Arutelu:Keemiliste elementide perioodilisussüsteem

Tõlkisin algul "poor metals" poolmetallideks, kuid tabelit vaadates mõistsin, et nii see asi küll ei lähe. Alumiinium, tina ja plii on metallid ilma igasuguse kehtluseta. Kas keegi oskab öelda, kuidas neid eesti keeles peaks nimetama. Minu arvates polegi vaja neile eraldi nime, nad võiksid kuuluda siirdemetallide hulka. Mis teeme, kas muudame tabelit või otsime eestikeelse vaste? [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 21:55, 13 Sep 2004 (UTC)

Rühmade nimetused. Muutsin need ameerikapärastest süsteemist IUPACi soovituse kohaseks vt nt. [http://www.webelements.com/webelements/properties/text/definitions/group-number.html].--[[Kasutaja:Boy|Boy]] 18. juuni 2006, kell 09.28 (UTC)

Keemiliste elementide loend sisaldab juba 112 elementi. Siin on ikka veel 103. Ave Maria 15. märts 2010, kell 05:00 (UTC)

Vaata hoolikamalt. :-) --Epp 15. märts 2010, kell 05:18 (UTC)

:Njah. pime ka veel lisaks kõigele. Ave Maria 15. märts 2010, kell 05:24 (UTC)

Tore lugu. Mul oli tegelikult plaanis norra viki "head artiklit" tõlkida, aga sellest ei tule vist midagi välja, sest sealt pole suurt midagi võtta. Ja ka need asjad, mida muidu võiks võtta, lükkusid enamasti täpsustamise käigus ümber. Aga noh, panen ta esialgu talgutööna ikka kirja. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 10. mai 2011, kell 05:17 (EEST)

Ma pole kõigi parandustega sugugi nõus. Miks IUPAC nomenklatuur? Mina küll ei saa aru, mis asi on "kasvavalt suurenev". Rühmade nimetused on pärit raamatust "Elementide keemia", kus on "IA rühm" jne, ka skandiumi rühm. --Epp 16. juuni 2011, kell 16:32 (EEST)

Paranda need tagasi, millega nõus ei ole. Andres 16. juuni 2011, kell 21:52 (EEST)

Väike segadus.. Kui palju neid looduslikke elemente siis täpselt ikka on?
Eesti wikis: Neist 94 on leitud loodusest, ülejäänud on saadud tehislikult.
Inglise keelses: The first 98 elements exist naturally although some[n 1] are found only in trace amounts and were initially discovered by synthesis in laboratories. Elements with atomic numbers from 99 to 118 have only been synthesized, or claimed to be so, in laboratories.
Nimelik 10. veebruar 2014, kell 16:38 (EEST)

Tuleb detailiseerida. Andres (arutelu) 10. veebruar 2014, kell 17:00 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gutenberg.org/files/30775/30775-h/30775-h.htm#Page_175
** In Keemiliste elementide perioodilisussüsteem on 2013-06-24 11:39:14, 403 Forbidden
** In Keemiliste elementide perioodilisussüsteem on 2013-07-06 07:06:51, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 10:07 (EEST)

Kui sõna "perioodilisussüsteem" esineb üksikuna (st tal pole ees täiendit, mis ütleks, MILLE/MILLISE perioodilisusega on tegu), siis kirjutatakse see liitsõnana kokku. Aga siin on täiend olemas (MILLE = keemiliste elementide), järelikult tuleb kirjutada lahku: "keemiliste elementide perioodilisuse süsteem". See on ka ÕS-is näitena olemas: http://www.eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=perioodilisus&F=M
* Toon igaks juhuks näite ka muust valdkonnast: "kirjandusõpetaja" kirjutatakse kokku, "vene kirjanduse õpetaja" lahku.
Kuriuss (arutelu) 1. august 2014, kell 18:03 (EEST)

Kas selle reegli saab veel kuskilt lugeda? ÕS-i näite järgi pole minu meelest selge, et teisiti on viga ja kirjandusõpetaja näide ei tundu võrreldav. Pikne 1. august 2014, kell 18:34 (EEST)

Minu meelest saab seda tõlgendada ka nii, et täiend käib ainult "süsteemi" juurde: mis laadi süsteem? perioodilisussüsteem. Andres (arutelu) 1. august 2014, kell 19:04 (EEST)

: H.Karik, K.Prinkman, V.Ratassepp, KEEMIA IX KLASSILE, Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn, 1963, lk 85 Keemiliste elementide perioodiline süsteem. Kas see on vananenud termin?

: Peter Atkins, Loretta Jones, "Keemia alused : teekond teadmiste juurde" (2013) on kirjas Keemiliste elementide perioodilisussüsteem.

: Mariina 1. august 2014, kell 19:22 (EEST) alias Простота

:: "Perioodiline süsteem" ei ole enam levinud, "perioodilisussüsteem" on mõlemas entsüklopeedias. Andres (arutelu) 1. august 2014, kell 20:08 (EEST)

:: Teine on minu meelest ka

::: Vastav ENE köide pärineb 1994. aastast, just viimase 30 aasta jooksul on eesti keele grammatikat eriti palju muudetud. Kui ÕS-is oleks see konkreetne näide vigane, siis oleks selle kohta ammu vastav parandus avaldatud, aga sellist parandust pole. Kuriuss (arutelu) 26. mai 2015, kell 22:51 (EEST)

:::: "Vene kirjandusõpetaja" on lihtsalt teise tähendusega, sest sel juhul ei ole jutt mitte vene kirjandusest, vaid vene õpetajast. Siinses näites on aga juttu elementide süsteemist, nii et sellist viga ei ole. Pole selge, kas on olemas niisugune asi nagu elementide perioodilisus; igatahes elemendid ei ole perioodilised, kui "perioodiline" tähendab 'korrapäraselt korduv'. Korduvad elementide keemilised omadused, mitte elemendid, küllap sellepärast öeldaksegi "perioodilisussüsteem. Andres (arutelu) 27. mai 2015, kell 01:04 (EEST)

:::: Ka TEA entsüklopeedias, mis on äsja ilmunud, on "keemiliste elementide perioodilisussüsteem". Mina saan nii aru, et "perioodilisussüsteem" ütleb, mis laadi süsteemiga on tegu. Andres (arutelu) 27. mai 2015, kell 01:09 (EEST)

:::::Miksikeses on "perioodilised elemendid" ja "perioodilisuse tabel". Miksike ise ei sobi allikaks, aga mingit õpikut või asja on seal ilmselt kasutatud. Adeliine 27. mai 2015, kell 02:53 (EEST)

::::::: "Perioodilisuse tabel" on OK, aga mida tähendab "perioodilised elemendid"? Andres (arutelu) 27. mai 2015, kell 08:31 (EEST)

::::: Mina saan sama moodi aru nagu Andres. --Epp 27. mai 2015, kell 09:27 (EEST)
----
Kas rauarühma elementidel on 8 valentselektroni? nimelik  24. august 2016, kell 11:58 (EEST)

: On. https://socratic.org/questions/fe-26-has-eight-8-valence-electrons-but-it-s-valency-is-2-and-3-how-can-i-calcul nimelik  14. jaanuar 2018, 0:37

:::siiski segane lugu nende raua valentselektronidega..Iron is the first of the transition metals that cannot reach its group oxidation state of +8, although its heavier congeners ruthenium and osmium can, with ruthenium having more difficulty than osmium. Nii on ingl k lk-l.. Siis raual pole siiski 8 valentselektroni. nimelik  14. jaanuar 2018, 14:11
----
Thales jne ei puutu selles artiklis asjasse. Andres (arutelu) 20. märts 2017, kell 21:11 (EET)
---- Enamus keemilistest elementidest on metallid, on mul õigus? Ja selgitus miks see nii on võiks ka artiklis olla. nimelik 28. juuni 2018 2:05
----
Kes soovib vaadata teistsuguseid perioodilisustabeleid, siis põhjalik lk on siin: https://www.meta-synthesis.com/webbook/35_pt/pt_database.php?Button=Spiral+Formulations --Nimelik (arutelu) 2. september 2021, kell 20:14 (EEST)
Siin ka üks minu arvates sisutihe mõtisklus perioodilisustabeli kohta, vaadatuna läbi esimese elemendi ja perioodilisustabeli ajaloo. https://www.youtube.com/watch?v=TGMCKy0Gihw --Nimelik (arutelu) 18. august 2022, kell 00:10 (EEST)


Kasutaja arutelu:Everlaast~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Everlaast! Andres 12:50, 28 Aug 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Everlaast~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Uus testament

"Uus Testament" või "Uus testament"? J 15:39, 14 Sep 2004 (UTC)

"Uus Testament" on õige. Andres 16:44, 14 Sep 2004 (UTC)

: ÕSis on "uus testament". 84.50.7.230 7. veebruar 2015, kell 14:25 (EET)
Tõepoolest, keelekorraldajad soovitavad "uus testament" ja "piibel"), aga teoloogid kirjutavad alati suurte tähtedega. Andres (arutelu) 7. veebruar 2015, kell 17:16 (EET)
Minu arvates ei ole Vikipeedia koht, kus iga eriala esindajad võiksid kehtestada oma keelereegleid. Keelekorraldajad mitte üksi ei "soovita", vaid ÕS-is (kui kirjakeele normi aluses) on selgelt fikseeritud, et vana testament ja uus testament kirjutatakse kirjakeeles väikeste algustähtedega. Teine variant oleks kasutada pealkirjalaadi ("Uus testament"), kus teine sõna ("testament") peaks olema kindlasti väikse algustähega. Kuriuss (arutelu) 30. märts 2015, kell 20:46 (EEST)
Lihtsalt teadmiseks: ÕS kirjakeele normi alusena reglementeerib Eesti ametiasutuste ametlike dokumentide keelt, mitte aga seda, kuidas erinevates allkeeltes, sh ka mingis akadeemilises erialakeeles asju kirjutatakse. Vt nt Eesti keele seletava sõnaraamatu 2009 kirjet "uus testament" kus kasutusviis "Vana ja Uus Testament" täiesti aktsepteeritud on. Ainr (arutelu)

Siin on üldentsüklopeedia, mitte teoloogiaentsüklopeedia. Samuti, EKSS-is on lihsalt valik eesti keeles esinevatest kasutusnäidetest ja seal pole soovitusi. Pikne 23. oktoober 2022, kell 18:40 (EEST)
----
Minu meelest on tehtud hulk halbu või tarbetuid muudatusi. Ainult teise ja kolmanda lause lisamine on asjalik. Andres (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 23:41 (EET)
Ma ei jaksa üksi sellega tegelda. Vaadake ka, mis on tehtud leheküljel Maarja. Andres (arutelu) 5. veebruar 2015, kell 23:49 (EET)

Kui üldiselt läheb halvemaks ja on tugev kahtlus, et tekst lähtub Vikipeedia kirjutaja isiklikest hinnangutest, siis võiks minu meelest julgemini tühistada. 84.50.7.230 7. veebruar 2015, kell 14:25 (EET)
----
"on eestikeelse Piibli teine osa." Uus Testament on igas keeles Piibli teine osa, mitte ainult eesti keeles. Velirand (arutelu) 21. juuni 2017, kell 15:21 (EEST)
Uue Testamendi kirjapilt, vt https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/dsall/Uus%20Testament/1 Amherst99 (arutelu) 22. oktoober 2022, kell 22:35 (EEST)

ÕS-is on väikeste tähtedega, vt ka kommentaare eespool. Pikne 23. oktoober 2022, kell 18:40 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mats Halldin~etwiki

I'm a regular on the Swedish Wikipedia. See me there.
/Mats

Välkommen, Mats! Andres 18:22, 15 Sep 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mats Halldin~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Süsihappegaas

Minu meelest peaks selle artikli pealkiri olema "süsinikdioksiid". Süsihappegaas peaks olema suunamisleht. Siim 19:29, 16 Sep 2004 (UTC)

Pooldan. Õige nimi on süsinikdioksiid, rahvapärane süsihappegaas. Postituvi (arutelu) 21. aprill 2015, kell 21:24 (EEST)

Olekute pilt tuleb eesti keelde tõlkida. Andres 29. mai 2008, kell 07:08 (UTC)

Võtsin pildi :Pilt:Carbon_dioxide_pressure-temperature_phase_diagram.svg välja, kuni ta tõlgitakse. Taivo 8. detsember 2010, kell 14:19 (EET)

:Tõlkimata pilt on tagasi pandud. See ei ole hea. Taivo 7. november 2011, kell 17:00 (EET)
Toimetasin artikli algusosa kuni ajaloo lõpuni, samas vaimus tuleks edasi lasta. Taivo 7. november 2011, kell 17:00 (EET)

Artikkel annab piisavalt põhjaliku ülevaate süsihappegaasi olemusest ja kasutusaladest. Inglisekeelses variandis on küll lisatud ka pikem kirjeldus süsihappegaasi mõjust tevisele ja keskkonnale, kuid artikkel vastab juba praeguses mahus koolitöös nõutud pikkusele. On lisatud piisavalt selgitavaid ja illustreerivaid pilte.
Viitamine on tehtud vastavalt inglisekeelsele artiklile, kus esineb lõike, mille juures viide puudub, kuid lisatud viited on korrektselt vormistatud.
Õigekirjavigu tekstis ei olnud, kuid kohati on lausete ülesehitus ja sõnastus tõlkimisest tingitult liiga keeruline.
Tekst on hästi liigendatud, kuid võiks kasutada rohkem erineva taseme pealkirju.
Kokkuvõttes on artikkel hästi koostatud, informatiivne, kokkuvõtlik ja keeleliselt korrektne. Hea töö!
--[[Kasutaja:Marispalo|Marispalo]] 8. november 2011, kell 14:25 (EET)

''Pimedas fotosünteesi ei toimu ja sellepärast toodavad taimed pimedas vähe süsihappegaasi.'' Selles lauses on mingi ebaloogilisus.
*'''kuna ta muutub otse gaasiks'''
*'''kõige suurem kasutusala, millel ei ole jahutamise eesmärki, on'''
*arvude vahel on "kuni" tähenduses mõttekriips, murdarvu eraldaja on koma
*mõisteid ja nimesid rohkem linkida
*'''toiduainetööstuses'''
*'''mittesüttiv'''
*'''jalgrattakummides'''
*'''pagaripärm'''
*'''traditsiooniliselt'''
*'''pudeli- ja vaadiõlle'''
*'''lisavett'''
*Lauses "Süsihappegaas, mis tekib..." koma puudu
*'''süsihappegaasipõhiseid'''
Lisaks on mõned näpuvead, mis leia ise üles. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 19. november 2011, kell 16:10 (EET)

Palun loe uuesti üle kõik, mis ma kirjutasin. Osa asju oled jätnud tähelepanuta ja osa asju parandanud hoopis valeks. [[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 15. detsember 2011, kell 22:22 (EET)

*''Pimedas fotosünteesi ei toimu, sellepärast toodavad taimed pimedas vähe süsihappegaasi.'' Kuidas on seotud fotosüntees ja süsihappegaasi tootmine?
*murdarvus peab eraldajaks olema koma, mitte punkt
*Lauses "Süsihappegaas, mis tekib..." koma puudu
[[Kasutaja:Adeliine|Adeliine]] 28. detsember 2011, kell 03:51 (EET)

Eemaldasin artiklist järgneva kasutu fakti:
*1 tonni niatsiini tootmisel (oleneb tootmismeetodist) toodetakse üle 1 tonni süsihappegaasi.Junhua (Alex) Tao, Romas Joseph Kazlauskas, "Biocatalysis for Green Chemistry and Chemical Process Development", lk 307, 2011, John wiley & sons, ISBN 978-0-470-43778-0, Google`i raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 14.08.2013)
----
Artikli päises: Taimed, vetikad ja tsüanobakterid seovad süsihappegaasi, vett ja valgust fotosünteesi käigus..seovad valgust? Kuidas see valguse sidumine käib? Valguskvant neeldub fotosüsteemis..selle lause peaks kuidagi teisiti sõnastama --Nimelik (arutelu) 30. aprill 2021, kell 18:50 (EEST)


Arutelu:Usulahk

Isegi kui lugeda Vissarioni rajatud usundit õigeusu usulahuks (see on igatahes vaieldav), ei ole see ju usulahu nimi! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20:56, 16 Sep 2004 (UTC)

#Vaimne ja/või füüsiline eraldumine ülejäänud ühiskonnast (tähendab endi vastandamist muule maailmale)
#Õpetuse ainuvõimalikkus ja eksimatus
#Tugev distsipliin
#Kontroll liikmete mõtete ja tegude üle
#Grupp võtab endale õiguse sekkuda inimese otsustesse ja tegemistesse ka eraelus
#Autoritaarne valitsemine; liidrile või juhtorganitele tuleb kuuletuda vastuvaidlematult
#Liidri/juhtorgani tahe on võrdne Jumala tahtega või väljendab ta Jumala tahet
#Kahtlemine, kritiseerimine, vastuhakkamine on karistatav
#Iseseisvat mõtlemist taunitakse
#Tihe ajagraafik; väga palju kohustuslikke ja vabatahtlikke ülesandeid
#Lunastus/pääsemine tuleb ära teenida (kõigi ettekirjutuste täitmine, ennastsalgav töö ühenduse edendamiseks)
#Aktiivne ja pealetükkiv misjon (see on enamasti liikmetele kohustuslik ning sageli seotud kindlate töötundide ja pööratavate arvuga; nad on selleks korralikult treenitud ning vastused võimalikele küsimustele on juba eelnevalt valmis)
#Kõik, kes ei kuulu sellesse gruppi, on määratud hukatusse
#Lahkumine grupist võrdub Jumalale selja keeramisega''
See on maha kirjutatud siit. Siim 16:14, 7 Oct 2004 (UTC)
Kui sa tahad seda nimekirja kindlasti artiklisse panna pead sa seda modifitseerima ja täiendama. Sellisel kujul tuleb ta niikuinii kustutada, sest see on sõnasõnalt maha kirjutatud. Siim 19:22, 7 Oct 2004 (UTC)

Tühistasin selle uuesti. Artiklit kokku panna mitmesugustest allikatest võetud fragmentidest ei ole akadeemiline. Andres 13:45, 8 Oct 2004
----
(UTC)Võtsin maausu ja taarausu välja, sest tegemist ei ole usulahkudega, vaid iseseisvate usunditega. Andres 10. juuni 2006, kell 10.22 (UTC)
----
definitsiooni ju võiks siiski korrektselt esitada--Hendrix 14. aprill 2008, kell 14:47 (UTC)
Rahvusvaheline määratlus on sektid. Mida see tähendab? Kas usulahk on siis sama kui sekt või ei ole? Kas sekt on rahvusvaheline usulahk? Arusaamatu. --Oop 2. juuni 2011, kell 14:16 (EEST)

EKSS-i järgi on usulahk, lahkusk ja sekt sama asi. Seal arvatakse näiteks metodism usulahuks. Andres 2. juuni 2011, kell 14:24 (EEST)

: Õssus samamoodi. Selles suhtes peab nentima, et eesti filoloogia kantsidesse ei ole poliitiline korrektsus veel jõudnud ja neid ei huvita, kui keegi end nende sõnakasutusest häirituna tunneb. Aga me peaks vist tervet mõistust kasutama. --Oop 2. juuni 2011, kell 15:36 (EEST)

:: Tuleks kasutada usuteaduslikke allikaid. Andres 2. juuni 2011, kell 19:29 (EEST)

::: Eestikeelsed usuteaduslikud allikad pärinevad enamjaolt luterlaste ja baptistide, vähemal määral katoliiklaste ja õigeusklike sulest. Yldjoontes võib kõiki ylejäänuid nende poolest lihtsalt ketseriteks ja usutaganejateks nimetada, neid see ei häiriks. Usuteadus on juba kord, paraku, säherdune ala, kus NPOV-suhtumist tuleb tikutulega taga otsida, sest praktiliselt kõik autorid on ideoloogiliselt angažeeritud. Sestap pole usuteaduslikud allikad kysimustes, mis kellegi õrna hinge puudutada võivad, eriti usaldusväärsed. Ajaloolaste peale võib rohkem loota. --Oop 3. juuni 2011, kell 11:32 (EEST)

::: No ma ei tea, võiks ju lähtuda sellest, mida Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õpetatakse. Arvan, et vähemalt Tarmo Kulmaril ei ole ideoloogilist arranžeeritust.

::: Ajaloolasi võib ka muidugi kuulata, kuid nende pädevus pole ka täielik. Andres 3. juuni 2011, kell 12:19 (EEST)

::: jah, Oop, ära nyyd nii koledasti ka ytle, mõistaksin nimetada mitu täitsa mõistliku suhtumisega eesti keeles kirjutavat ja õpetavat teoloogi, kelle suhtumine ei vasta sinukirjeldatule. eestikeelset kirikulugu on kirjutanud Riho Saard, tal on isegi yks eestikeelne yldise Euroopa kirikuajaloo raamat, see võiks olla allikas, millest võiks kasu olla.  Ohpuu 3. juuni 2011, kell 12:30 (EEST)

:::Kui artiklis on kalvinistid ja babtistid sees, miks siis luterlasi ei ole??? "Selles suhtes peab nentima, et eesti filoloogia kantsidesse ei ole poliitiline korrektsus veel jõudnud ja neid ei huvita, kui keegi end nende sõnakasutusest häirituna tunneb. Aga me peaks vist tervet mõistust kasutama." Niisuguse nurga alt vaadates tundub  et Oop on paraku mingil määral õige kivi üles leidnud. Melilac (arutelu) 10. jaanuar 2014, kell 19:01 (EET)

::: See on vaatepunkti küsimus, kas pidada luterlust usulahuks. Andres (arutelu) 10. jaanuar 2014, kell 21:31 (EET)

Usulahkude (ja sektide) negatiivsed tunnused


Arutelu:Teine Moosese raamat

Mis see peab tähendama? See tuleks kustutada. Andres 11:19, 17 Sep 2004 (UTC)
Lisasin veidi infot. Loomulikult oleks vaja väga täiendada ja lisada lühike ümberjutustus, aga ehk saab artikli enda siiski säilitada. Suuremat osa tektist ootab vist küll kustutamine... --Mari 12:46, 17 Sep 2004 (UTC)

Seda laadi tekst, nagu Mari nüüd kirjutas, sobib siia küll. Mis puutub pikkadesse tsitaatidesse, siis meil Leoniga on niisugune kava, et Piibli iga raamatu igale peatükile tuleb pühendada eraldi artikkel, mis sisaldab muuhulgas eestikeelset teksti ja ülevaadet peatükki kuuluvate kirjakohtade kommentaaridest. Andres 12:55, 17 Sep 2004 (UTC)
Tegelikult tegin praegu sellise liigutuse, et kirjutasin artikli ka Exoduse kohta. Viimane oli nimelt artikli Tanah all olemas.kuk tahate, saab ülejäänud artikli selle alla kirjutada. Inglise vikis on muuseas olemas iga osa kohta ümberjutustus. Tundub muuseas mõistlik, sest need, kes täpselt teada tahavad, saavad Piibli ise kätte võtta, teistele võib olla paris teksti lugemine kurnav.--Mari 13:08, 17 Sep 2004 (UTC)

Minu arvamused on sellised. Esiteks, raamatu nimi viimases Piibli-tõlkes on "Teine Moosese raamat". Paralleelnimi on "2. Moosese raamat". "Exodus" ei ole üldse eestikeelne nimi, kuid selle alt tuleb ümbersuunamine teha (või kirjutada lühike selgitus) ja seda nime tuleb siin artiklis kuidagi mainida. Artiklit "Tanah" tuleks kõvasti toimetada ning seal tuleb kasutada eelkõige heebrea, mitte ladina nimesid. Teiseks, selles artiklis võib mõõdukas ulatuses jutustada, millest raamatus juttu on, kuid tuleb esitada ka muud infot raamatu kohta. Mis puutub Piibli-tekstisse, siis selles artiklis seda tarvis ei lähe, küll aga seal, kus on juttu mingist sisulisest küsimusest. Kristlikku teoloogiat ei saa üldse esitada lahus Piibli-tekstist. Piibli-tsitaatide mõistmiseks on tarvis näha konteksti (muide, minu meelest ei tohiks piirduda viidete kribuga, vaid vajaduse korral tõepoolest tsiteerida: just viidete järgimine võib olla kurnav). Samuti ei saa esitada Piibli-kommentaare ilma tekstita. Keda asi ei huvita, ei pea ju Piibli-teksti lugema. Mis tahes Vikipeedia osa võib olla kellelegi kurnav. Andres 13:36, 17 Sep 2004 (UTC)

Siin oli toodud kaks lühikest näiteteksti 2. Moosese raamatust (tuntumad kohad). Viimase parandusega need kustutati. Leian, et polnud mingit erilist põhjust neid kustutada. Tõsi küll, nad vajasid vist toimetamist. Andres 24. august 2005, kell 05.33 (UTC)
Nõus Andresega. Peaks taastama ja siis vaatama, kas vajab toimetamist vmt. --Lulu 24. august 2005, kell 08.04 (UTC)

Võtsin Toora malli ära. Kui üldse malli tarvis on, siis see peaks olema Moosese raamatute mall, ja nimed eesti keeles. Pealegi on viimane nimi puht ingliskeelne. Andres 18. veebruar 2009, kell 17:51 (UTC)

Miks me ei võiks mallis ladinakeelseid nimesid kasutada? Toorat kasutatakse mitmes usundis ja ei ole ainult Vana Testamendiga seotud. --Tiuks 18. veebruar 2009, kell 19:53 (UTC)

: Kas "Teine Moosese raamat" ei ole siis neutraalne nimi? Andres 18. veebruar 2009, kell 20:07 (UTC)


Arutelu:Mineraal

Kumb on õige, kas "kristallagregaat" või "kristalliagregaat"? Andres 17:57, 17 Sep 2004 (UTC)

Õige peaks olema kristalliagregaat. Siim 17:59, 17 Sep 2004 (UTC)

See koht on mulle segane, kus räägitakse, et mõne mineraaliga ei saa keraamilisele plaadile kriipsu tõmmata. Kuidas on seotud kõvadus ja tugevus? Mis siis juhtub, kas plaat läheb katki? Andres 18:11, 17 Sep 2004 (UTC)

Kriipsu all ma mõtlen tükikesi sellest mineraalist millega joont tõmmatakse. Kui keraamiline plaat on kõvem siis ta deformeerib mineraali ja sellest jääb maha kriips. Kui aga mineraali kõvadus on suurem kui plaadil ei saa plaat teda deformeerida ja kriipsu ei teki. Kriipsu all ma praegu ei mõtle näiteks kriimustust plaadi pinnal. Plaati saab kriimustada ainult sellise mineraaliga mis on kõvem kui plaat. Siim 18:16, 17 Sep 2004 (UTC)

: Selle peab tekstis lahti seletama. Mina sain nii aru, et jutt on kriimustusest. Andres 18:21, 17 Sep 2004 (UTC)

:: Saksa keeles on spetsiaalne sõna Strichfarbe 'kriipsuvärv', öeldakse ka Strich 'kriips'. Kui teaks, mis see sõna täpselt eesti keeles on, siis saaks sellest eraldi artikli kirjutada. Andres 19:51, 17 Sep 2004 (UTC)

Ma ei saanud hästi aru, mis see läige on. Kas see on ainult kvantitatiivne näitaja või on siin ka midagi kvalitatiivset? Mis tähendab "valgusvoo intensiivsus"? Peale selle, kord öeldakse "metalliline", kord "metalne". Kas siin on mingi vahe? Andres 18:25, 17 Sep 2004 (UTC)

Läiget on minu teada suht. subjektiivne asi ja seda hinnatakse nö. silma järgi. Valgusvoo intensiivsus on valgustatus. Pimedas läiget ei ole ja hämaras on seda samuti raske määrata.

Õige on metalne. Siim 18:33, 17 Sep 2004 (UTC)

: Hea küll, aga nii ikkagi ei saa öelda, et läige (või helk) on valgustatus. Ta vist on ikkagi kuidagi ka kvalitatiivselt iseloomustatav. Ta oleneb pinna struktuurist: see tingib, kuidas valgus neeldub või peegeldub.

: Ahaa, nüüd ma saan aru, et läikel on mitu dimensiooni: peegeldumise intensiivsus, murdepinna läige, helk.  Andres 19:35, 17 Sep 2004 (UTC)

Sõnastust tuleb pisut kohendada küll. Siim 19:40, 17 Sep 2004 (UTC)

: Ma püüdsin uurida, mis see läige on, ja mida rohkem uurisin, sega segasemaks asi läks. Muud ei jäe üle, kui tuleb hakata materjali koguda. Andres 19:45, 17 Sep 2004 (UTC)

Mineraal on kindla keemilise koostise ja enamasti kristallilise struktuuriga
looduslikult esinev anorgaaniline tahke aine.''
Siin vist on kõigil tunnustel erandeid, võib-olla ainult looduslik esinemine on kohustuslik (ühes kohas tekstis oli kirjutatud "looduslikud mineraalid", ma tõmbasin "looduslikud" maha. Igatahes ehe elavhõbe (vedelik) pidi olema mineraal, ja orgaanilistest mineraalidest räägitakse ka. Kuidas siis teha, kas kirjutada iga tunnuse ette "enamasti"? Nähtavasti mineraali defineerida ei saagi, vaid tuleb lähtuda kokkuleppest selle kohta, mida loetakse mineraaliks. Andres 19:27, 17 Sep 2004 (UTC)

:Mis need orgaanilised mineraalid on, millest räägitakse?  On orgaanilised ained, mille koostises on süsinik ja vastavalt (enamasti või alati?) kovalentsed sidemed, nad on sellised õrnakesed.. ja mineraalained, kus aatomite vahel kovalentseid sidemeid pole (iooniline side ja kristallstruktuur, pole sellised õrnakesed). See, et mineraalained on organismides (luudes näit) ei tee neist minu arvates orgaanilisi mineraale. Vesi on ju ka organismides ja tekib ainevahetuse keemilistes reaktsioonides. Aga me ei nimeta ju vett sellepärast orgaaniliseks veeks..orgaaniliseks anorgaaniliseks aineks. Nende terminitega ja tähendustega nimede taga on alalõpmata üks segadus, sest ma pole ka ise asjatundja, kes täpselt keemiat teab, ma ei tunne päriskatseid... Näiteks artikkel mullast ( Muld on maakoore ülemises osas asuv õhuke pude mineraalidest, orgaanilistest ainetest ja mikroorganismidest koosnev ..) räägib m ja o vastandades. Kui nad pole vastandid on keeruline ju teksti mõista. Niisiis mis need orgaanilised mineraalid on, millest räägitakse? nimelik 21:05, 4 juuni 2017

See mineraali defineerimine on keeruline küll. Põhja-Ameerikas näiteks paistab kristalliline struktuur olevat mineraali kohustuslik omadus. Eestis tundub, et nii ranged ei olda. Kindel keemiline koostis on ka kahtlane asi sest täiesti puhtaid mineraale üldiselt eriti ei esine läbipaistvatele mineraalidele annavadki varieeruva värvitooni lisandid. Tehislikke mineraale on palju. Samuti on orgaanilisi. Kokkuvõtteks ma siiski jätaks selle definitsiooni, sest see defineerib mineraali nii nagu seda mõistavad geoloogid. Tekstis peaks selgitama, et päris nii lihtne see asi ei ole kui def. ütleb. Siim 19:40, 17 Sep 2004 (UTC)

Kriipsu värvus on sageli erinev mineraali pinna värvusest. Näiteks kuldse läikega püriit (kassikuld) jätab alati musta kriipsu.
Selle väite kallal võib pisut norida. Esiteks kullaläiget ei ole on metalne läige. Püriidi kriipsu värvust hinnatakse tavaliselt rohekasmustaks ning kolmandaks on püriidiga raske kriipsu tõmmata sest püriidi kõvadus peaks pisut ületama keraamilise plaadi kõvadust. Siim 19:58, 17 Sep 2004 (UTC)

No siis tõmba maha või paranda. Ma ei oska ise, tean liiga vähe. Andres 20:20, 17 Sep 2004 (UTC)
Ma tegelikult ütlesin sama asja hematiidi kohta, panin püriidi ja hematiidi ühte lausesse. Tegelikult pole sel lausel häda midagi. Must või rohekasmust on väga väike vahe ja sõltub vaatajast ja kriipsu temaga kuskile siiski tõmmatakse. Siim 20:30, 17 Sep 2004 (UTC)

Aga selles minu lauses oli tähtis see, et kriipsu värvus erineb püriidi pinna värvusest. Kas võiks ehk öelda, et püriit on kulla värvi? Andres 20:36, 17 Sep 2004 (UTC)
Noh, vast võib kuigi püriit on ikkagi püriidi värvi (kollase asemel pigem rohekaskollne) ja minu arust kullaga on teda küll raske sassi ajada. Inglise keeles öeldakse fools gold. Võibolla võiks lihtsalt öelda et kriipsu värv erineb mineraali pinna värvist. Siim 20:42, 17 Sep 2004 (UTC)

No võiks küll... aga tahaks rohkem konkreetsust, siis on näide elavam. Ehk siis ütleme "rohekaskollase pinnaga püriidi"? Andres 20:50, 17 Sep 2004 (UTC)

Rohekaskollane sobib. Siim 20:54, 17 Sep 2004 (UTC)

Võtsin pildid välja. Esiteks ei ole nende kvaliteet suurem asi ning teiseks tuleks siia panna pilte valitult, et nad teksti illustreeriks, mitte ei ilutseks niisama. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 24. veebruar 2006, kell 13.18 (UTC)

Kindla, aga mitte fikseeritud

Mis see tähendab? Andres 19. juuli 2008, kell 07:51 (UTC)

: Sellega mõeldakse seda, et teatud elemendid saavad üksteist mineraali kristallstruktuuris asendada. Näiteks raud ja magneesium asendavad üksteist mitmete elementide kristallstruktuuris täiesti suvalises vahekorras. Sama lugu alumiiniumi ja räniga. Seega me saame öelda, mis elementidest mineraal koosneb ehk koostis on ses mõttes kindel. Samas ei ole ta fikseeritud vahekordadega. Siim 19. juuli 2008, kell 09:09 (UTC)

Mineraalaine üksnes mineraali tähendus ei ole päris õige. Mineraalaine vist siis kitsamas mõttes on organismile vajalik anorgaaniline aine --Dj Capricorn 7. september 2008, kell 19:29 (UTC)

Jah. Võib teha täpsustuslehe. Andres 8. september 2008, kell 07:14 (UTC)
----
Miks on "anorgaanilised mineraalid" siia suunatud? Andres 8. oktoober 2009, kell 12:55 (UTC)

Kõik mineraalid on anorgaanilised, vt juuresolev artikkel ja VS. Keegi tegi artikli "Anorgaanilised mineraalid" ja ma mõtlesin, mida sellega teha. Panin sisu siia juurde ja jätsin ümbersuunamiseks, aga põmst võib ju selle ümbersuunamise päris ära kustutada. Taivo 8. oktoober 2009, kell 13:02 (UTC)

: Kõik mineraalid ei ole anorgaanilised, seda on ka juuresolevas artiklis mainitud. Andres 8. oktoober 2009, kell 13:23 (UTC)

::Loe sissujuhatust... Hea küll, ma tsiteerin ise: "Mineraalid peavad olema anorgaanilised ained. Näiteks põlevkivi ei ole mineraal." Võõrsõnade leksikon ütleb samuti, et minerall peab olema anorgaaniline. Taivo 8. oktoober 2009, kell 19:11 (UTC)

Teine lause ütleb: "Mineraali mõiste ei ole siiski selgepiiriline: ükski mainitud tunnustest ei ole mineraalidele alati kohustuslik." Andres 8. oktoober 2009, kell 20:54 (UTC)

Vaata ka arutelu ülalpool, kus Siim möönab, et on ka orgaanilisi mineraale. Andres 8. oktoober 2009, kell 20:56 (UTC)

Ka inglise vikis öeldakse, et mineraalid ei pea olema anorgaanilised. Andres 8. oktoober 2009, kell 20:59 (UTC)
----
Mineraalide kuju iseloomustavate mõistete ("leheline" jne) kohta  võiksid olla artiklid. Need tuleb ju kuidagi avada. Andres 2. aprill 2010, kell 23:00 (EEST)
Sama käib murdepindade tüüpide kohta. Andres 2. aprill 2010, kell 23:12 (EEST)
----
Mineraaliklassid tuleb eristada keemiliste ühendite klassidest. Andres 5. aprill 2010, kell 00:43 (EEST)
----
Siin tehti parandus põhjendusega, et klaas ei ole amorfne aine. Millel see väide põhineb? Andres (arutelu) 2. oktoober 2015, kell 21:11 (EEST)
----
Siin on mainitud mineraal kaoliini. Kas peaks olema kaoliniit? Andres (arutelu) 15. veebruar 2017, kell 13:15 (EET)
----
Kes see mineraalide asjatundja on sellise lause päisesse kirjutanud.. ja miks see seal ikka püsib..?Mineraali mõiste ei ole siiski selgepiiriline: ükski mainitud tunnustest ei ole mineraalidele alati kohustuslik.? Ma ei leia kuskilt teiste keelte artiklitest (päisest) samasugust lauset. Mis mõte on millegi määratlemisel kui samas väidetakse, et see kõik on lahtine, ei pruugi nii olla?? Nukker, ebaprofessionaalne.. võhiku hämamise moodi.. Palju selgem on Lembi Tamme Keemiaõpikus gümnaasiumile. (vaata lk 37) https://www.ester.ee/record=b4436062*est nimelik 28. juuni 2018, kell 01:50

Minu meelest peaks just päises selline hoiatus olema, et ei jääks vale muljet.

Mis seal keemiaõpikus siis kirjas on? Andres (arutelu) 28. juuni 2018, kell 15:46 (EEST)

Ma ei saa seda avaldada, sest mul pole autoriõiguse omaniku kirjalikku luba. Tuleb ise lugeda. nimelik 29. juuni 2018, kell 0:24

:Jääb siiski alles küsimus, et kui see lause meie artikli päises tõepoolest tõsi on, siis miks me ei saa lugeda sama asja teistes keeltes..ainult meie eestlased (keegi mineraloogia spetsialist, kes väite esitas ja teised kes selle vaikides õigena tekstis üleval hoiavad) teame seda tõde? nimelik 29. juuni 2018, kell 11:22
----
Käisin loodusmuuseumis püsinäitust vaatamas. Seal määratletakse sõna mineraali tähendus selgepiiriliselt. Mõiste pedantsest ähmasusest, võhiku kiibitseja ebamäärasusest pole juttugi:
nimelik 21. juuli 2019, kell 14:35
----
Ma ikka mõtisklen selle päise määratluse üle, mis sisuliselt väidab, et määratlust ei ole. Suhtlesin Eesti Geoloogialiiduga ja sain neilt sellise vastuse:
"... Saame enda poolt öelda, et erandeid on kokkuvõttes siiski vähe ja geoloogid lähtuvad oma töös definitsioonist: mineraal on looduslik tahke aine, mis koosneb ühe või mitme keemilise elemendi aatomitest ning millel on iseloomulik keemiline koostis ja kristalliline struktuur ehk siseehitus. Selline määratlus võiks olla sobilik ka Wikipedia tarbeks."--Nimelik (arutelu) 17. aprill 2021, kell 12:48 (EEST)
Sa võid täpsustava lause ära võtta, kui see segab. Ma panin ta sinna ilmselt põhjusel, et inimesed mis iganes põhjusel nimetavad mineraaliks niivõrd erinevaid asju, et neid on keeruline ühe definitsiooni alla suruda. Mulle ka selline segadus ei meeldi, aga see on reaalsus. Geoloogialiidu definitsiooni võib võtta aluseks, kuigi see "iseloomulik keemiline koostis" ei ütle suurt midagi. Minu  "kindel või kindlates piirides muutuv keemiline koostis" on pisut selgem mu meelest. Looduse kategoriseerimine on üldse üks kahtlane tegevus. Alguses tundub lihtne, aga mida enam omandad kogemusi, seda vähem julged midagi resoluutset väita. Mineraali definitsioon pole erand ja sellest tulenevalt see ettevaatlik täpsustus. Geoloogialiidu definitsioon muide ei maini midagi anorgaanilisuse kohta. Kas siis suhkur on mineraal? Siim (arutelu) 17. aprill 2021, kell 14:05 (EEST)

Ma pole nii palju spetsialist, et päise sõnastust määratleksin ja lauseid ära võtaksin. Võibolla see väide ongi õige, aga see kõlab väga kategooriliselt ja järsult. Äkki peaks pisut lahti kirjutama? Inglisekeelses määratluses on ähmasus kuidagi lausete vahele ära peidetud. Ma ei tea. --Nimelik (arutelu) 30. aprill 2021, kell 19:01 (EEST)

Raamatus "Mullateadus. õpik kõrgkoolidele" (autorid: Alar Astover jt. Tartu 2012) lk-l 29 on mineraalid defineeritud järgnevalt: Mineraalideks nimetatakse looduslike füüsikalis-keemiliste protsesside mõjul tekkinud aatomite korrastatud paigutusega tahkeid keemilisi ühendeid või ehedaid elemente. Neid iseloomustab kindel või kindlates piirides muutuv keemiline koostis ja füüsikalised omadused. Nimelik (arutelu) 21. aprill 2023, kell 22:53 (EEST)


Arutelu:Nastik

Võrreldes rästikuga ei ole nastik mürgine.
Kas see tähendab, et ta on palju vähem mürgine kui rästik või ta lihtsalt erinevalt rästikust ei ole mürgine? Andres 00:46, 18 Sep 2004 (UTC)

:"Ei ole mürgine" tähendab just seda ja nii peab ka selest aru saama. naine 14:33, 18 Sep 2004 (UTC)

:: Mina teadsin omateada ka, et nastik ei ole mürgine, aga seda lauset lugedes hakkasin siiralt kahtlema. (Tegin nüüd artiklisse paranduse.) Võrdle niisuguse lausega: võrreldes sinu koeraga ei ole minu koer kuri. Andres 21:01, 18 Sep 2004 (UTC)

Et mao koljuluud on omavahel liikuvalt ühendatud, siis saabki ta alla kugistada oma peast suuremaid saakloomi. Vaskuss, väliselt maosarnane sisalik, sellega toime ei tule.

Arvan, et selle võiks siit välja jätta ning panna artiklisse Maod. Andres 21:30, 18 Sep 2004 (UTC)

''aga viska ta vette või jäta muidu rahule - pole surnud ühti''
See ei ole stiililt sobiv, pealegi Fred Jüssi sõnad. On vist muidu ka ülearune? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:36, 18 Sep 2004 (UTC)

''Kaitseks on loodusest antud ainult vilkus ja haisev eritis, mida ta suures hädas pärakust välja paiskab.''
See on ka Fred Jüssi lause, mis tuleks ümber sõnastada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:39, 18 Sep 2004 (UTC)

Silenastikust peaks olema juttu eraldi artiklis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:39, 18 Sep 2004 (UTC)

Minu meelest on raske kindlaks teha, millised lingid on surnud. Ka Vikipeediaga ei saa alati ühendust. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:33, 13 august 2005 (UTC)

Allpool on veel üks link pildile. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15:36, 13 august 2005 (UTC)

Minu meelest tuleks sellised lühendid nagu NATNAT ikkagi ära tuua, sest nad on bioloogide seas kasutusel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. november 2005, kell 16.47 (UTC)

Arvan, et kuunimetusi pole mõtet linkida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. november 2005, kell 16.47 (UTC)

Ma pole kunagi varem kohanud selliseid lühendeid nagu NATNAT. Kas need on igal loomaliigil? Kas ka perekondadel ja sugukondadel? Kas igale loomaliigile peaks sellise lühendi juurde otsima? Taivo 25. november 2005, kell 16.50 (UTC)

Ma ei tea, kas see on kõikidel loomaliikidel, aga kui ma ei eksi, siis kõikidel lindudel, ja sellest näitest nähtub, et ka roomajatel. Ma ei tea, kust neid otsida. Tõenäoliselt on nad moodustatud samal põhimõttel nagu see: ladinakeelse nime esimesest kolmest tähest. perekondade ja sugukondade lühendeid ma pole kohanud. Andres 25. november 2005, kell 17.07 (UTC)

Need lingid
*[http://da.wikipedia.org/wiki/Billede:Snog-Ravnsholt-Kattehale-040424b.jpg Foto: surnut teesklev nastik]
*[http://da.wikipedia.org/wiki/Billede:Snog-Ravnsholt-Kattehale-040424a.jpg Foto: kollased plekid kuklal]
ei tööta.
[[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 18. november 2006, kell 18:22 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.greengate.ee/index.php/ar03/04/index.php?page=1&id1=2693
** In Nastik on 2013-06-24 12:32:17, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Nastik on 2013-07-06 15:52:38, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 18:52 (EEST)


Arutelu:Maakond

Tegin kaardi suuremaks, arvatavasti suuremaks enam ei tohiks teha. Aga maakondade nimed on ikka ebateravalt näha: nad on küll loetavad, aga ebamugav on lugeda. Ehk võiks ikkagi kirjutada "Harju" jne. Siis saaks teha paksemad tähed. Andres 20:51, 18 Sep 2004 (UTC)

Ma arvan, et tuleb jätta kaart nii nagu on. Selle asemel võiks pildi alla kirjutada näiteks "suurendamiseks vajuta kaardile". Siim 21:07, 18 Sep 2004 (UTC)

: Ma ei pea seda heaks lahenduseks. Minu meelest peaks kaart oma otstarbe täitma ka ilma suurendamata. Andres 21:14, 18 Sep 2004 (UTC)

: Suurendatud kaart on pealegi liiga suur. Andres 21:17, 18 Sep 2004 (UTC)

Suure kaardi vähendamine on väike probleem.

Minu arvates teist lahendust ei ole. Kui kirjutada Hiiu, Harju jne siis see oleks ju vale. Selliseid maakondi Eestis ei ole. Suur kaart artiklis laiutamas lihtsalt ei ole stiilne. Minu arvates on see isegi hea, et kaart on väike. Selle laadimine ei võta eriti aega ning vaataja saab otsustada, kas tahab seda suuremana näha. Siim 21:24, 18 Sep 2004 (UTC)

: Nojah, tõsi ta on, et täisnimi oleks parem. Minu meelest peaks kaart olema nii väike, et ta oleks ülevaatlik, ja nii suur, et maakonna nimi oleks selgelt näha. Mina isiklikult eelistan, et kaart oleks kohe näha. (Nii nagu raamatuski on parem, kui kaart ja jutt on samal leheküljel). Ma oletan, et ka teistel lugejatel on sama eelistus, aga see ei pruugi muidugi nii olla. Arvan, et kui otsida, siis leiab tehnilise lahenduse. Iseasi muidugi, kui Sa ise eelistad, et kaart oleks peidetud tagalehele. Andres 21:51, 18 Sep 2004 (UTC)

Mina arvan, et kaart ei tohi artiklis domineerima hakata. Tekst ei pea olema kohe nähtav. Väga suure ja laiutava kirjaga kaardid ei ole esteetilised. Kaardi ilu on muideks tema kõige tähtsam omadus sest kartograafia on ennekõike kunst.

Kui me selles asjas kokkuleppele ei jõua siis võib ju teistelt küsida. Siim 22:02, 18 Sep 2004 (UTC)

: Muidugi tuleb teistelt küsida, sest kui minu eelistused enamiku lugejate omadest erinevad, siis ei ole mõtet neid eriti arvestada. Aga võib-olla leiame mingi kompromissi. Olen nõus sellega, et kiri ei pea olema suur ja laiutav. Aga jutt ei ole ju mitte kirja suurusest, vaid loetavusest. Ka väike ja mitteesiletükkiv kiri võib olla loetav.(Üks võimalus, mida väikeste kaartide puhul kasutatakse, on nummerdamine, kuigi nimi otse kaardil on muidugi parem.)

: Aga jah, selles asjas on meil küll erinevad eelistused. Mina eelistan üldse suuri illustratsioone, sest need toovad artikli sisu just nagu füüsiliselt lähemale.

: Mulle tundub, et Sa liialdad, kui ütled, et kaardi ilu on tema kõige tähtsam omadus. Muidugi on ilus kaart parem kui kole kaart, aga kui maakondade kaardilt ei leia maakondi üles või peab selleks silmi pingutama või kursoriga edasi-tagasi sõitma või kasvõi klõpsima, siis see pahandab kaardi kasutajat, olgu kaart nii ilus kui tahes. Või jälle, kas siiski kaardi õigsus ei ole tähtsam kui kaardi ilu? Andres 22:34, 18 Sep 2004 (UTC)

Tekst ei ole kaartidel primaarne. Teksti peabki nägema alles detailsel silmitsemisel. Seinal olevalt maailmakaardilt me ju mitme meetri kauguselt kohanimesid lugeda ei suuda. Selleks me peame minema lähemale. Siim 22:07, 18 Sep 2004 (UTC)

: Teksti tähtsus oleneb minu meelest kaardi otstarbest ja selle kasutamise viisist, st küsimustest, mida kaardile esitatakse. Kui ma näiteks tahan teada, kas Eesti maakonnad on ühesuurused, siis ei ole tekst tõesti tähtis. Aga mulle tundub, et maakondade kaardi põhiline otstarve on teada saada, kus mingi maakond asub ja kuidas maakonnad ülsteise suhtes asetsevad. Sel puhul ei ole tekst võib-olla primaarne, aga ilma tekstita kaart seda otstarvet ei täida. Andres 22:34, 18 Sep 2004 (UTC)

: Minu meelest ei pea maakondade kaart üldse suur olema. Teen ettepaneku laadida üles sellises suuruses kaart, nagu ta tekstis näha jääb, ning lisada sellele kiri. Sel juhul kirja ei vähendata ning loodetavasti  jääb kiri siis selge. Võib-olla ka, et värvid raskendavad lugemist. Andres 07:15, 19 Sep 2004 (UTC)

::Üks kõrvalmärkus - hea, kui kaart on lihtsalt üle võetav ka teistesse vikidesse. Inglise vikis pole Eesti maakondade kaarti ja rumeenia viki kasutab sellist (vigast). - Urmas 07:47, 19 Sep 2004 (UTC)

::: Inglise vikis on Eesti maakondade kaart täiesti olemas: :en:Image:Counties of Estonia Map.png. Mina ei heidaks sellele kaardile muud ette kui koledaid värve.

Olen sunnitud veel kord sel teemal sõna võtma, sest kartograafias ON kaardi välimus reeglina tähtsam, tema täpsusest. Näide:tihtipeale tuleb ette olukord kus erinevad nähtused kuhjuvad üksteise otsa. Näiteks on teed kaardil kujutatud palju laiemana tegelikkusest. Tee kõrval aga võivad olla elektriliinid kraavid jne. Kui teha täpne kaart siis nad kuhjuksid üksteise otsa ning mitte millegist ei oleks võimalik aru saada. Teine võimalus on tõde pisut väänata. Selleks nihutatakse elektriliini ja kraavi õigest kohast pisut eemale. Loomulikult valitakse enamasti nihutamine. Selliseid näiteid on väga palju, kus kaardi täpsus tuuakse ohvriks selleks, et kaart parem välja näeks.

Reeglina on täpsus välimusest tähtsam topograafias. Katastrikaardilt ju ei eelda keegi mingit ilu, küll aga nõutakse võrdlemisi suurt täpsust. Topograafilised kaardid reeglina ei olegi päris kaardid, vaid pigem plaanid. Kaart reeglina on illustratsioon mitte teaduslik dokument ja sellena tuleb teda ka käsitleda esitamata täpsusele liiga suuri nõudmisi. Siim 17:18, 19 Sep 2004 (UTC)

: Olen selle kõigega põhimõtteliselt nõus. Mainisin kaardi õigsust, mitte täpsust selles mõttes, millest Sa rääkisid. See, et kaart on tinglik ega kajasta tegelikkust üksüheselt, ei tee teda ebaõigeks. Õigsust ei saa käsitleda lahust kaardi otstarbest (eeldatavast kasutamise viisist). Kui näiteks sellelsamal maakondade kaardil on kontuurid  lihtsustatud, siis see ei tee kaarti ebaõigeks, küll aga näiteks see, kui maakondade nimed on ära vahetatud. Andres 18:23, 19 Sep 2004 (UTC)

See viimane pilt on mulle täiesti vastuvõetav. Mis puutub vormistusse, siis minu arvates peaks ära jätma kasti ja suurendamise ikooni. Ka pildiallkirja ei ole tarvis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:46, 19 Sep 2004 (UTC)
Pilt tuleks paigutada selle alajaotuse alla, kus on juttu praegustest maakondadest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 18:48, 19 Sep 2004 (UTC)

Lugeja tuleb siia artiklisse tõenäoliselt otsima tänapäevaseid maakondi. Järjestus võiks olla vastupidine - tänapäevased kõige alguses, muinasmaakonnad kõige lõpus. Peep 19. aprill 2006, kell 16.15 (UTC)
Minu arust Henrik nimetab kihelkondi provincia ja maakondi terra.
Loe kroonikat hoolega. Provincia käib Henrikul enamasti nn maakonna kohta (lad. provincia - hallatav maa-ala, mõjupiirkond, siit ka vihje mingile haldusjaotusele). Kihelkondi nimetab ta valdavalt kiligundadeks ja ehk paaril-kolmel juhul provinciateks. Terrat (lad. maakoht, maastik jne) kasutab ta  harva mingi kandi kohta. Põnev on seik, et nii Henriku kroonika kui ka Taani Hindamisraamat kubisevad kiligundadest-kihelkondadest (see vihjab nende kõvale õiguslikule seisule), kuid maakonna kohta neis mingit kohalikku vastet ei ole.
Huvitav, kas sakalased, ugalased jt on endonüüm, eksonüüm või hoopis demonüüm?
KT 2012, mai.

Minu meelest peaksid kaardid nii suured olema, et midagi näha oleks. Paljud lugejad ei teagi kaardi peale klõpsata. Pealegi on kaardid originaalis jälle liiga suured. Andres 1. aprill 2007, kell 09:46 (UTC)
Kas keegi tunneb Raul Vaiksood? Tema Aja Loo maakondade-kihelkondade kaart on üks paremaid ja ilusamaid.
Ehk kingib vikile ära.
Kirill 2012, mai.
----
On artikkel Valgatabalve kihelkond, aga see on siis kihelkond, mitte maakond?
Valgatabalve on punane, küllap see peaks olema suunamine. Andres (arutelu) 6. august 2015, kell 23:03 (EEST)

Ma arvan, et tasuks piirduda ühe artikliga Valgatabalve, kus mainitakse, et pole selge, kas selle nimega tähistati kihelkonda, maakonda või küla. Selle asemel, et oleks peaaegu kattuva sisuga eraldi artiklid Valgatabalve kihelkond, Valgatabalve maakond ja järelikult ka Valgatabalve küla. --Minnekon (arutelu) 14. august 2015, kell 12:16 (EEST)

: Nõus, et üks artikkel. Probleem oli selles, et siin on ta kirjas maakonnana, artiklis aga kihelkonnana. Andres (arutelu) 14. august 2015, kell 13:34 (EEST)

Eraldi tabel järjekorranumbritega on veider. Laaneoks, mis selle mõte on? Pikne 4. mai 2021, kell 21:39 (EEST)
Tabel on sorteeritav. Sorteerides nt pindala järgi on võimalik näha mitmes on mingi maakond pindala mõttes. Erkki Laaneoks (arutelu) 4. mai 2021, kell 22:04 (EEST)

Ma arvan, et seda siiski pole tarvis. Siin lühikeses tabelis on ka muidu üsna lihtne veerge loendada. Mujal tabelites nii tehtud ei ole ning teisal võib tabelis lisaks olla loomulik või ametlik nummerdus, mille kõrval tekitaks teine järjestus segadust. Samuti ei jää nende tabelite lahtrid kitsamal ekraanil kohakuti. Pikne 5. mai 2021, kell 18:11 (EEST)

Mina arvan, et see on asjalik lisamugavus. Suuremate tabelite puhul, kus võrreldavaid andmeid, seal oleks veel rohkem abiks, nt Riikide loend puhul, mille mõni aeg tagasi nimekirja asemel tabeliks viisin ja lisasin juurde pindalad, rahvaarvud, pealinnad, iseseisvusajad (üpris suur töö). Siin oleks staatilise jrk nr lisamine hea, nt näeb mitmes on Eesti pindalalt riikide hulgas. Maakonnad oli esimene koht. Staatilist jrk nr pole mõtet kohtadesse, kus pole sorteeritavust arvandmete põhjal ehk siis suuruse järgi järjestatavust. Erkki Laaneoks (arutelu) 6. mai 2021, kell 03:13 (EEST)

: Tabeli sorteerimise võimalus on kasulik igal juhul. Siin ka. Kaniivel (arutelu) 6. mai 2021, kell 08:53 (EEST)

:: Ma ei vastusta muudetavat järjestust. Küsimusi tekitab see eraldi tabel, kus on ainult järjekorranumbrite veerg. Pikne 6. mai 2021, kell 16:46 (EEST)

: Selge. Sain valesti aru. Järjekorranumbrite veerg eraldi tabelis tundub ka mulle mittevajalik. Kui oleks samas tabelis, siis saaks seda kasutada algse järjestuse taastamiseks, kui tabel on veeru kaupa sorteeritav. Samas võib tekitada segadust, kui tabelis on tehnilise vahendina järjekorranumbrite veerg kõrvuti sisulise otstarbega veergudega. Kaniivel (arutelu) 6. mai 2021, kell 17:45 (EEST)
Tegemist on "Static column" veeruga ja pärineb Wikipedia enda manuaali hulgast. Keegi oskab paremini realiseerida? Seda peaks siis arvestama sorteeriv JavaScript, mis jätaks mingi(d) veeru(d) staatiliseks ehk ei kaasaks sorteerimisse. Erkki Laaneoks (arutelu) 6. mai 2021, kell 18:50 (EEST)

Võtsin Jrk numbrite veeru ära ja muutsin vapi veeru mittesorditavaks. Kaniivel (arutelu) 6. mai 2021, kell 20:36 (EEST)

Ma ei kiida seda heaks ja olen pettunud. Mõistlik täiendus oli. Milleks oma aega raisata? Erkki Laaneoks (arutelu) 6. mai 2021, kell 21:42 (EEST)

: OK, ma ei süvenenud teemasse. Lugesin nüüd arutelu läbi. Mul ei ole tegelikult selle vastu midagi, et seal oleks staatilised numbrid esimeses veerus. Aga Sinu lahendusel on see probleem, et kui brauseri aken on pisike, siis tabelite read ei jookse kokku. Kuni see probleem pole lahendatud, on praegune lahendus parem. Kaniivel (arutelu) 6. mai 2021, kell 22:18 (EEST)

: Uurisin. CSS-iga saaks seda muide lahendada. Siin on näide: . Aga siis oleks vaja seda CSS-i konkreetselt selle lehekülje jaoks laadida. TemplateStylesiga peaks see võimalik olema, kuid siis tuleb vist artikli teksti ette panna , mis risustab artikli teksti. Eraldi JavaScripti koodi küll pole mõtet hakata Common.js-i panema ühe artikli pärast. Kaniivel (arutelu) 6. mai 2021, kell 22:50 (EEST)

: Aga võib-olla saab CSS-i ka wikitabeli enda koodi inkorporeerida? Kaniivel (arutelu) 6. mai 2021, kell 22:55 (EEST)

: Kui CSS-ga saaks, siis oleks hea. Olen ise teinud oma arendustes CSS-põhiselt järjekorranumbreid. Peaks uurima Wikipedia's rakendamise võimalusi. Erkki Laaneoks (arutelu) 7. mai 2021, kell 11:37 (EEST)

:: See CSS-iga tehtud lahendus siin () paraku ei töötaks. Põhjuse leiab siit: :mw:Help:Tables#CSS_vs_attributes. Neid HTML-i elemente pole MediaWikis, mille külge CSS-i rakendada. Kaniivel (arutelu) 7. mai 2021, kell 17:03 (EEST)

: Huvitav, inglise vikis lehel :en:Help:Sorting oli tõesti näide sarnasest mitme tabeliga lahendusest (küll mõnevõrra töökindlamal kujul), aga see on sealt just eile eemaldatud, kuna nähtavasti nad mõtlesid nüüd parema lahenduse välja, vt :en:Template:Static row numbers. Pikne 7. mai 2021, kell 17:17 (EEST)

:: Siis on lahendus olemas. Too mall on ka puhas CSS. Laaneots, kas oskad ise malli inglise vikist üle tuua? Kaniivel (arutelu) 7. mai 2021, kell 19:29 (EEST)

:: Paistab, et asi sai mõistliku lahenduse CSS-ga ja see on parem kui algne variant, mis sai Wikipedia manuaalist tehtud. Väga hea. Praegune on ka kujunduslikult hää. Erkki Laaneoks (arutelu) 9. mai 2021, kell 16:35 (EEST)
Söandan vaheletoetuseks, ülavasemnurga „Vaba Vikipeedia“ vaimus ehk, öelda et mulle meeldib praegune lahendus, väga(gi); pigem ehk olex m6tekam suunata energiavood (igapäevaste) rikkumistega tegelemisele; v6i siis jätta need tähelepanuta (saan aru, et nt Aleksander Suure, Napoleoni, Hitleri jne aevastused jms ei leidnud talletamisvõimalusi), ja leppida sellega, et need talletatakse, mille põhjal tehakse järeldused...— Pietadè Kaastöö 6. mai 2021, kell 19:13 (EEST)

See "vaba" tähendab tegelikult seda, et Vikipeedia sisu on vabalt kasutatav, mitte seda, et tavasid ega kokkuleppeid ei ole või ei võiks olla. Pikne 7. mai 2021, kell 17:17 (EEST)

: Minu vanaisa perekonnanimi oli Vaba... ;-) — Pietadè Kaastöö 7. mai 2021, kell 18:44 (EEST)


Arutelu:Nikaia usutunnistus

Teksti juures tekib kaks küsimust: Millel põhineb jaotus stroofideks ja lõikudeks? Milline eestikeelne tekst on aluseks võetud? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11:14, 20 Sep 2004 (UTC)

Tegelikult on siin tegemist nn Nikaia-Konstantinoopoli usutunnistusega. I Nikaia kirikukogul loodud teksti on [[I Konstantinoopoli kirikukogu]] [[381]] muutnud. [[User:Andres|Andres]] 17. november 2007, kell 08:29 (UTC)

Katoliku kirik kasutab järgmist Nikaia usutunnistuse tõlget:
Mina usun ainsasse Jumalasse,
kõigeväelisesse Isasse,
Taeva ja maa,
kõige nähtava ja nähtamatu Loojasse.
Ja ainsasse Issandasse,
Jeesusesse Kristusesse,
Jumala ainusündinud Pojasse,
kes enne aegade algust
Isast on sündinud.
Jumal Jumalast,
valgus valgusest,
tõeline Jumal tõelisest Jumalast.
Sündinud, mitte loodud,
olemuselt üks oma Isaga,
kelle läbi kõik on loodud.
Meie, inimeste pärast
ja meie õndsuseks
on Ta Taevast tulnud,
Püha Vaimu läbi
Neitsist Maarjast
lihaks saanud,
ja on saanud inimeseks.
Kes meie eest on risti löödud
Pontsius Pilaatuse ajal,
kannatanud ja maetud,
kolmandal päeval surnuist
üles tõusnud, nagu ütlevad pühad kirjad,
taevasse läinud,
istub Isa paremal käel
ja tuleb taas oma kirkuses
kohut mõistma
elavate ja surnute üle,
ning Tema riigil ei ole lõppu.
Mina usun Pühasse Vaimusse,
Issandasse, Kes elu annab,
kes Isast ja Pojast lähtub,
keda koos Isa ja Pojaga
kummardatakse ja austatakse,
ning kes on kõnelenud prohvetite läbi.
Mina usun ühtainsat,
püha, katoliiklikku ja apostellikku Kirikut,
tunnistan ühtainsat ristimist
pattude andeksandmiseks,
ootan surnute ülestõusmist
ja igavest elu tulevasel ajastul.
Aamen.


Arutelu:Jumalateenistus

Artiklist jääb arusaamatuks, millise kiriku (artiklis 'meie kirik') jumalateenistusest on juttu.
Kuna artiklis ei ole teisiti öeldud, siis võib järeldada, et jumalateenistused kogu maailmas toimuvad artiklis kirjeldatud moel? - Urmas 12:57, 20 Sep 2004 (UTC)
Ma saan aru, et näiteks Wiccalast ei sega miski ka sel moel oma Isanda poole põõrdumast, samas on neil ka hoopis teistsuguseid rituaale. Kui kõne all on kristlik jumalateenistus, siis võiks selle ka otse ja häbenemata välja õelda, praegu õhkub sellest artiklist sulaselget religioosse diskrimineerimise hõngu. Priitp 13:18, 20 Sep 2004 (UTC)

Minu arvates on kuskil midagi viltu - artiklite "Jumalateenistus", "Vaimulik" ja "Preester" võrdlemisel (pean silmas eeskätt sissejuhatavat-defineerivat osa) peaks tekkima selgus, kuidas vaimulikud-preestrid ja jumalateenistus-riitus omavahel suhtestuvad. Asja ülekirjutamisel tuleb aga väga selgesti silmas pidada Priidu eeltehtud märkust.

Teine tähelepanek puudutab keelt. Vikipeedia on loetamatu, kui artiklid meenutavad konspekti - neist ei saa aru! Meil on täislaused, õigekiri ja muu säärane jätkuvalt olemas. - Urmas 15:51, 20 Sep 2004 (UTC)
tegin definitsiooni yldisemaks, et sobiks enam-vähem kõikide religioonidega..--Lulu 10:13, 4 Feb 2005 (UTC)

Kas võib liita liturgiaga? Praegu on mõlemad artiklid nagu pudru ja kapsad?

Võiks kuidagi liita küll, aga peaks sõnade tähendused läbi mõtlema. Jumalateenistus ei pea vist olema kristlik, aga liturgia peab? Kas näiteks ristimine on jumalateenistus? Õigeusu kirikus mõeldakse liturgia ehk jumaliku liturgia all seda jumalateenistust, kus armulauda jagatakse. Peale selle, liturgia oli algselt (Vana-Kreekas) riigi tasuta teenimine. Või nimetatakse seda leiturgiaks? Andres 25. juuli 2008, kell 14:06 (UTC)

: Ma arvan, et paneks iga artikli algusse täpsustuselingi, kust siis läheks edasi (umbes nii nagu liturgia artiklis sõnakasutust seletatud on). Eestis peaks vist luteri sõnakasutusest lähtuma, kui mingit paremat viisi infot esitada ei leita.

: Etümoloogia on õige, minu meelest ei ole leiturgia eesti keeles iseseisev sõna.

:: Ma ei ole kindel, kas saan aru, mida Sa silmas pead. Kui panna täpsustusmärked artikli  algusesse, siis tuleb üks tähendus välja valida ning ülejäänud mõistetest rääkida teistes artiklites. Nii tuleks teha. Artiklis Liturgia on praegu neli või viis eri tähendust. Selline lähenemine on sõnakeskne ega sobi Vikipeediasse. Andres 25. juuli 2008, kell 23:18 (UTC)

Kas üldmõiste (?) koguöine jumalateenistus on artiklit väärt? Märka, et on ka samanimeline Rahmaninovi teos--Estopedist1 (arutelu) 12. märts 2019, kell 16:21 (EET)

Õigeusu kirikus on muude hulgas koguöö-, õhtu- ja hommikuteenistus. Rahmaninovi teose pealkirja tõlkija ei ole arvestanud olemasoleva terminoloogiaga. Ursus scribens (arutelu) 12. märts 2019, kell 17:22 (EET)


Arutelu:Assüüria

Assüüria kuningate loend on iseenesest tore, ent ajaloolasena julgen mõiste  "Vanaidamaad" otstarbekuses sügavalt kahelda. Selle asemel kasutatakse mõistet "Vanad Idamaad."--Silver 21:40, 20 Sep 2004 (UTC)

Silmad on viletsaks jäänud. No ei näe ma siin neid "Vanaidamaid".
Jutt muidu õige kyll, jah. Paraku on ka "Vanad Idamaad" suhteliselt ähmane mõiste; Arameast Hiinani ulatuv kategooria ei oma enamasti erilist praktilist väärtust. Olen kasutanud sellistki monstrumit nagu "Vana-Lähis-Ida" (vrdl. ancient Near East), paremat pole veel näinud. (Neist võiks ka tegelikult artikkel olla...) --Oop 02:25, 21 Oct 2004 (UTC)

Aasia eristatakse kat. Lähis-Ida ajalugu ja Kaug-Ida ajalugu, mille alla ka Lähis-Ida varane ajalugu =Elam, Kusaanid, Sumer, Aramea, jne.

:Sellest ma kah aru ei saa, mispidi see eelnev lõik siia puutub. Artiklis Aasia ma sellist liigitust ei leidnud, kuskil mujal pole samuti silma hakanud. ("kat."? Ei näe ka kategooriaid.) Aasia jagamine Lähis- ja Kaug-Idaks jätab välja suure lahmaka maad (nt India, Kesk-Aasia ja Siber), mis pole kumbki - kui siin nyyd seda silmas peeti.
Lähis-Ida ja Kaug-Ida kirjutatakse tavaliselt suure I-ga. Vanasti oli õpikuis ka Kušaani riik, mitte Kusaanid. --Oop 09:35, 21 Oct 2004 (UTC)
jah Siber ja Kesk-Aasia on eristuvad nähtused. On võimalik ka Aasia ajaloolis-poliitiline jaotus.

Ei Siber ega Kesk-Aasia pole "nähtused". Tegemist on geograafiliste suurregioonidega. Ja nad pole mitte ainult "eristuvad", vaid suisa eraldiseisvad.Aasia ajaloolis-poliitilisest jaotusest palun nad kaugel hoida. - Urmas 10:20, 21 Oct 2004 (UTC)

Assüüria riik (u 900-612 eKr). Pealinnad Assur ja Ninive. Neil oli väga tugev sõjavägi ja erakordselt sõjakad kuningad. Tülid puhkesid assüürlaste endi vahel ja lõpuks ei suutnud kuningad enam suurt riiki koos hoida. Assüüria viimane valitseja Assurbanipal rajas Ninive raamatukogu (u 20000 savitahvlit).
 Kaitz 29. detsember 2006, kell 16:32 (UTC)
Eelnevalt on juttu Uus-Assüüria (u900-612e) riigist Oli ka Vana ja Kesk-Assüria riik. Kuskil peale 2000e algas see Assüüria rida. Võtsid mingil ajal akadi keele kultuurikeeleks ja sumeri tähestiku. Aga hea et artikkel vähemalt niigi ja lömastamata olemas on. Euroopa ajaloo jaoks olulisemast Jooniast pole sedagi kirjutatud.    --Ivo Vahur 7. november 2010, kell 22:28 (EET)
Ja Babülooniast polegi artikkelt. Seal oli ka umbes samaaegselt Vana- Kesk- ja Uus. Ainult sai varem otsa. Kuskil 2s e, lõppes seal siis ka see kogu akadi-sumeri kutuur, keeletarvitamise hääbumisega. Ja 100e kandis lõhkusid patrialased ka niisutuskanald ära. --Ivo Vahur 7. november 2010, kell 22:33 (EET)
----
Kuningate loendi võiks tegelikult eraldi tõsta, just nimelt loendiks. --Oop 14. veebruar 2011, kell 11:07 (EET)

Võiks, aga võiks ka siia jätta. Andres (arutelu) 19. aprill 2012, kell 12:45 (EEST)

: Mul on see nimekiri salvestud, lasen eraldi eraldi lehele üles ja võin siia ka tagasi panna. Tyche

::Tegin uue lehe kuningate loendiga Assüüria kuningad. Võtsin praegu aastaarvud siit :en: List of Assyrian kings (short chronology) aga need ei kattu kõik nende aastaarvudega, mis on juba olemasolevas eestikeelses loendis. Kas keegi teab, mis/kelle arvestusel antud nimekiri põhineb (paneks märke juurde, ei teki segadust; või teeb tabelisse ühe veeru juurde)? --Tyche (arutelu) 28. aprill 2012, kell 22:22 (EEST)

::: Kasutaja:Oop peaks teadma, küsi tema käest. Andres (arutelu) 29. aprill 2012, kell 08:29 (EEST)
----
Kas nimel "Assüüria" on kaks tähendust? Andres 15. veebruar 2011, kell 00:26 (EET)

Need kaks tähendust võivad segadust tekitada. Andres (arutelu) 19. aprill 2012, kell 12:45 (EEST)
----
Taastasin välja jäetud materjali. Ma ei tea, kas see jutt assüürlaste järjepidevusest on pädev. Andres (arutelu) 19. aprill 2012, kell 12:45 (EEST)

Ok. Ainult, et kuna ma juba olemasoleva materjali jutu sisse integreerisin, vähemalt suuremalt osalt, siis on näiteks seda Assuri linna nimest tulevat juttu nüüd topelt. Tyche Ja tänapäeva assüürlastest on lõpupoole terve paragraphv. Jutt nende järjepidevusest on pädev küll aga 'süürlasteks' ei saa neid vist kutsuda, ikkagi 'assüürlased'. Tyche

Kui on topelt, jäta välja.

Nimetus "süürlased" on võetud siit. Andres (arutelu) 20. aprill 2012, kell 16:52 (EEST)
----
Kust on võetud alajaotus "Assüüria taasavastamine"? Seal on viiteid, millele kirjanduse loetelus pole vastet. Andres (arutelu) 19. aprill 2012, kell 12:45 (EEST)

Tõsi, panen vasted kohe kui aega saan, loodetavasti paari päeva jooksul. Ise tegin. Tyche

Lisatud. --Tyche (arutelu) 26. aprill 2012, kell 15:25 (EEST)
See alajaotus võiks olla kuskil lõpus. Andres (arutelu) 19. aprill 2012, kell 13:02 (EEST)

Võiks. Tõstan lõppu kui viited kirjandusse panen. Tyche

Ja tõstetud. --Tyche (arutelu) 26. aprill 2012, kell 15:25 (EEST)
Belus, Ninus, Sardanapalus: peaks vist kasutama kreekapäraseid nimekujusid. Andres (arutelu) 19. aprill 2012, kell 16:47 (EEST)

Uurin. Tyche
Varajaste kuningate nimed on vist inglispärased. Andres (arutelu) 19. aprill 2012, kell 17:14 (EEST)

Jah. Ei tea kas ja kust ma neid eestistatud variante leida võiks? Mul puudub ligipääs Tartu ülikooli raamatukogule, isegi kui seal midagi Assüüria varajasest ajaloost eesti keeles leiduma peaks. Tyche

: Kirjutasin lihtsalt eesti tähtedega. Võib olla Oop, kes on assürioloogiat õppinud, oskab aidata. Andres (arutelu) 20. aprill 2012, kell 16:54 (EEST)
Tiglat-Pileser III valitsemisaja lõpuks oli Samaaria allutatud ja tema järglase Salmanassar V ainukeseks saavutuseks jäi Samaaria vallutamine? Andres (arutelu) 27. mai 2012, kell 07:29 (EEST)
Früügia ja Urartu laienemine), mis viisid pea lakkamatute sõdadeni, oli Sargon II tähelepanuväärselt edukas.

Arusaamatu lause. Andres (arutelu) 27. mai 2012, kell 07:37 (EEST)
----
pisiSelle pildi võiks tõlkida. Siin on Assüüria riik oma suurimas ulatuses. Andres (arutelu) 29. mai 2012, kell 04:17 (EEST)


Arutelu:Mesopotaamia

Mõiste "Paabelimaa" kasutamine Piibli kontekstis on arusaadav, kuid Vanade Idamaade ajaloo käsitlemisel kasutatakse siiski mõistet "Babüloonia". Väide, et viimasel ajal Babüloonia nimest Paabelimaa kasuks loobutud on, ei vasta vähemalt ajaloo osas kuidagi tõele. Kui lähtuda iga piirkonna kirjeldamisel selle kohta kunagi kehtinud kohanimedest, võiksime veel 1920. aastal väljaantud eestikeelse geograafiaõpiku põhjal kasutada "Ungari" asemel nime "Ungria".--Silver 21:54, 20 Sep 2004 (UTC)

tere! Ja, muutuse alus on ... lähenemine originaalkeelele! teen kõrvalepõike: Kuidas paneb ajaloolane eesti keelde sumeri keelse "zik-kur"? Leon 22:16, 20 Sep 2004 (UTC)
Tere minugi poolt. Nime "Babüloonia" asendamist "Paabelimaaga" pole mingil juhul mõtet ette võtta, selleks on kreeka keele vahendusel kogu Euroopale ammuilma tuntud "Babüloonia" ja "Babülon" liiga tugevalt juurdunud mõisted. Nime muutmiseks soovitan konsulteerida Eesti Keele Instituudiga või korraldada vastavasisuline konverents, kus ka ajaloolastel oleks võimalik osaleda. Seni võivad Sinu katsed iseenesest küll huvitavaid toponüüme käibesse tuua vaid tarbetut segadust tekitada. Mis puutub originaalkeelele lähenemisse...nojah, siis ehk kasutaksime Ungari kohta ka mõistet "Madjarite Riik" (Magyarorszag)? Seda rida jätkates saab väita, et Leedust lõunas asub "Ühine Asi" (Rzeczpospolita). Peame tõdema, et igasuguste paabelimaadega esinemine on pahatihti kõigile arusaadava mõistemaastiku tarbetu risustamine.--Silver 22:38, 20 Sep 2004 (UTC)

Sinu viimase lause teine pool on see mida mul tarvis oli! TÄNAN, väited on veenvad ja arusaadavad. Lugupidamisega --Leon 23:05, 20 Sep 2004 (UTC)

Inglise viki artiklist võib välja lugeda, et nime "Mesopotaamia" kasutatakse kuidagi laiemas ja kitsamas mõttes (peale tolle muinaskreeklaste tarvituse). Andres 08:39, 21 Sep 2004 (UTC)

Ei usu, et peaks rääkima mingist päris-Mesopotaamiast, mis täpselt kahe jõe vahele jääb. Kogu tsivilisatsioon, mis asja juures oluline, on ikkagi seotud oaasidega mõlema jõe mõlemal kaldal. Samuti on Mesopotaamia riikidega seotud alad ka jõgedest kaugel eemal. - Urmas 08:53, 21 Sep 2004 (UTC)

: Mojah, aga kui seda nime mitut moodi mõistetakse, siis on ju vastavad selgitused asjakohased ja vajalikud. Andres 08:58, 21 Sep 2004 (UTC)

::Ma ei ole eestikeelses tekstis kohanud sellist vahetegemist. Eesti ja inglise traditsioon võivad lihtsalt erinevad olla. Inglise tähenduse ülevõtmine aga võib põhjustada segaduse a la 'neeger'-'black'-'must'.

::: Jah, see võib tõesti tõsi olla. Asi tahab uurimist. Aga isegi kui inglise keeles on nimekasutus erinev, oleks minu meelest vaja sellestki rääkida.

::: Aa, nüüd ma saan aru, millest Sa räägid. Jah, see "täpselt kahe jõe vahel" pole ilmselt üldse õige, siin tuleb leida lihtsalt täpne formuleering. Andres 09:47, 21 Sep 2004 (UTC)

::: Jah, Sul on õigus, praegu ongi täpne. Andres 09:50, 21 Sep 2004 (UTC)

Akadi, Sumeri, Babüloonia jt kohta peaks siin võimalikult napilt rääkima - nende kohta on eraldi artiklid olemas. - Urmas 08:53, 21 Sep 2004 (UTC)

: Nõus, pikka juttu pole tarvis. Küll aga kavatsen ma pikalt kirjutada looduslikest tingimustest vanaajal. Andres 08:58, 21 Sep 2004 (UTC)

KNAB annab Mesopotaamia nime vanakreeka keeles sidekriipsuga. - Urmas 08:54, 21 Sep 2004 (UTC)

Ei, see on lihtsalt poolitatud. Andres 08:58, 21 Sep 2004 (UTC)

Ei, tõesti on seal vanakreeka keele märkusega sidekriipsuga. Aga ma alles vaatasin sealt ja nägin kuskil poolitatud varianti. Ma uurin seda. Minu teada vanakreeka keeles sidekriipsu ei kasutatud. Andres 09:01, 21 Sep 2004 (UTC)

Vaata: sõnaraamat (seal ei ole rõhumärke). Teist tõestust praegu ei leia. Liddelli-Scotti sõnaraamat läheb õhtupoole lahti, siis saab sealt vaadata. Andres 09:42, 21 Sep 2004 (UTC)

:KNAB annab vanakreeka kuju sidekriipsuga, kuid uuskreeka ilma. Kas selle kohta on võimalik selgust saada? - Urmas 09:53, 21 Sep 2004 (UTC)

:: Uuskreeka keeles on kindlasti ilma sisekriipsuta, ja vanakreeka keeles minu meelest ka. Arvan, et KNAB-is on viga. Andres 10:36, 21 Sep 2004 (UTC)

:: Vaata ka siin ja siin. Võib ju ka raamatukogus sõnaraamatust vaadata. Kui peaks olema sidekriips, siis tuleb sõnaraamatu kasutamise õpetusest  vaadata, mis see sidekriips tähendab. Andres 14:21, 21 Sep 2004 (UTC)

Need alapealkirjad, mille all sisu ei ole haiseb kahtlaselt Leoni moodi. Sellisel kujul ei tohiks artikkel minu arvates olla. [[Kasutaja:Nixdorf|Siim]] 22:09, 29 Jan 2005 (UTC)

Akad oli linn. Võib-olla peaks "Akadi riik" eraldi olema. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. aprill 2006, kell 06.02 (UTC)

Nüüd on kriipsud liiga pikad. Tuleb kasutada all redigeerimiskastis vasakpoolset kriipsu.
Toimetamismärkust ma veel maha ei võtaks. Andres 30. november 2006, kell 21:11 (UTC)

Tegelikult ongi mõttekriipsud nii pikad — sest kuni-kriipsud on niisugused – ning sidekriipsud on siis need, mis käivad ka tavaliste miinuste pähe. -Mardus 30. november 2006, kell 21:15 (UTC)

: Vikipeedias on kasutusel "kuni-kriipsud". Tegu on mõttekriipsu puhttüpograafiliste variantidega. Andres 30. november 2006, kell 21:37 (UTC)

Nimetus mesopotaamia tuleneb kreeka keelest ja tähendab jõgede vahel asuvat ala. Nõnda nimetasid vanad kreeklased Eufrati ja Tigrise kesk-ja alamjooksu,mis jääb tänapäeva Iraagi territooriumile.Mesopotaamia oli asustatud juba kiviajal ning väga varakult tegeldi siin põlluharimisega,mis põhines vihmavee kasutamisel.IV ja III aastatuhandel eKr tekkisid Mesopotaamias esimesed riigid, mille asukad jagunesid keele järgi sumeriteks ja semiitideks.
--WooteleF 15. oktoober 2009, kell 11:43 (UTC)

Artikli alguses mainitakse suhtumist naistesse, aga artiklis pole selgituseks rohkem sõnagi. Inglise viki artiklis on huvitav lause Unusual for that time in history, women in Mesopotamia had rights.. Adeliine 4. august 2016, kell 00:56 (EEST)


Kasutaja arutelu:Silver~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse! Aitäh asjalike paranduste eest! Eesti ajaloo periodiseeringu üle võiks veel arutada (Arutelu:Eesti ajalugu). Andres 05:57, 21 Sep 2004 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Silver~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:Rootsi aeg

Siin peaks täpselt läbi mõtlema, mis selle infoga teha. Võib-olla saab selle pealkirja all ka mingit otseselt ajaloosse puutuvat teavet anda. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:07, 21 Sep 2004 (UTC)
''Esimesed eestikeelsed trükised olid täiesti suvalise kirjapildiga.'' Seal on neid kummalisi kohti veel, aga see on juba naljakas. Mäletate, vanasti olid viirused, mis kukutasid kõik tähed yksteise otsa hunnikusse? Vot just see mulle silme ette tuligi, ainult et ilusas gooti kirjas. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 21:43, 11 Jan 2005 (UTC)
''Talurahva olukord muutus eriti raskeks siis, kui halva ilma tõttu vili ikaldus. Vihmase suvega mädanes põldudel hein, mida talvel loomadele toiduks anda, ning teravili kasvas vaevaliselt. Nii oli käes näljahäda.'' See on tänapäeval kah nii. Mis see Rootsi aega puutub või kus on informatiivsus? Hea tahtmise juures võiks lõigu tõsta ju [[põllumajandus]]se, kui sinna tuleks absats ''Argumendid põllumajanduse permanentse toetamise ja põllumeheelu raskuse poolt''. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 21:56, 11 Jan 2005 (UTC)
Näljahäda, katk jms võiks asetuda yleeuroopalisse konteksti. Praegune kirjeldus on kyll selline, et "Näljahäda oli nii Eestis kui Rootsis, aga rootslased, raisad, tahtsid ise syya. Pursuid!". Paraku piisab mulle selle toimetamisest, ymber kirjutada ja täiendada ei jaksa. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 22:03, 11 Jan 2005 (UTC)

Seoses Rootsi ajaga oli veel see probleem, et üks ajaloolane laitis maha Rootsi aja kui Eesti ajaloo periodiseeringu osa. Selle asemel tuuakse tänapäeval välja Eesti varauusaeg, mis hõlmab ka 18. sajandi. Ka nimetus "Rootsi aeg" olevat eksitav ja ebamäärane. Seetõttu tekib küsimus, kas selle pealkirja all rääkida ainult Rootsi aja mõistest või esitada ka Rootsi aja ajalugu. Mina isiklikult arvan, et võiks ikka anda vähemalt ülevaate ajaloost. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 01:38, 12 Jan 2005 (UTC)

Anonüümne kirjutaja pidas siinset sisu väga vigaseks, eriti seda, mis puudutab Liivimaa majandusreglementi. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 7. detsember 2005, kell 16.47 (UTC)

Pole sel kirjutisel häda kedagi. Vaateid Rootsi ajale on erinevad ning lõpliku tõe monopoli pole ka ühelgi ajaloolasel. Selge on see, et Rootsi aja positiivsed tulemused on erinevatel poliitilistel põhjustel ja erinevate huvigruppide poolt ilmselgelt üle tähtsustatud. Õigupoolest samahästi kui läbi uurimata on muutused etniliste gruppide ümberkujunemisel ning rootsi kolonisatsioonipoliitika. Rootsi võimu saavutuste hulka võib lugeda ühelt poolt eesti ja läti etnose väljakujunemisele alusepanekut, teisalt aga liivi etnose ilmselt sihiteadlikku väljasuretamist ning assimileerimist eestlaste (nn. lõunaeesti murrak) ja lätlaste hulka. Ilmselt alahinnatud on rootsi kolonisatsiooni mahtu Lääne- ja Harjumaal ning vähemal määral ka Saaremaal, kuid sellele andsid võimsa tagasilöögi Vene tsaarivõimud XVIII sajandil ning Saksamaa ja Rootsi vahelisel kokkuleppel toimunud eestirootslaste evakueerimine 1943-1944.
----
Millises Võnnus see piiblikonverents oli? Andres 17. oktoober 2006, kell 19:14 (UTC)

Äkki peaks artikli natuke lühemaks tegema?
Näiteks, hariduse osa jaoks eraldi artikli (kuhu koondada: Õpetajate seminar, Rahvakoolid, Tartu ülikool, Rahvakoolid pärast seminari ja võib olla ka Eestikeelne kirjapilt ja kirjandus). Artikli nimeks siis nt. Haridus Rootsi ajal.
Või osade teemade kohta pikemad artiklid kirjutada, siia ainult sissejuhatav tekst ja link pikemale artiklile. iffcool 3. detsember 2006, kell 17:10 (UTC)

Minu meelest pole lühendamise järele praegu vajadust. "Haridus Rootsi ajal" saaks muidugi olla artikkel, kuhu saab linkida ka näiteks artiklist "Eesti hariduse ajalugu" vms. Andres 3. detsember 2006, kell 20:54 (UTC)

Kui see üle viia, peaks siia ikkagi jääma lühem esitus. Andres 3. detsember 2006, kell 20:54 (UTC)

::Seda, et siia jääks lühem esitlus (kust oleks võimalik liikuda pikema artikli juurde), seda ma silmas pidasingi. iffcool 5. detsember 2006, kell 13:04 (UTC)
----
Kas Riia linn oli kuningriigi osa? Andres 29. jaanuar 2011, kell 21:11 (EET)
----
"Valitsusalad". Kas see on õige sõna? Andres 1. veebruar 2011, kell 00:09 (EET)
----
Leian, et pealkirjaks võiks vabalt olla "Rootsi aeg", sest me ei nimeta midagi muud Rootsi ajaks. Pealegi on jutt Rootsi ajast Eestis, mitte Eestimaal. Andres 13. veebruar 2011, kell 12:34 (EET)

Nõus. --Epp 13. veebruar 2011, kell 14:17 (EET)

Võrdle Eesti vs Eestimaa--Nosser 13. veebruar 2011, kell 16:13 (EET)

: Nojah, osa aega oli ta osas Eestist, aga me ei räägi ju ainult sellest osast. Andres 13. veebruar 2011, kell 16:19 (EET)
----
Varem oli nii:
Pärast Põhjasõja algust 1701. aastal alustati uute väeosade loomist. Värvatutest moodustatud üksused kuulusid regulaararmeesse, maakaitseüksused olid kohapeal mobiliseeritud ning asusid oma piirkonna kaitsel. Eestimaal värvati neli jalaväerügementi, kaks garnisonikindluse rügement ja kolm ratsarügementi, Liivimaal värvati jalaväepataljone ja vähemalt üks kohalikust elanikkonnast värvatud ratsarügement, lisaks mitmeid maakaitseüksusi, millest mitmed muutusid hiljem värvatutest moodustatud väeosadeks:
Andres 10. märts 2011, kell 17:21 (EET)
Kaart, mille all vaid aastaarv 1658, ei sobi hästi siia artiklisse. See on Poola ajaloo kaart. Amherst99 11. märts 2011, kell 18:03 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://estonica.org/est/lugu.html?menyy_id=47&kateg=8&alam=12&leht=1
** In Rootsi aeg on 2013-06-24 13:16:01, 404 NOT FOUND
** In Rootsi aeg on 2013-07-06 22:50:18, Socket Error: 'No address associated with hostname'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:50 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://narva.ut.ee/estica/est/ajalugu/rootsiaeg.html
** In Rootsi aeg on 2013-06-24 13:16:01, 404 Not Found
** In Rootsi aeg on 2013-07-06 22:50:28, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:50 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ut.ee/SOPL/04s/kursused/BaltiVP3loeng.htm
** In Rootsi aeg on 2013-06-24 13:16:05, 404 Not Found
** In Rootsi aeg on 2013-07-06 22:50:38, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:50 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://haridus.opleht.ee/2003/4/4/1.shtml
** In Rootsi aeg on 2013-06-24 13:16:01, 404 Not Found
** In Rootsi aeg on 2013-07-06 22:50:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:51 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ng.edu.ee/~kool/noarootsi.html
** In Rootsi aeg on 2013-06-24 13:16:01, 404 Not Found
** In Rootsi aeg on 2013-07-06 22:50:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:51 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.viljandimaa.ee/VMA/ajalugu/piirid/rootsi.htm
** In Rootsi aeg on 2013-06-24 13:16:01, 404 Not Found
** In Rootsi aeg on 2013-07-06 22:51:08, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:51 (EEST)
----
Igasuguste tühjade ridade või jäikade lehepiiride a la {{puhasta}} lisamine on küljenduslikult halb. Nende lisamisel lähtutakse mõne üksiku kasutaja juhuslikest sätetest ja brauseriakna laiusest. Küljendusviga tuleneb siin sellest, et pildid on paigutatud lehe vasakusse serva, need tuleks mujale tõsta (või ära jätta). Pikne 20. september 2013, kell 12:41 (EEST)
----
Miks siit nii palju kustutati? Andres (arutelu) 21. september 2013, kell 20:58 (EEST)

Asjatundjal tuleks vikide vahel Wikidata kaudu luua selgust. Mitmed vikid on Rootsi aja Eesti alal ilmselt löönud kaheks: Rootsi aeg Eestimaal (rootsi Svenska Estland, vene vikis: :ru:Шведская Эстляндия) ja Rootsi aeg Liivimaal (rootsi Svenska Livland, vene vikis: :ru:Шведская Ливония).--Bioneer1 (arutelu) 14. oktoober 2013, kell 09:52 (EEST)

Intervikilingid on lihtsalt valed. Mujal on artikkel Rootsi riigi territooriumist, siin Eesti ajaloo periodiseeringust. Pikne 14. oktoober 2013, kell 19:40 (EEST)

Miks see välja vahetati? Eelmine oli ju parema kvaliteediga. Ursus scribens (arutelu) 10. aprill 2020, kell 22:58 (EEST)