Arutelu:Elatustase

Eesti kohta ei saa nii näidata, kuna ära pole toodud kõik Euroopa riigid... ja tegelikult on tegemist viites päris suvalise riikide loeteluga. - Melilac (arutelu) 2. november 2017, kell 19:03 (EET)

Siin siis järgmine tekst:

Juhan Sillaste hinnangul hakkas elatustase 1992. aasta teisel poolel veidi tõusma, kuid 1994. aastal tõus peaaegu seiskus. Langema hakkas elatustase 1995. aastal ning 1997. aastal veidi tõusis. 1998. aasta teisel poolel hakkas see jälle langema. 1999. aastast on elatustase hakanud järk-järgult paranema.[7]

1996. aastal tehti uuring, mille tulemuseks on saadud, et umbes 45 000 inimese palk oli alla 600 krooni kuus. 120 000 töötaja palk oli keskmiselt 600–1200 krooni kuus.
Neid kaks lõiku toetab vaid viide artiklile kunagisest ajalehest Videvik, mis oli suunatud eakametele lugejatele, ning ümbertehtu mahtu hinnates jäi mulje, et seal avaldatud andmed on pigem subjektiivset laadi. Kahjuks pole midagi teada, kas ajaleht oli ajakirjanduslikult neutraalne või oli sellel ka poliitiline suundumus. -Mardus /arutelu 11. veebruar 2019, kell 04:04 (EET)
Problemaatiline on see, et ehkki Juhan Sillaste teadmised majandusest paistavad tema elukäiku vaadates laiapõhjalised, siis Videviku artiklis esile toodud andmed taanduvad vaid fraasidele "siis tõusis" ja "siis langes", ilma et oleks esile toodud konkreetseid numbreid. Samuti pole korralikult viidatud sellele, et mis uuringuga täpselt tegemist oli. -Mardus /arutelu 11. veebruar 2019, kell 04:20 (EET)

Muidugi võib ta võtta kokku mitme uuringu tulemused (tõenäoliselt teebki ta seda) ja esitus on selline seetõttu, et sihtgruppi numbrid ei huvita, ent sel puhul pole tegu tema isikliku hinnanguga. Ja siis oleks ka parem ära tuua aluseks olnud uuringud. - Melilac (arutelu) 12. veebruar 2019, kell 15:05 (EET)

:Sillaste võis mitme uuringu tulemused kokku võtta, kuid viidatud artiklis pole Sillaste ega ka artikli enda autor ühtegi aluseks olnud uuringut ega andmeallikat välja toonud, sõltumata numbrite pealtnäha usutavusest. Saan välja tuua mõned kahtlusepunktid:

:* Kuna tegemist oli kommunistlikus struktuuris erudeeritud ökonomistiga, siis võis tema hinnang olla vabalt kallutatud vastavalt eeldatavatele parteipoliitilistele vaadetele ja sellele, kas võimulolev valitsus talle meeldis või mitte. Kahjuks pole tema poliitilised vaated täpselt teada, kuigi midagi saab aimata ka väljaandest, millele ta intervjuu andis. 2000. aastal, mil artikkel avaldati, olid professionaalsed majandusinimesed 57-aastase Sillastega võrreldes ikka päris noored.

::Toon väikse võrdleva analüüsi Sillaste hinnangutest konkreetse aasta kohta ja samal ajal toimunud sündmustest:
Aasta	elatustase          	Sündmused
1994 	tõus peaaegu seiskus	1992–1994 oli ametis Mart Laari I valitsus, mida kompartei ja sellele hingelt lähedaste poliitiliste liikumiste ustavamad järgijad üldse ei salli. 1994. aastal toimus parvlaeva "Estonia" katastroof. Ajavahemikku kuulub tõenäoliselt maareform, maade ja valduste tagastamine õigusjärgsetele omanikele, samuti sundüürike termini teke. Rahareform toimus enne Mart Laari valitsust 1992. aastal.
1995 	langus              	Venemaa kehtestas Eesti kaupadele topelttollid ja need kehtisid Euroopa Liiduga liitumiseni 2004. aastal.
1997 	tõus (veidi)        	Mart Siimanni valitsus, 1997–1999 (KMÜ + AP)
1998 	langus              	Võimalik viide Venemaal toimunud majanduskrahhile ja rubla devalveerimisele, kuigi tagantjärele ei saaks öelda, et Eesti majandus oleks sellest kuidagi kannatada saanud, sest eksportivad ettevõtted orienteerusid ümber Läänele.
1999 	tõus

:* On mõeldav, et Sillaste võis segi ajada makromajanduslikud näitajad (sh palgakasv, keskmine palk ja ühiskondlik kihistumine) ja elatustaseme, kusjuures vana-kooli ökonomistile võis elatustase selle tänapäevases tähenduses olla suhteliselt uus mõiste (artikli avaldamise ajal oli ta juba pensionieelik).

:* Kui üldse, võis Sillaste elatustaseme tõusu või langust segi ajada või võrdsustada palgakasvu tõusu või langusega, sest palgakasv võib üleminekuaegses majanduses (kuni 1996.a. või kuni 1999.a) või ka majanduskriisi ajal olla suhteliselt volatiilne ja seega sobiv pinnas ärakasutamiseks poliitretoorikas.

:* Pensionäridele, kellele ajaleht "Videvik" mõeldud oli, palgakasvu või majanduse tõus/langus eriti midagi ei tähendanud, kui just polnud tegu töötavate pensionäridega. Küll läheb pensionäridele korda elatustaseme tõus/langus, sest see termin mõjutab neid otseselt.

:Seega ma leian, et 1992. aasta rahareformist alates toimus elatustaseme tõus pidevalt, sõltumata isegi sellest, et see võis olla ühiskonnakihiti ebaühtlane, millele Sillaste siiski vihjab. -Mardus /arutelu 26. oktoober 2019, kell 02:49 (EEST)

::Lisaksin veel ühe võimaluse: Sillaste pidas silmas keskmist inimest või pensionäri (sellele vihjavad ka ära toodud numbrid), kelle elatustase kahanes, sellal kui elatustase üldiselt kasvas. Elatustase riigis ja elatustase rahvastikurühmas on ju kaks ise asja. - Melilac (arutelu) 31. oktoober 2019, kell 01:40 (EET)


Kasutaja arutelu:A.M.Kaap

Artikkel vastab entsüklopeediaartikli nõuetele, on piisavalt pikk ning esimesel silmapilgul asjalik.
Artikli struktuur tundub loogiline, küll aga üks alapealkiri on “Bakteri elütsükli viis faasi”, sellisele pealkirjale ootaks viite järgnevat alapealkirja.
Kui seda ei taheta kirjutada, siis oleks võibolla parem kirjutada pealkirjaks “Bakteri elütsüklid” vms. Deinitsioon jääb alguses arusaamatuks.
Tekst annab algallikas olevat infot adekvaatselt edasi, viimased kaks alapeatükki on sidusamad ja paremini loetavad kui ülejäänud.
Suurem osa artiklist toetub ainult ühele algallikale. Millegi pärast ainult viimasel viitel on link artikli leheküljele. Esimesed kaks artiklit on samuti internetis olemas, neile võiks lingi lisada. Ülejäänud tundub korrektne.
Vead, tähelepanekud:
Bakterid on kohanenud elama keerulistes tingimustes või keskkondades ja sellest tulenevalt on võimelised ekspresseerima palju erinevaid stressi-vastus geene ja aktiveerima alternatiivseid metaboolseid radu, et nendes tingimustes ellu jääda.
(Kui omadussõna on mitmuses, siis sellele järgnev nimisõna peaks samuti mitmuses olema. Samuti jääb ebaselgeks vastus...Küsimust ei ole esitatud, seega millele vastus antakse?)
Signalisatsioonisüsteemis, kus rakud on võimelised omavahel kommunikeerima, on osa populatsioonist ‘õppinud’, et kui osa populatsioonist läheb apoptoosi, siis ülejäänud osa peaks reprodutseerima ja seega surmafaasist väljuma.
(Palju sõna kordusi, teise populatsiooni asemele võiks panna näiteks bakteritest läheb apoptoosi.)
Pärast surmafaasi on mudelorgansim Escherichia coli võimeline pikalt elama kinnises söötmes toitaineid juurde lisamata.
(Lisamata kõlab halvasti, kas ei oleks parem juurde omandamata vms.)
Regulaarselt tagades steriilset destilleeritud vett ruumala ja osmolaarsuse säilitamiseks, aeroobselt kasvanud kultuurid on võimelised säilima umbes 106 CFU/ml tiheduse juures kauem kui 5 aastat toitaineid juurde lisamata.
(Kas eesti keeles ei kõla paremini Tagades regulaarselt.... Samuti võiks lause jagada kahekes alates sünast "Aeroobselt", sest teises lausepooles hakkab juba uus mõte.)
Lisamärkus: Mõningad sõnad/mõisted võiks olla nurksulgudes (artikli kirjutamisel), et inimest ümber suunata olemasolevale wikipeedia artiklile. Sellisel juhul on artikli sisust lihtsam aru saada.

Tagasiside wikipeedia artiklile "GASP fenotüüp"


Kasutaja arutelu:Siimsandert

Esimest korda vaadatas võib tunduda, et artikkel pole piisavalt suur, aga tabel võib sellist tunde likvideerida :).
Artikkel annab päris toredad üldmuljed, väga hästi annab seda muljed toodud tabel. Lugedes artikli, tundub et entsüklopeediaartikli nõuetele vastab.
Artikli struktuur tundub loogilinselt ehitatud. Präegu seisab artikli pealkirjana liivakast, aga tundub et artili pealkiri on sama kui esimene sõna, ja on tema definitsioon. Minu arvan, et sissejuhatus on piisavalt lühike ja kokkuvõtlik.Refereerimise kohta on raske midagi õelda.
Iga väide mis pärineb kasutatud allikatest, on viidete abil seostatav algallikaga. Viited peaks küll korrektselt esitatud ja kohustuslikud elemendid on olemas.
Teksti edastatav sõnum on mõistetav. Nääks küll keeleliselt korrektne, kui mu silmad ei valeta :).
Pildid on korrektselt vormistatud ja on eestikeelsed.
--Vladislp (arutelu) 3. november 2017, kell 08:12 (EET)

Hästi näha, et artikli pikkus vastab nõutele. Pärast artikli lugemist tema jääb hea esmamulje. Palju pilte,tekst korralikult koostatud. Nägin ka suur korralikult tabel, mis teeb artikkel rohkem huvitavam. Esimene sõna ei vasta artikli pealkirjale, aga nagu saan aru, et “liivakast” on patarei. Sissejuhatus on lühike ja kokkuvõtlik, kus kiiresti räägitakse mis on batarei. Kontrollisin tekst plagiatiprogrammis, siis sellega on kõik korras. Allikad vastavad tõele. Minu arvates tekst on ilma suurte vigadeta Daniilkozemyakin (arutelu) 4. november 2017, kell 10:13 (EET)

Kas töötad veel selle tekstiga? Kas on mingi põhjus, miks seda ei võiks artiklinimeruumi viia? Kui võib, siis oled teretulnud seda tegema, et materjal muutuks lugejatele kättesaadavaks ja teistele kaastöölistele täiendatavaks. Teksti üleviimisel pead ilmselt olema tähelepanelik ja tõstma oma teksti artiklisse olemasoleva sisu vahele vastavalt sellele, mis kuhu sobib, vajadusel lõikhaaval. Adeliine 4. märts 2019, kell 19:45 (EET)


Kasutaja arutelu:Johannes M/Lainik

# Artikli pikkus ilma matemaatiliste valemite lähtekoodita on ligikaudu 2700. Materjali artikli pikendamiseks jagub, sest ingliskeelne variant on päris pikk en:Wavelet. Loodan, et autor leiab aega oma artiklit täiendada, sest praegusel juhul on artikli lõplikust mahust olemas umbes pool.
# Keelekasutus artiklis on entsüklopeediaartiklile vastav. Tekstis esinevad muutujad võiksid (võimalusel) ühtsuse huvides välja näha sellised, nagu valemites (näide: '... kus arv m iseloomustab lainiku skaleerimist, arv n lainiku nihet. Parameeter a0 on kindlaksmääratud ...'). Võimalusel kaaluda ka esitatud valemite-võrrandite nummerdamist, et nendele teksti sees hiljem viidata.
# Artiklisse võiks juurde lisada sektsioonid lainiku ajaloost, võrdluse Fourier' pöördega ning tuua 1-2 konkreetset näidet lainekese teisenduse kasutamisest.
## Artikli esimene lause on kooskõlas pealkirjaga ja annab definitsiooni.
## Sissejuhatus on piisavalt lühike ning annab ülevaate lainikust.
# Kontrollisin kahte refereeringut esimesest viiteallikast ('The Illustrated Wavelet Transform Handbook').
## Esimeses refereeringus anti algallikas sisalduv info adekvaatselt edasi.
## Refereering, mis algab sõnadega 'Kui lainefunktsioon rahuldab ülalpool viidatud nõudeid, siis ...', on hoopis allikast 2. Kuna refereering on allikast 2, siis on ka lainefunktsioonile esitatud nõudeid hoopis 2, mitte 3 nagu allikas 1. Kui nendes kahes allikas esitatud nõuded pole ekvivalentsed, siis ei saa väita, et lainekese teisendus reaalse signaali korral avaldub nii, nagu kirjutatud.
## Diskreetse lainekese teisenduse viites on pöördteisenduse valemis võrreldes algtekstiga puudu üks konstant ning diskreetse lainekese teisenduse valemis on algallikas integraalimärgi all funktsiooni fii m,n tuletis. Kas need valemid on ekvivalentsed või samased algallikas leiduvate valemitega, seda ei oska mina hinnata. Palun autoril kontrollida, kindluse mõttes.
# Viitamine on korras, väiteid sain kontrollida. Ka viite esitus tundub (tehniliselt) korrektne.
# Artikli keelekasutus on lihtne ning sõnum kergesti mõistetav. Paar pisiviga:' ... et lainikul puudud null-sageduslik ...', ' ... lainekese funktsiooniks . See funktsioon ...'.
# Pildid ja joonised on korras.
# Ainuke Eestiga seonduv info on minu pealiskaudse otsingu kohasel Ülo Lepiku teadustöö antud teemal (link https://www.etis.ee/Portal/Persons/Display/e12ea676-582b-4630-8c79-1e27f52e5a40). Ehk oleks see võimalik artiklisse sisse tuua, kui see tunduks paslik.
Jõudu!
Joosephook (arutelu) 3. november 2017, kell 20:59 (EET)
----
Artikli pikkus on koos tühikutega, ilma sisukorra, valemite ja viideteta praegu u 4300 tähemärki. Kirjuta see vähemalt 6000-tähemärgiliseks, siis saan anda uue tagasiside. Heade soovidega Annn (arutelu) 4. detsember 2017, kell 22:26 (EET)
----
Väga hea, et oled artiklit pikemaks kirjutanud, kuid koos tühikutega, ilma sisukorra ja viideteta on see praegu 5098 tähemärki. Kirjuta see vähemalt 6000-tähemärgiliseks ning lisa siselinke ka mujale kui sissejuhatusse, siis saan anda uue tagasiside. Tervitades Annn (arutelu) 15. detsember 2017, kell 12:26 (EET)


Kasutaja arutelu:Eelika/Geosünteetilised materjalid

Artikkel on sobiva pikkusega. Täitis nõude, et "artikkel peab olema vähemalt 6000 tähemärki (koos tühikutega, aga ilma viidete ja sisukorrata)".
Artikkel jättis väga korraliku üldmulje. Sellise nimega artiklit pole vikipeedias olemas.
Artikli struktuur tundub loogiline olevat. Artikli esimesed sõnad on samad, mis ka artikli pealkirjal ning ka esimene lause on definitsioon. Kui pealkiri on "Geosünteetilised materjalid", siis artikkel algab järgmiselt: "Geosünteetilised materjalid ehk geosünteedid on sünteetilised materjalid, mida..." Sissejuhatus on mõnusalt kokkuvõttev ning piisavalt lühike.
Kirjutatud tekst annab algallikas olevat infot adekvaatselt edasi, tekst on sidus ning refereering pole jäänud algallika teksti liigselt kinni. Artiklis plagiaati ei leidnud. Seda ei leidnud, kas tsitaadi kasutamine on õigustatud või mitte. Artikkel on nii originaallooming kui ka mõnel määral tõlketekst inglisekeelsest vikipeediast. Sisse juhatus oleks nagu võetud inglisekeelsest vikipeediast, kuid minuarust on see täiesti kenasti sõnastatud ning arusaadav.
Enamasti iga väide, mis pärineb kasutatud allikatest, on viidete abil seostav algallikaga ning kohustuslikud elemendid bibliokirje lõpus on olemas.

Edastatav sõnum on täiesti arusaadav ning tekst on keeleliselt korrektne.
Kasutusel olevate seitsme pildi alla on kirjutatud ka nende piltide eesti keelsed kirjeldused.
Eestiga seonduvat infot saab kindlasti sisse tuua, kuid praegu seda infot siin tekstis ei näinud.
--REres (arutelu) 3. november 2017, kell 21:12 (EET)
---
Õppeassistent Hannalt:
*Viide peab olema vähemalt iga lõigu järel, palun täienda oma artiklit viidetega!
Kui see parandus on tehtud, siis võid artikli põhiruumi laadida. Juhend selleks on siin. Kui artikkel on põhiruumi laaditud, on töö arvestatud. HPook (arutelu) 5. detsember 2017, kell 23:11 (EET)


Arutelu:Kunstikool

Kunstikooliks nimetatakse tänapäeval põhiliselt kunsti-huvikooli. Andres (arutelu) 3. november 2017, kell 22:29 (EET)

linkimine jäi kasutaja:Andresel jälle tegemata. Tegin lingid kunstikool, kunsti-huvikool--Estopedist1 (arutelu) 7. november 2017, kell 10:49 (EET)

Mida teha märksõnaga kunstiülikool? Pea kõik võõrvikid räägivad kunstikooli artiklis ka kunstiülikoolist. Svwikist küll leidsin keelelinkideta artikli :sv:Konstakademi (kunstiakadeemia). Nt enwikis on :en:Art academy hoopis täpslk. Mainin ka, et meil peab üks Kunstiülikooli link silmas Tallinna Kunstiülikooli--Estopedist1 (arutelu) 8. august 2018, kell 17:31 (EEST)
toon siin ära ka fraasi kaunite kunstide akadeemia (Kaunite Kunstide Akadeemia). Nt enwikis on see märksõna ümbersuunamine, vt :en:Academy of Fine Arts.--Estopedist1 (arutelu) 19. märts 2019, kell 11:09 (EET)


Kasutaja arutelu:Käbike/Gravitatsioon

Artikkel gravitatsioon on juba olemas. Palun püüa ära kasutada kõik sealne materjal, mis võimalik, sest sinna artiklisse on juba palju tööd läinud, mida ei tohi niisama ära visata. Adeliine 3. november 2017, kell 22:46 (EET)

Tegemist on üsna pika ja huvitava artikliga, mis on loogiliselt ja arusaadavalt üles ehitatud. Usun, et ka inimesed, kes loodusteadustega igapäevaselt ei tegele, saavad artikli sisust aru. Vulkaaniman5625 (arutelu) 4. november 2017, kell 11:26 (EET)
Kus viited on??

Peatükis "Gravitatsioon ja astronoomia" tekitab lause "Kuigi me pole reisinud kõikidele planeetidele ega Päikesele, me teame nende masse." küsitatavusi. Nimelt, kas eksisteerib selline arusaam, et planeedi või tähe massi teadmiseks tuleb meil ilmtingimata reisida kuhugi kosmosesse? Lause on väga naljakas ka. Vulkaaniman5625 (arutelu) 4. november 2017, kell 11:26 (EET)
Ma ei tea kas ma olen tähenärija või on tegemist reaalse probleemiga, kuid artikli esimene lõik kirjeldab alguses, mis asi on gravitatsioon, kuid lõigu keskel on toodud näited gravitatsiooni esinemisest (loodete ning tähtede ja galaktikate teke). Samas, lõik lõppeb jälle üldise lausega, mis kirjeldab gravitatsiooni. Kas ei oleks parem, kui lõigu viimane lause tuua ette poole? Vulkaaniman5625 (arutelu) 4. november 2017, kell 11:26 (EET)

Ma leidsin peatükis "Anomaaliad ning teooriast lahknevused" kirjavigu:
#"Flyby? Anomaalia" – kui autor kahtleb sõnas "Flyby", siis õigem oleks kirjutada "Flyby (?) anomaalia".
#Peale koolonit peaks olema ikkagi väikesed algustähed.
#Loetelud on hübriidses olekus – osa loetelurühmade lõpus kasutatakse punkti, osadel mitte. Minu meelest ei ole see korrektne. Vulkaaniman5625 (arutelu) 4. november 2017, kell 11:26 (EET)
Teistes peatükkides leitud kirjavead
#Peatükis "Gravitatsioon ja astronoomia" on teisel real reaalguses tühik. Samuti on viimases lõigus kasutatud mõttekriipsu asemel sidekriipsu.
#Peatükis "Newtoni gravitatsiooniteooria" on Newtoni valemi tähiste selgituses hübriidne olukord – kasutati nii koma, punkti ning mitte midagi. Sidekriipsu asemel peaks kasutama mõttekriipsu.
#Miks "kvant-gravitatsioon" ja "mitte-statsionaarsed" on sidekriipsuga eraldatud, vaid mitte kokkukirjutatud?
#Peatükis "Gravitatsiooniline kiirgus" peab "1.3" punkti asemel kasutama koma.
#Igal pool on sõna "universum" suure algustähega. Miks?
#Ma eeldan, et artikkel on hetkel pooleni ning poolikud kohad, nagu "Whitehead’i", "Modernsed alternatiivteooriad:" ja "..." saavad varsti täiendatud. Soovin sulle edu! Vulkaaniman5625 (arutelu) 4. november 2017, kell 11:26 (EET)
----
Õppeassistendi tagasiside:
* Palun veendu, et iga lõigu lõpus oleks olemas viide.
* Sõna poolt on võõrmõjuline ja teeb sageli lause kantseliitlikuks. Enamasti lauses ülearune.
Kui need parandused on sisse viidud, võib laadida artikli põhiruumi (vt videojuhendit) ning seejärel on töö arvestatud.
--Kleppik (arutelu) 6. detsember 2017, kell 22:36 (EET)


Kasutaja arutelu:176.46.93.43

Artikkel on piisavalt pikk. Suurus baitides 6897. Sõnu 675 ja 6690 tähemärki koos viidetega, kuid pole kahtlust, et ilma viideteta maht alla 6000 tähemärgi langeks.

Kas artikkel on piisavalt pikk? Lõplik artikkel peab olema vähemalt 6000 tähemärki (koos tühikutega, aga ilma viidete ja sisukorrata). Kui kahtled artikli piisavas pikkuses, kopeeri artikli tekst (ilma viideteta) Wordi.

Tekst jätab entsüklopeedilise teksti mulje, kuid silma paistavad veel lisamata alapeatükid: "Suktsessioon", "Elupaiga killustumine ehk fragmenteerumine", "Kooslus", "Funktsionaalne ökoloogia".
Lõik peaks koosnema rohkem kui ühest lausest - peatükk "Looduskaitsebioloogia ja taastamisökoloogia".

Milline on artikli üldmulje? Kas see vastab entsüklopeediaartikli nõuetele?

Artikli struktuur tundub loogiline - üldehitus näib sarnane olevat ingliskeelse variandiga. Lisaks on lõpus plaanis lisada Eestile pühenduv peatükk.

Artikli struktuur. Kas artikli struktuur tundub loogiline?

On küll.

Kas artikli esimene sõna / esimesed sõnad on sama(d), mis artikli pealkiri, ja kas esimene lause on (n-ö) definitsioon?

Üldiselt küll, kuid ehk tasuks proovida sissejuhatus lühemaks teha - nt kaheks lõiguks jaotada (praegu kolm).

Kas sissejuhatus on piisavalt lühike ja kokkuvõtlik?

Refereerimisega näib kõik hästi olevat. Allikad on kättesaadavad. Plagiaati ei esine. Tekst on üldjoontes sidus, kuid vajaks lisamaterjali.

Refereerimine. Kas tekst annab algallikas olevat infot adekvaatselt edasi, st kas algallikas väidab seda, mida refereering väidab? (Kontrolli kättesaadavaid allikaid pisteliselt.). Ega artiklis ei leidu plagiaati? Kas tekst on sidus ning refereering pole jäänud algallika teksti liigselt kinni? Kui algallikaid on tsiteeritud, siis kas tsitaadi kasutamine on õigustatud?

Ca pool artikklist on originaallooming, ülejäänud tõlketekst ingliskeelsest Vikipeediast. Tõlketekst on hästi toimetatud ja loetav, kuid enamasti on tõlgitud osad lühemad kui ingliskeelses artiklis.

Mil määral on artikkel originaallooming ja mil määral tõlketekst ingliskeelsest Vikipeediast? Viimasel juhul tasuks kontrollida tõlke kvaliteeti. Loodud artikkel võiks olla parem.

Viidetega on kõik korras. Võrreldes ingliskeelse artikliga on sisse toodud lisakirjandust. Laused/lõigud, mis on tõlgitud ingliskeelsest artiklist on ingliskeelse variandi viidetega varustatud.

Viitamine. Kas iga väide, mis pärineb kasutatud allikatest, on viidete abil seostatav algallikaga? St kas viited on esitatud piisavalt tihti, nii et lugeja saab iga väidet soovi korral kontrollida. Kas viited on esitatud tehniliselt korrektselt? Kas bibliokirje (s.o viidete täiskirjed lõpus) kõik kohustuslikud elemendid on olemas?

Tekst on loetav ja minu arust ka keeleliselt korrektne. Sõnumi edastuseks peaks artiklis ilmselt rohkem materjali olema.
Toon välja silma jäänud trükivead:
* Lauselõpu punktide järel pole tühikuid: "vahel.Ennistamine", "taastamisprojekti.Viimase"
* pole koma vaja: "Union), on"
* Peatükis "Ajalugu", sõna "motiviveerisid"
* Ptk "Allikad taastamiseks", sõna "populatsionid"

Loetavus. Kas tekstiga edastatav sõnum on mõistetav? Kas tekst on keeleliselt korrektne? Kui esineb korduvaid ortograafiavigu ja sa neid märkad, siis palun too need autori jaoks abistavalt esile.

Artikkel on varustatud ühe pildiga, mille all on eestikeelne pilt. Litsentsiga ei tohiks probleeme olla, kuna sama pilt on ka ingliskeelsel artiklil.

Pildid-joonised. Piltide-jooniste tekstid peavad olema eestikeelsed ning piltidel ei tohi olla probleeme litsentside või autoriõigustega.

Autoril on plaanis see ilmselt veel lisada, kuna selleks on peatükk olemas. Hetkel on see veel vajaka. Arvan, et antud teema - "Taastamisökoloogia" - juures on info ja näited Eestist väga olulised, mida saab ilmselt vaid eestikeelsetest allikatest (ja usutavasti neid materjale leidub piisavalt).
Raedovj (arutelu) 4. november 2017, kell 12:19 (EET)

Kas on Eestiga seonduvat infot (kui seda saab selle teema juures sisse tuua)?


Kasutaja arutelu:Kpille/Taastamisökoloogia

Viideteta lõigud on tõlgitud ingliskeelsest vikiartiklist. --Kpille (arutelu) 14. detsember 2017, kell 18:21 (EET)

On küll.

Refereerimisega näib kõik hästi olevat. Allikad on kättesaadavad. Plagiaati ei esine. Tekst on üldjoontes sidus, kuid vajaks lisamaterjali (välja toodud punktides artikli sturktuur ja artikli üldmulje)

Ca pool artikklist on originaallooming, ülejäänud tõlketekst ingliskeelsest Vikipeediast. Tõlketekst on hästi toimetatud ja loetav, kuid enamasti on tõlgitud osad lühemad kui ingliskeelses artiklis - näiteks võrreldes omavahel peatükke Teoreetilised alused/Theoretical foundations, Allikad taastamiseks/Sources for restoration.

Pildid-joonised. Piltide-jooniste tekstid peavad olema eestikeelsed ning piltidel ei tohi olla probleeme litsentside või autoriõigustega. Pildid ja joonised pole kohustuslikud ei mustandis ega ka lõplikus tekstis.

Autoril on plaanis see ilmselt veel lisada, kuna selleks on peatükk olemas. Hetkel on see veel vajaka. Arvan, et antud teema - "Taastamisökoloogia" - juures on info ja näited Eestist väga olulised, mida saab ilmselt vaid eestikeelsetest allikatest (ja usutavasti neid materjale leidub piisavalt).
Raedovj (arutelu) 4. november 2017, kell 12:24 (EET)
---
Õppeassistent Kairilt:
# Kui ingliskeelses Vikipeedias ei ole viidet, siis pole midagi parata: pead sinagi selle tekstilõigu viiteta jätma, kuna teise inimese töö allikaid ju ei tea. Küll aga soovitan arutelulehele märkida, et viideteta lõigud on tõlgitud ingliskeelsest artiklist, kus nende juures samuti viidet polnud.
# Soovitan aga sul üle vaadata, et ülejäänud kohtades viited oleksid. Praegu on paar lühikest lõiku viideteta (nt sissejuhatuses).
# Ökoloogilise taastamise ühingu kohaselt on ökoloogiline taastamine kahjustatud ökoloogilise süsteemi naasmine stabiilsele, tervislikule, jätkusuutlikule seisundile, mis on alla käinud, kahjustatud või hävitatud, kaasates ka ökosüsteemi teenuseid.[1] Segane lause: tervislik ja jätkusuutlik seisund on alla käinud? Palun paranda sõnastust.
# Paranda kirjavigu.
# Minu arvates ei ole vaja Rahvusvahelisele Looduskaitseliidule nii pikalt viidata: võid panna ühe ingliskeelse vaste ja sellele siselingi, mis viib liidu Vikipeedia lehele.
# Palun ühtlusta viited. Sama tüüpi allikatele peab viitama samamoodi. Vaata viitamise kohta siit.
Jõudu tööle!
--Kairijan (arutelu) 6. detsember 2017, kell 20:18 (EET)


Kasutaja arutelu:Almavarti/liivakast

Artikli ülesehitus on väga hea. Kõik on hästi ja konkreetselt ära seletatud ja lihtsasti arusaadav. Kasutatud kirjandus on ilusti välja toodud, aga artiklil võiks olla rohkem sisu. vt veel: https://en.wikipedia.org/wiki/Dhammapada
Rohtla näriline (arutelu) 31. oktoober 2017, kell 18:32 (EET)

Rühmakaaslasele. Oled valmivasse artiklisse põhjalikult süvenenud ning mõtestatud tagasisidet andnud. Väga hästi! Mõtete ja soovituste jagamisel võib aga julgem olla. Kui näib, et teemat on võimalik põhjalikumalt kirjeldada (märksõnu ja alapealkirju lisada), aitab autorit konkreetsete soovituste, mõtete ja ideede jagamine. Ingliskeelsest vikipeediast on inspiratsiooni leidmiseks kindlasti abi, aga soovid ehk ka ise mõnd märksõna või alapealkirja soovitada?
Juhin ka tähelepanu kõigi rühmakaaslaste valmivate artiklite tagasisidestamise tähtsusele. Oluline on aidata oma mõtete ja ideedega kõiki oma kaaslasi (vt ka õppetükk 3, "tagasisidestamine").
Artikli autorile. Suurepärane, et kirjutamisega juba sedavõrd kaugel oled - artikkel võtab juba ilmet! Palju avastamisrõõmu edasistest õppetükkidest ja lõbusat edasist kirjutamist!
--Kk1058 (arutelu) 5. november 2017, kell 23:21 (EET)

Väga huvitav teema. Artikkel on neutraalne ning informatiivne, sain isegi targemaks vähese vaevaga.
Olles teemakauge inimene, ei oska ma eriti nõu anda. Struktuuri osas minu soovitus oleks peatükk "Ülesehitus" muuta esteetilisemaks, et parem ülevaade oleks. Kui võimalik, võiks teose peatükkide pealkirju kajastada nii eesti kui ka paali keeles. Tekiks võrdlusmoment ja lehe kujundusega oleks ka rohkem valikut.
Madissoodla (arutelu) 6. november 2017, kell 19:57 (EET)

Kokkuvõte võtab artikli kõige olulisemad punktid. Kokkuvõttes on nähtuse määratlus ja see seletab nähtuse peamise sisu.
Määratlus on vormistatud korrektselt.
Kokkuvõte vastab artiklile ja võtab kokku kõik artikli tekstis kajastatu ning samas ei
sisalda rohkem infot kui artikli tekst. Alateemad on esitatud samas järjekorras.
Kokkuvõte on sobiva pikkusega.

Kokkuvõttes on olemas selgitus, see on hästi mõistetav. Vormistatud on korrektselt ja kokkuvõte vastab artiklile. Kategooriad on sobivad ja lingid viivad õigesse kohta. Samuti on olemas põhiidee ning kokkuvõte on üles ehitatud õiges järjekorras.

Kommentaar rühmakaaslaste tagasisidele. Tagasiside on piisavalt põhjalik ja konstruktiivne. Olete välja toonud nii kaaslase töö kiiduväärt aspektid (stiil, kategooriad, lingid) kui püüdnud anda omapoolseid soovitusi artikli vormiliseks parandamiseks. Väga hästi! Kiidusõnad ka ülesande õigeaegselt täitmise eest.
Artikli autorile. Nõustun rühmakaaslastega - järjepidev töö on viinud väga hea tulemuseni. Enne jätkamist soovitan veel viitamise üle vaadata - näib, et kiirustades on mõni viide ununenud. Otstarbekas on pöörata tähelepanu ka struktuurielementidele - hetkel on Sul kaks samanimelist ja -sisulist alajaotust ("viited").
Põnevat edasist kirjutamist! Lisaküsimuste või murede korral on õppejõud rõõmuga abiks.
Kk1058 (arutelu)

Panin tähele,et ühte pilti on Sul kaks korda, ühe neist võiks välja vahetada muu pildi vastu, nt pilt tekstist vms.


Kasutaja arutelu:Erik0415/Reaalaja kell

Artikli pikkuse, struktuuri ja üldmulje koha pealt ei tekkinud probleeme. Artikkel algab lühikese kokkuvõtva sissejuhatusega, mille esimene lause on artikli pealkirja definitsioon. Jaotus alamosadeks oli ka loogiliselt tehtud.
Keeleliselt oli tekst hästi loetav. Ei tekkinud probleeme tekstist aru saamisega. Tihti esinevaid kirjavigu ei tundunud ka olevat. Mõnes kohas oli tähele panna koma puudumisi. Näiteks "Funktsionaalsuse" alamosa esimese lõigu viimases lauses "et" ees. Ehk on see lihtsalt trükiviga. Aga näiteks ka lauses "Alarmist teavitamine siis kui hetkeaeg on saanud võrdseks seadistatud alarmi ajaga toimub enamasti...." võiks olla "kui" ja "toimub" ees koma.
Viitamise juhendi kohaselt peaksid viidetes olema: autori(te) nimi (nimed), artikli avaldamise aasta, võrguväljaande korral märge, millisel aadressil ja millisel kuupäeval on teave olnud kättesaadav. Esimese viite puhul (New PCF2123 real time clock.....) ei tundu neid olevat. Ei oska öelda, kas selle artikli puhul esimesed kaks on teada, aga see, millal teave oli kättesaadav, saaks ikka lisada. Muude viidete puhul võib ka seda tähele panna. Igasuguste (toote)kirjeldustega on autori leidmine võibolla keeruline. Jällegi, ei oska öelda, kui hea allikas on toote kirjeldus.
Viidatud on piisavalt tihti - peaaegu iga lõigu järel on viide, nii et on hea jälgida, kust info pärineb.
--Karlvaba (arutelu) 4. november 2017, kell 17:19 (EET)
---
Õppeassistent Kairilt:
# Soovitan kirjutada reaalajakell kokku.
# Võõrkeelsed terminid kirjutatakse kaldkirjas.
# Viide peab olema vähemalt pärast iga lõiku. Kuskil ei tohi tekkida küsimust, millisest allikast lause/laused pärinevad. Palun täienda artiklit viidetega!
# Lisa teksti siselinke: võimalusi ju on.
Jõudu tööle!
--Kairijan (arutelu) 7. detsember 2017, kell 01:57 (EET)
Parandused:
Tegin artiklis soovitatud parandused:
# Muutsin reaalajakella kirjapildi igal pool kokku kirjutatuks.
# Võõrkeelsed terminid panin kaldkirja
# Lisasin puuduvad viited ja samuti viisin lõikude kohta käivad viited peale punkti.
# Kuhu veel võimalik oli, lisasin eelnevatele lisaks siselinke.
# Parandasin üksikuid kirjavigu.
Erik0415 (arutelu) 12. detsember 2017, kell 11:27 (EET)


Kasutaja arutelu:RasmusBE/Michaelise-Menteni kineetika

Artikkel on piisavalt pikk ja kui veel pooleliolevad alateemad saavad ka lõpetatud, siis on teksti maht kindlasti üle 6000 tähemärgi.
Artikli üldmulje on hea - alguses on ilus sissejuhatus, millele järgneb sisukord ning ühtegi kirjaviga mulle silma ei jäänud. Samuti on suuremad teemad jaotatud ilusti alateemadeks, lõpp on lihtsalt veel pooleli. Pilte ka ei ole.
Sissejuhatus vastab nõutele ega ole liiga pikk. Viitamine hetkel puudub ja seega ei saa ma artiklit algallikatega võrrelda. Inglisekeelse variandiga saab võrrelda sissejuhatust ning see on suhteliselt sarnane, kuid ilusti tõlgitud (kui oli tõlgitud).
Artikkel on kirjutatud konkreetselt ning laused on paraja pikkusega - mõnda asja võiks isegi pisut pikemalt lahti seletada (kuid ei ole midagi hullu).
--Kerli Reintamm (arutelu) 4. november 2017, kell 18:33 (EET)
----
Aitäh artikli eest, viited on kenasti vormistatud. Ka keel oli päris hea, muutsin ainult meie-vormi, mis ei sobi entsüklopeedilisse teksti. Kustutasin ka kommentaaride peatüki.
Laadige artikkel "Ensüümikineetika" nime all põhiruumi (vt videojuhendit) ja pärast seda on töö arvestatud.
Hästi! Annn (arutelu) 4. detsember 2017, kell 12:44 (EET)


Arutelu:Juuremügarad

Artikkel on paraja pikkusega (ületab 6000 tähemärki).
Artikli üldmulje on väga hea.
Artikli sturktuur on loogiline.
Ja oleks veel igatipidi väga viisakas artikkel, kui poleks pea täielikult inglise keelsest Wikipediast tehtud artikli otsetõlget sellele viitamata.
Antud artikkel on pea üks-ühele (samad pildid, tekstisisu, struktuur ja viited - 14/15) eesti keelne tõlge Wikipedia Inglise keelsest artiklist "Root nodule".
Selle kallal annab natuke kurjustada, kuna artiklis pole ühtegi viide (või isegi märget), et oleks kuidagi pidigi kasutatud inglise keelset Wiki artiklit. Hetkel ja antud kujul tundub antud töö olema suuresti plagiaat - omalooming praktiliselt puudub.
Kuigi leiab kohati mõne raskepärase lausesõnastuse ja trükiapsaka (nt. säilub, näitanud) on artikkel üsnagi hästi loetav, ehk vähemalt on tublilt tõlgitud. :)
(KrisjanA (arutelu) 4. november 2017, kell 20:35 (EET))
Võibolla olin liiga kriitiline, et artiklit kohe plagiaadiks tembeldasin, kuna wikiartiklite kasutamise puhul pole neile viitamine otseslt rangelt kohustuslik. Siiski oleks viisakas antud artikli puhul viidata/indikeerida, et antud artikkel on inglise keelse Wikipedia artikli tõlge.
(KrisjanA (arutelu) 12. november 2017, kell 20:49 (EET))

Wikipeedia inglisekeelne artikkel "Root nodule".
----
Tänan informatiivse artikli eest! Muuda artiklit selle lehe näpunäidete ja nõuannete järgi: http://lingid.ee/vikiartikli-tagasiside, nt tekstis sees ei kasutata paksu kirja, loobu "poolt"-konstruktsioonidest jne.
Jõudu soovides Annn (arutelu) 4. detsember 2017, kell 13:47 (EET)
----
Siia peaks jõudma ka lehtedelt Noodul ja Noodulid, aga neil sõnadel on mitu tähendust. Andres (arutelu) 6. detsember 2017, kell 14:49 (EET)
-------
"On näidatud, et need struktuurid võõrustavad lämmastikku fikseerivaid baktereid, mis annavad mändidele suurt hulka lämmastikku, andes nendele võimaluse koloniseerida toitainevaeseid muldasid." – kakofoonilise stiiliga lause. Kuriuss (arutelu) 12. mai 2024, kell 10:37 (EEST)


Kasutaja arutelu:Liisaounmaa/Georges Cuvier

Annan kohustuslikus korras ettenähtud tagasisidet nõutud punktide alusel. Kahjuks ma ei tea väga palju Georges Cuvier' kohta, mistõttu ma ei saa ka väga põhjalikult aidata, aga püüan mingid ideed kirja panna, millest äkki on kasu lõppvariandi kirjutamisel.
# Artikkel on piisava pikkusega, hetkel hinnanguliselt 6500 tähemärgi ümbruses, kui maha arvestada varem vikipeedias olemas olnud jutt Cuvier' kohta.
# Üldiselt on artikkel ülevaatlik ja annab lühipildi Georges Cuvier' elust ja tööst, kuid siiski on veel omajagu tööd artikli vormistamisel ja täiendamisel, enne kui võib artiklit pidada avaldamisväärseks, eriti oma materjali kirjutamisel ja tõlketeksti eestipärasemaks muutmisel. Kuna tundub olevat üsna suur osa ingliskeelse artikli tõlkel, kus ingliskeelne artikkel on ise väga pikk, peab põhjalikult mõtlema, kuidas lühemasse eestikeelsesse artiklisse kõik loogiliselt kokku võtta. Üldjoontes on entsüklopeediaartikli nõuded täidetud, aga jällegi --- artiklit tuleb veel viimistleda.
# Põhijoontes on artikli struktuur mõistlik: on kirjutatud üldandmed Cuvier'st, seejärel tema eluloost ja lõpuks tema teaduslikust tööst. Isiklikult ma küll püüaksin panna "Teaduslikud ideed" (mulle küll ei meeldi eriti väljend "teaduslikud ideed", aga keeleküsimustest 4. ja 6. punkti juures põhjalikumalt) ja "Teaduslik töö" kokku, kui neisse mitte kirjutada kõik ingliskeelses artiklis esinevad alapunktid. Ingliskeelses vikipeedias on põhjalik artikkel ning sealt võib saada ideesid, mis punkte soovi korral veel juurde kirjutada, aga peab olema ettevaatlik, et kõik ei muutuks osaliseks tõlkeks, sest kui tõlkida ainult osa ja mitte kõik ümber, ei pruugi artikli struktuur olla mõistlik. Artikli esimene lause tõepoolest annab põhikirjelduse Cuvier'st, aga oleks hea panna Cuvier' nimi paksu kirja.
# Praegu tundub algallikaid olevat natuke vähe. Allikate kogusel ei ole põhimõttelist tähtsust, kui allikad on head, aga väga väheste allikate korral võib artikkel tunduda lihtsalt allika sisukokkuvõttena. Kahjuks ei ole raamatutel leheküljeviiteid, mistõttu nende refereeringute korrektsuse kontrollimine ei ole kuigi lihtne, ilma raamatut läbi lugemata. Kuna tegu on pikkade raamatutega, siis on leheküljeviited väga olulised: antud juhul näiteks on raske öelda, kust on mingi väide võetud, mistõttu mul ei ole ka õnnestunud väga põhjalikult nende korrektsust kontrollida. Artiklis ei tohiks leiduda plagiaati --- peamiselt põhjusel, et see artikkel peaks olema valdavas osas tõlge, kuid ma ei ole iga kohta jõudnud üle kontrollida, kusjuures kontrollima peaksin hoopis ingliskeelset artiklit. Juurde tuleb aga asjaolu, et valdav osa artiklist on tõlgitud ingliskeelsest Vikipeediast, enamjaolt on tegu otsetõlkega (mõne lause järjekorda on vahetatud või on veidi kokku võetud), mida tuleks keeleliselt oluliselt kohandada (põhjalikumalt 6. punktis). Toon näiteks välja paar kohta, mis hakkas silma: Comte ei ole nimi, see on aadlikutiitel, midagi krahvilaadset, seega võiks seda kuidagi eestindada, "agrikultuur" on põllumajandus, eesti keeles ei öelda alaleütlevas "hea mälu ajaloofaktidele" jne. Praegu on sees palju anglitsisme, need tuleks ära parandada. Veel sobimatuid või imeliku kõlaga väljendeid: "selgelt kuulusid...", "spekulatiivsed" (sellises kasutuses), "pikalt kestnud" (minu arvates parem "kaua kestnud"), "hakkas ta laenama Buffon-i massiivset teost" (selle võiks kindlasti eesti keelele sobivamaks muuta), "neid teoseid üha uuesti uurides ja lugedes", "varajastel aastatel" (lapsepõlv?), "mistõttu ületasid tema teadmised tema eakaaslaste omi", "isa oli sõjaväe leitnant" (aga mis leitnante on veel? Parem "leitnandi auastmes sõjaväelane"), "huvi loodusteadusesse" (loodusteaduse vastu), "võtmekuju ja võrreldes elusorganisme fossiilidega, mängis olulist rolli võrdleva anatoomia ja palentoloogia rajamisel" (rollide mängimine eesti keeles mulle ei meeldi, "võrreldes elusorganisme fossiilidega" võiks olla "võrreldes sarnasusi ja erinevusi" vms, "võtmekuju" võik asendada millegi muuga), "evolutsiooni vastasseis". Et tegu on veel mustandiga, siis parandmiseks on veel aega ja võimalust.
# Kahjuks on vaja veel väidete põhjendamine viidetega üle vaadata. Esitatud on kolm allikat, mis on raamatud antud ilma leheküljenumbriteta (v.a üks neist), millele on viidatud lõikude järel. Seega kogu lõigu sisu peaks tulenema ühest raamatust, mida on aga raske kontrollida, kui pole lehekülgesid antud. Samuti mõne lõigu jaoks ei ole viidet üldse antud ning seal enamasti tekivadki küsitavused. Seega kindlasti tuleks viitamine üle vaadata. Ühtlasi tuleks kohandada bibliokirjed eesti keele jaoks sobivamasse kujusse: Mrs. ja p. 54 ei ole õige.
# Tekstiga edastatav sõnum on mõistetav, aga keelelist korrektsust peab veel põhjalikult üle vaatama. Kahjuks ma ei jõua praegu kõigile neile kohtadele tähelepanu juhtida, aga toon välja mõned. Iroonial ei ole eesti keeles sama tähendus, mis inglise keeles (vähemalt ÕSi ja EKSSi järgi on tegu pigem pilkega --- võib-olla tahab keegi minu väidet ümber lükata või täpsustada?), mistõttu väljendeid nagu "iroonilisel kombel" ma ei tooks sisse, aga seda samuti kerge mitteneutraalsuse tõttu. Pöördelised sündmused, revolutsioonid ja katastroofid ei ole siin kõik üks ja seesama, neist võiks valida ühe (eelistavalt mitte revolutsiooni, sest selle sisu on teine). Mõned trükivead: "karse kyya", "ühu", "mereserere", "talk a suutrpäraste", "funktisonide" jne. "Subordinatsioon" võiks asendada millegi muuga. "...seega kolides tagasi..." jätab mulje, et Cuvier' töötas koduõpetajana kolimise ajal --- parem öelda "...kolinud tagasi...", kui just tõesti töö ei olnud kolimise ajal. Veel vaja vaadata üle nimede käänamine (ülakomad!) jne. Paistab, et suur osa vigadest on lihtsalt kiiruga tõlkimise tõttu tulnud ja nende parandamine ei tohiks olla raske.
# Piltide õigustega peaks olema kõik korras. Tekst kahjuks ei ole mammuti luude pildi juures eestikeelne, kuid ma ei ole kindel, kui lihtne või lubatud on seda muuta eestikeelseks.
# Eestiga seonduva info järgi ei ole vajadust.
Aga üldiselt on suur töö ära tehtud, antud ülevaade selle teadlase elust ja tegemistest ja siit saab edasi minna. Jõudu artikli kirjutamisel! Zxf11 (arutelu) 4. november 2017, kell 21:38 (EET)
----
Artikliga on põhiruumis juba nii palju tööd tehtud (keeletoimetasin seda just ka ise), et selle saab arvestatuks lugeda. Suurepärane! Annn (arutelu) 5. detsember 2017, kell 14:40 (EET)


Kasutaja arutelu:Esmasp6ev/Linnalahingud

* Teema on piisavalt kitsas, et sellest vajalikus mahus artikkel kirjutada.
* Sisu vastab artikli pealkirjale.
* Refereering on korralik ning algallikad paistavad viidetele vastavat.

Rühmakaaslasele. Oled valmivasse artiklisse põhjalikult süvenenud ning mõtestatud tagasisidet andnud. Väga hästi! Mõtete ja soovituste jagamisel võib aga julgem olla. Millised artikli osad on kaaslasel eriti hästi õnnestunud ja miks? Kas oskad autorile mõnd täiendavat alapealkirja või märksõna soovitada?
Juhin rühmakaaslaste tähelepanu kõigi valmivate artiklite tagasisidestamise tähtsusele. Oluline on aidata oma mõtete ja ideedega kõiki kaaslasi (vt ka õppetükk 3, "tagasisidestamine").
Artikli autorile. Tore, et kirjutamisega juba sedavõrd kaugel oled - artikkel võtab juba ilmet! Enne jätkamist on otstarbekas veelkord üle vaadata kolmandas õppetükis antud juhised tsiteerimiseks ja refereerimiseks. Praeguses kirjutamise etapis keskendume tõepoolest sisu loomisele, st fookuses ei ole näiteks grammatika või lauseehitus. Sellest hoolimata tuleb korrektsele õigekirjale pöörata tähelepanu tsiteerimise-refereerimise-tõlkimise kontekstis. Kas võõrkeelsest teksti refereerides sai autori väide või hinnang ka eesti keeles sisu moonutamata edasi antud? Kas tõlge on kindlasti korrektne? Selleks, et teksti toimetamise etapis ei kuluks tarbetult palju aega allikate (ja tõlgete) üle kontrollimisele, soovitan korrektsele refereerimisele ja tsiteerimisele pöörata tähelepanu juba praegu.
Põnevat edasist lugemist-uurimist ja toredat kirjutamist! Lisaküsimuste ja murede korral olen Sulle rõõmuga abiks.
--Kk1058 (arutelu) 6. november 2017, kell 02:11 (EET)

KOKKUVÕTE
* Kokkuvõte puudub
LINGID JA KATEGOORIAD
* Kategooriad on sobivad.
* Lingid töötavad.
* Mina lisaks lingid veel õhuväele ja suurtükile.

1. Kokkuvõte:
Kokkuvõte puudub.
2. Lngid ja kategooriad:
Kategooriad igati sobilikud. Lingid töötavad. Siselingi võid lisada nt sõnade juurde teine maailmasõda ja õhuvägi.

Tagasiside rühmakaaslastele. Olete kaaslase artikliga õigeaegselt tutvunud ning andnud omapoolsed kommentaarid vastavalt õppetüki tagasisidejuhendile. Hästi! Juhin aga tähelepanu, et kuigi käesoleva nädala fookuses olid Vikipeedia artikli kui tekstiliigi eripärad (sh artikli kokkuvõte ja artiklitevahelised seosed), olnuks otstarbekas heita pilk ka kaaslase poolt viimastel nädalatel tehtud sisulistele muudatustele. Kas lisatud tekstiosad on korrektselt refereeritud? Kas viited on õigesti vormistatud?
Jätkuvalt juhin tähelepanu ka kaaslaste artiklite tagasisidestamise tähtsusele. Lisaks oma artikli kirjutamisele on oluline aidata oma mõtete ja ideedega ka rühmakaaslasi (vt ka õppetükk 3, "tagasisidestamine").
Artikli autorile. Oled järjepidevalt artikliga töötanud, seda iganädalaselt täiendanud ning täpsustanud. Suurepärane! Mõned täiendavad tähelepanekud ja nõuanded:
#Struktuur, refereeringud, viited. Oled materjale tõlkides teinud ära väga suure töö ja näinud palju vaeva. Soovitan kindlasti veelkord üle vaadata struktuuri. Kas mõni algselt sobinud alateema vajab artikli praegust sisu arvesse võttes ümber nimetamist, ümber tõstmist, mitmeks jaotamist (nt "erinevad operatsioonid")? Juhin tähelepanu ka teema "ründamise taktikad" alapunktide sõnastusele - ehk oleks kohasem kirjutada need nimetavas käändes. Viimati kirjutatud tekstiosas puuduvad täielikult viited - need tuleb kindlasti lisada.
#Stiil. Teksti toimetama asudes on oluliseks mõttepunktiks valitud väljendusviisi sobivus. Vikipeedia artiklid peavad olema, nagu ka eelnevates õppetükkides põhjalikult juttu, kirjutatud neutraalsest, n-ö eikellegi vaatepunktist. Soovitan tekst neid nõudeid arvesse võttes kindlasti veelkord mõttega läbi lugeda ning kirjutatut vastavalt ümber sõnastada-kohendada (nt: "õnneks leidub ka näiteid").
#Lingid ja kategooriad. Kuigi oled linkimise põhimõtted ja tehnilise teostuse hästi selgeks saanud, soovitan veelkord üle vaadata sise- ja välislinkide erisuse (vt 5. õppetüki materjale). Vikpeedia siselink on viide ühelt Vikipeedia leheküljelt teisele sama (siinkohal eestikeelse) Vikipeedia leheküljele. Välislink on aga link allikale, mis ei eestikeelses Vikipeedias. Vastavalt Abiks: Lingid. Enne kirjutamise jätkamist vaata praegused siselingid (nt suitsugranaat, tiibrünnak jt) kindlasti kriitilise pilguga üle.
Innukat edasist tööd artikli kirjutamisel ja toimetamisel! Küsimuste ja murede korral on õppejõud Sulle rõõmuga abiks.
Kk1058 (arutelu)

Tere! Vaatasin sinu artiklit ja tegin mõned muudatused. Parandasin mõned sõnad, kus oli ilmselt kogemata apsakad sisse tulnud (nt sõnad "vaenased" ja "ootatamuks" parandasin ära). Sõnale "lähivõitlus" lisasin lingi, et kui mõni sinu artiklit loeb, siis ta näeks kohe, et näe lähivõitluse kohta veel polegi artiklit ja äkki tehakse siis kunagi ka selle kohta artikli, mis omakorda sinu artikli veelgi paremaks muudab. Sõnale "maaala" lisasin sidekriipsu vahele, sest eesti keeles võib sõnale, millel on järjestikus kaks või kolm samasugust sõna, lisada paremaks teksti lugemiseks sidekriipsu. Mõni lause oli liiga pikk, nii et tegin need veidi lühemaks, et artiklit oleks parem ja arusaadavam lugeda. Samuti mõni koma oli ülearu või puudu. Ühes kohas panin sõnale "on" ette koma, mida sul ei olnud. See on aga väga erandlik juhtum, et selle sõna ette koma tuleb panna, nii et pole üldse hullu, et seda alguses ei olnud. Oli väga palju sõnu "ka" ja "aga" teksti sees. Leidsin, et osa nendest sõnadest võib ära võtta, sest ka ilma nende sõnadeta saab öelda teksti mõtte. Rohkem ei muutnud midagi. Õnneks on Vikipeedias artikleid võimalik pidevalt muuta ja täiendada, nii et kui meil rohkem kogemusi on või kogenumad seda loevad, saavad nemadki aidata pidevalt artikleid täiendada.
Minupoolne soovitus veel, mille võid üle vaadata, enne artikli avaldamist (muidugi ainult siis, kui soovid) - vaata üle, mis vahe on siselingil ja välislingil, mille kohta minu arust ühes õppetükis ka juttu oli, kuna mulle jäi mulje artiklit lugedes, et sa ei saa aru nende omavahelisest erinevusest ent võib-olla sa tegelikult said aru ja siis jääbki selline vale mulje. Et ühesõnaga - see on lihtsalt soovitus :)
Vaadates neid viiteid, tahan sind kiita väga hea tõlkimise eest. Super hästi tehtud!
Suure töö oled ära teinud - jätka samas vaimus!


Kasutaja arutelu:Informatsioonirobot/Arrheniuseseadus

Oled artiklile loonud sobiva struktuuri, valinud olulised alateemad ja lisanud vajalikud märksõnad. Väga hästi! Järgnevalt on oluline põhjalikult tutvuda kolmanda õppetüki materjalidega (viitamine ja refereerimine, allikate hindamine). Vikipeedia on entsüklopeedia, mistõttu on Vikipeedia artiklite kirjutamise juures oluline, et nendes esitatud väited põhineksid avaldatud allikatel. Kõigile artikli kirjutamiseks kasutatud allikatele tuleb aga kohaselt viidata. Soovitan viitamist ja refereerimist käsitlevad materjalid kindlasti mõttega läbi lugeda ning seejärel julgelt edasise, juba allikate abil kirjutamise juurde asuda.
Lisaküsimuste ja murede korral olen Sulle rõõmuga abiks.
Põnevat lugemist ja toredat kirjutamist!
--Kk1058 (arutelu) 5. november 2017, kell 23:42 (EET)

Sa pole vist 5. õppetüki ülesandeid üldse teinudki, kuna viimane sissekanne oli 29. oktoobril. Siiani kirjutatu on selge ja neutraalne, kuid peaksid teksti juurde lisama. Vt https://en.wikipedia.org/wiki/Arrhenius_equation, https://et.wikipedia.org/wiki/Arrheniuse_võrrand Samuti on puudu lingid, pilt, siselingid ning kategooria.
Kokkuvõttes peaks olema nähtuse määratluse märksõna ehk artikli pealkiri nimetavas käändes. Kuna teksti on vähe, ei ole ka kokkuvõte piisava pikkusega. Artikli täiendmisel saaksid ka kokkuvõttesse informatsiooni juurde kirjutada.
Siselinke saaksid lisada keeruliste terminide kohta, et ka mitteasjatundjad nende abil seda teemat mõistaksid. Näiteks kokkuvõttes jääb mulle juba selgusetuks mis on eksponentfunktsioon.
Jõudu artikli jätkamisel!

Nagu näha pole kokkuvõtet ning siis ei ole ka millele tagasisidet anda. Nähtuse määratlus on aga olemas, kuigi võiks veel lahti seletada mis on eksponentfunktsioon. Lisada tuleks kategooriad ja siselingid.

Rühmakaaslastele. Olete andnud tagasisidet põhjalikult ning asjatundlikult, pöörates seejuures tähelepanu kõigile olulistele tekstielementidele. Väga õige, et oled välja toonud ka omapoolsed näited, ettepanekud ja soovitused - just sisukas tagasiside aitab autorit edasi. Olete tagasisidestamise eesmärgist õigesti aru saanud ja oskate õpitut edukalt rakendada.
Artikli autorile. Selleks, et Sa teistest kursusel osalejatest maha ei jääks ning artikkel õigeaegselt valmiks, tuleb kiiresti kirjutamist jätkata. Soovitan esimesel võimalusel lisada järgmine, korrektselt refereeritud-viidatud tekstiosa. Suurepärane algus on teema valiku ja struktuuri loomisega tehtud, nüüd tuleb artiklit veel ka sisuliselt täiendama asuda.
Nobedat kirjutamist! Murede ja küsimuste korral küsi kindlasti õppejõududelt nõu.
Kk1058 (arutelu)


Arutelu:Pauli maatriksid

Lehekülg on tõlgitud ingliskeelsest Vikipeediast ning on veel täiendamisel.

--Brancomeister (arutelu) 12. november 2017, kell 12:56 (EET)
Käesolev artikkel on võrreldes nõutava 6000 tähemärgiga liiga lühike (umbes 2000). Artikkel on hästi loetav ja mõistetav. Artikli struktuur tundub loogiline ning esimene lause ning sissejuhatus on kokkuvõtlikud.
Viitamine puudub täiesti! Loodan, et autor on alles tööga poole peal, sest see ei vasta hetkel kuidagi entsüklopeedia nõuetele. Tundub, et tegu on tõlketekstiga ingliskeelsest Vikipeediast.
Tekst on keeleliselt korrektne. Valemid on selgelt esitatud.
---
Õppeassistent Kairilt:
# Palun täienda artiklit: maht peab olema vähemalt 6000 tähemärki!
# Artiklis peab ka viitama.
# Artikli alguse mõiste peab olema rasvases kirjas.
# Siin failison hulk nõuandeid artiklite parandamiseks ja muutmiseks. Võta neist eeskuju ja täienda oma teksti.
Edu!
--Kairijan (arutelu) 7. detsember 2017, kell 14:51 (EET)


Kasutaja arutelu:Karlvaba/Audiosignaali töötlus

Artikkel on tõlgitud inglise Vikipeediast "Audio signal processing"

Artikkel on piisavalt pikk.
Üldine mulje on hea, kuid lause "Energiat, mis helisignaalides sisaldub, mõõdetakse tüüpiliselt detsibellides." oleks füüsikalikselt korrektne, kui selle asemel oleks "Heliintensiivsusest sõltuvat helitase mõõdetakse tüüpiliselt detsiballides".
Viitamise oleks võinud ära jätta ja lihtsalt arutellu kirjutada, et tõlgitud on ingliskeelsest Vikipeediast.
Tekst on arusaadav, aga ajaloolõigu võiks võib-olla ära jätta või siis tuua sinna sisse aastaarve. (tagasisidestas kasutaja 34a67b)
Täpsustus: arutelulehele võiks küll kirjutada, et (osaliselt) tõlgitud ingliskeelsest Wikipediast, kuid allikaviited peab kindlasti alles jätma ja üle kontrollima. --Sirlizupping (arutelu) 6. november 2017, kell 21:51 (EET)
----
Aitäh üpris ladusalt kirjutatud artikli eest! Igas peatükis peaks olema vähemalt üks viide, need tuleb ingliskeelse artikli järgi lisada. Lühend "ingl" ja sulud ei tohiks olla kursiivis, muutsin alguses, eemalda nende kursiiv artikli lõpuni. Kui see kõik tehtud, laadi artikkel Vikipeedi põhiruumi (vt videojuhendit) ja töö on arvestatud. Tervitustega Annn (arutelu) 4. detsember 2017, kell 17:03 (EET)
Vastuseks viidete kohta: lõikudes, kus viited puuduvad, puuduvad allikaviited ka inglise Vikipeedias. Karlvaba (arutelu) 5. detsember 2017, kell 20:51 (EET)


Because the cross skiing were held at Rumford (Maine), schedule was modified. The Nordic combined was divided: Jumping was held on February 1st at Lake Placid, the 18km was included in the "Special 18km run" (like in 1948 and later championships) and was carried out on February 3rd at Rumford. On Sunday, February 5th, there were two events held: The Special Jumping at Lake Placid and the 4x10 km at Rumford. 50km was carried out on February 6th, and after that run the final ceremony did finish the event. I would like to suggest that you may read the German or Finnish Wikipedia - in the German one you can find all the sources (and if you are able to read German you could be informed about further results, race reports and troubles for medias who had to change to Rumford. There was no connection from Lake Placid to Rumford. Officials and the athletes did change with verhicles, the medias did use aeroplanes or trains. At last they had to go back to N.Y. from where they could move to Rumford. Media bureaus at Lake Placid hat to move to Rumford too. Nice regards!   --Skiscout (arutelu) 7. november 2017, kell 22:39 (EET).

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:1950. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused


Malli arutelu:LGBT artiklid

Mall märgistamaks Vikiprojektile LGBT huvi pakkuvaid artikleid, mis ei ole biograafiad. LGBT-kogukonda kuuluvate inimeste artiklite märgistamiseks kasuta seda malli.


Malli arutelu:LGBT inimesed

Mall märgistamaks Vikiprojektile LGBT huvi pakkuvaid biograafiad. Ülejäänud artiklite märgistamiseks kasuta seda malli.
----
Minu meelest see mall paneb inimestele justkui märgi külge, ja seda veel arutelulehel. Mida see portaal kavatseb nende inimestega teha? Kirjutada põhjaliku peatüki  nende seksuaalsusest? Kui see on tõesti nii oluline, siis tuleks kasutada kategooriaid või koostada loend. Ka "artiklite" puhul  peaks sellest piisama. --Andres (arutelu) 25. juuni 2022, kell 23:18 (EEST)

Nõus. Enamik selle malliga märgistatud isikuartiklitest ei ole ka otseselt LGBT-teemalised. Neis mainitakse vaid möödaminnes seksuaalsust, kui sedagi. Ma arvan, et selle malli võiks kõikjalt eemaldada. Kui mõnel juhul ehk on rohkem põhjust isikuartiklit sedasi teema ja vikiprojekti järgi märgistada (näiteks kui isiku tegevus on otsesemalt LGBT temaatikaga seotud), siis võiks kasutada üldisemat malli . Võib-olla siiski üldse mitte vikiprojekti malli aruteludesse lisada. See pole siin üldiselt tavaks ja seetõttu on imelik, et artiklid on märgistatud vaid selle ühe projektiga seoses. Kui projektisiseselt on siiski tarvis kõiki neid isikuartikleid koondada, siis võiks pigem olla selle jaoks loend projekti alamlehel. Vt ka Kategooria arutelu:Vikiprojekti LGBT artiklid inimestest. Pikne 26. juuni 2022, kell 19:43 (EEST)


Kasutaja arutelu:NordNordWest

Hallo!
As a result of the mergers out of 213 governments in Estonia will remain 79 local governments i.e. 15 towns and 64 municipalities.
=== Renamed villages ===
And there a are many renamed villages. Official document is here.
Hiiu County:
# Hiiu parish Nõmme village has changed to Reigi-Nõmme.
# Emmaste parish Kurisu village has changed to Emmaste-Kurisu.
# Emmaste parish Selja village has changed to Emmaste-Selja.
# Pühalepa parish Harju village has changed to Pühalepa-Harju.
# Pühalepa parish Nõmme village has changed to Kärdla-Nõmme.
Lääne County
# Lääne maakonna Hanila parish Rannavillage has changed to Rooglaiu.
# Lääne maakonna Lihula parish Aruvillage has changed to Rootsi-Aruküla.
Pärnu County
# Pärnu maakonna Koonga parish Salevere village has changed to Salavere.
Saare County
# Kihelkonna parish Kuusiku has changed to Pidula-Kuusiku.
# Kihelkonna parish Liiva has changed to Kihelkonna-Liiva.
# Kihelkonna parish Metsaküla has changed to Kõruse-Metsaküla.
# Kihelkonna parish Mäebe has changed to Viidu-Mäebe.
# Kihelkonna parish Rannaküla has changed to Vaigu-Rannaküla.
# Kihelkonna parish Veere has changed to Veeremäe.
# Laimjala parish Laheküla has changed to Allikalahe.
# Laimjala parish Nõmme village has changed to Nõmjala.
# Laimjala parish Rannaküla is merged with Saareküla, name will stay Saareküla.
# Leisi parish Liiva has changed to Laugu-Liiva.
# Lääne-Saare parish Jõe has changed to Kaarma-Jõe.
# Lääne-Saare parish Nõmme has changed to Liivanõmme.
# Lääne-Saare parish Koidu, Põlluküla, Tamsalu and Viira is merged with Randvere and the new name of the village is Suur-Randvere.
# Lääne-Saare parish Kungla has changed to Kaarma-Kungla.
# Lääne-Saare parish Metsaküla has changed to Lussu.
# Mustjala parish Liiva has changed to Liivaranna.
# Orissaare parish Laheküla is merged with Maasi village, name will stay Maasi.
# Orissaare parish Rannaküla has changed to Kirderanna.
# Orissaare parish Võhma has changed to Väike-Võhma.
# Orissaare parish Väljaküla has changed to Koigi-Väljaküla.
# Pihtla parish Kõnnu has changed to Püha-Kõnnu.
# Pihtla parish Liiva has changed to Kaali-Liiva.
# Pihtla parish Laheküla has changed to Tirbi.
# Pihtla parish Mustla has changed to Saue-Mustla.
# Pihtla parish Sepa is merged with Salavere village, name will stay Salavere.
# Pihtla parish Väljaküla has changed to Väljamõisa.
# Pöide parish Keskvere has changed to Pöide-Keskvere.
# Salme parish Hindu has changed to Sõrve-Hindu.
# Salme parish Mõisaküla is merged with Kaugatoma village, name will stay Kaugatoma.
# Salme parish Ula has changed to Väike-Ula.
# Torgu parish Mõisaküla has changed to Torgu-Mõisaküla.
# Valjala parish Ariste has changed to Valjala-Ariste.
# Valjala parish Kogula has changed to Valjala-Kogula.
# Valjala parish Nurme has changed to Valjala-Nurme.
# Valjala parish Rannaküla has changed to Laevaranna.
Rapla County
# Märjamaa parish Vanamõisa has changed to Valgu-Vanamõisa.
# Vigala parish Vanamõisa has changed to Vigala-Vanamõisa.
Võru County
# Haanja parish Hurda has changed to Laitsna-Hurda.
# Haanja parish Kallaste has changed to Vodi.
# Haanja parish Lüütsepä has changed to Mäe-Lüütsepä.
# Haanja parish Mikita has changed to Rogosi-Mikita.
# Misso parish Rebäse is merged with Häärmäni.
# Misso parish Pulli has changed to Põdramõtsa.
# Misso parish Saika has changed to Misso-Saika.
# Rõuge parish Matsi has changed to Rõuge-Matsi.
# Rõuge parish Mustahamba has changed to Kahrila-Mustahamba.
Regards, --Ivar (arutelu) 9. november 2017, kell 09:42 (EET)

Administrative-Territorial Reform in Estonia


Tore, et oled jõudnud artiklit alustada ja juba ka päris palju kirjutada! Uuri kindlasti veel Moodle'i kursuse materjale. Praegu ei ole Sinu artiklis ühtegi viidet, aga Vikipeedia põhimõtteks on pakkuda kontrollitavat infot, st artiklis olev info peaks pärinema usaldusväärsetest allikatest, millele on üksikasjalikult viidatud. Sellest, kuidas viidata, loe täpsemalt III õppetükist. Pööra seal tähelepanu ka refereerimisele.
Artikli struktuur tundub asjalik. Ajaloo peatükk on üsna pikk, võib-olla tasuks selle alla luua eraldi alaosad eri perioodidest (rajamisest II maailmasõjani, sõja ajal, NLi ajal, pärast taasiseseisvumist)? Aga see on Sinu otsustada, kas pead seda otstarbekaks ja kas kooli ajalugu üldse allub sellisele jaotusele.
See pole kohustuslik, aga artikli juurde võib sobida koolidest kirjutatud artiklitele mõeldud mall. Võib-olla aitab mingit infot esile tõsta?
Tuletan ka meelde, et möödunud nädala ülesanne oli leida artikli täiendamiseks pilt(e). Lõpetuseks soovin jõudu artikli jätkamisel!
--Proosamanna (arutelu) 10. november 2017, kell 02:26 (EET)

Teil tehtud hea töö, kuid pole lisatud pilti, viiteid ja siselinke. Jõudu edasikirjutamisel! Edvvie (arutelu) 13. november 2017, kell 20:56 (EET)

Arvan, et kookuvõte on natuke liiga lühike ja üldine. Samuti võiks ka täiendada esimest lauset. Esimesed sõnad peaksid minu aervates olema 'Pärnu Täiskasvanute Gümnaasium', sest muidu võib jääda vale mulje, et täiskasvanute gümnaasium on ainult Pärnus. Samuti puuduvad lingid ja kategooria. Edu! Karina (arutelu) 14. november 2017, kell 22:14 (EET)

Praegu ei saa tagasisides selle nädala teemade (kategooriad, siselingid ja ka eelmise nädala teema, pilt) kohta kahjuks tõesti rohkemat öelda kui et need puuduvad. Loodan, et ilmuvad peatselt! Kokkuvõttel pole minu meelest iseenesest viga, kokkuvõte peabki üldine olema :) Võib-olla ongi raske nii pika ja kireva ajalooga asutuse kohta midagi enamat üldistavat öelda. Kui jõuad tuntud vilistlaste alateema kirjutamiseni, siis sealt sobiks ehk mõni tuntum nimi (mitte rohkem kui paar-kolm) ka kokkuvõttesse, sest inimesi tundub huvitavat, kes mingis koolis käinud on. Karina ettepanekuga esimese lause täpsustamiseks olen ka nõus, sest asutuse nimi on siiski "Pärnu Täiskasvanute Gümnaasium", mis sellest, et lausest asukoht selgub jne.
Viitamine nõuab aga endiselt täiendamist parandamist. Hetkel on mõned viited tekkinud, aga nende vormistus ei vasta Vikipeedia nõuetele. Uuri veel III õppetüki materjalidest alaosa "Viidete vormistamine" ja vaata ka Vikipeedia enda juhendit. Jõudu artikli viimistlemisel! --Proosamanna (arutelu) 16. november 2017, kell 00:30 (EET)

Assistendi kommentaar artiklile ja tagasisidele

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Mekiro19/Pärnu Täiskasvanute Gümnaasium


Arutelu:Tavaline nohu

Viiruste levikul omab olulist rolli inimeste immuunsus, mis on tekkinud tänu varasemale haiguse läbipõdemisele. Seda on eriti hästi näha nooremate laste seas, kelle seas levib viiruslikke nakkushaigusi sagedamini kui täiskasvanute hulgas.[22] Seevastu on nõrga immuunsüsteemiga organismid haigustele vastuvõtlikumad.

Kas kaht esimest lauset tuleb mõista nii, et kuna väiksed lapsed on elu jooksul põdenud läbi veel vähe nakkushaigusi, pole nende immuunsüsteem veel välja arenenud ja seetõttu nakatuvad paremini? Kui jah, siis miks kasutatakse kolmandas lauses sõna "seevastu"? Adeliine 10. november 2017, kell 13:25 (EET)

Teen ettepaneku lisada artikkel B-klassi artiklite hulka.--Raamaturott (arutelu) 8. märts 2022, kell 18:31 (EET)

Lisasin ära, kuid viidetes (nagu mujalgi artiklites) lööb erroreid sisse.--Raamaturott (arutelu) 21. märts 2022, kell 21:40 (EET)

Ajaloo osas on vastuolu. Nohu olevat inimestel alates antiikajast ja kirjalik esmamaining 1550 eKr. Antiikaja artikkel aga ütleb, et antiikaeg algas 800 eKr. Minnekon (arutelu) 18. november 2022, kell 12:54 (EET)


Dear Sir, Alpi kahevõistlus was a paper race - in each race (slalom, giant and downhill) the racers did get points according their time (best racer was awarded with zero points). The lawest number of points was the result for the gold medal. The men's slalom was carried out on February 28th, the ladies downhill on March 1st. Nice regards!   --Skiscout (arutelu) 10. november 2017, kell 15:16 (EET).

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:1954. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused


Arutelu:Tarmo Miilits

Kas lause "22.02.2016 ülendas siseminister Hanno Pevkur käskkirjaga nr 3-1/32p Tarmo Miilitsa teenistusastme politseikindralinspektoriks alates 24.02.2016" ei sobi Vikipeediasse? Miks on viidatud lause asendatud viitamata lausega? Kas siseministri käskkiri ei sobi viitamiseks? Kas on tarvis see käskkiri koos Hanno Pevkuri digiallkirjaga siia üles laadida? --kanakukk (arutelu) 11. november 2017, kell 22:36 (EET).


Arutelu:Hiiumaa vald

Kas Hiiumaa vald võttis kasutusele endise Hiiu valla sümboolika?--Taavik27 (arutelu) 12. november 2017, kell 21:22 (EET)

Tõstsin välja. --WikedKentaur (arutelu) 12. november 2017, kell 22:20 (EET)
Jah, vähemalt esialgu!  Kalev Kask 13. november 2017, kell 13:43 (EET)


In the men's Giant Slalom, there were two bronze medals awarded: Roger Staub of Switzerland also was on the third place! Nice regards! --Skiscout (arutelu) 14. november 2017, kell 22:19 (EET).

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:1958. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused


Kasutaja arutelu:37.157.103.165

Ma ei saa sellest 1.saate asjast aru 1994.aastal, kui ERR arhiivis leidub 1993.aasta 316.saade Haljala murrakust?
 http://arhiiv.err.ee/vaata/keelekorv-keelekorv-316-saade-haljala-murrak

Keelekõrva algus ja seos Saari Keeleminutitega


Hetkel on siin ainult eelmisel aastal sama kursuse raames kirjutatud artikkel (koos mõningate hilisemate täiendustega Vikipeedia kogukonnalt). Palun täienda seda, enne ei ole mul millelegi tagasisidet anda.
Jõudu soovides
--Proosamanna (arutelu) 15. november 2017, kell 23:20 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:AndreasKorol/Angry Birds (film)


Arutelu:Köögiviljade loend

Ma vaidlustan preambuli. Lähtuda tuleb definitsioonist, mis on antud artiklis Köögivili. Andres (arutelu) 16. november 2017, kell 05:28 (EET)

: Kustuta see preambuli maha, kui see sinu arvates vale on. Aga millise ametliku loendi järgi siis need köögiviljad defineeritakse? Ühes dokumendis võidakse ühte vilja nimetada köögiviljaks, teises aga mitte.  Mõni taim võib olla korraga nii puuvili kui ka köögivili (nt viinamari - vilju loetakse puuviljaks, aga lehti köögiviljaks; porgandi, kurgi, tomati, rabarberi ja kõrvitsa puuviljaks lugemine, et vastaks EL mingile määrusele, on ka üks näide - http://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/porgand-kurk-ja-tomat-uued-puuviljad?id=7426034 ; mõned peavad osa kõrvitsalisi puuviljadeks, osa aga köögiviljadeks; mõnes loetelus on maasikas ja vaarikas puuviljad, samas avokaado köögivili; rohttaime vilja banaani peetakse puuviljaks, samas jahubanaani köögiviljaks jne). Kui püüda loetleda mitte üksnes Eestis kasvatatavaid köögivilju vaid ka muu maailma köögivilju, läheb pilt veel kirjumaks. Eesti keele seletava sõnaraamatu järgi on köögivili kultuurrohttaim, mille mingeid osi tarvitatakse toiduks kas värskelt v. töödelduna, näit. kartul, kapsas, porgand, tomat, aedhernes, salat jne. Ja samas  aedvili on: 1. köögivili, puuvili ning aiamarjad; 2. (igapäevases kõnepruugis) aedvili = köögivili. Loe ka Eesti entsüklopeedia definitsiooni: http://entsyklopeedia.ee/artikkel/k%C3%B6%C3%B6givili3 Kas sind häirib hirmsasti, et loetelu on pikaks saanud? Järge ootab umbes 400 lehtköögivilja lisamine (ok, umbes pooltele ma kindlasti ei leia eestikeelset nime ja jätan seepärast välja), kui juba praegu probleem on, siis ma parem ei hakka vaeva nägemagi... --80.235.107.11 16. november 2017, kell 23:07 (EET)

: Veel üks näide teemakäsitluse kohta, kuidas seda lahendatakse - kas oliivid on puuvili või köögivili - https://www.fruitsandveggiesmorematters.org/Are-olives-categorized-as-a-fruit --80.235.107.11 16. november 2017, kell 23:41 (EET)

: Kuna siin on populaarsed ka tõlkekampaaniad, siis tasub vaadata ka teiste keelte köögivilja definitsioone: https://en.wikipedia.org/wiki/Vegetable (inglise keeles tuleneb köögivilja nimetus vegetatsioonist. Seega kogu taimne toit, vastandina: loomne toit). Ei pea ju soomlastest juhinduma, ja neilgi on definitsioon lõppkokkuvõttes laialivalguv, kuigi algab väga konkreetselt: https://fi.wikipedia.org/wiki/Vihannes --80.235.107.11 17. november 2017, kell 00:56 (EET)

: Kui juba Vikipeediat eelistama hakata definitsioonide puhul, siis vt ka seda liigitust https://et.wikipedia.org/wiki/Taimekasvatus kus aedviljad ja juurviljad on kuidagi omaette kategooriad ega klapi kuidagi artikli Köögivili lähenemisega. --80.235.107.11 17. november 2017, kell 00:59 (EET)

: Praegu loetletutest on problemaatlisemad ananass, arbuus, melonid, osa kõrvitsaid, maapähkel, jahubanaan (mõned võivad lugeda puuviljadeks, kuigi nende puhul tarvitatakse toiduks rohttaimede osi), avokaado, kapparid, oliivid on tegelikult puituvad põõsad või puud, aga nende kasvatuspiirkondades loetakse kulinaarsetel vms kaalutlustel enamasti köögiviljadeks. Nõgest ja takjat peab enamik umbrohuks, kuigi neid kuskil kindlasti ka kultiveeritakse (peamiselt küll farmaatsiatööstuse jaoks). Suhkrumais, lõhenev mais, põldhernes, osa ubasid (võidakse lugeda teraviljadeks). Vürtsköömen, till, vasabi, valge sinep, tšillipipar, terav pipar, guaarauba (võidakse lugeda kõigest maitsetaimedeks või toidulisanditeks). Saagopalmi säsi pole kindlasti puuvili, rohtse taime osa see ka pole. Söögiks kasvatatakse... Kui bambusevõrsed on köögivili, siis miks mitte ka saagopalmi säsi? Meres kasvatatavad vetikad (porfüüria, palmaaria jt) ja tsüanobakterid (artrospiira) aedviljade mõiste alla hästi ei mahu, kuid köögis toidu valmistamisel kasutatakse. Veel on lisamata problemaatilised taimed nagu raps, rüps, õlilina, päevalill ja suhkruroog, mis peaks kenasti köögivilja mõiste alla mahtuma, aga on hoopis tehnilised kultuurid. Samas kasvatatakse vähemalt päevalille ja suhkruroogu ka otse roogade valmistamiseks, ilma tööstuse vaheastmeta. Toiduks kasvatatavad seened (šampinjonid, servikud, shiitaked, trühvlid, vaabikud, mamplid jt) on samuti veel lisamata, kas need sinu arvates käivad köögivilja alla, või äkki hoopis liha või rupskite kategooriasse? --80.235.107.11 17. november 2017, kell 02:00 (EET)
Mind ei häiri see, et nimekiri on pikk, ja mul ei ole mingeid märkusi nimekirja kohta. Preambulis võib küll kirjeldada siinset valikukriteeriumi, aga praegune sõnastus jätab mulje, nagu siin loetletaks kõiki toiduks kultiveeritavaid taimi; tegelikult nii ei ole. Peale selle on võrdsustatud köögivilju ja aedvilju, mis on vähemalt vaieldav.
Kui mõistel ei ole ühtset kokkulepitud mahtu, siis tuleb sellest artiklis Köögivili rääkida, ja siis muidugi on siin oluline täpsustada, millest see loend lähtub. Ma ei ütle, et artiklis Köögivili praegu antud definitsioon on autoriteetne ja sellel ei või puudusi olla, aga too artikkel ja see loend peaksid olema omavahel vastavuses.
Minul ei ole sisulistes küsimustel oma arvamust; mulle piisab sellest, kui lähtutakse autoriteetsetest allikatest, ja kui on mitmetimõistetavusi ja mõistelisi vaieldavusi, siis võib need tekstis märkustega välja tuua. Andres (arutelu) 17. november 2017, kell 07:56 (EET)

Kasutaja:Neptuunium eemaldas ilmselt isikliku rünnaku eesmärgil minu lisatud muguloa. Lähtuvalt minule teadaolevatest andmetest on muguluba köögivili. Vt. inglisviki artiklit  ja . Palun Neptuuniumil mitte vandaalitseda! --176.46.18.212 17. mai 2019, kell 00:44 (EEST)
-------
Kas vetikas Spirulina on tõesti KÖÖGIVILI? Kõlab sama hästi nagu uued eurokeelsed puuviljad porgand, kurk ja tomat. Kuriuss (arutelu) 9. juuli 2021, kell 11:42 (EEST)


Kasutaja arutelu:Valeriaktsurina/juudakiri

Juhin rühmakaaslaste tähelepanu kõigi kaaslaste artiklite tagasisidestamise tähtsusele. Siinse kursuse raames on äärmiselt oluline aidata oma mõtete ja ideedega ka kaasõppureid.
Artikli autorile. Kuigi alustasid teistest veidi hiljem, võtab Sinu artikkel juba ilmet. Oled lühikese ajaga suutnud ära teha väga palju sisulist tööd. Väga tubli! Mõned näpunäited ja soovitused edasiseks:
# Sisu ja alapeatükid. Otstarbekas on kriitilise pilguga üle vaadata artikli struktuur. Kas mõni algselt sobinud alateema vajab artikli praeguse sisu kontekstis ümber nimetamist, ümber tõstmist, mitmeks jaotamist või hoopis kustutamist? Soovitan pöörata tähelepanu artikli alaosade sõnastusele. Kas näiteks alateema "ajalugu vastavalt judaismile" oleks võimalik veidi üheselt mõistetavamalt sõnastada? Mõningast eeskuju võib siinkohal pakkuda näiteks ingliskeelne Vikipeedia.
# Allikad, viitamine-refereerimine. Oled materjalide otsimisel ja nende tõlkimisel näinud palju vaeva. Tubli töö! Selleks, et teksti toimetamise etapis ei kuluks tarbetult palju aega allikate (eeldan, et ka tõlgete) üle kontrollimisele, soovitan korrektsele refereerimisele ja tsiteerimisele pöörata kindlasti tähelepanu juba praegu. Viimati lisatud tekstiosas on viited puudu või lisatud neid väga sporaadiliselt. Siinkohal on otstarbekas heita veelkord pilk teise ja kolmanda õppetüki materjalidele. Kuidas allikate abil kirjutada? Kuidas loetut õigesti refereerida ning allikatele korrektselt viidata? Kas oled oma teksti üle lugedes kindel, et võõrkeelset teksti tõlkides ja refereerides sai autori väide ka eesti keeles sisu moonutamata edasi antud? Kas refereering on korrektne ja viide õigesti vormistatud? Eelnevalt osutatud õppetükkide materjalidest leiad mitmeid häid näpunäiteid, lisaküsimuste puhul pöördu otse õppejõudude poole.
# Sõnastus, õigekiri, terminoloogia. Senistes kirjutamise etappides oleme keskendunud sisu loomisele ning teadlikult hoidunud grammatikavigade parandamisest või lauseehituse korrigeerimisest. Kindlasti tuleb aga tähelepanu pöörata kirjutise terminoloogilisele täpsusele ning kasutatud autorite korrektsele refereerimisele  - ebaõnnestunud tõlked ja refereeringud ning sõnastusvead võivad moonutada ka sisu.
# Kokkuvõte, lingid ja kategooriad. Kuigi oled linkimise põhimõtted ja tehnilise teostuse hästi selgeks saanud, soovitan veelkord üle vaadata sise- ja välislinkide erisuse (vt 5. õppetüki materjale). Vikpeedia siselink on viide ühelt Vikipeedia leheküljelt teisele sama (siinkohal eestikeelse) Vikipeedia leheküljele. Välislink on aga link allikale, mis ei asu eestikeelses Vikipeedias. Sellest lähtuvalt vajab kolmas viide kindlasti muutmist.
Indu ja julget pealehakkamist edasisel kirjutamisel ja toimetamisel! Murede ja küsimuste korral olen Sulle rõõmuga abiks.
Kk1058 (arutelu)


Arutelu:Interaktsionism (sotsiaalpsühholoogia)

Kõik lingid siia peavad silmas vaimufilosoofia mõistet. Andres (arutelu) 19. november 2017, kell 23:15 (EET)
Interaktsionism (psühholoogia)? Andres (arutelu) 20. november 2017, kell 18:34 (EET)

Artiklis endas pakutakse valdkonnaks sotsiaalpsühholoogiat ja inglise vikipeedias on see sotsioloogia kategoorias. --Märt Põder (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 03:15 (EET)

Selle artikliga on olukord selles mõttes keeruline, et see on keeleliselt ja terminoloogiliselt väga rabe, kohati on raske aru saada, mida mõne lausega üldse ütelda tahetakse ja seetõttu on seda raske ka keeletoimetada. Samas on artiklil selge struktuur ja sellesse kätketud sisulised väited on ilmselt relevantsed. Kui tahta artikkel korda teha, siis peaks algne autor istuma maha koos mõne hea keeleoskajaga ja kõik laused koos uuesti sõnastama. Lisaks sellele on artiklis kordusi ja tõlkimisel tekkinud tarbetut keerukust. Püüdsin inglise vikipeedia eeskujul artikli varustada korrektse definitsiooniga, aga mida võiks ehk püüda alustuseks teha, on see, et mõtelda iga lõigu kohta, mis on selle mõte, ja siis sõnastada selle lihtsalt ja selgelt lõigu alguses. Seejärel võiks vaadata, kas pikemad selgitused lõigu sees saab korrektseks sõnastada -- või kui see ei tööta, siis tõsta need tulevastele kirjutajatele mustaks materjaliks arutelulehele eraldi sektsiooni. Sel viisil saaks ehk artikli pahaaimamatu lugeja jaoks tarbitavale kujule -- kaoks küll osa põhjalikkust, aga artikkel oleks ülevaatlik ning annaks interaktsionismi kohta liigendatud põhiinfo. --Märt Põder (arutelu) 25. jaanuar 2018, kell 04:50 (EET)

Kas kõik viited viivad venkeelsetele lehtedele? 2001:999:785:3B45:7355:3FCB:EE8B:DCAB 20. detsember 2022, kell 12:39 (EET)


Arutelu:Paratamatus

Praegusel kujul meenutab liialt esseed. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. november 2017, kell 00:11 (EET)
Kui ma unustan gaasi valgust, ei põle ketti paratamatult keemist.

Mis see tähendab? Andres (arutelu) 21. november 2017, kell 00:30 (EET)
Võtsin järgneva osa välja, sest see on peaaegu sisutu:

Paratamatuse idee on nii harjumatu, et isegi kõige veenvam seletus jätab meile endiselt ebamugavaks.
Peame silmitsi seisma asjaoluga, et meie intuitiivne mõtteviis ja meie kogemuse mõistmine ei pruugi olla eksimatu. Kui me kaldume kõrvale tavalisest mõjust ja kogemustest, siis on meil oht minna ebaõiglaseks müstikiks, pseudoteaduseks või nõtruseks või eneseväljenduseks. Seega, kui me peame seda kurssi, peame olema väga ettevaatlikud ja skeptilised. Kuid mõnes valdkonnas leiame kaalukaid põhjuseid meie heakskiidetud mõtete muutmiseks.
Näiteks tavaline suhtumine ütleb meile, et meie igapäevase kogemuse tuttavad objektid on nii tõelised ja kindlad, nagu need ilmuvad, kuid eksperimentaalsed tähelepanekud näitavad, et vastupidi, need koosnevad peaaegu täielikult vaakumist, mis sisaldab submikroskoopiliste üksuste hõredat hajumist
Andres (arutelu) 21. november 2017, kell 00:34 (EET)
Artikkel on kirjutatud nii, nagu fatalism oleks üldtunnustatud, aga see pole nii. Isegi determinism ei ole üldtunnustatud. Andres (arutelu) 21. november 2017, kell 00:34 (EET)


Arutelu:Olemasolu (Heidegger)

Ma arvan, et parem pealkiri oleks "Olemasolu (Heidegger)". Seda sõna on filosoofias kasutanud ka näiteks Hegel, aga teises tähenduses. Andres (arutelu) 21. november 2017, kell 12:51 (EET)

Aga äkki esialgu lihtsalt olemasolu? Minu teada seda sõna eesti keeles muus kui eksistentsi tähenduses ei kasutata. Kui sinna on veel peatükke lisada, siis seda võib ju teha. --Märt Põder (arutelu) 15. jaanuar 2018, kell 06:11 (EET)

: Hegelil ei ole Dasein sama mis eksisteerimine, aga olemasoluks võib tõlkida ikka.

: Sel juhul peaks olemasolu ja eksisteerimine eraldi olema, ja see pole ka hea. Küll aga võiks eraldi olla eksistents, mis on Heideggerile lähem. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2018, kell 06:16 (EET)

:Aga ma ei näe, et Hegeli Daseinil oleks midagi pistmist Heideggeri Daseiniga. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2018, kell 06:24 (EET)

:: Kas Hegeli Daseini tõlgitakse olemasoluks? Kui sellist tõlketraditsiooni pole, siis võib Hegelit esialgu ignoreerida ja lähtuda olemasolevast terminoloogiast. Ma pole Hegeli terminiga detailideni kursis, aga ma eeldan, et ka tema tähendus on seotud existentiaga, sh ju ka Heideggeri termin, mis küll hälbib sellest traditsioonist sellega, et annab sellele üpris eksklusiivselt inimolemise tähenduse -- samas on tulemuseks ikkagi existentia-lism. Ehk kui olemasolu artikkel luua, siis minu arvates võiks selle osa olla existentia traditsioonilised tähendused (sh ilmselt Hegel, kes sobitub sellesse traditsiooni) ja siis laiemalt eksistentsialismiga seotud tähendused, mis lähtuvad Heideggerist. Kas see võiks sobida? Ja mul pole midagi ka Daseini kohta eraldi artikli olemasolu vastu, mis tutvustaks seda peent saksa sõna, aga mu ettepanek on kantud sooviga alustada lihtsamast -- lootuses, et see äkki ka teoks saab. Teine võimalus oleks jätta Daseini artikkel alles ja viidata seda "vaata põhjalikumalt" vidinaga "olemasolu" artiklist. Aga "olemasolu" artiklit veel pole. Pole muidugi keeruline väga pealiskaudne artikkel kiiresti teha, kuigi ma ise ikkagi eelistaks Daseini alt materjali sinna kanda ja oodata siis võimalikke täiendusi. Mis see eelistatud lahendus praegu olla võiks siis? --Märt Põder (arutelu) 15. jaanuar 2018, kell 07:12 (EET)

::: Ma ise olen nii tõlkinud, see fragment on ilmunud ka. Eksisteerimine tuleb Hegelil hoopis hiljem sisse, Dasein aga kohe pärast olemist.

::: Seda saab öelda ainult asja käigus. Mina kujutasin asja nii ette, et olemasolu räägib eksisteerimisest, st olemaolust tavatähenduses, aga Heideggeri ja Hegeli Daseinist oleks eraldi artiklid. Tavalisel olemasolulgi on niikunii juba variante ja sellest oleks väga palju rääkida. Andres (arutelu) 15. jaanuar 2018, kell 07:25 (EET)

:::: Aga kuni neid artikleid pole, siis võib alustada olemasolu täitmisest ja pärast lahutada? Sest olemasolu artikli puudumine on iseenesest kurb. --Märt Põder (arutelu) 15. jaanuar 2018, kell 12:28 (EET)

::::: Heideggeri mõiste kohta ju on artikkel siinsamas. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2018, kell 16:10 (EET)

::::: Siin on juttu ka Jaspersist, aga Jaspers kasutas seda sõna "olemasolu" tavatähenduses, nii palju kui ma aru saan.

::::: Mul ei ole selle vastu midagi, kui artikkel olemasolust tehakse, aga rääkida tuleks seal minu meelest põhiliselt eksisteerimisest ehk olemasolemisest tavalises mõttes. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2018, kell 16:15 (EET)

See artikkel on päris korralik ülevaateartikkel, kuigi hälbib veidi Heideggeri tõlkimise traditsioonidest ja on üldiselt sõnastuselt pisut habras. Ma loobuks definitsioonis "sõna" defineerimisest, see võibki jääda Heideggeri jaotise alla või siis võib tõsta selle definitsiooni järele esimesse lõiku ja kuna Andres soovitas selle tõsta "Olemasolu (Heidegger)" alla, siis võiks ilmselt alustuseks defineerida olemasolu (erialakirjanduses ka Dasein) ja ütelda seletuses, et see jäetakse sageli erialakirjanduses saksa keelest tõlkimata, kuid on alusmõisteks ka prantsuse eksistentsialismile (mida hetkel tutvustab artikkel eksistentsialism). Võiks tuua olemasolu järel ülevaatlikkuse mõttes mõned tõlked mõnedes suuremates relevantsetes keeltes, nt prantsuse, vene? Kui artikli sissejuhatus ütleb, et paralleelselt on kasutusel nii Dasein kui olemasolu, siis võib ka artiklis mõlemat kasutada, aga võiks püüda mingi loogika alusel kasutada üldisemas kontekstis olemasolu ja spetsiifilisemas siis Dasein. Kas Dasein on eraldi mõiste Heideggeril, Hegelil, Jaspersil jne või on see sama mõiste eri kasutus ja kuidas sellega seostub mõiste "eksistents", selle üle võime me ilmselt siin vaidlema jääda ja allun siin kodurahu huvides lihtsalt Andrese soovile seda eraldi artiklina näha. Siiski peaks artiklis mainima, et Dasein ühendab endas traditsiooniliste mõistete kohalolu (presents) ja eksistentsi kui asise olemasolemise tähendusi ning eksistentsiaism saab oma tähenduse Daseini osalisest tähendusest vmt, sest Heidegger räägib Daseini analüütikas eksistentsiaalidest ja eksistentsiaalanalüüsist. Ideaalis võiks siia artiklise kuuluda ka olemasolu viiside nimetamine ja midagi päristisest ja ebapäristisest olemasolemisest (Tiroli töö 2.3-2.4). Ka võiks mõtelda, kas saaks artikli Heideggeri osasse lisada mõne alapealkirja, mis aitaks lugemisele kaasa -- hetkel on artikkel segu ajaloolistest märkustest ja sisulistest seletustest. Ja ma arvan, et "Olemine" ei peaks olema kirjutatud suure algustähega, eesti keeles tehakse nii ainult erandjuhtudel ja Heideggeri tõlkimisel minu teada sellist traditsiooni pole. Artikli võiks keeleliselt üle käia ja ka sisulise jutujärje paremaks toimetada, et ka pahaaimamatu lugeja saaks enam-vähem aru, millest jutt on. --Märt Põder (arutelu) 22. jaanuar 2018, kell 17:52 (EET)

Paneks pealkirjaks Dasein v6i olemasolu.--Vaher (arutelu) 23. jaanuar 2018, kell 11:20 (EET)
----
tähendab maailma, milles inimene on kohal. Dasein on inimese olemasolu viis, mõtestatud kohalolu

Kas see mitte pole vastuolu? Andres (arutelu) 23. jaanuar 2018, kell 15:09 (EET)

:Parandasin vastuolu ära.--Vaher (arutelu) 23. jaanuar 2018, kell 16:27 (EET)


Kasutaja arutelu:JohannMattiasHumal

Mustjala kihelkond paiknes Saaremaal, Liivimaa kubermangus, Kuressaare kreisis. Mustjala kihelkond moodustati aastal 1646 Kihelkonna kihelkonna kirdepoolsetest aladest. Mustjala kihelkonna koosseisu kuulus ka Võhma küla, mida peetakse üheks Eesti vanimaks külaks, kus kunagi elas üle 1500 inimese. Veel kuulusid Mustjala kihelkonna koosseisu Küdema, Paatse, Panga, jt. külad.
19.saj lõpus oli väikelaste suremus suur, sest puudus arstiabi, levis palju nakkushaigusi ja vaktsineerimist eriti veel ei tuntud. Selle tagajärjel suri nt. Mustjala kihelkonnas mõnel aastal mitukümmend inimest rohkem, kui keskmiselt. Selle kihelkonna venekeelse kiriku-,ehk meetrikaraamatu 88 leheküljelise surmade nimekirja tõlke põhjal võib järeldada, et tollel ajal levisid leetrite, sarlakite, rõugete, difteeria, läkakõha ja verise kõhulahtisuse epideemiad, mille tõttu suri eriti palju väikelapsi. Oli peresid, kus haiguspuhangu ajal suri ühes peres nädala jooksul mitu õde-venda.
Nendel aastatel oli Mustjala kihelkonnas surnultsünde ja kohe sünnijärgselt suremisi 60, ehk aastas  keskmiselt 3 juhtu. Laste surmasid aastatel 1892-1910 oli aga 369. Keskmiselt suri aastas 19 last. Mõnel üksikul aastal suri 9 last, kuid oli ka aastaid, kus nakkushaiguste kiire leviku tõttu suri isegi 36 last.
Kuna surmade üleskirjutajad püüdsid meetrikaraamatusse alati lisada ka surma põhjuse, siis on meil võimalik ka rohkem kui 100 aastat hiljem jälgida haiguste levikut tol ajal. Mõned lapsed surid muidugi ka õnnetuste tagajärjel, nt. hobuse kabjalöögi tõttu, kuuma veega põletamise, kaevu kukkumise ja uppumise tagajärjel. Ühel juhul oli tegemist ka tapmisega, kui aastal 1909 tapeti ühe kaupmehe  perekond, ema-isa ja 2 väikest tüdrukut. Imikutel on surma põhjusena sageli välja toodud krambid, teismelistel ka tuberkuloos.
Lisatud näide Mustjala kihelkonna venekeelse kirikuraamatu surmade nimekirjast.

Laste suremus Saare maakonnas Mustjala kihelkonnas aastatel 1892-1910


Arutelu:Liiklus

Ingliskeelne viki ei ole sobiv viiteallikas, sest see pole autoriteetne.
Minu meelest on ilmne, et liiklus ei koosne liiklejatest, kuigi tolles artiklis seda väidetakse. Andres (arutelu) 21. november 2017, kell 22:50 (EET)
Antud artikkel või definitsioon räägib teeliiklusest. "Liiklus" võib olla ka veesõidukite ja õhusõidukite liikumist iseloomustav termin.--Hummel15 (arutelu) 15. september 2019, kell 18:49 (EEST)

Enne :Liiklusseaduse loomist kasutati Eestis Liikluseeskirja.
1957. aasta raamat :Peeter Hõrak, Liiklemise õpik jõuvankrijuhile
suwa 5. juuni 2020, kell 10:00 (EEST)