Arutelu:Eva Perón

Miks ei või olla "Argentina, Los Toldos"? Andres 12. jaanuar 2007, kell 22:10 (UTC)
Minu meelest on hoopis parem, kui väiksem ühik on eespool ja samas ma pole sageli näinud säärast kombinatsiooni --Dj Capricorn 12. jaanuar 2007, kell 22:19 (UTC)

Artiklis on üks segane lause: Eva Peróni emal, vallalisel kokal Juana Ibarguren'il (1894–1971) ja tema isal, ema abielus armukesel rantšopidajal Juan Duarte'l (1872-1926) oli viis last. Kuidas sellest aru saada?--Animagi 12. jaanuar 2007, kell 22:21 (UTC)

: Kui oskad, sõnasta ümber. Eva isal oli kaks peret, kes elasid eri majades. Andres 12. jaanuar 2007, kell 22:32 (UTC)
Eva Peroni ema oli vallaline kokk Juana Ibarguren () ja tema isa rantšopidaja Juan Durtel (Juana ja Juan ei olnud abielus) oli varasemast abielust (mis veel kestis) viis last. See on üks võimalus --Dj Capricorn 12. jaanuar 2007, kell 22:33 (UTC)

: Ei. Juana oli Juani armuke, keda ta pidas oma naise kõrvalt. Oma naisega oli Juan oma surmani abielus. Viis last oli tal Juanaga. Andres 12. jaanuar 2007, kell 22:43 (UTC)

Andres, miks sa viited kustutasid, kas sulle ei meeldi,
et Vatikan ja Peronid olid transiidiga seotud?
suwa 6. november 2010, kell 09:57 (EET):

Inglise vikile viiteid ei panda. Kui tarvis, tuleb "vaata ka" alla panna siselingid.

Nii kaugelt seotud asju ei saa panna "vaata ka" alla, vaid tuleb välja kirjutada, millest jutt. Andres 6. november 2010, kell 10:40 (EET)

: Lisasin sellesse juhendisse Vikipeedia:Viitamine#Viitamine_teistele_vikipeediatele_wikipedia.org_domeenis

: Kas sobib? suwa 6. november 2010, kell 13:24 (EET)

:: Ei. Juhendisse lisatakse asjad, milles on kokku lepitud. Andres 6. november 2010, kell 13:29 (EET)

Evita tuleks ka vist siia suunata, aga siis peab muud lingid korda tegema. --Epp 29. aprill 2012, kell 02:25 (EEST)

reserveerisin märksõna Evita muusikalile, sest kõik 20+ linki peavad silmas muusikali--Estopedist1 (arutelu) 10. jaanuar 2016, kell 18:12 (EET)

: Siiski mitte.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. jaanuar 2016, kell 18:24 (EET)

::jah, eksisin. Kui märksõna reserveerimine konkreetsele asjale on vähegi kaheldav, võiks kohe täpsustuslehe teha, et vigased siselingid automaatselt näha oleks--Estopedist1 (arutelu) 11. jaanuar 2016, kell 10:27 (EET)

::: Pole hullu, need on suht seotud teemad, et võimalik oleks ka teha nii, et artikkel räägib neist kõigist ja järjekorras, aga siis peab selle ikka kümneid kordi pikemaks kirjutama.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. jaanuar 2016, kell 12:37 (EET)

Ta sünniaastaga on probleeme, et kas 1919 või 1922.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 10. jaanuar 2016, kell 19:57 (EET)


Arutelu:Ühetaoline tulumaks

Siin on mõned raskused.
Esiteks, flat tax võib käia ka näiteks käibemaksu kohta, kuigi tavaliselt peetakse silmas tulumaksu.
Teiseks, flat tax implitseerib ka seda, et on tegemist madala maksuga. Andres 13. jaanuar 2007, kell 13:32 (UTC)

Kas Eesti on riik kus on Ühetaoline tulumaks või kus oli Ühetaoline tulumaks? WikedKentaur (arutelu) 15. juuni 2019, kell 07:38 (EEST)


Kasutaja arutelu:Saximusic

Tere tulemast Vikipeediasse, Saximusic! Andres 13. jaanuar 2007, kell 23:43 (UTC)
Palun pööra tähelepanu niisugustele asjadele. Kuupäevaartiklites on loetletud ainult kõige tuntumad vastaval kuupäeval sündinud ja surnud. Pikemate loetelude kohta on spetsiaalsed artiklid. Surmaaega ei ole sündinute juurde tarvis märkida, sest 1) surmaaeg on vastavas artiklis, 2) loetelu läheb pikaks ja 3) pole kindel, kas siis, kui inimene sureb, sellesse kohta surmaaeg märgitakse. Andres 13. november 2010, kell 20:19 (EET)

Tere! Kas oled selle pildi autor? Kirjuta palun pildi juurde, kes on autor. Kui üleslaadija ise pole autor, tuleb aadressile permissions-etwikimedia.org edastada luba, kus autor (või varaliste autoriõiguste valdaja) kinnitab, et on nõus valitud litsentsiga. Pikne 24. mai 2014, kell 17:24 (EEST)
Tere!
Pildi juures on sõnaselgelt öeldud, et pilt pärineb perekonnaarhiivist. Kuna olen üks selle perekonna liikmeist, siis võin öelda, et pildi autorist ei tea keegi midagi või millal see pildistatud on. Elar Kuusi poeg Aare Kuusik on tema autoriõiguste pärija, aga tema on vana inimene ja selliste asjadega ei tegele. Sellest järeldan, et vastav pilt tuleb Vikipeediast ära kustutada, kuigi perekonnal peaks nagu autoriõigused olema ja peaks otsustusõigus olema, mida ta avaldab, mida mitte.

Autoriõigused kuuluvad pildi autorile, kui just varaliste õiguste puhul pole alust arvata teisiti. Kuna selle pildi autoriõigus üsna kindlasti kehtib veel ja autori luba ei saa tõendada, siis ilmselt jah, pilt paraku ei sobi Vikipeedias kasutamiseks. Pikne 24. mai 2014, kell 20:47 (EEST)
Küllap siis peaks enamus pilte Vikipeediast ära kustutama, sest üldjuhul ei ole paljude piltide autorit teada ja antud pildi puhul on selle pildi autor ilmselt samuti surnud. Luba ei ole mitte kelleltki küsida.

Vikipeedias ei pruugi teada olla autori pärisnimi, aga pseudonüüm, mida autor kasuab, tavaliselt siiski on. Autor võib antud juhul surnud olla, aga tema autoriõigus kehtib (st tema surmast pole möödunud 70 aastat). Pikne 25. mai 2014, kell 12:53 (EEST)


Kasutaja arutelu:Magabund~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Magabund! Andres 14. jaanuar 2007, kell 16:05 (UTC)
Hea töö artiklis Mihhail Hodorkovski! Andres 24. detsember 2007, kell 10:17 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Magabund~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Aavo Savitsch

Selles artiklis on mitteneutraalsuse sugemeid. Andres 15. jaanuar 2007, kell 15:16 (UTC)
Tunudb, et vikindamise märke võiks maha võtta.--WooteleF 20. märts 2008, kell 15:23 (UTC)
seda väidet ei tõesta miski: "viis Aavo Savitsch koos Tiit Madissoniga läbi taasiseseisvumisaja suurima meeleavalduse"
Kas ta on tõesti anarhist?
Aavo Savitschi [Savitši] Isiklikus osas on viga. Aavo elas küll Viiratsis, kuid polnud abielus oma elukaaslase Ilona Paalmanniga, kellega Aavol on kaks last. Aavo oli varasemalt abielus (tolle naise nime ei tea)ja sellest abielust on tütar Kaisa. Isa ja tütar omavahel ei lävinud.
Aavo Savitši maailmavaatelt rahvuslaseks nimetad on liig. Aavo ei suutnud viimse päevani endale selgeks teha millist poliitilist maailmavaadet ta pooldab, kuid üks suuremaid poolehoide oli Aavol rahvussotsialismile, kuid Risto Teinoneni skandaalsus hirmutas ta seda eitama.
Aavo Savitsch elas Viiratsis, Viljandimaal. Ta oli abielus ja kahe lapse isa.
Väide, et Ta (Aavo) kirjutas Alfons Rebasest ja Eesti Leegionist hulgaliselt artikleid ja uurimusi on ilmne liialdus. A. Savits pole teinud ainsatki UURIMUST ei Rebase ega Leegioni kohta.

Tegin mõned parandused. Kui tema maailmavaade oli lähedane rahvussotsialismile, miks teda siis rahvuslaseks ei või nimetada? Andres 31. detsember 2009, kell 09:42 (UTC)

Terve artikkel on viitamata ning samuti on kahtlane kasutaja "Bassau" redigeerimised. --kanakukk 18. juuli 2009, kell 20:21 (UTC).
Erakonna kodulehel nime Aavo Savitsch ei leidu. Vt.www.reform.ee

Ei ole tõesti, aga äriregistris on. Kui ta on hiljuti erakonnast lahkunud, ei pruugi see äriregistris kajastuda. Andres 27. juuli 2009, kell 19:49 (UTC)
Aga, kui teda pole erakonnas üldse olnud? Tuleks tema enda käest küsida, mis kamm sellega on?

Viidatut ja viiteid kustutada pole põhjust. Andres 27. juuli 2009, kell 20:04 (UTC)

: Tere, Google'i vahemälu abil on võimalik taastada olukord, nagu see oli 11. juulil 2009, seal on tõepoolest kõne all olev isik olemas. Tõepoolest teda enam reformi nimekirjast ei leia ja seetõttu tuleks artikkel ümber sõnastada. --kanakukk 27. juuli 2009, kell 20:39 (UTC).
Võin ka erakonna ametlike andmete põhjal kinnitada, et Savitsch oli veel pooleteise nädala eest Reformierakonna liige. Tänase seisuga on ta tõepoolest erakonna liikmete nimekirjast kadunud. Ma arvan teadvat ka selle põhjust, kuna aga see ei ole viidatav teave, siis jätan selle kui kinnitamata arvamuse enda teada. -- Toomas 27. juuli 2009, kell 20:44 (UTC)

Jah, link --kanakukk 27. juuli 2009, kell 20:55 (UTC).

Kas artiklisse kirjutada, et käesoleval hetkel partei liikmete hulka ei kuulu? --kanakukk 27. juuli 2009, kell 20:56 (UTC).

: Võib kirjutada, et kuulus parteisse juulini 2009. Andres 27. juuli 2009, kell 21:12 (UTC)
Sain info, et ta on omal soovil lahkunud reformierakonnast alates 24 juulist.
----
Sünniaeg oli enne ka viidatud äriregistri järgi. Andres 28. juuli 2009, kell 17:59 (UTC)
Isamaaliidust väljaheitmise kohta tuleks viidata pigem Sakala artiklit. Sõltumatu Infokeskuse artikkel võiks olla Savitschi publikatsioonide nimekirjas.
Teisi viiteid ma ei jõudnud kontrollida. Andres 29. juuli 2009, kell 06:04 (UTC)
Alajaotuses "Isiklikku" ei tõenda õpilaste nimekiri midagi; teine link ei tööta. Andres 3. jaanuar 2010, kell 09:56 (UTC)
Õpilaste nimekiri tõendab, et Viiratsi algkoolis õpib Andero Savitsch (Aavo Savitschi poeg). Teine link peaks nüüd töötama, kuigi neiu nimi ja tema pilt ei tõenda, et tegemist on siiski Aavo Savitsch kasutütrega ehk neiuga, kes viimased 13 aastat oli Aavo Savitschi ja Ilona Paalmanni vabaabielu tulemusena pereliige. Vabaabielu puhul vist üldse on raske tõestada, et laps on üles kasvanud just selles peres ja nende inimese hoole all? Kuidas aga tõendada Kaisa Savitschi olemasolu, või Aavo tutreks olemist? Koopia sünnitunnistusest? --Ancien

Mu meelest pole nii põhjalikuks vaja minna ja mina ise ei nõuakski selle viitamist. Minu pärast võib siit viite nõudmise maha võtta. Aga üldine reegel: kõike saab tõendada sellega, et ajakirjandus, eriti üle-eestiline või maakonnaajaleht on sellest kirjutanud. Kui näiteks Võru maakonna leht kirjutaks, et tal on kasutütar või kasvõi jaanalind, siis on kasutütre või jaanalinnu olemasolu tõestatud. Taivo 4. jaanuar 2010, kell 23:11 (UTC)
Taivo, kogu respekti juures, sa eksid - ajakirjanduses avaldatu ei tõesta midagi. Näide, The Times on rahu eest võitlemise eest aasta inimeseks tunnistanud nii J.Stalini kui ka A.Hitleri. Tõestab see nende rahumeelsust?--Ancien

::Sellepärast ei tõenda, et ajakirjandusest ja teatmeteostest on leida ka hulgaliselt vastunäiteid selle kohta, et nad polnud rahumeelsed mehed. Kui me ei teaks Hitlerist ja Stalinist mitte midagi muud peale selle, et Time on nimetanud neid rahuvõitlejateks, siis olekski see piisav alus neid rahuvõitlejateks kutsuda. Taivo 5. jaanuar 2010, kell 12:44 (UTC)

: Võtsin viited välja, sest need ei tõenda öeldut. Õpilaste nimekirjas pole ju öeldud, kes on vanemad.  Kui avalike andmete põhjal tõendada ei saa, tuleb lihtsalt välja jätta. Ka kasutütre CV-s pole perekonnast juttu. Sünnitunnistust pole siin tarvis avaldada, sest see oleks originaaluurimus. Kui neist asjadest pole meedias kirjutatud, siis ei ole tarvis neid ka siin avaldada. Esiteks on see vastuolus isikuandmete seadusega, teiseks võib selle lugeda ebaoluliseks. Andres 5. jaanuar 2010, kell 07:23 (UTC)
Lugupidavalt Andres, on Sul endal lapsi? Kui on, kas nemad on ebaolulised? Ajal mil eesti rahvas hääbub, on iga mees ja naine, keda saab esile tuua kui eeskuju oleks vajalik näidata ka nende osa ühiskondlikust vastutusest. Seega arvan, et pere kui ühiskonna alus eeldab ka teavet laste kohta. Seepärat teen ettepaneku jätta varalahkunud Aavo Savitschi mälestuseks sissekandesse tema laste nimed, keda kahjuks kunagi pole ajakirjanduse poolt kusagil maininud.--Ancien

Vikipeedia üks põhinõudmisi on see, et info peab olema avalike allikate poolt tõendatav.--WooteleF 5. jaanuar 2010, kell 10:02 (UTC)
Austatud WooteleF. Kui keegi pahatahtlik inimene või seltskond on kirjutanud internetimaailma (st. avalikusele), et Aavo oli (näiteks) biseksuaal, siis on see wikipedia seisukohast tõsi, sest võimatu oleks leida sissekannet, kus kirjutatakse Aavost kui heteroseksuaalist, kas pole nii? Paljusid asju on avalike allikate kaudu võimatu tõestada.--Ancien
Olen veidi kriitiline. Artiklis seisab, et ’’Aavo Savitsch oli üks peamisi Tammelehtedega Rüütliristi kavaler Alfons Rebase mälestuse jäädvustajaid’’ Kuidas määrata kes on peamine mälestuse jäädvustaja? See sõnastus pole neutraalne.
’’Aavo Savitsch suri pärast rasket haigust’’ Kuidas määrata, et haigus oli raske? Millise diagnoosi kohaselt Aavo suri, et seda nimetatakse raskeks haiguseks?
Aavo osast piirivalve taasloomise kohta ei leia Piirivalve ja Kaitseliidu allikatest midagi. Seega on see kinnitamata.--Ancien

Iga avalik allikas tõepoolest tõestusmaterjaliks ei sobi. Inno ja Irja ju kah kirjutavad oma blogis, et Mihkel Kärmas näitab lastele kooli juures tilli, ega see sellepärast kohe tõsi ei ole. Mingit head kriteeriumit allikate usaldusväärsuse määramiseks polegi, see on rohkem sisetunde küsimus.--WooteleF 5. jaanuar 2010, kell 12:57 (UTC)
Mälestuse jäädvustamiseks tuleb kasutada spetsiaalset lehte, mitte Vikipeediat. Kui niisugune leht luuakse, siis võib vast ka siin need andmed ära tuua. Praegu seda teha ei saa.
Usaldatavuse seisukohast on oluline, et allikas oleks toimetatud, nagu näiteks suured ajakirjandusväljaanded. Muidugi ei taga ka see veel andmete tõesust, aga originaaluurimuse kasutamine teeb seda veel vähem.
Minu laste kohta avalikke usaldatavaid andmeid ei ole, järelikult ei saa sel teemal ka Vikipeedias rääkida.
Mis puutub raskesse haigusesse, siis sellest on võimalik rääkida, tsiteerides nekroloogi, kui seal on nii öeldud. Ülejäänud väited, mille kohta tõendit pole,  tuleb välja jätta. Andres 5. jaanuar 2010, kell 15:56 (UTC)
Artiklis on üks kindel faktiviga, nimelt polnud Aavo Savitsch ERL-i asutamisel Purmanis, ometi seisab artiklis, et ta on ERL-i asutaja. Kuna ERL-i asutajate nimekirja pole kusagil avaldatud, jääb ajaloo jaoks see väärfakt, nagu oleks Aavo ERL-i asutaja.

Kui Sa tead, et see on vale, tõmba siis maha. Ja kui tagasi pannakse, siis võib panna viite lisamise märkuse. Andres 5. jaanuar 2010, kell 21:28 (UTC)
NPOV. Olen ysna kindel, et Isamaaliit ei nimetanud Savitschi väljaarvamise põhjuseks rahvuslust. See on Sõltumatu Infokeskuse ja võib-olla oli ka Savitschi enda seisukoht ning tuleb ka sellisena esile tuua. --Oop (arutelu) 11. märts 2012, kell 15:24 (EET)


Arutelu:Surnud 2007

Umbes 7. või 9. jaanuaril suri üks endine TTÜ prorektor. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. jaanuar 2007, kell 08:01 (UTC)

See tekst on kummaline: "16. jaanuar – Yuri Stern, juudi päritolu Iisraeli poliitik (57, vähk)"
*mehe nimi peaks vast kuidagi teisti kirjas olema; vt: :ru:Штерн, Юрий; ta on Venemaa juut
*miks on Iisraeli poliitiku puhul vaja eraldi kirjutada, et tal on juudi juured - kas Iisraelis on enamus mittejuudi päritolu isikud? - Urmas 21. jaanuar 2007, kell 10:26 (UTC)

Jah, "juudi päritolu" on ka minu meelest ülearune. Mis puutub nimesse, siis arvan, et seda tuleks kirjutada samade põhimõtete järgi nagu Iisraeli nimesid, st heebrea transkriptsioonis. Peale selle, ka Venemaa inimeste puhul kirjutatakse viimasel ajal juudi ja  saksa nimesid saksapäraselt; ma ei tea, kas keelemehed on sellele    sanktsiooni andnud. Võime ju variandid "Juri Stern" ja "Juri Štern" teha ümbersuunatavateks märksõnadeks. Andres 21. jaanuar 2007, kell 17:46 (UTC)

:Kas "Yuri Stern" on heebrea transliteratsioon? - Urmas 21. jaanuar 2007, kell 17:56 (UTC)

Ei tea. Seda võib lugeda nii "S" kui ka "Sh". Andres 21. jaanuar 2007, kell 19:20 (UTC)

Iisraeli allikates on nii "Stern" kui ka "Shtern". Andres 21. jaanuar 2007, kell 19:22 (UTC)
יורי שטרן

Kas siia pannakse isiku vanus surmahetkel või see eluaasta, milleni ta tüüris? Debora Vaarandi oleks minu arust oktoobris saanud 91, mitte ei olnud surres 91-aastane. avjoska 28. aprill 2007, kell 19:22 (UTC)

Vanus. Peab olema 90. Andres 29. aprill 2007, kell 01:16 (UTC)

Nägin surmakuulutust, kus oli öeldud, et Aigar Vahemetsa suri 8. mail, aga ühtki järelhüüet pole leidnud, nii et ma pole kindel, kas jutt on ikka sellest tuntud isikust. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. mai 2007, kell 17:26 (UTC)

Kas seda artiklit ei võiks äkki osadeks jagada, nagu inglise Vikipeedias? Ning niisamuti talitada artikliga [[In memoriam 2006]].
Sattusin sellele mõttele, kui vaatasin  [[Eri:Longpages|pikkade artiklite]] loendit. Minu arvates on nagu imelik, kui seda edetabelit juhib selline loeteluartikkel (hetkel juhib veel In memoriam 2006 aga varsti arvatavasti juba In memoriam 2007).
 Samuti võiks minu arvates kaotada nimede eest kuud ja päeva näitava osa ning ühel ja samal päeval surnud paigutada ühe kuupäeva alla (<nowiki>

== Jaanuar == === 1. jaanuar === *Ernie Koy, USA pesapallur (97)</nowiki>). iffcool 13. juuni 2007, kell 15:24 (UTC)

Minu meelest läheb kasutamine tülikamaks, kui sisu mitme lehe vahel jagada. Võib-olla saab asja leevendada nutikate navigeerimisboksidega. Andres 13. juuni 2007, kell 18:26 (UTC)

Teisele ettepaneku vastu mul põhimõtteliselt midagi pole, kuid minu meelest ei tee see asja paremaks. Kujundus on rohkem maitseasi. Andres 13. juuni 2007, kell 18:30 (UTC)

::Millised on nutikad navigeerimisboxid?

::Mina mõtlesin igastahes midagi sellist: In memoriam 200? oleks võrdlemisi lühike artikkel, kuna selle sisu on jaotatud 12 artikli vahel (st. kokku 13 artiklit). Iga artikli päises oleks sarnane mall, nagu ma tegin maailma sündmusi käisitlevatele artiklitele (Mall:Sündmused kuude kaupa), kus oleks viit kõigi teiste 11 artikli juurde ja In memoriam artikli juurde. Nõnda oleksid kõik artiklid kergestihaaratava pikkusega.

::iffcool 15. juuni 2007, kell 21:17 (UTC)

::: Saan aru küll, mida Sa mõtled. Selles osas, kas tasub tükeldada, lähevad nähtavasti arvamused lahku. Nutika boksi all peangi silmas midagi sarnast, nagu Sa ette paned. Andres 16. juuni 2007, kell 17:36 (UTC)]

Võiks olla siiski kõik ühel lehel. Siis saab ka otsida. Näiteks sain teada, et siin on siiani vaid 4 endist pesapallurit. Enam-vähem talutav. Võib-olla tasuks hoopis rohkem kaaluda, keda siin mainida. --Metsavend 15. juuni 2007, kell 21:49 (UTC)

Ja tundub, et endisi ragbimängijaid polegi sel aastal veel surnud. --Metsavend 15. juuni 2007, kell 21:52 (UTC)

: Arvan, et põhimõtteliselt võiks siin olla isegi rohkem isikuid. Kui temast kõlbaks teha artikkel, peaks ta ka siin olema. Andres 16. juuni 2007, kell 17:36 (UTC)

:: Eesti inimesi peaks kindlasti rohkem olema. --Metsavend 16. juuni 2007, kell 17:55 (UTC)
----
Kus on uudis Mart Kulli surmast? Andres 19. august 2007, kell 18:03 (UTC)

Terve eelmise nädala Postimees on tema nekrolooge täis. Ühel neist oli ka pilt ja sünni- ning surmadaatumid, aga ma ei suuda peast öelda, mis kuupäeva lehes. Mul pole neid Postimehi enam siin käepärast. -- Toomas 20. august 2007, kell 18:11 (UTC)

: Oot-oot, aga midagi on siin siiski mäda. See ei saa olla sama Mart Kull, kes oli kõrvakliiniku juhataja, sest too on/oli alles 51-aastane. Kas on võimalik, et augustis suri kaks Mart Kulli? Tõenäoliselt. Nii et paneme kuupäeva küsimärgiga ja võtame vanuse maha.

: Leidsin selle lehe üles. Daatumid on 19. IV 1914 - 10. VIII 2007. --Metsavend 20. august 2007, kell 19:01 (UTC)

::Suri Mart Kulli isa Mart Kull. --Metsavend 20. august 2007, kell 18:32 (UTC)

::: Kas keegi juhataks lingi? Ei Google ega Postimehe otsing ei näita.   Võib-olla võrguväljaandes seda polegi. Kas see Mart Kull oli ka arstiteadlane?

::: 1956. aastal sündinud Mart Kulli on nimetatud ka Mart Kull nooremaks, aga on olemas ka 1981. aastal sündinud arstiteadlane Mart Kull. Me peaksime kuidagi artiklipealkirjad paika panema. Andres 20. august 2007, kell 18:42 (UTC)

:::: Postimehes oli vähemalt üks kaastundevaldus prof. Mart Kullile isa Mart Kulli surma puhul. Vanem Mart Kull oli samuti arst ja õppejõud, vist dotsent. Eristada saab vist ainult sünniaasta järgi. --Metsavend 20. august 2007, kell 18:49 (UTC)
----
Kas selle artikli ja sarnaste artiklite nimi ei peaks olema In memoriam ---- ? Johannes 15. november 2008, kell 12:32 (UTC)

Meil on praegu nii, et "In memoriam" on jooksva aasta artikli nimi. See muudetakse järgmisel aastal mõne aja pärast ära. Andres 15. november 2008, kell 13:31 (UTC)
----
Siit peaks tulema link artiklile Erna, aga ma ei leia seda siit. Andres 17. veebruar 2010, kell 08:36 (UTC)

14. mai – Ülo Jõgi, "Erna" salga liige (86) --WooteleF 17. veebruar 2010, kell 08:41 (UTC)
-----
"Selgroovähk" vajaks täpsustamist, näiteks kas see oli pigem lülisamba (luu)vähk või seljaajuvähk. Variante on muidugi rohkemgi. Kuriuss (arutelu) 1. märts 2021, kell 19:10 (EET)


Kasutaja arutelu:Totu~etwiki

Totu
Tere tulemast Vikipeediasse, Totu! Andres 17. jaanuar 2007, kell 08:48 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Totu~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:Irene~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Irene! Andres 17. jaanuar 2007, kell 08:30 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Irene~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Park~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Park! Andres 18. jaanuar 2007, kell 08:00 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Park~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Corp~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Corp! Andres 18. jaanuar 2007, kell 08:03 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Corp~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Miguel de Cervantes

Minu meelest oleks parem pealkiri "Miguel de Cervantes". Hispaania nimedele võib alati ema perekonnanime lisada. Andres 18. jaanuar 2007, kell 15:01 (UTC)
"Don Quijote" on maailmakirjanduse suurteos, see avajaks eraldi artiklit. Suurte nimede korral võiks olla nii, et artikli juurde pääseb ka ainult perekonnanimega (Boccaccio, Shakespeare, Cervantes), sest neid kasutatakse tihti just nii, aga artikli pealkirjas peaks olema muidugi ka eesnimi

Nõus. Andres 7. juuni 2010, kell 12:06 (EEST)

Siiski on mõnikord eelistatud linna nime, näiteks Puškin, Lomonossov. Andres 7. juuni 2010, kell 12:07 (EEST)

Siia tuleks lisada "[[Näitlikud novellid]]". [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 16. detsember 2020, kell 12:19 (EET)

* Camila Ruz, Spain finds Don Quixote writer Cervantes' tomb in Madrid, BBC News Online, 17. märts 2015 (inglise keeles)


Arutelu:Tõnu Kaljuste

1 Eesti Muusika Biograafiline Leksikon 1990
2 Konzertdirektion Hörtnagel http://www.hoertnagel.com/html/kaljuste.htm
3 tonukaljuste.com
EMBL märgib, et T.K. töötas "Estonia" dirigendina aastatel 1980-1982, lehekülg http://www.tonukaljuste.com/?nodeid=9&lang=en aga, et töötas dirigendina rahvusooperis aastatel 1978-1985. Kes täpsustab?--ML 18. jaanuar 2007, kell 22:19 (UTC)

Niikaua kui täpsemalt ei tea, võib märkida mõlemad variandid (kasutada väljendit "teistel andmetel"). Andres 19. jaanuar 2007, kell 18:27 (UTC)

Koore ja orkestreid, mille juures ta on töötanud, on muidugi palju rohkem kui need 4, mis artiklis praegu nimetatud. Pean tunnistama, et ei tea, kuidas sellest ülevaadet saada.
Salvestusi on väga palju, nende loetelu võib vaadata näiteks aadressil http://www.tonukaljuste.com/?nodeid=4&lang=en või järgmisel aadressil "discography" linki klikates: http://www.hoertnagel.com/html/kaljuste.htm#. Kas oleks mõistlik valida välja mõned, mis on tähtsad, ja luua ülejäänute jaoks eraldi lehekülg ("Tõnu Kaljuste salvestuste loend" vmt)? Jällegi pean tunnistama, et mina ei ole pädev tähtsaid välja valima.--ML 18. jaanuar 2007, kell 22:19 (UTC)
Eesti Filharmoonia Kammerkoori nimi: EMBLi järgi asutati 1981 ENSV Riiklik Filharmoonia Kammerkoor või ENSV Riikliku Filharmoonia Kammerkoor (nimi on seal omastavas käändes). Tihti nimetatakse ka Tallinna Filharmoonia Kammerkoori, aga ei saa aru, kas see on ka ametlikult koori nimi olnud. Koori enda kodulehe ajaloo rubriigist nimede kohta eriti teada ei saa.

Koori esialgne nimi on minu meelest ENSV Riikliku Filharmoonia Kammerkoor (filharmoonia oli asutus, kus artistid töötasid). Andres 19. jaanuar 2007, kell 18:27 (UTC)

Kopeerin siia vana artikli teksti.
Võtsin ära ka vana teksti ees olnud kopi-peist märkuse, sest mina sõnastasin teksti ise. Praeguses artiklis aga ei ole võrreldes selle tekstiga midagi salvestustest ega ülevaadet Nargen Opera tegevusest. Arvan, et seda infot tuleks artiklis lihtsalt teisiti liigendada, aga igasugune tähtsuse järjekorda panemine tekitab mulle raskusi. --ML 18. jaanuar 2007, kell 22:19 (UTC)
See tekst on olemas ka aadressil http://www.tonukaljuste.com/?nodeid=14&lang=en:''
Tõnu Kaljuste on dirigent, kes asutas Eesti Filharmoonia Kammerkoori (EFK)(1981) ja Tallinna Kammerorkestri (TKO) (1993). Ta on korduvalt olnud Grammy auhinna nominent ning pälvinud mitmeid plaadistusauhindu (Diapason d´Or l´Annee 2000, Cannes’i klassikalise muusika auhind ja Edisoni auhind). Kaljuste on olnud õppejõud Tallinna konservatooriumis ja dirigent Rahvusooperis “Estonia”. Ta on seotud paljude orkestrite ja kooridega üle maailma. 1990. aastatel töötas ta EFK ja TKO kõrval ka Rootsi Raadio Koori ja Madalmaade Kammerkoori peadirigendina. Alates 2001. aastast tegutseb ta vabakutselise dirigendina. Tõnu Kaljuste on Rootsi Kuningliku Akadeemia liige, teda on autasustatud Jaapani ABC Muusikafondi aastapreemiaga ning rahvusvahelise Robert Edleri nimelise koorimuusikaauhinnaga. 2004. aastal omistati Kaljustele Eesti Kultuurkapitali peapreemia. Tõnu Kaljuste on pühendanud olulise osa oma tegevusest eesti heliloojate loomingule (Heino Eller, Arvo Pärt, Veljo Tormis, Erkki-Sven Tüür), kelle muusikat on ta plaadistanud firmale ECM. Kaljuste on plaadistanud kõik W. A. Mozarti vesprid ja litaaniad ning Antonio Vivaldi kirikumuusika (Carus). Tõnu Kaljuste on teinud koostööd ka niisuguste heliloojatega nagu Alfred Schnittke, György Kurtag, Krzysztof Penderecki, Erik Bergman, Gia Kantšeli, Sven-David Sandström, Knut Nystedt, Einojuhani Rautavaara, Brett Dean jpt. 2004. aastal alustas Kaljuste juhtimisel tegevust uus projektiteater Nargen Opera. Suvel toodi välja Jaan Tätte näidend “Latern” ning koostöös Von Krahli teatriga Veljo Tormise “Eesti ballaadid”. Sügisel etendus Eesti Draamateatris Joseph Haydni ooper “Üksik saar”. Detsembris juhatas Tõnu Kaljuste Norra Rahvusooperis John Adamsi stseenilist oratooriumi “El Nino”. 2005. aasta veebruaris juhatas Kaljuste Amsterdami Concertgebouw’s Sergei Rahmaninovi Vesperite ettekannet ning kuu lõpul Nargen Opera järjekordset Joseph Haydni lavastust “Elu kuu peal”.

Ülesanne on muidugi raske, aga küllap me kamba peale korda saame. Salvestuste täielik loend võib olla esialgu artikli sees eraldi alajaotusena. Kui artikkel läheb liiga pikaks, võib sellest teha eraldi lehekülje. Materjali korrastamiseks võib koostada ka kronoloogia. Andres 19. jaanuar 2007, kell 18:27 (UTC)

Tegin ühe faili, kuhu koondasin leheküljelt http://www.tonukaljuste.com/?nodeid=4&lang=en nelja kategooria alt (Compact Discs, Compilation Compact Discs, Vinyl and LP Cassette Tapes, Videography) Tõnu Kaljuste salvestused. Ma arvan, et on küll mõttekas eraldi lehekülg teha. Kopeerin praegu siia. Järgmisena olen valmis mõne aja pärast seda loetelu korrastama, et oleks eestikeelne ja ühtlasem. Aga üks probleem on veel selles, et selle loetelu tegemine on mingil hetkel seima jäänud (kohe loetelu esimeses kirjes on "expected early 2004").
Kopeerin selle praegu siia, ja kui lehekülg tehtud, võiks muidugi siit ära kustutada. Pealkirjaks sobiks "Tõnu Kaljuste salvestuste loetelu" või midagi muud?
Ja kui seda lehte juhtub siin nägema keegi, kes teab rohkem või lihtsalt viitsib selle uue artikli ise teha, siit või paremast allikast info sinna kopeerida - laske käia. --ML 12. veebruar 2007, kell 01:02 (UTC)

Soovitan pealkirjaks Tõnu Kaljuste salvestuste loend. Andres 12. veebruar 2007, kell 07:31 (UTC)

Kopeerisin loendi eraldi artiklisse Tõnu Kaljuste salvestuste loend. Teha on sellega veel palju ja sobivaim vormistus tuleb veel läbi mõelda. Tänase seisuga jääb ka ingliskeelseks, aga küll jõuab kunagi edasi. --ML 12. veebruar 2007, kell 12:44 (UTC)
----
teiste seas on palju esitatud Arvo Pärdi muusikat.

See on välja tõstetud, kuid ma ei pea sellist esiletõstmist kohatuks, sest see koor on üks Pärdi nii-öelda ihuesitajaid. Andres 17. veebruar 2007, kell 05:04 (UTC)
----
Grammy peaks olema tunnustuste all. Andres (arutelu) 27. jaanuar 2014, kell 16:46 (EET)

Lisatud. --Tiia (arutelu) 27. jaanuar 2014, kell 18:29 (EET)
----
'kooselus' – kas see on selle seaduse mõttes?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 27. märts 2017, kell 17:13 (EEST)


Arutelu:Ilga K.

algtekst tuleb nii suurte muudatuste tegemisel siia panna:
1935. aasta kevadel uurisid Riias Ferdinand von Neureiter, Hans Bender ja teised teadlased Ilga Kirpsi, kellega tehtud 42 katset tuvastid tema selgeltnägemise võime piirid.

'Wissen um fremdes Wisswn, auf unbekantem Wegw erworben. Ferdinand von Neureiter, Riga, den 13 Juli 1935. Kirjastus: Leopold Klotz Verlag Gotha. Kolm osa, 56 lk. On katsete tingimuste, läbiviimise ja tulemuste protokoll. Sisaldab 9 ..., 2 kirjaproovi ja 2 tabelit.
Aeg: 8 aprill Ilga saabub Riiga - 13 juuli valmib F. v. Neuleiteri protokollilise raamatu eessõna.
Märkus: raamat sisaldab vaid Ilga perenime esitähte - Ilga K. Fenomen avastati millalgi algklassisides kirjutama õppides, vanust otseselt ei ole. Kohe anti Riia spetsialistide kätte (Dr. med. C. Amsleter, Direktor des pharmakologischen Institutes; Dr.-Ing. A Brückmann, Direktor des elektrontehnischen Institutes; Dr. theol. G Mensching, religiooniajaloo õppetooli hoidja; + veel 3 med. Dr-it) ja kohe läks ka raamat saksas trükki.

Ilga' "loeb neid mõtteid" mida katsealune isik näeb. Seega ainult sõnu ja numbreid, mida katseisikutele teises toas näidatakse - hõikab ta järgi, ka võõrkeelseid. Ta 1) loeb numbreid ja sõnu ning nägemise eeldus on 2) usaldus, näiteks katses nr 35, mis on tehtud õega, sisaldab 2 ebatäpsust. Katses nr 39 9-st sõnast ei näe 3me, saatja on F. v. Neuleiter. Ema silmadega näeb veatult, ka isa omadega. Venna puhul on 1 ebatäpsus. Ülejäänud katsed olid enamasti väga täpsed, nagu protokollidest lugeda võib. --Ats 18. jaanuar 2007, kell 23:25 (UTC)
----
Arvan, et pealkiri peaks olema "Ilga K.". Tema tegelikku nime saab vaevalt tõestada. Andres 19. jaanuar 2007, kell 11:42 (UTC)
tekst:

Algab suguvõsa ülevaatega ja lõppeb Ilga näitudega. Emapoolse isa vend olevat olnud suure peaga (vesipea?), muidu olid teised kõik terved. Isa 46 a. Ema 38, vend Viktor 7a ja õde Velta 14a.
Ilga sündis 28.02.1925. Katseajal 10 a ja 4 kuud vana; 134 cm pikk ja 29 kg. Ilgal aeglane areng - 7a oli kui 2a-ne.  8ndal eluaastal olukord hakkas paranema. 1934 sügisel saadeti kooli, kuna oli teinud edusamme ja hakanud rääkima. Kirjutamisega sai kuidagi hakkama aga lugemise ja arvutamisega mitte. Ema teadis paar a fenomenist kuna laps kõneles asju mida ema üldse rääkinud ei olnud.
Järgnevad igasuguste testide tulemused, ta paistab 4-5 a lapse tasemega olema (õppimisvõime on alla 4 a taseme, madalaim ja ainega ümberkäimine on 5 a.tasemel, kõrgeim). --Ats 23. jaanuar 2007, kell 04:57 (UTC)

# Kui dr Ferdinand von Neureiter uuris 1935. aasta kevadel (aprillis) Ilga võimeid ja tüdruk oli siis 8- või 9-aastane, siis sünniaeg ei saa olla 28. veebruaril 1925.
# Trapene asub Alūksne rajoonis. Võib olla muidugi on veel Riiale lähemal mõni väiksem Trapene või Trapene talu.
# Nimekuju Ilga Kirps või Ilga Kirks. Võidi ju kirja panna isa perekonnanimi, aga tüdruku perekonnanimi peaks sel juhul olema Kirpe (Ķirpe) või Kirke (Ķirķe).
# Kui otsida nime Ilga Ķirpe, siis lehelt www.ogresvestis.lv leiab, et ajavahemikus 28.märtsist 11.aprillini on surnud Ilga Ķirpe, kes oli 1927. aastal sündinud.
See võib olla kokkusattumus, aga sünniaasta 1927 sobib igal juhul rohkem kui 1925, sest siis oleks tüdruk 1935 aasta aprillis just 8- või 9-aastane, samuti on Birzgale Riiale lähemal (Ogre rajoonis) kui Trapene.


Arutelu:Downi sündroom

Sümptoomid ei ole keelatud vorm, see kehtib paralleelselt sõnaga sümptom --Dj Capricorn 19. jaanuar 2007, kell 19:34 (UTC)

Väga vaieldav kas geneetiline omapära on tõbi, mida saab põdeda.
Kas eesel on tõbine hobune?


Arutelu:Kulo

Kogu tekst on võetud sellelt lehelt.
Kui selle artikli autori luba on olemas, siis märgi see konkreetsete viidetega ära.--Akra 20. jaanuar 2007, kell 11:14 (UTC)
Väljavõetud kommentaar:
== Anti-punk ==
Kulo ei ole punk-bänd. Hoopis vastupidi, Kulo on see bänd, mis on Eestis punkist kõige kaugemal, mis punkile kõige rohkem vastandub. Kulo esindab neid vaateid või arusaamu, mille vastu punkarid kõige rohkem on: homofoobia, rassism, patriotism, marurahvuslus, antianarhism. Loomulikult on punkide hulgas musti, juute, slaavlasi, homosid. Need on need inimrühmad, kelle vastaseid avaldusi Kojamehe poolt meedias (TV-s, ajakirjanduses) on arvatavasti kõik tihtipeale siit-sealt kuulnud-lugenud. Arvatavasti on paljud näinud-kuulnud Kulo anarhismi mõnitavat plaati "Onarhia" - anarhism on punk-ideoloogia peamine komponent. Kojamees on esinenud ajakirjanduses Punamusta-vastaste avaldustega - enamik Punamusta liikmeid on punkarid. Kojamees kuulub erakonda, mis tahab politseile palka juurde panna, et neil oleks parem tuju punkareid surnuks peksta.
Andres 20. juuli 2007, kell 11:46 (UTC) (minu poolt siia tõstetud, mitte minu kirjutatud Andres 18. mai 2008, kell 17:26 (UTC))

Mis ajast kõik punkarid anarhistid on? Ja millel tugineb väide, et enamus punamusta liikmetest on punkarid!? Ära pane punke ja anarhiste ühte patta eks?!
----
Oli kopipeist siit.--WooteleF 12. jaanuar 2010, kell 01:05 (UTC)
----
Kas saab rääkida oleviku vormis? Enam ei tegutse ju. Velirand (arutelu) 7. september 2020, kell 10:43 (EEST)


Kasutaja arutelu:AEIOU~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, AEIOU! Andres 20. jaanuar 2007, kell 16:30 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema AEIOU~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Kategooria arutelu:Navigeerimismallid

Kuidas saaks siin Eesti presidentidest lahti? --Metsavend 20. jaanuar 2007, kell 22:20 (UTC)

Eestipresidendi mall on vaja teha "korda" ja kui server kategooriat värksendab siis on need "kadunud" --TarmoK 20. jaanuar 2007, kell 22:50 (UTC)

Ümber tõstetud Kasutaja:Akra arutelulehelt.
===Arutelu järeldus===
Mallide poolt (mallidesse sisse kirjutatud) artiklile määratavaid artikli kategooriaid saab ja võib kasutada ainult juhul, kui artikel ja mall on mõeldud kasutamiseks ainult ühes malli poolt määratavas kategoorias. Sellised mallid, millel ei tohiks olla mallide poolt tehtavat (määratavat) artiklite sundkategoriseerimist oleksid: haldusüksuste, rahvastiku, päisemallid, jt.
===Arutelu===
Palun pane tagasi kategooriad Venemaa navigeerimismallidesse, sest mallist saavad kategooria ka kõik seda malli kasutavad artiklid. --Metsavend 15. detsember 2008, kell 19:52 (UTC)

Ei pane, kuna see tekkitab suure segaduse artiklite kategooriseerimisel. Tekkivad topelt kategooriad või malli poolt määratud kategooriaga artikel on ka selles kategoorias, kuhu ei peaks kuuluma. Tegelikult ei ole seda vaja (kategooria sund määramist). Seda teemat (probleemi) arutati juba esimesel Viki kokutulekul, ma ei tea kas Sa seal olid.Akra 16. detsember 2008, kell 10:33 (UTC)

:Ma ei olnud kokkutulekul. Kus sealsed otsused kirjas on? Kui nii otsustati, siis tahaksin argumente lugeda. Igatahes ei tohiks malle enne muuta, kui kõigile artiklitele, mis vastavast mallist oma kategooria saavad, on käsitsi kategooria lisatud, muidu jääb hulk artikleid määramata ajaks kategooriata. Igal haldusüksuse artiklil võiks siiski olla ka kõrgema jaotuse kategooria, mitte ainult artikliga samanimeline kategooria. --Metsavend 16. detsember 2008, kell 11:44 (UTC)

::Midagi ei jää kategooriata, Venemaaga seotud süsteemitus oli lihtsalt piisavalt suur, et seda ühe õhtuga ära ei jõudnud teha. Nagu näed tegelen sellega juba kolmandat päeva ja ära muretse selle pärast, et midagi kaduma jääks. Artiklid lendasid lihtsalt Kategoriseerimata artiklitesse, kust nad üles noppin. Paaril artiklil on aga malli kategooria nii sügavale kirjutatud (ilmselt veel mingi malli kaudu), et istuvad ikka Venemaa geograafias, ehki ei peaks kõigi reeglite järgi seal enam olema. Ootame indekseerimise ära.  Muide osadel eestimaa mallidel võeti see sundkategooria kohe peale koosolekut maha. Venemaa omadega pole aga tegeldud. Mis puutub koosoleku protokolli, kui niisugusesse siis seda peaks Avjoska oskama öelda, mis sellest saanud on. Argumendid olid aga samad, mida minagi kirjutasin, et sellisel kujul kategoriseerimine segab.

:: Kui malliga tahetakse anda kategooria, siis peab see olema malli nimega või midagi sinna poole, mille alusel mall on tehtud ja need kindlasti sobivad sellesse kategooriasse. Hetkel oli mallis üldine kategooria ja sellel ei ole tõesti mõtet. Mallile saab kategooria lisada nii Kategooria:KATEGOORIA ARTIKLIS ja näidet võib vaadata mallist . --Tiuks 16. detsember 2008, kell 11:45 (UTC)

Kuidas malli kategooriat lisada ja kuidas ära saab on teada. Parem on, kui ta seda peale üldkategooria Navigeerimismallid kuhugi ei paiguta.Akra 16. detsember 2008, kell 11:58 (UTC)

: Mall tehakse ikka alamkategooriate jaoks. Piilusin Valga maakonda ja mina oleksin vallad ja linnad eraldi mallidega teinud. Kategooriaid lihtne panna ja ei tekiks mingit segadust. Järved ja jõed on meil ju ka eraldi, miks valdadega ei võiks sama moodi teha. Haldusüksuste mall võiks eraldi olla aga sellele ei saaks kategooriat lisada, sest see koosneb nii valdadest kui linnadest. Minu arust on siin vikis paras segadus. --Tiuks 16. detsember 2008, kell 12:02 (UTC)

:Tõidgi ühe valupunkti. On linnad, kui haldusüksused ja on linnad, kui vallasised. Haldusüksuse mall peaks olema nii nendel linnadel, kui valdadel. Maakonna haldusüksuste mall ka veel.  Linnamall kõigil linnadel, millise kategooria paneksid, et asjad igal pool st Linnade ja Haldusüksuste ja Valdade ja Maakondade kategoorias õieti jookseksid. Mõtle kuidas tahad, kuskil punktis läheb jamaks. See pärast on kõige lihtsam artiklid käsitsi kategoriseerida.Akra 16. detsember 2008, kell 15:23 (UTC)

:: Sain nüüd endale ka asja selgemaks. Kuna haldusüksuse mallis on rajoonid (vallad) ja linnad, siis ei tohi sellele mallile kategooriat lisada. Igal riigil peab olema linnadest eraldi mall, koos kategooriaga. Toon näite Otepää linnast. Esiteks peab olema samanimeline kategooria ja see tuleb lisada käsitsi. Muidu on mallis  kõik nii nagu ma enne rääkisin (kategooria:Otepää vald). Otepää valla asulad on külad ja sellest lihtsast loogikast tulekski lähtuda. Vaatame malli , nii suure jaotusega me ei saa tõesti kategooriat panna. Kui me teeme malli rajooni asulatest (meil külad), alles siis saame kategooria panna (vene vikis :ru:Категория:Олонецкий район Карелии). Siit järeldus, haldusüksuse mallile EI SAA kategooriat panna.--Tiuks 16. detsember 2008, kell 21:22 (UTC)

Seepärast nad ära korjasingi.Akra 17. detsember 2008, kell 17:38 (UTC)
----
Kategooria sissejuhatus on selline: Selles kategoorias on mallid, mis tehtud kas malliga  või . Aga mallid, mis algavad "{| class="navbox"..." näevad samasugused välja, kas need tuleks lisada kategooriasse "Mallid", mina lisaks nad pigem siia (mõni vist ongi juba) ? --Pelmeen10 18. detsember 2010, kell 18:25 (EET)

Mallide poolt tehtav sundkategoriseerimine

Kas navigeerimismallides kasutatakse haldusjaotuse ja riigi lippe või vappe, hetkel olen mõlemat märganud? :Malli arutelu:Haldusest on see juba läbi käinud. Minupoolest võib see ka vaba olla, nt kumb rohkem meeldib jne, mida teised arvavad?  suwa 4. aprill 2012, kell 22:28 (EEST)

(tõin üle vanast arutelust)
Lühendid v, a ja r on arusaamatud. Andres 5. detsember 2008, kell 15:41 (UTC)

see käib paljude mallide kohta, nt :Mall:EV päästeteenistus. Olukorda leevendab asjaolu, et hiirega sinna liikudes kuvatakse tähe tähendus--Bioneer1 (arutelu) 2. september 2013, kell 20:50 (EEST)

: vaata, arutelu, redigeeri - mis seal arusaamatut on?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu 2. september 2013, kell 21:10 (EEST)


Arutelu:Skaala

Lingid tuleb korda teha. Ja täpsustuslehest pole mingit kasu, kui seal midagi ei täpsustata. Andres 21. jaanuar 2007, kell 19:16 (UTC)

Täpsustusleht on selleks, et skaalal on mitmeid tähendusi. Näiteks ei sobi selle definitsiooniga kokku temperatuuriskaala. Täpsustuslehte peab täiendama.--Animagi 21. jaanuar 2007, kell 19:18 (UTC)

No täienda siis. Andres 21. jaanuar 2007, kell 19:34 (UTC)

Linke ei saa praegu korda teha, kuna puuduvad artiklid kuhu suunata.--Animagi 21. jaanuar 2007, kell 19:19 (UTC)

: Ei. Täpsustuslehekülg on ka selleks, et näha puuduvatele artiklitele ette pealkirjad ning suunata lingid õigesse kohta. Praegu on ju osa linke valed. Pärast artikli loomist tuleb tingimata lingid korda teha ja täpsustuslehele kanda vähemalt need mõisted, millele juba viidatakse. Andres 21. jaanuar 2007, kell 19:34 (UTC)

::Paremini mina ei oska.--Animagi 21. jaanuar 2007, kell 19:52 (UTC)
Mine meelest on praegune olukord väga halb. See ei ole veel põhjus eri artiklite tegemiseks, et teised tähendused ei mahu Animagi definitsiooni alla. Muidugi on erinevail põhimõtteil koostatud skaalasid, kuid neil on ka ühiseid jooni, mistõttu neid kõiki skaaladeks nimetataksegi. Artikkel "skaala" peakski olema kokkuvõttev ning andma ülevaate selle mõiste sisust ja ulatusest.  Siim 21. jaanuar 2007, kell 20:56 (UTC)

Olen nõus, et praegune seis on halb. Aga näiteks ENE 1. väljaanne eristab sellel sõnal kolm tähendust: 1) mõõteastmik (näiteks Mohsi skaala); siin ei ole skaalat füüsilisel kujul olemas, vaid see on abstraktne objekt, kuid mitte matemaatiline; 2) lõikudeks jaotatud joon näiteks graafikul või nomogrammil (jaotus võib olla näiteks logaritmiline); siin võib skaalat vaadelda nii matemaatilise kui ka füüsilise objektina; 3) mõõteriista lugemisseadisele märgitud jaotised (see on täiesti füüsiline ja ainult füüsiline objekt); seda on mõeldud praeguses artiklis Skaala.

Need tähendused on küll sarnased, kuid ühise nimetaja alla neid minu meelest kuidagi viia ei anna. Täpsustuslehel võib ju selgitada sõna päritolu ning seda, kuidas sellised erinevad tähendused on tekkinud. Andres 22. jaanuar 2007, kell 06:27 (UTC)

: Selliselt võib neid eristada küll, kuigi erinevate, kuid sarnaste ning üksteisest tulenevate tähenduste samas artiklis avamise vastu ma nii rangelt ei oleks. Näiteks geoloogias tähendavad mitmed  terminit nii setet kui sellest moodustunud pinnavormi või nii protsessi kui ka selle tagajärge. Siin on olukord küllaltki sarnane. Mulle meeldiks rohkem kui Vikipeedia ei oleks äärmuseni killustunud, vaid sisaldaks korralikke ülevaateartikleid. See veel ei tähenda, et spetsiaalartikleid ei võiks olla. Täpsustusleht ei ole minu arvates see koht, kuhu pikka juttu kirjutada. Siim 22. jaanuar 2007, kell 09:59 (UTC)

:: Seda tuleb igal juhul juhtumite kaupa vaadelda. Teise ja kolmanda tähenduse saaks siin ehk kokku panna. Esimene tähendus on selgelt eraldi. Pean eristamist tähtsaks ka sellepärast, et nii satuvad lingid õigesse kohta. Muidu võib olla raske aru saada, millest jutt on.

:: Ma ei mõtlegi, et täpsustuslehel peaks pikka juttu ajama, aga mõne sõna võiks siiski kirjutada. Andres 22. jaanuar 2007, kell 15:35 (UTC)

moodustavad mõõtühikute väärtustele vastava järjestikuste arvude rea

Mis mõttes on arvud järjestikused?

Joone all on siin mõeldud füüsilist objekti. Andres 22. jaanuar 2007, kell 06:35 (UTC)

Kuidas kriipsud või punktid moodustavad arvud? Andres 22. jaanuar 2007, kell 06:36 (UTC)

Kuna kõik allikad on võõrkeelsed, tuleks lisada allikad, millel põhineb selle valdkonna eestikeelne oskussõnavara. [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 24. detsember 2021, kell 18:38 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.courses.msstate.edu/jmg1/4123/Spring2008/Readings/Lord1953.pdf
** In Skaala on 2013-06-24 13:28:27, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Skaala on 2013-07-07 00:54:54, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:55 (EEST)


Arutelu:Dakota Fanning

Avaldage julgelt oma arvamus selle artikkli kohta ja kui tahate midagi eada, siis kirjutage see siia, lisan rõõmuga, kui oskan aidata, küllap ma juba oskan! ;)
välja võetud, see on tühine lause (daatum lisatud artikli kohaselt) Sündides 23. veebruaril 1994. aastal, ei osanud keegi ette kujutada, et temast selline filmibosside kullaauk saab. --Dj Capricorn 24. jaanuar 2007, kell 16:34 (UTC)
Se's mõttes, et... kirjavead parandasin ära, aga kirjastiil... nagu need väljendid "isegi" ja "pole sugugi ime" jätavad suht' kahtlase mulje... Nigu kaks memme näpistaksid põnnil põsest, et oi-kui-armas-laps... PS! Filmograafia võiks üles panna ja see asendaks tubli protsendi praegusest artiklist. Jürka 15. september 2007, kell 11:35 (UTC)
Üks asi veel...
"Ta on hetkel maailma kõige tahetum, rikkam, andekam ja kuulsam laps-filmitäht."
Vot see on isiklik arvamus ega ei peaks siin artiklis olema. Ok, "tahetum" võib ta tõesti olla, kui just nii väidetakse... "rikkam" võib ta olla, kui kirjutaja selles kindel saab olla... aga "andekam" ja "kuulsam"... Jätaks need ikka välja... Jürka 15. september 2007, kell 11:38 (UTC)
Sõnastage ümber sellised veidrused nagu 'Elle Fanning mängis sama rolli nooremat versiooni' -- Ahsoous 7. september 2010, kell 20:21 (EEST)

Ole hea ja pane originaalpealkirjad koheselt tagasi.  -- Ahsoous 7. september 2010, kell 02:06 (EEST)

Mis? Kuhu? Taivo 7. september 2010, kell 02:08 (EEST)

: ikka sinna kust sa need ära oled korjanud. Näiteks Dakota Fanning -- Ahsoous 7. september 2010, kell 02:58 (EEST)

::Ahsoous, palun väljendu selgemini. Minu esimene mõte oli, et sa kutsud mind tõrjuma kabeliidu saidil esinenud massiivset vandalismi. Kontrollisin, polnud seal midagi. Alles pärast arvuti kinnipanekut turgatas mulle pähe, mida sa mõtlesid. Taivo 7. september 2010, kell 19:17 (EEST)
Nõus Ahsoousega. Minu meelest ei pea originaalpealkirjad tingimata olema tekstis, küll aga tabelis. Varem oli artiklis Dakota Fanning tabel, kus olid eraldi lahtrid originaalpealkirja ja eestikeelse pealkirja jaoks. Miks selle ümber pidi tegema? Andres 7. september 2010, kell 11:21 (EEST)

Üks väike asi veel. Filmide puhul täpsustustes olevad aastaarvud enamasti ei ole asjatult pandud. Sellessamas artiklis olnud "Charlotte koob võrku" puhul peabki sulgudes olema 'film 2006' mitte lihtsalt 'film' -- Ahsoous 7. september 2010, kell 17:40 (EEST)

:Uurin asja. Ma arvan, et sul on õigus, ja siis ma parandan selle vea. Taivo 7. september 2010, kell 19:17 (EEST)
Filmide originaalnimed peavad minu meelest olema ühes kohas: sellest filmist rääkivas artiklis. Mujal, sealhulgas selles filmis mänginud näitlejate artiklites, tuleb kasutada eestikeelset nime, kui see on olemas. Ainult juhtumil, kui eestikeelne nimi puudub, võib kasutada originaalnime – seni, kuni eestikeelne nimi tekib. Kui keegi kirjutab hiina näitlejast, kas siis peavad olema filmidel tabelis hiinakeelsed nimed? Mõtlesin ja otsustasin, et ei ole vaja, hiinakeelne nimi jäägu ikkagi üksnes filmist rääkivasse artiklisse. Järeldasin, et ka ingliskeelset nime pole vaja, ja olin julge. Arvan, et käitusin õigesti. Ma ei pane ingliskeelseid pealkirju tagasi. Taivo 7. september 2010, kell 19:17 (EEST)

Pooldan Taivo seisukohta - mitte eestikeelne pealkiri peaks olema konkreetse filmi artiklis. Mujal peaks olema vastavalt võimalusele eestikeelne nimi.--Rünno 7. september 2010, kell 19:38 (EEST)

ma ikka paneks tagasi. Üks põhjus on see, et eestikeelsed nimed on küllalt sageli ebaõnnestunult valitud, nende järgi on filmi raske ära tunda. Aga teiseks: kui artiklit filmi kohta pole, siis pole ka seda ühte kohta, kus originaalnimi sinu meelest olema peaks ja eestikeelsest vikipeediast originaalpealkirja tuvastada ei saagi. --Ker 7. september 2010, kell 19:40 (EEST)

Taivo, ma ei ole sellega nõus. Originaalnimi peab olema toodud kohe kui filmist juttu tehakse, sest on väga palju ka neid filme, mis on tuntud just nimelt originaalnime järgi, mitte tõlke järgi (näiteks "Die Hard" või antud artikliski "Sweet Home Alabama"). Teiseks on väga paljudel filmidel olemas mitu eestikeelset pealkirja ja nii ei pruugi üldse aru saada millega tegu on (näiteks antud artiklis film "Trapped"). Ja nuh mõnel juhul ei tuleta eestikeelse pealkirja järgi originaali nime ka enam kuidagi välja (Näiteks "Džässis ainult tüdrukud", sari "Tuvikesed") jne. Nii et jään seisukohale, et originaalnimi PEAB olema koheselt toodud. -- Ahsoous 7. september 2010, kell 19:55 (EEST)
Eestikeelsed pealkirjad on siiski antud juhul aastaarvu ja antud näitleja osatäitmise järgi filmiga kokku viidavad. Originaalpealkirjade toomine pole vale, aga kui neid üleliigseks saab pidada, sest ette on nähtud artiklid, kus originaalpealkiri nagunii toodud oleks, siis minu meelest on õigustatud ka kord lisatute äravõtmine. Pikne 7. september 2010, kell 20:05 (EEST)

Sõbrad, nähkem palun puude taga metsa. Mis on mõiste ja mis sümbolite jada. Me, näiteks võttes haigusi, räägime ikka ju vikis hulgiskleroosist, mitte sclerosis multiplex. Nii ka filmidega. Oluline on sisu, mitte vorm.--Rünno 7. september 2010, kell 20:09 (EEST)

:Ma pean oma seisukohta täpsustama. Me ei tee vikipeedias omaloomingut ega tõlgi pealkirju, mida pole enne tõlgitud. Filmidest tuleks rääkida selle pealkirja all, millega nad on Eestis televisioonis või kinodes olnud. Filmi tõlkepealkirja järgi ei pea originaal olema tagasitõlgitav. Näiteks artiklid filmist "Džässis ainult tüdrukud" ja seriaalist "Tuvikesed" peaksid kandma just neid nimesid. Kui keegi on vikipeedias tõlkinud ära pealkirja, mille jaoks "ametlikku tõlget" pole, siis pole see õige, sest "ametlik tõlge" võib tulla teistsugune. Probleem tekib siis, kui film on kinodes või televisioonis olnud mitme nime all. Siis tuleb hakata arutlema, missugune neist tõlgetest on kõige levinum, õigem, autoriteetsem, ja see on paras jama, aga see pole õnneks väga levinud juhtum. Taivo 7. september 2010, kell 20:15 (EEST)

:: Need ei peagi olema tagasitõlgitavad, aga lugeja ei pea hakkama artikleid läbi klõpsima, et teada saada millest ikkagi jutt on. Aga et tõlkeid mitu on ... meenub "Tais toi!", millel on vähemalt 3 eestikeelset pealkirja -- Ahsoous 7. september 2010, kell 20:34 (EEST)

:::No kui ongi 3 pealkirja, mis siis? Paljudel mõistetel on mitmeid erinevaid nimekujusid. Tuleb lihtsalt erinevad nimekujud ära tuua.--Rünno 7. september 2010, kell 20:38 (EEST)

::::Ma ei näe läbiklõpsimiseks vajadust, sest eks filmid ole Eestis kõige tuntumad ikka selle nime järgi, mille all neid Eestis on näidatud. Taivo 7. september 2010, kell 20:44 (EEST)

::::: Julgen kinnitada, et see ei ole mitte alati nii -- Ahsoous 7. september 2010, kell 20:59 (EEST)

:::::: Kindlasti ei ole. Mina näiteks ei tea mitte ühegi filmi eestikeelset pealkirja. Ingliskeelsetest mõni ikka tuleb tuttav ette. --Epp 7. september 2010, kell 21:06 (EEST)

::::::: Ei oska arvata, aga iseenda kohtagi tundub (täpset statistikat võimatu teha), et ütleme nii, et keskeltläbi tundub ka minul nii et kuskil umbes kümnekonna inglise keeles ilma mingi tõlketa nähtud filmi kohta tuleb võib-olla üks mille pealkirja ma ka eestikeeles üleüldse tean -- Ahsoous 7. september 2010, kell 22:01 (EEST)

:::::::Vabanda, Epp, aga see ei ole võimalik. Taivo 7. september 2010, kell 21:33 (EEST)

:::::::: On ikka küll võimalik. Esiteks olen ma võrdlemisi filmikauge inimene, teiseks ei mäleta ma ka siis filmi pealkirja, kui olen seda näinud, kolmandaks olen ma ilmselt suurema osa filme näinud pigem kunagi Soome TV-st. Kui mingit pealkirja tean, siis on need ingliskeelsena kuulsaks saanud pealkirjad. Ja muide, on inimesi, kes vaatavadki filme ainult nt lennukis või välismaal hotellis olles. --Epp 7. september 2010, kell 22:00 (EEST)

:::::::::Vabandage, aga ma lihtsalt ei usu, et te ei tea pealkirju "Kevade" ja "Viimne reliikvia". Kui te väidate, et teate neid filme võõrkeelse nime all, siis see on absurdne. Taivo 7. september 2010, kell 23:28 (EEST)

:::::::::: See on muidugi tõsi, aga tegu on tähenärimisega, mis arutelu edasi ei vii. Andres 8. september 2010, kell 00:03 (EEST)

:::::::::::Ohhoo! Sa oled tähenärimise suhtes seisukohta muutnud! Ja võib-olla ka selles suhtes, kas tähenärimine on edasiviiv jõud? (Ise ma seda täpselt ei teagi.) Taivo 8. september 2010, kell 00:56 (EEST)

:::::::::::: Tähenärimisel on eri kontekstides erinev tähendus. Artikli tekstis on tähenärimine vajalik, et tekst oleks lollikindel. Kui aga tegu on diskussiooniga, siis tuleks minu meelest vältida sellist tähenärimist, millel arutelu teema jaoks tähtsust pole. Jah, Epp väljendus ebatäpselt, aga mul on raske uskuda, et Sa ei saanud aru, mida ta silmas pidas. Andres 8. september 2010, kell 10:59 (EEST)

::Ja mis puutub nüüd filmide pealkirju, siis peavad olema esindatud adekvaatsed tõlked, isegi kui neid on mitu. Meenub diskussioon ühe tšehhi rongiteemalise filmiga . Tõlkeid autoriteetidelt mitu. Meie asi on neid autoriteete vahendada, mitte üht teisele eelistada.--Rünno 7. september 2010, kell 20:17 (EEST)
Originaalpealkirjade esitamine kuulub erialase (filmiajaloolise) kultuuri juurde. Ja see on lugeja huvides: isegi kui artikkel vastava filmi kohta on olemas, on lugejal segav hakata originaalpealkirja klõpsima (ja siis veel kontrollima, kas on ikka õige link). Ja eraldi lahtrid tabelis võimaldavad lugejal vaadata seda lahtrit, mis teda huvitab. Andres 7. september 2010, kell 22:17 (EEST)

Andres, ma kipun kahtlema lauses "Originaalpealkirjade esitamine kuulub erialase kultuuri juurde." Kas sa saaksid seda väidet tõendada? Taivo 7. september 2010, kell 23:28 (EEST)

: Ma jätan selle asjatundjate teha. Andres 8. september 2010, kell 00:03 (EEST)

: Aga noh, vaata näiteks, kuidas ajakirjas Teater. Muusika. Kino filmidest kirjutatakse. Üks huupi valitud artikkel:   Või Sirbis: . Tõsi, mitte kõigis filmikirjutistes ei peeta sellest kinni. Või vaata kas või IMDb-d.  Sealgi on siselingid. Originaalpealkiri tuuakse alati ära. Andres 8. september 2010, kell 00:03 (EEST)

::Võib-olla on vikipõhises keskkonnas mõttekas seda tava muuta, kui originaalpealkirjast lahutab üksainus klõps. Seda ei saa ajalehes ega .pdfis teha, seal tuleb originaalpealkiri kohe juurde kirjutada. Taivo 8. september 2010, kell 00:56 (EEST)

::: Olen sellega põhimõtteliselt nõus. Aga see eeldaks, et meil oleks asjad lõpuni paigas ja valmis. Seda ei tule niipeagi ja igaüks võib midagi ära rikkuda. Sellepärast arvan, et optimaalne on tabelites originaalpealkirjad ära tuua. Tekstis ei pea tingimata tooma, kui link on olemas. Andres 8. september 2010, kell 10:59 (EEST)
Loomulik, et tuleb läbi klõpsata, kui päris täpselt tahta teada, mis filmist jutt (siis jääb ka orignaalpealkirjast väheks või originaalpealkiri lihtsalt ei ütle lugejale rohkem kui eestikeelne pealkiri) – eeldatavasti selleks siselink ongi. Millise nime all film tuntud on, ei peaks antud küsimuses asjasse puutuma. Leian, et juhul kui pealkiri on muu põhjal ka ilma originaalpealkirjata ikkagi filmiga kokku viidav, nagu siin, on originaalpealkirja kui üleliigse välja võtmine õigustatud.
Kuigi, mina eeldaksin, et tuntud on ikkagi Eesti levis käibel olnud filmipealkirjad. Kui Eesti kinodes ja telekanalitel jooksvaid filme reklaamitakse eestikeelse pealkirja all, peaksin ju originaalpealkirja vastu eraldi huvi tundma.
Samuti leian, et pisuke omalooming fimipealkirja koha pealt (antud juhul pole asi selles) poleks taunitav, kuna ega meie tõlge siis vähem õige ega "ametlik" poleks. Nii nagu EE ja TEA entsüklopeedia võtavad õiguse filmipealkirju tõlkida. Kui varasem kinost või telest tuntud eestikeelne pealkiri on olemas, eelistaksime muidugi seda. Pikne 7. september 2010, kell 22:35 (EEST)

EE-d ja TEA-d ei maksa eeskujuks võtta. Me võiks ikka parema poole pürgida, muidu poleks Vikipeediat tarvis. Iseasi, et kui mõni tõlge mõnes teatmeteoses leidub, tuleks seda arvestada. Isetõlkimine on filmipealkirjade puhul minu meelest Vikipeedias lubamatu, välja arvatud siis, kui on näha, et esitatakse tõlge lihtsalt selleks, et teaks, mida eestikeelne pealkiri tähendab.

Kui filmi ei tea ja linki pole, siis jääb muidugi ka originaalpealkirjast väheks. Aga siis saab otsida teistest, ka võõrkeelsetest allikatest.

Tabelis oli kaks lahtrit, üks algkeelse, teine eestikeelse pealkirja jaoks. Iga lugeja võis vaadata seda lahtrit, mis teda huvitab. Taivo kaotas ingliskeelse pealkirja lahtri ära. Andres 8. september 2010, kell 00:07 (EEST)

:Raske on sulle meele järele olla. See taandub nüüd küsimusele, kui palju lugeja kõiki võimalikke soove arvestada. Mäletan vaidlust, kas artikli Kõpu (Kõrgessaare) päises peaks olema link artiklile Kõpu (täpsustus). Minu jaoks oleks see link väga vajalik, aga mulle öeldi, et normaalsel inimesel pole seda vaja, aga minule pole kurnav otsingusse kirjutada "Kõpu" ja seal klõpsata täpsustuse linki. Nüüd võtsin mina maha veeru, mida minu hinnangul normaalsel inimesel vaja pole, aga mulle öeldakse: las lugeja ise otsustab, mis talle vaja on, temale on kurnav klõpsata pealkirjal, et näha originaalpealkirja! Ma täheldan siin ebajärjekindlust. Taivo 8. september 2010, kell 00:56 (EEST)

:: Tänan komplimendi eest, et sain teada, et ma olen ebanormaalne. See on muidugi ka tõsi, sest ega ma muidu siin ei vaidleks. Aga kasvõi selleks, et neid mingeidki filmide (ka näitlejate, režissööride jne) teemalisi artikleid teha või korrastadagi on minu jaoks need originaalpealkirjad artiklites hädavajalikud. -- Ahsoous 8. september 2010, kell 01:21 (EEST)

::Arvan ka, et võiks originaalnimi olla. Vaatan enamikke filme inglise keeles ja kardan, et kui nad ainult eestikeelse nimega on, siis ei tunne neid ära.--WooteleF 8. september 2010, kell 09:22 (EEST)

:: Miks peaks mulle meele järgi olema?

:: Leian, et tuleb võimalust mööda arvestada igasuguste lugejatega. Tuleb püüda leida optimaalne tasakaal müra vältimise ja vajaduste rahuldamise vajal, mitte taotleda järjekindlust.

:: Ma ütlesin juba siis, et mul pole midagi selle vastu, kui kasutataks mingit navigatsioonimalli artikli lõpus (või kuidagi külje peal). Artikli algusesse täpsustusmärkuse paigutamine on juba iseenesest müra nendele, kes täpsustust ei vaja,  nii et kui vähegi võimalik, peaks ilma selleta läbi saama. Ma selgitasin oma seisukohta ka siis.

:: Tabeli veerg, mida saab soovi korral ignoreerida, ei tekita minu meelest kaugeltki liiga suurt müra.

:: Muidugi võib teiste meelest tasakaalupunkt olla mujal, sellepärast me seda siin arutamegi. Andres 8. september 2010, kell 10:59 (EEST)
Originaalpealkirjade veergu saab ehk mõne lugeja jaoks kasulikuks pidada (pigem üleliigne, kui eraldi artiklid on ette nähtud), aga minu meelest ei saa öelda, et ta peab olema, kuna eestikeelne pealkiri on siin muude andmete abil ka ilma originaalpealkirjata filmiga seostatav.
Filmipealkirjade tõlkimises EEd ja TEA entsüklopeediat selleks võikski eeskujuks võtta, et mitte kehvem olla. Pikne 8. september 2010, kell 17:55 (EEST)

Ei saa öelda, et ta peab siin olema, aga kui ta juba on, siis ei tohiks teda ära kaotada.

Kui filmil eestikeelset pealkirja ei ole, siis tuleks pealkirja tõlge vastavas artiklis ja võib-olla ka režissööri artiklis ära tuua küll. Arvan, et näitleja artiklis parem mitte, sest peab ju hakkama pikalt seletama, et tegu on pealkirja tõlkega. Andres 8. september 2010, kell 18:04 (EEST)

: No kui ta üleliigne on.

: Kui filmist artiklit veel pole, siis ilmselt on jah TEA ja EE eeskujul ise tõlkimine problemaatiline. Aga kui artikkel on olemas ja filmi eestikeelset pealkirja pole leitud, peaks saama probleemideta ise pealkirja tõlkida ja eestikeelse pealkirja alla teisaldada. Pikne 8. september 2010, kell 18:18 (EEST)

::: Esimesest lausest ei saa aru.

::: Just seda minu meelest teha ei tohi. Kui filmi eestikeelset pealkirja pole leitud, siis ta peaks jäämagi algkeelse pealkirja alla. Andres 8. september 2010, kell 19:59 (EEST)

:: Tee väike arvutus. Ühe päeva jooksul näitavad telekanalid, mille kava on ära toodud ajakirjas "Nädal" ära mingi julgelt üle saja filmi. Lugesin laupäeva pealt kokku, sain 171, arv päris täpne ei ole sest võisin ise lugemisel eksida ja osad on kindlasti ka päeva jooksul kordused, aga noh nii ütleme, et kui oletada, et mingi 10 uut filmi päevas ikka ära näidatakse, mille pealkiri siis ka eesti keelde on pandud, siis peaks viimaste aastate (olulisemate) filmide pealkirjad peaaegu kõik ka eesti keelde tõlgituna juba olemas olema (keskeltläbi lisandub filmiraamatutesse aastas juurde miskit 400-500 filmi vahel). -- Ahsoous 8. september 2010, kell 18:47 (EEST)

::: Jah, siis saab varasemat tõlget kasutada. Pikne 8. september 2010, kell 19:09 (EEST)

:::: Vikipeedias tuleb kindlasti juttu (on juba praegu) ka filmidest, millel eestikeelset pealkirja pole. Andres 8. september 2010, kell 19:59 (EEST)

::::: Jah, aga EE ja TEA entsüklopeedia eeskujul saaks filmil ise tõlgitud eestikeelne pealkiri olla. Me jääme praegu selle koha pealt neile alla. Pikne 8. september 2010, kell 20:22 (EEST)

:::::: Isetõlkimine ei ole ju mingi saavutus. Ja kust Sa üldse tead, et isetõlkimisega tegu on?

:::::: Kui seal on tõesti ise tõlgitud, siis me võime neid nimesid kasutada, sest need tõlked on autoriteetsed. Andres 8. september 2010, kell 20:53 (EEST)

::::: Oletan, kust neil ikka on olnud vanade filmide pealkirju võtta. Kuidas pole saavutus? Tõlkimine kui selline pole tõemoonutus, kui võrdled sellega et faktid peavad olema tõendatavad. Üldse, organisatsioonide nimed ja mis iganes on üldjuhul EE-l ikka enese tõlgitud, mitte organisatsiooni (või filmitegija) ette kirjutatud. Pikne 8. september 2010, kell 21:52 (EEST)
----
Ma sain Ahsoouse jutust nii aru,  et Taivo on  mujalt ka algpealkirju ära võtnud. Andres 8. september 2010, kell 18:07 (EEST)

Said põhimõtteliselt õigesti aru, aga tema on seda väga vähe teinud. Siin on olnud teisigi, kes originaalpealkirjade ärakorjamisega on tegelenud ja pärast hiljem nende tagasisaamisega võib olla probleeme ja osaliselt mitmete tõlkimisvõimaluste tõttu ei pruugi hiljem enam üldse mitte millestki aru saada. Ütleme nii, et tuleb arvestada ka seda, et pahatihti näidatakse filmi kinodes ja televisioonis erinevate pealkirjade all ning mõnel puhul televisioonis ka veel pealkiri (ka samal kanalil) muutub aja möödudes. Ja nüüd ütleme, et tuleb film mingi uue pealkirja all välja, ei pruugi see üksnes eestikeelse pealkirja järgi enam eelmise tõlkega üleüldse seotav olla ja vead ei proogi üldse niisama lihtsalt välja tullagi -- Ahsoous 8. september 2010, kell 18:47 (EEST)

: Ei ole nii, et originaalpealkirjata ei saa millestki aru. Filmi kohta oleks ikkagi teada, et antud näitleja mängis antud aastal selles filmis, mille järgi saab aru, mis filmiga on tegu. Mõnel väga erandlikul juhul küll võib küsitavusi tekkida, aga seda võib juhtuda niisamuti ka siis, kui originaalpealkiri on toodud. Pikne 8. september 2010, kell 19:09 (EEST)

:: Kui originaalpealkirja mitte ära tuua, siis tuleb iga kord uuesti hakkama uurima, mis see originaalpealkiri oli. Nojah, saab muidugi ka teistest vikidest vaadata, nii et päris segadust pole. Nii et toimetajad saavad kuidagi hakkama, aga lugejate huvides oleks minu meelest küll algpealkiri ära tuua.   Andres 8. september 2010, kell 19:53 (EEST)

::: Algpealkiri on ju ainult üks asi, mida filmi kohta täpsemalt teada tahta. Pikne 8. september 2010, kell 20:22 (EEST)

:::: Seda küll, aga see on ka nii-öelda metaasi, mille järgi ise infot otsida. Andres 8. september 2010, kell 23:30 (EEST)
----
Arvan, et MTV parima suudluse auhinna kohta peaks eraldi artikkel olema. Andres 4. detsember 2010, kell 00:26 (EET)
----
"USA lapsnäitleja." Ta on juba 22-aastane. Ta vist enam ei ole lapsnäitleja. Velirand (arutelu) 29. juuli 2016, kell 20:20 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jürka

Tere tulemast Vikipeediasse, Jürka! Andres 22. jaanuar 2007, kell 19:06 (UTC)
Tere-tere!
Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 23. jaanuar 2007, kell 07:47 (UTC)
Yes, sir! Jürka 23. jaanuar 2007, kell 10:29 (UTC)
Kui keegi juhtub siia kogemata piiluma, siis... Kas tohib näiteks youtube.com videodest mõnda kaadrit pildina siia mõne artikli juurde üles panna või autoriõigused keelavad? Jürka 23. jaanuar 2007, kell 15:06 (UTC)

Autoriõigused keelavad seda, küll aga võib videot linkida. Igasugu küsimusi on muidu mõtekas esitada Üldises arutelus, siis on see teistele lihtsam leida. Üldisesse arutellu saab ka vasakul olevalt tegumiribalt. Jõudu ja edu Vikipeedias.--Animagi 23. jaanuar 2007, kell 16:19 (UTC)
Oki, aitüma! Jürka 23. jaanuar 2007, kell 16:22 (UTC)

Minu mõtteid Vikipeediast...
Mina arvan, et praegune eesti Vikipeedia näeb välja nigu värviline sebra. Se's mõttes, et palju mittevajalikku ja puudu palju vajalikku. Natuke organiseeritust oleks vaja. Näiteks, et kõigepealt täita need leheküljed ära, ilma milleta üks entsüklopeedia totaalselt puudulik on. Näiteks... tuntud inimesed... poliitikud, artistid jne... riigid... jne. Riikide ja erinevate kohtade, sh Eestimaa siseste, leheküljed paistavad küll väga korralikud olema ja mis kõige tähtsam, ühe käekirjaga! Aga jah... sellised asjad tuleks kõigepealt korda seada ja siis, kui tõesti enam kuidagi täiendada ei oska, mida ei juhtu, siis võib hakata mõtlema kõige tavalisemate sõnade lahti seletamiseks... a la tere - see on tervitus, inimesed teevad seda, et endast head muljet jätta, tihti kaasneb sellega sõbralik noogutus bla-bla-bla... või auto - see on tavaliselt neljarattaline maismaasõiduk, mis on bla-bla-bla... Pole mõtet ju! Inimesed teavad isegi, mis on auto, mis on maja... Inimesed otsivad ikka informatsiooni ajaloo ja sihukese stuffi kohta. Igasugune üleliigne huina-muina... sealjuures veel kirjavigadega ja ebasüstemaatiliselt kirja panduma... see ainult nullib Vikipeedia usaldusväärsuse! Kõige paremini muidugi töötaks asi nii, et üks inimene võtab südameasjaks näiteks riigid, teine looduse, kolmas sõjad, neljas poliitikud, viies sportlased, keegi näitlejad, keegi artistid, keegi ehk kasvõi keemilised elemendid jne... Ei tasu ju teha artiklit kirbu jalakarvadest, kui pole olemas veel artiklit kirbust endastki!

Diskussiooni on küll parem pidada Üldise arutelu leheküljel, aga ütlen siin paar sõna. Olen nõus sellega, et Vikipeedias ei vasta proportsioonid asjade tähtsusele. Põhjuseks on eelkõige see, et igaüks kirjutab sellest, millest tahab, ning kedagi ei saa sundida ega keelata. Peale selle on tähtsaid asju, millest on väga keeruline normaalselt kirjutada. Mida kauem Vikipeedia areneb, seda adekvaatsemaks proportsioonid peaksid muutuma. Igatahes aga on igaühel võimalik ka oma pingutuste ja organiseerimistööga süstemaatiliselt kaasa aidata aukude täitmisele. Andres 23. jaanuar 2007, kell 19:52 (UTC)

:kustutasin topelt pildi ära... loodan, et miskit jama sellega ei tekitand - Ahsoous 9. märts 2007, kell 23:08 (UTC)

: Ei-jah, väga hea, hakkasingi mõtlema, kus see eelmine versioon nüüd ringi hulgub... Väga hea... Jürka 9. märts 2007, kell 23:11 (UTC)

: sa esitasid küsimuse suunamise kohta...tee aga neid julgelt, sest nii mõnigi kord on neist endalgi kasu, eriti kui täpselt ei mäleta... aga su küsimusest seal Hank Williamsi arutelus jäi mul mulje, et sa ei oska neid teha... lühidalt kokku võttes kirjuta kohe algussesse #redirect [[...]]

: Nii ta oli jah, et ei osanud, aga nüüd siis oskan... täitsa kõva... Jürka 9. märts 2007, kell 23:40 (UTC)

Kui midagi enam ei ole, siis kasutatakse selle kohta minevikuvormi 'oli'. --Metsavend 14. mai 2007, kell 20:09 (UTC)

Su jutus on pointi... Kui kuskil eksisin, siis oli see näpukas... Kui sa aga allveelaev Lembitut mõtled ümbersuunamisleheküljel, siis on ta ka täna Eesti allveelaev... Jürka 14. mai 2007, kell 20:12 (UTC)

mnjah, arvan, et ka infoboxis olevad nimed võib rahumeeli ära linkida... - Ahsoous 1. juuni 2007, kell 22:43 (UTC)

Ma mõtlesin selle peale... Aga nüüd küsimus sulle ja suurele ringile... Vaa't, igat nime (riiki, aastaarvu) lingitakse üks kord... Kas tuleks siis eelistada seda, mis on infoboxis või seda, mis artikli jutus? Jürka 1. juuni 2007, kell 22:44 (UTC)

: see, et igat nime lingitakse ainult üks kord ei ole mitte alati reegel, eriti kehtib see pikkade artiklite puhul, ning ise leian, et infoboxis olevad nimed võib linkida juba kasvõi seepärast, et need on reeglina olulisemad ning miks ka mitte tekstis esmakordsel esinemisel ettetulevatena....
Aga veel üks asi - inglisekeelne novel peaks nagu eesti keeles tähendama romaani... ja usun, et ka see teos mille põhjal King Creole tehti käib selle määratluse (romaan) alla. - Ahsoous 1. juuni 2007, kell 22:58 (UTC)

Mjah, sul võib õigus olla... Aga kuidas on inglise keeles "novell" (minu sõnastikus seda pole)? Kui ta tähendab nii romaani kui novelli, siis on meil raske seda kindlaks teha... ta võib olla nii üks kui teine... aga jah... parandan ta igaks juhuks ära...

: novell on inglise keeles novella.

::Sellega on asi selge siis... parandasin ära juba... Jürka 1. juuni 2007, kell 23:32 (UTC)

::: Muide, inglise keeles on üleüldse suht vähe novelle, et miskil põhjusel pole see selles keeles eriti levinud kirjandusliik - Ahsoous 1. juuni 2007, kell 23:40 (UTC)

::::See on hea, see on hea... teeb elu lihtsamaks... Jürka 1. juuni 2007, kell 23:45 (UTC)

::::: Inglise keeles kasutatakse tavaliselt nimetust short story, mis on üldisem määratlus kui "novell". Andres 2. juuni 2007, kell 05:16 (UTC)

Aga kuna sa täna niigi aktsioonis, siis... tekkis küsimus... Seal peaosatäitjate all... sulgudes on siis see filminimi... ja paljudel on seal inglise keeles näiteks "Mr Fisher" ja "Mrs Moreen Martin" ja mingi seersant oli ja... mis käib nigu nimega kokku või nii (Fishereid on filmis palju, aga üks neist on lihtsalt Mr Fisher)... Kas tuleks see "Mr" ja "Mrs" ja "Sgt" ja need tõlkida või mitte? Jürka 1. juuni 2007, kell 23:08 (UTC)

: Kui on teada eestikeelne pealkiri siis muidugi ära tõlkida, kui aga kahtled jäta parem originaalvariant. - Ahsoous 1. juuni 2007, kell 23:29 (UTC)

:: Mr ja Mrs võib tõlkida (hr, pr), kuid tavaliselt ei tõlgita. "Sgt" tuleks tõlkida: "seersant". Andres 2. juuni 2007, kell 05:16 (UTC)

::Kunagi on TV3'lt "Love Me Tenderit" tulnud ja siis oli põlve peal tõlgitud nimi (mida ma täpselt ei mäleta) ja saatekavast võis kunagi tihti leida "Jailhouse Rock" tõlgituna "Vangimaja Rock"... aga üldiselt neid filme Eesti kanalitelt pole tulnud ja ma parem jätaks niimoodi... Jürka 1. juuni 2007, kell 23:32 (UTC)

: sain nüüd aru et mõtlesid ka rolle... mnjah... mina ise jätaksin need lühendid tõlkimata... aga mine tea teised arvavad ehk teisiti (muidugist uncle'id ja fatherid tuleb kindlasti tõlkida). - Ahsoous 1. juuni 2007, kell 23:35 (UTC)

::Vot just... sealt see kala välja tuligi... Mõtlesin kah alguses, et pole mõtet vist tõlkida neid "Mr" ja "Mrs", aga kui "Sgt" (seersant) ja "Uncle" tuli, siis võttis nõutuks... Tahaks nagu kõik ühtemoodi saada... Hetkel kustutasin lihtsalt maha, aga tegelikult päris ei tohiks, sest on ikka vahe, kas poiss Danny Fisher või vanamees Fisher... Fisher on Fisher, aga poiss ei ole Mr Fisher... Jürka 1. juuni 2007, kell 23:38 (UTC)

:: Kindlasti ei pea samamoodi olema. "Mr" ja "Mrs" on ka eesti keeles aktsepteeritavad lühendid, "Sgt" mitte. "Uncle" jms tuleb kindlasti tõlkida. Andres 2. juuni 2007, kell 05:16 (UTC)

:::Jajah, saan aru... Tõlkisin nad kõik ära... Jürka 2. juuni 2007, kell 14:54 (UTC)

Või peaks panema novelli või romaani asemele lihtsalt "teose"? Jürka 1. juuni 2007, kell 23:10 (UTC)

: Kui žanr on teada, siis on parem see märkida. Andres 2. juuni 2007, kell 05:16 (UTC)

::Sellega on nüüdseks vsjo... Paistab, et "romaan" on õige öelda ja parandasin ära... Jürka 2. juuni 2007, kell 14:54 (UTC)

Küsimus veel suurele ringile! Kui laulud on nimekirjas... nigu:
*Põdra maja
*Mu koduke on tilluke
*Eestlane olen ja eestlaseks jään
...siis kas jutumärke tuleb või ei tule? Ma olen varasematest aruteludest siin aru saanud, et nimekirjas pole jutumärke tarvis ja et kõik ühtemoodi oleks, olen kõikjalt nad ka nimekirjadest ära kustutanud... Aga kuidas siis ikkagi on? Jürka 2. juuni 2007, kell 15:11 (UTC)

Pealkirjad tuleb panna jutumärkidesse, olgu nad siis nimekirjas või mitte. Kui varem oli kombeks panna nad kaldkirjas, siis jutumärgid polnud kohustuslikud, kuigi tegelikult olid, aga neid lihtsalt ei pandud.--Mona 2. juuni 2007, kell 15:14 (UTC)
Siis saab pikk-pikk öö olema... Jürka 2. juuni 2007, kell 15:16 (UTC)

Jutumärkidega eristatakse pealkirja muust tekstist. Kui pealkiri ongi eraldi (nt kasutatakse pealkirjan nagu infokasti päistes, mida praegu parandad, või ta on eraldi tabelilahtris), pole jutumärke tarvis. Sinu näites võib jutumärgid panna rõhutamaks, et tegu on pealkirjadega, aga sisuliselt oleks nad üleliigsed (üks arutelu). Pikne 3. august 2010, kell 12:41 (EEST)

:Ei ole nõus... See asi on kunagi kuskil selgeks räägitud ja vastavalt sellele olen ka kõik filmiartiklid kirjutanud ega näe mitte mingisugust põhjendust jutumärkide ärajätmiseks. Jürka 3. august 2010, kell 12:46 (EEST)

:: Tegelikult on tõesti nii, et kui on selge (kasvõi tõesti tabeli lahtrites), et tegu on pealkirjadega, ei ole vaja jutumärke panna. Ma küsisin selle vahepeal ka keelenõust järele. -- Ahsoous 3. august 2010, kell 13:51 (EEST)

::: Aga võib alati panna, eks ole? Andres 3. august 2010, kell 14:04 (EEST)

:::: Võib küll -- Ahsoous 3. august 2010, kell 14:09 (EEST)
----
Mulle tunduvad inglise ja vene vikist üleslaaditud pildid kahtlased. Screenshot'id ei ole üldiselt vabalt kasutatavad. Võiks parem lisada lingid fotodele. Andres 7. juuni 2007, kell 05:52 (UTC)

Ma vaatasin, et neil mingi litsents või asi paistis seal olema... Tahtsin ühe screenshot pildi '68 comebackist kah panna vene vikist, aga seal olid copyrighti koha peal mingid hüüumärgid... Inglise vikist mittescreenshot pildid peaksid ok olema? Jürka 7. juuni 2007, kell 10:50 (UTC)

: Selle üle saab otsustada siis, kui paned lingid sellele kohale, kust pildi võtsid. Andres 7. juuni 2007, kell 11:52 (UTC)

::Katsun järgmine kord panna... Muidu Elvise ja Linda pilt en:Linda Thompson artikli alt, ülejäänud inglisekeelsest peaksid olema en:Elvis Presley alt. Jürka 7. juuni 2007, kell 13:35 (UTC)

::: Elvise ja Linda pilt on autorikaitse all. Mustvalged pildid ja screenshot'id samuti. Need tuleb ära kustutada. Andres 7. juuni 2007, kell 13:48 (UTC)

::::Nagu ma aru saan, ei tohiks nad ka inglisekeelses tegelikult olla? Pole probleemi, kustutame ära... Jürka 7. juuni 2007, kell 13:50 (UTC)
----

Kas sul oleks viitsimine ja tahtmine laevapildid kohe commonsisse laadida?, nt vt Category:Submarine_Lembit, siis saavad kõik kasutada :)
suwa 3. juuli 2007, kell 14:07 (UTC)

Ma ei ole veel nii osav... Ma pole veel se'st commonsi süsteemist aru saanud... mis ta on jne... Jürka 3. juuli 2007, kell 14:51 (UTC)
----
Kustutasin Sinu märkused lehel Kasutaja arutelu:82.131.50.113, sest need on minu meelest kohatud. Andres 6. juuli 2007, kell 18:24 (UTC)
----
Mulle on silma jäänud, et Sa tavatseb artikleid muutes muuta == Pealkiri == --> ==Pealkiri== ja kaotada pealkirjadele järgnevaid ja neid tekstiosast eraldavaid tühjasid ridasid. Mina seda tegevust just vajalikuks ei pea. Kui Vikipeedias kehtivad selle kohta mingid reeglid, siis mina neid kahjuks ei tea ja kui need seda tegevust õigustavad, siis anna aga minna ja teavita nendest reeglitest ka mind. Muidu aga oleks tore kui Sa need asjad muutmata jätad. iffcool 6. juuli 2007, kell 23:42 (UTC)

Ei, selliseid reegleid pole ja pole vale tühjade ridade ja tühikute laokile jätmine, kui see artiklis näha ei jää (vahel jääb ja siis on kurjast), aga üldse arvutiasjanduses jne on lihtsalt sihuke tava vm, et igasugu mõttetuid tühikuid ridade lõppu ja üldse märke, mida vaja ei lähe, üleliia ei panda... See on umbes nagu Wordis teksti trükkides... Mõned inimesed tekitavad taandridu ja muudavad kursori asukohta tühikutega ja üritavad manuaalselt teksti mitmesse kolonni paigutada kasutades hulganisti entereid ja asju... aga siis, kui näiteks keegi muudab kirjasuurust või kasvõi fontigi või kopeerib teksti mõnda teise dokumenti või teeb ükskõik, millise operatsiooni, on kõik sügavalt p...ses... kõiksugu liigsed tühikud ja enterid ja asjad tulevad ilmsiks... ja seepärast aetakse üldiselt läbi nii väheste märkidega kui võimalik, mis lõpptulemuse saavutamiseks vajalik... Siin pole see nii hull... Jah, paljudes kohtades on üritatud teemadevahelist ala tühjade ridadega suuremaks venitada (samuti sõnade vahelist ala tühikutega), mis pole üldse professionaalne tegevus... jne... see jääb näha ja see peaks olema keelatud, aga muidu olen ma mööda minnes üleliigseid märke kustutanud vaid head tava silmas pidades (iga üleliigne märk võtab ka lisaruumi meile antud mahust, mis muidugi, ei ole praktikas üldse oluline). Ma ei ole seda omaette eesmärgiks võtnud, aga lihtsalt, kui on olnud artiklis midagi muud parandada või juhtumisi juba redigeerima hakanud, siis nii mööda minnes olen seda teinud...
PS! See, mis teksti eraldab, ei saa kuidagi mitte kannatada... Õige on, et on üks tühi rida, mis tekitab uue lõigu, ja samuti eraldab erinevaid teemasid alapealkirjade ees olevad tühjad read...
Jürka

: koodi (näiteks pealkirja või taandrea tegemise) ja teksti vahel võiks ikka tühik olla, on kergem lugeda redigeerimisel, üleliigsed read etc. on jah parem eemaldada. Muideks on olemas ka  -mall mis hoolotseb selle eest sellele järgnev tekst algab lehel alles siis kui mõlemad servad on "tühjad", kasulik kui on vähe artikli teksti ja palju vasakusse äärde joondatud pilte, pikk tabel --TarmoK 7. juuli 2007, kell 11:31 (UTC)

::Noh, jah, puhtalt maitse asi... Isiklikult eelistan, et seal vahel poleks tühikuid, aga... Ma ise olen tähele pannud, et üsna tihti on alapealkirjal koodi ja sõna vahel tühik, aga alaalapealkirjal ja nende alapealkirjadel ei ole... BrClear on minu jaoks midagi uut, aga hea teada ja võib kunagi ka kasuks tulla... Jürka 7. juuli 2007, kell 12:01 (UTC)

:::Mina lähtun tühikute osas puhtalt mugavusest. On väga tülikas mingit teksti parandada, kui kõik on üks joru ja peab hoolega otsima, kus midagi algab või lõppeb. Pealegi on see lootusetu juhtum üritada selle pealt ruumi kokku hoida. Üks vandalismiakt võib raisata rohkem ruumi, kui Sa suudaksid mitmesaja artikliga kokku hoida (pealegi ajalugu salvestab kõik muutused ja see lisab ajaloo osale mahtu, kui selliseid asju muuta).

:::Kui kasutada redigeerimisakna ülaservas paiknevat paremalt viiendat pealkirjaikooni, siis see tekitab kohe need tühikud ja olen ka mina harjunud oma teksti kirjutama nõnda, et kaks võrdusmärki, tühik, pealkiri, tühik, jne. Samas mind lausa ärritab (mis on puhtalt minu probleem), kui keegi muudab midagi, mis on mulle juba sisse harjunud ja tavaline, seetõttu ka minu seekordne kriitika.

:::Üleliigsete tühjade ridadega tuleb ikkagi tegemist ainult siis, kui neid on jäetud mitu tükki järjest või neid on loodud näiteks artikli ülaossa enne tekstiosa.

::: mall on jah üks tore asi. Kasutan seda näiteks vappide artiklite täiendamisel/loomisel. Näiteks: Saint Kittsi ja Nevise vapp.

:::iffcool 7. juuli 2007, kell 19:34 (UTC)

::::Selge see, et lootusetu juhtum kokku hoida, seda ma ei üritagi ümber lükata, aga mingit ühte joru kindlasti pole... Kui tekst on lõikudeks tehtud, siis on ilusti tühjad read (üks tühi rida) vahel... Mina kustutan vaid üleliigseid tühikuid ja tühju ridu, mis enam kellelegi midagi juurde ei anna... Mis puudutab pealkirjakoodides neid tühikuid... Oleme kokku leppinud, et neid ma ei puutu, sest kui aus olla, siis ärritab ka mind (mis on minu probleem), kui keegi muudab midagi, mis on sisse harjunud ja ideejärgi peaks olema õige. Aga tühi rida pealkirja all? Ma arvan, et seda ei tohiks olla... Jürka 8. juuli 2007, kell 09:52 (UTC)
----
Grand theft autot pole mõtet panna ju arvutimängude alla? Yoosq 8. juuli 2007, kell 15:15 (UTC)

Aga mis ta siis on ja kuhu sa ta paneksid (igal kategoorial peab olema omakorda kategooria)? Jürka 8. juuli 2007, kell 14:19 (UTC)

:Grand theft auto pole ju mängukonsool. Yoosq 8. juuli 2007, kell 14:23 (UTC)

::Aga mis ta siis on, kui ta arvutimäng pole? Jürka 8. juuli 2007, kell 15:28 (UTC)

:::Mäng, aga arvuti alla minuarust ta ei sobi. eriti konsoolide kohta. Yoosq 8. juuli 2007, kell 14:54 (UTC)

::::Ma üldiselt neist arvutimänguasjadest suurt midagi ei tea, aga kui need teised seal on arvutimängukonsoolid, siis tuleb arvutimängude alla panna eraldi kategooria "Arvutimängukonsoolid" ja kõik need Nintendod või asjad siis sinna panna, aga "Grand Theft Auto" paistab igaljuhul õiges kohas olema. Kui tahad, võid arvutimängude kategooriasse teha alakategooria "Arvutimänguseeriad" vm... aga kas on mõtet, ma ei tea... Igaljuhul jah... Arvutimängukonsoolide jaoks tuleks eraldi kategooria arvutimängude alla panna... Jürka 8. juuli 2007, kell 16:00 (UTC)
----
Jürka, kas tahtsid esitada kustutamiseks piltide arutelulehed või pildilehed? Viimasel juhul tuleb märge panna pildilehele ja arutelulehele selgitus. Andres 1. september 2007, kell 05:53 (UTC)

Pildid ikka jah... Läks veits sassi see värk... Eks öösiti ole ikka vahel uni silmas kah ja... Ei-jah, ikka pildid... Jürka 1. september 2007, kell 11:24 (UTC)
Vaatasin su info järele. Katsun nüüd paremini artikleid teha. Inglise vikipediast laevaandmete kopimisel tuleb tavaliselt mõni pisiviga ikka sisse. --erik15 7. oktoober 2007, kell 11:13 (UTC)
----

Hello,
I noticed that you created the Fantoom article here on Vikipeedia. I am a Phantom collector from Sweden and I am looking for the Phantom comics that were published in Estonia. I have one issue and know that there were two or possibly three other issues. Do you have any idea how I could find these issues? Do you have any for sale?
Any help is appreciated, please contact me if you know anything about the Estonian Fantoom comics:
risliden@gmail.com
Best wishes, Andreas Eriksson, Sweden
----
Aitäh abi eest Norah Jonesi artikli juures. avjoska 20. jaanuar 2008, kell 19:29 (UTC)

Palun-palun... Jürka 20. jaanuar 2008, kell 20:28 (UTC)

Panin tähele, et kasutad inglise viki infoboxi andmeid aga siin kasutad eesti Mall:filmi info. Lihtsam oleks Mall:Infobox Film ära tõlkida ja siis kopeeriksid terve infoboksi eesti vikisse ja ei peaks nii palju käsitööd tegema.--Tiuks 28. jaanuar 2008, kell 08:33 (UTC)

Tänud soovituse eest, aga... ma ei tea, kas ma saan õigesti aru, et siis see kood nigu jääkski inglisekeelseks, ainult see, mis artiklisse näha jääb, oleks eestikeelne? Noh, ma arvan, et õige oleks ikka, et eesti Vikipeedias kõik eesti keeles oleks... Võibolla praegu pole nii tähtsust, aga asi areneb edasi ja edasi ja siis avastame, et ei, tuleks ikka kõik ära tõlkida... ümber teha... Pealegi käsitöö tuleb niikuinii sisse... vähem küll, aga... Olgugi, et suurem osa infoboxist koosneb nimedest, on seal ka üht-teist muud, mis tuleb igakord käsitsi ära parandada... Näiteks pealkirjad (lisaks eelnev, järgnev), esilinastumise kuupäev, žanr, keel, igasugu märkmed inimeste taga sulgudes jne... Nii et ega palju lihtsam ei oleks kah just... Jürka 28. jaanuar 2008, kell 13:05 (UTC)

: Ma ei taha uskuda, et äkki arvuti keeleks saab eesti keel ja kõik tuleb ära tõlkida. Igatahes mina kasutan taxoboxis ja pilliboxis inglise viki malle. Nimede ülekontrollimine on kõige väikesem asi. Peale selle on võimalik lisada ingliskeelses boksis välju juurde (range)kui vaja. --Tiuks 28. jaanuar 2008, kell 13:18 (UTC)

::Mitte arvuti keeleks, aga eestikeelse Vikipeedia keeleks... Nimed moodustavad kogu infoboxist vaid poole... Pealegi käsitsi ükshaaval ümberkopimisega on võimalus vigade tekkimiseks / sisse jäämiseks väiksem... Jürka 28. jaanuar 2008, kell 14:11 (UTC)

::: ja kes keelab vajaduse tekkides mallile lisaridu tekitada? minu isikliku arvamuse kohaselt tuleb nii ehk naa kõik ära tõlkida -- Ahsoous 28. jaanuar 2008, kell 14:18 (UTC)

::::Kui juba lisaridade tekitamisest juttu tuli... Kas te mõtlete malli endasse juurde tekitamist või artiklisse kuhugi sinna malliridade vahele? Endale käib täiega närvidele seevärk, et inglisekeelses on rida "written by" ja siis sinna on pandud kõik... sulgudesse täpsustusega... kõigepealt romaanikirjutaja, siis filmi jaoks spetsiaalselt loo kirjutaja ja sinna otsa veel stsenarist... No mina olen siis eestikeelsetes filmiartiklites kah nad kõik pannud... eraldanud "br" koodiga ja sulgudesse täpsustus, aga selle vahega, et kõigepealt stsenarist, siis loo arranžeerija ja kõige lõpuks romaanikirjaniku... Ja kuna... no nendest filmidest, millest mina huvitun, peaaegu kõigil... aga üldse filmidest võibolla ligi pooltel on seal peale stsenaristi ka teisi kirjutajaid, siis võibolla oleks õigem isegi neile kõigile kolmele eraldi rida luua malli? Muidugi tuleb siis kõik senised artiklid idee järgi jälle ümber teha... Jürka 28. jaanuar 2008, kell 14:46 (UTC)

:::::: Põhimõtteliselt jah. Iseenesest minul on tolle konkreetse malli juures vast enim mõtlemisainet pakkuv rida see muusika koha pealt, et ma ise kirjutaks äkki veel tolle ka lahti. Aga kui need if ridadega teha, ei juhtu olemasolevate suust miskit, üle käia on need küll jah vaja ja see mis sa ütlesid, et need read peaks läbi arutama, sedand küll et kena oleks ja seda, et mõtteid on äkki paljusid, üle pingutada nende lisaridadega kah vist ei maksa -- Ahsoous 28. jaanuar 2008, kell 16:40 (UTC)

::::: Lisaread lisatakse malli ja range käsklus näitab siis, kui artikli boxis on see olemas. Näiteks Mall:Pilli infobox lisasin ma keeled ja häälestuse. See käib inglise malli kohta. Eesti vikit (ja teisi vikisid) tõlgitakse Meta-Viki kaudu ja see muutuks siis automaatselt eesti keelseks.--Tiuks 28. jaanuar 2008, kell 15:08 (UTC)

::::::: Nii see just päris ei ole, mina pole siiani küll ühtegi malli veel metawikit kasutades teinud ;) mallid tuleb teha ikkagi kohalikke olusid arvestades, või olen ma kogu asjast väga valesti aru saanud. ja üleüldse on kogu see inglisviki mallide ja nende abilehtedega mässamine üks suur jama, et need normaalselt toimiks ning seda tööd on lihtsalt nii palju, et seda lähitulevikus keegi korda jõuaks teha. -- Ahsoous 28. jaanuar 2008, kell 16:40 (UTC)

::::::Suht' keeruline süsteem minusuguse pühapäevavikitaja jaoks... Lihtsam jätkata vanas vaimus... Aga see lisaridade värk... Kui ta malli juba sisse läheb, siis tuleb see enne malli all kõigepealt selgeks rääkida, kas üldse tasub sihukest rida sinna panna või jääb üleliigseks... Jürka 28. jaanuar 2008, kell 16:09 (UTC)

::::::: Jürka kartis siin enne, et viki (tarkvara) läheb eesti keelseks ja ei saa pärast inglise keelest aru. Mallis tõlgitakse ju ära need read, mis peavad boxis eesti keelsed olema. Ma ei saa aru milles on probleem. Mall:Documentation, template oleks nagu veel millegi mall. Ma hakkan kasvõi ise sellega jamama. Kui ei katseta, siis ei saa teada ka. Sa tunned koode ja saad aru, mis midagi teeb. Mina vaatan rohkem "tuttavaid sõnu".--Tiuks 28. jaanuar 2008, kell 17:39 (UTC)

::::::::Ei-ei-ei, ma mitte ei karda, et viki tarkvara läheb eesti keelseks ja ei saa pärast inglise keelest aru... vaid lihtsalt... kujunduslikus mõttes... et kui on eesti viki, siis olgu ka kogu lavatagune eestikeelne, mitte ainult see, mis vaatajatele ette söödetakse... Jürka 28. jaanuar 2008, kell 18:15 (UTC)

viki tarkvara, ilmselt mõeldakse siin malle, on võimalik nii palju eesti keeles kirjutada, kuivõrd ta kasutab nn. süsteemseid käsklusi. If ja switch jms. jäävad ikka inglise keelseks, aga muu võib panna eesti keelseks. Lõppkokkuvõttes on tegemist ikkagi masinkoodi transleerimisega inimkeelde. Juhtumisi on see inglise keel.--Hendrix 28. jaanuar 2008, kell 18:36 (UTC)

:Ma olen asjast rohkem nii aru saanud, et jutt käib sellest, mis artikli redigeerimislehel näha on... Jürka 28. jaanuar 2008, kell 22:25 (UTC)

:: Jah asi puudutas seda mis on artiklis näha ja seda, et inglise keel ei kao kuhugi. Ainult transleerimisega saame eesti viki eesti keelseks.--Tiuks 28. jaanuar 2008, kell 22:30 (UTC)

Hello. You uploaded this photo. It's very nice and i want to ask you to set correct license for it and to describe source from which you get this photo. If it's your work, then i'll upload it to WikiCommons. Thank you. --85.140.98.225 13. veebruar 2008, kell 16:35 (UTC)

I'll try to do something about it...
Kas keegi ehk, palun, aitaks mind siinjuures? Pilt on enda klõpsitud... Seal peab mingi omaette kasutajana veel registreerima... Kuna ma mingi suur pildimees ei ole, siis pole mul mõtet hakata ühe pildikese pärast kasutajat teha... Jürka 13. veebruar 2008, kell 18:52 (UTC)

Anybody? Anybody? Jürka 14. veebruar 2008, kell 09:49 (UTC)

:tundub, et vene viki vastava artikli tegija tahaks Sinu tehtud pildi Commonsisse üles laadida, aga ta ei saa eesti keelest aru, mis tingimustel Sa pildi avaldad. Kui  Sa nõus oled, siis peaksid juurde lisama pildile malli GFDL ja et "own work"--Hendrix 17. mai 2008, kell 17:28 (UTC)

Tere! Olen ungarlane Wikipedia editor, minu nimi on Norbert Kiss. I'm very proud of my village and I would like to read about it in a lot of langauges. I translated already it into 10 languages (now it is in 28 languages), but I can't speak Eesti so well. Could you help me? My village's English page is this: Ecser. Could you translate the page of Ecser into Eesti? Then just link the side into the English version and I will see it, or you could write me, when it is ready. My Hungarian Wikipedia side is: My profile.
Thank you!
Norbert

You're welcome!

:Täna, aitäh :) - Norbert

Tere! Kes on pildi Rockin' Lady & her Rivertown Boys 2.jpg autor ja millise vaba litsentsi all ta seda kasutada lubab? Pikne 26. oktoober 2010, kell 22:23 (EEST)

Henn Kuljus on autor, litsents on ju antud... või kui ei sobi, siis milline enam-vähem samaväärne sobiks? 62.65.213.40 27. oktoober 2010, kell 12:09 (EEST)

Ei leidnud sealt litsentside lehelt litsentsi, mis lubaks ainult Vikipeedias kasutamist... On sellist või peab praegusega leppima? Jürka 27. oktoober 2010, kell 13:49 (EEST)

: Sest ainult Vikipeedias kasutamist lubav litsents pole vaba. Autor peaks vaba litsentsiga nõus olema. Teoreetiliselt võiks mõnel juhul ka mittevabu pilte kasutada (praegu valitud mall pole päris adekvaatne), aga antud juhul ilmselt mitte, sest pildil kujutatakse praegu elusolevaid (tuntud?) inimesi [1] ja samast bändist on olemas vaba litsentsiga pilt. Pikne 27. oktoober 2010, kell 16:35 (EEST)

::Hea küll, olgu siis see, mis ma nüüd panin... See on vist rohkem aktsepteeritav? Jürka 27. oktoober 2010, kell 19:10 (EEST)

:::Kas Henn Kuljus on selliste tingimustega nõus? Kui keegi tahab hakata selle pildiga miskitmoodi raha teenima, siis nüüd on see lubatud.--WooteleF 28. oktoober 2010, kell 11:21 (EEST)

::::Jah, on nõus. Jürka 29. oktoober 2010, kell 12:06 (EEST)