Arutelu:2015. aasta Riigikogu valimised

Minu meelest pole see artikkel teemakohane, sest jutt ei ole 2015. aasta valimistest, vaid hüpoteetilistest ja ette pandud erakorralistest valimistest. See peaks mingi teise pealkirja all olema. Andres (arutelu) 27. november 2013, kell 01:17 (EET)
Teine probleem on see, et EIP kodulehel avaldatule on liiga suur kaal antud. Andres (arutelu) 27. november 2013, kell 01:31 (EET)

Lähtusin sellest, kes on maininud võimalikke erakorralisi. Ma ei tea, et enne SDE üleskutset oleks veel mõni partei peale EIP neile viidanud. Kui keegi midagi leiab, loodan, et toob selle artiklis ära, oleks väga huvitav. Küll leidsin, et võimalikke erakorralisi mainis Äripäev mais 2012, samuti tahtsin lisada Infopartisani kommentaari novembrist 2012 - teeksin need ja muud parandused siis, kui saab selgeks, kas ja kuhu artikkel sobib. Et artikli esmaversiooni töömaht ei kasvaks mul üle pea, kasutasin allikmaterjalina vaid neid väljaanded, mida pidevalt jälgin: ERR, Äripäev, parlamendiväliste erakondade saidid. Minu meelest sai rahuldava ülevaate, mida täpsustama asuda. (Muide, sõna "kutsuski" kirjutasin algul lõpuliiteta, kuid paraku andsin hiljem järele kiusatusele näha seost) Tõnis Bleive 28. november 2013, kell 19:32 (EET)
Ma tunnustan küll seda, et artikkel on sõnastatud ja komponeeritud erapooletult. Tõsi, sõna "tuligi" on hinnanguline. Andres (arutelu) 27. november 2013, kell 01:33 (EET)

Muidugi ei kuulu see siia. Mulle tundub, et sellistest ettepanekutest, üleskutsetest ja arvamustest annaks üldse kirjutada ainult vastavate inimeste (või erakondade) enda artiklites. --Epp 27. november 2013, kell 02:22 (EET)

: Võib-olla 2012. aasta erakorraliste Riigikogu valimiste üleskutse või midagi sarnast. See on sündmus, mille ümber saab koondada. Põhiliselt sellest ongi ju siin jutt. Andres (arutelu) 27. november 2013, kell 09:33 (EET)

:: Mina olen poolt, et artikkel viiakse üle selle nime alla. --Tiia (arutelu) 27. november 2013, kell 16:19 (EET)
Ma väga tänan kiire tagaside eest ning et tõstatasite just need küsimused, mis mul endal ka tekkisid. Ma olen Vikipeedias alles eilesündinu. Ma põhjendan, miks kirjutasin siia artiklisse. Artiklist 2013. aasta kohalike omavalitsuste valimised viitas siia link järgmised riigikogu valimised. See andiski mulle mõtte kirjutada. Tõsi, selgus, et loodava artikli pealkiri on siiski 2015. aasta Riigikogu valimised, kuid kuna kõik Riigikogu valimised iseseisvuse taastamisest saadik on olnud korralised, on see ilmselt põhjuseks, miks vastav artikliseeria põhineb aastaarvudel, mitte koosseisu numbril. Praegu on VVK kuulutanud välja korralised XIII koosseisu valimised 01.03.2015, kuid sõltuvalt sisepoliitilistest arengutest võivad need toimuda ka varem. Sisuliselt lähtusin ma koosseisu numbrist ning igatahes on kirjutatu eellugu XIII koosseisu valimistele, olgu need korralised või erakorralised. Ma pole veel vaadanud artikleid nagu Eesti sisepoliitika vms. - äkki sobib siis sinna? Või ei sobi see üldse Vikipeediasse, nagu arvas Epp? Kavatsesin artiklit edasi kirjutada, viidetest erakorralistele valimistele käesoleval aastal, kuid - loomulikult - ma ei pea seda tegema tingimata Vikipeedias. Tõnis Bleive 28. november 2013, kell 18:48 (EET)

Jah, sain aru, miks see selle pealkirja alla sai.

Minu arust sobib selline ülevaade Vikipeediasse hästi, ainult et raske on leida sellele sobivat pealkirja. Võib-olla XIII Riigikogu erakorralised valimised, aga pealkirjas peaks kajastuma ka see, et tegu on mõttega,  mitte tegeliku asjaga. Andres (arutelu) 28. november 2013, kell 20:32 (EET)

: Minu meelest sellest ei sobi kirjutada eraldi artiklis, kuna sellist asja ega sündmust justnimelt pole. Erakorralisi valimisi pole ette näha ning üleskutseid, kaudseid või otseseid ja, tõsi küll, erineva kõlapinnaga, esitatakse üsna regulaarselt. Üleskutsetest sobiks kirjutada praeguse riigikogu artiklis või nagu Epp ütles, asjaosaliste artiklites. Aga esitus peaks olema märksa kontsentreeritum kui siin, tuleks esitada kokkuvõtvalt levinumad ja olulisemad seisukohad, mitte kasutada Vikipeediat selleks, et anda üksikutele, juhuslikele ja reportaaži vormis esitatud seisukohtadele laiemat kõlapinda. Millised aga on olulisemad ja levinumad seisukohad, seda saab hinnata pigem kunagi hiljem ning see võib olla eraldi originaaluurimuse teema ehk siis pigem mitte Vikipeedia kirjutaja hinnata.

: Tunnustamist väärib ka autori mõte, et kuigi kirjutada tuleks, ei pea seda tegem tingimata Vikipeedias. Sellist asja piiripealsetel (ja piiriülestel) teemadel kirjutajad tavaliselt ei tunnista. Pikne 28. november 2013, kell 21:20 (EET)

:: Tõsi küll, et see siin piirneb originaaluurimusega, aga minul oleks küll kahju, kui sellistest asjadest ei saaks Vikipeedias kirjutada. (Kui see oleks mujal avaldatud, saaks selle muidugi aluseks võtta.) Igasugused avalikud väljaütlemised on ju poliitika oluline osa, ja ilma nendeta ei saa poliitikat kirjeldada.
Kui asjadest kirjutada ainult isikuartiklites, siis ju teema hajub laiali ja vajalikku teavet on võimatu saada. Kui kirjutada lühemalt, väiksema detailsuse astmega, on esituse jälgimine raskem, sest lugejal tuleb siis lugemist ühtelugu katkestada, et pöörduda algallikate poole. Praegu sellist tahtmist ei teki, sest on tunne, et esitus on ammendav.  Pealegi tekitaks just üldistamine tugevama originaaluurimuslikkuse ja suurema moonutuste ohu.

:: Üks võimalus oleks laiendada Riigikogu erakorraliste valimiste käsitlust ka varasemale ajale, nii et see oleks ühtne vähemalt praeguse põhiseaduse kehtivusaja jaoks. Siis oleks kogu esitus rohkem politoloogiline ja vähem poliitiline, sest poliitiline olukord, mis on võimalike erakorraliste valimiste taustal, muutub.

:: Praeguse Riigikogu artikkel ei ole ka sobiv, sest poliitika ei piirdu Riigikoguga. Andres (arutelu) 29. november 2013, kell 00:56 (EET)
Mulle ikkagi ei tundu mõeldav sellist asja sündmuseks vormistada. See ei ole eraldi teemana loomulik. Pealegi, mälu on küll nõder, aga minu meelest 2011. aasta ja 2012. aasta üleskutsed pole omavahel üldse seotud. See lugu siin on ühe erakonna propaganda maiguline. Ka tsitaadid tunduvad mulle sobimatud. Esimese jaotise võiks panna EIP artiklisse ja ülejäänu 2012. aasta sündmuste juurde (millest on mitu artiklit, neid peab ehk korrastama ja siduma). --Epp 29. november 2013, kell 05:06 (EET)

Vaatasin seda uuesti ja mulle tuli meelde, et EIP seisukohtadele on siin liiga suurt kaalu antud. Ja tõepoolest, esitust saaks kahjuta kompaktsemaks teha. Teiselt poolt jälle, asi jääb arusaamatuks väljaspool poliitilist tausta. Kui asjadest rääkida EIP ning 2012. aasta sündmuste artiklis, siis on taust arusaadav. Samas aga, põhiseaduslik Riigikogu erakorraliste valimiste võimalus ja arutelu selle üle võiksid olla ühe artikli teema. Sinna peaks siis kuuluma ka siin öeldu, küllap siis ümbertöötatud kujul. Artiklis peaks rääkima siis sellest võimalusest üldiselt, arutelust selle kasutamise kohta üldiselt, arvamustest selle võimaliku konkreetse kasutamise kohta ning erakorraliste valimiste idee tegelikust kasutamisest poliitikas. Esitus tuleb siduda artiklitega, mis jutustavad Eesti poliitikaelust. Andres (arutelu) 29. november 2013, kell 06:38 (EET)

:: Kui SDE üleskutse ei ole eraldi artikli teema, siis millise artikli koosseisus ta peaks olema? Kui see oleks ainult SDE all, siis ei saaks seda näidata tervikliku poliitilise protsessi osana. Andres (arutelu) 29. november 2013, kell 06:43 (EET)

Aga selle artikli teema juurde: kommentaatorite arvates mõjutavad lähenevad valimised praegust poliitikat juba tuntavalt, nii et oleks, millest kirjutada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 29. november 2013, kell 01:01 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2015. aasta Riigikogu valimised


Arutelu:Marvi Vallaste

Tühistasin, sest vikindatud ja viidatud jutt kirjutati üle. Võib-olla poleks pidanud. Aga panen selle versiooni siia. --Epp 30. november 2013, kell 04:47 (EET)
Marvi Vallaste (sündinud 28. augustil 1983) on eesti lauljatar.
Marvi on õppinud Kuressaare Muusikakoolis viiulit ja lõpetanud Kuressaare Gümnaasiumi 2003.aastal.
2008.aastal lõpetas laulja G.Otsa nim. Tallinna Muusikakooli Kare Kauksi ja Mare Väljataga juhendamise all. Otsakooli õpingute ajal on ta täiendanud end Shotimaal Glasgows.
2013.a sügisest on Marvi alustanud koos Kaspar Kalluste ja Tarvi Kulliga oma esimese inglise keelse EP ettevalmistusega.
2005.a ja 2007. aastal osales ta saates Kaks takti etteKaks takti ette neljanda saate tutvustus, Publik.ee, 26. oktoober 2007.
2005.aastal astus üles Jazzkaare 2005.aasta Sügisjazzil kontsertiga Tribute To Horace Silver.
2006.aastal alustas ta uue bändi koosseisus Ajavares, kellega salvestati ka esimene album "Armastuslaul Rändlinnule"(2007). Sama koosseisuga 2007.aastal võeti osa ka Buckaresti jazzfestvalist Rumeenias.
Marvi on olnud 2007-2008.a Tanel Padar &The Sun taustalaulja,kellega on esinetud Soomes, Lätis, Leedus, Poolas. Erilisemaks ülesastumiseks  on kindlasti Riia ja Tallinna Aerosmithi kontsertide soojendamine.
2008.aasta alguses esineti ka Iraagis Eesti sõduritele. Soolokontserti Eesti sõduritele on Marvi andnud Afganistanis 2011.aasta aprillis.
2008. aasta lõpus valisid Raadio Elmari kuulajad Marvi aasta parimaks uueks tulijaksMarvi Vallaste valiti parimaks uueks muusikuks, Elu24, 5. detsember 2008.
2010. aasta kevadel astus ta Vanemuises lavale lastemuusikali "Nukitsamees" Iti rollisMarvi Vallaste mängib "Nukitsamehes" Itit, Õhtuleht.ee, 8. jaanuar 2010.
2010.aastal Jazzkaare Jõulujazzi Sinatra kontsert koos Ott Leplandi ja Politsei-ja Piirivalve Bigbandiga.
2011.aasta sügisel Nokia Kontserdimajas etendunud lastemuusikal "Kaunitar ja Koletis" printsessi roll.
Marvi on taustvokaal poplaulja Ott Leplandi saatebändis, kellega on esinetud Venemaal, Prantsusmaal.
2012. aasta kevadel osales Marvi Ott Leplandi taustavokaali lauljana Eesti Laul 2012 konkursil. Ballaadiga "Kuula" pääseti Eestit esindama Eurovisiooni lauluvõistlusele Bakuus, kus saavutati kõrge kuues koht.
Kontserte on tehtud koos Eesti Kaitseväe Orkesteri, Politsei-ja Piirivalveorkestri ja Politsei-ja Piirivalve Bigbandiga, kellega koos toimusid ka kontsertid Eesti Film 100 2012.a sügisel.
Lauljanna on esinenud Saksamaal Eesti Päevadel, Belgias Eesti majas, Rumeenias, Prantsusmaal, Venemaal, Soomes, Iraagis, Afganistanis.
Marvi on teinud koostööd erinevate eesti jazz-ja popmuusikutega - Raivo Tafenau, Siim Aimla, Peedu Kass, Kaarel Liiv, Jürmo Eespere, Kaspar Kalluste, Urmas Lattikas, Tarvi Kull, Erki Pärnoja, Virgo Sillamaa, Tomi Rahula, Henno Kelp, Taavi Langi, Teet Raik, Paul Daniel, Laur Joamets, Mingo Rajandi, Danel Aljo, Ahto Abner, Tanel Ruben, Raul Vaigla.

=== Singlid ===
*"Koos nii hea" (detsember 2008; koostöös Fred Kriegeri ja Stig Rästaga)
*"See tüdruk" (mai 2009; loo autorid Stig Rästa ja Fred Krieger)Marvi Vallaste uus singel räägib kurvast tüdrukust, Publik.ee, 25. mai 2009
*"Homme hommikul" (jaanuar 2010; sõnade autor Jaan Pehk)Marvi Vallastel ilmus uus singel. Kuula lugu!, Delfi, 20. jaanuar 2010
*
* Viited


Arutelu:Kindral Kurvits

Pardanumber artikli pealkirjas ei ole põhjendatud seetõttu, et alates 1992. aastast oli Eestis piirivalvelaev, mille nimi oli "PVL-101". Ssgreporter (arutelu) 2. detsember 2013, kell 01:22 (EET)

"Kindral Kurvits" on sellisega nimega kantud Eesti laevaregistrisse tsiviillaevana ja kas pardale maalitakse number või ei, ei puutu artikli pealkirja. Seepärast pole ka ümbersuunamist artikli eelmiselt pealkirjalt. Ssgreporter (arutelu) 7. detsember 2013, kell 02:46 (EET)

:Eks ka kõik muud piirivalvelaevad ole nii registrisse kantud (kes teab, kuidas on registrisse kantud sõjalaevad?), kuid siin normaalselt kirjas koos pardanumbriga. Pardanumbri kandmine ja mainimine on oluline traditsioon ja eks seepärast on ka need laevanimed selliselt. Jah, piirvalvelaevad pole päris sõjalaevad, kuid poolsõjaväeline struktuur ja praktiliselt käsitletakse sageli üldistatuna sõjaaja merejõudude osana. Saan aru, et tahetakse oma mingit kunsti joont ja selles on õigus adminnil, kuid suisa ümbersuunamise keelamine mingi, andke andeks, kummalise põhjendusega on huumori tase. Aga nagu näha, on siin koos pädevad kodanikud, kes asju märksa paremini teavad. Muutke siis palun kõik pahempidi. Ettepanek veel, et astuge PPA-sse värvi ja pintsliga, et laevade numbreid katta - registris pole ja wikipeedias ei saa suunata. Edu maailma kujundamisel!

::Kui kirjutate arutelulehele, siis pange lõppu 4 lainelist joont, et teie kommentaar ei jääks anonüümseks. Erinevalt teistest poolsõjaväelistest piirivalvelaevadest on "Kindral Kurvits" tsiviillaev ja sellel töötavad tsiviildiplomitega meremehed. Seepärast ei saa selle artikli pealkirjas olla pardanumber, mis ei ole laeva nime osa. Teiste piirivalvelaevade registrit pidas varem Piirivalveamet. Tõenäoliselt on see samuti ka pärast politseiga liitumist, Eesti Laevaregistris 2013 neid laevu kirjas pole. Mereväelaevade registrit peab tõenäoliselt Eesti Merevägi. Ühegi laeva uhkust ei haavaks, kui artikli pealkiri oleks laeva nimi ja pardanumber oleks paksus kirjas artikli alguses. Ent see ei käi "Kindral Kurvitsa" kohta, seepärast paigutasin pardanumbri mitte algusesse, vaid esimese lause lõppu. Ssgreporter (arutelu) 8. detsember 2013, kell 00:54 (EET)
Miks ei võiks olla ümbersuunamine lehelt PVL-101 Kindral Kurvits ja täpsustusmärkus artiklis PVL-101? Andres (arutelu) 10. detsember 2013, kell 12:02 (EET)

Ma ei pidanud seda otstarbekaks, sest laevadel on nimed ja pardanumbrid ning olen seisukohal, et artikli pealkiri peaks olema laeva nimi. Olen muudes aruteludes selgitanud, et mõnel juhul ongi laeva nimi "PVL-101", teisel juhul on sama lühend pardanumber, aga laeva nimi on "Kindral Kurvits", "Reet", "Vapper" vm. Selle laeva nimi on registris "Kindral Kurvits" ja see nimi ei sisalda mingeid lühendeid ega numbreid. Pardanumber on esimese lõigu lõpus ja tuleb otsinguga välja. Ssgreporter (arutelu) 11. detsember 2013, kell 00:49 (EET)

: Nojah, otsinguga tuleb igasuguseid asju välja, aga lugejal on lihtsam, kui ta ei pea otsingut kasutama. Mitteasjatundjad ei pruugi pardanumbrite ja nimede erinevusest aru saada. Andres (arutelu) 13. detsember 2013, kell 16:52 (EET)

::Mulle on arusaamatu, miks ja kuidas on keegi mitteasjatundja otsustanud, et laevanimedes ei ole vaja - ja mõni teatab, et ei tohi - jutumärke kasutada. Kui laeva nimi oleks jutumärkidega eraldatud igasugustest ees- ja järellühenditest ning oleks selge, missugused lühendid kuuluvad nime koosseisu ja millised mitte, siis tekitaksid need pardanumbrid vähem segadust. Näiteks täna rääkisid teleuudised laevadest nimedega "Tallink Star" ja "Tallink Superstar" ning pakkusid seda ekraanil ka kirjapildis, kuigi laevade nimed on "Star" ja "Superstar". Seevastu on olnud laevu, mille nimes on "Tallink ..." ja ka laev nimega "Tallink". Tallink ise nimetab oma laevu jutumärkide vältimiseks M/S Star ja M/S Superstar. Selles artiklis on laev nimega "Kindral Kurvits" ja ma ei saa aru, miks peaks millegi muu kui laeva nime järgi otsima, kui teist samanimelist laeva ei ole. Ssgreporter (arutelu) 13. detsember 2013, kell 23:11 (EET)

:: Ma saan aru küll, et on segadus. Arvan, et me ei saavuta ühemõttelisust ka mitte jutumärkidega, sest võidakse ju ka arvata, et jutumärgidki on nime osa. Nähtavasti peame igas artiklis ühemõtteliselt ütlema, et nimi on see ja see.

:: Aga asjatundmatu lugeja on segaduses ja ta ei tea, mis laeva nimi on ja mis ei ole. Sellepärast peaksid minu meelest olema ümbersuunamised kõigilt väljenditelt, mida laeva kohta kasutatakse. Andres (arutelu) 15. detsember 2013, kell 14:31 (EET)

:::Mul on piinlik, et meie rahvusringhäälingu ajakirjanikud pakuvad kuulda ja ekraanil tekstina näha tervelt kolm päeva järjest omaleiutatud laevanimesid, ka nende ümbernimetatud laevu oli kolm. Ära arvata, mida keegi järgmiseks leiutab, ja selle pealt igaks juhuks ümbersuunamisi teha ei paista mõttekas olevat. Kogu saatemeeskonnast pole keegi kordagi vaadanud ei laevafirmade kodulehti ega Vikipeediat, muidu poleks seesugust nõmedust sündinud. Kuulu järgi olevat esmane allikas olnud Delfi ja sealt läks viga kontrollimatult teistesse väljaannetessse. Kuidas me seda saaksime iga kord ette näha. Ssgreporter (arutelu) 16. detsember 2013, kell 01:02 (EET)

:::: Kõike muidugi ette näha ei saa, aga võib ju kasvõi tagantjärele teha. Andres (arutelu) 17. detsember 2013, kell 03:43 (EET)

:::: Küsimus on selles, miks ei või olla ümbersuunamist märksõnalt PVL-101 Kindral Kurvits juhuks, kui arvatakse, et see on laeva nimi või artiklipealkiri. Andres (arutelu) 17. detsember 2013, kell 03:46 (EET)

:::: Pardanumber on värvitud iga eesti piirivalvelaeva ja sõjalaeva pardale (kui keegi pole märganud). Nime igal piirivalvelaeval või -kaatril ei pruugi üldse olla, aga nr on ikka. Tänaseks on PPA struktuur AK, aga viimane avalik koosseisutabel koos laevade korrektsete nimetustega: https://www.riigiteataja.ee/akt/13243051/htmllisa/13244483. Kindral Kurvitsa info PPA kodulehel https://www.politsei.ee/et/kontakt/kontaktid-struktuuri-jargi/struktuur.dot?id=243234. Samamoodi (pardatähis+nimi) on kasutatud PPA häälekandjates, nii annab Marinetraffic.com, Mereviki jne. Seega nimetuse kasutus koos numbriga on ametlikult täiesti tavapärane ja tegelikult ka täpne, sõltumata isegi laevaregistrist (ilmselt arusaamatus). Sh veel ümbersuunamise välistamine on pigem kas pahatahtlikkusest, arusaamatust jonnakusest või lihtsalt piiratusest tulenev segaduse tekitamine ja wikipeedia maine nõrgestamine.

::::: Argumenteerimisel ei ole mõtet kasutada sildistamist. Andres (arutelu) 18. detsember 2013, kell 11:21 (EET)

Keegi võiks üles panna uuema foto, juba vähemalt teist aastat on laevakere sinine. Ssgreporter (arutelu) 3. aprill 2019, kell 00:13 (EEST)

Mallis on vigane fail nimega "File:Eesti". V-o keegi (nt kasutaja:Pikne) oskab asjakohast malli parandada--Estopedist1 (arutelu) 12. mai 2019, kell 15:41 (EEST)


Kasutaja arutelu:Aleksander Kaasik

Tere tulemast Vikipeediasse, Aleksander Kaasik! Ave Maria (arutelu) 5. detsember 2013, kell 12:47 (EET)

Kas poleks  õigem   Elu Tee.
Aleksander Kaasik (arutelu) 15. detsember 2013, kell 12:13 (EET)

Ma muutsingi pealkirja ära, kuigi ma pole kindel, kuidas õige on. Andres (arutelu) 16. detsember 2013, kell 09:59 (EET)
Olen TRÜ-s ajalugu vaid nuusutanud ja pole ka keelemeister, ent keeleinimene oli raamatu redigeerija ja ta pööras   minu Leningradi elutee kasutamise suurteks  algustähtedeks. Seega ka Leningradi Elutee, kõrvuti Vikipeedia Elu Tee kasutusega.Aleksander Kaasik (arutelu) 16. detsember 2013, kell 10:20 (EET)

"Kuna evakueerimine korraldati halvasti", on artiklisse kriitikat kirjutatud. Et korra olen seda parandanud  ja  keegi on  uuestu  "halvasti" sõna juurde tagasi tulnud, siis on teadjalt õigus küsida. Mis malli  järgi annab Vikipeedia hinnanguid? Kas Elu Tee oli  HALVASTI organiseeritud  ja Saksa lennukid  pommitasid jäätrassi HÄSTI jne.Leningradi blokaadi artikkel ei ole neutraalne, kui artikli kirjutaja on asunud sõjategevusest oma arvamust kirjeldama. Ei hakka siin omapoolset sõnastust pakkuma, seda peaks seadma artikli kirjutaja, et ei tuleks   arvustamine päevavalgele praegu ja tulevikus.Aleksander Kaasik (arutelu) 18. detsember 2013, kell 12:29 (EET)

Need kommentaarid pane artikli arutelulehele.

Vikipeedias võib igaüks artikleid kirjutada ja muuta. Pole mõtet midagi kellelegi ülesandeks anda.

Jah, Vikipeedia ise ei tohiks hinnanguid anda. Küll aga võib teiste hinnanguid refereerida. Minu meelest siin ei tuleks mitte hinnangut lihtsakt eemaldada, vaid kirjutada asjast põhjalikumalt. Andres (arutelu) 18. detsember 2013, kell 13:16 (EET)
Tõsi, kui keegi väepealik oleks hinnanud, siis oleks mõistlik see nimeliselt edastada jne. Aga  Andres, sinu jutt ei muuda olematuks minu vihjet ja ma ei kavatse  antud hinnangut teistkordselt enam eemaldada - ka mitte süvitsi Leningradi  blokaadi sukelduda. Soovin vaid, et Vikipeedia oleks selle artikliga NEUTRAALNE  ja sellega saab ehk paremini  hakkama autor või kes siis veel.Aleksander Kaasik (arutelu) 18. detsember 2013, kell 15:00 (EET)

Selle asja pani sisse anonüümne kirjutaja 2007. aasta veebruaris ning see oli tema ainuke kaastöö Vikipeedias üldse. Me peame ikka ise artiklit parandama, mitte tema peale lootma. Mitte ka, et Sina peaksid sellega tegelema. Peale selle, on vähe lootust, et Sinu jutt leitakse üles siit. Asjast tuleb rääkida artikli arutelulehel. Andres (arutelu) 18. detsember 2013, kell 19:07 (EET)


Arutelu:Janek Mäggi

peaks vist ka selgitama tegevust endise poliitikuna? Ave Maria (arutelu) 7. detsember 2013, kell 18:23 (EET)

Eemaldasin, ei leidnud viidet. Ave Maria (arutelu) 7. detsember 2013, kell 19:35 (EET)

"aprillist 2018 riigihalduse minister." Kas sündmustest natukene ette ei rutatud? Esialgu on ta alles ministrikandidaat. Velirand (arutelu) 27. aprill 2018, kell 23:46 (EEST)

muutsin. suwa 28. aprill 2018, kell 12:45 (EEST)

Ajakirjanduses on juba vastukaja, kus osutatakse vastuolule Mäggi suhtekorraldustöö ja oodatava poliitilise tegevuse vahel. See vääriks kajastamist, ehkki võib ka oodata, kuni ta ametisse saab ja esimene laine möödub, siis saab kokkuvõtte teha. Ühtlasi tuleks varsti mainida ta Keskerakonda astumist (vastuvõtmine tuleb vist esmaspäeval, avaldus olla esitatud). --Oop (arutelu) 28. aprill 2018, kell 14:44 (EEST)

Isamaaliitu kuulumise kohta ei leidnud ma ühtki allikat, kuna viidatud artikkel on maksumüüri taga ja erakonnaregister ei näita teda - nähtavasti seetõttu, et ta hetkel ühtegi parteisse ei kuulu, kuigi varem olen ma sealt omast arust endisi parteilasi leidnud. Äkki keegi luges ikkagi valesti ning pidas parteisisestes kampaaniates palgalisena osalemist parteiliseks kuuluvuseks?

Ühtlasi tuleks võimaluse korral asendada Powerhouse'i koduleht paremate allikatega. Firma kodulehel esitatud andmed omaniku kohta ei ole tihti usaldusväärsed, olgu jutt haridusest, autorsusest, töökohtadest või organisatsioonidesse kuulumisest. --Oop (arutelu) 28. aprill 2018, kell 23:12 (EEST)

: Sellenimelist pole Äriregistris ja seega on parteitu. Antud artiklis pole juttu erakonda kuulumises. Isamaaliidus püüab ettevõtjaks hakanud ja jõulise nimega PR-firma Powerhouse asutanud Janek Mäggi presidendi kandidaadiks suruda Tunne Kelamit. Kes luges siit välja erakonda kuulumise? --Tiia (arutelu) 28. aprill 2018, kell 23:21 (EEST)

: Ühe pildi allkiri - TEISEL KATSEL: Siim Kallase PRmees Janek Mäggi tegutses 15 aastat tagasi IRLi kandidaadi heaks. --Tiia (arutelu) 28. aprill 2018, kell 23:27 (EEST)

:: No siis ongi nii, nagu ma kahtlustasin, ja see väide tuleb välja võtta. --Oop (arutelu) 28. aprill 2018, kell 23:38 (EEST)

::: Eemaldatud. Laimajaks osutus Maemees (diff). --Oop (arutelu) 29. aprill 2018, kell 00:06 (EEST)

Kui artiklil on kuupäev olemas, siis pole vaja lisada kuupäeva, millal vaadatud. See lisatakse lehtedele, kus pole avaldamise kuupäeva, mitte artiklitele-uudistele. --Tiia (arutelu) 28. aprill 2018, kell 23:12 (EEST)

Vabandust, aga Sa oled kuupäevade lisamise mõttest täiesti valesti aru saanud. Vaatamise kuupäeva ülesanne on näidata, millal see viimati kättesaadav oli. Muuhulgas võimaldab see arhiveeritud lehtede kergemat otsimist, näiteks Internet Archive'ist. Artikli ilmumise päevast ei pruugi arhiivikoopiat olla, kuid kui mõni koopia on pärit ajast enne viimast vaatamist, siis on mõtet kontrollida just seda, mitte näiteks lapata läbi kõiki järgmise kümne aasta salvestisi. --Oop (arutelu) 28. aprill 2018, kell 23:38 (EEST)

: Arhiivist otsitaksegi avaldamise kuupäeva järgi ja see ei muutu ka arhiivis. Vaatamise kuupäev on AINULT ilma kuupäevata lehtedel. Kui oled kursis näiteks Wordpressiga, siis postitused loovad kuupäeva aga tavalised lehed ei loo. --Tiia (arutelu) 28. aprill 2018, kell 23:43 (EEST)

:: Kas Sa ei ole tõesti mitte kunagi Internet Archive'i ega ühtki teist välist arhiivisaiti kasutanud? Teen puust ja punaseks. 1) Lehel, kus mingi tekst ilmub, võib avaldamiskuupäevaks olla kirjutatud mis iganes. Tihti on selleks näiteks viimane kuupäev, mil lehte muudeti. Tänapäeval on mitmed kanalid võtnud kombeks takkajärele tekste muuta, olgu täiendada või ka lõike kustutada, kuni pealkirja muutmiseni välja (mis mõjub eriti veidralt, kui kasutatakse süsteemi, mille puhul on pealkiri ka URLis). 2) Pealegi võtavad ajalehed tihti liitumisel varasemaid veebiarhiive üle, mille käigus nende metaandmed enamasti täielikult tuksi keeratakse - haihtuvd või asenduvad kuupäevad, väljaannete ja autorite nimed, harvem ka pealkirjad. (Vaata näiteks Õhtulehe saidilt vanu Sõnumilehe artikleid, Postimehest 1990ndate veebi või Äripäeva ajaloolisest arhiivist - kui kuidagi ligi saad - riismeid, mis neil 1990ndate algupoolest on säilinud.) Seetõttu tuleb neisse andmetesse suhtuda kriitiliselt. Kuskil salvestatud vaatamisekuupäev võib näiteks olla lõpuks varasem kui lohakate süsteemiuuenduste tõttu muutunud avaldamiskuupäev veebilehel. 3) Kui robot ronib mööda veebilehti (nii nagu seda tehakse Internet Archive'is või mitmetes rahvusraamatukogudes, sh Eestis), salvestab ta koopia oma arhiivis kopeerimise kuupäeva alla. Mitte avaldamise. Kopeerimise. Saad vahest aru? 4) Et lõbusam oleks, ei suuda ingliskeelsete autorite robotid tihti võõrkeelsetel lehtedel (nt eesti ja vene) isegi veateadet ära tunda, nii et "koopiate" salvestamine jätkub veel pikalt pärast lehe surma, koopiaid avamata aga ei saa isegi mitte kindlaks teha, millal algne leht maha kukkus. 5) Kui tegu on suuremahulise arhiiviga, kus iga lehte salvestatakse aastate ja aastakümnete jooksul korduvalt, tähendab see, et kui sa otsid sealt versiooni, milles oleks konkreetne viidatud väide, tuleb sul käia iga kord läbi kümned, kui mitte sajad arhiivikoopiad. See töö kahaneks märgatavalt, kui oleks teada, millal viidatud lehelt see info viimati leiti. Kas nüüd said aru, miks see vajalik on? Ei? Mine ja mängi natuke aega Internet Archive'i Wayback Machine'is eestikeelse veebi ajalooga, äkki siis mõistad. Kui isegi sellest abi ei ole, siis ma ei saa Sind tõesti kuidagi aidata. --Oop (arutelu) 29. aprill 2018, kell 00:01 (EEST)

:: Muide, koduseks tööks ülesanne ka. Artiklis on viidatud Mäggist kirjutatud artikkel, mis ilmus Postimehes 2010. Postimees on vana aadressi suunanud artikli "taasesitusele", kus on juures uus kuupäev: st, avaldamiskuupäev oli Sinu loogika järgi eile. Algsele artiklile on aga viidatud skeptik.ee kommentaarides juba 4. aprillil 2010. Ülesanne: otsi Internet Archive'ist välja teksti algne variant ning kontrolli, kes tookord teksti autoriks väideti. (Eriti lihtsameelsetele: EI, see väga tõenäoliselt EI OLE Mäggi, tekst käib tema ettekande kohta ja räägib Mäggist kolmandas isikus. Nii veider Mäggi veel ei ole.) Praegu on artikli autoriks märgitud Marina Lohk, kuid Postimehe enda metaandmed, nagu praeguseks ilmne peaks olema, ei ole usaldusväärsed, see võib olla ka lehte viimati muutnud inimese nimi. Praegune URL: https://sobranna.postimees.ee/239316/vana-kuld-janek-maggi-30-aastaselt-on-vallalise-naise-rong-lainud Ajalooline URL: http://www.tarbija24.ee/?id=239316 Äkki praktilise tööga jõuab pärale, mis muidu liiga keeruliseks osutus. --Oop (arutelu) 29. aprill 2018, kell 00:19 (EEST)

::: Ma pole Internet Archive'i kasutanud, sest kui kirjutan pealkirja Googlesse, siis annab uue lingi sama kuupäevaga, mis oli algselt. Portaalide lingid ikka muutuvad uue nime või muu pärast ja kuna kuupäev pole muutunud, siis parandangi lingi uueks ja kuupäeva ei puutu. Sellist detektiivi tööd pole ette tulnud aga panen Internet Archive'i oma lingikogusse. --Tiia (arutelu) 29. aprill 2018, kell 04:07 (EEST)

Tartu Ülikool ei tunne sellist lõpetajat -
http://www.ut.ee/lopetanute-nimekiri/LP_1999TY.html
http://www.ut.ee/lopetanute-nimekiri/LPOTAH13.HTM Castellum (arutelu) 7. september 2018, kell 11:04 (EEST)

Ei saagi tunda, sest Õigusinstituut ei olnud 1999. aastal Tartu Ülikooli osa.--193.40.12.10 7. september 2018, kell 12:07 (EEST)

:Siis ei ole ka põhjust ülikooli mainida. Andres (arutelu) 7. september 2018, kell 15:55 (EEST)

: Andres, nii ei saa teha, et kustutad lausungist Tartu Ülikooli ja jätad viite, kus see ometigi kirjas on, alles.

: Castellum, need nimekirjad ei tõesta ju mitte midagi. Mis siis saab, kui on kaks samanimelist isikut? --kanakukk (arutelu) 7. september 2018, kell 18:02 (EEST).

:: Miks ei saa nii teha? Allikas on arusaadavatel põhjustel vale asutuse nimi, aga info on ometi sealt võetud.

::  Mis puutuvad siia samanimelised isikud, kui sellist nime nimekirjas pole? Andres (arutelu) 7. september 2018, kell 18:15 (EEST)


Kasutaja arutelu:Xaris333/Salamina

Nea Salamis Famagusta FC or Nea Salamina Famagusta FC (Kreeka keel: Νέα Σαλαμίς Αμμοχώστου) is a professional Jalgpall team based in Famagusta, Küpros. It has been a Pagulane club since the 1974 Turkish invasion of Cyprus, when Turkey occupied the northern part of the island. The club is temporarily based in Larnaca. It has adopted its name from the ancient Greek city of Salamis or Salamina (Kreeka keel: Σαλαμίς) near modern day Famagusta.
Nea Salamina's most notable achievements were its victories in the Cypriot Cup and the Cyprus FA Shield (Super Cup) in 1990. Its highest finish in the Cypriot First Division is third place. During its first five years (1948–1953), the team participated in the  Cyprus Amateur Football Federation championships. In 1953 the club joined the Cyprus Football Association (CFA), participating regularly in association championships and cup competitions. It has played in more than 50 Cypriot First Division seasons, ranking seventh in that category.
The team participated for the first time in European competition in 1990 at the UEFA karikavõitjate karikas, and played in the 1995, 1997 and 2000  UEFA Intertoto Cups. The team is part of the Néa Salamís Famagusta sports club, which was founded in 1948; the parent club also fields a men's volleyball team.

* (el) Official web site of the club


Arutelu:CyanogenMod

Ingliskeelne termin       	eestikeelne õige vaste	Märkused
contribution              	kaastöö               	Sõna 'panus' tarvitatakse hasartmängudes. Siinses artiklis saab kasutada varianti 'panustama projekti' (contribute into the project), kuid contribution omaette on 'kaastöö' ja mite 'panus'.
feature                   	funktsioon            	Sõna 'võimalus' saab tõlkida tagasi sõnadeks option kontekstis opportunity.
submit                    	sisse andma           	Sõna 'esitama' siin ei sobi: kood (või kaastöö) antakse sisse, kuid avaldus esitatakse.
community                 	kogukond              	'kommuun' tõlgitakse inglise keelde kui commune, à la hipiajastu kommuunid.
introduction (toote kohta)	sissetoomine          	Inglise keeles on 'introduction' toote turule sissetoomine või pigem turule toomine.
-Mardus (arutelu) 9. detsember 2013, kell 07:08 (EET)
P.S. Toimetan tabelit veel täiendavalt.
*Paistab, et sõna 'tree' fraasist tree history võibki tõlkida kui 'arenduspuu', sest on kasutuses development tree (vt. :w:en:Branching (revision control)#Development_branch. -Mardus (arutelu) 9. detsember 2013, kell 08:04 (EET)


Arutelu:Mitokondriaalne hingamisahel

Kas leidub andmeid selle kohta mitu (mitmes) (ligikaudu) mitokondriaalne hingamisahelat ühes (üks) rakus võib olla- toimuda ....
Mariina 9. detsember 2013, kell 16:53 (EET) alias Простота
----
Puuduvad hingamisahel ja elektronide transpordi ahel. Andres (arutelu) 11. detsember 2013, kell 19:50 (EET)

Paistab nagu oleks nüüd 2 artiklit sama asja kohta. Oksüdatiivne fosforüülumine ja siinne artikkel. Kuigi 2 artiklit on ka hea, pisut erinev lähenemine, põhjalikum pilt kokku. Aga tõlkeraamatus Biokeemia lühikursus (autorid John. L Tymoczko jt.) https://shop.taltech.ee/et/a/biokeemia-lühikursus oli see teema kokku võetud nimetuse Elektronide transportahel alla. Vaatan veel üle ja täpsustan. Nimelik (arutelu) 21. jaanuar 2023, kell 15:51 (EET)
----
Millise allika järgi on valitud artikli praegune pealkiri? --Nimelik (arutelu) 21. jaanuar 2023, kell 21:31 (EET)

Asi on selles, et elektronide transportahel on laiem mõiste, haarates endasse ka bakterite elutegevuses toimuva. Bakteritel mitokondrid puuduvad. Enwiki artikli päisest: In bacteria, the electron transport chain can vary between species but it always constitutes a set of redox reactions that are coupled to the synthesis of ATP through the generation of an electrochemical gradient and oxidative phosphorylation through ATP synthase. Mitokondrit pole mainitud üheski teise keele artikli pealkirjas, mida vaatasin. Eestikeelseid vasteid teema nimetuse kohta (sõna mitokondrit kasutades) leidsin 1977 aasta  Vello Tohveri raamatust "Üldine biokeemia" (lk 474) ja 2010 aastal väljaantud Mihkel Zilmeri raamatust "Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded. Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused." https://www.raamatukoi.ee/inimorganismi-biomolekulid-ja-nende-meditsiiniliselt-olulisemad-ulesanded. Minu teada viimane põhjalik raamat selle teema kohta on tõlkeraamat "Biokeemia Lühikursus" aastast 2016. Seal on kasutusel termin elektronide transportahel. Minu ettepanek on muuta artikli pealkiri selliseks. See sobiks paremini Vikipeedia teisekeelsete artiklitega ja oleks ka kaasaegsem termin antud mõiste kohta. --Nimelik (arutelu) 23. jaanuar 2023, kell 20:02 (EET)
Midagi on meie artikli pealkirja valikuga viltu, kui sama pealkirja on valinud vaid kahes keeles vikipedistid - iirlased ja usbekid. Samas kui enamikus teistes suurtes ja väikestes keeltes kirjutajad (34 keeles) on valinud artikli pealkirjaks elektronide transportahela. --Nimelik (arutelu) 1. veebruar 2023, kell 19:06 (EET)

Ütled ju isegi, et elektronide transportahel on laiem mõiste. Selle kohta saab eraldi artikli teha. Pikne 1. veebruar 2023, kell 20:21 (EET)

:Mul pole artikli sisu kohta etteheiteid. Artikli pealkiri on kunagi valitud ja paistab üsna ilmselt, et ebasobivalt, sest 34-s keeles (nende seas ka enamik euroopa suuri kultuurkeeli) on see ühtemoodi, 3 väikses keeles (eesti keel kaasaarvatud) teistmoodi. Me ei peaks kinni hoidma praegusest pealkirjast (ja looma suures osas kattuva sisuga uut artiklit.. kas selleks, et suurendada eestikeelsete artiklite arvu?!), vaid liituma nende 34 keele valikuga, et oleks võimalik meie artiklit teiste Vikipeedia keeltega linkida. Kuna antud teema on rahvusvaheline, siis minu arvates tuleks pealkiri ühtlustada kaasaegse üldkasutatud nimetusega, mis on minu teada ka praegune akadeemilises kirjanduses enamlevinud termin ja siis lisada artiklisse mõiste elektronide transportahel laiemat osa puudutav sisu (elektronide transportahel bakteritel ja fotosünteesijatel). Nimelik (arutelu) 11. veebruar 2023, kell 13:27 (EET)

:Artikli nimi võiks samaks jääda, kui seda nime pooldaksid oma ala eksperdid Tartu või Tallinna ülikoolidest. Vbl tuleks nende arvamust küsida? Nimelik (arutelu) 11. veebruar 2023, kell 13:36 (EET)

:: Milleks selline vastandus? Tänapäevases akadeemilises kirjanduses räägitakse samamoodi ka konkreetsemalt mitokondriaalsest hingamisahelast, ingliskeelse Vikipeedia artikkel ka räägib muu hulgas. Ma ei saa aru, millest üldse kahtlus, et eksperdid võiksid eelistada üldisemat nimetust, kui nad tegelevad parasjagu mitokondriaalse hingamisahelaga.

:: Inglise viki lähenemine on võimalik, aga ma ei näe samas erilist põhjust, miks eraldi artiklid tegemata jätta. Inglise viki artikkel ju räägib ka valdavas osas tegelikult kas mitokondriaalsest hingamisahelast või bakterite hingamisahelast, mitte hingamisahelast (elektronide transpordi ahelast) üldiselt. Sellepärast tunduvadki eraldi artiklid otstarbekad. Üldisema teemaga artikli sisu oleks siis kokkuvõttev, selle sisu ei pea kattuma. Pikne 12. veebruar 2023, kell 16:35 (EET)

:::Mind häirib kõige enam, et selle artikli teema on lingitud ainult 2 antud teema kontekstis tähtsusetu väikekeelega. Ja enwiki artiklis, kus seda sama teemat põhjalikult käsitletakse.. ning teistes suurtes keeltes pole viidet eestikeelsele artiklile. Üldisema teemaga artikli sisu oleks siis kokkuvõttev, selle sisu ei pea kattuma. millegipärast teistes keeltes (34-s) pole artikkel kokkuvõttev, vaid põhjalik. Miks ikkagi artikli pealkirja muuta ei saa, see on liiga keeruline? Pikne, 34 3 vastu pole argument? Ja see, et tihtilugu on ka eestikeelses akadeemilises kirjanduses kasutusel just elektronide transportahel, mitte mitokondriaalne hingamisahel nagu näiteks õpikus kõrgkoolidele "Biokeemia Lühikursus" aastast 2016. Millisele allikale toetub nimetus mitokondriaalne hingamisahel, millised (kaasaegsed) allikad seda toetavad? Nimelik (arutelu) 12. veebruar 2023, kell 23:01 (EET)

:::Allikapõhisus ja viidatavus peaks olema Vikipeedia kõige tähtsam point. Ning kaasaegse, üldtunnustatud info edastamine, samuti lingitav info, mida saad kergesti teistes keeltes kontrollida. Nimelik (arutelu) 12. veebruar 2023, kell 23:06 (EET)

::Tegin nüüd ühe lühikese artikli juurde. Sellega on vast ka meil see oluline mõiste eestikeelses Vikipeedias esindatud ning antud arutelule võib joone alla tõmmata. Ivo (arutelu) 13. veebruar 2023, kell 02:02 (EET)


Arutelu:Č

kas siia ei peaks tulema linki mingist ladina kirjaga seotud artiklist? Ave Maria (arutelu) 9. detsember 2013, kell 21:56 (EET)

siit on puudu Eesti tähestikuga seos, millest on juttu nt arutelus:Eesti tähestik--Bioneer1 (arutelu) 24. juuli 2014, kell 12:09 (EEST)

Märkisin, et ta on olnud eesti tähestikus, aga on tarvis täiendada. Andres (arutelu) 24. juuli 2014, kell 12:14 (EEST)
----
"Esineb keeles" on liiga ebamäärane väljend. Ta "esineb eesti keeles" ka. Andres (arutelu) 24. juuli 2014, kell 12:14 (EEST)


Kasutaja arutelu:Backfire~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Backfire!
Internetist leitud pildid kuuluvad vaba litsentsi alla (siin CC BY-SA 3.0) ja neid on lubatud kasutada siis, kui päritolusaidil on nii kirjas. Sinu üleslaaditud piltide puhul ei paista nii olevat. Pikne 11. detsember 2013, kell 14:08 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Backfire~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Paulito~etwiki

Isikuandmete kaitse seadus § 11. (2) Isikuandmeid võib ilma andmesubjekti nõusolekuta ajakirjanduslikul eesmärgil töödelda ja avalikustada meedias, kui selleks on ülekaalukas avalik huvi ning see on kooskõlas ajakirjanduseetika põhimõtetega. Andmete avalikustamine ei tohi ülemääraselt kahjustada andmesubjekti õigusi.
Eemaldasin Kalev Rebase soovil liiga delikaatsed isikuandmed.

Tere! Kalev Rebase vastu on avalik huvi. Sünniaeg on avaldatud siin. Sünniaeg ei kuulu delikaatsete isikuandmete hulka. Adeliine 11. detsember 2013, kell 16:06 (EET)
Avalik huvi on Kapoti-Kalevi nime all tuntud "ühiskonnategelase" suhtes eelkõige seoses Pronkssõduri-saaga ning uudisekünnist ületanud halenaljakate juhtumite tõttu. Aastal 2014 ei ole kindlasti ülekaalukas, vaid pigem minimaalne.
Seda enam puudub avalikkusel ülekaalukas huvi Kapoti-Kalevit nimelise füüsilise isiku tuvastavata andmete (täpne sünniaeg, täisnimi jne) kohta.
Sellise info avaldamise eesmärk ei ole mitte avaliku huvi rahuldamine, vaid andmesubjekti isikliku elu häirimine. Läbi taustauuringute.
Sellisel kujul on see ebaseaduslik, kuna:
Eesti Vabariigi põhiseadus § 26. Igaühel on õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele.
Isikuandmete kaitse seadus
§ 1. 1) Seaduse eesmärk on kaitsta õigust eraelu puutumatusele.
§ 4. 1) Isikuandmed on mis tahes andmed tuvastatud või tuvastatava füüsilise isiku kohta.
§ 6. Isikuandmete töötleja on kohustatud isikuandmete töötlemisel järgima järgmisi põhimõtteid:
2) eesmärgikohasuse põhimõte - isikuandmeid võib koguda üksnes määratletud ja õiguspäraste eesmärkide saavutamiseks ning neid ei või töödelda viisil, mis ei ole andmetöötluse eesmärkidega kooskõlas;
3) minimaalsuse põhimõte – isikuandmeid võib koguda vaid ulatuses, mis on vajalik määratletud eesmärkide saavutamiseks;
4) kasutuse piiramise põhimõte – isikuandmeid võib muudel eesmärkidel kasutada üksnes andmesubjekti nõusolekul või selleks pädeva organi loal;

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Paulito~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mnurme

Palun ära tee ingliskeelseid malle. --Epp 11. detsember 2013, kell 21:25 (EET)
Ma tahaks ühte inglise keelse Mini-ITX lehel olevat tabelit kasutada, aga ei saa sellega kuidagi hakkama. Mnurme

Seal paistab ainult üks üheveeruline tabel olevat (üleval paremal nurgas), kas seda või? ~ Pietadè 11. detsember 2013, kell 21:51 (EET)

On olemas selline mall: :Mall:Arvuti kujutegur. --Epp 11. detsember 2013, kell 21:58 (EET)
Suur tänu! See sobib väga hästi. :) Mnurme

Tere! Palun lisa pitlide Camo mets.png ja Camo kõrbe.png juurde litsents. Selleks redigeeri kummagi pildi lehekülge. Tavalisim litsents, mida valida, on {{cc-by-sa-3.0}}. Pikne 22. mai 2015, kell 16:23 (EEST)

aloha, ehk viitsid kuhugi oma liivakasti tekitada selle ingliskeelse malli tõlke? :)
https://en.wikipedia.org/wiki/Template:Camouflage
suwa 26. mai 2015, kell 23:28 (EEST)


Arutelu:Karussõstar

Teaduslik nimetus :
*
*.
Mariina 13. detsember 2013, kell 18:39 (EET) alias Простота
----
Sünonüümidelt tuleks ümbersuunamised teha: http://www.ut.ee/taimenimed/taimenimed.cgi?query=karuss%F5star&lang=et --Epp 14. detsember 2013, kell 05:23 (EET)


Kasutaja arutelu:Okaidro

Pealtvaataja efekt või kõrvaltvaataja efekt viitab nähtusele, kus juhul kui kriitilises situatsioonis leidub passiivseid pealtvaatajaid, väheneb tõenäosus, et üksikisik pakuks oma abi.
Kahjuks leidub antud nähtusele reaalsest elust palju näiteid.  Üks neist on 1964. aastal New Yorgis aset leidnud juhtum, kus Kitty Genovese tapeti mitmete tema naabrite silme all. Üks tänapäevasemaid näiteid pärineb aastast 2009, kui Saksamaal tapsid kaks 18-aastast noorukit rongijaamas Dominik Brunneri, kes oli läinud appi nende poolt rünnatud lastele. Juhtumil oli mitmeid pealtnägijaid, kuid keegi ei sekkunud.  Nii praktilises kui ka teoreetilises mõttes on pealtvaataja efekt mänginud meie abistava käitumise mõistmise juures olulist roli. (Fischer jt, 2011)
===Klassikaline pealtvaataja-efekti uurimisparadigma===
Tüüpiline pealtvaataja-efekti uurimus näeb välja järgmine: osalejad töötavad väidetavalt olulise ülesande kallal (näiteks küsimustiku täitmine, uurimuse läbiviija ootamine) kas üksinda või koos veel mõne osalejaga (passiivsed pealtvaatajad).  Äkitselt on nad lavastatud hädaolukorra tunnistajateks (näiteks, eksperimenteerija saab vigastada, kedagi rünnatakse, midagi varastatakse). Osalejate reaktsioon registreeritakse, tavaliselt vastavalt nende sekkumise tõenäosusele ning ajale mis neil sekkumiseks kulus. Seejärel võrreldakse mitme pealtvaatajaga olukorra tulemusi ühe pealtvaatajaga olukorra tulemustega. Sellisel moel on leitud pealtvaataja-efekti mitmetes valdkondades. (Fischer jt, 2011)
===Viited===
Fischer, P., Krueger, J., Greitemeyer, T., Vogrincic, C., Kastenmüller, A., Frey, D., Heene, M., Wicher, M., Kainbacher, M. (2011), „The Bystander-Effect: A Meta-Analytic Review on Bystander Intervention in Dangerous and Non-Dangerous Emergencie“, Psychological Bulletin 2011, Vol. 137, No, 4, 517-537


Kasutaja arutelu:Vahram Mekhitarian

Ողջո՛ւյն։ Привет! Hi! Tere! Vahram Mekhitarian (arutelu) 15. detsember 2013, kell 23:39 (EET)

Tere tulemast [[Vikipeedia]]sse, Vahram Mekhitarian!


Arutelu:Krapp

Kas plekki õõnestatakse? --Epp 16. detsember 2013, kell 23:43 (EET)
Sellest ja teistest samasugustest artiklitest ei selgu, miks osa juttu on minevikus ja osa olevikus. --Epp 16. detsember 2013, kell 23:45 (EET)

Kategoorias kellad on teised objektid kõik aja mõõtjad. Krapp nüüd aja mõõtja küll ei ole. --Juhan121 (arutelu) 17. detsember 2013, kell 00:31 (EET)
----
EKSS 3. alatähendus on märgitud kõnekeelseks, kas selle peaks siiski panema täpsustusmärkusesse kuidagi? Adeliine 17. detsember 2013, kell 13:41 (EET)

Jah! Mina otsiks selle sõna alt just raadiot ja ma olen veendunud, et ei ole selles ainus.--2001:BB8:2002:3400:D1E7:57B7:8999:7C65 6. mai 2016, kell 11:14 (EEST)

Jah, peaks panema. Andres (arutelu) 6. mai 2016, kell 11:24 (EEST)

puudub lk lokk--Bioneer1 (arutelu) 9. jaanuar 2015, kell 20:05 (EET)
----
Kus kohast see roosa asi siis võetud on, kui pole teada, kas see on õige? --Epp 6. mai 2016, kell 02:33 (EEST)


Arutelu:Amaretto

Miks ei võiks see jääda liköörile? Andres (arutelu) 17. detsember 2013, kell 20:53 (EET)
amaretto 1. adj kibedavõitu; 2. m mandliküpsis(amaro = kibe) nii et ITA wi artikkel Il liquore amaretto peaks siis tähendama kibedat (mandlimaitselist) likööri, samas kui amaretto (mitm: amaretti) kontekstis magusaga tähendab küpsist (Il biscotto amaretto).Ehk siis kokkuvõtvalt, Amarettol kaks tähendust (vt nt Liquore amaretto Disambiguazione) ja üks sõna ei pruugi tähendada likööri, ilmselt itaalia keeles üksi seisvana ei tähendagi.Lehel Amaretto di Saronno selgitatakse teise tähenduse all ka natukene selle likööri olemust (umbrohi + mõrumandel, nagu mina sellest aru saan (mandorle amare — kibedad mandlid)). ~ Pietadè 17. detsember 2013, kell 21:24 (EET)See ka veel, et kui keegi Itaalias "amarettot" küsib ja selle peale ühe mandliküpsise saab (mitmuses on amaretti), siis ei saa ta selles mitte V-t süüdistada... ~ Pietadè 17. detsember 2013, kell 21:31 (EET)

Minu meelest võiks see küll liköörile jääda. --Epp 18. detsember 2013, kell 02:59 (EET)

: Amaretto on vähemalt kahetähenduslik sõna, maiustustega seonduvalt mandliküpsis ja alkoholiga seonduvalt mõrkjas liköör. Mõlemat on vikides artiklivääriliseks peetud. Google translator annab amaretto vasteks 4× küpsise (ingliskeelne sõna macaroon tähendab mandliküpsist, mitte "makaroni", nagu artiklis oli).Nimisõna amaretto tähendab mandliküpsist, omadussõna amaretto on deminuitiiv sõnast amaro (mõru).~ Pietadè 18. detsember 2013, kell 09:28 (EET)

:: Me ei tee ju itaaliakeelset vikit. Kui need on tõesti nii erilised küpsised, et neist peab muudest mandliküpsistest eraldi kirjutama, siis võib neile ju täpsustusega või mingi muu pealkirja panna. Kõigis teistes vikides on selle pealkirja all liköör. --Epp 18. detsember 2013, kell 11:51 (EET)

::: ITA wikis ei ole.Lisaks, näiteks Collinsi itaalia-inglise sõnaraamat annab amaretto vasteks: amaretto [ama'retto] sm (dolce) macaroon [st, mandliküpsis]; (liquore) bitter liqeur made with almonds.Muidugi võib küpsist likööriks nimetada jne, ja põhjendada siis, et teised teevad ka, aga... ~ Pietadè 18. detsember 2013, kell 12:06 (EET)

:::: Kui sa valmistad jooki, siis sa ei ütle, et seda on mitu, pudelite arvuni jõuad alles villimisel.

:::: Kui sa küpsetad küpsiseid, siis sa ei tee ühte ja eraldi, ... ikka palju korraga.

:::: :) suwa 18. detsember 2013, kell 20:48 (EET)

::::: Ma tõesti ei valmista likööri, küpsiseidki harva, pigem ostan, likööre ja küpsiseid, likööri ja küpsist; tarbin ka, ikka ühe likööri ja ühe küpsise kaupa... ;-) ~ Pietadè 18. detsember 2013, kell 20:57 (EET)

Saab teha ka it wi eeskujul täpsustuslehekülje à la:
Termin amaretto tähendab itaalia köögis kahte erinevat mandli tuumade lisamisega valmistatavat asja:
* Amaretto liköör
* Amaretto küpsis
~ Pietadè 18. detsember 2013, kell 11:11 (EET)
Seda küll, aga küpsist tuntakse väljaspool Itaaliat, sealhulgas Eestis,  mitmusliku nime Amaretti all. Täpsustuslehte pole tarvis, piisab täpsustusmärkusest. Andres (arutelu) 18. detsember 2013, kell 12:09 (EET)

Jään eriarvamusele, ja jätkan igapäevatöö tegemist, et jõuluks ikka likööriküpsis laual oleks, vahel ka kaks... ~ Pietadè 18. detsember 2013, kell 12:18 (EET)

: Milles Sa eriarvamusele jääd? Millega Sa seda põhjendad? Andres (arutelu) 18. detsember 2013, kell 13:08 (EET)

Kui sõna päritolu vikipeedia peab vajalikuks täpsustuslehekülge, siis miks ei ole see järgimistvääriv? ~ Pietadè 18. detsember 2013, kell 12:35 (EET)

: Minu meelest ei puutu see üldse asjasse. Kui ühe pealkiri on Amaretto ja teise pealkiri Amaretti, siis piisab täpsustusmärkusest. Andres (arutelu) 18. detsember 2013, kell 13:08 (EET)

:: Miks peab liköör olema ainsuses ja küpsis mitmuses? Sai ja leib on ainsuses. Kas size matters? ~ Pietadè 18. detsember 2013, kell 13:19 (EET)


Arutelu:Karin Paulus

Pealkirjadest ei saa hästi aru; peaks kasutama jutumärke. --Epp 18. detsember 2013, kell 02:16 (EET)

Ma ei ole kindel, et viimased muudatused artiklit paremaks tegid. Hulk infot võeti välja. Ivo (arutelu) 1. jaanuar 2020, kell 12:57 (EET)

:No see ei ole konstruktiivne lähenemine. Kui viited puudu, tuleb need lisada, mitte kustutada. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2020, kell 13:43 (EET)

Üks IP-aadress vandaalitseb siin ja muuhulgas esitab seda artiklit kustutamiseks põhjendades seda tähelepanuväärsuse puudumisega. Eestikeelse Vikipeedia seisukohast ei saa olla isegi küsimust, et kas tähelepanuväärsus puudub. Isik on andnud välja arvukalt raamatud, pälvinud mitmeid tunnustusi, töötab õppejõuna jne. Tähelepanuväärsus on selgelt olemas. Ivo (arutelu) 4. veebruar 2020, kell 22:27 (EET)

Päris nii minu meelest siin pole, et mittetähelepanuväärsust pole võimalik põhjendada lähtuvalt sellest, mis laadi allikad on saadaval. Mõne teise isikuartikliga võrreldes on siin tähelepanuväärsus ikkagi märksa vähem ilmne. Kui ka on tõenäoline, et artikkel jääb alles, siis kustutamisettepanku tegemist iseenesest ei tohiks ikkagi keelata. Et ta muud parandused tühistas, polnud küll ilus, aga võimalik, et see tuleb kogenematusest. Pikne 5. veebruar 2020, kell 20:22 (EET)

:Pigem nägi see siin välja nagu üsna tahtlik tegevus ja rohkem nagu isiklik vimm artiklis kajastatava isiku vastu. Kolmel korral kustutusmärkuse väljapanek ei ole mingilgi määral juhuslikku laadi ja sanktsioonidest räägime siin ikkagi korduva tegevuse tõttu ning pigem redigeerimissõja ärahoidmiseks. Ivo (arutelu) 6. veebruar 2020, kell 15:32 (EET)

:: Möönan, et viimati resümeesse kirjutatud süüdistus seab anonüümse kasutaja paremad kavatsused mõneti kahtluse alla. Samas, kui kustutamisettepanek kahel korral mingigi selgituseta eemaldada, siis see ajab arusaadavalt kimbatusse. Pikne 6. veebruar 2020, kell 16:11 (EET)

Teen ettepaneku artikkel kustutada. Ei näe, et tegu oleks vajaliku artikliga ja kindlasti pole isiku tähelepanuväärsus nõnna suur, nagu siin mõni väidab. Pöörata aga kaaskasutajate kustutamisettepanekuid tagasi ja rünnata neid isiklikult on juba omaette tase. Ühinen anonüümse kaaskasutaja, kes siin eelnevalt artikli kustutamist pooldas, arvamusega ja toetan artikli kustutamist.

Selline pahatahtlikkus on lubamatu! Järjepanu artiklit kustutamiseks esitada ja ei tea miks?!? Ühest blokeeringut oli sulle vähe? Ivo (arutelu) 12. märts 2020, kell 12:13 (EET)

:Isik on avaldanud arvukalt artikleid ajakirjanduses, kureerinud mitmeid näituseid, avaldanud üle kümne raamatu ja pälvinud arvukalt tunnustusi (sh Kristjan Raua nimelise kunstipreemia). Igaüks loetletutest on piisav, et lubada artiklit eestikeelsesse Vikipeediasse. Kui ma näen veel mõnda kustutamisettepanekut, siis käsitlen selle lisajat pahatahtliku vandaalina ja järgnevad pikemad blokeerimised ilma vähimagi ettehoiatuseta. Vandalism on lubamatu. Mind absoluutselt ei huvita, miks sa antud isikut vihkad, aga tea, et Vikipeedia ei ole koht selle vaenu väljaelamiseks. Ivo (arutelu) 12. märts 2020, kell 12:20 (EET)
-----------
"Paulus on kaitsnud Eesti Kunstiakadeemias kunstiteaduse erialal bakalaureuse- ja magistrikraadi, olnud samas doktoriõppes. Täiendanud end Tartu Ülikoolis, Kesk-Euroopa Ülikoolis ja Helsingi Ülikoolis" – kõigi õpingute juures peaksid olema aastaarvud ja viited. Kuriuss (arutelu) 28. juuni 2023, kell 18:21 (EEST)


Kasutaja arutelu:Guglunk

Tere tulemast Vikipeediasse, Guglunk! --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 18. detsember 2013, kell 03:40 (EET)
Vikipeediasse ei tohi mujalt kopeerida. Palun püüa enda lisatud tekstid ümber sõnastada. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 18. detsember 2013, kell 03:40 (EET)

Palun vaata [[Arutelu:Ennuse järv|siia]]. [[Eri:Kaastöö/84.50.7.230|84.50.7.230]] 10. veebruar 2015, kell 14:04 (EET)

Palun redigeeri selle pildi lehekülge ning kirjuta, kas oled ise autor või kes teine on autor ja lisa vaba litsents. Litsents võiks soovitatavalt olla . Kui autor on keegi teine, tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et on nõus pildi avaldamisega valitud vaba litsentsi all. Pikne 1. mai 2015, kell 21:33 (EEST)


Arutelu:Helme valla vapp

(moved from :Vikipeedia:Üldine_arutelu#Helme_valla_vapp_and_Armenian_Eternity_sign)
Hi!
Pilt:Helme valla vapp.gif|Helme valla vapp
Pilt:AESA logo.gif|Armenian Eternity sign
Helme valla vapp same as Armenian Eternity sign. Can you present a history, or specify the source, where describes the origin of this symbol in Helme? Vahram Mekhitarian (arutelu) 15. detsember 2013, kell 22:42 (EET)

Hi. It is the coat of arms of a little municipality in Estonia. The description in Wikipedia originates on the municipality's webpage which says: "Rotating black-and-silver millstone symbolizes the eternal progression of time, alternation of generations, and also continuity of life. The millstone also reminds the ancient occupation of local people: farming, harvest, and bread." Most likely, the coat of arms is relatively new. (By the way, similar designs are popular elsewhere, too.) Ehitaja (arutelu) 16. detsember 2013, kell 10:41 (EET)

Indeed, the author of the coat of arms is Ivo-Manfred Rebane, and it has been in use since June 21, 1994, as the webpage of Estonian Government Office says. Ehitaja (arutelu) 16. detsember 2013, kell 10:47 (EET)

:I looked in the internet all about "Ivo- Rebane Manfred" and Helme in English and Russian, but about the history of the symbol Helme found nothing. Is alive Ivo-Manfred Rebane, and are you have any contacts with him? Vahram Mekhitarian (arutelu) 17. detsember 2013, kell 10:55 (EET)

::Sorry, I couldn't find any contacts either. As Ivo-Manfred Rebane has been an official in the Government Office, it might be probable that they would know where he went. I suppose there might have been some notes on the Internet if he had died. --Ehitaja (arutelu) 18. detsember 2013, kell 10:19 (EET)

:::Thank you for your support! I will move this section to the talk page of  Helme valla vapp . In future, maybe a someone provide information about the history of the creation Helme valla vapp. Vahram Mekhitarian (arutelu) 18. detsember 2013, kell 23:33 (EET)

[[:et:Helme valla vapp|Helme valla vapp]] and [[:en:Armenian Eternity sign|Armenian Eternity sign]]


Arutelu:Reaktiivmootor

Pildid peaks tõlkima. --Epp 19. detsember 2013, kell 14:09 (EET)

Just. --Epp 15. aprill 2014, kell 00:12 (EEST)
mille võllile osa gaaside energia ülekandvaks ajamiks on turbiin.

Arusaamatu lauseehitus. Andres (arutelu) 17. november 2015, kell 17:15 (EET)
Enne oli siin nii:
Reaktiivmootor on mootor, mis töötab kiiresti voolava gaasi- või vedelikujoa (reaktiivjuga) tekitatud reaktiivjõu tõttu.

Miks see ei kõlvanud? Kas vedelik on välistatud?

Mis tähendab "mootori tõmme"? Seda peaks mingis artiklis selgitama. Andres (arutelu) 17. november 2015, kell 17:18 (EET)

Mida tähendab näiteks "mootori vedu" (veojõud), ka seda peaks siis selgitama?  Milline võiks  välja näha vesireaktiivmootor? Laevadel on küll kasutusel veepaiskur- mootorid ka gaasiturbiinmootorid, aga et vesireaktiiv...? Sellel lehekülje märksõna on (reaktiiv)mootor, mitte reaktiivjuga ega reaktiivjõud. Vees tõesti liiguvad mõningad loomaliigid (kaheksajalad, molluskid) vedelikujoa väljapaiskamisega reaktiivjõudu tekitades.

Vähe on tulu mootorist, mis ainult töötab millegi "tõttu"(?), mootor peab mistahes liikurit siiski ka tõmbama, tõukama jne. Kasutaja: Koduparandaja, 18. november 2015, kell 21:58 (EEST)

Ingliskeelses vastavas artiklis :en:Jet engine on Water Jet üheks alaliigiks. Siin räägitakse reaktiivmootoriga paadist, siin veega töötavast reaktiivülikonnast. Siin  on mainitud reaktiivmootoriga paati.

Sõnaosa reaktiiv- iseloomustab tööpõhimõtet, mitte seda, mis materjali tõuke saavutamiseks kasutatakse. "Mootori tõmme" on imelik (kõlab nagu släng, mida autoentusiastid kuskil autogaraažis võiks kasutada). Liikumine saavutatakse tõukamisega. Parem siis tõukejõud.  Taavi|✉  19. november 2015, kell 12:10 (EET)

Entsüklopeedias lähtume teadmistest, mitte sellest kuidas meile miski kõlab või tundub. Siinses artiklis on jutt mootorist. Kasutaja Cumbril näidetes toodud paadil on ju gaasiturbiinmootor ehk reaktiivmootor, vesireaktiiv-ranitsa käivitab siiski tavaline skuutri kolbmootor, vooliku kaudu. Water jet on kolbmootoriga väike skuuter, mille tõmbe tekitab juba eespool mainitud veepaiskur (sõudekruvi eriliik). Ühekülgse arusaama hajutamiseks väike viide:http://wigrypilot.blogspot.com.ee/2013/06/tomme-ja-takistus.html Kasutaja: Koduparandaja, 08. veebruar 2016, kell 16:28 (EEST)

Tõin lihtsalt näiteid, kus on kasutatud sõna reaktiivmootor seal, kus reaktiivjõud tekib vee väljapaiskumisest. Võimalik küll, et reaktiivmootori all üldiselt vesireaktiivmootorit ei mõisteta.

Selgituse mõttes on see Bloggeri link hea, kuid juhin tähelepanu asjaolule, et seal räägitakse lennuki tõmbest, mille vastandjõud on (õhu)takistus, mitte mootori tõmbest. Küsimus on sellise sõnapaari nagu "mootori tõmme" asjakohasuses, selles, kuivõrd erialane selline sõnastus on. Googeldades tulevad enamuses kõnekeelsed kasutused. Kellegi blogi pole ka autoriteetne allikas. Kui "mootori tõmme" on öeldud kuskil autoriteetses allikas, siis ma jään uskuma. Cumbril 13. veebruar 2016, kell 19:04 (EET)

Vesireaktiivmootorit pole olemas, pole võimalik! Vooliku otsast välja paiskuv vesi tekitab reaktiivjõu, vooliku ots ei ole ju ise-enesest mootor. Survet andvat veepumpa  mootoriks võib olla mis iganes mootor! Kuskohast võtaks näiteks "vesireaktiivmootoriga" lennuk reaktiivliikumiseks vajaliku meeletu koguse vett?!? Et see nii on, ei pea tingimata veenma kasutaja Cumbrili.
Viidatud lingis ei ole jutt lennuki tõmbest (näiteks purilennuki õhku tõmbamine jne.), vaid just lennuki mootori tõmbest - mootor ajab ringi tõmmet tekitavat propellerit. Kasutaja: Koduparandaja, 18. veebruar 2016, kell 21:08 (EEST)

Laiemas käsitluses, sõna tähenduses tulenevalt on reaktiivmootor ükskõik milline mootor (ladina keeles liigutaja), mille liikumapanev jõud tekib reaktsioonimassi düüsist väljapaiskamisest. Kui vaatate lingitud ingliskeelset artiklit, siis näete, et seal on üheks tüübiks pandud "Water Jet", mis vabas tõlkes olekski vesireaktiivmootor. Päris selge on ka see, et vesireaktiivmootorist rääkides ei tähenda see lennuki mootorit, vaid paadi mootorit. Kas eesti keeles sellist sõna kasutatakse, on iseasi (Google'i otsingu põhjal paistab et mitte). Sõna reaktiivmootor kasutatakse paatidega seoses, see on neist linkidest näha, mis ma siia panin. Aga need lingid pole erialased tekstid, seega pole neil suurt kaalu.

Seda, et viidatud blogitekstis on juttu just lennuki tõmbest, on nähtav lausetes "tüüpiliselt saab lennuk oma tõmbe mootorist ning takistust tekitab enamasti kere" ja "Tõmme (sinine) on jõud mis tõmbab lennukit edasi". Cumbril 22. veebruar 2016, kell 01:28 (EET)
Otsisin veidi reaktiivmootori definitsioone veebis.
* Eesti Entsüklopeedias on järgmine definitsioon: "reaktiivmootor, mootor, mille veojõu tekitab reaktiivjõud – kiiresti voolava gaasi- või vedelikujoa (reaktiivjoa) vastumõju."(http://entsyklopeedia.ee/artikkel/reaktiivmootor1)
* Raamatu "Reaktiivmootorid" (Tallinn 1956) tutvustus ütleb: "Brošüür annab ülevaate reaktiivmootorite liigitusest, reaktiivtehnika arenemise ajaloost, õhu-reaktiivmootoritest, vedeliku-reaktiivmootoritest ning reaktiivmootori tulevikust."(http://www.vanaraamat.ee/Viktor_Abiants_Reaktiivmootorid_Eesti_Riiklik_Kirjastus_1956_37996-57.htm)
* Lennuakadeemia õppematerjalides: "Reaktiivmootor, mootor, mille veojõu tekitab temast väljavoolav gaasi- või vedelikujuga (reaktiivjuga)." (http://www.eava.ee/opiobjektid/mkl/teooria08/111_reaktiivmootorid.html)
Vedelik ei pruugi olla vesi. Cumbril 22. veebruar 2016, kell 01:53 (EET)

Mõtlesin veel veidi teemale. Kasutaja Koduparandaja peab ilmselt reaktiivmootori all silmas vaid neid reaktiivmootoreid, mida kasutatakse lennukitel (või rakettidel). Inglise keeles on kaks peamist mõistet :en:reaction engine ja :en:jet engine. Need mõisted kattuvad suurel määral, kuid jet engine'i all mõistetakse laias laastus just lennuki reaktiivmootorit. Sõna jet on muutunud lennuki sünonüümiks (passanger jet = reisilennuk, jetting = reisilennukiga lendama jne), kuigi see ei ole algselt lennukiga kuidagi seotud ja tähendab düüsist suure surve all välja voolavat voogu. Mingis mõttes võiks öelda, et reaction engine on reaktiivmootor kõige laiemas tähenduses ja jet engine on reaktiivmootor kitsamas tähenduses, kuigi see pole päris tõsi, sest artiklis :en:jet engine räägitakse ka Waterjetist (vesirakettide ja jetboatide liikumapanev mootor, surub vett surve all tagaosas olevast düüsist välja). Inglise vikis on veel kolmas artikkel :en:airbreathing jet engine, mille alla käsitletakse kitsalt vaid põlemiskambriga õhku hingavaid reaktiivmootoreid. Venekeelses vikis on pandud reaction engine'i vasteks :ru:Реактивный двигатель ja jet engine'i vasteks :ru:Воздушно-реактивный двигатель. Suur hulk teisi vikisid teeb ka neil kahel mõistel vahet.
Eesti vikis saab ka teha kaks artiklit, milles üks räägib lennukite reaktiivmootoritest ja teine reaktiivmootoritest üldiselt. Kui mõelda, mis võiks olla artiklite pealkirjad, siis mina jätaks üldist mõistet käsitlevale artiklile pealkirjaks Reaktiivmootor ja lennuki reaktiivmootori artiklile Õhu-reaktiivmootor (sõna on võetud eespool toodud raamatu "Reaktiivmootorid" tutvustuses olevast definitsioonist ja läheb kokku venekeelse sõnaga, kust see ehk kunagi võetud ongi).
Selles, et reaktiivmootor laias tähenduses võib reaktiivmassina kasutada ka vedelikku (vett), pole minu meelest kahtlust. Rakettmootor on üks reaktiivmootori alaliike ja artiklis Rakettmootor on rakettmootorite tüüpide all esimesena ära toodud veesurverakett (Raketi jõuallikaks on anumas surve all olev vesi või gaseeritud vee vabanemisel tekkiv surve).
Cumbril 23. veebruar 2016, kell 22:16 (EET)

täienduseks viited kasutatavatele sõnadele, et miski kahesilmavahele ei jääks
* http://termin.eki.ee/mt/esterm/concept.asp?conceptID=36877& ehk jets = düüsid
* http://termin.eki.ee/mt/esterm/concept.asp?conceptID=44009& ehk jetdrive = jugakäitur
* http://termin.eki.ee/mt/esterm/concept.asp?conceptID=29288& ehk jet ignition engine = reaktiivmootor (Kontekst: Fuel: natural gas (jet ignition engines))

suwa 24. veebruar 2016, kell 10:43 (EET)


Arutelu:Toidusalutaimede loend

Pealkiri ja sisu pole päris vastavuses. Andres (arutelu) 19. detsember 2013, kell 14:31 (EET)

tõin selle üle eelmainitud kategooria orbarutelust:
Sellist kategooriat minu meelest ei peaks olema. Toidusalu (nii öeldakse eesti keeles?) kui selline tundub olevat suuresti abstraktsioon ja nii võiks siin loetleda kõik võimalikud taimed, mida kuidagigi kasutada annab, kuigi ühegi taime juures ilmselt pole toidusalus kasvatamise võimalus eraldi märkimist vääriv tunnus. Pikne 8. detsember 2013, kell 19:53 (EET)

Nõus. Adeliine 8. detsember 2013, kell 19:57 (EET)

:Termin toidusalu on pakutud eestikeelse vastena ingliskeelsele mõistele "food forest"/"forest gardening". Tegu on ühe võimaliku lähenemisega tarbeaianduses. Antud kategooria abil saab haarata ca 150-200 taime mis Eesti oludes sobivad toidusaludes kasvatamiseks (ja eristada nendest, mis ei sobi). Kui kategooriate mehhanismi asemel on selleks paremaid viise, palun abistage.

::Need saab loetleda toidusalu artiklis. Adeliine 8. detsember 2013, kell 20:18 (EET)
 --Bioneer1 (arutelu) 7. jaanuar 2015, kell 17:35 (EET)


Arutelu:Näärisokk

Artikkel jõulusokk peaks rääkima ilmselt sellest: :en:Christmas socks --Bioneer1 (arutelu) 24. detsember 2013, kell 11:48 (EET)

soomekeelne vast jõulusokule on joulupukki, millest on mitmel vikil eraldi artikkelgi (vt wikidata:Q946762). Märksõna jõulupukk suunab meil siia. Väärib mainimist ka see, et artiklis jõuluvana pole keelelinki fiwikile!--Estopedist1 (arutelu) 23. september 2017, kell 15:09 (EEST)

Kas Sul on ettepanekuid? Andres (arutelu) 23. september 2017, kell 18:30 (EEST)


Arutelu:Osmussaare kabel

Võiks olla Osmussaare kabel või Osmussaare Jeesuse kabel. Minu meelest pole põhjust eelistada rootsikeelset nime (ega kirjutada kapell rootsi keeles suure tähega). 90.190.114.172 26. detsember 2013, kell 17:14 (EET)

Siin (http://laanemaa.arheoloogia.info/muistised/viikingite-peatuspaik) mainitakse kabeli lähedal kinnismuistist Viikingite peatuspaik Osmusaarel (nime adekvaatsus?). Kas sadamakoht ja peatuskoht peavad silmas ühte ja sama asja? Vähemalt peatuskoht on ilmselt tähelepanuväärne--Estopedist1 (arutelu) 9. august 2017, kell 20:45 (EEST)

Muidugi pole adekvaatne, sest saare nimi on valesti kirjutatud. Andres (arutelu) 10. august 2017, kell 06:49 (EEST)


Arutelu:Vaba riigilinn

Švaabimaa vabade riigilinnade osaline loend 1521. aasta Reichsmatrikeli 7. leheküljel. See näitab ratsanike arvu (vasak veerg) ja raha hulka (kuldnates, parem veerg), mida iga keisririigile vahetult alluv territoorium pidi maksma, kui keisririik kuulutas sõja. Kui zu Ross tähendab ratsaväelast, siis kas zu Fuss ei ole jalaväelane, mitte kulden? Inglise keeles on sama pildi kohta kasutatud sõna infantry. --IFrank (arutelu) 27. detsember 2013, kell 18:16 (EET)
Mis vahe on kodanlasel ja kodanikul? --IFrank (arutelu) 18. veebruar 2014, kell 18:33 (EET)


Arutelu:Haabjas

"Etnograafiasõnaraamatus" on ka vist erinev mõiste [[haabja]], mis on 18. ja 19. saj Kaberneeme hülgeküttide kasutatud paat suuremas hülgepüügipaadis --[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 27. detsember 2013, kell 20:30 (EET)

Telekas just ütles, et pärnapuust on pärnjas. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 4. juuni 2015, kell 21:28 (EEST)

märksõna vene (paat) suunab siia. EKSSi järgi on see ka kiiluta kaluripaat--Estopedist1 (arutelu) 9. august 2019, kell 08:45 (EEST)

vt ka :Lootsik, https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=Lootsik& suwa 9. august 2019, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Härjakara

Puudub lk soor, mis peaks ilmselt rääkima haigusest--Bioneer1 (arutelu) 29. detsember 2013, kell 14:36 (EET)
Härja? Pulli?
Mis see löömariist on? Andres (arutelu) 29. detsember 2013, kell 16:19 (EET)

Pull kastreeriti härjaks tavaliselt noore mullikana kohe pärast sündi.
Üldjuhul kastraatidel suguliige taandareneb.
Ehk härjalt ei saa nuia vms tegemiseks mingit õiget suguliiget.
Kui üldse on selleks ikka pulli vaja.
NB! Härg on kastreeritud pull. Tema sugu ei tee ja temalt järglasi ei saa.


Arutelu:Kodanikupalk

Põhisissetulek on inimese põhipalk minu meelest, mitte sotsiaaltoetus. Ave Maria (arutelu) 29. detsember 2013, kell 19:56 (EET)

http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=p%C3%B5hisissetulek&F=M --Epp 29. detsember 2013, kell 20:17 (EET)
Minu meelest nimetatakse seda tavaliselt kodanikupalgaks. Andres (arutelu) 29. detsember 2013, kell 21:25 (EET)

Sõna 'põhisissetulek' kasutatakse lehel Euroopa kodanike algatus tingimusteta põhisissetuleku kehtestamiseks --Andrus Kallastu (arutelu) 30. detsember 2013, kell 01:47 (EET)

: Sellel lehel ei nimetata seda mitte põhisissetulekuks, vaid tingimusteta põhisissetulekuks. Andres (arutelu) 30. detsember 2013, kell 02:18 (EET)

::'Tingimusteta põhisissetulek' on saksa :de:Bedingungsloses Grundeinkommen tõlge. Kuna Eestis on see mõiste veel suhteliselt tundmatu, siis ilmselt tuleks veidi oodata, milline termin põhilisena juurduma hakkab. Siiski, kui asjasse süveneda, siis idee kohaselt ei ole tegu palga vaid igale täiskasvanud kodanikule makstava riikliku maksuvaba sotsiaaltoetusega. --Andrus Kallastu (arutelu) 30. detsember 2013, kell 02:30 (EET)

::: Minu meelest see küll Eestis tundmatu pole. Kodanikupalgast on ikka tükk aega juba räägitud. Vaata kas või guugli otsingust. --Epp 30. detsember 2013, kell 03:08 (EET)

::: Terminid võivad ju olla tinglikud. "Kodanikupalk" on Eestis juba ammu käibel, ja seda sõna kasutatakse ka praeguse ettepanekuga seoses. See sõna ei tähenda midagi muud, aga "põhisissetulek" on seni midagi muud tähendanud. Korrektsem oleks öelda "tingimusteta põhisissetulek". Andres (arutelu) 30. detsember 2013, kell 03:46 (EET)
Selle peaks ikkagi teisaldama. --Epp 4. jaanuar 2014, kell 01:41 (EET)

Mis me praeguse pealkirja alla paneme? Andres (arutelu) 4. jaanuar 2014, kell 01:50 (EET)

: Kui me selle kodanikupalgaks teisaldame, võib minu arust selle vabalt üldse ära kaotada. Minu meelest on see sama üldkeelne kui nt "peamine sissetulek". Kodanikupalga definitsioonis ei peaks seda minu meelest isegi linkima. Kui see on kindel termin (nt statistikas), siis peaks muidugi midagi tegema. --Epp 4. jaanuar 2014, kell 02:00 (EET)

:: Tegin teisalduse ära, palun tee ülejäänu. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2014, kell 02:06 (EET)
Kas seda ikka peetakse üldse sotsiaaltoetuseks? --Epp 4. jaanuar 2014, kell 02:17 (EET)

Minu arust pole see ka sotsiaaltoetus. See on universaalne sissetulek, mille saamiseks ei pea inimene mitte midagi tõestama. Maksudest pole küll juttu olnud aga teoreetiliselt võiks sellelt ka makse maksta. Seda nimetatakse ju palgaks, mitte toetuseks. --Tiia (arutelu) 4. jaanuar 2014, kell 02:29 (EET)
Termin "kodanikupalk" on eksitav ning võetud eesti keeles kasutusele mõtlematult. Kontseptsiooni kohaselt tegu ei ole palga ehk töö eest makstava tasu, vaid sotsiaalabi vormiga. Samuti ei ole tegu raamatupidamise mõistega.--Andrus Kallastu (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 21:13 (EET)

Tegu on küll sotsiaalabi vormiga aga keegi pole veel öelnud, et tulevikus sellelt makse ei peaks maksma. Jutud käivad küll maksuvabast tulust. --Tiia (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 23:09 (EET)

Palun leia siia üks sobiv kategooria. Kuna artiklis "palk" oli raamatupidamise kategooria, siis panin ka siia, et ta ei jääks orvuks artikliks. --Tiia (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 23:09 (EET)

Jaanus Nurmoja (üks eestvedajatest Eestis) kasutab ka ise kodanikupalga mõistet.  --Tiia (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 23:09 (EET)

: Sama lingi all kasutab Nurmoja võrdselt ka terminit 'tingimusteta põhisissetulek'.--Andrus Kallastu (arutelu) 14. jaanuar 2014, kell 22:45 (EET)

::et siia arutelusse jõuda linkisin märksõna põhisissetulek (märka, et arutelu:põhisissetulek on olemas) ja kodanikupalk--Estopedist1 (arutelu) 6. september 2017, kell 09:54 (EEST)

Ehk võiks kodanikupalgast Eestis kirjutada eraldi artiklis? suwa 28. aprill 2020, kell 10:48 (EEST)

* May 6, 2020 from 2.20 to 3 p.m. (Finnish time, GMT+3) webcast, Final results of the Finnish Basic Income Experiment 2017-2018
* 06.05.2020 klo 13:00:00, Perustulokokeilun lopulliset tulokset, Miten perustulokokeilu vaikutti osallistujien työllisyyteen? Entä heidän terveyteensä, toimeentuloonsa ja kokemuksiinsa viranomaisbyrokratiasta?


Kasutaja arutelu:Piruzik

--Beko (arutelu) 30. detsember 2013, kell 00:47 (EET)


Kategooria arutelu:Tüdrukutebändid

See kategooria on 25 keeles, miks selle kustutama peaks? Kustutamismärkusega peaks kaasnema ka põhjendus. --213.184.43.2 30. detsember 2013, kell 18:05 (EET)

Sest eestlased saavad tihtipeale ka ilma selle kategooriata (pildi, nimede järgi) aru, et bändis on naissoost isikud. Hea, et vikis soovolinikku igal nurgal vaja ei ole, jõuame ise ka õigetele järeldustele vahel. Ave Maria (arutelu) 30. detsember 2013, kell 18:16 (EET)

:On järeldusi, millele jõuab ainult idioot, aga selle yle ei pea siis veel uhke olema. 1)Poistebändid ja tydrukutebändid on tänapäeva popmuusikas konkreetsed terminid, need ei hõlma iga seltskonda, kus on ainult yhest soost inimesed. Nt Hortus Musicus ei ole poistebänd, isegi kui sinu otsusutusvõime järgi nii olema peaks. Loe :en:Boy band, :en:Girl group (kui jutt on liiga pikk ja keeruline, siis :simple:Boy band ja :simple:Girl group). 2)Punkt 1 järel on see kõik muidugi ylearune, aga kahtlen siiski sygavalt, kas alati on arusaadav, kes on kummast soost. On arvukalt poplauljaid, kes mängivadki androgyynsusele ja kui artiklis Marilyn Manson (laulja) poleks tema kodanikunimeks Brian, vaid midagi vähem selget (nt Marie), jääkski lugejal teadmata, kummast soost ta on. Meil ei ole kombeks kasutada yldiselt soopõhiseid kategooriaid ega loendeid, aga me ei nimeta kellegi sugu ka tekstis. Rääkimata sellest, et suuremate kollektiivide puhul nagu AKB48 ei saa lugeja aru muust, kui et esinejad kannavad seelikuid, neil võib seal alla mis iganes tilbendada. --Oop (arutelu) 21. veebruar 2014, kell 11:08 (EET)
Kuigi Oobi tavapärased solvangud teiste inimeste aadressil võiksid olemata olla, siis kustutamiseks ei näe põhjust ka mina. Tegemist on konkreetset kultuurinähtust kirjeldava mõistega, millel selge sisu ja vorm. -- Toomas (arutelu) 21. veebruar 2014, kell 11:14 (EET)

me oleme ühtlustanud bändide asjad pealkirja alla ansambel. Kas antud juhul pole õigustatud teisaldamine? Guugeldades saab küll üksjagu vasteid märksõnadele tüdrukuteansambel ja poisteansambel. Toon ära ka lingid tüdrukutebänd ja poistebänd--Estopedist1 (arutelu) 25. aprill 2019, kell 21:56 (EEST)


Arutelu:Arevahhatšh

Siia ei viita midagi. Andres (arutelu) 31. detsember 2013, kell 17:40 (EET)

(moved from :Vikipeedia:Üldine_arutelu#Helme_valla_vapp_and_Armenian_Eternity_sign)
Hi!
Pilt:Helme valla vapp.gif|Helme valla vapp
Pilt:AESA logo.gif|Armenian Eternity sign
Helme valla vapp same as Armenian Eternity sign. Can you present a history, or specify the source, where describes the origin of this symbol in Helme? Vahram Mekhitarian (arutelu) 15. detsember 2013, kell 22:42 (EET)

Hi. It is the coat of arms of a little municipality in Estonia. The description in Wikipedia originates on the municipality's webpage which says: "Rotating black-and-silver millstone symbolizes the eternal progression of time, alternation of generations, and also continuity of life. The millstone also reminds the ancient occupation of local people: farming, harvest, and bread." Most likely, the coat of arms is relatively new. (By the way, similar designs are popular elsewhere, too.) Ehitaja (arutelu) 16. detsember 2013, kell 10:41 (EET)

Indeed, the author of the coat of arms is Ivo-Manfred Rebane, and it has been in use since June 21, 1994, as the webpage of Estonian Government Office says. Ehitaja (arutelu) 16. detsember 2013, kell 10:47 (EET)

:I looked in the internet all about "Ivo- Rebane Manfred" and Helme in English and Russian, but about the history of the symbol Helme found nothing. Is alive Ivo-Manfred Rebane, and are you have any contacts with him? Vahram Mekhitarian (arutelu) 17. detsember 2013, kell 10:55 (EET)

::Sorry, I couldn't find any contacts either. As Ivo-Manfred Rebane has been an official in the Government Office, it might be probable that they would know where he went. I suppose there might have been some notes on the Internet if he had died. --Ehitaja (arutelu) 18. detsember 2013, kell 10:19 (EET)

:::Thank you for your support! I will move this section to the talk page of  Helme valla vapp . In future, maybe a someone provide information about the history of the creation Helme valla vapp. Vahram Mekhitarian (arutelu) Vahram Mekhitarian (arutelu) 8. jaanuar 2014, kell 00:38 (EET)
----
Pealkiri on kahtlane. Kus on eesti keeles niisugust nimetust kasutatud, ja veel suure L-iga? Andres (arutelu) 8. jaanuar 2014, kell 09:14 (EET)

See ei ole tõesti hea pealkiri. Võibolla panna pealkirjaks Arevahhatšh? Siis võiks artikli algus olla selline:

Arevahhatšh (armeenia keeles Արեւախաչ", 'päikeserist'), ka paterazmahhatšh (Պատերազմախաչ, 'sõjarist') või kerhhatšh (Կեռխաչ, 'haakrist'), ka armeenia igavikusümbol (Հավերժության հայկական նշան), on üks vanimaid ja levinumaid svastikasarnaseid märke Armeenias, Armeenia rahvussümboleid.

Teine võimalus oleks panna pealkirjaks Armeenia igavikusümbol. 90.190.71.25 3. august 2015, kell 11:38 (EEST)

: Ma ei leia ka, et "armeenia igavikusümbolit" oleks kasutatud.

: Sinu ettepanek põhimõtteliselt sobib, aga siin on mõned väiksed nüansid. Arvatavasti tuleks kasutada kursiivi, sest eestikeelsete sõnadega kuidagimoodi tegu oleks. Siis veel, armeenia kirjas on kõik suure algustähega. Kas nad kasutavad alati suurt algustähte? Kui jah, siis võib-olla ka eesti keeles peaks olema suur algustäht; kui mitte, siis tuleb ka armeenia keeles väikese algustähega kirjutada. Ja խ on hh ainult vokaalide vahel, muidu lihtsalt h. Andres (arutelu) 3. august 2015, kell 15:43 (EEST)


Arutelu:Talude kruntimine

Seda nimetatakse ka talude, maade või kohtade krunti ajamiseks või kruntiajamiseks. Tuleb teha vastavad ümbersuunamised. Andres (arutelu) 1. jaanuar 2014, kell 22:48 (EET)

Kaks linki siia peavad silmas teist tähendust. Mis pealkirjaga see peaks olema? Andres (arutelu) 1. jaanuar 2014, kell 22:51 (EET)

: Hetkel ei leia ma täpset terminit aga autonduses (autovärvitöökodades) kasutatakse ka kruntimise mõistet - värvikihile eelneva alusvärvi kihi peale kandmisena

: ja kõnekeeles veel ka paksu make-up koore peale kandmise kohta kasutatakse terminit kruntimine...

: Mariina 2. jaanuar 2014, kell 16:45 (EET) alias Простота

ruwikis on lähismõiste :ru:Генеральное межевание--Estopedist1 (arutelu) 1. juuli 2017, kell 10:13 (EEST)

Генеральное межевание


Arutelu:Tisleripink

Kas see on tööriist? Andres (arutelu) 2. jaanuar 2014, kell 11:21 (EET)

Ei tea, tundub imelik teda tööriistaks nimetada. Ei tule paremat võrdlust pähe, aga kas näiteks arvutilaud on tööriist? --Epp 2. jaanuar 2014, kell 13:07 (EET)

Kas peaks eraldi väljatooma, et kruupink oli see seetõttu, et pingil olid ka :kruustangid ? suwa 2. jaanuar 2014, kell 11:35 (EET)

Lisa see. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2014, kell 13:00 (EET)

Miks "vanasti"? --Epp 2. jaanuar 2014, kell 13:07 (EET)


Arutelu:Margit Jõgeva

Arutelu on siin: https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia_arutelu:T%C3%A4helepanuv%C3%A4%C3%A4rsus#Kohtunikud

Hariduse andmeid saab tõendada, minu meelest need on ilmaasjata välja võetud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 4. jaanuar 2014, kell 00:13 (EET)

Tõusetusid mõned küsimused:
*minu meelest ei saa viiteid nii kasutada, et kui keegi 7 aastat tagasi oli kohtunike koolitusnõukogu esimees, siis ta justkui on praegu ka. Kohtunike täiskogu protokollide järgi on ta veel hiljuti olnud koolitusnõukoguga seotud küll, aga minu meelest see asjaolu ei tõenda, et ta on tingimata jätkuvalt koolitusnõukogu eesistuja.

:Kiiruga kirjasin ja ei jõudnud täpsemalt lahti kirjutada (à la olnud seal ja siis, eesitujana langetanud selle ja selle otsuse, ex paranda, täpsusta)—Pietadè 28. märts 2018, kell 13:38 (EEST)
*asjaolu, et kuskil seisab kellegi nimi, ei tõenda veel, et kirjutatu käib just nimelt selle isiku kohta. Kui leidub 1956. aastal sündinud Andrus Ansip (RE liige) ja 1966. aastal sündinud Andrus Ansip (on olnud KE liige), siis ei saa minu meelest mingi suvalise lingi järgi väita, et magistritöö on kirjutanud just see, kumb mulle rohkem meeldib. Sama lugu õigusteaduse seltsi liikmelisusega. Vaadake veel ka näiteks SEDA. --kanakukk (arutelu) 28. märts 2018, kell 11:54 (EEST).

:Seal on kirjas: "Kohtunike täiendkoolituse süsteem ja selle arendamise võimalused Eestis", kui just samanimelisi kohtunikke pole...Isikkogemuste vallast: kunagi huvipakkuva nimetusega ametikohal („ajaloo ... uksehoidja“) olles sattus pass pahalaste kätte, ainus "saavutus", mida tean, tuletus sellest, et sain külastuse kahelt Ida-piirkonna politseiametnikult, kes tundsid huvi: "mida ma tegin veoautotäie varastatud Liviko viinaga"...Lisaks: tütar ostis korra minu nimele arvutisalongist monitori, kõik kena, ainult et see "minu nimi" elab hoopis teises EV linnas...—Pietadè 28. märts 2018, kell 13:38 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tiuks/Arhiiv 5

Ma loodan, et sa said põhjusest aru, miks ma tolle lingi üldse ära kustutasin, aga igaks juhuks kirjutan siiski ka sull, et põhjuseks oli, et tolle lingi näol on tegemist puhta kommertssaidiga ja arvaks sedaviisi, et nendele veel tasuta reklaami tegema küll ei peaks. Muusika näiteks usun, et on mõistlikum otsida üles midagi kasvõi YouTube'ist, kuigi ka see võib olla nati küsitav tegevus. -- Ahsoous (arutelu) 28. november 2012, kell 16:28 (EET)

Olen sinuga nõus. Vikipeedia ei ole reklaamimise kanal. See oli anonüümse kasutaja link ja ju ta pidas seda õigeks tegevuseks. --Tiuks (arutelu) 28. november 2012, kell 17:03 (EET)

:Tere !
Vabandust aga mis lingi ? --Andreaojassalu. 29. november 2012, kell 13:20 (EET)

:: See oli Muusika24 link. --Tiuks (arutelu) 29. november 2012, kell 13:27 (EET)
Äkki peaks ikka selle eemaldatud laulu ikka tabelisse alles jätma ja lihtsalt selle juurde mingi märkuse lisama? --Ahsoous (arutelu) 17. detsember 2012, kell 22:45 (EET)

Ma mõtlesin ka seda aga ei julgenud ise seda teha. Palun lisa see.  --Tiuks (arutelu) 17. detsember 2012, kell 22:49 (EET)

Kui Sa tahad artikli pealkirja muuuta, siis palun teisalda, mitte ära tee uut artiklit. Praegu kustutasid lihtsalt teiste töö ära ja/või asendasid kopipeistiga. --Epp 3. jaanuar 2013, kell 03:35 (EET)

Ma avastasin artikli alles siis, kui mul oli artikkel valmis. Otsinguga seda välja ei tulnud. Loendis ja Elleri artiklis ka linki ei olnud. Loomulikult oleksin ma artikli teisaldanud kui oleksin enne näinud. --Tiuks (arutelu) 3. jaanuar 2013, kell 12:03 (EET)

Nüüd vaatasin, et Elleri artiklis oli ja sai nüüd topelt. --Tiuks (arutelu) 3. jaanuar 2013, kell 12:10 (EET)

Kuule, aga :Kategooria:Muusikud riigiti annab ju kõik maa-liitelistena (kui on), ka alamkategooriates peale nende, mis sa oled uued teinud?--Morel (arutelu) 15. jaanuar 2013, kell 00:50 (EET)

Muusikute kategooria jätangi maa-liitega, sest hetkel on teiste valdkondade omad ka automaatselt tehtud maa-liitega. --Tiuks (arutelu) 15. jaanuar 2013, kell 00:52 (EET)

Töö on veel pooleli, kui sa mõtled kategooriat  ja teisi. --Tiuks (arutelu) 15. jaanuar 2013, kell 00:55 (EET)

Ka sisselogimata kasutajate poole tuleb pöörduda viisakalt ja korrektses keeles. --Epp 8. veebruar 2013, kell 04:26 (EET)

Olen tähele pannud, et sisselogimata kasutajaid nii aupaklikult ei tervitata. --Tiuks (arutelu) 8. veebruar 2013, kell 12:48 (EET)

Niipalju kategooriatest, et kuigi neid saab mallidega lisada ja on üldjuhul mugavam, siis ikkagi on hea kui ka artiklil endal on kategooriad juurde lisatud. -- Ahsoous (arutelu) 11. veebruar 2013, kell 02:01 (EET)

See ei muuda ju asja kui topelt lisatakse, nii artiklisse kui automaatselt. Panin tähele, et käsitsi lisatakse liigne aasta kategooria. Surnute kategooria on aga aasta kategooria alamkategooria. --Tiuks (arutelu) 11. veebruar 2013, kell 02:10 (EET)

: Misasja sa teed? Mis artiklitest räägid ... kas surnud ... või? --Mona 11. veebruar 2013, kell 02:13 (EET)

:: Räägin näiteks In memoriam 2013. Eemaldasin sealt liigsed kategooriad. --Tiuks (arutelu) 11. veebruar 2013, kell 02:21 (EET)

::: Aasta kategooria ei ole üleliigne. Ma tean, et minu arvamus seejuures võib mitte langeda kokku teiste arvamusega, aga üldiselt on nii, et kui ma juba seal kategoorias olen siis ma ka leian selle loendi sealt ja mitte ei pea hakkama seda mujalt otsima. Parem olgu mõni kategooria üleliigne, kui et ei oska otsida. --Ahsoous (arutelu) 11. veebruar 2013, kell 02:41 (EET)

:::: Aga ta ongi kategooriana aasta loendis. Allpool on ju artiklid, mida ei ole alamkategooriasse veel lisatud või ei lisatagi. Kategooria  on kategoorias . --Tiuks (arutelu) 11. veebruar 2013, kell 02:46 (EET)

Tere, ma ei tea kas ma siia üldse tohin kirjutada, kuid ei leidnud mingit muud kohta. Ma tahan viitamise kohta küsida, et mida ma pean viitama kui ma ise enda kohta kirjutasin? Et viitan endale? Või kui mul pole selle kohta mingeid uuringuid kes ma olen. Ma täpselt ei saa aru. Kas saaks minu tekstsist mingi konkreetse näite tuua, mis võiks olla viidatud ja mis oleks ka võimalik? – Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas Lauril22nemets (arutelu • kaastöö) 9. september 2013.

Vastan kasutaja arutelu lehel. --Tiia (arutelu) 7. september 2013, kell 19:38 (EEST)
Tere, ma proovisin esimest korda midagi lisada ja ilmselt ei tulnud viitamine välja. Praegu on suhteliselt keeruline kõik veel. Ma oleks tänulik kui keegi puust ja punaseks selle viitamise mulle teeks. Ma ei taha mingeid suuri artikleid siia kirjutada, vaid lihtsalt geoloogia mõisteid lisada, et ka teistel geoloogia tudengitel lihtsam oleks.
P.S. Ja ma ei ole kindel kas ma praegu ka õigesse kohta kirjutan, nii et palun mõistvust. – Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas Stella-Theresa (arutelu • kaastöö) .

Teistele kasutajatele võib alati kirjutada aga võib ka oma arutelulehele kirjutada. Siis ei pruugi seda muidugi nii ruttu märgata. Parandan näiteks "Druus" artiklit. Ref märgendid saab võtta redigeerimisakna alt "Vikivormindus". Artiklisse võiks lisada ka siselinke artikli nimi. --Tiuks (arutelu) 13. veebruar 2013, kell 22:43 (EET)
Tere, sain vist hakkama viitamisega, äkki vaataksite üle, et kas sobib. Pseudomorfoos– Eelneva allkirjata kommentaari kirjutas Stella-Theresa (arutelu • kaastöö) 14. veebruar, kell 10.30.

Vastasin kasutaja arutelulehel. --Tiuks (arutelu) 14. veebruar 2013, kell 12:21 (EET)

Kuule, see tühik kasutaja arutelu alguses küll ilus ei ole, tee palun korda. --kanakukk (arutelu) 20. veebruar 2013, kell 16:02 (EET).

Kas sa mõtled allkirja, et läheb teisele reale? Seda ma ei oska. Ma ei tea mis selle tekitab. --Tiuks (arutelu) 20. veebruar 2013, kell 16:08 (EET)

: Tühi rida tuli vahelt ära kustutada. --kanakukk (arutelu) 20. veebruar 2013, kell 16:19 (EET).

:: Ei mõjunud. Vaata Kasutaja:Tiuks/Liivakast2. --Tiuks (arutelu) 20. veebruar 2013, kell 16:24 (EET)

:: Tänan, nüüd on korras. :) --Tiuks (arutelu) 20. veebruar 2013, kell 17:06 (EET)

: Erinevused tulid sellest, et subst ja lihtsalt mall toimisid erinevalt. --kanakukk (arutelu) 20. veebruar 2013, kell 17:14 (EET).
Palun, palun, ärge kasutage malli tervitamiseks. Pealegi see on vigane, sest sõnavahe on puudu. Andres (arutelu) 5. märts 2013, kell 01:21 (EET)

Nüüd on mall korras. Kus on sõnavahe puudu? See mall ei jää mallina ja on 2 varianti (tervitus ja tervitus+suhtlemine). Kas lingituna ei sobi ja peab tegema ilma linkideta? --Tiuks (arutelu) 5. märts 2013, kell 01:30 (EET)

:Sõnavahe pärast hüüumärki.--Morel (arutelu) 5. märts 2013, kell 01:35 (EET)

:: See tuli sellest, et malli muudeti ja vahepeal ei kasutanud subst-iga koos. Nüüd näitab õieti.  --Tiuks (arutelu) 5. märts 2013, kell 01:39 (EET)

See on lootusetu. Miks peab sellist jonni ajama ja teiste vastuseisu ignoreerima. Kui on raske oma käega kirjutada, siis on parem mitte kirjutada, pole ju kohustust. Pealegi oli kuskil mingi jutt, et selle abil õpetatakse siselinke panema. See on küll väga halb eeskuju; esimene link on läbipaistmatu ja teine ei vii ka päris õigesse kohta. --Epp 5. märts 2013, kell 07:11 (EET)

: Vastu on ainult üksikud. Koostöös saab mall selline, mis kõigile sobib.

: Kas läbipaistmatu tähendas liiga esiletükkiv? Seda annab parandada. Kuhu võiks siis teine link jõuda? --Tiuks (arutelu) 5. märts 2013, kell 12:27 (EET)

:: Ei tähenda.

:: Ei saa ju sündida mingit vastuvõetavat malli, kui asi ongi templi abil tervitamises endas. Palun loe varasemaid arutelusid. --Epp 5. märts 2013, kell 13:31 (EET)

::: See ei ole tempel. Subst teeb selle tavaliseks kirjaks.

::: Tervitamata jätmine jätab Vikipeediast ükskõikse mulje kasutajale, kes püüdis juba midagi siin teha. Tervitus innustab tagasipöördumist. Ja kui tervitada, siis linkidega. --Tiuks (arutelu) 5. märts 2013, kell 14:11 (EET)

Kustutasin tolle malli MONTHNAME ära, sest põhimõtteliselt pole seda vist vaja. Minu meelest on selle malli sisu juba ammuilma vikitarkvaras sees. Aga äkki sa tead mingeid erandjuhte? -- Ahsoous (arutelu) 27. veebruar 2013, kell 02:02 (EET)

Lingid siia näitab, et seda malli kasutatakse ja isegi sinu täna muudetud mallis. Viki tarkvaras ei paista seda olema, miks muidu tahab malli. --Tiuks (arutelu) 27. veebruar 2013, kell 02:04 (EET)

: OK. Las tas olla -- Ahsoous (arutelu) 27. veebruar 2013, kell 02:22 (EET)
Ma ei taha pahasti öelda, aga see värv on minu meelest rõve -- Ahsoous (arutelu) 5. märts 2013, kell 00:16 (EET)

Mida sa pakud? Värvitabel on siin . --Tiuks (arutelu) 5. märts 2013, kell 00:19 (EET)

: Mida ma ikka oskan soovitada, aga selliseid värvitoone nagu #f4bf92 ei ole soovitatav üldse kasutada... põhimõtteliselt oleks vaja piirduda punase, sinise ja rohelise valikutes 0, 3, 6, 9, c ja f-iga. -- Ahsoous (arutelu) 5. märts 2013, kell 00:28 (EET)

:: Avastasin, et muuta saab  aga ma ei oska värvidega mängida. Kui tahtmist on, siis võiksid aidata. --Tiuks (arutelu) 5. märts 2013, kell 00:34 (EET)

Ausalt öeldes on need mallid, mida sa singlite kõrvale paned, väga halva sõnastusega, nii et põhimõtteliselt on mul kange tahtmine need sealt ära kustutada. See kurat ei ole eesti keel -- Ahsoous (arutelu) 6. märts 2013, kell 00:58 (EET)

: Pole hullu. Eestikeelseid singleid saab käänata omastavasse käände. Ingliskeelsetega on probleeme. --Tiuks (arutelu) 6. märts 2013, kell 01:05 (EET)
Eestikeelses vikis pannakse artikli kohta käivad mallid (nagu näiteks kustutamise mall) artiklisse, mitte selle arutellu. Arutellu märgitakse siis malli lisamise põhjendus. Ave Maria (arutelu) 21. juuli 2013, kell 20:46 (EEST)

Võib olla sa ei pannud tähele aga enne seda oli boti jutt katkisest lingist. Ma unustan vahel põhjenduse kirjutada. Artikli resümees kirjutasin, et katkine link parandatud. Ja seda, et sa võib olla ei tea, et boti jutu peab kustutama, muidu ei kao kategooria. Kui rohkem juttu ei ole, siis tuleb leht kustutada. Kirjutasin punaselt kategoorias  --Tiia (arutelu) 21. juuli 2013, kell 20:52 (EEST)

Palun ära võta keeletoimetamismärkusi ära, kui Sa vigu ära ei paranda. --Epp 8. märts 2013, kell 02:01 (EET)

Mina ei leidnud. Palun paranda ära. Ma tahan ka teada, mis seal viga oli. --Tiuks (arutelu) 8. märts 2013, kell 02:04 (EET)
Palun ära tee selliseid tervitusi, kus "tere tulemast" link artiklile "uuele kaastöölisele". Andres (arutelu) 18. mai 2013, kell 21:34 (EEST)

Aga uue kaastöölise lehel on esimene alajaotus tervitus kõigi poolt ja muu vajalik info, mida kohe ei pruugi leida. Lehel on ka abilehtede mall. --Tiia (arutelu) 18. mai 2013, kell 21:43 (EEST)

: See kaotab ära sõnade "tere tulemast" mõtte. Andres (arutelu) 18. mai 2013, kell 22:04 (EEST)

:: Minu arust ei kaota vaid võimendab, sest tervitus on ka kogukonna poolt. Mõte on anda ühe lausega infot, millele pääseb ligi oma kasutajalehelt ja ei pea vikist otsima. --Tiia (arutelu) 18. mai 2013, kell 22:38 (EEST)

::: Kui paned sõnade "tere tulemast" juurde lingi, siis seletad selle lahti viisil, mis tähendab midagi muud kui "tere tulemast". Palun ära tee niimoodi. Andres (arutelu) 18. mai 2013, kell 23:36 (EEST)

:::: Eriti halb on see, et esimese asjana antakse sellega uuele inimesele halba eeskuju. --Epp 18. mai 2013, kell 23:42 (EEST)

::::: Hea küll, eemaldan mallist lingi. --Tiia (arutelu) 18. mai 2013, kell 23:52 (EEST)

:::::: Aa, Sa kasutad malli, et ei peaks iga kord uuesti kirjutama. Aga kamba peale me jaksame ikka kirjutada. Andres (arutelu) 19. mai 2013, kell 00:07 (EEST)
Huvitav, et ka vikis... kõik vist arvavad alates ajakirjandusest, et originaal oli ingliskeelne, kuid see oli hoopis hispaaniakeelne -- Ahsoous (arutelu) 5. juuli 2013, kell 03:17 (EEST)

Selle lisasin Tatjana Mihhailova artiklist, kus oli viide TV3 lehele. Lugeda seda enam ei saanud, sest lehele on jäetud ainult video. Tänan, et edasi uurisid ja artiklit täiendasid. --Tiia (arutelu) 5. juuli 2013, kell 22:53 (EEST)
Kuidas seda öelda, aga Liang Bua on koobas, mitte inimene -- Ahsoous (arutelu) 14. juuli 2013, kell 02:43 (EEST)

Seda ma ei teadnud. Siis on küll pahasti. --Tiia (arutelu) 14. juuli 2013, kell 02:45 (EEST)
Mõningatel puhkudel on just nimelt soovitatava näidata lingi aadressi, seetõttu su tehtud muudatus juhendis ei ole just väga hea; see kõlbab küll loomulikult täienduseks juba olemas olnule  •  Kasutaja:Ahsoous  •  arutelu (28. juuli 2013 kell 05:24)

Enne oli näide ilma pealkirjata aga viidetes ja välislinkides kasutame enamasti pealkirjaga varianti. Enne seda on kõik võimalused ära toodud ja spikrist saab kirjutamist vaadata. Põhiliselt otsivad sealt infot või ka ise annan lingi algajale toimetajale. Seetõttu on parem kui on enamkasutatav näide. --Tiia (arutelu) 28. juuli 2013, kell 12:16 (EEST)
Heeliumi avastajaks loetakse ka Joseph Norman Lockyeri. Aga kui oskad siis tegelt kindlasti on vaja avastamisosa täiendada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu 19. august 2013, kell 04:21 (EEST)

Vaatasin inglise vikipeediasse ja seal on tõesti, et Joseph Norman Lockyer avastas sama aasta oktoobril. Artiklis väärisgaasid on aga kirjutatud, et Pierre Janssen ja Joseph Norman Lockyer avastasid uue elemendi 18. augustil 1868, kui nad vaatlesid Päikse kromosfääri. Lisan Lockyeri heeliumi artiklisse. --Tiia (arutelu) 19. august 2013, kell 18:25 (EEST)

[1]: Kuna see ei puuduta teist kasutajat, siis vastan sinu arutelus. Internetiallika kasutamise kuupäev lisatakse viitesse selleks, et interneti leheküljed pole sageli püsivad ning kui on tarvis viidatud materjal siiski üles leida või kontrollida, kas see asus näidatud leheküljel, siis kasutamise kuupäeva abil on seda oluliselt lihtsam teha. Avaldamise (või kirjutamise) kuupäev on hoopis teine asi ning ideaalis võiks viites olla mõlemad kuupäevad. Ma pole kohandus uurimustöö ega muu töö juhendit, mis seda teisiti võimaldaks mõista. Ja mis puutuvad siia mallid? Kui mallis ei ühildu kuupäev, siis on see malli või pigem malli oskamatu kasutamise viga. Minu meelest võib (ei pea) ühes viites ka mitut erinevat kuupäeva vormingut kasutada, nii et olulisem allikat iseloomustav kuupäev (avaldamise kuupäev) oleks esile tõstetud ja vähemoluline viidet iseloomustav kuupäev (kasutamise kuupäev) poleks. Pikne 29. august 2013, kell 23:58 (EEST)

Katkisi linke (viiteid) parandades on just hea kui on teada avaldamise kuupäev. Siis saab võrrelda, kas uus otsitud allikas on sama. Uurimustöös nõutakse ainult aastat ja vaatamise kohta ei nõuta isegi kuupäeva vaid kuud ja aastat. Seega ma ei võtaks seda eeskujuks. Mina küll ei viitsi panna juurde veel "vaadatud" kuupäeva, seega jään ka edaspidi lisama tegelikku kuupäeva kui see on olemas. --Tiia (arutelu) 30. august 2013, kell 00:11 (EEST)

: Muidugi on ka avaldamise kuupäev vajalik. Aga arusaam, et vaatamise kuupäev on aseaine puuduvale avaldamiskuupäevale, teeb nõutuks. Vähemasti palun ära eemalda vaatamise kuupäeva sealt, kus see toodud on. Pikne 30. august 2013, kell 00:31 (EEST)

::  Ega käsitsi ei ole pandud minuarust mõlemat kuupäeva. Mind huvitab alati just avaldamise kuupäev, seepärast ma olen muutnud vaatamise kuupäeva avaldamise kuupäeva vastu. Seda teemat peaks tegelikult üldises arutelus arutama, et oleks soovitav mõlemad kuupäevad panna. --Tiia (arutelu) 30. august 2013, kell 00:36 (EEST)


Arutelu:Leida Kibuvits

:Olude sunnil algasid teenistusaastad.
Mis "olud" need olid ja mida täpsemalt kujutasid endast "teenistusaastad"? -Mardus (arutelu) 4. jaanuar 2014, kell 10:18 (EET)

: Küllap see tähendab, et õppimiseks raha ei olnud ja pidi tööle minema. Aga muidugi tuleb selgemalt kirjutada. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2014, kell 19:00 (EET)
----
Nimed on arusaamatult esitatud. Andres (arutelu) 5. märts 2014, kell 14:28 (EET)
----
"Leida Kibuvits sündis Kurepalu karskusseltsi majas rätsepaks õppinud isa ..." Raske sõnastusest aru saada, kas selles majas sündis Leida või õppis seal rätsepaks tema isa. Umbisik (arutelu) 10. märts 2020, kell 21:26 (EET)


Arutelu:Eesti Maarahva Liit

Arvan, et ingliskeelne nimi on hilisem ja ei puutu üldse asjasse. 88.196.241.249 5. jaanuar 2014, kell 11:12 (EET)

Jah, õige tähelepanek. -- Toomas (arutelu) 5. jaanuar 2014, kell 11:30 (EET)

Kui ajaleht Maaliit lihtsalt nimetati ümber, siis pole eraldi artiklit tarvis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 9. mai 2014, kell 23:34 (EEST)

vt linki artiklist Arvo Sirendi--Estopedist1 (arutelu) 28. november 2016, kell 23:51 (EET)


Arutelu:Voor (transport)

Ka Rein Põdra 2013. aastal ilmunud romaan. --217.71.45.195 5. jaanuar 2014, kell 19:24 (EET)

panin märkme loodud täpsustusleheküljele "Voor (täpsustus)" --Bioneer1 (arutelu) 6. jaanuar 2014, kell 10:30 (EET)

Ingliskeelne vaste on vist pigem Wagon train ja keelelingid peaks minema pigem sinna, hetkel viib kuhugi, millel vooriga seos pigem kaudne. -  [[Kasutaja:Melilac|Melilac]] ([[Kasutaja arutelu:Melilac|arutelu]]) 17. märts 2019, kell 09:00 (EET)

Kas killavoor on siinse sünonüüm või eristatav mõiste? Adeliine (arutelu) 10. august 2022, kell 16:37 (EEST)