Arutelu:Karmen Joller

Tsitaat; "Karmen Joller on ühiskonnas laiemalt tuntud aktiivse teaduspõhise meditsiini propageerija ja väärinfo ümberlükkajana."
Mina mäletan teda koroonapandeemia ajast ühe aktiivsema väärinfo levitajana, kes propageeris nii mittetoimivate maskide kasutamist kui ka rahva tervise eksperimentaalsete vaktsiinidega süstida laskmisega ohustamist. Ei meenu ühtki korda, kui ta oleks korronapandeemia ajal propageerinud teaduspõhist meditsiini, ikka üksnes kommertsiaalset rämpsvaktsiini propageeris ta kõik see aeg. 176.46.19.219 10. aprill 2023, kell 14:58 (EEST)

Lause järel on viide intervjuule Jolleriga, kus vastavat väidet ei esine. Seega kui paremat allikat ei leita, siis võib selle lause eemaldada. Aga millised usaldusväärsed allikad räägivad, kuidas Joller on väärinfot levitanud ja rahva tervist vaktsiinidega ohustanud? --Minnekon (arutelu) 10. aprill 2023, kell 16:55 (EEST)

:Peavoolumeedia on Jolleri valeväiteid täis. Kes tahab, see leiab. Võtame näiteks https://tervis.postimees.ee/6887514/perearst-joller-koroonaviirus-meenutab-grippi

:"Uudise valguses, et kaitsemaskid on apteekidest ja ehituspoodidest koroonaviiruse hirmus otsa saanud, ütleb perearst Karmen Joller, et tõeliseks murekohaks on meil hoopis gripp."

:"Joller tuletab meelde mõned faktid igapäevaelust:

:* Ülemiste hingamisteede ägedaid viirusinfektsioone põhjustavad rohkem kui 100 erinevat viirust. Mitte ühegi vastu neist pole ravi ja pole vajagi: meie keha saab hakkama.

:* Gripp tapab ainuüksi Eestis 50-100 inimest aastas. Erinevalt koroonaviirusest on gripivaktsiin olemas."

:Võrdluseks ametlik, teaduspõhine gripisurmade statistika *(vali surmapõhjuseks gripp, J10-J11):

:Jolleri enda imestus, et kuhu kadus gripp:

:ja tema enda väide gripi ravi olemasolu kohta:

:Veel:

:"Palun mõistke, et maskid on ühed suurimad nakkusallikad!

:«Tatilappide» valesti kandmine on kordades ohtlikum kui mittekandmine!"

:vs

:"Rahvarohketes kohtades võiks juba maski kanda"

:vs https://www.youtube.com/watch?v=zviCtcZjN-I

:Maskid on meditsiiniasutusteski viiruse leviku tõkestamisel kasutud.

:jne, jne. 176.46.19.219 10. aprill 2023, kell 23:08 (EEST)

::Võtsin probleemse lause artiklist välja, kuna toodud allikas seda väidet ei sisalda. Igaks juhuks märgin siinkohal ära, et Vikipeedia roll on usaldusväärsetes allikates öeldu vahendamine ja me ei tohi siin hakata oma järeldusi tegema ja selle alusel midagi kirja panna või panemata jätta. See tähendab, et Jollerist kui väärinfo ümberlükkajast või levitajast saame ja peame kirjutama just niipalju, kui allikad enam-vähem otsesõnu teda sel moel kirjeldavad. Me võime oma isiklikuks tarbeks sõnavõtte ja statistikaid võrrelda ja omi järeldusi teha (muide minu järeldused natuke erinevad sinu omadest), aga need ei sobi Vikipeedias avaldamiseks. Põhimõtteliselt on meie roll kindlaks teha teemast rääkivad usaldusväärsed allikad ja nende sõnum võimalikult neutraalselt edasi anda. --Minnekon (arutelu) 11. aprill 2023, kell 19:51 (EEST)

:::Erinevalt poliitpropagandistist, kes koostas esialgse kiidukõne teksti, ei soovinudki ma artiklit oma vaadetega täiendada, vaid et alusetu poliitpropaganda välja roogitaks. Tänan, et see tehtud sai, aga manitsused minu suunas on täiesti põhjendamatud!

:::Mis puutub Vikipeediasse, siis neutraalsusega pole sellel ammu pistmist. Vikipeedia on muudetud liberastlik-globalistlike vaadete propagandavahendiks, kus mustatakse selliste vaadete oponente ja haibitakse liberastlik-globalistliku maailmapildi promojaid. 176.46.19.219 13. aprill 2023, kell 03:14 (EEST)

:::: :D - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. aprill 2023, kell 11:18 (EEST)

::::Kirjeldasin igaks juhuks seda Vikipeedia toimimispõhimõtet, kuna olid eelnevalt avaldanud oma isiklikku arvamust Jolleri sõnavõttude suhtes (milleks rangelt võttes ka aruteluleht pole sobiv koht) ja tegemist on printsiibiga, millega Vikipeedia lugejad ja kasutajad tihti pole kursis. See võib jälle mainitsusena tundada, aga pean nüüd lisama, et kellegi kutsumine poliitpropagandistiks ilma vastavaid kindlaid tõendeid esitamata mõjub solvanguna, aga keegi ei peaks solvatud saama Vikipeediasse kaastöö tegemise eest.  Neutraalsus on Vikipeedia aluspõhimõte ja eesmärk. Seega kui keegi leiab artikli, kus tundub, et neutraalset vaatepunkti eiratakse ja midagi/kedagi on usaldusväärsete allikatega võrreldes ebatäpselt või ebaproportsionaalselt kirjeldatud (nt mustates või haipides), siis on sellest teada andmine väga oodatud. --Minnekon (arutelu) 13. aprill 2023, kell 11:34 (EEST)

:::::Palun usaldusväärsetest allikatest tõendeid selle väite kohta, et "kellegi kutsumine poliitpropagandistiks ilma vastavaid kindlaid tõendeid esitamata mõjub solvanguna", et saaksin aru, mida siin mõeldakse Vikipeedia arutelu lehel isikliku arvamuse väljendamise mittesobivuse all. Äkki see väide pole ka usaldusväärsete allikate põhjal koostatud, vaid sinu isiklik arvamus? Miks ei või see väide mõjuda kiitusena, tublile poliitpropagandistile ei tohiks ju olla solvav, kui teda poliitpropagandistiks nimetatakse. Bussijuhti ikka tohib bussijuhiks nimetada, või on see ka solvav? 176.46.19.219 20. aprill 2023, kell 23:42 (EEST)

::::::Su tekst on väga segane ja arusaamatu, proovi uuesti. --LeeMarx (arutelu) 20. aprill 2023, kell 23:52 (EEST)

:::::::See palve polnud mõeldud sinule. Sa ei peagi kõigest aru saama! 176.46.19.219 21. aprill 2023, kell 23:01 (EEST)

::::::Arutelulehe funktsiooni kohta on kirjutatud siin. Muuhulgas: "Arutelulehe eesmärk on artiklit paremaks muuta. Aruteluleht ei ole turuplats või netikommentaarium, kus kasutajad saavad vaielda oma isiklike seisukohtade õigsuse üle. Eesmärk on autoriteetsetest allikatest pärit erinevate seisukohtade neutraalne kajastamine, nii arutelus kui artiklis." Artiklit täiendanud isiku poliitpropagandistiks kutsumine mõjub solvavalt, sest osutati (seni) alusetult, et täienduste eesmärk oli lugejatele neutraalse info pakkumise asemel kasutada Vikipeediat oma poliitiliste vaadete kasuks propaganda tegemiseks, mis pole Vikipeedias lubatud ja mida peetakse ka üldiselt taunitavaks käitumiseks. Võib guugeldada, kui sageli räägitakse propagandast ja propagandistist positiivses võtmes ja kui palju negatiivses, aga võib ka lihtsalt vaadata ülal kirjutatut, kus sooviti, et siit artiklist poliitpropaganda välja roogitaks. --Minnekon (arutelu) 21. aprill 2023, kell 09:45 (EEST)

:::::::Mulle pole vaja seletada arutelehekülje funktsioone. Võimalik, et olen Wikipediat täiendanud kauem kui sina.

:::::::Ma lihtsalt juhtisin tähelepanu propagandistlikele väidetele artiklis, mis pealegi kas pole kinnitatud viidatud allikatega või on vastuolus muudes allikates avaldatud infoga.

:::::::Sama hästi kui teadusliku meditsiini propageerimise mainimine, sobiks artiklisse ka väide, et Karmen Joller nimetas SARS-2 pandeemia alguses, kui valitses näomaskide puudus, neid kaitsevahendeid tatilappideks ja nende kandmispraktikat maskita olekust ohtlikumaks, samas kui pärast riigi poolt maskivaru olulisemalt kallima hinna eest soetatud maskidega taastamist ja maskikandmine kohustuslikuks tegemist, on ta teinud maskikandmise vastaste suhtes kritiseerivaid avaldusi ja soovitanud maski kanda, kuigi muu maailma kogemus näitas, et isegi riikides, nagu Jaapan ja Hiina, kus maskikandmise tava on viirustehooajal aastaid levinud ja kodanikud järgisid väga korrekselt maskikandmise nõudeid, oli nakatumistase sellele vaatamata kõrge.

:::::::Ka see väide, mis näitab Jolleri TEGELIKKU suhtumist teaduspõhisesse meditsiini, on kenasti allikatega tõendatav. 176.46.19.219 23. aprill 2023, kell 08:01 (EEST)

:::::::: Minu arvates võiks artiklis küll Jolleri seisukohavõtte konkreetselt refereerida (see oleks informatiivsem kui mingi abstraktne kokkuvõte või hinnang), aga järeldustega tuleb olla ettevaatlik. Sa justkui vihjad, et tema tegevus oli ebaaus, aga see ei ole minu meelest niisuguste argumentidega piisavalt tõendatud. On ju võimalik, et Joller muutis oma arvamust, tuginedes mingitele uuematele uurimustele või mingite teadlaste seisukohale. Peale selle, põhjuslike seaduste kindlaks tegemine on ka teadlastele keeruline, seetõttu ei pruugi lihtsad argumendid olla piisavalt tugevad.

:::::::: Palun hoidu teravatest märkustest Vikipeedia kaastööliste pihta. Võid ju lihtsalt asjalikult diskuteerida. Kuigi Sa ei ole mind isiklikult rünnanud, tunnen pinget, mis raskendab Vikipeediasse panuse andmist. Märkuste toon ei ole lihtsalt viisakuse küsimus, see mõjutab Vikipeedia mahtu ja kvaliteeti. --Andres (arutelu) 23. aprill 2023, kell 08:40 (EEST)

:::::::::Mina ei taha anda hinnanguid. Ma tahan anda pilti, mida inimene TEGELIKULT oma tegudega on näidanud. Las igaüks hindab neid tegusid ise. Minu arust on kellegi meelevaldne hinnang, et Joller propageerib teaduslikku meditsiini ja võitleb väärinfoga. Minu hinnang on, et ta propageerib mõningaid meditsiinialaseid seisukohti ja teatud ravimitootjate toodangut, kuid ma ei soovi oma hinnangut artiklisse. Ma soovin lihtsalt, et artiklis ei oleks ka teiste meelevaldseid hinnanguid, kui need lähevad vastuollu Jolleri reaalse tegevusega.

:::::::::Poliitikute puhul kipuvad sõnad ja teod sageli lahku minema, mina eelistan inimesi kirjaldada nende tegude järgi, mitte lubaduste ja ilukõnede järgi. 176.46.19.219 23. aprill 2023, kell 08:55 (EEST)

::::::::::: Jah, ma pooldaksin seda, kui artikli alguses oldaks ettevaatlikum ning artikli sees kirjeldataks tema tegevust konkreetsemalt. --Andres (arutelu) 23. aprill 2023, kell 09:47 (EEST)

::::::::::::Olen nõus, et artiklis leidub probleemseid kohti ja see võiks täpsemini allikates öeldut kajastada. Nt et "X on teda kirjeldanud teaduspõhise meditsiini propageerijana" (kui nii ütlev allikas eksisteerib). Millega ma ei saa nõus olla, on artikli sisu muutmine lähtudes meie isiklikust hinnangust Jolleri tegevusele - olgu see siis uute väidete lisamine, teatud väitele ebaproportsionaalse kaalu andmine või olemasolevate väidete eemaldamine. Eemaldamise põhjus saab olla, et allikas tegelikult nii ei ütle, allikas pole autoriteetne, öeldu on pisidetail vms, mitte et mõni meist pole väite sisuga nõus. Vikipeedia aluspõhimõtetest: "All articles must strive for verifiable accuracy, citing reliable, authoritative sources, especially when the topic is controversial or is about a living person. Editors' personal experiences, interpretations, or opinions do not belong on Wikipedia." ja "Articles must not contain any new analysis or synthesis of published material that serves to reach or imply a conclusion not clearly stated by the sources themselves... If one reliable source says A and another reliable source says B, do not join A and B together to imply a conclusion C not mentioned by either of the sources." Ma mõistan rahulolematust, kui isiklik seisukoht teatud teemast on erinev, aga sellised on Vikipeedia (nagu üldiselt igasuguse entsüklopeedia) koostamise põhimõtted. Ja need on kokkuvõttes möödapääsmatud ja head põhimõtted. Misiganes (nt Jolleri tegevust või kasvõi planeet Maa kuju puudutava) väite kohta võib leiduda nii keegi, kes on veendunud selle tõesuses, kui keegi, kes on veendunud selle ekslikkuses, ning nii ei saa juba puht praktilises mõttes entsüklopeediat teha. Need arvamused tuleb avaldada ja nende üle argumenteerida sobivates kohtades väljaspool Vikipeediast. Hiljem saab Vikipeedia neist siis välja sõeluda ja siin avaldada need, mille puhul on alust uskuda, et arvaja ja/või arvamuse toimetaja on sõltumatu, neutraalne ja teemas asjatundlik. Nii saavutame tulemuse, mis kõige tõenäolisemalt on tegelikkusele lähim.--Minnekon (arutelu) 23. aprill 2023, kell 12:31 (EEST)
See, et miski mõjub solvanguna ja et keegi ei peaks solvatud saama, ongi isiklik arvamus, mida tohib arutelulehel avaldada. Aga samas, ei saa ka nii võtta, et oma arvamust ei tohi avaldada, sest selle peale võib keegi solvuda. --Andres (arutelu) 21. aprill 2023, kell 03:39 (EEST)
Minu näen siin kahte raskust. On ju üldteada, et Karmen Joller on meedias esinemise tõttu tuntuks saanud perearst. See on oluline info, aga ma pole kindel, kas me seda tõendada saame. Teine raskus on see, et Karmen Jolleri tegevuse kirjeldus, mis on ühtlasi hinnang, oleneb hindaja vaadetest. see, mida keegi peab väärinfoks, sõltub tema vaadetest. On erinevaid vaateid, aga ühtesid vaateid leiab meediast rohkem kui teisi. Kas seetõttu ühed vaated on usaldusväärsemad kui teised? Igatahes tundub kindel, et Joller võttis seoses Covidiga korduvalt sõna. Aga kas seda saab tõendada? Kui keegi teine seda on öelnud, siis on see tõendatud?  Aga kui viidata neile sõnavõttudele, siis see pole tõend?  --Andres (arutelu) 21. aprill 2023, kell 02:47 (EEST)
Vaadake näiteks kuuendat viidet. No ei ole seal seda väidetud, mis siin öeldakse. See on lihtsalt üks Jolleri sõnavõtt. Pealegi pole seal sõnagi "ebaravist".
Meil ei ole artiklit teaduspõhise meditsiini kohta. Pole selge, mida see tähendab. --Andres (arutelu) 21. aprill 2023, kell 02:58 (EEST)

Kui "teaduspõhine" tähendab 'teadustööl põhinev', siis see ei välista, et see on ühtlasi väär. Teaduslikud väited võidakse ümber lükata ja nendel põhinevad soovitused võivad osutuda ebamõistlikeks. Ja teadlaste seas on ka lahkarvamusi, ka Covidi teemal olid need kogu aeg. Ei aita ajalehele viitamine ega isegi teadlaste arvamusele viitamine. Väärinfoga võib ikka tegu olla. Andres (arutelu) 21. aprill 2023, kell 03:45 (EEST)
Igatahes on selge, et teaduslikud uurimused sisaldavad väärinfot. Järelikult on olemas ka teaduspõhine väärinfo. Ja see on muidugi originaaluurimus, aga arutelulehel on originaaluurimus vältimatu.
Ja ma väidan ka, et kui originaaluurimuse keeldu täielikult järgida, siis on Vikipeedia kirjutamine võimatu. Ja kui te ütlete, et tuleb vaadata, kuidas originaaluurimus on  defineeritud, siis ma ütleksin, et niisugune defineerimine teeb meie enda jaoks ka asja segaseks. Pigem tuleks tunnistada, et me ei järgi seda printsiipi täielikult, vaid mõistlikkuse piires. Meil tuleb igal juhul tugineda oma otsustusvõimele. Töö kollektiivsus leevendab otsustuste subjektiivsust. Peale selle, see printsiip on vastuolus autoriõiguste järgimise printsiibiga. Igasugune ümbersõnastamine, refereerimine ja tõlgendamine on originaaluurimuslik. Jällegi, tuginemine usaldusväärsetele allikatele nõuab otsustusvõimet. Ja see ei tähenda, et me peaksime tõetaotluse kõrvale jätma. Siin aitab ka kollektiivsus. Minu meelest hinnangutesse ja sõnastustesse ei saa suhtuda samamoodi nagu faktiväidetesse. Ja ka erapooletus on tegelikult saavutamatu, eriti üksikisiku puhul. Jah, võib püüda olla erapooletu, aga see ei tähenda, et see tingimata õnnestub. Koos õnnestub see paremini. Aga kui jätta teatud vaadete pooldajad Vikipeedia tegemisest välja, siis see pigem vähendab erapooletuse võimalust. Noh, näiteks vaevalt et me käsitleme Eesti ja Venemaa suhteid või Ukraina sõda erapooletult. Tahes-tahtmata kipub ühiskonnas või "peavoolumeedias" parajasti valitsev arvamus ka Vikipeedias valitsema, isegi kui ükski autor ei taha erapoolik olla. Mulle tundub, et nendel kriitikutel on õigus, kes leiavad Vikipeediast süstemaatilist kallutatust. Praegused menetlused ei taga niisugust erapooletust, usaldusväärsemateks kiputaksegi pidama neid väljaandeid, mis järgivad valitsevaid arvamusi, teised kipuvad olema vähem professionaalsed või siis halva kuulsusega just sellepärast, et seal on valitsevatest vaadetest hälbivaid arvamusi, mistõttu neid tajutakse erapoolikutena. Kuid ka soliidsemad väljaanded on erapoolikud just oma mõõdukuse tõttu. --Andres (arutelu) 21. aprill 2023, kell 03:39 (EEST)
Ma saan Jollerist nii aru, et tema väited põhinesid tema üldistel teadmistel ning nendel teadmistel teaduse tulemustest, mis tal oli õnnestunud hankida. Tegu oli tema kui arsti (mitte teadlase!) informeeritud arvamusega. See iseenesest ei taga, et tal alati õigus oli. (Nagu ta ise ütleb, tuleb uute uuringute valduses vajaduse korral seisukohti muuta.) Aga see ei anna minu meelest iseenesest alust teda rünnata. --Andres (arutelu) 21. aprill 2023, kell 03:52 (EEST)

Paistab tõesti, et siin artiklis on tehtud ebakorrektseid üldistusi või isegi väidetud asju, mida allikates ei öelda. Jah, originaaluurimuse keeld Vikipeedias kehtib mõistlikkuse piirides ning on toiminguid, kus see on paratamatu, ja toiminguid, kus seda pole vaja. Minu meelest nii ongi seda siiani mõistetud, seega ma ei saa aru, kuidas praegune definitsioon asja segasemaks teeb. Samuti ei saa ma aru, mida sa mõtlesid teatud vaadete pooldajate Vikipeedia tegemisest välja jätmisega. Kes, keda, kus ja kuidas on millisest artiklit paremaks tegevast tegevusest välja jätnud? Miks praegused menetlused ei taga erapooletust? Kui kriitikud (millised?) leiavad Vikipeediast süstemaatilist kallutatust, siis mis takistab meil seda sama leidmast ja arvesse võtmast? Kui keegi Vikipeedia toimetaja lahterdab meediaväljaandeid rohkem või vähem usaldusväärseks selle põhjal, kuivõrd nad sisaldavaid valitsevaid (ehk ühiskonnas populaarseid?) arvamusi, siis on see konkreetse toimetaja viga, mis tuleb vajadusel parandada, mitte Vikipeedia reeglite viga, mis taolist usaldusväärsuse kriteeriumit ette ei näegi. --Minnekon (arutelu) 21. aprill 2023, kell 16:35 (EEST)

::: Segaseks teeb asja minu meelest see, kui mingi printsiibi kasutamise kohta antakse konkreetsemaid juhiseid ja siis öeldakse, et need juhised ongi printsiip ise. Ükskõik milline kitsendav definitsioon teeb seda. Tegelikult on ju Vikipeedias näiteks väga palju originaaluurimust, teisiti ei saakski olla. Originaaluurimusest hakatakse rääkima alles siis, kui tekib kahtlus, et keegi esitab oma isiklikku teooriat.

::: Ma ütlesin "kui jätta". Ma ei väida, et on välja jäetud. Küll aga juhtub nii, et lihtsalt jäävad välja, nagu meil näiteks Venemaa ametliku ideoloogia pooldajad.

::: Ma ju selgitasin, miks praegused menetlused ei taga erapooletust. Tahes-tahtmata tekib kallutatus valitsevate arvamuste suunas, see tuleneb kas või sellest, et levinumaid arvamusi kipuvad esitama teiste kriteeriumide põhjal usaldatavamad allikad. Valitsev ideoloogia mõjutab ka Vikipeediat, ükskõik milline see ideoloogia ka ei oleks. Sellega vastuolus olevad arvamused tunduvad Vikipeedia tegijatele erapoolikumad kui sellega kooskõlas olevad arvamused. Näiteks meile ju tundub, et arvamused, mille järgi Eesti ei peaks iseseisev olema, on erapoolikud, arvamus, et peaks, aga mitte. Pooldajate arv ei tee mingit arvamust vähem erapoolikuks. Või noh, näiteks see seisukoht, et praegune Eesti riik on sama mis ennesõjaaegne, on ju ka arvamus, millega näiteks Venemaa ei nõustu. Rahvusvahelise õiguse seisukohast ongi see vaieldav küsimus. Iseasi on riikide poliitilised otsused. Või siis näiteks arvamus, et demokraatia on hea ja autokraatia on halb. Meil lihtsalt pole siin inimesi, kellel oleks teistsugune arvamus, seetõttu kollektiivsus siin erapooletuse vastu ei aita. Aga näiteks kui rääkida suhtumisest Konstantin Pätsi tegevusse, siis on küll meil üks tegija, kellel on arvamus, mis erineb valitsevast arvamusest. Me peame tema arvamust lihtsalt erapoolikuks, aga vaevalt see oluliselt erapoolikum on kui teiste oma. Me ju ei järgi ainult fakte, vaid võtame üle ka valitseva tõlgenduse seal, kus küsimus on vaieldav. Ajaloolastel on ka oma arvamused, mis ei pruugi kokku langeda.

::: Selles artiklis siin võib ka juhtuda, et me läheme lihtsalt valitseva seisukohaga kaasa erapooletuse kahjuks.

::: No ma ei tea, kas Sa ei ole kuulnud, et Vikipeediat peetakse vasakule poole kaldu olevaks? See käib küll rohkem inglise viki kohta, aga küllap see mõjub siia ka. Ma arvan küll, et see kallutatus tuleb ka allikate valiku põhimõtetest. Need põhimõtted pole küll nii mõeldud, aga ma usun küll, et need soosivad kallutatust valitsevate arvamuste poole. Numbriga kasutaja nimetas siin valitsevat seisukohta liberastlik-globalistlikuks. Ma ei taha küll üldse õigustada tema ründavat ja solvanguid sisaldavat kõnemaneeri ja tunnustan Sinu vaoshoitust. Aga probleemid, mis ta tõstatas, on tõesti olemas. Peaksime minu meelestki olema täpsed väljendite valikul. Ja ma ei näe kuidagi, et viitamine siin erapooletust ja tõesust tagaks. Tahes-tahtmata on tarvis analüütilist originaaluurimust, et mitte sisse jätta erapoolikuid, halvasti tõendatud ja ebaselgelt sõnastatud väiteid. Me ei pea seisukohta võtma vaidlusalustes küsimustes, vaid võime olla väidetega tagasihoidlikumad. Ja keegi ei pea asja üksi otsustama, saab ju mitmekesi asjaga tegelda.  :::: Üldiselt. Kui on teada, et mingid väited on vaidluse all, siis minu meelest ei saa sellest lihtsat mööda minna, see oleks erapoolik. Seda sõltumata sellest, kas oponendid on teadlased või vandenõuteoreetikud.

::: Ma arvangi, et me saaksimegi rohkem tähelepanu pöörata alternatiivsetele vaadetele. --Andres (arutelu) 21. aprill 2023, kell 20:27 (EEST)

::::Kui sa ütled, et ühiskonnas on teatud seisukohad rohkem levinud ja ka erapooletu olla püüdev inimene ei saa alati oma eelarvamustest täielikult vabaneda ning seetõttu võivad ka muidu usaldusväärsete isikute seisukohad üldpildis veidi selle levinuma seisukoha suunas kalduda, siis sellega olen nõus. Ehkki kui see jääb niivõrd kaudsele ja "võib-olla" tasandile ning nii märkamatuks, et teatud konkreetse juhtumi korral sellise efekti esinemist näidata pole võimalik, siis ei tohiks eeldada, et seisukohad ongi teatud suunas märkimisväärselt kiivas. Kui sa ütled, et probleem esineb eriti just muidu usaldusväärsete allikatega, siis ma ei nõustu. Vastupidi, usaldusväärsed allikad on need, mis tunnevad teemat paremini kui keskmine ühiskonnaliige ja nad üritavad oma võimalikku kallutatust vähendada. Eesti riikliku järjepidevuse näitel oleks usaldusväärseteks allikateks rahvusvahelise õiguse spetsialistid, kelle seisukoht - nagu sa välja tõid - erineb ühiskonnas levinud seisukohast. Aga kui võtta kogum nö ebausaldusväärseid allikaid, siis just need kajastaks ühiskonnas valitsevat seisukohta.

::::Kui sa ütled, et vikipedistide seas on paratamatult teatud seisukohtade pooldajaid rohkem kui teiste omi, see võib mõjutada toimetamistööd ja selles osas tuleks Vikipeedias tegutsedes silmad lahti hoida, siis sellega olen nõus. Aga jällegi, see on oletus, mis ei pruugi igal konkreetsel juhul tõele vastata või on selle mõju väike. Teatud vikipedistide kogum ei pruugi olla läbilõige ühiskonnast ja toimetajatel on võimalik (ja kohustus) eristada oma isiklikku arvamust allikate arvamusest. Kui keegi mõnikord ei märka seda eristada, siis saavad teised sellele tähelepanu juhtida. Mida rohkem erinevate eelarvamustega, aga konstruktiivseid toimetajaid, seda parem, aga ei tohiks a priori eeldada, et ilma Venemaa riikliku poliitika pooldaja kaastööta sündinud artiklid on märkimisväärselt või üldse kallutatud. Toodud näited seisukohtadest, mida me väidetavalt vikipedistidena ilma küllaldase kriitikameeleta erapooletuteks peame, on spekulatiivsed ja mina vähemalt enda puhul sellist suhtumist omaks ei võta.

::::Olen näinud igasugu etteheiteid Vikipeedia kallutatusest sinna või tänna, aga tavaliselt pole nendega midagi peale hakata, sest etteheiteid kiputakse esitatama ilma asjakohaste tõenditeta ja tohutute loogikahüpetega, a la "tõend: mulle tundub, et Vikipeedia artiklis on viga -> järeldus: kogu Vikipeedia sisu on mulle mittemeeldiva vaate esindajate infooperatsiooni tulemusel kallutatud". Ise pole ma siin sotsiaaltoetuste tõstmise kasulikkuse süstemaatilist ja ebaproportsionaalset esiletoomist märganud ja ma ei tea, et eestikeelsete inimeste seas valitseks vasakpoolne maailmavaade, aga kui keegi teine on märganud, siis ma muidugi toetan sellest teadaandmist ja probleemi lahendamist. --Minnekon (arutelu) 23. aprill 2023, kell 16:58 (EEST)

::::: Mul on hea meel, et Sa said enam-vähem aru, mida ma öelda tahtsin. Vastan hiljem põhjalikumalt. --Andres (arutelu) 23. aprill 2023, kell 19:46 (EEST)

:Tore, et minu tähelepanujuhtimisest oli kasu ja originaaluuringuna käsitletavad väited vähemalt osaliselt eemaldati. Teaduspõhise meditsiini propageerijana reklaamitakse teda siiski endiselt, kuigi mis teaduspõhisust saab olla maskide põua ajal rahva maskinõudluse vähendamiseks maske kasututeks ja isegi maskita olekuga võrreldes kandmisel ohtlikumateks tatilappideks nimetamisel, kuid hiljem, kui maskikandmine riigi poolt kohustuslikuks tehti, siis maskinõudele kaasakiitmisel, või uue ja väheuuritud SARSiviiruse pandeemia alguses gripist vähemohtlikuks rääkimine, samas kui oli juba teada, kui massiliselt see uus viirus Wuhanis, Iraanis ja Itaalias inimesi hauda oli viinud? Minule tundub see konjuktuurse propagandana, mitte teaduspõhise meditsiini propageerimisena. Teaduspõhised uuringud on veenvalt näidanud, et meditsiinilised näomaskid lasevad ka õigesti kasutamisel läbi olulise osa õhus hõljuvatest viiruseosakestest ning et nende maskide kandmisega ei õnnestu isegi professionaalsete meditsiinitöötajate seas viiruse levikut oluliselt piirata. Teaduspõhine statistika on näidanud, et SARS2 on vähemalt minu eluajal olnud gripist palju ohtlikum ja surmavam viirus. Minu arvates on neutraalne termin Karmen Jolleri meediategevuse kohta - tuntud kõneisik meditsiiniteemadel. 176.46.19.219 21. aprill 2023, kell 19:16 (EEST)

::Ta on üldtuntud kui teaduspõhise meditsiini propageerija. Ei näe põhjust selle kirjelduse muutmiseks. PS: panin mõned viited sinna erinevatele neutraalsetele allikatele. --LeeMarx (arutelu) 21. aprill 2023, kell 20:09 (EEST)

::: Noh, aga millist allikat me saame pidada neutraalseks? Siin on ühe poliitiku ja kolme ajakirjaniku arvamus? --Andres (arutelu) 21. aprill 2023, kell 21:00 (EEST)

:::: Siis võib küsida ka, et mida üldse tähendab sõna "neutraalne"? --LeeMarx (arutelu) 22. aprill 2023, kell 01:37 (EEST)

::::: Jah, võib küll. Kuidas üldse saab arvamust pidada neutraalseks? --Andres (arutelu) 22. aprill 2023, kell 21:03 (EEST)
Ma arvan, et alustada tuleks sellest, et kirjutada erapooletud artiklid maskide ja koroonavaktsiinide kohta. --Andres (arutelu) 23. aprill 2023, kell 09:47 (EEST)
----
Oma silmapaistva ühiskondliku tegevuse tõttu on Joller mitmel korral langenud ka ebaravi propageerijate rünnakute alla.

Selline väide on hinnanguline ja tõendamata. Et rünnakud on põhjustanud silmapaistev ühiskondlik tegevus ja et ründajad on olnud ebaravi propageerijad. --Andres (arutelu) 23. aprill 2023, kell 10:52 (EEST)

:Aitäh, Andres! Täpselt sama moodi näen asja ka mina, ja sellelaadsete ühekülgsete hinnangute rohkuse tõttu, mis kipuvad olema teatud poliitilisi või maailmavaadet propageerivad, peangi Vikipeediat kallutatuks. Ma kujutan ette, et silmapaistva ühiskondliku tegevuse tõttu on rünnatud ka opositsioonierakondade liikmeid, kuid miskipärast nendest rääkivate artiklite puhul selliseid rünnatavat heroiseerivaid ja ründajaid halvustavaid epiteete ei kasutata. Selline lähenemine ei ole neutraalne, vaid poliitiliselt kallutatud. Kui mõni isiku vastane rünnak omab vikipeedilist talletusväärtust, tuleks sellest rünnakust rääkida faktipõhiselt - millal see toimus, kes oli ründaja, mis viisil rünnati, mis olid rünnaku tagajärjed jms. 176.46.19.219 24. aprill 2023, kell 09:26 (EEST)

:::Eestikeelses Vikipeedias on üle 200 000 artikli. Öelda, et 1, 10 või isegi 100 artikli pärast oleks Vikipeedia üldiselt kallutatud, on ebaõiglane kõigi ülejäänud artiklite suhtes. Ka pole kõik kallutatused ühesugused. Väide, et artiklisse vastavad laused lisanud isikut motiveeris poliitiline kallutatus ja Jolleri kuulumine koalitsioonierakonda, on tõendamata. Kui ta oleks taolisi rünnakuid kirjeldanud paljudes poliitikute artiklites ja antud hinnangud järjepidevalt erineks sõltuvalt poliitiku erakondlikust kuuluvusest, siis ma nõustuks sinuga. Aga Jolleri artikli täiendaja pole Vikipeedias ühegi teise inimese või muu teema kohta mitte midagi kirjutanud  - seega pole võimalik teha järeldusi tema suhtumise kohta eri erakondadesse või koalitsiooni/opositsiooni kuulumisse. Teame ainult niipalju, et see isik tuli Vikipeediasse ja tegi mõned muudatused, mis osaliselt on küll probleemsed ja millega tuleb tegeleda, aga mis algaja puhul on ka mõistetav. Inimestel on õigus Vikipediasse kaastööd teha viisakas ja konstruktiivses atmosfääris. Ma soovin, et järgitaks põhimõtet: "Ole heatahtlik! Eelda, et kaastoimetajatel on head kavatsused. Püüa näha arutelupartneris mõtlevat, ratsionaalset inimest, kes tahab Vikipeediasse oma panuse anda – kui Sul just ei ole kindlaid ja objektiivseid tõendeid vastupidise kohta. Tõendiks ei ole Sinu arvamuse erinemine tema omast." --Minnekon (arutelu) 24. aprill 2023, kell 10:44 (EEST)

::::Äkki siis Joller ise kirjutas enda kohta artikli? Täiesti neutraalse pilguga, otse loomulikult :) 176.46.19.219 25. aprill 2023, kell 00:46 (EEST)

::"2022. aasta veebruaris visati Jolleri koduaeda pakk ähvarduskirjadega, kuid vandaalitseja jäi tabamata.[12] Varem on ta langenud ka mastaapsete rünnakute alla sotsiaalmeedias.[13]" - täitsa olemas. Muidugi võib pikemalt lahti kirjutada. --LeeMarx (arutelu) 24. aprill 2023, kell 09:36 (EEST)

::: Seda küll, esimeses lauses on juttu ühest rünnakust, aga viiteallikas ei ole juttu silmapaistvast ühiskondlikust aktiivsusest ega ebaravist ega ka "vandaalitsemisest". --Andres (arutelu) 24. aprill 2023, kell 10:04 (EEST)

::: Teise juhtumi kohta mul pole selgust, sest see on tasuline artikkel, aga nii palju kui ma näen, mainitakse seal vaktsiinivastaseid. --Andres (arutelu) 24. aprill 2023, kell 10:08 (EEST)

:::Ma ei teadnudki, et kirjadepaki kohale toimetamine on vandaalitsemine. Mõnes riigis toimetataksegi pakid koduaeda.Vandaalitsemine on ikka millegi lõhkumine. 176.46.19.219 25. aprill 2023, kell 00:35 (EEST)
----
Ta ei ole praegu perearst. Sissejuhatuses tuleks arvestada nii seda, et ta on olnud perearst, et ta on meedias sageli sõna võtnud, kui ka seda, et ta on Riigikogu liige. --Andres (arutelu) 24. aprill 2023, kell 10:21 (EEST)
----
Püüdsin nüüd hakata artiklit täiendama vastavalt allikatele, mis ma leian. See on aeganõudev ja väsitav. --Andres (arutelu) 24. aprill 2023, kell 11:06 (EEST)
----
Karmen Palts on ka Tõnis Paltsu endise abikaasa (psühholoog-nõustaja) nimi. --Andres (arutelu) 24. aprill 2023, kell 11:14 (EEST)

Kas ma siis kustutan ümbersuunamise? Velirand (arutelu) 24. aprill 2023, kell 11:18 (EEST)

: Ei, see ümbersuunamine on oluline, sest nimi muutus alles 2011. aastal. Kui see teine Karmen Palts väärib artiklit, saab ümbersuunamise asendada täpsustusega. --Andres (arutelu) 24. aprill 2023, kell 11:32 (EEST)

:: Ta on kaitsnud doktoritöö ja on avaldanud teaduartikleid. Seetõttu ma leian, et ta väärib artiklit. --Andres (arutelu) 24. aprill 2023, kell 11:39 (EEST)
----
Lisasin niisuguse lõigu: "Karmen Joller on sageli meedias esinenud. On avaldatud uudiseid ka tema sotsiaalmeedia postitustest." Kas nii on OK ja kas seda tuleks viidata? --Andres (arutelu) 24. aprill 2023, kell 11:16 (EEST)

Kui see üldistus on järgnevate näidete sissejuhatuseks, siis on vast korrektne. Kui siin midagi vaidlustada annab, siis sõna "sageli". --Minnekon (arutelu) 24. aprill 2023, kell 14:10 (EEST)
----
"Lapsed 2" infokastis on imelik. Arvan, et see pole nii mõeldud. Muide, tal on abikaasaga kaks poega, lisaks on peres 2 abikaasa last ja 2 õelast. --Andres (arutelu) 24. aprill 2023, kell 11:32 (EEST)


Arutelu:60ndate inimesed

"60ndate inimesed" Minu meelest sellist väljendit ei kasutata. 1960. aastate põlvkond peaks olema. Velirand (arutelu) 10. aprill 2023, kell 21:35 (EEST)

'60ndate inimesed' on otsetõlge inglise versioonist 'Sixtiers', ei suutnud leida eesti keelset vastet sellele liikumisele. Võite julgelt ära muuta, kui teate paremini. :) --LeeMarx (arutelu) 10. aprill 2023, kell 22:05 (EEST)

: Kuuekümnendate põlvkond on ka kasutusel. Oleks vaja laiemat konsensust, mis pealkirja artikkel saama peaks. Ma ei hakka esialgu ise ära muutma. Velirand (arutelu) 10. aprill 2023, kell 22:27 (EEST)

:: Minu meelest on mõlemad sinu pakutud alternatiivid head. Kui tahta säilitada "Sixtiers'"-i mõnevõrra kõnekeelset iseloomu, siis võiks pigem olla "Kuuekymnendate põlvkond". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 10. aprill 2023, kell 22:32 (EEST)

::: On kasutatud ka nimetust "šestidesjatnik". Google annab mõne tulemuse.--Raamaturott (arutelu) 10. aprill 2023, kell 22:38 (EEST)


Arutelu:Vao (Järva)

Pildil olev tornlinnus peaks ikka olema hoopis teises Vao külas, mis asub Väike-Maarja vallas. Sama pilt on tolle teise küla artikli juures juba olemas kah. 2001:7D0:82E6:C880:F1C3:20A0:2351:B31A 11. aprill 2023, kell 19:17 (EEST)

Parandasin ära. Tänan veale tähelepanu juhtimise eest. Velirand (arutelu) 11. aprill 2023, kell 19:25 (EEST)


Arutelu:Afaq Bəşirqızı

"Afag Baširgizi" Mis allikast selline nimevorm võetud on? Ta nimi on ju Afaq Bəşirqızı. Velirand (arutelu) 12. aprill 2023, kell 09:41 (EEST)

selle järgi on õige Bäširgõsõ. --LeeMarx (arutelu) 12. aprill 2023, kell 10:09 (EEST)

: Seal näiteks on kirjutatud: Eesti tekstis kirjutatakse aserbaidžaani nimesid nende ladinakirjalisel muutmata kujul koos kõigi lisamärkidega. Velirand (arutelu) 12. aprill 2023, kell 10:11 (EEST)

:: ehk siis Bəşirqızı ja sulgudesse Bäširgõsõ? --LeeMarx (arutelu) 12. aprill 2023, kell 11:23 (EEST)

::: Et nagu hääldus või? Ega mina ka täpsemalt ei tea. Metsavenna käest võiks küsida. Ta on selliste asjadega kursis. Velirand (arutelu) 12. aprill 2023, kell 11:33 (EEST)

:::: Tegelikult Afag Baširgizi on ise välja mõeldud nimekuju ja see ei pea artiklis kajastuma. Velirand (arutelu) 12. aprill 2023, kell 13:21 (EEST)


Arutelu:Jüri Kaasik

https://www.geni.com/people/J%C3%BCri-Kaasik/6000000006824772620 Amherst99 (arutelu) 12. aprill 2023, kell 13:54 (EEST)


Arutelu:Sigismund August (Mecklenburg)

Mis peab olema sõna "administraatirvõim" asemel? Kuriuss (arutelu) 12. aprill 2023, kell 16:48 (EEST)


Arutelu:Palamuse

Võib-olla on see siin mainimist väärt.
Palamuse konsum on toidupood. Palamuse konsum on avatud esmaspäevast-reedeni kella 8-20. Laupäeval ja pühapäeval 10-20. Poe aadress on: Uus 14, Palamuse alevik, Jõgeva vald, Jõgeva maakond, Eesti.<ref>{{Netiviide |pealkiri=Palamuse Konsum {{!}} Coop |url=https://www.coop.ee/palamuse-konsum-0 |vaadatud=2023-04-12 |väljaanne=www.coop.ee}}</ref> Palamuse konsum läbis renoveerimise aastal  2021. Poe müügisaali laiendamist alustati 11.mail ja lõpetati 1.detsembril.<ref>{{Netiviide |pealkiri=Vooremaa Palamuse A ja O kauplus ehitatakse ümber |url=https://www.vooremaa.ee/palamuse-a-ja-o-kauplus-ehitatakse-umber/ |vaadatud=2023-04-12 |keel=et}}</ref>
- Neptuunium ❯❯❯ arutelu 12. aprill 2023, kell 22:38 (EEST)


Arutelu:Vladimir Saldo

"... oli väga tõsiste arstide hoole all" – kas tõesti nii ütleski? Kui jah, siis vast ei tase seda keelevigast tsitaati tsitaadina esitada. Kuriuss (arutelu) 13. aprill 2023, kell 05:49 (EEST)


Arutelu:Raimo Poomann

Seda infot ei saa kustutada kuna minu isa on Raimo Poomann ja ta on elus. Ta tõepoolest võitis selle tiitli 1988 Oulus võisteldes rammumeeste võistlustel Leelo.ojala (arutelu) 13. aprill 2023, kell 08:42 (EEST)

Tere! Tõepoolest kummaline käitumine see kustutamine. Keegi Pelmeen10 all tegutsev korrigeerija on esitanud artikli kustutamiseks, kuid pole mitte millegagi oma käitumist seletanud. Raimo Poomann oli ja on jätkuvalt tuntud teatud spordiringkondades. Milleks selline tühistamiskäitumine Vikipeedias? Lugupidamisega, Maie Rosmann BMLWR (arutelu) 13. aprill 2023, kell 11:40 (EEST)


Arutelu:Veebihaavatavus

Folkloorikogus “Vikipeedia” avaldatud humoreskist “Veebihaavatavus”
tuleb kõrvaldada desinformeeriv lause
“Andmekaitse ja infoturbe leksikon (AKIT) pakub vasteks nõrkus, turvanõrkus; turvaauk”,
mis tekitab mulje, nagu osaleks Cybernetica mingites sõnaustes või muudes verbaalsetes meelelahutustes.
1. AKIT on portaal, mille otstarve on tsitaatide ja linkide süsteemiga esitada
kahe valdkonna mõistesüsteemi (mõiste ei tähenda siin sõnakest, nagu Vikipeedias,
vaid on ontoloogiataseme mudel, st concept).
2. Mõistete tähistena kasutab AKIT nii inglise kui ka eesti keeles standardtermineid,
seal, kus need on olemas (AKIT põhineb paarisajal standardil).
Näiteks nõrkus on vulnerability vaste kõigis Eesti infoturbestandardites
ja ka IT üldterminite standardis, mis on avaldatud EKI veebisaidis:
“nõrkus
Andmetöötlussüsteemi suvaline nõrk koht või turvadefekt.
EVS-ISO/IEC 2382-8:1999 (kehtiv)”
https://www.eki.ee/dict/its/index.cgi?Q=vulnerability&F=M&C06=et&C10=1
3. AKIT “pakub” oma termineid ainult seal, kus standardseid pole, st
mõistesüsteemi nendes harudes, mis jäävad vikipeedijate teadmistest väga kaugele
(tegelik mõistesüsteem on ca 400-500 korda suurem sellest, mille piires jagavad oma tarkusi vikipeedijad). 45.144.4.2 13. aprill 2023, kell 09:43 (EEST)


Sama küsimusepüstitus nagu eelmise perioodigi kohta. Kas selgem artikli pealkiri ei võiks olla nt "Eesti erakondade toetuse küsitlused aastatel 2019–2023" või "Eesti erakondlike eelistuste küsitlused enne 2023. aasta valimisi" või meedias levinud kõnepruuki arvestades "Eesti erakondade reitingud enne 2023. aasta valimisi"? Praegune pealkiri piiritleb küsitluste aega, aga mitte kohta ega objekti. Minnekon (arutelu) 13. aprill 2023, kell 10:09 (EEST)

@Minnekon, loo need kaks lehekülge suunamislehena siia, siis saab mingi aja pärast vaadata, kas neid on kasutataud ja keeletundjad saavad mõelda, milline on ilusam ja parem jne. suwa 16. august 2023, kell 09:56 (EEST)

:Ma ei näe, et sealt infot võiks tulla, sest nt kui Google aru saab, mida inimene otsib, suunab ta ikkagi otse põhiartikli juurde. Pealkirja puhul on küsimus selles, kuidas ta kirjeldaks piisavalt täpselt sisu (kirjas peavad olema põhiasjad ehk mille kohta küsitlused käivad - Eesti parteide toetus enne järgmisi valimisi; kui lisada nt peaministrieelistused jms, siis peab see mingile ühisosale osutama) ja samas ei muutuks liiga pikaks, lohisevaks ja segaseks. Inglise keeles on "Opinion polling for the next Estonian parliamentary election". Sellest lähtudes võiks eesti keeles olla ehk "2027. aasta Riigikogu valimiste arvamusküsitlused". Minnekon (arutelu) 16. august 2023, kell 10:53 (EEST)

Mulle meeldib see esimene variant. Võib-olla võiks ka "toetuskysitlused"? - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 16. august 2023, kell 11:18 (EEST)

Ma ei ole selle uue pealkirjaga nõus, sest otsest puutumust järgmiste valimistega siin pole. Samas, praegune pealkiri pole tõesti hea, sest pole öeldud, mille kohta arvamust küsitakse. --Andres (arutelu) 16. august 2023, kell 11:29 (EEST)

Võiks olla hoopis näiteks "Eesti erakondade reitingud jne".

"Erakondlik eelistus" tundub mulle vale, minu meelest peaks ütlema "erakonnaeelistus". --Andres (arutelu) 16. august 2023, kell 11:37 (EEST)
Panin pealkirjaks "Eesti erakondade reitingud enne 2023. aasta valimisi". Võib-olla on veel paremaid variante, aga vähemalt on see parem kui eelmine. --Minnekon (arutelu) 8. detsember 2023, kell 13:14 (EET)

Mitte et ma leiaks, et niisugust artiklit ei peaks olema, aga mind huvitab, Minnekon, millega Sa põhjendad, et niisugune artikkel võib olla, kuigi seda võib pidada originaaluurimuseks? Ma küsin sellepärast, et mõnel teisel juhul Sa oled väga range. --Andres (arutelu) 16. august 2023, kell 11:37 (EEST)

Milline siinne info on originaalne? Minnekon (arutelu) 16. august 2023, kell 12:44 (EEST)

: Originaalne on selle kokkupanek. --Andres (arutelu) 16. august 2023, kell 13:42 (EEST)

::Mis selles originaalset on? Teema määratlus? See tihti avalikkuses käsitletud teema. Ajavahemik? Aegade algusest kõigi küsitluste väljatoomine teeks artikli ebapraktiliselt pikaks. Loomulikuks poolituskohaks on valimised, sest küsitlustulemusi hinnatakse just järgmiste valimiste peale mõeldes ja nii saab ka vastavate valimiste artiklist siia linkida. Minnekon (arutelu) 16. august 2023, kell 15:40 (EEST)

:: Ma ei ole nõus. Sellisel juhul peaksime kustutama mitmed loendid ja ka kategooriad, milles sisalduv võib ka kohati olla originaalne tervik. Eelkõige puudutab see reegel ju ikkagi artiklite kirjutamist originaalsete uurimuste põhjal. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 17. august 2023, kell 00:20 (EEST)
Ma ei ütle, et teema valik on vale. Lihtsalt küsin, kuidas Minnekoni arvates saab seda põhjendada. Ma oletan, et Pikse kriteeriumide järgi see ei ole sobiv teema, sest teised ei ole niisugust kokkuvõtet teinud. Ja teine küsimus Minnekonile on see, kas need uuringud on teaduslikud uuringud, kas sellepärast saab neid kasutada. --Andres (arutelu) 17. august 2023, kell 00:30 (EEST)

1) Teema on avalikult käsitletud ja selgepiiriline. Siinse artikli (nagu iga teisegi vikiartikli) ülesanne on anda teemast ülevaade kasutades selle kohta avaldatud igasugu allikaid. Neutraalse ülevaate esitamine pole originaaluurimus. Ma endiselt pole kindel, täpselt milles ja miks sa siin originaaluurimust näed. Originaaluurimusest on kirjutatud nt en:Wikipedia:Five pillars ja en:Wikipedia:No original research.

2) Nende küsitluste tulemusi vahendavad regulaarselt usaldusväärsed allikad ja neid on kasutanud ka teadlased. Minnekon (arutelu) 17. august 2023, kell 11:35 (EEST)

:Tahtsin lihtsalt teada Sinu vaadet asjale, et paremini mõista Sinu üldist seisukohta, et tugineda tuleb teadustöödele. Andres (arutelu) 17. august 2023, kell 14:25 (EEST)

::Minu üldine seisukoht on sama, mis Vikipeedia reeglite põhine seisukoht, et tugineda tuleb usaldusväärsetele allikatele, milleks mõnel, aga mitte igal juhul on teadustööd. Nt mingi järve fütoplanktoni adekvaatseks kirjeldamiseks on vaja spetsiifilisi teadmisi, mida valdavad ennekõike erialateadlased, aga selle järve äärse puhkekoha riietuskabiinide ja võrkpalliväljakute identifitseerimise ja kokkulugemisega saab pea igaüks hakkama ja selle jaoks pole teadustööd vaja. Minnekon (arutelu) 17. august 2023, kell 20:42 (EEST)

:::Hästi, saan aru. Andres (arutelu) 31. mai 2024, kell 21:11 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti erakondade reitingud enne 2027. aasta valimisi


Arutelu:Ruotsinsalmi

Siin on mingi suurem mudru nende arvudega. Kokku hukunute arv on kordades väiksem, kui kummagi poole langenute arv kokku. Lisaks puudub ka neile numbritele igasugune viide. Larts (arutelu) 13. aprill 2023, kell 18:36 (EEST)


Arutelu:Austria Eurovisiooni lauluvõistlusel

"... kõrgeid kohti, mis oli osalemiseks ette nähtud sellel perioodil" – ei saa aru, kes nägi ette (st kehtestas sellise piirangu). See asi vajab selgemat sõnastust ja viidet. Kuriuss (arutelu) 13. aprill 2023, kell 20:12 (EEST)


Arutelu:Zimmermann (Riia suguvõsa)

Ma ei ole täiesti kindel, kas on põhjust liigitada Riia Zimmermannide suguvõsa Eestimaa matrikliaadli hulka. Eestimaal immatrikuleeriti 1780. aastal Lehtse Zimmermannide suguvõsa. Nii viimane kui Riia suguvõsa kasutas sama vappi, kuid nende omavahelist sugulust ei ole õnnestunud allikaliselt tõendada. Thomas von Zimmermanni artiklis on Lehtse Zimmermannid küll loetletud Riia suguvõsa ühe liinina, kuid nii teoses Genealogisches Handbuch des Adels ja Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaft. Neue Folge on mõlema suguvõsa kohta eraldi artikkel. GHBR NF peab küll sugulust tõenäoliseks, aga nendib, et seda ei saa tõendada. The Prince of Tartu (arutelu) 14. aprill 2023, kell 12:42 (EEST)


Minu kasutatud viidetest (Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar) võib näha, et tol ajal elas veel üks samanimeline Ungern-Sternberg. Neid kahte ei tohiks sassi ajada. Adelsvapenis (https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Ungern-Sternberg_nr_54) on nad märgitud kui üks ja sama inimene, kuid ilmselt on selle veebilehe koostaja lihtsalt vea teinud. Selle Magnus Reinholdi, kellest see artikkel on, sünni- ja surmaastaid ma ei leidnud. Kui keegi need leiab, lisage need siia julgesti. W.A. von Schlippenbach (arutelu) 14. aprill 2023, kell 21:00 (EEST)

Üks teine Magnus Reinhold von Ungern-Sternberg

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Magnus Reinhold von Ungern-Sternberg


Arutelu:Fännikirjandus

"Lucasfilm kasutas aastal 1981 autoriõiguse paragrahvi" – kui lausa "paragrahvi", siis peaks ju ka paragrahvi number kirjas olema. Või mida muud see "paragrahv" peaks siin tähendama? Kuriuss (arutelu) 14. aprill 2023, kell 21:21 (EEST)


Arutelu:Hiiumaa ajalugu

Hiiu saare haldusliku jaotuse suhtes peaks olema õigem seisukoht, mille järgi ordualade Pühalepa ametkond ulatus umbkaudu Kärdlani, kuna Reigi kihelkond eraldati Käinast ja hiljem ka Emmaste Käinast. Samuti on teada, et Hiiumaalt küüditatavad rootslased pidasid jumalateenistuse vanal kihelkonnapiiril Kärdla juures, kus nüüd on nn. "Ristimägi". Sellise jaotuse järgi muutub õigeks ka vana printsiip - 1/3 vallutatava haldusüksuse territooriumist jäi Liivi Ordule ja 2/3 Riia piiskopile. (Marrx (arutelu) 15. aprill 2023, kell 01:26 (EEST))

Rohelisel kaardil on allikaks märgitud raamat Kaljo Põllult. Ma ei tea, kust Põllu need piirid võtnud on või kas neid on siinsel kaardil korrektselt edasi antud (kaardi varasematel versioonidel on teistsugune piir). Samas see vist suures plaanis väga palju ei erine sellest piirist, mida sa õigemaks pead? Ise vanade teadete järgi piiri määramine kipub jälle originaaluurimuseks. Kus Eesti ajaloo raamatusarja keskaja väljaandes piir jookseb? --Minnekon (arutelu) 15. aprill 2023, kell 09:55 (EEST)


Arutelu:Heinkel He 100

"... sõjategevuse tõttu ei olnud võimalik enam kätte saada Euroopast tellitud jooniseid ja tööabinõusid" – mida on siin mõeldud "tööabinõudega"? Kuriuss (arutelu) 15. aprill 2023, kell 16:34 (EEST)

Ilmselt töövahendeid. Ursus scribens (arutelu) 15. aprill 2023, kell 18:55 (EEST)

Ei tea täpset nimekirja, mida Heinkel lubas, aga räägitakse rakistest (jigs inglise keeli), ehk ka mingid pressvormid või muud abinõud lennukiosade valmistamiseks ja koostamiseks. Nublu13 (arutelu) 16. aprill 2023, kell 10:09 (EEST)


Arutelu:Aarne Valmis

Puudub aastaarv, mis aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal. Kuriuss (arutelu) 15. aprill 2023, kell 19:57 (EEST)

Kaks eri asja? Kas ta tõepoolest produtseeris? Või manageeris? Istus ta stuudiopuldi taga miksimas või korraldas bändiüritusi? 82.131.118.243 23. august 2023, kell 13:02 (EEST)


Arutelu:Väravavaht (jalgpall)

"Näiteks Petr Čech on FC Chelsea esiväravavaht ja Iker Casillas Madridi Reali esiväravavaht juba üle 9 aasta ning Casillas on Hispaania jalgpallikoondise esiväravavaht juba 10 aastat." – millal, mis seisuga? Järgmisel aastal ei pruugi need väited enam tõele vastata. Kuriuss (arutelu) 15. aprill 2023, kell 20:50 (EEST)


Arutelu:CD Nacional

Mida on mõeldud "Euroopa-üleste võistlustega"? Kuriuss (arutelu) 16. aprill 2023, kell 06:57 (EEST)


Arutelu:Surfamine

Millal hakati surfama? 185.195.22.2 16. aprill 2023, kell 18:08 (EEST)


Arutelu:Rasmus Puur

Kui välismaine orkester on võtnud endale nimeks "Metropole Orkest", siis ei tasu seda pidada kirjaveaks ega eestikeelses artiklis nime valeks parandada. Vt Metropole Orkest Kuriuss (arutelu) 16. aprill 2023, kell 22:23 (EEST)


Arutelu:Aserbaidžaani pass

"Alates 1. jaanuarist 2018 oli Aserbaidžaani kodanikel viisavabadus või viisa saabumisel 63 riigi ja territooriumiga, asetades Aserbaidžaani passi 72. kohale ..." – kõik seosed selles lauses on segased või puudulikud. Kuriuss (arutelu) 17. aprill 2023, kell 19:23 (EEST)


Arutelu:Il-Widna

Olemas on "Suurbritannia militaarehitised" ja "Malta ehitised". Kategooriad "Suurbritannia sõjandus" ja "Malta ajalugu" pole enam vaja minu arvates.--Raamaturott (arutelu) 18. aprill 2023, kell 14:25 (EEST)

Minu arvates on vaja. Castellum (arutelu) 19. aprill 2023, kell 22:41 (EEST)

:"Suurbritannia militaarehitised" on kategooria "Suurbritannia sõjandus" alamkategooria. "Malta ajaloo" kategoorias vajalikkus on nii ja naa. Kategooria "õhutõrje" on muide üldse topelt.--Raamaturott (arutelu) 19. aprill 2023, kell 22:44 (EEST)

:: Jah, "Suurbritannia sõjandus" on sel põhjusel liigne. "Malta ajaloo" ma jätaksin samuti pigem ära, kuna ajalookategooriates on üldiselt ajaloolised asjad, mida enam pole või mis toimusid kunagi varem, mitte praegused asjad, mis juhtumisi olid olemas ka mingil varasemal ajahetkel. Siin on põhiosas tegu seni säilinud ehitisega. Pikne 21. aprill 2023, kell 20:44 (EEST)

::: Lisaks "militaarehitistele" on sõjanduses ka muid kategooriad, mis kajastuvad ka artiklis. Kui vaadata Vikipeedias ringi, siis ajalookategooriates on väga palju ajaloolisi asju, nt https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria:Tallinna_ajalugu. Tegu on säilinud ehitisega, kuid need protsessid on juba ajalugu. Teinekord soovitan artiklit ka mõttega lugeda. Castellum (arutelu) 31. mai 2023, kell 23:04 (EEST)

:::: Tekstisisesed muudatused tuleb ikka tagasi pöörata!! (https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Il-Widna&curid=651289&diff=6411713&oldid=6382818) Lisaks on kategooria "Õhutõrje" ikka veel siin topelt!!--Raamaturott (arutelu) 31. mai 2023, kell 23:40 (EEST)


Arutelu:Kregor Hermet

"Hermet kuulub Eesti meeste korvpallikoondisse." – mis ajast? Viide? Kuriuss (arutelu) 18. aprill 2023, kell 02:07 (EEST)

basket.ee lehel on lisaks klubidele ka koondisemängud https://www.basket.ee/et/mangijate-otsing?pid=9682&player_sid=2022 Pelmeen10 (arutelu) 18. aprill 2023, kell 15:13 (EEST)


Arutelu:Rahakirstumägi

Tunnen huvi, miks Põltsamaa vallas asuv Rahakirstumägi on Wikipedias esitatud mitmuses (Rahakirstumäed). Minu teada on tegu ühe künkaga, muistse peidupaigana, mida pärimuses teatakse Rahakirstumäena. Üksikobjektile viitavad ka artikli juures toodud allikad. Oberpahlen (arutelu) 18. aprill 2023, kell 15:48 (EEST)

Parandasin. Pikne 18. aprill 2023, kell 16:04 (EEST)

Kas keegi oskab soovitada mõnda malli, millega võiks täiendada arheoloogiliste objektide infot? Sinna võiks saada lisada objekti nimetuse, asukoha kaardil, koordinaadi ja foto. Lisaks võiks seal ju olla ka mingi infolisamise võimalus aastaarvude või ajalooperioodide kohta. Oberpahlen (arutelu) 27. aprill 2023, kell 09:40 (EEST)

On  (kasutusnäide artiklis Knossos). Pikne 27. aprill 2023, kell 15:21 (EEST)


Arutelu:Herefordi veis

"... rohusöödal põhineval loomalihal on ... parem värvus" – kuidas on defineeritud liha värvuse "headus" ja kuidas seda mõõdetakse? Kuriuss (arutelu) 18. aprill 2023, kell 16:25 (EEST)


Arutelu:Michelsoni-Morley eksperiment

Mida on mõeldud kirjega "Michelson kaastööna"? Kuriuss (arutelu) 18. aprill 2023, kell 16:40 (EEST)


Arutelu:Oonurme mõis

Tudulinna ja Oonurme mõisad kuulusid samale omanikule umbes 10 viimast aastat enne Eesti Vabariigi tulekut. Oonurme mõis on pikema ajalooga, kõrvalmõis on pisut eksitav nimetus. Indrek Lepasaar (arutelu) 18. aprill 2023, kell 16:59 (EEST)


Arutelu:Jakob Metsmäe

Siin on mitmeid ebatäpsusi. Indrek Lepasaar (arutelu) 18. aprill 2023, kell 17:15 (EEST)


Arutelu:Diego Castro

"... on töötanud mitu aastakümmet jalgpallitreenerina" – "mitu aastakümmet" ei ole entsüklopeediline fakt. Seda aega tuleks väljendada konkreetsete aastaarvudega. Kuriuss (arutelu) 18. aprill 2023, kell 18:53 (EEST)


Arutelu:Kregor Zirk

"Ta on paljukordne Eesti meister nii täiskasvanute seas kui ka nooremates vanuseklassides." – "paljukordne" ei ole entsüklopeediliselt sobiv määratlus, tuleks kirjutada konkreetselt (nt tabelis), mis aastal ja mis distantsidel ta Eesti meister oli. Kuriuss (arutelu) 18. aprill 2023, kell 19:26 (EEST)


Arutelu:Dan Ticktum

"... lõpetab meistritiitli üheksandal positsioonil" – nii arusaamatu loogika ja imelik väljendusviis ei sobi mu arvates entsüklopeediasse. Kuriuss (arutelu) 18. aprill 2023, kell 19:29 (EEST)

Need kõik Vormel 2 ja Vormel 3 sõitjate artiklid on loodud ühe kasutaja poolt. Vahepeal kaaluti nende artiklite kustutamist!--Raamaturott (arutelu) 18. aprill 2023, kell 20:05 (EEST)
"...kus ta võitis 3 võitu ja 3 pole, on ta Silverstone'i võidusõidu vastuolulise episoodi peategelane, ... . Pärast viimasega juhtunud avariid, mis pani ta tiiru peale, tõusis inglasest juht uuesti õhku ja tegi..." ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 18. aprill 2023, kell 21:03 (EEST)

Lõpetab meistritiitli üheksandal positsioonil?


Arutelu:Väino Aren

Siin on surmakuupäevana kirjas 18. aprill, mitte 19. Kust on võetud 19. aprill? Kuriuss (arutelu) 19. aprill 2023, kell 14:02 (EEST)

Suvaline anonüümne kasutaja lisas selle. Parandasin ära. Velirand (arutelu) 19. aprill 2023, kell 14:05 (EEST)

: Tänan! Kuriuss (arutelu) 19. aprill 2023, kell 20:58 (EEST)
----
Kuidas suhtuda sellesse, mida üks anonüümne kasutaja siin nüüd jutumärkidega tegi? Velirand (arutelu) 19. aprill 2023, kell 14:32 (EEST)

Valesti ei ole, aga on vastuolus meie tavaga. --Andres (arutelu) 19. aprill 2023, kell 16:31 (EEST)


Arutelu:Kalev (film)

" ... komisjon otsustas "Kalevi" saata Ameerika filmiakadeemia auhinnale Oscar (The Award of the Academy) kandideerima parima rahvusvahelise mängufilmi kategoorias" – jääb mulje, et otsustas küll, aga miskipärast ei saatnud. Tegelik fakt peaks olema hoopis see, et film tõesti kandideeriski Oscarile. Kuriuss (arutelu) 19. aprill 2023, kell 22:04 (EEST)
Lisaks, see ei ole ju "auhinnanominatsioon" (st jaotise pealkiri ja sisu ei klapi; Eesti Filmi Instituudi komisjon ei ole pädev otsustama, millised võistlusfilmid ka tegelikult Oscarile nomineeritakse). Kuriuss (arutelu) 19. aprill 2023, kell 22:11 (EEST)


Arutelu:Hostomeli lahing

Kui hästi on tõendatud Ukraina dessantvägede 80. brigaadi osalus? Octagon11 (arutelu) 6. juuli 2023, kell 18:55 (EEST)


Arutelu:Netikodanik

"Sotsiaalmeedia platvormide tõusuga ..." – kuhu nad tõusevad? Kuriuss (arutelu) 20. aprill 2023, kell 08:09 (EEST)


Arutelu:Pseudojuhuslik müra

Tuleb kohe märkida, et aines esitatud nõuetest jääb natuke puudu – sõnu on tekstis vähem kui 300; ja artiklis on ainult üks illustratsioon – asjakohane, kuid vääriks eestikeelset allkirja, et mis seal täpselt kujutatud on. Ühe trükivea leidis ka (parandasin).
Märge/kohahoidja „Tulemas“ üldiselt avalikku Wikipeediasse ei sobiks, praegu teenib sellega ühe sõna, kuid tegelikult selline märge sisulist kvaliteeti ei lisa. Koolitöö esimesesse mustandisse sobib hästi – näitab optimismi.

Kindlasti ei ole tegu ingliskeelse artikli tõlkega, selgelt on tegu originaalse kirjatükiga.
Ingliskeelne artikkel on krüptograafia-alase kallakuga, ja küllap on autoril plaanis selle alusel terve alapeatükk valmistada.
Autor on enda viidatud allikaid ka lugenud ja kasutanud. Iga sisulisem lõik on viidatud, ja plagiaadikahtlust ei teki.
Vikipeedia reeglitega minu arvates ka vastuolu ei ole, kuigi siselinke saaks alati juurde tekitada.

Meile äsja õpetati, et müra on soovimatu signaal. Kuid antud juhul on müra hoopis vägagi soovitud signaal, millel on eriline sagedusjaotus. Vahest sobiks artikli sissejuhatusse väike selgitus, mida siinkohal müra all mõeldakse („müraga sarnanev signaal“). Võimalik, et saab linkida/paralleele tõmmata teise wiki artikliga – „Protseduuriline müra“ – mis minu meelest räägib samast asjast, ainult et teise mätta otsast. „Valge müra“ artikkel on samuti olemas, saab linkida valge müra masinate juurde.
Pseudojuhuslik signaal on matemaatiliselt defineeritud, ja oma iseloomult diskreetne (vist? Või on mingi analoogvariant ka olemas?) – sestap on kummaline rääkida korduva signaali pikkusest aastates („…signaali pikkus olla väga suur (kuni mitmeid aastaid...“). Mitu aastat me ühest signaaliallikast välja venitame sõltub suuresti sellest, kui kiirelt me arvutame. Loomupärasem oleks ütelda „mustmiljon andmepunkti“ vmt. Kuid tõsi, viidatud artikkel just sellist sõnastust kasutab, ja sealses kontekstis ei mõju see väide sama kohatuna.

Üldiselt võib öelda, et sisu on küll vähevõitu; aga teksti põhjal targemaks saab, viidatud on tublisti, autoril on kindel kavatsus tööd täiendada, kevad on ilus... Annaks 7/10. Jõudu! Hannes.lokko (arutelu) 21. aprill 2023, kell 16:41 (EEST)


Arutelu:Leili Järve

Kui ta töötas näitlejana paar aastat, aga kassapidajana 10 aastat, kas siis poleks õigem tea kassapidajana määratleda? Kas sel juhul on Vikipeedias tähelepanuväärne?  Metsavend 21. aprill 2023, kell 16:53 (EEST)


Arutelu:Opaalroheline

Kui keemias räägitakse normaaltingimustest, mitte normaalolukorrast, siis kas siinses kontekstis on kombeks kasutada siiski sõna "normaalolukorras"? Kui see pole nii täpselt reglementeeritud, siis soovitaksin kasutada sõna "normaaloludes" (mis on lühem, kuid hõlmab veidi enamat kui olukorda). Kuriuss (arutelu) 21. aprill 2023, kell 16:55 (EEST)

See tähendab, et tuleb malli parandada. Arvatavasti on mõeldud füüsikalisi normaaltingimusi siiski, kuid täpsemalt peaks teadma malli autor. Evlper (arutelu) 21. aprill 2023, kell 21:32 (EEST)


Arutelu:Poordi tänav

Seepärast panen väljavõetud lause siia ootele. "Poordi tänav 5 planeeritakse Accori hotelliketi Novotel Living kontseptsiooniga korter-hotelli koostöös Timofey Sukonkini Estmak Capitaliga"Eestis avatakse järgmisel aastal Baltimaade esimene Novoteli korter-hotell, reisijuht.delfi.ee, 02.02.2021. Kuriuss (arutelu) 21. aprill 2023, kell 19:34 (EEST) Kuriuss (arutelu) 21. aprill 2023, kell 19:34 (EEST)

Pole kinnitust, et plaanitud hotell ka tegelikult olemas on


Arutelu:Ivar Veermäe

Kasutaja Teomees innustas andma tagasisidet, mida võiks selles artiklis veel toimetada. Ma arvan alustuseks, et kui teatmeteose isikuartiklis pole peale isiku sünniaasta üldse rohkem aastaarve, siis jätkub toimetamistööd veel päris tükiks ajaks. Kuriuss (arutelu) 22. aprill 2023, kell 07:51 (EEST)

Tagasiside oli mõeldud selle artikli alustajale Wikitriinile, kes küsis resümees nõuannet. Aastaarvude osas võib alustaja teha ise täiendusi. Vikipeedia kauaaegsetele tegijatele ma küll nõu ei söenda anda. Teomees (arutelu) 22. aprill 2023, kell 09:48 (EEST)

:Teema lõpetuseks annan kasutaja Kuriussile taaskord teada, et mõningate andmete (antud juhul aastaarvud) puudumine artiklis tähendab minu puhul tavaliselt seda, et vastaval hetkel saadaolevad allikad neid andmeid ei sisaldanud. Kusjuures Ivar Veermäe artikli praeguses kontekstis aastaarvud (näit. mis aastal kuskil tema isikunäitus toimus) suurt informatiivset tähtsust ei oma. Kõigil on võimalus artiklit täiendada, ka Kuriussil. Teomees (arutelu) 22. aprill 2023, kell 18:37 (EEST)


Arutelu:Eschbach (Usingen)

"Eschbach ist ein Stadtteil von Usingen" Tundub, et ei olegi omaette linn. Velirand (arutelu) 22. aprill 2023, kell 08:21 (EEST)


Arutelu:Kaiseri aken

Üldmulje tööst on hea. Sisu on jagatud loogilisteks osadeks, olemas on sissejuhatus, mis annab lühiülevaate mõistest.

# Artikkel vastab kehstetatud nõuetele. Pikkuseks sain enam-vähem täpselt 300 sõna (sõltub, kas peatükk "Viited" jätta sisse või mitte :D).
# Artikli puhul ei ole tegemist ingliskeelse versiooni otsetõlkega. Inglisekeelset versiooni on küll kasutatud, aga lisatud on ka omapoolset infot.
# Kirjavigu töös ei avastanud

# Teksti sees võiks kasutada olulisemate mõistete ja nimede viitamist vastavatele eesti- või inglisekeelsetele Vikipeedia artiklitele. Isegi, kui neid artikleid veel ei eksisteeri.
# Viimase lõigu viited tekitasid natuke segadust - viidete all oli toodud ainult autorite nimi ja lehekülje number. Kas see on tahtlikult nii või on midagi viitel puudu jäänud? Kui viide on samast allikast, kas võiks selle koondada ühe viite alla?

Lisaks eelnevalt toodud märkusele tekkis küsimus teise peatüki (Parameetrite leidminekohta. Antud peatükis pole ühtegi viidet - kas tegemist on autori omaloominguga või on viide ununenud?
Ülejäänud töös on viidatud korralikult ja plagiaadikahtlust ei tekkinud.

Artikkel vastab  ̈uldjoontes aine n ̃ouetele, sisaldab kasulikku infot ja kui viited  ̈ule vaadata, siis on tegemist kindlasti väärt tööga.
Pakun omalt poolt hindeks 8 punkti 10-st. Ain258 (arutelu) 23. aprill 2023, kell 09:33 (EEST)

Need viited, mis on tehtud teistele vikipeedia artiklitele tuleb korda teha. Näiteks oled viidanud artiklile "digitaalses signaalitöötluses", sellise pealkirjaga artiklit pole olemas ega peakski olema. Linkimisel saad muuta, mis artiklile ta kasutaja suunab. Tee need suunamised korda, et need pealkirjad kuhu suunad poleks mingis käändes, näiteks "Digitaalne signaalitöötlus" artikkel on täitsa olemas. Rohkem suuri vigu ei täheldanud.
----
Kui hakata lugema, siis ei saa aru, millest jutt on. Ka artikkel Aknafunktsioonid ei too kohe selgust. --Andres (arutelu) 20. september 2023, kell 13:07 (EEST)


Kategooria arutelu:Eesti omavalitsusasutused

Kategooria:Eesti omavalitsusasutused
Alamkategooriad
Järgmised 4 alamkategooriat on selles kategoorias (kokku 4).
K
 Kuressaare Linnavolikogu (1 K)
P
 Pärnu Linnavolikogu (1 K, 6 L)
V
 Viljandi Linnavolikogu (1 K, 4 L)
 Võru Linnavolikogu (1 K, 4 L)
sobivad kategooriasse aga Tallinna Linnavolikogu ei sobi kategooriasse? NOSSER (arutelu) 23. aprill 2023, kell 20:30 (EEST)

Need ka ei sobi. Muuseas ei ole asutuse kohta ka enamik artikleid, mille oled siia lisanud. Linnavalitsused kui linnapeast ja abilinnapeadest koosnevad organid ei ole asutused. Volikogud ka ei ole. Pikne 23. aprill 2023, kell 20:35 (EEST)

: Minu meelest järjekordne stiilinäide, kuidas kategooriapuu muutub mitteintuitiivseks ja asjad keeruliselt leitavaks. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 23. aprill 2023, kell 21:27 (EEST)

:: Mulle on jätkuvalt arusaamatu, mis on selles intuitiivset, kui üht tüüpi asjade kategoorias on teist tüüpi asjad. Teemakategooria, kui see peaks olemas olema, leiab kõige lihtsamini samanimelisest artiklist. Pikne 23. aprill 2023, kell 22:02 (EEST)

?Asutus (vanemas kirjanduses ka asutis) on ühiskonnas halduslikke, majanduslikke, kultuurilisi, hariduslikke, sotsiaalseid või muid ülesandeid täitev iseseisev, ainelise tootmisega mitte tegelev institutsioon.

Riigi- ja haldusõiguses mõistetakse asutusena halduse kandja osa ehk organit, millel on määratud piirides organisatsiooniline ja funktsionaalne iseseisvus. Asutus esindab oma ülesannete täitmisel haldusevälistes või halduse kandjate vahelistes suhetes halduse kandjat.

Eesti õiguses eristatakse ametiasutusi, riigiasutusi, kohaliku omavalitsuse asutusi, valitsusasutusi ja valitsusasutuste hallatavaid asutusi.--NOSSER (arutelu) 23. aprill 2023, kell 21:19 (EEST)

: Omavalitsusasutuste all peame oletatavasti silmas kohaliku omavalitsuse asutusi, mille alla linnavalitsused (kitamas mõttes) ja volikogud ei käi. Omavalitsusasutsed on näiteks kategoorias :Kategooria:Tallinna ametiasutused. Linnavalitsus laiemas mõttes on ka asutus. Mõni linnavalituse artikkel räägib küll praegu asutusest, aga mitte kõik neist. Pikne 23. aprill 2023, kell 22:02 (EEST)


Arutelu:Parkhofi mõis

Tegemist on kahe erineva mõisaga, millest üks asus Hageri kihelkonnas ja teine Märjamaa kihelkonnas. Hageri muuseumi juhataja. 87.119.179.175 24. aprill 2023, kell 20:28 (EEST)

Vaatasin alul rahvusarhiivi registrist, et Parkhofi nimelisi mõisaid on üks. Aga jah, siin on jutt millestki muust.

Kas saan õigesti aru, et eeskätt kasutatakse saksakeelset nime? Kas siis sobiks pealkirjaks lihtsalt "Parkhofi mõis"? Pikne 24. aprill 2023, kell 20:36 (EEST)

: See artikkel tuleks ühendada artikliga Pargi mõis. --Juhan121 (arutelu) 25. aprill 2023, kell 01:00 (EEST)

:: See teine artikkel räägib Pargi mõisast Märjamaa kihelkonnas. Nagu eespool märgitud, siin on juttu teise kihelkonna mõisast. Ma saan aru, et need pole omavahel seotud. Pikne 25. aprill 2023, kell 15:39 (EEST)


Arutelu:Parkhofi mõis Hageri kihelkond

: Kaasaegses Rapla maakonnas (https://mois.ee/vallad/rapla.shtml) on Pargi poolmõis, mis kuulus (eelmise?) haldusjaotuse järele Raikküla valda, aga kiriklikult Märjamaa kihelkonda (https://mois.ee/kihel/marjamaa.shtml) --Juhan121 (arutelu) 25. aprill 2023, kell 00:43 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Parkhofi mõis Hageri kihelkond


Parental Alienation on vanemast võõrandamine, kus teine vanem aktiivselt võõrandab. Vanemast võõrandamise vastane päev tegeleb nende võõrandavate vanemate peatamisega, mitte laste võõrandumise peatamisega. 2001:7D0:87D9:AE80:E559:34DD:750B:8107 25. aprill 2023, kell 12:24 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Vanemast võõrandamise vastane päev


Arutelu:Raudna jõgi

Siin peab ilmselt kirjas olema kas "5 km", "50 km" või "500 m", aga ma ei tea, milline nendest. 85.253.70.155 25. aprill 2023, kell 15:10 (EEST)

Parandasin ära. Kaardi pealt vaadates oli 500 meetrit. Velirand (arutelu) 25. aprill 2023, kell 15:33 (EEST)

"Pärast Sinialliku ojaga ühineist pöörab jõgi loodesse ja voolab umbes 500 km pärast Viljandi–Heimtali tee alt läbi."


Arutelu:Männiku Väikejärv

Kuna Männiku Väikejärve ääres toimub aktiivne liivakaevandamine, ei ole järve pindala ja kaldajoone pikkus enam sellised, nagu need on saadud viidatud allikast. Pindala on kasvanud üle 8 ha võrra ja kaldajoone pikkus u 250 m võrra. 176.46.19.219 25. aprill 2023, kell 17:19 (EEST)


Arutelu:Juhan Kikas

Tere @Neudorfilse, palun vaata üle Vikipeedia:Viitamine. Põhiline, et viite sisu oleks <ref></ref> märgendite vahel. Nummerdus tuleb automaatselt. Pelmeen10 (arutelu) 25. aprill 2023, kell 23:49 (EEST)


Arutelu:Oleksandr Kulõk

, palun vaata enne artikli avaldamist üle, mida sa oled kirjutanud. Näiteks see lõik "Sumõs töötades treenis ta 1988. aasta Souli suveolümpiamängude olümpiavõitjat 1000 meetri jooksus NSVLi koondise[6] koosseisus ning 2000. aasta Sydney olümpiamängude hõbemedalist Oleksandr Kiritšenkot. Mängud, Oleksandr Fedenko.". 1000 meetri jooksu pole kunagi olümpiamängude kavas olnud, siin on mõeldud midagi muud. Ja mida tähendab lõpus "Mängud. Oleksandr Fedenko."?

"Ukraina austatud treener" – mis allikal selline tõlge põhineb? Kuriuss (arutelu) 24. august 2023, kell 02:33 (EEST)

Niisugustel puhkudel tuleks parandada, küsimuste esitamisest pole kasu. Tegin paranduse ära. --Andres (arutelu) 24. august 2023, kell 09:11 (EEST)

:Selle all on mõeldud en:Honored Coach of Ukraine. --LeeMarx (arutelu) 24. august 2023, kell 09:44 (EEST)

:: No tõlkida tuleks ukraina keelest, mitte inglise keelest. Meie traditsioonis on see "teeneline". --Andres (arutelu) 25. august 2023, kell 01:23 (EEST)


Arutelu:Korvpalli Meistriliiga 1944

1944. aasta 11.-15. septembrini mängisid "Spartak" ja "Dünamo" Tallinnas? Punaarmee hõivas Tallinna alles 22. septembril 1944. Võib-olla peaks aastaarv olema 1945? Velirand (arutelu) 26. aprill 2023, kell 14:42 (EEST)

Kordan seda, mida olen varem öelnud. Aastaarv on vale. Velirand (arutelu) 17. august 2023, kell 19:36 (EEST)


Arutelu:Kotlandi mõis

Viited peaksid olema esitatud joonealusena, mitte teksti sees. The Prince of Tartu (arutelu) 26. aprill 2023, kell 17:22 (EEST)


Arutelu:Karpaatide-Ukraina Vabariik

"Referendum leidis aset 1. detsembril 1991 ja Taga-Karpaatia elanikud pooldasid autonoomiat." Kui suur oli autonoomia poolt hääletanute protsent? Selle võiks ikka ära mainida. Velirand (arutelu) 27. aprill 2023, kell 09:35 (EEST)


Kasutaja arutelu:Karkulna

Mojano narki badu rahman niraheem malatu walaka alikanin. Vyond you meant?

Karkulna (arutelu) 27. aprill 2023, kell 20:44 (EEST)


Arutelu:Räpina-Lokuta lahing

Peale väikest uurimist ja arvamist leidsin enda arust selle majori nime, kes lahingus vangi langes. Muidugi, allikas no. 5 on majori nimeks Jagan (Johan) Tolfelt, kuid sellise nimega ohvitseri ma leida ei suutnud. Veebilehel Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar otsides leidsin ohvitseri nimega Johan Tandefelt. Tema nime all on mainitud, et ta langes Räpina all vangi. Kahjuks pole öeldud, mis auaste tal lahingu ajal oli, kuid siiski on kirjas, et 1694 oli ta rittmeister. Äkki on võimalik, et nende 7 aastaga sai ta ka majori auastme. Kas võib oletada, et tema see lahingus vangi langenud major ongi? W.A. von Schlippenbach (arutelu) 27. aprill 2023, kell 20:41 (EEST)


Arutelu:Hando Kask

"REL kultuuriauhind" – tuleks välja kirjutada, mis see REL on. Kuriuss (arutelu) 27. aprill 2023, kell 22:48 (EEST)

REL on Rootsi Eestlaste Liit. Velirand (arutelu) 27. aprill 2023, kell 23:33 (EEST)


Arutelu:Voldemar Soiver

Sünni- ja surmakuupäevad on siin kirjas: https://www.ekabl.ee/id/soivervoldemar Velirand (arutelu) 28. aprill 2023, kell 14:37 (EEST)


Arutelu:Keskkriminaalpolitsei

politseiameti kriminaalosakonna komissar Rein Ling -oli 2000.a. , artikklis on aga üks vahemik puudu ja see on see vahemik.Samuti on jäetud välja Kersti Jundas, kes oli korra asetäitja  ja siis isegi direktor(1997.a. oli Keskuurimisbüroo abidirektor Kersti Jundas)- Tema juhtimise all tabati armastatud näitleja Sulev Luige tapjad, viidi läbi Eesti Panga kunagisele presidendile Siim Kallasele ja tema nõunikule Urmas Kajule esitatud nn 10 miljoni tehingu kahtlustuse kohtueelne uurimine ja veel palju muud. 2004. aastal autasustati teenekat politseiametnikku Valgetähe IV klassi teenetemärgiga.
Valeks kujuneb artikkel juba siis kui viide - ümberkujundamise kohta jääb millegipärast "õhku" ja tekivad ametikohad, mida eelnevalt ei olnud , ametnikud olid.
Politsei- ja Piirivalveameti kriminaalpolitseiosakond oli Eesti kriminaalpolitsei keskasutus Politsei- ja Piirivalveameti koosseisus. Politsei- ja piirivalveameti kriminaalpolitseiosakond moodustati 1. jaanuaril 2010 endise Politseiameti Keskkriminaalpolitsei ja Politseiameti Julgestusbüroo Isikukaitsetalituse baasil.   - see tähendab, et loodi alles PA liitmisel -piirivalve-kod.migr.ametiga.
Peale seda , - Politsei- ja Piirivalveameti kriminaalpolitseiosakond reorganiseeriti 1. jaanuaril 2012 taas Politsei- ja Piirivalveameti Keskkriminaalpolitseiks.
Aastatel 1993–2009 oli Eesti Vabariigi Siseministeeriumi Politseiameti Keskkriminaalpolitsei Eesti Siseministeeriumi koosseisu kuulunud ning Politseiametile allunud kriminaalkuritegevuse vastane politsei keskasutus võitluses organiseeritud kuritegevuse ning rahvusvaheliseks koostööks teiste riikide õiguskaitseorganitega.
Kokkuvõttes - artikklis on tegemist valega- ametikohad enne 2012.a. ei olnud sellised -sest sellist asutust polnud. See kirjutis on poolik ja segane. Tuleb kogu faktide osa ülekontrollida - meil on olemas targad -Hiio ja Õun
1992.a. moodustati Interpol ja esimene juht oli Tenusaar , millisesse alluvusse kuulus või moodustati? 2001:7D0:49C0:6580:4C29:E529:FEB7:615F 29. aprill 2023, kell 02:20 (EEST)

kogu teema käsitlus on ebamäärane , tegelikkus


Arutelu:Sotsiolingvistiline intervjuu

Artikli sõnavara pole usaldusväärne. Näiteks iga ingliskeelne interview pole eesti keeles siiski intervjuu. On ju toortõlkelise "arenguintervjuu" asemel eesti keelde võetud sõna "arenguvestlus", "tööintervjuu" asemel "töövestlus", politseis on interview room hoopis ülekuulamisruum, mitte intervjuuruum, jne. Kuriuss (arutelu) 29. aprill 2023, kell 17:19 (EEST)


Arutelu:McKinsey & Company

"... võib saada kõige tõenäolisemalt suurkorporatsiooni tegevjuhiks, koefitsiendiga üks 690-st" – segane jutt. Kuriuss (arutelu) 29. aprill 2023, kell 17:32 (EEST)
----
"... pärast Hiinas toimunud suurejoonelist ettevõtte tuusikut, otse Hiina valitsuse vangilaagri kõrval" – mis "tuusik" ja "valitsuse vangilaager"? Kuriuss (arutelu) 25. mai 2024, kell 16:51 (EEST)

Originaalis on: McKinsey's business and policy support for authoritarian regimes came under scrutiny in December 2018, in the wake of a lavish company retreat in China held adjacent to Chinese government internment camps where thousands of Uyghurs were being detained without cause. Velirand (arutelu) 25. mai 2024, kell 18:33 (EEST)


Arutelu:Kreeta sõda (1645–1669)

"Dalmaatsia rinne oli eraldi operatsioonideteater ..." – siin on mõeldud siiski midagi muud. Kuriuss (arutelu) 29. aprill 2023, kell 19:25 (EEST)


Arutelu:Petrus Stuyvesant

"... asutatud Uus-Madalmaade koloonia kuberner" – asutamine kõlab siin imelikult. Kuriuss (arutelu) 30. aprill 2023, kell 05:41 (EEST)


mida kaasaeg tähendab, on sel ajaloos mingi kindel definitsioon? Tavakeeles mõeldakse selle all praegust aega üldiselt. Ma vaatan, et oled siia lisanud 20. saj eksisteerinud, aga nüüdseks kadunud riike. Minnekon (arutelu) 30. aprill 2023, kell 09:42 (EEST)

Antud kontekstis loen "Kaasajaks" aega alates 1. Maailmasõja lõpust alates.

Eks siis periood peale Uusaja lõppu. Hannesvalk (arutelu) 30. aprill 2023, kell 09:57 (EEST)

Vt. ka Uuusaja def wikipeadiast. Hannesvalk (arutelu) 30. aprill 2023, kell 09:57 (EEST)

:Uusim aeg? --Andres (arutelu) 30. aprill 2023, kell 10:14 (EEST)

Paistab olevat toortõlge inglise keelest (:en:contemporary history). Esitan kategooria kustutamiseks, kuna praegusel kujul tekitab see segadust.

Kui see on ajalooliste riikide kategooria alamkategooria, siis võiks kategooria pealkirjast ühtlasi välja tulla, et siia ei käi nüüdisaegsed riigid. Võib-olla sobiks siis "Uusima aja ajaloolised riigid". Pikne 30. aprill 2023, kell 19:35 (EEST)
Hannesvalk, nii on parem, aga ma arvan, et peaks siiski lisama kategooria pealkirja ka sõna "ajaloolised". Praeguse pealkirja järgi sobivad siia ka tänapäeval eksisteerivad riigid. Pikne 30. aprill 2023, kell 22:37 (EEST)

Nüüd on lisatud. Võib kustutamismärkuse maha võtta? Minnekon (arutelu) 1. mai 2023, kell 16:24 (EEST)
Seda ka, et kui on olemas alamkategooria konkreetse kontinendi uusima aja ajalooliste riikide kohta, siis tuleks artiklisse märkida vaid see ja jätta ülemkategooriad välja, sest alamkategooria kaudu on need nagunii hõlmatud. Nt kui artiklis Balti Hertsogiriik on katogooria "Euroopa uusima aja ajaloolised riigid", siis pole enam vaja kategooriaid "Uusima aja ajaloolised riigid" ja "Euroopa ajaloolised riigid". --Minnekon (arutelu) 1. mai 2023, kell 16:40 (EEST)

ilmselt sa ei märganud mu ülalolevat kommentaari. --Minnekon (arutelu) 6. mai 2023, kell 08:44 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Uusima aja ajaloolised riigid


Arutelu:Moldaavia NSV

Kuriuss, saaksid sa täpsustada, mis artiklis toimetamist vajab?  Andreas003 (arutelu) 7. oktoober 2023, kell 12:46 (EEST)


Arutelu:Sea Wind

Eesti laevade puhul oleme seni oluliseks pidanud, et Eesti veebientsüklopeediast leiaks eeskätt selle laevanime ja aja, kui laev oli Eesti lipu all. Seepärast on varasemate laevamüükide puhul vikiartiklis tehtud suunamised sellele nimele, mis laeval oli Eesti lipu all. Samuti väärivad igas reisilaeva-artiklis suuremat tähelepanu aastad, kui laev sõitis teistel Läänemere-liinidel. Näiteks Sea Wind sõitis Turu-Stockholmi liinil tervelt 25 aastat, mis on piisavalt ebatavaline. Ssgreporter (arutelu) 2. mai 2023, kell 00:04 (EEST)


Kasutaja arutelu:Preeriakelluke

Tere!
Kuna Te pole kasutajalehele kirjutatud sõnumile vastanud, siis proovin arutelulehte.
Keeletoimetamistalgute tulemused on selgunud ja mul on hea meel teatada, et saite 3. koha.
Auhinna 400 eurot anname üle Eesti Keeletoimetajate Liidu seminaril 9. mail Tartu Ülikooli Oecologicumi õppehoone (J. Liivi 2) ruumis 126. Olete oodatud alates lõunast.
Ürituse päevakava:
* 10.30–12.00 üldkoosolek keeletoimetajate liidu liikmetele
* 12.00–12.40 lõuna
* 12.40–12.50 keeletoimetamistalgute auhindade üleandmine (Ann Siiman)
* 12.50–13.00 keelenupuvõistluse tänukirjade üleandmine (Helika Mäekivi)
* 13.00–14.00 masintõlke järeltoimetamisest (Rita Niineste)
* 14.00–14.30 Oecologicumi ekskursioon (kommunikatsioonijuht Marko Mägi)
* 14.30–15.00 kohvipaus 15.00–16.00 tehisarust ja ChatGPT-st (Kadri Vider)
Palun saatke mulle Vikipeedia kaudu või aadressile ann.siiman@ut.ee oma täisnimi, isikukood ja kontonumber. Auhinnaraha kantakse üle pärast seminari. Kui tulete Tartust kaugemalt, võib liit kompenseerida Teie bussi- või rongipiletid.
Sel aastal me kokkuvõtlikku tagasisidet ei anna, kuid vaatasime žüriiga toimetatud artikleid pisteliselt ja tegime neis omakorda parandusi, saate tagasisidet sealt.
Õnnitledes Ann Siiman
Annn (arutelu) 2. mai 2023, kell 08:13 (EEST)


Tere!
Kuna Te ei ole mu e-kirjale vastanud, siis proovin aretelulehte.
Keeletoimetamistalgute tulemused on selgunud ja mul on hea meel teatada, et saite kommunikatsioonibüroo Past ja Partnerid tunnustusmüksu.
Auhinna 250 eurot anname üle Eesti Keeletoimetajate Liidu seminaril 9. mail Tartu Ülikooli Oecologicumi õppehoone (J. Liivi 2) ruumis 126. Olete oodatud alates lõunast.
Ürituse päevakava
* 10.30–12.00 üldkoosolek keeletoimetajate liidu liikmetele
* 12.00–12.40 lõuna
* 12.40–12.50 keeletoimetamistalgute auhindade üleandmine (Ann Siiman)
* 12.50–13.00 keelenupuvõistluse tänukirjade üleandmine (Helika Mäekivi)
* 13.00–14.00 masintõlke järeltoimetamisest (Rita Niineste)
* 14.00–14.30 Oecologicumi ekskursioon (kommunikatsioonijuht Marko Mägi)
* 14.30–15.00 kohvipaus
* 15.00–16.00 tehisarust ja ChatGPT-st (Kadri Vider)
Palun saatke mulle Vikipeedia kaudu kiri või aadressile ann.siiman@ut.ee oma täisnimi, isikukood ja kontonumber. Auhinnaraha kantakse üle pärast seminari. Kui tulete Tartust kaugemalt, võib liit kompenseerida Teie bussi- või rongipiletid.
Sel aastal me kokkuvõtlikku tagasisidet ei anna, kuid vaatasime žüriiga toimetatud artikleid pisteliselt ja tegime neis omakorda parandusi, saate tagasisidet sealt.
Õnnitledes
Ann Siiman
Annn (arutelu) 2. mai 2023, kell 08:16 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Overdressed and Overeducated


Arutelu:Valletta linn

Ma arvan, et võiks liita artikliga Valletta. Kas Valletta linn kuulub tervenisti UNESCO maailmapärandi nimistusse või osaliselt?--Raamaturott (arutelu) 2. mai 2023, kell 15:36 (EEST)


Põhja-Aafrika erineb oluliselt muust Aafrikast ja on seotud rohkem Vahemere piirkonna, Lähis-Ida ja Euroopaga.
Selle tõttu on otstarbekas hoida alles  "Põhja-Aafrika ajalooliste riikide" kategooria, et eristada neid riike muust Aafrikast. Hannesvalk (arutelu) 2. mai 2023, kell 22:51 (EEST)

Minu meelest tekib ka siin küsimus, millist piirkonda täpsemalt silmas peetakse, nii nagu Aafrika teiste piirkondade puhul. Kui tegu on ÜRO jaotusele vastava Põhja-Aafrikaga, siis see ei tundu ajalooliste riikide puhul kuigi asjakohane. Pikne 3. mai 2023, kell 16:49 (EEST)

'Põhja-Aafrika ajaloolised riigid' kustutamine

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Põhja-Aafrika ajaloolised riigid


Arutelu:Mirzə Bala Məmmədzadə

"Mirzabala Mamedzade" Mis keelne nimevorm see on?  Siin (https://eki.ee/teatmik/aserbaidzaani-nimed/) on kirjutatud: Eesti tekstis kirjutatakse aserbaidžaani nimesid nende ladinakirjalisel muutmata kujul koos kõigi lisamärkidega. Velirand (arutelu) 3. mai 2023, kell 09:38 (EEST)

Nimevorm on Abdurahman Avtorhanovi raamatust Stalini surma mõistatus: Beria vandenõu. Tallinn 2023 (vist leheküljelt 50). --Juhan121 (arutelu) 3. mai 2023, kell 12:45 (EEST)


Arutelu:Graham Norton

Kas kategooria Suurbritannia saatejuhid ei sobinud? Velirand (arutelu) 3. mai 2023, kell 09:18 (EEST)

Artikkel vajab oluliselt toimetamist. Võtan ette, kui aega leian. Praegu märgin endale ära. Näiteks mida tähendab avalauses "meelelahutuslikult tuntud koomik"? Kas samalaadselt saaks öelda "sportlikult tuntud sportlane"?--Raamaturott (arutelu) 11. mai 2023, kell 19:43 (EEST)

Tegu on meelelahutusliku kujuga kõigis vääringutes. Le Boréalien (arutelu) 11. mai 2023, kell 19:59 (EEST)


Arutelu:Laukapuu

Artiklis pole kordagi mainitud et laukapuu vili on laukaploom - https://taimenimed.ut.ee/cgi-bin/taimenimed.cgi?query=laukaploom&lang=et + https://omamaitse.delfi.ee/artikkel/120178326/oma-maitse-rahva-lemmik-on-vaga-omaparane-ja-rahvusvahelisi-auhindu-voitnud-laukaploomidzinn
LauriKreen (arutelu) 3. mai 2023, kell 15:26 (EEST)


Arutelu:Kris Meeke

Kuidas tehtud muudatusse suhtuda? Velirand (arutelu) 4. mai 2023, kell 09:08 (EEST)

Iirimaa ei ole õige, aga ta on sündinud Põhja-Iirimaal. See võib küll õige olla, et ta on iirlane. --Andres (arutelu) 4. mai 2023, kell 11:09 (EEST)


Arutelu:Aleksandǎr Kornezov

Kas peaks olema Aleksandar Kornezov? Raamaturott (arutelu) 6. mai 2023, kell 12:51 (EEST)

Pidime neid vanamoodi kirjutama. Aga kus üldse on bulgaariakeelne nimekuju? --Andres (arutelu) 7. mai 2023, kell 12:07 (EEST)


Arutelu:Oless Berdnõk

"Oles Berdnõk" Kas Oless ei peaks olema? Velirand (arutelu) 6. mai 2023, kell 13:50 (EEST)


Arutelu:H-47M2 Kinžal

Küllap raketikompleksi nimi võeti pistoda järgi, aga kas eesti keeles ei peaks see olema "Kinžal"? Muidu peaks üks teine raketikompleks (Neptun) olema kas Neptuun või Neptunus. – Hirvelaid (arutelu) 6. mai 2023, kell 16:07 (EEST)

kui see oleks nt нож, vms; ehk, e.k-s puudub topelt.l-ta š/ž-alli lõpp;-) ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 6. mai 2023, kell 18:51 (EEST)

: Tegu on õhusõidukiga, ei mõelda pistoda. Kui puudub tava õhusõiduki nime tõlkida, siis võiks nime tavapäraselt transkribeerida (ühe l-iga). Pikne 6. mai 2023, kell 21:05 (EEST)

Siia ei tule linke. --Andres (arutelu) 7. mai 2023, kell 11:39 (EEST)

Pealkirjaks võiks eelistada Kinžal. – Hirvelaid (arutelu) 7. mai 2023, kell 12:49 (EEST)

: Ei kipu nõustuma. Me oleme eelistame relvasysteemide ja -masinate puhul täisnimetusi. Artikel peab olema General Dynamics F-16 Fighting Falcon, mitte F-16 või ammugi "Fighting Falcon" - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 7. mai 2023, kell 12:59 (EEST)

::Minu meelest, kuna täisnimetus on niikuinii traditsiooniliselt kirjas avalause alguses, siis artikli pealkirjaks võiks olla ikkagi mingi lühem käibivam variant. Antud juhul võib-olla paljas "Kinžal" pole parim lahendus, kuid näiteks midagi sellist kui "Ballistiline rakett Kinžal" võiks ju olla. – Hirvelaid (arutelu) 7. mai 2023, kell 21:37 (EEST)

::: Kas ei sobiks nii, et Kinžal oleks ümbersuunamine? Igal juhul peaks sealt siia saama. Ballistiline rakett Kinžal ei ole kuidagi asja nimi. --Andres (arutelu) 7. mai 2023, kell 22:19 (EEST)

:::: Jah, selline ymbersuunamine on kahtlemata vajalik. Pealkirja osas arvan traditsioonist ja arusaadavusest lähtuvalt jätkuvalt, et võiks jääda praegune. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 7. mai 2023, kell 22:22 (EEST)

: Kuidas siin kindlaks teha, mis on relva õige täisnimi? Kas tegu ei või olla koodnime ja nimega, mis kirjutatakse lihtsalt sageli kõrvuti (nii nagu laevanimede ja pardatähiste puhul)? Kui öeldakse ka lihtsalt "Kinžal", siis minu poolest sobiks ka see pealkirjaks. Pikne 7. mai 2023, kell 22:42 (EEST)

:: Tähistused on oluline osa nende relvade nimetusest. Vahel viidatakse ka ainult tähistuskoodidele (nt AIM-120, GBU-24 või M142), mistõttu ei tohiks neid nimetusest kõrvale jätta. Ei saa aru, mida saavutatakse ymbernimetamistega stiilis FGM-148 Javelin -> Javelin (tankitõrjesüsteem). Niisamuti on vaja arusaadavuse huvides kirjutada Boeing AH-64 Apache, mitte lihtsalt Apache. Seda enam, et niimoodi on juba nagunii kombeks olnud. Mõningane probleem tekib juhul, kui tegu on terve 'raketiperekonnaga', nt Scud või Buk (raketisüsteem), kus erinevad variandid võivad olla äärmiselt erinevate tähistuste ja nimedega. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 7. mai 2023, kell 22:57 (EEST)

:::Siis peaks koodide pealt ka ümbersuunamised olema. Andres (arutelu) 7. mai 2023, kell 23:18 (EEST)

:::: Õige tähelepanek, tegin ära! - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 8. mai 2023, kell 02:21 (EEST)
Miks Kh, kui vene keeles on Х, mitte Кх? Vene keelest transkribeerimise reeglid ei ole ju muutunud? Ja kui, siis peaks olema ka eesti keeles Dagger, nagu inglise keeles, aga mitte Kinžal.

Tõepoolest, peaks olema H.

Vene vikis on ka tähistus 9-А-7660. --Andres (arutelu) 9. mai 2023, kell 01:01 (EEST)

Inglise viki järgi on NATO koodnimi Killjoy. --Andres (arutelu) 9. mai 2023, kell 01:03 (EEST)

: Ups, minu viga. Tänan märkamast. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. mai 2023, kell 12:43 (EEST)

Hetkel on avalõik vastuoluline. Vastuolu kõrvaldamiseks tuleks avalauses "ülehelikiiruseline" asendada "hüperhelikiiruselisega", sest just seda peeti silmas teises lauses öelduga. – Hirvelaid (arutelu) 4. juuni 2023, kell 09:52 (EEST)

Alul (4. juuni 2023, kell 10:50 ) oligi "hüper-" ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 4. juuni 2023, kell 10:57 (EEST)


Viimane lõik:
"Kaitsealuseid maastiku üksikobjekte ümbritseb kaitsevöönd, [...] Kaitsevööndis tohivad inimesed liikuda koidust ehani."
Selline piirang on see kohe artikli algses versioonis. Viidet ei ole. Looduskaitseseadus sellist nõuet ei sisalda. Ma pole  sellisest piirangust ka mujal iial kuulnud.
Lugesin läbi "Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskirja", seal ka pole: https://www.riigiteataja.ee/akt/103032023006
Kui keegi ei ütle, et see ongi Hiiumaa KOV kohalik reegel vms, siis ma võtaks selle välja.
Kurinurm (arutelu) 6. mai 2023, kell 23:27 (EEST)

Kaitsevööndis liikumise öine piirang - kas tõesti?

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Kaitstavad looduse üksikobjektid Hiiumaal


Arutelu:Kroneckeri deltafunktsioon

Artiklis võiks olla rohkem pilte ja viiteid. Lisaks tuleks valemites ära märkida vektorid rasvase kirjaga, mitte kursiivis. Millersa12 (arutelu) 7. mai 2023, kell 13:43 (EEST)


Minu meelest alamkategooriad nagu "Poola ajaloolised riigid" või "Eesti ajaloolised riigid" teevad kategoriseerimise üsna segaseks ning need alamkategooriad võiks parem tegemata jätta. Minu meelest ei räägita tegelikult näiteks Eesti ajaloolistest riikidest ja selles sõnastuses pole kuigi arusaadav, mismoodi täpsemalt on ajaloolised riigid tänapäevase riigiga seotud. Kas need on igasugused endised riigid, mille territoorium kattus mingilgi määral tänapäevase riigi territooriiumiga? Kui näiteks Saksa orduriik on Eesti ajalooline riik, siis kas järjekindel olles tuleks kategoriseerida ka näiteks Venemaa Eesti ajalooliseks riigiks ja ka vastupidi Eesti Venemaa ajalooliseks riigiks? Muul juhul, kui endise riigi territoorium oli sama, aga vahetus vaid riigikorraldus või põhiseadus, siis jällegi pole hästi arusaadav, miks endisest riigikorraldusest rääkiv artikkel on kategoriseeritud teise riigina. Teistes keeltes Vikipeediates ka selliseid alamkategooriaid mulle eriti silma ei hakka. Pikne 7. mai 2023, kell 17:35 (EEST)

Saksa orduriik on eriline selle polest, et nime poolest 'Saksa' ei asunud see üldse Saksamaa territooriumil. Hõlmas tänapäeva Poola, Venemaa (Kaliningradi oblast), Leedu, Läti ja Eesti alasid.

Kuhu selline riik panna? Lihtsalt 'Euroopa ajalooliseks riigiks'? Paigutasin ajaloolise riigi '<Riigi> kategooriasse', kui kattumine oli oluline mõlemalt poolt. Kuna Eesti on moodustanud väikese osa Taani, Poola, Rootsi ja Venemaa territooriumist, siis ei sidunud. Samamoodi ei pannud 'Rooma riiki' kõigi tema koosseisu kuulunud '<Riigi> kategooria'tesse. Hannesvalk (arutelu) 7. mai 2023, kell 17:49 (EEST)

: Minu meelest küll oli "Euroopa ajaloolised riigid" piisav. Nojah, aga mis piirist alates on tegu "väikese osaga" või siis "mõlemalt poolt olulise kattumisega"? Kokkuvõttes tundub üsna suvaline, milliseid artikleid sedasi neist alamkategooriatest leida võib. Pikne 7. mai 2023, kell 17:56 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Euroopa ajaloolised riigid


Arutelu:U-seaduse algoritm

Artikli lõppus võiks olla Vaata ka osa, kus on välja toodud kasulikud artiklid.
Esineb kesulise sõnastusega lauseid.
Võiks välja tuua näite kuidas antud algoritm rakendub päris heli failil.
Algoritmi kasutus lõik tuleks üle vaadata. TKap000 (arutelu) 7. mai 2023, kell 21:54 (EEST)
----
Miks niisugune pealkiri? --Andres (arutelu) 7. mai 2023, kell 22:14 (EEST)

Pealkiri on täiesti vale ju. --Andres (arutelu) 5. juuni 2023, kell 23:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:MarcusOJ/Sinc-funktsioon

Tere, avastasin et sul pole veel järgmised punktid tehtud 4.verstapostist:
2. Liigutage artikkel oma liivakastist eestikeelse Vikipeedia artiklite alla.
   Eesti keeles: https://upwikiet.top/wiki/Help:How_to_move_a_page
   Inglise keeles: https://en.wikipedia.org/wiki/Help:How_to_move_a_page
3. Looge viide ingliskeelse Wikipedia vastavale artiklile. Tpriith (arutelu) 7. mai 2023, kell 22:42 (EEST)


Arutelu:Adam7 algoritm

Alampeatükis "Algoritmi tööpõhimõte" puuduvad hetkel viited. Yanddalf (arutelu) 8. mai 2023, kell 01:43 (EEST)

Viidete lisamine peatükile "Algoritmi tööpõhimõte"


Kasutaja arutelu:Herik00

Tänud "Pētõr Dambergi" artikli keeletoimetamise eest, aga miks sa "liivi" tüvedele enamuses suure algustähe panid? Liivi rahvast, kultuurist, keelest rääkides peaks siiski kasutama ju väikest algustähte. Vaid Liivimaast rääkides oleks sobiv suur algustäht, kuid seda artiklis sisuliselt ei ole.  Andreas003 (arutelu) 8. mai 2023, kell 23:20 (EEST)


Millest selline pealkiri? LeeMarx (arutelu) 9. mai 2023, kell 09:19 (EEST)

See on erakonna ametlik nimi. --Andres (arutelu) 9. mai 2023, kell 10:54 (EEST)

: Võiks olla "KOOS".  - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 9. mai 2023, kell 12:42 (EEST)

::Või on see nimi hoopis "Koos Organisatsioon Osutub Suveräänsusele"? Ivo (arutelu) 23. mai 2023, kell 19:31 (EEST)

:::Äriregistris KOOS organisatsioon osutab suveräänsusele.
----
https://www.postimees.ee/7971637/fotod-erakond-koos-valis-kaasesimeheks-riigireetmises-suudistatava-aivo-petersoni 2001:7D0:8467:DA80:1EE:85C0:8EF6:248F 2. märts 2024, kell 22:00 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:KOOS organisatsioon osutab suveräänsusele


Arutelu:Stanislava Staša Zajović

Mida tähendab "ajaleheinimese kandidaat"? Kuriuss (arutelu) 28. mai 2023, kell 14:27 (EEST)

"Newspaper Person of the Year" kandidaat. --LeeMarx (arutelu) 28. mai 2023, kell 17:39 (EEST)


Arutelu:Mäemarid

Millised teemad artiklis toimetamist vajavad? Andreas003 (arutelu) 9. mai 2023, kell 23:08 (EEST)


Arutelu:Otello (Rossini)

Rossini ooper ei ole Othello, vaid Otello. Seda pole kuskil Othello nimega ette kantud. Shakespearel on tragöödia küll originaalis Othello, kuid see pole kandunud üle ei Rossini ega Verdi ooperisse. Palun parandage pealkiri ära nii siin kui ka Rossini märksõnas. 2001:7D0:831C:8D00:6CEF:23C7:95E4:4C14 10. mai 2023, kell 16:37 (EEST)


Arutelu:Natalia Trofimova

Lehel esitatud info on korrektne ning kontrollitav. Loodus BioSpa (arutelu) 10. mai 2023, kell 18:00 (EEST)

Kontrolliks, aga artiklis ei ole ühtegi viidet (vt Vikipeedia:Viitamine). Teiseks on tarvis, et artikli teema oleks usaldusväärsetes ja sõltumatutes allikates küllaldast kajastamist leidnud (vt Vikipeedia:Tähelepanuväärsus). Tuleks viidata vastavatele allikatele. Praegu jääb mulje, et artikkel on üles pandud eeskätt enesetutvustusena. Pikne 10. mai 2023, kell 20:53 (EEST)

:Tere! Info pärineb "Paastuga terveks" raamatust, Loodus BioSpa kodulehelt biospa.ee ja dr Natalia Trofimovale välja antud tunnistustelt. Nendele allikatele on viidatud. Tunnistused võime skanneerida ja meili peale saata.  Loodus BioSpa (arutelu) 11. mai 2023, kell 09:38 (EEST)

:: Need on nähtavasti artikli teemaks oleva isiku endaga seotud allikad. Vikipeedia artikkel peaks põhiosas põhinema teistel (sõltumatutel) ja avaldatud allikatel, mille tuleks artiklis viidata. Vikipeedias kirjutatakse reeglina ainult seda, mida saab kontrollida avaldatud ja avalikult kättesaadavatest allikatest. Isiklikke dokumente ei ole vaja saata. Andmed, mis pole muul moel kontrollitavad, tuleks Vikipeedia artiklist lihtsalt välja jätta. Pikne 11. mai 2023, kell 16:30 (EEST)

:::Kas ajaleheartiklid sobivad? Aastate jooksul on dr Trofimavast ilmunud artikleid küll ja küll. Meil on need kogutud mappi. Võin otsida meediakajstuste linke viimastest aastatest. Loodus BioSpa (arutelu) 18. mai 2023, kell 12:40 (EEST)

:::: Jah, kui ajaleheartiklid tõendavad Vikipeedia artikli sisu ja kui neile on vastavate väidete juures korrektselt viidatud, siis need üldjuhul sobivad küll allikaks. Tegu peaks siis olema ajaleheartiklitega, mis räägivad tõesti isikust endast ja kus teda ei mainita vaid möödaminnes ja kus isik lihtsalt ei kommenteeri mingit muud teemat. Nagu eespool märgitud, ajaleheartiklitest ja muudest allikatest peaks ühtlasi välja tulema, millega täpsemalt on artikli teemaks olev isik ise laiemat tähelepanu pälvinud (see peaks ka Vikipeedia artiklis kirjas olema). Pikne 18. mai 2023, kell 17:53 (EEST)

:::::Tere! Kas sellised artiklid sobivad?

:::::Dr Natalia Trofimova on 40-aastase kogemusega hinnatud dietoloog ja arst - Dr Simeonsi dieet

:::::Hallo, Kosmos! 247: Doktor Natalia Trofimova paastumisest ja loodusravist | Raadio 2 | ERR

:::::Dr Trofimova paastust - Arengutee Klubi

:::::Paastuga terveks | Natalia Trofimova | Raamatud | Varrak raamatupood

:::::HOMMIKUINTERVJUU: NATALIA TROFIMOVA, ravipaastumine (treraadio.ee)

:::::Majutusettevõtete TOPi võitja leidis uue klientuuri läbipõdenute hulgast (aripaev.ee)

:::::ÜHE PAASTUKUURI KOGEMUS: „Mõistsin, kui vähe toitu vajab inimene elus püsimiseks.“ (ohtuleht.ee)

:::::Врач внутренних заболеваний: «Поститься полезно, чтобы предотвратить «болезни цивилизации» и поддерживать здоровый образ жиз - Vestnik Tartu

:::::Ülekaal on Eesti laste seas tõusev probleem. Arst: lapsevanemad ei oskagi kahjuks tihti oma lapse ülekaalu märgata - Pere ja Kodu (delfi.ee) Loodus BioSpa (arutelu) 2. juuni 2023, kell 14:25 (EEST)

:::: ERR-i artiklit ehk saaks kasutada allikana TÜ arstiteaduskonna lõpetamise ja täiendõppe kohta. Samas on nende asjade kohta vaja veel siis mingit lisaallikat, kus on aastaarvud.

:::: Aga üldiselt pole nende lingitud artiklitega siin Vikipeedia artiklis eriti midagi peale hakata. Need on just sellised artiklid, mis räägivad peamiselt või ainult teistest asjadest, mitte selle artikli teemast ehk Trofimovast. Pikne 2. juuni 2023, kell 18:42 (EEST)


Arutelu:Nõva jõgi

pisi|tühi|Uuejõe jõgi alamjooksul WikedKentaur (arutelu) 11. mai 2023, kell 07:43 (EEST)


Arutelu:Soju

Võib-olla peaks artikli pealkiri olema Soju (jook). Velirand (arutelu) 11. mai 2023, kell 08:00 (EEST)

Mis need muud sojud siis on?

Küll aga peaks artiklis sisalduma selge viide autoriteetsetele eestikeelsetele allikatele, kus sõna "soju" on kõnealuses tähenduses varem kasutatud või sellel kujul soovitatud kasutada. Kuriuss (arutelu) 25. juuni 2023, kell 21:26 (EEST)


Arutelu:Söödav ubajuur

Taksonitabel? Velirand (arutelu) 11. mai 2023, kell 23:35 (EEST)


Arutelu:Ando Roose

Eesti filmi andmebaasis on kõik nimetatud filmid Ando Tammiku nimega, seal pole mingit märget selle kohta, et Tammik on uuemal ajal Roose. Millal siis nime vahetas ja kus on selle kohta viide? Kuriuss (arutelu) 13. mai 2023, kell 23:12 (EEST)


Arutelu:Arno Veimer

Teisaldada Arnold Veimer alla? Metsavend 14. mai 2023, kell 21:55 (EEST)

Seal on teine, tuntum mees. --Andres (arutelu) 14. mai 2023, kell 23:20 (EEST)

Millisest allikast pärineb info et Arno oli tegelikult Arnold? LauriKreen (arutelu) 24. mai 2023, kell 15:10 (EEST)

Metsavend? Genis on küll nii, aga see ei ole usaldusväärne allikas. Paarist uuemast ajalehenupust leiab selle ka, aga seal on allikaks tõenäoliselt Vikipeedia. Pikne 6. november 2023, kell 19:32 (EET)

: Allikaks on Rahvastikuregister: "Rahvastikuregistrist on leitud järgmise isiku andmed Nimi: ARNOLD VEIMER Sünniaeg: 29.08.1972 Surmaaeg: 13.05.2023." --Metsavend 6. november 2023, kell 20:15 (EET)


Arutelu:Danny Saucedo

Muutsin viidete vormistust, mistõttu viidete järjekord muutus ja ka teksti sees läksid viited nihkesse. Kahjuks ei suutnud ise seda probleemi lahendada. Lisaks on kadunud kaks viidet (enne toimetamist oli 33, nüüd 31). Lähtetekstis on neid jätkuvalt näha, kuid tavavaates mitte. Viidete lõppu on ilmunud ka viitamistõrgete märkused. Emkut (arutelu) 15. mai 2023, kell 12:44 (EEST)


Arutelu:Vasar (ettevõte)

see 2000a lõpetamine on suhteline - Vasara toodangut sh nende traditsioonilise kaubamärgiga varustatult leidis ju poelettidelt nii 00 kui 10ndatelgi aastatel vabalt - kaudselt Vasar töötab siiani (kuigi ukselukke jmt tarbekaupa enam valikus pole) -  aga tuginedes nende kodulehele: "Alates 22. novembrist 2022 kannab Vasar OÜ uut ärinime BNT Galva OÜ." Nii, et kui võimalik oleks suurepärane kui keegi artiklit natuke täpsustada ja täiendada saaks. 93.185.255.220 15. mai 2023, kell 22:35 (EEST)


Kasutaja arutelu:Martii1n1

Ene Kase on Põltsamaa Ühisgümnaasiumi õpetaja.
Ene Kase on Põltsamaa Ühisgümnaasiumi õpetaja. Ene Kase on töötanud Põltsamaa ühisgümnaasiumis alates 1. septembrist 1969. Ta on olnud matemaatikaõpetaja ning õppealajuhataja. Ta on teinud oma tööd väga täpselt, sihikindlalt, järjepidevalt ja kohusetundlikult. Ta seab kõrged nõudmised ka endale ning on neid järgides ise eeskujuks. Ta on mõjutanud oma töö kaudu sadade põltsamaalaste elu nii õpetaja, klassijuhataja, rahvatantsija, kolleegi kui ka sõbrana. Ta on olnud aastakümneid aktiivne Põltsamaa kultuurielus ning elanud kaasa linna muredele ja rõõmudele. (Intervjueerisid Juta Jaani ja Helis Rosin)
23. veebruaril 2023 anti Ene Kasele valla pidulikul vastuvõtul Põltsamaa kõrgeim autasu „Põltsamaa valla aukodanik“ pikaajaliste väljapaistvate teenete eest. Martii1n1 (arutelu) 16. mai 2023, kell 20:01 (EEST)


Arutelu:Jevhenija Emerald

Siinkohal tänud inimesele, kes tõlkis artikli saksa keelest ja täiendas seda. Olen täiendused otse saksakeelsesse teksti üle kandnud. Tore, et eri keeltes wikipedistid sellest kasu saavad. Tervitused Saksamaalt. (Tõlge: Deepl.com) / At this point I would like to thank the person who translated the article from German and added to it. I have transferred the additions directly into the German text. It's nice to see that Wikipedians in different languages benefit from each other. Greetings from Germany. Shark1989z (arutelu) 16. mai 2023, kell 20:32 (EEST)


Arutelu:Anatoli Kokuš

Кокуш transkribeeritakse kui Kokuš, mitte Kokõš. Velirand (arutelu) 18. mai 2023, kell 11:31 (EEST)
-------
"Kokuši on tunnustanud ka toonase Ukraina presidendi abikaasa Katerõna Juštšenko tema panuse eest Ukraina filmikunsti ja kogu maailmas" – tunnustanud millega? Kuriuss (arutelu) 20. august 2023, kell 18:26 (EEST)


Arutelu:Dangė

Kuidas on leitud vaste Dangė, igal pool mujal teatakse jõge Danė nime all, või? Le Boréalien (arutelu) 17. mai 2023, kell 02:25 (EEST)


Arutelu:Maalehe krimisari

Millisel allikal põhineb väide, et tegu on "Põhjamaade kriminaalromaanide sarjaga"? Näiteks loetelus mainitud Charlaine Harris on nii USA kirjanik kui üldse olla saab, Louise Penny on aga Kanada kirjanik. Kuriuss (arutelu) 17. mai 2023, kell 14:26 (EEST)


Arutelu:Kurkijoki vald

"Kurkijoki oli Soome vald Laadoga Karjalas praegusel Venemaa territooriumil." – Mis aastatel? Kuriuss (arutelu) 17. mai 2023, kell 15:07 (EEST)