Arutelu:Aristoteles

Minu meelest võiks alapealkiri olla lihtsalt "Jumal". Andres (arutelu) 3. mai 2014, kell 22:34 (EEST)

Aristoteles pidas eetika on praktiline, mitte teoreetiline uurimus. Üks eesmärk on saada hea ja teeme head. Nikomachose eetika on suundunud tegema, mitte jutlustama (ennast).
Aristoteles sõna eudaimonia ei ole alati transleeritud "õnn", mõnikord ka "heaolu", eesti keeles isegi "heaolu" mitte. Tuleb põhjalikult sisse elada et Aristoteles eetika on praktiline, heaolu on praktiline, õnn ei ole praktiline. Aristoteles ajal, muideks >> hiljem see muutus käsitletavaks.

Aristotelese õige eetika ei sisalda võrdlevaid (sisu-) kategooriaid õige/vale, hea/halb, lahke/kuri, hüveline/paheline.
Niisugusel moel ta ei sisalda enesemääratlust "õige", ei võrdle ennast teisega (kellegi teisega), ei võrdle teist endaga.

Tõesed on üksnes otsustused. Sisu väljendavad mõisted vastavad olemisvormidele ehk kategooriatele. Kategooriad on substants, kvaliteet, kvantiteet, suhe, koht, aeg, olek, omamine, tegemine, sõltumine. Tunnetus lähtub kategooriate juurest. Tunnetus algab tajuga ja tõuseb tõese otsustuseni. Põhilised on süllogistika - järeldamisõpetus - ja otsustustevahelised suhted. Samasus, vastuolu, välistatud kolmas.--Joel-Heino (arutelu) 9. juuli 2016, kell 22:11 (EEST)

Andres on artikliga tublit tööd teinud, kuid kui me tahame sellest kunagi päriselt Head artiklit teha, siis tuleb suur osa artiklist teistesse alamartiklitesse üle viia. Vt soome vikit :fi:Aristoteles. Praegu moodustab suure osa artiklist ainult õpetuse osa, et kui artikkel kunagi ka täielikult valimis kirjutada, läheks see veel väga pikaks. "Lisa viiteid" malli eemaldaks, kuna artikkel on üldjoontes päris hästi viidatud, esineb mõnesid viideteta lõike.--Raamaturott (arutelu) 7. september 2022, kell 23:35 (EEST)

Kindlasti tuleb teha alamartiklid, küsimus on ainult materjali jaotuses. Kui mul on ring peal, siis võib edasi vaadata. Mul on praegu küll kavas teha siia päris põhjalik esitus, aga alamartiklitesse veel põhjalikum.

Mis puutub viidetesse, siis kõik ei ole viidatud.

Minu meelest on ka loomulik, et filosoofi artikli põhiosa moodustab õpetuse esitus.  --Andres (arutelu) 9. september 2022, kell 09:58 (EEST)


Kasutaja arutelu:Lmetsatalu/Industrialiseerimine

*Artikli sisukus (kas kõik oluline on kaetud või on midagi ära ununenud?)
Sisukas, ent ka mitte liialt pikale veniv artikkel. Tähtsamad punktid on välja toodud, alapeatükina on ka Eestist räägitud. Täiendada annaks muidugi alati, aga hetkel pole selleks põletavat vajadust. Korralik artikkel minu meelest.
*Viitamine (kas viited on sobivalt vormindatud? kas viitamine toimub autoriteetsetele allikatele? kas midagi on jäänud viitamata?)
Esimese asjana torkab silma, et artiklis ei ole praktiliselt üldse siseviiteid teistele viki lehtedele. Tee tähtsad mõisted linkideks. :) Ja need kaks inglisekeelse viki artiklitele viitavad lingid tee ümber nö "välislinkidena" (ehk linkimisel pane sinna kasti terve URL, siis viitab õigele inglisekeelsele artiklile)
Allikad paistavad sul olevat mitmekesised ja korralikud, kuskilt otsest mahakirjutamist ma ka ei leia.
*Artikli keeleline kvaliteet ning selle arusaadavus (kas kõik laused on ikka arusaadavalt esitatud või jääb midagi segaseks?)
"Kui varem domineerivas agraarühiskonnas pandi tööks kasutatavad seadmed tööle inimeste, koduloomade, vee- või põlemisenergiaga, siis industrialiseerimisel võeti nende asemel kasutusele teised energiaallikad." - põhimõtteliselt oleks ju muude tahkete ja vedelkütuste (nt süsi, põlevkivi, naftaproduktid) põletamisel saadav energia ka "põlemisenergia". Sa oled vist agraarühiskonna puhul mõelnud puidu põletamisele (kuigi ma pole kindel kas siis mitte juba sütt ka ei kasutatud kohati), nii et sõnasta see kuidagi ümber.
"Enamus uutest väljatöötatud masinatest" - enamik ikka, masinad ju ei hääleta (sorry, koolis nii sisse drillitud :D)
"nende kasvatest lastes" - nende kasvatavatest lastest
"ENSV kiire industrialiseerumine toimus ka tänu NSV Liidu tööstuslik võimsus ja vennasvabariikide abi" - tööstuslikule võimsusele ja vennasvabariikide abile
"tertsiaalsektori" - kas see mitte ei peaks olema tertsiaarsektori? (ma ei suuda praegu leida kumb on õigem variant)
Neid asju kõrvale jättes on muidu tegemist keeleliselt korraliku kirjatükiga.
--Mviik (arutelu) 4. mai 2014, kell 00:24 (EEST)

*Üks väike hooletusviga - ... vaid vanematest ja nende kasvatest lastes  ...
*Nii-öelda kirjutatakse sidekriipsuga.
*Artiklis võiks linkida rohkem mõisteid, praegu pole praktiliselt üldse lingitud.
*Üldiselt väga korralik ja sisukas artikkel, kõik oluline on kaetud ja artikkel on täpselt parajalt pikk.
*Viitamine on korralik ja viidete nimekiri sellise väikese artikli kohta väga esinduslik ja pikk.
*Lugedes eelnevalt kirjutatud retsensiooni võin öelda, et õige on tertsiaar ja mitte tertsiaal.
*Nõustun eelneva retsenseerijaga ja ei hakka asju üle kordama.
--JHüdsi (arutelu) 4. mai 2014, kell 14:08 (EEST)JHüdsi


Kasutaja arutelu:Leiber/Tolliliit

* Töö võiks spellerist läbi lasta, esineb üksikuid hooletusvigu (tollimaksuteta, ... liikmesriikide vahel ning kolmadate riikidega ..., ... vaheline tolliliiti asutati 2002 ...,  Söe- ja Teraseühenudse asustamiselepingu.
*Alapeatükis tolliliidu olemus on kolm korda lingitud vabakaubandustsooni mõistet, piisaks, kui üks kord seda linkida.
*Töös võiks olla üks lõik või mõne lausega kirjutatud ka Eesti seotusest tolliliiduga.
*Viitamine on korrektne – viited on igalpool olemas. Millegi pärast tekkis probleem kolmanda viite avamisega (Euroopa Liit. Aluslepingute konsolideeritud versioonid ja põhiõiguste harta.). Üldiselt tundub, et viidatud allikad on usaldusväärsed.
*Artikkel hästi loetav ja arusaadavalt struktureeritud ning nõutav maht on olemas.
*Ka tekst on üldiselt arusaadav, vaid ühes kohas tekkis natukene arusaamatust - Vabakaubandustsoonid lubavad vastastikku kaubanduse liikumist ilma tollimaksuteta, kuid neis puudub ühine tariifisüsteem. Ühisturgudel on ühine tollitariif, kuid liikmesriikide vahel on lubatud ka vaba raha ja tööjõu liikumine. Vabakaubandustsoon koos ühise tariifiga moodustabki tolliliidu - Mulle tundub, et võib-olla oleks see teine lause parem, kui kuid asemel oleks ning (... ning neis puudub ...). Tekkis ka küsimus, kas tolliliidus on lubatud vaba raha ja tööjõu liikumine, praegu jääb mulje, et see ei ole lubatud, sest viimane lause ütleb, et vabakaubandustsoon koos ühise tariifiga moodustabki tolliliidu, aga kahe esimese lause põhjal saan ma aru, et vabakaubandustsoonis pole raha ja tööjõu vaba liikumine lubatud.
--JHüdsi (arutelu) 4. mai 2014, kell 13:53 (EEST)JHüdsi


Arutelu:Valeri Kalabugin

Võimalik, et paregune elukäik tuleb juhtteksti (lede) tagasi panna, kuna kirjutatud materjali on veel suhteliselt vähe. -Mardus (arutelu) 5. mai 2014, kell 14:16 (EEST)
----
Siit ei selgu, miks teda ajakirjanikuks nimetatakse. --Epp 5. mai 2014, kell 14:59 (EEST)

Midagi leidsin; lisasin. --Epp 5. mai 2014, kell 15:04 (EEST)

:Hea materjal. -Mardus (arutelu) 5. mai 2014, kell 16:54 (EEST)


Arutelu:Bruno Sõmeri

"Postimehe" järgi sai Sõmeri eluaja viimase väljapaneku koostaja Enn Lillemets teate Sõmeri lahkumise kohta 01.05.2014. ("eile" 02.05. seisuga). -Mardus (arutelu) 5. mai 2014, kell 14:19 (EEST)

Siin on muudatused sõnastuses; loodetavasti ei ole need muudatused liiga sarnased "Postimehe" järelhüüdega, sest algselt püüdsin teha, et oleks sama sisu, aga erinev sõnastus. -Mardus (arutelu) 26. juuni 2014, kell 16:46 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mviik/Industriaalühiskond

Sisukus
Industriaalühiskonna mõiste on hästi välja toodud, samuti on antud väga hea ülevaade ajaloost (olulisemad ajaloolised sündmused, leiutised jne on ära märgitud). Väga hea kokkuvõtlik tekst on tehtud Eesti kohta (tähtsad ajaloosündmused, mõjutused, linnad, tööstusharud on välja toodud), see annab kronoloogilise ülevaate industriaalühiskonnast ning annab ka hinnangu tänapäevale.
Siiski on toimunud vist väike eksitus. „Praegu on industriaalühiskond ainult vähemarenenud Põhja riikides ja enam arenenud arengumaades.“ Põhja riigid = arenenud riigid, mis on juba infoühiskonna staadiumis?
 Kuna antud lausele puudub viide, siis ei ole võimalik seda väidet kontrollida
Teksti illustreerivad hästi pildid ja aktiivallikad on asjakohased.
Viitamine
Viitamisel on kasutatud väga mitmeid erinevaid allikaid, need on usaldusväärsed. Viitamise süsteem on enam-vähem korras, ent osadel internetiallikatel puudub kasutuskuupäev ja viited olgu ühe malliga tehtud. Nt: Autorite nimesid on erinevalt kirjutatud – Hounshell, David A. ja Maria Kurisoo. Samuti ei tööta raamatuotsimine (ISBN...).
See-eest toimib teksti sees nii lausete kui lõikude viitamine, vaid ülaltoodud lausel puudub viide.

Keeleline kvaliteet ja arusaadavus
Tekst on korrektselt kirjutatud, kirjavigu vms vigu ei tuvastanud. Samuti on tekst väga hästi ja arusaadavalt sõnastatud, kõike on võimalik mõista. Vormistamine vastab nõuetele ning artikli sissejuhatus on väga asjakohane.
Arusaamatust tekitab vaid lause osa: „...koonduvad inimesed maalt linnalistesse asulatesse“.

Marit ma (arutelu) 5. mai 2014, kell 14:47 (EEST) Marit ma
*Artikli sisukus (kas kõik oluline on kaetud või on midagi ära ununenud?)
Artikkel on ka minu arvates väga sisukas ja hõlmab antud mõiste kõiki olulisi aspekte. Eriti meeldib esimene sissejuhatav lõik, mis annab mõistele just paraja lühikese selgituse.
Samuti pani mõtlema millistes vähemarenenud Põhja-riikides on industriaalühiskond. Kui seda artikklit loeb inimene, kes antud mõistega üldse tuttav ei ole siis võib sellest valesti aru saada.
*Viitamine (kas viited on sobivalt vormindatud? kas viitamine toimub autoriteetsetele allikatele? kas midagi on jäänud viitamata?)
Kasutatud on paljusid ja mitmekülgseid allikaid, mis tunduvad olevat ka väga usaldusväärsed. Viidatud on samuti korrektselt, kui välja arvata 3. lõik (juhul kui see on sama viitega, mis 4. lõik siis seda teist raamatu allikat mul internetist leida ei õnnestunud)
*Artikli keeleline kvaliteet ning selle arusaadavus (kas kõik laused on ikka arusaadavalt esitatud või jääb midagi segaseks?)
Artikkel on keeleliselt korrektne. Kasutatud on head sõnavara, mis muudab artikkli loogiliseks ja selle mõistmise lihtsaks
--Lmetsatalu (arutelu) 5. mai 2014, kell 21:40 (EEST)

===Sisukus===
Üldiselt on artikkel sisukas ja hästi struktureeritud, aga mõne pisiasja tahaks välja tuua:
*Praegu jääb artiklist mulje, nagu industriaalühiskonna murepunktid oleksid tänaseks päevaks kõik likvideeritud. Kui vaadata aga näiteks Hiina, Vietnami või Bangladeshi tehaste töötingimusi, siis on paljud nendest probleemidest endiselt alles.
* Eesti võib olla küll tehniliselt jõudnud infoühiskonda, aga tööstusel on siiski veel üpris suur roll. Näiteks Ericsson Eesti käive oli eelmisel aastal 1,3 miljardit eurot, mis teeb sellest kõige suurema käibega ettevõtte Eestis. Sul pole küll otseselt midagi valesti kirjutatud artiklis, aga väike täpsustus oleks ehk asjakohane.
===Viitamine===
Kõik tundub korrektne ja allikad autoriteetsed.
===Keeleline kvaliteet ja arusaadavus===
Artiklit on kerge lugeda, kirjavigu ei täheldanud.
--T.rebane (arutelu) 9. mai 2014, kell 05:16 (EEST)

Parandasin retsensioonide põhjal artkli. --Mviik (arutelu) 7. mai 2014, kell 17:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:MMitt/Alltöövõtja

Artikkel "Alltöövõtja" on kirjutatud üldiselt heas arusaadavas keeles. Siiski hakkavad silma mitmed kirjavead, nt artikli avasõna "alltöövõtja" peaks algama suure algustähega. Kirjavigu leidub mitmeid teisigi, aga ei hakka neid ükshaaval välja tooma. Mõned mõisted võiks lahti seletatud olla või viidatud (tehnoloogiline piirkond, peatöövõtja = liiderfirma?). Illustreeriv skeem töövõtu ahelast oleks hea lisand artiklile. Võiks olla toodud näiteid alltöövõtjatena töötavatest firmadest ning rohkematest valdkondadest (alltöövõtt ei leia rakendust ainult ehituses ja infotehnoloogias). Praktilised näited on puudu. Ajaloolist tausta poel samuti avatud (ainult etümoloogia). Lisaks sõnastikele oli viidatud ainult kahele käsitlusele, mis tõenäoliselt küll katavad teema, aga laiema tausta avamiseks kuluks ära rohkem viiteid.
Kommentaare:
Shakespeare oli 1842. aastal surnud.
"...võib ta nõuda töö tellinud firmalt või isikult alltöövõtja vallandamist." - õige oleks vist "... hankija võib nõuda firmalt, kellelt ta töö tellis, alltöövõtja vallandamist."
Kokkuvõttes oli siiski tegu rahuldavalt kirjutatud artikliga, mis rohkete kirjavigade parandamise järel peaks nõuetele vastav olema.
--Antssiim (arutelu) 5. mai 2014, kell 17:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:JHüdsi/Teenindus

Mõiste on hästi lahti seletatud, ülesehitus on loogiline ja lihtne lugeda.
Viitamine on korrektne, esines piisavalt aktiivseks tehtud sõnu,  pealkirjad olid kooskõlas sisuga.
Väga põhjalik töö.
KKarus 5.mai 21:22
Artikli sisukus (kas kõik oluline on kaetud või on midagi ära ununenud?)
Mõistest arusaamiseks on tekst põhjalik. Väga palju uut informatsiooni artikkel ei paku, kuid võib tuleneda mõiste iseenesestmõistetavusest.  Olemas on nii ajalooline taust kui ka Eestit käsitlev osa.
Viitamine (kas viited on sobivalt vormindatud? kas viitamine toimub autoriteetsetele allikatele? kas midagi on jäänud viitamata?)
Allikad, millele viidati tunduvad olevat asjalikud ning usaldusväärsed. Samuti on viitamine korrektne.
Artikli keeleline kvaliteet ning selle arusaadavus (kas kõik laused on ikka arusaadavalt esitatud või jääb midagi segaseks?).
Otseselt segaseks ei jää midagi, aga kohati võiks tekst olla ladusam.
Kirjavead:
Teenindussektoris pakutavad teenused on mittematerjaalsed, enne osutamist raskesti demonstreeritavad ning formeeruvad alles teenindussituatsioonis ja ei pruugi oma vormi säilitada [3]. - mittemateriaalsed
Enamikus lääneriikides muutus teenindussektor majanduses domineerivaks kaheksakümnedatel aastatel [3]. - kaheksakümnendatel
Eesti sisemajanduse kogutoodangus suurenes teenindussektori osatähtsus oluliselt Eesti taasiseseisvumise esimestel kümnenditel (1990-2000), mil primaarsektori osatähtsus vähenes 16%lt 5%le, sekundaarsektor omakorda vähenes 40%lt ligikaudu 20%le ning väljatõrjutud sektorid asendusid tertsiaarsektoriga [6]. - Kasuta sidekriipsu nt 16%-lt jne
Kokkuvõttes: Tegemist on hea artikliga, mille sõnastus saab veidi ladusamaks muuta. :)--Bviru (arutelu) 5. mai 2014, kell 21:40 (EEST)


Põnev artikkel, mõiste seletus on arusaadav ja olulisemad aspektid on kajastatud.
Ülesehitus oleks veidi loogilisem, kui rahvusvaheliste ettevõtete tunnused  oleks loetletud ennem  RVE tekkimise  peatükki.
Selle lause puhul „Teisena laieneti uutele turgudele, et kasu saada mastaabisäästust,“ tekib küsimus, mida täpselt tähendab mõiste „mastaabisääst“?
Märgata on kiirustamisega kaasnevaid vigu, näiteks on jäänud seletamata viimane mõiste kompleksne globaalne kontsern ja samuti puudub viitamine kogu artikli vältel.
Töö tundub lühikesevõitu.
KKarus 5.mai 21.25

* Praegune pealkiri ei ole kindlasti korrektne. Soovitan pealkirja sõnastamisel „e“ pikalt välja kirjutada („ehk“) või üks osa pealkirjast panna sulgudesse.
* Artiklist puudub pilt, mida antud kursuse juhendis oli nõutud.
* Artikli maht ei ole täidetud. Nõutud 4000 tähemärgi asemel on olemas alla 3000 tähemärgi.
* Hetkel on artiklis väljatoodud punktide haaval rahvusvaheliste ettevõtete tunnused, valdkonnad jne., mis on seejuures pandud kõik eraldi peatükkidesse. Soovitan peatükke vähendada ning tekst kirjutada sisukamaks.
* Puuduvad ka lingid, mis antud tekstis mõne mõiste juures võiksid olla.
* Puudub kasutatud kirjandus, viited.
Rahvusvaheliste ettevõtete tekkimine
# „RVEd viivad sageli oma tootmistegevuse teisele maale, kus on odavam toota. Eesmärgiks on vältida imporditollide maksmist, kasutada sealset odavat tööjõudu, loodusvarasid, energiat ning leebemaid keskkonna- ja töökaitseseadusi. „ – mind häirib sõna „eesmärgiks.“ Parem oleks lause ümbersõnastada, näitks nii: „RVE-d viivad oma tootmistegevused teistesse maadesse. Sellel on mitmeid põhjuseid, näiteks on sihtmaal odavam toota, võimalik vältida imporditollide maksmist .... „ Või mõnel muul võimalikul viisil.
Rahvusvahelise ettevõtte tunnused
# Pealkirjas esineb trükiviga (ettevõtte)
# Ei ole mõtet luua uut peatükki, kui see sisaldab vaid kolme tunnust ning alapeatükki „Rahvusvahelustumise põhjused.“
# Ka  antud alapeatükk „Rahvusvahelistumise põhjused“ on liialt lühike.
# Soovitan peatükid kokku kirjutada üheks peatükiks (seejuures muuta ka peatüki nime – nt. RVE kujunemine ja tunnused) ning lisada informatsiooni ja näiteid. Kusjuures, kui vaadata esimest peatükki „Rahvusvahelisete ettevõtete tekkimine,“ siis ka selle võiks kirjutada antud peatüki alla.
Kokkuvõtvalt võib öelda, et artikkel on küll informatiivne, kuid vastava kursuse nõuetele mitte vastav.
--Alull (arutelu) 6. mai 2014, kell 13:55 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Ahärm/Rahvusvaheline ettevõte e hargmaine ettevõte


Kasutaja arutelu:MKõue/regionaalpoliitika

Vormistus: Vormistus korralik, piisavalt liigendatud.
Sisu: Väga sisutihe artikkel, pole midagi halba öelda. Teemast on tehtud hea ülevaade.
Viitamine: Viitamine on põhjalik, lõikude sees ja järel on vastavad viited. Allikad tunduvad usaldusväärsed.
Keeleline kvaliteet: Laused on keeleliselt korrektsed nii ülesehituse kui ka kirjavahemärkide poolest kuid silma jäi paar trükiviga mille parandamisel oleks artikkel väga hea
Paar trükiviga:
Regionaalpoliitika ja selle olemuse üle arutletakse viimastel kümnendittel palju... Minu teada kirjutatakse kümnenditel ühe t-ga.
globaliseerunud ja [Teadmusühiskond|teadmusmahukam]] majandussüsteem on suurendanud regioonidevahelist ebavõrdsust... Lause algab tavaliselt suure tähega ja need kantsulud tekitasid küsimusi, et miks need seal on.
--SVaratu (arutelu) 5. mai 2014, kell 23:41 (EEST)

Aktiivseks võiks teha: „... loomise ja inimeste mobiilsuse kasvatamisega.“
Regionaalpoliitika olemus
# Üleliigne on sõna „nii“ lauses „on tekkinud selgesti nähtavad lahknevused nii jõukuses, rahvastiku ja majanduse tiheduses ning regionaalsete ja rahvuslikes majanduste struktuuris,“ kuna ei esine väljendit „kui ka“
# Esineb kiirustamisvigu. Tekst on soovitatav korra spelleriga üle lasta ning rahulikult üle lugeda. Ma ei hakka kõiki eraldi välja tooma, kindlasti leiad need ka ise üles.
# Esimene ja teine lõik võiks olla omavahel vahetuses.
# Kolmaslõik koosneb ühest lohisevast lausest. Kasulik oleks muuta see lühemateks lauseteks.
Regionaalpoliitika muutunud kontekst
# Esineb kiirustamisvigu. Tekst on soovitatav korra spelleriga üle lasta ning rahulikult üle lugeda (esineb suurtähe ja komavigu). Ma ei hakka kõiki eraldi välja tooma, kindlasti leiad need ka ise üles.
# Link pole muutunud aktiivseks, kuna puudub üks nurksulg ( [Teadmusühiskond|teadmusmahukam]] )
# Aktiivseks võiks muuta mitmeid sõnu (ettevõtteid, paikkondi, regioone, majandustingimustega, infrastruktuur, kiirteede, veejuhtmete, torujuhtmete, telefoniliineide, tööstusstruktuur, arengupoliitikatega jne.)
# Lühendi „nö“ kirjutame „n-ö“
# Kirjuta koma asemel sõna „ja“: „... sotsiaalses (ja) institutsioonilises  keskkonnas toimivaks.“
# Väga meeldiv, et oled oma artiklile ka tabeli lisanud. Selgitab väga hästi alt-üles ning ülalt-alla poliitikate erinevusi.

Regionaalpoliitika Eestis
# Esineb kiirustamisvigu. Tekst on soovitatav korra spelleriga üle lasta ning rahulikult üle lugeda (esineb suurtähe ja komavigu). Ma ei hakka kõiki eraldi välja tooma, kindlasti leiad need ka ise üles.
# Võid järgneva lause poolitada: „Nõukogude perioodil oli regionaalpoliitika sisuliselt olematu, aga peale aasiseseisvumist tuli Eesti riigil toime tulla suurenud regionaalsete erinevustega.“
# Veidi naljakas väljend: „ Otsustamine viidi kohalikult tasandilt ära ...“ – tekib küsimus, et kuhu ta viidi, kes viis.
# Pilt võiks olla tunduvalt suurem, kuna hetkel peab legendi lugemiseks selle avama. Mugavam oleks, kui kohe saaks lugeda legendi. Samas tekib küsimus, mis seos on rahvaarvu muutusel regionaalpoliitikaga. Seda võiks paari lausega peatükis „Regionaalpoliitika Eestis“ lahti seletada. Ning pildi ka vastavasse kohta sel juhul viia. Hetkel on ta vist „Vaata ka“ peatüki all.
# Väga hästi on eesti osa lahtiseletatud. Väga hea, et seda on tehtud kronoloogiliselt. Kiidan.
Artikkel on üldjoontes konkreetne ja ülevaatlik, kuid kindlasti annab seda sisutihedamaks muuta, kuid antud kursuse raamis määratud tähemärkide arv seda ei võimalda.
Viitamine on korrektne.
--Alull (arutelu) 6. mai 2014, kell 13:43 (EEST)

===Artikli sisukus===
Minu arvates on muidu sisuline pool paigas, aga eelkõige Eesti konteksti arvestades oleks võinud lähemalt rääkida Euroopa Liidu regionaalpoliitikast ja võib-olla seletada natuke täpsemalt lahti, mis EL'i fonde saab Eesti kasutada, mis nende eesmärgid on jne. Viidete hulgas on isegi vastav artikkel ära toodud, kust selle info leiaks.
===Viitamine===
Viitamises on muidu kõik korrektne, aga ehk võiks täpsustada kolmandat viidet. Praegu jääb natuke ebamääraseks, mis ülikoolist näiteks juttu käib.
===Artikli keeleline kvaliteet ning selle arusaadavus===
Nagu eelnev retsensent juba maininud on, esineb kohati kiirustamise märke ehk trüki- ja õigekirjuvigu. Kohati võiks lauseid ka natuke suupärasemaks muuta.
--T.rebane (arutelu) 9. mai 2014, kell 04:54 (EEST)
Tänud konstruktiivse kriitika eest, loodetavasti said nüüd kõik vead parandatud. Kuna artikli maht on piiratud, ei hakanud täpsemalt Euroopa Liidu erinevatest fondidest rääkima. Selleks tuleks täitsa eraldi artikkel kirjutada.--MKõue (arutelu) 10. mai 2014, kell 00:01 (EEST)


Kasutaja arutelu:MMetslang/ASEAN

=== Artikli sisukus ===
(Kas kõik oluline on kaetud või on midagi ära ununenud?)
Artikkel pole eriti mahukas, kõige enam on keskendutud ASEAN-i loomisele ja selle allorganisatsioonide loomisele, lisaks on lühidalt puudutatud ka ASEANi struktuure ja tegevusalasi. Artiklis on antud teemasid puudutatud lühidalt või lihtsalt toodud välja nende olemasolu ja seetõttu jääb selgusetuks miks ASEAN loodi ning, mis on selle funktsioonideks.
Sissejuhatav osa koosneb kolmest lõigust, aga neist viimase (Hiljem liitusid Brunei, Birma (Myanmar), Kambodža, Laos ja Vietnam.) liidaksin ma eelneva lõiguga või püüaksin seda veidi laiendada, sest nii üksikult olles jätab see pooliku mulje.
Ajalugu, mis on artikli mahukaim osa koosneb ka lühikestest ja kohati seosetutest lõikudest.
* "Enne ASEANi olid Malaisia, Tai ja Filipiinid loonud 1961. a Kagu-Aasia Liidu (Association of Southeast Asia, ASA)."- siin võiks välja tuua, kas ja kuidas mõjutas see ASEANi loomist- kas võeti midagi ASA-lt üle või seda laiendati, miks on ASA ASEAN-i seisukohalt oluline?
* Järgmine lõik "asutavate isade" kohta on natuke segaselt ülesehitatud, "viie riigi välisministrite" kordamine esimestes lausetes ja alles siis selgitamine mis riikidega on tegu, tekitas minus kui lugejas kohe küsimuse "mis viie riigi välisministrid?". Riikide nimed võiks kohe välja tuua ja alles siis lühendada nad "viieks riigiks", sest tavalugeja ilmselt ei mäleta sissejuhatusest, mis riigid need olid.
* Miks on Brunei liitumine välja toodud eraldiseisvana?
* "Kuigi deklaratsioon nägi ette riikidevahelist sotsiaalset, majanduslikku ja kultuurilist koostööd, kalduti sellest teest kõrvale. USA tagasitõmbumine Vietnamist, Vietnami suurenevad ambitsioonid regioonis ja pinged Kambodžas nõudsid palju tähelepanu ning nii näiteks majanduslikku koostööd ei tehtudki."- kas kõrvalekalle kestis mingi kindla aja? Kas kalduti kõrvale kõigist deklaratsioonis ettenähtud punktidest või peeti mõnest ka kinni?
* "1976 peeti konverents Balil, kus allkirjastati kaks dokumenti: „The declaration of ASEAN oncord“, mis keskendus põhiliselt majanduslikule koostööle, ja „The treaty of amity and cooperation in South Asia“ (TAC)."- kui on toodud välja, millele üks neist keskenduks, peaks seda tegema ka teise puhul. Võiks lisada sulgudesse ka vastavad tõlked. Samuti võiks selgitada miks need olulised on või kuidas mõjutasid ASEAN-i edasist arengut.
* Kui võimalik võiks välja tuua, kuna Ida-Timor liikmesoovi avaldas ja kas on tead millal see avaldus vastuse võiks saada.
Struktuuri osa on liiga lühike ja ei anna reaalset ülevaadet organisatsiooni struktuurist. Samutit sooviks rohkem infot selle iga-aastase konverentsi kohta- mis seal tehakse peale eesistuja vahetuse?
Põhitegevused: majandus ja kultuur. Kuigi lõigud on väga lühikesed on need siiski konkreetsed ja loogilised kuigi sooviks ka siin rohkem infot, eriti majanduse kohapealt kuna see on nii ASEAN-i kui ka antud aine raames väga oluliseks osaks, näiteks võiks välja tuua AFTA ulatuse ja mõju.
=== Viitamine ===
(Kas viited on sobivalt vormindatud? Kas viitamine toimub autoritetsetele allikatele? Kas midagi on jäänud viitamata?)
Teksti sees on viidatud korralikult, aga Viidete all jätab vormistus pooliku mulje. Viidete all võiks olla välja toodud aeg, mil viimati vastavat allikat kasutati, kuna veebis olev info võib muutuda. Samuti tuleks need allikad varustada pealkirjadega , näiteks: viide 11. aunsec.org on tavakasutaja jaoks mittemidagi ütlev veebiaadress, aga "Asean University Network" aitab juba esmasel vaatlusel aru saada, et tegu on ilmselt usaldusväärse allikaga.
=== Artikli keeleline kvaliteet ning selle arusaadavus ===
(Kas kõik laused on ikka arusaadavalt esitatud või jääb midagi arusaamatuks?)
Laused on arusaadavad, aga lõikude ja osade lausete vahelised seosed jäävad vahel segaseks. Samuti tuleks kaotada ära ühest lausest koosnevad lõigud neid, kas eelneva või järgnevaga liites või laiendades. Mõningates olukordades on ühest lausest koosnev lõik arusaadav, aga üldiselt tuleks neid vältida.
--MMitt (arutelu) 5. mai 2014, kell 23:59 (EEST)

Artikli juures olev illustratsioon annab hea ja selge ülevaate ASEANi riikidest ning põhitunnustest.
Ajaloo lõigu algus on veidi segane, võiks kaaluda lausete järjekorra muutmist ning lausete sidumist ühtsemaks.
Struktuuri peatükk on väga lühike, kindlasti saaks sinna mõndagi lisada.
Põhitegevused on ilusti välja toodud ning lühidalt seletatud.
* " Organisatsiooni asutati Vietnami sõja tõttu ning seepärast, et Lõuna-Vietnam, Laos ja Kambodža langesid kommunistliku režiimi alla." - lauseehitus on kohmakas ning esimene sõna on vales käändes.
* "1976 peeti konverents Balil,...." ja "1994 asutati Aasia Regionaalne Foorum..." - laused oleks selgemad, kui kirjutada 1976. aastal... ja 1994. aastal...
Tekstis on piisavalt viiteid, kuid nende vormistus on liiga minimaalne. Selgemalt võiks välja kirjutada viite pealkirja ning tuleks märkida ka viite kasutamise kuupäev.
Artikkel annab küll ülevaate ASEANist, kuid seda väga lühidalt ning organisatsiooni eesmärke ning täpsemat struktuuri ja olulisust maailmas ei ole seletatud.
--90.190.113.171 6. mai 2014, kell 12:00 (EEST)


Kasutaja arutelu:Okoik/Mercosur

Artikkel on ülevaatlik ning piisava pikkusega, tekst on sujuv ja hea lugeda.
Kirjavead: teises lõigus liimesriikide → liikmesriikide
Viimases peatükis: 64 liikmeline → 64-liikmeline.
Lause "Aastal 2012, pärast sealset võimuvahetust, peatati Paraguay liikmelisus Mercosuris, kuid sellele majanduslikke sanktsioone ei järgnenud"  on natuke segane ja vajaks ümbersõnastamist.
"...Paraguayle endise staatuse taastamine..." → Paraguay endise staatuse taastamine.
"...administratiivsete ja sotsiaalmajanduslike küsimustega tegelev kontor..." Tõenäoliselt on tõlgitud sõnast "office" , lause kontekstis oleks parem tõlge näiteks amet või asutus.
Siselinkidena võiks olla veel ka: Hispaania, Portugal, majandusliit, sanktsioon, de jure.
Viited on üldiselt korrektsed ja neid on piisavalt. Meeldib, et on kasutatud hispaaniakeelseid originaalallikaid.
Puuduseks see, et viidete loendis puudub kolmel viitel otselink.
Kkiiver (arutelu) 6. mai 2014, kell 12:21 (EEST)

Tekst on selgesti aru saadav ja kokkuvõte organisatsiooni tööst hõlmab kõike vajalikku. Viidatud on korralikult, kuid kõikidele viidetele ei saa peale klikkida. Esmamainimisel peab Mercosur olema paksus kirjas. Hispaania- ja portugalikeelne nimi peaksid olema kursiivis.
edendamine läbi vaba turu loomise liikmesriikide vahel, tagades sellega kaupade > edendamine liikmesriikidevahelise turu loomise kaudu, mis tagaks kaupade...
Käesoleval hetkel on teemaks tõusnud Paraguayle endise staatuse taastamine, kuid vastuolude tõttu Venezuelaga on see viibinud > Praegu tahetakse Paraguay endist staatust taastada, kuid vastuolude tõttu Venezuelaga on see edasi lükkunud.
Kaubandusliidu siseselt > Kaubandusliidusiseselt / Kaubandusliidu sees
allkirjastanud antud dokumenti, leidis reaalne liitumine aset alles > allkirjastatud seda dokumenti, liituti reaalselt alles
tõttu Venezuelaga viibib see siiani > tõttu Venezuelaga on see siiani edasi lükkunud
sarnaselt Nõukogule > nõukoguga sarnaselt
64 liikmeline > 64-liikmeline
Komiteed on võimalik kokku kutsuda ka erakorraliselt iga liikmesriigi presidendi poolt > Komitee saab iga liikmesriigi president erakorraliselt kokku kutsuda--MMetslang (arutelu) 6. mai 2014, kell 16:06 (EEST)


Arutelu:Hajaasustusala

Puudub lk hajaasustus (hajusalt asuvatest üksustest asustusvõrk; definitsioon Mereste Majandusleksikonist). Tuleks ilmselt neid kahte lähismõistet ühes artiklis käsitleda--Bioneer1 (arutelu) 7. mai 2014, kell 07:52 (EEST)

Minu meelest mitte. Andres (arutelu) 7. mai 2014, kell 16:47 (EEST)

või neid ei ole üldse

Siin on natuke konteksti juurde vaja. Kas see on ainult Eestis kehtiv mõiste? Kas asustamata ala (nt kõrb, Antarktis jne) käib siis ka tõesti hajaasustuse alla? Adeliine 27. detsember 2014, kell 18:30 (EET)

Ma ei tea, kas eksisteerib mõistet Hajaasustusega asula, ent meil on püütud seda terminit suunata, maha on jäänud orbarutelu (arutelu:Hajaasustusega asula)--Bioneer1 (arutelu) 7. jaanuar 2015, kell 18:40 (EET)


Arutelu:Yoko Alender

Minu meelest ei tohiks tema esmane määratlus olla "poliitik". Andres (arutelu) 7. mai 2014, kell 23:52 (EEST)

Kohendatud. Nii peaks õigem olema. -- Toomas (arutelu) 7. mai 2014, kell 23:56 (EEST)

: Kas ta on ka arhitektina tegutsenud? Artiklist see ei selgu. Andres (arutelu) 8. mai 2014, kell 00:52 (EEST)

:: Selle järgi on. --Epp 10. mai 2014, kell 08:28 (EEST)

Ta on olnud abielus Indrek Lehega, on olnud nime all Yoko Alender-Leht. --Juhan121 (arutelu) 8. mai 2014, kell 12:18 (EEST)
Nüüd ma arvan, et oluline on alguses märkida ainult seda, et ta on poliitik. Kõiki tegevusalasid ei ole tarvis märkida. --Andres (arutelu) 16. aprill 2024, kell 18:03 (EEST)

erakonda kuulumist saab vaadata siit:
 https://ariregister.rik.ee/erakonnad.py?
 https://ariregister.rik.ee/erakonnad.py/search?lang=est&isik_id=9000023824&search=1
selle järgi on ta 31. oktoobrist 2014 reformierakonna liige
suwa 1. november 2014, kell 09:24 (EET)
----
Miks selline pilt peab olema? Temast on ju portreefoto olemas? Velirand (arutelu) 13. aprill 2024, kell 16:17 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Vikiprojekt Looduspärand

:WLE võistlusel lisatud piltide kasutus artiklites:
 http://tools.wmflabs.org/glamtools/glamorous.php?doit=1&category=Images+from+Wiki+Loves+Earth+2014+in+Estonia&use_globalusage=1&ns0=1&show_details=1&projects[wikipedia]=1&projects[wikimedia]=1&projects[wikisource]=1&projects[wikibooks]=1&projects[wikiquote]=1&projects[wiktionary]=1&projects[wikinews]=1&projects[wikivoyage]=1&projects[wikispecies]=1&projects[mediawiki]=1&projects[wikidata]=1&projects[wikiversity]=1
----
Kuidas siis võistlus sel aastal lõppes? Kas tulemused on kuskil üleval? --Ivar (arutelu) 30. juuli 2014, kell 19:41 (EEST)
Asi jäi kahjuks venima, ent nüüd on vikileheküljel üleval. --Marival (arutelu) 1. august 2014, kell 11:10 (EEST)

Millised pildid täpselt? Helme jõe hoiuala kohta on samalt kasutajalt mitu pilti... WikedKentaur (arutelu) 17. august 2014, kell 20:48 (EEST)
----
Miks piltidele viiteid ei ole?

Mida sa viidete all silmas pead? Millistele piltidele täpsemalt? Ivo (arutelu) 3. mai 2015, kell 18:55 (EEST)


Kasutaja arutelu:Gerry11~etwiki

minu päeva kava
nädalapäevadel käin ma koolis peale tunde ma puhkan kuni kella viieni siis hakkab õppimistund kui mul on õpitud siis on mul vabaaeg. Vabal ajal olen ma arvutis ja käin vahepeal õues. vahepeal lubab kasvataja saali palli mängima aga see on väga väga harva. Enamus aega olen ma oma toas ja kuulan muusikat ja kui mul on väga igav siis ma lähen ja räägi täditega juttu. ma mängin ka kooli kolmapäeviti trummi. Ma käin ka tennise trennis. ma ootan nii väga kasvataja Marikat sest ta on mu lemmik kasvataja. Kõige rohkem tahan ma koju! sellepärast et siin internaadis on väga igav ja mul ei ole siin midagi teha.Rohkem tahan ma olla ikka koolis kuna seal on väga palju tegevust. enamus aega tahan ma tunnis magada kuna tunnen et olen väsinud. Õhtul internaadis mul und ei tule aga ma ei tea miks. mulle meeldib väga trummi mängida see on minu lemmik tegevus.Aga mulle meeldib ka väga tennise trennis. Kui ma teen neid tegevusi teen siis ma tunnen et ma olen väga õnnelik. Minuga tegeleb koolis huijuht Helle ja minu klassijuhataja õpetaja Viive. Ma olen Hellele väga tänulik sest ta tegeleb minuga ja korraltab ka igasuguseid põnevaid üritusi. Mulle meeldivad need üritused väga mida Helle korrsldab!!!  Kui mul on mure siis ma räägin hellele, õpetaja viivele ja õpetaja Terjele kes on mulle väga kallid !!! Ma käisin sel Neljapäeval Haapsalu staadionil heategevus üritusel et ma saaks hakata tulevikus käima ainult ühe harkkepiga see on minu elu suurim unistus!!! Ja see heategevus üritus oli ka mõeltud selleks et ma saaks ka käia Haapsalu Neuroloogias ravil ja kõnnirobotil! Kodus on väga hea olla! Mulle meeldib käia ravil. Mulle meeldivad väga tädid Lea,Maili , viire,
Anneli ja ülle!!!!!
Ma olen õnnelik kui ma saan midagi väga põnet teha mis mulle meeldib!!!!!!!!

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Gerry11~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Karistussalk

Bioneer, meie usin artiklitreial, nii kitsalt ei saa seda mõistet defineerida. Sa ei kõhkle ka valesti viitamast – EKSSis on antud üldine definitsioon ja näitena toodud Eesti juhtum, aga sa oled pannud julgelt EKSSi viite oma kitsa määratluse taha. Ei ole karistussalgad ka ainult Tsaari-Venemaa ajaloole eriomane nähtus. -- Toomas (arutelu) 15. mai 2014, kell 19:51 (EEST)

jah, vaatasin allikaid valesti. Nüüd on definitsiooni juba laiendatud--Bioneer1 (arutelu) 16. mai 2014, kell 10:25 (EEST)

Aga ikkagi on see hariv — võtad käesoleva artikli, uurid lähemalt (Death squad), ja saadki teada, et nt ka Punased khmeerid said alguse "Tsaari-Venemaa võimude käsul" alanud liikumisest...Teadmise vastand on "antiteadmine" aka "valeteadmine" ehk desinformatsioon; ja kust veel selliseid teadmiseid kui väsimatu "vi-grafomaani" ennastsalgavate pingutuste tulemusel...Tänud usinale Bioneerile, ilma kelleta jääksid nii paljudki rumalused (pehmelt väljendudes) laiematele hulkadele varju!!!~ Pietadè (arutelu) 15. mai 2014, kell 20:20 (EEST)
Minu meelest ei saa surmaeskadrone samastada karistussalkadega. Andres (arutelu) 15. mai 2014, kell 23:25 (EEST)

minu inglise-eesti-inglise sõnaraamat annab karistussalga ainsaks vasteks death squad;ega en:squad/jagu polegi ju eskadron, ja karistuse all peaasjalikult siiski capital punishment;ja, kas siis M ideoloogide väljamõeldis — 1905. aastal "partisanide" vastu võidelnud k-salk  on sobilikum?Viitaks veel sellele, et B kasutab 1989. a ENE-t, mis on kraadi võrra sovjetlikum (kodanliku Eesti saadetud k. surus veriselt maha Saaremaa ületõusu — seda polnud 1971. a ENE vastavasse artiklisse veel jõutud lisada, "brežnevismi" võlud...)Ultra-lähiajaloo näited — Ukrainas, Tšetšeenias, V-V-s jm tegutsevad üksused — tunduvad küll rohkem jao kanti olevat, imho ~ Pietadè (arutelu) 15. mai 2014, kell 23:59 (EEST)

: Lihtsalt nimetus on selline (surmaeskadron), vrd nt saksa või vene keelega. 193.40.10.181 16. mai 2014, kell 00:16 (EEST)

:: Pole kohanud v.k. kirjanduses, et nt kulakuid tapsid "surmaeskadronid", või siis kuulnud II maailmasõjal E-s tegutsenud kuulsusrikka stalinliku väe surmaeskadronidest, rohkem ikka mõõtkavas "jagu; patrull; rühm; salk; sõjaväesalk", mis ei välistanud piinamisi, peksmisi jms

::: Nojah, need asjad ongi pigem midagi muud ja üldiselt ka mitte karistussalgad. 193.40.10.180 16. mai 2014, kell 10:19 (EEST)

: Kui 1905. aastal siinmail tegutsenud karistussalgad jagasid muu hulgas ka ihunuhtlust, siis praeguse definitsiooni järgi polnud nad karistussalgad. 193.40.10.181 16. mai 2014, kell 00:16 (EEST)

:: Kas ihunuhtlus, nt 1905. aasta väljaandes/teostuses, ei võinud lõppeda surmaga?Ehk peaks B poolt loodu hoopis eraldi artiklisse tõstma, pealkirjaga à la, Nõukogude-aegne vaade asjale, siis saaks käesolevas artiklis kirjutada rohkem kirjutada sellest, mida tegelikult tehti, mitte seda, mida kirjutati... ~ Pietadè (arutelu) 16. mai 2014, kell 00:37 (EEST)

::: Ma pole antud küsimuses kahjuks sinust eriti palju pädevam. Ihunuhtlus võis lõppeda surmaga, aga ma ei ole kuulnud, et surnuks peksmine selle juures üldiselt eesmärk oli. Näiteks see siin pole küll kõige autoriteetsem allikas, aga koolis õpetatakse tänapäeval nähtavasti, et "karistada" saanute seas oli rohkem ikkagi neid, keda ei tapetud. Või mis siis tegelikult tehti? Palun viita nüüdisaegsetele eestikeelsetele allikatele ja kirjuta. Kui paned asjad paika pelgalt selle põhjal, et kuskil sõnastikus oli karistussalga vasteks death squad, siis levitad minu meelest ise samamoodi desinformatsiooni. 193.40.10.180 16. mai 2014, kell 10:19 (EEST)

::: Kui rääkida sellest mõistest, mille kohta teiste artiklite vikid räägivad, siis selle vaste eesti keeles on "surmaeskadron", kuigi see nimetus on tinglik. Eesti keeles on traditsiooniliselt räägitud karistussalkadest seoses seoses 1905. aasta sündmustega, ja minu meelest ei ole tegu samalaadse nähtusega. Karistussalgad tegutsesid täiesti avalikult ja seaduslikult ja olid osa tavalisest sõjaväest. Sama kehtib ka Saaremaa mässu maha surunud karistussalga kohta.

::: Nimetus on iseasi. Võimalik, et surmaeskadroni taolist nähtust on mõnikord nimetatud karistussalgaks, aga surmaeskadron on minu meelest ikkagi eraldi mõiste, mida ei tohiks karistussalga mõistega samastada. Andres (arutelu) 16. mai 2014, kell 10:36 (EEST)

::: Ühe eesti-inglise sõnaraamatu järgi ei saa otsustada mõistete üle. Kuidas karistussalka vene keeles nimetatakse? Andres (arutelu) 16. mai 2014, kell 10:36 (EEST)

::: Surmaeskadronis võivad olla ka tavalised sõjaväelased, aga siis nad tegutsevad varjatult ja ebaseaduslikult. Aga kindlasti ei pea olema tegemist jaoga. Sissejuhatus on inglise keelest tõlgitud, aga inglise vikis on esitus ebatäpne.  Andres (arutelu) 16. mai 2014, kell 10:42 (EEST)

:::: Kas siis on eesti keeles parem öelda, et näiteks Maidanil kriminalistide poolt tuvastatud nn "kolmanda (osa)poole" jäljed tulid -eskadronilt, või siiski k-salgalt (vastavalt nende liikmetelt). Eskadron ja salk on sõjanduses suuruselt väga erinevad.Aga praegu on nii, et minu PC on mingi tõve külge saanud (netis võib salvestamisele, lehe avamisele jms kuluda u 10 minutit) ja olude paranemiseni/parandamiseni pean tegelema muuga... ~ Pietadè (arutelu) 16. mai 2014, kell 11:15 (EEST)
Mingil ajal kirjutasin alloleva ja mõne aja pärast avastasin, et red konfl tõttu ei salvestunudki:

:::: RUS wiki artiklites on kasutatud väljendit "карательный отряд" (näiteks artiklis Права человека в Грузии), aga artiklit neil selle kohta pole.Tundub ka teatud määral eufemismina (à la, neil (st, teistel, pahadel) on -eskadronid, meil kõigest "salgakesed"); võib-olla sellest ka inglise keeleruumis sõna sqauadron asemel sõna squad kasutamine (vt nt ka Vikislovari artiklit карательный).Võimalik, et ENE versioonidele vikides vastet polegi. ~ Pietadè (arutelu) 16. mai 2014, kell 11:05 (EEST)

:::::: Jah, nähtavasti ei ole. Andres (arutelu) 16. mai 2014, kell 11:12 (EEST)
ENE karistussalga peamisteks vasteteks inglise keelest peaksid olema punitive troop ja punitive detachment ~ Pietadè (arutelu) 16. mai 2014, kell 11:26 (EEST)ja vene keeles карательный отряд, ehk seega on siin praegu koos nn "surmaeskadron" ja selle "noorem vend", karistussalk. ~ Pietadè (arutelu) 16. mai 2014, kell 11:38 (EEST)
Taastasin B-ENE versiooni, "de-lingistasin" iwikid ja alustan death squadiga-ga seotud Surmaeskadroni. ~ Pietadè (arutelu) 16. mai 2014, kell 12:01 (EEST)
TEA entsüklopeedia mainib ka Saaremaa ülestõusu mahasurumiseks moodustatud karistussalka, kusjuures öeldakse, et ka seda nimetatakse karistussalgaks. Andres (arutelu) 16. mai 2014, kell 12:38 (EEST)

Tundub, et esimene lause on valesti kokku pandud. Karistussalgad olid mõeldud "detsembriülestõusu" mahasurumiseks, kuigi nad enamasti  ainult karistasid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 19. mai 2014, kell 09:08 (EEST)

Sõnaraamatu õigustuseks: see annab inglise-eesti versioonis death squad-i vastaeks 'karistussalk', eesti-inglise versioonis aga 'karistussalga' vasteteks punitive troop / detachment, death squad, nii et snrmt on ikkagi usaldatavTeine küsimus siiski see, kas artiklisse, mille pealkiri "K-salk", ja esisõna "K-salgad"  võiks siis lisada kõike, mis selle alla käib (NKVD surmakomandod, naiste surmapataljonid, Caesari ihukaitsevägi, K-komando jne), või siis teha alajaotus à la BENE, ehk memoriaal sellele, mis kunagi (mitte siiski nii väga ammu) oli, linkidega tänapäevale? ~ Pietadè (arutelu) 19. mai 2014, kell 09:47 (EEST)

Ma ei saa aru, kuidas Sa järeldad, et sõnaraamat on usaldatav, ja mida Sa usaldatavuse all mõtled. Asi pole mitte niivõrd sõnaraamatu usaldatavuses, vaid sellest, et sõnaraamatu andmed ei ole otsustavad. Võib-olla näiteks inglise viki artikkel ei ole usaldatav.

Ma ei saa Su küsimusest hästi aru. Võimalik, et osa Sinu nimetatud asjadest käib karistussalga või surmaeskadroni mõiste alla ja neid tuleks siis vastavas artiklis mainida. Andres (arutelu) 19. mai 2014, kell 11:45 (EEST)

Selline ketserlik küsimus, kas artiklis Mahtra sõda mainitud karistussalk kuulub selle definitsiooni alla mis siin ära toodud või on see hoopis teistsugune karistussalk? --Wabariigi parm. (arutelu) 19. mai 2014, kell 11:14 (EEST)

Definitsioon siin peaks olema niisugune, et selle alla käiks ka Mahtra sõja karistussalk]]. Andres (arutelu) 19. mai 2014, kell 11:45 (EEST)

:laiendasin definitsiooni--Bioneer1 (arutelu) 20. mai 2014, kell 11:53 (EEST)

::Nirusti laiendasid, Vene kodusõjas kasutasid nii punased kui valged karistussalke oma eesmärkide täideviimiseks, militaar.netis on näituseks suurepärane postitus hiinlastest koosnevatest karistussalkadest. Termin on liiga laialivalguv, et seda niimoodi defineerida, kuidas peaks, pole aimugi. Ja teine asi veel.. ENEst kopeerisid küll 1905. aasta jutu kuid miks Saaremaa mässu osa välja jätsid? Kui ma õieti mäletan siis Pitka isegi kirjutas oma mälestustes, et juhtis karistussalga Saaremaale... milleks selline valikuline andmete esitamine?--Wabariigi parm. (arutelu) 21. mai 2014, kell 18:17 (EEST)

Ei ole vist mütet korrata: "saa täiskasvanuks!
kui ei õnnestu, siis, me VIST ei aita

Väitused oodatud, ehk, miks kirjutad def.ni asemele lollus ja oodata siis, et, keegi täitma hakkab_see käib kriminaalkorras karistatava käitumise all, kui ruum otsa ei saax


Arutelu:Yagi antenn

Eelmisest redaktsioonist on üle sõidetud. Andres (arutelu) 16. mai 2014, kell 08:14 (EEST)
Yagi antenn ehk  ridaantenn on suundantenn, mille põhiosadeks on aktiivelemendina ehk elektromagnetlainete kiirgurina toimiv silmusdipool  ja passiivelemendid ‒ reflektorid (peegeldajad) ja direktorid (suunajad). Elementide pikkused ja vahekaugused valitakse niisugused, et nende omavahelise sidestuse tulemusena moodustub lainekanal ning selle tulemusena direktorite poole tugevalt väljavenitatud suunadiagramm. Selles suunas on võimsustihedus ja seega antenni võimendus kõige suurem.
Antenn paigaldatakse horisontaalselt või vertikaalselt  vastavalt sellele, milline on saatja kandelaine elektrilise komponendi polarisatsioonitasand.

Lihtsaimal Yagi antennil on lisaks toitekaabliga ühendatavale dipoolile  üks reflektor (dipoolist  5…15 % pikem) ja üks direktor (dipoolist umbes 5 % lühem). Kaugus dipoolist on reflektoril tüüpiliselt 0,15λ ja direktorist umbes 0,1λ. Harilikult on antennil kaks või enam reflektorit ja mitu direktorit, iga järgmine direktor eelmisest veidi lühem. Mida rohkem on direktoreid ja vastavalt mida pikem on antenn, seda suurem on antenni võimendus, ühtlasi muutub kitsamaks suunadiagramm. Võimendus ei kasva siiski direktorite arvuga võrdeliselt. Näiteks kui kolmeelemendilise antenni võimendus on 5…6 dBi, siis teise direktori lisamine suurendab võimendust umbes  2 dB, iga järgmine aga järk-järgult vähem. Praktikas saavutatakse 15 kuni 30 direktoriga võimendus 15…16 dBi.

Aktiivdipoolis toimub sundvõnkumine toitekaabli kaudu saabuva energia arvel (saateantennis) või elektromagnetvälja energia arvel (vastuvõtuantennis). Aktiivelemendi võnkumine ergutab võnkumist ka passiivelementides. Neis aga toimub võnkumine levimise suunas järk-järgult suureneva hilinemisega, mis põhjustab faasinihke voolu- ja pingelaine vahel. See faasinihe sõltub lisaks lainete leviajast tingitud viivitusele ka passiivelemendi pikkusest. Direktori kui poollainest lühema elemendi impedants osutub siis mahtuvuslikuks, see tähendab voolulaine on pingelainest umbes poole lainepikkuse võrra ees, põhjustades voolulaine täiendavat nihet. Kui direktor on paigutatud aktiivdipoolist summaarsele hilistusele (nihkeajale) vastavale kaugusele, siis liitub tema võnkeenergia toidetava dipooli energiaga soovitud suunas.
Reflektoris kui poollainest pikemas elemendis jääb vool pingest maha ja seega avaldab ta induktiivset takistust. Seetõttu lisanduvad ka reflektorite võnkumised õiges faasis üldisse võnkumisse.

Antennitüübi leiutas 1926. aastal Shintaro Uda Jaapani keiserlikus ülikoolis koostöös Hidetsugu Yagiga, kes avaldas antennist 1928. aastal ingliskeelse artikli.H .Yagi, Beam transmission of ultra-shortwaves, Proceedings of the IRE, vol. 16, lk 715—740, June 1928.

* Yagi Antenna
Kategooria:Antennid

Arusaamatu, miks on ühe antenniliigi artiklis alajaotis Antenn? Antenni kui üldmõiste kohta on olemas eraldi artikkel ‒ LAviki (arutelu) 23. mai 2014, kell 07:07 (EEST)

: Artikli koostaja on olnud kogenematu. Andres (arutelu) 26. mai 2014, kell 14:08 (EEST)


Arutelu:Viljandi ordulinnus

Kas märksõna Viljandi Lossimäed võib siia suunata? Ma saan aru, et ordulinnus asus neil Lossimägedel. Analoogne on Otepää linnamäe kui geograafilise objekti (küngas) suunamine Otepää linnuse alla--Bioneer1 (arutelu) 16. mai 2014, kell 18:25 (EEST)

etwikis on märksõna Viljandi loss. Googeldades võiks aru saada, et see on Viljandi ordulinnuse varemete nimetus. Midagi sarnast väidab ka ruwiki :ru:Замок Феллин. Et eksisteeris ka Viljandi mõis kui rüütlimõis, siis ka selle peahoonet võiks nimetada Viljandi lossiks, ent see on ilmselt vaid oletus--Estopedist1 (arutelu) 3. august 2016, kell 17:06 (EEST)
Lätikeelses vikipeedias on pilt 1602 aasta piiramisest. https://lv.wikipedia.org/wiki/Att%C4%93ls:Uzbrukums_V%C4%ABlandes_cietoksnim_1602.jpg Kuidas seda kasutada saaks? Umbisik (arutelu) 1. november 2020, kell 00:45 (EET)


Kasutaja arutelu:Miiduu

Tere!
Suur tänu tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 21. mail kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele.
Koostöös Vikipeedia psühholoogiatalgutega on sel aastal võimalus enne ametlikku lõpetamisüritust tutvuda Eesti Teaduste Akadeemia majaga Toompeal, Kohtu 6. Ekskursioon TA majja algab kell 15.15.
Üritus jätkub kell 17.00 Euroopa Majas, Rävala 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt). Pakutakse veini ja suupisteid.
Kui võimalik, siis teatage palun e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate meie koosviibimisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu

Tere!
Olete võitnud Vikipeedia tõlketalgutel 20 euro eest Rahva Raamatu kinkekaarte ja Tallinna Ülikooli Kirjastuse raamatu. Palun valige kirjastuse kodulehelt (http://www.tlu.ee/et/kirjastus/pood) välja Teile sobiv raamat ja andke mulle teada. Siis saame kokku leppida, kuidas ja millal auhinnad Teile üle anda.
Lugupidamisega
Rita Niineste
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
Tel. 626 44 03
E-post: rita.niineste@ec.europa.eu


Arutelu:Mauri Raus

Lavaka lennud on tuntud just niisuguste nimede all. Andres (arutelu) 19. mai 2014, kell 11:52 (EEST)

ok, las siis jääb. Mind lihtsalt häirib pealkiri "2. lend", mis on nii vähe ütlev, eriti noorematele ja teatriga vähe kokku puutunud lugejatele--Bioneer1 (arutelu) 20. mai 2014, kell 09:33 (EEST)

Kas ta ema oli Linda Raus?--Estopedist1 (arutelu) 1. aprill 2016, kell 17:43 (EEST)
----
"Raske lapsepõlv jättis jälje kogu tema elule. Ta oli pärit Vägevalt, kus nende kuuelapseline pere 1951. aastal kulakuks tehti. Kuigi nad pääsesid Siberisse küüditamisest, tuli neil oma kodust välja kolida ning järgnes väga keeruline eluperiood. Elu lõpupäevil kannatas ta närvikahjustuse all, mis viis surmani Paide haiglas." See on anonüümse kasutaja lisatud viitamata tekst. Kas see peaks artiklis olema? Velirand (arutelu) 13. jaanuar 2024, kell 19:38 (EET)


Kasutaja arutelu:Madliu

Lugupeetud Madliu,
Olete oodatud psühholoogia sisutalgute ja tõlketalgute ametlikule lõpetamisele, mis toimub homme, 21. mail algusega 15.15 Eesti Teaduste Akadeemia (TA) hoones Toompeal (Kohtu 6, Tallinn). Seal tutvustab TA kolleegiumi sekretär Tiina Rahkama meile maja ja seal varasemalt elanud pere. TA-st räägib akadeemik neuroloog Ain-Elmar Kaasik.
Kell 17.00 jätkame Euroopa Liidu Majas, aadressil Rävala 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt). Koosviibimisel antakse tublimatele üle auhinnad ning osalejad saavad kohtuda teiste talguliste ja žürii liikmetega. Pakutakse veini ja suupisteid.
Palun teavitage enda tulekust-mittetulekust järgneval aadressil, kus väljastpoolt Tallinnat tulijad võivad üritusele tulekuks koonduda. Sõidukulud hüvitatakse reisitšekkide alusel (maksimaalses mahus 10 eurosenti / km)
Enda tulekust teavita siin
Kohtumiseni,
Taavi Kivisik
Psühholoogia sisutalgud 2014 üks peakorraldajatest
Eesti Psühholoogiaüliõpilaste Ühenduse president
Tkivisik (arutelu) 20. mai 2014, kell 15:38 (EEST)

Palun lisa ainult toimunud info. Kaitsmise kohta olev info on artiklis alles, aga see on varjatud: kui vaatad koodis, siis näed ja saad pärast kaitsmist varjavad koodijupid eemaldada.--Morel (arutelu) 9. juuni 2014, kell 12:36 (EEST)


Arutelu:Lenini monument Tartus

Puudub Lenini monument. --Epp 23. mai 2014, kell 02:31 (EEST)
See on halb pealkiri. Ma ei usu, et see oleks kunagi sellist nime kandnud. Ja nõukogude ajal kutsuti sääraseid asju mälestussammasteks. Andres (arutelu) 26. mai 2014, kell 13:54 (EEST)

Ferdi Sannamehe artiklit toimetades otsisin andmeid selle teose kohta. Mälestusmärgi nimetus ühel Riigiarhiivis säilitataval arhivaalil on "V. I. Lenini monument Tartus" . Kultuurimälestiste Riiklikus registris kannab ta nimetust "Vladimir Iljitš Lenini monument" . 88.196.28.229 31. juuli 2014, kell 15:26 (EEST)
1975.a. ENE Tartu artikli järgi: "Tuntumaid mälestusmärke: V. I. Lenini ausammas (1952, F. Sannamees, G. Pommer, A. Vomm), K. E. von Baeri (1886, A. Opekušin), F. R. Faehlmanni (1930, V. Mellik) ja F. R. Kreutzwaldi mälestussammas (1953, J. Hirv, E. Taniloo)."
Mine võta siis kinni, miks Kreutzwaldil oli mälestus- ning Leninil ausammas. Ilmselt seepärast, et Lenin on siiani meiega ning seega pole teda mälestada vaja. --WikedKentaur (arutelu) 31. juuli 2014, kell 19:29 (EEST)

Kirjutatud on: "Monumendi alus oli viisnurkne, punasest lihvitud graniidist postament aga kümnetahuline"
Peaks olema ka mainitud, et paljud (kui mitte kõik) need punasest lihvitud graniidist plaadid olid Tartu kalmistutelt ära toodud hauaplaadid (kui ma ei eksi siis juutide hauad).
Postamendi lammutamisel tehtud fotod kuvavad siiani neil olnud nimesid. Kahjuks ei suuda neid vanu fotosid enam Internetist leida.

Vanadel fotodel on näha monumendi neljaastmeline alus ja postament sellel. Alus on moodustatud astmekividest, postament kaetud mitmemeetriste graniidist paneelidega. Miski ei meenuta hauaplaate. Ilmselt on tegemist nn linnalegendiga. Nii või teisiti, iga väide vajab viitega kinnitamist. Ursus scribens (arutelu) 23. juuli 2019, kell 11:55 (EEST)


Arutelu:Tallinna Polütehnikum

Artikli ajaloo sektsioon on kahtlane. Seos Tallinna Tehnikumiga? Vt ka seotud arutelu Arutelu:Tallinna Tehnikum--Bioneer1 (arutelu) 24. mai 2014, kell 10:08 (EEST)

Siia suunab nimi Tallinna poeglaste kommertskool, ent erinev kooli oli vist Tallinna poeglaste kommertsgümnaasium--Bioneer1 (arutelu) 7. detsember 2014, kell 18:10 (EET)


Kasutaja arutelu:Svenolav

Tere! Piltide Werling ja Profittlich 1931.jpg, Werling Petseris 1932.jpg ja Werling matused 1961.jpg juures on oletatavasti vale litsents. Palun kirjuta nende piltide juurde, kes on autor, kes lubab piltide kasutust antud vaba litsentsi tingimustel. Kui kahe esimese pildi juures on alust arvata, et autor on teadmata, sobiks nende juurde litsentsimärgis AO-anonüümne või kui autori surmast on möödunud üle 70 aasta, siis AO-lõppenud. Kui autor lubab pildi kasutust vaba litsentsi all, siis tuleb luba edastada aadressile permissions-etwikimedia.org. Kui 1961. aasta pildi puhul sellist luba pole, siis see Vikipeedias kasutamiseks ei sobi. Pikne 24. mai 2014, kell 16:14 (EEST)

Teie üleslaaditud pildiga on probleemid, vaata --Estopedist1 (arutelu) 13. mai 2020, kell 08:49 (EEST)

Kas see pilt on sinu enda tehtud? Ivo (arutelu) 15. jaanuar 2023, kell 05:57 (EET)

:Kuidas see foto saab olla minu pildistatud, ma peaksin olema vähemalt 110 aastane. Aga küsimus, kas selle foto originaal on minu oma. Jah see foto kuulub minu kogusse. Svenolav (arutelu) 15. jaanuar 2023, kell 22:54 (EET)

::See 1930ndates pärinev foto, mille kohta Estopedist küsis, on kustutatud, kuna autoriõiguslik info oli segane. Minu küsimus oli 1985. aasta foto kohta, millele ka linkisin. Ivo (arutelu) 15. jaanuar 2023, kell 23:07 (EET)

:::Jah, ma olen autor. See info on ka lisatud sinna. Svenolav (arutelu) 16. jaanuar 2023, kell 09:42 (EET)

Seal on lahter "Allikas", kus oleks vaja lisada . Meil on lihtsalt vaja autoriõiguslikest reeglitest tulenevalt täpsustada, et kas üleslaadija on ka autor. Ja seal on vahel see kala, et inimesed panevad ennast kogemata autori lahtrisse ning seepärast ei tohiks me kindlasti midagi eeldada, vaid peaks selle üle küsima.

Sinna oleks vaja ka litsentsi ja siis oleks kõik väga hästi. Kas CC BY-SA 4.0 sobib? Selleks võid failileheküljele lisada (lähteteksti vaates):  – Ivo (arutelu) 16. jaanuar 2023, kell 09:54 (EET)

: Svenolav, kordan küsimust, kas oled nõus pildi :File:Tal4.jpg avaldamisega nimetatud litsentsi CC BY-SA 4.0 tingimustel? Sobib ka, kui vastad siin arutelulehel. Pikne 7. veebruar 2024, kell 22:23 (EET)

::Jah, nõus 2001:7D0:82CF:D80:89B5:CDFC:AB3C:89D0 7. veebruar 2024, kell 23:34 (EET)

::: Vaja oleks, et annad nõusoleku, olles sisse loginud. Pikne 8. veebruar 2024, kell 21:14 (EET)

::::Sada korda vasta. Kas ma olen autor? Jah ma olen, autor. Kas ma olen nõus nimetatud litsentsiga? Jah ma olen nõus. Lõpetame selle vestluse. 2001:7D0:82CF:D80:6542:822F:834B:5045 8. veebruar 2024, kell 21:25 (EET)

::::: Lihtsalt litsentsiga peaks nõustuma sama inimene, kes pildi üles laadis. Kui sa sisse ei logi, siis ei ole piisavalt kindel, et tegu pole kellega tahes, kes siinset avalikku arutelu parasjagu lugema juhtub.

::::: Teine võimalus, ilma arutelu jätkamata, on, et redigeerid eespool toodud juhtnööri järgides ise pildi lehekülge ja lisad ise sinna litsentsi. Seda tuleks siis teha jällegi olles sisse loginud.

::::: Tulevikus, kui peaksid veel mõne pildi üles laadima, on kõige lihtsam teha nii, et valid litsentsi kohe üleslaadimisel. Vabandust tüli tegemast. Pikne 8. veebruar 2024, kell 21:46 (EET)


Arutelu:Vanim eesti naine

Kust üle toodud? --Epp 26. mai 2014, kell 00:17 (EEST)

artiklist Eesti saja-aastased, ehkki ka sinna jäi sisu alles--Bioneer1 (arutelu) 26. mai 2014, kell 09:45 (EEST)

: Siin on pingerida vanuse järgi, mitte tabel ajavahemike järgi. Andres (arutelu) 27. mai 2014, kell 17:51 (EEST)
Kas Olga Mihhailova on eestlane? Andres (arutelu) 20. juuni 2017, kell 12:43 (EEST)
Illa Toompuu ei ole eesti elanik. --Metsavend 26. august 2020, kell 00:36 (EEST)

Minu meelest tundub see yldse meelevaldse piiranguna. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 31. märts 2021, kell 15:47 (EEST)

Eemaldage see esimene rida tabelist palun!
Tegelik sünniaasta ju 1866 VKJ ja 1867 UKJ - ta ei elanud isegi 100 aastaseks (99 jäi piiriks)
https://www.geni.com/people/Maria-Tomson/6000000143334031853
Mina usaldan ka varem tehtud analüüsi:
https://photos.geni.com/p13/4d/48/43/05/5344485dfea54295/mariathomson_original.pdf
Sünnikanne SAAGAs
http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.1259.1.72:1?1212,1697,1014,295,0
Sama ka PR (personaalraamatus):
http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.1259.1.319:76?155,861,756,585,0
Sündinud 27.12.1866 VKJ = 08.01.1867 UKJ
Juhin tähelepanu samas PR raamatus kõige vanema venna sünnile (suri lapsena):
Michael / Michel 05.10.1853 - 11.06.1959
Selle venna sünni aastanumbriga Mari Keermann (Venemaal Maria Geelman) oma andmeid võltsiski.

Vt Arutelu:Maria Tomson. Pikne 2. märts 2021, kell 19:47 (EET)


Arutelu:Tartu laulupidu

Pealkiri peaks ilmselt olema [[Tartu laulupeod]] --[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 27. mai 2014, kell 11:38 (EEST)

Minu meelest on teema kunstlik. Kahtlen sellise artikli vajalikkuses. Pikne 27. mai 2014, kell 12:01 (EEST)

Nüüd saan paremini aru. Kui artikkel peaks olema kindlatest viie aasta tagant toimuvatest pidudest, mitte igasugustest Tartus toimunud laulupidudest, ja 1869. aasta pidu käib pigem eelloo alla, siis vist pole kunstlik teema. Pikne 11. märts 2015, kell 09:42 (EET)

Ajalugu on puudulik. pole ju kirjas välja toodud enamikku siit: https://2019.tartulaulupidu.ee/ajajoon/ LauriKreen (arutelu) 17. veebruar 2024, kell 21:06 (EET)

LauriKreen, oled oodatud artiklit täiendama. Aga ei peaks allikast sõna-sõnalt kopeerima. Eemaldasin seetõttu kopeeritud teksti ka siit. Pikne 1. märts 2024, kell 20:11 (EET)


Arutelu:Sõda Donbassis

Miks selline pealkiri? Seda nimetatakse ju Ukraina kriisiks. Andres (arutelu) 27. mai 2014, kell 15:12 (EEST)

Minu meelest on põhipealkirjana Ukraina kriis adkvaatsem ja parem; praegune on ilmselt enam-vähem 1:1-le ülevõtt inglise "pro-Russian"-st~ Pietadè (arutelu) 27. mai 2014, kell 16:12 (EEST)
Mis see "venemeelne" tähendab? Andres (arutelu) 27. mai 2014, kell 15:13 (EEST)

: Kusjuures alles praegu märkasin ära parandada (venemeeelne→venemeelne)~ Pietadè (arutelu) 27. mai 2014, kell 16:52 (EEST)

Mina kasutaksin hr miljardäri sõna ja nimetaksin "terroristideks", või siis inglise rebel-i vastena mässulisteks. "V-meelne" näikse täitvat antud kontekstis eufemismi rolli... "venemeelne separatist" näikse olevat selgem vihje ~ Pietadè (arutelu) 27. mai 2014, kell 16:12 (EEST)

Samas, igal asjal vähemalt kaks külge: fašism/kommunism, sõda/rahu jne, ehk, teisaldan Ukr kriisi alla.~ Pietadè (arutelu) 27. mai 2014, kell 16:38 (EEST)

: ... milleks mul pole õigusi..., ehkki Ukr kriis on tühi ümbersuunamislehekülg.~ Pietadè (arutelu) 27. mai 2014, kell 16:41 (EEST)
"Sõda Donbassis on osa Ukraina kriisist" ja "Ukraina kriis" suunab siia. Mis järgmiseks? "Eesti on osa Euroopa Liidust" ja märksõna "Euroopa Liit" hakkab suunama artiklile "Eesti"? Mis organiga selle süsteemi leiutaja ka ei mõelnud, pea see ei olnud.

:Organi kasutamine mõtlemiseks...(???), ise kasutan seks tegevuseks kõrvade vahele jäävat ala... —Pietadè (arutelu) 7. veebruar 2015, kell 11:03 (EET)

Artikkel "Ukraina kriis" puudub, võtan ümbersuunamise maha. (PS, kirjutasin enne Andrest, aga red-konfl.) —Pietadè (arutelu) 7. veebruar 2015, kell 09:42 (EET)

Aitäh märkuse eest! See tuleb kuidagi korda teha. Andres (arutelu) 7. veebruar 2015, kell 09:38 (EET)

Naeran. Andres (arutelu) 20. juuni 2022, kell 21:09 (EEST)
Võtsin Rudnitskõi välja. Praegu jäi mulje, et ta sõdis valitsuse vastu; tegelikult oli ta ikkagi Ukraina võitleja. Teiseks, ta tuli Ukrainasse juba 1990. aastatel ning teenis seal aegagi. Seega on ta puhtalt Ukariana kodanik ja pole mingi välisvõitleja. Castellum (arutelu) 30. aprill 2017, kell 16:07 (EEST)

Peale NSVL-i lagunemist lokkab siiani Ukrainas korruptsioon ja toimus suuremahuline varade ümberjagamine ning klannide moodustamine, mis ida-Ukrainlaste arvates peaks õigustama tulirelvadega mässamist ja veel suurema korruptsiooniga Venemaaga liitumist ... kuidas oleks säherduse taustakirjelduse lisamisega sissejuhatusse?
* National Integrity System Assessment Ukraine 2011 , transparency.org
 The assessment of Ukraine’s National Integrity System offers an evaluation
 of the legal basis and actual performance of the national governance institutions
 (“pillars”) which are responsible for counteracting corruption.
 Ukraine’s NIS assessment suggests that corruption in Ukraine is a systemic problem
 existing across the board and at all levels of public administration.
suwa 8. juuli 2014, kell 10:24 (EEST)

Mina arvan, et see (korruptsioon) peaks minema ehk mingisse teise Ukraina artiklisse või siis ´Ukraina` alalõiku à la Korruptsioon Ukrainas ); siia artiklisse võiks ehk lisanduda näiteks Janukovitsi rahastus (kusagilt peavad ju need rahad tulema). Pietadè (arutelu) 8. juuli 2014, kell 11:26 (EEST)

: rahaga on lihtne:
* http://inforesist.org/sbu-zaderzhala-kurera-kotoryj-vez-terroristam-5-mln-rublej/

: laskemoona saab moskvale alluvatest kirikutest:
* http://censor.net.ua/news/292825/v_odnoyi_iz_tserkveyi_slavyanska_obnarujen_krupnyyi_sklad_boepripasov_terroristov

: ja varju leitakse sünnitusmajas rasedate seljataga:
* http://gordonua.com/news/separatism/SMI-Terroristy-zahvatili-roddom-v-Luganske-beremennye-spryatalis-v-podval-30671.html

: ainuke häda on, et oleks vaja sellistele viidetele teist ja kolmandat kinnitavat allikat, muidu võib see UKR poolne infomüra olla

: suwa 8. juuli 2014, kell 11:58 (EEST)

:: Rahast on juttu ka Tõmtšuki artiklis "Псы войны. Кто платит за наемников Путина?" (viide 28). Pietadè (arutelu) 8. juuli 2014, kell 12:16 (EEST)

::: Rahastamine Rootsist:
* 11. märts 2015, AFTONBLADET AVSLÖJAR: V gav bistånd till pro-ryssar, aftonbladet.se
* 11. märts 2015, Aftonbladet: Svenska Vänsterpartiet skickade biståndspengar till proryska separatister, yle.fi
* 11. märts 2015, Aftonbladet: Rootsi vasakpoolsed saatsid Ida-Ukraina separatistidele raha, err.ee

::: suwa 12. märts 2015, kell 10:11 (EET)

"Ukraina julgeolekujõud ja piirivalve on ajavahemikus 4. kuni 25. märtsini keelanud riiki sisenemise enam kui 8200 venelasele (VF passiga isikule). 27. märtsil ütles Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitsenõukogu sekretär Andri Parubi, et iga päev keelatakse riiki sisenemine 500 kuni 700 vene rahvusest kodanikule.[14]"
Lisatud lingil enam vastavat teksti ei paista olevat. Kas sisenemine tõesti keelati spetsiifiliselt neile Vene passi omanikele, kes olid etnilised venelased? Minnekon (arutelu) 22. juuli 2014, kell 22:42 (EEST)

Võtsin välja sõna 'rahvusest'. en wi-s on see jutt praegu reference'i nr 62 all (viide samale allikale, mis siingi, konkreetse Kyiv Posti artikli sisu muutunud).Mingil ajal tuleb nagunii muuta, pealkirjast alates, sest praeguseks on ametlikult tegemist sõjaga, mitte kriisiga, koos kõige sellest järelduva ja tulenevaga. ~ Pietadè (arutelu) 22. juuli 2014, kell 23:30 (EEST)

Täna avaldati päris hea kaart: https://twitter.com/NSDC_ua/status/504569391867252736/photo/1
http://www.delfi.ee/news/paevauudised/valismaa/separatistid-vallutasid-kagu-ukrainas-seitse-linna.d?id=69618053

Siin tekkib küsimus: kes avaldas? Väliselt näeb välja, otsekui oleks Julgeoleku ja Kaitsenõukodu üllitis, aga, sisu ei tundu klappivat (korrektne, st UKR valitsuse silmis, peaks olema pidevalt uuendatavana väljas nende ametlikul kodulehel, pean tõdema, et vahepeal ongi; lisaks veel need kaardid, mida avaldatakse dünaamiliselt kujul TV uudistesaadetes). Täna vist oli see päev, kui järjekordselt häkiti UKR valitsuse infosüsteemi,... mille peale vist sobilik korrata kellegi poolt eile-üeeile väljasõnatud väide, et infosõjas on UKR umbes 7-kordse mahajäämuse esindaja... Mis seal salata, ka ise pidasin 2004. aasta Iraagi sõjas tehtud salvestusi fosforpommidega linnade ja linnaelanike "väetamisest", mida ITAR-potska esitas Slovjanski vabadusvõitlejate ahistamise pähe, alul selleks, mida nägin. Nujah, hiljem, kui nägin, et hr VP-le on pildil külge monteeritud sm Leonid Iljitši kulumud, alles siis sain aru, et oleksin pidanud 22. sajandil sündima, et kogu praegu toimuvast adekvaatselt aru saada. — Pietadè (arutelu) 27. august 2014, kell 16:31 (EEST)

Sõda Donbassis pole sama mis Ukraina kriis. Sõda Donbassis algas 6. või 7. aprillil. Ukraina kriisiks nimetati algselt rahutusi Ida-Ukrainas. Andres (arutelu) 17. september 2014, kell 00:37 (EEST)
Ma püüan kuskilt alustada, aga terminoloogias on segadus. Kas Ukraina kriis on 2014. aasta Krimmi kriis pluss "vene kevad" pluss sõda Donbassis? Andres (arutelu) 17. september 2014, kell 01:03 (EEST)
* 4. november 2014. BBC News Online. Ukraine in maps: How the crisis spread. BBC-poolne Ukraina kriisi dateering ja kirjeldus (algas 2013 novembris). Krimmi ja Donbassi okupeerimine kriisi osad.(inglise keeles) —Pietadè (arutelu) 11. november 2014, kell 18:01 (EET)
Panen paremasse äärde BBC versiooni. Allikas: 14. IV 2014, BBC News Online, Ukraine crisis: Pro-Russian attack in Ukraine's Horlivka —Pietadè (arutelu) 15. november 2014, kell 22:06 (EET)
Crisis timeline
     Nov 2013: President Viktor Yanukovych abandons an EU deal
     Dec: Pro-EU protests erupt
     20-21 Feb 2014: Dozens killed in Kiev clashes
     22 Feb: Mr Yanukovych flees;
     27-28 Feb: Pro-Russian gunmen seize key buildings in Crimea
     16 Mar: Crimea voters choose to secede in disputed referendum: Russia later absorbs region
     Apr: Pro-Russia activists take over government buildings and police stations in eastern Ukraine

Ehk siis järgneva(te)st midagi kujundama hakata: — Pietadè (arutelu) 19. september 2014, kell 21:50 (EEST)
3Lisada: Donbass ehk Donetsi söebassein on siinkohal mõneti üldistavas tähenduses, sest teatud ajal oli Venemaa relvajõudude võitlejate kontrolli all ka osa Hersoni oblastist, sõja käigus on lahingutegevuse piirkondade hulka arvatud ka Harkivi oblasti alasid.
Jälle see samaaegne kirjutamine, kopeerin siis alla ja lõpetan 16. IX::UKR kriis algas vist NL lagunemisega, BBC lehel nt; Donbassi sõja alguseks võib vist pidada valitsusasutuste relvastatud ülevõtmist aprillis; mis on tõtt-öelda hea, sest nii saab siit 1. III kuni 7. IV kuhugi mujale panna, küsimus: kuhu? (kontrevolutsioon?); tükk aega selle pääle mõelnud, sest ega ju nt Luganski ja Donetski oblastite sündmuste pikad kirjeldused Kronoloogiaga eriti ei haaku, lisaks on seal kahtlased viited (en wi-st otse üle võetud ja mitte kõik läbi loetud; paljud, mis läbi lugesin, tuli ka kustutada). 2+ artiklit siis, kriis, kronoloogia ja sõda; nädala lõpupoole peaks aega ka tekkima; tegelikult on ju sõda ka kriis... — Pietadè (arutelu) 17. september 2014, kell 01:19 (EEST)
Tegelikult on vist veel ingleesidel? art Vene interventsioon UKR-sse, mille all nii Krimm kui Donbass (vist 4. IX-ni), selle "loogika" järgi peax alates 5. IX olema EU/NATO versus Russian Federation (and Chinea?????), nighty night — Pietadè (arutelu) 17. september 2014, kell 01:26 (EEST)

* Why Ukraine speaks of civilization to Americans, The Christian Science Monitor, 18. september 2014
* "Жил-был мальчик Вова, коротенькие ножки", - авторский фильм о вторжении Путина в Украину. VIDEO (3:52), Infovastupanu, 21. september 2014
* Борис Севастьянов ´` Україна Мати Героїв!, video (3:01), YouTube, 14. august 2014
*  Ukraina Vabadussõjas. Donetski lennujaam. Piskõ. Mariupol. (Fotod, vokaal, 3:47), 3. november 2014. (ukraina keeles)
*  Русским террористам от Украины с любовью, video (2:26), YouTube, 8. august 2014
----

Linke ei tohi kasutada usaldusväärne infoallikana, kuna seal sisaldatakse rohkem poliitilist propagandat ning selles aasta tagasi tunnistas Edward Snowden ja kuu tagasi saksa ajakirjanik Udo Ulfkotte (video siin inglise keeles). Pööran tähelepanu, et seda fakti paljastasid 2 sõltumatu tunnistajad erinevatest riigidest ja erinevadel ajadel. Võite ise otsida googles kes on Udo Ulfkotte. Poliitikute isiklik arvamus (mida laieli avaldatakse mass-meedias) ei tähenda veel sündmuste täpsust.

Milline informatsiooni usaldusväärsus Ukrainast on kinnitatud Inglise-, Ameerika- ja Israeli kriminalistidega (!!!) on Leonid Roytman'i tunnistused (talle isegi lühendati karistust 20 aastast 7 aastani):
* Leonid Roytman's Interview (alates 23 minutist)

Pööran tähelepanu, et vestlus on tehtud Ameerikas ning edukalt läks eetrisse - sel tingimustel on Kremli propaganda täiesti välistatud. 90.191.190.76 4. november 2014, kell 17:36 (EET)

:Veel kinnitus, et Ukraina poolest sõjakonfliktis osalevad 1990'ndate isikud:
* Украинскую армию спонсируют бывшие подельники «солнцевских» и Япончика

:Sama lugu ütlevad tunnistajad, kes elavad erinevates maailma paikades ning kes pole sõpruses (Roytman on kuritegija, keda tagaajab teine tunnistaja) ning ajavahemik oli 2 kuud. Euroopa liit lihtsalt toetab Vjatšeslav Ivankov'i jõuku, kes on eelmise presidendi Janukovitši jõukuga konkurentsis, aga rahvas toidetakse muinasjutudega võitlusest korrumpeerunud režiimiga (kas Euroopas on korruptsiooni vähem?) ning mass-media aktiivselt levitab vajaliku "informatsiooni". 90.191.190.76 4. november 2014, kell 18:43 (EET)
Roytman räägib edasi: Леонид Ройтман «Украина в законе» 84.50.204.139 17. oktoober 2015, kell 23:02 (EEST)

* Märts 2015, Igor Sutyagin, Russian Forces in Ukraine, rusi.org (RUSI, The Royal United Services Institute is an independent think tank founded in 1831)
suwa 11. märts 2015, kell 14:54 (EET)
Hiljuti kinnitas UKR kõrgem sõjaväejuht, et tõendid VF sekkumise kohta on kirjas hr Putini veebilehel, nimelt sõjas osalevatele kindralitele tärnide lisamise ukaasides.~—Pietadè (arutelu) 5. juuli 2016, kell 23:55 (EEST)
* 02 May 2016. gruz 200 ukrainast venemaale: Список вбитих рашистів станом на 1 травня 2016 (2300 чол.), Проект «Груз-200 из Украины в Россию». Общий список погибших на Донбассе российских военнослужащих и наемников. (на основе материалов группы «Груз-200 из Украины в Россию» https://www.facebook.com/groups/gruz200)
suwa 25. august 2016, kell 03:27 (EEST)

Viited, Vene Föderatsiooni relvajõud Ukrainas

* Гиви высадился с моря, под Широкино -- fake?

enwi artiklisse oli haruldane (sõjategevus vaid Piskõ piirkonnas, 0 kannatanut (eile oli 3 WIAt)), kuigi, alles 18:00 seisuga, aga, ikkagi, mitme aasta lõikes, haruldane, VÄGA haruldane.—Pietadè 20. november 2018, kell 20:51 (EET)

* Tuesday, November 27, 2018 5:00:52 PM, Kyiv: Russia has 500 military planes on Ukrainian border
* 27.11.2018 22:09, Ukraina: Venemaa on järsult kasvatanud sõjalist kohalolekut piiril

* Dec 5, 2018 in Maritime Security, News, Russian Navy deploys its latest large patrol ship to Sevastopol, Russian Navy newest large patrol ship Dmitry Rogachev (Project 22160-class patrol ship)
*  Dec 8, 2018 in Army, News, Satellite imagery shows hundreds of Russian tanks near the border with Ukraine
** December 10, 201811:08am, Satellite photos reveal buildup of Russian forces on Ukraine border
** 10th December 2018, 5:09 pm, Updated: 10th December 2018, 5:17 pm, WAR FOOTING Russia builds up ‘invasion forces’ near Crimea as satellite photos show military aircraft on the border
* 11 December 2018, Country Risk, Separatist disinformation likely indicator of controlled re-escalation in Donetsk and Luhansk regions of Ukraine in coming days, janes.com, A purportedly Ukrainian map showing details of the offensive has been widely shared by the separatist media and associated social media accounts.
* 12 December 2018, Military Capabilities, Russia reinforces Crimea, janes.com, Dzhankoi Air Base, Saki Air Base,
*  Dec 12, 2018 in Army, News, Russian tank formation near border with Ukraine received modernized T-72B3 tanks (T-72B3 (Obyekt 184-M3))
* 13.12.2018 10:00, Militants launched 7 attacks on Ukrainian troops in Donbas in last day
* 15:55, 17 December 2018, Russia will not fight with Ukraine, - Russian Foreign Minister, 112.international, Sergei Lavrov promised that Russia would not fight with Ukraine

OSCE Special Monitoring Mission to Ukraine (SMM) reported 115 civilian casualties (16 killed, 99 injured) since the beginning of 2019.

* 93-тя окрема механізована бригада «Холодний Яр»
* https://en.wikipedia.org/wiki/93rd_Mechanized_Brigade_(Ukraine)
* 31. dets 2020, Lidi Ya Films, 93: the Battle for Ukraine, Part 1
* 31. dets 2020, Lidi Ya Films, 93: the Battle for Ukraine, Part 2
* 31. dets 2020, Lidi Ya Films, 93: the Battle for Ukraine, Part 3, Trailer
* Osales ka Ilovaiski lahingus
suwa 21. veebruar 2021, kell 14:46 (EET)

93. üksik mehhaniseeritud brigaad „Holodnii Jar”

Oleks suurepärane, kui keegi palun saaks olemasolevad keelelingid sellelt artiklit ära võtta ja ühendada see artikkel hoopis ingliskeelse vastega en:Russo-Ukrainian War, mitte "War in Donbass". Ei ole mõtet praegu teha uut, eraldi artiklit "Russo-Ukranian war" jaoks (st uus "Vene-Ukraina sõda" artikkel) ja sellele anda tagasi nimi "Sõda Donbassis". Taust nii või naa kattub, erinevus on lihtsalt terminoloogias. Uue terminoloogia järgi (2022) Sõda Donbassis on osa Vene-Ukraina sõjast. Ma teeksin seda lahtisidumist ja uuestisidumist uue artikliga ise, kuid ma kahjuks ei oska/ei saa Wikidatas juurdepääsu. --Pudrunui (arutelu) 27. veebruar 2022, kell 02:29 (EET)

Palun... Boreaallane (arutelu) 27. veebruar 2022, kell 02:32 (EET)

:Suur aitäh! --Pudrunui (arutelu) 27. veebruar 2022, kell 02:34 (EET)

Teisaldasid artikli, enne oli pealkiri "Sõda Donbassis". Praegu on asi segane. Kui sõda Donbassis on ikkagi osa Vene-Ukraina sõjast, mitte "sõda Donbassis" pole lihtsalt Vene-Ukraina sõja varasem nimetus, nagu artikli alguses praegu öeldud, siis tuleks eraldi artikkel sõjast Donbassis minu meelest taastada. Pikne 1. aprill 2022, kell 16:22 (EEST)

: täiesti nõus, asi on rohkem kui segane;Vene-Ukraina sõja alguseks peavad nii mõnedki VF militaarkopterite lendu (loe: sissetung) Janukovitši Kiievilähedasse residentsi, mis leidis aset 23. II 2014, kust siis ühe "garanteeritult" (Budapesti memorandum) suveräänse riigi pea teisaldati teise riigi (naaberriigi) territooriumile (otsisin CCTV salvestuse just üles), järgnesid rohemehiksed (Krimmi okupeerimine) ning Girkini jt sütitamisel puhkenud (nagu pojengist räägiks) kehtiva riigivõimu vastased «toimingud»;samas, kui nt nüüd tahavad jaapanlased RU-UA konflikti valguses tagasi Kuriile, siis, ka Vene-Jaapani sõda ikka veel käimas (rahulepingut pole...)Kokkuvõtvalt tuleb keelele: „Inimesed, ärge unustage, et vananete, pange aegsasti kinni aeg Alzheimeri, dementsuse, seniilsuse jm vastaseks vaktsineerimiseks, hoides ennast hoiate meid kõiki!!!“  ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 4. aprill 2022, kell 22:07 (EEST)

:Veel üks aspekt: Ukraina kaarti, kus vastaspoole alaks on märgitud ka Moldova-Ukraina vahel olev vene MIRotvortside valduses olev ala, edastab peamiselt Al-Jazīrah (Why capturing Ukraine’s Kherson is important for Russia) ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 5. aprill 2022, kell 16:37 (EEST)
Inglisekeelse artikli alguse eestikeelne mustand on aadressil Kasutaja:Pietadè/Vene-Ukraina_sõda ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 5. aprill 2022, kell 17:12 (EEST)
----
Seesiinne artikkel (ja kronoloogiad (Donbassi sõja kronoloogia), paralleelselt ingliskeelsetega (Timeline of the war in Donbas)) sai siiski loodud kui Sõda Donbassis (Vene-Ukraina sõja osa)... ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 29. märts 2022, kell 12:54 (EEST)

Päises läheb kronoloogia segamini. Käimasoleva sõja kohta võiks olla lõpus, mitte keskel. Ja NATO erukindrali hinnangud, arvamused, väljaütlemised peaksid minu arvates kuskil allpool olema, mitte päises. --Nimelik (arutelu) 28. märts 2022, kell 19:26 (EEST)

kas see allikas kõlbab?
15. märts 2022 seisuga olevat VF vägede kaotused olnud sellised
* https://www.facebook.com/DefenceIntelligenceofUkraine/posts/313311947646899?
* https://m.facebook.com/DefenceIntelligenceofUkraine/posts/313311947646899?
suwa 17. mai 2022, kell 11:08 (EEST)

See paistab mingi Ukraina riigiasutuse lehekülg ehk siis pole sõltumatu allikas. Kui mingid muud sõltumatud allikad seda kajastavad, siis võib vähemalt tähelepanuväärseks lugeda, kuigi kui ainult see artiklis ära tuua, siis ta jääb üsna spetsiifiliseks infoks - ühe allika hinnang ühe osapoole ühe väeüksuse teatud ajaperioodi kaotuste kohta. Leheküljel on toodud ka hulk isikute nimesid. Me peaks olema ettevaatlikud inimeste kohta sellise info levitamisel. --Minnekon (arutelu) 17. mai 2022, kell 14:03 (EEST)

Ajalugu tuleb säilitada. Nüüd on asi veel rohkem sassis kui enne. Pole ka selge, miks sai teine artikkel nüüd sulgudega pealkirja Sõda Donbassis (2014–2022). Inglise vikis on kõigest ettepanek pealkirja nii muuta, samas sealne artikkel ise räägib sõjast seni olevikus. Teistes keeltes pole pealkirja nii muudetud. Pikne 19. juuni 2022, kell 12:27 (EEST)

On olemas ka Donbassi lahing (2022) ; hetkel vist ei anna teise artikli nimetusel klikkimine tulemuseks samasse artiklisse suubumist, mis oli  häiriv. ☆☆☆—Pietadè Kaastöö 19. juuni 2022, kell 23:09 (EEST)

: Ma ei tea, kuidas neid sündmusi tegelikult piiritletakse. Inglise viki praegusest arutelust jääb mulje, et nad lähtuvad selles asjas oma suvast, mingeid allikaid ei mainita. Sulgudega märksõnal pole mõtet, kuniks meil pole artikleid mitmest samanimelisest sõjast. Pikne 20. juuni 2022, kell 17:45 (EEST)

::"Sõda Donbassis" on endiselt käimas, mistõttu on veits arusaamatu seda lõppenuks lugeda. Võib-olla oleks õigem/loogilisem pealkiri "Donbassi sõda", mis on tõesti lõppenud alates sellest hetkest kui algas täiemahuline sõda?  --LeeMarx (arutelu) 17. aprill 2023, kell 17:25 (EEST)


Kasutaja arutelu:Gwafton

Tere! Andros logo.png ja teised pildid, mida inglise Vikipeedias kasutatakse fair use põhimõttel, ei sobi eesti Vikipeedias kasutamiseks. Pikne 28. mai 2014, kell 15:43 (EEST)

Kuidas ma võin seda parandada? Kuidas selle litsens pitab tellida? --Gwafton (arutelu) 28. mai 2014, kell 18:59 (EEST)

: Tuleks välja selgitada, kes on nüüdseks selle logo varaliste autoriõiguste valdaja või kas vahest pole autoriõiguse kehtivus lõppenud. Kui autoriõigus kehtib, tuleks küsida luba logo kasutamiseks vaba litsentsi tingimustel (nt cc-by-sa-3.0) ja edastada luba aadressile permissions-etwikimedia.org. Kui ei õnnestu välja selgitada, milline on logo autoriõiguslik seisundit, siis pilt ikkagi ei sobi Vikipeediasse ja tuleks kustutada. Pikne 28. mai 2014, kell 19:11 (EEST)

::Selle logo originaalne allikas on siin Soome Rahvusarhiivis. Kasutustingimused ütlevad et kasutaja saab kasutada Digi andmed kui ta arvestab autoriõigused ja järgib need (Käyttäjä voi käyttää Digin aineistoja huomioiden tekijänoikeussäännökset ja noudattaen niitä). Ma olen kindel, ett Rahvusearhiiv ei pane internetisse sellised materiaalsed kui see pole lubatud. Minu arvamus on see, et seda logo võib artiklis Andrée & Rosenqvist kasutada. Vikipeedia serverid on Viginias, Ameerikas, ja see (fair use) on logo õiguspärast kasutamist Ameerika seaduse järgi. Artikel Andrée & Rosenqvist ei ole Eestis kirutatud ja ettevõte ei olnud eestlane, nii et Eesti seadusandlus ei saa siin kohaldada. Artikel on eesti keeles kirjutatud, aga see on tähtsusetu, sest Eesti riik ei eesti keele kasutamist saa otsusta. --Gwafton (arutelu) 31. mai 2014, kell 00:11 (EEST)

::: Kui Soome Rahvusarhiiv pole otseselt orienteeritud vabale sisule, võib ta avaldada piiranguteta ka mittevaba sisu. Ja ta lähtub eeldatavasti Soome autoriõigusseadusest. Wikimedia projekt peaks arvestama kahe maa seadusetega. Peale USA ka selle maa, kust projekti peamiselt külastatakse ja mis antud juhul on eeldatavasti Eesti. Pikne 1. juuni 2014, kell 16:59 (EEST)

::::Ma ei tea kes on selle logo praegune omanik. Teoreetiliselt see võib olla näiteks Wärtsilä, STX Finland, Wärtsilä Meretööstuse pankrotivaravaldaja või eestlane BLRT Grupp (kes omab Turu Laevaremonditehase). See on ka võimalik, et see logo pole registeeritud, millisel juhul ma arvan et see on ainult tavaline graafiline teos.

::::Loll küsimus: millepärast eesti keele Vikipeedias pole "Fair Use" põhjendust? --Gwafton (arutelu) 4. juuni 2014, kell 19:23 (EEST)

palun, palun, ära enam niimoodi tee... ma proovisin parandada eestikeelset artiklit sisu k-44 (ma armastan veoautosid ka, peale teiste huvide), aga see murtud eesti keel on tõesti murtud, veritseb, piinleb, oigab... lihtsam on lihtsalt tõlkida; aga kas sellelgi mõtet on. parandasin ühe lõigu ja olen täiesti kurnatud. pealegi ma ei tea terminoloogiat täpselt, autodel on küll esisillavedu, tuleb meelde, aga kas sild on seesama mis telg?
on väga armas, et sa tahad eesti keelt õppida, ja kui saan, siis aitan, aga selleks on ehk valutumaid mooduseid kui selline murtud tiibadega eesti keel. ja eestikeelne vikipeedia ei ole ehk parim koht selleks. BirgittaMTh (arutelu) 23. august 2014, kell 18:51 (EEST)

Tere Birgitta. Esiteks, tänan palju abi eest. Ma hindan väga sinu tööd. Ma kahetsen, et see artikel on rohkem piina kui rőőmu toonud. Kui ma selle artikli kirjutasin, ma ei kőige olulist terminoloogia teadnud. Sild on seesama kui telg, aga vőib olla, et sild pole hea eesti keelt.

Ma olen Google Translate-t abi käitanud, aga iga lause läbi vaadanud; sellepärast ma ei saa Google-t vigadest süüdistada. Minu arust Vikipeedia on hea koht keelte őppimiseks, ja see on ka eestlasile kasulik. Praegu iga keele vőim sőltub sellest, kui palju sellel vőib teadu internetist leida. Sellepärast iga pőhjalik artikel eesti Vikipeedias tugevdab ka eesti keelt. Kui keegi eestlane mingil pőhjusel tahab näiteks Sisu K-44-st infod otsida, ta vőib selle omas emakeeles lugeda.

Minu eesmärk on Vanaja Autotehasest artikel eesti keeles kirjutada. Kui ma seda teen, kas sina vőid (ja tahad) mind aidata? --Gwafton (arutelu) 25. august 2014, kell 01:24 (EEST)

google translate ei sobi eesti keelde tõlkimiseks


Arutelu:Majanduskriis

Varasemast redaktsioonist on üle sõidetud. Andres (arutelu) 28. mai 2014, kell 16:18 (EEST)
Majanduskriis on majandussituatsiooni ja majanduslike väljavaadete järsk halvenemine.
Geograafilise ulatuse järgi eristatakse lokaalkriise, regionaalkriise ja ülemaailmseid majanduskriise.
Kriisi ulatus võib piirduda mõne sektoriga (naftakriis, energiakriis, veonduskriis) või haarata kogu rahvamajandust.

* Majanduslangus
* Majandussurutis


Kasutaja arutelu:Tutulus

Tere tulemast Vikipeediasse, Tutulus! Ivo (arutelu) 30. mai 2014, kell 20:01 (EEST)

Hello! The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey. We want to know how well we are supporting your work on and off wiki, and how we can change or improve things in the future. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation. You have been randomly selected to take this survey as we would like to hear from your Wikimedia community. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.

Take the survey now!
You can find more information about this survey on the project page and see how your feedback helps the Wikimedia Foundation support editors like you. This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement (in English). Please visit our frequently asked questions page to find more information about this survey. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email through the EmailUser feature to WMF Surveys to remove you from the list.
Thank you!
 WMF Surveys, 29. märts 2018, kell 21:20 (EEST)

Share your experience and feedback as a Wikimedian in this global survey

Every response for this survey can help the Wikimedia Foundation improve your experience on the Wikimedia projects. So far, we have heard from just 29% of Wikimedia contributors. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes to be completed.  Take the survey now.
If you have already taken the survey, we are sorry you've received this reminder. We have design the survey to make it impossible to identify which users have taken the survey, so we have to send reminders to everyone.
If you wish to opt-out of the next reminder or any other survey, send an email through EmailUser feature to WMF Surveys.  You can also send any questions you have to this user email. Learn more about this survey on the project page. This survey is hosted by a third-party service and governed by this Wikimedia Foundation privacy statement.  Thanks!
 WMF Surveys, 13. aprill 2018, kell 04:18 (EEST)

Reminder: Share your feedback in this Wikimedia survey

Hello! This is a final reminder that the Wikimedia Foundation survey will close on 23 April, 2018 (07:00 UTC).   The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.  Take the survey now.
If you already took the survey - thank you! We will not bother you again. We have designed the survey to make it impossible to identify which users have taken the survey, so we have to send reminders to everyone. To opt-out of future surveys, send an email through EmailUser feature to WMF Surveys.  You can also send any questions you have to this user email.  Learn more about this survey on the project page.  This survey is hosted by a third-party service and governed by this Wikimedia Foundation privacy statement.
 WMF Surveys, 20. aprill 2018, kell 03:27 (EEST)

Your feedback matters: Final reminder to take the global Wikimedia survey


Arutelu:Eesti sümbolid

Kuidas näiteks rahvuslind ja rahvuskala riigiga seotud on?
Praegune teema on ebamäärane. Riiklikud sümbolid peaks ikkagi eraldi olema, ja sümbolite nimetamine sümboolikaks ei ole ilus. Andres (arutelu) 31. mai 2014, kell 12:03 (EEST)

See info tuleks viia artiklisse Eesti autoriõiguse seadus (mis tuleb enne luua). Peep 22. september 2005, kell 09.57 (UTC)

Miks? Andres 22. september 2005, kell 17.44 (UTC)

:: Yldse, imeliku pealkirjaga artikkel. Pigem siis juba Eesti sümboolika vms, kus saaks rääkida-viidata ka kasutamisele ja seda reguleerivale seadusandlusele. --Lulu 22. september 2005, kell 18.04 (UTC)
----
Punase Risti teenetemärgile ei ole võimalik anda õiguskaitset, sest nimetatud teenetemärgi põhielement Punase Risti embleem on rahvusvahelise kaitse all ja ei saa kuuluda ühelegi riigile.
Sellest, et rahvusvaheline õigus piirab punase risti kasutamist teatud juhtudel, ei järeldu et ordenile ei saa anda õiguskaitset. Vajalik oleks viide.

Artikli esimene versioon põhineb Riigikantseleisse (2005 sept) tehtud järelpärimisel vt ka Kasutaja:Boy/Autorikaitse#Riigikantselei - Eesti sümboolika --WikedKentaur 11. veebruar 2006, kell 13.55 (UTC)
----
Artikli esimene lause ja pealkiri peaksid olema identsed. Velirand (arutelu) 22. september 2023, kell 07:40 (EEST)

Toodud lehelt [[Arutelu:Eesti sümboolika kasutamine]]


Kasutaja arutelu:Tegel

1. Ära roni võõrasse nimeruumi. Kasutaja isiklik nimeruum on tema asi.
2. Ära solgi pooleliolevat tööd, kui sa oled piisavalt loll, et sellest aru ei saa.

Oop, ole sa ka vakka. Ja ega rootslane sinu eestikeelsest jutust aru ei saa. Ivo (arutelu) 1. juuni 2014, kell 03:37 (EEST)

I reply here instead of on Meta because I think that there is a bigger change that local contributors will read it.
First I would like to thank 146.255.183.164 for your nice message on my Meta talk page and above. I have a clue. And it's not so nice to call someone stupid, and on most wikis it's against etiquette and would result in a warning or a block.
On some wikis they have described what type of redirect is OK and what type of redirect should be avoided. I couldn't see this described on Vikipeedia:Ümbersuunamine although my knowledge in Estonian is limited. That is why I marked two of the paged for deletion so an admin could have a look at it. The content of the page is still there. Note that I didn't do anything about the majority of the pages. I could have brought this issue up to the community in a different way, and I'm sorry if I offended anyone with the method that I used. -- Tegel (arutelu) 1. juuni 2014, kell 13:37 (EEST)


Kasutaja arutelu:.Toon

Tere! Palun redigeeri pildi A. Erik krokodillikuusega.JPG kirjelduslehekülge ja lisa sinna mõne vaba litsentsi märgis, mille all avaldamisega on autor nõus, soovitatavalt . Täpsusta ka, kas sina kui üleslaadija oled ise pildi autor. Kui autor on keegi teine, tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et on nõus pildi avaldamisega valitud litsentsi tingimustel.
Pildi Paul Erik.jpeg juures märkisid, et autori surmast on möödunud 70 aastat. Sellisel juhul tuleks täpsustada, kes on autor ja millal ta suri. Pikne 2. juuni 2014, kell 10:02 (EEST)
Tänan! Ja tunnistan ausalt, et praegu ei oska - ja aega ei ole uurida lähinädalatel ka.
Paul Eriku pilt on A. Eriku era-arhiivist ja kuna 1915 tehtud, siis üsna kindlalt tegijat enam pole.
Krokodillikuuse pildi autor olen ja tekst on A. Erikult. Toon 2. juuni 12:38

Hästi, aga püüa oma pildi juurde ka litsents lisada või ütle, millise vaba litsentsi tingimusetga autorina nõustud. Vanema pildi autoriõigustega seonduv jääb ikkagi segaseks. Pikne 4. juuni 2014, kell 11:28 (EEST)
Jah, ok, tegelen asjaga esimesel võimalusel. Veelkord - tänan abi eest, eks iga algus raske ole :).

Kas oled nõus, et pilt "A. Erik krokodillikuusega.JPG" avaldatakse ülal mainitud litsentsi cc-by-sa-3.0 tingimustel (ehk kõik võivad pilti vabalt kasutada)? Pikne 2. detsember 2014, kell 15:59 (EET)
jah, nõus.
Küsimus ka - kas mingeid koolitusi Vikipeedia-kirjutiste asjus on? Tundub, et iseõppimiseks ikka aega ei ole :(, aga tahaks natuke targemaks saada küll.

Vahel ikka on koolitusi ka. Katsun siis meelde jätta ja öelda, millal koolitus on. Andres (arutelu) 5. detsember 2014, kell 22:17 (EET)
Tänan! Oleks tore, ausalt.

Ahja jõe arutelust: oluline on, et autor kinnitaks nõusolekut pildi avaldamiseks vaba litsentsi all. 1) Valid üleslaadimislehel litsentsi, mille all avaldamisega autor nõustub. Tavalisim litsents, mida valida, on CC BY-SA 3.0 (pilti tohib kasutada mis tahes otstarbel ka väljaspool Vikipeediat). 2) Kirjutad vabas vormis, kes on autor. 3) Autor kirjutab (või edastad autori kirja) aadressile permissions-etwikimedia.org, et ta on nõus nimetatud pildi avaldamisega nimetatud litsentsi tingimustel. Või lihtsamal juhul teeb autor endale konto ja laadib ise enda pildi üles (siis pole luba vaja saata). Pikne 18. detsember 2014, kell 13:23 (EET)
ok, selge, tänan! --Toon (arutelu) 18. detsember 2014, kell 13:36 (EET)
Tegelikult küsin veel: tahaks üles panna Ahja paljandite pildid (esialgu kõik järjest Kiidjärvelt allavoolu) - kas seda oleks mõistlik panna "Ahja jõgi" artiklisse (nii ma teeks) või tuleks eraldi linkidega liigendada? --Toon (arutelu) 18. detsember 2014, kell 13:43 (EET)

Sobivad artiklid on ka Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala ja artiklid konkreetsete paljandite kohta, nii palju kui neid on. Nimetatud artiklis on nende nimekiri. Andres (arutelu) 18. detsember 2014, kell 21:58 (EET)
ok, väga hea, tänan! - mõned väiksemad on veel vahel, aga eks siis vaatab, kui asi piltideni jõuab. Kirjutasin Ahja jõe asja juurde - tuleks nagu kuidagi liigendada, aga vat jälle ei oska :(. --Toon (arutelu) 18. detsember 2014, kell 23:59 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Toon~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

2018. a suvepäevadel ütlesite, et oleks vaja ühte head näidisartiklit. V-o on kasu sellest: Kasutaja:Estopedist1/Näidisartikkel--Estopedist1 (arutelu) 16. aprill 2019, kell 11:07 (EEST)

Oi suur aitäh tähe eest! Mul on rõõm, kui minu sonimised pole päris ajaraisk olnud ja keegi on otsast haaranud ja asja edasi viinud :) Adeliine 24. aprill 2019, kell 13:12 (EEST)

Enwikis on mitmel juhul eristatud erinevaid ülikoole keelemänguga (?), nagu näiteks ":en:Ottawa University" ja ":en:University of Ottawa". Kas inglane teeb mingit vahet, mis peegelduks ka eestikeelses erinevas tõlkes? Ma tõlgiks mõlemat Ottawa ülikool.--Estopedist1 (arutelu) 26. juuni 2019, kell 09:54 (EEST)

Vrd Tallinn University ja University of Tartu?--.Toon (arutelu) 27. juuni 2019, kell 10:34 (EEST)

X linna university vs university of Z linn

Hi, Ursula! I write article in Ru-Wiki: https://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%AD%D1%80%D0%B8%D0%BA,_%D0%9F%D0%B0%D1%83%D0%BB%D1%8C
Have You photo of Paul Erik? Thanks, --GennadyL (arutelu) 16. oktoober 2019, kell 11:15 (EEST)
* OK, I found photo! Read and edit article in Ru-Wiki, please... С уважением, --GennadyL (arutelu) 16. oktoober 2019, kell 15:52 (EEST)


Arutelu:The Marshall Mathers LP2

Album on välja antud USA räppari Eminem-i poolt.

# Bad Guy (feat. Sarah Jaffe) 7:15
# Parking Lot (Skit) 0:59
# Rhyme Or Reason 5:04
# So Much Better 4:01
# Survival (feat. Skylar Grey) 4:32
# Legacy (feat. Polina) 4:58
# Asshole (feat. Skylar Grey) 4:34
# Berzerk (feat. Kendrick Lamar) 4:21
# Rap God 6:10
# Brainless 4:47
# Stronger Than I Was 5:44
# The Monster (feat. Rihanna) 5:19
# So Far... 5:31
# Love Game (feat. Kendrick Lamar) 4:34
# Headlights (feat. Nate Ruess) 4:11
# Evil Twin 5:58
# Baby 4:24
# Desperation (feat. Jamie N Commons) 4:09
# Groundhog Day 5:00
# Beautiful Pain (feat. Sia) 4:26
# Wicked Ways (feat. X Ambassadors) 6:31

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:The Marshall Mathers LP2


Arutelu:Komandanditund

Ma ei tea, "liikumiskeeld" (avalikes kohtades eriloata viibimise keeld) on ju komandanditunni põhisisu, kas pole? Praegune definitsioon on ebamäärane ja arusaamatu. Andres (arutelu) 3. juuni 2014, kell 18:01 (EEST)

EKSS annab veel keelutund, muutsin natukene definitsiooni; nt alkoholimüügi keeld volbriööl, kas see ei tule siia?kuidagi on see veel seotud, ladina keele ja keskaja kaudu, "palvekellaga" (need, mis kirikusse palvusele kutsuvad, mõnes usundis), aga praegu ei leia viidet. ~ Pietadè (arutelu) 3. juuni 2014, kell 18:17 (EEST)
Ei maksa asju välja mõelda, vaata EKSS-i märksõna "keelutund". Ütlen ainult nii palju, et alati ei ole see erakorralise seisukorra ajal.
Pildiallikiri on arusaamatu. Need, kes valvavad, ei kehtesta ise komandanditundi. Need sõdurid on vist dessantväelased või merejalaväelased, aga see pole vist oluline. Oleks huvitav märkida küll, miks komandanditund kehtestati, aga ma pole kindel, kuidas seda sündmust eesti keeles nimetada.
Etümoloogia on sisutu. Võib ju öelda, et sõna tuleb vene keelest, aga ega ta sellest arusaadavamaks ei muutu. Sama lugu on teiste etümoloogiatega. Need ei kuulu selle artikli alla. Andres (arutelu) 3. juuni 2014, kell 18:31 (EEST)

Tahtsin panna pildi allkirjaks: "pilt:Curfew in Tel Aviv H ih 039.JPG ...Briti parašütistid Tel Avivi 1946. aasta keelutunni kehtestamise ajal" [91 surnut, 46 vigastatut; 22. juuli 1946], aga sattusin "konflikti", arvuti sõnul "redigeerimiskonflikti"... ;-) ~ Pietadè (arutelu) 3. juuni 2014, kell 18:45 (EEST)

Komandanditund on laensõna venekeelsest väljendist коменда́нтский час ("keeluaeg", sõnasõnaline tõlge: 'komandandi tund'). Ingliskeelne sõna curfew (hääldus: [kuvʀəfø])couvre-feu: Oxforddictionaries.com. Pronunciation in English in Oxford dictionary on tuletatud prantsuskeelsest väljendist couvre-feu (katke tuli). Sama tähendus on ka itaaliakeelsel sõnal coprifuoco.
Inglise sõna curfew on palju laiema tähendusega. Andres (arutelu) 3. juuni 2014, kell 18:41 (EEST)

Tahtsin sama öelda. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 26. november 2018, kell 23:27 (EET)


Arutelu:Alisa Jakobi

Siit ei selgu, miks teda näitlejaks nimetatakse. --Epp 7. juuni 2014, kell 00:48 (EEST)
Mida pilt kujutab? --Epp 7. juuni 2014, kell 00:50 (EEST)

Tundub, et EFISes on infot muudetud ja isiku sünniaeg jm pole enam viitest leitav, vt redaktsiooni Eri:Diff/3969728--Bioneer1 (arutelu) 15. august 2014, kell 10:10 (EEST)