Arutelu:Pronkssõdur

Paluks täiendavat infot Aljoša ajaloo kohta.

On levinud jutud, et monumendi all paikneb kolme vene meremehest marodööri matmispaik.
Kunstiajaloolase Mart Kalmu hinnangul ei ole skulptuur kindlasti maadleja kehaga mehe järgi tehtud. “See sõdur on Tõnismäel sihvakam, mitte maadleja paksu kaela ning tugeva turjaga mees,” lausus Kalm. “Ka tema nägu on piklikum kui oli Palusalul.”
Vanema põlve skulptor Jaan Vares ei arvanud samuti, et poseerija oli Kristjan Palusalu. “Ma ise küll võtsin Palusalu aastaid hiljem üliõpilastele poseerima, aga ma ei tea, et ta oleks kellelegi varem poseerinud,” lausus
Vares. Ibidem. --Õli 28. juuni 2006, kell 09.50 (UTC)
Tõnismäe pronkssõduri modelliks võis olla hoopis kunstiakadeemia omaaegne üliõpilane Vello Rajangu, mitte legendaarne maadleja Kristjan Palusalu. Nii on vähemalt mehe õde Ellen Trolla Rajangu tütrele omal ajal väitnud.
«Ütlen kohe, et see on kahjuks kontrollimatu fakt. Küsida pole enam kelleltki,» tunnistab politseikomissar Ulvi Tamming Tõnismäel isa fotot pronkssõduriga võrreldes. 1945. aastal tehtud vanalt ülesvõttelt vaatab vastu sõduriga täpselt sama nägu mees – tal on muuhulgas samasugune lai laup ja kõrged põsesarnad.  --Õli 28. juuni 2006, kell 09.57 (UTC)
Otsides vastust küsimusele, keda sümboliseerib pronksmees, on püütud ka teada saada: kes ta oli? 1947. aasta 21. septembril avatud skulptuuri võimalike modellide nimekiri on pikk: maadleja Kristjan Palusalu, raskejõustiklane Haljand Hallismaa, vasaraheitja Helmut Pormeister, kunstitudeng Vello Rajangu.
Pronksmehe peamodell oli siiski Saaremaalt pärit suur napsi- ja naistemees Albert Adamson, kel õnnestus kõrvale hoida nii Nõukogude kui ka Saksa väkke võtmisest. Pärast sõda skulptor Enn Roosi modelliks sattunud hea väljanägemisega kraavihall leinas veel 60. aastatel Tõnismäel vennanaist külastades oma venda, kes langes Eesti Laskurkorpuses Velikije Luki all.  --Õli 28. juuni 2006, kell 09.58 (UTC)
Nüüd on vist kõik modellikandidaadid üles loetud. --Õli 28. juuni 2006, kell 09.59 (UTC)
----
rahvuslaste ja sõjaveteranide vahel

Rahvuslasi ja sõjaveterane võib olla mõlemal poolel. Andres 9. august 2006, kell 21:28 (UTC)

:Nõus; eelmine variant tundus provokatiivne. Jaan513 9. august 2006, kell 21:29 (UTC)

:: Jah, eelmine variant pole ka hea. Andres 9. august 2006, kell 21:40 (UTC)

zone.ee aadress on ebausaldusväärne, sest seal on palju hääletajaid sellised:
* 8268 Nimekiri KAPO-le? 2006-07-08 12:55
* 8310 Venelased Pange ennast põlema 2006-07-13 11:25
* 8403 Noh natsipersed, hääletus perses? 2006-07-28 21:37
* 8404 Minge vittu raisad 2006-07-28 21:37
* 8405 Natsid on luuserid! Haledad luuserid! 2006-07-28 21:39
* 8406 Adolf Hitler 2006-07-29 00:55
* 8407 Keio Munand 2006-07-29 12:12
* 8408 Illimar Munand 2006-07-29 12:13
* 8409 Rull Noks 2006-07-29 12:13
* 8410 Situge herneid! 2006-07-29 12:14
* 8442 Allan Kusepõld 2006-08-05 15:33
* 8441 Neo Nats 2006-08-05 15:31
* 8443 Johannes Sitt 2006-08-05 15:34
(need näited on alles nimekirja lõpust nagu järjekorranumbrite järgi aru võib saada, rohkem ei viitsinud kerida)
hot.ee aadressile oma nime kirjapanemiseks peab saatma maili, millele tuleb vastus "Undelivered mail returned to sender". nii et korralikku pronkssõduri vastaste nimekirja pole. avjoska 10. august 2006, kell 18:37 (UTC)
----
Žemaidi link ei ole täpne. Seal on jutt ainult äsjasest konfliktist. Andres 27. aprill 2007, kell 06:31 (UTC)

27. aprilli öösel otsustas valitsus pronkssõduri viivitamatult teisaldada Kaitseväe kalmistule ning otsus viidi täide. - kas on juba asukoht teada? hommikul oli minu arust veel salastatud pronkssõduri asukoht. --avjoska 27. aprill 2007, kell 08:41 (UTC)

Kaiseväe kalmistule. Seda teatati kohe. Mina ei tea, mis see on. Andres 27. aprill 2007, kell 10:37 (UTC)

: Tallinna Kaitseväe Kalmistu asub Filtri tee 14, see on osa Siselinna kalmistust - Ahsoous 27. aprill 2007, kell 11:24 (UTC)

::Pean nähtavasti veel kord kordama: pronkssõdur ei ole veel kaitseväe kalmistul. Pronkssõduri asukoht ei ole hetkel avalik. --avjoska 28. aprill 2007, kell 08:03 (UTC)

::: Jah. Tegin paranduse. Andres 28. aprill 2007, kell 09:03 (UTC)

Rahutuste kohta tuleks kindlasti teha eraldi artikkel. Mis selle pealkiri võiks olla? 26/27 aprilli rahutused Tallinnas? --Lulu 27. aprill 2007, kell 11:11 (UTC)

Olen nõus, et tuleks teha eraldi artikkel, aga minu meelest peaksime ära ootama, kuidas neid sündmusi nimetama hakatakse. Andres 27. aprill 2007, kell 11:42 (UTC)

:ETV24 ütleb Pronkssõduri konflikt. --avjoska 27. aprill 2007, kell 12:18 (UTC)

Mis kujul see monument seal kalmistul on? oleme ju harjunud teda ikka koos selle "kivimüüriga" nägema, ehk peaks uue taustaga pildi ka siia siis organiseerima. --avjoska 27. aprill 2007, kell 11:46 (UTC)
. "Pronkssõdur seisab ka kalmistul kivimüüri taustal," ütleb Postimees. Andres 27. aprill 2007, kell 11:53 (UTC)

Seda ei ole veel, Vikipeediasse ei saa seda kirjutada, mida pole. Valju 27. aprill 2007, kell 12:30 (UTC)

: Mida veel ei ole? Andres 28. aprill 2007, kell 04:42 (UTC)

: Minu arvates on see Postimehe artikkel ja artikli pealkiri valesti sõnastatud. Foto all on kirjas, et see on montaaž. Minu arvates pole veel võimalik, et Pronksmees seisaks uues kohas. Kuigi ma pole oma silmaga näinud. Valju 28. aprill 2007, kell 08:52 (UTC)

:: Jah, see pilt on montaaž. Seal ei ole küll öeldud, et seda seal pole, aga seda seal tõesti pole. Andres 28. aprill 2007, kell 09:00 (UTC)
----
Ma arvan, et Eestile tuleb kasuks, kui see artikkel on võimalikult korrektne ja üks eeskujuartikleid juba lähitulevikus. avjoska 28. aprill 2007, kell 09:49 (UTC)

Kust saaks informatsiooni sovjettide poolt hävitatud Vabadussõja monumentide kohta?

Peame looma loendi. Tundmatu kasutaja võib algust teha artikli Vabadussõja monumentide loend loomisega. Sinna võiks panna nii hävitatud kui siiani eksisteerivad kujud. --avjoska 28. aprill 2007, kell 10:35 (UTC)
Kas te teate, miks mind arreteeriti Türgis 40 aastat tagasi? Tundub et Zhirinovski tsitaadis on aastaarv vale. Või ta oli tõesti 1967. aastal Türgis?

Ta oli sel ajal üliõpilane. Ta räägib võib-olla ajast, mil ta viibis Türgis praktikal. See võis olla ka mõni aasta hiljem.

Muide, nüüd ta reageeris pronkssõduri teisaldamisele negatiivselt. Andres 28. aprill 2007, kell 21:37 (UTC)

Ma arvan, et peaksime tähelepanu pöörama ka ingliskeelse Vikipeedia Pronkssõduri artiklile. Kahtlustan, et sinna võidakse kirjutada ka vene propagandat ning seetõttu peaks minu arvates vähemalt üks eestlane seda artiklit seal pidevalt kontrollima, et sinna keegi igasugu jama kirjutama ei hakkaks. Tarmo Tanilsoo 28. aprill 2007, kell 10:51 (UTC)

Jah. http://en.wikipedia.org/wiki/Bronze_Soldier_of_Tallinn on hetkel neutraalne. Tegelikult jälgivad artiklite neutraalsust ka ingliskeelse Wikikipedia toimetajad pidevalt. Hoian silma peal ka siitpoolt. --Lulu 28. aprill 2007, kell 11:34 (UTC)

Artiklis kasutatud pealkirjaga "keelatud rajatiste teisaldamise seadus" guugeldades ei saa ühtegi vastust, küll aga annab teatud hulga vastuseid "keelatud rajatiste kõrvaldamise seadus". Riigi Teatajast ei leia kumbagi. Kas siin kasutatud pealkiri on õige või tuleks muuta? Ja selle seaduse tekstile võiks ka välislinkides viidata. ML 29. aprill 2007, kell 14:24 (UTC)

Riigi Teatajast seda ei saagi leida, sest seadus jäi ju välja kuulutamata. --Lulu 29. aprill 2007, kell 15:14 (UTC)

Kyll aga on olemas Sõjahaudade kaitse seadus: https://www.riigiteataja.ee/ert/act.jsp?id=12777064 --Lulu 29. aprill 2007, kell 15:18 (UTC)

:Aga kas "keelatud rajatiste teisaldamise/kõrvaldamise seaduse" eelnõu tekst on saadaval? Ma ei tea, kas just siin sellest pikalt kirjutama peaks, aga võib-olla eraldi artiklisse võiks kokku võtta põhjendused selle kohta, miks teda seaduslikuks või ebaseaduslikuks peeti. Ja link terviktekstile võiks välislinkide lõigus ehk siin ka olla samamoodi nagu teise seaduse puhul. ML 29. aprill 2007, kell 15:56 (UTC)

:Seaduse nimes on just sõna "kõrvaldamine" näiteks presidendi otsuses, millega see välja kuulutamata jäeti: http://www.president.ee/et/ametitegevus/otsused.php?gid=89769. ML 23. mai 2007, kell 12:37 (UTC)

Võtsin maha sõnad rahvapärane hüüdnimi Aljoša. Selgituseks niipalju, et see kuju on üleüldse Eesti Laskurkorpuse initsiatiivil valmistatud ja vene sõduritega pole kogu sellel kujul üldse miskit pistmist. Eesti Laskurkorpuse veteranid viisid kuju juurde lilli senikaua kuni seal venelased käima hakkasid - Ahsoous 4. mai 2007, kell 16:28 (UTC)

Aga rahvapäraseks hüüdnimekks on kujunenud Aljoša, olgu see sinu meelest õiglane või mitte. -- 88.196.97.172 4. mai 2007, kell 16:30 (UTC)

: see on kellegi Liimi poolt suht hiljuti väljaöeldud (või isegi väljamõeldud) nimi... enne seda seda eesti rahvas nii ei nimetanud - Ahsoous 4. mai 2007, kell 16:33 (UTC)

:: Siis nii tulebki artiklisse kirjutada, mitte maha kustutada? -- 88.196.97.172 4. mai 2007, kell 16:34 (UTC)

:: Ei ole nõus - Ahsoous 4. mai 2007, kell 16:37 (UTC)

:::Kuna sealt läks nimi kulutulena rahvasuhu, siis mina pooldan selle nime kajastamist artiklis. --avjoska 4. mai 2007, kell 16:43 (UTC)

:: Miks? Sõna "Aljoša" annab googeldades üle 50 000 vastuse, neist enamik seotud pronkssõduriga. -- 88.196.97.172 4. mai 2007, kell 16:40 (UTC)

::: So what? See ei ole Aljoša!!! Jüri Liim võib seda nii nimetada, aga et ülejäänud eesti rahvas ka  seda kasutada tahab, seda poleks ma oodanud.  - Ahsoous 4. mai 2007, kell 16:55 (UTC)
Nõus ja toetan Ahsooust. Asju tuleb siiski nimetada õigete nimedega ja igasune zargoon (olgu ta siis Aljoša või Vasja) ei ole teatmeteoses kohane. Teiseks peame meie siin väga täpselt ja teadlikult neid asju kirjutama, kui me ei taha, et meist valesti aru saadakse ja valed ei leviks. Samas tuleb tõde kindlalt väja öelda.  Akra 4. mai 2007, kell 18:17 (UTC)

Kui kuju nimetatakse rahvapäraselt Aljošaks, siis peab see artiklis ka kajastuma. Siin ei ole ju millegi üle vaielda. Kui siis ainult selle üle, kus täpselt artiklis seda nimetust mainida, millises kontekstis ja sõnastuses. Muideks, ka meie kohalikud venelased on selle nimetuse kasutusele võtnud. Nii et me ei räägi enam ammu Jüri Liimist, vaid laiade rahvahulkade poolt kasutatavast nimetusest, mille väljajätmine oleks õigustamatu. -- Toomas 4. mai 2007, kell 18:59 (UTC)

: vaata vikipeedia põhimõte on see et artiklid peaksid olema neutraalsed, sellise keelendiga aga sa solvad ja väga rängalt (!) Eesti Laskurkorpuse mehi - tegelikult ka - Ahsoous 4. mai 2007, kell 19:04 (UTC)

Rahvapäraselt nimetatakse Lasnamäed Tiblagorskiks. Miks seda sealses artiklis kirjas ei ole, aga siin mingi Aljoša peab olema, sest mingi rahvas (kas needsamad tiblagorski elanikud?) nimetavad seda hellitavalt Aljošaks? 193.40.12.10 27. jaanuar 2022, kell 20:21 (EET)

:: Seda solvangut ei tule panna Vikipeedia arvele. Seda nime tuleb kindlasti mainida koos vastava selgitusega. Ma lugesin kuskilt lehest, et see oli algselt ühe Saksamaal asuva Punaarmee sõduri monumendi hüüdnimi. Andres 4. mai 2007, kell 20:17 (UTC)

:: mulle jäi kuskilt mulje, et see oli Bulgaarias, kus nii nimetati halvustavalt sisuliselt kõiki sellelaadilisi asju. ja seda, et see koos selgitusega, et miks ja kelle (ja kelle poolt tegelikult) poolt ja seda et see oli teatava sihituse ja tagamõttega kuskil siis käibele lastud võib mainida küll, aga see peab olema nati teisel kujul kui see mis siin oli. - Ahsoous 4. mai 2007, kell 20:59 (UTC)

::: *köhh* Aljooša, *köhh*. http://www.arcticwar.com/bilder/pages/alyosha_jpg.htm --kanakukk 7. mai 2008, kell 16:05 (UTC)
"Pronkssõdur (algne ametlik nimi Tallinna vabastajate monument; vene keeles Монумент освободителям Таллина;"

Miks vene keeles???

Kui vene keeles, siis ka kõikvõimalikes teistes keeltes.

Kõrval on ju viited teistes keeltes artiklitele.

193.40.5.245 5. november 2010, kell 13:49 (EET)

: Kui rääkida ametlikust nimest, siis ka venekeelne nimi oli ametlik. Andres 6. november 2010, kell 11:02 (EET)

:::: Vikipeedia tunnistab vene keele Eestis ametlikuks keeleks. Ehk siis Eesti kuulumise N-liitu seaduslikuks. 193.40.5.245 6. august 2011, kell 14:23 (EEST)

:: Eks näiteks teater "Estonia" venekeelne nimi oli ka ametlik nimi, nii et sinna ja kõigile teistele veneaegsetele asutustele ja asjadele tuleks ka venekeelsed nimed juurde panna. 193.40.5.245 6. november 2010, kell 16:11 (EET)

::: Võib-olla tulekski. Igal juhul ei tähenda see, et peaks panema kõigis keeltes. Andres 6. november 2010, kell 16:20 (EET)
----
 -- 88.196.97.172 14. mai 2007, kell 04:09 (UTC)

Sellest oli eile ühes raadiosaates juttu seoses filmiga "Aljoša". Seal öeldi, et see nimi on pärit Bulgaariast, kus ühte Punaarmee sõdurit kujutavat mälestussammast niiviisi nimetati. Sellest tehti laul, ja selle mõjul hakati üksikuid Punaarmee mundris sõdureid kujutavaid mälestussambaid Aljošaks nimetama ka mujal, sealhulgas Venemaal. Andres 11. mai 2008, kell 15:00 (UTC)
----
Muide, kui ma õigesti mäletan, siis sellel haljasalal oli kunagi ka mingi oma nimetus olemas - kas keegi veel mäletab mis see oli? - Ahsoous 4. mai 2007, kell 18:57 (UTC)

KNAB-i järgi Vabastajate väljak, praegune ametlik nimi Tõnismäe haljak. Andres 4. mai 2007, kell 20:19 (UTC)

Keegi võiks ka vikile pronkssõdurist uuest asukohas lähipäevil pildi teha. avjoska 7. mai 2007, kell 17:22 (UTC)

Pilti uuest asukohast oleks hädasti vaja. (Ka teiste arusaadavate keelte wikidesse võiks selle siis panna.) Olemasolev pilt on märgitud kustutamiseks, kuna autoriõigustega pole asjad selged. Ingliskeelses artiklis samuti - seal on teine pilt, aga ka sel on hägused õigused, ja pealegi ebasobiv või vale nimi, ja läheb ka kustutamisele. Olen lappanud ka teiste keelte artikleid Pronkssõdurist, aga ei leia ühtegi pilti uuest asukohast. Keegi Tallinnas ehk teeks ise pildi, mis oleks kvaliteetne, ilus ja vaba kasutada? Ise kahjuks lähiajal ei jõua. Reimgild 17. mai 2007, kell 03:37 (UTC)

:Tegin täna ise pilte ja lisasin neist neli Wikimedia Commons'isse (mu esimene katse sel alal). Üks Tõnismäe haljakust praeguse ilmega, kolm kujust kaiteväe kalmistul. Täna asus kuju ajutises asukohas, mida ka commons'is täpselt ära märkisin. Head kasutamist! Reimgild 27. mai 2007, kell 15:28 (UTC)

:: Aitäh! Andres 27. mai 2007, kell 17:45 (UTC)

kuhu me lingida tahame, kas mäele ehk Tõnismägi või näiteks Tõnismäe asumile - Ahsoous 7. mai 2007, kell 21:44 (UTC)
Palun vabandust, kui tormasin ette - parandasin just (enne arutelu lugemist) lingi "Tõnismäe" "Tõnismägi"-ks. Pidasin seda kirjaveaks. Äkki oli sügavam mõte taga. Asjatundjad, parandage edasi! (Ühtki neist artiklitest pole veel olemas.)
Reimgild 13. mai 2007, kell 13:58 (UTC)

Asum ongi Tõnismäe. Monument ei asunud ju mäel. Andres 13. mai 2007, kell 22:56 (UTC)

: kui järgi mõtled siis monument asus just ju mäe otsas ja kaarli puiestee on vist  tõnismäe ja vanalinna piiriks (asumite osas) samas aga toompuiestee mis möödub ka ühelt poolt sellest haljakust ei jää isegi mitte tõnismäe asumisse, nii et näiteks ma pole isegi mitte selles kindel et see tõnismäe haljak üldse tõnismäe asumis ongi, ah ja kolmnurga kolmas külg kannab tänavana nime tõnismägi - 213.219.118.62 14. mai 2007, kell 07:35 (UTC)

:: Tõnismägi on tänava nimi, aga kinnistu aadress on Kaarli puiestee. Asukohta peaks kirjeldama artiklis Tõnismäe haljak. Tõnismäe haljak asub küll Tõnismäe asumis (KNAB-i andmetel). Andres 14. mai 2007, kell 07:47 (UTC)

:: mis asjad on asumid - Tallinna põhimäärus ütleb: Linnaelanike omaalgatusliku tegevuse toetamiseks võib moodustada linnaosade siseselt asumeid. Asumite nimed ja nende lahkmejooned määratakse seadusega sätestatud korras. aga kus kohas on need asumite nimed ja piirid avaldatud? - 213.219.118.62 14. mai 2007, kell 08:21 (UTC)

::: Mina võtsin andmed konkreetselt Tõnismäe haljaku kohta  siit. Andres 14. mai 2007, kell 08:35 (UTC)

::: Tänavate kuulumine linnaosadesse ja asumitesse on näha siit. Sinna läheb link ka Tallinna ametlikult saidilt. Andres 14. mai 2007, kell 08:39 (UTC)

:::: kordan - kus kohas on näha piire, sest rahvusraamatukogu ja haljaku vaheline osa Toompuiesteestki kuulub Vanalinna alla - 213.219.118.62 14. mai 2007, kell 09:30 (UTC)

::::: Ütlesin kõik, mis ma teadsin. Tõnismäe haljak ja Tõnismägi kuuluvad Tõnismäe alla, Kaarli puiestee osalt Tõnismäe ja osalt Vanalinna alla. Kust leiab piiridega kaardi, seda mina ei tea. Rahvusraamatukogu aadress on Tõnismägi 2, järelikult ei ole Tõnismäe haljaku ja Rahvusraamatukogu vahel mitte Toompuiestee, vaid Tõnismägi.  Andres 14. mai 2007, kell 10:56 (UTC)

::::: lisaks sellele ka endla 3 ning ka toompuistee 1 (Kapo maja on toompuistee 3 http://www.tallinn.ee/map/?quicklink=17423 , aga toompuistee 1 aadressina tallinna kaardilt üles ei leia) - 213.219.118.62 14. mai 2007, kell 12:19 (UTC)

Ukrainian: Якщо хтось, можливо, може допомогти в написанні україномовної статті про Бронзового солдата на укр-вікі, будь-ласка допоможіть. --Oleh Kernytskyi 8. mai 2007, kell 14:08 (UTC)
----

Українська версія

miks peaks Wimbergi eelistama Jaak Urmetile?--Hendrix 30. aprill 2008, kell 08:10 (UTC)

Arvan, et peaks kasutama seda nime, mille all teos on kirjutatud. Võib ju ka sulgudesse teise nime kirjutada. Andres 30. aprill 2008, kell 08:18 (UTC)
----

Monument on püstitatud Teise maailmasõja ajal langenud Punaarmee sõjaväelaste mälestuseks.

Sõna "Punaarmee" on välja jäetud. Minu meelest see pole õige. Andres 22. september 2008, kell 20:54 (UTC)
----

monument on ju tegelikult püstitatud "Tallinna vabastajatele (fašistidest vms, ei mäleta täpset sõnastust)". hiljem ümber nimetatud - st uus silt külge pandud: "Teises maailmasõjas langenutele". seda viimast silti ma mäletan väga hästi sõna-sõnalt, nägin omaenda silmaga ja imestasin et kuidas n. võim selle kavala sõnastuse läbi lasi (aga tegemist on originaaluurimusega nii et ei saa vikipeediasse panna; pealegi ma ei tea, millal; äkki ei olnudki enam nõukogude aeg). seega oluline palve: ehk leiab keegi allika, kus on kirjas, millal tallinna vabastajate monument nimetati ümber 2. ms langenute monumendiks (vahetati silt). - ja vist oli nii, et kirjad monumendil olid kahes keeles, seega on õigustet ka artiklis eesti ja vene keeles monumendi nimetamine. allikana kõlbab ehk mistahes ajalehes v trükises ilmunud dateeritud foto sellestsamast, ainult vaja üles leida... ;) BirgittaMTh (arutelu) 1. oktoober 2015, kell 19:27 (EEST)
----
"Monument avati 21. septembril 1947. aastal."

Samal kohal oli monument juba varem. 18. mail 1945. aastal nimetati Kaarli kiriku juures olev kolmnurkne plats Vabastajate väljakuks. Samal – 1945. aastal püstitati sinna 1,5 m kõrgune puust obelisk viisnurgaga tipus, mille  Tallinna koolitüdrukud 1946. aasta 8. märtsi öösel õhku lasksid. Õhtuleht, 11.09.2004: "1946. aasta 8. mai õhtul lasid kaks Tallinna koolitüdrukut Kaarli kiriku kõrval asunud mälestussamba vastu taevast." 193.40.133.134 2. november 2010, kell 17:06 (EET)
----
Enn Roos on kujutanud 8. Eesti Laskurkorpuse mundris meest märgina sellest, et Eesti okupeerinud Nõukogude Liidu armee ei vääri ausammast Eestis

See on arusaamatu. Andres 5. august 2011, kell 23:29 (EEST)
----
Nüüd on tõega mingi error. Kes saab aru, mis juhtus. Leidsin väga hea allika, pildiraamat, kus on selgelt näha pronkssõdur ise ja kirjad kahel pool, eesti keeles TALLINNA VABASTAMISEL 22. SEPTEMBRIL 1944 AASTAL LANGENUD KANGELASTELE (ongi majuskelkirjas, selepärast siin ka),  ja sama vene keeles, ja muutsin ära alapealkirja MOnument all esimese lause - et püstitati ju selle deviisi all. ja viidetesse tekkis mingi error, kirjutasin küll nagu kõik teised, aga ei võta vastu millegipärast. raamatu ilmumisandmed on: Väike pildiraamat Eestist. Tallinn: Eesti raamat, 1965. leheküljenumbreid seal raamatus polegi. aga pilt on, koos igavese tulega ja puha. BirgittaMTh (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 22:17 (EEST)

Kas see on nüüd korras?

Aga tekstis on: Monument on püstitatud 22. septembril 1944 Tallinna vallutamisel langenud punaarmeelaste mälestuseks. Ma arvan, et tuleb öelda, et monumendil oli niisugune kiri, ja seda täpselt tsiteerida. Andres (arutelu) 5. oktoober 2015, kell 23:25 (EEST)

:Monument on püstitatud 22. septembril 1944 Tallinna vallutamisel langenud punaarmeelaste mälestuseks

:See selgub juba Ühishaua peatükist. Võtsin välja. 90.190.71.25 5. oktoober 2015, kell 23:58 (EEST)

:: Minu meelest see päris nii ei ole. Monumendiga võidakse mälestada ka neid, kes selle juurde üldse maetud ei ole. Ja see, mis mälestusmärgi peal kirjas oli, on oluline. Andres (arutelu) 6. oktoober 2015, kell 00:25 (EEST)

:::Ometigi nii see just oli ja hauamonumendina see kavandati. Monumendi skulptuurigrupp pidi asetsema esikülje nišis, millest kahele poole pidi paigutatama tahvlid Tallinna "vabastamisel" langenute nimedega. Kas see sellisel kujul ka teostati, ei tea öelda, arhiivifotod oleksid abiks. 1965. aasta fotol oli, nagu siin juba ülalpool viidati, üks ühel, teine teisel pool pronkssõdurit eesti ja vene keeles kiri: Tallinna vabastamisel 22. septembril 1944 langenud kangelastele. Aga jah, monumendiga võidakse mälestada ka neid, kes selle juurde üldse maetud ei ole. Ja paistab, et aja jooksul selle monumendi algne tähendus nihkuski ja nihutati. 90.190.71.25 6. oktoober 2015, kell 02:02 (EEST)

::::Sulev Truuväärt ja Bruno Pao kirjutavad Saarte Hääles 27. aprillil 2007 artiklis Oma Saare uurimus: Kahalast Tõnismäele: "Nõukogude allikate põhjal ollakse arvamusel, et 25. septembril 1944. a maeti Tallinnas Tõnismäe, Toompuiestee ja Kaarli puiestee vahelisele kolmnurksele väljakule esimesena vähemalt kolm Tallinna hõivamise operatsioonis langenud ohvitseri. Need võisid olla Kuusalu vallas Narva maantee piirkonnas langenud polkovnik Konstantin Kolesnikov, kapten Ivan Serkov ja leitnant Vassili Volkov, kellest kahe esimese langemise kuupäevaks on sõjakomissariaadi andmetel 21. september. Ülejäänud 10 punaväelase põrmud, kelle langemisajaks loetakse 22. september 1944, on ilmselt Tõnismäele ümber maetud aprillis 1945, kui selleks korraldati pidulik tseremoonia. 18. mail 1945 otsustas Tallinna Linna TSN Täitevkomitee oma istungil nimetada Tõnismäe matmiskoha „Tallinna I Masinatehase töötajate kollektiivi soovil” Vabastajate väljakuks. 1947. aasta septembris avati seal skulptor Enn Roosi ja arhitekt Arnold Alase kujundatud praegune monument. Selle tahvlitel oli esialgu vene ja eesti tähtedega 13 nime. Mingil ajal kadus plaatidelt polkovnik Kolesnikovi nimi, millist muutust seostati põrmu ümbermatmisega omaste poolt mujale." 90.190.71.25 6. oktoober 2015, kell 07:43 (EEST)

Tashkent is a capital of Uzbekistan! Astana is a capital of Kazakhstan! Correct the error, please!

Done. Thank you for noting it! 88.196.241.249 17. august 2011, kell 18:12 (EEST)

See peatükk on kohati täiesti arusaamatu.--WooteleF 17. august 2011, kell 18:17 (EEST)

Peatüki pealkiri muudetud: Pronkssõduri eemaldamine teiste riikide samasuguse tegevuse kontekstis. 90.190.71.25 2. oktoober 2015, kell 17:25 (EEST)
----
Notalp kirjutas, et algne nimi oli Tallinna Vabastamisel Langenute Monument. Aga allikaid polnud näidatud, ja 1. viide minu meelest räägib sellele vastu. Andres (arutelu) 29. juuni 2013, kell 19:10 (EEST)

Tallinna Pronkssõduri eemaldamine teiste nõukogude bloki riikide tegevuse kontekstis

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sirvilauad.ee/files/kaasik.pdf
** In Pronkssõdur on 2013-06-24 12:58:51, 404 Not Found
** In Pronkssõdur on 2013-07-06 20:00:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:00 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.9may.eu/records/
** In Pronkssõdur on 2013-06-24 12:58:51, 404 Not Found
** In Pronkssõdur on 2013-07-06 20:00:48, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:01 (EEST)

Enn Roos on kujutanud 8. Eesti Laskurkorpuse mundris meest, et distantseerida teda ülejäänud Nõukogude poolel võidelnutest, ja kujutanud sõdurit leinavana, et väljendada autori kurbust Eesti iseseisvuse kaotuse üle.

Esiteks, pole kuulnud midagi 8. Eesti Laskurkorpuse mundrist. Teiseks, pole kujuga seoses kuulnud midagi autori kurbusest Eesti iseseisvuse kaotuse üle. Võtan välja. 90.190.71.25 8. oktoober 2015, kell 08:48 (EEST)


Arutelu:Lembit (allveelaev)

Kui mõni peaks sobima, siis siin http://no.spam.ee/~tonu/gallery/album53 on minu tehtud pildid Lembitust sügisel(?) 2005. Neid võib siis wikipediale sobiva litsentsi alusel võtta. [[Kasutaja:Tonu|Tõnu Samuel]] 23. mai 2006, kell 11.52 (UTC)
Selle allveelaeva nimi on Lembit! http://www.meremuuseum.ee/et/ships/lembit.html
Ja ma oletan, et artikli pealkiri peaks olema ''Lembit'' või ''Lembit (allveelaev)''
Mulle tundub ka, et selle artikli nimi võiks pigem olla "Lembit (allveelaev)" ja suunamine võiks siis igaks juhuks olla "Allveelaev Lembit" pealt. Kas on veel selles osas arvamusi? -- [[Kasutaja:Sacerdos79|Sacerdos79]] 23. mai 2006, kell 12.00 (UTC)
Vastu pole [[Kasutaja:Tonu|Tõnu Samuel]] 23. mai 2006, kell 12.03 (UTC)

Puudub lehekülg Lembit. Andres 23. mai 2006, kell 17.22 (UTC)
Mina vinguks sõna "link" üle. On "viide". Link on see, mis ukse küljes käib. Tõnu Samuel 26. mai 2006, kell 19.33 (UTC)

Eestikeelne termin on "link". Homonüümia vastu ei anna suurt midagi teha. Sõna "viide" oleks siin igatahes eksitav, sest viitamist alajaotuses "Välislingid" ei toimu. Andres 26. mai 2006, kell 20.13 (UTC)
Oli olemas ka Vabadussõja-aegne suurtükipaat ("kergeristleja") Lembit, ärkamisaegne kirjanik M. Lembit, eesnimi Lembit jne. Kõigi nende kohta tuleks teha suunamislehekülg.

Iga artikkel algab definitsiooniga! Mitmest erinevast laevast ühes artiklis ei kirjutata, selle jaoks on "see artikkel" mall, mis suunab teise Lembitu teisele leheküljele... või antud juhul, ma pakun, et täpsustuslehele kõigepealt... Siis veel keeletoimetamise poole pealt, et laevanimed ei käi jutumärkides, üldtunnustatud lühendite lõpus (ega vahel) pole enam punkti, numbri ja ühiku vahel on tühik... jne... ja kõige lõpuks veel, et Vikipeedias on tava, et mittemingisugust informatsiooni ei kustutata ei artiklist ega arutelust. Jürka 6. jaanuar 2008, kell 18:17 (UTC)

Ma mõtlesin alguses, et osa infost on eelmisest redaktsioonist kaduma läinud, ja panin vana redaktsiooni siia üles, aga siis kustutasin ära, sest vist ikka ei ole. Andres 6. jaanuar 2008, kell 18:26 (UTC)

:Aga kui nüüd ajalugu vaadata, siis on siin igasugu asju arutatud, nüüd on vaid paar rida alles jäänud... Ma küll rida-realt sõrmega taga ei ajanud, aga mul on tunne, et kuna kõik on asendatud, siis midagi kindlasti on ka ära kadunud... pead ei anna muidugi... Igaljuhul vormistamise mõttes oleks tegelikult võinud ikkagi vana aruteluleheküljele jääda... oleks lihtsam uuesti vormistada... aga no ajaloo alt saab selle kätte ikka... Jürka 6. jaanuar 2008, kell 18:33 (UTC)

:: Kustutasin vist kogemata midagi ära. Nüüd peaks korras olema. Andres 6. jaanuar 2008, kell 18:51 (UTC)
Minu meelest oleks kasulikum kasutada olemasolevaid malle (laeva üldandmete jaoks)... Jürka 6. jaanuar 2008, kell 18:20 (UTC)

Uuele kasutajale peaks ehk selle jutu panema kasutaja arutelulehele koos konkreetsete viidete ja näidetega, sest meelega ju midagi rikutud pole. Andres 6. jaanuar 2008, kell 18:28 (UTC)

:Ma tean, millest sa räägid... alustasin ise ju täpselt samamoodi... Jürka 6. jaanuar 2008, kell 18:33 (UTC)
Võtan kõiki neid soovitusi arvesse ja teen artiklis parandused. Kuid nagu ma aru sain siis oli siin ka öeldud, et ma olen nagu eelneva materjali kustutanud. Sellega ma päris nõus ei oleks, sest kogu eelnev materjal on olemas ka minu poolt postitatud artiklis. Ja seda mitte minu poolt uuesti kirjutatuna vaid enamus on täpselt samas sõnastuses nagu ta oli eelmises artiklis. Kuid igaljuhul tänan nende soovituste eest ja vabandan vigade pärast.

Pole midagi, asi läheb paremuse poole. Nagu ma aru saan, on praegu kadunud alajaotus "eellugu", kus jutt oli samanimelisest allveelaevast. See peaks kuskil olema. Andres 6. jaanuar 2008, kell 20:05 (UTC)
* Allveelaev „Lembit” on 2. samanimeline laev Eesti Mereväes:
** suurtükilaev „Lembit” teenistuses 1918-1924
** allveelaev „Lembit” teenistuses 1937-1940; alates 1992 teenistuses muuseumilaevana
Allveelaeva „Lembit” eelmine nimekandja oli suurtükilaev „Lembit”, kes võttis osa Vabadussõjast ja oli esimene sõjalaev, millele heisati Eesti lipp. Endine „Bobr” ehitati 1907.a. Peterburis. Laev osales I maailmasõjas ja võttis osa Vabadussõjas kõikidest Eesti laevastiku operatsioonidest. Peale Vabadussõda kasutati teda sageli kadettide õppelaevana. 15. jaanuaril 1927.a. kustutati suurtükilaev „Lembit” laevade nimekirjast ja langetati lipp. Seega teenis suurtükilaev „Lembit” Eesti Vabariiki 8 aastat 1 kuu ja 27 päeva. Kulus veel ligi kümme ja pool aastat, enne kui rivvi astus uus „Lembit”, seekord allveelaevana
See sisu peaks minema artiklisse Lembit (suurtükilaev). Andres 6. jaanuar 2008, kell 20:08 (UTC)

Ma pidasin algul silmas rohkem seda, et... kui definitsiooni alguses polnud, siis jäi mulje nagu artikkel olekski kahest ühenimelisest laevast... Algas ju sõnadega, et "selliseid laevu on kaks" jne... Aga eelloona miks mitte... võiks olla küll... aga võibolla sobiks siis paremini juba otse ajaloo alla? Jürka 6. jaanuar 2008, kell 20:16 (UTC)
Jah see tekst suurtükilaev Lembitu kohta võiks tõesti minna vastavasse artiklisse. Kuid milline nimelt näeb välja see laeva andmete mall...äkki saaks väikse juhatava vihje selle kohta.

:Üldiselt pole mina üldse malle kasutanud, aga muidu keegi tegi kunagi Mall:Laev, millel minu arust on nüüdseks vaid üks viga jäänud... Et kui seda mallidetegemist tunned, võiksid selle jubeda sinise värvi maha võtta vm... Kasutamisest loe malli arutelulehel... Sihuke asi veel, et üldiselt on tehtud nii, et mallis olevad andmed on eraldi toodud ära ka artikli alla (vt teiste laevade artikleid, näiteks Georg Ots (laev) jne). Jürka 6. jaanuar 2008, kell 20:32 (UTC)

Meil on ette nähtud pealkiri Lembit (suurtükipaat). Ju siis see on õigem. Andres 6. jaanuar 2008, kell 20:21 (UTC)

*All keskel: Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.5   |    september 1979   |   lk 2 --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 23:11 (UTC).

Kas nüüd kui allveelaev Lembit on muuseumi eksponaat kuival ja katuse alla, võiks kirjutise alguses olla ka kirjas, et tegemist on :muuseumlaevaga? suwa 5. juuli 2012, kell 14:26 (EEST)

Arutluseks. Kas tegemist on muuseumlaevaga? Minu ettekujutust mööda saab muuseumlaevaks nimetada laeva, mis on ise muuseum või vähemalt muuseumi filiaal. Kui aga laev on muuseumi eksponaat, osa muuseumi ekspositsioonist, siis on ta vast ikka muuseumilaev, muuseumieksponaat. 90.190.71.25 2. jaanuar 2016, kell 23:22 (EET)

:Eks muutus jah pärast kaldale tõstmist muuseumlaevast muuseumilaevaks, kui tahta niiviisi vahet teha. Ssgreporter (arutelu) 3. jaanuar 2016, kell 02:17 (EET)
Füüsiliselt olemas, aga kuivale tõstetud. Ei toimi enam laevana. --37.157.111.213 23. detsember 2018, kell 20:35 (EET)

:Laev on laev kuni lammutamiseni. Ssgreporter (arutelu) 24. detsember 2018, kell 00:20 (EET)
Ursus scribens, ma ei tea konkreetsete isikute kohta, aga instruktor oli Eesti allohvitseri auaste kuni 1939. aastani, mil asendati veebliga. Mis siin valesti oli? --37.157.99.45 9. oktoober 2019, kell 21:45 (EEST)

Kust see "instruktorid" võetud oli? Täiendused vajavad viidetega allikatele kinnitamist. Ursus scribens (arutelu) 9. oktoober 2019, kell 23:12 (EEST)

:Kirjanduse alajaotuses on esimesena põhjalik käsitlus, keegi võiks sealt järele vaadata. Kui tol ajal oli niisugune allohvitseri auaste, siis arvan, et see, kes selle sõna artiklisse kirjutas, kasutas mingit allikat. Ssgreporter (arutelu) 10. oktoober 2019, kell 00:52 (EEST)

::Instruktoreid on mainitud ka alajaotuses "Nõukogude Liidu mereväes" hoopis teises kontekstis: "Alles jäeti lõpuks vaid mõned "usaldusväärsemad" eesti allohvitserid instruktoritena, sest allveelaev oli Nõukogude mereväelastele täiesti tundmatut tüüpi." Ursus scribens (arutelu) 10. oktoober 2019, kell 03:04 (EEST)

:Kalevil on selle raamatu kohaselt olnud masinas 5 instruktorit ja Lembitul 3, lisaks oli Lembitul tekiala instruktor. Kõigile on lisatud lühend v.a.o. - vist vanemallohvitser. Ssgreporter (arutelu) 11. oktoober 2019, kell 01:18 (EEST)
----
Kui Lennusadamasse hakati kavandama Eesti Meremuuseumi filiaali, toodi Lembit umbes aastatel 2006–2008 sinna üle ja avati peagi ka külastajatele.

Ajamäärused "umbes aastatel 2006–2008" ja "peagi" vajavad täpsustamist. Ursus scribens (arutelu) 11. oktoober 2019, kell 02:09 (EEST)


Arutelu:Knut Hamsun

See Knut Hamsuni "kurikuulus" tsitaat on järgmine:
Ta oli sõjamees, inimkonna eestvõitleja ja kõikide rahvaste õiguste evangeeliumi kuulutaja. Ta oli üks suurimaid reformaatoreid, ja tema ajalooliseks saatuseks kujunes tegutseda kõige ennekuulmatuma julmuse ajastul, julmuse, mis ta viimaks hukutas. Sellisena peaks lihtne lääneeurooplane nägema Adolf Hitlerit, ja meie, tema lähedased poolehoidjad, langetame nüüd pea tema surma puhul.
Sisust nähtub, et see tekst on kirjutatud 1945. aasta mais (täpset kuupäeva kahjuks ei oska öelda), pärast A. H. surma. Tõeline julgustükk, arvestades olukorda.

Sorry for writing in english. This is a message is a copy spread to alot of languages that have an article about Knut Hamsun regarding a common error about his birthplace. His birthplace is :no:Vågå, not :no:Lom, and this is according to norways population and housing censuses from 1875. I hope you could fix this in your language, I was afraid I would break it when editing a language I dont know, and I dont have the capasity to change it everywhere. Hope you can help. Thanks. -- 62.16.152.96 8. detsember 2007, kell 00:36 (UTC)  also known as :no:User:Atluxity


Arutelu:Katharina von Bora

Teiste wikipedia artiklite järgi otsustades on see vist mõttetu küsimus, aga kas tema nimi ei olnud alates 1525. aastast Katharina Luther?

Oli küll, aga ta on tuntud rohkem neiupõlvenime all. Andres 24. mai 2006, kell 18.41 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kleio.org/frauen/ren19.htm
** In Katharina von Bora on 2013-06-24 11:38:14, 404 Not Found
** In Katharina von Bora on 2013-07-06 06:55:30, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:55 (EEST)


Malli arutelu:AO

{{malli näide|a-lõppenud}}
<!-- reavahetus -->
{| class="boilerplate" id="pd" style="width:80%; margin: 0 auto; border:2px solid #8888aa; padding:5px; background-color: #f7f8ff;" cellpadding="4" cellspacing="4"
| [[Image:PD-icon.svg|64px|Autoriõigused lõppenud]]
| <center>''Selle pildi autoriõigused on lõppenud, sest autori surmast on möödas üle '''70 aasta.'''''</center>
|}

{{malli näide|a-anonüümne}}
<!-- reavahetus -->
{| class="boilerplate" id="pd" style="width:80%; margin: 0 auto; border:2px solid #8888aa; padding:5px; background-color: #f7f8ff;" cellpadding="4" cellspacing="4"
| [[Image:PD-icon.svg|64px|Anonüümne teos]]
| <center>''Selle pildi autoriõigused on lõppenud, sest tegu on anonüümse autori või (siiani tundamtuks jäänud) psedonüümi all avaldatud teosega ning teose avaldamisest on möödas üle '''70 aasta.'''''</center>
|}

{{malli näide|AO-kollektiivne}}
<!-- reavahetus -->
{| class="boilerplate" id="pd" style="width:80%; margin: 0 auto; border:2px solid #8888aa; padding:5px; background-color: #f7f8ff;" cellpadding="4" cellspacing="4"
| [[Image:PD-icon.svg|64px|Kollektiivne teos]]
| <center>''Selle pildi autoriõigused on lõppenud, sest pilt on pärit kollektiivsest teosest (teatmeteosed, teaduslikud kogumikud, ajalehed, ajakirjad ja teised perioodilised või jätkuväljaanded jms) ning teose avaldamisest on möödas üle '''70 aasta.'''''

NB! Kollektiivsesse teosesse, töökohustuste täitmise korras loodud teosesse ja audiovisuaalsesse teosesse võetud iseseisvat tähendust omavate teoste suhtes, mis ei ole avalikustatud anonüümselt või pseudonüümi all, kehtib autoriõigus autori eluiga +70 a.</center>
|}

{{malli näide|a-repro}}
<!-- reavahetus -->
{| class="boilerplate" id="pd" style="width:80%; margin: 0 auto; border:2px solid #8888aa; padding:5px; background-color: #f7f8ff;" cellpadding="4" cellspacing="4"
| [[Image:PD-icon.svg|64px|Repro]]
| <center>''Sellel pildil kujutatud kahemõõtmelise kunstiteose autoriõigused on lõppenud. Nende teoste USA-s ja Saksamaal tehtud reproduktsioonid loetakse samuti autoriõiguste alt vabaks olevaks.''</center>

|---
| valign="center" | [[Image:Nuvola apps important.svg|30px|Hoiatus!]]
|NB! Vastavalt Kultuuriministeeriumi [[Kasutaja:Boy/Autorikaitse#Kiri_kultuuriministeeriumi|vastusele]] Eestis tehtud reproduktsioonid '''ei ole''' automaatselt autoriõiguste alt vabad.
|}

{{malli näide|a-lubatud}}
{| style="margin: 0 auto; width:80%; background-color:#E2F2D2; border:2px solid #ACCE79; padding:5px; text-align: center;"
|-
| [[Image:Green copyright.svg|64px]]
| ''Selle pildi autor lubab pilti '''vabalt''' kasutada '''mis tahes otstarbel''', sealhulgas lubades selle piiranguteta levitamist, ärilisel otstarbel kasutamist ning vaba modifitseerimist.''
|}

Kuna seda malli ei kasutata ja tundub, et see on ebasoovitatav, kas võiks selle kustutada? Adeliine 26. juuni 2018, kell 13:04 (EEST)


Arutelu:Eestimaa hertsogkond

Põhiosa selle artikli sisust peaks olema pealkirja all Eestimaa hertsog. Andres 26. mai 2006, kell 04.43 (UTC)
Sama teema milleni jõudsin kirjutades. Võib ju teha kaks eraldi artiklit. Ühes oleks nimed koos väikse selgitusega, teises tekstiosa. Mõlemad lahjad. Eriliselt siia andmeid juurde leiutada vist ka ei õnnestu. Vaja on ainult kontrollida kahte rootsi kuningat, kas neil oli see tiitel. Neid ei ole sees. Kuidas arvad nii teeme. Akra 26. mai 2006, kell 09.47 (UTC)

Kui primaarne on tiitel, siis peaks selle tiitli selgitus ja tiitli kandjate nimekiri olema tiitli all. Eestimaa hertsogkonna kohta võib öelda, et see on tiitlist tuletatud mõiste. Mingit erilist sisu selle alla poleks tarvis. Võib ka teha selle alt ümbersuunamise Eestimaa hertsogile ning tolles artiklis seda lihtsalt mainida. Andres 26. mai 2006, kell 10.58 (UTC)
Teen ringi.Akra 26. mai 2006, kell 18.32 (UTC)

On olnud riik! Vt. Arutelu:Eestimaa.

Tõstsin selle osa siia kaüle.

Toetudes 1) Vene valitsuse avaldusele rahvaste enesemääramisõigusest kuni Venemaast lahkulöömiseni ja 2) 29. sept. 1710 kapitulatsiooni ning Uusikaupunki rahu sätetele, mille kohaselt rüütel- ja maiskond esindavad Eestimaa hertsogiriiki, otsustas rüütelkonna komitee maapäeva seadusliku esindajana (provintsiaalõigus, seisuslik õigus) järgmist:
I. Eestimaa rüütel- ja maiskond kuulutab Eestimaa Venemaast sõltumatuks.
II. Eestimaa rüütel- ja maiskond palub:
1. Saksa riigilt kaitset ja usaldab Eestimaa saatuse Tema Majesteedi Saksa Keisri kätesse;
2. Maa kohest okupeerimist Saksa vägede poolt, sest sellega viivitamine tooks kaasa saksa kultuuri täieliku hävimise meie kodumaal.
Eduard von Dellingshausen. Kodumaa teenistuses. Tallinn 1994, lk 222.
----

:Minu teada ei ole Uusikaupungi rahudokumentides sõnagi Eestimaa hertsogiriigist. Või ma eksin.  See on puhas deklaratsioon, tegelikult seda riiki ei eksisteerinud ja seda minuteada ei tunnistanud ka keiserlik Saksamaa, kuna tekkis ühele alale kaks pretendenti (Balti hertogiriik). Aga artiklis tuleb see fakt kindlasti kirja panna.Akra 5. november 2007, kell 16:37 (UTC)

::Rüütelkond ju eksisteeris. Seda ei saa eitada. Minu arust rütelkond oli Eestimaa hertsogiriigi institutsioon ja kuberner või kindralkuberner Eestimaa kubermangu institutsioon. Uusikaupunki lepingu tekst on raamatuna avaldatud (veel 19. sajandil). Kes läheks raamatukokku ja kontrolliks üle? Eestimaa oli Balti hertsogiriigi osa.

:Rüütelkond(konnad) oli ja eksisteeris, kuid rüütelkond pole riik. Kõik teatmeteosed väidavad et Eestima hertsokond pole olnud riik ega haldusüksus. Ega nemad ka seda päris lambist pole võtnud. Teiseks ei saa olla ühel territooriumil kahte võrdsete õigustega haldusüksust, kellel mõlemal on oma pea, maailmapraktikas on selle tagajärg sõda ja kellegi pea võetakse maha. Nii, et kahte pead ei sallitud. Siin tuleks huvi pärast süveneda rüütelkonna alus dokumentidesse ja uurida, kes on nende kõrgem võim, üks on kindlalt maapäev ja rüütelkonna peamees ja kelle alluvad.Akra 6. november 2007, kell 16:20 (UTC)

::Loomulikult oli üks pea, kes Venemaa suhtes oli imperaator ja Eestimaa suhtes hertsog (nagu ka kõik senised (Taani või Rootsi) võõramaised valitsejad). Kuberner oli tema esindaja, kuna hertsog asus eemal (personaalunioon). Rüütelkond oli omamaine võim. Niisugune olukord kestis kuni 1917. aastani (kuigi Vene valitsus oli püüdnud Läänemeremaid juba ennegi pigistada, lugedes neid osaks jagamatust Venemaast). Kui Nikolai II oli tagasi astunud, jäi Venemaa ilma seadusliku riigipeata (ainsa seoseta Eestimaa ja Venemaa vahel) ja rüütelkonnal tekkis õigus valida hertsogiriigile uus hertsog. Lisaks: minu sügav veendumus on, et nn "autonoomia" andmine Vene ajutise valitsuse poolt oli kõige puhtam demagoogia, kuna rüütelkonnal oli see niigi olemas (nõus, ebademokraatlik, kuid kas on õigus ühe riigi valitsusel otsustada naaberriikide riigikorra üle; lisaks: ka Ajutine Maanõukogu ei olnud valitud otseselt). Rüütelkonna viga oli tema esinduse poolikuses (linnadel polnud pärast raadide likvideerimist 1889 mingit võrreldavat esindust, kuna need olid asendatud Vene seaduste kohaste linnavolikogude ja kohtutega). Rüütelkonna maapäeva laiendamine oli keelatud Vene valitsuse poolt, mäletatavasti veel Esimese maailmasõja ajal.

:Muide venemaa ja teistele valitsejatele kuulus Eestimaa hertsogi titulaartiitel, mite hertsogitiitel. Mingi vahe peab ju neil olema. Akra 7. november 2007, kell 17:15 (UTC)

:Mis puutub sellesse, et mainisin, et Uusikaupunki rahus ei mainita hertsogkondi, siis mõtlesin meid huvitavaid piirkondi. Samas tehakse lepingus ühest vahet Baltimaade provinride ja Soome vürstiriigi (hertsogiriigi) nimede osas, mis Rootsile tagastati. Aga miks? Järelikult need erinesid oma staatuselt. Kui Rüütelkond oleks Hertsogiriigi võimukandja siis peaks meil ju olema kolm hertsogkonda. Mida ka ei ole. Nii et asi on huvitavAkra 7. november 2007, kell 17:15 (UTC)
-----

Uusikaupunki rahu 4. paragrahv Vene vikitekstidest kus on kogu lepingu teks. Igal pool räägitakse Eestimaa ja teistest provintsidest. Ei leidnud, et terves tekstis oleks kordagi mainitud mingit hertsogkonda.Akra 6. november 2007, kell 19:16 (UTC)
Статья 4
4. Е.к.в. свейское уступает сим за себя и своих потомков и наследников свейского престола и королевства Свейского е.ц.в. и его потомкам и наследникам Российского государства в совершенное непрекословное вечное владение и собственность в сей войне, чрез е.ц.в. оружия от короны свейской завоеванные провинции: Лифляндию, Эстляндию, Ингерманландию и часть Карелии с дистриктом Выборгского лена, который ниже сего в артикуле разграничения означен и описан, с городами и крепостями: Ригой, Дюнаминдом, Пернавой, Ревелем, Дерптом, Нарвой, Выборгом, Кексгольмом и всеми прочими к помянутым провинциям надлежащими городами, крепостями, гавенами, местами, дистриктами, берегами, с островами Эзель, Даго и Меном и всеми другими от курляндской границы по лифляндским, эстляндским и ингерманландским берегам и на стороне Оста от Ревеля в фарватере к Выборгу на стороне Зюйда и Оста лежащими островами, со всеми так на сих островах, как в вышепомянутых провинциях, городах и местах обретающимися жителями и поселениями и генерально со всеми принадлежностями, и что ко оным зависит высочествами, правами и прибытками во всем ничего в том не исключая, и как оными корона свейская владела, пользовалась и употребляла. И е.к.в. отступает и отрицается сим наиобязательнейшим образом, как то учиниться может, вечно за себя, своих наследников и потомков и все королевство Свейское от всяких прав, запросов и притязаний, которые е.к.в. и государство Свейское на все вышепомянутые провинции, острова, земли и места до сего времени имели и иметь могли, яко же все жители оных от присяги и должности их, которыми они государству Свейскому обязаны были, по силе сего весьма уволены и разрешены быть имеют, так и таковым образом, что от сего числа в вечные времена е.к.в. и государство Свейское, под каким предлогом то б ни было, в них вступаться, ниже оных назад требовать не могут и не имеют; но оные имеют вечно Российскому государству присоединены быть и пребывать. И обязуется е.к.в. и государство Свейское сим и обещают его царское величество и его наследников Российского государства при спокойном владении всех оных во всякие времена сильнейше содержать и оставить имеют, такожде все архивы, документы всякие и письма, которые до сих земель особливо касаются и из оных во время сей войны в Швецию отвезены, приисканы и е.ц.в. к тому уполномоченным верно отданы быть
----
Siin http://www.riigikantselei.ee/index.html?id=509 Riigikantselei kodulehel on selgelt kirjas, et Hesti hertsogiriik oli olemas.--Krizz 16. november 2007, kell 17:57 (UTC)

Jah seal on selgelt kirjas, et Eestimaa rüütelkonna vapp omandas Eestimaa hertsogiriigi.
Rüütelkonna vapp kui kogu maad hõlmava korporatsiooni sümbol omandas hiljem Eestimaa hertsogiriigi. Vägev ajalooline tõde, mida aluseks võtta ja kus!!!Akra 19. november 2007, kell 18:12 (UTC)

Kui tsiteerida, siis ikka lõpuni: "Rüütelkonna vapp kui kogu maad hõlmava korporatsiooni sümbol omandas hiljem Eestimaa hertsogiriigi, keisrinna Katariina ajal aga Eestimaa kubermangu vapi staatuse. " -- Toomas 19. november 2007, kell 18:19 (UTC)

Seda nüüd küll. Aga sellist riiki pole ju olemas olnud.Akra 19. november 2007, kell 18:26 (UTC)
----
Valdemar II nelja poja hulgas pole Knudi nimetatud. Andres 30. oktoober 2008, kell 06:18 (UTC)

On küll. Inglise viki andmeil oli ta siiski kuninga sohilaps. Knud oli Eestimaa, Lollandi ja Blekinge hertsog.--WooteleF 30. oktoober 2008, kell 10:12 (UTC)

: Tema kohta peaks artikkel olema, aga ma ei tea, mis nime see peaks kandma. Andres 30. oktoober 2008, kell 12:08 (UTC)

::Leidsin, et tema kohta on isegi kahes vikis artikkel , . Artikli pealkiri võiks olla näiteks Knud Valdemarsen.--WooteleF 30. oktoober 2008, kell 15:42 (UTC)

::: Kas Sa viitsiksid teha kas või nupukese? Mina praegu ei jaksa, aga ei tahaks, et see asi soiku jääks. Andres 30. oktoober 2008, kell 15:59 (UTC)

::::Tegin ära. Muidugi tuleks kuskilt leida viiteid. Praegune tekst on inglise viki põhjal ja viitamata.--WooteleF 30. oktoober 2008, kell 16:27 (UTC)
----
Võib-olla peaks nimetama väikese tähega hertugdømme Estland? Andres 30. oktoober 2008, kell 06:31 (UTC)

Minuarust ei tuleks inglisekeelset nime mainida.--WooteleF 30. oktoober 2008, kell 10:12 (UTC)

: Nõus. Andres 30. oktoober 2008, kell 12:06 (UTC)
----
Suurem osa artiklist räägib Eestimaa hertsogist, selle kohta on meil aga eraldi artikkel olemas. Andres 30. oktoober 2008, kell 06:34 (UTC)
----
Teine viide on kuidagi valesti vormistatud. Andres 30. oktoober 2008, kell 06:34 (UTC)
----
Intervikilingid viitavad tagasi artiklile Taani valdused Eestis. Andres 30. oktoober 2008, kell 07:25 (UTC)
Intervikilingid olid valed, jätsin alles ainult lingi inglise artikli alajaotusele. Aga selles alajaotuses ei ole hertsogkonnast sõnagi juttu, välja arvatud pealkirjas. Andres 30. oktoober 2008, kell 11:55 (UTC)
Vist Lennart Meri väidab, et Taani kuningad kasutasid Eestimaa hertsogi tiitlit 12. sajandist alates. Urkundenbuchi I köide algab ühe Erik Eiegodi 1093. aasta (väidetavasti võltsitud) ürikuga, kus ta on nimetatud Eestimaa hertsogiks. Margaret ei olnud hertsoginna (hertsogitiitli jättis kuningas endale), ta oli Domina (tõlgitud eesti keelde kui emand). Otto ei olnud minu teada ei kuningas ega hertsog, teda nimetati Domicellus Daniae.
----
Mul pole ikkagi kindlust, et Eestimaa hertsogkond 13, ja 14. sajandil eksisteeris. Andres 30. oktoober 2008, kell 12:37 (UTC)

Mis siin siis oli?

: Taani valdused Eestis. Andres 30. oktoober 2008, kell 12:43 (UTC)

:: Aga kuidas neid valdusi nimetati?

::: Küsimus puudutab seda, millise allika põhjal me saame öelda, et need valdused moodustasid Eestimaa hertsogiriigi või neid niimoodi nimetati. Andres 30. oktoober 2008, kell 12:46 (UTC)

:::: Minu loogika ütleb, et kui on hertsog, peab olema ka hertsogiriik. Tõesti, pole mul praegu ühtegi allikat ette näidata. Aga Urkundenbuchis ja selle saksakeelsetes regestides peaks olema väljend Herzogthum Ehstland. Seda väljendit kasutati veel 18. ja 19. sajandil (kättesaadavaim allikas vahest Mati Lauri raamat Eesti valitsemisest 18. sajandil).

::::: 12. sajandil ju ei olnud hertsogkonda. Ei, minu meelest see loogika ei ole usaldatav. Andres 30. oktoober 2008, kell 13:01 (UTC)

Rüütelkonna komitee otsus 30. novembrist (13. detsembrist) 1917

* Friedrich Georg von Bunge. Das Herzogthum Estland unter den Königen von Dänemark. Gotha, 1877.
* Des Herzogthums Ehsten Ritter- und Landrechte. Sechs Bücher. Mit erläuternden Urkunden und ergänzenden Beilagen herausgegeben durch Johann Philipp Gustav Ewers. Dorpat, 1821.
* Atlas von Liefland oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland und der Provinz Oesel = Atlas de la Livonie ou des deux gouvernemens et duches de Livonie et d'Esthonie avec la province d'Oesel. Entworfen nach geometrischen Vermessungen, den neusten astronomischen Beobachtungen und nach sorgfaeltiger Untersuchung und Kentnis der Gegenden von Ludwig August Mellin. Tartu, 1991–1995. ("Mellini atlas".)
*Auswahl derer wichtigsten in denen Landes- und Stadtgerichten des Herzogthums Ehstland, auch noch jetzt geltenden Königl. schwedischen Verordnungen. Reval, 1777.
Land-Rolle des Herzothums Ehstland welche auf befehl des Gerichtshofes der Civil Rechts Sachen vom 28 April 1792 von saemtlichen Kreis-Gerichten ist angefrtigt worden, oder, Verzeichniss deren im Herzogthum Ehstland belegenen publiquen und privat Guether mit beygefügter Haacken und Seelen Zahl wie auch die Nahmen gegenwärtiger Besitzer mit einem doppelten Register der Guether, und der Possessoren versehen. Tallinn, 2007.
Siin on nüüd kataloogist välja otsitud mõned juhuslikud 18. ja 19. sajandi raamatupealkirjad, kus sõna "hertsogiriik" sees. Keegi võiks nüüd raamatukokku minna nendega tutvuma. Mina praegu ei saa, olen liikumispuudega invaliid ja elan tsiviliseeritud kohtadest kaugel.
Igatahes ei saa keegi väita, et veel 19. sajandi algul sõna "hertsogiriik" ei kasutatud.

Nojah, esimese väljaande pealkiri viitab sellele, et Taani ajal teda nii nimetati või vähemalt nimetati teda tagantjärele niimoodi. Aga kas saab näiteks öelda, millal see hertsogiriik rajati? Andres 30. oktoober 2008, kell 13:09 (UTC)

: Tõenäoliselt mitte. Saab ainult oletada. Kui palju neid keskaegseid riike on, mille tekke saab kuupäevaliselt dateeritud ürikuga kindlaks teha. See, et enne 1219 hertsogiriiki ei olnud, on ka ainult oletus.
Mati Laur. Eesti ala valitsemine 18. sajandil (1710–1783). Tartu 2000. Lk. 38:
Eesti ala jäi jagatuks kahe kubermangu, Eestimaa ja Liivimaa vahel. Mõistet kubermang (Gouvernement) kasutati suhteliselt harva. Ametlikes dokumentides eelistati nimetust hertsogkond (das Hertzogthum Ehstland, das Hertzogthum Liefland).

: Nojah, aga see on juba hilisema aja kohta. Ja veel, kas neil kahel on ka mingi järjepidevus või on sama nimi lihtsalt uuesti kasutusele võetud? Andres 30. oktoober 2008, kell 15:34 (UTC)

:: Hilisema aja kohta: siis tuleb artiklit laiendada, et see ei käiks enam ainult taani aja kohta. No minu meelest oli nimetus kasutusel pidevalt kuni venestusajani välja. Siis oli Peterburist vaadatuna tegemist jagamatu Venemaa tavaliste kubermangudega, millel polnud enam mingeid erilisi euroopalikke õigusi. Rüütelkonnad kasutasid hetsogiriigi nimetust veel 1918. aastani. Kui siin ei oleks olnud hertsogiriiki, vaid tavaline vene kubermang, ei oleks Balti hertsogiriiki asutanud mitte rüütelkonnad (mida vene kubermangudes ei olnudki, seal olid semstvod ja aadlikogud, mis on midagi muud), vaid kuberner Verjovkin.

::: Kui hertsogkonnal oli juriidiline järjepidevus Taani ajast peale, siis tuleb tõesti kõik ühesse artiklisse panna. Ma mõtlen just seda, et kui hertsogkond müüdi ordule, kas siis jäi hertsogkond alles?

:::: Seda ma ei oska öelda. Igatahes ordumeistrid end otsesõnu hertsogiteks ei nimetanud (ordu oli korporatsioon). Aga 15. sajandi lõpust peale hakkas ordumeistri isik suuremat tähtsust omandama (eriti alates Plettenbergi ajast: ordumeistri pildi ja vapiga mündid, Tallinna truudusvanne personaalselt ordumeistrile jne).

::::: See on minu meelest oluline. Liivi sõja järgne hertsogiriik ei pruukinud omada järjepidevust Taani-aegsega. Seetõttu ei puutu Vene võimu aeg asjasse. Andres 30. oktoober 2008, kell 15:54 (UTC)

::: Hiljem oli ju hertsogkonna ala suurem kui Taani ajal. Kas seda laiendati ametlikult? Andres 30. oktoober 2008, kell 15:43 (UTC)

:::: Järvamaa anti ära 1237 Stensby lepinguga ja Läänemaast loobus Abel 1251. Järelikult kuulusid need (või vähemalt nõudlus nendele) varem Taani kuningale. Eestimaa oli ju alati olemas, sõltumata tema piiridest. Selle kohta peaks informatsiooni leidma Dellingshauseni mälestustest.

::Huvitav, miks ei nimetata Uusikaupunki rahulepingus Eesti ala hertsogkonnaks veel vähem hertsogiriigiks vaid provintsideks(...чрез е.ц.в. оружия от короны свейской завоеванные провинции: Лифляндию, Эстляндию, Ингерманландию и часть Карелии с дистриктом Выборгского лена,...) samas aga Soomet nimetatakse hertsogkonnaks(...на земле имеют здесь и во всем Великом княжестве Финляндии в четырнадцать дней и прежде, ежели возможно,...), kuna soome oli Rootsi riigi hertsogkond. Teadmatuses neid küll süüdistada ei saa. Ju olid selleks ikka mingid muud põhjused, miks Soomet nimetatakse hertsogkonnaks ülejäänuid aga provintsideks. Teiseks peab mingi vahe olema titulaarhertsogitiitlil ja hertsogitiitlil. Eesti alaga kaasnes titulaarhertsogitiitel mitte hertsogitiitel.Akra 30. oktoober 2008, kell 15:52 (UTC)

:::Aga kuidas on see saksa keeles? Mis keeles üldse kirjutati Uusikaupunki leping (rahvusvahelise õiguse kogemus ütleb, et rahvusvaheline leping peab olema mõlema osapoole keeles, või mingis universaalses rahvusvahelises keeles, mida vene keel 18. sajandil kindlasti ei olnud). Soome oli minu teada suurvürstiriik, mitte hertsogiriik.

::::Mille alusel teha vahet hertsogil ja titulaarhertsogil? Taani kuningad olid ikkagi reaalsed hertsogid sest neil oli olemas võim Eesti üle. Samamoodi oli Rootsi kuningail ja Vene keisritel võim Eesti üle. Soome on mingil ajal kindlasti olnud hertsogiriik. Johan III oli enne kuningaks saamist ju Soome hertsog. Isegi resideerus seal vist.--WooteleF 30. oktoober 2008, kell 15:59 (UTC)

:::::(...Великом княжестве...!) Johan oli küll hertsog, aga vist isegi tema ise oli see, kes kuningaks saades Soome suurhertsogiriigiks ülendas.

::::::Seda ma tõesti varem ei teadnud aga jah siin on kirjas.--WooteleF 30. oktoober 2008, kell 16:05 (UTC)

::::: Eestimaa oli olemas küll, aga riigid võisid ikkagi erinevad olla. Andres 30. oktoober 2008, kell 15:54 (UTC)

::Vene vikitekstides on venekeelne tekst sksakeelset varjanti ei pruugigi olemas olla. Teine lepingu keel oli rootsi. [rahulepingu teks]. Venemaal vastab vürst lääne hertsogile, vürstiriik hertsogkonnale, hertsogiriigile.Akra 30. oktoober 2008, kell 16:05 (UTC)

::Reaalne võim oli kõigil neil valitsejatel eestima üle, kuid neile omistati kõigile titulaarhertsogitiitel, kuna puudus ametlikult kinnitatud hertsogkond.Akra 30. oktoober 2008, kell 16:13 (UTC)

:::Jah , olen kuulnud, see teooria et Eesti hertsogkond ei eksisteerinud pohineb balti sakas ajaloolase Bunge va'itel kelle arvates kogu ajalugu vanal liivimaal oli saksa ajalugu. Bunge vaated mis puudutavad Taani kuninga valdust Eestimaa Hertsogkonda on ta'naseks ymber lykatud taani ajaloolaste poolt (raamatud on koik viidete all) soovitan lugeda ko'ke asjassepuutuvat  raamatust Danish Medieval History & Saxo Grammaticus By Niels Skyum-Nielsen, Københavns universitet, Niels Lund, Karsten Friis-Jensen Samuti on faktid Eestimaa hertsogkonna kohta olemas ka teistes allikates, kaasa arvatud Helle, Knut. The Cambridge History of Scandinavia. See koik ei tahenda et Eesti hertsogkond oli mingis mottes iseseisev hertsogkond voi riik voi vasallriik nagu na'itesk seda oli Kuuramaa hertsogkond hiljem, mis loodi Kettleri poolt peale Liivi Soda ning oli Leedu-Poola kuningriigi vasallriik. Eestimaa Hertsogkond oli Taani kuninga isiklik valdus, osa Taani riigist kus kohalikud feodaalid olid Taani kuninga vassallid, kellest 2 % olid muide eestlased. Erinedes sellega sakslaste poolt kontrollitud Liivimaast kus kohalikele rahvustele vassalli staatust ei voimaldatud ning see oli vaid sakslaste privileeg.--Termer 30. oktoober 2008, kell 22:23 (UTC)

:::: Kõik selle võiks artiklisse kirja panna, osalt siis historiograafia alajaotusse.

:::: Selles artiklis on öeldud, et hertsogkond lakkas olemast, kui Taani valdus ordule müüdi. Kas sellest võib järeldada, et hilisemal Eestimaa hertsogkonnal Taani-aegsega järjepidevus puudub? Andres 30. oktoober 2008, kell 23:23 (UTC)
Niels Skyum-Nielseni sulest on ülal nimatatud raamatus kogu Taani aegse Eestimaa hertsogkonna kohta avaldatud 24 leheküljeline uurimus, niiet matrejali mida siia artklisse tõlkida jätkb tükiks ajaks. Mis puutub hilisemasse "Eestimaa hertsogkonda", siis selles osas on Akra olnud õigel teel, ainus mis taani ajast järgi jäi oli sümboolne tiitel mida kasutasid taani, rootsi kuningad ning hiljem vene tsaar.
Ainus hertsogkond mis Eesti territooriumil ajaloos veel eksisteeris oli Liivimaa hertsgond en:Duchy of Livonia mis asutati peale Liivi sõda Leedu-Poola vasallina kuni Rootsi suurema osa sellest vallutas. See tiitel Liivimaa hertsog "Duke+of+Livonia"&btnG=Search+Books Duke of Livonia kandus samuti edasi Rootsi kuningatele ning vene tsaaridele.
Deklaratiivne "Eestimaa hertsogiriik" mida balti sakslased üritasid taastada I maailmasõja aegse saksa okupatsiooni ajal ning ühedada see nn. "Liivimaa suurhertsogriigks" (või Balti hertsogiriik) kuhu oleksid kuulunud ka Kuramaa ja Liivimaa hertsogkonnad mida samuti üritati taaselustada..see kamp sai Eesti vägede käest lüüa Võnnu lahingus Eesti vabadussõja ajal päeval, mida nüüdsel ajal tähistatakse Eestis võidupühana. Kas kõik need faktid peaksid kuuluma siia artiklisse, jah miks mitte aga eks see ole päris suur töö ja võta oma aja.--Termer 31. oktoober 2008, kell 04:03 (UTC)
Kommentaar: Ma ei oska kahjuks pead anda mida nad selle "taani-eesti rahvusest" (Danish-Estonian Nationality) asevalitsejate rahvuse all silmas peavad täpselt. Aga ma oletan et viidatud on tol ajal sagedasele taani-saksa meeste abiellumisega kohalike eestlastest sõjas hukkunud maavanemate, endiste sõjapelike tütarde ja naistega, ja nendest segaabieludest sündinud lastega kes oletatavalt tõusid siis ka eestimaa hertsogkonna asevalitsejate hulka kui "taani-eesti rahvuse" esindajad.--Termer 31. oktoober 2008, kell 06:53 (UTC)
----
Eestimaa leedi asemel võiks olla näiteks Eestimaa emand.--WooteleF 31. oktoober 2008, kell 09:39 (UTC)
Ivar Leimus väidab, et müntimist alustati Tallinnas juba 1219, mitte 1265 (krooni kujutisega väikesed ühepoolsed mündid). --Improvisaator 8. jaanuar 2009, kell 12:14 (UTC)
Augustist 1736 kuni augustini 1738 oli kubermangu valitsuse eesotsas Tallinna ülemkomandant, hiljemalt juulist 1737 Commandeur über das Herzogthum Estland kindralmajor Sebastian Ernst v. Manstein. – Mati Laur, Eesti ala valitsemine 18. sajandil (1710–1783). Tartu, 2000. Lk. 50. –
----
Pärast Liivi sõda, Eesti vallutamist rootslaste poolt 1584 pärisid tiitli Rootsi kuningad, Eesti ala hakati nimetama Eestimaa kubermanguks, vahel ka Eestimaa hertsogkonnaks või Eesti vürstkonnaks. - see lause on ekslik. Rootslastele kuulus vaid osa Eesti alast ja Eestimaaks nimetati vaid Põhja-Eestit.--WooteleF 27. mai 2009, kell 18:48 (UTC)

Tegin paranduse. Andres 27. mai 2009, kell 20:09 (UTC)
----
Minu meelest on siin valed intervikid, vähemalt osa neist. Andres 6. november 2010, kell 22:01 (EET)
Miks Balti Hertsogiriik on hertsogiriik, aga Eestimaa on hertsogkond? --Õli (arutelu) 2. november 2012, kell 12:22 (EET)

Mh, ei saa rääkida samas artiklis nii Rootsi, kui ka Taani koosseisu kuulnud Eestimaa hertsogkonnast. Need pole ju üheselt samad asjad. Vaata ka intervikisid - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 22. oktoober 2018, kell 16:25 (EEST)

Eestimaa ja tema rüütelkond olid ikka samad. Ainult võõrvalitsejad vahetusid. --193.40.110.5 22. oktoober 2018, kell 17:00 (EEST)


Arutelu:Smarty

Siia ei viita ükski lehekülg. Andres 26. mai 2006, kell 12.00 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://smarty.php.net/resources.php
** In Smarty on 2013-06-24 13:29:04, 404 Not Found
** In Smarty on 2013-07-07 01:03:02, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.zend.com/zend/tut/tutorial-cezar.php
** In Smarty on 2013-06-24 13:29:11, 404 Not Found
** In Smarty on 2013-07-07 01:03:12, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.devpapers.com/article/18
** In Smarty on 2013-06-24 13:29:04, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Smarty on 2013-07-07 01:03:22, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://blog.dev.sf.net/index.php?/archives/15-Templates,-Gift-from-Heaven-or-Syntactic-Junk-Food.html
** In Smarty on 2013-06-24 13:29:03, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Smarty on 2013-07-07 01:03:32, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:03 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.packtpub.com/files/Smarty_SampleChapter.pdf
** In Smarty on 2013-06-24 13:29:04, 404 Not Found
** In Smarty on 2013-07-07 01:03:42, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:04 (EEST)


Arutelu:Hüdrovedelik

Kas ei võiks artikli pealkiri olla "töövedelik"? Võib ju teha alajaotused, vähemalt esialgu. Andres 26. mai 2006, kell 18.30 (UTC)
Vähemalt tuleks teha ka lehekülg Töövedelik, muidu võib ülevaade Vikipeedia sisust kaduma minna. Andres 26. mai 2006, kell 18.32 (UTC)
Selles asi ongi, et töövedelikke ei kasutata ju ainult hüdroajamites. Ka näiteks trafodes, reduktorites ja mujal kasutatakse töövedelikke. Seetõttu ka artikli pealkiri Töövedelikud hüdroajamites. Minugi poolest võiks teha eraldi artikli töövedelik. Probleem on ainult selles, et kes selle kirjutab?--Animagi 26. mai 2006, kell 18.43 (UTC)

Loodetavasti keegi kirjutab. Andres 26. mai 2006, kell 18.50 (UTC)

Maksumus on ju sama mis hind?

Ei ole. Hind on ühiku maksumus. Piltlikult öeldes hind on see, mis on poes hinnalipiku peale kirjutatud, aga maksumus on see, mis sa rahakotist välja võtad. Taivo 26. mai 2006, kell 19.14 (UTC)

Mina ütleks siis et ühiku hind ja hind.  Kuigi see pole nüüd mitte hüdraulikaga seotud... Ott 26. mai 2006, kell 19.17 (UTC)

:Majandusteadlased teevad hinnal ja maksumusel vahet; tehkem meie ka. Taivo 26. mai 2006, kell 19.19 (UTC)

Ehk on paremaks pealkirjaks Hüdrovedelik või Hüdrovedelikud?--Animagi 26. mai 2006, kell 19.58 (UTC)


Kasutaja arutelu:Mcmkk~etwiki

Tere tulemast vikipeediasse, Mcmkk! Andres 27. mai 2006, kell 16.00 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mcmkk~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Pump

Aga õhupumbad?
Õhupumpi nimetatakse minu meelest kompressoriteks.--[[Kasutaja:Animagi|Animagi]] 27. mai 2006, kell 16.56 (UTC)'
Aga need, millega madratseid, palle ja jalgrattakumme täis pumbatakse?
Rahvasuus kutsutakse tõsi neid pumpadeks, kuid kui õiget tehnilist terminoloogiat järgida siis on tegemist kompressoritega.--[[Kasutaja:Animagi|Animagi]] 27. mai 2006, kell 20.57 (UTC)

Kas naftajuhtmed ja lüüsid on pumbad? Andres 27. mai 2006, kell 17.09 (UTC)
Loomulikult mitte. Küll aga kasutatakse naftatööstuses kindlasti pumpi. See seade, mis naftajuhtmes nafta liikuma paneb on justnimelt pump. Loomulikult on pumba liike peale siin artiklis oleva hammasratas-, laba-,kolb- ja kruvipumba veel kuid neid kasutatakse vähem. Üldmasinaehituses on siiski neid nelja liiki pumpi. Artikli põhiosa on ka kirjutatud pealkirja alla Pumbad masinaehituses.--Animagi 27. mai 2006, kell 17.15 (UTC)

Seda peaks lähemalt selgitama, sest transpordimasina ja masina definitsioon ei ole kuigi selged.

Peale selle, vedelikku võib ju liigutada ka näiteks nii, et ekskavaator tõstab kopaga vedelikku ühest anumast teise. Arvan küll, et see pole pump. Andres 27. mai 2006, kell 17.51 (UTC)

Loomulikult ei ole ekskavaator pump kuna ta ei ole mõeldud mitte vee tõstmiseks ühest anumast teise vaid kraavi kaevamiseks. Seevastu pump, olgu ta siis milline tahes, on mõeldud ainult vedeliku pumpamiseks.--Animagi 27. mai 2006, kell 22.33 (UTC)

: Aga kui spetsiaalne masin tõstab vedelikku ühest kohast teise ekskavaatori põhimõttel, kas ta siis on pump? Andres 27. mai 2006, kell 23.36 (UTC)

:: Sa mõtled "vesioinast"? Jah, praeguse definitsiooni kohaselt peaks ka see olema pump. Samuti antiikajal ja keskajal kasutusel olnud mehhanismid. Nendest pole siin veel üldse juttu. --- Pumpade tüüpidele võiks lisada ka veel peristaltilise pumba. --- Muideks, mis tüüp see on, millega kohvi või kuuma vett vastavast kannust või nõust välja surutakse? --Lulu 28. mai 2006, kell 03.26 (UTC)

''Pump on seade vedelike liikuma panemiseks.
No siis on ju näiteks aerud ka pumbad. [[Kasutaja:Siim|Siim]] 22. veebruar 2009, kell 11:05 (UTC)
Ma täpseid termineid ei tunne, kuid panen ette kasutada umbes sellist definitsiooni: Pump on seade, mis tõmbab vedeliku läbi sisselaskeava enda sisse ning väljastab selle läbi väljalaskeava. Pumpi kasutatakse vedelike liigutamiseks ühest kohast teise. [[Kasutaja:Siim|Siim]] 22. veebruar 2009, kell 11:09 (UTC)

Ma ei tea, kas soojuspump mahub põhidefinitsiooni alla--Bioneer1 (arutelu) 26. märts 2012, kell 10:29 (EEST)

Tahaks kuhugi kirja panna, aga ei leia sobivat kohta - inglise airlift pump ehk vene эрлифт ehk мамут-насос ehk poola pompa mamutowa paistab eesti keeles olevat õhktõstuk. Hetkel pole aega artiklit kirjutada, wikitionarydest leidsin sobiva koha ainult vene omas ja ma ei kujuta isegi ette, kuhu ta siinse artikli klassifikatsioonis paigutuks. Nende kasutamisest reoveepuhastites on isegi üks EPA magistritöö ("Õhktõstukite kasutamine väikepuhastite järelsetitites"), mis on paraku müstilistel põhjustel salastatud. --Ehitaja (arutelu) 2. märts 2020, kell 03:08 (EET)


Se tõlge on eesti keeles käibele läinud, kuid minu meelest on see halb tõlge. Võib-olla oleks parem tõlkimata jätta. Andres 29. mai 2006, kell 10.08 (UTC)

Üldjuhul tõlgitakse parteide nimed ära kohalikku keelde. Ise ma küll seda nime kunagi nii ei kasuta, sest see tõesti kõlab totralt. Nii saksa kui hollandi variandis on artikkel itaaliakeelse partei nimega ja kohalik tõlge järgneb sellele. Ise-enesest võime ju artikli ka
nime alla Partito della Rifondazione Comunista panna ja eestikeelsele teha ümbersuunamise. --Kinks 30. mai 2006, kell 08.03 (UTC)
Tõlkes: Kommunismi Taasasutamise Partei

See ei ole ju õige tõlge, seda ma ju räägingi. Sõna-sõnalt tähendaks see "Kommunistliku Taasasutamise (või: Taasrajamise) Partei". Andres 1. juuni 2006, kell 12.20 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rifondazione.it/pg/internazionale/english.html
** In Partito della Rifondazione Comunista on 2013-06-24 12:47:30, 404 Not Found
** In Partito della Rifondazione Comunista on 2013-07-06 18:19:34, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:19 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Partito della Rifondazione Comunista


Kasutaja arutelu:Phaul~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse.--Animagi 29. mai 2006, kell 11.02 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Phaul~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)


Arutelu:Alfred Rosenberg

See artikkel on autoriõiguse all. Tuleks teha nende materjalide põhjal tavaline artikkel. Andres 29. mai 2006, kell 21.37 (UTC)

See artikkel pole ka neutraalne, sest on saksa ajal ilmunud. Sellisel kujul siia ei sobi. --Metsavend 29. mai 2006, kell 21.46 (UTC)

: Neutraalseks tegemine nõuab õige pisut toimetamist. Anonüümse kirjutaja mõte oli vist avaldada see dokumendina, aga niipalju kui mina aru saan, ei luba autoriõigus seda teha. Võib-olla ma eksin. Andres 29. mai 2006, kell 21.50 (UTC)

: Kas te tahate õelda, et 60 aastat tagasi ajalehes ilmunud artikkel on endiselt autorikaitse all.--Animagi 29. mai 2006, kell 21.52 (UTC)

: Kui näiteks mõnes tänapäeva ajalehes tsiteeritaks seda artiklit siis vaevalt küll keegi ütleks, et tegemist on autoriõiguste rikkumisega. Antud artikkel on võetud muide ühest interneti sõjaajaloo foorumist.--Animagi 29. mai 2006, kell 22.04 (UTC)

: Loomulikult võib artiklit täiendada ja ümbersõnastada kuid ma ei usu küll, et see rikub kellegi autoriõigusi. Rohkem kui 60 aastat on ju mõõda läinud või mis.--Animagi 29. mai 2006, kell 22.07 (UTC)

:: Autoriõigused kehtivad 70 aastat pärast autori surma, mõnel juhul 70 aastat pärast teose avaldamist. Ma ei tea, kas on mingeid erandeid. Andres 29. mai 2006, kell 22.39 (UTC)

:::Erandiks on ühisautorlus, kuid ka siis kehtivad õigused vanimalt surnud autori surmast 70 aastat. Kui teose päritolumaaks Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsiooni artikli 5 lõike 4 tähenduses on kolmas riik ja teose autor ei ole Eesti kodanik või Eesti Vabariigis alaliselt elav isik, siis kehtib autoriõigus tähtaja jooksul, mille näeb ette päritolumaa seadus, kuid mitte üle 70 aasta. Autoriõiguse seaduse $38-$42. avjoska 4. aprill 2007, kell 18:32 (UTC)
See artikkel on täiesti jabura rõhuasetusega. Kas ma võin selle asendada ingliskeelse vikipeedia artikli tõlkega?

Ära päris asenda, vaid püüa teha nii, et faktid, mida ingliskeelses artiklis pole, jääksid artiklisse alles. Andres 30. juuli 2007, kell 18:16 (UTC)
OK

Ülikooli nimi on artiklis kolmel erineval kujul. Milline on õige? Andres 30. juuli 2007, kell 19:07 (UTC)
õige on Riia Polütehniline Ülikool
Pamukamu 30. juuli 2007, kell 19:13 (UTC)

: kas ikka on? Rīgas Politehniskā augstskola -- Ahsoous 6. september 2007, kell 08:26 (UTC)

:: Siin on tsaariaegne nimi "Rīgas Politehniskais institūts". Andres 6. september 2007, kell 10:13 (UTC)

Kust see "Riia Polütehnikum" on võetud? Andres 5. september 2007, kell 16:52 (UTC)
Piperi raamatust Pamukamu
Enamlaste võimuletuleku ajal viibis Rosenberg ajutiselt Krimmis. Kui sinna saabus teade, et sakslased on vallutanud Saaremaa, ruttas ta Tallinna, et proovida ühineda Saksa sõjaväega. Et aga sakslaste tulek viibis ja tal olid ülikoolis mõned eksamid õiendamata jäänud, sõitis ta tagasi Moskvasse. Sooritanud eksamid, omandas ta 1. järgu lõpudiplomi, mis andis talle arhitekti kutse. Varsti saabusid sinna ka Saksa okupatsiooniväed ja Rosenberg kavatses astuda vabatahtlikuna sõjaväkke. See ei õnnestunud ning ta asus tööle Tallinnas Gustav Adolfi Gümnaasiumis õpetajana.
Väga segane toimumiskohtade poolest- vajalik täpsustada- koht- Moskva, Tallinn?NOSSER 14. detsember 2008, kell 15:14 (UTC)

Võib-olla pole see siin näituse kajastamiseks parim koht, aga paremat ma ei leidnud. Juhtum on iseenesest oluline ning vääriks mainimist ka teistes artiklites ([[Marko Mihkelson]], [[Eesti juudi kogukond]], [[Eesti Ajaloomuuseum]], [[Eesti muuseumid]] jne). --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 23. september 2011, kell 02:15 (EEST)

Saksa vikis on tema isa surma-aastaks antud 1904. Siin on see praegu puudu. Teine viki, kui seal viidet pole, pole ehk siiski piisavalt usaldusväärne allikas. --90.190.45.158 7. juuni 2012, kell 21:35 (EEST)

..paistab ikka et on viide.. --90.190.45.158 7. juuni 2012, kell 21:37 (EEST)

Pildil on kujutatud mingi hoone. Pildi allkiri on: "Alates 1942 ametist minister okupeeritud Ida-aladel Alfred Rosenberg" Kuidas seda mõista? Mis hoone pildil on? Kuidas on see Rosenbergiga seotud? Velirand (arutelu) 12. oktoober 2015, kell 13:56 (EEST)

Selles hoones ta töötas selles ametis. Andres (arutelu) 12. oktoober 2015, kell 14:09 (EEST)

: Milline siis pildi all olev tekst olla võiks? Velirand (arutelu) 12. oktoober 2015, kell 14:21 (EEST)

:: Maja Berliinis Tiergarteni linnaosas, kus alates 1942. aastast asus idaaalade riigiministri Alfred Rosenbergi residents? Velirand (arutelu) 12. oktoober 2015, kell 14:22 (EEST)

::: Jah, midagi sellist. Ma ei tea, kas ta seal elas, aga tema tööruumid ja kantselei olid seal. Andres (arutelu) 12. oktoober 2015, kell 14:26 (EEST)

"Seda kasutati Nürnbergi protsessil asitõendina Rosenbergi esimesel ülekuulamisel. Kui Rosenbergi kaitsjad palusid päeviku kasutamist asitõendina, ei suudetud päevikut enam leida."

See on segasevõitu lõik. Kas siis kasutati asitõendina või mitte? Kelle käes päevik oli / oleks pidanud olema? --Minnekon (arutelu) 30. juuli 2017, kell 10:54 (EEST)


Kasutaja arutelu:Helena~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Helena! Andres 30. mai 2006, kell 07.21 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Helena~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Charlemagne3

Tere tulemast Vikipeediasse!
Palun vaata [[Vikipeedia:Vikipeedia reeglid|Vikipeedia reegleid]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. mai 2006, kell 12.57 (UTC)

Palun ära kirjuta Kulmari sõnastikku ümber, sest seda võib pidada autoriõiguste rikkumiseks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 31. mai 2007, kell 21:56 (UTC)
Kui Sa eemaldad märkuse päritolu kohta, siis on see veel hullem. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 1. juuni 2007, kell 17:57 (UTC)
Vastasin Sulle [[Kasutaja arutelu:Andres|oma arutelulehel]].
Kui arutelulehel kirjutad, siis kirjuta alla, vajutades neli korda ~ . [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. juuni 2007, kell 05:57 (UTC)

Teed head tööd!
Mõned soovitused lisan ka omaltpoolt: Ära lisa kattuvaid kategooriaid (nt. kui paned kategooria "teoloogid" siis ära pane enam "teoloogia"). Kategooriate ette pane mall DEFAULTSORT, see järjestab kategooriates isikud perenimede järgi (nt. <nowiki>{{DEFAULTSORT:Lasson, Georg}}</nowiki> ). Aastaarvude vahel kasuta mõttekriipsu (redigeerimisakna all on hunnik märke ja siis vali see kahest kriipsust lühem). Kirjutamisindu juurde soovides.--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 14. detsember 2008, kell 11:44 (UTC)

Aitäh:) [[Kasutaja:charlemagne|charlemagne]] 14. detsember 2008, kell 14:06 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Charlemagne~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Terevisioon

Selle peatüki mõistmiseks võib infot leida ka eelmistest (peidetud) kommentaaridest (lingi lisas Bioneer1))
Kogu selle suure tabeli esmaspäeva–neljapäeva osa tõmbasin suures osas kokku. Tuleb veel nentida, et see info oli kunagi olnud nüüdseks juba ühe vana kava põhjal kirjutatud ning seetõttu erineb praegustest andmetest ja kavadest.
Kui kava kondiluu ülesehitus on sama, siis pole nagu suurt muret, sest jutu saab ümber sõnastada nii, et erinevatel aegadel on juhendajateks olnud näiteks need ja need inimesed. Sama kehtiks tegelikult ka reedese päeva kohta.
-Mardus 4. juuni 2006, kell 02.13 (UTC)

Minu arvates ei tuleks infot kaotada. Tuleb lihtsalt kirjutada, millal üks või teine kava kehtis või millal üks või teine saates osaleja vahetus. Andres 5. juuni 2006, kell 12.04 (UTC)

:Ma mõtlesin selle peale, et kui info jääb niisuguseks, nagu ta on, siis võib sellest aastaid hiljem saada ajalooline dokument. Küsimus on ehk selles, et mitu aastat selleks kuluma peaks.

:: See pole tähtis, mitu aastat kulub. Siin tuleks esitada mitte niivõrd dokumente kui kirjeldust saatekavast ja tegijatest ning muutustest. Andres 7. juuni 2006, kell 15.13 (UTC)

:Teine asi on selles, et ei ole veel üldse selge, mis ajast need andmed pärinevad, kuna lehekülje aadressil olevad numbrid ei ütle suurt midagi, sest archive.org järgi on samal allikaadressil andmeid ka 2004. aastast.

:Küll on google indekseerinud aadresse ka kuupäeva järgi ning kui otsisin aadressi, mis sisaldaks terminit "www.etv.ee/index.php?0515067", siis varaseim indekseering on 10.04.2006.

:-Mardus 7. juuni 2006, kell 12.10 (UTC)

:: Selle asjaga tuleb tööd teha. Kui muidu ei saa, siis kasutada paberallikaid. Andres 7. juuni 2006, kell 15.13 (UTC)

:::Ehh, aga ma ei tea üldse, et Terevisiooni sisu oleks kuskil kirjas olnud... Muuseas eile (N., 15.06.2006) oli SLÕhtulehes selle kohta vastav pikk artikkel. Viide sellele suurelt kohe esilehel. -Mardus 16. juuni 2006, kell 05.55 (UTC)
----
Suvel Terevisiooni ei näidata.

See on millegipärast välja võetud. Andres 2. september 2007, kell 05:37 (UTC)
----
Välja võetud:

Igal täis- ja pooltunnil (06.30–08.30) algavad uudised, vahepeale jäävad temaatilised segmendid.
Kokandussegmenti juhib tavaliselt üks inimene, teisi segmente nende pikkusest sõltuvalt üks kuni kolm inimest.
Esmaspäevast neljapäevani on saate ülesehitus selline :
6.50	Kokandus. Iga päev esineb kahes selleteemalises segmendis üks kokk, kes saate jooksul valmistab toitu ja seletab retsepte.Telekokkadeks on esmaspäeval Jazz, teisipäeval presidendi kokk Indrek Kivisalu, kolmapäeval Allan Kuning, neljapäeval Vladislav Koržets (kalatoidud).Toidutegemine on esimene ja ka viimane uudisteväline teema.
6.55	Esmaspäeviti florist Taivo Piller
7.50	Võimlemine. Juhendajateks on esmaspäeval Kaisa Teimann, teisipäeval Kadi Reintam, kolmapäeval Rainer Rebane ja Kaia Heinleht, neljapäeval Ott Kiivikas ja Argo Ader.
7.55	Selles segmendis on eri päevadel eri teemad. Tehnikast ajab juttu Hendrik Roonemaa (esmaspäev), ühiskonnast Hardo Aasmäe (teisipäev), loodusest Aleksei Turovski ja Urmas Laansoo (kolmapäev), kinolevisse saabunud värskeid filme kommenteerivad Andreas Lenk ja Marianne Otstrat (neljapäev).
8.15	Kokandus.
Reedene kava on niisugune:
6.36	Võimlemist juhendab Rica Varul, Kirsti Kuhi või Liis Neemre
6.40	Füüsikaminutid
7.20	Videolugu
7.25	Arhiiviminutid
7.35	Kokk Sven Azojan
8.05	Raamatututvustus
8.10	Videolugu

esmaspäev–neljapäev    	reede
Saatejuhid:  	Marko Reikop, Anu Välba 	Liina Randpere, Toomas Talts
Režissöörid: 	Kertu Köösel                 	Mati Kark
Toimetajad:  	Ivo Laev                     	Aivi Parijõgi
             	Assistent Madli Lääne        	Produtsent Tiina Rebane
|}
Andres 1. veebruar 2009, kell 11:54 (UTC)
----
Kas meil on võimalik Terevisiooni logo kasutada? [[Kasutaja:Andres|Andres]

Ilmselt ainult Eesti Vikipeedias, vt logo litsentsi ()--Bioneer1 (arutelu) 22. juuli 2014, kell 16:44 (EEST)
----
Vana info tuleks kuidagi säilitada. Andres (arutelu) 20. september 2012, kell 10:18 (EEST)
----
Endine:
|toimetajad     = Tiiu Laks  Rasmus Kagge
Tunnuslause on tabelist välja võetud. Andres (arutelu) 19. jaanuar 2016, kell 07:51 (EET)
Varem:
toimetajad = Laura Kõrvits  Merilin Pärli  Reimo Sildvee
Andres (arutelu) 19. märts 2017, kell 10:57 (EET)
-------------
Keegi kipub siin Eesti Televisiooni ja Eesti Raadiot muutma läbivalt Eesti Rahvusringhäälinguks, aga Katrin Vaga valiti siiski Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio erikorrespondendiks Brüsselis 2007. aasta jaanuari algul, tööle asus ta seal mais 2007, aga ERR moodustati alles hiljem. Samuti ei kadunud Eesti Televisioon ERR-i moodustamisega maamunalt, nii et seda pole vaja ERR-iks ümber teha. Kuriuss 12. mai 2018, kell 13:12 (EEST)
----
Endine toimetaja Linda Eensaar. Andres (arutelu) 22. august 2019, kell 19:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kraal~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Kraal! Siia arutelulehele võid kirjutada, kas sul on luba EÜS Põhjala kodulehel olevaid asju Vikipeediasse laadida. Taivo 30. mai 2006, kell 17.53 (UTC)
Ma arvan küll. Olen ise selle organisatsiooni liige ja ka kolm semestrit Tallinna koondise esimees olnud

Tere tulemast ka minu poolt. Olgu sellega kuidas on, aga esitus tuleb viia kooskõlla Vikipeedia reeglitega. Sa ei pea küll seda tingimata ise tegema, aga palun tutvu nende reeglitega.

Arutelulehel allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 30. mai 2006, kell 20.07 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kraal~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)


Arutelu:Ribosoom

Kas "eel- ja päristuumse" peaks linkima artiklitele Prokarüoodid ja Eukarüoodid või kuidagi teisiti? Andres 31. mai 2006, kell 17.34 (UTC)

Jah, just nii. --Lulu 31. mai 2006, kell 17.37 (UTC)

: Aga võib-olla "eeltuumne rakk" või "prokarüootne rakk" jne? Andres 31. mai 2006, kell 20.04 (UTC)

Võtsin selle organelli-väite välja. Ribosoome ei käsitleta üldiselt kuskil organellidena. Sellest väitest oleks pidanud küll too tudeng tuimalt üle sõitma, kes varasemast tekstikatkest artikli ehitas. [[Kasutaja:Kruusamägi|Ivo]] ([[Kasutaja arutelu:Kruusamägi|arutelu]]) 24. august 2013, kell 22:24 (EEST)

Siiski ei läinud see vaste iialgi käibele ja erialaspetsialistid loevad ainuvõimalikuks tõlkevasteks tänini “ribosoomi”.
http://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/17214/Kelve_Mari.pdf - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. september 2018, kell 13:19 (EEST)

Artiklis võiks olla kirjas selge sõnaga, et ribosoomides toimub valkude süntees. See on tema tähtsaim ülesanne rakus...(minu kui võhiku ja lihtsalt asjahuvilise lihtsustatud vaade :) või pole see valkude süntees nii lihtne midagi? See "ridamolekul", peptiidahel, millest valk koosneb nö. õmmeldakse kokku küll ribosoomis aga kokkupakkimine skulptuurseks valmisvalguks toimub eukarüootide rakkudes endoplasmaatiliseks võrgustikuks nimetatud rakuorganellis. Kas nii? nimelik 2. märts 2019, kell 13:15


Arutelu:Lõvi

Leviala kaardil ei ole Indiat. Andres 31. mai 2006, kell 18.06 (UTC)

paluks et te ka kirjutaksiide lõvi täht kujust midagi meil näiteks läheb vaja enda tähtkujust iseloomu

Jah, see on plaanis. Vaata Lõvi (täpsustus), seal on muuhulgas näha punane link (see tähendab, veel kirjutamata, aga kavas olev artikkel) Lõvi (astroloogia). --Lulu 19. september 2006, kell 12:41 (UTC)
loomade kuninga kohta. Olen kuulnud, et grisli on tublisti üle 300 kg. Ja mu arust tavaline pruunkarugi on 300 ringis. Järelikult, kaal ei ole põhjuseks, miks peaks lõvi kutsutama loomade kuningaks. On ju lõvist veel hulganisti raskemaid loomi.
Hääl ei tule ka arvesse.
Et miks siis ikkagi lõvi peetakse loomade kuningaks? Ja kas ikka peetakse? Ja kes peab?--Haigestunu 4. mai 2007, kell 17:10 (UTC)
Võimalik, et olen irisemise tujus, kuid luid purustavaid hambaid omavad paljud kiskjad (kass, koer jne.) Ja peale prisket söömaaega mitte ainult lõvi ei pruugi vett, vaid isegi inimene kustutab janu. Ja meeldib ka inimesele peale head kõhutäit pikutada ning leiba luussse lasta. Jutu mõte see, et ei maksa lõvidest nii väga vaimustusse sattuda - üsna tavalised kiskjad nad... --Haigestunu 4. mai 2007, kell 17:29 (UTC)
Jah, huvitav kysimus. Vähemalt Euroopas olevat see lõvi pidamine loomade kuningaks alguse saanud yhest raamatust. See oli umbes 2. sajandil. Kreekakeelne illustreeritud käsikiri, tuntud nimega Physiologus. See tõlgiti ladina keelde umbes aastal 400 ning sealt hiljem ka teistesse keeltesse. Ja sealt see alguse sai. Läks mitmesugustesse muistenditesse, muinasjuttudesse jm. Kui huvitab, siis inglise keeles on selle raamatu kohta artikkel ingliskeelses Wikipeedias: http://en.wikipedia.org/wiki/Physiologus, aga tolles artiklis eriti midagi lõvi kohta ei ole, lihtsalt, sellele raamatule viidatakse, kui on jutt lõvist kui loomade kuningast. --Lulu 4. mai 2007, kell 17:39 (UTC)
---------------------------------------------------------------------------------------------
ma nüüd ei tea, kas on minu brauser lolliks läinud või mis, aga näen sellist teksti ekraanil. Kolme redigeeri järjestikku
-----------------------------------------------------------------------------
--Hendrix 6. mai 2007, kell 15:43 (UTC)
Tundub, et see sõltub piltide paigutusest. Nüüd on enam-vähem korras. --Metsavend 11. mai 2007, kell 07:50 (UTC)
----
Välja:
Lõvi on ikka päris tugev, aga liiger on raskem
Andres 28. detsember 2007, kell 21:53 (UTC)
----
Lõvi on üks neljast kasside perekonda kuuluvast liikmest. Lõvi on śuuruselt teine kass peale tiigrit.

See on täiesti vale, võtsin välja. Ülejäänut ei vaadanud. Andres 12. märts 2010, kell 08:31 (UTC)

"Praidi kuulub tavaliselt 1-2 kuni umbes neli täisealist isalõvi, tosinajagu emalõvisid ja kutsikaid.[1] Tavaliselt on praidis 7 kuni 10 või rohkem isendit"
See on lollus. Parandusettepanek (lõvide elu tundmata): Praidi kuulub tavaliselt 1-2 (harvem kuni neli) täisealist isalõvi, tosinajagu emalõvisid ja kutsikaid.[1] Tavaliselt on praidis 7-10 isendit (vahel ka rohkem)

Paranda julgelt. Andres (arutelu) 30. jaanuar 2015, kell 22:27 (EET)


Arutelu:Imaginaarühik

Praegusel definitsioonil on see viga, et imaginaarühikut ei saa defineerida arvu mõiste kaudu. Peale selle ei ole selle definitsiooniga imaginaarühik ka kompleksarvude seas üheselt määratud, sest ka (–i)2=–1. Näiteks kvaternioonide seas on sellise omadusega arve veel rohkem. Andres 31. mai 2006, kell 18.42 (UTC)
Imaginaarühikut tuleks defineerida  kompleksarvu või imaginaararvu mõiste abil. Andres 31. mai 2006, kell 18.45 (UTC)

I don't speak your language, but hope you understand English. As far as I can see, your definition of the imaginary unit i is not correct. This should read: i is a special complex number with the property i2=-1. And definitely not as the (??) square root of -1!130.89.222.126 1. september 2006, kell 10:53 (UTC)

Yes, the current definition is not correct.

On the other hand, your definition does not define the imaginary unit because it is not clear what is meant by 'special'. there are two complex numbersa with the property you cite. Besides, it depends on the definition of the complex number if the imaginary unit is defined from the concept of complex numbers or vice versa.  Andres 2. september 2006, kell 00:35 (UTC)

:Yes, both i and -i have this property, so what. But only one of them is i, the imaginary unit. There is no conflict in the definition. We can only define a+bi after having defined i, as a special complex number. In fact does it mean that we extend the real numbers with the new number i; we automatically get all the complex numbers.130.89.222.126 3. september 2006, kell 15:48 (UTC)

:: How can we define i as a complex number when the complex number are being got from i?

:: I don't know what you mean by special. Andres 3. september 2006, kell 16:14 (UTC)

::: It is special, because it is introduced first as a complex number with the property i2=-1. Then the other complex numbers are derived from i as real linear combinations a+bi of 1 and i.130.89.217.101 14. september 2006, kell 21:57 (UTC)