Arutelu:Armastus

Jõudu nii keerulise teema käsile võtmisel. Armastust on keeruline defineerida. Arvan, et siiski ei tohiks piirduda vaid inimestevahelise armastusega. --Boy 20:51, 20 Apr 2005 (UTC)

Jaotasin Yingyangi poolt kirjutatu kolmeks lõiguks. Viimane lõik on minu meelest vaieldav ning selles esitatud mõtted tuleks kellelegi omistada:
Armastus on looduse viis ennast säilitada ja oma igale osale näidata, milline on toimiv olemise viis ehk õige elu. Kes ennast hävitab, on lakanud iseend armastamast ning liigub hääbumise suunas, kuni ta lakkab olemast või lõpetab iseenda hävitamise ja saab tagasi kaotatud õnne.

Panin Yingyangi poolt kirjutatule alapealkirjaks "Armastus kahe inimese vahel", kuigi tegelikult on minu meelest juttu erootilisest armastusest (tavaliselt armastus mehe ja naise vahel). Kolmas lõik tundub eeldavat inimestevahelisest armastusest laiemat armastuse tõlgendust, sest loodus ei toimi ainult inimestele. Andres 05:07, 21 Apr 2005 (UTC)
Äkki oleks mõtet Platoni klassifikatsiooni kasutada? St. platon jagas kahe inimese vahelise armastuse ka veel eraldi - mehe ja naise vaheline armastus ei ole päris sama, mis õe ja venna vaheline.--Tvali 12:12, 21 Apr 2005 (UTC)

"Kahe inimese vaheline armastus" ei ole tõesti täpne sõnastus. On olemas ka vanema ja lapse vaheline armastus, armastus sõprade vahel.

Kus Platon armastust klassifitseerib? Andres 17:41, 21 Apr 2005 (UTC)

Väidetavalt oli kreeka keeles armastuse kohta ka sõna storge. Ja mingid moodsad armastuseuurijad on jaganud armastuse kuude liiki samuti kreeka sõnade järgi: eros, ludus, mania, pragma, storge, agape.

: Jah, oli sõna storgē, mis tähistas perekondlikku armastust. Need kuus on Susan ja Clyde Hendricki "armastusstiilid". Andres 19:58, 21 Apr 2005 (UTC)

: Kohati öeldakse ühe Platoni käsitluse armastuse liigi kohta ka platooniline armastus, mis tähistab lapse ja vanema vahelist armastust näiteks. Konkreetset teksti ma praegu esimese hooga ei leida.--Tvali 19:10, 21 Apr 2005 (UTC)

:: Platon ise ei kasuta terminit "platooniline armastus". Platon räägib armastusest kõige rohkem dialoogis "Pidusöök" (Symposion), mis on ka eesti keelde tõlgitud. Selles raamatus on igatahes jutt erootilisest armastusest. Andres 19:58, 21 Apr 2005 (UTC)

::: Ma tglt mäletan seda asja peamiselt koolist. Pole hiljem uurinud.--Tvali 20:48, 21 Apr 2005 (UTC)

::: Üldiselt arvan ma, et armastuseks kutsutakse peaaegu kõike, mida on meeldiv tunda - nii saab üldiselt defineerida. Peale selle on erinevad kompositsioonid. Aga igaljuhul minu arvates vastassugupoolte vahel on ka terve rida tundeid, mida justkui võiks armastuseks nimetada ja samas kitsas tähenduses jälle mitte jne.. Mõni on nagu külmem tunne isegi, mõni sarnaneb rohkem austusele ja mõni usaldusele jne.. Peale selle on veel füüsiline külgetõmme, aga see põimub nende kõikidega ka üsna suvaliselt kokku. Ma ei oska selle kohta midagi üheselt konkreetset rääkida, nii et ma parem ei räägi üldse. Siin võib kuidagi liigitada (armastus idee vastu, nagu tõde; armastus materiaalse objekti vastu, nagu toit või mõni kindel toit; vaimne ja füüsiline armastus elusolendite vahel (siin peaks veel uurima, mida näiteks teod tunnevad või taimed)). Üpris kompleksne teema ühesõnaga. Kahtlen, kas seda artiklit saab kuidagi muul viisil kasulikuks muuta, kui lihtsalt ära osutada, et armastust on mitut liiki ja panna need liigid ükskõik, millise jaotuse järgi, samuti osutada, mida selle sõnaga kirjanduses mõeldakse. Minu arvates võiks jaotada isegi ajastute ja kirjandusvoolude järgi - romantistlik või keskaegne armastus erineb näiteks minu arvates kaasaegsest või siis kaasaegsest kindla inimgrupi, nagu punkarid, kahe liikme vahelisest. Teema on keerukas ja ei oska öelda ühtegi head käsitlust, seega saab sellest vist ainult väga hägusalt rääkida.--Tvali 20:48, 21 Apr 2005 (UTC)

:::: Jah, üldist juttu kuigi palju rääkida ei saa. Saab rääkida armastuse liikidest, armastusemõistetest eri kultuurides, samuti armastusekontseptsioonidest filosoofis, religioonis ja teaduses ning armastuse kujutamisest kunstis. Andres 04:05, 22 Apr 2005 (UTC)

Agapē on kõige rohkem tuntud ligimesearmastusena (tingimusteta armastusena) Uuest Testamendist. Philia on sõpradevaheline armastus, mis on mõlemale poolele meeldiv. See ei ole tarkusearmastus. Erōs võib olla ka mehe ja mehe vahel, kuid ta ei pruugi olla füüsilise iseloomuga (nii räägib Sokrates Platoni "Pidusöögis"). Andres 20:18, 21 Apr 2005 (UTC)

Definitsioon "tingimusteta armastus" jätab veel kõik lahtiseks. See ei täpsusta, millist tunnet peaks tundma, vaid ainult, millal seda peaks tundma. Keskaegsest kirjandusest võib lugeda, et tegemist on üldise heatahtlikkusega (heatahtlikkus tähenduses soov arendada või soov head teha). Ühe korra katsetasin kolm päeva seda "tingimusteta armastuse" varianti ka, aga ma kas panin tundega mööda või siis ei sobi see mulle mitte kuidagi – tervisele ja inimestega läbi saamisele mõjus muidugi üllatavalt hästi, aga ma arvan, et isegi see (vähemalt tervise osas) võib olla ajutine efekt, aga kindlasti muudab see inimese ühiskonnast eraldatuks ja tegutsemisvõimetuks, vähemalt, kui pole tegu mingi ideaalühiskonnaga. Arvan, et siiski tuleb iga objekti puhul täpselt õigeid tundeid tunda ja nende hulgas võivad olla erinevatel juhtudel ka viha ja ärritus, ehkki mitte tihti (tavaliselt on mõlemat vaja lihtsalt millegi neutraliseerimiseks ja kasutatakse üldiselt seal, kus neist kasu ei ole); ainult paanika kohta ei tea ma, miks seda vaja peaks olema ja millises olukorras, aga see pole ka eriti puhas tunne. Üldiselt arvan, et kõik olemasolevad tunded on mõne vajaliku instinkti avaldumiseks ja instinktid tuleb lihtsalt omavahel sünkroniseerida ja tasakaalustada ja et "tingimusteta täielik platooniline armastus" on tunne, mis ei vii mitte kuhugi, kuni ei oska sellega väga hästi toime tulla või ei hakka budistlikuks erakmungaks, kelle üks ülesanne ühiskonnas ongi olnud lihtsalt mingite piisavalt positiivsete tunnete fundeerimine. Arvan, et tegelema peaks tunnete ratsionaalse kasutamise, mitte ühe või teise tunde, propageerimisega.--Tvali 11:02, 22 Apr 2005 (UTC)

: Seda "tingimusteta armastust" ei mõelnud ma definitsioonina, vaid ainult markeeringuna, et näidata, et praegu on valesti, kuigi ma arvan, et see iseloomustab tabavalt agapē ja philia erinevust. Kuidas on agapē't mõistetud Uues Testamendis, vaata Ko 1:1–13. Jutt ei ole propageerimisest, vaid kirjeldamisest. Andres 11:29, 22 Apr 2005 (UTC)

: Niisiis on armastus piibli järgi leppimine, usk, lootus ja taluvus. Samas ei ütle see veel päris ära, mis armastus on, vaid annab ainult ülevaadet armastuse väljundist. Samuti ei ütle see, kas leppimine peab tulema koheselt või tuleb ainult tegutseda selle nimel, kuni see ise tuleb. Ise pooldaksin kindlalt viimast kasvõi juba paljudel ajaloolistel põhjustel :) Samas on vastav kreeka sõna kahtlemata vanem, kui Uus Testament.--Tvali 12:05, 22 Apr 2005 (UTC)
Ta lepib kõigega,
ta usub kõike,
ta loodab kõike,
ta talub kõike.

:: Jah, kreeka sõna on muidugi vanem, ja selle kristlik kasutus ei ole ainus. Andres 12:13, 22 Apr 2005 (UTC)

::: Lugeja võib ekslikult seostada selle üheselt tegevusega, mis muudab asjad keerukaks. Leppimine ise peaks mõnikord eeldama tegevust, mis ei tundu täielikult leppimisena, usk tegevust, mis ei tundu usuna, lootus tegevust, mis tundub lootusetusena ja talumine tegevust, mis tundub mittetalumisena. Jutt käib siiski tundest. Mida on mõeldud, on, et tunne peab olema edasiviiv ja olemas.--Tvali 12:37, 22 Apr 2005 (UTC)

:::: Lugejal pole siin midagi seostada, sest seni pole veel midagi lugeda;) Andres 13:20, 22 Apr 2005 (UTC)
Armastus on tugev emotsionaalne side, mis teeb armastuse objekti läheduse inimese jaoks nauditavaks ning temast eemaoleku piinavaks. Armastus võib väljenduda tunnetes, mõtetes, hoiakutes ja käitumises. Armastus võib põhineda näiteks vanemlikel instinktidel (ema armastus lapse vastu), harjumustel ja kasvatusel (kodumaa-armastus) või seksuaalsel külgetõmbel. Klassikaliseks on muutunud vanakreeka keelel ja mõtlemisel põhinev armastuse liigitus: agape, eros, philia, storge. /.../ Üks inimesi kõige enam huvitanud ning kunstis enim käsitletud armastuse liike on erootiline ja/või romantiline armastus. Psühholoogid on püüdnud selle erinevaid komponente ja stiile kirjeldada. /.../ Üks armastuse tähelepanuväärseid vorme on ligimesearmastus, mis kuulub kristlaste usuliste kohustuste hulka. Ligimesearmastust on tõlgendatud mitte niivõrd emotsionaalse sidemena kuivõrd teadliku hoiaku ja valmisolekuna soovida inimestele head ja teha head.

Ei pruugi teha eemalolekut piinavaks. On mitmeid liike. Võib tekitada ka ainult vajaduse kaitsta näiteks.--Tvali 13:52, 26 Apr 2005 (UTC)

Kirjandusest leiab palju käsitlusi, kus armastus on põhjuseks armastuse objekti hävitamiseks - näiteks katse armastuse objekti positsiooni hõivata vms. Loomulikult ei pruugi seljuhul tegu olla seksuaalset liiki armastusega, ehkki võib isegi seda üksikjuhtudel.--Tvali 13:52, 26 Apr 2005 (UTC)

Jätsin selle lõigu välja, sest see on vaieldav.
''Armastus on looduse viis ennast säilitada ja oma igale osale näidata, milline on toimiv olemise viis ehk õige elu. Kes ennast hävitab, on lakanud iseend armastamast ning liigub hääbumise suunas, kuni ta lakkab olemast või lõpetab iseenda hävitamise ja saab tagasi kaotatud õnne. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13:17, 26 Apr 2005 (UTC)

Minu meelest on see, mis "Phaidrose" all on kirjutatud, Platoni moderniseeriv tõlgendus. Kas tõesti ta eristab kolme armastuse liiki? Andres 13:17, 26 Apr 2005 (UTC)

Moderniseerisin ise Elmar Salumaa "Filosoofia ajalugu I" juttu. Seal konkreetseid näiteid ei olnud. Missuguses teoses Platon armastusest räägib, kas "Phaidroses" või mõnes muus, seda Salumaa ei nimeta ja mina ka ei tea. Taivo 14:56, 26 Apr 2005 (UTC)

: Hinge osadest on juttu "Phaidrosest", seal on juttu ka arnastusest. See dialoog on eesti keeles ilmunud raamatus: Platon. Teosed I. Andres 15:49, 27 Apr 2005 (UTC)
Tõin kahtlase osa siia.
Platon jagas hinge kolmeks osaks: madalamalt kõrgemale himu (epistheme), teadmine (themos) ja mõistus (logistikon ehk nous). Vastavalt jagas ta ka armastuse kolmeks liigiks:
*Erōs ehk meeleline armastus. Selle etaloniks on armastus abikaasa vastu. Seda armastust tajutakse meelte (nägemise, kuulmise, kompimise jt) abil.
*Philia etaloniks on armastus sõbra vastu. Seda armastust tajutakse intelligentsi abil, näiteks kollektsioneerimine ja ristsõnade armastamine.
*Agapē etaloniks on armastus jumala vastu. Siia kuuluvad nii-öelda kõrgemad tunded, näiteks kodumaa-armastus ja seaduskuulekus.
Andres 04:49, 10 Jun 2005 (UTC)
Kirjanduse loeteluga on küll liiale mindud. Kirjanduse all peaks olema valitud teosed, siia on aga valimatult igasugust mõttetut pahna kuhjatud. Siim 19:04, 8 august 2005 (UTC)

Kes ja mis alusel selle valiku peaks tegema? Andres 03:54, 9 august 2005 (UTC)

Praegu on püütud esitada kõik armastuse kohta pärast sõda eesti keeles ilmunud raamatud.

Võib-olla aitaks grupeerimine? Andres 03:57, 9 august 2005 (UTC)

: Kust sa üldse sellise põhimõtte võtsid, et kirjanduse loetelu peaks sisaldama kõiki pärast sõda vastava teema kohta eesti keeles ilmunud raamatuid? See ei ole ju Vikipeedia ülesanne, Vikipeedia ei ole raamatukogu kataloog. On ju selge, et valdav enamus sellest loetelust on odav pahn stiilis "teejuht õnneliku armastuse juurde", "mehed marsilt, naised veenuselt" jne. Selline nimekiri ei tee ühele entsüklopeediale au. Teen ettepaneku nad kõik artiklist arutelulehele tõsta. Need raamatud ei ole ju otseselt mitte armastusest, vaid kellegi subjektiivsed arvamused ja soovitused kuidas suhteid parandada jms. Selline nimekiri võiks ilmuda mõnes naisteajakirjas, aga mitte Vikipeedias. Siim 08:05, 9 august 2005 (UTC)

:: Selle põhimõtte ma mõtlesin ise välja ega pea seda kellelegi kohustuslikuks. Arvan, et eestkeelset kirjandust on piisavalt vähe selleks, et seda võiks  ammendavalt loetleda.

:: Muidugi on armastuse kohta palju arvamusi, aga kas on siis ka midagi sellist, mis pole arvamus? Võib ju ka öelda, et kogu filosoofia on ainult arvamused. Kas tuleb loobuda viidetest filosoofilisele kirjandusele?

:: Olen nõus, et nende raamatute seas on ka pahna (arvan küll, et pahna on vähe). Aga kuidas kindlaks teha, mis on pahn? Selleks tuleks raamatud läbi lugeda. Aga sel juhul tekivad lugejate seas lahkarvamused. Näiteks "Mehed on Marsilt, naised Veenuselt", mida ma olen lugenud, on minu arvates väärtuslik raamat, millel on küll suhete parandamise õpetuse vorm, kuid mis sisuliselt räägib armastuse kohta midagi väga olemuslikku. "Teejuhti õnneliku armastuse juurde" ma ei ole lugenud.

Kui selgub, et mõni nendest raamatutest tegelikult armastusest ei räägi, siis olen nõus väljajätmisega. Andres 08:37, 9 august 2005 (UTC)

: Kas sa kirjutaksid Vikipeedia reeglite arutelulehele oma arvamuse alajaotuse "Kirjandus" kohta. Äkki on võimalik jõuda mingile konsensusele ja kirjutada midagi ka reeglitesse, et erinevate inimeste kirjutatud artiklid niivõrd erinevad ei oleks. Siim 08:53, 9 august 2005 (UTC)

Armastus on emotsionaalne side, mis teeb armastuse objekti läheduse inimese jaoks nauditavaks ning võib teha temast eemaoleku piinavaks.
See definitsioon on liiga kitsas. Näiteks ei hõlma ta Jumala armastust inimese vastu. Sarnane probleem tekib õigupoolest mis tahes definitsiooniga, seetõttu tuleks minu arvates definitsioonist loobuda. Andres 04:08, 9 august 2005 (UTC)

: Kas selline asi nagu Jumala armastus inimese vastu on olemas kui ka Jumala olemasolus paljud kahtlevad? Arvan, et kui hakata seda ka definitsiooni sisse viima siis saab definitsioon kas liiga üldine või hakatakse kohe vaidlustama.--Boy 06:53, 9 august 2005 (UTC)

:: Definitsioon defineerib mõistet. Vaidlustada võib ka armastuse olemasolu üldse, kuid armastuse mõiste on vaieldamatult olemas. Kui artiklis hiljem räägitakse Jumala armastusest inimese vastu, siis see ei käi alguses antud definitsiooni alla, seetõttu tekib vasturääkivus. Asi ei ole Jumalas, see on ainult näide.

:: Leian, et pole võimalik esitada vaieldamatut armastuse definitsiooni, seetõttu tuleks täpsest definitsioonist loobuda. Andres 07:26, 9 august 2005 (UTC)

Panen ette grupeerida põhjalikumad materjalid  stiilis "Armastus filosoofias", "Armastus religioonis", "Armastus psühholoogias", "Armastuse kultuurilugu". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 04:08, 9 august 2005 (UTC)

Armastuse reaalne olemasolu on vaieldav.

See on küll iseenesest tõsi: on neid, kes väidavad, et armastust pole olemas. Aga kontekstis on see lause tendentslik ja pigem väär. Asi on selles, et armastuse all võidakse mõelda erinevaid asju. Andres 7. juuli 2006, kell 06.47 (UTC)
kuhugi võiks kirjutada järgmise lause: "Armastus on positiivse hinnangu andmine mingile nähtusele, mistõttu toimub tahteelu kaudu püüdlemine selle nähtuse poole. Nähtuseks võib olla kas esemeline või  abstraktne nähtus: raamat, film, värske õhk, diskussioon, kodumaa, puhkus jne. Enamikes keeltes puuduvad spetsiifilised sõnaühendid tähistamaks mehe armastust naise suhtes, ema armastust lapse suhtes, armastust kodumaa vastu, armastust raha vastu jne. Erinevused erinevate meeldivust väljendavate sõnade vahel nagu poolehoid, lugupidamine, sõprus, kiindumus jne. on suhteliselt hägused ja erinevaid tõlgendusi võimaldavad." --Hendrix 13. mai 2007, kell 18:57 (UTC)

Artikli algus, eriti esimene lõik, on kirjutatud psühholoogia vaatevinklist. Artikkel on aga idee järgi interdistsiplinaarne ning peaks katma ka armastuse filosoofilisi, teoloogilisi ja muid käsitlusi. Armastus ei ole omane tingimata ainult inimesele, vaid ka näiteks Jumalale omistatakse armastust. Ka arusaam armastuse olemusest võib olla teistsugune kui artikli alguses esitatu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. mai 2007, kell 08:36 (UTC)

Selles artiklis pole juttu sellest, et armastus on emotsioon. Arvan, et armastus ei ole emotsioon, kuigi armastusega võivad kaasneda emotsioonid. Sellepärast on see mall siin minu meelest eksitav. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. juuni 2007, kell 06:14 (UTC)

Välja jäetud:
''Tavakeeles kasutatakse armastust väga erineva intensiivsusega tundesideme tähistamiseks (vrd "ma armastan juustu" või "ma olen valmis oma armastatu eest surma minema").
''Psühholoogias mõistetakse armastuse all tundeelus antavat positiivset hinnangut mingile nähtusele, mistõttu toimub tahteelu kaudu püüdlemine selle nähtuse poole. Hinnatav nähtus võib olla nii esemeline kui abstraktne: raamat, film, värske õhk, diskussioon, kodumaa, puhkus jne. Enamikes keeltes puuduvad spetsiifilised sõnaühendid tähistamaks mehe armastust naise vastu, ema armastust lapse vastu, armastust kodumaa vastu, armastust raha vastu jne. Erinevused erinevate meeldivust väljendavate sõnade vahel nagu poolehoid, lugupidamine, sõprus, kiindumus jne. on suhteliselt hägused ja erinevaid tõlgendusi võimaldavad. Seksuaalse püüdluse olemasolu eristab olulisel määral erinevaid armastusi. Mehe armastusel naise vastu ja naise armastusel mehe vastu on seksuaalsusel väga oluline roll. Lapsevanema armastusel lapse vastu seksuaalsuse roll ilmselt praktiliselt puudub. Päris kindlasti puudub seksuaalsus armastuses abstraktsete nähtuste vastu.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. juuni 2007, kell 09:10 (UTC)

See on vaieldav, kas armastus on tunne. Nüüd on Vikipeedia end esitanud tõe teadjana ning teised paika pannud. Andres 29. august 2010, kell 00:27 (EEST)

Osutub, et tunne viitab siin hoopiski tundmusele. Kas vaidlustaksid ka selle? --Dr Oldekop 17. november 2010, kell 09:34 (EET)

: Jaa. Andres 17. november 2010, kell 10:32 (EET)
Muide, lugesin just äsja kuskilt ajalehest artiklit, kus viidatakse siinsele definitsioonile. Andres 17. november 2010, kell 10:34 (EET)

Vastutusrikas, kahtlemata. Kas tead mõnd määratlust, millega nõustuksid? --Dr Oldekop 17. november 2010, kell 12:30 (EET)

: Vaata ajaloost, mis siin enne oli. Ma ei tea sellist määratlust, mis oleks üldtunnustatud. Millega mina nõustuksin, see ei puutu asjasse. Andres 17. november 2010, kell 13:15 (EET)

::Määratlusest loobumist ei pea ma mõistlikuks, pigem esitada mitu asjakohast ja vastuvõetavat definitsiooni. --Dr Oldekop 17. november 2010, kell 13:42 (EET)

::: Ma oleksin rahul niisuguse sissejuhatusega, mis siin  kunagi oli: "Armastus on mitmetahuline nähtus ja armastuse mõiste on raskesti defineeritav. Tavakeeles mõistetakse armastuse all eelkõige sügavat kiindumust kahe inimese vahel või erakordset tunnet, mis kogu maailma imelisena paista laseb.". Mis Sa sellest arvad? Andres 17. november 2010, kell 15:01 (EET)

::: Asi pole mitte määratlusest loobumist, vaid selles, et minu meelest pole võimalik alustada mõiste definitsioonist, sest eri definitsioonid toovad esile armastuse eri tahke. Andres 17. november 2010, kell 15:03 (EET)
Panin siis selle sisse (mu meelest nii sobib), ja võtsin need esimesed kaks lauset siia välja:
Armastus on sügav, püsiv ja kõikehaarav positiivne tunne teise inimese, mingi nähtuse, idee või asja vastu. Paljudele inimestele on armastus mitmetahuline nähtus, mida on raske üheselt ning ammendavalt defineerida.
Tea kas õnnestuks mõned neist hoiatusplakatitest maha võtta ? --Dr Oldekop 17. november 2010, kell 20:06 (EET)

Võtsin erapoolikuse märkuse maha, sest mina selle panin ja praegu seda tarvis pole. Miks siin vaidlustusmärkus on, seda ma ei tea. Ma olen selle küll kunagi pannud, aga need asjad, mille pärast ma selle pannud olen, on välja võetud. Kui see on minu pandud, siis võib selle ära võtta, aga kui keegi teine on pannud, siis ma ei tea. Toimetamismärkus on vajalik. Viletsuse silt meil süsteemis pole. võib-olla pole seda tarvis. Andres 17. november 2010, kell 20:12 (EET)

Mulle tundub, et olen lugenud eesti keele kaudu ka pisut raamatuid aga hetkel ei suuda neid loetellu lisada, neid tuleb enne vast vikipeedia vormistuslinksudeni kopeistida.  Tundub mul, et vikipeedia kaudu pole armastus elunenud "a(tra)ktiivseks artikliks" aga lisasin filosoofia perekonda ühe allika. 21.04.2013 16:10 Mariina
Lisan hetkel esoteerika kaudu (esoteerika artiklis veel refereering puudumisel) raamatud, mida loen mõtte kaudu armastuse piirimail olevaiks:
Anatoli Nekrassov. Emaarmastus, Tallinn, Pegasus, 2007, tõlkinud Guido Jakobson, toimetanud Varje Lonn
Anatoli Nekrassov. Mees ja naine, Tallinn, Pegasus, 2009/2011/2013, tõlkinud Guido Jakobson, toimetanud Anneli Sihvart
OSHO. Armastus, vabadus, üksindus. Suhete kōan, Tallinn, Pilgrim, 2008, tõlkinud Kai Kits
OSHO. Armastamine. Kuidas armastada teadlikult ja suhelda hirmuvabalt, Tallinn, Pegasus, 2009, tõlkinud Hana Arras, toimetanud Mare Luuk, korrektuur Tiiu Kraut
OSHO. Lähedus. Eneseusaldus ja teiseusaldus, Tallinn, Pilgrim, 2010, tõlkinud Hasso Krull, Carolina Pihelgas, toimetanud Leelo Laurits
Vladimir Megre. Armastuse atmosfäär. Kolmas raamat, Silm, 2001, tõlkinud Hille Simm
Vladimir Megre.  Uus tsivilisatsioon (2.osa). Armastuse kombestik. Kaheksas raamat, Siberi Seeder, 2011, tõlkinud Anu Pallas
21.parill 2013 17:22 Mariina
----
Minu meelest Stendhali töö ei ole filosoofiline. Ma ei tea, kuhu see tuleks paigutada. Andres (arutelu) 4. september 2013, kell 09:36 (EEST)

Minu 4 akadeemilist tundi prantuse keelt (2006) ei luba vastu vaielda
*aga ma ei usu, et tema armastuse teooria koosnes erandina faktoritest, mida tema kirjanikuna armastusse lisada soovinuks... kui Sa oled teost lugenud ja Tead teisiti siis teen ettepaneku ta liigendusse Muud tõsta...
Mariina 4. september 2013, kell 10:12 (EEST) alias Простота

Muidugi mitte. Las ta esialgu olla Muu all. Andres (arutelu) 4. september 2013, kell 10:25 (EEST)

: Nüüd on Stendhali töö Muu alla tõstetud ja oma sõnavalikut palun vabandada (seekord) armastus ei ole (ka käesoleva definitsiooni kaudu) liidetav ega lahutatav seega ei ole päris õige, et inimene saaks armastusse lisada.
Mariina 4. september 2013, kell 16:38 (EEST) alias Простота

:: Mille kohta see märkus käib? Andres (arutelu) 4. september 2013, kell 16:47 (EEST)

::: Ei märkus mitte, minu sõnad, oleks tulnud püüda teisiti sõnastada: aga ma ei usu, et tema armastuse teooria koosnes erandina faktoritest, mida tema kirjanikuna armastusse lisada soovinuks...
Mariina 4. september 2013, kell 17:00 (EEST) alias Простота

:::: Ta rääkis asjadest, mida ta oma kogemuse põhjal teadis, ja kommenteeris neid. Andres (arutelu) 4. september 2013, kell 17:13 (EEST)

::::: Armastus võib väljenduda tunnetes, mõtetes, hoiakutes ja käitumises...
Kas ta võis rääkida armuasjadest (armastuse asjadest) ja armastuse kogemusest ja armastuse teadmisest ja armastuse mõtetest ja armastuse tähendusest ja armastuse kogemust(i) kommenteerida....
*hetkel ei tunne vankumatut vahet paljude teiste armastusekogemuse ja tähendusega seonduvalt, näiteks minu üks lemmikutest:
*Bô Yin Râ. Armastuseraamat. Ülestõusmine, Kuressaare 1993, Tartu 2003, tõlkinud Gennadi Noa.
*ei pakuks hetkel liigitust Kuulsuste armuelu ja mina jätaks hetkel tema raamatu ikka Muu liigitusse, kui Sulle sobib, on ju artikkel ka alles avanemas ( (tulevikus)) ja täpsustumisel - laulud, filmid jpm....

Mariina 4. september 2013, kell 20:01 (EEST) alias Простота

:::::: Jah, las ta olla muu all, hiljem saab täpsustada. Andres (arutelu) 5. september 2013, kell 07:14 (EEST)
----
Ma mõtlen, et võiks püüda perekondliku armastuse ehk vanemliku armastuse jaotuse teha:
*Joseph Meredith Toner, Maternal instinct; or Love, Murphy & Co, New Publications, 1864, Baltimore;
*Laurie Ashner, Mitch Meyerson, When Parents Love Too Much: Freeing Parents and Children to Live Their Own Lives, 1997, ISBN 1 56838 1867;
*Ada Lampert, The Evolution of Love, 1997
*Anatoli Nekrassov. Emaarmastus, Tallinn, Pegasus, 2007, tõlkinud Guido Jakobson, toimetanud Varje Lonn;
* ja minu arust ka *Vladimir Megre raamatud...
Mariina 3. oktoober 2013, kell 15:03 (EEST) alias Простота

Praegu on kirjandus liigitatud mitte armastuse liikide, vaid lähenemisnurkade järgi. Arvan, et tuleb teha eraldi artiklid Vanemlik armastus ja Emaarmastus, siia jäävad lõpuks ainult need asjad, mis räägivad armastusest üldiselt. Andres (arutelu) 4. oktoober 2013, kell 06:26 (EEST)

: Tere Andres!

:Ilusad tänud ka kiirelt vastamast! Mina ei leia armastusel nii otse lähenemisnurki kui Sa just ei mõtle prismat, endas mõtlen ma vast lihtsalt et on armastus ja armastuse allikas ja seniks kuni luuakse artiklid:

:*Vanemlik armastus

:*Emaarmastus

:*Isaarmastus ...

: võiksid nad artiklis armastus ollagi...

: Mariina 4. oktoober 2013, kell 08:20 (EEST) alias Простота

:: Ma mõtlesin, et pead silmas kirjanduse alajaotust.

:: Artiklis endas võivad nad muidugi olla. Andres (arutelu) 4. oktoober 2013, kell 11:09 (EEST)
----
Armastus on sügav, püsiv ja kõikehaarav positiivne tunne teise inimese, mingi nähtuse, idee või asja vastu.

Ma võtsin selle välja, sest ta on üks paljudest mitteautoriteetsetest definitsioonidest. Pole selge, kas armastus on tunne, ja kui ta on tunne, kas siis tingimata positiivne. "Kõikehaarav" võib käia armumise või mõne teise erandjuhu kohta, kuid ei iseloomusta armastust üldiselt. Andres (arutelu) 16. oktoober 2013, kell 15:18 (EEST)

: Tere Andres!

: Ei saa Sinuga täielikult nõustuda, üldises mõttes - ka osade filosoofide (nii kuidas olen lugeda jõudnud artikli sees raamatuid) ning üldiselt paljude inimeste jaoks- on armastus tunne ja/või tundeseisund. Ja "kõikehaarav" ei ahista see pole sama mis  "muutumatu", "igavene"...

:teisalt jälle, kui armastus on ka loomade "tunne" (näit "Kui elevandid nutavad") siis kuidas eristada- ei eristada nii päris ei saa - inim(ese)armastust (märkus: inimarmastus on filantroopiana defineeritud) ja loomade armastust (märkus: loomaarmastus on inimarmastuse vorm, mille objektiks? on kas loom? defineeritud) ... eks ole ju inimesed näinud kuidas loomad (näiteks kassid) oma laste eest hoolitsevad, see et nad metsloomi kardavad ja lapsed nende valda jätavad ei ole põhjend selle mõtte peast viskamiseks---- tunnet võib ka nende puhul "kõikehaaravaks" lugeda aga seda peab nägema-kogema- kassipoeg (kassipojad) käituvad oma emaga nii nagu nad ei käitu inimestega..... kui hoida kassipoega peo peal (alla 2 kuused) siis hakkab tal ema nähes süda kiiremini lööma (päris pulssi pole kätte saanud aga samas tõuseb neil südamelöögisagedus ka siis kui nad suurt lindu (näiteks harakat näevad).....

:Mariina 16. oktoober 2013, kell 15:54 (EEST) alias Простота

:: Nojah, paljude jaoks on tunne (seda on ka esimeses lauses mainitud), aga paljude meelest ei ole.

:: "Kõikehaarav" on segase tähendusega niikuinii.

:: Loomade käitumine on muidugi inimeste armastusega sarnane, aga minu meelest seda tavaliselt ei nimetata armastuseks. Kui nimetatakse, võib selle kohta eraldi alajaotuse teha. Andres (arutelu) 16. oktoober 2013, kell 19:51 (EEST)

::: Kui sa sõna "Kõikehaarav" niimoodi silma ette tõstad siis jah tõepoolest võib sõna viivuks mida eales tähenduse edastajaks saada-olla -Maailm on definitsioonis juba ja võib indikeerida ka laia tunneteringi ....

::: Kas tunde (vikipeedia kaudu tundmus) võib samastada emotsiooniga? või oleks vaja pisut täpsemaid definitsioone inimpsühholoogiateaduse kaudu...

::: Ma ei tea kuidas loomade tundeelu,emotsioone jms kirjeldatakse kas instinkt ehk pärand ehk DNA? ehk loomapsühholoogia või muu

::: Mariina 16. oktoober 2013, kell 20:31 (EEST) alias Простота

:::: Tundmuseks nimetatakse vähemalt psühhiaatrias emotsiooni subjektiivset külge. Emotsioonid on ka loomadel, nii palju kui mina tean. Andres (arutelu) 16. oktoober 2013, kell 21:48 (EEST)

::::: Tere Andres!

:::::Sa mõtlesid vast psühholoogia mitte psühhiaatria raames:
*T. Bachmann, R.Maruste: "Psühholoogia laused", Kirjastus Ilo, Tallinn 2001.
* lk 207- tundmused ja emotsioonid on lähedased, kuid mitte päris kokkulangevad mõisted. Mõiste tundmus on laiema, üldisema tähendusega, ja seda kasutatakse igasuguse vajaduste rahuldamisest või mitterahuldamisest või siis spontaanselt tekkiva subjektiivse reaktsiooni (tundeelamuse) tähistamiseks.
lk 208- Tundmused on oma loomult liigilise kogemuse vormiks, st emotsioone järgides ja neist juhindudes tagatakse liigi säilimine ja kestmine.
lk 207- Emotsioon  tähistab aga tundmuse läbielamise konkreetset vormi, kus situatiivse tundmuse omadused on ilmekalt või selgelt välja kujunenud.
Emotsioon on subjektiivne tundeelamuslik reageering sise- või välisärritajatele.
*lk 219: Emotsioonide liigid ehk mitmesugused emotsionaalsed seisundid, mis on kõik mööduvad, on :meeleolu, ärevus, stress, frustratsioon, afekt, kirg.
* lk 209: Emotsioonid on ka loomadel. Emotsionaalse sfääri füsioloogilised mehhanismid on inimestel ja loomadel võrdlemisi sarnased, tundmuste kvalitatiivne sisu aga hoopis erinev. Loomadel puuduvad kõrgemad tundmused: (lk 230) kõlbelised, intellektuaalsed ja esteetilised tundmused...

::::: Mariina 17. oktoober 2013, kell 08:08 (EEST) alias Простота

:::::: Mõtlesin psühhiaatriat, mitte psühholoogiat. See õpikujutt on nahkne ja arusaamatu. Andres (arutelu) 17. oktoober 2013, kell 14:34 (EEST)

::::::: Meil- siin maal, pole kumbagi saada, ei psühholoogiat ega psühhiaatriat (kuid paljud inimesed kipuvad siduma tunnetega pigem psühholoogiat kui psühhiaatriat) nii, et igaüks saab ise vaadata mida uurib psühholoogia ja mida psühhiaatria ja õpiku kaudu käesoleval ajal tegelikult osakest psühholoogiast ka kõrgkoolides õpetatakse. Minule hakkas silma õpetuse osa mis ütleb, et ka loomadel on emotsioonid ja tundmused, paljud teadlased sellega küll ei nõustu(ks)... nii, et armastuse tundmusmudel saab ka loomi sisaldada, tõsi küll täpsemalt definitsioon ei kajasta kas kõikidel loomadel on emotsioonid.

:::::::  Mariina 17. oktoober 2013, kell 14:52 (EEST) alias Простота

:::::::: Päris kõigil võib-olla mitte, aga selgroogsetel ikka. Segaseks jääb emotsiooni ja tundmuse vahekord. Andres (arutelu) 18. oktoober 2013, kell 13:09 (EEST)
----
Mina ei paneks siia seda laulu. Armastuse teemal on tohutu palju laule. Andres (arutelu) 14. märts 2015, kell 08:50 (EET)

Tere Andres!

eks tõsta ta siis minema, minu jaoks väljendab see laul globaalsemat armastust ja siin ma teisi laule tohutult palju ei tea, küll aga kõlab jah palju romantilise armastuse laule...

Mariina 14. märts 2015, kell 08:54 (EET) alias Простота
----
Minu meelest armastama hakkamine ei ole sobiv link, armumine aga küll. Andres (arutelu) 20. jaanuar 2019, kell 13:17 (EET)
----
Võtsin järgneva välja kui teemakohatu.
;Geograafia
Maailmast kui süsteemsest tervikust lähtumist peetakse akadeemilise teadusharu põhiprintsiibiks, teaduse määrab ära ka uuritav objekt. Integreerunud objekt eeldakse interdistsiplinaarseid sünteesuuringuid ja komponentidevaheliste seoste ning ka sõltuvuste käsitlemist. Tänapäeval elame ühiskonnas, mille oleku jaoks sobiks lihtsustult uurida sfääride kontseptsiooni, nt geograafilise sfääri arengu, olemuse ja funktsioneerimise  vaatlemist, üleüldises süsteemis nii laiuti kui sügavuti. Geograafilise sfääri saavutamiseks, peab fenomen saavutama geosüsteemi üldised (globaalsus, transformatiivsus, interaktiivsus);  ja ühiskonnasfääri spetsiifilised tunnused (spetsialiseerunud töötajad, spetsiifilised väärtuskategooriad).
Maa tervikuna oma looduslike ja ühiskondlike komponentidega on geograafiateaduse  uurimisobjekt. Geograafiat kui õpetust maadest ja maailmast jaotatakse looduse - ja ühiskonnageograafiaks (societal geography). Selle  järgi koosneb geosüsteem naturo- e loodussfääridest ja ühiskonnasfääridest.
Majandusgeograaf Mart Vabar on kirjeldanud geosüsteemi ühiskonnasfääri teket järgnevalt: “Kaks miljonit aastat tagasi hakkas inimkond biosfääri transformeerima, tekkis (genesis) sotsiosfäär kui geograafiline fenomen, mille olemus seisneb selle liikmete mõistuspärases koostöös eksisteerimiseks ja püsimajäämiseks vajalike tingimuste ning keskkonna kujundamisel.”Vabar 1999:14
Loodussfäärid on energosfäär, atmosfäär,
terrasfäär, hüdrosfäär, biosfäär. Sotsiosfäärid (2-3 miljonit aastat) aga majandussfäär (10-15 tuhat aastat), haldussfäär (6-8 tuhat), kultuurisfäär
(4-5 tuhat), tehnosfäär rohkem kui (200 ).
Illustreerimaks sotsiosfääri seoseid ja vastastikust sõltuvust võib ka sotsiosfääri vaadelda mudelina (maakera 'koopiana') lihtsustatult koostades järgmise sotsiosfääri mudeli, mille kõige sisemine ring (tuum) oleks sotsiosfäär (1), sellest järgmine majandussfäär (2), edasi haldussfäär (3), kultuurisfäär (4) ja kõige pealsem kihistis tehnosfäär (5).
Sfääre kirjeldatakse lühidalt läbi arenguetapi, aja, transformatiivsuse, põhifenomeni, interaktsiooni, globaalsuse, põhispetsialisatsioonide ja põhiväärtuste. Nii on sotsiosfääri põhifenomen bioloogiliste inimeste loova mõtlemise ja kõnevõime abil mõtestatud ja organiseeritud koostöö ning pidev loogilise informatsiooni vahetus.Interaktsioonina peetakse silmas mõistus abil elukeskkonda, on sellega pidevas funktsionaalses  seoses.Mart Vabar 1999:88-89
Andres (arutelu) 29. jaanuar 2019, kell 14:40 (EET)
----
Vastastikuste seoste lahtirullumine: nagu armumine, armastamine, armastuses elamine on armastus tõenäoliselt sündmuste jadavrd armastuse emotsiooniteooria – protsess.

Seosetu lõik välja. Andres (arutelu) 6. märts 2019, kell 11:17 (EET)

:Seosetuid lõike on siin veelgi, nt "Läänemeresoome armastus" näeb välja nagu mingi veider nali. Ähmase seose armastusega võib leida üksnes lauses, mis sisaldab hägusa tähendusega sõna "topofiilia" (aga mispoolest puutub topofiilia armastusse rohkem kui koprofiilia, millest artikkel ei räägi, jääbki teadmata). Tundub, et siin on toimunud mingi suuremastaabiline jama. --85.253.66.82 18. mai 2019, kell 19:28 (EEST)

:Või näiteks suvaliste sõnastike rittaladumine kirjanduse all. On jabur hakata lisama iga artikli alla "Kirjanduseks" kõiki sõnaraamatuid, kus vastav märksõna sisaldub. Kogu sõnastike osa tuleks sealt lihtsalt kustutada. Aga praegu on terve artikkel niisugune, suvalises kohas on keegi seosetult heietama hakanud, saamata aru, mis vahe on teadvuse vaba voolu kirjeldaval modernistlikul romaanil ja entsüklopeediaartiklil. --85.253.66.82 18. mai 2019, kell 19:32 (EEST)
Nojah, nüüd kustutati kogu kirjandus ära, sh asjalik osa. See kah päris hea mõte ei ole. Enivei, kui keegi ükskord julgeb sinna midagi tagasi panna, siis võiks uuema kirjanduse lisada: "Armastuse põhjendus. Pühendusteos Andres Luurele, filosoofile ja semiootikule". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2019. Toimetanud Kalevi Kull ja Margus Ott. ISBN 9789949030231 --85.253.66.82 18. mai 2019, kell 19:41 (EEST)

Artiklis viidatud teosed pyydsin tagasi panna. Sellise hiidloendi taastamise poolt ei ole. "Lisalugemist" alajaotus võib olla, aga ka see pole mõeldud kymnete teoste (et mitte öelda sadade) suvaliseks loetlemiseks. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. mai 2019, kell 20:07 (EEST)

:Kirjanduse loetelu ei ole viidete loetelu. See on mitte viidete kordus neile, kes ei viitsinud viiteid lugeda, vaid pigem soovituslik lisalugemine antud teemal, seepärast viidatakse seal enamasti ka tervikteostele või vähemalt teoste osadele, kus antud teemat on olulisel määral käsitletud. Mida teeb artikli "Armastus" kirjandusloetelus "Vabar, Mart. (1999). Majandusgeograafia. Tallinna Tehnikaülikool."? Usud sa tõsimeeli, et inimene, kes tahab armastuse kohta rohkem teada, läheb ja loeb majandusgeograafia õpikut ning ohkab pärast, olles kirjandussoovitusega igati rahul: "Jah, just nimelt sellest teosest saingi ma parima ülevaate armastusest!"? Kui jah, siis vajad ilmselt puhkust. Filosoofialeksikoni artikkel "Paradigma" ja sotsiaalpsühholoogia mõistesõnastik, no tõesti. Kirjandusloetelus võivad olla teosed, mida ei ole artiklis kasutatud, sest kasutamine ei puutu asjasse, asjasse puutub asjassepuutumus ehk teemakohasus. "Armastus" on laia sisuga artikkel, nii et keskmisest pikemad kirjanduse ja välislinkide loendid oleks loomulikud, aga need peaksid olema eelkõige teemakohased. Eestikeelsete allikate puhul võib veidi vabamalt võtta (on oluline, et eestikeelne lugeja saaks eestikeelsest vikist ka vähemalt mõne eestikeelse allika), net ingliskeelseid tuleks hinnata ka bibliograafilise ja kultuuriloolise relevantsuse seisukohalt - miks on välja valitud just kellegi Camilla Kronqvisti magistritöö, kas ta on armastuse vallas eriti silmapaistev rahvusvaheline autoriteet? Kõiki selleteemalisi magistritöid kogu maailmast me ju ei lingi. Ja miks pagana päralt on "Välislinkide" all mainitud tema litsentsiaadi- ja doktoriväitekirja, kui linke tegelikult polegi? Bibliograafiaid võiks natuke tõsisemalt võtta. --Oop (arutelu) 18. mai 2019, kell 23:37 (EEST)

:: "Lisalugemist" ja "Kirjandus" ei ole samad asjad. Natuke toredat laupäevaõhtust lugemist sulle: Wikipedia:Further reading. :) Ja härra võib lahkelt parandusi teha. Eelnev olukord, kus artiklis oli loetletud sisuliselt sadu teoseid, ei olnud normaalne. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 19. mai 2019, kell 00:10 (EEST)
Ma panin kirjanduse loetelu tagasi ning jätsin välja mõned ilmselgelt mitteteemakohased asjad, kõike ei jõudnud vaadata. On ka kaheldava väärtusega asju. Mina näen asja nii, et loetelusid saab lühendada, kui kirjutada artiklid kitsamate teemade kohta, aga juba nende väljatoomine on raske. Kirjanduse all loetletud allikate põhjal saab artikli alles koostada. See on praegu ikka alles katsetusjärgus. Pole kindel, kuidas seda üles ehitada. Pakun, et mitte distsipliinide, vaid küsimuste järgi. Ja muidugi ei mahu kõik ühte artiklisse ära, aga ma ei tea, kuidas jaotada. Andres (arutelu) 19. mai 2019, kell 06:17 (EEST)
----
Võtsin välja kui tarbetu:

Armastuse kirjandusega eesti keele kaudu

Teaduse vaatepunktist lähtuvalt on aluseks interdistsiplinaarsus – 'armastus' ei kuulu ühelegi teadusharule eksklusiivselt, sest ratsionaalne, ühtne teaduslik meetod on justkui müüt, midagi sellist reaalselt ei eksisteeri – tunnetusprotsessid pole normatiivsed.Feyerabend; "Meetodi vastu."
Armastusest saab kirjutada nii teadusliku positivistliku kontseptsiooni (abstraktne, ratsionaalne ja loogiline) kui ka
avatud ressursi (mõisted, tulemused ja protseduurid) metoodikate printsiipe rakendades.Blackburn 2002:333.
Thomas Kuhn "Teadusrevolutsioonide struktuur"
Andres (arutelu) 19. mai 2019, kell 06:21 (EEST)
----
Jaotis "Armastuse käsituste tulevik" tundub vähesisukas. Küsimust armastusest inimese ja roboti vahel on tõepoolest arutatud ja see kuulub muidu artikli teema alla küll. Andres (arutelu) 19. mai 2019, kell 06:25 (EEST)
----
Sissejuhatus tuleks teha sidusamaks ja asjalikumaks. Näiteks on kahtlane, kas on mõtet mainida, et Ameerikas on armastus üks peamisi abiellumise põhjusi. Andres (arutelu) 19. mai 2019, kell 06:27 (EEST)
----
Kustutasin jaotised "Armastus kirjanduses" ja "Armastus kunstis". Romeot ja Juliat tasub muidugi mainida, aga seda tuleks teistmoodi teha. Tõin siia ainult ühe lõigu, mis võib kuskil kasulik olla.
Mihhail Lotmani arvates, on luule ja eriti lüüriline luule armastusega tihedalt seotud – armastuseteema on luules valdav.Mihhail Lotman,   				Poeedi armastus ja surm, Mihhail Lotmani veebipäevik, 2011.
Andres (arutelu) 19. mai 2019, kell 06:37 (EEST)

Siin on praegu kaks jaotust nimega "Kirjandus". Ja üldse... kas äkki võiks teha artikli "Kirjandus armastuse kohta", "Armastus kirjanduses" vms ning selle pikema loendi sinna tõsta? Ivo (arutelu) 19. mai 2019, kell 06:52 (EEST)

Jah, esialgu on nii, sest ma ei saa aru, kas teise võib kustutada.

Ma saan aru, et selle pika nimekirjaga on probleeme, aga kirjandus armastuse kohta ei ole eraldi teema.
Andres (arutelu) 19. mai 2019, kell 07:00 (EEST)

:See ei pruugi olla eraldi teema, aga mõistlik oleks see ikkagi alamartiklisse lükata. Hetkel on meil siin ikkagi üks üle 100 tuhande tähemärgine mammutartikkel, mida peaks kuidagi lühendama. Ivo (arutelu) 19. mai 2019, kell 07:22 (EEST)

:: Küsimus ongi selles, kuidas alamartiklid teha. Näiteks võiks üks alamartikkel olla Romantiline armastus, ja siis võiks vastava osa kirjandusest sinna lükata, aga suurem osa juttu siin räägibki romantilisest armastusest. Nii et see tuleks ka päris pikk artikkel, millest omakorda tuleks midagi välja võtta. Ma ei ole kindel, kuidas seda teha, see selguks siis, kui oleks juba rohkem materjali. Andres (arutelu) 19. mai 2019, kell 07:28 (EEST)
----
Kärpisin jaotist "Terminid". Ma arvan, et sellist jaotist pole tarvis, jätsin sisse ainult selle, mida põhimõtteliselt saaks kasutada. Platoonilise armastuse kohta öeldu viisin vastava artikli arutellu. Kustutasin jaotise "Semiootilised teooriad". Andres (arutelu) 19. mai 2019, kell 07:07 (EEST)
----
Misasi on "Henry Fink, 1902"? Tsiteeritakse, aga viite lahtikirjutus puudub. Sisuliselt on tegu rämpsviitega. --Ehitaja (arutelu) 16. oktoober 2022, kell 02:31 (EEST)

Parandasin viidet Helen Fisheri raamatu "Why We Love" järgi. Ei kontrollinud. --Andres (arutelu) 16. oktoober 2022, kell 15:05 (EEST)


Arutelu:Benedictus XVI

Saksa vikis on selle koha nimi, kus paavst sündis, lihtsalt Marktl. Me peaksime vähemalt ütlema "Marktl Inni ääres". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13:25, 22 Apr 2005 (UTC)

Need "kunagi" ja "keegi" on tabelis väga kahtlased... On sõna "ilmiklik" ikka õige? ...ja kas tabelis on mõtet panna elusa inimese kohta "surmakuupäev" ja "surmakoht"? Jürka 7. aprill 2007, kell 09:51 (UTC)

Võtsin need tabelist välja. Andres 7. aprill 2007, kell 10:00 (UTC)

"Ilmikliku nime" alla võiks küll midagi muud panna. Siis tuleb ka mall ümber teha. Mis >Sa sinna pakud? Andres 7. aprill 2007, kell 10:02 (UTC)

:"Ilmalik"? Jürka 7. aprill 2007, kell 10:19 (UTC)

:: Nojah. Kas paavsti ametlik nimi muutub pärast paavstiks valimist või jääb talle alles ka ilmalik nimi? Kui ilmalik nimi jääb alles, siis võib kirjutada "ilmalik nimi", kui mitte, siis "sünninimi". Andres 7. aprill 2007, kell 10:24 (UTC)
Arutasime seda "ilmalik"- asja kunagi ühe teise paavsti juures, kus jällegi "ilmalik" vaidlustati. Tookord pakuti ka "kodanikunime", kuid sellest saab keskaja ja varauusaja raames rääkida vaid linnakodanike osas (aadel polnud kodanikkond, vaid seisus). Samas kuivõrd täpne on "sünninimi," sest tavaliselt pandi nimi ristimisel. Ristinimi on parem, kuid ei hõlma samas perekonnanime, mistõttu probleem jääb parema lahenduse leidmiseni ikkagi püsima.Kalev.

Sünninime all mõistetakse vist sünnitunnistusel olevat nime. Küllap võib sünnitunnistuse eest läoa ka ristimistunnistus. Varasemale ajale pole see definitsioon küll rakendatav. Andres 11. aprill 2007, kell 00:18 (UTC)

: Ilmiklik nimi asemel võiks olla ilmiku nimi. ÕS. --Tiuks 18. juuli 2008, kell 00:21 (UTC)

:: Tundub, et tavaliselt öeldakse ikkagi "ilmalik nimi". Võiks olla ka "ilmikunimi". Andres 18. juuli 2008, kell 00:42 (UTC)

::: Piiskop Platon, kelle ilmalik nimi oli Paul Kuhlbusch , Patriarh Aleksius (ilmaliku nimega Aleksei Mihhailovitš Ridiger) . "Ilmalik nimi" oleks kõige parem. --Tiuks 18. juuli 2008, kell 10:30 (UTC)

Malli peaks tegema :en:Template:Infobox Pope järgi. Hetkel on artiklites ju ainult tabelid. --Tiuks 18. juuli 2008, kell 00:24 (UTC)

Vaidlus käis selle üle Arutelu:Calixtus III.
Andres väitis tookord: ""Ilmalik nimi" pole päris täpne, sest seda nime kandis ta ju ka piiskopi ja kardinalina." ja "Alternatiivid on "nimi" või "sünninimi". Minu meelest ei ole siin tegemist mingi erilise terminiga. Mulle tundub, et ENE on selles asjas lihtsalt ebatäpne."
Nüüd 3 aastat hiljem leian endiselt, et Andrese väitel on iva sees, kuigi näib, et ka ilmiklik pole ehk parim lahendus. Aga mingit lahendust on siiski vaja.
PS. See on arutelu, mis sobiks rohkem Malli arutelu:Infobox Pope. Kalev Kask

Ausalt öeldes, mulle kui võhikule oli see sõna võõras. Googeldades on "ilmiklik nimi" kasutatud põhiliselt Vikipeedia lehtedel. Minu ettepanek oleks "ilmalik nimi".

Arseni (ilmaliku nimega Aleksander) Maciejewicz

Kui 'ilmaliku' vastand on 'kiriklik' või 'vaimulik', siis kiriku sees on 'vaimuliku' vastandiks 'ilmik'.   Kas ÕS-is ilmik = Vaimulikud ja ilmikud on siis ebatäpne?

Preestri, piiskopi, diakoni ja muude kiriku ametikandjate kohta ei öelda kunagi ilmik--Tiuks 21. august 2008, kell 23:31 (UTC)

: Nojah, sõnadel "ilmalik" ja "ilmiklik" on samad puudused. Pakun, et võiks olla "sünninimi". Andres 22. august 2008, kell 05:33 (UTC)
----
Võtsin keeletoimetamismärkuse maha, aga see artikkel vajab keeletoimetamist ja linkide korrastamist. Andres 3. veebruar 2009, kell 08:25 (UTC)
Kuna sain Wiki kõrgemalt poolt tagasisidet, et artikkel oli liiga pikk ja seda oli raske redigeerida, siis moodustasin alaartiklid. Loodan, et nüüd parem. Mis linkide korrastamisse puutub, siis paljud artiklid on loodud ju hiljem ja artikli tegemise ajal ei olnud teada, milliseks need kujunevad, seega oleks uue artikli loomisel mõtekas vastavaid parandusi teha uue artikli autori poolt. Ei hakka valesid linke linkima. Kalev Kask.

See teade, mis Sa said, genereeritakse teatud pikkuse korral automaatselt.

Üks konkreetne asi, mis mulle silma hakkas, oli see, et Gaza alt läheb link Gaza tsoonile. Aga Gaza ongi linna nimi. Andres 14. veebruar 2009, kell 17:07 (UTC)

Benedictus XVI pole ametlikku avaldust teinud Dan Browni “Da Vinci koodi” kohta. Võiks ju ka mainida, et ta pole ametlikku avaldust teinud näiteks Eno Raua "Naksitrallide" ja Andrus Kivirähki "Mees, kes teadis ussisõnu" kohta. --Metsavend 20. veebruar 2009, kell 13:21 (UTC)
See tähendab, et paavst pole vaatamata diskussioonile ametlikult Browni teost hukka mõistnud. Kui "Naksitrallide" ümber käiks samasugused kired kui Browni teose ümber, siis tasuks kindlasti seda mainida. Kalev.
----
Artikkel on juba piisavalt mahukas, mingitest osadest on vaja eraldi artiklid teha. Alts 28. jaanuar 2011, kell 14:06 (EET)
Vaatangi, et eetika ja oikumeenia osa on samuti pikaks veninud. Oikumeeniaga on lihtsam - "BXVI oikumeenia" või "B oikumeenilised suhted", milline oleks aga sobiv pealkiri eetika valdkonna puhul. Kalev Kask
Isa kriitilise suhtumise tõttu natsionaalsotsialistlikusse parteisse pidi perekond 11. juulil 1929 kolima Tittmoningisse, mida 1932 külastas kardinal Michael von Faulhauber ja samal aastal kolisid nad sealt Inni äärsesse Auschausse (Auschau am Inn). Juba 1929. aastal? --Õli (arutelu) 11. veebruar 2013, kell 14:25 (EET)
Vastav info olemas Espenbergi raamatus "Püha Isa", aga mitte 1929, vaid 1932 kolimise põhjusena. Samas 1929 oli natsionaalsotsialistidel üle 100 000 liikme. Kalev Kask

Miks siinse artikli liigendus niii kummaline on, eriti art. lõpupoole?--Pietadè (arutelu) 14. märts 2013, kell 21:06 (EET)
Artiklit on pidevalt täiendatud 5 aasta jooksul ja andmeid on juurde tulnud. Nüüd kus pontifikaat on ühel pool, võid selgema pildi saamiseks alajaotusi ümber tõsta. Kalev

Tõstsin Välislingid lõpu poole; miks peab kirjanduse loetelus olema 43 ühikut, lisaks e.k. — see vääriks ehk eraldi artiklit ?!? ;-) --Pietadè (arutelu) 15. märts 2013, kell 13:08 (EET)
Kui Sa viitsid paavstide artiklite arutelusid läbi kammida, siis kuskil arutelus väitis keegi (loodan, et ei tee liiga, aga vist oli Andres!), et tõsiseltvõetavuse huvides peaks artiklitel olema kirjandus ja viited. Erialakirjandus siis artikli lõpus, mitte eraldi. Ehk on vahepeal midagi muudetud? Kalev

Eraldi artiklit pole mõtet teha minu meelest. Ma ei leia, et kirjanduse nimekiri oleks liiga pikk. Andres (arutelu) 16. märts 2013, kell 07:47 (EET)

Keegi on siin teinud väga vaga tööd, olemata kahjuks sama vaga eesti õigekirja suhtes. Kursiivi pannakse eestikeelses tekstis tsitaatsõnad; pealkirjad on jutumärkides, mitte kursiivis, sõltumata sellest, mis keeles nad on. Sama kurb on, et kasutatakse vähetuntud mõisteid neid lugejale isegi esmakasutusel selgitamata. --Oop (arutelu) 15. märts 2013, kell 00:51 (EET)

Need on pisiasjad, mida annab parandada. Andres (arutelu) 15. märts 2013, kell 01:02 (EET)

:Aga teksti pikkuse tõttu on neid pisiasju ysna palju. Jõudu ja visadust sellele, kel aega on. --Oop (arutelu) 15. märts 2013, kell 11:42 (EET)
Võtan vormistamise vastutuse enda peale, kuid kui 2005 sai hakatud paavstide artikleid kirjutama, puudus ka Vikipeedias konkreetsem artiklite vormistamise juhend - Andres saab vastu vaielda, kui peab väidet riivavaks, vähemalt minule mingit juhendit ei pakutud, mistõttu omal ajal oli igal adminnil oma nägemus artikli vormistusest. Kui nüüd on vormistuse osas asjad lõpuks ära korraldatud, saab kaldkirja ära muuta, aga ma eeldaks, et seda toimetaks mõni filoloog. Kalev

Jutumärkide kasutamine kaldkirja asemel tuleneb eesti keele õigekirjareeglitest. Andres (arutelu) 16. märts 2013, kell 07:49 (EET)


Arutelu:Edi Rama

Meil peaks olema mingid reeglid välislinkide kohta, muidu ei oska neid toimetada. Andres 14:31, 22 Apr 2005 (UTC)

Nõus. Käisime seda arutelu juba alustavalt Arutelu:Ambla kiriku juures, ... ei ole veel ise jõudnud ettepanekut valmistada, kuid ei see ole ununenud. Või võtab keegi teine selle valdkonna kätte? :o) --TarmoK 15:05, 22 Apr 2005 (UTC)
----
Üks pilt on praegu puudu. Andres 20:57, 17 mai 2005 (UTC)
----
Rama liikus Tirana ja Pariisi vahet ning kritiseeris valitsevat režiimi.

See on imelik lause. Taivo 17. august 2010, kell 22:59 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www2.ronchiato.it/AlbaniaToday/Eng/rama.htm
** In Edi Rama on 2013-06-24 10:36:27, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Edi Rama on 2013-07-05 19:41:19, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 22:41 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.undp.org/idep02/awardees.html#Edi
** In Edi Rama on 2013-06-24 10:36:28, 404 Not Found
** In Edi Rama on 2013-07-05 19:41:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 22:41 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://photo-hendel.de/portrait/
** In Edi Rama on 2013-06-24 10:36:27, 404 Not Found
** In Edi Rama on 2013-07-05 19:41:39, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 22:41 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.br-online.de/politik/ausland/themen/07982/
** In Edi Rama on 2013-06-24 10:36:27, 404 Not Found
** In Edi Rama on 2013-07-05 19:41:49, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 22:42 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.palais-jalta.de/geschichte.htm
** In Edi Rama on 2013-06-24 10:36:28, 404 Not Found
** In Edi Rama on 2013-07-05 19:42:00, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 5. juuli 2013, kell 22:42 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Kategoriseerimise kord/Sport

Pakuks su skeemile lisada kohe esimese taseme alamkategooriaks selline asi nagu spordiorganisatsioonid, sest kuhu muidu ikka selliseid asju nagu GAISF, WADA ja mis iganes (nt.spordiarbitraaž) liigitada... - Ahsoous 21:28, 22 Apr 2005 (UTC)

Hea tähelepanek. Oleks sul ettepanekut kuidas neid "rühmitada"?
* spordiorganisatsioonid
** Rahvusvahelised erialaliidud (iga spordiala rahvusvahelise liidu artiklid)
** Riigi spordialaliidud (ühe riigi spordialade liidud) (näiteks "Eesti spordialaliidud")
või
* spordiorganisatsioonid
** Spordiala liidud (ühe spordiala liidud: rahvusvaheline + iga riigi selle spordiala liit) (näiteks "Korvpalli liidud")
Mulle tuli sellised variandid pähe, et kas üks või teine, või äkki mõlemad? --TarmoK 21:42, 22 Apr 2005 (UTC)
... äkki tõesti mõlemat pidi ... leiab vb lihtsamalt üles - Ahsoous 22:07, 22 Apr 2005 (UTC)

Tahan natuke muuta selle kategooria ülesehitust. Minu ettepanek on selline, et olümpiamängude allkategooriateks on *spordialad olümpiamängudel *suveolüpiamängud *taliolümpiamängud ja sealt siis edasi vastavalt bobisõit olümpiamängudel, 2000. aasta suveolümpiamängud jne. Siis on see kõik kuidagi kompaktsem ja loogilisem.  Tehke ettepanekuid.--Mona 10. veebruar 2006, kell 10.32 (UTC)

Jah, nii oleks parem küll. Siim 10. veebruar 2006, kell 10.40 (UTC)

: Mona, ei saanud päris hästi nüüd aru, mida välja pakkud. midagi sellist?:

:* Olümpiamängud

:** spordialad olümpiamängudel

:*** bobisõit olümpiamängudel

:*** korvpall olümpiamängudel

:** Suveolümpiamängud

:*** 2000. aasta suveolümpiamängud

:** Taliolümpiamängud

:*** 2002. aasta taliolümpiamängud

: Vikipeedia:Vikiprojekt Kategooriad/Sport on hea koht ettepanekute tegemiseks samas on ka koht kus saab (hiljemgi) ülevaadet mismoodi need kategooriaid on mõeldud. --TarmoK 10. veebruar 2006, kell 10.55 (UTC)
Jah täpselt nii ma mõtlesingi. Sealt edasi tuleks nii

:***2002. aasta taliolümpiamängud

:****bobisõit 2002. aasta taliolümpiamängudel

:****....
--Mona 10. veebruar 2006, kell 11.08 (UTC)
----

:* Olümpiamängud

:** spordialad olümpiamängudel

:*** bobisõit olümpiamängudel

:****bobisõit 2006. aasta olümpiamängudel

:***iluuisutamine olümpiamängudel

:****iluuisutamine 2006. aasta olümpiamängudel

:*** korvpall olümpiamängudel

:** Suveolümpiamängud

:*** 2000. aasta suveolümpiamängud

:**** kergejõustik 2000. aasta suveolümpiamängudel

:** Taliolümpiamängud

:*** 2002. aasta taliolümpiamängud

:*** 2006. aasta taliolümpiamängud

:*** ...
Kirjutasin pikalt välja. Kommenteerige--Mona 10. veebruar 2006, kell 12.14 (UTC)
vastus kategooria arutelu lehelt: --TarmoK 10. veebruar 2006, kell 13.10 (UTC)

:: spordialad omaette kategoriasse: poolt, kuid olümpiamänge eraldi suve ja talve kategooriasse ei paneks, tekitaks mõtetu vahelehe, eriti kui neid olümpiamänge ei ole nii palju. kui spordialad saavad omaette kategooriasse siis jääksid siia vaid olümpiamängude kategooriad ja need eristuvad ilusti S ja T tähe alla.

:: et ma teeks niimoodi:

:* Olümpiamängud

:** spordialad olümpiamängudel

:*** bobisõit olümpiamängudel

:**** bobisõit 2002. aasta taliolümpiamängudel

:*** korvpall olümpiamängudel

:**** korvpall 2000. aasta olümpiamängudel

:** 2000. aasta suveolümpiamängud

:*** korvpall 2000. aasta olümpiamängudel

:** 2002. aasta taliolümpiamängud

:*** bobisõit 2002. aasta taliolümpiamängudel

:** 1998. aasta taliolümpiamängud

:** ...
--TarmoK 10. veebruar 2006, kell 13.05 (UTC)
Veel selline küsimus. Kui on olemas allkategooria Kategooria:2006. aasta taliolümpiamängud on siis mõtet hoida sama artiklit lehe allosas, sama asi on topelt ja esmalt näeb lugeja lehe ülemist poolt. Sai vist segane, aga ehk mõistate.--Mona 10. veebruar 2006, kell 16.48 (UTC)

pead siis silmas et Olümpiamängude -kategoorias on nii 2006 aasta (ei kirjuta pikalt välja seda olümpamänge siia igale poole) kategooria kui ka artikkel 2006 aastast, et see artikkel panna vaid sinna 2006 kategooriasse. Leian et on hea jätta pea artikkel ka n.ö. kõrgema taseme kategooriasse. Kui ma tahan teada vaid 2006 aastast üldiselt siis ei ole vaja mul minna veel ühele lehele ja teisalt siinne lehekülg on ainult üks variant kuidas andmeid näidata Vikipeedia andmebaasist, kui keegi tahab asju kusagil mujal näidata siis võib ta näiteks kategooriate ja artiklite järjekorra ära vahetada või hoopis teise näitamata jätta.

Sama lugu on ka näiteks spordialade puhul, spordialade kategoorias on spordialasd tutvustavad artiklid ja teatud spordiala kategoorias on kõik muu "täpsem info". --TarmoK 10. veebruar 2006, kell 17.00 (UTC)


Vikipeedia arutelu:Saatkond

Hello, dear Wikipedians!
Wikimedia Ukraine, in cooperation with the MFA of Ukraine and Ukrainian Institute, has launched the forth edition of writing challenge "Ukraine's Cultural Diplomacy Month", which lasts from 1st until 31st March 2024. The campaign is dedicated to famous Ukrainian artists of cinema, music, literature, architecture, design and cultural phenomena of Ukraine that are now part of world heritage. We accept contribution in every language! The most active contesters will receive prizes.
We invite you to take part and help us improve the coverage of Ukrainian culture on Wikipedia in your language! Also, we plan to set up a banner to notify users of the possibility to participate in such a challenge! ValentynNefedov (WMUA) (talk)

Ukraine's Cultural Diplomacy Month 2024: We are back!

: You can find this message translated into additional languages on Meta-wiki. &language=&action=page&filter=
Hello all,
I am writing to you today with two important pieces of information. First, the report of the comments from the Universal Code of Conduct Coordinating Committee (U4C) Charter ratification is now available. Secondly, the call for candidates for the U4C is open now through April 1, 2024.
The Universal Code of Conduct Coordinating Committee (U4C) is a global group dedicated to providing an equitable and consistent implementation of the UCoC. Community members are invited to submit their applications for the U4C. For more information and the responsibilities of the U4C, please review the U4C Charter.
Per the charter, there are 16 seats on the U4C: eight community-at-large seats and eight regional seats to ensure the U4C represents the diversity of the movement.
Read more and submit your application on Meta-wiki.
On behalf of the UCoC project team,
RamzyM (WMF) 5. märts 2024, kell 18:25 (EET)

Report of the U4C Charter ratification and U4C Call for Candidates now available

• &language=&action=page&filter=
Dear all,
This year, the term of 4 (four) Community- and Affiliate-selected Trustees on the Wikimedia Foundation Board of Trustees will come to an end [1]. The Board invites the whole movement to participate in this year’s selection process and vote to fill those seats.
The Elections Committee will oversee this process with support from Foundation staff [2]. The Board Governance Committee created a Board Selection Working Group from Trustees who cannot be candidates in the 2024 community- and affiliate-selected trustee selection process composed of Dariusz Jemielniak, Nataliia Tymkiv, Esra'a Al Shafei, Kathy Collins, and Shani Evenstein Sigalov [3]. The group is tasked with providing Board oversight for the 2024 trustee selection process, and for keeping the Board informed. More details on the roles of the Elections Committee, Board, and staff are here [4].
Here are the key planned dates:
*  May 2024: Call for candidates and call for questions
*  June 2024: Affiliates vote to shortlist 12 candidates (no shortlisting if 15 or less candidates apply) [5]
*  June-August 2024: Campaign period
*  End of August / beginning of September 2024: Two-week community voting period
*  October–November 2024: Background check of selected candidates
*  Board's Meeting in December 2024: New trustees seated
Learn more about the 2024 selection process - including the detailed timeline, the candidacy process, the campaign rules, and the voter eligibility criteria - on this Meta-wiki page, and make your plan.
Election Volunteers
Another way to be involved with the 2024 selection process is to be an Election Volunteer. Election Volunteers are a bridge between the Elections Committee and their respective community. They help ensure their community is represented and mobilize them to vote. Learn more about the program and how to join on this Meta-wiki page.
Best regards,
Dariusz Jemielniak (Governance Committee Chair, Board Selection Working Group)
[1] https://meta.wikimedia.org/wiki/Special:MyLanguage/Wikimedia_Foundation_elections/2021/Results#Elected
[2] https://foundation.wikimedia.org/wiki/Committee:Elections_Committee_Charter
[3] https://foundation.wikimedia.org/wiki/Minutes:2023-08-15#Governance_Committee
[4] https://meta.wikimedia.org/wiki/Wikimedia_Foundation_elections_committee/Roles
[5] Even though the ideal number is 12 candidates for 4 open seats, the shortlisting process will be triggered if there are more than 15 candidates because the 1-3 candidates that are removed might feel ostracized and it would be a lot of work for affiliates to carry out the shortlisting process to only eliminate 1-3 candidates from the candidate list.
MPossoupe_(WMF)12. märts 2024, kell 21:57 (EET)

Wikimedia Foundation Board of Trustees 2024 Selection

Read this message in another language •
The Wikimedia Foundation will switch the traffic between its data centers. This will make sure that Wikipedia and the other Wikimedia wikis can stay online even after a disaster.
All traffic will switch on . The test will start at  .
Unfortunately, because of some limitations in MediaWiki, all editing must stop while the switch is made. We apologize for this disruption, and we are working to minimize it in the future.
You will be able to read, but not edit, all wikis for a short period of time.
*You will not be able to edit for up to an hour on .
*If you try to edit or save during these times, you will see an error message. We hope that no edits will be lost during these minutes, but we can't guarantee it. If you see the error message, then please wait until everything is back to normal. Then you should be able to save your edit. But, we recommend that you make a copy of your changes first, just in case.
Other effects:
*Background jobs will be slower and some may be dropped. Red links might not be updated as quickly as normal. If you create an article that is already linked somewhere else, the link will stay red longer than usual. Some long-running scripts will have to be stopped.
* We expect the code deployments to happen as any other week. However, some case-by-case code freezes could punctually happen if the operation require them afterwards.
* GitLab will be unavailable for about 90 minutes.
This project may be postponed if necessary. You can read the schedule at wikitech.wikimedia.org. Any changes will be announced in the schedule. There will be more notifications about this. A banner will be displayed on all wikis 30 minutes before this operation happens. Please share this information with your community.
Trizek (WMF), 15. märts 2024, kell 02:00 (EET)

Hi everyone,
We want to inform you about the upcoming calls/sessions that CEE Hub will organise, along with some small announcements of the other sessions that may be interesting for some of you.
First of all, we are inviting you to the next CEE Hub Office Hour dedicated this time to the Microgrants, which will be held on Monday (22 April) at 18:00 CEST (register here).
Also, we are making early announcement of the next Catch Up dedicated to the Annual Plan of the Wikimedia Foundation for the period 2024/25, where you will have a chance to hear introduction about this plan directly from the CEO of the WMF, along with CEE Hub updates and later during the call Q&A session of 20 minutes. This session will be held on Wednesday (8 May) at 19:00 CEST (register here).
Additionally, during this Friday (19 April) at 19:30 CEST at Wikimedia Summit in Berlin will be organised a regional CEE meet-up with hybrid option, so you can join remotely as well (Google Meeting ID).
Please use the registration pages on Meta for the CEE Hub Office Hour and CEE Catch Up session, so you will get a link directly.
___________________________________
At the end, if you are interested to hear more about Wikipedia Library and how this works, that every Wikimedia user with an active account for at least 6 months, contributed at least 500 times to Wikimedia projects, made at least 10 edits in the past month, and not be currently blocked from writing on any Wikimedia project, can have an access to the Wikipedia Library, you can attend one of two possible Let’s Connect learning clinics:
* Time zone 1 Registration link here (April 23rd,  18:00 CEST)
* Time zone 2 Registration link here (April 26th, 09:00 CEST)
If you need more information about these sessions, you can contact Gorana Gomirac (gorana.gomirac@vikimedija.org).

CEE Hub Office Hour, Catch Up session and other announcements

Hi everyone,
Application is now officially OPEN for the unforgettable adventure with WikiOutdoor Training 2024! Whether you're a seasoned explorer or a newcomer to the world of outdoor documentation, this is your chance to join us in the mesmerizing Prespa Region of Macedonia from September 7th to 9th, 2024.
Fill the application form and share with us why you're excited to be part of this incredible journey.  Let's come together to explore, learn, and capture the beauty of our world!
Please share this survey also with other community members. If you have any other questions or concerns, please let us know.
Register here. Deadline for applying is 20th of May, 2024 Деан Лазаревски (arutelu) 22. aprill 2024, kell 15:59 (EEST)

Application for WikiOutdoor Training 2024

:You can find this message translated into additional languages on Meta-wiki. &language=&action=page&filter=
Dear all,
I am writing to you to let you know the voting period for the Universal Code of Conduct Coordinating Committee (U4C) is open now through May 9, 2024. Read the information on the voting page on Meta-wiki to learn more about voting and voter eligibility.
The Universal Code of Conduct Coordinating Committee (U4C) is a global group dedicated to providing an equitable and consistent implementation of the UCoC. Community members were invited to submit their applications for the U4C. For more information and the responsibilities of the U4C, please review the U4C Charter.
Please share this message with members of your community so they can participate as well.
On behalf of the UCoC project team,
RamzyM (WMF) 25. aprill 2024, kell 23:20 (EEST)

Vote now to select members of the first U4C

Tere! We were wondering on Wikidata what is the difference between the articles Arboreetum, Dendraarium and Dendropark. In all other languages these three terms are synonyms and thus they have only a single article about it (wikidata:Q272231). Should the three articles on etwiki be merged? Kind regards, Samoasambia (arutelu) 7. mai 2024, kell 14:26 (EEST)

at least two of those can be merged. Wkentaur (arutelu) 14. mai 2024, kell 23:02 (EEST)

[[Arboreetum]], [[Dendraarium]] & [[Dendropark]]

Hello all,
The next language community meeting is scheduled in a few weeks - May 31st at 16:00 UTC. If you're interested, you can sign up on this wiki page.
This is a participant-driven meeting, where we share language-specific updates related to various projects, collectively discuss technical issues related to language wikis, and work together to find possible solutions. For example, in the last meeting, the topics included the machine translation service (MinT) and the languages and models it currently supports, localization efforts from the Kiwix team, and technical challenges with numerical sorting in files used on Bengali Wikisource.
Do you have any ideas for topics to share technical updates related to your project? Any problems that you would like to bring for discussion during the meeting? Do you need interpretation support from English to another language? Please reach out to me at ssethi(__AT__)wikimedia.org and add agenda items to the document here.
We look forward to your participation!
MediaWiki message delivery 15. mai 2024, kell 00:22 (EEST)

Sign up for the language community meeting on May 31st, 16:00 UTC

:You can find this message translated into additional languages on Meta-wiki. &language=&action=page&filter=
Dear community members,
The Community Affairs Committee (CAC) of the Wikimedia Foundation Board of Trustees invites you to give feedback on a draft Procedure for Sibling Project Lifecycle. This draft Procedure outlines proposed steps and requirements for opening and closing Wikimedia Sibling Projects, and aims to ensure any newly approved projects are set up for success. This is separate from the procedures for opening or closing language versions of projects, which is handled by the Language Committee or closing projects policy.
You can find the details on this page, as well as the ways to give your feedback from today until the end of the day on June 23, 2024, anywhere on Earth.
You can also share information about this with the interested project communities you work with or support, and you can also help us translate the procedure into more languages, so people can join the discussions in their own language.
On behalf of the CAC,
RamzyM (WMF) 22. mai 2024, kell 05:25 (EEST)

Feedback invited on Procedure for Sibling Project Lifecycle

Read this in your language •

Hi everyone! We are the Wikimedia Foundation Web team.

We work on making it easier to read Wikimedia projects as part of the objective "Reading and media experience" of the current year’s annual plan. To achieve this goal, we have introduced the "Accessibility for Reading" beta feature. It adds a menu which works on the Vector 2022 skin and allows logged-in users to choose different font sizes and color schemes based on individual needs.

The menu introduces a new Standard font setting. It slightly increases the size and height of the font. It was selected based on multiple sources. You will find more information on this in the section "About the new Standard font setting".

What will change

* We are now ready to make the new Appearance menu available for logged-out and logged-in users.

* At the same time, we will also make the Standard option the new default for logged-out users only.

* If no breaking technical issues are found, we plan on making this change within the next two weeks.

* Later, this menu will also include the option to select dark mode, which for the time being will remain a beta feature. For more information, check out our project page.

Our works so far and next steps

Logged-in users will remain with the "small" setting for the time being as their default, but can change to any other setting at any time. In a few months, we will study how many logged-in users switch to standard and start a conversation on whether it makes sense for logged-in users to make the switch as well. From the early data from the beta feature, 55% of sessions who interacted with the feature chose to use a setting that was standard or larger.

If you'd like to help, we have a few simple requests for you:

# Please, turn on the beta feature ("Accessibility for Reading (Vector 2022)")

# Try out the new menu. Is anything confusing? Do you understand all the labels and how the menu works?

# Try out the small, standard, and large sizes, the color schemes, and the width toggle. Reach out to us if you notice any bugs, or have questions or concerns.

If you'd like to learn more about the project, see our FAQ. Comments and questions are most welcome. Thank you! SGrabarczuk (WMF) (arutelu) 29. mai 2024, kell 03:32 (EEST)

The Appearance menu and new default standard font size will be available for logged-out users

:You can find this message translated into additional languages on Meta-wiki. &language=&action=page&filter=
Hello,
The scrutineers have finished reviewing the vote results. We are following up with the results of the first Universal Code of Conduct Coordinating Committee (U4C) election.
We are pleased to announce the following individuals as regional members of the U4C, who will fulfill a two-year term:
* North America (USA and Canada)
** –
* Northern and Western Europe
** Ghilt
* Latin America and Caribbean
** –
* Central and East Europe (CEE)
** —
* Sub-Saharan Africa
** –
* Middle East and North Africa
** Ibrahim.ID
* East, South East Asia and Pacific (ESEAP)
** 0xDeadbeef
* South Asia
** –
The following individuals are elected to be community-at-large members of the U4C, fulfilling a one-year term:
* Barkeep49
* Superpes15
* Civvì
* Luke081515
* –
* –
* –
* –
Thank you again to everyone who participated in this process and much appreciation to the candidates for your leadership and dedication to the Wikimedia movement and community.
Over the next few weeks, the U4C will begin meeting and planning the 2024-25 year in supporting the implementation and review of the UCoC and Enforcement Guidelines. Follow their work on Meta-wiki.
On behalf of the UCoC project team,
RamzyM (WMF) 3. juuni 2024, kell 11:14 (EEST)

Announcing the first Universal Code of Conduct Coordinating Committee


Kasutaja arutelu:Harri

Tere tulemast Vikipeediasse, Harri!
Ole hea ja tutvu teiste artiklitega ja nende vormistamisega, enne kui teed selliseid muudatusi nagu tegid Itškeeria Tšetšeeni Vabariik-i artiklis või siis kustutades kogu artikli sisu: Tšetšeeni Vabariik. Kui soovid harjutada siis selleks on Vikipeedia:Liivakast, seal võib vabalt muuta, kustutada jne. --TarmoK 07:03, 23 Apr 2005 (UTC)

see riik on juriidiliselt Rasvane kiriOLEMATU

* Esiteks võiksid vaevuda lugema artikli teksti

* teiseks kui oled eriarvamusel milleski siis selleks on arutelu lehekülg kus võid oma arvamust väljendada ja kui teised on samal seisuohal siis tehakse ka vastav muudatus

* kolmandaks kui teedki suuremaid mmuudatusi siis on hea komme kirjutada "resümee" kastikesse (see mis on redigeerimise kasti all) kommentaar mida on muudetud ja muudatuste põhjusest

* neljandaks sellised kustutamisi loetakse vandalismiks ja sellega pärast võivad administraatorid sind ära blokeerida kui näevad selle vajaliku olevat. Me kumbki ei taha ju et see sinnani läheks(?)

* viiendaks: oma kommentaaridele (arutelu lehtedel) lisatakse tavaliselt (kui mitte öelda on kohustus) n.ö. allkiri. Sedasi on lihtsam näha kes on kirjutanud Selle saad kirjutades neli "laine sümbolit" järjestikku: ~~~~

: --TarmoK 07:42, 23 Apr 2005 (UTC)
----
Meil on praegu kaks artiklit: "Tšetšeeni Vabariik", mis räägib Venemaa Föderatsiooni subjektist (haldusüksusest), ja  Itškeeria Tšetšeeni Vabariik, mis räägib tunnustamata riigist. Milline neist on juriidiliselt olematu? Andres 07:52, 23 Apr 2005 (UTC)
----
Me oleme venekeelsete nimede puhul kasutanud vene-eesti transkriptsiooni. Tähe ж vaste on ž. Andres 07:57, 23 Apr 2005 (UTC)
----
Ümbersuunamiseks kasutame sellist formaati: #REDIRECT pealkiri. Andres 08:00, 23 Apr 2005 (UTC)
----
Tere! Valgevene keel on selline keel, millel on kaks tähestikku - üks kirillitsal ja teine ladina tähestikul põhinev. Nii oli omal ajal lugu ka serbohorvaadi keelega. Selliste keelte nimesid tuleb kirjutada eesti keeles nende ladinatähelist tähestikku kasutades. Kirillitsast pannakse valgevene nimesid ja teksti ümber näiteks seda kovertorit kasutades. - Urmas 11:29, 14 mai 2005 (UTC)
----
Tere, Harri!
Teksti enamasti suutähtedega ei kirjutata.
Vähe on neid, kelle tekstid vajaksid nii suurt toimetamist kui Sinu omad. Palun ole hoolikam. Eeskätt puudutab see õigekirja. Vikipeedia on internetientsüklopeedia</B>. Entsüklopeedias peab iga koma ja punkt, isegi sõnavahe omal kohal olema. Kirjavahemärkide kohta vaata Vikipeedia:Tühiku ja diakriitiliste märkide kasutamine. Taivo 19:47, 15 mai 2005 (UTC)

Kui oled eriarvamusel artiklis olemasoleva tekstiga siis võid seda vaidlustada ja läbi arutelu arutelu lehel leida lahenduse kelle arvumus on "õigem". Selline jätkuv oma teksti tagasi panemine ilma põhjenduste ja selgitusteta toob kaasa selle et sinu kasutaja tunnus blokeeritakse. (Loe seda juba teiseks hoiatuseks) --TarmoK 16:36, 17 mai 2005 (UTC)

Ma kirjutan nüüd Somaaliast lähemalt. Palun ära seda enam muuda, eks? Taivo 15:12, 19 mai 2005 (UTC)

Harri, seleta ära, miks Sa tahad artiklis Transnistria sulge ära võtta? Andres 09:09, 4 Jun 2005 (UTC)

Iga artikli ülaservas on pisike kiri 'arutelu'. sinna klõpsates saad kirjutada kõigest, mis sinu meelest artiklis valesti on. Näiteks Transnistria artikli arutelus räägitaksegi sellest, miks mõnel pool on sulud (mitteametlik) ja mõnel mitte (ametlik). Taivo 17:39, 6 Jun 2005 (UTC)
----
Pean kahjuks veel kord paluma, et sa oleksid oma tekstidega hoolikam. Need sisaldavad massiliselt õigekirjavigu. Gruusia DV artiklit pidin mitmes kohas lühemaks tegema, kuna ma lihtsalt ei saanud aru, mida sa olid tahtnud öelda. Taivo 17:39, 6 Jun 2005 (UTC)
Moldaavia ehk sisuliselt rumeenia keel kuulub kahe tähestikuga keelte hulka, vene ja ukraina keelel on toodud nende transkriptsioon eesti keelde (mida kasutavad ainult eestlased) - Urmas 17:54, 6 Jun 2005 (UTC)
----
Artikli pealkiri Liideti NSVL ei sobi. See muudetakse nagunii ära. Sellepärast ei ole kohane teha praegu linke sellele artiklile. Ma keeran vastavad muudatused tagasi. Neid pole mõtet enne panna, kui pole kokku lepitud, millise nime all ja kas üldse selline artikkel tuleb. Taivo 25. september 2005, kell 10.02 (UTC)

Lisasin artiklisse Planeet täienduse, mis enam-vähem katab selle sisu, mis Sa panid artiklisse Kümnes planeet. Arvan, et see sobib sinna paremini kui eraldi artiklisse. Asi on selles, et see pealkiri jätab lahtiseks, millist taevakeha mõeldakse. Juba avastatud taevakehast võiks rääkida selle nime all, mis talle on antud. Hüpoteetilisest planeedist võiks kirjutada pealkirja planeet X või Transpluuto all. Andres 9. märts 2006, kell 07.45 (UTC)

Kategooria lisamiseks tuleb kategooria mingisse artiklisse sisse kirjutada. Seejärel tuleb kategoorialehele sisse kirjutada ülemkategooria, mille alla see kuulub. Andres 17. juuni 2006, kell 15.05 (UTC)

Hei, parandasin ja täiendasin Su koostatud Lapi sõja artiklit. Sisuliste täienduste kõrval parandasin päris mitmeid hooletusvigu, mida olnuks Sul endal lihtne leida. Näiteks laused algavad suurtähega ja lõppevad punktiga, tühiku kasutamine kirjavahemärkide järel jms; rahvused ja kuu nimed kirjutatakse Eesti keeles väikese algustähega. Samuti võiksid kahtluse korral kontrollida tõlkeid inglise keelest (kuigi Sul keele oskus väga heaks on märgitud) näiteks German high command ei tõlgita "Saksamaa komandör". Katsu palun tulevikus hoolsam olla. Jõudu.--Boy 18. juuni 2006, kell 11.24 (UTC)
----
Keegi on vist end Sinu kontosse sisse häkkinud. Vaheta salasõna. Andres 23. oktoober 2006, kell 07:50 (UTC)

{{allikad}}
{{kustutada}}
Kommunistidel olid tavaliselt punased plagud. Aga riikidel olid teisugused lipud (Nagu näitkes Nõukogude liidu lipp,Idabloki riikidel,Hiina lipp,Vietnami lipp jne
----
Veel hilinenud õnnesoovid ka minu poolt --Dj Capricorn 29. detsember 2006, kell 20:17 (UTC)
 oi tänan.Harri 30. detsember 2006, kell 09:29 (UTC)

ei ole kodus. lisan korraks viite:http://www.postimees.ee/070407/esileht/arvamus/253980.php

Kaukaasia Emiraat on tunnustamata islamiäärmuslaste riik Põhja-Kaukaasia  Venemaa vabariikides, mis rajati 31. oktoober 2007  Tšetšeenia tunnustamata presidendi Doku Umarovi dekreediga

Umarovi dekreet avaldati islamiäärmuslaste uudisteveebis Chechenpress 31. oktoober 2007, kus teatati, et Itškeeria Tšetšeeni Vabariiki asendab nüüd Kaukaasia Emiraat, ja selle emiir on


Arutelu:Sõda

Minu arvates on kodanik Tvali tekst tugevalt hinnanguline, promob tema poliitilist agendat ning on teemat äärmuseni lihsustav. Selline asi Vipeediasse lihtsalt ei sobi. Priitp 16:50, 24 Apr 2005 (UTC)
Tõstsin järgneva välja, sest see on essee. Neid mõtteid võib esitada ainult kellegi omistatutena.
Sõda on vaidluse vorm ja sotsiaalne interaktsioon, mille abil proovitakse leida lahendust vastuolulistele ihadele ja emotsioonidele, kui mõistus otsa saab.
Sõdade funktsiooniks ühiskonna arengus peetakse nende positiivset mõju teaduse arengule, sest sõdade ajal suudab ühiskond täiel määral mõista teadlaste vajalikkust ja kriitilisust ja rahastada teaduslikku tegevust sellises mahus, et resultaadid oleks kiired, andes teadlastele võimaluse enda mõtteid kiiresti kontrollida ja ellu viia. Hiljem hakatakse sõdade abil saavutatut kasutama rahuotstarbelistel eesmärkidel. Samuti peetakse sõdu efektiivseks vahendiks sõdade ära hoidmisel.
Sõdade abil kehtestatakse distsipliini ja reegleid, mis on mitmete psühholoogiliste inimtüüpide jaoks olulised enda elu korraldamisel. Sõjad võimaldavad elujõuetutel ja muidu lollidel inimestel saada enda kätte vahendeid, mille loomiseks nad ise ei ole võimelised või siis lihtsalt ei viitsi, olles seega sotsiaalne praktika vaeste abistamiseks. Sõdasid põhjendatakse ka vajadusega vältida ülepopulatsiooni. Tänu sõdadele on meil maksusüsteem, tollisüsteem, riigipiirid ja palju muud.
Sõdade funktsiooniks peetakse ka majanduse elavnemist – kui kõik õhku lasta, hakkavad inimesed rohkem asju ostma. Mao seisukoht, millega ta põhjendas ka kultuurirevolutsiooni, on järgmine: "selleks, et ehitataks, tuleb hävitada".
Kiiresti globaliseeruvas maailmas on sõjad vajalikud demokraatia levitamiseks ja inimõiguste tagamiseks vähemarenenud piirkondades, näiteks nn. kurjuse teljel või Tšetšeenias.
Inimeste kohta, kes seda kõike ei mõista, öeldakse patsifist või natuke vihasemalt BTL. Nende inimeste seisukoht on, et sõja aegne negatiivne iive ja ajutine elukvaliteedi langus on piisav kõige eelneva ümber lükkamiseks.
Andres 17:26, 24 Apr 2005 (UTC)

Need on tunnustatud väited kõik, mida näiteks koolis on mulle sõdade kohta kunagi räägitud. Aga välja viskamine ei ole halb mõte jah, lihtsalt mulle tegi parajalt nalja, kuidas mingitest väga levinud väidetest mingi korraliku jama saab kokku kirjutada :)--Tvali 17:35, 24 Apr 2005 (UTC)

Praeguse definitsiooni alla kuuluvad ka näiteks [[duell]] ja [[tulevahetus]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. august 2009, kell 06:13 (UTC)

* sõda on oma mõjuvõimu laiendamine jõuga ka peale seda kui kõht on täis ning tuba ja voodi soe. suwa 22. oktoober 2009, kell 19:13 (UTC)

Mulle tundub selline kaart veidike kahtlane. Pealegi näib, et seda on viimati uuendatud 2007. aastal. --Epp 11. jaanuar 2010, kell 19:55 (UTC)

Map of sites of ongoing armed conflicts worldwide.png -> Ongoing conflicts.svg

uuendasin. suwa 12. jaanuar 2010, kell 17:05 (UTC)
Siit jäeti osa materjali uuendustega välja, peaks osaliselt taastama.--Morel 26. jaanuar 2012, kell 15:39 (EET)'
Kõik jäeti välja, kirjutati üle. Intervikid on vahepeal tagasi pandud. Varem oli siin nii:
Sõda on riikide, rahvaste või muude rühmitiste vaheline relvastatud võitlus.  Tavaliselt on sõja eesmärk geopoliitiline. Oma raamatus "Sõjast" on Preisi sõjandusteoreetik Carl von Clausewitz öelnud, et sõda on poliitika jätkamine teiste vahenditega."Carl von Clausewitz. Sõjast. Tallinn 2004.
Sõna sõda kasutatakse metafoorina ka mittesõjalise konflikti või sõda jäljendava tegevuse kohta, näiteks sõnades klassisõda ja padjasõda.
Algselt koosnesid sõjad tõenäoliselt väikestest rüüsteretkedest. 12 000 aasta vanusest Nuubia matmispaigast on leitud vägivalla ohvreid. Alates riikide loomisest Lähis-Idas umbes 5000 aastat tagasi on sõjategevust esinenud suuremas osas maailmast.  Püssirohu kasutuselevõtmine ja tehnoloogiline areng on viinud moodsa sõjapidamiseni. Tänapäeval kasutatakse sõdades varasemast enamal määral ka majanduslikke, diplomaatilisi ja ideoloogilisi mõjutusvahendeid.
Kodusõda võivad pidada samas riigis asuvad erinevad osapooled (näiteks Inglise kodusõda) või mõnel juhul ka eri riigid, mis on olnud varem ühendatud (näiteks Ameerika Ühendriikide kodusõda).
Sõjapidamine ei ole omane ainult inimestele. Sipelglased osalevad ulatuslikes liikidevahelistes kokkupõrgetes, mida saab pidada sõjaks ning šimpansid peavad samuti hõimusõdu. Arvatud on ka, et sarnast käitumist esineb teistelgi liikidel, kuid andmeid selle kohta on vähe.

* Madala intensiivsusega konflikt
* Patsifism
* Põletatud maa taktika
* Sõdade loend
* Sõjandus

* Sun Zi, Sõja seadused. ISBN 9985811070
* Niccolò Machiavelli, Sõjapidamise kunst. (inglise keeles)
Andres 2. veebruar 2012, kell 05:45 (EET)
----
Ma panen vana versiooni tagasi, sest uus on sõna-sõnalt Tiit Made raamatust. --Epp 3. veebruar 2012, kell 05:01 (EET)
Sõda on mingi tüüp vastaseisu lahendamise viisidest. Kuid milline?
Relvastatud kokkupõrked (lahingud) on vaid kõige väiksem osa sõjast.
Kas lahingutele eelnev aeg mis on seotud veenmise, propagandaga, väljaõppe, ressurside mobiliseerimisega, ehitiste ja relvastuse loomisega, jne pole osa sõjast.
Kuhu jäävad siis külm sõda (majanduslik ja poliitiline), propagandasõda, infosõda, kübersõda jne
On olnud ju ka vaid rituaalselt peetavaid sõdu ohvrite saamiseks.


Arutelu:Kudumine

Võibolla oleks mõtet teha kaks artiklit: kangakudumine ja silmuskudumine. Kuigi eesti keeles kasutame sama sõna siis on tegemist ikkagi kahe erineva tegevusega (nt. inglise keeles weaving vs. knitting). Interwiki linke on ka keeruline panna ;-) --Boy 20:08, 24 Apr 2005 (UTC)

Võib ju jätta selle artikli ülevaateartikliks, kuid kirjutada iga kudumiseliigi kohta veel eraldi artikli. Andres 05:13, 25 Apr 2005 (UTC)

Ma arvan, et vikipeedia kudumisel võiks rohkem ajalugu juures olla näiteks millal hakati kuduma jne.

Jah, kindlasti. Andres 4. detsember 2006, kell 14:19 (UTC)


Malli arutelu:Kustutada

Mind räigelt häirib selle malli värvilahendus ... musta tausta mina küll näha ei taha... - Ahsoous 12:13, 25 Apr 2005 (UTC)

: Siis ongi põhjust kiirelt tegutseda, et malli pikalt näha poleks, must on surma värv ;-) --Boy 12:34, 25 Apr 2005 (UTC)

::vb et oleks, aga mina põhimõtteliselt ei loe mustal taustal olevat teksti, vaid panen selle akna lihtsalt kinni asjasse üldse süvenemata... nsee vist ongi siis see kiire tegutsemine ;) - Ahsoous 14:16, 25 Apr 2005 (UTC)
Kuna see mall paikneb sellises kategooria, siis äkki võiks selle malli ära kaitsta? - Ahsoous 28. august 2005, kell 21.13 (UTC)

Kas sa mõtled selle jaoks, et kaitsta seda kogemata kustutamise eest, kui tuled sealt kategooriast? Peep 28. august 2005, kell 21.25 (UTC)

:Jah, aga TarmoK juba teadis lahendust, nii, et see küsimus on päevakorralt maas - Ahsoous 28. august 2005, kell 21.40 (UTC)

See mall ei töötab korralikult ainult tavaliste artiklite märgistamise puhul. Muudel juhtudel on malli sisene link arutelule vale. Katsun midagi välja mõelda. Seniks võtan templi seest lingi ära. Arutelulehe saab ka mujalt kätte
Põhjuseks on see, et "arutelu" pealkiri eri kontekstides on erinev ning nimetavas ja omastavas käändes ei lange need nimed kokku:

KontekstArutelulehe nimi{{NAMESPACE}}tagastab
ArtikkelArutelu
PiltPildi aruteluPilt
MallMalli aruteluMall
KategooriaKategooria aruteluKategooria
Nimeruum (nt. Vikipeedia)?ilmselt? Nimeruum aruteluNimeruum

--Boy 3. september 2005, kell 08.49 (UTC)

Vaata ka Juhendi_arutelu:Mallid#Arutelulingid_mallides. Peep 3. september 2005, kell 10.03 (UTC)

Praegu tegin sellise lahenduse:
Käändes nimeruum tuleb abimallist, millel on kindel nimekuju. Olemasolevatest abimallidest annab ülevaade alljärgnev tabel
KontekstArutelulehe nimiAbimall
ArtikkelArutelu:Mall:nrAbi
PiltPildi arutelu:Mall:nrAbiPilt
MallMalli arutelu:Mall:nrAbiMall
KategooriaKategooria arutelu:Mall:nrAbiKategooria
Nimeruum VikipeediaVikipeedia arutelu:Mall:nrAbiVikipeedia
Nimeruum JuhendJuhendi arutelu:Mall:nrAbiJuhend
--Boy 3. september 2005, kell 15.18 (UTC)

Eeldan, et pildid, mis on selle malliga märgistatud üle kuu aja ning milledel ei ole aruteluelehel vastuväiteid esitatud, võib lõplikult kustutada (?) --WikedKentaur 15. märts 2006, kell 21.29 (UTC)

Ilmselt. Sama ka artiklite puhul. --Lulu 15. märts 2006, kell 21.48 (UTC)

: Minu meelest on see liiga mehhaaniline lähenemine. Kui jutt on pildist, mille autoriõigus on kahtlane, siis tuleb autoriga ühendust võtta kasvõi vikipeedia meili kaudu. Kui ta ka siis ei reageeri, tuleb kustutamine kõne alla.

: Artikli puhul ei ole aeg minu meelest tähtis. Kui ta juba kord kustutatakse, siis  võib ta vajaduse korral jälle taastada. Andres 15. märts 2006, kell 21.53 (UTC)

:: Andres, see pole mitte päris kindel... nimelt on viki tarkvaras olemas võimalus ka artikkel lõplikult eemaldada ... /kas ja kuitihti seda kasutatakse pole aimugi/ - Ahsoous 15. märts 2006, kell 23.06 (UTC)

Kui keegi viitsib võiks selle malli koodi üle vaadata... see on nimelt kuskilt vigane... - Ahsoous 9. juuli 2006, kell 22.04 (UTC)

:o) ... vaataks kui teaks mida otsidagi. "vigane" ei ütle ju palju :o) ...vähemalt mulle paisab see küll "töötavat" normaalselt --TarmoK 10. juuli 2006, kell 06.47 (UTC)

: täpselt nii... ega ma ka aru ei saa kus on viga ... justnimelt paistab töötavat normaalselt aga tegelt on ilmselt miski kala selle ifeq-iga... - Ahsoous 10. juuli 2006, kell 08.55 (UTC)

:: mis sellega siis on? milles see viga väljendub? --TarmoK 10. juuli 2006, kell 11.11 (UTC)
----
Kui keegi viitsib parandagu tingimuslauset vastavalt nimeruumidele. Praeguse seisuga ei saa malli kasutada arutelulehtedel, aga vahetevahel nagu tahaks lisada märkuse sooviga hoopiski neid kustutada -- Ahsoous 7. november 2010, kell 03:12 (EET)
Minu meelest peaks ka midagi parandama. Praegu nägin ühel kasutajalehel lauset "See kasutaja on esitatud kustutamiseks". Peaks ju olema "See kasutajaleht on esitatud kustutamiseks"? Ave Maria (arutelu) 31. juuli 2012, kell 09:18 (EEST)

Ma ei tea, kas kõigi soovide järgi sai, aga kasutajalehekülgedel ja aruteludes peaks nüüd olema kirjas "See lehekülg on...". 88.196.241.249 31. juuli 2012, kell 10:23 (EEST)

Malli värvilahendus võiks olla tagasihoidlikum. Praegune on liiga silma karjuv. Võiks olla midagi sellist nagu :en:Template:Article_for_deletion.
Kustutamispõhjus ei peaks malli peal olema. See vabas vormis tekst (mis ei järgi sageli õigekirjareegleidki) ei kuulu artikli sisuosa juurde.
Kaniivel (arutelu) 22. jaanuar 2020, kell 23:33 (EET)

Teine võimalus on järgida kustutamissoovitustes õigekirja. Kui artikliga on juba midagi nii tõsist lahti, et teda tahetakse kustutada, siis võiks selle põhjus ka selgelt esil olla. Või, kui see on pikem jutt, siis arutelulehel (nagu tavaliselt). Ja tõepoolest, kui nüüd meenutada, et eesti vikis on kustutamine mõnevõrra tõsisem asi kui inglises, kus seda siinsega võrreldes märksa kergekäelisemalt ette võetakse, siis ei ole selle esiletõstmine artikli väärtuse hindamise seisukohast teps mitte liiast. --Ehitaja (arutelu) 23. jaanuar 2020, kell 00:36 (EET)

: Need põhjused, mis sinna pannakse, on seinast-seina, vastavalt sellele mida keegi arvab, mispärast artikkel tuleks kustutada. Osad on päris jaburad ja n-ö põlve otsas leiutatud. Just selle pärast ei peaks malli peal põhjust vaba tekstina kirjas olema. "Põhjusel" ei pruugi artikli sisuga üldse erilist puutepunkti olla, välja arvatud kellegi peas. Aga keegi on malli artikli külge riputanud ja nõuab nüüd, et seda ei tohi maha võtta, või muidu... Kustutusmall ei peaks olema laitus artiklile. See on märguanne protseduuri kohta, üleskutse osaleda otsustusprotsessis. Kaniivel (arutelu) 23. jaanuar 2020, kell 20:32 (EET)

::Kui mõni inimene ei suuda malli korrektselt kasutada, siis ei pea tingimata malli ümber tegema, võib ka teda harida. Meil on siin päris palju asju, mida annab valesti teha, kõike ei panda kohe kinni. --Ehitaja (arutelu) 25. jaanuar 2020, kell 14:10 (EET)

::: Õigekirja osas kasutab enamik valesti, kes kustutamispõhjuse malli koodi lisab. Selleks, et tekst mallil oleks õigekeelne, tuleb arvestada, et see on mallil lause osa. Peab algama väikese tähega ja lõppema kirjavahemärgiga. Enamik ei arvesta seda. Ja kui õigekirja probleem ka kõrvale jätta, siis minu meelest peaks artiklite etteotsa lisatavad toimetusmallid olema standardtekstiga. Valdavalt ongi, see mall on vist ainuke tähelepanuväärne erand. Kaniivel (arutelu) 28. jaanuar 2020, kell 22:30 (EET)
Nõus, et võiks nii muuta. Edasi võiks mõelda, kuhu mall viitab – kas artikli arutellu või teise kohta, kus toimub kustutamisarutelu, nii nagu ülal näiteks toodud inglise vikis mallis (miks see hea oleks, sellest siin). Kui kustutamisaruteludeks oleks eraldi lehekülg, siis sellega seoses peaks võib-olla sellele lehele viitamiseks eraldi malli tegema, lisaks teisele mallile, mille puhul pole arutelu tarvis. Pikne 4. veebruar 2020, kell 19:08 (EET)

Tegin malli tooriku: :Mall:Kustutada/liivakast. Panin peale, et näitaks ka kuud ja aastat, millal mall on lisatud. Ei pannud peale, et kuu/aasta järgi toimub lahterdamine kategooriasse. Sest see tähendaks, et nii artiklite, kategooriate, mallide kui ka piltide jaoks tuleb iga kuu/aasta jaoks (või vähemalt nende kuude/aastate jaoks, kus mõni kustutamiseks esitatud eksemplar leidub) tuleks luua oma kategooria. Juba praegu on probleeme Keeletoimeta ja Toimeta mallidele õigeaegselt kuupõhiste kategooriate loomisega.

Kustutamisaruteludeks eraldi lehekülg – miks ka mitte. Mäletan, et sellest ideest oli kuskil varem juttu ja siis ütles vist Andres, et kui kustutamisaruteludele on oma lehekülg, ei leia neid hiljem (artikli juurest) üles. Selle probleemi vastu ehk aitaks, kui artikli vm arutelulehel oleks mingi mall, mis viitab artikliga seotud kustutamisarutelu lehele? Ainult ma ei tea, kuidas inimesed selle uuendusega kaasa tuleksid. Koostada lihtsalt automaatne link malli peale, mis viib kustutamisarutelu lehele ja loota, et seda hakatakse kasutama? Kaniivel (arutelu) 12. veebruar 2020, kell 21:22 (EET)

: Mõeldav oleks ehk esialgu ka ühe kustutusmärkusega läbi ajada: nii et link kustutusarutelude lehe alamlehele (peakirjas kuu ja aasta) tekib siis, kui lisada kustutusmärkus vastavate parameetritega. Jah, hiljem lisamiseks saab teha ka arutelulehtede malli, nii nagu on ka inglise vikis.

: Juurutamisega on küll jah see raskus, et esialgu oleks eestvedajat tarvis ning õigupoolest pole praegu eriti kedagi, kellel oleks mahti esitada kustutamiseks midagi muud peale ilmse vandalismi ja kel oleks siis veel hiljem mahti ka arutada. Pikne 21. veebruar 2020, kell 20:38 (EET)
Paar kujundusvarianti veel: :Mall:Kustutada/liivakast2, :Mall:Kustutada/liivakast3. Panin lisaparameetrina ajatempli, mis võimaldab artiklite sortimist kategooria sees kustutamismärkuse lisamise aja järgi. Kaniivel (arutelu) 20. veebruar 2020, kell 23:56 (EET)

Mina eelistaks ilma ikoonideta varianti. Pikne 21. veebruar 2020, kell 20:38 (EET)

: Mulle meeldib ka see kõige rohkem. Aga hetkel pole suutnud välja mõelda kategoriseerimise lahendust. Kui kasutada ajatemplit sortimisvõtmena, saab kategooria sees artikleid ajalises järjestuses kuvada. Samas peab arvestama ka võimalusega, et ajatemplit pole malliargumendina antud (kui mall pole asendusega lisatud). Mõtlen, et võiks teha nii, et tuvastaks koodis, kas ajatempel on olemas ja vastavalt sellele kategoriseeriks kas sorteeritud kategooriasse või sorteerimata kategooriasse. Siis tekiks topeltkategooriad igale nimeruumile – artiklid, pildid, mallid, kategooriad. Kas see on hea? Või panna kõik ilma ajatemplita kokku ühte kategooriasse sõltumata nimeruumist? Või vastupidi, teha üks nimeruumist sõltumatu kategooria kõigile ajatempliga üksustele? Kaniivel (arutelu) 27. veebruar 2020, kell 22:52 (EET)

::Minu arvates peaks see mall olema artiklis silmatorkav, et sellest ei saaks mööda vaadata isegi see, kes tavaliselt toimetusmallide suhtes pime on. Põhjus võiks lühidalt olla malli peal näha ja vajadusel pikemalt arutelus (või kus iganes ette nähtud kohas), et vaatajale oleks kohe selge, et kustutamisettepanekul on põhjendus(t vaja alati). Õigekiri, juhul kui jutt on ainult algustähest ja lõpupunktist, on siinjuhul minu arvates väheoluline ja kindlasti ei ole argument põhjenduse ärajätmiseks. Lisamise aja järgi kategoriseerimist ei poolda, kusagil põhjendasin juba seda, nimelt ei mõjuta see kuidagi seda, kas ja millal ja kui tõhusalt kustutamise üle arutelusid peetakse, lisaks pole kustutusmalliga artikleid nii palju, et nad ei võiks samas kategoorias olla, ülevaade on olemas. Malli kujunduse muutmise vastu üldse ma otseselt ei ole, sest tõesti praegune erineb silmatorkavalt teistest toimetusmallidest. Ettepanekul pidada kustutushääletusi eraldi spetsiaalsel lehel on see oht, et see jääb artiklist (või arutelust) linkimata ja/või artiklit jälgiv, kuid mitte kustutusarutelulehte jälgiv inimene ei saa arutelu kohta teavitusi. Teiselt poolt on eraldi lehe puhul positiivne see, et kui artikkel kustutatakse, siis reeglina kustutatakse ka arutelu, aga eraldi lehel olev kustutusarutelu jääks siis ajaloo jaoks alles (kuid jah, tõsi, jällegi artikli küljest lahtihaagituna ehk ei pruugi olla leitav). Adeliine 28. veebruar 2020, kell 10:13 (EET)

::: Lisamise aja järgi kategoriseerimist (et igale kuu/aasta kohta tekiks oma kategooria) ma ka pigem ei poolda. Kustutamismärkusega artikleid pole nii palju ja keegi ei jõuaks kõiki neid kategooriaid õigel ajal luua. Ehkki saaks luua roboti, mis loob neid kategooriad... aga ärme kaldu kõrvale. Samas võimalus lisamise aja järgi kategooria sees sortida – miks mitte? Kui keegi soovib seda võimalust – ja Melilac soovis –, siis saab seda võimaldada. Kategooriaid saab ju mitu külge panna, ühes oleks artiklid lisamise aja järgi sorteeritud, teises tavapäraselt pealkirja järgi.

::: Põhiargument, miks mallil põhjendus ära jätta, on see, et osad inimesed kasutavad seda halvustava tooniga kommentaaride jätmiseks artikli etteotsa, mis võib seal püsida kuid või aastaid. See on üks viis öelda "pähh, mulle ei meeldi". Artikli kustutamisprotsess võiks olla võimalikult kirevaba. Pluss see, et põhjendatud põhjusi kustutamiseks on piiratud arv, tähelepanuväärsus neist peamine, aga kui jätta mallile vaba põhjenduse lisamise võimalus, siis leiutavad mõned inimesed oma "põhjusi". Seda ei juhtu sageli, kuid vahel ikka.

::: Minu meelest võimalus kustutamispõhjendus paari sõnaga malli peale panna ise soosib seda, et kustutamisettepaneku tegija jätab arutelulehel oma seisukoha lahti seletamata, arvates, et see paar sõna malli peal käib küll.

::: Kujunduse poole pealt – see prügikasti ikoon mallil justkui ütleks artikli loojale, et ta töö pole midagi väärt on rämps. Mis jälle tekitab emotsioone, mida me võiks püüda kustutamisprotsessist eemal hoida.

::: Kaniivel (arutelu) 29. veebruar 2020, kell 11:44 (EET)

:::: Aastapõhiselt kategoriseerida võib-olla ei olekski halb mõte. Minu arvates ei ole vaja kirjutada mallile, et seda ei tohi eemaldada/sisu tühjendada. Pelmeen10 (arutelu) 29. veebruar 2020, kell 16:29 (EET)