Arutelu:Moraal

Minu meelest on see vale. Moraal on pigem midagi subjektiivset, aga mitte ühiskondlikus mõttes normatiivset või seaduslikku. Moraal on pigem midagi käibiva meelsuse sarnast, nagu näiteks sõnas "võitlusmoraal". Moraal võib olla kõrge või madal jne. --Kamma 13. märts 2006, kell 09.22 (UTC)

Tegemist on sama sõna kahe eri tähendusega. Peale selle tähendab "moraal" veel mingi loo õpetlikku iva. Andres 13. märts 2006, kell 10.05 (UTC)

: Jälle need eri tähendused ilma igasuguste seosteta omavahel! Tähendus "võitlusmoraalis" väljendab minu silmis just moraali tähendust kõige täpsemalt, tegemist on meelsusega ja mitte seadusega. Muidu poleks mõtet rääkida moraali seadustest, moraalinormist jms -- kui moraal ise oleks mingi seadus või norm! Jutu moraal kui õpetlik iva väljendab ka just seda õiget meelsust, õpetlikkust, mida jutus edasi antakse. --Kamma 13. märts 2006, kell 10.24 (UTC)

:: Sinna ei ole midagi teha, et moraali all  sageli mõistetakse just norme, seadusi jms. Sõna tähenduste omavahelist seost tuleb minu meelest vaadelda eelkõige ajalooliselt. Selle seose sünkrooniline tõlgendus kipub jääma subjektiivseks. Andres 13. märts 2006, kell 10.34 (UTC)

::: Enamasti ei mõisteta. Isegi vähesed leksikonid, mis mul praegu käepärast on, ei mõista. Isegi mitte nõukogudeaegsed. Subjektiivne või ajakirjanduslikku argoosse kuuluv on pigem tähendus normi või seaduse mõttes. Sellest lähtuvalt ei pea Vikipeedia ju ülevaadet andma, vaid ikka sõnade tähendustest arvestatavas teoreetilises või teaduslikus kontekstis. Muidu on tulemuseks slängisõnastik. --Kamma 13. märts 2006, kell 10.51 (UTC)

:::: Palun tsiteeri. ENE 1. väljaanne: "...printsiipide ja normide kogum, mis reguleerib inimeste käitumist..."; teine tähendus: "inimeste tegelik käitumine moraalse kohuse täitmise seisukohast (mõnikord kasutatakse selles tähenduses terminit "kõlblus")".

:::: Minu meelest on Vikipeedia lugeja seisukohast väga tähtis, et artiklis eksplitseeritaks selle sõna erinevaid kasutamisviise. Teisiti ei ole võimalik orienteeruda. Andres 13. märts 2006, kell 11.28 (UTC)

:::: "... ühiskondliku teadvuse vorm, sotsiaalne institutsioon, mille funktsiooniks on reguleerida inimeste käitumist eranditult kõigis ühisk. elu valdkondades. Teistest inimtegevuse reguleerimise vormidest (õigus, riiklikud dekreedid, rahvatraditsioonid jne) erineb moraal oma nõudmiste põhjendamise ja teostamise viiside poolest. ... stiihiliselt kujunenud ... massilise eeskuju jõud, harjumused, tavad, avalik arvamus ... omandavad umbisikulise obligatoorse kuju" jne Filosofskii slovar" ehk "Filosoofia leksikon" 1985. Eraldi on artikkel "moraalinorm", mis puudutab vastavaid ettekirjutusi, reegleid, seadusi. "Kõlblus, käitumisnormid (! mitmus), mis määravad inimese suhtumise ühiskonnasse ja kaasinimestesse". Võõrsõnade leksikon 1979.

:::: Moraal võib mõjuda nagu printsiibid ja normid, aga pole ise rangelt võttes ei printsiip ega norm. Need viimased on ainult ilustavad metafoorid. Jah, nad on tõesti levinud.

:::: Meie vaidlus on jälle selline, mille tulemus on: tuleb kõik eksplitseerida, mis asjassepuutuv on. Tehkem siis nii. --Kamma 13. märts 2006, kell 12.34 (UTC)

:::: Selles mõttes on moraal just physis ja mitte nomos, kui püüda asja klassikalistes mõistetes edasi anda. --Kamma 13. märts 2006, kell 12.36 (UTC)

::::: Me vist rääkisime teineteisest  mööda. Ma ei mõelnudki seda teisiti. Olen nõus, et rangelt võttes ei ole moraal printsiibid ega normid. Andres 13. märts 2006, kell 13.29 (UTC)

Ats ! miks sa selle lause välja viskasid?
"Kristlikes maades on kolm moraali - riigi oma, kiriklik ning mäejutluse ja Uue Testamendi seaduse oma."Järgmine lause selgitab seda  mötet  ja see on ka ajalooline fakt Muidugi vöib selle lause ymber sönastada -"kristlikus kultuuri-ruumis".mis oleks veel täpsem.--VanemTao 6. detsember 2006, kell 12:10 (UTC)

sest kristlik v kiriklik moraal lähtubki mäejutlusest. Ats 6. detsember 2006, kell 12:30 (UTC)

Ok.Sel juhul olen   sunnitud  sinu tehtud korrektuuriga nöustuma.--VanemTao 6. detsember 2006, kell 12:54 (UTC)
Tõstsin artiklist välja järgmised pildid: Nunnad moraali eest.jpg, Kosovo.jpg, Ölle moraal.jpg, Metsa moraal.jpg, Löpp-moraal.jpg, kuna nende Vikipeedias kasutamise õiguspärasus ja smauti nende sobivus artiklisse on küsitav. --Metsavend 6. detsember 2006, kell 15:15 (UTC)

Võtsin lingid nendele piltidele ära, sest need on kustutatud. --Jaan513 3. oktoober 2008, kell 18:18 (UTC)

Kas leiad et sinu esteetika   ja  esteetilised nöuded  on enam kvalifitseeritud kui teistel siin  ,et nii kiirelt ja ainuisikuliselt  teed selliseid otsuseid ?
Ja millele on rajatud sinu väide  "Selle artikli sisu on vaidlustatud! Loe kriitikameelega!"
Kas vaidlustad artiklis esitatud  ajaloos esinenud fakte ja Jungi  järgivat  analyysi moraali kohta ?
Soovitan veidi end harida sel teemal enne kui saabud teistepoolt tehtut korrigeerima vöi yldse enda arvamust avaldama teemadel millel sa pole lihtsalt pädev.--VanemTao 6. detsember 2006, kell 15:25 (UTC)

Kui vajad mingit konkreetset näidet, siis esimene, mis silma hakkas on järgmine jabur lause: Kristlikes maades riigi moraal põhineb Rooma Impeeriumi seadustel, on paganlik; teine kiriku moraal on kristlik ja põhineb kirikukogude õpetusel või peale reformatsiooni - pühakirjal, täpsemalt evangeeliumil.  Moraal ei põhine seadustel, pigem vastupidi. Mis asi on riigi moraal?  Ma ei hakka oma aega raiskama kogu teksti väide väite haaval analüüsiga. Terve su kirjutet tekst on tendentslik ja segane.  --Metsavend 6. detsember 2006, kell 16:41 (UTC)
Tegu on suures osas esseega, sellepärast neutraalsus vaidlustatud. Andres 6. detsember 2006, kell 19:46 (UTC)

Kas essee ei sobi seda tyhikut täitma siin?
See oli siin nii tyhi ,sel lehel ja siis otsustasin selle täita möistega ,kuidas moraal muutub nagu mood ajaga.Mis sel käsitlusel viga on ?
Ta ju selgitab kujundlikult kuis köik maailmas muutub ja on  äärmiselt suhteline.Millist lugiu siis siia tahetakse,?--VanemTao 6. detsember 2006, kell 21:23 (UTC)

Tuleb hoiduda esitamast lihtsalt oma arvamusi. Sellistel filosoofilistel teemadel on Vikipeedia nõuetele vastavalt väga raske kirjutada. Andres 7. detsember 2006, kell 07:24 (UTC)
Minu arvates sellised naiivsed heietused diskrediteerivad Vikipeediat. Kui keegi korralikku artiklit kirjutada ei suuda, siis piirdutagu mõiste defineerimisega. -- 195.80.96.209 7. detsember 2006, kell 07:25 (UTC)

Huvitav kas see aitaks juba yles riputatud artikli väärtust tösta veidi  ,kui paneksin juurde ka tuntud psyhholoogi ja antropoloogi  nime kelle materjalidest see lugu on osaliselt tölgitud.Tundub et  siinsed  kommentaatorid pingutavad veidi yle andes hinnanguid selle mehe mötetele,  Arvan  hinnangu andmisel  on  seesama vana inimlik faktor peidus nimelt -eelarvamus . Kuid kui leiate  et see diskriditeerib Wikipediat ,tekib kysimus kuidas neid mötteid sel juhul ylikoolid nii röemsalt tudengitele pakuvad.Huvitav nähtus see Wikipedia.--VanemTao 7. detsember 2006, kell 07:37 (UTC)

Kui neid mõtteid saab kellelegi omistada, siis võib ju neid refereerida temale pühendatud artiklis. Selles artiklis minu meelest neile kohta ei ole, sest tegu on selgelt erapooliku seisukohaga, kusjuures sisu ei sobi hästi ka selle pealkirja alla. Andres 7. detsember 2006, kell 08:00 (UTC)

Kui selline  seisukoht vöta see lugu siis maha ja taasta lehekylg endisel kujul --[[Kasutaja:VanemTao|VanemTao]] 7. detsember 2006, kell 08:27 (UTC)

See artikkel karjub appi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. detsember 2009, kell 21:13 (UTC)

Moraaliks (ladina k mores 'kombed') ehk kõlbluseks nimetatakse nii üksikisiku kui sotsiaalse grupi käitumist reguleerivate väärtuste, põhimõtete ja normide süsteemi ning selle toimimist. Moraaliküsimuste teoreetilise käsitlusega tegeleb eetika. Vahel kasutatakse mõisteid moraal ja eetika sünonüümsetena.
Moraali kategooriad on näiteks headus ja kurjus, õiglus ja ebaõiglus, au, väärikus, häbi, süü, vabadus, kohus, vastutus jt. Moraalinorme järgima ehk moraalselt käituma võib inimest mõjutada nii soov vältida teiste inimeste hukkamõistu kui sisemine südametunnistus. Kõlblusnormid on üldiselt aluseks õigusnormidele.
Moraalinormid ehk arusaam sellest, missugune käitumine on hea ja missugune halb, on eri ajastutel, eri kultuurides ja eri ühiskonnagruppides olnud erinevad. On vaieldud, kas moraal on absoluutne ja inimesest sõltumatu, või on tegu ajalooliselt kujunenud n-ö ühiskondliku kokkuleppega. On püütud sõnastada universaalseid ja üldkehtivaid moraaliprintsiipe. Kõlbluse kuldreegliks on peetud näiteks juhist "ära tee teistele seda, mida sa ei taha endale". Immanuel Kant sõnastas nn kategoorilise imperatiivi: "Toimi ainult sellisel viisil, mille kohta saad soovida, et see oleks  universaalne seadus."
Kui inimene või grupp järgib sõnades ühtesid, aga tegudes teisi moraalinorme, nimetatakse seda topeltmoraaliks.
Moraaliks nimetatakse ka mingis loos peituvat õpetlikku tuuma.

See artikkel vajab tegelikult läbikirjutamist, ülevaatlikuks ja kompaktseks muutmist. Vaja on lisada osa "Kirjandus". Vast leiab häid linke ka. Võib-olla oleks mõtet sellest üldartiklist välja arendada seotud artiklite sari, sealhulgas näiteks artikkel "Moraalsed dilemmad" /"Moraali dilemmad"/ jne --[[Kasutaja:Brita|Brita]] 3. veebruar 2012, kell 10:50 (EET)

Moraal mitmuses: uskumused selle üle mis on õige käitumine ja mis on vale käitumine, uskumised mil määral käitumine on õige ja hea: käitumise headus ja kurjus. Ajaloolised normid, tavad, kombed, reeglid, seadused, normid, normatiivid ja vaated. Nojah, aga sisuliselt on tegemist just uskumusega käitumise kohta. Seda ei kõlba nimetada vaatelisuseks tema algupärase olemuse poolest, vaatelisus on midagi muud. Uskumus erineb teadvusest selle poolest et uskumus on sisetunne, mitte inimese mõistus ja mõte. Nojah, seda tunnetust nimetati definitiivselt "ühiskondliku teadvuse vorm" VALESTI justkui see oleks "paljude inimeste teadvus" samas kui ÕIGE oleks "see oleks kui oleks paljude inimeste tunne". Nojah, moslemitel oli see tunne teistmoodi, kristlastel kolmandat moodi, minul isemoodi ja igaühel omamoodi. Ta ei toetu, ta lihtsalt on olemas, eks ole.
----
Kustutatud artiklist:
*Moraal ajalooliselt (< lad. moralis 'kombe-') algupäraselt oli kombelisus kui tervik.
Ma vabandan, ma formuleerisin sellesama väite "Antiigileksikon" 1985 lk 361 järgi valesti ja eksitavalt ja kustutan kommentaarid.
Täpsustan: just "Antiigileksikon" 1985 lk 361 järgi on näha et sõnu "eetika" ja "moraal" hakati kasutama samatähenduslikena.
Andres (arutelu) 8. juuli 2016, kell 20:36 (EEST)


Kasutaja arutelu:Valdo~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Valdo! --Lulu 13. märts 2006, kell 22.15 (UTC)
Tere tulemast ka minu poolt!
Sinu koostatud mõisaportaalis olevat infot on nii mõneski Vikipeedia artiklis kasutatud. Kui peaksid  märkama autoriõiguste rikkumisi, siis anna teada. Andres 14. märts 2006, kell 06.24 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Valdo~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:18 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Vladimir Lenin

lubasid Leninil vabalt läbi Saksamaa sõita ning lisaks veel ka rahaliselt toetada

Selles lauses on midagi viltu. Kes toetas Leninit rahaliselt? Andres 14. märts 2006, kell 05.52 (UTC)
----
Halvatushoo asemel peaks vist rääkima rabandusest või insuldist. Andres 14. märts 2006, kell 06.02 (UTC)

Täpsem termin peaks olema "paralüüs". Aga eesti keeles ikka "halvatus". --Lulu 14. märts 2006, kell 11.01 (UTC)

: Jutt on halvatus-"hoost". Halvatus on selle  tagajärg. Andres 14. märts 2006, kell 13.19 (UTC)

Jajah, tegelt peaks õigem olema "halvatus". Iga järgneva "halvatushooga" halvatus33 laienes. --Lulu 14. märts 2006, kell 13.27 (UTC)
mais tabas Leninit halvatus. Tema parem külg oli osaliselt paralüseeritud (...)   Sama aasta detsembris tabas teda teine halvatus, mille tagajärjel ta enam ei osalenud aktiivses poliitikas. Märtsis 1923 oli Leninil kolmas halvatus, mille tagajärjel ta kaotas kõnevõime.

Kui niiviisi kirjutada, siis jääb mulje, nsgu ta oleks vahepeal halvatusest paranenud. Andres 14. märts 2006, kell 14.09 (UTC)
----
Miks on "leninismi rajaja" kas-malliga? Andres 9. juuni 2008, kell 19:02 (UTC)
Lenin ei "rajanud" leninismi. Lenini õpetusel põhinevat ideoloogiat nimetatakse "leninismiks."

Kuidas see koht tuleks sõnastada?

Küll aga võiks vast öelda, et ta on bolševismi rajaja. Andres 22. august 2008, kell 04:52 (UTC)
Lenin sattus ette filosoofide nimistust. Artiklist ei selgu kuidagi, et tal oleks olnud filosoofiaga tegemist. Kas marksisimiga rikastatud leninism ei ole pigem ideoloogia ja revolutsiooniõpetus?

Artikkel on selles osas puudulik. Leninil on terve raamat "Materialism ja empiriokrititsism", mis on puhtfilosoofiline. Andres 2. juuni 2009, kell 13:07 (UTC)
----
...kirjutas vangistuses kogutud materjali põhjal raamatu "Kapitalismi areng Venemaal" (ilmus aprillis 1899) ning tõlkis.

Tõlkis mida? Seda sama raamatut teistesse keeltesse või niisama ajaviiteks tõlkis midagi?

: Nähtavasti see tähendab, et ta tõlkis midagi muud, ja mitte tingimata niisama ajaviiteks. Sõnastust tuleks parandada küll, aga parem, kui saaks tugineda teadmistele. Andres 21. oktoober 2009, kell 17:45 (UTC)
----
"NSVL esimene valitsusjuht". Ehk peaks ikka olema: Nõukogude Venemaa esimene valitsusjuht? 90.191.119.98 4. juuli 2011, kell 11:28 (EEST)

Nõukogude Venemaa on praegu täpsustusleht (ma ei poolda seda).

Ta oli Nõukogude Venemaa ainus valitsusjuht? Andres 4. juuli 2011, kell 11:51 (EEST)
----
Kas Lenin muutis ametlikult nime? Andres 4. juuli 2011, kell 11:53 (EEST)

Lenin sai ju valitsusjuhiks 1917. aasta novembris. Nõukogude Liit aga moodustati 1922. aasta 30. detsembril. 90.191.119.98 4. juuli 2011, kell 11:57 (EEST)

:Ja muidugi ei olnud ametlik nimetus valitsusjuht, vaid Rahvakomissaride Nõukogu esimees. 90.191.119.98 4. juuli 2011, kell 11:59 (EEST]

:: "Valitsusjuht" ei ole ametikoha ametlik nimetus, vaid  kirjeldus, mis peaks Rahvakomissaride Nõukogu esimehe kohta sobima. Kui ei, siis võib ka ametikoha nimetust kasutada.

:: Lenin oli Nõukogude Venemaa ainus valitsusjuht ja Nõukogude Liidu esimene valitsusjuht (alates juulist 1923). Alguses võib ju mainida mõlemat, aga pole tarvis ammendavat kirjeldust. Andres 4. juuli 2011, kell 12:14 (EEST)
----
"Vladimir Lenin ei olnud ametlikult abielus, elukaaslase Nadežda Krupskajaga (1869 - 1939) lapsi ei olnud." Lenin oli Krupskajaga alates 1898. aasta juulist ametlikult abielus. 90.191.119.98 14. detsember 2012, kell 19:18 (EET)
----
"Punase terrori" lõik tuleks muuta normaalseks entsyklopeediatekstiks, kus enamik tekstist on referatiivne ning väited on viidatud. --Oop (arutelu) 21. veebruar 2013, kell 14:21 (EET)
----
Võeti välja, et Ilja Uljanov oli päritolult kalmõkk. --Epp 13. mai 2013, kell 13:27 (EEST)

Üks liin oli tal küll kalmõki päritolu, aga ei saa minu meelest öelda, et ta oli kalmõkk. Andres (arutelu) 13. mai 2013, kell 14:22 (EEST)
----
Minu meelest Gorki tsitaat ei sobi lapsepõlve kirjeldusse. Andres (arutelu) 17. august 2015, kell 19:28 (EEST)
----
Ühe versiooni järgi anti Leninile mürki, mille ta oli palunud endale hankida. Sellest olid teadlikud teda nõustanud ja lahanud arstid. Andres (arutelu) 21. mai 2015, kell 17:32 (EEST)
----
"Vladimir Lenin, 1924. aastal enne surma" Minu meelest on see pilt tehtud 1923. aastal. Velirand (arutelu) 21. jaanuar 2016, kell 09:43 (EET)
----
"Lenini järel sai Nõukogude Liidu faktiliseks liidriks Jossif Stalin, kes jätkas Lenini alustatud agressiivset maailmarevolutsiooni poliitikat." Aga millalgi Stalin ju vähemalt avalikult loobus maailmarevolutsiooni retoorikast ja asus toetama ideed sotsialismi ülesehitamisest ühel maal. Velirand (arutelu) 24. mai 2016, kell 13:28 (EEST)
----
oktoobrirevolutsiooni läbiviija

Kas mitte läbiviija polnud pigem Trotski? Ja kindlasti ei viinud Lenin üksinda midagi läbi. --Andres (arutelu) 27. oktoober 2023, kell 11:16 (EEST)

Ma tahtsin jälle seda kommenteerida. Üksi poleks ta saanud midagi käbi viia.


Arutelu:Vastlapäev

Vastlspäev on teisipäev  7 nädalat (47 päeva - 40 päevane paast, pühapäevad on välja arvatud))ennem ülestõusmispüha.

info on artiklis--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 10:58 (EEST)

Artiklis toodud ajavahemik (8. veebruar - 7. märts) on vale - 2008. aastal on vastlapäev 5. veebruaril. --LauriO 4. veebruar 2008, kell 13:19 (UTC)

Ka viies veebruar on vale - 1818. aastal oli 3. veebruaril. Hiliseim kuupäev on 9. märts (1943), 2011 tuleb 8.03. --Ken 4. veebruar 2008, kell 21:04 (UTC)

: on parandatud--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 10:58 (EEST)
Siia on lisatud: "2015. a vastlapäev on vanakuu teisipäev!" Kas keegi oskab seda kommenteerida? Andres (arutelu) 3. veebruar 2015, kell 11:18 (EET)
Keegi on ilkunud lihtsalt, aga mitte mina. :P  Kui täpselt järgida traditsioone, siis on  liugupäev teadagi ju noore kuu teisipäeval -sel aastal siis 24 veebruar - sest siis arvatud et liulaskmisel ja teistel taigadel on suurem mõju. Tänapäeval keegi seda muidugi ei usu, linnastunud inimesi huvitab see pigem, millise firma kukkel on maitsvaim.  Võibolla peaks üldse vastlapäeva ja liugupäeva lahku lööma, või seletama laiemalt/eraldi moodsa kultuurikihi järgijate ja vanema traditsiooni hoidjate tegemisi?
--Hallsilm (arutelu) 18. veebruar 2015, kell 12:45 (EET)
----
See hernhuutlaste osa ei ole hästi arusaadav. Andres (arutelu) 12. veebruar 2019, kell 19:40 (EET)


Arutelu:Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeerium

miks mitte ...departemang, nagu teiste puhul tavaline? --195.50.207.212 14. märts 2006, kell 20.21 (UTC)

Ametlikku tõlget ei ole. Pealkirjas olevat sõna on eesti ajakirjanduses kasutatud, seega panen selle sisse. Teen "...departemangult" ümbersuunamise. Andres 14. märts 2006, kell 21.21 (UTC)

Mis need "teised" on? Ainuke, kus departemang kõlab paremini kui ministeerium, on minu arvates riigidepartemang. Nii peaks olema ka ametlik tõlge. Energeetikaministeerium ja põllumajandusministeerium (mitte departemang) on ainsad, mille ma rahvusvahelistest lepingutest tõlgituna kiirel otsingul leidsin. Nii et jätaks need ministeeriumid ikka ministeeriumideks, riigidepartemangu muudan ümber. Kui leidub ümberlükkavat infot, eks siis saab muutma hakata.--Ken 14. märts 2006, kell 21.31 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.dhs.gov/dhspublic/
** In Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeerium on 2012-11-16 10:01:02, 404 Not Found
** In Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeerium on 2013-05-25 13:54:31, 404 Not Found
** In Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeerium on 2013-06-24 00:39:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:39 (EEST)


Arutelu:Eesti linnuste loend

Kuidas pigutada siia süsteemi eestlaste linnused?[[Kasutaja:Akra|Akra]] 15. märts 2006, kell 15.53 (UTC)

: Kui siin loendis eestlaste linnuste nimekirjas olev Maasilinna linnus asub Saaremaal Maasi külas, siis mõnedel andmetel oli see just nimelt ordulinnus, mitte eestlaste linnus. Kohati nimetatud isegi Maasi ordulossiks või Maasi kindluseks. (Saksakeelne nimi Soneburg viitabki, et ehitati saarlastele karistuseks)avjoska 2. august 2006, kell 09.08 (UTC)

:Nii Maasilinna linnus, kui paljudgi teised eestlaste linnused olid hiljem vallutajate linnused. Mis puutub veel Maasilinna~, siis peale saarlaste ülestõusu lammutati kindlus, kuna ordul ja piiskopil puudus võim ja vahendid linnuse ülevalpidamiseks.

:Seega peavad nii mõnedgi linnused olema mitmes nimekirjas, kuna algul kuulusid eestlaste siis kellele iganes.Akra 2. august 2006, kell 12.37 (UTC)

Mis te arvate, kui kirjutaks linnuste loendusele taha, kus maakonnas linnus asub. Siis oleks parem ülevaade, kus maakonnast midagi leida. Osadel nagu on kirjas näiteks Akupere linnus Pärnumaa. Olen ju enamus juba läbi käinud ja siis oleks võibolla ka teistel selgem pilt kus midagi on. Või teeb se liiga kirjuks selle lehe???--Kotkasulg 8. september 2006, kell 00:03 (UTC)

Arvan et see on hea idee,kuna nii on asukohta parem paika panna. Võiks teha analoogiliselt mingi muu nimekirjaga, näiteks mõisad. Või on mingi parem idee. AKRA 217.159.152.154 8. september 2006, kell 06:10 (UTC)
Milistel kaalutlustel muutsid osa linnuseid linnamägedeks osa linnusteks. Arvan, et tuleks kasutada teatmeteostes kasutatud nimetusi. Ehki vahest ei ole linnusest mitte midagi peale künka  ja teadmise järel. Akra 8. september 2006, kell 06:14 (UTC)

Õige märkus aga kui olen lugenud, et objekt on kirjas kui linnus ja mõnes teises jälle linnamägi? (sama nagu Angerja jõgi ja oja ??)-  siis saan aru sellest, et kui on linnamägi, siis on ta olnud muinas Eestlaste asulakoht. Siin on tõesti mitut varjanti pakutud ernevates väljaannetes. Tundub, et mõlemad nimed võivad olla aga kui on peale ehitatud linnus siis on ikka õigem linnus nimetada vist. Samas võiks jälle kasutada mingit kindlat teatmeteost, kus kõik kirjas aga kahjuks pole seda kuskilt leidnud. Igas ühes on midagi ja  midagi on ikka puudu selles nimestikus. Se, mis siin lehel on, tundub olevat kõige täiuslikum nimekiri. Võin mudugi hr., Kilumetsga ühendus võtta, ta ju suur uurija sel alal ja  äkki tal on midagi paremat andmepaasi pakkuda. Alustasin oma linnuste maalimisi puht juhuslikult ja siis  ka seda nimekirja uurides. Nüüd, kui käin kohapeal siis saan ka pildid jutule juurde lisada. Kohapeal käies on muidugi avastusi palju ja soovitan kõigile võtta ette reis linnustsse. Selle aasta puhkus läks igatahes asjaette. Nüüd tööd jätkub. Edu kõigile ja tänan abi eest. --Kotkasulg 8. september 2006, kell 11:55 (UTC)

: Linnamägi on looduslik küngas või seljak, kus oli linnus. Pealkiri võib ju olla emb-kumb. Me ju kirjutame ka asjadest, mida pole enam olemas. Andres 8. september 2006, kell 17:26 (UTC)
Kotkasulg, kas kaks Saadjärve linnamägi on näpukas. Tegid Sangaste linnamäe>Saadjärve linnamäeks. Ku sellega tegeled pane asukoht ka juurde. Üritan ise sama teha. Muidu tuleb topelt tööd teha.Akra 23. jaanuar 2007, kell 18:52 (UTC)
Saadjärve ja Sangaste on loomulikult kaks eri paika . Se oli näpukas. Nüüd aga küsimus Kadrina linnuse kohta. Pole leidnud ühtegi artiklit selle olemas olemise kohta. Tundub ,et seda pole .
--Kotkasulg 26. juuli 2007, kell 19:09 (UTC)
Tundub, et Koluvere linnus ja Kullamaa linnus  on üks ja se sama. Õigem oleks vast jätta ainult Koluvere linnus. --Kotkasulg 26. juuli 2007, kell 19:36 (UTC)
"Kuuimetsa linnus"? Andres 22. detsember 2008, kell 19:22 (UTC)

:Sellist ei ole kirjas hetkel kõige täiuslikmaks loetavas Evald Tõnissoni "Eesti muinaslinnad", Tartu-Tallinn 2008.Akra 22. detsember 2008, kell 19:40 (UTC)

::Äkki mõeldud Kuimetsa linnust Jaanusele 22. detsember 2008, kell 20:04 (UTC)

:Tegelikult mõtlesingi seda. Ka sellist ei ole kirjas.Akra 22. detsember 2008, kell 20:05 (UTC)

::Asi on selles, et Kuimetsa linnus rajati 15. sajandil. Aga ma ei tea kuidas teda tuleks liigitada. Kuulus ta ju Mihkli kloostrile.--WooteleF 22. detsember 2008, kell 21:08 (UTC)

Mida teha malliga toimetada pigem vajab see artikel lihtsalt täiendamist.Akra 23. detsember 2008, kell 08:31 (UTC)

On tarvis keeletoimetamist, sest vormistus pole keeleliselt korrektne. Andres 23. detsember 2008, kell 09:02 (UTC)

:Nõus. Vahetan malli ära.Akra 23. detsember 2008, kell 09:25 (UTC)
Mul targematele küsimus? Sain Riiast osta sellise raamatu "Abbildungen der Livjändischen burgen im album des Marquis Paulucci". Sellest on tehtud ilus uuendtud trükk. Siin on väga palju huvitavat ja tahaks need pildid linnustele lisada. Kui teen koopiad ja panen need ülesse, kas pahandusi ei tule? Ja kui panen siis pean vist lisama millisest raamatust on koopia pilt pärit või midagi sellist. Muidugi võiks ka lihtsalt maha pildistada. Originaal on Läti akadeemilisest raamatukogust. Palju huvitavaid pilte ja linnuste plaane 19 sajandi algusest.
Ilusat Jõuluaega kõigile --Kotkasulg 24. detsember 2008, kell 10:26 (UTC)

No kui pildid ise pärinevad 19. sajandi algusest siis neile ei laiene enam autoriõigused. Neid võid julgelt Commonsisse ka laadida.--WooteleF 24. detsember 2008, kell 10:30 (UTC)
Kuhu kuulub Jalukse linnus? Andres (arutelu) 6. oktoober 2014, kell 21:19 (EEST)
Mul on küsinus ühe arvestatava muinaslinnusega ( seda tõendavad erinevatest ajastustest pärist leiud). Tegemist on register.muinas.ee kirjeldatud linnusega Linnus " Kalevipoja säng " Alatskivi vallas, Peatskivi küla maadel. Tegemist on teise linnusega kui Alatskivi linnamägi. Minu küsimused on sellised. Kas kirjutada artikkel linnus " kalevipoja säng " Kas keegi teab selle linnuse nime? Või oskab keegi suunata infole mis selle linnuse kohta veel kirjas oleks Olgu veel mainitud et linnus oli kasutusel kahel ajastul. Ekr ja prk. Neferer

See võiks ehk olla Kalevipoja säng (linnus) või Kalevipoja säng (Alatskivi) või Kalevipoja säng (Peatskivi). Andres (arutelu) 7. november 2014, kell 23:49 (EET)
Aga kuidas tundub sellised kaks varjanti? Esimene oleks Alatskivi " Kalevipoja säng " ja teine Peatskivi " Kalevipoja säng"--Neferer
Aga samas kiputakse looduslikele objektidele nimesid panema nende asukohtade järgi nt asulad, jõed jne. Sellele linnamäele mille kohta infot otsin asub Peatskivi küla maadel. Seega sellele tuginedes ei võinuks nimi olla Peatskivi linnamägi?--Neferer

Kuhu panna [[Saueaugu linnamägi]]? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 10. märts 2015, kell 00:43 (EET)

Mul on küsimus ebakindlate linnuste lisamise kohta.
Olen leidnud mitmeid huvitavaid muistiseid mis käsitlevad ebakindlate linnuste kohta ja tahaks teada kas siinsesse linnuste nimistusse lisada võib ebakindlaid linnuseid või peaksin tegema eraldi artikli? Ehk siis koostama eraldi artiklina nimekirja ebakindlate linnamägede kohta. Neferer (arutelu) 2. aprill 2015, kell 18:24 (EEST)

eraldi loendit ilmselt mitte. Sulgudesse võiks panna märkuse, et ebakindel vms. Ilmselt on ka nende linkimine keerukas--Bioneer1 (arutelu) 3. aprill 2015, kell 21:39 (EEST)
----
Kuhu siia panna Toompea suur linnus? Andres (arutelu) 1. veebruar 2016, kell 10:04 (EET)
----
Siit võeti kolm linnust välja. Ma ei tea, kas see on vandalism. Andres (arutelu) 1. veebruar 2016, kell 21:48 (EET)
eelkõige tahaks väga suure huviga teada mis linnuste nimekirjaga on tegu. Kas arheoloogiliste uuringutega kinnitatud linnusekohad või legendide põhjal koostatud nimekiri. Mitmed olid sellised mis on üks ja see sama linnus. Teen siis omapoolse argumendid, miks need muinaslinnad ei tohiks nimekirjas olla.
Avispea linnus, Helme linnus, karksi lossimägi, kirumpä linnus, Kiviloo linnus, Leole linnus, Maasiminna, Maianpata linnus, Owele linnus, Paehalle linnus, Pattina linnamägi, Riole linnus, Siidrilinn, Somelinde, Tarvastu linnus.
Nende muinaslinnuste eksisteerimine on isegi arheoloogilises küsimuses väga suure küsimärgiga. Ei ole isegi arheoloogiliste kaevamiste teel välja selgitatud, eriti veel siis kui mõnele eelnevalt mainitule on piiskopilinnuste ja ordulinnuste asukohad. Eriti segane lugu on nende Riole, Maianpata, paehalle linnusega. Need on küll kroonikates mainitud, kuid ei olda kindlad milliste olemas olevate linnustega seotud on. On küll ühte ja teist pakutud,kuid kindlaid tõendeid pole. Owele võib olla üldse mingisuguse külaga kuskil lätimaal asti järve ääres. Neferer (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 15:37 (EET)
Teiseks.
need linnused:
Kivivare linnus on sama mis Aakre kivivare.
Lihulinna maalinn sama mis Kärla lihulinn
Linnuse maalinn on sama mis Karuse linnus (tuntud ka kui Vatla.)

Allikatest teadaolevad linnused väärivad artiklit, isegi kui nende täpne asukoht on arheoloogiliselt teadmata. Nt Lindanise ju olemas oli ja lahing seal ju toimus. Artiklist selgigugi, et täpne asukoht on teadmata. Marika Mägi oma hiljuti ilmunud raamatus "Rafala: idateest ja Tallinna algusest" peab tõenäoliseks Tõnismäe asukohta muude poolt varem oletatud Toompea asemel. Arheoloogilise ebakindluse tõttu peakski nt. ka Leole linnus ja Lõhavere linnamägi eraldi artiklitesse jääma, aga mõlemad siiski loendisse jääma. --Vihelik (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 15:55 (EET)

:Ma arvan, et siin artiklis peaks olema loetletud ka tõestamata, aga oletatavad linnusekohad. Ma ei näe, et nende kirjapanek halba teeks. Kui oletajad pole ajaloolased/arheoloogid, vaid lihtsalt rahvajutt, siis on muidugi teine asi, taolisi pole ka minu arvates vaja. Millised linnusekohad käesolevast nimekirjast nende hulka kuuluvad?

:Kui kroonikas mainitud linnuse täpne asukoht on teadmata, aga peetakse kindlaks või vähemalt tõenäoliseks Eestis asumist, siis on igal juhul tegu Eesti linnusega ehk kvalifitseerub ilusti siia artiklisse.

:Sama linnuse mitme eri nime all ära toomise puhul olen nõus, et tuleb üks variant siia jätta ja teine kustutada.--Minnekon (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 16:50 (EET)

Nende linnuste all mis küll kroonikates mainitud, näiteks Riole, Maianpata, Paekalle jne ei vääriks kindlate muinaslinnuste nimekirjas kohta. Ehk siis kui kogu selle pika nimekirja lisada näiteks ebakindlad linnamägede loendi, siis sinna tõsta. Mis puutub aga paekallesse siis sama nimeline on näiteks Konuvere linnus. Neferer (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 22:10 (EET)

Minu meelest peaks siin selguse huvides ära tooma ka rööpnimed (mitte eraldi, vaid põhinime juures). Andres (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 22:26 (EET)

Umbes nii kirjapildis?
[[Karuse linnus] ehk Linnuse maalinn ehk Vatla maalinn - Lääne maakond
Kui nii siis sellega oleks murekohad lahendatud. Neferer (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 22:38 (EET)

Tegin pikka loendisse uue nimekirja ebakindlad linnamäed, mis eraldab kindlatest muinsuskaitse alaselt dokumenteeritud linnustest . Sinna alla tõstsin ma kõik vaidlusi tekitanud linnusekohad sinna. Varem tekitas see mitmetele inimestele segadust jne. Otseselt need linnused loendist eemaldatud ei ole, vaid ümber tõstetud. See muudab üld loendi küll pikemaks, peaks see nüüd rahuldama mind ja teisi. Võimalik, et talitasin valesti ja omavoliliselt, aga vähemalt on süda rahul.
päikest soovides Tarmo Pukka Neferer (arutelu) 2. veebruar 2016, kell 23:31 (EET)

Taoline uus alalõik tundub iseenesest mõistlik, aga mõnede asjadega ma viimaste muudatuste juures päris nõus pole. Väljendil "ebakindel linnus/linnamägi" on minu meelest arheoloogiaalases kirjanduses kindel tähendus - seda kasutatakse linnamägede kohta, mille puhul kahtlustatakse, aga ei teata linnuse olemasolu. Paehalle, Leole, Owele ja Maianpata on selles tähenduses kindlad linnused, nende eksisteerimist pole kahtluse alla seatud, lihtsalt nende asukohta pole lõplikult paika pandud. Sellepärast tõstaks ma need "ebakindlate linnuste" rubriigist välja.

Teine asi on, et kui on juba olemas nimetused Leole linnus ja Paehalle linnus, siis ajab see asja segaseks, kui veel juurde tekitada nimetused "Lõhavere linnamägi ehk Leole linnus" ja "Konuvere linnus ehk Paehalle linnus". Võib jääda mulje nagu oleks 2 esimest 2 viimasega ühed ja samad linnused/linnamäed ja loendi koostaja on midagi sassi ajanud vms. Kui Lõhaveret ja Konuveret on Leoleks ja Paehalleks kutsutud, siis saab neid ja nende võimalikke omavahelisi seoseid mainida vastavates artiklites ning siinne loend jääks selgem. Ja kas Konuvere linnuse üks paralleelnimedest ikka on Paehalle? Konuvere artiklis endas on kirjas hoopis Paekalle. --Minnekon (arutelu) 3. veebruar 2016, kell 00:25 (EET)

Ma jätaks need paehalle, Riole, Maianpata, Owele uue ebalindlate linnamäe nimistusse. Kui selgub tulevikus midagigi kindlamat arheoloogilistel töödel. Kui lp eesti vikipeedia moderaatorid antud muudatustega rahule jääb, peaksid ka sina Minnekon esialgu rahule jääma. Oleks suur patt kõik jällw ühte patta jätta. Praegune kuju nagu enne koostasin on hetkel parim lahendus, elik ebakindlad ja kindlad muinaslinnused eraldi.
Muidu iseenesest on see paehalle, Riole, Maianpata teema eraldiseisvana huvitav teema Neferer (arutelu)

:Midagi ebakindlat on iga linnuse juures (kus oli? millal oli? miks oli? jne) - nii võiks kõik linnused ja linnamäed sinna ebakindlate nimistusse lisada. Linnuse eksisteerimises kahtlemine on selle täpse koha, kasutusaja või funktsiooni kõrval põhimõttelisem erisus ja sobib eraldi kategooria loomise aluseks. Kaheldava asukohaga linnuste lisamine samasse kategooriasse mulle enam loogiline ei paista. --Minnekon (arutelu) 3. veebruar 2016, kell 12:39 (EET)
Minu meelest rööpnimed tuleks näidata ilma linkimata seal, kus on tegu sama mõistega. Kui asukoht (seega ka samasus) on teadmata, siis võiks sulgudes öelda, et asukoht on teadmata. Vähemalt need linnused, mille asukoht on teadmata, kuigi nende olemasolu pole kahtluse all, peaksid olema üldnimekirjas. Andres (arutelu) 3. veebruar 2016, kell 10:41 (EET)

Tõstsin Leole, Maianpata, Owele, Paehalle, Riole ja somelinde linnused hr Andrese näpunäidete põhjas kindlate linnamägede hulka tagasi. Väga vabandan oma mõtteviga. Aga eks tulevik näitab, kas suudetakse nende täpne asukoht paika panna. Päikest kõigile! Neferer (arutelu) 6. veebruar 2016, kell 10:11 (EET)
Jätkuks siin Arutelu:Seli Kantsimägi alanud arutelule. Riiklik mälestiste register näitab ministeeriumi poolt kaitse all võetud mälestisi, mitte tingimata arheoloogide seisukohti nende objektide olemuse kohta. Registri usaldusväärsus uuemate avastuste osas on väike ja selle andmed sageli vananenud. Registri puudujääke on kirjeldatud nt siin: http://www.arheoloogia.ee/ave2011/AVE2011_Veldi-Jonuks_monumentsI.pdf. Lisaks Selile esitab register siiamaani linnusekohtadena veel teisigi ümberlükatud linnamägesid (Voose linnamägi, Russalu linnamägi), samas puudub seal osa viimasel kümnendil avastatud linnamägesid. Sellepärast pean põhjendatuks võtta Seli mägi ka  ebakindlate linnuste loendist maha. --Minnekon (arutelu) 24. veebruar 2016, kell 13:51 (EET)
Võtsin Karksi lossimägi muinaslinnuste nimekirjast välja, sest 2012 kaevamised näitasid, et muinasajal seda ei kasutatud. http://www.arheo.ut.ee/archives/7954 --Minnekon (arutelu) 16. mai 2016, kell 18:32 (EEST)

linnuste/linnamägede linke etwikist:
*Edivere linnamägi
*Jõhvi linnamägi
*Harju-Kabala vasallilinnus (Harju-Kabala linnus)
*Harku linnus
*Holstre vasallilinnus (Holstre linnus)
*Lagedi linnus
*Lüganuse linnamägi
*Pattina linnamägi
*Pidula linnus
*Raja linnamägi
*Saka piiskopilinnus, Saka linnus
*Siidri linnamägi (Siidri linnus, Siidrilinn)
*Talimäe linnus
*Tarvastu linnus
--Estopedist1 (arutelu) 4. august 2016, kell 15:55 (EEST)


Arutelu:Teine meditatsioon

Artikli pealkiri on eksitav. "Teine meditatsioon" võib tähendada ka mõne teise autori teose pealkirja. Samuti on sõnal "meditatsioon" ka teisi tähendusi kui yksnes filosoofilise teose või selle osa pealkiri. Soovitaksin pealkirja Teine meditatsioon (Descartes). Lugupidamisega, --Lulu 15. märts 2006, kell 20.44 (UTC)

Kui sama artiklipealkiri sobiks vähemalt sama hästi mõne teise asja kohta, siis teeme  ümbersuunamislehekülje ning vajadusel muudame selle lehekülje pealkirja. See võiks olla ka "Descartesi teine meditatsioon". Niikaua kui pole teada, mille kohta see veel võib käia, pole minu meelest mõtet pealkirja muuta. Muuta võib ka sellisel juhul, kui osutub, et seda nimetatakse tavaliselt siiski Descartesi teiseks meditatsiooniks või veel kuidagi teisiti. Andres 15. märts 2006, kell 21.01 (UTC)
Kaks asja on eksitavad: "teine" ja "meditatsioon". "Teine" tähendab eesti keeles ka "teistsugust", "alternatiivset" jne. Ning "meditatsioon" tähendab muuhulgas ka seda, millest on kirjutatud artiklis Meditatsioon. Artikli pealkiri on seetõttu eksitav, kuna võib jääda mulje, et selles on juttu mingisugusest teistsugusest või alternatiivsest meditatsioonitehnikast või vaimsest praktikast. --Lulu 15. märts 2006, kell 21.22 (UTC)
Ja, ceterum censeo: mulle kohe yldse ei meeldi, et Sa oma terviktekstide tõlkeid siia yles paned. Aga see selleks. --Lulu 15. märts 2006, kell 21.22 (UTC)

Olen mõlemas asjas Luluga nõus. Ma ei tunna eriti teisi vikiprojekte, aga võib-olla oleks õige koht need tõlked panna WikiSource'i või Wikiquote'i ja siit artiklist neile viide. Siin ootaks ma sisukokkuvõtet ja kommentaare teosele. Descartes'i Meditatsioonid on kahtlemata oluline teos, aga sama loogika järgi võiks ju teha siia artiklid "Esimese Moosese raamatu esimene peatükk", "Esimese Moosese raamatu teine peatükk" jne, jne, kuhu siis ilma kommentaarida panna tõlge. On ju tõesti tore, et Andres on vaeva näinud ja selle eesti keelde tõlkinud ja ma loen seda huviga aga Vikipeedia ei ole mu arust õige koht allikmaterjalide avaldamiseks. --Metsavend 15. märts 2006, kell 21.39 (UTC)

: Kahtlemata võib need tekstid panna ka Vikitekstidesse. Nende reeglid näevad ette ka originaaltõlkeid. Aga mul on mitu põhjendust, miks minu meelest on otstarbekas paigutada näiteks filosoofiaklassikute tekstide tõlked ka vikipeediasse.

: 1. Vikipeedia annab võimaluse tõlke teksti kollektiivseks väljatöötamiseks. Ma ei taha siia panna oma autoritõlget, vaid tahaksin, et siin oleks võimalikult hrea, mitme inimese poolt kollektiivselt toimetatud tõlketekst.

: 2. Vikipeedia siselingid võimaldavad lülitada teose teksti Vikipeedia siselinkide süsteemi, mis tehniliselt hõlbustab kommenteerimist.

: 3. Artiklid ei olegi nii mõeldud, et nad sisaldaksid ainult teksti tõlget. Nad peavadki sisaldama ka sisukokkuvõtet, kommentaare ja muud, mis selle tekstiga on seotud. Kui mingil hetkel mingi teose kohta palju muud peale teksti ei ole, siis tegemist on ju Vikipeedias tavalise olukorraga, kus artikli tekst on puudulik ja vajab täiendamist. Ja minu meelest ongi loomulik, et tekst saab enne valmis kui kommentaarid, sest mida siis kommenteerida, kui teksti pole. Ka sisukokkuvõtte saab teha ikkagi siis, kui on olemas tekst, mida kokku võtta.

: 4. Piibli üksikute peatükkide kohta on Vikipeedias lehekülgi ka olemas, kuigi ka seal praegu puuduvad kommentaarid. Inglise vikipeedias on need ka üksikute salmide kohta. Tekstid on teoloogias veel hädavajalikum kui filosoofias ning nende Vikipeediasse lisamise õigustuseks kehtivad argumendid 2 ja 3. Uut tõlget ei ole minu meelest Piibli puhul otstarbekas teha.

: Mis puutub artikli pealkirjasse, siis minu meelest ei ole Lulu argument veenev. Pealkirja täpsustamist on minu meelest tarvis ainult siis, kui sama pealkirja  alt võidaks otsida midagi muud, mitte siis, kui pealkirja lugedes ei pruugita aru saada, millest seal juttu on. Kui lugeja Descartesist ega tema Meditatsioonidest midagi kuulunud ei ole, siis ei aita Descartesi nime lisamine. Ja tähendus, milles Descartes sõna "meditatsioon" kasutab, on õige lähedane sellele, milles seda sõna kasutatakse artiklis Meditatsioon, ning on selle sõna  tähendusena igatahes vanem kui 'mõtlus'. Artiklis "Meditatsioon" on mainitud ka seda, kristlikku tähendust. Andres 15. märts 2006, kell 22.19 (UTC)

Aitäh, Metsavend, paranduste eest! Ma selgitan oma kõhklusi.
Sõnal ''gurges'' võib olla erinevaid tähendusi. Igal juhul laiendab Descartes seda sõna sõnaga ''profundus'' 'sügav'. Seetõttu arvan, et ta mõtleb seda sõna nii, et see ei sisalda sügavust. (Muidugi võib olla tegemist ka pleonasmiga.) Ja pole kindel, et see sügavik peab olema põhjatu, kuigi mina ei suuda jalga maha panna. Võib-olla takistab mind veekeeris (''gurges'').
Juba sõna ''profertur'' tõlkimisel tekib kõhklus. Jutt on mõtte teatavakstegemisest, aga lausuda saab vist ka endamisi. Teisel juhul on mõeldud omaette mõtlemist. Terminoloogiliselt täpsem on küll "vaimus" (tähtsat mõistet väljendava sõna ''mens'' läbiv tõlge), aga siin ei ole see võib-olla oluline. Kui sõna "vaimus" kasutada, tuleks nähtavasti öelda "oma vaimus". "Mõttes" on tõesti arusaadavam ja loomulikum. "Sõnastan" implitseerib, et ma mõtlen sõnades, aga võib-olla pole seda tarvis. Võib-olla saab piirduda puhta mõttega või mõttega, mida saadab kujutlus.
Sinu kolmandat parandust ma parandasin veel kord, loodetavasti on nüüd veel selgem. Mul on praegu siiski "ka mina olen", mitte "olen ka mina". Mulle tundub, et niiviisi on sõna "olen" selgemalt rõhutatud. Kui ta jääb ettepoole, kiputakse seda lugema mitterõhulisena.
Ei, Sul on siiski õigus, "olen ka mina" sobib paremini.
Veel: sõna ''pronuntiatum'' võib tähendada ka propositsiooni. Väga võimalik, et Descartes pidaski seda silmas. Jah, ilmselt peab Descartes silma propositsiooni mitte praegu filosoofias kõige tavalisemas tähenduses, vaid kui mingit otsustust sõnastavat lauset. Teen paranduse. Ja tõepoolest, "sõnastan" on siis õige. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. märts 2006, kell 06.53 (UTC)
Panin praegu vasteks "lause".
Veel üks asi: tekstis on link artiklile [[Paratamatu tõesus]], seal aga ei kajastu tähendus, milles Descartes seda väljendit kasutab. Toda artiklit tuleb täiendada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. märts 2006, kell 06.55 (UTC)
Eksisin, seda artiklit ei olegi veel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. märts 2006, kell 06.56 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://no.spam.ee/~andreie/filosoofia/TeineMeditatsioon.html
** In Teine meditatsioon on 2013-06-24 13:46:37, Socket Error: 'Connection refused'
** In Teine meditatsioon on 2013-07-07 03:47:02, Socket Error: 'Connection refused'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:47 (EEST)


Malli arutelu:ElanikeMuutus

Mall demograafiliste muutuste näitamiseks.
Malli lisamiseks artiklisse kopeeri järgnev koodilõik artiklisse ja lisa parameetritele vastavad väärtused
 {{ElanikeMuutus
|  aasta_1 =  |
|  aasta_2 =  |
|  aasta_3 =  |
|  aasta_4 =  |
|  aasta_5 =  |
|  aasta_6 =  |
|  aasta_7 =  |
|  aasta_8 =  |
|  aasta_9 =  |
|  aasta_10 =  |
}}
* aasta_1 – esimese aasta ja elanike arv eraldatud püstkriipusga 1, 2
* aasta_2 – teise aasta ja elanike arv eraldatud püstkriipusga 1, 2
* aasta_3 – kolmanda aasta ja elanike arv eraldatud püstkriipusga 1, 2
* aasta_4 – neljanda aasta ja elanike arv eraldatud püstkriipusga 1, 2
* jne. kuni maksimaalselt 10 aastat
* 1 – selle parameetri võib jätta malli koodist välja''
* 2 – jättes tühjaks, seda ei näidata
=== Näiteid ===
3 aastat	6 aastat	10 aastat

3 aastat	6 aastat	10 aastat


Arutelu:Grodna

1084 – 1219 iseseisev vürstiriik.

Kas linn oli iseseisev vürstiriik? Andres 16. märts 2006, kell 21.00 (UTC)

Ma kahtlen ka nende aastaarvude õigsuses. Vene Vikipeediast võib lugeda Впервые упоминается в летописи в 1128 г..  Kui esimest korda mainitakse linna 1128 aastal, siis kuidas saab midagi väita varasema aja kohta. Siin on vastuolu. Valju 30. detsember 2006, kell 22:49 (UTC)

:See on anonüümse kasutaja tehtud täiendus. Puudutab see inglise viki stiilis (kus keskust ja vürstiriiki sageli ei eristata) lause Hrodna vürstiriiki ja tuleks juba seetõttu välja võtta. Hrodna vürstiriigi artiklisse kirjutades tuleks asjad vene ja valgevene allikate järgi üle kontrollida. - Urmas 30. detsember 2006, kell 23:05 (UTC)

:Tänud, et märkasid! :) - Urmas 30. detsember 2006, kell 23:06 (UTC)

Artiklite ümbersuunamine peaks olema Hrodna → Grodna (mitte Grodna → Hrodna), sest KNAB näitab, et selle linna eestikeelne põhinimi on Grodna (mitte Hrodna): . ÕS2006 kohanimevalimik tunnistab vaid Grodna varianti: . Oranž tõru (arutelu) 31. jaanuar 2013, kell 19:30 (EET)

Loe ka seda http://www.emakeeleselts.ee/otsused/Eelnou_ESKT_kohanimedest_QSis2013.pdf -- Ahsoous (arutelu) 31. jaanuar 2013, kell 19:40 (EET)

: Suur tänu! Huvitav lugemine, ma ei olnud sellest teadlik. Paraku jäi mulle arusaamatuks, kuidas (ja kas üldse) lükkab viidatud dokument mu ümbersuunamissovituse ümber. Tsiteerin: «Nüüd laieneb see erandite hulk veelgi, sest keeletoimkond otsustas jääda ka ukraina ja valgevene nimede puhul senise eesti transkriptsiooni juurde, kummalgi juhul küll eri põhjusel.» Tõsi, samaaegselt soovitatakse lubada ka ÜRO süsteemi: «Nii Ukraina kui ka Valgevene puhul oli keeletoimkond seda meelt, et ÜRO soovitatavad süsteemid võiksid olla alternatiivid, nii nagu seda on vene omaladina.» Mina saan sellest aru nii, et põhinimeks jääb ikkagi eesti transkriptsioon (antud juhul Grodna); seevastu ÜRO süsteem (Hrodna) on lubatud paralleelvariandina. Vikipeedias on aga reeglina ümbersuunamine just alternatiivilt põhikujule, mitte vastupidi. Või ma eksin? Oranž tõru (arutelu) 31. jaanuar 2013, kell 21:53 (EET)

:: Ma ei oska arvata, milline otsus lõpuks tulla võib ja mis uude ÕS-i jõuda võib. Seepärast jääks mina ka siin praegu äraootavale seisukohale. -- Ahsoous (arutelu) 2. veebruar 2013, kell 04:20 (EET)
Miks Oktoobri rajooni nimi vene keelest võetakse. Peaks vist ikka valgevenekeelset nime eelistama?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 29. mai 2017, kell 13:26 (EEST)
----
"vahel ka Grodno (laenatud poola keelest)" Kas see peab sellisel kujul artiklis olema? Velirand (arutelu) 6. november 2021, kell 09:40 (EET)


Arutelu:Umberto Eco

Mõned ilmumisaastad on eesti, mõned algkeele omad vist praegu. --[[Kasutaja:195.50.207.212|195.50.207.212]] 16. märts 2006, kell 23.10 (UTC)
Eesti keeles ilmunu loendi võiks eraldi välja tuua. [[Kasutaja:Kk|Kk]] 12. veebruar 2008, kell 13:41 (UTC)

Eco (lühend ladinakeelsetest sõnadest ex caelis oblatus) tähendab kingitust taevast"Umberto Eco on vaid fiktsioon", Postimees 7. mai 2009.

Välja. Andres 13. juuni 2009, kell 13:56 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://193.40.240.76/sfbooks/teosed.asp?Autor=3550&krit=Vorm
** In Umberto Eco on 2013-06-24 14:01:23, Socket Error: 'No route to host'
** In Umberto Eco on 2013-07-07 06:24:43, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 09:25 (EEST)


Tuleks selgitada, miks seda loetakse eraldi kõrgkooliks (Oxfordi ja Cambridge'i kolledžeid ju mitte). Ka paremusjärjestuses on nad seda. Kas tegemist on ajalehe ''The Times Higher Education Supplement'' paremusjärjestusega? Millise aasta kohta? Igal juhul tuleks selgitada, mis paremusjärjestus see on või kirjutada paremusjärjestuse kohta eraldi artikkel? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. märts 2006, kell 06.31 (UTC)
Londoni ülikool ongi tegelikult väga suur ülikoolide ühendus, Oxford on kollegiaalne ülikool. Kui oleks Londoni ülikooli artikkel, tuleks sealt välja.--[[Kasutaja:195.50.207.212|195.50.207.212]] 17. märts 2006, kell 09.51 (UTC)

Selle artikli pealkirja võib vaja olla tõlkida. Näiteks Londoni Majandus- ja Politoloogiakooliks. Taivo 18. mai 2011, kell 01:47 (EEST)

Seda tõlget ei saa meie välja mõelda. Andres 18. mai 2011, kell 05:04 (EEST)

:Nojah. Tuleb vaadata, kuidas teised on tõlkinud. Taivo 25. juuli 2011, kell 00:49 (EEST)

:: Seda tavaliselt ei tõlgita, sest head vastet pole. Andres 25. juuli 2011, kell 06:38 (EEST)

:::Selle viimasega ma pole nõus, sest Londoni Majandus- ja Politoloogiakool oleks täitsa hea vaste. Taivo 2. oktoober 2011, kell 23:30 (EEST)

:::: Minu meelest ei ole, ja ju ka teiste meelest, sest muidu seda kasutataks. Muide, seal ei ole jutt majandusest, vaid majandusteadusest. Andres 3. oktoober 2011, kell 00:42 (EEST)

:::::Londoni Majandus- ja Poliitikateaduste Kool – seda nime kasutavad välisministeerium, "Postimees" ja "Sirp". Taivo 23. november 2011, kell 15:27 (EET)

::::: riigikantselei nyyd äsja tarvitas peaministri nädalakavas tõlget "Londoni Majanduskool". — Ohpuu (arutelu) 26. märts 2012, kell 12:06 (EEST)

:::::: Artikli pealkirjaks sobiks Londoni Majandus- ja Poliitikateaduste kool. Velirand (arutelu) 10. veebruar 2018, kell 22:45 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.hesa.ac.uk/holisdocs/pubinfo/student/institution0506.htm
** In London School of Economics and Political Science on 2013-06-24 12:07:02, 404 Not Found
** In University College London on 2013-06-24 14:01:59, 404 Not Found
** In London School of Economics and Political Science on 2013-07-06 11:22:44, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:23 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:London School of Economics and Political Science


Arutelu:Linnugripp

Pildiallkiri tuleb eesti keelde tõlkida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. märts 2006, kell 06.37 (UTC)

Praegu on inglise vikilink [[:en:Influenzavirus A]], aga võib-olla peaks olema [[:en:Avian influenza]]? [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 20. juuli 2009, kell 16:14 (UTC)
Minu meelest tuleb eristada lindude grippi ja linnugrippi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. detsember 2010, kell 13:35 (EET)

* Situation updates - Avian influenza, Human infection with influenza A(H7N9) virus in China
* 31.03.2013, ERR, Linnugripp tappis Hiinas kaks inimest, Hiinas suri kolmest linnugripi alamtüüpi H7N9 nakatunud inimesest kaks, Linnugripiviiruse tüve H7N9 vastu seni vaktsiini pole.
suwa 5. aprill 2013, kell 19:38 (EEST)

Sorry for the English-language text, but

On 3 January 2014, a person in Canada died of H5N1.
Please translate and add if appropiate. Geraldshields11 (arutelu) 10. jaanuar 2014, kell 22:03 (EET) w:EN:user:geraldshields11

RE: Canada human case of A (H5N1)

Hello Geraldshields11!

Thank You for sending us information - regarding Avian Influenza A (H5N1) virus infection in human...

I tried to incorporate it into article Avian Influneza...

but this Canada human case needs some additional information - a case report for instance - symptoms, lab findings, medication, organ collapses, pneumonia, hypotension or else?...

Mariina 11. jaanuar 2014, kell 09:58 (EET) alias Простота


Kas on vaja kahte artiklit "Eesti Teaduste Akadeemia (1938–1940)" ja "Eesti Teaduste Akadeemia" ? - Urmas 17. märts 2006, kell 12.14 (UTC)

Need on meelega lahutatud, et oleks selge, et tegu on kahe eri asjaga. Andres 17. märts 2006, kell 15.29 (UTC)

: Milles nende erinevus seisneb? Kas see on artiklis kirjas? --kanakukk 3. aprill 2010, kell 22:28 (EEST).

:: Vaata sissejuhatuse viimast lõiku. See akadeemia likvideeriti ja hiljem asutati täiesti uus akadeemia. Andres 6. aprill 2010, kell 23:58 (EEST)

Ma ei saa aru, mis siin kirjas on: Aastal 1946 Eesti NSV Teaduste Akadeemiana asutatud Eesti Teaduste Akadeemia peab end selle akadeemiaga samaseks. --kanakukk 3. aprill 2010, kell 22:40 (EEST).

Vaata Arutelu:Eesti Teaduste Akadeemia. --Epp 4. aprill 2010, kell 01:23 (EEST)

Mis täpselt on siin arusaamatu? Andres 6. aprill 2010, kell 23:58 (EEST)

Sõjavägede Ülemjuhatajal kindral J. Laidoneril on hindamatud teened Eesti Vabariigi iseseisvusvõitluses ja riigi piiride kaitsmisel. Oma pikaajalises tegevuses Eesti Vabariigi juhtiva isikuna on Sõjavägede Ülemjuhataja doktor juris honoris causae kindr. J. Laidoner osutanud sügavat huvi teadusliku uurimistöö vastu Eestis ja on selle arendamisele mõjuvalt kaasa aidanud. Eriti tähtsad on tema juhtimise all töötava sõjavägede staabi topohüdrograafia osakonna poolt toimetatavad kartograafilised tööd ja väljaantud topograafilised ja geograafilised kaardid, mis on tähtsaks põhialuseks kõigile meie regionaalteaduslikele uurimistöödele. Ühtlasi on kindral J. Laidoner olnud pidevas ühenduses Eestis tehtava teadusliku tööga, töötades kaasa loodusteadlaste päevadel ja teaduslikel koosolekuil. Hinnates kõrgelt J. Laidoneri tööd Eesti riigi loomisel, samuti edendamisel, otsustas Eesti Teaduste Akadeemia täiskogu oma koosolekul 26. apr. 1940. a. valida E. Vabariigi Sõjavägede Ülemjuhataja kindr. J. Laidoner Eesti Teaduste Akadeemia auliikmeks.
--Improvisaator 13. märts 2009, kell 15:01 (UTC)
Pikaajalise ja põhjapaneva tegevusega Eesti rahva organiseerimisel, rahvusliku ning riikliku mõtlemise kasvatamisel ja Eesti riigi loomisel, juhtimisel ning ümberkorraldamisel on Eesti Vabariigi Presidendil dr. jur. h. c. Konstantin Pätsil ühtlasi esmajärgulised teened võimaluste loomisel ja parandamisel teaduslikuks tööks ning loominguks. Kõige suuremal määral on Konstantin Päts neid teeneid osutanud teaduslike asutiste soodustamisega ja Eesti Teaduste Akadeemia ning teiste uute teaduslike asutiste loomisega.
Hinnates kõrgelt neid Konstantin Pätsi silmapaistvaid ja rajava ning arendava tähendusega teeneid Eesti kultuuri ning teaduse alal, otsustas Eesti Teaduste Akadeemia Täiskogu oma koosolekul 22. veebruaril 1939. a. valida üksmeelselt Eesti Vabariigi Presidendi Konstantin Pätsi tema 65-nda sünnipäeva puhul Eesti Teaduste Akadeemia esimeseks auliikmeks.
--Kaali 18. oktoober 2010, kell 11:47 (EEST)

Akadeemia ladinakeelne nimi: Academia Litterarum Scientiarumque Estonica. --Improvisaator 21. märts 2009, kell 12:15 (UTC)
----
peab end sestpeale siinkirjeldatud akadeemia järeltulijaks

Kas järeltulijaks või samaseks? Minu meelest peab samaseks. Andres 7. aprill 2010, kell 18:52 (EEST)

:ehhee, ma arvan, et see ei ole üheselt otsustatav. --Kk 7. aprill 2010, kell 20:13 (EEST)

:: Siis tuleb sellest pikemalt rääkida. Mina saan igatahes põhikirjast nii aru, et peab samaseks. Andres 14. aprill 2010, kell 00:30 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti Teaduste Akadeemia (1938–1940)


Arutelu:Autostrada

Minu meelest on tegu lihtsalt itaaliakeelse sõnaga, mis tähendab 'kiirtee'. Teen ettepaneku kanda artikli sisu üle artiklisse Kiirtee. Andres 17. märts 2006, kell 15.40 (UTC)
Osalt Itaalia kiirteede loend. Andres 17. märts 2006, kell 15.41 (UTC)

Kui oleks artikkel "Kiirtee" tuleks vist jah autostrada sinna ümber suunata; mina paraku pole transporditeemadel piisavalt pädev sõna võtma. Praeguses artiklis on küll vist liialt autostrada- ja itaaliakeskne teave, et seda kiirteeks ümber nimetada? --Ulla 20. märts 2006, kell 07.52 (UTC)

Jah, kõigepealt peaks artiklis olema mingigi  üldine jutt kiirteedest. Siis saaks sinna panna alajaotuse Itaalia kiirteede kohta. Võib-olla lõpuks tuleb ikkagi teha eraldi artikkel "Itaalia kiirteed". Andres 20. märts 2006, kell 08.46 (UTC)

Võib-olla teha kohe artikkel "Itaalia kiirteed". Andres 20. märts 2006, kell 08.47 (UTC)

:Muidu on täitsa olemas poolik artikkel Kiirteed Lõuna-Koreas ja suunamine tuleb Autoteede alt.--Mona 20. märts 2006, kell 09.08 (UTC)
"Autostrada" on it.keeles see mille kohta me eesti keeles ütleme kiirtee. Minu meelest peaks pealkiri olema ikkagi Itaalia kiirteed - eestikeelsele lugejale üleb "autostrada" vähe. Eriti lõikab silma "autostradade loetelu" (võiks ju kirjutada "Itaalia kiirteede loetelu") Sellest jääb mulje nagu oleks Itaalias peale autostradade ka mingit muud tüüpi kiirteid. Tomas 18. september 2007, kell 07:19 (UTC)

Nõus. Andres 18. september 2007, kell 15:37 (UTC)
--------
Võõrsõnade leksikon: "autostraad (it autostrada) → automagistraal". Kuriuss (arutelu) 18. veebruar 2021, kell 08:29 (EET)

"Autostrada" artikli sisu "Kiirtee" jaoks napp?


Arutelu:1938

Eesti tunnustas Itaalia impeeriumi

Mis see tähendab? Andres 17. märts 2006, kell 15.42 (UTC)
Itaalia kuninga tunnustamist Etioopia keisrina, oletan.
*10. mai – Eesti tunnustas Itaalia impeeriumi.

Jätsin esialgu välja. Andres 17. märts 2006, kell 18.07 (UTC)

RT 1938, 46, 426.
Riigivolikogu ja Riiginõukogu on vastu võtnud alljärgneva seaduse, mille käesolevaga kuulutan välja.
I.
Riigivolikogu ja Riiginõukogu kokkuastumisega astus 21. aprillil 1938 kogu ulatuses ellu Eesti rahva tahtel Rahvuskogu poolt vastuvõetud Eesti Vabariigi Põhiseadus. See Põhiseadus annab kindlustuse riikliku ja ühiskondliku elu rahulikuks ja normaalseks arenemiseks, ta loob võimalused meie riigielus edaspidi kerkida võivate raskuste vältimiseks. Selle tähtsa hetke puhul tuleb lugeda unustatuiks senised riigikorra vastu sihitud eksimused ning võimaldada ka neil kodanikel, kes senini ühel või teisel põhjusel riigi suhtes eksiteele on sattunud, osa võtta riigi ja ühiskondliku elu ülesehitavast tööst. Neil motiividel antakse alljärgnev Amnestiaseadus.
§ 1. Kriminaalvastutusest ja ka mõistetud, kuid kandmata karistusest ning karistustega kaasas käivaist Kriminaalseadustiku § 18 ettenähtud pensioniõiguse kaotusest ja Kriminaalseadustiku § 19 kui ka teistes seadustes ettenähtud kõigist õiguste kitsendustest ja kaotustest, välja arvatud RT 1937, 71, 591; RT 1937, 71, 592; RT 1937, 71, 593 ja omavalitsuste valimiste seadustes ettenähtud õiguste kitsendused, vabastatakse kõik need, kes enne 21. aprilli 1938 on korda saatnud süüteod, mis on ette nähtud:
1) Kriminaalseadustiku § 75―79, 110, 1121, 113, 114, § 115 esimese lõike p. 1 ja 4, § 116 esimese lõike p. 1, § 119, 120, 1201, 164, 169, 2631, 282, 356, samuti § 146, 147, 151, 156, 605, 606, 607, 613 ja 6131, kui viimastes ettenähtud teokoosseisud on seoses § 75 või 76 ettenähtud teokoosseisudega;
2) Sõjaväe kriminaalseadustiku § 73―77, 79―88, 91―108, 113, § 114 esimeses lõikes, § 115, 116, § 117 esimeses lõikes, § 120―128, 130 ja 132―178.
Pensionide arvutamine toimub pensionide kohta kehtivate eeskirjade alusel seisundi järgi, mida amnesteeritud isikud omasid kuni riikliku pensioni õiguse kaotuseni kohtuotsuse põhjal käesolevas seaduses § 1―4 loetletud süütegude eest.
Pensioni maksmist alustatakse arvates vastava avalduse esitamise päevast.
§ 2. Paragrahvis 1 tähendatud ulatuses kergendatakse ka nende saatust, kes on süüdi mõistetud Vene Uue nuhtlusseaduse § 101, 102, 124, 129, 130, 134 ettenähtud süütegude eest, samuti ka § 163, 164, 166, 168, 173, 643, 644, 645 ja 652 ettenähtud süütegude eest, kui viimastes ettenähtud teokoosseisud on seoses § 101 või 102 ettenähtud teokoosseisudega, või Vene Sõjaväe nuhtlusseaduse § 128―134 ettenähtud süütegude eest.
§ 3. Paragrahvide 1 ja 2 eeskirjad on kohaldatavad nendes loetletud süütegudele ka siis, kui need olid korda saadetud sõja- või kaitseseisukorda kuulutatud maa-alal sõja- või kaitseseisukorra kehtivuse ajal.
§ 4. Paragrahvis 1 tähendatud ulatuses kergendatakse ka nende saatust, kes on korda saatnud Sõjaväe krimnaalseadustiku § 109 ja 110 ettenähtud väejooksu, mille kordasaatmine algas enne 21. aprilli 1938, kuid nende saatust, kelle poolt kordasaadetud süüteo algus oli pärast 1. veebruari 1935 ning kes endid kohtu eest kõrvale hoiavad, ainult sel juhul, kui nad kuue kuu jooksul arvates käesoleva seaduse avaldamise päevast vabatahtlikult oma väeossa tagasi ilmuvad või annavad endid lähema sõjaringkonnaülema korraldusse oma väeossa saatmiseks.
§ 5. Paragrahvides 1―4 loetletud süütegude tagajärjel kaotatud sõjaväeliste auastmete, autähtede ja aumärkide tagasiandmine võib toimuda Vabariigi Presidendi kui riigikaitse ja relvastatud jõudude kõrgeima juhi otsusel.
§ 6. Süüdlased Kaitseseisukorra seaduse alusel antud sundmääruste rikkumistes, mis korda saadetud enne 21. aprilli 1938, samuti süüdlased enne seda päeva korda saadetud neis süütegudes, millede eest karistamine Kaitseseisukorra seaduse alusel allub administratiivvõimudele, vabastatakse rahatahvidest ja kinnipidamiskaristustest selles ulatuses, kuivõrd rahatrahvid on tasumata ja kinnipidamiskaristused kandmata.
§ 7. Maksukaristuste seadustikus ettenähtud süütegudes, mis on korda saadetud enne 21. aprilli 1938, vähendatakse süüdlastele määratud rahatrahve, tasurahasid ja kinnipidamiskaristusi poole võrra, kuid juhul, kui rahatrahvist või tasurahast on tasutud või kinnipidamiskaristusest kantud üle poole, siis kustutatakse need tasumata või kandmata osas.
Eelmises lõikes tähendatud maksusüütegudes, mis on otsustamata, määratakse süüdlastele rahatrahvid, tasurahad ja kinnipidamiskaristused seaduses ettenähtud üldistel alustel ja vähendatakse siis poole võrra.
Eelmiste lõigete põhjal vähendatud ja laekunud rahatrahvid ja tasurahad jaotatakse täies ulatuses Maksukaristuste seadustiku § 215 p. 1 ja 2 ettenähtud vahekorras.
§ 8. Kui kohtuotsusega on koostatud või liidetud karistused niisuguste süütegude eest, milledest ühed alluvad käesolevale seadusele, teised aga mitte, siis tühistub koostus- või liitotsus ja koostatud või liidetud karistusest eraldatakse amnestiale alluvate süütegude eest määratud karistused, ja juhul, kui süüdlane on juba koostus- või liitotsusega määratud karistusest osa ära kandnud, loetakse kantud karistus kantuks nende süütegude eest, mis amnestiale ei allu, ja kantud karistus arvestatakse Kriminaalseadustiku § 63 ja 64 eeskirjade järgi.
§ 9. Käesoleva seaduse viivitamatu täitmine jõustunud kohtuotsuste suhtes allub vastavalt asja alluvusele kas vastavale prokurörile või jaoskonnakohtunikule, kusjuures juhul, kui täitmise juures tekib vaieldavaid küsimusi, on prokurörid õigustatud Kriminaalkohtupidamise seadustiku § 681 ja 682 ettenähtud korras pöörduma vastava kohtu poole küsimuse lahendamiseks.
Vajaduse korral teeb täiendava koostus- või liitotsuse sama esimese astme kohus, kelle koostus- või liitotsus käesoleva seaduse põhjal tühistus.
Administratiivvõimu määruste või otsuste suhtes täidavad käesolevat seadust viivitamata vastavad administratiivvõimud ise.
§ 10. Paragrahvi 1 ulatuses amnestiale alluvais süütegudes, milles kohtuotsused ei ole käesoleva seaduse avaldamise ajaks veel jõustunud, lõpetavad kriminaaljälitamise kohtute toimetustes olevais asjus vastavad kohtud, ühtlasi tühistades jõustumata otsused, ja kohtusse mittejõudnud asjus kohtupidamisseadustes ettenähtud üldises korras vastavad prokurörid või sõjaväeülemad.
II.
Käesolev seadus jõustub avaldamisega.
Tallinnas, 6. mail 1938.
K. Päts
Vabariigi President.
K. Eenpalu
Peaministri as.
Joh. Müller
Kohtuminister.


Arutelu:Ushuaia

Hispaania keeles ei ole š-häälikut. Linna nime hääldatakse koha peal tavaliselt nagu s-tähte.  Pole päris selge, kuidas seda seal hääldatakse, võib-olla ka umbes nagu [sh]. Andres 17. märts 2006, kell 17.00 (UTC)

Kasutasin ENE-t, vana väljaannet, uut polnud käepärast. - Urmas 17. märts 2006, kell 17.11 (UTC)

: Ma ei vaidlusta eestikeelset hääldust. Arvatavasti põhineb see jaagani keelel ning täheühendit sh kasutataksegi š-hääliku edasiandmiseks. Kohalikud ei häälda š-häälikut nähtavasti sellepärast, et tegemist on võõrhäälikuga. Andres 17. märts 2006, kell 17.48 (UTC)

::Muidugi oleks hea kontrollida, kuidas on EE viimases väljaandes. Ja vajadusel parandada. - Urmas 17. märts 2006, kell 17.56 (UTC)

::Venelased ja bulgaarlased kirjutavad Ушуая. - Urmas 17. märts 2006, kell 23.14 (UTC)

::: Võib-olla oleks õigem hääldus [ušu'aaja]. Andres 5. aprill 2006, kell 11.29 (UTC)

Saksa ja hispaania vikis on veel fotosid. Saksa vikis on ka kliimadiagramm. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. märts 2006, kell 18.34 (UTC)

Elanike arvu tabel on võetud saksa vikist, seal viidatakse turismileheküljele. 2005. aasta elanike arv on seal teistsugune kui eelnevas tekstis. Ma ei saa ise vaadata, kas  seal ka kuupäev on antud, sest mul jookseb kokku. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. märts 2006, kell 06.21 (UTC)
Igatahes, kui elanike arv kasvab igal aastal kolme tuhande võrra, siis ei aita täissadadeks ümardamine. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18. märts 2006, kell 06.30 (UTC)

Kas mall "lisa pildid" on veel vajalik? avjoska 21. august 2008, kell 13:12 (UTC)

Linna ümbruses on kaunid liustikud
Millised liustikud on koledad? Siim 7. veebruar 2009, kell 18:33 (UTC)

Võtsin sõna "kaunid" ära. Andres 7. veebruar 2009, kell 18:41 (UTC)
Alates 1911. aastast oli see vangla Tulemaa retsidivistide vangla.
Päris palju retsidiviste pidi Tulemaal olema, et neile eraldi vanglat tarvis läks. Ma ei ütle, et see kindlasti vale on, aga kontrollimist vajaks küll. Siim 7. veebruar 2009, kell 18:33 (UTC)

Panin viitemärkuse. Andres 7. veebruar 2009, kell 18:41 (UTC)

| elanikke = 53 800 (2005) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. august 2009, kell 11:05 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ushuaia.gov.ar/fotos/HTML_Index/index.html
** In Ushuaia on 2013-06-24 14:04:23, 404 Not Found
** In Ushuaia on 2013-07-07 20:39:20, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:39 (EEST)
----
Beagle'i väina põhjakalda ja mägede vahel

See tundub mulle imelik. Kus see kallas siis on?
Miks "väikse" on parem kui "väikese"? --Andres (arutelu) 7. jaanuar 2024, kell 23:38 (EET)


Arutelu:23. aprill

panin Shakespeare'i meelega ka siia, sest miskipärast on tihtipeale räägitud et Cervantes ja Shakespeare surid ühel päeval... kuigi see nii ikka ei ole... - Ahsoous 19. märts 2006, kell 11.39 (UTC)

*1989 – Järva-Jaanis asutati Eesti kodanike komitee – üheksas omataoline Eestis
--WikedKentaur (arutelu) 21. aprill 2017, kell 15:58 (EEST)


Arutelu:Oskar Ernst Emil Tomberg

OSKAR ERNST EMIL TOMBERG
Sündinud: 23.10/04.11.1866 Tudulinna.
Ristitud:
Konfirmeeritud:
Isa: rentnik Johannes Tomberg.
Ema: Wilhelmine snd Matthiesen.
Õed-vennad: 1. Christoph Dietrich Georg Tomberg (21.01.1845 Tudulinna — 190? Vaivara), abik: Emilie snd Sternberg (Grünberg).
2. Nikolai Adolf Tomberg (15.06.1856 Tudulinna — 07.11.1939 Danzig), I laul: 26.01.1893 Tartu, I abik: Marie Emilie snd Bauer (28.08.1863 — 29.07.1900 Tartu), II laul: 07.10.1903 Riia, II abik: Marie snd Mickwitz (19.02.1871 Kovno).
Õpingud: Tartu Gümnaasium, 1884—89 Tartu Ülikooli teoloogia teaduskond.
Akadeemiline kuuluvus: .
Pro venia concionandi/pro ministerio: 24.04./06.05.1889, 25.04./07.05.1889 Tallinn.
Prooviaasta: Vaivara.
Ordinatsioon: 03/15.02.1891 Tallinn.
Teenistuskäik: 1891—92 Koeru kog abiõpetaja, 1892 Eestimaa vikaarõpetaja, 1892—95 Tallinna Kaarli kog abiõpetaja, 1896—15.10.1932 Jõelähtme kog õpetaja, 1917—20 Ida-Harju praost, 1932 emer.
Laulatatud: 01.08.1891 Koeru.
Abikaasa: Margarethe Helene Elisabeth snd Hoffmann (25.01/06.02.1865 Koeru — 18.09.1940 Eberswalde), isa: Heinrich Ferdinand Hoffmann (27.03.1820 Väike-Maarja — 29.10.1891 Koeru), ema: Anna Margarethe Elisabeth snd Mickwitz (14/26.10.1829 Koeru — 19.05/01.06.1903 Tallinn).
Lapsed: 1. Ilse (21.09.1893 Tallinn — 21.12.1911 Jõelähtme).
2. Hella (26.07.1895 Tallinn — 15.01.1914 Jõelähtme).
3. Sigrid (28.01.1897 Jõelähtme — 05.04.1920 Jõelähtme).
4. Egon (25.05.1898 Jõelähtme — 23.06.1915 Jõelähtme).
5. Karin (06.12.1899 Jõelähtme — 03.09.1917 Jõelähtme).;
6. Ingeborg (14.05.1901 Jõelähtme — 01.07.1901 Jõelähtme).
7. Dagmar (12.11.1902 Jõelähtme — 09.09.1914 Jõelähtme).
8. Brigitta (19.08.1904 Jõelähtme — 20.12.1936 Arriach), astronoomia üliõpilane, laul: 04.09.1932 Jõelähtme, abik: Erik Traugott Michael Beermann (13/26.12.1907 Tsarskoje Selo).
9. Herbert (01.02.1906 Jõelähtme — 31.12.1956 Burladingen), med dr, I laul: 07.05.1933 Narva, I abik: Karin Dagmar snd Luchsinger (18.09.1905 Narva — 17.06.1938 Tallinn), II laul: 20.07.1940 Hochstüblau, II abik: Hildegard Anna Elisabeth snd Wolff (16.02.1904 Hochstüblau).
10. Margarete Jutta (06.08.1908 Jõelähtme — 1987), koduõpetaja, laul: 19.03.1938 Tallinn, abik: Erik Traugott Michael Beermann (13/26.12.1907 Tsarskoje Selo).
11. Renata (13.08.1910 Jõelähtme — 24.06.1925 Jõelähtme).
Surnud: 06.02.1938 Tallinn.
Maetud: Jõelähtme.
Allikad: EELK KA toimik; Neander, Wilhelm 1967; Pastoren 1988; Prediger 1977.

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Oskar Ernst Emil Tomberg


Arutelu:Jean-François Millet

EE kirjutab ilma sidekriipsuta, teised vikid peale rootsi oma sidekriipsuga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. märts 2006, kell 18.03 (UTC)

Tõstsin teisest artiklist siia:
''Jean-Francois Millet (1814–1875) oli Prantsuse [[realism]]i kunsti esindaja. Normandia talupojaperest pärit kunstnik, kelle teoseid hakati väärtustama alles pärast kunstniku surma. Kujutas siiralt ja poeetiliselt lihtsat elu ja töötegemist põldudel. Kasutas talupojaelu maalimiseks þanrimaalile iseloomulikku väikest formaati. Aastal 1849 asus Barbizoni külla. Maalidest leiab ehedaid poeetilisi tundmusi.''
''Teosed:Viljapeade korjajad. 1857''

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.artrenewal.org/asp/database/art.asp?aid=745
** In Jean-François Millet on 2013-06-24 11:23:50, 404 Not Found
** In Jean-François Millet on 2013-07-06 04:25:38, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:25 (EEST)


Arutelu:Tehnika

Selles artiklis ei kajastu sõna "tehnika" tähendus, mis võimaldab rääkida tehnika aladest või harudest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. märts 2006, kell 07.01 (UTC)

ja kr: tehne''

Tõstsin selle esialgu välja, sest siin puudub link, sõna on valesti kirjutatud ning pole näidatud seost. Andres 29. august 2006, kell 08:46 (UTC)

Siin on kaks eri mõistet koos. Andres 20. juuli 2007, kell 17:11 (UTC)
mnjah ... kas kirjatehnika on ka tehnika... vist on ... või...? - Ahsoous 20. juuli 2007, kell 17:55 (UTC)

Jah. Selles sõnas on tegu ühega sõna "tehnika" tähendustest ('võtted, meetodid, viisid'). Andres 20. juuli 2007, kell 17:59 (UTC)

üks tõlgendus tehnikale (<kr. technè kunst, meisterlikkus) on teadmiste (mis enamuses põhinevad loodusseadustel) ja oskuste (töövõtted, masinate, seadmete kasutamine - meisterlikkus) rakendamine kindlal/teatud eesmärgil.
nt. teades/tundes loodusseadusi (mehaanikat, soojusliikumise põhimõtteid) ning osates konstrueerida ja kasutada vastavaid seadmeid/masinaid (külmutusmasinad) võime saada ümbritsevast keskkonnast madalamaid temperatuure ja sellega tegeleb külmutustehnika
veel näiteid: tundes kirjutamise reegleid (mis põhinevad nt. teatud etiketi või muudele reeglitele) ning osates kasutada kirjutusvahendeid (pliiatsit, sulepead, dušipintlit, arvutit jne) võime saada meelepärase kirjapildi (tulemuse) ning sellega tegeleb kirjatehnika
samas võib öelda, et tehnika on ka masinad, kui loomingu tulemus
p.s. tehnikaga on tihedalt seotud tehnoloogia e. õpetus tootmismenetlustest e.menetlustehnika --Rein0303 3. märts 2008, kell 13:38 (UTC)
----
Tundub, et siin on valed intervikilingid. Andres 8. juuli 2011, kell 07:59 (EEST)
----
Minu meelest tuleks selles artiklis rääkida kolmandast tähendusest, sellest, mille seletust EE järgi tsiteeritakse. Esimene ja teine peaksid olema eraldi artiklites või Vikisõnastikus.
Aga EE-s antud definitsioon ei ole hästi sõnastatud ja seda ei ole tarvis esile tõsta. Andres (arutelu) 5. oktoober 2012, kell 09:20 (EEST)
----
Varem nii:
Tehnika on koondmõiste masinate kohta, samuti viis midagi teha (vt metoodika). Eesti Entsüklopeedia järgi on tehnika loodusseaduste ja -nähtuste tundmisel ning loodusjõudude ja -varade rakendamisel põhinevate teadmiste, töövõtete ja -oskuste kogum.
Andres (arutelu) 8. veebruar 2019, kell 20:54 (EET)
Kreeka keele osa ei ole õige. Varasemad märkused jäävad kehtima. Andres (arutelu) 8. veebruar 2019, kell 20:54 (EET)

Kopeerin siia viimase seisuga artikli, mida muutsin. Kreeka osa oli kogu aega õige, väide, et see on vale, vajab selgitamist, nii et on suureks abiks, kui selliste väidete puhul lisada selgitus, mis on vale. Lisasin igaks juhuks ladinakeelsete tähtedega kirjapildi kreekakeelse seletuse juurde). EE definitsiooni asemel on kasutatud ÕSi definitsiooni, mida niikuinii tuleks eelistada mõistete esmasel selgitamisel artiklite juures. Arusaamatuks jäävad arutelus ka märkused sõna tehnika muude tähenduste kohta.
Tehnika on (kreeka keeles τεχνικός, τέχνη — kunst, meisterlikkus, oskus)[1]. Eesti Entsüklopeedia järgi koondmõiste tehnikatehniliste vahendite kogumi; masinate, seadmete, mehhanismide kohta, samuti viis midagi teha, mingi sihipärase tegevuse võtete ja meetodite kogum ning võtete ja meetodite valdamine (vt metoodika). Tehnika on  ka loodusseaduste ja -nähtuste tundmise ning loodusjõudude ja -varade rakendamisel põhinevate teadmiste, töövõtete ja -oskuste kogum. Näiteks maaharimistehnika, õmblemistehnika, kirjatehnika.
Tehnika võib omada tootmis- (nt. tööstus, põllumajanduslik tööstus) või mittetootmissuunitlust. Viimane hõlmab tehnika rakendamist teaduses, olmetingimustes, hariduse-, kultuuri-, meditsiini-, sõjanduse- , kosmose- ja teistes valdkondades. Protsesside juhtimise mõistes on tehnika vahend erinevate probleemide laendamiseks ning käesolevate protsesside eesmärkide saavutamiseks. Tehnikat kasutatakse paljudel erinevates aladel kaasarvatud tehnoloogia, tööstus ja põllumajandus, mõõtmises, kontrollis ja juhtimises, transpordis, spordis ning meelelahutuses.
Tehnka põhieesmärk on inimkonna vabastamine füüsiliselt raskest ning rutiinsest tööst, võimaldades varuda rohkem aega loomingulisteks tegevusteks ning kergendada igapäevast elu. Erinevad tehnilised seadmed võimaldavad märkimisväärselt suurendada tööviljakust ning tööefektiivsust, ratsionaalsemalt kasutada looduslikke ressursse ning samuti vähendada inimliku eksimuse tõenäosust mitmesuguste keeruliste operatsioonide teostamisel.
Tehnika eesmärgid:
1.      Materiaalsete ja kultuursete väärtuste loomine
2.      Erinevate energia tüüpide tootmine, muundamine  ja ülekandmine
3.      Informatsiooni kogumine, töötlemine ning ülekandmine
4.      Erinevate tarnspordivahendite väljatöötamine ning kasutamine
Tehnikat võib klassifitseerida ka rakendamisalade järgi, näiteks: tööstustehnika, transport, kodutehnika, IT- tehnika, ehitustehnika, teedetehnika ja teised. Lisaks võib tehnikat liigitada tootmistehnikaks nt. tööpingid, instrumendid, mõõtmisvahendid ning mittetootmistehnikaks: kodutehnika, autod, meelelahutustehnika. Eraldi klassina võib välja tuua kosmose- ja sõjandustehnika, mis hõlmab seadmeid ja masinaid, mille eesmärgiks kindlustada riigikaitset mandril, merel ja õhus.
Pesumasin (kodutehnika)
Satelliit (kosmos)
See on kõige üldisem, Aristoteleselt pärinev määratlus tehnika kohta, mille kõrval on ka kitsamaid.[2]
----
Etümoloogia osa on nüüd parem, kuigi ladina transkriptsioon pole täpne (ei märgi pikka vokaali), kuigi mitte ammendav, aga mitte tehnika ei tulene kreeka sõnast, vaid sõna "tehnika".
Miks peaks ÕS-i definitsiooni eelistama?
Kolm tähendust on praegu välja toodud, aga artikkel peaks rääkima tehnikast 1. tähenduses. Andres (arutelu) 11. veebruar 2019, kell 16:45 (EET)
Praegu ei saa aru, milline definitsioon pärineb Aristoteleselt (ilmselt mitte pesumasinatest rääkiv). Ja tsitaat on esitatud nii, et pole selge, kas pisikeses kirjas küljele pressitud autor on mõeldud seostuma tsitaadi või pigem hoopis illustratsioonidega. --Ehitaja (arutelu) 3. juuni 2020, kell 01:21 (EEST)
Artiklis on pikk selgitus, miks inglise sõnale "technology" vastab eesti "tehnika" ja eesti "tehnoloogia" on kitsam mõiste. Inglise viki artiklis :en:Technology on pikk selgitus, kuidas nende sõnapruuk sai alguse tõlkeäpardusest ja viletsast keelekorraldusest, nii et halb kasutus juurdus, enne kui seda parandada jõuti. Ja ikkagi on meie Tehnika seotud Wikidata kirjega Technique "manner or method by which an activity is performed" ning inglise Technology vasteks on pandud Tehnoloogia. Vastetega ühendaja kas ei pööranud artiklite sisule mingit tähelepanu või lihtsalt ei osanud kumbagi keelt ega mõelnud üldse mitte midagi. Sõnad kõlavad sarnaselt - läheb. Järgmiseks seotakse ilmselt Car ja Kaar. Uhh. --Ehitaja (arutelu) 3. juuni 2020, kell 02:13 (EEST)

Palun tee see asi korda. Andres (arutelu) 3. juuni 2020, kell 02:55 (EEST)
Oleks see nii, et saaks lihtsalt 'see asi' korda teha. Siin on kõik kokku keeratud selliselt , et jääb üle ainult käsi laiutuda - Uus eesti keel! 62.65.217.51 12. detsember 2020, kell 10:18 (EET)


Kasutaja arutelu:Zazou~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Zazou! Andres 20. märts 2006, kell 07.07 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Zazou~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Kolmas sektor

Minu meelest peaks olema eraldi artikkel ka kodanikuühiskonna ehk kodanikeühiskonna (Marju Lauristini ettepanek) ehk tsiviilühiskonna (vaata :en:Civil society) kohta (see sõna on moodustatud inglise väljendi civil society eeskujul, saksa keeles Zivilgesellschaft, Bürgergesellschaft). Näiteks Aili Aarelaid räägib eestlaste seltsitegevuse ajaloost, mis ulatub tagasi 19.  sajandisse. Vaevalt on kohane tollast kodanikuühiskonda nimetatada kolmandaks sektoriks. Väljend "kolmas sektor" peab silmas riigi majanduse sektorit, kus toimivad kasumit mittetaotlevad mitteriiklikud   ja mitteärilised organisatsioonid. Jaapanikeelne väljend pidas silmas nii riiklike kui ka erainvesteeringute toel toimivaid "ühisettevõtteid".
Peale selle, on veel teine kodanikuühiskonna mõiste, mis pärineb Hegelilt. Tema nimetas seda bürgerliche Gesellschaft ja vastandas seda riigile. Tõlgitakse ka "kodanlik ühiskond". Siin tuleb jällegi ettevaatlik olla, sest viimast väljend väljendab ka  marksistlikku mõistet 'ühiskond, kus valitsev klass on kodanlus'. Andres 21. märts 2006, kell 06.03 (UTC)
Mõlemal väljendil on küll ühine algupära varasemast ladina ja kreeka traditsioonist. Andres 21. märts 2006, kell 06.25 (UTC)
Ei lugenudki veel sinu arutelu, kui olin juba teinud sellise artikli. Lähtun Eestis kasutusel olevatest tähendustest eelkõige, teooriatele võib lisaks viidata. Muidu õpin wikit ja redimist alles tundma vaikselt... Kcal 21. märts 2006 hiljem

Minu mainitud tähendused on Eestis kasutusel. Andres 21. märts 2006, kell 14.38 (UTC)

Kas Sul on luba Mikko Lagerspetzi materjali kasutamiseks Vikipeedias? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. märts 2006, kell 14.38 (UTC)

Püüdsin enamikes kohtades, kus sõnastiku sõnastusi kasutatud, autorile viidata. Ma ei tea küll, mis neist viidetest siin edaspidi saada võib. Ise olen sõnastiku kirjastajaga seotud ja võtsin sellest tuleneva vabaduse materjali laiemalt levitada. --Kcal 21. märts 2006, kell 14.55 (UTC)

Meil oleks tarvis autoriõiguse valdajate sõnaselget kinnitust, et neid materjale tohib Vikipeedia tingimustel kasutada. Andres 21. märts 2006, kell 14.59 (UTC)

Ok, küsin igaks juhuks Mikkolt üle. --[[Kasutaja:Kcal|Kcal]] 21. märts 2006, kell 15.14 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.estonica.org/est/lugu.html?kateg=6&menyy_id=931&alam=25&leht=6
** In Kolmas sektor on 2013-06-24 11:45:25, 404 NOT FOUND
** In Kolmas sektor on 2013-07-06 08:33:16, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:33 (EEST)


Arutelu:1980. aasta suveolümpiamängud

Pilt tuleb eesti keelde tõlkida ja lisada selgitav pildiallkiri. Andres 21. märts 2006, kell 08.08 (UTC)

Ja tuleb märkida, mis vahe on mustal ja hallil; mina sellest aru ei saa. Taivo 21. märts 2006, kell 18.21 (UTC)

62 riiki ei osalenud

See ei ole minu meelest piisavalt ühetähenduslik. Kuidas on lood näiteks Vatikaniga? Andres 25. september 2009, kell 14:40 (UTC)

Oskab keegi öelda, kes Eesti võrkpallur osales 1980. aasta Olümpial? (võitis ka kuldmedali) Pelmeen10 3. mai 2010, kell 19:35 (EEST)

Viljar Loor.--WooteleF 3. mai 2010, kell 19:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.allsportinfo.ru/index.php?id=42149
** In 1980. aasta suveolümpiamängud on 2013-05-25 13:25:10, Socket Error: 'No route to host'
** In 1980. aasta suveolümpiamängud on 2013-06-22 20:13:49, Socket Error: 'No route to host'
** In 1980. aasta suveolümpiamängud on 2013-06-23 20:50:59, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 23. juuni 2013, kell 23:51 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://video.google.com/videoplay?docid=8520049258238869333#
** In 1980. aasta suveolümpiamängud on 2012-11-16 09:45:22, 404 Not Found
** In 1980. aasta suveolümpiamängud on 2013-05-25 13:25:10, 404 Not Found
** In 1980. aasta suveolümpiamängud on 2013-06-22 20:13:50, 404 Not Found
** In 1980. aasta suveolümpiamängud on 2013-06-23 20:51:08, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 23. juuni 2013, kell 23:51 (EEST)


Arutelu:Akadeemiline Ajalooselts

Akadeemiline Ajalooselts ja Akadeemiline Ajaloo Selts on EEs käsitletud kui üks organisatsioon. Ilmselt tuleks ka siin samuti talitada. On ju ka nende kodulehel öeldud "taasasutatud". Nime muutus on ilmselt tingitud muutunud õigekirjareeglitest. --Metsavend 21. märts 2006, kell 15.03 (UTC)

Minu meelest ei ole. Kodulehelgi on ju öeldud "seltsi eelkäijaks". Selts ei saa ju olla iseenda eelkäija. Andres 21. märts 2006, kell 15.08 (UTC)

Minu meelest lubavad keelereeglid kirjutada ka "Ajaloo Selts". Andres 21. märts 2006, kell 15.13 (UTC)

: Aga mida siis taasasutati? Nende põhikirjas on öeldud, et "Selts järgib oma tegevuses aastatel 1920.-1940. tegutsenud Akadeemilise Ajaloo-Seltsi traditsioone". Ju siis on nii, et taasasutatamine ei tähenda alati seda, et on tegemist sama organisatsiooniga. --Metsavend 21. märts 2006, kell 15.33 (UTC)

:: Jah. Andres 21. märts 2006, kell 15.55 (UTC)

::: Akadeemiline Ajalooselts (nii nimetatud 1937. aasta teatmikus) alustas tegevust 19. aprillil 1920 ja registreeriti 19. aprillil 1922. 1937 oli esimees Peeter Tarvel. --Improvisaator 26. november 2008, kell 13:58 (UTC)

Kas Ajalooline Ajakiri enam ei ilmu? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21. märts 2006, kell 23.06 (UTC)

Rahvusraamatukogu andmetel on viimane number 3-2002... Kusjuures copyright kuulub hoopis ajalookirjanduse sihtasutus "Kleio"-le, mitte ajalooseltsile. Vt. www.kleio.ee.

Kusjuures, Ajalooline Ajakiri ilmub siiamaani, vähemalt 2008 veel ilmus. Praegu on toetusrahad küll tagant ära võetud, nagu Tunalgi, aga tuleb loota parimat. Athanasius Soter 26. veebruar 2009, kell 18:21 (UTC)


Arutelu:Suursaatkond

Appi. --195.80.96.209 21. märts 2006, kell 19.42 (UTC)

Ühinen anonüümse appikarjega. Kaua võib sellisi jaburusi tolereerida? Või arvab kasutaja Suursaadik, et Vikipeedia on hea koht eesti keele õppimiseks, kus tema vigased tekstid ära parandatakse? Mina igatahes ei jõua. Aga kui sellised artiklid siia üles jäävad, siis on see Vikipeedia üks naljanumber. --Metsavend 21. märts 2006, kell 19.55 (UTC)

: Arvan, et ei ole tarvis kirjutajate peale pahandada, kui nad just kuritahtlikud pole. Tuleb lihtsalt vastavalt olukorrale toimetada, kanda arutelulehele või kustutada. Andres 22. märts 2006, kell 07.03 (UTC)
"Suursaadiku" tekst pärineb konsulaarseadusest ja käib tegelikult konsulaadi kohta. --195.80.96.209 21. märts 2006, kell 20.20 (UTC)

Vajalik on vaadata VÄLISTEENISTUSE SEADUST

--Suwa 21. märts 2006, kell 20.26 (UTC)

: Välisteenistuse seaduses ei ole suursaatkonnast midagi juttu. Andres 21. märts 2006, kell 22.38 (UTC)

: Tuleb vaadata välissuhtlemisseadust. Andres 21. märts 2006, kell 23.00 (UTC)

Eesti Vabariigi suursaatkond on Välisministeeriumi välisesindusel, mis täidab Eesti kohaselt, arvestades asukohariigi seadusandlust. Suursaatkonnal on oma tegevuse Eesti Vabariigi diplomaatilise esindusega asukohariigis. Välisministeerium täidab konsulaarfunktsioone käesoleva seadusega ettenähtud ulatuses. Diplomaatiline esindus täidab konsulaarfunktsioone välisministri määratud ulatuses. Suursaatkond on poliitika ning majandus-, ühiskonna- ja kultuurielu jälgimine ning konsulaarpiirkonnas toimuva kohta teabe kogumine.
Suursaatkond kasutab Eesti riigilippu, konsulaarasutuse asukohta tähistavat Eesti suure riigivapiga silti, Eesti suure riigivapiga pitsatit.
Suursaatkonna juhi on suursaatkond. Suursaadiku juhi nimetab ametisse ja kutsub tagasi president.
Eesti suursaatkonnad asuvad (sulgudes riigid, kuhu linnas resideeruv määratud on):
*Washingtonis (Ameerika Ühendriigid, Kanada, Mehhiko)
*Ateenas (Armeenia, Kreeka, Küpros)
*Madridis (Andorra, Hispaania, Maroko)
*Ankaras (Aserbaidžaan, Türgi)
*Viinis (Austria, Šveits, Slovakkia, Sloveenia)
*Brüsselis (Belgia, Luksemburg)
*Varssavis (Bulgaaria, Makedoonia, Poola, Rumeenia)
*Kiievis (Gruusia, Moldova, Ukraina)
*Pekingis (Hiina RV)
*Haagis (Holland)
*Budapestis (Horvaatia, Ungari)
*Dublinis (Iirimaa)
*New Delhis (India)
*Oslos (Island, Norra)
*Roomas (Itaalia, Malta)
*Tōkyōs (Jaapan)
*Vilniuses (Leedu)
*Riias (Läti)
*Lissabonis (Portugal)
*Pariisis (Prantsusmaa)
*Stockholmis (Rootsi)
*Helsingis (Soome, Vatikan)
*Londonis (Suurbritannia)
*Prahas (Tšehhi)
*Kopenhaagenis (Taani)
*Moskvas (Venemaa)

Märkus: Eesti suursaadikud Albaanias, Bosnia ja Hertsegoviinas, Iisraelis, ning Serbia ja Montenegros resideeruvad Tallinnas.''

Välja tõstetud. Vajab redigeerimist ja kontrollimist. Andres 21. märts 2006, kell 22.28 (UTC)

:Eesti suursaatkonnad kirjutasin välja Välisministeeriumi kodulehelt. Kas need peab üle kontrollima?

:Suursaatkond ei pea ilmtingimata asuma riigi pealinnas. Eesti saatkond Hollandis ei asu pealinnas.  Saatkonnad (vähemalt osa) ei asu pealinnas ka nt Iisraelis. Seega on artikli avalause sellisel kujul vale. Saatkond on lähetatud mitte teise riigi mingisse linna, vaid teise riigi valitsuse juurde. Kus linnas see saatkond füüsiliselt asub, pole asja sisu. - Urmas 21. märts 2006, kell 22.53 (UTC)

:: Parandasin.

::: Erakorraline ja täievoliline suursaadik annab oma volikirjad üle riigipeale. Seetõttu ma kahtlen, kas on õige öelda "valitsuse juures".

:: Kas Sa võtsid selle siit? Ma ei kahtle selles nimekirjas ja Sa võid selle tagasi panna. Mõtlen ainult, kuidas peaks seda vormistama. Artikkel ei räägi ju suursaadikutest, vaid suursaatkondadest. Andres 21. märts 2006, kell 23.20 (UTC)

:: Arvan, et selle võiks vormistada tabelina. Suursaatkondade ametlikud nimed ei maini asukohalinna, vaid asukohariiki. Igast suursaatkonnast peaks olema eraldi artikkel. Tabelis teine võiks olla linn, kolmas riigid. Suursaatkondade tabelis võiks olla ka asutamise aasta. Peale selle tuleks ka öelda, millise seisuga on andmed, sest suursaatkondi rajatakse juurde ning ka riigid, mille juurde vastav suursaadik on akrediteeritud, võivad muutuda. Niisiis, suursaatkondade tabelis peaksid minu meelest olema ainult suursaatkonnad. Teised andmed võiks esitada mõnes muus tabelis, näiteks erakorraliste ja täievoliliste suursaadikute tabelis. Kui ma ei eksi, siis Tallinnas resideerivatel (mulle tundub, et see on korrektsem sõna, peaks ÕS-ist vaatama) suursaadikutel suursaatkondi ei ole. Peale selle, kui ma ei eksi, siis on suursaadikud ka NATO, EL-i ja ÜRO juures, aga vastavaid diplomaatilisi esindusi ei nimetata suursaatkondadeks. Andres 22. märts 2006, kell 06.53 (UTC)
ÜRO juures on vist ikkagi alaline esindaja. Andres 22. märts 2006, kell 07.01 (UTC)
----
Liibüal on suursaatkondade asemel rahvabürood või rahvaagentuurid, ma ei tea, kuidas neid eesti keeles nimetatakse. Andres 22. märts 2006, kell 07.11 (UTC)


Arutelu:Hingamine

{{tõlgitud leht|en|Breathing|versioon=457954532|kohalik_versioon=2739931}}
{{tõlgitud leht|en|Fish|versioon=458445422|kohalik_versioon=2751713}}
Artikkel on väga viletsas seisus. Puudub isegi normaalne definitsioon. See, millega see artikkel praegu algab:

'''Hingamine''' on üks [[elu]] lahutamatu osa ning seda nii taimedes kui loomades, sest see on ainus viis, mille läbi elusorganismid kasulikku [[energia]]t hankida saavad.

ei ole definitsioon ning on lihtsalt eksitav. Energiat hangivad elusorganismid ka toiduga, fotosynteesiga jne. Ka järgnev jutt jmt on eksitav ja asjatundmatu. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 21. märts 2006, kell 23.08 (UTC)

Arvan, et pole mõtet niimoodi kompileerida. Pigem juba võtta eeskujuks teised vikid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. juuli 2006, kell 18.16 (UTC)
Senine oli kole ja kuna ma hästi ei tahtnud senist kustutada ka (osa võib siiski kasutatav olla), siis läks minu tegutsemisest veel koledamaks. teistesse vikidesse ma pole veel jõudnud. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 13. juuli 2006, kell 18.19 (UTC)

eelmine redaktsioon: http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Hingamine&oldid=785089
--[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 13. jaanuar 2009, kell 10:56 (UTC)

Mulle tundub, et praegu räägitakse siin lisaks laiemale mõistele ka hapnikuhingamisest. Seetõttu tuleks vist ka aeroobne hingamine siia suunata. Eraldi artikleid vist pole vaja teha. --Dj Capricorn 19. jaanuar 2010, kell 15:57 (UTC)

===Teksti sisukus, põhjalikkus ja teema kaetus===
Artikkel on sisukas ja mitmekülgne ning selle pikkus on piisav, tekstis on olemas teemakohane pilt.
===Allikad ja viitamine===
Tekst on tõlgitud ingliskeelsest vikipeedia artiklist „Breathing“. Väga vähe viiteid informatsiooni päritolu kohta, vähe autoriteetseid ja usaldusväärseid allikaid.
===Keeleline kvaliteet===
Artiklis on palju kirjavigu, seega vajab toimetamist ja parandamist.
Grammatilised vead:
*Sisse hingamine => sissehingamine
*Välja hingamine => väljahingamine
*Tõstavad üles poole => ülespoole
*Õhu voolu kopsudesse => õhuvool
*Põhjustab õhu gradienti => põhjustab rõhugradiendi
*Alumist osa alla poole => allapoole
*Prifeersemad osad => perifeersed
*Kõrgelt arenenud kontrollimis võime => kontrollimisvõime
*Hetke vajadustest lähtuvalt => hetkevajadustest
*Süsinik dioksiid => süsinikdioksiid
*Maha surumatu refleks => mahasurumatu
*keskusse => keskusesse
NB! Siin on olemas veel palju kokku- ja lahkukirjutamise vigu!
Näpuvead:
*toodavad anaeroobne hingamine anaeroobse hingamise => jätta ühe sõnaühendi
*lõkkab taas ümbritsevasse keskkonda => lükkab
*imetaja sukeldumisrefleksi. ja paneb => punkti pole vaja
NB! Tuleb teksti tähelepanelikult üle vaadata!
===Artikli ülesehitus ja vormistus===
Tekst on välja peetud ühes stiilis ja kergesti arusaadav. Artikli ülesehitus ja vormistus on korrektne ning sisaldab piisavalt siselinke.
===Soovitused artikli parandamiseks===
*kirjutada rohkem taimede hingamisest, vähemalt leida valgus- ja pimedushingamise definitsioonid.
*kalade hingamise osa tuleb ümber paigutada „mehhanismi“ peatüki alla, kus on juttu imetajate ja kahepaiksete hingamisest.
*pole midagi mainitud kahepaiksete nahahingamisest, võiks selle kohta ka lisada informatsiooni.
--Amelkina 11. november 2011, kell 19:04 (EET)
----
"Ribi" on kõnekeelne, tuleks kasutada "roie". Puhkeolekus on väljahingamine kopsualveoolide- miks on seal sidekriips? Alajaotuse "Hingamise juhtimine" esimeses lauses on kaks koma liigsed. Kontrollida üle, kus peab olema mõttekriips, kus sidekriips. Samuti lugeda tähelepanelikult tekst läbi, et leida tühiku- ja muud näpuvead.
*Ujudes, füüsilist trenni tehes, rääkides võib inimene
*enne sulgu peab olema tühik, võõrkeelsed sõnad ja väljendid peavad olema kaldkirjas
*t'ai chi ch'uanis → Taijiquanis (linkida)
*"manulus" võib olla raskestimõistetav, selle võiks asendada või kui see on kindel mõiste, siis linkida
*lauses "Kalad, kes sõltuvad..." on koma puudu
Kui näpuvead parandada, on artikli tekst hästi arusaadav ja keeleliselt hea. Adeliine 14. november 2011, kell 19:34 (EET)


Kasutaja arutelu:Janus~etwiki

tere tulemast Vikipeediasse, Janus! Andres 22. märts 2006, kell 13.38 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Janus~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)