Arutelu:Richard Wagner

Kas vastab tõele, et Lenini matusel 1924 mängiti leinamarssi Wagneri Götterdämmerungist?

Samal ajal püütakse maha pesta Richard Wagneri Hitleri-sõbralikkuse mainet.

Wagner suri enne kui Hitler sündis, ma ei usu, et teda Hitleri-sõbralikkuses süüdistada saaks. Ma ei oska vist ka ise oluliselt paremini sõnastada, sest ei tea, kui palju ja millisel kujul seda probleemi on, ja kes selle "mahapesemisega" tegeleb.ML 14. juuli 2007, kell 19:31 (UTC)

: Noh, võiks öelda, et Hitler oli Wagneri-sõbralik. Neil olid ka sarnased juute alavääristavad vaated. Wagner on neid kahes kirjutises ka avaldanud. (Ta oli küll mitmete juutidega sõbravahekorras.)

: See antisemiidi maine on vähemalt Iisraelis oluline. Kui ma ei eksi, siis 1998. aastal kanti seal üldse esmakordselt Wagnerit ette.

: Aga sellise lause võtame esialgu välja, sest jutt maine mahapesemisest on segane. Andres 14. juuli 2007, kell 19:43 (UTC)

Siin artiklis öeldakse, et Wagneri ooperie esitamine Iisraelis keelatud. Inglise ja Saksa artiklitest näib, et eriti ei esitata, aga pigem suure vastuseisu ja protestikartuste tõttu, ning ametlikku keeldu ei mainita.90.190.225.121 18. märts 2008, kell 18:40 (UTC)

Jah, ilmselt on neil allikatel õigus. Muutsin sõnastust. Edaspidi tuleks asjast üksikasjalikumalt kirjutada. Andres 18. märts 2008, kell 20:13 (UTC)

Kas tema ooperite esitamine on Iisraelis keelatud?

Siin öeldaks nii:
Balletinumber tuli aga kohmakalt välja. Et Pariisis peeti korralikuks ooperiks seda, kus on efektne ballett, siis jagunes rahvas kahte leeri: "Elagu Wagner!" ja "Maha Wagner!".
Inglise vikipeedias kirjutatakse sellest hoopis huvitavamat. Probleem olevat olnud selles, et ühe elitaarse klubi liikmetel oli kombeks ilmuda saali alles teiseks vaatuseks - esimese ajal nad sõid õhtust - ja nende soovi järgi pidi igas ooperis ka sellises osas ballett olema, mida nemad näevad. Wagner polevat aga nõustunud balletinumbrit esimesest vaatusest mujale tõstma ja publiku vile olevatki tulnud selle seltskonna algatusel ja sel põhjusel.ML 18. märts 2008, kell 21:27 (UTC)

Pane see siis sisse. Üldse peaks artiklit tunduvalt laiendama. Andres 18. märts 2008, kell 21:41 (UTC)
Sellest lõigust kustutatud tekst oli selline:
Balletinumber tuli aga kohmakalt välja. Et Pariisis peeti korralikuks ooperiks seda, kus on efektne ballett, siis jagunes rahvas kahte leeri: "Elagu Wagner!" ja "Maha Wagner!". ML 19. märts 2008, kell 20:15 (UTC)

Tundub, et selles eluloo lõigus on mõned aastaarvud valed. Vaatan nad kõik üle.
Kustutasin sellise lause:

*1817 – Tema perekond kolis Dresdenisse.,
sest inglise ja saksa vikipeediate ning ühe minu loetava raamatu andmetel toimus see kolimine 1814. aastal.
Püüan kirjutada lähiajal samamoodi mõned laused iga tema eluperioodi kohta.90.190.225.121 21. märts 2008, kell 11:39 (UTC)

(Ka see muudatus oli ka minu - ML 21. märts 2008, kell 12:21 (UTC)).
Kustutasin ka selle lause: *1829–1831 – õppis Leipzigi ülikoolis., sest niisugust ülikooli astumise aega ei toeta samuti ükski kolmest allikast, mida vaatan.ML 21. märts 2008, kell 12:21 (UTC)
----
suurim avantüür muusikaajaloos

Mis see tähendab? Andres 22. märts 2008, kell 14:08 (UTC)

:Arvan, et avantüür oli lihtsalt selle lause kirjutaja ebaõnnestunud sõnavalik. Ma ei tea, miks peaks seda avantüüriks nimetama.90.190.225.121 23. märts 2008, kell 13:08 (UTC)
----
Kas taimetoitlaste kategooria on õige? Andres (arutelu) 28. juuni 2012, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Eesti NSV Ülemnõukogu

See organ ei olnud Eesti faktiline parlament. Kuni  1988. aastani oli ta parlament ainult nominaalselt. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. mai 2006, kell 16.58 (UTC)

Iga koosseisu kohta peaks olema omaette artikel, nagu on kavandatud artiklis Riigikogu. Andres 16. mai 2006, kell 20.28 (UTC)

Miks ei sobi taastatuks. Harri 18. mai 2006, kell 07.29 (UTC)

Ei saa öelda, et Eesti kuulutati taastatuks. Ei saa hästi öelda ka, et taastatuks kuulutati Eesti Vabariik, sest Eesti NSV-d juba nimetati ametlikult Eesti Vabariigiks. Andres 18. mai 2006, kell 07.32 (UTC)

noh aga see Eesti Vabariik oli võrdne Eesti NSV-ga. Harri 18. mai 2006, kell 14.58 (UTC)

: Seda küll, aga selline sõnastus oleks kahemõtteline. Andres 18. mai 2006, kell 20.39 (UTC)

Tuleb teha artikkel [[Eesti Komitee]], mitte linkida [[Eesti Kongressile]].
See mandaadi andmise lugu tuleb pikemalt lahti seletada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. september 2006, kell 11:36 (UTC)

Kas alates 1988. aastast oli Ülemnõukogu nii nominaalne kui ka faktiline parlament? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. oktoober 2006, kell 20:49 (UTC)

Miks meil on I koosseis nii märgitud aga ülejäänud  järjekorra numbritega? Harri 30. september 2007, kell 10:53 (UTC)

Ülejäänud tuleks samamoodi teha. Andres 30. september 2007, kell 11:19 (UTC)

Kas siis kaasaarvatud XII kooseis?Harri 1. oktoober 2007, kell 18:29 (UTC)

: Jah. Link võib samaks jääda, aga näha võib jääda see "koosseis". Andres 1. oktoober 2007, kell 19:25 (UTC)
----
Eesti NSV Ülemnõukogu nimetati 1990 ümber Eesti Vabariigi Ülemnõukoguks, kuid ta jäi ikka samaks organiks. Sama käib presiidiumi esimehe kohta. Me ei saa lihtsalt öelda, et Rüütel oli sellel ametikohal 1990. aastani. Andres 3. mai 2008, kell 12:31 (UTC)
----
Ülemnõukogul ei olnud mitte esimehed, vaid juhatajad. Need tuleks siin ära tuua küll. Andres 28. veebruar 2009, kell 06:57 (UTC)

Arnold Rüütel oli Ülemnõukogu esimees, mitte juhataja. Andres 28. veebruar 2009, kell 17:27 (UTC)

See vastab varasemale Presiidiumi esimehe ametikohale. Andres 28. veebruar 2009, kell 18:09 (UTC)

Rüütel tuleb tabelist välja võtta. Andres 28. veebruar 2009, kell 18:10 (UTC)
----
Kas viimased muudatused on õiged? Andres 11. märts 2009, kell 08:45 (UTC)
Vaadake viimast muudatust, minu meelest on siin osa infot kaduma läinud. Andres (arutelu) 5. august 2014, kell 14:21 (EEST)


Arutelu:Viljandimaa vapp

Kas see on sama, mis Viljandi maakonna vapp? Siis tuleks ümbersuunamine teha. Link on sealt siia. Sama küsimus teiste endiste maakondade vappide kohta. --Metsavend 16. mai 2006, kell 21.30 (UTC)
http://riigi.arhiiv.ee/naitus/07112005/ERA.40.1.6498_vapp.jpg

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rk.ee/symb/viljamaa.html
** In Viljandimaa vapp on 2013-06-24 14:15:32, 403 Forbidden
** In Viljandimaa vapp on 2013-07-07 22:07:10, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:07 (EEST)


Arutelu:Worms

Worms on ka arvutimäng --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 17. mai 2006, kell 01.03 (UTC)

Reini tasandik on vist omaette mõiste. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. mai 2006, kell 06.52 (UTC)

Vana elanike arv: elanikke = 81 500 (2005) Taivo 30. november 2009, kell 08:55 (UTC)
----
Vana elanike arv: Elanikke: 81 700 (2010) Velirand (arutelu) 12. oktoober 2019, kell 22:44 (EEST)


Kasutaja arutelu:Christopher Robin

Tere tulemast Vikipeediasse, Christopher Robin! Andres 17. mai 2006, kell 16.24 (UTC)

Su VR kavaleride malli idee on hea. Sa võiksid selle malli ära teha--Boy 14. juuni 2006, kell 18.08 (UTC)

Tänan. Aga ma ei oska. Kui oskaksin, oleksin juba ära teinud.

: Tegin :Mall:Vabadusrist. Kasutamist vaata Johan Laidoner--Boy 15. juuni 2006, kell 19.34 (UTC)

Väike tähelepanek: kuupäeva ja aastaartiklites kasutame mitte side- vaid mõttekriipsu (Alt+0150), see on väheke pikem. Jõudu! --TarmoK 20. juuni 2006, kell 17.52 (UTC)

Mõttekriips on saadaval ka redigeerimisboksi all (vasakpoolne, lühem kriips). Andres 20. juuni 2006, kell 18.32 (UTC)
----
Need videod Konstantin Pätsist on väga hea leid! --Boy 20. juuli 2006, kell 07.38 (UTC)

Tänan. Minu püüdlus on leida ja ka teistele kättesaadavaks teha võimalikult ausad ja representatiivsed algmaterjalid, mille põhjal igaüks võiks ise järelduse teha Eesti Vabariigist ja tema riigipeast. --Christopher Robin 20. juuli 2006, kell 07.45 (UTC)
----
Sul vist on riiulis raamat nimega "Tõotan ustavaks jääda....". Kui leiad aega äkki täiendad sealse personaalia põhjal Avdy Andressoni artiklit. Ma raamatupoes sirvisin seda. Praegusest artiklist on palju informatsiooni puudu. Tundub, et paljud teised allikad peale antud raamatud tema kohta infot ei sisalda. --Boy 30. juuli 2006, kell 19.07 (UTC)
----
Puhastasin oma kasutajalehe mustast pesust ja suunasin selle vastava artikli arutelusse. Ma ei kavatse enam sõna võtta tundlikel politiseeritud teemadel, millel võib tekkida ohtlik, nüri ja mõttetu vaidlus. Keskenduks faktidele, mitte nende tõlgendamisele. Ilmselt pean mingil hetkel lõplikult Wikipediast lahkuma ja paiknema ümber Wikisource'i. --Christopher Robin 10. august 2006, kell 09:12 (UTC)

Christopher Robin, veelkord, Su kaastöö on vajalik - Sul on väga huvitavaid allikaid, mis pole kõigile kättesaadavad. Mina, ega ilmselt keegi ei soovi vaielda vaidlemise pärast või selleks, et Sind solvata, vaid selleks, et artikkel saaks tervikuna parem. Allikatega kaetud faktide esitamine ongi see, millest Vikipeediat tuleks kokku panna - faktide tõlgendamine jäägu teadlaste pärusmaaks - Vikipeedia peaks koosnema refereerivast materjalist.--Boy 10. august 2006, kell 10:29 (UTC)

Lisan siia ühe tsitaadi, mis peaks õigupoolest kuuluma artiklisse Konstantin Päts:
Pätsi teguviisist võib aru saada. Eestil ei olnud neid võimalusi ennast kaitsta, mis olid Soomel Talvesõjas. Peale vabatahtlike saime me Rootsilt ka tuntavat ainelist abi, ning Suurbritannia ja Prantsusmaa abipakkumine aitas ilmselt kaasa sellele, et Stalin otsustas sõja lõpetada. Kuid Eesti oleks jäänud täiesti üksi võitlema ülekaaluka vastasega. Usutavasti mõtles Päts, et Molotovi-Ribbentropi pakt oli Hitleri poolt ajutine järeleandmine seljataguse kindlustamiseks ja et varem või hiljem tungib Saksamaa itta ning vabastab Balti riigid Nõukogude võimu alt.
Max Jakobson. XX sajandi lõpparve. Vagabund 2005. Lk. 405.
Usun, et Max Jakobsoni ei saa süüdistada Isamaaliitu kuulumises. (Ja minu lugupeetud oponentidel on nüüd võimalus öelda midagi antisemiitlikku - või sellena tõlgendada võidavat.) --Christopher Robin 11. august 2006, kell 09:46 (UTC)

Selle tsitaadi saaks põhimõtteliselt panna artiklisse Konstantin Päts, alajaotusse, mis käsitleb diskussiooni Konstantin Pätsi käitumise ja motiivide üle baasidekriisis. Andres 11. august 2006, kell 10:05 (UTC)


Arutelu:Kuurvürst

Kas Püha Rooma keisri võib samastada Saksa-Rooma keisriga? Andres 17. mai 2006, kell 16.50 (UTC)
Selle Hessen-Kasseli jutu võiks ehk välja tõsta. See on üsna kõrvaline info. Ja lisandit Kur kasutati kõigi riikide kohta, mida valitses kuurvürst.--WooteleF 21. veebruar 2009, kell 17:22 (UTC)

Minu meelest see pole kõrvaline. Oluline on teada, et kuurvürsti tiitlit kasutatati ka siis, kui polnud enam valimisi.  Andres 3. oktoober 2009, kell 21:21 (UTC)

:Minuarust on see kõrvaline. Oleks artikkel põhjalikum ei häiriks see mind, aga praegu on sisuliselt tegu sõnaraamatukirjega, millele oli lisatud üks äärmiselt väheoluline fakt. Väheoluliseks pean seda seetõttu, et Hessen-Kasseli maakrahv oli kuurvürstiseisuses vaid 3-aastat ning ei saanud kordagi keisrit valida.--WooteleF 3. oktoober 2009, kell 21:31 (UTC)

:: Olen nõus sellega, et artikkel oli proportsioonist väljas, aga põhimõtteliselt ju peaks seda mainima. Andres 4. oktoober 2009, kell 05:00 (UTC)

Hessen-Kasseli valitseja kasutas kuurvürsti tiitlit ka pärast Püha Rooma keisririigi likvideerimist, kuni 1866. aastani, mil Preisimaa ala annekteeris. Seetõttu nimetati Hessen-Kasselit ka Kurhesseniks.
Kõrvaline jutt.--WooteleF 3. oktoober 2009, kell 21:17 (UTC)


Kasutaja arutelu:Alkeemik~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Alkeemik!
Palun tutvu Vikipeedia reeglitega. Andres 18. mai 2006, kell 07.36 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Alkeemik~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Soome Kuningriik

Pole märgitud vaidlustamise põhjust. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. mai 2006, kell 22.53 (UTC)

Vapp lipul peaks vist krooniga olema ja seega ka vapp ise? 88.196.241.249 22. jaanuar 2010, kell 16:10 (UTC)

Nagu viitest näha, kehtis säherdune lipp (ja vapp?) 1918–1920, kuid mitte tänapäeval. Taivo 22. jaanuar 2010, kell 16:42 (UTC)

:Jah, siinsed kuupäevad jäävad seal toodud ajavahemikku. 88.196.241.249 22. jaanuar 2010, kell 16:52 (UTC)

mul on kuri kahtlus, et kuningriigi iga peaks arvestama kuni vabariikliku põhiseaduse kehtimahakkamiseni ehk 17. juulini 1919 — vakantse trooniga kuningriik on ikkagi kuningriik. aga eks see Soome Kuningriik yks kahtlane avantyyr oli algusest lõpuni. 1917. aasta iseseisvusdeklaratsioonis räägitakse kyll sellest, et on vaja uut valitsemiskorda (hallitusmuoto, mis tähendab põhiseadust), mis peaks olema vabariiklik, aga iseseisvumise seadusliku alusena viidatakse ikkagi 1772. aasta põhiseadust (voimassaoleva Hallitusmuoto = kehtiv põhiseadus) ja selle sedasama paragrahvi 38, mille alusel Eduskunta kuulutab enda maa kõrgeimaks võimuks. mine võta kinni — siia oleks ilmselt lisaks vaja Soome õigusajaloolaste tõlgendusi. Ohpuu 30. märts 2010, kell 16:47 (EEST)


Arutelu:Tri Repetae

Wax Trax 1996, 1999

Ei osanud seda kuskile paigutada. Andres 20. mai 2006, kell 02.29 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.warprecords.com/ography/release.php?cat=WARP38
** In Tri Repetae on 2013-06-24 13:54:08, 404 Not Found
** In Tri Repetae on 2013-07-07 05:05:05, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:05 (EEST)


Kasutaja arutelu:Tonu~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Tonu!
Palun tutvu Vikipeedia reeglitega.
Artikkel ei tohi koosneda ainult pealkirjast ja välislingist. Andres 21. mai 2006, kell 06.55 (UTC)
Vabandust, ma olen siin üsna uus aga oma teada pole sellist asja postitanud, kus oleks ainult pealkiri ja välislink. Tõnu Samuel 21. mai 2006, kell 07.03 (UTC)

Jah, päris nii see ei olnud, artiklis oli pealkirjas olev lühend ka lahti kirjutatud. Aga sellest on ikkagi vähe. Lisasin artiklisse FSB pisut infot, aga muidugi tuleks pikemalt kirjutada. Mitte et Sina  peaksid pikemalt kirjutama, aga artiklis peaks olema vähemalt üks lause. Andres 21. mai 2006, kell 07.21 (UTC)

: Nii, aga kas selline mitteformaalne kuid eluline kommentaar sobib nagu ma nüüd lisasin? Tõnu Samuel 21. mai 2006, kell 07.29 (UTC)

:: Jah. Aga ma tegin selle siiski pisut ümber.

:: Selle hoone usteta fassaad avaneb Dzeržinski väljakule, eks ole? (Ma ei tea, kas selle väljaku nimi on muudetud). Andres 21. mai 2006, kell 07.50 (UTC)

::: Ei tea. Aga tulemus meeldib mulle :). Üldiselt ma kirjutangi arvatavasti hulgaliselt selliseid vidinaid siia, mida parandada tuleb aga nii saab miskit tehtud. Ise ma parimat lauseehitust, kirjakeelt jms kokku panna ei suuda.

Ma loodan, et link <img src=http://no.spam.ee/~tonu/avatar.png> ei tee reaalselt seda, mida oled selgituseks kirjutanud, ehk siis: samas suunatakse pildi küsija edasi juba kolmandasse veebisaiti ja käivitatkse ründaja soovitud tegevus. Kui ta seda peaks siiski tegema, siis äkki avalikustad, mis on see "ründaja soovitud tegevus" --Boy 23. juuni 2006, kell 11.21 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Tonu~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Eduard Raia

Ma torgin mõnda inimest, kes teda paremini tundis siis saab ehk faktid paika. Ma tegin otsa lahti - eriti ilus ei tulnud aga alguseks hea seegi :) Tõnu Samuel 21. mai 2006, kell 07.31 (UTC)

Kas on õige määratlus, et ta oli Eesti luuraja? Siis võiks sellest alustada. Igatahes praegu ei tule point hästi välja. Andres 21. mai 2006, kell 07.52 (UTC)

: Vist ei ole aga ma olen liiga noor inimene midagi väitmaks selle kõige kohta. Tegemist on minu emapoolse vanaisaga, keda ma mäletan kuid siiski mitte piisavalt. Vikipediasse tuleks selline inimene kanda, kuna tegemist on kindlasti märkimisväärse inimesega. Küll aga tema täpne roll ajaloos on suhteliselt segane ja Eesti ajalugu on poliitiliselt sogane. Kes mis rolli mängis, on praegu raske tagantjärele aru saada. Mul pole hetkel tõendeid kuskilt võtta aga minu teada oli ta Eesti Laskurkorpuses üks kõrgemaid eestlastest ohvitsere ja majori auastmes, kellele allus polk 3000 mehega. Osales paljudes kuulsates (sisu üle väga ei fleimiks, et kes kelle poolt oli) Velikije Luki ja Kuramaa lahingutes ning Muhu saare dessandis. Sai mürsukilluga haavata. Medaleid-ordeneid oli tal palju ning nende hulgas mõned, mis osaliselt ehk jälle ajaloos natuke selgust aitavad tuua. Üks orden oli "Gvardija", mis peaks siis tähistama kuulumist Kaardiväkke (väidetavalt saavutuste eest said sellise nime eliitväeosad?). Oli ka Eesti Vabariigi aegses sõjaväes. Nüüd siis tagantjärele teadlikumas vanuses olen saanud sellegi teada, et sõjaväes oli aastast 1933 ning KGB toimiku andmeil sõjaväeluures. Samuti kahtlustas siis KGB teda 1995 aasta toimikus Inglaste luure heaks töötamises. Läbi kahe suu tulnud jutt aga vahetult enne surma oli pihtinud oma pojale Aleksile, et pole kunagi julgenud rääkida aga oli töötanud Laidoneri käsundusohvitserina. Ma püüan nüüd siia juurde korjata inimesed, kes asjast midagi teavad ning otsida ka vanemad trükised üles. Häda on selles, et tema kohta on näha ainult see, mida sooviti nõukogude ajal näidata ja muu on hävitatud. "Luuraja" kohta ma ise ka ei tea. Vist mitte. Või kui oli siis väga suure ellujäämisvõimega. Tõnu Samuel 21. mai 2006, kell 08.24 (UTC)
http://www.history.ee/cgi-bin/ono/20uus?q=raia ütleb Raia eelmiseks nimeks Diedvid. Uurime asja enne kui muudame. Tõnu Samuel 21. mai 2006, kell 08.36 (UTC)

Arvan, et see on usaldusväärne allikas. Andres 21. mai 2006, kell 08.55 (UTC)

jutt on minu vanaisast.seoses igasuguste tagastamistega puutusin kokkuarhiividega ja oma suureks üllatuseks avastasin et isegi sünnitunnistus ajajooksul muudab kergelt kuju.kui ma miskit väga puusse ei pane ,siis meie versioon nimest on see d-ga lõppev,aga lihtsalt jälle muudatustega,lõpp nimeltpeab olema g,ja seda kohe kindlasti
eesti laskurkorpuses oli ta kindlasti,selle kohta on omal ajal veteranide enda välja antud raamat,,velikie luki,kuramaa...ja miskit veel.praegu kohe ei plahvata.aga raamat on olemas,lihtsalt isa,s.t.aleks raia-poeg,juures.aga nagu öeldud,on see pisike teada olev tükike tema elust,serveerituna sobivas soustis.lisaks sellele, sõja lõppedes  saadeti ka tema asumisele,põhjuseks haridus ja ohtlikus.tollel ajal ikka avaldati nii tänu teenete eest kodumaale.eriti kui sa ei pärinenud töölisklassist ja lisaks veel omasid haridust. Ingrid 21. mai 2006, kell 11.38 (UTC)

Internetist leidsin uusi fakte. Äkki keegi oskajam vala lehe sisse:
* http://et.wikipedia.7val.com/wiki/249._Eesti_Laskurdiviis "koosseis" vajutamisel tuleb info "staabiülem Eduard Raia"
* http://www.esm.ee/public/Eestlaste_yksused.pdf  annab ka lisainfot nii antud isiku kui teiste kohta, mida võiks kasutada.
* http://forum.paradoxplaza.com/forum/showthread.php?316691-Ministers/page7 ka nimetab teda. Kontekst on minule natuke segane kuna ei tunne piisavalt ajalugu. Kuna tegemist on minu vanaisaga, kes suri Nõuukogude ajal, on tema Eesti Vabariigi aegsest taustast väga vähe teada. Seotus luurega on teada ning isik tundub õige. Seni pole ka ühtegi nimekaimu näinud. Tollel lehel on mingi RAR fail, mida ma kätte ei saa kuid asjakohane rida veebilehel on "26137;Head of Military Intelligence;Eduard Raia;36;NS;Technical Specialist;Very high;raia_eduard_est;x"
* http://wmda.mobi/et/249._Eesti_Laskurdiviis ka sisaldab infot, mis ehk on eelmisest pärit?
edit: Leidsin http://et.wikipedia.org/wiki/249._Eesti_Laskurdiviis ning seal on ka osa infost juba olemas.
Tõnu Samuel ~~
"Nõukogude ajal hoidus kontaktidest." Kontaktidest kellega ta hoidus? Velirand (arutelu) 28. september 2014, kell 17:12 (EEST)
Artiklis Korporatsioon Vironia põrandaalusest tegevusest juttu ei ole.
Kogu artikkel on segane. Andres (arutelu) 3. august 2015, kell 09:44 (EEST)


Arutelu:FSB

Minu meelest ei ole mõtet venekeelseid väljendeid kursiivi panna, sest kirillitsa tõstab nad niikuinii välja. Peale selle ei pruugi kirillitsat halvasti tundvad inimesed osata kirillitsa püst- ja kaldkirja kokku viia. Andres 21. mai 2006, kell 07.54 (UTC)

Управления ФСБ РФ по Балтийскому Флоту и войскам Калининградской области, в/часть 28659

Особый отдел КГБ СССР по Краснознаменному Прибалтийскому военному округу

Управлениe ФСК РФ по Северо-Западной группе войск (войсковая часть, полевая почта/в/ч 44417)

VF FSB [[Balti mere laevastik]]u ja [[Kaliningradi oblast]]i vägede valitsus

Lisasin lõigu Venemaa Föderatsiooni Vastuluureteenistus ehk FSK (ka Föderatsiooni Vastuluureteenistus, Föderaalne Vastuluureteenistus) kohta, ent v-o see oli rohkem kui FSB-ks ümbernimetamine. Enwiki ja ruwiki on teinud eraldi artikli (nt :en:Federal Counterintelligence Service)--Estopedist1 (arutelu) 23. juuni 2016, kell 18:27 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kristenkannik

Tere tulemast Vikipeediasse, Kristenkannik!
Alla tuleb kirjutada ainult arutelulehekülgedel. Andres 21. mai 2006, kell 11.29 (UTC)
Entsüklopeediaartikli ülesehitus on teistsugune kui sõnaraamatuartiklitel. Siin ei ole esmane mitte sõna tähenduste loetlemine, vaid iga mõiste põhjalik avamine. Andres 21. mai 2006, kell 11.33 (UTC)
Palun ära paiguta artiklitesse ingliskeelset teksti. Andres 20. jaanuar 2007, kell 16:27 (UTC)

Lisan omalt poolt, et reklaam pole Vikipeedias lubatud.Vikipeedia:Mida Vikipeedia ei ole 1. oktoober 2012, kell 20:27 (EEST)

Tere! Palun lisa märge, kust on pärit see pilt: :Pilt:Kalmar county.gif. - Urmas 3. juuli 2007, kell 11:01 (UTC)

Kas Sul on Eesti Toiduainetööstuse Liidult luba olemas, et tohib nende kodulehel avaldatud teksti sõna-sõnalt Vikipeedias kasutada? Kui luba pole, tuleb laused ümber sõnastada (faktid pole kaitstud). Kuna ümber sõnastamine on suur töö, siis praegusel kujul tuleb Su lisatud tekst kustutada--Bioneer1 (arutelu) 7. september 2012, kell 17:33 (EEST)
Kas te tahate Wikipediasse infot saada või aega kokku hoida ja ümber kirjutamise asemel ära kustutada? (Kristen)

Loomulikult on ümberkirjutamine parem, aga keegi peab seda tõesti tegema ja see võtab aega. Me ei saa mahakirjutatud teksti pikalt hoida, sest seda ei tohi olla. Andres (arutelu) 15. september 2014, kell 09:02 (EEST)

Tere! Kumb on siis õige, kas toiduainetööstuse liidu logo kasutus on piiratud, nii nagu inglis Vikipeediast kopeeritud teksti järgi võiks arvata, või tohib logo kasutada vabalt nii nagu juuresoleva litsentsi järgi võiks arvata? Esimesel juhul ei sobi logo eesti Vikipeedias kasutamiseks. Pikne 28. mai 2014, kell 10:41 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ingrid~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Ingrid! Andres 21. mai 2006, kell 11.43 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ingrid~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Carra~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Carra! Andres 21. mai 2006, kell 14.35 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Carra~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Vladimir Majakovski

Taivo, ma ei saanud aru, miks Sa tühistasid anonüümse kasutaja muudatused. Ma taastasin need, sest minu meelest lisas ta infot. Andres 21. mai 2006, kell 18.08 (UTC)

Minule tundus see link rääkivat luuletaja tütrest, mitte luuletajast, aga las see link siis olla. Taivo 21. mai 2006, kell 18.22 (UTC)

: Seal oli ju peale selle lingi hulk teisi parandusi. Muidugi on vaieldav, kas see link siia kuulub, aga niikaua kui tütre kohta artiklit pole, võib ta siin ju olla. Andres 21. mai 2006, kell 18.58 (UTC)

Saksa vikis on vaba pilt. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. juuni 2006, kell 20.50 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tlu.ee/files/arts/2270/Rasmud9e16145be04b41648276e2874384133.pdf
** In Vladimir Majakovski on 2013-06-24 14:18:37, 404 Not Found
** In Vladimir Majakovski on 2013-07-07 22:28:03, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:28 (EEST)


Kasutaja arutelu:Semjon~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse!   Ints 22. mai 2006, kell 8:29 (UTC)
Tere kõigile. Olen redigeerinud mõned artiiklid ingleskeelses vikis. Nüüd on aeg üles panna mõned artiiklid eestikeelsesse vikisse :-).

Tere! Palun lisa piltide Vektor joon.JPG, Vektor raster.jpg, Resize in out.jpg, Zoom in.jpg ja Raster.jpg juurde sobiv litsentsimärgis ning allika- ja autoriteave (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 14. august 2010, kell 12:34 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Semjon~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Arvuti

Arvan, et arvelaud ei ole arvuti, samuti tuleb arvutit eristada lihtsalt arvutusmasinast. Ka definitsioon alguses on liiga üldine ja ebamäärane.
Andres 22. mai 2006, kell 06.37 (UTC)

Nõus, et alati võiks paremini. Aga sa paku konkreetsem välja. Kritiseerida et "pole piisavalt hea" oskab igaüks. Rohkem konstruktiivsust paluks! Tõnu Samuel 22. mai 2006, kell 13.17 (UTC)

: Palun ära pahanda. Kui ma saan mahti, teen ehk ise ümber. Praegu andsin ainult vihjed. Toimetamist nõudvaid artikleid on tuhandeid.    Andres 22. mai 2006, kell 16.06 (UTC)

:: Ma pahandamisena päris ei mõelnudki. EOW (End of war :)) Tõnu Samuel 22. mai 2006, kell 16.15 (UTC)
Arvutuspulgad ei ole päris kindlasti arvuti! Andres 22. mai 2006, kell 16.07 (UTC)

Juhtusin alles nüüd seda nägema; Tõepooles on vale definisatsioon, arvuti peab olema muuhulgas programmeeritav, ning just see eritab ta kalkulaatorist ja arvutuspulkadest. --M2s87 4. detsember 2006, kell 17:15 (UTC)

Varem kasutati sõna "arvuti" laiemas tähenduses, mis hõlmas ka arvelaua ja arvutuslükati. Andres 4. detsember 2006, kell 19:19 (UTC)

Muide, ka kalkulaatorid võivad olla programmeeritavad.

Mulle tundub, et arvutid olid enne olemas kui kalkulaatorid. Selget piiri kalkulaatori ega arvuti vahele ei saagi tõmmata. Olen kasutanud programmeeritavat kalkulaatorit, millel võis piisava mäluga tuhandetest sammudest koosneva programmi koostada, programmi sai salvestada ning käivitada uute muutujatega. Arvutuspulgad ega arvelaud pole arvutid, need on abivahendid. Aga tehtud on ka mehhaanilisi arvutusmasinaid, milles saab etteantavat algoritmi muuta, samas kui esimesed elektronarvutid polnud programmeeritavad, uue arvutusalgoritmi seadmiseks pidi masina uuesti koostama. Valju 4. detsember 2006, kell 19:44 (UTC)

: Varem (näiteks ENE 1. väljaandes) mõisteti arvutit nii laialt, et  ka arvelauda nimetati arvutiks. Andres 4. detsember 2006, kell 20:37 (UTC)
"Arvuti on elektrooniline masin, mis töötleb informatsiooni vastavalt etteantud reeglitele." - pesumasin ka töötleb infot. Tundub, et arvutit, nagu autotki, ei ole võimalik ühe lausega defineerida. Mis eristab arvutit kalkulaatorist? Andmete salvestamise võimalus edasisteks tegevusteks? Kas kalkulaatorisse saab pehmeketast sisse pista?--Hendrix 20. veebruar 2008, kell 19:01 (UTC)

Andmete salvestamise võimalus küll ei erista, keskmisel kalkulaatoril seisab mälus viimane tulemus ka pärast välja lülitamist, veidi paremad jätavad meelde mitmekümneid tehteid ning esitavad neid hiljem. On mingi muu tunnus, mis määrab kas seade on arvuti. Tegelikult on paljud eriotstarbelised seadmed ikkagi arvutid, näiteks:

*Elioni  digi-TV-boks (kasutab tarkvara ning isegi hiirekursor ilmub ning klaviatuuri saab külge ühendada)

*Digifotoaparaat, mitmel peegelkaameral on op-süsteemiks DOS-i modifikatsioon ja tarkvara on .exe programm

Tavaliselt neid aga arvutiks ei loeta. Kas mitte arvuti pole seade, mis suudab töötada paljude tarkvaraliste rakendustega, kas samaaegselt või vaheldumisi. Ainult ühe programmiga töötav seade pole arvuti. Valju 20. veebruar 2008, kell 19:54 (UTC)

: arvutamise "võime" ei tee veel raaliks, loe Turingi masin, kui need nõuded on täidetud, siis ongi raal. suwa 21. veebruar 2008, kell 09:45 (UTC)

Sõna raal on mugandus ühe esimese nõukogude arvuti Ural nimest. Valju 4. detsember 2006, kell 19:44 (UTC)

See on huvitav väide, aga selle kohta oleks viidet tarvis. Rene 21. aprill 2010, kell 00:33 (EEST)
Sõna raal tähendab minu teada konkreetselt elektronarvutit, mitte arvutit üldiselt. Sama arvab ka Eesti keele etümoloogiline teatmik. Rene 21. aprill 2010, kell 00:33 (EEST)

Tehtud vastav parandus tekstis. Rene 21. aprill 2010, kell 01:49 (EEST)

Tänapäeva arvuti koosneb riistvarast ja suuremal või vähemal määral lisaseadmetest, et inimesel oleks võimalik arvutit töötamiseks kasutada.
Mis need lisaseadmed siis selle lause järgi oleksid? Need, ilma milleta töötada ei saa? Kas mõeldakse sisend- ja väljundseadmed nagu monitor, klaviatuur, hiir või midagi muud? Kui midagi muud, ei saa vist öelda, et nendeta tööd teha ei saaks. ML 23. märts 2007, kell 17:50 (UTC)

Minu meelest küll ei saa ilma nendete töötada. Tõsi küll, sülearvutil ja pihuarvutil on kõik kokku monteeritud. Andres 24. märts 2007, kell 06:39 (UTC)

Võib-olla väljendasin ennast ebaselgelt. Mõtlesin, et kui mõeldakse muid lisaseadmeid peale monitori, klaviatuuri ja hiire, ei saa öelda, et (nende) lisaseadmeteta töötada ei saa. Riistvara artiklis loetletakse riistvarana ka sisend-väljundseadmed ja skannerid jne. St et see lause, mida siin tsiteerisin, on vist eksitav - riistvara ja lisaseadmeid ei ole mõtet nimetada loetelu eri elementidena, kui just mitte täpsustada, et "arvuti enda komplekti kuuluv riistvara" vmt. ML 24. märts 2007, kell 10:43 (UTC)

: Minu meelest mõeldakse seda, et arvuti kasutamiseks läheb tarvis mingeid lisaseadmeid. Nähtavasti arvatakse nende alla ka sisend- ja väljundseadmed. See lause tuleks tõesti täpsemalt sõnastada. Võib-olla vajab täpsemat sõnastamist ka riistvara definitsioon. Andres 24. märts 2007, kell 11:56 (UTC)

:: Tegelikult moodustavad arvuti protsessor, töömälu ja vahemälu. Kõik teised seadmed on välisseadmed, neid pole vaja arvuti tööks, vaid andmete etteandmiseks ja tulemuste salvestamiseks. See, et tänapäeval võivad ka välisseadmed mahtuda arvutiga ühte korpusse, ei tee neid veel arvuti osaks. Põhimõtteliselt saab ka printeri ning monitori mahutada arvutiga ühte korpusesse, aga otseseks arvuti tööks pole neid vaja. Valju 24. märts 2007, kell 12:48 (UTC)

::: Ma ei näe põhjust, et vahemälu (cache) peaks olema arvuti oluline koostisosa. Inglise vikipeedia loetleb neli olulist koostisosa: the arithmetic logic unit (ALU), the control unit, the memory, and the input and output devices. Rene 21. aprill 2010, kell 02:02 (EEST)

:: Harjumuspärasest personaalarvutist. BIOS on seatud nii, et ilma klaviatuurita PC käima ei lähe ning op. süsteemi ei käivitata, hiire ja monitori ning teiste seadmete olemasolu ei kontrollita. Valju 24. märts 2007, kell 12:48 (UTC)

:::: Tänapäevased arvutid ei kontrolli ka klaviatuuri olemasolu (asi selles et klaver võib USB-i taga olla) ja saab ka vanemate bioside puhul kontrolli ära keelata ("halt on" ja siis  "all but keyboard") ning käivitub ilusti -- Ahsoous 21. aprill 2010, kell 01:08 (EEST)

::: Sõnastasin ehk natuke paremini. Riistvara jäi sellest lõigust praegu küll välja, aga tuleks ühel või teisel moel uuesti lisada. ML 24. märts 2007, kell 14:59 (UTC)

Kas võtsid "Arvutispetsialisti" sellepärast välja, et artiklit veel ei ole? Vikipeedias nii ei tehta. Andres 21. aprill 2010, kell 00:09 (EEST)

Artikkel Arvutispetsialist on olemas, aga see on kaunis sisutühi. Võtsin selle lingi ära, kuna ma leidsin, et selle artikli viitamine "Vaata ka" all pole piisavalt põhjendatud. On mustmiljon arvutitega seotud terminit ja neid kõiki pole mõtet seal "Vaata ka" all viidata. Rene 21. aprill 2010, kell 00:26 (EEST)

: Sain aru. Aga kust seda arvutispetsialisti viidata? Andres 21. aprill 2010, kell 00:56 (EEST)

:: Hetkel viitab seda näiteks Häkker. Kuid minu jaoks on arvutispetsialist kaunikesti udune termin. Ma tean palju konkreetsemini defineeritud "arvutiisikuid" nagu programmeerija, serveri administraator, operaator, aga milline on nende suhe arvutispetsialistiga, seda ma öelda ei oska. Ma lihtsalt ei kasuta kunagi sellist terminit nagu arvutispetsialist. Rene 21. aprill 2010, kell 01:34 (EEST)

::: Arvutispetsialist on minu teada asutuse töötaja, kes tegeleb kõigega, mis on seotud arvutitega. Ta on just nagu vahendaja arvutite maailma ja tavamaailma vahel. Andres 21. aprill 2010, kell 09:39 (EEST)

::: Artiklis Häkker tuleks see minu meelest asendada teise sõnaga. Andres 21. aprill 2010, kell 09:40 (EEST)

::: Artiklis Arvutispetsialist on tema töö olemus minu meelest päris hästi välja toodud. Lisada võiks selle, et ta ka konsulteerib tarkvara ja riistvara soetamisel. Andres 21. aprill 2010, kell 09:43 (EEST)

Abakus ei ole kindlasti mitte masin. Andres 21. aprill 2010, kell 09:54 (EEST)

Sõnastasin ümber nii, et seda nimetatakse arvutamise abivahendiks. Rene 21. aprill 2010, kell 11:26 (EEST)

Minu meelest tuleb selle artikli teema täpselt piiritleda ning rääkida siin arvutist tänapäeva mõttes, sest tänapäevane arvuti mõiste ei hõlma kõiki arvutamisseadeid ja -vahendeid. See vastaks Vikipeedia põhimõttele rääkida ühes artiklis ühest mõistest. Muidu muutuvad lingid ebamäärasteks ja teistest artiklites öeldu mõte ähmastub.
Teen ettepaneku käsitleda teisi arvutamisvahendeid artiklites arvutusmasin, kalkulaator ja arvutuslaud (näiteks abakus ja arvelaud). Eraldi on vist veel arvutuslükati. Andres 21. aprill 2010, kell 09:52 (EEST)
Ma ei tea, kas kalkulaator on õigesti defineeritud.
On veel arvutuspulgad. Andres 21. aprill 2010, kell 09:54 (EEST)

Nõustun. Ma arvan, et kogu artikkel ongi juba mõnda aega end sinna poole tüürinud. Pea-asjalikult oleks tarvis arvuti definitsiooni muuta. Näiteks inglise viki põhjal: Arvuti on programmeeritav masin, mis töötleb, salvestab ja manipuleerib andmeid. See definitsioon jätaks välja abakused, arvelauad jms. Kalkulaatorid on mu meelest peamiselt samuti arvutamise abivahendid. Mõningad neist on muidugi ka programmeeritavad, aga need piirid ongi hägused. Ma arvan, et kõik need n.ö. arvutamise abivahendid võiks koondada artiklisse Arvutusmasin (või on Kalkulaator nende jaoks õige koht). Rene 21. aprill 2010, kell 11:26 (EEST)

: Tore, et me ühel meelel oleme. Andres 21. aprill 2010, kell 11:30 (EEST)
Kui rääkida arvutite ajaloost, siis võib eelloo all lühidalt rääkida ka varasematest arvutusvahenditest.  Andres 21. aprill 2010, kell 11:08 (EEST)

Jah, seda muidugi. Rene 21. aprill 2010, kell 11:26 (EEST)
Kui enWiki näiteks võtta, siis tuleks arvestada, et sealses en:Computer artiklis on mainitud veel kolme definitsiooni:
#"Misconceptions" all on öeldud: "The minimal definition of a computer is anything that transforms information in a purposeful way."
#"Programs" all on öeldud: "The defining feature of modern computers which distinguishes them from all other machines is that they can be programmed."
#"Stored-program architecture" all: "Nearly all modern computers implement some form of the stored-program architecture, making it the single trait by which the word "computer" is now defined."
Ma olen nõus, et artikkel ei peaks sisaldama iga masinat, mis kunagi sõrmede peal arvutamise vältimiseks välja on mõeldud, ent neid teemast välja defineerida oleks kah vale. Teha neile eraldi artikkel ja "Arvuti" artiklisse lühikokkuvõte oleks minu pakkumine. Ehk siis:
*"Arvuti" artiklis üldiselt juttu arvutitest mis alluvad tänapäevase arvuti definitsioonile: (Tänapäevane) arvuti on programmeeritav masin, mis talletab oma programmi mälus, töötleb selle alusel kas sisendeid või mälus talletatud infot (k.a. programme), ning annab kasutataval kujul väljundi. Definitsiooni sõnastasin nii põhjustel, mida siin püüan lahti seletada:
Arvan, et tänapäevane arvuti peaks olema vähemalt arhitektuuriliselt võimeline oma programmi ise, kas sisendi mõjul või teise programmi osana, muutma (See, kas selline käsk kunagi vajalikuks osutub või isegi tarkvaras lubatud on, on iseasi).
See tähendab sisuliselt, et programm peab olema talletatud sisemälus, mida saab nii lugeda kui kirjutada.
Vastasel korral tuleb tänapäevaseks arvutiks lugeda ka mängutoos: Programmeerimiseks võime ära vahetada hammastega trumli, infot talletatakse selsamal trumlil, sisendiks on vedru üles keeramine ja väljundiks muusika.
Tänapäevase arvuti puhul (alates perfokaardiarvutitest) loetakse info väliselt read-only andmekandjalt sisemällu ja alles seejärel käivitatakse. Segane jutt, aga mõte loodetavasti selge.
*Artikli alguses mainida ka üldisemat definitsiooni: Arvuti on iga seade, mis manipuleerib infot ettemääratud viisil, ning viidata teisele artiklile (mille nime ma siinkohal strateegiliselt pakkumata jätan), kus on ära toodud laiemale definitsioonile (aga mitte kitsamale) vastavad arvutid.
*Mis infot manipuleerib ja mis ei, võiks olla juba teise artikli arutelu teema.
Vabandust, et surnud koera jälle üles kaevasin. Jostikas 21. detsember 2010, kell 13:27 (EET)

See küsimus tulebki kuidagi lahendada.

Teise artikli pealkiri on lahtine. Pakun, et võiks olla artikkel Arvutusmasin, mis räägib arvutavatest masinatest, ja veel üldisem arvutusseade, mille alla mahub ka näiteks arvutuslaud ja arvutuslükati.

Minu meelest oleks selgem teema alt väljajätmine ning linkide panemine täpsustusmärkusesse. Muidu muutuksid kõik siselingid ebamääraseks. Küll aga võib algelisematest asjadest rääkida eelloo all.

Arvuti on iga seade, mis manipuleerib infot ettemääratud viisil. See definitsioon on minu meelest liiga ebamäärane, ja minu tõlgenduse järgi käivad selle alla kõik seadmed, sest kõik füüsilised protsessid töötlevad minu meelest muu hulgas ka infot. Andres 21. detsember 2010, kell 15:06 (EET)

:Kui seadmele sisendit andes kuidagi seadme olekut muudetakse, kas tegu on programmeerimisega? Ehk siis: Arvuti on iga seade, mis manipuleerib infot ettemääratud, muudetaval viisil? Kõmmutan mõnevõrra puusalt... idee on siis see, et püssisihik, millel saab seada laskekaugust, klassifitseerub mehaaniliseks sihtimisarvutiks, ent selline, mis koosneb fikseeritud kirbust ja sälgust, seda enam pole.

:Teine küsimus on muidugi see ettemääratuse osa: Kui arvuti on ette määratud andma juhuslikku tulemust, kas see on ettemääratud töötlemine? Aga see on vast liiga detailides sumamine? Jostikas 21. detsember 2010, kell 17:45 (EET)

:: Ma ei arva, et see on liigne sumamine.

:: Paljusid seadmeid saab reguleerida, see ei tee neid minu meelest veel arvutiteks. Näiteks raadio ja fotoaparaadi nuppe sai kruttida juba ammu. Ka näiteks auto rooli keeramine modifitseerib info töötlemise viisi. Minu meelest on see idee lootusetu.

:: Teisele küsimusele vastuseks: vastus võib vabalt olla jaatav. Andres 21. detsember 2010, kell 21:31 (EET)
====Analoogarvuti ≠ arvuti?====
Üks asi veel. Varem jaotati elektronarvutid kaheks: analoogarvutid ja digitaalarvutid. Nüüd vist analoogarvuteid enam arvutite alla ei arvata. Andres 21. aprill 2010, kell 11:30 (EEST)
mis asjast analoogarvutid enam arvutid ei ole? imelik jutt. näit vanadel kosmoseaparaatidel olid analoogarvutid kuna digiarvutit polnud veel olemas. --Täitsa Topitav Konn 21. oktoober 2010, kell 14:58 (EEST)

Digitaalarvutid olid olemas enne kosmoselaevu. Andres 15. detsember 2010, kell 23:43 (EET)

: tea jah, miks ma nii arvasin. ;) muidugi olid olemas.

:Analoogarvutid kindlasti vastavad Rene poolt pakutud definitsiooni tingimusele (kui jätta kõrvale lükatid, kellad jne, vt. Arutelu:Analoogarvuti). Kui see definitsioon muidugi kehtima jääb. Jostikas 21. detsember 2010, kell 13:27 (EET)

::Praegu  mõeldakse "arvuti" all enamuses  informatsiooni töötlemise masinat. Mitte lihtsat arvutit millega saab ainult arvudega tehteid teha.  Pakun siis välja nimetuse "infor" . Muidugi on sellel sõnal puuduseks, et on keeruline käänata. Eeliseks aga lühidus ja sarnasus seotud  mõistega informatsioon. Pakkuge midagi paremat? Lembit.Soolo (arutelu) 5. märts 2017, kell 12:43 (EET)

:::Me ei saa ise termineid välja mõelda. Tehete tegemise arvuti on taskuarvuti ehk kalkulaator. Adeliine 5. märts 2017, kell 13:07 (EET)


Arutelu:Skisofreenia

Skisofreenia on vaimselt terve inimese reageerimisviis vaimuhaigele keskkonnale.

jätaks anonüümse vaimutsemise Delfisse? Tõnu Samuel 22. mai 2006, kell 14.17 (UTC)

: See pole vaimutsemine. Nagu aru saan, on see antipsühhiaatrilise liikumise üks põhiseisukohti. Seda usuvad mitmed kvalifitseeritud psühhiaatrid (ei oska praegu küll viiteid anda).

:: Siis tee leht "anonüümsete kommentaatorite antipsühhiaatriline liikumine, millel pole viiteid anda" ja koli sinna. Anonüümne sisutühi jutt tõesti ei päde. Tõnu Samuel 22. mai 2006, kell 14.52 (UTC)

:::Kunagi tulevikus teen kindlasti, Tonu lahkel loal. Aga enne kritiseerimist vaadaku Tõnu inglisekeelsest wikipediast artiklit Anti-psychiatry. Äkki teeks enne selle ära?

::::Inglise wiki Schizophrenia: Similarly, psychiatrists R. D. Laing, Silvano Arieti, Theodore Lidz and to a certain degree Colin Ross have argued that the symptoms of what is normally called mental illness are comprehensible reactions to impossible demands that society and particularly family life places on some sensitive individuals.

:::::No näed. See tsitaat on palju mõistlikum jutt kui anonüümne "plaah, haige maailm". Aga antipsühhiaatria kohta ei keela sul vist keegi kirjutada. See siin on psühhiaatria kohta kirjutatud jutt. Tõnu Samuel 22. mai 2006, kell 15.14 (UTC)
Soovitaksin kirjutada algul tänapäeva psühhiaatrilisest seisukohast, seejärel skisofreenia mõistmise ajaloost psühhiaatrias ja lõpuks antipsühhiaatrilistest ja muudest mittepsühhiaatrilistest (sealhulgas filosoofilistest) vaatenurkadest, tuletatud mõistetest (näiteks skisoanalüüs) ja sõna kasutamisest metafoorina. Andres 22. mai 2006, kell 16.03 (UTC)
Mõtlesin tükk aega, kas hakata isiklikele solvangutele vastama. Nagu näen, on vahepeal tehtud artikkel Antipsühhiaatria. Tõnu Samuel, kas Te usute nüüd ilma viideteta, et selline asi on olemas? Kas Te olete veendunud, et Teie enda kaastööd wikipediale on täiuslikud? Kuidas Te saate mind nimetada anonüümseks, kui minu kasutatava arvuti IP number lisandub igale minu lisandusele, tahan ma seda või ei? Professionaal, kelleks ma Tõnu Samueli pean, võib iga kell eksimatu täpsusega minu isiku kindlaks teha ja kapoistid mulle kallale ässitada. KUIDAS MA SAAN LUUA ENDALE KASUTAJAKONTO, MIS MIND PIDEVALT VÄLJA EI VISKA? On ääretult frustreeriv omada mitut kontot, millest mingit kasu ei ole.

Tõnu läks tõesti liiga ägedaks. Aga kui jutt on antipsühhiaatria seisukohtadest, siis ei tule neid esitada faktina, vaid antipsühhaatria seisukohtadena. Ka peavoolu psühhiaatria seisukohad tuleb sellistena esitadam.

Meil on kombeks nimetada sisselogimata kasutajaid anonüümseteks, kuigi IP-aadress on tegelikult paljastavam kui kasutajanimi.

Kuidas nimelt konto Sind välja viskab? Andres 9. juuni 2006, kell 17.20 (UTC)

:Vist mina läksin ka liiga vihaseks... Väljaviskamine käib järgmiselt:
* Teen uue kasutajakonto
* Login sisse
* Muudan väljavalitud artiklit
* Veendun, et muudatused on teinud 217.159.185.18, mitte minu kasutajanimi
* Alustan otsast peale (login sisse)
* Jne.

:: Ma ei ole kindel, et see aitab, aga proovi teha nii, et teed kasutajakonto ankeedi juurde väiksesse kasti linnukese. Andres 12. juuni 2006, kell 16.35 (UTC)

::: meelepete ei ole sama, mis hallutsinatsioon. Hallutsinatsioon on komplitseeritud meelepete. Meelepetted jaotatakse elementaarseteks ja komplitseerituteks. Komplitseeritud omakorda illusioonideks ja hallutsinatsioonideks.

::: Kiivusluul ei ole iseloomulik skisofreeniale, pigem alkoholismile. Hendrix 15. aprill 2007, kell 11:40 (UTC)

Palun tee vajalikud parandused. Andres 15. aprill 2007, kell 12:15 (UTC)
Võtsin välja: "Mälu ja intellekt jäävad skisofreenia korral primaarselt kahjustumatuks." Sõna "primaarne" tuleks lahti seletada - kognitiivne defitsiit kujuneb üsna sageli välja. --Ken 12. mai 2007, kell 09:26 (UTC)
jõuame sinna, et mida Sa kognitiivse defitsiidi all mõtled?
Praktiline psühhiaatria peab üha enam kognitiivsuse all silmas just mäluga ja intellektiga seonduvat.
'Primaarne' tähendab seda, et esmaselt mingist tingitud. Skisofreenne protsess ei põhjusta häireid mälus ja intellektis. Nii et võiks selle Su poolt kustutatu taastada. Või kui soovid, siis muuda sõnastust.

sõnastasin selliselt: "Kognitiivsete funktsioonide (mälu, tähelepanu, intellekt) häired ei pruugi aga võivad, eriti pikaajalise haiguskulu korral skisofreeniaga kaasneda." Miks ja kuidas kognitiivne defitsiit välja kujuneb on tõesti ebaselge, nagu ka haiguse põhjused üldiselt, mistõttu loobusin sellest primaarsuse mõistest. --Ken 12. mai 2007, kell 10:54 (UTC)

: Selles, miks ja kuidas skisofreeniahaigetel ilmnevad pikaajalise haigestumise korral mälu ja intellekti häired, pole midagi ebaselget. Ealised iseärasused... Enamikel üle 50 aastastel inimestel võib täheldada noid häireid - organism ju kulub. Ei tohi unustada, et inimese vaimsete võimete tipp on kuskil 30 eluea kandis ja elu edasisel kulgemisel nii kehalised kui ka vaimsed võimed tasapisi tuhmuvad. Entsüklopeedia on paraku koht, kus tõde peab olema tema täies alastuses - meeldib see meile või ei meeldi.--Hendrix 12. mai 2007, kell 11:01 (UTC)

::No kuule! Kognitiivseid funktsioone hinnatakse ikkagi vastavuses ealiste normidega. Ja öelda, et enamikel (tervetel) üle 50-aastastel kujuneb välja kognitiivne defitsiit on ka pisut julm. See on küll selgelt näidatud, et skisofreenikute kognitiivsed võimed alanevad rohkem kui normaalse vananemise korral. Mingid seosed on leitud ka ravimitega.--Ken 12. mai 2007, kell 11:17 (UTC)

::aga kes on öelnud, et elu on meelakkumine? Ikka julm... Mina, kui arst, olen selle mõttega juba harjunud ja ei võta seda traagiliselt, et mul 50 aastaselt juba kergelt logiseb. See on elu paratamatu kulg...
Ei ole näidatud, et mälu ja intellekt skisofreeniahaigetel oleksid eakohasest normist kehvemad. Aga neid mälu- ja intellektiteste on skisofreeniahaigetel paganama keeruline teha, kuna see neid mitte üks põrm ei huvita. Ega Kraepelin ilmaaegu seda haigust varajaseks nõdrameelsuseks ei kutsunud. Need haiged on sageli nii huvitud, et meenutavad dementseid.
Ja kui mõningad ravimid põhjustavadki kognitiivset defitsiiti, siis on see farmakoloogia probleem, mitte psühhiaatria probleem --Hendrix 12. mai 2007, kell 11:30 (UTC)

See on küll üdini vale väide, et ei ole näidatud skisofreenikute ja normgrupi kognitiivse funktsiooni erinevust. Tõsi, on leitud erinevaid tulemusi, aga seda eriti defekti progresseerumise koha pealt.
*Kenny, JT. et al. (1997). Cognitive Impairment in Adolescents With Schizophrenia. Am J Psychiatry 154, 1613-1615: Adolescents with schizophrenia have generalized cognitive dysfunction, which is most apparent on tests of attention and working memory. (Väikese valimiga uuring võrdleb sch noori normvalimiga);
*Fucetola, R. et al (2000). Age and neuropsychologic function in schizophrenia: a decline in executive abilities beyond that observed in healthy volunteers. Biological Psychiatry  48(2), 137-146: a degenerative process may result in a more accelerated decline of some executive functions in older age in schizophrenia.
*Davidson, M. et al (1996). Cognitive functioning in late-life schizophrenia: a comparison of elderly schizophrenic patients and patients with Alzheimer's disease. Am J Psychiatry 153, 1274-1279: Relative to the comparison subjects, both groups of patients showed cognitive deficits on each of the neuropsychological measures. The schizophrenic patients performed worse than the patients with Alzheimer's disease on tests of naming and constructional praxis but were less impaired on the test of delayed word recall.
Üks metauurimus kah:
*Aleman, A. et al. (1999). Memory Impairment in Schizophrenia: A Meta-Analysis. Am J Psychiatry 156, 1358-1366.:Meta-analyses were conducted on 70 studies of the published literature on recall and recognition memory performance between patients with schizophrenia and normal comparison subjects. The findings revealed a significant and stable association between schizophrenia and memory impairment.

Need on ainult mõned üksikud üsna suvaliselt valitud näited.--Ken 12. mai 2007, kell 12:06 (UTC)

:nõus, et ühel korralikul skisofreeniahaigel saab Luria testi väärtuseks 5,0. See ongi see varjane nõdrameelsus. Ennem hakkab karu tantsima, kui skisofreeniahaige mälutestiga hakkama saab. Aga pane see sama skisofreeniahaige mööda võõrast linna kõndima - pole hirmugi, et ära eksiks. Ja veel - kuidas saab lugeda valiidseks mälu ja intellekti testide tulemusi, kui haigel peas kummalised mõtted või sõimlevad hääled. Neil juhtudel mu arust pole digitaliseeritud testidega mitte midagi peale hakata - väärtused tulevad nii nirud, et ... Tuleb minna põhilise juurde - probleemilahenduse võime juurde ja just sellise probleemi lahenduse juurde, mis on haigele oluline --Hendrix 12. mai 2007, kell 12:21 (UTC)

::Teie väide oli, et "Ei ole näidatud, et mälu ja intellekt skisofreeniahaigetel oleksid eakohasest normist kehvemad." Mina väitsin, et on küll näidatud ja on küll kehvemad. Muide, testitulemuse valiidsusel pole midagi viga, reliaablus on küsitav. Kui viidatud (või muid) uuringuid lugeda, siis on selge, et teste ei viida läbi akuutses faasis haigetega - kognitiivne defekt ei kao ka siis kui positiivsed sümptomid on remissioonis. Jah, fenomenoloogiline lähenemine on tore asi, aga formaalne kognitiivsete võimete testimine on üsna heaks indikaatoriks ka veel keerukamate, sotsiaalsete ülesannetega toimetulemisel. Nagu on vaimse alaarenguga inimesi, kes formaalsel testimisel saavad peaaegu normskoorid ent pole võimelised igapäevaste toimingutega hakkama saama on ka skisofreenikuid, kes formaalselt on, vabandust, purulollid, aga ühiskonnas toimivad suuremate probleemideta. Aga need on pigem erandid. PS., siit ei tohiks teha järeldust, et kõigil skisofreenikutel tingimata on ulatuslik kognitiivne defekt.--Ken 12. mai 2007, kell 12:39 (UTC)

::testitulemus on just ebavaliidne, kui on teada, et esineb hulgaliselt faktoreid, mis ühtedel uuritavatel kohe kindlasti mõjutavad testi tulemusi. Enamik IQ teste on aja peale ja täiesti põhjendatult. Kuna skisofreeniahaige pole huvitatud testi tegemisest, siis läheb tal oluliselt kauem aega ja seega ka tulemus on halvem. Teiseks - kõik neuroleptikumid mõjuvad pärssivalt - jälle testi tegemise kiirus. Kolmandaks - skisofreeniahaige ajus valitseb kaos ja et selles kaoses õigesse sihtpunkti jõudmine võtab aega või siis ei jõutagi sihtpunkti ja tulemuseks IQ testil saame mingi jama. Kui kognitsiooni all mõeldakse lisaks intellektile ja mälule ka veel tajumist ja mõtlemist, nii nagu psühholoogias see reeglina on, siis on skisofreenia korral tegemist tõsise kognitiivse häiritusega. Enamikel juhtudel kaosega, aga mitte defitsiidiga. Mõtteid on küllaga, aga need mõtted on totaalselt sassis nii vormiliselt kui sisuliselt.--Hendrix 12. mai 2007, kell 12:57 (UTC)

:::Esiteks - motivatsiooniprobleemid esinevad ka tervetel subjektidel. Ka võimetus ennast motiveerida midagi teha on oluline näitaja kognitiivse funktsiooni kohta (psühholoogilises mõttes). Teiseks - ravimite mõju kohta ütlesite ise, et see on farmakoloogia, mitte psühhiaatria probleem. Kolmandaks - mõtlemise ja intellekti definitsiooni suhetest võib kirjutada vist kümneid ja sadu monograafiaid, nagu seda ka tehtud on. Ja jällegi, akuutses faasis haigetel kognitiivse funktsiooni mõõtmisest ei tule tõepoolest midagi asjalikku välja.

:::Tõsi, põhjus, miks vaimne alaareng, või dementsus, alkohoolik ja skisofreenik saavad kognitiivset funktsiooni mõõtvates ülesannetes normist madalama tulemuse võib olla erinev. Aga lõppkokkuvõttes, funktsioneerimise seisukohast pole ju vahet, MIKS inimene ei suuda ettetulevaid ülesandeid lahendada, fakt on see, et ta ei suuda. Mulle tundub, et suur osa vaidlusest on tingitud "kognitiivse defitsiidi" mõiste erinevast arusaamisest. Defitsiit - puudujääk. Paradoksaalsel kombel võib puudujääk väljundis tuleneda sellest, et sisend on liiga rikas. Ka informatsiooni selekteerimine ning korrastamine on kognitiivne protsess. Muuhulgas on see üks intellekti tunnus. Võimetus vahet teha olulistel ja ebaolulistel tunnustel on samuti puudujääk just selles võimes. Selliselt muutub Teie väide, et "Skisofreenne protsess ei põhjusta häireid mälus ja intellektis" osalt vääraks. Ka mäluülesannete sooritus on häiritud, võib-olla tõepoolest selle pärast, et inimene ei taha (aga tahteelu häired on samuti ju skisofreeniast tingitud), mis tähendab, et mäluülesannete sooritus halveneb ikkagi skisofreenia tõttu.

:::PS. sooviks seda põnevat arutelu jätkata, kuid tundub, et tavawikipedisti jaoks on see juba pisut liigdetailne ning asjasse mittepuutuv. Kas praegune sõnastus "Kognitiivsete funktsioonide (mälu, tähelepanu, intellekt) häired ei pruugi aga võivad, eriti pikaajalise haiguskulu korral skisofreeniaga kaasneda." on Teie arvates õige või vale, st. kas võib sisse jääda või tuleks ära koristada? --Ken 12. mai 2007, kell 13:38 (UTC)

ma kardan, et me mõlemid pole suutelised diskuteerima skisofreenia patogeneesi detailide üle. Ja kas üldse keegi on suuteline? Miks ei ole? Sellepärast, et psüühika on niivõrd integreeritud nähtus, et oleks väär hakata teravat piiri tõmbama intellekti, mälu, mõtlemise, tajumise, tudeelu, tahteelu vahele. Tänapäeval ei olda selleks veel suutelised - arenguruumi seega jätkub. Aga mis puutub intellekti/mälu ja skisofreeniavahelistesse suhetesse, siis tuleb lihtsalt tõdeda, et reaalses elus on küllaga skisofreeniahaigeid loominguinimesi - seega inimesi, kes vajavad obligatoorselt intellekti ja mälu. Ja mälu/intellekti seotusest skisofreeniaga mainitakse ainult möödaminnes - et aja jooksul võib teatav kognitiivne defitsiit tekkida. Ja mälu/intellekti häired ei kuulu skisofreenia diagnostiliste kriteeriumide hulka, ei esimest ega teist järku sümptomite hulka.
Tuleks lahendada probleem, miks mäluülesannete sooritus halveneb ikkagi skisofreenia korral. Aga selleks, et seda probleemi lahendada, me peame endale kõigepealt selgeks tegema, mida näitab mäluülesannete halb sooritus. Kas kehva mälu? Kas ainult kehva mälu? Või ka seda, et skisofreeniahaige viibib hetkel oma teises/kolmandas/neljandas jne maailmas, kus tal pole lihtsalt aega meie pakutavate tegevustega tegeleda. Hinge killustumine - schizophrenia. Isiksuse lõhustumine. Üks isik tegeleb maapealsete asjadedega, teine isik - seda me ei tea, millega teine isik tegeleb. Aga üsna suure tõenäosusega on nende erinevate isiksuste tegevused erinevad, sest motivatsioonisüsteemid on erinevad. Ühel isiksusel pärinevad motivatsiooniimpulsid reaalsest maapealsest elust, teisel isiksusel tema hallutsinatoorsest maailmast, kolmandal tema luululiset maailmast. Ja veel lisaks psüühilised automatismid, mõjustuselamused... --Hendrix 13. mai 2007, kell 15:57 (UTC)

kas on siis reegel, et alapealkirjades ei viita?--Hendrix 31. mai 2007, kell 20:38 (UTC)

See on kirjutamata reegel. Andres 31. mai 2007, kell 22:30 (UTC)

Eelnev kogn. funktsiooni halvenemise küsimus on jätkuvalt artiklis korrektselt lahendamata. Märkasin teist küsitavust:
"Skisofreeniahaiged surevad reeglina samadel põhjustel nagu üldpopulatsiooni liikmed." - kas skisofreeniapatsientidel suitsiidi pole märkimisväärselt rohkem? (või õigemini, kui artikleid vaadata, siis on küll, aga kas on vastuväiteid eelretsenseeritud ajakirjades avaldatud tulemustele sarnaselt mälu halvenemise küsimusega)?--Ken 12. oktoober 2007, kell 18:30 (UTC)

:kas ikka on skisofreeniahaigete suremus suitsiidi tõttu oluliselt kõrgem, kui üldpopulatsioonis? Selle seisukoha tõestuseks tahaks näha rohkem kui ühte viidet--Hendrix 12. oktoober 2007, kell 18:37 (UTC)

::Mis ma ikka copy–pasten, kirjuta google scholarisse schizophrenia Causes of Death ja leia tulemustest mõni vastupidine artikkel.--Ken 12. oktoober 2007, kell 18:43 (UTC)

:::tegelikult ajasin ma eile õhtul jama. Kindlasti on sch haigete suremus suitsiididesse suurem, kui üldpopulatsioonis. Sest remissioonis nad saavad aru, mis nendega lahti on ja siis kalduvad nad selliseid lõplikke otsuseid vastu võtma. Kahjuks... Ja teatav hulk enesetappe sooritatakse ka häälte mõjul. Aga skisofreenia kui haigus ei ole surma põhjuseks. "Skisofreeniahaiged surevad reeglina samadel põhjustel nagu üldpopulatsiooni liikmed" - see lause peaks tähendama seda, et ei saa surma põhjuseks märkida - skisofreenia. Nii nagu näiteks saab surma põhjuseks märkida Alzhaimeri tõve, diabeedi jne.

"Prognoos tervistumisele on halb. Skisofreenia on püsivalt süvenev haigus, mis põhjustab tänapäeval jääva psüühikahäire ja väljendunud puude tekkimist." See on ikka mõnevõrra liialdatud. Umbes 1/3 juhtudest on skisofreenia tänapäeval siiski ravitav. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 5. jaanuar 2013, kell 11:52 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ajp.psychiatryonline.org/cgi/content/full/156/9/1358
** In Skisofreenia on 2013-06-24 13:28:56, 404 Not Found
** In Skisofreenia on 2013-07-07 00:57:24, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:57 (EEST)
----
Üks välislink võeti millegipärast välja. Andres (arutelu) 3. märts 2016, kell 23:36 (EET)
----
"Enesetapp on sagedaseim skisofreeniahaigete surma põhjus." "Skisofreeniahaiged surevad reeglina samadel põhjustel nagu üldpopulatsiooni liikmed." Nende kahe lause vahel on teatav vastuolu. Velirand (arutelu) 2. detsember 2022, kell 10:39 (EET)


Arutelu:Katlakivi

Siia ei viita ükski lehekülg. Andres 22. mai 2006, kell 16.49 (UTC)

Katlakivi - põhiliselt kaltsium-ja magneesiumkarbonaadist koosnev sade, mis tekib vesinikkarbonaate sisaldava kareda vee kuumutamisel. --kanakukk 16. jaanuar 2009, kell 19:51 (UTC).

Vaata, mis juba kirjutatud on. Ja pane siselingid. Andres 16. jaanuar 2009, kell 20:30 (UTC)
----
Link Sade viib valesse kohta. Andres 16. jaanuar 2009, kell 20:30 (UTC)


Arutelu:Stirlitz

Võib-olla Schtirlitz?

: Siin ma jääks Š juurde, kuna film on vene oma ja nendel on Ш-ga variant. Muidu peaks lähtuma algsest nimest aga siin ju algne tegelane ongi välja mõeldud ja sisuliselt eksisteerib ainult antud, venekeelses kontekstis. Tõnu Samuel 22. mai 2006, kell 18.22 (UTC)

:: Õige on Max Otto von Stierlitz, kuid eesti keeles kirjutatakse tavaliselt "Stirlitz".  Vaata :ru:Штирлиц ja teised vikid. Andres 22. mai 2006, kell 18.35 (UTC)

::: muidugist kui nüüd kõik algusest ära rääkida, sellist saksakeelset nime pole olemaski - Ahsoous 16. juuni 2007, kell 21:34 (UTC)

:: Tegemist on ikkagi kõigepealt Julijan Semjonovi raamatute tegelasega. Andres 22. mai 2006, kell 19.15 (UTC)

::: traditsiooniliselt on seda nime ikka kirjutatud Julian Semjonov - Ahsoous 16. juuni 2007, kell 21:37 (UTC)

:Stierlitzil oli olema ka prototüüp õige nimega vist Issaev eesnime ei mäleta, kui mälu ei petta.Akra 16. juuni 2007, kell 20:53 (UTC)

:: Vsevolod Vladimirov mitte Issajev  :) aga muidu peetakse peamiseks prototüübiks Richard Sorget  - Ahsoous 16. juuni 2007, kell 21:23 (UTC)

:Õige Vladimirov. Aga Sorge oli nende sündmuste ajaks kõrvaldatud.Akra 17. juuni 2007, kell 15:00 (UTC)
Pakun ikkagi, et artikli võiks viia korrektse nime alla (Stierlitz) ja mainida, et Eestis on levinum vigane kirjapilt. --Oop 23. veebruar 2012, kell 18:42 (EET)

Viimane lõik ei sobi siia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. juuli 2008, kell 14:11 (UTC)

Või oleks see parem?:
Hitleri punkris käis tähtis nõupidamine. Äkki tormas sisse Stirlitz ja hakkas saladokumente pildistama.
"Kes see on?" küsis Hitler.
"Nõukogude luuraja Issajev," vastati talle.
"Aga miks te teda siis kinni ei võta?" oli Hitler nõutu.
"Aga milleks? Nagunii keerutab end kuidagi välja!"
--Improvisaator 29. september 2008, kell 12:23 (UTC)

Minu meelest see on parem kui need, mis seal olemas on.Miacek (arutelu) 14. juuli 2018, kell 21:18 (EEST)


Arutelu:Meditsiin

Pole päris selge, kas histoloogia on meditsiini haru. Sama kehtib inimese anatoomia kohta. Andres 22. mai 2006, kell 19.33 (UTC)

Siin ei oleju tegelikult loetletud meditsiini harusid, vaid teadusharusid, millele meditsiin toetub ja mille abil on arenenud ja areneb tänapäeval ning on seeläbi väga tihedates seostes. Anatoomia ja histoloogia käivad kogu loodusteaduste kohta, kuid sama kehtib ka immunoloogia, tsütoloogia, geneetika, biokeemia jne kohta.

Prekliinilised erialade puhul on aga nende erialade laiast tegevusvaldkonnast just vaid inimest puudutav osa mõeldud. Seega ka selle osa kohta ei saa tegelikult mingeid etteheiteid teha. Nt Viroloogia ehk õpetus viirustest - kuid vaid väike osa viirustest tabavad inimesi. Kuid antud kontekstis mõeldakse viroloogia vaid inimeste viirustega tegelevat osa.

Jään arvamusele, et pealkiri "Meditsiiniharud" on küll veidike ebatäpne, aga siiski paremini mõistetav kui kirjutada meditsiinigeneetika, inimviroloogia, inimese patoloogia, inimese histoloogia, kliiniline immunoloogia jne. -- Evian 20. märts 2008, kell 20.08 (UTC)

: Arvan, et prekliinilisi erialasid võib vaadelda ühisena meditsiinile, veterinaariale ja bioloogiale ning eraldi inimese kohta pole  mõtet artiklit teha.

: Ka kliinilised erialad on valdavalt meditsiinile ja veterinaariale ühised, kuigi haigused on liigiti mõnevõrra erinevad. Andres 30. märts 2008, kell 21:03 (UTC)

:: Jah, on näha, et mõistsime valesti teineteist. Ma mõtlesingi seda, et neid erialasid lahku lüüa ei tohiks. Need liialt sarnased, ja inimesega tegelev osa on pigem väike osa suurest teadusest.

:: Nu aga see artikkel on üldse kaa veidi kummaline - nt. radioloogia kui prekliiniline eriala. Või hügieen kui kliiniline eriala.

:: Ma tegin hetkel mõned parandused. Kuid kindlasti on artiklist puudu õeteadust puudutav osa, milles ma küll kaasa rääkida ei oska.  -- Evian 30. märts 2008, kell 22.22 (UTC)

Leian, et parem pealkiri on ikkagi "Meditsiin". Andres 12. veebruar 2011, kell 20:03 (EET)

Kuna artiklis meditsiin kasutati ka sõna meditsiiniteadus siis muutsin artikli nimegi selleks. Tavaliselt kiputakse meditsiini all mõtlema küll teraapiat - st teaduslikku ravikunsti. On olemas palju meditsiini, kui ravikunsti, eristusi: protomeditsiin, klassikaline meditsiin, rahvameditsiin, traditsiooniline meditsiin, traditsionaalne meditsiin ja selle eriliigid, alternatiivne meditsiin ehk alternatiivmeditsiin, teaduslik meditsiin kui teaduslik ravikunst (praegu artiklis ravi, ebateaduslik jne. Võimalik et ka empiiriline. Kas ka rahvuslik? Ka tiibeti meditsiin, hiina meditsiin, maajade meditsiin, indiaani meditsiin, šamanistlik meditsiin,... --Ivo Vahur 13. veebruar 2011, kell 00:29 (EET)

: Arvan, et see kahetähenduslikkus tuleb ühes artiklis ära klaarida. Andres 13. veebruar 2011, kell 00:46 (EET)

:: Pigem siiski üldisem artikkel või "harupesa", sest siis kaob vajadus arstiteaduse lahti ja lahkukirjutamise järgi ära.--Ivo Vahur 13. veebruar 2011, kell 00:55 (EET)

::: Seesama artikkel siin võib harupesa ülesanded täita. Kui me teeme selleks eraldi artikli, tekitab see liiga palju ebamugavust ja ebaloomulikkust. Andres 13. veebruar 2011, kell 01:36 (EET)

:: Vaata näiteks inglise Medicine (disambiguation) --Ivo Vahur  Vaata ka Tõenduspõhine meditsiin. Ja kas teoreetilist meditsiini (teoreetiline meditsiin) ei nimetata juba biomeditsiiniks? 13. veebruar 2011, kell 00:59 (EET)

::: Seal saadakse läbi tavalise meditsiini pagendamiseta meditsiiniteaduse alla. Andres 13. veebruar 2011, kell 01:37 (EET)

:::: Paneb siis algusesse ülesse märke, et see artikkel räägib meditsiiniteadusest ja teaduslikust ravikunstis, muude tähenduste kohta vaata  Meditsiin (täpsustuslehekülg). Lõppude lõpuks on meditsiin sõna otseses tähenduses vaid ravikunst. --Ivo Vahur 13. veebruar 2011, kell 02:52 (EET)

::::: Ma ei teeks seda ka, vaid paneksin need lingid samasse artiklisse. Andres 13. veebruar 2011, kell 03:03 (EET)

::::: Niigi on artikkel praegu ainult tühjadest siselinkidest koosnev. Ja eespool sai viidatud veel omakorda hargnevate ariklite võrgule.--Ivo Vahur 13. veebruar 2011, kell 03:09 (EET)

:::::: Mis siis? Artiklit tuleb täiendada. Andres 13. veebruar 2011, kell 03:12 (EET)

::::::: Siis tuleb see ümber kirjutada alates algusest. Lisada veel ajalugu ja eri maad jne. Ja sellest tuletada need hargnemised. Avada veel alguses mõiste erinevaid kujusid eri keeltes ja hieroglüüfkirjas. Meditsiiniteadus ei kattu sellega ega ka tipne sellega. Eluliselt on olulisem ravikunst, ka teaduslik. Kunst on kunst! "Sea" (seadja-teadja, teadus 23.) juures terveks ei saa, veelvähem lunastust, millega see tipneb. Mis see tõde maksab? --Ivo Vahur 13. veebruar 2011, kell 03:32 (EET)

::::::: See on mõistusevastane. Nagu pealkiri: entsüklopeedia (tsükkli õpetamine) ja ühes artiklis kõik  (omnia, omnialoogia) on kõik lahti kirjutatud. Mahtude otstarbeka (optimaalse) liigendamise küsimus.--Ivo Vahur 13. veebruar 2011, kell 04:33 (EET)
Paneks selle hiina klassikalise hoopis zhongyi nime alla ja selgitaks selle all selle hargnemisi.

Las ta olla hiina meditsiini all, nii on arusaadavam. Andres 13. veebruar 2011, kell 03:35 (EET)

: Siis tuleks ju ka meditsiiniteadus panna lääne meditsiini alla, et oleks "arusaadavam", millega on tegu. Isegi hiina meditsiini nimes ei tähenda tegelikult hieroglüüf "zhong" ei Hiinat ega hiinat. Vaata Hiina klassikaline meditsiin#Nimetusest. Kaug idas nimetatakse seda ka orientaalseks meditsiiniks ehk ida meditsiiniks, mõnikord kaug-ida orientaalseks meditsiiniks.  --Ivo Vahur 13. veebruar 2011, kell 06:27 (EET)

:: Meditsiini all mõistetakse kõigepealt lääne meditsiini, siis alles midagi muud. Andres 13. veebruar 2011, kell 06:46 (EET)

::: Läänes mõistetakse esmalt meditsiini all lääne meditsiini teraapiat ehk täpsemalt teaduslikku ravikunsti ja sellega seotut. Meditsiiniteadusele tavakodanikul mõelda ei tule. Ta ei lähe arsti juurde teadust otsima. Ja kui arst ei lähtu esimesest taost tulevast alusest "headus-inimlikkus" (ren), siis on see inimene eksinud kutsumuse valikul.--Ivo Vahur 13. veebruar 2011, kell 12:14 (EET)

:::  Mõistusevastane on käsitleda ülesloetletut ja viidatut ühes artiklis. Nagu pealkiri: entsüklopeedia (tsükkli õpetamine) ja ühes artiklis kõik  (omnia, omnialoogia) on kõik lahti kirjutatud. Mahtude otstarbeka (optimaalse) liigendamise küsimus.--Ivo Vahur 13. veebruar 2011, kell 04:33 (EET)

:::: Ei saa aru. Andres 13. veebruar 2011, kell 13:10 (EET)

:::: Lähed kontserdile või avad artikli muusika ja Sulle hakatakse rääkima muusikatööstusest ja pillidest jne.--Ivo Vahur 13. veebruar 2011, kell 13:17 (EET)
ASJAST. Mul pole piisavalt pädevust ega aega asja uurida, et seda artiklit kirjutada. Ka minu tuttavad arstid on muuga hõivatud. Peale ühe akadeemilise poissmehe. Proovin talle ja mõnele sõna saata. Saavad vähemalt head nalja lugeda. Kuda rahvas rabeleb. Tubli, tubli. Vaata näiteks kuidas näeb tegelikult välja artikli arutelu kohta käiv lehekülg  --Ivo Vahur 13. veebruar 2011, kell 13:25 (EET)
Ma ei tea kuidas praeguses seadusandluses asi reguleeritud on, aga üleeelmise  aastakümne lõpus ja eelmise alguses võis küll ajalehes vale nime all reklaami tehes mõned tuhanded trahvi saada. Jutt oli küll tervendamise ja  ravi eristamisest. --Ivo Vahur 13. veebruar 2011, kell 00:46 (EET)
Niiet rebasemäng on läbi. Praegu toimuv asub 1.VI-2.VI vahekorra üleminekus 1.I-2.I -le. Fu Xid kujutakse ka inimese pea ja mao kehaga (43. kuusjoon).--Ivo Vahur 13. veebruar 2011, kell 02:52 (EET)
$
Ma pole eriti kindel, et saan aru, millest jutt käib, aga olen selle poolt küll, et pealkiri võiks olla "Meditsiin". --Epp 13. veebruar 2011, kell 14:43 (EET)

“Constantinus II leidis ristiusu olevat lapselikult lihtsa ja otsekohese, ning hakkas seda segi sasima vananaiste ebausuga. Ta rõõm keerulisest teoloogilisest juuksekarva lõhkiajamisest oli suurem vastutustundest harmoonia säilitamise eest. Sestap provotseeris ta lugematuid lahkarvamusi ja korraldas tigedaid depatte lisades kütust jõudsalt edenevatele leekidele. Tulemuseks oli, et terved prelaatide (piiskopid) jõugud kasutasid riigi teid ja postihobuseid kihutamaks edasi-tagasi ühelt nn “sinodilt” teisele. Prelaatide sihiks oli viia kõik usulised talitused kooskõlla oma tujudega.” Ammianus Marcellinus (325/330-peale 391) Res gestae XXXI, xvi, § 18 --Ivo Vahur 13. veebruar 2011, kell 15:18 (EET)

Meditsiin (ladina keeles ars medicina 'ravimise kunst'; samatüveline medeor 'ravin, arstin')  on ravikunstiga seotud osa inimkonna kultuurist ja selle ajaloost (???kas see iseenesestmõistetav laiend jätta???).
SELETUS: Osa kultuurist, kuna see hõlmab kogu meditsiini ja meditsiinisüsteemiga seotut (st ka õpet-, uurimist-, korraldamist- ja rakendamist ning sellega seotud asutusi, teoseid, erivorme (ida-, rahva-, alternatiiv-, teoreetist ehk biomeditsiini (?), tõenduspõhist meditsiin, jmt), sellega hõivatud inimesi, selle abivahendeid jmt).
Selle esimesi kindlalt äratuntavaid märke on protomeditsiinina tuvastatud alates mesoliitikumi lõpust (??? kas on ikka mesoliitikum), mis distsipliinina kujunes välja vanaajal ja omandas kaasaegse teadusliku kuju lääne kultuuris uusajal. Meditsiin koosneb laiemas mõttes humaanmeditsiinist ja veterinaariast.
*KAS Tänapäeval mõeldakse (tekkivas) globaalkultuuris (või on see liiga tugev uuendus)
*VÕI Tänapäeval mõeldakse globaliseeruvas  kultuuris (või globaalses või  midagi taolist)
*VÕI Tänapäeval mõeldakse  globaliseerunud  lääne kultuurist
*VÕI Tänapäeval mõeldakse lääne kultuurist
*VÕI Tänapäeval mõeldakse
meditsiini  all kaasaegset teaduslikku humaanmeditsiini  koos meditsiiniteadusega (kas viia see osa  eraldi artikklisse????? või sellessamas?), igapäevases mõttes aga teaduslikku teraapiat (ravi, aga kuhu jääb ravikunst?) ja sellega seotud (, mis on endas ühildamas-ühitamas varasema ajaloo ravikunsti alaseid saavutusi). ((Näiteks erinevate rahvameditsiinide herbeoloogiat, manuaalravi võtteid, ida meditsiini..)) Peale selle on olemas ka enesepettusele ja -pettusele tuginev  pseudomeditsiin (Quackery).
Esimesed trepanatsiooni märgid pärinevad aastast 6500 eKr (Prantsuse) []. Lähis idas oli siis neoliitikum aga Prantsuses vist ikka mesoliitikum? Euroopa lõunaosas lõppes nii 8000 eKr, lääneosas nii 7000 eKr. Paneb siis mesoliitikumi lõpus??? Näiteks ka Ötzi jäämehe  ravimärgid Euroopa vaseajast.

Määratluse korrastamine artikliks [[meditsiin]]

Ei hakanud seda esialgu enne otsustamist eraldi artikliks tegema.
Meditsiin (ladina keeles ars medicina 'ravimise kunst'; samatüveline medeor 'ravin, arstin')  on tervise hoidmise, taastamise ja taastada püüdmisega seotud osa inimkonna kultuurist ja selle ajaloost.  Osana kultuurist hõlmab see kogu meditsiini ja meditsiinisüsteemiga seotut (st õpet-, uurimist-, korraldamist- ja rakendamist ning sellega seotud asutusi, teoseid, erivorme (ida-, rahva-, alternatiiv-, teoreetist ehk biomeditsiini (?), tõenduspõhist meditsiini, jmt), sellega hõivatud inimesi, selle abivahendeid jmt; nende ajalugu ja sellega seotut).

Selle esimesi kindlalt äratuntavaid märke on protomeditsiinina tuvastatud alates mesoliitikumi lõpust, mis distsipliinina kujunes välja vanaajal ja omandas kaasaegse teadusliku kuju lääne kultuuris uusajal. Meditsiin koosneb laiemas mõttes humaanmeditsiinist ja veterinaariast.
Tänapäeval mõeldakse globaliseeruvas  kultuuris
meditsiini  all kaasaegset teaduslikku humaanmeditsiini  koos meditsiiniteadusega, igapäevases mõttes aga teaduslikku teraapiat (ravi) ja sellega seotud, mis on endas ühildamas varajasema ajaloo ravikunsti alaseid saavutusi. (Näiteks erinevate rahvameditsiinide herbeoloogiat, manuaalravi võtteid, ida meditsiini, jmt.)) Peale selle on olemas ka enesepettusele ja -pettusele tuginev  pseudomeditsiin (Quackery).
Esimesed trepanatsiooni märgid pärinevad mesoliitikumi lõpust ja neoliitikumi algusest 6500 eKr   Prantsumaalt .  Samuti on leitud ravi jälgi ka  näiteks Ötzi jäämehel  Euroopa vaseajast.
----
Et mõnel meist ka piinlik pole hüperteadmisi avalikult presenteerida.....ennast loen siit klassist väljapoole kuuluvaks
seega
paraku
ilma mulle antud volitusteta viki kaudu
paraku
võtsin välja viki artiklist meditsiin(teadus)
ravimise teadusliku kunsti - või midagi sarnast----
liigläbinähtav mu meelest----miks?
Enamikule meist on teada, et meditsiini(ka arsti)teadus pidevalt KATSETAB JA UUURIB ja siis ravi ning ravimite kaudu modelleerib meie elu ja elukeskkonda oodata tuleviku lootuses, imetillukese fragmendina vast nii nagu kirjutas Marek Strandberg16.03.2012, "Maailmamajanduse kümme lootust":
"Muide, isegi aspiriinil pole teadupoolest kõigile ühtviisi kasulikku mõju, näiteks nagu klaasitäiel piimalgi..."
ja
http://www.sam.ee/ohtlikud-ja-defektsed-ravimid  jne....
Eesti kaudu on meditsiiniteadusel , mingis ajavahemikus, kindel süsteem ja süsteemi osanikud ning täideviijad...... püüdsin just seda veidike lahti seletada, et miks näiteks ei saa apteegiteenust pakkuvad ettevõtted müüa mujal maailmas ning traditsioonilise ravi preparaate ka uuemaid näituseks paraguai suhkrulehte (ning temast valmistatud kontsentraate) ega ka suhkrut (kuigi suhkur omab elusorgansmi endokriinorgansüsteemi kaudu hormonaalset toimet, mis põhjustab ka haiguslikke seisundeid ) aga paraku  ei ole kumbagi nimetatut registreeritud Euroopa Farmakopöa dokumentatsioonides ega registrites ega ka kohaliku Ravimiameti omades...
https://www.riigiteataja.ee/akt/875059?leiaKehtiv=
Taimravi ja ravimtaimi puudutav on ka lahtine: sest pooled nn raviained ehk ravimolekulid on taimeelu molekulide koopiad,
...näiteks mina isiklikult maja taga (ühtib põhja suunaga) kasvanud ja korjatud naistepuna õisi, apteegi kaudu levitada ei saa (ega ausalt öeldes tahagi) aga küsige perearsti käest Naistepuna ravitoimeid
http://www.apollo.ee/farmakognoosia.html
http://pood.rahvaraamat.ee/raamatud/maailma_ravimtaimede_ents%C3%BCklopeedia/111755
ning sellega seotud inimkatsete faasi (I,I,III,IV) ja edasi mõelda.....
Kliinilised uuringud Eestis faaside kaupa 1992-2011
http://www.ravimiamet.ee/node/1541
Neid kohalikke uuringuid 100 ringis vast on üle 5000 ja igapäevaselt lisanduvate minor muudatustega ravimipreparaatide loetelu ning katsete valguses küll üliolulised aga siiski vähemuses , aga millise pikkus. ning laiuskraadidega loomade- taimede- ning inimeste uuringuid (kas meil sündinud ja elav mustanahaline kannab endas vitamiin D pärilikku mehhanismi või nimetatud mehhanism hakkab arenema kehaväliselt) üldse võiks arstid igapäevases tööelus rakendada????
Meditsiin tänapäevases võtmes baseerub DIAGNOOSIL, mis võiks (Inimese elu ja eetikat eesmärgina peas hoides) olla teaduslikult kinnitatud- seega millist ravi eelistada, kas perearsti diagnoositud psüühhikahäireid ja stressi ning sellega kaasuvat stressiravi (pikaajalist medikamentoosset ravi) ehk kirurgilis-kliinilist varianti, kus väljalõigatud sapipõie ning maksabiopsia laboratoorsel uurimisel selgus, et inimene elab koos kõnealuse süsteemi kasvajarakkudega, (no special case , lihtsalt näide) ja kui inimene saadud "vale" diagnoosiga pöördub traditsiooniliste ravitsejate poole (ajaloo kaudu) siis ka alternatiivravimid lähevad kuhu auku...... õnneks on taimravi kogused mikroskoopilised ning kui akadeemiline meditsiin püüaks haigusliku seisundi korral kasvõi domineeriva organsüsteemi tuvastada, siis ei lähe ka ravi valesse auku, arvan ma....
aga
miks on oluline tuua artiklis ära kohalikud eriarstierialad, mõtteliselt ja tegevuslikult on eriarstid suutelised/võimelised ka südameid siirdama (Eesti kardioloogid välismaal) aga kohalik majandussüsteem on Euroopa Liidu regulatsiooni kaudu paika pandud selliselt( ma ei tea kas neil on ka kiirabi kohta omad nõuded, et iga 20 000 elaniku kohta mingil m ei km kolmel jne), et Eesti kaudu võime kopse siirdada, et kui näiteks tsüstilist fibroosi põdev inimene vajaks kopsude-südame siirdamist siis tuleks tal mujale minna, ja kui inimene vajab südame siirdamist siis ka mujale minna jne jne........ .
Ja kui Ivo siin kartis, et arstid on twisted huumoriga, ja naeravad endale kõhukrambid, siis eestlastel on vanasõna : kes viimasena naerab, naerab paremini- kui enne surm ei saabu ravimi kõrvaltoimena  http://www.apollo.ee/surm-ravimi-korvaltoime.html  --arvan ma , et kardame lollid näida, piinlik on arstide ees aga see on valehäbi arvan ma, sest vaadake vastutav on inimene arstitöö kaudud üksnes enda elu kaudu--- paluge ÜHEL arstil defineerida LÜMFISÜSTEEM ja selle organid, koed, hormoonid, peptiidid, IL-id ja haiguslikud seisundid ja laboratoorsed mõõtmisvõimalused ja rakendused ja iga registreeritud ravimi ning taimepreparaadi toime ja RHK-10 klassifikatsioon ning maailmas tuntumad klassifikaatorid ja seotud surmad ning millist kahju tekitab lümfisüsteemi ignoreerimine....... saate naerda aga see võib paraku ka saatuslikuks osutada- lihtsalt elu kaudu.... 15.dets. 2012  , 9:35  , Mariina


Kasutaja arutelu:Hazar~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Hazar! Andres 22. mai 2006, kell 19.33 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Hazar~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Alojarmo

Tere tulemast Vikipeediasse, Alojarmo! Andres 22. mai 2006, kell 21.04 (UTC)
Tänan :)
Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 22. mai 2006, kell 21.12 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi :Pilt:Kuristiku ÕOV logo.jpg juurde sobiv litsentsimärgis, autor ja allikas (selleks redigeeri pildi lehekülge). Taivo 7. juuni 2011, kell 21:57 (EEST)