Kasutaja arutelu:Puuslik

Tere tulemast Vikipeediasse, Puuslik! Andres 26. jaanuar 2008, kell 13:38 (UTC)
Tere! Autoriõigustega kaitstud pilte ei või Vikipeediasse üles laadida.--WooteleF 20. aprill 2010, kell 12:28 (EEST)

Tere!
Suur tänu tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 14. juunil kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele. Samuti on see talgulistele ja žüriiliikmetele heaks võimaluseks omavahel tuttavaks saada ja väikse veini saatel natuke juttu puhuda.
Euroopa Maja asub Tallinnas aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate meie koosviibimisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu

Kas plaanid selle tekstiga veel tööd teha? Igal juhul oled teretulnud liitma seda artikliga Motherwell FC, et su töö jõuaks artiklinimeruumi (muidu võib juhtuda, et keegi teine hakkab seda artiklit täiendama ega märka, et oled suure töö juba ära teinud). Adeliine 26. juuni 2018, kell 21:56 (EEST)


Kasutaja arutelu:Uku~etwiki

Tere tulemast Vikipediasse, Uku! Andres 26. jaanuar 2008, kell 16:49 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Uku~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:17 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Biometaan

mis vahe on biometaanil ja metaanil. Ja miks on ökoloogia kategoorias?--Hendrix 26. jaanuar 2008, kell 20:06 (UTC)

Rootsi vikis nimetatakse biometaanist gaasi, mis koosneb peamiselt metaanist ja mida toodetakse biomassist.

:see rohkem "roheliste" termin, mis ei peegelda asja sisu. Kui lehm peeretab, siis ka eraldub metaani. Ja metaan on konkreetne keemiline ühend, mille olemus ei sõltu saamisviisist--Hendrix 26. jaanuar 2008, kell 20:48 (UTC)

:: Ökoloogia kategooria ka minu meelest ei ole sobiv. Nähtavasti on kategooria panija pidanud silmas keskkonnaõbralikkust.

:: Tegu on ikkagi erinevate mõistetega. Esiteks ei ole biometaan puhas metaan, teiseks on siin mõeldut toodet, mitte keemilist ainet. Andres 27. jaanuar 2008, kell 06:50 (UTC)

:::siis me peaksime rääkima ka bioetanoolist ja muudest bio asjadest--Hendrix 27. jaanuar 2008, kell 07:01 (UTC)

:::: Jah. Bioetanooli kohta ongi artikkel. Andres 27. jaanuar 2008, kell 07:58 (UTC)

:::::minu arust ajab selline asjade käsitlus asja segaseks. Nagu oleks olemuslik vahe etanoolil ja bioetanoolil, metaanil ja biometaanil. Ilmselt on see probleemiks ka bioetanooli artikli kirjutajale, sest kord on kasutatud terminit bioetanool ja siis jälle etanool. Nii peaksime muide, minu arust rääkima ka tuumakullast, sest mõne aatomi jagu kulda osatakse tänapäeval kiirendites kokku klopsida küll. Ja kui norida, siis viina valmistatakse mitte etanoolist, vaid bioetanoolist.--Hendrix 27. jaanuar 2008, kell 09:50 (UTC)

:::::: Entsüklopeedia ei räägi ainult asjadest, vaid ka mõistetest. Kui mõisted on erinevad, siis võib ka erinevad artiklkid teha. Andres 27. jaanuar 2008, kell 10:05 (UTC)

Üle kirjutatud. Varasem tekst, mis on praegusega vastuolus, on niisugune:
{{ToimetaAeg|kuu=jaanuar|aasta=2008}}
'''Biometaan''' on [[gaas]], mis tekib metaankäärimise käigus – anaeroobsete mikroorganismide elutegevuse toimel lagunevad orgaanilises materjalid ning eralduvad gaasiline süsinikdioksiid (CO2) ja metaan (CH4). Looduses toimub metaankäärimine näiteks järvede põhjasetetes. Tööstuslikult kasutatakse seda protsessi biomassist või orgaanilistest jäätmetest kütuse ([[biogaas]]i) tootmiseks.
[[Kategooria:Ökoloogia]]
[[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 11. detsember 2015, kell 23:25 (EET)

eemaldasin kopipeisti. Detektiivitööks ka varasem versioon: Eri:Diff/5314807, mida mitmed kasutajad, sh kasutaja:Kuriuss ja kasutaja:Kruusamägi olid toimetanud--Estopedist1 (arutelu) 9. mai 2019, kell 23:15 (EEST)

Võiks veidi laiemalt seletada, miks on prügilagaasist reoveesetetest ja biojäätmetest  biometaani tootmine väiksema potentsiaaliga.
Samuti võiks lisada “Biometaan Euroopas” alla, mida kujutab endast täpsemalt soodustariifide süsteem Suurbritannias, Austrias ja Prantsusmaal. Mlojang (arutelu) 11. november 2019, kell 10:51 (EET)


Arutelu:Vabadussammas

Tegin siia ümbersuunamise, aga siia on lingid ka teistelt asjadelt. Kas kustutada see ära või aitab keegi teha? Andres 27. jaanuar 2008, kell 12:17 (UTC)

arvan, et vabadussammas on midagi muud, kui võidusammas.--Hendrix 27. jaanuar 2008, kell 13:31 (UTC)

: Jah, paistab küll. Andres 27. jaanuar 2008, kell 13:41 (UTC)

[[Vabadussõja võidusammas]]t otsitakse kindlasti selle nime alt. Me peame selle lehekülje looma. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. juuni 2009, kell 06:52 (UTC)

Siia tuleb linke veel kolme Eestis asuva vabadussamba kohta. Ka Riias on vabadussammas. Andres 10. märts 2010, kell 10:04 (UTC)

Võimalik on see ka täpsustusleht teha, aga enne peaks uurima, kuidas neid erinevaid sambaid täpselt nimetatakse. Millest VE artikkel räägib? --Metsavend 10. märts 2010, kell 10:09 (UTC)

: Täpsustusleht küll, aga see tuleks eraldi. Selle pealkirja all las olla see Ameerika oma. Lihtsalt lingid tuleb korda teha. Andres 10. märts 2010, kell 10:22 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.endex.com/gf/buildings/liberty/liberty.html
** In Vabadussammas on 2013-06-24 14:04:07, 404 Not Found
** In Vabadussammas on 2013-07-07 20:48:01, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:TNT~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse!
Kui teed täiendusi, siis monteeri need olemasoleva teksti sisse, mitte ära kustuta kõike ära.
Panin Sinu jutu lehele Arutelu:Inkvisitsioon ja taastasin artikli endisel kujul. Sa saad teksti sealt artiklisse ümber tõsta. Andres 27. jaanuar 2008, kell 13:36 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema TNT~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:17 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Vabadussõja võidusammas

Siia ei viita ükski lehekülg. Andres 27. jaanuar 2008, kell 13:41 (UTC)

muidugi, pole kindel, et ta nimi selliseks jääb... Võidutöö nimi oli "Libertas".--Hendrix 27. jaanuar 2008, kell 14:09 (UTC)

ja ega seegi pole vist kindel, et see sammas sellisena üldse tuleb. Eriti kui arvestada seda, mis möll puhkes, kui peaminister objekti hinna välja ütles.--Hendrix 27. jaanuar 2008, kell 14:13 (UTC)

: No siis on ikka selle sama asjaga tegemist, mida tavaliselt nimetatakse vabadussambaks. Artiklis Vabaduse väljak on sellest jutt ning sealt tuleb siia viidata. Andres 27. jaanuar 2008, kell 14:29 (UTC)
Artikkel vajab ajakohastamist. Andres 17. juuli 2008, kell 23:00 (UTC)

Juulis 2008 ei ole ju sammas enam planeerimisjärgus. Andres 17. juuli 2008, kell 23:55 (UTC)

Meedias nimetatakse seda vabadussambaks. Tuleks teha sellenimeline täpsustuslehekülg. avjoska 1. november 2008, kell 15:13 (UTC)
Välislingid ei ole perioodiliselt järjestatud. ma ei mäleta, mispidi nad pidid olema ajalises järjekorras, kas vanemast uuemani, nii ei oska ma järjekorda õigeks sättida ja ka tänast EPLi artiklit lisada. avjoska 1. november 2008, kell 15:13 (UTC)

Vanemast uuemani. Andres 1. november 2008, kell 15:47 (UTC)

:Vanemad ülespoole ja uuemad allapoole, saan ma õigesti aru? avjoska 1. november 2008, kell 16:26 (UTC)

:: Jah. Tegelikult seal ongi ju vist ainult see viimane paigast ära. --Epp 1. november 2008, kell 16:30 (UTC)

Kas oleks võimalik :Pilt:Vabadussõja võidusammas 23062009.JPG ja :Pilt:Võidusamba rist.JPG Commonsisse panna või et saaks ka inglise vikis neid kasutada? Aitäh. Pelmeen10 1. september 2010, kell 00:41 (EEST)

Ei. Ma kardan, et ühel päeval võetakse ka need maha, mis praegu Commonsis on.--WooteleF 1. september 2010, kell 09:28 (EEST)

:Kahju, aga miks siis? Pelmeen10 1. september 2010, kell 15:09 (EEST)

::Sest Eesti autoriõiguse seaduse järgi peab säärase pildi kasutamiseks luba küsima ka arhitektuuriteose autoriõiguste valdajalt, antud juhul siis kaitseministeeriumilt. Commonsisse sellise piiranguga pilte ei lubata. Hoogsa kustutamiseni pole asi Commonsis läinud, kuid probleemi on seal siiski teadvustatud.--WooteleF 1. september 2010, kell 20:22 (EEST)
----
Praegu on esitus katkendlik, artiklit oleks hädasti tarvis täiendada. Andres 19. juuni 2009, kell 07:03 (UTC)

Välislingid tuleks minu arvates üle vaadata ja ehk oleks tarvis mõni neist välja jätta. Ivo 22. juuni 2009, kell 22:03 (UTC)

Eelkõige tuleks nende materjali kasutada. Siis võivad nad jääda viidete alla. Andres 24. juuni 2009, kell 20:33 (UTC)

:Minu arust on seal 90% täiesti kasutud. Üks võimalus teksti sisse siduda informatsioon võib lendab välja lihtsalt. alts 14. juuni 2010, kell 20:59 (EEST)

:Teine võimalus on teha ka uus artikkel: Vabadussõja võidusamba artiklite loend alts 14. juuni 2010, kell 21:01 (EEST)

Vabadusristi keskele kavatseti algul raiuda Eesti (Eesti NSV) riigipiiri kontuur.. ee Eesti NSV riigipiir?? --kanakukk 12. juuli 2009, kell 12:36 (UTC).

Mõeldud on praegusi, mitte Vabadussõja järgseid piire. Andres 12. juuli 2009, kell 13:33 (UTC)
----
Piltidele peaks märkima, et autoriõigused kuuluvad kaitseministeeriumile --Rünno 3. august 2009, kell 03:52 (UTC)

Samal teemal on juba arutelu. Kaitseministeeriumile kuuluvad vaid teatud õigused.--WooteleF 3. august 2009, kell 07:49 (UTC)

Artiklist on puudu minu arvates väga oluline fakt – sambal on tinglikult (st risti südamik ei ole punane, olgugi et iroonilisel kombel sammas ise tahtis punaseks tõmbuda) kujutatud Vabadusristi II kl 1. järku. --kanakukk 19. oktoober 2009, kell 17:49 (UTC).
Leidsin ka viite Kaitseministeeriumi kodulehelt: vt lk 2 lõpust. --kanakukk 19. oktoober 2009, kell 17:51 (UTC).

Aga I/1, I/2, I/3, II/1 ja II/2 on ju ühesuguse kujundusega.--WooteleF 19. oktoober 2009, kell 17:54 (UTC)
Nõustun, aga ma ei oska ka rohkem midagi kommenteerida. --kanakukk 19. oktoober 2009, kell 22:51 (UTC).

Oluline nüanss – sambal kujutatakse VR II/1

Artiklis kasutusel olev fail File:Voidusammas590.jpg on commons:File:Voidusammas590.jpg|Commonsist kustutatud ja kopeeritud siia File:Voidusammas590.jpg. Tuleb kontrollida, kas see pilt vastab mittevaba sisu kriteeriumitele. Commons fair use upload bot 23. veebruar 2012, kell 00:59 (EET)
Koristage see pilt siit!

Kaitseministeerium on kinnitanud: "Vabadussõja võidusamba kujundi kasutamine on kõikidele ettevõtetele, organisatsioonidele ja eraisikutele tasuta. Kujundi kasutamiseks ei pea taotlema sellekohast luba."1 Jaura kodus, mitte Vikipeedias.
Pea nüüd hoogu aktivist. Ma pole sõnagi rääkinud Võidusamba kujutise kasutamisest. Räägin foto autoriõigustest ja need kuuluvad mulle - seega, foto autorina nõuan selle pildi kustutamist. Muuseas, Vikipeediast leiab rohkem minu autoriõigusega pilte, milleks puudub luba. Kes nüüd peaks jaurama kodus? Ma ei pildista selleks, et netist varastatud pilte saaks igasse solgiauku ülesse riputada. Andke andeks, aga Vikikipeedia on minu jaoks kloaagiga võrdne.

Et keegi on Teie pildid ilma Teie loata üles riputanud kui enda pildid? Kui on nii, siis tuleb need muidugi kustutada. Andres (arutelu) 16. jaanuar 2016, kell 13:13 (EET)
Mina Mehis Palotu antud foto autorina ja autoriõiguste omajana nõuan pildi File:Voidusammas590.jpg kohest kustutamist Vikipeediast ja sellega seotud serveritest, kuna tänu Vikipeediale on osutunud võimalikuks selle foto kuritarvitamine poliitreklaamides. Pean siinkohal silmas Savisaare Liidu 2017 reklaami 29. juulist 2017, millele kaasaaitajaks loen Vikipeediat. Esitan antud autoriõiguste rikkumise kohta ka kuriteoteate prokuratuurile. Minuga on võimalik kontakteeruda elektronposti teel mehis@mehisefoto.com või telefoni 56 884 500 kaudu.

Saatsin kirja siin toodud meiliaadressile. Andres (arutelu) 2. august 2017, kell 23:49 (EEST)

Saatsin kirja ka Mehis20-le. Andres (arutelu) 3. august 2017, kell 00:06 (EEST)
Võiks ikka asja enne selgeks rääkida, kui pilt maha võtta. Andres (arutelu) 3. august 2017, kell 12:13 (EEST)
Mis siin veel selgeks rääkida - Vikipeedial puudub õigus nimetatud pilti kasutada. Samuti ootan vastust, kes konkreetse isikuna peale autoripoolse kustutamisnõude esitamist taastas täna või eile öösel foto eksponeerimise. Nõuan konkreetset nime! Samuti tahan teada, miks eksisteerib antud pilt ikka veel Vikipeedia süsteemides ja on kättesaadav.
Mehis Palotu

Palun vastake küsimusele, kas Mehis20 laadis pildi üles ilma Teie nõusolekuta. Andres (arutelu) 3. august 2017, kell 18:48 (EEST)
Vaadake Andres, ärge demagoogitsege. Antud juhul rikute autoriõigusi ja panete sellega toime kriminaalkuriteo. Teile on esitatud nõue nimetatud foto autori poolt teose kustutamiseks Vikipeedia keskkonnast. Annan Teile selleks aga 2017 aasta 04. juuli hommikul kella 09.00 ks. Nõude täitmata jätmisel olen sunnitud teie suhtes paluma abi õiguskaitseorganitelt.

Ma kirjutasin ülal näidatud aadressil, et Teiega ühendust võtta, ning küsisin pildi üleslaadimise asjaolude kohta, kuid Te ei ole midagi vastanud.

Selleks et teada, mida edasi teha, on tarvis aru saada, kas keegi teine on Teie tehtud foto enda foto pähe üles laadinud või Te olete selle ise üles laadinud, aga nüüd ümber mõelnud.

Esimesel juhul on foto kasutamine õigusevastane ja sel juhul ma püüan ära hoida selle näitamise siin, kuid mul pole võimalik seda lõplikult takistada. Selleks et foto kaoks, tuleb pöörduda Wikimedia Commonsi poole. Loodan, et need, kes teavad, ütlevad, kuidas seda teha. Mina ei saa praegu aru, kuidas seda teha. Kui saan teada, siis ütlen.

Teisel juhtumil kasutab Vikipeedia Teie fotot õiguspäraselt ja seda tagasi võtta ei saa. Vt seda.

Mina ei saa Wikimedia Commonsist pilti kustutada. Sellelt lehelt saab seda igaüks kustutada ja tagasi panna, ja minul ei ole võimalik tagada, et seda siin pole. Mina ei ole ka seda pilti siia pannud ega tagasi pannud, seega ei ole ma ka kellegi autoriõigusi rikkunud. Andres (arutelu) 3. august 2017, kell 22:01 (EEST)
----
Taivo, viimati asendas selle pildi WikedKentaur. Minu meelest ka pole vajadust kasutada just seda vaidlusalust pilti, kui saadaval on hulk teisi pilte, mis seda asendada võivad. Kui ka arvame, et ei pea pilti eemaldama, siis võime ju sellegipoolest vähemalt siin artiklis kaebajale vastu tulla. Pikne 29. märts 2019, kell 18:56 (EET)

Kõigepealt, see on ilus pilt, kõige ilusam vabadussamba pilt Commonsis. Teiseks, anonüümne kasutaja ei esitanud mingisuguseid tõendeid selle kohta, et tema on pildi autor, ta keeldus vastamast otsestele küsimustele ja Andrese sõnul ei vastanud ka meilidele. Niisuguses olukorras ei ole põhjust uskuda anonüümse kasutaja väidet, et tema on pildi autor Mehis Palatu. Taivo 29. märts 2019, kell 20:21 (EET)

: See on ehk küll üks paremaid pilte, aga Commonsis on veel häid pilte. Meil pole tarvis siin tingimata just selle pildiga jantida, kui ka pilti ennast pole tarvis Commonsist kustutada. Pikne 28. jaanuar 2024, kell 17:47 (EET)

Mittevaba pildi kandidaat Commonsist: File:Voidusammas590.jpg

Artiklis pole kusagil kirjas, et väidetavalt klaasist "Vabadussmbal" on paneelide enamus materialiks plastmass, mitte klaas. Klaasist on ainult nende suurte tüvel painkevate paneelide väliskihid, mille sisemuses on plastmass. Samuti on selle samba ülaosa täielikult plastmassist.


Arutelu:Project Chanology

Minu meelest peaks õige pealkiri olema "Project Chanology".
Siia ei viita midagi. Andres 28. jaanuar 2008, kell 20:22 (UTC)

Added this video to the article. It is embedded alongside the article text, and can be played at the same time while reading the article. Cirt 23. november 2008, kell 12:11 (UTC)


Arutelu:Karl Selter

Riigikantselei teenetemärkide andmebaas Punast Risti ei näita, küll aga Valgetähe teenetemärgi V klassi medalit (!) 20. veebruarist 1936, mil Valgetähe teenetemärk polnud veel üleüldse asutatud.
Nimi Eesnimi Teenetemärk Presidendi otsuse kp. Kätteandmise kp.
Selter Aleksander Vabadusristi II liik 2. järk 15.09.1920 ennesõjaaegne
Selter Aleksander Vabadusristi II liik 3. järk 21.02.1920 ennesõjaaegne
Selter Karl Kotkaristi I klassi teenetemärk 20.02.1935 ennesõjaaegne
Selter Karl Valgetähe teenetemärgi V klassi medal 20.02.1936 ennesõjaaegne
Selter Melanie Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk 22.02.1939 ennesõjaaegne
Selter Priidik Vabadusristi II liik 3. järk 21.02.1920 ennesõjaaegne
Liigid ja järgud, mitte klassid ja järgud.

Vabandust minu viga. – WooteleF 31. jaanuar 2008, kell 13:33 (UTC)

:Ja vabandust, ka minu viga, tõepoolest olid klassid
(), kontrollisin.

1939. aastal käis Karl Selter sõlmimas Eesti Vabariigi nimel mittekallaletungilepingut Saksamaaga, mille kohta on olemas pilt commonsis: "Bundesarchiv_Bild_183-E07268%2C_Berlin%2C_Besuch_estnischer_Aussenminister_Selter.jpg" --kanakukk 14. august 2009, kell 13:03 (UTC).
Võeti välja:
7 juunil 1939 a allkirjastas J. v. Ribbentropiga  EW ja Saksamaa vahelise mittekallaletungi pakti koos salaprotokolliga. Autasustati füüreri poolt ordeniga Teenete eest.

Salaprotokolli küll polnud, aga muidu on õige. Mainitakse Saksamaa autasusid, välismaa autasid tuleks välja kirjutada.

Baaside lepingut mainitakse ainult sissejuhatuses, mitteasjalikus, vist mahakirjutatud sõnastuses. Andres (arutelu) 17. märts 2017, kell 23:22 (EET)

Karl Selter & mittekallaletungipakt  1939


Arutelu:Johnny Cash

Kas võõrnimede käänamiseks on vikis mingid kindlad reeglid? Kumb on siis õige – Arkansase või Arkansas'? Kas käänamisel ei pea originaalhääldusest lähtuma? Ja kas peab ülakoma kasutama, kui käändelõpp otse sõnale liitub (nt Johnny't)? --Epp 1. veebruar 2008, kell 05:45 (UTC)

Järgime eesti keele reegleid, mingeid oma reegleid meil ei ole. ÕS näeb ette häälduse [ark'ansas] ja käänamise tüüpsõna tehas järgi. Vaata .

Ülakoma ei pea kasutama, kui nime viimane täht on täishäälikutäht ja sõna lõpeb häälduses täishäälikuga või kui nime viimane täht on kaashäälikutäht ja sõna lõpeb häälduses kaashäälikuga. Tähe y puhul on määratlemata, kas ta on täishääliku- või kaashäälikutäht. Oleme selles asjas keelenõu poole pöördunud. Nad on kinnitanud, et täht y ei ole eesti keeles ei täishääliku- ega kaashäälikutäht. Aga näiteks ungari ny lõpuliste nimede puhul vist siiski ülakoma ei pea kasutama, ja see on jällegi ebajärjekindel (ny on ungari, kuid mitte eesti keeles kaashäälikutäht). Mina isiklikult küll Johnny puhul ülakoma ei kasutaks, aga kindlasti ei ole selle kasutamine vale. Andres 1. veebruar 2008, kell 05:58 (UTC)

Siiski, meie praktika on üldiselt selline, et seal, kus ülakoma ei pea kasutama, me seda ei kasuta. Andres 1. veebruar 2008, kell 05:59 (UTC)

:Mul sihukene küsümus, et... Pealkirjades need mingisugused sõnad on väikse tähega, aga nimedes? Kas nimedes pole kõik suurelt? Ma pean seda "The Man in Blacki" silmas... Laulupealkirjana on nii, aga kas nimena ei peaks "In" suure tähega olema? BTW Väga kõva artikkel siia tekkinud... Jürka 1. veebruar 2008, kell 14:50 (UTC)

::Ega mina ka tegelikult ei tea, mis täpselt suure tähega on :). Esimese tuhinaga ei jõudnud kõike üle ka kontrollida ja kirjutasin igasugu ülearuseid asju kogemata suurega. Ingliskeelses vikis tundub nagu väiksega olevat. --Epp 1. veebruar 2008, kell 23:58 (UTC)

::: Minu teada on inglise keeles niisugused reeglid, et pealkirjades kirjutatakse eessõnad väikese algustähega. Sellepärast ongi "in" väikese tähega. Tegusõnad, sealhulgas "Is" kirjutatakse suure algustähega. Andres 2. veebruar 2008, kell 05:47 (UTC)

::::No aga nimedes? Jürka 2. veebruar 2008, kell 06:49 (UTC)

Kuni sõjaväeni oli tema nimi J. R. Cash.--WooteleF 28. juuli 2009, kell 08:40 (UTC)

See on siin ju kirjas. --Epp 30. juuli 2009, kell 23:22 (UTC)

:Pidasin silmas, et see peaks esimeses lauses, teiste nimede kõrval, olema.--WooteleF 30. juuli 2009, kell 23:30 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rockhall.com/hof/inductee.asp?id=75
** In Johnny Cash on 2013-06-24 11:26:58, 404 NOT FOUND
** In Johnny Cash on 2013-07-06 05:00:13, 404 NOT FOUND
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 08:00 (EEST)


Malli arutelu:Eesti VM

:Malli pealkirja juurest läheb link artikli juurde, kus räägitakse Eesti Vabariigi, kuid mitte Eesti NSV välisministritest. Vähemalt see link on eksitav. Andres 1. veebruar 2008, kell 10:42 (UTC)

See link on ümber suunatud eesti välisministrite loetelu juurde. Artikkel eesti väliminister tegelikult puudub. Muideks selle väliministrite loetelu juures on link ka ENSV välisministrite loetelu juurde, aga see artikkel ka puudub. See loetelu võiks vabalt ka sama loetelu artikli juures olla. Aga välisministrist peaks olema eraldi artikkel (mitte ainult loetelu), aga ma seda kirjutada ei taha. --Kinks 1. veebruar 2008, kell 11:04 (UTC)

: Jutt on sellest, et tolles loetelus mõistetakse Eesti välisministrite all Eesti Vabariigi välisministreid, kuid mitte Eesti NSV välisministreid. Võib ju vaielda selle üle, kas neid on paslik ühe malli sisse panna, aga igatahes pole tolle loetelu ja selle malli  sisu omavahel kooskõlas, ja see on tõsiselt häiriv. Andres 2. veebruar 2008, kell 18:00 (UTC)

:: Eesti NSV välisministrid siia malli ei sobi kuidagi. --Metsavend 19. mai 2008, kell 08:24 (UTC)

::: Panen ette jätta mallist välja ENSV nukuvalitsuse ministrid. Djreichsfuhrer 7. september 2008, kell 02:52 (UTC)

: Siis peaks välja jätma ka eksiilvalitsuse omad, mis mõte sel oleks?--Oktav 7. september 2008, kell 12:28 (UTC)

::Miks? Eksiilvalitsuse ministrid olid seaduslikult ametis, aga ENSV omad mitte. Djreichsfuhrer 7. september 2008, kell 14:32 (UTC)

ENSVs:
Nigol Andresen |
Hans Kruus |
Rudolf Auendorf |
Aleksei Müürisepp |
Arnold Green |

Uus mall  on hoopis kompaksem. Vasakus veerus on jaotused (grupid) ja nende järel loendid. --Tiuks 20. juuli 2008, kell 15:30 (UTC)
----
praegusel kujul jääb arusaamatuks, miks Ants Piip nii mitu korda on esindatud--Hendrix 12. august 2008, kell 16:58 (UTC)

See on kronoloogilises järjekorras. Kui Piip oli mitmes valitsuses välisminister, siis ongi ta mitu korda.--Oktav 13. august 2008, kell 13:32 (UTC)

:teeks ettepaneku tähestikulises järjekorras. See kronoloogia ei taha siit hästi välja paista.--Hendrix 13. august 2008, kell 13:55 (UTC)

No siis peaks kõik, ka praegused, tähestiku järjekorda panema. Üldjuhul on igasugused nimedega poliitikute navigeerimismallid nii inglise kui saksa vikis kronoloogilises järjekorras. Näiteks mall:ItaaliaPeaministrid jpm. Mis teha, kui see Piip mitu korda oli, eks samamoodi on muude poliitikutega mujal ka olnud. Juu siis oli sobiv mees.--Oktav 13. august 2008, kell 20:44 (UTC)

Ka minu meelest on kronoloogiline järjekord parem.

Aga Eesti NSV välisministrid ikkagi ei sobi siia. Andres 7. september 2008, kell 12:34 (UTC)

Eksiilvalitsuse omad sobivad sama vähe. Ma arvan, et mida enam on infot seda parem. Ega info mittekirjutamine seda olematuks ei muuda.--Oktav 7. september 2008, kell 12:53 (UTC)

: Eksiilvalitsuse ministrid olid ikkagi Eesti Vabariigi ministrid.

: Info Eesti NSV välisministrite kohta võib ju mujal olla. Andres 7. september 2008, kell 13:13 (UTC)
----
Seda redigeeri linki sinna alla küll vaja ei ole. iffcool 7. september 2008, kell 12:57 (UTC)

Redigeeri link on navmallis tähega r aga kes see viitsib jälle uue ja ilusama malli peale ümber teha. Siis kui seda malli tehti, siis i veel ei olnud. --Tiuks 7. september 2008, kell 14:37 (UTC)
----
Mis põhjusel need ENSV tegelased ikka veel siin alles on? --Epp 30. september 2008, kell 00:30 (UTC)

Samal põhjusel kui eksiili omadki. --Oktav 30. september 2008, kell 08:38 (UTC)
----
Võtaks nüüd ikka õige need ENSV tegelased siit ära. Igatahes ei vasta nad definitsioonile artiklis Eesti välisminister. --Epp 22. jaanuar 2009, kell 00:24 (UTC)

Võiks siis juba ka tolle artikli pealkirjaks panna "Eesti Vabariigi välisminister". Samuti võiks teha täpsustusmärkuse "Eesti NSV välisministrile". Ka Eesti NSV välisministrit saab ju nimetada Eesti välisministriks, nii nagu Eesti NSV-d saab nimetada Eestiks. Andres 22. jaanuar 2009, kell 08:51 (UTC)

: Teisaldasin Eesti välisministri artikli. Tegelikult sellise nime puhul polegi minu meelest täpsustusmärkust vaja, sest nüüd on see niigi selge. "Vaata ka" all on link olemas. --Epp 22. jaanuar 2009, kell 09:18 (UTC)

:: Kui keegi otsib Eesti välisministri alt, kumb on siis parem, kas täpsustusleht, või suunamine Eesti Vabariigi välisministrile? Viimasel korral on täpsustusmärkus vajalik. Täpsustusleht pole ka sellepärast hea, et on ainult kaks asja.

:: Minu meelest on täpsustusmärkus vajalik siis, kui mitut asja võib ühe nimega nimetada, "vaata ka" siis, kui on tegu lähedase teemaga, millest artiklis muidu juttu pole. Antud juhul peaksid minu meelest mõlemad olema. Andres 22. jaanuar 2009, kell 09:34 (UTC)

::: OK. --Epp 22. jaanuar 2009, kell 09:36 (UTC)

: võtsin fiktiivsed eksiilministrid välja. --Oktav 22. jaanuar 2009, kell 21:00 (UTC)

:: Panin tagasi. Need ei ole fiktiivsed ministrid vaid õigusliku järjepidevuse kandjad. --Metsavend 22. jaanuar 2009, kell 21:35 (UTC)

: Kallis metsavend, kuigi ma saan aru sinu tunnetest nende väliseestlastest ministrite vastu, ei ole olemas sellist asja nagu eksiilisväliminister, keda on valinud suvalised välismaalased. Lõpeta nende toppimine malli. --Oktav 23. jaanuar 2009, kell 21:44 (UTC)

:: 1992. aastal andis eksiilvalitsus oma volitused üle Eesti Vabariigi uue põhiseaduse järgi moodustatud valitsusele. Eesti Vabariik tunnustab need välisministrid omaks.

:: Lennart Meri aga oli välisminister järjepidevuse alusel Eesti NSV-ga, kuigi ta välisministeeriumi tühjalt kohalt üles ehitas. Selles mõttes võib ju öelda, et Eesti NSV välisministrid päris asjassepuutumatud polnud. Ka Lennart Meri oli Eesti Vabariigiks ümber nimetatud Eesti NSV välisminister (ametiaja alguses ta oligi Eesti NSV välisminister). Samuti on ka Eesti NSV-l teatud järjepidevus Eesti Vabariigiga. Andres 23. jaanuar 2009, kell 23:13 (UTC)
Arvan, et pole õige öelda, et Lennart Meri oli 1990. aastast Eesti Vabariigi välisminister, sest tegu oli ikkagi NSV Liidu haldusüksusega, mis kandis Eesti Vabariigi nime. Andres 23. jaanuar 2009, kell 23:16 (UTC)

: Ma küll pole ühtegi ametlikku paberit näinud, et eksiilvalitsus oleks mingeid volitusi üle andnud. Kellele siis? Savisaarele vä? Eesti parlament tekkis ülemnõukogu viimasest koosseisust jne. Artiklis Eesti eksiilvalitsus pole selle kohta ka ühtegi pädevat viidet. Samas on seal kirjas, et eksiilvalitsusest sai Nõmme valitsus. Nõmme valitsus minu teada ei tunnista siiani praegust eesti valitsust ja mängib sõprade ringis oma paraaleelse naljariigi ideed edasi. Sellised jutud võivad vikis küll olla, aga neisse ei pruugiks liiga tõsiselt suhtuda.--Oktav 24. jaanuar 2009, kell 11:13 (UTC)

:: See sündmus toimus 7. oktoobril 1992:
7. oktoober - Riigikogu võttis vastu põhiseadusliku riigikorra taastamise deklaratsiooni. Eesti eksiilvalitsuse peaminister presidendi õigustes Heinrich Mark kui Eesti seadusliku riigivõimu järjepidevuse esindaja teatas oma volituste üleandmisest seaduslikult valitud riigivõimuorganitele
Kõrgesti austatud Riigikogu esimees, auväärsed Riigikogu liikmed, rahvasaadikud! Manifest kõigile Eestimaa rahvastele 24. veebruaril 1918. aastal algas nii. "Eesti rahvas ei ole aastasadade jooksul kaotanud tungi iseseisvuse järgi. Põlvest põlve on temas kestnud salajane lootus, et hoolimata pimedast orjaööst ja võõraste rahvaste vägivallavalitsusest, kord tuleb Eestis aeg, mil kõik pirrud kahel otsal lausa löövad lõkendama ja et kord jõuab Kalev koju oma lastel' õnne tooma." Nüüd on see aeg käes.
See manifesti tsitaat sobib ka praegusesse aega ja võtab kokku meie rahva viimase 50 aasta kannatused, igatsused, lootused ja kindla veendumuse. Eesti rahva mehed ja naised, pojad ja tütred on töötanud kogu selle 50 aasta jooksul vabaduse saavutamiseks nii, kuidas kellelgi võimalus oli. /---/ Eesti rahvas kui kõrgeima riikliku võimu kandja on vastu võtnud suure häälteenamusega uue põhiseaduse. Ja see põhiseadus on rakendatud Riigikogu valimisega, Vabariigi Presidendi valimisega ja peatselt ka põhiseadusliku Vabariigi Valitsuse ametisse nimetamisega.
Nüüd on Vabariigi Valitsusel eksiilis aeg oma tegevus lõpetada, sest tema tegutses 1938. aasta põhiseaduse alusel ja see põhiseadus on nüüd lakanud kehtimast. Vabariigi Valitsus eksiilis on veendunud, et Riigikogu, Vabariigi President ja Vabariigi Valitsus ehitavad edasi seda vabariiki, mis loodi 1918. aastal. Siis oli värskelt loodud vabariik suurtes raskustes ja suured raskused on vajalikud võita ka nüüd, pärast ligi 50 aastat kestnud ikestust. Kui teie olete lasknud endid valida rahva esindajateks, siis on selge, et teie raskusi ei karda.
Lõpetuseks soovin teile kõigile palju jõudu, visadust ja tarkust raskete probleemide lahendamiseks. Ennekõike soovin teile üksmeelt, sellist üksmeelt, mis valitseb demokraatlikus ühiskonnas, kus eriarvamused resoneeritakse üksmeeleks. Nüüd on eesti rahval taas saatusraske aeg, mil peame kõik ühinema, et üksmeeles üles ehitada ja välja arendada 1920. aasta rahulepingule tuginev Eesti Vabariik. Loogem ühiselt tagatised, et meie ja tulevased põlved võiksid elada vabas ja iseseisvas riigis ühinenud Euroopa rahvaste võrdõiguslike liikmetena! Soovin teie tööle kõige paremat edu!
H. Mark
Volitused ei antud üle mitte konkreetsele valitsusele, vaid Eesti Vabariigi põhiseaduslikult valitud riigivõimuorganitele. See oli tükk aega pärast Savisaart.
Muide, ka Manitski oli veel paralleelne välisminister. Andres 24. jaanuar 2009, kell 11:26 (UTC)
7. oktoobril esines Heinrich Mark Riigikogu ees, aga eksiilvalitsuse töö lõpuks loetakse 6. oktoobrit, mil president Lennart Meri ametusse asus. Nõmme valitsus sai alguse erimeelsusest eksiilvalitsuses ning loeb end selle valitsuse jätkajaks. Andres 24. jaanuar 2009, kell 11:33 (UTC)

: See üleval toodud jutt on lihtsalt kõne. Sellise kõne võib suvaline inimene pidada "mina lõpetasin oma asja, loodame, et teie teete nüüd oma asja." Selle kõne võib selle eksiilvalitsuse jutu juurde panna, kuna seal pole kirjas, et midagi lõppenud oleks. Kui keegi räägib juriidilisest või siis õiguslikust küsimusest, siis peaks sellega kaasnema mingi kahepoolselt alla kirjutatud õiguspädev paber a la: andsin üle, võtsin vastu, kohustused, õigused jms. --Oktav 24. jaanuar 2009, kell 12:13 (UTC)

:: Niisugust dokumenti tõesti pole ja volituste üleandmist ei saa sõna-sõnalt võtta. Tõsiasi on aga see, et Riigikogu aktsepteeris sellise kõne (oli ju ette teada, et ta sellise kõne peab, ning tahetigi, et ta seda teeks) ning Eesti riik tunnistab eksiilvalitsust Eesti Vabariigi järjepidevuse hoidjana. See ongi minu meelest oluline.

:: Sellepärast ma leian, et selles mallis peaksid eksiilvalitsuse välisministrid olema.
Andres 24. jaanuar 2009, kell 13:18 (UTC)
Eesti Töörahva kommuunil oli ka välisasjade komissar, aga ka tema koht ei ole siin. --Improvisaator 24. jaanuar 2009, kell 12:38 (UTC)

Võib-olla siis ikkagi teha eraldi artikkel Eesti välisminister, kus mainida ka seda komissari ning Johannes Varese valitsuse ning Eesti NSV välisministreid, keda Eesti riik omaks ei tunnusta. Andres 24. jaanuar 2009, kell 13:22 (UTC)

Pealkiri on "Eesti Vabariigi välisministrid", kuid sin on sees ka Eesti NSV välisministrid. Andres 31. juuli 2010, kell 20:04 (EEST)

Näiteks Haridusministeerium on pealkirja "Eesti haridusministrid" all välja toonud ka okupatsiooniaja haridusministrid (link). Samas mingil veidral kombel on Hjalmar Mäe seal pandud eksiilvalitsuse haridusministriks. --kanakukk 31. juuli 2010, kell 20:28 (EEST).

Võib-olla lisada tärniga märkus, et siinkohal on mallis äramärgitud ka need välisministrid, kes on vahetult selle maalapiga, mida Eestiks kutsutakse, mingil ajahetkel seotud, seda soliidsemaks sõnastuses mõistagi. --kanakukk 31. juuli 2010, kell 20:30 (EEST).

: Kuigi sellisel juhul peaks vist Nõmme valitsuse välisministrid kah sisse panema. --kanakukk 31. juuli 2010, kell 20:33 (EEST).

:: Siis tuleb pealkirja muuta. Andres 31. juuli 2010, kell 20:58 (EEST)


Arutelu:Arsenal-Crossley

Siia oleks hädasti paari pilti juurde vaja. Raamatust skäneerimine pole vist lubatud? --Kyng 1. veebruar 2008, kell 19:00 (UTC)
Inglise ja rootsi artiklis on nimi kirjutatud erinevalt. --Improvisaator 3. november 2009, kell 14:48 (UTC)

Artikel põhineb suuresti raamatul "Eesti soomusmasinad. Soomusautod ja tankid 1918-1940". Seal on enamasti kasutatud nimekuju Arsenal-Grossley. Vaid ühes kohas oli Arsenal-Crossley. Eeldan, et see C on tegelikult viga, mis esialgu võeti kasutusele inglise vikis ja levis sealt rootsi keelsesse vikisse. --Kyng 3. november 2009, kell 15:59 (UTC)

:Aga ei. Crossley Motors Ltd.--WooteleF 3. november 2009, kell 16:09 (UTC)

::Tõsi, tundub, et mootorite tootja oli pigem Crossley motors. Võimalik, et auto nimes kasutati siiski G tähte? Peaks teistest allikatest kontrollima. --Kyng 3. november 2009, kell 16:21 (UTC)

:::Sellest probleemist ka siin juttu. Arsenal-Crossley tundub siiski õige olevat ja seega peaks artikli pealkirja ära muutma.--Kyng 3. november 2009, kell 16:26 (UTC)
Siia viitab ainult üks kasutajaleht. Peaks neid linke kuhugi juurde sokutama.--WooteleF 3. november 2009, kell 16:31 (UTC)

Artiklist on pilt Kaitseliidu soomusautodest Pikker ja Kõu (vt :Fail:KL ArsenalCrossley3192x2242.jpg). Kas need soomusautod on eraldi artiklit väärt? Igatahes keegi veel linkinud neid pole--Estopedist1 (arutelu) 20. mai 2019, kell 18:20 (EEST)


Arutelu:Alain Bombard

Eemaldasin viite, sest esiteks on see vale ja teiseks mittevajalik:
1985 "Eesti Entsüklopeedia nr. 1" kirjastus "Valgus" Tallinn lk 581

--Metsavend 2. veebruar 2008, kell 11:28 (UTC)
Kuidas vale ja miks ebavajalik --Kyng 3. veebruar 2008, kell 07:56 (UTC)

Esiteks on selle köite nimi Eesti Nõukogude Entsüklopeedia ja teiseks ei ole vaja viidata ENEle, kui raamat on eesti keelde tõlgitud. Seda on lihtne kontrollida ESTERi kataloogist. --Metsavend 3. veebruar 2008, kell 08:58 (UTC)
Minu meelest pole ka kataloogile vajalik viidata. Andres 19. september 2008, kell 19:53 (UTC)
----
Tema väiteid on hiljem kahtluse alla seatud. Andres 19. september 2008, kell 19:53 (UTC)

Kes on kahtluse alla pannud?

Kas on keegi ka üritanud hiljem uuesti üritust korrata?

Kui aega saaks, siis võiks võrrelda Alain Bombard-i ja Hannes Lindemann-i

teekondi, paate, viimaste kaalu, purjepinda, liikumise energiaallikat jne.

Seega esialgu kokkuvõtvalt - paadid ja nende jõuallikad olid erinevad.

Samamoodi olid erinevad ka inimeste võimed jne, millega ei saa lõplikeks

lugeda ei ühe ega teise inimesi väiteid, tuleb uus inimene uue üritusega,

ning ületab nt Vaikse ookeani polüneeslaste kombel ilma veeta ja navigatioonivahenditeta.

Tulemuseks on 21.saj inimkonna ammulisui imestus ainult, mitte millegi

üks-ühene teaduslik tõestus.  suwa 20. september 2008, kell 09:02 (UTC)

: Jah. Kes on kahtluse alla pannud, sellest tulekski artiklis rääkida. Andres 20. september 2008, kell 10:23 (UTC)

loe ja mõtle kaasa:
* de:Diskussion:Alain_Bombard
* en:Talk:Alain_Bombard
* fr:Discuter:Alain_Bombard
----
Ta tõestas, et inimene võib väga hästi elada reisi üle ookeani ilma söögi ja joogita

Kui ta kasutas söögiks ja joogiks kalu, siis see ju ei olnud nii. Andres 28. märts 2009, kell 06:09 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://voilesnews.fr/contenu/news_plus/documents_plus/6/1/6/0038_000616.pdf
** In Alain Bombard on 2013-05-25 13:46:57, 404 Not Found
** In Alain Bombard on 2013-06-23 23:44:03, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:44 (EEST)


Arutelu:Kreisiraadio

Tundub, et artikkel vajab toimetamist. Saade ei lähe Eestit esindama Eurovisioonile. avjoska 2. veebruar 2008, kell 22:50 (UTC)

Kas Kreisiraadio on ikka ainult mugandus inglise keelest (Crazy Radio), nagu saksa vikis on väidetud või on siin mitmetimõistetav sõnademäng? Kreis on saksa keeles piirkond, maakond, ring. Valju 5. veebruar 2008, kell 08:46 (UTC)

Julgen arvata, et mõeldud ikkagi crazy radiot... Ei usu, et seda nime pannes toda teist sõna meeles peeti... Jürka 5. veebruar 2008, kell 09:23 (UTC)
----
Nüüd jälle viitavad siia saadete loendid. "Kreisiraadio" oli ka raadio- ja televisioonisaade. Kas peaks saadete kohta eraldi artiklid tegema. Pealegi oli see "rühmitus" juba enne olemas, kui nasd raadios esinema hakkasid. Andres 7. veebruar 2008, kell 10:04 (UTC)
----
Milleks on linkide all see negatiivne artikkel, kui aastate jooksul on Kreisiraadio kohta kirjutatud märksa rohkem ja positiivsemalt?

Nähtavasti on keegi seda hiljuti lugenud ja siia sisse pannud, nii et see on juhuslik. Palun pane rohkem linke sisse. Andres 24. veebruar 2008, kell 15:15 (UTC)

Palun aidate see artikkel korda teha. Lingid võiks valida nii, et poleks autoriõiguste linkimist. Samuti tuleks sisse panna teisi artikleid. Andres 27. veebruar 2008, kell 16:35 (UTC)


Kasutaja arutelu:Juuza~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Juuza! Andres 3. veebruar 2008, kell 14:02 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Juuza~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Neft Daşları

Kust pärineb väide, et püsielanikke pole? Väidetavalt on seal kool, poed ja isegi park. Kas elanikud on sealt ära kolinud? --Metsavend 3. veebruar 2008, kell 18:53 (UTC)

Keda lugeda püsielanikuks? Andres 3. veebruar 2008, kell 18:57 (UTC)

:Vene viki ütleb: "Постоянного населения нет."

:Naftapuurtornidel ja Antarktise uurimisjaamades nt ei ole püsielanikke. - Urmas 3. veebruar 2008, kell 21:16 (UTC)

:Aga näiteks saksa viki ütleb, et seal on isegi elumajad. Ma saan aru, et tegemist ei olegi traditsioonilise puurimisplatvormi vaid pigem tehissaarega. --Metsavend 3. veebruar 2008, kell 21:19 (UTC)

::See on rahudele rajatud asula, mis sellisena on maailma suurim. Sulaselge, et need naftapuurijad kuskil magama peavad. Üks variant on neid iga päev mööda kitsast teed mitukümmend kilomeetrit maismaale (ja sealt veel edasi kodudesse!) sõidutada, teine võimalus on panna püsti elamiseks sobilikud majad. - Urmas 3. veebruar 2008, kell 21:29 (UTC)

::Kui seal on kool, siis on neil ilmselt pered ka seal kaasas. Mis on siis püsielanik? --Metsavend 3. veebruar 2008, kell 21:44 (UTC)

:::Sellistes kohtades töötatakse nö vahetuste kaupa. Kui pikk seal üks vahetus on, ma ei tea (mõni nädal? mõni kuu?). Pole välistatud, et nii suures kohas võivad tööd saada nii mees kui ka naine (loomulikult võetakse siis ka lapsed silma alla; või kui mehel on nt mitmekuise vahetuse korral luba pere kaasa võtta). - Urmas 3. veebruar 2008, kell 22:01 (UTC)

::::Jah, see kõik võib nii olla, aga võib ka mitte. Peale vene viki lause "Постоянного населения нет" ei kinnita seda midagi. Kui seal on 9- ja 16-korruselised elumajad, haigla, hotell, kultuurimaaja, raamatukogu jne siis on küllaltki tõenäoline, et nende 4000 töötaja seas on ka mõned püsielanikud, kel teist elukohta pole. --Metsavend 3. veebruar 2008, kell 22:13 (UTC)

:::::"Postojannoje naselenije" eeldab vene keeles sissekirjutamisvõimalusega elamis/ööbimispinda. Mõnda kohta lihtsalt sisse ei kirjutata ja nii ei ole ka püsielanikkonda, ehkki mõni võib sellises kohas kasvõi aastaid elada. - Urmas 3. veebruar 2008, kell 22:19 (UTC)

:::::: Küllap see on just nii, nagu Urmas ütleb. Igatahes nõuab asi selgitust artikli sees. Andres 4. veebruar 2008, kell 07:11 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.baku-online.com/ru/oilstone.htm
** In Neft Daşları on 2013-06-24 12:32:49, 404 Not Found
** In Neft Daşları on 2013-07-06 15:57:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:57 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.regionplus.az/artic/19/Sobit/s1.php
** In Neft Daşları on 2013-06-24 12:32:48, 404 Not Found
** In Neft Daşları on 2013-07-06 15:57:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:57 (EEST)


Arutelu:Rusikavõitlejate mäss

Mis on pildil kujutatud? Andres 3. veebruar 2008, kell 18:56 (UTC)

義和拳 Rusikavõitlejate mässu nimetuse rahvaetümoloogiline (väga otsitud) põhjendus
https://ja.wikipedia.org/wiki/%E7%BE%A9%E5%92%8C%E6%8B%B3 2001:1530:1002:282F:D5D6:5B84:D49B:A7D 25. oktoober 2023, kell 19:32 (EEST)

义和团运动 hiina keeles "õigluse ja rahu (rühmituse) liikumine"

https://zh.wikipedia.org/wiki/%E4%B9%89%E5%92%8C%E5%9B%A2%E8%BF%90%E5%8A%A8  2001:1530:1002:282F:D5D6:5B84:D49B:A7D 25. oktoober 2023, kell 19:35 (EEST)

:pildil on üks rühmituse lippe https://translate.google.com/?sl=auto&tl=en&text=%E4%BB%A4&op=translate   2001:1530:1002:282F:D5D6:5B84:D49B:A7D 25. oktoober 2023, kell 19:39 (EEST)

:: Kas tuleks midagi parandada? Mida? --Andres (arutelu) 25. oktoober 2023, kell 19:50 (EEST)
Artikli avardamise võimalustest.

Tegemist on ühe ajaloolise võtmesündmusega.
Oht oli, et Hiinaga tehakse sama mis oli just tehtud Aafrikaga. (Uus imperialism.) Hiina kolooniateks jagamise hoidis ära USA poolne Avatud uste poliitika väljakuulutus.  (Mao tänas peale sajandi keset selle eest Nixonit.) See poliitika tähendas kogu läänemaailma koloniaalpoliitika muutust. Rahvuslik mäss muutus peale osa armee liitumist ülestõusuks. Loomulik reaktsioon peale sajandit kestnud humanitaarset abi «kõhulahtisuse » raviks (oopiumi kasutati Hiinas ka selleks) ja muid « kristlikke » trikke. Hiina vastu sõdis Kaheksa riigi allians (lääne suurriigid ja Jaapan) ja keisrinna luges targemaks lõpuks liituda nendega.
Samas sai  bokserite ülestõusu aegu lõpuks selgelt väljendatud  ka  rahvusliku uuenemise ideaal.
 "The ideal of national rejuvenation was first clearly presented by the late Qing reformer Liang Qichao[梁启超] (1873-1929) in his groundbreaking' Shaonian Zhongguo shuo' [少年中国说] (Ode to a young China, 1900), which happened to be published in the first month of China's first lunar year of the twentieth century".
Oodi nimest tulenes hiljem ajaleht nimega Uus noorus (1915-26), millest sai lõpuks kommunistide häälekandja.
Venemaa kasutas Hiina olukorda ära Mandzuuria okupeerimiseks. See sai üheks peapõhjuseks Vene Jaapani sõjale. Uuel koloniaalpoliitikal oli oma osa ka selles, et seni väljaelatud agressioon, väljatreenitus ja loodud instantsid said üle kanduda sõjaks lääneriikide endite vahel. Maailmasõjaks (ka külmaks) kujundas selle Kaug ida maade jne 87.119.182.246 12. jaanuar 2024, kell 21:32 (EET)


Arutelu:August Kitzberg

Aga millal esietendus "Libahunt"?
Millise Kitzbergi draamaga avati kutseline "Vanemuine"?
Ta töötas Pöögles, Karksis,Pollis ja veel kahes kohas....kus?
'''

Kui tead, siis täienda. Andres 5. veebruar 2008, kell 09:38 (UTC)

Penuja mõisnik Peeter Widriks? Esiteks: baltiskaslane v saksastunud eestlane Peeter 2 e-ga... Ei usu eriti. Perenimi vajab ka kontrollimist. Amherst99 6. märts 2011, kell 13:26 (EET)

:Selles Sakala artiklis on ta mõlema eesnimevariandiga. Ikkagi oli eestlane:
http://vana.www.sakala.ajaleht.ee/index.html?op=lugu&rubriik=85&id=3859&number=196
Kui näeks eesnime ristil. Sellegipoolest kahe e-ga on KA õigustatud variant.  Amherst99 6. märts 2011, kell 13:42 (EET)


Arutelu:Pihkva vürstiriik

16. - 18. sajandi suurte sõdade ajal on Pihkva Vürstiriigis viibinud kõik tolle aja võimsamad kuningad. - noh kogu see tekst on vigane aga see lause jäi silma miskipärast. Esiteks 18. sajandil enam Pihkva vürstiriiki ei eksisteerinud. Ja kas seal on siis ka viibinud Inglise, Prantsuse, Hispaania jne. kuningad? --WooteleF 4. veebruar 2008, kell 22:28 (UTC)

Artiklis on praegu kasutusel mall "Riik", mis ei ole mõeldud ajalooliste riikide jaoks, vaid kaasaegsete tarvis. See mall tuleks artiklist ära võtta. - Urmas 4. veebruar 2008, kell 22:33 (UTC)

Setude tähtpäevad peaks vist Setumaa alla panema?--82.131.21.228 5. veebruar 2008, kell 08:28 (UTC)

:: Paneksin need artiklisse Setud. Andres 5. veebruar 2008, kell 09:04 (UTC)

Tõstsin selle kaardi välja, sest Pihkva Vürstiriigi ala on seal valesti kujutatud, lisaks on kaart võõrkeelne. --[[Kasutaja:Metsavend|Metsavend]] 18. jaanuar 2009, kell 13:22 (UTC)
[[Image:Europe in 1470.PNG|thumb|left|222px|Pihkva Vürstiriik [[Euroopa]] kaardil, [[1470]].]]

Kas parem pealkiri poleks "Pihkva vürstiriik"? Andres 18. jaanuar 2009, kell 13:25 (UTC)

Jah. --Metsavend 18. jaanuar 2009, kell 13:33 (UTC)
Artikli sisu tundub eksitav. Vürstiriik asutati 1137, iseseisvus alles 1348, kuid tabelis on eksisteeris 	862–1612. Pihkva linna mainitakse alles 903, kuidas siis 862 sai Pihkva vürstiriik olla? --Metsavend 18. jaanuar 2009, kell 13:33 (UTC)

Interviki läheb vene viki artiklisse, mille pealkiri on "Pihkva vabariik". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. juuni 2009, kell 19:42 (UTC)

Kas keegi teab kui vana on nimi "Pihkva", kus ja millal see võeti kasutusse? Kas "Pihkva vürstiriik" on kunagi selle nimega eksisteerinud?--84.50.80.44 10. august 2009, kell 18:52 (UTC)
----
Kas märksõna "Pihkvamaa" võib siia suunata? Kui suunata, siis tuleks seda kuidagi vist siinses artiklis ka mainida--Bioneer1 (arutelu) 21. aprill 2014, kell 13:58 (EEST)
Miks vürstiriik, mitte vürstkond, nagu peetakse enesestmõistetavaks mittevene riikide suhtes?
Miks New Age'i maausk peab olema iseloomulik kuni 17. sajandini eksisteerinud vene riigi suhtes? Ja miks vanausk, kui sama artikli järgi lakkas riik olemast 1612. aastal, enne Nikoni reformi? --37.157.96.175 15. august 2019, kell 14:02 (EEST)

Need väited usu kohta on tõesti sobimatud, kustutasin ära. Vürstiriik või vürstkond, see sõltub, millist varianti eestikeelsed allikad eelistavad (vt Vikipeedia:Artikli pealkiri). Kui leiab tõendust, et viimast, siis tuleb siin nimi ära muuta, mitte enne. --Minnekon (arutelu) 15. august 2019, kell 23:26 (EEST)


Arutelu:Meremärk

Kas see on leksikonist maha kirjutatud? Andres 5. veebruar 2008, kell 09:32 (UTC)

jah --Dj Capricorn 20. jaanuar 2009, kell 17:20 (UTC)

* http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=773733
 Nimeobjektide liigitus
  6 Transport
    03 Veetransport
        02 Meremärk (majakas, tuletorn, paak)
* http://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=12971152
 Ehitise kasutamise otstarvete loetelu
  24000 MUUD TSIVIILRAJATISED
  24100 Spordi- ja puhkerajatised
  24120 Muud spordi- ja puhkerajatised
  24128 Spordiotstarbelise sadama rajatis või meremärk


Arutelu:Slipknot

Räägitakse, et SlipKnoT´i Liige (#5)(133 Mhz)Craig Jones´il on rääkimis/kuulmispuue, aga tõtt teavad vähesed. Videote põhjal ei tohiks tal midagi viga olla.

Välja. Andres 5. veebruar 2008, kell 09:33 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://slipknotee.com
** In Slipknot on 2013-06-24 13:28:58, 403 Forbidden
** In Slipknot on 2013-07-07 00:59:17, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:59 (EEST)


Arutelu:Pildirüüste

Kas see sõna hõlmab ka ikonoklasmi õigeusu kirikus? Andres 5. veebruar 2008, kell 11:42 (UTC)
Vastus: aga loomulikult - pildirüüste Bütsantsis.

Ma küsingi sellepärast, et artiklis pole sellest sõnagi juttu. Leidsin ÕS-ist sellise pildirüüste seletuse: "pühapiltide hävitamine ja kirikuist kõrvaldamine (pilditüli ja reformatsiooni ajal)". Pilditüli on nähtavasti siis õigeusu kirikus. Andres 26. november 2008, kell 10:38 (UTC)

Kuidagi kitsalt on käsitletud, pildirüüste oli ju üle Euroopa levinud nähtus reformatsiooniliikumise ajal. Praegu peaks pealkiri olema Pildirüüste Eestis. Evlper (arutelu) 10. mai 2023, kell 15:25 (EEST)


Arutelu:Rootsi suurvõimu ajastu

Kas pealkirjaks on käibel olev termin? Kas sellel on sünonüüme? Andres 5. veebruar 2008, kell 12:15 (UTC)

Ma ei julge väita, et see oleks kindel termin, aga laialt kasutuses küll. Ja ilmselt üsna üheselt arusaadav. Olen kohanud ka väljendeid "suurvõimuaeg" ja "suurvõimu periood". Ja ka suurvõimuajastu. --Epp 5. veebruar 2008, kell 12:36 (UTC)

: Kas need viimased koos sõnaga "Rootsi" või ilma? Asi on selles, et leitavuse huvides tuleb siia teha võimalikelt sünonüümidelt ümbersuunamised. Andres 5. veebruar 2008, kell 12:51 (UTC)

:: Kõik on koos Rootsiga. --Epp 5. veebruar 2008, kell 13:05 (UTC)
Kas riigipealik ja riigijuhataja on korrektsed terminid? Riigieestseisja oleks ehk õigem.--WooteleF 21. september 2009, kell 16:06 (UTC)

Ilmselt pole korrektsed. Usun, et ma mõtlesin need arvatavasti tookord ise välja. --Epp 21. september 2009, kell 16:41 (UTC)

:Rootsikeelne tiitel on riksföreståndare.--WooteleF 21. september 2009, kell 16:42 (UTC)

:: Ma ei mäleta enam üldse, miks neid ametinimetusi algul kaks oli. Meenub, et tõlkisin need kellegi Rootsi saatkonna targa inimese nõuandel. Et need olid minu täiesti esimesed tähemärgid Vikipeedias, siis polnud tollal ka mingit ettekujutust sellest, kuidas artiklite pealkirju ette näha. Nii et ajalootundjad võiksid kogu jutu kriitiliselt üle vaadata, mina ei oska seda parandada. --Epp 22. september 2009, kell 18:37 (UTC)

Vanem Vaasa aeg (1521–1611), Vabadusaeg (1719–1772), Uuem Vaasa aeg (1611–1654), Karoliini aeg (1654–1718)... Kes need terminid välja mõtles? Kas neid keegi kasutab ka? Ootan viidet, et jaotus tõesti selline on. Taivo 22. september 2009, kell 11:15 (UTC)

Need on sõnasõnalised tõlked rootsikeelses ajalookirjutuses kasutatavatest terminitest. Andres 22. september 2009, kell 15:15 (UTC)

Artikkel riigihoidja ei räägi sellest, mida siin artiklis silmas peetud.--WooteleF 22. september 2009, kell 16:41 (UTC)

Kui me paneme artikli pealkirja paika, saab selle lehel Riigihoidja ära tuua. Andres 22. september 2009, kell 18:26 (UTC)

*Soome Abo Tribunali President, krahv Otto Welling;
*Riigikantsler ja Breme kindralkuberner, krahv Nils Carlsson Gyllenstierna af Fogelvik;
*Riigikantsler ja kuninglike armeede feldmarssal krahv Rheinshild
*Riigikantsler ja Tartu õuekohtu esimees, kindral Carl Gustaf Frölich
*Riigikantsler ja Eestimaa kindralkuberner, kindral Nils Stromberg
*Riigikantsler ja Stockholmi kuberner ehk asehaldur, krahv Posse;
*Riigikantsler ja Zonkioping Tribunali President, kindral Carl Gustaf Nieroth;
*Riigikantsler ja Kohtukantsler, krahv Arvid Horn
*Skåne kindralkuberner kindral, krahv Magnus Stenbock
*Liivimaa kuberner kindral, krahv Adam Ludwig LewenhauptThe military history of Charles XII, King of Sweden, Volume 2, By Gustavus Adlerfeld, Carl Maximilian Emanuel Adlerfelt, Henry Fielding

Kuningriigi võimuesindajad, määratud 1706. aastal

Ma suunasin märksõna Rootsi impeerium siia. Seda võiks ka artiklis mainida--Estopedist1 (arutelu) 10. oktoober 2018, kell 17:05 (EEST)


Arutelu:Silvia Night

Emma-kumma nime all peaks see "Biograafiates" sees olema. Võib-olla siis teha eraldi artiklid. Andres 5. veebruar 2008, kell 12:20 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.silvianight.com/
** In Silvia Night on 2013-06-24 13:27:36, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Silvia Night on 2013-07-07 00:43:29, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:43 (EEST)
Ükski link ei tööta. Andres (arutelu) 20. märts 2017, kell 20:07 (EET)


Arutelu:Tšehhi kroon

1 tšehhi kroon = 0,554939 Eesti krooni (seisuga 19. mai 2007).
Seisuga 19. mai 2007:
*1 EUR = 28.200 Kč
*1 USD = 20.921 Kč
*1 GBP = 41.232 Kč
*1 JPY = 0.173 Kč
Andres 5. veebruar 2008, kell 13:22 (UTC)

1 tšehhi kroon = 0,607533 Eesti krooni (seisuga 05. veebruar 2008).
Seisuga 5. veebruar 2008:
*1 EUR = 25.750 Kč
*1 USD = 17.364 Kč
*1 GBP = 34.331 Kč
*100 JPY = 16.249 Kč
JansaT 11. jaanuar 2010, kell 06:17 (UTC)
ma pole kindel, kas on parim võimalik säärane valuutakursside artiklisse märkimine nagu praegu. puhtalt võimaliku edasise arenduse mõttes ja uitmõtte korras: ehk saaks kuskilt võtta mingid pikemad aegread nendesamade tähtsamate valuutade suhtes, neist Excelis graafikud joonistada ja siis kirjutada iga aegrea kohta mingi korralike viidetega kommentaari, et kuidas kurss on liikunud ja milliste syndmustega see on seotud olnud.
lisaks jääb mulle praegu ebaselgeks kursside päritolu, seda võiks viidata. euro suhtes annab kursi igal pärastlõunal Euroopa Keskpank. ja põhimõtteliselt kehtib see aegrida ka Eesti krooni suhtes 1999. aastast alates. Ohpuu 9. august 2011, kell 10:30 (EEST)

Jah, midagi sellist oleks tarvis. Andres 9. august 2011, kell 11:10 (EEST)

Tšehhi keskpanga lehelt leidsin esimese hooga tabeli, mida nad ainult kord kuus täiendavad. aga eestikeelse Vikipeedia jaoks oleks see algatuseks kah kyllalt.

siitkaudu saab varasemate aastate kursid kah, mis saab Excelisse tõmmata, et graafikuid joonistada.

näis, kas jõuan kunagi ise selleni. või ehk jõuab keegi teine ette :). -- Ohpuu 20. august 2011, kell 11:27 (EEST)

: täpsustan: siit saab huvitavamate valuutade suhtes, sh Eesti krooni ja euro suhtes vanemaid kursse teada. salvestab otse Excelisse kah. eelmise lingi alt saab ainult kõiksugu eksootilisemaid kursse. Ohpuu 29. august 2011, kell 14:09 (EEST)


Arutelu:Tüürimees

Erihariduse olemasolu ei kuulu tüürimehe mõistesse. Tegu on nõudega, mis kehtib teatud ajal ja teatud kohas. Andres 6. veebruar 2008, kell 07:43 (UTC)
Artikli kirjutamisel tuleb silmas pidada, et tüürimehed olid olemas juba Vana-Kreekas. Andres 6. veebruar 2008, kell 15:08 (UTC)

See osa on muidugi puudu, aga see läheks juba sinna "ajaloo" pealkirja alla... Jürka 6. veebruar 2008, kell 15:27 (UTC)

: Ma ei ole sellega nõus. Pigem peaks olema eraldi alajaotus tüürimehe mõistest tänapäeva Eestis.

: Kas sõjalaeval ei ole tüürimeest? Andres 6. veebruar 2008, kell 23:44 (UTC)
Andres 6. veebruar 2008, kell 23:44 (UTC)

: Ma ei tea kas on mõteks teha vanemtüürimehele ja vahitüürimehele eraldi artiklid. Võiks olla ikka üks artikkel tüürimehe kohta. Tau 7. veebruar 2008, kell 17:44 (UTC)

Pagunite koha pealt... Vahitüürimehi on teine tüürimees, kolmas tüürimees ja neljas tüürimees... Kahe triibuga on teise tüürimehe pagun, kolmandal ja neljandal tüürimehel, kes on kah vahitüürimehed, on üks triip... Jürka 6. veebruar 2008, kell 13:40 (UTC)

Tegelikult ei ole. Vaata selle seaduse lõpus olevat tabelit. 1 triip on ainult vahimehaanikul, elektrimehaanikul, külmutusseadmete mehaanikul. Kõikidel vahitüürimeestel on kaks paela olenemata sellest kas ta on teine kolmas või neljas.

:Kahtlane värk, sest praktikas on küll vähemalt Tallinkis igal kolmandal ja neljandal tüüril üks triip... Jürka 6. veebruar 2008, kell 14:55 (UTC)

Kas selle [http://commons.wikimedia.org/wiki/Image:Faroe_stamp_099_helmsman.jpg] kasutamine eetikeelses vikis on lubatud?
[[Kasutaja:Suwa|suwa]] 6. veebruar 2008, kell 16:48 (UTC)

Vikilingid ja pilt on valed. Seal mõeldakse isikut, kes otseselt rooli käes hoiab. Saksakeelne õige vaste selles artiklis silmas peetule on :de:Steuermann. Andres 6. veebruar 2008, kell 23:48 (UTC)

selge, siis tuleks veel tekitada Roolimees suwa 7. veebruar 2008, kell 16:35 (UTC)

: Ja ka juuresoleval pildil ei ole siis kujutatud mitte tüürimees, vaid roolimees. Andres 7. veebruar 2008, kell 16:36 (UTC)

::Pildil võib olla nii roolimadrus kui vahitüürimees... kasvõi kapten... ka nemad võivad aeg-ajalt rooli hoida ja mitte ametiriietust kanda... Jürka 7. veebruar 2008, kell 16:42 (UTC)

::: Tõsi, aga pildil kujutatu ei iseloomusta tüürimehe tegevust. Andres 7. veebruar 2008, kell 16:48 (UTC)

::::Kuidas võtta... Mingil määral kujutab... Muidugi sobiks ehk pilt roolimehe artiklisse paremini... Jürka 7. veebruar 2008, kell 16:57 (UTC)

"Vanemtüürimehe diplomi omanikud on pikaajalise meresõidukogemustega spetsialistid. Kui nad töötavad kuni 18 kuud oma ametikohtadel, siis saavad nad kapteni diplomi."
Jutust jääb mulje nigu et kui vanemtüürimehed töötavad 18 kuud ära, saavad kohe kapu diplomi peo peale... aga see on minu teada ikka vaid eeldus sellele, et võiks hakata teatud kursuseid kapu jaoks läbima ja siis vastava eksami veel ära tegema... Jürka 7. veebruar 2008, kell 16:57 (UTC)

No võib siis seda lauset muuta või selle üldese kustutada. Tau 7. veebruar 2008, kell 17:44 (UTC)

:Ma ei kustutaks, vaid panekski, et see on eelduseks... Teeksin ise kohe ära, aga see sõna "kuni" näib mulle väga-väga kahtlane... Samas pole kompetentne seda "kuni't" ka niisama maha kustutama... Jürka 7. veebruar 2008, kell 20:43 (UTC)

:: Mõtled sa selle "kuni" asemel kui´d? Tau 8. veebruar 2008, kell 11:48 (UTC)

Kas sõjalaevad sõidavad ilma tüürimeestetea? Viide esimese lause sõnastusele.Akra 7. veebruar 2008, kell 17:59 (UTC)

Sõjalaeval sellist ametikohta nagu tüürimees ei ole. Seal kehtivad mereväe auastmed. Tööülesanded on neil aga sarnased nii et siis võib seda sõnastust muuta. Tau 7. veebruar 2008, kell 18:20 (UTC)

: Siit on näha, et sõnal on mitu tähendust. Andres 7. veebruar 2008, kell 18:22 (UTC)

:: Auaste auastmeks, kuid on ka tööülessanded ehk ametid või eksin.Akra 7. veebruar 2008, kell 18:57 (UTC)

Vaatasin praegu EE artiklit "tüürimees". Seal on antud kaks tähendust. Esimese kohta öeldu langeb sõna-sõnalt kokku meie artikli esimese lõiguga! Teine on "sõjalaeva navigatsiooniohvitser".
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. veebruar 2008, kell 12:17 (UTC)
Kui kolmandas kuni seitsmendas lõigus öeldu käib konkreetselt tänapäeva Eesti mõistete ja olude kohta, siis  tuleb teha eraldi alajaotus Eesti kohta. Igatahes tuleb eristada universaalset spetsiifiliselt Eesti kohta käivast.
Ka EE esitus jätab soovida. On ju ikkagi olemas tüürimehe üldmõiste, ametinimed ja eripärad eri  laadi laevadel on omaette teema.
Samuti on oluline teha selge vahe sisse laevajuhi ja rooli käes hoidva tegelase vahel. Vältimatu on näidata, kuidas tüürimehe mõiste on kujunenud, sest ilma selleta me ei saa seda mõistedt piiritleda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. veebruar 2008, kell 12:22 (UTC)

Siin oli roolimehe foto vähemalt paarkümmend aastat vanast laevast ega sobinud kuidagi tüürimehe kohta. Originaali helmsman ongi roolimees, tüürimees on inglise keeles mate. Asendasin tänapäevase laeva roolikambri fotoga. SSGreporter 24. jaanuar 2010, kell 21:48 (UTC)

Pildi allkirjas tuleks selgitada, kuidas see pilt tüürimehega seotud on. Andres 24. jaanuar 2010, kell 23:59 (UTC)
Täpsustasin. Töökoht koos tüürimehe endaga nõuaks konkreetse tüürimehe luba ja ka laevaomanik tahaks, et temalt luba küsitaks. Seepärast valisin ilma tüürimeheta pildi laevast, mis väga sageli Eestis ei käi. SSGreporter 25. jaanuar 2010, kell 10:22 (UTC)

Kas lennunduses on õhusõidukit ka kunagi tüürimees juhtinud või mitte? suwa 29. jaanuar 2010, kell 06:32 (UTC)
Võimalik, aga tänapäeval vist mitte. Pigem on nimetused nagu teine piloot vms. Ka mehaanikud on lennukitel olnud, aga neid nimetati pardamehaanikuiks. SSGreporter 29. jaanuar 2010, kell 10:40 (UTC)
----
"Eestis saab õppida tüürimeheks Eesti Mereakadeemias ja Eesti Mereakadeemia Merekoolis. Vaid merekoolis õppinuna võtab ametiredelil kõrgemale jõudmine palju rohkem aega kui Mereakadeemia lõpetanuna. Kes ei oma mereakadeemia diplomit, peab selle asemel omandama palju meresõiduaastaid, et olla võimeline uuele kõrgemale ametipostile jõudma. Veelgi rohkem meresõidustaaži on vaja isikutel, kes pole lõpetanud ei merekooli ega mereakadeemiat, soovimaks jõuda kõrgemale ametipostile laeval."
Suht' häma on see lõik... Merekoolis põhikooli baasil võib saada diplomi kogumahutavusega kuni 500... See ei muutu piiramatuks niisama meresõidustaaži kogunemisega... Keskkooli baasil on võimalik saada (õppeaeg lühem) piiramatu vahitüürimehe diplom, mis on sama, mida saab mereakadeemia lõpetanu...
Mismoodi on siis Eestis võimalik tüürimehe diplomit kätte saada, kui pole kumbagi kooli lõpetanud? Suur meresõidustaaž paberit tasku ei anna... Häma, häma, häma... Jürka 26. november 2010, kell 18:56 (EET)
"Reederitele raha kokkuhoidmise eesmärgil peavad nii kapten kui ka vanemtüürimees olema suutelised sadamasse sisse ja välja sõitma ilma lootsita. Selleks tuleb nii vanemtüürimehel kui ka kaptenil edukalt sooritada kursused ning testid, mis antud filigraanset tööd teha lubavad. Kuna test tuleb sooritada selle riigi keeles, kus vastav sadam asub, peavad meremehed valdama paljusid võõrkeeli. Inglise keele oskuseta ei ole võimalik laeva juhtkonnas töötada."
Lõik iseloomustab sellist moodust kui reeglit. Jah, Tallinkis ja ehk ka mõnelpool mujal liinilaevadel, kus on alati ainult ühed ja samad sadamad, seal laevafirma nõuab või soovib kaptenilt lootsipaberit, kuid siit lõigust loen ma välja, et lootsi ametikohta eraldi justkui enam polekski. Vanemtüürimehelt kindlasti lootsipaberit ei nõuta. Jürka 26. november 2010, kell 18:56 (EET)

Kui Sa neid asju paremini tead, tee siis ümber. Hea oleks ka viited lisada. Andres 26. november 2010, kell 21:31 (EET)

:Paremini, aga mitte nii hästi, kui võiks... Pole ka mahti asjasse nüüd pühenduma hakata... Külastades merekooli lehekülge tuleb välja, et sealt saadav paber on kah nüüd piiramatu... Ainus erinevus on, kas sul on kõrgharidus, mida saab akadeemiast, või keskharidus merekoolist, diplomil paistab, et vahet ei ole... Meresõidustaaži nõuab igasugune diplom... Jürka 26. november 2010, kell 22:35 (EET)
----
"
* 500 ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees;
* 3000 ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimees."
Ma loen siit välja, et see vahi- ja vanemtüürimees ei tohi töötada väiksema kogumahutavusega laeval. Väga ei tahaks uskuda, et see nii on. Kunagi oli küll selline olukord, et vahitüürimehe diplomiga ei tohtinud juhtida mootorpaati (loe: vahitüürimees ei võinud juhtida väikelaeva kipparina), aga need ajad on ammu möödas, see on ümber muudetud... Jürka 27. november 2010, kell 22:15 (EET)


Arutelu:Leida Loone

Puuduvad igasugused allikad.

Osa andmeid on võetud ENE-st. Teistele andmetele, mis olid viideteta, on lisatud viitevajadusmärge. Kui neid viidetega ei varustata, võtame need välja. Andres 7. veebruar 2008, kell 08:16 (UTC)

: Kuidas oleks, kui need viiteta andmed võtaks nüüd välja, kaks aastat on aega olnud nende allikatele osutamiseks. --Oudekki 31. august 2010, kell 15:15 (EEST)

: Tekitasin viiteid. --Kriku 3. aprill 2011, kell 19:19 (EEST)

"Liialt vulgaarmarksistlikud" on asendatud sõnadega "liialt marksistlikud". Andres 7. veebruar 2008, kell 10:10 (UTC)
Ta vangistati Nõukogude võimude poolt süüdistatuna riigikukutamise kavatsuses muuseumi relvakogu kasutades koos teiste muuseumitöötajatega ning sai 25+5 aastat[2]. Aastatel 1947–1948 oli ta Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi vanem teaduslik töötaja, 1947–1949 Tallinna õpetajate instituudi kateedrijuhataja, 1949–1955 Tartu õpetajate instituudi kateedrijuhataja.
Millal ta jõudis veel oma 25 aastat istuda? Või ta lasti 1947. aastal vabaks? --Kaali 30. oktoober 2010, kell 12:25 (EEST)
Pärast Nõukogude võimu  taastamist kõlab minu jaoks kallutatult. --Kaali 30. oktoober 2010, kell 12:31 (EEST)

Asenda neutraalsema väljendiga, kui oskad. Andres 30. oktoober 2010, kell 12:33 (EEST)

"Eesti taasvallutamist" ei ole ju neutraalsem, pealegi on see ebamäärasem. Andres 30. oktoober 2010, kell 14:56 (EEST)

Vallandati Tallinna Õpetajate Instituudist kas hooletu suhtumise pärast õppetöösse, isikuomaduste tõttu või poliitilistel motiividel.

See lause on ju sisutu, ma jätaksin selle ära või laiendaksin nii, et sel mingi sisu oleks. Andres 3. aprill 2011, kell 19:36 (EEST)

: See lause ütleb, et ei ole võimalik kindlaks teha, miks ta just minema löödi. --Kriku 3. aprill 2011, kell 19:54 (EEST)

:: Siis pole tarvis ka neid võimalusi mainida, kui kõik on ainult nõrgad oletused. Kui on teada, et ta ei lahkunud omal tahtel, siis võiks selle mainimisega piirduda. Andres 3. aprill 2011, kell 19:59 (EEST)

::: Kaasaegsed allikad mainivad kõiki neid põhjusi, aga sinugi jutus on iva. Panin, et seni selguseta põhjustel. --Kriku 3. aprill 2011, kell 20:05 (EEST)

Leida Loonest kirjutab ka Mihkel Mutt oma mälestustes. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. aprill 2011, kell 19:36 (EEST)

Artiklis on väide, mille allika võtsin välja:

Seejärel naasis ta Tartu Ülikooli ning sai 1966  professoriks (doktoritöö "Agraarküsimus Eestis feodaalse tootmisviisi vastuolude teravnemise ja kriisi perioodil (1760.–1820. aastad)" kaitses ta Moskva Riikliku Ülikooli juures 1965) (allikas:  Autoreferaadi kirje ESTER-is).
Esiteks ei tohi niimoodi viidata ja kas ESTERis sellist allikat üldse on?--Bioneer1 (arutelu) 31. august 2014, kell 23:12 (EEST)
----
sai 1966 ajaloo-keeleteaduskonna parteiorganisaator[5] professoriks

Arusaamatu lause. --Andres (arutelu) 27. jaanuar 2024, kell 20:57 (EET)


Kasutaja arutelu:Andres2~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Andres2! Andres 7. veebruar 2008, kell 08:56 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Andres2~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Elijah Wood

Tõstsin järgneva siia, sest faktideks ei saa neid pidada.

*Tema lemmikfilm on Godzilla (1998).
*E! kanal valis Elijah'i "E's 50 cutest child stars all grown up" (2005) saates 16ndaks.
*Sai 75. koha Vh1 "100 Greatest Kid Stars".
*Lemmikbändid on Smashing Pumpkins, The Stone Roses, The Beatles, The Sundays, Black Sabbath.
*Lemmikraamatud on "Kääbik" ja "Jumalaema kirik Pariisis".
*Mängib klaverit.
*Õpib professionaalselt laulmist
*Hüüdnimed : Elwood, Lij ja Monkey
*Pikkus : Kõigest 1,66 meetrit.

Lemmikutega on nagu on, aga muidu need ju on faktid? Andres 7. veebruar 2008, kell 11:05 (UTC)
----
Mallis on kirjas, et tegevust alustas 1981. Kas see ikka on nii? Ave Maria 22. veebruar 2011, kell 12:23 (EET)

Parandasin.--WooteleF 22. veebruar 2011, kell 12:26 (EET)
----
Lause Peale seda näitles ta filmides "Paradise" (1991), "Radio Flyer" (1992) ja "Forever Young" koos Mel Gibsoniga. ei kõlba. Mitte, et sedasi kirjutada ei saaks, vaid seepärast et ta on kahemõtteline ja arvata on, et 99,99% inimestest saavad sellest valesti aru. Mel Gibsoniga mängis ta koos üksnes filmis "Forever Young", filmides "Paradise" ja "Radio Flyer" aga Gibson kaasa ei teinud. -- Ahsoous 17. detsember 2011, kell 00:04 (EET)


Arutelu:SMS-laen

Eelmine redaktsioon:
SMS-laen on tavaliselt lühiajaline ning kõrge intressiga laen, mida saab tellida mobiiltelefoniga SMS-sõnumit saates. SMS-laenu korral ei kontrollita laenuvõtja maksejõulisust - oluline on, et tal oleks mingis pangas arveldusarve, kuhu laenusumma saaks üle kanda ning tal ei oleks Krediidiinfo andmetel aktiivseid võlgnevusi.
SMS-laenu intress on tavaliselt väga kõrge. Näiteks SMS laen OÜ pakutav laen näeb ette 15-päevase 1000-kroonise laenu korral intressi 200 krooniSMS laen OÜ: Mitte tundigi ilma rahata (so 20% või üle 480% aastas).
SMS-laenude intressimäärade ülevaade www.intress.eeIntress.ee - Sõltumatu Finantsvaatleja
Sagedaste pettuste tõttu on asutud seadusandlikult laenuandmise tingimusi karmistamaUus seadus karmistab SMS-laenude andmist.
== Vaata ka ==
*Liigkasuvõtmine
Andres 7. veebruar 2008, kell 16:25 (UTC)

Tere, tundub et üks õigustamatult on artiklisse sisse toodud ühe firma reklaam.

Kas jutt on sellest firmast, mille intressimäär on näiteks toodud? Andres 5. november 2008, kell 14:03 (UTC)

Kuidas saaks samaväärset infot teisiti edasi anda?

Muide, lauses puudub ka ajamäärang.

Võiks loetleda firmasid, mis seda teenust pakuvad.
Siin on teisigi puudusi:
Et SMS-laen on lühiajaline, on intress tavaliselt pikaajalisest laenust kõrgem.

Miks lühiajalise laenu intress on kõrgem? Kas mitte kõrgem intress ei tule ka suuremast riskist?
Aastaintress võib seega olla sõltuvalt laenupakkujast umbes 400–500 %.

See ei järeldu eelmisest lausest.
Et alguses proovisid paljud petturid läbi erinevate petuskeemide teiste inimeste nimele laenu võtta, alustas riik laenuseaduse karmistamistUus seadus karmistab SMS-laenude andmist.

Kas see on ainus põhjus?
Pangad ei anna SMS-laenuvõtjatele kodulaenu.

Kas seda nii ei saa teha, et pangad teada  ei saa? Andres 5. november 2008, kell 14:12 (UTC)
Teen ettepaneku jätta siit välja viited yksikutele laenupakkujatele ja nende vahendajatele. Esiteks annab konkreetsete firmade nimetamine vähe entsyklopeedilist infot (nt SMS-laenu mõistet määratleda see ei aita), teiseks tähendab nende esiletõstmine alati mõne eelistamist teistele (või vastupidi, halva näitena esiletoomist) ning kolmandaks on tegemist teemaga, mida tuleb käsitleda eriti vastutustundlikult. --Oop 18. detsember 2011, kell 21:16 (EET)


Arutelu:Sinilill (perekond)

Artikkel esitati 31. jaanuaril 2008 hea artikli kandidaadiks, aga kandidatuur ei leidnud  toetust ja võeti 4. juunil 2010 maha. Kui artikli seisukord on paranenud, võib selle uuesti esitada.Ivo 4. juuni 2010, kell 00:13 (EEST)

Siin peaks olema viide hääletusele. Andres 4. juuni 2010, kell 04:33 (EEST)

Miks tabelisse pildiallkiri ei ilmu? Andres 8. veebruar 2008, kell 12:25 (UTC)

taolise konstruktsiooniga [[Pilt:Hepatica nobilis flowers.JPG|240px|Harilik sinilill]] ei tekigi pildiallkirja. Kui pildiallkirja tabelis tahta siis tuleb sellel eraldi kästa tekkida (thumbi ei saa tabelite puhul samuti kasutada) - Ahsoous 8. veebruar 2008, kell 12:39 (UTC)

:vormistasin --Dj Capricorn 8. veebruar 2008, kell 15:18 (UTC)

Juurmised lehed on pika raoga. Siin lauses pole sõna "raag" õige, peaks olema vist rootsuga--Dj Capricorn 13. august 2009, kell 20:37 (UTC)

Jah, lehel on roots. Andres 13. august 2009, kell 22:24 (UTC)
1. Mõiste "kõrvallehed" on küsitav, kas botaanilises kirjanduses üldse esineb. 2. ... pisut maksataolised, see on kohmakas väljend--Dj Capricorn 13. august 2009, kell 20:47 (UTC)

Ilmselt tuleks sinilill reserveerida liigile harilik sinilill. Siis suunata märksõna sinililled hariliku sinilille alla ja tolle artikli päises mainida ka näidendit Sinililled (näidend)--Estopedist1 (arutelu) 8. mai 2016, kell 23:55 (EEST)

Tee siis seda. Andres (arutelu) 9. mai 2016, kell 00:20 (EEST)

:siin tuleb teha teisaldamine ilma ümbersuunamist tegemata. Adminnid saavad nõnda teisaldada--Estopedist1 (arutelu) 9. mai 2016, kell 19:07 (EEST)

:: Tahtsin just sellest teisaldamisest rääkida. Kas keegi teeks seda? See nõuab värsket pead, et kõik jääks pärast õigesti. Ka Sinilill tuleb teisaldada ja kõik perekonna lingid muuta. Aga midagi väga katki ka pole, kui jääb, nagu on. Andres (arutelu) 17. märts 2019, kell 11:59 (EET)

::: Mul tuli uuesti see mõte. Reeglite järgi, mis me hiljem oleme omaks võtnud, tuleks muuta. Aga sellegipoolest pole midagi eriti katki, kui jääb, nagu on. --Andres (arutelu) 28. juuli 2023, kell 09:41 (EEST)


Arutelu:Vars

Soovitaks botaanika kat kah jätta, kuna tegu pole üksnes anatoomiaga --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 9. veebruar 2008, kell 17:48 (UTC)

Kuidas nimetada artiklit tööriista varre kohta (näiteks artiklist Pann). Andres 9. veebruar 2008, kell 19:11 (UTC)

Kas selle all saab midagi üldse kirjutada: pannivars, lusikavars jne ?--Dj Capricorn 9. veebruar 2008, kell 19:43 (UTC)
Panninäpits on ainus vars, mida saab eraldi varrena ka teiste pannide juures kasutada, pannivars, mis on panni osa ei vaja eraldi artiklit.Akra 9. veebruar 2008, kell 19:48 (UTC)

:Mis puutub aga tööristavarre üldartiklisse, siis seda on raske ühemõtteliselt kirjutada ja kas seda üldse vaja on kuna kõik varred on erinev ehituse ja otstarbega. Laias laastus kõik on kaikad ja kõiki hoitakse käes, kuid see on ka kõik, mis neil erinevatel vartel ühist on.Akra 9. veebruar 2008, kell 19:52 (UTC)

: Noh, seda tulekski kirjutada. Selles artiklis võiks ka loetleda erinevaid varsi. Pakun, et artikli pealkiri võiks olla Vars (käepide). Andres 9. veebruar 2008, kell 20:09 (UTC)

: Teine võimalus on teha täpsustusleht. Andres 9. veebruar 2008, kell 20:10 (UTC)

: Sõna tähendab ka selliseid varretaolisi asju, mida ei hoita käes. Andres 9. veebruar 2008, kell 20:09 (UTC)

Kui teha vars (käepide), mis pole iseenest sugugi paha pealkiri, jäävad ripakile kõik teised varred. Võibolla oleks lisaks ka täpsustuslehte vaja.Akra 9. veebruar 2008, kell 20:17 (UTC)

: Jah, võib teha mõlemad. Andres 9. veebruar 2008, kell 21:13 (UTC)

: Täpsustuslehel pole siis tarvis loetleda kõiki varsi, mis on käepidemed. Andres
Mis vahe on oksal ja varrel? Oksast saab rääkida talvel, kui pole lehti küljes? Üheaastane oks on puuviljanduses küll sellise tähendusega.--Sedum 29. juuni 2009, kell 17:51 (UTC)

puhtbotaanilises mõttes rääkides on oks külgpungast arenenud ja pea alati puitunud, vars ei pruugi olla puitunud, samuti mitte külgpungast--Dj Capricorn 29. juuni 2009, kell 18:27 (UTC)

Panen eelmise redaktsiooni igaks juhuks siia:
'''Vars''' (''caulis'') on [[taim]]e telg[[organ]], mis erinevalt [[juur]]est kasvab maapinnast üleval pool.
Varrel on palju ülesandeid: neist tähtsamad on [[lehed|lehtede]] ja [[õis|õite]] kandmine. Varre sees asuvad taime [[juhtkude|juhtkoed]] ([[floeem]] ja [[ksüleem]]), milles toimub taime eluks vajalike ainete liikumine.
Vars kasvab pikemaks enamasti ladvas asuva [[kasvukuhik]]u rakkude arvelt (apikaalne kasv), harvem – näiteks [[kõrrelised|kõrrelistele]] – on omane vahe- ehk interkalaarkasv. Jämeduskasv toimub [[üheiduleheline|üheidulehelistel]] rakkude suurenemise ja [[kaheiduleheline|kaheidulehelistel]] taimedel [[kambium]]irakkude paljunemise tagajärjel.
Varrel saab üldjuhul eristada [[Sõlm (botaanika)|sõlmi]] ja -vahesid. Sõlmede kohal paikneb palju [[algkude|algkoe]] rakke, ja seal moodustuvad [[pung]]ad, kust edasi saavad areneda lehed, varre pikenemine jt taime osad. Külgpungade kasvu järgi saab eristada kolme tüüpi harunemist: monopodiaalset, sümpodiaalset ja [[dihhotoomia (botaanika)|dihhotoomset]].
Varre ristlõige on harilikult ümar, harvem ka kolm- või nelinurkjas.

Tähtsamad varre muudendid on mugul, mugulsibul, risoom ja sibul.

*Lamav vars
Andres 8. detsember 2010, kell 19:49 (EET)
----
Karuputk ei ole liik. Andres 8. detsember 2010, kell 19:56 (EET)
----
Peale ühe- ja kaheiduleheliste on ka teisi taimi. Andres 8. detsember 2010, kell 20:02 (EET)
----
rohtsed taimed, mille maapealsed osad hävivad talvel

Seda tuleks täpsustada. Mida pidada talveks? Seal, kus selles mõttes talve pole, ei pruugi nad hävida. Andres 8. detsember 2010, kell 20:04 (EET)

: Kui nii võtta siis ei ole humal ka liik, aga antud kontekstis ei ole vahet, sest taime liik hõlmab sarnaste tunnustega taimi. Samas võib selle "liigi" sealt ka vabalt välja jätta.

: Püüan sammalde ja sõnajalgade kohta ka midagi kirjutada.

:Selle võib asendada "hävivad ebasoodsates klimaatilistes tingimustes", peaks olema piisavalt laiahaardeline. Oluline on just hävimise fakt, kuna rohttaimede varred ei puitu ja on seega lühiealised Ulrika 8. detsember 2010, kell 20:21 (EET)

:: Talv ei ole klimaatiline tingimus, vaid aastaaeg. Katsu täpsustada. Soojadel maadel ei ole põhjust, miks ta peaks hävima? Andres 8. detsember 2010, kell 20:42 (EET)

:: Humal räägib harilikust humalast. Tuleb täpsustada, kas jutt on liigist või perekonnast. Artiklis Humal on pikkuseks öeldud kuni 18 m. Andres 8. detsember 2010, kell 20:45 (EET)

:Vaevalt, et keegi selles osas universaalset tõde teab. Fakt on, et ta on Eestis pikim, teistest kaks korda üle.Ulrika 8. detsember 2010, kell 21:59 (EET)
----
Kas 90% kõigist taimeliikidest on karvase varrega? Andres 8. detsember 2010, kell 20:47 (EET)

: Minu andmetel küll. Ulrika 8. detsember 2010, kell 21:59 (EET)
----
Kas oga on karv või karvast kujunenud? Artiklis Oga väidetakse viimast. Andres 8. detsember 2010, kell 20:47 (EET)

:Varre muudend on ikkagi vars, karva muudend on ikkagi karv. Ulrika 8. detsember 2010, kell 21:59 (EET)
----
Võsu kohta peaks kirjutama eraldi artiklis, mitte siin nii põhjalikult. Andres 8. detsember 2010, kell 20:54 (EET)

:Võsu on sama, mis vars. Nimi teine. Kui teha eraldi artikkel, puuduks siit artiklist näiteks varre harunemine ja varre muudendid. Võib teha artikli "võsu" ja selle siia suunata. Ulrika 8. detsember 2010, kell 21:59 (EET)

:: Võsu on vars koos lehtedega, seega varrest erinev. Kui jutt on varre harunemisest, siis nii tulekski kirjutada, seda enam, et artikkel räägib varrest. Andres 8. detsember 2010, kell 23:42 (EET)
----
Ära alusta kirjutamist tühjalt kohalt, vaid katsu vana tekst ära kasutada. Praegu on vanas redaktsioonis asju, mida uues ei ole. Palun pane need sisse. Andres 8. detsember 2010, kell 20:54 (EET)

:Püüdsingi. Lihtsam oli uus kirjutada. Panen selle 1 lause, mis välja jäi, sisse. Ulrika 8. detsember 2010, kell 21:59 (EET)
----
Sõna "tüvi" artiklis ei esine. Andres 8. detsember 2010, kell 20:56 (EET)

:Nüüd on. Ulrika 8. detsember 2010, kell 21:59 (EET)
---
Malli "taimeosad" tuleks lisada veel seeme. Ulrika 8. detsember 2010, kell 21:59 (EET)

Lisasin. --Epp 8. detsember 2010, kell 22:05 (EET)

:Tänud.Ulrika 8. detsember 2010, kell 22:07 (EET)
----
Rohttaimede varre kohta öeldu ei puuduta maa-alust vart? Andres 9. detsember 2010, kell 14:50 (EET)
----
Kas varre harud on varre osad? Sel juhul on jutt pikkusest kahemõtteline. Andres 8. jaanuar 2011, kell 20:25 (EET)


Kasutaja arutelu:Adeliine

Tere tulemast Vikipeediasse, Adeliine! Andres 9. veebruar 2008, kell 22:36 (UTC)

KES KIRJUTAS ARTIKLI MARTIN PRIKASKIST? PALUN VÕTKE KONTAKTI Mr HEIGO RITSBEK heigo.ritsbek@gmail.com 146.255.182.89 31. mai 2023, kell 23:44 (EEST)

INUGA DKES KIRJUTAS ARTIKLI MARTIN PRIKASKIST? PALUN VÕTKE KONTAKTI Mr HEIGO RITSBEK heigo.ritsbek@gmail.com

Palun vali või sisesta kusutamiste juures ka põhjus. Siis teavad ka mitteadministraatorid vähemalt umbkaudugi, miks lehekülg kustutati. Pikne 13. september 2023, kell 16:30 (EEST)

Aitäh, tean, püüan. Pika aja jooksul on motivatsioon vikisse süveneda olnud häiritud. Üritan jõudumööda. Adeliine (arutelu) 13. september 2023, kell 16:45 (EEST)
Vabandust, unustasin tänamast. Vastuse eest lehel Vikipeedia arutelu:Artikkel. Oli väheke abi. Viki esilelehel pole mingeid viiteidki artiklite usaldatavuse ja vastutuse kohta (jmt). Peale keskiga ei arvestata enama aastaid sünnist vaid kui palju aastaid on surmani jäänud. 194.150.65.250 11. jaanuar 2024, kell 22:27 (EET)


Arutelu:Weimari vabariik

oli Saksamaal riigi nimetus''

See oli pigem hüüdnimi. Andres 10. veebruar 2008, kell 13:45 (UTC)

: ametlik nimi oli Deutsches Reich - Ahsoous 10. veebruar 2008, kell 13:49 (UTC)

::Lipp ja vapp olid valed.--62.65.212.26 15. veebruar 2008, kell 13:56 (UTC)

:::Vapp oli kindlasti õige. Ja lipu kohta vt: http://www.crwflags.com/fotw/flags/de.html#his The black-red-yellow tricolour flag has been used at least three times in the history of Germany. It was adopted in 1848, and abolished in 1852; readopted as the flag of the Weimar Republic on August 11th 1919, and abolished and replaced by the Third Reich flag March 12th 1933.
Pärast Saksamaa kaotust Esimene maailmasõda oli Versailles´ rahulepingu alusel keelatud Saksamaal omada sõjaväege, mille isikkoosseis ületaks 100 000 meest. Saksamaa relvajõudude ja Reichswehri ülesehitus peale põhiliste väeliikide oli territoriaalkaitsele põhinev ning koosnes sõjaväeringkondadest.
1. Ringkonna juhtkond asus Berliinis.
*1. Diviis/Wehrkreiskommando I, asukohaga Königsbergis Ida-Preisimaal. Komandantuurid: Insterburg, Königsberg, Marienburg. Ringkonna vägede hulka kuulusid: Sõjaväeluure ja vastuluure alloskond Abwehrstellen (Ast) Königsbergis;
*Jalaväeüksuste juhtkond I: Allensteinis ning Königsbergis 1. Jalaväerügemendi staap ja 1. Pataljon, Insterburgis  II. Patalj., Gumbinnenis III. Patalj.; 2. Jalaväerügemendi staap ja I. Pataljon Allensteinis, Ortelsburg II. Pataljon, Lötzenis  III. Pataljon; 3. Jalaväerügemendi staap ja II. Patalj. Deutsch-Eylaus, Marienburgis I. Pataljon, Osterodes III. Pataljon; 1. Pioneeripataljon Königsbergis;
**Suurtükiväejuhtkond I Königsbergis ning Königsbergis 1. Suurtükiväerügemendi staap ja 2. Suurtükipatarei, Insterburgis 1. Suurtükipatarei, Allensteinis 3. Suurtükipatarei.
*2. Diviis/Wehrkreiskommando II: asukohaga Stettinis, Ida-Preisimaal. Komandantuurid: Stettin, Neustettin. Ringkonna vägede hulka kuulusid: Sõjaväeluure ja vastuluure alloskond (Ast) Stettinis;
**Jalaväeüksuste juhtkond II: Schwerinis ning Kolbergis asus 4. Jalaväerügemendi staap ja II. Pataljon, Stargardis  I. Pataljon, Deutsch-Krone III. Pataljon; Stettinis 4. Jalaväerügemendi staap ja I. Pataljon, Neuruppinis II. Pataljon, Rostockis III. Pataljon; Lübeckis 6. Jalaväerügemendi staap ja II. Pataljon,  Schwerinis I. Pataljon, Flensburgis III. Pataljon; 2. Pioneeripataljon Stettinis;
**Suurtükiväejuhtkond II: Stettinis ning Schwerinis 2. Suurtükiväerügemendi staap, Stettinis 1. Suurtükipatarei, Güstrow 2. Suurtükipatarei, Itzehoes 3. Suurtükipatarei.
*3. Diviis/Wehrkreiskommando III: asukohaga Berliinis Preisimaal. Komandantuur: Berliinis, mille koosseisu Vahirügement Berliin „Wachregiment Berlin“ ja  Breslaus, Glatzis, Glogaus, Küstrinis, Oppelnis ning Döberitzis, Jüterbogis, Neuhammeris ja Zossenis. Suurtükiväekool Jüterbogis. Sõjaväeluure ja vastuluure alloskond (Ast) Potsdamis.
**Jalaväeüksuste juhtkond III: Potsdamis ning Schweidnitzis asus 7. Jalaväerügemendi staap, Oppelnis I. Pataljon, Hirschbergis II. Pataljon, Breslaus III. Pataljon; 8. Jalaväerügemendi staap ja I. Pataljon, Glogaus II. Pataljon, Görlitzis III. Pataljon; 9. Jalaväerügemendi staap ja I. ja II. Pataljon, Spandaus III. Pataljon;  3. Pioneeripataljon Küstrinis;
**Suurtükiväejuhtkond III:asukohaga Berliinis ning Frankfurt Oderi ääres 3. Suurtükiväerügemendi staap ja 2. Suurtükipatarei, Schweidnitzis 1. Suurtükipatarei, Jüterbogis 3. Suurtükipatarei.
*4. Diviis/Wehrkreiskommando IV: asukohaga Dresdenis. Komandatuuris: Dresdenis ja Altengrabows ja Königsbrückis. Sõjaväeluure ja vastuluure alloskond (Ast) Dresdenis.
**Jalaväeüksuste juhtkond IV: Magdeburgis ning 10. Jalaväerügemendi staap ja I. ja III. Pataljon asus Dresdenis, Bautzenis II. Pataljon; 11. Jalaväerügemendi staap ja II. ja III. Pataljon asus Leipzigis, Freiberg I. Pataljon; 12. Jalaväerügemendi staap Halberstadtis, Dessaus I. Pataljon, Quedlinburgis II. Pataljon, Magdeburgis III. Pataljon; 4. Pioneeripataljon Magdeburgis;
**Suurtükiväejuhtkond IV: Dresdenis ning Dresdenis ka 4. Suurtükiväerügemendi staap ja 3. Suurtükipatarei, Halberstadtis 1. Suurtükipatarei, Bautzenis 2. Suurtükipatarei.
2. Ringkonna juhtkond asus Kasselis.
*5. Diviis/Wehrkreiskommando V: asukohaga Stuttgartis. Konandatuurid: Stuttgartis ja Ulmis ning Münsingenis ja Ohrdrufis.  Sõjaväeluure ja vastuluure alloskond (Ast)  Stuttgart-Bad Cannstatt.
**Jalaväeüksuste juhtkond V: Stuttgartis, 13. Jalaväerügemendi staap ja II. Pataljon Ludwigsburgis, Stuttgartis  I. Pataljon, Ulmis III. Pataljon; 14. Jalaväerügemendi staap ja III. Pataljon Konstanzis, Meinigenis I. Pataljon,Tübingenis II. Pataljon; 15. Jalaväerügemendi staap ja III. Pataljon Kasselis, Gießenis I. Pataljon, Eisenachis II. Pataljon; 5. Pioneeripataljon Ulmis;
**Suurtükiväejuhtkond V: Stuttgartis, 5. Suurtükiväerügemendi staap ja 2. Suurtükipatarei Ulmis, Fuldas 1. Suurtükipatarei, Ludwigsburg 3. Suurtükipatarei.
*6.Diviis/Wehrkreiskommando VI: asukohaga Münsteris. Komandatruurid: Hannoveris, Münsteris ja Munster-Lager ning Sennelageris. Ratsaväekool Hannoveris. Sõjaväeluure ja vastuluure alloskond (Ast)  Hannoveris.
**Jalaväeüksuste juhtkond VI: Hannoveris, 16. Jalaväerügemendi staap ja III. Pataljon Oldenburgis, Bremenis I. Pataljon, Hannoveris II. Pataljon; 17. Jalaväerügemendi staap ja I Pataljon Braunschweigis, Göttingenis II. Pataljon, Goslar III. Pataljon; 18. Jalaväerügemendi staap ja I Pataljon Paderbornis, Münsteris II. Pataljon, Bückeburgis III. Pataljon; 6. Pioneeripataljon Minden;
**Suurtükiväejuhtkond VI Münsteris, 6. Suurtükiväerügemendi staap ja 2. Suurtükipatarei Mindenis, Münsteris 1. Suurtükipatarei, Hannoveris 3. Suurtükipatarei.
*7. Diviis/Wehrkreiskommando VII: asukohaga München. Komandatuurid: Ingolstadtis, Münchenis ja Gafenwöhris. Sapöörikool Münchenis. Sõjaväeluure ja vastuluure alloskond (Ast) Münchenis.
**Jalaväeüksuste juhtkond VII: Münchenis, 19. Jalaväerügemendi staap ja I. Pataljon Münchenis, Augsburgis II. Pataljon, Kemptenis III. Pataljon; 20. Jalaväerügemendi staap ja I. Pataljon Regensburgis, Ingolstadtis II. Pataljon, Passaus III. Pataljon, õppepataljon Ambergis; 21. Jalaväerügemendi staap ja II. Pataljon Nürnbergis, Würzburgis I. Pataljon, Bayreuthis III. Pataljon, Erlangenis – õppepataljon; 7. Pioneeripataljon Münchenis.
**Suurtükiväejuhtkond VII: München, 7. Suurtükiväerügemendi staap ja 3. Suurtükipatarei Nürnbergis, Würzburgis 1. Suurtükipatarei, Landsbergis/Lechis 2. Suurtükipatarei, Erlangenis – väljaõppepatarei.
Maavägede juhtkonnale otsealluvad ratsaväediviisid:
1. Ratsaväediviis: staap Frankfurt Oderi ääres
*1. Ratsaväerügement:Tilsitis Staap, 1., 4, ja väljaõppepataljon, Insterburg (2. ja 3. Pataljon;
*2. Ratsaväerügement: Osterrodes, Ida-Preisimaal,  Staap, 2., 4., 6. Pataljon, Allensteinis (1., 3. ja väljaõppepataljon;
*3. Ratsaväerügement: Rathenows Staap, 2., ja väljaõppepataljon, Stendalis 1., 3., 4. Pataljon;
*4. Ratsaväerügement: Potsdamis Staap, 1., 3., ja väljaõppepataljon, Perlebergis 2. ja 4. Pataljon;
*5. Ratsaväerügement: Stolpis Staap, 3., 4., ja väljaõppepataljon, Belgardis 1. ja 2.Pataljon;
*6. Ratsaväerügement: Pasewalkis Staap, 1. ja väljaõppepataljon, Schwedtis 2., 4. Pataljon, Demmin 3. ja 6.Pataljon;
2. Ratsaväediviis:, staap Breslaus
*7. Ratsaväerügement: Breslaus Staap, 1., 2., 6., ja väljaõppepataljon, Lübenis 3., 4. Pataljon,
*8. Ratsaväerügement: Briegis Staap, 1., 3., ja väljaõppepataljon, Oelsis 2. Pataljon, Namslaus 4.Pataljon;
*9. Ratsaväerügement: Fürstenwaldes Staap, 1., 2. ja väljaõppepataljon, Beeskowis 3., 4.Pataljon;
*10. Ratsaväerügement: Züllichaus Staap, 3., 4. ja väljaõppepataljon, Torgaus 1., 2. Pataljon;
*11. Ratsaväerügement: Neustadt Ülem-Sileesias Staap, 3., 4. Pataljon, Leobschützis 2. Pataljon, Ohlau 1. ja  väljaõppepataljon;
*12. Ratsaväerügement: Dresdenis Staap, 4., 6. Pataljon, Grimmas 1., 3. Pataljon, Großenhainis 2. ja väljaõppepataljon
3. Ratsaväediviis: staap Weimaris
*13. Ratsaväerügement: Hannoveris Staap, 1., 2. ja väljaõppepataljon, Lüneburgis 3., 4. Pataljon;
*14. Ratsaväerügement: Ludwigslustis Staap, 1. ja väljaõppepataljon, Parchimis 2. Pataljon, Schleswigis 3., 4. Pataljon;
*15. Ratsaväerügement:  Paderbornis Staap ja väljaõppepataljon, Neuhausis/Vestfalen 1., 2. Pataljon, Münsteris 3., 4., 6. Pataljon;
*16. Ratsaväerügement: Erfurtis Staap, 1., 3. Pataljon, Hofgeismaris 2. ja väljaõppepataljon, Langensalzas 4., 6.Pataljon;
*17. Ratsaväerügement: Bambergis Staap, 1. ja väljaõppepataljon, Ansbachis 2., 3. Pataljon, Straubingis 4., 6.Pataljon;
*18. Ratsaväerügement: Stuttgart-Bad Cannstatt Staap, 2. ja väljaõppepataljon, Ludwigsburgis 1., 3., 4. Pataljon;

----
Riik lagunes? No ei lagunenud ju, ja riik jäi ju samaks. Andres 23. august 2010, kell 15:12 (EEST)
Ma ei hakanud 1935. aasta mereväekokkulepet maha võtma, aga see ei kuulu siia. --IFrank (arutelu) 22. detsember 2013, kell 21:14 (EET)
----
Tallinn (raskeristleja): kas see on Tallinn (suur allveelaevahävitaja) või midagi muud? Andres (arutelu) 22. detsember 2013, kell 21:22 (EET)

Kas on kindel, et Weimari vabariigil olid osariigid? Saksa keisririigil olid liiduriigid, tänapäeval on liidumaad. Weimari perioodi kohta ütleb saksakeelne Viki, et olid Gliedstaaten ehk siis liikmesriigid. Kuigi eesti keeles on liikmesriigil pisut teine tähendus. Siinse artikli riigikorra peatükis on neid "osariike" nimetatud korra ka liidumaadeks. Astromaailm (arutelu) 17. jaanuar 2020, kell 13:08 (EET)

: Paistab, et Weimari ajal olid ikka juba kindlalt liidumaad (saksakeelne viki), ainult et teistsugused. Keisririigi ajal olid liiduriigid.--Astromaailm (arutelu) 18. jaanuar 2020, kell 12:44 (EET)

: Eesti keeles nimetati ka osariikideks. --193.40.110.66 18. jaanuar 2020, kell 12:46 (EET)--193.40.110.66 18. jaanuar 2020, kell 12:46 (EET)


Arutelu:Vihmauss

kas see valgsuse tajumine kogu kehaga on tõsi? Inglise vikis räägitakse intensiivsest valgusest seoses kuivamise ohuga, mis võib vabalt olla seoses soojuskiirgusega.--Hendrix 10. veebruar 2008, kell 19:02 (UTC)

ma arvan, et nad võiksid tajuda --Dj Capricorn 10. veebruar 2008, kell 19:11 (UTC)

:on neil siis kehapinnal fotoretseptorid?--Hendrix 10. veebruar 2008, kell 19:17 (UTC)

::Ei tea, huvitav, kust see fakt pärineb --Dj Capricorn 10. veebruar 2008, kell 19:21 (UTC)

See artikkel räägib vihmaussi perekonnast. Tõstan lisatud jutu siia:

Eestis leiduvad vihmaussid:
harilik vihmauss Lumbricus terrestris – kuni 30 cm pikk, kõige suurem, elab sügaval
punane vihmauss Lumbricus rubellus – kuni 15 cm, väga liikuv, elab kõdukihis ja mulla kõige ülemises kihis
tume vihmauss Lumbricus castaneus – kuni 85 mm, elab mullas ja maapinna lähedal kõdukihis, pole haritavates muldades
suur mullauss Aporrectodea longa – väga sarnane hariliku vihmaussiga, eristatakse tunnuste järgi, mida palja silmaga ei näe
harilik mullauss Aporrectodea caliginosa – kuni 17 cm, meie kõige tavalisem liik, elab nii looduslikes muldades kui põllumullas
roheline mullauss Allolobophora chlorotica – kuni 85 mm, eelistab niiskemaid looduslikke muldi, aga ka põllumuldades
roosa mullauss Aporrectodea rosea – kuni 15 cm, nii looduslikes kui põllumuldades, tavaline
piimjas soouss Octolasion lacteum – kuni 18 cm, looduslikud niisked mullad, poolveelise eluviisiga
sinakas soouss Octolasion cyaneum – kuni 18 cm, suhteliselt vähelevinud, Põhja- ja Lääne-Eestis
nelikant-kalduss Eiseniella tetraedra – kuni 67 mm, elab märjas mullas, veekogude kallastel, ka madalates mageveekogudes, poolveeline
kaheksakant-kõduuss Dendrobaena octaedra – kuni 6 cm, elab ainult metsa-, vahel ka niidukõdus.
peen kõduuss Dendrodrilus rubidus – 6 cm, elab kõdus
harilik sõnnikuuss Eisenia foetida – kuni 13 cm, elab ainult kõdunevas sõnnikus ja kompostis, ainuke liik, keda inimene on äri eesmärgil kultuuristanud, sobib linnu- ja kalasöödaks, kompostimiseks, bioväetiseks, laborite biotestideks jne.
Andres 20. aprill 2010, kell 08:59 (EEST)
See sobiks vist artiklisse Vihmauslased. Andres 20. aprill 2010, kell 09:00 (EEST)