Arutelu:Vinni-Pajusti Gümnaasium

Mis puutub siia aasta õpetaja? Muide, maakonna. Andres (arutelu) 21. märts 2016, kell 19:51 (EET)
Jutt sotsiaalmeedia pahameeletormist on viitamata? Andres (arutelu) 21. märts 2016, kell 19:54 (EET)

"Virumaa Teatajas" on sotsiaalmeedia kaasatuse kohta nagu kõik kirjas. -Mardus /arutelu 21. märts 2016, kell 20:30 (EET)

Huvitav, ma ei leidnud. Minu meelest on see pahameeletorm ikka veel tõendamata. Vaevalt seda üldse saab esmaallikatega tõendada. Andres (arutelu) 21. märts 2016, kell 21:54 (EET)

:Nojah. Virumaa Teataja tänane juhtkiri räägib "elavast diskussioonist." -Mardus /arutelu 22. märts 2016, kell 11:12 (EET)

:: Väga hea, aga elav diskussioon ei ole sama asi. Andres (arutelu) 22. märts 2016, kell 12:25 (EET)

:::Tõsi, aga mina polnud "pahameeletormi" sinna sisse pannud, ning praegu pole see nii ka kirjas — just seetõttu, et ajakirjandusmeedias pole seda sõna minu teadmist mööda kasutatud ja avalikke tõendeid sellele pole. Ainuke sarnane väljend on Jürgen Rooste "torm veeklaasis" (vt. ERR link allpool). -Mardus /arutelu 22. märts 2016, kell 13:46 (EET)

:::: Pole öelnudki, et Sina panid. :) Andres (arutelu) 22. märts 2016, kell 14:49 (EET)
Lõik, mis räägib diskussioonist sotsiaalmeedias, on tõendamata. Ja kui rääkida diskussioonist, siis see eeldab erinevaid arvamusi. Andres (arutelu) 22. märts 2016, kell 14:52 (EET)

Kui diskussioonist sotsiaalmeedias on juba korralikus ajakirjandusväljaandes kirjas, siis peaks eeldama, et ikka on tõendatud. -Mardus /arutelu 23. märts 2016, kell 12:15 (EET)

: No seal on kaks viidet, üks "Virumaa Teataja" artiklile, kus ei ole diskussioonist sotsiaalmeediale sõnagi juttu, ja teine algallikale, kus on arvamusavaldus. Tõendamist ei ole. Kuskil ajalehe juhtkirjas on küll mainitud diskussiooni sotsiaalmeedias, aga seal ei ole midagi räägitud selle sisust, pealegi ei saa diskussioon seisneda ainult seisukohavõttudes.  Andres (arutelu) 23. märts 2016, kell 14:52 (EET)

:: Mina jällegi arvan, et kui väide, mis üleüldse selle juhtumi entsüklopeedilisust kinnitab, on tõendamata ja see artikkel ka muidu üht normaalset kooliartiklit ei meenuta, siis võiks ju üldse kogu kupatuse kustutada. Saaks kohe probleemi lahendatud ja Andres saaks oma energia kulutada kõigi teiste artiklite aruteludesse kommentaaride vorpimisele.--90.191.161.195 23. märts 2016, kell 14:59 (EET)

:::Palun väljenduda asjalikult ja lihtsalt. Ja kui võimalik, siis ka viisakalt. Andres (arutelu) 23. märts 2016, kell 20:42 (EET)

Ei ole nõus, et Streisandi efekti link oleks Vikipeedia-poolne kommenteerimine, kuna selline efekt on juba saavutatud. Põhimõtteliselt on tegemist sündmuse kui sellise niimoodi kirjeldamisega. -Mardus /arutelu 21. märts 2016, kell 21:55 (EET)

Sel juhul peaks ütlema, et mis eemaldati, aga see info on artiklis puudu. Eemaldati säuts 15. märtsi lõuna ajal ja 15. märtsil avaldatud video Youtube'ist 20. märtsi õhtul, kui sel oli üle 400 vaataja. --90.191.166.161 21. märts 2016, kell 22:13 (EET)

Ka selline kirjeldamine on minu meelest kommenteerimine. Andres (arutelu) 21. märts 2016, kell 23:31 (EET)

:Kooli juhtkonnal oli ilmselt eesmärk, et fraas "Vinni-Porno Gümnaasium" ei saaks laiemat kajastamist, kuid survestades õpilast kustutama oma säuts, saavutati vastupidine efekt, sest fraas läks kahe eri väljaande pealkirja sisse artiklites, mis väga teravalt kritiseerisid nii kooli kui selle emakeeleõpetajat. -Mardus /arutelu 21. märts 2016, kell 23:41 (EET)

:Jürgen Rooste kirjutas, et "Torm veeklaasis lõi üle ääre." Virumaa Teataja juhtkiri otseselt efekti ei nimeta, kuid sisuliselt kirjeldab seda küll, kui "konflikti lahendamine väljus [siiski] kontrolli alt." -Mardus /arutelu 22. märts 2016, kell 09:40 (EET)

:: Olen nõus, et Streisandi efekt leidis aset. Aga praeguse seisuga oleks selle mainimine minu meelest originaalkommentaar. Tsiteeritud fraasid on üldisema tähendusega. Andres (arutelu) 22. märts 2016, kell 12:25 (EET)

:::Ma ei saaks seda panna artikli põhiteksti sisse, mispärast ongi "Vaata ka" link vägagi sobilik ja ei lähe seega originaalkommentaari alla. Siiski tõi nihilist.fm-i toetusartikli üks varasemaid kommentaare selle olemuse nimetuse esile. -Mardus /arutelu 22. märts 2016, kell 13:41 (EET)

:::: "Vaata ka" alla panemine on klassikaline kommenteerimise viis. Minu meelest on see Vikipeedias sobimatu. Andres (arutelu) 22. märts 2016, kell 14:49 (EET)

:::::Praegusel juhul olen Andresega nõus. Kui avalikkuses ei ole Streisandi efekti selle juhtumiga seoses mainitud, siis on ta siin Vikipeedia tegijate kommentaar. Lisaks (teisejärgulise tähtsusega) on see, et "Vaata ka" alla paneku põhjus ilma selgitava tekstita võib jääda mõistetamatuks, kui juba ei tea, mis see Streisandi efekt on. Adeliine 23. märts 2016, kell 09:48 (EET)

::::::Mardus tegeleb segaduse tekitamisega. Antud juhul ei käi arutelu selle üle, kas Vinni-Pajusti Gümnaasiumis toimunu vastas Streisandi efekti tunnustele, vaid selle üle, et Vikipeedia ei ole sellise hinnangu andmise koht. Vikipeedia tegeleb usaldusväärsete allikate vahendamise, mitte originaaluurimuse publitseerimisega, vt näiteks Vikipeedia:Põhimõtted punkt 9 ja Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole punkt 3. Nii et Streisandi efekti sidumine Vinni-Pajusti Gümnaasiumis toimunuga ei ole praegu vastavuses Vikipeedia koostamise põhimõtetega. --Andrus Kallastu (arutelu) 23. märts 2016, kell 10:27 (EET)

:::::::Ma väidan vastu, et ei tegele segaduse tekitamisega. Küsimus taandub praegu sellele, kas lingi lisamine Streisandi efektile on Vikipeedia-poolne kommentaar või mitte — olukorras, kus seesama efekt on juba toimunud. -Mardus /arutelu 23. märts 2016, kell 12:15 (EET)

::::::::Loomulikult peab iga artiklisse lisatud asi (kaasa arvatud Vikipeedia siseviide muule teemaga seotud artiklile) olema artikli teemaga seoses. Kas antud juhul on võimalik viidata usaldusväärsele algallikale, milles on selgelt ja piisava põhjalikkusega väidetud, et Vinni-Pajusti Gümnaasiumis toimunu vastas Streisandi efekti tunnustele? Kui see on võimalik, pole probleemi, kui viidata võimalik ei ole, tuleks see seos kui kaastöölise originaalne arvamus artiklitest eemaldada. --Andrus Kallastu (arutelu) 25. märts 2016, kell 20:22 (EET)
Minu meelest mina, Adeliine ja Andrus Kallastu leiavad, et see on kommentaar.
Muide, ka artiklis Streisandi efekt on siinset teemat mainitud. Ma ei ütle, et seal ei tohiks mainida. sest tundub ilmne, et Streisandi efektiga on tegu. Aga siin minu meelest seda mainida pole sobilik. Andres (arutelu) 23. märts 2016, kell 14:52 (EET)

:Kas siis pole nii, et kõik, mis pannakse rubriiki "Vaata ka", on Vikipeedia autorite poolne kommentaar, seose loomine? Sel juhul ei saaks seda rubriiki üldse kasutada.--Morel (arutelu) 24. märts 2016, kell 00:01 (EET)

::Milles probleem? Rubriiki "Vaata ka" pannakse siselingid artiklitele, mis on teemaga seotud. Antud juhul ei ole lingi teemaga seotus tõendatud. --Andrus Kallastu (arutelu) 25. märts 2016, kell 20:24 (EET)

:::Probleem ongi selles, et mitte kuskil ei ole kriteeriumeid, mis on piisavalt teemaga seotud ja mis mitte. "Tõendatust" ei ole kunagi kriteeriumina olnud--Morel (arutelu) 25. märts 2016, kell 20:51 (EET)

::::Vikipeedia kontekstis tähendab 'tõendatus' algallikale viitamise võimalust, vt Vikipeedia:Viitamine. Vinni-Pajusti Gümnaasiumis toimunu sidumine Streisandi efektiga ei ole iseenesestmõistetav. --Andrus Kallastu (arutelu) 28. märts 2016, kell 13:31 (EEST)
Seotus artikli teemaga on enamasti niigi selge. Problemaatilisi juhtumeid võib eraldi arutada, ja kindlasti ei tähenda reeglite puudumine, et "Vaata ka" alla võib panna ükskõik mida. Peaaegu alati on see see, mis võiks olla või peaks olema artikli tekstis, mida pole jõutud veel kirjutada. Ka praegusel juhtumil on minu meelest selge, et seotus on olemas. Mina näen probleemi hoopis selles, et selline link mõjub Vikipeedia autorite moraliseeriva kommentaarina. Andres (arutelu) 25. märts 2016, kell 22:17 (EET)

:et selline link mõjub Vikipeedia autorite moraliseeriva kommentaarina.

Vau. -Mardus /arutelu 28. märts 2016, kell 03:49 (EEST)
Ja selline olukord on erandlik, harva esinev. Jutt ei ole "vaata ka" rubriigist üldse. Andres (arutelu) 25. märts 2016, kell 22:34 (EET)
Ma olen aru saanud, et "Vaata ka" alamjaotus on selleks, et sarnasel teemal juurde lugeda. Kui on artikkel nägemisest, siis "Vaata ka" all võiks olla näiteks kuulmine, haistmine, maitsmine, kompimine. Praegusel juhul ei ole loogiline juhatada pärast kooli kohta käivat artiklit lugeja Streisandi juhtumi juurde. Kas järgmiseks on TTÜ artiklis "Vaata ka" all riigireetmine, sest Simm, kes seal kunagi õppis, on niisuguses teos süüdi mõistetud? Sellega võiks ehk veel nõus olla, et mingi fraas VPG artiklist viib Streisandi juhtumi artiklisse. --kanakukk (arutelu) 28. märts 2016, kell 18:08 (EEST).

Tundub, et keegi on vägagi huvitatud, et ei säutsuskandaalist vikipeediasse jälgi ei jääks. Sellega seoses, kas poleks nüüd mitte õige aeg taastada säutsuskandaali artikkel ning seda parandada ja täiendada? Kooli enda artiklis on sellest tõesti juba ebaproportsionaalselt pikalt juttu.--2001:BB8:2002:3400:1894:3C43:CE8E:123D 28. märts 2016, kell 13:19 (EEST)

Minu toetus artikli taastamisele-täiendamisele on täielik. -Mardus /arutelu 28. märts 2016, kell 14:36 (EEST)

:Minu meelest piisab endiselt lõigust kooli artiklis.--Morel (arutelu) 28. märts 2016, kell 15:08 (EEST)

:::Väga huvitav oleks tegelikult Moreli ja miks mitte ka teiste eraldi artikli vastu olijate põhjendusi kuulda. Tähelepanuväärsuse kriteerium peaks IMHO praeguseks ju täidetud olema.--193.40.5.245 28. märts 2016, kell 15:52 (EEST)

::::Tõsi ta on (re tähelepanuväärsus). -Mardus /arutelu 28. märts 2016, kell 15:57 (EEST)

::Võib-olla tuleks siis artikkel uutele ja registreerimata kasutajatele ära kaitsta. -Mardus /arutelu 28. märts 2016, kell 15:17 (EEST)

:::Ma ei arva, et selle artikli puhul on vaja kirjutuskaitset, kirjutuskaitsel peaks olema reaalne, mitte hüpoteetiline põhjendus.

:::Ma üldse ei arva, et skandaaliga seotud temaatika (sõnavabadus ja selle piiramine, sh sõnavabaduse kasutaja vastutus, autoriteedi ülekasutamine, sotsiaalmeedia kui uue meedia roll, mainekahjustus) ei oleks tähtis, aga minu meelest konkreetses koolis aset leidnud konkreetne juhtum ei ole endiselt väärt eraldi VP artiklit. Generaadio saates esitatud arvamus, et tegemist on "kaksipidi näidispoomisega", on minu arust väga tabav. Samuti ka seal avaldatud positiivse programmi lootus, s.t lootus, et edasine aruetelu aitab pigem kaasa probleemide teadvustamisele ja lahendamisele. Minu meelest VP ei ole koht taoliste protsesside sammhaaval dokumenteerimiseks. Aga alati on võimalik artikli vajalikkuse osas hääletus korraldada.--Morel (arutelu) 28. märts 2016, kell 19:14 (EEST)

::::Kas ma saan õigesti aru, et Morel on nõus, et sündmus on põhimõtteliselt siiski teatava tähelepanuväärsuse astme saavutanud? Sel juhul peaks minu arvates vikipeedia just olema pigem "sammhaaval dokumenteerija" kui vaikimisega "positiivse programmi" pakkuja. Kui dokumenteerimine justkui nagu ongi vikipeedia ülesanne, siis igasugustes "positiivsetes programmides" osalemine pole seda sugugi.--193.40.5.245 28. märts 2016, kell 19:26 (EEST)

:::::Ma arvan, et skandaaliga seotud temaatika ja sellest võrsunud diskussioon on igas mõttes tähelepanuväärne, konkreetne juhtum aga VP-artikli vääriline ei ole.--Morel (arutelu) 28. märts 2016, kell 19:46 (EEST)

::::::Ma ei tea, kas mina olen millestki väga valesti aru saanud, aga mulle on mulje jäänud, et vaidlusalune artikkel olekski just diskussioonist, mitte konkreetsest juhtumist. Aga selge on see, et diskussioonist rääkimiseks peab mingil määral ka juhtumit ennast avama, sest need omavahel lahutamatult seotud.--193.40.5.245 28. märts 2016, kell 20:08 (EEST)
----
Pealkirjas öeldu ei võimalda öelda, mis seoses ähvardati. Andres (arutelu) 28. märts 2016, kell 18:59 (EEST)

Loodetavasti on minu elukohajärgses raamatukogus "Virumaa teataja" paberväljaanded olemas. -Mardus /arutelu 29. märts 2016, kell 02:38 (EEST)

Kas nüüd võiks selle juba kaitse alla võtta? See spämm läheb tõesti liiale. Ja too Nihkelist on ka üpris lootusetu juhtum. Ma hakkan selles osas juba kannatust kaotama. Ivo (arutelu) 29. märts 2016, kell 12:58 (EEST)

Kaitsta pole mõtet, sest Nihkelist pole anonüümne. Võiks blokeerida, aga Nihkelistil on point olemas, ainult ta ei argumenteeri. Võib-olla ta teab, et mõned väited ei pea paika, kuigi need on ajakirjanduses avaldatud. Andres (arutelu) 29. märts 2016, kell 14:35 (EEST)

:Kaitsta on võimalik ka nii, et tema muuta ei saa. Tollest pointist ise jääb väheks, kui tema tegevust on võimalik kokku võtta sõnapaariga disruptive editing. Kui ta peagi õppimisvõimet  välja näitama ei hakka, siis läheb minu poolt talle blokk peale. Ivo (arutelu) 29. märts 2016, kell 14:54 (EEST)

:: Võib-olla peaks skandaali kohta eraldi artikkel olema? Velirand (arutelu) 29. märts 2016, kell 14:49 (EEST)

:: Nii arvasin minagi, aga siinsamas ülevalpool tehti kiiresti selgeks, kui kohutavalt halb mõte see on.--193.40.5.245 29. märts 2016, kell 14:53 (EEST)

::: Iseenesest on praegu artikkel täiesti proportsioonist väljas, nii et eraldi leht oleks vist isegi mõistlik. Ja see vaata ka all olev asi võiks võib olla küll olla eraldi artikli lehel, aga mitte koolist rääkivas artiklis.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. märts 2016, kell 14:58 (EEST)
Nüüd on eraldi artikkel olemas. Minu meelest piisab siin lingist sellele. Andres (arutelu) 30. märts 2016, kell 02:26 (EEST)

Minu meelest ka. Ma ei hakanud enne siit sisu kustutama, sest mõtlesin, et vaidlus on veel pooleli. --Epp 30. märts 2016, kell 02:36 (EEST)


Kaks näidisartiklit neljast ei sisalda (pea üldse) viiteid. Nii päris ei sobi. Pakun asemele nt Keila. Ivo (arutelu) 23. märts 2016, kell 11:44 (EET)

Need kaks artiklit on nüüd välja vahetatud. Aga Keila võiks enne, kui seda teistele eeskujuks seada, kõigepealt ikka hea artikli märgise külge saada.--90.191.96.36 26. märts 2016, kell 14:52 (EET)

Hi! I'm sorry I write in English. Since the beginning of this project, there are some new countries participating. May you add Croatia, Kazakhstan, Bosnia and Herzegovina and Turkey to your list, flags and schedule? Thank you!--Fraxinus (arutelu) 30. märts 2016, kell 23:19 (EEST)

Tere! The week starting on 2 May is a special thematic Week of Women in Science and Education, which promotes the creation of articles about notable women from the CEE region, who contributed strongly to science and education in the region. CEE Spring 2016 participants who will add the most words to articles related to this topic will win interesting prizes. The participants will be ranked by highest number of words written, whereby only newly created articles with at least 300 words will be taken into consideration. You can find the rules here. Please join the challenge and inform your community about it! --Лорд Бъмбъри (arutelu) 1. mai 2016, kell 00:33 (EEST)

Hi, dear CEE Spring 2016 organisers! I am sorry for writing in English again.
The international organisers of the contest ask all the participants to complete the survey about the contest. It is very short. It gives us a bit of statistics and helps make the next contest better.
We will use MassMessage to give the survey link to all the participants. Obviously, not all of them speak English, so please, help us with translating this request and encourage them to complete the survey.
Best regards, -- Ата via MassMessage 26. august 2016, kell 21:54 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Wikimedia CEE Spring 2016


Kasutaja arutelu:EerTi

Tere tulemast Vikipeediasse, EerTi! --Epp 30. märts 2016, kell 02:02 (EEST)
Palun kirjuta artiklisse vähemalt üks täislause, muidu see tõenäoliselt kustutatakse. --Epp 30. märts 2016, kell 02:02 (EEST)

Tere! Kui see pilt kuulub litsentsi CC BY 3.0 alla, siis peaks pildi allikas nii öeldud olema. Ma leia sealt viidet litsentsile. Pikne 29. juuli 2018, kell 14:13 (EEST)


Arutelu:Ametkond

Ametkond (Amtsbezirk) , Esimese maailmasõja aegse Saksa okupatsiooni aegne maakonna administratiivne allüksus kihelkonna piirides. Ametkonna eesotsas seisis ametkonnaeestseisja (Amtsvorsteher), kes nimetati kreisipealiku ettepanekul kindralkomando poolt. Ametkond jagunes jaoskondadesse (Ortzbezirk) (mõisad, vallad ja alevikud) jaoskonnaeestseisjate (Ortsvorsteher) juhtimisel.Hans Kruus, Saksa okkupatsioon Eestis, Tartus, Odamees, 1920, lk. 35.


Arutelu:Blondi

"29. aprillil 1945 sai Hitler teada Itaalia diktaatori Benito Mussolini surmast ja ta otsustas end mitte elusalt vangi anda." Kas ta tõesti tegi selle otsuse alles 29. aprillil 1945? Velirand (arutelu) 30. märts 2016, kell 16:15 (EEST)
Keda peetakse silmas lehel Samantha Fox? Andres (arutelu) 30. märts 2016, kell 17:40 (EEST)

typo seal parandatud.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 30. märts 2016, kell 17:56 (EEST)

Teisaldasin cat ''Kuulsate koerte'' alt ''Tuntud koerte'' alla<br />samas, kui mr Adolfil oleks olnud nt [[Kirbulised|kirp]] (perega või ilma), kas tegemist oleks ''tuntud'' või ''kuulsa'' kirbuga (vt nt [[Verekeskus|vereülekandejaama]] kuulsad töötajad) —[[Kasutaja:Pietade|Pietadè]] ([[Kasutaja arutelu:Pietade|arutelu]]) 6. juuli 2017, kell 19:47 (EEST)

Kellele siis ikka sündis 5 kutsikat, Bormanile v AdolfileP? Pietadè (arutelu)


Arutelu:Bolt

kõlab nagu reklaam? --Mistersun (arutelu) 30. märts 2016, kell 23:52 (EEST)

Püüdsin natuke neutraalsemaks muuta. Ssgreporter (arutelu) 31. märts 2016, kell 00:36 (EEST)

:Tegin veel mõned täiendused selles vallas. --Mistersun (arutelu) 27. mai 2016, kell 01:43 (EEST)

Viimane täiendus oli vist mitteneutraalne. Muide, tavalised taksofirmad saadavad ka mõnikord plafoonita  autosid ja nimetavad neid rendiautodeks. Andres (arutelu) 1. aprill 2017, kell 11:45 (EEST)
Enne oli nii:
Teenuse esialgset hoogsat levikut pärssis ettevõtte valik eelistada lepingupartnerina taksofirmadele taksojuhte. Sellega kaasnes otsus mitte näidata taksofirmade logosid, mistõttu taksofirmad suunasid oma kliente kasutama teisi taksotellimise vahendajaid, näiteks Taxofoni ja Taxigot.
Andres (arutelu) 1. aprill 2017, kell 11:47 (EEST)

: Olen nõus. Lisaks on kahtlane viimane viimased muudatused, kuid ei muutunud tagasi siiski igaks petteks. Lisaks pole hea toon ettevõtte asutaja nimi muutmiste ajaloos. Võibolla muuta artikkel anonüümselt mitte redigeeritavaks, taksonduses on palju paksu verd ;) --Mistersun (arutelu) 26. aprill 2017, kell 02:16 (EEST)

* Taxify OÜ, Taxify Estonia OÜ, Taxify Shareholder SPV OÜ
* Markus Villig, Martin Villig, Haichen Wang, Karl Aru
----
"põhitegevus on taksotellimistarkvara loomine" - tänases Postimehes põhjendab firma nimemuutust kujunemisega ühistranspordifirmaks. Ilmselgelt läheb neil juba ammu enam energiat reaalsele transpordikorraldusele kui tarkvara kirjutamisele. --Ehitaja (arutelu) 7. märts 2019, kell 12:12 (EET)
----
Neutraalsuse vaidlustamine -- mis siin hetkel vaidlustatud on? On see silt vanast ajast siia ripakile jäänud? Ivo (arutelu) 16. mai 2020, kell 18:49 (EEST)

Võtsin ära. Ursus scribens (arutelu) 26. juuli 2022, kell 17:26 (EEST)

"Aastal 2020 levitas firma Bolt Kiievis elektrirollerite rentimist. Olukord kujunes suureks skandaaliks Kiievi linnapea Vitali Klitškoga." Kui on selline väide, siis on vajalik ka selle sisustamine, mis täpsemalt skandaali tekitas. Eriti veel suure. Sillerkiil (arutelu) 14. november 2022, kell 10:22 (EET)


Arutelu:Dean Reed

Viidatud allikas ei ole öeldud, et ametlik versioon on enesetapp. Andres (arutelu) 2. aprill 2016, kell 04:52 (EEST)

Siin pole kordagi mainitud, et laip paadist leiti.
uppus või uputati järve:
https://www.ohtuleht.ee/160341/eve-kivi-dean-reedi-surm-polnud-enesetapp-vaid-morv

Peaks ikka mainima ära ka tema 2 kontserti Tallinnas 1975 (28.12-04.12 vahel):
https://dea.digar.ee/page/sirpjavasar/1975/12/05/15


Arutelu:Panama dokumendid

Postimehes on "Panama dokumendid". Eks näis, kuidas neid nimetama hakatakse. Andres (arutelu) 4. aprill 2016, kell 01:39 (EEST)

Nüüd on "Panama Paberid": . Selline kena alliteratsioon. -Mardus /arutelu 7. aprill 2016, kell 01:01 (EEST)

: Kahes Postimehe pealkirjas on "Panama paberid" jutumärkides väikse tähega. Tekstis ja kolmandas artiklis on teised väljendid. Peaks vaatama ka teisi väljaandeid. Andres (arutelu) 7. aprill 2016, kell 08:49 (EEST)

:: Mnjah, "2,6 terabaiti... pabereid" (vt nt Oxford Learner's Dictionaries); finantsdokumendid jm; või siis, sain hallil ajal I klassi lõpetamise järel "paberi", mis annab mulle õiguse kirjutada jne. Kohtus, kui need sinna peaksid jõudma, on need siiski dokumendid, IMHO ("esialgne dokumendikogum" → "eesialgne paberikogum")—Pietadè (arutelu) 7. aprill 2016, kell 11:45 (EEST)
Praegu, mõni tund pärast Putini väidet, et see on kõik VF põhjalaskmiseks leiutatud, on Panama kõrgem ametnik (viidates, õigustatult, Google'ile, MS'le, Apple'ile jne) kirjeldamas, kui hää see k6ik on; ehk siis Šveitsi rünnak... süütu Panama 7 % finsektori vastu...—Pietadè (arutelu) 7. aprill 2016, kell 18:26 (EEST)
;Nimest
Nii palju kui RV press seda avaldab, ollaxe ikka vägadi mitterõõmsad riigi nime sidumise vastu; tegev oli/on siiski x nimeline firma, kas praegu isegi ümbersuunamist on...?—Pietadè (arutelu) 7. aprill 2016, kell 20:45 (EEST)
;Õigustused
Hetkel rääkivat Panama saadikut UK-s kuulates (BBC), kõik terroristid jm, kogu raha Panamasse; alla mõnekümne miljardi vist üle läve ei lasta; ärge naerge...–Pietadè (arutelu) 7. aprill 2016, kell 21:15 (EEST)7. aprill 2016, kell 21:13 (EEST)
;Teisaldusõigustus
Järjekordne president (mitte VP) astus tagasi, riigi nime kinnistamine on ebaõiglane. imhoHetkel lisandus David Cameroni perekondJätkuks: u aasta eest oli analooglugu Šveitsi panga ja UK firmadega, kära palju...—Pietadè (arutelu) 7. aprill 2016, kell 21:57 (EEST)

Minu meelest me ei peaks juhinduma poliitilisest korrektsusest, vaid sellest, millise nime all asja tuntakse. Andres (arutelu) 8. aprill 2016, kell 00:00 (EEST)

: Mina püüan praegu seda nime asja enwi-s ajada; esimest korda ütles ka BBC "minu variandi"
välja (u 2 tunni eest), sõnadega, põhimõtteliselt peax  olema karistatavad väljendid à la VP Panama privaatrahapesula" jms, kusjuures u a eest oli Šveitsi pankade ja UK kodanikega sama asi, mida ei nimetatud nt Šveitsi paberiteks. Nighty night—Pietadè (arutelu) 8. aprill 2016, kell 01:40 (EEST)
;Veel üks asi
Miks see asi sai avalikuks siis kui sai? Kes avalikustas, miks just siis? kes võitis enim?Pietadè (arutelu) 8. aprill 2016, kell 02:12 (EEST)
;Lisaks
Järgmisel kuul peaks järg tulema ("Panama II"); enwikis jäin põhjendusega hätta, ehk siis, Google'i algoritmid "ruulivad" täiega, mis meie sinna parata saame.—Pietadè (arutelu) 8. aprill 2016, kell 20:50 (EEST)

Vastavalt lehel Vikipeedia:Artikli pealkiri kirjutatule, peaks asuma põhisisu lehel "Panama dokumendid", sest see on laialdasemalt kasutuses. Postituvi (arutelu) 16. aprill 2016, kell 13:04 (EEST)

"Finlandiseerumine" on olemas, "estalndiseerumist/estlandiseerumist" ei ole. Kui mingi Tallinas tegutsev asutus "XWU" sattuks samasugusesse ämbrisse, kas siis oleks "XWU dokumendid" või "Tallinna dokumendid" või "Eesti dokumendid". Tegemist siiski ühe konkreetse firmaga, lisaks, kui Panamas veel teinegi sarnane firma avastub, mis see plk siis peaks olema? Panamalased ise selle nimetuse üle rõõmsad pole, ei olnud ka Molotov "Molotovi kokteili" üle jne, IMHO.—Pietadè (arutelu) 16. aprill 2016, kell 13:16 (EEST)

: Kas me peaksime pealkirja Molotovi kokteil ära muutma? Ma arvan, et peaksimegi.

: Mulle tundub ka, et me peaksime eelistama tavalist nimetust. Me ei pea ise selle üle otsustama, kuidas asja nimetada, vaid kasutama seda nimetust, mis on üldiselt käibel. Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 13:36 (EEST)

::Ex siis muuda (Panama dokumendid asemele). Minul enda teada faili ülekirjutamisõigust pole. —Pietadè (arutelu) 16. aprill 2016, kell 13:46 (EEST)

:::Me ei tea ette, kuidas Panama teist sarnast juhtumit kutsuma hakataks, aga kuidagi ju seda nimetataks ja seda me siis ka siin kasutaksime. Panamalaste rõõm või kurbus ei puutu asjasse kui me tahame Vikis kajastada, kuidas asjad tegelikult on ja tegelikkuses kasutatakse just Panama paberite või dokumentide nime. Küll võib panamalaste emotsioonidest ja pretensioonidest nimele artiklis sees kirjutada. --Minnekon (arutelu) 16. aprill 2016, kell 13:57 (EEST)
Pietade, vaata, mida tähedab sõna inkrimineerima. Mida viimase lausega on tahetud öelda? 90.190.58.255 17. aprill 2016, kell 18:59 (EEST)

...on teada veel üks Panama skandaal, seotud petuskeemiga, mis kahjustas Prantsusmaa mainet. Praegu viib link Panama skandaal selle kaasaegse juurde. Milline võiks olla link tolle rohkem kui sajanditaguse skandaali kohta?--2001:7D0:8400:5580:D1A5:C7FF:86CE:4757 10. november 2019, kell 20:06 (EET)

Ymbersuunamine kustutatud, minu meelest polnud sellisel kujul õigustatud. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. november 2019, kell 20:10 (EET)


Arutelu:Viirused inimkonna ajaloos

Ma ei ole kindel, et see on hea pealkiri. Viirused pole just sotsiaalsed olendid. Ehk võiks peakiri olla midagi sellist nagu "Viirushaiguste ajalugu", kus sissejuhatuses toodaks välja, et artikkel keskendub inimestega seotud viirushaiguste ajaloole. Ivo (arutelu) 4. aprill 2016, kell 13:27 (EEST)

Esimene lõik tuleks ümber teha, aga kuidas? Võib-olla tuleks artikli teema tuua alguses kaldkirjas. Andres (arutelu) 10. juuni 2016, kell 05:55 (EEST)
Sama hästi võiks pealkirjaks olla "Viiruste ajalugu". Võimalik pealkiri oleks ka "Viirused inimkonna ajaloos" või "Viiruste mõju inimkonnale". Andres (arutelu) 10. juuni 2016, kell 06:06 (EEST)

Artikkel vaatleb ikka viirushaiguste ajalugu ja mitte viiruste ajalugu. Seega leian, et "Viiruste ajalugu" ei sobi. Inimkonna osa on kindlasti siin selgelt fookuses, aga see muudab pealkirja kohmakamaks ja kuna me väljaspool inimkonna ajalugu suurt midagi viirushaigustest niikuinii ei tea, siis ei tundu selle täpsustuse pealkirjas äratoomine ka tingimata vajalik.

Kas sa teed ettepaneku teha nende nimetuste alt ümbersuunamine või pead vajalikuks artiklinime muutmist? Ivo (arutelu) 16. juuli 2016, kell 19:33 (EEST)

: Samadel põhjustel, miks see ei ole viiruste ajalugu, ei ole see ka viirushaiguste ajalugu. Ümbersuunamisi ei ole tarvis, aga ma pean paremaks neid pealkirju, mis ma enne pakkusin. Andres (arutelu) 16. juuli 2016, kell 20:15 (EEST)

::Ütleme siis nii, et viirushaiguste kohta saabki rääkida midagi ainult viimase mõnetuhande aasta kohta. Viiruste puhul saaks aga pikalt kirjutada nende evolutsioonist, teadaolevatest vanimatest leitud viiruspartiklitest ja nende rollist evolutsioonis. See artikkel siin on viirushaiguste seostest inimkonnaga ja tõesti mitte niiväga viiruste või viirushaiguste ajaloost. Praktikas saab muidu ju päris kaugele minna ref. Nimetatud pealkirjadest sobiks minu arust "Viirused inimkonna ajaloos", sest tegemist on ikkagi ajaloolise vaatega (teise puhul ei tundu see ilmne). Ivo (arutelu) 16. juuli 2016, kell 21:09 (EEST)

::: Jah, see sobiks. Andres (arutelu) 16. juuli 2016, kell 21:31 (EEST)
Kas Must surm ikka on suure algustähega?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. juuli 2016, kell 19:46 (EEST)

Ei ole, parandage keegi. Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 21:00 (EEST)

Arvan, et see artikkel on igati asine. Seega esitan selle B-klassi artikli kandidaadiks. Kui keegi nädala jooksul selle vastu sõna ei võta, siis lisan vastava märke.
Täiendava kontrolli läbimisel võiks selle vabalt seada ka A-klassi artikli kandidaadiks. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 22:11 (EET)

Viited vajaks minu meelest korrastamist. Näiteks pole arusaada millisest teosest viited Dobson; Tucker; Clark jne. pärinevad. Need teosed tuleks eraldi peatüki (nt: kirjandus; allikad vms) all välja tuua. Ideaalis võiksid citeref'id (st: viite peale vajutamine viib antud teose juurde) ka olla. - Neptuunium (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 22:16 (EET)

:Egas jah. Eks see on tõlgitud ingliskeelse Vikipeedia eeskujulikust artiklist, aga biograafia osa on jäänud üle toomata. Ivo (arutelu) 10. jaanuar 2017, kell 22:31 (EET)

:: Tegin sisuliselt korda, citerefid on küll puudu aga need pole ka ülitähtsad. - Neptuunium (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 00:26 (EET)

:::Viidetega peaks nüüd korras olema. Kui keegi vastu pole, siis lisan selle artikli lähemal ajal B-klassi. Ivo (arutelu) 1. veebruar 2017, kell 03:06 (EET)

::::B-klassi artikli märgis lisatud. Ivo (arutelu) 27. märts 2017, kell 13:45 (EEST)
Sai hea artikli kandidaadina kuuenda poolthääle, muutsin staatuse ära. - Melilac (arutelu) 28. detsember 2019, kell 08:53 (EET)
----
Ei ole enam hea artikkel, sest uuest koroonaviirusest pole juttu. Andres (arutelu) 20. märts 2020, kell 23:49 (EET)

Tegin väikse täienduse. Ivo (arutelu) 21. märts 2020, kell 03:08 (EET)


Arutelu:Narva Linnamuuseum

Kumb pealkiri sobib rohkem - kas Lavretsovide nimeline Narva linnamuuseum või Narva Linnamuuseum? --Geonarva (arutelu) 4. aprill 2016, kell 20:42 (EEST)

Õige nimi on Lavretsov, mitte Lavrentsov. Eduard75 (arutelu) 4. märts 2021, kell 18:13 (EET)


Arutelu:NSV Liidu merevägi

Kas märksõna [[NSV Liidu sõjamerelaevastik]] võib siia suunata?--[[Kasutaja:Estopedist1|Estopedist1]] ([[Kasutaja arutelu:Estopedist1|arutelu]]) 11. aprill 2016, kell 11:35 (EEST)

Miks on Военно-Морской Флот СССР vaste Vikipeedia artiklites NSV Liidu merevägi, Военно-Морской Флот Российской Федерации vaste aga Venemaa sõjalaevastik? Ursus scribens (arutelu) 8. juuli 2018, kell 17:33 (EEST)

Küllap seepärast, et tegijad on erinevad olnud. Minu meelest peaks olema NSV Liidu Sõjalaevastik. Kuid ka Venemaa sõjalaevastik võiks pigem olla Venemaa Föderatsiooni Sõjalaevastik. Vähemalt avalauses. --Hirvelaid (arutelu) 8. juuli 2018, kell 19:46 (EEST)

WP:COMMONNAME-i järgi peab olema nt "Nõukogude Liidu merevägi", "NSV Liidu merevägi" vms. Isiklikult pooldan esimest varianti. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. september 2018, kell 18:19 (EEST)


Arutelu:Põrgupõhja uus Vanapagan

artiklist Emajõe Suveteater tuleb vist link samanimelise näidendi kohta?--Estopedist1 (arutelu) 12. aprill 2016, kell 17:24 (EEST)

Miks märksõna "Kaval-Ants" siia suunab? Ivo (arutelu) 6. jaanuar 2022, kell 00:40 (EET)


Arutelu:Aavo-Valdur Mikelsaar

Kas Mikelsaar lõpetas 18-aastasena TÜ meditsiiniteaduskonna? Mul ei ole kahjuks ETBLi käepärast, kust leida õige lõpetamisaasta. Ehk kellelgi on? --Amherst99 (arutelu) 14. aprill 2016, kell 16:48 (EEST)

ETBL-i vaja ei lähe. Lihtsalt seal () Mikelsaart ei ole. Küll aga on kirjas EE 14-ndas köites (aastal 2000), et ta lõpetas aastal 1965 TRÜ. Viga on tulnud tema Eesti Teadusinfosüsteemi andmetest. Aga kuidas Eesti Teadusinfosüsteemi näpukast informeerida? --Juhan121 (arutelu) 14. aprill 2016, kell 17:47 (EEST)

:Nende kodulehe all on aadress: etis@etag.ee --Amherst99 (arutelu) 14. aprill 2016, kell 17:54 (EEST)

:ETIS-esse paneb teadlane ise oma andmed sisse, sellepärast see ei olegi päris usaldusväärne allikas. Kirjutada tuleks asjaosalisele endale.

:Muide, ka ETBL on kirjutatud suures osas asjaosaliste ütluste põhjal. Andres (arutelu) 14. aprill 2016, kell 22:08 (EEST)


Arutelu:Ungari Nõukogude Vabariik

Kommunistlik riik? Kommunismini ei olevat ju jõutud.

"Kommunistlik partei valis nime "Ungari Päritolu Kommunistide Partei" (ungari keeles Kommunisták Magyarországi Pártja)." Kuidas on Kommunisták Magyarországi Pártja tõlgitud kui "Ungari Päritolu Kommunistide Partei"? Kus see "päritolu" seal on? Täpne tõlge oleks "Ungari Kommunistide Partei" (või õigemini "Kommunistide Ungari Partei"). Velirand (arutelu) 6. mai 2023, kell 09:43 (EEST)


Arutelu:Harilik luuderohi

Ladinakeelsel nimetusel ei ole rõhumärke. Kui tahta hääldust märkida, tuleb seda eraldi teha. Andres (arutelu) 17. aprill 2016, kell 09:49 (EEST)

Kas ma tohin ise muuta? Välja sellest ei tehta. Andres (arutelu) 26. aprill 2016, kell 23:45 (EEST)
Kas on põõsas?

Jah, on põõsas . saydayana (arutelu) 04. mai 2016, kell 00:09(EEST)

"Botaaniline iseloomustus" eel-eelviimane lause ("Viljad on....") jääb segaseks, sest seal on marjataolised ja marjad. Kummad nad siis tegelikult on? :)
"Toimed ja kasutusalad" lause "Arsti järelvalve all kasutatakse lehti köhaärrituse ja röga ummistunud bronhide raviks, samuti kerge valuvaigistina" on veidi valesti sõnastatud, jääb mulje, nagu röga kasutataks ummistunud bronhide raviks. Vaid need pisivead, muu tundub minu arvates sobivat! :)
Muutsin ise mõned kirjavead ära. MBarbaraN
Artikkel on asjalik ja hästi koostatud, ei oskagi peale Barbara paranduste midagi välja tuua. Äkki võiksid lisada mõne pildi juurde näiteks õie ja marjade kohta. Üldiselt väga hea töö ja mulle väga meeldis! :)
----
Kas ikka veel on koolitöö? --Epp 13. juuni 2016, kell 00:42 (EEST)
----
Helssein – kreeka keeles "ronima, pöörlema".

Helssein? 2001:7D0:87FF:6480:1CA7:B8A8:8AEF:C1C0 30. september 2016, kell 17:00 (EEST)

Võtsin välja. Andres (arutelu) 1. oktoober 2016, kell 12:03 (EEST)


Arutelu:Penitsilliin

Ilma selgituseta välja võetud.
Andres (arutelu) 18. aprill 2016, kell 22:34 (EEST)

===Süüfilise korral===
====Eesti ravijuhend 2007====
Süüfiliseravi ja ravimid ning kestus varieeruvad ja olenevad nii süüfilise vormidest kui süüfilist põdevast patsiendist. Valikravimiks Eesti 2007 aasta vastava ravijuhendi kohaselt on parenteraalselt manustatav penitsilliin G (bensüülenitsilliin) või selle depoovorm bensatiinpenitsilliin.Aime Kangur, Airi Põder, Matti Maimets, Helgi Silm, Terje Kukk, Anneli Uusküla, Heli Rajangu, Tatjana Brilene, Kai Zilmer, Ivo Saarma, Helle Karro, Lee Tammemäe, Ferenc Szirko, Gennadi Timberg, Margus Punab, Riina Kallikorm, Seksuaalsel teel levivate infektsioonide Eesti ravijuhend 2007, I. Omandatud süüfilis, Eesti Arst 2007; 86 (10): 770–777, veebiversioon (vaadatud 11.04.2015)
Anafülaktilise reaktsiooni korral penitsilliinile ei tohi süüfilise raviks manustada tsefalosporiine, sh tseftriaksooni. Samuti tuleks patsiente enne ravimikuuri alustamiset Jarischi-Herxheimeri reaktsiooni tekkimise võimalusest.
Eesti 2007 aasta ravijuhend toob ära võimalikud süüfiliseravi komponendid süüfilise vormide lõikes.
Esmase ja teisese süüfilise valikravimit Benzathini benzylpenicillinumi 2,4 mln TÜ lahustatuna lidokaiinilahuses ja süstituna i/m 1,2 mln TÜ ühekordselt mõlemasse tuharasse. Penitsilliini allergia korral: doxycyclinum 100 mg 2 korda päevas p/o 14 päeva; tetracyclinum 500 mg 4 korda päevas p/o 14 päeva; ceftriaxonum 1 gramm päevas i/m vi i/v 10 päeva või desensibiliseerida patsient ja ravida penitsilliiniga.
Latentse süüfilise ravi jagatakse kaheks varase latentse süüfilise ravi ja hilise latentse süüfilise ravi mille juurde liigitatakse ka täpsustamata kestusega süüfilis.
Laste esmase, teisese ja varase latentse süüfilise ravis kasutatakse aga Benzathini benzylpenicillinumi 50 000 TÜ/kg ühekordselt süstituna i/m  mõlemasse tuharasse maksimaalselt 1,2 mln TÜ.
Esmase, teisese ja varase latentse süüfilisega haigete diagnoosile eelneva 90 päeva seksuaalpartnereid ravitakse meil võimlausel ka siis kui seroloogilised testid on negatiivsed ja süüfilise sümptomeid ei esine.
Varase latentse süüfilise valikravi on Benzathini benzylpenicillinumi 2,4 mln TÜ süstituna i/m 1,2 mln TÜ ühekordselt mõlemasse tuharasse. Penitsilliiniallergia korral kasutada süüfiliseraviks:  doxycyclinum 100 mg 2 korda päevas p/o 14 päeva; tetracyclinum 500 mg 4 korda päevas p/o 14 päeva; ceftriaxonum 1 gramm päevas i/m vi i/v 10 päeva või desensibiliseerida patsient ja ravida penitsilliiniga.
Hilise latentse süüfilise ja täpsustamata kestusega süüfilise valikravi: Benzathini benzylpenicillinumi 2,4 mln TÜ süstituna i/m 1,2 mln TÜ mõlemasse tuharasse 1., 8. ja 15. päeval. Alternatiivne ravi nimetatud süüfilise vormide korral: procaini benzylpenicillinum 1,2 mln TÜ 1 kord päevas i/m 17 kuni 21 päeva; benzylpenicillinum-natrium 1 mln TÜ 4 korda päevas i/m 21 päeva. Penitsilliiniallergia korral ravi: doxycyclinum 100 mg 2 korda päevas p/o 28 päeva; tetratsükliini 500 mg 4 korda päevas p/o 28 päeva.
Laste hilise latentse süüfilise ja täpsustamata kesusega süüfilise ravis kasutatakse Benzathini benzylpenicillinumi  50 000 TÜ/kg süstituna i/m mõlemasse tuharasse maksimaalselt 1,2 mln TÜ kolmel korral nädalaste intervallidega, kuuri maksimumdoosiks 7,2 mln TÜ.
Kolmandase gummatoosse ja kardiovaskulaarse süüfilise valikravi: Benzathini benzylpenicillinumi 2,4 mln TÜ süstituna i/m 1,2 mln TÜ mõlemasse tuharasse 1., 8. ja 15. päeval. Penitsilliiniallergia korral ravi: doxycyclinum 100 mg 2 korda päevas p/o 28 päeva; tetracyclinum 500 mg 4 korda päevas p/o 28 päeva.
Mõned spetsialistid aga on soovitanud ravida kardiovaskulaarset süüfilist neurosüüfilise raviskeemide järgi.
Neurosüüfilise ja süfiliitiliste silmakahjustuste valikravi: Benzylpenicillinum-natriumi 18 kuni 24 mln TÜ päevas (3 kuni 4 mln TÜ iga tunni järel) i/v 14 päeva, millele lisaks soovitavad paljud spetsialistid Benzathini benzylpenicillinumi 2,4 mln TÜ süstituna i/m 1,2 mln TÜ mõlemasse tuharasse 1 kord nädalas 3 nädala jooksul bensüülpenitsilliinravi järel. Kui esineb penitsilliiniallergia: cefriaxonum 2 grammi päevas i/m või i/v 14 päeva või desensibiliseerida patsient ja ravida penitsilliiniga.


Arutelu:Harilik kukerpuu

Lisatud tekst oli kopipeist. Pealegi kirjutati varasem jutt üle. --Epp 19. aprill 2016, kell 23:15 (EEST)
NSV Liidu? --Epp 20. aprill 2016, kell 14:39 (EEST)

Looduslikult esineb Kesk- ja Lõuna-Euroopas. NSV Liidu Euroopa-osas alates Leningradi oblasti lõunaosast kuni Krimmi ja Põhja-Kaukaasiani.

:Välja võetud. 2001:7D0:87DF:1701:C03E:317C:3537:3DAC 20. aprill 2016, kell 14:54 (EEST)

1) Taim on 2–3 meetrit, harvemini 5 meetrit kõrge hargnev põõsas. -> võibolla oleks parem: Taim on 2-3 meetri, harvemini ka 5 meetri kõrgune hargnev põõsas.
2) Nii ,,Keemilises koostises kui ka ,,Kasutamises ravimtaimena on sõna karatinoidid, peaks olema -> karotenoidid, samuti on mõlema pealkirja all täpselt sama lause: ,,Kõik hariliku kukerpuu taimeosad sisaldavad mitmesuguseid alkaloide, neist kõige rohkem berberiini, mida leidub värsketes taimeosades 0,1–1.3%. Taime lehed sisaldavad C- ja E-vitamiini, karatinoide, orgaanilisi happeid (õunhape, sidrunhape) ja mineraalsooli. äkki võiks selle kuskil ümber sõnastada?
3) Noored võrsed kollakad või kollakaspunased, aga vanemad võrsed hallikad. -> Noored võrsed on kollakad või kollakaspunased, vanemad aga hallikad.
4) Lühivõrseid palju, lehed kinnituvad neile kimpudena. -> Taimel on palju lühivõrseid, mis kinnituvad neile kimpudena.
5) 1,5-3 cm laiad -> 1,5-3 cm laiused
6)Astel on muundunud lehed, vanematel võrsetel kolmeharulised, noortel aga hargnemata, 1-2 cm pikad. -> Hariliku kukerpuu muundunud lehed moodustavad astlaid, mis on vanematel võrsetel kolmeharulised, noortel aga hargnemata 1-2 cm pikkused.
7) Kollane õisik kobarjas, koosneb 15–25 õiest, 4-6 cm pikkustes ning sisaldav mett. -> Taime kollane õisik on kobarjas ning koosneb 15-25 4-6 cm pikkusest õiest, mis sisaldavad mett.
Kõik tähelepanekud on soovituslikud ning neid võib ka veel ümber sõnastada. Üldiselt on artikkel hea ning ülevaade asjalik. :)
Raheltops

1) Rahvapäraseid nimetusi on peale barbariisi, kukerkuuse, paburitski ja paaberitsi veel. Raamatus Urmas Roht "90 kodumaist puittaime", kirjastus: HUMA, 2011 lk 32 on veel rahvapäraseid nimetusi: barbarits, kilgipuu, kassikusepuu, koerakusemarjad, pritspuu, taarirohud, äädikmari.
2) Kirjeldusele on märgitud viide 1 (Eichwald, K., Kask, M. "Eesti taimede määraja", Tallinn: Valgus, 1966.) aga antud raamatus pole sellist infot nagu artiklis on. Tegelikult tekst pärit hoopis sellest raamatust: E.Laas "Dendroloogia", kirjastus: Valgus, 1986, lk 278 (viide 3). Teksti on küll natuke muudetud aga lausete ümbersõnastamise käigus on muutunud laused raskestimõistetavaks. Peaks sõnastuse üle vaatama.
3) Piltidel marjad ja lehed tundub hariliku kukerpuu asemel olevat hoopis Thunbergi kukerpuu, kuna piltidel on taime lehtede servad Thunbergi kukerpuule omaselt siledad ja lehe tipp on ümar. Harilikul kukerpuul on leheservad saagjad ja lehetipp on teravam.
4) Peatükis keemiline koostis vale viide. Tekst pärit raamatust Urmas Roht "90 kodumaist puittaime", kirjastus: HUMA, 2011 lk 32 (antud juhul viide 5).
5) Kasutamise all esimese lõigu tekst on pärit raamatust 90 kodumaist puittaime, sellele aga pole viidatud.
6) Täpselt samad laused on keemilise koostise ja kasutamine ravimtaimena alapunktis.
7) On välja toodud, et droogina kasutatakse lehti ja juurt. Võiks lisada info selle kohta, kuidas neid kasutatakse (kas tehakse teed ja juuakse seda vms).
8) Viidetes võiks raamatute pealkirjad kirjutada väikeste tähtedega mitte trükitähtedega. Neljandas viites raamatu pealkirjas kirjaviga.
Üldiselt võiks kogu artikli sõnastuse üle vaadata ja keelelisi parandusi teha. --KPuusalu (arutelu) 4. mai 2016, kell 15:08 (EEST)

Kui tekst on kopeeritud raamatust, siis viitamisest ei piisa, see tuleb ümber sõnastada. --Epp 5. mai 2016, kell 05:24 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tuukerdaja

Ma tahaksin osaleda talgutel, redigeerisin artiklit "Viikingite kunst”, aga ei näe oma kasutajanime osalejate tabelis. Kuidas seda sinna tekitada?

Pead ise oma kaastöö lehele Vikipeedia:Tõlketalgutest osavõtjad ja tõlgitavad artiklid 2016 kirja panema. Ava see redigeerimisaknas, samamoodi nagu artiklit muutes, ja keri tabeli lõppu. Tabeli täitmisel saad eelmisest registreerujast eeskuju võtta. --Epp 20. aprill 2016, kell 21:15 (EEST)

Tere!
Täname Teid Vikipeedia tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 9. juunil kell 17.00 Euroopa Liidu Majas Tallinnas (Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt). Anname üle auhinnad tublimatele tõlkijatele ning pakume veini ja suupisteid.
Palun andke võimaluse korral oma tulekust teada aadressil jana.laurend@ec.europa.eu.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Jana Laurend
Keelenõustaja
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
Tel. 626 44 09
E-post: jana.laurend@ec.europa.eu


Arutelu:Maa päev

Siin oli üks viide, miks see ära võeti? Andres (arutelu) 23. aprill 2016, kell 14:34 (EEST)

segadus on vist sündmusega Maailmapäev? See peaks olema maailma mastaabis üritus, mida tähistatakse ka Eestis. Nt enwiki :en:World Day ei vii konkreetsele sündmusele--Estopedist1 (arutelu) 21. mai 2018, kell 16:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:85.253.231.120

Tere tulemast Vikipeediasse, 85.253.231.120!
Kuslapuu viited? DARIO SEVERI (arutelu) 24. aprill 2016, kell 10:41 (EEST)
Tundub, et aasta puu on harilik kuslapuu, aga seda peab kontrollima.
Kui kirjutada EE-st lihtsalt maha (olgugi et viidetega) ja olemasolevat kustutada, siis artikkel paremaks ei lähe. Andres (arutelu) 24. aprill 2016, kell 12:00 (EEST)


Arutelu:Energiakriis

Siin võiks midagi inimkeelset ka olla. :-) --Epp 24. aprill 2016, kell 14:51 (EEST)

Selle Ebakõla paigutaks ma artiklisse Naljad jms. - Melilac (arutelu) 8. jaanuar 2017, kell 22:57 (EET)
Ma tegin ümber. Loodan, et on vähemalt parem kui enne. Andres (arutelu) 9. jaanuar 2017, kell 21:45 (EET)

Päike kiirgab planeedi Maa erinevatesse kohtadesse aasta jooksul väga erineva hulga energiat, seega erinev energiaga varustatus algab sellest. suwa 13. märts 2017, kell 18:59 (EET)


Arutelu:26. aprill

*1792 – Rouget de Lisle'il valmis "Marseljees".

Segadus kummale kuupäevale see öösel kirjutatu langes -- 25. aprillile või 26. aprillile. --WikedKentaur (arutelu) 25. aprill 2016, kell 17:14 (EEST)

*1962 – Canaverali neemelt lasti orbiidile esimene rahvusvaheline satelliit.
--WikedKentaur (arutelu) 27. aprill 2019, kell 20:42 (EEST)


Arutelu:Harilik tatar

Siin oli enne juttu tatra perekonnast, nüüd aga harilikust tatrast. Kas me peaksime pealkirju muutma? Andres (arutelu) 26. aprill 2016, kell 21:51 (EEST)

Ei tea, aga eelmise sisu peab kuskil taastama. --Epp 26. aprill 2016, kell 22:04 (EEST)

: Hea küll, ma panen selle hariliku tatra alla. Andres (arutelu) 26. aprill 2016, kell 22:11 (EEST)

Võiks tühistada, see osa, mida kontrollisin, oli maha kirjutatud. --Epp 26. aprill 2016, kell 22:06 (EEST)

Filter ei lase linki panna. --Epp 26. aprill 2016, kell 22:07 (EEST)
Kuidas kontrollida, kas on kopipeist? --Epp 26. aprill 2016, kell 22:04 (EEST)

Ei tea, aga ümber sõnastada tuleb ka mitte mahakirjutatud teksti. Andres (arutelu) 26. aprill 2016, kell 22:17 (EEST)
"Perekond" ja "Liike" ei kuulu siia. Andres (arutelu) 26. aprill 2016, kell 23:34 (EEST)
Atriklis on palju punaseid linke, võiks neid parandada. Lisaks arvude vahel peab olema mitte sidekriips (-), vaid mõttekriips(–). Üldiselt on hea ülevaade taimest. MKašura (arutelu) 04. mai 2016, kell 22:16 (EEST)

Punased lingid ei ole iseenesest valed, aga siin on tõesti valesid linke. Andres (arutelu) 4. mai 2016, kell 22:32 (EEST)

Ma pakuks selle  taime kasutamise osas teha väikesi muudatusi. Kõigepealt, kus räägitakse, et "õitsemise ajal...." - seda võiks panna droogi alla. Järgmine on see, et  pealkirjaks võiks olla "kasutamine" ja alapealkirjadeks : kasutamine ravimtaimena, rahvameditsiinis, toiduks ja muu kasutamine(..tatrakestadest ja-teradest patju ja massaaživahendeid). Aga samas, see ei ole nii oluline.
Siis sellest osast, kus on kirjas liikidest.  Ma arvan, et seda ei ole isegi vaja, kuna eelpool on pandud, et kokku on 15-16 liike aga kirjutatud viiest. saydayana (arutelu) 30. aprill 2016, kell 17:14 (EEST)

: Liigid ei kuulu üldse siia, sest see artikkel räägib ühest liigist. Andres (arutelu) 30. aprill 2016, kell 17:33 (EEST)
Kontrollida üle lingid, mis viivad teiste vikipeedia artikliteni. Üldpildis on tekst arusaadav ja lihtsasti mõistetav.
----
Imetoimed ei kuulu siia. --Epp 9. mai 2016, kell 22:26 (EEST)

Kuhu need kuuluvad? Andres (arutelu) 10. mai 2016, kell 02:05 (EEST)

: Ma ei tea. Aga kui väita, et tatra söömine ravib vähki ja peatab südameverejookse, siis peaks mõne arstiteadusliku allika ka näitama. --Epp 10. mai 2016, kell 02:13 (EEST)

:: Jah, seda tuleb teistmoodi esitada. Jaotise pealkiri on "Rajvameditsiinis", aga sisu on laiem.

:: See info pärineb raamatust, millele on ka viidatud! MBarbaraN 15.mai 2016

::: Asi pole viitamises, vaid selles, et selle info päritolu ja staatuds oleks selge.

::: Nüüd on lisatud  kaudne kõneviis, aga sellest ei piisa. Allikas ei kuulu teadusliku meditsiini  eha vist ka mitte rahvameditsiini alla. Andres (arutelu) 16. mai 2016, kell 02:46 (EEST)

:::Sama allikat on kasutatud ka jaotises "ravimtaimena". Nii ei ole üldse selge, millised ravitoimed on tõendatud. Andres (arutelu) 16. mai 2016, kell 02:51 (EEST)

:::: Selle raamatu on kirjutanud endine Tartu Ülikooli laserbioloogia ja -meditsiini labori juhataja, seega ma arvan, et raamatu tekst ei ole alusetu... MBarbaraN 16.mai 2016, kell 14:20


Arutelu:Unimagun

Koolitöö malli peaks juhendaja ka kirja panema. Ma ei tea, kuhu kirjutada, et seda märgataks. Igatahes tuleb õpilastele selgeks teha, et allikate teksti ei tohi Vikipeediasse kopeerida. See ei käi tingimata selle artikli kohta, vaid koolitööde kohta üldse. --Epp 27. aprill 2016, kell 00:21 (EEST)

Botaanilise iseloomustuse all lause Kupar on püstine ja kerajas (läbimõõt on 2-4 cm), emakasuudme kiiri on 8-12 ning paljas. on arusaamatu.
Botaanilise iseloomustuse all on juttu kasvutingimustest ja taime levikust. Nende kohta võiks teha eraldi peatüki.
Peatükis droog teise lõigu teises lauses kraadimärk puudu.
Legaalsuse all võiks välja tuua andmed ka Eesti kohta. Üldiselt põhjalik ja hästi koostatud artikkel. --KPuusalu (arutelu) 3. mai 2016, kell 23:39 (EEST)

Väga põhjalik artikkel, üldiselt on kõik väga hästi tehtud, esinevad mõned pisivead. Botaaniline iseloomustus: Kupar on püstine ja kerajas (läbimõõt on 2-4 cm), emakasuudme kiiri on 8-12 ning paljas. - lause on natuke konarlik, võiks kuidagi paremini üles ehitada. Droog: Kui kuivatada tooroopiumit kuni 700C... - 700C võiks olla korrektsema kirjapildiga. Legaalsus: Rääkida võiks ka olukorrast Eestis. Hea töö!


Arutelu:Must leeder

Siin on mahakirjutamise kahtlus. Viited oleks nagu võetud mingist eeskujutekstist, millele pole viidatud.
Algus on täiesti talumatu. Ma teen selle ümber. Andres (arutelu) 27. aprill 2016, kell 11:32 (EEST)

Väga hea artikkel - huvitav ja informatiivne. Kõik aspektid on ilusasti lahti seletatud. Artikli sissejuhatuses on paar trükiviga geograafiliste nimetuste sees, neid tuleks kirjutada suure tähega. Veel netiviide vormistasisel tuleks märkida, millal see oli viimati kasutatud. 04.05.2016 Kristinajat
----
Teistele Vikipeediatele ei viidata, sest Vikipeedia ei ole allikana usaldusväärne. Tuleb asendada viidetega usaldusväärsetele allikatele. Adeliine 10. mai 2016, kell 13:40 (EEST)

Nõustun eelneva retsensiooniga, väga huvitav ja selge artikkel. :)--Jekaterina Ol (arutelu) 10. mai 2016, kell 16:45 (EEST)

Kustutasin lõigu leedrit nakatavate parasiitide suhtes, sest antud viide (http://www.fruit.cornell.edu/mfruit/elderberries.html 21-05-2016) enam ei tööta ja ei suutnud leida uut.
Leidsin hoopis vastupidise info, et leedrilehtedest tehtud tõmmisega saab jahukastet tõrjuda, seega tundub ebatäonaoline, et jahukaste leedri probleem oleks. Viide: https://www.calmia.ee/Artiklid/leedermaagilinepuu.htm
"Üldiselt on leeder suhteliselt haigus- ja parasiidivaba. Kõige sagedamini esineb seenhaigust ja jahukastet."
Samuti muutsin viiteid, mis hetkel ei olnud avatavad, olid arusaamatud - nt alamliigid.
GNelis


Arutelu:Tanguutia rabarber

Seda käsitletakse ka ürtrabarberi (Rheum palmaticum) alamliigina. Andres (arutelu) 28. aprill 2016, kell 01:22 (EEST)

Võiks olla rohkem kui üks pilt MAT131415 (arutelu) 5. mai 2016, kell 20:20 (EEST)
Hea artikkel, kõik vajalik olemas. Parandasin mõned õigekeelsus ja õigekirja vead. RKorvas (arutelu) 6. mai 2016, kell 09:38 (EEST)
Siselinki ei tohi asendada inglise viki lingiga. 194.150.65.197 21. aprill 2017, kell 15:41 (EEST)


Arutelu:Lavendel

Kas artikkel räägib perekonnast? Andres (arutelu) 28. aprill 2016, kell 11:24 (EEST)

Artikkel on huvipakkuv. Botaaniline iseloomustus ja meditsiiniline kasutamine on väga hästi lahti seletatud. Kahjuks ei ole keemilise koostise kohta infot. Lisaks sellele võiks muuta viitete tehnikat, kuna see ei vasta Vikipeedia viitamisreeglitele. Kasvukohad võiksid olla eraldi peatüki all. Samuti kirjutatakse arvude vahele mõttekriips(–) mitte sidekriips(-). Kristinajat 04.05.2016

Nõustun eelneva retsensiooniga, kindlasti peaks kirjutama keemilisest koostisest. Artikli muudaks piltlikumaks ka mõni lisapilt. Lisaks on veebiviidetel puudu vajalikud viiteelemendid, mis on loetletud siin. Ilmselt oleks kindlam inglise keelse wikipedia kasutamisel viidata päris algmaterjale, mitte lihtsalt wikipedia artiklit ennast. Väikeste muudatuste läbiviimisel on siiski antud artikkel mõistlik, huvitav ja selgesti jälgitav, eriti hästi on kirjutatud taime kirjeldus! (Vahetaks seal võib-olla 3. ja 4. lõigu omavahel ära, oleks loogilisem järjekord, kuid pole väga oluline.)
KadriSaul (arutelu) 8. mai 2016, kell 03:16 (EEST)

Teisele vikile viitamine ei olegi ette nähtud, sest viki ei ole usaldatav viiteallikas. Andres (arutelu) 8. mai 2016, kell 09:04 (EEST)


Arutelu:Harilik päevalill

Kasvatatakse Eestis üheaastase suvelille ja lõikelillena. Eelistab päikeselist kasvukohta ja viljakat mulda.

See lõik on minu meelest kaduma läinud. Andres (arutelu) 28. aprill 2016, kell 18:25 (EEST)

Leviala võiks olla eraldi peatüki all.
Peatükk päevalille õli kaks esimest lauset on praktiliselt identsed.
Kuidas kasvatada, koguda ja töödelda droogi? Kuidas üldse saadakse päevalillest õli? Nii traditsiooniliselt kui ka suurtes tehastes.
Võiks olla rohkem kui üks pilt
Päevalillel on kindlasti olemas väga värvikas ajalugu. Kui ta algselt on pärit Põhja-Ameerikast, siis kuidas ta jõudis Euroopasse? Kes hakkas esimesena valmistama õli ? Indiaanlased? Kes hakkas esimesena päevalille õli müüma? Millal võeti aiataimeks ja hakati sorte aretama? Kui palju neid sorte umbes on? Kus neid praegu palju kasvatatakse? Mis maa toodab kõige rohkem päevalille õli? Kas Eestis on võimalik kasvatada?
Töös pole ainsatki viidet
Arvestades seda, et harilik päevalill on suhteliselt tuntud taim  on artikkel liiga lühike. GLiloson (arutelu) 3. mai 2016, kell 15:50 (EEST)

Pilte võiks rohkem olla. Taime levila on suurem. Võiks sisaldada päevalille ajalugu, mis on üpris huvitav. Maailam kõrgeim päevalill oli 9,17 m. MAT131415 (arutelu) 3. mai 2016, kell 20:31 (EEST)


Arutelu:Freymann (Nursi)

on link aadlisuguvõsale Frey, ent see on vast vigaselt kirjutatud, mõeldes Freymanni?--Estopedist1 (arutelu) 29. aprill 2016, kell 10:56 (EEST)

saksa vikis on olemas näiteks Maximilian von Frey, seega uurimiskoht.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. aprill 2016, kell 17:30 (EEST)

Nursi ja Joosu Freymannid on kaks eraldi suguvõsa.--The Prince of Tartu (arutelu) 24. märts 2018, kell 15:46 (EET)

meil on ka Freymann (täpsustus). V-o märksõna Freymann reserveeridagi täpslk-le? Vt nt :de:Freymann--Estopedist1 (arutelu) 19. juuni 2018, kell 18:56 (EEST)

Oleks otstarbekas küll.--The Prince of Tartu (arutelu) 19. juuni 2018, kell 19:32 (EEST)


Arutelu:Kvarts

Siin muudeti mineraaliklass karkass-silikaatidest oksiidideks. Asi ei ole nii lihtne. Struntzi klassifikatsiooni järgi kuulub kvarts oksiidide hulka, Dana klassifikatsiooni järgi silikaatide hulka. Siin ei olnud enne viga, vaid teine klassifikatsioon, mille järgi siin nähtavasti ka teised mineraalid on klassifitseeritud. Andres (arutelu) 29. aprill 2016, kell 18:40 (EEST)
Ma ei poolda liitmist. Muidu läheb Kvartsi artikkel ebaülevaatlikuks. Andres (arutelu) 7. mai 2017, kell 13:46 (EEST)
Roosakvarts liideti siia. Mitte mingit argumenti liitmise kuskil pole. Minu arvates ei olnud liitmine hea mõte.
Roosakvartsi kohta on välja jäetud järgmine:

Roosa kvartsi energeetilisteks omadusteks väidetakse olevat sensuaalsus, romantilised tunded ja eufooriatunne. Esoteerika järgi sobib roosa kvarts kasutamiseks juhtudel, kui soovid ligi tõmmata headust ning armastust. Ta teeb lähedasemaks endale oluliste inimestega – nii suhtekaaslase, perekonna kui ka sõprade suhtes. Vabastab südame ja annab võimaluse armastada tingimusteta. Aitab lahendada probleeme suhetes, õpetades andestamist ja lahtilaskmist minevikust. Kivi avab enese südame ja aitab leida armastuseallikat iseeneses, õpetades inimest armastama kui ka armastust vastu võtma, muutes samal ajal inimest ka avatumaks. Väga oluliseks omaduseks on südame- ja leinavalu leevendamine ning stressist vaikselt vabanemine. Aitab leevendada emotsioone paanika- ja kriisiolukordades. Aitab tunda end turvaliselt, kui teised arvustavad ning hoiab noorusliku ja väskena, sealjuures andes juurde positiivsust.
Roosa kvarts, kristallihaldjad.ee

Raviomadusteks väidetakse olevat südametervendamine, vereringehäirete ja verevalumite parandamine. Ta peaks kiirendama haavade paranemist ning viljatust, astmat, turseid, depressiooni, unetust ja rahutust, kaitstes munasarju naistel ning meestel munandeid. Samuti peaks noorendama ka naharakke ja silub vanusest tekkinud kortse.
http://kristallihaldjad.ee/content/57-roosa-kvarts
Väidetavaks energiakeskusteks on roosal kvartsil südametšakra ning kõrgem südametšakra. Sobib kandmiseks Sõnnile, Kaaludele, Jääradele. Roosa kvartsi elementideks on tuli ja vesi ning näärmeks härknääre ehk tüümus. Kivi värv on roosakas. Värv on tagatud mangaani sisaldusest ja kivi on ränidioksiid.
http://kristallihaldjad.ee/content/57-roosa-kvarts
Andres (arutelu) 10. august 2017, kell 13:07 (EEST)


Arutelu:Harilik iisop

Artikkel on aktuaalne ning pakub farmakoloogilist huvi. Tekst on kirjutatud teduslikus keeles, mis on küllaltki arusaadav. Artikkel on kompaktne ja häsi struktueeritud, kuid mõndades kohtades puudus täielik seletus – Kas harilikul iisopil leidub vilju? Droogide lõigus kirjutati nii: Seda peaks koguma enne taime õitsemise alguses. Tekib küsimus – miks just sellel ajal? Selles peatükis oli ka lause: „Kui taim on kaheaastane...“ Mitmeaastane see taim siis on?
Üldiselt artikkel tekitab hea mulje :)
03.05.2016 maria95k
Artikkel on hästi lihtsalt ja arusaadavalt kirjutatud. Nõustun eelmisega, et hästi kompaktne ja struktureeritud, kuid osades kohtades isegi liiga konkreetne ja tekib lisaküsimusi. Botaanilise kirjelduse all võiks lauseid rohkem omavahel liita, et vältida sõnade kordusi. Võiks pigem vältida 1 lauseliste lõikude kirjutamist. Lõigus peaks rohkem kui 2 lauset olema. Meeldib, et on mainitud ka selle taime muid kasutusalasid, avardab silmaringi.


Arutelu:Kindral en chef

Mis keeles see on? Kas Venemaal sellisel kujul kasutatigi või? --90.191.150.2 30. aprill 2016, kell 22:15 (EEST)

panin venekeelse nimetuse--Estopedist1 (arutelu) 2. mai 2016, kell 16:56 (EEST)

3 linki on märksõnale Kindral en chef. Ka veebis esineb seda märksõna. See märskõna on segu eesti ja prantsuse keelest. Ma ei tea, kas ümbersuunamine peaks olema--Estopedist1 (arutelu) 10. juuni 2016, kell 13:31 (EEST)

see on vist Venemaa генера́л-анше́ф :ru:Генерал-аншеф; spekuleerin, et põhimõtteliselt oleks võimalik eesti õigekirjaga jämedasse vastuollu minemata kirjutada kindral en chef ja vahest kunagi on ka nii mõnes allikas kirjutatud. -- Ohpuu (arutelu) 10. juuni 2016, kell 15:34 (EEST)

:Ma olen täheldanud, et eesti ajalookirjanduses ei ole selle termini suhtes ühest kirjaviisi. Ma eelistaksin nimekuju kindral en chef.--The Prince of Tartu (arutelu) 6. märts 2018, kell 17:45 (EET)
Enne oli pealkiri Général en chef. Artikkel teisaldati põhjendusega "Täpsem termin". Mille poolest on "Kindral en chef" täpsem? Mulle tundub see pigem ebatäpsem. Nähtavasti mõlemat varianti on eestikeelsetes allikates kasutatud. Praegu tuleks nähtavasti küll osa nimetusest kirjutada kursiivis. Ma eelistaksin praeguse poolkeelse nimetuse asemel tervenisti võõrkeelset nimetust. Pikne 14. märts 2024, kell 21:38 (EET)

Ma ei ole eestikeelses ajalookirjanduses seda prantsusekeelset varianti kohanud, võib-olla kusagil on. Kindral en chef esines minu mäletamist mööda vist ENE-s. Seega, meil on eesti keeles vähemalt üks nimekuju olemas. Kui nüüd minna seda teed, et kasutada prantsuse varianti, siis tähendaks see mõnes mõttes Vikipeedia vahendusel uue normi loomist. Peale selle peab märkima, et seda nime on üsna keeruline otsida. Lisaks ei ole termin tulnud eesti keelde mitte prantsuse, vaid vene keele kaudu (kus see translitereeriti). Nõus igati sellega, et en chef peaks olema kaldkirjas. The Prince of Tartu (arutelu) 14. märts 2024, kell 22:05 (EET)

: Siin-seal esineb "général en chef". Millised on näited tähtsamatest või autoriteetsematest allikatest, mille põhjal sa pead normiks nimetust "kindral en chef"? Pikne 14. märts 2024, kell 22:59 (EET)

::Ma väidaksin, et need viidatud allikad ei ole tingimata väga veenvad. Nii Pild kui Must ei ole/olnud sõjaajaloolased (kes oleksid ilmselt antud küsimuses kõige pädevamad). Lisaks esineb see prantsusekeelne variant esimesena osundatud viites ainult joonealuse märkusena, mille on teinud toimetaja (tõsi küll, ilmselt on tegemist sõjaajaloolasega, juhul kui toimetas I. Kopõtin). Mul jääb mulje, et prantsusekeelse nimekuju kasutamine tänapäeval tuleneb lihtsalt sellest, et ei teata või osata muud varianti pakkuda. Sest seda ei ole kusagil lahti kirjutatud ka.

::Nagu ma juba ülal nimetasin, kasutatakse terminit kindral en chef ENE-s (vt nt 4. köide, artikkel "kindral") ehk seda on kasutatud entsüklopeedia tasemel (mis võiks olla autoriteetne). Võiks ju polemiseerida, kas nõukogudeaegne teatmeteos on usaldusväärne ja tollane termin tänapäeval ei sobi, aga nagu näha, ei ole uuemal ajal ka midagi paremat välja mõeldud. Minu argument on, et kuivõrd eesti keeles on selline termin juba olemas olnud (ehkki võib-olla tõesti selline poolkeelne), siis miks peaks selle asendama läbini võõrkeelsega. The Prince of Tartu (arutelu) 14. märts 2024, kell 23:54 (EET)

::Lisaks veel seda, et eesti keeles on käibel ka selline termin − kui jääda juba sõjasõnavara juurde − nagu kindralfeldmarssal, mis on samuti poolkeelne, kuid see ei häiri kedagi (Võrdle: näiteks saksakeelsest Feldwebel´ist on saanud aga eesti keeles veltveebel). Sedalaadi näiteid on teisigi.--The Prince of Tartu (arutelu) 15. märts 2024, kell 00:23 (EET)

::: Mul ei ole ülevaadet tänapäevasest eesti ajalookirjandusest. Senise arutelu põhjal on mulle üsna ebaselge, millist varianti ajaloolased siis tegelikult eelistavad.

::: Nimetust "kindral en chef" on minu meelest keerulisem kasutada. Ma ei ole kindel, kuidas seda korrektselt kirjutada. Võimalik, et selles peaks lisaks kursiivile olema ka sidekriipsud (vt ) ja võib-olla võiks isegi sõnajärge muuta. Tervenisti võõrkeelse nimega on lihtsam ja see tundub terminina selgem.

::: Võib-olla küll, et termin tuli eesti keelde vene keele vahendusel, aga kirjutatakse ju sellegipoolest nii nagu prantsuse keeles, "en chef" mitte "anšef" vmt.

::: Sõna "feldmarssal" on küll võõrsõna, aga see on eesti keele sõna (ei sisalda võõrtähti, hääldatakse nii nagu kirjutatakse). Pikne 15. märts 2024, kell 20:58 (EET)

:::: Kui vaadata erinevaid keeli Vikipeedias, kus see artikkel esineb, siis järeldub, et kasutatakse erinevaid variante. Näiteks slaavi keeled pruugivad ilmselgelt vene laenu kindral-anšef. Samas saksa ja rootsi Vikipeedias on lähtutud samast põhimõttest nagu kõnealune kindral en chef: kindral on omakeelne, en chef on jäetud prantsusepäraseks. Inglise keeles on termin kummatigi ära tõlgitud: general-in-chief ehk ülemkindral (vrd commander-in-chief ehk ülemjuhataja). Viimane variant on huvitav sellepärast, et seda see auaste õigupärast tähendabki. Võib ju kaaluda, kas minna sarnase tõlke teed ka eesti keeles (see tähendaks muidugi teatud normi loomist). Üks probleem, mis sellega kerkib, seisneb asjaolus, et ehkki alguses auaste tähendaski ülemkindralit, kellele allusid väeliigi kindralid, muutus selle tähendus ajas ja suurema osa XVIII sajandist kasutati seda nn täiskindrali tähenduses.--The Prince of Tartu (arutelu) 15. märts 2024, kell 21:45 (EET)

::::: Lisaksin veel, et termin kindral en chef oli eesti keeles käibel juba vähemalt 1930. aastatel. Näiteks on kasutatud Eesti Entsüklopeedia 1. köites (1932) (vt artiklit George Browne kohta), kus see esineb kujul kindral en-chef.--The Prince of Tartu (arutelu) 19. märts 2024, kell 23:40 (EET)
Niivõrd kui see on keeleküsimus, võib ju keelekorraldajatelt küsida, kas nii võib kirjutada. --Andres (arutelu) 20. märts 2024, kell 11:22 (EET)

Taastasin endise nimekuju, kuna Aleksandr Andrejevitš Beklešov ei saanud 1784. aastal kindral en chef olla, sest siis oli tal alles kindralmajori aukraad. Vaata ka http://www.rusgeneral.ru/general_b2.html.--The Prince of Tartu (arutelu) 24. oktoober 2021, kell 22:06 (EEST)


Arutelu:Pärnu–Viljandi–Tartu veetee

Artikli "Veetee" kohta kipuvad negatiivsed argumendid  hetkel liialt domineerima - Melilac (arutelu) 1. mai 2016, kell 10:30 (EEST)

Negatiivsed ehk veetee olemasolu mitte toetavad argumendid? Kuidas esitust paremaks saaks teha?

:Raskeid küsimusi esitad. Mida ma asja kohta tean - kolmkümmend aastat tagasi oli veetee kenasti täies ulatuses paadiga läbitav (mu Viljandist pärit toanaaber oli suur paadimatkaja ja käis alatasa Viljandist siia ning sinnapoole. Praegu on asjad hullemad, aga viidatav on ikkagi vaid see, mis praegu on. Paljud veeteed hõlmasid ka lohistusteid, mille juures olid väiksemad kaubalinnad ja mis põhjendaks Viljandi asukohta (valgevenes oli kolm erinevat varianti Daugavalt Dneprile jõudmiseks, kõigil kolmel veeteel oli ka lohistilõike, veeteel Volgale oli lohistilõik Võšni Volotšeki juures, millest see linn ka oma nime saanud on). Raamatus Peipsi järve mõistatus on kirjeldatud umbes samas seisus olevat veeteed Novgorodist Peipsile. Ja Väike Emajõgi viib Valga (ka vana keskus) kaudu paika, kust võis pääseda Koivale (suurema suurvee ajal on seal paadiga läbitav ühendus olemas). See kõik ei tähenda, et ma usuks veeteesse, pigem näitab vastuargumentide nõrkust. Paraku kipuks see kriitika suuresti originaaluurimuse hõngu omama. Ma pole kindel, et asja sedasi parandada annaks, et tulemus minu jaoks hea artikli mõõtu välja annaks. - Melilac (arutelu) 1. mai 2016, kell 23:30 (EEST)

: Võimalik, et asi jätaks parema mulje, kui vastuväited ühes eraldi lõigus ja autorite kaupa esitada -Melilac (arutelu) 3. mai 2016, kell 21:19 (EEST)

::Veetee negatiivsete argumentide praeguse esitusviisi vastu veel: ka Koiva oli minevikus veeteena kasutusel. Sõber sõitis selle osa kaks või kolm aastat tagasi kanuuga läbi ja kurtis, et väga palju pidi kanuud jõepõhja mööda järel lohistama - jõgi oli liiga madal. Sel suvel (2016) oleks jõgi vabalt ka jõelaevadele avatud olla võinud. Samuti tasub piiluda artiklisse Daugava ja selle alalõiku "Jõe majanduslik tähtsus". Kindlalt laevatatavad on siinkandis olnud ikka vaid Narva, Emajõgi ja Nemunas. Kui nüüd veeteed võtta kui "teed, mida sai vahel väikese laevaga läbi sõita", mida ta (juhul kui see olemas oli) vaid olla võis, siis sellisele kujule vastuväidete esitamine on filosoofilises plaanis üks tänamatu tegevus, millegi puudumist väga tõestada nimelt ei anna. Praegune "argumendile järgneb vastuargument" stiilis lahendus ei saa seetõttu juba olemuslikult hea olla. - Melilac (arutelu) 19. september 2016, kell 17:04 (EEST)

::: Ja veel: praegusel kujul on vastuargumendid alalõigus "argumendid veetee poolt", mis pole ka keeleliselt korrektne. Ilmselt on targem need tõesti lõppu ühte lõiku paigutada - aga see on muidugi vaid minu, rumala inimese arvamus. - Melilac (arutelu) 19. september 2016, kell 17:08 (EEST)
Veel: Veetee praegune seis käsitleb põhiliselt Viljandi ümbruskonda, seda, et Pärnu jõel Sindi paisust ülespoole laev linna ja sealse kalevivabriku rajamisest saati ei sõida, pole ka mainitud. Samuti pole juttu Emajõest ülevalpool Tartut, kuigi seal on laevaliikluse jaoks kärestikke süvendatud (Kärevere jurues lasti vist mingi suur kivi jões ka õhku? Ka võiks olla artiklis juttu laevaliiklusest ja selle ajaloost Emajõel ülevalpool Tartut. - Melilac (arutelu) 19. september 2016, kell 17:19 (EEST)

Teemast kirjutamisel tekitab probleeme eri autorite erinev arusaam sellest, mis tingimused peavad olema täidetud, et mingit trassi võiks veeteeks pidada. Ja nad ei esita oma määratlust selgelt, see on vaid aimatav nende esitatud argumentidest.

Veetee praegust seisu annab Pärnu ja Emajõe olukorra kirjeldamisega jah täiendada. Väikese Emajõe kunagisest kasutusest veeteena ja võimalikust ühendusest Koiva või Sedaga (veelahkmel paate lohistades) olen ka ise kusagilt lugenud. --Minnekon (arutelu) 21. september 2016, kell 12:44 (EEST)

Ma ei ole nõus, et vastuargumentide esitamine on "filosoofilises plaanis tänamatu tegevus", kuna "millegi puudumist väga tõestada ei anna". Tõestamiskohustus on positiivse väite esitajatel ehk antud juhul veetee olemasolu uskujatel. Vastuargumendid ei üritagi tõestada veetee puudumist, vaid kritiseerivad veetee kasuks esitatud argumente.

Pooldavate ja vastuargumentide panemist kahte eraldi peatükki ma alguses kaalusin, aga jõudsin järeldusele, et praeguse artikli ja teema puhul oleks see kehva lahendus. Kui vastuargumendid on lahutatud veeteed pooldavatest argumentidest, on lugejal palju raskem jälgida, millistele pooldavatele argumentidele on vastuargumente esitatud ja millistele mitte. Pealegi on osa vastuargumente lahutamatult seotud pooldavate argumentidega, millele nad oponeerivad. See tähendab, et ka vastuargumentide peatükk peaks igal juhul üle kordama pooldavaid argumente ja nii muutub eraldiseisev pooldavate argumentide peatükk vähemõtekaks. --Minnekon (arutelu) 21. september 2016, kell 12:44 (EEST)

:siit võib midagi artiklile leida. - Melilac (arutelu) 20. august 2017, kell 23:09 (EEST)

::Lisasin viite kärestikke mainivale kohale. --Minnekon (arutelu) 21. august 2017, kell 00:55 (EEST)
Minu meelest see Horisondi artiklist võetud lõik ei käi Pärnu-Viljandi-Tartu veetee kohta. Öeldakse üldiselt, et paate veeti ja lohistati, aga me ei saa automaatselt eeldada, et ka nimetatud marsruudil seda tehti. Kiudsoo ise ju isegi ei usu selle veetee olemasolusse. See lõik sobib pigem üldisemasse artiklisse veetee:

Samas on Ants Viires osutanud, et ülesvoolu veeti paate niikuinii kaldalt inimjõul, samuti olid lohistuskohad kasutusel kogu Euroopas, sealhulgas ka Hansa Liidu veeteedel. Arheoloog Mauri Kiudsoo rõhutab, et viikingiajal olid kasutusel olevad jõelaevad madala süvisega ja lohistuskõlbulikud.Horisont 5, 2015 KADRI TÜÜR, EVELYN FRIDOLIN Vetevõrk liikumisteena

:Otseselt mitte, aga seni, kuni artikkel veetee seda kõike põhjalikult ei kajasta, tasuks lõik sisse jätta, et lugejal oleks võimalik mõista, mida tolle aja veeteed endast kujutasid. Pealegi - artikkel on ikkagi Eestimaiste veeteede kohta, seega kaudselt ka antud teemasse puutuv. - Melilac (arutelu) 21. august 2017, kell 07:28 (EEST)

::Kui me paneme selle lõigu artiklisse veetee, siis selle kaudu ongi lugejal võimalus mõista, mida Eesti veeteed endast kujutasid. Praegusel variandi puhul on esitaks lõik vales kohas, veetee olemasolu toetavate/mittetoetavate argumentide seas, aga väidete autorid ei argumenteeri selle üle. Alternatiiv oleks luua eraldi peatükk taustainfoga, kus tutvustataksegi üldiselt, mida veeteed on endast kujutanud, aga siis oleks see parem esitada juba veetee artiklis, muidu mõjuks see siiski justkui otsese vihjena, et konkreetne veetee (juhul kui eksisteeris) oli samasugune. Taoline asi oleks ehk põhjendatud üheseltmõistetavatest teemadest rääkides, nt kui artiklis raud kirjeldada ühtlasi, mis on keemiline element, aga me ei saa eeldada, et kõik käesolevas artiklis veeteest rääkivad inimesed sellest mõistest ühtviisi aru saavad. Õigemini mulle tundub, et justnimelt saadakse erinevalt aru: mõni eeldab kogupikkuses laevatavat trassi, mõni lohistamise abil paadiga läbitavat trassi, mõni trassi rahvusvahelise kaubateena toimimist. --Minnekon (arutelu) 21. august 2017, kell 11:25 (EEST)

:Kaudselt käib asja kohta isegi see tekst, kuna seal seletatakse ära, miks Emajõel Tartust ülespoole taliteed olla ei saanud. Ühes loodusajakirjadest ilmus hiljuti artikkel Eesti vana teedevõrgustiku kohta, kus oli näidatud, et Tartust Viljandi poole viiv talitee läks üldiselt mööda praeguse Tartu-Viljandi maantee trassi, aga Puhja kohal suundus umbkaudu praeguse kõrgepingeliini kohal otse Emajõe alguse poole. - Melilac (arutelu) 21. august 2017, kell 08:06 (EEST)

::See on muidugi huvitav info, aga kui me kirjutajatena hakkame Pärnu-Viljandi-Tartu veeteega seostama, siis ikkagi originaaluurimus. --Minnekon (arutelu) 21. august 2017, kell 11:25 (EEST)

:::Aga seda ma ju varem ütlesingi - autorid, kes teemal kirjutanud on, pole seda piisavalt hästi ja asjatundlikult teinud, et artiklist head artiklit saada:( Olen muidugi nõus, et hetkel läks Eesti veeteede üldine kirjeldus valesse kohta, selles, kas selline asi siin artiklis olema peaks või ei, peaks ilmselt aga keegi kolmas ja neljas isik arvamust avaldama. Minu meelest on just see põhjus, et inimesed seda erinevalt mõistavad, näitamas ära vajadust mingiks üldkehtivaks seletuseks. (P.S Minu isiklik arvamus teest - kui see ka olemas oli, siis kõrvalise trassina, sest Pihkva kaupade väljavedamiseks veeteed mööda oli Narva jõe kindlalt olemas olnud veetee kordades parem, võimaldades sügavamapõhjalistelt lotjadelt Narva all kaupade otse merelaevadele laadimist. Tõenäoliselt eksisteeris veetee ainult kevadise ja sügisese suurvee ajal, mil madalapõhjalised kaubaveolaevad Peipsi järvel tormiohus olid ja Soome laht Liivi lahest avatuma veekoguna laevaliikluseks ebasobivamaks muutus, samas pean äärmiselt ebatõenäoliseks veetee (mitte talitee) täielikku puudumist, kuna väga kindlalt olemas olnud  ja rahvusvahelises plaanis ühed tähtsamad veeteed üle Daugava ja Dnepri  Mustale merele ja üle Neeva, Volhovi ja Msta Volgale (või siis mööda Sviri ja üle Beloozerski Volgale) ja sealt Pärsiasse ei olnud teps mitte liikluseks soodsamad).

Pärnu kohta (Mägi ja Kiudsoo arvamustest): Johanseni seisukoht oli, et Tallinn oli viikingiaegne ja mereäärne kauplemispaik (kuid mitte asula). Samal seisukohal on ka Klinge, kusjuures Klinge argumentide kohaselt pidanuks selline paik olema ka Pärnu. Kuuskemaa seisukoht on see, et kuigi nende seisukohtade toetamiseks puuduvad andmed, ei saa neid siiski paljude noorte ajaloolaste tavasid järgides tagasi lükata, kuna mainitud kohtades pole sisuliselt uurimisi läbi viidud. Ka oleks veider eeldada, et asustust toetava tagamaata kohta  ilmus pärast ristisõdasid järsku kaks linna, kuigi kaubanduskeskus Pärnu kohal ei eelda muidugi Peipsi järvele viivat veeteed. - Melilac (arutelu) 27. august 2017, kell 10:57 (EEST)
Üks asi tuleb nüüd küll pähe, mis esitust paremaks teeks. Nimelt tasuks ära mainida, et peamine kaubatee suundus Pihkvast Narva jõele ja Narva sadamasse (ja ehk ka talitee Pihkvast Riiga). See teeks tunduvalt selgemaks selle, millist veeteed EI olnud. - Melilac (arutelu) 31. oktoober 2019, kell 02:03 (EET)

Sellest veeteest on nt Kiudsoo kirjutanud, aga ma ei mäleta, kas ta seostab selle Emajõe-Pärnu jõe tee olemasoluga / mitte-olemasoluga. --Minnekon (arutelu) 17. november 2019, kell 23:31 (EET)

Kas eraldi artikkel tuleb märksõnale Pärnu-Tartu-Pihkva veetee. Oli vist veel pikem variant: Pärnu-Tartu-Pihkva-Polotski veetee--Estopedist1 (arutelu) 11. august 2018, kell 11:14 (EEST)

Ma ei poolda veetee kohta eraldi artiklit, vähemalt esialgu mitte. Pigem võiks need variandid praegusesse artiklisse eraldi lõigu alla panna ja teha ümbersuunamislehed. Umbisik (arutelu) 12. august 2018, kell 16:15 (EEST)
mainin ka, et 1842 avati aerulaevadele mõeldud Võrtsjärve-Peipsi veetee--Estopedist1 (arutelu) 11. august 2018, kell 11:19 (EEST)

Pärnu-Pihkva veeteele vaevalt eraldi artiklit mõtet teha on, sellise spetsiifilise trassi kohta pole ilmselt materjali. Ma arvan, et võib tervikuna siia linkida või ainult esimene osa (Pärnu-Tartu) ja Pihkvale siis linna link. --Minnekon (arutelu) 11. august 2018, kell 16:35 (EEST)

:Pikemat varianti ma oleks nagu kusagil Valgevene kohta käivates tekstides kohanud, ainult et ei mäleta kus. Aga kuna hetkel selle juurde mujalt kui siit arutelust linke ei vii, siis võime eeldada, et sellist artiklit pole tarvis luua. Reaalselt käis enamus Pihkva kaubavahetusest Narva jõe kaudu ja pigem oli Peipsi järv kolme erineva (vee)tee ristumispaigaks (ka Pihkva ja Polotski vaheline trass on oma probleemidega, mis ei erine väga palju siin artiklis ära toodutest). See viimane veetee on muidugi artikliväääriline ja artikkel vajaks lühemat resümee stiilis lõiku ka siin artiklis. - Melilac (arutelu) 12. august 2018, kell 08:20 (EEST)

"Algselt sõitsid suuremad jõelaevad Tartuni..." Kas siia saaks lisada mingi ajajärgu? Hetkel pole teada, millal oli "algne" seis ja millal see lõppes. Mujal artiklis räägitakse jõe kasutamisest viikingiajast kuni 21. sajandini, seega täpsustamine oleks hea. Minnekon (arutelu) 22. august 2022, kell 22:26 (EEST)

Kents kirjutas oma aja seisust. Sisuliselt oli toona liiklusel kaks suuremat tõket - Kärevere kärestikud ja Jänese sild. Tänapäevaks on asi muutunud, aga kas tee ülesvoolu avanes silla purustamine või uus säng ümber kärestike, seda ma ei tea. Võib olla ju ka umbmäärasem ja märkida XX sajandi keskpaik, ent kuhu täpselt? Kents sellest ju enam ei räägi, selle kohta on info Lota artiklis. - Melilac (arutelu) 23. august 2022, kell 16:18 (EEST)

"oletatavalt kunagi liiklemiseks kasutusel olnud veetee" - ka selle osa kohta sama kysimus. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. august 2022, kell 16:12 (EEST)

:See puudutab nüüd üht keerukat küsimust ehk siis lõikude paigutust. Hetkel on ajalugu veetee olemasolu küsimuse ees, sest kuidagi veider on hakata lugema millestki, mida võib-olla olemaski pole. Ka jagab see lõik mõningat valgust küsimusele, millest see arutelu siis ikkagi käib. Samas on ajalugu ise lihtsamini mõistetav just järgneva diskussiooni valguses (kunagi tähendab seda, et kui veeteed intensiivselt kasutati, siis pole teada millal, sest kindlad ütelused selle kohta välistaks juba isenesest selle arutelu, ja kui pole teada, mil seda intensiivselt kautati, siis pole ka teada, kas üldse kasutati... Ühesõnaga, kuidagi pidi asju ju esitama, aga pole kindel, et tulemus on optimaalseim.- Melilac (arutelu) 24. august 2022, kell 10:35 (EEST)
----
Jutt selle kohta, millised jõed olid 20. sajandi esimesel poolel laetatavad, ei puutu ju otseselt sellesse veeteesse, ega? Eriti näiteks Laeva jõge puudutav. Hilsemad õgvendustööd, kui neid on tehtud muul eesmärgil, mitte selle veetee (võimaliku) rajamisega seoses, ei tundu ka siin päris asjakohased. See materjal võiks minu meelest olla pigem vastavate jõgede artiklites. Pikne 24. august 2022, kell 20:02 (EEST)

Ka seal. Ent Piibe maanteest kirjutades tunnen mina küll huvi ka selle lõikude, nende seisukorra ja ajaloo vastu. Tallinn-Tartu maanteed saab kasutada ka Paidest Põltsamaale sõitmiseks.  - Melilac (arutelu) 26. august 2022, kell 07:16 (EEST)

: Seda veeteed ei olnud 20. sajandi alguses ju olemas, tal ei olnud siis lõike. Laeva jõgi on küll seotud Emajõega, esimesele pääseb teise kaudu, aga seost kõnealuse veeteega ei näi ikkagi olevat. Pikne 30. august 2022, kell 22:30 (EEST)

::Küsimus on jah selles, millest kirjutada, kui sellisest veeteest artikkel teha. Oletame näieks, et Tallinn-Paldiski raudteel pommitati puruks Endla, Rohu ja Paldiski maantee viaduktid. Rongid sõidavad Paldiskisse Pääskülast. Teed enam ei taastata. Kas see on enam Tallinn-Paldiski raudtee? Minu jaoks (ja ma pole ainus) on seal edaspidi toimuv ikka algse teega seotud, kui ka tee uue nime saab, ja mingil määral peaks seal toimuvat kajastama, seni kui seal raudteed on. Kas peaks kirjutama sellest, et rongiga saab sõita lisaks Paldiskile ka Riisiperre, Turbasse, Kloogaranda ja Haapsallu? Kindlasti. Kui palju neid kajastama peaks? Kui enamik ronge saavad lõpp-peatuseks Klooga-Rand, siis on see raudtee kui sellise jaoks haru, mida peaks põhjalikumalt kajastama. Samast loogikast lähtus ka Emajõest kui veeteest kirjutaja, sest Laeva jõge kui veeteed mõistmata  pole võimalik mõista Emajõge kui veeteed. - Melilac (arutelu) 6. september 2022, kell 08:08 (EEST)

::Omaette küsimus on selles, kuidas veeteed mõista. Lõigus, kus esitatakse argumente veetee vastu, mõistetakse veetee all kindlasti midagi muud, kui seda, mida Eesti esimese iseseisvusaja alguses veeteena defineeriti. Kindlasti ei mõistnud need isikud veeteena ka seda, et mõlemalt poolt ülesvoolu Viljandini kaupa toimetati. Nende nägemus on pigem selline veetee, mida insener Browne rajada üritas.  Peipsi kaluri jaoks, kes paadiga Pärnu lahele sõudis, piisas sellisestki veeteest, mis sel ajal olemas oli. Sellise veetee puhul aga tekib küsimus, mil see ära kadus. Sindi paisuga seoses? Aga see on lammutatud. Seega - kas veetee on praegu taas olemas? Kas see, kui Viljandist puitu mõlemas suunas alla parvetada sai ja nii Tännassilma kui Raudna veeteed olid, ei määratle veeteed XX sajandi alguses olemas olnuna?  Sellised küsimused peaks lugeja saadava nformatsiooni põhjal ise enda jaoks ära otsustama, seega on ka vaja teavet, mille põhjal otsustada. Ilma selleta oleme taas sellise artikli juures, mida ma muutma asusin, ja kus on hulk arutelu veeteest, ilma et oleks üldse mõistetav, milles on juttu ja mis on tegelikult seda teavet arvestades, et Viljandisse Liivi sõja ajal tõepoolest mõlemalt poolt ülesvoolu tuldi, vastukäiv. - Melilac (arutelu) 6. september 2022, kell 08:22 (EEST)

::: Raudtee näide ei tundu võrreldav. Emajõge ei kaevatud selle veetee tarbeks ja Emajõgi omaette veeteena oleks olemas ka siis, kui siinse veetee kohta midagi teada poleks. Ma saan aru niipalju, et Laeva jõgi veeteena on seotud vahetult Emajõe kui veeteega ja vastupidi ning ühest rääkides võiks mainida ka teist. Aga Laeva jõe seostamiseks siinse veeteega oleks tarvis mingit lisainfot, mida siin artiklis praegu ei ole (nt kas Laeva jõelt sooviti liikuda vett mööda Pärnusse?).

::: Mida veetee all silmas peetakse, pole siin minu meelest oluline. Siin räägitakse veeteest niikuinii võimalikult laias mõttes, see võib olla ka looduslik ja see ei pea olema täies ulatuses vett mööda läbitav.

::: Mina saan aru, et selle artikli teema on või oli võimalik ajalooline veetee ja ka selles ulatuses veetee võimalik hilisem rajamine. Osa viimastest täiendustest minu meelest pigem vastupidi ähmastasid artikli teemat, kuna nende teiste hilisemate veeteede ning veekogude hilisema seisukorra seos selle veeteega ei tule artiklist välja. Lugejal võivad küll tekkida küsimused selle kohta, millal veetee võimalik kasutamine lõpetati või kas veetee on ehk siiani alles, aga vastus peaks siis lähtuma sellest, kuidas allikad asja tegelikult käsitlevad. On ka võimalik, et vastust neile küsimustele pole. Püüdes siin ise vähem või rohkem kaude neile küsimustele vastata, kalduksime ebasoovitavasse originaaluurimusse. Pikne 9. september 2022, kell 21:20 (EEST)

:::: Esitasin ise ka varasemalt seisukoha, et teema ebamäärasus ja üsna ebapiisav kajastus algmaterjalides ei võimalda artiklil heaks saada. -- Melilac 11. september 2022, kell 17:30 (EEST)

::::: Seda ma ei tea. Definitsioon võib olla ebamäärane ja teema juures võidakse keskenduda teatud tahule, aga see minu meelest ei tähenda, et artikli tekst ei võiks olla iseeneset selge ja muidu asjalik. Ma saan aru, et veetee kui selline on siin ennekõike ajaloolaste-arheoloogide uurimisobjekt ja ennekõike tuleks siis ka keskenduda tahkudele, mis neile huvi on pakkunud.  Arusaadavalt näiteks veetee nüüdne või hiljutisem kasutus neile otsest huvi ei paku. Pikne 12. september 2022, kell 20:47 (EEST)


Arutelu:Elementaarlause

Enne oli nii:
Elementaarlause on lause, mille moodustajad on sõnavormid ja fraasid. Lause moodustajate põhjal liigitatakse laused elementaarlauseteks ja komplekslauseteks.

Elementaarlause on lihtlause (lause, mis väljendab ühte tegevust, seisundit või olukorda) ning elementaarlause moodustajad on sõnavormid (ühe ja sama sõna eri kuju) ja fraasid (sõnade ühend, mis koosneb sisuliselt kokku kuuluvatest sõnavormidest).
Seega ei ole elementaarlause moodustajad osalause (lause moodustaja, millel on omakorda lause kuju) ega lauselühendid ehk sekundaartarindid (sõna või sõnade rühm mis sisaldab tavaliselt tegusõna käändelist vormi).

Moodustajaks on fraas ja sõnavorm(id):
Koor laulab.
Venna kampsun on sinine.
Taevas on väga suur pilv.
Pall lendas kaugele.
Sportlane hüppas üle tõkke.
Aknasse visati kolm kivi.


Kasutaja arutelu:213.35.160.170

Hi, please do not create page not enciclopedic. DARIO SEVERI (arutelu) 2. mai 2016, kell 10:23 (EEST)


Arutelu:Belau

Ingliskeelses wikis on Palau, muuseas. -Mardus /arutelu 2. mai 2016, kell 15:55 (EEST)

Inglise vikis võib olla, aga eesti keeles on Belau.--Raamaturott (arutelu) 2. mai 2016, kell 16:11 (EEST)

:Allikas? -Mardus /arutelu 2. mai 2016, kell 17:32 (EEST)

::KNAB

:::KNAB on Läti korruptsioonivastane büroo, nii palju kui mina tean. -Mardus /arutelu 2. mai 2016, kell 21:49 (EEST)

:Välisministeeriumi lehekülje järgi on kasutuses nii Belau kui Palau. Küll ei ole selge, kust on pärit nimi "Belau", kui kogu aeg on olnud teada Palau. -Mardus /arutelu 2. mai 2016, kell 21:53 (EEST)

:: Teine KNAB. "Belau" on belaukeelne nimi ning seda on eestikeelsetes tekstides kasutatud ja eelistatud juba pikemat aega. 90.190.58.83 2. mai 2016, kell 22:33 (EEST)


Arutelu:Tallinna ühistransport

Alates 1. jaanuarist 2013 on linnas tasuta ühistransport kõigile linnaelanikele. – Tasuta on ju ainult Tallinna sissekirjutusega inimestele, mitte kõigile linnaelanikele.--Morel (arutelu) 3. mai 2016, kell 14:47 (EEST)

Paranda siis. Andres (arutelu) 3. mai 2016, kell 14:56 (EEST)

Eemaldasin järgmise, sest Haapsalu rongiliini projekt jäeti ära:

(praegu käivad tööd, et pikendada see liin Haapsaluni) läänes ja Aegviitu idas
-Mardus /arutelu 20. juuli 2022, kell 06:59 (EEST)


Arutelu:Harilik maarjalepp

Botaanilist iseloomustust võiks rohkem olla ja just kasutades eriala terminoloogiat. Juurest pole midagi.
Võiksid otsida midagi selle kohta kuidas ta sai oma ladina keelse nimi.
See kasutamise ja toimed peatükk, tuleks veidi ümber teha. Ürita natuke rohkem eristada seda, mille vastu ta päriselt aitab (teaduslikult mingilgi määral uuritud või tõestatud) ja tema arvatavaid toimeid ( rahva jutud ja see milles üritab sind veenda see kahtlane vene firma, kelle pakendi peal selline info on).
Kui tahad, et töö läheks retsenseerimise alla, siis tuleb muuta rohkem kui laused iga lõigu alguses. Terve lõik tuleks ikka oma sõnadega kirjutada.
Muidu on kõik olemas ja korras GLiloson (arutelu) 3. mai 2016, kell 15:15 (EEST)
Minu arvates artikkel on üldse suurepärane (: Ei saa isegi pakkuda, et midagi veel lisada. Elviira Korol (arutelu) 05. mai 2016, kell 16:25 (EEST)


Arutelu:Harilik eleuterokokk

"Botaaniline iseloomustus" peatükis on eleuterokokk suure tähega kirjutatud, samuti kirjutatakse arvude vahele mõttekriips(–) mitte sidekriips(-). Sõnastaksin selle lause ka veidi ümber: "Harilik elueterokokk on 2–5 m kõrgune, võimsa sammasjuurestikuga ja paljude harudega põõsas." Järgmises lauses: varjeerub –> varieerub. Lauses "Õied on väikesed ja need on kogutud..." muudaksin ma võib-olla kogutud –> kogunenud.  Samuti eelviimase ja viimase lause seoksin üheks lauseks: "Taim õitseb juulis-augustis, viljub septembris."
"Keemiline koostis" peatükis muudaksin teises lauses sõnastust: "Juured sisaldavad eeterlikku õli, neis võib leiduda ka flavonoide, alkaloide ja aramiini."
"Toimed ja kasutamine" sõnastaksin ümber lause "Postitiivset tulemust...." niimoodi: "Eleuterokokki ekstrakt avaldab positiivset mõju kesknärvisüsteemile ja diabeedi ravimisele, samuti tõstab töövõimet." Kuna peatüki pealkiri on "Toimed ja kasutamine", siis tõstaksin toimet kirjeldavad laused ettepoole. Ning siin ka sama tähelepanek, et arvude vahel peaks olema mõttekriips.
Üldiselt lihtsasti loetav ja arusaadav artikkel! :) MBarbaraN 3.mai 2016

Nõustun eelneva retsensiooniga, kuid lisaksin veel, et võibolla oleks Botaanilise iseloomustuse  teise lause parem sõnastus: ,,Võrsed on püstiasendis ning nende peal kasvab tihe okastik, värvus varieerub helekollasest helehallini.
Üldjoontes hea ja konkreetne artikkel, millest on lihtne aru saada. :)
Raheltops


Arutelu:Citadele banka

See on vist sama mis Citadele Pank?--Estopedist1 (arutelu) 3. mai 2016, kell 23:59 (EEST)

See on Läti asutus, nii et kinbdlasti ei ole selle nimi Citadele Pank. Ssgreporter (arutelu) 4. mai 2016, kell 00:05 (EEST)

:Hm... Asutuste nimetusi võidakse tõlkida küll, aga seda võib võtta ettevõtte nimena. Andres (arutelu) 4. mai 2016, kell 10:06 (EEST)

:: Nad ise kasutavad ka nime Citadele Pank (). Andres (arutelu) 4. mai 2016, kell 10:11 (EEST)

:: Kasutavad ka ingliskeelset nime Citadele Bank (). Andres (arutelu) 4. mai 2016, kell 10:13 (EEST)
Siin öeldakse, et Citadele Pank on Eesti filiaali nimi. Pakun, et Eesti filiaali kohta võiks teha omaette artikli. Andres (arutelu) 4. mai 2016, kell 10:21 (EEST)

Sel juhul tundub mõistlik. Üks teine Läti pank aga kasutab ka Eesti filiaali nimena oma lätikeelset nime, seepärast arvasingi, et ka Citadelega on samuti. Ssgreporter (arutelu) 5. mai 2016, kell 00:06 (EEST)

:See pank reklaamib end oma kodulehel kui Citadele Pank, aga sain just eile ametliku dokumendi, mille järgi selle nimi on AS Citadele banka Eesti filiaal ja nii on see kirjas samal kodulehel kontaktide all. Ssgreporter (arutelu) 8. mai 2016, kell 01:08 (EEST)

Sõna "hoiupankasid" ("hoiupank") viitab VALESTI Eesti Hoiupangale, aga peab viitama artiklile kus seletatakse lahti et misasi on üldse hoiupank kui pangaliik.

Parandasin. Õige link on: Hoiupank (pangandus). Ursus scribens (arutelu) 26. mai 2019, kell 03:12 (EEST)


Arutelu:JPEG

Juba avalausegi vajab ümber kirjutamist, sest JPEG on kasutatav ka kadudeta pakkimiseks.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 4. mai 2016, kell 14:10 (EEST)

Kadudeta pakitud JPEG-d võib pidada eraldi failivorminguks. Täpsustamata peetakse JPEG all harilikult silmas ikkagi kadudega pakitud vormingut. Nii et vähemasti selles suhtes avalause minu meelest sobib. Kadudeta pakkimise võimalust on artiklis praegu tagapool mainitud. 90.190.58.90 4. mai 2016, kell 17:54 (EEST)

: Esitus peaks olema selgem. Jutt peab olema arusaadav ka mitteasjatundjale. Andres (arutelu) 4. mai 2016, kell 18:06 (EEST)
Kui tundub väga jabur, kustutaga ära. Tõlkisin ingliskeelset wikit ja mulle tundus see ka jabur. Üritan teksti loetavamaks teha 1 nädala jooksul. Tänan lugemast.

Ei ole mingit vajadust inglise viki artikli sisu siia üle kanda. Võib ju kasutada teisi allikaid. Andres (arutelu) 6. mai 2016, kell 11:55 (EEST)
Mis puutub kadudega/kadudeta pakkimisse, siis JPEG enkooder kasutab kadudega pakkimiseks kadudega ja kadudeta pakkimise algoritme. Lisaks on eraldiseisvalt kadudeta pakkimine. Mis tähendab, et jutt on mitmetähenduslik nii või naa, mis tähendab, et kõik on õige.

Kuidas nii? Tuleb leida viis mitmetähenduslikkuse vältimiseks.

Alguses on praegu öeldud:

:meetod digitaalsete piltide kadudega/kadudeta pakkimiseks

Minu meelest on sellest võimatu aru saada. Andres (arutelu) 8. mai 2016, kell 08:39 (EEST)
JPEG on standard, kus on kirjeldatud kadudega ja kadudeta pakkimist. JPEG rakendused aga ei pruugi kogu standardit realiseerida. Kuna see on esimene lause, siis ei käi see ei standardi ega rakenduste kohta, ja peaks olema lihtsustatud. Edasisest tekstist peaks arusaadav olema, mis on mis. Eesti keeles kasutatakse kaldkriipsu eri võimaluste vahel. JPEG kadudeta pakkimiseks tehti hiljem eri standard, sest kadudeta pakkimine oli väga kehv JPEG standardis, kuigi see on seal olemas, see uus standard on JPEG-LS ja on JPEG-st eraldi, kuid seletab miks rakendused ei taha JPEG kadudeta pakkimist kasutada. Kuna vikis juba on pakkimise kohta artikkel, siis saab sealt lugada ka kadudega ja kadudeta pakkimise kohta. Mis arusaamatuks jääb?

Ma leian, et esimene lause peaks olema üheselt mõistetav. Ja miks ta peaks olema lihtsustatud? Kaldkriipsu kasutamine teeb asja segaseks. Kuidas seda lauset kõva häälega lugeda tuleks? Nii tulebki kirjutada, nagu räägitakse.

Miks üldse peaks esimeses lauses kadusid mainima, kui see on universaalne standard? Sissejuhatuses võib edaspidi mainida, et JPEG-d kasutatakse põhiliselt kadudega pakkimiseks jne.

"Meetod" on lihtsalt ebamäärasem, artikkel räägib ju ikkagi standardist, rakendused on alateema.

Pakun, et esimeses lauses võiks öelda "standard digitaalsete piltide pakkimiseks". Andres (arutelu) 8. mai 2016, kell 10:41 (EEST)
1982 aastal otsustas Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon kokku panna komisjoni "Photographic Experts Group" (PEG), mille ülesandeks sai uurida meetodeid kuidas edastada videot, pilte ning teksti üle ISDN ühenduse. PEG'i eesmärgiks sai välja töötada tööstus standardid graafilise ja pildi info edastamiseks üle digitaalsete ülekande võrkude. Komisjoni sai omale tähise ISO TC97 W68.
1986 aastal alustas CCITT (tänane ITU-T) alam grupp CCITT SGVIII uurima meetodeid värvi ning hall toonides info pakkimiseks faksi sides. Pakke meetodid värvi faksi side jaoks olid aga väga sarnased nendele mida ka PEG uuris. Seetõttu otsustati, et kaks gruppi peaks oma jõud ühendama, et saaks välja töödatud üks ühine stardard. Uue gruppi nimeks saigi "Joint Photographic Experts Group". Grupi uueks tähiseks sai ISO JTC1.

Lood uue alajaotuse ==Ajalugu== ning lisad selle vahepealkirja alla tõlke vms, lisades ka viited allikale jne. suwa 22. juuli 2018, kell 18:57 (EEST)

Tava-kasutajat ei huvita, kas JPEG pakib või kuidas või kui palju. See on failivorming, fotode või muude kujutiste talletamise viis. Ma redigeeriks kogu artikli sellest lähtepunktist vaadates üle?
Artikli lõpp (kodeerimise algoritm koos kodeerimise koefitsientide ja muuga) tundub liiga tehniline olevat. Kui ta on kord juba tõlgitud, siis las tema olla, aga kas keegi kasutab seda infot siit artiklist? Kurinurm (arutelu) 21. jaanuar 2022, kell 01:35 (EET)


Arutelu:Bensoestüüraks

Artikkel on aktuaalne ning pakub farmakoloogilist huvi. Artikkel on kompaktne, kuid on palju raskesti loetavaid luseid (nad on väga pikkad). Peatükis 'Keemiline koostis' võiks muuta lause "Laose stüüraksilt kogutud Siiami kummivaigus koosneb peamiselt bensoehappe derivaatidest ning sisaldab koniferüülbensoaati, lisaks sellele Siiami kummivaiguse koostises on bensoehape (10-20%), vanilliin (0,5%), eeterlik õli, triterpeenhapped (umbes 5% α-siaresirtsinoolhapet)" kaheks või kolmeks. Samuti kirjutatakse arvude vahele mõttekriips(–) mitte sidekriips(-).
Üldjoontes hea ja konkreetne artikkel, millest on lihtne aru saada :)
04.05.2016 maria95k

Artiklis esinevad mõningad kirjavead:
1) Koor hallikas või pruunikas, vaigune. Siin lauses võiks olla ka öeldis.
2) Lehed on ovaalsed, terava tipuga , umbes …  Enne koma on tühik.
3) Haavade paranemisel tekivad kudesid, mis koosnevad vaigukäikudest. Lause kõlab minujaoks veidikene imelikult. Äkki peaks seal olema sõna "koed"?
4) Lisaks, sisaldabbensoehapet (kuni 30%), kaneelhapet (umbes 10%), vanilliini (1%), triterpeenhappeid(siaresinool- ja sumaresinoolhape), kummit. Esimest koma ei ole tarvis. Samuti on puudu tühik peale sõna "sisaldab".
5) Selle kaitsva ja antiseptilise toimet kasutatakse kahjustatud naha, külmakahjustustening naha ja suu haavade ravimiseks. Lause kõlaks paremini, kui oleksid sõnad "kaitsvat" ja "antiseptilist" (sel juhul vastavad need küsimusele "missugust toimet"). Peale sõna "külmakahjustuste" puudub tühik.
6) Hambaravis kasutatakse bensoetinktuuri herpesest tingitud kahjustuste ja igemepõletike puhul. Enne seda lauset puudub tühik.
7) Droog on vastunäidatud rasedatele ja rinnaga toituvatele naistele. Sõna "vastunäidatud" asemel peaks olema "vastunäidustatud".
Üldpildis on tekst huvitav, informatiivne ja mõistetav. Kasutatud kirjandust on palju ning see on usaldusväärne.  Parandamist vajaksidki ainult väikesed veakesed. Samuti võiks võimalusel lisada juurde ka n-ö päris taime pildi, et oleks võimalik näha, milline on see taim ka tegelikkuses.


Arutelu:Aedmonarda

Töö on hea. Kuigi artikkel on teaduslik, siis selle mõistmine ei tekita probleeme. Põhiline informatsioon taimest on kättesaadav ja on konkreetne.
Aga mul on väikesed ettepanekud. Selle taime nime päritolust oleks parem kirjutada sissejuhatavas osas. Ajalugu võib panna enne kirjeldust, aga see ei ole nii oluline, kuigi visuaalselt tundub paremini. Kirjelduse osas võib kirjutada täiendavalt selle taime paljunemisest ja viljadest.
Tõin esile mõned märksõnad ka. --Saydayana (arutelu) 4. mai 2016, kell 22:40 (EEST)

Artikkel on hea ja ülevaatlik, mõne väikse vea tooksin välja. Esiteks, võiks teema Ajalugu olla natuke eespool, kas pärast teemat Kirjeldus või enne seda. Levila ja kasvutingimused: Levinud ka Eesti kultuuraedades, harva metsistub. - lauses puudub tegusõna (olemas on vaid -nud/tud teguvorm, lauses aga peab olema ka öeldis). Siiski parim kasvukeskkond on päikese käes või pool-varjus, toiteainerikkal niiskel mullal. - korrektne on kirjutada "toitaine" mitte "toiteaine".
Samuti peaks kasutatud kirjanduses välja tooma lehekülgede numbrid.


Arutelu:Moraalsus

Kas ei võiks suunata moraalile? Adeliine 8. mai 2016, kell 19:13 (EEST)

Ei, parem kustutada. See on eraldi mõiste, millest siin juttu pole. Andres (arutelu) 8. mai 2016, kell 20:49 (EEST)

Sõnastike väitel on moraal ja kõlblus sünonüümid, moraalsus aga eraldi asi. Hetkel viitab moraal inglise vikipeedia moralityle, aga see vist ei peaks nii olema, sest seal on ka artikkel moral? Ma arvan, et segane on asi ka seetõttu, et eesti keeles on moraal kasutusel seguna saksa, inglise ja vene keeleruumidest -- veidi segane on, kas eesti keeles peaks olema "moraalsuse" kohta eraldi artikkel. --Märt Põder (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 01:23 (EET)

Kui selle kohta midagi öelda on, peaks see olema eraldi artiklis. Moraal eetika mõttes ongi inglise keeles morality. Andres (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 08:24 (EET)

Sõna "moraalne" kasutatakse vähemalt kahes tähenduses. Andres (arutelu) 1. veebruar 2018, kell 21:19 (EET)

Millise artikli alla käib prantsuskeelne vaste esprit de corps ― moraal, moraalsus; või hoopis millegi muu alla? Boreaallane (arutelu) 9. oktoober 2021, kell 01:50 (EEST)