Arutelu:Maailma Kaubanduskeskus

Kas on sellist artiklit ikka vaja? Kubiseb kirjavigadest. Kui keegi tõesti väga soovib infi nende tornide kohta saada, saab seda internetist. Peab olema siis eesti viki see, kes kolmel jalal longates, midagi ütleb. Parem olgu vait, kui on raskusi eneseväljendusega. Teen ettepaneku kustutada, sest artikli kvaliteet on alla arvestust.--Rünno 2. aprill 2009, kell 17:41 (UTC)

Mul on küll kahju su ego-mulli katki teha, kuid siiski on selgelt artiklil olemas mall "pooleli", mis tähendab seda et seda artiklit siiani kirjutatakse ja minugi poolest võiksid Sina ju oma panuse teha. Üritan parandada nii palju vigu kui saan ja ise kätte leian. Selle asemel et sellise absoluutse jamaga oma keyboardi kulutada, tee seda millegi mõistliku arvel.--Andre992 2. aprill 2009, kell 18:04 (UTC)

:Kasutasin oma adminnivoli ja eemaldasin kustutamismärkuse ilma siinses arutelus seda ennem mainimata. Antud artikkel vajab küll toimetamist kuid kohe kindlasti ei ole tegu niivõrd halva artikliga, et tuleks kustutada.

:Kui keegi tõesti väga soovib infi nende tornide kohta saada, saab seda internetist. - Aga milleks me siis üldse Vikipeediaga tegeleme?--WooteleF 2. aprill 2009, kell 18:34 (UTC)

pole just 100% kindel, aga kaubanduskeskus peaks olema väikese tähega ja võimalik et üks sõna -- Ahsoous 30. mai 2009, kell 22:57 (UTC)

: See ei ole kaubanduskeskus ega maailma kaubanduskeskus ega "Maailma" kaubanduskeskus ega maailmakaubandus-keskus; tegu on lihtsalt tõlgitava nimega, mistõttu ma pole Sinuga  nõus. Andres 30. mai 2009, kell 23:16 (UTC)

:: Otot, ei ole tegu mitte ainult hoone nimega vaid organisatsiooniga. Äkki oled tähele pannud et ka Tallinnas ja Riias on maailmakaubanduskeskused olemas. Tallinna omal ma pole küll tõlget kohanud vaid enamasti kirjutataks WTCT aga Riia oma kirjutatakse Riia maailmakaubanduskeskus. Kui muidugi konkreetsetest 7 hoonest rääkida siis äkki jah, kaks sõna ja läbiv suurtäht. Aga kui nüüd uuest  WTC1-st rääkida, kuidas selle nimi eesti keelde panna -- Ahsoous 30. mai 2009, kell 23:26 (UTC)

:: Ühesõnaga vaata artiklit :en:List of world trade centers või ka :en:World Trade Centers Association -- Ahsoous 30. mai 2009, kell 23:35 (UTC)

::: kuidas nende teiste keskuste nimesid kirjutada; on iseasi:
Andres 31. mai 2009, kell 06:19 (UTC)

::: Jah, möönan, et tegu on maailmakaubanduskeskusega. Siis võiks ehk öelda, et Maailma Kaubanduskeskus oli maailmakaubanduskeskus. Andres 31. mai 2009, kell 06:22 (UTC)

: Ma saan aru, et nii ehk naa praegusel ajal inimesed, kui miskit otsivad, otsivad enamasti infi nimelt nende kokkukukkunud tornide kohta ja see kas nüüd kirjutada nad suure või väikse tähega, kokku või lahku, reaalselt võttes kõik variandid on mõeldavad ja ma kardan, et keelenõust pole antud juhul ka väga abi, sest seda kremplit (et tegelikult on neid mitusada jne) seletada on suht raske. Teisaldama mingite teiste nimede alla pole vähimatki mõtet, kui iseendalgi täpselt selgust majas ei ole ja artikleid ka pole (kuigi ilmselt nii organisatsioon kui ka nii mõnigi hoone neist /näiteks Mexico või Pekingi oma/ vääriks küll artiklit), nii et jätame selle küsimuse vast tuleviku otsustada. --Ahsoous 31. mai 2009, kell 09:49 (UTC)

:: Arvan, et me peaksime selle küsimuse võimalikult ruttu lahendama, sest ilma selleta pole võimalik seda artiklit korralikult kirjutada.

:: Mul on jäänud mulje, et selle artikli aine eesti keeles tavaliselt kasutatav nimi on Maailma Kaubanduskeskus, sellepärast ma seda nime pooldasin. Igatahes kasutavad seda nime ka ERR Uudised, mis on üks keeleteadlikumaid allikaid. Kui ma eksin, siis tuleb asi ümber mõelda.

:: Minu ettepanek on kirjutada artiklis Maailmakaubanduskeskus üldmõistest ning jätta sellele artiklile siin see pealkiri, mis tal praegu on.

:: Nii organisatsioon kui ka üksikud keskused (vähemalt osa neist) väärivad artiklit küll; inglise vikis ju on artiklid. Andres 31. mai 2009, kell 13:23 (UTC)

Näen et arutelu on siin juba pikalt seisnud, aga selle artikli siin võiks jätta 1973-2001 eksisteerinud hoonete kompleksile ja tegema eraldi artikli tänapäeva WTC-le. Kuuskinen (arutelu) 15. aprill 2024, kell 18:33 (EEST)


Arutelu:Elektronmuusika

Artiklis puudub definitsioon, ning sõnagi pole juttu elektroonilisest popmuusikast.--WooteleF 2. aprill 2009, kell 18:51 (UTC)

Olen nõus, see artikkel on viletsas seisus.--Andrus Kallastu 3. aprill 2009, kell 07:40 (UTC)

Artikkel räägib süvamuusikast, välislink levimuusikast. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. juuli 2010, kell 22:33 (EEST)

Soovitan seda välislinki rohkem uurida. Antud artikkel räägib ajaloost. Süvamuusika? Ise ka saad aru, mida sa räägid? Katrinni 3. juuli 2010, kell 22:44 (EEST)

Miks nii agressiivne toon? Juhin lihtsalt tähelepanu sellele, et kogu artikli sisu räägib süvamuusikast, välislink viib aga saidile, kus räägitakse levimuusikast, vähemalt muud ma sealt ei leidnud.  Andres 3. juuli 2010, kell 22:47 (EEST)

Vabandan, kuid elektrooniline muusika on tohutult lai valdkond ja antud lingilt leiab päris hea sissejuhatuse - on näited, ajaline jaotus,žanrid. Kuid see arikkel ei anna elektroonilise muusika kohta peaaegu mitte midagi. Katrinni 3. juuli 2010, kell 22:51 (EEST)

Kas pole siis tõsi, et artiklis on jutt ainult süvamuusikast ja lingi all ainult levimuusikast?

Olen nõus, et praegune esitus on puudulik. Ma ei ole kindel, kas süva- ja levimuusikast peaks rääkima ühes artiklis või tuleks teha eraldi artiklid. Andres 3. juuli 2010, kell 22:59 (EEST)

: Artikkel ootab asjatundjat, kes oskaks seda täiendada. --Tiuks 4. juuli 2010, kell 10:13 (EEST)
Eelmine variant oli nii sisuliselt kui ka sõnastuslikult sedavõrd imelik, et lihtsam tundus see tervenisti asendada.--Andrus Kallastu 16. veebruar 2011, kell 17:21 (EET)

Kolm linki tuleb märksõnale elektro. Selle märksõna võiks vist siia suunata, ent kas seda tuleb ka esilauses mainida?--Estopedist1 (arutelu) 19. aprill 2016, kell 13:55 (EEST)


Kasutaja arutelu:Loomaarst

Tere tulemast Vikipeediasse, Loomaarst! --Tiuks 4. aprill 2009, kell 10:12 (UTC)

Palun lisa pildi Parre.jpg juurde allikas, autor ja sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 25. mai 2010, kell 16:14 (EEST)
Pilt on avaldatud Eesti Loomaarslikus Ringvaates ja autoriõigused kuuluvad Eesti Loomaarstlikule Ringvaatele. Jüri Parre on olnud Eesti Loomaarsliku Ringvaate toimetaja kui ka peatoimetaja. Enamus Eesti Loomaarstliku Ringvaate numbreid on lugemiseks http://ringvaade.vet.ee/

Kes on foto autor? Kas autoriõigused kuuluvad kindlasti Eesti Loomaarstlikule Ringvaatele? Kui jah, siis millistel tingimustel lubab ELR seda fotot kasutada?--WooteleF 1. juuni 2010, kell 15:22 (EEST)
Eesti Loomaarstlik Ringvaade lubab seda pilti kasutada. Palun võimalusel pilt taastada.

Kõige parem kui nad saaksid seda meilitsi kinnitada, saates e-kirja aadressil permissions-et[ät]wikimedia.org --WikedKentaur 4. veebruar 2011, kell 13:28 (EET)
Kinntus saadetud. Loodan, et sobib.


Arutelu:Mjøsa

Norra artikli järgi on järve suurim sügavus 468 meetrit. Kuidas sellele viidet teha? Geonarva 4. aprill 2009, kell 12:41 (UTC)

Katsuks otsida algallika, vikile pole mõtet viidata. Andres 11. aprill 2009, kell 10:54 (UTC)

:Suurimad sügavused - 449, 453, 468, 575 ????--Rünno 11. aprill 2009, kell 17:39 (UTC)

::järve sügavuste mõõtmine ei anna absoluutseid tulemusi, eriti veel selliste suurte järvede (sügavuste puhul). Tuleb anda vastavad (autoriteetsed allikad)--Dj Capricorn 11. aprill 2009, kell 17:49 (UTC)

:::Baikali järv, mis on umbes 3 korda sügavam, ei sisalda küll nii palju erinevaid sügavusandmeid.--Rünno 11. aprill 2009, kell 17:54 (UTC)

:::: Asi on segane. 468 m ja 575 m on tekstis ära seletatud; mida tähendavad kaks esimest arvu, seda ei tea. Andres 11. aprill 2009, kell 18:08 (UTC)

Igal sügisel püütakse välja 150...200 t kala.

Jätsin selle välja, sest pole selge, kas jutt on ainult rääbisest. Andres 11. aprill 2009, kell 14:09 (UTC)

Kaks pilti ei hakka millegipärast tööle. Andres 11. aprill 2009, kell 15:08 (UTC)

Need ei ole commonsis.--WooteleF 11. aprill 2009, kell 15:11 (UTC)

"Järv asetseb vanas orus. Selle uuristas mitme jääaja jooksul jää" - See väide on nati kahtlane. Võimalik, et väljun oma pädevuse piirest, aga kuidas saab jää uuristada poole kilomeetri sügavusi lõhesid. Vesi jah, aga jää.--Rünno 11. aprill 2009, kell 17:47 (UTC)

Kõik need kuulsad fjordid on jää töö. Kuidas see täpselt käib ja kas öeldu on tõsi, küsi Siimult. Andres 11. aprill 2009, kell 18:07 (UTC)

:Jah, oleks pidanud enne artikli fjord läbi lugema, kui hakata kirjutama...--Rünno 11. aprill 2009, kell 18:14 (UTC)

"Ta ulatub raudteesillast üle Minnesundi lõunas kuni Gudbrandsdalslågeni jõe suudmeni põhjas" - Selle lausega ei oska midagi peale hakata. Milline seos on sillal järvega?--Rünno 11. aprill 2009, kell 18:08 (UTC)

Sild on Vorma jõe suudmes ning seda kohta loetakse järve piiriks (lõunaotsaks). Kui oskad, pane see sisse. Andres 11. aprill 2009, kell 18:17 (UTC)

:Nüüd on arusaadav.--Rünno 11. aprill 2009, kell 18:32 (UTC)

:: Ütlesin valesti: mitte suue, vaid algus. Andres 11. aprill 2009, kell 18:34 (UTC)

"Miǫrs" - Mis täht peab kasti asemel olema?--Rünno 11. aprill 2009, kell 18:08 (UTC)

Mina näen seda tähte. See on konksuga o. Andres 11. aprill 2009, kell 18:17 (UTC)

:Firefoxiga näen ka mina õieti. Mul Internet Explorer - 6.0 SP2.--Rünno 11. aprill 2009, kell 18:21 (UTC)

:: Jah, IE on selles suhtes kehvem. Andres 11. aprill 2009, kell 18:32 (UTC)

"*merso" - Kas tärn peab olema?--Rünno 11. aprill 2009, kell 18:18 (UTC)

Jah. Tärn märgib, et tegu on rekonstrueeritud sõnaga. Andres 11. aprill 2009, kell 18:20 (UTC)

:Aga kas oleks võimalik seda tärni nii väljendada, et keelenduse alal võhik ei sattuks segadusse?--Rünno 11. aprill 2009, kell 18:25 (UTC)

:: Kas Sa mõtled, et tärni peaks ära jätma? Pigem oleks tarvis mingit linki, kus asi ära seletatakse. Andres 11. aprill 2009, kell 18:32 (UTC)

:::Ei, ma ei mõtle, et tärni peaks ära jätma. Pigem ikka linki selle tähenduse kohta.--Rünno 11. aprill 2009, kell 18:35 (UTC)

"Selle pindala on 362 km² või 365,19 km² või 368 km² või 369,0732 km²" - Pindalasid on ka nati palju--Rünno 11. aprill 2009, kell 18:37 (UTC)

Jah, aga kõik on soliidsetest allikatest. Pindala sõltub nähtavasti ka veetasemest. Teine peaks olema samast allikast, kust neljas. Tolle põhjal on ka edetabel koostatud. Andres 11. aprill 2009, kell 19:26 (UTC)

"Järve pikkus Minnesundist lõunas Lillehammerini põhjas on 117 km või 107 km" - Millised on siis ikka järve piirid? Minnesund lõunas ja Lillehammer põhjas või Minnesundi raudteesild lõunas ja Gudbrandsdalslågeni jõgi põhjas.--Rünno 11. aprill 2009, kell 18:45 (UTC)

Püüdsin teha selgemaks. Andres 11. aprill 2009, kell 19:13 (UTC)

"mis toob vett Gudbrandsdalenist Lesjaskogvannetist" - Siin on küll midagi viltu.--Rünno 11. aprill 2009, kell 19:00 (UTC)

Jah, see org algabki järvest, tegin paranduse. Muidugi toob ta ka orust vett. Andres 11. aprill 2009, kell 19:19 (UTC)

"See oli seotud Hovedbaneni avamisega." - Ei leia kuskilt, et Sundfossi tamm oleks seotud raudtee rajamisega. Kui leitakse sellekohane viide, siis saab teksti tagasi tõsta.--Rünno 12. aprill 2009, kell 06:24 (UTC)

Seos on selline: kui avati raudtee, mis viis Vorma jõe juurde, siis kasvas Vorma jõe  kui veetee tähtsus, sest raudtee ja veetee said teineteise jätkuks, mistõttu võeti ette jõe laevatavuse paranemine. Selle võib ju lahti kirjutada. Andres 12. aprill 2009, kell 06:57 (UTC)

Seda mainitakse "Store Norske Leksikoni" artiklis. Andres 12. aprill 2009, kell 06:59 (UTC)

:Kirjutasin sellest Sundfossi tamm artiklis. Kuid pole siiski selge, kas raudtee ehitamisel nähti ette ka tammi rajamine.--Rünno 13. aprill 2009, kell 07:13 (UTC)

:: Seda polnudki väidetud. Võib ka kirjutada "pärast Hovedbaneni rajamist". Andres 13. aprill 2009, kell 07:23 (UTC)

(sügavamad on Hornindalsvatnet (514 m), Salsvatnet (464 m) ja Tinnsjø (460 m)).

Andmed sügavuse kohta tundusid olevat vastuolulised, seetõttu ma mainisin ennist ainult Hornindalsvatnetit. Andres 13. aprill 2009, kell 21:21 (UTC)

Miks kõik vaated on viidud galeriisse? Teksti sees on pildid paremini vaadatavad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. aprill 2009, kell 21:21 (UTC)
Mõni pilt on ikka päris kribu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. aprill 2009, kell 21:23 (UTC)

[http://www.mjoesormen.no/mjoesa.htm Siin] on öeldud, et Svanfossdammen võeti kasutusele 1911. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. aprill 2009, kell 21:25 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://kanaler.arnholm.nu/english/norge/vormae.html
** In Mjøsa on 2013-06-24 12:25:33, 404 Not Found
** In Sundfossi tamm on 2013-06-24 13:33:57, 404 Not Found
** In Mjøsa on 2013-07-06 14:43:32, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:43 (EEST)


Arutelu:Jeesus Kristus superstaar

Julgen oletada, et superstaar on väikese tähega.--4. aprill 2009, kell 22:26

Mulle tundub ka, et superstaar peaks olema väikese tähega. Taivo 10. veebruar 2013, kell 20:38 (EET)

: Mina arvan, et see tuleks originaalpealkirja alla teisaldada -- Ahsoous (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 22:46 (EET)

::Mina arvan ka nii.--Morel (arutelu) 10. veebruar 2013, kell 22:49 (EET)

:::Ei, kui seda on Eestis niisuguse pealkirja all mängitud, siis on kohane eelistada eestikeelset pealkirja. Me ei kirjuta ju Shakespeare'i "Romeost ja Juliast" või Tolstoi "Sõjast ja rahust" originaalpealkirja all. Originaalpealkirja all kirjutame näiteks "Grease'ist", sest seda pealkirja Eestis esitades ei tõlgitud. Taivo 24. märts 2013, kell 17:48 (EET)

:::: mul on küll kahtlane tunne, et vähemalt Vanemuise etenduse pealkiri oli "Jesus Christ Superstar" -- Ahsoous (arutelu) 24. märts 2013, kell 18:06 (EET)

::::: Oli--Pietadè (arutelu) 24. märts 2013, kell 18:18 (EET)
Juhin tähelepanu asjaolule, et eesti keeles pole seda teost kunagi esitatud, mistõttu ei saa sellel olla ka eestikeelset pealkirja. Sama käib ka käesoleva artikli kohta, mille korrektne pealkiri peaks olema Jesus Christ Superstar, ja see artikkel tuleks vastavalt teisaldada. --Lulu (arutelu) 28. mai 2020, kell 08:24 (EEST)

Eestikeelne pealkiri saab olla sõltumata sellest, kas teost on eesti keeles esitatud/avaldatud või mitte. Kui eestikeelset pealkirja on kasutatud, siis see ongi olemas. Loomulikult võib olla olemas ka arusaam, et võõrkeelseid pealkirju ei peaks tõlkima, aga kui seda on juba tehtud ja tõlgitud pealkiri on laialdaselt kasutuses (sellega teost tuntakse), siis nii on. Adeliine 28. mai 2020, kell 09:08 (EEST)

Teine välislink läheb valesse kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 29. november 2013, kell 07:01 (EET)

Olen kõigil kolmel Eesti esitusel ise kohal viibinud. Julgen väita, et kontsertesitus toimus siiski Jaani, mitte Kaarli kirikus.
Mart Palmas (mart [ätt] nomad [punkt] ee)


Arutelu:Thor Heyerdahl

Kon-Tiki ekspeditsioonist võiks olla eraldi artikkel. --Mona 5. aprill 2009, kell 12:28 (UTC)

Siin esitatu on hästi kokkuvõtlik, kõige olulisem. Eraldi artikkel võiks muidugi olla, kui keegi selle ette võtaks. Aga siis juba põhjalikult, mitte 10...20 rida.--Rünno 5. aprill 2009, kell 14:53 (UTC)
youtube-i URL võiks olla: http://www.youtube.com/watch?v=CBa3oE_-b_k
suwa 11. aprill 2009, kell 10:53 (UTC)

Karta on, see läheb sealt varsti eemaldamisele.--Rünno 11. aprill 2009, kell 11:53 (UTC)

:http://www.youtube.com/watch?v=gGooopCTmpg - siin on täisversioon filmist. Laaditud üles eelmise aasta suvel. Kuniks pole kustutatud, saab vaadata.--Rünno 6. jaanuar 2010, kell 16:48 (UTC)

Pole vaja teha parandusi paranduste pärast. Kui midagi väga sügeleb, ei tohi parandustega asja segasemaks ajada. - "Kuigi ekspeditsiooniga ei tõestanud polüneeslaste lõunaameerika päritolu, tõendati ometi sellise mereretke võimalikkust." Kuna see lause on eraldi lõiguna, siis peab olema tal ka terviklik mõte. Antud lause on on tervikliku mõtte aspektist täiesti arusaamatu. Ma vaatasin, Vihelik, Sinu tehtud parandused üle ja nad tunduvad olevat mõttetud. Nüüd on vaja hakata tehtud parandusi tagasi võtma. 7 korda mõõda, 1 kord lõika.--Rünno 14. aprill 2009, kell 19:22 (UTC)

Kuigi mõni parandus oli asjalik, on nende asjalike paranduste väljaselekteerimine nii töörohke, siis ma võtan kõik parandused tagasi.--Rünno 14. aprill 2009, kell 19:43 (UTC)
Rünno, parandasin vaid kirjavigu ja eesti õigekirja reegleid eiravat kirjavahemärgikasutust. Lisaks toimetasin Sinu keelekasutust eesti keele pärasemaks. Mõned näited: liitlausetes liialdad kordusega; lause alustamine sidesõnaga; lohepikad laused, jne. Probleemid võõrsõnadega: balsa kirjutatakse siiski nõrga beega; eesti keeles räägitakse laevatekist või -laest, mitte dekist, jne. Terminoloogia: purjedest rääkides kõneldakse taglastusest, jne. Samuti ei kasutata ei meil ega mujal juba aastakümneid väljendit "primitiivsed kultuurid", see on lihtsalt solvav. Rahulikumalt järgi mõeldes ehk siiski ei väärinud kõik parandused ühe ülbaga tühistamist. Jõudu edaspidiseks! --Vihelik 14. aprill 2009, kell 20:19 (UTC)

Aga miks on "primitiivsed kultuurid" solvav? Lihtsalt fikseeritakse arengutase ja kõik. Vist ei kannata välja vaidlust tees, et "polüneesia kultuurid olid eurooplastega kohtumise aeg nendega samal arengutasemel". See märkus küll ei ole eriti seotud käesoleva artikliga, kuid arvan, et inimarengut ei tohi politiseerida ja teatavaid arengufaase ei tohi stigmatiseerida.--Rünno 24. aprill 2009, kell 18:09 (UTC)

: Noh, niisugune "poliitiline korrektsus" kuulub tänapäeva mõtteviisi juurde. Tulevikus võidakse asjale jälle teisiti vaadata. Andres 25. aprill 2009, kell 05:56 (UTC)
Veel üks näide: "Thor Heyerdahli loetakse tänapäeva kõige tuntumaks Norra inimeseks." "Loetakse" raamatuid jmt, siinses kontekstis kõlaks paremini "peetakse". "Norra inimeses" asemel öeldakse vähemalt minu räägitavas eesti keeles "norralane". Sul on õigus: seitse korda mõõda, üks kord lõika. --Vihelik 14. aprill 2009, kell 20:30 (UTC)
Rünno, kindlasti ei teinud Vihelik parandusi paranduste pärast. Leian, et enamik parandusi tegi teksti keeleliselt paremaks. Lähtusin Viheliku tekstist ja püüdsin teksti veel paremaks teha. Kui nüüd  sisu kuskil moondus, siis muuda sõnastust. Andres 14. aprill 2009, kell 21:12 (UTC)
See "kaasaegne norralane" on ebamäärane, ka varasem sõnastus ei olnud parem. Andres 14. aprill 2009, kell 21:12 (UTC)

Püha Olavi ordul ei ole komandöriristi.--WooteleF 15. aprill 2009, kell 16:58 (UTC)

Peab olema Tähega.--Rünno 23. aprill 2009, kell 15:59 (UTC)
Miks kommandor? Andres 24. aprill 2009, kell 06:30 (UTC)

Infantiilne vastus - ma ei tea. Aga üks põhjus, miks ma komandöri ei kasutanud, oli see, et komandör on vene keeles "командир", aga vene viki Püha Olavi ordu artiklis on toodud "Командор" :ru:Орден Святого Олафа. Aga kui komandör on õigem, siis, miks mitte.--Rünno 24. aprill 2009, kell 17:12 (UTC)

Kui kriteeriumiks on ülikooli lõpetamine, siis ei saa teda ka etnoloogiks pidada. Andres 23. aprill 2009, kell 08:47 (UTC)

Kindlasti olid omal ajal, kui T.H õppis, zooloogi ja geograafi diplomid. Aga kas etnoloogi diplom oli olemas? Mul puudub eriarvamus, lihtsalt millegipärast Britannica tituleerib teda etnoloogiks. Teda on tituleeritud veel teadlaseks, arheoloogiks, antropoloogiks.--Rünno 24. aprill 2009, kell 17:12 (UTC)

: Arvan, et tuleb lähtuda sellest, millisel alal tal saavutusi on, mitte haridusest. Andres 25. aprill 2009, kell 05:56 (UTC)

Abieludega on kirjanduses üks pudru ja kapsad. Paistab, et ühel meelel ollakse esimese abiellumise aastaga - 1936. Teiste puhul on lahknevused. Kolmanda abiellumise aastaks pakutakse isegi 1991. aastat.--Rünno 2. juuni 2009, kell 13:46 (UTC)

"Thor Heyerdahl suri 87-aastasena ajukasvajasse." - Tõstsin selle välja, sest me sureme ju kõik. Thor elas isegi üle inimese bioloogilise vanuse. Ja millesse vana organism sureb, mis tähtsust. Aga kui on tähtis, siis tuleb ka viide anda.--Rünno 8. august 2009, kell 16:09 (UTC)

Minu meelest on täiesti kohane, kui surma põhjus kirjas on. See on ka teistes artiklites. --Epp 8. august 2009, kell 16:14 (UTC)

:Nii vanas eas võib olla surma põhjuseks sada asja. Ja kõige tähtsam põhjus - organismi destruktsioon. Paraku on puudu surmatunnistus või väljavõte sellest.--Rünno 8. august 2009, kell 16:17 (UTC)

:"died peacefully in his sleep" - Rahulikult surema ajukasvajasse?--Rünno 10. august 2009, kell 06:56 (UTC)

::Mis selles ebatavalist on?--WooteleF 10. august 2009, kell 07:06 (UTC)

:::Lihtsalt kahtlus, et ajutuumori kätte surrakse rahulikult. Andmed tunduvad olevat siiski vastuolulised. Sugulaste sõnul suri rahulikult une pealt, aga siin öeldakse, et langes koomasse --Rünno 10. august 2009, kell 07:11 (UTC)

:Arvan, et kuniks puuduvad autentsed andmed tema surma põhjuse kohta, ei peaks see ajukasvaja seal artiklis olema. Ka on olemaolevad andmed internetis vastuolulised.--Rünno 16. august 2009, kell 12:04 (UTC)

:Britannica ka eelistab surmapõhjusest mitte rääkida.--Rünno 16. august 2009, kell 12:20 (UTC)
guugeldage ja igal pool on kirjas ajukasvaja. see on oluline, millesse inimene sureb. muuhulgas näitab see 200% vitaalse inimese lõppu kui midagi mis ei allu tema tegudele, ehk on vähihaigele inimesele lohutu,s et tema Lasnamäel turul töötades veedetud elu pole süüdi tema haiguses. ;)
ja muuseas see on tähtis kuna vanapapi keeldus peale diagnoosi söögist ja ravist.
----
Thor Heyerdahli peetakse meie päevade tuntuimaks norralaseks.

Mida see tähendab? Igatahes on ta juba 14 aastat surnud. Andres (arutelu) 6. november 2016, kell 12:49 (EET)


Arutelu:Tønsberg

Tønsbergi on samuti täheldatud kui Norra vanimat linna. - arusaamatu lause.--WooteleF 5. aprill 2009, kell 21:33 (UTC)

Linnast ja vallast peaksid eraldi artiklid olema. --Epp 5. aprill 2009, kell 23:26 (UTC)

Elanike arvus on miski kala sees. Kas linna ja valla elanikkonna suurus on vahetusse läinud? Ivo (arutelu) 5. juuli 2012, kell 20:03 (EEST)

Asi on selles, et osa linnast (asulast) paikneb naabervallas. Andres (arutelu) 10. juuli 2012, kell 13:38 (EEST)

: 1. jaanuaril 2012 oli 40 558 elanikku, vt linna veebilehte Fakta om Tønsberg:

: http://www.tonsberg.kommune.no/cms/cms.nsf/$all/6219A0A92F77B5EDC125733F00373003

: suwa 4. jaanuar 2013, kell 12:54 (EET)


Kasutaja arutelu:Fox~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Fox! avjoska 6. aprill 2009, kell 04:53 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Fox~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Insider (usurped)~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Insider!
Venekeelse Vikipeedia kasutaja :ru:User:Insider soovib seda kasutanime endale. Palun kirjutage, kas olete nõus nimest loobuma või mitte. Saatsin selle kohta ka elektronkirja. --Jaan513 7. aprill 2009, kell 06:09 (UTC)

Vastus e-kirjaga kätte saadud. Tsiteerin: "Ei soovi ära anda". Nimi jääb alles. --Jaan513 7. aprill 2009, kell 13:07 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Insider (usurped)~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)


Arutelu:Hafrsfjordi lahing

Lahingust siin sisuliselt juttu ju pole.--WooteleF 7. aprill 2009, kell 10:30 (UTC)
Kroonid kolme mõõga otsas tähistavad kolme lahingupoolt - millised kroonid? Paistab olevat viga tõlkimisel.--WooteleF 5. mai 2009, kell 19:36 (UTC)

The crowns on the top of the swords represent.. oli see lausekatke inglise keelsest wikipediast, mis tundub tõesti iseenesest vale olevat, kui pilti monumendist täpsemalt vaadelda - sealt paistab vaid üks, võitja kroon. Muudan lauset. Prt 6. mai 2009, kell 07:19 (UTC)

:Millisest inglise viki artiklist see pärineb? Lahingu ega monumendi artiklites pole kroonidest juttu. Ja see üks krooni meenutav käepide ei ole ka kroon. Sellised mõõgakäepidemed olid viikingiajal levinud.--WooteleF 6. mai 2009, kell 07:22 (UTC)

::Leidsin artikli. en:Hafrsfjord. Sealne väide on ekslik. Uurisin eile suurel hulgal pilte monumendist ning ka ükski allikas ei väida seal kroone esinevat. Iga mõõk tähistab kuningat ning suurim neist võitjat.--WooteleF 6. mai 2009, kell 07:25 (UTC)
Lõik Heimskringlast tuleb korrektselt vormistada. Ma ei tea kuidas see täpselt käib.--WooteleF 6. mai 2009, kell 09:38 (UTC)

Et eraldada muust tekstist? ..tsitaadi või muu seesugusena? Prt 6. mai 2009, kell 10:08 (UTC)

:Jah.--WooteleF 6. mai 2009, kell 10:14 (UTC)

::Tegin midagi. Kui saaks nüüd mõlemalt poolt joondada ka seda teksti oleks hea.. kas wikipedias saab joondada teksti?Prt 6. mai 2009, kell 10:21 (UTC)

*teistes allikates väidetakse - millistes?
*esimeseks seaduslikuks Norra kuningaks - milles seisnes tema seaduslikkus? Teadaolevalt kasutati väljendit "Norra kuningas" esmakordselt Harald Hallmantli kohta.
*kuningakrooni meenutava käepidemega - minu arust on see meelevaldne võrdlus
--WooteleF 6. mai 2009, kell 12:27 (UTC)


Kasutaja arutelu:Tallinn~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Tallinn! --Tiuks 7. aprill 2009, kell 11:00 (UTC)
Kasutaja lehelt ära:
Täpsutuseks korduvate paranduste taastamise kohta? Kui artikkel on pealkirja kohaselt spetsiifiliselt juutide suhtes toime pandud genotsiidi kohta Eestis, siis milleks on korduvalt vaja siia nimekirja lisada Saksa okupatsiooni ajal loodud koonduslaagrite nimekiri, kus olid eeldatavasti mitte ainult juudid, vaid kõik poliitiliselt mittesobivad isikud. Kas see, on eesmärgikindel soov jätta mulje, et kogu Eesti oli kaetud juutide hävitamiseks mõeldud koonduslaagrite võrguga? Sest antud sissejuhatuse kontekstis jääb selline esmamulje...NOSSER 7. aprill 2009, kell 10:56 (UTC)

Vaata seda joonist:
--Tallinn 7. aprill 2009, kell 11:14 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Tallinn~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:17 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:Vihelik

Tere tulemast Vikipeediasse, Vihelik! Andres 7. aprill 2009, kell 21:56 (UTC)

Tere, Vihelik! Sinu kaastöö artiklisse Vene-Liivi sõda tühistati, kuna sa jätsid üle 4 kilo teksti välja. Sul on võimalik oma seisukohta kaitsta siin. Taivo 28. mai 2009, kell 11:07 (UTC)

Minu meelest Vihelik kuskil ütles, et ta tegi seda kogemata. Andres 28. mai 2009, kell 11:10 (UTC)

Ma ei suuda parandustes hästi orienteeruda, aga Viheliku tehtud parandused tuleks taastada. Andres 28. mai 2009, kell 11:16 (UTC)

:Taastada tuleks vaid üks lause.--WooteleF 28. mai 2009, kell 12:15 (UTC)

Ma loodan, et minu parandused ei tundunud norimise ega pahatahtliku irisemisena. Lihtsalt hoian neil artiklitel oma silma peal – kuigi olen oma kaastöö Vikipeediale miinimumi vähendanud – kuna tegemist on minu vahetu uurimisvaldkonnaga. Tänud Sulle värskete ja ajakohaste andmete artiklisse kandmise eest. -- Toomas 18. oktoober 2010, kell 20:29 (EEST)

Loomulikult mitte, lihtsalt küsisin täpsustuseks. Lase aga samas vaimus edasi!--Vihelik 18. oktoober 2010, kell 20:33 (EEST)
----
Kas Sa auhinda oma kasutajalehel kuidagi paremini ei tahaks paigutada? Alts 2. veebruar 2011, kell 20:14 (EET)

Jah, peaksin vist tervet lehekülge kohendama. On unarusse teine jäänud. Tänan utsitamise eest, see paneb liigutama.--Vihelik 2. veebruar 2011, kell 20:40 (EET)
----
Tere, Vihelik! Esitasin Su administraatorikandidaadiks. Anna palun siin teada, kas oled nõus. --Epp 10. märts 2011, kell 16:46 (EET)
----
Intervikide saamiseks piisab siinsele artiklile inglise interviki lisamisest, ülejäänud teeb ära robot (inglise vikisse ei pea lisama). Säästab aega. :) Pelmeen10 16. märts 2011, kell 21:05 (EET)

Seda küll. Lihtsalt muutsin inglise Vikis konflikti vältimiseks vale interlingi, seal oli eesti Viki kohta suune 'selgeltkuulmisele'. --Vihelik 16. märts 2011, kell 21:09 (EET)
----
Oled nüüd administraator. Andres 17. märts 2011, kell 21:44 (EET)

Tänan usalduse eest. See innustab. --Vihelik 18. märts 2011, kell 01:26 (EET)

Hi Vihelik, tänan, aga lause puudub ja nüüd tuleb nii välja et Steffi tuli Soome tseremooniasse. Ta ju US. Ma vaatan läbi veel kord ja kui vaja siis kirjutan õigesti.

--PjotrMahh1 5. november 2011, kell 23:07 (EET)
--PjotrMahh1 5. november 2011, kell 23:09 (EET)

Vastasin aruteluleheküljel. --Vihelik 5. november 2011, kell 23:12 (EET)

*Tänan, parandan siis teistel ka,
--PjotrMahh1 15. november 2011, kell 17:02 (EET)

Sa teed head tööd, teen vaid pisiparandusi. Eesti keeles kasutatakse saarte ja saareriikide kohta enamasti alalütlevat käänet (Saaremaal, Filipiinidel, Bermudal), mitte seesütlevat (Saaremaas).

Kokku- ja lahkukirjutamise kohta: Sõnad kirjutatakse lahku, kui esimene sõna on omastavas käändes ja tähistab teise sõna omanikku, (nt (minu) koera kuut - 'kuut, mis kuulub konkreetsele (minu) koerale'). Kui omastavas käändes olev sõna ei tähista konkreetset omanikku vaid üldist mõistet, siis kirjutatakse sõnad kokku (nt. (minu) koerakuut - 'kuut (mis kuulub minule').

Kui Sa ei ole kindel, kas omastavas käändes olev esimene sõna teisega kokku kirjutada, siis vahel on võimalik omastava käände lõpp lihtsalt ära jätta, mispuhul on ainus võimalus sõnad kokku kirjutada (nt. vettelaskmise tseremoonia → vettelaskmistseremoonia). --Vihelik 15. november 2011, kell 17:15 (EET)

:Tundub, et Bermudas on siiski õige. Kui rohkem kui ühel saarel asuva riigi nimi on ainsuses, siis see nimi tähistab riiki, mitte saarestikku (vrd. nt. Jaapanis, mitte Jaapanil). --Vihelik 15. november 2011, kell 17:30 (EET)
*Tänan väga - Bermuda kohta on õige Bermuda, ma võtsin Bermudas võõrkeelest ja unustasin parandada, nägin mitu kuud hiljem, et seisab punasega ja eesti artikkel on lihtsalt Bermuda. Kui mul kahtlus, siis kasutan Google.ee, aga see kord vist - Vettelaskmistseremoonia - kahtlust polnud, seega pole kontrollinud, tänades,
--PjotrMahh1 15. november 2011, kell 17:47 (EET)
P.S. Eile oli kahtlus: Göta kanalil või parem Göta kanalis "artikkel Juno (1874)", näiteks kokkupõrge Kiel kanalis, võib nii ja naa.

Kanalis tundub õigem olevat. --Vihelik 15. november 2011, kell 17:59 (EET)
*Tänan, parandan siis,
--PjotrMahh1 15. november 2011, kell 18:54 (EET)

Tere, ma pole täna kindel, me kirjutame "...anti laevanduse üle", siis peaks õige olema ka "anti Rostov Doni ääres asuva Volga-Doni laevakompanii üle", mitte
laev anti Rostov Doni ääres asuva Volga-Doni laevakompaniile üle 1981. aastal. Palun kontrollida, ette tänades,
--PjotrMahh1 20. november 2011, kell 13:59 (EET)

Tehtud. --Vihelik 24. november 2011, kell 06:04 (EET)

Tere Vihelik, kõigepealt suur tänu selle lehe eest, ma võin selle näidisena kasutada, ainult üks asi (Name = Typ) Valerian Kuybyshev/Projekt 92-016/OL400 - see on telelikult üks sõna. Paar korda on vaja tervena kirjutada, pärast lühendi. Nagu Sankt-Petersburg võimalik ka lihtsalt Pittari öelda. Sinu töö kasutades ma kirjutasin juba Sergei Jessenin (jõelaeva tüüp). Aitäh veel kord,
--PjotrMahh1 24. november 2011, kell 21:48 (EET)

Tere Vihelik, Sul on väga hea zh-tase, kontrolli palun seda artiklit ehk selle artikli hiina keelt, tänan,
--PjotrMahh1 13. detsember 2011, kell 09:08 (EET)

Tehtud. --Vihelik 13. detsember 2011, kell 20:39 (EET)
*Suur tänu,
--PjotrMahh1 15. detsember 2011, kell 09:36 (EET)
** Tehke aga palun kahe sõnaga Xian Ni, nagu see seisab pardal ehk pildil inglise tähtedega, sest laeva nimi on Xian Ni, nii seisab ka registris, tänan väga, hiina seletuses võib ka ühesõnaga kirjutatud olla,
--PjotrMahh1 15. detsember 2011, kell 09:42 (EET)
P.S. Sellel pildil on kirjutatud hiina ja inglise tähtedega, aga ma ei saa seda ei lugeda ega kirjutada: :Pilt:Princess Jeannie (ship, 1993) 001.jpg

Laev on ju registreeritud Hiina registris? Otsisin võrgust Xianni Hiina registri sissekannet, aga ei leidnud. Muude laevade kohta leidsin, et sissekanne on alati tehtud vaid hiina hieroglüüfidega, ilma ladinakeelse transkriptsioonita. Xianni kirjutatakse aga transkriptsioonis kokku. Ma arvan, et sellel venekeelslel leheküljel, millele artiklis viidatakse, on nimi Xian Ni kahe silbiga võetud laeva pardale kirjutatust. Hiinas on nimelt kombeks logodel firmade, kohtade ja ilmselt ka laevade nimed "peenema" mulje jätmiseks ladina tähestikku transkribeerida. Seda tehakse kokku- ja lahkukirjutamise reegleid eirates, lihtsalt iga hieroglüüfi alla kirjutatakse selle ladinatähestikuline transkriptsioon. Nt Shanghai oleks SHANG HAI ja Qingdao QING DAO. Ma olen kindel, et sama lugu on ka XIAN NIga. Kui Sa siiski kindel oled, võib artikli Xian Ni alla tagasi viia (praegu on seal ümbersuunamislehekülg). Mina jätaksin nii, nagu on. Mida arvad? --Vihelik 15. detsember 2011, kell 18:53 (EET)
*Suur tänu, ma tean, et Vietnamis on vastupidi Việt Nam, meie kirjutame aga ühe sõnaga Vietnam, Hongkong, Sul on õigus vist, ma kirjutasin veel saksa keeles, seal jäi veel Xian Ni, aga see sõltub vist sellest, et hiina oskusega kontrolli veel ei olnud. Saksamaal peaks palju hiinlasi õppimas, aga võtab aega, kui nad vaatavad läbi. Vene registris seisab nagu pardal, kui tuleb artikkel siis ka kahest sõnast koosnev, otsusta ise, aga mul oleks parem nagu pardal, tänan,
--PjotrMahh1 16. detsember 2011, kell 23:03 (EET)

* Veel üks küsimus, vabandust, puudutab uuesse teemasse, kahjuks või õnneks. Tahaksin kirjutada artikli Radjanski Sojuz - Радянський Союз (ukr.), ega ei tule parem Radjansjki, sest see on ukraina keel, ja ukrainlased panevad ь -ський, venelased kirjutavad -ский ilma, mida teha, ette tänades,
--PjotrMahh1 16. detsember 2011, kell 23:12 (EET)

* Head Uut Aastat! Sel aastal nägin juba uut artiklit hiina laevastiku üle, tänan,
--PjotrMahh1 5. jaanuar 2012, kell 07:34 (EET)
----
Vabandust, blokeerisin su korraks ekslikult, soovides blokeerida kasutajat Varjumees!--Morel (arutelu) 8. märts 2013, kell 21:02 (EET)

Pole hullu, tegijal juhtub :-) --Vihelik (arutelu) 8. märts 2013, kell 23:02 (EET)

*Tere Vihelik, Taivo arvab, et on vaja nimetada nagu inglise keelest, mul on ükskõik, aga hiina keeles peab õige olema. Kel on õigus, sinul või Kto288, tähtis aga, et see on õige: vt. mu leht Wikimedias Wikimedia PjotrMahh1 või koopia,
This is a copy from KTo288 User page
*Do You understand Chinese? I've written three articles about river cruise ships on Yangtze River in Estonian, German and Russian. Can You check these words
Xian Ni
Xianna
Xianting
Xian Ni (chinesisch 仙妮 Xiānnī), auch Xianni en. Princess Jeannie
Xianna (hiina keeles 仙妮 Xiānnā, inglise keeles Princess Sheena)
Xianting (hiina keeles 憲庭 Xiānting, inglise keeles Princess Elaine)
I want write about three sisters in English, too, thanks--PjotrMahh1 (talk) 02:01, 15 March 2013 (UTC)
***I have written Xian Ni in English now: Xian Ni in English, can You please read and check this & write in Chinese! Thank You very much,--PjotrMahh1 (talk) 12:09, 15 March 2013 (UTC)

::::English one looks okay to me. The Chinese characters for Xian Na is wrong though, checked and it should be 仙娜. Translating the names is not really that useful, Xian in Xian Ni and Xian Na basicaly mean immortal or fairy. Xian Ting if you translated it directly would be Constitutional Court, which doesn't really make sense here, I think they just wanted similar sounding but distinct names for their ships.--KTo288 (talk) 21:44, 15 March 2013 (UTC)
*Good morning, KTo288, thank You for Your help, the name is very important for me, we have got a picture with low resolution  than I can't read the name of ship in Chinese above the XIAN NI, can You give the Chinese discription on this page Xian Ni, thanks,--PjotrMahh1 (talk) 08:34, 16 March 2013 (UTC) An article about   仙娜号游船--PjotrMahh1 (talk) 09:09, 16 March 2013 (UTC)
*Thank You very much, best regards, --PjotrMahh1 (talk) 11:07, 17 March 2013 (UTC)
Ma lisasin ka Välislink hiina keeles, võib-olla võid midagi sealt ära lugeda, tänan ja kaks tervitust,--PjotrMahh1 (arutelu) 17. märts 2013, kell 13:26 (EET)
****Kas keegi oskab leida neid nimesi hiina saitidelt, pakun 仙妮号游船 (hiina keeles) või operaatori lehekülgedelt,--PjotrMahh1 (arutelu) 17. märts 2013, kell 13:31 (EET)

:::: According to the web pages that you have cited, the names of the "three sisters" are as follows:

:::::* In English: Princess Xianni; in Chinese: 仙妮 (pronunciation: Xiānnī).

:::::* In English: Princess Sheena; in Chinese: 仙娜 (pronunciation: Xiānnà).

:::::* In English: Princess Elaine; in Chinese: 仙婷 (pronunciation: Xiāntíng)

:::: The three ships are listed in the Chinese register only under their Chinese names; therefore, in my opinion, the English names should be considered informal. The Wikipedia articles about these three ships should be titled as Xianni, Xianna, and Xianting, respectively. Notice that the diacritics that mark tones are not used in the article titles; tone is marked only to transliterate the tone in pinyin pronunciation. All three names should be written as one word (NOT as Xian Ni, Xian Na, or Xain Ting) since all three are phonological words in Chinese; i.e., they are pronounced as single units where one cannot pause between the two syllables. The reason why they seemingly appear as two separate words on the ships has to do with a common folksy transliteration convention in China whereby each Chinese character is Latinized as a separate syllable. For example, Beijing University is Beijing Daxue in Chinese (two orthographic words); however, even in official documents it often appears misleadingly as Bei Jing Da Xue (four orthographic words). Therefore, the correct transliteration is Xianni, not Xian Ni, etc.

:::: As an answer to your question: Yes, I do speak Chinese, I went to school there. --Vihelik (arutelu) 17. märts 2013, kell 20:44 (EET)

::::: Since your question was in English, I answered in English. Kummas keeles Sa eelistad suhelda, kas eesti või inglise? Minu jaoks vahet pole. Vene keelt küll oskan, aga kahjuks mitte kirillitsaga klaviatuuri kasutada. --Vihelik (arutelu) 18. märts 2013, kell 02:19 (EET)
*Tere again ehk jälle, Vihelik, loomulikult eesti keeles, võõrkeelt ma kaasmaalastega ei räägi, nalja teed või, see oli kirjavahetus välismaalasega -Kasutaja: KTO288, me peame kasutada see hiina nime, mis seisab registris või laeva vööris ega ahtris hiina keeles, ma ei näe päris hästi pildil hiina tähte, et täpselt öelda, mis seal seisab, aga Sa näed küll, eks ole. Internetist võib leida ka teiste laevade pilte, võin aidata ja Su lehele linke anda. Kui aga laev on Mstislav Rostropovitš ehk raske nimi ja inglise keeles seisab Amakatarina siis see on jama, AmaKatarina. Samuti on see "Princess Jeannie". Kui hiina kolleeg ütles mulle, et mul on vale laeva hiina nimi, siis loomulikult räägib ta tõtt ja minu palve jäärgides, kirjutas ta siin hiina keeles kirjelduse siin  -zh|仙娜号，内河觀光遊船，91年東德下水。. Kokkukirjutamise puhul kirjuta palun paar sõna Taivole, temal oli küsimus selle üle, kui ma ei mäleta, tervitusi, --PjotrMahh1 (arutelu) 18. märts 2013, kell 16:43 (EET)
Parandatud --PjotrMahh1 (arutelu) 18. märts 2013, kell 17:14 (EET)
Lisatud:
* Ahtris on hästi näha nime Flickr, Xian Ni - Kas see on 仙妮 või ma eksin? --PjotrMahh1 (arutelu) 18. märts 2013, kell 17:32 (EET)

Hi, I've been trying to find someone here to help me translate this: 50 Krooni, issued by the Esti Pank on 3 May 1929. I used Google to translate it but... it's not working you know. Could you please help me ? Krenakarore, 22. apriil 2013, kell 23:22

Give me a couple of days, the text is pretty technical. --Vihelik (arutelu) 23. aprill 2013, kell 17:52 (EEST)

Tere! Kui piltide Kai Kai.jpg, Alexander Lesser välitöödel.gif ja Gene Weltfish.jpg autorite luba nende piltide avaldamiseks vaba litsentsi all ei saa tõendada või kui ei saa eeldada, et nende piltide autoriõiguse kehtivus on lõppenud, siis ei sobi need pildid Vikipeedias avaldamiseks. Pikne 1. august 2013, kell 13:23 (EEST)

Nad sobivad siia väga hästi, minu kui erakogu praeguse valdaja ja piisavalt staažika vikipedisti sõnast peaks piisama. Aga kuna neile kahtlustustele ei paista lõppu tulevat, eks ma laen nad siis uuesti Commonsisse. --Vihelik (arutelu) 1. august 2013, kell 15:00 (EEST)

: Küsimus on autoriõiguses. Füüsilisel kujul kogu ja piltide valdamine iseenesest ei tähenda autoriõiguste (varaliste õiguste) valdamist ja tulenevalt õigust avaldada pilte vaba litsentsi all. Pikne 1. august 2013, kell 17:11 (EEST)

:: Hea küll. Nii või teisiti, Commmonsist on see kättesaadav ka muukeelsetele vikidele. --Vihelik (arutelu) 1. august 2013, kell 17:26 (EEST)

Tere Vihelik,
Palun selgitust, miks on Nokuonu seikluste artikkel pandud kustutamisele? Vabandan, et tegin redigeerimisi anonüümse alt, aga Wikipediasse artiklite lisamine on minu jaoks uus ja alles õpin seda.
Samuti ei ole tõsi sinu väide, et inglise ja vene keelseid lehti Näoraamatus ei eksisteeri, mul oli alles teksti töötlemine pooleli:
Inglise keelne siin:
https://www.facebook.com/pages/The-adventures-of-Dick-Uncle/331745716840946?fref=ts
Vene keelne siin:
https://www.facebook.com/pages/%D0%9C%D0%B8%D1%81%D1%82%D0%B5%D1%80-%D0%9F%D0%B8%D1%81%D1%8C%D0%BA%D0%B8%D0%BD/309251822428528
(kahjuks vene tähti siia ei lisa, igatahes inlgise ja eesti keelse nokuonu lehel facebookis on link ka vene omale.)
See, et artikkel ei paku Wikipedia lugejatele huvi, ei ole ilmselt samuti sinu otsustada või kuhu jääb sõnavabadus? Nokuonu seiklustel on Facebookis üle 350 fänni ja neid see leht huvitaks.
Oleks viisakas vastata! Tänan.

Näoraamatu inglise ja vene lingid andsid vastuseks vea. Kaitsesin lehekülje üheks päevaks anonüümsete muudatuste eest, konkreetsemalt  malli korduva eemaldamise eest. Nagu Sa tähele panid, ei kustutanud ma Sinu loodud lehekülge, kuigi ma kahtlen artikli tähelepanuväärsuses. Oleksin ma selle tähelepanuväärsusetuses kindel, oleksin artikli kohe eemaldanud. Malli  kasutataksegi, et muude toimetajate arvamust kuulda. Ära võta seda isiklikult, sest kõik artiklid nõuavad konsensust, kuigi see alati võimalik pole. Artikkel  jääb alles, kui ta peale Sinu ka muude toimetajate arvates vastab Vikipeedia tähelepanuväärsuse nõudele. --Vihelik (arutelu) 7. jaanuar 2014, kell 19:36 (EET)

Ja ka siis on lühike sisseütlev täiesti olemas. Ei saa küll käänata Saint Louisse. Vähemalt keelenõuanne seda ei soovita, kuid samas hakates järgi mõtlema, siis tõenäoliselt on ka see variant ilmselt võimalik.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. oktoober 2015, kell 11:46 (EET)

Keelenõuanne võib seda tõesti soovitada, kuid nt St. Louise kandi eestlased kasutavad pikka varianti. Mulle tundub see loomulikum. --Vihelik (arutelu) 26. oktoober 2015, kell 17:45 (EET)

: Keelenõuanne soovitabki pikka varianti. Eks ta õige ole, et seda nime käänatakse samamoodi nagu nime Lewis, kuid erinev kirjapilt ja nime prantsuse päritolu ning võimalik prantsuse moodi hääldus teevad asja segasemaks.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. oktoober 2015, kell 10:11 (EET)
----
Tere, Vihelik! Tahtsin öelda ühte asja seoses JuhanHater121-ga. Sa oleks võinud tema kasutaja igaveseks blokeerida, juba sobimatu nime pärast. Ja kui selline tüüp kirjutab ühe admini KASUTAJALEHELE roppusi, on tõenäoline, et midagi tarka sealt edaspidi tulema ei hakka. Aga see on ainult minu arvamus. Voorits (arutelu | kaastöö) 26. oktoober 2015, kell 19:33 (EET)

:Sul on ilmselt õigus. Ma ei pööranud blokeeringut tehes nime tähendusele tähelepanu. --Vihelik (arutelu) 26. oktoober 2015, kell 20:31 (EET)
Täpsustan suusõnal antud soovitust: kui pildid on mingil kodulehel, siis saab otse pildile viidata välislinkide all. Näitena tõin sadamate aerofotod, mida ei saa Commonsisse laadida. Näiteks artiklites Vanasadam ja Muuga sadam on eraldi selgitusega foto link. Ssgreporter (arutelu) 30. märts 2017, kell 01:59 (EEST)
----
Tere, Vihelik!
Tänan, et tähelepanu juhtisid.
Algajana ma ei ole päris kindel kas mu selgitus õigest kohast teele läheb. Paranda kui on sobivam viis.
Tühja kasti pealkirjaga Ferma'... juurde jõudsin, kui alustasin otsingut sõnast optika > geomeetriline optika > .
Varasem artikkel sel teemal vajab minu arvates kohendamist ja parandamist. Eriti peegeldusseaduse osas - seal toodud joonis on lugejat eksitav. Valguse peegedumise seaduses mõõdetakse nurki alati pinna normaali suhtes (vt suvaline õpik). Märkusi on veel aga alustuseks ehk aitab - hiline aeg juba. Lugupidamisega Railm.
----

siia ei ole mõtet täindusi lisada, tee oma parandused / kohendused juba olemasolevasse artiklisse Fermat' printsiip. Ära karda olemasolevaid artikleid toimetada (parandanda), ühistöö ongi Vikipeedia põhialus. --Vihelik (arutelu) 13. aprill 2018, kell 17:56 (EEST)

Sõna 'kudema' lubab ÕS kahte moodi pöörata http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=kudema&F=M seega küsin, miks sa niimoodi väidad?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. juuli 2018, kell 02:55 (EEST)

Seda on ikka lugema-tüübi järgi pööratud, kuigi viimane ÕS lubab seda argikeeles ka rööpset laadivahelduseta pööramist. Vikipeedia võiks siiski kirjakeele juurde jääda.--Vihelik (arutelu) 9. juuli 2018, kell 06:16 (EEST)

:ÕSi järgi kalade sigimine (esimene homonüüm) laadivahelduslik, vaid kõnekeelne logelemine (teine homonüüm) laadivahelduseta. --Vihelik (arutelu) 9. juuli 2018, kell 06:27 (EEST)

:: Niipalju kui mina ÕS-ist aru saan, on kalade puhul mõlemad variandid lubatud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. juuli 2018, kell 09:22 (EEST)

:::Sul on õigus; ma tõesti ei pannud tähele, et esimese tähenduse jaoks oli ka teine pööramisviis antud. Sellegipoolest on ESi keeletoimkond oma selgitustes sõnaselgelt väljendanud, et teine pööramisviis on informaalsem. Kui päris aus olla, siis toimetasin vastavalt oma isiklikule keeletunnetusele, millega see teine, lihtsustunud, pöördeviis lihtsalt ei haaku. Ma ei hakka Sinuga vaidlema, kui soovid tagasi muuta, aga minu arvates on meil artiklites palju suuremaid stiili ja õigekirjaga seonduvaid probleeme, kui mõne toimetaja sügavalt isiklik emakeeletunnetus :)--Vihelik (arutelu) 9. juuli 2018, kell 10:10 (EEST)

:::: Tagasi muutma ma seda kindlasti ei hakka ja vastuse oma küsimusele ma ka sain.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. juuli 2018, kell 10:20 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey about your experience with  and Wikimedia. The purpose of this survey is to learn how well the Foundation is supporting your work on wiki and how we can change or improve things in the future. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 6. september 2019, kell 17:47 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
A couple of weeks ago, we invited you to take the Community Insights Survey. It is the Wikimedia Foundation’s annual survey of our global communities. We want to learn how well we support your work on wiki. We are 10% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal! Your voice matters to us.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 20. september 2019, kell 18:13 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
There are only a few weeks left to take the Community Insights Survey! We are 30% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal!
With this poll, the Wikimedia Foundation gathers feedback on how well we support your work on wiki. It only takes 15-25 minutes to complete, and it has a direct impact on the support we provide.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 3. oktoober 2019, kell 22:51 (EEST)

Tervist, ma ei ole nõus artikli kustutamisega. Määrav on siin ikkagi relevantsus, ma valdan piisavalt hästi saksa keelt, et kas või ise aegamööda saksa wikist lisateavet juurde tooma hakata, aga mulle isiklikult see härrasmees prioriteediks pole. Vaata, kell oli võib-olla 3:45 hommikul, kui ma need 2 lühikest reakest alguseks kirjutasin. Sa ei eelda ju, et ma oleks kella 8-ni hommikul saksa wikist juurde tõlkinud? Lootus oligi sellel, et ainuüksi mingigi alguse olemasolu ergutab kollektiivse projekti osalejaid omaltpoolt täiendusi tegema, nii nagu sageli juhtub. Ka Eesti200 liikmesuse lõppemine Äriregistri andmetel ei ole mingi kaalukas argument kustutamise kasuks. Ilmselt ta mingil hetkel astus sealt välja, sest saksa Wiki andmetel on tema karjäär juba aastaid seotud Saksa asutuste ja firmadega, seega tahtis ta tõenäoliselt lihtsalt Eesti poliitikaga lõpparve teha. Kas ei oleks mõistlikum olnud lihtsalt lauset muuta ja kirjutada: kuulus Eesti 200 ridadesse? Teen ettepaneku artikkel taastada.Zeitgeistkritiker (arutelu) 29. jaanuar 2020, kell 16:58 (EET)

Mul ei ole midagi selle vastu, kui artiklile korralik algus luua. Kustutatud versioon koosnes kahest lausest, millest üks esitas väärinfot (erakondlik kuuluvus) ja teine puudulikku infot (isegi sünnikuupäev puudu), nii et entsüklopeedilisusest jäi vajaka. Venekeelne selgitus ei jätnud ka just muljet erapooletust lähenemisest. Vikipeedia on täis miniartikleid, mis on loodud lootuses, et "mingigi alguse olemasolu ergutab kollektiivse projekti osalejaid omaltpoolt täiendusi tegema." Meid on nii vähe, et paraku seda sageli ei juhtu. Lühidus pole probleem, kuid ülejala laskmine koristajatele lootes on lugupidamatu. Vormista järgmine kord oma kaks lauset keeleliselt korrektselt, kontrolli fakte ning probleemi pole. --Vihelik (arutelu) 29. jaanuar 2020, kell 17:42 (EET)

:Su argumendid oma kustutamisaktsiooni kasuks muutuvad ka nii kiiresti, kui ma põhilistele ratsionaalse vastuväite olen suutnud esitada. Sünnikuupäev õli ju sekundite küsmimus: saksa wikis kenasti olemas. Siin luuakse igasugustest prantsuse, ameerikamaa, Saksamaa, jne valdadest, maakondadest jne üherealisi stube, mida keegi diskussioonita ei kustuta, olgem siis ometi järjekindlad! Lisaks on selle punaprofessori puhul relevantsus Eeesti jaoks nii palju suurem, et lootus, et keegi täiendusi teeb, oli niipalju suurem kui mingi Minnessota krahvkonna 1-realise stub'i puhul! Teiseks, minu edit summary: mismoodi see nüüd äkki põhjendab diskussioonita kustutamist, kui artiklis NPOV rikkumisi polnud? Miks oli vaja see mängu tuua? Tankirünnak lapsevankriga tuleb kord ilmtingimata, see ju seltsimehe Eesti meedias tuntuks tegi, aga alles siis, kui mõned tutvustavad read olemas. Tervitustega, Zeitgeistkritiker (arutelu) 30. jaanuar 2020, kell 16:55 (EET)

:: Sekunditest oli asi kaugel, artikli konts oli enne kustutamist ikka päris pikalt üleval. Kuigi see ei tundu tõenäoline, vabandan sellegipoolest, kui Sa tõesti samal ajal saksa vikist täinedavaid andmeid otsisid; edaspidi kasuta sellises olukorras malli . Keegi ei keela Sul artiklit uuesti luua, lihtsalt ära tooda praaki. --Vihelik (arutelu) 31. jaanuar 2020, kell 00:59 (EET)

Vastus väga lihtne: tõlkisin ingliskeelse wiki leadist: Her book Intercourse, which addresses the role of sexual intercourse in society, has been interpreted as opposing all heterosexual intercourse, but Dworkin said it does not and that what she was against was male domination by intercourse. Vastavalt reeglitele tohib lead sisaldada ainult põhitekstis viidatud teavet, lead'is endas viiteid ei nõuta. Väited tundusid usutavad ja kuna tegu ühega selle autori peateostest, leidsin, et väärib lisamist.
Mis aga puudutab sinu tagasipööramist artiklis Krister Paris, siis seda pean läbini ebakonstruktiivseks. Vt kas või siia: . Küsimus saab olla vaid sõnastuses, ei tasu juuksekarva lõhki ajada. Iga vähegi meediat jälgiv eestlane teab, et kõik oli täiesti faktuaalselt OK.Zeitgeistkritiker (arutelu) 5. veebruar 2020, kell 02:16 (EET)

Inglise vikis oli sissejuhatavas lõigus olev lause viitamata, sest artiklis on allpool eraldi lõik raamatu kohta, kus iga väide on viidatud. Ole lahke ja tõlgi sealt koos viidetega ning probleemi pole.

Iga vähegi meediat jälgiv eestlane teab... võib praegu olla tõsi, kuid juba mõne aasta pärast ilmselt mitte. See polegi tähtis, sest ilma viideteta üldistamine lõhnab originaaluurimuse järgi. --Vihelik (arutelu) 5. veebruar 2020, kell 03:30 (EET)

Hello.
Can you translate and upload the article :en:List of mammals of Azerbaijan in Estonian Wikipedia?
Yours sincerely Karalainza (arutelu) 28. aprill 2020, kell 02:18 (EEST)

Hello ,
Really sorry for the inconvenience. This is a gentle note to request that you check your email. We sent you a message titled "The Community Insights survey is coming!". If you have questions, email surveys@wikimedia.org.
You can see my explanation here.
MediaWiki message delivery (arutelu) 25. september 2020, kell 21:49 (EEST)

Thanks a lot for your reply on this page! For some reason, I can't reply there, so I'm writing on your talk page instead: What is the decision process like here on Estonian Wikipedia? Can we go ahead and plan to deploy the feature here, or do we need a minimum of support votes? It would be great to have a decision by April 25, so we can plan the deployment. -- Best, Johanna Strodt (WMDE) (arutelu) 22. aprill 2021, kell 18:56 (EEST)

Johanna Strodt (WMDE), we'll need another week for voting. So far it looks like everyone likes the idea. --Vihelik (arutelu) 23. aprill 2021, kell 11:44 (EEST)

:  I was wondering, do you think the voting phase is over? -- Best, Johanna Strodt (WMDE) (arutelu) 29. aprill 2021, kell 18:32 (EEST)

:: , yeap, we reached consensus already a couple of days ago, although the vote was concluded formally only today. So yes, it's a go :) --Vihelik (arutelu) 1. mai 2021, kell 13:10 (EEST)

:::  Great, thanks a lot! -- Johanna Strodt (WMDE) (arutelu) 3. mai 2021, kell 16:12 (EEST)

Reference Previews on Estonian Wikipedia

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:13 (EEST)


Arutelu:Ludvig Jakobsen

See nimi on ka Diplomaatide loendis. Andres 8. aprill 2009, kell 07:59 (UTC)
on ka üks tuntud maamõõtja, kelle nimekuju v-o Ludvig Jakobsenn, vt --Estopedist1 (arutelu) 4. november 2015, kell 01:34 (EET)
----
Artikli järgi ei saa otsustada, kas ta ikka oli sõjaväelane. Andres 8. aprill 2009, kell 08:01 (UTC)

Siin on tema nimi Jakobson mitte Jakobsen: Ludvig Karl (Louis Karl) Jakobson --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 23:43 (UTC).
Samas 1979. aasta ajalehes "Võitleja" on ta Jakobsen, mitte Jakobson (paremal): Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.6   |    november 1979   |   lk 1 --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 23:43 (UTC).
Temast naise surm "Võitleja"-s (vasakul all): Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.2   |    märts 1980   |   lk 5. --kanakukk 26. oktoober 2009, kell 00:37 (UTC).

**Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.3 mai 1993 lk 12. --kanakukk 17. märts 2010, kell 14:41 (EET).
----
Viimasel [käsundusohvitseri] ametikohal olles tellis ta enda nimekaardid PariisistKolonel Jakobsoni nimekaardid. Rahvaleht, 3. november 1932, nr. 130, lk. 1..

Välja võetud kui mittevajalik. Andres (arutelu) 12. veebruar 2017, kell 23:56 (EET)


Arutelu:Kalle Kurg

Raadiosaadete kohta öeldu vajaks viiteid. Veebis neid piisavalt pole, nii et tuleb otsida trükitud allikaid.
"Ütle, mis sul on?" oli minu meelest idee järgi kord kahe nädala tagant, kuid jäi mõnikord kontserdi tõttu ära. Veebis on mainitud ainult 2004 alanud hooaega. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. aprill 2009, kell 06:59 (UTC)
Eesti Raadio reformis oma veebikülgi. Nagu mujalgi, kadus Klassikaraadio lehekülje uuendamisel hulk linke ära.
Klassikaraadio. Ütle, mis sul on? Esimene saade > Klassikaraadio. Autorisari (Kalle Kurg) Ütle, mis sul on? Kaks viiuldajat. Novell autori esituses. 01. 04. 2000 kell 23 /Klassikaraadio 5. sünnnipäev/ Sarja toimetaja Marge-Ly Rookäär.
Eesti Raadio. Kummalised lood Eesti Raadio Keskööprogrammis. Autorisari (Kalle Kurg) Esimene saade > Kirjutamata seadustest. – Imelikud lood (Jutu- ja novellisari Eesti Raadio Keskööprogrammis kella 23–24, ca 20 minutit enne keskööd, ettekandjaks autor; esimene saade 12.01.1990. Eetris 22.40. Sarja toimetaja Helgi Erilaid.
Veebist kadumine enne veebikülgede muutmist
Klassikaraadiol kadus 2003 palju tunde muusikat ja sõnalisi saateid 2002. aasta oktoobrist kuni 2003. aasta maini
2003 08.05.2003 23:14 (7.83)  Arvutirike hävitas sadu tunde haruldasi Eesti Raadio saateid. (Klassikaraadio vastutav sekretär Marge-Ly Rookäär: sealhulgas Arvo Pärdi, Erkki-Sven Tüüri ja Kalle Kure saated (Postimees).
Postimehe lehekülge on muudetud või on see päris kadunud, ka PM enda otsing ei taha arhiivi jõuda.
Vt. EPL (lüh. varIant): Arvutirike hävitas osa Eesti Raadio saateid (0) 09. mai 2003 00:00
Paberleht | Trüki | Saada sõbrale  Autor: Andres Põld
http://www.epl.ee/artikkel/235114

Kui kirjutatud on "tõlkija", milleks siis panna selle alla link "eesti keelde tõlkijad". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. mai 2009, kell 09:49 (UTC)

Minu meelest "esseistika" alt ei lähe õige link. Parem oleks vist üldse kirjutada "esseesid". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. veebruar 2010, kell 16:20 (UTC)

Kurg avardas Loomingu profiili teadusliku ja filosoofilise esseistikaga ja uudsete artiklitega väliskirjanduse ja nüüdiskultuuri kohta.

Siin oleks kindlasti tarvis otsest tsitaati koos otsesõnalise atribueerimisega.

Kas enne 1976. aastat Loomingus esseesid ei olnud, või polnud nad teaduslikud ega filosoofilised? Mul oleks nagu meeles, et Gustav Naani "Võimust ja vaimust", või kuidas see pealkiri oli, ilmus Loomingus 1969 või umbes siis. Ma ei ole seda ise lugenud, aga essee ta vist oli? Andres 23. veebruar 2010, kell 19:39 (UTC)

Sisuliselt oleks hea teada, milles seisnes nende teiste artiklite uudsus. Andres 23. veebruar 2010, kell 19:41 (UTC)
Täpsustada võib alati. Artikli Kalle Kurest on kirjutanud Maie Kalda, kes on väga autoriteetne kirjandusteadlane (Vikipeedias temast kahjuks artiklit ei ole). Tsitaat: "K[urg] avardas Loomingu profiili tõlkekirjanduse ja kaasaegse väliskirjanduse ülevaadetega ning teadustemaatilise esseistikaga."
Tsitaat sai ümber vormistatud sellepärast, et Vikipeedias toonitatakse pidevalt: ärgu võetagu tekste mehaaniliselt ja otse üle (tõsi, toonitatakse ka tsiteerimise vajadust). Kaldat võib muidugi tsiteerida, kui nii arvatakse, aga asja sisu on selles, et Looming hakkas avaldama artikleid ja esseesid autoritest, autoritelt ja teemadel, kes ja mis ei olnud võimu silmis soositud. Kalda peab ilmselt silmas seda, et kuni Kureni ei olnud sõjajärgsel ajal Loomingus esseistika ja artiklid nii tähtsal kohal (nii sisulise tähenduse kui ka sellele materjalile antud mahu poolest) kui alates 1976. aastast, mil peatoimetaja kohale asus Kurg. Muidugi ilmus esseistikat ka juba isegi enne sõda. Olen kusagilt lugenud, et Kurg püüdis esseistikale ja artiklitele tähelepanu pöörates täita lünka, mis oli kultuuri käsitlemisel, sest siis ei olnud Eestis näiteks Akadeemiat. Tolle aja Loomingu ülevaatamise järel tundus tsitaadi ümbersõnastamine õigustatuna, sest uus formuleering annab tsitaadist täpsemalt edasi muutuse sisu ja tähendust. Kui jääb mulje, et varem nagu ei oleks esseistikat üldse ilmunud, siis tuleb muidugi sättida. Tsitaat aga siin palju ei muuda, sest ka sellest jääks mulje, et varem esseistikat ei ilmunud. --Vikker 27. veebruar 2010, kell 09:57 (UTC)
Kõnealune tsitaat pidi toetuma eesti kirjandusloo akadeemilisele väljaandele. --213.35.248.45 27. veebruar 2010, kell 10:19 (UTC)

Kui tegu on väidetega, mida on raske tõendada, siis aitab tsiteerimine. Seejuures tuleks teksti sees mainida, kellele tsitaat kuulub. Kui öeldus on mõni tõendatav faktiline ebatäpsus, saab seda vastava märkusega õiendada. Tähtis, et meie esituses ei oleks tõendamatuid väiteid ega faktivigu; selle poole tuleb vähemalt püüda. Mitte otse üle võtta saab siis, kui sisu saab ümber sõnastada, nii et see ei moondu. Andres 28. veebruar 2010, kell 00:03 (UTC)

Praegune olukord, kus viidatud allikast ei saa siin öeldule täielikku kinnitust, ei ole hea. Andres 28. veebruar 2010, kell 00:06 (UTC)
1. Praegu põhitekstis olev versioon, kus räägitakse "uutest nimedest ja teemadest", on ju tõendatav Loomingu bibliograafiatega 1940-1984 ja 1985-1997. Sealt on ju nimed ja teemad näha. Et on olemas ka Maie Kalda väide, on praegu põhitekstis olev väide tõendatud kahekordselt...
2. On õige, et artikli autori nimi peab olema. On ainult raske aru saada, mis teksti sees on vaja mainida, kellele tsitaat kuulub, kas selle teksti sees, mis on artiklis või viiteteksti juures.  --Vikker 2. märts 2010, kell 08:41 (UTC)

Minu meelest võiks kirjutada nii: "Maie Kalda sõnul avardas Kurg Loomingu profiili "tõlkekirjanduse ja kaasaegse väliskirjanduse ülevaadetega ning teadustemaatilise esseistikaga."

Arvan, et uued nimed ja teemad ei tasu mainimist. Need tulevad ju tahes-tahtmata. Andres 2. märts 2010, kell 15:38 (UTC)

Las jääda see tsitaat. Seal on välja toodud, mis oli täiesti uus. Andres 2. märts 2010, kell 15:40 (UTC)

Bibliograafia põhjal võib muidugi järeldusi teha, aga see on omaette uurimistöö, mis ületab viite võimalused. Bibliograafia läbitöötamine on minu meelest juba originaaluurimus. Andres 2. märts 2010, kell 15:42 (UTC)

Ilse Ermi kohta võiks olla artikkel. Andres 2. märts 2010, kell 22:13 (UTC)
Meie nimemärgi all kirjutajatest õpetajate elu tundjaid ei ole, aga äkki leiame kellegi pedagoogikahuvilise. --Vikker 3. märts 2010, kell 06:47 (UTC)

Kui selles artiklis muud ei ole, siis vähemalt viide ja link Kalle Kure artiklile võiks olla. Hea oleks muidugi, kui saaks ka tema surmaaja teada ja tõendada. Andres 3. märts 2010, kell 06:56 (UTC)

Selgus, et peaks olemas olema Pärnu Ühisgümnaasiumi vilistlaste (vist vilistlaskogu) materjal, kus võiks olla juttu ka Ilse Ermist. Kas see võiks põhimõtteliselt olla tõenduseks piisav? Sellised materjalid on põhimõtteliselt avalikud, aga ei tea, kas need on raamatukogudes. Võib-olla hoitakse koolis. Muide on Ilse Erm Anne Ermi ema. Katsume alustuse teha, siis vaatame edasi. Pildi saaks ehk võtta internetist. --Vikker 3. märts 2010, kell 07:37 (UTC)

: Üldiselt on parem mitte viidata ilmumata materjalidele. Asi on peale avalikkuse ka info tähelepanuväärsuses.

: Kui veebis on pilt, võib anda lingi pildile. Pildi avaldamiseks oleks tarvis sobivat litsentsi.

: See, et Ilse Erm oli Anne Ermi ema, on ajakirjandusest läbi käinud, nii et sellele saab viidata. Surmaaja kohta peaks olema võtta vähemalt surmakuulutus. On ka niisugune artikkel: Rudolf Karelson. Ilse Erm 60-aastane.   – Emakeele Seltsi Aastaraamat, 12 (1966), 1966, lk 247–248. Samuti on Ilse Erm sama väljaande aastakäigus 22 (1976) avaldanud kirjutise "Minu tööst eesti keele ja kirjanduse õpetajana" (lk 205–211).
Andres 3. märts 2010, kell 08:00 (UTC)
Loomasõber: http://www.ohtuleht.ee/index.aspx?id=112535 --Vikker 6. aprill 2010, kell 17:00 (EEST)
Kuidas tuleks viidata, kui on tegemist kiridokumentidega? Kas arhiiviandmetele? On olemas 1) K. Kure protestikiri 1983. aastast EKP Keskkomiteele seoses NLKP liikme kirjanik R. Rimmeli tegevusega Loomingu vastu (R. Rimmel oli EKP KK soosik, kelle EKP KK tahtis 1983 a. kinnitada peatoimetaja selja taga Loomingu Raamatukogu toimetajaks – LR toimetaja oli ametisuhete poolest peatoimetaja üks asetäitja), 2) Loomingu kolleegiumi protestikiri 1987. aastast seoses R. Ristlaane ähvardusega, et EKP KK büroo kõrvaldab K. Kure ametist, kui ta avaldab H. Kiige romaani “Maria Siberimaal”  jmt. --Brita 13. aprill 2010, kell 14:21 (EEST)

Otse dokumentidele Vikipeedias viidata ei saa. Materjal tuleb kõigepealt avaldada. Andres 13. aprill 2010, kell 15:56 (EEST)
Arhiividokumendid koos arhiivi ja fondi äranäitamisega on ju avalikud. Kas ei ole? --Brita 13. aprill 2010, kell 16:05 (EEST)

Vikipeedia üldine poliitika on niisugune, et arhiivimaterjalidele otseselt ei viidata. Asi ei ole mitte niivõrd avalikkuses kui selles, et arhiivimaterjalide tõlgendamine ja nende põhjal järelduste tegemine loetakse originaaluurimiseks. Ja originaaluurimus on keelatud muu hulgas sellepärast, et elimineerida materjal, mille olulisus ei ole kinnitust leidnud.  Andres 13. aprill 2010, kell 18:12 (EEST)

: See on arusaadav ja küllap keskkonnas, kus kaastööd teeb seltskond, kelle hulgas on kindlasti ka asjaarmastajad, ka mõistlik. Samas jälle võib küsida, et kui ülal nimetatud materjalid osutuvad siiski olulisteks ning nende kõrvalejätmine ei anna võimalust isiku tegelikku tegevuse olulist sisu piisaval määral kirjeldada, kas siis ei looda valet pilti? Kui vaadata näiteks saksakeelseid materjale, siis seal ongi ju suisa vale üldistus tehtud. Kurge taheti korduvalt parteist välja visata, tal olid suured raskused tsensuuriga, oli parteiline järelevalve ja jälitamine, mis Kurt Ingermani ja Ristlaane ajal tugevnesid, Loomingu kohta kirjutati nagu Vikerkaaregi kohta Pravdas, et selles väljaandes korraldatakse nõukogudevastast bakhanaali - kui ikka on sellised dokumendid, mis seda näitavad, kuidas saaksid need ebaolulised olla? See on ju traagiline. --Vikker 13. aprill 2010, kell 18:39 (EEST) "Selle" all pidasin silmas Loomingu ja tema toimetaja rasket olukorda. Ristlaan on nimetanud Loomingut 1987. aastal korduvalt "nõukogudevastaseks" ja Annuse kirjutis ilmus ka 1987. --Vikker 13. aprill 2010, kell 19:09 (EEST)

::Mis? Kas "Pravda" kirjutas, et "Vikerkaar peab nõukogudevastast bakhanaali? See on oluline! Tsiteerime "Pravdat"! Mis kuupäev? Taivo 13. aprill 2010, kell 19:49 (EEST)
Jah, kirjutas küll. See on kirjas ajaloolase Mati Grafi raamatus "Kalevipoja tagasitulek", lk. 377. Tolleaegne Pravda on arhiivist kättesaadav. Sellele kirjutisele eelnes Gustav Naani kirjutis 23. novembrist 1987 pealkirjaga "Jalgadelt pea peale", kus ta kritiseeris muuseas ka eesti ajakirjandust selle pärast, et too kannatavat natsionalismi ja ebaobjektiivsuse all. (Detail. Niipalju, kui on saanud uurida, oli Naan muuseas Kure vaenlane, sest kuigi Kurele anti tema kirjutis keskkomitees ja otseselt Ristlaan käskis selle avaldada, Kurg tema kirjutist, kus ta ründas toorelt Kaplinskit jt., ei avaldanud. See võis olla üks põhjus, miks Ristlaan Kure peale nii verine oli. Naan kuulunud ka Ristlaane lähikonda nagu teisigi teadlasi ja isegi mingi väike osa kirjanikke.) Kõik seda laadi asjad olid aga osa Moskva keskkomitee suurest kampaaniast natsionalistide ja separatistide vastu, mis algas 1987. aasta kevadsuvel. Ega Vaino niisama lasknud koguni Loomingu pärast trükimasinaid seisma panna jne. Samal aastal käis Tallinnas koguni vene julgeolekuülem Tšebrikov. --Vikker 13. aprill 2010, kell 20:11 (EEST)
Vikerkaar. See asi on artiklis Vikerkaare kohta juba sees. --Vikker 13. aprill 2010, kell 20:14 (EEST)

Pravda ei ole ju arhiivimaterjal. Pravdale ja teistele trükistele võib muidugi viidata. Kui Ristlaane ütlused on kuskil ära trükitud, võib neile viidata.

Muidugi on probleemiks, et inimese tegevuse avalikustamata külg jääb varju ja nõnda ei pruugi temast kujuneda õiget pilti. Eelkõige tuleb püüda koostada avalike allikate põhjal nii detailne pilt kui võimalik. Küllap aja jooksul saavad avalikuks kõik olulised asjaolud.

Muidugi pole nii, et see, mis pole avalikustatud, pole oluline. Avalikustatus on ainult kaudne olulisuse tunnus: see näitab, et lisaks autorile on ka väljaande või kirjastuse toimetus on asja oluliseks pidanud või vähemalt asja vastu huvi tundnud.  Andres 13. aprill 2010, kell 23:00 (EEST)
Administraatoritele. Sellesse artiklisse on paigutatud reklaamtekst koos lingiga, mis ilmselt siia ei pea kuuluma. Vaata artiklisse:
Otsid meest? Tutvused
Tutvumisportaal ootab Sind! Siit leiad uusi sõpru:
www.flirtic.ee
--Ilmik 26. jaanuar 2011, kell 12:05 (EET)
NB! Reklaamlinke on paljudes erinevates artiklites erinevatel teemadel.
Vikipeediasse tuldi neti.ee kaudu. Viiruste mängu ei ole. --Ilmik 26. jaanuar 2011, kell 14:44 (EET)

: Kas Sa näitaksid mõne kätte? Mul pole õnnestunud leida. Andres 26. jaanuar 2011, kell 14:55 (EET)
Selle artikli juures võiks olla ka mõni foto. Üks sai lisatud viitega. --F.Oto (arutelu) 24. mai 2012, kell 08:07 (EEST)

Kõige parem oleks teha kodanikust ise foto, laadida yles Wikimedia Commonsisse ja panna kenasti artiklisse. Oletatavasti peaks subjekt ju fotole jääma kyll. --Oop (arutelu) 24. mai 2012, kell 10:31 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://si.kongress.ee/laupaeeval-toimub-taenavune-viies-iseseisvuslaste-uemarlaud-2.html
** In Kalle Kurg on 2013-06-24 11:34:41, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kalle Kurg on 2013-07-06 06:20:34, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:20 (EEST)


Arutelu:Saksa ordu

Siin oli enne "vallutanud 1288. aastaks Preisimaa". Kas mitte Preisimaa vallutamine ei toimunud vähehaaval? Andres 9. aprill 2009, kell 08:57 (UTC)

Ma ei tea millist aastaarvu tuleb pidada lõplikuks Preisimaa vallutamise ajaks aga 1228 on igatahes vale.--WooteleF 9. aprill 2009, kell 09:26 (UTC)

tundub, et meil on puudu artikkel Saksa orduriik (Saksa Orduriik), Saksa ordu riik, Orduriik. Keelelinkide komplekt on siin: :wikidata:Q156020--Estopedist1 (arutelu) 16. juuli 2018, kell 11:38 (EEST)

Mina ei soovitaks sellist mõistet kasutada. Keskaegsed valdused ja territooriumid olid midagi hoopis muud kui hilisem, uusaegne riik. Eriti sellised vaimulike organisatsioonide valdused nagu Saksa Ordul need olid. Toona nimetati riikideks reeglina vaid kuningriike/Püha Rooma riiki. Tänapäeva ajalookirjutuses kasutatakse minu arust eelkõige sõnastust "Saksa Ordu valdused", millele võib vajadusel lisada: "Saksamaal/Preisimaal/Liivimaal". Athanasius Soter (arutelu) 22. juuli 2018, kell 12:14 (EEST)


Arutelu:Krivasoo küla

Nüüd ma loodan, et keegi seda lehekülge jälgib, ja küsin siit, et üleüldist arutelu sellega mitte vaevata: Kas te keegi aimate, kus täpselt Krivasoo küla oli? Proovisin otsida kättesaadavatest kaartidest ja kirjeldustest, aga ei ole kuidagi üldse selge; mõnedele autoritele ilmselt läheb segi Krivasoo, Krivasoo küla, ja see teine Krivasoo küla. Kas keegi aitab edasi? --Mmh 9. aprill 2009, kell 12:38 (UTC)

Leitav, pean vaatama, nähtav ja üheselt määratav ~1939(või oli see 1938) aasta Eesti atlases.

Hetkel seda mul riiulis pole, kui sul on kiire, siis kappa mõnda raamatukokku või muuseumi.

suwa 10. aprill 2009, kell 05:35 (UTC)

: Mmh ei ela Eestis. Andres 10. aprill 2009, kell 08:47 (UTC)

::Jah, Mmh on puhtavereline tšehh, kes käib Eestis keskmiselt ükskord ühes või kahes aastas. Aga see ei kiirusta; lihtsalt, kui Sa kunagi jõuaksid vaadata, või isegi Krivasoo-Kriuša ala skännida... --Mmh 10. aprill 2009, kell 18:07 (UTC)

: Siis ma vahepeal jälle olin Eestis ja otsisin Krivasoo küla vanadest kaartidest, aga ainuke Krivasoo küla, mille ma leidsin, on tänapäevane Kriuša. Kuidas siis sellega on? --Mmh 26. august 2009, kell 22:25 (UTC)

:: Leidsin ühe vana kaardi ja pildistasin. Vaata  --Epp 26. august 2009, kell 23:38 (UTC)

:::Jah, aga see on ju täpselt tänapäevane Kriuša. Mõnedel kaartidel on ka Esimese Vabariigi ajal samal kohal kirjutatud "Krivasoo (Kriuša)". --Mmh 27. august 2009, kell 13:43 (UTC)

:::: No aga rohkem neid ju seal pole. Kust Sa üldse tead, et teine veel peab olema? --Epp 27. august 2009, kell 14:21 (UTC)

::::: Arvasin selle artikli esimeste lausete järgi: See artikkel räägib endisest külast Vaivara vallas; praegu Venemaal oleva küla kohta vaata artiklit Kriuša. Krivasoo oli küla Vaivara vallas. Praeguseks on ta jäänud Narva veehoidla alla. --Mmh 27. august 2009, kell 15:26 (UTC)

:::::: Nojah, mina ka seda kanti üldse ei tunne. Tundub ikkagi, et on sama küla, vanasti oli lihtsalt rohkem siinpool jõge? Siis oleks õigem vist öelda, et ta jäi pigem Eesti Elektrijaama alla? Krivasoo soo on ka sealsamas ()--Epp 27. august 2009, kell 15:32 (UTC)
Kõigelähema sarnase nimega asustatud punkti leidsin siit:
 6. Кингисеппский муниципальный район
 Пустомержское сельское поселение
 Деревни: Криуши
 .
 http://www.kingisepplo.ru/structure/settlements.htm
 Населенные пункты Пустомержкого сельского поселения (18):
 ст. Криуши,
samas Криваши ei peaks kvalifitseeruma.. suwa 27. august 2009, kell 16:03 (UTC)

Mhm, see Epu leitud Krivasoo näeb välja nagu mingi talu, ja selle ümber ongi Krivasoo ise. Kas siis on võimalik, et endine Krivasoo küla oli siinpool jõge (erinevalt tänapäevani püsivast Krivasoo/Kriuša külast teisel pool jõge), ja et see ei jäänud vee alla, vaid muul viisil hävis? --Mmh 27. august 2009, kell 16:28 (UTC)

Pärast mõnda aega hakkasin jälle midagi siinkirjeldatud küla kohta otsima, ja hakkab tunduma, et polnud üldse mingit Krivasoo küla Vaivara vallas. (Oli küll Krivasoo küla idapool jõge, aga see oli kõigepealt Kose vallas, ja pärast haldusreformi Piiri vallas.) Kas on kellelgi mingit viidet sellele, et migi Vaivara valla Krivasoo küla oli olemas? --Mmh (arutelu) 3. juuli 2013, kell 03:37 (EEST)
Muide, siin on wabariigiaegne filmiuudis tolle tekstis mainitud ausamba püstitamise kohta. Krivasoo ehk Kriuša külas idapool Narva jõge. --Mmh (arutelu) 3. juuli 2013, kell 03:45 (EEST)

Mulle tundub ka kahtlane, et samanimeline küla oleks võinud ka Vaivara vallas olla. Ainus Krivasoo, millega ma olen kirjanduses kokku puutunud, on tänane Kriuša. Kui ka see ausamba uudis ära langeb, siis pole meil selle küla olemasolu kohta mitte ühtegi allikat. - Toomas (arutelu) 3. juuli 2013, kell 09:44 (EEST)

Krivasoo/Kriuša/Kriuši kohta on veel olemas selline allikas veebis: Криуши - Toomas (arutelu) 3. juuli 2013, kell 09:51 (EEST)

teemaga haakub ka EW-aegses EE-s toodud märksõna Idasoo ehk Krivasoo: küla Virumaal, Kose vallas. Kas see on erinev küla?--Bioneer1 (arutelu) 16. veebruar 2015, kell 16:54 (EET)

:KNABi järgi  on vaid üks küla (Kriuša), mis vähemalt Tartu rahu järgse piiri järgi oli Eesti alal ja eestipäraselt nimetati Kri(i)vasooks ehk Idasooks--Estopedist1 (arutelu) 15. aprill 2016, kell 10:34 (EEST)

Aastal 2017 seda küla pole, seega ei saa se ka miski linna kosseisu aastal 2017 kuuluda, seega on vaja natuke uuesti mõelda ja kirjutada, milliste omavalitsuste maa-alal see küla kunag ammu oli. suwa 8. november 2017, kell 21:40 (EET)

Lõunaks jõuan Krivasoo ehk Kriuša külla
— kohta, mis vabadussõja ajaloos kuulsaim
oma veriste lahingute poolest.*) Siin niitis meie
ühendatud kahurite, kuulipildujate, automaatide
ja püssituli roodude viisi kokaiinist
ja viinast joobnuid venelasi, baškiirlasi ja hiinlasi,
kes komissaride revolvrite ähvardusel tormasid
meie kuulide alla surema. Puruks lastud
jää all, meie traattõkete peal, oma endi kuulipildujate
tule all langesid lugematul arvul õnnetud
... Ja praegu, sõites siin rahulikul jõek
on tunne, nagu paistaks iga minut jõest tapetute
ligunenud, kondilised jäsemed, paljad,,
mädanenud pealuud ja tundmatuseni moonutatud
kehad..
*) Nende lahingute mälestuseks ongi Raimond Kull
komponeerinud oma kuulsa, hoogsa ja võimsa „Kriuša
lahingu”.
allikas:
Johannes Voldemar Maide
Süstal ümber Eesti, LK 58
https://www.digar.ee/viewer/et/nlib-digar:294400/264494/page/59
LK 59 on ka kaart.
suwa 23. oktoober 2018, kell 17:25 (EEST)

Vabadussõja lahingu mainimine 1934. aastal ilmunud raamatus


Arutelu:Andebu vald

Andebu ['annebu]
keski võiks kontrollida, kohalikud võivad hääldada ka an'debüü. suwa 10. aprill 2009, kell 09:09 (UTC)
Norra vikis on Navnet uttales annebu. Ilmselt siis ['annebü] --Metsavend 10. aprill 2009, kell 09:30 (UTC)


Arutelu:Osebergi laevmatus

Soovin abi sissejuhatuse kirjutamisel. Ei oska isegi kuidagi alustada.--WooteleF 10. aprill 2009, kell 12:20 (UTC)

Arvan, et pole vajadust laevast ja igast leitud esemest eraldi artiklit teha. --Metsavend 11. aprill 2009, kell 07:42 (UTC)

Tere. Koostasin artikli Osebergi laevmatus aga laevaosa jäi õige pisikeskes. Ingliskeelne tekst sisaldas niivõrd palju spetsiifilisi laevaehitusväljendeid, et andsin edasi vaid kõige üldisema. Sa paistad seda merevärki jagavat, ehk viitsid seda artiklit täiendada.--WooteleF 11. aprill 2009, kell 00:25 (UTC)

Oeh, ootamatult raskeks läheb. Nimelt on ingliswikis laevatüübiks karve, kuid saksakeelses pikklaev,

soomekeelne on pikklaev, võrdlen edasi...

norra omas on "Osebergskipet har vært et praktskip til kystseiling og ikke et krigsskip"

: - seega rannasõidu/kaubalaev, mitte pikklaev/sõjalaev

: - aga kes välistab, et ehitatigi laevamatuse jaoks???

venekeelses - Драккар

:Drakkar on sama ju mis pikklaev.--WooteleF 12. aprill 2009, kell 12:32 (UTC)

rootsikeelses on vähemalt dendroloogiline analüüs mainitud: "Dendrodatering av trä från gravhögen har visat att skeppet byggts 820 och graven tillslutits 834. Försök att identifiera de döda med personer ur Ynglingasagan har inte blivit allmänt accepterade av forskningen."

: - seega leitud naisterahvaid ei saa seostada Ynglingute dünastiaga üheselt.

::Artiklis ongi kirjas ju, et "on oletatud..."--WooteleF 11. aprill 2009, kell 08:58 (UTC)

loen edasi suwa 11. aprill 2009, kell 07:57 (UTC)
seda on kasutatud :de:Oseberg-Stil ja :en:Oseberg style juures. suwa 11. aprill 2009, kell 09:37 (UTC)

Naiste vanus varieerub 50-80 ja 25-50 aastani. Ka leitud hobuseskelettide arv jääb eri andmeil 10-15 vahele.--WooteleF 11. aprill 2009, kell 10:00 (UTC)

Tõstsin siia: Kuigi laev oli merekindel, kasutati teda ilmselt siiski vaid rannalähedastel sõitudel.
Tegemist oletusega, samahästi võis laev olla ehitatud matuseks. suwa 12. aprill 2009, kell 07:55 (UTC)

Laev on tehtud 820. aastal langetatud tammedest. Seega on tõenäoline, et see valmistati enne matust.--WooteleF 12. aprill 2009, kell 10:22 (UTC)

: Sellest ma saan aru, et tammed langetati mõõtmise järgi 820.a. kuid milleks?

: Kas puidu kuivatamiseks? Kaubalaeva ehituseks? Rannasõidu esinduslaevaks?

: Kas selliste kaunistustega/töökuluga(mitu aastat?) ehitati töölaev või lõbusõidualus?

: Ehk ehitati kohe kultuseline laev? Ka tänapäeval võid endale ju kirstu varem valmisteha?

: Ja kokkuvõttes on need oletused, mida on raske kontrollida.

: Kui leian kirjutise, kus on mainitud, et on tõestatud, et see purjekas seilas seal-ja-seal,

: siis lisan siia ka viite. suwa 12. aprill 2009, kell 10:29 (UTC)

::Kui seda on oletatud siis me võimegi ju nii kirjutada. Muidugi viitega varustatult. Suur osa ajalooteadmistest põhineb oletustel.--WooteleF 12. aprill 2009, kell 10:33 (UTC)

:::Leidsin ühtteist siit: --WooteleF 12. aprill 2009, kell 10:38 (UTC)

:::: Kängurute maa veebist leidisn selle: Frands Herschend, Uppsala University, Ship grave hall passage – the Oseberg monument as compound meaning

:::: Loen läbi, algus on ilus - rattad kiilu all, et saaks kääpani veerda. suwa 12. aprill 2009, kell 11:29 (UTC)

:::::See on hea põhjalik artikkel. Ma arvan nüüd ka, et ega selle lause puudumine ei muuda artiklit halvemaks. Kui leiame kuskilt selle kohta infot eks siis paneme tagasi.--WooteleF 12. aprill 2009, kell 12:27 (UTC)
----
Intervikid on laeva kohta.--WooteleF 12. aprill 2009, kell 13:00 (UTC)

... varustuse oli veel ... hauskar
tõlkisin inglise wiki "bailer"-i hauskariks, mis ta tegelikult oli,
kas veeviskamise kühvel, -ämber või mõni lihtsam pump, see info esialgu puudub.
suwa 12. aprill 2009, kell 15:00 (UTC)

Hurstwic: Viking Ships on tekst:

A sketch of an 11th century bailer is shown to the right. The bailer is made of wood and is about 50cm (20 in) long. There is also evidence of drain plugs in some hulls, to empty the water when the ship was pulled up on shore.

ja veeviskamise kühvli rekonstruktsioon:

suwa 12. aprill 2009, kell 18:59 (UTC)

Siin on palju infot laeva "tehnilise" poole pealt.--WooteleF 12. aprill 2009, kell 16:52 (UTC)

The Vikings: voyagers of discovery and plunder

lk 164, alt kolmas rida:

Smaller than a regular longship, it falls into karvi class of vessels and,

as we shall see, was designed as a hihg-born person's pleasure craft.

==> ok, muudan artiklis karviks. suwa 6. mai 2009, kell 18:37 (UTC)

: Lugeded :no:Karv, kui ma nüüd õigesti aru saan, peaks tegemist olema

: esimeste varajaste ja keskmisest suuremate Karv-idega. suwa 7. mai 2009, kell 11:08 (UTC)
* Kas plangutuse naelad on kandilised või ümarad? suwa 7. mai 2009, kell 07:14 (UTC)
* Kas planguvahede täitmiseks kasutatud kiud on lina, kanep või vill(kitse,lamba, koera jne) või peab hobusejõhve otsima ???
Villa kasutamine on väga ebatõenäoline, kuid tõrvatuna ei saa ka seda välistada.
Millega takku tõrvati? Kas kase- või männi- või kuusetõrvaga???
suwa 8. mai 2009, kell 22:48 (UTC)

ise küsin, ise vastan:

Kellegi veebileht, nimega: Gokstad in Viking House Museum väidab:
 The grooves and joints were caulked with animal hair.
 Loose, woolly threads, approximately as thick as a finger,
 were spun loosely together in a thick cord, presumably with a thin,
 hook-shaped twig like those seen used with the boat builders in North Norway.
 The caulk was dipped in tar and placed in a groove near
 the lower edge of every strake, so that it was pressed lightly together when
 the planking was riveted Every seam and joint was carefully caulked,
 as were the Joints between the planking, keel, stem and stern.

ja Digital Norseman: BCVSP Viking Ship Hull Pictures väidab rõõmsalt:
 Laying up a plank
 Once the plank is shaped and fitted, it is ready to be laid up.
 The first step is to tar the scarfs and lap joints and lay down cotton caulking.
 Then the plank is put up to the beginning frame. Clamps are used to hold the plank in position.
 Working from the start position, the plank is then slowly bent in place and clamped.
 The turns are gentle enough that we can lay up our planks without the use of steaming.

seega ikkagi vaja teadlastelt üle küsida suwa 8. mai 2009, kell 22:55 (UTC)

:Võid panna ju kuidagi, et "erinevatel andmetel" ja siis viitad mõlemad allikad.--WooteleF 9. mai 2009, kell 15:32 (UTC)

:: Täitsa muigama ajab, kui saaks võtaks palgata puhkuse ja lendaks Oslosse kohale,

:: et käega ise katsuda ja mikroskoobiga kontollida...

:: Kumbki allikas ei pretendeeri minu silmis piisavlt täpseks

:: ning esimeses on juttu hoopis Gokstadi omast.

:: koogel-moogel andis ka ainult paar USA läänekalda huviliste-kooliõpilaste tööd :(

:: kui aega leian, siis kaevan edasi. suwa 9. mai 2009, kell 19:11 (UTC)

::: pühapäeva hommik on helgem: http://books.google.ee/books?id=KwmRv3QAk3kC

::: Viking Longship, By Keith Durham, Steve Noon, Illustrated by Steve Noon

::: Edition: illustrated, Published by Osprey Publishing, 2002, ISBN 1841763497, 9781841763491

::: LK 17:
 The hull is made up of 12 overlapping strakes, nine of which form the bottom of the ship.
 A tenth, the meginhufr, facilitates the transition from bottom to side,
 the eleventh and twelfth being the only two strakes above the waterline.
 Where the strakes overlap they are caulked with tarred wool and riveted
 together using round-headed iron nails clenched over small square roves
 in the usual clinker-built way.

::: leiaks nüüd mis eluka karv kasutati... suwa 10. mai 2009, kell 07:57 (UTC)

::: http://www.shelaghlewins.com/reenactment/hedeby_apron/hedeby_apron.htm
 The best preserved find of an apron-dress is from Haithabu (Hedeby harbour),
 where old garments were used to caulk ships which were subsequently sunk.
 Hedeby is now in Germany, and is near the Danish border.
 The finds date from approximately the 10th century AD.

::: seega mõnelpool on kasutatud thitimiseks kaltsu. suwa 11. mai 2009, kell 09:21 (UTC)

* http://en.wiktionary.org/wiki/reeve - Noun - reeve (plural reeves) - (nautical) To pass a rope through a hole or opening. => square roves
* http://en.wikipedia.org/wiki/Pine_tar - "Stockholm Tar" - "Archangel Tar" - männitõrv
----
Laevast võiks ehk eraldi artikkel ka olla. Ivo 14. aprill 2009, kell 20:28 (UTC)

Esialgu võiks jääda nii nagu on. Oleme Suwaga kahepeale suutnud laevast kirjutada vaid kuus rida.--WooteleF 15. aprill 2009, kell 16:38 (UTC)

* :fi:Kirkkovene
----
Arvan, et kõiki neid laevu ei peaks siia "Vaata ka" alla panema. Need võiks olla artiklis laevmatus.--WooteleF 28. august 2009, kell 07:37 (UTC)
----
Võiks enne väljakuulutamist ikka läbi lugeda. Laevmatuse üks tähtsusi kaasaegses ajaloos on, et leiti väljakaevamiste hetkeks esimene ja vanim säilinud klinkerplangutusega ja mastiga purje jaoks viikingilaev Skandinaavias. ??? --Epp 26. aprill 2011, kell 20:45 (EEST)

Sul on õigus, oleksin pidanud. Lasksin pilgu kiiresti üle, üht-teist kohendasin. Taivo 26. aprill 2011, kell 21:20 (EEST)
----
Kas see kuninga parandus on õige? Andres (arutelu) 15. november 2016, kell 15:05 (EET)

Tõstsin artikli heade artiklite seast ümber B-kvaliteediklassi (vastavale sellele arutelule siin). Teksti täiendaval kontrollimisel ja arendamisel võib selle esitada A-kvaliteediklassi artikli kandidaadiks. Ivo (arutelu) 21. jaanuar 2018, kell 22:17 (EET)