Malli arutelu:Infokast asula

__TOC__
Kas see mall on linna kui asula või linna kui haldusüksuse jaoks?

ükskõik mis asula jaoks, küla, linn, alev jne. --TarmoK 24. veebruar 2006, kell 16.00 (UTC)
Esimesel juhul pole vaja pindala rida, teisel juhul "provintsi" mall, millest ära võtta keskus. Kas siia on võimalik vajadusel lisada lippu-vappi? - Urmas 24. veebruar 2006, kell 15.45 (UTC)

pindala võib ära jätta malli kutsumises kui see ei ole märkimisväärne, kuid tihti on see päris huvitav fakt.

Kas siia on võimalik vajadusel lisada lippu-vappi? - pead silmas et rohkem kui üht lipu/vapi pilti? kirjuta lipu/vapi pildi koodi asemel kahe pildi kood ja pane <br /> vahele, peaks töötama. Tegelikult võib parameetri väärtuseks kirjutada või romaani, mall näitab seda mida on parameetri väärtuseks pandud (ja ei hooli eriti formaatimisest, öeldud siis reservatsiooniga :o), ei ole kõiksugu variante testinud)  --TarmoK 24. veebruar 2006, kell 16.00 (UTC)

: Sain aru.

: Üks asi veel, mis pähe turgatas: suurem osa maailma linnade nimedest hääldatakse teisiti kui kirjutatakse. Hääldus tuleks aga kindlasti näidata (osadel linnadel juba ongi). Selle rea võiks lisada "nime" või "omakeelse nime" alla. - Urmas 24. veebruar 2006, kell 16.45 (UTC)

:: ok, hea märkus,

:: tood ehk näiteid, endal ei tule eriti sobivaid näiteid hetkel meelde, kui siis ehk Köln/Cologne ja Brüssel, ja mis hääldus ära tuua --TarmoK 24. veebruar 2006, kell 17.39 (UTC)

::: Alguseks tuleks ette võtta kõik inglis- ja prantsuskeelsed linnanimed (Cardiff, Glasgow, Liverpool, New York, Washington, Los Angeles, Marseille, Le Havre, Nice, Lyon, Lille, Toulouse jne jne jne). Nt "Marseille" ja selle all nurksulgudes [mars'ei] või "Szczecin" ja [štš'etsin]. [Kölniga on asi klaar - see hääldatakse ja kirjutatakse sama moodi] - Urmas 25. veebruar 2006, kell 00.33 (UTC)

mõtlesin seda ja hakkasin kahtlema selle otstarbekusest infotabeli mallis, kui me paneme selle sinna siis peaks ka provintsi tabelis sama tegema + keskuse nime puhul --TarmoK 3. märts 2006, kell 10.05 (UTC)

See on selline asi, mis kindlasti kõigil linnadel olema peab. Provintsi puhul ei teeks sugugi paha. Keskuse nime juures pole vast vaja - selle saab panna keskuse artiklisse. Ühe koha hääldus võiks olla ainult ühes kohas kirjas. Seda juhuks, kui tuleb hääldust täpsustada või parandada - ei jää (kogemata) vigast varianti üles.

: ok selline variant sobib jah, et ainult artikli "objekti" hääldus tuua ära.

: Selline küsimus, et mismoodi provintside puhul teha, kuna infotabelis on nimi koos "provintsi tüübiga", siis täielik nimi? vt. näiteks Martinique, hääldus artikli alustus lauses oleks nagu sobivam koht, sest infotabelis peaks seda hääldust "väänama" hakkama --TarmoK 6. märts 2006, kell 08.56 (UTC)

::Provintside puhul võiks tõesti jääda lause algusse. - Urmas 6. märts 2006, kell 09.12 (UTC)

Tarmo, kas saad muuta pindala rea samuti "kaduvaks". - Urmas 6. märts 2006, kell 09.10 (UTC)

Tänud, Ahsoous! - Urmas 6. märts 2006, kell 09.46 (UTC)

"lat_deg" "lat_min" "lat_ik" "lon_deg" "lon_min" "lon_ik" on kasutamiseks ebamugavad. Need peaks eesti keelde panema; "lat_ik", "lon_ik" asemele võiks lihtsalt kaks varianti anda "N / S" ja "W / E". - Urmas 6. märts 2006, kell 10.05 (UTC)

nöus et ega need kõikse selgemad/lihtsamad ole, kuid teisalt (ja mis pärast nii sai need pandud) on lihtsam kopeerida latituude/longituude muu keelsest kirjandusest kui hakata mõtlema et kumb nüüd oli kumb (olen ise koolis valdkonda aastaid õppinud, kuid ikka pean "peatuma" et mõelda kumb nüüd ikka oli kumb et raudkindel olla)

ilmakaare (ik) osas: "N / S" ja "W / E" on minu arust veel krüptilisemad :o) --TarmoK 6. märts 2006, kell 10.35 (UTC)

:miks ei võiks pikkus- ja laiuskraadid olla kümnendsüsteemis. Nende minutite ja sekundite kopeerimisel kipuvad nii kergesti vead tekkima ja kaua aega võtab kah--Hendrix 6. oktoober 2007, kell 15:18 (UTC)

:: ei oska arvata, aga isiklikult mulle meeldivad minutid-sekundid tunduvalt rohkem, kui need murrud - Ahsoous 6. oktoober 2007, kell 15:38 (UTC)

:::miks murrud? Ainult koma kraadi järgi.--Hendrix 6. oktoober 2007, kell 15:45 (UTC)

Siia saaks lisada veel praeguse linnapea ning asustustiheduse read. Ja minu arust näeb inglise viki :en:Template:Infobox Linn halli taustaga tabel parem välja kui praegune tabel. Peep 2. aprill 2006, kell 15.34 (UTC)

ei maksaks üle kuhjata neid infotabeleid. Tegelikult lipp ja vapp on ka väheke üleliigsed, venitavad vaid seda tabelit pikaks ja teevad artikli vormistamist keerukamaks. Asju ei pea sellepärast tegema et see on võimalik, vaid vajadusest lähtuvalt.

eestikeelses Vikipeedias on püütud ühtlustada/saavutada ühtne (lihtne) stiil kõikide haldusüksuste infotabelite esitluse vahel ja soovitaksin mõelda kaua enne kui seda saavutatut muutma hakata. ingliskeelses vikis võib näha kuidas selliseid infotabeleid on kümneid ja eri riikide vahel peab igakord uuesti "õppima" hakkama mis on kus ja mismoodi esitatud. --TarmoK 3. aprill 2006, kell 07.20 (UTC)

: Kuhu siis lipp ja vapp panna?

:: me mainime linnapea nime, kuid temast räägime ja pildi paneme tema nimelisse artiklisse, me mainime ära tähtsamaid vaatamisväärsusi kuid artiklis kajastab neid vaid lühidalt, pikemalt ja koos piltidega vastavas artiklis jne. Samamoodi võib ka teha lipu ja vappiga. ..."Asju" ei maksaks sellepärast näidata/paigutada kuhugi vaid sellepärast et mujale ei oska või et seda "asja" saab kuhugi panna --TarmoK 3. aprill 2006, kell 14.14 (UTC)

: Olen nõus, et tabelite süsteem ei tohi liiga keeruline olla. Praeguse seisuga on minu teada kolm tabelit: riikide, muude territooriumide ja asulate oma. Urmas peab tähtsaks, et need oleksid erinevad. Aga tundub, et neid tabeleid teevadki ainult spetsialistid. Tavakirjutajale (näiteks mulle) on need liiga keerulised. Andres 3. aprill 2006, kell 07.43 (UTC)

:: pidasin silmas lugemise selgust ja informatsiooni kuhjumise vältimist. ja territooriumite ja sulate omad järgivad visuaalselt sama stiili. Riikide "tabel"-ist on juttu olnud et see vajaks ka uuendamist, kuid ei jätku energiat kõikjale.

:: puhtalt uudishimust: mis on nende juures "keeruline", natuke lugemist ja ja mõne artikli vaatamine kus malli on kasutatud peaks piisama täiesti et osata peale tühja malli kopeerimist artiklisse, täita seda vastavate väärtustega --TarmoK 3. aprill 2006, kell 14.14 (UTC)
----
===Hääldus===
Arvan, et häälduse mahavõtmine siit polnud hea mõte. Paljud hääldused on juba sisse kantud, ja enamikul juhtudel tekstis häldust ei ole, muuhulgas sellepärast, et see on meelega välja võetud. Niimoodi läheb info kaduma. Pealegi võib-olla inimesed tahavad hääldust mallist lugeda. Andres 9. september 2006, kell 10:47 (UTC)

Hääldus sai sinna pandud (minu pealekäimisel) ainult sel põhjusel, et artiklis oleks kindlasti hääldus ära toodud. Tabeli tegemise ajal oli häälduse puudumine artiklis reegel ja hääldusega artiklid absoluutsed erandid. - Urmas 10. september 2006, kell 07:36 (UTC)

: Nojah, aga nüüd on hääldusinfo paljudest artiklitest kadunud. See tuleb tagasi panna.

: Ma ei tulnud algul selle peale, et Sa ei tea, et Vikipeedias märgitakse hääldust märksõna järel. Seda tehti juba enne seda, kui Sa Vikipeediasse tulid, ja see on sees ka Vikipeedia reeglites. Sellepärast arvasin, et hääldus on tabelis lihtsalt dubleeriva infona (infotabelis on teatud asjad välja toodud).

: Kui Sa tahad tingimata loobuda häälduse märkimisest tabelist, siis võib ju selle lahtri alles jätta seniks, kui hääldus on teksti üle kantud. Samal ajal võib jälgida, et hääldust tabelisse enam ei pandaks. Praegu on tülikas vaadata, kas tabelis on hääldus, ja lugejad ei näe hääldust üldse. Andres 10. september 2006, kell 08:39 (UTC)

:: Mäletamist mööda sai hääldus pandud mitte peale käimisel vaid ettepanekul ja isiklkult leian et see on väga hea ettepanek, saab kiiresti ja selgelt teada kuidas vastavat nime hääldatakse, see kas seda veel artiklis mainitakse või ei ei peaks puutama üldse asjasse. Miskipärast kiputakse vaatame infotabeleid ainult artikli osana, selle asemel et näha seda kui lühikokkuvõtet tähtsamatest "objekti" andmetest. (Võrdluseks võime võtta või filmide või Vormel 1 sõitjate infotabelid) seal dubleeritakse ka sisuliselt kogu tekst artiklis, kuid tekstis pannakse andmetele nii öelda "liha" ümber, kui infotabelis on vaid "luud"

:: Ja üldiselt, muudatuste tegemist ilma sellest eelnevalt arutamata, eriti mallides mis on laialdaselt kasutusel, on minu arust viisakalt öeldes mitte kena tava. Nii palju kannatust peaks ikka jätkuma, et kuulata ära mida teised arvavad ennast "häirivast" asjast malli juures --TarmoK 10. september 2006, kell 09:37 (UTC)
==="sellest maad"===
Selline rida ei ole linnade tabelis põhjendatud. Tuleks kokku arvata kõikide kraavide, jõgede, tiikide, purskkaevude jms pindala. Sellist asja lihtsalt ei tehta.

Ometigi on selline info paljude linnade kohta olemas, järelikult tehtakse. Lisasin rea selle pärast, et selle info oli mitmete linnade puhul keegi tabelisse pannud pindala reale, kuhu ta ei sobi. --Metsavend 10. september 2006, kell 07:51 (UTC)

:Vahe on selles kas 'paljude maade' või 'mõne maa linnade'. Ja pindala reale ta panna tuleb, sest ka veealad on 'pindala', 'territoorium'. - Urmas 10. september 2006, kell 08:32 (UTC)

::Kui sulle sõna "sealhulgas" tundmatu on, siis pole midagi teha. On ju näha, et ühele reale kogu pindala info ei mahu. Soome vikis on tabelis taandreaga maa, siseveekogude ja mere pindala, ehk annab meilgi tabelit nii korraldada. --Metsavend 10. september 2006, kell 08:41 (UTC)

:::Kui sulle sõna "sealhulgas" tundmatu on, siis pole midagi teha. - ???

:::Ma püüdsin seletada, kuidas asjad geograafiliselt (ja 'pindala' on sulaselge geograafia!) käivad. Merealasid eestikeelses geograafias automaatselt pindala hulka ei arvata. Ja toodud pindala on omavalitsusüksuse (mall "Provints"), mitte asula oma (siinne, kõnealune mall). Vastav selgitus on kahjuks tabelist aga "ära toimetatud". - Urmas 10. september 2006, kell 08:57 (UTC)

:::: Kuidas ka ei oleks, lugeja peab teadma, kas merealad on pindala alla arvatud. Eestikeelsest geograafiast ei pruugi tal aimu olla. Arvan, et kõik need täpsustused ja nüansid peaksid olema artikli tekstis. Andres 10. september 2006, kell 10:09 (UTC)

::::: Ja huvitav, kuidas see eestikeelne viki lugeja on lõpetanud eesti kooli, kui ta geograafiat eesti keeles õppinud ei ole? See on ilmvõimatu! - Urmas 10. september 2006, kell 10:23 (UTC)

:::::: Mina olen küll geograafiat eesti keeles õppinud (tõsi küll, ühe aasta saksa keeles), aga ometi ma ei tea,  mida arvatakse omavalitsusüksuste ja linnade pindala alla. Kardan küll, et seda koolis ei õpetatud.

:::::: Ja isegi kui õpetati, siis ei saa eeldada, et inimestel õpitu eluaeg meeles seisab. Sellisel juhul võiks hulga asju Vikipeediast lihtsalt välja jätta. Ja võib-olla polegi lugeja veel jõudnud sellesse klassi, kus niisuguseid asju räägitakse? Andres 10. september 2006, kell 10:50 (UTC)

::::::: Pindala hulka arvatakse maismaa ja siseveed. Merealasid pindala alla ei loeta. Nt Eesti merepiir Soome lahes, Läti ja Venemaaga sai paika alles üsna hiljuti, kuid Eesti pindala on aastakümneid sama olnud. [Sisevete pindalast välja arvamisel oleks paar probleemi - mida teha mitmesuguste märgalade ja muutuva pindalaga veekogudega (Tšaadi järv nt; sel aastal Võrtsjärv).] - Urmas 10. september 2006, kell 11:03 (UTC)

:::::::: Nähtavasti tuleks asi ära seletada artiklis Pindala, millele pindalast rääkides alati viidatakse. Andres 10. september 2006, kell 11:12 (UTC)
Soome linnade puhul on probleemiks, et kirjutamisel ei eristata asulat omavalitsusüksusest. See tabel on mõeldud asulale. - Urmas 10. september 2006, kell 07:36 (UTC)

Kui selline info kuskilt kättesaadav on siis miks mitte. Aga põhiartikliks peaks jääma omavalitsusüksus. --Metsavend 10. september 2006, kell 07:51 (UTC)

:Omavalitsusüksus põhiartiklina ei vasta sellele, kuidas vikipeedias seni toiminud oleme. - Urmas 10. september 2006, kell 08:32 (UTC)

::Varem pole selliseid juhtumeid eriti olnud. Aga kuidas siis toimida Moskva, Peterburi puhul? Nende puhul ei lange ju ka "asula" ja "omavalitsusüksuse" piirid kokku ja artikkel on praegu omavalitsusüksusest. --Metsavend 10. september 2006, kell 08:41 (UTC)

:::Probleem ei ole linnadega, mis oma haldusalast välja on kasvanud, vaid maaliste valdadega, mida formaalselt linnadeks nimetatakse. - Urmas 10. september 2006, kell 08:57 (UTC)

::::Need on ühe ja sama probleemi kaks tahku. Selliseid linnu, mis linna mõõtu hästi välja ei anna on ju palju. Kui me nüüd väikeste linnade puhul (mille haldusala on suurem) reserveerime nimetuse "N" asulale ja suurte linnade puhul haldusüksusele siis ma näen siin vastuolu. Sellisel juhul peab ka artiklid Peterburi ja Moskva teisaldama Peterburi linn ja Moskva linn alla ja artiklites Peterburi ja Moskva kirjutama asulatest (mille piire sa, Urmas, võid siis kaardi pealt otsida). Ja kui me lepiksime kokku, et Soomes on linnu, mis tegelikult ei ole linnad, siis peaksime ka nõustuma, et maailmas on asulaid, mida niemtatakse formaalselt küladeks, aleviteks, staniitsadeks jne aga tegelikult on linnad. --Metsavend 10. september 2006, kell 09:20 (UTC)

:::: Minu meelest ongi probleem põhiliselt just linnadega, millele halduslikult on liidetud maapiirkondi. Andres 10. september 2006, kell 10:09 (UTC)

::::::Probleem on arusaamises, et sõltumata liitmisest ei muutu omavalitsuse ala automaatselt linnaliseks asulaks. Kaerapõllust ei saa parki! See jääb edasi "maaks" ega muutu "linnaks". - Urmas 10. september 2006, kell 10:22 (UTC)

::::::: Pidasin silmas, et probleem artiklite nimedega tekib just juhul, kui on samal ajal olemas linn (asula) ja samanimeline haldusüksus, mis ei lange asula  piiridega kokku. Andres 10. september 2006, kell 10:39 (UTC)

:::::Palun edaspidi vähem isiklikuks pööravaid märkusi ja keskendumist asja sisule!

:::::: Kus need isiklikuks pööravad märkused on? See on ju sisuline jutt. Sina ju rõhutad, et tuleb kasutada kaarti. Metsavenna argumendid on minu meelest veenvad. Andres 10. september 2006, kell 10:09 (UTC)

::::::: Ta on kokku pannud linnastumise (linna kui asula kasvamise üle oma halduspiiride) ja omavalitsusüksuste ametliku nimed. See on pudru ja kapsad. Linnaks olemise üks kriteerium on selle elanike tegevusalad. Kui staniitsa elanikud töötavad peamiselt viljapõllul, karjamaal ja traktoriremonditöökojas, siis ei ole tegemist linnaga, isegi kui selles staniitsas on elanikke arv neljakohaline. - Urmas 10. september 2006, kell 10:22 (UTC)

:::::::: Minu meelest peab Metsavend silmas olukordi, kus halduslikud piirid on linnastumisest ette jõudnud. Ka Soome puhul  on ju asi selles. Andres 10. september 2006, kell 10:39 (UTC)

::::::::: Soomes on paljudel juhtudel tegu olukorraga, kus keskusasula ei kasva kunagi halduspiirideni, sest "linn" asub Soome sellises osas, kust rahvastik lahkub või kuhu rahvast ümber ei asu. Ilma sisserändeta väljastpoolt omavalitsuse piire need keskusasulad kunagi kogu omavalitsuse ala ei täida. Siin piisab rahvastiku tiheduse arvutamisest ja võrdlemisest Eesti linnade omaga - Kuressaare või Rakvere või nt Kunda tihedusega. Loomulik iive Soomes ei ole nii suur, et neid asulaid piisavalt suureks kasvatada. - Urmas 10. september 2006, kell 10:52 (UTC)

:::::::::: Õige küll, aga kas see on argument? Andres 10. september 2006, kell 11:01 (UTC)

:::::Kas oled kursus mõistega "linnalised tegevusalad"? Tead, mille poolest sisuliselt erineb "maaline asula" "linnalisest asulast"? - Urmas 10. september 2006, kell 09:37 (UTC)

:::::: Mis vahet seal on, ka me teame? Jutt on ju sellest, et linnalist asulat võidakse nimetada külaks ja maalist asulat linnaks. Andres 10. september 2006, kell 10:09 (UTC)

::::::: Linn ei ole maaline asula!!! Soome kaupunki võib olla omavalitsusüksus, mille alal asuvad maa-asulad ja tegeldakse mh põllumajandusliku tootmisega (kasvatatakse vilja, peetakse karja). - Urmas 10. september 2006, kell 10:22 (UTC)

:::::::: Jah, seda ta sageli ongi. Aga ma ei saa seda ju teisiti tõlkida kui "linn". Seega on sõnal "linn" kaks tähendust, ja see ongi see, mis segadust tekitab. Selle segaduse me peamegi hajutama. Andres 10. september 2006, kell 10:39 (UTC)

:: Mis tähendab "põhiartikkel"? Meil on ju eraldi näiteks Aa ja Aa vald. Me võime ka Soome puhul kasutada sõna "vald", välja arvatud juhtudel, kui omavalitsusüksust nimetatakse linnaks ja ka selle keskusasula on asulana on linn.

:::Selles asi ongi, et Soome puhul tuleks teha artiklid stiilis "Uusikaupunki" ja "Uusikaupunki linn". Esimene on asula, teine omavalitsus. Vahet pole, kas omavalitsust nimetada 'linn' või 'vald' - asulad tema alal jäävad ikka samaks, mis nad olid. Kahjuks meenutab olukord Soome linnade ümber mulle seda, kui hobune värvida musta-valge-triibuliseks ja nimetada 'sebra', siis leidub uskujaid, kes teda ka sebraks peavad. - Urmas 10. september 2006, kell 08:57 (UTC)

:::: Kui me teeme nii, siis tuleb ju välja, et Uusikaupunki kui linna kohta tuleb otsida infot artiklist pealkirjaga "Uusikaupunki", aga artiklis pealkirjaga "Uusikaupunki linn"  ei räägita Uuusikaupunkist kui linnast, vaid millestki muust? See on segadusttekitav. Aga  ma ei tea, kui tõsiselt seda probleemi võtta tuleb. Mulle tundub see tõsise probleemina. Kui see tõsine probleem ei ole, siis muidugi võib teha Sinu ettepaneku järgi. Võib-olla saaks asja ära seletada päises. Aga teisest küljest, kui panna kogu üldinfo omavalitsusüksust käsitlevasse artiklisse,  siis jõutakse just nime "Uusikaupunki" all  õigesse kohta. Kui tahan asula kohta rohkem teada saada, siis lähen juba spetsiaalse artikli juurde.   Andres 10. september 2006, kell 10:09 (UTC)

:: Ja kui tabel on mõeldud asulale, siis võib ju selle asemel kasutada haldusüksuse tabelit.  Mina näiteks ei tee välimuse järgi üldse vahet, kas tegu on haldusüksuse või asula tabeliga. Arvan, et tavalugejale (kes ise ei ole entsüklopeedia koostaja) on  ükskõik, millist malli kasutatakse. Andres 10. september 2006, kell 08:48 (UTC)

::: Kui pead haldusüksuse malli all silmas "provintsi malli" siis vahe on selles et linna mallis on geograafilised koordinaadid lisatud ja ei ole keskust.

::: Tavaugejale on see vahe et kui on n.ö. kompaktse kohaga (asula) tegemist siis on olemas koordinaadid et leida see koht kaardilt ja ta ei näe keskuse rida, kuna seda ei ole tegelikuses olemas. Kuid üldiselt võiks arvata et tavalugejal võtab neid asju sedasi et üks on mingi väheke suurem maa-ala millel on oma keskus ja teine on asula (=n.ö. tihe asustuse ala: küla, asula, alevik, linn, metropol jne.) ja siit see poleemika vast tulebki et tavalugejana ei hooli ma näiteks sellest kas vastav linn on haldusüksus või ei. Urmase arvates ja nii mõnegi teise (asjatundja) jaoks on aga see tähtis et see oleks nö. tehniliselt korrektne. Et kas vaadata neid linna ja provintsi malle sedasi nagu tavainimesed mõistavad või nii nagu asjad ametlikult on. --TarmoK 10. september 2006, kell 10:05 (UTC)

:::: Pean silmas seda, et tavalugeja ei tea, et on olemas eraldi provintsi mall ja asula mall. Kui ta hakkab midagi otsima kõigepealt tabelist ja sealt ei leia, küllap ta siis otsib tekstist. Andres 10. september 2006, kell 10:45 (UTC)
----
"sellest maad" ja muid aspekte võib kirjutada artiklis, ei ole vaja tabelit üle kuhjata andmetega, rääkimat sellest et need tekitavad segadust.
Pindala number tuleks võtta see mis vastava asula ise ütleb enda kohta, kui ta arvestab vett sinna sisse siis olgu sellest ühes numbris see olemas, kui ei siis ei. Artikis võib kirjutada pindalast eraldi, alustades ajaloolistest muutustes ja lõpetada igasuguste järve, mere ja jõe jne pindaladega.
Nagu eespool juba kirjutasin infotabel on ikkagi mõeldu kiiresti ja selgelt info saamiseks, kes soovib detaile teada loeb artiklit. Ei hakka me elanike arvu juurde ka panema meest ja naiste arvu jne --TarmoK 10. september 2006, kell 10:05 (UTC)

Tarmoga põhimõtteliselt nõus. Ütleksin ainult seda, et tabelisse tuleks kanda ühemõtteliselt mõistetavad andmed. Kui selleks, et saada teada, mida on mõeldud, tuleb vaadata teksti, siis pole selliseid andmeid üldse mõtet tabelisse kanda.  Andres 10. september 2006, kell 10:45 (UTC)

:Ma ei taha nõustuda sellega, et iga omavalitsus otsustab ise, mis ta pindala on. Argentiina provints Tulemaa peab veerandit Antarktikat enda alla kuuluvaks, mida aga teised riigid ei aktsepteeri. Taivo 10. september 2006, kell 14:04 (UTC)

:: "erandid kinnitavad reeglit". Alati tuleb erandeid, nende puhul peab siis eraldi vaatama. Nii et kas proovime leida lahendust või püüame tõestada kellel õigus on ja miks üht moodi teha ei saa?

:: Pealegi võhikuna, minu teada Antarktika "valdusi" ei loeta ühegi riigi pindala hulka. --TarmoK 10. september 2006, kell 19:39 (UTC)
Eespool Urmas imestas, kuidas vikipeedia lugeja on lõpetanud kooli, kui ta geograafiast midagi ei tea. Minu meelest me teeme vikipeediat ka nendele, kes veel ei ole lõpetanud kooli, vaid alles õpivad selles. Taivo 10. september 2006, kell 14:04 (UTC)

Arvan, et häälduse mahavõtmine siit polnud hea mõte. Paljud hääldused on juba sisse kantud, ja enamikul juhtudel tekstis häldust ei ole, muuhulgas sellepärast, et see on meelega välja võetud. Niimoodi läheb info kaduma. Pealegi võib-olla inimesed tahavad hääldust mallist lugeda. Andres 9. september 2006, kell 10:47 (UTC)

Hääldus sai sinna pandud (minu pealekäimisel) ainult sel põhjusel, et artiklis oleks kindlasti hääldus ära toodud. Tabeli tegemise ajal oli häälduse puudumine artiklis reegel ja hääldusega artiklid absoluutsed erandid. - Urmas 10. september 2006, kell 07:36 (UTC)

: Nojah, aga nüüd on hääldusinfo paljudest artiklitest kadunud. See tuleb tagasi panna.

: Ma ei tulnud algul selle peale, et Sa ei tea, et Vikipeedias märgitakse hääldust märksõna järel. Seda tehti juba enne seda, kui Sa Vikipeediasse tulid, ja see on sees ka Vikipeedia reeglites. Sellepärast arvasin, et hääldus on tabelis lihtsalt dubleeriva infona (infotabelis on teatud asjad välja toodud).

: Kui Sa tahad tingimata loobuda häälduse märkimisest tabelist, siis võib ju selle lahtri alles jätta seniks, kui hääldus on teksti üle kantud. Samal ajal võib jälgida, et hääldust tabelisse enam ei pandaks. Praegu on tülikas vaadata, kas tabelis on hääldus, ja lugejad ei näe hääldust üldse. Andres 10. september 2006, kell 08:39 (UTC)

:: Ja üldiselt, muudatuste tegemist ilma sellest eelnevalt arutamata, eriti mallides mis on laialdaselt kasutusel, on minu arust viisakalt öeldes mitte kena tava. Nii palju kannatust peaks ikka jätkuma, et kuulata ära mida teised arvavad ennast "häirivast" asjast malli juures --TarmoK 10. september 2006, kell 09:37 (UTC)

Selline rida ei ole linnade tabelis põhjendatud. Tuleks kokku arvata kõikide kraavide, jõgede, tiikide, purskkaevude jms pindala. Sellist asja lihtsalt ei tehta.

Ometigi on selline info paljude linnade kohta olemas, järelikult tehtakse. Lisasin rea selle pärast, et selle info oli mitmete linnade puhul keegi tabelisse pannud pindala reale, kuhu ta ei sobi. --Metsavend 10. september 2006, kell 07:51 (UTC)

:Vahe on selles kas 'paljude maade' või 'mõne maa linnade'. Ja pindala reale ta panna tuleb, sest ka veealad on 'pindala', 'territoorium'. - Urmas 10. september 2006, kell 08:32 (UTC)

::Kui sulle sõna "sealhulgas" tundmatu on, siis pole midagi teha. On ju näha, et ühele reale kogu pindala info ei mahu. Soome vikis on tabelis taandreaga maa, siseveekogude ja mere pindala, ehk annab meilgi tabelit nii korraldada. --Metsavend 10. september 2006, kell 08:41 (UTC)

:::Kui sulle sõna "sealhulgas" tundmatu on, siis pole midagi teha. - ???

:::Ma püüdsin seletada, kuidas asjad geograafiliselt (ja 'pindala' on sulaselge geograafia!) käivad. Merealasid eestikeelses geograafias automaatselt pindala hulka ei arvata. Ja toodud pindala on omavalitsusüksuse (mall "Provints"), mitte asula oma (siinne, kõnealune mall). Vastav selgitus on kahjuks tabelist aga "ära toimetatud". - Urmas 10. september 2006, kell 08:57 (UTC)

:::: Kuidas ka ei oleks, lugeja peab teadma, kas merealad on pindala alla arvatud. Eestikeelsest geograafiast ei pruugi tal aimu olla. Arvan, et kõik need täpsustused ja nüansid peaksid olema artikli tekstis. Andres 10. september 2006, kell 10:09 (UTC)

::::: Ja huvitav, kuidas see eestikeelne viki lugeja on lõpetanud eesti kooli, kui ta geograafiat eesti keeles õppinud ei ole? See on ilmvõimatu! - Urmas 10. september 2006, kell 10:23 (UTC)

:::::: Mina olen küll geograafiat eesti keeles õppinud (tõsi küll, ühe aasta saksa keeles), aga ometi ma ei tea,  mida arvatakse omavalitsusüksuste ja linnade pindala alla. Kardan küll, et seda koolis ei õpetatud.

:::::: Ja isegi kui õpetati, siis ei saa eeldada, et inimestel õpitu eluaeg meeles seisab. Sellisel juhul võiks hulga asju Vikipeediast lihtsalt välja jätta. Ja võib-olla polegi lugeja veel jõudnud sellesse klassi, kus niisuguseid asju räägitakse? Andres 10. september 2006, kell 10:50 (UTC)

::::::: Pindala hulka arvatakse maismaa ja siseveed. Merealasid pindala alla ei loeta. Nt Eesti merepiir Soome lahes, Läti ja Venemaaga sai paika alles üsna hiljuti, kuid Eesti pindala on aastakümneid sama olnud. [Sisevete pindalast välja arvamisel oleks paar probleemi - mida teha mitmesuguste märgalade ja muutuva pindalaga veekogudega (Tšaadi järv nt; sel aastal Võrtsjärv).] - Urmas 10. september 2006, kell 11:03 (UTC)

:::::::: Nähtavasti tuleks asi ära seletada artiklis Pindala, millele pindalast rääkides alati viidatakse. Andres 10. september 2006, kell 11:12 (UTC)
Soome linnade puhul on probleemiks, et kirjutamisel ei eristata asulat omavalitsusüksusest. See tabel on mõeldud asulale. - Urmas 10. september 2006, kell 07:36 (UTC)

Kui selline info kuskilt kättesaadav on siis miks mitte. Aga põhiartikliks peaks jääma omavalitsusüksus. --Metsavend 10. september 2006, kell 07:51 (UTC)

:Omavalitsusüksus põhiartiklina ei vasta sellele, kuidas vikipeedias seni toiminud oleme. - Urmas 10. september 2006, kell 08:32 (UTC)

::Varem pole selliseid juhtumeid eriti olnud. Aga kuidas siis toimida Moskva, Peterburi puhul? Nende puhul ei lange ju ka "asula" ja "omavalitsusüksuse" piirid kokku ja artikkel on praegu omavalitsusüksusest. --Metsavend 10. september 2006, kell 08:41 (UTC)

:::Probleem ei ole linnadega, mis oma haldusalast välja on kasvanud, vaid maaliste valdadega, mida formaalselt linnadeks nimetatakse. - Urmas 10. september 2006, kell 08:57 (UTC)

:::: Minu meelest ongi probleem põhiliselt just linnadega, millele halduslikult on liidetud maapiirkondi. Andres 10. september 2006, kell 10:09 (UTC)

::::::Probleem on arusaamises, et sõltumata liitmisest ei muutu omavalitsuse ala automaatselt linnaliseks asulaks. Kaerapõllust ei saa parki! See jääb edasi "maaks" ega muutu "linnaks". - Urmas 10. september 2006, kell 10:22 (UTC)

::::::: Pidasin silmas, et probleem artiklite nimedega tekib just juhul, kui on samal ajal olemas linn (asula) ja samanimeline haldusüksus, mis ei lange asula  piiridega kokku. Andres 10. september 2006, kell 10:39 (UTC)

:::::Palun edaspidi vähem isiklikuks pööravaid märkusi ja keskendumist asja sisule!

:::::: Kus need isiklikuks pööravad märkused on? See on ju sisuline jutt. Sina ju rõhutad, et tuleb kasutada kaarti. Metsavenna argumendid on minu meelest veenvad. Andres 10. september 2006, kell 10:09 (UTC)

::::::: Ta on kokku pannud linnastumise (linna kui asula kasvamise üle oma halduspiiride) ja omavalitsusüksuste ametliku nimed. See on pudru ja kapsad. Linnaks olemise üks kriteerium on selle elanike tegevusalad. Kui staniitsa elanikud töötavad peamiselt viljapõllul, karjamaal ja traktoriremonditöökojas, siis ei ole tegemist linnaga, isegi kui selles staniitsas on elanikke arv neljakohaline. - Urmas 10. september 2006, kell 10:22 (UTC)

:::::::: Minu meelest peab Metsavend silmas olukordi, kus halduslikud piirid on linnastumisest ette jõudnud. Ka Soome puhul  on ju asi selles. Andres 10. september 2006, kell 10:39 (UTC)

:::::::::: Õige küll, aga kas see on argument? Andres 10. september 2006, kell 11:01 (UTC)

:::::Kas oled kursus mõistega "linnalised tegevusalad"? Tead, mille poolest sisuliselt erineb "maaline asula" "linnalisest asulast"? - Urmas 10. september 2006, kell 09:37 (UTC)

:::::: Mis vahet seal on, ka me teame? Jutt on ju sellest, et linnalist asulat võidakse nimetada külaks ja maalist asulat linnaks. Andres 10. september 2006, kell 10:09 (UTC)

::::::: Linn ei ole maaline asula!!! Soome kaupunki võib olla omavalitsusüksus, mille alal asuvad maa-asulad ja tegeldakse mh põllumajandusliku tootmisega (kasvatatakse vilja, peetakse karja). - Urmas 10. september 2006, kell 10:22 (UTC)

:::::::: Jah, seda ta sageli ongi. Aga ma ei saa seda ju teisiti tõlkida kui "linn". Seega on sõnal "linn" kaks tähendust, ja see ongi see, mis segadust tekitab. Selle segaduse me peamegi hajutama. Andres 10. september 2006, kell 10:39 (UTC)

:: Mis tähendab "põhiartikkel"? Meil on ju eraldi näiteks Aa ja Aa vald. Me võime ka Soome puhul kasutada sõna "vald", välja arvatud juhtudel, kui omavalitsusüksust nimetatakse linnaks ja ka selle keskusasula on asulana on linn.

:::Selles asi ongi, et Soome puhul tuleks teha artiklid stiilis "Uusikaupunki" ja "Uusikaupunki linn". Esimene on asula, teine omavalitsus. Vahet pole, kas omavalitsust nimetada 'linn' või 'vald' - asulad tema alal jäävad ikka samaks, mis nad olid. Kahjuks meenutab olukord Soome linnade ümber mulle seda, kui hobune värvida musta-valge-triibuliseks ja nimetada 'sebra', siis leidub uskujaid, kes teda ka sebraks peavad. - Urmas 10. september 2006, kell 08:57 (UTC)

:: Ja kui tabel on mõeldud asulale, siis võib ju selle asemel kasutada haldusüksuse tabelit.  Mina näiteks ei tee välimuse järgi üldse vahet, kas tegu on haldusüksuse või asula tabeliga. Arvan, et tavalugejale (kes ise ei ole entsüklopeedia koostaja) on  ükskõik, millist malli kasutatakse. Andres 10. september 2006, kell 08:48 (UTC)

::: Kui pead haldusüksuse malli all silmas "provintsi malli" siis vahe on selles et linna mallis on geograafilised koordinaadid lisatud ja ei ole keskust.

Tarmoga põhimõtteliselt nõus. Ütleksin ainult seda, et tabelisse tuleks kanda ühemõtteliselt mõistetavad andmed. Kui selleks, et saada teada, mida on mõeldud, tuleb vaadata teksti, siis pole selliseid andmeid üldse mõtet tabelisse kanda.  Andres 10. september 2006, kell 10:45 (UTC)

:Ma ei taha nõustuda sellega, et iga omavalitsus otsustab ise, mis ta pindala on. Argentiina provints Tulemaa peab veerandit Antarktikat enda alla kuuluvaks, mida aga teised riigid ei aktsepteeri. Taivo 10. september 2006, kell 14:04 (UTC)

:: "erandid kinnitavad reeglit". Alati tuleb erandeid, nende puhul peab siis eraldi vaatama. Nii et kas proovime leida lahendust või püüame tõestada kellel õigus on ja miks üht moodi teha ei saa?

:: Pealegi võhikuna, minu teada Antarktika "valdusi" ei loeta ühegi riigi pindala hulka. --TarmoK 10. september 2006, kell 19:39 (UTC)
Eespool Urmas imestas, kuidas vikipeedia lugeja on lõpetanud kooli, kui ta geograafiast midagi ei tea. Minu meelest me teeme vikipeediat ka nendele, kes veel ei ole lõpetanud kooli, vaid alles õpivad selles. Taivo 10. september 2006, kell 14:04 (UTC)

üritasin logot ka siia sisse panna, aga millegipärast ei õnnestu. Vaata Tartu--Hendrix 27. september 2007, kell 19:49 (UTC)

paistab, et probleem on:
*pildi formaadis või
*pildi asukohas--Hendrix 27. september 2007, kell 19:54 (UTC)

:probleem lahenes--Hendrix 27. september 2007, kell 21:27 (UTC)

Kuidas saab saada linna logo pildi õigusi saada? Geonarva 27. september 2007, kell 20:06 (UTC)

:mina lihtsalt küsisin linnavalitsuselt luba.--Hendrix 27. september 2007, kell 20:18 (UTC)
----
oleks heameelega Tartu logo ka Inglise vikisse pannud, aga sealne Eesti linnade mall on nii tehtud, et logo lisamiseks tuleks täitsa uus malli kujundus teha. Aga minu kunstimeele juures...--Hendrix 27. september 2007, kell 20:34 (UTC)
----
Ma jätsin logo parameetri mallist välja. Praeguseks oli seda kasutanud neljas artiklis ja neist omakorda logo jaoks ainult ühes artiklis. Nii et seda parameetrit üsna kindlasti pole tarvis ning ma ei leidnud lipu ja vapi kõrval logole mallis praegu head kohta, nüüd, kui kaks esimest on mallis kompaktsemalt paigutatud. Pikne 22. mai 2019, kell 21:51 (EEST)

{{{omakeelne_nimi_3}}} {{{5}}}
{{{6}}}

The above construct is so ugly that I need eye surgery after having looked at it. Can someone please rewrite this template to use modern {{#if: ... | ...}} conditionals instead? --LA2 8. november 2007, kell 21:15 (UTC)

Mis te arvate kui teha mallile kast ka ümber? Minu arust on see mall praegu kuidagi tähelepandamatu ja ebamäärane. Kast annaks kohe konkreetsema olemuse. Vaatasin, et pea kõigis teistes vikides oli linna mallil kast ümber. – WooteleF 5. jaanuar 2008, kell 11:45 (UTC)

Midagi võimalikku siit: Kasutaja:Urmas/Proov ? - Urmas 27. jaanuar 2008, kell 22:18 (UTC)

Siin keegi juba on kirjutanud et võiks nagu koodi välja vahetada... ooki tegingi seda, aga mitte sellepärast, et too kood kole oleks olnud, vaid pigem seetõttu et HiddenStructure'iga võivad tekkida probleemid, kui miski automaatse updaidi käigus css failid välja vahetatakse. inglisvikis saab sellise koodi tulemusena näiteks terve posu roheliseks värvitud teksti. -- Ahsoous 10. jaanuar 2008, kell 00:53 (UTC)
===Kadunud hääldus===

Hääldust ei ole millegipärast enam näha. --Metsavend 2. veebruar 2008, kell 14:09 (UTC)
===Koordinaadid===

Koodivahetuse järel paigutab mall kõik asulad ida- ja põhjapoolkerale. Vt nt Auckland ja Buenos Aires. Paluks korda teha. - Urmas 3. veebruar 2008, kell 18:25 (UTC)

:Hääldust ei ole millegipärast enam näha. --Metsavend 2. veebruar 2008, kell 14:09 (UTC)

:Koodivahetuse järel paigutab mall kõik asulad ida- ja põhjapoolkerale. Vt nt Auckland ja Buenos Aires. Paluks korda teha. - Urmas 3. veebruar 2008, kell 18:25 (UTC)

Praegu saab siin asukoha kaarti lisada ainult nende riikide linnadele, mille kohta on olemas :Mall:Asendikaart. Aga kui ma tahaks asukohakaarti lisada juba valmis pildina (näiteks kui soovitud riigi malli pole), ei ole see võimalik, sest siinne mall kasutab vaikimisi asendikaardi malli. Kas saaks kuidagi nii, et saaks ise asendikaarti pildina lisada? Adeliine 13. aprill 2012, kell 16:40 (EEST)

Aa, selle jaoks on parameeter asendikaardi_pilt. Ei märganud. Adeliine 13. aprill 2012, kell 16:45 (EEST)
----
Minu meelest on kiri asendikaardil eranditeta liigne. Ainuke kaardil kujutatud punktleppemärk tähistab niigi ühemõtteliselt artikli teemaks oleva asula asukohta. Ka varasemad Urmase tehtud asulate asendikaardid on kirjata (nt siin).
Asendikaardi laius 300px pole eelnevaga võrreldes kuigi optimaalne. Detailset asukohta ei anna antud kaart edasi nii ehk naa ja see on praegu pisipiltide vaikelaiusest 220px märgatavalt suurem. 90.190.114.172 23. märts 2013, kell 16:23 (EET)
=== Silt ===
Silt (| silt = Xyxyxy ) viimasel ajal haihtunud, ei tea, miks see hea peaks olema? Oli, oli, ja enam ei ole...--Pietadè (arutelu) 14. aprill 2013, kell 21:06 (EEST)

See kaardikiri lisati siia hiljuti. Kuna keegi vastanud polnud (vt eespoolt), siis jätsin ta jälle ära. Sellises kontekstis ja sellise kaardi peal ei anna kiri midagi juurde ja riivab lihtsalt kartograafile silma. 90.190.114.172 14. aprill 2013, kell 21:25 (EEST)

: Paljudes teistes vikides jälle on, mõnel on veel background color ka taga; minule meeldib, praegune "punn" ei meeldi, on ta siis komedoni moodi või ei ole ;–F; kaartidele ammustest aegadest kirjed lisatud, riivab see siis silma või ei.--Pietadè (arutelu) 14. aprill 2013, kell 21:55 (EEST)

:: See on selline lihtne asendikaart, kus kujutatakse vaid ühe koha asukohta ja see koht on eraldi äramärkimata ühemõtteliselt artikli teema. Erinevaid objekte on erinevate kirjadega tarvis eristada keerulisematel ja informatiivsematel kaartidel. Ma ei tea, kas see üksik kiri on mõnes vikis lisatud sellepärast, et ta tõesti hea, ilus ja kasulik on või sellepärast, et seda lihtsalt saab lisada. Taustavärv on hädapärane abinõu juhuks, kui kiri, kirja paigutus ja kaart ise üldse kokku ei sobi, seda võiks vältida. Kas soovitad praeguse mummu asemel mõnd teist (teise suurusega) punktleppemärki? 90.190.114.172 14. aprill 2013, kell 22:54 (EEST)

::: Mummul pole häda miskit, aga ilma kirjeta pole nii evidentselt arusaadav, et tegemist artikli punktiga, pealegi tõmbaks koos kirjega rohkem pilku endale; ja see on ju optional, nii et ei pea tingimata lisama; aga kui juba kord võimalusena välja pakuti, ja ... mingigi stabiilsus võiks ju olla, IMHO, mitte et teed kümned artiklid kirjega, ja siis äkki jälle seda pole... --Pietadè (arutelu) 14. aprill 2013, kell 23:13 (EEST)

:::: Ei tea, minu meelest see punkt on heledal taustal kontrastselt silmatorkav. Oli küll valikuline, aga vormistus võiks olla ühtne. Tjah, alati võiks arutada enne millegi lisamist või ärajätmist, sellega saavutaks enam stabiilsust. Mulle paraku ei vastatud ja seega taastasin varasema seisu. 90.190.114.172 14. aprill 2013, kell 23:26 (EEST)

::::: Ja nii ongi, et kui oleks natuke kauem maganud, siis polekski vahepeal korraks tagasiilmunud "silti" näinud; kui sellise deletetaktikaga nüüd ka mõnest miljonivikist "üle sõita", siis oleks vist "probleem" lahendatud... (;-E) ja saaks lõpuks (eventually) ka kodumaiskeelsesse v-sse sildi tagasi; mummu mummuks, aga, kus on kirjas, mida see punkt kastis tähendama peaks; kui seletavat silti kõrval pole, siis on arvamisvõimalusi palju; muidugi, pea alati on võimalus klikkida kõrvalolevale keelelingile ja vaadata mõnest teisest vikist, mida see "punn" tähendab...--Pietadè (arutelu) 15. aprill 2013, kell 09:20 (EEST)

::: See on pisut utreeritud. Mida punn siis veel tähendada saaks? Üksikobjekti asendikaardid kui sellised on valdavalt olnud ilma kirjata, varasematel Urmase asendikaartidel, vanematel staatilistel asendikaartidel (kus iga objekti jaoks eraldi fail), ka pindobjekti kujutavate haldusüksuste ja riikide asendikaartidel. Tundub, et mõnes vikis on tehnilistest võimalustest vaimustunult lihtsalt n-ö vint üle keeratud. Kaart on üldiselt seda selgemini loetav ja esteetilisem, mida vähem on seal asjatut kribu (antud juhul paratamatult ka halva paigutusega kirju), kartograafid vähemasti nii mõtlevad. Nimetatud silt ei saa ju ometi olla eesmärk omaette, nii et palun püüame põhjendustele vaatamata seda siia vägisi tagasi mitte suruda.

::: Selgust, tõsi, saaks juurde tuua, kui asendikaardil oleks allkiri (mis muu hulgas ei riku kaardipilti), milles öeldakse, millisel kontuuril asukohta kujutatakse, umbes nii: "Linna asukoht Venemaal" või "Linna asukoht Pihkva oblastis". Hiirega kaardi kohale minnes, küll seda infot näitatakse, aga võib-olla mitte piisavalt silmatorkavalt. Selline allkiri on mõnes vikis automaatne, aga kuna hea sõnastuse jaoks tuleb kohanime käänata ja see asja keeruliseks teeb, siis pole ma siin vastavat lahendust esialgu sisse viinud. Samas pole varasemate asendikaartide juures valdavalt käsitsi kirjutatud pildiallkirjugi vajalikuks peetud. 90.190.114.172 15. aprill 2013, kell 10:16 (EEST)
Palun jätame siit selle asjatu ja koleda kaardikirja siiski ära. Ma ei näe selle lisamiseks muud põhjust, kui et seda saab lisada. Vaevalt varasemaaegsed kaarditegijad oskasid näiteks siin, siin või siin täpi juures linnanimest puudus tunda. Neil puhkudel on kaarditegijad tundnud vastutust selle eest, milline kaardipilt välja näeb, aga siin malli parameetritega mängides unustatakse see vist ära. Samahästi võiks siin kaardil punase sisse kirjutada, et see on see, millest selles artiklis on juttu, aga seda ei tehta ju kuskil. Kui mõnes teise viki asendikaardi mallil ka on mõnel juhul linnanimi, siis me ei pea seda mõtlematult järgi tegema. Pikne 29. september 2013, kell 19:47 (EEST)

Kirjel (sildil) siiski informatiivne tähendus. Oleneb ka kaardist, kuidas välja näeb (näit osa kirjest maismaal, osa veel; erinevad kaardid erinevalt liigendatud jne); võib-olla olen kaardikauge inimene, aga konkreetse asula artikli juures meeldib mulle küll, kui kaardil nimi kenasti loetav on; punkti-mummu suhtes siiski eriarvamusel, ehk tähendab punane punkt hoopistükis vulkaani võib teab veel mida. Nagu juba eespool ütlesin, kui kustutama hakata, ehk siis kustutada nt ingliskeelsest vikist ka silt ära, ja vaadata kauaks see niiviisi jääb. — Pietadè 29. september 2013, kell 19:59 (EEST)

: Kaardikiri on üldiselt muidugi informatiivne, aga antud juhul, kui kaardil kujutatakse ainult ühe objekti asukohta, siis ei saa ta minu meelest öelda midagi, mis ütlemata selge pole. Linnaartikli infokasti asendikaardil kujutatakse vulkaani asukohta? Siis võiks ju ühtlasi küsida, kas konkreetse linna artikli infokastis toodud elanikearv pole ehk hoopis mõne haldusüksuse elanike arv ja kas koordinaadid pole hoopis mõne kiriku koordinaadid. Inglise viki asjadesse ma sekkuda ei taha ja nagu öeldud, kõike ei pea järelemõtlemata tegema nii nagu seal. Pikne 29. september 2013, kell 20:45 (EEST)

:: Sildi lisamine ei ole kohustuslik, ja eks lisaja ikka vaatab ka, kas sobib lisada või ei (kasahhidel on mingi pulseeriv täpp, mida nt Itaalia puhul võib tõesti ka vulkaaniks pidada); mina olen viimastel sadadel kordadel sildi kirje lisanud, ja ei leia, et tulemus äärmiselt eemaletõukav oleks, või siis inetu; aga eks tugevama jõuga võib oma maitset ikka peale suruda, mis parata. Muuseas, minu ajal on see sildi asi juba teist korda... — Pietadè 29. september 2013, kell 21:05 (EEST)

::: On jah ülearune ja kole. Jätame ära. --Epp 29. september 2013, kell 21:10 (EEST)

:::: Kaks arvavad seega, et (valikuliselt lisatav) selgitav kirje maakaardil on kole (?, mis see tähendab), mina olen kolmas ja nii ei arva. (Kirjutage siis nt itaallastele, inglastele jt ka, et kole) – Pietadè 29. september 2013, kell 21:16 (EEST)

:: mina isiklikult arvan, et kohanimi punkti juures kaardil on lausa kohustuslik element. 30. september 2013, kell 00:25 (EEST)

: Ei tea, kes siin kellele oma maitset peale surub. Siin on põhjendatud, miks mida teha kartograafilis-esteetilises mõttes, kuidas varasemalt üldiselt on tehtud ning vastu pole väidetud muud kui, et kirjata on täpi tähendus ebaselge, kuigi kontekst tegelikult tõlgendamisruumi ei jäta. Veel lisaks, kaardikirjade paigutus on peen kunst. Kui võimalik, ei paigutata kirja  piiride peale ja eriti mitte rannajoone peale, seega automaatse lahendusega ei ole harilikult võimalik head tulemust saada. Teiseks, kaarti peetakse üldiselt seda selgemini loetavaks, mida vähem on seal informatsiooni, mida parasjagu näidata tarvis ei ole ning ühe nähtuse kujutamiseks valitakse üks kujutusviis. See, millise ühe punktobjekti asendikaardiga on konkreetse linna infokastis tegu, on niigi näidatud selle infokasti pealkirja ja ülejäänud sama objekti kirjeldavate näitajatega, seega ei ole tarvis sama asja kaardil uuesti öelda. Kuna selle kaardikirja valikulisus võimaldab antud kontekstis vaid väärkasutust ja et asulaasendikaartide vormistus oleks ühtlasem, siis on minu meelest parem seda valikulisust mitte võimaldada. Kui kaardil kujutataks mitme objekti asukohta, siis muidugi poleks iseenesest selge, mis on mis ja kiri punktide juures oleks kohustuslik, aga antud kontekstis nii väita ei saa. "Kole" on lihtsalt kokkuvõte eelnevast põhjendusest. Pikne 30. september 2013, kell 09:50 (EEST)

:: Põhjendust eestpoolt ei leidnud; mis mõttes ühtlasem, kas viki või wiki(de) lõikes? ilma kirjeteta kaardid olid kontuurkaardid, kooliajal, mis siis tuli "koledaks" kirjutada, õigete kirjetega... –Pietadè 30. september 2013, kell 10:32 (EEST)

::: Kui ei tea, siis ei tea. Maitse üle pole mõtet vaielda, sest see ei vii kuhugi. Sõna 'kole' on hinnanguline ja sõltub inimesest. Võib olla pole tähele pandud, aga mõned asulad koosnevad mitmest eraldiasetsevast osast ja siis on see lausa hädavajalik lisandus, aga ka siis kui tegu on kompaktse asulaga võib olla vajadus lisada orientiiriks veel muidki asju. Ja võta või jäta - minu subjektiivne arvamus - linna (või ka näiteks konkreetse mäe) nimi peab olema kaardil kirjas.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 30. september 2013, kell 10:53 (EEST)

:: Tuletan meelde, et jutt on infokastis olevast kaardist, kus kujutatakse ühe objekti asukohta, mitte kaartidest üldiselt. Põhjenduse all pean silmas seda, kui on seletatud, miks on kirja vaja või miks teda ei ole vaja. Selleks, et küsimus poleks pelgalt subjektiivne, ongi püütud mõtestada, mis on milleks. Kui siin kasutataks kaarte, millel oleks muud "orientiirid", siis see muidugi muudaks asja, aga need asendikaardid pole sellised. Kui asula koosneb lahustükkidest, siis võib küll tekkida küsimus, kas teda ei peaks kujutama teisiti kui punktobjektina või millise mõõtkava juures on milline kujutusviis mõistlik. Ühe punktiga väikesemõõtkavaliste asendikaartide juures pole aga ka see küsimus. Pikne 30. september 2013, kell 18:02 (EEST)

::: "Kuna selle kaardikirja valikulisus võimaldab antud kontekstis vaid väärkasutust..." — tuleb siis välja, et olen sadu kordi "väärkasutanud", nujah; üldiselt peaks olema ajaga ka muud peale hakata, kui hakata nt põhjendama, miks alates araablastest, või teab kellest, on tavatsetud kaartidele kirjeid lisada...ons kasulikum selle asemel, et infoboxi teiste vikide eeskujul arendada/parendada, olemasolevat veelgi nudida  – Pietadè 30. september 2013, kell 18:20 (EEST)

:::: Ei olegi tarvis põhjendada, miks üldiselt on kaartidel kirjad (kirjed on midagi muud), küsimus pole selles, vt minu eelmist kommentaari. Pikne 30. september 2013, kell 18:53 (EEST)
=== Silt (jätk) ===
Kavatsen parameetri "silt" siit ära jätta kuna praegusel kujul ja antud kontekstis on tulemus vastuolus kartograafia heade tavadega ning kuna puuduvad asjakohased argumendid selle kasutamise poolt. Pikne 20. juuni 2014, kell 14:54 (EEST)

Üks argument on muidugi selle kasutamine teistes wikides; teine argument on minu puhul näiteks see, et niiviisi paistab paremini silma (nt UKR piiriäärsed linnad), aga võib-olla on tegemist pelgalt minu silmanägemise eripäraga ja sissejuurdunud kaardilugemise harjumustega; ehk siis: vastu kaotamisele. Pealegi, eespool on sel teemal juba juttu olnud.Edasiarendusena, siis poleks ka "label" atribuudil enam mõtet (vt nt Mall:UKRoblastid) ja jätta kõikjale tühjad kontuurkaardid, kusjuures mõnikord ei ole üldse aru saada, mis "latakas" see on ja mis eristab seda naaber"latakatest", IMHO.~ Pietadè (arutelu) 20. juuni 2014, kell 15:04 (EEST)

: Argument oleks see, miks mõnedes (mitte kõigis) vikides saab lisada punkti juurde kirja. Olgu, silmatorkavus on argument küll. Aga kuna silmatorkavuse eest on niigi hoolitsetud (heledal taustal (üksainus) kontrastne leppemärk), siis on minu meelest sellel siiski vähe kaalu. Jah, eespool oli sellest juttu ja kuna parameetri kasutamise poolt asjakohaseid märkusi kuigivõrd tehtud pole, siis järeldan, et võime selle ikkagi ära jätta.

: Palun ärme kaldu antud küsimusest taas kõrvale (sellest mis puudutab infokastis olevat ühe punktiga asukohakaarti). Pikne 20. juuni 2014, kell 15:23 (EEST)

:: Praegu ei ole see malli avavalikus esitatud; ja nii palju võiks autorite erinevatest lähenemisviisidest/vaadetest ehk lugu pidada küll, et mitte hoobilt lihtsalt kõik (aastate jooksul) tehtu kustutada; UKR vikis on võetud kasutusele vilkuv punkt, mis vist peaks viitama sellele, et tegemist on hot spot-iga.Lisaks on selliseid riike ja värvikombinatsioone, kus sildist oleks abi näiteks nägemispuudega inimestele, mida ehk ei saaks samuti kõrvale jätta.Red konflikti ajal (Pietadè (arutelu) 20. juuni 2014, kell 16:11 (EEST)) kirjutatu: Praegu on tegemist siiski valikulise elemendiga, ja väga võimalik, et mõnda artiklisse see (silt) ei sobi, mis on siiski subjektiivne otsustus ja mille peaks lahendama artikli algataja. ~ Pietadè (arutelu) 20. juuni 2014, kell 15:37 (EEST)

: Võiks ju ka paluda mitte lisada artiklitesse midagi, mida pole heaks kiidetud ja hoiduda nii tühjast tööst. Mida varem selle parameetri siit välja võtame, seda vähematele kasutajatele jõuame jätta mulje, et mall peakski nii töötama.

: Millist punktleppemärki kasutada, on iseküsimus, seda võib eraldi arutada.

: Siin mallis on võimalik kasutada ainult üht värvikombinatsiooni. Pikne 20. juuni 2014, kell 16:06 (EEST)

:: Summa summarum, palun Sind, jätame asja praegu nii, nagu on, ja tegeleme millegi kasulikumaga! Pietadè (arutelu) 20. juuni 2014, kell 17:11 (EEST)

: Kaardikirja järele pole vajadust ühegi linna infokastis ja seetõttu ei saa ma aru, miks peaks võimaldama valikuliselt asukohakaarte rikkuda. Minu meelest on see oluline küsimus. Pikne 20. juuni 2014, kell 17:33 (EEST)

:: Praegu tundub see olevat Sinu-minu arutelu; muidugi kurb mõelda, et olen nii palju artikleid jõudnud "ära rikkuda", legaalselt ülevaloleva võimaluse kasutamisega; seda, et "pole vajadust" ütled Sina, mina olen vastupidisel arvamusel, ilmselt ka paljudes teistes keeltes vikide kasutajad/autorid; võimalik, et lisaks on see seotud inimeste nägemise eripäradega. ~ Pietadè (arutelu) 20. juuni 2014, kell 17:59 (EEST)

::: Nõus Piksega. --Epp 21. juuni 2014, kell 01:17 (EEST)

:: See pole lihtsalt maitse küsimus. Eespool on omajagu kaalutlusi sellest, miks midagi tarvis on, ning sellega tuleks arvestada. Neid asju, mida mõnes vikis teisiti tehakse, aga mida me mõtlemata järgi ei torma tegema, on hulgem. Pikne 21. juuni 2014, kell 10:32 (EEST)
"Olgu, aga mina ei pea vajalikuks nõustuda mõne eelöeldud väitega; ..." kas siis kaaskirjajatel tõesti miskit kasulikku teha pole: mis minusse puutub, siis mina ei leia, et EST viki peaks nii (mitmed sõnad mahakriipsutatud) kaugele maailma teistest vikidest suunduma, et lõpuks on teistel info, meil aga EI ole, või on moonutatud, või on keegi selle eesmärgiks seadnud?... Pietadè (arutelu) 21. juuni 2014, kell 23:58 (EEST)

Sa vist räägid endiselt mingist muust asjast (puuduv info? moonutused?). Ja nagu öeldud, kaardikirja ei kasutata igal pool mujal, vaata näiteks vene vikit. Pikne 22. juuni 2014, kell 11:48 (EEST)
Loodan, et keegi ülanurgas oleva lingi "kaart" kallale ei kipu — see viib ju samuti "rikutud" kaartidele, millel kasutatakse kirjeid ehk nimetusi. Pietadè (arutelu) 21. juuni 2014, kell 08:38 (EEST)

Ma ei tea, miks peaks. Jutt polnud sellest kaardist ega isegi mitte seda sorti kaartidest. Pikne 21. juuni 2014, kell 10:32 (EEST)

: Mina leian, et silt punkti juures on isegi kohustuslik.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. juuni 2014, kell 11:17 (EEST)

:: Olgu, aga ma ei pea vajalikuks arvestada põhjendamata seisukohaga. Eeldan lihtsalt, et sa pole kõnealuse kaardi kasutusjuhtude ja eelnevate märkustega tuttav. Pikne 21. juuni 2014, kell 22:09 (EEST)

::: Ah et sinu arvamus on põhjendatud või? Ka praegusel juhul ütlen, et see on täielikult põhjendamata. Üldiselt tundub, et on kaks arvamust: sinu arvamus ja vale arvamus. Mina ütlen, et silt peab olema, kuigi põhjust miks? — ma kirja panna ei oska.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. juuni 2014, kell 00:49 (EEST)

:: Nojah, seda ma kartsin, sa pole lugenud. Eespool on üsna detailselt juttu sellest, miks midagi on vaja ja miks pole. Ma olen valmis laskma ennast ümber veenda küll, aga keegi õieti ei üritagi seda teha (pikast jutust hoolimata), milleks ma muidu asju arutada püüan. Pikne 22. juuni 2014, kell 11:48 (EEST)
Imperatiivses vormis esitatud mahavõtmise põhjendus: "...ilma arutelu ja mõjuva põhjuseta tagasi mitte panna)" [minu esiletõst], räägib mu meelest ise enda eest. Pietadè (arutelu) 25. juuni 2014, kell 19:15 (EEST)Siis tuleb välja, et mina läksin valele teele juba esimese artikliga, milleks oli ITA  wikist võetud html-s Urbino (dateeritud 1. jaanuar 2012), järgmine vist oli Volterra (aprill 2012), kus kasutasin juba viki malli, kaks pool aastat valel teel... ~ Pietadè (arutelu) 25. juuni 2014, kell 19:36 (EEST)

Paraku on elu näidanud, et muudatusi ollakse valmis tegema ilma aruteluta ja sisulisi argumente eirates. Sellest ka selline rõhutus.

Siia malli lisati kaardikiri 2013. aasta veebruaris. Pikne 25. juuni 2014, kell 19:59 (EEST)

: Volterra suhtes eksisin, sinna lisas sildi 11. märtsil 2014 kasutaja nr 193.40.10.180. ~ Pietadè (arutelu) 25. juuni 2014, kell 20:54 (EEST)

:: Mitte et sel suurt tähtust on, aga kui pisut täpsemalt järele vaadata, selgub siiski, et sildi lisasid sina. Pikne 15. juuli 2014, kell 21:24 (EEST)

::: Eksisin vist tõesti, selle numbrilise muudatuse suhtes, praegu vaatan: Viimane redaktsioon: 11. märts 2014, kell 16:44 ja näen muud, st, muudatuse tegija ei ole märgitud IP aadressiga, vaid kasutajanimega...;)Tõtt-öelda olen raskustes andmebaasi käitumise lahtiseletamisega; näiteks, mõne päeva eest sidusin artikli Alampolkovnik inglise :en:Podpolkovnikuga, seal on korrektne wikide loend, eesti artiklis ent on iwikide artiklite loend vale ja ainult "Redigeeri linke" alt tuleb õige loend. ENG-RUS "tuliste" artiklite sidumisel on kohati veelgi kummalisemaid anomaaliaid, aga see sex. Pietadè (arutelu) 15. juuli 2014, kell 22:39 (EEST)
Näen, et endiselt keeldutakse tühistamist põhjendamast. Olgu lisatud, et neid vikisid on veel, kus tehnilistest võimalustest joovastununa sellises kontekstis kaardikirja kasutusele pole võetud, suurematest vikidest peale vene viki näiteks hollandi, rootsi ja uusnorra vikis. Pikne 15. juuli 2014, kell 21:24 (EEST)

"...peale vene viki näiteks hollandi, rootsi ja uusnorra vikis." — see küll nyyd oma huligaansuse põhjendamiseks tõsiselt võetav argument ei ole, MTAK. ~ Pietadè (arutelu) 20. juuli 2014, kell 17:57 (EEST)

: Ei ole küll. Argumendid on eespool. Ja ega ma püüdnudki kellegi teise eest aruteluta tehtud tühistamist põhjendada. Pikne 20. juuli 2014, kell 19:04 (EEST)

:: Konkreetsed "iluvigade parandused" (näiteks sõna 'omavalitsusüksus' asendamine sõnaga 'linn', jne, jne) eeldavad, et kasutaja Pikne ilumaitse on NPOV; endiselt vastupidisel arvamusel olles nendin, et Pikne poolt linna mallis tehtu/tehtav on ehe omaisikliku POV räige pealesurumine (kohati demagoogiasse kalduv), ega saa kuidagi olla NPOV, mis peaks nagu olema eesmärgiks, ja üheks siiakirjutajate kogumit ühendavaks põhimõtteks. ~ Pietadè (arutelu) 31. juuli 2014, kell 23:23 (EEST)

::: See märkus oli nüüd hoopis teisest kontekstist (malli dokumentatsioon). Kui mõni parandus seal polnud nii ilmselt vajalik nagu mulle tundus, siis ole konkreetne. See sõna oli seal tegelikult "haldusüksus" ja sõna millega asendasin oli "asula". See mall siin on tõepoolest eeskätt asula artiklites kasutamiseks, haldusüksuste jaoks on omaette mall. Ma ei ütle, et sa ei võiks oma asja siin n-ö hõõgvel hoida, aga ole hea ja püüa siis ütlemiseks ikka midagi asjakohast leida. Pikne 31. juuli 2014, kell 23:38 (EEST)
Endiselt kasutaja Pikne (1 aasta+ tagasi oli registreeritud kasutaja) argumenteerimata väite vastu olles, lõuna- ja põhjanaabrite "ahtrivees" olles, 5+ miljoni enwikist rääkimata, olen arvamusel, et silt peab olema (wikipeedia ei ole kaardiatlas, jne).—Pietadè (arutelu) 14. september 2016, kell 17:43 (EEST)

Palun selgita, mille üle siin vaidlus käib. Ma ei saa aru ei sellest ega argumentidest. Mis asi on silt?

:"Silt" on see kirje, mis ilmub infoboxi kaardile (juhul kui see väli on täidetud, kui väli on tühjaks jäetud, ei ilmu miskit); meie põhja- ja lõunanaabrid seda kasutavad, enwi-st rääkimata; kui kunagi väljaöeldud väiteid, et teiste puhul on tegemist lapseliku vaimustusega võimaluste ohtruse üle, tõeks pidada, siis on W "lapsestumas"; ise olen endiselt arvamusel, et "silt" peaks olema (seda enam, et keegi ei käse seda sisse kirjutada (| silt = NNNN)).Selle üle vaidlemine ent kaldub olema ajaraisk.—Pietadè (arutelu) 18. september 2016, kell 13:00 (EEST)

Ja Urmase kaartide kohta pole keegi midagi vastanud. Andres (arutelu) 18. september 2016, kell 12:35 (EEST)
Minu meelest pole sellel põhimõttelist tähtsust (vastavust kartograafilise traditsiooniga tuleb tõendada), kas kaardil on silt või mitte, see on rohkem maitseasi. Kui punkti pole näha, siis ei tee kiri ka seda nähtavaks. Ainult et oleks hea, kui igal pool oleks ühtemoodi. Mina isiklikult pooldan kirja ärajätmist, sest nii on minu meelest kaart ilusam ja müra on vähem. Kui lahkarvamused püsivad, tuleb asi ära otsustada hääletusega ja vajaduse korral eelnevalt arutada. Andres (arutelu) 18. september 2016, kell 13:31 (EEST)

Ex pyyan siis kokku võtta: antud mall on rakendatud n³ lehel, aastaid; alul oli "silt" kogu aeg olemas ja kirjutajad, kes seda soovisid, seda ka kasutasid, aastaid, ka Sina, Andres, olid selle kasutamise poolt, n aeg tagasi; tänaseks tahad Sa siis öelda, et kui soovid enda poolt kirjutatu püsima jäämist, siis hääleta (selle üle, mis oli aastaid norm, et, kas ikka oli, norm, ja kirjutajad 'norm'aalsed), siis kirjuta pigem nt urdumundimandi keeles, sealses wikis, sest meie peame siin hääletama... mille üle? Et kas maailm, või säilitame oma nišši ja kustutame kõik, mis meile ei meeldi?"Kaart ilusam", no tulle ES appi... see infokast ei ole ju iluese...Kokkuvõte siis: kirjutame artikleid pigem neis kogukondades, kus peetakse lugu elementaarsetest lepetest...—Pietadè (arutelu) 23. september 2016, kell 16:32 (EEST)

Kv II: kui ca 10 aastat on ristmikul jalakäijate ülekäigurada tähistav silt ja siis u 11ndal aastal otsustab volitamata isik selle kõrvaldada...Pietadè (arutelu) 23. september 2016, kell 17:04 (EEST)

Silt (| silt = Xyxyxy ) viimasel ajal haihtunud, ei tea, miks see hea peaks olema? Oli, oli, ja enam ei ole...--Pietadè (arutelu) 14. aprill 2013, kell 21:06 (EEST)

See kaardikiri lisati siia hiljuti. Kuna keegi vastanud polnud (vt eespoolt), siis jätsin ta jälle ära. Sellises kontekstis ja sellise kaardi peal ei anna kiri midagi juurde ja riivab lihtsalt kartograafile silma. 90.190.114.172 14. aprill 2013, kell 21:25 (EEST)

: Paljudes teistes vikides jälle on, mõnel on veel background color ka taga; minule meeldib, praegune "punn" ei meeldi, on ta siis komedoni moodi või ei ole ;–F; kaartidele ammustest aegadest kirjed lisatud, riivab see siis silma või ei.--Pietadè (arutelu) 14. aprill 2013, kell 21:55 (EEST)

::: Mummul pole häda miskit, aga ilma kirjeta pole nii evidentselt arusaadav, et tegemist artikli punktiga, pealegi tõmbaks koos kirjega rohkem pilku endale; ja see on ju optional, nii et ei pea tingimata lisama; aga kui juba kord võimalusena välja pakuti, ja ... mingigi stabiilsus võiks ju olla, IMHO, mitte et teed kümned artiklid kirjega, ja siis äkki jälle seda pole... --Pietadè (arutelu) 14. aprill 2013, kell 23:13 (EEST)

:::: Ei tea, minu meelest see punkt on heledal taustal kontrastselt silmatorkav. Oli küll valikuline, aga vormistus võiks olla ühtne. Tjah, alati võiks arutada enne millegi lisamist või ärajätmist, sellega saavutaks enam stabiilsust. Mulle paraku ei vastatud ja seega taastasin varasema seisu. 90.190.114.172 14. aprill 2013, kell 23:26 (EEST)

::: On jah ülearune ja kole. Jätame ära. --Epp 29. september 2013, kell 21:10 (EEST)

:::: Kaks arvavad seega, et (valikuliselt lisatav) selgitav kirje maakaardil on kole (?, mis see tähendab), mina olen kolmas ja nii ei arva. (Kirjutage siis nt itaallastele, inglastele jt ka, et kole) – Pietadè 29. september 2013, kell 21:16 (EEST)

:: mina isiklikult arvan, et kohanimi punkti juures kaardil on lausa kohustuslik element. 30. september 2013, kell 00:25 (EEST)

:: Põhjendust eestpoolt ei leidnud; mis mõttes ühtlasem, kas viki või wiki(de) lõikes? ilma kirjeteta kaardid olid kontuurkaardid, kooliajal, mis siis tuli "koledaks" kirjutada, õigete kirjetega... –Pietadè 30. september 2013, kell 10:32 (EEST)

::: "Kuna selle kaardikirja valikulisus võimaldab antud kontekstis vaid väärkasutust..." — tuleb siis välja, et olen sadu kordi "väärkasutanud", nujah; üldiselt peaks olema ajaga ka muud peale hakata, kui hakata nt põhjendama, miks alates araablastest, või teab kellest, on tavatsetud kaartidele kirjeid lisada...ons kasulikum selle asemel, et infoboxi teiste vikide eeskujul arendada/parendada, olemasolevat veelgi nudida  – Pietadè 30. september 2013, kell 18:20 (EEST)

:::: Ei olegi tarvis põhjendada, miks üldiselt on kaartidel kirjad (kirjed on midagi muud), küsimus pole selles, vt minu eelmist kommentaari. Pikne 30. september 2013, kell 18:53 (EEST)

Kavatsen parameetri "silt" siit ära jätta kuna praegusel kujul ja antud kontekstis on tulemus vastuolus kartograafia heade tavadega ning kuna puuduvad asjakohased argumendid selle kasutamise poolt. Pikne 20. juuni 2014, kell 14:54 (EEST)

: Argument oleks see, miks mõnedes (mitte kõigis) vikides saab lisada punkti juurde kirja. Olgu, silmatorkavus on argument küll. Aga kuna silmatorkavuse eest on niigi hoolitsetud (heledal taustal (üksainus) kontrastne leppemärk), siis on minu meelest sellel siiski vähe kaalu. Jah, eespool oli sellest juttu ja kuna parameetri kasutamise poolt asjakohaseid märkusi kuigivõrd tehtud pole, siis järeldan, et võime selle ikkagi ära jätta.

: Palun ärme kaldu antud küsimusest taas kõrvale (sellest mis puudutab infokastis olevat ühe punktiga asukohakaarti). Pikne 20. juuni 2014, kell 15:23 (EEST)

: Võiks ju ka paluda mitte lisada artiklitesse midagi, mida pole heaks kiidetud ja hoiduda nii tühjast tööst. Mida varem selle parameetri siit välja võtame, seda vähematele kasutajatele jõuame jätta mulje, et mall peakski nii töötama.

: Millist punktleppemärki kasutada, on iseküsimus, seda võib eraldi arutada.

: Siin mallis on võimalik kasutada ainult üht värvikombinatsiooni. Pikne 20. juuni 2014, kell 16:06 (EEST)

:: Summa summarum, palun Sind, jätame asja praegu nii, nagu on, ja tegeleme millegi kasulikumaga! Pietadè (arutelu) 20. juuni 2014, kell 17:11 (EEST)

: Kaardikirja järele pole vajadust ühegi linna infokastis ja seetõttu ei saa ma aru, miks peaks võimaldama valikuliselt asukohakaarte rikkuda. Minu meelest on see oluline küsimus. Pikne 20. juuni 2014, kell 17:33 (EEST)

:: Praegu tundub see olevat Sinu-minu arutelu; muidugi kurb mõelda, et olen nii palju artikleid jõudnud "ära rikkuda", legaalselt ülevaloleva võimaluse kasutamisega; seda, et "pole vajadust" ütled Sina, mina olen vastupidisel arvamusel, ilmselt ka paljudes teistes keeltes vikide kasutajad/autorid; võimalik, et lisaks on see seotud inimeste nägemise eripäradega. ~ Pietadè (arutelu) 20. juuni 2014, kell 17:59 (EEST)

::: Nõus Piksega. --Epp 21. juuni 2014, kell 01:17 (EEST)

Sa vist räägid endiselt mingist muust asjast (puuduv info? moonutused?). Ja nagu öeldud, kaardikirja ei kasutata igal pool mujal, vaata näiteks vene vikit. Pikne 22. juuni 2014, kell 11:48 (EEST)
Loodan, et keegi ülanurgas oleva lingi "kaart" kallale ei kipu — see viib ju samuti "rikutud" kaartidele, millel kasutatakse kirjeid ehk nimetusi. Pietadè (arutelu) 21. juuni 2014, kell 08:38 (EEST)

Ma ei tea, miks peaks. Jutt polnud sellest kaardist ega isegi mitte seda sorti kaartidest. Pikne 21. juuni 2014, kell 10:32 (EEST)

: Mina leian, et silt punkti juures on isegi kohustuslik.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 21. juuni 2014, kell 11:17 (EEST)

:: Olgu, aga ma ei pea vajalikuks arvestada põhjendamata seisukohaga. Eeldan lihtsalt, et sa pole kõnealuse kaardi kasutusjuhtude ja eelnevate märkustega tuttav. Pikne 21. juuni 2014, kell 22:09 (EEST)

::: Ah et sinu arvamus on põhjendatud või? Ka praegusel juhul ütlen, et see on täielikult põhjendamata. Üldiselt tundub, et on kaks arvamust: sinu arvamus ja vale arvamus. Mina ütlen, et silt peab olema, kuigi põhjust miks? — ma kirja panna ei oska.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. juuni 2014, kell 00:49 (EEST)

Paraku on elu näidanud, et muudatusi ollakse valmis tegema ilma aruteluta ja sisulisi argumente eirates. Sellest ka selline rõhutus.

Siia malli lisati kaardikiri 2013. aasta veebruaris. Pikne 25. juuni 2014, kell 19:59 (EEST)

: Volterra suhtes eksisin, sinna lisas sildi 11. märtsil 2014 kasutaja nr 193.40.10.180. ~ Pietadè (arutelu) 25. juuni 2014, kell 20:54 (EEST)

:: Mitte et sel suurt tähtust on, aga kui pisut täpsemalt järele vaadata, selgub siiski, et sildi lisasid sina. Pikne 15. juuli 2014, kell 21:24 (EEST)

"...peale vene viki näiteks hollandi, rootsi ja uusnorra vikis." — see küll nyyd oma huligaansuse põhjendamiseks tõsiselt võetav argument ei ole, MTAK. ~ Pietadè (arutelu) 20. juuli 2014, kell 17:57 (EEST)

: Ei ole küll. Argumendid on eespool. Ja ega ma püüdnudki kellegi teise eest aruteluta tehtud tühistamist põhjendada. Pikne 20. juuli 2014, kell 19:04 (EEST)

:: Konkreetsed "iluvigade parandused" (näiteks sõna 'omavalitsusüksus' asendamine sõnaga 'linn', jne, jne) eeldavad, et kasutaja Pikne ilumaitse on NPOV; endiselt vastupidisel arvamusel olles nendin, et Pikne poolt linna mallis tehtu/tehtav on ehe omaisikliku POV räige pealesurumine (kohati demagoogiasse kalduv), ega saa kuidagi olla NPOV, mis peaks nagu olema eesmärgiks, ja üheks siiakirjutajate kogumit ühendavaks põhimõtteks. ~ Pietadè (arutelu) 31. juuli 2014, kell 23:23 (EEST)

Palun selgita, mille üle siin vaidlus käib. Ma ei saa aru ei sellest ega argumentidest. Mis asi on silt?

Kv II: kui ca 10 aastat on ristmikul jalakäijate ülekäigurada tähistav silt ja siis u 11ndal aastal otsustab volitamata isik selle kõrvaldada...Pietadè (arutelu) 23. september 2016, kell 17:04 (EEST)

Kas siia kasti ei saa panna nt sellist lisarida: Asustustihedus ... in/km²; praegu on nii, et teistest vikidest siia andmeid tuues tuleb tavaliselt tihtipeale kolmest kohast vaadata: üks  elanike kogus infokastis, teine tavaliselt artikli esilauses ja siis tuleb veel elanikkonna dünaamika graaf ka sisse, kus jällegi kolmas variant...; seda "asustustihedust" peaks vist saama ka automaatikaga teha — et kui pindala ja inimeste arv olemas, siis tuleb tihedus selle järgi. Mo meelest mugavam, seda enam, et elanikkonna arv pidevas muutumises ja artiklis mitmes kohas selle muutmine ei näi otstarbekas.--Pietadè (arutelu) 14. aprill 2013, kell 21:55 (EEST)

Asustustiheduse välja põhimõtteliselt saab lisada, tehniliselt umbes nii nagu kirjeldad (vaid komaga arvutamine võib pisut nuputamist nõuda, kuna tarkvara tunneb kümnendkoha eraldajana punkti). Aga mina isiklikult ei tunne siin selle välja järele kuigivõrd puudust, kuigi mõnes vikis selline asi jällegi on. Linnad on nii ehk naa enamvähem tiheda asustusega ja seetõttu pole see siinkohal spetsiifiline näitaja nii paljuütlev kui näiteks riigi või haldusüksuse puhul. 90.190.114.172 14. aprill 2013, kell 22:47 (EEST)

: kui mingis punktis elab nt 2,5 in km², huvitav, kas see tähendab siis seda, et elab kaks elusat inimest ja lisaks neile ka üks mitte nii väga elus inimene, ehk siis 0,5 inimest; nt Itaalias on üle 8000 omavalitsusühiku (comune) ja nt Milano/Rooma comunede miljonid versus mägicomunede mõned kümned – asustustihedus ikka küllaltki erinev (Roomas 2 796 102 elanikku, Pedesinas 32 elanikku; suurim asustustihedus 11 518,38 in/km², väikseim 0,82 in/km²) --Pietadè (arutelu) 14. aprill 2013, kell 23:07 (EEST)

:: Jah, äärmuslikke näiteid muidugi leiab, aga minu jaoks on küsitav, kas see on ikkagi linna juures olulisemapoolne näitaja, mida esile tõsta. Lisaks, n-ö mägivaldade puhul räägime pigem haldusüksuse asustustihedusest. 90.190.114.172 14. aprill 2013, kell 23:26 (EEST)
Siia saaks nüüd sisse panna selle asustustiheduse värgi samamoodi, nagu :Mall:Provints teeb. Kas keegi paneks sisse, palun? Ma ei tunne nii hästi seda süntaksit. Adeliine 17. aprill 2015, kell 12:06 (EEST)

Vähemalt esimestel vaadatud 500+ asendikaardil on kirje: "Avaldistõrge: Ootamatu /-tehtemärkpx;top:-Avaldistõrge: Ootamatu /-tehtemärk". ~ Pietadè 7. detsember 2013, kell 21:43 (EET)
Näiteks Itaalia puhul algab see anomaalia Roomast (Opera, Chrome, FF...) ~ Pietadè 7. detsember 2013, kell 21:54 (EET)
Nüüd paistab korras olevat, tegijal juhtub ;-) ~ Pietadè 7. detsember 2013, kell 22:29 (EET)

Panin lipu, vapi ja asendikaardi pilte tõmbama Wikidatast. Aga mingil põhjusel kadus ära triip lipu ja pindala vahelt. Võrdle Tallinn ja 's-Hertogenbosch. Palun aidake korda teha, ma ei oska. Adeliine 12. juuli 2016, kell 18:28 (EEST)

Ma ei tea, kas tõmbab, aga kui lippu või asendikaarti ei ole, siis tuleb infoboksi inetu tekst 250px. --Metsavend 12. juuli 2016, kell 19:29 (EEST)

:Hmm, okei. Siis tuleks nii teha, et kui Wikidatas ka ei ole, siis ei näitagi. Elanike arvu parameetriga ju nii ongi, aga ma ei oska sealt seda üle võtta. Adeliine 12. juuli 2016, kell 19:46 (EEST)
Mina panin tähele, et tolles artiklis kadusid ka lipu link ja vapi link. Andres (arutelu) 12. juuli 2016, kell 20:52 (EEST)
Meil on mitme riigi juures ilusad Urmase tehtud asendikaardid. Ega need kaduma ei lähe? Andres (arutelu) 12. juuli 2016, kell 20:53 (EEST)

Lipu ja vapi lingi parameetrid võtsin ise välja.

Kui artiklis on malli asendikaardi pilt pandud, siis see on esmane ja Wikidatast sinna automaatselt midagi asemele ei lähe, kui käsitsi mallist parameetri väärtust ei kustutata. Adeliine 12. juuli 2016, kell 21:03 (EEST)

: Miks Sa võtsid need välja siis? Andres (arutelu) 12. juuli 2016, kell 21:10 (EEST)

::Vastasin artikli arutelus. Adeliine 12. juuli 2016, kell 21:25 (EEST)
, kas saad aidata? Adeliine 13. juuli 2016, kell 12:09 (EEST)
Kas ei võiks seniks vana tagasi panna? Andres (arutelu) 14. juuli 2016, kell 12:26 (EEST)
Kas ei võiks seniks vana tagasi panna? Andres (arutelu) 14. juuli 2016, kell 13:45 (EEST)
Panen siis tagasi? Andres (arutelu) 14. juuli 2016, kell 15:29 (EEST)
Võib-olla Vikiandmetes määratud piltide vaikimisi näitamine pole hea mõte. Mõnel juhul me ei taha näidata seal antud pilti ega ka mingit muud saadaolevat pilti. Näiteks artiklis Põlva oli vapp ja lipp infokastist välja jäetud, kuna tegu pole enam ametliku sümboolikaga. Asendikaardi kohal võib nähtavasti olla ka selline pilt, mis dubleerib allolevat liitpilti (Mall:Asendikaart), kui mõlemad näitaks asukohta enamvähem samal kontuuril. Hakkab silma, et Vikiandmetest on praegu päritud tõlkimata kirjadega kaarte, mida esialgu (tõlkimata kujul) ehk ei tarvitseks artiklitesse panna. Näiteks Prantsusmaa linnade puhul hakkavad silma veel selliseid asendikaardid, mis pole pole tegelikult asendikaardid ja on paljudel juhtudel väljaspool infokasti juba toodud. 90.190.58.17 13. juuli 2016, kell 21:10 (EEST)

Jah, me kaotame kontrolli oma artiklite üle. Andres (arutelu) 14. juuli 2016, kell 12:26 (EEST)

:Põlva probleem on lahendatav, aga mina tehniliselt ei oska. Wikidatas saab määrata kõigile andmetele daatumeid, mis seisuga need on või mis ajal kehtisid. Ja mallis määrata, et näitaks praegust seisu (ja kui ei ole, siis ei näitaks üldse).

:Põhimõtteliselt on teatud kontrolli kaotamine vajalik, kui me tahame ajaga kaasas käia ja automatiseerimisest tulevat kasu nautida. Aga kõik juhtub aegamööda, katsetame ja leiame kitsaskohad üles, et saaksime need lahendada. Adeliine 14. juuli 2016, kell 12:55 (EEST)

:: Kui Wikidatas midagi muudetakse, me ei pane seda tähele. Andres (arutelu) 14. juuli 2016, kell 13:46 (EEST)

:::Aga miks me peaks seda tähele panema? Kui muudetakse pahatahtlikult või ekslikult, siis küll keegi teine märkab, kui mitte meie. Kui ajakohastatakse, peavad ka sinna vanad andmed kõrvale alles jääma ja kes tahab ajaloost kirjutada (või ka lihtsalt vanu andmeid vaadata), saab need sealt kätte. Käsitsi kõiki andmeid kõigis Vikipeediates ei jõua ajakohastada ju. Vikipeedia üks mõte ja ülesanne on olla nii ajakohane kui võimalik. Adeliine 14. juuli 2016, kell 15:20 (EEST)

:::: Ah, et Wikidatast saab vanad andmed kätte? See on küll hea asi.

:::: Mõtlen seda, et kui sinna pannakse näiteks dubleeriv kaart, mis pole asendikaart. Andres (arutelu) 14. juuli 2016, kell 15:27 (EEST)

:: Saab küll tehniliselt igasuguseid lisatingimusi seada, aga see ei pruugi olla otstarbekas. Näiteks kui määrata vapi pildifaili nime juures vapi staatus ja teatud staatuses olemise aeg, siis nende atribuutide kasutamist arvavasti ei saa Vikiandmetes kohustuslikuks teha ja tegelikult ikkagi keegi ei jälgiks, kas näidatakse ainult selliseid pilte, mida tahame, et näidataks. Sama siis, kui määrata, et pärime Vikiandmetest vaid teatud tüüpi asendikaardi (vastavad atribuudid ilmselt ka puuduvad seal praegu).

:: Koordinaatide ja elanike arvuga on mõnevõrra lihtsam. Need on lihtsamal ja n-ö universaalsemal kujul andmed. (Muidugi seni, kuni me ei soovi hakata infokastis täpsustama, mis laadi elanike arvu seal näitame, üldiselt pole seda praegu tehtud.) Kui juhtub, et need andmed tulevad Vikiandmetest valesti, siis on tõesti peaaegu alati lihtsalt vaja viga parandada.

:: Tore muidugi, kui saab asju automaatselt näidata, aga mõnd asja, mida küll saaks Vikiandmetest pärida, on arvatavasti ikkagi otstarbekam artiklitesse käsitsi sisestada. 90.190.58.157 14. juuli 2016, kell 18:07 (EEST)

::: Selle peale ma mõtlesin ka, et rahvaarvu laadi oleks hea näidata. Seda ei ole infokastis alati näidatud, aga mõnikord siiski. Andres (arutelu) 14. juuli 2016, kell 22:28 (EEST)

:Kiputakse kurtma, et me linnaartiklite juures olevad mallid on piiratud sisuga (võrrelda nt London ja :en:London). Mõneti mõistetav, kui vaadata, kuivõrd infoga üleküllatud on selle malli ingliskeelne vaste. Samas võiks ehk tõesti seda lõhet natuke koomale tõmmata ja mõned täiendavad parameetrid siinsesse malli lisada.

Lisasin prooviks ühe parameetri. Aga muidu võiks läbi arutada, et mida lisada tasuks ja siis miskit juurde panna (nt keskmine kõrgus, linnapea nimi jne). Andmed ise saaks võtta Wikidatast. Ivo (arutelu) 27. märts 2017, kell 12:49 (EEST)
Ühtlasti tuleks minu meelest ümber kirjutada kasutama infokasti stiili. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 29. märts 2017, kell 00:34 (EEST)

See mall tuleks asendada koondmalliga , mis tõsi küll, vajab hetkel mõningast parandust. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. mai 2018, kell 13:34 (EEST)

Soovitan lisada asulate, linnade jne mallidesse ka esmamainimse aasta :) suwa 1. september 2018, kell 12:33 (EEST)

Nüüd on lisaks varasematele kaardiparameetritele võimalus kasutada parameetrit |osm= väärtusega "jah", kui OSM-is on asula piirid, mida dünaamilisel kaardil esile tõsta (vt Malli arutelu:Kaart). Ainult et ma pole kindel, kas seda on mõtet kasutada, kui artikli päises lahtiklapitaval kaardil on sama piir juba esile tõstetud. Kui seda kasutada, siis tuleks alati enne veenduda, et näidatakse õiget piiri, mitte näiteks laiema haldusüksuse piiri või tiheasustuse piiri, mille mõni OSM-i kasutaja oma suva järgi on piiritlenud (mõne välismaa asula puhul tuleb seda ette, Eesti omad peaks korras olema).
Taastasin asendikaardi enamvähem varasemal kujul, aga jätsin praegu alles lahenduse, millega näidatakse asendikaarti kõigis malliga artiklites (kui parameetri "asendikaart" väärtus sisestamata, siis selleks riik Vikiandmete järgi). Vist peaks ka selle taastama nii, et kaarti näidatakse vaid siis, kui parameetri väärtus on ikkagi sisestatud. Praegu on omajagu artikleid, kus asendikaart dubleerib parameetri "asendikaardi_pilt" alla pandud kaarti ja kus viimast võiks eelistada (nt Busan, Monaco-Ville). Pikne 5. aprill 2019, kell 19:54 (EEST)

Tegin praegu nii, et kui kasutatud on parameetrit "asendikaardi_pilt", siis automaatselt teist asendikaarti ei näidata. Pikne 22. mai 2019, kell 21:51 (EEST)

Kodulehe aadressi minu meelest pole hea Vikiandmetest võtta. Sealt tulevad kohati üsna suvalised lingid, näiteks linna artiklis valla kodulehe aadress (Linköping, Tønsberg) või lingid mingitele turismisaitidele või muudele erasaitidele (nt Akko), mille puhul pole selge, miks neid esile tõsta. Üldse võiks infokastides välislinke vältida, need võiks olla kõik ühtviisi ühes kohas artikli lõpus. Seal saab ka täpsemalt öelda, mis saidiga on tegu, nii et oleks selgem, miks link on ära toodud. Pikne 22. mai 2019, kell 21:51 (EEST)

Jätsin selle ära. Lisaks eelnevale, osas artiklites oli mitmest aadressist kokku liidetud vigane link (Vikiandmetes mitu aadressi). Pikne 15. detsember 2019, kell 11:12 (EET)

Muutsin nende nimede vormistust kompaktsemaks ning lisasin iga keele kohta kolm nimega parameetrit, millega loodetavasti saab senise süntaksi järk-järgult asendada. Senises süntaksis | omakeelne_nimi_1 =  |  |  | omakeelne_nimi_2 =  |  |  on nimega ja nimeta parameetrid vaheldumisi ning sellest on hulk süntaksivigu tekkinud, kuna tühjade kriipsuvahede juures kipuvad kriipsud kaotsi minema.
Nende nimede juures jätab veel soovida, et osas artiklites on piiratud ruumiga lahtritesse lisatud  pikem vabas vormis tekst (mitu nime ühes keeles, ühe nime mitu latinisatsiooni ja seotud märkused). Me võiks kokku leppida, asula infokasti päisesse lisame reeglina iga kohaliku ametliku keele kohta ühe põhilise nime ja vajadusel selle nime ühe põhilise latinisatsiooni. Muud märkused ja põhjalikum teave nimede kohta võiks olla mujal, kas esimeses lauses sulgudes või nimest rääkivas alaosas. Võib-olla võiks ka teha latinisatsioonide jaoks infokasti eraldi sektsiooni nagu on näiteks inglise viki artiklis :en:Pyongyang või siis võiks mõne keele nimede jaoks teha lisatabeli nagu on näiteks :en:Template:Infobox Chinese. Pikne 22. mai 2019, kell 21:51 (EEST)

Parameetri "pilt" kohta võiks siia lisada juhise, et kui pilt infokasti sisse panna, siis võiks tegu olla asula üldvaatega. Pildid muudest konkreetsetest objektidest (nt hoone, muu orientiir), mis pole otseselt asulaartikli teema ja millele infokasti ülejäänud sisu tegelikult pühendatud ei ole, võiks jääda väljapoole infokasti või eraldi artiklisse. Enne oli sellest juttu siin: Arutelu:Thessaloníki. Pikne 1. veebruar 2020, kell 21:11 (EET)

Inglise vikis on asulamallis pildiparameetri nimi "image_skyline". Ma arvan, et siin võiks ka panna nime "pilt" asemele "pilt_üldvaade" vmt, et oleks selgem, milliseid pilte asula infokasti lisada võiks. Pikne 19. oktoober 2023, kell 19:51 (EEST)

häirib, nt võrreldes inglisekeelse variandiga (subdivision). Tänaloodud artiklisse lisasin| subdivision_type = Country <small>{{nobold|([[de jure]])}}</small>{{smallsup|1}}ja alumisele reale| footnotes = {{smallsup|1}} [[United Nations General Assembly Resolution 68/262]] (ÜRO Peaassamblee resolutsioon 68/262).Oluline teave, ja lihtsam on seda lisada infokasti, IMHO (In My Humble Opinion). ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 14. september 2023, kell 19:50 (EEST)

plaan on juurde tekitada parameeter elanikke_päis, mida kuvateks päisena enne pindala-elanikke. Et Malmö jt Rootsi artiklite kastis saaks kuvada teksti "tiheasustusega paikkond" enne pindala-elanikke. Wkentaur (arutelu) 10. märts 2024, kell 22:57 (EET)

Nii et need kaks lahtrit käiks tiheasususega paikkonna kohta, aga ülejäänud infokast tingimata mitte? Mu meelest võiks artiklites ühtviisi jälgida, et kõik infokasti andmed läheks enamvähem täpselt kokku artikli teemaga ja kui ei lähe, siis jätta andmed infokastist välja või jätta terve infokast ära. Ma ei tea, mis selle artikli teema täpselt peaks olema. Kui ehk tiheasustusega paikkond, siis saaks püüda seda avalauses täpsustada, rootsikeelse artikli avalause eeskujul. Pikne 11. märts 2024, kell 22:52 (EET)


Kasutaja arutelu:Kympa

tere tulemast, aga palun pea meeles, et a) siinne tekst peab käima GFDL litsentsi alla ning seega copyrighti märgetega tekst ei kuulu siin avaldamisele b) piltide üleslaadimisel tuleb ära näidata ka pildi allikas ning litsents mille alusel pilti vikipeedias kasutatakse ja taas autoriõigusega kaitstud piltide kohta on vaja luba omada. - [[Kasutaja:Ahsoous|Ahsoous]] 25. veebruar 2006, kell 00.44 (UTC)
Tere tulemast minugi poolt! Loodan, et saad aru, et peame Sinu tekstid Vikipeedia formaadile vastavalt ümber tegema ja Sinu nime nende alt kõrvaldama. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. veebruar 2006, kell 00.50 (UTC)
See ei võta Sinult ära autorlust oma panusele Vikipeediasse. Kui tahad, et Sinu nimi teada oleks, märgi see oma kasutajalehele [[Kasutaja:Kympa]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. veebruar 2006, kell 00.52 (UTC)
Vabandust, et ajakirja Popsti artiklis kuidagi unustasin "p" tähe keskelt ära, vabandused --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 7. oktoober 2006, kell 12:30 (UTC)

Miks Sa panid artiklisse Helgi Sallo tagasi järgneva lõigu? Leheküljel Arutelu:Helgi Sallo on selgitatud, miks see on välja jäetud ning avaldatud mõtteid, mida selle lõigu asemel võiks artiklisse panna.
"Estonia" teatri ooperi- ja operetisolist Helgi Sallo on juba enam kui neli aastakümmet olnud meie vabariigi üks populaarsemaid näitlejaid, kellele on looduse poolt antud nii laulja-, näitleja- kui ka tantsijavõimed. Oma andekuselt võiks teda julgelt kõrvutada Julie Andrewsi, Liza Minnelli, Barbra Streisandi või Shirley MacLaine'iga. Kasvõi juba sellepärast, et Helgi Sallo on sama edukalt, kui mitte pareminigi, toime tulnud rollidega, millega hiilgasid Hollywoodi staarid: Mary Poppins, Sally Bowles, Dolly, Fran Kubelik, La Môme Pistache... Aga kas oleksid needsamad ookeanitagused diivad saanud hakkama näiteks Pipi, Aldonza, Notsu, Golde või ... Õnne tänava Alma nii emotsionaalselt kui füüsiliselt raskete rollidega? Seda ei saa me kunagi teada...
Andres 7. oktoober 2006, kell 21:25 (UTC)
Ma vabandan, et selle tagasi panin, olin peaaegu unustanud, et üldse selle olin korra juba lisanud. Aga see teine lõik ("...Aitäh, Helgi Sallo, et te olemas olete!...) selle võib panna küll Ivar Kümnikule viidates. Ta on niimoodi öelnud ja kirjutanud.
Kympa 13. oktoober 2006, kell 11:33 (UTC)

Palun anna viide, kus see on avaldatud. Andres 13. oktoober 2006, kell 08:46 (UTC)
See oli avaldatud muuhulgas ajakirjas "Popsti" Sallo-intervjuu juures, täpset numbrit ei tea, aasta oli vist 1995. Ja enam-vähem sama sõnastusega jutt ilmus veel kuskil Sallole pühendatud artiklis.

: Kui see tsitaat artiklisse panna, siis peaks olema viide juures. Andres 13. oktoober 2006, kell 09:58 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide Michèle Mercier aastal 1991.jpg, Kümnik-mercier.jpg, Gerard Philipe.jpg juurde vaba litsentsi all avaldatust kinnitav sobiv märgis ja pildi Ivar Kümnik ja Mikk Mikiver filmi "Sissekäik labürinti" võtetel.jpg juurde nii litsentsimärgis kui ka allikas või autor. Aitäh! Pikne 14. aprill 2010, kell 14:53 (EEST)
Palun kirjuta piltide Andrei.jpg, Lollobrigida-kumnik.jpg ja Kumnik-lambert.jpg juurde, kes on autor ja edasta aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et on nõus antud piltide avaldamisega valitud litsentsi all. Pikne 24. mai 2014, kell 23:04 (EEST)


Arutelu:Frédéric Chopin

Poetiseeris ja dramatiseeris tantse Polonez, Mazurek.

Mis see tähendab? Tantsude eestikeelsed nimed on polonees ja masurka. Andres 25. veebruar 2006, kell 00.57 (UTC)

Minu arvates, peaks kasutama nime Fryderyk Chopin, mitte Frédérik... Ka Chopini leheküljel.
Kuna Chopin oli kuulus juba enne seda kui ta vahetas oma nimi ära ja ka poola heliloojana on ta tuntud ikkagi kui Fryderyk. Nii oleks ikka õige. Mis arvate?  Geniu 25. veebruar 2006, kell 19.26 (UTC)Geniu

Võimalikud on põhimõtteliselt mõlemad vaiandid (ENE 1. väljaandes ongi ainult Fryderyk), aga tundub, et tavaliselt kasutatakse nime muutmise puhul viimast nime. Andres 25. veebruar 2006, kell 19.28 (UTC)
Poolakad kasutavad eesnime Fryderyk, sest tema sünninimi oli Fryderyk Franciszek Chopin. Prantsusmaale elama asudes aga võttis ta endale prantsuspärased eesnimed Frédéric-François. Muide, poolakad kirjutavad sageli ka Szopen. Nii et kuigi näiteks ENE 1. väljaandes on ainult Fryderyk Franciszek Chopin, on "Frédéric Chopin" minu meelest täiesti õige. Andres 25. veebruar 2006, kell 09.44 (UTC)
Arvan, peaks olema ikka Fryderyk. Kui ta on poola helilooja siis ikka oleks õige kasutada poola nime.  Frédéric-François = Fryderyk Franciszek. need on samasugused nimed, üks on prantsusepärane, teine poola... Ka saksa, tsehhi jt wikipeedia(te)s on kasutatud esimene nimi. See on minu isiklik arvamus.
Geniu 25. veebruar 2006, kell 20.00 (UTC)Geniu

Fryderyk on pealkirjas ainult poola, tšehhi ja hollandi vikipeedias. Eesti keeles  kasutatakse umbes võrdse sagedusega mõlemat nime, kuid teatmeteosed on viimasel ajal eelistanud nime Fryderyk. Andres 25. veebruar 2006, kell 20.22 (UTC)
Miks mitte siis kasutada esimest varianti?:) Geniu 26. veebruar 2006, kell 19.39 (UTC)Geniu

Põhimõtteliselt võib. Vastuväiteks võib  olla see, et ta muutis oma nime. Andres 26. veebruar 2006, kell 19.46 (UTC)

: kuulge ma ei saa aru, milles siin küsimus on, ta isa oli ju prantslane...- Ahsoous 1. märts 2006, kell 09.50 (UTC)

:: Minu meelest pole sellel mingit tähtsust. Lastele pandi poolakeelsed nimed. Kui minu isa oleks prantslane, ei  annaks see õigustust minu eesnime teisiti kirjutada. Andres 1. märts 2006, kell 15.41 (UTC)

::: nujah ja nüüd oletaks et kui sa venemaal sündind oleks... siis äkki passiametnikule ka ei meeldi ja tahab kirjutada andrei... mis su nimi siis oleks? - Ahsoous 1. märts 2006, kell 16.13 (UTC)

:::: Ühest vastust ei ole. Andres 1. märts 2006, kell 16.26 (UTC)

:::: Antud juhul pole aga minu meelest alust eeldada, et nimed pandi lastele vastu isa tahtmist. Mulle tundub, et Sinu argument ei ole veenev, aga artikli pealkirja asjus ei ole mul kindlat seisukohta. Andres 1. märts 2006, kell 16.28 (UTC)

:::ega mina ka ei oska arvata kelle tahte järgi nimed pandi... aga teades seda kui hästi poolakad praegugi nimesid väänavad siis on siin lihtsalt üks suur küsimärk, mis ta tegelik nimi olema peaks... - Ahsoous 1. märts 2006, kell 20.01 (UTC)

:::: Jah. Kui asjast rohkem teada saame, siis võib-olla osutub üks variant selgelt eelistatavaks. Andres 1. märts 2006, kell 20.09 (UTC)
----
Välja tõstetud Poola artiklist: (Chopin) Ta sündis 1810 Pelazova Wolas, kus tema prantslasest isa töötas koduõpetajana. Ta käis seal mõisas küll vaid paaril korral lapsepõlves, kuid mäletas neid kordi kogu elu. Nii täheldatakse tema helitöödes Masoovia maastikke nostalgiat ja rikast folkloori. 50 kilomeetrit warssavist asub Pelazowa Vola küla, mille mõis ongi tuntus seetõttu, et on seotud Chopiniga – seal lähedal ta ristiti ja sealses kirikus on isegi ristimistunnistus alles. Väga palju on Chopiniga, kes seal koolis käis, veetis oma nooruseaastad, seotud asju ka Varssavis – monumendid, kohvikud, muuseum – Püha Risiti kirikus on isegi urn Chopini südamega. Keha on Pere Lachaise l. Ehk saab siinse artikliga liita. avjoska 3. aprill 2007, kell 12:07 (UTC)
Ma ei saa pildiallkirjast aru. Mis vahe on fotol ja dagerrotüüpial?

See on foto küll, kuid mitte dagerrotüüpia (teatud tehnikas tehtud foto). --Andres (arutelu) 30. märts 2024, kell 19:18 (EET)


Kasutaja arutelu:Mmounties~etwiki

Please leave any messages for me at my enwiki talk page at :en:User talk:Mmounties.  Thank you.

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mmounties~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Malli arutelu:PisiLipp

Vaata Malli arutelu:Riigi lipp

Inglise viki mall en:Template:Flagicon annab rohkem võimalusi. Malliga on kohe võimalik lipu suurust ja variante (sõjalipp) valida.--Tiuks 3. märts 2008, kell 20:57 (UTC)
Kas  võiks riigiks anda Ameerika Ühendriigid ??? suwa 2. august 2008, kell 18:04 (UTC)
Selle malliga on midagi lahti. --Metsavend 15. jaanuar 2011, kell 10:49 (EET)
Pärast kasutaja Rich Farmbrough kategooriate lisamist ei tööta see mall enam. --Metsavend 15. jaanuar 2011, kell 10:53 (EET)
Artiklid näevad ikka liiga jubedad välja. Peaks vähemalt Eesti lipu püüdma korda teha. Ma katsetan. --Epp 15. jaanuar 2011, kell 12:15 (EET)
----
Kaitse on üle pingutatud. Esiteks on see kaheksa aasta jooksul alles teine kord, kui tuleb tühistada. Teiseks on mall kasutusel vaid vaid ~3000 leheküljel. 88.196.241.249 5. veebruar 2014, kell 22:03 (EET)
----
Palestiina link on vale. Ivo (arutelu) 4. juuli 2021, kell 00:47 (EEST)

Segadus tekkis sellest, et Palestiina puhul töötavad nii "Palestiina" kui ka "Palestiina Riik", aga ainult viimase puhul on link korrektne. Ivo (arutelu) 4. juuli 2021, kell 00:59 (EEST)


Arutelu:David Suchet

Artikli algvariant:
== DAVID SUCHET OLI HERCULE POIROT'GA ABIELUS ==
"Hercule Poirot's on midagi sellist, mis tõmbab erinevaid põlvkondi. Olen saanud kirju nii väikestelt tüdrukutelt Jaapanist kui üheksakümnestelt vanakestelt Ameerikast. Usun, et neid kõiki võlub nii Poirot' persoon kui Agatha Christie võrratu kirjutamisstiil. Juba neid raamatuid lugedes, avastasin, et olen välimuselt väga Poirot' moodi. Minu pea on juba loomult munakujuline, vaja vaid panna padi kõhule ja vurrud ette kleepida," kõneleb David Suchet.
Inglise näitleja David Suchet on sündinud 2. mail 1946. aastal Londonis. Tema vanem vend on telekanali ITN hinnatud uudistetoimetaja, noorem vend aga töötab reklaamiagentuuris Saatchi & Saatchi direktorina. Suchet on saanud tüüpilise inglise kasvatuse, ehkki tunnebki end rohkem mandriinimese kui saare-britina.
"Siiski arvan, et isal on olnud suur mõju minu elus. Ta oli Inglismaa hinnatumaid kirurge, kellele minu näitlejaameti valik valmistas suure pettumuse. Seepärast ehk otsingi alateadlikult isa heaskiitu, pühendades end igasse uude rolli äärmise põhjalikkusega."
Üks David Suchet' tipprollidest on kahtlemata Hercule Poirot, Agatha Christie poolt loodud eriskummaline detektiiv.
"Otsustasin olla võimalikult lähedane raamatu-Poirot'le ja püüdsin tema kentsaka karakteri tagant näidata ka inimlikkust. Ta on küll suur enesega rahulolev egoist, kellena teda paljud kindlasti näevad, kuid kelle välispinna alt leidub palju muudki."
"Peter Ustinovi mängitud Poirot avaldas mulle suurt muljet. Õigupoolest mängisin koos temaga ühes tema Poirot-filmis kaua enne seda, kui sain lõpuks ise Poirot'ks. See oli telefilm "Õhtusöök kolmeteistkümnele" (1985), milles kehastasin Scotland Yardi politseiinspektor Jappi. Terve filmi aja ma muudkui järasin midagi, igas stseenis oli mul midagi hammaste vahel. Võtete aegu sõbrunesin Ustinoviga ja muuhulgas vestlesin temaga tihti sellest, kuidas ta rolliks ette valmistus. Justkui näinuks ma juba tollal ette, et saatus kunagi sellesama rolli ka mulle pakub..."
Suchet on öelnud, et mida kauem ta Poirot'd mängis, seda lähedasemaks see tegelaskuju talle sai.
"Vahel valdas mind tunne, nagu oleksin Poirot'ga abielus. Meil oli ideaalne klapp ja ma armastasin teda piiritult. Tundsin, et võiksin seda rolli elu lõpuni mängida. Olen aga siiski professionaalne näitleja ja Poirot on vaid üks osa minu tööst. Võteteks kulub umbes neli kuud ja ülejäänud osa aastast tegelen muude töödega."
Näitleja sõnutsi oli kõige raskem võtteperioodi algus. Ligi kaks kuud enne uut hooaega tuli tal Poirot iseendast "üles otsida".
"Meil on erinevad liigutused, kõnemaneer ja hääl. Vaatasin alati enne võtteid vanu seeriaid ning püüdsin teda meelde tuletada. Olles ta juba leidnud, tundsin end tema kingades suurepäraselt."
Suchet on karakternäitleja ning tema rollide nimekiri on pikk ja aukartustäratav. Teatrilavadel on ta mänginud klassikalisi rolle Shakespeare'ist Tehhovini ning tema tele- ja kinokarjäär hõlmab enam kui 60 osatäitmist. Enamus neist on vaatajaile ehk jäänud märkamatuks, kuna mees oskab end osavalt rolli taha ära peita.
"Mind huvitab enim tegelaskuju loomus, kuna selle kaudu õpin tundma nii ennast kui teisi inimesi. Vahel võib stsenaarium ollagi kehvapoolne, kui aga roll on piisavalt põnev."
Paljud Suchet' loodud tegelaskujudest on olnud inimesed väljaspool oma loomulikku keskkonda, autsaiderid, kes võitlevad millegi nimel. Poirot'gi on natside eest Inglismaale põgenenud belglane, kes kompenseerib emigrandi tunnet demonstreerimisega, et on briti politseist nutikam.
Lisaks Poirot'-sarjale oleme David Suchet'd näinud meie telekanalitel ka sootuks teistsugustes rollides. Näiteks actionis "Kriitiline otsus" (1996), psühholoogilises kriminaalfilmis "Täiuslik mõrv" (1998) ning komöödiafilmis "Hull äiapapa" (2003). Suchet'd võis näha ka mõrvarühma juhtivinspektori David Bornina krimisarjas "Inimjaht" (2001) ja pangahärra Augustus Melmottena BBC draamaseriaalis "Teine maailm" (2002). Teatrirollide eest nii Royal Shakespeare Company, Londoni West Endi kui Broadway lavadel on mees pälvinud rohkeid kiidusõnu ja teatriauhindu. Ülemöödunud aastast võib David Suchet koos oma nimega kasutada austavat tiitlit OBE (Officer of the Order of the British Empire).
David Suchet peab kalliks kõiki oma kehastatud tegelaskujusid. Olgu tegu Shakespeare'i kangelaste - Jago, Shylock, Richard III või ajalooliste isikutega - Sigmund Freud, Lavrenti Beria, Salieri, Napoleon. Veel on näitleja kehastanud Hollywoodi filmimogulit Louis B. Mayerit ja mitmeid piiblitegelasi. Suchet on irooniliselt tõdenud, et tal on üsna tihti tulnud kehastada välismaalasi: belglasi, prantslasi, itaallasi, sakslasi, hiinlasi, venelasi ja araablasi, kuigi ise peab end eeskätt tõeliseks inglaseks, vaatamata sellele, et tema ema oli prantslanna ning vaarisa (perekonnanimega Suchinski) pärit Valgevenest. Krimisarjas "Inimjaht" kehastas Suchet lõpuks ometi ehtsat inglast. "Sel korral ei olnud mu tütrel ja pojal võimalust itsitada, et ma mängin jälle inimest aktsendiga," naerab näitleja.
Vastupidiselt Poirot'le, kes kunagi ei abiellunud ning kes suhtus naistesse kahtlustusega, on Suchet alates 1976. aastast õnnelikus abielus endise näitlejatari Sheila Ferrisega, neil on poeg Robert ja tütar Katherine.
Ivar Kümnik
Andres 26. veebruar 2006, kell 12.56 (UTC)
Eelmise teksti kustutamine ei olnud õigustatud, sest see sisaldas infot, mida uues variandis ei ole. Andres 26. veebruar 2006, kell 12.58 (UTC)

Ilmselt viitad kahele viimasele lõigule, kus on loetletud näitleja suvalisi rolle suvalistes filmides Ivar Kümniku vabal valikul? Üldiselt ei näe seal midagi entsüklopeedilist. Infot sisaldas see algne artikkel küll, aga kas ka vajalikku ja kohast?--Ken 26. veebruar 2006, kell 13.16 (UTC)

: Suurem osa Ivari artiklist sisaldab minu meelest vajalikku ja kohast infot (teine asi on see, et esitusstiili ja materjali paigutust on tarvis muuta). Vikipeedia ei pea koosnema ainult kuivadest loeteludest. Peale selle, väljajäetud osad oleks hea paigutada arutelulehele, kui just täieliku jamaga tegemist ei ole. Andres 26. veebruar 2006, kell 13.24 (UTC)

:: Jätan meelde. Kui rohkem süveneda, ilmneb peale vormilise "õnnetuse" ka faktivigu ja vasturääkivusi.("Suchet on saanud tüüpilise inglise kasvatuse, ehkki tunnebki end rohkem mandriinimese kui saare-britina"/---/"...peab end eeskätt tõeliseks inglaseks..." -> tõeline mandri-inglane??).
----
Kas häälduse märkimisel ei peaks siiski kasutama rahvusvahelist foneetilist tähestikku (IPA), mis sõnaraamatuteski? Nime David juures on Silveti "Inglise-eesti sõnaraamatus" näiteks []. Kuigi ma ei ole kindel kas siinset nime inglisepäraselt hääldatakse, kui perekonna nimi juba päris inglisepärane pole.--21. märts 2009, kell 16:58

Me ju märgime, kuidas seda nime eesti keeles hääldatakse. IPA sobib minu meelest Vikisõnaraamatusse ning Vikipeedia keeleteaduslikesse artiklitesse.

Ingliskeelse häälduse võib põhimõtteliselt ju anda, aga siis tuleb juurde kirjutada, et 1) see on ingliskeelne hääldus, 2) see on Received Pronunciation ja 3) see on antud IPA transkriptsioonis.

See hääldus on prantsuskeelse nime inglispärane hääldus. Kui juba see hääldatakse inglispäraselt, küllap siis ka eesnimi. Andres 24. märts 2009, kell 21:32 (UTC)
Tegu pole küll prantsuse päritolu nimega, aga hääldus on niisugune, nagu see oleks prantsuse nimi. Andres 24. märts 2009, kell 21:37 (UTC)

Nii palju kui mina aru saan, siis IPA ei ole ainult inglise keele jaoks. Vaata inglise vikis on IPA märgid igasugu erinevate keelte jaoks. Seega IPA kasutamine ei eelda, et tegu on ingliskeelse hääldusega. Eeldada tuleks vast, et tegu on selle keele hääldusega, mis keelest nimi pärit on (või kuidas inimene ise oma nime hääldab vms). Miks IPA hääldus sinu arust ikkagi igale poole ei sobi? Minu arust oleks just korrektne ja lisaboonusena vormistab IPA mall märgid ilusti ära ka (muudab ühekõrguseks märgid ja teeb suuremad vahed).-25. märts 2009, kell 07:12

: Minu arvates peame kasutama sellist märgistust, millest lugejal mingit kasu ka on. Oletan, et valdav enamik inimesi ei oska neid IPA märke lugeda. --Epp 25. märts 2009, kell 05:41 (UTC)

: Ma ei ole seda väitnud, et IPA on ainult inglise keele jaoks. Eestikeelne hääldus oleks IPA-s teistsugune kui ingliskeelne. Eestikeelse häälduse võiks ju IPA-s anda, aga esiteks meil ei ole seda kuskilt võtta ja ka ise ei pruugi seda osata kirjutada (näiteks mina ei oska) ja teiseks lugeja ei pruugi sellest aru saada isegi siis, kui artiklis IPA on asi ära seletatud, mistõttu kõrvale oleks ikkagi tarvis lihtsamat esitust. Pealegi, eesti keele puhul peaks piisama ka fonoloogilisest esitusest tavalises kirjapildis, sest eesti keele valdaja oskab seda lugeda. Andres 25. märts 2009, kell 06:10 (UTC)