Arutelu:Peterburi

Hm. Kas Peterburg ei oleks korrektsem artikli pealkiri?--Lulu 14:37, 23 juuli 2005 (UTC)

knabi järgi õige on Peterburi - Ahsoous 14:46, 23 juuli 2005 (UTC)
Nunuh. Redirect siis. --Lulu 14:50, 23 juuli 2005 (UTC)

Sankt Peterburg peaks ikka õige olema. KNAB pole mingi näitaja, seal on kõik nimekujud, mis teada on kirjas.

: See on ka õige, aga eelistatud on omakeelne nimi Peterburi. KNABis on püütud ära tuua ka erinevate nimevariantide staatused. Antud nime kohta saab lugeda siit. Pikne 15. november 2010, kell 16:19 (EET)

Veelkord nimedest -- häda selles, et ei saa öelda, et saksapärane Sankt Peterburg ära muudeti Petrogradiks, kuna saksakeelne nimi on ju Sankt Petersburg -- Ahsoous 10. juuli 2012, kell 22:51 (EEST)

No ma ei tea, "saksapärane" pole ju sama mis "saksakeelne". Andres (arutelu) 11. juuli 2012, kell 12:51 (EEST)

Nevanlinna (rootsi Nyen) ei ole Peterburi linna nimi, vaid sellel alal asunud kindluse nimi.

Ka samanimeline linn oli olemas. (Near the fortress of Nyenskans a town, Nyen, soon developed which was granted town privilegies and became the administrative centre of Swedish Ingria in 1642. In 1656 a Russian attack badly damaged the town, and the administrative centre was moved to Narva.[1]An important Swedish emporium, Nyen was burned down in 1702 in order not to become a threat to the fortress in case of a Russian invasion.) en:Nyenschanz --Pernow 8. jaanuar 2008, kell 13:08 (UTC)

: Hästi. Aga see ei olnud sama linn mis Peterburi, eks ole? Andres 8. jaanuar 2008, kell 17:00 (UTC)

:: Muidugi mitte. Seda ma ei väida. --Pernow 11. jaanuar 2008, kell 12:10 (UTC)
Kust on pärit isuri- ja vadjakeelne nimekuju? Andres 23. november 2005, kell 14.40 (UTC)

150 km ida poole Narvast ja 362 km Tallinnast

Siin peaks täpsustama, kuidas kaugused on mõõdetud. Andres 2. oktoober 2006, kell 13:14 (UTC)

Jõe laius linnas on 340 kuni 650 meetrit, maksimaalselt 1250 meetrit

See on arusaamatu. Minu meelest on siin vastuolu. Andres 4. oktoober 2006, kell 17:44 (UTC)
Jõe keskmine laius linnas on 340 kuni 650 meetrit.

Minu meelest ka see ei saa olla. Keskmine laius peaks olema üks kindel väärtus, mitte vahemik. Andres 4. oktoober 2006, kell 18:32 (UTC)

: Imelik on ta küll. Kuidas oleks parem kirjutada, andmed vene vikist Ширина реки 340—650 м (наиб. — 1250 м, напротив порта) --Mona 4. oktoober 2006, kell 18:40 (UTC)
keskeltläbi 340 kuni 650 meetrit

Mul on piinlik kogu aeg norida, aga ka sõna "keskeltläbi" ei selgita asja. Kui minimaalne laius on 340, siis on selline sõnastus kindlasti vale. Juba vene vikis on esitus segane. Tuleb otsida paremaid allikaid. Andres 7. oktoober 2006, kell 11:42 (UTC)

: :), ma mõtlen siis midagi muud välja :)--Mona 7. oktoober 2006, kell 11:45 (UTC)

::Võiks ju ytelda "suuremas osas linnast on jõe laius...", muidugi eeldusel, et see siis on suuremas osas linnast või mis vahemaa kohta jutt iganes käib. --Oop 9. oktoober 2006, kell 22:53 (UTC)
Mis tähendab eeslinnadega rahvaarv? Kas see on sama, mis rahvaarv halduspiires? --Metsavend 21. oktoober 2006, kell 13:43 (UTC)

Kumb see õigem on, kas Orešeki või Orešoki kindlus? --Mona 27. juuni 2007, kell 11:20 (UTC)

Orešek [or'ešek]. Andres 27. juuni 2007, kell 11:44 (UTC)
4 014 700 (2006), eeslinnadega 4 853 200, Tõstsin selle tabelist välja, kuna pole selge, mille kohta need arvud on. --Metsavend 27. september 2007, kell 14:16 (UTC)

Peterburi asula ja Peterburi kui haldusüksuse erinevus ei ole artiklis selgelt välja toodud.  Andres 28. september 2007, kell 08:12 (UTC)

Nyen oli 17. sajandi linn Ohta jõe suudmes praeguse Peterburi
territooriumil.
Gustav II Adolf langetas 17. juunil 1632 otsuse rajada Neeva jõe äärde ja teistesse sobivatesse kohtadesse Karjalas ja Ingerimaal linnad, andes neile 6 aastaks maksuvabaduse. Kuninga surma tõttu jäi see otsus teostamata, kuid Kristiina eestkostevalitsus kinnitas 28. septembril soovi võtta linna rajamine uuesti käsile. Alalise linnaõiguse sai Nyen 20. septembril 1642. Kuni 1651. aastani (üleviimiseni Narva) oli Nyen Ingerimaa pealinn. Takistuseks Nyeni asutamisele ja arengule oli ka Tallinna, Narva ja Viiburi protest uue konkureeriva linna asutamise vastu.
Linna juhtis raad, mille koosseisu kuulus kuni 3 bürgermeistrit ja 5–7 raehärrat. 14. juunil 1640 oli linnal 67 meessoost kodanikku. Elanikke oli 1642. aastal 471, neist 232 naissoost ja 239 meessoost. Hiljem elanike arv kasvas 2500-ni.
5. juunil 1656 põletasid linna maha Vene väed Pjotr Potjomkini juhtimisel, kuid pärast Kärde rahu sõlmimist linn taastati.
Linn langes venelaste kätte ja hävitati 1. mail 1703. Vene ja nõukogude historiograafias on Nyen üldiselt maha vaikitud, kuna see ei sobinud kontseptsiooniga Peterburi asutamisest tühjale kohale.

*Enn Küng. Nyen (Nevanlinna) transiitkaubanduse keskusena Neeva jõe suudmealal 1632–1703. Tuna, 2003, nr. 2, lk. 8–26.
*Piret Lotman. Unustatud uus linn. Tuna, 2003, nr. 3, lk. 25–34. --Pernow 11. jaanuar 2008, kell 12:29 (UTC)
Kuidas see artikkel pealkirjastada? Nyen oleks nagu õigem kui Nevanlinna. Linna ladinakeelne pitat oli pealkirjastatud SIGILLVM CIVITATIS NEOVIAE. Kuupäevad on tõenäoliselt vana kalendri järgi, kuid ma ei saa seda tõestada. --Pernow 11. jaanuar 2008, kell 12:36 (UTC)

Nojah, võib-olla tõesti Nyen oleks õigem. Igatahes KNAB-is on põhinimi Nevanlinna. Andres 12. jaanuar 2008, kell 15:12 (UTC)

Tee ära. Soomekeelse nime võib lisada. Andres 12. jaanuar 2008, kell 15:13 (UTC)
----
Minu meelest peaks Peterburi haldusala kohta olema eraldi artikkel. Andres 21. märts 2008, kell 15:18 (UTC)
Peterburi linna enda ning Peterburi haldusala kohta peaksid olema eraldi artiklid. Andres 6. jaanuar 2009, kell 08:45 (UTC)

Kas haldusala artikli nimi peaks olema Gorod Sankt Peterburg? --Metsavend 5. august 2010, kell 12:17 (EEST)

: Pealkiri võiks olla Peterburi haldusala. Andres 5. august 2010, kell 12:29 (EEST)
----
4 568 000 (2008) Andres 31. märts 2009, kell 13:06 (UTC)
| elanikke = 4 581 900 (2009) --Epp 24. jaanuar 2010, kell 02:11 (UTC)
----
Varasem: Õhutemperatuuri absoluutne maksimum oli 1998. aasta juunis — 34,6° C Andres 30. juuli 2010, kell 00:15 (EEST)
----
Kindlus ehitati algselt mullast ja puidust, kuid juba 1706. aaastal asuti ehitama kivikindlust. Ehitustööde juhatajaks oli Peeter I lähedane kaaskondlane Aleksandr Menšikov, kes määrati ka Ingerimaa kubermangu (alates 1710. aastast Peterburi kubermang) kindralkuberneriks.

Välja võetud. Andres 29. august 2010, kell 16:08 (EEST)

: ei ole välja võetud, see on ajaloo all. --Ker 29. august 2010, kell 16:18 (EEST)
----
| elanikke = 4 600 300Venemaa Statistikaamet (2010)  Andres 10. aprill 2011, kell 16:56 (EEST)
----
kas peab olema artiklis kaks põhimõtteliselt ühesugust kaarti? -- Ahsoous 5. jaanuar 2012, kell 13:08 (EET)

Huvitav, alumisel kaardil on 8. rajooni juures mingi pisike enklaav, mida ylemisel pole. Ses mõttes ei ole yhesugused. Muidu piisaks kyll linnarajoonide kaardist. --Oop 5. jaanuar 2012, kell 17:01 (EET)

pisi|Kuva Operas 778 × 730 pikslitimho, artikliga tuleks ehk midagi  ette võtta, selle layout-iga --Toivo (arutelu) 19. aprill 2012, kell 13:11 (EEST)
IE jätab ette sisukorra ulatuses tühja ruumi,
Operas ent on võimalik akna suurusega "mängides" saavutada ka seda, et kaardid (rajoonid jms) suudavad "sõita" ka tabeli taha, st, taustaks.
Võib-olla oleks abi sellest, kui kasutada "vanaaegset" tabelit, width="100%</u>..."; vasakpoolse tulba laius arvulises väljenduses tähendab piksleid, lubatud on ka protsentide kasutamine. Vaikimisi on lahtrite sisu vasemal, "align="right" paneb sisu paremale --Toivo (arutelu) 19. aprill 2012, kell 13:07 (EEST)
    Pealkiri
    Vasem tulp 1praegune width="300" määrab laiuseks 300px, saab kasutada ka protsente, nt width="50%"PS, vasakpoolse tulba laiuse määrab ära esimeses lahtris antud suurus.
    Parem tulp 1Sisu vaikimisi vasakul
    Vasem tulp 2
    Parem tulp 2Sisu joondatud paremale100px

Ärge joondage seda sisukorda paremale ja ongi korras. Ivo (arutelu) 19. aprill 2012, kell 13:15 (EEST)
----
Märksa "siivsam" (ka IE-s), kui see on õige sõna; nüüd torkas esimesena silma "Rahvastiku" juures olev graaf, mille pealkirja sõnad "kokku jooksnud" --Toivo (arutelu) 19. aprill 2012, kell 13:58 (EEST)
Panin svg asemele eestikeelse png faili --Toivo (arutelu) 19. aprill 2012, kell 14:11 (EEST)
ja nägin artikli lehel järgmist (selline johtub siis, kui kuva laiemaks teha (suum 100%, st, muutmata), täpset laiust raske öelda, võib-olla asi mingites vaikeväärtustes):
pisi|Kuva II, 783×650 px
Võib-olla on asi ul ja ol (unordered and ordered lists) määratlustes ja aitab selline lähenemine, nagu kunagi Leicestershire artiklisse panin; samas on sellised loendite "jooksmised" vasakusse äärde väga levinud ja html-s need niiviisi peaksidki käituma (või siis containeri vasemasse äärde, vaimikisi)
ja praegune versioon jätab IE-s sisukorra peitmisel sisukorra alla pealkirja "Nimi", millele järgneb infoboxi kõrguses tühja ruumi --Toivo (arutelu) 19. aprill 2012, kell 14:34 (EEST)

Üleujutustest on kirjutatud, kuid isegi ei mainita tammide süsteemi.
* Комплекс защитных сооружений Санкт-Петербурга от наводнений
* http://en.wikipedia.org/wiki/Saint_Petersburg_Dam
* http://fi.wikipedia.org/wiki/Pietarin_tulvapato
* http://de.wikipedia.org/wiki/Petersburger_Damm
suwa 19. aprill 2012, kell 14:53 (EEST)

: Kusagil pole kirjas ka seda, et öösiti on seal raske/võimatu liikuda, olenevalt aastaajast — nimelt tõstetakse sillad üles, metroo öösiti ei tööta, ja ega ikka ühest linna äärest teise nii lihtsalt kulge küll, kui üldse... ;-) --Toivo (arutelu) 19. aprill 2012, kell 15:04 (EEST)

:: seda eriti sõjalaevastiku pidipäeva puhul ;) suwa 19. aprill 2012, kell 15:17 (EEST)
ENG: Saint Petersburg Flood Prevention Facility Complex
RUS: Комплекс защитных сооружений Санкт-Петербурга от наводнений,
tr. kompleks zashchitnykh sooruzheniy Sankt-Peterburga ot navodneniy,
unofficially the Saint Petersburg Dam,
is a 25 km (16 mi) complex of dams for flood control near Saint Petersburg, Russia.
Petersburger Damm - Pietarin tulvapato - Diga di San Pietroburgo (diga - dam, dike, dyke, embankment, weir, levee, breakwater;плотина) - Đập Sankt-Peterburg (;-)), poolakad kirjutavad lahti: Petersburski Kompleks Zapobiegania Powodziom
kardan, et ei "tamm" ega "tammisüsteem" ei ole selle veerand miljonit tonni kaaluva "asja" kohta "täppistermin"
arvatavasti "loksub" lihtsalt tamm-iks, kunagi
otsingukasti toksitakse ilmselt esimese pähetulevana "Peterburi tamm"
"tamm" seega koondnimetaja kogu sellele ringtee osaks olevale kupatusele, s.h. ka merealune tunnel
--Toivo (arutelu) 21. aprill 2012, kell 16:51 (EEST)

lisain sellise lause:
Kaitsetammide kompleks on ehitatud kümnest tammist, millede vahel on kaks laevade lüüsisõlme ja kümme vee väljalaske kohta. Комплекс Защитных Сооружений Санкт-Петербурга от наводнений Федеральное казенное предприятие Дирекция комплекса защитных сооружений Министерства регионального развития Российской Федерации

sellest on siis näha, et ei ole üks-kaks tammi ja miskid augud vaid ikkagi süsteem või kompleks...

suwa 23. aprill 2012, kell 12:55 (EEST)

: Apteekrisaare arutelus on praegu link ligi poole tunnilise kestvusega kaitsesüsteemi tutvustavale videole, aga see peaks vist olema kaitsesüsteemi artiklis, mitte siin (keskel asuv saar on samuti osa süsteemist); senini ei suuda aru saada, kuidas peaks väidetavalt autodest tekkiva saasta ärajuhtimiseks ehitatud äravoolusüsteem toimima talvel..., võib-olla on siis jäätee...--Toivo (arutelu) 23. aprill 2012, kell 13:06 (EEST)

Peterbuti tammide süsteem ehk "Kaitsetamm"

Miks peab siin "Vaata ka" all olema link "Leningrad", mis toob siiasamma? Kui NL-aegne haldusüksus (või siis 1968 valminud laev-helikopterikandja, või capital of Muminobod district in Khatlon Province, või fotoaparaat, asteroid, 2 filmi (viimane 2012. a., jpm)), siis sellist artiklit vist pole (veel?) --Toivo (arutelu) 23. aprill 2012, kell 12:32 (EEST)

Näib, et linna ametlik koduleht ei tööta.--Morel (arutelu) 9. juuli 2013, kell 13:25 (EEST)
----
"Vassiljeostrovski rajoon" Kas on ikka eesti keeles niimoodi? Või peaks olema Vassili saare rajoon? Velirand (arutelu) 14. september 2014, kell 11:59 (EEST)

Tundub, et on, aga küsi Peeter Pällilt. Andres (arutelu) 14. september 2014, kell 12:12 (EEST)
----
Vene kõnekeeles nimetati linna ka Питер (eesti vaste Piiter). Eesti kõnekeeles tarvitati Leningradi lühema vormina nime Lenska.

Kõnekeelset Piiterit on nimetatud juba avalauses. Lenskat vaevalt et kõnekeeles kasutati; kasutati võibolla noorteslängis ja ka siis mitte üldiselt. Võtan välja. 88.196.28.229 21. mai 2015, kell 06:59 (EEST)

: Viimase osas sa nüüd küll eksid. Lenskat kasutasid ka 60-70 aastased inimesed.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. mai 2015, kell 07:15 (EEST)
----
Peterburi oli Venemaa Keisririigi pealinn aastail 1712–1728 ja 1732–1918.

See ei ole tõsi, keisririik eksisteeris 1721 kuni 1917. Palun parandage. Andres (arutelu) 18. juuli 2019, kell 09:31 (EEST)
Aastal 2003 tähistas ta oma 300. aastapäeva.

Selle asemel võiks mainida rajamise või asutamise aastat. Andres (arutelu) 18. juuli 2019, kell 09:35 (EEST)
Leian endiselt, et asula ja haldusüksuse kohta peaksid olema eraldi artiklid. Me ju eristame ju ka näiteks Haapsalut kui asulat ja Haapsalu linna kui haldusüksust. Andres (arutelu) 18. juuli 2019, kell 09:35 (EEST)

Mina saan aru, et erinevalt Haapsalu linnast ei ole Peterburi tuumikus samanimelist jaotist, mida käsitletakse eraldi asulana (või siis linnana samas mõttes nagu seda on Peterhof või Zelenogorsk). Pikne 18. juuli 2019, kell 17:40 (EEST)


Arutelu:Venestamine

Esimene lause ei ole sellisel kujul arusaadav. Eri tähendused tuleb selgelt lahku viia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 07:02, 24 juuli 2005 (UTC)
Witte tsitaadile tuleks lisada täpne allikas. [[Kasutaja:Kk|Kk]] 27. oktoober 2008, kell 15:36 (UTC)
--
Kindlasti tuleks ka kirjutada venestamisest Eestis nõukogude perioodil. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 22. juuni 2011, kell 16:57 (EEST)

Kustutasin oma lisatu, nüüd võib "keeletoimeta" malli jälle ära võtta. 193.40.5.245 27. august 2011, kell 20:30 (EEST)

Panin tagasi. --Epp 28. august 2011, kell 05:39 (EEST)

12. novembril artiklis tehtud muudatused on imelikud, võiks need tühistada. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 12. november 2011, kell 14:40 (EEST)

Kas venestamise tugevnemine Eestis, Lätis ja Leedus alates 1970. aastate teisest poolest võis olla seotud 1975. aastal toimunud Helsingi tippkohtumisel sõlmitud lepetega? Moskva võis uskuda, et Lääs on talle nüüd Baltikumis vabad käed andnud. 90.191.119.98 1. detsember 2012, kell 13:04 (EET)
Kas Šahhovskoi tsitaat käib Õpetatud Eesti Seltsi või Eesti Kirjameeste Seltsi kohta? --Õli (arutelu) 1. detsember 2012, kell 13:07 (EET)
1988. aastal andis Eesti Televisioon eetrisse nelja programmi, millest kolm olid venekeelsed. Umbes viiekümnest tunnist ööpäeva saadete kogumahust oli eestikeelne vaid 10.5 tundi. Mis programmid need olid? Kui siin on mõeldud, et kanti üle kesktelevisiooni programme, siis on jutt neljast ETV programmist vale või vähemalt eksitav. --Metsavend 25. aprill 2016, kell 12:25 (EEST)

See peaks küll kuidagi teisiti olema sõnastatud. Mõeldud on neid programme, mida edastati Tallinna teletornist. Oli Kesktelevisioon ja Leningradi TV. Mis see kolmas oli, seda ma ei tea. Andres (arutelu) 25. aprill 2016, kell 13:22 (EEST)

: Kolmas oli Kesktelevisiooni teine programm. Velirand (arutelu) 25. aprill 2016, kell 14:05 (EEST)

Rüütli eraldi väljatoomine on tendentslik. Andres (arutelu) 7. august 2016, kell 20:41 (EEST)

palun põhjenda, Väljendusvabaduse määr on kõige avaram poliitilise ehk avaliku elu küsimustes, kitsam muudes valdkondades ning kõige piiratum eraelu sfääris., keegi ei roni sellele poliitikule koju või püksi või sauna, ise ta ronib okupante teenima ja riiki juhtima ... suwa 7. august 2016, kell 21:43 (EEST)

: Vikipeedia ülesanne ei ole väljendumine, vaid info asjalik ja erapooletu esitamine. Leian, et selline valikuline nimede nimetamine ei ole erapooletu. Kui kedagi mainida, siis tuleks mainida kõik või äärmisel juhul Karl Vainot, keda peetakse peamiseks venestajaks ja kellel oli selles organis kõige suurem sõnaõigus. Ja ka siis tuleks arvestada seda, et see organ ei otsustanud niisugust asja iseseisvalt. Ja tuleks tugineda uurimustele.  Andres (arutelu) 7. august 2016, kell 23:41 (EEST)

:: sobib. suwa 8. august 2016, kell 02:08 (EEST)

::: Ei ole mingit põhjust Rüütlit selles kontekstis esile tuua. Kui nimesid nimetada, siis tuleks ära tuua juba kogu EKP Keskkomitee Büroo. Velirand (arutelu) 8. august 2016, kell 09:31 (EEST)

Venestumine on ju hoopis teine asi. Venestumiseks ei ole tarvis venestamist ja venestamisel võib olla ka teistsugune tulemus kui venestamine. Andres (arutelu) 11. aprill 2017, kell 13:03 (EEST)

kausatiiv- ja refleksiivsetest verbidest saadud teonimed peaks mu meelest üldjuhul ühesse ja samasse artiklisse viima. Kui seda mitte teha, peab selgitama. Venestumine ilma venestamiseta on huvitav juhtum--Estopedist1 (arutelu) 13. aprill 2017, kell 15:50 (EEST)

: Kas selgitus ei ole piisav? Praegusel juhul on tegu täiesti erinevate mõistetega, need ei ole ühe ja sellesama protsessi eri aspektid.  Andres (arutelu) 13. aprill 2017, kell 17:39 (EEST)

:Ma arvan, et vastupidi - nende kokkupanekut peab selgitama, sest tegu on siiski erinevate asjadega. Venestumine ilma venestamiseta on pigem tavaline juhtum. Venestamispoliitika tuli alles rahvuslusega, aga enne seda inimesed ja rahvad venestusid ikkagi. Ja kui siiski kokku panna, siis peamine märksõna peaks olema venestumine. Minnekon (arutelu) 13. aprill 2017, kell 17:48 (EEST)
Tsaariaegse ja nõukogudeaegse venestamise kohta peaks olema eraldi artiklid. --Ehitaja (arutelu) 17. veebruar 2019, kell 20:16 (EET)

varsti on vajadus kirjutada venestamisest aastal 2019

suwa 18. veebruar 2019, kell 00:21 (EET)
Endiselt peaks viima nõukogudeaegse venestamise eraldi artiklisse. Ja ka tsaariaegsest võiks olla eri artiklid, sest nt Uvarovi reformide ja sajandilõpu vahel on mitu vaksa vahet, need olid eri algatused ja isegi ideoloogilised alused erinesid olulisel määral. Ning üldse võiks refereerida rohkem teadustöid. --Ehitaja (arutelu) 14. detsember 2019, kell 17:11 (EET)

:Võtsin järgneva jupi välja. Osa siin öeldust nüüd viitega varustatult artiklis sees. Osa puhul (keskküttega korterid?) jääb seos venestamisega selgusetuks.--Minnekon (arutelu) 25. juuni 2019, kell 06:01 (EEST)
1938. aastal moodustasid eestlased 93,3% Eesti rahvastikust. Eesti okupeerimise ja inkorporeerimisega NSV Liitu algas süstemaatiline Eesti ümberrahvastamine eestlaste Venemaale küüditamise ja venekeelsete asustuskolonistide Eestisse toomisega.
Küüditamiste ja vangilaagreisse sunnitööle saatmisega deporteeriti Eestist juunis 1941 üle 10 000 inimese, märtsis 1949 üle 20 000 inimese, peamiselt Siberisse Novosibirski oblastisse ja Krasnojarski kraisse. Eestisse toodi keskmiselt üle 10 000 vene keelt kõneleva muulase aastas. Selleks et vältida väikeste rühmadena sisserändavate venelaste sulandumist eestlaste hulka, moodustati terviklikke vene asumeid. Venemaa linnades korraldati Eestisse tööjõu värbamist. Värvatud olid korterite saamisel eelistatud. Narvast lahkunud sõjapõgenikel keelati Narva tagasipöördumine, Venemaalt toodud linnajuht andis korralduse linna lubada ainult ausaid Nõukogude patrioote Pihkvast, Leningradist ja Novgorodist. Kirde-Eestisse rajati Sillamäe linn, kuhu sissepääs oli eestlastele suletud. Samuti oli eestlastele suletud sadamalinn Paldiski.
1987. aastal jagati Eestis 67% mugavustega uutest korteritest immigrantidele.
1986. aastal elas Eesti linnades kaasaegsetes keskkütte ning sooja ja külma veega korterites 81% migrantidest. 1959. aastal moodustas eestlaste osa linnaelanike seas 60%, 1988. aastaks oli eestlaste osa langenud 51 protsendile. 1989. aastaks olid Eesti 32 linnast muulased ülekaalus 11 linnas.
Eestisse rajati migratsioonipumbana toimivat suurtööstust, mille tööjõud ja tooraine veeti sisse NSV Liidu teistest piirkondadest, aga toodangut ei vajatud Eestis ning see veeti siit välja. 1980. aastate lõpuks oli umbes 90% Eesti majandusest üleliidulise alluvusega, seda juhiti Moskvast ning kogu asjaajamine ja aruandlus oli venekeelne.

Viitamata on ka Witte tsitaat, mis on suure larakana artikli algusse lajatatud ilma, et selle autentsust kuidagi kontrollida saaks. Ma tahaks küll teada, mis on näiteks "pole olemas Venet" originaal, "Russ" või midagi muud. --Ehitaja (arutelu) 15. august 2020, kell 20:39 (EEST)

: "Osa puhul (keskküttega korterid?) jääb seos venestamisega selgusetuks." Seos on ilmne. Venelastele oli antud palju uusi mugavustega kortereid, nende elutingimused oli eestlastega võrreldes paremad. Velirand (arutelu) 15. august 2020, kell 21:12 (EEST)

::Sinu esitatud võrdlus venelaste ja eestlaste kohta võib iseenesest olla korrektne, aga seda ei saa otseselt tuletada artiklis olnud lausest, mis mainib vaid "migrante". Mitte-migrantide kohta ei ütle see lause midagi ning kõik migrandid polnud venelased ja kõik venelased polnud migrandid. Seost venestamisega ei nimeta aga kumbki versioon. Kuni aga viited puuduvad ei näe ma siin sel teemal arutlemisel üldse suurt mõtet. --Minnekon (arutelu) 16. august 2020, kell 11:33 (EEST)

::: Ei saa nüüd teemasse nii kasuistlikult suhtuda. Mitte-eestlastest migrantide sissetoomine teenis venestamise eesmärki. Polnud oluline, kas immigrant oli konkreetselt venelane või venekeelne muulane. Velirand (arutelu) 16. august 2020, kell 12:07 (EEST)

:::: Saab suhtuda küll. Väide, et mingi riigi poliitiline tegevus X teenis eesmärki Y, peab olema tõestatud. Võiks ju näiteks väita, et koolide eesti õppekeelele viimine Eestis teenib kohaliku vene kultuuri irrmsa ärahäävitamise eesmärki, aga ilma tõenditeta on see pelgalt propaganda ning võib juhtuda, et eesmärk on päriselt kah näiteks kõigile lastele eesti keele korralikult selgeks õpetamine (ja kui sellega peaks kaasnema irrmus ärahäävitamine, siis see on kogemata, ehkki koolisüsteemi muutjad selle pärast ei pruugi otse nutta kah, või võib-olla siiski nutavad ja kahjatsevad, mesilinnukesi ei või iial teada). Kui on võimalik viidata soliidses allikas avaldatud dokumendile, mis ütleb, et Y jaoks teeme X, siis on väide korrektne ja võib artiklisse jääda. Kui on üksnes ajaloolase Z hinnang, et X tehti Y nimel, siis tuleb öelda, et see on selle ajaloolase professionaalne arvamus ning ajaloolane W arvab risti vastupidi. Praegu on artiklis täpselt seda tehtudki, kuid arutelulehel lähtub mõni endiselt eeldusest, justkui osa artikli sisust võiks ignoreerida ja talle meeldivad osad oleks üldtunnustatud Tõde. Äi põle mette. Ja päriselt ka: mida aeg edasi, seda enam oli NLi juhtkonnas mehi, kes mõtlesid peamiselt majandusele ja ehk ka status quo säilitamisele, ning kelle jaoks oli Eestis oluline rasketööstuse arendamine, võib-olla ka Sillamäe kandis uraani tootmine, ent mis väikerahvaste venesta/umisse puutus, siis see oli pikas perspektiivis paratamatu protsess, millega tõsised inimesed pead ei vaevanud, kohalikud võinuks soovi korral kas või lätistuda, sügavalt kama. Võib täiesti olla, et migratsiooni suunanud otsustest oluline osa sündist pigem selle loogika alusel. Ega kõik riigid ka viitsinud nii mikromajandamisega tegelda nagu USA, kus elamukvartalite tsoneerimisel esitati nõue, et mustanahalisi paremate kodanike sekka ei lastaks. Suur osa maailmas toimuvast juhtub seepärast, et ülemuste tähelepanu on mujal. --Ehitaja (arutelu) 17. august 2020, kell 04:19 (EEST)

::::: Olid ju olemas NLKP Keskkomitee salajased venestamisotsused 1978. aastast. Ka vastavad NSV Liidu Ministrite Nõukogu salajased määrused rahvaste liginemisprotsessi kiirendamiseks (loe: venestamiseks) olid olemas. Ei saa seda kõike eitada. Velirand (arutelu) 17. august 2020, kell 13:36 (EEST)
Võtsin ka Witte tsitaadi välja, kuna lisaks sellele, et tegu on vaid ühe poliitiku arvamusavaldusega, mis sissejuhatavasse-kokkuvõtvasse osasse ei sobi, ei näe ma ses tsitaadis üldse kohtagi, kus räägitaks venestamisest (kui, siis slaavistamisest). --Minnekon (arutelu) 16. august 2020, kell 11:48 (EEST)

Noh, tema enda silmis oli venestamine ja slaavistamine ilmselt üsna üks ja sama (lõuna- ja lääneslaavlased polnud olulised ning kõik idaslaavi keeled olid vene murded). Ses mõttes võiks see ehk artiklis olla, kui leiaks allika ja konteksti ning saaks ehk lisada mõne konkreetse viite, mis avaks Witte suhtumist laiemalt. Teisalt, siis võiks siin olla juba venestamise peaideoloogideks peetute sõnavõtte nagu Uvarov, nii et saaks ehk ka nt venestamisena nähtud eri perioodide tegevuste erinevusi illustreerida. --Ehitaja (arutelu) 17. august 2020, kell 04:19 (EEST)

"Vaata ka" all oli punane link "uusvenestamine". Kas asjalikud allikad räägivad sellisest terminist, mida see tähendab? Guugli järgi paistab selle väljendi kasutamine piirduvat ühe erakonna poliitikute sõnavaraga. --Minnekon (arutelu) 25. juuni 2019, kell 06:16 (EEST)

Pärast 1819. aasta Liivimaa talurahvaseaduste vastuvõtmist tegi Venemaa keiser Aleksander III korralduse viia Balti provintside koolides sisse kohustuslik vene keele õpetamine.

Mis seos on venestamisel 1819. aasta Liivimaa talurahvaseaduste vastuvõtmisega? Aleksander III oli Venemaa keiser aastatel 1881–1894. Ei selgu mis aastal kohustuslik vene keele õpetamine Balti provintside koolides sisse viidi? Ursus scribens (arutelu) 25. juuli 2020, kell 16:57 (EEST)