Arutelu:Siioni tarkade protokollid

Ohranka seosest protokollidega paluks lugeda raamatust mis hiljuti ilmus ka eesti keeles - Fontanka16
[http://www.hot.ee/makruss/ Protokollid] - neile kes on tõsiselt huvitatud protokollide eestikeelsest variandist ning oskavad näha asja sügavalt kui ainult antisemiitliku propagandat. --[[Kasutaja:Makruss|makruss]] 8. aprill 2006, kell 16.26 (UTC)
http://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Mida_Vikipeedia_ei_ole#Vikipeedia_ei_ole_oletuste_ega_spekulatsioonide_kogum olen sunnitud tyhistama [[Kasutaja:Makruss|makruss]]i redaktsioonid. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 8. aprill 2006, kell 21.13 (UTC)
Oh, Andres: Miks taastada sellist teksti: ''Teise versiooni kohaselt sai üks prominentne illuminaat või vabamüürlane südamerabanduse ja tema juures töödanud erasekretär leidis need tema asjade hulgast. Fakt aga pidavat olema et paljud prominentsed isikud ja väljaandjad kes elasid ja tegutsesid ajavahemikul 1777 ning 1897 ( see on enne kui neist tehti juttu Venemaal kus nad 1903 ilmusid esmalkordselt raamatuna) kirjutasid prantsuskeelsetest Protokollidest märkides ka ära teatud detaile nende välimuses ja kujunduses. Nende isikute päevikute ja kirjavahetuse alusel näib'' jne????--[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 8. aprill 2006, kell 21.23 (UTC)
Toimetasin keeleliselt (lõpuni ei jõudnud toimetada ega lugeda). Et mul oli palju parandusi, siis salvestasin oma versiooni, et pärast vaadata, mida eelmine kirjutaja on muutnud. Aga ma kõhklen nende asjade väljavõtmisel, mis Sa välja võtsid. Minu meelest tuleks oletustest just konkreetsemalt ja detailisemalt rääkida: lisada tuleb, kes on oletanud ja mis kaalutlustel. Minu meelest ei ole autor ise mingeid omapoolseid oletusi esitanud, vaid on ainult refereerinud olemasolevaid. Kui tekstis midagi valesti on, siis tuleb seda parandada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. aprill 2006, kell 21.29 (UTC)

on tuntud enamasti kui antisemitismi käsiraamat

Mis see tähendab? Andres 8. aprill 2006, kell 21.30 (UTC)

vot sellest mina ka aru ei saa ? ikka kui propaganda järgi minna siis semiitide käsiraamat ikka mida kasutatakse antisemiitlikel eesmärkidel. --makruss 9. aprill 2006, kell 06.17 (UTC)

Theodor Herzl, keda peetakse poliitilise sionismi rajajaks, on ühes oma kirjatöös väitnud, et "[p]rotokollid võiksid vabalt olla sionistliku Liikumise programmiks".

Lulu võttis selle vist sellepärast välja, et ta kahtleb, kas see on tõsi. Siin oleks muidugi hea viidata allikale. Pealegi on selle väitega selles kohas ilmselt antud vihje. Võtame ta siis esialgu välja. Andres 8. aprill 2006, kell 21.34 (UTC)
Esimesed jäljed "Protokollide" kohta on esile kerkinud  aga juba 18. sajandi lõpupoole.

Mida see lause tähendab? Andres 8. aprill 2006, kell 21.43 (UTC)
See oli aeg, mil Euroopas tekkis väga palju mitmesuguseid uusi salajasi ja poolsalajasi seltse ja ühinguid   ning paljud vanemad organisatsioonid tugevdasid oma positsioone. Tuntumad neist  olid ehk jakobiinid, illuminaadid ja  vabamüürlased. Tollases ühiskonnas olid tuntud ka Thule Ühing ja Siioni preestrid (Priori Of Zion) ning paljud  meediumid, nagu näiteks Madam Blavatsky ja Cagliostro.

On arusaamatu, miks sellest on räägitud, ja jutt ise on segane. Peale selle, Madame Blavatsky sündis alles 1831. Ma ei usu, et kaks viimati nimetatud ühingut  ühiskonnas just tuntud olid. Andres 8. aprill 2006, kell 21.43 (UTC)

Paljud vandenõuteooriate pooldajad peavad raamatut ehtsaks. Kas raamat mitte polegi ehtne? Vast peetakse ehtsaks seal kirjeldatud plaane? --Boy 8. aprill 2006, kell 21.40 (UTC)

Seda peaks tekstis tõesti selgitama. Asi on selles, et seda raamatut serveeritakse dokumendina. Seal ei kirjeldata midagi, vaid esitatakse. Andres 8. aprill 2006, kell 21.43 (UTC)

Kas poleks mõistlik esitada selle "päritolu" lõigu all siiski midagi neutraalsemat ja paremini dokumenteeritavat? Kasvõi tõlkida see Wikipedia tekst siia:
The origin of much of the text of the Protocols is an 1864 pamphlet, Dialogue aux enfers entre Machiavel et Montesquieu (Dialogue in Hell Between Machiavelli and Montesquieu), written by the French satirist Maurice Joly. Joly's work attacks the political ambitions of Napoleon III using the device of diabolical plotters in Hell as stand-ins for Napoleon's views. Joly himself appears to have plagiarized a good amount of the material from a popular novel by Eugène Sue, The Mysteries of the People, in which the plotters were Jesuits. Jews do not appear in either work. Since it was illegal to criticize the monarchy, Joly had the pamphlet printed in Belgium, then tried to smuggle it back into France. The police confiscated as many copies as they could, and it was banned. After it was traced to Joly, he was tried on April 25, 1865, and sentenced to fifteen months in prison. Hermann Goedsche's 1868 fiction novel, Biarritz, with its strong anti-semitic theme, contributed another idea that would inspire the scribe behind the Protocols. In the chapter, "In the Jewish Cemetery in Prague", Goedsche writes about a nocturnal meeting between members of a mysterious rabbinical cabal, describing how at midnight, the Devil appears before those who have gathered on behalf of the Twelve Tribes of Israel to plan a "Jewish conspiracy." His depiction borrowed heavily from the scene in Alexandre Dumas's Joseph Balsamo where Cagliostro and company plot the affair of the diamond necklace. It appears that he borrowed the ideas behind the outcome of the meeting from Joly.[4] Goedsche, a reactionary to the events of 1848, lost his job in the Prussian postal service after forging evidence to implicate democratic leader Benedict Waldeck of conspiring against the king. Following his dismissal, Goedsche began a career as a conservative columnist, while also producing literary work under the penname Sir John Retcliffe.[5]
Mida arvatakse? --Lulu 8. aprill 2006, kell 22.25 (UTC)
ilus nüüd veel tõlkida ja ongi esiajalugu olemas ...  --makruss 9. aprill 2006, kell 06.14 (UTC)

Jah, muidugi tuleb kasutada inglise ja teiste vikide materjali. Andres 8. aprill 2006, kell 23.24 (UTC)
no niih - asi jälle korras enamvähem - viskasin kivi vette ja artikkel nagu nõiaväel võtab ilmet ;-))) nüüd kui saaks veel selle protokollide ajaloo mis oli enne 1900 aastat sisse ilusti viia siis oleks asjal ilmet ehk ühtsuses on jõud ....  --makruss 9. aprill 2006, kell 06.14 (UTC)
"tekst, mis väidetavalt esitab juutide maailmavallutamise plaane" - nii saaks väljenduda siis, kui keegi poleks seda teksti näinud ega lugenud. Pigem "esitab juutide väidetavaid maailmavallutamisplaane" vms. -- 62.65.236.227 9. aprill 2006, kell 08.53 (UTC)

Jutu Eesti ja Läti kohta võtsin saksa vikist. Keegi võiks kontrollida, kas Toompeal on selline kirjandus müügil. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. aprill 2006, kell 09.14 (UTC)

"Siioni tarkade protokollide" päritolu kohta on mitmeid versioone. Enamik uurijaid peab seda teksti võltsinguks, mis on koostatud juutidevastase vaenu õhutamiseks. Esimesed jäljed "Protokollide" kohta on esile kerkinud  aga juba 18. sajandi lõpupoole. See oli aeg, mil Euroopas tekkis väga palju mitmesuguseid uusi salajasi ja poolsalajasi seltse ja ühinguid   ning paljud vanemad organisatsioonid tugevdasid oma positsioone. Tuntumad neist  olid ehk jakobiinid, illuminaadid ja  vabamüürlased. Tollases ühiskonnas olid tuntud ka Thule Ühing ja Siioni preestrid (Priori Of Zion) ning paljud  meediumid, nagu näiteks Madam Blavatsky ja Cagliostro.
Esialgsete legendide kohaselt tunti "Protokolle" "Siioni tarkade protokollide" nime all ning neid omistati näiteks illuminaatidele, vabamüürlastele ja ka nn Siioni Preestritele. Nende avalikuks tulemise kohta käibis mitmeid versiooni. Ühe kohaselt sai "Protokolle" edasi toimetanud kuller välgutabamuse ning need leiti tema juurest pärgamendile prantsuse keeles käsitsi kirjutatuna ning köidetuna. Teise versiooni kohaselt sai üks prominentne illuminaat või vabamüürlane südamerabanduse ja tema juures töödanud erasekretär leidis need tema asjade hulgast.
On oletatud, et paljud prominentsed isikud ja väljaandjad, kes elasid ja tegutsesid ajavahemikul 1777 ning 1897, kirjutasid prantsuskeelsetest Protokollidest märkides ka ära teatud detaile nende välimuses ja kujunduses. Nende isikute päevikute ja kirjavahetuse alusel on oletatud, et Protokollid olid tunduvalt vanemad kui 1903 aastast kui nad osadena ilmusid Venemaal ajakirjas Znamja.
Erinevatel aegadel tehtud uuringud väidavad, et Protokollid on kirjutatud kahes erinevas staadiumis ja vähemalt mitme erineva autori poolt. Esimene staadium jääb orienteeruvalt 1800 aastate keskmesse ning teine 1900 aasta algusesse mille viide sisse viited et protokollid kuuluvad ja on nagu kirjutatud juutide poolt.

Siin on kaks korda välja võetud lõigud. Arvan, et sisu poolest ei ole nad palju halvemad kui praegune tekst päritolu kohta, kuid igal juhul vajavad nad toimetamist. Andres 9. aprill 2006, kell 09.49 (UTC)
need lõigud on ka adekvaatsed ja käsitlevad tegelikult aega mis jääb enne neid kirjanduslikke üllitisi (millest ainult praegust artiklis jutt on) - millede inspiratsiooni allikateks peetakse just Protokolle. siin on just oluline märkida et enne 1903a olid Protokollid mingi salaühingu loomingu vili ja seda kirjutasid mitu inimest kes eelduste kohaselt olid hästi haritud. kuigi siin on palju muna-kana tüüpi argumente siis peaks ikkagi lähtuma kronoloogiast ja selle järgi tulid Protokollid ilmale (avalikkuse ette) tükk maad enne 1800. suhteline üksmeel on ainult selles et juudid "kirjutati sisse" 1903-07 Venemaal. eks töötame texti kallal edasi ...  --makruss 9. aprill 2006, kell 10.11 (UTC)
"on vene keeles müügil Tallinna ja Riia suurtes õigeusu katedraalides." jätsin suured välja - katedraaldi on kõik suured - sobiks äkki mõnedes õigeusu pühakodades  (lisaks katedraalidele on ka teisi) või siis nagu jäi - lisaks arvan et katedraalides neid just EI ole (Toompeal vähemalt mitte) aga selle levitamisega tegelevad just pisemad pühakojad mida keegi ei viitsi "kontrollida" --makruss 9. aprill 2006, kell 10.16 (UTC)
Minu arust sisaldab artikkel liiga palju asjasse mittepuutuvat jama, nagu Hitleri lendavatest taldrikutest ja Antarktika baasidest (sellest ei ole ju protokollides kirjutatud!). Siin võiks olla rohkem kirjeldatud protokolle endid. Näiteks välislingist hakkas silma selline lõik: Gooide aristokraatia on poliitilise jõuna surnud. Teda pole enam vaja arvestada. Kuid maaomanikuna on ta meile kahjulik, sest ta võib olla iseseisev maa varaallikate tõttu. On vaja igal tingimusel teda maa küljest eraldada. Selleks on parim vahend maamaksu kohustuste tõstmine - maa koormamine võlgadega. Sel teel hoitakse maapidamine raskendatud olukorras. Gooide aristokraadid, kes pärijatena ei oska leppida vähesega, kaovad ruttu. Samal ajal tuleb energiliselt toetada kaubandust ja tööndust, aga peamiselt spekulatsiooni, mille ülesandeks on olla vastukaaluks tööndusele. Spekulatsioonita tööndus suurendab erakapitali ja tõstab põllumajandust, vabastab maa võlgadest, mis on tehtud maapankade laenuga. On tarviline, et tööndus imeks maalt välja tööjõu ja kapitali ja spekulatsiooni kaudu annaks meile üle kõik maailma rahad ning sel teel heidaks kõik gooid proletaarlaste ridadesse. Siis gooid kummardavad meie ees, et ainult saada olelemise õigust. Minu arust päris mõistlik jutt. Metroo kohta käiv koht on mulle küll imelikuvõitu, aga fakt on, et selliseid rajatisi saab kasutada terroriaktideks.
Mäletatavasti on Margus Lepa välja andnud poliitiliselt korrektsed protokollid, mis ei sisalda sõna "juut" (olen seda müügil näinud). See raamat võiks ka mainitud olla. Ja pange tähele, ma ei ole juutide kohta ainsatki halba sõna öelnud.

Oled teretulnud artiklid parandama ja täiendama. Andres 21. juuli 2008, kell 19:14 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://aztlan.net/protocols.htm
** In Siioni tarkade protokollid on 2013-06-24 13:27:01, 404 Not Found
** In Siioni tarkade protokollid on 2013-07-07 00:37:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:38 (EEST)


Arutelu:Juuru kirik

[[Juuru kirikukihelkond]] on olemas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. november 2005, kell 20.24 (UTC) (<small>lingi lisas [[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]]</small>)

:Juuru oreli remondiks on kogutud 710 006 krooni avjoska 2. september 2006, kell 07:59 (UTC)

:ma lisasin selle välislingi artiklisse. Kui tuleb eraldi artikkel orelist (Juuru orel), tuleb see välislink sinna viia--Bioneer1 (arutelu) 19. juuli 2014, kell 23:26 (EEST)

(pealkirja lisas Bioneer1)
Kas selline koordinaatide näitamine on aktsepteeritav? Minu meelest on nad vale koha peal. Ja kas ei võiks piirduda sekunditega? Andres 18. jaanuar 2009, kell 11:12 (UTC)

minu arust on ka selline koordinaatide esitlus veider ja ei pruugi lugejale kohe hoomatav olla. Aga noh, inglise vikist on selline moodus üle võetud...--Hendrix 18. jaanuar 2009, kell 11:26 (UTC)

: Minu meelest on koordinaadid sellise koha peal, kust neid ei oska otsida. Nad peaksid olema teksti sees ja lisaks võib-olla ka infokastis.

: Teiseks, minu meelest piisaks, kui kasutada sekundeid. Andres 18. jaanuar 2009, kell 11:29 (UTC)

::küsimus käis vist koordinaatide paiknemisest artikli üleval paremal. Üleval paremal (nagu enwiki's) on mu meelest hea koht. Koordinaatide vormistamist ei tea, kuid mu meelest artikli sisusse neid küll pole mõtet panna, sest on infomüra--Bioneer1 (arutelu) 19. juuli 2014, kell 23:26 (EEST)

:::Kui koordinaadid on õieti pandud, siis võiks ka jääda...--Juhan121 (arutelu) 19. juuli 2014, kell 23:44 (EEST)
----
Esimene puukirik ehitati Taani hindamisraamatu andmetel 1238. aastal. Seda ma näinud ei ole ega usu. LCD-s aastaarve küll ei leia, see on külade nimekiri. --Improvisaator 1. juuli 2009, kell 09:39 (UTC)


Arutelu:18. november


Arutelu:17. november

See, et Frank Costellost sai 17. novemril 2005 ansambli "John Stuart Mill" kitarrist, ei vääri muidugi siin äramärkimist, aga põhimõtteliselt on nii, et kui me mingit kuupäeva üldse Vikipeedias mainime, siis see peaks leidma koha ka kronoloogias, kas artiklis November 2005 või pigem artiklis 17. november 2005, mida veel ei ole. Andres 7. juuni 2006, kell 15.17 (UTC)


Arutelu:16. november

* 1906 – Enrico Carusot süüdistati ühe daami tagumikust näpistamises New Yorki Central Parki loomaaias.
Oleks mul teie probleemid... --IFrank (arutelu) 21. veebruar 2014, kell 22:00 (EET)

* 2015 – ajalehes Postimees ilmus Ahto Lobjaka artikkel "Pariis, Eesti*". Muuhulgas kirjutas ta seal järgmist: "Iga Pariisi moslem on rohkem eurooplane – k.a mõrvarid – kui nahavärvile või seedimata kristlusele toetuv poolharitlane Eestis".http://arvamus.postimees.ee/3400019/ahto-lobjakas-pariis-eesti
 * 1906 – Enrico Carusot süüdistati ühe daami tagumikust näpistamises New Yorgi Central Parki loomaaias.
--WikedKentaur (arutelu) 15. november 2016, kell 17:08 (EET)

Mulle on täiesti arusaamatu, mis kriteeriumide järgi siia tuleb sündmusi valida. Teatud kuupäeval juhtub ju mustmiljon asja. Andres (arutelu) 15. november 2016, kell 22:08 (EET)
Ma ei väida, et Lobjaka artikkel peab just siin olema, aga artikkel ja selle arutelu oli meeldejääv sündmus. Andres (arutelu) 23. november 2016, kell 12:22 (EET)

: Minu meelest oleks see (* 2015 – ajalehes Postimees ilmus Ahto Lobjaka artikkel "Pariis, Eesti*". Muuhulgas kirjutas ta seal järgmist: "Iga Pariisi moslem on rohkem eurooplane – k.a mõrvarid – kui nahavärvile või seedimata kristlusele toetuv poolharitlane Eestis") võinud ariklis olla, kuna tegemist oli märgilise tähtsusega sündmusega, mis tekitas ühiskonnas väga suurt resonantsi ja mida ei ole siiani ära unustatud. Velirand (arutelu) 30. september 2017, kell 15:10 (EEST)

::sel juhul peaks olema praeguseks tekkinud ka eraldi viki artikkel sellest lehe artiklist või seonduvast sündmusest. Nagu näiteks on artikkel IME. WikedKentaur (arutelu) 17. november 2022, kell 10:30 (EET)


Arutelu:14. november

* 1938 – G. Sergo & Ko. laevakontor annetas piirivalvele mootorsaani.
--WikedKentaur (arutelu) 12. november 2016, kell 09:10 (EET)


Arutelu:Lääne maakond

23 500 (2004)

Eelmine elanike arv. Andres 19. november 2005, kell 21.16 (UTC)
Minu meelest võiks külade loendid olla vastava valla kohta käivate artiklite all.  Alguses võivad siin ka olla, aga eesmärk võiks olla nad siit mujale saada. Jaan513 15. juuli 2006, kell 21.04 (UTC)

Noh, maakonna külade loend võib ju ka olla. Probleem on aga selles, et need loendid ei ole korras.

Praeguses külade loendis viivad kõik lingid peale Martna ja Puise valesse kohta. Tähestiku järjekord ei ole õige, sest ä on samastatud a-ga jne. Andres 15. juuli 2006, kell 21.14 (UTC)

Peale selle, eestirootsi külade puhul peab artikli pealkirjaks olema eestikeelne nimi, mitte mingi kaldkriipsuga moodustis. Rootsikeelseid nimed võib ju ära tuua sulgudes kursiivis, aga see ajab vist nimekirja tarbetult kirjuks. Andres 15. juuli 2006, kell 21.17 (UTC)

Ma ei saa Avjoska parandusest aru. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. aprill 2007, kell 15:47 (UTC)
Külad on kadunud, naabermaakonnad on kadunud, demograafilised näitajad on kadunud... [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. aprill 2007, kell 15:49 (UTC)

Piirkondade kohta võiksid omaette artiklid olla. Andres 1. märts 2009, kell 20:15 (UTC)

Lääne maakonna vanim teadaolev nimi oli viikingiaegne Adalsysla. Läti Henriku Liivimaa kroonikas esineb see nime all teatel i Maritima, milles oli seitse kihelkonda.

Keskajal oli Läänemaa tuntud nimede all Rotalia – Rotelewich – Wiek - Wikke – Wikkezland – Wicia – Wikkelandia.

See sobiks artiklisse Läänemaa. Andres 27. oktoober 2009, kell 11:33 (UTC)

[[Merle Mäesalu]] jt maavanema kohusetäitjad tuleks sisse panna. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 12. august 2012, kell 10:50 (EEST)
Mida siin veel toimetada? [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 9. august 2013, kell 17:07 (EEST)

Miks Läänemaa asjad siin on? Need tuleks panna tagasi artiklisse Läänemaa. Andres (arutelu) 1. jaanuar 2014, kell 17:04 (EET)

Need vist on seal tagasi nüüd. Kas siin on veel midagi, mis sealt puudub või võib viimased lisandused tühistada? --Epp 6. jaanuar 2014, kell 10:47 (EET)

Lääne maakonna nimi ennistati 19. veebruaril 1990.

Minu meelest see pole õige, sest Haapsalu rajoon polnud sama mis endine Lääne maakond. Andres (arutelu) 7. aprill 2015, kell 10:42 (EEST)

: (Mitte)samasus ei ole ühene. Ta ei olnud täpselt sama ja samas ka mitte täiesti teine asi. Ja sellel pole tingimata tähtsust, et Lääne maakond on Haapsalu rajooni järglane. Teda võib õiguslikust järjepidevusest sõltumata pidada ka varasema Lääne maakonna järglaseks, kindlasti ka peetakse. Pikne 7. aprill 2015, kell 17:46 (EEST)

:: Pidada võib igasuguseid asju, aga ennistamisest rääkida minu meelest ikkagi ei saa. Minu meelest tuleks lähtuda ennekõike faktidest, mitte kujutlustest. Andres (arutelu) 7. aprill 2015, kell 22:56 (EEST)

::: Sa eirad taas kõiki samasuskriteeriume peale juriidilise järjepidevuse. Mittesamasusega on siin tegu sinu tõlgenduses, mitte tegu ei ole faktiga. Pikne 7. aprill 2015, kell 23:25 (EEST)

:::: Siin on sõna "ennistama" tähendused. Need ei sobi siia. Kui kuskil on kirjas, mis motiivil Haapsalu maakonnale anti Lääne maakonna nimi, siis võib sellele viidata ja sellest siin rääkida. Motiiviks ei pruukinud olla samasus.

:::: Noh, mul ei ole midagi selle vastu, et rääkida sellest, kuidas keegi samastab. Aga siis peavad olema konkreetsed tõendid.    Andres (arutelu) 8. aprill 2015, kell 01:37 (EEST)

::::: Jah, sõnastus ei pea olema just selline, ka samastamise korral. Aga et varasemast ja praegusest Lääne maakonnast saab rääkida kui samast asjast, see on minu meelest ilmne ja ei vaja eraldi tõendamist. Seda tehakse, kas või EE-s, ja ma ei näe põhjust väitmaks, et see on kuidagi vähem õige kui samastamine ainult näiteks juriidilise järjepidevuse põhjal. Pikne 8. aprill 2015, kell 10:14 (EEST)

:::::: Minu meelest seda on raske tõendada. Mina arvaks, et kasutatakse lihtsalt mugavat, vaba esitusviisi, mitte et neid tõemeeli samastataks. Minu jaoks oleks tõendus, kui keegi sõnaselgelt ütleks, et need on sama asi. Noh, ütleme, võib tõendada, et Teaduste Akadeemia samastab end varasemaga ja Tartu Ülikool Academia Gustavianaga. Minu meelest default ja tervemõistuslik on ikkagi mittesamasus, ülejäänu kohta võib öelda, et keegi samastab. Juba see samastamise probleem ise näitab, et tegu on eri asjadega, mida siis hakatakse samastama. Ma saan aru, et Sul on teistsugune intuitsioon. Saan aru ka sellest, et samastamise kriteeriumid võivad olla erinevad, aga minu meelest ühed on meelevaldsemad kui teised. Andres (arutelu) 8. aprill 2015, kell 14:30 (EEST)

::::: Minu meelest see samastamise (s.t eristamise) probleem ongi Vikipeedias kunstlikult tekitatud. Tundub iseenesest mõistetav, et praegune maakond pole päris sama, mis ta oli 10 aastat tagasi, veel rohkem erineb ta 20 aasta tagusest maakonnast ja eriti rajoonist, siis kui see moodustati. Et selle alusel peaks juuksekarva võimalikult palju lõhki ajama ja rääkima erinevatest haldusüksustest, see minu meelest pole tervemõistuslik. Või kui võtta juriidiline järjepidevus ühe juhusliku kriteeriumina ja lähtuda ainult sellest, siis see tundub just kõige meelevaldsemana. Esitus saaks tekitada märksa vähem küsimusi, kui meil poleks eraldi artikleid praegusest ja endisest maakonnast ning me ei eristaks rangelt asju, mis tegelikult nii rangelt ei eristu. Pikne 8. aprill 2015, kell 17:22 (EEST)

::::::: Mulle tundub problemaatilisem maakondade ja rajoonide ning valdade ja külanõukogude eristamine. Minu meelest on neid rohkem põhjust samastada kui uusi ja vanu maakondi või uusi ja vanu valdasid.  Andres (arutelu) 4. mai 2016, kell 09:55 (EEST)

Ma kahtlen selles, et aardeleiud on arheoloogiamälestised, ja selles, et kõik arheoloogiamälestised on vaatamisväärsused. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 4. mai 2016, kell 09:55 (EEST)

Võeti maha need muistised, mis ei ole enam Lääne maakonnas, aga need tuleks siis Pärnu maakonna alla üle viia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 27. detsember 2017, kell 23:47 (EET)

Kontrollida tuleb kõiki statistilisi näitajaid, näiteks ka allikate arvu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 14. jaanuar 2018, kell 15:13 (EET)

Kõrgeim punkt merepinnast on Pikajala mägi – 60 m. WikedKentaur (arutelu) 21. märts 2023, kell 13:19 (EET)


Arutelu:Mustamäe

kopeeritud: http://www.tallinn.ee/est/g13/ <code>:o/</code>  --[[Kasutaja:TarmoK|TarmoK]] 19. november 2005, kell 23.04 (UTC)

Siin peaks täpsustama, millise kohaga on tegemist. Kas siin on ristumine Keskuse tänava ja Sütiste teega? Andres 29. august 2009, kell 08:48 (UTC)

Peaks olema. Kas vasakul nurgas on Männipargi istuv mees ?--Lohusalu 29. august 2009, kell 10:11 (UTC)

: Jah. Andres 29. august 2009, kell 10:20 (UTC)

"Mustamäe asub Harku tasandikul, mida põhja poolt piirab Mustamägi." Lõuna poolt vist ikka. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 6. august 2011, kell 10:18 (EEST)

Katke Loone Otsa raamatust "Mustamäe valss" EPL-is. -Mardus /arutelu 1. oktoober 2016, kell 15:40 (EEST)


Arutelu:Luule

Pakuks, et selle artikli pealkiri võiks olla "Luule". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. november 2005, kell 19.50 (UTC)

Luule aineks võib olla ükskõik mis aine, mis erutab ja huvitab luule autorit. Aine võib olla nii reaalne, kui ka fiktiivne.

Võtsin välja, sest minu meelest pole siin sisu. Andres 27. jaanuar 2008, kell 07:25 (UTC)

märksõna luuletus suunab siia. Äkki peaks eraldi artikkel olema? Võõrvikides on paras segadus. Enwiki :en:poem suunab küll luule alla. Meil on ka :kategooria:luuletused--Estopedist1 (arutelu) 22. mai 2019, kell 22:27 (EEST)

Peaks olema eraldi. Andres (arutelu) 23. mai 2019, kell 23:23 (EEST)


Arutelu:Mustafa Kemal Atatürk

Kui jutt on ajast, mil Mustafa ei kandnud veel ei Kemali ega Atatürgi nime, siis on minu arvates ebaõige neid nimesid kasutada. Andres 20. november 2005, kell 20.09 (UTC)
He took his surname Atatürk at 21st June 1934, you he should be called as Mustafa Kemal while telling is deeds before that date. Also his mathematics teacher gave him the name Kemal in the school he started to study since 1893, so his childhood name was just Mustafa. Cem --78.172.182.3 8. mai 2010, kell 04:01 (EEST)

So we are calling him. Andres 8. mai 2010, kell 11:31 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ataturk.com/zubeyde.htm
** In Mustafa Kemal Atatürk on 2013-06-24 12:28:23, 404 Not Found
** In Mustafa Kemal Atatürk on 2013-07-06 15:10:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:10 (EEST)


Arutelu:20. november

Mis rahvusest see Mieto siis on, kui ta soomlane pole? --Epp 3. detsember 2008, kell 19:04 (UTC)

juut - Ahsoous 3. detsember 2008, kell 19:09 (UTC)

: Kust Sa tead? --Epp 3. detsember 2008, kell 19:15 (UTC)
----
Patriarh Kirill tuleks siia sisse panna. Andres 31. jaanuar 2009, kell 21:30 (UTC)


Arutelu:21. november

rida 1791 – Napoleonist sai Prantsuse vabariigi sõjaväe ülemjuhataja vajab parandamist. Asi selles, et Prantsusmaa oli sellel ajal siiski kuningriik, esimene vabariik kuulutati välja 21. sept 1792. Ahsoous 8. detsember 2007, kell 19:41 (UTC)

* 1933 – valiti Kaubandus-tööstuskoja liikmed järgnevaks neljaks aastaks.
--WikedKentaur (arutelu) 19. november 2016, kell 10:17 (EET)


Arutelu:Ilias

82.131.28.101 kirjutas:
Vaata ka - ILIAS – eepose tegevus toimub Trooja piiramise kümnendal aastal, kestab 49 – 50 päeva, sõja põhjust ja selle käiku eeposes ei käsitleta. “Ilias” koosneb 15 700 värsist.
Andres 21. november 2005, kell 18.19 (UTC)

Kumb on e.k. kasutusel?  Esimeses lõigus on ahhaia, edaspidi ahhai. Ott 12. juuni 2006, kell 03.50 (UTC)

Õige on "ahhailased". Andres 12. juuni 2006, kell 06.52 (UTC)
----
Chryseise

Kas ei pea mitte olema "Chryseisi"? Andres 12. juuni 2006, kell 06.54 (UTC)

:Nii antiigileksikon kui Hamiltoni "Antiikmütoloogia" käänavad e-ga. Taivo 12. juuni 2006, kell 14.53 (UTC)

Ei mõista nagu mingeid allikaid nimetada.  Loeksin isegi huviga.  Peaaegu kõik minu kirjutatu on pärit Iliasest endast, natuke ühe ingliskeelse väljaande sissejuhatusest.  Eesti keeles on olemas raamat "Kreeka, Mükeene, Santorin", tolle seisukohad tunduvad mulle aga veidi kahtlased.  Ott 20. juuli 2006, kell 20.01 (UTC)


Arutelu:Petroskoi

Kas Onegaborg oli linna rootsikeelne nimi siis, kui soomekeelne oli Äänislinna? Samuti oli selle linna kohal kunagi Onegaborg.
Praegune rootsikeelne nimi paistab olevat  :sv:Petroskoj. Andres 23. november 2005, kell 14.49 (UTC)

Üldiselt peetakse selle linna asutajaks Peeter I-st 18. sajandi algul. Rootsikeelne nimekuju ei puutu aga üldse asjasse. Linn ei ole kunagi ajaloos asunud Rootsi riigi alal ega rootslaste asualal.

Rootsikeelne 'Onegaborg' on tõlge soomlaste 'Äänislinnast'. - Urmas 23. november 2005, kell 17.47 (UTC)

: Selles seoses pole rootsikeelset nimekuju põhjust mainida, kui mitte arvestada seda, et 1941–1944 oli see nähtavasti ametlik rootsikeelne nimi (aga rootsi keel oli üks Soome riigikeeltest).

: Soome viki andmetel on 1592 trükitud Abraham Orteliuse kaardil ligikaudselt praeguse Petroskoi kohal asula nimega Onegaborg. Aga muidugi pole see Petroskoi linna nimi. Võimalik, et "Äänislinna" on sellesama Onegaborgi tagasitõlge.  Andres 23. november 2005, kell 17.57 (UTC)

::Jah, väga võimalik. - Urmas 23. november 2005, kell 17.59 (UTC)

''elanikke = 251 300 (2004)
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. detsember 2007, kell 05:25 (UTC)
| elanikke = 266 300 (2007) --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 4. mai 2010, kell 03:49 (EEST)
| elanikke = 271 100 (2009) --[[Kasutaja:Mona|Mona]] 6. mai 2011, kell 19:41 (EEST)

Infokastist on soome- ja karjalakeelne nimi ära võetud. See teeb minu meelest infokasti eksitavaks. Andres (arutelu) 15. detsember 2013, kell 09:43 (EET)

Kuidas saab eksitada see, mida pole kirjas? Pigem on nüüd ekistav, sest sellel kohal ei ole eestikeelset nime. Ka KNABi järgi on see nimi, mida eesti keeles kasutatakse soome- või karjalakeelne. Pikne 15. detsember 2013, kell 10:50 (EET)

: On see nimi, mida me eesti keeles kasutame. See on infokasti pealkiri, kas me peaksime ta ilma pealkirjata jätma. Kui Sul on niisugune ettepanek, kirjuta sellest infokasti arutelus.

: KNAB-is on näiteks Peetrosawodsk märgendiga ee, kas see siis on Sinu meelest eestikeelne nimi? Ja kas Petrozavodszk on ungarikeelne nimi? Ja Petrozavodskas jne on leedukeelne nimi?

: Kõiki kohalikke nimesid või nende transkriptsioone võib eesti keeles kasutada, küllap sellepärast polegi nende juures ee märgendit.

: Kui me jätame Petroskoi kohalike nimede seast ära, siis võib arvata, et ainuke kohalik nimi on Petrozavodsk. Üks lugeja ju arvaski, et Petroskoi on ainult Eestis kasutatav nimi. Peale selle, kust ta siis muidu teab, et Petroskoi on soome-, karjalakeelne nimi?  Andres (arutelu) 16. detsember 2013, kell 09:28 (EET)

:: Ma ei jätnud ju infokasti pealkirja ära. Küll selle korduse kohe pealkirja all, sest kordamiseks pole põhjust, korratuna on nimi samas keeles. Nime keelsus iseenesest pole oluline, nagu teises arutelus isegi tõdesid, nii et eristamise eesmärgil on minu meelest vajadus keelsus esitada vaid nende nimede juures, mis eesti keeles kasutatavast nimest (ükskõik, mis keelne see on) erinevad. Kui keegi arvab, et Petroskoi öeldakse ainult eesti keeles, siis see minu ei saa olla selle artikli viga, kui siin just otsesõnu nii ei öeldaks.

:: Jah, kui Peetrosawodsk on kohandatud tollase eesti kirjakeele jaoks ja tegu pole pealgalt transkriptsiooniga, siis on see nimi pigem eestikeelne kui ükskõik mis muus keeles. Ma ei aima, kuidas seda teisiti võiks mõista. Märgendid ee, vn jt käivad keelsuse kohta, loe selle kohta KNABi selgitust ja varem viidatud kontseptsioonist Pälli doktoritöös. Pikne 18. detsember 2013, kell 15:55 (EET)

::: Meie eesmärk ei ole ju loetleda nimekujusid, vaid teatada, millist nimekuju ühes või teises keeles kasutatakse. Kui me jätame soome ja karjala keele rea ära, siis me ei teata seda.

::: Kui oleks õige nii teha, nagu Sa ütled, siis ei tohiks ka artikli esimeses lauses soome ega karjala keelt mainida.

::: See, mis on deklareeritud, ja see, mida tegelikult tehakse, ei pruugi kokku langeda. KNAB-is käib see näiteks nepali nimede edasiandmise kohta.

::: Minu meelest on KNAB-is keelemärgend ladina kirjas nimekujude juures antud juhtudel, kui kirjapilt erineb  omaladinast või vene-eesti transkriptsioonist. Ungari keeles on transkriptsioon eripärane (s-i asemel on sz), sellepärast tuuakse ära ungari keeles kasutatav nimekuju. See ei tähenda ju ometi, et ungari keeles on omakeelne nimi olemas ja eesti keeles ei ole. Minu meelest see üldse ei loe, kas tegu on "pelgalt" transkriptsiooniga. Transkriptsioon ongi mõeldud kohandamiseks.  Andres (arutelu) 18. detsember 2013, kell 20:06 (EET)

::: Ma lugesin nüüd need asjad läbi, mis Sa soovitasid. Märgendite juures suurt midagi kirjas ei ole, doktoritöös ei ole minu meelest mingit selget keelsuse määratlust. Pigem jääb sealt kõlama, nime keelsus on tinglik mõiste, mida läheb tarvis mingite praktiliste (näiteks keelekorralduslike) reeglite sõnastamiseks. Mingit üldist teooriat keelsuse kohta seal pole. Minu meelest ei maksa KNAB-i keelsusmääratluste juurest otsida midagi muud kui teatud (näiteks tõlkijale) vajaliku teabe edastamist. See teave on keelsuse kaudu kodeeritud. Andres (arutelu) 18. detsember 2013, kell 20:33 (EET)

: Minu meelest need knabi keeled näitavad üksnes seda, et selline nimekuju on sellekeelsetes tekstides esinenud ning see ei pruugi isegi olla enimlevinud kirjapilt.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 18. detsember 2013, kell 20:51 (EET)

:: Jah, kui teine nimekuju on Petrozavodsk või Petroskoi, siis see ei kajastu. Andres (arutelu) 19. detsember 2013, kell 00:13 (EET)

: Esimeses lauses häirib kordus vähem, kuigi ka seal pole minu meelest otsest vajadust korduseks ega keelsusele viitamiseks. Millist nime ühes või teises keeles kasutatakse, selle võiks leida pigem sõnaraamatust. Ma ei tea, miks ungari keele puhul pole kirjas, et tegu on transkriptsiooniga, samas kui mitmel muul juhul on. Kui tegu on transkriptsiooniga, nagu ütled, siis on KNAB selles kohas võib-olla lihtsalt ebatäpne.

: KNABi seletus ütleb, et märgend viitab keelsusele ja doktoritöö seda, mille alusel keelsusest räägitakse, kui räägitakse. Kui keelsus näitaks, milliste nimekujude kasutamine on ühes või teises keeles võimalik, siis ei oleks nimekujude sellisel keelepõhisel eristusel ju mõtet. Jah, muidugi on keelsus tinglik.

: Transkribeerimine ei ole minu arusaamise järgi kohandamine, tegu on lihtsalt tähestikuvahetusega. Transkribeeritud kohanimesid ei peeta ju eksonüümideks. Pikne 19. detsember 2013, kell 17:12 (EET)

:: Nojah, võõrkeelsetest nimedest rääkimine dubleerib osaliselt Vikisõnastikku, aga tundub, et inimeste intuitsiooni järgi peaks entsüklopeedia kohalikke nimekujusid mainima. Paljud arvavad, et ka nime päritolust peaks Vikipeedias rääkima.

:: Nähtavasti pole KNAB-i eesmärkide seisukohast oluline, et ungari nimekuju puhul on tegu transkriptsiooniga. Minu meelest ei ole keelsusmärgendeid kaugeltki nii põhjalikult selgitatud, et saaks öelda, et tegu on ebatäpsusega. Need näited tõin selleks, et näidata, et KNAB-ist ei saa seda välja lugeda, mida Sina tahad sealt välja lugeda.

:: See keelsus, millest doktoritöös räägitakse, ei pruugi KNAB-i keelsusmääratlustele täpselt vastata. Seal arutatakse, kuidas võiks olla otstarbekas keelsust määratleda.

:: Sa möönad nüüd, et keelsus on tinglik, aga Sa oled oma argumendid üles ehitanud sellele, et välismaa kohtade nimed, välja arvatud eksonüümid, lihtsalt ei ole eestikeelsed ja kõik.

:: Jah, transkribeeritud nimekujusid ei nimetata eksonüümideks. Praktiline transkriptsioon ei ole lihtsalt tähestiku vahetus, vaid nimede edasiandmise viis, mis on sihtkeelele õigekirjale ja fonoloogiale enam-vähem kohandatud. Andres (arutelu) 19. detsember 2013, kell 18:14 (EET)

: Ei midagi sellist. Olen avaldanud arvamust, et kohalikud ametlikud nimekujud peaks ära tooma, aga piisab nende äratoomisest ühe korra ning keelsust pole tingimata vaja välja tuua (viimasega üks vahe nõustusid).

: Mitte et see siin asjasse puutub, aga KNABis on märgend transkriptsiooni kohta olemas.

: Et keelsus on tinglik olen ka eespool või teises arutelus möönnud. Seda möönab minu arusaamise järgi ka Päll. See tähendab, et nime keelsus pole alati üheselt määratletav, antud juhul on raske öelda, kas Petroskoi on soome- või karjalakeelne. Sellest raskusest ei tulene aga minu meelest kuidagi kahtlus, et sama nimekuju võiks ühtlasi olla näiteks eestikeelne. Välismaa kohanimed, välja arvatud eksonüümid, mitte lihtsalt ei ole eestikeelsed, vaid kuivõrd üldse nime keelsusest saab rääkida ja on räägitud, keelelel omaste tunnuste alusel, teadaoleva päritolu alusel või keelele ainuomasuse alusel, ma tõesti ei näe alust nende eestikeelseks pidamisele.

: Jah, tähestikuvahetusi on erinevaid ja eri kaalutlusi arvesse võtvaid, sellegipoolest on tegu lihtsalt sõna ümberpanemisega ühest tähestikust teise kindla süsteemi järgi. Sellepärast minu arusaamise järgi ei räägitagi transkribeeritud nimedest kui eksonüümidest. Pikne 19. detsember 2013, kell 20:58 (EET)

:: Keelsus on minu arvates tarvis ära tuua selles mõttes, et öeldakse, millises keeles milliseid nimekujusid tavaliselt kasutatakse. See, millest Peeter Päll kui keelsusest, on põhiliselt nime päritolu, ja seda minu arvates infokastis arvestada pole tarvis. Aga see ongi üldse infokasti halb külg, et ta pole ühemõtteline. Ükskõik kuidas teha, lugeja võib sellest valesti aru saada. Peab ikka ka tekstis kirjutama. Kui nii teha, nagu Sina ette paned, siis "Petroskoi" keelsust pole lugejal võimalik kindlaks teha mitte üheski mõttes, ja kui ta arvab, et tegu on eksonüümiga, siis ei saa vastutust tema kaela lükata.

:: Märgend transkriptsiooni kohta on olemas, kuid puudub selgitus, kuidas seda kasutatakse. Sellepärast ei saa öelda, et kui ta on ära jäetud, on tegu ebatäpsusega. Ebatäpne (puudulik) on hoopis märgendite selgitus. Mina saan küll nii aru, et ungari nimekujude puhul polegi üldse ette nähtud, et tegu on transkriptsiooniga.

:: Ei saa määratleda, millisest keelest nimi pärineb. Keelsusega tavalises mõttes (miskeelne mingi sõna on) pole sellel mingit pistmist. Muidugi ei ole "Petroskoi" eesti keelest pärit, aga kui rääkida keelsusest kui niisugusest, siis ta on ikkagi eestikeelne, sest teda kasutatakse eesti keeles samamoodi nagu "eestikeelseid" kohanimesid ja üldse eestikeelseid sõnu. Kui rääkida kasutamisest, siis ta ongi eesti keelele ainuomane, sest üheski keeles ei kasutata teda samamoodi nagu eesti keeles. Kõige ilmsem on käänamine. Kas Sa ütleksid, et teised käändevormid on eestikeelsed, ainult nimetav kääne ei ole? Teised kolm kriteeriumi peale kasutatavuse ja kasutamise eesti keeles ei ole minu meelest keelsuse määramisel olulised, kui ei peeta silmas ühte teist asja, mida tinglikult nimetatakse keelsuseks. Keelsusest esmases tähenduses ei räägita nähtavasti sellepärast, et see on liiga enesestmõistetav, et sellest rääkida.

:: Jah, nõus, transkriptsioonidest ei räägita kui eksonüümidest just sel põhjusel, millest Sa räägid. Veel enam, ka Petrozavodskas ei ole minu arusaamise järgi eksonüüm, kuigi ta on vaieldamatult leedukeelne. Andres (arutelu) 19. detsember 2013, kell 21:49 (EET)

: Sa ei ole viidanud allikatele, kus räägitakse nimede puhul keelsuse "esmasest" tähendusest ega põhjendanud, mis mõtet on sellises tähenduses üldse rääkida keelsusest. Minu meelest mõte on tegelikult kasutataval viidatud tähendusel.

: Kuidas ei ole nime keelsusel pistmist keelsuse tavatähendusega, kui võimalusel lähtutakse keelele omastest tunnustest nimes?

: Käänete (ja hääldamise) asi on juba leierdatud. Kõiki tsitaatsõnu, sealhulgas tsitaatnimesid, saab kasutada eesti käänelõppudega. See ei tee kõiki sõnu eestikeelseks. Või kui teeb, siis jällegi kaob mõte rääkida keelsusest kui sellisest.

: Miks ungari nimekujude puhul pole ette nähtud transkriptsiooni äramärkimist, kui teiste keelte puhul on?

: Kui lugeja arvab alusetult, et tegu on eestikeelse eksonüümiga, aga talle ei jäeta kuidagi sellist muljet, siis miks Vikipeedia peaks selle eest vastutama? Pikne 19. detsember 2013, kell 22:30 (EET)

:: Allikaid mul pole, ma tuginen tervele mõistusele. Kui meil on mingi sõna, siis on ta ka mingi keele sõna, muidu ta ei saaks sõna olla, ja me ei saa sõna võtta lahus tema keelsusest. Seda ma mõtlengi keelsuse all. Näiteks mingi raamat on eesti- või venekeelne ja sisaldab eesti- või venekeelseid sõnu. Aga mõnikord on raamatus ka muukeelseid sõnu. Me ju ikka võime küsida, miskeelse sõnaga on tegu. Ja kui tahame näiteks nime käänata, peame enne teadma, miskeelne see sõna on. Ka võõramaa kohanimede puhul normeeritakse ÕS-is käänamistüüp. Kui need nimed poleks eestikeelsed selles mõttes, millest ma räägin, ei saaks seda teha ja käänata tuleks teisiti, kui üldse käänata saab. Ka hääldus oleneb sellest, miskeelse nimega on tegu. Aga me võime keeleteadlaste, näiteks Peeter Pälli käest küsida, kas keelsus selles mõttes on olemas.

:: Ja ega allikatele viitamine ka ei aita, sest pole ikka selge, kas allikaid on õigesti tõlgendatud.

:: Selles mõttes on keelsus astmeline. Kõige vähem eestikeelsed on juhu-tsitaatsõnad, aga ei saa öelda, et nad üldse poleks eestikeelsed, kui neid mitte ainult ei mainita, vaid ka kasutatakse (vt mainimine ja kasutamine). Aga ka näiteks juhutuletised ja juhuliitsõnad on vähe eestikeelsed. Niisugune tsiteerimine on ju üks võimalikest sõnamoodustusviisidest.  Sõnaraamatutes ära toodud tsitaatsõnad on juba palju rohkem eestikeelsed, sest need ei ole kindlasti enam juhu-tsitaatsõnad, vaid on juba eesti keele sõnavaras sees.

:: Minu meelest märgitakse ära ainult kohalik transkriptsioon või omaladina ja eesti transkriptsioon, sest ainult neil on tähtsust kui transkriptsioonidel. Ainult nende kasutamine tuleb eesti keeles kõne alla.  Me ei hakka eesti keeles kasutama ungari transkriptsiooni, aga meil on seda nimekuju tarvis teada ungarikeelse teksti tõlkimiseks (muidugi tunneb ungari keele oskaja selle nime nii või teisiti ära).

:: Ma leian, et infokasti, kus on mainitud vene keelt, aga soome ja karjala keelt mitte, on üsna loomulik nii tõlgendada, et Petroskoi on eksonüüm. Lugeja muidugi ei tee seda, kui tal on teadmisi  muudest allikatest. Aga Vikipeedia ei saa seda eeldada, vaid peab kõik teadmised ise andma. Andres (arutelu) 20. detsember 2013, kell 01:04 (EET)

: Nõus, et see, millest nüüd räägid on keelsuse esmane tähendus. Me saame küsida, mis keelse sõnaga on tegu ja seda ka nimede puhul. Aga järgnev arutlus normeerimisest ja tsitaatsõnadest on minu meelest puhtalt sinu enda teooria. Võib-olla Päll aktsepteeriks seda teooriat, aga see pole minu meeles ikkagi see, kuidas võõrkeelsust ja omakeelsust tavaliselt mõistetakse ning see, kuidas seda on tervemõistuslik või praktiline mõista. Ma jään selles küsimuses varasemale seisukohale. Ma ei saa aru, miks reeglid selle kohta, kuidas võõrkeelseid sõnu eestikeelses tekstis kasutada tuleks, peaks tegema võõrkeelsed sõnad eestikeelseteks. Muu hulgas normeeritakse ka seda, kuidas võõras kirjas sõnu tuleks või saaks eestikeelses tekstis edasi anda, ükskõik, kas mainitakse või kasutatakse. Tsitaatsõnadest rääkimise mõte aga on minu meelest just selles, et tegu ei ole eestikeelsete sõnadega. Nii keelemehed varem viidatud allikates otsesõnu ka ütlevad. Tsitaatsõna toomine ÕSis ei saa minu meelest näidata muud, kui et antud sõna kasutamine on eesti keeles levinud, aga samas deklareeritakse tsitaatsõna kujul, et tegu ei ole eestikeelse sõnaga. Erinevalt võõrsõnadest, laensõnadest, võõrnimetuletistest, mille puhul tõesti saab rääkida rohkem ja vähem eestikeelsusest.

: Sama Petroskoi juures on KNABis ju nimetatud läti ja leedu transkriptsioon, mida pole siiski põhjust eesti keeles kasutada.

: Kui lugeja ei tea, et neis keeltest, kust eesti keeles kasutatav nimi pärineda võiks, ei kasutata sama nime, siis minu meelest ei ole kuidagi loomulik arvata, et tegu on eestikeelse eksonüümiga. Näiteks, kui jätame artiklist Bergen infokasti üldse ära ning ei hakka ka esimes lauses sulgudes sedastama, et jah, selle Norra koha nimi on norrakeelne, kas siis on loomulik eeldada, et tegu on eestikeelse eksonüümiga? Pikne 20. detsember 2013, kell 10:47 (EET)

:: Enda teada vastasin, ma ei tea, kuhu vastus kadus. Andres (arutelu) 26. detsember 2013, kell 22:35 (EET)

Millise kaalu järgi on ainult Soome arhiivide põhjal kirjutatud Jukka Kulomaa raamatu  materjali edastamine kahtluse alla seatud.Seni on raamatut Soome okupatsioonist objektiivseks peetud.Isikult  kes kaalud seadis, sooviks objektiivsuse tasandil  konkreetset  selgitust, mis  lauses on "raskustungi"   hõngu.Iseasi on meenutuste  kasutamine, need ei saa olla objektiivsed ja nende lehele ülespaneku kohta vaja kindlat seisukohta, mida mul ei ole. [[Kasutaja:Aleksander Kaasik|Aleksander Kaasik]] ([[Kasutaja arutelu:Aleksander Kaasik|arutelu]]) 17. detsember 2013, kell 16:46 (EET)
Ajalugu on kuidagi proportsioonist väljas. Praegu on enamus artiklist pühendatud Suure Isamaasõja õudustele, kuidas iidsesse vene linna sisenesid (jääb täpsustamata, kas planetidevahelisest ruumist või teiselt poolt maakera) soome fašistlikud röövvallutajad ja hakkasid seal koonduslaagreid asutama ja ihunuhtlust andma. Eriti nihkes lause on ''Piirati sõnavabadust, keelati pidada koosolekuid ja rühmadesse kogunemist.'' – nagu oleks 1941. aastal Nõukogude Liidus valitsenud eeskujulik sõnavabadus. Ühesõnaga, ei jäta praegu objektiivset muljet. --[[Kasutaja:IFrank|IFrank]] ([[Kasutaja arutelu:IFrank|arutelu]]) 18. detsember 2013, kell 20:46 (EET)

Artiklile tuleks sisu juurde kirjutada (näiteks majandusest, kliimast, geograafiast), muidu jääb 1941-1944 aasta temaatika liiga prevaleerima. 90.191.119.98
Kahlemata peaks juurde kirjutama mida eespool  mainitud, ent mina ei tunne seda valdkonda, huvitusin eelkõige vähelevinud teemast, sest ajalugu pole üksnes meile meeldivate  ja omaks võetud ideoloogia peegeldus nn   "nihkes lause".   Frank:"nagu oleks 1941. aastal Nõukogude Liidus valitsenud eeskujulik sõnavabadus". Nõukogude sõnavabadus on teine teema!.Mis tähtsus on siin Franki võrdlusel - või näitab   erapooletu hoiaku võimatust...
Artiklis ei käsitleta NSVL demokraatiat, vaid ajalugu Suur-Soome idee taustal. Kas  peab mõnda sündmust  varjama või  teist esile kergitama - on  probleemiks paljudele ja ka täna.Aleksander Kaasik (arutelu) 24. detsember 2013, kell 12:47 (EET)

Ma arvan (olles läbi lugenud ingliskeelse artikli Jätkusõja kohta), et suure osa soomlaste seas polnud Suur-Soome idee eriti populaarne ning mõte maeti maha kui Jätkusõja ajal osad ministrid võtsid rünnakute täiendava laiendamise (=Suur-Soome) vastu häälekalt sõna. Samuti hoiatas ka USA Soomet 1939 aasta-eelsete piiride ületamise eest.

Siiski tuleb lisada, et toodud tekst Jätkusõja kohta tuleb varustada korralike allikatega, mis ei lähtu N. Liidu vägagi ühepoolsest narratiivist. -Mardus (arutelu) 24. detsember 2013, kell 17:50 (EET)

:Küsimus ei ole "esimeses" või "teises" teemas, vaid lihtsas faktis, et valgesoome mao okupatsiooni tagajärjel ei kaotatud Petroskoi õitsvas lilleaias seal seni kehtinud sõnavabadust ja järelikult ei peaks seda üldse rõhutama. Punane terror on palju olulisem teema. Soomlased oma süükompleksi ja finlandiseerumisega ei peaks eestikeelsele entsüklopeediale eeskujuks olema. --IFrank (arutelu) 24. detsember 2013, kell 20:16 (EET)

::: Sõnad "piirati sõnavabadust" ei sobi tõesti konteksti. Kui see tähendab midagi erinevat sellest, mis lauses juba on, siis tuleb konkretiseerida. Andres (arutelu) 25. detsember 2013, kell 10:44 (EET)Vajab rõhutamist, et sõnavabaduse piiramine ei tähenda veel vabaduse võtmist.Teiseks, peaks ikka aru saama, et kui ei lubata korraldada koosolekuid ega trükiseid välja anda, siis ongi see sõnavabaduse piiramine, mis artikli tekstis üleval.Lisasin viite  sõnavabadusest, mis  lk 45-46 Kulomaa raamatu venekeelses tõlkes. Aga samas oleks see just ebausutav, kui okupatsiooni tingimustes oleks kõik lubatud.Kas teab keegi ajaloost tuua  näited nn headest okupantidest.Aleksander Kaasik (arutelu) 25. detsember 2013, kell 12:17 (EET)
Mitte NÕukogude arhiivimaterjali  põhjal pole  Jukka Kulomaa oma ajaloolise ülevaate Petroskoi okupeerimisest kirjutanud.Aleksander Kaasik (arutelu) 25. detsember 2013, kell 08:10 (EET)
Siinkohal lisan huvitava ja "Vabaduse%20mõtteis%20Karjalas."%20ISBN%20978-9949-30-997-9 austusväärse fakti  21.aprillist 2009, kui Venemaa president Dmitri Medvedev oli riigivisiidil Soomes ja asetas Karl Gustav Mannheimi hauale pärja. Vene ajakirjaniku imestavale  küsimusele vastas: „Marssal võitles meie vastu ausalt, tema koonduslaagreid ei ehitanud.“ Frank, "eeskuju" osas ei ole tarvis  hirmusid õhutada, soomlased on arukamad ja  nad pole meilt ka  russofoobiat üle võtmas. Räägime ikka ajaloost, mitte oma tunnetest kuidas kodu kaunistada.Aleksander Kaasik (arutelu) 25. detsember 2013, kell 08:31 (EET)

:::: kas sa tahtsid viidata sellele:

:::: * ISBN 978-9949-30-997-9

:::: http://tallinn.ester.ee/record=b2943443~S1*est

:::: Vabaduse mõtteis Karjalas [Võrguteavik] : raamat pildi- ja ajaloohuvilistele Venemaa Põhjalast : pelk looduse ning kurjuse armastajatest : autosõidust Valge mere äärde / Aleksander Kaasik ; [autori fotod]

:::: suwa 25. detsember 2013, kell 13:32 (EET)

::::: Ma saan nii aru, et kasutaja Aleksander Kaasik on seotud viidatud raamatuga ja propageerib oma agendat. Huvide konflikt? -Mardus (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 15:32 (EET)

Ma ei räägi kodukaunistamisest, vaid sellest, et gulag (mis oli olemas ammu enne 1941. aastat) on ainuüksi ajaliselt rohkem mõju avaldanud, kui mingid soomlaste koonduslaagrid. Kui keegi peab gulagi meeldetuletamist russofoobiaks, iseloomustab see teda ennast. --IFrank (arutelu) 25. detsember 2013, kell 18:37 (EET)
Lauses "Piirati sõnavabadust: keelati välja anda trükiseid, pidada koosolekuid ja rühmadesse kogunemist." tuleks minu meelest kaks esimest sõna ära jätta, sest esiteks pole tarvis üldistust, kui konkreetne iseloomustus on olemas, teiseks ei ole siin juttu ainult sõnavabaduse piiramisest, vaid ka koosolekute vabaduse kaotamisest. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 21:03 (EET)
Minu meelest ei ole midagi hullu, kui keegi oma raamatut kirjanduse all mainib. Eks teised siis otsustavad, ja kas see raamat sobib siia. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2014, kell 21:03 (EET)
----
Võib-olla peaks tegema eraldi artikli Petroskoi ajalugu? Velirand (arutelu) 2. jaanuar 2015, kell 23:53 (EET)
----
Välislingid on kahes kohas. Andres (arutelu) 4. juuli 2017, kell 10:49 (EEST)


Arutelu:Suurbritannia

Peaks olema ka artikkel Suurbritannia saarest koos juurdekuuluvate saartega. Andres 25. november 2005, kell 10.52 (UTC)

Suurbritannia ei ole loodusgeograafiline, üht osa Briti saartest hõlmav mõiste, vaid poliitgeograafiline. - Urmas 25. november 2005, kell 11.10 (UTC)

: Jah, just seda ma mõtlengi. Artikkel "Suurbritannia" räägib Ühendkuningriigist, aga kus rääkida "Suurbritanniast" kui poliitgeograafilisest piirkonnast? Rääkisin selles artiklist ka pisut sellest piirkonnast, aga pikem jutt peaks olema eraldi artiklis. Andres 25. november 2005, kell 11.17 (UTC)

::: Hetkel on saare jaoks kasutusel selline lehekülg, kuigi olen ka arvamusel, et Suurbritannia nimeline lehekülg oleks õige saarele loovutada.

::Artiklis "Suurbritannia" riikluse kujunemise all. Alates sellest, millal GB kasutusse tuli (Inglismaa asemel). Nimemuutused (sh Iiri lisamine ametlikku nimme) mahuvad ka sinna alla. - Urmas 25. november 2005, kell 11.26 (UTC)

:::Veelkord - Ei Kanalisaared ega Man ei ole Suurbritannia kui Ühendkuningriigi osad - Ahsoous 25. november 2005, kell 12.17 (UTC)
Suurbritannia võimu all on ka Kanalisaared, Mani saar ja hulk asumaid.

Võtsin selle välja. Kanalisaared ja Mani saar ei ole Suurbritannia võimu all, vaid on Briti kroonisõltkonnad. Andres 25. november 2005, kell 18.20 (UTC)

:Tegemist on siiski riigi osadega, ehkki nad ei kuulu ei Inglismaa ega Šotimaa alla. - Urmas 25. november 2005, kell 19.37 (UTC)

:: Nad ei ole Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi osad. Nad ei allu Suurbritannia valitsusele ega kuulu ka näiteks Euroopa Liitu. Andres 25. november 2005, kell 19.41 (UTC)

Ma ei tea, kas Suurbritannia kuninga tiitli alguskuupäev on antud vana või uue kalendri järgi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. november 2005, kell 18.34 (UTC)

1801. aastast oli Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik on hilisem nimi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuni 2009, kell 09:14 (UTC)

Oli siin nüüd mõni parandus, mida tarvis oli? Või pöörame lihtsalt tagasi? Andres 3. veebruar 2010, kell 20:53 (UTC)

Kogu artikkli müts oli arusaamatu, artikkel ise peaks ju olema SB ja PI ÜK, mis puudub täielikult. On jupiti mimgid viited Suurbritanniale, Suurbritannia saarele ja muudele jupikestele ja SB ja I ÜK, kuid puudub kokkuvõtlik ja konkreetne SB ja PI ÜK artikkel, mis oleks põhjaks UK teemale ja kust oleks loogilised hargnemised kogu temaatikat.. .--Nosser 3. veebruar 2010, kell 22:08 (UTC) Kui on know-how´d, kuis koostada korralikult ülesehitatud ja asjassepuutuv struktuur ootaks suuniseid ja eeskuju--Nosser 3. veebruar 2010, kell 22:08 (UTC)
Tõstan uue osa siia ning püüan vana versiooni selgemaks teha. Andres 3. veebruar 2010, kell 22:34 (UTC)

Riigi valitsusvormiks on Konstitutsiooniline monarhia, riigi formaalseks juhiks on kuninganna Elisabeth II, Windsori dünastiast.
;Seadusandlikuks võimuks on kahekojaline Parlament, mille;
*ülemkoda ja riigi ülemkohus Lordide Koda (House of Lords), mis koosneb 574 eluaegsest peerist, 92 pärilikust peerist ja 26 piiskopist, keda ei valita  vaid kes saavad ametikoha pärimise, määramise alusel või ametikohajärgselt;
*alamkoda (House of Commons),  mis koosneb 646 alamkoja liikmest (MP) valitakse lihthäälteenamuse meetodil: valituks loetakse oma valimisringkonnas kõige rohkem hääli saanud kandidaat.
SB ja PI Ühendatud Kuningriigi parlament üles ehitatud kahe partei printsiibil. Valimistel Alamkojas enim kohti saanud partei (kas Tööpartei ehk Leiboristlik Partei ehk leiboristid või Konservatiivne Partei moodustab valitsuse ning teiseks jäänud partei. Parlamendis esindatud veel mitmed väiksemad parteid - Liberaaldemokraatlik Partei, Ulsteri Unionistid, Ulsteri Demokraatlikud Unionistid, Šoti Rahvuslik Partei, Walesi Rahvuslik Partei, Sinn Fein, Sotsiaaldemokraatlik Tööpartei.
;Täidevsaatvat võimu teostab peaministri juhitav valitsuskabinet.
SB ja PI Ühendatud Kuningriigi valitsus on kolmetasandiline: Kabinet (PM ja 22 peamist ministrit e riigisekretärid ja muud kõrgemad ametnikud), ministrid ning juuniorministrid.
;Õigussüsteem
SB ja PI Ühendatud Kuningriigi puudub ühtne õigussüsteem, igal regioonil on see iseseisev. Praktikas võivad õigus- ja kohtusüsteemid erineda. Seadusandlikuks organiks on parlament Londonis, Šotimaal on seadusandlik jõud lisaks Šoti parlamendil Edinburgis. Õigussüsteem põhineb tavaõigusel, mille aluseks on parlamendi poolt heaks kiidetud seadused, kuid samuti kohtulahendid ja tänasel päeval ka Euroopa Liidu seadused. Kõrgeimaks kohtuorganiks on Ülemkoda, mis on ühtlasi ka Ülemkohus.
Üles ehitada samamoodi nagu teised riigiartiklid. Artikli alguses on spetsiaalne alajaotus nagu artiklis Iirimaa. Riigikorrast tuleb rääkida alajaotuses "Riik". Andres 3. veebruar 2010, kell 22:47 (UTC)
*Suurbritannia Välisministeerium - The Foreign and Commonwealth Office – ‘the FCO’ või lühendina ‘the Foreign Office’, mille juht on Välisasjade ja Rahvaste Ühendus riigisekretär ehk välisminister (Secretary of State for Foreign and Commonwealth Affairs);
*Suurbritannia Siseministeerium - The Home Office
*Ühendkuningriigi Lordkantsler (inglise keeles lord chancellor), kes omab UK poliitilises süsteemis ainulaadset rolli, kuna ta on üheaegselt kohtute esimees(eesti analoog Riigikohtu esimees), minister valitsuskabinetis ja lordide koja spiiker. Lordkantsler, on vastutav kõigi Inglismaa ja Walesi ning Põhja-Iirimaa elukutseliste kohtunike (ja mõnede Šotimaal töötavate kohtunikuks nimetatud isikute) ametisse nimetamise eest.
**Thomas More (1478–1535)
**Alexander Andrew Mackay Irvine of Lairg
**Gordon Brown
----
Rahvaarv (2007)Rahvastiku tihedus60 776 000248,2 in/km² Andres 7. mai 2010, kell 00:30 (EEST)
----
Kas tabelis peaks rahaühikuna olema märgitud ka euro (Akrotiri ja Dhekelia) ? -- Ahsoous 23. mai 2010, kell 11:38 (EEST)

Kas Akrotiri ja Dhekelia on Suurbritannia osa? Andres 23. mai 2010, kell 12:00 (EEST)
Mis me selle iseseisvumise ajaga siis teeme? Andres 30. detsember 2010, kell 14:56 (EET)
----
Iirimaa ei ole enam Suurbritannia dominioon. Andres 5. jaanuar 2011, kell 22:32 (EET)
----
Kas eesti keeles saab normaalselt vahet teha helikopterite maandumisväljakute (heliport) ja -platside (helipad) vahel või jääb see igal juhul segaseks. -- Ahsoous 23. jaanuar 2011, kell 08:51 (EET)

Heliport on ametlikes tõlgetes "kopteriväljak". Üldkeeles samastatakse kopteriväljakut ja kopteriplatsi. Aga vaata EASA FCL terminiloend 3.06.10, ma ei saa ise seda praegu lahti. Andres 23. jaanuar 2011, kell 09:55 (EET)
----
Leian, et omakeelsed nimed tuleb infokasti tagasi panna. Andres 15. november 2011, kell 02:38 (EET)

Panin tagasi. --Epp 15. november 2011, kell 02:54 (EET)

: Võiks olla ainult inglise keeles. Üllar 17. november 2011, kell 22:16 (EET)

:: Miks? Andres 17. november 2011, kell 23:38 (EET)

:: peaks olema ka väiksemates põliskeeltes. neile on seadustega yha rohkem ametlikke õigusi antud. need kõik keeled on vähemuskeeltena tunnustatud, osa neist on ka Briti maades ametlikud asjaajamiskeeled. Ohpuu 18. november 2011, kell 09:32 (EET)

Siin peaks võõrkeelsetest nimedest olema esile tõstetud ainult ingliskeelne. Teised peaks olema esile tõstetud nende konkreetsete piirkondade artiklites, kus neil on ametlik staatus. 193.40.10.181 13. märts 2012, kell 14:34 (EET)

: Ma ei näe siin argumenti. Andres (arutelu) 13. märts 2012, kell 14:36 (EET)

:: Teised pole terves Suurbritannias ametlikud keeled. Teiskeelsetes artiklites, mida sirvisin, lähtutakse samast loogikast. 193.40.10.181 13. märts 2012, kell 14:43 (EET)

::: Miks just selle peab tingimuseks seadma, et tegu oleks kogu Suurbritannias ametliku keelega? See, et mujal nii tehakse, pole iseenesest argument. Andres (arutelu) 13. märts 2012, kell 14:48 (EET)

:::: Küsin vastu, miks nad siin tingimata esile peavad olema tõstetud? (Ja kas ametlikud või ka mitteametlikud omakeelsed nimed ja kas ka teiste riikide puhul näiteks mõnes vallas ametlikud keeled?) Lihsuse huvides ja et nimekirja mitte pikaks ajada, on minu meelest mõistlik konkreetsetes keeltes nimed esile tõsta vaid konkreetsete piirkondade artiklites. Ja minu meelest on loomulik eeldada, et siin esile tõstetud keeled on terves riigis ametlikud. Teistes keeltes tehtu pole argument, aga näitab siiski, mida laiemalt mõistlikuks peetakse. 193.40.10.181 13. märts 2012, kell 15:05 (EET)

::::: Riigi nimesid saab esile tõsta siiski riigi artiklis ja mitte piirkondade artiklites. -- Ahsoous (arutelu) 13. märts 2012, kell 15:07 (EET)

:::::: Jah, piirkondade artiklites on esile tõstetud nende piirkondade nimed. 193.40.10.181 13. märts 2012, kell 15:10 (EET)

::::: Minu meelest ei saa sellest, et infokastis mingit keelt kasutatakse, midagi järeldada, ega peagi saama.

::::: Selles, mida mõistlikuks pidada, tuleb meil isekeskis kokku leppida. Arvan, et eestlastele pakuvadki väikesed keeled rohkem huvi. Andres (arutelu) 13. märts 2012, kell 15:14 (EET)

:::::: Minu meelest see, millised nimed geograafiaartiklite infokastides esile on tõstetud peaks olema siiski lihtsalt ja ühseselt määratletud, mitte suvaliselt ja mittemidagi eeldada võimaldavalt. Pean silmas, et täpsustamata ei saa järeldada, et tegu on ametlike keeltega, aga kui teiste riikide puhul on sama koha peal terves riigis ametlik keel, siis peaks olea võimalik eeldada, et siin on suure tõenäosusega samamoodi. 193.40.10.181 13. märts 2012, kell 15:23 (EET)

::::::: Enamasti on ju ametlik keel terves riigis ametlik. Pakun, et tuleks kasutada ka piirkondade ametlikke keeli. Arvan, et nii ongi tehtud, ja kui pole, võiks teha. Andres (arutelu) 13. märts 2012, kell 15:26 (EET)

:::::::: Riigi artiklis ja tingimata infokastis tuleks esile tõsta Norra ja Rootsi nimi kuues keeles, Hiina nimi umbes seitsmes keeles ja India nimi enam kui 20-s keeles? Arvan, et nii ei tuleks teha, kui tegu pole tõesti just kogu riigis kõige tähtsamate keeltega. 193.40.10.181 13. märts 2012, kell 15:36 (EET)

:::::::::: Mina teeksin just nii. India  puhul on asi muidugi tülikas, aga paljukeelsus peakski infokastis kajastuma. Andres (arutelu) 13. märts 2012, kell 15:52 (EET)

::::::::::: Pisut madalamal, keelte jaoks mõeldud lahtris tuleks paljukeelsust muidugi kajastada. Aga kõige suuremalt on minu meelest loomulik esile tõsta ikkagi kõige ametlikumad (ja just kogu riigi seisukohalt). 193.40.10.181 13. märts 2012, kell 15:58 (EET)

::::: Minu meelest on see loomulik koht sellise asja otsimiseks. Keelte staatust peaks artiklis niikuinii selgitama. --Epp 13. märts 2012, kell 17:30 (EET)

:::::: ...Lõuna-Aafrika Vabariigis on nii ehk naa 11 riigikeelt... -- Ahsoous (arutelu) 13. märts 2012, kell 17:47 (EET)
----
Ma ei tea kuhu ja kuidas seda teha (loogiliselt peaks see ka infokastis olema), et Šotimaal kasutatakse hoopis teistsugust riigivappi -- Ahsoous (arutelu) 13. märts 2012, kell 14:59 (EET)

Pöördun selle juurde tagasi  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. august 2018, kell 16:40 (EEST)
----
Ingliskeelne rahvastikupüramiid asendati eestikeelsega, aga see on vigases keeles. Andres (arutelu) 5. august 2014, kell 00:40 (EEST)

Puudub?!

Suurbritannia on geograafiliselt SUURSAAR ning ajalooliselt ammu iganenud KUNINGRIIK; see mida meie täna mõtleme on ÜHENDKUNINGRIIK (sic!)! Tulge viimaks maa peale.
----
Eesti kõnekeeles teatakse riiki enamasti kui Suurbritanniat (varasema kirjaviisiga Suur-Britannia).

Minu meelest see nii ei ole, kõnekeeles seda nime suurt ei kasutatata. Kas see väide on äsja tekkinud? Andres (arutelu) 26. august 2018, kell 13:49 (EEST)
Liitun esimese seisukohaga, et Suurbritannia on saar ja mitte riik. Kunagi oli küll selline riik nagu Suurbritannia, kuid tänase riigi nimi on Ühendkuningriik või Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik. Eriti morjendav on, et järjest enam kasutavad ka nt teleajakirjanikud selle saare nime valesti, riigi nimena. Kui nii edasi läheb, siis kinnistub see varsti rahva mälus ja siis pole enam midagi teha. Mina aga teeks ettepaneku kiiremas korras viki artiklis igalt poolt Suurbritannia riiginimena eemaldada. Tänapäeval pöörduvad inimesed tihti esimese asjana info saamiseks vikipeedia poole, mistõttu on eriti oluline teadvustada siinsete väidete korrektsuse olulisust. Igal juhul peaks kõnealuse artikli nimi ka olema Ühendkuningriik - nii vabaneks artikkel nimega Suurbritannia toimetamiseks neile, kes sooviad teha tõlkeartikli saare Great Britain kohta (see küsimus on ka arutelus tõstatunud).

Siin on koondväljavõte KNAB-ist, kus on praeguse seisuga kirjas nii eestikeelsed maailma maade nimed kui ka see, et tehakse vahet maa lühi- või tavanimel ja ametlikul nimetusel. Siit selgub ka, et nimi "Suurbritannia" ei tähista ainult saart, vaid on ka Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi kui riigi lühinimi, vt Maailma maade nimed. Kuriuss (arutelu) 18. aprill 2021, kell 13:22 (EEST)

: Siin on eki üks teistsugune andmebaas, kust jääb veidi kahetine mulje (sõltub, kas otsida "united kingdom" või "great britain"): esterm. Tundub, et ka keeleteadlased ei suuda seda küsimust omavahel ära otsustada. Kokkuvõttes aga arvan, et UK artikkel peaks ikkagi kolima õige nime alla, isegi kui "ehk-iga" jätkuvalt väita, et seda riiki võib kutsuda ka Suurbritanniaks. Sest kindlasti ei ole Suurbritannia selle riigi kõige täpsem nimi; ning Suurbritannia nimeline leht on vaja vabastada saare jaoks, kus asuvad Inglismaa, Šotimaa ja Wales (tõlkeartikkel sellele siin).

:: "Suurbritannia" on riigi traditsiooniline nimi eesti keeles. Eestikeelne ja ingliskeelne nimi on siiski eri nimed ja neil on eri tähendused ning tõlked pole alati sõnasõnalised. Estermis on samamoodi öeldud, et "Ühendkuningriik" on soovitatav ametlikes tekstides. Tekst Vikipeedias ja näiteks ajaleheartiklites pole ametlik. Suurbritannia saarest juba on artikkel, millelel on viidatud selle artikli päises (selline viitamine on samanimeliste asjade puhul tavapärane). Pikne 18. aprill 2021, kell 17:46 (EEST)

Kas ei ole mitte nii, et, muust rääkimata, kuhugi sisse astudes ja selle koha õigust üle võttes tuleks üle võtta ka  kehtiv (loe: ametlik) sõnavara (cf. 7.1. Riigid // 7.1.1. Kasutusel olevad nimetused ja lühendid).—Pietadè 26. august 2018, kell 13:58 (EEST)

See puudutab ainult ametlikke dokumente. Andres (arutelu) 26. august 2018, kell 14:06 (EEST)

:Vikipeedia ametlikke dokumente ei puuduta? Hetkeolukord on lunaatiline, riik on Ühendkuningriik, saar on Suurbritannia. Andres, palun liida artiklid Ühendkuningriigi nime alla. 2001:7D0:885A:FB80:F462:85C8:7803:425 27. august 2018, kell 07:47 (EEST)

:: Vikipeedias on kombeks, et pealkirjastamisel tuleb lähtuda üldkasutavatest terminitst. Vaata WP:COMMONNAME enwikis.  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 27. august 2018, kell 11:46 (EEST)

:::Põhja-Iirimaad ei saa seletada Suurbritannia all ega selle tähenduses. Esimene kuulub siiski vihmavarju alla, mille nimi on Ühendkuningriik. Minuni ei ole mitte kuidagi jõudnud kuuldused, et Eesti Vabariik tunnustaks Põhja-Iirimaad kui osa Iiri Vabariigist. Olles Põhja-Iiris viibinud (kui ka Kosovos), saan öelda, et sealne olukord on küll vaibunud. Kuid ma ei täheldanud nende soovi Éirega ühineda, nagu Kosovë, kes sooviks Shqipëria puhul seda igatahes teha. Boreaalane 27. august 2018, kell 12:21 (EEST)
----
Viimast peetakse germaani keelterühma kuuluvaks, siiski pärineb ligi 60% selle sõnavarast romaani keelterühmast. See tuleneb seoses segadusega Inglise ja Prantsuse kaksikmonarhia ümber, prantsuse keelt võeti ka laialt eeskujuks, seda räägiti peamiselt õukondades. Samuti toetub suur osa inglise terminoloogiat ladina keelele. Germaani mõjutusi keeles on hinnatud vaid 26%-ile. Briti põliskeelteks loetakse 5 keldi keelt, 3 germaani keelt ja 3 romaani keelt, inglise keel kujunes välja nende keelte tugeva segunemise ja latiniseerituse tulemusel.

Võtsin selle välja, sest see on artikli teemast mööda ja vähemalt sissejuhatusse see ei kuulu. Muide, mitu protsenti eesti keele sõnavarast on soomeugrilik? Andres (arutelu) 27. august 2018, kell 15:59 (EEST)
Miks artikli neutraalsus vaidlustatud on?--Minnekon (arutelu) 15. september 2018, kell 19:15 (EEST)

Üks inimene ei saa aru, kuidas eestikeelseid nimesid kasutatakse ja talle ei meeldi nimi "Suurbritannia" (vt ülal). See muidugi ei anna talle alust neutraalsuse vaidlustamiseks. Pikne 23. september 2018, kell 21:25 (EEST)
----
Briti krooni sõltkonnad (ei kuulu Suurbritannia) ja Prantsusmaa piirkonna Alam-Normandia looderanniku lähedal asuvad Kanalisaared.
Võtsin välja, sellisel kujul arusaamatu. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 24. september 2018, kell 15:15 (EEST)

Minu meelest artikli avalõigu vormistus pole päris korrektne. Avalõik peaks algama riigi ametliku nimetusega. Samuti peaks avalõigus märgitud olema, et riigi nimetusel on eesti keeles kaks lühendvormi ja mõlemad peaksid olema ära toodud rasvase šriftiga. --Hirvelaid (arutelu) 19. aprill 2021, kell 13:01 (EEST)

Minu mõte oli, et "Ühendkuningriik" pole tavakasutuses samaväärne sünonüüm ja sellest siis ka teisene esiletõst (sulgudes kursiivis). Minu meelest võib küll olla ka nii, et täpsem info muude vähem levinud nimede kohta on veidike tagapool (võib puudutada ka ametlikke nimesid), eriti kui seda infot on rohkem ja kõige mahutamisel esimesse lausesse kannataks loetavus. Seda tuleb ka siin-seal mujal ette. Siin ehk pole see kuigi oluline ja ma pole otseselt vastu, kui tõsta ametlik nimi kõige ette või siis esimesse lausesse sulgudesse. Kuigi ametlik nimi on minu meelest ka praegu üsna nähtaval kohal nii esimeses lõigus kui ka infokasti kohal. Pikne 19. aprill 2021, kell 17:46 (EEST)

:Nõus. Pole vaja midagi muuta. --Hirvelaid (arutelu) 19. aprill 2021, kell 18:39 (EEST)

Miks on eesti keelne vikipeedia ainuke koht terves universumis, kus on vaja kõik väga segaseks teha sellisel lihtsal teemal nagu riigi nimi? Suurbritannia ja Ühendkuningriik on ikka kaks väga erinevat asja. Põhja-Iirimaa EI OLE Suurbritannia osa. Suurbritannia EI OLE riik. LeeMarx (arutelu) 11. august 2023, kell 18:24 (EEST)

See vastab Eesti traditsioonile: "Suurbritannia" on nii Ühendkuningriigi põhi-lühendnimi kui ka Suurbritannia piirkonna nimi: Vaata ÕS, KNAB, sama ka EEs ja TEA entsüklopeedias. --Andres (arutelu) 11. august 2023, kell 19:01 (EEST)

Nojah, kui juba nemad teevad valesti, siis pole vast midagi parata.. Teeme meie ka. --LeeMarx (arutelu) 12. august 2023, kell 19:12 (EEST)

:KNABi lehel https://www.eki.ee/knab/knab.htm on Peeter Pälli kontakt, kirjuta talle. Wkentaur (arutelu) 12. august 2023, kell 20:56 (EEST)

Soome ja Rootsi artiklites on praegu erinev avalause vormistus, ühel on esikohal ametlik nimi, teisel lühinimi. Riikidel võiks olla ühtne avalause vormistus. Wkentaur (arutelu) 12. august 2023, kell 21:06 (EEST)


Arutelu:Holokaustirevisionism

Peaks vist kirjutama "Holokaustirevisionism". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. november 2005, kell 13.33 (UTC)
Veel parem pealkiri oleks "Holokausti eitamine". Revisionism tähendab ju ikkagi Holokausti eitamist sellisel kujul, nagu seda tavaliselt esitatakse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. november 2005, kell 13.40 (UTC)
niih esmane ring on täis - kui kellegil midagi lisada või viiteid millegile siis andke teada - püüame parandad/täiendada.... --[[Kasutaja:Makruss|makruss]] 3. juuli 2006, kell 14.47 (UTC)

Pooldan artikli teisaldamist nime alla Holokausti eitamine --Boy 3. juuli 2006, kell 16.31 (UTC)

Eitamine ei võta kokku kõiki eri suundi selles ajaloolaste "koolkonnas" (parema sõna puudumisel). On küllaldaselt ka neid revisioniste, kes ei eita holokausti toimumist, kuid räägivad liaaldatud numbritest. Sellel teemal võiks siiski arutleda, et jõuda parima nimeni. Siiani on vist küll eestikeelses kirjanduses ka kinnistunud "revisionismi" termin, kuigi ei julge seda kindlalt väita – olen lugenud rohkem kirjandust sellel teemal inglise keeles. -- Toomas 28. august 2006, kell 13:01 (UTC)

: Holokausti eitamine võib tähendada ka seda, et eitatakse, et see, mis toimus, oli "holokaust". Andres 28. august 2006, kell 13:07 (UTC)

:: Jah, seda ma mõtlesingi, et on võimalus erinevateks tõlgendusteks... et peaks vaatama, mida siiani on kohalikus ajalookirjanduses rohkem kasutatud. Igal juhul võiks mõlemad terminid meie Vikipeedias esineda... üks neist siis ümbersuunamisena. -- Toomas 28. august 2006, kell 13:10 (UTC)

::: Jah, muidugi. Andres 28. august 2006, kell 13:12 (UTC)

Artikkel on täiesti ebaneutraalne, kirjutatud holokaustieitaja seisukohast ning püüab tõestada, et holokausti ei toimunudki.--Kärnkonn 28. august 2006, kell 12:33 (UTC)

Osaliselt peab nõustuma. Põhiviga pole siiski sisus, vaid esitusviisis. Samas – igal juhul tuleb vältida selle artikli muutumist ka vasakpoolseks revisionismi kriitikaks nagu see pahatihti poliitilise korrektsuse nimel toimub. -- Toomas 28. august 2006, kell 13:01 (UTC)
kas Austria, Austraalia, Kanada, Tšehhi ja Saksamaa -l on arvus kahtlemine ka kuritegu? tõstsin algusest välja. --Ats 5. jaanuar 2007, kell 22:02 (UTC)
Prantsusmaal on - ei julge 100% väita kuna ise prantsuse keelt ei loe aga üheks Faurissoni kohtuprotsessi aluseks oligi just number. Faurisson märkis artiklis ära ebakõla, et kui seadus räägib 6m siis Hillberg 5,1m - kumb on siis õige - pole ammu käinud seega unustanud kuidas see allkiri tule - sorry - makruss

Neli korda ~ . Andres 26. märts 2007, kell 06:19 (UTC)
Sekkumata diskussiooni sisulisse külge: ma kahtlen, kas Ilja Ehrenburg oli NSVL propagandaminister. Kas selline ametikoht üldse eksisteeris?

Sellist ametikohta ei olnud. Ehrenburg ei olnud minister, vaid mõjukas ajakirjanik. Andres 26. märts 2007, kell 16:05 (UTC)
Esimest korda esitati arvuks 6 miljonit juuti aastal 1919 Ameerika ajalehes "The American Hebrew" vahendab Documents Relating to the Holocaust. Tegemist oli kampaaniaga mille abil Ameerika juudiorganistsioonid püüdsid koguda raha USA valitsuse kukutamiseks. Kuna aktsioon ebaõnnestus siis tulemuseks oli hiljem president McKinley tapmine juudi emigrandi poolt.

McKinley tapeti 1901, mitte 1919 (siis oli presidendiks Woodrow Wilson). Järelikult ei saa ta kuidagi olla seotud 1919. aasta sündmustega. Või on Mckinley asemel mõeldud mõnda teist nime?

"Esimesest holokaustist" on kirjutatud Don Heddesheimeri raamatus: http://www.vho.org/GB/Books/tfh/
Mõnede revisjonistide väitel rahvusvahelised juudiorganisatsioonid kuulutasid nende seaduste tulemusena 1933. aastal Saksamaale sõja? ja majandusblokaadi ning mõned juudid hakkasid boikoteerima Saksamaa majandus- ja poliitilist süsteemi.

Minu teada ei väitnud seda mõned revisjonistid, vaid kaasaegsed 1933. aasta ajalehed.
Solženitsõn kirjutab oma Gulagi arhipelaagis ühest sakslasest, kes juurdluse käigus tunnistas üles gaasiautol töötamise.
Mitmed riigid nagu Austria, Austraalia, Kanada, Leedu, Poola, Tšehhi ja Saksamaa on kuulutanud holokausti eitamise kuriteoks

Kas on kusagil saadaval (näiteks tabeli kujul) aeg, mil see eri riikides kuriteoks muutus?

Minu meelest on õige "holokaustireviosinism", mitte "holokausti revisionism". Aga ma pole leidnud kummagi kasutamise kohta Vikipeediast sõltumatut allikat. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. märts 2007, kell 17:05 (UTC)

Minu arvates on artikkel antud kujul piisavalt neutraalne. Muidugi ei ole selle lugejal kahtlustki, et kirjutajad ise on samuti revisionistid või vähemalt kalduvad pigem toetama revisioniste, ent samas kui artikli stiil oleks niisugune, et: "Revisionistid väidavad, et nii palju inimesi poleks olnud võimalik surnuks gaasitada, kuigi ametlikult on see kinnitatud ja enamik ajaloolasi pooldab kuue miljoni teooriat." - Sellisel juhul oleks see jälle teist pidi ebaneutraalne. Hetkel tutvustab artikkel holokausti eitajate seisukohti just niisugusena, nagu need on, ilma et konkreetseid kommentaare juurde oleks lisatud.
See, mida ridade vahelt välja saab lugeda, on muidugi teine teema.

Pealiskaudsel vaatamisel mulle mitteneutraalsus silma ei torka. Loomulikult pole tarvis igas lauses vastuväiteid esitada. Kriitikast tuleks rääkida eraldi alajaotusest. Aga see, et kriitikast on vähe juttu, ei tee minu meelest artiklit veel mitteneutraalseks.  Andres 28. märts 2007, kell 17:20 (UTC)

:Olen täielikult nõus mõlema kommenteerijaga; kriitika on kriitika ja see peab olema eraldi käsitletud. Praegu on artikkel neutraalne küll.

Miks artikli sisu on vaidlustatud? Djreichsfuhrer 21. jaanuar 2008, kell 13:20 (UTC)

:Võtsin vaidlustuse välja. Djreichsfuhrer 9. mai 2008, kell 12:35 (UTC)
----
kustutatud lehelt:
Rahvusvahelise Punase Risti dokumendid Kolmanda Reichi koonduslaagrite kohta. Sisaldavad andmeid ka hukkunute üldarvu kohta.
*Documents sur l'activité du CICR en faveur des civils détenus dans les camps de concentration en Allemagne 1939-1945 (Geneva, 1946)
*Inter Arma Caritas: the Work of the ICRC during the Second World War (Geneva, 1947)
*Erinevad materjalid ja viited nende allikatele seoses holokaustiga
Andres 1. aprill 2007, kell 08:24 (UTC)
Ka Adson avaldab oma saksasõbralikkust, kuid vähem drastilisel kujul. Õhtulauas ta tsiteeris mingit sakslastevastast kirjutust, kuidas natsid oma võimuloleku ajal juutisid gaasitasid. Need olid kellegi memuaarid. Ta ütles: "Võtsin pliiatsi kätte ja arvutasin, kas tõesti nii väiksesse ruumi, gaasikambrisse võis paigutada nii palju juute, nagu raamatus seisa. Tuli välja, et see oli võimatu. (Voldemar Kures, Seitme lukuga suletud raamat, III köide, lk 97.)

Arvan, et kui ta pole oma seisukohta avalikult väljendanud, pole mõtet teda siia panna. Andres 23. oktoober 2007, kell 18:21 (UTC)

Võtsin välja. Andres 24. oktoober 2007, kell 19:30 (UTC)

Muutsin ära lõigu Põhjused esimese lause "Mõnede revisionistide väitel kuulutasid " - selline väide EI vasta tegelikkusele. See üleskutse on vaat, et üks paremini dokumenteeritud fakt üldse. Iga inimene võib arhiividest välja nõuda antud ajalehe koopia ning ISE veenduda selles. Seega väita, et "Mõnede revisionistide väitel" on täielik VALE. Lisasin lausa 2 linki kus on toodud fotokoopia antud lehest mis ilmus Inglismaal. Viibides USAs veendusin ISIKLIKULT antud väite õiguses sest ka USA lehed nagu "NewYork Post" ja mõned teised printisid selle uudise esilehel. makruss

:Sama informatsioon (koos linkidega) sisaldub ka artiklis 1933 ja selle arutelus. Ma pole jõudnud deast kontrollida, kas ka tolleaegsed Eesti ajalehed sellest kirjutasid.
Ja kujutage nüüd endale ette veel sellises poolteadvusetus seisundis välismaalast, kes ei oska vene keelt ja kellele antakse midagi allakirjutamiseks. Just nii kirjutab baierlane Jupp Aschenbrenner alla tunnistusele, et ta töötas gaasiautol. Alles laagris, 1954. aastal, suutis ta tõendada, et ta õppis kõnesoleval ajal elektrikeevitajate kursusel Münchenis. Aleksandr Solženitsõn, Gulagi arhipelaag, I–II, Tallinn 1990, lk. 95. --Improvisaator 21. aprill 2009, kell 10:48 (UTC)
----
Kaasaegsed ajaloo uurijad on siiski leidnud need arvud olevat ülepaisutatud. Dokumenteeritud on umbes 1 miljoni juudi hukkumine koonduslaagris, kuid siinkohal peab silmas pidama, et enamik neist hukkus epideemiate ja haiguste tõttu. Soovitaks siinkohal lugeda Jürgen Graf'i raamatut Holokaust luubi all (ilmunud ka eesti keeles).

Artiklist Holokaust. Andres 15. juuni 2009, kell 07:04 (UTC)
----
Miks on siin link Wannsee konverentsile? Andres 22. august 2009, kell 20:48 (UTC)

Siin on ilmselt aastaarv vale, kuna allikat ei ole toodud, siis ei saa seda kontrollida. Samuti tundub, et lause on poolikuks jäänud. Mõeldud on eeldatavasi ikka "hukatute arvu"?
Revisionistide väitel [viide?] esitati esimest korda arvuks 6 miljonit juuti aastal 1919 Ameerika ajalehes "The American Hebrew".[1]. Tegemist oli kampaaniaga, mille abil Ameerika juudiorganistsioonid püüdsid koguda raha USA valitsuse kukutamiseks. [viide?]

Ei, mõeldud on just 1919. aastast pärinevat ariklit. Viide:  ᛞᛃᚱᛖᛁᚳᚺᛋᚠᚢᚺᚱᛖᚱ 27. jaanuar 2010, kell 19:41 (UTC)

: Meie artiklis pole öeldud, mille kohta see arv käis. See tuleks lisada. Andres 27. jaanuar 2010, kell 22:37 (UTC)

::Käesolev artikkel räägib juutide tapmisest natsionaalsotsialistlikku režiimi ajal. Mis puutub siia aasta 1919? Oleks siis kuskilt otsast ajaloolise tagapõhja väljatoomisega. Aga seda ei ole. Vähemalt mitte selles lauses/väites. "Six million men and women are dying from lack of the necessaries of life". Kas vähe siis tollal kooles inimesi? Kohe holokaust??--Rünno 11. veebruar 2010, kell 15:16 (UTC)

::: Seda ma räägingi, et selgitus tuleks artiklisse lisada. Peetakse silmas, et kuus miljonit on arv, mida on juutide kannatustega seoses varemgi kasutatud, ning tegu võib olla klišeega. Andres 11. veebruar 2010, kell 15:54 (UTC)
----
Minu meelest on selle artikli sissejuhatusest puudu midagi väga olulist, mis aitaks teemat mõista. Praegu jääb mulje, et kahtlemine ongi kuritegu ja tagatipuks paremäärmuslus. Pealekauba on küsitav kuidas midagi saab üldiselt omaks võtta, kui üks number on ettesöödetud ja igasugune allikakriitilisus ja edasine uurimine on keelatud. Siin on üsna põhjalikku selgitust vaja enne kui on mõtet konkreetseid teooriad käsitleda. 88.196.241.249 27. jaanuar 2010, kell 20:42 (UTC)

Artiklite üldise loogika järgi peaks hinnangutest rääkima lõpus. Nii et minu meelest peaks teine lõik kuuluma lõpuossa.

"Üldiselt omaks võetud" ei ole nähtavasti piisavalt täpne kirjeldus. Seda tuleks täpsustada.

Artiklis on muidugi palju puudu. Kui oskad, siis täienda. Andres 27. jaanuar 2010, kell 22:44 (UTC)
----
Alajaotus "Holokausti ärakasutamine" ei ole minu meelest teemakohane. Andres 11. veebruar 2010, kell 14:27 (UTC)

Miks?--WooteleF 11. veebruar 2010, kell 14:40 (UTC)

: Kui räägitakse holokausti ärakasutamisest, siis ju ei väideta midagi holokausti enese kohta. Holokausti ärakasutamisest peaks minu meelest rääkima artiklis Holokaust ning vajaduse korral eraldi artiklis. Andres 11. veebruar 2010, kell 15:23 (UTC)
----
Holokausti revisionism seisneb katsetes tõestada, et natsionaalsotsialistlik režiim tappis holokausti  käigus vähem juute, mustlasi ja teiste rahvuste esindajaid kui näidatakse üldiselt omaks võetud hinnangutes või ...
Minu arust natuke kahtlane definitsioon. See, et üldse pole olnud holokausti peaks sisse jääma, aga selle arvu vähendamisega seoses peaks natuke konkretiseerima. On ju teada juhtumeid, kes kuidagi sealt süsteemist välja kupeldati ja ametlikult siiski ära põletanute hulka läksid. Ja mis kõige olulisem, jätkem ajaloolastel vabadus uurida ja välja selgitada, kui palju neid siis ikka hukkus täpselt. vaidlustes sünnib tõde, ei saa mingit arvu lukku panna ning kõiki ülejäänusid kurjategijateks kuulutada. ... see üldiselt omaksvõetud hinnangu mõiste tuleks millegi normaalsemaga asendada. Mis asi see selline on?!

Jah, definitsioon ei ole selles osas võib-olla täpne, aga ühe või kahe inimese saatus mahub hinnagute vea piiresse.

Selles artiklis püütakse selgitada holokaustirevisionismi mõistet ning rääkida sellest asjast vastavalt definitsioonile.

Vikipeedia ei saa teha poliitikat riikide eest. Vikipeedia ei võta kelleltki uurimisvabadust ära ega anna seda kellelegi.

Väljendit "üldiselt omaksvõetud hinnang" võib muidugi täpsustada, kui keegi oskab, aga ilma selleta holokaustirevisionismi defineerida ei saa.  Andres 11. veebruar 2010, kell 15:23 (UTC)

: Kui ajalugu jälgida, siis ka need arvud mida on pakutud, on väga erinevad olnud. Ühtedel on kasulik midagi varjata, teistel on kasulik igaksjuhuks natuke juurde panna. Ja küsimus pole üksikjuhtumitest vaid kohati lausa nullides. Lisaks veel see ka, kas me ikka kõike teame, mis tollal juhtus.

:Kui tänapäevalgi mõni relvakonflikt on, siis kuuleb alailma uudiseid: Üks pool väidab, et vastaseid sai rünnakus surma oma miljon. Teine vastu, et arvud on ülepaisutatud üks naine sai surma ja tema mees on haavatud. Ehk ma arvan, et sellest üldiselt omaksvõetud hinnangust võiks definitsioonis loobuda ja kui me mingeid arve ütleme siis võiks lause olla sisestatud umbes nii: Punase Risti andmetel hukkus ... , Simon Wiesenthali keskuse andmetel mõnevõrra rohkem jne.

:: Niisugune lähenemine võib sobida artiklisse Holokaust. Selles artiklis siin pole oluline mitte hukkunute arv ise, vaid see, et vaidlustatakse autoriteetseid hinnanguid. Andres 11. veebruar 2010, kell 16:30 (UTC)
----
Natsisait küll, aga see on ju asjakohane link. Andres 18. mai 2010, kell 22:42 (EEST)
-----
Kas kirjanduse all olev artikkel on holokaustirevisionistlik? Andres 20. mai 2010, kell 20:29 (EEST)
----
"11. juuni 1992.a. - Artikkel Saksamaa suurimast juudi nädalalehest, "Allgemeine Jüdische Wochenzeitung"" ei ole isegi mitte viide, see on "mine otsi kuskilt midagi". Võtsin välja. --Oop (arutelu) 4. oktoober 2012, kell 21:33 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ammar shaker

Tere tulemast eestikeelsesse Vikipeediasse,
kui Sa soovid oma pilte kasutada erikeelsetes Vikipeediates näiteks :en:Jeddah ja :et:Jiddah, siis lisa oma pildid Wikimedia Commonsisse. Nii ei pea Sa neid 100+ korda igasse Vikipeediasse üleslaadima.
(To use your images in multiple multilingual editions of Wikipedia, please upload them only once to Wikimedia Commons, then You don't have to upload them 100+ times to all different language Wikipedias.)
Tänan, --WikedKentaur 27. november 2005, kell 22.34 (UTC)

Palun lisa enda poolt üleslaetud piltidel ka märge autori ja kasutuslitsentsi kohta. --WikedKentaur 29. november 2005, kell 18.02 (UTC)

:Sinu poolt üleslaetud piltidel puudub siiani igasugune viide nende päritolule ning kasutusõigusele. Tõstsin nad saatõttu artiklist Jiddah ära siia. --WikedKentaur 6. detsember 2005, kell 19.45 (UTC)

Image:space_Jeddah.jpg|
Image:Beach at Kingsgate, Kent, 2005.jpg|Rand
Image:fishing.jpg|Turistid Punasest merest kala püüdmas
Image:ncb.jpg|Riigipank
Image:rain.jpg|Üleujutus
Image:sea_port.jpg|Meresadam
kasutusinfota pildid artiklist Ar-Riyāḑ
----
Tere!
Toponüümide õigekirja eesti keeles palun vaata http://www.eki.ee/knab/p_mm_et.htm. Õiged on boldiga kirjutatud nimekujud. - Urmas 5. detsember 2005, kell 11.17 (UTC)


Kasutaja arutelu:Viduka~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Viduka! Andres 28. november 2005, kell 17.22 (UTC)
Hello! I invite you to my site with word "sugar" in more than 300 languages (http://www.zucker.prv.pl). If you want, please register me to my guestbook (http://ksiegi.emix.net.pl/wpisz.php?user=zucker&lang=en). Have you word "sugar" in language, which is not available on my site? Please write me it! Thank you very much! Vector (talk)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Viduka~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Mängufilm

Mängufilm on kunstiline film.

See definitsioon ei lähe kohe kuidagi. Ka animafilm ja dokumentaalfilm on (või vähemalt võivad olla) kunstilised. Andres 29. november 2005, kell 22.12 (UTC)

:Parandasin ära.--X 29. november 2005, kell 22.22 (UTC)

:: Ka animafilm on tavaliselt väljamõeldud süžeega ning võib-olla mõnikord ka dokumentaalfilm. Teisest küljest, ka mängufilm võib järgida tõestisündinud süžeed.

:: Mängufilmile on olemuslik, et näitlejad mängivad kedagi.

:: "Kunstiline film" on aga vananenud termin mängufilmi kohta. Andres 29. november 2005, kell 22.51 (UTC)

:: Peale selle on mängufilmi põhimõtteliselt võimalik teha ka üksi. Andres 30. november 2005, kell 09.08 (UTC)

::tegin lingi märksõnale kunstiline film--Estopedist1 (arutelu) 20. oktoober 2015, kell 11:55 (EEST)

Mängufilmi autor on harilikult režissöör.

See on arusaamatu lause. Võtan selle välja. Andres 30. november 2005, kell 09.26 (UTC)

''Mängufilmi süžee on tavaliselt välja mõeldud.
Mängufilm valmib tavaliselt [[stsenarist]]ide, [[filmirežissöör|režissöör]]ide, [[filmioperaator|operaator]]i, [[helioperaator]]i, näitlejate, heliloojate, kunstniku jt koostööna.''
Võtsin ka need laused välja. Väjamõeldud syzhee? Aga ajaloolised filmid? Kirjandusteoste põhjal tehtud filmid? --- Ja, nende inimeste loetelu, kelle koostööna film "tavaliselt" valmib? Mis infot see siia annab? Valgustajad, kostymeerijad, autojuhid, produtsendid, laboratooriumid jne jne puuduvad nagunii. Ja, nagu öeldud juba, võib mängufilm valmida ka ainult yhe inimese tegevuse tulemusena. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 30. november 2005, kell 11.14 (UTC)

Kuidas saab filmi pikkus kriteeriumiks olla? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. mai 2010, kell 09:33 (EEST)

siin oli enne enwiki iw :en:fictional film--Estopedist1 (arutelu) 20. oktoober 2015, kell 11:55 (EEST)


Arutelu:Kitarr

Klassikalist kitarri nimetatakse selle nimetusega seepärast, et temaga mängitakse enamasti klassikalist muusikat. Keeli tõmmatakse tavaliselt näppudega.
----
see pole päris õige, klassikalist kitarri mängitakse lüües või tõmmates keeli SÕRMEOTSTE, KÜÜNTE, LIPITSA või SÕRMITSUSLIPITSAGA.----Täitsa Topitav Konn 3. mai 2008, kell 15:27 (UTC)213.219.125.18 3. mai 2008, kell 15:25 (UTC)
----
Selle tüüpilised omadused on kuus nailonkeelt, sõlmega kinnitatud keeled, ning allasuunatud pingutid.

:: Võtsin selle lõigu praegu välja, kuna see on ebatäpne ja eksitav. --Lulu 30. november 2005, kell 12.26 (UTC)
----------

Havai kitarr ehk steel-kitarr on nii kitarri ehitus- kui ka mänguviis. Seda mängitakse süles, kasutades erinevate nootide saamiseks metallpulka või muud sarnast eset.

:: Võtsin selle lõigu välja kuna see ei ytle selle tyybi kohta midagi arusaadavat. --Lulu 30. november 2005, kell 12.29 (UTC)
---------
Eraldi on kaheteistkeeleline kitarr, kus keeled on paaritatud ning neid mängitakse korraga. Üks keel paaris on häälestatud nagu tavalisel kuuekeelelisel kitarril, kuid teine keel on oktaav kõrgemal.

:: Võtsin selle lõigu välja, kuna on ebakorrektne. Mille poolest on 12-keeleline kitarr "eraldi"? Keeled pole "paaritatud" ja neid võib loomulikult ka eraldi mängida. Dubleeritud keeled on unisoonis, mitte oktaavilise intervalliga. Jne. --Lulu 30. november 2005, kell 12.35 (UTC)

Eksitav lõik, kuna basskitarr ei ole mitte ainult 4- või 5-keelne, vaid et keeled on ka oktaav- või veel madalama häälestusega. Lisaks on ka 6-keelseid basskitarre ning siis tekiks segadus defineerides 6-keelset ehk hispaania häälestusega kitarri ja 4-, 5- või 6-keelset ehk basskitarri. Basskitarri muidugi tuleks mainida, kuid ehk mitte keelte arvu pärast (nt. elektrikitarri alla vms)       --driimer

Palun paranda.

Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 11. aprill 2006, kell 16.12 (UTC)

Kas eestis on kasutusel noodinimetus H. Ise puutun kokku ainult B-ga? Jäi lihtsalt silma siin artiklis.
Mäletan ähmaselt sellist süsteemi, et H oli si ja B oli si-bemoll.
Eestis on si = H ja sib = B. Inglastel si = B ja sib = Bb. --Tiuks 18. aprill 2008, kell 20:43 (UTC)
klassikalises muusikas on si=H, jazzmuusikateoorias si=B.
samamoodi kitarrimuusikas on si=B.
samamoodi võib öelda saksa süsteem ja ameerika süsteem ilmselt. pean yle kontrollima oma väite, võib-olla nimetati seda teistmoodi - "ladina süsteem" vms.--213.219.125.18 3. mai 2008, kell 15:15 (UTC)

Ei saa öelda, et ainult jazzmuusikas. si= B on kõigis ingliskeelsetes nootides. Kikerpuu Jazzharmoonias on tõesti kirjas, et jazziz peetakse kinni tähestiku õigest järjestusest. Ma ei ole eesti noote näinud ja seepärast ei oska rohkemat lisada. --Tiuks 3. mai 2008, kell 15:43 (UTC)

Meil puudub lehekülg Roop. Seetõttu ei tohiks linki täpsustada, sest muidu ei pruugi seda linki enam üles leida. Andres 9. märts 2008, kell 18:20 (UTC)
roop on nyyd olemas.--Täitsa Topitav Konn 4. mai 2008, kell 06:23 (UTC)

See roop tuleb arvatavasti teha Roop (muusika), sest tavalise roobi jaoks on ka vaja artiklt. --Tiuks 4. mai 2008, kell 19:23 (UTC)
----
Osadel elektrikitarridel on peenhäälestussüsteem, millega lukustakse keeled ülemisel sadulal peale häälestamist, (peen)häälestamine toimub spetsiaalsete poltide abil alumisel sadulal.

Välja võetud. Andres 22. mai 2009, kell 07:54 (UTC)


Kasutaja arutelu:Fossiili

Kasutaja arutelu ei kuulu kustutamisele. Siim 15. detsember 2005, kell 10.02 (UTC)

Lisatud piltidel puudub info autori ja kasutusõiguse kohta. --WikedKentaur 23. veebruar 2006, kell 20.10 (UTC)

Pilt:Tavavahelik001.jpg
Pilt:Amanita muscaria americana.jpg

Kui sa teed artiklitesse väikesi parandusi, mis seisnevad näiteks ainult kategoriseerimises ja keelelinkide lisamises, siis palun märgi need pisiparandusteks. Siis on teistel lihtsam viimaste muudatuste lehte "läbi lugeda". Samuti võiks aeg-ajalt resümeesse midagi kirjutada. Taivo 2. märts 2006, kell 18.31 (UTC)

kasulik võib-olla panna oma eelistuste "Redigeerimisseaded" lehel risitike "Märgi kõik parandused vaikimisi pisiparandusteks" ette, endal lihtsam --TarmoK 3. märts 2006, kell 08.29 (UTC)

kategoriate loomisel, eriti selliste eriala inimeste puhul oleks hea kui paneksid "Inimesed" kategooria lisaks ka vastava eriala kategooria ... kui viitsimist on siis ei teks paha ka olla mingi ülevaade neist kategooriatest mida hoogsalt lood, et ei tekiks olukorda kus samalaadsed kategooriad on eri nimede all ja teistel ka lihtsam mõista loogikat --[[Kasutaja:TarmoK|TarmoK]] 3. märts 2006, kell 08.29 (UTC)

Kirjutasid mitmele ANSV-le kategooriaks "liiduvabariigid". Seda nood aga polnud. Parem oleks "ANSV-d" või midagi analoogilist. - Urmas 9. märts 2006, kell 16.28 (UTC)

Pane "Altaile" jms kõikide riikide juurde "mäestikud". - Urmas 25. märts 2006, kell 23.36 (UTC)

Pole mõtet liigitada pealinnu maailmajagude või kontinentide järgi. Esiteks ei ole neid nii palju, et ühte kategooriasse ära ei mahuks; teiseks nt piiri tõmbemine Euroopa ja Aasia vahele äärmiselt vaieldav - märkisid nt Kasahstani pealinna Aasiasse, ehkki tegemist on Euroopasse jääva riigiga. Neid vaieldavusi tuleb liiga palju ja diskussioonid kujunevad ilmselt väga ja väga pikaks. - Urmas 31. märts 2006, kell 14.07 (UTC)

Minu meelest võib vaieldavatel puhkudel panna lihtsalt mitu kategooriat. Andres 31. märts 2006, kell 16.46 (UTC)

:Selleks hakata pealinnu niimoodi liigitama, tuleks meil selgeks vaielda-arutleda, mis on Euroopa, kus ta asub ja millised on ta piirid. See arutelu saab olema väga tugevalt subjektiivsusest kantud ja kajastaks tulemusena suuresti siiski ainult diskussioonis osalenute seisukohti. :( Pigem oleks mõistlik lähemad 1-2 kuud kulutada millelegi muule. - Urmas 31. märts 2006, kell 21.07 (UTC)

:: Pean silmas, et vaieldavatel puhkudel võib panna mõlemasd kategooriad. Andres 1. aprill 2006, kell 03.06 (UTC)


Arutelu:Nokkloom

{{Hea artikli kandidaat|link=Loodus}}
Saksa vikis on levikukaart, taani vikis on joonistus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. detsember 2005, kell 15.21 (UTC)
Saksa vikis on veel üks foto. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. detsember 2005, kell 15.23 (UTC)
Inglise vikis on Austraalia 20-sendilise foto. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. detsember 2005, kell 12.59 (UTC)
Inglise vikis on ka mürgikannuse foto. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. detsember 2005, kell 13.01 (UTC)

''Paaritumise ajal loobub nokkloom oma üksildumisest eluviisist.'' Kas see peabki nii olema? [[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 20. jaanuar 2006, kell 20.23 (UTC)

Siin vajab taksoboks vahetamist uue vastu nagu inglise vikis.--[[Kasutaja:Tiuks|Tiuks]] 24. veebruar 2008, kell 20:50 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nature.com/cgi-taf/DynaPage.taf?file=/nature/journal/v432/n7019/abs/nature03021_fs.html
** In Nokkloom on 2013-06-24 12:35:35, 404 Not Found
** In Nokkloom on 2013-07-06 16:26:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:26 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kingsnake.com/toxinology/old/mammals/platypus.html
** In Nokkloom on 2013-06-24 12:35:36, 404 Not Found
** In Nokkloom on 2013-07-06 16:26:10, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:26 (EEST)


Arutelu:Sotsialistlik realism

Esimene lause ja järgnev on omavahel vastuolus. Kui sotsialistliku realismi mõiste Gorki idee põhjal, kuid Stalini poolt ümbertöötatuna kasutusele võeti, oli Nõukogude Liit juba tükk aega eksisteerinud.
Ka hilisema aja suhtes tuleb seda ainulubatavust  täpsustada. Andres 2. detsember 2005, kell 11.48 (UTC)
Üks näide sotsialistliku realismi eiramise kohta paistab olevat ajakiri Molodaja Gvardija, mida soosis Mihhail Suslov. Andres 2. detsember 2005, kell 11.52 (UTC)

Tänan märkuste eest siin ja minu arutluslehekyljel. Täiendasin, jah, muidugi õiged märkused. Esimese lause yle võiks veel mõtelda, praegu lisasin ainult sõnakese "ametlikult". Aga vist oleks vaja täpsemalt ka seal välja kirjutada. Krt, ei tule meelde selle eurokommunisti nimi, kes selle sots-realismi teemadel raamatu kirjutas ja keda algul NL-s sõimati, aga hiljem hakati vist isegi tsiteerima. Raamatu pealkiri oli eesti keeles "Piirideta realism". Kui kellelgi on võimalust, ehk leiab yles, saaks lisada juurde. See oli yks oluline pöördepunkt, mida võiks siin kindlasti käsitleda. --Lulu 2. detsember 2005, kell 13.31 (UTC)

: Garaudy. Andres 2. detsember 2005, kell 13.43 (UTC)

Praegu viljeletakse sotsialistlikku realismi vaid Eestis (Wimberg jt.), Põhja-Koreas ning teatud žanride puhul ka Hiina Rahvavabariigis

See on ikka naljakas küll! Ei saa ikka ühte ritta panna Wimbergi ja Põhja-Koread. Pealegi, kust Sa tead, et teistes riikides midagi taolist ei ole? Andres 9. detsember 2005, kell 07.58 (UTC)

Arvan, et Jakob Mändmetsa on tagantjärele nimetatud sotsialistlikuks realistiks. Igatahes on sotsialistliku realismi kaanonisse arvatud Maksim Gorki "Ema", mis pärineb 20. sajandi algusest. Andres 31. jaanuar 2007, kell 13:02 (UTC)

Olen kindel, et teadlikult ta küll sotsrealismi ei viljelenud ega end sotsrealistiks ei pidanud. Nagu näha artiklist endast (Roger Garaudy) on võimalik sotsrealismiks nimetada kõike, mida propagandistlikel eesmärkidel vaja nii märgistada. Sama hästi võiks öelda, et Rembrandt oli sotsrealist.

: Jah, Mändmets ei pidanud end sotsialistlikuks realistiks, ja tema looming saadi sisu poolest arvata ainult kriitilise realismi alla.

: Garaudy võtti appi sellepärast, et ametliku nõude järgi pidi kogu nõukogude kirjandus olema sotsialistlik realism. Garaudyle viidates sai igasugust kirjandust õigustada. Andres 31. jaanuar 2007, kell 13:52 (UTC)

::Just nimelt kriitiline realist (halvimal juhul), kuid mitte sotsrealist. Garaudy puhul on nali selles, et pärast astus ta komparteist välja ja ei oleks tohtinud kommunistidele enam autoriteet olla. Minu teada viitas Garaudy'le eesti keeles Jaak Kangilaski millalgi 1960. aastail (enne Garaudy deserteerumist) Loomingus, kuid pidas seejuures silmas just kujutavaid kunste.

::: Jah, hiljem ta muidugi autoriteet olla ei saanud, aga praktikas tema "piirideta realism" (Eestis) töötas. Miks täpselt, seda ma ei tea. Andres 31. jaanuar 2007, kell 14:04 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ilmamaa.ee/files/pdfs/2000/Kangilaski%20luh.pdf
** In Sotsialistlik realism on 2013-06-24 13:31:09, 404 Not Found
** In Sotsialistlik realism on 2013-07-07 01:17:57, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:18 (EEST)


Arutelu:Uladzimir Karatkevitš

Kui romantism on 19. sajandi kunstivool, miks siis siit romantismi juurde suunatakse? Andres 2. detsember 2005, kell 17.47 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://txt.knihi.com/karatkievic
** In Uładzimir Karatkievič on 2013-06-24 14:03:31, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Uładzimir Karatkievič on 2013-07-07 20:44:10, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:44 (EEST)


Kasutaja arutelu:Lk~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Lk! Andres 2. detsember 2005, kell 21.08 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Lk~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:4. detsember


Arutelu:3. detsember

Kas 1873. aastal Toulonis vette lastud suurim puitlaev on samane soomuslaevaga en:Richelieu (1873)? Viimane ei tohiks ju puidust olla. --Improvisaator 2. mai 2009, kell 12:05 (UTC)
 * 1873 – Toulonis lasti vette Richelieu, suurim puidust laev, mis kunagi ehitatud.
ei ole suurim https://en.wikipedia.org/wiki/List_of_longest_wooden_ships --WikedKentaur (arutelu) 1. detsember 2018, kell 15:00 (EET)