Kasutaja arutelu:22L06L/Vähiravi

Teema on laialdane ja haldab palju alateemasid, teemast saab kindlasti kirjutada rohkem kui 7000 tähemärki ja oleks väga levinud vikipeedia artiklina ja inimesi abistav, kes soovivad rohkem selle kohta teada. Struktuur on juba väga ilus ja korrapärane, rohkem lateemasid ega märksõna ei oskakski juurde mõelda ja Vikipeedias ei ole sellist teemat enne olnud, see on kindlasti teema millest on ajakirjades kirjutatud kust saaks informatsiooni ja palju muud.

Tere,
Teemavalik on väga hea, see huvitab laia üldsust, kuna vähk on väga aktuaalne ning tõsine haigus. Ma arvan, et internetist leiab selle teema kohta nii usaldusväärseid kui ka mitte usaldusväärseid allikaid, niiet et tuleb ettevaatlik olla ning õige allikas valida. Vähiravi kohta on ropult materjai, seega saab sellest kindlasti kirjutada isegi üle 6000–7000 tähemärgilise artikli. Artikli alateemad/pealkirjad annavad minu arust väga hea ülevaate teemaks olevast nähtusest. Minu poolest pole rohkem alateemasid ning pealkirju vaja lisada.
Nm0022e (arutelu) 18. oktoober 2016, kell 19:58 (EEST)

Tere!
Olete olnud oma tagasisides sisukad ning lähtunud juhendist. Omalt poolt täpsustaksin, et eestikeelses Vikipeedias on olemas artikkel "Vähk (haigus)": https://et.wikipedia.org/wiki/V%C3%A4hk_(haigus) . Selles on nt defineeritud, mis vähk on ning öeldud, mis võivad olla selle põhjused (nt vanus, elustiil jms). Samuti on Vikipeedias olemas artiklid kiiritusravi ja onkoteraapia kohta. Soovitan autoril oma artiklit kirjutades jälgida, et see ei kattuks eelpool nimetatud artiklitega või siis teemat veidi kitsendada, nt valida üks vähiravi viisidest. Soovitan aine õppejõududega selles osas rääkida.
Jõudu ja edu!
Liinap (arutelu) 20. oktoober 2016, kell 12:31 (EEST)

Tere Laura! Aitäh sisukorra eest, tegemist on väga hea algusega ning täpselt hea koht mõelda, mis täpselt peaks artikli alla ulatuma. Antud juhul peaksid sa vaatama seotud artikleid, nagu näiteks Vähk (haigus), Onkoloogia, Onkoteraapia, Kiiritusravi ja Keemiaravi. Artiklite põhjal on võimalik näha, et seal on küll palju teemakohast ette kirjutatud, aga on ka palju katmata alasid. Kui Su artikkel valmis saab võiks ta sobituda olemasolevate artiklite võrku. Lehele Vähk (haigus) saab paigaldada lingi Sinu lehele raviviiside kohta ja Kiiritusravi ja Keemiaravi saab linkida edasi Sinu lehelt.
See on nüüd Vikipeedia teksti eripära, et Vähi definitsiooni tõesti ei pea siin pakkuma, vaid viitama üldisemale lehele vähi kohta. Sinu eesmärk on kirjutada puhtalt vähiravist, mistõttu saad Sa sellest kirjutada detailsemalt, aga paljud abstraktsemad teemad ei vaja kajastamist. Samamoodi kasvaja tekkimise põhjused on olulised selles ulatuses kui nad seostuvad raviviisidega. Samas kui täpsemalt vaadata lehte Vähk (haigus), siis pole ta ka hästi struktureeritud. Seal puudub täpsel üldülevaade sellest, mis vähk on, ja artikkel läheb kohe põhjuste juurde.
Vaata üle, kas Sulle tundub tee edasi arusaadav. Kui see kõik tundub väga segane, siis ei ole liiga hilja vahetada teemat, kuna kahjuks on selle artikliga eriolukord mitmete naaberteemade artiklitega, mis teeb teema ehk keerukamaks kui mõne teise. Samas osa Vikipedist saab just aru, kus need lüngad on ning püüab kirjutada teemadest, mis on veel katmata. Antud juhul saavad just naaberartiklid anda ka mõista, mis täpselt artikli "Vähiravi" all kajastatud võiks olla ning mis on see nähtus täpsemalt.
Muidu väga hea algus, jõudu kirjutamisel!
PeeterT (arutelu) 21. oktoober 2016, kell 16:34 (EEST)

Tere,
Väited on algallikaga seostatavad ning iga väide annab algallikas olevat infot adekvaatselt edasi. Tekst on korralik refereering ning autor pole jäänud algallika teksti liigselt kinni. Allikad, millel tekst põhineb tunduvad usaldusväärsed. Viited on esitatud tehniliselt korrektselt. Edu!
Nm0022e (arutelu) 31. oktoober 2016, kell 19:54 (EEST)

Tere!
Teemat on väa hästi edasi arendatud ja põhjalikult juba kirjutatud, viidet on korrektsed ja ja piisavas koguses. Õigesti on refereeritud ja tsiteeritud. Väga tubli! Jään ootama, mida tulevikus lugeda saab.

Tere!
Tagasisidestajad, palun kontrollige tagasiside andmisel teksti viiteid ning vaadake ka refereeringud üle. Teksti autoril on teie tagasisidest rohkem kasu, kui olete põhjalikud.
Autorile: viitad mitmes kohas oma tekstis teistele artiklitele (nt Vikipeedia art. Vähk (haigus), Hormoonravile lehelt kasvaja.net) ning praktiliselt sõna-sõnalt oled sealse jutu enda teksti üle pannud. Sellisel juhul ei ole tegemist refereerimisega. Kui sa pole kindel, mida tähendab refereering ning kuidas seda tegema peaks, vaata 3. õppetüki materjalist. Seal on olemas ka näited. Vikipeedia artiklid, millele sa viitad (nt Vähk (haigus), Kiiritusravi) viitavad omakorda teistele allikatele, mis tähendab, et algallikad nad ei ole. Viidata tuleb algallikale, kust tekst pärineb. Viidetel puudub ka kuupäev, millal neid lehekülgi külastanud oled. Palun lisa see. Üldiselt on allikad usaldusväärsed.
Jõudu!
Liinap (arutelu) 2. november 2016, kell 20:33 (EET)

Tervist,
Lisatud info on adekvaatne ning täpne, sõnastus on hea. Väited on allikatest kontrollitavad ning allikad on usaldusväärsed, viidatud on ka õigesti. Mustand vastab pealkirjale. Artikli põhiosa moodustavad alateemad on üldiselt tasakaalus. Artikkel annab teemas neutraalse ja kõiki põhilise vaatepunkte kajastava ülevaate.
Pilt on asjakohane ning seda tohib kasutada. Pilt on paigutatud niimoodi, et see toetab artikli lugemist.
Nm0022e (arutelu) 8. november 2016, kell 16:05 (EEST)

Tere!
Väga tublisti oled kirjutanud ja õigesti tekstile viidanud, refereeritud on õigesti, pilt on tekstikohane ja asjalik. Jään ootama valmis artiklit. Tubli!  Kristjan Laid (arutelu) 9. november 2016, kell 12:42 (EET)

Tere!
Tagasisidestajatele: olge tagasisidet andes täpsemad ja kontrollige põhjalikumalt refereeringuid ning viiteid! Nt ei ole õige öelda, et on refereeritud õigesti, kui tegelikult see nii pole. Abistav on tagasiside, mis on ülevaatlik, detailne ning toob välja nii teksti plussid kui ka miinused. Lisaks tekstide edasiminekule jälgin ka seda, kas ja kuidas te artiklitele tagasisidet annate. Vaadake kindlasti üle 2. õppetüki materjalist tagasisidestamise osa.
Autorile: tore, et oled lisanud pildi. See illustreerib teemat hästi. Soovitan selle paigutada veidi ülespoole vähi liikide juurde, kus ta toetaks rohkem artikli lugemist. Teksti oled veidi liiga vähe täiendanud. Praeguseks peaks seda olema vähemalt 4000 tähemärki, kuid sul on seda ligikaudu 3200. Kindlasti kirjuta järgmiseks korraks rohkem! Teksti tähemärkide arvu saad kontrollida siit: http://www.charactercountonline.com/http://www.charactercountonline.com/ . Refereeringud ei ole sul korrektsed. Nagu ütlesin ka oma eelmise nädala kommentaaris, siis teisest tekstist sõna-sõnalt oma artiklisse jutu ületoomine ei ole refereering. Ka ei tee seda refereeringuks see, kui algallikale viitad. Nt hormoonravi osas sa kirjutad "Hormoonravi on vähi süsteemne ravimeetod, mis on kasutusel nende pahaloomuliste kasvajate korral, mida nimetatakse "hormoontundlikeks". Hormoontundlikud kasvajad on näiteks rinnavähk, munasarjavähk, eesnäärme vähk. Tegemist on raviga, mida enamasti kasutatakse pärast kirurgilist ravi remissiooni säilitamiseks või pikendamiseks." Lehele, millele sa viitad, on tekst olemas täpselt samas sõnastuses: "Hormoonravi on vähi süsteemne ravimeetod, mis on kasutusel nende pahaloomuliste kasvajate korral, mida nimetatakse „hormoontundlikeks“. Hormoontundlikud kasvajad on näiteks rinnavähk, munasarjavähk, eesnäärme vähk. Tegemist on raviga, mida enamasti kasutatakse pärast kirurgilist ravi remissiooni säilitamiseks või pakendamiseks." (https://www.kasvaja.net/kasvajate-ravi/hormoonravi/) Teema on küll raske ja seal on mitmeid arstiteaduslikke termineid, ent sellegipoolest on võimalik anda sealset infot edasi oma sõnadega. Kindlasti vaata veelkord üle refereerimise osa 3. õppetüki materjalist ning paranda järgmiseks korraks oma refereeringud! Vikipeedia artiklid Vähk (haigus) ning Kiiritusravi ei ole algallikad. Nendes viidatakse omakorda teistele teostele. Nt viidatakse artiklis Vähk (haigus) vähi defineerimisel teosele "Tervise ABC" (1970). Seega otsi kindlasti nimetatud Vikipeedia artiklite asemele algallikad. Viidete nimekirjas puuduvad kuupäevad, mil oled neid internetilehekülgi külastanud. Ka see tuleb lisada! Viidete vormistamise osas saad samuti abi 3. õppetüki materjalist.
Edu!
Liinap (arutelu) 11. november 2016, kell 20:04 (EET)

Tere,
Kokkuvõttes on olemas nähtuse määratus, see seletab lahti nähtuse peamise sisu ning on vormistatud korrektselt. Kokkuvõte vastab artiklile ning võtab kokku kõik artikli tekstis kajastatu. Artikli alateemad on esitatud samas järjekorras. Kokkuvõttes tuleb välja teema olulisus ning toob esile tähtsaima ja huvitavaima selles artiklis. Kokkuvõte on mõõduka pikkusega. Kategooriad pole lisatud. Siselingid töötavad.

Tere!
Kokkuvõte hästi koostatud vastab teema sisule, alaeatükid sobivas järjekorras. Siselingid korras kuid kateooriaid pole lisatud.

Tere!
Tagasisidestajad: rõhutan veelkord, et tagasisides tuleb olla täpne! Hetkel puudub autoril oma teema kohta tehtud kokkuvõte. Autori teema on vähiravi, mitte vähk. Seega, olge kindlasti järgmisel korral tähelepanelikumad!
Autorile: tore, et oled teksti täiendanud, kuid refereeringute vead on parandamata. Nt kirjutad sa vähi kirurgilise ravi kohta: "Vähi kirurgilise ravi korral eemaldatakse kasvaja organismist ühe tervikuna operatsiooni käigus. Veendumaks, et kasvaja on eemaldatud, tuleb kasvaja opereerida koos teda ümbritsevate kudedega. Sageli eemaldatakse ka kasvajat ümbritsevad lümfisõlmed." Lehel, millele sa viitad oma teksti juures (https://www.kasvaja.net/kirurgiline-ravi/), esineb sama jutt ning vaid paar sõna erineb: "Vähi kirurgilise ravi korral eemaldatakse kasvaja organismist ühe tervikuna operatsiooni käigus. Veendumaks, et kogu kasvaja on eemaldatud, tuleb kasvaja opereerida koos teda ümbritseva tervete kudedega. Sageli eemaldatakse ka kasvajat ümbritsevad lümfisõlmed". Nagu olen ka eelnevalt öelnud, siis refereering ei ole see, kui jätad oma tekstis paar sõna ära või asendad mõned sõnad teistega. Refereerimisel antakse infot edasi oma sõnadega. Kuigi sinu artikli teema võib olla keeruline, on siiski ka selle puhul võimalik infot oma sõnadega esitada. Kokkuvõte on sul toodud vähi kohta, kuid kuna sinu teema on vähiravi, peaks kokkuvõte olema tehtud selle kohta. See tuleb järgmiseks korraks kindlasti kirjutada! Samuti ei esine sinu kokkuvõte õiges kohas. See peaks paiknema enne sisukorda artikli alguses. Kokkuvõtte, mille oled esitanud vähi kohta, oled enamjaolt lihtsalt Vikipeedia artiklist Vähk (haigus) kopeerinud. Nt on sinu tekstis: "Vähiks ehk vähkkasvajaks laiemas mõttes nimetatakse mitmetel loomaliikidel (sh inimestel) pahaloomuliste kasvajate põhjustatud haiguslikke seisundeid organismis. Meditsiiniharuonkoloogia mõistes moodustab vähktõbi kasvajaliste haigurühma, mille hulka kuulub üle 100 erineva kasvajalise haiguse, millele on iseloomulik rakkude paikne, soovimatu ja kontrollimatu jagunemine, kasv ning metastaseerumine ehk kaugsiirded teistesse elunditesse." Vikipeedia artiklis Vähk (haigus) on kirjas: "Vähiks ehk vähktõveks[2] ehk vähkkasvajaks (kõnekeeles ka raskeks haiguseks; cancer) laiemas mõttes nimetatakse mitmetel loomaliikidel (sh inimestel) pahaloomuliste kasvajate põhjustatud haiguslikke seisundeid organismis. Meditsiiniharu onkoloogia mõistes moodustab vähktõbi kasvajaliste haiguste rühma, mille hulka kuulub üle 100 erineva kasvajalise haiguse, millele on iseloomulik rakkude paikne, soovimatu ja kontrollimatu jagunemine, kasv ning metastaseerumine ehk kaugsiirded teistesse elunditesse." Kindlasti vaata veelkord üle 3. õppetüki materjal refereerimise kohta ning paranda järgmiseks korraks oma refereeringud ära! Kordan ka üle, et Vikipeedia artiklid, nt Vähk (haigus), on teisesed allikad. Nendes viidatakse omakorda algallikatele. Seega, kui tahad tuua vähi definitsiooni, siis tuleb sul järgi vaadata algallikas ehk "Tervise ABC" (1970), millele on Vikipeedia artiklis Vähk (haigus) ka viidatud. Viidete nimekirjas on sul puudu internetilehekülgede külastamise kuupäev. Internetiallikate puhul tuleb nende külastamise kuupäev lisada, et artikli lugejad saaksid teada, millal oli algallikas viimati kättesaadav ning ega link pole aegunud. Kindlasti lisa viidete nimekirja kuupäev, mil neid viimati külastasid! Vikilinke oled lisanud ning need töötavad, kuid puudub kategooria. See tuleb ka järgmiseks korraks lisada.
Jõudu!
Liinap (arutelu) 17. november 2016, kell 18:33 (EET)

Tere!
Tekst on ilusti lõpuni kirjutatud, kasutatud on õiget terminoloogiat vähiraviga seoses, kirjavigu lugedes, ei leidnud, entsüklopeediline stiil on olemas. Tubli!

Tervist,
Tekst on grammatiliselt õige, kirjavigu ei leia ning tekst on entsüklopeedilises stiilis kirjutatud, kasutatud on sobivat terminoloogiat selle teksti kohta. Info esitamise järjekord järgib Vikipeedia tavasid ning esitatud info sisaldab fakte, mitte arvamusi/tõlgendusi. Artikkel kirjeldab nähtust neutraalses keeles. Tekst on ilusti lõpuni kirjutatud. Hästi tehtud!

Tere!
Kena, et oled artiklisse teksti juurde lisanud. Artikli kokkuvõte peaks paiknema enne sisukorda ehk kõige alguses. Seega tuleks see sinna paigutada. Praegu on sul artikli teema ehk vähiravi kokkuvõttes toodud ainult määratlus, kuid seal peaks kajastuma ka kontekst. Lisaks puudub viide. Kokkuvõttes tuleb viidata, kuna seal öeldu põhineb teistel allikatel. Seega kindlasti lisa ka sinna viide ning täienda kokkuvõtte teksti. Tore, et oled hakanud refereeringuid parandama. Seda tuleks siiski veel teha. Nt vähi definitsiooni 1. lauses oled sa võrreldes Vikipeedia artikliga Vähk (haigus) vaid mõne sõna ära jätnud. Nt sa kirjutad: "Vähiks nimetatakse pahaloomulise kasvaja põhjustatud haigusliku seisundit organismis". Vikipeedia artiklis Vähk (haigus) on kirjas: "Vähiks ehk vähktõveks[2] ehk vähkkasvajaks (kõnekeeles ka raskeks haiguseks; cancer) laiemas mõttes nimetatakse mitmetel loomaliikidel (sh inimestel) pahaloomuliste kasvajate põhjustatud haiguslikke seisundeid organismis. Refereerimine ei ole mõne sõna ärajätmine. Refereerimisel antakse infot edasi oma sõnadega. Kordan ka üle, et Vikipeedia artiklid (nt Vähk (haigus), Kiiritusravi) ei ole esmased allikad. Nende asemele tuleks sul leida algallikad. Vt nt "Tervise ABC-d" (1970), millele viidatakse Vikipeedia artiklis Vähk (haigus) vms. Parandamata on nt vähi kirurgilise ravi refereering. Sinu ja algallika tekst erineb vaid paari sõna poolest. Nt sa kirjutad "Vähi kirurgilise ravi korral eemaldatakse kasvaja organismist ühe tervikuna operatsiooni käigus. Veendumaks, et kasvaja on eemaldatud, tuleb kasvaja opereerida koos teda ümbritsevate kudedega. Sageli eemaldatakse ka kasvajat ümbritsevad lümfisõlmed". Lehel https://www.kasvaja.net/kirurgiline-ravi/, millele sa viitad, on kirjas "Vähi kirurgilise ravi korral eemaldatakse kasvaja organismist ühe tervikuna operatsiooni käigus. Veendumaks, et kogu kasvaja on eemaldatud, tuleb kasvaja opereerida koos teda ümbritseva tervete kudedega. Sageli eemaldatakse ka kasvajat ümbritsevad lümfisõlmed". Samuti puudub vähi kirurgilise ravi 3. ja 4. lause viide. Need tuleb kindlasti ka lisada. Seega vaata veelkord oma refereeringud üle ning kindlasti jätka nende parandamist! Üle tuleks vaadata ka viidete nimekirja 13. link. See ei viita enam hormoonravi artiklile, vaid märksõnadele. See tuleks kindlasti ära parandada, kuna hetkel on viide ebakorrektne (algallikas puudub sinu viidatav info). Viidete nimekirja on vaja lisada ka kuupäevad, mil neid lehti viimati külastasid. Kindlasti tee seda! Hetkel ei ole võimalik lugejal teada saada, millal link viimati töötas ning ega see vananenud pole. Puudu on kategooria, mis tuli lisada 5. nädala ülesandena. Lisa see kindlasti järgmiseks korraks! Kena, et oled pannud osa "Vaata ka" alla sõna vähk. Saan aru, et oled tahtnud lisada vikilinki artiklile Vähk (haigus). Hetkel see vikilingina ei tööta. Kui sa ei ole kindel, kuidas seda vikilingina lisada, saad abi 5. õppetüki materjalist.
Jaksu!
Liinap (arutelu) 24. november 2016, kell 20:06 (EET)

Artikli struktuur vastab teemale. Ma ei näe, et oleks vaja veel mingeid alapunkte lisada. Artikkel on sellest, mis pealkiri lubab ning on tähelepanuväärsest teemast ning põhineb neutraalsetel ja usaldusväärsetel allikatel. Refereeringud annavad algallikate sisu adekvaatselt edasi. Artiklit saab muidugi täiendada kui lihtsalt lisada veel rohkem teksti. Väga tubli töö!

Tere!
Tubli, et oled paigutanud kokkuvõtte õigesse kohta! Seda tuleks veidi täiendada, kuna hetkel on seal vaid määratlus, kuid lisaks sellele peaks seal kajastuma ka kontekst. Kas kokkuvõttes toodud määratlus on sinu enda koostatud või pärineb mõnest muust allikast? Kui see pole sinu enda öeldu, tuleb kindlasti algallikale ka kokkuvõttes viidata. Kui kokkuvõtet täiendad, ära unusta viiteid lisada. Viiteid oleks vaja lisada ka vähi liikide ja vähktõve vormide osas, füsioloogiliste põhjuste osas ja kirurgilise ravi kahe viimase lause juures. Külmravi osas tuleb otsida 7. viite asemele mõni parem algallikas. Infotelefoni internetileht, mis osutab firmale Gold Cold OÜ ei ole usaldusväärne ega neutraalne, kuna reklaamib seda firmat. Kui sa pole kindel, mida selle asemel kasutada või ei leia sobivat allikat, soovitan küsida nõu õppejõududelt. Ka tuleb Külmravi osas eemaldada 8. viide, kuna sealne (st Külmravi osa) info pärineb ainult 7. viitest. Viidete nimekirja 13. link ei tööta. Seal on olemas märksõnad, kuid sinu viidatud infot mitte. See link tuleks üle vaadata ja teisega asendada. Viidete nimekirjas puuduvad internetilehtede viimati vaatamise kuupäevad. Need on vaja lisada, siis lugeja teab, millal link viimati töötas ning ega see vananenud ei ole. Tubli, et oled parandanud osa "Vaata ka" lingi! Vikipeedia artiklid, millele sa viitad (Vähk (haigus), Kiiritusravi), ei ole algallikad. Need osutavad omakorda teistele allikatele. Nt artikkel Vähk (haigus) viitab teosele "Tervise ABC" (1970). Nende artiklite asemele oleks vaja leida algallikad. Puudu on kategooria. Lisa see kindlasti järgmiseks korraks. Kui sa pole kindel, kuidas seda teha, saad abi 5. õppetüki materjali osast "Kategooriad". Tore, et on paranenud refereeringud! Need vajavad veel veidi tööd. Soovitan üle vaadata 3. õppetüki materjali, kus on ka näiteid õnnestunud ja ebaõnnestunud refereeringute kohta (vt nt näited 2-4). Refereeringud, mida tuleks parandada: 1) Sümptomite ja diagnoosimise osa alaosad: Tükk või tihenemine rinnas, munandites või lümfisõlmedes, Muutused soole töös, põiefunktsioonides ja seedimises, Valu, Korduv Palavik, Kaalulanguse 2. lause; 2) Raviviisid: sissejuhatava osa 1. lause ("Vähi ravi põhineb..."), Kirurgiline ravi, Külmravi, Kiiritusravi. Nahamuutuste osasse soovitan lisada sõna näiteks, kuna algallikas on veel teisi sümptomeid. Kuigi võib tunduda, et parandamist on natuke palju, ei maksa heituda. Teksti muutmine ja täiendamine on kirjutamisprotsessi loomulik osa. Aega seda teha veel on.
Jõudu ja edu!
Liinap (arutelu) 30. november 2016, kell 23:56 (EET)


Kasutaja arutelu:Einhyrningsins/Hormoonravi

Tundub, et oled kõik alapealkirjad ilusti paika saanud. Oleksid võinud lisada ka märksõnu alapealkirjade alla.

Esmane struktuur on hea ja teemade pealkirjad arusaadavad. Jtougjas (arutelu) 18. oktoober 2016, kell 23:45 (EEST)

Soovitan edaspidi vältida liialt üldist tagasisidet. Kui ka autori teemavalikuga täielikult nõustute - näiteks leiate, et autor on teema piisavalt hästi piiritlenud ning artikkel annab Vikipeediasse olulise panuse -, võib ka selle välja tuua. Oma mõtteid võib julgemalt avaldada ka struktuuri kommenteerimisel. Näiteks kui näib, et mõni märksõna on lisamata, oskate selle ehk ise autorile välja pakkuda?

Teema valik on huvitav, kuid kas sel teemal saab pika artikli kirjutada. Struktuur üldiselt on hea.

Viited on kooskõlas allikaga, ning annavad infot edasi. Tundub et tegu on hea refereeringuga. Viited on tehniliselt korrektsed ning allika tekst tundub usaldusväärne, kuna tekst pole emotsionaalselt kirjutatud.

Viited ja allikad on omavahel seotud. Kasutatud allikad on usaldatavad ja kirjutatud tekst on refereering. Viited on õigesti vormistatud.

Viited on kenasti vormistatud ja tundub, et tekst on tõesti refereering.

Juhin tähelepanu, et hormoonasendusravi ja hormoonravi ei ole sünonüümid; väga lihtsustatult:
hormoonasendusravi - kombineeritud ravi üleminekuea sümptomite leevendamiseks või preventiivsetel näidustustel;
hormoonravi - vähi süsteemne ravimeetod, mida kasutatakse pahaloomuliste, nn hormoonitundlike kasvajate korral.
Vaata ka (eesti keeles): https://www.kasvaja.net/kasvajate-ravi/hormoonravi/
Sellest terminoloogilisest apsakast ei maksa kindlasti heituda! Oluline on lihtsalt otsustada, kummast teemast edasi kirjutada soovid, ja pealkiri sisuga vastavusse viia.
Allikaid tagasisidestades (nende usaldusväärsust kriitiliselt hinnates) soovitan mõelda, kas eraettevõtte koduleht - isegi kui tegemist on meditsiiniteenuste pakkumisele spetsialiseerunud asutusega, kus töötavad oma ala spetsialistid - peaks tingimata olema esmane teabe kogumise allikas. Pigem soovitan tutvuda erinevate meditsiinialast infot pakkuvate ennekõike mittetulunduslike (erialaseltsid, teavitusseltsid jm) ühingute või teadusinfot vahendavate veebilehtedega. Asjakohast teavet võib leida ka riiklikult finantseeritavate tervishoiuasutuste (haiglad) kodulehekülgedelt.
Hilisem kommentaar: väga põhjalik ja tubli algus! Soovitan veel vaid viited-välislingid struktuurilise paigutuse ja vormistuse osas üle vaadata.
--Kk1058 (arutelu) 6. november 2016, kell 23:21 (EET)

Tekst on teriklik ning pealkirjad lähevad tekstiga kokku. Pilt on teemakohane ja toetab kindlasti teksti. Samuti võib pilti kasutada.

Kokkuvõte defineerib uuritava teema ja seletab lahti ka selle peamise sisu. Soovitan aga kokkuvõtte veel rahulikult mõttega üle lugeda ja mõelda, kas lausestust oleks võimalik veidi parandada, lauseid omavahel paremini siduda. Kas tõsiasi, et enne hormoonide kasutamist ravi eesmärgil on oluline konsulteerida arstiga, peab olema ära mainitud kokkuvõttes, või tegemist on juba koormava infoga?
Lisatud lingid töötavad, väike apsakas on sisse lipsanud vaid George Beatsonile viidates. Lisada tuleks kindlasti ka kategooriad - siinkohal võib abi olla ingliskeelse Vikipeediaga tutvumisest. Üle võiks vaadata ka viidete vormistamise (kas viidetesse on võimalik veel infot lisada).
Kuivõrd nüüdseks oled jõudnud artikli keelelise toimetamise etappi, soovitan teksti ka grammatika- ja lausestusvigade osas üle vaadata. Kas sõnakasutus on neutraalne (vaata näiteks: "kindlasti tuleb arvestada, et /../")? Kas väited on põhistatud, laused üheseltmõistetavad? Teksti selguse tagamiseks ja mitmetimõistetavuste vältimiseks on oluline parandada ka väiksemad näpuvead (nt: avalas vs avastas, haigus ägestub vs haigus ägeneb (süveneb)) ja vaadata üle teksti interpunktsioon (kirjavahemärgid, nt komad).
Need tähelepanekud ei vähenda vähimalgi määral Sinu töö väärtust - oled olnud artikli kirjutamisel väga järjepidev, näinud palju vaeva nii allikate kui pildimaterjali otsimise ja teksti vormistamisega. Iganädalaselt intensiivselt uusi teadmisi omandades (viitamine, refereerimine, vormistamine, kokkuvõtte kirjutamine jne) võib üht-teist ikka märkamata jääda.
Edu edasisel kirjutamisel ja toimetamisel! Murede ja küsimuste korral küsi julgelt nõu.
--Kk1058 (arutelu) 24. november 2016, kell 19:06 (EET)

Lugedes ajaloo peatükki jäi silma aastaarvude kirjutamine: kas arvud ei võiks mitte olla järgarvsõnadena (kakstuhat kaks aastal Suurbritannia... või kahetuhande teisel aastal Suurbritannia...) Samuti esimene lause oleks ka loogilisem kui sõnastaksid selle natukene ümber: 1986. aastal avastas Glasgowi kirurg, George Beatson, et...  Muidugi jääb see su enda otsustada kuidas ja kas sa mida muudad.


Kasutaja arutelu:ScorpioSK/Viinaköök

Viinaköökide ajalugu ja viina valmistust on mainitud ka artikli Viin (jook) peatükis Viinaajamise ajalugu Eestis, nt Katariina II ukaas, viinaköökide arv 1799. aastal ja millest viina valmistati. Siinkohal peaks jälgima, et sisu ei hakkaks korduma ja siin artiklis oleks kirjas konkreetselt viinaköökide ajalugu. Viina valmistamise peatükk hakkaks ilmselt enamuses korduma, see tasub läbi mõelda. Tänapäeval on viinaköögid kasutuses ka mõnes teises valdkonnas, nt Heimtali viinakööki kasutatakse ka juustukojana. Pakun välja, et siitkohalt saaks teksti laiendada. Kui materjali on leida, võiks näiteid tuua ka hoone ehituslikest iseärasustest või vajalikest tööriistadest/masinatest, mis pidid igas viinaköögis kindlasti olemas olema. Iseenesest on teema ja idee paigas, usun, et tuleb hea artikkel! Soovin edu!
Piiatomingas (arutelu) 18. oktoober 2016, kell 21:40 (EEST)

Tere!
Seni antud tagasiside on põhjalik ning läbimõeldud. Soovitan rohkem välja tuua ka seda, millega artiklis nõustute. Omalt poolt lisaksin, et struktuur on sul paigas ning märksõnadest selgub, millest vastavas alateemas rääkida kavatsed. Soovitan samuti kirjutades tähelepanu pöörata sellele, et ei oleks sisulist kattuvust muude Vikipeedia artiklitega. Hea, kui saaksid artiklisse lisada mõne pildi viinaköökidest, nt teha teema Galerii või panna hiljem sobivasse kohta teksti kõrvale. Paljud lugejad ei pruugi olla viinakööke näinud ning visuaalne materjal oleks neile abistav.
Jõudu!
Liinap (arutelu) 20. oktoober 2016, kell 13:26 (EEST)

Kriitilisi märkuseid on minu jaoks praegu raske leida, sest Teie artikli struktuur tundub väga läbimõeldud. Mulle meeldib, et olete iga alajaotuse alla lisanud ka lühikese kirjelduse, millest artiklis rääkida kavatsete.
Kui siiski püüda midagi välja tuua, siis Piia Tomingase tagasisidest jäi mulle silma tema hea tähelepanek, et tekstil on antud artikli puhul oht korduma hakata ning seda tuleks kahtlemata jälgida.
Kuna tegu on just Eesti viinaköökidega, siis on ilmselt raske leida head võõrkeelset kirjandust artikli täiustamiseks, küll aga usun, et lisainfo leidmiseks võiks proovida infot otsida näiteks raamatutest - siinkohal võiks aidata näiteks e-kataloog Ester! Ilmselt saab sellest, kas struktuuri osas tuleks midagi muuta, ka töö käigus paremini aru. Edu!
Lp0076e (arutelu) 20. oktoober 2016, kell 18:23 (EEST)

Tere!
Panen tähele, et peatükke ja märksõnu on juurde tulnud, seega on ka ülesehitus tublisti täiustunud. Loodud on väga hea alus artikli kirjutamiseks. Kahjuks ei ole mõisate viinaköökide tutvustuste kohta veel ühtegi viidet, need tuleb kindlasti lisada. Viite 1 leheküljel on olemas peatükk "Kasutatud kirjandus", mille all on ühe raamatu viitekirje (http://www.ester.ee/record=b2490387*est). Kui on võimalus raamatukogu külastada, tasuks raamat kindlasti läbi sirvida, sest on väga tõenäoline, et see on ka antud lause algallikaks. Praegune viide kui kooli õppematerjal tundub usaldusväärne ning kui viidet siiski ei muudeta, peaks lisama kasutamise kuupäeva.
Jaksu ja entusiasmi!
Piiatomingas (arutelu) 1. november 2016, kell 20:19 (EET)
Nii palju, kui viiteid on lisatud, tunduvad need algteksti põhjal ümbersõnastatud, mitte sõna-sõnalt ümber kirjutatud - see on hea. Nagu eelnevalt mainitud, puuduvad viinaköökide osa viited, mis tuleks lisada. Teksti on muidugi väga palju juurde tulnud ning see on sidus ja informatiivne.

Nii palju, kui viiteid on lisatud, tunduvad need algteksti põhjal ümbersõnastatud, mitte sõna-sõnalt ümber kirjutatud - see on hea. Nagu eelnevalt mainitud, puuduvad viinaköökide osa viited, mis tuleks lisada. Teksti on muidugi väga palju juurde tulnud ning see on sidus ja informatiivne.
Lp0076e (arutelu) 1. november 2016, kell 21:26 (EET)

Tere!
Tubli, et oled teksti täiendanud! Kindlasti lisa oma refereeringutele viited juurde, need puuduvad nt ajaloo ja mõisate viinaköökide osas. Kindlasti soovitan vaadata kasutaja Piiatomingas poolt mainitud raamatut ("Viinad & peenemad napsid"). Kui internetiallika autor on selle teose oma kirjanduse nimekirjas välja toonud, on ta seda oma teksti koostamisel kasutanud, mis tähendab, et ilmselt pole internetileheküljel öeldu enam algallikas. Kui refereeringu lausete aluseks on sama allikas, soovitan mitte tõsta neid erinevale reale, nt ajaloo osa viide käib hetkel ainult lause "Keskajal peeti Eestit rukkiriigiks" kohta.
Jõudu!
Liinap (arutelu) 2. november 2016, kell 17:16 (EET)

Tere!
Tore, et teksti on palju juurde tulnud. Pistelisel vaatlusel ja võrdlusel allikatega tunduvad need ka hästi refereeritud. Tubli, et on korrektselt lisatud eelmisel korral puuduolnud viited. Samas on esimestes peatükkides (nt ajalugu) viited siiski puudu ning üsna pikad ja keerukad laused tunduvad olevat refereerimata. Usun, et olete siiski oma töö koostamist selliselt plaaninud, et kõik viite- ja refereeringuvead saavad parandatud. Artiklist on kujunemas hea tervik, alapeatükid on hetkel tasakaalus ning järgivad pealkirja.
Pilt sobib artiklit illustreerima ja on vabalt kasutatav. Sarnaseid, nt teiste Eesti viinaköökide kohta, võiks juurdegi lisada, et lugejal oleks lihtsam mõista, millistest hoonetest jutt käib. Minu poolest võiks ka Mõisate viinaköökide peatükis algmaterjali olemasolul näiteid õige veidi pikemalt kirjeldada, kuid see jääb lõpuks ainult autori otsustada.
Edu!
Piiatomingas (arutelu) 8. november 2016, kell 21:56 (EET)

Tere!
Aitäh tagasisidestajale sisuka ja põhjaliku tagasiside eest!
Autorile: kindlasti lisa puuduolevad viited! Hetkel ei ole kogu info, mida esitad, kontrollitav (nt osas ajalugu, valmistus). Neljanda viite eestigiid.ee lehekülje puhul on tegemist teisese allikaga. Seal viidatakse omakorda teosele "Eesti arhitektuur" (1997). Kui soovid kasutada ainult internetiallikaid, otsi Lagedi mõisa viinaköögi kohta infot mõnelt muult internetileheküljelt, mis on esmane allikas. Praegusel juhul tuleks sul viidata "Eesti arhitektuurile" ehk algallikale ja lisada ka leheküljenumber, kust oled infot refereerinud. Seda raamatut leidub erinevates raamatukogudes. Sinu valitud pilt illustreerib hästi artikli teemat.
Edu ja jõudu!
Liinap (arutelu) 9. november 2016, kell 11:23 (EET)

On näha, et artiklit on praeguse peatüki raames tekstiliselt täiendatud. Ka pildimaterjali on lisatud, kuid ma arvan, et huvitavamaks teeks artiklit ka veel mõne pildi lisamine.
Tähelepanekud viitamise osas on eelnevalt juba tehtud - soovin edu!
Lp0076e (arutelu) 10. november 2016, kell 12:18 (EET)

Tagasiside 14. novembri seisuga:
Kokkuvõte on olemas ja see on küll lühike, aga täpne ning toob välja olulise. Ma täiesti usun, et ei ole sugugi lihtne viinaköögi artiklile eriti pikka kokkuvõtet kirjutada. Väike tähelepanek, et numbrite 16 ja 19 taha peaks siiski lisama ka punktid ja samuti ka kogu ülejäänud artiklis olevate järjekorranumbrite juurde - usun, et oled teadlik. Samuti ehk annab kuidagi sajandid lisada lause enda sisse.
Lisatud lingid olid "Vaata ka" sektsioonis ning korrektsed ja töötavad. Siselinke võiks peale "Vaata ka" jaotuse lisada veel ka põhiteksti sisse, usun, et leidub mõningaid sobivaid mõisteid (nt meierei, piiritus) või erinevaid kohanimesid, millele linkida.
Lisatud kategooria on sobiv.
Lp0076e (arutelu) 14. november 2016, kell 17:43 (EET)

Tere!
Kokkuvõttes on sul nähtuse määratlus toodud, see on arusaadav ning seletab lahti nähtuse sisu. Enamjaolt oled määratluse vormistanud korrektselt, kuid punkt paikneb vales kohas. Praegu tundub, et "(16.-19.sajand)" alustab teist lauset. Samuti puudub sul määratluse juures viide. See tuleb kindlasti lisada! Kokkuvõte hetkel artiklis kajastatut kokku ei võta, kuna seal on vaid määratlus toodud. Kindlasti täienda seda järgmiseks korraks! Ka muid tekstiosi tuleks järgmiseks korraks rohkem täiendada. Hetkel on sul teksti ligikaudu 3800 tähemärki, kuid praeguseks peaks seda olema üle 4000 tähemärgi. Artikli tähemärkide arvu saad kontrollida siit: http://www.charactercountonline.com/ . Tore, et oled viiteid teksti juurde lisanud. Seda tuleb siiski veel teha, nt on neid puudu osades ajalugu, valmistus, tänapäev, mõisate viinaköögid. Sinu lisatud lingid töötavad. Raadi mõisa juures esineb sul punase lingina Nõukogude, kuid Vikipeedias on olemas artikkel "Nõukogude Liit" https://et.wikipedia.org/wiki/N%C3%B5ukogude_Liit . Seega tuleks sul see vikilink vahetada Nõukogude Liidu lingi vastu. Lisatud kategooria sobib.
Jõudu!
Liinap (arutelu) 16. november 2016, kell 21:43 (EET)

Tere!
Siiralt vabandan viibinud tagasiside pärast. Kokkuvõtte esimene lause võtab nähtuse hästi kokku, esimene sõna peaks aga olema paksus kirjas (bold). Kokkuvõttesse lisaksin veel mõne lause ajaloost, nt mitu viinakööki oli Eestis hiilgeaegadel (millal), mis oli Eesti rukki eripära, ning lõpuks mainiks ka praegu tuntud viinaköökide nimesid (nt Eesti tuntuimad viinaköögid asuvad Raadi, Palmse, ... mõisate juures). Üldiselt peaks kokkuvõte võtma kokku artikli sisu. Mainin siinkohal ka endiselt puuduvaid viiteid, millele on vaja veel tähelepanu pöörata!
Kategooria on sobiv, lingid korrektsed. Tasuks veel lisada lingid mõisate näidete juurde, nt Palmse mõis (https://et.wikipedia.org/wiki/Palmse_m%C3%B5is).
Jõudu ja jaksu!
Piiatomingas (arutelu) 16. november 2016, kell 21:47 (EET)

Tere!
Artikli üldine sisu on hea, vastab Vikipeedia tavadele ja on neutraalne. Grammatilise poole ja lausete ümbersõnastamisega (mh refereerimisega) tuleb aga veel palju tööd teha. Soovitan selles osas keegi endale appi võtta. Peatükis "Mõisate viinaköögid" kordub tihti sõna tänapäevani/tänapäevaks. Selle asemel võiks kasutada nt aastaarve, et info ei aeguks. Linkida soovitaksin veel nt sõna "rukis". Kahjuks on endiselt puudu ka suur hulk viiteid.
Jõudu viimasteks nädalateks!
Piiatomingas (arutelu) 23. november 2016, kell 11:12 (EET)

Tere!
Kena, et oled täiendanud artikli kokkuvõtet ja ülejäänud sisu. Tekstis on veel viiteid puudu, nt ajaloo osas al lausest "Et mõisates viina ajada...", valmistuse osa 1. lõigus al lausest "Üheks põhjuseks oli kvaliteetse rukki...", mõisate viinaköögi osas Heimtali mõisa puudutaval infol. Viited tuleks lisada ka kokkuvõttele, kuna sealne info põhineb samuti allikatel. Kas sa vaatasid teost "Viinad peenemad napsid" (2009), mille Liina Maasik on oma kirjanduse nimekirjas ära toonud (http://www.lvrkk.ee/kristiina/Liina_Maasik/alkohol/kasutatud_kirjandus.html)? Kui tema on oma teksti refereerinud sellest teosest, siis ei ole Maasiku lehe puhul tegemist algallikaga ning sul tuleks viidata teosele "Viinad peenemad napsid".
Soovitan kogu teksti üle lugeda ning vaadata seda sellise pilguga, kas lugeja, kel pole eelteadmisi viinaköökide kohta, saaks sellest aru. Nt esineb sul nii kokkuvõttes kui ka tänapäeva osas võõrsõna konsentreerumisdentsid. Selle sõna tähendus ei pruugi kõigile teada olla. Vikipeedial on lai lugejaskond. Seega tuleks see sõna lahti seletada või kasutada selle asemel mõnda muud sõna. Kindlasti vaata üle ka sõnastus ja õigekiri. Neid tuleks parandada. Nt kokkuvõtte lauses "Viina põletamine oli oluline mõisamajanduse osa Eesti rukki eripära tõttu mis oli mürgise tunglatera puudus" ei ole hästi aru saada, mida tähendab mürgise tungaltera puudus. St kas Eesti rukki eripära oli, et mürgist tungaltera polnud või oli Eesti rukki eripära puudus(ehk defekt), mis esines mürgisel tungalteral. Ka ei selgu sinu tekstist (st kokkuvõttes ega ajaloo osas), miks oli viina põletamine oluline mõisamajanduse osa, milles see väljendus ja kelle arvates. Seega tuleks seda täpsustada. Õigekirjast: nt valmistuse osa lausesse " Kui põllult oli vili või rukki ära korjatud läks see viina kööki ja seal hakati põletama piiritust" on tulnud trükiviga. Rukki asemel peaks olema rukis ning viina kööki peaks olema kokku kirjutatud. Jälgi, et laused ei lähe liiga pikaks. Kui lause on liiga pikk, on lugejal seda raske mõista ning lause mõte ei tule nii selgelt esile. Nt lause "Viin pidi omadustelt vastama kindlatele nõudmistele, millest tähtsamad olid, et viinal ei võinud olla halba lõhna, samuti ei tohtinud see olla sogane või põhjakõrbenud, vasktiiglis põletamisel pidi sellest põlema ära pool" on võimalik teha kaheks. St 1. lause oleks Viin pidi omadustelt vastama kindlatele nõudmistele. ning 2. lause Tähtsamad nendest olid.... Vaata kindlasti üle ka numbrite õigekiri. Mõnes kohas on sul ununenud aastaarvu tagant punkt või tühik ära, nt 1525 aastal, 20.sajandil. Valmistuse osa 2. lõigus esineb sõna juba. Soovitan selle ära jätta, kuna see väljendab hinnangut. Tänapäeva osas lauses "Suurimaks maal asuvaks piiritustehaseks kujunes..." on sõna poolt, mis tuleks samuti eemaldada. Seda kasutatakse siis, kui soovitakse väljendada suunda. Kindlasti soovitan veelkord üle vaadata 6. õppetüki materjali.
Edu!
Liinap (arutelu) 23. november 2016, kell 20:25 (EET)

Vabandan hilinenud tagasiside tõttu.
Minu arvates esinevad suurimad puudujäägid mitte info puudumise, vaid hoopis selle hea sõnastamise ning õigekeelsuse osas. Nagu eelnevalt mainitud, on puudu ka viiteid.
Kuna olen sinu teksti täiendaja, püüan esimese võimaluse korral sõnastuse ja õigekeelsuse osas aidata.
Lp0076e (arutelu) 27. november 2016, kell 21:38 (EET)

Tere!
On paranenud artikli sõnastus ning lisandunud ka viited. Lisaksin veel paar soovitust sõnastuse kohta. Ajaloo osa 2. lõigu 2. lause oleks parem jagada kaheks. Hetkel on see lause veidi liiga pikk ning lugejal selle mõtet raskem jälgida. Nt võiks 1. lause lõppeda sõnaga "...elluviija." ning teine alata sõnadega "Ta andis 1763. aasta 5. augusti...". Ajaloo osa 3. lõigu lauses " Peale suhteliselt primitiivsete,ainult lihtviina tootvate viinaköökide asendamist..." soovitan ära jätta sõnad suhteliselt primitiivsete ja ainult, kuna need ei ole neutraalsed ning väljendavad suhtumist. Parem oleks nt öelda "Peale lihtviina tootvate viinaköökide asendamist piiritustehastega, oli 1899. aastaks Eestis kokku 13 viina tootvat tehast". Valmistuse osa 1. lõigu viimases lauses "Edasi saadeti vaadid..." soovitan sõna edasi asendada sõnaga seejärel, kuna hetkel tekib sõnakordus (vt eelmise lause 2. poolt).
Sama osa 3. lõigu viimases lauses "Kuna siseturul pidi viin olema kange..." soovitan asendada vee lisamisega sõnaga veega. Ajaloo osas puudub 1. lausel "Teadaolevat hakati viina tootma Revalis 1525. aastal" ning 3. lõigul viide. Need tuleks lisada, kuna hetkel ei ole võimalik aru saada, kust see info pärineb. Lauses "Teadaolevalt hakati..." soovitan sõna Revali viia ettepoole, tegusõna hakati järele. Nt "Teadaolevalt hakati Revalis viina tootma 1525. aastal". Valmistuse osas 1. lõigu eelviimases lauses oleks hea kasutada minevikku, kuna siis oleks lõik ajaliselt ühtlasem. Teistes selle lõigus lausetes on samuti minevikuaeg. Nt asendada juhitakse vormiga juhiti. Kena, et on paranenud õigekiri! Ajaloo osa 2. lõigu sõnad kindral kuberner tuleks kirjutada kokku, nt kindralkuberner. Sõnade õigekirja saab üle kontrollida siit: http://portaal.eki.ee/dict/qs/ . Mõnest kohast on puudu tühikud, nt valmistuse osa 1. lõigu 3. ja 4. lause vahel. Soovitan teksti kindlasti enne avaldamist üle vaadata. Üldiselt on artikkel kena. Tubli!
Kõike head!
Liinap (arutelu) 1. detsember 2016, kell 14:41 (EET)


Kasutaja arutelu:AveliNilbe/HulkHogan

Alapealkirjad on head, kuid oleksid võinud lisada ka märksõnu.

Pealkirjad head, kuid võiksid muu meedia asemel kasutada välislingid ja veel lisada vaata ka peatüki ja viidete peatüki. Need on traditsioonilised vikipeedia peatükid.

Pealkirjad head, kuid muu meedia oleks võinud teistmoodi sõnastada (nt välislingid). Jtougjas (arutelu) 18. oktoober 2016, kell 23:44 (EEST)

Soovitan edaspidi anda autorile tagasisidet ka artikli teemavaliku aspektist (näiteks: kas teema on hästi piiritletud, paelub see ka laiemat üldsust, jmt). Tagasiside puhul - sealhulgas struktuuriliste elementide kommenteerimisel - aitavad autorit pelgast kiitusest või kriitikast enam konkreetsed soovitused ja näited. On igati kiiduväärt, et tagasisidestamise üks olulisimaid põhimõtteid on teil kõigil kenasti selge. Mõningad konkreetsed näited on teil kenasti ka välja toodud - nii on selgelt öeldud, mis on hästi ja mida võiks teisiti sõnastada. Siiski võib ka struktuuri kommenteerimisel oma mõtteid julgemalt avaldada. Näiteks oskate ehk autorile ka ise märksõnu soovitada?

Soovitus viidete vormistamiseks: ka internetiallikale viidates on otstarbekas lisada lingile võimalikult palju lisainfot (näiteks artikli pealkiri, veebileht), samuti kuupäev, mil allikat kasutati (vt kolmanda peatüki õppematerjalidest "viidete vormistamine").


Kasutaja arutelu:Kaarelkutt/Eesti õigussüsteem

Teema on väga päevakohane. Materjalidest saab siin kindlasti kasutada põhiseadust ja ehk uurida https://www.riigiteataja.ee/index.html
Struktuur on põhjalikult tehtud (hea,et oled lisanud märksõnad). Teen pakkumise juurde teha mõned teemad: ajalugu, Vaata ka, kirjandus- kui seda on kasutatud ja viited. Jälgi, et tekst jääks konkreetne.
Mõtteid võib saada veel -˃ https://et.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5imude_lahusus#V.C3.B5imude_lahusus_Eesti_riigi.C3.B5iguses
Sa oled ilmselgelt siit grupist kõige eekujulikumalt teinud kodusetöö, seega ainult veel edu kirjutamisel.

Ma arvan, et oled valinud hea teema, mille kohta on palju kirjutada ja inimesi voib see toesti huvitada. Teema on hasti piiritletud.
Alapealkirju on parajalt ja hasti vormistatud. Struktuur on hasti paigas. Võiks lisada viidete, välislinkide ja vaata ka peatükid, sest need traditsioonilised vikipeedia peatükid.

Olete andnud tagasisidet põhjalikult ning asjatundlikult, pöörates seejuures tähelepanu kõigile olulistele elementidele (teemapüstitus, struktuur, sisu). Kiiduväärt, et kommentaarid ei piirdu pelgalt tähelepanekutega (mis on hästi, mis mitte), vaid lisatud on ka omapoolseid ettepanekuid ja soovitusi. Olete tagasisidestamise põhimõttest ja eesmärkidest igati õigesti aru saanud. Väga tubli töö!

Sa oled olnud tubli ja kirjutanud juba päris palju alateemade alla. Teksti on sul piisavalt ja teemakohane. Viited korras ja kuskil vigu ei näinud. Oled kindlasti meie grupi usinaim. Jätka samas vaimus!

Ma arvan, et sul on väga hästi tehtud. Kuigi kas sissejuhatuses ei peaks ka kuidagi ära viitama?
Arvan, et oled kasutanud usaldusväärseid allikaid ja viited on tehniliselt ka korrektsed.

Allikad tunduvad olevat korrektsed ja mustand vastab endiselt pealkirjale. Struktuur moodustab terviku ja alateemad tasakaalus. Artikkel annab teemast neutraalse ülevaate ka. Pildid on asjakohase teema illustratsioonid ja see toetab ilusti lugemise artikli lugemist. Hea töö ja jätka samas vaimus jällegi!

Teksti on palju ja mulle meeldib, et oled mõisteid lahti seletanud. Viited on ka kenasti paigas.
Pilt sobib artikli juurde ja on võetud Wikipedia commons'ist seega võib seda kasutada.
Edu edasi kirjutamisel!

Kokkuvõte on sobiva pikkusega ja oled põhilise ära maininud. Minu arust ka sobiva pikkusega.
Ma arvan, et kategooriad on ka sobivad.


Kasutaja arutelu:Seckahl/vaimne tervis

Väga hea, et oled lisanud märksõnu, mis annavad aimu millest peatükis juttu tuleb. Ehk võiks lisada veel järgnevad peatükid: välislingid, vaata ka ja viited.

Pealkirjad on head, kuid puuduvad viited, välislingid. Hästi märksõnadega välja toodud, millest pealkiri räägib. Jtougjas (arutelu) 18. oktoober 2016, kell 23:47 (EEST)

Olete igati aru saanud tagasisidestamise põhimõttest ega ole piirdunud pelgalt autori kiitmise või kritiseerimisega, vaid toonud ka näidete varal välja, mis on teie arvates hästi, mida aga autor võiks veel täpsustada või täiendada. Igati kiiduväärt! Edaspidi soovitan lisaks vaid struktuuri kommenteerimisele mõelda ka teemavaliku tagasisidestamisele.

Teema valik on hea, kuid kas mitte rääkida sel teemal rohkem kui nelja ala valdkonnaga? Muidu struktuurilt on hea.

Viited on tehniliselt korrektsed ja kõik elemendid on olemas, Allikaid on piisavalt palju ja tunduvad usaldusväärsed. Tegemist on korraliku refereeringuga. Allikad annavad refereeritavad infot edasi. Võited on kooskõlas allikatega.

Allikaid, mis tunduvad usaldusväärsed, on mõõdukalt ning viitamised nendele on tehtud nagu vaja. Teksti pole lihtsalt maha kirjutatud, vaid on tehtud väärt refereering. Viited on vormistatud korrektselt.

Refereerimine on väga hästi välja tulnud, allikad tunduvad usaldusväärsed ja viited on ka korras. Meeldib, et oled viidete lõppu kirjutanud, mis keelsele lehele vms viidatud on. Jään huviga ootama edasist sisu.

Soovitan kindlasti üle vaadata tsiteerimise põhimõtted - mis on tsiteerimine, kuidas tsiteerida ja tsitaati vormistada. Hetkel põhjustavad viited 2, 7 ja 12 segadust. Otstarbekas on ka mõelda, kas mainitud kohtades on tsiteerimine üldse tarvilik.
Kui see pisiasi välja arvata, on tegemist igati tubli tööga. Rühmakaaslastele kiitus valmiva artikli mõttega läbi lugemise ja õigeaegse ning asjakohase tagasiside eest.

Oled õppematerjalid hoolikalt läbi lugenud ja oma tekstiga pühendunult iganädalaselt vaeva näinud. Väga tubli töö! Ka viimastes õppematerjalides tutvustatud linkimine ja kategooriate loomine on Sul kenasti selge.
Mõned tähelepanekud, millest võib edasisel toimetamisel-kirjutamisel abi olla:
* Teksti rahulikult üle lugedes soovitan tähelepanu pöörata lausestusele ja sõnajärjele. Kas midagi jääb häirima? Kas lause sõnastust muutes oleks võimalik selle sisu ja mõtet veelgi paremini edasi anda? Kas tõlkides on mõte veidi muutunud? Näiteks lause "Bedlam (asustatud Londonis 1247) ja Bicetre (Pariisis, meestele) olid tavaliselt 18. sajandi psüühikaasutused" sisaldab endas vastuolu - kui Bedlam oli asutatud 13. sajandil, kuidas oli see siis tavaliselt 18. sajandi psüühikaasutus?
* Teksti selguse ja üheseltmõistetavuse huvides on oluline parandada ka sisse lipsanud grammatika/trükivead (nt: käitumist kuii ka, vaimne terivs koosneb) ja vajadusel korrigeerida interpunktsiooni (nt viidetel 2, 5, 7 jt on nii ees kui järel punkt).
* Artikli mis tahes kirjutamise etapis (kokkuvõtte korrigeerimine, teksti lisamine) on oluline silmas pidada viitamist. Hetkel on Sul teksti viimaseid muudatusi tehes mõni viide ununenud. Soovitan enne pikalt edasi kirjutamist see apsakas ära korrigeerida.
Jätkuvat edu ja julget pealehakkamist edasisel kirjutamisel-toimetamisel! Küsimuste ja murede korral ära kõhkle nõu küsimast.
--Kk1058 (arutelu) 24. november 2016, kell 20:27 (EET)


Kasutaja arutelu:Diana989920/Bingo

Teemaks peaks olema Forrest Gump, aga siit loen, et jutt käib bingost. Minu arvates paljud inimesed oleks huvitatd sellisest teemast. Tegemist on üks teema, mitte mitmega ja kindlasti saab sellest rohkem kui 6000 tähemärki kirjutada. Varasemalt pole sellist teemat Vikipeedias. Kui võtta, et teema on tegelikult Bingo siis struktuur ja alapealkirjad vastavad valitud teemale. Märksõna võiks rphkem olla, aga neid tuleb juurde kindlasti töö käigus, nt Eesti bingolotod. Eesti bingolotodest võiks olla eraldi alapealkiri.

Tere,
Teemavalik on hea, see huvitab laia üldsust, kuna paljud inimesed mängivad Bingo Lotot. Ma arvan, et internetist leiab selle teema kohta üldiselt ikka usaldusväärseid allikaid. Selle teema kohta leidub päris korralikult erinevat materjali, sellest peaks kindlasti suutma kirjutada 6000–7000 tähemärgilise artikli. Artikli alateemad/pealkirjad annavad minu arust väga hea ülevaate teemaks olevast nähtusest. Minu poolest pole rohkem alateemasid ning pealkirju vaja lisada.
Nm0022e (arutelu) 18. oktoober 2016, kell 20:06 (EEST)

Tere,
Teemat kindlasti laiendada ja alapealkirjad mõelda. Minu arvates pole just kõige parem teema, sest ei puuduta kõiki.

Tere!
Teie tagasiside on olnud üldiselt põhjalik ning hea, et olete andnud ka omapoolseid soovitusi. Võimaluse korral lisage näiteid, need teevad teie öeldu selgemaks. Omalt poolt ütleksin, et teema on aktuaalne ning võiks kindlasti huvitada laiemat publikut. Eesti on selle kohta telesaade, iganädalaselt toimuvad erinevad loosimised, milles paljud osalevad. Sinu struktuur on teemaga vastavuses. Palun lisa alateemade alla ka märksõnu. Need annavad parema aimu sellest, millest seal kirjutada kavatsed.
Edu kirjutamisel!
Liinap (arutelu) 20. oktoober 2016, kell 12:04 (EEST)

Tere!
Ei oska midagi tagasisidestada, sest midagi pole juurde kirjutatud võrreldes eelmise korraga.

Tere,
Teksti tuleks kindlasti täiendada ja tähtpäevadest kinni pidada. Tuleks lisada pilt ja alapealkirjade alla midagi kirjutada

Tere,
Ei oska midagi lisada, sest teemat pole täiendatud.

Tere,
Kokkuvõttes on olemas nähtuse määratus ning see seletab lahti nähtuse peamise sisu. Määratlus on vormistatud korrektselt. Kokkuvõte vastab artiklile, kuid ei saa veel öelda, et see võtab kokku kõik artikli tekstis kajastatu, sest teksti pole just kõige rohkem. Kokkuvõttes tuleb välja teema tähelepanuväärsus. Kokkuvõte ei ole sobiva pikkusega, jääb lühikeseks.

Tere!
Kena, et oled hakanud artiklisse teksti lisama. Artiklit tuleks siiski veel tublisti täiendada. Teksti on sul ligikaudu 1700 tähemärki, kuid praeguseks peaks seda olema üle 4000 tähemärgi. Kui sa pole kindel, kui suur su teksti tähemärkide arv on, saad seda kontrollida siin: http://www.charactercountonline.com/ . Praegu on sul puudu ka viited ning pildid. Need tuleb kindlasti lisada. Hetkel ei ole võimalik kontrollida, kust sinu info pärineb ning kas oled korrektselt refereerinud. Viitamise ning refereerimise kohta saad abi 3. õppetüki materjalist. Vaata see kindlasti üle! Kokkuvõte paikneb sul vales kohas. See peaks olema enne sisukorda kõige alguses. Paranda see järgmiseks korraks ära. Lisaks kokkuvõtte tegemisele, oli 5. nädala ülesandeks ka lisada 3 siselinki ja vähemalt 1 kategooria. Infot, kuidas neid lisada, leiad 5. õppetüki materjalist. Kindlasti lisa need järgmiseks korraks. Usun, et sul on võimalik ilusti järgi jõuda!
P.S Kindlasti anna ka teiste oma rühma liikmete tekstidele tagasisidet. Lisaks tekstide edasiminekule, vaatan ka seda, kas ja kuidas te kaasõpilaste tekste tagasisidestate.
Jõudu teksti täiendamisel!
Liinap (arutelu) 17. november 2016, kell 18:51 (EET)

Tere!
Meeldiv on näha, et teksti on alustatud, natuke vähe on siiski kirjutatud alles, aga seda tuleb kindlasti juurde, ma loodan. Teksti lugedes ei märka kirjavigu, kasutatud on üsna sobivat terminoloogiat teksti kohta. Tubli!

Tervist,
Tekst on grammatiliselt õige, kirjavigu ei leia ning tekst on entsüklopeedilises stiilis kirjutatud, kasutatud on sobivat terminoloogiat selle teksti kohta. Info esitamise järjekord järgib Vikipeedia tavasid ning esitatud info sisaldab fakte, mitte arvamusi/tõlgendusi. Artikkel kirjeldab nähtust neutraalses keeles. Teksti on vähe kuid siiamaani hästi tehtud.
Tere,
Artiklit on täindatud nõuete kohaselt. Info esitamise järjekord järgib Vikipeedia tavasid ning info on edastatud reeglite kohaselt. Artikkel on kirjutatud neutraalses keeles. Tekst on arusaadav ja tähtis info on edastatud. Tekst on grammatiliselt korrektses eesti keeles ja hästi vormistatud.

Tere!
Teksti oled veidi juurde lisanud, kuid praeguseks peaks artikkel juba valmis olema ehk sisaldama ligikaudu 6000 tähemärki. Sinu artiklis on tähemärke umbes 2100. Tekst puudub osades "Üldtingimused" ja "Võidud". Kindlasti tuleb sul artiklit järgmiseks korraks tublisti täiendada! Sa pole ka veel lisanud refereeringutele viiteid ega pilte. Seda tuleb kindlasti teha, kuna praegu pole aru saada ega kontrollitav, kust info pärineb. Kui sa pole kindel, kuidas peaks viitama, vaata üle 3. õppetüki materjal. Kokkuvõte peab olema kõige alguses ehk enne sisukorda. Kindlasti paiguta see järgmiseks korraks õigesse kohta! Tekstist on puudu eelmisel korral mainitud siselingid ja kategooria. Infot nende lisamise kohta saad 5. õppetüki materjalist. Üldjoontes on sinu kirjutatu arusaadav. Tekstis esineb mõningaid hinnangulisi sõnu, nt bingo lühikirjelduse osas sa ütled "BINGO LOTO on eriti põnev ja lihtne mäng, sest võidunumbrid loositakse välja telesaates". Vikipeedias esitatakse infot neutraalselt ning välditakse hinnangulisi sõnu, nagu nt eriti põnev ja lihtne. Soovitan kindlalt uuesti lugeda 6. õppetüki materjali. Kui sul on tekstiga seoses muresid või probleeme (nt tehnilised probleemid, tihe ajakava, ei ole kindel, kuidas midagi teha vms), anna sellest kindlasti nt Moodle'i kaudu õppejõududele või mulle teada.
P.S Ära unusta anda tagasisidet oma rühma teiste liikmete tekstidele!
Jaksu ja edu!
Liinap (arutelu) 24. november 2016, kell 12:29 (EET)

Tere!
Toimetasin teksti lisasin päris palju ja ka viidete loendi, kahjuks ei tea kust võttis autor informatsiooni, mis algselt kirjutas. Kindlasti oleksin rohkem kirjutanud võrreldes selega, mida on autor kirjutanud. Meeldib, et on lisatud tabel, aga kahjuks pildid enne puudusin, mille nüüd lisasin. Loodan ,et olin autorile abiks artikli kirjutamisel.

Tere!
Aitäh K. Laidile teksti täiendamise/toimetamise eest! Autorile: kui on enda artikli või ülesannete täitmisega mingeid muresid või probleeme, anna sellest kindlasti õppejõududele teada! Kursus lõpeb varsti ära. Artikli teksti tuleks veel täiendada. Hetkel on selles  ligikaudu 4600 tähemärki, kuid peaks olema 6000. Mõnes tekstiosas on puudu viited, nt lühikirjelduses, mängureeglites. Kui sa pole kindel, kuidas neid lisada, saad abi 3. õppetüki materjalist. Teksti alguses (enne sisukorda) ei ole kokkuvõtet. Samuti puuduvad eelmisel korral mainitud kategooria ning vikilingid. Milline kokkuvõte peaks olema, mis seal peaks sisalduma ning kuidas lisada vikilinke ja kategooriat, saad vaadata 5. õppetüki materjalist. Üldiselt on kirjutatu arusaadav. Artiklis on mõned hinnangut väljendavad sõnad. Nt bingo lühikirjelduse lauses "BINGO LOTO on eriti põnev ja lihtne mäng, sest võidunumbrid loositakse välja telesaates" sõnad eriti põnev ja lihtne. Vikipeedias kasutatakse neutraalset keelt. Artikli keelekasutuse kohta saad infot ja nõuandeid 6. õppetüki materjalist. Üle tuleks vaadata refereeringud. Osa tekstist esineb liiga sarnases sõnastuses algallika ehk Eesti Loto kodulehe tekstiga, nt on sinu artiklis üldtingimustes kirjas: "Käesolevad üldtingimused (edaspidi ka Üldtingimused) reguleerivad AS Eesti Loto (edaspidi Eesti Loto) ja enda nimele Eesti Loto veebilehtedel (edaspidi Veebikeskkond) konto loonud isiku (edaspidi Mängija) õiguseid ja kohustusi, mis kehtivad nimetatud konto (edaspidi Mängukonto) loomisel ja kasutamisel." Eesti Loto kodulehel on täpselt samamoodi kirjutatud: "1.1. Käesolevad üldtingimused (edaspidi ka Üldtingimused) reguleerivad AS Eesti Loto (edaspidi Eesti Loto) ja enda nimele Eesti Loto veebilehtedel (edaspidi Veebikeskkond) konto loonud isiku (edaspidi Mängija) õiguseid ja kohustusi, mis kehtivad nimetatud konto (edaspidi Mängukonto) loomisel ja kasutamisel." Refereerimisel antakse infot edasi oma sõnadega. Soovitan kindlasti üle lugeda 3. õppetüki materjali. Seal on ka näiteid õnnestunud ja ebaõnnestunud refereeringutest (vt nt näiteid 2-4). Kindlasti kontrolli viited üle. Viidete nimekirja 1. viide viitab küll Bingo Loto lühikirjeldusele, kuid seal pole juttu nt üldtingimustest. Üldtingimused on kirjas hoopis siin: https://www.eestiloto.ee/osi/customer/precept.html . Tööd tekstiga veel on, kuid ei maksa heituda. Veidi aega artiklit muuta, täiendada on.
Jaksu ja edu!
Liinap (arutelu) 1. detsember 2016, kell 19:44 (EET)


Kasutaja arutelu:JZ2016/Forrest Gump

Tere! Kas dublaaži jaoks on eraldi alapealkirja vaja? Dublandid on ju samuti osatäitjad. Samuti tasub osade pealkirjastamisel eeskuju võtta siit: https://et.wikipedia.org/wiki/Kevade_(film)
A. J. Üksleng (arutelu) 20. oktoober 2016, kell 07:27 (EEST)
----
Ilmselt on dublaaži all mõeldud filmi eestindamist, mitte osatäitmisi dublantide poolt. --VillaK (arutelu) 20. oktoober 2016, kell 08:13 (EEST)
----
Tere! Kummalgi viidatud lehel ei ole räägitud filmi sisust ega ole esitatud tegelaste iseloomustusi. Samuti tuli kirjutada teemalõike, mitte sissejuhatavat lõiku - see, nagu õppematerjalis mainitud, jääb hilisemaks.
A. J. Üksleng (arutelu) 1. november 2016, kell 16:37 (EET)

Tere!
Püüdke tagasisidet anda veidi põhjalikumalt ja tuua välja nt ka seda, millega nõustute. Kui te pole kindlad, mida võiks lisada, vaadake tagasisidejuhendist 2. õppetüki alt.
Omapoolsed kommentaarid: su teema on kindlalt ühe nähtusega piiritletud ning see võiks huvitada laiemat publikut. "Forrest Gump" on väga populaarne film ning on kindlasti palju filmihuvilisi, kes sooviksid selle kohta rohkem teada saada. Usun, et sellest on võimalik kirjutada vähemalt 6000 tähemärgiline artikkel. Eestikeelses Vikipeedias selle kohta artiklid puuduvad, seda filmi on lühidalt mainitud vaid mõne artikli sees. Sinu struktuur vastab pealkirjale. Päris täpselt ei saanud ma aru, mida mõtled teema "piletikassa" all. Palun lisa teemade alla ka märksõnu. Need ei pea olema lõplikud mõtted, vaid esmased märksõnad, mis annaksid aimu, millest kirjutada plaanid.
Jõudu kirjutamisel!
Liinap (arutelu) 20. oktoober 2016, kell 10:41 (EEST)

Tervist!
Ma arvan, et ka peatükis nimega Osades, võiks olla mõni viide allkiatele. Ehk võiks olla ka artikli kõige esimeses lõigus olla näiteks üks viide veel.
Esimeses viite lingist ei leia ma osa infot, mis on tekstis olemas. Näiteks ei leia ma allikana kirja pandud leheküljelt infot selle kohta, et millest film räägib.
Sellegipoolest arvan ma, et allikad on usaldusväärsed ning igati kasutamist väärt.
Viidetes näeks võib-olla lihtsalt parem välja see, kus lingil oleks mingi lühem nimi, nii et seda pikka URL-i pole näha.
Suurepärane on see, et tekst on juba väga ladus ning asjalik ning hästi kirjutatud
Oskarpost (arutelu) 1. november 2016, kell 14:01 (EET)

Tere!
Hetkel ei ole kogu sinu esitatud tekst algallikatega seostatav, nt 1. viidatud allikas puudub info filmi sisu kohta. Seal on mainitud ainult osatäitjaid ja filmimeeskonda. Sinu tekstil esineb sarnasusi samanimelise ingliskeelse Vikipeedia artikliga: https://en.wikipedia.org/wiki/Forrest_Gump . Nt "Forrest Gump on USA 1994. aasta draamakomöödia, mis on tehtud 1986. aastal kirjutatud samanimelise romaani alusel. Filmi režissöör on Robert Zemeckis ning linateoses näitlevad mitmed tuntud näitlejad, nagu Tom Hanks, Gary Sinise, Robin Wright ja paljud teised." vs "Forrest Gump is a 1994 American comedy-drama film based on the 1986 novel of the same name by Winston Groom. The film was directed by Robert Zemeckis and stars Tom Hanks, Robin Wright, Gary Sinise..." Sarnasusi sama võõrkeelse Vikipeedia artikliga on ka osatäitjate kirjeldustes, kus puudub viide algallikale. Refereerimine ei ole paari sõna ärajätmine või lisamine. Kui sa pole kindel, mis on refereerimine ja kuidas seda peaks tegema, saad abi 3. õppetüki materjalist. Ingliskeelne "Forrest Gumpi" Vikipeedia artikkel ei ole algallikas, seal viidatakse omakorda teistele allikatele. Kindlasti jälgi, et sa ei tõlgiks võõrkeelsest tekstist infot, vaid annad seda edasi oma sõnadega. Seega vaata kindlasti oma viited ja tekst uuesti üle. Artikli üldine struktuur on sul paigas.
Jõudu!
Liinap (arutelu) 3. november 2016, kell 12:39 (EET)

Tere! Pildiga on kõik korras. Artikkel tõotab tulla terviklik ja tasakaalus, kui selle kallal edasi töötada. Samas on probleeme refereerimisega: näiteks ei ole mitut peatükis "Osades" mainitud detaili välja toodud märgitud allikas (nt Jenny ametid, leitnant Dan ja Apple'i aktsiad, Bubba rass ja välimus).
A. J. Üksleng (arutelu) 8. november 2016, kell 15:05 (EET)
Tere!
Tänan tagasiside eest ning tänan juhtimast tähelepanu antud refereeringu veale

Tere!
Tubli, teksti on juurde lisandunud ning oled parandanud ka mõned viitevead. Sissejuhatavas lõigus, kus sa räägid, mis "Forrest Gump" on, ei ole eristatav, milline osa lõigust on refereeritud 1. allikast ja milline teisest. Samuti viitad selles lõigus 2. allikale, kuid seal on toodud filmi sisu, mitte nt see, et "Film räägib loo natukene kohtlasest ent heasüdamlikust sportlikult andekast noormehest nimega Forrest Gump...". Sissejuhataval lõigul on rohkem sarnasusi samanimelise ingliskeelse Vikipeedia artikliga. Nt sinu tekst: "Film räägib loo natukene kohtlasest ent heasüdamlikust sportlikult andekast noormehest nimega Forrest Gump, kes juhuse tahtel on tunnistajaks ning ka mõjutajaks tema eluajal mitmetele 20. sajandit muutvatele sündmustele (nt. Watergate'i Afäär, Vietnami sõda, Hipide liikumine, Apple'i börsileminek, jne). Teos on küll loodud ülal nimetatud raamatu põhjal, ent filmis on Forresti iseloomu kergelt muudetud ning sündmusi juurde lisatud." Ingliskeelne vikipeedia: "The story depicts several decades in the life of Forrest Gump, a slow-witted but kind-hearted, good-natured and athletically prodigious man from Alabama who witnesses, and in some cases influences, some of the defining events of the latter half of the 20th century in the United States; more specifically, the period between Forrest's birth in 1944 and 1982. The film differs substantially from Winston Groom's novel, including Gump's personality and several events that were depicted." (https://en.wikipedia.org/wiki/Forrest_Gump). Ingliskeelne Vikipeedia tekst on teisene allikas. Refereerimisel soovitan kindlasti jälgida, et sa ei oleks väga algallika tekstis kinni ning annaksid seal öeldut edasi oma sõnadega. Samuti vaata, et sinu refereeringud ei läheks liiga vabaks ehk sa ei väidaks midagi, mille kohta algallikas info puudub. Alateemas "Osalised" ei ole sul Forresti ema juures viidet. Kindlasti lisa see. Üldiselt vastab sinu artikli mustand pealkirjale. Pilt illustreerib teemat hästi ning selle paigutus toetab artikli lugemist.
Edu!
Liinap (arutelu) 10. november 2016, kell 17:35 (EET)

Tere! Hetkel on lisamata kategooriad. Siselinke võiks veel olla mõistetele "Robert Zemeckis", "Watergate'i afäär", "Vietnami sõda", "hipi", "Apple" ja "BAFTA" -- ei maksa linki lisamata jätta vaid sellepärast, et vastav artikkel kirjutamata on. Määratlus pole korrektselt vormistatud (termin poolpaksus kirjas), aga sisuliselt on adekvaatne. Kokkuvõte ei ole samas järjekorras kui artikli peatükid (nt "Sisu" ja "Osades"). Jõudu tööle!
A. J. Üksleng (arutelu) 14. november 2016, kell 10:04 (EET)

Tere!
Kokkuvõte on üldiselt asjalik. Hea et on olemas määratlus. Kõige esimene "Forrest Gump" võiks aga olla poolpaksus kirjas. Tore oleks kindlasti ka hiljem sisulõikudes näha ka kokkuvõttes mainitud informatsiooni. Võib-olla oleks hea ka pisut rõhutada antud teema olulisust.
Artiklis võiks olla veel linke. Näiteks "1994", "Robert Zemeckis", "Vietnami sõda", "Apple", "IQ", "BAFTA"
Kindlasti oleks hea lisada artiklile ka paar kategooriat.
--2001:7D0:884B:8A80:2077:23CA:7242:C08B 16. november 2016, kell 23:17 (EET)

Tere!
Sinu lingid töötavad, kuid kategooria on puudu. Kindlasti lisa see. Kokkuvõte on ikka veel rohkem sarnane ingliskeelse Forrest Gumpi Vikipeedia artikliga (https://en.wikipedia.org/wiki/Forrest_Gump), kui nende allikatega, millele sa viitad. Kokkuvõttes viidatud 2. allikas ei ole juttu nt sellest, mis aasta film see on, kes on selle režissöör või et Forrest Gump oli natuke kohtlane. Seal on vaid sisukokkuvõte. Ingliskeelses Forrest Gumpi Vikipeedia artiklis on see info aga olemas: "Forrest Gump is a 1994 American comedy-drama film based on the 1986 novel of the same name by Winston Groom. The film was directed by Robert Zemeckis and stars Tom Hanks, Robin Wright, Gary Sinise, Mykelti Williamson, and Sally Field. The story depicts several decades in the life of Forrest Gump, a slow-witted but kind-hearted, good-natured and athletically prodigious man...". Ingliskeelsele Vikipeedia artiklile ei oleks siiski õige viidata, kuna see on teisene allikas. Kindlasti tuleks sul sellesse osasse leida algallikas, kus on ka reaalselt juttu sellest, mida kokkuvõttes refereerinud oled. "Forrest Gump" on populaarne film ning selle kohta on kindlasti leida mitmeid algallikaid. Järgmiseks korraks kindlasti paranda oma kokkuvõtet ning selle viiteid! Kontrolli üle viited ka teksti sisuosas. Nt ei ole veel viidet alateemas "Osades" Forresti ema juures. See on vaja lisada!
P.S Ära unusta tagasisidestada oma rühma liikmete tekste!
Jaksu ja edu!
Liinap (arutelu) 17. november 2016, kell 14:13 (EET)

Tere! Artikkel peaks nüüdseks olema lõpetatud, ent peatükid "Sisu" ja "Dublaaž" on hetkel tühjad.
Keelekasutus on kantseliitlik (nt "loodud Paramount Picturesi stuudio poolt" kokkuvõttes), subjektiivne (nt "tuntud näitlejad" kokkuvõttes) ja umbmäärane (nt "filmis on Forresti iseloomu kergelt muudetud ning sündmusi juurde lisatud" ja "Oscareid, Kuldgloobuseid ja palju muud" kokkuvõttes). Tekst on korrektselt vormistamata (poolpaks kiri määratluses puudu). Jõudu tööle!
A. J. Üksleng (arutelu) 21. november 2016, kell 17:33 (EET)

Tere!
Oled teksti täiendanud ja lisanud puuduoleva viite Forresti ema kirjeldava osa juurde. Kokkuvõte on ikka sarnane samanimelise ingliskeelse Vikipeedia artikliga (https://en.wikipedia.org/wiki/Forrest_Gump). Sinu viidatud lehtedel (viited 1 ja 2) ei ole nt juttu sellest, kes on selle režissöör, et Forrest Gump oli natuke kohtlane või et film on loodud samanimelise romaani alusel. See kõik on kirjas ingliskeelses Forrest Gumpi artiklis: "Forrest Gump is a 1994 American comedy-drama film based on the 1986 novel of the same name by Winston Groom. The film was directed by Robert Zemeckis and stars Tom Hanks, Robin Wright, Gary Sinise, Mykelti Williamson, and Sally Field. The story depicts several decades in the life of Forrest Gump, a slow-witted but kind-hearted, good-natured and athletically prodigious man from Alabama who witnesses, and in some cases influences, some of the defining events of the latter half of the 20th century in the United States; more specifically, the period between Forrest's birth in 1944 and 1982. The film differs substantially from Winston Groom's novel, including Gump's personality and several events that were depicted". Võrdluseks sinu kirjutatud kokkuvõte: "Forrest Gump on USA 1994. aasta draamakomöödia. Film on loodud samanimelise romaani alusel. Filmi režissöör on Robert Zemeckis ning linateoses näitlevad mitmed tuntud näitlejad, nagu Tom Hanks, Gary Sinise, Robin Wright ja paljud teised. Film on loodud Paramount Pictures stuudio poolt. Film räägib loo natukene kohtlasest ent heasüdamlikust sportlikult andekast noormehest nimega Forrest Gump, kes juhuse tahtel on tunnistajaks ning ka mõjutajaks tema eluajal mitmetele 20. sajandit muutvatele sündmustele (nt. Watergate'i Afäär, Vietnami sõda, Hipide liikumine, Apple'i börsileminek, jne). Teos on küll loodud ülal nimetatud raamatu põhjal, ent filmis on Forresti iseloomu kergelt muudetud ning sündmusi juurde lisatud". Nagu ütlesin ka eelmisel korral, tuleb viidata algallikale, milles reaalselt on infot, mida sa oma kokkuvõttes refereerinud oled. Suured sarnasused Forrest Gumpi ingliskeelse Vikipeedia artikliga osutavad, et oled refereerinud seda. Vikipeedia artikkel ei ole algallikas, vaid teisene allikas, kus omakorda on infot refereeritud. Kindlasti tuleks sul sellesse osasse leida mõni muu algallikas. Kui sa pole kindel, millised allikad sobivad või kui sa ei leia Forrest Gumpi kokkuvõttesse refereerimiseks teist algallikat, küsi nõu õppejõududelt. Puudu on kategooria, mis tuli eelmiseks korraks lisada. Kindlasti lisa see oma tekstile. Vaata oma artikli refereeringud ja viitamine üle, et sa ei läheks algallika info refereerimisega liiga kaugele ega väidaks midagi, mida seal öeldud pole või vastupidi, et oled liiga kinni algallika tekstis. Oluline on ka viidata õigele allikale. Nt sisu esimeses lõigus sa ütled "Ta IQ oli alla 80 ehk teda ei võetud vastu Alabama osariigi algkooli algselt, ent ta ema ajas selle probleemi korda", kuid 4. viites ei ole juttu sellest, et Forrestit ei võetud Alabama osariigi algkooli vastu või mis osariigi algkoolis ta käis. Kui oled selles lõigus kasutanud veel mingeid allikaid, siis tuleks need kindlasti lisada ja vastava refereeringu juurde. Viidete nimekirjas on 4. viite juures ka puudu selle lehe külastamise kuupäev. Kindlasti lisa see. Samuti vaata üle oma teksti sõnastus, et seal ei esineks hinnangulisi või kantseliitlike sõnu, nt selliseid, mida tõi oma kommentaaris välja A. J. Üksleng. Vikipeedias tuleb infot esitada neutraalselt. Üldjoontes on kirjutatu arusaadav.
P.S Kindlasti ära unusta tagasisidestada oma rühma teiste liikmete tekste!
Edu ja jõudu!
Liinap (arutelu) 24. november 2016, kell 11:58 (EET)

Tere! Peatükk "Dublaaž" on nüüdseks täidetud, aga pealkirjale mitte vastava sisuga. "Dublaaž" võib EKSSi veebiversiooni kohaselt viidata äärmisel juhul kuuele erinevale nähtusele , millest kaks seostuvad filmiga: põhiosatäitja asendamine (nagu sõnas "dublant") ja filmi helindamine teise keelde. Seega ei saa "dublaaž" käia režissööri, produtsentide jne kohta. Ühest küljest võib küll peatüki pealkirja ära vahetada (pakun omalt poolt välja "Filmi tootjad"), aga teisalt tekib küsimus, kui oluline on see teave üldse eraldi peatükis välja tuua. Filmi tehnilised andmed saab ka teistmoodi välja tuua, nagu näiteks  "Kevade" Vikipeedia artiklis. Mida arvad?
A. J. Üksleng (arutelu) 25. november 2016, kell 18:10 (EET)
Jah, nõustun Teiega. Tänan tagasiside eest ning samuti tänan artikkli kohase ja efektiivse toimetamise eest!
----
Võta heaks! Soovitan ikkagi ise ka kriitilise pilguga üle vaadata.
A. J. Üksleng (arutelu) 30. november 2016, kell 20:57 (EET)

Tere!
Kiitus teksti täiendajale/toimetajale põhjaliku töö eest! Tore, et artikli kokkuvõte on paranenud. Refereeringud soovitan üle vaadata. Mõneti on neis infot, mis algallikas puudub. Nt 4. allikas (http://www.imdb.com/title/tt0109830/synopsis?ref_=tt_stry_pl) ei ole juttu sellest, et Forresti ema ei lasknud end heiduta Forresti ortoosist või et Forrestit ei tahetud madala IQ tõttu kooli alguses vastu võtta. Viited üldiselt töötavad ning on aru saada, kust mida oled refereerinud. Viidete nimekirjas on 1. viide, kuid sel pole linki, mis viiks algallika juurde. See tuleks kindlasti lisada. Enne teksti avaldamist soovitan selle veel üle vaadata. Üldiselt on artikkel kena.
Kõike head!
Liinap (arutelu) 1. detsember 2016, kell 15:09 (EET)


Arutelu:Galilei teisendus/materjal

Galilei teisendus on aegruumi koordinaatide mis tahes teisendust, mis säilitab samaaegsete sündmuste vahelise kauguse ja eriaegsete sündmuste vahelise  aja.

Galilei relatiivsusprintsiip väidab, et eksisteerivad inertsiaalsüsteemid, st niisugused koordinaatide süsteemid, et
# kõik loodusseadused on igal hetkel kõigis inertsiaalsüsteemides ühesugused ja
# kõik koordinaatsüsteemid, mis on saadavad inertsiaalsüsteemist mingi Galilei teisendusega, on inertsiaalsüsteemid.
Galilei avaldas relatiivsusprintsiibi 1632.a avaldatud raamatus "Dialogo sopra i due massimi sistemi del mondo Tolemaico, e Copernicano" näitega laevast: Mitte mingisuguste looduse vaatlustega (kalad, liblikad, taimed) kui ka mehhaaniliste katsetega allpool dekki asuvas kajutis ei ole võimalik tuvastada, kas laev seisab kai ääres või liigub ühtlase kiirusega siledal järve pinnal.
Seega on looduse seadused ühesugused kõigis üksteise suhtes ühtlase kiirusega liikuvates koordinaatsüsteemides. Järelikult ei ole ka mitte mingisuguste katsete ja looduse vaatlemise tulemusel võimalik tuvastada Maa tiirlemist ümber Päikese. See järeldus on vastulauseks Koperniku õpetuse kritiseerijatele. Muuhulgas ei ole tuvastanud Maa liikumist ümber Päikese ka Michelson-Morley katse ega ka Kuu ja Maa vahelise kauguse mõõtmine laseriga.
</p>
Tähistused. Tähistame R kõigi reaalarvude hulka. Tähistame Rn n eksemplari R otsekorrutist. Seega iga Rn element on komplekt n reaalarvust (x1,x2, ... , xn).Nimetame n-mõõtmeliseks affiinseks ruumiks  ja tähistame An ruumi mille kahe suvalise elemendi summa ei ole määratud, aga  iga kahe elemendi vahe kuulub ruumi Rn. Seega  Rn toimib ruumis  An kui ruumi paraleellükete rühm. Igale elemendile ruumist Rn vastab lõpmatu arv selle nihkega ühildatavaid  elemente ruumist An. Eukleidiline struktuur ruumis  Rn on positiivselt määratud bilineaarne sümmeetriline ruutvorm, mida nimetatakse skalaarkorrutiseks. Skalaarkorrutise abil on võimalik määrata ruumi An punktide vaheline kaugus. Affiinset ruumi, milles on selliselt defineeritud kahe punkti vaheline kaugus, nimetatakse eukleidiliseks ruumiks ja tähistatakse En.
Galilei aeg-ruumiline struktuur (lühidalt Galilei struktuur) sisaldab endas järgmisi komponente:
1. Maailm on neljamõõtmeline affiinne ruum A4.Ruumi A4  punkte nimetatakse sündmusteks. Ruumi A4 paraleellükked moodustavad reaalse  ruumi R4.
2. Aeg  t:R4→R on ruumi A4 paraleellükete ruumi R4 lineaarne kujutis reaalsele "ajateljele". Ajavahemikuks sündmusest a ruumis A4 kuni sündmuseni b ruumis A4 nimetatakse reaalarvu t(b-a). Kui t(b-a)=0, siis nimetatakse sündmuseid a ja b samaaegseteks. Kõigi samaaegsete sündmuste hulk moodustab  ruumi A4 kolmemõõtmelise affiinse  alamruumi, mida tähistame A3 ja nimetame samaaegsete sündmuste ruumiks.
3. Kahe samaaegse sündmuse vaheline kaugus määratakse skalaarkorrutise abil:
\rho(a,b) = ||a-b|| = \sqrt{(a-b,a-b)}.
Selliselt defineeritud sündmuste vaheline kaugus muudab samaaegsete sündmuste ruumi A3 eukleidiliseks ruumiks E3.
Väljend "eriaegsed sündmused samas kohas" ei oma mõtet, seni kui ei ole määratud koordinaatsüsteem. Samuti  ei ole ka määratud "eriaegsete sündmuste vaheline kaugus" seni kui ei ole määratud koordinaatsüsteem.
Nimetame Galilei teisenduseks ruumi  A4  iga teisendust, mis säilitab tema Galilei struktuuri. Seega on ruumi A4 Galilei teisendus selline affiinne teisendus, mis säilitab sündmuste vahelised ajaintervallid ja samaaegsete sündmuste vahelised kaugused. Samaaegsete sündmuste ruumis säilitab Galilei teisendus geomeetrilised objektid - sirged, kolmnurgad jne. aga samuti sirgete vahelised nurgad ja geomeetriliste objektide pindalad. Ruumi A4  Galilei teisenduste hulk moodustab Galilei rühma ruumil A4.
Ruum R×R3, kus R3 on varustatud eukleidilise struktuuriga, omab loomulikku Galilei struktuuri. Kõik Galilei ruumid on isomorfsed  ruumiga R×R3 (st. nende vahel on võimalik korraldada üks-ühest vastavust).
Ruumi R×R3 Galilei teisenduste hulgas eksisteerivad järgmised teisendused:
* liikumine konstantse kiirusega: g1(t,x)=(t,x + vt);
* koordinaatide alguspunkti nihe: g2(t,x)=(t+s,x + s);
* koordinaatsüsteemi pööre:  g3(t,x)=(t,Gx), kus G on ortogonaalne teisendus R3→R3.
Ruumi R×R3 iga Galilei teisendus on üheselt esitatav kujul g1·g2·g3. Seega on Galilei rühm ruumil R×R3 10-mõõtmeline.
Lineaarteisendus L korral L(a + b) = L(a)  + L(b), mis ei ole koordinaatsüsteemi alguspunkti nihke ja konstantse kiirusega liikumise korral täidetud.
Seega ei ole Galilei teisendus lineaarteisendus ja tema esitamine maatrikskujul ei ole korrektne.
Galilei teisendus jätab muutumatuks kiirenduse. Seega on keha liikumine inertsiaalses koordinaatsüsteemis kirjeldatav võrrandiga
ẍ = F(x,ẋ,t),
kus funktsioon F peab olema invariantne Galilei teisenduste suhtes. Viimane võrrand on tuntud kui Newtoni võrrand. Kui mingid jooned Galilei ruumis on mingi süsteemi trajektoorid, siis rakendades neile Galilei teisendust, saame sama süsteemi trajektoorid mingis teises koordinaatsüsteemis(ja teistel algtingimustel).
Galilei relatiivsusprintsiip seab mõningaid piiranguid Newtoni võrrandile:
Galilei teisenduste hulgas on nihe ajas. Seega ei tohi Newtoni võrrand ilmsi sõltuda ajast. (Sõltuvus ajast võib ilmneda näiteks  juhul kui uuritakse Jupiteri mõju Maa liikumisele, siis on võimalik asendada Jupiteri mõju Maa liikumisele  ajast sõltuva jõuga.)
Galilei teisenduste hulgas  on nihe ruumis ja liikumine konstantse kiirusega. Seega peab Newtoni võrrand olema esitatud kujul:
ẍ = F(xi-xj,ẋk-ẋl)
kus xi on süsteemi kuuluva i-nda keha koordinaadid.
Funktsiooni F  valik määrab ära selle, milliste omadustega süsteemi uuritakse. Newtoni võrrandist järeldub Newtoni determinism: komplekt andmeid, asukohad ja kiirused mingil ajahetkel, määravad ära süsteemi liikumise kõigil järgnevatel ajahetkedel.

* "Füüsika üldkursus 1", Saveljev, I. ,"Valgus",Tallinn 1978, §17. "Galilei relatiivsusprintsiip", lk.42-44.
* "Математические методы классической механики", Арнольд, В. И., Москва. "Наука". 1979, §2. "Галилеева группа и уравнения Ньютона", lk.8-14.


Arutelu:Donald Trump

Eks ta nüüd pisut erapoolik ole küll. Andres (arutelu) 21. oktoober 2016, kell 19:30 (EEST)

Siis tuleb täiendada, mitte kustutada. --Metsavend 22. oktoober 2016, kell 09:06 (EEST)

: Jah. Andres (arutelu) 22. oktoober 2016, kell 09:29 (EEST)

vannutatakse 20. jaanuaril 2017 Ameerika Ühendriikide presidendiks

Seda ei saa ju praegu väita. Andres (arutelu) 10. november 2016, kell 13:49 (EET)

: Minu meelest ka ei peaks artiklis eeldatavatest tulevikusündmustest enne nende toimumist kirjutama. Velirand (arutelu) 10. november 2016, kell 14:09 (EET)

:: Sama jutt jälle. 146.255.183.171 11. jaanuar 2017, kell 02:16 (EET)
Me ei tea veel, kas temast saab president, ja me ei tea ka järjekorranumbrit. Andres (arutelu) 16. november 2016, kell 01:16 (EET)
"Sugulased" ja "Residents" on imelikud. Kui öelda, et sugulasteks on inimese perekond, siis see on endastmõisteva asja sedastamine. Residents ei ole päris see, mis ingliskeelne residency (mis esmajoones tähendab "the place where someone resides at"). Eesti keeles mõeldakse selle sõnaga minu meelest eelkõige võimukandja hoonet või hoonetekompleksi, mitte asukohta. (Ja kuna see on seotud ametivõimuga, siis sõna era (mida kasutatakse enamasti eesliitena era-, mitte iseseisvalt) selle juures on ka imelik.) Cumbril 21. jaanuar 2017, kell 12:47 (EET)

Pole tõlgitud "residency"-st vaid "residence"-st. Vt: en:Donald Trump. Sugulaste osa võib minu poolest välja jätta. - Neptuunium (arutelu) 21. jaanuar 2017, kell 21:51 (EET)

: Pidasingi silmas sõna "residence". Mõte jääb samaks. See, mida ingliskeelses vikis sõna tähendab, on pigem elukoht. Cumbril 21. jaanuar 2017, kell 22:03 (EET)

:: Kui Trump Tower eemaldada siis peaks vist selle (Residents) definitsiooniga sobima? - Neptuunium (arutelu) 21. jaanuar 2017, kell 22:05 (EET)

::: Ma küll ei ole kindel, et Barack Obama elukoha kohta sobib öelda residents. Cumbril 21. jaanuar 2017, kell 22:18 (EET)

:::: Mnjahm, muudan elukohaks. - Neptuunium (arutelu) 21. jaanuar 2017, kell 22:22 (EET)
Mis mõttes residents? Lisatu pole üheselt arusaadav.

Palun paranda. Andres (arutelu) 24. juuli 2017, kell 10:09 (EEST)

*Report of the Select Committee on Intelligence United States Senate on Russian Active Measures Campaigns and Interference in the 2016 U.S. Election
** https://www.intelligence.senate.gov/sites/default/files/documents/Report_Volume1.pdf
** https://www.intelligence.senate.gov/sites/default/files/documents/Report_Volume2.pdf
** https://www.intelligence.senate.gov/sites/default/files/documents/Report_Volume3.pdf
** https://www.intelligence.senate.gov/sites/default/files/documents/Report_Volume4.pdf

US Senat Intelligence Committee Publications


Kasutaja arutelu:Neptuunium

Hei kõik. Olen newbie (kuigi eelmises sajandis midagit siin tegin, vist isegi registreerisin). Jäi lihtsalt silma, et eestikeelses vikis puudus üks (minu jaoks õrn) teema ja tulin siis punti.
Küsimused. Otsisin liivakasti... inglisekeelses olemas, venekeelses olemas aga soome- ja eestikeelses pole (isegi ukrainakeelses on, kuigi ma ei kirjuta seda).
media upload- uurisin neid litsenside jura kolmes keelse ja ei saanud suurt targemaks, mida tohib, mida ei tohi, mida tohib "kui onu ei vaata" (või kuidas aru saada "fair use" punktist? Et põhimõteliselt ei või, aga kui vaja siis ikka saab). Kas saab laadida googlemaps vms skriinid? Tean, et maxar sat.pildid ei ole vabas kasutuses. Kas saab laadida massimeedias kasutatud nt sama maxari pildid... väga segaseks jääb see kõik... aga common baasis pole vajalike pilte.
siis oli mureks eestikeelsed lipude koodid, kas on mingi andmebaas siin kuskil vms? Vajasin nt "vene relvajõud" lippu, kopipastisin selle oma infoboksi mingi ingl.keelse lehe koodist ja see ei toimi, siis üritasin otsida ja leidsin kõike muud, aga mitte vajaliku, ja kui hijlem seda "muud" mida vilksamisi nägin, siis jälle ei leidnud seda :)  (nohh, õppin) muideks tänud @Ursus scribens kasutajale (Y) minu, lonkama hakanud keeleoskuste parendamise eest.
Aleksei Malogin (arutelu) 3. veebruar 2023, kell 14:25 (EET)

Tere!

Liivakasti saab kasutada näiteks nõnda Kasutaja:Aleksei Malogin/Liivakast või siis Vikipeedia:Liivakast.

Mis puutub meediasse, siis peaaegu alati tuleks pildid laadida Wikimedia Commonsisse ja jälgida sealseid nõudeid. St laadida tohib ainult vastavate litsentside all välja antud sisu, seega Google Maps jne on keelatud. Mõnel puhul on võimalik autoriõiguste valdajalt kysida luba faili avaldamiseks, kuid ka siis peab ta nõustuma Commonsis kasutavate litsentside tingimustega (mitte lihtsalt "luban kasutada ainult Vikipeedias"). Fair use kahjuks meile ei kehti.

Riigilippude kohta vt nt  või . Muude lippude puhul soovitan otsida vastava faili täpse nime (nt läbi Wikimedia Commonsi aga saab ka nt läbi inglise viki, kui sealsed failid Commonsis on) ning siis teha lahendus stiilis .

Meeleolukat vikitamist! - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 3. veebruar 2023, kell 23:30 (EET)

Miks sa selle tühistasid? Ivo (arutelu) 8. juuni 2023, kell 15:07 (EEST)

Kirjutasin artikli arutellu, aga võin siin pisult pikemalt - tahaksin, et see osa jääkski justnimelt artikli sissejuhatusse elik lyhikokkuvõttesse. Allpool kirjutan neid fakte lähiajal pikemalt lahti. Taastasin aga selle sinu lingiparanduse, mis mul endal oli nihu läinud! - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. juuni 2023, kell 15:56 (EEST)

Minu arvates oleme vaikselt jõudnud sinna, kus aastaarvude linkimine (jms) on muutunud mittesoovitavaks kõigil juhtudel, kus vastav aasta pole artikli teema osas eriti oluline. Ivo (arutelu) 20. juuli 2023, kell 18:31 (EEST)

Mulle jäi kunagi mulje, et meil on see miskipärast ikkagi kombeks ja seetõttu olen seda viimasel ajal aeg-ajalt ka teinud. Aga jah, arvan ka, et need pole tegelikult sellisena linkimiseks eriti olulised. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. juuli 2023, kell 18:39 (EEST)

::Ma ka kunagi neid lisasin, kuna see komme siin keeleversioonis selgelt oli, aga mingi hetk loobusin ja viimasel ajal olen pigem hakanud selliseid linke eemaldama, kui mõnd artiklit kohendan. Tänaseks näib see rohkem infomürana. Ivo (arutelu) 20. juuli 2023, kell 22:12 (EEST)

You have been a medical translators within Wikipedia. We have recently relaunched our efforts and invite you to join the new process. Let me know if you have questions. Best Doc James (talk · contribs · email) 12:34, 13 August 2023 (UTC)

Invitation to Rejoin the [https://mdwiki.org/wiki/WikiProjectMed:Translation_task_force Healthcare Translation Task Force]

Tervist, tere pärastlõuna!! Can you help me to create some new articles here in the Estonian Wikipedia, palun?--Nancy DV0123 (arutelu) 26. august 2023, kell 14:26 (EEST)

Tere! Anything specific you need help with? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 26. august 2023, kell 14:35 (EEST)

I want to create some articles with the help of a native speaker about current and historial events, muusikud, song contests, etc. For example: the AI Song Contest, in Estonian the name should more like "Tehisintellekt lauluvõistlus" or maybe "Kunstlik intellekt lauluvõistlus". --Nancy DV0123 (arutelu) --Nancy DV0123 (arutelu) 30. august 2023, kell 21:14 (EEST)

Ma saan aru, et isiku soov oli selle kustutamise juures ajendiks, aga kustutamise tegeliku põhjusena oleks parem nimetada ikka tähelepanuväärsuse puudumine. Eks ole, me päriselt ei kustuta kelle tahes artiklit isiku enda soovi tõttu. Pikne 23. veebruar 2024, kell 17:51 (EET)

Nõustun! - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. veebruar 2024, kell 18:10 (EET)

: Ma taastasin artikli korraks, et logida teistsugune kustutamise põhjus. Kui isik ei ole tähelepanuväärne, siis oleks veel vaja eemaldada ka lingid. Pikne 24. veebruar 2024, kell 17:27 (EET)


Arutelu:Rukki kanal

Puudu on veel kanali loomise ja laiendamise osa. --Jaan513 (arutelu) 27. oktoober 2016, kell 17:47 (EEST)

Võiks parandada tulenevalt neist kahest: :Lateraalsüsteem ja :Süsteem_A#Lateraalsed_märgid, külepoisid ei paigaldata mitte ilmakaarte järgi. suwa 28. oktoober 2016, kell 00:28 (EEST)

Veeteede Amet avaldas täna kaardikorrektuuri: Rukki kanal. Ssgreporter (arutelu) 28. oktoober 2016, kell 01:37 (EEST)

: kuidas see lateraalpoidega on seotud? suwa 28. oktoober 2016, kell 13:04 (EEST)

::Arvasin, et olete huvitatud. Ssgreporter (arutelu) 29. oktoober 2016, kell 02:36 (EEST)

::: Pigem on vaja kirjutises ümbersõnastada küljepoide paigutus nõnda, et ei saaks arvata, et selliseid paigutatakse ilmakaarte järgi sarnaselt kardinaalsüsteemiga.

::: infoni jõuan ma enne kui VTA selle avaldab, nt nii: https://scontent-arn2-1.xx.fbcdn.net/t31.0-8/14691890_1180980738615103_2070735518225513543_o.jpg

:::  suwa 29. oktoober 2016, kell 08:10 (EEST)

::Tänan, hea teada.Ssgreporter (arutelu) 30. oktoober 2016, kell 00:38 (EEST)

Kokkuleppeliselt on kanalis laevatee vasak ja parem pool vaatega Rohuküla sadama poole. – selgitage palun, kuidas seda mõista? --Morel (arutelu) 7. juuni 2017, kell 23:42 (EEST)

tuleneb Eestis kasutusel oleva Süsteem_A eripärast, nimelt vaadatakse paremat ja vasakut kätt sadamasse sissesõites, kuid antul juhul on tegemist kahe sadamaga ja, et poole peal mitte suunda vahetada, siis peab keski otsustama, kuidas peab olema, see kirjeldatakse lootsiraamatus ja nii on ja jääb. suwa 8. juuni 2017, kell 15:00 (EEST)

:Lause on ikkagi segane. Võib-olla on see arusaadav neile, kes teemat hästi tunnevad, aga mina vähemasti sellest aru ei saa. Ja see peaks arusaadav olema ka neile, kes teemat peensusteni ei valda. Ivo (arutelu) 12. veebruar 2020, kell 09:57 (EET)


Kasutaja arutelu:Nemo bis

Hello,
Thank you for getting back to me. This issue is occurring on another wiki project. The job queue should be processed immediately as that's how it's set up. I'm not the only one experiencing this issue, everyone is. The translation import functionality appears to be broken and for several weeks now to my knowledge.
The following is displayed after executing the import: http://i.imgur.com/xLWRcp7.png
However, in reality, nothing is being imported.--Lyrixn (arutelu) 30. oktoober 2016, kell 12:03 (EET)


Kasutaja arutelu:Rpalla

Sildtsükliliste ühendite nomenklatuuriks kasutatakse IUPACi reegleid, mille algse süsteemi mõtles välja Adolf von Baeyer 1900. aastal kahetsükliliste ühendite jaoks ja mida hiljem laiendasid Eduard Buchner ja Wilhelm Weigand kolmetsükliliste ühendite jaoks. Seda süsteemi on tänapäevaks veel edasi arendatud ja kasutatakse ka rohkemate tsüklite korral.
Süsinike nummerdamisel IUPACi reeglite järgi loetakse esimeseks süsinikuks ühte sillapea süsinikku. Edasi nummerdatakse süsinikke liikudes edasi mööda suurimat tsüklit ja kõige viimastena nummerdatakse silla süsinikud. Kaksiksideme esinemisel on kaksiksidemega süsinik võimalikult väikse numbriga.
Kui tegu on süsivesinikahelaga, loetakse kokku kõik süsinikud, mis on tsükleid moodustavates ahelates, ja ühendit nimetatakse vastavaks alkaaniks või alkeeniks, kui tsüklis on kaksikside. Nimetus sõltub ka funktsionaalrühmast, mis muudab aineklassi.
Nimetuse algusesse lisatakse eesliide bitsüklo-. Eesliite järel märgitakse nurksulgudesse mitu süsiniku on kahe sillapea süsiniku vahel, alustades kõige suuremast süsiniku arvust. Juhtudel kus sillaks on kovalentne side üle tsükli märgitakse nurksulgudesse null.
Bitsüklo[a.b.c]alkaan
a ≥ b ≥ c
Kui tsükli küljes on veel ahelaid, nimetatakse need enne eesliidet ja märgitakse vastavalt millise süsiniku küljes ahel asub.
Lisaks IUPACi süsteemile kasutatakse sildtsükliliste ühendite nimetamisel ka triviaalnimesid, aga need ei näita ühendi struktuuri.

Sildtsükliliste ühendite laboratoorseks saamiseks lihtsaim viis on Diels-Alderi süntees. Selleks reaktsiooniks on vaja dieeni ja dieenofiili. Sildtsükliliste ühendite saamiseks peab dieeniks olema monotsükliline aine ja dieenofiiliks aine, millel on vähemalt üks kaksikside. Reaktsiooni käigus liiguvad π-sideme elektronid dieenil vastavalt nii, et tekib karbokatioon ja karbanioon. Dieenofiil annab oma π-sideme elektronid sideme moodustamiseks karbokatioonile ja dieeni karbanioon oma elektronid dieenofiilile sideme tekkimiseks. Reaktsiooni tulemusena saadakse küllastumata bitsükliline süsivesinik. Saadud produktile saab tänu kaksiksideme on tsüklile külgahelate lisamine lihtsam. Lisaks on võimalik saada küllastatud süsivesik hüdrogeenimise teel.
Sünteesiks kasutatakse ka teisi mehhanisme, kuid nende käigus on vaja lähteainetel kindlaid funktsionaalrühmi mis reaktsiooni käigus suudaksid moodustada tsükleid.
Looduses leidub palju sildtsüklilisi ühendeid. Suur osa neist on taimede koostises ja neid osatakse sealt ka eraldada. Loodusest pärit sildtsüklilised ühendid on tihti kasutusel meditsiinis. Üheks tuntuimaks sildtsükliliseks aineks on kokaiin, mida saadakse koka puu lehtedest. Üldjuhul saadakse ühendid taimemahlade ekstraheerimise teel ja edasi ainet puhastatakse
 Loodusliku pärit oluga on ka morfiin, mida saadakse unimagunist. Selleks lõigatakse unimaguni valmimata kubrastele madalad sälgud, sellest saadud piimamahl kuivatatakse ja siis ekstraheeritakse morfiin. Saagised tavaliselt 8-14%, kuid eraldi aretatud sortidel kuni 26%. Lisaks on morfiini võimalik sünteesima ka inimene ise. Inimese kehas sünteesitakse morfiini kodeiinist ja seda vabastavad valged verelibled.
Tänapäevani saadakse paljud sildtsüklilised ühendid taimest. Saadud ühendeid tihti muudetakse sünteesi käigus, et nende mõju parandad. Sildtsüklilisi looduslike ühendeid sünteesitakse ka laborites. Tänu sellele on võimalik aineid kiiremini, efektiivsemalt ja suuremates kogustes toota ning see omakorda vähendab aine hinda.

Väiksematel ühenditel on sidemete vahelised nurgad väiksemad kui 109o,mis tetraeedrilisel süsinikul ideaalselt oleks. Lisaks on väikestel tsüklitel konformatsioonid muutmine piiratud. Sellest tingituna on tsüklite pingestatus suur ja ühendid on väga reaktsiooni võimelised, et seda pinget vähendada, ning nende põlemisel vabanev soojushulk suurem. Mida pikemaks muutuvad tsükli ahelad seda väiksemaks muutub pingestatus, kuna ahelatel on suurem liikumis vabadus. Sellise pingestatusse tõttu ei saa väiksemate tsüklite korral olla sillapea süsinikul kaksiksidet Bredti reegli järgi. Julius  Bredti tegi selle tähelepaneku uurides looduslike ühendeid. Kaksiksidemega sillapea süsinik on võimalik juhul kui tsüklis on kaheksa või rohkem süsinikku. Väiksemates tsüklites tekib olukord, kus tsükli siseselt peaks tekkima trans konformatsioon, kuid see muudaks tsükli veel rohkem pingestatuks.
Sildtsüklilistel ühenditel on võimalus, et suuremate tsüklite korral, kui ahelad on liikuvamad, on võimalik ka funktsionaalrühma paiknemine tsükli sees. Seda kutsutakse in-out konformatsiooniks. Väikeste ühendite korral on kõik lisa rühmad suunatud väljapoole. Kui tsüklid on piisavalt suured, et nende sisse mahub rohkem kui üks külgharu, siis on võimalik konfiguratsioon, kus kõik külgahelad on suunatud sisse.

Tsüklite pingestatus ja konfiguratsioonid

Suuremalt jaolt on sildtsükleid sisaldavad ained kasutuses meditsiinis. Neil on suur inaktiivsus ja ravitoimed. On leitud, et tsüklilised ained on anti bakteriaalse, viiruste, seente ja viiruste vastase toimega. Lisaks on tsüklilised ühendid kasutusel südamehaiguste ja vähi ravis.
Näiteks kasutatakse merehaiguse ravimis skopolamiini. Sama ainet kasutatakse ka operatsiooni järgse iivelduse vähendamiseks. Skopolamiini kõrval toimeks on uimasus ning seda ei ole soovitatav kasutada raseduse ajal. Kuigi põhjalike uuringuid pole tehtud, on leitud et skopolamiin võib vastsündinutel põhjustada hingamis raskusi ja veritsemist.
Üheks suure kasutusalaga ühendiks farmaatsias on atropiin. Enim on kasutusel atropiinsulfaat monohüdraat. Seda ainet kasutatakse silmade ravis. Sellega on võimalik parandad amblüoopiat kutsudes parem silmas esile udususe, mille tulemusena peab halvem silm rohkem pingutama. Sammuti on leitud, et atropiiniga saab lastel ravida lühinägelikkust, aga pole kasutust leidnud oma kõrval nähtude tõttu. Peale silmade on atropiin kasutusel ka südamehaiguste ravis. See on osutunud tõhusaks esimest tüüpi teise astme südame blokaadi ja kolmanda astme blokaadi ravis. Lisaks pärsib atropiin süljenäärmete ja higinäärmete tööd. Seetõttu on kasutusel see operatsioonide ajal sülje vähemaks tekkimiseks. Sammuti kasutatakse liigihigistamise vähendamiseks.
Peale farmaatsia on atropiin kasutusel ka militaar alal, kus kasutatakse seda närvigaaside vastumürgina. See toimib kuna atropiin konkureerib muskariin atsetüülkoliini retseptoritele.


Kasutaja arutelu:Lisbetholesk/Söömine

Tundub et oled nüüd asjad paika saanud. Teema valik on täiesti asjakohane ja imelik sellist artiklit veel polnud Vikipeedias. Väga tore, et oled sisse toonud palju erinevaid teemasid nagu söömise tavad ja söömishäired ning areng. Võib-olla võiks lisada ka teema söömise vajalikkus - miks me sööme, mis me söögist saame jne. Minu meelest see sobiks, aga praegune on ka täitsa hea.
Nüüd allikate juurde. Need allikad mida vaadata sain tundusid täiesti asjakohased ja sobilikud. Kuid üks väike viga siiski oli ka, nimelt esimese teema viimases lõigus oli lisatud lõppu kolm viidet. Viited peaks olema kohe väite või lausete lõpus, milles on neid kasutatud. Vormistus oli samuti hea kui välja arvata interneti lingid, neile peaks juurde lisama vähemalt vaatamise kuupäeva, aga kui leida on ,siis ka autori. Lisaks jälgi, et sa ei hakkaks liialt teksti lihtsalt tõlkima vaid ikka refereerima. Sa oled jõudnud juba päris palju kirjutada, see on väga hea.
Kõik tundub üldiselt hästi, paranda need paar viga ja jätka samas vaimus!
Kaarelkutt (arutelu) 31. oktoober 2016, kell 23:43 (EET)

Struktuur on hästi paigas. Hea on, et sul on ka palju alateemasid ja oled endale kindlad märksõnad pannud. Mul on üks ettepanek seoses teemadega, või õigemini ühe teemaga. Nimelt teema "söömise positsioonid" äkki panna hoopis "söömise traditsioonid"? Või sellest hoopis eraldi alateema teha? Igatahes veidike mõtlemist sulle.
Viitamine on hea. Mulle meeldib, et oled kasutanud ka inglise keelseid materjale. Kuigi mulle tundub, et sul on jäänud märkimata viited teemas "areng inimestel".
Edu kirjutamisel!

Oled tublisti tööd teinud. Kogu tekst on tervik ja sobitub ilusti teemaga. võib-olla mõnes lõigus on vähe viiteid, aga ilmselt on see kõik võetud ühest allikast. Tekst annab neutraalse ja ülevaatliku pildi. Alateemad on tasakaalus, söömishäired on võib-olla pikem teema, kuid see ei häiri ning see võib nii jääda.
Pildid sobituvad väga hästi tekstiga ja sobivad sinna juurde. Kõik pildid on võetud Wikipedia commons'ist seega neid võib kasutada.
Jätka samas vaimus!
Kaarelkutt (arutelu) 7. november 2016, kell 18:03 (EET)

Väga hea, et palju teksti. Viited on ka kenasti paigas. Oled kõvasti tööd teinud, tubli!
Pildid on ka sobivad artikli juurde ja on Wikipedia commons'ist seega võib neid vabalt kasutada.
Edu edasi kirjutamisel!

Minu meelest oled kokkuvõttega suutnud teema väga hästi kokku võtta. Alguses on defineeritud mõiste kui selline ja sellele järgneb lühikokkuvõtte. Kokkuvõtte koondab endast artikli sisu ning toob välja tähtsaima.
Sa oled lisanud palju linke ning need, mida vaatasin, viisid ka vastavale lehele. Tänu nendele saab päris palju juurde lugeda. Kuid Kategooriad on lisatud valesse kohta, need peaks jääma artikli lõppu. Teiseks peaks sinu teema sobima kategooriasse, mitte kategooria sinu teemasse. Näiteks söömine ei lähe söömishäirete kategooriasse, sinna sobivad erinevad söömishäired (anoreksia, buliimia jne).
Kaarelkutt (arutelu) 14. november 2016, kell 20:10 (EET)

Kokkuvõte on päris hea.
Kategooriatega on ja väike viga, aga muidu on kõik väga hea. Väga hea, et palju viiteid on. Võibolla linkida rohkem.
Igatahes edu edasi kirjutamisel!

Sul on üks laiemaid teemasid meie grupis ning sa oled ka kõige rohkem kirjutanud. Mulle tundub, et sa oled teinud sellest teeast hea ülevaate. Info on esitatud sobivas järjekorras ning pole oma arvamust, vaid on kirjutatud faktidele tuginedes. Ka siselinke on minu meelest piisavalt.
Mul tekkis küsimus, kas toitetarbimine on ikka eesti keelne sõna, selle asemel peaks olema äkki toidu tarbimine. Kuid muidu tundub keelekasutuse poolest kõik korras.
Kaarelkutt (arutelu) 21. november 2016, kell 23:23 (EET)

Oled artikliga järjepidevalt ja iganädalaselt töötanud, seda täiendanud ja täpsustanud. Väga tubli! Kiitus ka rühmakaaslastele asjakohase, sõbraliku, ent samas konstruktiivse kriitika ja tagasiside eest.
Täiendava kommentaarina soovitan kriitiliselt üle vaadata artikli keeleakasutuse. See märkus ei tähenda, et praegune tekst ei vääriks kaaslaste poolt korduvalt esile toodud kiitust - nüüd, kus oled mustandiga jõudnud grammatika ja keelekasutuse üle vaatamise ja toimetamise etappi, on otstarbekas nendele aspektidele ka vastavalt rohkem tähelepanu pöörata. Mõned tähelepanekud:
* Üldreeglina kasutatakse Vikipeedias umbisikulist tegumoodi (vt lähemalt: 6. peatüki õppematerjalid, "neutraalsus"), seega ei sobi kasutada sõnu mina, meie, sina. Sellest lähtuvalt soovitan üle vaadata eriti alateemade "aju roll" ja "söömise vajalikkus" sõnastuse (nt: "me sööme peale nälja ja eluspüsimise veel mitmel muul põhjusel"). Mõningate teemade käsitlemisel oled teemat avades kasutanud umbisikulist tegumoodi, lõpus lähed aga meie-vormile üle (vt nt: "nälg ja küllastumine" viimane lõik).
* Soovitan tekst rahulikult mõttega läbi lugeda. Kas miski jääb häirima? Kas mõni lause on sisuliselt küll õige, kuid seda veidi ümber sõnastades oleks võimalik mõtet paremini edasi anda (nt: "sööma õppimine on lastele väga segane protsess")? Kas midagi on mitmetimõistetav väljendatud (nt: "vastsündinud ei söö täiskasvanud toidud")?
* Teksti üle vaadates pööra tähelepanu ka (tõenäoliselt kiiresti trükkimisest ja tõlkimisest) sisse lipsanud vigadele (nt: enamik ühiskondades vs enamikes ühiskondades, loomade tarbimine vs loomset päritolu toidu tarbimine jm).
Need mõned tähelepanekud ei vähenda vähimalgi määral sinu töö tähtsust. Oled - nii võõrkeelseid allikaid otsides ja neid tõlkides kui oma artiklit kirjutades - teinud ära väga suure töö. Artiklit kirjutades omandatakse väga lühikese aja vältel palju uut teavet - mõni väike eksimus võib nii intensiivse töö juures paratamatult sisse lipsata.
Edu edasisel kirjutamisel-toimetamisel! Murede või küsimuste korral küsi julgelt nõu.
--Kk1058 (arutelu) 24. november 2016, kell 18:20 (EET)