Arutelu:Gruusia sõda

* [http://www.president.lv/pk/content/?art_id=12337 Joint Declaration on the situation in Georgia @president.lv]
* [http://www.president.ee/en/duties/press_releases.php?gid=116987 Joint Declaration of Estonian, Latvian, Lithuanian and Polish Presidents on the situation in Georgia @president.ee]
* [http://www.president.lt/en/news.full/9475 Joint Declaration of Estonian, Latvian, Lithuanian and Polish Presidents on the situation in Georgia @president.lt]
- 4 riigi presidentide ühisavaldus, www.president.pl - sellelt hetkel teksti ei leidnud.<br />
[[Kasutaja:Suwa|suwa]] 10. august 2008, kell 05:24 (UTC)

Miks on Lõuna-Ossetias separatistid, aga Kossovos on kõik korras? Milles on erinevus? Geonarva 10. august 2008, kell 06:02 (UTC)

Geonarva, uuri kõigepealt mida sõna separatist tähendab Satan 10. august 2008, kell 11:32 (UTC)

: Ka Kosovos on tegemist separatismiga. Andres 10. august 2008, kell 15:53 (UTC)

Kas blogid on piisavalt objektiivsed, et siin artiklis viidata? avjoska 11. august 2008, kell 13:35 (UTC)

Arvan, et artiklis nagu selline peavad olema viited selleks, et saaks saada aru, kui avtoriteetsed on allikad. Loomulikult on selles mõttes bloogid kõige subjektiivsemad. Geonarva 12. august 2008, kell 10:54 (UTC)

: Mis puudutab viitamist, siis tõepoolest - siinsete sündmuste kajastamisel on need hädavajalikud. Teine variant on võtta aluseks mõne uudisteagentuuri koostatud kronoloogia, kirjutada artikkel selle põhjal ümber ja märkida ära see üks konkreetne allikas, mida on kasutatud. Nii põhjalikku kajastust nagu inglise Wikis meil ilmselt keegi kirjutama ei hakka. -- Toomas 12. august 2008, kell 13:11 (UTC)

Olen kindlalt blogidele viitamise vastu kui tegemist eri osapoolte konfliktiga. Ainsad kohad, kus blogidele võiks viidata, on isikuartiklid inimestest, kes neid ise peavad. -- Toomas 12. august 2008, kell 13:09 (UTC)

: Konkreetselt siin võib näiteks kohe öelda, et Mihkelsoni puhul on tegu russofoobse isikliku arvamusega, millel pole tegelikkusega mingit sidet ja seetõttu on see link siin eksitav. -- Toomas 12. august 2008, kell 13:13 (UTC)

::Mihkelsoni kohta ei tea, kõiges muus Toomasega nõus. Side lõpp. avjoska 12. august 2008, kell 13:48 (UTC)

::: Kui teha inglise viki kombel reaktsioonide alajaotus, siis sinna sobib Mihkelsoni blogi minu meelest küll. Andres 13. august 2008, kell 09:20 (UTC)

Kuidas kronoloogiat kokkusaada, kui millelegi viidata pole?
nt Kas võiks ka seda video käsitleda kui Venemaa ühe ideoloogi
juhiseid kuhu-minna-mida-teha, umbes kuu enne agressiooni?:
* 13. juuli 2008 postitatud - Alexander Dugin about a situation in South Ossetia @youtube.com
* ALEXANDRE DUGIN: A “EURASIANIST” VIEW ON CHECHNYA AND THE NORTH CAUCASUS door Marlene LARUELLE in Chechnya Weekly, 8 februari 2007.
suwa 12. august 2008, kell 16:11 (UTC)

Mis Duginit puudutab, siis seda materjali ei saa käsitleda faktilise tõendusmaterjalina. Kui me tekitaksime siia alajaotuse sõja võimalikest põhjustest, siis oleks ilmselt mingi võimalus ka Dugini seisukohtadele selles küsimuses viidata. -- Toomas 12. august 2008, kell 16:47 (UTC)
Aga miks ei ole millelegi viidata. Ma võin pakkuda kohe paar allikat - iseasi, et üks neist on kallutatud ja teine ei ole piisavalt täielik. Aga Lentat soovitaksin ma kasutada küll - üldiselt edastavad nad mõlema poole vaatenurga ja on kellaajaliselt kõik sündmused dateerinud:
*Lenta.ru Sõja kroonika päevade kaupa alates 08.08.08
*BBC News Gruusia-Vene konflikt päevade kaupa alates 07.08.08
-- Toomas 12. august 2008, kell 16:47 (UTC)
----
Mis selles artiklis vaidlustatud on? Andres 13. august 2008, kell 07:23 (UTC)

Need lõigud, mille sisestas anonüümne kasutaja, lisades blogidele viited. avjoska 13. august 2008, kell 07:26 (UTC)

: Praegu ei saa ju enam aru, mis siin vaidlustatud on ja mis mitte. Olen nõus, et blogi ei sobi faktide allikaks, kuigi Mihkelsoni blogile võib minu arvates viidata analoogilisel alusel eri poolte üksteisele vasturääkivate sõjateadetega. Kahtlased väited tuleb kas tekstist eemaldada (soovitatavalt arutelulehele), varustada viitamismärkusega või koondada vastavatasse alajaotustesse.

: Kronoloogia osas tuleks kõik väited varustada viidetega. Andres 13. august 2008, kell 09:32 (UTC)
----
Ma tahasin küll teha inglise viki eeskujul põhjaliku artikli, aga mul ei jätku aega. Kui me mitmekesi teeksime, siis peaks midagi sarnast valmis saama küll. Andres 13. august 2008, kell 07:23 (UTC)
Tegin inglise viki teksti järgi kokkuvõtte. See ei ole hästi koostatud, nii et palun aidake seda paremaks teha. Jätsin viited välja, sest need on põhiliselt vaieldamatud faktid, inglise vikis on viited osalt juhuslikele allikatele ning tegemist on kokkuvõttega. Teistes alajaotustes peaksid viited olema. Kui soovite, pange ka kokkuvõttesse viited.  Andres 13. august 2008, kell 09:32 (UTC)
----
Eestis nimetatakse seda Gruusia sõjaks, Venemaal sageli viiepäevaseks sõjaks. Andres 22. august 2008, kell 06:44 (UTC)

ühe osapoole emotsiooniline muusikaline vastus sõjale,
seega nagu roosid vs kahurid ning laulev revolutsioon vs NL impeerium.
* http://www.youtube.com/watch?v=W-NGu4sdmnM - venekeelne tekst ja tõlge inglisekeelde:
* http://www.youtube.com/watch?v=VbpBhY3QbTw
* http://www.youtube.com/watch?v=79LIFGH6v64
* http://www.youtube.com/watch?v=TS6KPg_Dvc
* http://www.youtube.com/watch?v=xEI0MdqGSoo
* http://www.youtube.com/watch?v=N3nOl1cce_I
* http://www.youtube.com/watch?v=EDeSaIcLWWk
* http://www.youtube.com/watch?v=8VieHTNs8Jk
suwa 15. september 2008, kell 08:34 (UTC)
* 14. augustil 2008 foorumisse navoine.ru postitatud fotod
Arusaamine sõnast agressioon eesti õigusruumis:
* KARISTUSSEADUSTIK, ERIOSA, 8. peatükk, INIMSUSE JA RAHVUSVAHELISE JULGEOLEKU VASTASED SÜÜTEOD, 3. jagu, Süüteod rahu vastu, § 91. Agressioon
* sõna agressioon kasutamine lepngus Ukrainaga Artikkel 4, Lepingupooled kohustuvad mitte kasutama ega mitte lubama oma territooriumi kasutada agressiooni teostamiseks või vaenutegevuseks teise lepingupoole vastu.
Eesti välsiminni pressikad:
* 04. august 2008 Nr. 167-E Välisministeeriumi avaldus seoses sündmustega Lõuna-Osseetias @vm.ee
* 08. august 2008 Nr. 169-E Välisministeeriumi avaldus seoses sõjategevusega Lõuna-Osseetia piirkonnas @vm.ee
* 09. august 2008 Nr. 170-E Paet: Venemaa agressioon Gruusias peab viivitamatult ja tingimusteta lõppema
Gruusia valitsuse info Poola presidendi veebis:
* Information about the latest developments in Georgia - kronoloogiat ja kaarte
* Georgia @ cia factbook
kremlin ru ja redstar.ru:
* ЭТО НАШИ ГОРЫ - 30. juuli 2008 - В рамках совместного учения «Кавказ-2008» силами и средствами, предназначенными для решения антитеррористических ....
* Lavrov tunnistas «liialdusi» sõjas - 16. september 2008
* Haagis algas Gruusia-Venemaa konflikti käsitlev protsess

* :en:Nabucco Pipeline -
**
** right|80px|thumb|
** kaart @postimees.ee
* :en:South Stream -
* 12. jaanuar 2008 Energiapokker Läänemaade ja Venemaa vahel – kes keda?
* Gaz de France pöörab Nabucco asemel pilgu South Streami poole

Mis siin siis vaidlustatud on? Äkki keegi aitab seda artiklit teha? Andres 16. september 2008, kell 07:36 (UTC)

Nüüd on vaidlustamine maha võetud, aga kas vaidlustatud asjad on ikka sees? Andres 16. september 2008, kell 22:51 (UTC)

: Viidete valik ilmselt. Peaaegu kogu kronoloogia osa paistab olevat kirjutatud Pervõi kanali ja Novaja Gazeta põhjal. Kui viidete valik ka ei ole "huvitav" ehk usalusväärsematele allikatele vastuväärkivaid fakte sisaldav, siis väga valikuline kindlasti. 195.50.197.68 7. august 2009, kell 18:01 (UTC)

:: Siin ei olegi valikut, allikad on lihtsalt juhuslikud. Kui keegi kasutab teisi allikaid, siis saab sündmusi ja viiteid lisada. Andres 8. august 2009, kell 07:20 (UTC)
----
Minu meelest nimetatakse seda sõda Gruusia sõjaks.
Paistab, et välislingid on antud valikuliselt. Andres 8. november 2008, kell 19:00 (UTC)

Kuidas selle sõja nimega jääb? Andres 15. november 2008, kell 14:31 (UTC)

Minu meelest ka nimetatakse seda enamasti Gruusia sõjaks; ja praeguse nime all ei leia vist keegi seda üles. --Epp 28. november 2008, kell 02:17 (UTC)

: Mis sest nimest saab siis? Mul läks endal ka praegu tükk aega, et selle artikli nime meenutada. --Epp 8. detsember 2008, kell 22:23 (UTC)

:: Nimetame Gruusia  sõjaks ning teeme teistelt nimedelt ümbersuunamised. Tõsi küll, Gruusias on hiljuti teisigi sõdu olnud. Seda on nimetatud ka Vene-Gruusia või Venemaa-Gruusia sõjaks või konfliktiks.  Andres 8. detsember 2008, kell 23:34 (UTC)

::: No minu meelest oleks ta võinud ikka vana pealkirja all edasi olla või siis kanda pealkirja 2008. aasta Venemaa-Gruusia konflikt koos ümbersuunamisega kõikvõimalikult muudelt nimedelt. Peamine argument just praeguse nimetuse ebatäpsus ja laialivalguvus ning asjaolu, et rahvusvaheliselt seda nii ei nimetata. Varem pole me Eesti meediat tõe kriteeriumiks pidanud. -- Sacerdos79 24. jaanuar 2009, kell 16:36 (UTC)
pealkiri on keeleliselt ikka täitsa mööda - Gruusia sõda - on see mida gruusia peab. Kui see tegevus siin kastides tahab olla veidi tõsisem siis keeleliselt selgem on: Vene Gruusia sõda. --81.25.246.246 27. märts 2009, kell 20:57 (UTC)

Nimi on võib-olla sisuliselt vale, aga minu meelest me saame lähtuda ainult sellest, milline nimi käibel on. Minu meelest on Gruusia sõda praegu Eestis kõige kasutatavam nimi selle sõja kohta. Aga ma ei räägi seda vaidlemise pärast, vaid lihtsalt selgitan, miks selline pealkiri on pandud. Andres 27. märts 2009, kell 21:07 (UTC)
----------
vana allikatega ja ei ole neutraalne Satan 27. märts 2009, kell 18:01 (UTC)

Peaks näitama, millesed laused on ebaneutraalsed.--Rünno 27. märts 2009, kell 18:11 (UTC)

See artikkel on pooleli ja vajab ajakohastamist. Meil ei jätku inimesi, palun löö kaasa. Andres 27. märts 2009, kell 20:26 (UTC)

* 01. august 2009 @postimees.ee Venemaa ähvardas Gruusiat sõjalise jõuga
* 06. augusr 2009 @uudised.err.ee Gruusia avalikustab salajasi materjale augustisõja kohta  - Gruusia valitsuse aruanne konflikti kohta
Sündmus ei kajastu justkui ei 7 ei 8 ega ka varasemate augustipäevade kroonikatesZosma 30. august 2010, kell 22:23 (EEST)

Meil ei ole mingit kokkulepet selle kohta, kuidas kuupäevaartiklitesse sündmusi valida. Andres 30. august 2010, kell 22:46 (EEST)
----
Võib-olla peaks artikli pealkiri olema Vene-Gruusia sõda? 90.191.119.98 19. aprill 2014, kell 10:52 (EEST)

Kas sellist väljendit kasutatakse? Andres (arutelu) 20. aprill 2014, kell 00:20 (EEST)

: Sellist väljendit esineb küll: http://www.postimees.ee/33963/vene-gruusia-soda-august-is-2008-mis-tegel-ikult-juhtus 90.191.119.98 20. aprill 2014, kell 00:35 (EEST)


Siin on vähe valesti, sest Irina Kikkas osaleb iluvõimlemises. See lehekülg tuleb ümber teha ja panna kõik kokku. Siis lisandub siia lisaks sportvõimlemisele (ehk ka riistvõimlemine) veel iluvõimlemine ja batuudihüpped. Aga eksimine on inimlik ja tegijal juhtub ikka. --kalle 10. august 2008, kell 08:29 (UTC)

Sorri. Tuleb siis teha veel alade artikleid olümpiamängudel. avjoska 10. august 2008, kell 08:38 (UTC)
Ehk pole mõtet eraldi neid teha. Muudaks sportvõimlemise artikli lihtsalt võimlemiseks ja siis lisab siia veel need puuduvad iluvõimlemise ja batuudihüpped.  --kalle 10. august 2008, kell 08:45 (UTC)

Niimoodi läheb artikkel väga pikaks. Minu meelest võiksid kõik kolm olla eraldi, aga lühem esitus võib selles artiklis olla. Andres 10. august 2008, kell 13:09 (UTC)

Kas nende piltide nimed, mis tähistavad kulda, hõbedat ja pronksi, on sihilikult jäetud prantsuskeelsed? Alts 15. veebruar 2011, kell 01:45 (EET)

Tundub, et see on vist kõikides 2008. aasta olümpia artiklites niimoodi. Alts 15. veebruar 2011, kell 01:47 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.fig-gymnastics.com/UrlGrpServer.jser?@_ID=6018&@_TEMPLATE=5991
** In Võimlemine 2008. aasta suveolümpiamängudel on 2013-06-24 14:23:10, 404 Object Not Found
** In Võimlemine 2008. aasta suveolümpiamängudel on 2013-07-07 22:53:25, 404 Object Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:53 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Võimlemine 2008. aasta suveolümpiamängudel


Arutelu:Kadri Liik

Eesti Moskva saatkonna kohta peaks vast olema eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. august 2008, kell 06:53 (UTC)

Diplomaatia link ei hakka tööle. Andres 6. jaanuar 2010, kell 09:02 (UTC)

Need ei hakka tööle jah, vist sellepärast, et nurksulud on sees. Seal oleks nii palju häid artikleid. Olen sellest kuskil juttu ka teinud, aga tundub, et keegi ei oska aidata. --Epp 6. jaanuar 2010, kell 10:08 (UTC)

: Noh, siis vähemalt pealkirja ning aadressi saaks anda. Võiks kirjutada Diplomaatiasse ja soovitada neil aadresse muuta. Andres 6. jaanuar 2010, kell 10:15 (UTC)

:: Kirjutasin neile. --Epp 6. jaanuar 2010, kell 10:44 (UTC)

:: Aitäh paranduse eest! Jätame kõik nüüd siis meelde, et siit saab vaadata. [ asemele %5B ja ] asemele %5D.

:: Diplomaatia arvutispets pidi ka asja uurima. --Epp 6. jaanuar 2010, kell 13:52 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.hip.ee/210906/esileht/arvamus/219103.php
** In Kadri Liik on 2013-06-24 11:32:41, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kadri Liik on 2013-07-06 05:57:41, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:58 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://blog.icds.ee/kategooria/Kadri-Liik/
** In Kadri Liik on 2013-06-24 11:32:42, 404 Not Found
** In Kadri Liik on 2013-07-06 05:57:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:58 (EEST)


Arutelu:Kihnu Veeteed

laevatranspordifirma
See mõiste jääb veidi segaseks. Kas veetakse laevu? Kas veetakse inimesi? Kas veetakse kaupu? Sõna firma kasutatakse kõnekeeles küll ettevõtte tähenduses, kuid seadustes ja muudes ametlikes dokumentides sõnast firma hoidutakse, sest firma on varem tähendanud ainult sellist ettevõtet, mille kaubamärgi kasutamise ainuõigus kuulub omanikele. Sõnade tähendus küll aja jooksul muutub, kuid ikkagi on selgem kasutada firma asemel ettevõtet. Laevandusettevõte, meretranspordiettevõte võiksid minu arvates olla täpsemad. Valju 12. august 2008, kell 08:55 (UTC)

"Wrangö" ei ole Kihnu Veeteede laev, vaid kuulub riigile. Kihnu Veeteed on üksnes nii "Wrangö" kui ka teiste väikesaarte laevaliinide uute laevade operaator. Selleks on vaja uut tabelit, selles oleks vist 5 laeva. Ssgreporter (arutelu) 21. juuni 2017, kell 23:59 (EEST)

Aga Kihnu Veeteed ei ole enam "Wrangö" operaatoriks. Nüüd on "Wrangö" operaatoriks Tuule Liinid (alates 18. detsembrist 2018).--Juhan121 (arutelu) 24. juuli 2019, kell 15:28 (EEST)


Arutelu:Elektron

Eemaldasin sulami mõiste elektroni artiklist. Inglise keelse viki andmetel peaks selle sulami nimetus olema tegelikult mitte elektron, vaid elektrum. Kui keegi sellest rohkem teab, siis võiks vastava artikli luua.
Bix 12. august 2008, kell 17:27 (UTC)
Eemaldatud tekst:
Elektrumiks nimetatakse kulla ja hõbeda sulamit. Looduslikult leidub seda enim Ameerika Ühendriikide lääneosas ning Uuralites Venemaal ja Kasahstanis. Elektrumi värvus varieerub kahvatukollasest valgeni, sõltuvalt hõbedasisaldusest. Elektrum võib sisaldada ka vaske ja mõningaid teisi metalle. Elektrumi on kasutatud ehetes ja müntides (esimesed leiud 8. sajandist eKr Väike-Aasias).''

Eesti keeles nimetatakse seda sulamit siiski elektroniks. ENE 1. väljaande järgi on kulla sisaldus elektronis kuni 80%. Teeme siis eraldi artikli.

Peale selle nimetati ENE 1. väljaande andmetel varem elektroniks teatud magneesiumisulameid. Pole aga öeldud, kuidas neid nüüd nimetatakse. Andres 13. august 2008, kell 07:00 (UTC)


Arutelu:Alexander von Zoeckell

Mis teemal ta loenguid luges?

Mina sain kontekstist nii aru, et sõjateaduse alal, ja just sellepärast teda sõjateadlaseks nimetataksegi. Või pead silmas sõjateaduse haru? Andres 13. august 2008, kell 10:49 (UTC)

: Just seda ma mõtlen, et professoritel ja muudel õppejõududel võiks eriala (õppetool) ka nimetatud olla. Konkreetsel juhul oli (vist, mälu järgi) tegemist väljaspool teaduskondi seisva sõjateaduste professuuriga.

:: Kui leiad, pane sisse. Andres 13. august 2008, kell 11:46 (UTC)

Rausa? Kas Läti Rauza või Itaalia Ragusa (itaalia k vist Rausa)--Bioneer1 (arutelu) 9. detsember 2014, kell 12:18 (EET)


Arutelu:Soojusjuhtivustegur

Hea artiklitoorik, kuid tuleks viia vastavusse Vikipeedia artikli nõuetele st. Artikel peab algama sõnadega '''Soojusjuhtivustegur''' on... jne. kõik terminid, sõnad või mõisted, mis vajavad eraldi artiklit tuleks linkida see tähendab paigutada nurksulgudessa [[...]]. [[Kasutaja:Akra|Akra]] 13. august 2008, kell 15:44 (UTC)
Nu nüüd on alles esialgsel kujul valmis. A see redigeerimisjuhend on täiesti segane. A alustada püüdsin nii nagu soovitasid. Artikli point on selles, et koduperenaine ka valemit kasutada oskaks.
Artikkel on eksitav. U on soojusjuhtivus, mitte soojusjuhtivustegur, mille tähiseks on [lambda]. Teiseks arvutatakse hoone piirete soojusjutivusel ka sise- ning välispinna soojusjuhtivusega, mis suurendavad kogu piirde soojusjuhtivust.

Võtsin välja, sest see ei kuulu siia artiklisse. --[[Kasutaja:Hardi27|Hardi]] ([[Kasutaja arutelu:Hardi27|arutelu]]) 4. jaanuar 2013, kell 13:48 (EET)

=== Väärtuse leidmine ühekihilise seina puhul ===
Näide:

Seinamaterjali soojusjuhtivustegur on näiteks U=1,2

Seina pindala on 2x3 m

Sisetemperatuur Tsise -   21ºC

Välistemperatuur Tvälis -  -10ºC

Aeg t  - 24 tundi

Energiakadu Q - ?
Q=U*S*ΔT*t
Q=1,2*(2*3)*(21-(-10)*24
Q=1,2*6*31*24=5356,8 Wh ehk 5,356 kWh
Seda väärtust annab näiteks elektrienergia hinnaga läbi korrutada ja siis saab teada, palju selline energiakadu rahaliselt on. Puiduküttega tuleb arvestada ligi 4 kWh kilogrammi halu või pelleti kohta.
=== Väärtuse leidmine mitmekihilise seina puhul ===
Sageli on hoone seinad ehitatud mitme erineva materjali kihina ja me teame küll iga materjali soojusjuhtivusteguri (U) väärtus, kuid ei tea seda väärtust terve seina kohta. Selleks et leida mitmekihilise seina U väärtust liidame kõikide kihtide U väärtuste pöördväärtused:
\frac{1}{U_{kokku}} = \frac{1}{U_{1}} + \frac{1}{U_{2}} + \frac{1}{U_{3}}
Näide:
Sein, mis koosneb 40 cm paekivist jaselle peal soojustusest 10 cm klaasvilla.

Paekivi sein 40 cm  - Upaekivi = 2,5 W/m2K

Klaasvill 10 cm     - Uklaasvill = 0.8 W/m2K
\frac{1}{U_{sein-kokku}} = \frac{1}{U_{paekivi}} + \frac{1}{U_{klaasvill}}
\frac{1}{U_{sein-kokku}} = \frac{1}{2,5} + \frac{1}{0,8}
\frac{1}{U_{sein-kokku}} = 0,4 + 1,25 = 1,65
U_{sein-kokku} = 0,606 \frac{W}{m^2*K}
=== Väärtuse leidmine seinale ja aknale korraga ===
Mõnikord on vaja leida näiteks akna U väärtus, aga aken koosneb raamist ja klaasist. Või leida maja keskmine U väärtus, et siis kogu maja välispindlala järgi soojakadu hinnata. Selleks leiame mitu protsenti välispindalast moodustab üks või teine materjal ja siis korrutame vastava protsendi vastava materjali U väärtusega.
Näide:
Leiame U väärtuse aknale, kus välispindalast 20% moodustab raam ja 80% klaaspakett.

Uraam=1,5 W/m^2*K

Uklaas=1,2 W/m^2*K
U_{aken}=0,2*U_{raam}+0,8*U_{klaas}
U_{aken}=0,2*1,5+0,8*1,2=1,26 \frac{W}{m^2*K}

Näide:

Seina pindala on 2x3 m

Sisetemperatuur Tsise -   21ºC

Välistemperatuur Tvälis -  -10ºC

Aeg t  - 24 tundi

Uraam=1,5 W/m^2*K

Osa allikaid rõhutab erinevust soojusjuhtivuse ja soojusjuhtivusteguri (ehk soojusjuhtivuse koefitsiendi) vahel, aga praktilised allikad ei selgita nende mõistelist vahekorda täpsemalt ja mul pole hetkel aega nii sügavale kaevata, et ise mingi selgem ja soliidsem allikas leida (kihtplaaditootjate kodulehed ei ole sõltumatud ja süsteemsed allikad, ehkki näitavad praktilist mõistekasutust päris hästi). Tänapäeval tähistatakse tegurit peamiselt tähega λ, oletan, et artikli valemites olev k pärineb viidatud Saveljevist ja tähistuse erinevus võib olla kas lääne-ida vaheline või ajalooline. Kõike seda peaks korralikult selgitama, tänapäevaste allikate põhjal (mis ei tähenda, et Saveljev tuleks välja visata, Saveljev oli omas ajas väga hea ning lugejale on kasulik, kui Vikipeedias on tähistuste ja mõistete muutused lahti kirjutatud). --Ehitaja (arutelu) 21. august 2019, kell 13:11 (EEST)

Ma pole päris kindel, kas see rangelt võttes entsüklopeediliseks allikaks sobib, aga kohati on asjad päris kenasti lahti kirjutatud Rockwooli käsiraamatus "HOONETE PIIRDETARINDITE KONSTRUKTSIOONILAHENDUSED JA U VÄÄRTUSED". --Ehitaja (arutelu) 21. august 2019, kell 14:00 (EEST)


Arutelu:Eesti lehmade loend

Tuntud lehmade kohta võiksid artiklid olla küll, aga võib-olla panna nende loetelu esialgu artiklisse Veis või Lehm? Andres 14. august 2008, kell 06:26 (UTC)

Miks mitte. Aga milline lehm on tuntud lehm? --Metsavend 15. august 2008, kell 15:12 (UTC)

Kahtlen eraldi loendi tegemise mõttekuses; esialgu võiks panna artiklisse veis, liigi mõttes oleks õigem koduveis aga tuntuid pulle (härge) vist pole ? --Dj Capricorn 15. august 2008, kell 15:18 (UTC)

: Arvan, et tuntud pulle on Eestis küll, härgi võib-olla mitte. Lehmad ja pullid võiksid sellegipoolest olla eraldi loetletud.

: Tegelikult, kui on koerte loend, miks ei võiks siis olla ka lehmade loend. Aga kas Eesti lehmad peavad eraldi olema?

: Tuntud lehmad võiksid olla näiteks eriti hea piimaanniga ja heade tõuomadustega lehmad, kellest on kirjutatud. Andres 15. august 2008, kell 15:30 (UTC)
Praegu pole seda artiklit võimalik leida, sest siia ei viita midagi.
Ja Riial on vale link. Andres 15. august 2008, kell 15:31 (UTC)

Näiteks Riia on valitud Eesti kauneimaks lehmaks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. august 2008, kell 15:32 (UTC)

Lehmanimed peaksid olema mõnes teises artiklis. Andres (arutelu) 28. märts 2012, kell 22:32 (EEST)

Eesti lehmanimede loend? --Metsavend 28. märts 2012, kell 22:36 (EEST)

: Ma kahtlen selles, et meil tulevad lehmanimede kohta artiklid. See võiks olla alajaotus artiklis Lehm. Andres (arutelu) 12. oktoober 2015, kell 10:47 (EEST)
Kogu selle arutelu põhjal võib järeldada, et loendi võiks kustutada.

Panen kustutatud sisu igaks juhuks siia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 26. mai 2016, kell 09:37 (EEST)
*[[Aasa (lehm)|Aasa]] (Kõpu põllumajandusühistu lehm; Viss 2009)
*Kirjak
*Kulla
*[[Lali]] [http://www.maaleht.ee/news/maamajandus/loomakasvatus/12kordne-ema-on-andnud-ule-saja-tonni-piima.d?id=31291539]
*[[Lindi Red]] (Tartu Agro punasekirju holsteini tõugu lehm; Viss 2011)
*Maasik
*Milli
*Mirdi
*[[Moonik]] (Härjanurme lehm)
*Musti
*Mustik (3794 lehma august 2010 seisuga)
*Punik
*[[Riia (lehm)|Riia]] (Tartu Agro lehm) [http://www.ap3.ee/images/article/2008/08/15/08cc26bc-8d98-42a0-b068-7053d74b4ee9.jpg foto]
*Roosi
*[[Semu]] (Põlva Agro lehm)
*[[Tare]] (Torma põllumajandusliku OÜ lehm) [http://www.postimees.ee/?id=92193]
*[[Trilla]] (Kehtna Mõisa OÜ lehm)
*Tähik
*Täpi
*[[Võlu]] (Põlva Agro lehm)

*Eesti Jõudluskontrolli Keskus. Eesti 7480 kõige populaarsemat lehmanime (.pdf)


Arutelu:Loom

Mul on ettepanek rääkida siin loomast kui mitteinimesest. Andres 14. august 2008, kell 06:43 (UTC)
Tegin selle vahe sisse. Nüüd tuleb kõik sellesse artiklisse viitavad lingid kontrollida. Andres 9. september 2008, kell 12:15 (UTC)
kes nii arvab, nagu artiklis kirjutatud on? Üsna levinud on ju sõnaühend "inimeseloom". Ja prussakas või vihmauss. Kui inimene pole loom, siis pole viimatimainitud ka loomad.--Hendrix 9. september 2008, kell 15:16 (UTC)

Sageli vastandatakse looma (näiteks inglise keeles brute animal ehk brute) inimesele. Artikli alguses mainitud kahe tähenduse eristamine on oluline. Eesti keeles eraldi sõnu pole. Andres 9. september 2008, kell 15:27 (UTC)

Näiteks loomapsühholoogia ei uuri inimest. Veterinaarid ehk loomaarstid ei ravi inimesi. Andres 9. september 2008, kell 15:28 (UTC)

:liiguvad ringi küll muidugi legendid, kuidas loomaarst hakkas inimest ravima, aga unustas ära, et inimene pole mitte hobune...--Hendrix 9. september 2008, kell 15:49 (UTC)

Tahaksin nõustuda Andresega, sest inimene olla on uhke ja hea, aga ma arvan, et peaksime siin lähtuma teaduslikust taksonoomiast. Vastasel juhul satume vastuollu ka artiklidega nagu homoseksuaalsus, kus on inimene loomade hulka arvatud. Üleüldse võiks see lehekülg lihtsalt suunata edasi leheküljele Loomad. Mis te arvate? J (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 10:11 (EET)

: Loomadest räägitakse kahes mõttes, ja neid ei saa vastandada nii, et üks on teaduslik ja teine ei ole.

: Kui me selle edasi suuname, siis on meil tarvis looma kui mitteinimese jaoks mingit muud pealkirja.

: Vastuolu ei ole, kui kontekstist on selge, kummast loomamõistest on jutt, ja ka link läheb õigesse kohta. Andres (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 18:42 (EET)

:: Ilmselt kõige paremat info selle küsimuse kohta leiab EKSSist. J (arutelu) 17. jaanuar 2014, kell 19:07 (EET)

Millisesse kategooriasse see artikkel võiks kuuluda?

Kategooria:Täpsustusleheküljed on vist vale?
suwa 18. juuni 2009, kell 07:09 (UTC)
----
Looma ja inimest ei eristata zooloogias.

Võtsin selle lause välja, sest ta on segase sisuga ning kordab esimeses lauses öeldut. Andres 18. juuni 2009, kell 21:04 (UTC)
----
Sõna erinevad tähendused küll on, aga pole kindel, et on tarvis eraldi artikleid. Kui on oluline äramärkida, et silmas peetakse loomi ilma inimeseta, siis saab seda ka alati eraldi teha. Pikne 17. detsember 2014, kell 14:09 (EET)

Minu meelest on tegu täiesti erinevate mõistetega. Andres (arutelu) 17. detsember 2014, kell 15:28 (EET)


Arutelu:Mummassaare

Viited ei ole õigesti vormistatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. august 2008, kell 17:22 (UTC)

Mont pleasire ('kaunis vaade')

Mis keeles see seda tähendab? Andres 14. august 2008, kell 17:22 (UTC)

:Ilmselt on tegemist prantsuse keelega, kuid kirjapilte on sama plju kui autoreid. Minu käsutuses  vähemalt 4 erinevat kirjapilti milline neis õige on ei tea:  Monpleasire, Monplasir, Moplas'sier. Virve Orav tõlgib seda kui minu nauding??? Kui oskad paranda ära. Parun Korffi suvilate nimi, mis asusid Mummassaares nimi oli ?? Villenkolonie Monplassier.Akra 15. august 2008, kell 15:57 (UTC)

:: "Minu nauding" on prantsuse keeles "mon plaisir", ja kauni vaatega pole sellel mingit pistmist. Nimi, mida kasutati, võis olla moonutatud kirjapildiga. Andres 15. august 2008, kell 20:31 (UTC)

:: Tuleb kõne alla ka "Montplaisir", mis oleks umbes 'Naudingumägi', mida saaks seostada kauni vaatega. Andres 15. august 2008, kell 20:35 (UTC)
Kui esimese viitemärkuse kohapealt asi selge viide, kaart vastava kirjaga. Teisel juhul mida sinna panna, kas need raamatud, mis valesti väidavad või mida. See viga on ilmunud vähemalt kahes Mati Õuna raamatus ja sealt on se edasi läinud sõjalissportliku mängu "Utria dessan" reklaamlehele ja Sõjamuuseumi Utrja dessandi reklaamväljaandesse. Ka siin tekitas seda segadust seesama kaunis vaade. Nad ei jaganud ära et see kehtis kogu selle piirkonna raniku kohta mitte ainult Mummassaare kohta. Mull on ka kaardi koopia, kus see kiri (vene keeles) on 1905 aasta kaardil Utria Katsenovi lossi kohal, kus ka dessandi esimesed paadid maabusid ja on vastav mälestuskivi.Akra 15. august 2008, kell 15:57 (UTC)

Viidata tuleb allikatele, mis levinud versiooni ümber lükkavad. Andres 15. august 2008, kell 20:31 (UTC)

:Kas Sa mõtled sõnapaari levinud  versiooni all õige versiooni ümber lükkavad. Akra 19. august 2008, kell 11:08 (UTC)

:: Mõtlen levinud, kuid (Sinu väitel) väära versiooni. Andres 19. august 2008, kell 16:13 (UTC)

:Kus kohas toimus Sinu arvates ja ka levinud versioonina Utria dessant.Akra 19. august 2008, kell 17:36 (UTC)

:: Minul pole selles asjas mingit arvamust. Sina räägid artiklis, et väär versioon on levima hakanud, ja mina ütlen, et siin peaksid olema viited selle kohta, et see versioon on väär. Andres 20. august 2008, kell 10:22 (UTC)
Selge. Mõtled levinud all viimasel ajal ühe autori eksimuse läbi alanud vale levimist. Järelikult viide valeinfole Mati Õuna raamatus.  Seda ma ju algul küsisingi.

Viide Mummasaarele peaks olema alguses täpsustusmärkuses, mitte "vaata ka" all. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. august 2008, kell 20:33 (UTC)

etwikis on link Mummosaare (loogiline variant Mummossaare). KNABis ega Kohanimeraamatus vist o-tähega varianti pole. Googeldades ühe EW-aegsest allikast saab--Estopedist1 (arutelu) 1. september 2016, kell 15:38 (EEST)


Arutelu:Eesti maavägi

Kas ta on Eesti maavägi või Eesti Maavägi? Andres 14. august 2008, kell 17:49 (UTC)
Lõik auastmetega on vigane. "Noore" auastet ei ole näiteks juba aastaid! Auastmed pole pahad, kuid tuleks ka korralikult teha.
Vale on ka maaväe üksuste nimedega lõik, mis tuleks täiesti eemaldada, sest sisaldab lihtsalt laest võetud nähtavat väärinfot. Jagude, kompaniide jne suurusi ei saa üldse niimoodi ära määrata, sest kaitseväes (maaväes) on palju eri tüüpi ja eri suurustega ning koosseisudega jagusid, kompaniisid, pataljone. Rügemente ja diviise pole üldse. Kogu lõik kirjutatud inimese poolt, kes vähemalt kaitseväest ei tea eriti midagi...

Palun paranda. --Epp 29. juuni 2009, kell 15:46 (UTC)

Kui võimalik, võiks ära tuua ka varem kasutusel olnud auastmed. Andres 29. juuni 2009, kell 19:55 (UTC)

Kust on võetud "Eesti Maavägi"? Ma ei leia sellist ametlikku nime. Andres 29. november 2009, kell 18:57 (UTC)

Äkki vajadusest eristada Maaväge kui väeliiki ja Eesti Maaväge, kui eesti Kaitseväe osa? Pluss võib kirjutada artikleid teiste riikide maavägedest, siis on ka tarvis neid ju kuidagi eristada. --Kyng 30. november 2009, kell 10:02 (UTC)

:Siis peaks olema "Eesti maavägi".--WooteleF 30. november 2009, kell 11:46 (UTC)

:: Minu meelest ka, ja enne oligi nii. See on äsja teisaldatud. Andres 30. november 2009, kell 19:38 (UTC)

Kas viimased parandused on õiged? Andres 9. jaanuar 2011, kell 16:50 (EET)

Raske hinnata. Numbrite järgi umbes nii võib olla küll, aga ma tahaks mingit kinnitavat allikat näha, juhul, kui see üldse avalik info on.--Kyng 9. jaanuar 2011, kell 17:44 (EET)

Kas maaväe koosseisus räägitakse ka Eesti jalaväest. Kui jah, siis tuleks teha vastav artikkel ja samanimeline kategooria, kuhu saab lisada nt kategooria Eesti jalaväerelvad --Bioneer1 (arutelu) 8. august 2014, kell 09:12 (EEST)

Ja mis sinna artiklisse küll minna võiks? --Kyng (arutelu) 8. august 2014, kell 22:05 (EEST)
Mis see granaadiheitja  nimi siis on? Andres (arutelu) 7. november 2014, kell 17:31 (EET)
Lõik kus on välja toodud EOD/IEDD. EOD-le klõpsamine viskab hoopis e-lugerite leheküljele.

See on viga, mis tuleb parandada. Andres (arutelu) 11. veebruar 2015, kell 20:51 (EET)

Kas väljavahetatud relvastus/tehnika jätta (vastava märkmega) loendisse või võtta välja? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. aprill 2017, kell 02:20 (EEST)

Siin tuleb valida, kas lisada vajaduse korral märkus, et pole enam kasutusel, või teha varasema varustuse kohta eraldi tabel. Andres (arutelu) 13. aprill 2017, kell 06:38 (EEST)
Siin on pealkiri "General-purpose vehicles" ja ühes kohas on sõna gauge, rohkem ma ei vaadanud. Tõlkimise mall oli asja eest, keeletoimetamist oleks ka tarvis. 146.255.183.207 18. aprill 2017, kell 20:07 (EEST)

Pähh, olin kindel, et korjasin viimati kõik inglisekeelsed terminid välja. Aitäh. Vähemalt tõlkimise osas peaks nüüd korras olema, keeletoimetamise kohta ma ei oska öelda. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. aprill 2017, kell 21:24 (EEST)


Arutelu:Eesti merevägi

Kas ta on Eesti merevägi või Eesti Merevägi? Andres 14. august 2008, kell 17:49 (UTC)

Olen suht' veendunud, et õigem oleks "Eesti Merevägi", kuigi mingis mõttes pole ka "Eesti merevägi" vale (kui pole mõeldud nimena)... Artikkel siiski peaks minu arvates olema "Eesti Merevägi"... Jürka 20. august 2008, kell 10:48 (UTC)

Eesti merevägi, kuna vastavat läbiva suurtähega ametlikku nime pole. Pikne 24. oktoober 2010, kell 16:24 (EEST)

::Kas ka enne 1940. aastat kasutatud laevad olid EML-id? Lisaks, tollal kasutati Merejõudude nimetust. --Improvisaator 9. veebruar 2009, kell 15:25 (UTC)

:Kas ka Merejõudude laevade nimedes kasutati lühendit EML? --Improvisaator 20. juuli 2009, kell 13:58 (UTC)

::EML ei ole laeva nime osa. On isegi eksitav, kui ei kasutata laevanimede kirjutamisel jutumärke. Ssgreporter 17. mai 2011, kell 01:25 (EEST)
See lisatud jutt sellisel kujul küll ei kõlba. --Epp 9. detsember 2011, kell 06:16 (EET)

Mereväes on ka mõningaid probleeme, liiga palju vargusi, valesi ja ametialaseid väärtegusid. Üks julge inimene julges 2011 aastal selle kõik avalikustada. Kahjuks mätsis korrumpeerunud KV peastaap selle kõik kinni. Ka mitte ükski teine riigikaitsega seotud organ ei viitsinud midagi uurida. Tollane KV juhataja Laaneots ei suutnud selle peale muud öelda, kui et sõnumitooja on psüühiliselt haige. Ja ta ei suvatsenud isegi tagasi astuda, häbi talle. Mereväe elust-olust on lähemalt võimalik lugeda siit: http://ekkliit.org/ Kindlasti ei tohi ka unustada ettekannet meie mereväe olukorrast, mille murelik kodanik 2003 aastal president Rüütlile tegi. See asub siin http://www.kesknadal.ee/uudised?id=3525&sess_admin=a2508dfe70dc881ec88704c729fe2e7d
Suuropiga koos tuli Rihtniemi-klassist ka Ristna. Ssgreporter (arutelu) 20. september 2013, kell 01:40 (EEST)

Lippude ja vimplite osa on vananenud. Kehtivad novembris 2018 kaitseministri määrusega kehtestatud mereväe sümbolid, see osa tuleb artiklis välja vahetada. Ssgreporter (arutelu) 28. aprill 2019, kell 01:27 (EEST)


Malli arutelu:Infokast väeüksus

Õhuväe Ülem peaks olema väeüksuse ülem, sest muidu ei saa ju seda teistes artiklites kasutada. --Tiuks 14. august 2008, kell 21:11 (UTC)
Nimetuse alla võiks lisada väiksemas kirjas üksuse originaalnimetuse. Umbes nagu siin  - Neptuunium (arutelu) 19. jaanuar 2017, kell 16:26 (EET)

kui on olemas mitu üksust, mis on ajalooliselt seotud, nt :Kalevlaste Maleva ja :Kalevi jalaväepataljon. Kas malli võiks lisada eellane ja järglane? suwa 4. august 2019, kell 16:54 (EEST)

nt 49. armee on selle nime all tegutsenud kolmel ajavahemikul, tegevusaeg vms infokasti? ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 23. aprill 2022, kell 20:54 (EEST)

Selleks võib kasutada parameetrit "| aeg =". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 25. aprill 2022, kell 17:43 (EEST)


Arutelu:16. august

Geonarval oli hea mõte kuupäevad siduda portaaliga. Vähem tööd ja rohkem infot. Sellisel juhul oleks vaja teha alajaotusse "Sündinud" link portaali lehele, sest redigeeri lingi all näitab portaali linki. --Tiuks 15. august 2008, kell 20:03 (UTC)

Ma olen sidumise vastu. Nõuded on kummalgi juhul erinevad. Andres 15. august 2008, kell 20:50 (UTC)

:Aga milles on erinevus? Geonarva 16. august 2008, kell 06:52 (UTC)

:: Portaali puhul tuleb minu arvates mainida ainult neid, kelle kohta on artikkel, kusjuures võib mainida ka vähem tuntud inimesi. Võib-olla on ka mahupiirangud. Kuupäevalehel mainitute puhul on nõue, et tegu oleks üldtuntud inimestega.  Andres 16. august 2008, kell 18:43 (UTC)

::: Millised on kriteeriumid, et nad on üldtuntud? Geonarva 16. august 2008, kell 19:05 (UTC)

::: Pakun portaali alamlehelt panna artiklita inimesi arutelu lehekülge. Kas praegu on mingit mahupiirangud? Geonarva 16. august 2008, kell 19:07 (UTC)

:::: Kindlaid kriteeriume ei ole. Igaüks püüab ise otsustada.

:::: Mina ei tea, kas mahupiiranguid on. Arvan, et liiga palju neid panna ei tasuks. Mul ei ole midagi selle vastu, et ilma artiklita inimesi arutelulehele panna. Aga siis peab portaalilehekülg ikka eraldi olema. Andres 16. august 2008, kell 19:26 (UTC)

:::: Üldtuntud inimesed peaksid ka portaali lehel olema ja portaalikast võib venida nii pikaks kui vaja. Hetkel need loendid väga pikad ei ole ja kastus on asjata. Asja mõte ongi selles, et portaali lehel täiendatakse aga kõike näitab siin. Redigeerimiseks sellel lehel peaks olema alajaotuses link nii:
==Sündinud==
 --Tiuks 16. august 2008, kell 19:36 (UTC)

:::::Ei saanud natuke aru, kas ==Sündinud== peaks olema <nowiki> lehel Portaal:Biograafiad? Geonarva 16. august 2008, kell 19:43 (UTC)

:::::: noinclude tagisid kasutatakse ainult peitmiseks ja seda ei ole siin vaja. Kuna selle lehe nimi on 16. august, siis peab olema lingiks Portaal:Biograafiad/Sündinud täna/16. august (== vahel). Lingi alla tuleb kirjutada portaali täpne leht mida näidata . Seda CURRENTDAY ja CURRENTMONTHNAME kasutatakse portaali lehel, näiteks Portaal:Biograafiad/Sündinud täna ja selle peab kirjutama portaali põhilehele. (punases kastis näitab portaalis Portaal:Muusika/Sündinud). --Tiuks 16. august 2008, kell 19:52 (UTC)

Kas kuu- ja päiksevarjutused võiksid olla nimekirjas? suwa 16. august 2008, kell 18:48 (UTC)

Minu meelest mitte kuupäevaartiklites. Need peaksid olema aasta- ja kuuartiklites. Andres 16. august 2008, kell 18:59 (UTC)

*1930 – Haapsalus algasid linna 650. aastapäeva tähistamise üritused<ref name="Kronoloogia, 2007"/>.
--WikedKentaur (arutelu) 15. august 2017, kell 17:56 (EEST)
*1868 – Peruus Aricas märatses pärast maavärinat tekkinud tsunami, nõudes kokku arvatavasti 70 000 ohvrit.
Segadus ohvrite arvuga, vt Arica. --WikedKentaur (arutelu) 15. august 2017, kell 21:00 (EEST)


Arutelu:36. Kaitsepataljon

"Vaata ka" lõigus sisalduva võiks ehk malli panna ja seda malli artiklites kasutada? avjoska 15. august 2008, kell 21:29 (UTC)

Selleks saab kasutada i ja see nimekiri lisada väljale loend1. --Tiuks 15. august 2008, kell 21:35 (UTC)

''Chansencovosse'' - see ei tundu õige kirjapilt olevat.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 19. jaanuar 2010, kell 15:00 (UTC)

Kas 36. Eesti Politseipataljon on sama üksus?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 19. jaanuar 2010, kell 15:03 (UTC)

Endiste okupatsioon.ee linkide kohta lugege siit:
https://www.isik.ee/foorum/viewtopic.php?f=171&t=12989


Arutelu:Valga Jaani kirik

Pilt vajab allkirja. Andres 16. august 2008, kell 16:24 (UTC)

Artiklites minu meelest ei peaks olema alaosapealkirja "Galerii" või "Pildid". Pildid on Vikipeedias niikuinii tekstiga üsna lõdvalt seotud ja selliselt on ja võivad nad olla lihtsalt teksti kõrval (või all). Ei ole tarvis teatud pilte, mis pole joondatud paremale ja mis on juhuslikult vormistatud galeriina, eraldada alaosapealkirjaga, mis justkui peaks rõhutama, et sisuosa sai läbi ja nüüd tulevad pildid. Kui galerii üldse on vajalik, siis võib ta lihtsalt ilma eraldi pealkirjata tekstile järgneda, ükskõik kas viimase sisuosa peatüki all või kuskil eespool. Pikne 21. oktoober 2013, kell 16:10 (EEST)

nõus. Ilmselt on üheks vastuargumendiks, et artikli lugejad ei oska neid Välislinkide juurest Commonsi alt otsida. Aga see vist on pigem pseudoprobleem--Bioneer1 (arutelu) 22. oktoober 2013, kell 15:12 (EEST)

: Ei saa absoluutselt aru, miks ei võiks olla alaosa "Galerii". Niimoodi oleks see ka sisukorrast leitav, kui jätta lihtsalt kuhugi lõigu lõppu, siis ei ole. Ei näe ühtegi argumenti, miks ei võiks olla eraldi alaosa Galerii. --Kyng (arutelu) 22. oktoober 2013, kell 15:34 (EEST)

:: Hm, eespool minu meelest on põhjendus. Miks siis vaid osa pilte on mingil juhuslikul alusel sellises alaosas? Kas peaks kõik pildid igas artiklis sisukorrast leitavasse alaosasse koondama? Pikne 22. oktoober 2013, kell 15:42 (EEST)

:::Mina leian et galerii võiks olla küll. Alati artikli lugejad ei pruugi Commonsi lingile tõepoolest tähelepanu pöörata. Minu meelest galeriisse võiks panna olulisemad pildid mitte kõik antud teemaga seotud Commnsis olevad pildid. Antud juhul ei hakka ju panema Commonsisse üleslaaetud kiriku lagunevast välisfasaadist pilte galeriisse. Kui inimene loeb artiklit, kohe saab ka galeriis pilte vaadata. No nii umbes nagu raamatust.--Jyriorel (arutelu) 22. oktoober 2013, kell 16:18 (EEST)

:::: See "põhjendus" seal on minu meelest rohkem selline "a mulle ei meeldi". Neid galeriisid on koguaeg olnud ja mitte ainult siin ja järsku jäävad nad ette... Miks just need pildid... Mõnest objektist on kümneid kui mitte sadu pilte, mida kasutada ja iga artikli juures teeb mingi suvaline kasutaja valiku piltidest, mida ta ise arvab siis paremaks sellele artiklile lisada, olgu siis teksti sisse või galeriisse. Tahad moodustada püha tõe ja õigluse komisjoni, et valida välja, millised pildid ikka peaks kõige õigemad olema või kõiki pilte, millest osad sisu poolest teistega väga sarnased artiklisse panna? Ei pea kõiki pilte koondama, eelistatud on tegelikult teksti vahele paigutamine aga kõik sinna ei mahu. Kui on palju pilte, siis miks mitte lisada osad alla galeriisse, suht tavapraktika minu meelest, ei mõista, kuidas nüüd järsku keegi pinnu kannikasse sai selle pärast.--Kyng (arutelu) 22. oktoober 2013, kell 16:24 (EEST)

:::::: Vikpeedia ei ole pildigalerii.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. oktoober 2013, kell 17:38 (EEST)

::: Ei meeldi jah, põhjusega. Minu märkus käis eeskätt alaosa pealkirja kohta. Seda, kas ja milliste piltidega galerii peab olema, ma praegu vaidlustada ei taha, kuigi iseenesest väärib ka see teema arutamist ja mõtestamist. Nende galerii-alaosade lisamine on siin hiljuti moodi läinud ja ka teistes keeltes leiab neid harva. Mul pole lihtsalt seni olnud mahti kommenteerida. Stiiliküsimused on küll eesti Vikipeedias millegipärast valdavalt tabuteema, aga põhimõtteliselt peaks olema võimalik ka neid teemasid arutada sisulisemalt kui see, kes kuhu pinnu sai.

::: Noh, piltide pärast, mis on paigutatud paremale teksti kõrvale, ju ei tehta eraldi alaosa. Seega, miks ikkagi tuleks see alaosa tekitada, kui mõni pilt on paigutatud teksti alla? Selline alaosapealkiri pole ülesehituslikult ka täpne, kuna pilte võib leiduda ja leidub ka väljaspool vastava pealkirjaga alaosa. Pikne 22. oktoober 2013, kell 17:41 (EEST)

:::: Leidub, ja mis siis, seal pole nad galeriisse paigutatud? Kuidas pole täpne, kui seal pealkirja all pildigalerii on? Võib-olla mulle lihtsalt meeldib kui asjad on süstemaatiseeritud ja see pealkirjaga eraldatud lõik jätab mulle seda muljet rohkem kui lihtsalt kuskil sabas tolknev ports pilte. Tabu tuleb ehk sellest, et mitmele meetrile arutelule järgneb tüüpiliselt asjade soikumine ja ei mingit tulemust. Kui tahad mingit ühtset stiilijuhendit koostada, siis muidugi edu sellega. Eriti juurutamise juures.--Kyng (arutelu) 22. oktoober 2013, kell 17:51 (EEST)

:::::Siin oli jutuks,et mujal Vikipeedias teiste keeltes ei kasutata või leidub harva (võimaik ka harva, kuid siiski leidub) piltte galeriides. Üks näide ühest kirikust, nimelt Église Saint Gervais Saint Protais(Pariis) artikkel asub: https://fr.wikipedia.org/wiki/Église_Saint-Gervais-Saint-Protais_(Paris). Pilte nii paremal kui vasakul ning allpool terve hulk pilte galeriis. Pole nagu seal nendel paistabh sellega probleeme olnud! Meil aga poleemikat tekitatakse minu arust tühiste asjade üle!--Jyriorel (arutelu) 22. oktoober 2013, kell 18:23 (EEST)

:::: Galerii pealkirjastamisel puudub lihtsalt sisuline põhjendus, kui lähtutatakse vaid paigutusest. Kui artiklil on alaosa "Pildid", siis võib eeldada, et artikkel on vastavalt struktureeritud ja väljaspool seda alaosa pilte pole. Nii nagu struktuuriüksuse "Orel" olemasolu põhjal võib eeldada, et orelist kirjutatakse eeskätt just seal ja mitte mujal. Ka mina taotlen süstemaatilisust ja eeldan, et kui artikkel teatud viisil üles ehitatakse, siis võiks aru saada, miks just nii ja mitte teisiti ning võiks olla järjekindel. Pikne 23. oktoober 2013, kell 17:24 (EEST)

::::: "Kui artiklil on alaosa "Pildid", siis võib eeldada..." Õnneks või kahjuks, mul selliseid assotsiatsioone ei teki. Järjekindlus on muidugi hea aga ma ei ole päris veendunud, et kõikide asjade jaoks saab olla ainult üks ainuõige lahendus: mõnes küsimuses võiks autori(te)le jääda ka mõningane vabadus otsustada, kuidas nad parajasti tahavad artiklit üles ehitada.--Kyng (arutelu) 23. oktoober 2013, kell 17:54 (EEST)

:::: Kahtlemata on asju, mida saab põhjendatult teha mitut moodi ja mul pole tahtmist neis küsimusis ettekirjutusi teha. Aga kui mingit moodi tegemine on raskesti põhjendatav või pole põhjendatav, siis on küsimuse all pigem õigesti ja valesti tegemine. Pikne 23. oktoober 2013, kell 18:28 (EEST)

::::::Miks antud artikli puhul, kus on jutt ühest kirikust, galerii piltidel pole sisulist  põhjendust? Kui inimene loeb näiteks taolist artiklit, kus räägitakse kirikust või ükskõik kasvõi muust hoonest, tahab ta kindlasti ka pilte näha ilma et peaks kuskilt alt Commonsi lingile klikkima veel eraldi. Minu arust lugemine ja kohe piltide nägemine on lihtsam kui veel neid kuskilt mujalt veel eraldi Commonsist ei peaks otsima. Kiriku kui hoone puhul ongi oluline ja põhjendatud seetõttu pildid arhitektuurist, ehk fasaadist, sisevaade (interjöör), altar ning kantsel ja orel. Mida siin põhjendamatu oleks piltide osas? --Jyriorel (arutelu) 23. oktoober 2013, kell 19:22 (EEST)

:::Artikli juures tuleks minu arvates silmas pidada ka teksti ja pildimaterjali proportsioone – et pildiosa ei hakkaks tekstiosa lämmatama. Vajadusel tuleks millestki loobuda või piltide suurust muuta. Pilte saab ka hiljem juurde lisada, kui teksti on juurde tulnud. Pildigalerii pole teksti illustreerimiseks iseenesest halb, eriti väheldaste tekstide puhul. Eraldi pealkirja poleks aga tõesti vaja. Pealegi on galerii ka arhitektuurimõiste ja selline pealkiri tekitab segadust. Eriti arhitektuuriga seotud artiklite puhul. Mis puutub Commonsi linki, siis seal on eesti keeles selgelt ja loetavalt kirjas: Pildid, videod ja helifailid. Nii et täiendava materjali  ülesleidmine ei tohiks ka raskusi valmistada. Selle artikli pildivalik siin on minu meelest hea. Ainult üks, kiriku öine vaade, ei anna midagi juurde ja mina võtaksin selle välja. 88.196.28.229 23. oktoober 2013, kell 20:32 (EEST)

::Ei tea miks praegu Valga Jaani kiriku artikli kohta nii palju poleemikat, vähe teksti, pildid, galerii jne. Kui vaadata Valgamaa teiste kirikute kohta kirjutatud artikleid - need on veelgi lühemad ja näiteks kui vaadata Otepää kiriku kohta artikli, seal teksti veelgi vähem ja palju pilte allpool lisatud ja polnud probleemi sellega. Kui vaadata veel näiteks Valgamaa kirikute artikleid Vikipeeias, pea kõik on palju lühema teksti materjaliga: Helme kirik, Sangaste kirik,Kastolatsi Neitsi Maarja Rõõmukuulutamise kirik, Ilmjärve kirik--Jyriorel (arutelu) 15. mai 2014, kell 09:32 (EEST)

Valga Jaani kirik (ka Valga Peetri-Luke kirik)

Kust see "ka Valga Peetri-Luke kirik" võetud on? Kiriku ainus ja ajalooline nimetus peaks ikka Valga Jaani kirik olema, kus küll tegutseb, niisamuti ajaloolistel põhjustel, Valga Peetri-Luke kogudus. 90.190.71.25 18. detsember 2015, kell 17:49 (EET)

:nimi Valga Peetri-Luke kirik on võetud eestigiid.ee (vt ), ent too allikas pole eriti usaldusväärne. Samanimeline kirikus tegutsev kogudus tekitab muidugi segadust--Estopedist1 (arutelu) 18. detsember 2015, kell 17:54 (EET)

::Segadust tekitab praegu ikka "ka Valga Peetri-Luke kirik". 90.190.71.25 18. detsember 2015, kell 18:21 (EET)


Arutelu:Venemaa kodusõda

Mis tähendab "erakondadevaheline sõda"? Andres 16. august 2008, kell 16:41 (UTC)

Miks "Vene", mitte "Venemaa"? Andres 16. august 2008, kell 16:42 (UTC)
Kas praegune pealkiri on ajalookirjanduses käibel? Andres 22. september 2009, kell 09:19 (UTC)

Ma soovitan Venemaa kodusõja alla ümber suunata. Taivo 24. september 2009, kell 09:22 (UTC)

:Ma ka küsiks, et miks ikkagi Vene? Kuidas on õige? Ivo 28. detsember 2009, kell 22:14 (UTC)
Küsimus filosoofiline, kas toimunu oli Vene kodusõda- vene rahvuse omavaheline sõda, või ikkagi Venemaa kodusõda Venemaal asuvate erinevate rahvuste poolt peetud sõda? Kui Venemaa, siis oleks ju õige taastada endine nimetus Venemaa kodusõda. PS Sama küsimus ka ka Vene SFNV ja Vene NFNV  vs Venemaa SFNV ja Venemaa NFSV kohta?--Nosser 23. märts 2010, kell 10:47 (EET)

Minu meelest ei maksa nime tagant sügavat sisu otsida. Tuleb kasutada seda nime, mis on käibel. Andres 23. märts 2010, kell 16:33 (EET)

:Tuleks parandada. Tegemist on ju ikkagi Venemaa territooriumil toimunud kodusõjaga. 88.196.236.106 11. juuni 2015, kell 16:58 (EEST)

::Tahtsin sedasama küsida. Kui toimus "endise Venemaa Keisririigi territooriumil", siis peaks artikli pealkiri olema loomulikult Venemaa kodusõda. 2001:7D0:87FF:6480:BDFC:4D51:B6E2:1227 30. jaanuar 2017, kell 17:45 (EET)

:::Kodusõda toimus Venemaal, mitte Venes. Pealkiri vajab parandamist. 2001:7D0:87CA:9180:3C95:603C:8A15:A778 15. august 2017, kell 18:28 (EEST)

Milline artikli osa ja miks on vaidlustatud? Djreichsfuhrer 17. jaanuar 2009, kell 14:41 (UTC)
----
Artiklit Oktoobrirevolutsioon ei oska keegi otsida sõna "oktoober" alt. Andres 22. september 2009, kell 09:19 (UTC)
----
Kuhu see kustutatud osa läks? Andres 30. september 2009, kell 16:01 (UTC)

Komintern#Tegevus--Nosser 29. detsember 2009, kell 07:02 (UTC)
----
"Kaotused tsiviilelanike hulgas üle 13 miljoni, üle miljoni põgeniku lahkus Venemaalt." Venekeelses vikipeedias kirjutatakse, et 10,7 miljonit inimest hukkus ja 2 miljonit lahkus välismaale. Velirand (arutelu) 25. november 2019, kell 15:17 (EET)
----
"Mahnovššina" Kuidas Manho võimu all olnud territooriumi nimetada? Махновщина tuleks ikka transkribeerida kui Mahnovštšina. Vene Vikipeedias on selle ala kohta artikkel Вольная территория. Velirand (arutelu) 3. juuni 2024, kell 12:59 (EEST)


Arutelu:Eesti ansamblite loend

Kas on mõtet ansambleid rahvuse järgi liigitada? Andres 16. august 2008, kell 19:14 (UTC)

Pakuksin, et tegu oleks mitte eesti, vaid Eesti ansamblitega. Andres 16. august 2008, kell 19:32 (UTC)

: Ansambli puhul on tõesti riik oluline, parandan ära. --Tiuks 16. august 2008, kell 19:38 (UTC)

Kas kellelgi on kavas see loend valmis teha? Andres 16. august 2008, kell 19:14 (UTC)

Jah, miks ma muidu tegin. Igal huvirühmal on kategooria ja loend. --Tiuks 16. august 2008, kell 19:27 (UTC)
Siia tuleb siis panna kõik Eesti ansamblid, mis on levimuusikaansamblite loendis. Andres 14. oktoober 2008, kell 08:00 (UTC)

Jah, olemasolevad võtan kategooriast . --Tiuks 14. oktoober 2008, kell 09:45 (UTC)
Kas siin loetletakse Eesti levimuusikaansambleid? Andres 30. jaanuar 2009, kell 07:14 (UTC)

Siia tulevad kõik, sest see on riigiti ja vahet siin ei tehta. --Tiuks 30. jaanuar 2009, kell 12:29 (UTC)

Miks siis Vox Clamantis siin ei ole? Andres 30. jaanuar 2009, kell 17:37 (UTC)

: Nüüd on olemas. --Tiuks 30. jaanuar 2009, kell 18:40 (UTC)

TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia kodulehel on järgmiste ansamblite kirjeldusi. Nende tähelepanuväärsus?
*Puzle (https://www.kultuur.ut.ee/et/muusika/puzle)
*Strand... Rand (Strand ... Rand) (https://www.kultuur.ut.ee/et/muusika/strandrand)
*Laura Junson & The Jeth (https://www.kultuur.ut.ee/et/vem)
*Aparaat (ansambel) (https://www.kultuur.ut.ee/et/osakonnad/aparaat)
--Estopedist1 (arutelu) 28. november 2018, kell 16:56 (EET)

Lähtume ikkagi sellest, et ansamblist kirjutatakse meedias ehk eraldi artikkel. Ainult mingi asutuse kodulehest jääb väheks. Kuna need on kirjas kooli lehel, siis neid võib pidada ka kooliansambliteks. Paralleeli võiks tõmmata õpilasfirmadega. --Tiia (arutelu) 28. november 2018, kell 19:44 (EET)

Kahtlasi ansambleid. Tähelepanuväärsus?
*50/50 (ansambel)
*Alfa (ansambel)
*Alias (Eesti ansambel)
*Catafalc
*Dallas (ansambel)
*Defekt (ansambel) (2009 artikkel kustutati)
*DND (ansambel)
*G3 (ansambel)
*Imp (ansambel)
*UMB (ansambel)
--Estopedist1 (arutelu) 31. märts 2019, kell 21:54 (EEST)
*Hang Over Me (üks entusiast on võru Vikipeediasse teinud artikli (vt :fiu-vro:Hang Over Me), ent ilmselt pole see tähelepanuväärne
--Estopedist1 (arutelu) 28. aprill 2019, kell 14:23 (EEST)
*Antonina (vaid üks (?) laul/singel ("Pakike")
--Estopedist1 (arutelu) 26. mai 2019, kell 16:17 (EEST)


Kasutaja arutelu:Russavia

Please leave any messages for me here, or feel free to email me. Russavia (arutelu) 16. juuli 2012, kell 13:10 (EEST)

I´m still looking for verified information about Rus Fed Emb in Estonia, so far I had made corrections in article in estonian (Vene Föderatsiooni saatkond Eesti Vabariigis).--NOSSER (arutelu) 19. oktoober 2012, kell 10:05 (EEST)
----
"non-reliable" source was some kind of blog or forum in russian language, I don't have the link (saw it and lost it).
Featured article in Estonian Wikipedia is so far a big joke and mission impossible at the same time. We have only 2 featured articles from year 2004! No further comments...
Regards, --Ivar (arutelu) 19. oktoober 2012, kell 14:52 (EEST)
Sorry pal, we have only a few coworkers here and they just do whatever they like. My free time is very limited, so I can't help you out. Regards, --Ivar (arutelu) 19. oktoober 2012, kell 15:43 (EEST)


Arutelu:Stalingradi lahing

Ka joonealused märkused tuleb tõlkida. Andres 17. august 2008, kell 17:31 (UTC)
Pean silmas märkusi viidetes. Andres 17. august 2008, kell 17:35 (UTC)

Küll tõlgin. Djreichsfuhrer 17. august 2008, kell 17:41 (UTC)

Kas ainult minul või on ka teistel "redigeeri" nupud hunnikus? --kanakukk 6. september 2008, kell 10:37 (UTC)

Mul on nad ka 4 tüki koos. See võib-olla on seotud pika kastiga. Geonarva 6. september 2008, kell 11:06 (UTC)

: Inglise wikis taoline probleem puudub. --kanakukk 6. september 2008, kell 11:09 (UTC)

::Mõnes muus artiklis on ka seal see probleem. Siin ei aita muu kui teksti pikemaks kirjutamine.--WooteleF 6. september 2008, kell 12:27 (UTC)

::: Kuidas siis inglise wikis asi töötab? Tekstid seal osades lõikudes küll oluliselt pikemad ei ole. --kanakukk 6. september 2008, kell 16:01 (UTC)

:::: nendel on clearbreak - seega on jaotusjoon servast-serva ja ei kogune fotod,

:::: mis on teise astme pealkirjade järgi vahetult, ega ka redigeerimisnupud

:::: suwa 6. september 2008, kell 16:14 (UTC)

::::: Kas seda on võimalik ka Eesti Vikipeedias teostada? --kanakukk 6. september 2008, kell 16:51 (UTC)

:::::: siis peab need mallid meile tekitama: :en:Template:Break ja :en:Template:Clear

:::::: samas olemas on juba  ja  :) suwa 6. september 2008, kell 17:03 (UTC)

::::::: Katsetamiseks soovitan "Näita eelvaadet" kasutada. --kanakukk 6. september 2008, kell 17:42 (UTC)

::::::: Paraku pole siis näha seda, kuidas redigeeri hüperlingid asuvad. --kanakukk 6. september 2008, kell 18:04 (UTC)
----
Minu meelest ei saa lahing olla rinde osa. Andres (arutelu) 20. detsember 2016, kell 15:10 (EET)


Arutelu:Todd Bentley

ühe oma teenistuse naisega

Mis see tähendab? Andres 17. august 2008, kell 17:33 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ustream.tv/channel/great-florida-healing-revival/
** In Todd Bentley on 2013-06-24 13:50:58, 404 Not Found
** In Todd Bentley on 2013-07-07 04:30:35, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:30 (EEST)


Arutelu:Idarinne (Teine maailmasõda)

Puudub lehekülg Idarinne. Andres 18. august 2008, kell 09:55 (UTC)

Artikel hakkab kiskuma ühepoolsesks (saksa). Sõdida ei saa ainult üks pool ja tegevus toimub mõlemal pool rinnet.Akra 4. september 2008, kell 08:55 (UTC)

Siia ei saa kirjutada pikki lahingukirjeldusi vaid ainult lahingute või kampaaniate kokkuvõtted. Lahingud tuleks lahti kirjutada lahingute artiklites.Akra 4. september 2008, kell 08:55 (UTC)
Miks seda Stalini kõnet 19. augustist 1939. a allikaks nimetatakse? Tegemist on suure tõenäosusega võltsinguga:

siit võtta 1958. a 4. number: http://www.ifz-muenchen.de/heftarchiv/1958_4.pdf  Eberhard Jäckel: Über eine angebliche Rede Stalins vom 19. August 1939.

ja 2004. a 4. number: http://www.ifz-muenchen.de/heftarchiv/2004_4.pdf Sergej Slutsch: Stalins „Kriegsszenario 1939": Eine Rede, die es nie gab. Die Geschichte einer Fälschung.

N.N.

:Suure tõenäosusega ei ole ta siiski võltsig. See kõne väidetavalt peaks olemas olema ka 13 köites Stalini kogutud teostes, mis anti välja 50ndatel aastatel. Peast ei mäleta selle täpset väljaandmise aastat. Aga ainult ühes väljaandes. Vähemalt väidavad nii D. Hmelnitski ja V. Suvorov ja  nad viitavad sellele. Selle kõne sisu järgi toimus faktiliselt kogu N. Liidu edasine asjaajamine ja see on juba kõigile teada, kes teada tahab ja selle jadasse ritta viitsib panna. Kas see ei ole kõige parem tõestus selle olemasolust. Seda, et Kremli palgal olevad ajaloolased seda ei tunnista, ei tähenda, et seda veel olemas ei ole. Nemad ei tunnistanud ega tunnista ka MRP lisaprotokolle, poolakate mahalaskmisi ja palju muud. Ja muide väga paljud nende autorite raamatud, mille tellijal oli piisavalt raha, trükiti Saksamaa trükikodades kvaliteetmaterjalidele. Võin veel kümmekond samateemalist viidet, mida andsid, ritta kirjutada, ka need olid mulle teada. Kuid see, mis seal kirjas, on suure tõenäosusega tellimustöö, või teadmatusest tellimustöö ümberkirjutus.Akra 29. oktoober 2008, kell 15:08 (UTC)

olgu. palun kommentaare. isiklikult minu jaoks on kogu eesti wikipedias kirjutatud jutt idarinde kohta 90% ulatuses pullisitt! aga nuh see selleks. kirjutsin siis yhe osa artiklist ymber, wikipedia reeglitele vastavat standardiseerimist ei teind, kuna siin liiga palju kriitikameelega tähenärijaid ringi tolknemas... tont teab, äkki pole poliitiliselt korrektne vms... igatahes, palun hinnata 1941. a talvelahingute SISU! liiga pikk? liiga lyhike? pole neutraalne? (vene ryndas saksa kaitses, ergo initsiatiiv vene käes, sakslased aint reageeerisid) ei vasta standarditele? ka ei hakanud ma sisse panema venelaste detsembris moskva ees toimunud vastupealetungi.. kui päris aus olla siis ei suudagi ma atm meenutada kuskohast läheb see nö "piir" mida ajaloolased erinevate sõjaetappide vahele tõmbavad... a igatahes! tekst on resümee raamatust "When titans clashed" Glantz kirjutajaks. mix aint 1 allikas? sest nii vene kui ka saksa raamatud sel teemal hüppavad otse moskva vastupealetungist kohe 2. Harkovi lahinguni.. nagu 5 kuud oli sõjas pausi... --Wabariigi parm. 30. juuni 2009, kell 19:05 (UTC)
Kas nii käibki wikipedia artikli kirjutamine, tsiteerin kasutajat "Akra": "See kõne [mõeldud on Stalini väidetavat sõnavõttu poliitbüroos 1939. a. augustis] väidetavalt peaks olemas olema ka 13 köites Stalini kogutud teostes, mis anti välja 50ndatel aastatel. Peast ei mäleta selle täpset väljaandmise aastat"? Juhin tähelepanu sõnadele "väidetavalt", "peaks olemas olema" ja "peast ei mäleta". Edasi tsiteeritakse Viktor Suvorovit kui autoriteeti! Vabandan reljeefse väljendusviisi pärast, kuid see on lihtsalt ropp, mis siin wikipedia lehekülgedel toimub. Sattusin siia vaid seetõttu, et pidin uurima, kust minu üliõpilased oma informatsiooni ammutavad. Kas te saate aru, milline vastutus teil lasub?!  - juhuslik külastaja, 15. märts 2012

Palun aidake ning võtke osa vastutusest enda kanda, meil on vähe tegijaid. Andres (arutelu) 15. märts 2012, kell 11:49 (EET)

: Sel julma mainega 1937. aastal pidas NSV Liidu riiklik peasüüdistaja Andrei Januarjevitš Võšinski vajalikuks "oma nõtkeima dilektika vaimus" (Solženitsõn) rõhutada, et "inimkond ei jõua iial absoluutse, vaid ainult suhtelise tõeni". Peaprokurör lisas seejärel: "Järelikult ei saa ka tõde, milleni jõutakse uurimisel ja kohtus, olla absoluutne, vaid ainult suhteline. Sellepärast ei saa me surmaotsusele alla kirjutades nagunii absoluutselt, vaid ainult teatava tõenäosusastmega, mõnesuguste reservatsioonidega, teatavas mõttes veendunud olla, et me hukkame süüdlasi". (Solženitsõn, "Gulagi arhipelaag" I rmt, lk 87).

: Ei mina ega Andres ega Akra (tõsi, see on vaid mu sügavaim veendumus, nemad ise teavad ilmselt paremini) ei ole Katõni metsades või 23. augusti öösel Moskvas viibinud. Kuidas me siis võime väita, et need sündmused leidsid aset? Ja isegi kui olnuks seal, siis võime ju nähtu osas valetada. Asjaolu, et inimesed valetavad, et nad ei pruugi olla usaldusväärsed allikad, tõstatus ju siinsamas arutelus! Inimkond ei jõua iial absoluutse tõeni...

: Mina leian igasuguse infokillu kasuliku olevat. Võib-olla sel seisukohal, sel infokillul pole piisavalt häält, et end kuuldavaks teha; võib-olla leidub inimesi, kes ei taha üht või teist teooriat kuuldavaks teha. Isiklikult olen arvamisel, et kõik mis trükis ilmunud, kõlbab Vikipeediasse üles tähendada (kusjuures, pean oluliseks rõhutada seda, et justnimelt trükis, mitte veebis ilmunut – paljugi just seetõttu, et veeb vananeb, aga raamat on püsivam infokandja). Meie suurim probleem on sõnameisterlikkus, mitte see, kas konkreetne nähtus on "tegelikult" ka nii või mitte. On tarvilik seisukohti tutvustada nii, et me ei suru neid peale, et lugejal jääb ise võimalus otsustada, ise jõuda selgusele, kas esitatu on tõde, pooltõde või midagi muud. --kanakukk (arutelu) 3. mai 2012, kell 23:27 (EEST).

Kas Suvorovile ei tohi põhimõtteliselt mitte kunagi viidata või on ta siin esile toodud fakte kuidagi moonutanud? Aga yldiselt: kus häda näed laita, seal tule ja aita. Meil on suur puudus erialas korralikult orienteeruvatest spetsialistidest, ent amatöörid kipuvadki sekundaarkirjandusele tuginema. Ega selle vastu ei saagi kunagi saama, kuni professionaalid ise kaastööd ei tee. --Oop (arutelu) 4. mai 2012, kell 03:53
See on nüüd väga ootamatu allikas: http://www.maaja.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=1719&Itemid=2

Tõepoolest ootamatu. Nähtavasti on taastrükitud kunagi eesti keeles avaldatud tõlge. Andres (arutelu) 20. juuli 2015, kell 05:16 (EEST)

Sakslaste rünnakut saatis kohe edu. Nad murdsid läbi Nõukogude Liidu läänepiiril olevatest vägedest ning liikusid kiirelt edasi loode, lääne ja edela suunal.

Kummalt poolt rindejoont vaadates? 2001:7D0:87CA:9180:6CCB:7391:DC74:D32E 20. august 2017, kell 12:06 (EEST)

Samal ajal alustas väegrupp Süd kuuajalist (10. juuli-10. september) lahingut

Siin on kusagil viga. 2001:7D0:87CA:9180:6CCB:7391:DC74:D32E 20. august 2017, kell 13:01 (EEST)

Siin artiklis on juttu Saksamaast ja Nõukogude Liidust. Kui me samastame Kolmanda Riigi Saksamaaga, siis peaks ka Nõukogude Liidu samastama Venemaaga. Siiski olid nendel riikidel sel ajal omad ametlikud nimed. Otsustame siis ära, kumbasid siin kasutame.

Minu meelest on just "Saksamaa" sobiv nimi, ükskõik mis selle ametlik nimi ka ei oleks. Hiljem riik lõhenes, siis ei saa lihtsalt "Saksamaa" öelda. Aga Nõukogude Liit ja Venemaa olid kogu aeg erinevad. Andres (arutelu) 7. september 2017, kell 19:32 (EEST)

Ja kas siis Saksamaa ametlik nimi oli Kolmas Riik? Minu meelest need ei ole head parandused. Andres (arutelu) 7. september 2017, kell 19:34 (EEST)
Kaukasus on nagu mäestik. Kas keegi ründas mäestikku või ründas siiski piirkonda ehk Kaukaasiat? 2.42.231.28 1. september 2019, kell 19:46 (EEST)

Ilmne viga, palun paranda. Andres (arutelu) 1. september 2019, kell 20:09 (EEST)
Ei Dniproperovsk ega Tšerkassõ ei ole mingil juhul 100 km Dneprist, et pigem ikka ei ütleka et sel piirkonnas ja 100 km. Ei no jah tegelt häirib sõnastus. 2.42.231.28 1. september 2019, kell 23:32 (EEST)

Palun paranda. Andres (arutelu) 2. september 2019, kell 09:29 (EEST)
------------
XXXXI, XXXXVII, XXXXIII ja XXXXIV ei ole kirjutatud õigesti. Vt artiklit "Rooma numbrid". Kuriuss (arutelu) 22. august 2021, kell 15:25 (EEST)

Venemaa ja Saksamaa vs NSV Liit ja Kolmas Riik


Arutelu:Vohilaid

"Vohilaid hakkas merest tõusma umbes 2000 aastat tagasi." -  lk. 29 ütleb, et 3500 aastat tagasi--Hendrix 18. august 2008, kell 16:28 (UTC)

Pane viide teksti sisse. Andres 18. august 2008, kell 16:38 (UTC)

Minu meelest kuulub see looduse, mitte ajaloo rubriiki. Andres 18. august 2008, kell 17:30 (UTC)

:Kui nii, siis peab Kesselaid (vanim laiu nimega saar) olema vanem kui 3000 aastat, sest see on kõrgemal merepinnast. --Jaan513 19. august 2008, kell 07:48 (UTC)

::Et minu poolt arvutatud Vohilaiu vanus tugines Kesselaiu vanusele (mis ei ole 3000, vaid 5000), siis oli 2000 aastat tagasi vale. Laidude raamat, lk 16: Laidude kõrguse järgi, kui on teada maakerke kiirus (seda loetakse aga viimase kahe aastatuhande vältel ühesuguseks), saab välja arvutada võrdlemisi täpselt laidude vanust. Kõrgused on Vohilaiul ja Kesselaiul vastavalt 10 ja 15 meetrit ning valed vanused 2000 ja 3000 aastat (õiged 3500 ja 5000). --Jaan513 28. august 2008, kell 16:43 (UTC)

Teine järv, mis asub laiu lõunaosas, on 1,4 hektarit suur. Sellel järvel nime ei ole.
Võtsin selle järve pindala artiklist välja, kuna see väide on viitamata. Mina sain Maa-ameti aerofotolt mõõtes pindalaks umbes 0,2 ha.--Iifar 2. juuni 2011, kell 16:00 (EEST)

Ma ei mäleta, kust ma need arvud sain. Hea, et välja tõstsid. --Jaan513 2. juuni 2011, kell 17:11 (EEST)

Tundub, et raamat "Uurimisretked Väinamere laidudele" ei ole enam veebist kättesaadav. --[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 15. juuni 2011, kell 11:09 (EEST)

Sorry for putting this question in English. Could someone explain to me why the area statistics regarding Estonian islands quite offen differ between wikipedia and this website, which I percieve as a kind of offical register. Could someone also explain to me the difference between "Pindala (ha)" and "Pindala (ha, põhikaardilt)" on the same website. Thank you in advance.--Gotogo (arutelu) 31. jaanuar 2017, kell 15:58 (EET)


Arutelu:Pikk tänav

Minu jaoks jääb selgusetuks, kas artikkel on Pikast tänavast või Pikast jalast. avjoska 19. august 2008, kell 12:48 (UTC)

Pikast tänavast. Andres 8. veebruar 2011, kell 17:11 (EET)

Hoone kirjeldus tuleks viia omaette artiklisse, kui hoonel on nimi. Siin ainult lühidalt mainida. Andres 9. veebruar 2011, kell 13:32 (EET)

Mõistlik, aga kuni eraldiseisvaid artikkleid hoonete ei ole, siis võib olla lühikirjeldus ka üldiselt tänava kohta käivas artikklis--Nosser 9. veebruar 2011, kell 14:12 (EET)

: Need artiklid tuleb teha, kui nimi on olemas.

: Pakun, et alapealkirjad võiks panna aadressi järgi.

: Praegune pilt on kole. Andres 18. veebruar 2011, kell 04:58 (EET)

Pikk tänav on olemas paljudes linnades ja paljudes linnades (mille hulka küll Tallinn ei kuulu) on see linna üks peatänavaid. Sellepärast võiks Pikk tänav olla täpsustuslehekülg. Taivo 20. juuni 2011, kell 15:39 (EEST)

Mina jätaks nii, nagu on, sest mul pole kahtlust, et kokkuvõttes on Tallinna tänav kaugelt kõige tuntum. Andres 20. juuni 2011, kell 17:39 (EEST)

:Minul on need kahtlused küll olemas, ega ma muidu kirjutaks. Taivo 20. juuni 2011, kell 18:28 (EEST)

:See minu meelest küll vaieldav ei ole, et see pikk joru teistest tänavatest seal artikli ülaosas peaks olema. Lööge delfi.regio.ee-sse sisse Pikk tänav, ja selgub, et niisuguse nimetusega uulitsaid on terve trobikond. Mis puutub nüüd aga soovi teha üldartikkel täpsustusleheks, siis praegusel juhul ma jään Andresega nõusse. Seda kas või seepärast, et Tallinna artikkel on kordades pikem võrreldes teistega. Või on mõne teise linna kohta vähemasti teoreetiliselt võimalik see niisama pikaks kirjutada? --kanakukk 20. juuni 2011, kell 18:39 (EEST).

::Alustagem sellest, et teoreetiliselt võib iga artikli heaks kirjutada. Ma pean täitsa võimalikuks, et hea artikkel nii mõnestki teisest Pikast tänavast oleks sama pikk. Aga kõigepealt peaks olema täpsustuslehekülg, kus kõik Pikad tänavad oleks üles loetud, olgu selle nimi siis Pikk tänav (täpsustus) või Pikk tänav. Taivo 20. juuni 2011, kell 18:46 (EEST)

Piltide paigutus jälle kehv. Pelmeen10 14. aprill 2017, kell 01:55 (EEST)

Kuidas ma õhuvaate järgi aru saan, kus on pikk tänav? --[[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 15. juuni 2022, kell 12:17 (EEST)

Piltide paigutus oli enne halb ja viimase "kujundamisega" läks veel oluliselt halvemaks. Siin on pilte ebaproportsionaaselt palju ja ma arvan, et siin ei jää muud üle, kui visata suurem osa pilte artiklist välja. Kõige rohkem häirivad vasakule joondatud pildid, mille tõttu on tekstiosa serv vasakul hambuline, definitsioon ja osa alaosapealkirju on lehekülje servast eemale lükatud ning sõltuvalt ekraani laiusest jäävad siin-seal pealkirjad või tekst muudel üksikutel pikematel ridadel piltide vahele. Suur osa tekstist on surutud lehe mõlemalt küljelt piltidele vahele kitsasse veergu (:en:MOS:SANDWICH). Lisaks on pildid ise omakorda vertikaalselt väga üksteise otsa pakitud. Pikne 28. veebruar 2024, kell 18:26 (EET)


Arutelu:Richard Tomberg

Ja paistab, et erinevalt kõigist teistest Eesti kindralitest said NKVD hingepüüdjad Tombergiga peale piinamist kaubale.
Arvan, et see lause on ülearune. Andres 19. august 2008, kell 15:09 (UTC)
NOSSER kui täiendad artiklit siis püüa ikka jutt olemasolevale juurde integreerida. Selline punkti kaupa väljatoomine sobib konspektikirjutamiseks aga mitte entsüklopeediaartikliks. Lisa uus info eelmisele redaktsioonile.--WooteleF 22. september 2008, kell 10:02 (UTC)

Minu arvates tuleks "25+5" ümber sõnastada, s.t. 25 ei olnud reeglina mitte lihtsalt kinni istumine, vaid isik määrati sunnitööle. --kanakukk 12. august 2009, kell 21:53 (UTC).

Noh, Nõukogude vanglas oli alati sunnitöö (välja arvatud eeluurimisvangistus). Andres 13. august 2009, kell 11:08 (UTC)


Arutelu:Lehm

Kas see artikkel räägib kõigist veistest või ainult koduveistest? Andres 19. august 2008, kell 16:28 (UTC)

ilmselt koduveisest--Dj Capricorn 17. juuli 2009, kell 07:14 (UTC)

:Ei, see on kasutusel kõigi veiste, ja koguni enamiku sõraliste puhul.--Dr Oldekop 17. juuli 2009, kell 07:20 (UTC)

:: Nähtavasti tuleb siin palju rääkida ka kodulehmadest eraldi. Julgen arvata, et enamasti mõeldakse lehma all kodulehma. Siin võiks rääkida kodulehmadest ning teha algusesse täpsustusmärkus. Andres 17. juuli 2009, kell 07:53 (UTC)

::: Niisugusel juhul kipub koduveise artikkel tühjaks jääma, sest kui koduveise pullidest ja lehmadest eraldi artiklid teha, jääksid koduveise juurde vist ainult koduveise vasikad ja mullikad :-)) Ning see viiks siis lõpeks selleni, et artiklid pull, lehm, vasikas ja mullikas peaks kõik olema kahekordselt. Seepärast eelistan praegust varianti, kus koduveise neist eristustest räägitakse ikka koduveise artiklis, artiklid pull, härg, lehm, mullikas ja vasikas haaraks aga vastavate mõistete kogu tähenduse. --Dr Oldekop 17. juuli 2009, kell 08:10 (UTC)

:::: Koduveisest on tohutu palju rääkida, sest tal on suur majanduslik tähtsus, mistõttu nii kodulehmadest kui ka teistest koduveise kategooriatest saaks kirjutada korralikud artiklid. Teiste liikide puhul aga eraldi artikleid arvatavasti tarvis ei ole, või kui on, siis oleksid nad teise pealkirjaga. Kui aga jutt on lehmast üldse, siis piisaks minu meelest definitsioonist, mis võiks olla täpsustusmärkuses; ühes artiklis nii kodulehmast kui ka lehmast üldse rääkida oleks minu meelest mõisteid ähmastav. Andres 17. juuli 2009, kell 08:24 (UTC)

:::::Majanduslik tähtsus on ikkagi põhiliselt koduveise lehmadel ja pullidel ja härgadel. Kui need asuvad eraldi artiklites, tuleks koduveise artiklisse ju puhas kordus. :-) --Dr Oldekop 17. juuli 2009, kell 08:28 (UTC)

:::::: Spetsiaalsetes artiklites oleks teema laiendatud esitus. Kuidas see täpselt välja hakkab nägema, eks see selgub töö käigus. Selge on minu meelest see, et koduveisest oleks vähemalt raamatu jagu kirjutada ja see jutt tuleb paljude artiklite vahel jaotada. Andres 17. juuli 2009, kell 08:33 (UTC)

::::::: Ma kahtlemata üldiselt pooldan peenemat artiklite diferentseerimist kui seda ingliskeelne (ja suuresti ka saksakeelne) vikipeedia teevad, kuid eks ikkagi jääb üks mõistlikkuse piir. Ning kui materjali tõesti liiga palju saab ühte artiklisse, siis saab seda ju ka kunagi hiljem lahutada. Lähema kümne aastaga ei paista mu meelest seda probleemi praegust eestikeelses vikis omaksvõetud diferentseerimise määra silmas pidades ja täienemise kiirust prognoosides tekkivat. --Dr Oldekop 17. juuli 2009, kell 08:34 (UTC)

:::::::: Probleem on selles artiklis juba praegu olemas. Kui mõnest artiklist siia viidatakse, siis jääb selle artikli järgi arusaamatuks, kas räägitakse veiselehmadest või kõigist sõraliste lehmadest. Rääkimata sellest, et enamasti mõeldakse lehma all koduveise lehma, siin aga seda eristust üldse ei ole, sest artikkel Veis räägib veise perekonnast, mitte koduveisest. Tegin juba ettepaneku, et tolle pealkirja all räägitaks koduveisest.

:::::::: Lühidalt, probleem on selles, et kui artikli teema pole selgelt fikseeritud, siis link siia ei määratle mõistet, mistõttu tuleb igal pool, kus lingitakse, asja pikemalt selgitada. Samuti ei pruugi lugeja aru saada, millest jutt on, sest kui artikli alguses öeldakse, et sellel sõnal on mitu tähendust, siis on ebaselge, millises tähenduses seda ühes või teises olukorras (praegu küll see pole veel aktuaalne, sest peale sõnaseletuse siin muud pole). See on ebasoovitav olukord. Andres 17. juuli 2009, kell 08:48 (UTC)

::::::::: Peale selle, leian, et otsused tuleb teha perspektiivitundega, mitte ümbertegemise vajadust teadlikult sisse programmeerides. Andres 17. juuli 2009, kell 08:50 (UTC)

:::::::::: Nõus, ent perspektiivitunnegi peaks olema ju mõistlik. Ingliskeelse viki praeguse mahuni kasvamine võtab eesti vikil aega mitte vähem kui 20 aastat. Seda saab kasutada teatava mõistliku eristusmäära hinnangu tegemisel. --Dr Oldekop 17. juuli 2009, kell 08:54 (UTC)

::::::::::: Eks me sellepärast siin arutagi, et intuitsioon ei lange eri inimestel kokku.

::::::::::: Mina ei pea mõistlikuks artiklite "ümardamist" selle arvestusega, et niikuinii ettenähtavas tulevikus põhjalikumat käsitlust ei tule (see ümardamine hõlmab ka ümbersuunamist vähem tähtsatelt mõistetelt). Isegi kui kasvutempo jääb aeglaseks, ei saa ju ette näha, millistest valdkondadest hakatakse põhjalikumalt kirjutama. See võib oleneda ühest inimesest. Minu meelest on nii, et kui jätta artiklid ümardamata, tõmbavad nad lisa paremini ligi. Andres 17. juuli 2009, kell 09:03 (UTC)

:::::::::::: Olen sama meelt, ja kirjutasin siin juba seda silmas pidades. Üks seni sõnastamata oluline argument on aga siin kõne all olevate mõistete puhul veel. Nimelt on küsimus selles, milline on mõistlik antropomorfismi määr. S.t. kui oluliseks pidada teisi liike, peale nende millega bioloogiliselt väheharitud linnainimene kokku puutub. Üks põhjusi, mis mu seisukoha taga seisab, on see, et pean oluliseks siin entsüklopeedias silmas pidada veidi ökoloogiliselt haritumat, peale inimese ja ta koduloomade ka muid ökosüsteemi osalisi tõsiselt ja mitmekesiselt arvestavat esitus- ja kirjeldusviisi. --Dr Oldekop 17. juuli 2009, kell 09:17 (UTC)

::::::::::::: Jah, inimkesksust tuleb vältida, ja seda juba entsüklopeedilise esituse huvides. Ma olen sellega hädas olnud näiteks anatoomiat ja füsioloogiat ning ka haigusi käsitlevate artiklite puhul.

::::::::::::: Harimise seisukohast on minu meelest kõige olulisem vähem tuntud asjadest kirjutamine.

::::::::::::: Olen nõus, et esitus- ja kirjeldusviis peab olema oma nina otsast kaugemale nägev. Samas aga ei tohiks harimist inimesele peale suruda. Kui ta otsib tuntumat asja, siis minu meelest ei tohiks teda harimise eesmärgil sundida kõigepealt teadvustama endale muude asjade mitmekesisust, küll aga tuleb jätta talle hõlbus võimalus nendega tutvumiseks. Ma ei tea, kuidas igal konkreetsel juhul tuleb toimida, aga minu meelest ei peaks inimesele, keda huvitavad just kodulehmad, pidevalt meelde tuletama, et on ka teisi lehmi. Mõnel teisel juhul on võib-olla teistmoodi. Kui näiteks jutt on silmast, siis peaks rääkima ikkagi silmast üldse ning selle sees kuidagi veel ka eraldi inimese silmast. Ma lähtun sellest, et silma puhul ei ole mitut mõistet eri olendite silma kohta, küll aga on eraldi kodulehma mõiste, mille väljendamiseks kasutatakse praktiliselt alati sõna "lehm". See eeldus on muidugi ka vaieldav. Lehma puhul on minu arvates piisav täpsustusmärkusest. Kui inimene seda silmab, siis ta teadvustab minu arvates piisavalt, et on ka teist liiki lehmi. Samamoodi minu arvates veisega. See on ikkagi kodulooma standardne nimetus, kui ei ole tegu bioloogia kontekstiga. Andres 17. juuli 2009, kell 09:45 (UTC)

::::::: Siin see probleem, mis lahendada tuleb, on ju laiem, haarates ka analoogseid artikelid, nagu kult, emis, sokk, tall, varss jne. Enamiku kohta neist oleks rohkem kirjutada kui sõnaraamatu stiilis, ja need kõik haaravad mitut liiki loomi.--Dr Oldekop 17. juuli 2009, kell 08:45 (UTC)

:::::::: Nende teiste puhul võiks võib-olla ka piirduda üldise definitsiooniga, sest näiteks emisepiima me ju ei joo. Võib-olla ka vasika puhul. Kodulehm aga peaks minu meelest kindlasti eraldi olema, samuti kodupull ja -härg. Mullikast teiste liikide puhul vist eriti ei räägitagi. Ah jaa, loeb ka kultuuriline tähtsus. Andres 17. juuli 2009, kell 08:56 (UTC)

:: Tuleks tagasi väite juurde, et mõiste on kasutusel kõigi veiste, ja koguni enamiku sõraliste puhul. EE 5. kd (1990) ütleb, et lehm on emane veis ja põder (põdaralehm) esimesest poegimisest alates. Muud sõraliste mängu võtmine peale põdra teeb asja kahtlaseks.

:: Märksõna "lehm" suunaksin mina artiklisse "veis", las seal olla kirjas mis lehm tähendab, või kui see põdra pärast probleeme tekitab, siis ehk täpsustuseks. Kui artiklit on vaja ainult määratluse jaoks siis selle jaoks on Vikipeedia juures Vikisõnaraamat. Sama lugu kuldi, emise ja muude säärastega. Ei ole muidugi välistatud, et kunagi, aastate või kümnete aastate pärast, midagi pikemalt puhtalt sellest mõistest lähtuvalt kirjutatakse, millest "veis" ega "koduveis" rääkima ei peaks, aga selle ajani võiks siin viisakas lahendus olla. Vikipeedia artiklite koguarv või teistele kaastöölistele niidiotsa kätteandmine ei saa ju eesmärk omaette olla. Küllap nad selle niiotsa ise ka leiavad, kui tuleb tahtmine teemal kirjutada. Seda muidugi juhul, kui tahta korralikult teha. :) 195.50.204.235 17. juuli 2009, kell 10:19 (UTC)

::: Minu meelest on see, mida Sa räägid, vastuolus Vikipeedia üldiste põhimõtetega. Sama hästi võiks öelda, et pole tarvis artiklit Naine, vaid see tuleks suunata artiklisse Inimene. Loomulikult ei ole artikkel mõeldud ainult lühikese määratluse jaoks. Kui lühikesed artiklid pole viisakad, kuidas siis üldse on võimalik pikkade artikliteni jõuda? Samuti on punaste linkide eelistamine ümbersuunamistele üks Vikipeedia põhimõtteid muu hulgas just selleks, et oleks nähas, et artikkel on oodatud. Minagi pooldan korralikult tegemist, ja ajutiste lahenduste vältimine minu meelest just soosib seda. Üksikute artiklite tegemine tasemel, milleni Vikipeedial tervikuna läheb palju aega, on minu meelest parim, mida Vikipeedia arendamiseks teha saab, sest see näitab, mida me taotleme. See aga ei tähenda minu meelest, et lühikesed artiklid tuleb ümbersuunamisteks teha või kustutada. Andres 18. juuli 2009, kell 16:52 (UTC)

See artikkel on aga minu meelest valesti üles ehitatud, sest siin ei lähtuta mõistest, vaid sõnast. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. juuli 2009, kell 16:54 (UTC)

Antud juhul oleks üheks võimaluseks täpsustusrubriik koostada ilma lingita, sest ilmselt head (objektiivset) pealkirja kiiresti välja ei mõtle. Sooviks pisut ka Andrese viimasest kommentaarist "sõna" ja "mõiste" kohta täpsustamist--Dj Capricorn 19. juuli 2009, kell 15:33 (UTC)

Täpsustusrubriigis oleksid minu mõtte järgi lingid artiklitele Veis (perekond) (vastav artikkel on praegu pealkirja Veis all) ja Sõralised (ning vastavad perekonnad ja liigid) ning emasloom.

Praegu räägib artikkel sellest, kuidas sõna "lehm" kasutatakse. Minu mõtte järgi peaks artikkel rääkima mingist kindlast mõistest (minu arvates peaks see olema koduveise lehm). Andres 20. juuli 2009, kell 06:31 (UTC)
Artikli teema läks minu meelest veel ähmasemaks. Andres (arutelu) 24. oktoober 2015, kell 16:12 (EEST)
Lingid siia peavad silmas koduveiselehma, välja arvatud artikkel tarvas. --WikedKentaur (arutelu) 12. märts 2019, kell 22:41 (EET)


Arutelu:Alati Ustav

Kas väärib artiklit? Ühing tegutses üsna lühiajaliselt.--WooteleF 19. august 2008, kell 20:16 (UTC)

Pooldan artiklit. Andres 20. august 2008, kell 09:42 (UTC)

Momendil jääb sellest jääb mulje, nagu see oleks põhiliselt ühe inimese üritus (kes sealt lahkus (mõni võib ka öelda, et sunniti lahkuma) enne seda kui Alati Ustava tegevus unne läks) . Kuigi tegelikult suure osa tööst (põhikiri, weebileht/foorumi systeem jne) sai ära tehtud teiste inimeste poolt.
Kogu see peatumise spekulatsioonid peaks ka panema eraldi osa alla "kuulujutud" vms, sest kaitsepolitseile me ei olnud kindlasti suureks ohuks ning ühekordne häkkimine mu serverisse võis olla ka täeisti lambi Öise vahtkonna fanaatik lihtsalt või mõni muu suvaline tatt, sest meie lehe aadress käis läbi mitmest vene foorumist.
Ma räägin kõikide osapooltega läbi ja siis näeme mis teeme
- Waffa -
----
Sisu on ülemüstifitseeritud ja ilmselgelt ebaneutraalne.--WooteleF 21. aprill 2010, kell 16:57 (EEST)
----
Viskasin suurema soga välja ja otsisin viiteid, kuid midagi pole teha - allikaid napib. Isegi praegu on mitme väite ainus kinnitus internetis Vikipeedia. Kui keegi viitsib toonaseid paberlehti või hilisemaid mälestusteraamatuid lapata, ehk leiab veel midagi.

Pooldan AU artiklit kuid KINDLASTI tuleb seda täiendada ja muuta - eelkõige viimast

18. oktoobril 2006 teatas liikumise eestvedaja Sten-Hans Vihmar Sõltumatule Infokeskusele ja ajakirjandusele: "Teatan teile, et kahjuks lõpetas Alati Ustav tegevuse."
Kuus kuud hiljem, 27. aprillil 2007 otsustas Valitsuse kriisikomisjon pronkssõduri viivitamatult teisaldada ja hiljem paigaldati monument Kaitseväe kalmistule. Arvatakse, et Vihmarit võidi pronkssõduri teisaldamisest juba varem teavitada ning too otsustas seetõttu ühenduse tegevuse lõpetada. WikedKentaur (arutelu) 2. juuni 2023, kell 17:39 (EEST)
 Alati Ustav distantseerus sel ajal üheks rahvuslaste eestvedajaks peetud, kuid skandaalidesse sattunud Kalev Rebasest, süüdistades teda narkomaanias, ebaväärikas käitumises ning sidemetes IsamaaliidugaKoit Pikaro "Kalev Rebase portree: provokaator, pätt, isamaaliitlane" Kesknädal, 30. august 2006"Kalev Rebane saab Isamaaliidust kinga?" minut.ee, 13. juuni 2006.


Arutelu:Sõpruse sild (Narva)

Kuidas saab nimetada raudteesilda Narvas? Kas sobib Narva raudteesild? Geonarva 20. august 2008, kell 07:34 (UTC)
Narva sild kuulub Narva linnale. Kuigi sild mängib suurt rolli Eesti transiidis, tehakse selle remondi- ja hooldustööd linna eelarveraha eest.
http://web.narva.ee/files/3710.pdf --WikedKentaur (arutelu) 15. mai 2016, kell 18:51 (EEST)

Aegade jooksul oli olnud samas kohas mitu silda. Mis pealkirjaga võiks olla artikkel nende kohta? Geonarva (arutelu) 15. mai 2016, kell 21:57 (EEST)

Kui valmimisaastad on teada, võiks neid kasutada. Andres (arutelu) 15. mai 2016, kell 22:01 (EEST)


Arutelu:Tuumaühinemine

Eesti keeles on seda nimetatud tuumasünteesiks või tuumade liitumiseks, sõnu "tuumafusioon" ja "tuumaühinemine" on kasutatud harva. Mulle tundub, et me ei tohiks neid sõnu esikohale seada. Levinud sünonüüm on termotuumareaktsioon, mille kohta meil on ka  artikkel.
Nucleosynthesis ja nuclear fusion tunduvad mõlemad olevat tõlgitud "tuumasünteesiks", kuid eristamiseks on esimene tõlgitud ka "nukleosünteesiks". Pakun, et artiklite pealkirjad peaksid olema vastavalt "nukleosüntees" ja "tuumasüntees".

Mina ise eelistaksin ka terminit tuumasüntees, aga siis läheks asjad segamini selle nukleosünteesiga. Termotuumareaktsioon on ainult üks võimalik (tõsi küll, kõige levinum) tuumaühinemise meetodeid, kus tuumade lähendamiseks kasutatakse kõrget temperatuuri. Neid meetodeid on ka teisi. Bix 21. august 2008, kell 06:39 (UTC)

: Segiajamist ei teki, kui lingid lähevad õigesse kohta. Artikli "Tuumasüntees" alguses võiks siis olla täpsustusmärkus lingiga nukleosünteesile. Andres 21. august 2008, kell 08:55 (UTC)
Samuti kasutatakse eesti keeles väljendeid "juhitav" ja "mittejuhitav" "termotuumareaktsioon" ehk "tuumasüntees".

Juhitav ja juhitamatu sobib kirjeldama tehislikku tuumafusiooni. Loodusliku (s.o. tähtedes toimuva) tuumafusiooni puhul on mõlemad terminid veidi veidrad, aga kontrollitud (väliste tingimuste kaudu) kõlab veidi loogilisemalt. Bix 21. august 2008, kell 06:49 (UTC)
Väljend "tuumade liitumine" on kasutusel ka bioloogias. Andres 20. august 2008, kell 08:00 (UTC)

"Tuumaühinemise protsess saab iseseisvalt toimuda ainult juhul, kui ühinenud tuumade seoseenergia on ühinevate tuumade seoseenergiast suurem. Vastasel juhul on vaja tuumaühinemise protsessi toimumiseks anda tuumadele lisaenergiat."
Kas saan mina nüüd millestki valesti aru või on selle lause puhul midagi valesti? Minu arusaamade järgi on ükskõik millise tuumaühinemise reaktsiooni puhul tarvis tuumadele lisaenergiat anda, seoseenergia erinevus näitab ju saaduste stabiilsust?

Ühinemisreaktsioonile ei ole vaja alati lisaenergiat anda, näiteks vesinikupommis, ja seoseenergia erinevus ei näita ka saaduste stabiilsust. Tsiteeritud lõik on minu meelest korrektne. Taivo 20. juuli 2010, kell 15:07 (EEST)

:See lause on minu arust küll segane. Eriti loogiline see ei ole, mis puutub ühinend ja ühinevate tuumade seosenergia asjasse? Prootoneid suruvad elektrilised jõud laiali, selleks, et nad ühineks, peavad nad saama elektrilistest jõududes üle ja jõudma teineteisele piisavalt lähedale, et tuumajõud hakkaksid neid koos hoidma. Seega see, kas neile on vaja lisaenergiat anda või mitte sõltub sellest, kui palju energiat neil enne oli. Fakt on see, et neil on vaja teatud hulka energiat elektriliste jõudude ületamiseks. Vesinikupommis tuleb tuumaühinemise protsessi jaoks vajalik energia tuumlõhustumisest ehk nö tavalistest tuumapommidest.--88.196.181.17 8. juuni 2011, kell 13:33 (EEST)

:: Kuidas see koht tuleks sõnastada? Andres 8. juuni 2011, kell 13:44 (EEST)


Arutelu:Nukk

Sellel sõnal on veel tähendusi. Täpsustusleht? Adeliine 20. august 2008, kell 16:22 (UTC)

ole hea ja pane teised tähendused kirja. Siis otsustab.--Hendrix 20. august 2008, kell 16:35 (UTC)
ÕS Adeliine 20. august 2008, kell 16:42 (UTC)

Mis siin veel otsustada? Praegugi tulevad siia lingid, mis peavad silmas putuka arenguvormi ja tehnika mõistet. Andres 20. august 2008, kell 17:55 (UTC)

:Nuku teise tähenduse kohta soovitaks Nukk (bioloogia), või nukk (zooloogia), praegune on ilmselt liigne täpsustus ja lohisev --Dj Capricorn 25. november 2008, kell 15:41 (UTC)

:: Jah, nõus. Aga kas tuleks ka eristada laste mänguasja, nukuteatri nukku ja näiteks elupäästmise harjutamisel kasutatavat nukku? Arvan, et siin peaks rääkima mänguasjast ja võib-olla muust, teised tähendused võiksid minna täpsustuslehele. Andres 25. november 2008, kell 15:44 (UTC)

:::soovitaks laste mänguasi teha primaarseks, ülejäänud täpsustuslehele --Dj Capricorn 25. november 2008, kell 15:51 (UTC)

:::: Mis sellest lehest siis saab? Kas mänguasi siia? --Epp 8. juuni 2010, kell 02:14 (EEST)

Vt ka Arutelu:Nina (täpsustus),
Eesti maa- ja mereteaduse osa, rannarahva kõnepruuk, nina - neem - nukk ja nagu nimekirjast paistab ka ots ja säär ning tirp ...
* http://www.eki.ee/cgi-bin/mkn8.cgi?form=ee&lang=et&kohanimi=nukk&f2v=Y&keel=&f3v=Y&allikas=&staatus=&nimeliik=&maakond=&vald=&kihelkond=&asum=&f10v=Y&x1d=&x1m=&x1s=&x2d=&x2m=&x2s=&y1d=&y1m=&y1s=&y2d=&y2m=&y2s=&f14v=Y&of=tb
* Ahenda nukk
* Haabassaare nukk
* Hangunukk
* Haukanukk
* Kahrunukk - Kahru nukk - Kakrunukk - Kakru nukk
* Kaldapea nukk - Kõrgepea - Hohenhaupt - Hoge Hovet
* Kelbanukk
* Kiipsaare nukk - Kurjalapka -  Harrilaiu neem
* Kirikunukk = Kirikuninna
* Koljunukk - Kolju nukk - Koljunuga - Koljunenä - Kalju nukk
* Kärdonukk
* Kükänukk
* Laanõnukk ?
* Luutsenukk - Luutse nukk
* Mõtsanukk
* Ojakari nukk
* Orjassaare nukk
* Paljaslao nukk
* Panganukk - Panga nukk - Panganeem
* Pihelpuu nukk - Kelba nukk -  ? Harilaiu neem ?
* Pinukse nukk - Pinukse neem
* Pitkana nukk = Pitkana ots = Pikana nukk
* Rassi nukk
* Roopa nukk
* Saardu nukk - Kärnanina
* Samblõnukk
* Sarikunukk
* Sutinukk
* Säärdevahe nukk
* Tammiski nukk - Tammiskoots
* Tirbinukk
* Tornisääre nukk
* Ullunukk - Ullu nukk
* Vadilastõnukk
* Vaherahu nukk -  Vaherahu nukk
* Vanasillanukk - Vanasilla nukk - Silla nukk
* Viirelao nukk ? - Viireloo nukk
* Hundipea nukk = Hundipea neem
* Virunukk
Kuidas neid kõiki ninasid korrektselt täpsustuslehel kajastada ? või teha eraldi loetelu?
suwa 7. juuni 2010, kell 14:50 (EEST)

Neid on selleks liiga palju. Tuleb teha Nukkade loend. Taivo 8. juuni 2010, kell 13:46 (EEST)

: Ehk Nukkide loend ? Vt http://www.eki.ee/dict/qs2006/index.cgi?Q=nukk&F=M&O=0&E=0 suwa 10. juuni 2010, kell 10:40 (EEST)


Arutelu:Ken Wilber

Minu meelest ei sobi "Biograafia" alajaotuse pealkirjaks, sest kogu artikkel on biograafia. Andres 21. august 2008, kell 15:34 (UTC)
Mitte ilmaasjata pole "pooleli" mall sinna pandud. Järgnevad alajaotised pole enam biograafiad. --Heiki e 21. august 2008, kell 16:43 (UTC)

Leheküljel Biograafiad jne loetletakse biograafilisi artikleid. Need on kõik biograafiad. Panin alajaotuse pealkirjaks "Elulugu". Andres 22. august 2008, kell 05:51 (UTC)

ESTERi järgi jääb mulje, et kaugeltki mitte kõik artiklis mainitud teosed pole eesti keeles ilmunud. Selliste teoste eestikeelsed pealkirjad pole ametlikud ja peaksid olema esitatud ainult sulgudes; ingliskeelsed pealkirjad tuleks tuua põhilausesse. Võtsin ingliskeelsete pealkirjade kursiivi ära, sest vastavalt eesti keele reeglitele pole teoste pealkirjad tsitaatsõnad (st kursiivi pole vaja, küll aga on vaja jutumärke). [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 22. oktoober 2014, kell 22:38 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.integralinstitute.org/public/static/abthistory.aspx
** In Ken Wilber on 2013-06-24 11:40:04, 404 Not Found
** In Ken Wilber on 2013-07-06 07:16:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:17 (EEST)


Arutelu:Raivo J. Raave

Välja tõstetud:
*Traditsioonilist (loova konservatiivset) mõtet kajastavad artiklid netiajakirjades "Kirikiri", "Kriteerium", "Via", ajalehtedes "KesKus", "Postimees", "Maaleht", "Eesti Päevaleht" online arhiivis.
Andres 21. august 2008, kell 16:59 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kriteerium.ee/kataloog.php?uID=34&lang=est
** In Raivo J. Raave on 2013-06-24 13:06:27, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Raivo J. Raave on 2013-07-06 21:29:15, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:29 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kriteerium.ee/kataloog.php?uID=38&lang=est
** In Raivo J. Raave on 2013-06-24 13:06:27, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Raivo J. Raave on 2013-07-06 21:29:35, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:29 (EEST)


Arutelu:Pioneerilaager

Kuidas oli pioneerilaager seotud pioneeridega? Andres 23. august 2008, kell 06:16 (UTC)

juhtus nii, et ise ei olnud ei oktoobrilaps ega pioneer, aga kas tõesti oktoobrilapsed käisid ka pioneerilaagris?--Hendrix 23. august 2008, kell 06:40 (UTC)

: Jah. Ja nagu ma aru saan, ei olnudki tarvis oktoobrilaps ega pioneer olla? Andres 23. august 2008, kell 07:04 (UTC)

Pioneerilaagris käisid kõik koolilapsed alates 7. aastat vana, kelle vanemad saaksid osta tuusikut. Näiteks 1.klassi lõpetajad ei olnud veel oktoobrilapsiks.
Mis tähendab "Narva-Jõesuu pioneerlaager"? Narva-Jõesuus oli neid mitu - ma tean Juri Gagarini nimeline, Oleg Koševoi nimeline, Valentina Tereškova nimeline, Lastotška ("Pääsuke"). Geonarva 23. august 2008, kell 15:51 (UTC)

No see on ju aasta 1972 seisuga, toona oli seal võib-olla tõesti üks. Selles nimekirjas ei ole ühtki laagrit Paider rajoonis ka, ent minu sugulased olid just nimelt kusagil seal. - Melilac (arutelu) 29. august 2018, kell 12:38 (EEST)

Õigemini oli seal kolm laagrit: Klooga-1, Klooga-2 ning Klooga-3.


Arutelu:Saaremaa Laevakompanii

Siin antakse "Hiiumaa" ehitamise aastaks 1966, aga Delfi väidab (Hiiumaa (laev)), et 1963--Hendrix 23. august 2008, kell 09:09 (UTC)

Laevaregistris on 1966. SSGreporter 21. märts 2010, kell 01:34 (EET)
Tõstsin välja: NB! 01.05.08 seisuga on laev müüdud Unity Line'le!. "Seisuga" ei anna täpset aega, millal myydi. --Oop 2. veebruar 2010, kell 13:02 (UTC)
PL ei ole laeva nime osa, seepärast see laevanimede jutumärkideta kasutusel ei kõlba. See pole ka tarvilik, sest Saaremaa Laevakompaniil muid laevu õieti polegi, kõik peale "Aegna" on parvlaevad. SSGreporter 19. märts 2010, kell 23:46 (EET)

Kas viimased parandused on õiged? Andres 4. detsember 2010, kell 16:25 (EET)

On ja ei ole ka. Likvideerimine on ühel algatatud veebruaris 2008 ja teisel suvel 2009, aga kustutamiskandeid pole tänaseni. See võib tähendada ka, et likvideerimine võidakse tagasi pöörata ja ettevõte võib jätkata. Ssgreporter 5. detsember 2010, kell 00:10 (EET)

Ionas ja Mercandia VIII olid renditud ja ei ole enam SLK käes
Regula, St. Ola, Muhumaa, Saaremaa ja Hiiumaa on müüdud
Kõrgelaid ja Harilaid on lammutatud
--82.131.22.184 18. juuli 2019, kell 17:57 (EEST)


Kasutaja arutelu:Iifar

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Tere! Olen märganud, et väga paljudes kohtades, kus oled enda tehtud muudatuste kokkuvõttesse kirjutanud "Korrastasin skripti abil viiteid", on skripti kasutamise tagajärjel ära kadunud viidete lõpupunktid. Miks nii? Viite (eriti just bibliokirje) lõpus oleva punktiga tavaliselt kinnitatakse, et viide on terviklik. Lõpupunkti kasutus on näha ka kõikides viitenäidetes Maire Raadiku keelenõuannete teoses "Väikesed tarbetekstid", vt ptk "Viitamine", alates lk 132.
Pakun, et nüüd tuleks teha uus skript, mis paneb puuduva lõpupunktita viidete lõppu uuesti punkti, ja kõik eelmise skriptiga kaotatud lõpupunktid tagasi panna. Ja tänan ette, kui oled kõik need vead parandanud! Kuriuss (arutelu) 23. aprill 2022, kell 18:56 (EEST)

Kuriuss: palun lisa mõni näide, kus skript on punktid ära kustutanud. --Ivar (arutelu) 23. aprill 2022, kell 22:08 (EEST)

: Tänan, et küsisid. Ilmselt olin ülekohtune, kui eeldasin, et "skripti abil korrastatud viited" peaksid olema ka lõpupunkti mõttes korrastatud. Vabandust! Aga äkki sa skriptiasjatundjana saaksid siiski teha viidetesse lõpupunkti panemise skripti ja seda masskäitada? Kuriuss (arutelu) 23. aprill 2022, kell 22:29 (EEST)

:: Antud skripti ma küll kasutasin viidete korrastamisel, kuid ma ei ole pädev seda muutma. --Ivar (arutelu) 24. aprill 2022, kell 12:57 (EEST)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:06 (EEST)

You have been a medical translators within Wikipedia. We have recently relaunched our efforts and invite you to join the new process. Let me know if you have questions. Best Doc James (talk · contribs · email) 12:34, 13 August 2023 (UTC)

Invitation to Rejoin the [https://mdwiki.org/wiki/WikiProjectMed:Translation_task_force Healthcare Translation Task Force]