Arutelu:Heavy metal

Kuna NSBM-i huviline autor on anonüümne, siis kirjutan siia. Natsionaalsotsialistlik black metal ei sobi alajaotusesse alamstiilide kokkuvõte. See alamjaotus peaks käsitlema peamisi suundi mitte nišistiile. Paigutasin lingi NSBM-ile juba mõnda aega tagasi black metali alla. Ei sooviks redigeerimissõtta astuda. --Boy 06:54, 30 mai 2005 (UTC)

Täiesti loogiline. Jaan513 20:28, 13 juuli 2005 (UTC)

Inglise viki järgi ei ole metal sama mis heavy metal, teine on esimese alaliik. Jaan513 20:28, 13 juuli 2005 (UTC)

: Minu arvates pole ka inglise wikis asjad päris ühesed. Vaata näiteks artikli heavy metal paremas ääres olevat tabelit. Selle põhjal väidaksin, et ka inglise wiki lehekülg käsitleb metalit ja heavy metalit sünonüümidena. Minu arvates on nii, et metali-fännidega rääkides mõistetakse heavy metali all eeskätt "klassikalist metalit". Diskosõpradele on kõik alamstiilid "üks hevi kõik" nii et nemad mõistavad heavy metali all kogu metal muusikastiilide kogumit. Kui sa ka sedasi arvad võiks äkki selle selgituse artiklisse kuidagi ilusamini vormistatuna sisse viia. --Boy 20:49, 13 juuli 2005 (UTC)
metal peaks olema ikka nagu tüvi ja hevy metal selle haru, kuidas muidu ülejäänud metal'i stiile liigitada või paigutada. --Nipi 30. detsember 2005, kell 04.00 (UTC)
Heavy metal viitab mõlemale nii üldisele muusikažanrile põhinimetusega metal ning ka ühele tema alaliigile. Leian et artikli üldnimetus peaks olema metal, sulgudes ehk ka 'heavy metal' ning alaliikide loetelu peaks sisaladama heavy metalit kui konkreetset alaliiki.
Sama teemaga seostub ka artikili osa kus on loetletud tähtsamad žanri esitajad, seal loetelus on tähtsamad esindajad heavy metalist kui metali alaliigids mitte kogu žanrist üldiselt.
Markku 13. aprill 2007, kell 21:42 (UTC)
Ma panen siis ka siia mõne kirja.
Ei leidnud Heavy Rock kohta infot ja tulin siia et seda kirjutdaa siia kirjutada .
Aitäh Maris Toilas 2017

Kas klassikaline metal on sama mis heavy metal metali alaliigina?

Tegelikult artiklis Klassikaline metal räägitaksegi sellest alaliigist. Andres 14. aprill 2007, kell 04:50 (UTC)

:Kas Klassikaline metal pole lihtsalt mingi üleminekuperioodi või žanri arengu perioodi muusika, mida nüüd nii nimetatakse. Ma võin ka eksida, aga asja tulekski käsitleda nii ja mitte žanrina, mis võib preagu ka eksisteerida. Tänapäeval sarnast muusikat tegevaid bände nimetatakse siiski hevimetaliks. Või ma eksin?--Celldwellcius 26. aprill 2007, kell 16:40 (UTC)

:: Ilmselt tunned paremini asja. Andres 26. aprill 2007, kell 17:05 (UTC)

ÕS-is leiduvad väljendid "heavy metal", "metall" (kõnekeeles eelmise kohta), "hevi" ja "hevirokk", ent jääb selgusetuks, kas need käivad metali kohta üldse. Andres 14. aprill 2007, kell 04:47 (UTC)
Klassikalise metali ja heavy metali vahele ei saa päris võrdusmärki panna. Termin klassikaline metal viitab teatud heavy bändidele, minu teada peetakse selle all silmas 1970ndate lõpu 1980ndate alguse bände(sh. ka selliseid mida tänapäeval peetakse raske rokiks näiteks Deep Purple, Led Zeppelin etc., seega siis huvitav paradoks metal on roki alažanr ja hardrocki võib pidada samas ka metali alaliigiks)
80.235.51.14 14. aprill 2007, kell 13:57 (UTC)

Palun tee siis vajalikud parandused, kui midagi valesti on. Andres 14. aprill 2007, kell 14:13 (UTC)
Kas ei oleks stiilidele mõtet lisada industrial metalit? Kristliku metali võiks minuarust ära kaotada, sest esiteks see on lihtsalt bändi maailmavaateline eripära, mis võib käia iga metali stiili juurde. Kristlased ise on ka mitmel pool välja pasundanud, et "christian is not a genre."--Celldwellcius 26. aprill 2007, kell 16:40 (UTC)

Siis ehk võiks see olla lihtsalt artikli pealkiri, kuigi see pole žanr. Andres 26. aprill 2007, kell 17:05 (UTC)

:Tegin oma nägemuse asjast valmis. Tegelikult võiks ristatud žanrid eraldada kuhugi. Grindcore, metalcore, funk metal ja alternative metal peaksid olema lihtsalt metal mingi teise žanriga pooleks. Võibolla veel stoner metal, blackened death metal ja experimental metal? Aga vat, siinkohal jääb mul teadmistest puudu.--Celldwellcius 27. aprill 2007, kell 07:25 (UTC)

:Mina pakun välja variandi, et eemaldada need näited True metali žanridest sel lehel ja teha truule täpsustavama lehe. Seda ka et, Death, doom ja thrash pole nii väga head eksemplarid. Neis pole ühtkit esinduslikku bändi
 Truusid bände ja alaliike saab vaadata www.metal-archives.com .
Mahvjoss 27. aprill 2007, kell 11:19 (UTC)

2006. aasta Võõrsõnade leksikon annab vasteks heavy metal --Dj Capricorn 4. juuni 2007, kell 20:43 (UTC)

Jah, heavy metal on õige. Andres 4. juuni 2007, kell 21:28 (UTC)


Arutelu:Leedu suurvürstiriik

Tekst artiklist. Põhjendused ja seletused artikli Must-Vene arutelus. - Urmas 14:37, 30 mai 2005 (UTC)
~

Tsiteerin: "Vanavalgevene keel oli kirjakeel juba enne Leedu võimu alla sattumist. Kirjakeelt nimetatakse kirikuslaavi keeleks." See ~lause ei ole ju õige, kirikuslaavi keel ei ole üldse idaslaavi keel, vaid kõige lähedasem bulgaaria keelele. Lebatsnok (arutelu) 9. märts 2016, kell 10:57 (EET)

=== Leedu Suurvürstiriik ===
Tiitel: suurvürst (‘vjaliki knjazþ’ valgevene keeles, ‘wielki książę’ poola keeles, ‘Kunigaikštis’ või ’Didysis Kunigaikštis’ leedu keeles)

Kiernus

Kukowoyt

Skirmunt

Giligin

Roman

Mindowe (Mindoǔh, Mindaugas) 1246 – 1254, ka kuningas

Vojszalak (Vojšalk, Vaišelga, Vaishyalga, Vaišalgas, Vaišvilkas) 1254, 1258 – 1263

Troniata (Traniata) 1263 – 1264

Švarn (Shvarno, Švarnas, Ioann) 1264 – 1267

Wolk (Ruteenia Roman) (1267) 1268 – 1270

Trajdzien 1270 – (1281) 1282

Narymont (Narimantas) 1281?

Dowmont (Daǔmont) 1281 – 1285

Budzikid 1285 – 1291

Pukuwer (Lutavier, Putuver) 1283 (1291) – 1293

Witenes (Vicień) 1293 – 1316

Giedymin (Hedymin, Gediminas) 1316 – 1344, ka kuningas

Jewnut (Jawnut, Jaǔnut) 1341 – 1345

Olgierd (Alherd, Algirdas) 1345 – 1377

Władysław II Jagiełło (Jahajła) 1377 – 1381, 1382 – 1392, ka Poola kuningas

Kiejstut (Kejstut) 1381 – 1382

Skirgiello (Skiryhajla) 1386 – 1392

Vitawt (Vitaūt) 1392 – 1430, ka Tšehhia kuningas

Swidrygiello (Śvidryhajla) 1430 – 1432

Zygimont I Kejstutavicz (Žyhimont I Kejstutavicz, Sigismond Korybut, Žygimantas I Kęstutaitis) 1 September 1432 – 1440

Kazimir Jahelonczyk (Kazimieras I Jogailaitis) 1440 – 1492

Alexander (Alaksandr, Aleksandras II) 1492 – 1506

Zygimont II Stary (Žyhimont II Stary, Žygimantas II Senasis) 1505 – 1548

Zygimont III August (Žyhimont III Aǔhust, Žygimantas III Augustas) 1545 – 1572 (kroonitud 1530)
=== Leedu Suurvürstiriik kui Rzeczpospolita osa ===

Stefan Batura (Ściapan Batura, Steponas Batoras) 1576 – 1586

Zygimont IV Vaza (Žyhimont III Vaza, Zigmantas IV Vaza) 1587 – 1632

Wladzislaw I Vaza (Uladzislaǔ I Vaza, Vladislovas II Vaza) 1632 – 1648

Jan Kazimir Vaza (Jan Kazimier Vaza, Jonas I Kazimieras Vaza) 1648 – 1668

Michał Karybut Visnievicki (Michał Karybut Wišniaviecki, Mykolas I Kaributas Vošnioveckis) 1669 – 1673

Jan III Sabieski (Jonas II Sobieskis) 1674 – 1696

Awgust II Mocny (Aǔhust II Mocny, Augustas II Saksas) 1697 – 1706, 1709 – 1733

Stanislaw Laszczynski (Stanisłaǔ Laščynski, Stanislovas I Leščinskis) 1704 – 1709, 1733 – 1736

Awgust III Vietyn (Augustas III Saksas) 1633 – 1663

Stanisław II Awgust Paniatkowski (Stanisłaǔ II Aǔhust Paniatoǔski, Stanislovas II Augustas Poniatovskis) 1764 – 1795
----

Leedu Suurvürstiriigi ja Leedu Kuningriigi valitsejad

Kiernus

Kukowoyt

Skirmunt

Giligin

Roman

Troniata (Traniata) 1263 – 1264

Švarn (Shvarno, Švarnas, Ioann) 1264 – 1267

Wolk (Ruteenia Roman) (1267) 1268 – 1270

Trajdzien 1270 – (1281) 1282

Narymont (Narimantas) 1281?

Dowmont (Daǔmont) 1281 – 1285

Budzikid 1285 – 1291

Pukuwer (Lutavier, Putuver) 1283 (1291) – 1293

Witenes (Vicień) 1293 – 1316

Jewnut (Jawnut, Jaǔnut) 1341 – 1345

Olgierd (Alherd, Algirdas) 1345 – 1377

Kiejstut (Kejstut) 1381 – 1382

Skirgiello (Skiryhajla) 1386 – 1392

Swidrygiello (Śvidryhajla) 1430 – 1432

:Henrych Valua (Anry Valua, Henrikas Valua) 1573 – 1574

Leedu Suurvürstiriik kui [[Rzeczpospolita]] osa

*województwo wileńskie
**powiat wileński
**powiat oszmiański
**powiat lidzki
**powiat wiłkomierski
**powiat brasławski
*województwo trockie
**powiat trocki
**powiat grodzieński
**powiat kowieński
**powiat upicki
*Księstwo Żmudzkie
**trakty: Ejragoła, Wilki, Wielona, Rosienie, Widukle, Kroże, Tendziagoła, Jaswony, Szawle, Wielkie Dyrwiany, Małe Dyrwiany, Berżany, Użwenta, Telsze, Retow, Pojury, Wieszwiany, Korszew, Sządów, Gondinga, Twery, Potumsza, Birżiniany, Połonga, Powendeń, Mendingiany, Korklany, Zokany, Użgiris.
*województwo nowogrodzkie
**powiat nowogrodzki
**powiat wołkowyski
**powiat słonimski
*Księstwo Słuckie
*Księstwo Kopylskie
*województwo litewskobrzeskie
**powiat brzeski
**powiat piński
*województwo mińskie
**powiat miński
**powiat rzeczycki
**powiat mozyrski
*województwo mścisławskie
*województwo witebskie
**ziemia orszańska (od 1667 z województwa smoleńskiego)
*województwo połockie
*województwo smoleńskie do 1611 i od 1667 r. tytularne
**powiat smoleński
**powiat starodubowski
----
Mis aasta seisuga on toodud see territoriaalne jaotus? - Urmas 09:01, 5 Jun 2005 (UTC)
1569
----
Mida me sellega võidame, kui me kasutame pealinna nimena Vilniuse poolakeelset nime "Wilno"? Kas see linn on Vilniusest erinev? Andres 17:26, 20 Jun 2005 (UTC)
* Paljud eestlased ei tea, et Wilno (Vilniuse) rahvuslik kooslus... :

1915 - 1918 German occupation. Dates referring to German sources:

pop. 139,000

Poles - 54%

Jews - 41 %

Lithuanians - 1,6 %

:: Linna nimi ju ütle seda. Need andmed tuleb panna artiklisse Vilnius. Andres 06:39, 21 Jun 2005 (UTC)
----
Leedu suurvürstiriik on juba ammu likvideeritud, aga jutt muudkui jookseb ja jookseb... Tagumine pool tuleb panna artiklisse Leedu või Valgevene. Taivo 11:52, 22 Jun 2005 (UTC)
*Inglise Vikist: "The chancery languages of the Grand Duchy of Lithuania was Ruthenian (reffered to as Old Belarusian by Belarusians and as Chancery Slavic by Lithuanians) and Latin."

Paluks mitte-veebi viiteid ja seisukohti (teemakohastest teadusartiklitest ja raamatutest). :( - Urmas 2. september 2005, kell 09.10 (UTC)

:Mis selle vaidlustamise põhjuseks on? Õelutsemine?--Fridolins 2. september 2005, kell 10.00 (UTC)
Teen ettepaneku vaidlustatavad väited ükshaaval läbi arutada. Urmas, palun nimeta mõned. Andres 2. september 2005, kell 10.08 (UTC)

Ma eeldan, et malli eemaldamisele eelneb mingisugunegi diskussioon arutelus. Seniks panin malli tagasi. - Urmas 23. september 2005, kell 19.54 (UTC) :(

'Must-Venet' kõnealusel ajal olemas ei olnud ja valgevene allikates toonitatakse väga sageli, et suurvürstiriigi koosseisu läinud valgevene vürstiriike ei vallutatud, vaid nad liidendati rahumeelselt. - Urmas 2. september 2005, kell 10.29 (UTC)

Lippu ja vappi on olnud mitu varianti. Praegused on ilma selgitava (õige) kasutusajata. - Urmas 2. september 2005, kell 10.29 (UTC)

NB! Selles artiklis mõistetakse sõna 'Leedu' kogu suurvürstiriigi alasid, mitte ainult praeguse Leedu Vabariigi territooriumi tähistavana.

See ei ole päris nii. Artiklis mainitakse ka tänapäeva Leedu ala. Arvan, et selle märkuse asemel tuleks läbivalt ühemõtteliselt sõnastada. Andres 2. september 2005, kell 11.23 (UTC)

:Märkus on siiski vajalik. Leedu Vabariigi kohta võiks kasutada "praegune Leedu", "tänapäeva Leedu" või "Leedu Vabariik". - Urmas 2. september 2005, kell 11.41 (UTC)

Artiklist ei selgu, kuidas Leedu Suurvürstiriik alguse sai. Andres 2. september 2005, kell 11.24 (UTC)
*Parandan nimetatud puudused.--X 22. september 2005, kell 20.15 (UTC)
*Miks artikkel vaidlustatud on? Kas Must-Vene mainimise pärast? Kui, siis võiks ära parandada. Tervitades, --X 21. november 2005, kell 15.14 (UTC)
----
*Suurvürstide nimed vajavad korrastamist vastavalt nende eesti keeles kasutamise tavale. Nimede variandid eri keeltes tuleb lisada sulgudes koos vastava märkega, mis keeles nimekujuga on tegemist. Tõstsin korra vigase nimekirja artiklist arutellu, kuid see on ebatäpsena artiklis tagasi.
*Piirkonnanimena Must-Vene mainimine pole õige (nagu ka viimane lisatud täpsustav märkus). Piirkond, mis sai riigi tuumikuks kandis nime "Leedu" (slaavlased nimetavad seda 'Litva'). Selle 'Leedu' geograafilise paigutamisega on aga probleem - tema asukoha suhtes on eri arvamusi ja tema paiknemise suhtes pole lõplikku seisukohta.
*Tuua ära (inglise viki eeskujul?) tabel, kus kirjas sajandite jooksul muutunud andmeid, pole mõistlik: väga vaieldav on nt rida, mis märgib iseseisvuse perioodina 11. saj. - 1795. Nii see kindlasti polnud. 1795 oli Poola unitaarriik ja mingist Leedu suurvürstiriigi iseseisvusest rääkida ei ole kohane. Samuti on mõttetu mainida iseseisvuse algusena 11. sajandit. Leedu esmamainimine aastal 1009 ei tähenda veel Leedu suurvürstiriigi olemasolu.
Parandustega on lugu nii, et need võiks ka alles jätta, mitte teksti uuesti valeks pöörata. Samuti oleks äärmiselt tervitatav (seda üldiselt, mitte konkreetse artikli kohta öeldes), kui artiklit kirjutades ei tõlgitaks pelgalt muukeelseid vikisid, vaid uuritaks ka asja kohta välja antud kirjandust. - Urmas 22. november 2005, kell 10.12 (UTC)
----
Kas ei võiks olla artiklit Leedu suurvürst? Andres 15. august 2008, kell 11:13 (UTC)

Kindlasti peaks olema. Kui oleks piisavalt huvi ja viitsimist, siis võiks ju selle isegi valmis kirjutada. Ma vaatan, kas tuleb millalgi vaim peale. -- Toomas 15. august 2008, kell 11:27 (UTC)

: Küsin sellepärast, et puudub link sellisele artiklile. Andres 15. august 2008, kell 18:23 (UTC)

Ehk peaks selle artikli nimi olema kah "Leedu suurvürstiriik"? Ivo 22. juuni 2009, kell 12:16 (UTC)

Vorskla lahing 1399 Vorskla jõe ääres - sellest peaks lähemalt kirjutama. Siin sai Vitautas tatarlastelt raske kaotuse (ka lonkur Timurilt koos Krimmi Khaaniriigi vägedega) ja oli sunnitud Poolale kiiresti lähenema, jäädes ise vaevu põgenedes ellu. Tegemist oli selle perioodi ühe suurema lahinguga Euroopas (suurem lahing kui Grünvaldi lahing).
----
Tabelisse on lisatud peamiste keelte hulka esimeseks leedu keel. Aga mida need "peamised keeled" tähendavad? Leedu kirjakeelt tollal ei olnud ja leedu keelt kõneldi väikeses osas sellest riigist. Andres (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 15:52 (EET)
----
"Suurima ulatuse ajal oli Leedu pindala 800–930 tuhat km², kellest leedulasi oli 10–14%." Ebaloogiline lause. Velirand (arutelu) 23. veebruar 2016, kell 11:02 (EET)

Palun paranda. Andres (arutelu) 23. veebruar 2016, kell 11:13 (EET)
----
Üks kaart eemaldati. Kas see on põhjendatud? Velirand (arutelu) 24. oktoober 2023, kell 22:24 (EEST)


Arutelu:Natsionalism

Minu meelest sisaldab artikkel palju ideoloogilisi hinnanguid, mis rikuvad neutraalsuse printsiipe. Jutt natsionalismi õigustatusest või mitteõigustatusest on üsna kahtlane. Üks asi on kirjeldada olemasolevaid hinnanguid, teine asi on fakti pähe esitada. Andres 11:39, 1 Jun 2005 (UTC)
---
Ideoloogia, mis väärtustab rahvuskultuuri ja -pärimust, nimetus on romantism, Eestis aga kasutatakse praktikas mõnikord selle kohta ekslikult nimetust "rahvuslus"
Mulle tundub, et miski siin ei klapi. Romantism oleks ikka nagu midagi enamat kui rahvuslus?

Muidugi ei klapi. Romantism tuleb siit välja jätta.

Tuleb aga arutada, kas me teema natsionalismi ja rahvusluse vahel vahet ja käsitleme neid eri artiklites. Andres 11. detsember 2005, kell 17.22 (UTC)

Jätsin selle lõigu välja, sest rahvuslus ei ole sama mis romantism. Andres 11. detsember 2005, kell 17.24 (UTC)
---
Õigustamine on filosoofias normaalne tegevus, see ei tähenda kuidagi kallutatust. Pigem on filosoofiliste teemade puhul isegi oluline välja tuua mõned peamised õigustavad argumendid ja nende vastuargumendid. Entsüklopeedia ei ole küll filosoofiline traktaat, aga suurte teemade puhul (nagu natsionalism on), eksisteerivad mõned märkimisväärsed tüüpargumendid ning tüüpprobleemid. Oudekki 22:52, 30. märts 2006

Üks asi on argumentide ja vastuargumentide neutraalne kirjeldamine, teine asi on hinnangute andmine, mis on õigustatud, mis mitte. Andres 30. märts 2006, kell 20.24 (UTC)

Paistab, et puudused, millest ülalpool rääkisin, on kõrvaldatud. Andres 30. märts 2006, kell 20.25 (UTC)

käsitab etnilist identiteeti inimeste ühistegevuse alusühikuna

minu meelest oleks siin õigem öelda "etnost", sest ega identiteet ju ei tegutse. Aga see "alusühik" on ebamäärase tähendusega. Kuidas on lood näiteks perekonnaga? Andres 31. märts 2006, kell 07.22 (UTC)

Identiteet tegutseb sama palju kui etnos. See mõiste ongi kasutusele võetud täiendama mõisteid "rahvus", "etnos" jne. - kuna need mõisted näiteks on raskesti rakendatavad immigrantidele ja nende järglastele. Teisest küljest, see on alles uus mõiste ning võib olla on tõesti hea seda siin vältida. Seda identiteediteooriat on siin artiklis vist üldse tsipa palju.--Oudekki 4. aprill 2006, kell 13.54 (UTC)

: Võiks muidugi ka vältida, aga kui niisugune mõiste on olemas, siis sellest mööda minna ei saa. Sel juhul võiks olla siin link artiklile Etniline identiteet. Praegu ei saa aru, mis asi see on, ja seetõttu nähtavasti ei saa ka aru, kuidas ta tegutseb. Andres 4. aprill 2006, kell 14.08 (UTC)

Ühistegevus on tõesti ebamäärane. Võib olla oleks parem "avaliku elu korraldamise alusena". See välistab perekonna - aga mulle tundub, et on ikka veel tsipa segane. --Oudekki 4. aprill 2006, kell 13.54 (UTC)

: Jah, ka nii on ikka veel segane. Andres 4. aprill 2006, kell 14.08 (UTC)

See ei seleta, miks ühistegevuse alusühikuks peetakse etnost või rahvust (artiklis räägitakse millegipärast mõlemast läbisegi, nagu need oleksid sünonüümid). Andres 31. märts 2006, kell 07.33 (UTC)
suhteliselt hiline (19. sajandi) sotsiaalne konstruktsioon, millele eelnesid muud laadi ühtsuse ja identiteedi alused (seisus, piirkond, usk, valitseja vm).

See on esitatud teoreetilise alternatiivina, kuid  "meie" ja "mitte-meie" vastandus kui inimpsüühika fundamentaalne omadus pole ju sellega vastuolus. Pealegi ei ole hilisus ja sotsiaalne konstrueeritus natsionalismi tekke seletused. Andres 31. märts 2006, kell 07.43 (UTC)

Natsionalism on erinevate rahvaste juures ja erinevatel ajalooperioodidel avaldunud erinevates vormides ning selle sõna suure poliitilise koormatuse tõttu võidakse natsinalismi all mõista erinevaid asju.

See on minu meelest liiga üldsõnaline. Sellisena ei ütle see suurt midagi. Jääb ka segaseks, mis on poliitiline koormatus. Andres 31. märts 2006, kell 07.46 (UTC)

Regioonil võib olla etniline alus, mistõttu võib olla tegemist just natsionalismi toetamisega. Andres 31. märts 2006, kell 07.51 (UTC)

Seda tuleks täpsustada. Omariiklust pooldas valdav osa eesti rahvast. Kui keegi tegi seda avalikult, siis see oli juba konkreetne ränk kuritegu. Kodanlikus natsionalismis süüdistatuid võidi kohelda leebemalt. Näiteks Tuglast ei vangistatud ega küüditatud, kuid ta heideti Kirjanike Liidust välja. Tundub, et see süüdistus käis eeskätt tähtsate isikute kohta, kelle tööl oli ideoloogiline tähtsus või kellest olenes kaadri (personali) valik. Andres 31. märts 2006, kell 08.14 (UTC)

Ka iseseisvuse taastamise pooldajaid 1980.–90. aastatel süüdistasti nende vastaste poolt natsionalismis. Pärast Eesti taasiseseisvumist on mõned rahvusvähemuste esindajad süüdistanud kas Eesti riiki või rahvast või teatud poliitilisi jõude natsionalismis ning vähemuste rahvuslike huvide ebapiisavates teostusvõimalustes.

Rahvusriigi pooldajate nimetamine natsionalistideks on artikli alguse põhjal ju õige. Andres 31. märts 2006, kell 08.17 (UTC)
Tsitaat: Eesti keeles on levinud tava eristada rahvuslust ja natsionalismi

Selline määratlus ei selgita lahti konteksti. Samuti on artiklis liiga palju natsionalismile nõukogude ja vene propaganda poolt antud tähenduse vastast õigustamist. Natsionalismi kui millegi mittesoovitava vermis eesti keelde kommunistlik ideoloogia, pigem sellest lähtuv nõukogude propaganda ja tavakeelekasutus.

Lenin käsitleb natsionalismi tema algses tähenduses. Hilisem nõukogude propaganda/ideloogia andis terminile natsionalism kahjuliku, nõukogudevastase tähenduse (vrd kodanlik natsionalism). Nõukogude retoorikas ei ole natsionalism mitte šovinism vaid pigem kas nõukogude võimule, vene imperialistlikele taotlustele või vene šovinismile vastanduv rahvuslus/natsionalism.

Natsionalismi tähendust eesti keels mõjutab ka Eestis elavate venekeelsete šovinistliku ja/või impeeriumimeelse kallakuga inimeste kõnekasutus, kus natsionalism on kasutuses sama varjundiga, mis nõukogude fraseoloogias. Viimase aja kasutuses Venemaal samastub eestlase kohta tarvitatav sõna fašist üha enam sõnaga natsionalist. Seda olulisel määral tingituna ka terminite natsionalism ja natsionaalsotsialism samakõlalisusest.

Seega on suurim küsimus, et kas Wikipedia artiklis põlistada tegelikku, valet ja ideologiseeritud sõnakasutust või defineerida mõiste tema algses ja universaalses tähenduses, selgitades muuhulgas lahti ka ülaltoodud kontekst.

: Natsionalismi peetakse ebasoovitavaks ka mitmetes lääne ideoloogiates. Andres 16. juuli 2006, kell 19.10 (UTC)

:Antikommunist Karl Raimund Popper pidas natsionalismi koos muude kollektivismi vormidega "traibalismiks", mis on avatud ühiskonnale takistuseks.

:Liberalism rõhutab eelkõige isikuvabadust ja õigust isiklikele
saavutustele. Idee järgi  on sünnipärane rahvuslik kuuluvus sellele
takistuseks. Samuti on isikul õigus vabalt valida elukohta, kuid
natsionalismist tulenevad piirangud sellele. Muidugi on nii liberalism
kui ka natsionalism laiad  ja venivad mõisted, nii et see ei käi
igasuguse liberalismi ja igasuguse natsionalismi kohta.

:Peale selle, tundub, et Euroopa poliitilises praktikas  tembeldavad
erinevate ideoloogiatega parteid kõik need parteid, millel on
natsionalistlikke loosungeid (näiteks immigratsiooni piiramine),
äärmusparempoolseteks ja populistideks. See näitab, et valitsevate
parteide ideoloogia faktiliselt sisaldab natsionalismivastasust.
Andres 28. juuli 2006, kell 05.42 (UTC)

::Popper oli üks tark mees, aga oma ajastule vastavalt hindas asju ajastupõhiselt. Olen kindel, et tänapäeval hindaks ta asju natuke teistmoodi. Popperi ajal oli nimelt maailm suurte riikide vahel ära jagatud, natsionalism langes ühte sellega, mida tänapäeval kutsutakse šovinismiks ja šovinism on tõepoolest üks halb asi. Kuna poliitikas on mõjuandvateks jõududeks ikka veel suurte impeeriumite õigusjärglased, on taolised seisukohad tänapäeva maailmas tegelikult igandid.-Melilac (arutelu) 14. jaanuar 2016, kell 10:17 (EET)

::: Minu meelest küll käis tema seisukoht igasuguse natsionalismi kohta. Andres (arutelu) 14. jaanuar 2016, kell 19:10 (EET)

Viimane muudatus tundub olevat põhjalik, selgitused puuduvad. Sellepärast panen siia eelmise redaktsiooni:
'''''Natsionalism''' ehk '''[[rahvuslus]]''' on [[ideoloogia]], mis käsitab [[etnos|etnilist]] identiteeti inimeste ühistegevuse alusühikuna, ning sellel põhinev [[poliitiline praktika]]. See sisaldab endas väiteid, et rahvus (koos oma [[keel (keeleteadus)|keel]]ega)  on [[riik|riigi]] oluliseks legitimeerijaks ja et igal [[rahvus]]el on õigus moodustada omaette riik. Ideoloogia, mis väärtustab [[rahvuskultuur]]i ja -[[pärimus]]t, nimetus on [[rahvusromantism]], [[Eesti]]s aga kasutatakse praktikas mõnikord selle kohta ekslikult nimetust "rahvuslus".
''

Eesti keeles on levinud tava eristada rahvuslust ja natsionalismi. Esimene tähistab pigem rahvuskultuuri ja rahvuslike traditsioonide kõrget väärtustamist, teist kasutatakse pigem sallimatu rahvusluse kohta, mille puhul on tegu oma etnose teistest paremaks pidamisega. Rahvusvahelises praktikas kasutatakse niisuguse äärmusliku natsionalismi kohta mõistet šovinism.
==Ajalugu==
Natsionalismi mõiste kujunemine on tihedalt seotud Johann Gottfried von Herderi tööde ning romantismiajastu ideedega. Mõjukaks poliitiliseks teguriks muutus see 18.–19. sajandil koos rahvusriigi (riik, mille eesmärk on tagada ühe rahvuse ja selle identiteedi järjepidev kestvus ning kindlustada territoorium, kus selle rahvuse keel, kultuur, traditsioonid ja väärtused oleksid domineerivad) idee kujunemisega.
==Kosmopolitism==
Natsionalismi vastandiks on kosmopolitism, mis väärtustab kõigi inimeste riikideülest ühtekuuluvust ja maailmakodaniku ideed.
==Natsionalismi seletused==
Natsionalismi püüavad seletada erinevad teooriad. Lihtsaima seletuse kohaselt on "meie" ja "mitte-meie" vastandus inimpsüühika fundamentaalne omadus. On ka teooriad, mille järgi nii natsionalism kui ka rahvused on suhteliselt hiline (19. sajandi) sotsiaalne konstruktsioon, millele eelnesid muud laadi ühtsuse ja identiteedi alused (seisus, piirkond, usk, valitseja vm).
==Sõna mitmetähenduslikkus==
Natsionalism on erinevate rahvaste juures ja erinevatel ajalooperioodidel avaldunud erinevates vormides ning selle sõna suure poliitilise koormatuse tõttu võidakse natsionalismi all mõista erinevaid asju.
==Natsionalismi vastustamise põhjused==
Paljurahvuselised suurriigid ning impeeriumid võivad vastustada natsionalismi kui oma riiklikku terviklikkust ohustavat jõudu. Kommunistlik ideoloogia suhtus natsionalismi negatiivselt ja tähtsustas inimeste identiteedi ja ühtekuuluvuse alusena sotsiaalseid klasse, kuid möönis teatud tingimustel rõhutud rahvuste natsionalismi kui vabaduspüüde allika häid jooni.
Negatiivset varju on natsionalismile heitnud selle roll konfliktide ja sõdade põhjustaja või võimaldajana, mitmete radikaalsete natsionalistlike liikumiste vägivaldsus ning eriti natsionaalsotsialistliku ideoloogia poolt mahitatud kuriteod.
==Natsionalismi tõus ja seda pärssivad tendentsid==
20. sajand on näinud nii natsionalismi kasvu ja uute rahvusriikide teket (impeeriumide lagunemine, endiste koloniaalvalduste iseseisvumine) kui ka natsionalismile vastassuunalisi protsesse  (näiteks Euroopa Liit, mis tähtsustab nimelt riigiülest ja regionaalset tasandit). Natsionalistid valdavalt vastustavad globaliseerumist, mida nad näevad rahvusliku pärandi ja identiteedi ohustajana.
Natsionaalsotsialismi on hakatud nimetama natsismiks, et vältida selle seostamist sotsialismiga. Sõna "natsism" ei tähista natsionalismi, nagu vahel ekslikult arvatakse.
Eesti natsionalism hakkas kujunema rahvusliku ärkamise perioodil 1860. aastail ning sellest kasvas välja omariikluse taotlus. Pärast Eesti annekteerimist Nõukogude Liidu poolt kasutati süüdistust kodanlikus natsionalismis  omariikluse pooldajate ning teiste poliitilises ebasoosingus isikute represseerimise ettekäändena. Ka iseseisvuse taastamise pooldajaid 1980.–90. aastatel süüdistati nende vastaste poolt natsionalismis. Pärast Eesti taasiseseisvumist on mõned rahvusvähemuste esindajad süüdistanud kas Eesti riiki või rahvast või teatud poliitilisi jõude natsionalismis, mis vastabki tõele, ning vähemuste rahvuslike huvide ebapiisavates teostusvõimalustes.
Miks neutraalsus on vaidlustatud? Djreichsfuhrer 18. detsember 2007, kell 14:22 (UTC)

Vaidlustus maha võetud. Djreichsfuhrer 9. mai 2008, kell 22:48 (UTC)


Arutelu:Grigori Kromanov

Lääne-Virumaal on kaks Lahe küla. Andres 18:52, 2 Jun 2005 (UTC)

See leht paistab täiesti olemas olema, aga ma ei saa linkimise süsteemist veel aru, et ise lisada: http://et.wikipedia.org/wiki/Briljandid_proletariaadi_diktatuurile Larts (arutelu) 11. oktoober 2012, kell 21:18 (EEST)

Soovitan lugeda Juhend:Lehekülje_redigeerimine#Lingid -- Ahsoous (arutelu) 10. oktoober 2012, kell 20:18 (EEST)
No ei saa ikka aru, mis enne valesti oli ja miks nüüd töötab Larts (arutelu) 11. oktoober 2012, kell 21:19 (EEST)
-------------
Artiklist ei tule välja, et ta oleks kunagi midagi teatris lavastanud. Kuriuss (arutelu) 23. oktoober 2020, kell 15:43 (EEST)


Kasutaja arutelu:Wkentaur

{{Arhiveerimine
|archive = Kasutaja arutelu:Wkentaur/Arhiivid/%(year)d
|algo = old(140d)
|counter = 1
}}
[[Eri:Kõik_pealkirjad_eesliitega/Kasutaja_arutelu:Wkentaur/Arhiivid|arhiiv >>]]

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:13 (EEST)

Palun vaata lehekülge Arutelu:Maailmarahu. --Andres (arutelu) 8. august 2022, kell 14:48 (EEST)

Su küsimustele olen vastanud SIINGI. Kuigi küsid, laskmata mul vastata, siis varasem toon sinult mahenes palvega edaspidi pöörduda MTÜ-sse Wikimedia Eesti. Le Boréalien (arutelu) 17. september 2023, kell 15:54 (EEST)

Täpsustan igaks juhuks ette, et Vikipeedia siseandmeil oled blokeerinud mind 9,17 päeva tagasi seoses eravestluse avaldamisega. Kas paned huupi, sealhulgas hinnangutega? Kuidas saab su sõnastus olla põhjendatud, kas keegi ei ole kordagi kahelnud Ivo Kruusamäe võimeis meelevaldselt rõvetseda, üldises aruteluski? Miks mõned administraatorid on olnud rõvedamad kui kiusatavad tavakasutajad ja äsja alustanud, eriti kui kaastöö kinnitab eesti keele valdamist, pigemini vormistamise oskust ja vastuoludeta sisukust? Milles seisneb vastasus näitena mu olemuse vastu, kas reageeringuis provotseerimistele või inetuste pealtnägemise tunnistamises, kannatajanagi? Lingi, mille mu kasutajanime alt arutelust eemaldasid, sisaldas kuvafotot, mille esitasin politseile tõendina juba 26. mail 2023. Kinnitan, et alandamised, ahistamised, sõim, laim ja näkku valetamised ei kvalifitseeru eravestluseks. Lähipäevil olen pöördumas ja esitan kogu tõendipagasi Kruusamäe Ivo kohta nii Wikipediale kui Wikimedia Foundationile. Heidan üksikutele administraatoritele ette otsuste tegemist tolle ringkaitseks või iseendast lähtuvalt, üsnagi subjektiivselt. Kui ignorantsed saate te kokku olla kambakesi? Naisadministraatorile siit, nii nagu mitmetele mujalt, on järjepanu liiga tehtud. Toorus on hoopis sügavaks probleemiks, mitte ei sobi õigustuseks või lahenduseks. Mul on toimunu pärast üsna piinlik ja üpris kahju, mu kaastöö ei kinnita vajadust ega anna põhjust mind väärkohelda. Ebaväärikus üksteise ja kolmandate suunal vajaks teadvustamist. Adeliinele soovin jõudu ja jaksu, tänada saan pärast maikuud vaid PillePrixi, artikli eest “Vikipeedia tugevus on kogukond ja koostöö.”. Le Boréalien (arutelu) 27. september 2023, kell 02:36 (EEST)

:Kui sa oled otsustanud tegeleda õiguse mõistmisega, siis see ei tähenda, et sa võid seda teha vahendeid valimata. Wkentaur (arutelu) 29. september 2023, kell 10:27 (EEST)

Ma pidasin enne paremaks teha meie omavaheline eestikeelne arutelu kuskile mujale ehk lehele Kasutaja:InternetArchiveBot/kommentaarid, mitte otse kasutaja arutelulehele, sest see arutelu ei ole suunatud otseselt robotile (tema omanikule). Praegusel kujul võib roboti omanikule jääda kergesti mulje, et ootame ka tema osalemist meie arutelus. Roboti omanik on samas märkinud, et tema ootab kommentaare teises kohas (metavikis). Pikne 5. veebruar 2024, kell 18:20 (EET)

Vajadusel võib lingi meta: lehele rasvasemaks teha. Wkentaur (arutelu) 5. veebruar 2024, kell 18:32 (EET)

: Metaviki link on olemas, aga minu meelest jääb nii ikkagi kergesti mulje, et ootame roboti omanikult, et ta osaleks lisaks ka siinses arutelus. Miks arutelu senine asukoht ei sobinud? Pikne 6. veebruar 2024, kell 19:46 (EET)

::Kui arutlemiseks on loodud eraldi nimeruumid, siis saab pigem selgitada omanikule, et ta ei pea vestlusesse sekkuma. Wkentaur (arutelu) 7. veebruar 2024, kell 17:21 (EET)

::: Nimeruumi poolest erandlikus kohas on veel näiteks Vikipeedia:Üldine arutelu. Minu meelest sellel ei ole eriti tähtsust, kuniks arutelu on leitav. Omanikule selgitada on üsna tülikas, kuna robotil on mitu haldajat, kes peaks seda siis eraldi meeles pidama. Pikne 7. veebruar 2024, kell 18:38 (EET)

::::Tolle arutelu päisesse saab lisada ingliskeelse selgituse vms. Üldise arutelu vasteid mujal on Village pump, Cafeteria ... võib tekitada näiteks Portaal:Külatanum + Portaali arutelu:Külatanum Wkentaur (arutelu) 8. veebruar 2024, kell 17:10 (EET)

::::: Ma ei saa aru, mida sa teise lausega öelda tahad. Ma tõin üldise arutelu näite, sest ka see on nimeruumis, kus tavapärasellt ei ole arutelud ja see minu meelest iseenesest ei tekita meile probleeme.

::::: Lisaselgitusega päises ajame minu meelest asja ikkagi ilmaasjata keeruliseks. See eriline nimeruum on aruteludeks, mis on suunatud konkreetsetele kasutajatele, kasutaja saab seal iga uue kommentaari kohta isegi teavituse. Kui arutelu ei ole konkreetsele kasutajale suunatud, siis miks pidada arutelu just selles nimeruumis. Kas ehk on siis mingi kolmas koht, kuhu see arutelu paremini sobida võiks? Pikne 8. veebruar 2024, kell 20:32 (EET)

::::::- Õigemini kogukonna portaal on juba olemas -- Vikipeedia:Kogukonnavärav. Üldine arutelu peaks olema kogukonna portaali paarisleht (arutelu).

::::::- Ka teist korda peale vaadates tundub IABot-i arutelu lehe tühjana hoidmine ja arutelu kuskil mujal pidamine keerukuse kunstliku juurde tekitamisena.

::::::Ehk siis ma ei usu sinu eeldust, et see teeb boti omaniku elu keeruliseks. Küll, aga usuks siis, kui ta seda ise ütleks.

::::::Suurtes vikidest jäi silma, et vene vikis on kohalik arutelu leht kasutusel. Teistes on kohalikud arutelud tühjad - softredirect meta: arutelule. Wkentaur (arutelu) 10. veebruar 2024, kell 11:52 (EET)

::::: Kas sa paned ette, et ka üldine arutelu tuleks teise kohta tõsta? Ma ei näe selleks kuigivõrd vajadust. Mulle pole ka ilmne, miks üldine arutelu peaks olema kogukonnaväravaga paaris.

::::: Ma ütlen lihtsalt, et roboti kohaliku arutelu praegusest asukohast võib jääda kergesti ekslik mulje selle kohta, miks see arutelu on ja kellele on see täpselt suunatud. On küll ka võimalik, et roboti haldajad tegelikult lihtsalt eiravad kõiki arutelusid peale metaviki arutelu ning võimalik, et nad ei logi robotiga kunagi otse vikisse ega näe ka arutelupostituste kohta teavitusi. Isegi kui neile ei lähe praegu see arutelu korda, siis ei ole välistatud, et selle roboti mõni tulevana haldaja pöörab sellele arutelule tähelepanu. Lisaks jääb nüüd arvatvasti ka sellesse arutelusse postitajatele kergemini mulje, et nad kirjutavad seal roboti haldajatele (kellelt võiks siis ühtlasi tagasisidet oodata).

::::: Ma ei tea, tühi aruteluleht oli siin umbes samasugune nagu teised soft redirectitud arutelud teistes vikides, lihtsalt siinne kasutaja aruteluleht viitas ühe koha asemel edasi kahte kohta. Et arutelu on teises kohas, lisab küll tsipakese keerukust, aga see-eest tundub märksa selgem, mis laadi aruteluga on tegu, kui see ei ole kasutaja arutelulehel. Pikne 11. veebruar 2024, kell 18:15 (EET)

Esitasin malli arutelulehel sulle mõned küsimused. Kaniivel (arutelu) 25. veebruar 2024, kell 19:18 (EET)

Meil ei ole otsustatud, et asendame kõikjal biograafilistes artiklites avalauses "eesti" "Eestiga". Seega palun mitte teha sellesisulisi massilisi muudatusi artiklites. Kaniivel (arutelu) 30. aprill 2024, kell 20:38 (EEST)

See asi oleks küll vaja läbi arutada, aga tundub, et Wkentaur võttis eeskuju Andresest, kes tegi meelevaldselt samasuguse paranduse viies artiklis, mille VillaK viimati üldises arutelus näiteks tõi. Pikne 30. aprill 2024, kell 21:53 (EEST)

: Siis võib neis Andrese muudetud artiklites muudatused varasemale konsensusele tagasi pöörata. Ja arutelus püüda selgusele jõuda, mismoodi nende konkreetsete isikute rahvust/etnilist päritolu artiklis kirjeldada. Kaniivel (arutelu) 30. aprill 2024, kell 22:08 (EEST)

: Tohoh, mina tegin meelevaldselt paranduse? Ma muutsin "eesti" "Eestiks" nendel juhtudel, kus on teada, et tegu ei ole eestlasega, või eestlaseks olemises on alust kahelda. VillaK tõigi näiteks niisugused keerulised juhtumid. Ja ma ei ütleks, et nende artiklite osas konsensus oleks olnud. Me ei ole neid juhtumeid arutanud. Ma arvan pigem, et tegu on teadmatuse või tähelepanematusega. Ja ma ei muutnud artiklite sisu valeks, vaid viisin kujule, mis on minu meelest kindlasti õige. Kui te need tagasi parandate, siis te ju olete konsensuse vastu, sest kellegi seisukohtadest selles arutelus ei tulene, et seal peaks eesti olema. Ma ei tea, võib-olla VillaK leiab, et peaks kirjutama "eesti", kui inimene osaleb "eesti kultuuriruumis". --Andres (arutelu) 1. mai 2024, kell 16:22 (EEST)

:: Kuidas see erineb Wkentauri parandustest? Ma ei vaadanud kõiki parandusi ükshaaval üle, aga tema samuti eeldatavasti ei parandanud artikleid valeks. Ta parandas samuti artiklid eeldatavasti kujule, mis on kindlamini õige või millest on raskem välja lugeda oletusi või tõendamata väiteid rahvuse kohta. Kui osal juhtudel jätad "eesti" väikese tähega, sest see justkui vastab enesestmõistetavalt isiku rahvusele ja teistel juhtudel parandad väikese tähe ära, sest "tegu ei ole eestlasega, või eestlaseks olemises on alust kahelda", kuigi "enesestmõistetavatel" juhtudel on rahvus samamoodi tõendamata, siis on su parandused meelevaldsed. Sisuliselt sa lihtsalt näitad, keda sina isiklikult aktsepteerid eestlasena ja keda mitte. Ma küll ei toeta paranduste tegemist seisukoha illustreerimise eesmärgil, aga tundub, et Wkentauri vähemasti ei teinud neid parandusi niivõrd meelevaldselt. Pikne 1. mai 2024, kell 17:34 (EEST)

::: Nojah, võib-olla mina teen midagi meelevaldselt, kuigi mul on ka omad kaalutlused, aga sellepärast me praegu seda asja arutamegi, et meelevaldsust ei oleks. Igatahes nendes viimastes parandustes ma ei jätnud midagi väikese tähega. --Andres (arutelu) 2. mai 2024, kell 00:46 (EEST)

:::See ei ole õige, et see näitab, keda mina aktsepteerin eestlasena. Kas tõesti Sa tahad öelda, et ma püüan peale suruda oma arvamust selle kohta, keda minu meelest võib eestlaseks lugeda, keda mitte?  Vastupidi, kui ma kedagi eestlaseks pean, siis ma eeldan, et me kõik peame. Samahästi võiks öelda, et kui Wkentaur võtab eestlase kvalifikataiooni meha, siis sellepärast, et ta ei aktsepteeri neid inimesi eestlastena. Ei, ta teeb seda lihtsalt sellepärast, et ta eeldab, et pole allikaid, mis rahvust kinnitaksid. Andres (arutelu) 3. mai 2024, kell 02:21 (EEST)

:::: No ilmselgelt meie kõigi jaoks ei ole enesestmõistetav, mis rahvusest need inimesed on. Sellest oli eelnevalt üldises arutelus pikalt juttu. Pealesurumine või mitte, aga sa muutsid neid konkreetseid artikleid, kus sina isiklikult ei pea isiku eestlaseks olemist enesestmõistetavaks. Sa ei muutnud teisi artikleid, kus algustähte on kasutatud samamoodi ja kus samamoodi puuduvad kindlad andmed isiku rahvuse kohta. Wkentaur minu arusaamise järgi lähtus ainult sellest, kas on kindlad andmed või mitte. Pikne 6. mai 2024, kell 19:48 (EEST)

:: Minu mõte oli, kui kellegi on probleem mingite muudatustega, siis tuleb need muudatused tagasi pöörata, mitte teha vastuseks teistes artiklites muudatusi. Aga ilmselt eeldus, et "Wkentaur võttis eeskuju Andresest" oli ise vale. Kaniivel (arutelu) 3. mai 2024, kell 22:33 (EEST)

::: Ma ei arva, et Wkentaur tegi neid parandusi sellepärast, et ta pidas Andrese muudatusi probleemseks.

::: Päris täpselt küll ei võtnud eeskuju. Ta tegi samasuguseid parandusi, aga mitte samamoodi valitud artiklites. Pikne 6. mai 2024, kell 19:48 (EEST)
Kui on midagi tõendamata, siis ei tule mitte vaidlustada, vaid panna viite puudumise mall. Vaidlustada saab midagi, kui on alust väita vastupidist. --Andres (arutelu) 1. mai 2024, kell 16:22 (EEST)

Lisa viide mall tuleks lisada, kui saab eeldada, et info on leitav.

* saab eeldada, et rahvus on leitav, kui on ilmunud isiku biograafia

Wkentaur (arutelu) 2. mai 2024, kell 20:39 (EEST)

: Siis parem juba tee "eesti" "Eestiks" või jäta hoopis öra. ma leian, et vaidlustamine pole kohane. --Andres (arutelu) 2. mai 2024, kell 22:18 (EEST)

: Ma ei tea, üldjuhul ju ei teata, kas info on leitav.--Andres (arutelu) 3. mai 2024, kell 00:40 (EEST)

::Pean silmas, et tuletatud rahvusele ei ole ilmtingimata võimalik viidet leida. Inimesed Eestis üldiselt ei kuuluta avalikult oma rahvust. Wkentaur (arutelu) 3. mai 2024, kell 21:07 (EEST)

::See on juba naeruväärne. Ivo (arutelu) 2. mai 2024, kell 22:30 (EEST)

:::Samas selles artiklis ei peeta silmas rahvust nagu seda defineeritakse Eesti seadustes -- inimese enese poolt valitud rahvust. Wkentaur (arutelu) 3. mai 2024, kell 20:55 (EEST)

:::: Aga miks peaks selles või ükskõik mis teises artiklis silmas pidama, mida Eesti seadustes rahvusena defineeritakse? Sisuliselt on tegemist legaaldefinitsiooniga, mille märgistamiseks on meil ka oma mall Legaaldefinitsioon. Kaniivel (arutelu) 3. mai 2024, kell 22:33 (EEST)

:::::Aga miks peaks keegi kolmas isik otsustama isiku rahvuse üle? Wkentaur (arutelu) 4. mai 2024, kell 09:35 (EEST)

:::: Huvi pärast küsin, et kus rahvus on Eesti seadustes defineeritud? Rahvastikuregistrisse kantakse ütluspõhised andmed rahvuse kohta, ent Rahvastikuregistri seaduses pole rahvust defineeritud. Kaniivel (arutelu) 3. mai 2024, kell 23:38 (EEST)

:::::Ehk siis inimene ise ütleb, mis on tema rahvus. Wkentaur (arutelu) 4. mai 2024, kell 09:34 (EEST)

::::::See on lihtsalt see viis, kuidas rahvusi statistikas arvestatakse, mitte rahvuse olemus. Nõukogude ajal oli rahvaloendusel ka nii, et pandi kirja, mida inimene ütleb. See ei puudutanud mitte ainult rahvust, vaid ka elukohta ja perekonnaseisu. Andres (arutelu) 4. mai 2024, kell 10:26 (EEST)

:::::: Rahvastikuregistri seaduse järgi inimene ise ütleb, mis on ta rahvus, emakeel ja haridustase. Kas seega saaks öelda, et Eesti seaduste järgi inimese haridustase on enesemääratluslik? Ja - miks peaks keegi kolmas isik otsustama inimese haridustaseme üle?

:::::: Inimese rahvus põhineb enesemääratlusel küll, aga rahvastikuregistris enda rahvuse kande lisamine ei muuda kedagi vastava rahvuse liikmeks ja nende andmetega poleks ka Vikipeedias midagi peale hakata. Isegi, kui neile ligipääs olemas oleks. Kaniivel (arutelu) 4. mai 2024, kell 19:54 (EEST)

:::::::Igatahes ei järeldu, et rahvuse olemus on sissekanne Rahvastikuregistris. Andres (arutelu) 4. mai 2024, kell 20:46 (EEST)

::::::::olemus on see, et rahvus on enesemääratluslik. Wkentaur (arutelu) 9. mai 2024, kell 19:55 (EEST)

::::Ma leian, et see läheb kätte ära juba vandaliseerimiseks. Ingliskeelses Vikipeedias on ka reeglid selle kohta, et enda mõtte tõestamiseks ei tohiks sellisel kujul Vikipeediat muutma hakata. Ivo (arutelu) 4. mai 2024, kell 14:34 (EEST)
Ja kui eesmärk on elavate inimeste tundeid säästa, siis nende rahvuse küsitavaks kuulutamine küll seda eesmärki ei täida. --Andres (arutelu) 4. mai 2024, kell 20:48 (EEST)

Hi! I noticed that you have undone most of my edits regarding Finnish cities. Each Wikipedia has its own protocols, users and procedures. However, I would like to point out a few things.
1. I am not sure about Estonian language nuances, but the template "Provints" refers to Finnish maakunta (province). This is not correct. I think the template "Infokast asula" makes more sense and is more advanced. I recommend standardisation.
2. Have you noticed that I have also replaced outdated data? For example "asendikaardi_pilt = Kotka.sijainti.suomi.2009.svg", would you rather Wikidata where the latest "Kotka sijainti Suomi.svg" is located. The boundaries of Finnish municipalities and cities change from time to time. It would make sense to use the most recent Wikidata.
3. The name of the article. Usually the shortest is the best. For example, Jyväskylä is better than Jyväskylä linn. I have noticed that the Estonian Wikipedia has both variants. I recommend unification. Peltimikko (arutelu) 26. mai 2024, kell 12:04 (EEST)

template:Provints is used for municipalities. Basically Jyväskylä is reserved for Jyväskylän keskustaajama. Wkentaur (arutelu) 26. mai 2024, kell 12:57 (EEST)


Arutelu:Inimene

Siin on see raskus, et inimest võib mõelda nii alamliigi, liigi kui ka perekonnana. Perekonna kohta võiks olla artikkel Inimene. Liigi või alamliigi kohta võiksid olla ka eraldi artiklid Tarkinimene või Homo sapiens ja Homo sapiens sapiens või Nüüdisinimene, kus oleks juttu inimesest puhtbioloogilises aspektis. See artikkel siin peaks vist olema üldantropoloogilise sisuga, aga täpselt ei tea, mis siin peaks olema. Igatahes peaks siin olema juttu ka niisugusest inimese mõistest, mis inimese loomade seast välja jätab. Andres 07:23, 3 Jun 2005 (UTC)

milleks on siin artiklis link artiklile ingel? ma ei suuda leida põhjendust. avjoska 23. juuli 2006, kell 18.43 (UTC)

: aga pealkiri "pärisinimene" sellele artiklile? ei? perekonna artiklis on selline mõiste sees. avjoska 23. juuli 2006, kell 19.28 (UTC)

:: Asi on selles, et pole selge, mis on selle artikli aine. Arvan, et liigist ja alamliigist tuleks kirjutada eraldi artiklid (vaata ülalpool). Pole mingit õigustust kirjutada selle pealkirja all ainult inimesest kui loomast. Andres 24. juuli 2006, kell 05.46 (UTC)

:: Liiki nimetatakse minu meelest eesti keeles tavaliselt "tarkinimene", ja harilikult kasutatakse ladinakeelset nime. Andres 24. juuli 2006, kell 05.47 (UTC)

Nüüdisinimene jaguneb rassideks.

Tänapäeval seda eitatakse. Andres 26. juuni 2007, kell 12:06 (UTC)

: Mõned eitavad, mõned ikka mitte. Vt. nt. en:Race (classification of human beings). --Dr Oldekop 31. august 2009, kell 06:42 (UTC)

:: Õpikutes on vist ka sees . Ühes foorumis kiruti seda eitamist siin vikis . Rassid ei ole kuhugi kadunud. Mis siin artiklis vaidlustatud on? --Tiuks 31. august 2009, kell 11:07 (UTC)

Inimene kõige üldisemas mõttes on vast ikka perekonna Homo esindaja, tõenäoliselt mõeldakse veel laiemalt. Andres 28. september 2007, kell 17:23 (UTC)
inimene on ikka homo sapiens ja ta kuulub ilmselt inimeselaste hulka Zosma 4. oktoober 2007, kell 10:06 (UTC)

: Inimlased ehk hominiidid on sugukond. Homo on perekond, kuhu kuulub peale tarkinimese (Homo sapiens) ka näiteks Homo erectus. Andres 4. oktoober 2007, kell 10:35 (UTC)

"Niiet te väidate, et inimesed on välja arenenud ahvidest?"

"Mis te nüüd! Mitte kõik, ainult mõned."

"Aga ülejäänud?"

"Aga ülejäänud pole veel arenenud."

"Noo kuulge, ega ahvimine veel ahviks olemist ei tähenda..."
Kui uurali keel on hüpoteetiline, kuidas saab siis eestikeelne sõne kindlasti sellest tuleneda?
Millegipärast tuleb mul praegu Jüri Härmatare meelde. --Numbriga kärumees 1. september 2011, kell 17:22 (EEST)

Esimene lause on minu meelest ilmselt väär. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. september 2011, kell 23:14 (EEST)

Oleks tore kui keegi teadjam kirjutab juurde kust selline sõna ja see tüvi tuli. Tänud!
----
Pildid on ära võetud, mis siin veel on tehtud? Andres (arutelu) 30. september 2015, kell 20:27 (EEST)
----
Tõstsin selle välja:
Muistsed inimesed, kütid ja korilased, hankisid toitu metsades: küttisid loomi, korjasid söödavaid taimi ja puu-ja juurvilju. Põlluharijad ja karjakasvatajad aga hankisid toitu oma koduümbrusest ja põldudelt. Piima ja piimatooteid said hankida ainult karjakasvatajad. Leiba ja putru said hankida ainult põlluharijad.
 Taavi|✉  2. jaanuar 2016, kell 01:27 (EET)
----
Aga see on ju tõsi, et inimest nimetatakse looduse krooniks. Ma saan aru, et bioloogia ei räägi enam kõrgematest eluvormidest, aga see arusaam on isegi bioloogias olnud ja igal juhul on see arusaam nimetuse motiiv. Andres (arutelu) 12. oktoober 2019, kell 11:31 (EEST)
----
----
Teistest loomadest eristub inimene sellega, et ta suudab muuta tunded mõteteks ning nendest tekkinud meelepilte kasutades abstraheerida asju ja nähtusi. Inimesed – nagu teisedki Inimlased – on olemuslikult sotsiaalsed olendid, kuid erinevalt teistest on nad võimelised rakendama suhtlusel lisaks kehakeelele ka sõnadel põhinevat mõttevahetust. Ja see omakorda võimaldab arutleda abstraktsetes kategooriates, nagu näiteks maailmanägemus või meie ühine tulevik.
Inimese materiaalne toimetulek sõltub tema valitud toimetulekumudelist. Kui sama toimetulekumudelit rakendavad inimesed teevad koostööd, siis tekib sellest püsiv sotsiaalne kord. Erinevad sotsiaalsed korrad võistlevad omavahel ressursside pärast, kuid teevad ka koostööd ühiste eesmärkide saavutamise nimel. Sotsiaalsete kordade kombineerumine kujundab sootsiumi (hõim, rahvas, riik) kooselu vormi ning määrab selle rakendatavate institutsioonide vormi ja olemuse. Iga sootsium on omanäoline ja originaalne, kuna tema keeles kasutatud sõnade tähendus, riietus ja igapäevane elu on mõjutatud elukeskkonnast ning inimeste isiklikust ja rahva ajaloolisest kogemusest. Seetõttu on igal sootsiumil omad väärtushinnangud, õiguskultuur, rituaalid ja tavad, kuidas kogutakse ning edastatakse teadmisi ning oskusi ning lahendatakse elus ettetulevaid probleeme.
Tõstsin need lõigud esialgu välja. --Andres (arutelu) 19. märts 2023, kell 20:33 (EET)
Võtsin selle pildi välja, sest see ei ole asjalik esitus. --Andres (arutelu) 19. märts 2023, kell 18:36 (EET)
----
Võtan välja:

===Inimese kui imetaja iseloomulikud tunnused===
* Gaasivahetus kopsudes.
* Süda on 4-osaline.
* Esineb suur ehk kehavereringe ja väike ehk kopsuvereringe.
* Toiduainete peenestamine, toitainete lõhustamine, toitainete imendumine seedetraktis.
* Pidev energiavajadus.
* Rakuhingamisel toimub lõhustumissaaduste dissimilatsioon energia saamiseks.
* Soojuse pidev tootmine ainevahetusprotsesside tulemusel.
* Organismis on stabiilne sisekeskkond ja püsiv temperatuur.
* Toimub pidev termoregulatsioon ning organismi talitluste ja homöostaasi neuraalne ja homoraalne regulatsioon.
* Biosünteesiprotsesside käigus kehaomaste ainete valmistamine.
* Jääkainete (uriini) eritusprotsessid neerudes.
* Info saamine väliskeskkonnast meeleelundite vahendusel.
* Ajutegevus.
* Kõrgem närvitalitlus.
* Inimene organism on kui isereguleeruv süsteem.
* Organism on terviklik süsteem- kõik elundkonnad on omavahel seotud.
* Organismi talitlused toimuvad rütmiliselt. Organismisisene bioloogiline kell sünkroonib elundkondade talitlust ööpäeva rütmiga.
--Andres (arutelu) 19. märts 2023, kell 23:20 (EET)
----
Võtan selle esialgu välja.
=== Inimese erisused ===
Inimesele on iseloomulik püstine kõnd, käte kasutamine, tööriistade valmistamine ja kasutamine, artikuleeritud kõne ning arenenud mõistus. Teistest hominiididest ehk inimlastest erineb inimene lünkadeta hambaridade, vähese karvkatte, arenenud lõuatsi ja paljude teiste tunnuste poolest.
Suur aju, millel on hästi arenenud ajukoor. Püsisoojane ehk endotermne, st organism saab soojust keha sisemisest soojusproduktsioonist. Kahel jalal liikumine. Aeglane individuaalne areng. Järglased vajavad hoolitsust pikka aega. Puudub innaaeg. On iseloomulik mittesesoonne sigimine. Segatoiduline. Toitu töödeldakse enne tarvitamist. Artikuleeritud kõne, mõtlemine, mille tõttu on teadlik enesest ja ennast ümbritsevast maailmast, selle ehitusest, siseelust ja loogikast. Võimeline õppima ja arenema. Kultuuriline käitumine. Sotsiaalsed suhted tuginevad perekonnasuhetele. Oskab valetada ja valmistada tööriistu, luua ja kasutada tehnoloogiaid.
--Andres (arutelu) 20. märts 2023, kell 21:43 (EET)
----
Inimesi on bioloogiliste tunnuste alusel jaotatud rassideks. Hiljem on alusetult väidetud, et sisuliselt on tegu sotsiaalselt konstrueeritud jaotusega.

Arvan, et praegusel kujul on see parem välja võtta. Nii või teisiti ei ole see erapooletu. --Andres (arutelu) 5. mai 2024, kell 14:18 (EEST)

Minu meelest on vaieldamatu, et jaotus rassideks on toimunud just väliste tunnuste järgi. Kui öeldakse, et rasse tegelikult pole, siis seda esitatakse just bioloogilise väitena. "Sotsiaalselt konstrueeritud" ei ütle ka kuigi palju. --Andres (arutelu) 5. mai 2024, kell 15:06 (EEST)

Võtsin selle välja. Enne tagasipanekut tuleks hästi läbi mõelda ja viidetega varustada. --Andres (arutelu) 5. mai 2024, kell 15:37 (EEST)

: Teise vaidlustmärkuse, mis on siin olnud vist alates sellest redaktsioonist, võib siis nähtavasti ka ära võtta? Pikne 5. mai 2024, kell 22:43 (EEST)

:: Võtsin ära. --Andres (arutelu) 6. mai 2024, kell 03:40 (EEST)


Arutelu:Koptid

Jumalateenistustel kasutavad kopti keelt ainult kristlased. Andres 19:33, 3 Jun 2005 (UTC)
Ma ei näe seda kirja. Inglise viki oma näen. --Epp 14. märts 2013, kell 22:49 (EET)

Sama siin.--Morel (arutelu) 15. märts 2013, kell 00:06 (EET)

: Mina ei näe kumbagi. Andres (arutelu) 15. märts 2013, kell 00:16 (EET)

:: Siin on lingid, kust fonti saab. Mul on vist ainult see esimene (Quivira). --Epp 15. märts 2013, kell 00:20 (EET)

::: Ma olen teist kehvema olukorras, sest ma näen seda igalpool, aga aidata paraku ei oska -- Ahsoous (arutelu) 15. märts 2013, kell 00:25 (EET)

::::Inglise vikis on määratud fondiperekonnad sinna juurde, ilmselt peaks olema ka siin.--Morel (arutelu) 15. märts 2013, kell 00:45 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://new.sis.gov.eg/En/Templates/Articles/tmpArticles.aspx?CatID=706
** In Koptid on 2013-06-24 11:46:59, 404 Not Found
** In Koptid on 2013-07-06 08:46:31, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:46 (EEST)


Arutelu:Ukraina

Kas "Ukrajina" on transliteratsioon või transkriptsioon? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:25, 4 Jun 2005 (UTC)

Parlament kinnitas Juri Jehhanurovi ametisse. Kas ta on nüüd peaminister? Andres 22. september 2005, kell 19.01 (UTC)

On küll, president määras ta 22. septembril. Andres 23. september 2005, kell 06.26 (UTC)

[[Rahvaarv]] (2002)
 [[Rahvastiku tihedus]]	48 396 470
80 in/km² [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. jaanuar 2006, kell 15.07 (UTC)

 [[Rahvaarv]] (2005)
 [[Rahvastiku tihedus]]	46 808 000
77,5 in/km²

[[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. märts 2006, kell 10.43 (UTC)

Metsavend! Meil oli enne anonüümse kirjutaja tehtud parandust Ukraina täisvapp. Miks eelistad väikest, millel ainult vapikilp? Muudel riikidel on meil ju täisvapid (Lätist alustades). - Urmas 25. aprill 2006, kell 08.07 (UTC)

Loe artiklit Ukraina vapp teistes keeltes (sh ukraina). Suur vapp ei ole (veel) ametlik. Sellest esineb erinevaid projekti tasemel versioone. --Metsavend 25. aprill 2006, kell 08.16 (UTC)

:Selge. Ukraina riigiportaalid räägivad sama. - Urmas 25. aprill 2006, kell 08.25 (UTC)
----
rahvaarv = 46 749 200 (2006)
Andres 25. aprill 2007, kell 13:12 (UTC)
----
Ei ole nähtav Ukraina vapp. Geonarva 9. juuni 2007, kell 07:01 (UTC)

Ei leia tabelist kohta, kuhu vapp panna. Andres 9. juuni 2007, kell 11:08 (UTC)

:Vapp, nagu ka lipp, on tabelis malliga Mall:Riik/Ukraina/vapp. Vapp on mallis täiesti olemas. Nii lipp kui ka vapp on svg-failid (lipu malliks on Mall:Riik/Ukraina/lipp). - Urmas 9. juuni 2007, kell 11:25 (UTC)

:: Mina ei oska seda tabelit redigeerida ja seda malli üles ei leia. Igatahes vappi näha ei ole. Ja kui panna tabelisse väike vapp, siis tuleks ka kirjutada, et see on väike vapp. Andres 9. juuni 2007, kell 11:44 (UTC)

:::Kas nad on vastu võtnud mingi suure vapi? Veel hiljuti ei olnud. Siiani ei ole me kirjutanud vappide juurde kas 'suur' või väike'. Isegi Eesti artiklis ma seda ei näe. Millest siis Ukraina puhul säärane ootamatu vajadus? - Urmas 9. juuni 2007, kell 12:01 (UTC)

:::: Ukraina põhiseadus näeb ette Ukraina vapi kahel kujul: väikese vapina ja suure vapina. Suure vapi täpne kuju ei ole praeguseks kindlaks määratud. Minu meelest oleks õige väikese vapi alla kirjutada, et see on väike vapp. Sama kehtib Eesti kohta. Teiste riikide puhul ma ei tea kahe vapikuju olemasolust. Andres 9. juuni 2007, kell 12:09 (UTC)

:::::Lätil on vapp kolmel kujul. Leedu vapist on samuti olemas vapihoidjatega ('suur' seega?) variant. Suuremal jaol kuningriikidest on mitu vapikuju, Skandinaavia omadest alustades. Kui teeme vappidele märkused 'suur' ja 'väike', tuleb sama ette võtta ka lippudega - on ju olemas riigi- ja rahvuslipud. - Urmas 9. juuni 2007, kell 12:21 (UTC)

:::::: Arvan, et kui vapil on mitu kuju, siis tuleks ka kirjutada, millise variandiga on tegemist, kui sellel variandil on oma nimi. See probleem on olemas ka lippude puhul, kuid mul ei ole kindlat seisukohta, kuidas seda lahendada, sest mul on liiga vähe teadmisi. Andres 9. juuni 2007, kell 12:52 (UTC)

::::::: Palun siis lahkesti täiendada. Kõik, mis tabelis enne oli, sinna ka jäi. Seega on tegu juba väga pikaajalise puudujäägiga. - Urmas 9. juuni 2007, kell 13:03 (UTC)

:::::::: Ma täiendaksin hea meelega, aga redigeerimine on nii keeruline, et see käib mulle üle jõu. Ma ei leia seda malli üles, mida tuleks muuta. Andres 9. juuni 2007, kell 13:46 (UTC)

:::: Ma tahaks hoopis teada, mis on selle eelised, et lipp ja vapp määrata malli kaudu? Praegu läheb kujundus sellest ainult koledamaks. Pildifailide mõõdud tuleks enne korda teha ja siis hakata toimetama. --Metsavend 9. juuni 2007, kell 12:23 (UTC)

::::: Lipu mallid on juba pikemat aega olemas ja ka pikalt kasutusel. Mis puudutab mõõte, siis on võimalik need lisada. Hakkan sellega mingil hetkel tegelema. - Urmas 9. juuni 2007, kell 13:03 (UTC)
----
Ma proovisin siia selgitavat teksti lisada, aga ei mõiganud. Ma ei saa aru, kuidas seda malli kasutada. Andres 9. juuni 2007, kell 15:01 (UTC)
----
rahvaarv = 46 590 443 (1.03.2007), rahvastiku tihedus 77,4
Andres 28. juuni 2007, kell 21:56 (UTC)
46 533 710 (1.05.2007)
Andres 18. august 2007, kell 08:11 (UTC)
46 506 846 (1.06.2007)
Andres 7. oktoober 2007, kell 13:07 (UTC)
Statistikaameti andmetel elas Ukrainas 1. juunil 2007. aastal 46 506 846 inimest, sealhulgas oli linnaelanikke 31 704 234 inimest ja maaelanikke 14 802 612 inimest. Geonarva 16. märts 2008, kell 19:00 (UTC)
----
Kust on pärit rahvaarv 46 199 300 (2008)? Ukraina wiki järgi 46 337 340 oli 1.01. seisuga, 1.09. seisuga oli 46 200 900 . Geonarva 21. oktoober 2008, kell 18:02 (UTC)

Ei mäleta enam. Võib parandada, kui on värskemad andmed. --Metsavend 21. oktoober 2008, kell 18:38 (UTC)

: Kui võtate statistikasaidilt, pange viide juurde. Andres 21. oktoober 2008, kell 20:04 (UTC)
----
===Riigikord ja valitsemine===
Ukraina Ülemraada
*Julija Tõmošenko,
*Viktor Juštšenko

Noh, kas see on siis normaalne? Andres 3. märts 2010, kell 19:29 (UTC)

Kas Ukraina on ametlikult Ukraina Vabariik? Ma arvasin, et see on ainult Ukraina. Üllar 21. oktoober 2011, kell 19:47 (EEST)

Minu arusaamist mööda ainult Ukraina. Võtsin Vabariigi välja. --Ker 21. oktoober 2011, kell 21:07 (EEST)
----
aastatel 1471-1654, kuulus Ukraina...Rzeczpospolita riiki - Rzeczpospolita tekkis 1569.--WooteleF 10. detsember 2011, kell 19:18 (EET)

Paranda siis. Andres 13. detsember 2011, kell 00:57 (EET)
Tundub, et siit võeti materjali välja. Andres (arutelu) 11. juuni 2012, kell 13:52 (EEST)

See pandi vist artiklisse Ukraina ajalugu. Minu meelest seda polnud nii palju, et siin poleks võinud olla. Alles jäi hoopis vähe. --Epp 11. juuni 2012, kell 15:45 (EEST)
----
Kuidas nüüd Ukraina rahvaarvu esitamisega hakkab olema? Viimane rahvaarv siin artiklis on 1. jaanuari 2013. aasta seisuga 45 372 700. Vaatasin, et Ukraina Statistikateenistuse kodulehel oli 2015. aasta alguse rahvastikuks 42 929 300 märkusega, et see on ilma ajutiselt okupeeritud Krimmi Vabariigi ja Sevastoopolita (https://ukrstat.org/operativ/operativ2007/ds/nas_rik/nas_r/nas_rik_r.html). Ukrainakeelses vikipeedias oli ka rahvaarv esitatud ilma Krimmi Vabariigi ja Sevastooplita. Krimmi liitmist Venemaa külge me aga tunnustada ja legitiimseks pidada ei saa. Kas tuleks võtta Ukraina ametlik rahvaarv ja lisada sellele Venemaa poolt esitatud Krimmi Vabariigi ja Sevastoopoli rahvaarv? Ja siis lisaks märkuse, et see on koos Krimmi Vabariigi ja Sevastoopoliga? Velirand (arutelu) 13. juuli 2015, kell 12:54 (EEST)

Pakun, et võiks esitada mõlemad. Andres (arutelu) 14. juuli 2015, kell 01:20 (EEST)
----
Haldusjaotuse kaarti tuleb seoses ümbernimetamisega muuta. Andres (arutelu) 21. mai 2016, kell 10:39 (EEST)

Panin haldusjaotuse kaardi ette selgituse. Piiri (D ja L oblastis) ei oska ilmselt keegi täpselt tõmmata, enwi-s on osade paikade kohta (mitte ainult nn "hallis tsoonis" asuvate kohta) kategooria a la ebaselge kuuluvusega kohad.—Pietadè (arutelu) 21. mai 2016, kell 13:50 (EEST)

:Haldusjaotuse kaart ei peagi näitama, kelle kontrolli all mingi ala on. De jure ei ole haldusjaotus muutunud.

: Aa, ma sain valesti aru, kaardil polegi linnade, vaid oblastite nimed. Siis tuleb "oblast" välja kirjutada. Keegi ei nimeta oblasteid niimoodi. Siis ei pea ka kaks korda "Kiiev" kirjutama, mis on ka arusaamatu. Andres (arutelu) 21. mai 2016, kell 13:58 (EEST)

:: Kõrvaloleval ukwi kaardil on nt "Mik.obl.", "Bin.obl." jne, kusjuures hiire noolega peale minnes kuvab täisnimetuse; etwi kaardil kuvab samaviisi täisnimetuse; kui tahta kaardile lisada ka n× sõna oblast, siis peaks kaart olema suurem, et need kuus tähte ära mahutada.—Pietadè (arutelu)

:: Kiievi kahekordsus peaks lähtuma sellest, et mõlema suure punase punni (Kiiev ja Sevastopol) on linn eraldi lingina välja toodud.—Pietadè (arutelu) 21. mai 2016, kell 14:13 (EEST)

::: Meil on ka nii, et hiirega juurde minnes kuvab täisnimetuse. Aga mina selle peale ei tulnud, ja arvan, et kaugeltki kõik ei tule.

::: Kui nimi ei mahu ära, siis on parem kasutada numbreid.

::: Jah, linn on eraldi välja toodud, aga see ei pruugi lugejale arusaadav olla.

::: "Hmelnõtsk" on igal juhul vale, peaks olema "Hmelnõtskõi". Andres (arutelu) 21. mai 2016, kell 14:24 (EEST)

:::: "Hmelnõtskõi" oli hiire noolega peale minnes õige, tegin ka kuva pikemaks, kuigi lõpp kipub tungima üle naaberoblasti piiri.Pietadè (arutelu) 21. mai 2016, kell 15:37 (EEST)

:::: Mis numbritesse puutub; kui õieti mäletan, sai praegune mall kusagilt üle võetud; kui nimede asemele panna numbrid, siis peaks muutma ka image mapi parameetreid, st, praeguste parameetritega on arvestatud, et sõna mahuks oblasti kohale ära.Pietadè (arutelu) 21. mai 2016, kell 15:49 (EEST)
----
Linnade loetlemine ei kuulu haldusjaotuse alajaotuse alla. Andres (arutelu) 21. mai 2016, kell 10:39 (EEST)

"Ще не вмерла України" transkribeeritakse eesti keelde tabeli järgi: "Štše ne vmerla Ukrajinõ" (vt Ukraina keel). Tegelik hääldus ukraina hümnis erineb sellest - kuula helifaili artikli Гімн України infokastis: "України" hääldub siin [ukrajini], mitte [ukrajinõ]. Kasutaja Gardares oma tänase parandusega püüdis sellele tähelepanu juhtida. 2001:7D0:87FF:6480:59B2:6462:AFF6:54F8 16. november 2016, kell 12:23 (EET)

Ma kuulasin ka seda. Viimane täishäälik hääldub teisiti kui eelviimane, kuigi ta sarnaneb võib-olla rohkem i-ga kui õ-ga. Meil on kokku lepitud tähistada seda i ja õ vahepealset häälikut (ka vene ы) õ-tähega ning nii me tavaliselt ka hääldame. Andres (arutelu) 16. november 2016, kell 12:37 (EET)
----
Siin kirjutatakse, et Ukrainas 1. detsembril 2019 toimunud elektroonilise rahvaloenduse tulemuste järgi oli Ukraina tegelik kohalolev rahvaarv 37,3 miljonit inimest (ilma Krimmi ja Donbassita)  (https://www.kyivpost.com/ukraine-politics/ukraines-electronic-census-shows-current-population-falls-to-37-3-million-people.html?fbclid=IwAR1WuMihxh0C_6sOBYhFYtI4Ia78hpp19LrI6Nfpinr-RQ5b0epqdSA59jA&cn-reloaded=1) Velirand (arutelu) 31. jaanuar 2020, kell 09:46 (EET)
----
Vene-Ukraina konfliktidest pole siin üldse juttu ja praegust sõda pole ka Ukraina ajaloo all (kus ilmselt võiks olla mingi eraldi jaotis perioodi kohta pärast taasiseseisvumist. --Ehitaja (arutelu) 24. veebruar 2022, kell 15:10 (EET)

Jaotises "Vaata ka" kajastuvad eelmised kriisid, kuid see kriis on praegu märgitud vaid ühe lausega ajaloo jaotise lõpus. Seda on tõesti vähe ning tuleks siin enam välja tuua (kokkuvõtlikult). Samas kui keegi seda regulaarselt updateda ei soovi, siis tuleks jääda võimalikult üldiseks. Majandus6 (arutelu) 8. märts 2022, kell 17:16 (EET)

Taipohh keegi muudab selle Venemaa jaoks sootsaks. --LeeMarx (arutelu) 16. märts 2022, kell 23:01 (EET)

No kui artikli tekstis võib öelda, et territoorium on vaidlusalune või et territooriumi nõudleja seda tegelikult ei kontrolli, siis miks mitte püüda seda ka kaardil näidata? Siin oli kaart, millel oli Krimm viirutusega, see ei olnud lihtsalt naaberriigi koosseisus olevaks märgitud. Iseasi, et praegu on lahtine, milline ala täpselt viirutada ja iga natukese aja tagant arvatavasti pole mõtet püüda seda muuta. Pikne 17. märts 2022, kell 18:45 (EET)
----
Üldisest Ukraina haldusjaotuse artiklist on tõsine puudus. Praegu ei ole kuskilt kontrollida nt, mis on hromada ametlik eestikeelne vaste. Nt Kulõkivkat nimetatakse Tšernihivi oblasti artiklis lihtsalt aleviks (tont ise teab, millele see ukraina keeles vastab, "linnaline asula" äkki, nagu nad ütlevad?), samas paistab mujalt, et ta on ikkagi jäänud hromada keskuseks ka pärast rajooni ärakaotamist. --Ehitaja (arutelu) 12. september 2022, kell 11:51 (EEST)

Ametlikku nimetust ei ole. Minu meelest on loomulik vaste "vald", aga võib muidugi Peeter Pälliga konsulteerida. Kulõkivka on alev, Kulõkivka valla keskus. --Andres (arutelu) 12. september 2022, kell 14:57 (EEST)
Ja veel: lause "Varem Venemaale kuulunud Krimmi andis 1954. aastal Ukrainale üle Nikita Hruštšov." kõlab nii, nagu seda esitab praegune Vene režiim. Vaevalt see Hruštšovi puhtisiklik kingitus oli, halduse muutmise otsus pidi ikkagi olema mingi ametiasutuse oma, ega see Hruštšovi suvila olnud, et tahan, annan Ukrainale, tahan, müün naabrimehele või pärandan lastele. Vene propaganda teeb sellest tema ainuisikulise kapriisi, sest nii tundub otsus kergemini vaidlustatav. --Ehitaja (arutelu) 12. september 2022, kell 11:51 (EEST)

19. veebruaril andis NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidium välja seadluse Krimmi oblasti üleandmise kohta Vene NFSV koosseisust Ukraina NSV koosseisu. Sama aasta 26. aprillil kinnitas NSV Liidu Ülemnõukogu selle seadluse ja tegi vastavad muudatused NSV Liidu konstitutsiooni artiklites 22 ja 23. --Andres (arutelu) 12. september 2022, kell 15:10 (EEST)

infokastis tuleks esmajoones ära tuua Ukraina pindala tema üldtunnustatud piirides. WikedKentaur (arutelu) 1. märts 2023, kell 14:02 (EET)
----
Minu meelest praegune peaminister ja president ei peaks olema "Riigikorra" all. --Andres (arutelu) 21. veebruar 2024, kell 00:38 (EET)


Arutelu:Valgevene valitsejad

"Valitsejad" tundub liiga ebamäärase tähendusega sõnana. Võib-olla teeks Valgevene riigipeade loendi?
Millegipärast on kasutatud ingliskeelseid nimesid. Andres 09:18, 5 Jun 2005 (UTC)
Pealegi ei viita siia ükski lehekülg, mistõttu seda lehekülge pole võimalik leida. Andres 09:20, 5 Jun 2005 (UTC)

Arvan, et artikkel tuleb jagada juppideks - Polacki ja Leedu vürstid eraldi, Valgevene riigipead 20. sajandil hoopis eraldi. Kui see artikkel vana nime all jätta, siis teha ta ligikaudu selliseks:
 9. - 12. sajand
  Połacki vürstid
  Turaŭ vürstid
 Leedu suurvürstiriik
  Leedu suurvürstid (sh. Rzeczpospolita ajal)
 1772-1917 (st. Venemaa koosseisus)
  jne
Periodiseering võiks olla artiklist Valgevene ajalugu. Ja loomulikult tuleks lisada kategooria. Inglise nimed ei kõlba loomulikult kuhugi. - Urmas 09:30, 5 Jun 2005 (UTC)
Siin on samasugune segadus nagu artiklis Eesti valitsejad - NSVL koosseisus oleva liiduvabariigi juhid ei olnud ju suveräänsed valitsejad; võim ja valitsemine toimus Moskvast. Ma ei saa aru, miks nende artiklite autor seda järjekindlalt ignoreerib. --Lulu 08:34, 21 Jun 2005 (UTC)

Mida tähendab sõna "valitseja"? Minu meelest polegi sellel sõnalt kindlat tähendust, millele saaks tugineda. SEda püeaks pealkirjas vältima. Andres 08:51, 21 Jun 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rydel.net/litvania/radavod.php
** In Valgevene valitsejad on 2013-06-24 14:06:12, 404 Not Found
** In Valgevene valitsejad on 2013-07-07 21:02:55, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 00:03 (EEST)


Arutelu:Rootsi riigipeade loend

Tere, selline küsimus, kas selle nimekirja juures ei võiks kasutada sarnast nimekirja kujundust kui ingliskeelses vikipeedias?

*1521–1560 : Gustav I Vasa
*1560–1568 : Erik XIV
*1568–1592 : Johan III
*1592–1599 : Sigismund
*1599–1611 : Karl IX
*1611–1632 : Gustav II Adolf
*1632–1654 : Kristiina
jne.

Selline kujundus on mõeldav küll. Eluaastad võiksid vast siiski ka olla. Tuleb ainult arvestada, et kui esimene tulp jääb lühemaks, siis kaob kohastikkus ära.

Olen kasutanud ENE I väljaandest võetud nomenklatuuri, et mitte järge käest kaotada. Selle nomenklatuuri järgi on suguvõsa ja dünastia nimi "Vasad" ning kuningate nimed Gustav I Vasa, Gustav II Adolf, Gustav IV Adolf, Gustav V, Gustav VI Adolf. Võib ju teha ka  näiteks suunamise Gustav I Vasa alt. "Sigismund" peaks olema täpsustuslehekülg. Selles nimekirjas võib ju olla Sigismund, aga kriipsu ette tuleks kirjutada vastava artikli pealkiri. Andres 08:39, 6 Jun 2005 (UTC)
----
Praeguse tabeli hea külg on see, et sinna saab hästi kuupäevi mahutada. Andres 13:06, 6 Jun 2005 (UTC)


Kasutaja arutelu:Eserb

Tere tulemast Vikipeediasse, Eserb! Andres 19:13, 6 Jun 2005 (UTC)

Tere tulemast minugi poolt! Taivo 20:57, 6 Jun 2005 (UTC)

Miks vahetad neid kategooriate järjekorda?
tähestiku järjekord? tundub lõppkokkuvõttes segasem kui kategooria nime sarnane järjestus --TarmoK 16:48, 8 august 2005 (UTC)

mulle tundub küll tähestiku järjekord kategooriate sorteerimisel ainsa võimalusena (kui sünnid-surmad välja jätta). Eserb 16:54, 8 august 2005 (UTC)

: Ma küll ei arva, et kategooriad peaks olema tähestikulises järjekorras. Pigem võiks üritada mingit loogilist või tähtsuse järjekorda tekitada, aga riikide inimeste puhul ei ole see vist eriti tähtis ja jääks nagunii vaieldavaks. Siim 17:04, 8 august 2005 (UTC)
See teema oli tegelikult juba üleval üldises arutelus. Sealne üldine arvamus tundub toetavat just tähestiku järjekorras sorteerimist.--Boy 17:09, 8 august 2005 (UTC)

: minu arust on küll selgem selline variant:

::: Albaania | Inimesed, ..., India | Inimesed, Itaalia | Inimesed, ..., Taani | Inimesed

: kui

::: Albaania | Inimesed, ..., India | Inimesed, Inimesed | Itaalia, ..., Inimesed | Taani

: ... kui saab kategooriatele kõrgemaid kategooriaid määratud, ühtne liin kõigis samasugustes kategooriates, mitte et kusagil keskelt toimub muutus. Samaväärsete kategooriate puhul saaks veel aru, näiteks artiklis (Eesti jõed | Venemaa jõed). --TarmoK 17:10, 8 august 2005 (UTC)