Arutelu:Massiline väljasuremine

Tegemist on artikli "Extinction event" tõlkega

Vikipeedia artikkel on valminud inglisekeelse Wikipedia artikli põhjal ning arvestades, et inglise keeles kirjutatu on küllaltki igakülgne, katab ka see artikkel teema põhjalikult ning tõlkimine on asjakohane.
Tekst on kohati küll üsna raskesti loetav, kuid see on teemast tulenevalt mõistetav. Enamasti on artikkel arusaadav, vahepeal on tunda inglise keelest tõlkimise mõju, kõnekeelt ei esine.
Lugemise teeb kergemaks see, et oled seletanud põgusalt lahti mõisted, mida tekstis kasutad (näiteks siseviited,  mille kohta puudub artikkel eestikeelses Vikipeedias).
Siselinke on piisavalt, kuid lisaksin viited ka järgmistele mõistetele:  terapsiid, sessiilne, ökoloogiline nišš, aerosool,  fotosüntees ja polaarliik.
Piltide vähesus on ka asjakohane ja teemavaliku seisukohast põhjendatud – artikli kvaliteedile need ilmselt väga palju juurde ei annaks.
Artikli ülesehitus on korrektne ja Vikipeediale vastav, esineb sobiv liigendus ning artikkel on piisavalt pikk. Tooksin siiski viimase peatükina eraldi väljatoodud väljasuremissündmusest taastumise mujale teksti sisse (kas või siselingina) või lisaksin selle kohta natuke informatsiooni, praegu on ainult ühelauseline peatükk.
Konkreetsetest (näpu)vigadest jäid silma järgmised:
*Väljasuremiskiiruse mõõtmisel kasutatakse tavaliselt mereorganismide fossiile.
*Kasutad sõna „uurimustöö“ – on olemas uurimus ja uurimisöö
* Basaltse laava vool on hiiglasliku vulkaanipurske või pursete jada tulemus…
* Selliseid taksonoomilisi üksuseid kutsutakse ’’kõndivad surnud klaadid’’, inglise keeles "dead clades walking" – siin lisaksin inglisekeelse mõiste hoopis sulgudesse, oled seda eelnenud täpsustuste puhul ka teinud.
* …seega on sealne elustik massilistele väljasuremistele vähem haavatav.
*… millele liitub lühiajaline šokk – kasutaksin siin pigem millele lisandub lühiajaline šokk
* Seni teadaolevalt Maa suurim väljasuremine tappis 57% kõigist sugukondadest ja 83% kõigist perekondadest[5] (53% merelistest sugukondadest, 84% merelistest perekondadest, umbes 96% kõigist meres elavatest liikidest ning hinnanguliselt 70% maismaaliikidest) kaasa arvatud putukad. See lause jääb arusaamatuks.
*Looduslik väljasuremiskiirus on alates Elu algusest Maal olnud mitmel korral tavapärasest kõrgem. - ma vähemalt ei leidnud, miks peaks elu siin suure tähega olema.
Kokkuvõttes väga huvitav ja aktuaalne artikkel - teema, mille kohta kindlasti peaks Vikipeedia artikkel olemas olema.
Scpamela 10. november 2011, kell 18:10 (EET)
Tänan heade ja asjakohaste tähelepanekute eest. Üritan võimalikult kiiresti parandused teha. Liimarja 11. november 2011, kell 12:27 (EET)
----
"Massväljasuremiselt" teha ümbersuunamine (luua selle pealkirjaga lehekülg, mille sisuks on #suuna[[Massiline väljasuremine]]). Sellele artiklile võiks tekitada linke teistes sobivates artiklites. Kui väljatoodud kohti parandad, siis paranda käigu pealt muud näpukad ka.
*protsendimärgi ees pole tühikut
*võõrkeelsed sõnad kaldkirja
*liigid ökoloogilistes niššides, kel on "ökoloogilistes niššides" võiks lihtsalt ära jätta, praegu on keeleliselt ebaloogiline
*Arens ja West eesnimed juurde ja linkida, samamoodi edaspidi
*Nature (Juuni 15, 2008) Nature linkida, kuupäev eesti keelele vastavaks
*mis vähendades troopilistele liikidele kättesaadavat ala näpukas?
*jahenemine põhjustas toimumise "toimumise" jätta ära, on parem; sama ülejärgmises lõigus
*vaata üle viited ja tõlgi eesti keelde, mis võimalik (teoste pealkirju mitte, aga kuupäevad, p/pp → lk jms), sama kirjandusega
Tubli! Adeliine 25. november 2011, kell 04:06 (EET)
Viidetes ära võta kuupäevi ära, vaid muuda eesti keele pärasemaks. Retrieved 2008-11-09 → (vaadatud 9.11.2008) Adeliine 2. detsember 2011, kell 14:56 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.speciesalliance.com
** In Massiline väljasuremine on 2013-06-24 12:18:38, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Massiline väljasuremine on 2013-07-06 13:27:52, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:28 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.amnh.org/museum/press/feature/biofact.html
** In Massiline väljasuremine on 2013-06-24 12:18:38, 404 Not Found
** In Massiline väljasuremine on 2013-07-06 13:28:14, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:28 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.livescience.com/animalworld/060831_KT_biodiversity.html
** In Massiline väljasuremine on 2013-06-24 12:18:38, 404 Not Found
** In Massiline väljasuremine on 2013-07-06 13:28:15, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:28 (EEST)


Arutelu:Trühvel

{{tõlgitud leht|en|Truffle(fungus)|versioon=457746755|kohalik_versioon=2750023}}

Miks niisugune pealkiri?
Trühvel on trühvli viljakeha? Andres 4. november 2011, kell 00:41 (EET)

Endiselt on arusaamatu, millest artikkel räägib. Nii ei saa ka pealkirju korrastada. Andres 14. november 2011, kell 10:46 (EET)

:Terminit kasutatakse nii viljakeha kui seene enda kohta. Mitmuses "Trühvlid" teeks teema arusaadavamaks? Trühvliotsing 14. november 2011, kell 11:46 (EET)

:: Mitte eriti. Kui jutt on toiduainest, siis võiks minu meelest küll olla pealkirjaks "Trühvlid". Aga siis tuleb otsustada ka teised pealkirjad. Andres 15. november 2011, kell 02:22 (EET)

:::"Trühvel" ei saa ju korraga tähendada nii viljakeha tüüpi kui taksonoomilist üksust. Küsimus on selles, kas trühvlimoodustajad seened on ühtse päritoluga? Kui jah, siis on tegemist süstemaatilise rühmaga. Kui ei, siis on tegemist viljakeha tüübiga. Kui kasutada terminit mõlema tähenduse jaoks segamini, siis tekibki lause nagu "Trühvel on trühvli viljakeha" - mis ei seleta ju midagi. --Auli 17. november 2011, kell 23:24 (EET)
Pealkiri võiks olla "Trühvel". Andres 21. november 2011, kell 16:24 (EET)

Artikkel on sisukas ja asjakohane, tutvustab põhjalikult trühvlite tuntuimaid liike ja kasutusviise. Illustreerivaid pilte, skeeme või kaarte võiks olla rohkem, kuid ilmselt võib nende leidmine osutuda keeruliseks. Trühvlite kulinaarset kasutust ja selle ajalugu on tutvustatud üsna detailselt, vastukaaluks võiks olla juttu ka nende seente bioloogiast. Sissejuhatuses on seda veidi käsitletud, kuid ehk võiks see olla eraldi peatükina ja veidi põhjalikum, kuna kirjeldamise all on bioloogia-alane objekt. Ülesehitus vastab Vikipeedia headele tavadele ning sisaldab piisavalt siselinke, kuigi tekkis küsimus, miks mõned artiklis mainitud riigid (ja keeled) on viidatud ning teised mitte. Tekstis leidub aga mõningaid sisulisi küsitavusi ja palju vormilisi vigu, millest mitmed tulenevad vastava ingliskeelse artikli otsesest või väärast tõlkimisest. Järgnevalt toon punktidena välja mõned tähelepanekud.
Sisulised küsimused:
* Artikli avalause on tautoloogiline („Trühvliks nimetatakse trühvli viljakeha“) ning sissejuhatusest jääb trühvli definitsioon segaseks. Kas trühvlid on rühm seeni, mis moodustavad teatud omadustega viljakehi, või on trühvlid teatud omadustega viljakehad, mida moodustavad mitmed seeneperekonnad? Võib-olla kasutatakse seda terminit mõlema jaoks, kuid sel juhul peaks mainima ka teisi perekondi (peale Tuberi), kes trühvleid moodustavad.
* Eelmisest vastuolust lähtuvalt on tekstis kasutatud läbisegi „trühviliik“ ja „trühvlitüüp“. Jääb segaseks, kas tegemist on taksonoomiliste liikide või viljakeha tüüpidega.
* Mõnede tutvustatud liikide kohta kasutatakse sõna „korjatakse“, teiste kohta „kultiveeritakse“. Kui see eristus on relevantne, siis võiks sellele rohkem tähelepanu pöörata ning tuua välja, milliseid kasvatatakse ja milliseid mitte. Inglisekeelse artikli vastavatest lausetest aga ei leia viiteid nende kasvatamisele, vaid korjamisele, mistõttu ei ole õige kasutada sõna „kultiveerimine“.
Tõlkevead:
* Itaalia regiooni nimetus eesti ja itaalia keeles on Piemonte, mitte inglisepärane Piedmont
* Trühvlite kohta kasutatakse artiklis sõna „toodang“ ja „toodetakse“, kuid tegemist on ju metsikute liikidega. „Produce“ inglise keeles ei vasta üks-üheselt sõnadele „tootmine, produtseerimine“, vaid selle tähendusväli on palju laiem. Sellest tuleneb ka paradoks lauses „80% Prantsusmaal toodetud trühvlitest pärinevad spetsiaalselt istutatud trühvliistandustest“ Kui ainult 80% tuleb istandustest, siis järelikult ju ülejäänud 20% ei toodeta, vaid korjatakse loodusest ning seega ei või neid kõiki nimetada „toodetud trühvliteks“. Samast tõlkeveast tuleneb selline ebakorrektsus nagu „trühvleid produtseerivate tammepuude tõrudest“ (tammed ei tooda trühvleid).
* Mitte „tonnmeeter“, vaid „tonn“
* „Trühvlite kultiveerimisel mõistetamatuks jäävad meetodid, nagu Jean-Anthelme Brillat-Savarin (1825) märkis iseloomuliku skeptitsismiga“ Lause mõte jääb väga segaseks, ilmselt tulenevalt sõna „elude“ valest tõlkest ingliskeelsest artiklist.
* Sõna „ekstraheerimine“ on valesti kasutatud, vastava pealkirja all räägitakse trühvlite leidmisest
* koeratõug Lagotto Romagnolo on eesti keeles romagna veekoer
* „pâté“ on eesti keeles "pasteet", "foie gras" on "hanemaksapasteet"
Lausete struktuur ja stiil:
* „on leitavad“ ei ole eesti keeles hea stiil, samuti „T.melamporumi maksumus“, „nii väga sarnane“, „sedasi“
* „Selleks on trühvlitel hästi arenenud reproduktiivsed ehituslikud iseärasused, mis eritavad spetsiifilist lõhna.“ Halb sõnastus. Lõhna ei erita iseärasused, vaid mingid iseäralikud struktuurid või organid.
* „selle tingib kõrgus“ ei kõla loomulikult, seda lauset võiks ümber sõnastada
* jääb arusaamatuks, mida tähendab „Tuber lyonii, sün. texense“ Lisaks ei kasutata pärast lühendit punkti.
* „Esmakordselt mainiti trühvleid neo-sumerite kirjutistes, milles kaasati Amoriitide armee söömisharjumusi“ Halb sõnastus, „kaasati“ asemel võiks olla nt „kirjeldati“. Lause lõpus on üksik sulg.
* “arvati olevat mõistatusliku päritoluga“ Halb sõnastus, pakuksin välja lihtsalt „päritolu oli mõistatuslik“
* kliima kohta ei saa öelda „hetkel“
* kui tegemist on mükoriisaga (sümbioos), siis ei saa öelda, et puude juured on „trühvliga nakatunud“
* veel mõned laused, mida võiks paremini sõnastada: „Selle tulemusel jäädi ilma trühvlikultuuride kasvatamiseks vajaminevate meetodite tundmisest“, „Seda tehakse eesmärgiga võimalikult vähe kallist toiduainet raisata.“, „Enamik trühvliõlist, mida võib turult leida, on tehtud sünteetilise ühendi põhjal, nagu seda on 2,4-dithiapentaan.“
Muud vormistusküsimused:
* Kõikide mainitud puuliikide või -perekondade juures võiks olla nii eesti- kui ladinakeelne nimetus.
* Eestikeelsed liiginimetused ei pea olema jutumärkides (nt lõigus „Teised liigid“).
Lisaks leidub artiklis väiksemaid ortograafilisi vigu (eksimusi sidesõnade, kirjavahemärkide, sõnade järjekorraga ning näpuvead), kuid nende ükshaaval väljatoomine ei oleks siinkohal otstarbekas. Soovitan autoril tekst tähelepanelikult läbi töötada ning sooritada keeleline korrektuur.
Viitamine on artiklis küllaltki põhjalik, allikad on mitmekesised ning paistavad küllaltki usaldusväärsed. Viidete vormistamine ei ole korrektne: mitmete viidete puhul on toodud link, kuid mainimata jäetud viidatava teksti nimi, autor, avaldamise koht ja kuupäev. Paistab, et viited on ingliskeelsest artiklist otse kopeeritud ilma kontrollimata:  nt viited nr 4 ja 13 ei toimi, nr 24 ei vii õigesse kohta ning nr 9 vajab uuendamist.
Üldiselt võib öelda, et tegemist on sisutiheda ja hea artikliga, kuid vormistamisega peaks veel tegelema.
--Auli 10. november 2011, kell 22:45 (EET)
----
*Lauses "Viljakehi moodustatakse..." võib viimase koma ära jätta
*Kui kõrvuti on esitatud taksoni eestikeelne ja ladinakeelne nimetus, siis võiks linkida ainult ühte
*Itaalia põhjaosast Langhe' piirkonnast, mis asub Piemonte regioonis Alba linna lähedal
*arvu ja ühiku vahel on tühik
*mormoriseeringuga ?
*Guinnessi rekordite raamat
*kas "The Marche" on Marche?
*Plutarchos
*Lesboselt, Kartaagost
*François I
*üheskäes → koos; selles lauses võib koma ära jätta
*Musta trühvli maitse on võrreldes valge trühvli omaga
*Jaapanlased on andnud sellele nimetuse "tugev umami"
*Juhul, kui
*momentaanselt
*nad kas riivivad need
*Trühvliõli lõigu esimeses lauses võib ära jätta sõna "selleks"
*vaata, et viidetes oleksid kuupäevad eestipäraselt kirjutatud ja muud sõnad ka, mida saab tõlkida
*ja see mõistatuslik Maailma Laat on Maailmanäitus
Adeliine 27. november 2011, kell 01:43 (EET)
----
*Alba linna lähedal
*Guinnessi Adeliine 13. detsember 2011, kell 14:29 (EET)


Arutelu:Otoliidid

Kas ehk peaks pealkiri mitmuses olema? Andres 4. november 2011, kell 00:35 (EET)
Nüüd läks linkimine liiale. Keemiliste elementide lühendeid ei lingita. Ja üldiselt lingitakse iga termin ainult ühe korra, esimese esinemise korral, ehkki seda nüüd väga rangelt ei järgita, aga midagi selles vaimus. Taivo 7. november 2011, kell 19:04 (EET)

Tänan, palju parem. Esimesed lõigud peaksid minu meelest lingitud olema umbes nii nagu ma tegin, aga "Loomade elu" on nii paks raamat, et sinna tuleb leheküljenumbrid juurde panna. Taivo 8. november 2011, kell 00:21 (EET)

===Sisu ja ülesehitus===
Artikli üleüldine mulje on hea, teema oli põhjalikult kaetud ja mõisted-seosed hästi väljendatud. Mõni lause jäi küll segaseks, kuid need saab üldmulje järgi liigitada lohakusvigade alla. Illustratsioone võiks rohkem olla.
Viitamise osas jäi kahtlaseks paljude väidete esitamine ilma vastava viitamiseta. Esinesid pikad lõigud, milles ei olnud ühtegi viidet. Näiteks "Mikrokeemia" peatükis oli mitu alapeatükki, milles polnud ühtegi viidet.
Olemasolevad viited olid head.
Sissejuhatavas lõigus ei ole mainitud algul täpsemalt, milliste taksonite raames (kas siis kaladel või kõigil organismidel) otoliidid esinevad. See on küll kirjas järgnevas artikliosas, kuid võiks olla ka sissejuhatuses.
Peatüki "Sisekõrva mitmekesisus" pealkiri peaks ehk olema "Sisekõrva ehituse mitmekesisus". Sisuliselt seletab see lõik just ehituse omadusi ja väljakujunemist, seetõttu ehk peaks seda ka täpsemalt mainima lõigu pealkirjas.
Peatüki "Kasutamine" esimeses lõigus on mainitud, millist osa kasutatakse, siiski ei ole kirjas mille jaoks. Selle võiks ka peatüki algusesse juurde lisada.
"Kasutamise" peatüki alapetükis "Rännete uurimine":
"Rännete uurimise puhul kõrvutatakse aga elementide erinev sisaldus piki otoliidi telge, kala kasvu kronoloogiaga, mis on otoliiti salvestunud."  - lause on kohmaka sõnastusega ja lause mõte jääb ebaselgeks.
" Kuna mage- ja merevee soolsuse erinevus on keskmiselt 30-35‰ (s.o ookeanivesi), teeb see Sr:Ca suhte erinevuse ligi kolmekordseks." - sulgudes olev täpsustus on arusaamatu.
===Õigekiri===
Teise lõigu keskel trükiviga: "näiteks kala vanuse määramiseks ning liikumismustrite ja päritolu väljaselgitamise" - selle asemel "väljaselgitamiseks".
"Võrreldes teiste luuliste struktuuridega on otoliitide koostis suhteliselt puhas koosnedes suuremalt jaolt kaltsiumkarbonaadist..." - sõnade "puhas" ja "koosnedes" vahel peab olema koma, kuna algab lauselühend, mis eeldab komaga eraldamist.
"Kontsentratsioonilt on kõige rohkem on kaltsiumi (Ca), hapniku (O)" - selle asemel "hapnikku"
"Suuremosa elemente kuuluvad aga jälgelementide" - "Suurem osa..."
"...moodustada üle 90 %." - protsendimärgi kasutamisel ei jäeta tühikut arvu järele; eriti, kus järgmises lauses ongi märki kasutatud ilma  tühikuta.
"...selgroogsete luulistest struktuuridest, limuste karpide ja korallide skeletist." - selle asemel "karpidest".
"...kristallisatsiooni alaga." - peaks olema kokkukirjutatud.
"...endolümfi koostisest mis ümbritseb otoliiti." - sõna "mis" ees peab olema koma, kuna algab kõrvallause.
"...ka erinevaid järg- ja mikroelemente." - kas siis "järg-" või "jälg-"? (Mikrokeemia esimese lõigu ehk koostise kirjelduse juures
oleks see justkui jälgelement, siin aga järgelement)
"Elementide lisandumine otoliiti on mitme faasiline protsess..." - "mitmefaasiline"
"Selle tõttu on noortel kaladel, võimalik eristada päevaseid kasvurõngaid." - ei ole ühtegi põhjust, miks seal lauses peaks koma olema.
"See võimaldab luua nö elupaiga spetsiifilisi sõrmejälgi, mis võimaldabki erinevaid populatsioone või isendite gruppe eristada." - "elupaigaspetsiifilisi"
" Esiteks, otoliiti ladestunud elementide puhul ei toimu resorptsiooni ning teiseks, füüsikaline ja keemiline keskkond mõjutab elementide lisandumist otoliiti." - komaviga - "resorptsiooni, ning"
"Esimese oletusega ei lähe kokku elemendid mis on range..." - "elemendid, mis"
"Rännete uurimise puhul kõrvutatakse aga elementide erinev sisaldus piki otoliidi telge, kala kasvu..." - koma ei kirjutata sõnade "telge" ja "kala" vahele
"... lõpused-vesi üleminek , kus ioonide liikumist verre..." - enne koma on üle üks tühik "üleminek, kus"
"Kasvades ladestuvad otoliidile kasvurõngad mida saab kasutada näiteks vanuse määramiseks." - "kasvurõngad, mida"
"...endolümfi vedelikuga milleni jõudvad elemendid on jällegi kontrollitud..." - "vedelikuga, milleni"
"...vees varieerub ja juhul kui see erinevus peegeldub ka otoliitides..." - "juhul, kui"
"...et just kaltsiumi sisaldus vees määrab ära selle kui palju teisi sarnaseid elemente..." - "selle, kui"
"Mida soolasem vesi on seda rohkem leidub seal Sr ja seda vähem Ba." - "on, seda"
"(s.o magevee siseseid)" - "mageveesiseseid"
" On leitud, et iga 1‰ soolsuse tõus, suurendab Sr:Ca suhet 0,05x10-3 korda." - pole põhjust selles lauses koma esinemiseks.
"...hiljem kerge tuvastada kuna jätavad selge fluorestseeruva jälje..." - "tuvastada, kuna"
===Vikipeedia tavad===
Vikipeedia heade tavade järgimise osas oli artikkel hästi struktureeritud ja vormistatud.
Norida võiks selle juures, et on vähe siselinke ja puuduvad vastavad võõrkeelsed lingid (näiteks ingliskeelne artikkel olemas). Teema juurde ei ole lisatud kategooriate linke (mis viki kategooriasse vastav artikkel kuulub).
Eltsu 10. november 2011, kell 19:57 (EET)
Tänan põhjaliku retsensiooni eest. Tegin vastavad parandused õigekirjas ära. Lisasin viidetele internetileheküljed, kus oli artikkel terviklikult olemas. Lisasin ka lõpupoole mõned siseviited. Pildi panin ainult ühe juurde. Arvan, et antud teema juurde ei ole vaja väga pilte lisada.
--Ekstsentrik 14. november 2011, kell 19:01 (EET)
----
Artikli alguses võiks märksõna sünonüümid ka paksu kirja panna. Kas otoliidid on kõikide kalade ja imetajate kõrvas? Teises lauses on koma liigne.
*Kõikide selgroogsete sisekõrvas on sarnaseid jooni, sealhulgas kolm poolringikujulist kanalit. Sisekõrvas on jooned? Ja kolm joont on poolringikujulised kanalid?
*Võõrkeelsed sõnad kaldkirja.
*Lisaks on kaladel ja enamikul...
*Ümarkotike on põhiliselt tasakaalu ja gravitatsiooni jaoks Siit on midagi puudu. Eriti gravitatsiooni osa on segane.
*Arvu ja ühiku vahel peab olema tühik.
*Koostise alajaotuses sõnakordus.
*Kas need on siis jälg- või järgelemendid?
*Otoliitidesse ladestunud materjal jääb sinna alles, resorptsiooni ei toimu.
*Näiteks üldteada on fakt
*Lauses "Kuigi geograafilised erinevused..." koma puudu. Samuti lauses "Suhet kaltsiumiga kasutatakse..."
*Pidev elementide tähiste kasutamine häirib veidi, eriti lauses Mida soolasem vesi on, seda rohkem leidub seal Sr ja seda vähem Ba.
*Lapillust kasutatakse juhul, kui
*Kasvades moodustuvad otoliidile kasvurõngad (sarnaselt puudega).
*esimese eluaasta jooksul 24-tunniste tsüklitena
*Selle tõttu on noortel kaladel võimalik eristada päevaseid kasvurõngaid. Tänu sellele on võimalik kalade vanus määrata koguni päevase täpsusega. "Päevased kasvurõngad" ei ole hea väljendus. Proovi nendest kahest lausest moodustada üks.
*On leitud, et soolsuse tõus 1‰ võrra suurendab
*Arvude vahel kasuta "kuni" tähenduses mõttekriipsu
*mis tahes
Üldiselt hästi! Adeliine 16. november 2011, kell 21:57 (EET)
*juhul, kui
*kõige vähem, kuna
Adeliine 2. detsember 2011, kell 17:19 (EET)
Siit on midagi puudu: "Elementide kadu võib toimuda igas vaheetapis (vesi-lõpused, veri-endolümf, endolümf-kristall)." Kuriuss (arutelu) 26. jaanuar 2020, kell 12:58 (EET)


Arutelu:Idand

Varem oli siin nii:
Idand ehk tõuse on arenema hakanud idu (seemnetel) või pung (mugulatel ja teistel vegetatiivosadel), mis toitub veel seemne või emataime varudest.
Andres 4. november 2011, kell 00:36 (EET)

*Vikipeedia tavad.
Artikkel on kirjutatud vastavalt kõikidele Vikipeedia tavadele. On jälgitud kõik ülesehituse ja vormistamise kriteeriumid.
*Allikad ja viitamine.
Allikad on autoriteetsed ja piisaval hulgal sellise artikli jaoks.
*Sisukus, põhjalikkus, teema kaetus, artikli pikkus, illustreeritus piltidega.
Artiklis püstitatud teema ja selle toetuspunktid on kaetud täiel määral. Artikkel on piisava pikkusega ja väga sisukas.
Üheks artikli miinuseks mina nimetaksin terminite rohkust, mõnedes kohtades need lähevad üks teise järele ilma seletusteta, mis raskendab  arusaamist. Teiseks miinuseks mina pidaksin piltide vaesust. Üks pilt nii mahukale artiklile on liiga vähe, võiks lisada mõnda pildi (näiteks,kas embrüonaalse  arengu või seemne idanemise kohta). Peatükis ühe-ja kaheiduleheliste taimedest tahaks näha näiteid.
*Keeline kvaliteet.
Artiklist ma leidsin paar näpuvigu, aga need ei seganud arusaamist. Artikli õigekeelsuse taset mul pole võimalust hinnata, sest minu emakeeleks ei ole eesti keel.

Terminite tähendust pole siin tarvis selgitada. Selleks on spetsiaalsed artiklid. Andres 11. november 2011, kell 22:35 (EET)
Äkki oleks võimalik välja tuua artiklis tehtud näpuvead, et saaksin need parandada?
--Helena150 13. november 2011, kell 15:51 (EET)
----
Omadussõnad ei saa olla artikli pealkirjaks, seepärast tuleb omadussõnu linkida näiteks vegetatiivne, embrüonaalne jne. Embrüonaalse arengu alajaotuse neljandas lõigus võiks lauseid üle vaadata ja nende ehitust parandada.
*Idanemisinhibiitorid ongi selleks, et seeme ei idaneks enne, kui seda lubavad välistingimused.
*Kaks näpuviga alajaotuse "Fototropism" kolmandas lõigus.
*"Taandarengud idanemisel": mõttekriipsud!
*Kui niiskus paneb seemne idanema, muutub kõik see inimorganismile kättesaadavaks. Kas "kättesaadava" asemel ei võiks olla "omastatavaks"? Või ma lihtsalt ei saa selle lõigu lausetest aru?
*ei ole soovituslik süüa neid teatud haiguste, näiteks vähi korral
Tubli! Adeliine 14. november 2011, kell 19:57 (EET)
*asümmeetria, asümmeetrilise
*teine näpuviga seal lõigus, mida mõtlesin, on valgustama Adeliine 30. november 2011, kell 13:43 (EET)
Parandasin oma näpuvead ära, tänan neile tähelepanu juhtimast.
--Helena150 6. detsember 2011, kell 23:25 (EET)


Arutelu:Kasetriibik

Triibiku liikide loend oleks kohasem viia artiklisse, mis räägib perekonnast [[triibik]]. --[[Eri:Kaastöö/90.190.45.158|90.190.45.158]] 4. november 2011, kell 01:15 (EET)
Artikkel on sisukas ja annab hea ülevaate kasetriibikust, kuid jääb soovitatud koolitöö pikkusest natuke lühemaks. Allikaid on kasutatud piisavalt. Eesti keele kasutus on väga hea, tekst on hästi loetav ja arusaadav.
Ettepanekuid:
* alapealkirjas Süstemaatika paneksin ladina keelsed nimed kaldkirja,
* soovitan lisada veel paar pilti,
* vormistaksin paremini 2., 5. ja 6. viite.
Toon välja paar näpuviga:
* idaosas kirjutatakse kokku,
* lauses “Kasetriibiku, kui hüpiklase tagajalad on tugevad ja hüppamiseks sobivad”, ei ole kui ees koma,
* lauses “Tüvepikkus on 6-8 cm, sabapikkus: 8,5-10 cm”, ei ole koolonit,
* silmakoopaalune kirjutaksin kokku,
* sõna looduslikesse kirjutaksin ühe k’ga,
* “rohelised taimeosad, ja marjad” (ja ees ei ole koma),
* “püügikoonuseid, või –silindreid” (või ees ei ole koma).
Natuke jääb segaseks, mida lauses “Mitteusaldusväärsete meetodite kasutamise tõttu on Eestis kasetriibiku arvukust alahinnatud(10)” sulgudes number 10 tähendab. [[Kasutaja:Tudengliina|Tudengliina]] 12. november 2011, kell 05:05 (EET)
Tänan heade tähelepanekute eest! Püüdsin vead parandada, lisasin ka pilte.
[[Kasutaja:Lynx|Lynx]] 12. november 2011, kell 15:08 (EET)

*Parem: '''seljal on tume triip'''
*'''kuulub perekonda triibik (''Sicista'')'''
*Alajaotuses "Elupaik ja eluviis" üks koma puudu.
*'''uuritud maosisudest'''
*"Samuti" ja "ka" pole samas lauses vajalikud.
*arvude vahel "kuni" tähenduses mõttekriips
*"Olukord Eestis" esimeses lauses koma puudu
*"Kaitse" alajaotuses kaks tühikuviga
*omadussõnad ei sobi artiklipealkirjadeks, seepärast tuleb neid linkida nt <nowiki>[[ovaal]]ne</nowiki>.
Tubli! [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 15. november 2011, kell 01:07 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://actazool.nhmus.hu/57/3/azh_57_3_Balciauskas.pdf/
** In Kasetriibik on 2013-06-24 11:37:43, 404 Not Found
** In Kasetriibik on 2013-07-06 06:50:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:UV/Vis-spektroskoopia

Kas pealkiri on keeleliselt korrektne? Andres 4. november 2011, kell 01:36 (EET)

Minu meelest ta seda ei ole. Peaks kasutama sidekriipsu. Andres 9. november 2011, kell 14:52 (EET)

: Nõus. Vaata .--Kyng 9. november 2011, kell 14:58 (EET)

Artiklis üleliigset informatsiooni ei ole, kõik toodud alateemad on olulised ja artikliga seotud. Samuti on kõik alapunktid põhjalikult ära seletatud. Illustreerimiseks on kasutatud pilte ja skeeme. Spektri näite joonis ja ühekiirelise spektromeetri tööpõhimõtte skeem võiksid olla ka lahti seletatud. Artikli pikkus jääb veidi alla nõutud piiri.
Spektrofotomeetrilistes meetodites on oluline roll monokromaatoril, millest oleks võinud ka pikemalt juttu olla. Samuti võiks artiklis olla pikemalt kirjas UV/Vis nano- ja mikrospektromeetritest.
Sissejuhatuses võiks olla toodud ära ka lainepikkuste vahemikud, mis vastavad nähtavale ja ultravioletsele valgusele.
Lambert-Beeri seaduse alapunktis on tekstis mainitud suurust A(neelduvus), mida leitaksegi antud valemiga, kuid valemis seda välja toodud pole. Selguse mõttes võiks see ikkagi ka valemis sees olla. Samuti on tekstis ja valemis neeldumistegurit tähistatud ε-ga, kuid joonisel a-ga. Seepärast võiks ära mainida, et kasutatakse erinevaid tähistusi. Ühikud võiks olla lahti seletatud.
HPLC? Võiks kirjas olla vähemalt, mida see tähekombinatsioon tähendab.
Viitamine. Artiklis kasutatud viide nr 3 peaks tekstis oleme lause lõpus enne punkti(?). Üldjuhul on viitamine korrektne: kasutatud on ühtset stiili, viidatud on autoriteetsetele allikatele ja vajalikud viiteelemendid on olemas.
Töö keeleline kvaliteet on hea. Näpuvead peaaegu puuduvad, samuti õigekeelsusvead (sh komavead, kokku-lahku kirjutamine). Lauseehituses on mõningad üksikud vead, mille põhjuseks on ilmselt toortõlke kasutamine. Õigekeelsusvead ja mõned laused, mida saaks paremaks muuta:
"Fotodioode ja fotoelektronkordistit kasutatakse skanneeriva monokromaatoritega, mis filtreerivad valgust nii, et ainult kindla lainepikkusega valgus jõuab detektorisse samal ajal. Skanneeriv..." ……skaneerivate monokromaatoritega,... Skaneeriv...
"Ühekiirelises instrumendis kõik valgus läbib proovi küvetti." Parem: Ühekiirelises instrumendis läbib proovi küvetti kogu pealelangev valgus.
"Proov asetatakse tavaliselt läbipasitvasse rakku, mida kutsutakse küvetiks." ...läbipaistvasse...
"Klaas- ja plastikküvetid on samuti levinud, aga klaas ja enamik plastikuid neelavad UV kiirgust, seetõttu on nende kasutusala piiratud nähtavatele lainepikkustele." Parem: ..., mistõttu on nende kasutusala piiratud nähtava valguse lainepikkustega.
"Lahustina kasutatakse sellistes analüüsides vett, kui tegu on vees lahustuva ainega." Parem: Kui tegu on vees lahustuva ainega, kasutatakse analüüsides lahustina vett.
"Seda on saab leida molaarsete neeldumiskoefitsientide tabelitest või määrates kalibreerimisgraafikult." Parem: ...määrata kalibreermisgraafikult.
Slängi kasutatud pole, pigem on tekstis just liiga palju mõisteid, mis vajaksid eraldi seletamist. Seda enam, et ka siselingid puuduvad, mida saaks muidu kergesti kasutada mõistete lahtiseletamiseks.
Kasutatud on alapealkirju, mis liigendavad teksti ja teevad selle kergemini loetavaks.
Nagu juba mainitud, puuduvad siselingid täiesti. Kogu tekstis on mitmeid mõisteid, mis vajaksid seletuseks siselinkide lisamist.
--Shariot 9. november 2011, kell 12:02 (EET)
----
*arvude vahel kasuta "kuni" tähenduses mõttekriipsu (võta redigeerimiskasti alt)
*avasulu ees käib tühik
*sellele lähedal asuvas
*Seda on saab leida ?
*"nagu näiteks" ees on koma
*Lambert-Beeri seaduse alajaotuse esimene lause on ebaloogiline
*ksülenooloranž, toluüleenpunane või saan ma valesti aru?
*Sellisel juhul mõõdab spektromeeter
*Kahekiirelises instrumendis jagatakse valguskiir
*Teist tüüpi instrumentides läbivad mõlemad kiired
*Lauses "Küvetid on enamasti..." võiks olla koma
*murdarvus on eraldajaks koma, mitte punkt
*võiksid artiklile sobiva kategooria ka otsida
Mõned näpuvead on veel, need leia palun ise. Adeliine 27. november 2011, kell 02:43 (EET)


Arutelu:BacMam-süsteem

Pealkiri ei ole keeleliselt korrektne. Andres 4. november 2011, kell 07:18 (EET)

Peaks olema "BacMam-süsteem". Andres 9. november 2011, kell 11:37 (EET)
BacMam süsteem on laialdast kasutatud peamiselt oma eeliste poolest teiste transfektsiooni meetodite ees (arvustusi vaata Kost, T.A. et al,[4][5][6]). Peale selle on BacMam süsteemil leitud olema sisemine paindlikkus stabiilsete rakuliinide üle[7], mis on ka põhjuseks antud meetodi kasutamisel standardse geeni toimetamise tehnikana.
Rakkude transduktsiooni teostatakse ainult vedela lisamise kaudu ja seetõttu BacMam süsteem on järeleandlik automatiseeritud meetoditel.
jne

Kas see on masintõlge? --Epp 8. november 2011, kell 18:00 (EET)

BacMam süsteem kasutab modifitseeritud putukaraku viirust (bakuloviirust) transpordivahendina, et viia geene imetajarakkudesse minimaalse lisaainete koguse ja toksilisusega.
Oskad täpsustada, mis lisaainetega?
BacMam on bakuloviiruse-vahendatud geeni toimetamise meetod, mis on leiutatud Dr. Frederick M. Boyce poolt.
Kordab eelmise lõigu lõppu.
Peale selle on BacMam süsteemil leitud olema sisemine paindlikkus stabiilsete rakuliinide üle...
Leitud olema sisemine paidlikkus - kehv sõnastus.
Transientne. Kas selline sõna on ikka olemas? Inglise keeles transient. Peaks teisiti tõlkima.
38 kb - tõlge.
Mikroskooliliselt - kerge näpuviga.
Automatiseeritud meetod - inglise keelses artiklis on "automated methods", seega on tegemist tõlkeveaga.
Luige rakud - Schwann cells, päris nii ei tõlgiks. Vaevalt, et emakeelsetes teatmeteostes terminit "Luige rakk" kasutatakse. Ja lisaks sellele tõlkisid sa sõna valesti, luik tõlgitakse swan.
Kui tood välja in vitro tähenduse, siis tee sama in vivo terminiga.
Teemast saab enam-vähem ülevaate, kuid tundub, et artikkel on liiga lühike. Viidete koha pealt norimist ei ole. Ülesehitus vastab tüüpilisele Vikipeedia artiklile, alapealkirjad, sissejuhatus, kõik on olemas.
Tõlgid liiga sõna-sõnalt, proovi laused ikka ümber ehitada, et asi loogiline oleks.
Kas sa ise saad aru, mida pildi seletusse kirjutanud oled? --Jpahla 9. november 2011, kell 20:02 (EET)
----
*Artikkel võiks alata: BacMam-süsteemiks nimetatakse ...
*Võiks vältida konstruktsiooni "midagi on tehtud kellegi poolt".
*arvustusi vaata Kost, T.A. et al on üleliigne, ainult viidetest piisab
*kontrolli üle lingid, eriti punased, kas on õigesti kirjutatud ja lingivad algvormile
*Lauses "Geeniekspressiooni tase võib..." koma puudu
*BacMam tehnoloogia baseerub kaksikhelikaalse DNA putukaviirustel kui transpordivahendina efektiivsel geeniülekandmisel ja geeni ekspresseerumisel imetajarakkudes. Ei saa aru.
*pärast üleööd minu arvates ei saa niimoodi kirjutada, "üleöö" on määrsõna
*alates 5-st kuni 14-ks → 5–14 päevaks
*vaata üle, kus peavad olema mõttekriipsud sidekriipsude asemel
*Seega puudub igasugune oht keskkonnale seda ka juhul, kui mõned osakesed peaksid siiski sattuma keskkonda. Kohmakas lause.
*Edasised uuringud on vihjanud spetsialiseerunud lipiidiparve - caveolae, mis omab mitmeid signaaliülekande funktsioone, kaasamisest bakuloviiruse sisenemisse imetajarakkudesse. Samuti kohmakas ja segane.
*Miks Luige rakud on kaldkirjas, mida see tähendab?
*võõrkeelsed sõnad kaldkirja, kui on lingitud, siis nt [[in vivo]]
*Lause "Kasutades komplementaarse DNA..." täiesti arusaamatu. Samuti järgmine lause.
*Lauses "BacMam süsteemi on kasutatud ..." puudu koma
*"BacMam-süsteem" igal pool sidekriipsuga!
*G-valguga seotud retseptori farmakoloogia on võimaldanud tänu BacMam süsteemi tehnoloogiale ravimite avastamise rakendusle. Ei saa aru.
Kokkuvõttes on artikkel väga segane. Palun võta sõbrad appi ja kohenda seda, et oleks võimalik tekstist aru saada. Adeliine 22. november 2011, kell 16:02 (EET)
----
Esimeses lauses ei peaks "bakuloviirus" ja "imetajarakud"  olema paksus kirjas, vaid lingitud. Artiklis on väga palju võõrsõnu, need peaks kas püüdma lihtsamalt kirjutada või vähemalt kindlasti linkima.
*Lauses "Geeniekspressiooni tase..." koma puudu
*BacMam-tehnoloogia baseerub kaksikhelikaalse DNA putukaviirustel transpordivahendina efektiivse geeniülekandmisel ning viimase ekspresseerumisel imetajarakkudes. Halb lause. (muide, kui öeldakse "halb lause", siis ei tähenda, et sisu on vale ja lause tuleb kustutada, vaid vorm on halb)
*standardset
*Seega puudub igasugune oht keskkonnale seda ka juhul, kui mõned viirusosakesed peaksid sattuma keskkonda Halb
*Edasised uuringud on vihjanud spetsialiseerunud lipiidiparve - caveolae, mis omab mitmeid signaaliülekande funktsioone, kaasamisest bakuloviiruse sisenemisse imetajarakkudesse Halb
*Mis on "Luige rakud"?
*Lauses "Suguluses olevad geenid..." koma puudu
*õõneskiud-bioreaktori
Ikka on väga palju väga segaseid lauseid. Adeliine 29. november 2011, kell 02:55 (EET)
----
*Palun kontrolli üle siselinkide moodustamine. Linkida tuleb artiklipealkirjale ehk sõna algvormile, nt  [[bakuloviirus]]e, [[hepatotsüüt|hepatotsüüdid]]. Omadussõnu palun ära lingi algvormile, sest omadussõna ei saa olla artikli pealkirjaks. Omadussõnu võid linkida näiteks nii: [[toksilisus|toksiliste]]. Kui omadussõnale sellist vastavat mõistet ei oska mõelda, siis jäta linkimata.
*Lausest "BacMam-tehnoloogia baseerub..." ei saa aru
*Schwanni rakud
*Nüüd vaatan, et artikli pikkusest jääb veidi puudu. Kui oleks keeleliselt hea, võiks pikkuse suhtes silma kinni pigistada, aga siin oleks vaja veel ikka toimetada. Adeliine 2. jaanuar 2012, kell 11:16 (EET)


Arutelu:Skaneeriv elektronmikroskoop

Siit on hulk materjali kustutatud. Andres 4. november 2011, kell 08:45 (EET)
Esmalt tahaks öelda, et tegu on hea artikliga nii sisuliselt kui ka lisatud piltide poolest. Teiseks tahaks vabandada oma pika retsensiooni pärast, kuid nii on autoril ehk vähem tööd vigade üles otsimisega. Slänge tekstis ei esinenud, kuid mõnedes lausetes tundus olevat säilinud ingliskeelne lause ülesehitus. Põhilised vead olidki seotud koma kasutamisega, tähelepanematusest tekkinud tähevead, kokku-lahku kirjutamine, sidesõnade vähesus. Kasutatud kirjanduse allikaid antud artikli pikkuse juures tundus olevat piisavalt. Tekstis oleks võinud olla rohkem siselinke. Allpool on lähemalt tähelepanekutest.

*Koma peaks olema transmissioonielektronmikroskoobi ja TEM vahel järgnevas lauses: „Erinevalt transmissioonielektronmikroskoobist TEM-ist on kujutis kolme-dimensionaalne.“
*Järgneva lause ülesehitus on inglise pärane ja samuti ei käi antud lausesse ka koma. ”Erinevalt optilisest mikroskoobist, ei ole pildi suurendus SEM-is sõltuv objektiivläätse tugevusest.”
*Viimases alapeatükis esimese ja teise lause komad üle kontrollida (liiga palju). Samuti on selles peatükis kirjas, et ergastatakse läätsesid. Mul on küsimus, et kuidas on võimalik läätsesid ergastada?

*Kolme-dimensionaalne kirjutatakse kokku ilma sidekriipsuta, sest väike number ja talle järgnev ne-lõpuline sõna kirjutatakse kokku. Esimesel pildi alltekstis kasutatud ”õietolmu tera” võib kokku kirjutada ÕS-i alusel. ”Sekundaarelektronid tekivad näidise mõnenanomeetri paksusest pinnakihist.” Mõne nanomeetri paksune kirjutatakse lahku, sest mõne iseloomustab nanomeetreid mitte paksust.
*Tähevead esinevad järgnevates sõnades: elektronkiht (on kirjas elektrokiht), karakteristlik (karakteristilik), voolu (vooli), elektronoptika (elektrooptika), toodetav (tootetav).

*Lainepikkustest rääkides ei kasutata iseloomustava sõnana väike, vaid hoopid lühike.
*”SEM-iga objektide uurimisel on oluline koht proovide ettevalmistamisel, olulistemaks etappideks on näidise kuivatamine ning elektronkiirest põhjustatud laengu pinnale kogunemise vältimine.”Sõnale oluline võiks leida sünonüümi. Samuti võiks kahe lause poole vahel olla sidesõna, et muuta lauset paremini jälgitavaks (nt millest).
*”Mehele anti küll Briti patent, kuid praktilise instrumendi valmistamiseni ta ei jõudnud.” Minu arvates ei ole sõna ”praktiline” nii sobiv tähenduslikult, kui seda oleks sõna ”reaalne”, sest hetkel jääb mulje nagu antud instrument võiks olla ka mittepraktiline.
*Ühes kohas on siselingiks pandud professor sir Charles Oatley ja teisel juhul ainult Charles Oatley. Võiks olla mingi ühtne süsteem siselinkide märkimisel. Sir võiks olla kursiivis.
*Pilt “Skaneeriva elektronmikoskoobi põhimõtteskeem” on nummerdatud (2.1), kuigi ükski teine ülespandud piltidest nummerdatud ei ole. See on väga hea, et antud pildile on leitud eestikeelne skeem.
*Ühiku ja numbri vahel võiks olla tühik ning parema loetavuse huvides oleks hea, kui alates kümnetuhandetesse küündivates suurustes oleks tühik või ülakoma ka tuhandeliste ja sajaliste eraldamiseks.
*”Seetõttu kasutatakse peegeldunud elektronide režiimi näidise koostise kindlaks tegemisel ning keemiliste elementide jaotuse hindamiseks uuritaval pinnal.” Mina kasutaksin antud kontekstis näidise asemel kas proovi või analüüti.--193.40.12.44 10. november 2011, kell 18:01 (EET)--Roosu 10. november 2011, kell 18:25 (EET)
----
Ma ei saa esimesest lausest aru. Eriti huvitab mind sõna "skaneerimisele" käändevalik.
*transmissioonielektronmiksoskoobist (TEM)
*kolmedimensionaalne → kolmemõõtmeline
*Teksti sees välislinke ei kasutata, viited vormindada viidetena
*SEM-iga objektide uurimisel on olulised proovide ettevalmistamine, näidise kuivatamine ning elektronkiirest põhjustatud laengu pinnale kogunemise vältimine.
*Ajaloo esimeses lauses võiks teise koma ära jätta
*kas "kiirendatud elektronide kimp" või "kiirendatud elektronikimp"?
*Lauses "Skaneerimispoolide abil..." koma puudu, mingi öeldis võiks ka olla pärast koma
*Lauses "Erinevalt optilisest.." võib koma ära jätta
*Lauses "Sealjuures liiguvad teatud energiani..." koma puudu
*koosneb kahest kondensorläätsest ning on kasutatav
*Võiksid artiklile sobiva kategooria ka otsida.
Otsi üles ka ülejäänud napuvead ja paranda. Tubli. Adeliine 26. november 2011, kell 19:28 (EET)
----
*Esimene lause ei läinud just väga palju paremaks. Ehk oleks parem mis loob kujutise uuritavat proovi kõrge energiaga elektronkiire abil skaneerides? "kõrge energia" tuleks linkida, kui see on mõiste
*hm, eelmine kord jätsin parandamisel näpuvea sisse, kuid siiski: transmissioonielektronmikroskoobist (TEM)
*Teksti sees välislinke ei kasutata, viited vormindada viidetena
Adeliine 12. detsember 2011, kell 14:59 (EET)
----
Ilmselt sai joonise üleslaadija eile kirjutatud sõnumi kätte ja võttis joonise välja, kuna puudub luba selle kasutamiseks. Pikne 2. juuni 2012, kell 16:05 (EEST)


Arutelu:Radiomeetria

Peaks kuuluma kategooriatesse optika ja/või kiirgusfüüsika (mida vist veel pole), kui soovida füüsika asemel konkreetsemalt määratleda. Johu 4. november 2011, kell 09:34 (EET)

Õppetöö eesmärgil koostatud artikli retsenseerijana pean esiteks märkima, et minu teadmised antud teemal on vähesed. Artikli ülesehitus ja vormistus vastavad vikipeedias nõutule, siselinke on piisavalt.
Keelelise kvaliteedi puhul soovitan autoril artikkel üle vaadata, esineb mõningaid näpuvigu ja õigekeelsusvigu, millest toon mõned näited:
* Radiomeetrilised suurused ei sobi fotomeetrilisteks, sest inimsilma näeb elektromagnetkiirgust ainult kitsas spektrivahemikus ja eri lainepikkusi erineva tundlikusega. Parandus: inimsilm; tundlikkusega. ÕS 2006: tund.likkus <12 ja 13:-.likkuse> ▪. Asja+tundlikkus, valgus+tundlikkus, üli+tundlikkus.
*Intensiivsuse all sõna missugune(missugune on kiirgav või..)
*:Ei saa veast aru. Palun selgita Johu 13. november 2011, kell 18:09 (EET)

: Sõna missugune on 2 s-iga, mitte 3 s-iga. ÕS 2006: mis+sugune ▪. Aeg näitab, missuguseks elu kujuneb. Ajad missugused! --AveS 14. november 2011, kell 21:38 (EET)

:: Kuna sina kirjutasid sõna õigesti, siis ma ei leidnud viga artiklist lihtsalt üles. Arvasin, et olen pigem ühe s'i pannud. Nüüd on korras ja aitäh, et täpsustasid!Johu 15. november 2011, kell 23:55 (EET)
*Kiirgustugevuse all sõna spektraalne (kiirgustugevuse spektraalsest tihedusest)
*Intensiivsus ehk kiiritustihedus iseloomustab... (koma pole vaja).
“Optikas, kui füüsika harus, mis uurib elektromagnetkiirgust nähtavas spektri piirkonnas (valgust), on radiomeetria analoog fotomeetria, kus kiirguse energia asemel mõõdetakse, kui hästi antud kiirgust inimsilm näeb.” Mul tekkis paar küsimust:
*Kas optika uurib vaid nähtava spektri piirkonna lainepikkusi?
*: ... nähtavat ja natuke selle lähedal. Täpsustasin. Johu 13. november 2011, kell 18:09 (EET)

:: Optiliseks piirkonnaks nimetatakse spektri seda piirkonda, kus võib arvestamata jätta omakiirguse. Optilises piirkonnas arvestatakse kiirguslevis ainult hajumist (ja peegeldumist kui hajumise erijuhtu) ning neeldumist, allikfunktsioonis puudub omakiirgus. Seega võiks ka UV/Vis spektroskoopia artiklis selle ingliskeelse lühendi asendada terminiga "Optiline spektroskoopia" - võõrsõnad küll mõlemad, aga palju aastaid eesti keeles kasutusel. Niisugune eristamine sobib küll ainult kiirgusspektri pikemalainelise otsa jaoks. Ka röntgenspektroskoopias omakiirgus enamasti puudub, aga röntgenkiirgust pole kombeks optiliseks nimetada. Küllap on tagamaaks optika seostamine (Päikese)valgusega, mille intensiivsus UV-s lainepikkuse kahanedes kiiresti kahaneb ja röntgenkiirgus praktiliselt puudub. 193.40.5.245 14. november 2011, kell 09:37 (EET)

:::Kui omakiirgus on soojuskiirugs, siis kas hõõglambid siis ei puutu optikasse? Kuidas see täpsustus asjasse puutub ja/või on vastuolus lausega, millest AveS juttu tegi? Tolle lause sisu ei ole kuidagi vale ja selle mõte peaks olema arusaadav: luua võrdlusmoment fotomeetriliste suurustega. Palun täpsusta oma soovitus, et saaksin seda arvestada.Johu 15. november 2011, kell 23:55 (EET)

:::: Täpsustan: Optiliseks piirkonnaks nimetatakse spektri seda piirkonda, kus kiirguslevis võib arvestamata jätta keskkonna omakiirguse.

:::: Lisasin sõnad 'kiirguslevis' ja 'keskkonna'. Allikas ei puutu asjasse. Nii hõõglambi kui Päikese nähtav valgus on valgusallika soojuslik omakiirgus. Mõlemad kiirgavad lisaks optilisele kiirgusele ka pikalainelist nähtamatut kiirgust, mida on kombeks nimetada soojuskiirguseks. Päike kiirgab ka UV kiirgust ning vähesel hulgal röntgenkiirgust. Optilise kiirguse levimisel keskkonnas (õhus, vees, lahustes, klaasis) ei lisandu keskkonna omakiirgust, kiirguse intensiivsus muutub ainult neeldumise ja hajumise tõttu. Piir optilise ja soojuskiirguse vahel on tinglik, umbes 4 µm juures on maapinnalt peegeldunud päikesekiirgus ja maapinna omakiirgus võrdsed, lühematel lainepikkustel domineerivad Päikeselt saabunud otsene ja hajunud kiirgus, pikematel maapinna ja keskkonna omakiirgus. Samad suhted peavad paika ka kunstlike valgusallikate korral (hõõglamp, gaaslahenduslamp jne). 193.40.5.245 16. november 2011, kell 09:52 (EET)

::::: Tänan selgitamast! Ma saan aru definitsiooni täpsustusest, aga ma ei saa ikka veel aru, mida peaks sellega seoses artiklis parandama. 193.40.12.10 18. november 2011, kell 09:14 (EET)

:::Parandasin sõnastust, et mõte konkreetsemalt välja tuua ja optika definitsioon selgelt mängust välja jätta.Johu 16. november 2011, kell 00:27 (EET)
*Kas sõna valgus kasutatakse ainult nähtava valguse tähenduses?
*: Jah. Enamasti küll. Johu 13. november 2011, kell 18:09 (EET)
“Intensiivsus ei anna mingit infot:
missugune on kiirgav või kiiritatav keha, vaid ainult, missugune on kiirgus;
mis kujuga on lainefront;
kas kiirgus on isotroopne.”
Lugejale võib jääda segaseks, mille kohta siis infot antakse ja mille kohta mitte.

Täpsustasin. Johu 13. november 2011, kell 18:09 (EET)
Artiklil puuduvad viited. Välislink viib allikani, kust arvatavasti osa infot võetud on.
Artiklil pole ühtegi illustreerivat pilti.
Artikli pikkus koos teise artikliga “Röntgenkiirgus” vastab enam-vähem nõutud pikkusele.
Artikkel jääb sisukuse poolest minu jaoks natuke poolikuks, rõhk on pandud ainult tähtsamatele radiomeetrilistele füüsikalistele suurustele. Kindlasti on võimalik tulevikus artiklit täiendada, näiteks kirjeldades radiomeetriliste mõõtmiste meetodeid.
--AveS 12. november 2011, kell 17:26 (EET)

Arvan nagu AveS-ki, et 'Radiomeetria' tähendab kiirgusmõõtmisi ning sellepärast peaks juttu tegema ka mõõtmisest. 193.40.5.245 14. november 2011, kell 09:37 (EET)

: Nõus. Mina kajastasin ühte kajastamist väga vajavat valdkonda, mis puudutab eestikeelset terminoloogiat. 14. november on möödas ja kõik on lahkelt palutud artiklit täiendama. Johu 15. november 2011, kell 23:55 (EET)
----
Palun lisa viited allikatele. Adeliine 17. november 2011, kell 01:53 (EET)
Viited tuleb lisada teksti sisse, st vormistada Vikipeedia reeglite järgi. Vaata Vikipeedia:Viitamine.

Kogu sisu ongi ühest allikast. Ei paneks ju sama viidet igale alapeatükile? Kuhu siis? Johu 5. jaanuar 2012, kell 15:53 (EET)
*inimsilma tundlikkus
*Lauses "Intensiivsus iseloomustab ainult..." koma puudu
*Lauses "Kuigi kiirgusoo spektraalse..." koma puudu
*Seega on kiirgustugevuse dimensioon
*analoogselt "millega", mitte "millele"
*kiiritustihedus allikast kaugusel r
Adeliine 27. detsember 2011, kell 14:50 (EET)
*: kõik parandatud Johu 5. jaanuar 2012, kell 15:53 (EET)

Suunasin kõik rasvases kirjas mõisted hetkel siia, kuid nende kohta võiks kunagi ka eraldi artiklid tekkida. --Hardi (arutelu) 28. august 2012, kell 22:04 (EEST)

v-o oleks parem siiski need oodatavad artiklid punaseks tagasi teha, sest potentsiaalne artikli kirjutaja ei pruugi ju teada, et peaks eraldi artikkel olema. Sel puhul tuleks panna see konstruktsioon: --Bioneer1 (arutelu) 29. august 2012, kell 14:25 (EEST)

: Uue artikli kirjutamisel kaob ümbersuunamine ja on võrdlemisi loomulik, et üle vaadatakse ka põhiartikkel. Ühesõnaga ma ei näe, et see ilmtingimata vajalik oleks, kuid väga tuliselt sellele ka vastu ei vaidle. --Hardi (arutelu) 29. august 2012, kell 17:58 (EEST)


Arutelu:Tsükliline adenosiinmonofosfaat

Kas on kindel, et kirjutatakse sidekriipsuga? Andres 4. november 2011, kell 18:39 (EET)

Mul tekkis sama küsimus. Ei tahaks enne ka ümbersuunamislehekülgi tegema hakata, kui on selge, et kuidas see täpselt kirjutatakse. Ivo 6. november 2011, kell 11:11 (EET)
Sidekriipsu ei peaks seal tegelikult tõesti olema, see tuli sinna läbi kiirustamise ja siis otsustasin juba terve artikli sidekriipsuga kirjutada. Oleks kena kui saaks ümber suunata.

Seega õige oleks "Tsükliline adenosiin monofosfaat"?

Kommentaari saad allkirjastada lisades järjestikku neli ~ märki. Ivo 7. november 2011, kell 13:57 (EET)
Õige oleks "Tsükliline adenosiinmonofosfaat".

Retsensioon
Antud artikkel tsüklilisest adenosiinfosfaadist on põhjalik ning annab antud teemast  ka hea ülevaate.  Artikkel ei ole küll täis 10 000 tähemärki, kuid kuna teema on hästi kaetud ja piisavalt põhjalikult, siis arvan, et see ei ole kõige tähtsam.
Artiklit ei illustreeri kahjuks ühtegi pilti. Inglise keelses vikipeedias on eraldi välja toodud pildid ning need sobiksid ka antud artiklisse. Keemiliste ühendite puhul võiks kasutada ka “keemiatabelit”, mis ilmub paremale. Leian, et see tabel on ülevaatlik, sealt saab olulised faktid kiirelt teada (nt molaarmass) ning samuti  illustreerib see artiklit.  Meeldib ka see, et mõnel lõigul on suunatud inglise keelsele põhiartiklile.
Viitamisel probleeme ei esine. Viidatud on korrektselt ning viited on usaldusväärsed.
Keeleliselt on artikkel korrektne.
Esineb mõningaid keerulise ülesehitusega lauseid (põimlaused).
“Proteiin eeldab selle aktiivset kuju ja seob end kindlasse kohta nii, et RNA polümeraasil oleks võimalikult lihtne end siduda lähedalasetsevalac-algatajaga, et alustada lac-operoni transkribeerimist, suurendades lac-operoni transkribeerimise määra.”
“Siiski on seal mõningad vähesed PKA-sõltumatud cAMP funktsioonid, nagu näiteks kaltsiumikanalite aktiveerumine, tekitades sellega läbikäigu hormoonidele, mis vallandavad kasvuhormoone.”
“Proteiin eeldab selle aktiivset kuju ja seob end kindlasse kohta nii, et RNA polümeraasil oleks võimalikult lihtne end siduda lähedalasetsevalac-algatajaga, et alustada lac-operoni transkribeerimist, suurendades lac-operoni transkribeerimise määra.”
Leidsin ka ühe puuduva komaga lause.
“CRP (cAMP Receptor Protein), tuntakse ka nimetuse all CAP (Catabolite Gene Activator Protein) moodustab koos cAMP-ga kompleksi ja on seetõttu aktiveeritud siduma DNA-d.”
Üldiselt vastab artikkel vikipeedia headele tavadele.
Annaliisakus 9. november 2011, kell 22:44 (EET)

Välislinke tekstis ei kasutata. Ingliskeelsele Vikipeediale ei tohiks minna ühtegi muud linki kui intevikilink samal teemal artikli juurde (ilmub vasakus servas). Palun lase mõnel (filoloogist) sõbral artikkel üle vaadata, sest praegu on see tekst väga arusaamatu. Artikkel on ka veidi lühike. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 20. november 2011, kell 16:32 (EET)

Välislinke tekstis ei kasutata, kõik peavad olema siselingid (lingitud kahekordsete nurksulgudega artikli pealkirjale, mitte URL-aadressile), ka "Vaata ka" alajaotuses. Artikkel on endiselt liiga lühike.
*Lauses "Esimest korda näidati... " üks koma liigne
*Nobeli preemiat pole vaja panna jutumärkidesse
*väldi konstruktsiooni "midagi tehtud millegi <u>poolt</u>"
*võõrkeelsed (inglise, ladina) sõnad ja väljendid kaldkirja
*''Konkreetsemalt öeldes'' ei sobi entsüklopeediasse
[[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 27. detsember 2011, kell 15:32 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* https://www1.qiagen.com/GeneGlobe/PathwayView.aspx?pathwayID=199
** In Tsükliline adenosiinmonofosfaat on 2013-06-24 13:55:17, 400 Bad Request
** In Tsükliline adenosiinmonofosfaat on 2013-07-07 05:14:35, 400 Bad Request
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:14 (EEST)


Arutelu:Sinjoriia

Oleksin tänulik, kui keegi suudaks siia (st artikli lehele, vrd ENG, ITA jm lehti) "introdutseerida"
Piazza della Signoria panoramic view small.jpg
lehel http://en.wikipedia.org/wiki/Piazza_della_Signoria
ehk Firenze keskväljak,
Jutu Firenze Signoriast kirjutan juurde, sobiks siis vast nii, et Fir S alumises loendis, ja 360° panoraam S. platsist lehe lõpus --Pietade 12. november 2011, kell 14:01 (EET) muid s-riiasid, koos selle konkreetse valitsusvormi kirjedusega saab lisada, linna nimetus, koos pildiga, ei teeks ehk paha ??? --Pietade 12. november 2011, kell 14:01 (EET)
piltidega "võimeldud" eesmärgiga need ka väiksema kuvaga ekraanile normaalsemalt paigutada
praegu kuvab ka IE kaks suuremat pilti kõrvuti ülareal 800px  juures ära
loomulikult vajab artikel täiendamist (tekst, pildid) --Pietade 5. november 2011, kell 13:22 (EET)
hetke seisuga 4 pilti normaalselt ka IE 1024 px juures
keskele teksti panna ei saa, sest vaataja akna suurusest olenevalt võib see teab kuhu "sõita" (oleneb ka brauserist) --Pietade 5. november 2011, kell 13:32 (EET)
lehele sobiks kusagile mahutada pildi L-kujuline plats Sinjoriia ees Firenzes
Piazza della Signoria panoramic view small.jpg
lehel http://en.wikipedia.org/wiki/Piazza_della_Signoria
ehk Firenze keskväljak,
vrd Tallinna Raekoja plats --Pietade 5. november 2011, kell 08:21 (EET)
Panin Sinjoriia kirjeks selle, mis ühes vanaaegses Eesti keele sõna raamatus (Tln 1999) seisab, NB! sõna ei ole kursiivis --Pietade 5. november 2011, kell 08:29 (EET)

Piltide panemine ei käi niimoodi. Üleüldse arvan, et siia ei ole vaja kuhjata pilte Itaalia raekodadest. Ja teistele vikidele reeglina artikli sees ei viidata ka.--WooteleF 5. november 2011, kell 13:43 (EET)

: Sinjoriia üldjoontes sama, mis tänapäeval linnavalitsus; ka väiksemate "admin-üksuste" ("valdade") eesotsas sel ajal "sinjoriiad" (vrd 'vallavalitsus'), minupoolest võib pildid maha võtta; jutt oli enne küll vägadi imelik (nt Firenze sinjoriia oli sel ajal (XVI saj algus) üheksaliikmeline, mida ei saa jutstkui ainuvalitsuseks nimetada).

: viitamine – tean, et tkst sees ei viidata, aga, allapoole "jooksutada" seda osa ei õnnestunud (br-koodide lisamine ei aidanud)

: piltide suhtes feel free to delete --Pietade 5. november 2011, kell 14:10 (EET)

:: kui tunduvad inetud vms --Pietade 5. november 2011, kell 14:11 (EET)

::: või siis jätta nt alles ainult ülal paremal olev Duma (Sinjoriia), mis iseenesest ilus hoone, siis peaks ka tekstisisene viide ettenähtud kohale "kulgema"

::: muidu (enne) oli lihtsalt imelik NM lehelt siia viidata --Pietade 5. november 2011, kell 14:20 (EET)

::: "Duuma", pildi allkiri, sinjoriia ametisoleku koht, ja tolle aja valitsusliikmed ei käinud tööl, vaid olid tööl, st, nt Firenze puhul olid kaks kuud oma ametikohal (ka füüsilises mõttes); midagi sarnast paavstide valimisprotseduurile (et kui valitud pole, välja ei saa), kuigi leebemal kujul --Pietade 5. november 2011, kell 14:27 (EET)

:::: panin ka 'duma' (an Italian cathedral) (enne lugesin ise valesti, "o" jäi kahe silma vahele) allkirja eestikeelseks --Pietade 5. november 2011, kell 14:36 (EET)
Algselt oli: (kasutan allosundatud lingil olevat kirjet)
«Sinjoriia
Allikas: Wikipedia
Sinjoriia (itaalia sõnast signoria 'valitsemine') oli autokraatlik valitsemisvorm Põhja- ja Kesk-Itaalia linnriikides 13.– 16. sajandil.
Sinjoriiat iseloomustab ühe valitseja või suguvõsa pärandatav ja piiramatu seadusandlik, kohtu- ja sõjaline võim..
This entry is from Wikipedia, the leading user-contributed encyclopedia. It may not have been reviewed by professional editors (see full disclaimer)
allikas: dictionary sensagent com sinjoriia et-et    --Pietade 5. november 2011, kell 16:28 (EET)

ARTICLE from the Encyclopædia Britannica
signoria,  (Italian: “lordship”), in the medieval and Renaissance Italian city-states, a government run by a signore (lord, or despot) that replaced republican institutions either by force or by agreement. It was the characteristic form of government in Italy from the middle of the 13th century until the beginning of the 16th century.
The development of the signoria marked the final stage in the evolution of the Italian city-state. The bitter factional struggles within the republican communes made it seem desirable to transfer power into the hands of one man strong enough to preserve peace. Often an individual began by holding ...
allikas: http://www.britannica.com/EBchecked/topic/543822/signoria »
sõna 'government' minu poolt allajoonitud
Firenze näite puhul (1494-1512) tegemist 9-liikmelise valitsusega  (mis ei koosnenud sugugi "ühest valitsejast või suguvõsast") --Pietade 5. november 2011, kell 16:41 (EET)

ma nyyd ei saa täpselt aru, milles asi ja mis toimub. artiklist on kadunud suurem osa eelmiste toimetajate tekitatud sisu, mis rääkis, milline see valitsemisvorm oli.

mõistan, et artikkel oma endisel kujul võis olla ekslik, loetleda tunnuseid valesti või kirjeldada neid võõriti. aga sellisel juhul tuleks siinsete kommete järgi artikli sisu parandada, täpsustada ja täiendada, mitte seda kustutada.

kas kellelgi on lähiajal kavas kirjutada siia uus, täpsem ja õigem artikkel? või tuleks taastada endine, kustutatud tekst? need on kaks edaspidise tegevuse võimalust, mida näen. Ohpuu 5. november 2011, kell 18:38 (EET)

: tegin üleval rohelisemaks selle osa, mis enne oli, jooksis veel ka nt Google'i otsinguga (string "sinjoriia") vist esimeseks, eestikeelne sõna, kui Eesti Keele Instituudi poolt anno 1999 lk 724 kirja pandut uskuda, enne seda aastat oli kasutusel samuti) (nii saab isegi koodi pikapeale selgeks ;-) – kõrval on see tekst, mille asemele panin, mõneti ehk neutraalsem; kui nt 1498-1512 oli see "asi" 9-liikmeline, iga 2 kuu tagant ümbervalitav (kui Mediceid võimu juures polnud, siis olid kotikestes (mingid nahast asjad kandidaatide nimedega)) ikka kõigi nende nimed, kel oli õigus saada valituks... jne, jne, ühesõnaga, artiklit kui sellist polnud (minu arvamusel), panin asemele EKI kirje

: itaallaste lehel kusjuures pikalt juttu, vaevalt see siia oluline on --Pietade 5. november 2011, kell 22:22 (EET)

:: lisasin aja ka (13-16 saj), ja kuna neid oli eriliigilisi (mitte sugugi ainul "linnriikides"), siis ehk peaks sobima (neutraalne, vigadeta kirje) --Pietade 5. november 2011, kell 22:28 (EET)

::: võimalik, et see mis ülal oli, pidas silmas Signoria feudale-t

:::  signoria cittadino –  cittadino adj. = city, urban --Pietade 5. november 2011, kell 22:35 (EET)

:::: külastasin ülaltoodud linki (Britannica online) ja "liimin" siia viimase lõigu: "In areas that escaped the rule of one lord, the name signoria often refers to the ruling body of magistrates. For example, in the commune of Florence, the Signoria was the supreme executive council, chosen from among the members of the arti, or guilds, in the various districts of the city every two months." --Pietade 5. november 2011, kell 22:41 (EET) lisasin värvi --Pietade 12. november 2011, kell 14:08 (EET)

-- kusjuures "organ" ei ole hea eestikeelne sõna, samas, kui öelda ühe ainsa inimese kohta 'valitsusorgan', sisu ja vorm ;-) --Pietade 5. november 2011, kell 22:57 (EET)

unustasin ülemises lauses lisamata (kirja panemata) parema eestikeelse sõna, "organ" — selles kontekstis peaks olema "asutus", kuidas sa aga kirjutad ühe ainsa inimese kohta "valitsusasutus", mõtled küll, aga ei kirjuta... ;-) --Pietade 5. november 2011, kell 23:33 (EET)

::::: sain vastuse oma kysimusele, miks on osa sisu kustutatud (oli ebatäpne). samas soovitaksin kustutajal kirjutada osa sellest tarkusest, mis siin arutelulehel väga kaootiliselt kirjas, veidi selgemas vormis mõne lausega artikli lehele. ei pruugi kuigi pikalt teha. kui laused jäävad segased, võin aidata toimetada.

::::: ma ei pea heaks praktikaks seda, et artikli sisu kustutatakse põhjendusega, et see on ebatäpne või ekslik, aga artiklit ei parandata. ebakorrektne väide tuleks asendada korrektsemaga, ebatäpne täpsemaga, võimalusel ka korrektset väidet viidata. minu meelest ei ole hea märk, kui artikkel jääb toimetamise ja täpsustamise käigus lyhemaks või kaotab suurema osa sisu hoopiski.

::::: näiteks annaks siin seda valitsemisvormi (või kuidas tahes seda nimetada) kuidagi geograafiliselt piiritleda -- tundub, et see oli pigem Põhja-Itaalia nähtus. ja valimiskord ning kõik muud säärased asjad võiks ka veidi artiklis endas seletust saada. Ohpuu 12. november 2011, kell 21:50 (EET)

:::::: eriti kurb, minu silmis, oli seejuures eeldada, et keegi lingib ITA/ENG vms  keelsele artiklile.. ja korjab säält täädmisi strictly my opinion --Pietade 13. november 2011, kell 04:57 (EET)

:::::: kõige lihtsam/laisem viis siin tundub olevat ITA/ENG vastavate art-te tõlge, määratlus P-It ei ole õige, vahel oli Paavstiriik, erineval ajal erineva pindalaga; nt sks vürstiriikide ühendamisel üheks riigiks oli asi lihtsam; kui jõuan NM ja Il Principe'ga enam-vähem selle ver-ni, mis maailmas kajastatud, siis tulen ka siia; ma ei ole robot, et hoobilt kõik asjad "õigeks ajada", 11 aastat seda aega ametlikult õpitud ja ka de facto tudeeritud, lisaks jrgm a-d; NM-s praegu veel sisse kirjutamata nt elu lõpu viimased ametid, mis "jooksevad" nt ka siia lehele sisse. sinjoriia kui vorm, mõne keelsel lehel ikka väga pikalt lahti kirjutatud, või siis Britannicas, seda ei saa lihtsalt "haltuurana" sisse kirjutada (vrd 'linnapea', lp-asetäitja, "kolleegium-volikogu" jne) --Pietade 13. november 2011, kell 04:13 (EET)

::::::: samas, kui panna siia kirja Veneetsia VR sinjoriia, + http://it.wikipedia.org/wiki/Signoria_cittadina#Signorie_in_Italia olevad moodustised, jm, siis ehk optimaalsem lahendus  kopeerida ENG/ITA või mis iganes artikleid--Pietade 13. november 2011, kell 04:24 (EET), siis saaksime tulemuseks ikka väga lahmaka art-li põhijoontes siis ehk jääksid Veneetsia Vabariigi S-a, Fir S (1498-1512) süsteemi korralduse kirjeldus  (ametikohad, volitused jms) --Pietade 13. november 2011, kell 04:34 (EET)

:::::::: muidu siia sisse, võrdluse huvides ka nt Tallinna gildid (arti) jne, Veneetsia vabariigist ilmselt veelgi rohkem --Pietade 13. november 2011, kell 04:51 (EET)

Varasem redaktsioon:
'''''Sinjoriia''' ([[itaalia keel|itaalia]] sõnast ''signoria'' 'valitsemine') oli [[autokraatia|autokraatlik]] valitsemisvorm Põhja- ja Kesk-[[Itaalia]] [[linnriik]]ides [[13. sajand|13.]]– [[16. sajand]]il.
''Sinjoriiat iseloomustab ühe valitseja või suguvõsa pärandatav ja piiramatu seadusandlik, kohtu- ja sõjaline võim.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. november 2011, kell 19:12 (EET)
''signoria'' fem., st sõna, mis varasemas redaktsioonis selgitusena ülal oli:

1) valitsemine, valitsus, võim;

2) sinjoriia (''aj''), väike vürstiriik;

3) arm (''van''.) — isiku poole pöördumisel, austusavaldusena,

ütleb üks 1977-nda a allikas mu kõrval selle sõna tõlkevasteks --[[Kasutaja:Pietade|Pietade]] 5. november 2011, kell 23:17 (EET)
-- muuseas, see ülaltoodud link kommertslehele töötab ikka ja kuvab ette sama, millest siin juttu (loodetavasti ei peeta seda siin reklaamiks (tõtt-öelda ei ole süvenenud, mis lehega tegu; kui neil mingi robot taga asju ajamas, siis peaks Vikile lingitud kirje ka mingi aja pärast muutuma)) - kes tahab, kontrolligu, võtan selle kommertslingi vormingu igatahes maha (panin tühikud asemele) --[[Kasutaja:Pietade|Pietade]] 5. november 2011, kell 23:39 (EET)
mina paremini ei oska kui see, mis praegu kirjas on (saab siis linkida 'itaalia' ja valitsus'e, aga, kas selleks (tegevuseks: linkimiseks) on volitused inimesel või robotil, või mõlemal, pole veel sotti saanud) --[[Kasutaja:Pietade|Pietade]] 5. november 2011, kell 23:46 (EET)
tuleb tõdeda, et 1999-ndal oldi piisavalt targad — "valitsusorgan" üldnimetajana, kusjuures subjektiks võib olla ka ''singular'', st üksikisik, eeldab ju ''organ''i olemasolu (tegelikult, eeldab vaikimisi, "''default''", mitte imperatiivselt), ei pea täpsustama ka, et kas aju või miskit muud, või aju ja "süda" (vrd "hea südamega"), või ei üthki eelosundatuist...--[[Kasutaja:Pietade|Pietade]] 6. november 2011, kell 00:38 (EET)

1 - Sinjoriia – valitsusvorm ja valitsusorgan keskaja Itaalias, XIII–XVI saj I pool

2 - Sinjoriia – valitsusvorm ja valitsusorgan Itaalias, XIII–XVI saj I pool (või siis araabia nr-tega, et linkida; viimane ver. välistaks ehk ühtlasi ka arutelud teemadel, millal algas/lõppes renessanss ja kas uus aeg algas Ameerika avastamisega või hiljem, ja kui pime oli "pime keskaeg", jne ...), muuseas, 15/16 saj vahetusel võis nt Lorenzo Toredat tõesti ühtlasi ka pankuriks nimetada (majandusnäitajatelt, fin-operatsioonide mahult jms, kaugelt üle mõnest kaasaegsest X-bankasest)

viimane ilusam, tundub mulle, aga, siis peab jälle põhjendama ja põhjendama jne
see selleks,

Tegelikult vaatasin vasakult veerust linke, mis siia tulevad:

Kuidagi ei saa aru, miks peaks siia tulema link "Politoloogia" alt (isegi kui see siin oli algselt mingi feodaalõigusliku asjana mõeldud, ei saa aru, mis pistmist sel politoloogiaga on)

+

väljend ''Rooma sinjooria'' [[Nicolaus Cusanus]]e artiklis (mis peaks it. k. olema: ''Signoria di Roma'') , see (sõnaühend: Rooma sinjooria) on küll midagi päris arusaamatut... (võib olla siis sõna 'signoria' valesse tähendusse tõlgitud, ei tea)
(ah ja, inglises on ka [http://en.wikipedia.org/wiki/Signoria#Types_of_Signoria suht asjalik artikkel] – lingitav ka vasakust veerust)
"What links here" inglise lehel - ''it makes sense'' (vt artiklit [http://en.wikipedia.org/wiki/Signoria Signoria])
''Serenissima'' – sõna ''sereno'' ''agg''. (u: selge, rahulik) ülivõrre; "La Serenissima" ''aj'' = "Veneetsia vabariik" --[[Kasutaja:Pietade|Pietade]] 6. november 2011, kell 12:17 (EET)
panin Veneetsia/Venezia alla 'valitsusasutus' – selle liikmeskond vähemalt itaalia ja inglise lehtedel kenasti lahti seletatud --[[Kasutaja:Pietade|Pietade]] 6. november 2011, kell 13:33 (EET)

tundus, et seda "asja" ei saa päris saj-te täpsusega kirja panna (vt Veneetsia vabariiki) --Pietade 19. november 2011, kell 22:25 (EET)
kusjuures nt ITA RUS ajalised määratlused lähevad lahku jne, ehk siis, midagi neutraalsemat, mitte sajandite võrra lahknemisi eri keeltes, kuhu saaab ühe klikiga.... --Pietade 19. november 2011, kell 22:29 (EET)
kusjuures ukrainlased panevad siia artiklisse vee ka FRA XVII saj feodaalõiguse--Pietade 19. november 2011, kell 22:44 (EET)...
Lisasin ühe lause ITA lehelt, kus eespool pikk etümoloogiline seletus; tagapool ka see lause, mille siia toksisin (printsid, vürstid, markiisid, senjöörid jne). --Pietade 21. november 2011, kell 12:14 (EET)
vrd nt: Monaco Vürstiriik (prantsuse keeles: Principauté de Monaco...  --Pietade 21. november 2011, kell 12:40 (EET)


Arutelu:Angelmani sündroom

Inglisekeelses artiklis on klassifikatsiooni ja välisallikate tabelis 2 rida:
ICD-10 	Q93.5 ja ICD-9 	759.89.
Kui lisasin tabeli siia artiklisse, siis need kaks rida avaldusid  ühe reana: RHK-9  kood 	759.89, kuigi redigeerimislehel on 2 rida.
Miks see nii on?
--Kreitsman 5. november 2011, kell 15:44 (EET)

Artikkel on piisavalt pikk, hästi üles ehitatud, väga sisukas ning põhjalik, illustreerimiseks on kasutatud teemakohaseid pilte.
Kasutatud on piisavalt erinevaid allikaid, s.h erinevaid teaduslikke tekste, viitamine on korrektne. Vikipeedia siselinke võiks olla veidi rohkem, mõned olulised mõisted on linkimata.
Keeleliselt oli arusaadav ning üldiselt hästi kirjutatud. Osaliselt esines toortõlget ning mõningaid väikeseid näpu- ning kirjavigu.
Toon välja leitud vead osade kaupa.
==== Sissejuhatav osa ====
* RHK-10 kood võiks olla ka haiguse klassifikatsiooni ja välislinkide tabelis välja toodud.

Selle saad siis, kui lisad tabelile järgneva rea (vaata redigeerimislehelt, sest ta lisab selle siia lingina):
  RHK10          =
* sõna käteplaksutamine tundub kuidagi kohmakas ja minu arvates tuleks lahku kirjutada
* "... mida peetakse halvustavaks ja häbimärgistavaks ning seega pole enam aksepteeritav termin" - siin oleks ehk parem "ning pole seetõttu enam aktsepteeritav", kusjuures sõnas aktsepteeritav on keskel ka t
* "Inimesi AS-ga …" on toortõlge ja eesti keeles peaks olema "AS-ga inimesi …". Ning nii ette siin lauses koma ei käi
==== Ajalugu ====
* ajaloo osa on väga halvasti jälgitav, kuna ei ole aru saada, kust algab tsitaat. Tsitaat tuleb kindlasti eraldi välja tuua. Vikipeedias on selle jaoks olemas ka eraldi mall, mida saab sel puhul kasutada
* lauses " ... sündroomi seostumisega ..." on väike näpuviga
* "Siiski olles Itaalias puhkusel, juhtusin ma ..." sisaldab des- lauselühendit, mille peasõna on lühendi algul ning tuleb seetõttu eraldada komadega. Kõlaks ehk isegi paremini, kui muuta hoopis sõnade järjekorda: "Siiski Itaalias puhkusel olles juhtusin ma ..."
* ajaloo osa viimases lauses on sulgude alguse eest puudu tühik
==== Esinemine ====
* "... AS-ga diagnoositud lapsed asetati võrdlusesse ..." võiks asendada " ... lapsi võrreldi ..."
* lauses "... sündroomi esinemist umbes 1/20 000, ..." peaks olema "sündroomi esinemist umbes 1/20 000 sünni kohta" või "sündroomi esinemissagedust 1/ 20 000". Kuna siin on vaadeldud lapsi alates 6. eluaastast, siis sobib ilmselt see teine variant paremini
==== Patofüsioloogia ====
* sõna “alas” on esimeses lauses üleliigne, sobiks lihtsalt "15. kromosoomis"
* "selles kromosoomi piirkonnas ..." - väike näpuviga.
* ema poolt ja isa poolt kirjutatakse lahku. "... saadud panused teatud valke ..." ei kõla väga hästi. Parem oleks ehk "... saadud geenid ..."
* lauses "See on tingitud suguliitelisest epigeneetilisest ..." võiks linkida sõna "epigeneetiline" asemel "epigeneetika", mille kohta on ka veidi kirjutatud
* "... naabergeenil SNRPN, mis on metüleerimise vastand muster" - Siin "mis on" asemel peaks olema "millel on" ja vastandmuster tuleks kokku kirjutada
* "... emapoolne alleel on peaaegu üleni aktiivne" - kõlaks paremini näiteks "emapoolne alleel on enamasti aktiivne"
* "... mis valib oma substraate" - väike näpuviga
* "... mis hõlmab hipokampusest sõltuvat kontekstilise hirmu avaldumist" - näpuvead
* "Pikaajalise sünaptilise ..." - näpuviga
==== Kliinilised tunnused ====
* "arengumahajäävus" - "arenguline mahajäämine"
* "funktsionnalselt raske" - "funktsionaalselt"
* "käteplaksutamine" - "käte plaksutamine"
* "lühike keskendumisvõime" - "vähene keskendumisvõime" või "lühiajaline keskendumisvõime"
* "kõõluse refleksid" - "kõõluserefleksid"
==== Neurofüsioloogia ====
* "... sündroomi patognoomilised ..." -  õige on "patognomoonilised"
* (A) ja (B) ees tühikud puudu
==== Diagnoos ====
* kaasa arvatud ja käte plaksutamine tuleb lahku kirjutada
* "Algselt seati diagnoosi kriteerium sisse ..." - peaks olema kriteeriumid
==== Ravi ja hooldamine ====
* "Inimesed, kellel on AS, näitavad ..." - koma AS järel
* "On üldiselt aksepteeritud, et neile suunatud suhtlusest arusaamine on suurem kui nende võime osaleda vestluses" on natuke raskesti mõistetav. Ehk näiteks "On üldiselt aktsepteeritud, et neile suunatud suhtlusest arusaamine on parem, kui nende võime sellele vastata." Kuigi ka see ei ole võib-olla kõige parem sõnastus
* "Enamikul AS-ga inimesi ..." - "Enamik ..."
==== Prognoos ====
* "Sümptomite tõsisuse seos Angelmani sündroomiga inimestel ..." - parem oleks näiteks "Sümptomite raskusastmed Angelmani sündroomiga inimestel varieeruvad märkimisväärselt"
* lause "Mõned kõne ja keerulisemad enesehoolitsuse oskused on võimalikud vähem sügava häire esinemise korral" on väga raskesti arusaadav. Parem oleks näiteks: "Mõned kõne- ja keerulisemad enesehoolitsuse oskused on võimalik omandada kergema häire esinemise korral"
* "Kahjuks kõndimine ja lihtsa viipekeele kasutamine võib..." - "... võivad ..."
* "... samas kui suuremat deletsiooni  15. kromosoomis..."
* "Seksuaalne areng on arvatud olevat mõjutamata ..." - "Seksuaalne areng arvatakse olevat mõjutamata ..."
* "Paljud inimesed AS-iga arendavad oma eluks vajalikke osuksi ..." - "oskusi" ja "Paljud AS-iga inimesed..."
* "Riietumisoskus on varieeruv ja tavaliselt piirneb nööpideta või lukkudeta riidesesemetega." Riietumisoskus ei saa piirneda riideesemetega. See võib piirneda näiteks riideesemete kasutamisega
* "... võimelised sööma noa või lusika ja kahvliga ..." - loogilisem oleks "lusika või noa ja kahvliga"
* "Konkreetsed probleemid, mis on esile kerkinud on ..." - "Konkreetsed esile kerkinud probleemid on ..."
* "Südamlik iseloom, mis on positiivne aspekt noorel lapsel võib püsida täiskasvanueas ning tekitada sotsiaalse probleemi, aga see pole ületamatu." - Võib ees peab olema kindlasti koma. Südamlik iseloom ei tohiks olla väga suureks probleemiks täiskasvanutel. Siin on ilmselt pigem mõeldud kiindumist (affection ingl. k.)
==== Näiteid elust ====
* “Näitleja Colin Farell'l, ja kirjanik Ian Ranklin'l …” asemel peaks olema “Näitlejal Colin Farell ja kirjanikul Ian Ranklin …” ning koma ei ole

: Vabandust, unustasin oma allkirja alla panna. --Ignes solis 6. november 2011, kell 12:55 (EET)
----
Palun vaata sissejuhatusest, kuidas ma termineid linkisin. Samamoodi tuleb teha lõpuni. Taivo 21. november 2011, kell 14:58 (EET)
----
*Arvude vahel kasuta "kuni" tähenduses mõttekriipsu.
*Lauses "Kõige sagedasem geneetiline..." puudu koma
*täpploendi tekitamiseks kasuta ridade ees tärni (*)
*funktsionaalselt raske mis see tähendab?
*Elektroentsefalogramm (EEG) on Angelmani sündroomi korral tavaliselt ebanormaalsem, kui kliiniliselt eeldatakse.
*Lauses "Naeru hoogude seosetus..." koma liigne; võiks olla naeruhoogude
*hiljem üldise ning eriti kõne arengu mahajäämuse esinemine
*ei ole hea kasutada väljendit "praegusel hetkel", sest lugeja ei tea, millist hetke on mõeldud
*Epilepsiat saab kontrollida, kasutades
*Sügavama häire korral võivad kõndimine ja lihtsa viipekeele kasutamine osutuda saavutamatuks.
*Puberteet ja menstruatsioon algavad keskmise vanuse paiku. Ei saa aru.
*Näitleja Colin Farrellil ja kirjanik Ian Ranklinil
Adeliine 21. november 2011, kell 22:43 (EET)
*Lauses "Kõige sagedasem geneetiline..." puudu koma
*Jäi silma: Antud sündroomiga on tavaliselt õnnelikud ja rahulolevad inimesed, kellele meeldib suhelda ja mängida. Jääb mulje, et õnnelikel ja rahulolevatel inimestel on tavaliselt see sündroom.
*Colin Farrellil Adeliine 29. november 2011, kell 01:51 (EET)


Arutelu:Eesti sood

Kas see on koolitöö? [[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 5. november 2011, kell 18:21 (EET)
Osa üldisemat juttu võiks olla artiklis "[[Soo]]" ja seda ei tarvitseks siin korrata. Viimasel pildil on saepurubrikett mitte turbabrikett. [[Eri:Kaastöö/90.190.114.172|90.190.114.172]] 5. november 2011, kell 19:49 (EET)

Suurimate soode pindala erineb vastavates artiklites esitatud andmetest. Kumb on õigem? [[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 8. november 2011, kell 12:18 (EET)
Vällamäe soo pildi võtsin välja, sest mustas riides kummitused rikuvad selle ära. Lõigu lõpumärgina ei kasutata <nowiki><br>-märgendit</nowiki>, vaid kahekordset reavahetust. Niisugust pealkirjastiili, mis käib ühekordsete võrdusmärkide vahele, pole eesti vikis kombeks kasutada. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 8. november 2011, kell 15:11 (EET)

Sisu:
Mina arvan, et sisukus oli täiesti piisav. Kõik Eesti olulised sooliigid on ära mainitud, neid lühidalt tutvustatud ja omavahel võrreldud.
Artikkel oli ka piisavalt pikk ning illustreeritud vastava pildimaterjaliga. Seega usun, et lugejad saavad soode kohta piisavalt head ja kvaliteetset informatsiooni. Enamus teksti oli ka hästi kirjutatud. Kuigi mõned laused olid suhteliselt segased ja esines kirjavigu(Need on allpool välja toodud), mida mina parandaks. Sellepärast teen ka vastavad ettepanekud.
Vikipeedia tavad:
Enamus asjad olid vormistatud ka Vikipeedia reeglite kohaselt. Mind häiris see, et artiklis oli väga palju siselinke, mida Vikipeedias veel olemas ei ole. Kuigi ma ei tea, kuidas selle lubamisega lood on. Mainiksin ära paar märkust, mis ilmselt on tavade vastu:
*Soode tekkes ei ole hea kasutada loeteluna 1. Kliima, 2 pinnamoe jne. Pigem võiks see lause olla ilma loeteluta.
*Soode kaitse teema all on 4 viide enne punkti. Peaks olema ikka peale punkti.
Allikad ja viitamine:
Üldiselt on tegu väga heade allikatega ja ma kiidan nende valikut. Küll aga leidsin ma nii mõnegi koha, kus võiks veel olla viide allikale, sest faktid võivad jääda muidu ebaslegeks, et mis andmetele põhinedes need saadud on. Minu järgmised mõtted viitamiste suhtes:
*Esimesel lausel võiks olla allikas, kuskohast need andmed pärit on. (See 6000-7000a tagasi).
*Eestis eristataks üle 50 turbaliigi. -  Võiks olla viide allikale
*Eesti soode turba juurdekasv rabades on üle 1 mm aastas, madalsoos alla 0,5 mm aastas. - Viide allikale
*Eesti rabades võib esineda üle 80 linnuliigi. - Viide allikale
*Metsseal - Vikipeedia sisene viide olemas.  Lihtsalt see on valest kirjutatud.
*Maailma mastaabis katavad turbaalad 3–5% pindalast, kuid seovad 25–30% atmosfäärist võetavast süsinikust. – Viide allikale
*Eestis rajati esimene sookaitseala 1937. aastal Ratva rabasse. Eestis on kaitse all 171 139 hektarit soid. – Viide allikale mõlemal lausel.
*Jääksoode pindala - Viide allikale
*Uute 2010 a. andmete põhjal on tegelik soode osakaal Eestis ainult 5,5% Eesti pindalast ehk 240 000 hektarit. – Sellel lausel võiks olla eraldi viide. See on küll lõigu lõpus olemas, aga ei ole piisavalt selge, et see ka selle lause kohta on.
Keeleline kvaliteed:
Üldiselt oli tekst hästi loetav ja ei esinenud ka slängi sõnavara. Kohati on kasutatud sõnakordusi liiga palju. Toon välja laused, mis on segaselt kirjutatud või milles esineb kirjavigu:
* Sõna maaala võiks olla kirjutatud sidekriipsuga maa-ala. Oleks keeleliselt lihtsam lugeda.
*...kus on moodustunud vähemalt 30 cm turbakihti. – Õigem oleks öelda turbakiht.
*Kuna Eestis on olnud soodsad tingimused soode arenguks: tasane maa, suur sademete hulk ja mitmel pool vett vähe juhtiv pinnas, seega on kujunenud väga suur soode mitmekesisus. – Selle lause võiks ümber sõnastada. Kuidagi loogilisemaks teha. Hetkel tundub väga segane.
*Tänapäevaste soode asemel olid esmalt, kas järved, voolasid jõed, seal kasvasid metsad või loksus meri. – See lause võiks ka loogilisem olla.
*Vähe juhtiv - Kirjutatakse kokku.
*Teisel juhul tekib tasasel ja kergelt nõgusal liivasel alal... . – Ehk oleks parem kasutada sõna või tunduks lause ehitus parem.
*Üld levinud - Kirjutatakse kokku.
*Allikat ümbritseb hästi tihe samblarinne, iseloomulik ongi tihe samblarinne. - Selle lause võiks kuidagi teistmoodi sõnastada. Praegu on sõnakordus ja ebaloogiline lauseehitus.
*Pisinärilistest siide- ja madalsoos kohtame uruhiirt. - Siirdesoost on puudu R täht.
*Ülioluline - Väljend on ehk liiga kõnekeelne.
*Soodes pälvis esimesena tähelepanu turba võime põleda, esimesena mainis seda… . - Sõnakordused
*Historia natualis – Kas on mõeldud Historia Naturalis?
*Freesitaba kihi paksus on keskmiselt 11 mm. – Freesitava
*Kõigi nende operatsioonide tegemiseks on spetsiaalsed masinad, mida võib ühe operatsiooni jaoks olla väga erinevaid. – Segane lause. Peaks ümber sõnastama.
*C sidumine on asendunud emissiooniga. – Süsiniku võiks välja kirjutada nimega ja anda talle ka Vikipeedia sisese viite.
*Lisaks on kasutusel ka kuivatatud freesturbast pressitud peened sõrmejämedused turbapulgad, mida nimetatakse turbapelletiteks ehk graanuliteks. Ka turbabriketi valmistamisel kasutatakse küttefreesturvast. - Need laused  võiks siduda üheks ilusamaks lauseks.
*...selle loovad hapniku- ja mineraalrikas vesi... . – Kas on mõeldud mineraalainete rikas vesi?
*...välja tasastel halva äravooluga nõgudes, kus põhjavesi enam-vähem püsivalt kõrge. – Peaks olema tasastes nõgudes, mitte segu kahest erinevast käändest. Lisaks võiks kasutada sidesõna on põhjavee ja enam-vähem sõnade vahel.
*Lubjavaesed pärismadalsoodes seevastu on rohkem... . – Sõna lubjavaesed peaks käänama.
*Turbatüübid, millest on valdavad tarna-, sfagnumi- ja pillirooturvas. – See lause tuleks kohendada. Võiks midagi ette kirjutada sinna nt Seal esinevad erinevad turbatüübud, milles on valdavad tarna-, sfagnumi- ja pillirooturvas.
*Sammaltaimedest on esindatud punane-, pruun-, lillakas-, harilik turbasammal jt, raba-karusammal, soovildik, harilik palusammal; põdrasamblikud, porosamblikud. – Sammalde ja samblike vahel võiks lausele punkti panna ja samblike loetelu alustada uue lausega.
*Juba 19. sajandi keskel oli ülesmärgitud üle 300 turbaauku... . – Sõna turbaauk peaks õigesti käänama.
*Jääksoo mõjutab negatiivselt ümbruskonna veerežiimile, suurendab põlengute risk, väheneb bioloogiline ja maastikuline mitmekesisus. – Selles lauses peaks kasutama kogu aeg ühte vormi. Kas mõjutab, suurendab, vähendab või siis mõjub, suureneb, väheneb. Mitte segiläbi. Sellest tulenevalt peaks ka lauses muud vigased kohad parandama.
TaunoTilk 10. november 2011, kell 21:53 (EET)
----
Palun loe teksti aeglaselt ja mõttega läbi või kõva häälega sõbrale/emale/koerale ette, siis leiad valed vormid ja näpuvead üles.
Punaseid linke ei pea kartma, kui nad on moodustatud õigesti (lingivad algvormis pealkirjale). Rohkem linke (kohanimed, terminid)!
*30 cm paksune turbakiht
*10 000-st väiksemad aastaarvud kirjutada ilma tühikuta, ka kriipsu ümber pole siis tühikuid vaja
*-ne-liitelised sõnad kirjutatakse eelneva käändsõnaga kokku, arvude puhul lubatud ka sidekriipsuga
Alajaotuses "Soode levik ja arvukus" võiks panna teises lauses pindalad sulgudesse.
*turbala on mingi viga; degradeerub
*Lääne-Eesti rabades vesi liigub raba servas, keskosas tasane, tunnusliigiks raba-jänesvill. Sisuliselt erinevad asjad pandud ühte lausesse.
*Loomastiku alajaotuses vahest → vahel
*Kõige tihedam asustus juunis ja oktoobris ning novembris kui toimub hanede ja luikede läbiränne. Lausest puudu öeldis ja koma.
*Pisinärilistest siide- ja madalsoos kohtame uruhiirt Parandada lauseehitust.
*üles märgitud
*Sood on leidnud kuivendamisjärgselt kasutust põllu- ja metsamaana ning turbakaevandusalana
*"aun" tuleb kindlasti linkida
*mai algusest kuni augusti lõpuni
*Küttefreesturvast kasutatakse eelkõige suurtes katlamajades küttena. kütteks või kütusena
*Kasutusalade jaotuse viimases lõigus: kui tegemist on võrdlusega, ei käi "kui" ees koma.
Kui lohakusvigadest lahti saaks, oleks juba päris hea! Adeliine 11. november 2011, kell 06:15 (EET)

Nüüd peaks vist kõik vead parandatud olema. Mõni viga võis sisse jääda, kuna ma ei ole eriti tugev eesti õigekeeles. Vabandan!  Karamellike 14. november 2011, kell 23:02 (EET)
*Näpuvigu veel on. Kolm tükki näiteks selles lõigus, mis algab "Turvas tekib pindmises..."
*degradeerub
*just enne siirdesoode pealkirja on viitamisviga
*Lääne-Eesti rabades liigub vesi raba servas, keskosa on tasane
*Ristämblik koob
*Lindude asustus on kõige tihedam juunis; samas lauses koma puudu
*üles märgitud
*üle 300 käsitsikaevatud turbaaugu
*Sood on pärast kuivendamist leidnud kasutamist põllu-, metsamaana ja turbakaevandusalana.
*mai algusest kuni augusti lõpuni
*10% rohkem kui 2009. aastal
Adeliine 29. november 2011, kell 05:12 (EET)

Tegin viimased parandused.
Loodan, et nüüd on kõik õige.
--Karamellike 22. detsember 2011, kell 15:21 (EET)
----
*Kui "nõgudes", siis ikka "tasastes".
*Lääne-Eesti rabades liigub vesi raba servas, keskosa on tasane
*Taimestikus on iseloomulikud näiteks
*Ristämblik
*Lindude asustus on kõige tihedam
*Historia Natualis → Naturalis historias
Adeliine 23. detsember 2011, kell 02:00 (EET)
Tegin viimased parandused, nüüd võiks sobida.
--Karamellike 5. jaanuar 2012, kell 21:48 (EET)


Arutelu:OpenGL

Teema on kaetud suhteliselt põhjalikult ja artikli pikkus on piisav. Artikli maht ja sisu on piisavad.
Allikad, millele on viidatud, on kõik autoriteetsed ja peamiselt tarkvara arendaja poolt publitseeritud dokumentatsioon. Kuna artikkel on tõlgitud, siis on ka viited asetatud täpselt samadele kohtadele, kus orginaalses inglise keelses artiklis. Seetõttu on ka viidete paikapidavust raske kontrollida, kuna enamik viiteid on mitmesaja leheküljelisele dokumendile, küll aga on küsitav näiteks, kas peatükkis "Kõrgema taseme funktsionaalsus" väidetule vastab järgmises peatükkis "Dokumentatsioon" olev viide. Võimalik et selle osa inglise keelsest artiklist on kirjutanud keegi, kes allikale ei viidanud.
Artikli peamiseks puuduseks on keeleline kvaliteet, otsetõlge inglise keelest on väga puine ja muudab niigi keerulise erialakeele veel halvemini arusaadavamaks. Sõnad ei ole küll otseselt valesti tõlgitud, kuid nende kasutamine eesti keeles ja sellises kontekstis on tihti imelik ja arusaamatu. Oluliseim oleks just esimese paragraafi võimalikult arusaadavaks tegemine, inimesed kes edasi loevad on juba erialasõnadega rohkem tuttavad.
Kiita tuleb küll eestikeelse sõnavara kasutamist, kuid kohati on see küsitav, näiteks sõna alfasujutamine, mille otsimine Google'ist annab vasteks üksnes lehekülje http://www.vallaste.ee/ sõnaseletuse. Tegemist on küll IT alase seletava sõnaraamatuga, mis aga ei ole normeeriv erialane sõnastik ja seega pole see sõna tingimata sobiv. On muidugi arusaadav, et paljud sõnad pole veel eesti keelde jõudnud ja kuskilt tuleb alustada.
Artikkel vastab üldiselt Vikipeedia tavadele, siselinke on piisavalt, aastaarvud ja kuupäevad pole küll viidatud, kuid antud artikli puhul ei näe ma ka selleks vajadust. Artikli lõpus võiksid aga olla mingid välislingid, näiteks koduleheküljele või mõnele heale infoallikale. Probleeme on ainult punaste siseviidetega, mis peaksid viima nimetavas ainsuse pöördes oleva mõiste leheküljeni. Mitmed viited on aga mingis pöördevormis, need vead tuleks parandada. Sellisel juhul muutuksid lingid tulevikus, kui need artiklid kirjutatakse, sinisteks.
Järgnevalt toon välja mõned kirjavead ja lohakuskohad. Üldiselt on tegemist lohakusvigadega, millest mõned eksisteerivad juba inglise keelses artiklis. Vead on esinemise järjekorras ja parandamata. Vea seletus eraldatud semikooloniga.
*lennustimulatioon; simulatsioon
*lihtsate geomeetriliste primitiivide; lihtne= primitiivne
*madalatasemeline, protseduur-API; madalatasemeline ja protsetuud on erineva tähendusega ja neid ei eraldata komadega
*milleks võivad olla näiteks näiteks NURBS pinnad; lohakusviga
*interpolatsioonialgoritmidega; ma pole selles 100% kindel, kuid ma arvan, et peaks olema interpoleerimisalgoritm
*"õnnistab"; tegemist on rohkem vormilise veaga, entsüklopeedias ei peaks olema kõnekeelseid väljendeid
*jaGLFW; lohakusviga
*The Redbook, The Bluebook; lohakusviga
*de facto; võõrkeelsed sõnad peaksid üldiselt olema kursiivis, on arusaadav, et kui kõik inglise keelsed sõnad oleksid kursiivis oleks see liiast, kui üksiku ladina keelse väljendi võiks kaldkirja siiski panna
*OpelGL standardiseeris ligipääsu riistvarale, lükkas riistvara liidesdestamise programmide arenduskohustuse riistvaratootjatele, ja delegeeris akendamisfunktsioonid alusoperatsioonisüsteemile.; ja ees koma ei ole
*liidesdestamine; lohakusviga
*3d-tarkvara; lohakusviga
*Farenheit; lohakusviga
*↑ url=http://www.opengl.org/about/arb/ ARB'i loomine; viitevormistuse viga
Kui parandada kirjavead ja vormistusvead on artikkel väga asjalik ja sobiv.
--Martinneerot 10. november 2011, kell 23:59 (EET)
----
*standardne; "spetsifikatsioon" linkida
*Lauses "Erinevate 3D kiirendite..." koma puudu. Samuti järgmises lauses.
*enamus → enamik
*võõrkeelsed sõnad kaldkirja
*Lauses "Paljudel kaasaegsetel 3D..." koma puudu
*Lausesse "Laiendustega võivad kaasneda..." võiks lisada sõna "need"
*konstantide
*Lauses "Nüüdseks pole GL_ARB_multitexture..." koma puudu
*Teksti sees välislinke ei kasutata
*"man" link läheb ilmselgelt valesse kohta
*väljalaskmise
*Lauses "OpenGL 3.0 ettepoole ühilduvat..." koma liigne
Mõned näpuvead on veel, need palun leia ise. Adeliine 26. november 2011, kell 11:55 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sgi.com/products/software/opengl/overview.html
** In OpenGL on 2013-06-24 12:40:56, 404 Not Found
** In OpenGL on 2013-07-06 17:25:52, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:26 (EEST)


Arutelu:Riikidevaheline Lennunduskomitee

Esimese viite link ei tööta ja viies on ümbersuunamine. --Epp 6. november 2011, kell 15:02 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.aviation.am/eng/qart/history.htm
** In Riikidevaheline Lennunduskomitee on 2013-06-24 13:13:07, 404 Not Found
** In Riikidevaheline Lennunduskomitee on 2013-07-06 22:25:17, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:25 (EEST)


Arutelu:Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu

Teksti seest tuleks rasvane kiri maha võtta. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 6. november 2011, kell 15:49 (EET)

Vähemasti ''raamatukogu'' (ülikooli struktuuriüksus) peaks olema väikese tähega. [[Eri:Kaastöö/90.190.114.172|90.190.114.172]] 6. november 2011, kell 17:17 (EET)
"Oma ainulaadse välimuse tõttu on raamatukogu hakatud nimetama ülikoolilinnaku pärliks." Mina võtaks kas ära või viitaks tsitaadiga.  -- [[Eri:Kaastöö/84.50.124.62|84.50.124.62]] 6. november 2011, kell 18:20 (EET)

Artiklit on põhjalikumalt muudetud (muudatused siin: https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tallinna_Tehnika%C3%BClikooli_Raamatukogu&diff=3724881&oldid=3638646), asjatundja võiks üle vaadata. Kuna, aga artiklis pole ühtegi viidet, siis pole jutt ka tõsiselt võetav ja muudatustele reageerimisel suurt mõtet pole. Rubriigi "Kasutatud allikad" alusel saaks muidugi korralikult viidatud artikli vist üle ehitada --Bioneer1 (arutelu) 10. september 2013, kell 18:45 (EEST)

Mis siin nüüd jälle juhtus? Adeliine 13. märts 2019, kell 15:02 (EET)

Põhjalikult ümber tehtud, vikivormindus ära kaotatud. Andres (arutelu) 14. märts 2019, kell 10:42 (EET)


Kasutaja arutelu:Mkristel

Tere tulemast Vikipeediasse, Mkristel! Adeliine 6. november 2011, kell 18:26 (EET)

Tere! Pildid kuuluvad vaba litsentsi alla siis, kui nende juures on nii kirjas. Beckeri artikli juures seda kirjas pole ja need joonised ei sobi seetõttu Vikipeediasse laadimiseks. Lisaks peaks joonistel olema eestikeelsed kirjad. Pikne 9. november 2011, kell 20:48 (EET)
Tere!
Ma arvasin, et kuna seal polnud nad kui pildid, vaid kui graafikud/tabelid, siis võib neile nii viidata nagu mingile konkreetsele faktile. Vikimeedias puudub selle teema kohta pildid/graafikud, siis ma pean osad lõigud välja jätma, eeldan siis, et seda võetakse arvesse, kui hakatakse tähemärke lugema.

Viidata küll, aga mitte luba küsimata kasutada. Nii nagu teksti, millele viidatakse, ei kirjutata eeldatavasti sõna-sõnalt maha. Võid ise sarnasesisulised joonised teha või juttu pisut ümbersõnastada, nii et saaks joonisteta läbi ajada. Arutelulehel allakirjutamiseks sisesta neli tildet (~~~~). Pikne 9. november 2011, kell 22:05 (EET)
Mkristel 10. november 2011, kell 18:03 (EET) Kahjuks puuduvad vajalikud programmid/oskused, et kõiki pilte ise teha. Paaris kohas saab teksti ka vastavalt ümber teha, et pilti pole vaja. Kaks lõiku on sellised, mille puhul see muutub keerukaks, rakse on hakata graafikut sõnadega kirjeldama. Paljud ei pruugi sellest aru saada. Pärast, kui artikkel on nö ärahinnatud, siis võib selle ju põhimõtteliselt maha võtta.


Kasutaja arutelu:Crimson~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Crimson! Adeliine 6. november 2011, kell 18:33 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Crimson~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Lynx~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Lynx! Adeliine 6. november 2011, kell 18:40 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Lynx~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Vagabond~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Vagabond! Adeliine 6. november 2011, kell 18:42 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Vagabond~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:18 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Kasutaja arutelu:Shariot~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Shariot! Adeliine 6. november 2011, kell 18:47 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Shariot~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tintin~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Tintin! Adeliine 6. november 2011, kell 18:59 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Tintin~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)


Kasutaja arutelu:Gamexh

Tere tulemast Vikipeediasse, Gamexh! Adeliine 6. november 2011, kell 18:59 (EET)

Laadisid üles pildi, mis asub juba Wikimedia Commonsis. Commonsis olevaid pilte ei pea eesti vikisse laadima, neid saab artiklisse samamoodi lihtsalt kutsuda kui eesti vikisse laaditud pilte. Adeliine 6. november 2011, kell 21:57 (EET)
Tere! Suvalised internetist leitud pildid ei sobi Vikipeediasse laadimiseks. Võib-olla sobib Commonsi kategooriast "Right-hand rule" mõni pilt selle asemele? Pikne 14. november 2011, kell 20:45 (EET)
----
Sinu retsensioon artiklile Pöörisvool ei ole piisav. See on liiga lühike ning keelelist külge ei ole üldse puudutatud. Adeliine 17. november 2011, kell 00:44 (EET)


Kasutaja arutelu:Smith~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Smith! Adeliine 6. november 2011, kell 19:03 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Smith~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)