Kasutaja arutelu:SOSalumaa/Atmel

Hästi kirjutatud, lihtsa ja hea sõnastusega.
Vaadake sissejuhatuses lauset, kus olete kirjutanud "... raadiosidega (sh Wifi-ga) seotud komponendid, säilmälud (ingl k Non-volatile memory)".
Inglise keelt soovitakse lühendada lihtsamalt: ingl (ilma punktita muidugi).
Kõik võõrkeelsed sõnad tuleb kaldkirjas kirjutada, seega: non-volatile memory.
Kui käänate võõrnime või -nimetust, siis ei ole käändelõppu vaja erilisel viisil märkida ja selle võib lihtsalt sõna järele torgata, seega: wifiga. Käändelõpp märgitakse ülakomaga juhtudel, kui häälduspildis esineb lõpus teine häälik kui kirjapildis, nt Bordeaux'ga, Rousset's. Mitte "San Jose-s" vaid "San Joses".
Nii wifi kui non-volatile memory on väikese algustähega, kuna ei ole nimed.
Veebilehekülgi viidates tuleb lisada ka kuupäev, millal informatsiooni sealt saite. Nt "Vaadatud 16.10.2014".
Tore, et vajalikes kohtades on viited olemas.
--ElvaOlle (arutelu) 14. oktoober 2014, kell 00:27 (EEST)

Muidu on väga hea stiiliga ja pea ilma kirjavigadeta, aga lõpus on miskipärast mõni viga sisse tulnud. Eriti ei olegi midagi laita, sest entsüklopeedilist keelekasutust valdate üsna hästi.
Kui Atmel alustas, sihtis see eelkõige nišiturge - sõnastage ümber neutraalsemaks, kasutage siin selguse mõttes asesõna asemel nimisõna: Kui Atmel alustas, keskendus ettevõte eelkõige nišiturule.
Atmeli väiksusel oli eelis, kuna ettevõte suutis turu nõudlusele reageerida kiiremini kui suured konkurendid ning tänu sellele sai Atmel veelgi rohkem kliente juurde - siin polnud "ning" ette koma vaja.
Prantsusmaal Rousset's - seda peab ülakomaga käänama.
kelle käe alt tulid Atmel AVR seeria kontrollerid - sõnastage siin ümber neutraalsemaks: mis arendas välja Atmel AVR seeria kontrollerid.
North Tyneside-s - võõrnimesid ja -sõnu käänatakse ülakomaga, kui hääldus ja kirjapilt on erinevad: North Tyneside'is.
Atmeli uus strateegia nägi ette vähe tehaseid ja keskendumist eelkõige seadmete disainile, mitte tootmisele - siin on lause mitmeti mõistetav, sõnastage pisut ümber: Atmeli uue strateegia järgi oli ettevõttel vähem tehaseid ning hakati keskenduma eelkõige seadmete disainile, mitte tootmisele.
Suur osa Atmeli kasumist tuleneb - kasutage lihtsalt sõna tuleb.
Atmeli kolm põhilist mikrokontrolleri tüüpi on AVR-id, ARM-il põhinevad ning Inteli 8051 arhitektuuril põhinevad kontrollerid - võtke üks "põhinema" ära: Atmeli kolm põhilist mikrokontrolleri tüüpi on AVR-id ning ARM-il ja Inteli 8051 arhitektuuril põhinevad kontrollerid.
ARM-i arhitektuuril põhinevaid Cortex protsessoreid - kui suurtähtlühend on omastavas käändes, ei ole käändelõppu vaja panna: ARM arhitektuuril põhinevaid.
Microsoft Visual Studio-l - pange käändelõpp kohe nime järele: Microsoft Visual Studiol.
kätkeb endas Atmeli seadmetele suunatud lisavõimalusi - sõnastage natukene neutraalsemalt, nt: sisaldab Atmeli seadmetele suunatud...
maXTouch® - pole vaja autoriõigusemärki.
puuteekraane ja –andureid - kogemata on tulnud siin pikem kriips ehk mõttekriips. Kasutage sidekriipsu, mis on lühem.
Atmel toetab oma puutetundlike lahenduste implementeerimist arendajatele suunatud QTouch programmeerimisteegiga - sõnastage ümber: Atmel hõlbustab oma puutetundlike lahenduste rakendamist arendajatele suunatud programmeerimisteegiga QTouch.
Kogemata on jäänud pool lauset teksti sisse, visake see ära "Autotööstuse" alapeatükist: Atmeli autotööstusele suunatud tooted.
Kirjutage sidekriipsuga: EEPROM-tüüpi mälukiibid.
Kasutage jälle natukene neutraalsemat stiili: Atmeli tehnoloogia abil on võimalik läbi elektriliinide majja tuua internet asemel kirjutage hoopis: Atmeli tehnoloogia abil on võimalik elektriliinide abil maja internetiühendusega varustada.
--ElvaOlle (arutelu) 22. oktoober 2014, kell 23:09 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ibaranova/Polümeeride pundumine

Sissejuhatus on hästi kirjutatud ja annab hea ülevaate.
Sissejuhatuses on üks sululõpumärk üleliia.
Mõttekriips, mis eraldab lauseosi, peab olema tühikute vahel: "...sõltub mitmetest teguritest - molekuli kujust, temperatuurist...".
Sulgude ja ülejäänud teksti vahel peab alati olema tühik, välja arvatud siis, kui sulud on kirjavahemärgi ees, seega: "Kõrgmolekulaarsetel ühenditel (kmü) ehk polümeeridel on sarnaselt madalmolekulaarsete ühenditega (mmü)...".
Kas joonisele oleks võimalik allkiri lisada ja nummerdada seal erinevad etapid ning nummerdada ka joonise all olev loetelu, et oleks selgem, mis toimub?
Piiratud ja piiramata pundumise peatükis vormistage loetelu nõnda:
Pundumisprotsessis on võimalik kaks juhtu:
*piiratud pundumine - toimub aine üleminek tardeseisundisse;
*piiramata pundumine - protsessi lõpuks aine lahustub.
Et loetelu moodustaks oma sissejuhatava lausega ühe lause.
"Piiratud pundumisel toimub protsess ainult teatud maani ning siis peatub" - sõnastage siin nõnda: "Piiratud pundumisel toimub protsess ainult teatud piirini ning siis peatub".
Mõne keerulisema termini juures võiks artiklilink olla, lühike seletus või lihtsam omasõna - eksotermiline, entroopia, isoelektriline olek, solvaatkiht, lüotroopne rida, anioon.
Viimases peatükis on kaks sõna lausest välja ununenud: "Mida kaugemale keskkonna pH isoelektrilisest täpist jääb, seda enam tekib ühenimeliselt laetud gruppide ülekaal".
Viimase peatüki keemilise protsessi skeemi juures võiks kirjeldus olla. Selle all on miinused tavalised, mitte ülaindeksid. Need peaks vist ülaindeksid olema.
Sõnastage viimane lause ümber: "Sellise anioonide käitumise põhjuseks on ioonide mõõtmed ja solvatsioon".
Viimases peatükis võiks rohkem viitenumbreid olla. Viidates veebisaidile lisage ka veebisaidi pealkiri ja kuupäev, millal informatsiooni sealt saite. Nt "Vaadatud 15.10.2014".
Peatükk "Seletus" nimetage ümber niiviisi: "Pundumisprotsess", "Temperatuurist sõltuvus" nii: "Temperatuuri mõju protsessile", "Keskkonna pH mõju pundumisele, elektrolüüdid" nii: "Elektrolüütide ja keskkonna pH mõju pundumisele".
Muidu on kõik hästi selgelt sõnastatud ja viited on ka korras.
--ElvaOlle (arutelu) 14. oktoober 2014, kell 01:12 (EEST)

Sissejuhatuse viimase lause järelt on punkt puudu.
Teil on joonise allkirjas ja joonise all protsessi kirjeldatud. Joonise allkirjaks võiks siis lihtsalt "Polümeeride pundumisprotsess" jääda.
"Kuna lahusti molekulid on väiksemad on difusioonikiirus suurem kui makromolekulide difusioonikiirus" - pange koma: "Kuna lahusti molekulid on väiksemad, on difusioonikiirus suurem kui makromolekulide difusioonikiirus".
"Põhjus erinevus vahel on selles" - selgem oleks: "Erinevuse põhjus seisneb selles, et".
"palju väiksemad, kui on lineaarse molekuli korral" - pole koma vaja.
Pange "Polümeeri massi järgi:" ja "Ruumala juurdekasvu järgi:" paksu kirja.
"mille juures eraldub soojus ΔH<0 ." - võtke punkti eest tühik ära.
"Et vähendada termodünaamilist püsivust on vaja lõhkuda" - koma on puudu: "Et vähendada termodünaamilist püsivust, on vaja lõhkuda".
"laetud ioonide(-NH3+ ja –COO-)tasakaal" - sulu järel ja ees peab teksti sees tühik olema: "laetud ioonide (-NH3+ ja –COO-) tasakaal".
"ahelatevahelised seosed ning pundumine kergeneb.[1]." - üks üleliigne punkt on jäänud.
--ElvaOlle (arutelu) 28. oktoober 2014, kell 00:37 (EET)


Kasutaja arutelu:Klindsaar/Krohmseened

Sissejuhatus on hästi kirjutatud. Sõnastus on üldiselt lihtne ja selge.
Mõne keerulisema termini juures võiks artiklilink olla, lühike seletus või lihtsam termin - nt ei pruugi tavalien lugeja teada, mis on endosümbioos, tsüoanobakter, mükoriisa, hüüf, mütseel, epidermis.
"Nostoc cyanobacteria-ga" - võõrnimede käänamisel ei panda sidekriipsu, vaid ülakoma. Nostoc cyanobacteria'ga.
"Rakendused" - see alapeatükk sobiks rohkem võib-olla sissejuhatusse.
"Cu ja Zn" - keemilised lühendid võiksid olla välja kirjutatud.
"800- 35 000" - arvuvahemikke kirjutatakse mõttekriipsuga ja ilma tühikuta. "800-35 000".
"~200000 taimeliiki" - suurte arvude puhul on parem arv segmentida kolme kaupa alustades tagumisest otsast: "~200 000 taimeliiki".
Mõnes kohas, kus on kõikidel liikidel eestikeelne nimetus olemas võiks enne eestikeelse nimetusega nimetada ja siis sulgudes ladinakeelsega. Teadustekstis võib-olla saavad asjatundjad küll ladinakeelsetes nimedes paremini orienteeruda, aga tavaline entsüklopeedialugeja vist tunneb kodusemalt eestikeelsete nimetustega.
"DNA- põhiselt" - kui sidekriips ühendab kahte sõna, ei tule tühikut vahele. "DNA-põhiselt".
"... SSU rRNA geeni järjestuste erinevusi seeneliikide vahel ja moodustada OTU-sid ..." - siin on väga keeruline teaduslik terminoloogia lühendite näol. Kas saaks seda lihtsamalt ka öelda?
"(ingl. k. operational taxonomic unit)" - tsitaatsõnad või võõrkeelsed sõnad tuleb kaldkirja panna. EKI soovitab "inglise keeles" lühendada lihtsalt "ingl".
Kui olete mingile asjale artiklilingi pannud, siis pange see selle asja esimese mainimise juures. Ja artiklilinki peaks ühe korra kasutama, seda ei pea mitme mainimise korral kordama.
"Kasutatatakse AM seente biomassi mõõtmiseks" - Kas PLFA-d ehk NLFA-d kasutatakse AM seente biomassi mõõtmiseks? Võiks seda lauses öelda. Mida need lühendid tähendavad?
Tore, et viited on korras.
--ElvaOlle (arutelu) 14. oktoober 2014, kell 01:53 (EEST)

Protsendimärk kirjutatakse numbriga kokku, nt: "20-80%". See kordub artiklis mitmes kohas.
"tsüoanobakteri Nostoc cyanobacteria'ga" - kui ei ole soovi võõrnime käänata, võite vaid laiendit käänata: "tsüoanobakteriga Nostoc cyanobacteria".
"Põhilisteks aineteks, mida seen taimele annab on fosfor ja mikroelemendid" - pange koma: "Põhilisteks aineteks, mida seen taimele annab, on fosfor ja mikroelemendid".
"mille hulk erineb liigiliselt" - parem: "erineb liigiti".
"Krohmseente arengus on olulisteks protsessideks: eoste idanemine, hüüfi kasv" - koolonit pole vaja.
"Arbuskulaarset mükoriisat moodustavad seened on kõige levinum sümbioos maismaaökosüsteemides, mida moodustavad 80-90 % maismaataimedest (~200 000 taimeliiki)" - selgem oleks nii: "Arbuskulaarset mükoriisat moodustavad seened on kõige levinum sümbioos maismaaökosüsteemides, milles on 80-90% maismaataimedest (~200 000 taimeliiki)".
"DNA-põhiselt määratud seenetaksoneid on võrrelda lihtsam ja kiirem, kui see on morfoloogia põhjal määratud isendite puhul" - siin pole "kui" ette koma vaja.
"(ingl operational taxonomic unit)" - siin on kogemata terve sulg kaldkirja läinud. Ainult inglisekeelne osa peab kaldkirjas olema.
Sama ka siin: "(ingl internel transcribed spacer)" ja siin: "(ingl Phospholipid-derived fatty acids)".
--ElvaOlle (arutelu) 28. oktoober 2014, kell 01:02 (EET)


Kasutaja arutelu:Kkeskyla/Tarbijakäitumine

Artikkel on hea sõnastusega ja asjad saab hästi selgeks.
Sissejuhatusele ei ole artikli pealkirja uuesti vaja kirjutada. Võtke sissejuhatuselt pealkiri ära ja pange sisukord kohe selle järele.
Referentsgrupp võiks kokku olla kirjutatud, kuna põhisõna kirjutatakse liigisõnaga harilikult kokku.
"Samuti käsitletakse tarbijakäitumise all ka vabanemist toodetest, teenustest, kogemustest või ideedest, et rahuldada tarbija vajadusi ning välja selgitada, kuidas mõjutavad tarbimisprotsessid nii tarbijat ennast kui ka ühiskonda" - kas tarbijakäitumise õpetus käsitleb seda, kuidas tarbija lõpetab teatud toodete, teenuste jm tarbimise? Mulle jäi see lause natukene arusaamatuks.
Üks-ühele - kui sidekriips ühendab sõnu, siis ei panda talle tühikut ette ega järele.
"Arrow võimaluste teoreemi kasutatakse sotsiaalse heaolu funktsioonini jõudmiseks. Sotsiaalsete funktsioonide detailsused peituvad otsusekindluses, neutraalsuses, anonüümsuses, monotoonsuses, üksmeelsuses, homogeensuses ja nõrkades ning tugevates Pareto optimaalsus. Seejuures ükski sotsiaalse valiku funktsioon ei sisalda neid eelnimetatud detailsusi samaaegselt ordinaalskaalal."
- Sõnastage ümber nt nii: "Sotsiaalse heaolu funktsiooni saab välja selgitada Arrow'i võimaluste teoreemiga. Sotsiaalsed funktsioonid sõltuvad otsusekindlusest, neutraalsusest, anonüümsusest, monotoonsusest, üksmeelsusest, homogeensusest ja Pareto optimaalsuse tasemest; kusjuures ei sisalda ükski sotsiaalse valiku funktsioon ordinaalskaalal kõiki neid tunnuseid samaaegselt.
Vikipeedias viidates ei ole vaja peale viitenumbri midagi muud lisada, nii et kui olete viidanud nt Kioumarsile, siis pange see teos kirjandusse ja kohale, kus te temale viitasite pange vastav viitenumber.
Mõnele keerulisemale sõnale võiks artiklilingi juurde panna, lühikeselt lahti seletada või kasutada lihtsamat terminit. Nt ei pruugi tavaline lugeja teada, mis on sotsiaalsed funktsioonid, sotsiaalsed valikud, heaolu funktsioonid, ordinaalskaala, stiimul, interaktsioon, biheiviorism.
"Suurfirmad" võiks ilma sidekriipsuta olla.
"Kommerts- ja avalikud allikad" - siin on sidekriipsu vaja, sest "kommertsallikad" on ju liitsõna.
"Informatsiooni otsimise protsessiga" - ei tohiks kokku kirjutada, sest küsimusele "mis protsess?" vastab ju kogu tarind: "informatsiooni otsimise (protsess)". Kui tegemist oleks ainult otsimisega, siis tuleks kokku kirjutada "otsimisprotsess".
Teises peatükis võiks loeteluga niiviisi toimida:
"Selektiivset tajumisprotsessi saab jagada neljaks:
*valikuline kokkupuude, milles tarbija valib millise reklaamsõnumi ta enda jaoks avab;
*valikuline tähelepanu, milles tarbija valib millisele reklaamsõnumile ta tähelepanu pöörab;
*valikuline mõistmine, milles tarbija tõlgendab sõnumeid vastavalt oma tõekspidamistele, hoiakutele, motiividele ja kogemustele;
*valikuline säilitamine, milles tarbija mäletab sõnumeid, mis omavad tema jaoks mingisugust tähendust või on talle kuidagi olulised."
Et nii sissejuhatav lause kui ka loetelu funktsioneeriksid justkui ühe lausena.
"Mõnikord ostukavatsus ei väljendu tegelikus ostus" - sõnastage nii "Mõnikord ei väljendu ostukavatsus tegelikus ostus", sellepärast, et eesti keele lausetes on nii, et kui määrus on lause alguses, vahetuvad aluse ja tegusõna asukoht.
Viimases loetelus pange viitenumber [6] loetelu viimase elemendi järele pärast punkti. Niimoodi viidatakse ka teadustekstis.
Peatükk "Hinnang pärast ostu" on pisut lühike - kas selle saaks mingi teise peatüki alapeatükiks teha? Või näiteks sinna pisut juurde kirjutada Engeli, Kollati ja Blackwelli mudelist.
"Isikuomaduste ja viisi, kuidas veenev sõnum on esitatud (kuidas edastatav sõnum sobitub sõnumisaaja profiiliga) ühildamine võib mängida olulist rolli selle sama, esitatud sõnumi, edu saavutamisel" - sõnastage näiteks nii:
"Veenva sõnumi edastamise viisi (ehk kuidas edastatav sõnum sobitub sõnumisaaja profiiliga) ja isikuomaduste ühildamine võib mängida olulist rolli selle sama edastatud sõnumi edu saavutamisel". Ei ole väga hea panna suuri lausetarindeid pealause sisse.
Ei ole hea kasutada umbmäärasust teaduslikus ja entsüklopeedilises tekstis, võimaluse korral kirjutage kasvõi näiteks uurimisrühma või juhtiva autori nimi vms. Tooge tulemused ettepoole ja rääkige läbiviimisest pärast (tavaliselt teadustekstis nii ei tehta, aga entsüklopeedialugeja soovib ilmselt enne kohe olulise teada saada).
"[Teadusrühma/juhtiva autori/uurimisrühma nimi] eksperimendi tulemused näitasid, et reklaame hinnati seda positiivsemalt, mida rohkem need sobitusid katses osalenute loomuga. Uurimine viidi läbi järgnevalt: eksperimendis loodi ühele tootele viis reklaami, millest igaüks oli suunatud kindlale ja teistest erinevale iseloomuomadusele.[9] Seega, et suurendada reklaamsõnumite mõju, tuleks analüüsida sihtrühma isikuomadusi, kuna see võib olla tõhus viis mõjutamaks tugevalt tarbijakäitumist."
Vikipeedias on kirjanduse loetelu pealkiri "Viited". Teadusartiklite ja TÜ diplomitööde puhul eelistatakse tavaliselt pealkirja "Kirjandus".
"Alternatiivide hindamise" peatükis ei ole viiteid. Mõnes kohas ei ole veel viiteid, aga need võivad teie enda väited ka olla - loomulikult ei ole nendele viiteid vaja.
Pealkirjade järjestust ega üldstruktuuri ei puutuks - see tundub küll hetkel hea olevat.
--ElvaOlle (arutelu) 14. oktoober 2014, kell 17:51 (EEST)

"( demograafia, muutused käitumises)" - üleliigne tühik sulu alguses.
"Pareto- optimaalsuse tasemest" - kirjutage sidekriipsuga ühendatud sõnad ilma tühikuta kokku: "Pareto-optimaalsuse tasemest".
"Suurfirmad planeerivad ning töötavad turundusestiimulitega samas kui keskkonna stiimulid on mõjutatud sotsiaalsetest faktoritest" - koma on puudu: "Suurfirmad planeerivad ning töötavad turundusestiimulitega samas, kui keskkonna stiimulid on mõjutatud sotsiaalsetest faktoritest".
"( sotsiaalsed ja kultuurilised grupid kuhu inimesed kuuluvad või tahaksid kuuluda)" - jällegi kogemata jäänud üleliigne tühik.
"Belch & Belch (2007) [6] järgi kasutab tarbija selleks" - viitenumber on juures, seega pole vaja aastat: "Belch & Belch[6] järgi kasutab..."
"Tarbijate kalduvus otsida informatsiooni kaupade ja teenuste kohta, teeb uurijatele võimalikuks prognoosida tarbijate ostuplaane, uurides kui palju ühe või teise toote lühikirjeldus kliendile huvi pakub" - kirjavahemärgistus, sõnastus: "Tarbijate kalduvus otsida informatsiooni kaupade ja teenuste kohta teeb uurijatele võimalikuks prognoosida tarbijate ostuplaane, selleks uuritakse kui palju ühe või teise toote lühikirjeldus kliendile huvi pakub".
""Selektiivset tajumisprotsessi saab jagada neljaks:" - võtke siit jutumärgid ära.
Vormistage selles loetelus laused mõttekriipsudega: "valikuline kokkupuude - tarbija valib millise reklaamsõnumi ta enda jaoks avab;"
"Kord kui sisepsühholoogia ja ostuotsus on omavahel lõimunud, on organisatsioon võimeline ostuotsuseid palju kiiremini mõjutama" - muutke sõnajärge: "Kui sisepsühholoogia ja ostuotsus on kord omavahel lõimunud, on organisatsioon võimeline ostuotsuseid palju kiiremini mõjutama".
"Informatsiooni otsimise staadium. Toote kohta teabe otsimine" - parem oleks mõttekriipsuga: "Informatsiooni otsimise staadium - toote kohta teabe otsimine".
"arendas edasi Rice ( 1993)" - võtke siit aastaarv ära.
"Foxall (2005) [14]" - siin pole aastaarvu vaja, kuna viitenumber juba on olemas.
Pange peatükk "Asjakohast materjali" viidete järele. Nimetage ümber, nt lihtsalt "Kirjandus".
--ElvaOlle (arutelu) 28. oktoober 2014, kell 01:22 (EET)


Arutelu:Oktoobrilaps

Lingi järgi jääb mulje, et need olid ainult Eestis. --Epp 16. oktoober 2014, kell 05:40 (EEST)

Andres parandas--Bioneer1 (arutelu) 17. oktoober 2014, kell 17:17 (EEST)

Kas artikli pealkiri mitmuses ei peaks olema? Velirand (arutelu) 1. oktoober 2016, kell 17:01 (EEST)

Minu meelest võiks küll olla. 2001:7D0:87FF:6480:8CC3:5DC7:564F:8ADD 1. oktoober 2016, kell 17:41 (EEST)

Vea parandasin enda arvates õigesti, kuid pioneeriorganisatsioon ise ei olnud komsomol, aga noorsooühing oli seda kindlasti. -Mardus /arutelu 1. oktoober 2016, kell 17:50 (EEST)


Kasutaja arutelu:Neferer

Tere tulemast Vikipeediasse, Neferer!
Palun ära kirjuta internetist ega muudest allikatest maha. Materjal tuleb edasi anda oma sõnadega.
Kas oled pildi Keedika linnamägi.jpeg autor? Palun redigeeri pildi lehekülge ning märgi see pildi juures ära ja lisa pildi juurde mõni vaba litsents, mille tingimustel pilti kasutada tohib, näiteks {{cc-by-sa-3.0}}. Pikne 16. oktoober 2014, kell 23:42 (EEST)
Unipiha linnamäe pilt on ka siin, aga teistel kasutustingimustel (mittevabalt) ja pole ilmne, et Panoramio kasutaja ja Vikipeedia kasutaja on antud juhul sama isik. Et nüüd segadust ei tekiks, oleks hea, kui muudad Panoramios antud pildi sätteid ja valid ka seal vaba litsentsi (CC BY või CC BY-SA). Pikne 20. oktoober 2014, kell 13:28 (EEST)

Eesti kultuurimälestiste registrile ja Eestigiid.ee-le on meil vastavad mallid, mida tuleks kasutada. Vt tehtud parandust siit: Eri:Diff/4039166. See on vajalik seetõttu, et internetiaadressi muutudes saab malli abil selle kergesti parandada--Bioneer1 (arutelu) 2. november 2014, kell 00:01 (EET)

Palun tekstis ka iga lause järele panna viide, kust see lause on pärit. Vastasel korral pole jutt tõsiselt võetav--Bioneer1 (arutelu) 2. november 2014, kell 00:01 (EET)

Viidata on soovitatav. Kui ilma viideteta jutt on kirjutatud asjatundlikult, siis võib ka see olla tõsiselt võetav. Pikne 6. november 2014, kell 17:55 (EET)

: Ametliku poliitika järgi on viitamine enamasti nõutav. Andres (arutelu) 8. november 2014, kell 13:18 (EET)
Aga kui kogu info ühes kindlas neti leheküljel on, siis piisab ühest viitest? Aga samas on see nii keeruline et ma nii kergelt sellest aru ei saa. Neferer
Aga ok. Nüüd olen jõudnud mitmetel enda poolt kirjutatud artiklitele nõutavaid viiteid lisanud. Vahest on nüüd õigem nagu te seda palunud olete. Neferer
----
Miks pildi Tubrilinna lääne vall.jpeg juurest litsentsi ära võtsid? Kas see pilt pole sinu tehtud ja litsents polnud õige? Ja miks peale selle veel paar pilti Tubrilinna artiklist välja jäid? Kas neid ei tuleks kasutada? Pikne 6. november 2014, kell 17:55 (EET)
Ma olen nende piltide autor aga mure on selles et ma tahtsin nende infot veidi muuta aga ei osanud siis õigesti teha. Ma võin tubrilinna vallide fotod uuesti üles laadida ja lisada infot nagu soovisin. Neferer

Hästi, kustutan siis varem üles laaditud duplikaadid. Aga edaspidi saad infot muuta ka sedasi, et redigeerid pildi lehekülge. Uuesti üles laadida pole tarvis. Lihtsalt jälgi, et litsents (cc-by-sa-3.0) jääks alles. Kui pildifaili pealkirja on vaja muuta, siis kirjuta pildi arutelusse, millist pealkirja on vaja ja mõni administraator muudab selle. Pikne 6. november 2014, kell 21:14 (EET)

Muidugi võib luua artikleid muinaslinnuste kohta ja on tore, kui keegi sellega tegeleb. Allikad ei pea olema internetis. Vaata näiteks artiklit Downing_Street_10, võid seda kasutada eeskujuna viidete vormistamisel. Seal on enamus viidetest raamatuviited. Taavi (arutelu) 17. detsember 2014, kell 04:14 (EET)
Tähendab siis seda et kui internetis muinaslinnuse kohta info null on ja artiklisse lisada ei ole, siis ei ole sellest mingit probleemi? Neferer (arutelu) 17. detsember 2014, kell 14:53 (EET)

Sellest pole probleemi, kui pole linki internetis olevale materjalile, mida artiklisse lisada. Sel juhul lisa viide selle raamatu leheküljele või lehekülgedele, kust info võetud on. Taavi (arutelu) 17. detsember 2014, kell 16:05 (EET)

Parandasin veidi Su artikleid. Artiklis Keblaste Taramägi panin allika Kirjanduse alajaotuse alla ja viidete alla läks ainult autori perenimi koos leheküljega. See on hea siis, kui on palju viiteid ühele raamatule, siis ei pea hakkama tervet allikat iga lõigu taha uuesti tervikuna kirjutama. Kui samale allikale on vaid üks viide, siis võib teha nii, nagu Sa oled teinud artiklis Karitsa Juprimägi (tegin ainult kosmeetilised parandused). Taavi (arutelu) 17. detsember 2014, kell 22:45 (EET)

:Parandasin samuti Su artikleid. Valla ja maakonna nimed oled Sa õieti pannud, küla nimedes üldiselt jääb lingist küla välja: mitte Piisu külas, vaid Piisu külas (erandiks on Tarvastu vallas asuv Kuressaare küla). Ja ära häbene alla kategooriaid panna. Jõudu kirjutamiseks!--Juhan121 (arutelu) 18. detsember 2014, kell 00:56 (EET)
Suur aitäh teile abi eest. Olen samas täheldanud, et üksikud külad peamiselt põlva ja võrumaal tänaseks enam ei eksisteeri. Seega on mõnede teejuhiste täpsustamusega raskusi. Enamus andmed on kõik Evald Tõnusson Eesti muinaslinnused 2008 raamatust. Aga siiski püüan korreksemate artiklite koostamise selgeks saada. Neferer (arutelu) 18. detsember 2014, kell 16:09 (EET)

väga tore, et oled ette võtnud Evald Tõnissoni raamatu andmete Vikipeediasse kandmise. lugesin raamatut just täna ja kahetsesin, et mul endal selle vikindamiseks aega pole. jõudu! -- Ohpuu (arutelu) 27. detsember 2014, kell 22:50 (EET)
Nüüdseks olen pea pooled linnused Evald Tõnissoni andmetega varustanud (enda sõnastusega). Aga aga peale artikli Linnus oleks vale eraldi muinaslinnuse kohta üldisemat artiklit kirjutada? Neferer (arutelu) 31. detsember 2014, kell 22:02 (EET)

Küsimus selles, et kas wikipeedia liikmetel on õigus artiklite pealkirju ümber suunata, kui selleks veenvaid põhjudeid on? Neferer (arutelu) 12. jaanuar 2015, kell 12:25 (EET)

Kas pead silmas teisaldamist uue nime alla? On küll õigus. Kui põhjus ei ole ilmselge (nt trükiviga) siis võiks seda enne arutada vastava artikli arutelulehel. --Metsavend 13. jaanuar 2015, kell 13:18 (EET)

No mitte kuidagi ei õnnestu fotode lisamine artiklisse. Kui klikin artikli ülaosas muuda, näitab kogu lehel halli tooni ning redigeerimise valikud ei tõõta üldse. Milles probleem?
Tahaksin lisada artiklisse Leedi Hallimäe viis uut fotot. Kui mul edaspidi lisamine ei õnnestu, võiks keegi aidata kõik viie foto lisada.
Fotofailid kannavad nimesid
Leedi hallimäe linnamägi 1
Leedi hallimäe linnamägi 2
Leedi hallimäe linnamägi 3
Leedi hallimäe linnamägi 4
Leedi hallimäe linnamägi 5

Panin praegu kaks pilti. --Epp 8. mai 2015, kell 12:33 (EEST)
Miks üldse fotosid artiklisse lisada ei saa? Isegi mitmeid nädalaid hiljem mitte? Või kas saabki nutitelefoniga seda teha? Neferer

Proovi nii: . --Epp 8. juuni 2015, kell 09:01 (EEST)

Ahsoo, võib-olla on asi Visual Editoris, siis võiks keegi teine aidata, ma parem ei hakka uurimagi. --Epp 8. juuni 2015, kell 09:04 (EEST)

Kuidas lisada artiklisse fotogaleriid kus oleks fotosid rohkem kui üks? Hea näitena, mida ma mõtlen on Lohu Jaanilinna artikkis olev fotogalerii. Neferer

Tegin säärase artiklisse Kivikalme Lõhekivimägi. --Hirvelaid (arutelu) 7. august 2015, kell 22:28 (EEST)
Suur aitäh sulle Hirvelaid! :-) Neferer

Kalmete ja linnamägede pildid võiksid laadida Commonsisse, siis saab neid kasutada ka teistes keeltes Vikipeediates.
Ma olen mõned sinu pildid Commonsisse viinud. Kui tahad varem Commonsisse laaditud pildi asemele laadida originaalsuuruses pilti või töödeldud pilti, siis selle jaoks on Commonsis faili kirjeldusleheküljel faili ajaloo juures link "Laadi üles selle faili uus versioon" (upload a new version of this file). Laadisin nüüd Commonsisse varem üles laaditud versioonide asemele ka need neli originaalsuuruses Leedimäe pilti. Pikne 10. august 2015, kell 10:10 (EEST)
Selge. Nüüd uus asi mida edaspidigi kasutada. Aitäh pikne Neferer (arutelu) 10. august 2015, kell 13:04 (EEST)


Arutelu:E-Arsenal

AS E-Arsenal ei ole kindlasti Eesti-aegne nimi.

Aga mis siis oli? Andres (arutelu) 19. oktoober 2014, kell 13:58 (EEST)

: Arsenali seaduse (SK IV 1940, 1, 4) § 1 on öeldud: Arsenal on erieelarve alusel tegutsev sõjaväeasutis. Mitte AS. Nii et oligi lihtsalt Arsenal, ilma täiendite ja €-deta. Kõiki varasemaid sõnu ja mõisteid ei peaks eurokeelde vägistama.

Aktsiaseltsist pole kuskil midagi. [http://www.postimees.ee/781994/riiklik-relvatoostus-e-arsenal-likvideeritakse Postimehe artiklis] on juttu OÜ-st, mis on ka [https://www.inforegister.ee/11726881-E-ARSENAL-OU Inforegistris] (asutatud 2009) ja kustutatud. --[[Kasutaja:Tiuks|Tiia]] ([[Kasutaja arutelu:Tiuks|arutelu]]) 9. juuni 2017, kell 18:45 (EEST)

relvatehast on Eesti riigikaitsestruktuurina nimetatud ka kui Kaitsejõudude õppevahendite ja pürotehnika tehas, vt . Arvatavasti on see kirjeldav nimi. Guugeldades seda nime ei leia--Estopedist1 (arutelu) 14. november 2018, kell 10:28 (EET)


Kasutaja arutelu:Khuul/Karjäär (mäendus)

Sissejuhatus on hästi kirjutatud ja annab hea ülevaate.
Kui kirjutate peatükke, ei ole vaja sõna "Karjäär" korrata. Kirjutage lihtsalt "Ajalugu", "Rajamine", "Mõju keskkonnale" jne.
"Egiptus" võiks olla artiklilingiga.
Kivimite alapeatükk võiks ära jääda. Loetelu võiks kohe teksti järel olla ja sissejuhatav lause võiks kooloniga olla: Maavarasid, mida kaevandatakse karjäärides:. Loetelu iga elemendi järel võiks koma olla ning viimase elemendi järel punkt.
Sidesõnade mis, kuna, mille, mida, vaid ette käib koma. Mõnikord teil on ja mõnikord ei ole. Ilmselt ununes lihtsalt.
Viimases alapeatükis ei ole karjääri nime kaldkirja panna, sest kuigi võõrkeelsed sõnad tuleb kaldkirja kirjutada, siis nimesid küll mitte. Järgarvu järele kirjutatakse punkt: 1895. aastal. Kirjutage juurde suurusel: 8,1 km² suurusel alal. Selle peatüki võiks isegi võib-olla sissejuhatusse panna, sest ta on natukene lühike.
Karjääride ajaloo peatükis võiks rohkem viiteid olla. Ainult internetiallikate järel peaks olema kuupäev, millal te seda vaatasite.
Artikkel on hea selge sõnastusega.
--ElvaOlle (arutelu) 19. oktoober 2014, kell 14:17 (EEST)

"et ehitada maju ja monumente vaid, et toota rahu- ja tseremooniapiipe" - koma peaks olema teises kohas: "et ehitada maju ja monumente, vaid et toota rahu- ja tseremooniapiipe".
"mida kutsuti catlinite või pipestone" - parem oleks sõnastada nii, et ei peaks käänama: "mida kutsuti nimedega catlinite või pipestone".
"Rajamise" peatükis võtke enne "Tehnika" alapeatükki tühi rida ära.
"Suuremõõtmelised kivid ja agregaadid" - selles peatükis kirjutage loetelus kivimite nimed jm maavarad väikese algustähega.
"Karjäärid on üleujutuste suhtes tundlikud kuna nad on rajatud" - pange "kuna" ette koma.
--ElvaOlle (arutelu) 28. oktoober 2014, kell 17:34 (EET)


Arutelu:Kaaon

Artikkel on üsna hea. Enamus parandusi puudutab ortograafiat või stiili.
Sissejuhatuse võiks natukene ümber sõnastada:
Кaaon (või  Kaa-meson, tähistatakse K) on meson, mis koosneb ühest "veidrast" antikvargist (s-kvark) ja ühest d- või u-kvargist (antikaaonid koosnevad ühest "veidrast" kvargist ja ühest u- või d-antikvargist). Kaaonid on kõige lihtsamad kõikidest “veidratest” hadronitest (need, mille kvantarv ei võrdu nulliga).
Kas sissejuhatusse on võimalik veel kaks-kolm lauset kirjutada? See on muidu väga kena, aga pisut lühike.
Omaduste peatükis: Eksisteerib neli kindla massiga kaooni asemel kirjutage On olemas neli kindla massiga kaooni. Loetelu esimene punkt võiks väikse algustähega olla ja iga loetelu elemendi järel võiks punkt olla.
Teise punkt juures pange esimese lause järele punkt:
Tema antiosake, positiivselt laetud K^{+} (koosneb u-kvargist ja s-antikvargist).
Samas kohas kasutage alalütlevat käänet, mitte omama-verbi. Eesti keelekorraldus soovitab teatud puhkudel vältida omama-verbi. Mõnikord ei ole midagi parata, aga seal, kus on võimalik, kasutage alalütlevat käänet.
Arvestades CPT-sümmeetriat peab sellel konkreetsel osakesel olema sama mass ja eluiga nagu K^{-}-l.
Kolmanda punkti juures ärge pange sulu sees olevale lausele suurt algustähte:
K^{0} (mis koosneb ühest d-kvargist ja s-antikvargist). Omab massi 497,614(24) MeV.
Mõne sõna juures võiks artiklilink olla või kasvõi lühike lahtiseletus, nt: isospinniline paar, nuklon, müüon, ostsillatsioon.
Omaduste peatükis on sulgudesse jäänud võõrkeelne sõna: predstavlenie.
Vormistusel on mõni asi nässu läinud ja mõni sümbol ei paista õige välja: \mathrm{\bar{K}^0}.
Sellest tuleneb, et neid võib vaadelda nagu kahe iseenda olekut, mis omandavad väga erineva eluea - sõnastage nii: Sellest tulenevalt võib neid vaadelda nagu kahe iseenda olekut, mis omandavad väga erineva eluea. Sealsamas loetelu juures alustage esimest punkti väikese algustähega.
1946.a - punkti järele käib tühik: 1946. a.
mida nimetati veidersus - käänake nõnda: mida nimetati veidersuseks.
Seetõttu, et kaks lõppolekut omavad erinevat paarsust, eeldati, et algolekud peavad samuti omandama erineva paarsuse ja need on kaks erinevat osakest. - siin oleks parem kasutada sõna kuna: Kuna kahel lõppolekul on kaks erinevat paarsust, eeldati, et algolekud peavad samuti kahe erineva paarsusega olema ning need on kaks erinevat osakest.
Mõnes kohas on CP-sümmeetria kirjutatud lahku. See peaks alati sidekriipsuga ühendatud olema. Sidekriipsu järel ega ees ei tohi olla tühikut.
Kus ψ — on süsteemi kvandiline olek - siin ei ole mõttekriipsu vaja.
Viimases peatükis on jäänud vene sidesõna kogemata sisse: KL и KS.
Lühendit käänatakse kas käändelõpp otse lühendi järele panens või selle lühendi järele lisamine sidekriipsuga, ehk: CPga või CP-ga, kuid mitte: CP'ga.
Teil on küll viited olemas, aga artiklis endas ei ole otseselt viidatud. Iga väite juures peaks viide olema.
Artikkel on ise päris hästi kirjutatud ja hea ülesehitusega.
--ElvaOlle (arutelu) 19. oktoober 2014, kell 17:36 (EEST)

"negatiivselt laetudK−" - siin on tühik puudu.
"naguK−" - siin ka
"teisel - laetud osake, mis laguneb laetud piioniks" - siin pole mõttekriipsu vaja.
"Seda nähtust teati kui saladus θ-τ.Mesonid lagunevad" - pange siin punkti järele tühik.
"Kui prooviti kontrollida Adairi resultaate 1964.a" - parem oleks nii: "Kui 1964. a prooviti kontrollida Adairi resultaate".
"Selgitati, et isegi arvestades sellega KL ja KS on iseenda nõrgad olekud" - mõtlesite ehk nii: "Selgitati, et isegi arvestades sellega, et KL ja KS on iseenda nõrgad olekud".
--ElvaOlle (arutelu) 28. oktoober 2014, kell 17:47 (EET)


Arutelu:Vanemuise väike maja

Minu meelest sellist artiklit ei ole tarvis. Igast teatrimajast saab rääkida artiklis Vanemuine.

Pigem siiski on mõtet teha eraldi artikkel. Näiteks hoone arhitektuurist ei ole mingit mõtet kirjutada teatri artiklis.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. oktoober 2014, kell 13:10 (EEST)

:Nõus Ahsoousega. Maja on iseseisev mõiste, kindlasti pühendada oma artikkel. Adeliine 21. oktoober 2014, kell 13:54 (EEST)

::Samuti ei ole see maja sugugi mitte alati Vanemuise teatrile kuulunud. Seda enam on põhjust eraldi artiklit hoida.

::Eemaldasin kustutamismärkuse. Ivo (arutelu) 21. oktoober 2014, kell 15:04 (EEST)
Kustutamismärkus on alles. Mina pooldan ka eraldi artiklit. Andres (arutelu) 21. oktoober 2014, kell 20:29 (EEST)
Märkust siiski ei ole. Andres (arutelu) 21. oktoober 2014, kell 20:31 (EEST)

Suunasin märksõna Tartu saksa teater siia hoone alla. Selle fraasi all võib mõelda nii asutust (sisuliselt Tartu Saksa Käsitööliste Seltsi teatritrupp) kui ehitist. V-o tulevikus tuleb ka sellest teatritrupist artikkel--Bioneer1 (arutelu) 20. detsember 2014, kell 01:02 (EET)


Arutelu:Regoliit

Siin on üle kirjutatud ja vormindust kaotatud:
Regoliit on aluspõhjal lasuv pude valdavalt kivimiline materjal.
Regoliidiks nimetatakse kõike, mis asub värskete murenemata aluspõhjakivimite ning atmosfääri vahel. Termin hõlmab in situ murenenud aluspõhjakivimeid, allohtoonseid setteid, mulda jms. Geoloogilistel kaartidel nimetatakse regoliiti enamasti pinnakatteks. Regoliit esineb peale Maa ka paljudel teistel taevakehadel, näiteks Kuul.
Regoliit katab suuremat osa Maa pinnast. Ilma regoliitse katteta maapinda nimetatakse paljandiks.
Termini "regoliit" leiutas G. P. Merrill aastal 1897.

*Pinnas
*Paljand
Kategooria:Sedimentoloogia
Andres (arutelu) 21. oktoober 2014, kell 23:33 (EEST)


Kasutaja arutelu:KSaar

Tere,
Mulle tehti vahepeal selgeks, et ei piisa ainult parandamisest, vaid pean ka teada andma, et parandused tehtud on. Ehk siin on mu esimesed parandused.
Tere!
Väga tore, kuid järgmine kord võiks jätta ka oma nime või viite artiklile ja parandustele, et ma teaksin, kellega on tegemist! KSaar (arutelu) 27. oktoober 2014, kell 04:09 (EET)

Tere,
Tegin uuesti parandusi, kuid mul on küsimusi linkimise kohta. Kui ma näiteks mainin mikroobe ja hiljem mikroorganisme, kas siis tuleks mõlemad ikka ära linkida, sest äkki lugeja ei mõista, et tegemist on sama asjaga. Esimeses lõigus mainin ma ära interleukiin-8 ja IL-8, ehk kui ma toon sisse lühendi kas ma pean ka selle ära igaks juhuks linkima. Ning lõpuks huvitas mind kuidas ma saan samastada neutrofiilid, granulotsüüdid ja polümorfonukleaarsed leukotsüüdid.
Päikest,
Madis

Madis Vasar, uued parandused, 30:10:2014


Arutelu:Eesti Teadusinfosüsteem

V-o on mõttekas ETISest ja Eesti Teadusportaalist rääkida ühes artiklis --Bioneer1 (arutelu) 24. oktoober 2014, kell 11:27 (EEST)

ETISe artiklile on arusaamatutel põhjustel lisatud välislingina üks kriitiline isiklikku arvamust väljendav artikkel: Helen Mihelson, 12 kliki jaoks kolm tundi: teadlased on hädas üliaeglase infosüsteemiga, postimees.ee, 9. aprill 2017. Sellise välislingi lisamine, mis ei anna täiendavat infot, vaid väljendab ühe isiku arvamust, st ei ole ka ammendav arvamusavalduste kogum eri aegadel, ei ole põhjendatud. Teen ettepaneku selle eemaldamiseks antud artiklist.

Seal on ju mitme eri isiku tsitaate. Adeliine 26. juuli 2018, kell 12:59 (EEST)

Eemaldada artiklist kallutatud välislink


Arutelu:Viljandi koolitulistamine

Ei andnud püstolit ära, see oli tema ees laua peal.

Hi! Could anyone help by adding more information to the English version of the article on the English Wikipedia? As it is, only the most basic information has been added, mostly be me, but I see that the event is described in much more detail here. References are in Estonian, so I can't confidently use them as a source, not knowing any Estonian. Thanks in advance. Matkec (arutelu) 2. november 2014, kell 19:06 (EET)

Hello Matkec!

I think that English Wikipedia article about Viljandi (Paalalinna kool) school shooting is informative!

Estonian Wikipedia article is based on description of events based on our local 'tides' - in some schools for example You can choose if You want to learn foreign languages in pairs - English-Russian, English-Swedish, Russian-German and so on... in Paalalinna school the 15 year old boy was learning German in German language group (5 pupils) and the shooting of a teacher took place during that lesson.

Police and emergency medical service were called and gathered to work and assist people in Paalalinna school. The schoolboys and - girls were evacuated to aula...

The shooter was hospitalized.

I'm not so sure about the relevance of describing Shooter's Dad workplaces and life habits...

* Viljandi school shooter hospitalised

* Updates in Viljandi Shooting: Teacher to Be Remembered, Suspect Lands in Hospital...

Mariina 3. november 2014, kell 08:31 (EET) alias Простота
----
"Tulistamise" esimest lõiku on sisuliselt muudetud, viide on ära võetud. Andres (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 19:29 (EET)
Ma pööran selle tagasi, kuniks pole uusi viiteid. Andres (arutelu) 5. jaanuar 2015, kell 19:30 (EET)
----
Artiklist eemaldati tulistaja nimi. Velirand (arutelu) 11. september 2015, kell 13:43 (EEST)

Pidigi eemaldama, sest seda ei avalikustata, või kui, siis on see ajakirjanduseetika rikkumine. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 16:11 (EEST)

: Nojah, eks see on siis avalik saladus. Velirand (arutelu) 11. september 2015, kell 16:18 (EEST)

:: Jah, kuidagi nii. Andres (arutelu) 11. september 2015, kell 16:20 (EEST)
----
Kuidas selle nimega siis nüüd on? Kas seda tohib avalikustada? Andres (arutelu) 26. september 2017, kell 23:42 (EEST)


Arutelu:Sõnnik

Mitu linki on märksõnale lehmasõnnik. Selle võiks siia suunata--Bioneer1 (arutelu) 28. oktoober 2014, kell 18:56 (EET)

Tere Bioneer1!

Parem mitte - Gene Logsdon,  Holy Shit: Managing Manure to Save Mankind...

erinevate kodustatud loomade väljaheited on erineva biokeemilise koostise ja toimega veise sitt pole ka sama mis lehma ja hobuse oma on üsna toitainete vaene (mälu minu järgi) hoopis oma ette klass on farmiloomade ravimi....

Mariina 28. oktoober 2014, kell 19:04 (EET) alias Простота

Virts väetisena koosneb loomade vedelatest väljaheidetest, mis segatud vee ja sõnnikuosadega. Virts, mis hoitakse kindlates päält kaanetatud nõudes, kuhu ei pääse ligi ei väline vesi ega õhk, on suure väärtusega. Virts sisaldab kaalit (0,5%) ja lämmastikku (0,2%), vosvorhapet on vähe. Et vosvorhappe puudust parandada, tuleb virtsa-auku aeg-ajalt mõni peotäis toomasjahu visata.

See tuleb ikka tänapäevases keeles kirjutada, isegi kui see on ümber sõnastatud!--Raamaturott (arutelu) 8. juuli 2015, kell 18:48 (EEST)

Ilmselt suunata märksõna laudasõnnik (laudast saadav sõnnik) ka siia--Estopedist1 (arutelu) 8. november 2015, kell 17:22 (EET)

Tere Estopedist1!

ma ei saa aru, mis häda Sul selle sõnnikuga on kord inimsõnnik, äkki vihmaussi ja kanakaka ka ja nüüd siis laudasõnnik ☺ - kust mujalt Sa mõtlesid seda tänapäeval meie oludes saada - Aafrikas võib-olla tõesti kasvab sõnnik maamullal aga meil mail on ilmastik sääranume, et inimene kuhjab oma söögikraami hoiule lautadesse hilisemaks tarbimiseks ja sääl omakorda lükatakse sõnnikuhoidaltesse või ka mahutitesse ja sealt imetakse pumbaautoga välja ja väljalaskepumbaga pritsitakse põldudele .... nalja ei kusagilt päriselu on selle nimi ...  artikkel on liiga pisike aga ee ei tähenda, et on mõttekas (minu arust) kõike siia suunata ... kuhu Sa inimese oma suunaksid: kas kanalsiatsiooni või veepuhastusjaama? ...

Mariina 8. november 2015, kell 18:06 (EET) alias Простота


Arutelu:Eesti filmikunst

Artiklis ei ole eesti filmikunstist sõnagi.

aegunud--Estopedist1 (arutelu) 17. detsember 2015, kell 10:44 (EET)

Kino ajalugu ei kuulu siia. Andres (arutelu) 29. oktoober 2014, kell 01:27 (EET)

See tuleb kirja panna, et tekst on pärit artiklist Kino. --Epp 29. oktoober 2014, kell 01:38 (EET)

Selle teksti võiks seal esialgu taastada. Andres (arutelu) 29. oktoober 2014, kell 10:46 (EET)

"Eesti filmikunst käsitleb Eestiga seotud filmikunsti ajalugu." Mida see lause tähendama peaks? Velirand (arutelu) 16. detsember 2015, kell 10:27 (EET)

Siin on segi aetud definitsioon ja artikli teema selgitus. Andres (arutelu) 16. detsember 2015, kell 23:01 (EET)

:parandasin esimest lauset--Estopedist1 (arutelu) 17. detsember 2015, kell 10:44 (EET)

::Eesti filmikunst käsitleb Eestiga seotud filmikunsti läbi ajaloo

:::Millepoolest see varasemast sõnastusest: "Eesti filmikunst käsitleb Eestiga seotud filmikunsti ajalugu" parem on? Vastupidi, keeleliselt halvem! Taastan varasema redaktsiooni. 90.190.71.25 17. detsember 2015, kell 11:14 (EET)

:Võib-olla muudaks pealkirja - praegune on liiga kitsa tähendusega -  ja sõnastaks nii: Eesti kinematograafia hõlmab filmikunsti ja filmide tootmist Eestis? 90.190.71.25 17. detsember 2015, kell 11:39 (EET)

::kas filmikunsti alla ei kuulu filmide tootmine? Siin on mõistesegadus: filmikunst, kinematograafia, filmindus, filmitööstus--Estopedist1 (arutelu) 18. detsember 2015, kell 10:38 (EET)

"Eesti filmi" all võidakse mõelda ka raamatut. Kas see on tähelepanuväärne raamat?--Estopedist1 (arutelu) 31. juuli 2016, kell 11:25 (EEST)
----
Siin annab justkui Vikipeedia ise hinnanguid. Mul on tunne, et siin on mahakirjutatud asju. --Andres (arutelu) 17. mai 2024, kell 09:55 (EEST)


Arutelu:Epigeneetika

Siin on algset teksti vist mingil määral arvestatud, aga seda ei ole aluseks võetud, nii et tervikuna on ikkagi tegu ülekirjutamisega (lõpust on kadunud välislink, kirjandus, "vaata ka" ja kategooriad. Sellepärast panen eelmise versiooni siia. Andres (arutelu) 29. oktoober 2014, kell 11:56 (EET)
Epigeneetika on õpetus niisugustest pärandumise mehhanismidest, mis ei ole seotud muutustega genoomis.
Epigeneetiline pärandumine on seotud genoomi ekspressiooni mustrite kordumisega uues põlvkonnas, mis on seotud kas tsütoplasma või keskkonna faktorite ülekandumisega. Tuntud epigeneetilise pärandumise mehhanismiks on ka DNA metüleerimine.
Tuntud epigeneetilise pärandumise näiteks on diferentseerunud rakkude paljunemine hulkraksete organismide kudedes, kus samasuguse genoomi korral säilivad rakkude koelised erinevused ka koerakkude paljunedes.

*Preformism
*Epigenees

*Tost, Jorg 2008. Epigenetics. Norfolk: Caister Academic Press.

* "Ka epigeneetika uurib pärilikkust" ERR Teadus, 28. mai 2010
</div>


Arutelu:Geomorfoloogia

See artikkel on täiesti üle kirjutatud, paigutan eelmise versiooni siia. Peale selle pole sisu teemakohane. Siin tuleb rääkida teadusharust, mitte selle objektist. Geoloogilised protsessid pole otseselt isegi objekt.  Andres (arutelu) 29. oktoober 2014, kell 22:53 (EET)
{{See artikkel| annab lühiülevaate geomorfoloogiast; geomorfoloogiaga seotud mõisted leiad artiklist [[Geomorfoloogia mõisteid]].}}
Geomorfoloogia on [[teadusharu]], mis uurib [[Maa (planeet)|Maa]] [[reljeef]]i ehk pinnamoodi, selle kujunemist, arengut ja nüüdisaegset dünaamikat.
Geomorfoloogia uurib Maa reljeefi nii maismaal kui ka [[veekogu]]de põhjas.
Geomorfoloogia sünonüümiks on [[füsiograafia]], mis oli varem kasutusel [[angloameerika]] maades. [[Briti Ühendus]]e maades ja [[Jaapan]]is, samuti Eestis, peetakse geomorfoloogiat [[geograafia]] osaks, mujal on ta enamasti [[geoloogia]] alldistsipliin.
==Kirjandus==
*[[Richard Huggett]]. Fundamentals of geomorphology, 2. trükk, 2007. Google'i raamat
[[Kategooria:Geomorfoloogia| ]]


Arutelu:Žižkov

Tõenäeoliselt tuleks eristada "linnaosa" ja "asumit" (sarnaselt nt Tallinna linnaosade ja asumitega). "Linnaosaks" tuleks vist nimetada seda, mis on tšehhi keeles "městská část" ja millel samuti nagu eesti linnaosal on omavalitsus, aga mis on tšehhi keeles "čtvrť", peaks eesti keeles nimetama "asumiks". Seega on Žižkov asum, mis asub Praha 3 linnaosas. --Mmh (arutelu) 30. oktoober 2014, kell 00:14 (EET)

Jah, nii võib teha küll. Andres (arutelu) 30. oktoober 2014, kell 00:49 (EET)

Artiklis Praha peaks selle siis fikseerima.

Iseenesest on "linnaosa" ja "asum" sünonüümsed, spetsiifilised tähendused peavad olema kokku lepitud. Andres (arutelu) 30. oktoober 2014, kell 00:52 (EET)


Arutelu:Huntingtoni tõbi

Saksa okupatsiooni ajal (1941–1944) levis eugeenika ning psüühikahäirete all kannatavate inimeste surmamine Saksamaalt ka Ida-Euroopasse.
Saksa okupatsiooni ajal Eestis arvatavasti "eutanaasiaprogrammi" patsiente ei kaasatud, kuid haigeid võidi mõjutada näiteks näljutamise läbi, kõrvaldades haiglate toitlustamisvõimalused.
Haigete steriliseerimise seadus võeti Eestis vastu 1936. aastal, ning seda rakendati kokku 41 korral.Ken Kalling, Eesti vaimuhaigete saatus Saksa okupatsiooni aastail (1941–1944);  Eesti Arst 2007; 89(3) lk 183–192) (viide kontrollitud 28. oktoober 2014) Pole teada, mitu patsienti põdes HD-d.
Vajaks lisaviiteid HD haigete liigitamise kohta 1940-ndate EESTIS - psüühiliselt haigete ja steriliseerimist vajavaid oli Saksamaal plaanide kohaselt 600 ... .
Mariina 30. oktoober 2014, kell 08:36 (EET) alias Простота
-----------
Võtsin humaansetel kaalutlustel enesetapu avalõigust välja (mõeldes näiteks konkreetse haiguse põdejatele, kes satuvad seda artiklit lugema). Kuriuss (arutelu) 29. oktoober 2023, kell 13:11 (EET)

Kas me siis ei tohi enesetapust üldse kirjutada? Me ei tohi ka allikates öeldut moonutada. Allikas on öeldud, et surm saabub tavaliselt 10 kuni 15 aastat pärast haiguse algust enesetapu, südamepuudulikkuse või kopsupõletiku tõttu. --Andres (arutelu) 29. oktoober 2023, kell 19:02 (EET)


Kasutaja arutelu:Vladimir.gruzdev/Türgi loodusressursid

Põllumajanduse osa  SKTs on küllatki väike — vaid 8.9% , hõvatud on aga suur — vaid 25.5% https://www.cia.gov/library/publications/the-world-factbook/geos/tu.html tööealisest rahvastikust, selle majandusharu roll riigi majanduses on suur: üks neljandik Türgi ekspordituludest tuleb põllumajandusest.
Türgi loodustingimused ja -ressursid


Arutelu:Kehaline aktiivsus

Minu meelest on illustratsioonidega liiale mindud, allkiri "kükitama" pole õige. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 4. november 2014, kell 19:31 (EET)

Peatükk "Kuidas olla kehaliselt aktiivne?" ei sobi entsüklopeediasse, vaid peaks käima Vikiõpikutesse. - [[Kasutaja:Neptuunium|Neptuunium]] ❯❯❯ [[Kasutaja arutelu:Neptuunium|arutelu]] 22. jaanuar 2019, kell 17:26 (EET)

seotud keelekomplekt :wikidata:Q219067. Varem oli see keelekomplekt seotud terminiga füüsiline aktiivsus--Estopedist1 (arutelu) 20. juuni 2019, kell 14:18 (EEST)


Arutelu:Ad hoc-hüpotees

Ebapiisav definitsioon. Andres (arutelu) 6. november 2014, kell 23:08 (EET)

Siin põgusalt Ad hoc termini kasutusest teoreetilise füüsiku vaatenurgast. (umbes kohal 15.26)   https://www.youtube.com/watch?v=YJsiQxsvKNw&t=315s nimelik  3. jaanuar 2019, kell 01:28


Arutelu:Tartu Eesti Põllumeeste Selts

Vanim mis asi? Mis tähendab "I eesti näitus"? Andres (arutelu) 11. november 2014, kell 03:11 (EET)

eeldan, et I eestlaste korraldatud ülemaalise tähtsusega näitus; varem olid seda teinud sakslased või venelased? Eks tuleb leida usaldusväärsem allikas--Bioneer1 (arutelu) 12. november 2014, kell 18:29 (EET)

: Arusaamatut pole mõtet maha kirjutada. Kas allikas on "I"? Andres (arutelu) 14. november 2014, kell 06:51 (EET)

Enamik linke fraasile Eesti Põllumeeste Selts peab silmas "Tartu (Eesti) Põllumeeste Seltsi"--Estopedist1 (arutelu) 27. oktoober 2015, kell 15:49 (EET)

: parandasin lingid--Estopedist1 (arutelu) 30. jaanuar 2016, kell 13:22 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Tartu Eesti Põllumeeste Selts


Arutelu:Tubrilinn

Leidsin eelmises tekstis mis kirjeldas valli, et esines vasturääkivust. Seega mõtlesin seda kohendada ja lisa infot lisada kogu valli kohta. Sellest ka minu väike fotokogu tubrilinna kohta.
ps! See linnamägi on minu kodu kohast 10 minuti kauguses. Neferer

See linnus on Ridala vallas, ent Laimjala vallas on linnus/muinasasula Ridala kindlustatud asula. Kui need on ikka eri objektid, siis tuleb "mitte-segi-ajada"-märkused teha mõlemasse artiklisse--Estopedist1 (arutelu) 6. oktoober 2015, kell 15:15 (EEST)

Kas see linnuse koht mitte neemiklinnuste hulka ei peaks kuuluma? Tasasele maale see rajatud ei ole, kuna vaatlusel võiks arvata, et asub neemikul. Neferer


Arutelu:Voldemar Kuslap

Eemaldati alajaotus "Kurioosumid". Kuidas otsustame, kas see peaks artiklis olema või mitte? Adeliine 12. november 2014, kell 15:12 (EET)

Panin tagasi, aga pealkiri ei peaks niisugune olema. Ja proportsioonid ka muidugi pole paigas. Andres (arutelu) 14. november 2014, kell 06:38 (EET)

Kindlasti peab olema väärkohtlemisskandaal mainitud, eriti kuna tegu süüditunnistatud inimesega. --Vulc (arutelu) 11. august 2015, kell 20:53 (EEST)

Võiks selle ka sinna kirjutada, miks ta sinna üldse sisenes. Praegu on tasakaalust väljas, sest puudub teise poole käitumise kirjeldus. Ssgreporter (arutelu) 12. august 2015, kell 00:35 (EEST)

Jah, kindlasti. Andres (arutelu) 12. august 2015, kell 00:50 (EEST)

Süüdistust toetavad faktid, aga omavolilise sisenemise väidetavat põhjust mitte. --Vulc (arutelu) 12. august 2015, kell 02:03 (EEST)

: Mis mõttes faktid ei tõenda seda? Kas selles on kahtlust, et korteris rikuti öörahu, kuulates valjusti muusikat? Seda on poisid ise kinnitanud.  Andres (arutelu) 12. august 2015, kell 07:47 (EEST)

: Poisid on tunnistanud, et panid kaheks minutiks (kl 23.14–23.16) raadio kõvemaks, "sest mingi hea laul tuli." Ma tõesti ei pea seda öörahurikkumiseks. --Vulc (arutelu) 30. november 2016, kell 01:53 (EET) EE artikkel

: Pealkiri "Kurioosumid" on minu meelest kohatu. Süüdistuse esitamise aja kohta allikas puudub, selle sisust esimeses allikas ei räägita, küll aga refereerib seda osaliselt teine allikas, millele selles seoses ei viidata. Lause, et juhtum pälvis, avalikkuse tähelepanu, on mitte midagi ütlev. Praegusel kujul on esitus minu meelest mitteneutraalne. Andres (arutelu) 12. august 2015, kell 08:35 (EEST)

: Muutsin pealkirja "Väärkohtlemissüüdistuseks". Aga miks sa kustutasid "kriminaalkurjategija" sõna ära? --Vulc (arutelu) 30. november 2016, kell 02:02 (EET)
Miks artiklis on ajakohastamismärkus? Andres (arutelu) 12. august 2015, kell 08:37 (EEST)
Sellega tuleb midagi ette võtta, palun tulge appi. Andres (arutelu) 16. aprill 2016, kell 12:06 (EEST)

Mis aastani ta Estonias töötas? 2009? [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 16. juuli 2017, kell 22:53 (EEST)

Commonsis on kaheksa liikmega kategooria :Commons:Category:Argo Kuslap (Argo Kuslap, V. Kuslapi poeg), ent isik ise pole ei etwiki ega ilmselt ka Wikidata jaoks tähelepanuväärne. EFISes on küll sissekanne sellenimelise animaatori kohta.--Estopedist1 (arutelu) 21. juuli 2021, kell 10:42 (EEST)

Las see Commoni kategooria olla. Saab ka ilma artiklita hakkama. Ivo (arutelu) 21. juuli 2021, kell 16:23 (EEST)


Puudub [[Made in Estonia]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 14. november 2014, kell 08:52 (EET)

Filmiartikli puhul võiks ikka filmi malli kasutada. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 14. november 2014, kell 09:15 (EET)

Ma mõistan igati õilsat püüdlust mitte linkida kahtlaseid allikaid, ehk vikipeediat allika pähe, kuid isikute puhul, võiks siiski olla lubatav? Kui inimese kohta on olemas artikkel mõnes teisekeelses vikipeedias, aga eestikeelses veel pole (sel juhul las olla kasvõi muukeelse vikip link, kuni tuleb) või ei tulegi (sel juhul ka las olla pealegi). Üldjuhul muidugi mingisse üldarusaadavasse kultuurkeelde (inglise, saksa, vene, setu); käesoleval juhul leedu vikipeediasse, sest see idee on lihtsalt nii äge :) BirgittaMTh (arutelu) 23. september 2023, kell 14:29 (EEST)

Neil puhkudel tasub kasutada malli . - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. september 2023, kell 15:17 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Vanad ja kobedad saavad jalad alla


Arutelu:Soomusrongide divisjon

Soomusrongide Divisjon ja Soomusrongide Diviis on ühes artiklis. V-o võiks siia suunata siis ka Soomusrongide Brigaad. Nende seost on artikli peatükis "Soomusrongide Diviisi reorganiseerimine" selgitatud--Bioneer1 (arutelu) 14. november 2014, kell 14:09 (EET)

See ei olnud ümbernimetamine, vaid reorganiseerimine. Andres (arutelu) 14. november 2014, kell 20:35 (EET)

:millegi reorganiseerimine iseenesest ei tähenda, et tuleks kohe eraldi artikkel teha. Praegusel juhul see reorganiseeritud asi kestis lühikest aega, ja ka nimetuste segaduste vältimiseks võiks ehk ühes artiklis koos käsitleda--Bioneer1 (arutelu) 15. november 2014, kell 21:14 (EET)

::: Kas kasutada Vikis endiste sõjaväeosade suure algustähega kirjaviisi - nagu enne sõda - või praegust kirjaviisi? Praegu on mõlemad kirjaviisid segamini. Ise pooldan praegust kirjaviisi. --Amherst99 (arutelu) 10. märts 2020, kell 15:44 (EET)


Arutelu:Leu

Leude eest eriti midagi ei saanud (Rumeenias), aga ikkagi. °—°Pietadè (arutelu) 14. november 2014, kell 23:19 (EET)

Palun kirjutage siia midagi leu kohta ja pange leutsiin täpsustusmärkusesse. Andres (arutelu) 15. november 2014, kell 10:50 (EET)

*Leu, Leu, Alfred Leu jne
----
Meil on Rumeenia leu ja Moldova leu, kas teeme täpsustuslehe? Andres (arutelu) 1. juuni 2016, kell 23:56 (EEST)
Endiselt aktuaalne. Andres (arutelu) 4. märts 2019, kell 23:47 (EET)


Arutelu:Võidu tänav

"Asunduse tänav on ligikaudu 1500 m pikkune." Mis see Asunduse tänav siia puutub? Artikkel on ju Võidu tänavast. Velirand (arutelu) 17. november 2014, kell 13:03 (EET)

kopeerimise käigus tekkinud typo; parandasin--Bioneer1 (arutelu) 18. november 2014, kell 21:19 (EET)

Soovitan Tallinna tänavate puhul alati näidata ka asumi(d). Need leiab kõige lihtsamalt siit loendist .
Teave, et "tänav lõppeb umbtänavana" jääb minu hinnangul napiks ja pigem tekitab segadust, sest pole arusaadav kas tegemist ongi umbtänavaga või on tänava üks ots küll tupik, kuid tänaval on siiski ristuvaid, hargnevaid tänavaid. Ei teekski vast ka paha kui näidata artiklis ära need ristuvad ja hargnevad tänavad, see tekitab mh rohkem seoseid. Ja sageli toimuvadki ju sellistes piirkondades kohamääratlused stiilis a la "Võidu ja Näituse tänava ristil"--VillaK (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 16:36 (EET)

Artikli algne kirjutaja ei seadnud eesmärgiks ammendavat artiklit. Need ja teised üksikasjad tuleb muidugi lisada. Nii mõneski tänavaartiklis on kõik ristuvad teed ka lisatud. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 18:15 (EET)

Võidu tänavaid on KNAB andmetel Eestis kokku 17, nii et siin oleks vaja täpsustuslehekülge. Võiks öelda, et Võidu tänav on sage tänavanimi Eesti linnades, alevites ja alevikes.--VillaK (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 16:36 (EET)

Jah, aga sellega pole kiire, sest praegu mainitakse Vikipeedias ainult Tallinna ja Rakvere tänavat. Mina jätaksin selle siin paigale ja teeksin eraldi täpsustuslehe. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 18:15 (EET)

Pildiallkirjale tuleks ka lisada, milline koht on pildil. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 18:25 (EET)

Täispildil on koodinadid N 59° 22′ 40,8″, E 24° 42′ 51,84″. 90.191.190.76 15. jaanuar 2015, kell 17:42 (EET)

: Kas keegi oskab nende koordinaatide järgi öelda, mis koht see on? Andres (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 22:37 (EET)

:: Paistab olema Võidu ja P.Kerese tänava ristil.--VillaK (arutelu) 15. jaanuar 2015, kell 22:56 (EET)

::: Pildil on vist vaade Vabaduse puiestee suunas? Andres (arutelu) 16. jaanuar 2015, kell 01:17 (EET)


Arutelu:Tallinna restoranide loend

Kas siia lähevad kõik restoranid?
Millistel tingimustel restoran väärib artiklit. Andres (arutelu) 21. november 2014, kell 18:27 (EET)

Ma pakuks, et ikka muude ettevõtetega võrdsetel ja Vikipeedia tavapärastel tähelepanuväärsuse tingimustel. Ehk et ei läheks siia kõik. Adeliine 21. november 2014, kell 18:50 (EET)

on palju linke Hiiu pubile, ent kõik lingid tulevad pildi allkirjast. Kas see on ikka tähelepanuväärne pubi?--Estopedist1 (arutelu) 10. veebruar 2017, kell 10:30 (EET)
---
Restoranide nimed ei käi tänapäeval jutumärkides. Kuriuss 29. detsember 2017, kell 01:45 (EET)


Arutelu:T-34

khmm... algselt vist kasutati terast 8S, hiljem enam mitte... Zavjalov, kas ta ikka oli Mariupolis (artiklis on vist ka typo), ma saan aru, et ta oli seotud hoopis Kolpino tehasega... ja seda teras mida Stalingradi ja Tšeljabinski traktoritehased kasutasid oli vististi alguse saanud Nižni Tagilis.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. november 2014, kell 19:37 (EET)

märksõna A-20 suunab siia. Mõnes vikis on ka eraldi artikkel tehtud. Vt seal intervikisid--Estopedist1 (arutelu) 6. august 2019, kell 09:29 (EEST)
SEITSE fakti tanki T-34 kohta:
1. Selle tanki tootmist ei alustatud mitte Venemaal, vaid Ukrainas. Täpsemalt Harkivi Veduritehases. Sõja edenedes kopeeriti tehased tagalasse.
2. T-34 tanki  alusvanker e. rattad, vedrustuse disain  ja roomikud tulid USA-st. See kõik oli loodud insener J. Walter Christie poolt. USA tarmis Venemaale tootmise alguses ilma relvastuseta tanki  M1928 alusvankreid “traktorite” nime all. Hiljem hakkasid venelased ise neid oma tehastes kopeerima.
3. Tankitehased projekteeris USA arhitektuuribüroo, pea-arhitekt Albert Kahn’i käe all. Tema alluvuses oli kokku u 3000 Vene arhitekti. Kuulsa Stalingradi tankivabriku projekteeris aga Albert Kahn isiklikult. Infoks vee, et Kahn projekteeris pool Detroiti autotehastest.
4. Tanki 76.2 mm kahur ületas nii palju eelarvet, et ükski kommunistist ametnik ei julgenud selle tootmiseks allkirja anda – ja ei antudki. Kharkivi tehas hakkas neid tootma lihtsalt ilma loata. Allkiri ja heakskiit tuli alles pärast seda, kui kahur lahingutes väga õnnestunuks osutus. See suutis läbistada 500m kauguselt 92mm Saksa soomust.
5. Tanki disainer, insener Mikhail Koshkin suri kopsupõletikku, kuna sõitis tankiga 1000 km Kharkivist Moskvasse, et seda Stalinile demoda.
6. Tank T-34 ehitamisel kasutati USA tööpinke. Mõne asja jaoks venelastel lausa polnudki seadmeid. Näiteks ei suutnud nad toota pöörlevat tankitorni, see oli USA tehnoloogia. Enne II maailmasõda läks mitmel aastal üle poole kogu USA-s toodetud metallitöötluse tehnoloogiast (freesid, treipingid, mehhaanilised vasarad, sulatus jne) ekspordiks Venemaale.
7. 1942 aastal saatis Stalin mitu tanki laevaga USA Armeele, et viimased neid oma polügonil katsetaks. Ameeriklased tegid nimekirja puudujääkidest (kehvad keevised, puudulikud õhufiltrid jne jne), mida venelaseld oma tootmise täiustamisel kasutasid.
Kõrvuti T-34 tankidega osalesid II MS Vene poolel 4000 ameeriklaste Sherman tanki. Vene tankistid eelistasid neid, viimased olid ergonoomilisemad, ei lagunenud ja parema viimistlusega.