Arutelu:Shanghai

Mis puutub nime hääldusesse, siis esimene silp lõpeb häälikuga ŋ, mis eesti keeles esineb ainult g või k ees. Häälikut g selles sõnas ei ole. Raske öelda, kumb kirjaviis annab seda häälikut paremini edasi, kas n või ng.
Nime tähenduse kohta on mitmeid versioone. Andres 18:50, 9 Jul 2004 (UTC)

Vene 'шанхай' viitab ka sellele. Kui kasutada ŋ? - Urmas 19:12, 9 Jul 2004 (UTC)

: Hiina keeles (putonghua's on kaks lõppkaashäälikut – pinyin'is n ja ng. Vene keeles on nende vasted vastavalt нь ja н, aga see tekitab segadust, sest palataliseeritud n-häälikut hiina keeles ei ole. Täht n hääldub enam-vähem samamoodi nagu eesti n.

: Võiks küll kasutada sümbolit ŋ, kui on kindel, et see on kõigile arusaadav. Kõik, kes on inglise keelt õppinud, peaksid seda sümbolit küll tundma. Andres 20:37, 9 Jul 2004 (UTC)

::Minu arvates on siin õige on kasutada märki ŋ. Ng annab täiesti vale häälduse. Praegu on rõhk minu arvates täiesti võlssi. Toonide järgi hääldades kostab rõhk esimesel silbil (neljas toon kostab rõhulisena, kolmas madalana). Kui kellelgi on teisi andmeid, muutke palun tagasi. Tõnis Kimmel 28. september 2010, kell 10:02 (EEST)

"Provintsiga võrdsustatud linn" ei ole vist korrektne, sest Shanghai kui provints hõlmab suurema piirkonna kui Shanghai linn. See on omavalitsus... kuidas tuleks öelda, omavalitsuslik piirkond, omavalitsuslik haldusüksus või mis see õige termin on? Andres 18:59, 9 Jul 2004 (UTC)

KNAB annab "keskalluvusega linn" (shi). - Urmas 19:12, 9 Jul 2004 (UTC)

: Shanghai provints on küll väike, kuid suurem kui Shanghai linn. Võrdle näiteks siit Shanghai provintsi ja Shanghai linna kaarti. Saksa viki ütleb: Provintsi pindala on 6340,5 km², millest 3924,2 km² on linn ja 2416,3 km² maa. Otseselt Shanghai linna pindala on 375 km². Andres 20:37, 9 Jul 2004 (UTC)

::Tundub küll.

::Provints ise ei ole mitte "provints" (sheng), vaid linn provintsi õigustes - "keskalluvusega linn" (shi). Tuleb ette analoogia Peterburiga. - Urmas 23:00, 9 Jul 2004 (UTC)

::: Hiinakeelne termin on inglise viki andmetel 直辖市. See on siis zhíxiáshì. Sõnasõnalises tõlkes võiks see olla "otse juhitav linn" või "otsese alluvusega linn".  直 on 'sirge, püstine', 辖 on 'juhtima; alluma', 市 on 'linn'. Hiina-vene sõnaraamat annab vasteks город центрального подчинения, mis muidugi tähendab 'keskalluvusega linn'.

:::Shanghaid kui "keskalluvusega linna" nimetatakse 上海市 (võiks ehk kirjutada Shànghǎi-shì).

::: Mismoodi selle Peterburiga siis on?

::: Ma arvan, et see ei ole juhuslik, et 市 tõlgitakse municipality, municipalité, kunta. Tuleb Hiina haldussüsteemi edasi uurida.

::: See on tõsi küll, et ametlikult keskalluvusega linna provintsiks ei nimetata. Andres 07:12, 10 Jul 2004 (UTC)

:: Peterburi on ka "keskalluvusega linn", st linn-1.järgu haldusüksus. Peterburi, kui 1.j.haldusüksuse pindala on Peterburi enda pindalast suurem. Ka Peterburi koosseisu kuulub terve rida teisi linnu - Kolpino, Puškin, Petrodvorets, Kroonlinn, Lomonossov, Sestroretsk, Zelenogorsk jne. - Urmas 08:44, 10 Jul 2004 (UTC)

Võtsin välja väite: "Suurim linn praegu Hiinas on Chongqing, Shanghai on suuruselt teine".
Chongqing on 1. järgu haldusüksus, mille elanike arv on üle 30 miljoni. Chongqing linna enda elanike arv on üle 4 miljoni. Lisaks Chongqingile on selles haldusüksuses veel linnu; nendest suuremates elab kahe Tartu jagu inimesi. - Urmas 19. november 2006, kell 08:34 (UTC)

Siin on praegu suur segadus, sest ei tehta vahet provintsiõigustega linnal kui haldusüksusel ja linnal kui asulal. Andres 19. november 2006, kell 08:51 (UTC)

:Ehk oleks variant teha haldusüksusele eraldi artikkel nime all, mis on "Suures maailma atlases" "Shanghai Shi". Sellest artiklist läheks shi artiklisse ainult osa Haldus. - Urmas 19. november 2006, kell 09:08 (UTC)

: Sel juhul tuleks ka teistel sarnastel juhtudel kasutada seda eeskuju. See aga mulle üldse ei meeldi, sest Shi ei tähenda hiina keeles midagi muud kui 'linn'. Minu ettepanek oleks jätta artikkel "Shanghai" haldusüksuse jaoks (see ongi provintsi õigustega kohaliku omavalitsuse üksus). Kui on tarvis asulast eraldi kirjutada, siis võiks pealkirjaks olla "Shanghai (asula)". Andres 19. november 2006, kell 09:14 (UTC)

::See käiks vastu senisele praktikale. Ka ei ole shi ju ainus sõna, mida hiina keelest saab eesti keelde tõlkida kui "linn". Pigem peaks ta olema "suurlinn" (mitte inglise town). - Urmas 19. november 2006, kell 09:56 (UTC)

::: Millisele praktikale see vastu käiks?

::::Asulale ei ole me lisanud sulgudesse selgitust, millega on tegu. Vähemalt olen ma nii tähele pannud. - Urmas 19. november 2006, kell 10:27 (UTC)

::::: Vist ei ole küll. Aga ma pakun sellist lahendust juhtudeks, kui asulat hõlmava suurema haldusüksuse nimi on "linn" (nagu näiteks Hiinas ja Soomes).

::::: Küll aga on meil selline praktika, et sellistel juhtudel käib ilma lisandita nimi haldusüksuse kohta. Andres 19. november 2006, kell 11:00 (UTC)

::: Millist sõna veel saab tõlkida "linn"? Andres 19. november 2006, kell 10:15 (UTC)

::::Väiksemad asulad (nii Pärnu suurused) on chen. - Urmas 19. november 2006, kell 10:27 (UTC)

::::: Kas Sa mõtled sõna cheng (城)? Seda sõna kasutatakse ka Pekingi kohta. Sõna chen tähendusega 'linn' ma ei leidnud.

::::: Paistab, et "linn" asula mõttes on hiina keeles 城市 (chengshi). Sõna on moodustatud kahest sünonüümist. Selles mõttes võiks ju öelda küll, et shi tähendab asulat kui haldusüksust. Aga eesti keeles neid tähendusi ei eristata.

::::: Iseenesest see, et linna tähistab hiina keeles mitu sõna, ei tähenda minu meelest midagi, kui me tõlgime neid sõnu ühe sõnaga. Andres 19. november 2006, kell 11:00 (UTC)
Kuidas määratleda Shanghai kui asula piirid? Hiinas on kasutusel Päris-Shanghai (上海市区) või linnasüdame (市中心) mõiste. Asula on mõnevõrra laiem.
Mulle tundub, et kõige otstarbekam on eraldi artikleid vähemalt esialgu mitte teha. Küll aga peaks artikli tekstis esitus selge olema. Andres 19. november 2006, kell 11:06 (UTC)

:::::: Urmas mõtles vist sõna 'zhèn' 鎮 (lihtsustatud 镇). Jaapanis on sama probleem olen tõlkinud seni 'shi' suurlinnaks. 'zhen' tõlkeks antakse vene keeles 'posjolok'. Mitmekümne tuhande elanikuga asulat on imelik aleviks nimetada. Ma kasutaks ikka sõna 'linn'.  --Metsavend 19. november 2006, kell 11:07 (UTC)

:::::: Arvan, et suurlinnaks tõlkida on mõtet ainult siis, kui suurust on tarvis rõhutada. Ja ka sellisel juhul tuleb täpsustada, mida täpselt on mõeldud. Andres 19. november 2006, kell 11:18 (UTC)

:::::: Arvan ka, et 镇 peaks tõlkima "linn". Andres 19. november 2006, kell 11:22 (UTC)
----
Hiina rahvaarvult teine linn

Varem oli siin "suurim linn". Mis on siis suurim linn?

Segadus tuleb võib-olla sellest, et linna ja haldusüksuse rahvaarvud on erinevad. Andres 12. juuli 2007, kell 04:51 (UTC)
----
Pealkiri peaks olema Shanghai Shi. Linnast ja haldusüksusest tuleks eraldi kirjutada. Andres 6. juuli 2008, kell 09:05 (UTC)

[1] Kuna Shi-ga nimevariant on KNABis ka ära toodud (ja suure tähega), jääb mulje, et seda ei peaks eesti keeles liigisõnaks pidama. KNAB nimetab teda maakonna õigustega linnaks, nii et liigisõnaga oleks see kohanimi minu meelest Shanghai linn või Shanghai Shi linn.

Kui Shanghai Shi käib nii linna kui haldusüksuse kui ka linna kui asula kohta, siis kuidas pealkirjad Shanghai ja Shanghai Shi neid eristavad? Ja oleme me üldse taas erandina õigel teel eristades eraldi artiklite näol rangelt haldusüksust ja asulat? Saksa vikis on küll eraldi välja toodud linnasüdame või tihedamalt asustatud ala elanike arv, aga minu meelest ei anna see tinglik nüanss veel alust sääraseks rangeks vahetegemiseks. Pikne 5. august 2010, kell 12:35 (EEST)

: Ma olen ka sellise eristamise vastu. Mitte sellepärast, et seda ei saaks teha või see vale oleks, vaid sellepärast, et enamik allikaid ei pea eristust oluliseks ja on seetõttu on raske kindlaks teha keskasula ulatust ja seda, mis käib keskasula kohta ja mis terve haldusüksuse kohta. --Metsavend 5. august 2010, kell 12:49 (EEST)

:: Kui me vahet teeme, siis me oskame vähemalt osa andmeid õigesti paigutada. Kui andmed on puudulikud, kuidas neid siis üldse kasutada?

:: See, et me ei saa linna piire täpselt määratleda, ei takista minu meelest linnast rääkimist. Andres 5. august 2010, kell 13:49 (EEST)

: Shanghai Shi ei ole KNAB-is ära toodud eestikeelse nimena, vaid hiinakeelse nimevariandina.

: See on tõsi, et Shi ei ole eesti keeles liigisõna. Hiina keeles ta seda on.

: KNAB-is on tegu koondkirjega, kus on ühendatud kaks geograafilist objekti – haldusüksus ja asula (a1sh, p0).

: Haldusüksust võiks nimetada ka Shanghai linnaks (nõnda me toimimegi Soome linnaks nimetatavate haldusüksuste puhul), kuid see nimi ei ole eristav, sest Shanghai asula on ju linn. Soome puhul mingit eeskuju pole võtta, aga Hiina puhul on eeskujuks "Suur maailma atlas", mis haldusüksust nimetab "Shanghai Shi" ja asulat "Shanghai".

: Arvan, et praegu nimetatakse Shanghai Shi'ks ainult haldusüksust ja esitus KNAB-is on tehnilistel põhjustel eksitav. Me võime ju küsida Peeter Pällilt selgitust ja soovitusi.

: Arvan, et "Shanghai Shi linn" ei ole hea, sest Shi ongi 'linn' ja pealegi "linn" ei ole eristav.

: Minu meelest on haldusüksuse ja asula selge eristamine vajalik, muidu on info, mis neid mainib, segane. On muidugi ka kontekste, kus vahet pole tarvis teha. Andres 5. august 2010, kell 13:37 (EEST)
----
Minu arust on see Shi värk palju eksitavam, kui kirjutada lihtsalt Shanghai. Nagu ma aru saan, siis see Shi on üldse mingi hiinakeelne värk. Eesti keelses Vikipeedias tuleb ikka järgida neid reegleid, mis eesti keeles toimivad ja tunduvad kõige loogilisemad. Alts 5. august 2010, kell 13:43 (EEST)

Mille poolest on "Shi" eksitav?

Ka "Shanghai" on hiina nimi.

Milliste reeglite vastu me eksime? Andres 5. august 2010, kell 13:49 (EEST)

:Kas need artiklid ei võiks lihtalt kokku liita? Me saaksime erinevaid andmeid mallis edasi anda, nii Shanghai ja Shanghai Shi oma. Alts 5. august 2010, kell 14:08 (EEST)

:Ja Shanghai Shi teksti saaks panna uue alajaotuse alla Shanghaisse. See oleks kõige loogilisem variant. Alts 5. august 2010, kell 14:09 (EEST)

:: Minu meelest on esitus selgem, kui ühes artiklis räägitakse ühest asjast, mitte läbisegi ühest ja samast asjast. Ja kui lingitakse, siis jääb arusaamatuks, kummast on jutt.

:: Kas Sinu meelest võiks näiteks Taebla ja Taebla vald olla ühises artiklis? Andres 5. august 2010, kell 14:15 (EEST)

:::Need on kaks täiesti erinevat asja. Üks asi on Taebla (mis on eestlaste jaoks täiesti mõistetav), teine asi on Shanghai. Alts 5. august 2010, kell 14:17 (EEST)

:::: Mis siin siis arusaamatut on? Taebla on asula ja Shanghai on asula. Taeblal ja Shanghail ei saa sõpruslinnu olla, Taebla vallal ja Shanghai Shi'l saab. Andres 5. august 2010, kell 14:22 (EEST)

:::::Taebla on ka haldusüksus kindlate piiridega, mida saab Maa-ameti kaardiserverist vaadata (mulle tundub kaarti vaadates, et Taebla haldusüksusena hõlmab tegelikult kaks asulat). Shanghai asula puhul me neid piire ei tea, võime vaid satelliidifoto põhjal umbkaudu arvata. Hiinas peetakse küll arvestust haldusüksuse piires maa- ja linnaelanike üle, aga ühes haldusüksuses võib olla mitu asustuskeskust. Millegipärast eeldame me Eesti külade puhul ja linnade puhul, mis pole vallasisesed, et haldusüksus on sama, mis asula, aga välismaa linnade puhul see nii ei ole. Kas Eestis on ikka asi nii lihtne? --Metsavend 5. august 2010, kell 14:46 (EEST)

::::::: Taebla alevik ei ole haldusüksus, kuigi tal on fikseeritud territoorium. Väikseim haldusüksus on Taebla vald.

::::::: Millist kaht asulat Sa mõtled? Taebla vald on jaotatud kahe aleviku (Taebla ja Palivere ning külade territooriumideks. Eestis saab asulad siduda nende territooriumidega, kusjuures asula territoorium hõlmab tavaliselt ka asustuseta alasid. Seega ühe omavalitsusüksuse piires saab asulaid selgelt eristada.

::::::: (See on tõsi küll, et kui rääkida omavalitsusega asulatest, siis võivad asustuse piirid ulatuda üle omavalitsusüksuse piiride. Arvet selle üle ei peeta, aga niipalju kui selle kohta on andmeid, võib seda kajastada. Drastilisi lahknemisi, nagu näiteks Stockholmi puhul, Eestis minu teada ei ole. Shanghai puhul on asi hoopis selles, et haldusüksuse piires on peale Shanghai asula veel teisi asulaid.)

::::::: Teistes riikides (näiteks Hiinas) võib see olla teistmoodi. Igatahes on Shanghai linn (asula)  kindlasti olemas ka juhul, kui tema  piirid on ebamäärased. Andres 5. august 2010, kell 22:43 (EEST)

:::::Et asi teha igaühe jaoks arusaadavaks (sest kõik pole mingi hiinateadlased), siis tuleb ka seda iga jumala Shi lehe peal selgitada, millega tegu on. Praeguses seisus pole see lihtsalt aktsepteeritav. Mingi 1. järgu haldusüksus, mida see mulle ütlema peaks? Alts 5. august 2010, kell 14:29 (EEST)

:::::: On olemas ka artikkel 1. järgu haldusüksus, kus see on selgitatud. See on keskalluvusega linn, lisan selle. Teiste puhul on öeldud "ringkonna õigustega linn" või "maakonna õigustega linn". Nendes artiklites tuleb asi lahti seletada. Milliseid selgitusi veel vaja oleks? Andres 5. august 2010, kell 14:35 (EEST)

::::::: Ongi ju kirjutatud "linnaks (shi) nimetatav 1. järgu haldusüksus Hiinas, keskalluvusega linn". Mida veel peaks lisama? Andres 5. august 2010, kell 14:36 (EEST)

Nagu võib lugeda artiklist 1. järgu haldusüksus, siis nagu ma aru saan, Shanghai Shi tähendab Shanghai maakonda. Kuidas võib maakonnal sõpruslinna olla? Ennist rääkisid valdadest. Alts 5. august 2010, kell 14:51 (EEST)

:: Selles artiklis on kirjutatud: "1. järgu haldusüksused on suurimad, vahetult riigile alluvad haldusüksused riigis. (...) Eesti haldusjaotuses on nendeks maakonnad." Pole ju öeldud, et Hiinas on need maakonnad. Muidugi tuleks tollesse artiklisse lisada ka alajaotus Hiina kohta. Antud juhul on tegu keskalluvusega linnaga, mis on ühtaegu 1. järgu haldusüksus ja kohaliku omavalitsuse üksus. Kohaliku omavalitsuse üksustel võivad olla sõüruslinnad. Andres 5. august 2010, kell 22:43 (EEST)

:KNABis on öeldud, et Shanghai Shi on nimevariant: "alati viidatakse sellelt põhinimele". Nagu ma aru saan, siis saab seda küll mainida, et selline asi olemas on, aga Vikipeedias tuleb Shanghaisse viidata. Alts 5. august 2010, kell 14:56 (EEST)

:: See lause tähendab, et kui KNAB-is on märksõnaks mõni selline nimi, siis on selle juurde vastavasse lahtrisse jämedas kirjas kirjutatud põhinimi. See ei sisalda mingit ettekirjutust Vikipeediale.

:: Nimi "Shanghai Shi" sisaldab põhinime ja hiinakeelset liigisõna. Miks me seda nimekuju kasutame, on ülalpool selgitatud. Andres 5. august 2010, kell 22:43 (EEST)
Nojah, nii Shanghai kui Shanghai Shi on KNABis hiinakeelsed nimevariandid ja esimene neist on eesti keeles kasutades põhinimeks. Jah, ka linn ei erista, tõin lihtsalt välja, mis eesti keeles liigisõnaks oleks. Minu meelest on asula ja haldusüksus KNABis meelega ühel real (esineb ju ka sama põhinimega erinevaid kirjeid). Me ei tea ju, mis alusel suur maailma atlas üht Shi-ga kasutab ja teist ilma ja mitte vastupidi – hiina keeles ega KNABis tehta sellist vahet.
Küllap need teised asulad 1. järgu haldusüksuses, mida silmas pead, on siis juba ühtlasi konkreetsed linnarajoonid või omakorda viimaste osad. Info, mis teistes artiklites Shanghai asulat või valda mainib on üldjuhul nagunii segane, kui linkides oleme sunnitud silmas pidama konkreetselt üht või teist, aga allikas tõenäoliselt vahet ei tee. See oleks siin lihtsalt vahetegemine vahetegemise pärast (jah, saab teha vahet ja see on ka õige, kui tugineda õigele statistilisele määratlusele), kui tegelikkuses pole kombeks vahet teha. Linkides aga lihtsalt maakonna õigustega linnale, nagu KNAB Shanghaid nimetab, mis on ühtaegu linn (asula) kui ka haldusüksus, ei saa me ju eksida ega segadust tekitada – näiteks täpsustamata, kas keegi sündis kesklinnas, on ikkagi õige, et ta sündis linnas (täpsus, mida ühest allikast võib säärasel puhul üldiselt eeldada). Pikne 5. august 2010, kell 23:49 (EEST)

KNAB-i tõlgendamise asemel panen ette küsida Peeter Pällilt järele, kuidas on eesti keeles korrektne haldusüksust ja linna (asulat) Hiina (ja ka näiteks Soome puhul) eristada. Võiks lisada ka Peterburi ja Moskva haldusala.

:Teiste linnade kohta küll ei ole vaja hakata nii jampsima. Alts 6. august 2010, kell 04:51 (EEST)

:: Miks? See oleks umbes sama suur viga nagu Tartu ja Tartu maakonna samastamine.

:: Muide, ka EE 15. köite on keskalluvusega linnad Chongching Shi, Beijing Shi, Shanghai Shi ja Tianjin Shi. Andres 6. august 2010, kell 09:33 (EEST)

"Suure maailma atlase puhul" on minu meelest ilmne, et "Shanghai Shi" käib 1. järku haldusüksuse kohta ja "Shanghai" käib linna kohta. KNAB-ist hääb asi ähmaseks.

Kui me tahame emma-kumma kohta midagi täpset öelda, siis me peame vahet tegema. Kui allika järgi pole võimalik otsustada, kummaga on tegemist, siis ei saa seda allikat kasutada. Kui vahet ei tehta, siis kas allikas on ebapädev või me ei oska allikat tõlgendada (kontekstist peab selguma, kummaga on tegemist).

Kui sünnikoha puhul tekib kahtlus, siis võib linkida haldusüksusele.

Meil on ikkagi tarves täpseid fakte, mitte sõnaliselt õigeid ütlusi. Andres 6. august 2010, kell 01:41 (EEST)

: KNAB lihtsalt ei kinnita su veendumust, muud ähmast seal pole.

: Kui pole kombeks muust linnast tinglikku linnasüdant eristada, ei pea ju allikaid ebapädevuses süüdistama. Eraldi artikkel asulast oleks praegu ainult selleks, et vastav statistiline määratlus ehk keskasula elanike arv eraldi artiklis välja tuua. Ja ülejäänud maailma (teised vikid) arust pole see põhjendatud.

: Kuidas see siin Tartu ja Taeblaga võrdluse peaks välja kannatama? Need on konkreetsed asustusüksused kindlate geograafiliste piiridega ja väljaspool vastavaid asustusüksusi ei saa rääkida vastavast vallast või maakonnast kui antud asustusüksusest. Tartu pole maakonna piires laiuva linna süda. Pikne 6. august 2010, kell 10:45 (EEST)

:: Ma kordan, küsime Peeter Pällilt järele, siis ei ole kaksipidimõistmist. Igatahes on nii "Suures maailma atlases" kui ka EE 15. köites eristatud haldusüksus Shanghai Shi ja Shanghai.

:: Hiinas tuuakse keskuslinnad näiteks rahvaloenduse andmetes eraldi välja.

:: Eraldi artikkel ei ole ainult elanike arvu jaoks. Sellesse kuulub kõik linna kohta käiv.

:: Millised argumendid on teiste vikide tegijatel mittepõhjendatuse kohta?

:: Allikat saab nimetada ebapädevaks juhul, kui ta ei tea, millest ta räägib. Kaks erinevat asja on kindlasti olemas.

:: Tartu ja Taebla ei ole ainult asustusüksused, vaid neil on ka kindel territoorium. Samuti on Hiina keskasulatel kindel territoorium. Erinevus on ainult halduskorralduses. Andres 6. august 2010, kell 11:35 (EEST)

: Jah, sedap ma räägin kindlatest geograafilistest piiridest. Shanghai puhul on kindla territooriumi asemel aga tinglik statistiline määratlus mõnevõrra tihedamalt asustatud linnasüdame kohta.

: Atlas käib EE juurde – keskasulat ja haldusüksust saab eristada, aga me ei tea, mis annab neile alust teha seda selliste nimedega.

: Ta võib ju kindlasti olemas olla välja toodudud elanike arvu ja mõnevõrra tihedama asustuse näol, aga maakonna õigustega linn kui asula on niisama kindlasti olemas. Ka seesinasesse maakonnaõigustega linna artiklisse kuulub kõik linna kohta ja muuhulgas linnasüdame elanike arvu mainimine.

: Need ja eeltoodud on ju argumendid. See, et on olemas õlekõrs, millele tuginedes saab eristada, eraldi mõisteid ära tunda ja eraldi artikleid teha, ei tähenda ju tingimata, et see vajalik on. Vabandust, aga nii on suurem osa allikaid peale sinu ebapädevad – pigem ei peeta vajalikuks kitsama statistilise üksuse olemasolu rõhutada, mitte ei osata mõisteid eristada. Pikne 6. august 2010, kell 12:36 (EEST)

: Kui allikas on täpsem, siis ennemini toodaks välja, millisest linnarajoonist või täpsemast üksusest on jutt. Ja kui mõni allikas räägib ka konkreetselt Shanghai linnasüdamest, siis nii saabki öelda, mitte ei pea seetõttu linnasüdant vastava statistilise määratlusega samastama ja tingimata konkreetsesse artiklisse linkima. Pikne 6. august 2010, kell 12:39 (EEST)

:: Miks Shanghai puhul on statistiline määratlus tinglikum kui teiste asulate puhul? Kõik täpsed andmed asulate kohta lähtuvad mingitest statistilistest määratlustest. Ja statistiline määratlus eeldab kindlat territooriumi.

:: EE-s on mõnikord lahknevusi EKI soovitustest, kuigi minu teada on EE poliitika neid järgida. Küsime siis Peeter Pällilt järele, kas niisuguste nimedega eristamine on õige. Palun kirjuta talle.

:: Keskalluvusega (mitte maakonna õigustega) linn Shanghai Shi ei ole kindlasti mitte asula, vaid hõlmab mitu asulat.

:: Kui teha artikkel ainult maakonnaõigustega linna kohta ning rääkida seal kõigest, mis seal on, on see muidugi korrektne, kuid minu meelest kaugeltki mitte otstarbekas.

:: Seda "Shanghai linnasüdant" nimetatakse Shanghaiks ja see on linn, Shanghai Shi aga mitte. Andres 6. august 2010, kell 13:01 (EEST)

::: Jah, vabandust, mul läksid KNABis read sassi. Mille alusel väita, et antud keskalluvusega linn pole linn? Mina saan aru, et kogu linn on küllalt tihedalt asustatud, et teda linnaks pidada. Nii võttes saab ka Shanghai keskasula siseselt eristada väiksemaid asulaid, milleks on linnarajoonid või väiksemad üksused või muidu keskasulaga kokku kasvanud üksused, mille järgi vastavat kanti määratleda saab.

::: Kui ka mõni allikas nimetab Shanghai linnasüdant, aga ei täpsusta, kas ta peab selle all silmas sama mingil ajahetkele vastavat üksust, mille rahvaarv on teada, siis tulevad mu meelest siia linkimse nimel mängu ebaotstarbekad eeldused. Pikne 6. august 2010, kell 13:23 (EEST)

::::: Linn on üks asula ega sisalda maapiirkondi. Shanghai Shi aga sisaldab hulga linnu ja ka palju  maapiirkonda.

::::: Shanghai linnaks nimetatakse seda linna, mille elanike arvuks saadi rahvaloendusel 8 miljonit. Kui ma õigesti aru saan, koosneb see 9 linnarajoonist ning seda nimetatsakse linnasüdameks. Seda sõna kasutatakse ilmselt kimbatuse tõttu, mis tuleneb Shangshai Shi linnaks nimetamisest. Arvan, et siin annab tunda erinevus, mis põhjustab ka teise ülesehituse teistes vikides: kohaks peetakse omavalitsusüksust, mitte asulat, nagu Eestis.

:::::: Linnarajoonid on haldusüksused, mitte asulad.

:::::: 18 linnarajooni moodustavad Shanghai linnastu.

:::::: Entsüklopeedilised faktid saavad tulla ainult üheselt mõistetavatest allikatest, sest nad peavad ise olema üheselt mõistetavad. Andres 6. august 2010, kell 13:58 (EEST)

:::::: Minu meelest Sa pole KNAB-ist midagi valesti vaadanud. Andres 6. august 2010, kell 14:01 (EEST)

:::: Google Earthi põhjal tundub vähemalt seal lõunaosas küll päris palju põllumaad olevat. --Epp 6. august 2010, kell 20:56 (EEST)
----
Kui keegi teeb vahet Shanghail ja Shanghai Shi'l, siis võiks infokasti ka pindala ja rahvaarvu lisada (mis on uuem, kui 11 aastat). Alts 15. veebruar 2011, kell 11:54 (EET)

Pole arusaadav, kas tekstis on toodud 2000. või 2010. aasta rahvaarv. Andres 15. veebruar 2011, kell 15:16 (EET)
----
Intervikid on Shanghai Shi omad. Andres 15. veebruar 2011, kell 15:16 (EET)
----
Mida on siin mõeldud Shanghai keele all? Kas wu keelt või Shanghai murret? Ja mis kirjaviisi siin on kasutatud? Andres 2. märts 2011, kell 22:51 (EET)

'Šanghai keel' on rahvalik nimetus wu keele kohta. --Vihelik 2. märts 2011, kell 22:55 (EET)

: Sel juhul võiks juba öelda "wu keel". Andres 2. märts 2011, kell 23:20 (EET)

: Aga inglise viki ütleb, et wu-keelse nime latinisatsioon on  Zaonhe ja Shanghai murdes nime latinisatsioon on Zånhae ja hääldus  [z̥ɑ̃̀hé]. Nii et siin on nähtavasti ikka silmas peetud Shanghai murret. Andres 2. märts 2011, kell 23:20 (EET)

:: Peaks siis kirjutama "wu keele šanghai murdes". --Vihelik 2. märts 2011, kell 23:31 (EET)

::: Hea küll. Aga kohanimedest tulenevaid murrete nimetusi enam ei  mugandata. Andres 3. märts 2011, kell 00:52 (EET)
----
2010. aasta rahvaloenduse andmed pole veel avaldatud, nii et nähtavasti mõeldakse ikkagi 2000. aasta rahvaloendust. See aga toimus hoopis 1. novembri seisuga. Peale selle, World Gazetteer esitab hoopis teistsuguse arvu: 12 693 027. Kuskilt mujalt ma seda ei leia. Andres 2. märts 2011, kell 23:20 (EET)
----
Vana elanike arv: 23 019 148 (2010) Velirand (arutelu) 7. juuli 2019, kell 17:38 (EEST)


Arutelu:15. september

Tuleb läbi mõtelda, kuidas seda materjali esitada. Ilmselt ei mahu kõik sellesse artiklisse ära. Rohkem mahuks aastate ja aastate kuude artiklitesse. Samuti saaks kirjutada eraldi artiklid inimeste, sündmuste ja asjade kohta, millest siin juttu on. Sedamööda, kuidas need valmivad, võiks siit teksti vähemaks võtta. Püüan sündinute ja surnute seas nimetada üksnes kõige tuntumaid. Kõige tähtsamaid sündmusi välja valida on väga raske. Küllap see võtab aega. Andres 21:27, 9 Jul 2004 (UTC)

Saan aru. Filtreerin teksti üle, võtan lühemaks. Redo 21:32, 9 Jul 2004 (UTC)

: Jah, aga kui võtad kuskilt vähemaks, siis paiguta see osa kuskile mujale. Muidu ei ole mõtet lühendama hakata. Andres 08:19, 10 Jul 2004 (UTC)
Miks seal lõpus see eraldi kast on? --Epp 29. november 2011, kell 21:29 (EET)

See on vist mõeldud esilehele. Andres 29. november 2011, kell 23:26 (EET)
----
*1584 – valmis Escoriali palee.

Võtsin välja, sest see ei leidnud kinnitust. Andres (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 06:48 (EET)

*1929 – Otto Strandman kujundas riigivanemana uue valitsuse.
Otto Strandmani teine valitsus asus ametisse juulis. --WikedKentaur (arutelu) 14. september 2016, kell 16:37 (EEST)
----
"1992 – Ülemnõukogu otsustas korraldada presidendi ja Riigikogu valimised 20. septembril." Siin nüüd küll midagi klapi. Vaja kontrollida. 5 päeva enne valimisi seda nüüd küll ei otsustatud. Velirand (arutelu) 10. september 2017, kell 12:14 (EEST)
 *1992 – Ülemnõukogu otsustas korraldada presidendi ja Riigikogu valimised 20. septembril.
Võtsin välja kahtlased:
*1849 –
*1906 –
Andres (arutelu) 30. jaanuar 2018, kell 21:38 (EET)
----
Bonifatius IV paavstiks saamise aeg pole kindel. Andres (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 06:40 (EET)
----
*1620 – Briti laev Mayflower sõitis Plymouthi sadamast välja.

Ei leidnud kinnitust. Andres (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 07:00 (EET)


Arutelu:Eesti ajalugu

Tehtud parandus. Väljend "segaklooster" on sobimatu, sest tekitab väärseoseid. Pirita puhul on õige rääkida kaksikkloostrist, kus kahe eraldi konvendina tegutsevad nunnad ja mungad. --Excalceus 15. jaanuar 2012, kell 10:34 (EET)

Kui ma artiklit natuke neutraalsemaks muudan, on varsti jälle mingi poliitiliselt korrektne mõnitamine platsis. Riigipööre on riigikorra vägivaldne muutmine, kus see riigikord täpselt 12. märtsil 1934 oli, kas vapside käes või raudteest 100 meetrit eemal? Ma võin abiks olla, 12. märtsil 1934 keelati Eestis homoabielud ka ära, milline hirmus inimõiguste rikkumine! --IFrank (arutelu) 18. aprill 2013, kell 12:11 (EEST)

Sa, IFrank, oled ikka natuke ebastabiilne tegelane siin. Vahel on su parandused ja kommentaarid asjalikud, aga siis tuleb sellist soga. Selle homoseksuaalsuse probleemi osas oleks asjalik pöörduda psühholoogi poole, siis sa ehk ei kommenteeriks igas võimalikus kohas sel teemal. 1934. aasta teemal puudub sul aga igasugune objektiivsus, nii et neutraalseks ei saa seda käsitlusviisi kuidagi nimetada. - FlorianF (arutelu) 18. aprill 2013, kell 12:27 (EEST)

: FlorianF, defineeri, mis on riigipööre. Kas vapside laialisaatmine või kaitseseisukorra kehtivuse laiendamine? Kas Päästeorganisatsiooni arreteerimine 1924. aastal oli riigipööre? Kas enne 1934. aastat kehtestatud kaitseseisukord oli riigipööre? Kas vapside laialisaatmine 11. augustil 1933 oli riigipööre? Tagantjärele pole mõtet tänapäeva aktuaalseid poliitiliselt korrektseid sõnu kasutada. --IFrank (arutelu) 18. aprill 2013, kell 12:33 (EEST)
Selge, et Päts ja Laidoner ise oma tegevust riigipöördeks ei nimetanud ning esialgu ei olnud ilmselt ka teistel selge, mis sellest uuest üleriigilisest kaitseseisukorrast tuleneb. Nii on riigipööre võib-olla tõesti natuke vale nimetus, aga tagantjärele on selge, et 12. märtsil juhtunu juhatas sisse üpris kiire mineku autoritaarse riigikorra juurde, kus mitmed isikuvabadused olid piiratud, Riigikogu "vaikivas olekus" jne. Need on ilmsed faktid, mida kuidagi maha vaikida ei saa. Athanasius Soter (arutelu) 18. aprill 2013, kell 16:52 (EEST)

Tänan, Athanasius Soter, see on nüüd küll neutraalsuse poole. Mõned märkused, ma ei tahaks artiklit ennast nii kiiresti torkima hakata. Kaitseseisukord ei kehtinud mitte 1920. aastate algusest, vaid alates 1918 (üleriigiliselt kehtestati enne 1933. aastat 1918 ja 1924, seetõttu pole õige, et alates 1920. aastatest korduvalt). Vapside võidu suur tõenäosus on käibetõde, aga pole põhjendatud (ma panin enne 1934. aasta valimistel saadud kohtade arvu). 1934. aastal ei pidanud toimuma presidendi, vaid riigivanema valimised (keda siis küll tihti presidendiks nimetati). 1938. aasta põhiseadust peaks iseloomustama veel isikuvalimiste kaudu, mis teda selgelt eristab 1920. aasta põhiseadusest. --IFrank (arutelu) 18. aprill 2013, kell 17:04 (EEST)

:Kaitseseisukorra ja riigivanema nimetuse osas olin tõesti ebatäpne. Kogu Pätsi režiimi suhtes ei saa aga ikkagi mööda minna sellest, et tegemist oli üpris ebademokraatliku ja autoritaarse riigikorraga. Sellisel seisukohal on ka akadeemiline ajaloo üldkäsitlus "Eesti ajalugu VI". Athanasius Soter (arutelu) 20. aprill 2013, kell 19:19 (EEST)

::Tegelikult võib nii lõpmatuseni edasi vaielda ja parandusi edasi-tagasi solgutada, milleks mul ei ole aega. "Autoritaarne riigikord" oli 1934. aasta põhiseadusega ette nähtud, seetõttu pole õige öelda, et põhiseaduse asemel kehtestati hoopis see. Vahest peaks tõesti olema artiklis öeldud, et 1934. aasta põhiseadus oli vapside esitatud. Kui on nimetatud "peamised soosikud", võiks ka neljas kandidaat (Rei) nimetatud olla. Kandidaatide soovitusallkirjade arv ei ole iseloomustav ja annab mõista, et Larka valitigi tohutu häälteenamusega riigivanemaks. Kui on öeldud, et Riigikogu ei kutsutud enam kokku, on "vaikiva oleku" mainimine ülearu. Kui kaitseseisukord kehtis 1918. aastast peale kõigi valitsuste ajal, on ebaõiglane nõuda, et Päts selle tühistanud oleks (pean kirjutama midagi 1939. aasta Heakorra ja julgeoleku seaduse eelnõu kohta). Minu arust ei tuleks rõhutada, et erakondi ei asutatud, vaid, et need ei jõudnud kahe aasta jooksul välja kujuneda. Jne. Mõtlen selle artikli üle. --IFrank (arutelu) 22. aprill 2013, kell 13:34 (EEST)

Seltsimehed "kaks kanget" Teie põhimõtteliste vaidluste tõttu on kogu artikkli sisu seatud märkusega
kahtluse alla, kas poleks targem vaielus konstruktiivse lahendi saavutamiseks üle viia "töö sektsioonidesse" - Vaikiv ajastu vms--NOSSER (arutelu) 23. aprill 2013, kell 20:25 (EEST)
----
"Sellest hoolimata võeti sügisel rahvahääletusel vastu uus vabadussõjalaste esitatud põhiseadus". 1933. aasta põhiseaduse rahvahääletus oli kolmas. Kahest eelnevast põhiseaduse rahvahääletusest tuleks ka kirjutada. 90.191.119.98 28. aprill 2013, kell 10:25 (EEST)
;Millal toimetusmärkus eemaldada?
Igaüks, kellel ei ole artikli suhtes huvide konflikti, võib toimetusmärkuse eemaldada millisel iganes järgmistest juhtudest:
*Kui ta on märkuses osutatud probleemid lahendanud.
*Kui ta on veendunud, et keegi teine on märkuses toodud probleemid lahendanud. Kahtluse korral tuleb küsida lisainfot.
*Kui ta on veendunud, et märkus lisati põhjendamatult või ekslikult. Kahtluse korral tuleb küsida lisainfot.
*Kui artikli arutelus on saavutatud konsensus, et probleem on lahendatud ja märkus tuleb eemaldada.

Nt inglise ja vene vikis on Eesti ajaloo mall (vt nt :en:Template:History of Estonia). V-o tuleks meilgi teha--Bioneer1 (arutelu) 13. oktoober 2013, kell 12:58 (EEST)

See lõdvalt seotud märksõnadest koostatud mall annab pealisekaudse ülevaate. Pole iseenesest mõistetav, miks just need märksõnad ja sellise jaotusega. Arvan, et võiks pigem jätta tegemata. Pikne 13. oktoober 2013, kell 13:15 (EEST)
----
Kui link Karl Koppel läheb valesse kohta, siis tuleb ette näha teine pealkiri ja õige link panna. Andres (arutelu) 2. mai 2014, kell 16:09 (EEST)
----
Lingid vene vikile punaste linkide asemel on halb praktika. Andres (arutelu) 24. aprill 2015, kell 09:39 (EEST)
----
Viimastest aastatest tuleks ka midagi kirjutada. Velirand (arutelu) 13. jaanuar 2016, kell 14:14 (EET)

Möödus vaid kaks aastat ja juba ma üritangi. Mõni märkus veel: 1) seda viimast, tänapäevast lõiku võiks kah juba periodiseerida, üks võimalik veelahe on liitumine ELiga; 2) kodanike komiteede jms all on kirjas, et pikemalt loe eraldi artiklitest, aga siin lühemalt pole kirjutatudki; 3) kel juhtub olema, võiks kirjandusse lisada Valter Langi hiljutise raamatu "Läänemeresoome tulemised" ning seda siis muinasaja osas refereerida; 4) tänapäevase osa lõpu võiks keegi omakorda refereerida artiklisse Eesti. --82.131.43.88 23. veebruar 2018, kell 23:19 (EET)

Muide, Teise maailmasõja algusest alates paistab ajalugu tähendavat üksnes poliitilist ajalugu. Tegelikult võiks ka hilisemasse ossa lisada kultuuri, demograafia, looduse, majanduse... Ei ole päris nii, et (utreeritult öeldes) kui sõda polnud, siis järelikult ei juhtunud midagi. --82.131.43.88 23. veebruar 2018, kell 23:28 (EET)
-------------
2022. aastal avaldas Eestile mõju ka Venemaa täiemahuline sõjaline sissetung Ukrainasse.
Millist mõju? 21. sajandi osa on inglise vikis ka oluliselt pikem.--Raamaturott (arutelu) 30. mai 2022, kell 13:30 (EEST)


Arutelu:Eesti keele grammatika

Sõnaliikide skeem on tore, aga ta peaks olema suurem, muidu on liiga kribu. Andres 16:16, 11 Jul 2004 (UTC)

Ma ei saa aru, milles asi - iga korraga, kui ma uue, suurema png faili üles laen, muutub selle kvaliteet järjest kehvemaks :( Arvutis on küll muidu pilt tipp-topp. Mida teha? Redo 20:33, 11 Jul 2004 (UTC)

: Ma ei tea, milles asi, aga pilt ise ei pea suur olema. Tuleb nähtavasti muuta mõnda parameetrit selle artikli koodis. Andres 20:41, 11 Jul 2004 (UTC)

:: Ma tegin nüüd katseks tabeli suuremaks. Mul on endal tavaline tekst seatud peaaegu sama suureks nagu tabelis "Käändsõnad". Andres 20:47, 11 Jul 2004 (UTC)

::: Aa, seda sa mõtelsid :) Ma sain aru, et pilt ise on liiga väike, mitte see küüspilt artikli juures. No praegu on igatahes siis hästi. Redo 09:02, 12 Jul 2004 (UTC)
!Mingi jama, tekst katkes lõppsilbi täishäälikute juures, kas keegi saaks korda teha!

Kas ortograafia ei võiks eraldi artiklis olla, see ei ole ju tegelikult grammatika, või ma eksin? KS 14:20, 31 Dec 2004 (UTC)

: Sul on õigus. Ja ega eesti keele grammatikatki ühte artiklisse mahuta! Andres 14:37, 31 Dec 2004 (UTC)

Arvan, et materjal tuleks jaotada artiklitesse "Eesti keele ortograafia" ja "Eesti keele morfoloogia". Need valdkonnad tuleks jällegi jaotada mitme artikli vahel. Andres 01:42, 12 Jan 2005 (UTC)
Praegusel kujul ei ole artiklil saba ega sarvi. Andres 19:19, 23 mai 2005 (UTC)
Ei tea midagi... Pealegi on seal lõpus veel märge "pooleli". ... "Grammatika" tähendab tegelikult kahte asja: keele seesmist ehitust ehk struktuuri (hõlmab ka morfoloogia) - ja õigekirja ehk ortograafiat. Enamasti tähendab "grammatika" mõlemat, nagu ka siin artiklis. Minu meelest võiks selles artiklis kõik koos olla kyll. Hea koht, kust vaadata midagi, pole vaja otsima hakata mitme artikli vahel... --Lulu 19:39, 23 mai 2005 (UTC)

Möönan, et grammatikat võib mõista nii, nagu Sa ütled. Aga artikliga on kaks probleemi. Esiteks puudub siin selgroog: kompositsioon on kaootiline. Teiseks pole eesti keele grammatikat mitte kuidagi võimalik mahutada ühte artiklisse. Me saame siia panna ainult mingi kondikava. Andres 19:46, 23 mai 2005 (UTC)

Minu arust võiks kogu selle artikli sisu olla hoopis artiklis Eesti keel, süstemaatiliselt korraldatud (võib-olla täheortograafia alaosa artiklisse Eesti keele ortograafia). Kui too läheb liiga pikaks (ja ma mõtlen liiga pikaks), alles siis teha oma artiklid. Peep 16. september 2005, kell 17.45 (UTC)

: Põhimõtteliselt nõus. Sel juhul pole ehk üldse tarvis artiklit "Eesti keele grammatika", vaid põhjalikumad artiklid kannaksid konkreetsemaid pealkirju. Andres 17. september 2005, kell 04.14 (UTC)

Artikkel mainib, et lähimad sugulaskeeled on võru ja setu keel. Esiteks, minu teada loeb valdav enamik keeleteadlasi ja ka tavainimesi neid keeli siiski eesti keele murdeiks, st osaks eesti keelest. Teiseks, kui võru ja setu on eraldi keeled, võiks ju edasi mõeldes ka öelda, et hiiu, saare, mulgi jt. murded on veelgi lähemad "sugulaskeeled". Seega võiks ikkagi piirduda vadja ja liivi keele nimetamisega või siis lihtsalt mainida, et kuulub läänemeresoome lõunarühma.

Nii või teisiti kirjutab keegi siia juurde ka setu ja võru keele. Pakun välja niisuguse lahenduse: märkida sulgudes, et mõned uurijad peavad ka võru ja setu keelt eesti keelest erinevateks sugulaskeelteks. Muidu heidetakse ette vähemuse arvamusega mittearvestamist. Arvan ka, et siin pole õigupoolest tarvis keelesugulusest rääkida, sest see ei kuulu teema alla. Sama ettepanek jääb aga kehtima igal pool, kus sellest räägitakse. Andres 10. veebruar 2006, kell 07.06 (UTC)

Keegi võttis ära märkuse, et artikkel on viletsas seisus. Aga praegu puudub artiklil arusaadav kontseptsioon (kas tahetakse kogu grammatikat selles artiklis esitada?). Vaata arutelu ülalpool. Andres 10. veebruar 2006, kell 07.12 (UTC)

1. Artiklis peaks kirjutama sellest, mis eesti keele grammatikale on iseloomulik, aga mitte sellest mida eesti keele grammatikas pole. Grammatilist sugu ei ole, duaali ei ole, määravat artiklit pole, lihttulevikku pole, liittulevikku pole jne. Seda kõike pole mõtet märkida. Oluline on märkida seda, mis on olnud (näiteks täishäälikute ühildumine) ja mis praegu on olemas.

2. Auto sõna pole käänamise näitlikustamiseks hea. Kas või sellepärast, et lühikest sisseütlevat ei saa moodustada, samuti peaks näitama kuidas täiendsõna käändub koos põhisõnaga. Näiteks suures majas, aga suure majani.

Ma pole sellega nõus, et mingi kategooria puudumine grammatikat ei iseloomusta. Andres 7. detsember 2006, kell 08:11 (UTC)

Muide, eesti keeles kasutatakse määrava artikli funktsioonis mõnikord sõna "see". Andres 7. detsember 2006, kell 08:12 (UTC)
----
"mõnede väljaspool eesti keele levikuala olevate kohtade eestikeelsed nimed ehk eksonüümid... Nüüdisajal püütakse eksoneemide hulka vähendada"
Kumb on õige, eksoneem või eksonüüm? --Ken 6. november 2007, kell 21:09 (UTC)

Eksonüüm. Andres 7. november 2007, kell 19:22 (UTC)
----
Nüüdisajal püütakse eksonüümide hulka vähendada ja võtta kasutusele lähtekeelseid nimesid (Côte d'Ivoire, Cabo Verde).

Need näited ei ole sobivad. Andres 7. november 2007, kell 19:24 (UTC)

Eesti keele grammatikateks nimetatakse ka grammatikat kirjeldavaid teoseid. Adeliine 11. november 2010, kell 13:39 (EET)

Jah, nende kohta on tarvis eraldi artiklit.

Muide, eesti keelt tuleks kirjeldada ikkagi kõigepealt artiklis Eesti keel. Spetsiaalartiklid võiksid olla kitsama teemaga. Andres 12. november 2010, kell 07:41 (EET)
----
Mõnedel omasõnadel on võimalik moodustada sisseütleva käände lühivormi, nt keresse ~ kerre. See pole õige, moodustada saab lühikest sisseütlevat kõigist sõnadest, mõne sõna puhul lühikest vormi üldiselt ei kasutata (näiteks ema - emma, isa - issa) või ei kasutata kõigi kõnelejate poolt.Valju 21. detsember 2011, kell 16:43 (EET)
----
Iga käände kohta võiks eraldi artikkel olla. 90.191.119.98 6. juuli 2012, kell 17:38 (EEST)

Neid artikleid pole veel jõutud kirjutada--Bioneer1 (arutelu) 7. juuli 2012, kell 22:17 (EEST)
----
"Eesti keele grammatika on eesti keele grammatika." See lause levib nüüd Facebook'is. Peaks vist kuidagi muutma. Velirand (arutelu) 18. oktoober 2019, kell 09:57 (EEST)


Faili arutelu:S6naliikide skeem.png

On kaks iseasja, kui suur on pilt ise ja milline ta on artiklis vähendatud kujul. Kuigi pilt ise on hästi nähtav, on ta praeguses vähenduses liiga kribu. Tavaliselt eeldatakse piltide puhul, et kes tahab pilti lähemalt vaadata, see saab klõpsates suurema pildi. Aga arvan, et praegusel juhul on tegemist tabeliga, mis täidab oma funktsiooni kõige paremini siis, kui ei ole vaja edasi-tagasi klõpsata. Andres 20:36, 11 Jul 2004 (UTC)
Tabel peaks olema tekstis sellise suurusega, et tema laius oluliselt ei ületaks lehekülje laiust ning ta oleks samal ajal hästi loetav. Andres 20:39, 11 Jul 2004 (UTC)

kasutajad saavad ise määrata, mis suuruses pilte kuvatakse. Me oleme üldjuhul loobunud piksliga piltide suuruse näitamisest--Estopedist1 (arutelu) 12. juuni 2019, kell 17:57 (EEST)

Pildil on "PÖÖRSÕNAD". Kas mitte pöördsõnad? J 07:56, 12 Jul 2004 (UTC)

viga parandatud--Estopedist1 (arutelu) 12. juuni 2019, kell 17:57 (EEST)


Kasutaja arutelu:Suwa

Tere tulemast vikipeediasse, Suwa! Andres 07:39, 14 Jul 2004 (UTC)

* 2004–2010
* 2011-2017

Palun harjuta Vikipeedia artikli toimetamist kuskil mujal kui artikli nimeruumis. Cumbril 20. märts 2018, kell 23:31 (EET)

ja palun siis viidata täpselt, miks ei tohi artikliseeriale viidata?, eriti kui kirjutise enda tekstis on juttu artikliseeriast? suwa 20. märts 2018, kell 23:34 (EET)~

: Esiteks pole sinu lisatud viide korralikult vormistatud. Teiseks – viide oli enne antud ju konkreetsele allikale konkreetses artiklis. Lugeja saab sinna lingile minna ja sealt järgi kontrollida, et nii tõesti allikas on kirjas. Terve artikliseeria (kokku seitse artiklit) viiteks panemine tähendab, et lugeja peaks nüüd siis seitse artiklit läbi lugema, et seda kohta leida. Normaalne! Cumbril 20. märts 2018, kell 23:42 (EET)

Minu teada Vikipeedias pole kunagi olnud kokkulepet, et kõik võõrkeelsed arutelukommentaarid tuleks tõsta saatkonda. Nagu saatkonna ja üldise arutelu päises öeldud, saatkond on teadaanneteks ja küsimusteks, mis on vikide vahelised või vikide ülesed.
Varem on siin juhitud tähelepanu, et näiteks tõlkepalve ei peaks olema saatkonnas.
PS Asesõna "ta" kasutatakse ka elutute asjade kohta, vt M 8, punkt 1. Pikne 9. september 2018, kell 15:20 (EEST)

on nt enwi artiklis nii palju läbi "nämmutatud", et RV vete osas pole kahtlust (Higgins jt), pealegi on eilsel/tänasel/homsel päeval nii palju jälgivaid asjandusi, et koordinaatide osas ei ole kahtlusi (nii palju kui mina tean (mitte et kohal olnuks, 3-l alusel), siis palus ua enne reisi luba, millest keelduti, ua alused naassid Odessa kursile ja ju see siis kellelegi ei meeldinud)—Pietadè 29. detsember 2018, kell 16:24 (EET)

ma ei kahelnud selles, vaid arvan, et väite juurde oleks hea viide tekstile, milles on see täpselt mainitud, muidu ma võin nt arvata, et tegemist on Ukraina vete või majandusvööndiga ntx. suwa 29. detsember 2018, kell 17:59 (EET)

Ära siis, palun, seda üldarutelu raha märkust kuigi tõsiselt võta (täna, näiteks, avastasin, et mo esimene enwi artikkel on pakkunud / pakub huvi ligi 10 tuh vaatajale, päevas, ja tõdesin, et ma ei tea iseenda vanust(ki), valgusaastates...;-)) °—° Pietadè 11. oktoober 2019, kell 18:56 (EEST)

Milleks sul siis seda kategooriat tarvis on? Kõik lehed nimeruumis lehed siit: Eri:PrefixIndex/Mustand:. Praeguse seisuga tundub, et see kategooria on ainult tüliks, kuna pärast artikliruumi teisaldamist peab keegi kategooria eraldi eemaldama. Samuti, päris nii ikka ka ei ole, et iga kasutaja teeb kategooriaid oma suva järgi ja isiklikuks tarbeks. Pikne 17. märts 2020, kell 16:55 (EET)

Nüüd on see ka juhtunud, et artiklite nimeruumis oleval artiklil on kategooria küljes, sest keegi pole seda pärast teisaldamist eemaldanud: Liikmesriigi trahvimine kohtuotsuse mittetäitmise eest. Suwa, palun tee korda. Kaniivel (arutelu) 21. oktoober 2020, kell 01:42 (EEST)

Ma pole varem ühtki artiklit kaitse alla pannud, aga eilne oli piisavalt jube, et seda kohe teha. Blokeerisin ka vandaalitsenud kasutaja. Tabalukust ei tea ma midagi, seepärast ei osanud ka kedagi appi paluda. Ssgreporter (arutelu) 31. august 2020, kell 01:09 (EEST)

See on üks järjekordne vana-vana arutelu, saad kasutada malli

Kirjeldus: https://et.wikipedia.org/wiki/Mall:K-mall

Lukustamise sõnastus: https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia:Artikli_lukustamise_kord

ingliskeelne on suht paika loksutatud https://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Protection_policy

edu :) suwa 31. august 2020, kell 12:39 (EEST)

Palun ära trepi teiste lisatud kommentaare! Nagu siin või siin. Mina näiteks ei vastanud malli arutelus oma kommentaariga sinu kommentaarile. "Tänu" sinu tegevusele aga jääb mulje nagu oleksin vastanud. Las igaüks otsustab ise, kellele ta vastab või ei vasta arutelus. Kaniivel (arutelu) 24. september 2020, kell 14:33 (EEST)

mh, põhjusmõtteliselt-tehniliselt võiks isegi õige olla ... a mõtle siis miski kujundusviis/arutelu-soft(foorum-php-jne) välja ning edasta selle kasutamise ettepanek wikimeediale ... mis on parema loetavusega kui lihtsalt lausete üksteise otsa lükkimine ... see ei ole normull, et erinevad kirjutajad pole üheselt ja kergelt esmasel lugemisel eristatavad. suwa 24. september 2020, kell 16:02 (EEST)

: Sellist arendati (:mw:Structured Discussions) ja mõnes vikis on see beeta-funktsioonina valitav, aga töötab vaid kasutaja arutelulehel. Mina ei tea, miks seda edasi ei arendata ega kasutusele ei võeta. Pole midagi teha, tuleb senisel moel hakkama saada.

: Saan aru sellistest parandustest, kui ühe kirjutaja kommentaar on eelmise kirjutaja kommentaariga samal real, sabas. Seda on OK parandada. Aga kui kirjutaja ei vastanud kommentaarile ja sinu parandus teeb, nagu oleks vastanud, siis see on eksitav. Kaniivel (arutelu) 24. september 2020, kell 16:38 (EEST)

:: nojahh, sain aru, a ma ka teen näpukaid, mitte ei trepi mõttetult, ehk oleks lahendus see, kui br / html taag lisatakse iga allkirja järgi automaagiliselt ? suwa 25. september 2020, kell 12:03 (EEST)

Palun vormista viited korralikumalt! Ära kasuta viidete juures sellist sõna nagu "Vaatasin" või "Vaatasin viimati", õige on "vaadatud" või "kasutatud". Kuupäeva vormistuse juures on õige 7. veebruaril 2021 (või 7.2.2021), mitte 07. veebruaril 2021. Palun paranda ära kõigis artiklites viited, kus oled kasutanud vormi "vaatasin. Vaata ka Vikipeedia:Viitamine.-Raamaturott (arutelu) 26. juuni 2022, kell 15:03 (EEST)

hm, kirjas on ju, et viitamise stiil., viite täpne vormistus on kokkuleppe küsimus, tähtis on, et eelmainitud informatsioon oleks olemas. suwa 26. juuni 2022, kell 16:51 (EEST)

:Mulle tundub, et kuupäeva kirjutamine viites on küll eelistuse küsimus, muudel juhtudel on meil tõesti kombeks sõnadega kirjutada.

:Aga "vaatasin" ei ole sellepärast hea, et see on liiga isiklik. Lugejal ei ole tarvis teada, kes vaatas. Mõeldud on ikkagi selliseid viitamisstiile, mida (või millesarnast) toimetatud väljaannetes ka kasutatakse. --Andres (arutelu) 26. juuni 2022, kell 17:12 (EEST)
Nagu sai juba eelnevalt öeldud, ära kasutada viites sõna "vaatasin." Nii ei kirjuta viidetes mitte keegi.--Raamaturott (arutelu) 17. august 2022, kell 19:04 (EEST)
JA ÄRA PANE VIIDETESSE ARTIKLITE AVALDAMISE KELLAAEGU!--Raamaturott (arutelu) 25. august 2022, kell 20:25 (EEST)

Artikli avaldamise (st lugemise) kellaaeg on kohati oluline; nt BBC-l (ja mitte ainult; nt ka ERR Uudised, ülal paremas nurgas: „22.08.2022 19:54 // Uuendatud: 22.08.2022 22:50“ ) on senini kombeks avaldada sama aadressi ja pealkirja all erinevat sisu (vaid päises olev märge, nt updated 2 mins ago ) ütleb ära, et sisu on muutunud. ☆☆☆—Yx iNdiviid Kaastöö 25. august 2022, kell 20:43 (EEST)

Okei, inglise vikis pigem ei ole märganud. Küll olen eemaldanud kellaegu välislinkide juures.--Raamaturott (arutelu) 25. august 2022, kell 22:11 (EEST)

: ei ole ok, te võiks oma mõttemallidega jõuda 21. sajandisse, hetkel nt sõdades jms loetakse sekundeid, seega võiks kohale jõuda, et kronoloogiates ja viitamistes on minuti kasutamine täna täiesti asjakohane. suwa 29. august 2022, kell 09:23 (EEST)

: Vabandust, olin ennist liiga resoluutne. Kellaaeg võib jääda, kui see on põhjendatud. Igale suvalisele artiklile kellaaega juurde siiski ei paneks.--Raamaturott (arutelu) 29. august 2022, kell 14:32 (EEST)

: viimasel ajal ei ole märganud, või siis pole lihtsalt aega olnud: nt BBC-l on olnud ka kombeks jätta 24+ tunniks samale aadressile artikkel, milles muudetakse nii pealkiri kui sisu... ☆☆☆— Yx iNdiviid Kaastöö 29. august 2022, kell 09:36 (EEST)

:: ja kui võrdleid erinevate uudisteagentuuride, infomajade, meediaettevõtete väljundeid mõne olulise sündmuse kohta, siis kuidas sa neid järgjestad kronoloogiliselt? ikka minutite kaupa. suwa 29. august 2022, kell 10:05 (EEST)

Muutuja "PAGENAME" on mõeldud rohkem mallides kasutamiseks. Seda ei tuleks sisestada otse artiklitesse, kus see teeb koodi ebaühtlasemaks ja koodist arusaamise üsna ilmaasjata keerulisemaks. Pikne 25. august 2022, kell 19:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:Patrizia~etwiki

Benvenuta, Patrizia! Andres 07:40, 14 Jul 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Patrizia~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Liitmine

Liitmisest räägitakse kahes mõttes. Esiteks on liitmine üks täiesti kindel tehe arvudega, arvufunktsioonidega, arvumaatriksitega jne. Sellel on kindel definitsioon. Teiseks on liitmine mis tahes binaarne tehe, mille puhul kasutatakse aditiivset tähistust (märki +). Liitmiseks nimetatakse ka tõeväärtuste loogilist liitmist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:11, 15 Jul 2004 (UTC)
Parandasin sellepärast, et praegu ei ole liitmist kui konkreetset tehet üldse defineeritud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 06:05, 27 Jan 2005 (UTC)

minu arust sellest i++ ei ole küll mõtet siinses artiklis rääkida. Liitmine jääb liitmiseks, sõltumata sellest, palju liidetakse. Programmeerimisalases artiklis, seal küll.--Hendrix 3. september 2008, kell 18:04 (UTC)

Nii palju kui mina aru saan, on see üks teine tehe, mida parema puudumisel samuti nimetatakse liitmiseks. Võib-olla on tal mingi nimi olemas. Seda tehet on kasutatud näiteks Peano aritmeetika aksiomaatikas. Tehte enese seisukohast ei ole oluline, et programmeerimiskeeltes on selle jaoks eraldi tähistus. Igatahes ei ole defineerimisel seda mainida tarvis. Kuidas mingit tehet programmeerimisel tähistatakse, see võiks tehte tutvustamisel üks alajaotus olla küll. Andres 3. september 2008, kell 19:39 (UTC)

: Inglise keeles on hea nimetus "increment" sellele liitmise ("addition") eritüübile, mis käib sammhaaval ja annab tulemuseks järgmise. Eesti keeles ma sellele sobivat nimetust ei tea. Ehk keegi teab? Leian igal juhul, et see sobib siia artiklisse (kui üks liitmise alatüüpe), kuigi ta praegu mõjub artiklis ehk natuke ületähtustatuna. Kui artiklit laiendada, siis sobib i++ siia hästi.  Reimgild 29. september 2009, kell 13:58 (UTC)

Siin peaks alustama ikkagi arvude liitmisest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. veebruar 2009, kell 10:07 (UTC)

Liitmine on binaarne operatsioon, mille operande nimetatakse liidetavateks ja liitmistehte tulemit summaks.

Praegu on liitmine sisuliselt defineeritud kui tehe, mida nimetatakse liitmiseks. Andres 27. september 2009, kell 16:30 (UTC)

: Kuidas nii? Eemaldan toimetamismärkuse, kuna toimetamine pole see, mida see artikkel vajab. --Hardi 27. september 2009, kell 16:35 (UTC)

:: Kuidas siis ei vaja? Artikli ülesehitust on tarvis muuta. Siin ei tehta vahet eri mõistetel, nagu ülalpool on juttu. Esitus ei ole koherentne. Andres 27. september 2009, kell 16:47 (UTC)

::: Kas see on artikli restruktureerimisega saavutatav? --Hardi 27. september 2009, kell 16:52 (UTC)

:::: Jah, kui see ei piirdu artikli osade ümbertõstmisega. Andres 27. september 2009, kell 17:11 (UTC)

::::: Ma pole siiski veendunud, et see on toimetamine, mida selle artikliga teha soovid. Samuti pole ma veendunud, et seda üleüldse vaja on (sest su ülalpool esitatud mõte pole õige). --Hardi 28. september 2009, kell 09:23 (UTC)

:::::: Ega keegi päris täpselt ei tea, mis see toimetamine või restruktureerimine on. Igatahes ei taandu selle artikli puudused sellele, et esitus on puudulik. Esitus on pehmelt öeldes ebakoherentne.

:::::: Milline mõte pole õige? Andres 28. september 2009, kell 10:37 (UTC)

::::::: Võin seda artiklit ka ise parandada/toimetada, kuid tungivat vajadust selle järgi pole. Seda artiklit Sinu maitsele ma kohandada ei oska.

::::::: Puudused on esitatud selle arutelulehe kõige esimeses lõigus. See jutt pole päris täpne. --Hardi 28. september 2009, kell 11:24 (UTC)

::::::: Mina leian, et toimetamiseks on tungiv vajadus, ja püüdsin seda ka selgitada. Mis siis pole täpne, ja miks ei ole vajadust toimetada?

:::::::: Näiteks selline väide: "Teiseks on liitmine mis tahes binaarne tehe, mille puhul kasutatakse aditiivset tähistust". --Hardi 28. september 2009, kell 13:52 (UTC)

::::::::: Mis siin siis valesti on? Ja kui ongi midagi valesti, kuidas sellest siis järeldub, et artiklit pole tarvis toimetada? Andres 28. september 2009, kell 15:47 (UTC)

::::::: Ma ju ei ütlegi, et Sina peaksid seda artiklit minu maitsele kohandama. Vaidlus käib selle üle, kas artikkel vajab toimetamist. Toimetamismärkus on minu meelest vajalik just sellepärast, et Sinu meelest toimetamist tarvis pole, sest muidu Sa teeksid selle korda ja siis poleks toimetamist tarvis. Andres 28. september 2009, kell 11:36 (UTC)

:::::::: Väide "(ma teen artikli korda => toimetamismärkust pole (kelle arvates? kas minu?) tarvis) => (artikkel on (minu arvates?) korras => artiklit on tarvis toimetada)" viitab kahtlaselt eelarvamusele, et ma pole põhimõtteliselt võimeline artikleid parandama.

:::::::: Olgu. Ma ei kavatse sellele vaidlusele rohkem aega kulutada. --Hardi 28. september 2009, kell 13:52 (UTC)

::::::::: Ei, seda ma ei arva. Küll aga arvan, et Sa ei hakka parandama artiklit, mis Sinu arvates parandamist ei vaja.

::::::::: Noh, siis ma panen toimetamismärkuse tagasi. Andres 28. september 2009, kell 15:47 (UTC)

Kus peaks rääkima liitmisest kui ühendamisest, nt haldusüksuste liitmine, asjade kokkukleepimine/haakimine/neetimine/keevitamine, afiksite liitmine keeleteaduses jne? Adeliine 21. september 2012, kell 16:52 (EEST)

Pakun, et need asjad peaks panema täpsustuslehele, koos tehtega muidugi. Andres (arutelu) 22. september 2012, kell 10:52 (EEST)


Arutelu:PHP

Sõnadel "moodul", "protokoll" ja "rakendus" on siin spetsiifilised tähendused, nii et lingi juures peaks midagi sulgudes lisama, aga mis see sobiv sõna oleks? Andres 14:29, 16 Jul 2004 (UTC)
Sõnaga "kood" olen ka juba tükk aega hädas. Andres 14:30, 16 Jul 2004 (UTC)

Protokolli ja rakenduse juurde lisasin (informaatika), mis peaks olema piisav täpsustus.

Mooduli mõiste on ebamäärane. Tuleks vist kasutada teek, sest seda need ju oma olemuselt on. Inglisekeelses variandis on kasutusel Library.

arvan, et sõna kood jaoks tuleks kindlasti teha eraldi artikkel kood (informaatika), mille all saaks siis vaagida erinevaid tõlgendusi, sest tegu on minu arusaamist mööda natuke rohkem slängisõnaga. Üldiselt siis viidatakse lähtetekstile / lähtekoodile (Kumba sõna oleks õigem kasutada? ise pooldan viimast.), aga on ju ka mitmesuguseid muid informaatika alaseid koode: kooditabelid (ASCII), kahendkood, kood==salasõna, kindlasti lisandub siia midagi krüptograafia vallast jne. Või oleks ehk parem mingi üldisem mõiste kood kirjeldus - siin kohapeal peaks sõna sekka ütlema filoloog. Rene 20:42, 16 Jul 2004 (UTC)

: Eesti keelne kirjasõna on mõtlemise väljund kodeerituna sõnadesse

: kodeerituna kokkuleppelisse kirjaviisi kasutades ladina tähestiku kodeeringut.

: Ehk siis programmeerimiskeelne lähtetekst esitatuna programmeerimiskeeles

: on tuuringu masina jaoks tõlgendatav käsujada ja/või andmed.

: Suwa 12. september 2006, kell 20:26 (UTC)

Ma lisasin moodulile sulgudes "informaatika". Kui see sõna juba kasutusel on, siis tuleb seda ka vastavas artiklis selgitada. Selle sõna tähtsamad tähendused on... või ei, ma teen parem artikli moodul ja seletan selle all. Samuti teen sõnaga kood ja siis saab juba nende artiklite juures edasi arutada. Andres 04:50, 17 Jul 2004 (UTC)

Et tekst ei oleks punane, tuleb vastavad artiklid kirjutada.--Rünno 24. september 2009, kell 15:03 (UTC)

Aga need "Vaata ka" lingid. Kas sinna on mõtet neid olematuid artikleid toppida? Rene 24. september 2009, kell 15:22 (UTC)

:Miks olematud? Lihtsalt pole veel kirjutatud. Ega Sa ometi taha väita, et Apache ei ole seotud PHP-ga?--Rünno 24. september 2009, kell 15:27 (UTC)

:: Nojah, las nad siis olla. Lihtsalt mõtlesin, et saaks seda artiklit kuidagi puhtamaks üleliigsest mürast (Apache on näiteks mainitud juba eespool). Rene 24. september 2009, kell 15:55 (UTC)

:::Võib ju olla mainitud, aga artiklit Apache kohta ei ole.--Rünno 24. september 2009, kell 15:59 (UTC)

:::: Üldine põhimõte on panna siselingid ka kavas olevatele artiklitele.

:::: Kui miski on artikli tekstis mainitud, siis ei pea ta "vaata ka" all olema, kuid võib olla, kui artikkel on pikk.

:::: Vikipeedia ja Vikiraamatukogu esituse erinevus ei tohiks seisneda mitte põhjalikkuse erinevuses, vaid selles, et Vikiraamatukogus on rõhk pandud metoodilisele õppimisele. Andres 25. september 2009, kell 08:20 (UTC)

See sõnede täpse süntaksi kirjeldus läheb mu meelest selle artikli kontekstis liiga spetsiifiliseks. See sobiks hoopis hästi PHP vikiõpikusse, kus just seesama teema täiendamist vajaks. Rene 3. aprill 2010, kell 01:38 (EEST)

Viisingi kogu selle sõnede jutu üle vikiõpikutesse. Rene 4. aprill 2010, kell 17:00 (EEST)

: Ma ei ole niisuguse lähenemisega nõus.

: Vikipeedia ja Vikiraamatukogu esituse erinevus ei tohiks seisneda mitte põhjalikkuse erinevuses, vaid selles, et Vikiraamatukogus on rõhk pandud metoodilisele õppimisele. Andres 5. aprill 2010, kell 11:34 (EEST)

:: Noh, kui sa leiad et see info on siiski vikipeedias tingimata vajalik, siis võid ju panna selle eraldi artiklisse, mis käsitleb PHP stringide peenemaid nüansse. Mu põhimure on see, et nimetatud info oli liialt spetsiifiline PHP artikli kontekstis. Rene 5. aprill 2010, kell 11:58 (EEST)
Välja võetud:
?>

</syntaxhighlight>

=== Sõned ===

Sõnesi on võimalik PHP-s kirjutada nii ülakomade (') kui jutumärkide (") vahele. Kasutades ülakomasi asendatakse sõnes ära ainult langjoonega tähistatud ülakomad. Langjoone ette teise langjoone panemine tühistab esimese langjoone mõju.

<?php

echo 'ab ' cd'; //Annab veateate

echo 'ab \' cd'; //Väljastab: ab ' cd

echo 'ab \\' cd'; //Annab uuesti veateate

echo 'ab \\ cd'; //Väljastab: ab \ cd

echo 'ab \\\\ cd'; //Väljastab: ab \\ cd

?>

Ülakomade puhul on ainsad sõnes asendatavad süntaksid \' ja \\.

Kasutades jutumärke asendatakse ära järgnevad süntaksid:

\nlinefeed (LF või ASCII kood: 0x0A (10) )

\rcarriage return (CR või ASCII kood: 0x0D (13) in ASCII)

\thorisontaalne tabulatsioon (HT või ASCII kood: 0x09 (9))

\vvertikaalne tabulatsioon (VT või ASCII kood: 0x0B (11)) (alates PHP 5.2.5)

\fform feed (FF või ASCII kood: 0x0C (12)) (alates PHP 5.2.5)

\\langjoon

\$dollari märk

\"jutumärgid

\[0-7]{1,3}Regulaaravaldisele vastav sõne järjekorranumbriga kaheksandsüsteemis

\x[0-9A-Fa-f]{1,2}Regulaaravaldisele vastav sõne järjekorranumbriga 16nd-süsteemis

Juhul, kui sõnes on dollarimärk, hakkab PHP otsima ahnelt dollarimärgi tagant muutuja nimeks sobivat sõne, mille asendab vastavanimelise muutuja väärtusega, kui see eksisteerib.

<syntaxhighlight lang="php">

<?php

$muutuja = 'rebane';

$s6ne = "Suur punane $muutuja hüppas üle koera";

echo $s6ne;

/* Väljastab: Suur punane rebane hüppas üle koera */

$s6ne2 = "Suur punane $muutuja2 hüppas üle koera";

echo $s6ne2;

/* Väljastab ahne otsimise tõttu: Suur punane hüppas üle koera */

Xqbot (arutelu) 19. aprill 2020, kell 13:08 (EEST)

Sõnesi on võimalik PHP-s kirjutada nii ülakomade (') kui jutumärkide (") vahele. Kasutades ülakomasi asendatakse sõnes ära ainult langjoonega tähistatud ülakomad. Langjoone ette teise langjoone panemine tühistab esimese langjoone mõju.

<?php

echo 'ab ' cd
'; //Annab veateate

echo 'ab \' cd
'; //Väljastab: ab ' cd

echo 'ab \\' cd
'; //Annab uuesti veateate

echo 'ab \\ cd
'; //Väljastab: ab \ cd

echo 'ab \\\\ cd
'; //Väljastab: ab \\ cd

?>

Ülakomade puhul on ainsad sõnes asendatavad süntaksid \' ja \\.

Kasutades jutumärke asendatakse ära järgnevad süntaksid:

\nlinefeed (LF või ASCII kood: 0x0A (10) )

\rcarriage return (CR või ASCII kood: 0x0D (13) in ASCII)

\thorisontaalne tabulatsioon (HT või ASCII kood: 0x09 (9))

\vvertikaalne tabulatsioon (VT või ASCII kood: 0x0B (11)) (alates PHP 5.2.5)

\fform feed (FF või ASCII kood: 0x0C (12)) (alates PHP 5.2.5)

\\langjoon

\$dollari märk

\"jutumärgid

\[0-7]{1,3}Regulaaravaldisele vastav sõne järjekorranumbriga kaheksandsüsteemis

\x[0-9A-Fa-f]{1,2}Regulaaravaldisele vastav sõne järjekorranumbriga 16nd-süsteemis

Juhul, kui sõnes on dollarimärk, hakkab PHP otsima ahnelt dollarimärgi tagant muutuja nimeks sobivat sõne, mille asendab vastavanimelise muutuja väärtusega, kui see eksisteerib.

<syntaxhighlight lang="php">

<?php

$muutuja = 'rebane';

$s6ne = "Suur punane $muutuja hüppas üle koera";

echo $s6ne;

/* Väljastab: Suur punane rebane hüppas üle koera */

$s6ne2 = "Suur punane $muutuja2 hüppas üle koera";

echo $s6ne2;

/* Väljastab ahne otsimise tõttu: Suur punane hüppas üle koera */

Xqbot (arutelu) 19. aprill 2020, kell 13:08 (EEST)


Arutelu:Kanaari saared

Kas ehk ei peaks saarestik ja provints olema eraldi artiklite all? Andres 11:10, 19 Jul 2004 (UTC)

Antud juhul langevad nad kokku. - Urmas 13:43, 19 Jul 2004 (UTC)

üle viidud Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Kategooriad#saarte kategooriad -lehele --TarmoK 16. veebruar 2006, kell 08.36 (UTC)
===Autonoomne piirkond===
Artiklis Hispaania on öeldud, et Lõuna-Baskimaale, Katalooniale ja Galiciale on antud autonoomia. Mille põhjal öeldakse siin, et Kanaari saared on Hispaania "autonoomne piirkond"? --Lulu 20. jaanuar 2006, kell 23.30 (UTC)

Autonoomne piirkond on Hispaania 1. järgu haldusüksus. Andres 21. jaanuar 2006, kell 07.30 (UTC)

Artiklis Hispaania ei ole sõnastus küllalt täpne, sest kõigil autonoomsetel piirkondadel on autonoomia, aga kolm seal mainitut on tunnistatud ajaloolisteks rahvusteks. Andres 21. jaanuar 2006, kell 07.38 (UTC)
----
kanaaride nimest – nii nagu tavaliselt arvatakse on see ju koerte järgi tulnud, aga kuskilt miskist anektoodist (oli vist) sain ma aru et tegelikult tähendab too hoopistükkis hüljest.... kas keegi oskaks selgitada? - Ahsoous 21. jaanuar 2006, kell 08.54 (UTC)

Peasaare ladinakeelne nimi oli Insula Canaria. See on 'Koerasaar'. Plinius Vanema järgi saatis Mauritaania kuningas 1. sajandil "Õnnelikele saartele" ekspeditsiooni, mis leidis Fuenteventura saarelt eest metsikute koerte tõu. Nime on seostatud ka sõnaga canora' 'heakõlaline [laululind]', s.o kanaarilind. Andres 21. jaanuar 2006, kell 09.19 (UTC)

:niin nad räägivad jah... ja seda ka, et nime on seostatud ka suguharuga... aga ma mõtlen seda, et kas seda tõesti annab ka hülgega seostada... - Ahsoous 21. jaanuar 2006, kell 09.53 (UTC)
praegusel ajal toetab enamus teooriat et Canarias tuleneb Põhja-Aafrika etnonüümist canarii mis tähendand üht berberi hõimu ning keda üritatakse seostada ka Kanaari saarte esialgse asustusega.
----
Linn, kus valitsus parajasti asub, ongi riigi pealinn.
Kanaari saared ei ole riik. Siim 24. jaanuar 2009, kell 21:39 (UTC)

Ei ole, kuid autonoomsete piirkondade keskusi on eesti keeles pealinnadeks nimetatud, vähemalt Baskimaa ja Kataloonia puhul. Õiguslikult staatuselt peaksid kõik Hispaania autonoomsed piirkonnad võrdsed olema. --Metsavend 24. jaanuar 2009, kell 21:50 (UTC)

: Minu märkus on ajendatud sellest, et Kanaari saari nimetatakse siin riigiks. Vähemalt ma loen sellest lausest nii välja. Siim 24. jaanuar 2009, kell 21:54 (UTC)

:: Jah, see oli õige märkus. --Metsavend 24. jaanuar 2009, kell 22:00 (UTC)

::: Minu meelest pealinnast rääkida ei saa.

::: Kus on nimetatud pealinnadeks, kas see on autoriteetne allikas? Andres 24. jaanuar 2009, kell 22:17 (UTC)
----
Vana elanike arv: elanikke = 1 843 800 (2003) Taivo 14. detsember 2009, kell 18:56 (UTC)

elanikke = 2 098 600 (2009) Taivo 19. juuli 2011, kell 22:28 (EEST)


Arutelu:Kataloonia

On ka "Kataloonia maad", kuhu kuulub ka "Põhja-Kataloonia", mis on praeguse Prantsusmaa osa. Seega Kataloonia tähendab ka ajaloolist piirkonda, mis on erinev Hispaania haldusüksusest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11:16, 19 Jul 2004 (UTC)

Tabel varjab osa vasakule poole jäävast tekstist.
Anonüümne kasutaja väidab, et ainult katalaanikeelne nimi on ametlik, ning kõrvaldas hispaaniakeelse nime tabeli päisest. Andres 19:59, 16 Apr 2005 (UTC)

Mina teda pigem ei usuks, sest tegemist on ilmselt katalaani rahvuslasega. Siim 20:15, 16 Apr 2005 (UTC)
Lipp tuleb üles laadida. Andres 19:59, 16 Apr 2005 (UTC)

Tuleb teha vahet Kataloonial kui ajaloolisel piirkonnal ja Kataloonia autonoomsel piirkonnal. Andres 14. märts 2006, kell 15.47 (UTC)
Mis asi on autonoomne provints? Egon 9. mai 2006, kell 13.44 (UTC)

See oli viga. Peab olema "autonoomne piirkond". Andres 9. mai 2006, kell 14.00 (UTC)

Ei, kastiilia keelt nimetatakse eesti keeles hispaania keeleks. Andres 18. mai 2006, kell 21.13 (UTC)
aragoni keel on vale nimetus... järeldusi võib teha kasvõi lehe  järgi või ka  - Ahsoous 18. mai 2006, kell 22.12 (UTC)

Arvasin, et Sa pead silmas keelt, mida hispaania keeles nimetatakse Aragonés. Kui Sa seda silmas pead, siis ma ei saa aru, kuidas Sa järeldad, et see on vale nimetus. Andres 19. mai 2006, kell 06.00 (UTC)

:Selle keele nimi on Aranés ... (lähedane keel küll aga siiski teine, ka Kataloonia ise kirjutatakse aragoni keeles Cataluña aga nimetet keeles Catalonha) - Ahsoous 19. mai 2006, kell 06.34 (UTC)

:: Jah, sain aru. Sellel keelel ei paista  eesti keeles nime olevat. Tuleks küsida Peeter Pällilt nõu. Kas Sa kirjutad ise? Andres 19. mai 2006, kell 07.49 (UTC)

::: sõitsin samal päeval minema... ja pole sellega tegelend... äkki oled vastuse juba teada saanud? - Ahsoous 31. mai 2006, kell 21.10 (UTC)

Kui uus statuut 18. juuni referendumil rahva heakskiidu saab, siis:
* Kataloonia kui rahvus ja autonoomne piirkond, omab Statuuti kui konstitutsiooni, mis on kōikide institutsioonide normatiiv.
* Valitav Generaliteet (Generalitat d'Catalunya) esindab Statuuti ja Hispaania Konstitutsiooni.
* Kataloonia kui rahvus, omab oma sümboleid: lippu, tähtpäeva ja hümni.
* Kataloonia kasutatavaks keeleks (lengua propria) on katalaani keel. See on keel, mis on kasutuses, riigiasutustes ja Kataloonia avalikus meedias.
* Kataloonia ametlikuks keeleks (lengua official) on katalaani keel, nagu seda on ka hispaania keel, mis on Hispaania Riigi ametlikuks keeleks.
* Generaliteet ja Riik (Hispaania) vōtavad tarvitusele vajalikud meetmed, et katalaani keel saaks üheks kasutatavaks keeleks Euroopa Liidu organisatsioonides ja rahvusvahelistes organisatsioonides.
* Kataloonia on territoraalselt jagatud vegueriateks (hisp. keeles vegurías)ja munitsipaliteetideks.
* Kataloonia Ülemkohus (hispaania keeles El Tribunal de Justicia de Cataluña) on kōikide Kataloonia aset leidvate kohtuprotsesside viimane istants.
... lisaks veel keskkonnast, majandusest ja suhetest Euroopa Liidu, Hispaania ja teiste autonoomsete piirkondadega. Egon 13. juuni 2006, kell 11.25 (UTC)
----
Vana elanike arv: elanikke = 6 506 400 (2003) Taivo 14. detsember 2009, kell 19:52 (UTC)


Arutelu:Galicia

Praegu jääb selgusetuks, millises vahekorras on autonoomne provints, autonoomne piirkond ja ''comunidad autónoma''.
Mallis tuleks ehk kasutada mitmust: ''comunidades autónomas''. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11:26, 19 Jul 2004 (UTC)

Kas keegi oskaks nii teha, et vasakul pool tabelit olev tekst näha oleks? Vähemalt mina ei näe. Andres 03:51, 16 Apr 2005 (UTC)

Ehk seletaksid lähemalt, mis tekst ei ole näha? väga hea kui saaks screenshot-i näha, kui võimalik, siis oskaks ehk aidata. --TarmoK 05:40, 16 Apr 2005 (UTC)

: Nüüd on tabel kitsam ja tekst on näha. Andres 05:48, 16 Apr 2005 (UTC)

:: Põhjus siis nähtavasti selles et, kui on pildi asemel vaid URL, mis on tavaliselt parajalt pikk, siis tabel venib laiemaks ja nagu ma nüüd aru olen saanud on sul suhteliselt suur kirjasuurus võrreldes ekraani laiusega ja sedasi muutub see tekt väga laiaks -> tabel väga lai ja niimoodi võtab tabel enamuse lehekülje pindalast. See on siis vaid mu spekulatsioon su brouserist. See on hea et sul on sellised seaded, sedasi saab leheküljed paremini loetavaks erinevatele kasutajatele --TarmoK 06:31, 16 Apr 2005 (UTC)

Palun laadige lipp hispaania või inglise vikist (erinevad pildid). Andres 03:56, 16 Apr 2005 (UTC)

Commonsist lingitud --TarmoK 05:40, 16 Apr 2005 (UTC)
----
Vana elanike arv: elanikke = 2 737 400 (2003) Taivo 14. detsember 2009, kell 19:56 (UTC)
-----
Loomatõuge ja tõuloomi ei loeta tavaliselt loodusliku loomastiku hulka. Lehmatõust peaks kirjutama ilmselt kuskil põllumajanduse lõigus. Kuriuss (arutelu) 24. august 2020, kell 13:49 (EEST)


Arutelu:Kašuubi keel

See keele/murde küsimus on muidugi poliitilise varjundiga. Sellistes asjades ei saa tugineda ainult poolakate arvamusele (mis ei ole erapooletu), vaid asja tuleb laiemalt uurida. Ma ei tea ka päris täpselt, aga tundub, et objektiivselt võttes on tegemist umbes samasuguse olukorraga nagu võro keele puhul: keeled on ajalooliselt-geneetiliselt erinevad, kuigi nad on lähedased sugulaskeeled (mis võimaldab rääkida murdest), kuid ühel keelel on poliitilistel ja ajaloolistel põhjustel suurem prestiiž.
Kui Sa räägid rahvuslikust eneseteadvusest, siis Sa ju eeldad, et tegu on eraldi rahvusega. Küllap see on siis ka eraldi keelt. Kui päris rangelt öelda, siis puhtkeelelist kriteeriumi murde ja keele eristamiseks ei ole.
Peale selle, imelik on öelda, et kašuubi keel on murre. Siis peaks teda nimetama kašuubi murdeks.
Mul on "Lingvistitšeski entsiklopeditšeski slovar". Seal ütleb S. Bernštein, et poola keele kašuubi murre on säilitanud teatava geneetilise iseseisvuse. A. Širokova aga ütleb, et lääneslaavi keelte lehhiidi allrühmast, millesse kuulusid poola, polaabi, kašuubi ja varem ka teised hõimukeeled, on säilinud poola keel kašuubi murdega, mis on säilitanud teatava geneetilise iseseisvuse.  Venekeelses kirjanduses on ka teisi seisukohti: tegemist on slaavi mikrokeelega; tegemist on keelega, mida mõnikord peetakse poola keele variandiks.
ENE 1. väljaanne tunnustab kašuubi keelt ja ütleb, et seda on peetud ka üheks poola keele murderühmaks. Viimast seisukohta esindab minu teatmikus ka T. Tihhomirov.
Tuleb edasi uurida. Selles artiklis tuleb vaidlusküsimust niikuinii pikalt-laialt käsitleda.
Minule isiklikult tundub, et praeguse seisuga murdest rääkida enam ei saa. Andres 18:48, 19 Jul 2004 (UTC)
Poola vikipeedia ütleb, et kuni hiljutise ajani rääkis enamik Poola keeleteadlasi poola keele murderühmast. Nii et paistab, et ka Poolas 1) pole ühtset seisukohta ja 2) on aset leidnud nihked. Andres 19:14, 19 Jul 2004 (UTC)

Poola kooliatlas (kirjastus Demart 2002) nimetab kašuube 'grupa etnograficzna' ja esitab kašuubi dialekti poola dialektina. Poola internetientsüklopeediast WIEM ei saa kašuubide keele kohta suurt midagi teada peale juhusliku täpsustuse, mis nimetab kašuubi keelt poola keele dialektina.

ENE 2. väljaanne on nii-ja-naa seisukohal, märkides ka, et kašuubid kasutavad kirjakeelena poola keelt ning on "poolakatega sulandunud". Praegu tundub, et keele kohta ENEs öeldut enam väita ei saa. Ju kašuubi keel kuskil keele ja dialekti vahel on - näib, et nad hääbumise suunas ei liigu ja seega võib nende keelt rohkem keeleks lugeda. - Urmas 19:54, 19 Jul 2004 (UTC)

: Minu meelest ongi küsimus selles, kas kašuubid on rahvus (rahvas) või etnograafiline rühm. Esimesel juhul on tegemist keelega, teisel juhul murdega.

: Mul on ettepanek alustada umbes nii: kašuubi keel on Kirde-Poolas kašuubide poolt kõneldav lääneslaavi keelte hulka kuuluv keel või poola keele murderühm või murre. Andres 06:33, 20 Jul 2004 (UTC)

::Näiteks nii: "kašuubi keel on Põhja-Poolas elavate kašuubide keel, mida eri allikad/autorid loevad kas lääneslaavi keelte hulka kuuluvaks iseseisvaks keeleks või poola keele murderühmaks-murdeks/dialektiks." - Urmas 08:23, 20 Jul 2004 (UTC)

::: Jah, selline sõnastus kõlbaks põhimõtteliselt küll. Sõnastuse detaile saab juba edaspidi lihvida. Murre ja dialekt on üks ja seesama, murderühm hõlmab üldjuhul mitut murret. Võib-olla peaks välja jätma selle "Põhja-Poolas elavate", sest muidu võib siit välja lugeda mõtet, et mujal elavad kašuubid eelistavad mõnda muud keelt (mis küllap muidugi kipub ka tõsi olema). Aga kuidagi peaks ikkagi märkima, kus seda keelt kõneldakse. Muidugi, see võib olla ka teises või kolmandas lauses. Andres 11:53, 20 Jul 2004 (UTC)

::Nõus. - Urmas 18:56, 20 Jul 2004 (UTC)
See on tõesti üsna sarnane olukord nagu võru keelega. Aga preagu on ikkagi see vana sõnastus üleval, mis on ebaloogiline, väites kohe esimeses lauses, et keel on teise keele murre. Ja ta on ka erapoolik, sest tähtsustab seda murdeks nimetamist üle. Mu meelest oleks üsna hea Urmase sõnastus. Kuid: kašuubi keel on POLBLULi (Polish Buro for Lesser Used Languages) asutajaliige (nagu ka võru keel on ESTBLULI asutajaliige) ja üldse kõige aktiivsemalt arendatav poola piirkondlik keel. Just see põline piirkondlik keel ehk autohtoonne regionaalkeel oleks kõige täpsem määratlus seda sorti keeltele nagu kašuubi, latgali ja võru keel. Seda, et neid on nimetatud ka murdeks/murderühmaks vm tuleb ka kuskil välja tuua, aga mitte tingimata kohe alguses.
Asi on ka selles, sõnas murre/dialekt sisaldub juba iseenesest negatiivne, seega erapoolik hinnang. Sõna keel kannab (pigem) positiivset hinnangut, kuid ta on igal juhul neutraalsem, erapooletum, kui sõna murre (sellest on kirjutanud Oulu ülikooli professor Helena Sulkala). Kui tugineda sellele murde määratlusele, mis on sessamas eesti Wikipeedias sees, siis oleks võru, latgali ja kašuubi keelt väga raske murdeiks nimetada, sest seal murre vastandub kirjakeelele, aga kõigil neil keeltel on olemas oma kirjakeel, seega ka oma murded, mis neile vastanduvad. Kuna keele/murde küsimus pole puhtkeeleline asi, siis õigem vastandus oleks ka mitte puhtlingvistiline, vaid sotsiolingvistiline ehk ühiskondlik-keeleline. Üsna hea on see, mille on välja pakkunud üks kašuubi liidreid Tomasz Wicherkiewicz ja mis on ühtlasi Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte harta mõte: riigikeelele vastanduvad vähemus-ja/või regionaalkeeled. Murded on järgmine tasand, neid on nii riigikeele kui regionaal- ja vähemuskeelte sees.
Muide, kašuubi keelt ei kõnelda minu teada mitte Kirde- vaid Põhja-Poolas, st Põhja-Poola põhjaosa üsna keskpaigas.
Seega võiks algus olla:
Kašuubi keel on lääneslaavi keelte hulka kuuluv Poola põline piirkondlik keel, mida kõneldakse põhiliselt Põhja-Poola Pomorze piirkonnas. ... Ja kuskil ka: Kašuubi keelt on peetud ka poola keele murdeks või murderühmaks.
Võrok

Arvan, et pole põhjust Põhja-Poolat asjasse segada - Pomorzest peaks igati piisama. - Urmas 11:49, 3 Jan 2005 (UTC)

:Nõus -Võrok 13:48, 4 Jan 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cassubia-slavica.org
** In Kašuubi keel on 2013-06-24 11:39:10, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kašuubi keel on 2013-07-06 07:05:11, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:05 (EEST)


Arutelu:Vladimir Putin

Küsimus rõhumärkidest originaalnimekujus. Seni on need olnud mitte originaalkuju juures, vaid eraldi hääldusjuhise juures (nurksulgudes). - Urmas 08:59, 22 Jul 2004 (UTC)

Jah, praegugi tuleb nii teha. Andres 09:59, 22 Jul 2004 (UTC)

KGB agent aastast 1975

Arvan, et ta ei olnud mitte KGB agent, vaid KGB töötaja. Andres 10. september 2006, kell 15:33 (UTC)

: õigejah. mulle jäi algul mulje, nigu oleks alustand agendina ja hiljem täisteenistusse läind, a sul on ilmselt õigus. 84.50.156.61 10. september 2006, kell 15:36 (UTC)

Vene viki järgi: сотрудник Первого (кадрового) отдела Ленинградского управления КГБ

See muidugi ei välista, et ta enne seda oli agent. Andres 10. september 2006, kell 15:37 (UTC)

: selle järgi ei tegelenud ta isegi mitte luurega, vaid Leningradis ülikooli koputajatega ning DDR-is KGB visiitide teenindamisega.

: Сокурсник Путина, экс-разведчик КГБ: Вы серьезно думаете, что Путин, делающий подтяжку лица, развяжет ядерную войну? У него от страха ботокс потечет

: suwa 29. aprill 2015, kell 11:18 (EEST)

Tomatisordi kohta peaks olema eraldi attikkel. Andres 22. juuni 2007, kell 08:05 (UTC)

Viinasordi kohta ongi, inglise Wikis... --Toivo (arutelu) 14. aprill 2012, kell 23:34 (EEST)
----
"Õigeusklik" ja "õigeusuline" on keeleliselt mõlemad õiged, aga mul on tunne, et õigeusulised ise eelistavad enamasti viimast väljendit. Võib-olla see mulje tuleb sellest, et mulle endale meeldib see rohkem. Andres 11. aprill 2008, kell 06:21 (UTC)

Nojah, keeleliselt on nad õiged küll, aga mulle - vastupidiselt Sinule - tundub esimene variant parem. Minu kasutuses olevast õigeusu kirjandusest eelistatud variant üheselt välja ei tule, vene- ja inglisekeelne kirjandus siin ka abiks olla ei saa, nii et ilmselt jääb maitse küsimuseks. Tahad, muuda tagasi. Parandama hakkasin ainult kiriku käänamisvea tõttu, aga siis jäi see ka silma ja tegin oma maitse järgi ümber. :-) -- Toomas 11. aprill 2008, kell 06:40 (UTC)

: Ei noh, mõlemad on õiged, nii et parandama ma ei hakka. Andres 11. aprill 2008, kell 06:47 (UTC)

:: Pisiasja üle teen nüüd pikka juttu, aga avastasin, et "õigeusuliseks" on eesti-vene õigeusu sõnastikus tõlgitud vene благоверный, mis on pühade valitsejate tiitel. Kui sellest loogikast lähtuda ja soovida neid mõisteid ka eesti keeles eristada, siis peaks православный vastena kasutama ikkagi just "õigeusklik". -- Toomas 11. aprill 2008, kell 07:10 (UTC)

::: Mulle tundub, et see sõna on tõlkevasteks võetud parema puudusel ega püüa oma tähenduselt erineda. Andres 11. aprill 2008, kell 07:25 (UTC)
----
Viidatud allikast ei leidnud, et ajaleht vabandas. Andres 19. aprill 2008, kell 05:57 (UTC)

tundub, et kinnitamata andmete avaldamine ei mõjunud ajalehe käekäigule hästi --Hendrix 19. aprill 2008, kell 08:15 (UTC)

"Neeva viiekopikaline" on minu arvates siiski valesti tõlgitud väljendist Не́вский пятачо́к. Sõnast pjatka (kand, v.k.пятка) tulenev väike hellitusnimi oleks eesti keeles ikkagi - Neeva kannas 50x15 km (nagu Karjala kannas näiteks sõjalise kinnituspunkti või alana). Vikipeedia pakutud vastetest seda ei leia ja siin raamatutarkus veab seekord tõlkimisel alt. Kõnekeelne vaste on  пятачо́к -  небольшая площадка, а также вообще ограниченное пространство земли. Keegi võiks eeskujulikule pretendeeriva Wiki artikli ära parandada, kui minu argumentidega nõustub. Ise ei hakanud nii tähtsat auhinnale püüdlevat artiklit ise remontima. Teiseks võiks lisada, et Putini isa andsid Jamburgi lähedal üles eestlased, on artiklis kuidagi faktina pandud, kuigi see on vaid Putini isa ütlus. Seal kandis eestlasi niivõrd palju ei olnud, rohkem ingeri-soomlased, kes sõja lõpus läksid Soome või küüditati sealt mujale, sealhulgas Eestisse. Putini isale olid nad kõik üks eestlaste pudru kõik, kui päris soomlased ei olnud.

: пятак  м. разг. // 1) Монета достоинством в пять копеек. // 2) Сумма в пять копеек.

: пятачок  1. м. разг. Небольшое, ограниченное чем-л. пространство. // 2. м. разг. Круглое рыло у животного, зверя (обычно у свиньи). 3. м. разг. Ласк. к сущ.: пятак.

: пятачок (m) n. five copeck coin

: "pjatak" on ikka pjatak, st, 5-kopikaline (-tšok lõpp, vrdl nt "vnuk" - "vnutšok")

: samuti kannas - 'maakitsuse' soomepärane nimetus; konkreetses kontekstis siis ilmselt "Neeva maakitsus" (tugevasti seotud II Saksa sõja aegse blokaadiga, tänini tõstetakse soomustehnikat jm välja; või siis "Neeva kärss" ;-)) Vaata ka: Nevski пятак, sõjamängu pildid

:: + ... "На плацдарме Невский пятак возле поселка Невская Дубровка Кировского района Ленобласти в 1941-1943 годах водили поединки с фашистами в составе 20 стрелковой дивизии войск НКВД курсанты, слушатели и педагоги ленинградских учебных заведений пожарной охраны НКВД."Novosti, kusjuures mõnes kohas on väljend ka jutumärkides, seega ehk polegi nii väga kitsapiiriliselt geograafiline termin; "numismaatiline" lähenemine blokaadiajast pärit väljenditele ei sobi, IMHO --Toivo (arutelu) 14. aprill 2012, kell 18:18 (EEST)

::: lisaks võib arvata, et KIAde arv ruutmeetri kohta ületas nt Sinimägede oma tugevasti (Nazi Battlefield/Propaganda Video...)--Toivo (arutelu) 14. aprill 2012, kell 18:53 (EEST)

:::: "Ta oli veendunud kommunist. Ta suri vähki." ... hr Pärli loengud meenuvad... ühesõnaga, asendasin viiekopkase "kannasega" --Toivo (arutelu) 14. aprill 2012, kell 19:13 (EEST)
Siin kirjutatakse, et ta elas Saksamaal Berliinis Radebergerstrasse 101. Artiklis on kirjas, et Dresdenis. --Metsavend 3. november 2011, kell 12:23 (EET)

Küllap ta siis elas mõnda aega ka Berliinis. Andres 3. november 2011, kell 12:59 (EET)
----
"Tema teine ametiaeg algas 2004." – poolfilosoofiline küsimus: kas nüüd (7. V 2012) algab siis teine või kolmas ametiaeg? Teine, arvan mina --Toivo (arutelu) 14. aprill 2012, kell 21:45 (EEST)
(2×4) + (2×6) = 20 (?!?) ;-F --Toivo (arutelu) 14. aprill 2012, kell 23:34 (EEST)
----
Mõne tunni pärast peaks siis infokasti ametiks jääma ainult VF president --Toivo (arutelu) 6. mai 2012, kell 22:18 (EEST)

* 6. oktoober 2014. Infovastupanu. 12 [...] подвигов Путина. Осторожно, фото [Moskvas Arbati fotoateljees oli ülal näitus "Putini 12 vägitegu"] (Ettevaatust, fotod!) (vene keeles)
* 5. jaanuar 2015. Liga Novosti. Bild составил список "причуд" Путина (vene keeles)

* 29. oktoober 2014. Liga Novosti. В Кремле опровергают, что Путин тяжело болен (vene keeles)
* 12. märts 2015. UNIAN. В сети активно обсуждают таинственное исчезновение Путина (фото) (vene keeles)

: Ma arvan, et siin ei tasu kiirustada, "avalikkuse ette tooduna on tal nägu ehk tõesti pisut 'kollasem' (inimesed tihti seostavad kollasusega 'kollast surma' - vähisurma) aga seda on ka Berlusconi nägu ehk on neil üks meigikunstnik? või kasutavad samu meigitooteid?"...

: Mariina 12. märts 2015, kell 15:26 (EET) alias Простота
* 12. märts 2015,  Euronews, Russian rumour mill suggests Putin suffering poor health (inglise keeles)
* 12. märts 2015, Nina L. Khrushcheva, Tsar Vladimir Putin is always right, Reuters (inglise keeles)
See, mis on alajaotuses "Muud", tuleb sisuliste pealkirjade alla paigutada. Andres (arutelu) 6. november 2014, kell 20:06 (EET)

* Западные СМИ: Путин не умер, у него родился ребенок от Кабаевой, UNIAN, 13. märts 2015
* Bringt sie Putins Kind im Tessin zur Welt?, Blick, 13. märts 2015
* Putins geheime Baby-Mission im Tessin, Blick, 13. märts 2015
* #BBCtrending: Where is Putin? (video 01:18), BBC News Online, 13. märts 2015
* ERR in Moscow: Putin has a full schedule next week, ERR, 13. märts 2015
* Moscow mystery: Questions persist about Putin's whereabouts, Fox News Channel, 13. märts 2015
* Ben Hoyle, Rumours of Putin illness were true, The Times, 2. aprill 2015

* Lucian Kim, How Vladimir Putin’s skewed view of World War Two threatens his neighbors and the West, Reuters, 13. aprill 2015 (inglise keeles)

Ei mõistnud mujale panna, aga lugemist väärib

: Kui siin on tahetud lihtsalt oma leidu teistega jagada, siis selleks FaceBook, Twitter ja kõik need teised, mitte Vikipeedia aruteluleht. Pikne 15. aprill 2015, kell 17:42 (EEST)

:: Ei ole eelloetletutest ühegi liige. Millegipärast pidas Reuters loo jagamist laiema lugejaskonnaga vajalikuks ja õigustatuks. Miks ei puutu sulle silma ülalolevad 6 katkist linki vms? Selle asemel eelistad tegelda tegevusega, mida võiks nimetada ka kõigi teiste kasutajate (peale iseenda) eemalepeletamiskatseks Vikipeediast.Võiksid ehk katsetada Kimi loos toodu integreerimisega artikli testi... —Pietadè (arutelu) 15. aprill 2015, kell 19:22 (EEST)

::: Ma ei näe selliste vähemoluliste linkide kogumisel mõtet. (Artikli kirjutamine nende põhjal on iseasi.) Üks päevakajaline esseistlik seisukoht on väga marginaalne kõige muu kõrval, mis on veel ütlemata. Sarnaseid linke leiaks sadu või isegi tuhandeid. Ma saaks aru, kui arutelus nimetataks mõni olulisem allikas, mille alusel tuleks artiklit esmajärjekorras täiendada.

::: Ma ei tea, mis tegevust sa silmas pead. Pikne 15. aprill 2015, kell 19:40 (EEST)
* Victoria Finan. Vladimir Putin's official car is involved in a head-on crash in Moscow which killed the Russian president's 'favourite chauffeur' [Vladimir Putini ametiauto sattus Moskvas laupkokkupõrkesse, milles hukkus presidendi 'lemmikautojuht'], Mail Online, 6. september 2016 (inglise keeles)
* Ilya Arkhipov, Henry Meyer, Gregory White. Putin Grooms a New Generation of Leaders, Bloomberg, 8. september 2016 (inglise ja vene keeles)

Nii siin kui ka Ljudmila artiklis tuleks mainida, et lahutus on toimunud. See sai teatavaks 1. aprillil 2014. Andres (arutelu) 22. juuli 2015, kell 16:34 (EEST)

Mingil ajal sai Reutersile tuginedes kirjutatud artiklisse: "2. aprillil 2014 teatas Kremli pressiesindaja Dmitri Peskov, et Vladimir Putin on pärast enam kui 30 aastat kestnud abielu ametlikult oma naisest Ljudmillast lahutatud.[51]"... —Pietadè (arutelu) 22. juuli 2015, kell 17:23 (EEST)
Nii siin olnud Reutersi artiklis, enwikis viidatud BBC artiklis kui ingliskeelses wiki artiklis on väidetud, et Peskov tegi lahutuse teatavaks kolmapäeval, 2. aprillil (2014), tassi väidet 1. aprilli kohta ei oska kommenteerida. —Pietadè (arutelu) 22. juuli 2015, kell 21:27 (EEST)Ka ingliskeelse Wiki artiklis Ljudmilla kohta on lahutuse ajaks märgitud 2. aprill.— Pietadè (arutelu) 22. juuli 2015, kell 21:42 (EEST)

Kuidas siis TASS sai sellest 1. aprillil teatada, kui see toimus 2. aprillil? 1. aprilliks pidi avaldama andmed varandusliku seisukorra kohta. 1. aprillil muudeti presidendi veebilehte, nii et abikaasat enam ei mainitud, vaid ainult tütreid. TASS-i korrespondent küsis siis Kremlist järele, kas see tähendab, et lahutus on toimunud, ja Peskov ütles, et tähendab küll. Ma panin viite TASS-ile sellepärast, et TASS on algallikas. Andres (arutelu) 22. juuli 2015, kell 22:18 (EEST)

Inglise vikis viidatud BBC artiklis viidatakse Itar-Tassile ning öeldakse, et TASS avaldas uudise teisipäeva hilisõhtul. Andres (arutelu) 22. juuli 2015, kell 22:25 (EEST)

Tegin inglise vikis ka paranduse. Andres (arutelu) 22. juuli 2015, kell 22:32 (EEST)

Ljudmila artiklist inglise vikis ma ei leidnud üldse kuupäeva. Andres (arutelu) 22. juuli 2015, kell 22:45 (EEST)

Reuters ütleb jah, et Kreml teatas kolmapäeval, aga see on nähtavasti viga. Andres (arutelu) 22. juuli 2015, kell 22:52 (EEST)

: Näiteks frwikis on ta samuti presidendiproua 2. aprillini 2014 (infoboxis, aga, teksti teises lõigus "Elle était l'épouse de Vladimir Poutine durant ses mandats présidentiels de 1999 à 2008 et de 2012 à 2013."), ühes wikis, hetkel ei leia, oli märgitud, et esileedi kuni 2013 juuni; 1. aprill on vist uue majandusaasta algus, nii et tegelik lahutuskuupäev arvatavasti 2013. aasta juuni ja järgmise aasta aprilli alguse vahel (vaevalt et lahutus aruandlusaastat silmas pidades ajastati); esileedi kuni 2013 juunini (kui paar lahutusplaanist teatas) on vast kõige "täpsem", kui idanaabri puhul täpsusest, lääne tähenduses, üldse rääkida saab. —Pietadè (arutelu) 22. juuli 2015, kell 23:36 (EEST)Vajutasin "Salvesta", et saada u veerand tunni pärast teada: redkonfliktis. enwi-s on see (2. IV 2014) kirjas infoboxis, itwi (üles leidsin) kirjab "Durata mandato 7. mai 2012 – 6. juuni 2013"Lisaks, minu mäletamist mööda ei ole kusagil öeldud lahutuse toimumis/jõustumise kuupäeva, on vaid tõdetud lahutuse kui sellise toimumist.–Pietadè (arutelu) 22. juuli 2015, kell 23:36 (EEST)Võib-olla siis umbes sarnases sõnastuses: "2013. aasta juunis teatas paar kavatsusest abielu lahutada, 2014. 1. aprillil sai lahutuse toimumine teatavaks."—Pietadè (arutelu) 23. juuli 2015, kell 00:08 (EEST)

Meil ongi praegu nii. Andres (arutelu) 23. juuli 2015, kell 08:06 (EEST)

: Jah, meil ongi nii. —Pietadè (arutelu) 23. juuli 2015, kell 13:15 (EEST)
Sattusin ühele ohtra materjaliga lehele, algusesse polnudki mahti jõuda (võib-olla on seal ka seda teemat käsitletud): —Pietadè (arutelu) 22. juuli 2015, kell 23:58 (EEST)
* Vladimir Putin (The Telegraph)

Kui president Obama ütleb, et Putin ei ole "täiesti puupäine", kas see läheb siis alapealkirja "Tunnustused" alla?—Pietadè (arutelu) 10. märts 2016, kell 22:11 (EET)

See oleks kohatu iroonia. Ehk saab tekstis kuidagi tsitaati kasutada ja viidata. Ssgreporter (arutelu) 11. märts 2016, kell 00:01 (EET)

: Muideks, hetk tagasi nimetas hr Putin hr Obamat korralikuks inimeseks (vpolne porjadotsnõi celovek), ja rõhutas: "ilma mingi irooniata". Hetkel laveerib kõrvale küsimusest järgmiseks presidendiajaks kandideerimiseks...—Pietadè (arutelu) 14. aprill 2016, kell 15:36 (EEST)

* Zoe Drewett, Russia Denies Putin 'Stepping Down as Leader Due to Parkinson's Disease', Newsweek, 6. november 2020
* Ross Ibbetson, 'Putin's NOT quitting': Kremlin insist the Russian president, 68, is in 'excellent health' and denies he will quit in January amid claims he has Parkinson's - as it's revealed he will get life-long immunity from prosecution, Daily Mail, 6. november 2020
--------
"Luurepuurimiskontor"??? Mis see on? Kuriuss (arutelu) 29. detsember 2020, kell 15:17 (EET)

Pudrunui, viited allikatele, mis räägivad sõjakuriteost või genotsiidist üldiselt, ei sobi. Viidata tuleb allikatele, kus öeldakse otsesõnu seda, mida siin viite ees väidetakse, muu hulgas konkreetselt Putini süü kohta. Pikne 25. veebruar 2022, kell 16:04 (EET)

Tahtsin sama öelda. Mis on sõjakuritegu või genotsiid, seda saab lugeja teada viki siselingile klõpsates, mis ta vastavasse artiklisse viib. Kui viites Putinit ei mainita, siis ta Putini isikuartiklisse ei sobi. Mis iganes siia kirjutada, peab see olema sisult sama, mis viidatud allikates kirjas on - st meie ise ei tohi seal öeldu põhjal uusi järeldusi ega üldistusi teha. Vikipeedia roll on teiste hinnanguid vahendada, mitte omapoolseid hinnanguid anda. Kui allikad ütlevad, et X arvates tuleks Putin kohtu alla anda ja Y arvates on Putin toime pannud sõjakuritegusid, siis nii tulekski lause sõnastada. Lisaks kuna sõjakuritegude teema pole (vähemalt veel) põhiasju, mille poolest Putin tuntud on, siis sobib selle mainimine kuhugi allpoole artiklisse, mitte kohe algusesse. --Minnekon (arutelu) 25. veebruar 2022, kell 17:19 (EET)

Ma tänan objektiivse tagasiside eest, väldin seda edaspidi. Aga mis nüüd edasi, selle lõiguga? Selles mõttes, et ma ei tahaks eirata seda, mis praegu maailmas ja internetis toimub. Selles erandlikus julgeolekuolukorras Venemaa üritab aktiivselt oma narratiivi läbi suruda, vaadake selleks eriti venekeelseid vikilehti, sh Vene-Ukraina sõja kohta. Viitamine on võrdlemisi irratsionaalne ja ilmselgelt kallutatud. Kuigi originaaluurimus/selline kaudne teabe omistamine ei ole see, mida Vikipeedia taotleb, siis samaaegselt Vikipeedia taotleb ka info läbipaistvust ja usaldusväärsust. Te ilmselt tutvusite nende kahe-kolme ÜRO lehega ning mõistate kirjapandud väidete olemust ja faktuaalsust (ja sõnalisandit "de facto"). Kas praeguses aktiivses desinformatsiooni kampaanias (mis imbub ka eestikeelsesse netiruumi) poleks õige siinses artiklis (ja ka Vene-Ukraina sõja artiklis) olla nende väidete juures natuke paindlikum? Selle lõigu mittekaasamine oleks läbipaistvuse tahtlik äraandmine, sest loovutame lugejate usalduse käimasolevale aktiivsele infosummutamise kampaaniale? Taaskord: aitäh informeerimast ja seda rohkem ei juhtu. Kuid ma tunnen, et praeguses olukorras võiks sellise tähelepanuga Viki artikkel olla allikatele viitamisega pisut paindlikum. Aga võib-olla ma näen seda liialt oma mätta otsast. Ootan huviga teie arvamusi, tänan.--Pudrunui (arutelu) 25. veebruar 2022, kell 18:11 (EET)
Teine lõik väidab praegu, et ta on sõjakurjategija, aga see on süütuse presumptsiooni vastane. Ma arvan ka, et sellest ei tuleks sissejuhatuses rääkida, kui see on nii lühike.
Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi põhjal on Putin de facto süüdi genotsiidis, sõjakuritegudes ja inimsusevastastes kuritegudes. Tema eestvedamisel algas 2014. aastal Vene-Ukraina sõda. Ühtlasi tema käsul alustas Venemaa 24. veebruaril 2022 täiemahulist sõjalist sissetungi Ukrainasse.
Võtsin selle välja, sest see on mõttetus. Süüd tuvastada saab ainult kohus. --Andres (arutelu) 22. aprill 2022, kell 10:21 (EEST)
 1. juulil 2020 toimunud üldrahvaliku referendumi esialgsete tulemuste põhjal saab Vladimir Putin jääda presidendiks kuni aastani 2036.[1][2]

Minu meelest ka see ei peaks sissejuhatuses olema. --Andres (arutelu) 22. aprill 2022, kell 10:27 (EEST)

Sellel alajaotusel pole saba ega sarvi. Pealkiri on ebaadekvaatne. Selle asemel võiks kirjutada pikema sissejuhatuse. --Andres (arutelu) 22. aprill 2022, kell 10:27 (EEST)

* Yunus Emre. Those 50 seconds that Erdogan made Putin wait, looking frazzled in-front of cameras say plenty of how much has changed after Ukraine: Twitter, 19. juuli 2022 ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 21. juuli 2022, kell 10:30 (EEST)

* Live Arrest warrant issued for Putin over war crime allegations. BBC News, 17. märts 2023
----
Alajaotuse "Kajastus filmis" teema alla käib ka film, mis on "Vaata ka" all esimene. --Andres (arutelu) 29. september 2023, kell 17:52 (EEST)

*
* Sugupuu saidil rodovod.org
* Ot pervogo litsa: Razgovorõ s Vladimirom Putinõm, eluloolised intervjuud Putiniga
* Putin ja korruptsioon
* Vladimir Putin: ühe peremehega maailm on hukatuslik Postimees, 17. veebruar 2007
* Jaanus Piirsalu. "Putin tõendas, et tema sõna maksab endiselt" EPL, 30. juuni 2008
* Aadu Hiietamm. "Putin: "Ma poon ta munepidi üles!"" Õhtuleht, 15. november 2008
* "Putin: raketikilp on Venemaa vastu" Postimees, 24. november 2008
* Jaanus Piirsalu. "Putin ehitaks Euroopa julgeoleku kolmele eitusele" EPL, 27. november 2008
* Heiki Suurkask. "Medvedevi tooli hõivanud Putin näitas end Kremli õige valitsejana" EPL, 5. detsember 2008
* "Venemaalased valisid Vladimir Putini aasta inimeseks" Postimees, 20. detsember 2008
* "Putini rikkus sulab majanduskriisis" EPL, 30. detsember 2008
* "Putin tõi Balti riike eeskujuks" Delfi, 9. jaanuar 2009
* "Putin tegi heategevuslikuks oksjoniks maali" Postimees, 14. jaanuar 2009
* "Putini loodud maali hinnaks kujunes 37 miljonit rubla" ERR, 18. jaanuar 2009
* "Putini reiting vajus Medvedeviga ligilähedasele tasemele" Postimees, 23. jaanuar 2009
* "Putin: rahvusvaheline majanduskriis on täiuslik torm" Postimees, 28. jaanuar 2009
* Kalev Kask. "Putin: Euroopa Liit rikub Vene vähemuse õigusi" EPL, 6. veebruar 2009
* Aleksander Etkind. "Putini ajalootunnid" EPL, 17. september 2009
* Inga Höglund. Putin sattus korruptsiooniskandaali, 30. detsember 2010, postimees.ee
* Saksa luuredokumendid: Putin oli naisepeksja ja võrgutaja, elu24.ee, 3. november 2011
* Veljo Kuusk. Putini aasta, postimees.ee, 25. detsember 2013
* Raamat paljastab president Putini salajase elu: internetti kardab, eelistab lihtsat toitu, päeva alustab tabloididega, delfi.ee, 25. juuli 2014
* In pictures: Vladimir Putin – man of action. The Telegraph. 30. september 2014.
* Steve Rosenberg. In pictures: The 12 Labours of... Putin [Pildid – Putini 12 vägitööd]. BBC News Online. 7. oktoober 2014.
* Chris Bowlby. Vladimir Putin's formative German years, BBC News Online, 27. märts 2015 (inglise keeles)
* Noah Rayman. See Pictures of a Young Vladimir Putin, Time, 16. aprill 2015 (inglise keeles)
* Vladimir Putin: 20 years in 20 photos, BBC News, 14. detsember 2019
* Putin (u 30 min kestusega helisalvestised). BBC Radio, 15. märts 2022
* Luke Harding, 21. detsember 2007, Putin, the Kremlin power struggle and the $40bn fortune, The Guardian, guardian.co.uk
* 2 Dec 2010, Andy Bloxham, WikiLeaks: Putin's 'secret billions', Telegraph, telegraph.co.uk
* 24. juuni 2010, Deutsche Welle: Здесь жил и работал подполковник Путин: экскурсия по Дрездену, dw.de
* 16. detsember 2013, By Christian Neef and Matthias Schepp, Maintaining Russian Power: How Putin Outfoxed the West, spiegel.de
* 19. detsember 2013, Wladimir Putin: "Honecker wäre stolz auf ihn", zeit.de
* 29. juuli 2014, Ben Judah. Fragile Empire: How Russia Fell In and Out of Love with Vladimir Putin, intervjuu autoriga, CNN, 5:29
* 6. veebruar 2015, Thomas Gomart, Vladimir Poutine se rêve en Nicolas Ier, Le Figaro (prantsuse keeles)
* 13. märts, Bringt sie Putins Kind im Tessin zur Welt? (saksa keeles)
* 13. märts 2015, Roland Oliphant, Vladimir Putin's 'girlfriend has given birth', The Telegraph (inglise keeles)
* 28. aprill 2015, Natalia Dvali, Сокурсник Путина, экс-разведчик КГБ: Вы серьезно думаете, что Путин, делающий подтяжку лица, развяжет ядерную войну? У него от страха ботокс потечет, http://gordonua.com
** 28. aprill 2015, Сокурсник Путина, экс-разведчик КГБ: Вы серьезно думаете, что Путин, делающий подтяжку лица, развяжет ядерную войну?, szona.org
* 30. juuli 2015, David Crawford, Marcus Bensmann, Putin's early years, correctiv.org
** 7. august 2015, Delfi: Putin proovis spioonipäevadel üht teadlast pornoga šantažeerida ja juhtis kurikuulsat neonatsi, delfi.ee (vt ka https://correctiv.org/recherchen/system-putin/artikel/2015/07/30/putins-fruehe-jahre/ Putins frühe Jahre)
* Marc Bennetts, 11. märts 2020, President Putin grabs power in Russia for a further 16 years, The Times
* KN - Kieler Nachrichten, kn-online.de
** 07.02.2022, Nord-Ostsee-Kanal: Putins Luxusjacht auf dem Weg nach Russland
** 07.02.2022, Deutsche Korvette Bug an Bug mit der Privatjacht von Wladimir Putin
* Кто убил Собчака, контролировал Ельцина и настоящая мать путина. Юрий Фельштинский, Nataša Vlaštšenko intervjuu Juri Felštinskiga, 4. juuli 2020
* A new stamp-style installation in Ukraine illustrates Russian president in court. Euronews, 12. mai 2023

Saksamaal elades oli perekonna kodune keel saksa keel.
--Wkentaur (arutelu) 12. detsember 2023, kell 16:13 (EET)
KGB sõjakoolis oli tema hüüdnimi okurok (eesti keeles 'koni').Швец, Юрий Борисович.‘The perfect target': Russia cultivated Trump as asset for 40 years – ex-KGB spy (англ.). The Guardian. Guardian Media Group (29 January 2021)
--Andres (arutelu) 22. jaanuar 2024, kell 22:51 (EET)
On olemas ka Vladimir Putini nimeline tomatisort.
või siis mitte https://semenatomatov.com/product/tomat-vova-putin/ --Wkentaur (arutelu) 26. märts 2024, kell 18:25 (EET)

2022. a ehk oli (Isegi üks uus tomatisort on nimetatud Vladimir Putiniks) ☆☆☆ — Pietadè 26. märts 2024, kell 18:51 (EET)