Arutelu:Helilaad

Kes oskab, võiks selle linkida teiste keelte külge. Tiina357 28. märts 2007, kell 12:03 (UTC)
Kas see on :en:Musical mode? Andres 28. märts 2007, kell 12:37 (UTC)
Jah. Lisasin interwikid. --Lulu 28. märts 2007, kell 13:45 (UTC)

Võtsin saksa lingi välja, sest seal on juttu ainult diatoonilistest helilaadidest. Ka soome oma tuleks minu meelest välja võtta. Andres 28. märts 2007, kell 13:56 (UTC)
Ka siin on praegu juttu ainult diatoonilistest helilaadidest. Võiks lingi tagasi panna. --- Kunagi peaks siia artiklisse lisama materjali ka teiste helilaadide kohta, kui aega saan. Ehkki tavaliselt mõistetaksegi helilaadi all diatoonilisi laade. --Lulu 28. märts 2007, kell 14:03 (UTC)

Ma ei orienteeru hästi selles. Aga kui pealkiri on "helilaad", siis peakski ju siin rääkima igasugustest helilaadideks, ja vastavalt sellele tuleks ka intervikilingid teha. Andres 28. märts 2007, kell 16:36 (UTC)

:Miks siin laadide asemel helistikest kirjutatakse?--Tiuks 3. september 2007, kell 01:06 (UTC)
Tegin radikaalse lükke, kuna "helilaad" ja "helirida" on sünonüümid ja eesti muusikateaduse viimane kaalukaim koguteos "Mõeldes muusikast" ei maini sõna "helilaad" kordagi. Kasutusel on eranditult sõna "helirida". --Andrus Kallastu 24. september 2007, kell 16:58 (UTC)

Aga vana kreeka helilaadid? Nendest kirjutab ju Siitan ka. Ega kõiki laade ei saa nüüd äkki heliridadeks nimetada. Laadi astmetest räägitakse ka harmoonias. Jaan Ross ei saa ju aastakümnete teooriat lihtsalt ära unustada. Kas helireal on nüüd püsivad ja püsimatud astmed, mis enne oli laadi astmetel? Eks hoian silmad lahti ja küsin võimalusel targemate käest. Ma natuke kõhklen selles.--Tiuks 24. september 2007, kell 20:46 (UTC)

Viimane redaktsioon:
'''Helilaad''' ehk '''laad''' on helikõrguste süsteem, mis määrab helide omavahelised seosed ja suhted (nende sõltuvused ehk [[funktsioon (muusika)|funktsioonid]]).
[[Diatooniline helilaad|Diatoonilised helilaadid]] on [[Joonia (muusika)|joonia]], [[Dooria (muusika)|dooria]], [[Früügia (muusika)|früügia]], [[Lüüdia (muusika)|lüüdia]], [[Miksolüüdia (muusika)|miksolüüdia]], [[Eoolia (muusika)|eoolia]] ja [[Lokria (muusika)|lokria]]. Tänapäeval kasutatakse peamiselt jooniat ([[mažoor]]i e duuri) ja eooliat ([[minoor]]i e molli).
Muusikalise mõtte - [[meloodia]] - mõistmise aluseks on laad (vene k ''лад'', ing. pr. ''mode'', it. ''modo'', lad. ''modus'' - kooskõla, korrastus, ehitus, kuju).
[[Keskaegne laaditeooria|Laaditeooria]] aluseks on [[Boëthius]]e viies raamatus "''De institutione musica''" kirjeldatud [[Vana-Kreeka]] laadisüsteem ja Ptolemaiose transpositsiooniskaalad.
[[Keskaeg|Keskaajal]] tähendas laad:
*helide kõrguslikku korrastusviisi
*helide vältuslikku korrastusviisi [[mensuraalnotatsioon]]is
Laadi üksikuid helisid nimetatakse [[aste (muusika)|astmeteks]]. Astmete arv võib olla laadis erinev. Enamiku laadide heliliseks baasiks on [[diatooniline helirida]]. Valdava enamuse moodustavad tänapäeval 7-astmelised [[diatooniline laad|diatoonilised laadid]].
Laad võib olla:
*[[atonaalne laad|atonaalne]]
*[[tonaalne laad|tonaalne]] (loomulik duur (mažoor) ja loomulik moll (minoor))
*[[modaalne laad|modaalne]]
Vanimad rahvaviisid koosnevad 2-st, 3-st või 4-st helist. Laadi kitsas ulatus on omane paljudele rahvastele. Selliseid viise ei saa alati kohandada hilisemate laadidega, vaid nad moodustavad laadide arengus omaette arhailise perioodi. Tavaliselt piirduvad sellised viisid ühe kuni kahe [[tugiheli]]ga.
Üks arenguetapp laadide arengus on 5-astmelised laadid, kus puudusid pooltoonid - [[pentatoonika]]d.
Tänapäevani tuntud on 7-astmelised [[diatooniline laad|diatoonilised laadid]] ehk '''[[heptatoonika]]d'''.
Laadid jagunevad kahte gruppi:
*[[mažoorne laad]]
*[[minoorne laad]]
<!--

http://www.ericweisstein.com/encyclopedias/music/topics/ScalesandModes.html
Kategooria:Helikõrgus
Kategooria:Muusikateooria
cs:Modus (hudba)
en:Musical mode
es:Modo (música)
eo:Modalo (muziko)
fr:Mode (musique)
ko:선법
it:Modo musicale
he:מודוס
la:Modus (musica)
nl:Modaliteit (muziek)
ja:モード (旋法)
no:Modal skala
pt:Modo
ru:Лад (музыкальный строй)
fi:Kirkkosävellaji
uk:Лад (музика)
zh:调式
-->
----
Helilaadi ei tohi ümbersuunata helireale. Helirida võib üles ehitada ükskõik mis noodist, lihtsamalt öeldes "hordid" (tetrahordid, pentahordid, mitte 'tetrakordid, ÕS-il täielik möödapanek). Laadil peab olema mingi tunnus. Need on pentatoonikad, heptatoonikad. Näiteks joonia ehk loomuliku mažoori valem on 1-1-½-1-1-1-½. Kui me mängime seda valemit kindlast noodist, siis saame juba helistiku. Ma loodan, et sellest põhjendusest piisab ka Andrusele. Artikkel helilaad peab olema eraldi (see, mis arutelu lehele on ümber tõstetud). --Tiuks 19. märts 2009, kell 22:12 (UTC)

Olgugi, et Sinu eelnev jutt on segane, saan aru, mida oled (intuitiivselt) silmas pidnud. Olin nende kahe mõiste sisu osas eksiarvamusel. Taastasin iseseisva artikli Helilaad. --Andrus Kallastu 28. november 2011, kell 20:22 (EET)
---------
"helide suhetevõrgustikku" – kas teile ei tundu, et ka see peaks olema "helide seosevõrgustikku"? Mida need helid ikka suhtlevad (toortõlge?), vast on nende vahel eesti keeles siiski seosed? Kuriuss 8. august 2019, kell 19:57 (EEST)

Jah, olen nõus, palun muuda.--Andrus Kallastu (arutelu) 10. august 2019, kell 22:07 (EEST)

Mina ei ole nõus, helide vahel on just nimelt suhted, mitte seosed. Andres (arutelu) 11. august 2019, kell 11:58 (EEST)

Helide vahel ei ole seoseid, sest nad ei mõjuta ega tingi üksteist, küll aga on nende vahel suhted. Andres (arutelu) 11. august 2019, kell 12:00 (EEST)

:Laadi puhul on ilmselt mõlemal sõnal oma tähendus. Laad ise ongi suhe (printsiip), kuidas helirea helid on ühendatud. Laadiga määratud helirea helid on selle suhte tõttu paratamatult seoses: kui esimese helirea laad jääb samaks, kuid sama laadi poolt määratud teine helirida algaks mõnest muust helist, siis muutuks ka kõik muud helirea helid. Artiklis olevat juttu tuleks täpsustada ja arusaadavamaks muuta.--Andrus Kallastu (arutelu) 11. august 2019, kell 13:35 (EEST)


Arutelu:Rosa Bonheur

Välja:
Ta elas keerulisel ajastul, kus naised pidid meestepükste kandmiseks - avalikkuse ees ja et   end töö juures vabamalt tunda - politseilt luba küsima. See oli aastal 1857.
Andres 29. märts 2007, kell 08:38 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.artrenewal.org/asp/database/art.asp?aid=333
** In Rosa Bonheur on 2013-06-24 13:16:28, 404 Not Found
** In Rosa Bonheur on 2013-07-06 22:52:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:52 (EEST)


Arutelu:Gustaf V

See abielu oli vajalik trooninõudlejate ringi kitsendamiseks, sest Victoria pärines Holstein-Gottorpi dünastiast, mis vahel end Vasa dünastiaks nimetas.

Kas sellised kombinatsioonid olid vajalikud? Vasa dünastia suri välja 1877 Gustaf IV Adolfi ainsa poja,Vasa printsiga (ma ei tea küll, kas naistel oli Vasa dünastias troonipärimisõigus).

Ülaltoodud lause on välja tõstetud. Andres 29. märts 2007, kell 14:56 (UTC)

Vasa dünastia teoreetiline järgnevus pärast Vasa printsi Gustafi surma (naissoo troonipärimisõiguse korral, ma ei tea, kas keegi neist ka tegelikult end Rootsi kuningaks nimetas):
*Gustaf, Vasa prints (1799–1877), endine Rootsi kroonprints, Gustaf IV Adolfi poeg
*Karola, Saksi kuninganna (1833– 15. detsember 1907), eelmise tütar, alates 1853 abielus Saksi kuninga Albrechtiga
*Friedrich II, Badeni suurhertsog (1857–1928), suurhertsog Friedrich I (1826– 28. september 1907) poeg, suurhertsoginna Sophie (1801–1865, Gustaf IV Adolfi tütar, alates 1819 abielus suurhertsog Leopoldiga) pojapoeg
*Viktoria, Rootsi kuninganna (1862–1930), eelmise õde ja suurhertsog Friedrich I tütar, alates 1881 abielus Rootsi kroonprintsi, hilisema kuninga Gustaf V.ga
*Gustaf VI Adolf, Rootsi kuningas (1882–1973), eelmise poeg, alates 29. oktoobrist 1950 Rootsi kuningas.


Kasutaja arutelu:Hiievana

Tere tulemast Vikipeediasse, Hiievana!
Palun võta arvesse, et Vikipeedia materjal ei tohi olla sõna-sõnalt maha kirjutatud, isegi kui viide on juures. Lühemad tsitaadid on vajaduse korral lubatud. Andres 29. märts 2007, kell 13:57 (UTC)

Tere! Pöörasin artiklis budism tehtud muudatused tagasi. Õigekeelsussõnaraamat ei tunnista sõna budalus, lubatud on budism ehk buda usk. Taivo 1. detsember 2009, kell 11:12 (UTC)

Minu meelest pole asi selles, et see sõna pole lubatud, vaid selles, et üldkeelse neutraalse sõna asemel kasutatakse isiklikku eelistust järgivat ja teatud ringkonda markeerivat sõna. Andres 1. detsember 2009, kell 14:39 (UTC)
ÕS on lihtsalt üks raamat, mis pole kohustuslik, vaid soovituslik. Vähe sellest, see kubiseb vigadest, eriti mis puudutab budalikke mõisteid. Vaata näiteks sõna "mõtlus". Mõtlus ei ole mitte kunagi - mõtisklus, mõtiskelu, meelisklus, meeliskelu. See sõna saigi selleks tehtud, et eristada seda mõtlemisest ja mõtisklusest. Antud kujul pole sõnal mõtlus mingit tähendust. Mõtlus tähendab vaimset harjutust ja see on mittemõtlemine, vastupidine igasugusele mõtisklusele. --Hiievana 1. detsember 2009, kell 16:34 (UTC)

Nõus, et me ei saa budismi spetsiifiliste mõistete puhul ÕS-i aluseks võtta. Budismi mõiste aga ei ole spetsiifiline. "Budism" on kõige tunnustatum termin. Seda kasutab ka "Ida mõtteloo leksikon".

"Mõtluse" koha pealt nõus, kui pidada seda budismi terminiks. See sõna oli muide olemas juba enne, kui Mäll selle nn meditatsiooni märkimiseks kasutusele võttis, ja tähendaski 'mõtisklust'. "Meditatsioon" ongi lääne traditsioonis mõtisklus. Andres 1. detsember 2009, kell 17:14 (UTC)
Mõtlus ongi budalik mõiste ja sõna - sankriti dhjaana, hiina tšan, jaapani zen; Lääne kultuuriga pole siin midagi tegemist.
Ja see on väga eriline mõiste. Lääne pärandist pole mõtet rääkida, kuna siin pole grammigi juttu Läänest, vaid budalusest. Vaadake veelkord teema pealkirja - Buddha õpetus, Buddha-Dharma ehk budalus. Need -ismid on väljast, Läänest peale surutud mõisted.
Budalus seondubki teatud ringkonnaga, on väga spetsiifiline, ning pole Lääne kultuur tavamõttes. Kui te soovite tegeleda meditatsiooni kui meelisklusega Lääne tähenduses, siis peaksite seda tegema mingi muu teema juures, mitte siin. --Hiievana 2. detsember 2009, kell 02:09 (UTC)

Võib-olla ma ei väljendunud arusaadavalt. "Meditatsioon" on lääne päritolu sõna ning tähendab mõtisklust. Eesti keeles on varem mõtisklust nimetatud ka mõtluseks. ÕS kajastab nähtavasti seda tarvitust. EKSS-is nimetatakse sõna "mõtlus" selles tähenduses vananenuks.

Parema puudusel on ka budalikku mõtlust läänes hakatud nimetama meditatsiooniks. (Minu teada) Linnart Mäll võttis eesti keeles selles tähenduses "meditatsiooni" asemel kasutusele "mõtluse".

Mis puutub "budalusse", siis see ju pole vähem läänelik kui "budism". "-ismi" asemel on "-lus", mis on teise lääne keele järelliide, mis tähendab sedasama.

Teatud ringkonnast ma räägin selles mõttes, et mitte kõik Eesti budistid ja budismi uurijad ei nimeta budismi budaluseks. Viimast sõna kasutab minu teada vähemus. Andres 2. detsember 2009, kell 08:31 (UTC)
----
Palun kirjuta arvamused arutelu lehele. Oled teretulnud artiklit parandama. --Epp 29. august 2011, kell 15:37 (EEST)
----
Sisulisi muudatusi ei tohi märkida pisimuudatusteks. Andres (arutelu) 29. oktoober 2013, kell 10:23 (EET)


Arutelu:Lood (massiühik)

Välja tõstetud:
''100 pärnu naela = 98 tallinna naela = 102 riia naela'' [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 29. märts 2007, kell 16:14 (UTC)

Lood on ka riist, millega looditakse, (üks on vee sügavuse mõõtmiseks laevast, teine on ehitusel jm suuna määramiseks) ning [[loopealne]] ehk alvar. Looks nimetatakse ka puudeta saarekest (laidu). Peab nähtavasti siia tegema täpsustuslehe. Viimane tähendus küll artiklit ei nõua. See asi tuleb kohe otsustada, sest siia on lingid eri tähendustes. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. märts 2007, kell 17:23 (UTC)
Lood on õigupoolest massiühik. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 29. märts 2007, kell 17:30 (UTC)
Lood on ka hõbeda prooviühik, 1/16 tervikust (näiteks puhas hõbe on 16 loodi, 875 on 14 loodi jne).

NB! Käändub nagu 'praad': praad, prae, praadi; lood, loe, loodi. Kes ei usu, tšekib õssi. Adeliine 8. november 2019, kell 19:11 (EET)


Arutelu:Piirissaar

Parandasin tagasi kuna Kolpini ehk Kulka saar (üle 11 ruutkilomeetri) kuulub Pihkva järveAkra 29. märts 2007, kell 18:07 (UTC)

sel juhul ei saa linkida Peipsi-Pihkva järvele. --84.50.169.208 29. märts 2007, kell 18:36 (UTC)

: Artiklis Peipsi järv pole selgelt öeldud, millest artikkel räägib. Seda asja tuleks parandada. Andres 29. märts 2007, kell 18:40 (UTC)

See Porka (Borka) nimi tuleks kuidagi täpsemalt lahti kirjutada (ehkki kaudselt on kirjanduse rubriigis ka viide). Praegusel kujul võiks sellest aru saada kui Piirissaare sünonüüm --Dj Capricorn 5. september 2008, kell 11:30 (UTC)

Tee siis seda. Andres 5. september 2008, kell 12:44 (UTC)

:kahjuks pole mul allikaid seda teha --Dj Capricorn 5. september 2008, kell 14:20 (UTC)

:: Anna siis mingi vihjegi. Andres 5. september 2008, kell 15:01 (UTC)

:::Tuginen lihtsalt KNABile, kus pole Borkat mainitudki, üksnes Porka ja seegi kirillitsas --Dj Capricorn 7. september 2008, kell 07:59 (UTC)

:Minu meelest tuleks küsida kasutajalt Jaanusele, et miks ta arvab, et see Borka on siin sobiv --Dj Capricorn 7. september 2008, kell 08:00 (UTC)

Minu arust on Piirissaar pigem maastikukaitseala.
--Karlakas 11. november 2009, kell 20:36 (UTC)

Jah. Andres 11. november 2009, kell 20:57 (UTC)

| Rahvaarv = 80 (1. jaanuar 2008) [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. jaanuar 2010, kell 11:28 (UTC)

Kas see "Eesti muistendite kuldraamat" ongi nii abitult ja kirjaoskamatult kirjutatud? Siin on ilmselgelt lohakas sõnastus, rääkimata kirjavigadest. Kui jah, siis võiks asendada tsitaadi mõne teisega, kel juhtub parem raamat käepärast olema. --Oop 10. august 2010, kell 19:47 (EEST)

Kas mitte pole lihtsalt ümber trükitud kuskilt, kus on kellegi suust üles kirjutatud? Andres 14. august 2010, kell 14:44 (EEST)

80 (1. jaanuar 2008), 92 (1. jaanuar 2009), 105 (1. jaanuar 2010)

Tõenäoliselt tekkis saarele püsiasustus Põhjasõja järel, mil sinna asusid Venemaalt kirikureformi eest põgenenud vanausulised

:Ma ei tea, kust see võetud on, see pidi juhtuma varem. Nikoni reformid algasid 1652. aastal, vanausuliste tagakiusamine ja põgenemine äärealadele ja piiri taha 1680. aastatel, arveteõiendamine kestis Peeter I ajani. Vt artiklit Vanausulised. 2001:7D0:87FA:6380:983:C808:7E0B:8C47 9. mai 2016, kell 18:56 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mack~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mack! Andres 30. märts 2007, kell 05:12 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mack~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Keilast

Tere tulemast Vikipeediasse, Keilast! Andres 31. märts 2007, kell 05:31 (UTC)

Tere! Selleks et seda fotot saaks Vikipeedias kasutada, tuleks lisada selle juurde mõne vaba litsentsi märgis. Samuti tuleks pildi kirjelduslehele märkida, kust on foto pärit. Kui üleslaadija pole ise autor, siis tuleks ühtlasi edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab lubab nimetatud foto kasutust nimetatud litsentsi tingimustel. Pikne 2. detsember 2019, kell 15:22 (EET)


Kasutaja arutelu:Struwwelpeter~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Struwwelpeter! Andres 31. märts 2007, kell 13:27 (UTC)
Kui teed intervikilinke, siis ära unusta inglise linki ning pane inglise vikisse või mujale eesti link. Andres 31. märts 2007, kell 13:33 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Struwwelpeter~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:17 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:51 (EEST)


Arutelu:11. septembri terrorirünnakud

Kas al-Queda on õigem kirjaviis kui al-Qaeda või al-Qaida? Mis oleks parim sellest organisatsioonist rääkiva artikli pealkirjaks?ML 31. märts 2007, kell 15:57 (UTC)

Õige on al-Qā‘idah (või ehk Al-Qā‘idah). Andres 31. märts 2007, kell 16:08 (UTC)
----
Mingi versiooni kohaselt võis neljanda lennuki sihtmärk olla ka Kapitoolium, kuid kuna keegi lennukil olnutest ellu ei jäänud, siis see jääbki igaveseks saladuseks. Seega ei tohiks ka siin artiklis kindlalt väita, et lennuk just Valgesse majja pidi sisse sõitma. Toomperep 12. jaanuar 2008, kell 22:52 (UTC)
----
Rünnakud ei toimunud ainult New Yorgis. Andres 20. veebruar 2008, kell 19:09 (UTC)
----
Tegelikult organiseeris 9/11 USA valitsus koostöös Iisraeli salateenistuse Mossadiga. "Terrorirünnak" sai Afganistani sõja ajendiks.

See võib ju nii olla, kuid see on ainult oletus. Sellest oletustest saab eraldi rääkida, aga faktina esitamiseks see ei sobi. Andres 20. detsember 2008, kell 19:37 (UTC)

Ka viidatud allikas jätab otsad lahti. Andres 20. detsember 2008, kell 19:39 (UTC)
Tõsi on ka see, et praegune esitus peaks olema ettevaatlikuma sõnastusega. Andres 20. detsember 2008, kell 19:40 (UTC)

Pentagoni auk oli liiga väike, et sinna mahuks terve Boieng. See asi on nii kahtlane, inglise vikis polegi ise sellest juttu, kui suur see auk tegelikult oli, sest siis saadaks jälile, et lennuk sinna sisse ei mahtunud. Kardetakse vist USA mingeid organisatsioone, kes paneksid siis wikipedia vist kohe kinni, kui selline tõsiasi avalikuks tuleb. alts 24. mai 2009, kell 08:36 (UTC)

:See kõik on vaid oletuse tasemel. Sellest kõigest võib rääkida näiteks alapealkirja "Vandenõuteeoriad" all.--WooteleF 24. mai 2009, kell 08:40 (UTC)

::Ma ei pea olema geenius, et näha, et sinna ei mahu Boieng sisse. Pealegi pole piltide peal mitte ühtegi lennukiosa: mitte ühtegi istet, duralumiiniumi, isegi mitte laipu! Samas on seal maja sees näha avatut raamatut ja täiesti korras olevat arvutit, nagu sinna sisse ei oleks põrutanud Boieng vaid paberlennuk. alts 24. mai 2009, kell 09:05 (UTC)

:::Vandenõuteooria.--WooteleF 24. mai 2009, kell 09:07 (UTC)

::::Seda ei saa nimetada mingiks vandenõuteooriaks, see on tõsiasi.alts 24. mai 2009, kell 09:08 (UTC)

:::::Ühel päeval võivad vandenõuteooriad tõeks osutuda. Praegu on tegu vaid oletusega ning sellest tulebki ka nii kirjutada. Inglise vikis on Pentagoni vandenõueteooria kohta kirjutatud täpselt piisavalt. Soovitan ka sul suhtuda skeptilisemalt kõikidesse nendesse vandenõuteooriatesse. Reeglina on neis ära kasutatud mõnda üksikut ebaselget seika ja kogu teooria sellele üles ehitatud. Pööramata samas tähelepanu kõigele muule. Nii, et ka meie vikis võib sellest kirjutada kui vandenõuteooriast. --WooteleF 24. mai 2009, kell 09:18 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link.
* http://media.www.theonlinerocket.com/media/storage/paper601/news/2008/09/12/News/Lost-Lives.Remembered.During.911.Ceremony-3427598.shtml
** In 11. septembri terrorirünnakud on 2012-11-16 09:42:56, Socket Error: 'Name or service not known'
** In 11. septembri terrorirünnakud on 2012-11-27 22:39:31, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 28. november 2012, kell 00:39 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link.
* http://www.9-11commission.gov/
** In 11. septembri terrorirünnakud on 2012-11-16 09:42:57, Socket Error: 'Name or service not known'
** In 11. septembri terrorirünnakud on 2012-11-27 22:39:41, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 28. november 2012, kell 00:40 (EET)
----
"Proportsioonid on paigast ära" on üsna pehmelt öeldud, kui peaaegu kogu jutt on vandenõuteooriatest. Mina tühistaksin. Kui tekst oleks korralikult viidatud, siis võib-olla kanntaks seda osa ka eraldi artiklisse tõsta nagu inglise vikis. Pikne 15. november 2013, kell 14:29 (EET)

Materjali kustutamine ei ole hea mõte. Võib-olla kanda arutelulehele, kui keegi ei toimeta. Andres (arutelu) 15. november 2013, kell 16:35 (EET)
Kõige parem muidugi oleks ülejäänud osa pikendada. Andres (arutelu) 28. november 2013, kell 09:59 (EET)
Halb on ka see, et ei ole mainitud vandenõuteoreetikute seisukohtade ümberlükkamisi. Andres (arutelu) 6. detsember 2013, kell 09:02 (EET)
Olen algusest peale püüdnud pahatahtlike isikute vandenõuteooriatele leida vastuseid ja neid ümber lükata. Olen püüdnud leida häid vastuseid skeptikute vastamata jäänud küsimustele. Ei midagi. Ametlikku teooriat toetavaid ja korralikult põhistatud vastuseid pole leidnud. Kui keegi oskab aidata ja kirjutada häid vastuseid (nn.ümberlükkeid) skeptikute küsimustele ja ametliku teooria toetuseks, oleksid paljud artikli tasakaaluotsijad väga tänulikud. Ja artikkel oleks tasakaalustatud. Aga mina pole siiani kahjuks midagi usutavat leidnud.

Siin on küsimus selles, et kõik need rünnakud ei näe naturaalseks. Nagu animatsioonid joonisfilmis. Ja ametlikud selgitused on veel naeruväärsem, nagu uurijad proovivad elanikkonna tähelepanematust.

Tuleb leia täielikud vastustused järgmistele küsimustele:

*1) Kuidas LKA oma kõige arenenumate tehnoloogiatedega ei saanud ette nägema need rünnakud eelnevalt?

*2) Kuidas terroristid saanud õigesti orienteerida taevas kiirusega ~800km/h ilma dispetšeri abi?

*3) Miks lennukid ei lagunenud madalal kõrgusel ülekoormusest enne hoonetega kokkupõrgemist?

*4) Kuidas algajad saanud õigesti suunata lennukid hoonesse, kui aega neil oli vaid 50 sekundid?

*5) Kuidas algajad saanud nii juveliirselt manövreerida piiratud ruumi tingimustes?

*6) Kuidas alumiinium lõikas terast? Kas rauasaagi on ka võimalik teha alumiiniumist?

*7) Miks plahvatusleek oli nii suur nagu lennukid olid hiljuti tangitud? Kas lennu ajal kütus ei kulutatakse?

*8) Miks lennukid läbistasid terase võrku tervikuna, aga mitte mootorite tasapinnani?

*9) Kui lennuki kõige tugevam sõlm on mootorid, miks siis auk oli keskel? Kus on siis mootorite jäljed?

*10) Miks hooned oli vigastanud, aga mitte ümber asustatud küljele viimase tehnilise korruse teljel?

*11) Kuidas profileeritud põrandad viimastel korrustel saanud deformeerida kantevaid konstruksiooneid hoone allosas?

*12) Miks Richard Siegel'i kaamera dokumenteeris võpatust kokkupõrgemise ja kokkuvarisemise vahel?

*13) Mis põhjustas kõrgerõhu survestamist alumistel korrustel, kui üleval oli suur auk lennukist ja liftišahtidest?

*14) Miks hoonete karkassid oli hävitatud deformatsiooni asemel?

*15) Miks hoonetega põrgesid kokku Boeing 767 kahe mootoritega, aga varemetes leiti ainult 1 mootor Boeing 747'ist?

*16) Miks prahti äravedamisega tegeles hoonete lammutamisfirma???

*17) Miks varemed olid kiiresti vedanud Hiinasse? Kas USA's puuduvad metallurgilised tehased?

*18) Mida tegi hõõguv metall hoone vundamindis?

*19) Pentagoniga kõik on veel naljakam :)

*20) Kuidas <50% kütuse varuga lennuk maapinnaga kokkupõrkel kaos kõik oma varemed?

Praegu tuntub seda, et tegemist on sõjaväe lennukitega, mis olid ümberehitatud raketideks, aga hoonetes oli lihtsalt paigaldatud tugisignaali seaded, mis aitasid lennukitele navigatsioonidega. 90.191.190.76 15. november 2014, kell 00:31 (EET)

: Vandenõuteooria ümberlükkamine saab leida siin:

: http://debunkingnoplanes.blogspot.com

: aga esmapilgul näeb ↑ isiklikku solvanguna 90.191.190.76 15. detsember 2014, kell 20:02 (EET)

Kolm arvamust toimunu kohta
# 9/11/2001 oli ametlikult toimunud ootamatu ning šokeeriv terrorirünnak ameeriklaste vastu.
# Mõned ajaloolased arvavad, et USA valitsus teadis 9/11/2001 rünnakutest, kuid lasi nendel siiski toimuda, ohverdades oma inimesi, et õigustada uusi sõdu, ressursside ülevõtmist, politseiriigi loomist ning Pentagoni eelarve suurendamist.
# Kolmas oletus (nn vandenõuteooria), et kogu juhtum oli USA valitsuse, CIA ja Pentagoni enda korraldatud (nagu Gladio korraldas Itaalias enda inimeste vastu terrorirünnakuid).
Kriitika ametliku teooria kohta
1637 arhitekti ja inseneri on seadnud kriitika alla selle, kas kolm pilvelõhkujat saaks planeeritult ilma detoneerimata kokku kukkuda. Ametliku versiooni kohaselt oli kokkukukkumise põhjuseks lennukikütuse põlemine, mis nõrgestas hoone teraskonstruktsioone ja korrused hakkasid üksteise peale vajuma, põhjustades lõpuks n-ö "pannkoogiefekti" ja hoonete täieliku hävinemise. Kuid sellel ametlikul põhjendusel on kriitikute arvates mõned vead.
* Nimelt temperatuur, mille juures ehitusteras sulama hakkab, on 1510 kraadi Celsiust, aga lennukikütuse maksimaalne põlemistemperatuur on ainult 1020 kraadi Celsiust. Sulamiseks peab kuumus püsima vähemalt 40 minutit. Pealegi põles kütus pärast plahvatust kohe ja edasi põlesid tornid madalamal temperatuuril (tossavad tornid annavad tunnistust madalast põlemistemperatuurist).
* Detoneerimskahtlust on rõhutatud eriti WTC7 torni puhul, mida ei tabanud lennuk ja mille kokkukukkumise kiirus oli 7 sekundit (varingu algusest selle lõpuni), seda ametliku versiooni kohaselt kuumuskahjustuse tõttu, mis lähtus teistest tornidest. Selle WTC7 torni kokkukukkumise kohta tunnistas kuu pärast juhtunut riigitelevisioonis WTC landleaser Larry Silverstein, et "me lõhkasime selle ise" (vaata ka [www.youtube.com/watch?v=UYJ1wxb_8y0]). Larry Silversteini tsitaat: “Mäletan, et mulle helistas tuletõrjebrigaadi komandör. Ta ütles, et me pole kindlad, kas suudame tule kontrolli alla saada. Ma ütlesin, et hukkunuid on niivõrd palju. Ehk on mõistlik hoone tõmmata (PULL IT). Nad tegid selle otsuse tõmmata (PULL). Ja me vaatasime pealt, kuidas hoone kokku kukkus”. See kolmas torn kukkus niisiis kokku kontrollitud lõhkamise (detoneerimise) teel, nagu tehakse majade lammutamisel. Kriitikute sõnul aga ei ole võimalik detoneerimistöid teostada sellisel kiirusel, isegi mõne tunniga mitte. Selleks peab leidma eelnevalt majade plaanid, teha arvutused nt. kuskohast jooksevad raskusjõujooned, siis tehniliselt ette valmistama lõhkamiste projekti ja teostama lõhkamise plaani, hankima lõhkeaine, vedama kaablid, lõikama osaliselt läbi vertikaalsed kandekonstruktsioonid, teostama puurimistööd kandetaladesse, viima suured lõhkeaine kogused WTC7 hoone juurde (seda olukorras, kus kõrval põlevad WTC1 ja WTC2) ning asuda detoneerima. Kokku läheb loetletud töödeks vaja mitmeid päevi, mõnedel andmetel ka nädalaid. Kui aga oletada, et nimetatud mahukad tööd tehti enne 1.ja 2. torni plahvatusi ja põlenguid, tekib skeptikute arvates küsimus, kust Larry Silverstein ja asjaomased isikud eelnevalt teadsid, et detoneerimise ettevalmistustöid üldse teha tuleb, s.t ehk oli neile järgnev sündmuste käik eelnevalt teada.
* Kui oletada et see ametlik "pannkoogiefekti" teooria on õige, siis oleks kriitikute arvates pidanud hoonete keskel olevad tugisambad (central core) osaliselt püsti jääma ning siis külili vajuma. Mitte kunagi ajaloos pole ükski terasbetoonist hoone tulekahju tõttu selliselt kokku varisenud, olgugi et nad on põlenud isegi mitmeid päevi (tulekahjusid on esinenud varem ka enne seda WTC-s nt 1975. a põhjatornis, mis on kestnud mitmeid tunde). Nüüd aga pidasid kõik väga vähe vastu. Üks neist (lõunatorn) 56 minutit (kokkukukkumise kiirus 10 sekundit) ja teine (põhjatorn) 1. tunni ja 43 minutit (kokkukukkumise kiirus 8 sekundit). Võrdluseks: kui samalt kõrguselt visata alla kivi, kukuks ta alla umbes sama kiiresti. Kuigi need ehitised olid ehitatud kõvasti normidest tugevamaks, kannatamaks kõikvõimalikke ohtusid, kaasaarvatud tornaadod, tugevad tuuled, pommid ja lennukitega kokkupõrked.
* Hooned vajusid kokku püstloodis, tegemata ümbruskonnas mingit suuremat kahju, nagu oleks tegemist hästiorganiseeritud lõhkamisega. Seda rõhutavad asjatundjad, kes tegelevadki majade lammutamisega lõhkamise teel. Ehitisi õhkivad eksperdid teavad, et kõige raskem on lasta kokku kõrghooneid, sest need väikese lõhkamisvea tulemusel vajuvad külili nagu kõrged puud. Kõrghooned eeldavad alati suunatud lõhkelaengute kasutamist. Kaksiktornid vajusid kokku puhtalt ja sümmeetriliselt praktiliselt oma "jalajälje" peale. Samas peaks selline varingu – piki keskmist telge – puhul olema takistus kõige suurem. Selline tulemus olevat võimalik ainult vastava tehnoloogia ja lõhkamisvõtete kasutamisel. Tavalise varingu puhul ei purune tuhanded kandesõlmed kunagi üheaegse ajastatusega. Kui mõni kinnituskoht peab hetkegi kauem vastu, muutub varing ebaühtlaseks ning maja ei kuku oma jälje sisse (nagu nende kolme pilvelõhkuja korral), vaid vajub külili (s.t. väiksemagi takistuse korral materjalitakistus asenduks õhutakistusega). Seda juhtub ka halvasti ajastatud detoneerimiste korral. Tuhanderuutmeetrised, kolmemõõtmelise kindlustuskonstruktsiooniga põrandad ei pidanud vastu – terasvõrgustikku hoidsid koos tuhanded ühendusliigendid, mis ametliku teooria kohaselt kõik üheaegselt purunesid vaid pealelangevate korruste tõttu. Seekord muutusid ka tornide kõik 48 vertikaalset teraskandeposti pulbriks. Tornide varemetest tehtud fotodel on näha korralikult diagonaalselt lõigatud teraslatte, mis näevad välja samuti nagu pärast hoonete kontrollitud lõhkamist.
Ametliku seisukoha kohaselt rammis Pentagoni Boeing 757 (American Airlines'i lend number 77 Dallasest Los Angelesse), sööstes 757 meetri kõrguselt kiirusega 805 km/h (sellist kiirust ei olevat võimalik pöörde pealt ja nii madalalt saavutada) Pentagoni esimese korruse sektsiooni, puudutamata maad (ka auguesine muru oli kahjustamata). Pentagoni tekkinud augu suurus oli umbes 19,8 m lai ja 22,3 m kõrge (augu ääred olid praktiliselt sirged). Kuid Boeing 757 tiibade siruulatus on u 38 m, pikkus u. 47 m ja kõrgus u 13,6 m. Nende andmete järgi ei mahu terve lennuk sinna auku. Ka ei olnud säilinud piltide kohaselt kummalgi augu poolel jälgi tiibade tekitatud kahjustustest. Lennuk oli hävinenud (põlenud) täielikult (ei jäänud rususid ega inimeste laipu). Fotodel, mis on jäänud august, on aga selgesti näha, et augu kõrval oli arvuti kuvar ja klaviatuur, mis polnud sulanud ning telefoniraamat, mis polnud põlenud (polnud jälgi kuumakahjustustest vastupidiselt WTC tornidele). Lisaks ei olnud maailma kõige valvatavama hoone ründamisest ainukestki fotot. Ainuke salvestis on plahvatusest, kuid lennukit seal näha ei ole. Kõrvaloleva bensiinijaama turvakaamerate salvestised konfiskeerisid samal päeval asjaomaste riigiorganite esindajad.
Shanksville's (Pennsylvania) kukkus alla Boeing 757 (American Airlines'i lend number 93), kuna ametliku seisukoha järgi hakkasid reisijad kaaperdajatele vastu ning terroristid olid sunnitud lennuki vastu maad suunama. Lennuk jättis endast järele vaid kraatri. Selles ega selle ümbruses ei leidunud lennuki vrakki, rususi ega laipu (need olevat jäljetult hävinenud). Küll aga leiti üles ühe kaaperdaja pearätt ja mõned dokumendid. Sarnaste järelmitega lennuõnnetust pole varem ega hiljem kunagi toimunud, kuna alati on nimetatud objektidest midagi (rusud, laibad) järel.
Paljude skeptikute arvates ei ole ka tõenäoline, et 19 vaibanugadega relvastatud isikut suutsid üle kavaldada maailma sõjaliselt ja majanduslikult kõige võimsama riigi luure, sõjaväe ja õhutõrje; samuti, et osa nendest isikutest, kes olid piloodipaberid saanud vaid väikeste lennukitega õppides, oleksid osanud sõita suurte Boeing-tüüpi reisilennukitega (lennundusspetsialistide väidete kohaselt vähetõenäoline) ning sooritama täpseid manöövreid, sõites tornidesse ja Pentagoni esimesse korrusesse. Sarnaseid manöövreid ei suutvat teha ka enamus kogenud reisilennuki piloote selliste suurte reisilennukitega. Selliseid manöövreid suutvat kogenud piloodid teha vaid väiksemate, heade manööverdusomadustega lennukitega (nt hävitajad). Lisaks on Pentagoni ja Valge Maja õhuruum väga hoolikalt kaitstud ala (rangeim lennutsoon B56, 80 km raadiusega identifitseerimistsoon, lisaks eraldi reaktiivmürskudega varustatud Pentagoni kaitsesüsteem), millesse ei saa õhukaitsesüsteemi NORAD koodideta ükski lennuk, kuna seal on eraldi radari jälitussüsteem ja sõjaväe kuuletussüsteem (reisilennukitele olevat sinna sõitmine välistatud).
Mõned grupid spekuleerivad selle üle, et Ameerika Ühendriigid andsid terroristidele detailset infot ega püüdnudki terrorismiakti ära hoida. Teised grupid on seisukohal, et selline terroriakt oli nn false-flag petteoperatsioon, mida said tehniliselt korraldada vaid riikide eriteenistused riigi kõrgeimate ametiisikute teadmisel ja heakskiidul. Nende väidete aluseks on põhiliselt inseneride ning arhitektide uurimused, mille kohaselt ametlikus uurimisraportis toodud väiteid tehniliste andmete kohta olevat tugevasti moonutatud ning ka tulemused ei saavat olla loodusseadustega kooskõlas. Lisaks veel on välja jäetud uurimismaterjalidest paljude tunnistajate ütlused, kelle tunnistused ei sobitu ametliku seisukohaga; samuti tehnilised andmed ja uurimused, mille tulemused ei ole kooskõlas ametliku teooriaga. Asjaolu, mille kohaselt WTC tornide ehitamisel oli kasutatud tervisele kahjulikku asbesti ning selle eemaldamine ja tornide renoveerimine oleks läinud oluliselt kallimaks kui oli nende soetamishind – selle tõttu olevat olnud plaanis nende lammutamine nende omanike poolt; Samuti kaudsed tõendid nagu Bushide ja Bin Ladenite perekondade ühised ärihuvid, suurimate sõjatöösturite ärihuvid; vajadus võtta vastu US Patriot Act-i sarnane seadus, mis kitsendaks sõnavabadust ning anda jõustruktuuridele olulisemalt laialdasemad volitused; vajadus siseriikliku ning rahvusvahelise toetuse järele õigustamaks planeeritavaid sõdu (7 riigi – nende suurte maavarade hulga pärast et majanduslikult kontrollida suuremat osa maailmast – vastu : Iraak, Süüria, Liibanon; Liibüa, Somaalia, Sudaan ja Iraan); tuntumate skeptikute diskrediteerimene ja kõikidele olulistele küsimuste järjekindel vastamata jätmine.
Skeptikud soovitavad enne lõpliku arvamuse kujundamist põhjalikumalt tutvuda erinevate materjalidega (ka internetis on seda laialdaselt) antud asja kohta.
Vt ka ( http://et.wikipedia.org/wiki/Vanden%C3%B5uteooria#11._septembri_vanden.C3.B5u ).
Seoses ametliku seisukoha ebapiisavuse ja kaheldavusega on tekkinud hulk gruppe kes soovivad uut põhjalikumat uuringut sealhulgas eri maade arhitekte ja teadlasi ühendav rühmitus 9/11/2001 TruthRiho Laurisaar. WTC hävingu vandenõuteooria liikumine sai tuhandenda liikme, Eesti Päevaleht, 27. veebruar 2010.
Pentagon
Mõnede teooriate järgi USA tahtlikult ei tulistanud alla lennukit, teised teoreetikud usuvad, et lennukit üldse polnudki, vaid Pentagoni tabas rakett. Tõe otsijate põhiliseks argumendiks peetakse olevat see, et kuidas saab mahtuda 125 jalga lai ja 155 jalga pikk lennuk auku, mis kõigest 60 jalga suur.Conspiracy theorists down but not out välja otsitud 4.12.10
Tõstsin kogu teksti siia, kuni keegi seda toimetab või mujale tõstab/kustutab. Kuuskinen 21. aprill 2016, kell 3:15 (EET)

Miks täpsemalt eemaldati? Arhitektide arvamus ja muuude inimeste jutt ei oma väärtust? Pelmeen10 (arutelu) 24. märts 2017, kell 01:36 (EET)

: Suur osa sellest on jura. Näiteks see "argument" tulekahju kuumuse kohta: teras kaotab poole oma tugevusest juba 648°C juures ning ei järeleandmiseks täielikult sulanud olema. Lisaks peaks selline tekst olema väga põhjalikult viitatud ja kontrollitud. Muideks ka enamus muid argumente (nt WTC 7) on juba korduvalt pädevate selgitustega ümberlükatud. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 24. märts 2017, kell 03:03 (EET)

::Ma eemaldasin selle seetõttu, et enne olid proportsioonid paigast ära. Suur osa artiklist rääkis vandenõudest, kuid samas ei räägitud piisavalt rünnakutest endast. Ma ei kustutanud teksti ära, sest see on siiski mahukas tekst, mida ma arvasin, et korralikult viidatuna saaks võib-olla kasutada näiteks artiklis "11. septembri vandenõu". Kuuskinen 24. märts 2017, kell 11:29 (EET)

:::Leian et "vandenõu" on vale sõnastus. Spetsialistid, pealtnägijad, videod, uudised jne on lihtsalt vastukaaluks peavoolumeedia kajastusele. Seetõttu tuleb entsüklopeedias kõiki osapooli kajastada. Pelmeen10 (arutelu) 24. märts 2017, kell 12:45 (EET)

::::See on ametlikult kinnitamata ja sisuliselt ainult oletus. Üks või mitu versiooni nendest võib ju kunagi tõeks osutuda, aga kuni kõik need on kinnitamata, peaks sellest kirjutama kui vandenõuteooriast. Kuuskinen 24. märts 2017, kell 14:11 (EET)
Minu meelest ongi oluline, et siin või eraldi artiklis oleks ära toodud argumendid koos vastuargumentidega. Andres (arutelu) 24. märts 2017, kell 05:45 (EET)

Ma olen sellega nõus, et vandenõuteoreetikute arvamus peaks olema selles artiklis mingil määral kajastatud, kuid leian, et pikem jutt vajab pigem eraldi lehekülge. Kuuskinen 24. märts 2017, kell 11:30 (EET)

:Mina olen vastu, et see jutt eraldi lehele panna. See peaks siia käima. Pealegi päris suur osa eestlasi siiamaani arvavad, et terrorismihirm on ülepingutatud, et rahvalt õigusi ära võtta. Pelmeen10 (arutelu) 24. märts 2017, kell 12:48 (EET)

:: Kipuks arvama, et eraldi on mõistlikum. See kõik on liiga mahukas teema ühe artikli jaoks.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 24. märts 2017, kell 14:37 (EET)
----
https://www.facebook.com/Be7hechange/posts/673866852820427 vaadake seda. --Pelmeen10 14. aprill 2017, kell 11:31 (EEST)

Mida Vikipeedia jaoks olulist me seal nägema peaksime? --Minnekon (arutelu) 14. aprill 2017, kell 13:39 (EEST)

Neutraalsuse vaidlustus võeti maha. Ma ei tea, miks see siin oli, aga ma oletan, et sellepärast, et vandenõuteooriaid üldse ei mainita. Minu meelest ka see ei ole õige. Andres (arutelu) 1. mai 2019, kell 15:45 (EEST)

Kas õige pole see, et vandenõuteooriaid ei mainita, või see, et vaidlustuse kustutasin? Hetkel artikkel vandenõuteooriate olemasolu mainib, aga nende sisu kirjeldamisse ei lasku. Nagu ma muudatust tehes mainisin ja ka siin ülalpool öeldud on, siis võiks neist tõesti veidi pikemalt rääkida. Küll peaks see olema Vikipeediasse sobilikumal kujul kui siinse vanema versiooni pikk viitamata jutt. Kogu artikli neutraalsust mõjutaks halvasti aga pigem liiga pikk jutt vandenõuteooriatest, kui selle lühike mainimine, sest üldplaanis ongi tegu teisejärgulise teemaga. Ja tegelikult pole küsimus neutraalsuses, mis tähendaks, et autoriteetsetes allikates esitatud konkureerivate seisukohtade seast teatud vaateid Vikis üle- või alaesindatakse (toimunu seletusena ongi vandenõuteooriad paremal juhul marginaalsed), vaid selles, kui põhjalikult kõik sündmusega kaudsemalt seotud aspektid välja tuua (sh vandenõuteooriad kui sotsiaalne fenomen) ehk kuivõrd ammendav artikkel on. --Minnekon (arutelu) 1. mai 2019, kell 17:27 (EEST)

:Ei ole õige mitte mainida. Ma saan nii aru, et üks lause on, aga mina seda ei leidnud. See peaks olema eraldi pealkirja all, muidu on raske leida. Mitte et see vaidlustus siin tingimata peaks olema.

:Minu meelest peaks olema kas siin või omaette artiklis vandenõuteoreetikute argumendid ja vastuargumendid neile. Lugeja ju tahaks asjas selgusele jõuda. Andres (arutelu) 1. mai 2019, kell 19:34 (EEST)

::Mainimine on alaosas Mõju kultuurile. --Minnekon (arutelu) 1. mai 2019, kell 20:03 (EEST)

::: Sealt ei oskaks mina küll seda otsida. --Andres (arutelu) 15. aprill 2022, kell 12:51 (EEST)
Minu meelest on vandenõuteooriad nii levinud, et neist peaks kindlasti kirjutama. Siin võiks olla selle kohta eraldi pealkiri. --Andres (arutelu) 15. aprill 2022, kell 12:51 (EEST)

Tundub jah põhjendatud nende mainimine praeguse "Mõju kultuurile" alapealkirja alt eraldi alapealkirja alla tõsta. --Minnekon (arutelu) 15. aprill 2022, kell 13:59 (EEST)


Kasutaja arutelu:BernardBernard~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, BernardBernard! avjoska 11. märts 2007, kell 11:21 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema BernardBernard~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:12 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Metsaülikool

Kas praegune määratlus esimeses lauses pärineb kuskilt? --Kk 10. august 2010, kell 18:25 (EEST)

Eri riikide eestlastega seotud Metsaülikoolidest tuleb vist teha eraldi artiklid? On nt link Metsaülikool Austraalias--Estopedist1 (arutelu) 12. aprill 2016, kell 14:57 (EEST)

Ma arvan küll. Siin on praegu ka rasvased märksõnad. Nende asemel peaks olema ümbersuunamised, aga eraldi artiklid oleks vist veel paremad. Andres (arutelu) 17. august 2016, kell 14:52 (EEST)

:Päris kõik ei vääri omaette artikleid. Näiteks MEEST jäi ühekordseks nimetuseks Käärikul 1989. aastal, sest on kahemõtteline. 1990. aastal oli Rootsis ehk METROO ja järgmisest aastast jätkati Eestis ikka METROO nime all. Ssgreporter (arutelu) 18. august 2016, kell 00:54 (EEST)

:: Siis peab olema ümbersuunamine. Andres (arutelu) 18. august 2016, kell 08:43 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mdr~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mdr! Andres 1. aprill 2007, kell 17:17 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mdr~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Meremäe vald

osad külanimed on nii kangesti perekonnanimede moodi. näiteks Kusnetsova ongi ka perekonnanimi.
*Eesti Ekspress: Kusnetsova külas on ainult paar maja, aga just sealt on sirgunud tubli poiss Kristian Baikov.
*Maria ja Ain Mellupi Vaaksi talu, Kusnetsova (endine Korski) küla. avjoska 1. aprill 2007, kell 17:36 (UTC)

Minu arust ei saa öelda, et praegune vald on asutatud 1922. aastal, kui 1939. aasta vald ja mingi külanõukogu on vahepeal olnud. --Õli (arutelu) 8. november 2012, kell 12:21 (EET)

Muidugi, kogu ajaloo alajaotus tuleb korda teha. Andres (arutelu) 3. november 2013, kell 22:25 (EET)

Millise nime all tuleb rääkida varasemast Meremäe vallast? Andres (arutelu) 3. november 2013, kell 22:27 (EET)

:Meremäe vallaga on probleeme. Ma saan KNABi järgi aru, et 1922 moodustati Meremäe vald (meil on link Meremäe vald (1922)), mis samal aastal nimetati ümber(?) Obinitsa vallaks ja see omakorda 1923 nimetati ümber Meremäe vallaks, mis eksisteeris 1939 ja siis 1939 moodustati uus Meremäe vald (1939)--Estopedist1 (arutelu) 24. detsember 2016, kell 19:17 (EET)

Meremäe vald (1922) võikski olla, kui ta vahepeal ainult ümber nimetati. Andres (arutelu) 24. detsember 2016, kell 20:49 (EET)


Arutelu:Metsavennad

Arvan, et Metsavennad oleks sobivam pealkiri. Andres 2. aprill 2007, kell 18:44 (UTC)

Äge. ma just lõpetasin artiklites mitmusliku vormi asendamise ainsuse vormiga. avjoska 2. aprill 2007, kell 18:50 (UTC)

: Selleks ju ümbersuunamised ongi, et ühele artiklile saaks mitme nime alt suunata. Andres 2. aprill 2007, kell 19:33 (UTC)
Miks Riigikantselei metsavendade lehekülg suunab otse siia? Kas seda lehekülge pole enam üleval?

Metsavendadeks on nimetatud ju ka neid, kes end lihtsalt varjasid. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. juuni 2008, kell 09:57 (UTC)

Semantiliselt oleks parem selle artikli tähenduses rääkida metsavendadest kui sissidest ehk vastupanuliikumise ühe kategooria liikmetest. Et mõni võis metsas redutavaid eraisikuid nimetada metsavendadeks on loo mõtet nõrgendav ning ebaselgust tekitav kõrvalekalle.
Tegemist on olulise küsimusega ja nimelt selles:
1. Kas kõnesolevad isikud olid relvastatud (ja võitlesid või olid vähemalt metsas - kasvõi põhimõtteliselt - võitlemise ning vastupanu osutamise eesmärgil).
2. Sellel on juriidiline dimensioon. Rahvusvaheline humanitaarõigus ja sõjaõigus annavad legaalset kaitset partisanidele teatud tingimustel, selleks, et okupeeriv võim ei tohiks represseerida ja karistada legaalselt sissisõja kontekstis talitavaid relvastatud isikuid. Ergo: see, et moskvalased nimetasid Eesti vastupanu liikmeid propagandistlikel põhjustel bandiitideks ei teinud neid illegaale või kurjategijaid, kui need mängureegleid tegelikult ei rikkunud.  Neid küsimusi reguleerivad teatud konventsioonid (Haagi ja Genfi) ja muud õiguse koostisosad.
Keeleline kõrvalepõige: "Näiteks rahvakeelne nimetus kaabakas on algselt tähendanud inimest, keda taheti kinni võtta, ehk kaabata, kuid kes vangistajate eest kõrvale hoidus. Sõnaga kaabakas võidi tähistada samahästi nekrutist põgenenut, kui ka röövlit või muud kuritegu sooritanud inimest. Alles hilisemal ajal sugenes sõna tähenduse selgelt halvustav tähendus." loodus.keskkonnainfo.ee:88/ecological/forests/.../traditions
Sõna kaabakas kohta kirjutas Loorits väga huvitava artikli. Ei oska öelda kust täpselt seda leida saaks. Ergo vanad sõnad ausse. Tsiviilisikud - relvadeta - kaabatasid metsas. Metsavenaad see-eest olid relvastatud, olid metsas põhimõttelistel alustel ehk osutasid kas moraalset või tegelikku vastupanu Eesti Vabariiki okupeerinud võõrrezhiimile.  Jyri 7. august 2009
----
"Episoode tegevusest" ei ole hea mõte. On ikkagi tarvis mingit süsteemi. Võib-olla peaks see materjal olema artiklis Vahastu.  Andres 17. november 2008, kell 16:08 (UTC)
Me ei saa siin süsteemitult episoode kuhjata. Andres 21. november 2008, kell 22:12 (UTC)

Kaabataja (kaabakas) ja metsavend ei ole sünonüümid

Siin on avaldatud arvamust, nagu nõukogude ajal ilmunud kirjandus ei sobiks viitamiseks, kuna see olevat ebaneutraalne. Eestit ja eestlasi puudutavate teemade puhul on ju see hoopis vastupidi - just Eesti Vabariigi ajal ilmunud ja välis-Eesti teosed-artiklid on sellel teemal arusaadeavatel põhjustel alati ebaneutraalsed - kes see enda kohta ikka halba tahab kirjutada. Kas leidub mõni idioot, kes arvab, et näiteks Herbert Lindmäe "Suvesõda" või Mart Laari raamatud kujutavad sündmusi neutraalselt positsioonilt? Need on alati kirjutatud põhimõttel: kõik eestlaste kohta positiivne sisse, kõik negatiivne välja. Ja OK, hästi natuke on midagi negatiivset ka sisse pandud, mis on nagunii üldteada, et kogu jutt ei mõjuks täiesti ebausutavana. Seetõttu on need raamatud nii kallutatud, et kukuvad ümber. --82.131.107.187 31. märts 2009, kell 16:13 (UTC)

"Nõukogude võim nimetas metsavendasid bandiitideks ning korraldas nende tabamiseks ulatuslikke operatsioone miilitsa- ja julgeolekujõudude osalusel. Metsavendi süüdistati omakohtus Nõukogude võimuga kaasaläinute kallal ning muudes vägivallategudes, samuti relvastatud röövides kauplustesse jm.[viide?] "
Mul on sageli tunne, et mingisugused kõrgelasuvad Vikipeedia toimetajad püüavad asju oma viitenõuetega asjatult keeruliseks ajada. Kirjutasin kunagi omaenda ema kohta seoses kirurgiga kes teda lõiganud oli, teadsin seda fakti peast sest ema oli seda nii paljudel puhkudel rääkinud. Kuna oli tegemist potentsiaalselt vaieldava faktiga ehk mitte üldtuntud faktiga, läksin ja nägin vaeva ning otsisin selle viite üles. Ent paljudel puhkudel ei viitsiks, see on lisatöö. Saan aru, et on tegemist n.ö. hinnangute andmise või tõlgendamise küsimusega. Üks arvab, et piir jookseb siit, teine aga sealt. Kuid ometi!
See on üldtuntud, et sovetid-venelased nimetasid Eesti vastupanuliikumise liikmeid bandiitideks, ka teab iga eestlane, et NKVD korraldas operatsioone nende tabamiseks, siis teame ka seda, et nende üle mõisteti kohut ja et Moskva pidas propagandasõda metsavendade vastu jne. Tahan öelda: kas soovite artiklite kirjutamist või seda, et inimesed käiksid vabast ajast teatmeteostes tuhnimas kui ON tegemist üldtuntud faktidega, ehk faktidega, millede üle eesti keskmise haridusega inimesed ei vaidle? Või kas Vikipeedia toimetajad on nii noored, et ei tunne Eesti ajalugu? On meie ühiskond jätkuvalt nii nõukogudestunud, et siin esitatus kahelda tuleb? Kõik teavad, et Toomas Ilves on Eesti president, kuid kas sinna juurde tuleb siis panna URL mis viib valimiskomisjoni vastava protokollini?  Jyri 7. august 2009

Ma arvan, et päris üldtuntud on sellised asjad ainult ajaloosündmusega vahetult seotud olnute jaoks. Keskhariduse saab üldjuhul ka ilma teadmata mis need metsavennad ja NKVD olid, nii et ammugi mitte keskmiselt haritute jaoks ja ega neid veel vähem harituidki vähe pole, rääkimata vanemal ajal koolis käinutest, kellele kodus sellistest asjadest ei rääkitud.

Minu meelest viiteta väide ei maksa midagi, isegi kui selle üldtuntuks pidajaid on palju. Eriti sääraste ajalooteemade puhul, millega seoses on liikvel väga palju väga vasturääkivat materjali – allikas peaks aitama väite tugevust hinnata.

Lisaks liigub internetiavarustes arvestataval hulgal igasugu huvitava mõtlemisega inimesi ja näiteks nii mõngi Nõukogude ja sellega seotu ülemuslikkuses sügavalt veendunu võib sattuda ka vikit toimetama (ja on ka sattunud). Korraliku (ja hinnanguliselt usaldusväärse) viitega väidet on sellisel juhul raskem millegi vasturääkivaga asendada. Loe kas või siinse kohal olevat arvamust.

Oma enese tarkusest kirjutamist tuleks Vikipeedias üldiselt vältida, Vikipeedia on refereeriv väljaanne ja kui peast ei kirjutata, siis ei tohiks ka kasutatud materjali viitena vormistamine palju tahetud olla.

T. H. Ilvese presidendiks olemise juurde pole ka minu arust viidet vaja, aga keegi selle lisab, siis üleliigne ta ei tohiks olla. 195.50.197.68 7. august 2009, kell 08:28 (UTC)

Tõsi, see asjaolu üldjoontes üldtuntud. Viide poleks vajalik, kui siin poleks mainitud konkreetseid formuleeringuid. Oleks hea, kui need saaks dokumenteerida.

Viitemall kutsub üles viiteid lisama. See pole nõue kirjutajale viiteid lisada.

See, et Toomas Hendrik Ilves on Eesti president, on tõesti üldtuntud ja iseenesest viidet ei vaja. Aga artiklisse konkreetsetest valimistest oleks küll hea viide sellele protokollile ära tuua, kui see on võimalik. Andres 7. august 2009, kell 08:35 (UTC)

Vaatasin uuesti üle ning leian, et kindlasti vajab viitamist teine lause. Lause on problemaatiline ka sellepärast, et need süüdistused olid ju õiged, sest metsavennad (mitte küll kõik) tõesti niisuguseid asju tegid, siit aga jääb mulje, nagu oleks tegu valesüüdistustega. Andres 7. august 2009, kell 08:40 (UTC)
Mats: Kindlasti tuleks artiklit täpsustada! Nagu juba eespool märgit, metsavendadeks kutsuti peale aktiivsete võitlejate inimesi kes ennast lihtsalt varjasid okupatsiooni võimude eest.  Paljud noored hakkasid ennast varjama  mobiliseerimise eest saksa või vene okupantide sõjaväkke. Ei maksa unustada, et sakslased olid samuti okupandid ja mitte päästjad. Meid röövel päästis röövli käest ja kui sakslased ei oleks venelastega koostööd teinu, poleks sõdagi ega vene okupatsiooni tulnud. Oli lootus ennast nii kaua varjata kuni sõda läbi. Varjasid ennast need kellel oli põhjust karta Siberisse saatmist. Loomulikult oli mtsavendade seas ka tõelisi bandiite, röövleid aga neid oli väga väike osa. Tuleks kirjutada ka pseudo metsavendadest. Need olid julgeoleku agendid kes mängisid metsavendi. Rahva ja ausate metsavendade usalduse võitmiseks tegid mitmesuguseid "vapraid" tegusid ja muidugi teatasid oma usaldajate abistajate nimed "kuhu vaja". Abistajad muidugi hiljem arreteeriti ja saadeti Siberisse või hukati.
Kas ei vajaks metsavendluse mõiste kohe artikli algul selgemat piiritlemist? Üks asi on end metsas varjata, teine asi on sõjaline vastupanu. Et tuntud isikutest näidet tuua: kui Rein Sepp mõnda aega metsas oli, kas oli ta siis metsavend või mitte?
Johannes Lillenurm vajab küll hädasti viidet - üldteada on ju August Sabbe viimase metsavennana

Need täpsustused on olulised jah. Äkki oskate lisada. --Kk 4. aprill 2010, kell 07:10 (EEST)
Esimene romaan, mis käsitleb metsavendlust (ka küüditamist), oli Tõnis Lehtmetsa "Tume laas", mis ilmus Loomingus peatoimetaja Kalle Kure ajal (1977, nr. 1-3). Selle kohta on kriitik O. Kruus kirjutanud, et see on metsavendade elu üks kõige tõepärasemaid kujutusi - st aus. Metsavendluse motiive leidub ehk ka mujal. Kas on liialdus panna mõned viited tähtsamatele teostele?  --Brita 18. aprill 2010, kell 15:47 (EEST)

Ei ole liialdus. Ja Lehtmetsa romaani juures võiks viidata Kruusi ütlusele. Andres 18. aprill 2010, kell 16:44 (EEST)

Eesti Metsavendade Liidu kodulehekülg on muutnud aadressi või lakanud olemast. Peaks artiklit ses suhtes korrigeerima. --Amherst99 5. juuni 2011, kell 18:03 (EEST)

Ma ei ole nõus anonüümse kasutaja märkusega, et partisan on russitsism. Hoopis "maakeelne" sõna siss on vene laen, partisan on pärit prantsuse (ja itaalia) keelest. --Metsavend 25. mai 2017, kell 09:46 (EEST)

Iseenesest tundub, et mõnes mõttes on partisan ka veel neutraalsem sõna (näiteks kui vaadata teise sõna tähendust sealt), aga mine tea äkki on parem öelda nende kohta isegi 'gerilja'.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 25. mai 2017, kell 10:51 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mats~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mats!
Ma ei ole kindel, kas joodikust on artiklit vaja. Võib-olla alkohoolik, kuid seegi tundub olevat Vikisõnaraamatu teema. avjoska 3. aprill 2007, kell 04:03 (UTC)

joodiku olemusest on tarvis kindlasti kirjutada. Väga levinud nähtus!. Millise sõna all rohkem ja kuhu paigutada, eks toimetaja otsustab. Minul ei ole veel täit selgust selles süsteemis.
"Joodik" on kõige tavalisem ja otsekohesem väljend. "Alkohoolik" on nagu ametlikum. Mats

Ka mina leian, et see võiks olla eraldi artikkel. Artikli pealkiri peaks olema "alkohoolik". Sõna "joodik" konnotatsioone võib ju artiklis mainida, aga iga sõna kohta ei pea  Vikipeedias eraldi artiklit olema. Sõnadest kirjutatakse Vikisõnaraamatus. Andres 3. aprill 2007, kell 08:07 (UTC)

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 3. aprill 2007, kell 08:35 (UTC)

...või siis klõpsa sellele nupule yleval, paremalt teine, kus siuke allkirja moodi sigri-migri on. Teeb ise Su allkirja koos kuupäeva ja kellaajaga.
Muideks, kui lõigu alguses tyhikut vajutad, siis läheb tekst hoopis
 selliseks.
Aga muidu on kõik hästi. --Lulu 7. aprill 2007, kell 20:35 (UTC)
----
Vikipeediasse ei sobi Sinu isiklikud arvamused. Andres 20. märts 2010, kell 21:09 (EET)
Millised on minu isiklikud arvamused? Kas need on valed arvamused?   Mina väljendasin enamiku inimeste seisukohta? Kas tõesti mõni haritud inimene peab kommunismi võimalikuks? Lenini tegelikku mõtlemist saab lugeda tema teoste ridade vahelt kus sarjab tihti tõsiusklikke kommuniste? Mina imestan seda, et kommunismist kirjutatakse väga NLiidu aegsete sõnadega.  See ei ole mingi erapooletu suhtumine. Mats

Esiteks muidugi, kõik ei arva nii.

Teiseks, ära püüa esitada seda, mida kõik teavad, vaid viita kirjanduses väljendatud seisukohtadele.
Ma lihtsalt ei mäleta kõike kuskohalt  kirjandusest olen mõnda tarkust lugenud!
Millist kirjandust siis viitamiseks sobib kasutada? Kas  internett sobib? Ei sobi?
 Kas isiklikud mälestused ei ole piisav viide?  Tegelikult peaks piisama viitest "Maali saunas rääkis!" Kes tahab, usub, kes ei taha, ei usu seda Maali juttu.

Ei, see ei ole piisav. Ja mida üks peab tarkuseks, see teise meelest võib olla rumalus.

Soovitatav oleks kasutada erialakirjandust, pole tähtis, kas saad selle veebist või trükistena. Andres 20. märts 2010, kell 22:57 (EET)

See on ka tõsi, et praegune esitus ei ole päris erapooletu.   Andres 20. märts 2010, kell 22:18 (EET)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mats~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)


Kasutaja arutelu:Purodha

#redirect ksh:Metmaacher Klaaf:Purodha

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Purodha~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)


Kasutaja arutelu:Evol~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Evol! Andres 4. aprill 2007, kell 07:00 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Evol~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Peaks ymber nimetama: Püha Õhtusöömaaeg (Leonardo da Vinci). Sama syzheega maale ja freskosid on paljudel kunstnikel. Peale kõige muu peaks sellise pealkirjaga artikkel olema reserveeritud piiblisyndmusele. --Lulu 4. aprill 2007, kell 09:51 (UTC)

Kustutasin ümbersuunamise ära, nii et nüüd puudub lehekülg Püha õhtusöömaaeg. Andres 4. aprill 2007, kell 19:07 (UTC)
Kas mul on midagi viga või, aga õhtu järel tahs ikka tühiku jätta -- Ahsoous 21. mai 2010, kell 04:12 (EEST)

Mida Sa silmas pead? --Epp 21. mai 2010, kell 06:01 (EEST)

: Mina tahaks seda kirjutada Püha Õhtu söömaaeg -- Ahsoous 21. mai 2010, kell 13:38 (EEST)

:: Miks? Andres 21. mai 2010, kell 16:58 (EEST)
Tõstsin selle lõigu välja Ulrika 17. detsember 2011, kell 23:26 (EET)

* suurejooneline ja terviklikult harmooniline kompositsioon, range sümmeetria;
* figuuride asend, ületamatu perspektiivitunnetus, valguse-varju kasutamine on loogiline, kaalutletud ja loomulik;
* perspektiivikasutus asetab Kristuse ruumi perspektiivijoonte tsentrisse;
* harmoonia maali terviku ja detailide vahel;
* täiuslikult tabatud psühholoogilised karakterid;

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Püha õhtusöömaaeg (Leonardo da Vinci)


Arutelu:Rockerid

"Juhan Smuul tõlkis termini “Rockers” maakeelde kui “lõngused”, mis on tegelikult väga õnnestunud vaste."
Fakt on see, et Juhan Smuul niimoodi seda tõlkis, aga see, et see on "tegelikult väga õnnestunud vaste", on küll artikli kirjutaja isiklik arvamus ega ei tohiks olla siin mainitud. Mina isiklikult ei pea seda üldse mitte õnnestunud vasteks.

Kas kuskil on reaalne viide sellele 22.02.1958 toimunule? Ainus film, mis selle pealkirja ja muude andmetega sobib, on Don't Knock the Rock. Aga sellise mäsu koos veelgi "värvikamate" kirjeldusega ("akrobaatilisi-epileptilisi harjutusi", "rock’n’rolli haigete ulgumine" jne.) kohta ei ole küll midagi leidnud. 6Anesthesia 9. märts 2011, kell 16:50 (EET)

Kui allikaid ei leia, võib panna viitamismärkuse. Arvan, et sama jutt on mõnes Trubetsky raamatus, võib-olla seal on allikad märgitud. Andres 9. märts 2011, kell 17:59 (EET)

Ilmselt on tegu filmiga Don't Knock the Rock mille esilinastus olla olnud 12. detsembril 1956.
Alan Freed polnud ilmselgelt anarhist avaid DJ.
Lisaks on üleüldse keerukas antud sündmuse kohta artiklis toodud detaile leida. Peale kõige, kui antud sündmus aset leids ning oli oluline siis peaks selle kohta olema loodud eraldi artikkel, millele saaks Rockerid sees viidata. Samas, vaadates sõnastust on tegu kahtlase väärtusega nõukogudeaegse artikli refereeringuga, millele viitab ka sõnastus (näiteks: " ... tegid istmeridade vahel, oma kohtadel jalgadega trampides, keerulisi kehaliigutusi.")

Probleemid “Ärge näägutage rock’n’rolli kallal”  esilinastuse kirjeldusega

K€äsolev artikkel räägib, et rockerid olid Britannias suhteliselt tundmatud kuni 1960dateni kuid Rocker (subculture) ütleb selgelt, et "Rockers, leather boys,[1] Ton-up boys,[2] and possibly café racers[3][4][better source needed][5] are members of a biker subculture that originated in the United Kingdom during the 1950s."

Minu meelest vastuolu pole. Andres (arutelu) 20. juuli 2016, kell 22:41 (EEST)

Konfliktne informatsioon võrreldes inglisekeelse artikliga


Kasutaja arutelu:AunapuuErik

:Tere tulemast ka minu poolt. Marek Marksoo artikkel sobib Vikipeediasse väga hästi, miks Sa seda kustutada tahad? avjoska 4. aprill 2007, kell 17:18 (UTC)

:Alati on tühik pärast punkti ja enne punkti ei ole. avjoska 5. aprill 2007, kell 17:34 (UTC)
Vikipeediasse ei tohi kopeerida teksti ja pilte teistelt veebilehtedelt. Kas Roger Federeri foto autor oled tõesti sina? --Metsavend 5. aprill 2007, kell 18:52 (UTC)
Tere Erik, rõõm näha sind siin. Oled täiendanud ja teinud artikleid tennisistidest. Ma püüan teha infoboksi vt Kasutaja arutelu:Mona/Mall:Tennisist, äkki sina oskad öelda kuidas oleks eesti keeles termin selle kohta, millise käega mängija mängib. Kuidas seda lühidalt infotabelisse kirja panna? --Mona 8. aprill 2007, kell 12:45 (UTC)

Vaata näiteks kasvõi artiklist [[Lorentzi jõud]], kuidas matemaatika valemeid vikipeedias kirjutatakse. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 12. aprill 2007, kell 17:34 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide Kats.jpg, Tširkin.jpg ja 141.jpg juurde sobiv litsentsimärgis ja viimase kahe juurde ka autor / allikas (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 27. mai 2010, kell 13:35 (EEST)
Olen Sinu palvel üles laadinud pildi Marksoo Marek.jpg. Ka sel pildil ei ole litsentsimärgist. Litsentsi märkimine on Vikipeediasse laetavate piltide juures vajalik. Kui Sa ise ei oska litsentsi panna, küsi kelleltki nõu. Kuna neid on erinevaid, ei oska ma ise valida, millist litsentsi Sinu tehtud pildi juurde panna. Ave Maria 11. oktoober 2011, kell 11:44 (EEST)
----
Kui pilti :Fail:Odjiodiew3023009jddsjiods.jpg on lubatud kasutada vabalt mis tahes otstarbel, nagu pildi lehel kirjas, siis tuleks edastada aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor seda kinnitab. Pikne 11. juuli 2020, kell 17:25 (EEST)


Arutelu:Roger Federer

Kasutaja AunapuuErik on siia lisanud tabelid inglise vikist. Mina küll ei leia, et meie vikis peaksid olema täpselt samasugused tabelid (samad värvid ja info jne). Pealegi tabel on tõlkimata. Mida teha? Mina tahaks need tabelid kustutada. --Mona 4. aprill 2007, kell 16:30 (UTC)

Tõsta arutelulehele ja ära tõlkida. Kui kellelegi värv ja infovalik ei meeldi, siis ta võib muuta. Andres 5. aprill 2007, kell 04:39 (UTC)

Tõlgin tabelid ümber, ning lisasin juba ühe juurde ka.kasutaja:AunapuuErik

Siin on veel palju asju, mis tuleks eesti keelde tõlkida.

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~. Andres 6. aprill 2007, kell 12:40 (UTC)
tabelid uuendatud Vintage 1. veebruar 2009, kell 18:48


Kasutaja arutelu:Külli

Tere tulemast Vikipeediasse, Külli! [[Kasutaja:Andres|Andres]] 4. aprill 2007, kell 18:56 (UTC)
Tere minugi poolt.
Küsimus. Kui sul on käepärast Muumitrolli raamat, siis millised jutud seal sees on? See mall vajaks täpsustamist. --[[Kasutaja:Mona|Mona]] 15. juuni 2007, kell 11:21 (UTC)
Tere Mona.
Ka sa mõtled seda esimest, päris suurt Muumiraamatut, mis antud välja 1975? Seal sees järgmised jutud: Trollitalv, Muumipapa memuaarid,Muumipapa ja meri ning Nähtamatu laps ja teisi jutte,
( sisaldab jutte Kevadlaul; Õudne lugu; Filifjonka, kes uskus katastroofe; Lugu maailma viimasest lohest; Koduvana, kes armastas vaikust; Nähtamatu laps; Hatifnattide saladus; Sedrik; Kuusk),
Mul on olemas nii see kui ka Ohtlik jaanipäev ja Sabatäht.
Jah, seda ma mõtlesin. Aitäh. Päikest ja jõudu edaspidiseks--[[Kasutaja:Mona|Mona]] 15. juuni 2007, kell 12:28 (UTC)
Tere ka minu poolt. Väga head tööd oled Tove Janssoni teoste alal teinud. Kirjuta arutelulehtedel allkirjaks neli korda seda: ~ märki. [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 15. juuni 2007, kell 11:48 (UTC)

Oled vist ühinenud Norra-teemaliste artiklite kirjutamise võistlusega. See on tore. Palun loe veidi redigeerimisjuhendit ja vaata, kuidas on teised elulugude/kirjandusteoste artiklid vormistatud, Sul on hetkel mõned vormistusvead. avjoska 6. aprill 2009, kell 08:47 (UTC)

Tere, kirjandusteoste artiklites on hea kasutada malli .--27. aprill 2009, kell 14:51

Kas sina kirjutasid artikli Heksameeter? Kui jah, siis kas sa paneksid sinna ka viited artikli põhiosa kohta. Ma panin ühe lisanäite koos viitega, aga sellest on enam kui vähe. (Ja kui oled veel artikleid kirjutanud, siis on seal ikka viited olemas ja heksameeter on õnnetu erand?)BirgittaMTh (arutelu) 19. jaanuar 2016, kell 11:37 (EET)
----
Hea keeletoimetamistalguline!
Žürii on oma otsuse teinud ja Te ei saanud seekord auhinnalist kohta.
40 talgulist toimetas kokku 735 artiklit ja tänu talgutele kahanes jõudsalt Vikipeedia keeletoimetamist ootavate artiklite arv.
Aitäh talgutel osalemast!
Žürii nimel Ann Siiman
Annn (arutelu) 7. aprill 2018, kell 12:44 (EEST)
----
Hea keeletoimetamistalguline!
Žürii on oma otsuse teinud ja Te ei saanud seekord auhinnalist kohta.
17 talgulist toimetas kokku 417 artiklit. Kolme aastaga on toimetatud 1626 artiklit ja tänu talgutele on märkimisväärselt vähenenud Vikipeedia keeletoimetamist ootavate artiklite arv. Aitäh Teile sellele kaasa aitamast!
Kui soovite tagasisidet osa Teie tehtud paranduste kohta, siis kirjutage mulle oma meiliaadress Vikipeedia kaudu või aadressile ann.siiman@ut.ee ja saadan Teile faili.
Žürii nimel Ann Siiman
Annn (arutelu) 25. aprill 2020, kell 09:44 (EEST)


Arutelu:Plaatina

See on ainuke element, mis ei ole oma nime saanud kreeka või ladina keelest.
Kust sellised "tarkused" pärinevad? Siim 4. aprill 2007, kell 19:17 (UTC)

Võtsin selle välja, sest see on mõttetus. Andres 5. aprill 2007, kell 05:11 (UTC)
Platina on hõbedake hispaania keeles.

Võtsin ka selle esialgu välja. Andres 5. aprill 2007, kell 05:11 (UTC)
Pallaadiumi ja Roodiumi lõigud (mis siia artiklisse üldse ei sobigi) on kopeeritud siit.--WooteleF 19. mai 2008, kell 20:55 (UTC)

Tegelikult on seal referaadiski leiduv kopeeritud. Kui õigest mäletan on selleks raamatuks "Kallimad kui kuld" ja
autoriks vist Helgi Karik. iffcool 20. mai 2008, kell 09:53 (UTC)

: Autor oli ilmselt Hergi Karik. --Nimelik (arutelu) 19. august 2023, kell 00:47 (EEST)

Tõstaks äkki pallaadiumi ja roodiumi tekstid nende enda artiklitesse?

Aga need on kopipeist eelpooltoodud lingist. Autoriõigustega kaitstud materjale ei või Vikipeediasse lisada.--WooteleF 20. mai 2008, kell 08:39 (UTC)

:Vabandust, ei pannud väga suure kiiruga kirjutades sinu viidet tähele. uxb 20. mai 2008, kell 14:44 (UTC)
----
Tahaks leida artiklist seda fakti, mis ka enwiki artikli päisest lugeda saab..highly unreactive. Keemiliselt väga stabiilne element, mis pigem ei reageeri teiste ainetega. Üks kõige stabiilsem metalliline element. --Nimelik (arutelu) 19. august 2023, kell 01:00 (EEST)


Kasutaja arutelu:Ersatzmann~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Ersatzmann! Andres 4. aprill 2007, kell 19:20 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Ersatzmann~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:48 (EEST)


Arutelu:Martina Navrátilová

Leheküljelt Martina Navratilova:
Martina Navratilova (18.oktoober.1956) on tennisist.
Oma varajase lapsepõlve veetis Martina Krkonose mägedes Poola piiri lähedal.Sealt sai ta oma esimesed suusasammud selgeks, kuna ta ema, Jana oli suusatreener.Martina huvi tennise vastu algas aga mõni aasta hiljem, kui tüdruk nägi esimest korda elus tenniseväljakut ja sai isegi proovida, hakkas tema tennisekarjäär pihta.Tennis oli Martina pere traditsioon.Tema vanaema Agnes Semanska oli Tšehhis väga tuntud mängija...
Martina esimene treener oli Mirek Navratilov, kes hiljem Martina emaga abiellus.Mirek lubas kõigile, et teeb Martinast tippmängija ja seda ta ka tegi.

===Võidud (18)===
Year	Championship       	Opponent in Final    	Score in Final
1978	Wimbledon          	Chris Evert          	2-6, 6-4, 7-5
1979	Wimbledon (2)      	Chris Evert          	6-4, 6-4
1981	Australian Open    	Chris Evert          	6-7, 6-4, 7-5
1982	French Open        	Andrea Jaeger        	7-6, 6-1
1982	Wimbledon (3)      	Chris Evert          	6-1, 3-6, 6-2
1983	Wimbledon (4)      	Andrea Jaeger        	6-0, 6-3
1983	U.S. Open          	Chris Evert          	6-1, 6-3
1983	Australian Open (2)	Kathy Jordan         	6-2, 7-6
1984	French Open (2)    	Chris Evert          	6-3, 6-1
1984	Wimbledon (5)      	Chris Evert          	7-6, 6-2
1984	U.S. Open (2)      	Chris Evert          	4-6, 6-4, 6-4
1985	Wimbledon (6)      	Chris Evert          	4-6, 6-3, 6-2
1985	Australian Open (3)	Chris Evert          	6-2, 4-6, 6-2
1986	Wimbledon (7)      	Hana Mandliková      	7-6, 6-3
1986	U.S. Open (3)      	Helena Suková        	6-3, 6-2
1987	Wimbledon (8)      	Steffi Graf          	7-5, 6-3
1987	U.S. Open (4)      	Steffi Graf          	7-6, 6-1
1990	Wimbledon (9)      	Zina Garrison-Jackson	6-4, 6-1
===Finalist (14)===
Year	Championship   	Opponent in Final      	Score in Final
1975	Australian Open	Evonne Goolagong Cawley	6-3, 6-2
1975	French Open    	Chris Evert            	2-6, 6-2, 6-1
1981	U.S. Open      	Tracy Austin           	1-6, 7-6, 7-6
1982	Australian Open	Chris Evert            	6-3, 2-6, 6-3
1985	French Open    	Chris Evert            	6-3, 6-7, 7-5
1985	U.S. Open      	Hana Mandliková        	7-6, 1-6, 7-6
1986	French Open    	Chris Evert            	2-6, 6-3, 6-3
1987	Australian Open	Hana Mandliková        	7-5, 7-6
1987	French Open    	Steffi Graf            	6-4, 4-6, 8-6
1988	Wimbledon      	Steffi Graf            	5-7, 6-2, 6-1
1989	Wimbledon      	Steffi Graf            	6-2, 6-7, 6-1
1989	U.S. Open      	Steffi Graf            	3-6, 7-5, 6-1
1991	U.S. Open      	Monica Seles           	7-6, 6-1
1994	Wimbledon      	Conchita Martinez      	6-4, 3-6, 6-3
===Suureslämmi turniirid===
Tournament     	1973 	1974 	1975 	1976 	1977 	1978 	1979 	1980 	1981 	1982 	1983 	1984 	1985 	1986 	1987 	1988 	1989 	1990 	1991 	1992 	1993 	1994 	1995-2003	2004 	Career SR
Australian Open	A    	A    	F    	A    	A / A	A    	A    	SF   	W    	F    	W    	SF   	W    	NH   	F    	SF   	QF   	A    	A    	A    	A    	A    	A        	A    	3 / 10
French Open    	QF   	QF   	F    	A    	A    	A    	A    	A    	QF   	W    	4R   	W    	F    	F    	F    	4R   	A    	A    	A    	A    	A    	1R   	A        	1R   	2 / 13
Wimbledon      	3R   	1R   	QF   	SF   	QF   	W    	W    	SF   	SF   	W    	W    	W    	W    	W    	W    	F    	F    	W    	QF   	SF   	SF   	F    	A        	2R   	9 / 23
U.S. Open      	1R   	3R   	SF   	1R   	SF   	SF   	SF   	4R   	F    	QF   	W    	W    	F    	W    	W    	QF   	F    	4R   	F    	2R   	4R   	A    	A        	A    	4 / 21
SR             	0 / 3	0 / 3	0 / 4	0 / 2	0 / 2	1 / 2	1 / 2	0 / 3	1 / 4	2 / 4	3 / 4	3 / 4	2 / 4	2 / 3	2 / 4	0 / 4	0 / 3	1 / 2	0 / 2	0 / 2	0 / 2	0 / 2	0 / 0    	0 / 2	18 / 67
----
Rankingutabel on edetabel või reitingutabel? Andres 5. aprill 2007, kell 16:40 (UTC)


Arutelu:Meie isade lipud

Raamatu kohta peaks eraldi artikli tegema, või vähemalt lingi. Andres 5. aprill 2007, kell 16:25 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.find-the-best-movies.com/war/flags_of_our_fathers.php
** In Meie isade lipud on 2013-06-24 12:20:19, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Meie isade lipud on 2013-07-06 13:49:08, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:49 (EEST)


Arutelu:Tühjus

See tühjus on pigem filosoofia kui füüsika mõiste. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. aprill 2007, kell 20:58 (UTC)

Tuleb ka parandada need lingid, mis suunavad budismi mõiste peale. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 5. aprill 2007, kell 20:59 (UTC)

See artikkel on suuremalt jaolt sodipodi. Andres (arutelu) 29. september 2017, kell 22:09 (EEST)
Viskasin muist välja, aga seda jäi veel. Andres (arutelu) 29. september 2017, kell 22:14 (EEST)
Tahaksin artikkli kohta kirjutada pikemalt ja põhjalikumalt. Mis artikklis ei sobinud või mis oli täpsemalt valesti kirjutatud? --Pähnapuu (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 11:00 (EEST)

Kustutatud tekst oli kas kordus või arusaamatu või sisutu või väär. Tuleb alustada definitsioonist, mis teema määratleb, ning jälgida, et kogu tekst oleks teemakohane. Andres (arutelu) 3. oktoober 2017, kell 11:17 (EEST)

Budistliku mõiste kohta on omaette artikkel. Ka Lapini jutt ei sobi siia. Tsitaadid on liiga pikad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 19. november 2017, kell 15:38 (EET)

Selle artikliga on see probleem, et selle valdkond on raskesti määratletav. Kui vaadata inglise vikipeediat, siis seal on eraldi artiklid "Emptiness" kohta, sh artikkel "Vacuum" ja hulk artikleid "Void" kohta ja lisaks veel "The Void" kohta, sh artikkel "The Void (philosophy)". Praegune artikkel on ühelt poolt materiaalsest tühjusest ja selle filosoofiliste käsitlustest, teistpidi hoopis tühjusest kui esteetika/kompositsiooni mõistest (sh oma filosoofilise või eksistentsiaalse taustaga). Minu arvates tuleks ära otsustada, mis valdkonna kohta artikkel on -- ja püüdes ära arvata algse autori taotlust -- ning mulle tundub, et filosoofia/esteetika mõiste on taotlusele kõige lähemal, aga et artikkel filosoofia valdkonna artikliks sobiks selleks peaks a) lisama siia tühjuse mõiste käsitlused eri valdkondades (nt filosoofia, kunst, psühholoogia, teadus, religioon) ja inglise vikipeedia "The Void (philosophy)" tundub siin parim eeskuju, b) tsitaatide pikkust lühendama ja/või täiendama need selgitustega ning c) varustama artikli tasakaalustatud jaotiste/alapealkirjade ning "vaata ka" sektsiooniga. Eesti vikipeedia artiklid Tühjus (eetika), Vaakum, Eimiski ja sealt hargnevad tuleks läbi vaadata, "vaata ka" sektsioonis viidata ning otsustada, kuidas need koondada ülevaateartiklisse, mis käsitleb tühjust filosoofiliselt eri valdkondades nii, et see oleks filosoofilis-kultuurilooline ülevaade selle mõiste eri esinemistest või tahkudest selle kasutamisel. Kui artikkel valmib, siis võib otsustada, kas see kuulub esteetika, filosoofia või new age mõtteviisi alla -- loodetavasti emma-kumma esimestest. Ka võiks mõtelda, kas ja kuidas lisada tühjuse mõiste kompositsiooni mõistena (eri kunstiliike silmas pidades, aga ka kunstivoolusid, nt minimalism, abstraktsionism jt, nt Kazimir Malevitš on siin ilmselt ikooniline autor), sest see tundub olevat rakendustes üks ühine joon. Kas võiks olla realistlik nende muudatuste tegemine või vähemalt artikli toimetamine selliseks, et oleks olemas korrektne definitsioon ja iga alajaotuse kohta midagi entsüklopeediliselt täpset/neutraalset? --Märt Põder (arutelu) 23. jaanuar 2018, kell 08:33 (EET)

:Minu meelest peaks siin rääkima materiaalsest tühjusest, sest see on sõna põhitähendus. Sellel, mida algne autor tahtis, pole tähtsust, sest jutu võib teise pealkirja alla viia. Võib-olla võiks allpool lühidalt mainida ka teisi tähendusi, aga minu meelest peaks nende käsitlus olema põhiliselt teistes artiklites. Andres (arutelu) 23. jaanuar 2018, kell 09:11 (EET)
----
Ei saa aru, kuidas Parmenides asjasse puutub. Ja mis on Moni koolkond?
Üks definitsioon viitab inglise viki artiklile eimiskist. Eimiski pole sama mis tühjus.
Sellised pikad tsitaadid on autoriõiguse rikkumine. Andres (arutelu) 26. jaanuar 2018, kell 19:15 (EET)


Arutelu:Tunnuslause

Meil on riikide artiklites juttu deviisidest, mitte tunnuslausetest. Kas näiteks "Kõigi maade proletaarlaseed ühinege!" oli NSV Liidu tunnuslause või deviis? Andres 5. aprill 2007, kell 16:42 (UTC)
"Riikide motod" ei ole õige. Andres 5. aprill 2007, kell 16:42 (UTC)
Moto on ÕS-i järgi "teose v selle osa ette paigutatud, teksti mõttele osutav mõttetera v tsitaat". Silveti sõnaraamatus on motto tõlgitud "moto, juhtlause". Andres 5. aprill 2007, kell 16:45 (UTC)
(Maa, linna, ühenduse, isiku, perekonna) tunnuslause, deviis, juhtlause ja lipukiri võiks vahest olla toodud siin sünonüümidena. 90.190.114.172 10. märts 2012, kell 08:38 (EET)

: Arvan sama. Näiteks Deviis on sisuliselt sama tähendusega kui Tunnuslause. Mingit põhimõttelist ja suurt erinevust neil pole, et peaksid eraldi olema. --85.253.61.155 20. mai 2014, kell 12:56 (EEST)
Kui neil vahet ei ole, tuleb nad ühte kohta kokku suunata. Aga tuleb ka arvestada, millist sõna on millisel juhul tavaks kasutada. Andres (arutelu) 20. mai 2014, kell 22:47 (EEST)

Meil on link Eesti tunnuslause. Kas see on adekvaatne?--Estopedist1 (arutelu) 18. märts 2019, kell 10:53 (EET)

Artiklid 'Tunnuslause' ja 'Deviis' tuleks ühendada. Amherst99 (arutelu) 3. aprill 2023, kell 13:15 (EEST)


Arutelu:Abiellumine

See artikkel tundub nagu sőnaraamatu definitsioon, aga selleks on Wikisőnaraamat — ma arvan, et see artikkel peaks edasi suunama abielu peale. -- intgr 6. aprill 2007, kell 09:39 (UTC)

Tegin selle artikli just sellepärast, et siin oli enne ümbersuunamine abielu peale, aga peaksid olema eraldi artiklid. Ma ei kavatse praegu pikalt kirjutada, aga siit saab täiesti omaette artikli. Eraldi artiklid peaksid olema esiteks sellepärast, et tegu on eri mõistetega. Näiteks demograafias on nende mõistete eristamine tähtis; eraldi artiklite puhul saab täpsemalt viidata.  Pealegi läheb artikkel Abielu eeldatavasti väga pikaks, nii et pole mõtet teda teiste mõistetega koormata. Andres 6. aprill 2007, kell 12:57 (UTC)
----
Minu meelest see statistika rubriik on väärtusetu, sest allikas pole öeldud, millise perioodi kohta see statistika on tehtud. Peale selle, kui ei valita midagi muud, kehtib automaatselt varaühisus. Seega pole kindel, kas üldse on midagi teadlikult valitud. Peale selle ei kuulu see minu meelest selle artikli teema alla. Andres (arutelu) 15. aprill 2014, kell 09:35 (EEST)


Arutelu:Läänemere kilu

Läänemere kilu ehk kilu (''Sprattus sprattus balticus'' või ''Clupea sprattus balticus'') on  [[euroopa kilu]] (''Sprattus sprattus'') alamliik. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 6. aprill 2007, kell 10:35 (UTC)

Selgitama peaks erinevust räimega. Ave Maria 2. november 2009, kell 06:07 (UTC)

Üks on kilu, teine on heeringas. Andres 2. november 2009, kell 07:52 (UTC)

Pilt välja: [[Pilt:Sprattus sprattus.jpg|thumb| ]]. See pole suhtel. kindlasti läänemere kilu, vähemalt kui pildi metaandmeid vaadata. Selle pildi järgi seda vist ei saa ka kindlaks teha--[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 2. november 2009, kell 14:57 (UTC)

Siin oli vahepeal kirjutatud kilu soolamisest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. märts 2011, kell 09:16 (EET)

Rootsi viki artikkel räägib euroopa kilust. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. märts 2011, kell 12:51 (EET)

Mis peaks olema selle koha peal, kus on praegu "rasedus"? --[[Kasutaja:Yx teine|Yx teine]] ([[Kasutaja arutelu:Yx teine|arutelu]]) 17. märts 2020, kell 12:42 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.uni-hamburg.de/ihf/daenhardtsprat_e_e.pdf
** In Läänemere kilu on 2013-06-24 12:10:01, 404 Not Found
** In Läänemere kilu on 2013-07-06 11:48:45, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 14:49 (EEST)


Arutelu:Karjala keel

Soome ja karjala keel keelustati Stalini võimu ajal. Karjala keelt peeti soome keele murdeks ning kirjakeelt ei arendatud. Üritati kasutusele võtta kirillitsat.
Selles lauses on sees sisemine vastuolu
84.189.99.37 6. aprill 2007, kell 14:31 (UTC)

Jah, on küll. Selleks et paremini kirjutada, tuleb asja täpselt tunda. Andres 6. aprill 2007, kell 14:44 (UTC)
erineb soome keelest laiendatud fonoloogia ning hilisemate soome keele mõjutuste puudumise poolest
Siin on midagi valesti. Kas soome keelel on soome keele mõjutused?  Andres 4. oktoober 2008, kell 15:06 (UTC)

Tahtsin sedasama jälle kirjutada. Andres 19. aprill 2009, kell 18:24 (UTC)

Mida tähendavad grammatika tabeli lühendid PK, AK, TK? --Minnekon (arutelu) 9. juuni 2018, kell 00:37 (EEST)
----
https://maailm.postimees.ee/4444051/jargmised-kolm-aastat-saavad-karjala-keelele-venemaal-otsustavaks Velirand (arutelu) 26. mai 2021, kell 16:29 (EEST)


Arutelu:IUPACi nomenklatuur

Kas selle kohta võib öelda ka lihtsalt "keemiline nomenklatuur"? Andres 6. aprill 2007, kell 18:42 (UTC)
Minu meelest peaks artikli pealkiri olema "keemianonenklatuur". Andres 6. aprill 2007, kell 18:48 (UTC)

Vähemalt ajaloliselt on minuarust ka muid katseid süsteemi luua olnud. "Keemiline nomenklatuur" tähendab iseeneses ju ükskõik millist kogumit nimetustest, nimestikku. Peale selle, ameeriklastel on mingi numbrisüsteem, kus iga aine on mingi numbriga tähistatud. See pole küll nimetuste süsteem, vaid ainete tähistamise süsteem, aga ka selle kohta võib muarust öelda, et see on keemiline nomenklatuur.--Ken 6. aprill 2007, kell 22:32 (UTC)

Võtsin välja lingi [http://www.chemsoc.org/cgi-shell/empower.exe?DB=goldbook IUPAC Compendium of Chemical Terminology] (link ei tööta + sama asi peaks välislinkide all juba esindatud olema). [[Kasutaja:Iffcool|Ivo]] 28. august 2009, kell 17:17 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.iupac.org/reports/provisional/abstract04/connelly_310804.html
** In IUPACi nomenklatuur on 2013-06-24 11:14:36, 404 Not Found
** In Orgaaniliste ühendite süstemaatiline nomenklatuur on 2013-06-24 12:41:37, 404 Not Found
** In IUPACi nomenklatuur on 2013-07-06 02:29:25, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:29 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.iupac.org/reports/1993/homann/index.html
** In IUPACi nomenklatuur on 2013-06-24 11:14:36, 404 Not Found
** In Orgaaniliste ühendite süstemaatiline nomenklatuur on 2013-06-24 12:41:37, 404 Not Found
** In IUPACi nomenklatuur on 2013-07-06 02:29:35, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:29 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.iupac.org/publications/compendium/index.html
** In IUPACi nomenklatuur on 2013-06-24 11:14:36, 404 Not Found
** In Orgaaniliste ühendite süstemaatiline nomenklatuur on 2013-06-24 12:41:37, 404 Not Found
** In Tsütokroom P450 on 2013-06-24 13:55:19, 404 Not Found
** In IUPACi nomenklatuur on 2013-07-06 02:29:56, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 05:30 (EEST)


Arutelu:Joel Lindpere

''Niimoodi sattus Lindpere klubis nende sekka, keda taheti maha müüa.'', välja tõstetud --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 6. aprill 2007, kell 20:58 (UTC)

Kus see 13 väravat kirjas on? Pelmeen10 24. veebruar 2011, kell 13:20 (EET)

Nii vähemalt väidab EJL. --1273x 24. veebruar 2011, kell 14:07 (EET)

:14 on siin kirjas ja ka inglise vikis. Igaljuhul kui muuta, siis igalpool. Pelmeen10 24. veebruar 2011, kell 14:18 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.metrofanatic.com/team/player.jsp?ID=221
** In Joel Lindpere on 2013-06-24 11:25:00, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Joel Lindpere on 2013-07-06 04:40:29, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 07:40 (EEST)
Infokasti tuleb ajakohastada. Andres (arutelu) 15. aprill 2014, kell 07:54 (EEST)