Kasutaja arutelu:Ursus scribens

:Vaatan, et sa oled asjalik toimetaja -  kas ehk pakuks huvi, kui ma su administraatorikandidaadiks esitaks? Ehk siis kas on tulnud ette olukordi, kus leiad, et veidi lisavahendeid kuluks ära? - Melilac (arutelu) 13. detsember 2018, kell 21:35 (EET)

:Hästi, kui saan jätkata nagu seni. Ursus scribens (arutelu) 14. detsember 2018, kell 20:05 (EET)

Oled nüüd administraator. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 23. detsember 2018, kell 21:45 (EET)

Blokeerida pole tarvis, kui soditud on üht lehte ja eriti kui sodimisest on juba tükk aega möödas, nii nagu näiteks selle kasutaja puhul. Pikne 5. veebruar 2019, kell 22:19 (EET)

Kui kaua on tükk aega? Blokeerisin kohe, kui märkasin. Minu arvates tuleb sodijale mõista anda, et niisugune asi on talumatu. Ursus scribens (arutelu) 6. veebruar 2019, kell 15:05 (EET)

: Võib-olla pool tundi, võib-olla tund. Siis on sodija ilmselt Vikipeediast juba läinud. Üldiselt tuleks blokeerida, kui sodimismuudatusi tehakse järjepanu (lühikese aja jooksul või kui samalt IP-aadressilt tullakse teatud aja järel uuesti sodima) ja sodija on vaja siis lihtsalt peatada. Blokeerida ei tuleks karistamise eesmärgil (vt siit ja inglise keeles pikemalt siit). Eks enamik sodijad teab isegi, et nende tegevus pole mõistlik. Pikne 6. veebruar 2019, kell 19:41 (EET)

::Tahaksin uuesti sellele tähelepanu juhtida. Kui sodija on teinud ainult 1-2 muudatust ja sellest on juba üle tunni möödas, siis pole mõtet blokeerida, suure tõenäosusega ta ei saa blokeerimisest teada ja isegi kui saab, ei avalda see talle tõenäoliselt seda mõju, et ta tulevikus rohkem ei sodi. Blokeerimise mõte on sodija tegevuse katkestamine, et vähendada koristajate tööd sodija edaspidiste muudatuste tagasipööramisel olukorras, kus tema tegevus on kestev. Kui ta on juba läinud, pole midagi katkestada. Adeliine 24. jaanuar 2021, kell 15:47 (EET)

Tänud Jeesuse artiklit kohendamast ja oled oodatud materjali lisama. Leian, et see artikkel vajaks Eesti Vikipeedias põhjalikumat arendamist, samas igal konfessioonil eri dogmaatiline nägemus, et mõistlik dogmaatik apuhul märkida, mida üks või teine konfessioon asjast arvab. Kalev Kask 24. märts 2019, kell 14:38 (EET)

Indoneeslane, Minangkabaud, Minangkabau mägismaa. Aitäh!!! Ma räägin eesti keelt halvasti. On vaja õppida. Your revisions are not minor (pisika, pisiparandus)! Thanks a lot for your help and translation from German. I was not sure that "Minangkabau by ethnicity" = "tema isa on rahvuselt minangkabau" (instead of minangkabaulane: just as eestlane, ungarlane, leedulane and so on). As I didn't want to spoil etwiki, I decided to ask Andres for a word of advice: "minangkabau" or "minangkabaulane"? He doesn't feel like to answer although it does not take much time to translate one (!) word into Estonian. Than you. Also I'm going to create articles about Padang, West Sumatra and  when I manage to write them in Estonian. In opposition to "tibla," the word bule is not a pejorative because MOST Indonesians treat “bule” as celebrities. --Janggun Dungan (arutelu) 15. aprill 2019, kell 00:09 (EEST)

Thanks! In my opinion You are pretty good in Estonian. Anyway, I am always ready to help. Ursus scribens (arutelu) 15. aprill 2019, kell 18:29 (EEST)

Kirikul on peavaimulik, mitte pea. Viimane on kõnekeelne väljend. Miks eelistada kõnekeelt?
http://www.eoc.ee/vaimulik/charalambides-stefanus/

Kust võtad, et kõnekeele? Vt siit 3. piltl juht, valitseja; eestvedaja, pea- v ninamees; nt kroonitud pea, riigipea, katoliku kiriku pea, lasterikka perekonna pea, filosoofiakoolkonna pea jne. Need on eesti keeles tavalised sõnad, peavaimulik seevastu ebatavaline vt siit, kuulen esimest korda. Normeeritud kirjakeele aluseks on ÕS. Ursus scribens (arutelu) 16. aprill 2019, kell 15:56 (EEST)

See, et ühe kiriku ühel lehel on kasutatud sõna 'peavaimulik', ei ütle laiemalt midagi. Isegi sama kiriku sees võib kohata erinevat lähenemist. 'Kirikupea' ja 'xxx kiriku pea' on aktsepteeritud kõnepruuk nii tava- kui religioosses oskuskeeles, seda ei saa kindlasti nimetada kõnekeelseks väljendiks. -- Toomas (arutelu) 16. aprill 2019, kell 16:14 (EEST)

:Peapiiskop, peadiakon. Nõustun eelkõnelejaga, et selles vallas ei ole väga süstemaatiliselt asjale lähenetud. - Melilac (arutelu) 19. aprill 2019, kell 08:31 (EEST)

nt ka "see asi", et kui põleng sai alguse remondilifti elektriühendus(t)e lühisest, siis lühisest lahtise (kahju)tuleni on omajagu aega, sõltuvalt konkreetsest olukorrast, IMHO, ja eks siis ootame ametlikku avaldust.°—° Pietadè 17. aprill 2019, kell 20:21 (EEST)

Tänan 2013. aastal artikli "Tehnika" täiendamise eest Ristheina tsitaadiga! Kuriuss 24. aprill 2019, kell 22:11 (EEST)

Tänan tänamast! Ursus scribens (arutelu) 25. aprill 2019, kell 19:31 (EEST)

Oled ümber nimetanud Hiina panga hoone artikli - küsiksin, miks peaks jääma ingliskeelne? --.Toon (arutelu) 31. mai 2019, kell 10:02 (EEST)

Nii on ka enamikus muukeelsetes vikipeediates. Võõrkeelseid nimesid ei tõlgita. Vt Võõrkeelsed nimed ja pealkirjad eesti tekstis. Ursus scribens (arutelu) 31. mai 2019, kell 15:49 (EEST)

Kõlab justkui sadakuus meetri kõrgune vs sajakuue meetri kõrgune. Ons 106 meetri kõrgune kindlasti õigem? Boreaallane (arutelu) 12. august 2019, kell 16:53 (EEST)

Õige on 106 meetri kõrgune (106 m kõrgune) ja 106-meetrine. Ursus scribens (arutelu) 12. august 2019, kell 17:08 (EEST)

Vaadake üle artikkel Talk box ja parandage keeleliselt, kui suudate. MoroccoCentral (arutelu) 16. august 2019, kell 14:15 (EEST)

Tegin seda. Ursus scribens (arutelu) 16. august 2019, kell 18:18 (EEST)

:  Kas "Vaadake üle artikkel" on eesti keel? Te kirjutate, et eesti keel on teie emakeel. Niezłe pranki. --Janggun Dungan (arutelu) 30. september 2019, kell 17:18 (EEST)

Palun jälgi, et kustutamislogisse ei jääks näha artikli sisu, kui selles on kohatuid märkusi reaalsete isikute aadressil. Soovitan kasutada sätet "Eemalda automaatne kustutamise põhjus..." (Eelistused > Tööriistad). Pikne 28. august 2019, kell 20:49 (EEST)

Hästi. Ursus scribens (arutelu) 28. august 2019, kell 21:09 (EEST)

Kas te palun täpsustaksite, kuhu veel selles artiklis viiteid soovite? Kas teil on alust arvata, et mõni fakt artiklis ei vasta tõele? Kuriuss 22. oktoober 2019, kell 13:41 (EEST)

Lisasin toimetamismärkuse, viidete puudumise märkust pole ma lisanud. Vt Eri:Erin/5472914. Ursus scribens (arutelu) 22. oktoober 2019, kell 16:23 (EEST)

Riigikogu on asutuse nimi, seepärast suure tähega

Väikese tähega riigikogu kohta: keelenõu, ÕS. Pikne 25. oktoober 2019, kell 20:10 (EEST)

:Tänan, võtan teadmiseks. Ursus scribens (arutelu) 25. oktoober 2019, kell 20:20 (EEST)

Tegid ühe pildi pisikeseks, artiklis Erak. Tunnen huvi, et kas meil on mingi reegel, et suuremaid pilte ei või olla? --Lulu (arutelu) 2. november 2019, kell 11:54 (EET)

Pildil klõpsates saab igaüks seda vaadata ju nii suurelt kui tahab? Mida teised asjast arvavad, näiteks Pikne? Ursus scribens (arutelu) 2. november 2019, kell 15:16 (EET)
Mõnikord võiks mõni pilt ka suurem olla, kas siis lihtsalt ilu pärast või vahelduse mõttes, aga vahel ka vajaduse tõttu, et ilma pildil klõpsamata oleks kohe kõik vajalik nähtav. --Lulu (arutelu) 2. november 2019, kell 15:32 (EET)

Üldjuhul on tekst artikli informatiivsem osa ja see, mille pärast artikkel üldse siin eksisteerib. Lihtsalt ilu või vahelduse pärast pildi esiletoomist ma seepärast ei poolda. Võib-olla on see aga õigustatud juhul, kui pilt on väga informatiivne (nt mõni skeem), pisema pildi pealt pole hästi aru saada, millega tegu ja suur pilt ei hakka teksti lugemist segama. Kõnealune pilt ja artikkel minu meelest vast vastab kahele viimasele kriteeriumile, aga mitte esimesele.  --Minnekon (arutelu) 2. november 2019, kell 17:14 (EET)

:Hästi öeldud, minu meelest võiks ka pilt siis suurem olla, kui vastab viimasele ja ükskõik millisele kahest esimesest kriteeriumist. - Melilac (arutelu) 2. november 2019, kell 17:27 (EET)

Tehnilise poole pealt niipalju, et kui jätta pildi suurus artikli koodis sedasi eraldi sisestamata, siis saab iga kasutaja muuseas eelistuste all määrata, kui suurelt talle pisipilte näidatakse. Sellepärast ka ei tuleks mõjuvama põhjuseta standardsest laiusest erinevat laiust määrata. Pikne 2. november 2019, kell 18:49 (EET)

Lisaks, kui originaali laiuse/pikkuse suhe on nt 2/1, siis moonutab sundlaiuse "600x600px" sissekirjutamine originaali.✅ Pietadè 2. november 2019, kell 18:57 (EET)

: See viimane ei ole õige. Eelmises redaktsioonis, kus oli suurus nii määratud, on külgede suhe sama: Eri:Püsilink/5479782. Pikne 2. november 2019, kell 21:56 (EET)
Tänan arvamuste ja info eest. Oleks hea, kui pilte ei tehtaks pisikeseks lihtsalt niisama. Küllap on artikli kirjutaja või pildi ülespanija ikka teadlik, mida ta teeb ja küllap on pildi suurusel ka mingi otstarve ja mõte. Vajaduse korral saab arutelu-lehel ju alati üle küsida. --Lulu (arutelu) 3. november 2019, kell 04:38 (EET)

Ma ei muutnud pilti pisemaks "lihtsalt niisama", selleks oli ikka põhjust. Esiteks tükeldas sellise suurusega pilt artikli teksti ja teiseks, nagu juba ütlesin, saab pildil klõpsates igaüks seda vaadata just nii suurelt kui meeldib. Ursus scribens (arutelu) 3. november 2019, kell 16:52 (EET)
Jah, see on tõsi, et erinevate brauseritega, erinevate op-süsteemidega või erinevate ekraanisätetega, rääkimata veel mobiilivaatest, võib visuaal olla
üpriski erinev. Ühele võib kõik tunduda normaalne, aga vabalt võib see mõnes teises masinas olla häiriv. Eriti veel siis, kui pilt on paigutatud nii, et tekst seda ümbritseb. Seepärast ikka vist on kõige lollikindlam kasutada pisipilte ääres või galeriid artikli lõpul. Kui aga tõesti vaja, näiteks mingi selgitava skeemi või plaani puhul, siis oleks vist mõistlik paigutada suur pilt teksti vahele.--Lulu (arutelu) 4. november 2019, kell 07:17 (EET)

Why did you take out my link from the Szentendre page? It is an Inter-wiki link, that Museum is famous but it has only 2-3 foreign language sites and who will any time make an Estonian page for it? Kapeter77 (arutelu) 28. november 2019, kell 02:13 (EET)

Sorry, but in Estonian Wikipedia we generally avoid directing readers to a page that many of them will not understand. I added the name of the museum Szentendrei Szabadtéri Néprajzi Múzeum in parentheses. Ursus scribens (arutelu) 28. november 2019, kell 10:44 (EET)

Tahtsin Sind tänada töö eest, mida oled õigeusu-teemaliste artiklitega teinud. Olen siin paar korda mõelnud, et võiksime mõned nirus seisus artiklid (nt Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik, Õigeusu kirik Eestis jms) ühiselt ette võtta ja korda teha, aga asi kipub selle taha jääma, et mul endal pole piisavalt aega järjepidevalt ja süsteemselt tegeleda nende teemadega. Tegelikult on siin teisigi üsna asjalikke õigeusu teemast huvitatud autoreid ja toimetajaid, veidi koordineeritult tegutsedes saaks seda valdkonda siin kenasti korrastada. Aga jah, hetkel see rohkem selline unistus. :) -- Toomas (arutelu) 6. jaanuar 2020, kell 09:55 (EET)

Tänan! Parandan ja kohendan tasapisi, kus vigu ja puudusi märkan. Süsteemselt sellega tegelemiseks pole mul samuti paraku aega. Hoian aga artiklitel edaspidigi silma peal. Ursus scribens (arutelu) 7. jaanuar 2020, kell 16:39 (EET)

Ma ei saa aru, miks sa kustutasid mu panuse, kõik mida ma kirjeldasin on objektiivsed faktid, sa ei tohiks seda teha. Sa teed seda ainult selleks, et ma tunnen, et sa kuritarvitada oma õigusi, ja sa tegelikult ei püüa teenida wikipedia.Ma olen hiinlane. See, mida ma kirjeldan, on objektiivne fakt. Nii vara kui kümme aastat tagasi, Hiina majanduse hüppasin maailma suuruselt teine. Hiina armee, millest ma räägin, on ka objektiivne ja tõene. Ma ei saa aru, miks keegi mu panuse kustutas. Hiina on nüüd väga tugev ja Hiina on pühendunud piirkondliku vaesuse vastu võitlemine. Ma olen vihane, et minu panuse pahatahtlik kustutamine inimesele, kes peaks minu ees vabandama. Kui sa ei vabanda minu ees ja ei saa minu toimetaja tagasi asja juurde, ei aita ma enam Eesti wikipedia. Assifbus (arutelu) 14. veebruar 2020, kell 02:34 (EET)

Kahju küll, ent viitamata ja arusaamatud masintõlked lähevad kustutamisele, pahatahtlikkust pole vaja siin otsida. Ursus scribens (arutelu) 14. veebruar 2020, kell 10:35 (EET)

See „lõbuaia“ esilõigu 2. lause ei õnnetunud mul endal alul kuigi hästi (kuninga õlivärvid jms), seega palusin abi käesoleva andmekogu tunnustatuimalt eesti keele spetsialistilt, kelle versiooni siis copy/paste'isingi... ;-)Ja, kas triptühhon on ikka rangelt 3-osaline teos? Eelnimetatud ‘aed’ moodustaks sel juhul mis osa(d)? ...;-), ja, kui see "asi" on ruumi keskel, avatud/avamata tiibadega "kukeldes", mõnikord on, siis...✅ Pietadè (arutelu) 7. märts 2020, kell 20:14 (EET)

Ma ei saa su küsimusest aru. Triptühhon on definitsiooni järgi kolmeosaline kunstiteos, siin ei ole midagi vaielda. Hieronymus Boschi maal "Maiste naudingute aed" on triptühhon, vt ka teiste vikipeediate artikleid. Ursus scribens (arutelu) 8. märts 2020, kell 18:13 (EET)

: Ja mitmes osa on siis see külgtahvlite tagaküljel olev kujutis, mille kokkupandud kujutis on artikli paremas servas? ✅ Pietadè (arutelu) 8. märts 2020, kell 19:48 (EET)

:: See on eraldi maal, sellel on teine teema ja see koosneb kahest osast, see ei ole triptühhon. Ursus scribens (arutelu) 8. märts 2020, kell 20:33 (EET)

Hello, I think the contribs in title deserve admin's attention, please kindly check it, thanks. --Hamish (arutelu) 21. mai 2020, kell 18:16 (EEST)

Blocked already. Ursus scribens (arutelu) 21. mai 2020, kell 19:06 (EEST)

Ehk kommenteerid natuke pikemalt: 22.05.2020, kell 14:10 Ursus scribens kustutas lehekülje VNFSV Ülemnõukogu (peaks olema eraldi artikkel Vene NFSV Ülemnõukogu)? Inglise ja vene Vikis on nad samad artiklid igatahes: :ru:Верховный совет России, :en:Supreme Soviet of Russia. --kanakukk (arutelu) 24. mai 2020, kell 07:53 (EEST).

Vt Arutelu:Venemaa Föderatsiooni Ülemnõukogu. Ursus scribens (arutelu) 25. mai 2020, kell 17:41 (EEST)

Ava Max, In This Moment, Samasooliste abielu Costa Ricas - kui viitsite, siis aidake keeleliselt parandada.
MoroccoCentral (arutelu) 5. juuni 2020, kell 14:47 (EEST)

Hello.
Can you translate and upload the article :en:Azerbaijan Democratic Republic in Estonian Wikipedia?
Yours sincerely, Karalainza (arutelu) 3. juuli 2020, kell 16:45 (EEST)

Lepinguliste kohustuste (ja mitte ainult) tõttu olen „sunnitud“ järgima eesti eesti keele asjatundjate teadmiste najal kehtestatud kirjakeele reegleid (vähemalt alates 1990ndatest), nt Vikipeedia loetavust arvesse võttes lasub mul seega tahtmatult kohustus mitte levitada keele valekasutust; lisaks tõstatub ka teema kõrgema pääsuõigusega inimese "teravdatud tähelepanu" kohta «alama» klassi kaastöötajate vastu, usu mind, see ei rõõmusta; u 132 aasta 45 nädala ja viie sekundilise eluea (mõningate puuliikide eluea skaala võrdluses) jooksul kogutu annab ehk jõudu, aga, tähtsamaks pean teabejagamist...—Pietadè (arutelu) 19. juuli 2020, kell 03:10 (EEST)

Viisin selle küsimuse Üldisesse arutellu. Ursus scribens (arutelu) 19. juuli 2020, kell 13:08 (EEST)

Miks on kohutavalt oluline hakata järsku ühe poliitiku puhul väidetavat juudi päritolu esile tõstma? Miks on see eriti tähtis, et üks esivanematest oli juut, samas kui ülejäänud esivanemate rahvusliku või usulisse kuuluvuse vastu ei tunne me mingit huvi? Või on nüüd mingi uus üleüldine tegevusprogramm, et tuleb biograafiaartiklites välja selgitada ja ära tähistada kõik juudid, sest...? Ma saan aru, miks kõmulehed kellegi juudi päritolust huvitavad - seal püütakse midagi otse ütlemata poliitikut oma "erihuvidega" lugejate silmis häbimärgistada. Aga miks selline kõmu, mis ei pärine isegi mitte soliidsest allikast, peaks ilma ühegi viitetagi igal juhul raudselt entsüklopeediaartiklis seisma? --Ehitaja (arutelu) 23. september 2020, kell 15:06 (EEST)

Ei saa aru. Kellest on jutt? Ursus scribens (arutelu) 24. september 2020, kell 20:35 (EEST)

:Seda ma vaatan jah, et ei paista hästi saavat. Tuli anonüüm, lisas väite Merkeli juudi päritolu kohta, viidates üksnes lingiga muudatuse kokkuvõttes, mitte tekstis. Sattusin selle peale, kustutasin ära. Tulid sina ja leidsid, et niisugune väide on kohutavalt oluline ja asjakohane, olgu viide või ärgu olgu, ja pöörasid kustutuse tagasi. Ma tahaksin nüüd teada, kas sa saad aru, mida teed, ja oskad seda põhjendada. --Ehitaja (arutelu) 25. september 2020, kell 00:07 (EEST)

::Pöörasin redaktsiooni tagasi kirjavea pärast, mille tegid: juudi oäritolu > juudi päritolu. Kõik muu on sinu enda väljamõeldis. Ursus scribens (arutelu) 25. september 2020, kell 20:41 (EEST)

Kui filmi põhipealkirja ""Hukkunud Alpinisti" hotell" kõrvale oli lisatud "ka "Hukkunud Alpinisti hotell"", siis ka-variant tähendas seal, et kuna ortograafiareeglid on vahepeal muutunud, kasutatakse selle filmi pealkirja tänapäeval ka kujul "Hukkunud Alpinisti hotell", ja see on loomulik. Kusjuures ka Eesti Filmi Andmebaasis on filmi pealkiri samuti kujul "Hukkunud Alpinisti hotell". Minu arvates on Teie parandus ehk selle ka tegelikult kasutatava alternatiivvariandi kustutamine põhjendamatu.
Kuna topeltjutumärkideta (ehk tänapäevase grammatikaga) pealkirjavarianti on tänapäeval kirjakeeles üsna ulatuslikult kasutatud (seda on kasutatud ka kultuurilehes Sirp, nt https://www.sirp.ee/s1-artiklid/film/sex-drugs-oudusfilmid/, https://www.sirp.ee/s3-pressiteated/rakkautta-anarkiaa-festivalil-saab-nautida-eesti-filme-ja-muusikat/, https://www.sirp.ee/s1-artiklid/film/balti-teadvus-ja-balti-teadus/, https://www.sirp.ee/s3-pressiteated/hoffi-elutooauhinna-saab-priit-vaher/, https://www.sirp.ee/s1-artiklid/film/valguse-ja-varju-maailm/ jne, peaks see variant ikkagi filmi põhipealkirja kõrval märgitud olema. Kuriuss (arutelu) 27. oktoober 2020, kell 18:47 (EET)

Hea Kuriuss! Märkasin viimase redaktsiooni puhul üksnes tekkinud loogikaviga ja selgitasin seda resümee põhjenduses: kui Strugatskite romaani pealkiri on ""Hukkunud Alpinisti" hotell", siis ei saa samanimelise filmi pealkiri olla "Hukkunud Alpinisti hotell". Ilmselt oleks lahenduseks pikem selgitus sulgudes: kuna ortograafiareeglid on vahepeal muutunud, kasutatakse selle filmi pealkirja tänapäeval ka kujul "Hukkunud Alpinisti hotell". Ursus scribens (arutelu) 27. oktoober 2020, kell 19:30 (EET)

: Ma ei tea, kas kirjavahemärkide rolli tekstilt sarnastes pealkirjades on mingite reeglitega sätestatud, aga on üsna kindel, et pealkirjas on primaarsed sõnad, mitte see, kas seal lõpus on küsimärk või hüüumärk või keskel koma või semikoolon või ühed või kahed jutumärgid või üldse mitte jutumärke. Enamasti mõeldakse ikkagi samanimelist teost, olgu pealkirja kuju näiteks "Nu, pagadi!", "Nu pagadi!", "Nu, pagadi" või "Nu pagadi" (muidugi on üksikuid erandeid, kus lõpumärk just eristabki teose osi või teoste omavahelist järgnevust). Kui vaatate näiteks Esteris ühe teose eri aastatel ilmunud pealkirju, võib päris sageli näha, et on kasutatud pisut erinevaid kirjavahemärke või suurtähestust. Neid võib siiski lugeda sama teose samadeks pealkirjadeks, sest sisuliselt on pealkiri sama, pisike erinevus on ainult vormis/vormistuses. Näiteks ka "Põrgupõhja uus Vanapagan" esineb mõnes trükis või variandis ka kujul "Põrgupõhja uus vanapagan", ehkki mõeldud on ikka üht ja sama Tammsaare teost või selle lavastust. Tõsi, üks drastilisemaid näiteid, mille puhul võiks kange tahtmise korral kõne alla tulla vaidlus, on tähemuudatus sama teose pealkirjades, näiteks "Lumivalgeke" ja "Lumivalguke" – selge see, et valgukesega pole mõeldud proteiinikest, vaid sama pealkirja kunagist kirjapilti. Kui sama teose pealkiri oleks "Kahvanäoke" või "Jäätütreke", oleks tegu hoopis teiste pealkirjadega. Aga kindlasti ei ole tegu hoopis teiste pealkirjadega ""Hukkunud Alpinisti" hotelli" ja "Hukkunud Alpinisti hotelli" korral. Ma võin sõna "samanimeline" ju artiklist välja visata, aga tegelikult kasutatavat filmi pealkirjavarianti ei ole mitte mingil juhul õige samast filmist rääkivast artiklist välja visata. Kuriuss (arutelu) 27. oktoober 2020, kell 21:32 (EET)

Hi, I am Tmv. This is a troll user :
* 2A02:1206:4538:F300:8D51:E5D3:D66C:33A5
Please block him/her. --Tmv (arutelu) 16. juuli 2021, kell 14:20 (EEST)

Tere!
Palju õnne kuu vikipedisti tiitli eest! Selleks, et saaksin sulle saata ka pisikese auhinna, siis palun võta minuga ühendust kaebi@wikimedia.ee.
--K2suvi (arutelu) 12. august 2021, kell 11:45 (EEST)

Hei, näen et oled kogenud kasutaja, kas sa oled admin? Võiksid sellele artiklile IP-kaitse peale panna: Torgsin. Seal on keegi troll tüütuseni möllama hakanud , , , kelle IP kogu aeg vahetub. EN-Wikis igatahes on nn semi-protexction olemas, mis anononüümsetel kasutamise peatab. Esitasin artikli just siia: , aga seda ei saa ju hinnata kui keegi pidevalt ulakusi teeb.Paremäärmuslane (arutelu) 10. september 2021, kell 18:49 (EEST)

Artikleid lukustatakse lühemaks ajaks ulatusliku ja korduva vandalismi või redigeerimissõja peatamiseks. Ma ei näe siin praegu seda. Kõigil on õigus artiklis parandusi teha, kui vaja, vaieldakse asjad selgeks artikli arutelulehel. Ursus scribens (arutelu) 11. september 2021, kell 10:25 (EEST)

: See keegi on ikkagi ülepäeviti muudatusi teinud, ja need muudatused pole teps mitte parandused, kuna vähendasid artikli neutraalsustaset. Seda võib siiski redigeerimissõjaks pidada. Lukustasin artikli registreerimata kasutajatele nädalaks, ehk aitab. Kui ei, vaatame edasi. - Melilac (arutelu) 13. september 2021, kell 07:07 (EEST)

Tere! 1. detsembril algavad uued keeletoimetamistalgud, mis kestavad 14. märtsini. Kas oleksite nõus tulema talgute žüriisse? Žürii kibedam tööaeg on aprill, kui pisteliselt artikleid üle vaatame ja parimaid järjestame. Annn (arutelu) 22. november 2021, kell 09:54 (EET)

Tere! Teie pakkumine on mulle suureks auks, ent kahjuks pean ma mõjuval põhjusel ära ütlema. Loodan, et leiate kellegi teise. Ursus scribens (arutelu) 22. november 2021, kell 13:31 (EET)

: Aitäh kiire vastuse eest! Jätkan otsinguid. Annn (arutelu) 23. november 2021, kell 10:54 (EET)

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Thanks for letting me know. Ursus scribens (arutelu) 12. jaanuar 2022, kell 20:54 (EET)

Ursus scribens blokeeris kasutaja 193.40.12.10 aegumistähtaeg 1 nädal
% host 193.40.12.10
10.12.40.193.in-addr.arpa domain name pointer sein.ut.ee
- see on Tartu Ülikooli proksi, millel võib olla sadu kasutajaid. 2001:BB8:2002:4800:52E5:49FF:FEC9:AF72 4. veebruar 2022, kell 13:34 (EET)

Sellise aadressi, kust ei käida ainult sodimas, võiks küll blokeerida lühemaks ajaks. Ja kuna blokeerimise hetkeks oli antud juhul sodimisest juba tund aega möödas, siis pigem polnudki enam mõtet blokeerida. Pikne 4. veebruar 2022, kell 18:51 (EET)

: Blokeerisin taunitava käitumise - isikliku rünnaku, mitte sodimise pärast. Ja kuidas võin ma teada, kes ühe IP-aadressi taga peitub? Ursus scribens (arutelu) 4. veebruar 2022, kell 20:13 (EET)

:: Olgu, aga see, mil moel IP-aadressi kasutaja Vikipeediat parasjagu häiris, ei muuda iseenesest asja. Üldiselt ei teagi ja tuleb eeldada, et hiljem on sama IP-aadressi taga juba keegi teine. Iseasi, kui kaastöö järgi on näha, et seni on üht IP-aadressi kasutanud tõenäoliselt üks kasutaja ning kui see üks kasutaja on korduvalt sodimas käinud, siis on põhjust pikemaks ajaks blokeerida. Antud juhul on kaastööst näha, et selle IP-aadressi alt on tehtud üsna sageli erisuguseid parandusi, mis pole ebasoovitavad. Pikne 4. veebruar 2022, kell 20:45 (EET)

::: Mis on lahendus? Blokeering maha võtta ja rünnatud isikuartikkel kaitse alla võtta? Ursus scribens (arutelu) 4. veebruar 2022, kell 23:15 (EET)

:::: Tühistamist võib iseenesest ka lahenduseks pidada. Kui järjepanu sama lehte soditakse, siis jah, võib ka kaitsta mõneks ajaks. Pikne 5. veebruar 2022, kell 15:06 (EET)

::::: Miks lehte kaitsta? Sest muud meetmed turvamiseks pole kohased. Melilac (arutelu) 8. veebruar 2022, kell 18:55 (EET)

Ursus scribens blokeeris kasutaja Metzziga 1 päevaks (sodimine). Metzziga pole sodimisega tegelenud, vastupidi ta kõrvaldas sodimise tagajärgi, kasutaja "Tõnu Kark" poolt tehtud sodimise artiklis Maa. (vaata https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Kaast%C3%B6%C3%B6/Metzziga). --Juhan121 (arutelu) 7. märts 2022, kell 16:37 (EET)
Seetõttu eemaldasin blokeeringu. --Juhan121 (arutelu) 7. märts 2022, kell 16:41 (EET)

Tänan tähelepanu juhtimast! Omateada blokeerisingi Metzziga palve peale kasutaja "Tõnu Kark". Ju olin tähelepanematu. Palun vabandust! Ursus scribens (arutelu) 7. märts 2022, kell 18:24 (EET)
Pole hullu - eks tegijal juhtub ja sel päeval kolistas trolle palju ringi. Vabandus vastu võetud :) Metzziga (arutelu) 9. märts 2022, kell 13:57 (EET)

Mis nende kahe artikli taksonitabelitega valesti oli? Adeliine (arutelu) 29. aprill 2022, kell 17:13 (EEST)

Oi, palun vabandust. Valesti polnud midagi, näpuvääratus ilmselt. Pöörasin tagasi. Ursus scribens (arutelu) 29. aprill 2022, kell 18:01 (EEST)

Герб муниципального  образования «Дебесский район» представляет собой щит в червленом поле, пониженная серебренная стрела в поле, окруженная ветками золотой ленты, образующими подобие положенной на бок цифры 8, или математического знака ∞, сопровожденная вверху золотой височной подвеской Шунды-Мумы (Мать Солнца) – стилизованным изображением женщины, держащей в поднятых вверх руках полукольцо с шаром на нем. Чердынь (arutelu) 21. mai 2022, kell 18:29 (EEST)

OK. Reverted. Ursus scribens (arutelu) 21. mai 2022, kell 20:15 (EEST)

@Ursus scribens  tere, tänan teid artikli mõningate osade parandamise eest. kas oskad parandada viiteid sinise numbriga artikli vastavale osale ja numbril klikkides kuvatud viidet. aitäh. SSHTALBI (arutelu) 28. juuli 2022, kell 12:54 (EEST)

Tere! Viitamist vaata artikli Vikipeedia:Viitamine alajaotuses Viitamise tehnika. Ursus scribens (arutelu) 28. juuli 2022, kell 13:19 (EEST)

Kui teisaldad õigele nimekujule ja kustutad vale nimekujuga lehekülje, siis palun paranda katkevad lingid. --Andres (arutelu) 1. august 2022, kell 14:09 (EEST)

Seda ma Golitsõnite baroki puhul oma arust ka tegin. Ursus scribens (arutelu) 1. august 2022, kell 14:17 .(EEST)

: Ei teinud, vähemalt mitte kõigi linkidega, ja sõjaväelennuvälja puhul ka mitte. Hea, et see Sul meeles on, ma igaks juhuks ütlesin. Mõni asi jääb ikka kogemata tegemata. --Andres (arutelu) 1. august 2022, kell 14:21 (EEST)
Sa tegid seda jälle. --Andres (arutelu) 2. august 2022, kell 01:31 (EEST)

Parandasin vigaseks muutunud siselingid artiklis Moskva barokk, rohkem selliseid artikleid polnud. Palun selgita, mida tähendab "paranda katkevad lingid"? Ursus scribens (arutelu) 2. august 2022, kell 09:45 (EEST)
Räägin kolmest artiklist, mis Sa teisaldasid keelelistel põhjustel. Kui Sa teisaldades ühtlasi kustutad lehekülje, millelt Sa teisaldad, siis lingid, mis läksid kustutatud leheküljele, ei tule kaasa. Ma saan aru, et Sa püüdsid need lingid parandada, aga millegipärast Sa kõiki ei parandanud. Muide, lingid tuleb parandada ka suunamistes. --Andres (arutelu) 2. august 2022, kell 10:20 (EEST)

Aitäh! Siis tundub lihtsam ja kindlam teisaldamine ümbersuunamisega.:) Ursus scribens (arutelu) 2. august 2022, kell 11:29 (EEST)

:Jah. Võib ka tagantjärele kustutada, kui tarvis. Andres (arutelu) 2. august 2022, kell 11:54 (EEST)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:12 (EEST)

Aitäh parandamast Narva tankipostamendi venekeelsesse pealdisse sidekriipsude asemele ununenud plusse, aga mitteaitäh kustutamast sidekriipsu sõnast "fašistliku-Saksamaa". Täpselt nii see tekst seal oli ja kui oleksid vaevunud ERRist lingitud fotot vaatama, oleksid seda näinud. Ajaloolistes avalikes pealiskirjades on sageli vigu (või anakronistlikke "vigu" meieaegsest ortograafiast või faktiteadmistestki lähtudes), seepärast on kasulik alati kontrollida, mitte usaldada enda fantaasiat "küllap seal nii oli, ma kujutlen". Ei pruukinud olla. --Ehitaja (arutelu) 16. august 2022, kell 20:55 (EEST)

Pidasin seda sidekriipsu teksti ümberkirjutamisel tehtud veaks nagu neid plussegi. Aitäh, et märkasid ja parandasid. Ursus scribens (arutelu) 17. august 2022, kell 11:28 (EEST)

Miks sa tühistasid minu viimase muudatuse Salome Trei artiklis? --Merleke5 (arutelu) 20. oktoober 2022, kell 23:58 (EEST)

Viidet ei märganud, vabandust! Pöörasin tagasi. Ent "Eduard Rüga, Ella Mätiku jt" oli õige ega vajanud parandamist - käändub "jt". Ursus scribens (arutelu) 21. oktoober 2022, kell 15:56 (EEST)

:Pole hullu. Juhtub. :) Merleke5 (arutelu) 22. oktoober 2022, kell 10:38 (EEST)
Palun selgitust, miks tühistasite minu tehtud muudatused artiklis "Knut Nystedt". Kuriuss (arutelu) 21. oktoober 2022, kell 15:14 (EEST)

Palun vabandust! Ilmselt puutetundliku ekraaniga tulnud näpuvääratus. Pöörasin juba tagasi. Ursus scribens (arutelu) 21. oktoober 2022, kell 15:56 (EEST)
Sa võiks oma eelistustes panna linnukese "Küsi tühistamislingile klõpsamise järel kinnitust" ette, sest sul on seda kogemata tühistamist päris palju ette tulnud. Kaniivel (arutelu) 31. juuli 2023, kell 16:34 (EEST)

Tänan, tehtud! Ursus scribens (arutelu) 1. august 2023, kell 17:17 (EEST)
Nüüd pean küsima, et kas see oli ka kogemata tühistamine: Eri:Erin/6435604? Kaniivel (arutelu) 31. juuli 2023, kell 16:57 (EEST)

Küllap oli, kuigi - miks see ei võiks nii ka olla? Tunne oma vaenlast. Ursus scribens (arutelu) 1. august 2023, kell 17:17 (EEST)

Wiki Google Translate tõesti tekitab iga jumala <ref> ette tühiku ja ma algul lasin neil tühikuil seal siis olla, kuna ma kujutasin ette, et ehk siis peabki Eesti Wikis nii olema. Nüüd olen targem ja ma püüan kõik need tühikud hoolikalt ära kustutada.
Kui ma elaksin ideaalmaailmas .. siis ma paluksin Wiki Kindraladministraatorit, et ta muudaks Wiki Google Translate koodi nii, et neid liigseid tühikud sinna enam ei tekiks. Ma kujutan ette, et see probleem ei piirdu mitte ainult ENG>>EST tõlgetega vaid see probleem on planetaarne. Inimesed on sunnitud tegema tehnilist tööd, millega masin ju palju paremini hakkama saaks.
Kes on Wiki Kindraladministraator? Pääskülaline (arutelu) 3. november 2022, kell 23:17 (EET)

Tõstsin "Üldisesse arutellu". Ursus scribens (arutelu) 4. november 2022, kell 14:22 (EET)

<nowiki><ref></nowiki> ees ei käi tühikut

EKI ütleb mitmes kohas sõnaselgelt: „Rahvusvahelises standardis on tundide ja minutite vahel mõlemalt poolt kokkukirjutatav koolon.“. Näiteks, kui kirjutan infokasti 6:47, siis kuvab ka hiire noolega peale minnes artiklis oleva kellaaja; vähemalt ühe artikli raames võiks olla ühtlus(tus) , seega, jne (nt, võib esineda 12.10.11 10.11.12 vms, mõned riigiasutused dateerivad pp.kk.aa↔aa.kk.pp)  ☆☆☆— Yx iNdiviid Kaastöö 16. november 2022, kell 16:08 (EET)PS! Ülemises lõigus (<ref> ees ei käi tühikut) tekitas ‹ref› ja ‹⁄ref› (vt Special Characters in HTML) lisamine olukorra, kus nende tagide vahele jääv osa oli arvuti jaoks viide... ☆☆☆— Yx iNdiviid Kaastöö 16. november 2022, kell 17:09 (EET)

ADO Den Haag#Praegune meeskond // Hej. Nobody needs that Praegune meeskond from 2014. Everyone wants one kind of da news, but 2014 is for recycle bin and deleting. Zero fresh from yours Praegune meeskond. --Makenzis (arutelu) 29. mai 2023, kell 18:34 (EEST)

Kui ma loen ERR lehelt nt "Margus Kamlat; Bert Järvet (6. juuni 2023). "Saks: Kahhovka tammi ..." ja EKI andmestust, et  'pais' on 'tamm'i täissünonüüm (seisuga 21.02.2023), siis kuhu see Põhja-/Lõuna- jne Eesti jagelemine viib, kindlasti ei ole see konstruktiivne.pais: 2 vere vm ihuvedeliku ülemäärane (haiguslik) kogunemine; sellest tekkinud turse // 3 olukord, kus miski on kumeralt pungis, mahult suurenenud... ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 9. juuni 2023, kell 21:41 (EEST)

Sõna "tamm" kasutatakse küll ka paisu tähenduses, aga selline sõnakasutus on argikeelne. Sõnaveebi ühendsõnastiku sissekannete juures on ka märgitud, et terminitena ei ole tegu sünonüümidega. Vt ka samas toodud limnoloogia sõnastiku seletusi. Pikne 9. juuni 2023, kell 21:57 (EEST)

:Mnjah, katsetus Google' otsinguga, stringid "kahhovka tamm" (27 tulemust) versus "kahhovka pais" (1 tulemus: delfi: 2 hours ago — Kahhovka pais on olnud juba pikka aega venelaste valduses, kes on väliste rünnakute osas kindlasti ööd ja päevad valvel ning valmis neid ...) andis eelesitatud tulemuse, a-limnoloogiliselt; ehk ei peaks Vikipeedia olema ‘suunamudija’... ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 9. juuni 2023, kell 22:08 (EEST)
Kui üleeile kasutas "Aktuaalne kaamera" Kahhovka katastroofist rääkides valdavalt sõna "tamm", siis eileõhtuses saates ainult sõna "pais".:) Ursus scribens (arutelu) 10. juuni 2023, kell 10:27 (EEST)

Kompromiss oleks siis paistamm...;-) ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 10. juuni 2023, kell 12:45 (EEST)

Samas, nt eile oli ETV-s saade, kus esineja rääkis Kahhovka paisust, taustaks oli kaart, millel oli kirjas Kahhovka tamm; ehk ei ole avalikus ruumis ontlik täissünonüümi üle vaidlust võimendada... ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 13. juuni 2023, kell 08:51 (EEST)


Äkki võiks lisada ka kui palju keegi oma lahkumismängus mänguaega sai? Aga võib olla pole see oluline, kuid huvitav oleks teada. Mäletan, et Poomil oli seda 30 minutit, Piirojal vist alla 15 minuti.--Raamaturott (arutelu) 17. detsember 2018, kell 21:34 (EET)

Võib-olla tõesti. Iseenesest võib ka kirjutada mitmenda mänguga tegemist. Aga hetkel mul aega napib. Pelmeen10 (arutelu) 18. detsember 2018, kell 19:59 (EET)

Siia ei tule linke. Nii ei tea keegi seda otsida. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 18. detsember 2018, kell 00:52 (EET)

Kas siia on mõtet lisada uus alajaotus: aktiivsed mängijad, kel üle 100 mängu ehk kellele on lahkumismäng planeeritud? [[Kasutaja:Pelmeen10|Pelmeen10]] ([[Kasutaja arutelu:Pelmeen10|arutelu]]) 24. detsember 2018, kell 19:59 (EET)

Lisasin tema ka, kuna ka temale korraldati lahkumismäng. Ta küll ei saanud 100 mängu täis, aga selline erand oli. --LeeMarx (arutelu) 26. juuli 2020, kell 17:05 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti jalgpallikoondislaste lahkumismängude loend


Arutelu:Jevgeni Ponassenkov

Kas "sammassaal" peaks väikse tähega olema? Andres (arutelu) 19. detsember 2018, kell 21:05 (EET)

Jah, parandasin. Kuid kas ka "maja" ei peaks olema väikse tähega? --Hirvelaid (arutelu) 19. detsember 2018, kell 23:51 (EET)

Tehti ettepanek artikkel kustutada. Toetan seda sajaprotsendiliselt. --Hirvelaid (arutelu) 15. juuni 2021, kell 10:02 (EEST)

Vist ikka ei peaks kustutama. Velirand (arutelu) 24. oktoober 2021, kell 11:03 (EEST)


Arutelu:Värvisafloor

Minu meelest peaks õli (saflooriõli, mitte safloorõli) ja värvaine (safloor) kohta olema eraldi artiklid, muidu pole esitus selge. Taimeperekond võib küll olla Safloor (perekond). Andres (arutelu) 20. detsember 2018, kell 08:26 (EET)

Jaa. Ma olen sellega põhimõtteliselt nõus, aga ma vist ise ei oskaks igaühest nii palju kirjutada. Pealegi, algul kirjutasin valmis artikli värvainest safloorist, aga siis selgus, et seda ei saa millegagi siduda, sest kõikides teistes vikides on  värvaine taimeartikli all (kartamiinist on küll eraldi artikkel, aga safloor on ikkagi need õied, mis pallidesse või kottidesse pakitakse ja müüakse). Kirjutasin siis ruttu natuke taimest juurde. Äkki esialgu tohiks niisama jääda, vähemalt on midagi olemas.Evlper (arutelu) 20. detsember 2018, kell 10:56 (EET)

Aga võib-olla saab selgust kuidagi liigendamisega ja pealkirjadega parandada.

:Ma tegin nüüd õlist ja värvist artiklid, aga kui palju ma taime juurest maha kärpima peaks? Tema tähtsatest õli- ja värvitaimeomaduste kirjeldamisest loobuda ei tahaks ... ja vähe jääb muud alles Evlper (arutelu) 20. detsember 2018, kell 15:18 (EET)

:: Ma jätaks etümoloogia osa ära (on juba artiklis Safloor ja sobib rohkem Vikisõnastikku), rohkem kärpida pole minu meelest tingimata tarvis. Andres (arutelu) 20. detsember 2018, kell 22:18 (EET)

Miks siin on hoopis "okkalisema" "ohaka" pilt?:
* https://species.wikimedia.org/wiki/Carthamus_tinctorius
Ametlik nimetus ja saadus on siin (ei tasu botaanikute nimekomisjoniga vaielda):
* https://taimenimed.ut.ee/cgi-bin/taimenimed.cgi?query=Carthamus+tinctorius&lang=ld
LauriKreen (arutelu) 14. oktoober 2021, kell 10:37 (EEST)


Arutelu:Determinism

Täielikult üle kirjutatud. Nii ei tohi teha. Panen siia varasema redaktsiooni. Andres (arutelu) 20. detsember 2018, kell 22:13 (EET)
Determinism on [[filosoofiline positsioon]], mille kohaselt on kõigil [[sündmus]]tel seaduspärased põhjused ja kõiki sündmusi on põhimõtteliselt võimalik ette näha. On arvatud ka, et determinism välistab [[vaba tahe|vaba tahte]].
==Vaata ka==
*[[Keskkonnadeterminism]]
[[Kategooria:Determinism| ]]
[[Kategooria:Filosoofia]]

----
Kvantmehhaanikat võiks mainida: https://plato.stanford.edu/entries/determinism-causal/ Miacek (arutelu) 23. veebruar 2019, kell 14:03 (EET)


Arutelu:Kriminaalpsühholoogia

Täielikult üle kirjutatud. Andres (arutelu) 20. detsember 2018, kell 22:32 (EET)
Kriminaalpsühholoogia on psühholoogia haru, mis uurib kriminaalset käitumist.Dennis Howitt. Introduction to forensic and criminal psychology, Pearson Education 2009, ISBN 978-1-4058-7446-5, lk 1.

Kategooria:Psühholoogia


Kasutaja arutelu:CarmenVerh

Siseklient on klient, kes on organisatsiooniga otseselt seotud (töötajad). Siseklientideks võivad olla ka aktisonärid ja investorid
, kes ettevõttesse
panustavad.
Sisekliendi näide:
Restoranis on siseklientideks kokad, klienditeenindajad, nõudepesijad, koristajad jne. Nad on selle organisatsiooni kliendid, kus nad töötavad.
Siseturundus on siseklientidest koosnev turundusvorm (personal), mille eesmärk on töötajate motiveerimine.

Igal ettevõttel on olemas turundusplaan ja eesmärk.
Eesmärgini jõudmiseks on suurim osa siseklientidel ehk personalil. Et toodet või teenust tulemuslikult müüa on vajalik hea ja usaldusväärne suhtlus kliendi ja sisekliendi vahel. Hea siseklient sõltub omakorda ettevõttest ja selle panusest tema töö heaolusse. Sisekliendi positiivne hoiak sõltub tema motiveeritusest.
Kliendile on tema vahetu teenindaja(siseklient) kogu ettevõtte peegelpildiks.
Juhtide poolt on oluline anda töötajatele tagasisidet, informeerides neid, mida nad teevada hästi ja mida nad võiksid oma teenindusstrateegias muuta. Hea juht on see, kes saadab oma töötajaid harivatele kursustele ja teeb ärimissiooni ka töötajatele missiooniks, mille nimel pingutada. Siseturg peab olema kokkuhoidev, et tagada tulemusrikas edu.
Juhtkonna vastutulek ning hoolimine on siseturul tähelepanuväärne. Töötaja peab tundma vabadust. Lisaks nõuab edukas siseklient kuulumistunnet ettevõttesse ehk oluline on tagada tiimis meeskonnatöö. Ka tunnustusvajadus on töötaja jaoks vajalik.

Sisekliendi motivatsioon sõltub:
* personalivalikust ehk kollektiiv oleks ühtne ja sobiks omavahel;
* töötingimustest;
* palgast;
* ettevõtte poolt pakutud enesetäiendamise võimalustest.

A.Mae & H. Tooman (1999). Inimeselt inimesele. Tallinn. Avita.
A. Perens (1998). Teenuse marketing. Tallinn. Külim.


Arutelu:Kodakondsuse seadus

Praegu on artikli pealkirja ja tekstis kasutatava nimekuju vahel vastuolu. Kui korrektne nimi on "kodakondsuse seadus", tuleks fraas "taastab kodakondsuse kodakondsuse seaduse alusel" ümber sõnastada, sama sõna järjest kordamine tekitab segadust. --Ehitaja (arutelu) 25. detsember 2018, kell 13:13 (EET)
"Kodakondsuse seadus" on tegelikult õige, aga ma kahjuks olen nii koba, et ei mõelnud välja, kuidas artikli pealkirja ära saaks muuta. --Marival (arutelu) 04. jaanuar 2019, kell 02:55 (EET)

*Riigi Teataja, nr. 39, 20 aprill 1938
*Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsus Kodakondsuse seaduse rakendamise kohta
*
suwa 1. veebruar 2019, kell 15:13 (EET)


Arutelu:Massiturism

Üle kirjutatud. Varasem redaktsioon:
Massiturism on turismivorm, mis kujutab endast ühiste eesmärkidega suurte inimgruppide reisimist. Eesmärgiks on suurte inimgruppide ühine reisimine [[(1) Pons, P. O., Crang, M., Travlou, P. (2009). Introduction: Taking Mediterranean  Tourists Seriously. – New Directions in Tourism Analysis: Cultures of Mass Tourism. Ed. Farnham: Ashgate Publishing Group, pp. 1-22.|(1)]].
Massiturism tekkis ostuturismi, aktiivsepuhkuse, rannaturismi ja vahelduse vajaduse koosmõjul [[(2) Ed. By Goeldner, R.C., Brent Ritchie, R.J. (2009). Tourism: Principles, Practices and Philosophies. New Jersey: John Wiley&Sons.|(2)]].
Massiturismi positiivseks mõjuks on inimeste silmaringi laienemine, vabaaja veetmine ning puhkuse pakkumine. Inimeste jaoks on loodud erinevaid lõbustusparke ja kaubanduskeskuseid. Samuti oakub massiturism positiivset mõju riigi majandusele, kohalikule kultuurile ja inimestele.
Massiturism avaldab ka negatiivset mõju. Näiteks jätavad inimesed maha prügi ning selle tulemusena külastuskoht reostub. Lisaks inimesed ületarbivad nii vett kui ka tooteid ja teenuseid [[(3) Environmental impacts of tourism. (n.d.). https://www.gdrc.org/uem/eco-tour/envi/one.html Homutov, H. (2014). |(3)]]. Veel võib kaasneda müra ning kuritegevuse suurenemine. Kõrghooajal suureneb õhusaastatus, looduslikel aladel tekib ülekoormatus, loodusvarade ammendumine, ökoloogiline taluvusvõime satub pinge alla [[(4) Corluka, Goran. (2016). Seasonality in tourism – causes, implications and strategies.  http://www.academia.edu/8670280/seasonality_in_tourism_causes_implications_and_strategies|(4)]]. Aastaajalisus aitab aga loodusel taastuda. Madalhooaeg on ainuke periood, kus loodusel ei ole suurte rahvamasside poolt koormust peal [[(5) Banki, M.B., Ismail, H.N., Muhammad, I.B. (2016). Coping with seasonality: A case study of family owned micro tourism businesses in Obudu Resort in Nigeria. Tourism Management Perspectives, 18, 141-152|(5)]].  Turismiettevõtted, mis sõltuvad kindlatest aastaaegadest, loovad kohalikele töökohti, kuid enamasti on selleks hooajaline töökoht, mis on ebastabiilne ning sellega kasvab ülejäänud aastast töötuse kasv. Majanduslikult on see riiki kurnav, kuid teisest küljest on kasulik nii kohalikele kui ka nende äridele. Samuti võib üheks probleemiks kujuneda kohalikele avalike teenuste kasutamine, mis on tipphooajal ülerahvastatud [[(6) Vevers, O. (2016). Välisturistide külastuste sesoonsus Eestis. http://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/52955/Vevers_Oskar.pdf|(6)]].
Tuntuimad massiturismi sihtkohad on:
*Itaalias Colosseum ja Pisa torn
*New York'is Time Square
*Sydney  ooperimaja
*Londonis Big Pen
*Pariisi Eiffeli torn

1. Pons, P. O., Crang, M., Travlou, P. (2009). Introduction: Taking Mediterranean
Tourists Seriously. – New Directions in Tourism Analysis: Cultures of Mass Tourism. Ed. Farnham: Ashgate Publishing Group, pp. 1-22.
2. Ed. By Goeldner, R.C., Brent Ritchie, R.J. (2009). Tourism: Principles, Practices and Philosophies. New Jersey: John Wiley&Sons.
3. Environmental impacts of tourism. (n.d.). https://www.gdrc.org/uem/eco-tour/envi/one.html
Homutov, H. (2014).
4. Corluka, Goran. (2016). Seasonality in tourism – causes, implications and strategies.
http://www.academia.edu/8670280/seasonality_in_tourism_causes_implications_and_strategies
5. Banki, M.B., Ismail, H.N., Muhammad, I.B. (2016). Coping with seasonality: A case study of family owned micro tourism businesses in Obudu Resort in Nigeria. Tourism Management Perspectives, 18, 141-152
6. Vevers, O. (2016). Välisturistide külastuste sesoonsus Eestis. http://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/52955/Vevers_Oskar.pdf
Andres (arutelu) 28. detsember 2018, kell 21:23 (EET)
----
"Võrreldes 2017. aastaga on välisturistide arv kasvanud 9% võrra ning suur osa neist tulevad Aasia piirkonnast." – ei saa aru, mis aasta andmeid 2017. a omadega võrreldakse, mis piirkonda see võrdlus hõlmab, kas mainitud "suur osa" on võetud kogu selle piirkonna välisturistide hulgast või ainult juurdekasvu hulgast? Kuriuss 23. juuni 2019, kell 20:44 (EEST)


Siia ei tule linke. Andres (arutelu) 5. jaanuar 2019, kell 18:37 (EET)
See on lõimumisteemalise konkursi üks artikkel. MoroccoCentral (arutelu) 5. jaanuar 2019, kell 18:40 (EET)

Need aruanded on avalikud ja neile võiks viidata. Pseudacorus (arutelu) 3. veebruar 2019, kell 15:44 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti ühiskonna integratsiooni monitooring


Arutelu:Loojang (film 2018)

Tere, kas keegi oskaks mind aidata selle artikli infokastiga. Ma ei saa aru, kuidas see artiklis nähtavaks teha?


Ma olen eestikeelsete värvi-/värvusenimetuste loendist juba 20 aastat puudust tundnud, seega suur tänu siinse loendi koostajale!

See loend rõõmustaks mind (ning kindlasti paljusid tõlkijaid ja toimetajaid) veel rohkem, kui andmed oleksid esitatud tabelis ning sisaldaksid ka ingliskeelseid nimetusi ja tuntumate kataloogide värvikoode. Tänan ette ja taha! Kuriuss 7. jaanuar 2019, kell 17:59 (EET)

Oi, leidsin nüüd ka muud värvitooniloendid üles, seal on minu soovid juba realiseeritud. Ma ei väsi tänamast! Kuriuss 7. jaanuar 2019, kell 18:09 (EET)

:Eesti- ja võõrkeelsed nimetused kattuvad vaid osaliselt. Näiteks indigo on meie mõistes tumesinine väga kerge kallutusega tumerohelise suunas, nagu ta potist tuleb, aga osas ingliskeelsetes allikates (Newtonil ka) on ta sinise ja violeti vahetoon. Ja hex-koodid on siis vastavalt. Olen oma eestikeelses loetelus püüdnud jääda nende toonide juurde, mida on meie keeleruumis harjutud tajuma, ja valinud hex-koodi mitme erineva seast seast vastavalt toonile.

:Nimekirja tegin ikkagi EKSS järgi ja otsin vastavaid toone värviportaalidest ja online-kataloogidest. muidu see toortõlgete laviin uputab kogu eestikeelse värvisõnavara ära.

:Tunnustuse üle on hea meel :) Evlper (arutelu) 7. jaanuar 2019, kell 18:18 (EET)
Tunnu-tunnu. Mul on mitu imelikku küsimust.
# Kas siin tohivad olla üksnes ühesõnalised värvinimetused? Meil (ja ammugi keeltes, kus liitsõnad harvemad) on ju levinud mitmed fraseologiseerunud värvinimetused, nt "piimaga kohvi värvi". Kas me neid ka kuhugi kogume? Ja kui ei, siis miks?
# Mis saab niisugustest väljenditest või võrdlusalustest, mis on seotud konkreetse kultuurilise kontekstiga? Nt "lipusinine" on eesti keeles täitsa kasutusel, aga tähendab konkreetselt just Eesti lipu sinist. (Imelik, lipumustast ja lipuvalgest ei räägitagi.) Samamoodi on mõned toonid seotud mõne firma brändiga - praegu tuleb meelde ainult vähem levinud "SEB-roheline" (mis ütleb väga selgelt ära, mis tooni ma mõtlen, eks ju). Ühtpidi oleks nagu reklaam või nii - aga teisalt on sellised väljendid reaalselt kasutusel. Kuidas üldse eesti keeles ütlema peaks, kas "minionikollane" või "käsilasekollane"?
# Mida teha üldisemate tooninimetustega nagu "ere-X", "tume-X", "hele-X", "kahvatu-X" mis tegelikult märgivad ju suhteliselt laiu diapasoone või alasid värviruumis? Kas neid peaks kuidagi eristama konkreetsete toonide nimetustest?
# Mis saab obstsöönsetest värvinimetustest? Olen oma kõrvaga kuulnud nt "pasapunasest", ehkki internett seda ei näita, samas on "pasapruun" Google'is ca 100 juhul (nimetavas käändes, vast on teistes ka), "pasarohelist" nimetab Jaagup Kreem (32 juhtu), lisaks "okseroheline" (127), "kusekollane" (460) jne. Võib muidugi väita, et need on konkreetse sisuta pejoratiivid, aga mulle tundub, et need sõnad tähistavad mingeid konkreetseid värve ikka ka. (Vt keelenäiteid: 1, [naistekas.delfi.ee/foorum/read.php?53,10318950 2], 3, 4.) Kas me selliseid üritame kuidagi kaardistada või oleme liiga delikaatsed? (Taivo näiteks teatas kunagi midagi umbes sellist vist, et Vikipeedias ei peaks seksist kirjutama, või umbes nii.)
# Kas värvil on nimi või nimetus? --Ehitaja (arutelu) 7. jaanuar 2019, kell 22:21 (EET)
5. Värvinimi on eesti keele termin ja tähistab värvuse nimetust. See on viiendale punktile vastus. Defineeritud on põhivärvinimed (basic color terms), mida on eesti keeles 11 (kus on tumesinise-helesinise kohta eraldi sõnad, seal 12).
1. Ma olen seni ise meelega hoidnud ühesõnalised, et nimetus ei läheks üle kirjelduseks, ja nimetus "piimakohvivärvi" tuleb ka. Olen ise kuulnud seda ja selle kohta on teistes keeltes ka termin olemas.
4. Kusekollane võib ka olla, aga kas sa leiaksid värvinäidise? Inimese uriini värvus varieerub päris laialt. Täpselt nagu on lugu ka teiste eritistega. Kui osutad mulle nime juurde korraliku ametlikult kasutatava värvinäidise, võin loomulikult panna ka obstsöönse nime. Prantsuse keeles on küll värvinimi "hanekaka värvi" ja see on ilus rohekaskollane. Siinses nimistus pole sellepärast, et eesti keeles vist ei kasutata. Võru vikikas on küll kanapasakõllane ja see on täiesti hea värvinimi.
Üks piirav asjolu nimistu koostamisel ongi olnud see, et kas ma leian värvinäidise. Eestikeelsed värvinimed ruske ja ruuge on väga laiad, sinna polegi osanud midagi panna võrreldes mõne kitsamaga. Ruske võib olla punane või pruun või punakaspruun. Ruuge võib olla punakas või oranž kuni kollakasoranž.
3. Need 'üldised' tooninimetused võiks osad näidistena panna, sest need näitavad ära teatud dimensiooni ulatuse - näiteks ere on kromaatiline värv, kahvatu ei ole, murtud- on või vana- on kromaatilisem kui tuhm. nii et need diapasoonid pole nii laiad, eriti kui toon on paigas. Toonikvaliteeti näitab eestikeelne värvisõnavara küllalt täpselt. Hele- ja tume- on küll laiad, aga need ma ju jätsingi välja, see on nimistu alguses kirjas.
2. Lipusinine on kirjas, see on defineeritud ka taevasinisena, aga cerulean- või tsöliinsinine on hästi väikese toonierinevusega. Androidi-roheline on umbes kiiviroheline. Minionikollane on umbes väävelkollane. SEB logo on umbes salatiroheline või kaldub absindi poole, sobib ka ereroheline. Ma arvan, et kultuurilise kontekstiga värvinimetused tekivad nii, et päris värvinimetust ei osata anda või tõuseb ütlejal SEB logo enne silma ette kui salat :). Eraldi küsimus on tõesti, kas see nii üleüldine nähtus, et peab vikipeediasse panema. Ma võin ju kirjutada vastava värvi artiklis, et purpurroosa on Feministeeriumi tunnusvärv. Evlper (arutelu) 7. jaanuar 2019, kell 23:28 (EET)

1. Pikemad mitmeosalised nimed kipuvad kirjapildis siiski lagunema. Nt kui guugeldada sõna "piimakohvivärvi" jutumärkideta (kirjapilti otsimootori jaoks rangelt fikseerimata), siis näen mina vähemalt (Google näitab igaühele natuke isemoodi tulemusi, eks) tervel esimesel leheküljel üksnes kahesõnalisi vasteid "piimakohvi värvi".

3. Okei. Selliseid eesliiteid vm laiendeid võib veel olla, mul ei tulnud praegu pähe. Aga ju siis lahterdad nad üht- või teistpidi ära.

Muudes punktides taandub osa problemaatikat vist sellele, et kui loendis või artiklis pole fikseeritud aluseks võetud allikate piirangut ("värvuste loend X kataloogi järgi" vms), on värvinimed heterogeensed: eri valdkondades kasutatakse erisuguseid termineid (võimalik, et sama värvinime tähendus ongi juuksevärvina ja seinavärvina erinev, kuna isegi eri juuksevärvitootjad kasutavad eri nimetusi ja ma kahtlustan, et eesti keelde tõlgitakse neid kõigist maailma keeltest nii, nagu jumal juhatab, ja tõlgib samuti, keda jumal juhatab, või siis ei juhata keegi) ja tavakeeles ongi mõisted hägusamad. Vikipeedia ülesanne on aga käsitleda nii üld- (sh tavakeelseid) kui ka erialakeelseid termineid. Selle heterogeensusega tuleb lihtsalt arvestada ning kui ilmneb lahkheli, dokumenteerida. --Ehitaja (arutelu) 8. jaanuar 2019, kell 01:39 (EET)

:Dokumenteerimise, võrdlused, tsitaadid, konkordantsid mõtlesin panna värviartiklisse. Loend on nii või teisiti vaheaste. Kuni veel midagi muud pole, on nii.Evlper (arutelu) 8. jaanuar 2019, kell 10:40 (EET)

Praktiliselt ükski sel lehel kasutatud viide ei sobi. Enamik on ingliskeelsetele lehtedele ja osa vähestest viidetetst eestikeelsetele  lehtedele on blogid ja veebipoed - kindlasti mitte autoriteetsed allikad. --Metsavend 8. jaanuar 2019, kell 00:02 (EET)

Millised on ettepanekud? Evlper (arutelu) 8. jaanuar 2019, kell 00:14 (EET)

Mingil määral ma ei ole eesti viidete "autoriteeditusega" päris nõus: muus kontekstis usaldusvääritud allikad võivad sobida näitamaks mingi sõna/mõiste tavakeelset kasutust (ehkki mitte palju enamat). Siin tuleb muidugi arvestada eelmise alapealkirja all äranimetatud heterogeensust ja sõnakasutuse erinevust keelekihiti. Kui põhjalikult teil seal EKIs üldse tavakeelset värvisõnavara ja -fraseoloogiat korjatakse? Julgen oletada, et "minionikollast" teie andmebaasides veel ei ole (miinikollane võib ehk olla, aga kas ka värvina?) ning harjumatu kõnekeelse sõna fikseerimine või fikseerimata jätt sõltub tugevalt leksikoloogist isiklikust keeletajust (kellelegi tuttav võib olla teise meelest kõneleja idiosünkraasia jne). --Ehitaja (arutelu) 8. jaanuar 2019, kell 01:39 (EET)

:Ma nõustun, et sõltub isiklikust keeletajust. Kõige rohkem oleks mul kasu konkreetsetest nõuannetest, ja soovitaksin võtta seda loetelu kui esialgset kaardistust, mis sõnad on eesti keeles seoses konkreetse värviga/värvipiirkonnaga üldse kasutuses ja kõik konkreetsed juhud, kirjeldused, jm läheksid värviartiklisse. Evlper (arutelu) 8. jaanuar 2019, kell 11:54 (EET)

::Kui see kaardistus ei tugine kirjalikele allikatele, siis ei ole sel kohta Vikipeedias. Vikipeedias ei ole kohta originaaluurimustele ja omaloomingule. Minu soovitus on võtta ühendust antud valdkonna spetsialistidega, nt "Värvinimede raamatu" autoritega ja küsida nõu. Ei tasu segi ajada kõnekeelt/argood ja terminoloogiat. --Metsavend 13. jaanuar 2019, kell 12:48 (EET)

::: Ma ei saa aru, mis siin valesti on. Sõnaga kaasneb ka mõiste ja see, mis värvuse kohta sõna on kasutusel, on tõendatav.  Andres (arutelu) 13. jaanuar 2019, kell 23:39 (EET)
----
Kas tuhmroheline (arvatavasti sama mis saksa trübgrün) sobiks siia? See esineb taimelehtede värvuse nimetusena. Andres (arutelu) 14. märts 2019, kell 11:06 (EET)

Suur tänu täienduse eest! Kindlasti sobiks. Jäid välja hele- ja tume- kui liiga laiad, aga muud toonikvaliteedid võiks kajastuda küll. Kas on ka mõni hea värvinäide olemas taimeriigist? Oletaksin, et see on mati pinnaga ja mitte väga ere roheline, aga veel ka mitte päris hallikas. Evlper (arutelu) 14. märts 2019, kell 11:37 (EET)
----
Huvitav, ma tean pigem liivaroosat kui -pruuni. --Ehitaja (arutelu) 12. aprill 2019, kell 11:04 (EEST)

Kas sa tead sellist värvisõna, või tahad öelda, et tuleks roosade alla panna? Liivavärvi, liivakarva on see sõna, mida kasutatakse ja võib olla nii tuhm kollane, beež kui ka roosakas. Ingliskeelses oli vist pruunide hulgas, seepärast siin. Kui tahad, võid ümber tõsta. Evlper (arutelu) 12. aprill 2019, kell 23:03 (EEST)
----
On olemas sõna "kahvaturoheline", sünonüüm "kahkjasroheline". See on vist vaevumärgatavalt rohelise varjundiga hall.
Tundub, et nefriidiga on seotud kaks tooni. Üks on sinaka varjundiga, lihvitud nefriidi värvi, nagu siin tabelis, ja teine on hallika varjundiga, lihvimata nefriidi värvi. Vaata ka :wikt:nefriitroheline. --Andres (arutelu) 20. mai 2022, kell 08:05 (EEST)

Ma panen nagunii kõik variatsioonid kirja, mis ma leian, võid ka panna siia linke infole ja värvinäidistele Evlper (arutelu) 20. mai 2022, kell 21:37 (EEST)

Ülal on kirjas
 Eestikeelsed värvinimed ruske ja ruuge on väga laiad, sinna polegi osanud midagi panna võrreldes mõne kitsamaga.
 Ruske võib olla punane või pruun või punakaspruun. Ruuge võib olla punakas või oranž kuni kollakasoranž.
Ehk saab siiski täpsemaks timmida?
* https://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=RUUGE& pakub :tumekollane, (punaka varjundiga) :helepruun; :rebasekarva jne
ehk siis miski kolmnurgas (tume)kollakas—(hele)pruunikas—(tume)oranžikas?
kasutus siinsamas wikis https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Eri:Otsimine&search=Ruuge&limit=50&
suwa 18. juuli 2022, kell 14:32 (EEST)

Ma ei leidnud siit hõbevalget. Teadlased ütlevad, et keemiliselt puhas raud on hõbevalge. Aga ma tõesti ei tea, kas see on värvifoto. Kas näen ette pealkirja Hõbevalge (värvus)? --Andres (arutelu) 2. mai 2024, kell 19:29 (EEST)

Värvinimetus on tõesti olemas ja kasutusel, näiteks Ernst Glockeri mineraloogia õpikus eraldi metallikvärvuste nimistus (Silberweiss). Nii et kunagi võib ka selle artikli lisada ja praegu saab lisada nimetuse. Evlper (arutelu) 2. mai 2024, kell 20:48 (EEST)

Kood on tal ka olemas #DADBDD Evlper (arutelu) 2. mai 2024, kell 20:51 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Värvuste loend põhivärvinimede kaupa


Arutelu:Aso kalju

Hello. May someone check the height of the rock according to  and  as I don't speak Estonian. Thanks Bullenwächter (arutelu) 7. jaanuar 2019, kell 22:37 (EET)


Arutelu:Eesti venekeelne meedia

Puuduvad venekeelne telekanal ja ajalehed. Ssgreporter (arutelu) 9. jaanuar 2019, kell 01:33 (EET)
Minu arvates oleks võinud need telekanalid säilida. Miks kustutasite ära? Info allikaks hea küll. MoroccoCentral (arutelu) 22. jaanuar 2019, kell 15:43 (EET)

Need ei ole Eesti venekeelsed telekanalid. Ursus scribens (arutelu) 22. jaanuar 2019, kell 15:52 (EET)
Oil Shale ja Sign Systems Studies ei ole venekeelsed väljaanded, isegi kui seal üksikuid venekeelseid artikleid avaldatakse. Ursus scribens (arutelu) 22. jaanuar 2019, kell 15:43 (EET)
Kas artiklid ei ole ette nähtud selleks, et teemast põhjalikult kirjutada? Minu arvates peaks kõik olema välja toodud, aga tegin muudatusi, et oleks paremini arusaadav. Panin märke (ilmub artikleid ka teistes keeltes), see peaks olema piisav. MoroccoCentral (arutelu) 22. jaanuar 2019, kell 15:55 (EET)

Sulgudes märkus "ilmub artikleid ka teistes keeltes" on Eesti venekeelse meedia artiklis eksitav. Ned kaks väljaannet ei ole venekeelsed väljaanded, artiklite peamiseks keeleks on inglise keel. Ursus scribens (arutelu) 22. jaanuar 2019, kell 16:10 (EET)
Miks te juba seda artiklit rahule ei jäta? Risustate ajalugu. MoroccoCentral (arutelu) 22. jaanuar 2019, kell 16:58 (EET)

Sellepärast, et siin puudub sisuliselt artikkel, on üksnes rida läbimõtlemata loendeid. Korralik artikkel Eesti venekeelsest meediast algaks esimeste Eestis trükitud venekeelsete ajalehtedega, annaks ülevaate Eestis ja mujal Eesti jaoks tehtud meediaväljaannete ajaloost ning lõpuks ka tänapäevast, selgitades lugejale, milline on eri meediakanalite tarbitavus absoluutarvudes ja osakaal Eesti venekeelses meediatarbimises, omandus (parteimeedia, erameedia, riigimeedia, kuuluvus kontsernidesse) ja eripärad (nt temaatiline ja poliitiline kallutatus), tuntumad ajakirjanikud, nimemuutused... --Ehitaja (arutelu) 24. jaanuar 2019, kell 16:37 (EET)

Vt metaselgitust ka: Kasutaja arutelu:Ehitaja#Venekeelne meedia eestis. --Ehitaja (arutelu) 24. jaanuar 2019, kell 16:42 (EET)
Isegi praegune koondloetelu on abiks, selles on üksjagu siniseid linke, mis tähendab, et on, kust lähemalt vaadata. Ssgreporter (arutelu) 25. jaanuar 2019, kell 00:36 (EET)
Peaks olema nüüd parandatud, ajalugu ka kirjutatud. MoroccoCentral (arutelu) 25. jaanuar 2019, kell 19:09 (EET)

Ajaloost. Nõukogude Liidu esimene okupatsioon Eestis oli aastatel 1918–1919. Ei vasta tõele, Nõukogude Liitu sellal veel polnud. Ja üldse on selline mõiste "esimesest nõukogude okupatsioonist Eestis 1918-1919" kahtlane ja ajalookirjutuses tundmatu. Vt Arutelu:Nõukogude okupatsioon Eestis (1918–1919), artikkel ise on esitatud kustutamiseks. Ursus scribens (arutelu) 26. jaanuar 2019, kell 01:16 (EET)

:Viited ajaloolisele taustale võib ilmselt veidi napimaks ja vähem vaieldavaks sõnastada. Okupatsioonide loendit pole ehk vajagi, konkreetsetele asjassepuutuvatele mõistetele linkimisest piisab. --Oop (arutelu) 26. jaanuar 2019, kell 14:01 (EET)

::Võtsin okupatsioonide loendi välja. Ursus scribens (arutelu) 26. jaanuar 2019, kell 15:55 (EET)
Mis on "Eesti riigiportaalid"? Kas avalik-õiguslikud kanalid on riigikanalid? See pole minu arvates korrektne väljendus. Lisaks ei oleks vaja definitsioonis kõiki liike loetleda, definitsioonis peaks olema kirjas vaid üldisem põhimõte. Kuriuss 25. jaanuar 2019, kell 19:43 (EET)

Kui mõeldud on hoopis riigiasutuste kodulehti, siis kiiruga vaadatud kolmest on vaid ühel lisaks eesti ja inglise keelele ka vene keel - see on politsei. Ssgreporter (arutelu) 26. jaanuar 2019, kell 01:02 (EET)
Täiendamiseks ja edasiarendamiseks on ruumi ohtralt, aga igatahes on juba palju parem ja huvitavam. Tubli! Mõnes väites julgen küll natuke kahelda, nt "Enne 1940. aastat ilmus Eestis neli venekeelset ajalehte, millest ainult kaks, Novoje Vremja ja Severnoje Slovo, ilmusid kauem kui kaks aastat" võib otseselt võttes õige olla, aga venekeelset perioodikat ilmus juba tsaariajal. Oli teadus- ja kultuuritrükiseid, poliitilisi väljaandeid jms, ametlikke ja põrandaaluseid ja igasugust põnevat pudi. Minu meelest on puudu ka uuemaid kultuuriväljaandeid, ehkki seal võib juba natuke vaielda, mis on almanahh ja mis on ajakiri jne. Nii et nüüd on alust tegelda faktistiku laiendamise ja täpsustamisega. Kahjuks puuduvad artiklist allikaviited ja illustratsioonid, näiteks mõne Esimese ilmasõja eelse trükise saaks ikka lisada, peab vaid natuke ajaloolises pildistikus kaevama. --Oop (arutelu) 26. jaanuar 2019, kell 14:01 (EET)

Tabelis ja juba selle aluseks olevas allikas on viga sees (numbrid ei klapi): eestlastest jälgivat eestikeelseid kanaleid harva või üldse mitte 81%, regulaarselt 98%. --Minnekon (arutelu) 30. jaanuar 2019, kell 21:03 (EET)

Nüüd on uued numbrid lisatud, aga kust need võetud on?--Minnekon (arutelu) 31. jaanuar 2019, kell 00:37 (EET)

Enne 1940. aastat ilmus Eestis neli venekeelset ajalehte, millest ainult kaks, Novoje Vremja ja Severnoje Slovo, ilmusid kauem kui kaks aastat ja Vesti Dnjast sai esimene väljaanne, mille avaldamise Nõukogude võim keelas.
Vesti Dnja suunab lehele Estonija, kus on kirjas, et Vesti Dnja oli ka 1926-1940 Tallinnas ilmunud ajalehe nimi. Seega ilmus see leht koguni 14 aastat (seda kinnitab ka Ester.ee). --Metsavend 1. veebruar 2019, kell 22:44 (EET)
Rubriigis "Uudised" on Referent. Ma sellest portaalist ühtegi uudist ei leidnud, ainult kuulutused. --Metsavend 1. veebruar 2019, kell 22:46 (EET)

Võimalik, et siin ei ole mitte vastuolu, vaid hoopis lause on halvasti sõnastatud. Teisi venekeelseid ajalehti: Rosskoje Slovo, Slovo Derevni, Rabotšaja Pravda, Golos Naroda, Petšerski Krai, Russki Vestnik, Narvski Listok, Starõi Narvski Listok, Tšas, Revelskija Izvestija,  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 2. veebruar 2019, kell 09:02 (EET)
Täiendatud nimekiri, Vesti Dnja lause ümbersõnastatud, skandaali viide lisatud. MoroccoCentral (arutelu) 2. veebruar 2019, kell 11:12 (EET)
Ajalugu 1920-1940 tehtud suuremahuliselt. MoroccoCentral (arutelu) 2. veebruar 2019, kell 15:35 (EET)
Tööliste ja kehviktalupoegade häälekandja oli Rabotšaja Pravda

Kõlab bolševistlikult. Kas tõesti Eestis? Ja on lingitud Nõukogude Venemaal ilmunud Pravdaga?! Ursus scribens (arutelu) 2. veebruar 2019, kell 15:56 (EET)

:Jah, Eestis. Poliitpropaganda üle piiri on vana nähtus. MoroccoCentral (arutelu) 2. veebruar 2019, kell 18:27 (EET)

::Pole vaja isiklikult võtta, märkus ei ole pahatahtlik. Kui Eestis, siis miks on lingitud Venemaal ilmunud Pravdaga? Ursus scribens (arutelu) 2. veebruar 2019, kell 19:25 (EET)
Ümbersuunamine on tehtud millegi pärast. Panin suunatud lehekülje. Miks see toimetuse ja viidete märkus veel siin seisab? Siin päris palju viiteid, osad asjad on lihtsalt sinised, ehk teised vikilehed. Samuti on tekst lõikudeks jaotatud, ka sõnastust veidi parandatud.MoroccoCentral (arutelu) 2. veebruar 2019, kell 19:47 (EET)

Enamus artikli sisust on hetkel ilma viideteta, need on olemas vaid alajaotustes "Skandaal" ja "Uudised". Viidete vajaduse ja vormistamise kohta saad rohkem infot siit. --Minnekon (arutelu) 2. veebruar 2019, kell 22:18 (EET)


Arutelu:Sündmuspõhised tehnoloogiad

Siia ei tule linke. Andres (arutelu) 13. jaanuar 2019, kell 23:51 (EET)

Eestikeelsed terminitõlked on ka väga kahtlased ja ilma eestikeelse viiteta. Kuriuss 8. märts 2019, kell 20:16 (EET)

en-wikis on mõned sarnaste nimedega artiklid, kas see kirjutis peaks neid kõiki katma? suwa 8. märts 2019, kell 20:57 (EET)
*:en:Event stream processing
*:en:Event-driven architecture
*:en:Event-driven process chain
*:en:Event Driven Executive


Arutelu:15. jaanuar

* 2007 – Melbourne'is algasid Austraalia lahtised tennise meistrivõistlused.
--WikedKentaur (arutelu) 14. jaanuar 2019, kell 15:59 (EET)


Korduvad siselingid tuleks välja võtta. Ei ole vaja 5 korda ENSV-d linkinda - segab lugemist.Miacek (arutelu) 16. jaanuar 2019, kell 19:23 (EET)
Viimased täiendused on nähtavasti masintõlge. Kustutada? Ursus scribens (arutelu) 8. veebruar 2019, kell 13:51 (EET)

Sobib kui vormistan teksti ümber? Jaanus123, 26. veebruar 2019 kell 10:10

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Nõukogude okupatsioon Eestis, Lätis ja Leedus


Kasutaja arutelu:Makules/Protsessoripesa

Mõned kommentaarid ja märkused
* Artikli esimene lause võiks olla definitsioon mitte ainult valdkonna nimetamine.
* 'See võimaldab, et protsessorit saab paigaldada ilma jootmiseta.' - kohmakas sõnastus, parem 'võimaldab protsessori paigaldada'
* muuta terminid siselinkideks (jootmine, protsessor, CPU, ahelate prototüüpimine, emaplaat, ...)
* loodud siselingid muuta ümber eestikeelsesse Vikipeediasse
* 'See tagab suurepärase mehaanilise kinnipidamise' - suurepärane on hinnang, eelistatud on kirjeldavad laused. Kas saaks mehaanilise kinnipidamise asemel midagi täpsemat kasutada?
* Teine ja kolmas peatükk vajavad viiteid, kust need tarkused kõik võetud on. Samuti muutuks teine peatükk paremini loetavaks, kui tekst liigendada lõikudeks või loeteluks.
* Kolmanda peatüki pealkiri on arusaamatu. Kas see peatükk kirjeldab paigaldamist? ehitust?
--Mirjam.paales (arutelu) 17. jaanuar 2019, kell 10:49 (EET)

Artikkel üldjoontes oli väga hästi loetav ning samuti ei jäänud silma häirivaid kirjavigu. Antud artikkel annab põhjaliku ülevaate erinevatest protsessori pesa tüüpidest. Võtab väga hästi kokku, kuidas erinevad protsessoripesad töötavad, ning mis on nende head ja vead. Artiklist leiab erinevaid teadmised protsessoripesade kasutuse kohta. Asjast teadev inimene saab tõenäolislt väga hästi aru, millest räägitud, kuid kohati vajaks asjade täpsemaid selgitusi, näiteks: (Need konstruktsioonid rakendavad survejõudu, kui kas käepide (PGA-tüüp) või pinnaplaat (LGA-tüüp) on paigaldatud. See tagab suurepärase mehaanilise kinnipidamise, vältides samal ajal tihvtide katki minemist või murdumist protsessoripesas.) Viitamine tekstisiseselt on tehtud, kuid need on tehtud inglise keelsele vikipeediale, viited võiksid siiski olla eesti keelsetele artiklitele. Samuti võiks lisada viite antud artikli inglise keelsele versioonile.
AtsRõõm (arutelu) 29. jaanuar 2019, kell 20:58 (EET)


Kasutaja arutelu:ITekspert/Kodulehe tegemine

Sellisel kujul ei ole tegemist entsüklopeediaartikli vaid juhendmaterjaliga. Liigutada juhend mõnda wikiõpikusse, neid näeb siin: https://et.wikibooks.org/wiki/Esileht
Kodulehe mõistet avav, mitte selle tegemist õpetav tekst võiks sobida selle artikli täienduseks: https://et.wikipedia.org/wiki/Koduleht
--Mirjam.paales (arutelu) 17. jaanuar 2019, kell 11:38 (EET)

Ma olen peaaegu laulja 5pluss (arutelu) 19. juuli 2020, kell 18:41 (EEST)


Esimesed märkused ja tähelepanekud
* Viited teha artikli sisse - iga lause või avatud tarkuse järele märge, millisest allikast see pärineb.
* Kõik erialaterminid muuta siselinkideks.
 --Mirjam.paales (arutelu) 17. jaanuar 2019, kell 11:40 (EET)

Artikkel on väga mahukas, kuid väga hästi ning kompaktsetl kirjutatud. Artiklis ei ole häirivaid mõttekordusi, ning tekst on hästi vormistatud. Samuti ei silmanud keelelisi ebatäpsusi ning grammatika vigu. Artikel annab väga hea ülevaate elektroonilisest kauplemisest aktsiatega (nii ajaloo, mõju väärtpaberi turule, kui ka tehniliste andmete kohapealt). Tekstis on kõik hädavajalik korrektselt viidatud. Samuti oleid tekstisisesed mõisted lingitud eestikeelsetele vikipeedia artiklitele. Ainus mida juurde sooviks oleks viide inglise keelsele vikipeedia artiklile, sest seal on antud teemat veel põhjalikumalt lahatud.
AtsRõõm (arutelu) 29. jaanuar 2019, kell 21:20 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Kasutaja arutelu:Rretalvar/Elektrooniline aktsiatega kauplemine


Arutelu:Afektiseisund

Analoogseid käitumisjuhiseid võib kirjutada Vikiõpikutesse. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 18. jaanuar 2019, kell 00:24 (EET)

Afektiseisundis inimesed võivad sooritada süütegusid, seepärast ei tohiks neid kritiseerida, provotseerida ega nendega argumenteerida — taotleda ja toetada tuleks ainult rahunemist ja asjaolude omasoodu kulgemist, hinnanguid andmata. Tihti suudab inimene ise aegamööda tekkinud olukorras selgusele ning enda tervises kindlusele jõuda, tõsise ja vältimatu ohu korral tuleb inimesest siiski distantseeruda ning teavitada häirekeskust. Enesevalitsemise kadumise (mida hoomavad pigem pealtnägijad ja kõrvalseisjad) ajal võivad neid vallata ääretud raskused ümbruskonna registreerimisel, olukorra hindamisel ja kaaslastega arvestamisel. Nad töötlevad seisundi ajal meeltesegadustest ajendatuna niigi analüütiliselt tohutut emotsiooni ja informatsiooni hulka, nende kehad ja vaimud on pingsalt häireseisukorras. Enamus inimese enda poolt tunnetavat energiat läheb enesekaitsmisele (ka seoses enda minapildiga, ligimestega, rahvusega, päritoluga, väärtushinnangutega või muude tunnetustega), valmisolekule kui ka ründepositsioonile.
Vaata: ajurünnak (osalisele enamasti tahtmatu/talumatu).

See tähendaks, et Vikipeedia ei tohiks üldse rääkida sellest, mida (ja miks) teha soovitatakse (paljudel juhtudel on eri autoritel ka erinevad). Mulle tundub see absurdsena.

Sellist teksti pole minu arvates ka Vikiõpikutesse tarvis. Asjalikku juttu on siin minu meelest ühe lause jagu, aga ma ei näe põhjust, miks see iva artiklis sees ei võiks olla. Andres (arutelu) 19. jaanuar 2019, kell 10:55 (EET)
Ka alajaotuses "Tunnused" on sarnane lobisev jutt. See tuleb asjalikuks ja lühikeseks kirjutada. Aga mida arvata viimasest lausest: "Sel juhul võib juba niigi kannatava inimese väärkohtlemine kui ka mõnitamine päädida tõsiste tagajärgedega või tervisekahjustustega ning halvimal juhul isiku suitsiidiga."? Siin ei ole otsest soovitust, kuid kaudselt on see sees. Kas peakski soovitusi esitama sellisel kaudsel kujul, või jälle, kas peaks selle lause kui soovituse eemaldama ja Vikiõpikutesse viima? Või peaks muutma selle otseseks soovituseks? Andres (arutelu) 19. jaanuar 2019, kell 11:06 (EET)
----
Mis vahekorras on afektiseisundi ja afekti mõiste? Ma olen kuulnud afektiseisundist räägitavat ainult juriidilises kontekstis. Andres (arutelu) 19. jaanuar 2019, kell 11:12 (EET)


Kasutaja arutelu:2001:7D0:8B03:B580:31B5:CB35:16F8:91EC

Palun ärge looge vandalismilehti.  StraussInTheHouse (arutelu) 20. jaanuar 2019, kell 18:20 (EET)


Kasutaja arutelu:Sirli Staub

Tere tulemast Wikipediasse! Täname teid hiljutise redigeerimise eest "Šoti seltskonnatants". StraussInTheHouse (arutelu) 22. jaanuar 2019, kell 16:50 (EET)


Kasutaja arutelu:84.52.40.22

Tere tulemast Wikipediasse! Täname teid viimaste muudatuste eest. StraussInTheHouse (arutelu) 22. jaanuar 2019, kell 16:53 (EET)


Kasutaja arutelu:Kdkdlkd

Tere! Olen tühistanud ühe teie viimastest muudatustest, sest see tundus olevat konstruktivne. Palun andke mulle teada, kui teil on küsimusi. Aitäh. StraussInTheHouse (arutelu) 22. jaanuar 2019, kell 17:00 (EET)


Arutelu:Valjad

Minu arvates võiks valjaste osadest eraldi artiklid kirjutada, mitte kirjutada neid põhiartiklis pikalt lahti. Artiklis lisada alajaotus:  ==Vaata ka== (nummerdamata täpploend Vikipeedia siselinkidega). Näidiseks oleks Ader. Varem loodud artikleid (ratsmed jne) võiks täiendada. Hea oleks lisada igas artiklis === Viited === (nummerdatud loend)  kirjaliku algallika kohta. Edu soovides Teomees 22. jaanuar 2019, kell 22:58 (EET)


Arutelu:26. jaanuar

* 1991 – iseseisvus Makedoonia, riigi esimeseks presidendiks sai Kiro Gligorov.
--WikedKentaur (arutelu) 25. jaanuar 2019, kell 17:24 (EET)


Arutelu:Curie punkt

Täiesti üle kirjutatud:
Curie punkt [kür'ii punkt] (tähis Tc) on temperatuur, millest kõrgemal temperatuuril püsimagnet kaotab oma magnetilised omadused.

Kristalli aatomite soojusliikumise tõttu muutub aja jooksul ferromagneetiku doomenide korrapärane paigutus korrapäratuks ja aine demagneetub. Mida kõrgem on temperatuur, seda kiiremini toimub see protsess. Curie punkti vahetus läheduses ja sellest kõrgemal temperatuuril kaotab aine oma magnetilised omadused täielikult.

*Raual (terasel): 770 C°
*koobaltil: 1130 C°
*niklil: 356 C°
Andres (arutelu)�~


Arutelu:Eesti šotlased

Alajaotuses "20. sajand" on üks tüüpiline Tominga väljamõeldis, millele on tähelepanu juhtinud näiteks Andres Adamson. See ei saa tõele vastata juba ainuüksi põhjusel, et Jaan Tõnisson ei olnud 1919. aasta juulis riigivanem ega isegi mitte peaminister. Kui see kõmu sisse jätta, siis koos ümberlükkamise ja viitega Adamsoni raamatule, mida mul praegu käepärast pole: https://www.ester.ee/record=b5154283*est --37.157.109.145 31. jaanuar 2019, kell 23:43 (EET)

Tänan info eest. Lisasin täiendatud/parandatud lõigu tagasi - proovin lähiajal Adamsoni raamatuga tutvuda ja viidet täpsustada.--WooteleF (arutelu) 1. veebruar 2019, kell 09:09 (EET:)

:Kehvasti läks. Põgusal lappamisel ma ei tuvastanud Adamsoni raamatust sellist kohta. Tomingast ja tema usaldusväärsusest on seal juttu alates lk 298, aga sellist näidet seal ei ole (seal on tema teised väljamõeldised, nagu Tartu rahukonverentsi laud). Nüüd on küsimuse sisu selles, et kas Tomingas nimetab Tõnissoni 1919. aasta juuli kontekstis riigivanemaks või peaministriks (Tõnisson ei olnud 1919. aasta juulis kumbagi, ka mitte välisminister) ja kellena ta (Tõnisson) Tominga väitel O'Connorit külastas. Kui peaministrina, siis seda ta lihtsalt ei olnud ja siis pole üldse vaja Adamsoni mängu tuua. Ja kui ta ei olnud peaminister ega muu Eesti Vabariiki esindav ametiisik, siis on kogu lugu tõenäoliselt Tominga väljamõeldis (aga sellele viimasele lausele ei saa keegi viidet anda, sest ainult Tomingas ise teadis, mis tema peas toimub). --37.157.99.131 4. veebruar 2019, kell 19:34 (EET)

::Täna on mul Tomingase raamat käepärast. Lk. 109-111 kirjeldatakse seda juhtumit ja Tõnisson tegutseb seal välisministrina. Paar lehte varem (lk. 104) kirjeldab Tomingas, et astus välisministeeriumisse tööle 27. juunil 1919, kaks päeva peale Londonist naasmist. Lk. 115: "Augusti algul tuli Pariisist tagasi Poska. Tema isikus sain endale uue ministri". Tunnistan, et tolle perioodi sündmused on minu jaoks vähemtuntud, kuid kas ei võinud olla nii, et Poska äraolekul täitis Strandmanni valitsuses just Tõnisson välisministri rolli? Ka Ajutise Valitsuse viimases koosseisus oli ta olnud kui "portfellita minister ja täisvõimuline Eesti Vabariigi saadik välismaal" - seega välissuhtlusega tuttav. Palun asjatundjatel kommenteerida.--WooteleF (arutelu) 4. veebruar 2019, kell 22:27 (EET)

:::Mina ei ole asjatundja, aga Tõnisson ei olnud sel ajal üldse Otto Strandmani valitsuse liige ega kuulunud ka Välisministeeriumi koosseisu (mida saab kontrollida Välisministeeriumi biograafilise leksikoni artiklist). --37.157.105.25 4. veebruar 2019, kell 22:57 (EET)

palus O’Connor Tomingaselt, et minister selle juhtumi unustaks

Imelik sõnastus. Andres (arutelu) 1. veebruar 2019, kell 10:05 (EET)

:Tõepoolest. Täpne tsitaat oli - "Paluge oma ministrit, et ta selle juhtumi unustaks" Parandan siis kui ülemise arutelu käigus on selgunud, kas see lõik üldse väärib avaldamist.--WooteleF (arutelu) 4. veebruar 2019, kell 22:27 (EET)

Lisaksin sinna nimekirja veel mõned isikud või suguvõsad. Näiteks Jordani suguvõsa, kellele XVIII sajandil kuulusid Paadrema ja Suure-Ulila mõisad. Veel võiks nimetada Sarah Greigh´d (sündinud Cook) (1742−1793), kes oli kuulsa maadeavastaja James Cooki onutütar; talle kuulus koos lastega Suure-Konguta mõis. Perthist pärit admiral Robert Crowni (1753−1841) käes oli pikalt rendil Nurme mõis Saaremaal. Ka Eestimaal elanud Loppenowe pastorisuguvõsa võis olla šoti päritolu.--The Prince of Tartu (arutelu) 1. veebruar 2019, kell 02:11 (EET)

Tänan info eest. Täpsustasin Sarah Greighi puudutava info ja lisasin Loppenowe kohta käiva lause. Tabelisse lisasin ka Robert Crowni, kuid ei leidnud kiirelt netist selle kohta viidet - kas oskad mind õigetele jälgedele juhatada? Samuti ei leidnud viidet Jordanite šoti päritolu kohta. Kas tegu sama suguvõsaga? Oleks nagu Sileesiast.--WooteleF (arutelu) 1. veebruar 2019, kell 09:09 (EET)

:Šoti päritoluga oli 1680. aastal Rootsis naturalisatsiooni korras aadeldatud Jordani suguvõsa; 1638. aastal aadlitiitli saanud suguvõsa oli tõepoolest Sileesiast. Esimesena mainitud suguvõsa kohta leiab teavet siit: https://www.adelsvapen.com/genealogi/Von_Jordan_nr_914. Robert Crowni kohta on artikkel venekeelses Wikipedias: https://ru.wikipedia.org/wiki/Кроун,_Роман_Васильевич. Talle ja tema abikaasale Martha Knightile (1754−1822/1839) anti 1791. aastal eluajaks kasutada Nurme riigimõis Saaremaal.--The Prince of Tartu (arutelu) 1. veebruar 2019, kell 12:01 (EET)

::Šotlased olid veel Vana-Kuuste mõisnikud Jakob Robertsson (https://www.adelsvapen.com/genealogi/Robertsson_nr_231) ja Johan Orcharton (https://www.adelsvapen.com/genealogi/Orcharton_nr_681). Siia liigitub ka Luberas von Poti suguvõsa. Arvatavasti oli šoti päritolu ka Eestimaa suguvõsa Lesedow (Lesedown).--The Prince of Tartu (arutelu) 1. veebruar 2019, kell 12:35 (EET)

:::Tänan, viisin täiendused sisse. Luberas von Potti arutelulehelt jääb mulje, et tema šoti päritolu pole päris kindel. SSNE-andmebaasi järgi oli Rootsi teenistuses mitu Potti nime kandnud šotlaste, kuid praegu ma otsi kokku viia ei suutnud.--WooteleF (arutelu) 2. veebruar 2019, kell 13:47 (EET)
----
Tahaks teada, kas Šoti kultuuriseltsil ja Šoti klubil on mingi seos või misasi see klubi üldse on või oli. Ja seda ma ka artiklist teada ei saanud, kas šoti keel (või ka inglise keele šoti murre, ükskõik kumb) on Eestis millalgi mingilgi määral kasutusel olnud. On neis mõni raamat ilmunud? On's Eesti šotlased üldse mingit rahvusteadlikkust ilmutanud, koos käinud või ise organiseerunud, või on nad piirdunud aeg-ajalt eestlaste üritustel maskoti jooksmisega? Arusaadav, et seda on raske kindlaks teha, aga jube huvitav oleks. --Ehitaja (arutelu) 17. veebruar 2019, kell 20:58 (EET)


Arutelu:4. veebruar

*1822 – Ameerikast ümberasunud vabastatud orjad asutasid Libeeria riigi Aafrikas
--WikedKentaur (arutelu) 2. veebruar 2019, kell 11:59 (EET)
----
*1998 – Afganistani kirdeosas toimus 6,1-se magnituudiga maavärin. Hukkus ligi 4500 inimest.

Ei ole korrektne. Kas nime ei ole? Andres (arutelu) 17. märts 2019, kell 13:10 (EET)


Kasutaja arutelu:Octagon11

Tere tulemast Vikipeediasse, Octagon11! - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. veebruar 2019, kell 13:49 (EET)
Selline väike märkus, et kommentaarid arutelulehtedel saab allkirjastada nelja tildega (~~~~). - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 20. aprill 2019, kell 22:24 (EEST)
Tere! Artiklis peab olema mõni siselink, see tuleb siduda Wikidata üksusega ja soovitavalt lisada kategooria. --Metsavend 15. juuni 2019, kell 17:17 (EEST)

Artiklid peaks kategoriseerima. Ivo (arutelu) 12. aprill 2020, kell 23:42 (EEST)

:Meenutan Wikidata linkidesse ja kategooriatesse puutuvat. Ivo (arutelu) 3. mai 2020, kell 19:59 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey about your experience with  and Wikimedia. The purpose of this survey is to learn how well the Foundation is supporting your work on wiki and how we can change or improve things in the future. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 6. september 2019, kell 17:48 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
A couple of weeks ago, we invited you to take the Community Insights Survey. It is the Wikimedia Foundation’s annual survey of our global communities. We want to learn how well we support your work on wiki. We are 10% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal! Your voice matters to us.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 20. september 2019, kell 18:14 (EEST)

Share your experience in this survey
Hi ,
There are only a few weeks left to take the Community Insights Survey! We are 30% towards our goal for participation. If you have not already taken the survey, you can help us reach our goal!
With this poll, the Wikimedia Foundation gathers feedback on how well we support your work on wiki. It only takes 15-25 minutes to complete, and it has a direct impact on the support we provide.
Please take 15 to 25 minutes  to give your feedback through this survey.  It is available in various languages.
This survey is hosted by a third-party and governed by this privacy statement (in English).
Find more information about this project. Email us if you have any questions, or if you don't want to receive future messages about taking this survey.
Sincerely,
 RMaung (WMF) 3. oktoober 2019, kell 22:52 (EEST)

Palun lahkesti mitte luua yhelauselisi artikleid. Näiteks mõnest instituudist kirjutades võiks lisada kasvõi paar muud hädapärast infokildu kui lihtsalt "X on Y Z-s". - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 14. mai 2020, kell 03:41 (EEST)

Ühelauselised artiklid on tõesti vähe liiast. Oleks veel 2...3 lauset, aga no ühe lausega annab edasi liiga vähe informatsiooni, et sellest lugejatele tõesti kasu oleks. Meil ei ole ju neid inimesi, kes jõuks neid artikleid pikemaks kirjutada.

Samuti peaksid artikleid tehes ise keelelingid lisama. Ivo (arutelu) 10. oktoober 2020, kell 21:25 (EEST)
----
Palun pane uutes artiklites definitsioonis sulgudes olevad ukrainekeelsed nimed kursiivi. --Vihelik (arutelu) 10. oktoober 2020, kell 21:27 (EEST)

Uued artiklid võiksid/peaksid ühest lausest pikemad olema. Ühest korralikust artiklist on rohkem kasu, kui kümnest jupatsist. --Vihelik (arutelu) 10. oktoober 2020, kell 21:29 (EEST)
Miks need peaksid kursiivis olema? Sel teemal on varem arutatud ja leitud, et kursiivi pole vaja. Kursiiv on transkriptsiooni jaoks. Ursus scribens (arutelu) 11. oktoober 2020, kell 15:12 (EEST)

Minu arust on see traditsioon suhteliselt algusest olnud. Kus on arutatud? Kui on kokkulepe, poleks ma vastu. Keeleabi järgi tuleks kasutada kursiivi vähemalt siis, kui võõrkeelses fraasis ei kasutata läbibat suurtähte.--Vihelik (arutelu) 11. oktoober 2020, kell 19:17 (EEST)

:Kahjuks ei mäleta, see oli juba aastate eest. Andres veel leidis, et kursiivis venekeelne tekst on raskemini loetav. Ursus scribens (arutelu) 11. oktoober 2020, kell 21:05 (EEST)

::Kui ma ei eksi, siis on senini infokaste, kus originaali nimi on originaali all, hieroglüüfidega, ja kursiivis...Pietadè Kaastöö 11. oktoober 2020, kell 21:37 (EEST)

Hello.
Can you translate and upload the articles :simple:State Border Service of Azerbaijan and :simple:Azerbaijani Land Force in Estonian Wikipedia?
Yours sincerely, Multituberculata (arutelu) 29. august 2021, kell 22:51 (EEST)

Artikleid luues TULEB lisada ka keelelingid. Seda on korduvalt välja toodud. Ivo (arutelu) 16. märts 2022, kell 00:06 (EET)

Коли ви створюєте нові статті, ви повинні додавати посилання на Wikidata. Ivo (arutelu) 31. juuli 2022, kell 20:27 (EEST)

:Palun vaata nüüd see kenasti läbi. Ei ole nii, et teised peavad järgi käima ja aina puuduvaid keelelinke lisama. Ivo (arutelu) 17. november 2022, kell 19:14 (EET)

: See ei ole aktsepteeritav. Sa lood järjepanu ülimalt lühikesi artiklialgeid, mis on lisaks poolikud ja millega peavad teised edasi tegelema. Nii ei tohi teha! Neist artiklitest ei ole sellisel kujul mingit kasu. Palun lõpeta!

This is not acceptable. You create a series of extremely short article beginnings, which are also half-baked and need to be reworked by others. You can't do that! These articles are of no use as such. Please just stop this!

Це неприйнятно. Ви створюєте серію дуже коротких початків статей, які також є недоробленими і над ними потрібно працювати іншим. Ви не можете цього робити! Ці статті не приносять користі як такі. Будь ласка, припиніть! ~~

: Ma arvan, et asi ei ole nii hull. Octagon11 ikka täiendab ka artikleid ilusti, mitte ei vorbi järjest kümneid lühikesi artikleid, samuti tegeleb Octagon11 mitmete oluliste teemadega. Uued artiklid võiksid olla pikemad, aga muidu okei töö.--Raamaturott (arutelu) 19. august 2022, kell 01:08 (EEST)

:: Ma aeg-ajalt olen nende yhelauseliste artiklinuppude pärast ise ka tõredavõitu olnud (ja tõtt-öelda arvam jätkuvalt, et kui juba uus artikkel luua, siis vähemalt infokasti võiks rohkem kui rea kirjutada, sest artikkel stiilis "Ukraina merejalavägi on Ukraina relvajõdude väeliik" ei ole väga informatiivne), aga yldjoontes pean Raamaturotiga nõustuma. Olulised teemad ja mitmeid artikleid on Octagon hiljem ka siiski õnneks asjalikult täiendanud. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 19. august 2022, kell 01:23 (EEST)

:::See ongi selline piiril balantseerimine. Ühelt poolt on töö kehv, aga samas ka mitte päris nii kehv, et kustutatud saaks. Samas on seda ajapikku kogunenud juba väga palju ja see veab eestikeelse Vikipeedia kvaliteeti alla. Lisaks koormab see kaastöölisi. Näiteks on hulk lihtsaid liigutusi (nagu keelelinkide lisamine), mida pole proovitudki ära õppida. Lakkamatult peab järgi käima. Ivo (arutelu) 19. august 2022, kell 02:27 (EEST)

::::No igatahes parem töö, kui viideteta tõlkeartiklid. Muide, kas need on tehtud masintõlkega? Octagon11 (arutelu) 19. august 2022, kell 15:50 (EEST)

:::Ma ei tea, et milliseid artikleid sa mõtled. Aga masintõlkeid on küll jubedalt palju ja mina ka ei jaksa enam nende vastu võidelda. Igasugust toimetamise ja täiendamise tööd on kordades rohkem kui tegijaid. Pooltuhat ühe või kahelauselist artiklit aga selgelt kasvatab seda koormust. Ivo (arutelu) 20. august 2022, kell 00:14 (EEST)

Good day! Congratulations, I saw that you previously created an article about the Day of Ukrainian Statehood. I don't know if you have heard, but recently in Ukraine, the Day of Victory over Nazism in the Second World War, which was celebrated on May 9, on the same day as the soviet (russian) Victory Day, was canceled. In its place, another state holiday was created - the Day of Remembrance and Victory over Nazism in the Second World War of 1939-1945, which is celebrated on May 8. If you are still interested in this topic, I would appreciate it if you could create an article about it on your Wikipedia. ВалікСамґай (arutelu) 3. juuni 2023, kell 19:01 (EEST)

Day of Remembrance and Victory over Nazism in the Second World War 1939-1945

Hello.
Can you translate and upload the articles :simple:Azerbaijan National Academy of Sciences in Estonian Wikipedia?
Yours sincerely, Multituberculata (arutelu) 4. august 2023, kell 08:12 (EEST)

No. Octagon11 (arutelu) 4. august 2023, kell 09:04 (EEST)

:I understand. Thank you for the reply. Multituberculata (arutelu) 4. august 2023, kell 19:42 (EEST)


Arutelu:ÖselStuff

Artikkel oli vormistatud täisreklaamina. Vähendasin seda ja tõstsin siia osa, mis selle pealkirjaga artiklisse ei kuulu. Ssgreporter (arutelu) 6. veebruar 2019, kell 00:48 (EET)

Võiks ilmselt kustutada, sest vaevalt tähelepanuväärne. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 6. veebruar 2019, kell 01:08 (EET)

:Teatud määral on ettevõtet ajakirjanduses siiski kajastatud: , , . --Minnekon (arutelu) 6. veebruar 2019, kell 03:40 (EET)

:: Võtan varasemad sõnad vast tagasi. Võiks vast isegi jääda, kui liiga reklaamimaiguline (enam?) ei ole. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 5. oktoober 2023, kell 22:49 (EEST)

1.	 ASTEL oli EV100 Presidendi Vastuvõtu amelik tervitusjook.
2.	#ISTUTANPUU müügikampaania käigus istutati üle 910 puud. Istutamine toimus EAS äriprogrammi mentoritega Pärnus ja  Saaremaal. Õunapuude allee istutamine toimus Tallinnas, Nõmmel koostöös Tallinna linna & Loodusmuusemi lastega. Järvamaa laulu-ja tantsupeo raames istutati Paide lasteaedadesse puud. Paide lasteaias käis istutamas Elina Born, istutatud pärnapuu nimeks sai Õieke-Kaspar
3.	EV100 sünnipäeva auks istutati veel ka 100 tamme  ning ka paar tuhat kaske, mändi ja kuuske
4.	ÖselBirch sai Höhle Der Löwen ca 4000 kandidaadi seast Saksamaa Sharktank saate võtetele, kus firma omanikud pitchisid oma ettevõtte ideed 5 Saksa suurinvestori ja kaamerate ees.
5.	Iga pudeli pealt annetab ÖselBirch Let’s Do it world organisatsioonile


Kasutaja arutelu:62.65.194.17

see on ühiskasutuses arvuti see võis olla keegi teine
vabandust ebameeldivuse pärast.


Arutelu:Mihkel Fuhrmann

Kas mitte Michael Fuhrmann? --37.157.108.242 7. veebruar 2019, kell 21:20 (EET)

viikingid,kes ka kindlasti olid osa Eesti ajaloost,olid ka maadeuurijad,sest käisid üle ilma laevadega,tuues kaasa asju,kombeid jne. Eeelenike (arutelu) 28. september 2023, kell 01:41 (EEST)