Kasutaja arutelu:PjotrMahh1

Tere tulemast Vikipeediasse! Lisa enda üles laetud piltidele ka kasutusõigusi puudutav info. Vajalikud litsentsid ja mallid leiad siit.--WooteleF 24. aprill 2010, kell 21:56 (EEST)
Tere ka minu poolt. Sportlaste artiklites medalite üleslugemiseks kasutame nüüdsest Mall:Sportlane. Neid tabeleid leidub ka paljudes artiklites, aga need ootavad väljavahetamist. Pelmeen10 11. märts 2011, kell 02:56 (EET)

Pane palun sünnikohale ka link. Pelmeen10 11. märts 2011, kell 11:37 (EET)
* Tere, alles täna leidsin PjotrMahh1' Kasutaja arutelu. Tänan väga abi eest.
--PjotrMahh1 14. oktoober 2011, kell 22:17 (EEST)

:Mereleksikonis on küll põtkuri sünonüümina antud kruvirool, aga Mereleksikoni artiklis on juttu peamiselt tunnelpõtkurist ja ma pole kruvirooli kunagi näinud kasutatavat. Küll aga olen thrusteri tähenduses kohanud vöörirooli ja kui mõnel laeval on thruster(id) ka ahtris, siis seda märgitakse eraldi. Sellepärast jätsin välja nii trasteri kui ka vööri. Ssgreporter 1. november 2011, kell 01:06 (EET)
* Tänan, selge, aga kas kruvirool ei võiks olla  :de:Propellergondel nagu Royal Caribbeani laevadel, vööritrasteri all ma mõtlesin seadme nagu meie ESCO kaubalaevadel.
--PjotrMahh1 1. november 2011, kell 01:33 (EET)

On vist küll nii, aga mul on neid tulnud kasutada ainult võõrkeelsetes tekstides. Seal on azimuth-thruster ja lihtsalt thruster, aga "kruvirooli" pole ma kasutuses kohanud. Kõnekeeles räägime niikuinii trasteritest ehk põtkuritest ja et need on enamjaolt vööris, siis sõna "vöör" enam ei lisa. Ssgreporter 1. november 2011, kell 01:47 (EET)
* Kui põtkur, siis tore, sest ma panin selle iga artikli sisse, ainult tuleval A-Rosa Lunal puudub info selle kohta, saksa keeles aga artikkel veel pole uuendatud (seisab vana mall).
--PjotrMahh1 1. november 2011, kell 02:02 (EET)

Paar selgitust muudatuste kohta, mis ma tegin artiklis Carnival Cruise Lines: GT ehk Gross tonnage on eesti keeles kogumahutavus ja sel ühikut ei ole. Laevapere on parem kui meeskond eriti reisilaevade puhul, sest väga tõenäoliselt töötab neil laevadel hulk naisi. Ühes veerus oleks täpsem olnud Kajutite arv, aga et pealkiri liiga pikaks ei läheks, siis sedasama tähendab ka Kajuteid. Punkti eesti keeles kümnendkohtade eraldamisel ei kasutata, see tekitab kirjapildis segadust. Kasutatakse vahet või kirjutatakse kokku. Vahe enne tuhandelisi teeb aga kirjapildi selgemaks. Ssgreporter 6. november 2011, kell 23:36 (EET)
* Suur tänu seletusi eest, et kavas on veel teha Royal Caribbean Cruises Ltd.' ja Royal Caribbean International', kus on sama sõnavara. GT ma võtsin vist mallist "Laevad" nagu "Meeskond". No selge et seal töötavad Eestist rohkem naised, kui mehed. Laeva ohvitserina on peamiselt itaalia poissid, kuid Tallinnast ma tunnen üht ka. Loodame et keegi kirjutab rohkem ajaloo lõike, sest pilt ei tule veel hästi sisse vasakule (left), seisab praegu paremal malli all. Ühe asja kohta ma kirjutasin veel lehe arutelu all. Ette tänades,
--PjotrMahh1 6. november 2011, kell 23:49 (EET)

Veel selgitusi: kodusadama juurde pole lippu vaja, sest laeva kodusadam ei saagi olla mujal kui lipuriigis. Reisijate arv on alati maksimaalne, see määratakse päästevahendite, mitte kajutikohtade arvu järgi; seepärast ei saa ka reisijate arv olla mingis vahemikus (nt 250-450). See on alati üks arv - maksimaalne lubatud reisijate arv. Veel kirjutasin ühe märkuse [arutelusse]. Ssgreporter 9. november 2011, kell 01:08 (EET)
* Tänan seletuse eest, teema aga ei ole nii lihtne, ja on vaja veel sellest rääkida.
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 01:20 (EET)
** Kodusadama lipp ehk kaubanduse lipp võib ka teist olla, samuti sõjaväelipp.
*** Reisijate arvu allikas on Rootsi Fakta om fartyg. Vaatame mis seal on. voyager_of_the_seas_1999 Passagerare. 3138 (Max 3840). Hyttplatser. 3138 (Max 3840). Nüüd räägime, mida teha, ette tänades, Pjotr
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 01:25 (EET)

Kommertslaevade, s.t kauba- ja reisilaevade kodusadam on ikka lipuriigis, teiste kohta ma ei tea. Fakta om fartyg kasutan ainult siis, kui mujalt usaldusväärsemaid andmeid ei saa. Näiteks selle laeva puhul Allure of the Seas kavatsesin viite tabelist Fakta om fartygile kustutada, sest viide 4 on palju täpsem, seal on laeva valmimise järel otse laevatehasest saadud tehnilised andmed. Tegelikult on hea, et olete nii palju jõudnud teha, ma ei jõua kahjuks sellises tempos järele. Ssgreporter 9. november 2011, kell 01:37 (EET)
* Tänan vastuse eest, Faktal on ka vead, mis ma täna kirjutasin ühe laeva võimsuse kohta, aga ma arvan nii, et ajalehtedes kirjutavad, mis tahavad, Det Norske Veritasis puuduvat lihtsalt nõulikud laevad, selle pärast kogemuse alusel olen Fakta poolt, isegi täpsem kui STX Finlandi andmed, näiteks 311,10, Faltal 311,12 m.
Lipud, näiteks kõige tähtsamad Bahamas ja Malta, on erinevad, hea pildil on näha, mis lipp laeval on. Ma töötan öösel täna veel, tänades ja tervitades, Pjotr
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 01:54 (EET)

Thrusterite kohta kirjutasin oma arutelusse. Ssgreporter 9. november 2011, kell 15:46 (EET)
* Tänan, loen,
--PjotrMahh1 9. november 2011, kell 17:04 (EET)

Kirjutasin oma seisukohad jäämurdjate ja Urali nime kohta Kruiisilaevade loendi arutelusse teie seisukohtade vahele. Ssgreporter 10. november 2011, kell 01:04 (EET)
* Tänan, kirjutan ka sinna,
--PjotrMahh1 10. november 2011, kell 01:23 (EET)

* Koopia, originaal on → Arutelu:Kruiisilaevade loend
Nimi             	Pilt	Ehitusaasta	Kogumahatavus	Pikkus (m)	Reisijate arv	Laevapere	Laevakompanii         	Klass  	Lipp	Märkused
50 Let Pobedõ    	    	2007       	25 840       	159,60    	> 100        	106      	FGUP Atomflot, Rosatom	Arktika	    	→ end. Ural  aatomijäämurdja
Jamal            	80px	1992       	23 445       	150,00    	             	150      	FGUP Atomflot, Rosatom	Arktika	    	→  aatomijäämurdja
Kapitan Dranitsõn	    	1980       	12 288       	132,00    	             	90       	Murmanski laevandus   	       	→   	→ jäämurdja
Kapitan Hlebnikov	    	1981       	12 288       	132,00    	             	90       	Quark Expeditions     	       	→   	→ jäämurdja
Polar Star       	    	1969       	4 998        	86,50     	             	40       	Karlsen Shipping      	       	→   	→jäämurdja, end. Njord
Rossija          	    	1985       	22 920       	150,00    	             	         	FGUP Atomflot, Rosatom	Arktika	    	→ esimene kruiis põhjapoolusele 1990

:Veel üks väike selgitus: eesti keeles ei kasutata sõna "neitsireis" (maiden voyage, jungfruresa), selle tähistamiseks on kasutatud sõna 'avareis'. Ssgreporter 11. november 2011, kell 01:05 (EET)
* Tänan seletuse eest, siis parandan, ma kasutasin varem esimene reis, sest venelased olid ka neitsireisi - девственный рейс vastu, aga leidsin artiklist EPLis vist sel nädalal. Palun lisage alati uue teema, sest Karl Maksi Lõik see on,
--PjotrMahh1 11. november 2011, kell 01:15 (EET)
Juurdepääs artiklile EPLis on juba blokeeritud, aga see osa veel on:
FOTOD: Queen Mary 2 asus neitsireisile
Viki lingid on veel nähtav. Ma kirjutasin artikli vene keeles Первый рейс, kõi mitte keegi ei soovi, siis ka eesti keeles.
--PjotrMahh1 11. november 2011, kell 01:37 (EET)

EPLi "neitsireis" on toorõlge, aga sellist artiklit avareis oleks vaja küll, siis saaks ka lingid teistele keeltele. Saan pärast omalt poolt mõne näite lisada. Ssgreporter 11. november 2011, kell 02:11 (EET)
* Tegin artiklit Avareis, palun kontrollige,
--PjotrMahh1 11. november 2011, kell 02:18 (EET)

Väga hea! Arvan, et peaksin leidma viite eestikeelsele COLREGile. Eesti keeles on kolm tõlget, aga ametlik tõlge on kahjuks kehvem kui mitteametlik tõlge aastast 1999, mille tegi Uno Laur. Ühtlasi arvan, et lisan sinna eraldi lõigu liinide avareiside kohta, minu näited on just sellest. Siis proovitakse esmakordset sildumist sadamais, kuhu liin hakkab käima. Jätan õhtuks. Ssgreporter 11. november 2011, kell 10:20 (EET)
* Tänan, jah, ma kuulsin ka, et on või oli kolm tõlget eesti keelde, ma ise tõlkisin vene keelde saksa reegleid (SSSO) "Seeschifffahrtstraßenordnung", on vaja teada, kui näiteks meie kaptenid tahavad lootsivaba minna Kieli või Rostocki. WSA Lübeckis on vaja selleks eksamit sooritada, tegin loomulikult ka eestikeelse versiooni, ainult tähtsamaid asju.
** Liinide avareiside kohta - ma pole sainud sellest aru, liini avamine päev ja laeva esimene reis sellel liinil, aga see ei ole kindlasti laeva avareis ehk maiden voyage, see puudutab ainult sõiduvahendit (The maiden voyage of a ship, aircraft or other craft is the first journey made by the craft after shakedown.), aga liin ei ole sõiduvahend. Tänan,
--PjotrMahh1 11. november 2011, kell 12:30 (EET)

Ei lisa, kui arvate, et see siia ei sobi. Uhkeim näide liini avareisi kohta oleks Tallinn-Stockholmi liini alustamine Nord Estoniaga juunis 1990. Leian praeguse teksti juurde ka Eesti laeva avareisi näite. Ssgreporter 11. november 2011, kell 22:48 (EET)
* Tänan väga, jah, kui Eesti laev teeb oma avareisi uuel liinil, siis see oleks tore, aga kui liin on uus ja laev mitte omal avareisil, siis see kindlasti ei puutu laeva avareisi, jalgpalliga oli katastroof, täna töötan vähe,
--PjotrMahh1 12. november 2011, kell 00:09 (EET)

Karl Marks oli kogemata vale koha peal. Ikka esimese tähe järgi pane. --Epp 13. november 2011, kell 03:20 (EET)
* Tänan vastuse eest, selge, parandan siis, head päeva,
--PjotrMahh1 13. november 2011, kell 12:55 (EET)

Kas Sa Livoniat ei lisa kategooriasse Kruiisilaevade loend #Kruiisideks kasutatavad muud tüüpi laevad? --Vihelik 14. november 2011, kell 05:08 (EET)
* Tänan väga, lihtsalt ei teadnud. Lisan hea meelega, kahjuks aga Trossö (laev) nime all, Livonia seisab siis Märkused *ex, head ööd,
--PjotrMahh1 14. november 2011, kell 05:29 (EET)
Nimi             	Pilt	Ehitusaasta	Kogumahutavus	Pikkus (m)	Reisijate arv	Laevapere	Laevakompanii                       	Klass	Lipp	Märkused
Akademik Šokalski	80px	1983       	1 753        	65,09     	48           	25       	Quark Expeditions                   	     	→   	→ ekspeditsiooni-kruiisilaev
Trossö           	    	1984       	             	71,6      	             	         	Marine Expeditions → Rootsi merevägi	     	→  →	→ end. ekspeditsiooni-kruiisilaev, end. Arnold Veimer, Livonia
Seisavad mõlemad üldnimekirjas,
--PjotrMahh1 14. november 2011, kell 06:38 (EET)

(mustand)

Laev telliti enne Teist maailmasõda 1938. aastal. Kiil pandi laevale tehasenumbriga 214 N.V. Hollandis Vlissingenis Koninklijke Maatschappij "De Schelde" laevatehases 25. jaanuaril 1939. Vettelaskmistseremoonia toimus 1. juulil 1946. 21. novembril 1947 sai laev valmis ja anti üle omanikele, Koninklijke Rotterdamsche Lloydile (Rotterdam). Laev nimetati Lloydi direktori Willem Ruysi (1894-1942) järgi. Alumiiniumist päästepaatide paigutuse mõttes oli laeva konstruktsioon unikaalne. Laev asus avareisile Hollandi Ida-India liinil Rotterdamist Bataaviasse 2. detsembril 1947. 1958. aasta mais asus Willem Ruys oma esimesele reisile New Yorki ja tegi samal aastal veel kaks reisi liinil Rotterdam-Montreal enne ümberehitamist. Pärast ümberehitamist kasutati teda liinil Rotterdam–Suess–Austraalia–Uus-Meremaa–Panama–Rotterdam.
1965. aastal müüdi laev Flotta Laurole, Rooma, moderniseeriti CN Riuniti di Palermo laevatehases Itaalias, nimetati Achille Lauro, laeva omaniku auks, ja Itaalia lipu all kasutati see laev liinil Genua–Sydney–Wellington ja alates 1972. aastast kruiisireisidel. Achille Lauro on maailma kuulsamaks kruiisilaevaks saanud pärast laeva kaaperdamist 7. oktoobril 1985. aastal.  Mäletan Achille Lauro kaaperdamine
30. novembril 1994. aastal, India ookeanis, kui Genuast Kaplinna teel olnud kruiisilaeval tekkis põleng masinaruumis, evakueeriti  umbes 1000 reisijaid kõigepealt Hawaiian Kingi laevade abil, United States Navy saatis abiks kaks laeva, USS Halyburton (FFG-40) ja USS Gettysburg (CG-64). 2. detsembril 1994  aastal Achille Lauro uppus 30 meremiili idapoole Aafrika Sarvi kaldast. Katastroofi ajal hukkus kolm inimest.
--PjotrMahh1 22. november 2011, kell 03:27 (EET)

Tere! Logod ja muud non-free pildid ei sobi eestikeelsesse Vikipeediasse laadimiseks. Nad ei kuulu vaba litsensti alla ja siin pole sellised mittevaba sisu kasutamise põhimõtted nagu inglise Vikipeedias. Pikne 22. november 2011, kell 09:59 (EET)

Tere! Tänan, Pikne. Sinu allkirja ei ole näha, panna siis uuesti, miks sa pole mulle varem seda öelnud, kuidas Te elate siis ilma? Vaata ka Pilt:Tallinkin logo.svg - [siin] Seisab alates 2007. a., --PjotrMahh1 22. november 2011, kell 13:00 (EET)

: Jah, halbu eeskujusid on praegu omajagu. Vabandust. Autoriõigus ja seonduv läheb lihtsalt vähestele korda. Eks me jõudumööda püüa selgitada neid asju. Näiteks rootsi ja taani Vikipeedias ning siin-seal veel pole üldse mittevaba sisu. Wikimedial on selline üldine põhimõte, et võimalikult suur osa materjalist peaks olema vabalt kasutatav, nii et mittevabu asju tuleks otsida pigem kuskilt mujalt. Piisab, kui vastad siin samas, jälgin sinu lehekülge. Pikne 22. november 2011, kell 13:21 (EET)
**Vaata mu artikleid Royal Caribbean International, mille ma kirjutasin saksa, vene ja eesti keeles. DE-logo pani - Benutzer:Marsupilami, RU - Участник:Maxrossomachin, siin ET - Kasutaja:PjotrMahh1, milles on küsimus, kas Sa arvad, et Saksamaal on Autoriõiguse-seadusandlus pehmem kui Eestis, kui nii arvad, siis eksid gewaltig, eesti keeles "tugevasti". Ma panin näiteks ZILi-logo, kas soome on parem? Tiedosto:Zavod imeni Lihatševan logo.svg. Vaata minu artiklit St. Peter Line, ilus, eks ole, pole midagi õelda, suurepärane kujundus, tänan
--PjotrMahh1 22. november 2011, kell 13:50 (EET)
Nüüd ma kirjutan veel Celebrity Cruises, kas ma pean oma pilti panna (Pjotr Mahhonin) The signature X of Celebrity Eclipse 26 June 2011 .jpg, või nagu Carnival Cruise Line , ega eesti lugejal on sama õigused logo näha või mitte?
--PjotrMahh1 22. november 2011, kell 14:03 (EET)

Ma ei tea, mis põjendusega saksa ja soome vikis logosid kasutatakse. Eesti autoriõiguse seadust pole keegi siin nii osanud tõlgendada, et logosid selle järgi luba küsimata tohiks kasutada. On küll võimalus kokku leppida, et koos konkreetselt eesti Vikipeedias kasutamise loaga tohiks neid kasutada, aga teistpidi võib ka vabale sisule truuks jääda. Midagi kindlat ma ei oska selle korstendega pildi kohta öelda, aga tõenäoliselt seda ei kustutata, sest logo pole kujutise põhimotiiv (de minimis) ja konkreetset logo arvatavasti ei peeta autoriõigusgea kaitstavaks [1]. Mis inimõigusteste puudub, siis neid vahest ei maksa siinkohal üle tähtsustada. Lihtsalt eestikeelne Vikipeedia ei pruugi olla see koht, kus logosid näha saab. Ma ei taha asja kirjuks ajada, sellepärast on mu allkiri lingita. Pikne 22. november 2011, kell 14:57 (EET)
*Pikne, tehke nagu soovite, mul on ükskõik, ei soovi nagu EN või RU, ma pole vastu, hakkake Tallinkiga, ma võtsin selle näidisena, siis eemaldada, mu kõik artikleid võite ka maha võtta, ka pole vastu, tänades,
--PjotrMahh1 22. november 2011, kell 16:26 (EET)
P.S. Kui sina nagu hooldaja-admin vastad selle eest, siis loomulikult vaja kustutada, mina teen ka niimoodi, kontrolli Achille Lauro (laev), kui pani malli keeletoimeta, ei meeldi, siis ma teen kohe Delete, ei meeldi, siis ei meeldi, vastata pole enam vaja, ma ei laadi mitte ühtki logo't eesti vikisse.
--PjotrMahh1 22. november 2011, kell 17:39 (EET)

BLRT
Paigaldatakse hübriidmootor koguvõimsusega 7500 kW: diiselmootor - 5220 kW ja elektrimootor - 2280 kW. Samuti paigaldatakse laevale kaks põtkurit: 900 kW vööripõtkur ja 1470 kW asimuutkäitur. Laev varustatakse kahe generaatoriga: 2600 kW ja 800 kW.
--PjotrMahh1 5. jaanuar 2012, kell 15:39 (EET)

Esitasin mayden voyage´i küsimuse merekeele nõukojas ja täpsustasime, et laeva 'avareis' on esmareis ja sõna 'avareis' sobib näiteks laeva esimese reisi puhul uuel liinil või uude sadamasse. Seegi ju sageli omamoodi proovisõit, reisilaevad teevad seda vahel ilma reisijateta. Nüüd parandan artikleid, kus avareis on esmareisi tähenduses. Ssgreporter 13. veebruar 2012, kell 00:32 (EET)
*Selge, tänan, mina ka kui näen, parandan,
--PjotrMahh1 13. veebruar 2012, kell 07:37 (EET)

Kategoorias on malle parasjagu, kuid nende kasutus on erinev,
samas ainult mallis {{laeva teenistuskäik}} kasutatakse IMO-numbrit,
Identifitseerimine: IMO, MMSI number ja kutsung, eraldada koodiga.
Kuidas sega segadust vähendada ja mallide kasutust ühtlustada?
suwa 24. mai 2012, kell 13:17 (EEST)
*Tänan küsimast, kuid vastust ma ei tea. Ma kasutan ainult ühe sordi malli "Laevad" nagu siin Kristina Katarina, kus on kutsung ja IMO. MMSI näiteks sakslased ei taha üldse, see on ainult telefoninumber nagu ütleb üks Kasutaja. Kõige tähtsam on IMO - kehtib laeva elu lõpuni. Et info on leitav väga vaja, selle kirjutada, et otsingumasin leiab infot laeva kohta kohe. Vanades artiklites tuleb kindlasti malle ära vahetada, s.t. malliga "Laevad" asendada, näiteks Mariella, tervitusi
--PjotrMahh1 (arutelu) 24. mai 2012, kell 15:29 (EEST)

Sakslastele vastuväiteks: Eesti Merelaevandust ja Tallinki ei saanud ühendada, sest Tallink asutatigi kui Eesti Merelaevanduse tütarfirma - ühisettevõte koos Palkkiyhtymä OYga. 1992. a. kevadel moodustati ühine müügiüksus, mis müüs pileteid Eesti Merelaevanduse "Georg Otsale" ja Tallinki parvlaevale "Tallink" ning ka "Georg Otsa" küljele maaliti suurelt kaubamärk TALLINK. "Tallink" oli 50/50 omanduses, aga suvel 1992 ostis Eesti Merelaevandus soomlastelt "Tallinki" osa ära ja tõi laeva Eesti lipu alla. Eesti Merelaevandus oli küll Tallinki omanik, kuid Tallink jäi eraldi laevakompaniiks, mis rentis ise laevu. Ssgreporter (arutelu) 24. mai 2012, kell 15:47 (EEST)
*Tänan, artikli kirjutades, ma kasutasin väidet eestikeelsest lehest - 1992. aastal, pärast Tallinki ja Eesti Merelaevanduse müügiüksuste ühendamist hakkas Georg Ots sõitma Tallinki kaubamärgi all. Mul oli "Nach der Vereinigung der Vertriebsabteilungen von Tallink und der Estnischen Seereederei im Jahre 1992 fuhr das Schiff unter der Handelsmarke Tallink."  Eile 23.05 kell 21:10 tuli keegi Cc1000 ja "parandas" - kustutas ainult üks sõna "der Vertriebsabteilungen" - müügiüksuste ja tuli välja - "Nach der Vereinigung von Tallink und der Estnischen Seereederei im Jahre 1992 fuhr das Schiff unter der Handelsmarke Tallink." - pärast Tallinki ja Eesti Merelaevanduse ühendamist hakkas... Vat nii,
--PjotrMahh1 (arutelu) 24. mai 2012, kell 15:58 (EEST)

Aeg-ajalt juhtub jah, et saab mingi asi korda ja siis tuleb keegi ja "parandab". Kahju! Ssgreporter (arutelu) 24. mai 2012, kell 20:23 (EEST)
*Täpselt nii.
--PjotrMahh1 (arutelu) 24. mai 2012, kell 20:51 (EEST)

Aga miks kuulsused ei tohi olla jpt? Tänapäeval on meil kuulsusi paraku jalaga segada, kes neid kõiki loetleda jõuab (või tahabki). --Oop (arutelu) 1. august 2012, kell 07:22 (EEST)
*Tere Oop, tuli ju korraldus Berliinist eelmisel aastal vist, vt. teisi hotelle saksa keeles, ma ei mäleta, mis hotell see täpselt oli, püüan täna õhtul üles leida, tervitusi, --PjotrMahh1 (arutelu) 1. august 2012, kell 08:20 (EEST)

Korraldus? Ei oska ytelda, ma pole mingeid korraldusi näinud. Kui ma nyyd järele mõtlen, siis mul pole ylemusi ka, kes korraldusi jagaks. Vikipeedia asjus kohe kindlasti mitte. Pealegi, mis see saksa keel meisse puutub? --Oop (arutelu) 1. august 2012, kell 10:14 (EEST)
*Mul pole praegu aega, aga iga kord, kui keegi mind õpetab, ma kasutan neid oskusi edasi, ükskõik, kas see tuli FI-, DE-, RU-, EN-wikist. Aga võib-olla see oli Andres või Epp, mitte saksa Kasutaja, ma ei mäleta, aga mõte oli õigustatud, ei tohi VIPi kohta nii labaselt kirjutada, võib küll, aga ei tohi, --PjotrMahh1 (arutelu) 1. august 2012, kell 11:15 (EEST)

Minu meelest kuulsused ei puutu siin asjasse, "jpt" kasutamine pole vähemalt mitte entsüklopeedias minu meelest stiililiselt hea.Andres (arutelu) 1. august 2012, kell 16:50 (EEST)

: Sellega ma olen enam-vähem nõus. Minus tekitas hämmeldust eelkõige kujutelm, justkui peaks entsyklopeedias kuulsaid inimesi kuidagi eriti aupaklikult kohtlema. Omapärane ja huvitav mõttelaad, ma loodan, et see ei levi. Vastasel juhul kustutab mõni tegelane varsti kõik viited poliitikute kriitikale kui "labased". --Oop (arutelu) 1. august 2012, kell 17:30 (EEST)
* Olümpia hotell' artiklis seisab ka: Olümpia hotelli kuulsamad külastajaid: Indira Gandhi, Alla Pugatšova, David Copperfield, ansambel Rammstein, Montserrat Caballé jne. Mida teha? --PjotrMahh1 (arutelu) 1. august 2012, kell 18:26 (EEST)
** Jah, leidsin saksakeelsest artiklist Radisson Blu Hotel Olümpia, et 00:00 29. juulil 2011 parandas Kasutaja Faltenwolf mu lause, kustutas lause osa und andere Prominente, --PjotrMahh1 (arutelu) 1. august 2012, kell 18:36 (EEST)

1. Las ta siis kustutas. Yhe kasutaja arvamus ei ole mingi reegel ja saksa viki reeglid ei kehti eesti vikis niikuinii automaatselt (samuti vastupidi). Lähtuda tuleb konkreetses vikis kehtivatest kokkulepetest ja omaenda tervest mõistusest, mitte "korraldustest".

2. Mida teha? Mina näiteks ei tee midagi. Ei usu, et keegi sellepärast ära sureks. Aga no kui see on probleem, siis mõtle, mida Tšernõševski säherduses olukorras teeks.

3. Minu isikliku arvamuse kohaselt on sellised hotellis peatunud kuulsuste loetelud niikuinii sisutud ja ei näita midagi. Mis siis, et kylastas? Võib-olla vandus pärast tulist kurja ning just selle "elamuse" pärast ei tõstnud enam iial jalga Eestisse. Aga võib-olla tuleb just meeldiva hotelli tõttu tagasi. Kylastajate loetelu ei tõesta kumbagi. Niikuinii ei ole ykski selline loetelu ammendav ega isegi mitte ylevaatlik. Pealegi on tänapäeval kuulsusi ja "kuulsusi" nii palju, et jätkub igale poole. Kes väga soovib, saaks teha ka Eestis kuuse all maganud kuulsuste loetelu. Samas on eesti vikis inimesi, kes tahavad neid loetelusid alles hoida ja minu jaoks ei ole see eriti oluline, nii et olgu pealegi ja hunt nendega. On märksa olulisemaid kysimusi. --Oop (arutelu) 1. august 2012, kell 23:48 (EEST)
* Well, ma panin tagasi "jpt kuulsused." Aga Andres kirjutas ette teiste seas, mis tuleb nüüd, kas ise parandad? Tervitusi, --PjotrMahh1 (arutelu) 2. august 2012, kell 05:40 (EEST)

Kui on juba "teiste seas", siis "jpt" on ülearune. "Kuulsused" on samuti ülearune, sest me ei maini neid, kes pole tuntud, ja "kuulsus" on hinnanguline. Andres (arutelu) 2. august 2012, kell 08:47 (EEST)
*Andres, mul on see selge, sellepärast ma kirjutasin Oopile, mis tuleb nüüd, kas ise parandad?, --PjotrMahh1 (arutelu) 2. august 2012, kell 09:09 (EEST)

Jah, just see oma peaga mõtlemise võime mulle vikipediste juures meeldibki. --Oop (arutelu) 2. august 2012, kell 13:33 (EEST)
*Oop, ära räägi, viimane versioon on ikka parem, igal juhul tänan ja edu Sulle, --PjotrMahh1 (arutelu) 2. august 2012, kell 14:37 (EEST)

* Example: Paris is not the capital city of England—the capital of which is London[10]—but that of France,[11] and is widely known as a beautiful city.[12]
--PjotrMahh1 (arutelu) 15. detsember 2012, kell 18:21 (EET)

Refi positsiooni kohta - Punctuation and footnotes

* Commons:Freedom_of_panorama#Estonia
selle järgi ma miskeid piiranguid ei näe? suwa 5. august 2012, kell 14:03 (EEST)
* Tere, selle järgi ma ei näinud miskeid piiranguid ka, sest mul oli non-commercial kasutamine, hariduse eesmärkides, aga Jim kirjutas mulle: "Commons requires that all images be free for commercial use, so the Estonian FOP provisions do not help us, as they allow only non-commercial use. It is too bad that people and countries that specify "non-commercial only" do not understand that that forbids use on almost all webs sites and almost printed materials -- "commercial use" includes any book or magazine that is sold (including textbooks) and any website run by a for profit company, any website that has advertising on it, and any website run by a not for profit organization if it solicits money or sells things to raise money".
Ja temal on õigus, ma ei kasuta, aga keegi võtab mu 0-0 litsensiga faili ja kasutab raha teenides, ja see on juba seadusega vastuolus. Wikimeedias, nagu ma aru sain, tahavad nad, et faili võimalik kasutada piiranguteta ja seda ma pean õigeks ehk õigustatud, tänan ja head päeva veel, --PjotrMahh1 (arutelu) 5. august 2012, kell 15:52 (EEST)

alati saab kasutada :BSD litsentsi,

vt https://commons.wikimedia.org/wiki/Template:BSD

suwa 4. märts 2013, kell 20:58 (EET)
*Tere Suwa, kas oled seda, Template:BSD, juba kasutanud? Näita, kus kohal.
Ja veel üks asi US-brittidel on hea asi selle MMSI malliga, viivad otse marinetrafficusse: | Ship identification =Call sign: C6SE8. Kuidas see töötab, vt. näiteks MMSI siin, Empress of the North, vajuta MMSI-lingi mallis, tervitusi,--PjotrMahh1 (arutelu) 5. märts 2013, kell 12:21 (EET)

:: BSD litsent on nt sellel fotol:

:: https://commons.wikimedia.org/wiki/File:2008_06_20_P%C3%A4rnu_Maritime_pilot_steps_off_from_board.jpg

:: suwa 1. november 2013, kell 11:32 (EET)
*Vt. allpool,--PjotrMahh1 (arutelu) 1. november 2013, kell 11:41 (EET)
koopia:
+
*Tere Suwa, pilt on hea küll, aga mis vahe on, selle BSD' tuleb lisaks iga kord käsitsi panna, ja mitte keegi ei tea mis see on, kas tohib mu pilte vabalt kasutada või mitte? Kui pressitöötajad näevad CC-BY, siis küsimusi kohe pole, aga mis sellega, võib olla saad valgustada, tänan,--PjotrMahh1 (arutelu) 1. november 2013, kell 11:52 (EET)

See on koopia lk-lt: Kasutaja arutelu:Vihelik

*Tere Vihelik, Taivo arvab, et on vaja nimetada nagu inglise keelest, mul on ükskõik, aga hiina keeles peab õige olema. Kel on õigus, sinul või Kto288, tähtis aga, et see on õige: vt. mu leht Wikimedias Wikimedia PjotrMahh1 või koopia,
This is a copy from KTo288 User page
*Do You understand Chinese? I've written three articles about river cruise ships on Yangtze River in Estonian, German and Russian. Can You check these words
Xian Ni
Xianna
Xianting
Xian Ni (chinesisch 仙妮 Xiānnī), auch Xianni en. Princess Jeannie
Xianna (hiina keeles 仙妮 Xiānnā, inglise keeles Princess Sheena)
Xianting (hiina keeles 憲庭 Xiānting, inglise keeles Princess Elaine)
I want write about three sisters in English, too, thanks--PjotrMahh1 (talk) 02:01, 15 March 2013 (UTC)
***I have written Xian Ni in English now: Xian Ni in English, can You please read and check this & write in Chinese! Thank You very much,--PjotrMahh1 (talk) 12:09, 15 March 2013 (UTC)

::::English one looks okay to me. The Chinese characters for Xian Na is wrong though, checked and it should be 仙娜. Translating the names is not really that useful, Xian in Xian Ni and Xian Na basicaly mean immortal or fairy. Xian Ting if you translated it directly would be Constitutional Court, which doesn't really make sense here, I think they just wanted similar sounding but distinct names for their ships.--KTo288 (talk) 21:44, 15 March 2013 (UTC)
*Good morning, KTo288, thank You for Your help, the name is very important for me, we have got a picture with low resolution  than I can't read the name of ship in Chinese above the XIAN NI, can You give the Chinese discription on this page Xian Ni, thanks,--PjotrMahh1 (talk) 08:34, 16 March 2013 (UTC) An article about   仙娜号游船--PjotrMahh1 (talk) 09:09, 16 March 2013 (UTC)
*Thank You very much, best regards, --PjotrMahh1 (talk) 11:07, 17 March 2013 (UTC)
Ma lisasin ka Välislink hiina keeles, võib-olla võid midagi sealt ära lugeda, tänan ja kaks tervitust,--PjotrMahh1 (arutelu) 17. märts 2013, kell 13:26 (EET)
****Kas keegi oskab leida neid nimesi hiina saitidelt, pakun 仙妮号游船 (hiina keeles) või operaatori lehekülgedelt,--PjotrMahh1 (arutelu) 17. märts 2013, kell 13:31 (EET)

:::: According to the web pages that you have cited, the names of the "three sisters" are as follows:

:::::* In English: Princess Xianni; in Chinese: 仙妮 (pronunciation: Xiānnī).

:::::* In English: Princess Sheena; in Chinese: 仙娜 (pronunciation: Xiānnà).

:::::* In English: Princess Elaine; in Chinese: 仙婷 (pronunciation: Xiāntíng)

:::: The three ships are listed in the Chinese register only under their Chinese names; therefore, in my opinion, the English names should be considered informal. The Wikipedia articles about these three ships should be titled as Xianni, Xianna, and Xianting, respectively. Notice that the diacritics that mark tones are not used in the article titles; tone is marked only to transliterate the tone in pinyin pronunciation. All three names should be written as one word (NOT as Xian Ni, Xian Na, or Xain Ting) since all three are phonological words in Chinese; i.e., they are pronounced as single units where one cannot pause between the two syllables. The reason why they seemingly appear as two separate words on the ships has to do with a common folksy transliteration convention in China whereby each Chinese character is Latinized as a separate syllable. For example, Beijing University is Beijing Daxue in Chinese (two orthographic words); however, even in official documents it often appears misleadingly as Bei Jing Da Xue (four orthographic words). Therefore, the correct transliteration is Xianni, not Xian Ni, etc.

:::: To answer your question: Yes, I do speak Chinese, I went to school there. --Vihelik (arutelu) 17. märts 2013, kell 20:44 (EET)

::::: Since your question was in English, I answered in English. Kummas keeles Sa eelistad suhelda, kas eesti või inglise? Minu jaoks vahet pole. Vene keelt küll oskan, aga kahjuks mitte kirillitsaga klaviatuuri kasutada. --Vihelik (arutelu) 18. märts 2013, kell 02:19 (EET)
*Tere again ehk jälle, Vihelik, loomulikult eesti keeles, võõrkeelt ma kaasmaalastega ei räägi, nalja teed või, see oli kirjavahetus välismaalasega -Kasutaja: KTO288, me peame kasutada see hiina nime, mis seisab registris või laeva vööris ega ahtris hiina keeles, ma ei näe päris hästi pildil hiina tähte, et täpselt öelda, mis seal seisab, aga Sa näed küll, eks ole. Internetist võib leida ka teiste laevade pilte, võin aidata ja Su lehele linke anda. Kui aga laev on Mstislav Rostropovitš ehk raske nimi ja inglise keeles seisab Amakatarina siis see on jama, AmaKatarina. Samuti on see "Princess Jeannie". Kui hiina kolleeg ütles mulle, et mul on vale laeva hiina nimi, siis loomulikult räägib ta tõtt ja minu palve jäärgides, kirjutas ta siin hiina keeles kirjelduse siin  -zh|仙娜号，内河觀光遊船，91年東德下水。. Kokkukirjutamise puhul kirjuta palun paar sõna Taivole, temal oli küsimus selle üle, kui ma ei mäleta, tervitusi, --PjotrMahh1 (arutelu) 18. märts 2013, kell 16:43 (EET)
Parandatud --PjotrMahh1 (arutelu) 18. märts 2013, kell 17:14 (EET)

Tõlge: 仙娜号 Xianna (viimane hieroglüüf 号 osutab, et kaks eelnevat tähistavad laevanime), 内河觀光遊船 jõereisilaev, 91年東德下水 lastud vette 1991. aastal Ida-Saksamaal. Pildi ja tõlgitud hiinakeelse kirjelduse vahel on vastuolu: pildil oleva laeva nimi on vööris selgelt Xianni 仙妮, kuid tõlgitud lauses on (ilmselt ekslikult) Xianna 仙娜. Muuseas, ka Xianni kohta käival hiinakeelsel lehel on paar korda Xianni 仙妮 asemel ekslikult kirjutatud Xianna 仙娜. Ära lase ennast sellest eksitada, sest tegemist on ilmselgelt lohakusveaga. --Vihelik (arutelu) 19. märts 2013, kell 02:17 (EET)
* Ahtris on hästi näha nime Flickr, Xian Ni - Kas see on 仙妮 või ma eksin? --PjotrMahh1 (arutelu) 18. märts 2013, kell 17:32 (EET)

: Sul on õigus, see on Xianni 仙妮. --Vihelik (arutelu) 19. märts 2013, kell 02:17 (EET)
* Suur tänu, Vihelik, Sa oled suur profi, kõige paremat,--PjotrMahh1 (arutelu) 19. märts 2013, kell 03:04 (EET)

: :-) --Vihelik (arutelu) 19. märts 2013, kell 03:13 (EET)

仙娜
** Xianna pilt,--PjotrMahh1 (arutelu) 19. märts 2013, kell 03:32 (EET)
*Siin mul oli viga (仙妮 Xiānnā), lootsin, et keegi parandab,--PjotrMahh1 (arutelu) 19. märts 2013, kell 03:40 (EET)

* A ship's name is always italicized. Prefixes, hull or pennant numbers, and disambiguation are rendered in normal upright font.
USS Nimitz not USS Nimitz or USS Nimitz
KIRJAVAHEMÄRGID jutumärkide kasutamine Eesti Keele Instituut - keelenõuanne
1. Kirjutage jahiklass Lendav Hollandlane ja laev Tormide Rand.
Jahiklasside ja laevade nimesid pole tarvis jutumärgistada.
2. Laevanimesid ei pea jutumärgistama.
--PjotrMahh1 (arutelu) 26. oktoober 2013, kell 20:29 (EEST)

Aga võib, seepärast tühistasin teie parandused artiklis Galaxy. Jutumärgid ei ole eesti keeles ära keelatud ja just laevanimede puhul on need eriti põhjendatud. Sageli ka ajakirjandusväljaannete puhul, nt Meremees, eriti kui see on lause algul. Hea näide segadusest jutumärkide puudumise tõttu oli hiljuti ühes uudises nähtud MS Princess Maria ja SPL Princess Anastasia. Tänapäeva laevanimede koosseisus on sageli lühendeid, kusjuures ühe ja sama firma puhul on lühend mõnel juhul firma tähis, teisel juhul laevanime osa. Nt SCF Grupi "NS Energy", SCF-i "Pskov" või "SCF Melampus" - kuidas neil juhtumeil ilma jutumärkideta aru saada, mis täpselt on laeva nimi. Mul ei ole aega olnud piisaval hulgal sedalaadi näiteid kokku koguda, et keelenõuandega vaielda, kuigi kohtan neid näiteid iga päev. Seepärast olen kindel, et jutumärgid soodustavad tekstist arusaamist. Nende asendamine täienditega parvlaev või purjelaev või pukser laeva nime ees ei tee teksti selgemaks. Ssgreporter (arutelu) 30. oktoober 2013, kell 01:12 (EET)
*Tänan, mida ma võin veel öelda, visuaalselt ehk optiliselt on see kõige halvem lahendus, ega ise ei näe, eriti halvasti tulevad ilmale norra jutumärgid, näiteks «Galaxy». Loodan, et Vikipeedia Postimeest ei mõjuta ja viimane ei hakka nii labaselt (heas mõttes) kirjutama, tervitusi,--PjotrMahh1 (arutelu) 30. oktoober 2013, kell 08:46 (EET)

: Sõiduki-, perioodika ja muude sarnaste nimede kirjutamine jutumärkides on jäänuk vanadest keelereeglitest. Kuna nimed on niigi piiritletud läbiva suure algustähega, siis ilmselt seetõttu peetakse jutumärke pigem liigseks. Arvan, et ühtluse huvides peaksime lähtuma keelekorraldajate uuematest soovitustest. Vähemasti siis, kui nime ees pole mingit lühendit, ei tohiks olla põhjust jutumärke kasutada.

: Kui Meremees on lause alguses, peaks arusaamise tagama kontekst. Laeva täpne (ametlik) nimi tuleks laeva artiklis selguse huvides niikuinii eraldi välja tuua. Ka juhuslikul mainimisel ei teki minu meelest Vikipeedias probleemi, kuna me lingime laeva nime. SCF-i näidete puhul saab minu meelest eksimata eeldada, et omastavaline täiend pigem pole nime osa. Pikne 30. oktoober 2013, kell 11:19 (EET)
*Eelmistel aastatel nime osas kasutasime ka kursiivi nagu en-wikis ja oli kohe näha kus on nimi ning kus on laevakompanii või eesliide nagu saksa või inglise versioonides, aga oli kellegi mõte, et see on et-vikipeedia ja siin peab teismoodi ehk erinevalt olema, tänud,--PjotrMahh1 (arutelu) 30. oktoober 2013, kell 11:39 (EET)

: Nojah, eesti keeles ei kirjutata nimesid (ega pealkirju) kaldkirjas. Mõne eestikeelse nime puhul oleks see eriti veider. Pikne 30. oktoober 2013, kell 11:51 (EET)
**Mina ka ei kirjuta enam laevanimesid kaldkirjas ja parandan, kui see seisab kaldkirjas, tänan,--PjotrMahh1 (arutelu) 30. oktoober 2013, kell 12:04 (EET)

::Samas Galaxy-artiklis oli ühel juhul tüüpiline parandus, milleni jutumärkide ärajätmine viib - nimele oli lisatud täpsustus parvlaev. Sama nähtus on toonud laevanimede ette ka taunimist väärt täiendid MS, ML, M/S jms. Ning ajakirjandusväljaannete kohta võin tuua näiteks lauseid: "Paadist võib seekord leida..." või "Meremees kirjutas möödunud suvel..." Et juttu on ajakirjast, ei selgu kontekstist enne, kui jutumärke ei asendata täiendsõnaga ajakiri. Ssgreporter (arutelu) 31. oktoober 2013, kell 01:35 (EET)
***Ülaltoodud probleem on rohkem optiline ehk visuaalne kui õiguskeele probleem:

*1. Näiteks, kui inimene loeb, ükskõik kas Postimeest või The Guardian, siis talle torkab kohe silma kui ta näeb " " või « » laeva ümber. Peaks olema lihtsalt Costa Concordia. Näiteks My affair on the Costa Concordia või Queen Mary 2 is Cunard’s flagship.
*2. NB! Kaldkirja reegel laevanimede kohta kehtib ainult EN Wikis, a ship's name is always italicized. Samuti oleks võimalik selle reegli üle võtta et-Viki-sse ning see ei tähenda, et Postimees hakkab ka kaldkirjas kirjutama, tänan,--PjotrMahh1 (arutelu) 31. oktoober 2013, kell 09:40 (EET)

::Inglise ja eesti keele vahe ongi selles, et inglise keeles on laevanimede ees määrav artikkel. Eesti keeles see eristamisvõimalus puudub, mistõttu püüdest laeva nime muust tekstist eristada tekivadki igasugu MSid ja M/Sid. Ssgreporter (arutelu) 1. november 2013, kell 00:38 (EET)

: Neil Paadi ja Meremehega väljenditel omakorda on kontekst. Kui jutu mõte teisiti segaseks jääb, siis küllap esmamainimsel tulebki kasutada näiteks täiendsõna ajakiri. Jutumärgidki iseenesest ei ütle, et tegu on ajakirjaga, ennemini võiks arvata, et tegu on mõne raamatu või filmiga, millel tegelikult pealkiri on. Ja kõigist neist asjadest peab saama selgelt räägita ka kõnes, kus jutumärke pole.

: Kaldkirja kasutamine pole lihtsalt inglise Vikipeedia reegel, see on nii inglise keeles üldisemalt. Eesti Vikipeedias peaksime lähtuma eesti keele reeglitest ja võimalustest. Pikne 31. oktoober 2013, kell 18:31 (EET)

Kas ma pean sellega nõus olema, kui see ei vasta tõele? Vt. The Sun, The Telegraph, The Baltimore Sun, Daily Mail, BBC, ei näe ega kuule, ei MS-i ega kaldkirja, isegi "the" tuleb nii harva kui võimalik. Kas meie võime nüüd kirjutada, et ülaltoodud eeldus ei leidnud kinnitust UK/US-pressiväljaannetest? Tervitusi,--PjotrMahh1 (arutelu) 1. november 2013, kell 09:51 (EET)

: Mis teatud nimede või pealkirjade kaldkirjastamisse puutub, siis see pole muidugi inglise keeles üleüldine. See on võimalus, mida mõnes ingliskeelses väljaandes kasutatakse, eestikeelses tekstis aga mitte. Pikne 1. november 2013, kell 10:30 (EET)
*See oli täpselt minu mõte üleval ja leiab kinnitust siit, vt. Postimees, tänan,--PjotrMahh1 (arutelu) 1. november 2013, kell 10:49 (EET)

:Palun vabandust, siin ei ole tegelikult õige koht eesti keele õigekirja üle vaidlemiseks ja ma rohkem ei tee seda. Minu poolest võib kirjutada jutumärkidega või ilma, sest Vikipeedia-artiklis tuleb laevanimi kontekstist paremini välja kui mõnes tavatekstis. Tähtsam on see, et Vikipeedia on vabanenud tobedatest MS-idest. Märgin siiski, et näiteks siin viidatud Postimehe artiklis on viis laevanime: neist kolme puhul on peetud vajalikuks nime ees täiendsõna nagu kruiisilaev või alus, mis jutumärkide kasutamise korral poleks olnud vajalikud; ülejäänud kahe puhul on samas lauses sõna laev või alus, mida laevadest jutustavas artiklis muidu polnuks vaja. Ssgreporter (arutelu) 2. november 2013, kell 01:11 (EET)
**Mulle ka ei meeldi, kui keegi kasutab GTS-i, SS-i, MS(hipi)-i, MV(essel)-i või M/Laeva, ilma teadmata, mis see on. See on tihti näha veel en- ja kahjuks ka fi-vikides (M/S). En-vikis on üks samm sellest loobumiseks tehtud ja AIDAbella või Carnival Legend seisavad juba ilma MS-ita. Ka kõik River cruise ships ma teen ilma MS-ita, näiteks T. G. Shevchenko (1991), aga loomulikult kasutan "Inglismaal" kaldkirja nagu tava on, head hommikut,--PjotrMahh1 (arutelu) 2. november 2013, kell 02:26 (EET)

Laevade nimede kasutamine artiklis (Using ship names in articles)

vt. nüüd üleval, Lõik: üld-, lainurk- ja taustavaated
*Tere Suwa, pilt on hea küll, aga mis vahe on, selle BSD' tuleb lisaks iga kord käsitsi panna, ja mitte keegi ei tea mis see on, kas tohib mu pilte vabalt kasutada või mitte? Kui pressitöötajad näevad CC-BY, siis küsimusi kohe pole, aga mis sellega, võib olla saad valgustada, tänan,--PjotrMahh1 (arutelu) 1. november 2013, kell 11:52 (EET)
--PjotrMahh1 (arutelu) 1. november 2013, kell 13:04 (EET)

Artiklis Hiiumaa (laev) on tegelikult kolm laeva. Kas teil oleks aega see artikkel kolmeks teha? Ehk leiate ka lisamaterjali eelmise parvlaeva "Hiiumaa" kohta, pilt on samas artiklis olemas. Ettepanek need laevad eri artiklitesse panna on ka artikli arutelus. Ssgreporter (arutelu) 12. november 2013, kell 01:08 (EET)
*Mul tuli eile umbes sama mõte, teha sellest kaks artiklit, sest kolmandat laeva Hiiumaa ma eile ei näinudki, panin Equasis'e andmeid, kuni nad on veel kätte saadavad, Commonsisse, tänan,--PjotrMahh1 (arutelu) 12. november 2013, kell 08:52 (EET)
** Jah, täpselt, oli veel mitteparvlaev Hiiumaa (1979),--PjotrMahh1 (arutelu) 12. november 2013, kell 08:56 (EET)

Leidsin üht konkreetset fakti taga otsides vene vikis artiklist Балтийское морское пароходство väite, et Eesti Merelaevanduse on loonud Balti Merelaevandus 1956. aastal. Arvan, et see on tegelikkusega kõvasti vastuolus, Eesti Merelaevandus loodi Eesti reederite natsionaliseeritud laevadest (vastav määrus oli juulist 1940) juba 1940. aastal. Vt Mereviki artikkel Eesti Merelaevandus.Kas te saaksite vene vikis seda kohta natuke parandada? Ssgreporter (arutelu) 8. november 2014, kell 00:59 (EET)
*Tänan, lugesin praegu artikli läbi, seal seisab sõna "iseseisev". 1941. juulist oli EML vist BMLi mitteiseseisva osana (ta kirjtab, et EML oli 1941-1956 ja 1964-1967 jaanuarini BMLi osana). Samuti tuleb vene tekstist välja, et EML oli juba enne 1941. Loe palun uuesti, võib olla sobib nii?--PjotrMahh1 (arutelu) 8. november 2014, kell 23:35 (EET)
** Kirjutasin (образовано в октябре 1940 года),--PjotrMahh1 (arutelu) 8. november 2014, kell 23:50 (EET)
***Kirjutan väikest artiklit nüüd vene vikis - Эстонское морское пароходство, tervitusi,--PjotrMahh1 (arutelu) 8. november 2014, kell 23:59 (EET)

:::Hea, et te selle ette võtsite. Soovitan eeskujuks võtta Mereviki artikli, see ajaloo-osa on ühe eaka tuntud ja kaua Eesti Merelaevanduses töötanud kapteni kirjutatud, ta oli juba 1940ndal aastal suur poiss. "Iseseisvuse" kohta püüan millalgi küsida kauaaegsetelt Eesti Merelaevanduse töötajatelt. Nad käisid vähemalt merekooliaastail seal praktikal ja peaksid mäletama, mis korstna peal oli. Mäletan nende juttudest, et näiteks Soome reparatsioonipurjelaev Vega tuli üsna otse Eesti Merelaevandusele, see oli kindlasti enne 1956. aastat. Ssgreporter (arutelu) 9. november 2014, kell 00:32 (EET)
===Mustand===
* Mustand asub siin:
--PjotrMahh1 (arutelu) 9. november 2014, kell 01:22 (EET)
--PjotrMahh1 (arutelu) 9. november 2014, kell 16:39 (EET)

Huvitav. Võin lisada, et Toivo Ninnas oli peadirektor kuni erastamiseni suvel 1997, siis sai juhatuse esimeheks Felix H. Tschudi. Kõige uuem nõukogudeaegne laev oli Nikolajevis ehitatud 50 000 tonnine puistlastilaev Kristjan Palusalu, mis saadi suvel 1989. Ssgreporter (arutelu) 9. november 2014, kell 23:10 (EET)
*Tänan,--PjotrMahh1 (arutelu) 11. november 2014, kell 18:56 (EET) Tänaseni oli selle laeva pilt kategooriseerimata -Uncategorized|year=2013|month=April|day=11-, küll ma kõik asjad korda ajan,--PjotrMahh1 (arutelu) 11. november 2014, kell 19:07 (EET)

:On vist liiga kõva sõna, kui öelda, et laevad natsionaliseeriti kapitalistidelt. Eraisikud, kel ei olnud äriühingut, ei olnud vist enamasti üksi laeva omanikud, vaid laev oli mitme peale ostetud ja neil olid, nagu tollal nimetati, laevaosad. Eesti Merelaevanduse järjepidevuse kinnituseks nõukogude ajal meenus mulle, et nägin seal veel 1990ndail suurt kartoteegikappi emailsildiga Sergo & Co, nii et see kapp, nagu kompanii muu vara natsionaliseeriti koos laevadega ja seisis ilmselt paigal kogu sõjajärgse aja.Ssgreporter (arutelu) 15. november 2014, kell 00:35 (EET)
**Tänan, "kapitalistõ" see ei ole inimene (eraisik) ehk see ei ole üks inimene. Tavaliselt nad tegutsevad kambaga või jõuguga, aga ma ei saa ju venekeelses Wikis sõna "шайка" kasutada. Teine asi on veel hullem ja mis meil oli 1990ndail ma ei taha üldse kirjutada, "rääkimine hõbe, vaikimine kuld". Aga kui loen BLASCO-st, kuidas privatiseeriti suuruselt teine reederi maailmas, siis parem mitte teada, head õhtut veel,--PjotrMahh1 (arutelu) 15. november 2014, kell 17:55 (EET)

* Mustand asub siin:
--PjotrMahh1 (arutelu) 9. november 2014, kell 01:22 (EET)
--PjotrMahh1 (arutelu) 9. november 2014, kell 16:39 (EET)

Laevandus on tegevusala, eriti veel väikese tähega. Artikli Volga laevandus pealkiri tähendab praegusel kujul "laevandusega tegelemine Volgal". Soovitan selle artikli pealkirjaks "Volga Laevakompanii", see vastaks kõige paremini sisule ja firma venekeelsele nimele. Ma ei tahtnud teid hoiatamata ise artiklile teist pealkirja panna. Ssgreporter (arutelu) 13. august 2017, kell 23:43 (EEST)
*Võib küll teha, huvitav, aga mis ehk mida tähendab Eesti Merelaevandus? "Merelaevandusega tegelemine Eestis või merel"?--PjotrMahh1 (arutelu) 13. august 2017, kell 23:54 (EEST)
**Volzhskoje ei tähenda Volga jõgi. Nad tegutsevad ka Leningradis (в Питере),--PjotrMahh1 (arutelu) 13. august 2017, kell 23:58 (EEST)

::Eesti Merelaevandus on nõukogude ajal pandud nimi, enne sõda olid laevakompaniid ja ka hiljem oleks midagi paremat leitud. Kõik Nõukogude Liidu "morskoje parohodstvod" olid eesti keeles "merelaevandused" (nt Läti Merelaevandus). Nende kõigi ingliskeelses nimes oli Shipping Company (nt Latvian Shipping Company). Pärast erastamist loobusid uued omanikud kohe nimest Eesti Merelaevandus ja hakkasid firma nimena kasutama Estonian Shipping Company ingliskeelset lühendit ESCO. Sõna "merelaevandus" Eestis ei kasutatud, küll aga kasutasid firma töötajad kõnekeeles sõna "laevandus" laevakompanii kontori kohta (nt "läksin laevandusse", s.t majja Estonia pst 5) Ssgreporter (arutelu) 14. august 2017, kell 00:07 (EEST)
*Siis see on poliitiline valik, eks ole? Aga kas venkud Volga ääres on sellega nõus?--PjotrMahh1 (arutelu) 14. august 2017, kell 00:14 (EEST)

:Ma ei hakkaks arutlema nõukogudeaegsete poliitiliste valikute üle. Kui ühes keeles oli nimi "parohodstvo" ja teises "shipping company", siis see ilmselt oligi poliitiline valik, mida siseriiklikult ja välismaal tarbida. Судоходная компания «Волжское пароходство» toortõlge oleks Laevakompanii "Volžkoje Parohodstvo", aga eesti keeles oleks korrektsem Volga Laevakompanii. Kui neil on haruettevõtteid mujalgi, siis sellest ei sõltu firma nimi. See on sama vaba tõlge kui "parohodstvo" tõlkimine mitte "aurulaevanduseks", vaid lihtsalt "laevanduseks". Omaaegne Eesti Merelaevandus tegeles laiemalt laevanduse kui tegevusalaga, sest sellesse tootmiskoondisesse kuulusid ka sadamad, laevaremonditehas, kaardikamber ja palju muud, mida tänapäeval teevad spetsialiseeritud ettevõtted. Parem on mitte oodata, et venelased oma firma nime eesti keelde tõlgiksid, ma arvan, et siin oskame seda paremini. Ssgreporter (arutelu) 14. august 2017, kell 00:26 (EEST)
*Teisaldatud, Volga Laevakompanii,--PjotrMahh1 (arutelu) 14. august 2017, kell 00:41 (EEST)

:Tänan! Nagu juba kirjutasin, ei tahtnud ma seda omapead teile teatamata teha. Ssgreporter (arutelu) 14. august 2017, kell 00:44 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mitsuko~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mitsuko! --Epp 25. aprill 2010, kell 00:20 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mitsuko~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Eesti Maaehitusprojekt

Ma ei suutnud praegu välja selgitada, mis juhtus pärast 1996. aastat. Vähemalt mingist osast sai vist OÜ Maaplaneeringud. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 25. aprill 2010, kell 05:57 (EEST)
Ja [http://www.empai.ee/index.php?lang=est&main_id=1&PHPSESSID=b3f18db90e8bbef728cdd180abd6399a siin] on jutt, mis artikli infoga nagu ei klapi. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 25. aprill 2010, kell 05:58 (EEST)

võtsin välja väite: ''Eesti Maaehitusprojekt loodi [[1964]]. aastal [[Eesti Põllumajandusprojekt]]i ehitiste projekteerimisega tegelevate üksuste baasil'', kuna EKABL seda ei väida; EKABLi järgi on algus 1951. aastast--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 24. oktoober 2014, kell 17:10 (EEST)

Kas sellega on seotud ka ettevõte Eesti Maaparandusprojekt (EM)? Nt allikad: https://riigiteataja.ee/akt/13089578--Bioneer1 (arutelu) 24. oktoober 2014, kell 17:16 (EEST)


Arutelu:Doris Kristina Raave

Ta on Raivo Raave tütar. Andres 25. aprill 2010, kell 11:49 (EEST)

Kas ta on ka Rita Raave tütar? Taivo 11. mai 2010, kell 13:27 (EEST)

:Rita Raave on Raivo Raave õde.--WooteleF 11. mai 2010, kell 13:31 (EEST)

Mängib populaarses seriaalis. Minu meelest väärib artiklit. Andres 25. aprill 2010, kell 11:56 (EEST)

Minu meelest on kohatu panna kustutamismärge ilma mingeid põhjuseid lisamata. Olen Andrese seisukohaga nõus. --kanakukk 26. mai 2010, kell 23:45 (EEST).

: Artikli algversioonist ei selgunud tema tähtsus. Andres 26. mai 2010, kell 23:48 (EEST)

: Mina panen sellise märkuse kõlbmatule asjale mulle tundmatul teemal, millesse ma ei kavatse süveneda ega artiklit korda teha. Igal järgmisel inimesel, kes selle peale satub, on võimalus see asi korda teha ja märkus ära võtta. Neid asju ei kiputa sugugi mitte alati korda tegema. --Epp 27. mai 2010, kell 00:32 (EEST)

Kas Doris Kristina kirjutatakse sidekriipsuga või mitte? --kanakukk 11. mai 2010, kell 00:32 (EEST).
Seriaali subtiitrites on ilma --mathis 26. mai 2010, kell 23:32 (EEST)


Arutelu:Idem per idem

*Lauljaks nimetatakse seda, kes laulab.

Võtsin välja. Minu meelest see pole idem per idem. Andres 25. aprill 2010, kell 13:50 (EEST)


Kategooria arutelu:Kaitseliidu malevkonnad

Kas kõik inimesed, sealhulgas vaenulik element ja infoteenistused, peaksid saama nii lihtsalt kätte detailset infot kõigi KL malevkondade struktuurist, piiridest ja muust? Kas ei piisaks malevate artiklitest?

Vikipeedia esitab ainult infot, mis on varem avalikustatud.--WooteleF 25. aprill 2010, kell 14:58 (EEST)

arvatava vastase eriteenistused ja luure on Kaitseliidu allyksustest kardetavasti paremini informeeritud kui nende allyksuste võimalikud tulevased liikmed Eestis. minu siinse tegevuse eesmärk on olnud systematiseerida ajakirjas Kaitse Kodu! ja veebikylgedel avaldatud infot, mida on levitatud propaganda- ja teavituspealike teadmisel ja osalusel. riigisaladuse alla käivat infot peaks igayks yritama hoida, eriti sellist, mis ametikoha tõttu on talle teatavaks saanud. Ohpuu 21. november 2010, kell 18:03 (EET)
Kas kategooria nime ei peaks muutma "Kaitseliidu malevkonnad ja üksikkompaniid"? Näiteks Tallinna malevas on mitu üksikkompaniid (Põhja kompanii, Ida kompanii, Lõuna kompanii), mis tegutsevad iseseisvatena nagu malevkonnad. Tean, et näiteks Tartu malevas peaks neid ka olema. --Kanatodu 21. november 2010, kell 17:41 (EET)

yksikkompaniidele võib eraldi kategooria ka teha. põhimõtteliselt peaks yksikkompanii ja malevkonna erisus olema liikmete arvus, õiguslik regulatsioon on kah kuidagi erinev. aga samuti võib teha kategooria Kaitseliidu kompaniidest, mis hõlmaks nii yksikkompaniisid kui ka muid, malevkondadesse kuuluvaid kompaniisid. mulle praegu tundub, et yksikkompaniide eraldi kategooria lahendaks olukorra. seejärel saab ju moodustada ka katuskategooria "Kaitseliidu allüksused", kuhu läheksid siis nii malevkondade kui ka yksikkompaniide kategooria. ja mõistagi on veel yksikryhmad, mis otse malevatele alluvad (kuigi nende käsitlemiseni vist niipea ei jõua). jne. malevad peaksid olema ju yksused, mitte allyksused? Ohpuu 21. november 2010, kell 18:03 (EET

:Sel juhul teeks äkki üksikkompaniidele eraldi. Ma arvan, et tavaliste kompaniidega, mis malevkondade alla kuuluvad, ei ole neid hea kokku panna, kuna nad tegutsevad palju iseseisvamalt ja meenutavad selles mõttes pigem malevkondi.--Kanatodu 22. november 2010, kell 13:33 (EET)
Kategooria olemusest. Kaitseliidul ei ole "Kaitseliidu malevkondi". Kaitseliit koosneb malevatest. Malevkonnad on Kaitseliidu malevate allüksused ja seostatavad oma malevatega, mitte omavahel. Samahästi võiks olla kategooria "Kaitseväe kompaniid ja patareid". See poleks aga loogiline ega arukas. Ettepanek oleks teha siis iga Kaitseliidu maleva jaoks oma kategooria ja lisada sinna vastavad malevkonnad ja üksikkompaniid. Kui eesmärk oleks Kaitseliitu tutvustada, siis selliselt teeniks ka paremini eesmärki, sest oleks süsteemsem.

Võib-olla küll, et nii on parem. Aga väide, et
kaitseliidul pole malevkondi, on minu meelest kahtlane. Sama hästi võiks öelda, et koolil pole õpilasi, vaid klassid, ja klassidel on õpilased. Või et Kaitseliidul pole liikmeid, sest iga kaitseliitlane kuulub mõnda malevasse jne. Andres 29. jaanuar 2011, kell 11:09 (EET)

Meil on mitmeid artikleid malevkondadest, ent need on kategoriseeritud malevate alla, nt Toompea malevkond--Bioneer1 (arutelu) 18. august 2014, kell 12:13 (EEST)


Arutelu:Henn Sarv

Kas tema hüüdnimi on Sarvik! Andres 25. aprill 2010, kell 18:17 (EEST)

Ning lisaks oli see ka õllemark. --WikedKentaur 26. aprill 2010, kell 19:57 (EEST)

Reformierakond loodi aastal  1994, avalikkuse ette tuli see partei 1995-1996. Mis partei liige Henn Sarv aastal 1990 oli? Liberaaldemokraatlik partei ei saanud enne 1990 aastat olla, sest esimene partei loodi alles 1988 (ERSP)  ning järgmiste parteide loomine läks lahti alles hiljem.


Miks osa pilte on artiklist eemaldatud?--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 25. aprill 2010, kell 20:17 (EEST)

Miks selle artikli pealkirjas on "II maailmasõjas", samas kui Vikipeedias on valdavalt kirjutatud sõnadega "Teine maailmasõda"? --Ehitaja (arutelu) 15. mai 2014, kell 19:20 (EEST)

ühtluse huvides võiks küll olla "Teises..."--Bioneer1 (arutelu) 16. mai 2014, kell 10:28 (EEST)

: Kui ta allikates on niisugusel kujul, siis piisab ümbersuunamisest. Andres (arutelu) 16. mai 2014, kell 12:32 (EEST)

Lillepilt tekstiga 9. mail jäetud lilled ja pärjad venekeelsete kirjadega Teises maailmasõjas Nõukogude poolel langenute monumendi juures Raadil, 14. mai 2014 välja võetud. Pilt on sõna otseses mõttes kohatu (ei ole aru saada, kus on pildistatud), selgitav kiri juures eksitav. Ametlik infotahvel memoriaali juures selgitab neljas keeles: Aastatel 1941-1944 Tartus ja Tartu lähistel langenute ning Nõukogude ja Saksa julgeolekuasutuste poolt mõrvatute arv ja kõik matmiskohad ei ole teada. Samuti ei ole teada Raadi parki maetute täpne arv ja haudade asukohad. 88.196.28.229 13. juuni 2014, kell 22:28 (EEST)

Panin artikli eelviimasesse lõiku viite lingiga Tartu Postimehe artiklile "Tartus kogunes sõjas hukkunuid mälestama umbes 1000 inimest", mis sisaldab piisavalt informatiivset fotogaleriid. 88.196.28.229 14. juuni 2014, kell 06:22 (EEST)

Kipun arvama, et artikkel peaks olema pealkirja all "Raadi punamonument", kuivõrd just sellisena on ta vähemalt viimasel ajal avalikkuses tuntud ja pealkirjastamisel tuleks lähtuda WP:COMMONNAME'ist. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. september 2022, kell 21:20 (EEST)

Artikli teema on praeguse pealkirja järgi laiem. Monument on osa memoriaal(kompleks)ist. Pikne 14. september 2022, kell 22:20 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:II maailmasõjas hukkunute memoriaalkompleks


Arutelu:Manasi lennuväebaas

Eesti ajakirjanduse on omastava käände vormina eelistatud 'Manase', lähtun sellest, et KNABis on 'Manasi rajoon'. --Ker 26. aprill 2010, kell 00:11 (EEST)

Muidugi, aga e-ga vormidelt tuleks ümbersuunamised teha, et lehelugejad artikli üles leiaksid. Andres 26. aprill 2010, kell 00:47 (EEST)

Baas suleti 2014.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. juuli 2017, kell 18:28 (EEST)

Ei jää muud üle kui korrata.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 28. august 2017, kell 14:06 (EEST)

Kas Andijoni tapatalgutel on mingi nimi, millele saaks linkida?
Valitsust võiks nimetada peaministri nime järgi, nagu me tavaliselt teeme. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. mai 2010, kell 08:38 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.oversight.house.gov/images/stories/subcommittees/NS_Subcommittee/Mystery_at_Manas/Mystery_at_Manas.pdf
** In Manasi lennuväebaas on 2013-06-24 12:14:57, 404 Not Found
** In Manasi lennuväebaas on 2013-07-06 12:46:45, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:47 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.manas.afcent.af.mil/
** In Manasi lennuväebaas on 2013-06-24 12:15:04, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Manasi lennuväebaas on 2013-07-06 12:46:56, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:47 (EEST)


Arutelu:Ken Koort

Kas väärib artiklit? Ave Maria 26. aprill 2010, kell 18:34 (EEST)
No kuulge. Äkki paneme Wikipedia kinni ? Wikipedia on RAHVA TEATMIK. Vastupidi - kõik tegelased, kes vähegi võimalik tuleb panna siia. Koos CV-dega. Ei ole vaja meil osta siin raske raha eest teatmikke.
Mil viisil on ta poliitik ja ärimees? --Epp 26. aprill 2010, kell 21:46 (EEST)

Mul tekkisid ka kahtlused, aga midagi nagu ikka oleks.

Biograafilised artiklid ei ole CV-d. Andres 27. aprill 2010, kell 00:50 (EEST)

Poliitik nähtavasti sellepärast, et oli pirkonna esimees. Ärimehe kohta vaata viimast välislinki. Andres 27. aprill 2010, kell 01:10 (EEST)

TOHOH Panaviaticu juht pole ärimees?
Nimetage eestlane , kes on istunud Euroopa Nõukogu organistasioonide büroos, peale parlamendiliikmete?
kui ikka asja ei tunne , siis võiks enne uurida, kui arutelusse laskuda.

Ebakompetentsust varjata niikuinii ei õnnestu, ja miks peakski? Me ei näita siin ennast, vaid teeme koostööd.

Ärimehe üheselt mõistetavat definitsiooni ma ei leia, aga ärijuhti siin ärimeheks nimetada ei ole minu meelest otstarbekaks. Andres 27. aprill 2010, kell 14:30 (EEST)

:Min jällegi arvan, et näiteks firmajuhid, kel puudub osalus firmas on siiski ärimehed või -naised.--WooteleF 27. aprill 2010, kell 14:32 (EEST)

Kas see näitab kellegi ebakompetentsust, et ta kõikide riigiametnike elulugusid peast ei tea? Lähtuda saab ainult sellest, mis siia kirja pannakse, ja sellest, mida ütlevad allikad (mida siin muide näha pole). Ettevõtte juhtimine ei ole minu meelest äri, vaid palgatöö. Ja ka erakonna kontoris istumine pole minu arust poliitika, aga selles vist võidakse eri meelt olla. Ja isa elulugu ei puutu asjasse. --Epp 27. aprill 2010, kell 14:33 (EEST)
Arvan, et määratlust "ärimees" ei ole otstarbekas kasutada, sest see sõna ei ole üheselt mõistetav, pealegi mõne silmis halvustava maiguga. Võiks öelda kas "ettevõtja" või "majandustegelane". Andres 27. aprill 2010, kell 14:37 (EEST)
Mis asi see Euroopa Nõukogu Migratsioonibüroo on? Andres 27. aprill 2010, kell 14:39 (EEST)
Tähtis organ.
http://www.coe.int/t/dg3/migration/default_en.asp

Kas see on eesti keeles siis Euroopa migratsioonikomitee, nagu kirjas Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni põhikirjas? Ave Maria 27. aprill 2010, kell 19:21 (EEST)

: Seal on juttu teisest asjast. Andres 27. aprill 2010, kell 20:01 (EEST)
Artiklist ikkagi ei selgu, miks teda ärimeheks nimetatakse. --Epp 16. september 2011, kell 03:57 (EEST)
Ei selgu ka see, miks teda nimetatakse seltskonnategelaseks. Andres 21. september 2011, kell 13:00 (EEST)
----
Kas siis Heikki Koort oli 1980. aastal Eesti diplomaat? Andres (arutelu) 16. september 2017, kell 22:31 (EEST)
----
"on Eesti Maleliidu president." Esimeses lauses peaks olema mingi üldine määratlus, mitte praegune ametikoht. Velirand (arutelu) 23. mai 2021, kell 08:50 (EEST)

ärme igal pool oma ebakopmetentsust näita


Arutelu:Peet Nõmmik

Panin sünni- ja surmakoha viidatud nimekirja järgi. Andres 27. aprill 2010, kell 09:13 (EEST)

Millises külas ta sündis? Kes ütleb, et Eesti Kirik on usaldatavam allikas? Andres 27. aprill 2010, kell 17:17 (EEST)

KNAB-is küll sellist küla ei ole. Andres 27. aprill 2010, kell 17:19 (EEST)

Taevere oli omal ajal valla seisuses: Ka pärast valdade arvu vähendamist 1939oli Taevere vald olemas. Meil kahjuks pole teada, millises tolleaegse valla külas Peet Nõmmik sündis... Teame vaid, et Suure-Jaani kihelkonnas. Seetõttu jätaks Taevere vald. Loomulikult on mõistlikum sünniküla välja peilida...
Juhan121
Ma ei saa aru. Ajalooarhiivi andmeil asutati Suure-Jaani kihelkonna Taevere vald 1866. Selle kohta tuleb nagunii artikkel teha. 1939 see kaotati ja asendati uue samanimelise vallaga, mida Peet Nõmmiku sündimise ajal (1900) ei olnud veel olemas. --Kontra 28. aprill 2010, kell 11:31 (EEST)
Taevere valla kohta artiklit teha võib. Aga kuidas? Igal juhul on Taevere seotuna Suure-Jaaniga mittemidagiütlev. Sest meil ei ole kindlust, et millist Taevere valda kasutatakse, 1866 või 1939 varianti. Mis sest, et Peet Nõmmik sündis aastal 1900. Vaidluse lõpetaks sünniküla väljaselgitamine. Küll aga on kindel Suure-Jaani kihelkond. --Juhan121 28. aprill 2010, kell 14:45 (EEST)

sündis 18. veebruaril 1900 Viljandimaal Suure-Jaani kihelkonnas Taevere vallas Sipelga talus - selle lause järgi julgen arvata (olen lausa veendunud), et mõeldud on 1866. aasta valda.--WooteleF 28. aprill 2010, kell 18:12 (EEST)

:Mina päris 100% kindel selles ei ole(olen vaid 90% kindel). Panen Taevere (1866) Juhan121


Kasutaja arutelu:Alfys~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Alfys! Kustutamismärgiseid ei eemaldata artiklitest niisama. Oled kutsutud leheküljel Arutelu:EGain selgitama, miks sellest on artiklit tarvis. Taivo 28. aprill 2010, kell 13:43 (EEST)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Alfys~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:11 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Puudub Aleksander Jürgenson. Adeliine 29. aprill 2010, kell 22:56 (EEST)

Pealkirjas puudub sulu eest tühik. Ma pole kindel, kas mitte teisaldada hakatuseks Aleksander Jürgensoni peale, eks paistab, kas edaspidi ujub veel Aleksander Jürgensone välja. Kuuglis on neid üsna mitu, alates diplomaadist ja lõpetades torukaupmehega, üks oli Kuressaare linnavolikogu liige. Vist läheb Aleksander Jürgenson siiski täpsustusleheküljeks. Taivo 29. aprill 2010, kell 23:24 (EEST)

: Üks vaimulik on veel: . Teisaldan praegu sulu õigeks. Või oskab keegi parema pealkirja leida? --Epp 30. aprill 2010, kell 02:46 (EEST)

::Kui üks vaimulik on veel, siis on praegune pealkiri hea küll. Taivo 30. aprill 2010, kell 12:09 (EEST)
Offtopic -- Olen ise kukku puutunud isikuga, kelle nimi võiks täpselt sama olla või siis ka ei ole. Tegu nimelt Tihvinist pärit isikuga, kellel isegi on sugulased Eestis olemas, kuid kes pole ise vististi siin isegi mitte käinud. Aga kui nüüd hakata kasutama transkripsiooni... niisiis küsiks seda, mismoodi selliste inimeste nimesid eesti keelde pannakse? -- Ahsoous 30. aprill 2010, kell 13:11 (EEST)
Kas ta oli Tartu ülikooli usuteaduskonna vilistlane?
Selleks on vaja üht teatmeteost, kus on kirjas üliõpilaste nimekirjad aastast 1888-1918. See teatmeteos on olemas akadeemilises raamatukogus, baltika osakonnas, aga raamatukogu on juulis kollektiivpuhkusel.--Juhan121 (arutelu) 16. juuli 2016, kell 01:24 (EEST)

kas Jürgensoni Reaalkool (Jürgensoni reaalkool) on eksisteerinud? Välismaal?--Estopedist1 (arutelu) 25. oktoober 2018, kell 11:37 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Aleksander Jürgenson (vaimulik Venemaal)


Arutelu:Maailmajagu

Добрый день. Не знаю эстонского языка, приходится писать на русском. Скромные размеры этой статьи позволили довольно пренебрежительно написать об эстонской википедии в статье  ру-вики. Я понимаю, что этим людей не изменить, эмоции и политические предпочтения не поддаются коррекции фактами, а лечатся исключительно временем и возрастом, но все-таки, статью об одном из главных понятий географии следовало бы сделать поболее. Махтал! (по-якутски Спасибо). --Hahay Sagynnyjah 29. aprill 2010, kell 23:18 (EEST)

Пример неудачный, но, в принципе, сказано правильно. Andres 30. aprill 2010, kell 12:52 (EEST)
----
Minu meelest see ei ole autoriteetne allikas.
Kui "Austraalia ja Okeaania" asemel on "Austraalia", siis see on lihtsalt sama asja teine nimi.
Ja mandri ja maailmajao eristamist igal pool ei ole.
Põhimõtteliselt peaks olema nii, et maailmajagu on kokkuleppiliste piiridega, manner mitte. Tegelikult on ka manner kokkuleppeline, sest Ameerika peaks olema üks manner, samuti Aafrika pluss Euraasia.   Andres 1. mai 2010, kell 01:03 (EEST)
----
Selle posu interwiki, linke võiks pigem siis juba mandri juurde panna (täpselt sorteerimisest ilmselt ei tule midagi välja). Ja siia jätta link võru, vene ja võib-olla veel mõnele vikile, kus maailmajagusid mandritest eristatakse. 90.190.114.172 26. märts 2011, kell 19:58 (EET)

Minu meelest on parem just maailmajao alla panna. Andres 26. märts 2011, kell 20:51 (EET)

: Mu meelest sõnalise sarnasuse poolest läheb manner ehk kontinent teiste keelte kontinetidega paremini kokku, sisu küll nii ja naa. Maailmajagu oleks see-eest erinevates keeltes (nt vene, võru, slovaki, ukraina) üheselt defineeritud ja ilmselt ka sama päritoluga. 90.190.114.172 26. märts 2011, kell 21:15 (EET)

:: Nõus, et etümoloogiliselt läheb "kontinent" mandriga kokku, aga kui eristust ei ole, siis minu meelest räägitakse pigem maailmajagudest. Muide, taani vikis on kummagi kohta eraldi alajaotus. Andres 26. märts 2011, kell 22:16 (EET)

::: Kui kontinent on enamasti defineeritud kui suurt tükk maad (maismaatükk), siis ma arvaks, et pigem räägitakse mandritest. 90.190.114.172 26. märts 2011, kell 22:47 (EET)

:::: Võtame kõige esimese, afrikaanikeelse artikli. Defineeritakse küll maismaatükina, aga ei loetleta mandreid, sest Euroopa ju ei ole manner. Andres 26. märts 2011, kell 23:19 (EET)

:::: Ja kui allpool räägitakse eri viisidest kontinente eristada, siis peetakse silmas ikka maailmajagusid. See on ka kaardi pealt näha. Andres 26. märts 2011, kell 23:21 (EET)

::: Tõsi, Euroopa ei ole meie mõistes manner. Lähtun definitsioonist, pigem peetakse silmas mandreid. Kuidas siis erinevate eristamisviiside juures enam just maailmajagusid silmas peetakse? Kaardil on (rangelt võttes) nii mandrid kui ka maailmajaod. 90.190.114.172 26. märts 2011, kell 23:30 (EET)

:::: Kui kaardil oleksid eristatud mandrid, siis oleksid saared värvimata. Just kogu maismaa on jaotatud.

:::: Ma eelistan ka muidu definitsioonist lähtuda, aga siin ei ole mitte lihtsalt lisatud materjali teise mõiste kohta, vaid pigem on antud definitsioon, mis artiklis käsitletud mõistele ei vasta. Andres 26. märts 2011, kell 23:36 (EET)

::: Nad võivad ju kõiki saari mingi kontinendi juurde kuuluvatena käsitleda. Maailmajagu tundub aga läbivalt konkreetne mõiste olevat, ilma erinevates keeltes erinevate jaotusteta. 90.190.114.172 26. märts 2011, kell 23:47 (EET)

:::: Aga mis mõttes "juurde", kui nad pole kontinendi osad? Andres 26. märts 2011, kell 23:53 (EET)

Маловато будет


Siin peaks kuskil ütlema, et siia käivad taime- ja loomaliigid. Loodus on ju laiem mõiste. Andres 30. aprill 2010, kell 20:01 (EEST)

See on öeldud kohe teises lauses. Ivo 4. mai 2010, kell 15:28 (EEST)

: Nüüd leidsin. Aga seda ei leia müra hulgast üles. Igal juhul ei ole pealkiri vastavuses sisuga. Andres 4. mai 2010, kell 18:05 (EEST)

Ehk võiks ette võtta sellise ühise pingutuse, et vaataks üle siin üles loetletud männiliste artikleid ja prooviks neid parandada. Kui midagi enam pähe ei tule, mida lappida annaks, siis valiks neid artikleid headeks artikliteks. See valimine on nimelt väga soiku jäänud ning kui seda varsti elustama ei hakata, läheb see vast päris manalateele. Püüdsin siin üles loetleda artikleid, mis on põhjalikumad kui teistes Vikides, sisaldavad infot Eesti kohta ja milles paistis kogu teema korralikult kaetud olevat. Ivo 23. mai 2010, kell 19:30 (EEST)

:Kordan igaks juhuks üleskutset. Kõik on oodatud artikleid hindama ja hääli andma. Ivo 27. mai 2010, kell 21:16 (EEST)

::Kolm korda olla kohtuseadus. Seega kutsun kõiki endiselt siin nimekirjas olevaid artikleid üle vaatama, sest hea artikli materjali paistab siin hulgem olevat ning on ikka paras häbiasi küll, kui me ei suuda enam ühtegi uut head artiklit valida. Ivo 30. mai 2010, kell 22:55 (EEST)

:Ehk valiks nüüd viimaks mõne hea artikli juurde. Tahaks viimaks esilehele mõne uue artikli ka juba saada, mitte ainult vanu ringiratast veeretada. Ivo 10. juuni 2010, kell 01:49 (EEST)

Nüüd, kus on üles kerkinud tuline arutelu inimestest rääkivate artiklite valimise ümber, siis ehk püüaksime mitte ära unustada, et siinses nimekirjas on jällegi mitu potentsiaalset head artiklit taimeliikidest, mis ootavad kas vastavat tiitlit või tähelepanu juhtimist vigadele. Paluksin neid üle vaadata. Ivo 16. juuni 2010, kell 00:18 (EEST)
Ma tahaks järgmise nädala artikliks nüüd vahelduseks midagi looduseteemalist kah valida. Kas see oleks võimalik? Ivo 25. juuni 2010, kell 15:04 (EEST)
----
Minu mäletamist mööda jäi kokkulepe, et temperatuuri miinust märgime pikema kriipsuga kui mõttekriips. praeguste kandidaatartiklite puhul on enamusel temperatuuri miinus märgitud mõttekriipsuga, tundub mulle. Ave Maria 26. juuni 2010, kell 12:02 (EEST)

Minu meelest on juttu olnud ainult sellest, et miinus on oigupoolest lyhem kui tavaline mottekriips. Arvan siiski, et peaks kasutama tavalist mottekriipsu. --Andres 26. juuni 2010, kell 12:20 (EEST)

:Hea, et ma parandama ei kiirustanud. Ave Maria 26. juuni 2010, kell 13:24 (EEST)
----
Üldiselt vajaksid siinsel lehel toodud artiklid endiselt ülevaatamist ning paljud vääriksid hea artikli nimetust. Ivo 23. jaanuar 2011, kell 11:03 (EET)
----
Seenesääsklased võeti kandidaatide seast maha. Kas seda tohtis teha? Andres (arutelu) 11. jaanuar 2017, kell 19:23 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Heade artiklite kandidaadid/Loodus


Arutelu:Kuremaa SK/Tartu Palliklubi

Kas see on sama klubi, mis Fausto või uus klubi? --Metsavend 1. mai 2010, kell 17:27 (EEST)

Jah, uue nimega. Vähemasti nii sain aru KML kodulehe järgi, aga 100% kindel ei ole. Pelmeen10 1. mai 2010, kell 23:52 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.bcfausto.ee
** In Kuremaa SK/Tartu Palliklubi on 2013-06-24 11:52:13, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kuremaa SK/Tartu Palliklubi on 2013-07-06 09:27:33, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:27 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kuremaask.ee/
** In Kuremaa SK/Tartu Palliklubi on 2013-06-24 11:52:14, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kuremaa SK/Tartu Palliklubi on 2013-07-06 09:27:43, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:28 (EEST)


Piltidele oleks allkirju vaja. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 1. mai 2010, kell 22:19 (EEST)

:Koha nimi on muutunud Vabamuks. Enne uue pealkirja alla viimist tekkis mul küsimus, mida tähendab redigeerimisaknas nähtav (aga artiklis nähtamatu) esimene rida "DISPLAYTITLE:Okupatsioonide ja vabaduse muuseum Vabamu"? --Minnekon (arutelu) 2. august 2018, kell 21:47 (EEST)

: Nähtavasti taheti pealkirjaks panna "Okupatsioonide ja vabaduse muuseum Vabamu", aga ebaõnnestunult. Süntaks DISPLAYTITLE (või PEALKIRI) on selleks, et pealkirja vähesel määral vormistada, näiteks nagu artiklis B1-vitamiin. Pikne 2. august 2018, kell 22:03 (EEST)

thumb|Vangla uksed Tartu arestimajast, Tallinna keskvanglast ja Sõjaväevanglast
thumb|Lenini pea muuseumi keldrikorrusel
Kas neid esemeid pole enam uuendatud ekspositsioonis? Ursus scribens (arutelu) 13. november 2018, kell 20:59 (EET)

Isegi kui enam pole (aga enne olid), siis artiklisse võivad ikka jääda, eraldi "Galerii" peatükki nt. --Minnekon (arutelu) 14. november 2018, kell 09:52 (EET)
=== Tunnustus ===
Tallinna ettevõtlusauhindade jagamise raames omistati endiste KGB vangikongide külastajatele avamisele tiitel Turismitegu 2017.

Ei saa aru. Võtsin välja. Ursus scribens (arutelu) 30. november 2018, kell 16:58 (EET)

:Mis siin arusaamatut on? Andres (arutelu) 1. detsember 2018, kell 12:18 (EET)

::Jubeda kantseliidi ja vigase sõnastuse tõttu ei saanud öeldu mõttele kohe pihta. Panen parandatult tagasi. Ursus scribens (arutelu) 1. detsember 2018, kell 14:28 (EET)

:::Oli tõesti veidi ebaselge sõnastus, ma lugesin esimese hooga, et külastajad said tiitli. --Minnekon (arutelu) 1. detsember 2018, kell 14:50 (EET)

Kui see artikkel on Toompea 8 hoonest (koordinaatidega määratletud), siis miks siin räägitakse Pagari 1 hoonest ja selle ajaloost? Vabamu filiaal ja ekspositsioon asuvad endiste vangikongide alal. Sisu on osaliselt ka Pagari tänava artiklis.

KGB vangikongide ekspositsioon valmis Okupatsioonide muuseumi eestvedamisel koostöös Eesti Mälu Instituudi ja Eesti Muinsuskaitse Seltsiga. Vangikongide avamise projekti toetajad on Kultuuriministeerium, Eesti Kultuurkapital, Eesti Sõjamuuseum, kindral Laidoneri muuseum ja Okupatsioonide muuseum. -Pelmeen10 (arutelu) 16. veebruar 2023, kell 16:15 (EET)

: Eks mõeldud ole, et artikkel on eeskätt asutusest. Filiaal on asutusel, mitte hoonel. Täpsem oleks siis küll öelda, et aadressil Toompea 8b on muuseumi peamaja või muuseum tegutseb peamiselt seal või see on muuseumi juriidiline aadress vmt. Kas organisatsioonide artiklites on parem artikli päises koordinaate mitte näidata või kuidas oleks selgem? Näiteks artiklis Tartu Ülikool on ka praegu päises peahoone koordinaadid. Pikne 16. veebruar 2023, kell 17:39 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Okupatsioonide ja vabaduse muuseum Vabamu


Arutelu:Assai (vili)

Kust on eestikeelne nimetus võetud?
Taimest ja viljast peaksid olema eraldi artiklid, aga intervikid peaksid olema taime artikli juures. Andres 2. mai 2010, kell 00:10 (EEST)

Taimenimede andmebaasis on assai; see käib vist kõigi selle perekonna liikide kohta. --Epp 2. mai 2010, kell 00:12 (EEST)

Praktiliselt identne artikkel Salat-euterpepalm. Lisaks ei ole mõned nendest viidetest teab, mis väärtuslikud. Hendrik 2. mai 2010, kell 00:43 (EEST)

Nojah, taime artiklist tuleb üleliigne ära võtta. --Epp 2. mai 2010, kell 00:48 (EEST)

Ma oletan, et siin räägitakse just salat-euterpepalmi viljast. Seda on oluline täpsustada. Andres 2. mai 2010, kell 08:45 (EEST)

Jah, ilmselt ongi kirjutaja ainult seda liiki silmas pidanud. Ma ei osanud selle pealkirjaga midagi targemat teha. Tundub, et teiste liikide viljadest rääkida pole põhjust, ja täpsemat nime selle liigi viljal ka pole. Seda peab siis tekstis rõhutama jah. --Epp 2. mai 2010, kell 09:15 (EEST)

Viidete jaoks tuleks siiski kasutada <ref> märgendeid. Korrigeerisin esimese viite näiteks ära. Rene 2. mai 2010, kell 15:25 (EEST)

Teen ka teised ümber... Rene 2. mai 2010, kell 15:27 (EEST)

: Tehtud. Rene 2. mai 2010, kell 16:27 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.youtube.com/watch?v=9zf-IQQg3s4
** In Assai (vili) on 2012-11-16 10:09:39, 404 Not Found
** In Assai (vili) on 2013-05-25 14:10:21, 404 Not Found
** In Assai (vili) on 2013-06-24 02:14:22, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 05:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.buzzle.com/articles/the-facts-and-half-truths-about-the-acai-berry-diet.html
** In Assai (vili) on 2012-11-16 10:09:39, 410 Gone
** In Assai (vili) on 2013-05-25 14:10:21, 410 Gone
** In Assai (vili) on 2013-06-24 02:14:23, 410 Gone
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 05:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.npicenter.com/anm/templates/newsATemp.aspx?articleid=23667&zoneid=273
** In Assai (vili) on 2012-11-16 10:09:41, 404 Not Found
** In Assai (vili) on 2013-05-25 14:10:26, 404 Not Found
** In Assai (vili) on 2013-06-24 02:14:33, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 05:14 (EEST)


Arutelu:Ungari Kultuuriselts

Viimane lõik ei kuulu siia. Võib teha "Vaata ka". [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. mai 2010, kell 11:32 (EEST)

Mis tähendab "osalevad aktiivselt"? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. mai 2010, kell 11:32 (EEST)

Kui otsida "uks", siis suunab siia. Oleks vist vaja kirjutada artikkel uks. Adeliine 4. mai 2010, kell 12:36 (EEST)

Tehtud. Andres 4. mai 2010, kell 16:55 (EEST)

Esimesed kolm välislinki ei tööta. --Metsavend 8. veebruar 2013, kell 21:50 (EET)

asendasin selle (http://www.ungariuks.ee), kuna selts on kolinud Facebook'i--Bioneer1 (arutelu) 8. juuli 2014, kell 19:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ungariuks.ee/pohikiri
** In Ungari Kultuuriselts on 2013-06-24 14:01:25, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Ungari Kultuuriselts on 2013-07-07 06:26:13, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 09:26 (EEST)


Arutelu:Poorsus

Miks see hüdroloogia mõistete all on?
Poorsus ei ole ainult kivimitel. Andres 4. mai 2010, kell 18:52 (EEST)

hüdroloogia? - mõni väiksem nire imetakse kivimisse ja jõgi kaob? suwa 21. mai 2010, kell 11:31 (EEST)

Arvan, et [[kivimite poorsus]] peaks olema eraldi artikkel, selle artikkel võiks olla üldmõiste kohta. [[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 21. mai 2010, kell 12:19 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ph.eau.ee/~ehitus/Oppematerjal/Ehitusmaterjalid/Slaidid/Ehitusmaterjalide_omadused.pdf
** In Poorsus on 2013-06-24 12:56:39, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Poorsus on 2013-07-06 19:40:06, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:40 (EEST)


Arutelu:Kopa (täht)

Arvan, et selle tähe nimi on kopa. Andres 4. mai 2010, kell 18:57 (EEST)
Selline nimekuju on igal juhul vale. Andres 4. mai 2010, kell 19:00 (EEST)
Arvan ka, et kopa võiks olla selle tähe eestikeelne nimi, aga pole hetkel võimalust kontrollida. --Metsavend 4. mai 2010, kell 22:53 (EEST)

Palun kontrolli siis selle ja teiste mitteklassikaliste tähtede nimesid. Andres 5. mai 2010, kell 00:56 (EEST)

: Ma ei leidnud neid ühestki eestikeelsest kirjalikust allikast. --Metsavend 7. mai 2010, kell 17:05 (EEST)

:: On sul ettepanekuid? Minu meelest võiks selle tähe nimi küll olla kopa. Kui me ei taha neologisme, siis koppa.  Andres 7. mai 2010, kell 21:17 (EEST)

::: Leidsin nüüd ladina-eesti sõnaraamatust koppa = koppa. Arvan, et võiks siiski kopa jääda. --Metsavend 30. juuli 2010, kell 09:57 (EEST)

:::: Arvan ka, aga võiks ka keelekorraldajate arvamust küsida. Andres 30. juuli 2010, kell 14:35 (EEST)
arhailine täht 'Soo' lingib valele leheküljele

Jah, pärast hiljutist parandust. Aga pole kindel, et see nii jääb. Andres 7. mai 2010, kell 21:17 (EEST)
Mis tähendab "numbrilised teisend"? Andres 10. mai 2010, kell 11:12 (EEST)

Alphabetic-archaic variation=form used mainly to write Greek words
Numeric-modern variation=form used mainly to write Greek numbers
Font supporting all Greek characters, that must be enabled to see them, is available here:
*http://www.code2000.net
89.238.154.112 22. mai 2010, kell 16:08 (EEST)


Arutelu:Tony Beatz

Tähelepanuväärne?--WooteleF 4. mai 2010, kell 20:07 (EEST)

Piiri peal. Midagi justkui oleks. Leidsin ühe intervjuu karjääri algaegadest. Andres 4. mai 2010, kell 22:40 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.clubvision.ee/et/meist/club_vision_djd/dj_tony_beatz
** In Tony Beatz on 2013-06-24 13:51:36, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tony Beatz on 2013-07-07 04:39:38, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:39 (EEST)


Arutelu:John Stuart Mill

Siia tuleb linke, mis peavad silmas bändi.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 4. mai 2010, kell 20:08 (EEST)

Tema "[[A System of Logic]]" (1843) on suurelt jaolt pühendatud teadusfilosoofiale. Falsifikatsiooni küsimust esile tõsta pole minu meelest põhjust. Praegune artikkel vajab muidugi täiendamist. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. august 2010, kell 09:25 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://metalibri.incubadora.fapesp.br/portal/authors/m/john-stuart-mill/utilitarianism/
** In John Stuart Mill on 2013-06-24 11:27:06, Socket Error: 'Name or service not known'
** In John Stuart Mill on 2013-07-06 04:58:00, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:58 (EEST)


Arutelu:21. september

Raudteeliikluse lõppemine paremini vormistada. Andres 4. mai 2010, kell 23:23 (EEST)

*1995 – teede- ja sideministri Kalev Kuke eestvedamisel lõppes regulaarne reisirongiliiklus Riisipere - Haapsalu liinil.
vt ka https://et.wikipedia.org/wiki/Tallinna%E2%80%93Haapsalu_raudtee#cite_ref-3
--WikedKentaur (arutelu) 21. september 2018, kell 16:52 (EEST)
----
"1991 – viidi täide viimane kohtu poolt määratud surmanuhtlus." Millal Rein Oruste hukati, kas 11. septembril 1991 või 21. septembril 1991? Vist ikka 11. septembril. Velirand (arutelu) 6. oktoober 2021, kell 11:32 (EEST)


Arutelu:Marek Talivere

Piiri peal. Andres 5. mai 2010, kell 00:02 (EEST)

Mille poolest ta tähelepanuväärne on? --Oop 18. veebruar 2012, kell 19:25 (EET)

Viimase muudatuse peaks tühistama, sest...
*teisel poolel≠lõpus
*2002. aastast on sobivam kui Alates aastast 2002.
Postituvi (arutelu) 15. aprill 2015, kell 17:33 (EEST)
---------------
Sünniaasta puudub. Kuriuss 8. juuli 2017, kell 16:07 (EEST)


Arutelu:Dokumendi objektimudel

Minu arvates on täpsem tõlge "Dokumendi objektimudel".L. Liikane, M. Kesa. DOM – Arvutisõnastik. Inglisekeelne nimetus Document Object Model tuleneb minu arusaamist mööda ajalooliselt sellest, et brauseris on objekt nimega document ning selle objekti struktuuri DOM-i spetsifikatsioon ka kirjeldab. Ka sõna "objektimudel" läheb nagu rohkem kokku DOM Level 1 spekis antud kirjeldusega: The name "Document Object Model" was chosen because it is an "object model" in the traditional object oriented design sense: documents are modeled using objects, and the model encompasses not only the structure of a document, but also the behavior of a document and the objects of which it is composed.W3C. What is the Document Object Model? – Document Object Model (DOM) Level 1 Specification. 1. oktoober, 1998. Rene 5. mai 2010, kell 01:01 (EEST)

Sul on õigus. --Ker 5. mai 2010, kell 01:13 (EEST)


Arutelu:Püha Anna orden

Püha Anna ordenit ...ja 12 klassis. - mida see tähendab?--WooteleF 5. mai 2010, kell 18:38 (EEST)

Saan aru, Püha Anna ordeniga võis autasustada Teenistusastmete tabeli järgi 1.-12. klassi kuuluvaid isikuid. Artiklis tuleks seda paremini selgitada.--WooteleF 5. mai 2010, kell 18:39 (EEST)
Miks asendati selgem ja täiesti korrektne "III klass" ja "IV klass" saksakeelsete lühenditega?--WooteleF 29. oktoober 2010, kell 18:26 (EEST)

*Ordeni kavaleri staatus oli asutamisel Schleswig-Holstein-Gottorpi hertsogite ning hiljem Vene keisritrooniga seotud Holstein-Gottorp-Romanovite dünastilise autasu.
*Kuni 1797 aastani olid ordeni suurmeitriteks T.K.K. Peeter III ja edasi tema poeg, hertsog Paul  peeti ordenit Venemaal siiski välismaiseks.
*Ordeni aupäevaks määrati 3. veebruar 1797 aasta.
*Alates Veebruarirevolutsioonist jagas Venemaa Ajutine Valitsus teenete eest väliselt sarnaseid kuid juba uue nimega (Püha Anna Orden) teenetemärke. - kas uus nimi väljendus selles, et kasutusele tuli suur o?
Läbisegi on kasutatud mõistet "orden" ja "ordu".--WooteleF 30. oktoober 2010, kell 16:53 (EEST)
Mis siin ikka pärida, tuleb ümber teha või kas või panna toimetamismärkus. Andres 30. oktoober 2010, kell 17:49 (EEST)

Ootan vastust eelkõige anonüümselt muutjalt, kuid ta ei taha reageerida.--WooteleF 30. oktoober 2010, kell 18:07 (EEST)

: Pole mõtet, ära oota... Andres 30. oktoober 2010, kell 20:14 (EEST)

Aga suvel 1979 sai Püha Anna ordeni (II klassi) Felix Kadarik. Piiskop Aleksiuse käest (määrati patriarh Pimeni poolt). Õigeusu kirikus anti seda küll välja. --Juhan121 13. oktoober 2011, kell 14:02 (EEST)

Loogika ütleb, et see teine on siis Vene õigeusu kiriku samanimeline orden. --Numbriga kärumees 13. oktoober 2011, kell 14:13 (EEST) Püha anna nimelisi ordeneid ja teenetemärke võib veel mitu olla, näiteks see: http://ru.wikipedia.org/wiki/%D0%9A%D1%80%D0%B5%D1%81%D1%82_%C2%AB%D0%92%D0%B5%D0%BB%D0%B8%D0%BA%D0%B0%D1%8F_%D0%BA%D0%BD%D1%8F%D0%B3%D0%B8%D0%BD%D1%8F_%D0%90%D0%BD%D0%BD%D0%B0_%D0%9A%D0%B0%D1%88%D0%B8%D0%BD%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F%C2%BB_%28%D0%A2%D0%B2%D0%B5%D1%80%D1%81%D0%BA%D0%B0%D1%8F_%D0%BE%D0%B1%D0%BB%D0%B0%D1%81%D1%82%D1%8C%29  (aga see on üks teine püha Anna) --Numbriga kärumees 13. oktoober 2011, kell 14:22 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://vimpel-v.com/nagrady/nagrady_ros_impery/or_sv_anny.shtml
** In Püha Anna orden on 2013-06-24 13:03:07, 404 Not Found
** In Püha Anna orden on 2013-07-06 20:57:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:58 (EEST)

Meil on märksõnad Püha Anna 1. järgu orden ja Püha Anna 2. järgu orden. Võiks ehk siia suunata?--Bioneer1 (arutelu) 10. detsember 2014, kell 17:03 (EET)


Kasutaja arutelu:Ištari lõvi

Tere tulemast Vikipeediasse! Kes, on selle pildi autor ja millistel tingimustel ta lubab seda pilti kasutada?--WooteleF 5. mai 2010, kell 21:54 (EEST)

Palun lisa eelmainitu ja pildi Leib.jpg juurde allikas (või autor) ja sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 5. mai 2010, kell 23:51 (EEST)
Pildid on saadud Harald Leppiksoni poja ning pärija Allan Leppiksoni käest ja avaldatud tema loal; mingit litsentsi neil ei ole ega saagi olla, see aga ei väära nende avaldamise luba.

Litsentsiga määratakse kasutamise tingimused. Peab olema selge millistel tingimustel on lubatud pilte kasutada. Litsentsimärgised on selle lihtsustamiseks.--WooteleF 6. mai 2010, kell 00:06 (EEST)
Oskate äkki soovitada, milline litsents siis antud olukorras sobib (autoriõiguste valdaja luba on tegelikult olemas)? Oleksin tänulik, sest kasutusjuhendis toodud litsentsikirjeldused on täiesti arusaamatud.
Seda tuleb küsida varaliste õiguste valdajalt, antud juhul siis Allan Leppiksonilt.
*Näiteks lubada neid üksnes Vikipeedia tarbeks. Sellistel tingimustel lubatakse pilte siia erandjuhul (vaata Vikipeedia:Mittevaba sisu kriteeriumid), aga kuna Harald Leppikson oli tõesti väljapaistev fotograaf, siis tema loomingu iseloomustamiseks on meil lubatud erand teha.
*Lubada neid ka mujal kasutada, säilitas siiski teatud õigused pildile. Selleks sobivad hästi Creative Commonsi litsentsid (näiteks cc-by-sa-3.0 või cc-by-3.0)
*Lubab neid igal pool, ilma mingite tingimusteta kasutada.
Küsige Allan Leppiksoni käest järgi ja küll me siis sobivad litsentsid või märgistused leiame.--WooteleF 6. mai 2010, kell 00:26 (EEST)
Muide, esimesel pildil (Harald Leppiksoni portreel) on endiselt autor märkimata.--WooteleF 6. mai 2010, kell 00:27 (EEST)
Aitäh, lisasin fotodele märkuse, et tegu on mittevaba sisuga ja kasutamiseks vaid Vikipeedias. Esimese foto autori täpsustan homse päeva jooksul.

Kas [[:Pilt:Nikolai Nyländeri foto Memento mori.jpg|selle]] pildi avaldamiseks on luba olemas?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 13. mai 2010, kell 21:27 (EEST)

Tere! Vikipeedia sisu peaks olema reeglina vaba, s.t seda võib kasutada igaüks mis tahes eesmärgil. Wikimedia litsentsipõhimõtted võimaldavad kaaluda mittevaba sisu kasutust, kui autoriõiguse erand võimaldab kasutust luba küsimata. Kui kasutada Vikipeedias fotosid loa alusel, siis tuleks küsida siiski luba vabaks kasutuseks. Kui autori pärija on nõus avaldama järgmisi fotosid kindla vaba litsentsi tingimustel (nt CC BY-SA 3.0), siis palun edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles ta seda kinnitab.
* :Fail:Harald Leppikson.jpg
* :Fail:Leib.jpg
--Pikne 5. detsember 2019, kell 18:26 (EET)