
*Mercedes-Benz 300 SL Roadster
*Mercedes-Benz 190 SL
==== 1960–1975 ====
*Mercedes-Benz 230 SL
*Mercedes-Benz 350 SL
*Mercedes-Benz 230 S
*Mercedes-Benz 600
*...
-------------------------------------------


Kasutaja arutelu:119.179.240.91

Need kategooriad (stiilis Eesti tankid, Venemaa miinipildujad jne) peavad näitama antud riigi poolt toodetud, mitte kasutatud relvastust. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. september 2017, kell 15:50 (EEST)

Tehnilised andmed on vigased - laius, kõrgus, kaal. Õiged andmed inglisekeelses variandis...


Arutelu:Felix Kersten

"Eesti päritolu massöör." Võiks olla: saksa rahvusest Eestist pärit massöör. Velirand (arutelu) 28. september 2017, kell 09:26 (EEST)

Minu meelest on tema rahvust raske määratleda. Andres (arutelu) 28. september 2017, kell 14:09 (EEST)

: Eile "Pealtnägijas" ta poeg ütles, et ta vanemad olid sakslased. Velirand (arutelu) 28. september 2017, kell 14:17 (EEST)

Artikli toon ei ole neutraalne, eriti Rootsi tõrvamise osas. Faktiväited põhinevad vist Heldur Jõgioja (kes ei ole ajaloolane) raamatul, mis omakorda vist toetub Felix Kersteni enda memuaaridele, mida liiga tõsiselt võtta ei saa. Nt ingliskeelne artikkel refereerib ajaloolast, kes ütleb, et hollandlaste küüditamise plaani ei eksisteerinud ja paljud Kersteni dokumendid olid võltsingud. On ka liiga palju Himmleri kohta käivat juttu, mis ei puutu Kerstenisse. --Minnekon (arutelu) 6. detsember 2022, kell 23:17 (EET)


Kasutaja arutelu:D3LT4INF0

MERIDIAAN on joonkaartil js gloobasel, mis maa põhja- ja lõunapoolusest.
PARALLEEL on väikering, välja arvatud Ekvaator, mis on suurring ehk ortodroom.
MAA on planeet, mis keerleb päikese ümber 365 päevaga.
POOLUS on kujuteldav punkt, kus Maa pöörlemistelg lõikub tema pinnaga.
PÕHJANAEL on väikse vankri kirkaim täht.
VAHEMAAILMAKAAR on 6,371km ümber maailma.
PÕHJAPOOLKERA on ekvaatori tasapinnast põhja pool asuv osa Maast.
LÕUNAPOOLKERA on ekvaatori tasapinnast lõuna pool asuv osa Maast.
IDAPOOLKERA on nullmeridiaani ja 180° meridiaani tasapinnast ida pool asuv osa Maast.
LÄÄNEPOOLKERA on nullmeridiaani ja 180° meridiaani tasapinnast lääne pool asuv osa Maast.


Kasutaja arutelu:Parveto

Tere tulemast Vikipeediasse, Parveto! Andres (arutelu) 2. oktoober 2017, kell 09:20 (EEST)

Enwiki (ja ka teised wikid) pole ise sobivad allikad, võimalusel kasutada sealset viidet (kuid võimaluse korral seda kontrollida). Vastasel juhtumil viidet mitte näidata või otsida viide usaldatavast allikast. Muuseas pilte enamasti sellises stiilis (nii suurelt ja lehe keskel ei vormistata, v.a mõned erandid. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 2. oktoober 2017, kell 14:18 (EEST)
Palun ära muuda seda piltide vormistust pidevalt ümber. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 7. oktoober 2017, kell 02:04 (EEST)
Aitähh tervituse eest!
Aga selline lähenemine piltide asjale on enam kui ebaloogiline.
Kas siis loomade pildid elevandist ja hiireni peaksid lehel "Imetajad" olema kõik sama suurusega pildiga esitatud, ja lisaks veel paremas servas sirges reas ülevalt alla?
Selline lähenemine meenutab väga mõne valitsuspartei otsuseid (ja seda võib olla ongi?).
Üldiselt peaksid pildid olema sellise suurusega, et nad oleksid teksti lugemisega samaaegselt teatud detailideni vaadeldavad, ilma neid brauseri teises aknas suuremalt avamata, kuni selleks pole otsest vajadust.
Lisaks on tehniliste asjade puhul ikka nii, et pildid on need, mida tekst/jutt täiendab/kirjeldab, mitte vastupidi (nagu see on võib olla kuskil mujal).
P.S. Lingid teistele Wiki/Viki-lehtedele pole siiski mitte sama asi mis viited.

Ka mina tahaksin, et pildid oleksid ilma klõpsamata vaadatavad. Aga lugejatel on erinevad eelistused, mõni jälle tahab, et pildid poleks pealetükkivad, ning vajaduse korral klõpsida. Kui jätta pildi suurus määratlemata, saab lugeja pilte näha oma eelistustes sätestatud suurusega. Mul on eelistus näha pilte maksimaalse ettenähtud suurusegs. Nüüd on valdaval osal piltidest detailid näha. Kui mõnel ei ole, siis ma heameelega määran konkreetse pildi suureks.

Kujunduse paikasaamine on lootusetu, sest eri lugejad näevad erinevat ekraanipilti. Mida lihtsam kujundus, seda tõenäolsem. et lugejal ei teki ebamugavusi.

Minu meelest on Vikipeedias ikka nii, et pildid täiendavad teksti.

Linke teistele vikidele pole artikli teksti sisse ette nähtud panna. Meil on iga artikli juures intervikilingid. Andres (arutelu) 7. oktoober 2017, kell 17:22 (EEST)

Palun lõpeta tekstiga vahutamine! Näiteks artiklis Süntesaator oled Sa varem olnud teksti "Kõik helid ..." asendanud tekstiga "Kõik ajaliselt kestavad muusikalised helid...". 1. kas on olemas helisid, millel puudub kestus? 2. osahelidest ei koosne ainult nö "muusikalised helid" ja süntesaator ei pruugi produtseerida ainult nö "muusikalisi helisid". Kirjutan selle kommentaari siia, sest sarnast mõtlematut tekstiga vahutamist esineb ka Sinu muudes kaastöödes.--Andrus Kallastu (arutelu) 22. mai 2018, kell 01:58 (EEST)
Pole kellegi õpetamise koht, aga leheküljel esitatud seisukoht oli lugedes piisavalt ebatäpne, et mitte öelda lausa koolilapselik ("Kõik helid sisaldavad mingit kombinatsiooni erineva sagedusega siinustoonisid, mida ..."). Otsustasin siis selle väikese ajalise määrangu lisada. Kohe järgmises lõigus tuleb juttu Fourier' teisendusest (kus integralil üle aja on rajad ehk alguse ja lõpu momendid) ja spektrist, ning veel mõni lause edasi räägitakse helisignaali ajalisest mähisjoonest.
Seda omaloomingulist lõiku kirjutades (ingliskeelsel lehel seda vist pole) võinuks kõrvade vahel kõlama hakata näiteks kella tiksumine. Spektrist rääkides selle määramise ajabaasi kohta mittemidagiütlemine pole mingi entsüklopeediline täpsus, vaid pehmelt öeldes "pisike komistus".
Kui minu poolt lisatu on tekstiga vahutamine, siis teatud oluliste asjade ütlematajätmine on vist mingitest põhjustest tingitud kidakeelsus, või kuidas?
----
Tere ka minu poolt. Artikli sisse ei ole vaja panna linki ingliskeelsesse Vikipeediasse. Peale lehekülje loomist, vaata vasakul ääres on kiri "keeled" ning selle all "lisa lingid". Sealt saab sisestada keele (en) ja vastava artikli pealkirja. --Pelmeen10 6. juuni 2018, kell 10:53 (EEST)
Aitähh märkamast! Aga võib olla Te ütleksite millisest lehest on juttu.

Palun ole tähelepanelikum aastaarvude kirjutamisel. "1900ndate lõpuveerandil" tähendab umbkaudu aastaid 1907-1909. Kui mõtled perioodi umbes 1975-1999, peaksid kirjutama "20. sajandi lõpuveerandil". Adeliine 18. juuni 2018, kell 19:49 (EEST)
Küsimus polnud tähelepanelikkuse puudumises. Olen sellest nö. ametlikust seisukohavõtust teadlik, aga sellise otsuse vastuvõtmisele vaatamata on nii, et üldjuhul ja puhtkeelelise loogika järgi mõistetakse 1900ndate all ikka kõiki aastaid 1900...1999 (või ka 1901-2000, mis vastab sajandile).
Loogiliselt võttes peaks kõigi teiste aastakümnete nimetuste kasutamise analoogia põhjal esimene aastakümme olema nimetatud/välja öeldud "tuhande üheksasaja nullindad aastad" (nagu seda on "tuhande üheksasaja kümnendad aastad" või "tuhande üheksasaja üheksakümnendad aastad"). Viisakamalt kõlaks muidugi "1900ndate esimene kümnend".
Sajandi numbri kasutamist vältisin siinjuures teadlikult, kuna see on numbrina ühe võrra erinev aastaarvu esimesest kahest numbrist - seega mnemoonilises mõttes üsna eksitav.
Võrdluseks tooksin siinjuures veel sellised näited nagu "1900ndate esimene pool", "1900ndate teine kolmandik", "1900ndate viimane veerand".

Palun vaata artiklit 1900. aastad. Vikipeedias tuleb ses osas kõigis artiklites kasutada sama esitusviisi, et tähendus oleks üheselt mõistetav. Saabki öelda "nullindad aastad". Adeliine 19. juuni 2018, kell 15:51 (EEST)
Palun omakorda vaadata artiklit https://en.wiktionary.org/wiki/nineteen_hundreds

Inglise keele kasutus ei ole selles küsimuses määrava tähtsusega. Ega ka soome keele kasutus. Kuna eestikeelses Vikipeedias on alati tavaks olnud 1900. aastate all mõelda aastakümmet, siis teistsugune kasutus mõjub segadusseajavalt ja isegi eksitavalt. Adeliine 19. juuni 2018, kell 19:31 (EEST)
Peamine on ikkagi see, et eesti kirjakeeles  nii ei räägita. Ja igaüks teab, mis on 20. sajand, pole see nii raske midagi. Andres (arutelu) 19. oktoober 2018, kell 00:10 (EEST)

See on võib olla et liiga julge väide. Kui ma seda ligi kümnelt inimestelt küsisin (ja seda mitte turuplatsil, vaid enamuses ikka kõrgharidust tõendava diplomiga inimestelt), siis kõik küsitletud olid seisukohal, et 1900ndad on ikka kas 1900-1999 või variandina pakuti ka 1901-2000. Selle variandi poolt räägib ilmselt kogu keeleline loogika.

P.S. https://en.wikipedia.org/wiki/1900s, https://en.wikipedia.org/wiki/2000s

--Parveto (arutelu) 19. oktoober 2018, kell 02:36 (EEST)
Sain aru, et sa ei leia allkirjanuppu üles. Kui sul arutelulehel teksti muutmine käsil on, siis peaks redigeerimisakna kohal olema näha nuppe, millest siis kolmas on 'allkiri ja ajatempel'. Muidugi saab ka nelja tildega.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. oktoober 2018, kell 23:44 (EEST)

Aitähh täpse juhatuse eest. Tõepoolest on seal vastav hieroglüüfilaadse märgiga nupp olemas. Kohe proovin ära.
--Parveto (arutelu) 19. oktoober 2018, kell 01:55 (EEST)

Tere. Arutelu:Eesti rahvaliku muusika loend lehel tuleks kokku leppida, mida see artikkel täpselt peaks sisaldama või kas üldse eksisteerima. Mille järgi sa seni sinna laule oled valinud? Ole hea, avalda selle artikli arutelulehel oma seisukoht. --Minnekon (arutelu) 1. september 2019, kell 08:20 (EEST)


Miks see pealkiri nii keeruline peab olema? Seda ei suuda keegi meelde jätta ega välja mõelda. Andres (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 09:56 (EEST)
Eemaldasin kategooria "Terrorirünnakud" (kui nt Jaanil on x+ seltsilist Mari, kellega Jaan suhtleb nt silmaaluste verevalumite, tapmiste jm täideviimise kaudu, siis, J ei ole terrorist;) teisalt, kui osutub tõeks 100 000 $ saatmine laskja poolt oma tüdruksõbrale, Filipiinidele...— Pietadè 6. oktoober 2017, kell 23:00 (EEST)
Pealkiri ei saa olla ...Las Vegase massitulistamine, kuna tulistamine ei toimunud Las Vegases.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 7. oktoober 2017, kell 00:27 (EEST)

Minu meelest see ei loe, vaid see, millist nime on kasutatud. Pakun pealkirjaks Las Vegase veresaun või Las Vegase massitulistamine. Tegin vähemalt ümbersuunamised. Andres (arutelu) 7. oktoober 2017, kell 09:59 (EEST)

:Pealkirjaga Las Vegase veresaun alustasin (meedias valdavalt massacre). Peaks ehk lisama, et ohvriterikkaim 1 inimese poolt täideviidud veresaun/tapatalg USA pinnal (Orlandos oli eelmisel aastal 50 hukkunut)— Pietadè 7. oktoober 2017, kell 10:37 (EEST)

:: Ka Las Vegase tapatalgud. Andres (arutelu) 7. oktoober 2017, kell 11:05 (EEST)

::: Kas sinu loogika on see, et kui asi toimub Sauel, siis ütleme, et see oli Tallinnas? Mandalay Bay jääb Las Vegasest kaugemale kui Saue Tallinnale.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 7. oktoober 2017, kell 13:42 (EEST)

:::: Sündmusi ei nimetata tingimata selle koha järgi, kus need toimusid. Ja koht ei pea olema tänav. Ja Las Vegas Strip pole ka tänava nimi. Andres (arutelu) 7. oktoober 2017, kell 14:10 (EEST)

::::: Las Vegas Strip on mitteametlik tänavanimi, mida kasutatakse piirkonna kohta ja kogu Las Vegas Strip jääb Las Vegasest välja.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 7. oktoober 2017, kell 14:23 (EEST)

:::::: Kõikides teistes keeltes on nimetatud "Las Vegase massitulistamine", aga meil peab olema Las Vegas Stripi. Miks? --LeeMarx (arutelu) 16. oktoober 2017, kell 05:31 (EEST)

VB ma eksin, aga tundub, et kaardi järgi otsustades, siis sellel pildil :File:Aerial view of Las Vegas, Nevada, with a focus on the Luxor Hotel "pyramid" LCCN2011636337.tif alumises parempoolses veerandis on see parkimisplats, kus inimesed hukkusid.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 7. oktoober 2017, kell 00:46 (EEST)

See (siinse lk) alumine pilt on väidetavalt tehtud kopterilt 1 nädal enne festivali, kus kahe "toki" taga on rohelise katusega pealava juba olemas.— Pietadè 7. oktoober 2017, kell 11:58 (EEST)
Peaks olema risti üle ristmiku (ka artikli vasakpoolne pilt nooletab sinna, “Route 91 Festival”) ehk siis Luxori püramiidist üle tee; praeguseks on vist konkreetne pilt maha võetud, aga mäletamist mööda oli pealava hotellipoolses küljes.Lisasin pildi (kujutis 2), kus festivali pealava on kahe samba taga, "katusega" "asi".— Pietadè 7. oktoober 2017, kell 09:45 (EEST)Ma ei tea, kas lisada infokasti alumiseks reaks "motiiv/ajend", paljudes teistes wikides on see lisatud, ... ja väga tihti on seal küsimärk... Praegu kasutab malli u 15 artiklit, u pooltele ehk saaks sinna midagi muud lisada kui küsimärk; konkreetse artikli kohta on psühhiaatriaharidusega inimene lisanud, et tegemist võis olla ka skisofreeniahaige poolt sooritatuga (episoodiga)...— Pietadè 7. oktoober 2017, kell 10:29 (EEST)
Panin hetkel | Rünnaku tüüp   = enesetapurünnak— Pietadè 7. oktoober 2017, kell 12:38 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2017. aasta Las Vegas Stripi massitulistamine


Arutelu:Tsiviilelanik

Kas jutt on tsiviilelanikust või tsiviilisikust? Andres (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 11:03 (EEST)

Kas need on erinevad? Adeliine 24. aprill 2019, kell 16:34 (EEST)

Viited tuleb teksti sisse viia. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 26. oktoober 2017, kell 21:09 (EEST)


Arutelu:Virvasõna

False friend on laiema tähendusega, see ei pea olema rahvusvaheline sõna. Andres (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 11:32 (EEST)

Minu meelest ka virvasõna ei pea, näiteks eesti ja soome keele sarnased sõnad. Andres (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 11:38 (EEST)

:Kas eri riikides räägitavates eri keeltes kasutusel olev sama sõna ei ole siis rahvusvaheline sõna? Näiteks kui nii inglise kui saksa keeles esinevaid samu sõnu nimetatakse rahvusvahelisteks, miks siis ei peaks olema rahvusvahelised ka nii eesti kui ka soome keeles kasutatavad sõnad? Meie keeled on väiksemad, kuid rahvusvahelisuse põhimõte kehtib ju samamoodi kui suurte keelte puhul. Ma ei tea sellist piirangut, mis ütleks, et kahe riigi omavahelised suhted/seosed/sidemed ei ole rahvusvahelised, aga vaat kolme osalise puhul juba on. Miks peaks eri riikides räägitavate eri keelte puhul olema teisiti? Või kui rahvusvahelisus on tõesti mingi minimaalse osapoolte arvuga piiratud, siis oleks tore saada selle kohta usaldusväärse allika link. Kuriuss 3. august 2019, kell 18:01 (EEST)
Nimetatakse ka valevennaks või tõlkija valevennaks. Andres (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 11:38 (EEST)
Kahtlen väga selle märksõna kehtivuses. Sõnaraamatus võib ju olla, kuid mina pole seda terminit kuulnud ega üheski maakeelses keeleteaduslikus tekstis näinud. Google ei anna ka midagi. --Vihelik (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 18:26 (EEST)
Mina leidsin küll Google'ist. See sõna on küll vähe kasutusel, aga ega teisi sõnu, sealhulgas "valesõpra", pole ka palju kasutatud. "Virvasõna" leidub raamatus: Erelt, Mati, Tiiu Erelt, Enn Veldi 2012. Eesti-inglise keeleteaduse
sõnastik. Teine, täiendatud ja parandatud trükk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, lk 216 (inglise false friend). [file:///C:/Users/Kasutaja/Downloads/keel_ja_kirjandus_1984_07.pdf Siin] (lk 399) on juttu selle päritolust. Kasutatuna leidsin selle ühest bakalaureusetööst: . Nii või teisiti, mingit väljendit tuleb selle kohta kasutada. Andres (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 19:04 (EEST)

Keele ja Kirjanduse artiklis autor küll mainib virvasõna kui neologismi, aga ise kasutab pealkirjas ja tekstis terminit 'valesõber.' Mulle tundub virvatulesõna veider. Võetagu see vaidlustamise mall maha kui kellelgi tugev oma arvamus on, minu käsi selleks hetkel ei tõuse. --Vihelik (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 19:16 (EEST)

:Pige ikkagi "virvasõna". Igatahes mingi nimetus peab asjal ju olema, mis nimetust Sina siis pakud? Tõlkija valesõbrad ja Valesõbrad on ka kasutatud, aga samamoodi harva.  Andres (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 19:25 (EEST)

:: Minu jaoks valesõber / -vend läbinähtavam. Aga Sul on õigus – ühtegi neist ei kasutata teistest ülekaalukalt enam. Võib-olla Metsavend oskab öelda, mis hetkel eelistermin on. --Vihelik (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 20:27 (EEST)

::: Ei ole vaja hääletada ega ratast leiutada. Termin "virvasõna" on eesti-inglise keeleteaduse sõnastikus olemas vähemalt aastast 2012 ehk teisest trükist (kontrollisin ja veendusin), küllap oli ka esimeses (seda pole mul praegu käepärast), sest termin pärineb vähemalt 1980. aastate algusest. Täiendasin artiklit mitmele allikale toetudes. Kuriuss 3. august 2019, kell 17:31 (EEST)

Peaks olema link :  Reino Sepp 2.66.111.4 12. detsember 2023, kell 17:53 (EET)


Arutelu:Kasutajaliidese disain

Disain peab olema praktiline, inimkeskne. Disaini funktsioonist tuleneb tema vorm, kasutaja peab teadma kuidas toodet kasutada, mida toode tegema peab.
Disain lahendab probleemid, kui oled disainer, ära sunni kasutajat mõtlema, mida ta sinu toodega tegema peab!

See käib disaini kohta üldse, pole siin vajalik. Võib-olla saab kasutada artiklis Disain.
Artiklis peab ütlema,  mis asi on kasutajaliidese disain. Pole tarvis rääkida, mis on kasutajaliides. Andres (arutelu) 4. oktoober 2017, kell 21:53 (EEST)
Minu meelest on jutt siin segane ja arusaamatu.
Võtsin järgneva jutu välja, sest see on teemast mööda. Sobib artiklitesse Disain, Tootedisain või Tehnikaesteetika.
Maksim Gorki on tabavalt märkinud, et inimene on juba oma loomult kunstnik ja püüab igal pool nii või teisiti oma ellu ilu tuua. Ta hindab väga kõrgelt rahvakunsti ja tarbevormide kujundamist selle rüpes, kus “ratio (mõistus) ja intuitio (tunne) on leidnud kõige harmoonilisema ühenduse”. Juba tollest ajast peale, mil inimene hakkas valmistama tööristu ja olmeesemed, tekkis vajadus lahendada tehnikaesteetika probleeme, ehkki seda muidugi alateadlikult. Loomulikult kandsid need tarbevormid primitiivse käsitöö jälgi, ent olid oma kaasajas üsnagi otstarbekad ja ilusad.

"Tehnikaesteetika arvestab tehnika ja kunsti saavutusi. Analüüsides arvukaid sotsiaalseid, majanduslikke tehnilisi, psüühilisi, füsioloogilisi ja hügieenilisi tegureid, uurib ta kompleksseid probleeme maailma esteetilisest hõlvamisest kaasaegsete tööstusvahenditega."Borev, J. (1976). Esteetika, lk. 9-10. Tallinn.
Tehnikaesteetika põhiülesanne on uurida disaini olemust ja arenemist, tööstustoodete kunstilisi isearasusi ja kujustamise seaduspärasusi, tehniliste tarbevormide esteetilisi väljendusvahendeid. Ta töötab välja funktsionaalselt ja tehniliselt otstarbekohase vormi ilu mõiste ning tööstustoodete esteetilise hindamise alus.Kammal, U., Tihase, K. (1978). Disain, Lk. 10. Tallinn: Kirjastus "Valgus".

Kvaliteetsete tööstustoodete konstrueerimine on keerukas loomeprotsess, mis sünteesib paljusid eri aspekte nii tehnika ja tehnoloogia kui ka disaini valdkonnas. Kujustamise kandi pealt huvitab meid tootes eeskätt see, mis tagab tema kasutamisel otstarbekuse.
1. Sotsiaalsed nõuded iseloonustavad toote vastavus nüüdisühiskondlikele vajadustele: lähtuvad tarbimise kasvust, materiaalsete hüvede võimalikust jaotusest ning prognoosist nõudluse kohta ühe või teise tooteligi järele, arvestades maitseid, moesuundi jne.
2. Utilitaarsetest (funktsionaalsetest) nõuetest olenevad tehnilise lahenduse ratsionaalsus ja toote tarbimisomadused. Seejuures võib tooted liigitada nelja alarühma.
* Tarbeesemed (rõivad, aksessuaaruid jpm.). Disainer peab nende vormi puhul silmas pidada toote kindlaid tarbimismadusi ja kasutamise mugavust, lähtuma tarbija antropomeetriast ja füsioloogiast (näiteks jalats peab olema tugev, vettpidav jne., aga passima ka korralikult jalga, olema kohane inimesele).
* Tooted, mida inimene vahetult kasutab, kuid mis täidavad ühtlasi iseseisvat tehnilist funktsiooni (kell, pardel, kapp, kauss jne.). Enamik säärasest toodetest peavad olemaa töökindlad ja tööohutuse seisukohast läbi mõeldud.
* Töövahendid, mis nõuavad kasutamisel inimiselt teatud füüsilist pingutust. Nende toodete vorm peab vastama inimese anatoomilistele iseärasustele, kuid olema ka tehniliselt läbi mõeldud. Näiteks on elektritrelli hoidmiseks tarvis sobivat käepidet, lüliti tuleb vormida sõrmele kohane ning ta peab olema hästi käsitsetav jm. Disainer peab siin igakülgselt arvestama inimese füüsilisi võimeid.
* Töövahendid, mis talitlevad iseseisvalt ilma inimese vahetu füüsilise osavõtuta, kuid tema kontrolli all (enamasti seadmed keeruka juhtimisseadiste komplektiga). Siin tuleb tavaliselt arvesse võtta väga paljusid komponente ja disainer töötab üldjuhul koos arvukate teiste spetsialistidega.
3. Ergonoomilised nõuded tagavad toote kasutusmugavuse ning psühholoogiliste ja tehniliste mõjurite optimaalse seose süsteemis inimene - ese. Nende nõuded tulenevad nimese füsioloogilisest ja psühholoogilisest võimetest, tema antropomeetrilisest andmetest ning hulgast tööhügieeni tingimustest.
4. Esteetilised nõuded kajastuvad toote harmoonilises terviklikkuses ja vormi imekuses ning tema ühiskondlikus tähenduses. Tarbevormi lu väljendub silmaga tajutavas välisilmes. Seejuures ei saa aga ilu vaadelda oma ette, vormi muudest omadustest abstrahheeritud kategooriana. Peab tööstustoode rahuldama inimese ilunõudeid, kuid kõige konkreetsemas, kasutamis- ja tootmistehnoloogiast tulenevas vormis.

Tšehhoslovakkia SV-s tehtud huvitav katse. Nimelt analüüsiti mõni aasta tagasi erisuguse otstarbega käsiinstrumente. Instrumentide iga liigi kohta oli kolm näidet: üks müügil olev instrument, teine oli kunstniku valmistatud kujutava kunsti formaalsete ilumõistete ja kompositsioonireeglite kohaselt, kolmanda aga olid kujustanud disaineriteadlased. Kõrvalepõikena olgu märgitud, et Tšehhoslovakkia SV-s on tööristade modeleerimise teaduslike aluste väljatöötamisel saavutatud rahvusvaheline tunnustus. Katsetati kahes voorus. Esmalt tuli tööristale hinnang anda ainult vaatluse järgi, seejärelka pärast temaga töötamist. Esimeses voorus tunnistas kunstnike poolt loodud tööristad ilusaks 85% katseisikuist, teaduslikel alustel väljatöötatud tööristu pidasid ilusaks vaid pooled. Pärast praktilist kasutamist pilt muutus: kunstnike loomingut hinnati teises voorus hoopis madalamalt ning tunnustati esialgse mulje petlikkust, teaduslikult põhjendatud tööristu pidas aga nüüd esteetiliseks, meeldivaiks 98% katsetajast!
Siit ilmneb selgesti, et utilitaarse eseme kohta peaks ilusa asemel kasutama hoopis mõistet meelepärane, sest oma lõpliku esteetilise hinnangu tarberiistale anname ju tavaliselt ikka pärast seda, kui oleme tajunud tema kasulikkust. Ent pole sugugi tarvis, et hindaja ise kasutajaks eset otseselt. Enamasti on inimene võimeline varem ammutatud, oma ühiskonna kultuuritasemele vastavate kogemuste najal tunnetama toote tarbimisomadusi vormi kaemise kaudu. Öeldu ei välista aga kaugeltki kompositsiooniliste vajadust ja kompositsiooni määravalt rolli harmoonilise terviku loomisel. Kammal, U., Tihase, K. (1978). Disain, Lk. 41-42. Tallinn: Kirjastus "Valgus".
Andres (arutelu) 8. oktoober 2017, kell 07:14 (EEST)


Arutelu:Ernst Röhm

Kuniks ei ole võimalikult täpselt mitmete erinevate teadusdistsipliinide allikabaasil tõendatud "natsionaalsotsialistlike homoseksuaalide" seksuaalsuse (sh suguaktide ja armukadeduse jm) erinevus homoseksuaalsusest (seda ei NSDAP mitte leiutanud) seni aga oleks soovitav neid inimesi  mitte "anti-homoseerida" - elame täna 21. sajandil (juhuks kui keegi püüab "ajakonteptsioonist" üle või alahüpta).
; Seniks aga artikli esiselja täiendusi:
Karl-Günther Heimsoth ka Karl-Guenter Heimsoth (4. detsember 1899, Charlottenburg – juuli 1934, Berliin) oli Saksa arst (tegev Berliinis), trükkal ja poliitik.
Heimsoth oli NSDAP liige.Burkhard Jellonnek: Homosexuelle unter dem Hakenkreuz. Die Verfolgung von Homosexuellen im Dritten Reich. Schöningh, Paderborn 1990, lk 64. In Hergemöller, Mann, lk 332, 1, mai 1933 sissekanne on tõenäoliselt ebatäpne.

Ettepanek: "pruunid rajad" "pruunist majast" lahku natsionaalsotsialistliku seksuaalsuse ajalugu

Karl-Günther Heimsoth sündis Charlottenburgis.
Esimese Maailmasõja ajal
liitus Preisi armeega ja sõdis
Läänerindel - mis päädis tema karjääri jaoks leitnandi kraadiga.
1919. aasta suvesemestrist hakkas Heimsoth Tübingeni Ülikoolis meditsiini õppima ja jätkas õpinguid hiljem Müncheni, Kieli ja Rostocki ülikoolides. 1924. läbis Rostocki Ülikoolis riiklikud eksamid artsiteaduse praktiseerimiseks.
Õpingute ajal 1920 kuni 1921 osales Heimsoth Saksamaal 1920. aasta märtsis märtsiülestõusus Ruhraufstand, Tüüringi võitlustes ja Sileesia ülestõusus (saksa keeles "Aufstände in Oberschlesien").
Augustist novembrini 1924 kirjutas Heimsoth Rostockis väitekirja, mille teemaks oli homoseksuaalsus: "Hetero- ja homoeksuaalsus  (lüh "Heterophile and Homophile"). See väitekiri võis olla sissejuhtatuseks "homophilia" termini sissetulekule seksuoloogias, ta väitis, et seda võib ette tulla nii mees-mehe vahelistes kui naine-naise vahelistes suhetes. Tema homoseksuaalsuse interpreteering põhines juba olemasolevatel ideedel, nagu Otto Weiningeri "Geschlecht und Charakter" (1903) ja Hans Blüheri "Die Rolle der Erotik in der männlichen Gesellschaft" (1917).
===Suhtlus Ernst Röhmiga (1928 to 1934)===
Röhm ja Heimsoth kohtusid 1928. aastal.
1928. aastal kirjutas Heimsoth Ernst Röhmile kirja. Röhm, oli riigireetmisprotsessis
Hitler-Ludendorffi putši eest süüdi mõisteud Adolf Hitleriga "nagistanud". Arvatakse, et Röhm olla  oma raamatus Geschichte eines Hochverräters (1928) tunnistanud ridade vahel autori homoseksuaalsust. Tol ajal käis
Riigipäevas §175-e reformimine. NSDAP nõudis homoseksualistide rangemat tagakiusamist
The speech in the Reichstag of Wilhelm Frick of 22 June 1927, which can be read at Reichstagsprotokoll.
Heimsoth oevat soovinud Röhmile §175-e osas oletusi ja/või vastandumist esitada. Röhm kinnitas
Heimsoth hoiustas kirjad, milles Röhm tunnistanud omi homoseksuaalseid tundeid ja suguakte, juristi juurde. 1930. aastal sai Röhmist SA juht. Dr Karl-Günther Heimsothi kodu otsiti Berliini Politsei poolt läbi, osad kirjad konfiskeeriti ja Heimsoth kuulati üle. 1931. aasta kevad-ja suvekuudel ilmus Münchner Postis jt ajalehtedes lugu pealkirjaga "A Hot Fraternity in the Brown House. The sexual life of the Third Reich". 1932. alguses informeeris Wilhelm Abegg publitsisti dr Helmuth Klotzi nende kirjade olemasolust. Ja Klotz avaldas need kirjad 1932. aasta märtsis pamfletina, pealkirja all "The Rohm Case" (müüdi rohkem kui 300 000 eksemplari).Joseph Howard Tyson,  The Surreal Reich, lk 252, 2010, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 6. oktoober 2017) inglise keeles
Natsionaalsotsialistilikud liidrid olid teadlikud Röhmi homoseksuaalsusest, nii kirjutas
Gerhard Rossbach (tema olevat Röhmi "homoseksuaalsele teele kallutanud" oma memuaarides (avaldatud1950)
Klaus Theweleit,Male Fantasies psychoanalyzing the White Terror, 2. köide, lk 336, 1989, veebiversioon (vaadatud 6. oktoobril 2017) inglise keeles

Suhtlus [[Ernst Röhm]]iga (1928 to 1934)

*Hetero- und Homophilie. Eine neuorientierende An- und Einordnung der Erscheinungsbilder, der „Homosexualität“ und der „Inversion“ in Berücksichtigung der sogenannten "normalen Freundschaft" auf Grund der zwei verschiedenen erotischen Anziehungsgesetze und der bisexuellen Grundeinstellung des Mannes, Dortmund 1924. (väitekiri)
*Charakter-Konstellation. Mit besonderer Berücksichtigung der Gleichgeschlechtlichkeit, München 1928.
*Freikorps greift an! Militärpolitische Geschichte und Kritik der Angriffs-Unternehmen in Oberschlesien 1921, Berliin 1930.

*Karl-Günther Heimsoth
*Klaus Theweleit,Male Fantasies psychoanalyzing the White Terror, 2. köide, lk 336, 1989
*Irving,"Goebbels. Mastermind of the Third Reich", 1996
*The biographical dates are derived from: Bernd-Ulrich Hergemöller: Mann für Mann. Biographisches Lexikon zur Geschichte von Freundesliebe und mannmännlicher Sexualität im deutschen Sprachraum. MännerschwarmSkript Verlag, Hamburg, 1998, ISBN 3-928983-65-2, lk 331
*Joseph Howard Tyson, The Surreal Reich, 2010

alias Простота


Arutelu:Sundränne

Ma ei ütleks, et sisutu, aga tundub, et selline mõiste on olemas ja oleks vaja lihtsalt täiendada. Adeliine 8. oktoober 2017, kell 19:41 (EEST)

Mõiste on muidugi olemas, aga praegune ei ütle midagi niisugust, mida see sõna juba ise ei ütleks. Minu meelest ei tohiks selliseid artikleid olla. Andres (arutelu) 9. oktoober 2017, kell 10:06 (EEST)
See artikkel tuleb kiiremas korras taastada, sest seda oli oluliselt täiendatud pärast seda, kui see kustutamiseks esitati. Vikipeedias tegutsedes võiks siiski vähemalt kustutuskummi käsitsedes aju sisse lülitada, kuigi ma saan aru, et vastavat nuppu on keeruline üles leida.--62.65.239.37 19. aprill 2018, kell 18:18 (EEST)

Pole mõtet siin ülemäära haukuda, sest kustutamishääletus on tehtud pärast täiendamist. Taastasin praeguseks, sest vaid ühe poolthäälega kustutamisi ei tohiks minu meelest üldse olla. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 19. aprill 2018, kell 18:23 (EEST)

: Palun ära õigusta enda ja selle artikli hääletusele panija robotlikku käitumist, vaid järgi mu ülalpool esitatud soovitust.--62.65.239.37 19. aprill 2018, kell 18:30 (EEST)
Malli  on mõtet lisada, kui on tõepoolest teadaolevat materjali, mis artiklist puudub. --Andrus Kallastu (arutelu) 21. aprill 2018, kell 11:35 (EEST)

päises peaks vist olema, et mitte segi ajada mõistega küüditamine?--Estopedist1 (arutelu) 6. märts 2019, kell 16:27 (EET)


Arutelu:Die Moorsoldaten

Kõik ju ei oska saksa keelt, artiklis võiks mainida, et Die Moorsoldaten tähendab eesti keeles 'rabasõdurid'. Velirand (arutelu) 9. oktoober 2017, kell 11:05 (EEST)

Palun ära tee sellises sõnastuses märkusi. Seda võidakse kergest tajuda näägutusena või muud laadi iskliku rünnakuna (ma ei väida, et see Sul nii mõeldud on).  Tee lihtsalt ettepanek või tee see ise teoks. Andres (arutelu) 9. oktoober 2017, kell 11:54 (EEST)

: Enda meelest kirjutasin täiesti konstruktiivse neutraalses toonis märkuse. Mingi näägutusena või isikliku rünnakuna see küll mõeldud ei olnud. Ma ei taha mõningatel juhtudel teiste artikleid nii väga täiendada. Velirand (arutelu) 9. oktoober 2017, kell 13:08 (EEST)

Teemast mööda küll, aga see tuleks kuskile panna.

Emslandi rajati ajavahemikus 1933 kuni 1945 kokku 15 erinevat natsionaalsotsialismiaegset laagrit, need olid on koonduslaagrid Konzentrationslager Esterwegen ja Konzentrationslager Börgermoor (1933-1936), karistuslaager (1934-1945), militärstrafgefanenenlager (1939-1945), sõjavangilaager (1939-1945) ja 1944. aastast ka välilaager Neuengamme koonduslaager.Christoph Kreutzmüller, Emslandlager – Dokumentations- und Informationszentrum in Papenburg, veebiversioon (vaadatud 9. oktoobril 2017) saksa keeles
Börgermoor'i K-s hoiti vangistuses natsionaalsotsialistliku Saksamaa poliitilisi vastaseid.  Labidatega pidid nad seal sood harima.
Andres (arutelu) 9. oktoober 2017, kell 23:55 (EEST)


Kasutaja arutelu:Petrov Victor

*Kasutaja:Petrov Victor. Здравствуйте, Виктор!
Понимаю, что более трех лет назад я нарушил несколько правил Рувики, за что прошу прощения. Хотел бы, чтобы меня разблокировали в Рувики. Со своей стороны обещаю не нарушать никаких правил. Времени на редакторование в рувики у меня и так почти не будет, поэтому уверен, что у вас (администраторов и патрулирующих) не будет с моими правками «головной боли». Меня устроит такое условие: если опять грубо нарушу какое-нибудь правило Рувики, согласен на повторное бессрочное без права обжалования.
Пишу здесь, потому что вообще не могу писать в рувики, и вы это знаете.
Спасибо за внимание. Жду Вашего ответа. --Бучач-Львів (arutelu) 12. oktoober 2017, kell 11:05 (EEST)


Arutelu:Koonduslaagrite vangide eraldustunnused

Ma panen ette kasutada saksa viki eeskujul märksõna "natsionaalsotsialismi aeg" vms ning vältida hüüdnime "Kolmas Riik" kasutamist. Andres (arutelu) 12. oktoober 2017, kell 17:41 (EEST)

:Siis tuleks alustada artiklist Kolmas Riik. See on pikk ja põhjalik artikkel Saksamaa natsionaalsotsialistlikust perioodist, mille avalauses on mainitud: "kujundlik nimetus aastatel 1933–1945".

:: Jah, nõus. Ma tegingi sealses arutelus ettepaneku ümber see artikkel ümber nimetada. Keegi pole reageerinud. Andres (arutelu) 12. oktoober 2017, kell 20:22 (EEST)

"natsionaalsotsialismi aeg"

:See väljendab aega, kuid ei saa asendada riigi nime või hüüdnime. Pakun: natsionaalsotsialistlik Saksamaa. 2001:7D0:87CA:9180:3C28:FA57:7F32:1725 12. oktoober 2017, kell 20:14 (EEST)

::Natsionaalsotsialistlikust Saksamaast saakski rääkida artiklis selle aja kohta. Artikli pealkiri võiks olla ka "Natsionaalsotsialistlik Saksamaa", aga linkida tuleks minu meelest ikkagi ka Saksamaa, sest see oli Saksamaa. Andres (arutelu) 12. oktoober 2017, kell 20:22 (EEST)

:::Ometigi on artikli Saksamaa ajaloopeatükis periodiseerimisel kasutatud ikka nime Kolmas Riik (1933–1945) ja selle juures: Pikemalt artiklis Kolmas Riik. 2001:7D0:87CA:9180:3C28:FA57:7F32:1725 12. oktoober 2017, kell 23:02 (EEST)

:::: Panen ette seda muuta. Andres (arutelu) 12. oktoober 2017, kell 23:06 (EEST)

mis sellel Kolmandal riigil viga on? Mõiste on olemas nii Eesti Entsüklopeedias, EKSS-is kui ka Ajaloo mõistetes Gümnaasiumile. --Ivar (arutelu) 13. oktoober 2017, kell 13:53 (EEST)

: Sellest nimest ja mõistest peaks artikkel olema küll, aga Saksamaa ajalooperioodist rääkiv artikkel ei peaks kandma sellist pealkirja. Peale selle, kui jutt on Saksamaast, siis minu meelest tulekski nii öelda ja linkida, natsionaalsotsialismi aja võib vajaduse korral lisada. Andres (arutelu) 14. oktoober 2017, kell 17:02 (EEST)

Kuna artiklis räägitakse vaid natsi-Saksamaa koonduslaagrite süsteemis kasutusel olnud süsteemist, siis võiks pealkiri sellele viidata. Teistes riikides ja teistel aegadel on eksisteerinud ka koonduslaagreid. Inglisekeelses Vikis on näiteks pealkirjaks "Nazi concentration camp badge" ja pransusekeelses "Système de marquage nazi des prisonniers" --Taavik27 (arutelu) 14. oktoober 2017, kell 17:59 (EEST)