Vikipeedia arutelu:Kategoriseerimise kord

"mujal" vikis tehtud/teoksil Kategooriatesse liituvat: (ka nende lehekülgede arutelu lehed)
* Vikipeedia:Kategooriad
* Vikipeedia:Kategooriate_portaal
* erinevaid alalehti kategooriate lehele

Kategoriseerida tuleks kõigepealt selle järgi, millega on tegemist. Nt. "Mäestikud". Mõnikord on loodud täpsem jaotus, nt. "Euroopa jõed". Neid, mida saab, kategoriseeritakse riikide kaupa. Nt. "Prantsusmaa", kui tegemist on Prantsusmaal asuva linnaga. Mõningail juhtudel ei pruugi see olla mõistlik. Nt. ei ole mõtet Andidele määrata kategooriaks kõiki riike, mille pinnal see mäestik asub. Selle asemel võiks kasutada kategooriat "Lõuna-Ameerika".
Kui on olemas kategooria "Euroopa jõed", kas siis tohib kasutada kategooriat "Jõed"?

Arvan, et ei tohi. See poleks siiski suur õnnetus, sest küllap tuleb peagi mõni usin inimene, kes nad ringi kategoriseerib. Kat. "Jõed" on ikkagi parem kui mitte midagi. Siim 14:09, 26 Mar 2005 (UTC)
Kas Pariisile tohib määrata kategooriat "Prantsusmaa linnad"?

Peab mõtlema selle üle. Põhimõtteliselt võiks küll, aga kas siis tuleks sellest artiklist kategooriad "Prantsusmaa" ja "Linnad" ära koristada? Siim 13:57, 26 Mar 2005 (UTC)

: Kas ei oleks mitte parem võtta lähenemine et panna kategooria mis "on olemas", isegi kui see on liiga üldine (näiteks "Jõed") ja siis vaadate et kui selliseid artikleid mida võiks kokku koondada (siis jõed Euroopas) siis teha alamkategooria? See jõgede variant oli praegult siin lihtsalt näiteks toodud. Ja nagu Siim ennast parandas, parem on kui on mingi kategooria kui ei midagi.

:: Mul ei ole üldise kategoriseerimise vastu midagi, kuid kui süsteem on juba loodud, siis tuleks võimaluse korral seda järgida. Kat. "Jõed" oleks OK siis kui alajaotusi veel ei oleks. Siim 14:57, 26 Mar 2005 (UTC)

::: Selles see põhimõte ongi, et kui on olemas juba vastava alamkategooria siis panna sinna, kuid kui ei ja isegi võib suht kindel olla et selline mingi aja pärast on vajalik teha, siis panna n.ö. kõrgemale tasemele (kui  ei viitsi/poleaega seda alamkategooriat teha). Näiteks kui meil on artikkel eesti korvpallurist (näiteks. Tiit Sokk) siis, kuna hetkel ei ole kategooriat "Eesti korvpallurid" panna see artikkel "Eesti sportlased" kategooriasse (ja samuti "Korvpallurid"). Siis kui hakkab neid nimesid rohkem tulema, siis teha vastav alamkategooria (siis see "Eesti korvpallurid") ja viia Eesti korvpallurid sinna kategooriasse samas võtta ära neist artiklitest "Korvpallurid" kategooria, lisades "Korvpallurid" kategooria "Eesti korvpallurid" kategooriale. ... see oli nüüd selle teisele põhimõttele ka näiteks.

::: ja isegi kui "õiged" alamkategooriad on olemas siis ei ole "viga" panna n.ö. kõrgemasse kategooriasse. Just nii nagu Siim väheke kõrgemal ütles: küll keegi tuleb ja liigutab selle õigesse kohta.

::: Sama loogika oleks siis ka "Pariisi" artikli ja "Prantsusmaa", "Linnad" ja "Prantsusmaa linnad" kategooriatega. --TarmoK 23:51, 26 Mar 2005 (UTC)

: Ja teine põhimõte: artikkel ei peaks üldiselt kuuluma kategooriasse kui ta kuulub ka sama kategooria alamkategooriasse (siis Pariisi näide: Kui tuleb kategooria "Prantsusmaa linnad" siis see asendab kategooriad "Prantsusmaa" ja "Linnad" sest "Prantsusmaa linnad" kuulub mõlemasse kategooriasse. Tegelikult "Prantsusmaa Linnad tuleb arvatavasti kuuluma "Euroopa linnad" kategooriasse ja sealt kaudu "Linnad" kategooriasse)

: Erandiks on näiteks inimeste artiklid mis võivad  teatud juhtudel kuuluda nii (näiteks) "Eesti kirjanikud" kui ka "Eesti inimesed" kategooriasse, mis sest et "Eesti kirjanikud" kuuluvad "Eesti inimesed" kategooriasse. --TarmoK 14:41, 26 Mar 2005 (UTC)

:: Ma ise arvasin ka, et kui on kat. "Prantsusmaa linnad", siis võiks kategooriad "Prantsusmaa" ja "Linnad" sellest artiklist ära koristada, kuid arvan, et see idee leiab vastuseisu. Siim 14:57, 26 Mar 2005 (UTC)

:: See peab tõesti erijuhtum olema. Üldjuhul ei tohiks inimene kuuluda kat. "Eesti inimesed" alla, kui ta juba kuulub kategooriasse "Eesti kirjanikud". Siim 14:57, 26 Mar 2005 (UTC)

::: arvan et neid erijuhtumeid ikka tuleb, sest inimene võib olla kirjanik, kuid ka "midagi muud", näiteks  mille jaoks ei  ole veel alamkategooriat tehtud või ei oska valida olemas olevate seast ja siis kulub ta sinna "Eesti inimesed" kategooriasse. Ei oska nüüd kohe mingit head näidet tuua, kuid kas või et inimene on tuntud mesinik (lisaks sellele et ka kirjanik). --TarmoK 23:51, 26 Mar 2005 (UTC)
Arvan koos Urmasega, et Andidele tuleks määrata kategooriaks kõik riigid, mille pinnal see mäestik asub. Muidu jääks riikide kategooriad poolikuks. Andres 06:59, 25 Mar 2005 (UTC)

Kas siis artiklile Aafrika mandrist tuleks määrata kategooriaks kõik Aafrika riigid? Minu ettepanek on loobuda riikide järgi kategoriseerimisest juhul kui objekt, mida kategoriseeritakse on riikidest oluliselt suurem. Siim 13:57, 26 Mar 2005 (UTC)

: Praeguse süsteemi järgi minu meelest küll. Mis on suurem, see pole minu meelest tähtis, küll aga tekib probleem, kui meil on ka kategooria "Aafrika". Seega tuleks praeguse süsteemi korral kategooria "Aafrika" välistada.

: Õpetus peaks olema palju üksikasjalisem. Peaks olema mingi algoritm, kuidas kategooria(d) määrata. Andres 15:08, 26 Mar 2005 (UTC)

:: Kes peaks selle algoritmi koostama? Isegi kui keegi seda teeks ei saaks ta hõlmata kõiki aspekte ja mida üksikasjalikum juhend, seda raskem on sellest aru saada. Meil ei ole mõtet hellitada lootust, et uued tulijad oskavad kohe veatult kategoriseerida kui selline juhend olemas on. Sellisele riikide järgi kategoriseerimisele olen küll kategooriliselt vastu, sest see oleks idiootsuse absoluutne tipptase. Ma arvan, et meil on väga vaja selliseid kategooriaid nagu "Aafrika". Siim 15:20, 26 Mar 2005 (UTC)

::: Noh, kui nii, siis tuleb praegune riigikeskne süsteem ümber teha. Minu meelest saaks küll läbi kategooriata "Aafrika". Piisaks kategooriatest "Aafrika riigid", "Aafrika jõed" jne. Küsimus on lihtsalt kontseptsiooni (süsteemi) valikus.

::: See algoritm ei pruugiks olla keeruline. Tuleks lihtsalt loetleda, millise objektide tüübi korral kuidas kategoriseerida. Näiteks jõgede puhul "maailmajagu + jõed", asulate puhul "riik" jne, mäestike puhul "mäestikud", kõrbete puhul "kõrbed" jne. Andres 15:40, 26 Mar 2005 (UTC)

:::: Jah, sellist tüüpi juhendi saab koostada küll. Minu arvates tulebki riikide kaupa kategoriseerimisest osaliselt loobuda. Riikide kaupa võib kategoriseerida asulaid, aga mitte mäestikke, mandreid või jõgesid. Siim 15:46, 26 Mar 2005 (UTC)

: Arvan, et aja jooksul läheneb välismaa geograafia kirjeldus detailsuse astmelt Eesti omale. Seetõttu on arvatavasti tulevikus ka nende kohta teha detailsemad kategooriad. Andres 18:45, 26 Mar 2005 (UTC)

:: Seda küll. Eks siis tulebki teha selliseid üleminekuid, et kat. "Prantsusmaa" ja "Linnad" asendatakse kategooriaga "Prantsusmaa linnad". Eesti on meile eriline ja talle võib kehtida natuke teistmoodi süsteem. Siim 18:50, 26 Mar 2005 (UTC)
Eesti artiklite puhul on ju sama põhimõte, kui artikleid hakkab tulema palju siis teha neist alamkategooria. Eesti puhul me juba teame ette et iga valla kohta tuleb (on olemas) artikkel ja sedasi on neid kategooriad ette valmis tehtud. Kui me jõuame üks päev sinnani et hakkame ka (näiteks) Prantsusmaa väiksemate haldusüksuste (ei tea millised need on, või kas neid üldse ongi, kuid räägime ju praegu põhimõttest) kohta tegema artikleid, siis nähes et on võimalik osa artikleid rühmitada alamkategooriaks siis seda teha. Tehislikult hakata kõiki kategooriaid ette valmis tegema, on lihtsalt (minu arvates) tühi töö (praegusel hetkel) ja eksitav lugejale. Kategooris peaks ikka artikleid olema ja mitte üks-kaks.
Et siis pikk jutt lühidalt: kategooriad teha siis kui on näha et sinna on ka artikleid.
Kategooriate nimede "mall" oleks küll hea kokku leppida. Et näiteks kas "Prantsuse linnad" või "Prantsusmaa linnad" või "Linnad Prantsusmaal". See oleks siis maakeeli see "algoritm" kui ma õieti Andrese mõttest aru sain --TarmoK 00:30, 27 Mar 2005 (UTC)

Minu meelest tähendab algoritm seda, et algaja või inimene, kes pole vastava teemaga kokku puutunud, oskaks seda järgides mingile antud artiklile õigesti kategooriad panna. Näiteks geograafilise objekti puhul peaks ta oskama objekti tüüpi ja asukohta teades õigesti kategoriseerida.

Mulle ei meeldi niisugune põhimõte, et kategooria valik sõltub olemasolevate artiklite arvust. Pigem tuleks arvestada seda, kui palju artikleid on võimalik mingi artikli alla kirjutada. Peale selle peaks võimaluse korral sarnastel juhtudel olema sarnased kategooriad. Vastasel korral tuleb enne kategoriseerimist teha põhjalik uurimistöö ja otsused jääksid ikka enda teha. Minu meelest peaks võimalikult palju otsuseid olema juba ära tehtud, sest muidu tekib vältimatult segadus. Andres 07:12, 27 Mar 2005 (UTC)

: Ma arvan et me räägime samast asjast. Selle logaritmi abil teab kasutaja mismoodi kategooriat nimi peaks olema (nii nagu eespool tõin näiteid, et kas "Prantsusmaa linnad" või "Linnad Prantsusmaal"). See peaks olema kokku leppitud.

: Kuid kui meil on näiteks ainult üks Zimbabwe linna artikkel, siis teha selle jaoks kategooria, on minu arust liigne ja nii pannes see artikkel linnast "Zimbabwe" kategooriasse on ok. Kui hiljem (ma ei usu et neid linnade artikleid nii kiiresti tulema hakkab) on näha et Zimbabwe artiklis on rohkem artikleid (5? 10?) Zimbabwe linnadest, siis teha, vastavalt sellele algoritmile, kategooria ja "liigutada" need artiklid sinna.

: Zimbabwe linnad oli nüüd lihtsalt esimene pähe tulev näide, sama lugu on ka näiteks kirjanikega mõnest "kaugemast" riigist. Esmalt ehk riigi kategooriasse, kui on näha et on teisigi artikleid selle maa inimestest siis "Riigi_nimi inimesed" ja kui üks päev seal kategoorias on juba mitmeid artikleid kirjanikest, siis "Riigi_nimi kirjanikud". (Näiteks Costa Rica)

: Kuid kui on juba ette teada et artikleid kirjanikest tuleb rohkem, siis teha (kohe) alguses valmis kategooria "Riigi_nimi inimesed" ja "Riigi_nimi kirjanikud". (Näiteks "Leedu kirjanikud", või "Leedu linnad")

: Loodetavasti see selgitas mu varasemat (põhi)mõtet. --TarmoK 08:42, 27 Mar 2005 (UTC)

:: Ma saan Su põhimõttest aru küll. Aga see eeldab enne kategooria panemist uurimistöö läbiviimist ja seejärel subjektiivse otsuse tegemist. Minu meelest on
tarvis selliseid reegleid, mis võimaldaksid õiget kategoriseerimist ilma uurimistööta. Sellepärast pooldan teistsugust põhimõtet.

:: Peale selle, on ju teada, et tulevad artiklid kõigist Zimbabwe linnadest ja põhimõtteliselt kõikidest asulatest, samuti Zimbabnwe kirjanikest, niipalju kui neid teada on jne. Soovitan mõelda nii: kõik, mis on kavas Eesti kohta, on kavas ka teiste riikide kohta. Andres 09:03, 27 Mar 2005 (UTC)

::: Andres, mida pead silmas "uurimistöö" all? ja mis on "õige" kategoriseerimine? Zimbabwe linn "Zimbabwe" kategoorias ei ole ju vale. Vale, kui nii võib öelda, oleks kui see linna artikkel oleks "Eesti linnad" kategoorias või "Keemikud" kategoorias.

:::: Uurimistöö all mõtlen kategooriate olemasolu ja sisu uurimist. "Õige" all mõistan seda, mis ei sunni teisi minu pandud kategooriaid ümber tegema.

::::: Tahes tahtmata peab enne kategooriate panemist tutvuma kuidas kategooriaid panna ja mismoodi neid nimetada, see on samasugune "uurimistöö" mida redigeerija "peab" tegema et kijutada artiklit (kuidas linke teha, pilte, pealkirju lisada  jne). Selleks et see lihtne/lihtsam oleks ongi meil siin see arutelu käimas, mille tulemusena peaks meil olema juhtnöörid näidetega kategooriate määramisest.

::::: Kategooriad tulevad tahes tahtmata mingis osas ümber tegemisele ajamööda, täpselt samuti nagu artikli tekstid. --TarmoK 20:34, 27 Mar 2005 (UTC)

::: "uurimistöö" all näen vaid seda et kui määran kategooriat siis kirjutan algselt kategooriaks kas "Zimbabwe" või "Zimbabwe linnad" (teades algoritmi), teen eelvaate ja siis näen kas kategooria on olemas ja siis kui kategooria on olemas siis salvestan, kui ei siis on kaks varianti, kas teen selle kategooria, pidades meeles et sel juhul pean lisama selle kategooria kuhugi teise kategooriasse (vastavalt "reeglitele"/logaritmile) või leian kõrgema kategooria, kui ei ole soovi/oskust hakata uut kategooriat tegema. Ja seda mina ei nimetaks subjektiivseks.

:::: Keegi peab ju ükskord otsustama, et nüüd on paras aeg luua see kategooria, mida varem ei olnud. See ongi subjektiivne.

::::: Subjektiivne on sel puhul ju ainult millal, mitte kas. ja kui meil on põhimõtte et tühje kategooriaid ei tehta siis pole sellel palju vahet millal see kategooria luuakse --TarmoK 20:34, 27 Mar 2005 (UTC)

:::: Minu meelest on igasugune uurimistöö, mis ületab algoritmi teadasaamise liiast. Need asjad peaksid jääma inimestele, kes on võtnud enda ülesandeks kategooriate süsteemi hooldamise. Kui nõuda inimeselt nii palju, siis ta enamasti loobub kategooriate määramisest üldse.  Andres 10:28, 27 Mar 2005 (UTC)

::::: Ma ei näe ka siin "probleemi" kui inemene tegeleb teatud valdkonna artiklitega siis on tal peale väikest tutvumist juhendiga (see mida me siin proovime kkku leppida) selge mismoodi selle valdkonna kategoriseerimine toimib. Ja kui inimesel käib üle jõu mõista kategoriseerimist, siis on ehk ka parem kui ta ei pane seda kategooriat, keegi teine paneb selle, täpselt samamoodi nagu artikleid parandatakse --TarmoK 20:34, 27 Mar 2005 (UTC)

::: Ma ei oleks selles nii kindel et meil tulevad kõik artiklid Zimbabwe linnadest. Inglise vikis kus on sadu "kaastöötajaid" puudub artikleid paljudest linnadest (võttes näiteks vaid ühe valdkonna) jne. Sinna ehk need tulevad üks päev, kuid siinsesse Eesti vikisse ma ei usu et tuleb iialgi olema sama palju materjali.

:::: Vikipeedia eesmärgiks on anda niipalju infot kui võimalik. Loomulikult tulevad artiklid kõigist Zimbabwe linnadest, iseasi, kui palju see aega võtab. Inglise vikigi on olemas olnud alles neli aastat. Eestikeelset Vikipeediat on ju lihtsam teha, sest teistes vikides on palju materjali ees, mida saab tõlkida. See, mis on ingliskeelses, tuleb varem või hiljem ka eestikeelsesse.

::::: jah materjali on mida tõlkida, kuid ma arvan et see on nüüd liiga idealistlik arvamus et kõik see materjal tuleb eesti keelde tõlgituks, lihtsalt eesti vikipedistide arv on nii väike ja jääb olema ka suhteliselt väike, sry aga Eesti mastaabid on imetillukesed maailmaga võrreldes. --TarmoK 20:34, 27 Mar 2005 (UTC)

::: Ja teisalt usun et üks päev me jõuame sinna et siin on ka artiklid Eesti küladest näiteks. Kuid ma ei usu et meil tuleb olema artikleid isegi naaber riikide küladest. Seda kõike arvestades, ongi minu arust parem see lähenemine et meil on selge kuidas nimetada kategooriaid (see algoritm) kui nendele on ka "materjali", muidu on tohutu töö teha kategooriaid mis on tühjad ja tekitavad kasutajas pigem segadust.

:::: Me ei tee tühje kategooriaid, vaid kategooriaid,  milles on vähemalt üks artikkel. Kindlasti tulevad artiklid naaberriikide küladest. Andres 10:28, 27 Mar 2005 (UTC)

::: Et teeme valmis "loogika" mismoodi ideaalis oleksid kategooriad ( a la "N_riik" -> "N inimesed" -> "N kirjanikud" -> "N luuletajad") kuid need alamad kategooriad võtta kasutusele alles siis kui on/või on selgelt näha et  artiklid on peagi tulemas sinna kategooriatesse. --TarmoK 10:06, 27 Mar 2005 (UTC)

:::: Minu meelest ei saa kasutusele võtta kategooriaid, milles pole ühtegi artiklit. Andres 10:28, 27 Mar 2005 (UTC)
----

:::Kas kategoriseerida objekte ainult mandrite-maailmajagude alla või ka riigiti, ei saa olla sõltuvuses mitte objekti tüübist (mäestik, jõgi vms), vaid selle suurusest - Andide ja ka Kordiljeeride puhul on tõesti ehk mõistlik mitte märkida kategooriaks kõiki riike, mille alal nad asuvad, kuid näiteks Kopetdagi puhul on kategooria 'Aasia' selgelt liiga üldine.

:::Lisaks leian loogilise, et riigi kategoorias sisalduks maksimaalselt riigi ala geograafilised objektid, sõltumata nende loodus- või inimgeograafilisusest. Seda kasutaja seisukohast lähtuda püüdes - avades riigi kategooria on ootuspärane arvata, et ta leiab sealt artikleid, mille valik teemati ei  jää alla EE-s riigi artiklis pakutavale. - Urmas 19:22, 26 Mar 2005 (UTC)

:::Täpsustuseks: riikide kaupa kategoriseerimine on enamaltjaolt olnud niikuinii paralleelne, seega ei seisa küsimus üldse selles, kes kategoriseerida riikide kaupa või mitte. - Urmas 20:02, 26 Mar 2005 (UTC)

:::: Arvan, et parem oleks kui selles asjas oleks selgus. Peame otsustama, kas kategoriseerida riikide järgi või mitte. Mina arvan, et selliseid asju, mis riigipiiridest ei sõltu pole mitte mingit põhjust riikide järgi jaotada. Kui Kordiljeerid ja Andid ei kõlba riikide järgi kategoriseerida, siis ei kõlba ka Kopetdag. Ei ole mõtet teha kunstlikke piire, sest see annaks alust pidevatele vaidlustele ja lõpuks ei saaks keegi asjast aru. Riikide kategooriad on praegu niigi lootusetult sassis ja mingit mõistlikku ülevaadet ei ole neist lootustki saada, seega kasutusmugavust argumendiks tuua küll ei saa. Siim 19:40, 26 Mar 2005 (UTC)

:::::Ma ei saa aru, milles sisuliselt on probleem. Ehk selgitad mõne üksikjuhtumi tasemel. - Urmas 20:02, 26 Mar 2005 (UTC)

:::::: Kui tahad üksikjuhtumit siis sobiks artikkel Kalimantani saarest. Minu arvates on see täiesti ebanormaalne, et ta kuulub kategooria "Brunei" alla. Asi on põhimõttes. Ma tahan, et Vikipeedia koostamisel valitseks kord ja selgus. Mitte nii, et Urmas ütleb, et Kopetdagile paneme riigi kategooria ja Andidele ei pane. Kas edaspidi peame koguaeg sinu käest nõu küsima? Võiks olla ühtsed põhimõtted ja minu arvates tuleb küll vahet teha loodus- ja inimtekkelistel objektidel. Siim 20:08, 26 Mar 2005 (UTC)

:::::Kas Sa Kalimantanile jätaksid kategooria "Indoneesia" või "Malaisia"? Mis oleks "Bali" kategooriad?

:::::Loodus- ja inimtekkeste objektide lahutamine on kunstlik - inimtekkesed tiigid ja kanalid paneme ühte ning järved ja jõed teise? - Urmas 20:19, 26 Mar 2005 (UTC)

:::: Ma ei jätaks saartele üldse riikide kategooriat. Teine võimalus oleks teha kokkulepe, et riigi kategooria määrata ainult siis kui riik on saarest suurem või sama suur. Kunstlikkusest päris lahti nagunii ei saa. Veehoidlaid me peame ju järvedeks ehkki võib-olla ei peaks. Kanalitele tuleb oma
kategooria teha. Siim 20:24, 26 Mar 2005 (UTC)

:::::Täiesti selge on, et saarte, jõgede, mäestike jms puhul on (esimene) kategooria mandri-maailmajao järgi. Ja nii praegu ongi. Samas on kategooriate süsteemi erinevus raamatukogu kataloogidest sellest, et üks artikkel võib kuuluda mitme kategooria alla ning lisaks eksisteerib samaaegselt mitu eri alusel loodud kartoteeki: esimene on sarnane raamatukogudes kasutatavale, teise aluseks on maailma poliitiline jaotus (see ei hõlma kõiki artikleid), kolmas lähtuvalt isikute tegevusaladest (kirjanikud, riigipead, lauljad, sportlased, näitlejad jne; ei hõlma samuti kõiki artikleid). Lihtsalt kategooriad "Aasia saared" ning "Indoneesia" ja "Brunei" ei kuulu samasse kartoteeki ja ei ole seetõttu üksteist välistavad. "Aasia saared" on harjumuspärasel (raamatukogu)jaotusel põhinev, "Indoneesia" ja "Brunei" maailma poliitilisest jaotusest lähtuvad. - Urmas 22:38, 26 Mar 2005 (UTC)

:::: Ma olen üritanud selgitada, et seda poliitisel jaotusel põhinevat süsteemi ei saa järjekindlalt rakendada. Kui seda teha, siis tekivad absurdsed olukorrad. Näiteks artiklile Aafrikast tuleks kategooriaks määrata kõik Aafrika riigid. Tuleb teha kunstlik valik, millal rakendada riikide järgi kategoriseerimist ja millal mitte. See jääb alati subjektiivseks, mis tähendab seda, et kategooriad ei muutugi populaarseks, sest inimesed lihtsalt ei saa kategoriseerimispõhimõtetest aru. Nad ei saagi saada kui need põhimõtted nii ujuvad on. Selleks ma selle lehe tegingi, et olemasolevat hägu selgitada. Minu arvates on ka Andres kunagi ütelnud, et ta loobus kategoriseerimisest, sest ei saanud sinu põhimõtetest aru. Pean tunnistama, et mina ka ei saa. Siim 22:49, 26 Mar 2005 (UTC)

::::Enam ei kategoriseeri ühtegi artiklit. - Urmas 23:08, 26 Mar 2005 (UTC)

:::::: Urmas, sellest, millest ma alguses aru ei saanud, sain ma hiljem aru. Sa pead oma seisukohti selgitama ja vajaduse korral kompromisse tegema. Eesmärgiks on selline süsteem, millega kõik on nõus ja mis on kõigile arusaadav. Andres 07:12, 27 Mar 2005 (UTC)

::::: Siim ja Andres, Aafrika ei kuulu ju Aafrika riikidele, vaid Aafrika riigid "kuuluvad" Aafrika mandrile ja nii kuuluvad kõik Aafrika riikide artiklid, tegelikult iga riigi (nimeline) kategooria Aafrika kategooriasse, mitte vastupidi. Andide puhul kuulub ju osa mäestikust riigile, on osa seda riiki (selle riigi geograafiat) ja nii on minu arust täiesti loogiline panna liita Andide artikkel ka nende riikide kategooriatesse kus ta asub. Sama lugu ka näiteks Doonau jõega, Ta kuulub üht pidi "Euroopa jõed" kategooriasse ja teistpidi "Saksamaa". "Austria" jne riikide kategooriatesse. Ja sama loogika ka saarte puhul, ühelt poolt geograafiline kategoriseerimine: Aasia, Euroopa saared ja teisalt mis riikidele saar(e osad) kuuluvad, nende riikide kategooriatesse ka.

::::::: Täpselt samuti võiks öelda, et igale Aafrika riigile kuulub osa Aafrikast.

::::: Miks mul jääb mulje et on tahtmine saada artikkel vaid ühte kategooriasse? Urmas selgitas ilusti seda asja. ... Sportlane kuulub ju ka kahte loendisse: Biograafiad ja Sportlased, see on ok, aga saar ei või kuuluda geograafiliselt ühte kategooria "systeemi" ja teisalt poliitiliselt. --TarmoK 23:42, 26 Mar 2005 (UTC)

:::::: Minu arvates teed sa siin loogikavea. Kui sa ütled, et artiklile Andidest tuleks määrata kategooriaks riigid, mille piires ta asub ja Aafrikale ei tuleks. Aafrika ja Andid on põhimõtteliselt samadel alustel käsitletavad nähtused, üks on manner ja teine on mäestik ja nad mõlemad on jagunenud mitme riigi vahel. Tõsi küll riike saab ka kategoriseerida mandrite ja maailmajagude järgi, kuid riikide järgi kategoriseerides tuleks lõpuni järjekindlaks jäädes määrata artiklile Aafrikast kõik Aafrika riigid. See on ekstreemne näide, mis peab minu arvates demonstreerima riikide järgi kategoriseerimise nõrku kohti. Ma ei arva, et artiklil võiks olla ainult üks kategooria. Vastupidi, olen korduvalt propageerinud biograafiliste artiklite kategoriseerimist nii inimese tegevuse kui ka riigi alusel. On palju asju, mida tulebki riikide järgi kategoriseerida. Nendeks on näiteks riikide lipud, inimesed, asulad jne. Sellesse nimekirja ma ei lülitaks jõgesid, mäestikke, kõrbi jms. Siim 12:15, 27 Mar 2005 (UTC)

:::::: Need, kes tingimata soovivad riikide järgi kategoriseerida peaksid esitama täpse eeskirja, millal rakendada riikide järgi kategoriseerimist ja millal mitte. Mis võtta aluseks? Urmas pakkus, et selleks peaks olema objekti suurus. Kas see tähendab seda, et Uuralid kui pikk mäeahelik ei tuleks kategoriseerida riigi järgi, aga Sudeedid kui märksa tagasihoidlikum pinnavorm tuleks? On ju selge, et see mitme riigi pindalal antud mäestik asub ei sõltu otseselt mäestiku pindalast või pikkusest. Pealegi on andmeid mäestike pindalade kohta suht. raske hankida. Tõenäoliselt suuruse järgi ei saa, aga kuidas siis? Kas riikide arvu järgi, mille territooriumil vastav objekt asub? Mitme riigi pinnal siis peab mäestik asuma, et teda riikide kaupa enam ei kategoriseeritaks? Andide puhul on riike ilmselt liiga palju, aga kui palju täpselt on liiga palju? Seda on oluline teada, sest muidu ei ole mingit alust, mille järgi kategoriseerida. Asi läheb keeruliseks ja väga kunstlikuks. Miks on tingimata vaja mäestikke riikide järgi kategoriseerida? Siim 12:15, 27 Mar 2005 (UTC)

::::::: Siim! Keegi ei püüagi tegelda sellega, et kategoriseerida loodusobjekte riikide järgi. "Kalimantan" on rõõmsasti kategoorias "Aasia saared" edasi. Ja see kategooria on esikohal. Kalimantan on kategoriseeritud täpselt nii nagu Sina tahad. Nüüd muude kategooriate lisamisele vastu sõdides, eitad Sa võimalust, et artiklil võiks olla mitu kategooriat.

::::::: Siiamaani on minuteada geograafias riigi juurde kuulunud ka maastike loodusgeograafiline pool. Võimatu on luua kategooriate süsteemi (sisuliselt, mitte tehniliselt), kus riikide küljest on eemaldatud loodusmaastik (seda on nimetatud ka "looduskehandiks"), nähtud sotsiaalset keskkonda lahus looduskeskkonnast (gümnaasiumist peaks sellise arusaama vähemalt saama) - näha sellist ligiminekut geograafilt on iseäranis kummaline.

::::::: Kui räägime kategooriate jaotuse a la Eesti ka teiste riikide puhul, siis Siimu loogika järgi võiks meil "Eesti järvede" all olla "Võrtsjärv", kuid mitte "Peipsi" ega "Lämmijärv". "Eesti jõgede" alla ei mahu "Peetrijõgi", "Puisa jõgi", "Narva jõgi", "Pedeli jõgi". Me lähtume ju sellest, et kategooriad oleks eri riikide juures ühetaolised.

:::::::Andidel ja Aafrikal on üks kerge vahe, mis lubab erinevat kategoriseerimist: üks on mäestik ja teine manner. Seega ei pea neid sama puuga mõõtma. - Urmas 13:46, 27 Mar 2005 (UTC)

:::::: Minu küsimust on jällegi täielikult ignoreeritud. Ma ei ole põhimõtteliselt vastu riikide järgi kategoriseerimisele. Tahan lihtsalt selgitust, et kuidas seda teha. Siim 13:54, 27 Mar 2005 (UTC)

:::::::Iseenesest peaks riigi kategooria alt jõudma riigi alal olevate loodus- ja inimtekkeste objektideni. Kui näiteks võtta "Oka jõgi", siis praegu peaks ta olema saanud "Euroopa jõed" ja "Venemaa" alla. "Euroopa jõed" lubaks edasiarendusena nt "Volga vesikond(?)" (oleks osa "Kaspia vesikonnast"). "Venemaa"-st edasi "Jõed Venemaal" või "Jõed Euroopa-Venemaal". Ehkki need kaks pole just parimad, on nimi "Venemaa jõed" neist selgelt halvem. - Urmas 14:22, 27 Mar 2005 (UTC)

:::::: Ma lepiksin sellise kokkuleppega, et kui geograafiline objekt asub ühe või kahe riigi pinnal, siis kasutada riikide järgi kategoriseerimist, aga kui neid on rohkem siis enam mitte. Kuskile peab ju piiri tõmbama. Siim 14:18, 27 Mar 2005 (UTC)

:::::::Ja Piusa jõgi jääb välja? Ungari, Austria ilma Doonauta? - Urmas 14:22, 27 Mar 2005 (UTC)

:::::: Mis siis sinu ettepanek oleks? Ma ei ole öelnudki, et mulle hirmsasti meeldiks see ettepanek, mille ma esitasin. See on hädalahendus, püüd jõuda mingile kokkuleppele. Kui Andidele ei määra kategooriaks riike ja Doonaule määrame, siis seda pead sa küll hästi põhjendada oskama. Siim 14:26, 27 Mar 2005 (UTC)

:::::::Mina isiklikul paneks ka Andidele, seda enam, kui objekte suuruse järgi rühmitada ei õnnestu. - Urmas 14:55, 27 Mar 2005 (UTC)

: Ma ei arva, et riigi kategooria peaks andma ülevaate riigi loodusest. Ülevaate jaoks tuleb meil teha artiklid stiilis "Islandi loodus", "Austria loodus" jne. Sellest lähtudes ei kujuta minu jaoks mingit katastroofi see kui riigi kategooria ei sisalda selle riigi pinnal asuvaid mägesid ja jõgesid. Seetõttu loobuksin ma loodusobjektide kategoriseerimisest riikide järgi. Kategooriad ei hakka niikuinii andma kunagi ülevaatlikku pilti, sest nad näitavad vaid neid artikleid mis on olemas ning on oma ülesehituselt kohmakad. Kui me otsustame riikide järgi kategoriseerida, siis tuleb seda teha järjekindlalt. Seega, artikkel Doonaust saaks omale vähemalt 10 kategooriat. Oleks veel võimalus tõmmata kunstlik piir, alates mitmest riigist ei kategoriseeri riikide järgi, kuid see ei meeldiks vist kellelegi. Seega on minu arvates kaks võimalust: kõik või mitte midagi. Me kas kategoriseerime loodusgeograafilisi objekte riikide järgi ja teeme seda järjekindlalt või loobume sellest. Kui kokkuleppele ei jõua, siis tuleb teha hääletus vms. Siim 15:10, 27 Mar 2005 (UTC)

::::::: Ka minu meelest tuleb niisugune valik teha. Mina isiklikult eelistaksin riigid jätta, kuid ei hakkaks selle nimel sõdima. Andres 15:18, 27 Mar 2005 (UTC)

:: Proovin siis siin elgitada Siimule seda Andide/Aafrika erinevust ja miks jõed, mäestikud, kõrbed jne kuuluvad KA riikide (alam)kategooriatesse. (Lisaks Urmase selgitustele)

:: Andid on osa riigi geograafiast (osa Peruu geograafiast, osa Argentiina geograafiast jne). Mis tähendab et kui ma loen artiklit et Andid on osa Argenitinat siis kategooria "Argentiina" või "Argentiina mäed" annab mulle võimaluse näha mis artikleid on teistest mägedest, mäestikest Argentinas. Sama lugu ka näiteks Doonauga, saab lihtsalt vaadata milliseid jõgesid on veel Saksamaal, Austrias jne. Et kategooria määramisel lähtuda "küsimusest": Kui ma kirjeldan riigi geograafiat kas see objekt (artikkel) oleks osa sellest. Sama on ju näiteks sportlastega, lugedes artiklit Mika Häkkisest, saab vaadates "Vormel 1 piloodid" vaadata teisi vormel 1 piloote kellest on Vikipeedias artikkel olemas.

:: Aafrikat me ju ei lisa riigi geograafia iseloomustusse. ja niisiis ei ole vaja ka artiklit Aafrikast panna iga Aafrika riigi kategooriasse.

:: "Riigi loodus" artilid annavad/tulevad andma loodusest ülevaate, kuid see on asjale lähenemine ühest suunast, kategooriad on teisest suunast lähenemine, lihtsalt erinev moodus.

:: Seda et kategooriad ei anna ülevaatlikut pilti, jah nad ei anna, sama moodi nagu mitmed artiklid ei anna artikli objektist ülevaatlikut pilti, sellepärast et see ei sünni üle öö, ajapikku tulevad artiklid ja kategooriad lokusvad oma kohtadele, kui me vaid jõuame mingile kokkuleppele/ühisele arusaamisele/mõistmiseni.

:: See et seal tuleb 10 või 20 kategooriat või rohkemgi, sellest ei ole ju probleemi. Kategooriad on (siin) kui matrix ja nii võib artikkel kuuluda mitmesse kategooria "puu harusse". Kui keegi leiab et näiteks kategooriale "A tähega algavad loodusobjektid" on vajadust siis selline kategooria on ka ok, see kategooria ei sega olemas olevaid kategoriseerimis süsteeme. --TarmoK 19:54, 27 Mar 2005 (UTC)

:::::: nii ehk naa selle kategoriseerimise juures lõpliku tõeni jõuda pole võimalik ühest lahendust välja pakkuda on suhtkoht raske (Andidest hullem on kindlasti Alpid (sest kus nad algavad ja kus lõpevad pole küll sugugi üheselt arusaadav, nii et mina isiklikult liigitaksin need mõlemad üksnes kategooriasse "Lõuna-Ameerika" ja "Euroopa" ning "Mäestikud" (aga ega saartega pole see olukord samuti vägapalju parem, nt millistesse kategooriatesse peaks kuuluma Gröönimaa) - Ahsoous

::: Riikide järgi kategoriseerimine on kohati keeruline (Alpid), mõnikord absurdne (Kalimantan), nõuab kategooriate määrajailt lisatööd(suur arv riikide kategooriaid nt. Doonaule) ja ei anna minu arvates erilist efekti (ebaülevaatlikud kategooriad), aga ma ei hakka vastu seisma kui enamus seda soovib. Seda tuleb teha siis eranditeta, sest muidu peaks erandite jaoks vastavad reeglid välja töötama. Kui keegi rohkem sõna võtta ei taha, siis loen selle osa arutelust lõpetatuks. Siim 20:13, 27 Mar 2005 (UTC)

:::: Ehk võtaks hoogu maha ja teeksime valmis näited selgitustega ja siis kui mõningase aja (näiteks nädala-kahe) jooksul on  kõigile/enamusele see ok siis teha see "ametlikuks"

:::: Ja teisalt siin on jutt käinud vaid geograafiast, puuduvad Sport, teadused jne valdkonnad, nii et teemasid meil jätkub (õite huvitavaks läheb kui tulevad "pehmed" teadused :o) ) --TarmoK 20:45, 27 Mar 2005 (UTC)
=== saarte kategooriad ===
Arutelu:Kanaari saared -lehelt
Siin võiks kategooria "Aafrika saared" ka jätta. Muidu saab nendeni ainult "Euroopa" alt. - Urmas 08:45, 16 august 2005 (UTC)

Saarte kategooriatesse panemises on siin erinevaid lähenemisi, on riikide järgi, on merede/ookeanide järgi, on mandrite järgi. Ehk lepiks kokku et kasutab kõiki neid läehenemisi(?). Kategooriate ülesehitus oleks siis midagi sellist (nimed on esimesed mis nüüd pähe tulid):

* :Kategooria:Saared

** Saared mandrite järgi

*** Aafrika saared

**** Kanaari saared (artikkel)

** Saared riikide järgi

*** Hispaania saared

**** Kanaari saared (artikkel)

** Saared merede/ookeanide järgi

*** Atlandi ookeani saared

**** Kanaari saared (artikkel)

praegu kipub näiteks Venemaa saarte puhul olema nii et ei saa ülevaadet mis on Aasia ja mis Europpa saared --TarmoK 09:06, 16 august 2005 (UTC)

: Ookeanide järgi nüüd küll ei ole mõtet kategoriseerida. Saari on ühes ookeanis nii palju, et see kategooria muutuks absurdselt suureks ja mõttetuks. Samas normaalselt jaotada kat. "Vaikse ookeani saared" alamkategooriate vahel on pea võimatu. Nandrite järgi kategoriseerimine tuleb kõne alla nt. Kanaari saarte, Sokotra ja teiste selliste puhul. Ülejäänutele piisab riigist. On väljakujunenud, et geograafilisi objekte kategoriseeritakse võimaluse korral riikide järgi ja ma ei tahaks küll sel teemal mingit mõttetut lahingut pidama hakata. Siim 09:36, 16 august 2005 (UTC)

::Siimuga nõus. Midagi asjalikku peaks aga ette võtma Venemaaga. Näiteks luua kaks alamkategooriat: "Euroopa-Venemaa saared" ja "Aasia-Venemaa saared". Lohisevad nimed küll, kuid...

::Eraldi probleem on üksikute saartega, mis asuvad ookeanides kaugel mandritest ja mida otseselt mingi mandri/maailmajao saarteks on raske lugeda. Brittide valdused Atlandi ookeani keskosas ekvaatorist lõunas nt. Mõned on veel ka India ookeanis. - Urmas 09:56, 16 august 2005 (UTC)

::: Palju artikleid ühes kategoorias ei ole "absurdselt suur", kui selles on loogika. Küsimus ei ole et peaks "väljakujunenud" süsteemi kõrvale jätma, vaid asjale lähenema ka lisaks teistmoodi. Ja mis see "väljakujuneud" süsteem on mis keelaks meil ka muud moodi teha. Seda et osad saared on mandri ja teised riigi järgi kategoriseeritud on kuidagi raske loogiliselt seletada, kui kategoriseerida riikide järgi siis peaks kõik saared ka riikide järgi kategoriseerima ja sedasi ka panema näiteks Prantsusmaa ja Suurbritannia saared üle maailma vaid nende riikide kategooriasse.

::: Hea näide "absurdselt suurest" kategooriast on kasvõi inimeste kategooriad, "USA näitlejate" -kategooria tuleb suht kindlasti üks päev olema sadades ja neid ei saa ka mõistlikult alamkategoriatesse suruda

::: Vastuseks Urmasele, sellised saared saaks panna siis "veekogu" (loe ookeani) kategooriasse ja riigi kategooriasse ja mandri/maailmajao kategooria jääb ära.

::: Lisaks on ka näiteks veekogude järgi kategoriseerimisele see hea pool et kui näiteks sooviksin teada kõiki saari mis on Vahemeres, siis on seda lihtne näha, ei pea mõistatama et mis riigi saarte kategooriast peaksin neid otsima --TarmoK 22. august 2005, kell 15.37 (UTC)

:TarmoK Urmasele: "... 2 lähenemist (jätame esialgu selle ookeanite järgi välja, kuna see paistab probleeme tekitavat) et siis saarte artiklid kategoriseerida loodusgeograafiliselt (mandri järgi) ja teisalt poliitiliselt (riigi järgi). Ja "Saared" kategoorias on siis alamkategooriad "XXX mandri saared" + "Saared riigiti"? Saaks sellesse selgust. (sama malli võiks siis kasutada ka muude loodusobjektide puhul."

: - Nõus. Jõgede juures selline ülesehitus ka on. Ilmselt vajaks natuke suuremat täpsusastet looduspool - nt "Aasia" alla satub üüratu hulk artikleid ja vajalikku ei leiaks enam kuigi hästi üles. Jõgede puhul maailmajaost-mandrist suuremaks täpsusastmeks jõgikond (mis on alamkategooriaks kat-le "XXX maailmajao jõed" ja "XXX mere vesikond"). Saarte puhul tuleks samuti analoogiline tase kokku leppida. Üks variant on veekogude järgi, milles nad asuvad (nii õnnestub suht' kogemata luua ka nt ookeanide ja merede järgi kategoriseerimine) - "Läänemere saared", "Biskaia lahe saared", kuid ilmselt "Aasia Musta mere saared" ja "Euroopa Musta mere saared". - Urmas 16. veebruar 2006, kell 10.03 (UTC)

:: lisasin reavahetuse et oleks selgem lugeda

:: Urmas, saan aru et oled geograafi kallakuga, kuid kui palju inimesi teab näiteks mis jõgikonda kuulub Pedja jõgi või Volga? sama lugu ka saartega, tihti tean saare (umbkaudset) nime ja et see on Euroopa mandri "küljes" näiteks, kuid mis lahes seda ma ei tea (arvatavsti seda tulengi Vikipeediasse otsima).

:: mu sõnum on selles et neid loodusobjekte võib lisaks veel täpsemalt (jõgikond, laht) kategoriseerida, kuid see oleks sõltumatu sellest et ta on mandri kategoorias (räägime siin ainult loodusgeograafilisest poolest). Kategooriad ei pea teist välistama. Artikleid saab (peaks saama) otsida erineva loogika ja erineva "lähteinfo" järgi. Probleem on selles et kategooriaid on pandud kuidas on tundunud "õige" sel hetkel panijale ja järgnev lugeja on seda erinevalt mõistnud ja sedasi ongi segadus et mida näiteks "euroopa" või "hispaania saared" tähendab.

:: ja mis kartus on nende "pikkade" kategooriate kohapeal? tõin juba varem näite et näiteks inimeste puhul tuleb selliseid ja mujalgi (provintsid/kantonid, Eesti laiud jne.), see ei ole õigustus selliste loomiseks, kui ei ole põhjust.

:: vajalikku ei leiaks enam kuigi hästi üles - on olemas tähestiku lingid mida saab kategooria lehe päisesse panna ja selle abil saab liikuda kergelt sinna kuhu soov on. artikleid kategoorias ju loeme/otsime tähestiku järjekorras, või .... ?--TarmoK 16. veebruar 2006, kell 10.24 (UTC)

:::Olen põhimõtteliselt nõus. Vabalt võib jätta kategooriaks alles ka mandri-maailmajao (pean siinkohal paralleelselt silmas ka jõgede osa) ja lisada merede kategooriad (Läänemere juures see nii ongi). See tähendaks siis saarte juures minimaalselt kolme kategooriat (riigi, maailmajao ja paiknemisveekogu järgi). Jõgedele tuleks maailmajagu siis juurde lisada. See muidugi tähendab, et me kaugeneme "traditsioonilisest" kategooriseerimisest, mis Vikipeedia mittetraditsioonilisust arvestades on igati normaalne.

:::: me kaugeneme "traditsioonilisest" kategooriseerimisest - pead silmas et lisame "traditsioonilisele" veel muid lähenemisi? minu arust siin ei ole probleemi. "Traditsioonide" järgijatel on oma ja kes teisiti soovivad kasutada leiavad ka oma artiklid. Miskipärast jääb mulje et tihti on osadel osapooltel artiklist kategooria(te)sse "vaade", kui tegelikuses on ju kategooriad selleks et nende kaudu leida artikleid ja artiklit ennast lugedes pole ju suurt tähtsust kuhu kategooriasse ta kuulub. (teiste sama tüübiliste artiklite leidmiseks olgu navigatisooni mallid, vaata ka all olevad lingid, loendid)

:::: Ehk leian homme aega, ja kirjutab näidetega selle kategoriseerimise põhimõtted välja, siis on piltlikult olemas ja saab kuulda kas on vastuväiteid kellegil (Siim(?)). --TarmoK 16. veebruar 2006, kell 15.11 (UTC)

::::: Mul ei ole hetkel vastuväiteid. Juhul muidugi, kui ma asjast õigesti aru olen saanud. Siim 16. veebruar 2006, kell 15.37 (UTC)

:::"Pikkadest" kategooriatest kirjutasin mõeldes kasutajale, kes peab korduvalt vajutama klahvi 'järgmised 200', st mitu korda ta seda teeb.  (see oli lihtsalt uitküsimus, mitte seisukoht "pikkade" vastu või poolt) - Urmas 16. veebruar 2006, kell 11.05 (UTC)

:::: kui kasutaja tahab "lehitseda" siis las ta lehitseb, ei leia paber entsüklopeediast ju ka õiget artiklit lihtsalt avades raamatu ja kes teab mida otsib saab kasutada alamkatefooriaid või siis tähestiku linke --TarmoK 16. veebruar 2006, kell 15.11 (UTC)

Arutelu:Kanaari saared -lehelt
Siin võiks kategooria "Aafrika saared" ka jätta. Muidu saab nendeni ainult "Euroopa" alt. - Urmas 08:45, 16 august 2005 (UTC)

Saarte kategooriatesse panemises on siin erinevaid lähenemisi, on riikide järgi, on merede/ookeanide järgi, on mandrite järgi. Ehk lepiks kokku et kasutab kõiki neid läehenemisi(?). Kategooriate ülesehitus oleks siis midagi sellist (nimed on esimesed mis nüüd pähe tulid):

* :Kategooria:Saared

** Saared mandrite järgi

*** Aafrika saared

**** Kanaari saared (artikkel)

** Saared riikide järgi

*** Hispaania saared

**** Kanaari saared (artikkel)

** Saared merede/ookeanide järgi

*** Atlandi ookeani saared

**** Kanaari saared (artikkel)

praegu kipub näiteks Venemaa saarte puhul olema nii et ei saa ülevaadet mis on Aasia ja mis Europpa saared --TarmoK 09:06, 16 august 2005 (UTC)

::Siimuga nõus. Midagi asjalikku peaks aga ette võtma Venemaaga. Näiteks luua kaks alamkategooriat: "Euroopa-Venemaa saared" ja "Aasia-Venemaa saared". Lohisevad nimed küll, kuid...

::Eraldi probleem on üksikute saartega, mis asuvad ookeanides kaugel mandritest ja mida otseselt mingi mandri/maailmajao saarteks on raske lugeda. Brittide valdused Atlandi ookeani keskosas ekvaatorist lõunas nt. Mõned on veel ka India ookeanis. - Urmas 09:56, 16 august 2005 (UTC)

::: Hea näide "absurdselt suurest" kategooriast on kasvõi inimeste kategooriad, "USA näitlejate" -kategooria tuleb suht kindlasti üks päev olema sadades ja neid ei saa ka mõistlikult alamkategoriatesse suruda

::: Vastuseks Urmasele, sellised saared saaks panna siis "veekogu" (loe ookeani) kategooriasse ja riigi kategooriasse ja mandri/maailmajao kategooria jääb ära.

::: Lisaks on ka näiteks veekogude järgi kategoriseerimisele see hea pool et kui näiteks sooviksin teada kõiki saari mis on Vahemeres, siis on seda lihtne näha, ei pea mõistatama et mis riigi saarte kategooriast peaksin neid otsima --TarmoK 22. august 2005, kell 15.37 (UTC)

:: lisasin reavahetuse et oleks selgem lugeda

:: Urmas, saan aru et oled geograafi kallakuga, kuid kui palju inimesi teab näiteks mis jõgikonda kuulub Pedja jõgi või Volga? sama lugu ka saartega, tihti tean saare (umbkaudset) nime ja et see on Euroopa mandri "küljes" näiteks, kuid mis lahes seda ma ei tea (arvatavsti seda tulengi Vikipeediasse otsima).

:: ja mis kartus on nende "pikkade" kategooriate kohapeal? tõin juba varem näite et näiteks inimeste puhul tuleb selliseid ja mujalgi (provintsid/kantonid, Eesti laiud jne.), see ei ole õigustus selliste loomiseks, kui ei ole põhjust.

:: vajalikku ei leiaks enam kuigi hästi üles - on olemas tähestiku lingid mida saab kategooria lehe päisesse panna ja selle abil saab liikuda kergelt sinna kuhu soov on. artikleid kategoorias ju loeme/otsime tähestiku järjekorras, või .... ?--TarmoK 16. veebruar 2006, kell 10.24 (UTC)

:::: Ehk leian homme aega, ja kirjutab näidetega selle kategoriseerimise põhimõtted välja, siis on piltlikult olemas ja saab kuulda kas on vastuväiteid kellegil (Siim(?)). --TarmoK 16. veebruar 2006, kell 15.11 (UTC)

::::: Mul ei ole hetkel vastuväiteid. Juhul muidugi, kui ma asjast õigesti aru olen saanud. Siim 16. veebruar 2006, kell 15.37 (UTC)

:::"Pikkadest" kategooriatest kirjutasin mõeldes kasutajale, kes peab korduvalt vajutama klahvi 'järgmised 200', st mitu korda ta seda teeb.  (see oli lihtsalt uitküsimus, mitte seisukoht "pikkade" vastu või poolt) - Urmas 16. veebruar 2006, kell 11.05 (UTC)

:::: kui kasutaja tahab "lehitseda" siis las ta lehitseb, ei leia paber entsüklopeediast ju ka õiget artiklit lihtsalt avades raamatu ja kes teab mida otsib saab kasutada alamkatefooriaid või siis tähestiku linke --TarmoK 16. veebruar 2006, kell 15.11 (UTC)

Sehuke küsimus - kas ei võiks teha muude vikide eeskujul kategooriaid a la "Sünnid 1953", "Surmad 1980" jne. - Ahsoous 04:52, 27 Mar 2005 (UTC)

Paremad pealkirjad oleksid "Sündinud 1953" ja "Surnud 1980". Andres 07:12, 27 Mar 2005 (UTC)

Kas keegi on konsulteerinud mõne asjatundjaga või teinud ise sel teemal uurimustööd, kuidas toimub informatsiooni vastuvõtt veebi vahendusel (st Vikipeedias), mida on vaja, et lugeja saaks maksimaalse koguse infot (arvestades nii ekraaniruumi kui ka lugeja poolt otsimisele kulutatavat aega (st millal loobutakse kategooriaid pidi ("lõputult") edasi liikumast))? Niipalju kui tean, on siin olulised erinevused paberkandjal esitatu lugemisest. Ehkki põhimõte "korraga ja palju" peaks ka siin toimima, oleks antud hetkel äärmisel soovitatav uurida seda asja vastava ala spetsialistide käest. - Urmas 10:23, 27 Mar 2005 (UTC)

Linkimisest seda et üldiselt soovitatakse veebilehel lähtuda põhimõttest et informatsioon ei oleks "kaugemal kui 3 klikki" (seda siis näiteks veebipoe tegemisel jne), kuid siin ei maksa selle pärast muretseda, sest kasutaja "teab" et ta peab võib olla rohkem lehekülgi läbida, niikaua kui see on loogiline. Kui kasutaja otsib mingit konkreetset "Objekti" siis selleks on Otsing olemas, kategooriad on nagu tuvumiseks teemaga/valdkonnaga, et mis kuulub siia valdkonda --TarmoK 20:45, 27 Mar 2005 (UTC)

informatsiooni vastuvõtt veebi vahendusel

Minu arust ei ole see siin Vikiprojekt. Vikiprojekt peaks olema koht, mis organiseerib mingi teema kohta käivate artiklite kirjutamist ja inimesi, kes neid artikleid kirjutavad. See siin on aga soovituste ja reeglite loend. Parem nimi oleks näiteks Vikipeedia:Kategoriseerimise reeglid. Peep 15. september 2005, kell 21.10 (UTC)

Võib-olla on parem lihtsalt Vikipeedia:Kategoriseerimine. Peep 20. september 2005, kell 12.47 (UTC)

:Nõus. Pooldan Vikipeedia:Kategoriseerimine. Adeliine 1. detsember 2008, kell 13:42 (UTC)

Juurkategooriasse võiks teha kategooria "Millegi järgi nimetatud kategooriad" (lühema pealkirjaga). Inglisviki vastav kategooria on Eponymous categories. Sinna kuuluksid näiteks kategooriad Star Trek, Friedrich Nietzsche, Kohtla-Järve jne või siis ka alamkategooriad "Asulate järgi nimetatud kategooriad" jne.
Näiteks kui ma hakkan kategooriast "Inimesed" ülespoole ronima, on kõik korras kuni ma jõuan kategooriani "Saksa filosoofid" – ka selles kategoorias on inimesed ja seni on kõikides alamkategooriates olnud artiklid sobinud ka kõikidesse madalamatesse kategooriatesse. Aga järgmiseks oksaks on kategooria "Friedrich Nietzsche", millest võib leida ka kõike muud kui inimeste kohta käivaid artikleid – näiteks tema teosed, temaga seotud filosoofia teemalised artiklid jne. Näiteks asula järgi nimeatud kategoorias saab ilmselt pildi veel kirjumaks ajada. Seda viga ei oleks kui kõigist samanimelistest kategooriatest allapoole ronides jõuaks ainult kategooriasse "Millegi järgi nimetatud kategooriad". Lisaks ei tekiks küsimust kas artikkel Kohtla-Järve ja kategooria Kohtla-Järve peavad mõlemad olema kategoorias Eesti linnad – ühest küljest kategooria sees oleks sama asi kaks korda, aga artikli all sooviks ehk mõni näha kuulumist ka linnade artiklisse, mitte ainult omanimelisse kategooriasse. Teisisõnu kategooriate ring (millest siin abilehel juttu) oleks välditud ja sama artikkel ei oleks kahe järjestikuse taseme kategooriates. Ja veel on vastasel juhul mõned nüansid seoses sellega, et artikli kategoorimisel tuleb teada kas kategooria lisada artiklile endale või samanimelisele kategooriale ja sellega seonduvad edasised küsitavused aga see selleks...
Kas mõte oleks vastuvõetava ja mitte ainult, kas ta leiaks ka poolehoidu ja järgimist? Sellisel juhul peaks millegi järgi nimetatud kategooriad olema ainult kategoorias "Millegi järgi nimetatud kategooriad" (või selle alamkategooriates). Või on mõte liiga teist moodi kui siiani talitatud, liiga harjumatu, süsteem liiga raskesti meeldejääv ja on tahtmine vanaviisi jätkata? 195.50.201.82 6. juuli 2009, kell 15:51 (UTC)

Tundub, et segadust tekitab samanimeline kategooria. See, et näiteks e allkategoorias  on segadus, tuleb sellest, et paljud ei oska teha õigeid kategooriaid. Lihtne on panna üldkategooriasse. Vahel ei tehta ühe artikli pärast eraldi kategooriat. Haldusartiklites ei tohiks kasutada sellist süsteemi nagu kategooriates. Artiklis PEAB olema samanimeline kategooria ja kategooria jagab edasi. Hetkel on meil pudru ja kapsad. Näiteks artiklile Kohtla-Järve lisatakse ainult  . Muu jaotus jääb kategooriale endale. Muidu "Millegi järgi nimetatud kategooriad" on hea mõte. Alustaks kõigepealt st (:en:Category:Contents), siis jõuame ka selleni (hetkel on meil juurkategooriaks inglise vikis :en:Category:Categories). --Tiuks 6. juuli 2009, kell 16:22 (UTC)

: Ei no, kui minu pakutud kategooria tegemine ette juba võtta, siis tuleks artikli ainult omanimelisesse kategooriasse panemine ja muude kategooriate omanimelise kategooria külge panemine ära unustada. See uus kategooria oleks nii lihtsalt lisaks ja mu eelmise kommentaari põhjenduse lõigus toodud küsitavused suures osas jääksid.

: Kas sa pead inglisviki juurkategooriast midagi üksikasjalikku vajalikuks? Mulle ei hakka sealt midagi muud silma, mis meil olemas või puudu ja probleeme tekitaks. Kui muus osas hästi on, siis me ei pea sama moodi tegema nagu inglisvikis. 195.50.201.82 6. juuli 2009, kell 17:20 (UTC)

:: Ma ei viitsi võiki puudusi hakata nimetama aga kui meil on näiteks  ainult kategoorias "riigid", siis on ju sellest vähe. Meil ei olegi sellist kategooriat nagu inglise vikis :en:Categories by topic. Sellesamasse kategooriasse jõuab ka Sinu pakutud Eponymous categories. Hakkaks ikka müüri laduma algusest, mitte keskkelt. --Tiuks 6. juuli 2009, kell 17:28 (UTC)

: Jah, tõepoolest, "Kategooriad riigiti" ka ei sobi selle koha peale, aga selliseid kategooriad on õnneks vähe ja seda on lihtne parandada. Selle jaoks saab siis eraldi kategooria teha kas juurkategooriasse või Vikipeedia kategooriasse. Prooviks seda samanimeliste kategooriate teemat edasi arendada, kuna see nõuab suuremaid muudatusi. 195.50.201.82 6. juuli 2009, kell 17:52 (UTC)

Kas keegi arvaks ettepanekust midagi (põhjendusega tutvunult)? Vallad, riigid ja muu säärane millel on päris palju omanimelised kategooriad ja muud harvemad näited, oleks siis ajapikku ümber vaja kategoriseerida. Samas kui sääraseid kitsaskohti ebaoluliseks peetakse (ma ei tea küll mis põhjendusega) ja kui ka ülemad vedu ei võta ja edaspidi säärast kategoriseerimist eiraksid, ei ole muidugi mõtet midagi ette võtta. 195.50.201.155 8. juuli 2009, kell 09:09 (UTC)

: Tehnilised küsimused on meil alati väga leige vastuvõtuga. Ma olen sellega juba harjunud. --Tiuks 8. juuli 2009, kell 09:41 (UTC)

:: Kas teeb "Kategooria:Kategooriad teemade järgi" (:en:Category:Categories by topic)? Selles oleks siis kategooria ,  (:en:Category:Categories by time). Mis teemasid veel välja pakute ja millised oleks veel üldkategooriad? Ma mõtlen siin näiteks :en:Category:Categories by type --Tiuks 13. juuli 2009, kell 10:33 (UTC)

:::Ma ei saa hästi aru. Mismõttes "teema järgi"? Adeliine 13. juuli 2009, kell 11:38 (UTC)

:::: Pakun, et teemade kategoorias oleks muusika, spordi, ajaloo või mis tahes teema järgi. Eraldi peaks olema ka liigiti (riigiti, regiooniti jne). Näiteks teema järgi kategooria oleks  ja teema allkategooria liigiti oleks . --Tiuks 13. juuli 2009, kell 14:51 (UTC)

::: "Kategooriad riigiti" kategoorias "Riigid" on küll selles mõttes vale et seal ei ole tegelikult riike. Ta võib ju ka eraldi juurkategooriasse tõsta või siis Vikipeedia kategooriasse, see põhimõtteliselt lahendaks küsimuse. "Kategooriad teemati" jms pole mu meelest otseselt vajalik (minu pärast võib olla muidugi).

::: Aga pöörduks veel kord algse teema juurde tagasi, selle, mis tegelikult küsimusi tekitab. Kas kellelgi on omalt poolt midagi lisada? Kas sellega tuldaks kaasa? 195.50.200.84 13. juuli 2009, kell 15:12 (UTC)

Kas tuleks kategoriseerida nii, et näiteks kategooria "Koed" on kategooria "Histoloogia" alamkategooria või vastupidi? Või näiteks "Rahvaluule" ja "Folkloristika". On seda kuskil arutatud? Adeliine 31. jaanuar 2011, kell 12:59 (EET)

Minumeelest on kogu see geograafiliste objektide kateoriseerimise peatükk suuresti aegunud, sest on juba olemas kitsamad kategooriad kui need, mida siin soovitatakse. Kas kustutada aegunud osa üldse või uuendada? Adeliine 27. aprill 2017, kell 20:08 (EEST)

Kui keegi suudab ja oskab, siis uuendada, kui ei, siis kustutada. Juhendi kirjutamine on nii töömahukas, ja kui seda tuleb tihti uuendada, siis ei tasu see võib-olla ära. Andres (arutelu) 27. aprill 2017, kell 20:12 (EEST)

Tuleks kehtestada reegel, et kategooriaid loome vastavalt vajadusele (kui on piisavalt liikmeid, nt 5 liiget), mitte etteruttavalt. Seotud arutelusid:
*Kategooria arutelu:Lõuna-Aafrika Vabariigi muusikud
*Kasutaja arutelu:Meryli
*Kasutaja_arutelu:Adeliine#Massiline_kategooriate_kustutamine
*Kategooria arutelu:Kasahstani alpinistid
*Kategooria arutelu:Alpinistid
--Estopedist1 (arutelu) 24. juuli 2019, kell 08:05 (EEST)

Ei poolda rusikatega vehkimist. Arvestada tuleb ka kategooria potentsiaali. --Metsavend 24. juuli 2019, kell 08:42 (EEST)

:Nõus, et numbriline rusikareegel siin ei aita. Miks 5, mitte 3 või 6? Samas potentsiaali arvestamine pole ka absoluutne argument. Kui mingil kategoorial on potentsiaal (nt inglise vikis on samas kategoorias 50 liiget vms tõendus), aga eesti vikis pole selles valdkonnas artikleid kirjutatud (peale ühe-kahe) ja parasjagu ka ei ole näha, et keegi kirjutaks, siis tõenäosus, et lähemas tulevikus tekib kategooriasse liikmeid juurde, on väiksem kui tõenäosus, et ei teki. Eesti viki kasvamise kiirus on siiski suhteliselt aeglane (samas eri valdkondades hoogudega ebaühtlane, kuid neid hooge ei saa ette ennustada) ja sellised potentsiaaliga pisikategooriad võivad väga pikaks ajaks jääda üheliikmelisteks, mis ei ole hea. Adeliine 24. juuli 2019, kell 11:23 (EEST)


Arutelu:Proosa

''Proosa on muutunud kirjanduse [[sünonüüm]]iks.
Kuidas seda mõista? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11:38, 27 Mar 2005 (UTC)
Kuidas mõista "sidumata kõnet"? Glossolaalia? --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 00:10, 19 august 2005 (UTC)

: Siin oli enne nii:
'''''Proosa''' on [[sidumata kõne]]s kirjutatud [[kirjandus]].
Sõnal "proosa" on kaks otsest tähendust: esiteks [[sidumata kõne]] (mitte glossolaalia, vaid range liigenduse ja rütmita kõne; vabavärss ja rütmiline proosa küll ähmastavad seda määratlust), teiseks ilukirjanduslik proosa. Teen ettepaneku reserveerida see pealkiri viimasele ning esimesest rääkida artiklis [[Sidumata kõne]], sest proosa all mõostetakse eesti keeles tavaliselt viimast (mitte kogu ilukirjandust, nagu tekstis väidetakse). Ka intervikid  tuleb üle vaadata.  [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. august 2010, kell 23:18 (EEST)

Meil on link mudelproosa, ent guugeldades ei leia pea midagi--Estopedist1 (arutelu) 19. juuni 2018, kell 11:09 (EEST)


Arutelu:Ivo Schenkenberg

Ivo Schenkenbergi nimetamine rahvuskangelaseks on vaieldav. Miks kasutatakse kuude vähelevinud (pseudo)rahvapäraseid nimetusi aga aastaarvud on Kristuse sünnist? Järjekindel olles peaks siis juba üldse "Maavalla ajaarvamist" kasutama, kuigi õigem oleks vist jääda ikka üldlevinud kalendri juurde. Kas on mingi tagamõte, miks kohanimede hulgas on segamini eesti- ja saksakeelsed? Kust on pärit kirjapilt Šeremetev-Kolcov? Vene allikad räägivad Ivan Vassiljevitš Šeremetjev (nii peaks vist seda transkribeerima) nooremast; kas tal oli ka teine perekonnannimi Kolcov ja kas ei peaks seda pigem kirjutama kujul Koltsov? Vabandan, kui olen millestki valesti aru saanud.

Oled õigesti aru saanud, palun toimeta seda artiklit. Andres 09:25, 28 Mar 2005 (UTC)

Artikli eelmise variandi põhiosa on allpool ära toodud. See oli asjalik, nüüd on jälle sisse toodud rahvuskangelased, Maavallad ja südakuud, mis siia ei sobi. Asjalik osa tuleb taastada.
'''''Ivo Schenkenberg''' (umbes [[1550]] – [[1579]]) oli  [[Tallinn]]a käsitöölise poeg, kes [[Liivi sõda|Liivi sõjas]] juhtis [[Venemaa|Vene]] vägede vastu sõdinud eestlaste väesalka.
''Ta sündis Tallinnas [[müntmeister]] Christopher Schenkenbergi peres, töötas tema [[sell]]ina.
''Liivi sõja ajal [[1576]] moodustas ta Tallinna põgenenud talupoegadest väesalga linna kaitsmiseks pealetungivate Vene vägede eest. Tema [[lipkond]] sai oma julge ja kavala tegutsemise tõttu kiiresti tuntuks, Ivo pälvis hüüdnime "Eestimaa [[Hannibal]]" ja tema salka kutsuti Hannibali rahvaks. [[1577]]. aasta Tallinna piiramise ajaks oli Ivo Schenkenbergi käsutada 400–500-meheline ratsasalk, mis oli [[harkpüss]]idega varustatud ja pealiku poolt korralikult välja õpetatud. Nad osalesid nii tulekustutusvahtkonnas kui ka linnast väljatungidel. Märtsis taandusid venelased seoses tatarlaste sissetungi ohu ning varustamisprobleemidega; Schenkenbergi salk röövis vaenlase tagalas [[Rakvere]], [[Laiuse]], [[Pärnu]], [[Haapsalu]], [[Koluvere]] ja [[Lihula]] all ning sisendas oma [[siss]]itegevusega vaenlasesse suurt hirmu.
''[[Balthasar Russow]]i [[Liivimaa kroonika]]: "Talupoegadel oli aga selle röövimise juures parem olukord kui saksa mõisameestel ja [[palgasõdur]]itel, sest nad olid maal sündinud ja kasvanud ja teadsid kõiki maa ja talupoegade olukordi, peale selle kõiki salajasi radasid ja teid läbi heinamaade, tihnikute, võsastikkude ja soode. Ja paljud neist olid elanud ja teeninud venelaste all ja teadsid, kus venelased pidasid harilikult oma täkkusid ja loomi ja ka ise tavaliselt ümber liikusid, mispärast nad ka hea [[luure]] tõttu oma heade sõprade ja sugulaste kaudu pärisid sagedasti suurema võiduhinna koos saagi ja vangi võetud venelastega, nõnda et saagi pärast tekkis mõningane vihkamine ja kadedus saksa mõisameeste ja mittesaksa talupoegade vahel ja oli karta, et sakslastel tuleb nendesamaste talupoegadega talitada nagu [[šotlased|šotlastega]] [[Rakvere|Wesenbergi]] all."
''Suvel võttis Vene [[tsaar]] [[Ivan IV]] Julm ette suure sõjakäigu [[Pihkva]]st [[Daugava|Väina]] suunas, et [[Rzeczpospolita]] [[Liivimaa]]lt välja suruda. Koos "Liivimaa kuninga" [[Magnus]]e vägedega liikusid tsaari väed Liivimaal kiiresti edasi, suve jooksul läks suurem osa Liivimaast nende kontrolli alla ning septembris oli Schenkenberg vaenlase jõudude suurenemise tõttu sunnitud ajutiselt sissisõjast loobuma. Aastal [[1578]] jätkas ta röövimist ja põletamist [[Tartu piiskopkond|Tartu piiskopkonnas]], põletades muuhulgas [[4. juuni]]l maha [[Emajõgi|Emajõest]] põhja pool asuva [[Tartu]] eeslinna.
''Juulis [[1579]] varitsesid Schenkenbergi sissid tatarlasi, kes olid  [[Harjumaa]]l röövretkel käinud ning [[Rakvere]] linnusesse varjunud. Ivo plaanis vaenlased linnusest välja meelitada, kuid tema vend Christoffer Schenkenberg nimetas teda araks ning tormas koos mõne mehega hulljulgelt linnuse peale, sundides teisi endale järgnema. Rünnak ebaõnnestus, Christoffer langes ja Ivo koos 59 mehega võeti vangi. Osa vangivõetuist poodi, osadel õnnestus põgeneda ning Tallinna pääseda. Ivo Schenkenberg ühes 30 kaaslasega viidi Pihkvasse, kus ta sealviibivale tsaarile pakkus kolme vangistatud [[bojaar]]i enda lunastushinnaks. Ettepanek ei leidnud vastuvõttu ja Ivo Schenkenberg hukati. Schenkenbergi surmaga ei hajunud siiski kohe tema salk, vaid tegutses omapead edasi, võttes veel oktoobris osa Haapsalu piiramisest.
''Eesti laiem üldsus tunneb Ivo Schenkenbergi eeskätt [[Grigori Kromanov]]i poolt [[Eduard Bornhöhe]] jutustuse "[[Pirita kloostri viimsed päevad]]" ainetel ja [[Arvo Valton]]i stsenaariumi järgi lavastatud filmist "[[Viimne reliikvia]]", mõlemis on Ivot aga  kujutatud ebaajalooliselt väga suure kunstilise liialdusega.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 4 juuli 2005 20:08 (UTC)

"Eesti laiem üldsus tunneb Ivo Schenkenbergi eeskätt Grigori Kromanovi poolt ..."
Viimses reliikvias oli Ivo Schenkenbergi osatäitja Peeter Jakobi. http://www.imdb.com/name/nm0415932/
Peeter
----
Шереметев peaks eesti keeles olema Šeremetev. Andres 2. oktoober 2008, kell 20:59 (UTC)

Miskipärast on see perenimi eesti keeles muutunud Šeremetjeviks. Samast suguvõsast pärineb ka kuulus kindralfeldmarssal Boriss Šeremetjev, kuigi ka tema nimi on Шереметев.--WooteleF 2. oktoober 2008, kell 21:15 (UTC)

Kui ma õigesti mäletan, siis vene keeles on kasutusel mõlemad variandid, kusjuures pehmendusmärgiga variant on hilisem, aga seda kasutatakse mõnikord ka tagantjärele. Andres 3. oktoober 2008, kell 06:17 (UTC)

23. jaanuari all on nimekuju Ivan Šeremetev-Koltsov. Andres 3. oktoober 2008, kell 06:17 (UTC)

Šermetjev on õigem variant; Šermetev oleks mõeldav, kui see vene keeles oleks Шерметэв.Albertsuur 7. veebruar 2010, kell 19:44 (UTC)

: Ei. Vaata vene-eesti transkriptsioonireegleid. Andres 7. veebruar 2010, kell 21:12 (UTC)
----
"Anakronism välja" Mis mõttes anakronism? Kas 16. sajandil ei olnud sakslasi olemas või? Kindlasti tuleks artiklis ära mainida, et Schenkenberg oli saksa rahvusest. Tema vanemad on ju teada. Isa oli kohalik sakslane, ema aga Königsbergist. 90.191.119.98 30. aprill 2013, kell 19:28 (EEST)
----
See peaks ikka artiklis kirjas olema, et ta oli saksa rahvusest. Velirand (arutelu) 22. august 2015, kell 15:13 (EEST)

Täiesti õige tähelepanek. Tegelikult eestlased pidasid oma laulupidusid ja lehvitasid oma sinimustvalgeid lippe väljaspool Tallinna. Linna lasti neid kord aastas, kui oli peldikuid tarvis tühjendada, nagu teab Hillary Bird. Üleüldse tuleks sama märkida ka näiteks Venemaa linnade ja venelaste kohta.

Pane kirja. Andres (arutelu) 22. august 2015, kell 15:56 (EEST)

: Paneks kirja küll, aga hiljem esitatakse jälle pretensioone, et miks viidet pole. Velirand (arutelu) 22. august 2015, kell 16:36 (EEST)

:: Kust Sa seda siis tead?

:: Ma saan nii aru, et anonüümse kirjutaja arvates etnilisi erinevusi tol ajal ei olnud. Andres (arutelu) 22. august 2015, kell 17:01 (EEST)

::: Muidugi olid 16. sajandil etnilised erinevused olemas. Miks siis korrutati kogu aeg "deutsch" ja "undeutsch". Aga tänapäeval on lihtsalt moodne seda eitada. Mis puutub Schenkenbergide suguvõsasse, siis on ju teada nende sisserändamine Saksamaalt. Velirand (arutelu) 22. august 2015, kell 17:08 (EEST)

:::: Mida tähendab "on ju teada"? See peab ju kusagil kirjas olema, et ta oli sakslane, vastasel korral sa ei saaks seda väita. Ja vot sellele allikale, kus see kirjas on, viitadki. Ei ole ju ometi nii keeruline.

::::: Raadiosaadetele ju viidata ei saa. https://arhiiv.err.ee/vaata/eesti-lugu-332-ivo-schenkenberg-1 Velirand (arutelu) 22. august 2015, kell 17:27 (EEST)

:::::: Saab küll. Andres (arutelu) 22. august 2015, kell 17:28 (EEST)

Just otsisin midagi Russowi originaaltekstist ja märkasin, et just seal räägitakse sellest ülalmainitud nimest Koltsov: des äuersten Feltheren Lütenandt vnd vornemeste Krygeshelt, Iwan Wasiliewitz Selymetyn Koltzoff genandt. --Mmh (arutelu) 7. mai 2019, kell 21:08 (EEST)

Kas teda siis ei rebitud tükkideks? Neljastati? --Andres (arutelu) 9. juuni 2022, kell 02:31 (EEST)


Kategooria arutelu:Kirjanikud

Aidake teha kategooria inglise kirjanikud. Sinna oleks ühtteist panna.--Mona 10:37, 29 Mar 2005 (UTC)

: aegunud. Kategooria ammu tehtud--Estopedist1 (arutelu) 25. november 2015, kell 12:50 (EET)

Tuleks teha kategooria, mis hõlmaks riigiti, rahvuseti kirjanike kategooriad. Suurvikides on mitmeid variante. On ka nt kategooria Kirjanikud keeleti, ent meil pole keeleti kategooriad veel massiliselt tegemata hakatud--Estopedist1 (arutelu) 28. september 2017, kell 09:46 (EEST)


Arutelu:Lewis Carroll

Minu meelest on selline elulugu eksitav. Paralleel  Humbert Humbertiga on minu meelest vägivaldne. Praegune jutt näib vihjavat, et ta oli pedofiil. Seda küsimust tuleks käsitleda tagapool ja piisava detailsusega,mitte jätte muljet läbi lillede ütlemisest. Andres 14:17, 29 Mar 2005 (UTC)
Tema elu ja looming on olnud huvipakkuv ja salapärane. Nii teda ennast kui ka tema teoseid püütakse analüüsida, mõistmaks, kes ta siis tegelikult oli.
Sisutühi. Andres 14:20, 29 Mar 2005 (UTC)
Lewis Carrolliga tõmmatakse paralleele Vladimir Nabokovi teose "Lolita" peategelase Humbert Humbertiga. Nad mõlemad eelistasid täiskasvanute seltkonnale noorte tüdrukute omi.
Liiga kauge paralleel. Andres 14:20, 29 Mar 2005 (UTC)
Samuti leiavad kinnitust faktid, et Lewis Carroll oli narkomaan.
Kui oli, siis oli. Pole tarvis öelda "leiavad kinnitust faktid". Andres 14:20, 29 Mar 2005 (UTC)
Tänini on ta briti ja ameerika pedofiilide kaitsepühak.
Mida see tähendab? Andres 14:20, 29 Mar 2005 (UTC)
See lõik oli viimati sellise sõnastusega:
Tema elu ja looming on olnud huvipakkuv ja salapärane. Nii teda ennast kui ka tema teoseid püütakse analüüsida, mõistmaks, kes ta siis tegelikult oli. Lewis Carrolliga tõmmatakse paralleele Vladimir Nabokovi teose "Lolita" peategelase Humbert Humbertiga. Nad mõlemad eelistasid täiskasvanute seltkonnale noorte tüdrukute omi. Samuti leiavad kinnitust faktid, et Lewis Carroll oli narkomaan. Tänini on ta briti ja ameerika pedofiilide ebaeeskuju.
Eks sul ole muidugi õigus. Eluloo alla see ei käi ja laused on segased ja mittemidagi ütlevad. Minu viga.  Samas on need huvitavad faktid ja tähelepanekud temast ja tema elust mida siiski tuleks kusagil mainida. Ise lugesin  seda 23. nov. 2000. a Eesti Ekspressist  Kadri Kõusaare artikkel--Mona 16:40, 29 Mar 2005 (UTC)
Andres 14:45, 29 Mar 2005 (UTC)

Olen nõus, et neid asju tuleb mainida, aga tuleb teistmoodi sõnastada ja üles ehitada. Eelkõige nõuab nendest asjadest kõnelemine palju suuremat detailsust ja täpsust. Andres 17:02, 29 Mar 2005 (UTC)

Toomas Raudam on temast pikalt kirjutanud. Ma pole kindel, aga arvan, et see on raamatus "Kirjutab näpuga õhku". Andres 17:46, 29 Mar 2005 (UTC)
~----
Tema teosega "Alice Imedemaal" algab lastekirjanduse kuldajastu, mille lõpetab Alan Alexander Milne "Karupog Puhh".

Minu meelest ei ole see verifitseeritav. Andres 9. jaanuar 2006, kell 14.27 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://digar.nlib.ee/otsing/avaleht?pid=nlib-digar:21745
** In Lewis Carroll on 2013-06-24 12:03:49, 404 Not Found
** In Aleksander Looring on 2013-07-04 18:44:24, 404 Not Found
** In Lewis Carroll on 2013-07-06 10:52:44, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:53 (EEST)


MediaWiki arutelu:Uploadtext

----
STOPP! Enne faili üleslaadimist lugege läbi artikkel :en:Wikipedia:Image use policy. Arvestage seal sõnastatud poliitikat.
Et näha või otsida varem üleslaaditud pilte, vaadake Piltide loendit. Üleslaadimised ja nende kustutamised salvestatakse Üleslaadimise logisse.
Et artiklite illustreerimiseks uusi faile üles laadida, kasutage allpool olevat vormi. Enamiku brauserite puhul on näha nupp "Browse..." ("Vali..."), mis käivitab operatsioonisüsteemi standardse failide avamise protsessi. Pärast faili valimist ilmub nupu kõrval olevale tekstiväljale faili nimi. Samuti tuleb teha  kasti "linnuke", millega Te kinnitate, et tegemist ei ole autoriõiguste rikkumisega ning Teil on faili laadimiseks luba. Et faili lõpuks serverisse üles laadida, vajutage nupule "Upload". See võib aeglasema internetiühenduse puhul veidi aega võtta.
Eelistatud pildiformaadid on JPEG fotode, PNG joonistuste ning ikoonilaadsete piltide ja OGG helifailide jaoks.
Palun järgige järgmisi juhtnööre:
Faili nimi peab seda iseloomustama, muidu võivad tekkida nimekonfliktud teiste failidega. (näiteks: Randvere kirik 2003 suvi.jpg)
Lühikirjeldusest peab selguma, kust fail või pilt on saadud (näiteks võib märkida, et see on ise tehtud). Muidu võivad tekkida kahtlused ja segadused seoses failide algupära ja kasutamisõigustega.
Pilti artiklisse paigutamiseks lisage tekst vormis  või  või  helifailide jaoks.
Palun pange tähele, et teised võivad üleslaetud faile muuta või kustutada, kui nad leiavad, et see on Vikipeedia huvides. Nende võimaluste kuritarvitajatel võidakse üleslaadimine blokeerida.
----
Sättisin ja muutsin olemas olevat teksti ja pakkun välja et praegune tekst asendada üleval olevaga peale toimetamist ja mõne lisa paranduse tegemist:
* :en:Wikipedia:Image use policy - lehekülg oleks hea saada ka eesti vikisse
* täpsemad viited autoriõiguste (GDFL, PD jne) kohta
* informatsioon Commonsist ja soovitus kasutada Commonsit
Leian et inglise viki tekst on suhteliselt hea võtta põhjaks, piisavalt lühike ja konkreetne --TarmoK 21:38, 30 Mar 2005 (UTC)

Tegin ettepaneku sõnastusse parandusi. Andres 19:43, 23 Apr 2005 (UTC)

Arvan, et siin pole midagi arutada. Teen muudatused ära. Arutada võib ka hiljem. Andres 19:46, 23 Apr 2005 (UTC)

Lisaparandused võib ka hiljem teha, igatahes on nüüd parem kui enne. Andres 19:49, 23 Apr 2005 (UTC)
Inglise Vikis on seda muudetud, ma arvan, et me võiksime ka midagi sarnast teha (ainult et praegused instruktsioonid ka sisse jätta). Peep 21. oktoober 2005, kell 12.03 (UTC)

Kas oskaks keegi "puust ja punaselt" stiilis kirjutada et failide nimed peaksid olema ainulaadsed? Et kui on pilt mingist objektist siis ei piisa kui on pildi nimeks vaid objekti nimi, vaid nimes oleks hea ka näha mis eristab teda teistest samast objektist tehtud piltidest. --TarmoK 19:18, 15 mai 2005 (UTC)

Väga lihtne: esimene pilt antud objektist kannab nime objektinimi, teine objektinimi2 jne. Pole mõtet hakata imereegleid leiutama. Siim 19:37, 15 mai 2005 (UTC)

:See ümbernimetamine ja failidele nime andmine muutub õnneks Wiki versiooniga 1.5 oluliselt mugavamaks. Siis kui sellele tarkvara versioonile kunagi ka üleminek toimub, võiks mingi soovituse otse üleslaadimise lehele kirjutada küll. Ahsoous 19:50, 15 mai 2005 (UTC)

Äkki paneks siia kirja, et kui pilt on (faili mahult) liiga suur, siis võiks seda väiksemaks teha, et pildid siin liiga palju ruumi ei võtaks (muidugi välja arvatud diagrammide jms. puhul). Peep 18. september 2005, kell 16.51 (UTC)

Kvaliteetsete piltide puhul on suur maht ainult kasuks. :Pilt:Africa satellite plane.jpg jms --WikedKentaur 3. jaanuar 2006, kell 22.04 (UTC)

: Aga nüanss, et sul ei pruugi selle faili üleslaadimine miskil põhjusel õnnestuda... a ja huvitav kuidas siis thumbnailide moodustumine toimub... iseenesest huvitav oleks teada milline failisuurus php.ini-sse sisse on kirjutatud... (iseenesest jagan seda Peebu seisukohta... veel selgituseks, et näiteks fair use'i alusel siin kasutatavad pildid ei saagi olla eriti suured, kuna nad ei tohiks võimaldada teha kvaliteetset väljatrükki) ja tegelt tuleks siiski piltide üleslaadimise lehele teha märkus, et täiesti vabade piltide puhul on selleks õigem kasutada commonsit - Ahsoous 3. jaanuar 2006, kell 22.43 (UTC)

Soovituste alt puudub SVG formaat. --WikedKentaur 3. jaanuar 2006, kell 22.01 (UTC)

Paraku peab nentima, et seda formaati tegelikult veel ei tunnista enamlevinud brauserid (ppudub nn. native support) ... selle formaadi kõiki külgi ei toeta täielikult ka muide veel täninigi tarkvara, mis siin thumbnaile genereerib jne... vahepeal oli miskil perioodil commonsisse nende failide üleslaadimine isegi ka keelatud (kuna teoreetiliselt need failid võivad sisaldada pahatahtlikke skripte, mis võivad originaalfaili vaatamisel rakenduda)...  nii, et ma arvan, et seda veel vast ei maksa soovituste hulka lisada... küll aga kindlasti lähitulevikus... - Ahsoous 3. jaanuar 2006, kell 22.33 (UTC)

See tekst siin peaks olema suures kirjas, et ta hästi silma paistaks, ning peaks olema võimalikult lühike ja kokkuvõttev, et selle läbi lugemine kaua aega ei võtaks. Eeskujuks jällegi inglise Viki. Siin peaks samuti selgitama, et vaba litsentsiga failid tuleks kõik panna Commonsisse, mitte eesti vikipeediasse - eriti kui sellel pole eestikeelseid tekste. Igatahes on hästi tähtis see ruttu ära parandada, sest praegu laetakse üpris tihti kui mitte ilma allikata, siis ilma autoriõiguste infoga (et mis litsentsi alla kuulub), ning samuti kopeeritakse siia inglise viki pilte, mis on vaba litsentsi all ja seega tuleks hoopis commonsisse viia. Peep 14. mai 2006, kell 19.45 (UTC)
Teie poolt üleslaetav fail võidakse kustutada, kui te ei lisa detailset informatsiooni järgneva kohta:
#Faili allikas:
#*Kui tegite pildi ise, siis kirjutagegi seda.
#*Kui pilt on pärit veebist, lisage aadress, kust te selle saite.
#:Enamik internetis leiduvatest piltidest on autoriõigustega kaitstud ega ole sobilikud Vikipeediasse laadimiseks!
#Faili autoriõiguste omanik ja selle litsents, kaasa arvatud:
#*mall litsentsi või autoriõiguste kohta (näiteks {{GFDL}} ), või kui vastavat malli ei ole, siis litsentsi kirjeldus,
#*Selgitus selle kohta, miks te arvate, et failil on just selline litsents
#*Kui te laadite siia pilti, mille autoriõigused kuuluvad Teile, siis peate selle avaldama mõne vaba litsentsi all (GFDL või Creative Commons).
----
Pidage meeles ka järgnevat:
# Kui te laadite üles vaba litsentsiga pilti, siis kaaluge hoopis laadimist Commonsisse, niimoodi saab seda pilti kasutada kõikides Wikimedia projektides. Commonsisse saab pilte laadida  Wikimedia Commons upload page alt (Te peate olema sisse logitud).
# Faili nimi peab selle sisu või sellel kujutatut selgelt iseloomustama (näiteks: Randvere kirik 2003 suvi.jpg). Kasutades faile iseloomustavaid nimesid, vähendame nimekonfliktide tekkimise võimalust.
----
Täpsemalt lugege artiklist Vikipeedia:Piltide kasutamine.
üleslaadimis tekst vajab veel redigeerimist, samuti tuleb lisada enamkasutatavad litsentsimallid rippmenüüsse üleslaadimislehel: MediaWiki:Licenses --WikedKentaur 31. mai 2006, kell 09.44 (UTC)


Kasutaja arutelu:82.181.59.77

Ehk selgitaksid oma muudatusi? Mispärast mahlakuu oli vaja tõsta esimesse lausesse?
ja paha ei teeks ka sisse logida/kasutaja nimi teha, eriti kui (selliseid) küsitavaid muudatusi saab tehtud --TarmoK 10:54, 31 Mar 2005 (UTC)


Arutelu:Noot

Kas siin ei peaks rääkima sellest ka, mis saab, kui noodile punkt järgi panna?
jajah... kyll jõuab..--Lulu 14:31, 31 Mar 2005 (UTC)
jo le mi na so ra di on teine kirjapilt ..kas see tuleb ka sisse siia?--Tvali 16:27, 31 Mar 2005 (UTC)

"jo le mi na..." ei ole tegelikult teine kirjapilt vaid TEINE SÜSTEEM, mis on minu teada yhe tuntud eesti helilooja-pedagoogi :välja mõeldud abivahend lastele heliintervallide õpetamiseks. st et "jo" võib vabalt olla "SOL ehk G" või misiganes noot, aga "jo" ei ole ALATI :"DO" vaid võib olla DO-st SI-ni ykstapuha mis noot.  "jo-le-mi systeem" tegeleb matemaatiliste kaugustega nootide vahel, mitte tegeliku noodiga (erinevates oktaavides) (ja mida saab näit hertsides mõõta). ma loodan et sai piisavalt õige, vähemalt niimoodi sain mina aru.--Täitsa Topitav Konn 12. mai 2008, kell 00:56 (UTC)

: Seda nimetatakse relatiivseks noodisüsteemiks, mis meil tänu Heino Kaljustele selgeks on saanud. --Tiuks 5. juuni 2008, kell 13:44 (UTC)

Siin on midagi valesti. Osa teksti paistab korduvat. Andres 1. juuni 2008, kell 08:29 (UTC)

Jah, artiklit tuleb korrastada, sest on olemas eraldi artiklid. --Tiuks 1. juuni 2008, kell 09:06 (UTC)

: Kordus on nüüd kaotatud. Andres 1. juuni 2008, kell 09:09 (UTC)

Minu meelest võiks selle, mis varem oli alajaotuses "Noodinimetus", siia tagasi panna, sest tegu on tähtsate asjadega. Andres 1. juuni 2008, kell 09:43 (UTC)

Viisin osa sellest artiklisse silpnimetus aga siia sobib ka. --Tiuks 1. juuni 2008, kell 09:49 (UTC)

Välja tõstetud:

''Noodipea, noodivars ja noodilipp näitavad ühtlasi [[helivältus|noodi vältust]]. Täisnoodil puudub noodivars; pool- ja veerandnoodil puudub noodilipp.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. juuni 2008, kell 20:12 (UTC)

Ühes artiklis preaks rääkima ühest mõistest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. september 2008, kell 19:09 (UTC)

no krt!, artikli juurde peab kuuluma ka lühiülevaade, mismoodi noote märgitakse. olge nyyd mõistlikud, see oleks sama kui rääkida ajast, aga yldse mitte mainida, kuidas aega möödetakse. kellele see kasulik on? --Täitsa Topitav Konn 21. oktoober 2008, kell 09:12 (UTC)

Ega see artikkel nüüd korras ei ole küll, aga mida Sa mõtled noodi märkimise all? Noot ise tekib alles märkimisel. Ja noodid on osa noodikirjast. Noteerimisest üldiselt tuleks minu arvates rääkida artiklis Noodikiri. Andres 21. oktoober 2008, kell 09:19 (UTC)

: Nootide märkimisest on ju juttu artiklis helivältus. Noodi märkimine sõltubki sellest kui pikka nooti (heli kestust) on vaja üleskirjutada. --Tiuks 21. oktoober 2008, kell 18:39 (UTC)

:: Arvan, et Konnal on õigus. Võiks ikka natuke sellestki kirjutada, kuidas noot heli kõrgust ja kestust märgib. Andres 21. oktoober 2008, kell 19:38 (UTC)

Siin on räägitud noodist kui noodikirja märgist. Sõna "noot" kasutatakse ka kuuldava heli kohta (nt "lauldud noot oli liiga pikk; kõlasid täiesti valed noodid"). Inglise viki artiklis on see kirjas teise tähendusena (2. A pitched sound itself). Kas me räägime siin ka teisest tähendusest või peame selle noodiks nimetamist eesti keeles ebaõigeks ja suuname lugeja päise täpsustusmärkuses muusikalise heli juurde? Adeliine 21. oktoober 2014, kell 13:19 (EEST)
Seda, et sõna "noot" heli kohta kasutatakse, tõestab veel sõna "noodinimetus", mis ei tähenda ju noodikirja märgi nimetust, vaid teatud kõrgusega heli nimetust. Noodikirja märk ja noodinimetus on heli tähistamisel nagu võrdsel tasandil. Adeliine 21. oktoober 2014, kell 13:23 (EEST)

Sõna 'noot' topelttähendus on ingliskeelse muusikaterminoloogia omapära. Seda mainib eraldi ka Groove: "note. A written sign representing the pitch or duration, or both, of a musical sound. In English terminology the word has two further meanings: (1) the key of a keyboard instrument; and (2) the actual sound produced." Minu teada eesti muusikaterminoloogias lähtutakse saksa traditsioonist, milles noot on heli tähistav märk. Nimetus ongi justnimelt noodil, mitte helil.--Andrus Kallastu (arutelu) 21. oktoober 2014, kell 22:03 (EEST)

: Me ei pea seisukohta võtma selle kohta, kas see on õige või vale,  vaid lihtsalt suunama täpsustuses heli juurde. Andres (arutelu) 22. oktoober 2014, kell 01:26 (EEST)


Arutelu:Oscar Wilde

Tundub, et siin saab vaielda, kas oli tegu iiri või inglise kirjanikuga. Andres 06:25, 1 Apr 2005 (UTC)
Ka tänapäeval UK-s kehtivate seaduste alusel läheks Oscar Wilde uuesti istuma, aga nüüd pedofiilia eest (asjasse olid segatud mitmed alaealised gayprostituudid).

Üritasin kaitset maha võtta, et välislinkides iluvigu kustutada. ei oska veel. avjoska 7. aprill 2007, kell 15:32 (UTC)

Praegu ei ole kaitstud.

Administraatorid pääsevad alati ligi.

Kaitse mahavõtmiseks tuleb tõsta "tavalise" peale.

Aga sellist kaitset, mis arendajad mõneks minutiks peale panevad, me maha võtta ei saa. Andres 7. aprill 2007, kell 15:54 (UTC)
Ta oli pedofiil, rikkus kõlbeliselt alaealisi, ja pandi selle pärast istuma (on ka tänapäeval kuriteokoosseis). --217.71.45.163 27. aprill 2014, kell 22:36 (EEST)

Inglise viki ei maini pedofiiliat, kohtuotsus paistab olevat nimetanud üksnes sodoomiat ning ka siinne kirjanduskriitik ei viita ühelegi allikale. Võtan kategooria maha, kuni keegi kõlakate asemel korrektseid viiteid ei esita. Wilde'i (kuri)kuulus armuke oli igatahes 25aastane, nii et seal küll mingit pedofiiliat ei ole.

"Oscar Wilde'ile on pühendatud Tartus Vallikraavi tänaval pronksist skulptuur, teda on kujutatud koos Eduard Vildega." – Jääb arusaamatuks, miks see skulptuur on pühendatud küll Oscar Wilde'ile, aga mitte ka meie oma kirjandusklassikule? Kust sellised pühendusväited küll võetakse? Kuriuss (arutelu) 16. mai 2023, kell 18:53 (EEST)


Arutelu:Prostituut

Miks on selles artiklis juttu sõna "hoor" päritolust? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 06:56, 1 Apr 2005 (UTC)
Ei tea jah... artikkel ise tegelt pooleli ju... Taivo lisas selle etymoloogia, et nagu  ladina keelest "hora" - "hoor"... nagu ei usu eriti... seepärast lisasin ka teise etymoloogia... ja nyyd tundubki, nagu artikkel ainult sellest räägikski... tegelt vaja artiklit edasi kirjutada... muud midagi --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 13:25, 1 Apr 2005 (UTC)
Hour.--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 13:26, 1 Apr 2005 (UTC)
Tõstsin välja lõigu

Sõna 'hoor' pärineb ühtedel andmetel [[ladina keel]]est: ''hora'' tähendab tundi, seega on hoor naine, keda tunnikaupa üürida saab. Teistel andmetel tuleneb sõna 'hoor' [[saksa keel|saksakeel]]sest sõnast ''Hure'' ning on samatüveline [[inglise keel|ingliskeelse]] sõnaga ''whore''. Vana-Inglise sõna ''hōra'' pärineb indoeuroopa tüvest, mis tähendab "armastama, ihaldama".

Põhjendused: (1)pole eriti teemakohane, võib hiljem tagasi panna, kui artikkel pikemaks läheb (2) esimesena esitatud etymoloogia on nagunii n.ö. rahvaetymoloogia - hora-hour ja whore-Hure-hoor ei ole omavahel etymoloogiliselt seotud.--[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 16:22, 1 Apr 2005 (UTC)

Pole hästi arusaadav, mida pildil on kujutatud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. september 2007, kell 08:05 (UTC)

Miks on pildi allkiri "seksiorjad"?--WooteleF 17. veebruar 2010, kell 09:08 (UTC)

Vale allkiri, muutsin. Andres 17. veebruar 2010, kell 09:18 (UTC)

Kas vajab veel selgitust, mida pilt kujutab? Andres 17. veebruar 2010, kell 09:18 (UTC)

Minu meelest pole see pilt ikkagi eriti iseloomulik. --Epp 12. aprill 2010, kell 02:15 (EEST)

Lisasin iseloomulikuma pildi. Andres 12. aprill 2010, kell 11:02 (EEST)

Intervikid on kõik valed, sest nad viivad laiema mõiste juurde. Võib-olla ka definitsioon on vale: ma ei tea, mis seksuaalteenused on. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12. aprill 2010, kell 11:02 (EEST)

*4. ja 5. viide viitavad sellisele anekdoodile:
Küsimus: "Milline on maailma vanim elukutse?"
"Vastus: "Elektrik. Jumal ütles "Saagu valgus!" ja siis tuli elektrik ja ühendas jutmed ära."
Alts 8. jaanuar 2011, kell 19:33 (EET)
*Aedniku kaitseks viidatakse sellisele lausele:
"Rahvas peab maailma vanimaks elukutseks prostituudi, mina aga aedniku ametit"
*Mesiniku viide näeb välja selline:
"Mesilastepidajad teavad rääkida, et maailma vanim elukutse olevatki mesindus, kuna Eeva ei oleks Aadamale saanud õuna anda, kui poleks mesilasi, kes õisi tolmendasid ning mesinikke, kes neid karjatasid."
*Väljavõte kellegi olburi kommentaarist kuskil foorumis, mis selgitab, miks nõid on maailma vanim:
"[...] Ja veel. On ränk eksitus, kui räägitakse, et prostitutsioon on maailma vanim amet, ei, vanim amet ajaloo vältel on suguharu nõid, [...]"

::Minu arvates on sellise teksti koht Vikipeedia:Halvad naljad ja muu kustutatud jamas. Alts 8. jaanuar 2011, kell 19:42 (EET)
Prostituuti nimetatakse maailma vanimaks ametiks. Selle tiitli õigsus on aga vaieldav, sest maailma vanimaks ametiks on nimetatud ka jahimeestRae Jahimeeste Selts, nõidaTerve Mõistuse Sündikaat, kokka ja poksijatMaailma vanim amet "Postimees", 6. august 1996, Piiblist lähtudes ka elektrikkuwww.folklore.eeDelfi anekdoodid, aednikkuwww.aiandus.ee ja mesinikkuTori valla ajaleht e-Kaldad.
Võtsin välja. Seda ei peeta vanimaks ametiks, vaid on lihtsalt selline väljend. Seda väljendit võib muidugi kuidagi mainida. Andres 8. jaanuar 2011, kell 22:06 (EET)
Minu ihu kuulub sulle! Rahvaleht, 28. november 1931, nr. 140, lk. 5. – 9. veebruar 1932, nr. 17, lk. 5. Artiklite sari Tallinna prostituudi elust 1930. aastatel, ma ei tea, kas on üldistav informatsioon. --IFrank (arutelu) 1. juuli 2013, kell 15:16 (EEST)
Oksmaa kohta oli enne viidatud tema artikli alguses, ta ise nimetab ennast oma raamatus nii. Nüüd on see väja võetud.
Arnold Oksmaa (sündinud 17. augustil 1979 Kohtla-Järvel) on vaimupuudegahttp://www.delfi.ee/news/paevauudised/eesti/politsei-uurib-arnold-oksmaa-suguelu.d?id=4178158 eesti invalauljahttp://www.epl.ee/news/eesti/kohus-arestis-arnold-oksmaa-elust-pajatava-raamatu-tiraai.d?id=50946070, gayprostituutArnold Oksmaa. Hüljatud Eesti moodi. Hai Uim, Tallinn 2003, lk. 60, meelelahutus- ja seltskonnategelane.

----
Kas tõesti peab seda õnnetut Oksmaad artiklis mainima? 90.191.119.98 4. aprill 2014, kell 19:19 (EEST)

Minu meelest ei pea. Arvan, et puudega inimeste üle ei tohiks irvitada. Mis siis, et ise kirjutas. --Epp 4. aprill 2014, kell 19:22 (EEST)
----------------------
Toimetasin, täiendasin, täpsustasin. Ehk sai parem. --Lulu (arutelu) 3. veebruar 2021, kell 15:28 (EET)