Arutelu:Mihkel Mutt

kolonel = sõjaväelane
M. on kuulunud lühikest aega Isamaaliitu.

Ta on töötanud välisministeeriumis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. mai 2009, kell 20:26 (UTC)

Selle viimase välislingi võiks ehk panna ka artiklisse Hiina. Andres 6. juuni 2009, kell 07:16 (UTC)
Kirjandus. Luuramisi : salateenistuste tegevusest Eestis XX sajandil : artiklite ja dokumentide kogumik / koostanud Tiit Noormets ; [toimetaja Enn Tarvel]
Ilmunud Tallinn : Umara, 1999. ISBN 998589510x Sisaldab artikli M. Muti (agent Tõru)  värbamisloost. Eesti Päevalehes on ilmunud ka M.Muti seletus. Delikaatne asi, aga peaks vist olema.

Kuskohas Päevalehes? Sellise asja korral tuleks kindlasti ka Muti juttu refereerida. --Oop 23. veebruar 2010, kell 09:35 (UTC)
Midagist. http://paber.ekspress.ee/arhiiv/2000/11/Aosa/Elu4.html
http://epl.ekspress.ee/artikkel/64300 Vene luure värbas Mihkel Mutti Kärt Karpa ,  Anneli Ammas 10. märts 2000

Ja kogumiku puhul tuleb viidata konkreetsele artiklile. Ja muidugi peaks asjast ka artikli tekstis rääkima. Andres 23. veebruar 2010, kell 20:16 (UTC)
Ei jõua praegu redigeerida, aga artikkel on kirja pandud ajalehelikus, mitte entsüklopeedia stiilis ning vajab tublit keelelist ja sõnastulikku toimetamist. Üksiknäide: "1976–1977 töötas Mutt toimetajana kirjastuses Eesti Raamat, 1977–1986 ajakirjas Looming samal ametipostil - algul kriitika, hiljem ilukirjanduse valdkonnas." Ajakirja Looming toimetuses nagu ka mujal on töötajatel ametinimetused. Mutt sai töötada näiteks kriitikaosakonna toimetajana ja ilukirjandusosakonna toimetajana. "1991 siirdus ta toonase välisministri Lennart Meri kutsel välisministeeriumisse informatsioonibüroo juhiks." Millega on tõendatud, et Mutt siirdus välisministeeriumisse Meri kutsel? Peaks olema viide avalikule allikale. Jne. Jne. --Brita 3. märts 2010, kell 13:35 (UTC)

Õiged märkused. Andres 3. märts 2010, kell 18:21 (UTC)

Minu arvates vajab artikkel pigem toimetamist kui keeletoimetamist, sest ilma asja ennast uurimata siin toimetada ei saa. Andres 3. märts 2010, kell 18:23 (UTC)

: Millega on tõendatud? Juuresoleva viitega Kaarel Kressa artiklile. Terve lõigu kohta käiv viide ei kordu iga lause järel, vaid on lõigu lõpus. Viidatud artiklis on nimelt seesugune lõik:

:See, kuidas ta sattus 1991. aastal välisministeeriumisse, vastab üks ühele romaanis “Rahvusvaheline mees” kirjeldatule. “Istusin tugitoolis, mõeldes, mida eluga peale hakata, kui helistas Lennart Meri ja ütles: kuule, tule. Sain aru, et ma ei saa “ei” öelda. Aga see ei olnud karjäärijanust, polnudki veel struktuure, kuhu imbuda.”

:Kui Päevalehes ilmunud artikkel pole avalik allikas, siis ei oska mina kyll kuidagi aidata. Mis puutub ametinimetusse, siis need kahtlemata on (või olid), ent kui viidatud allikad neid konkreetselt ei nimeta või kasutavad eri nimetusi, mida siis teha? Kaevata ajakirjanikud vikipeediliselt ebapiisava info eest kohtusse või mõelda need ise välja? --Oop 4. märts 2010, kell 00:00 (UTC)

:: Jah, tõepoolest, tegu on lõiguviitega. Ka mina ei pannud seda tähele. Palun vabandust! Andres 4. märts 2010, kell 00:22 (UTC)

:: Võib-olla ainult võiks kõnealuse seiga kohta kirjutada "Mihkel Muti sõnul" vms, sest seda me saame tõenäoliselt kontrollida ainult asjaosalise enese sõnade järgi.

:: Kui viidatud allikas ametinimetusi pole, siis tuleb neid otsida teistest allikatest.  See muidugi ei tähenda, et üks inimene peaks artikli otsast lõpuni perfektseks kirjutama. See on lihtsalt märkus edasiseks tööks artikliga. Palun ära pea pikka viha. Andres 4. märts 2010, kell 00:22 (UTC)
LÕIGUD. Millisest "tervest lõigust" käib jutt? Mille kohta käib "lõiguviide"?!
Kressa lõik. "Tegelikult võiks Mutt olla karjääridiplomaat ja lasta end praegu näiteks ekstsellentsiks kutsuda. See, kuidas ta sattus 1991. aastal välisministeeriumisse, vastab üks ühele romaanis “Rahvusvaheline mees” kirjeldatule. “Istusin tugitoolis, mõeldes, mida eluga peale hakata, kui helistas Lennart Meri ja ütles: kuule, tule. Sain aru, et ma ei saa “ei” öelda. Aga see ei olnud karjäärijanust, polnudki veel struktuure, kuhu imbuda.”"
Artikli lõik. Mihkel Mutt lõpetas Tartu VIII Keskkooli kirjanduse eriklassi. Aastatel 1971–1976 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat. Aastatel 1976–1977 töötas Mutt toimetajana kirjastuses Eesti Raamat, 1977–1986 ajakirjas Looming algul kriitikaosakonna, hiljem ilukirjandusosakonna toimetajana. 1991 siirdus ta toonase välisministri Lennart Meri kutsel välisministeeriumisse informatsioonibüroo juhiks, kust lahkus siiski juba 1992. aastal. Kogutud muljete põhjal kirjutas Mutt hiljem romaani "Rahvusvaheline mees", mille nimitegelase prototüüp oli Meri. Aastatel 1992–1993 oli ta ajakirjanik ajalehtedes Eesti Ekspress, Eesti Aeg ja Hommikuleht.[1]
KOMMENTAARIKS.
1) Päevalehes ilmunud artikkel on küll avalik allikas. Siiski ei saa see allikas olla piisav
tõend, seda eriti põhjusel, et avalikus allikas tsiteeritud Muti lõik pärineb ilukirjandusteosest. Ilukirjandus põhineb fiktsioonil, ilukirjandusel ei ole kohustust
esitada ajaloofakte ega täpseid biograafilisi fakte, ehkki see võib neid sisaldada. Väide
selle kohta, et Mutt sattus ministeeriumisse Meri kutsel, ei ole piisavalt tõendatud. Tõendatud on, et Kressa väidab, et Mutt sattus välisministeeriumisse Meri kutsel ja et seda kinnitab ilukirjanduslik teos. Kressa toetub mõlemal juhul sellele, mida Mutt on ise rääkinud ja kirjutanud. Ja on tõendatud, et Mihkel Mutt on ilukirjanduslikus teoses "Rahvusvaheline mees" kujutanud, kuidas tema tegelane võetakse välisministeeriumisse tööle Meri kutsel. Siin tuleks siiski eelistada nii suurt täpsust kui võimalik, sest avalikes allikates on kirjeldatud ka seda, et Mutt pidi välisministeeriumist lahkuma Meri süüdistuse tõttu ja Muti värbamisest KGB agendiks.
2) Kui kirjeldatakse teist lugu, kuidas Meri süüdistas Mutti nuhkimises ja ta vallandas,
mida on ajakirjanduses kirjeldatud, siis saab esitada üksnes väite, et ajakirjanduses on nii kirjutatud - seda niikauaks, kuni on olemas kindlad tõendid, näiteks valandamispaberid vms või
siis Meri teade, kus on kirjas põhjus, miks Mutt vallandati.
3) Sama lähenemine peaks kehtima ka siis, kui Vikipeedias kirjeldatakse Muti värbamist KGB-sse agendinimega Tõru, ja seda, mida Mutt ise on selle kohta väitnud. Muidugi on selliste delikaatsete asjade puhul parem, kui kasutatakse tsitaate ja viiteid soliidsetele
uurimustele. --Brita 4. märts 2010, kell 09:08 (UTC)

Jutt on viitest meie artikli lõigu lõpus. See viide käib kogu lõigus öeldu kohta. Andres 4. märts 2010, kell 09:15 (UTC)
AMETINIMETUSED. Need on avalikes soliidsetes allikates olemas. Näiteks. U. Uibo artikkel "Eesti kirjarahva leksikonis" (Tallinn,

Millisest ilukirjanduslikust teosest see lõik siis pärineb? Mina saan küll nii aru, et tegu on Muti sõnadega ajakirjanik Kressale, Ajakirjanik on sõnastust võib-olla natuke muutnud, aga enam-vähem nii Mutt ütles. See on küll tõsi, et meie artikli tekstis võiks olla (ja küllap siis peaks olema) öeldud, et see on nii Mihkel Muti sõnul, aga ma ei osanud praegusesse teksti seda sisse panna.

Minu meelest ei ole Meri kutse ja hilisemal lahkuma sundimise vahel mingit vastuolu. Kui saame rohkem infot, paneme muidugi sisse.

Nõus, et tuleb hoolikalt allikatele viidata ja vajaduse korral tsiteerida ning eelistada soliidsemaid allikaid.

Olen lugenud üht Välisministeeriumi välja antud mälestuste kogumikku. Kui ma õigesti mäletan, siis seal ütles keegi, et Mutt ei teinud Välisministeeriumis midagi. Andres 4. märts 2010, kell 09:26 (UTC)
Loomulikult on allikates rohkem ja täpsemalt kui artiklis kirjas, aga kuskilt tuleb ju alustada. Me ei saa nõuda, et üks inimene hoobilt kõiki allikaid kasutaks. Muidu ei hakka üldse keegi Vikipeediasse kirjutama. Loomulikult kasutab inimene kõigepealt veebist leiduvaid ja kodus riiulil olevaid allikaid. Andres 4. märts 2010, kell 09:30 (UTC)
Mul ei ole neid teatmeteoseid käepärast. Mis on öeldud ajavahemiku 1986–1991 kohta? Andres 4. märts 2010, kell 09:34 (UTC)

Kressa ütleb: See, kuidas ta sattus 1991. aastal välisministeeriumisse, vastab üks ühele romaanis “Rahvusvaheline mees” kirjeldatule. “Istusin tugitoolis, mõeldes, mida eluga peale hakata, kui helistas Lennart Meri ja ütles: kuule, tule. Sain aru, et ma ei saa “ei” öelda. Aga see ei olnud karjäärijanust, polnudki veel struktuure, kuhu imbuda.” Ilukirjanduslik teos on romaan "Rahvusvaheline mees". Seletasin oma arusaamu eespool. --Brita 4. märts 2010, kell 09:55 (UTC)  +
- :: Kui keegi väidab, et "Mutt ei teinud Välisministeeriumis midagi", siis võib see tähendada nii arvamust, et Mutt ei teinud tööd kui ka seda, et Mutt ei teinud midagi halba. Ei oska kommenteerida, sest ei tea neist asjust rohkem kui nn "hästiinformeeritud tavakodanik." --Brita 4. märts 2010, kell 09:55 (UTC)  + Mul ei ole neid teatmeteoseid käepärast. Mis on öeldud ajavahemiku 1986–1991 kohta? Andres 4. märts 2010, kell 09:34 (UTC)
- :::Ise tahaksin püüda selle poole, et see "hästiinformeeritud tavakodaniku" tase Vikipeedia tegemisel ületada (ega see pruugi alati õnnestuda). Olen vahel Vikipeedias ringi vaadanud ja näinud, et eri aruteludes on seatud eri rangusega nõudeid. Ajakirjanduses on olnud, et eestikeelsel Vikipeedial on vähe (või ebapiisaval hulgal) kaastöölisi. Kui õigesti aru sain, siis peitub Vikipeediale tehtava kaastöö sidumine interneti ja kodus riiulil leiduvate allikatega osalt ka selles seigas (see on minu oletus, ei enamat). Siiski tuleks igal kaastöölisel ise endale aru anda, et Vikipeedia reputatsioon sõltub andmete täpsusest ja allikate soliidsusest. Vabandust, kui midagi kõlab karmilt. Ma lihstalt tahaksin, et Vikipeedia oleks võimalikult hea, üldiselt usun sellesse, et inimesed vajavad tuge, hoolitsust ja innustust. Püüan seda anda omal moel, ilma kedagi halvustamata, vaid vastupidi, teiste osaluse vabatahtlikkust kõrgelt hinnates ka siis, kui tuleb öelda midagi kriitilist. Kahjuks ei ole võimalik endal suure koormuse tõttu palju kaasa lüüa. Aga niipalju kuiv õimalik, püüan seda siiski teha. Kõigile indu. --Brita 4. märts 2010, kell 09:55 (UTC)

:: Kressa ütleb, et romaanis on kirjeldatud samasugust stseeni. Aga see tsitaat ei ole romaanist, vaid intervjuust. Ütlen sellepärast nii, et romaanis ei ole Lennart Meri nimelist tegelast. Või on romaanis tõesti niimoodi kirjas? Ja isegi kui on, siis minu meelest saab seda mõista ainult nii, et romaanis kirjeldatu ja Mihkel Muti jutt endast langevad kokku.

:: Ma jutustasin ümber. Pidasin silmas ikka seda, et Mutt ei teinud seal tööd või tegi vähe. Aga see raamat tuleks üles otsida ja vaadata, mis seal täpselt oli.

:: Vikipeedia tegemisel seab piiri ette info, mida kasutada saab. Ja inimesi, kellel on ammendav kodune raamatukogu või kes Vikipeedia tarvis raamatukogust infot otsivad, on muidugi vähe. Kõigepealt kammitakse ikka läbi tugitoolist tõusmata leitav materjal. Igatahes on näiteks kirjaniku puhul vajalik refereerida kõike, mida kriitikud ja kirjandusteadlased tema loomingu kohta on öeldud (teoste kohta on muidugi hea teha eraldi artiklid). See on seni õnnestunud ainult mõne algaja kirjaniku puhul. Samuti tuleks refereerida kirjaniku enda mõtteavaldusi. Lõpuks jõutakse ikkagi raskemini kättesaadavate allikateni. Selle artikli puhul siin on kasvuruumi veel palju.

:: Eri aruteludes esinevad ka eri inimesed. Peale selle, mida parem tekst juba on, seda nõudlikumaks muutub ka kriitika.

:: Minu meelest ei saa praegu öelda, et selles artiklis oleks kasutatud mitteusaldatavaid allikaid. (Tõsi küll, oleks tarvis kuidagi mainida, et Välisministeeriumisse kutsumine on tõendatud asjaosalise sõnadega.) Saab öelda, et mõni usaldatav või soliidne allikas on kasutamata.

:: Me ei saa kaastöölistele teha ettekirjutusi endale millestki aru anda. Võime ainult artikleid parandada-täiendada, teha kriitilisi märkusi ja tõstatada küsimusi. Andres 4. märts 2010, kell 10:22 (UTC)
"Võib-olla ainult võiks kõnealuse seiga kohta kirjutada "Mihkel Muti sõnul" vms, sest seda me saame tõenäoliselt kontrollida ainult asjaosalise enese sõnade järgi." See oli Andrese arvamus.) Veelkord sekkudes: kõiki asjaolusid arvesse võttes tundub see lahendus praegu kõige otstarbekam. --Brita 4. märts 2010, kell 10:26 (UTC)
Sama väljaanne (uuem, 2000. aastast on hetkel mujal kasutuses): "1986–88 vabakutseline kirjanik, 1988–90 Noorsooteatri kirjandusala juh., 1990–91 Välisministeeriumi informatsioonibüroo juhataja, 1991–92 töötas ajal-de "Eesti Ekspress" ja "Eesti Aeg" juures, a-st 1992 kutseline kirjanik." Olgu öeldud, et see tekst ei ole ka laitmatu, sest mida tähendab "töötas juures"? Kas M. oli lihtsalt kaastööline, oli kirjasaatja, oli toimetuse liige; kui M. oli toimetusega lepingulises vahekorras kaugtöö mõttes või palgal, mis oli tema amentinimetus? Seepärast ongi vaja mitmelt poolt vaadata ja kasutada kas (siiski ju ka vigu sisaldavaid, aga avalikkuses ometi autoriteetseteks loetavaid) entsüklopeediaid, akadeemilisi väljandeid või siis viimast allikat. Ma muidugi ei kahtle, et see on teada, lihtsalt nendin. Praegu hetkel enam ei saa, aga kui tuleb võimalus, katsun omalt poolt ka vaadata, mida leida on. --Brita 4. märts 2010, kell 10:08 (UTC)
Nagu eelnevast arutelust selgub, ei ole mingil juhul aktsepteeritav, kui keegi mõnd artiklit parasjagu käesoleva allika põhjal täiendab, jättes raamatukogus kaevamise hilisemaks või kellelegi teisele. Väidet "Kahjuks ei ole võimalik endal suure koormuse tõttu palju kaasa lüüa" tohib kyll kasutada, kuid mitte igayks: quod licet Jovi, non licet bovi. Boviinsesse ryhma paigutatu tohib teha kaastööd yksnes juhul, kui ta teeb seda pikaajalise raamatukogu-uuringu käigus, soovitavalt toetudes "enamale kui internetiotsinguga leitu" ning hoidudes ajalehtedest, mis pole "avalik soliidne allikas". Eks see muudab muidugi natuke mu seniseid arusaamu halvasti informeeritud tavakodanikuna, aga igal juhul on tore targematelt inimestelt õppida. Teen omad järeldused, aitäh valgustajale. --Oop 5. märts 2010, kell 17:44 (UTC)

Minu meelest on ülekohtune öelda, et see eelnevast arutelust selgub. Andres 5. märts 2010, kell 18:14 (UTC)
"Ametisse astudes lubas Mutt panna lehe aastaga kasumit teenima, nii et kaoks vajadus pideva riigi dotatsiooni järele. Tal oli erimeelsusi lehe nõukoguga, mis Urmas Klaasi juhtimisel soovis Sirbi trükiarvu suurendamist 5000 eksemplarini." See mõjub veidralt, nagu ajalehetekst, ja peaaasi, ei öelda, kuidas trükiarvuga jäi. Ka ei ole hea väljenduslikult öelda "pideva riigi dotatsiooni" - mis siin pidev siis on?  --Brita 9. aprill 2010, kell 22:57 (EEST)

Jah, see jutt jääb poolikuks. On tarvis asja uurida.

Võiks olla "alalise riikliku dotatsiooni". Andres 9. aprill 2010, kell 23:10 (EEST)
Tema teoseid on arvustanud teiste hulgas Rein Veidemann, Aivo Lõhmus, Vaino Vahing ja Linnar Priimägi.[16] - --Labs 26. aprill 2010, kell 18:58 (EEST)tundub sisutu, sest see formaalne loetelu ei ole mingi näitaja.

Võtsin välja. Enamik nendest, kelle arvamus kirjanduse kohta Eestis midagi väärt, on Mutti arvustanud. Taivo 27. aprill 2010, kell 00:39 (EEST)

Mulle ei meeldi eriti viidetega varustatud info väljavõtmine, mis on toimunud viimaste muudatuste käigus. Ivo 29. aprill 2010, kell 19:12 (EEST)

Mulle ka ei meeldi. Samas tagasi keerata ka ei saa, sest ta võttis ka tõesti imelikke lauseid välja. Tuleb põhjalikumalt tegeleda. Taivo 29. aprill 2010, kell 19:25 (EEST)

: Milline lause oli imelik? Andres 29. aprill 2010, kell 21:02 (EEST)
----
Mis me sellega siis teeme? Asjad, mis välja võeti, võisid küll olla ebaproportsionaalselt detailsed, aga sel juhul tuleb kogu artiklit detailsemaks teha või äärmisel juhul välja tõstetud kohad arutelulehele panna. Andres 2. mai 2010, kell 09:48 (EEST)
----
Esimesena viidatud artiklis ei ole öeldud seda, mi lle kohta viide käib. Andres 2. mai 2010, kell 09:55 (EEST)

Kasutajanime Mihkelmutt tohib minu meelest kasutada ainult Mihkel Mutt. Mul on kahtlus, sest mitmel korral ei ole punkti järel sõnavahe. Andres 2. mai 2010, kell 09:55 (EEST)

Aga kui Eestis elab mitu Jüri Tamm'e, kas siis kehtib põhimõte, et kes ees, see mees? --kanakukk 3. mai 2010, kell 15:40 (EEST).

: Jah. Andres 3. mai 2010, kell 16:36 (EEST)

:: Ja kas siis sel kiiremail Jüri Tammel on ainsana õigus Jüri Tamme artikleid redigeerida?

:: Tegelikult jääb üldse arusaamatuks, miks Sa sellele kasutajanimele tähelepanu osutasid. --kanakukk 5. mai 2010, kell 13:07 (EEST).

::: Meil ei ole see asi varem aktuaalne olnud. Leian, et keegi ei tohi endale võtta kasutajanimeks tuntud inimese nime, kui see tema nimi pole.

::: Sinu küsimusest ainuõiguse kohta ma ei saa aru. Andres 5. mai 2010, kell 13:29 (EEST)
----
Minu meelest peaks kohe alguses ütlema, kelle pojana Mutt sündis. Andres 2. mai 2010, kell 09:57 (EEST)
Ei usu, et parandused on M. Muti enda tehtud. Miks peaks intelligent parandama nagu bestia? Kasutaja  “mihkelmutt” ei ole kirjaoskaja ega kursis Vikipeedia reeglitega. Näiteid probleemidest. 1) 1977–1986 ajakirjas Looming /töötatakse toimetuses/; 2) pärast luule- ja lühiproosa osakonna toimetajana /Loomingus on ilukirjandusosakond, Looming on avaldanud ka romaane/ "pärast" kasitamine selles lauses on kaheldav; 3) 1986–1988 oli vabakutseline kirjanik /aastail 1986–1988 oli ta/ 4) aastast 1992 oli kutseline kirjanik /aastal 1992 jäi ta vabakutseliseks/; 5) katsetused pärinevad a. 1978 /milleks sellised lühendid?/; 6) kirjutab Mutt kirjandusloo sõnul "modernismi peateemad, hoiakud ja ideed üle kriitilis-paroodilises võtmes /kirjandusloo sõnul, kas see ei tundu imelik?/; 7) Algul tajuti Muti proosat alternatiivkirjandusena, nähes selles paralleele ka Jüri Üdi luulega /selline sõnastus muudab aimatava mõtte kahtlaseks/; 8) Pikemalt kirjeldab ta vastavalt oma vanaisa ja isa /milleks see “vastavalt”? kas mõeldakse mälestuste eri osi?/; 9) riikliku auhinna (Smuuli-nim. preemia) 1986. a. lastekirjanduses /pälvinud preemia lasteirjanduses?/ Mis asi on “riiklik auhind”? “Pälvima lastekirjanduses” ei ole keeleliselt vastuvõetav/; 10) Jannseni-nimelise aastatunnustuse /Mis asi on “aastatunnustus”?/ 11) Ordenit mainitakse poliitika rubriigis; osa ==Tunnustused== ei ole eraldi välja toodud 12) Viited ei ole alati tõendiks. Jm. --Brita 3. mai 2010, kell 15:33 (EEST)

MM võib ju mitte olla Vikipeedia reeglitega kursis, selles pole midagi imelikku, ja ka kogenud toimetajal juhtub keelelisi möödalaskmisi. Küsimus on lihtsalt selles, kas on tegu MM-iga, ja mina ei usu, et on. Andres 5. mai 2010, kell 13:32 (EEST)
Parandatud linke. Osa endisi linke mitmetes artiklites ei paista töötavat. Aitab see, kui vastava väljaande arhiivist artikkel (EPL-is näiteks vastva kalendri abil) välja otsida ja siis tuua uus link siia. --Labs 16. jaanuar 2012, kell 17:19 (EET)
Mis see täpsustamine tähendas? Kas Mihkel Mutil ei ole vanemat venda kja kaht täiskasvanud poega? Kas ta abiellus Tiina Tammetaluga 1991. aastal? Andres (arutelu) 16. jaanuar 2015, kell 19:19 (EET)

Selles lõigus on vaid paar siselinki välisallikatele, mis ei ole tasulised, räige, ahnus ja juhmus. ☆☆☆— Pietadè Kaastöö 27. juuni 2023, kell 14:59 (EEST)


Arutelu:Fred Jüssi

MITTE: nii üht kui teist . ÕIGE: nii üht kui ka teist.
MIS ASI ON "mõtisklev veste"?

Võiks olla "mõtisklusi". Andres 11. aprill 2009, kell 10:13 (UTC)

Miks Kõrvemaa avastamine on hariduse ja ametite all? --[[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 7. veebruar 2023, kell 02:43 (EET)

Miks "bioloogiline isa" ei sobinud? Praegune variant, kus samas lõigus olev isa viitab kahele eri mehele, pole hea. Samuti on tal poolvend, mitte vend. Kasutatud allikas ei ole öeldud, et Jüssi mestiitsist isa isa oli tšerokii, aga selle leiab vist raamatust "Olemise mõnu". Kaniivel (arutelu) 7. veebruar 2023, kell 15:16 (EET)

"Bioloogiline isa" ja "isa" on sama tähendusega. Kui jutt on kasuisast ja poolvennast, siis tulebki nii öelda. --Andres (arutelu) 8. veebruar 2023, kell 16:25 (EET)

"minu bioloogiline isa oli mestiits ja neljandiku poolest olen tšerokii suguharust": kuidas seda siis teisiti mõista? --Andres (arutelu) 8. veebruar 2023, kell 16:28 (EET)

: Pidasin silmas, et kust võtsid, et just mestiitsi isa (ja mitte ema) oli tšerokii. Kaniivel (arutelu) 9. veebruar 2023, kell 16:14 (EET)

:: Võib-olla ma tegin rutaka järelduse. --Andres (arutelu) 18. veebruar 2023, kell 11:16 (EET)

Mulle jääb asi segaseks. Kas ei või nii olla, et mestiits oli mõlema poisi isa, aga kasuisa oli Johannes? --Andres (arutelu) 8. veebruar 2023, kell 16:31 (EET)

: "Olemise mõnu" järgi oli Johannes Henry isa ja mestiits Jim Bluejacket Fredi isa. Kas siis, kui laps sünnib peres abieluvälise suhte tagajärjel, on pereisa lapsele kasuisa? Ja sõna vanemad ei saa enam kasutada, kui jutt on mõlemast lapsest? Kaniivel (arutelu) 9. veebruar 2023, kell 16:14 (EET)

:  esitasin sulle mõned küsimused, palun vasta. Kaniivel (arutelu) 16. veebruar 2023, kell 23:28 (EET)

:: Jah, minu meelest küll. Igatahes ei ole esitus piisavalt arusaadav. Ma sain alles nüüd aru. Jutt peaks olema üksikasjalisem. Jah, sõnu võib erinevalt kasutada, aga jutt peaks olema üheselt mõistetav. --Andres (arutelu) 18. veebruar 2023, kell 11:13 (EET)


Arutelu:Norralased

Kas meil pole sellist infoboxi nagu on inglise en:Template:Ethnic group? See on väga praktiline infokast.--WooteleF 11. aprill 2009, kell 14:49 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.norway.org/facts/religion/general/gereral.htm
** In Norralased on 2013-06-24 12:36:43, 404 Not Found
** In Norralased on 2013-07-06 16:44:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:44 (EEST)
----
Kahtlen, kas kõik siinne on teemakohane.
Kui rääkida kuulsatest norralastest, siis miks ainult nendest, kes on tegutsenud välismaal? Andres (arutelu) 23. veebruar 2014, kell 22:24 (EET)


Arutelu:Ülemiste raudteejaam

Kas seal on ka jaamahoone? Andres 11. aprill 2009, kell 23:07 (UTC)

Ei tohiks olla. Kas teha põhileheks "Ülemiste raudteepeatus"? --Jaan513 12. aprill 2009, kell 08:07 (UTC)

: Kui oled kindel, et pole, siis jah. Andres 12. aprill 2009, kell 08:20 (UTC)

::Muutsin nime ära. --Jaan513 21. aprill 2009, kell 17:50 (UTC)

Puudub lehekülg Ülemiste. Seda oleks kindlasti tarvis. Andres 12. aprill 2009, kell 08:21 (UTC)

Kas "raudteepeatus" on mingi uus jaama liik? Ülemiste jaam oli aastakümneid esimene jaam pärast Tallinna kõigile idasuunalistele reisirongidele. Mingi jaamahoone oli seal ka, aga hoone olemasolu või puudumine ei muuda ka teivasjaama "peatuseks". Näiteks ülejärgmises - Kulli jaamas - pole hoonet olnud. Teen ettepaneku raudteejaamu ikka jaamadeks nimetada. Ssgreporter (arutelu) 25. august 2013, kell 00:46 (EEST)

: Ma ei tea, raudteelased teevad vahet. Raudteepeatusi nimetatakse ka peatuskohtadeks. Asi pole ainult jaamahoones, vaid ka teede hargnemises ja rongide teenindamises, niipalju kui mina aru saan. Andres (arutelu) 25. august 2013, kell 18:40 (EEST)

::Üldkeele seisukohalt ei tundu niisugune vahetegemine õige. Näiteks Kulli teivasjaamas on alati olnud üksnes post jaama nimesildiga ainsa rööpapaari ääres (nüüd vist on juba kaks paari), kuid ka platvorm. Teivasjaamaks nimetati ilmselt seetõttu, et seal ei olnud jaamahoonet ja seal ei peatunud ka kõik reisirongid nagu Ülemistel. Platvorm kinnistab aga raudteejaama kindlale paigale ega lase seda sada või paarsada meetrit siia- või sinnapoole nihutada nagu bussipeatust. Ssgreporter (arutelu) 25. august 2013, kell 23:49 (EEST)

:::Teivasjaamu väidetavalt enam ei ole. Mul on võib-olla pealiskaudne arusaam, aga raudteepeatus on koht, kus rong lihtsalt peatub, võib olla perrooniga ja puha, aga jaam on midagi uhkemat. Adeliine 26. august 2013, kell 00:02 (EEST)

::::Teivasjaam polegi termin olnud, pigem rahvakeelne nimetus. Aga asjaolu, et jaamahooneid reisijate teenindamiseks pole enam kuigi palju jäänud, ei peaks keelest kaotama sõna "(raudtee)jaam", mis on alati tähistanud kohta, kus rong peatub. Ssgreporter (arutelu) 26. august 2013, kell 00:08 (EEST)

:: Krt, ma pole sealkandis ammuilma ringi vaadanud, aga seal ju oli ka jaamahoone? punane...?

:: https://www.riigiteataja.ee/akt/30072 3) Ülemiste jaam: administratsiooni maja, katlamaja, soojussõlm, elektritsentralisatsiooni maja — Tallinn, Suur-Sõjamäe 11.   • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu 26. august 2013, kell 01:15 (EEST)

:: Pilt ootekojast http://3.bp.blogspot.com/-xLOWyUNDsZc/TdQpynTp4KI/AAAAAAAAAbM/PkJuBmIKwlM/s1600/ulemiste_5_2_0.jpg

:::Oli küll. Ooteruumi, kassa ja ametiruumidega jaamahooned olid näiteks Ülemistel, Lagedil, Arukülas jne, samuti olid neis jaamades tagavarateed, (rohtunud) kaubaestakaadid ja -kuurid. Sellest hoolimata nimetati Lagedi ja Aruküla vahel asuvat Kullit samuti jaamaks, kuigi seal oli üksnes platvorm. Täna räägiti AKs raudteejutu juures "reisiterminalist", ilmselt peeti silmas jaamahoonet. Nähtavasti tahavad raudteelased sõna "jaam" reserveerida üksnes kaubajaamale, aga seda ei saa õigeks pidada. Kui Ülemistel on vaja vahet teha, siis olgu pigem "Ülemiste reisijaam", aga mitte "raudteepeatus". Ssgreporter (arutelu) 27. august 2013, kell 01:11 (EEST)

:::Arvan, et õige oleks siin (ja mujal samaviisi) "raudteepeatuse" asemel panna pealkirjaks Ülemiste jaam ja lisada täpsustus, et eraldi on artikkel Ülemiste kaubajaam.

:::: Mina olen nõus selle seisukohaga. Näiteks Hiiu jaam on minu jaoks olnud eluaeg Hiiu jaam ja just nimelt jaam mitte raudteejaam ja raudteepeatus, seda meenutab kasvõi bussipeatuse nimi, samuti on olemas veel tänagi peatused Lilleküla jaam ja Pääsküla jaam.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu 3. september 2013, kell 17:14 (EEST)
 Riiklikus ehitisregistris ja AS Eesti Raudtee siseselt kasutatakse jaama kohta terminit Ülemiste raudteejaam. Raudteepeatuse nimetuse kasutamine pole siin minu arvates õigustatud, kuna ooteplatvormid asuvad jaama territooriumil. --Ivar (arutelu) 26. mai 2017, kell 10:13 (EEST)

Miks pilt ära muudeti? Eelmine oli parem. Velirand (arutelu) 14. august 2020, kell 23:09 (EEST)

Aa... maitse asi. Aga ma muudan siis tagasi.

: Tegelikult võib mõlema pildi poolt argumente leida. Velirand (arutelu) 15. august 2020, kell 08:43 (EEST)

Olemasolevad pildid võiks olla teema järgi kättesaadavad ja nähtavad. Kui pilt on Commonsis ja artiklist läheb link Commonsi kategooriale, on kõik korras. Eesti viki kohalikud pildid aga ei ilmu välja muudmoodi kui temaatilises artiklis kasutades. Siin artiklis minu hinnangul galerii nendest mõnest lisapildist ei upu. Adeliine 2. jaanuar 2021, kell 22:53 (EET)


Arutelu:Norra eksiilvalitsus

Väga põhjalik artikkel aga vajab ka põhjalikku toimetamist, et vikikõlbuliseks teha.--WooteleF 12. aprill 2009, kell 15:56 (UTC)

:Teksti peaks jaotama, algusest osa peaks minema Norra ajaloo artikliga liitmiseks, eksiilvalitsuse teooria osa peaks olema artiklis eksiilvalitsus. avjoska 13. aprill 2009, kell 04:06 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.stortinget.no/english/constitution.html#fulltext
** In Norra eksiilvalitsus on 2013-06-24 12:36:27, 404 Not Found
** In Norra eksiilvalitsus on 2013-07-06 16:36:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:36 (EEST)


Arutelu:Martin Jervan

Vabadusssõjas teenis 1. jalaväepolgu vanemarst.teenis 1. Diviisi arstina.

See on segane. --Epp 12. aprill 2009, kell 18:55 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rk.ee/symb/2001_1.doc
** In Jaan Künnap on 2013-06-24 11:21:13, 403 Forbidden
** In Vabadusrist on 2013-06-24 14:04:05, 403 Forbidden
** In Jaan Künnap on 2013-07-06 03:44:50, 403 Forbidden
** In Martin Jervan on 2013-07-06 13:22:32, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 16:22 (EEST)

Täpsustasin surmakuupäeva, kuu oli ilmselt valesti, vt  http://prosopos.esm.ee/index.aspx?type=1&id=19478. --Amherst99 (arutelu) 3. august 2015, kell 16:01 (EEST)
------
"admin meditsiinikindralmajor" – kas tõesti oli toona selline ametinimetus? Kuriuss (arutelu) 27. mai 2024, kell 15:04 (EEST)


Arutelu:Reservaat

Seda sõna kasutatakse ka indiaanlastele või muudele pärismaalastele jäetud maa-ala tähenduses (näiteks artiklites Ainud ja Istuv Sõnn). --Improvisaator 13. aprill 2009, kell 12:31 (UTC)
Kas reservaat siinses tähenduses on sama mis loodusreservaat? Andres 13. aprill 2009, kell 20:45 (UTC)

Tundub küll. --Improvisaator 14. aprill 2009, kell 10:29 (UTC)

: Siis tuleb see asi korda teha. Andres 14. aprill 2009, kell 19:18 (UTC)

::parandasin--Dj Capricorn 28. aprill 2009, kell 17:07 (UTC)

Siia tulevad lingid tuleb parandada, kui antud lahendus sobivaks osutub--Dj Capricorn 28. aprill 2009, kell 17:18 (UTC)

Paranda. Andres 28. aprill 2009, kell 18:14 (UTC)

Vaja on täpsemat definitsiooni või lahtikirjutust. Küllalt palju on ka alati mõnele põlisrahvale kuulunud maadele loodud reservaate, kuhu neid keegi tõrjunud ei ole. Vastupidi, mõlemal Ameerika mandril on palju hõime ja rahvaid, kes iga hinna eest just oma põlisaladele reservaadi staatust taotlevad. Olenevalt riigist ja ajajärgust on paljud reservaadid (olnud) vägagi suveräänsed. --Vihelik 11. märts 2011, kell 00:49 (EET)

varasem definitsioon, mis oli allikata: Reservaat on mitmes Ameerika riigis maa-ala, kuhu on tõrjutud elama pärismaalased (indiaanlased, aborigeenid jne).--Bioneer1 20. juuli 2011, kell 10:25 (EEST)

EE järgi on reservaadil peale praeguse põliselanikega seotud mõiste veel 2 tähendust (seda toetab ka Võõrsõnade leksikon). Üks tähendus on looduskaitses eriti rangelt kaitstav ala, kus keelatud igasugune inimmõjustus. See langeb peaaegu kokku Eesti looduskaitseseaduses oleva mõistega loodusreservaat, mis on küll üksnes rahvuspargi või looduskaitseala vöönd. Tegelikult on mõiste "reservaat" laiem.
Teine tähendus on mingil otstarbel (nt linnukaitse) majandustegevusest välja arvatud ala (ca VS ja EE)--Bioneer1 20. juuli 2011, kell 11:06 (EEST)

põhimõtteliselt on olemas mõiste kaitseala reservaat (siit). see majandustegevusest välja arvatud reservaat vist ei käi otse ei loodusreservaadi ega kaitseala reservaadi alla? või käib? Ohpuu 20. juuli 2011, kell 12:00 (EEST)

:EE-s ja VL-is on see toodud eraldi tähendusena. Kas tuleks teha siis hoopis täpsustusleht, sest neid kaitsealateemalisi tähendusi on juba kolm? --Bioneer1 20. juuli 2011, kell 23:50 (EEST)

: Minu meelest võiks (vähemalt esigalgu) piirduda ikkagi kahe tähendusega – indiaanireservaat ja loodusreservaat. Teise juures ei peaks lihtsalt lähtuma kitsalt Eesti looduskaitseseadusest. Iseasi, kas eelistada indiaanireseraati, kui kodusem on too teine. 88.196.241.249 21. juuli 2011, kell 09:44 (EEST)

::pakuks siis välja definitsiooni: Reservaat on eriliselt kaitstav (loodus)kaitseala või selle ala sees määratud vöönd - loodusreservaat. Võib-olla saaks selles artiklis ka märkida, et vanemas kirjanduses (pole kindel!) mõeldi reservaadi all ka seda majanduslikust tegevusest väljaarvatud ala (nt teadustöö, linnukaitse huvides)--Bioneer1 21. juuli 2011, kell 18:25 (EEST)

::: Mina eelistaksin seda teemat siin, sest loodusreservaadist on rääkima hakatud küllaltki hiljuti.

::: Arvan, et loodusreservaadi juures tuleks eristada kaht tähendust: inimmõjutusest vabana hoitav ala ja majanduslikust tegevusest välja arvatud ala (kui see teine tähendus on olemas). Kas on tegu kaitsealaga või selle osaga, see pole minu meelest oluline. Andres 21. juuli 2011, kell 21:02 (EEST)

:: Inimtegevuseta ala on ühtlasi ka majandustegevuseta. Selle järgi vahetegemine pole kuigi kindel.

:: Väga hiljuti ei hakatud reservaatidest rääkima – näiteks 1924. aastal rajati reservaat Järvseljale, 1938. aastal Ratva rappa. (Iseasi muidugi, milles tollal ja kummalgi juhul piirangud seisnesid.) 88.196.241.249 21. juuli 2011, kell 22:37 (EEST)

:::Inimtegevuseta ala on küll majandustegevuseta, aga see liik reservaati, mis on inimtegevuseta, on sedavõrd range režiimiga, et on ka külastamiseks keelatud. Majandustegevuseta alal on inimestel vist siiski lubatud liikuda ja võib-olla ka seal elada. Ssgreporter 21. juuli 2011, kell 23:26 (EEST)

::: 1961. aasta "Võõrsõnade leksikon" ja 1960. aasta ÕS tunnevad reservaati ainult 'looduskaitseala' tähenduses.  Küllap see ongi see majandustegevuse piiranguga ala. See tähendus on vananenud, aga seda tuleks mainida. Andres 22. juuli 2011, kell 01:36 (EEST)


Arutelu:Sandefjord

* jotun.no - ajalugu vaalatööstus -> keemiatööstus -> Sandefjord, Tönsberg, Larvik

* D/S Vestfold - Norwegian Merchant Fleet 1939-1945, ehitatud Built by Furness Shipbuilding Co., Middlesbrough in 1931. Whale factory.

* Nordic American Shipping AS -> Ugland Nordic Shipping ASA -> Teekay Norway AS
** Herbjorn Hansson
** Frithjof Bettum

* Viking Odyssey


Kasutaja arutelu:Piiritus

Tere tulemast vikipeediasse, Piiritus! suwa 13. aprill 2009, kell 18:42 (UTC)
Hea töö! Andres 13. aprill 2009, kell 21:47 (UTC)
Hea töö! Andres 23. aprill 2009, kell 04:58 (UTC)
Aitäh! Piiritus 23. aprill 2009, kell 09:44 (UTC)

nb! interwiki viidetega peab alati ettevaatlik olema,
kuna teistes keeltes ei pruugi sama kirjapildiga kirjutis
olla samast asjast, mis eesti keeles. suwa 30. aprill 2009, kell 06:00 (UTC)

Muutsin su kasutajalehel olnud malle. Kuna sa olid terve koodi mallidest kopeerinud siis olid ühtlasi kopeerinud ka kategooria ja see kategoriseeris ka su kasutajalehe ühte valesse kategooriasse. Topeltkoolon nendes mallides ei lase neid malle kasutada ilma et kirjutaksid {{Mall:Kasutaja:... Ivo 11. mai 2009, kell 22:23 (UTC)

Selge, aitäh! Piiritus 11. mai 2009, kell 22:33 (UTC)

Mina ei näe Ahhemeniidide impeeriumi ei oluliste artiklite loendis ega ka oluliste artiklite eeskujude loendis. Ma saan aru, et see artikkel ei ole talguartikkel. Ave Maria 17. mai 2011, kell 20:18 (EEST)

Oi, vabandust, eeskujude loendis tõesti on. Ave Maria 17. mai 2011, kell 20:19 (EEST)

Tere!
Tõlketalgud on nüüd läbi. Kutsume Teid 17. juunil kell 16 Euroopa Liidu majja, kus pakutakse talgute lõpetamise puhul jooke ja suupisteid. Seal selgub ka, milliste talguliste panus seekord kõige väärtuslikumaks osutus ja antakse kätte kingitused: 1000-eurone reisitšekk, Rahva Raamatu kinkekaardid ning Tallinna Ülikooli kirjastuse raamatud.
Euroopa Liidu maja asub Tallinnas aadressil Rävala pst 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt, Kaubamaja vastast). Üritusel osalemiseks ja kingituse vastuvõtmiseks saatke palun meile oma pärisnimi, mida ei avalikustata. Palun vastake kindlasti, kas saate üritusel osaleda.
Lugupidamisega
Rita Niineste
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu


Arutelu:Pantomiim

Kreeka kirjaviisis ῑ-tähte ei ole. Pikk ja lühike i kirjutatakse ühtemoodi. Andres 13. aprill 2009, kell 21:08 (UTC)
Jah.--Vikker 15. aprill 2009, kell 09:02 (UTC)
Eesti pantomiimi kohta on üht ja teist veel kirjutatud, kuid see nõuab edasist otsimist, sest 1960. ja 1970. aastate kirjutised kajastuvad internetis lünklikult.--Vikker 17. aprill 2009, kell 18:17 (UTC)
Eesti keeles annab tunda terminoloogia väljaarenematus, termineid kasutavad asjaga tegelejad võtavad need kasutusele nagu nokk on loodud. Üheks näiteks on internetis eesti keelde jõudnud kehamiim.(Vt. Pantomiim, Vaata ka). Muide on viidatud tekstis pantomiimi mõistet käsitletud klassikalise euroopa pantomiimina, millest on juba ammu edasi mindud. Muide, siinkirjutaja ei poolda sõna miim kasutamist sõna pantomiim paralleelvormina. Miim võiks eesti keeles märkida pantomiimi esitajat, olgu näitlejalikus või tantsulises laadis, ükskõik. --Vikker 5. mai 2009, kell 10:54 (UTC)
Selles artiklis ei kajastu 1960. aastatel Tartus E. Vilde nim. Rahvateatri juures aset leidnud pantomiimialane tegevus. Selle kohta saab materjali leida vist tolle aja ajalehest "Edasi". --Mimo (arutelu) 5. märts 2012, kell 16:31 (EET)
Siin artiklis on viited põhitekstis antud, aga miskipärast on mingil ajal nii tehtud, et need enam ei tööta. Ei saa tööle. --Mimo (arutelu) 6. detsember 2014, kell 19:18 (EET)
Hea tahe on muidugi kiiduväärt. Kuid asjatundmist on ka vaja. 12. jaanuar 2018, kell 16:08 tehtud parandused Ulrikaekm-ilt asjatundmisest ei räägi, küll tekitavad segadust üleviimised artiklist "Pantomiim (stuudio)" artiklisse "Pantomiim". Üleviimistega tekitatud materjal ise vajab korrastamist.
ADMINISTRAATORITELE. On artikkel "Pantomiim" ja on artikkel "Pantomiim (stuudio)". Vaja on: 1. lahendada artikli "Pantomiim (stuudio)" pealkirja probleem, mis on üleval juba ammu 2. lahendada artikli "Pantomiim (stuudio)" korrastamine varasema materjali baasil, 3. taastada artikkel "Pantomiim" sellisel kujul nagu see oli 11.01.2018. 4. lisada artiklisse "Pantomiim" materjal artiklist "Pantomiim (stuudio) nii, et see ei kahjusta Vikipeedia artiklite ülesehitust ega tekita sisulist segadust. --Mimo~etwiki (arutelu) 15. jaanuar 2018, kell 11:51 (EET)

1. Mis peaks artikli Pantomiim (stuudio) pealkirjaks saama?

2. Mida tolles artiklis peaks korrastama? Minu meelest pealkiri ja sisu pole vastavuses. Igast stuudiost peaks eraldi artikli kirjutama, Eesti pantomiimist tuleks kirjutada kas artiklis Pantomiim või eraldi artiklis.

3. Ma ei näe, et siin oleks materjali, mis peaks olema artiklis Pantoniim (stuudio). Miks ei võiks siinsamas korrastada?
Sai tõstetud lõik "Pantomiimikunstist" ettepoole, kuhu ta sobib rohkem ning redigeeritud keeleliselt. Artikkel vajab kohati veel keelelist ja sisulist toimetamist. Tuleks vältida nii metsikuid nimeväänamisi nagu näiteks siin artiklis kasutatud nimevorm  Fransya Delsarmy, mida on kasutatud nähtavasti selleks, et nimetada teoreetikut, kelle nimi on François Delsarte (François-Alexandre-Nicolas-Chéri Delsarte). Sellised väänamised võtavad artiklilt igasuguse usutavuse. Veelkord: siia artiklisse on koos sellega, et siia tõsteti lõike artiklist "Pantomiim (stuudio)", sattunud väga kohatult sõnastatud lõike, mis ei ole ka praegusel hetkel pärast korraks ülevaatamist veel sugugi korras. --Mirimong (arutelu) 24. märts 2018, kell 20:42 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.notafe.ee/cat-245/opetajad/elke_luyten
** In Pantomiim on 2013-06-24 12:46:47, 404 Not Found
** In Pantomiim on 2013-07-06 18:14:10, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.artslynx.org/theatre/physical.htm
** In Pantomiim on 2013-06-24 12:46:47, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Pantomiim on 2013-07-06 18:14:18, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:14 (EEST)


Vikipeedia arutelu:Kasutajanimi

Tegin esialgse variandi. Üldisele arutelule viitamise asemel tuleks vist sellele lehele teha soovide sektsioon. --[[Kasutaja:Jaan513|Jaan513]] 15. aprill 2009, kell 08:21 (UTC)

''Üle toodud lehelt Vikipeedia:Hääletused:''

Järgnev puudutab eelkõige juhtumeid, kus kasutajad, kelle koduviki pole eestikeelne Vikipeedia, soovivad luua ühendatud kasutajakontot kõikidel Wikimedia lehtedel, aga ei saa seda teha, sest siin on kasutajanimed hõivatud.
Pakun välja reeglid nende kasutajate kohta, kelle nime endale soovitakse:
*Kasutajad, kellelt saadakse vastus
**kasutajanimega tegeletakse vastavalt viimase tahtele (säilitatakse/muudetakse nimi)
*Kasutajad, kellelt vastust ei saada
**Ei ole kaastööd
***kasutajanimi muudetakse, kui konto loomisest on möödunud üle 3 aasta ja kontakti ei saada 1 aasta jooksul
**Kuni 50 kaastööd
***kasutajanimi muudetakse, kui konto loomisest möödunud üle 5 aasta, muudatusi pole tehtud viimase 3 aasta jooksul ja kontakti ei saada 1 aasta jooksul
**Üle 50 kaastöö (sh administraatorid) – lahendatakse erandjuhtumitena
**Erandid – vandaalitsemine või muu erakorraline vajadus.
Kas olete selliste reeglite poolt või vastu? Ettepanekud teretulnud, näiteks pikemad tähtajad vms. --Jaan513 14. aprill 2009, kell 20:47 (UTC)
===Arutelu===
Ettepanek - ma küll ei näe põhjust, miks peaksid nii pikad need tähtajad olema. Kas viimase sisselogimise aega ei ole võimalik kindlaks teha? See oleks ilmselt informatiivsem kui konto loomise aeg. Mulle küll tundub, et kui kasutajal on viimasest sisselogimisest möödas üle 1 aasta ja temaga pole kuu aja jooksul ühendust saadud, võib nime ära anda. Kontakti võtmine tähendab ju ilmselt e-maili, ja ei kujuta küll ette, et keegi ärkaks äkki 11 kuu vanuseid emaile lugema. Kui kaastööd on (sõltumata nende arvust) olemas, on keerulisem, sest litsents nõuab vist, et eelnevad autorid oleksid mainitud. Kui sama nimi läheb kellelegi teisele, võib seal vist probleem tekkida? --Ken 14. aprill 2009, kell 21:44 (UTC)

Sisselogimise aegasid ei saa kindlaks teha.

1 aasta jooksul kontakti saamine tuleneb näiteks sellest, et Eestis on kohustuslik ajateenistus 8–11 kuud, mille jooksul ei pruugita üldse internetti külastada. Seetõttu ei näe põhjust seda aega lühemaks jätta.

Artiklite ajaloos muutub nimi ära, mitte aga arutelulehtede allkirjades. Seda võib näha kasutaja Volum kaastööst, kelle eelmine nimi kuni 15. märtsini 2008 oli Yoosq. Kui ikkagi mõni kasutaja "ärkab" pärast nimevahetust, siis on tal lihtsalt teine kasutajanimi. Kasutajanimesid ei saa kustutada. --Jaan513 15. aprill 2009, kell 07:22 (UTC)
Kaastöödega autori puhul ma ei annaks aadressi üldse ära. Kaastöödeta autori puhul võiks vast olla nii, nagu Jaan ütleb, või vähemalt kuus kuud.  Tegu on ikkagi lepingu rikkumisega. Kontaktivõtmine on ka kasutaja arutelulehel. Meili ei pruugi olla antud ning tegu võib olla vähe kasutatava või umbes postkastiga. Andres 15. aprill 2009, kell 04:52 (UTC)

Kontakti võtta tuleks proovida mitmel katsel, nagu seni ka teinud olen. Sellest on korra ka kasu olnud.

Mille kohta käib "tegu on ikkagi lepingu rikkumisega"? --Jaan513 15. aprill 2009, kell 05:41 (UTC)

: Kui inimene kasutajanime võttis, siis ta eeldas, et keegi ei saa seda temalt ära võtta. Andres 15. aprill 2009, kell 07:53 (UTC)
Kas seda kõike sobib siin arutada või oleks parem näiteks Vikipeedia arutelu:Reeglid? --Jaan513 15. aprill 2009, kell 07:22 (UTC)

See ei ole sobiv koht jah. Arvan, et selle kohta peaks olema eraldi leht (Vikipeedia:Kasutajanimi?), mille arutelus siis saab arutada. Andres 15. aprill 2009, kell 07:53 (UTC)

:Tegin lehe "Vikipeedia:Kasutajanime muutmine" --Jaan513 15. aprill 2009, kell 08:18 (UTC)
Ma viitaks ka meta:Steward requests/SUL requests/Usurpation policy, mis ei ole küll millegi poolest kellelegi siduv, aga ma saan aru, et seda kasutatakse wikide puhul, kus ei ole oma reegleid/bürokraate paigas. Sealsed tähtajad on veelgi lühemad (nädal meilile ja kolm päeva üldisele teavitusele vastamiseks). Tõesi, nagu ka sealsel arutelulehel on mainitud, võiks mingil määral vaadata registreerimise aega – kui on paar päeva tagasi registreeritud ja pole ühtegi kaastööd on olukord ilmselgelt erinev aastatagusest. Selle kohta käib ilmselt punkt 6. Kui tegemist on mittekasutatava kasutajanime ja mittekasutatava e-mailiga, siis on see minuarvates viide, et inimene enam ei kasuta seda identiteeti. Kaitseväelaste argument on muidugi hea. Samas, üldiselt annavad aktiivsed kasutajad teada, et plaanivad internetist/wikipediast eemal olla. --Ken 15. aprill 2009, kell 10:06 (UTC)

Aga inimene võib ju järsku raskelt haigeks jääda, sattuda pantvangi, olla oma töö tõttu olla väga hõivatud jne. Kolm kuud peab ikka ootama.

Kaastöödeta kasutaja nime võiks ära anda kui 3 kuu jooksul pole kolmele e-kirjale vastatud. Ma leian, et sel juhul pole mitmeaastasel ootamisel mingit mõtet. Vikipeedia lugemiseks pole ju kasutajanime tarvis.

Kaastöödega kasutaja puhul peaks siiski vastust ootama. Valju 15. aprill 2009, kell 11:22 (UTC)

Kui kaastöid ei ole ja taotleval kasutajal on selle nimega SUL konto, siis võiks konto loovutada nädala möödumisel teavitusest kasutaja arutelulehel ja meili kaudu. Nii on tavapärane enamikus teistes vikipeediates.--Morel 1. veebruar 2012, kell 18:07 (EET)
----
Küllap kasutajanime muutmise kohta võiks olla ka eraldi lehekülg, kus asja pikemalt seletatakse. Aga kuna siia praegu selle kohta eriti midagi ajakohast kirja ei jäänud, siis teisaldasin ja jätsin nime muutmist puudutava üldisema sisuga lehekülje koosseisu. Pikne 22. märts 2015, kell 12:27 (EET)
----
Siia tuleb sisse kirjutada ka ametikohaga seotud kasutajanimede keeld (a la 'xxxx(firma) sekretär') jmt.
----
"Juhul kui su pärisnimi on sarnane mõne tuntud isikuga pead sa oma kasutajalehel selgelt välistama igasuguse segiajamise võimaluse."

Kas võib võtta nt mõne tuntud inimese nime kasutajanimeks nt "andrusvärnik" või "MichaelJordan"? --Pelmeen10 12. september 2017, kell 17:52 (EEST)

:Ei tohiks tohtida. Ma ei mäleta, et meil niisugust juhtumit oleks olnud. Andres (arutelu) 12. september 2017, kell 19:42 (EEST)

:: Kui su pärisnimi on Michael Jordan, siis võid kasutajanimeks võtta küll sellise, kuid ilmselt kui eestikeelses vikis pead üksnes tõestama, et sa ei ole korvpallur, pead inglisvikis selgeks tegema, et sa ei ole ei jalgpallur ega ka mükoloog. Aga sõnastus oli ilmselt segasevõitu küll, seega üritasin seda parandada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 13. september 2017, kell 18:57 (EEST)

Kasutajanimede loovutamine ühtsetele kontodele


Arutelu:Pärnu Ühisgümnaasium

Tegemist on vikindamisalase esmaabiga. Tööd on vaja edasi teha. --Vikker 15. aprill 2009, kell 17:35 (UTC)
Võiks olla näiteks koolis varasemad asukohad Pärnus, näiteks Kooli 13, kus kool asus hulga aega.
Link artiklile "Aitäh, õpetaja Erm!" Pärnu Postimees, 26. aprill 2006 ei tööta. --Pedagor 8. detsember 2011, kell 14:20 (EET)

See on võib-olla ajutine. Andres 11. detsember 2011, kell 22:25 (EET)
Miks ma panin ajakohastamismalli, on see et aastast 2014 peaks kool tegutsema taas vanas asukohas.
Kooli nimede kohta saab ilmselt trükitud raamatutest järgi vaadata, aga vähemalt esialgu suunasin siia Pärnu Meesgümnaasiumi ja Pärnu I Gümnaasiumi. Ilmselt tuleb ka Pärnu Poeglaste Gümnaasium siia suunata. Kuid neid nimesid on veelgi.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 15. oktoober 2015, kell 20:37 (EEST)
Varem esimesest klassist. 146.255.183.232 18. jaanuar 2017, kell 00:22 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.tlulib.ee/biblioserver/index2.php?kid=534564&index_from=83}
** In Pärnu Ühisgümnaasium on 2013-06-24 13:01:18, 404 Not Found
** In Pärnu Ühisgümnaasium on 2013-07-06 20:26:29, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:26 (EEST)


Arutelu:Pärnu Postimees

Pärnu Postimees on oluline leht, keegi pidi hakkama seda lugu kirjutama. Lugu on muidugi pooleli ja siin on palju täiendada.
On olemas artikkel Perno Postimees. Adeliine 16. aprill 2009, kell 16:10 (UTC)
Jah, tõesti. Kuidas seda asja arukalt lahendada? Ajalehel Pärnu Postimees on soliidne ajalugu. Eesti lehed, mis ilmuvad ka tänapäeval ning on pika ajalooga, väärivad kõik käsitlemist.  Samas aga on oluline ka, et käsitletaks vanu ajalehti, mis on oluline ja väärikas osa meie kultuurist ja ajaloost. Eesti ajalehede loendis on Pärnu Postimees sees, Perno Postimeest mitte. Kas peaks selle sinna lisama? --Vikker 16. aprill 2009, kell 16:40 (UTC)
P.S. Samas on see aga sees kategoorias "Eesti ajalehed", kus ei ole praegu Pärnu Postimeest.

Ma mõtlesin seda, et kui tegemist on ühe ja sama ajalehega, võiks nendest rääkida ühes artiklis. Adeliine 16. aprill 2009, kell 16:52 (UTC)
Jah, põhimõtteliselt on see ju lähedane või osalt isegi sama materjal. Kas suurem ajalugu (Pärnu Postimees) peaks siis väiksema ja vanema (Perno Postimees) alla neelama? Loendite ja kategooriatega saaks muidugi korda, ja kui keegi otsiks Perno Postimeest, siis saaks ta kätte selle lingist, mis on leheküljel Pärnu Postimees. Kas nii sobiks? --Vikker 16. aprill 2009, kell 17:09 (UTC)

Jah, Perno Postimehe artikli võiks liita selle artikliga ja teha sealt ümbersuunamise. Adeliine 16. aprill 2009, kell 17:36 (UTC)
1. Ajalehtedel on väljaandjad, (pea)toimetajad, tegevtoimetajad. 2. Vahel on need ametid kattunud , vahel mitte. Näiteks L. Suburg tegi vahepeal lehte, aga alla kirjutas teine. 3. Pärnu Postimehes järjepidevaks loetud ajaloos on väljaande nimetus korduvalt muutunud ja ei ole veel päris selge, kes oli mis aastatel täpselt mis ametis. 4. Tuleb edasi uurida. Eks siis vormista osa Toimetajad teisiti.--Vikker 29. aprill 2009, kell 06:17 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://merihobu.utlib.ee/search~S1*est?/aJannings,+Emil,+1884-1950,+osat%7B232%7Daitja/ajannings+emil+1884+1950+osatw%7Ebitja/-3%2C-1%2C0%2CB/frameset&FF=ajannsen+eugen+toimetaja&1%2C1%2C
** In Pärnu Postimees on 2013-06-24 13:01:13, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Pärnu Postimees on 2013-07-06 20:25:37, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 23:25 (EEST)
Praegune Pärnu Postimees ei ole mitte kuidagi sama leht mis Perno Postimees. Andres (arutelu) 2. september 2017, kell 19:21 (EEST)

pealkirja kirjaviis erineb, algselt vist Tarto Ma-Rahva Näddali-Leht. on vist pigem esimene eestikeelne perioodiline nädalaleht. juhul kui ikka ilmus pealkirjale vastavalt, iga nädal. mõnda aega vähemalt. BirgittaMTh (arutelu) 3. aprill 2019, kell 09:52 (EEST)

BirgittaMTh, kirjutis on eestikeelses wikis olemas, vt Tarto maa rahwa Näddali-Leht. suwa 3. aprill 2019, kell 11:18 (EEST)

: justnimelt. need artiklid võiks kooskõlas olla. selgelt märgitud - ja allikaviitega muidugi - mis mõttes on Pärnu Postimees eesti perioodikale alusepanija, kui ta ei ole esimene eestikeelne perioodiline väljaanne (Lühhike öppetus..) ega esimene eestikeelne ajaleht. ma olen olnud juba kahes mälumängus, kus väidetakse, et Pärnu Postimees on esimene eestikeelne ajaleht. ühel juhul koguni et on esimene Eesti ajaleht (Revalsche Post-Zeitung) BirgittaMTh (arutelu) 3. aprill 2019, kell 14:21 (EEST)

Ei õnnestunud leida viidet selle väite allikale, nagu oleks Pärnu Postimees esimene eestikeelne ajaleht. Niiet kindluse mõttes kustutasin kahtlase väite praegu maha. (Olin täna jälle mälumängus, kus küsimuste koostajad seda kasutasid.) Kui leiab täpsustuse, võib ju taastada. Esimene perioodiline väljaanne - see on ajakiri Lühhike õpetus, 1766; ajaleht - Tarto Ma-rahwa näddalileht, 1806; vähegi pikemalt ilmunud ajaleht: Masing, Ma-rahwa nädalaleht. Kindlasti mingis mõttes on Pärnu Postimees esimene, aga see allikas tuleb leida ja refereerida. Esimene ajaleht, mis ilmus ja ilmub järjepidevalt siiamaani? BirgittaMTh (arutelu) 11. veebruar 2024, kell 19:37 (EET)


Arutelu:Urmas Roosimägi

Siit jäi nüüd välja, et ta oli 1999. aastast kolonel. Andres 17. aprill 2009, kell 04:35 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ekspress.ee/thumbs/2009/04/22/l2_urmas_roosimagi_muusikus.jpg
** In Urmas Roosimägi on 2013-06-24 14:02:21, 404 Not Found
** In Urmas Roosimägi on 2013-07-07 20:36:19, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:36 (EEST)


Kasutaja arutelu:Brita

Tere tulemast Vikipeediasse, Brita! Andres 17. aprill 2009, kell 09:49 (UTC)
Tere tulemast ka minu poolt. Teed asjakohaseid märkusi arutelulehtedel, kuid palun varusta oma lisatud märkused arutelulehel alati allkirjaga (redigeerimiskasti kohal paremalt teine nupp). avjoska 4. juuni 2009, kell 10:11 (UTC)
Aitäh! --Brita 4. juuni 2009, kell 11:38 (UTC)
R. Veidemannil ja ka mitmetel teistel autoritel on internetis nii palju kirjutisi, et tekib küsimus,kuidas toimida. Kas on mõtet luua mingi lisalehekõlg või jätkata samas, kui on palju materjali? Palju tööd meil, otsimine ise juba võtab hiiglaaja. Kas luua mingi indeks? --Brita 12. november 2011, kell 11:15 (EET)

On võimalik teha eraldi lehekülg. Mõned on tehtud ka: Arnold Rüütli publikatsioonide loend, Talis Bachmanni publikatsioonide loend. Minu meelest pole tarvis seda teha, kuni nimekirja pikkus häirima ei hakka.

See, kas publikatsioon on veebis loetav, pole minu meelest oluline. Kõik publikatsioonid võiksid olla ühises nimekirjas, lihtsalt koos linkidega. Andres 12. november 2011, kell 11:22 (EET)
Hästi, mõtleme seda asja. Tähelepanek. Kirjandusteadlane prof. Tiina Kirss on seni kajastamata. Vaja ära teha. --Brita 12. november 2011, kell 11:34 (EET)

Hi Brita! As a Steward I'm involved in the upcoming unification of all accounts organized by the Wikimedia Foundation (see :m:Single User Login finalisation announcement). By looking at your account, I realized that you don't have a global account yet. In order to secure your name, I recommend you to create such account on your own by submitting your password on Special:MergeAccount and unifying your local accounts. If you have any problems with doing that or further questions, please don't hesitate to contact me on my talk page. Cheers, DerHexer (arutelu) 14. jaanuar 2015, kell 20:05 (EET)


Arutelu:Harri Jõgisalu

Harri Jõgisalu oli mälu järgi öeldes represseeritud ja on kirjutanud sellest ka raamatu. Tuleb üles leida. --Vikker 18. aprill 2009, kell 20:05 (UTC)
Lisasin raamatukogu lingi, seal on hulk teoseid, tuleb sealt hiljem välja noppida. --Vikker 18. aprill 2009, kell 20:10 (UTC)
Elulugu. Jääb mulje, nagu HJ oleks 1984. aastast siiani Kirjanike Liidu konsultant. Aga ei ole.--Vikker 18. aprill 2009, kell 20:22 (UTC)

Muutsin sõnastust. Andres 19. aprill 2009, kell 05:30 (UTC)

Harri Jõgisalu on sündinud Paadrema vallas korjuse külas taluniku pojana Harri Jõgisalu kui rahuliku meelega, alati vaoshoitud mõnus mees ja on jäänud kogu oma loomingu vältel truuks suhteliselt kitsale ainevallale, milleks on kodulugu, loodus ja  koolielu. Need teemad on talle hingelähedased ning kogetuga põhjendatud. .  1984. aastal  kirjastuses Eesti Raamat ilmunud ja Harri Jõgisalule kõrget tunnustust toonud“Maaleib”. Nii põhjalikult ja sealjuures andeka, lapselähedase vaatenurga alt ei ole keegi uurinud ning raamatusse talletanud tänaseks UNESCO kaitse alla võetud Kihnu kultuuri. Jõgisalu oli algselt plaaninud pealkirjaks “Kaapekakk”. Pidas seda liiga kergekaaluliseks, kuigi sõna kõlab ilusti,sest tegu oli ju tõsise leivateoga.  Lisaks on ta kirjutanud filosoofilise põhjaga lühijutte loomadest, lindudest ja lastest ning etnograafilisi lühipalu ja õpikuid koolilastele.1947. aasta l. septembrist tuli Märjamaa Keskkooli. Märjamaale ta ongi jäänudki. Töötas ta Ants Lauteri nimelises Märjamaa Keskkoolis kolmkümmend üks aastat, nendest kakskümmend kuus õppealajuhatajana. Töö kõrval lõpetas 1950. aastal Tallinna õpetajate Instituudi ja 1955. aastal Herzeni-nimelise Pedagoogilise Instituudi Leningradis, omandades keskkooli bioloogia- ja keemiaüõpetaja kutse. 1957. aastal Harri abiellus õpetaja Elsa Milliga. Nende peres on tütar Miina 24.augustil 2007 tähistas ta oma 85. sünnipäeva , valides peopaigaks välja oma kauaegse töökoha – Märjamaa gümnaasiumi.... kasutatud allikad: Kristini ja Geidu tööd!!(Elulood)
''

Kustutatud artiklist. --Epp 16. mai 2010, kell 16:39 (EEST)

Teoste loetelu ei ole täielik. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 16. august 2014, kell 11:22 (EEST)

Anonüümne kasutaja (217.71.46.181) tegi 3 redaktsiooni, eemaldades ühtlasi ka infot infot--Bioneer1 (arutelu) 17. august 2014, kell 21:17 (EEST)
----
Iseenesest muidugi oleks neile nimedele siin ja mujal viiteid tarvis, aga Geni põhjal paistab nii olevat. --Epp 27. mai 2016, kell 17:00 (EEST)


Arutelu:Rein Ruutsoo

Kuidas on teadlaste poliitiliste eelistuste ja tegevuse kirjeldamisega Vikipeedias? Ruutsoo oli NLKP-s ja heideti sealt välja. Ta on lehtedes tihti kirjutanud just poliitika teemadel. --Vikker 19. aprill 2009, kell 10:13 (UTC)

Seda võibki näiteks nii kirjutada, et oli NLKP-s ja heideti sealt välja. Millises sõnastuses, see on teine teema. --Jaan513 19. aprill 2009, kell 10:23 (UTC)

Ka tema ajaleheartikleid võib loetleda ja refereerida. Andres 19. aprill 2009, kell 10:57 (UTC)
Ruutsoo oli NLKP liige aastail 1972-1990. Vajab siiski kontrollimist. --Brita 28. märts 2010, kell 22:30 (EEST)
mille juhendajad olid Lembit Valt, Alfred Koort Riias, Läti Teaduste Akadeemia Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instutuudis. --- Kuidas sellest lausest aru saada? Kas Valt tegutses siis Riias jne.?--Brita 19. aprill 2009, kell 19:24 (UTC)

Tahtsin just sama lause kohta küsida. Sellest ma saan aru, et Lembit Valt oli juhendaja. Kas oli ka teine juhendaja. Alfred Koort oli sel ajal ammu surnud, nii et tema ei saanud juhendaja olla.

Riias toimus kaitsmine, mitte juhendamine. Andres 19. aprill 2009, kell 19:59 (UTC)
See lause peaks vist olema nii (UUS SÕNASTUS)  Doktorikraadi sai ta 1978. aastal tööga "Filosofija žizni v buržuaznoi Estonii" Riias, Läti Teaduste Akadeemia Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instituudis, juhendajaiks olid Lembit Valt, ///Alfred Koort?????///
VARASEM LAUSE. Doktorikraadi sai ta 1978. aastal tööga "Filosofija žizni v buržuaznoi Estonii", mille juhendajad olid Lembit Valt, Alfred Koort Riias, Läti Teaduste Akadeemia Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instutuudis.Riias, Läti Teaduste Akadeemia Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instutuudis.

Pakun sellise sõnastuse:
Kandidaadikraadi kaitses ta 1978. aastal Riias Läti Teaduste Akadeemia Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instituudis. Väitekirja pealkiri oli "Filosofija žizni v buržuaznoi Estonii", juhendaja oli Lembit Valt.
Mis see Alfred Koort seal teeb, seda ma ei tea. Andres 22. aprill 2009, kell 12:51 (UTC)
Kust leida materjali Ruutsoo väljaviskamise kohta NLKP-st? Sellest, et R. Ristlaan teda ja eriti kirjanikke jälitas, on üht-teist leida, aga sündmuse enda kohta ei ole leidnud. --Brita 22. mai 2009, kell 17:06 (UTC)
Kas töökohtade andmed on õiged ja lõpuni välja toodud?
Märkus "1983–1989 Eesti Rahvusraamatukogu raamatukoguhoidja (nõukogudevastase tegevuse tõttu teadustöö keelatud" peaks olema kusagil mujal. Veel. Millega on tõendatud, et Ruutsool oli "nõukogudevastast tegevust"? Kas keegi esitas sellise süüdistuse? Kes? Kus? Millal? Milistes seostes? Peaks olema viide allikatele. --Asti 27. mai 2009, kell 11:02 (UTC)

Nõus. Andres 27. mai 2009, kell 11:27 (UTC)
See on vist ikka näiteks "Professorite avalik kiri kaitseministrile pronkssõduri asjus" vms. (mitte "Pronkssõduri kiri"...!)--Asti 2. juuni 2009, kell 20:50 (UTC)
Praegi on see teade kuidagi ripakil. Muide, kui lisatakse selline teade, peaks see olema vist ikka ka kõigis teistes allkirjutanuid käsitlevates artiklites? Kas see on poliitiline tegevus? Vist ei ole, ikka kodanikuna reageerimine? --Asti 2. juuni 2009, kell 20:59 (UTC)

Artikli pealkiri on Professorite kiri kaitseministrile. Seda kirja on trükisõnas nimetatud ka pronkssõduri kirjaks.

Jah, seda peaks mainima ka teiste puhul.

Poliitiku tegevus see ei ole, aga poliitiline tegevus võib-olla küll. Andres 3. juuni 2009, kell 07:12 (UTC)
Rein Ruutsoo tegevus ja seisukohad väärivad seda, et need oleksid suuremal arvul esindatud. --Asti 4. märts 2010, kell 08:22 (UTC)

Muidugi, meil peaksid enam-vähem kõik artiklid palju põhjalikumad olema. Andres 4. märts 2010, kell 08:39 (UTC)

Ta on Sotsiaaldemokraatlikusse Erakonda ka kuulunud. Aga mis aastatel? Vist 1990-1992 [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 28. jaanuar 2012, kell 11:17 (UTC)

Korrastasin grammatikat ja märkasin, et endiselt on sisu avamata ja viide puudu sellel märkusel: "nõukogudevastase tegevuse tõttu oli teadustöö keelatud". [[Kasutaja:Kuriuss|Kuriuss]] ([[Kasutaja arutelu:Kuriuss|arutelu]]) 9. märts 2015, kell 02:24 (EET)

- 2008 Tartu Ülikooli rektor Alfred Koort. Tartu: Aasta Raamat.
Kas selline raamat on üldse olemas? Kataloogidest ja mujalt seda ei leia. Samale raamatule on viidatud ka Alfred Koorti leheküljel.


Arutelu:Ülo Vooglaid

Vooglaiu kirjutiste ja sõnavõttude nimestik on kindlasti huvitav ja vajalik. Oluline tundub olevat näidata TÜ juures omal ajal tegutsenud sotsioloogialabori lugu, loomist, sisu ja lõppu. Kuidas on parteilise kuuluvusega? --Vikker 19. aprill 2009, kell 10:35 (UTC)

Kõik see on vajalik. Sotsioloogialaborist peaks olema eraldi artikkel. Andres 19. aprill 2009, kell 11:02 (UTC)

Kustutatud leheküljelt:
* oluline oleks igal juhul täpsustada, '''millistest''' väärtustest räägitakse (mitte väärtustest üldse);
* käsitledes väärtusi, on võimalik jõuda väärtuste enam-vähem tervikliku '''kirjelduse''' (loendi või koguni klassifikatsiooni) koostamiseni;
* väärtused toimivad koos '''normidega'''; sestap on oluline tunda ja arvestada väärtuste ja normide '''ühtsust''';
* väärtused ja normid ei tegutse; tegutseb '''inimene''' kui isiksus, kui subjekt või manipuleerimise objekt;
* inimeste hoiakuid ja suhtumisi, mõtlemist, tundmist ja käitumist korrastab kogu '''dispositsioonide süsteem''', mitte pelgalt väärtused;
* oluliseks (asendamatuks) regulatsioonimehhanismiks on '''häbi''';
* väärtusi ei saa kasvatada; '''kasvatada saab inimest''' (kellel on ka väärtused ja teadmised ja oskused, ja suhted. Eri rollides on eri staatus, eri huvid, vajadused ja hirmud...usk ja usaldus, au ja väärikus, lootus ja hoolivus...
* '''kasvatus''' on kasvamise saatmine arenguks soodsa keskkonna loomise ja hoidmise kaudu, mitte mingite dogmade sisendamise süsteem;
* vaja oleks avada '''elu ''' (elusisu, elulaad ja -stiil, elurütm ja-pinge, elamistingimused ja -ressursid, ja elukeskkond
* kasvatus on võimalik siira, eheda, ausa, piiride ja tingimusteta '''armastuse''' korral;
* kasvatuse olulisteks eeldusteks on ka '''usaldus''', '''usk''' ja '''andestus''';
* iseseisva orienteerumise eelduseks on '''vaimsus''';
* inimese kui subjekti (aktiivse alge) arengu esmaseks eelduseks on '''looming''';
* loomingu esmaseks eelduseks on '''vabadus''';
* vabaduse esmaseks eelduseks on '''kord''';
* korraaustus on (enese-)'''distsipliin''', mis kujuneb kultuuri funktsioonina (objektiivse kaassõltuvusena);
* inimlik aktiivsus ja vastutstunne kujuneb läbi '''otsustamise''';
* otsustamine on võimalik vaid '''valikusituatsioonis''';
* keskseks (süsteemikujundavaks) probleemiks on '''põlvkondade järjepidevus''' - ühiskonna- ja kultuuriseos.
[[Kasutaja:Andres|Andres]] 14. detsember 2009, kell 22:02 (UTC)

Tartu Ülikooli Sotsioloogialabor: see ei ole kindlasti mitte korrektne nimekuju. Andres 24. mai 2011, kell 20:52 (EEST)
Aga sotsioloogialabor tuleb kuidagi linkida. Andres (arutelu) 13. oktoober 2014, kell 00:18 (EEST)

Kuhu seda linkida? Sotsioloogia külge? Ülikooli sotsioloogialaborist ma artiklit ei leidnud. Ssgreporter (arutelu) 13. oktoober 2014, kell 00:44 (EEST)

: Artiklit veel ei ole, aga panin sotsioloogialabor, selle nime all ta on igatahes tuntud. Andres (arutelu) 13. oktoober 2014, kell 01:32 (EEST)
Tõstsin artiklist siia:

Tartu Riikliku Ülikooli sotsioloogia laboratooriumis uuriti peamiselt sotsiaalse kommunikatsiooni, töö ja tootmise ning perekonna- ja koduelu probleeme.

Oma suurimaks praktiliseks saavutuseks peab Ülo Vooglaid Tartu Riikliku Ülikooli sotsioloogia laboratooriumi rajamist. Enne sõda õpetati Tartu Ülikoolis sotsioloogiat ainult ühe õppetooli raames. Laboratoorium tekkis 1966. aastal olude kiuste, tänu Hruštšovi sulast tingitud segadusele parteiorganites ja julgeolekusüsteemis ning loomulikult ka tollase TRÜ rektori Fjodor Klementi kavalusele ja osavusele. Nimelt tellis Klement NSV Liidu Kõrgema ja Keskerihariduse Ministeeriumist “sotsioloogiakabineti juhataja” ametikoha. TRÜ sotsioloogia laboratooriumisse ja selle ümber koondus tollase ülikooli ärksam ja elavam osa, kelle huvid olid seotud sotsiaalteadustega. Kõrghetkel oli laboratooriumis 75 inimest ja sellise töötajate arvuga oli see suurim sotsioloogiaalane asutus Nõukogude Liidus. Suursündmuseks kujunes sotsioloogialabori korraldusel hilisema Tartu Ülikooli audoktori Vladimir Jadovi loengutesarja põhjal ilmunud NSV Liidu esimene sotsioloogiaõpik, millest tänaseks on ilmunud kümmekond trükki. (Ivar Tröner. Aeg ja Vaim, lk 224. Kirjastus SEIS, 2015)
2001:7D0:87FF:6480:9C5B:51BE:9EDF:A26A 14. detsember 2016, kell 11:10 (EET)

Artiklis oli kirjas:
"Ta on Tartu Ülikooli emeriitprofessor."
Tõstsin selle välja, sest see väide tahaks minu meelest viidet, juhul kui väide on õige. Kui ei ole õige, ei tohiks seda artiklis olla. Tartu Ülikooli sotsiaal- ja haridusteaduskonna ega filosoofiateaduskonna emeriitprofessorite nimekirjas teda ei ole. -- Ohpuu (arutelu) 12. november 2014, kell 12:16 (EET)
ENSV Valitsuse Teadusosakonna ja ka Valitsuse Vastupropaganda Osakond Sellise nimega asi ei ole võimalik. --37.157.96.200 14. oktoober 2018, kell 17:10 (EEST)

Muutsin ära.Miacek (arutelu) 20. juuni 2019, kell 22:39 (EEST)


Arutelu:Scuderia Ferrari

Tehniline direktor pole enam Ross Brawn.

Muutsin ära. --Jaan513 19. aprill 2009, kell 13:21 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ferrari.it/comsport.e/formula1.html
** In Scuderia Ferrari on 2013-06-24 13:23:40, 404 Not Found
** In Scuderia Ferrari on 2013-07-07 00:06:46, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:07 (EEST)
Varem:
Praegu on meeskonna pealik Stefano Domenicali ja tehniline direktor Pat Fry. Pikka aega olid vastavates ametites Jean Todt ja Ross Brawn.
Kas Pat Fry ja Mattia Binotto on sama isik? Andres (arutelu) 31. märts 2017, kell 12:40 (EEST)


Arutelu:Amiran Kaladze

Kas "Modofikatsioon" on õige? Andres 19. aprill 2009, kell 17:04 (UTC)
Peab vist olema Apollinaire.
Hukkus Gruusias aset leidnud poliitiliste sündmuse ajal traagilistel asjaoludel

See on liiga abstraktne sõnastus. Andres 19. aprill 2009, kell 17:08 (UTC)
On küll abstraktne, aga viites on seletatud üksikasjalikult, kuidas ta Gamsahurdia pooldajana jäi teise poole sõjardite kätte, sunniti seisma külmas vees ning sai lõpuks surmava infarkti. Need andmed on saanud A. Ehin nähtavasti Kaladze abikaasa käest. Täpsemaid andmeid praegu ei ole. Kui selgub, kas Sergo Kaladze, tõlkija, on ka sealt perest, siis lisanduvad andmed osasse Isiklikku, mida praegu veel ei ole. Trükivead parandatud. --Vikker 19. aprill 2009, kell 17:14 (UTC)

Koht, kuhu link läheb, ei ole Vikipeedia osa. Vikipeedia peab faktid ise esitama. Needsamad asjad, mis seal on öeldud, tuleb siingi öelda. Selline abstraktne sõnastus ei ütle ju sisuliselt midagi. ~~
Miskipärast ei õnnestunud värviga välja tuua nime André Breton. Ka püstkriips ei aidanud, ikka tekkis värviline nimi käändes. Breton muidugi vajaks ka oma lehekülge. --Vikker 19. aprill 2009, kell 17:24 (UTC)

Ei olegi tarvis välja nime nimetavas välja tuua, see pole ette nähtud. Andres 19. aprill 2009, kell 18:46 (UTC)

Lisandusi Teet Kallase poolt: Aminar on tõlkinud ka minu novelle, mis ilmusid Gruusia kirjandusajakirjades. Samas omakorda olin mina koos Enn Vetemaaga tema Gruusia rahvahuumori valiku kirjanduslik toimetaja.

Lisati artiklisse. Peaks kuidagi kirja panema. --Epp 19. november 2010, kell 02:16 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.logospoetry.org/pls/wordtc/poesis.w6_start.doc?code=883&lang=ET
** In Amiran Kaladze on 2012-11-16 10:01:03, 404 Not Found
** In Amiran Kaladze on 2013-05-25 13:54:36, 404 Not Found
** In Amiran Kaladze on 2013-06-24 00:40:11, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:40 (EEST)


Arutelu:Süvaveekorallid

Siia ei viita midagi.
Minu arust võiks artikli pealkiri olla Lophelia pertusa ning see tuleks vastavalt vormistada. Andres 19. aprill 2009, kell 18:04 (UTC)

praeguse artikli rõhuasetus on tõesti pandud Norra korallidele. Peaks olema ka artikkel süvaveekorallid ja artikkel Lophelia pertusa--Dj Capricorn 28. aprill 2009, kell 17:52 (UTC)

: Arvan, et Norra korallide kohta eraldi artiklit pole tarvis. Andres 28. aprill 2009, kell 18:31 (UTC)

: Siin ei ole nii palju materjali spetsiifiliselt Norra kohta, et peaks eraldi artikli kirjutama. Lihtsalt materjal tuleb teisiti järjestada. Andres 29. aprill 2009, kell 05:23 (UTC)

Intervikid ei ole täpsed. Andres 29. aprill 2009, kell 09:37 (UTC)
Mina arvan et on tarvis, sest mina kirjutasin selle:)

Mida on tarvis? Andres 29. aprill 2009, kell 20:11 (UTC)
OI, vabandust väga, lause algus on kaduma läinud! Ma arvasin et on aja ekstra artiklit Norra korallide kohta, sest need on andmed ja joonised tehtud ainult Norra jaoks?  Sorry..
(Arvan, et Norra korallide kohta eraldi artiklit pole tarvis. Andres 28. aprill 2009, kell 18:31 (UTC))

Norra korallide kohta võib ju teha artiklis eraldi alajaotuse. Andres 29. aprill 2009, kell 21:07 (UTC)
Sellised pealkirjad nagu Rosta riff ja Sula rifikompleks on hoopis teine asi. Üldine põhimõte on vältida eraldi artikleid asjadest, millel pole oma nime. Andres 29. aprill 2009, kell 21:10 (UTC)

Nõus, et ma tuletasin need nimed ise (täpsemalt inglise vikist), minu meelest ei oleks neist artiklite tegemised välistatud. Mingis mõttes ju nagu Suured Vallrahud--Dj Capricorn 30. aprill 2009, kell 12:56 (UTC)

: Ma ei oska öelda, kas need nimed on õiged. Tahtsin öelda, et minu arvates tuleks materjal grupeerida nende asjade ümber, millel on oma nimed või nimetused. Andres 30. aprill 2009, kell 20:34 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.unep-wcmc.org/press/cold_water_coral_reefs/index.htm
** In Süvaveekorallid on 2013-06-24 13:38:38, 404 Page Not Found
** In Süvaveekorallid on 2013-07-07 02:19:07, 404 Page Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:19 (EEST)


Arutelu:Sirp (ajaleht)

Kuulge! Väärt leht, aga see ei ole ju ajakiri! On vaja viia ajalehtede loendisse! Nädalaleht välismaal, kui see on illustreeritud ja üldse kujundatud ajakirja näoliseks, on midagi muud. Sirbil on küll lisa Diplomaatia, aga seegi on siiski ajalehe väljanägemisega.--Vikker 20. aprill 2009, kell 06:39 (UTC)

Ma ei leidnud, et kuskil oleks öeldud, et see ajakiri on. Kultuuriajakirjade loendis oli ta "vaata ka" all. Andres 20. aprill 2009, kell 09:21 (UTC)
Öeldud ei ole, aga ajaleht on ajakirjade loendis? Kas see ei ole imelik, ka siis, kui ta ongi paigutatud rubriiki Vaata ka? Ta on oma pika ajaloo jooksul kinnistanud end siiski ajalehena.

Noh, rubriigis "Vaata ka" ongi ta ju väljaspool loendit. Selguse mõttes võib ju lisada, et see on kultuuriajaleht. Sama Kultuurimaa kohta. Rohkem neid vist pole. Andres 20. aprill 2009, kell 17:11 (UTC)

"Vaata ka" on selleks, et linkide artiklitele, mis on lähedase temaatikaga. Andres 20. aprill 2009, kell 17:12 (UTC)
Osaline peatoimeajate nimekiri meelepidamiseks: Anton Vaarandi, Debora Vaarandi, Oskar Urgart, Arnold Tulik, Lembit Remmelgas, Ants Saar, Olaf Utt, Harald Suislepp, Kalju Uibo, Erni Lõbu, Vello Pohla, Eduard Tinn --Niki 22. mai 2009, kell 19:48 (UTC)

Kas Mihkel Tiksikka oli Sirbis, peab kontrollima. --Niki 22. mai 2009, kell 19:58 (UTC)

Arvan, et ka KesKus on kultuurileht. Andres 21. mai 2010, kell 08:27 (EEST)

Berk Vaher kultuurilehtedest: "Vabakutselised, kel on rohkem öelda, kui tänane kultuurimeedia jõuab avaldada, on ju juba tekitanud iseseisvaid väljaandeid – Müürileht, KesKus, Epifanio, Metroo, NO99-teatri leht… Enamjaolt iseloomustab neid siiski suutmatus kindlat ilmumisgraafikut hoida." (Ekspressis). olen nõus, et kultuurilehti on mitu. Ohpuu 31. mai 2010, kell 13:55 (EEST)

: Vähemalt on ta ainus leht, mis ilmub iga nädal. Andres 1. juuni 2010, kell 00:53 (EEST)

näidake ära ka Toomas Kalli peatoimetajana, palun.
lugupidamisega,
Vitali Belobrovtsev

Lisasin. --Epp 7. juuli 2013, kell 23:47 (EEST)
----
ZA/UMi käitumist on peetud ka kurioosseks, kuna Sirbiga seoses on rühmitus kutsunud üles konstruktiivsele dialoogile poliitikutega, kellega ZA/UMi liikmed avalikult vastandusid kampaania "Aitab valelikust poliitikast!" ajal.
Välja võetud. Andres (arutelu) 12. detsember 2013, kell 12:52 (EET)
----
Kultuurileht ei olnud eraldi leht, see oli üks Sirbi nimedest. Link, mis juures on, ei tööta. Andres (arutelu) 3. aprill 2017, kell 14:36 (EEST)
Aeg, millal nimi oli Kultuurileht, on ülalpool mainitud. pole ainult petoimetajat. Andres (arutelu) 3. aprill 2017, kell 14:39 (EEST)

ei ole märgitud Toomas Kalli peatoimetajana


Arutelu:Sina ja Mina

Tegemist on ajakirjaga, mis võimaldab sissevaate 1990. aastate alguse õhustikku ja probleemidesse. Ajakirjas esineb palju tuntud kirjanikke, ajakirjanikke, fotograafe jne. Mõne aja pärast lisandub ka ajakirja kaanefoto. --Brita 20. aprill 2009, kell 10:15 (UTC)

Praegusel ajal tegutseb perekoolitusühing Sina ja Mina MTÜ, seepärast oleks vist õige, kui otsingust kohe selguks, et tegemist on ajakirjaga, mitte MTU-ga. Peaks olemas Sina ja Mina (ajakiri)
Jah. See tuleks lisada ka sellepärast, et on Martin Buberi raamat "Mina ja Sina",  millele siin Vikipeedias ka osutatakse.
VAATA:
Allikas: Vikipeedia
Mine: navigeerimiskast, otsi
Alussõna (saksa keeles Grundwort) on Martin Buberi raamatu Mina ja Sina järgi üks kahest sõnapaarist (Mina-Sina ja Mina-See), mida inimene saab lausuda, konstitueerides oma Mina ja osaledes Jumala kaasloojana oma maailma konstitueerimises.--Vikker 20. aprill 2009, kell 14:15 (UTC)

Minu meelest puudub vajadus sõna "ajakiri" lisamise järele. Buberi raamatul on ju teine pealkiri, ja kui MTÜ-st üldse kirjutada, võib ta olla ka pealkirja Sina ja Mina MTÜ all. Andres 20. aprill 2009, kell 19:28 (UTC)

:Artikli pealkirja arutatakse ka allpool, vt järgmisi lõike--Bioneer1 (arutelu) 21. juuli 2014, kell 10:54 (EEST)
----
esimene taasiseseisvumise järel ilmunud ajakiri

Mis see tähendab? Esimene, mis alustas ilmumist? Andres 20. aprill 2009, kell 19:28 (UTC)
1) Jah. Õige tähelepanek. Alustas ilmumist. 2) Sõna "ajakiri" lisamisest. Kui mingi interneti üldise otsingumootoriga  valitakse Sina ja Mina, siis on sealsel otsijal raske vahet teha. Sellepärast tundus mõistlik lisada "ajakiri".  --Vikker 20. aprill 2009, kell 19:55 (UTC)

Sõna "ajakiri" on ju esimeses lauses sees. Andres 20. aprill 2009, kell 20:04 (UTC)
Et kui olen väljaspool Vikipeediat ja valin näiteks Aski või Google'ga Sina ja Mina, siis jookseb esimene lause ka kohe ette. Seda vist küll. Ainult praegu tuli Netis Sina ja Mina valimisel kolm perekeskust ja muud pudi, Googlis aga muidugi võrratult enam + igasugused muud assotsiatsioonid. Eks sellega on nagu on. --Vikker 20. aprill 2009, kell 20:24 (UTC)

Kui otsid ajakirja, siis löö sisse ka sõna "ajakiri". Aga Vikipeedia ei peaks muretsema Google'i pärast. Andres 21. aprill 2009, kell 00:26 (UTC)


Arutelu:Kirna talu

...Jürikülas Puurmani vallas Jõgeva maakonnas. Mis aja seisuga on see asukoht antud? 1949/1950 või tänapäev?

Tänapäeva seisuga. Geograafilises mõttes. Ei saa öelda, et asub, kuna talu kui sellist enam ei ole. On ainult nimi. Kui on talu kohta rohkem materjali, siis palun täienda.--Rünno 20. aprill 2009, kell 10:28 (UTC)

:Kui talu ennast enam ei ole, siis tuleks anda varasem asukoht (vald ja maakond, näiteks 1939. aasta valdade järgi, vahest ka kihelkond). Praegu on artiklis Kirna Õppekeskuse asukoht. Ei ole mul praegu mingit materjali. Raamatust Tartumaa talundid vahest leiaks? --Improvisaator 20. aprill 2009, kell 10:32 (UTC)

"(2009~. aasta)" - Mida see tilde tähendab?--Rünno 20. aprill 2009, kell 17:27 (UTC)

Eemaldasin tilde, soovitud ilmselt ainult punkti aastaarvule järele kirjutada. --Jaan513 20. aprill 2009, kell 19:16 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.envir.ee/orb.aw/class=file/action=preview/id=1090381/Viljandimaa+Keskkonnaleht+4.number.pdf
** In Kirna talu on 2013-06-24 11:42:54, 404 Not Found
** In Kirna talu on 2013-07-06 08:05:34, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:05 (EEST)


Arutelu:Mikk Titma

Teisalt oli sotsioloogia Nõukogude Liit|Nõukogude Liidus tabuteadus, sellega lubati sügavuti tegeleda vaid tõelistel kommunistidel või siis partei karmi järelevalve all. - - - SEDA KOHTA PEAKS SÄTTIMA. SISULISELT MUIDUGI OLI NII, AGA MILLEGA SEDA TÕENDADA? --Vikker 20. aprill 2009, kell 15:47 (UTC)

Jätsin selle lause välja. Andres 20. aprill 2009, kell 23:56 (UTC)
Keskkomitee sekretär ja ühtlasi Vaino Väljase abi.  - - - ABI oli ametikoht. Kas Keskkomitee sekretär sai samaaegselt abi = jooksupoiss olla? Ja kuidas sellega üldse oli?  Keskkomitee sekretär ja ühtlasi Vaino Väljase abi.

Võtsin välja. Andres 21. aprill 2009, kell 00:06 (UTC)
Emigreerus - see on vits küll palju öeldud.

"novembrist 1988 märtsini 1990 Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär." Võib-olla tuleks sulgudes ära mainida, et ta oli ideoloogiasekretär. [[Eri:Kaastöö/90.191.119.98|90.191.119.98]] 18. juuli 2011, kell 11:20 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.cee-socialscience.net/archive/sociology/estonia/report1_review1.html
** In Mikk Titma on 2013-06-24 12:24:21, 404 Not Found
** In Mikk Titma on 2013-07-06 14:33:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 17:33 (EEST)


Arutelu:Norra filmikunst

Kas interwiki lingiks sobiks :en:Cinema of Norway jt. ? Ivo 21. aprill 2009, kell 08:41 (UTC)

Sobib küll aga mina paneksin pealkirjaks ja kategooriaks "Norra film" (Google otsing "Eesti film"). --Tiuks 21. aprill 2009, kell 08:52 (UTC)

: Jutt on ju filmikunstist, mitte filmist. Andres 21. aprill 2009, kell 09:00 (UTC)

:: Just nimelt. Norra film oleks üldkategooria nagu kategooriad muusikas, kirjanduses jne. Vajadusel võib teha ka filmikunsti kategooria aga inglise vikis ei ole eraldi. --Tiuks 21. aprill 2009, kell 09:15 (UTC)

::: Ma räägin artikli pealkirjast. Andres 21. aprill 2009, kell 09:22 (UTC)

:: Artikli pealkirja ei pea muutma aga kategooriate asi on meil jama.--Tiuks 21. aprill 2009, kell 09:32 (UTC)

:::Kategooria Norra filmikunst kõlab paremini. Sinna lähevad filmid, režissöörid, filminäitlejad jne. Kategooria:Norra film jääb kuidagi kitsaks. Eesti kohta pole sellist kategooriat veel tehtud, nii et kõik korraga ja ühtemoodi.--Mona 21. aprill 2009, kell 09:40 (UTC)

: Sul on õigus. Lisasin artiklile "film" kategooria "filmid" ja nii võiks teha kõigi riikide kategooriatega. --Tiuks 21. aprill 2009, kell 10:20 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.norra.ee/culture/film/history/A+Brief+History+of+Norwegian+Film.htm
** In Norra filmikunst on 2013-06-24 12:36:27, 404 Not Found
** In Norra filmikunst on 2013-07-06 16:36:42, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:37 (EEST)


Arutelu:Kaksikvõim Eestis

Lohisev pealkiri. Andres 21. aprill 2009, kell 12:26 (UTC)
Puudub lehekülg Kaksikvõim. Andres 21. aprill 2009, kell 12:27 (UTC)
Integreerida (kustutatud artiklist).
Kaksivõim Eestis 1917. aastal oli olukord Eestimaa territooriumil, kui peale Venemaal teostatud Veebruarirevolutsiooni teostas Eestis de jure riigijuhtimist Venemaa Ajutise Valitsuse pool määratud kunermangukomissar Jaan Poska ning tema nõuandev organ Eestimaa Kubermangu Ajutine Maanõukogu, de facto aga omas võimu revolutsiooniliselt meelestatud Venemaa sõjaväe toel Tööliste ja Talupoegade Saadikute Nõukogu ja selle täitevorganid Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee ja Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee Viktor Kingisseppa juhtimisel.

1917. aasta veebruaris (uue kalendri järgi tegelikult märtsis) alanud Veebruarirevolutsiooniga kukutati Venemaal monarhia ning võimule tuli Venemaa Ajutine Valitsus. Eesti rahvuslikud poliitikud suutsid olukorda ära kasutada ning sama aasta aprillis võideldi pärast eestlaste massidemonstratsiooni Petrogradis Eestile välja rahvuslik autonoomia. Venemaa Ajutine Valitsuse otsusega ühendati Eestimaa kubermanguga ka Liivimaa kubermangu eesti elanikkonnaga ala ning saadi ka luba eesti rahvusväeosade loomiseks. Viimast lubas Ajutine Valitsus seetõttu, et Venemaa jätkas Esimeses maailmasõjas osalemist ja rinne oli jõudnud Eesti piirideni. Ametisse sai ka kubermangukomissar, kelleks sai eestlane Jaan Poska. Samuti moodustati esimene eesti seisusepiirideta esindusorgan, Eestimaa Kubermangu Ajutine Maanõukogu ehk Maapäev.

1917. aasta septembris alustasid sakslased idarindel pealetungi, mille käigus vallutati ka Hiiumaa, Saaremaa ja Muhumaa. Kaitselahingutes osalesid Venemaa Keisririigi poolel ka eesti väeüksused.
Seejärel destabiliseerusid olud Venemaal aga kiiresti ning peagi toimuski Petrogradis oktoobripööre, millega haarasid  võimu enamlased.

Venemaa Ajutise Valitsuse valitsemiskriis

Enamlastest ja esseeridest koosnev Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee (SRK) nimel võtsid Viktor Kingissepp ja vasakpoolne esseerid Erast MeisterSuur Oktoober või väike oktoober 27. oktoobril 1917 kubermangukomissar Jaan Poskalt Eestis üle võimu ja Poska oli sunnitud tagasi astuma.
Eesti Maapäev kuulutas end 28. novembril (vana kalendri järgi 15. novembril) 1917 end kõrgeimaks võimuks Eesti territooriumil.

Reaalset mõju otsusel siiski polnud, sest kommunistid ajasid Maapäeva pärast otsuse tegemist laiali. Maavalitsuse juht Konstantin Päts oli kuu aega vangis. Kõrgemaid eestlasest sõjaväelasi, brigaadiülem Aleksander Tõnisson saadeti isegi Petrogradi Krestõ vanglasse ja mõisteti surma, kuid pääses tänu Brest-Litovski rahulepingule. Jaan Tõnisson saadeti aga pärast enamlastevastase meeleavaldamise organiseerimist maalt välja. Eesti rahvuslikud poliitikud pidid edaspidi tegutsema illegaalselt, peamiseks organiks oli Maapäeva Vanematekogu, kuhu kuulusid tähtsamad poliitikud.
Eestis hakkas enamlaste võimu vastaste vastu kasutama sundi revolutsiooniline tribunal, karistama hakati neid, kes võimu üle ei andnud. Tribunali liige Johannes Käspert vastutas samal ajal ka punase tsensuuri eest. SRK otsustas sulgeda kõik mitte-enamlikud ajalehed.
Tallinna Teataja toimetaja Eduard Hubel (alias Mait Metsanurk) ja Päewalehe toimetaja Georg Eduard Luiga anti tõrkumise pärast kohtu alla.

Postimehe sulgemine tekitas terava kriisi Tartus, 21. novembril 1917 toimus suur iseseisvust toetav meeleavaldus, tulemuseks see, et Viktor Kingissepp vangistas Postimehe peatoimetaja Jaan Tõnissoni, lastes hiljem vabaks tingimusel, et ta Eestist lahkub.

Neis kohtades, kus bolševikud ei olnud veel võimul, juhindusid kohalikud omavalitsused Maapäeva otsustest. Nii oli see peamiselt Põhja-Eestis, Läänemaal, Järva- ja Virumaal. Aga siingi ei suudetud kuigi kaua vastu panna ja lõpuks tuli ikka pahempoolsetele jõududele alistuda.
Virumaal ja Rakveres toimus see nii. Võimuvõitluse etteotsa asusid nüüd Aseri ja Kunda bolševikud. 28. novembril moodustasid nad maakonna sõja-revolutsioonikomitee. Saatsid laiali üleskutse töölistele, talupoegadele ja soldatitele, kutsudes neid üles kiires korras valima uue Virumaa Töörahva Nõukogu koosseisu.
Seda siis kohtadel kiiresti tehtigi. Oma saadikud saatsid Rakverre mitte vallad ja alevid, vaid igasugused organisatsioonid, tehased, sõjaväeosad. Kokku saadi 53 saadikut ja kui need 1. ja 2. detsembril Rakveres uue täitevkomitee valisid, olid selles enamasti bolševikud.
See ei tähendanud aga veel seda, et kogu võim oleks Virumaal läinud töörahva kätte. Maakonnavalitsus tegutses edasi, saates välja oma kirju ja korraldusi. Sama tegi ka Töörahva TK. Need kaks Virumaa võimu tegutsesid lausa ühel tänaval. Maavalitsus Rohuaia 13 ja täitevkomitee kohtumajas Rohuaia 8. See oli tõeline kaksikvõim. Selline olukord kestis veel kümmekond päeva.
Ööl vastu 13. detsembrit, piirasid maakonnavalitsuse hoone ümber punakaartlased (Aserist, Kundast, Rakverest) ja kui töötajad hommikul tööle tulid, tungiti Virumaa Punakaardi ülema, Aseri bolševiku Leopold Linderi juhtimisel siseruumidesse ning nõuti võimu üleandmist. Samal ajal kogusid end ka linna Omakaitse mehed ja siin loomisel oleva Eesti 4. polgu sõdurid-ohvitserid, kes tungisid samuti maavalitsuse majja, ja punakaarlased olid sunnitud taanduma. Kuid mitte kauaks.
Punakaardi uue rünnakuga suudeti siiski maavalitsus laiali saata ja võim üle võtta. Niisiis võitis nõukogude võim Rakveres ja Virumaal alles poolteist kuud hiljem kui Petrogradis.Samal ajal jätkas rahulikult tegevust senine linnavõim. Tema tegemistesse bolševikud ei sekkunud.
Küll aga läks maal lahti hoogne mõisate ülevõtmine. Seda tehti vastavalt Eesti Töörahva ja Sõjaväelaste Nõukogu 24. novembri 1917. a otsusele. Seda otsust toetas ka Eesti maatameeste konverents Tallinnas 3. ja 4. detsembril. Sellel konverentsil käisid ka kakskümmend üheksa Virumaa saadikut. Üldiselt läks mõisate ülevõtmine rahulikult, vaid Püssis tekkis tõsine konflikt 10. detsembril 1917, kus lasti maha Tallinnast kohale saabunud kolm punakaartlast. See jäi ka ainsaks verevalamiseks Eesti oma punaste ja valgete vahel sel esimesel nõukogude võimu perioodil. Ja need punakaartlaste tulistajadki, Eesti sõjamehed, lasi punane tribunal vabaks.
Oluliseks sündmuseks Virumaa elus oli sel esimesel punasel perioodil Narva liitumine Eestimaa ja Virumaaga. Narvas oli võim töörahva nõukogu käes juba märtsi algusest peale, sest seal ajas asja kohalik advokaat, bolševike üks tuntumaid juhte Jaan Anvelt.
Novembris avaldas Narva Nõukogu Eesti Töörahva Nõukogu TK toel Nõukogude Venemaa Rahvakomissaride Nõukogule soovi, et Narva liidetaks Eestimaa kubermangu külge. 16. novembril 1917 teatas Lenin, et ta on sellega nõus juhul, kui seda soovib enamik linnaelanikke. 10. detsembril korraldatigi siis Narvas rahvahääletus, kus selgus, et ligi 80% linna elanikkonnast oli Eestiga ühinemise poolt
Bolševike võimuhaaramine käis läbi raskuste.

----
Minu meelest on see halb pealkiri. Andres 25. aprill 2010, kell 00:53 (EEST)
Ei ole just hea pealkiri. Andres 14. august 2011, kell 21:09 (EEST)

Sa oled seda juba kolm korda öelnud ja võib-olla pead veel kolm korda ütlema. Kas Kaksikvõim Eestis on parem pealkiri? Või Kaksikvõim Eestis (1917)? Taivo 15. august 2011, kell 13:17 (EEST)

: Ei tea, võib-olla sellist artiklit polegi tarvis. Andres 15. august 2011, kell 23:51 (EEST)
Halb pealkiri. Andres (arutelu) 25. aprill 2012, kell 02:23 (EEST)
Ma annan rahvale aega mõelda, aga kui keegi midagi ei paku, siis ma umbes kuu aja pärast teisaldan selle artikli pealkirja Kaksikvõim Eestis alla. Taivo 1. veebruar 2013, kell 00:27 (EET)
----
Siin on link Rahvuskongress (1917), kuid puudib lehekülg Rahvuskongress. Andres (arutelu) 5. veebruar 2016, kell 07:42 (EET)


Kasutaja arutelu:Voiceunit~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Voiceunit! Andres 21. aprill 2009, kell 19:44 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Voiceunit~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:52 (EEST)


Arutelu:Ann Must

Töötanud ajakirja Sina ja Mina toimetuses ja ajakirja Kultuur ja Elu lisa Eesti Elu peatoimetajana.
PUUDUB teoste loetelu.
Pole midagi lihtsamat, kui lisada publikatsioonid--[[Kasutaja:Rünno|Rünno]] 22. aprill 2009, kell 17:00 (UTC)
Kas Ann Must ei ole i n g l i s e filoloog? Peaks kontrollima. --[[Kasutaja:Vikker|Vikker]] 1. mai 2009, kell 21:10 (UTC)

Koduleht ei avane. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. mai 2010, kell 10:21 (EEST)
1995. aasta lekiskonis on öeldud, et eesti filoloog. Kes on ATZ varjunime taga, tuleb välja selgitada. --[[Kasutaja:Asti|Asti]] 9. juuni 2010, kell 09:50 (EEST)
Vahepeal on siin asjaosalise palvel eluloolisi andmeid kärbitud, sest nende levitamine on talle kahjulik. Nüüd on üht-teist niisugust tagasi pandud. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuni 2010, kell 11:03 (EEST)
Loomingu iseloomustus on leksikonistiilis. Selle asemel võiks olla midagi konkreetsemat koos retseptsiooniga. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 9. juuni 2010, kell 11:06 (EEST)

Ma panen sünniaja tagasi, see ei saa olla kahjustava toimega ometi? Aasta on üleval isegi avalikes raamatukogukataloogides, kuupäevagi leiab veebist.--Morel 19. jaanuar 2012, kell 04:37 (EET)

Ann Must on tõepoolest avaldanud protesti, et tema synniaja avaldamine Vikipeedias kahjustavat teda. Just saabus AKI-lt Wikimedia Eestile selleteemaline kiri. Paraku see asi nii lihtsalt ei käi. 1) Wikimedia Eesti ei vastuta Vikipeedia sisu eest. WMF, muide, ka mitte. 2) Vikipeedia kasutab ainult sekundaarseid, mujal avaldatud andmeid. Seega tuleks protestidega pöörduda esmaste avaldajate poole. (Ann Musta synniaeg on avaldatud terves reas teatmeteostes ning mul on kahtlus, et synniaasta leiab juba nõukogudeaegsete raamatute impressumeist. Veebis on see näiteks siin: 1, 2, 3.) 3) Protestiga ei ole kaasnenud mitte mingisugust selgitust, kuidas peaks synniaja avaldamine Vikipeedias teda kahjustama. 4) Kirjanik, kes on avaldanud ridamisi raamatuid omaenda nime all, soovides, et paljud inimesed neid loeks ja tema omadeks peaks, samuti on esinenud omaenda nime all neidsamu raamatuid kommenteerides, on tekitanud ise, pikaajalise sihikindla tööga ja vabatahtlikult enda vastu avaliku huvi. Kui ta pole kuidagi pyydnud enda isikut varjata, on suhteliselt veider oodata, et tema enda kohta andmeid ei avaldataks. - Kuna selliste sooviavalduste probleemi võimalikel lahenditel on pikaajaline ja ulatuslik mõju nii Vikipeedia tegevusele kui ka märksa laiemalt (ajakirjandus, teatmeteosed, andmebaasid jne), konsulteerime juristidega ja võtame sel teemal lähiajal avalikult sõna, samuti vaidlustame kysimuse AKI-s. --Oop (arutelu) 18. veebruar 2013, kell 18:35 (EET)

siin ja ka teises kohas on link ATZ, mis peab vist silmas Eesti loomerühmitust? Veebis selle kohta ei leia pea midagi. Tähelepanuväärsus?--Estopedist1 (arutelu) 5. september 2018, kell 11:43 (EEST)