Arutelu:Orden

Ordenid on arenenud ordudest.

Väljatõstetud lause. Andres 8. veebruar 2006, kell 08.28 (UTC)

Tuleks teha eraldi artikkel [[Orden]] ja lehekülg [[Ordenite loend]], võib-olla eraldi riikide jm kaupa. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. veebruar 2006, kell 08.28 (UTC)

Paistab, et Eesti Vabariigi ordeneid  nimetatakse ametlikult teenetemärkideks. Tundub aga, et "orden" ja "teenetemärk" ei ole üldiselt siiski täpsed sünonüümid. Andres 8. veebruar 2006, kell 08.37 (UTC)

Sul on õigus, teenetemärk on laiem termin kui orden.--Boy 8. veebruar 2006, kell 08.49 (UTC)

: Sel juhul pole see lause tõsi: Eesti Vabariigi ordeneid nimetatakse teenetemärkideks, kuna selle kohaselt on teenetemärk ordeni erijuht, st kitsam mõiste. --195.50.207.242 12. veebruar 2006, kell 18.42 (UTC)

:: Minu meelest see argument ei kehti, sest siin pole tegu teenetemärgi definitsiooniga, vaid kõnepruugi kirjeldusega. Andres 12. veebruar 2006, kell 20.26 (UTC)

üldjuhul eraisikutele

See ei ole kuigi selge sõnastus. Näiteks NSV Liit on andnud ordeneid ka linnadele ja liiduvabariigile. Peaks ehk olema "eraisikutele või ka ...", ma ei tea, mis seal täpselt peaks olema.
 autasu ... riigile või rahvale osutatud teenete eest

Järgmises lauses ju öeldakse, et orden oli algselt lihtsalt rüütliordu liikme tunnusmärk. Hiljem on temast saanudautasu.  Edasi, ordeneid antakse sageli nomenklatuursel alusel, ilma et teened mingit osa etendaksid. Kolmandaks, ordeneid annab välja ka mõni kirik, ja kindlasti mitte riigile või rahvale osutatud teenete eest. Andres 11. veebruar 2006, kell 12.45 (UTC)
Jah, see kõik peaks olema lahti kirjutatud. Ei suuda ise seda praegu teha. Kas märkida "viletsaks"? --Lulu 11. veebruar 2006, kell 13.13 (UTC)

Jah, vilets või vaidlustatud. Andres 11. veebruar 2006, kell 13.30 (UTC)

: Olen kriitikaga põhimõtteliselt nõus kuigi nagu enamik asju maailmas, erand kinnitab reeglit. NL-i poolt liiduvabariikidele ja töökollektiividele antud ordenid on pigem erand kui reegel, vabadusristi saajatest olid mitte-isikud vist 3....võib selgelt öelda, et enamus olid eraisikud.

: Mis puutub teenetesse, siis nõus, kindlasti antakse ordeneid ka nomenklatuursetel põhjustel (olgem ausad kõiki autasusid antakse ka nendele, kes seda pole ära teeninud) aga ordeneid antakse siiski üldjuhul suurte teenete eest.

: Kui nüüd edasi filosofeerida võib ju mõelda, et teenete "suurus" on ordeni väljaandja otsustada, mistõttu ka nomenklatuursed ordenid võivad olla suurte teenete eest saadud.

: Riigile või rahvale osutatud teenete osa võtsin praegu  välja - see sai sinna kirjutatud inglise wiki teksti põhjal lehekülje seemneks. Tunnistan, ilmselt saab ordeniga autasustada ka näiteks teenete eest mingile institutsioonile näiteks kirikule ;-).

: Ehk siis kokkuvõtvalt. Tegin tekstis märkuseid arvestavaid parandusi. Alati on võimalik kõike vaidlustada sesmõttes, et üldisemate mõistete lahtiseletamisel on alati erandeid. Kui neid erandid kõik lahti kirjutada jõuame sageli mittemõistetava tekstini. Näiteks võib tuua, et kui koolifüüsikas oleks 4 klassi lastele õpetatud kehade liikumist relatiivsusteooriat kasutades poleks neist ilmselt keegi sellest midagi mõistnud. --Boy 11. veebruar 2006, kell 14.41 (UTC)

:: Arvan, et asi ei ole nii hull. Tuleb lihtsalt püüda hoiduda väidetest, mis on väärad. Seetõttu tuleb erandite olemasolu alati mainida. Põhimõtteliselt teeb seda ka sõna "üldjuhul", kuid selle
tähendus tundub siin ähmane. Las see sõna jääb matemaatikasse. Parem oleks kasutada sõnu "enamasti", "harilikult", "tavaliselt", "eeskätt". Ja erandite iseloom peaks ligikaudugi selguma. Näiteks sõnadega "hartilikult ... , mõnikord ka". Samuti "... varem ka".
Riigivisiitide puhul antakse sageli teise riigi riigipeale orden. Kuigi ordeni andmisel võidakse rääkida teenetest, on tegemist pigem viisakusavaldusega. Raske on öelda, kas orden antakse teenete eest, kuid  on võimalik kindlaks teha, kas ordeni andmist motiveeritakse teenetega.
Kõik märkused on tehtud selleks, et aidata artikli teksti paremaks teha. Andres 11. veebruar 2006, kell 15.13 (UTC)

Praegu on tekst vastuoluline ja vaieldav. Ordeni mõiste on kitsendatud esialgsele tähendusele, aga artikli lõpus sellest enam ei hoolita. Andres 31. august 2006, kell 11:00 (UTC)
Millisel allikal põhineb väide, et ordeniks tohib nimetada ainult rüütliordu liikme tunnusmärki? Andres 31. august 2006, kell 11:09 (UTC)
Kui prantsuse keeles võib öelda ordre ja inglise keeles order, miks siis eesti keeles ei või öelda "orden"? Andres 31. august 2006, kell 11:15 (UTC)

Tekst on hea materjal korraliku artikli tegemiseks. --Lulu 31. august 2006, kell 17:53 (UTC)

Vaidlustatud sellepärast, et näiteks Eesti Vabariigi ordenid, nimetatagu neid siis teenetemärkideks või ei, ei nõua ordusse kuulumist. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 31. august 2006, kell 19:35 (UTC)
Ajaloolise arengu vaatepunktist: autasustades võetakse inimene ordu liikmeks, mille väliseks märgiks on ordenimärk.

Kas keegi vôib öeldi mis olid Eesti NSV riiklikud teenetemärgid? --Carstenwilms 2. august 2008, kell 00:03 (UTC) Kas Eesti valitsus eksiilis andis ka teenetemärgid eestlastele ja välismaalastele? --Carstenwilms 2. august 2008, kell 00:09 (UTC)

Eesti NSV kõrgeim riiklik autasu oli Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri, mida minu meelest teenetemärgiks nimetada ei saa.  Andres 2. august 2008, kell 05:53 (UTC)
Artiklis nimetatud Valge Kotka orden (Poola) asutati 1705, mitte 1325. Aastat 1325 nimetavad vaid vene ja ukraina Viki, isegi mitte poola oma. Seega ta kuulumine vanimate ordenite hulka maailmas on kahtlane. Amherst99 9. september 2009, kell 20:47 (UTC)

Eespool on juba öeldud, et ordeni mõiste on kitsendatud esialgsele tähendusele. See vajaks muutmist. Avalauses võiks olla lakooniline definitsioon EKSS-ist Orden on kõrgem aumärk silmapaistvate sõjaliste vm. teenete eest.
Kõik, mis praegu kirjas esimestes lõikudes, tõsta artikli ajaloo ossa. – Hirvelaid (arutelu) 23. jaanuar 2023, kell 10:40 (EET)


Arutelu:28. veebruar

: Esiteks pole see minu meelest püha. Teiseks ei soovita liikuvaid tähtpäevi kuupäevade alla panna. Muidu tuleks siia panna teisigi aastaid. Vastlapäeva kuupäeva võiks märkida eraldi alajaotuses aastaartiklites, samuti võiksid need olla artiklis vastlapäev. Andres 8. veebruar 2006, kell 08.58 (UTC)

: niisiis ma sinuga selles mõttes kohe kuidagi ei nõustu, et tegu pole pühaga... ja see on siiski üks väheseid eesti rahvakalendri päevi mida tänini ikka veel peetakse...

: Teiseks ka liikuvaid pühasid - tähtpäevi on parem näidata nimelt kuupäeva kui aastaaartiklis, sest nii veider kui see ka pole inimene huvitub siiski mõnevõrra ruhkem samast päevast kui aastast...

: seda, et need kuupäevad võiks lisada vastava tähtpäeva (vastlapäeva) artiklisse see oleks tegelt ka kena ära tuua ja tõesti tervitatav... kahjuks on nende kuupäevadega see häda, et kas sinul juhtub olema käepärast näiteks viimase kümne ja järgmise kümne aasta kalendrid, et miskitki sellist üldse alustada... ma miskipärast ei usu, et keegi meie vähesest seltskonnast väga viitsib nende väljaarvutamisega tegelda...

: ja otse loomulikult kui on teada muidki aastaid siis võiks needki lisada otse selle kuupäeva juurde...

: reaalselt puudutab see liikuvate pühade värk minu arvates eesti rahva jaoks üldse kolme-nelja püha - lisaks vastlatele kindlasti ka lihavõtted ja nelipühid (ülejäänud kirikupühad adventidega ja taevaminemispühaga eesotsas ja ka emadepäeva ning isadepäeva jätaks mina kuupäeva artiklitesse samuti kirjutamata) - Ahsoous 8. veebruar 2006, kell 21.34 (UTC)

:: Vastlapäev ei ole ei kiriklik ega riiklik püha. Seetõttu leian, et ta ei ole püha, vaid tähtpäev. Aga sellest pole lugu, sest rubriigi pealkiri peakski olema "Pühad ja tähtpäevad".

:: Kui mõelda, kuidas inimene hakkab vastlapäeva kuupäeva otsima, siis on ju selge, et ta otsib seda kas vastlapäeva või 2006. aasta alt. Muidugi ei ole ma hirmus verine selle peale, et 28. veebruari all seda mainitakse, aga minu meelest pole see õige koht. Küllap Sul on aga õigus, et keegi  vaatab tänast kuupäeva ning leiab, et täna on vastlapäev, nii et las ta siis olla. Tulevikus peaks säärased asjad otse esilehele suurte "punaste" tähtedega kirja panema.

:: Millised pühad ja tähtpäevad kellelegi olulised on, see on erinev. Ka kirikuinimesed on osa eesti rahvast ning ka isade- ja eriti emadepäev on paljudele olulised, aga nõustun sellega, et kuupäevaartiklitesse pole mõtet neid panna.

:: Ühe aasta kohta ma tegin aastaartiklisse kalendri ning liikuvate pühade ja tähtpäevade nimekirja. Arvan, et see võiks iga aasta kohta olla. Varasemate liikuvate pühade ja tähtpäevade kokkuotsimine nõuab muidugi vaeva, aga eks vaeva nõua ju muude tabelite ja kronoloogiate koostamine. Need andmed peaks veebistki kätte saama. Küll ta pikapeale tehtud saab. Esialgu võiks ju artiklisse vastlapäev selle aasta vastlapäeva kuupäeva sisse kirjutada. Andres 8. veebruar 2006, kell 21.56 (UTC)

:::Ma eemaldanuks vastlapäeva ka ilma Andrese soovituseta. Kui seda lubada, siis lõpeb asi sellega, et iga aasta kohta alates umbes 1200. aastast on iga liikuva püha kohta kirjas, missugusel kuupäeval see toimus. Loomulikult võib niisugune asi Vikipeedias olla, aga vastava liikuva püha juures, mitte kuupäeva juures. Taivo 9. veebruar 2006, kell 11.36 (UTC)

:::: kle, ära nüüd liialdama ka hakka... hea kui need viimase paarikümne aasta kohta tekivad ... - Ahsoous 9. veebruar 2006, kell 12.01 (UTC)

:::::See pole mingi liialdus. Ma kardan seda tõsiselt. Nähes, et paari aasta kohta on vastlapäeva kuupäev antud, võib keegi lihtsalt tegemise rõõmust välja arvutada eelmised paarsada vastlapäeva ja vikipeediasse panna. See ei ole eriti keeruline. Pole välistatud, et mõnel saidil internetis on see juba olemas, jääb pelk mahakirjutamise vaev. Taivo 9. veebruar 2006, kell 14.23 (UTC)

:::::: nu ja mis siis ikka veel miskit hullu juhtub, saab päevade artiklisse ühe rea juurde ;) sest ega siis iga aastat eraldi reale ei pea kirjutama... aga nu kui keegi need viitsib lisada, ega siis kõiki neid ei pea päevaartiklitesse jätma... see rahvuslik pannkoogipäev on ka inglisvikis loetletud vt :en:February 28 njah juhuslikult vaatsasin ka artiklit :en:Shrove Tuesday

* NIMEPÄEVAD.Vilmar, Vilmer, Vilmo, Vilver
mis kalendri järgi? --WikedKentaur (arutelu) 27. veebruar 2018, kell 22:49 (EET)


Arutelu:Jääkeegel

Ei ole kindel, kas rahvuseid on mõtet spordialade artiklites lingistada --Dj Capricorn 8. veebruar 2006, kell 09.10 (UTC)

See oleneb kontekstist. Šotlasi ei mainita siin ilmselt mitte rahvusena, vaid Šotimaa elanikena. "Šotimaa" on juba lingistatud, nii et arvan, et "šotlaste" linki siia tõesti tarvis ei ole. Andres 8. veebruar 2006, kell 09.22 (UTC)
Soovitan curling'i asemel kasutada põhisõnana jääkeegel ja kui kasutada sõna curling, peab see kursiivis olema nagu kõik võõrtähte c sisaldavad sõnad eesti keeles. Sõna kurling ma üldse sõnaraamatutest ei leidnud. --Metsavend 22. veebruar 2006, kell 10.01 (UTC)

mina arvan et selle artikli pealkiri peaks kõigest hoolimata olema curling... sest nati imelikuks jääb kui meil siin eestis juhib seda ala Eesti Curlingu Liit ... - Ahsoous 22. veebruar 2006, kell 18.42 (UTC)

:Selle spordiala kohta on eestikeelne sõna "jääkeegel" (vt ÕS 1999). Seda tulebki tarvitada. - Urmas 22. veebruar 2006, kell 18.55 (UTC)

::Enne muutuste tegemist tuleks teha eelnevat uurimustööd - tutvuda eestikeelse erialakirjandusega. Pean silmas nii ÕS kui ka praegu müügil olevat spordialade reeglite teatmikku. Lihtsalt "mulle tundub" põhimõttel tegutseda ei saa. See on, vabandatagu mind, tiba leonistlik. - Urmas 22. veebruar 2006, kell 19.07 (UTC)

::: lisasin siia üksnes ametlikud nimekujud... Ahsoous 22. veebruar 2006, kell 19.09 (UTC)

::::Eesti organisatsiooni nime koha pealt on iseasi, eriti kui nad tõesti peaks olema/on selle nime all registreeritud, kuid rahvusvahelise organisatsiooni nimi peab olema õigesti tõlgitud.

::::EKI keelenõuanne: http://www.eki.ee/keeleabi/artiklid2/sonastik.html - Urmas 22. veebruar 2006, kell 19.38 (UTC)

:::::: see mis EKI arvab on üks asi, aga rahvusvahelise föderatsiooni nimi on vähemal Eesti Olümpiakomitee ja Eesti Curlingu Liidu jaoks Maailma Curlingu Föderatsioon -- Ahsoous 16. jaanuar 2011, kell 03:17 (EET)

::::: see link mis sa siin tõid loetleb küll (kahjuks) laensõnu (mitte tõlkeid) ja laensõnu võib eesti keeles küll rahumeeli kasutada... ega ta just alati ilus ei ole, aga aeg-ajalt vältimatu, antud juhul see nii küll pole... aga eks keel ole arenev nähtus ning kui seda jääkeegli sõna ikke omaks ei võeta võib seegi samamoodi unarusse vajuda nagu väga paljud teisedki keeleuuendajate poolt väljamõeldud väljendid... eks aeg näitab, mis sellest sõnast saab... - Ahsoous 22. veebruar 2006, kell 19.57 (UTC)

::muide loe http://www.epl.ee/artikkel_311696.html - Ahsoous 22. veebruar 2006, kell 20.04 (UTC)

:::Lugesin mõlemat. Esimene ütleb, et laensõnu kasutatakse. Kuid ütleb ka lisaks midagi muud. Kolmekordselt on õigus Metsavennal, mis ta ülalpool kirjutanud on. Loota, et "jääkeegel" ununeb... see on suht' keelesuretajalik lähenemine.

:::"Male"? Kõike maleks nimetada, kus ajusid vaja on? Nojah. - Urmas 22. veebruar 2006, kell 20.33 (UTC)

:::: nu see malega võrdlemine on vast jah nati liiast (aga mine tea, pole ise mängind, aga paistab küll, et nad mõtlevad seal päris kõvasti)... aga see, et see mäng keegliga isegi mitte ei sarnane on küll selge... ehk keegi mõtleb välja parema sõna... seni jään selle juurde, et praeguse seisuga oleks ehk õigem see ala siiski curlinguks jätta... Ahsoous 22. veebruar 2006, kell 20.54 (UTC)

Mängijate eesmärk on libistada 19,1 kg kaaluv kivi jääle joonistatud ringide keskpunktile lähemale kui vastasmängija kivi.

Ei saa aru. Kas osaleb kaks mängijat? Ja teiseks, üldjuhul on ju üks kivi lähemal teatud punktile kui teine kivi. Minu meelest ei saa eesmärk olla õigesti sõnastatud. Ja mis tähendab "kivi"? Millest see on tehtud? Kas tal peab kindel kuju olema? Andres 23. veebruar 2006, kell 07.22 (UTC)

: Nõus et ega see kõikse selgem ei ole, kirjutasin et oleks midagi ja ehk mõni sõnaosavam ja asjatundjam oskab paremini sõnastada ... teisalt alguslauses ei peaks kõiki detaile selgitama, ei selgita ju jalgpalli sissejuhatuses ka mis on pall (kui suur, millest tehtud jne) või mis on värav. Selleks on omaette artikli osa.

:: Olen nõus, et ei pea kõiki detaile alguslauses selgitama, kuid praegust sõnastust mängu eesmärgi kohta tuleb kindlasti parandada. Ja ei pea ka selle kivi kohta kõike alguslauses selgitama, kuid praegu pole selge, kas kivi peab olema kivist või nimetatakse teda tinglikult kiviks. Ja kui juba nimetatakse kivi täpset massi, siis ootaks ka kuju kirjeldamist või kas või seda, et öeldaks, kas kivil on mingi standardne kuju. Arvan, et selgem oleks, kui alguslauses ka massi ei mainitaks. Andres 23. veebruar 2006, kell 08.43 (UTC)

::: täitsa nõus, see mass sai mainitud sellepärast et see oli mul sel hetkel n.ö. "näpuvahel" ja oli vaja see info kuhugi ära panna ja uut lõiku ei viitsinud ka hakata tegema. --TarmoK 23. veebruar 2006, kell 09.19 (UTC)

: Kas osaleb kaks mängijat? ei ole ise mänginud, kuid arvan et ei eksi kui ütlen et mängijate arv ei ole piiratud, iseasi on võistlused, kuid oma lõbuks võib ka neli inimest omavahel mängida. --TarmoK 23. veebruar 2006, kell 08.30 (UTC)

:: Küsin sellepärast, et esimesel korral on sõna "mängija" mitmuses, teisel korral ainsuses. Kui on kaks mängijat, siis on niisugune sõnastus mõeldav, kuigi mitte hea. Kui on rohkem mängijaid, siis vist see sõnastus ei sobi. Igatahes tahaks, et sõnastus oleks selgem. Andres 23. veebruar 2006, kell 08.43 (UTC)

::: Tahaks minagi :o) kuid kahjuks pole minu sõnaseadmise oskus kõikse tugevam külg --TarmoK 23. veebruar 2006, kell 09.19 (UTC)

:::: aga äkki võiks seal kasutada sõna vastaspoole või vastaste - Ahsoous 23. veebruar 2006, kell 10.15 (UTC)
----
Kasutada sõna "curlingu" on räigelt eesti keele reeglite vastane. Seda võib muidugi kasutada Eesti organisatsiooni ametlikes nimes, aga rahvusvahelise organisatsiooni nimi olgu ennemini tõlkimata jäetud. Eesti keeles tal ametlikku nime pole. Andres 16. jaanuar 2011, kell 14:53 (EET)
Ala nimetus on ka aastal 2015 curling.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 30. märts 2015, kell 14:05 (EEST)
Pealkirja juures ei ole ju midagi vaidlustada. See et kasutatakse ka tsitaatsõna, ei tähenda, et eestikeelne sõna on vale. Sõnakasutus on kokkuleppeline. Kui on eestikeelne sõna ja eriti kui eestikeelne sõna on (samuti) levinud, siis minu meelest peaks me seda eelistama. Pikne 30. märts 2015, kell 16:05 (EEST)

Sellist spordiala nagu jääkeegel pole olemas. See on keelekorraldajate soovitus, aga mitte spordiala.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 30. märts 2015, kell 16:42 (EEST)
Mis võimalused siin nüüd siis on? Kui üks kasutaja võtab vaevaks meelevaldse põhjendusega seisukohta jõuliselt peale suruda, kas siis oleme sunnitud hääletama? Ei peaks olema, kui keegi teine siin arutelus seda seisukohta ei toeta, aga kui see üks kasutaja teisi ei kuula (ja teda ei saa blokeerida), siis justkui ei jää muud üle. (Ja siis on ka kahtlane, kas see üks kasutaja hääletuse tulemust tunnistab.) Pikne 31. märts 2015, kell 14:30 (EEST)
Spordiala nimetus on ka 2017. aastal endistviisi curling ja mitte jääkeegel ega ka kurling.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 9. august 2017, kell 00:04 (EEST)
Ma leian, et meil pole põhjust eelistada rahvusvahelise organisatsiooni keeleliselt vigast nimekuju. Olgu siis juba tõlkimata. Andres (arutelu) 9. august 2017, kell 11:52 (EEST)

Kui Eestis üldiselt eelistatakse sõna "curling" (alaliidud, meedia jne), siis ei ole põhjust ka Vikipeedias eelistada keeleinspektsiooni soovitust, mida reaalselt keegi ei kasuta (minu arvates). Aga tundub, et praegu on siiski mõnelpool ka sõna jääkeegel kasutusel.  --Pelmeen10 3. jaanuar 2018, kell 23:52 (EET)
Mu arust tuleks teisaldada mugandatud kuju kurling alla, kuna keeleinimeste pakutud jääkeegel pole spordiinimeste hulgas juurdunud. --WikedKentaur (arutelu) 27. november 2018, kell 11:29 (EET)

Võib-olla. Aga kui alaliidu kasutuse järgi otsustada, siis pole ka "kurling" juurdunud. Nad kasutavad ingliskeelset sõna, kusjuures alaliidu nimes on see jätkuvalt vigaselt käänatud. Google'i järgi paistab, et väljaspool Vikipeediat pole "kurling" eestikeelsetes tekstides kuigivõrd rohkem levinud kui "jääkeegel" ega ka kuigivõrd vähem kui "curling". Pikne 27. november 2018, kell 16:20 (EET)


Arutelu:Anarhia

Nägin logidest, et keegi anonüümne oli kirjutanud:

Hea näide ja lihtsustatud seletus anarhiast Leo Kunnase romaani põhjal: rongis kohtab Mr X punkarit ja küsib talt, et mis see anarhia siis on. Punkar vastab, et anarhia tähendab seadusetust, st, et kõik võivad teha seda, mida tahavad. Mr X virutas seepeale punkarile vastu hambaid, ja küsis irooniliselt: "Kas see on ka anarhia?"
Ise pole mainitud romaani lugenud, aga tsitaat on hea näide valest arusaamast. Punkar ei oma aimu, mida anarhia tähendab, ja esitab lihtsustatud (ja vale) käsitluse ning saab ka kohe selle lihtsustuse eest karistada. Mr X (Leo Kunnas?) on muidugi anarhiast veel kaugemal -- ta ei suuda ka seaduse kehtimise tingimustes käituda teistele kahju tegemata --Kirju 8. veebruar 2006, kell 13.35 (UTC)

Siin on räägitud ainult anarhistlikust anarhiakontseptsioonist. Andres 1. märts 2006, kell 15.33 (UTC)

Seda minagi juba tykk aega imestan. Mõni võib ju tõesti ette kujutada oma ideaalyhiskonda ja seda siin kirjeldada, aga meil on siiski entsyklopeedia, minu meelest, seni. --- Aga tõsiselt rääkides: kuidas anarhiat defineerida? ... Igayks võib teha seda mis tahab ja pähe tuleb? Keegi ei tohi kellelegi midagi keelata? Aga see ka ei sobi, sest kellelegi millegi keelamine juba ei ole anarhia.  St kõik võivad teha seda mida tahavad ja kõik võivad kõike ka keelata, kui tahavad? Või kuidas? --Lulu 1. märts 2006, kell 20.50 (UTC)

: Kamma kirjutas, et anarhiaks nimetati Vana-Kreekas (vähemalt Ateenas) algul interregnumit, mille ajal linnriigis arhondid puudusid (või  puudus esimene arhont). Seega siis võimu puudumine (või kõrgema võimu puudumine). Hiljem on anarhiaks hakatud nimetama olukorda, kus puudub riik (või riik ei toimi). Selle kohta, mis saab, kui riiki ei ole, on erinevaid kontseptsioone. Ühe järgi viib anarhia kaoseni. Kui anarhiat ei ületata, siis ühiskond hävib. Teise järgi asendab riigi miski iseorganiseerumise taoline. Niisiis, anarhia nõuab ühiskonna organiseerumist indiviidide omal algatusel, ilma sunnita. Umbes nii näevad asja anarhistid. Anarhistlikust anarhiakontseptsioonist tuleb kindlasti rääkida, kuid tuleb rääkida ka mõiste ajaloost ja alternatiivsetest kontseptsioonidest. Me ei pea püüdma aritluste abil välja selgitada, mis anarhia saab olla, vaid jutustama ja kirjeldada, mida anarhia all on mõistetud ja mida sellest on arvatud. Andres 1. märts 2006, kell 22.16 (UTC)

Välja võetud:

Pole vist ühtegi teist poliitilist teooriat, mille kohta oleks räägitud (kas siis tahtlikult või teadmatusest) nii palju valesid kui anarhismi kohta. Enamus inimesi mõistab sõna "anarhia" all sünonüümi kaosele, korralagedusele või hobbesilikule "kõikide sõjale kõikide vastu", mis on tegelikult peaaegu et täpselt vastupidine sõna tegelikule tähendusele ja ideedele, mida see sõna endas kannab.
Et hajutada eelarvamusi ja valearusaamu, oleks vist lihtsam alustada sellest, mis anarhia ja anarhism ei ole. Anarhism ja anarhia ei ole nihilism, "kõikide sõda kõigi vastu", kaos, kommunism, "absoluutne vabadus", poolreligioosne satanismisugemetege liikumine, äärmuslik liberalism või "vabaturumajandus", utoopia, oligarhia, "tugevama õigus", destruktiivne ja vägivaldne vastuseis riigile ja võimukandjatele, midagi asemele pakkumata.

Sõna "anarhia" on võetud kreeka keelest, eesliide "an" (või "a") tähendab eitamist, puudumist, negatsiooni ja sõna "archos" ("arche") tähendab (antud kontekstis) valitsejat, valitsemist, võimu, käskijat, autoriteeti. Niisiis tähendab anarhia valitsuse, valitsemise ning võimu puudumist ja eitamist.
Paljude arusaam anarhiast ja anarhismist jääbki sõna lingvistilise mõistmise tasemele, tegelikult on anarhism aga konstruktiivne teooria, mis ei taotle ainult valitsemise ja valitsejate kaotamist vaid pakub välja ka positiivse plaani (või õigemini plaanid, anarhistlikke teooriaid ja väljapakutud ühiskonnamudeleid ning ideid on palju).
Eelkõige on anarhia vastandumine võimule ja autoriteedile (on mõeldud ingliskeelset sõna authority, eesti keeles võib sõnal "autoriteet" vastavalt kontekstile olla ka anarhistide jaoks positiivne tähendus) ja kuna võim avaldub alati hierarhia kujul, siis on anarhia ka vastandumine ja hukkamõist hierarhiale.
Anarhismiteooria kujunemise algusaegadel vastanduti eelkõige riigile kui hierarhia kõrgeimale vormile, tänapäeva globaliseeruvas maailmas on anarhistide peamiseks vaenuobjektiks muutumas suurkorporatsioonid, need omavad tihtipeale rohkem võimu kui mõned väiksemad riigid (samas töötavad ka suurriikide valitsused tavaliselt korporatsioonide huvides) ja on oma olemuselt ja struktuurilt palju hierarhilisemad kui enamus (ka väga autoritaarseid) riike. Igatahes eitavad anarhistid igasugust hierarhiat ja selle erinevaid avaldumisvorme-ja valdkondi.
Niisiis on anarhism poliitiline teooria, mille eesmärgiks on luua ilma poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete hierarhiateta ühiskond. Selle ühiskonna loomiseks ja püsimiseks on oluline luua ja säilitada anarhia, see tähendab võimu ja valitsemise puudumine. Anarhistide arvates on see ainuke viis kuidas kindlustada indiviidi vabadus ja sotsiaalne võrdsus. Vastupidiselt liberaalidele, ei ole anarhistide jaoks vabadus ja võrdsus teineteist välistavad või segavad, vaid need käivad käsikäes. Ilma vabaduseta ei oleks võrdsust ja ilma võrdsuseta ei oleks vabadust.
Kuigi on palju erinevaid anarhismi suundi (individualistlikust anarhismist anarho-kommunismini), on neile kõigile ühiseks eesmärgiks hävitada riik ja kapitalism. Individualistliku anarhisti Benjamin Tuckeri järgi nõuab anarhism "riigi ja liigkasuvõtmise hävitamist; inimese käsutamist/valitsemist [teis(t)e inimes(t)e poolt] riigi ja valitsuse kaudu ja inimese ekspluateerimist [teis(t)e inimes(t)e poolt kapitalistliku süsteemi kaudu". Üldisema definitsiooni järgi on (L. Susan Brown'i tsitaat) "[erinevaid] anarhiste ühendavaks sidemeks ühine hukkamõist hierarhiatele ning sundlusele ja valmisolek võidelda indiviidide vabaduse eest".
Anarhism on nii positiivne kui negatiivne. See analüüsib ja kritiseerib praegust ühiskonda, kuid pakub samal ajal välja visiooni potensiaalsest uuest ühiskonnast, ühiskonnast, mis rahuldaks inimeste teatud vajadusi, mida praegune ühiskond ei suuda või ei taha rahuldada. Kõige olulisemad nendest vajadustest oleks anarhistide arvates vabadus (ingl. k. liberty), võrdsus ja solidaarsus, nendest tuleb juttu allpool.

Paljud anarhistid, keda häirib sõna "anarhist" ja "anarhia" negatiivne varjund ja kes tahavad rõhutada oma vaadete konstruktiivset poolt, kasutavad oma vaadete väljendamiseks teisi mõisteid. Kõige enamlevinud terminiteks on "vaba sotsialism", "vaba kommunism", "libertaarne sotsialism" ja "libertaarne kommunism". Põhimõtteliselt tähendab libertaarne sotsialism ja libertaarne kommunism sama, mis anarhismgi.
Samuti on anarhistid ennast nimetanud ka "libertaarlasteks" ja oma vaateid kirjeldanud kui "libertaarseid". Pärast Teist maailmasõda võtsid sama nimetuse kasutusele aga USA vabaturumajanduse pooldajad (keda võiks pigem nimetada "klassikalisteks liberaalideks" või "turuliberaalideks"). See tekitab segadust, sest vabaturumajandus ja anarhism on kaks väga erinevat asja, siiski kasutatakse mõistet "libertaarlane" endiselt üsna tihti ka anarhistide kohta (seda peamiselt Euroopas). Samuti kasutavad mõnikord "libertaarlase" mõistet ka nn. anarho-kapitalistid, kes on oma vaadetelt anarhistidest sama kaugel kui näiteks riigisotsialistid. Anarhokapitalismist tuleb juttu ka edaspidi.

Anarhism ei ole mõne anarhismiteoreetiku nagu Bakunini või Kropotkini "leiutis", nad lihtsalt andsid sellele nime, süstematiseerisid, analüüsisid ja teoretiseerid selle, mis oli juba olemas, arendasid seda edasi ja aitasid kaasa selle ideede levimisele ja edasiarendamisele. Anarhism, anarhistlikud organisatsioonid ja ideed olid olemas juba ammu enne seda, kui Proudhon 1840. aastal ennast esimesena anarhistiks nimetama hakkas.
Anarhism on sama vana kui võim, see tähendab, et võimu kritiseerimine, võimust vabanemise püüe ja paremast olukorrast unistamine on sama vana kui võim ja rõhumine.
Ajaloolises mõttes anarhistlik liikumine (grupid, mis nimetasid ennast ja oma ideid anarhistlikeks ja seadsid eesmärgiks anarhistliku ühiskonna saavutamise) tekkis modernse riigi ja kapitalismi arenedes 19. saj keskpaiku Euroopas ja levis samaaegselt immigrantide kaudu ka USA-sse ja teistesse maadesse.
On ekslikult väidetud, et anarhism on kristluse eitamise poliitiline tulemus (Barbara Goodwin, Anarhism), valgustus ja ilmaliku teaduse ning mõtte võit pani inimesi endistes väärtustes kahtlema (kaasa arvatud kristluses) ning on tõsi, et paljud anarhismiklassikud (näiteks Bakunin, Proudhon ja paljusid individualistlikke anarhiste mõjutanud Max Stirner) on väga ägedalt kristlust rünnanud, kuid anarhism ja kristlus ei välista teineteist. Näiteks on olemas ka kristlik anarhismiteooria, mis väidab et anarhism on ainus kristlik ühiskonnamudel. Anarhistide vastuseis on pigem vastuseis usudogmadele ja kirikuhierarhale, mitte niivõrd kristlikele arusaamadele. Anarhism ei ole tuletatud teooriast (valgustus ja sellega kaasas käinud teooriad lõid küll olukorra, mis võimaldas anarhismil kui liikumisel tekkida), vaid anarhismiteooriad on reaalses elus toimunud ja toiminud revolutsioonilise tegevuse teoretiseerimise tulemus.
Anarhismiteooriatele aluse panijad on oma teooriad tuletanud ja edasi arendanud juba reaalses elus töötanud süsteemidest. Kõige ehedamaks näiteks oleks Proudhon ja tema positiivne programm (mutualism), mis on tuletatud 1848. aasta vastuhakkude ajal Lyon'i ja Pariisi tööliste poolt loodud krediidiühistute süsteemist. Anarhism on sündinud barrikaadidel, ametiühingutekoosolekutel, töölismiitingutel, streikidel ja tööliste vahelisel igapäevasel kooperatsioonil, mitte mõne filosoofi või teoreetiku peas.

Anarhism väärtustab kõrgelt vabadust, nii üksikisiku vabadust kui kogu ühiskonna vabadust. Oluline on individuaalsus, see mis teeb inimesest unikaalse persooni, individuaalsus on inimeseks olemise olulisemaid aspekte, kuid samas saadakse aru, et inimene ei eksisteeri vaakumis, vaid on sotsiaalne fenomen. Väljaspool ühiskonda on individuaalsus võimatu, üksikisik vajab teisi, et areneda, kasvada ja täieneda.
Üksikisiku ja ühiskonna arengu vahel on tugev mõlemapoolne side: indiviidid kasvavad ja arenevad koos ühiskonnaga, ühiskond vormib inimese, kuid samas me kõik oleme osa ühiskonnast ja kujundame ka ühiskonda ja mõjutame oma tegevusega kõiki teisi. "Inimese loomine" on kollektiivne protsess, tegevus, milles osaleb iga üksikisik ja kogu ühiskond.
Et indiviid saaks areneda maksimaalselt, ennast igakülgselt arendada ja elada täisväärtuslikku elu, peavad anarhistid oluliseks luua ühiskond, mis põhineks kolmel olulisel printsiibil: vabadus, võrdsus ja solidaarsus.
Vabadus on anarhistide arvates hädavajalik inimese intelligentsi ning loovuse kujunemiseks, arenemiseks ja rakendamiseks ja väärikuse säilitamiseks. Domineerimist heaks mõista tähendab eitada inimese võimet iseseisvalt mõelda ja tegutseda, mis on aga ainsaks võimaluseks areneda ja kasvada ning arendada oma individuaalsust. Domineerimine vähendab ka inimese vastutust ja viib ta konformismi ja keskpärasusse. Niisiis ühiskond, mis peab oluliseks indiviidi maksimaalset kasvamist ja arengut, peab põhinema vabal koostööl, mitte sundusel ja võimul.
Kui vabadus on hädavajalik indiviidi igakülgseks arenguks, siis võrdsus on hädavajalik vabaduse olemasoluks. Ei saa olla tõelist vabadust klassivahedega, hierarhilises, ebavõrdsete võimusuhetega, privileegidega ja vaesuse/rikkuse kontrastiga ühiskonnas. Sellises ühiskonnas saavad ainult vähesed, hierarhia tipus asetsevad, ennast suhteliselt vabalt tunda, samal ajal kui kõik ülejäänud on pool-orjad. Ilma võrdsuseta muutub vabadus mõnituseks: parimal juhul saab sul olema "vabadus" valida käskijat, nagu seda on kapitalismis ja tänapäeva nii-öelda "demokraatias". Sellistes tingimustes ei saa isegi eliit olla päriselt vaba, sest loodud olukord seab bariääri nende ja enamuse vahele ning seeläbi kitsendab nende võimalusi suhelda kõigiga kui võrdsetega ja seeläbi väheneb ka võimalus ennast kui indiviidi täisväärtuslikult arendada.
Solidaarsuse all on mõeldud vastastikust abi, vabatahtlikku ja kooperatiivset töötamist teistega, kellel on samad huvid ja eesmärgid. Ilma vabaduseta, võrdsuseta ja solidaarsuseta muutub ühiskond võistlevate klasside püramiidiks, mis põhineb domineerimisel ja püramiidis madalamal asetsevate klasside allasurumisel. Sellist ühiskonda iseloomustavad (nagu me kõik omast käest teame) järgmised põhimõtted: "domineeri või ole domineeritav", "inimene on inimesele hunt" ja "igaüks enda eest". Selline kitsarinnaline individualism töötab ühiskonna arvelt ja ühiskonda hävitades vaid püramiidi tipus olevate hüvanguks. Sellises olukorras ei saa eksisteerida ühiskonda läbivat ja kõiki inimesi ühendavat solidaarsust, on vaid osaline klassisisene solidaarsus ja see nõrgendab ühiskonda kui tervikut.

Nagu eespool mainitud, panevad anarhistid väga suurt rõhku vabadusele ning mõistavad hukka kõik, mis vabadust piirab ja alla surub, uskudes, et ainult vabaduses on inimene võimeline täiel määral arenema ja omab ning kasvatab isiklikku vastutust. Anarhistide arvates tagab ainult vabadus normaalse "terve" ühiskonna.
Kuigi enamus anarhiste mõistab vabadust suhteliselt üheselt, on paljud anarhismi tõlgendajad vabaduse mõiste ümber tekitanud päris suure segaduse. Üldlevinud arvamus on, et anarhism tähendab vabadust teha seda mis meeldib, arvestamata teiste vabadusega. Tegelikult ei tunnista ükski anarhist näiteks "vabadust" vägistada, ekspluateerida, valitseda või teisi alla suruda.
Ennekõike tähendab vabadus anarhistidele õigust olla iseenese peremees, õigust oma õnne ja heaolu tagada ja õigust ühiskonnas kaasa rääkida ennast puudutavates küsimustes. Lühidalt öelduna, tähendab vabadus anarhistide jaoks enesemääramisõigust. Samuti usuvad anarhistid, et anarhism on ainuke võimalik ühiskonnakorraldus, kus on tagatud kõigi vabadus, ka kõige demokraatlikumat ja vabamat riiki peavad anarhistid vabadust piiravaks, varjatud vägivallaks.
Anarhistide jaoks on üksikisiku vabadus tugevalt seotud ühiskonna vabadusega. Nad ei usu, et üks oleks võimalik teiseta. Kui rääkida võrdsusest anarhismis, siis peetaksegi tavaliselt silmas igaühe võrdset õigust vabadusele. Mõned anarhistid (mõned anarhokommunistid näiteks) peavad võrdsust oluliseks ka muudes asjades (kui võrdse vabaduse ja võimaluste garantiid) nagu näiteks "palga" osas, kuid kindlasti ei tähenda võrdsus anarhistide jaoks seda, et kõik peaks olema ühesugused, elama ühesugustes majades, kandma ühesugust vormiriietust jne. Ennekõike tähendab võrdsus võrdseid sotsiaalseid õigusi (ja eelkõige võrdset õigust vabadusele).
Mõned "anarhistid" eitavad igasugust koostööd, viidates sellele, et koostöö, ühiskond ja teised inimesed piiravad indiviidi vabadust. On mindud lausa absurdi ja peetud ohtlikuks isegi näiteks orkestris mängimist. Nagu arvata võib, pole ühtegi tõsiseltvõetavat anarhisti, kes selliseid vaateid jagaks, ajaloolises mõttes anarhistliku liikumise põhimõtted on sellele täpselt vastupidised. Ilma koostööta ja ühiskonnata peetakse vabadust, ning normaalset elu üldse, võimatuks. Tsiteerides George Barrett'd:"et elada täisväärtuslikku elu, peame me koostööd tegema ja koostööks on meil vaja kokkuleppeid kaasinimestega. Eitada selliseid kokkuleppeid kui vabaduse piiramist on absurd; vastupidi, need on meie vabaduse kindlustus ja praktika."
Anarhistlik ühiskond põhinekski koostööl, vastastikusel abil ning kokkulepetel, ilma nendeta oleks igasugune ühiskond võimatu. Kui tänapäeva ühiskonnas on koostöö ja "kokkulepped" tihtipeale võimuga (näiteks seadustega) peale sunnitud, siis anarhistid näevad oma tulevikuühiskonda kui vabade ja võrdsete vabatahtlikul koostööl põhinevat. Ilma koostöö ja kokkulepeteta peetakse võimatuks ka anarhismi saavutamist, seetõttu on anarhistid vabale koostööle kui võitlusvahendile ja anarhismi praktikale alati suurt rõhku pannud.
Vaidlused "inimloomuse" üle on anarhismiteooriatesse toodud anarhismikriitikute poolt, seda tihti viimase argumendina anarhismi vastu. (Vähemalt tänapäeva) anarhistid ise ei pea juurdlemist "inimloomuse" üle kõige olulisemaks ja seda tehakse vaid vastukajaks kriitikale. Anarhistide arvates on väited, nagu oleks inimesed loomult liiga halvad, egoistlikud ja rumalad, et enda eest ise otsustada, välja mõeldud eliidi poolt õigustamaks oma võimu.
Väitele, et inimene on juba loomult halb ja et anarhism vajaks töötamiseks ideaalseid inimesi, vastavad anarhistid tavaliselt vastuväitega, et kui inimene on loomult halb, siis vajab valitsemine ideaalseid inimesi, kuna valitsejal on alati võimalus võimu kuritarvitada ja oleks utoopiline loota, et andes sellises olukorras võimu mõnele üksikule, viib see meid kõiki õigluse ja vabaduseni.
"Inimloomuse" väidet on eliit kasutanud näiteks ka orjapidamise õigustamiseks, väites et orjapidamine on osa "inimloomuset" ja et see on täiesti "normaalne" ja "naturaalne" ning mõni osa (või rass) inimkonnast ongi orjadeks "loodud".
Anarhistid ei usu, et inimesed sünnivad täiesti tabula rasana olles seega vaid ühiskonna vormida, kuid samas ei eita nad ühiskonna (või siis nende kes ühiskonda juhivad) rolli tähtsust inimese kujundamisel ja kujunemisel. Anarhistid usuvad, et igal normaalsel inimesel on võime iseseisvalt mõelda ja seega on võim kui selle võime eitamine vale ja kuritegelik. Samas peavad anarhistid masside rumaluse, ahnuse, halbuse põhjuseks eliiti, kes on (poliitilise ja majandusliku) võimu abil massid selliseks muutnud, hoides neid harimatuses, sotsiaalse kindlustunde ja heaoluta ning oma propaganda (alates koolidest, lõpetades televisiooniga, mis kõik on eliidi käsutuses) mõju all. Anarhistlik ühiskond looks võimalused indiviididel areneda ja õppida enda eest ise otsustama. Anarhism ei vaja anarhistide arvates töötamiseks ideaalset inimest, vaid üldist arusaama, et võim ja valitsemine on pahe. Sellise üldise arusaama tekkimiseks peavad anarhistid oluliseks haridust.

'''VABADUSEST, VÕRDSUSEST, KOOSTÖÖST JA "INIMLOOMUSEST"'''

Paljudel inimestel on raske ette kujutada ühiskonda, mis ei põhineks sunnil ja hierarhiatel, vaid vabal koostööl. Pole ka ime, sest peaaegu kõik koostöö vormid praeguses ühiskonnas avalduvad hierarhia näol. Kuid samas on isegi meie ühiskonnas piisavalt palju organisatsioone või inimgruppe (mitmesugused ringid, mittetulundusühingud jne) mis töötavad täielikult anarhistliku skeemi järgi, ilma tsentraliseeritud juhtimiseta ning otsuseid langetatakse üheskoos. Peale selle on veel piisavalt eluvaldkondi, mis pole paika pandud seadustega ja mida ei mõjuta turusuhted.
Sellest järeldub, et inimesed ei vaja alati riiki, et organiseeruda ja midagi tehtud saada ning on veel palju valdkondi, kus inimesed saavad kokkuleppele ka ilma võimu vahelesegamiseta. Anarhistid pakuvad välja, et inimesed ja ühiskond ei vaja võimu üldse.
Anarhistid soovivad luua nii struktuuriaalselt kui territoriaalselt detsentraliseeritud alt üles töötava süsteemi, mis põhineks indiviidide vahelisel vabal koostööl. Anarhistlik ühiskond koosneks paljudest assotsatsioonidest, organisatsioonidest ja organisatsioonide liitudest, mis oleks omavahel pidevas koostöös ja diskussioonis. Koostööd organiseeriks ja koordineeriks organisatsioone esindavad otsese näost-näkku demokraatia korras organisatsiooni siseselt valitud delegaadid või esindajad. Vastupidiselt kaudse demokraatia põhimõtetele, kus delegaadid teevad otsuseid kollektiivi nimel, oleks anarhistlikus ühiskonnas delegaatide ülesandeks kollektiivi poolt heaks kiidetud otsuste esindamine, kusjuures kollektiivil oleks alati õigus delegaat tagasi kutsuda ja välja vahetada.
Anarhistliku ja praeguse süsteemi erinevuseks oleks vastupidine otsuste tegemise skeem. Praegune parlamentaarne süsteem töötab ülevalt alla; inimesed "annavad" teatud kokkulepitud ajaks võimu valitud esindajatele ja on sunnitud sellele võimule alluma. See, kas esindajad oma valimiseelsetest lubadustest kinni peavad, ei oma enam tähtsust. Sarnane ülevalt alla skeem töötab ka kapitalistlikus majanduses, kus võim on (mittevalitud) vähemuse käes ja enamus on sunnitud sellele alluma.
Anarhistlikus ühiskonnas oleks suhe täpselt vastupidine. Valitud esindajate ülesandeks ei oleks poliitika tegemine, vaid kollektiivi poolt omaks võetud poliitika esindamine. Ühelgi grupil või assotsatsioonil poleks ühiskonna üle võimu (st. õigust teistele midagi peale suruda), samuti mitte ka delegaatidel, nad lihtsalt koordineeriks erinevate organisatsioonide vahelist koostööd, lepiks kokku organisatsioonide poolt vastu võetud reeglites ja otsustes ja viiks pärast ratifitseerimist (nende poolt keda nad esindavad) need otsused ka ellu.
Erinevad organisatsioonid moodustaks föderatsioone, neid föderatsioone administreeriks delegaadid. Vastavalt probleemide ulatusega saaks föderatsioonid korraldada erinevas suurusjärgus (regionaalseid, "rahvuslikke" ja internatsionaalseid) kongresse ja assambleesid. Anarhistlike föderatsioonide ülesandeks oleks erinevate kollektiivide vahelise koostöö koordineerimine ja administreerimine ning näiteks selliste küsimuste lahendamine nagu kuritegevus ja loodushoid, samuti organiseeriks föderatsioonid tervishoidu, haridust, sotsiaalset kaitset jne.
Selline süsteem asendaks riiki ja oleks organiseeritud nii, et kaoks hierarhia ning kontroll oleks inimeste ja nende organisatsioonide, mitte aga delegaatide käes.

'''KUIDAS ANARHISTLIK ÜHISKOND TOIMIKS?'''

Võrreldes näiteks 20. sajandi algusdekaadidega, on anarhism (ja üldse kogu töölisliikumine) madalseisus, selleks on riigi ja kapitalismi poolt ka tohutut vaeva nähtud ja ressursse raisatud. Aegajalt on anarhism ka pärast maailmasõdu pead tõstnud (näiteks 1968 aasta vastuhakud ja rahutused) ja päris palju on ka saavutatud, kuid võrreldes seda näiteks ajaga pärast Esimest maailmasõda, on anarhism ja protestiliikumine üldse enamjaolt tugevalt maha surutud olnud.
Tänapäeval on anarhistid tegevad pea igas protestiliikumises, mis seisab vabaduse eest ja üritab kaotada mingeidki hierarhiaid ja vastandab end mingilgi määral võimule ja autoritaarsusele. Anarhistid võtavad aktiivselt osa roheliste liikumisest (öko-anarhistid või siis rohelised anarhistid), naiste õiguste ja võrdsuse eest võitlemisest (anarha-feministid), olgugi et roheline liikumine ja feminism ei ole alati puhtalt anarhistlik, on need saanud anarhismist väga palju mõjutusi. Samuti võitlevad paljud anarhistid ka loomade õiguste eest (animal-liberation), uskudes et näiteks liha söömine ja loomkatsed on amoraalsed ning et need harjumused püsivad vaid seetõttu, et kapitalistidele on niimoodi kasulik. Anarhistide tegevusvaldkond on väga lai ja nad löövad kaasa väga erinevates võitlustes ja liikumistes ning propageerivad ja viljelevad erinevaid alternatiivseid elustiile. Anarhismist pärineb näiteks skuatterite (squat - mahajäetud maja, mis on mingi seltskonna poolt üle võetud) liikumise ideoloogia (ja enamjaolt ka praktiseerijaskond).
Tegutsevad mitmed internatsionaalsed anarhistlikud organisatsioonid, nagu näiteks Anarhistide Must Rist (Anarchist Black Cross), mis tegeleb poliitvangide abistamisega ja Toit Mitte Pommid (Food Not Bombs), mis jagab avalikes kohtades kodututele ja vaestele tasuta (taime)toitu, juhtides niimoodi ühiskonna ja võimude tähelepanu probleemidele, mis kapitalistlik võidujooks endaga kaasa toob.
Valdkond, kus anarhistid tänapäeval väga aktiivselt osa võtavad, on globaliseerumisvastane liikumine. Alates 1999. aastast, mil toimus esimene globaliseerumisvastane kümnete tuhandete protestijatega massidemonstratsioon (USA-s Seattle'is WTO nõupidamise ajal), on anarhistid globaliseerumisvastases võitluses alati agaralt kaasa löönud. Anarhistid on esindatud igal suuremal demonstratsioonil ja vastuhakul, enamus anarhiste on rahumeelse protestimise poolt, kuid on ka organisatsioone (nagu näiteks Must Blokk - Anarchist Black Block), mis pooldavad meedia tähelepanu saamiseks ja "klassiraevu näitamiseks" ka vägivaldseid vahendeid. Enamjaolt on vägivald suunatud kapitalistliku omandi vastu: rüüstatakse korporatiivseid kauplusi, panku ja kiirsöögirestorane (erilise viha objektiks on McDonald'si kiirsöögirestoranide kett kui USA korporatiivse kapitalismi üks sümboleid).
Olgugi, et anarhism pole hetkel nii populaarne, kui ta oli seda näiteks Hispaania Revolutsiooni ja selle järel puhkenud kodusõja aegu, kus anarhistlikesse massiorganisatsioonidesse kuulus miljoneid inimesi, on anarhistlik liikumine taas pead tõstmas. Üheks seda soodustavaks teguriks on Internet, mille abil anarhistid oma tegevuse ja põhimõtete kohta teavet jagavad, on mitu väga suurt ja mahukat anarhismiteemalist internetiportaali ja arhiivi (näiteks A-Infos, Anarchist Platform ja Anarchist Archives), nende abil teavitatakse üksteist toimuvatest aktsioonidest ja leitakse juurde uut toetajaskonda.
Eestis pole anarhism kunagi suurt toetajaskonda omanud, see ei tähenda seda, et eestlased oleks "rahvuslikult omapäralt" võimutruud ja autoritaarsuse pooldajad, pigem on süüdi anarhismi kohta leiduva informatsiooni vähesus. Kui mõni väiksem ja suhteliselt vähetähtsam harv kirjatükk välja jätta, pole eesti keeles antud teemal midagi avaldatudki. Pole ka ime, miks inimesed, sealhulgas ka mõned ennast "anarhistideks" pidavad tegelased, anarhismi valesti mõistavad ja seda korralageduseks, kaoseks või muuks taoliseks asjaks peavad. Siiski võiks väita, et Eestis on tingimused anarhistliku liikumise tekkimiseks soodsad: varakapitalistlik rabelemine ja sellest tingitud sotsiaalsed olud on tekitanud suure hulga rahulolematuid, kellest mingit osa võiks kindlasti pidada potensiaalseteks anarhistideks. Anarhistlike ideede levimiseks läheks vaja vaid inimesi (see tähendab anarhiste), kes neid ideid levitaks, massidele selgitaks ning tutvustaks.

Ainuüksi 20. sajandil on riigid mõrvanud üle 100 000 000 inimese, kas siis sõdades, koonduslaagrites või äärmuslikku puudust tekitades ja see on kõigest järg lõputuna paistvale ajaloolisele traditsioonile.
Winston Churchill on väitnud, et (tänapäeva) demokraatia on üks halb asi küll, aga paremat ühiskondliku korra vormi pole. Võibolla on tal õigus, kuid on ka võimalus, et ta eksis. Kui riigid ja nende poolt protekteeritavad kapitalism, diktatuurid ning režiimid põhjustavad nii palju halba, kas siis poleks mõttekas otsida alternatiive?
Üheks (ja anarhistide arvates ka ainsaks) alternatiiviks oleks anarhism. Eks see jää igaühe enda otsustada, kas tema arvates on anarhia ja anarhism inimkonna probleemidele parim lahendus, kuid nii või teisiti usun ma, et anarhistidel ja anarhismil on meile kõigile pakkuda palju kasulikku ning positiivset.
Tekst kopeeritud
Andres 15. juuli 2006, kell 08.25 (UTC)
----------------

Siin on räägitud ainult anarhistlikust anarhiakontseptsioonist. Anarhia on paigutatud valitsemisvormide alla, ehkki artiklis väidetakse, et valitsemine anarhia puhul puudub. Anarhiat on defineeritud yksnes eituste kaudu. Jääb arusaamatuks, kas anarhia on olnud reaalselt toimiv yhiskonnakorraldus või yksnes utoopia. Jne. Olen sunnitud vaidlustama. --Lulu 15. juuli 2006, kell 14.13 (UTC)
# Ei ole ju räägitud ainult anarhistlikust kontseptsioonist. Vaata tähelepanelikult. Kui sa tead veel mingeid anarhiakontseptsioone, siis keegi ei keela ju neid lisamast. Tegelikult neid eriti ei ole - need piirduvad sõna 'anarhia' kasutamises segaduse vms. tähenduses.
# Valitsemise puudumine on ka mõnes mõttes valitsemisvorm, kuna ta on alternatiiviks teistele valitsemisvormidele.
# Võibki defineerida ainult eituste kaudu, kuid keegi ei keela ka jaatuste kaudu definitsiooni lisada.
# Anarhia on olnud reaalselt toimiv ühiskonnakorraldus (:en:Past and present anarchist communities), aga kuidas see, et see siin seni kirjas polnud, annab põhjust vaidlustamiseks? Selle võib ju lihtsalt kirja panna.
# See vaidlustamine, nagu ka mõnede teiste artiklite puhul, on pahatahtlik ja näitab isiklikku antipaatiat anarhismi või anarhia suhtes.
--Kärnkonn 22. september 2006, kell 07:52 (UTC)

: Mina ei näe siin ka põhjust vaidlustamiseks. Kas panna anarhia valitsemisvormide tabelisse, see on rohkem vormistamise küsimus. Kui asja on vaadeldud ainult anarhistlikust seisukohast, siis võib vaidlustada pigem neutraalsust, mitte sisu.  Aga seda ma ei usu, et vaidlustamine oli pahatahtlik. Andres 22. september 2006, kell 08:06 (UTC)

: Aga vaidlustamismärke ühepoolne äravõtmine ei ole lubatud. Andres 22. september 2006, kell 08:08 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.infoshop.org/faq/index.html
** In Anarhia on 2012-11-16 10:01:32, 404 Not Found
** In Anarhia on 2013-05-25 13:55:42, 404 Not Found
** In Anarhia on 2013-06-24 00:44:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://unless.freeshell.org/anarchy.html
** In Anarhia on 2012-11-16 10:01:30, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Anarhia on 2013-05-25 13:55:28, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Anarhia on 2013-06-24 00:44:52, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:45 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.g0lem.net/PhpWiki/index.php/CryptoAnarchy
** In Anarhia on 2012-11-16 10:01:30, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Anarhia on 2013-05-25 13:55:35, 404 Not Found
** In Anarhia on 2013-06-24 00:45:47, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:45 (EEST)


Arutelu:Eesti köök

Tahaks viiteid kasutatud kirjandusele! Nii ei oma asjad väärtust, kui ei ole :)

Kui oskad, lisa viiteid. Andres (arutelu) 22. märts 2014, kell 21:19 (EET)

Wimbergi luulekogu pealkiri ongi "Eesti köökk". Aga ma pole kindel, et see peaks kirjanduse loetelus olema. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 22. märts 2014, kell 21:19 (EET)

" 1980.–90. aastatest on traditsiooniline eesti köök tähtsust kaotamas. Siiski eelistatakse paljudes peredes eriti pühade ja pidude ajal veel traditsioonilisi toite. " Millel põhineb selline väide? See on küll kahtlane. Nt rukkileib, pudrud, hernesupp, verivorst on väga laialdaselt söödavad ja ka saadaval väga paljudes söögikohtades ning neid ei sööda ainult peredes pühade ajal.

Väide on üldsõnaline ja peab arvatavasti silmas seda, et ei piirduta traditsiooniliste eesti toitudega. Võid selle koha ümber teha. Andres (arutelu) 24. november 2014, kell 10:19 (EET)

"Nõukogude aja lõpul, kui kooperatiivide näol levis algeline eraettevõtlus, muutusid populaarseks uudistoidud nagu šašlõkk ..." Šašlõkk oli Eestis tuntud juba 1960. aastate algul. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 1. veebruar 2017, kell 10:32 (EET)

Kas kulinaarias eksisteerib ikka mõiste moodne eesti köök (ehk? uus eesti köök, modernne eesti köök)--Estopedist1 (arutelu) 7. juuni 2018, kell 09:22 (EEST)
----
"Nõukogude aja lõpul, kui kooperatiivide näol levis algeline eraettevõtlus, muutusid populaarseks uudistoidud nagu šašlõkk" Šašlõkk levis Eestis laiemalt juba 1960. aastate algul. Velirand (arutelu) 21. veebruar 2019, kell 10:17 (EET)


Arutelu:Anatoomilised asenditähistused

Ei oska öelda, kas see Baseli nomenklatuur on mingi üldine, mis seal Šveitsis arutatati või ongi arstide poolt kasutatav nomenklatuur --Dj Capricorn 9. veebruar 2006, kell 11.13 (UTC)

nii üht kui teist, st kasutatakse yldiselt, nii meditsiinis kui ka zooloogias. huvitav, kas oleks vaja teha lingitavaks need eesti keeles kasutatavad mõisted? sel juhul näit bilateraalne, st artikli pealkirjaks tuleks nimetav sõnavorm, antud juhul, "bilateraalsus". --Lulu 9. veebruar 2006, kell 12.05 (UTC)

: Kui just võtsid üheks näiteks bilateraalsus, siis sarnased mõisted liigitatakse sümmeetria alla bioloogias, mistõttu ei ole vajalik luua detailartiklit bilateraalsus, need kajastatakse sümmeetria artikli raamides --Dj Capricorn 9. veebruar 2006, kell 12.13 (UTC)

Arvan, et tuleks teha nii, nagu Lulu ütles. Ümbersuunamine peaks olema ka märksõna bilateraalne alt. Aga nendel sõnadel on tähendus ka väljaspool bioloogiat (diplomaatas jne). Sõna "bilateraalne" ei kasutata ainult sümmeetria (bilateraalne erhk kahekülgne sümmeetria), vaid ka asendi kohta. Selles tähenduses on tema sünonüümiks  "kahepoolne". Andres 9. veebruar 2006, kell 19.38 (UTC)

: Neid termineid kasutatakse ka zooloogias ja paleontoloogias. Pealkiri ei tohiks olla nii piirav. Siim 10. veebruar 2006, kell 10.46 (UTC)

:: Anatoomia ei ole ju ainult inimesel, vaid ka teistel organismidel. Andres 10. veebruar 2006, kell 10.54 (UTC)

: Baselis olid koos anatoomid, ei oska öelda, kas nad tegelesid ainult inimese või ka loomadega. Peale asenditähiste lepiti kokku veel umbes 5000 anatoomia-alast terminit endise 50 tuhande asemele.  Järgmine suur kokkusaamine oli anatoomidel 1955 (vist) Pariisis, kus tehti veel natuke parandusi, hiljem ka pisut muudatusi tehtud, aga asenditähised jäid vist enam-vähem kõik samaks. Suurel määral kasutatakse samu tähiseid ka muudes valdkondades, tegemist ei ole lõppude lõpuks ju eriterminitega ("peal" tähendab seda, mille all on midagi nii ehituses kui arstiteaduses).--Ken 10. veebruar 2006, kell 11.03 (UTC)

anonüüm võttis 2013. aastal siit välja Baseli anatoomianomenklatuuriga seonduvat, vt Eri:Diff/3635481--Estopedist1 (arutelu) 7. juuli 2019, kell 08:53 (EEST)


Arutelu:Paat

Paat on väike pealt lahtine veesõiduk - sõna väike tuleb siit kõrvaldada, kui mittevajalik ning veesõiduk asendada sõnaga väikelaev. Paat on väikelaev (= huvilaev, huvialus). Väikelaeva max pikkus on 24 meetrit (MSOS).
Läänemere äärsete riikides kasutuses olnud kirikupaat oli pikkusega 15 - 20 meetrit, seega mõiste "väike" ei sobi.
Seega on paadi täpsem definitsioon: PAAT ON PEALT LAHTINE (s.o. tekita ja kajutita) VÄIKELAEV. --Vahur 16. mai 2007, kell 16:44 (UTC)

Paat oli olemas enne Eesti Vabariigi ka esimes vabariigi seaduseid. Ja seaduste kohta on olemas Riigiteataja. Seaduse sõnastus ei ole entsüklopeediale kohane.  Paat on ikkagi paat, see et seadus käsitleb teda mingites normides väikelaevana see on seaduse ülessanne. Entsüklopeedia ülessanne on mõisteid defineerida kogu mõiste tähendudes mitte ainult ühe seduse vaatevinklist. Entsüklopeedia peab jääma kehtima ka peale seda, kui Riigikogu võtab vastu seadusemuudatuse, kus öeldakse et väikelaev on  nüüd kuni 30 meetrit pikk.Akra 16. mai 2007, kell 19:08 (UTC)

See artikkel oleks ehk kõige sobilikum paigutada Merendus, Laevad kategooria alla, ehkki tuleks ehk luua veesõidukid kategooria, mis teised arvavad? --Dj Capricorn 10. veebruar 2006, kell 00.02 (UTC)
Laevade alla ei sob see kuidagi, sest pigem on aja voolates kasvanud paat laevaks, mitte vastupidi. Vaata ka kuipaljudes keeltes on wikis eraldi kirjutis paadist! --Suwa 10. veebruar 2006, kell 00.49 (UTC)

Merenduse allakategooriaVeesõidukid on parem varjant. Kuna on asju, mis ujuvad on alused,
kuid ei ole laevad.Akra 10. veebruar 2006, kell 11.33 (UTC)

Samas on sellega lood palju keerulisemad näiteks kaater võib olla nii sõudepaat, mootorpaat kui laev, ja neid ujuvvahendeid on veel, mis võivad olla ühe nimega, kuid eri klassides. On veel Jõe ja järve ujuvvahendid, mis merenduse alla nagu ei kuuluks samas jõelaev on laev ja laevad kategooria alla kuulub. On olemas mõisted jõelaevandus, järvelaevandus ja merelaevandus. Nii et paras reebus, kuidas see kategooriate süsteem luua. Akra 10. veebruar 2006, kell 13.42 (UTC)

:Kui kellelgi on ideid siis pakkuge välja.Akra 10. veebruar 2006, kell 13.42 (UTC)

:: Vastuse annab loogika ja sellekohast liiklust korraldava ametkonna nimetus.

:: Nimelt on vesi samasugune tee liikluseks kui kuiv maapind.

:: Eestis korraldab liiklust nii sisevetel kui ka riigivetes, k.a liiklusmärgindus, Veeteede amet,

:: Seega veeteed(siseveed, meri), veesõiduk(alus, paat, laev),

:: meremärk(tooder, poi, tuletorn, tulelaev), sadam, dokk jne.

:: Kui tundub mõistuspärane, siis kaaluks sellekohaseid muutusi siinses wikis.

:: --Suwa 14. veebruar 2006, kell 16.50 (UTC)
ehk annab neid mõnes paaditüübi artiklis kasutada:
The building of a sewed wooden boat
Haabjaehituslaagrid Soomaal
--84.50.163.3 12. juuni 2007, kell 20:36 (UTC)

eskimote nahast paat

Eskimote nahast? Andres 29. august 2007, kell 20:02 (UTC)

: Kas nüüd on loetavam ? suwa 30. august 2007, kell 06:26 (UTC)

:: Tegin ümber. Andres 30. august 2007, kell 14:39 (UTC)

* vene – ühest puust laialipainutatud külgedega paat,

See on millegipärast vanimate paaditüüpide hulgast välja võetud. Andres 24. juuni 2008, kell 16:31 (UTC)

----
Pealt lahtine? Nii mõnigi paat ei ole pealt lahtine.--WooteleF 2. mai 2009, kell 09:53 (UTC)

ajalooliselt olid jah esmalt lahtised, siis tulid osaliselt kaetud. Eks selle lahterdamisega on raskusi nehh. suwa 2. mai 2009, kell 13:09 (UTC)


Arutelu:Teenetemärk

Teenetemärk on autasu, mida antakse teenete eest

Autasud antakse ju tavaliselt teenete eest, aga kõik autasud ei ole teenetemärgid. Teiselt poolt, ordeneid võidakse anda ka mitte teenete eest, näiteks riigivisiitidel autasustavad riigipead üksteist. Andres 10. veebruar 2006, kell 07.29 (UTC)

Ordeneid annab ka mõni kirik. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. veebruar 2006, kell 07.29 (UTC)

Praeguse struktuuri järgi nõuab ordeni ja teenetemärgi seose mõistmine pingutust. --[[Kasutaja:195.80.96.210|195.80.96.210]] 16. märts 2006, kell 14.40 (UTC)

Kategooriast Teenetemärgid välja võetud jutt.

Eesti Vabariigi teenetemärgid on kehtestatud 5. mail 1994 ja 16. mail 1995 Riigikogus vastu võetud teenetemärkide seadusega.
Teenetemärke (ordeneid) on kuus:
*Riigivapi teenetemärk
*Valgetähe teenetemärk
*Kotkaristi teenetemärk
*Eesti Punase Risti teenetemärk
*Vabadusrist
*Maarjamaa Rist
-----
Teenetemärgid on ka medalid mitte ainult ordenid. Seega seda Ordeni artikliga ga liita ei ole õige.Akra 20. mai 2008, kell 10:59 (UTC)

Tartu linnas on olemas erinevad tunnustused - Tartu Suurtäht ja Tartu Täht. Lisaks veel Tartu aukodaniku tiitel (mida anti välja nii enne sõda kui ka nõukogude ajal) ning Tartu medal. Kuidas neid siin teenetemärkide nimekirjas peaks eraldama ning kui mõistlik on tekitada iga märgi jaoks eraldi lehekülg?--Emajurist 30. juuni 2010, kell 11:49 (EEST)

Eraldi leheküljed on põhjendatud, sest tegu on eri asjadega.--WooteleF 23. juuni 2010, kell 00:37 (EEST)


Arutelu:LSD

Kuidas need paberitükid LSD-ga seotud on? Andres 10. veebruar 2006, kell 08.00 (UTC)
Paberitükkide peale on LSD-d tilgutatud, iga ruudukese peale sobivas doosis (kuna LSD on nii "kange" on kodustes oludes teda suht raske doseerida - tänapäeval ~50 mikrogrammi per doos, 1960. räägitakse ka sajastest doosidest). See, et nad värvilised on, on niisama. --Ken 10. veebruar 2006, kell 08.46 (UTC)

samu pabereid kasutatakse ka teiste tugevatoimeliste narkootikumide, nagu heroiin, fentanüül puhul. Doosid küll varieeruvad, sõltuvalt kemikaali puhtusastmest. Ühe ja sama aine puhul võib efektiivne doos kõikuda mitme paberi ulatuses. Keskmine doos paberi kohta heroiini ja fentanüüli puhul pidi olema 0,01 grammi--Hendrix 1. oktoober 2007, kell 19:15 (UTC)

LSD on nii harv narko Eesti tingimustes, et minu arusaamist mööda ei ole tal veel rahva keelset nimetust. Need mõned narkarid, kes LSD-d kätte saavad, ei veel rahvas. Toodud nimed on puhtalt tõlked inglise keelest. --Hendrix 31. mai 2007, kell 16:45 (UTC)
"LSD rahvapärased nimed on näiteks "paber", "L", "plaaster", "pilt", "unenägu", "acid", "hape". " - eemaldasin, kui subjektiivsust peegeldav suhtumine.--Hendrix 1. oktoober 2007, kell 18:22 (UTC)

Miks subjektiivsust? Andres 1. oktoober 2007, kell 19:23 (UTC)

:ilmselt on see inimene väga olnud huvitatud narkootikumidest või kogunisti narkomaan, miks muidu nii rohkelt nn. hellitusnimesid. Ja kohe kindlasti ei ole need rahvapärased nimetused. Pigem on see püüd õigustatada selliste sõnade kasutamist - "terve rahvas kasutab ja küllap siis on ka minul õigus kasutada. Ja kuna ma olen narkomaan, siis saan ma neid sõnu täie õigusega kasutada, kuna olen üks rahva seast". Aga terve rahvas ei kasuta ja ei tea sellistest nimedest kuskilt mujalt, kui raamatustest ja filmidest. On selge, et suurrahvste seas on need sõnad kirja pandud ja katalogiseeritud, kuid mitte plaastrina, paberina, unenäona, vaid ikka vastavate ingliskeelsete või meie tingimustes venekeelsete sõnadena.--Hendrix 1. oktoober 2007, kell 19:38 (UTC)

:: Ma ei saa aru, mida Sa öelda tahad. Andres 1. oktoober 2007, kell 19:43 (UTC)

:::tahan seda öelda, et "paber" jne. ei ole rahvapärased nimed. Paari-kolme narkomaani sõnavara ei ole veel rahvapärane.--Hendrix 1. oktoober 2007, kell 19:49 (UTC)

::::Ma sõnastan Hendrixi mõtte ümber... Mingi ringkond kasutab näiteks sõna "paber" LSD kohta, samas mõni teine ja/või kolmas ringkond, kelle seas ei ole viki külastajaid, kasutab midagi muud, mida siin toodud ei ole... Hendrix kardab, et see, mis siin artiklis keegi "teadja" välja pakub, on rohkem kellegi tema enda suht'koht väikese ringkonna sünnitis... 62.65.226.103 1. oktoober 2007, kell 20:00 (UTC)

::::: Saan aru. Tegemist pole rahvapäraste nimedega, vaid slängisõnadega. Olen nõus, et siia tasub mainida ainult neid slängisõnu, mis on laiemalt tuntud. Pakun, et tuntust võiksid tõestada kirjalikud allikad, millele võiks ka viidata. Andres 2. oktoober 2007, kell 06:45 (UTC)

:::::: Vaidlen vastu. "Hape" on täiesti rahvapärane vaste (mitte ühe-kahe "narkomaani" väljend), tuleb "lüsergiinhappest". Sama asi ka rahvusvaheliselt "acid" - "lysergic acid". Küsi ükskõik milliselt natukenegi psühhotroopsete ainetega kokkupuutunud inimeselt, mis on "hape" ja ta ütleb sulle - "LSD". PS Väljend "narkomaan" näitab võhiklikku/erapoolikut suhtumist teemasse. surra 23. jaanuar 2008, kell 17:33 (UTC)

Sa võid ju vastu vaielda ja olla arvamusel, et hape tähendab LSD-d, kuid Sa pead endale aru andma, et enamik inimesi seostab sõna "happe" mitte LSD-ga, vaid äärmisel juhul "soolhappega", millega puhastatakse solgitorusid.--Hendrix 23. jaanuar 2008, kell 17:44 (UTC)

: "Hape" LSD kohta on üldtuntud slängisõna, mida selles artiklis tuleks kindlasti mainida, ja ka artiklist Hape peaks tulema siia täpsustuslink. Andres 23. jaanuar 2008, kell 18:53 (UTC)

: See, millega enamik inimesi seda sõna seostab, pole  siin üldse oluline. Andres 23. jaanuar 2008, kell 18:54 (UTC)

::Hendrix - tõepoolest, jutt käib siiski Sic! ainult LSD rahvapärase väljendi kohta, mitte maohappe või jäneste.

:::no ma siis küsisin umbes 50-lt noormehelt, millised assotsiatsioonid neil tekivad sõnaga "hape". Nende seas polnud ühtegi, kes polnud kuulnud LSD-st ja umbes 10-l oli kanepi proovimise kogemus. Mitte keegi ei seostanud sõna "hape" LSD-ga. Kergitati üllatunult kulmu, kui tundsin huvi sellise seose vastu. Kas saame rääkida rahvapärasest väljendist? Pigem ikka kitsa ringkonna eufemismist.--Hendrix 24. jaanuar 2008, kell 14:05 (UTC)

::::Loomulikult on küsimus kontekstis! Kui Sa küsid seda suvalisel hetkel, siis on loogiline, et sellist seost ei teki. Küsi tuhandelt inimeselt, keegi ei ütle sõna "liim" peale, et sellest saab ennast pilve tõmmata. Kui sa aga narkootikumide loengus küsiksid, millise narkootikumi kohta kasutatakse sõna "hape", pakuks ilmselt enamik vähegi sellega kursis olevaist inimestest, et see LSD kohta käib. Iseasi, kui kursis tänapäeval üldse LSDga ollakse. Andresel õigus, tuleks viidata kirjalikele allikatele, kus on narkootikumide kohta käivaid sünonüüme välja käidud. Näiteks artikkel populaarteaduslikus Horisondis või Luubis.--Ken 24. jaanuar 2008, kell 16:50 (UTC)

:::::aga tegemist on üsna kitsapiirilise kontekstiga. Kui küsida, mis tähendab "pilves olema", teavad vist kõik täiskasvanud, et "joobes olema" ehk siis rahvapärane. Selliseid spetsifiilisi eufemisme on teisigi, mida teavad ainult antud aine kasutajad. Kas Sa näiteks tead, mida tähendab opoidsõltlase kõnepruugis "ratas"? Metadooni tabletti. Olen kindel, et kräki pruukija pole seda kuulnudki ja usun, et morfinist ei tea, mis on "hape". --Hendrix 24. jaanuar 2008, kell 18:52 (UTC)

::::: Jah, need viited sobiksid, kui on tarvis asja tõestada. Minu meelest on see küll üldteada. Eestikeelne "hape" on ilmselt laenatud inglise väljendist "acid", ja inglise keeles on see väljend tohutult levinud, ning see levik hoiab ülal ka eesti väljendit. Kusjuures LSD tarvitajad ise kasutavad reaalselt seda sõna ka  Eestis. Samuti sõna "trip". Tundub, et LSD on siiski tunduvalt vähem levinud kui kanep.

::::: Aga jah, seda oleks õigem nimetada slängisõnaks, mitte rahvapäraseks väljendiks. Andres 24. jaanuar 2008, kell 17:23 (UTC)

Siin pole täpsustatud, kas sõltuvus on füüsiline või psüühiline. Andres 12. märts 2008, kell 06:43 (UTC)

:::::: Kes teab, mis LSD puhul ajus, närvirakkude tasandil toimub? Kas ta pärsib, aktiviseerib mingeid neurotransmittereid, virgatsaineid? Kust võiks seda infot leida?

::::::: Midagi on siin ja siin ehk ka. --Epp 15. mai 2013, kell 02:27 (EEST)

samuti võib psühhootiline seisund jääda püsima pärast aine mõju lõppu või tekkida hiljem ka ühekordse tarvitamise järgselt.

Võeti välja. --Epp 15. juuni 2015, kell 01:15 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ainosiebert.de/index.php?option=com_content&view=article&id=129:jaerelehueuee-lsd-leiutajale-hofmannile&catid=33:ee-politik-2008-xxxx&Itemid=113
** In LSD on 2013-06-24 11:57:54, Socket Error: 'Name or service not known'
** In LSD on 2013-07-06 09:56:01, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 12:56 (EEST)


Kategooria arutelu:Olümpiamängud

üle viidud Vikipeedia arutelu:Kategoriseerimise kord/Sport#Olümpiamängud --TarmoK 10. veebruar 2006, kell 13.11 (UTC)
----
Kas "Eesti olümpiavõitjad" on meil tõesti ainus olympiavõitjate kategooria? Miks? --Oop (arutelu) 2. märts 2012, kell 14:02 (EET)


Arutelu:Solaris Bus & Coach

Artikli pealkiri ei ole minu arvates õnnestunud. "Buss" on juba hetkel ebatäpne ja võib muutuda ebatäpsemaks, kui firma otsustab oma toodete sortimenti laiendada. Lisaks räägib artikkel mitte bussist, vaid neid tootvast firmast. - Urmas 10. veebruar 2006, kell 11.43 (UTC)

Pealkiri võiks olla "Solaris (ettevõte)" või ka "Solaris (bussitehas)". Minu meelest pole oluline, et ta toodab ka trolle jm. Andres 10. veebruar 2006, kell 12.17 (UTC)

:Pigem "tehas". "Bussitehas" on küll tore, kuid neid Solarise nime kandvaid asju, mis tallinna tänavatel liiguvad, kutsutakse tavalises kõnepruugis 'troll'. Ma millegipärast ei usu, et tallinlased räägivad 'trollibuss'. 'Trollil' ja 'bussil' on nende sõnade tavakasutuses vahe sees. See on põhjus, miks arvan, et "buss" pole hea.

:Ka ütleb artikli avalause, et tegu on busside ja trollide tootjaga. St artikkel ise kasutab lühivorme.

:Lisaks on paljud tehased (peamiselt endises idablokis), kus varem nt ainult veoautsid toodeti, nüüd ka busside ja trollide tootjad, sõiduautode valmistajad toodavad lisaks veoautosid või väikebusse jne. ::"Buss" on liiga kitsas määratlus. - Urmas 10. veebruar 2006, kell 13.25 (UTC)

:: Ma muretsesin lihtsalt sellepärast, et sellise nimega tehaseid võib mitu olla. Andres 10. veebruar 2006, kell 13.39 (UTC)

:::Välistatud pole. "Autotööstus" pole ehk ka kõige parem. - Urmas 10. veebruar 2006, kell 13.53 (UTC)

:::: Artikkel on ju firmast ja sedasi peaks artikli nimi olema see firma nimi (Solaris Bus & Coach(?) Poolas ingliskeelne nimi!?) --TarmoK 10. veebruar 2006, kell 15.24 (UTC)

Mis see tähendab? Andres 31. juuli 2007, kell 07:23 (UTC)

: Parandatud. 82.131.29.112 26. detsember 2007, kell 15:09 (UTC)

GO Bus-i Solariste info kohta oleks vaja allikas märkida või info eemaldada, sest tegelikult on neid busse 3 ning ilma tõestuseta ei saa ju kirjutada kas osteti 2 bussi ja üks hiljem lisaks või kohe 3 tükki.
Tõestus aga, et neid busse on 3, on [http://xs227.xs.to/xs227/08202/image01610.jpg sellel pildil].
--[[Eri:Contributions/82.131.29.247|82.131.29.247]] 13. mai 2008, kell 02:23 (UTC)
Ma ei leidnud allikat. Võtsin selle lause esialgu välja ning asendasin vähem konkreetsega. Kui tead täpselt, siis kirjuta täpselt ja märgi allikas. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. mai 2008, kell 02:37 (UTC)
''[[2006]]. aasta esimesel poolel müüs Solaris Bus & Coach veel 2 bussi Eestisse, mis liiklevad GO Bus´i all.
Ühes uudises räägiti, et GO Bus katsetas Solarise linnabussi, kuid ostmiseks polnud raha. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 13. mai 2008, kell 02:39 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://tallinn.mashke.org/trollid/Sola-T18.html
** In Solaris Bus & Coach on 2013-06-24 13:29:37, 404 Not Found
** In Solaris Bus & Coach on 2013-07-07 01:06:34, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:06 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://tallinn.mashke.org/trollid/Sola-T12.html
** In Solaris Bus & Coach on 2013-06-24 13:29:37, 404 Not Found
** In Solaris Bus & Coach on 2013-07-07 01:06:44, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 04:07 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Solaris Bus & Coach


Arutelu:Eesti usuliste ühenduste loend

Ka õigeusu kirikud on osa idakirikust. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. veebruar 2006, kell 15.45 (UTC)
Ja jällegi, vanausulisi pole õige paigutada õigeusu kirikute alla. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10. veebruar 2006, kell 15.46 (UTC)

Milline usuühendus on kristlik, milline mitte, see on vaieldav. Andres 5. aprill 2006, kell 08.32 (UTC)
Vanausulised, Uusapostlik kirik ja Jehoova tunnistajad on igal juhul kristlased.--Valju 13. aprill 2006, kell 09.34 (UTC)

Vanausulised muidugi. Uusapostlikust kiriku puhul ei tea põhjust, miks teda mittekristlikuks pidada, aga Jehoova tunnistajate puhul on asi vaieldav. Mina isiklikult arvan, et tegu on mittekristliku sektiga, kuid ise peavad nad end kristlasteks. Keegi tõstis hiljuti uusapostliku kiriku ja Jehoova tunnistajad mittekristlike hulka ümber.

Lugu on täbar, sest sellel leheküljel siin ei saa seda küsimust lahendada. Andres 13. aprill 2006, kell 14.13 (UTC)

Mõiste "läänekirik" hõlmab minu meelest ka protestantismi. Andres 13. aprill 2006, kell 14.14 (UTC)
Hõlmab küll! EE 7 köide väidab, et protestantlikuks nimetatakse reformatsioonist lähtunud kristlikke kirikuid, laiemas mõttes kõiki mitte katoliku ja õigeusukirikusse kuuluvaid kristlikke kogudusi.--Valju 13. aprill 2006, kell 14.44 (UTC)

See ei ütle selle küsimuse kohta midagi. Andres 13. aprill 2006, kell 15.46 (UTC)

Seaduses kasutatakse terminit "usulised ühendused" sellise legaaldefinitsiooniga: "Usulised ühendused on kirikud, kogudused, koguduste liidud ja kloostrid ning välislepingu alusel tegutseva kiriku institutsioonid." Sellel on ka konkreetsed ja objektiivsed järelmid näiteks tulumaksusoodustuse saamisel.
Sealjuures "usuühing" on seaduse järgi eraldi mõiste: "Usuühing on füüsiliste või juriidiliste isikute vabatahtlik ühendus, kelle põhitegevus on usutunnistusekohane või oikumeeniline moraali-, eetika-, haridus-, kultuuri-, diakoonia-, sotsiaalse rehabilitatsiooni alane tegevus väljaspool kirikule või kogudusele iseloomulikke usuliste talituste vorme ning kes ei pea olema seotud konkreetse kiriku, koguduste liidu või kogudusega." -- Ohpuu (arutelu) 14. juuni 2018, kell 12:25 (EEST)

ma kasutaks universaalset pealkirja Eesti usuorganisatsioonide loend, et ei tekiks lõputuid vaidlusi, et kas see on ühing, selts, liit, osaühing jne. Peab küll kokku leppima, kas ka Välis-Eesti asjad tulevad siia--Estopedist1 (arutelu) 18. juuni 2018, kell 17:02 (EEST)

Usulised ühendused vs usuorganisatsioonid vs?

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Eesti usuliste ühenduste loend


Arutelu:Aleksandr Kerenski

Kas on õige mainida, et Venemaa riigitegelane, kui sel ajal eksisteeris Nõukogud Liit ? --Dj Capricorn 10. veebruar 2006, kell 16.18 (UTC)

Ta lahkus Venemaalt ju veel enne NLiidu moodustamist... - Ahsoous 10. veebruar 2006, kell 16.25 (UTC)
Mis mõttes Vene kreeka-katoliku kirikud keeldusid teda matmast? Ilmselt ikka vene õigesusu kirikud. Amherst99 15. juuni 2009, kell 19:16 (UTC)

Jah. Õigeusu kirikut on kutsutud ka kreeka-katoliku kirikuks. Andres 15. juuni 2009, kell 19:20 (UTC)
Minu meelest tuleks siin kasutada terminit õigeusu kirik, sest see on kõigile arusaadav. Kreeka-katoliku kiriku all mõeldakse kaasajal katoliku kiriku osa. Nt on Tallinnas Ukraina Kreeka-Katoliku Kirik, mis pole õigeusu kirik. Amherst99 15. juuni 2009, kell 22:06 (UTC)

Juba parandasin. Andres 15. juuni 2009, kell 22:26 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://gra.litsa.ru/magazine.php?m=19&a=18
** In Aleksandr Kerenski on 2012-11-16 09:58:12, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Aleksandr Kerenski on 2013-05-25 13:50:04, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Aleksandr Kerenski on 2013-06-24 00:02:28, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 03:02 (EEST)
----
Vajavad täpsustamist, linkimist: Lõuna-Uraali bolševike partei, Leena kullamaardla, Vene Tööpartei, kindral Krõmov, Põhjarinne. Kas kõik loetletud teosed olid originaalis ingliskeelsed? Adeliine 20. veebruar 2016, kell 17:17 (EET)
----
"1905. aastal astus ta Sotsialistide-Revolutsionääride Parteisse (esseerid)", "1917. aasta veebruaris liitus Kerenski taas Sotsialistliku Revolutsiooni Parteiga (esseeridega)" Kas ta astus vahepeal esseeride parteist välja? Velirand (arutelu) 5. aprill 2022, kell 10:55 (EEST)


Arutelu:Välgutamine (seksuoloogia)

Puudub lehekülg [[Välgutamine]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. veebruar 2006, kell 13.38 (UTC)

Inglise vikilink ei ole vastav. Tolles artiklis on küll üks alajaotus välgutamisest, kuid artikkel tervikuna on hoopis teisel teemal. Andres 11. veebruar 2006, kell 13.47 (UTC)

:Jajah, ise nad viitavad kyll tervikartiklile:
Flashing may refer to:
* A willing form of indecent exposure, akin to exhibitionism, intended to impress and/or sexually stimulate a viewer, and usually distinct from the potentially criminal form of an unwanted, unsolicited display.

:Peaks olema kuidagi võimalik viidata ka alajaotusele?   --Lulu 11. veebruar 2006, kell 13.56 (UTC)

:: Alajaotusele on tehniliselt võimalik viidata: :en:Indecent exposure#Flashing. Aga vikilinkides on see ebasoovitav, sest artiklite ülesehitust võidakse muuta. Pealegi ei saa alajaotuse pealt tagasi viidata, mistõttu vikilingid sel juhul ei tööta nii nagu ette nähtud.

:: Nad viitavad tervikartiklile, sest neil eraldi artiklit pole. Andres 11. veebruar 2006, kell 14.21 (UTC)

Mis mõttes "juhuslik"? Seda peaks täpsemalt sõnastama. Välgutatakse ikkagi meelega. Aga saab eristada välgutamist, mis on varjamatult tahtlik, ja välgutamist, mille puhul jäetakse nii-öelda taganemistee selle tõlgendamiseks  mittetahtlikuna (juhuslikuna). Andres 11. veebruar 2006, kell 13.52 (UTC)

: Jajah, peaks täpsustama tõesti. --Lulu 11. veebruar 2006, kell 13.56 (UTC)

Mulle tundub, et välgutamist võidakse kasutada ka agressiivsust väljendava või solvava žestina. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. veebruar 2006, kell 14.24 (UTC)

Tegin sisu omatahtsi ümber, vaata, kas oled nõus. Samuti pole kindel, kas tohiks seda välislinki panna. Andres 11. veebruar 2006, kell 14.47 (UTC)

Jajah, väga hea. Toimetasin ainult pisut. Agressiivsuse/solvangu aspekt oli muidugi vajalik, paigutasin ta veidi ymber ainult. Välislinki tohib minu arvates ikka panna. Kui legaalne tolle saidi sisu on, ei ole meie otsustada ega vastutada. --Lulu 11. veebruar 2006, kell 15.02 (UTC)

Kas välgutamine peab tingimata olema ootamatu? Kõrvalolija võib ju oodata, millal  välgutama hakatakse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 11. veebruar 2006, kell 15.38 (UTC)

Millisel juhul on siis kindlalt tegemist parafiiliaga? Andres 11. veebruar 2006, kell 15.48 (UTC)

Parafiilia on /.../ normist erinev seksuaalne käitumine või eelistus. Järelikult, sõltub normist, mis omakorda sõltub kultuurist. Kindlat vastust ei ole. --Lulu 11. veebruar 2006, kell 20.23 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.celebsmovies-online.com/Sharon-Stone/#Sharon-Stone-Instinct
** In Välgutamine (seksuoloogia) on 2013-06-24 14:21:42, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Välgutamine (seksuoloogia) on 2013-07-07 22:44:45, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 01:45 (EEST)


Mida tähendab märk + tulbas "Kaotus"? Kui ei ole võimalik üldarusaadavalt esitada, siis tuleb tabelile lisada vastav märkus. Ja parem vist oleks panna pealkirjaks "Kaotus võitjale". Andres 11. veebruar 2006, kell 15.34 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/NC/C51B1_NCM690101.html
** In Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 11:33:07, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 06:00:31, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:00 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/NC/C51B1_NCM070101.html
** In Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 11:33:07, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 06:00:41, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:01 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/NC/C73B4_NCM607101.html
** In Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 11:33:07, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 06:00:51, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:01 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/NC/C73B4_NCM015101.html
** In Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 11:33:07, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 06:01:01, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:01 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/NC/C51C1_NCM470102.html
** In Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 11:33:07, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 06:01:11, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:01 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/NC/C73C3_NCM470102.html
** In Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 11:33:07, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 06:01:21, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:01 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.torino2006.org/ENG/IDF/NC/C73C4_NCM405101.html
** In Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-06-24 11:33:07, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel on 2013-07-06 06:01:31, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 09:01 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Kahevõistlus 2006. aasta taliolümpiamängudel


Arutelu:Ensüüm

Inglise wiki ütleb: ''More than 5,000 enzymes are known.'', siin artiklis et üle 2000. --[[Kasutaja:Boy|Boy]] 12. veebruar 2006, kell 21.30 (UTC)

arvan, et bioloogia ei puutu siin asjasse
Mida sa sellega öelda tahad? Kui tekstis on sõna 'bioloogiline', siis tehakse link artiklile 'bioloogia'. Kui bioloogia asjasse ei puutu, siis miks sa ta teksti alles jätsid? Siim 13. veebruar 2006, kell 08.54 (UTC)

Väljendis "bioloogilised katalüsaatorid" tähendab sõna "bioloogiline" umbes 'elusse puutuv', täpsemalt 'elusorganismides toimuvaid keemilisi reaktsioone katalüüsiv'. Sellel ei ole ju pistmist bioloogiaga: ensüümid toimisid ka siis, kui bioloogiat ei olnud. Artiklist "bioloogia" ei saa mõiste ega sõna "bioloogiline" kohta selles tähenduses midagi teada. Andres 13. veebruar 2006, kell 09.28 (UTC)

: Siis tuleks lause ümber sõnastada, aga mitte välislinke eemaldada. Pealegi ei ole bioloogia nii ühese tähendusega mõiste kui sa näid arvavat. Artiklit "bioloogia" võib alati täiendada, et ta hõlmaks ka seda, mis 'elusse puutub'. Siim 13. veebruar 2006, kell 09.33 (UTC)

:: Olen põhimõtteliselt nõus, et sõnal  "bioloogia" on ka kõrvaltähendusi. Aga neid ei ole artiklis selgitatud, ja kui olekski, ei oleks ikkagi selge, millist tähendust silmas peetakse. Sellepärast ma eemaldasin selle lingi lähtudes põhimõttest "tee julgelt parandusi" ning kirjutasin ka lühiresümee. Arvasin, et link oli tehtud järelemõtlematult ning piisab osutamisest tähelepanuta jäänud seigale. Ma ei eita, et selles küsimuses  võib olla eriarvamusi. Arvan samuti, et kõige parem oleks sõnastada nii, et link viitaks ühemõtteliselt sellele, mis puutub asjasse. Sel juhul oleksid ka eriarvamuste aines kõrvaldatud. Andres 13. veebruar 2006, kell 09.41 (UTC)

::: Näiteks artiklis Litoloogia olen ma üritanud lühidalt tuua välja seda, et see termin ei tähenda mitte ainult teadusharu. Sama tuleks teha ka näiteks keemiaga, sest mingi asja keemia võib tähendada tema keemilist koostist. Sama ka bioloogiaga. Arvan siiski, et siselinkide tegemist ei tohi ajada mõttetult keeruliseks, sest nii ei taheta enam artikleid toimetada kui iga siselingi juures tuleb pingsalt mõtelda, et kas teda ikka tohib teha. See ei ole argument, et artikkel "Bioloogia" hetkel võimalikke kõrvaltähendusi ei ava. Kui nii asjale läheneda, siis me ei tohiks ammugi teha linke olematutele artiklitele ehk Vikipeedia ei tohiks sel juhul punaseid linke sisaldada. Siselink ei saa teha midagi halba, sest kedagi ei sunnita sellele vajutama. Pealegi ei saa me ühegi artikli puhul garanteerida, et lugeja leiab sealt seda, mida ta lingile vajutades lootis leida. Siim 13. veebruar 2006, kell 09.53 (UTC)

::: Artiklis Litoloogia oled minu meelest hästi toiminud. Midagi sarnast võiks tõesti teha ka artiklites Keemia ja Bioloogia. Ainult et 1) minu meelest sõnal "bioloogia" ei ole niisugust kõrvaltähendust, mis siia sobiks, 2) kui ka on, siis ei ole nii või teisiti selge, milline tähendus on see, mida silmas peetakse, ja 3) seletamist vajab sõna "bioloogiline", mitte sõna "bioloogia". Sõna "bioloogiline" täpne tähendus oleneb kontekstist, ja niisuguseid tähendusvarjundeid on palju. Mina ei oskagi korrektselt formuleerida, mida nimelt silmas peetakse. See, mis ma eespool kirjutasin, ei ole ka täpne. Minu meelest oleks parem see samas lauses ära seletada ning panna siselingid sõnadele, mis selles seletuses esinevad. Ise ma seda teha ei oska, sest ma pole asjatundja.

::: nii ei taheta enam artikleid toimetada kui iga siselingi juures tuleb pingsalt mõtelda, et kas teda ikka tohib teha Ma ei saa sellest aru. Igaüks optimeerib ju ise oma mõtlemise pingsuse. Kui mõni asi on liiga pingutav, võib selle ju teistele jätta. Ja kui tehakse viga, küllap siis keegi parandab.

::: Nõus, et see ei ole argument, et artikkel "Bioloogia" praegu kõrvaltähendusi ei ava.

::: Siselink ei saa teha midagi halba, sest kedagi ei sunnita sellele vajutama Aga ikkagi tuleks ju püüda teha siselingid sellised, mis viiksid võimalikult täpselt sellesse kohta, kust asja kohta edasisi selgitusi saab. Isegi sõnastust tasub muuta, et oleks võimalik asjakohasem linkimine.  Andres 13. veebruar 2006, kell 22.32 (UTC)
Sõnale 'bioloogiline' pandaks aja jooksul niikuinii külge link 'bioloogia'. Seda teeks ilmselt esimene toimetaja, kes artiklit üle vaatama hakkab. Mina ei poolda sellist vahetegemist sõna 'bioloogia' erinevate tähenduste vahel, sest see teeks artiklite koostamise ja toimetamise keerukamaks, aga ma saan su argumentidest põhimõtteliselt aru. Siim 14. veebruar 2006, kell 12.28 (UTC)

Aga kui pannakse, siis võib ju jälle ära võtta. Ja ainuüksi sellepärast ei ole ju ka mõtet panna. Andres 14. veebruar 2006, kell 12.49 (UTC)

Pildil peaks olema mingi selgitav allkiri. Andres 20. veebruar 2006, kell 08.10 (UTC)

Ikka veel pole allkirja. Andres 2. detsember 2008, kell 17:32 (UTC)

Markerensüümidest tuleks teha eraldi artikkel. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 28. oktoober 2006, kell 10:16 (UTC)

'''''Ensüümid''' on eriliste omadustega valgud, mis kindlustavad organismis keemiliste reaksioonide toimumise,jäädes samal ajal ise muutumatuks.
[[Kasutaja:Andres|Andres]]

See pilt siin on minu meelest üleliigne, sest ta ei anna ensüümide kohta mingit informatsiooni. Struktuuri siit niikuinii välja ei loe, kui ei tea, mida värvid  tähendavad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. detsember 2008, kell 21:12 (UTC)

Kas mitte sünonüüm pole ferment, või miks seda sünonüümina pole mainitud?--Dj Capricorn 12. veebruar 2009, kell 14:59 (UTC)

V. Tohveri raamatus "Üldine biokeemia" (1977) on neid sõnu lahatud, ning üldiselt ühtsuse huvides soovitatakse nüüd kasutada sõna "ensüüm"--Dj Capricorn 12. veebruar 2009, kell 21:26 (UTC)

: Kas sõnal "ferment" on olnud mingi spetsiifiline tähendus? Andres 12. veebruar 2009, kell 21:42 (UTC)
----
Definitsiooni kaudu....
Ensüümid on organismides eriliste omadustega, väga erineva struktuuriga, kõrgmolekulaarsed orgaanilised ja sünteetiliselt valmistatud katalüütilised valgud, mis koosnevad, valdavas enamikus, temperatuuritundlikest aminohappejääkidest, ka bioloogilised katalüsaatorid.
Definitsioon on midagi "biokeemia põhist" ega väljenda ensüümide olemust, kuna artiklis: pedosfäär ma neid ei tuvastanud siis tuleb definitsioon komplekteerida ja korrektselt, olemasolevaid parimaid teadusdistsipliine ja päid rakendades (seetõttu ongi mul raskusi ensüümide vaatlemisega)
aga
see kõik hakkas juba varem pihta,
Louis Pasteuri kaasaegsed ikka korralikult riidlesid temaga, et ta on valesti uurinud või defineerinud ja või kirjeldanud (ei saanud täpselt aru) neid nn ühendeid "pärmis" ja hüpoteesi, et ensüümid asuvad rakkude sees....
*Cycles of Soils: Carbon, Nitrogen, Phosphorus, Sulfur, Micronutrients
F. J. Stevenson, Michael A. Cole
ja
lisaks
ei oska ma leida vikipeedias
süsinik-12 (taimedes)
süsinik-13 (atmosfääris)
Mariina 30. juuni 2013, kell 11:29 (EEST)

Teates edastatud link ka minul ei avanenud
*aga
*kuna toodud link ei olnud artikli siseselt ka viidatud siis eemaldasin, kui täpsemalt jälgi ajada ja lingi pead vaadata siis ilmselt võis olla tegu ensüümide ja keskkonna seostega.....neid võiks lähemalt vaadata ja see üks link ilmselt ei muuda artikli jaoks- hetkel midagi----mõeldud lugeja ei jää saamata....
Mariina 8. juuli 2013, kell 07:48 (EEST)

Kui teed lingi korda või eemaldad, siis võid boti jutu kustutada. Selles on kategooria , mis ei kao ilma kustutamata. Bot võib eemaldada selle kunagi. Üle kuu on möödas ja ta pole seda teinud. Seepärast kustutasin ise. --Tiia (arutelu) 14. august 2013, kell 22:32 (EEST)

Palun ensüümi artikli tarvis tõlkeabi: "For the Love of Enzymes" enne 37-39 lk on tekst:
"A protein that functions as an enzyme may have a claw, cleft, hollow, or knop to grasp, hold, stretch and bend the molecule it acts upon, which is called the substrate."
Mariina 14. august 2013, kell 21:43 (EEST)

Ensüümid on ka biokatalüsaatorid, kelle toimel muundatakse substraadi molekuli selliselt, et reaktsioonide toimumine kas kiireneb või inhibeeritakse..

Ei ole veel sattunud ette et ensüümid oleks ka reaktsioonide inhibiitorid.. Küll aga on ensüümreaktsioone inhibeerivaid ainemolekule, nii ensüümreaktsioonide produktide kui substraatide seas. Ehk midagi sassi aetud? Ensüüm ikka kiirendab mitte ei aeglusta.--Mustvalge (arutelu) 10. mai 2015, kell 20:58 (EEST)

Korrektne viide peaks sisaldab allika autorit, teose pealkirja, aega ja ilmumiskohta.., mitte lihtsalt näit. ″Shanmugam et al 2009″.
Viited ja kasutatud kirjanduse võiks siin lihtsalt viidete alla kokku liita Mustvalge (arutelu) 14. mai 2015, kell 01:11 (EEST)


Arutelu:Mõttekoda

Kas Rooma klubi tegeleb poliitika, kaubanduse või julgeolekuga? Andres 14. veebruar 2006, kell 08.09 (UTC)

Vastus on ilmselt, et poliitikaga. Andres 14. veebruar 2006, kell 08.12 (UTC)

: Jah. --195.80.96.209 14. veebruar 2006, kell 09.18 (UTC)

Puudub [[Ajukeskus]]. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 25. mai 2012, kell 22:01 (EEST)

[[mittetulundusühing|muu organisatsioon]]

Selline link on halb. Tuleks täpsustada, mida silmas peetakse. --Epp 4. juuli 2013, kell 00:51 (EEST)

EKSS ei pea ajutrusti ja mõttekoda sünonüümiks--Bioneer1 (arutelu) 4. jaanuar 2015, kell 21:39 (EET)


Arutelu:Aida

Hilisem kategooria tuleks Ooperid, kuid praegu väldin punaseid linke --Dj Capricorn 14. veebruar 2006, kell 13.37 (UTC)

leides Ooperite loendi ei tekkinud enam kahtluseid --Dj Capricorn 14. veebruar 2006, kell 13.43 (UTC)

"Auguste Mariette’i stsenaariumi järgi impressaario Camille du Locle’i poolt vahendatuna" – mis see impressaario ooperi komponeerimise puutub? Vahendamine võib tähendada sadu asju, miks ei võiks entsüklopeedias otsesõnu öelda, mis ta roll siis oli, et just see mees tuleb panna loominguliste autorite reas kohe artikli esimesse lausesse? Kuriuss (arutelu) 16. mai 2023, kell 23:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Mart wiki~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Mart wiki! Andres 14. veebruar 2006, kell 15.03 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Mart wiki~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Noor-Isamaa

Artiklist jääb arusaamatuks Noor-Isamaa ja nimetatud MTÜ seos. --195.80.96.209 14. veebruar 2006, kell 15.29 (UTC)

Noor-Isamaa kodulehelt jääb mulje, et see on üks ja seesama asi. Andres 14. veebruar 2006, kell 20.22 (UTC)
Sellisel juhul võtsin välja kui liigse teksti koos MTÜ-ga Isamaaliidu Noorte Ühendus
--
Võtsin välja: Hetkel kuulub Noor-Isamaa ridadesse üle 1300 noore vanuses 16– 35.90.190.225.121 26. juuli 2009, kell 23:17 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.noorisamaa.ee
** In Noor-Isamaa on 2013-06-24 12:35:35, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Noor-Isamaa on 2013-07-06 16:27:20, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:27 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kaupo7

Tere tulemast Vikipeediasse, Kaupo7! Andres 14. veebruar 2006, kell 16.12 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Ranne.jpg juurde sobiv litsentsimärgis, autor ja allikas (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 25. mai 2010, kell 16:31 (EEST)


Arutelu:Jüri Metssalu

Jüri Metssalu - pika potentsiaaliga diplomeerimata ajaloolane, välja andja, luuletaja ja Supilinna praost - kogub kogub kohapärimust, kaevab, kollektsioneerib.
Tolmlevaist tolmlevaim, tolmeldab karikakraid.
Tsõdsõpujaleelo teine bass, perforeeritud.
Kaks pauku  - kaheksa auku, ajee!

Välja jäetud. Andres 15. veebruar 2006, kell 07.06 (UTC)
Mida tähendab "lõpetamas"? Kas ta lõpetab bakalaureuseõppe? Ja kust see näha on, et ta on lõpetamas? Andres 4. september 2006, kell 15:20 (UTC)

jah, bakalaureus. on siiralt lubanud lõpetada. teeb viimaseid eksameid. hakkab kunagi, arvatavasti järgmisel kuul, oma lõputööd kirjutama. välitööd tehtud ja neist raamat välja antud, vt http://www.raamatukoi.ee/cgi-bin/raamat?155275 . aga yldiselt tegin seda lõpetamise kohta käivat sõna kirjutades nalja (nagu siin oleva variandi autor), tõesti. Ohpuu 4. september 2006, kell 15:34 (UTC)
Lõpetajate nimekirjas teda pole, üliõpilaste nimekirjas ka mitte. Eksmatt? --Metsavend 22. august 2007, kell 07:40 (UTC)

Peale selle:
Argumentum ad hominem Vikipeedias ei tööta. Siin on ju jutt faktide kontrollimisest ja sõnastuse täpsustamisest. Ja kõik, mis siin arutelulehel on, võiks kustutada. Andres 11. märts 2010, kell 00:42 (UTC)
Mina Argumentuse kohta ju ei küsinud.
Mind huvitab nende haridus, kes teil töötavad.

Ja mida auwustet Metsavend on lõpetanud?


Arutelu:Taavi Tatsi

Taavi Tatsi - diplomeeritud ajaloolane, tõlkija ja luuletaja, supilinlane, asjatu, korraldab Maailmafilmi festivali, andumusega, jagab kõik oma plaadid ära, tasuta.

Välja jäetud. Andres 15. veebruar 2006, kell 08.33 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.erm.ee/et/Teadus-ja-kogud/Teadurid/Taavi-Tatsi
** In Taavi Tatsi on 2013-06-24 13:39:26, 404 Not Found
** In Taavi Tatsi on 2013-07-07 02:34:18, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 05:34 (EEST)


Arutelu:14. september

Sündinute valik tundub juhuslikuna. Andres 15. september 2008, kell 17:43 (UTC)


Arutelu:12. september


Arutelu:11. september

Suurbritannias tähistatakse Suurbritannia ja Saksamaa vahelise vaherahu jõustumise aastapäeva (Esimene maailmasõda, 1919). Kas see ei olnud mitte novembris ja 1918?

Võtsin välja. Andres 24. november 2009, kell 13:22 (UTC)
----
"1991 – viidi täide viimane kohtu poolt määratud surmanuhtlus." See vist oli ikka 21. septembril 1991. Velirand (arutelu) 11. september 2014, kell 14:33 (EEST)


Arutelu:Tallinna tänavate loend

Kas tänavate puhul kavandada iga linna-asula iga tänava jaoks eraldi artikkel ("Pikk tänav (Tallinn)", "Pikk tänav (Tartu)" jne) või teha artikkel "Pikk tänav", milles alapunktide kaupa kirjutada paari sõnaga eri asulates asuvate sellenimeliste tänavate kohta? Reeglina ju pikka juttu ei tuleks. Ka paistaks nii kiiresti kätte, millistest asulates on nt Pikk tänav. Ka on ehk muudatuste tegemine olemasolevasse artiklisse lihtsam, kui uue kirjutamine (seda eri asulates elavaid tagasihoidlikke, anonüümseid potentsiaalseid kirjutajaid silmas pidades). - Urmas 16. veebruar 2006, kell 09.45 (UTC)

Pooldan eraldi artikleid. Andres 16. veebruar 2006, kell 09.55 (UTC)

: Kui minu teha oleks siis keelaksin ära argumendina kasutada "pikk"/"lühike", seda nii artiklite kui ka kategooriate puhul. Kui on olemas "objekt" ja sellest on midagi mainida siis sobib selleks ka eraldi artikkel. Meil on siin küll inimeste artikleid kellest on vaid kaks rida, sest pole muud midagi mainida kui et on näiteks mingi parteikese osakonnajuhataja, me ei pane ju seda infot ühte artiklisse (selle parteikese artiklisse antud näite puhul).

: Mis keelab meil teha artikkel "pikk tänav" mis oleks täpsusutuslehekülg sissejuhatusega a la "Pikk tänav esineb paljudes linnades ja on enamasti saanud oma nime sellest et on linna pikim tänav" ja selle järel lingid iga linna vastavasse artiklisse.

: ja pealegi ühest tänavast võib ikka päris palju kirjutada eriti sellistest sajandeid vanadest tänavatest. --TarmoK 16. veebruar 2006, kell 10.06 (UTC)

Tarmo jõudis minust ette.

Artikkel tänava kohta ei kujune minu meelest enamikul juhtudel väga lühikeseks, vt näiteks Abara tänav, rääkimata juba Pikast tänavast. Arvan, et artiklis võiks rääkida ka vähegi olulistest majadest eraldi alajaotustes. Peale selle, me võime ju nupud ette teha, et anonüümidel poleks tarvis uusi artikleid luua. Loetelude osa etendaksid täpsustusleheküljed. Andres 16. veebruar 2006, kell 10.09 (UTC)

:Loomulikult vajavad paljud Eesti tänavad-väljakud ka eraldi artiklit, kuid oleks hea, kui artikkel "Nõukogude tänav" või "Vabaduse tänav" poleks mitte tavaline täpsustuslehekülg, vaid sisaldaks teavet selle kohta, millal, millega seoses, millistes asulates, kui kaua jne tänavatele sellist nime pandi. St et oleks koht, kust lugeda just sellise tänavanimega seotut üldistatud, kokkuvõtlikul tasemel, mitte püüda üldpilti kokku lappida eri asulate samanimeliste tänavate artiklitest, mis on võib-olla veel kirjutamatagi. - Urmas 16. veebruar 2006, kell 10.17 (UTC)

Minu meelest saab sellise kokkuvõtva lehekülje ning täpsustuslehekülje funktsiooni ühitada. Andres 16. veebruar 2006, kell 10.49 (UTC)

:: samal arvamusel, seda pakutud "täpsustuslehekülge" mõtlesingi sellise kombintasioonina artiklist ja täpsustusleheküljest, nii nagu Urmas kirjeldas. --TarmoK 16. veebruar 2006, kell 10.57 (UTC)
Mõtlesin prooviks, mida kirjutada artiklisse Pikk tänav (Kärdla): kui pikk, kust algab ja kus lõpeb, missuguseid nimesid on läbi aja kandnud, arhitektuurilised ja looduslikud vaatamisväärsused, millised tänapäeva ja mineviku asutused seal on (olnud), kes seal on elanud (ühele on ka mälestustahvel)... Urma "Reeglina ju pikka juttu ei tuleks" tundub üsna eksitavana. Taivo 16. veebruar 2006, kell 14.04 (UTC)

Jakobi mägi Kroonuaia ja Veski tänavate vahelisel lõigul - kumbagi tänavat pole siin nimekirjas. kuhu lähevad tallinna mäed (harjumägi, lollide mägi jne ja teised mäed - lasnamägi, mustamägi). mägesid on nagu kahte sorti - ühed on linnajaod (-osad), teised ongi kõrgemad punktid... avjoska 22. august 2006, kell 06:18 (UTC)

Räägid praegu Tartusţ mitte Tallinnast. Aga Jakobi mägi ei ole tegelikult ka tänav. (Tänavate alla võiks paigutada aadressikohad.) Muud kohad ei peaks minu meelest selles loendis olema. Kui on tegu mäegaą siis läheb Eesti mägede loendissė Linnaosad ja asumid tuleks loetleda vist linna või linnaosa artiklis. Andres 22. august 2006, kell 10:20 (UTC)

*[http://www.eki.ee/knab/tallinn3.htm Tallinna tänavad linnaosade kaupa] --[[Kasutaja:Kanakukk|kanakukk]] 30. august 2008, kell 21:52 (UTC)
* R. S. Tallinna tänavanimede päritolu. Vaba Maa, 1–7. veebruar 1935, nr. 28–33. --[[Kasutaja:Kontra|Kontra]] 27. jaanuar 2010, kell 13:46 (UTC)

Link loendi sees teeb loendi koledaks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. juuli 2010, kell 11:58 (EEST)

Kas jätta loendist välja endised nimed (Aafrika) või esitada koos praeguse nimega?
Kas jätta praeguste nimede juurest ära endised nimed või esitada need igal pool? Andres (arutelu) 27. aprill 2014, kell 10:42 (EEST)

endised nimed tuleb kindlasti mainida. Mu arvates võiks tähestiku järjekorras olla vaid praegused tänava nimed ja näiteks sulgudes nende endised nimed. Kui iga endist nime eraldi reale panna, läheks loend väga pikaks ja otsingu käsuga (CTRL+F) pole ka raske sõnu otsida. Samuti tekiks nt endise tänavanime--Estopedist1 (arutelu) 8. september 2015, kell 10:27 (EEST)

: Hea küll. Aga siis endiste tänavate nimed peaksid ikkagi nimekirjas olema. Andres (arutelu) 8. september 2015, kell 13:36 (EEST)

Kas tõesti peab ühekaupa neid lisama?

Ei pea. Aga ma avastasin, et mitmed on puudu ja otsustasin lisada need, mida leian. Velirand (arutelu) 23. juuni 2016, kell 16:03 (EEST)

:kel huvi, siis kõik praegused tänavad on linnaosade kaupa linkidena siin Kasutaja:Estopedist1/Tallinna tänavad jm kohanimed--Estopedist1 (arutelu) 24. juuni 2016, kell 21:01 (EEST)