Arutelu:Braille kiri

Eesti pimedad kasutavad Braille kirja kohta terminit punktkiri, vähem kasutatakse terminit pimedate kiri ja kõige vähem öeldakse selle kohta Braille kiri.  Ehk peaks artikli nimeks panema Punktkiri ümbersuunamisega Braille kirja leheküljelt? --Vihelik 5. jaanuar 2010, kell 00:19 (UTC)

On olemas ka Moon'i süsteem. Kuigi Eestis seda pimedad ei kasuta (?), aga too on ka ikka kiri, niisiis pimedate kiri pole just päris üheselt mõistetav. -- Ahsoous 5. jaanuar 2010, kell 03:34 (UTC)
----
Artikli pealkiri peaks minu meelest olema "Braille kiri".

Oot-oot, on ju viidatud kolmele autoriteetsele allikale, mille järgi tuleb kirjutada ülakomaga. Viita sa ka mõnele allikale, mille järgi tuleb ülakomata kirjutada! Taivo 5. jaanuar 2010, kell 14:00 (UTC)

: Eesti keele käsiraamat ütleb, et kui nimi lõpeb vokaalitähega ja ka häälduses lõpeb vokaaliga, siis ülakoma pole tarvis. Andres 5. jaanuar 2010, kell 16:16 (UTC)

::Jah, seda vaidlust oleme juba vaielnud. Sina tõlgendad seda väidet nii, et ülakoma panek on ebasoovitatav, mina tõlgendan seda nii, et ülakoma on sama lubatud (ja vahel isegi eelistatavam) kui mittepanek. Sinu tõlgendus tundub mulle meelevaldsena, minu tõlgendus sulle vist ka. Rõhutan, et kolm VÄGA autoriteetset allikat kasutavad ülakoma. Taivo 5. jaanuar 2010, kell 17:05 (UTC)

::: Ma olen asja ka üle küsinud, ning olen aru saanud, et nimetatud tingimustel ülakoma ei panda, kui selleks ei ole erilist vajadust. Leian, et meie peaksime artiklipealkirjades lähtuma üldjuhust.

::: Me võime asja üle küsida. EE on võib-olla välja antud enne selle reegli kehtestamist. Me võime ju keelenõult üle küsida, kumb tõlgendus on õigem. Samuti võime TEA entsüklopeediast ja raamatukogust ja ka EE-st küsida, miks nad ülakoma kasutavad. Andres 5. jaanuar 2010, kell 20:39 (UTC)

:::: Ülakoma kasutamine võib tuleneda ka sellest, et juhitakse tähelepanu igaks juhuks, et inimesed seda lihtsalt kirjapildi järgi hääldama ei hakkaks -- Ahsoous 6. jaanuar 2010, kell 14:14 (UTC)

::::: Märksõna järel on hääldus toodud, nii et mingit mõistatamist ei peaks tarvis olema. Andres 6. jaanuar 2010, kell 17:48 (UTC)
Pealkirja sünonüüme ei lingita. Andres 5. jaanuar 2010, kell 08:12 (UTC)
Minu teada peaks artikli pealkiri olema "Braille'i kiri". Ka "Brai kiri" on eesti keeles kasutatud. --NMKÜ 5. jaanuar 2010, kell 15:15 (UTC)

I seal lõpus on kindlasti liigne. "Braille" hääldub "brai".--WooteleF 5. jaanuar 2010, kell 16:20 (UTC)

: Sõltub. Prantsuse keeles küll, inglises hääldatakse 'breil'. Nii et inglisega harjunud inimesed võivad äkki tõesti i ülakoma järele kirjutada.  -- Ahsoous 5. jaanuar 2010, kell 17:01 (UTC)

:: Meie ju lähtume õigest hääldusest. Andres 5. jaanuar 2010, kell 20:39 (UTC)

::: Sedand küll, aga ümbersuunamine on ikkagi vajalik (see on praegugi olemas). Nüüd sa ütled, et me lähtume õigest hääldusest, näiteks Leipzigi linna selleni mitte ei jõutud. -- Ahsoous 6. jaanuar 2010, kell 14:14 (UTC)

:::: Ümbersuunamise vastu ma pole. Andres 6. jaanuar 2010, kell 17:48 (UTC)

:::: Kas Leipzigi hääldusega on ikka midagi valesti? Andres 6. jaanuar 2010, kell 17:51 (UTC)

::::: neid kohti mille hääldus on miskil põhjuse eesti keele jaoks ära nüsitud on ikka päris palju -- Ahsoous 6. jaanuar 2010, kell 17:55 (UTC)
See on ju ÕS-is.  Pikne 13. jaanuar 2010, kell 07:43 (UTC)
Hääldus on mitte brai vaid braj -- Ahsoous 13. jaanuar 2010, kell 09:05 (UTC)
No kuule, eesti keeles ei panda j-tähte sõna lõppu: nii jääb hääldus arusaamatuks. Ja ENE 1. väljaandes on igatahes [brai].
Kuidas seda sõna siis j-iga teistmoodi hääldada tuleks?  Andres 13. jaanuar 2010, kell 09:11 (UTC)

EE 2. väljaandes on braj, TEA entsüklopeedias on braj -- millest me räägime -- Ahsoous 13. jaanuar 2010, kell 09:26 (UTC)

: ÕS-is on häälduseks märgitud [brai]. Arvan, et autoriteetsuseks sellest piisab. Aga ma ei leia, et häälduse märkimisviisi jaoks oleks tarvis viidet.

: Teen ettepaneku märkida hääldus alati nii, et seda oleks võimalik eesti keele piires   välja lugeda. Täpse häälduse algkeeles võib märkida Vikisõnastikku.

: Nimetatud allikates toodud hääldused on arusaamatud. Kas Sina oskad öelda, kuidas seda siis hääldada tuleb?  Andres 13. jaanuar 2010, kell 09:55 (UTC)

:: Kahjuks pean sulle ütlema, et viimaste aegade EKI otsused jätavad küll mulje, et neil tegelikult puudub selge seisukoht. Aga mõtle hoolega järele ja saad aru, et see lõpphäälik ei ole vokaal (eesti keeles on üks huvitavaid sõnu näiteks müüja, kuidas seal see 'j' kõlab) -- Ahsoous 13. jaanuar 2010, kell 09:59 (UTC)

::: "Müüja" hääldatakse minu teada analoogiliselt sõnaga "majja". Seal  ei ole pikka j-häälikut. Hääldused on [müija] ning [maija]. Sellest on pisut juttu "Eesti keele käsiraamatus" O 13. Esimese silbi lõpus on mõlemas i-ga lõppev diftong, kuigi teises kirjutatakse i asemel j. Sellist sõna aga eesti keeles pole, mis j-iga lõpeks, ja kui oleks, tuleks j ikkagi i-na hääldada.   Andres 13. jaanuar 2010, kell 10:12 (UTC)

::: Ja EKI otsused ei puutu siin üldse asjasse. Andres 13. jaanuar 2010, kell 10:13 (UTC)

:::: igaks juhuks ütlen, et selle asjanduse nimi on poolvokaal (ja mitte vokaal) ehk see on tegelikult heliline konsonant -- Ahsoous 13. jaanuar 2010, kell 10:18 (UTC)

:::: http://julia.eki.ee/books/ekkr/o6.html poolvokaal /j/, mis artikulatoorselt kattub vokaal i-ga, kuid silbi moodustamisel käitub konsonandina. Mõnikord nimetatakse poolvokaaliks ka v-d.

::::: Siin on jutt foneemist, mitte häälikust. Igatahes ma ei näe, kuidas see asjasse puutub. Andres 13. jaanuar 2010, kell 10:49 (UTC)

:::::: Lood on keerulised. Entsüklopeediates märgitakse häälduses 'j' (kuigi nagu saan aru EKI märgib 'i'), nende jaoks on tegu konsonandiga (või EKI jaoks vokaaliga) ja keelereeglite järgi entsüklopeediad peavad igal juhul kasutama ülakoma (EKI aga võib kasutada, aga ei pea). Ja nüüd siis tavainimene või ütleme see, kes tahab asja õigesti teha on hädas. Ja nii me siin siis vaidleme ja ilmsesti jäämegi tänu keelereeglite siia-sinna kõigutamise pärast vaidlema, kas ikka on ülakoma või mitte (mina jään siin igal juhul ülakoma kasutama). -- Ahsoous 13. jaanuar 2010, kell 11:07 (UTC)

:::::::: Jah, see on tõsi küll, et vokaali- ja konsonanditähtede ning vokaalide ja konsonantide eristamine on mõnikord problemaatiline, nii et reeglid ei ole ammendavalt sõnastatud. Minagi tahaks määratletumat sõnastust. Muide, tundub, et mõnikord rikub EKI seda reeglit, sest "Iaşi" ei ole EKI järgi omastavas "Iaşi'i".

::: Prantsuse keeles ei pruugi seal vokaali olla, aga eestikeelses häälduses on. Andres 13. jaanuar 2010, kell 11:24 (UTC)

:::::::: Praegusel juhul on nii, et kui lähtuda sellest, et sõna lõpus on  konsonant, siis peaks omastav olema kahesilbiline ning peaks kirjutama "Braille'i kiri". Kui hääldus on [braj], siis peaks omastav olema [braji], mis on ilmselt ebaadekvaatne nii eesti kui ka prantsuse keele seisukohast. Ma saaks veel aru, kui oleks [brajj] ja [brajji], kuigi see ei pruugi olla arusaadav.

::::::::: Aga [braj] ei ole ju EKI antud hääldus; seal on [brai] ning omastav on "Braille", nii et selle konkreetse juhtumi kohta on kõik üheselt ja arusaadavalt öeldud. Andres 13. jaanuar 2010, kell 11:24 (UTC)

:::::::::: ÕS-is olevad hääldused on pahatihti üksteisega vastuolus: kord nad on originaalkeele järgi, kord aga nii nagu kirjapilt. Ja siis seedi. Aga jah, kui kehtiksid need reeglid, mis kehtisid siis kui ma veel koolis käisin poleks antud juhul mingit probleemi (ja tuleks kirjutada ülakoma). Praegu kui olukord on nii, et mõnel juhul tuleb see panna ja mõnel juhul võib, aga ei pea, on asi väga segaseks aetud.  -- Ahsoous 13. jaanuar 2010, kell 12:18 (UTC)

:: Muide see kuidas 'j'-i hääldusmägina kasutatakse vaata näiteks Vilnius .. ja nüüd mõtle kuidas ikka see seal hääldub. Nii, et tegelt kah jään selle juurde, et ülakoma on siinsel juhul vajalik öelgu ja arvaku EKI mida tahes -- Ahsoous 19. jaanuar 2010, kell 01:35 (UTC)

::: Ma ei saa sellest argumendist aru. Silbi alguses on j-täht ju arusaadav ja eesti keeles tavaline. Andres 19. jaanuar 2010, kell 06:51 (UTC)

:::: sa ei häälda seda mitte just väga j-ina vaid pigem i-na. aga nuh hääkene küll ei aruta sellel teemal enam. loodetavasti saadakse mõne aja pärast aru, et ei saa öelda võib kasutada ülakoma, kuna sellega vähe sellest et tekitatakse segadust, kasu mingi ühe täheruumi kokkuhoidmisest ka ei saa vaid pigem üksnes kahju ja põhisegadused ei tekki mitte omastavaga vaid nati kaugemate käänetega. Ahsoous 19. jaanuar 2010, kell 11:18 (UTC)

::::: Ma võin seda hääldada seda hääldada mitut moodi (diftongiga iu (mida Sa vist silmas pead) või kahes silbis ni-us), aga hääldada on soovitatud j-iga. Andres 19. jaanuar 2010, kell 20:13 (UTC)
Jah, vaatan, et minu kirjutatud artikkel on nii palju poleemikat põhjustanud. Täpse hääldamise märkimiseks on välja mõeldud foneetiline kiri. Miks ei võiks Wiki seda kasutada. Teine asi, mida tahaksin märkida on see, et kui meie eesmärk on märkida võõrnime hääldust, siis on ju ilmselge, et me ei saa lähtuda õigekirjareeglitest a la J ei saa sõna lõpus olla. Aga ei olegi sõna - see on foneetiline sõna (verbaalne nähtus siiski). Üldiselt on I ja J küsimus sügavalt kokkuleppeline kus piir läheb. Pakutud on, et silbi alguses on J ja mujal I. Aga kumma ma antud näites kirjutamata jätsin: "Poiss on ma_as." Väga selget piiri pole ja reeglid on kokkuleppelised. võiks pigem mõelda selle peale, millise märksõna järgi võiks wiki külastaja seda sõna otsida, kas brei, brej, braille, braille´ või veel midagi muud.

Leian, et võõrnimede häälduse märkimiseks  foneetilist kirja kasutada pole otstarbekas. Esiteks sellepärast, et me märgime hääldust eesti keeles, aga eestikeelne hääldus on ka tavalises kirjas arusaadav. Teiseks jätab tavalises kirjas märkimine rohkem hääldusvariante. Kolmandaks on tavaline kiri arusaadavam. Võõrkeelse täpse häälduse võib märkida Vikisõnastikku. Võib muidugi lisaks märkida võõrkeelse häälduse foneetilises kirjas, aga selle artikli puhul ei ole see minu meelest üldse vajalik: see peaks siis olema artiklis Braille kohta. Häälduse märkimise puhul on see raskus, et isegi hääldusnorme võib olla mitu, rääkimata tegeliku häälduse variantidest.

Asi pole mitte õigekirjareeglites, vaid selles, et eesti keeles ei ole "braj" arusaadavalt loetav.

Reeglid on muidugi kokkuleppelised, aga "majas" ja "maias" on üheselt (ja erinevalt) loetavad, aga "braj" pole üldse loetav või vähemalt ei saa eesti keeles siin j-i lugeda teisiti kui i-d.

Otsida tuleb nähtavasti ikkagi kirjapildi järgi. Kui on mitu kirjapilti, tuleb teha ümbersuunamised. Andres 19. jaanuar 2010, kell 20:13 (UTC)
See arutelu hakkab siin natuke võssa minema, ärge pange pahaks!
Kui Braille on kirjapilt, siis sellisel kujul näeb ta välja keeles- see on sõna, pärisnimi võtke kuidas tahate. Sellega olete ehk kõik nõus. Kui märkida hääldus järele olgu see näiteks "braj" - siis see ei ole sõna. Braj pole mingi nähtus, mis kuuluks keele juurde ja peaks õigekeelereeglitele vastama. Hääldus on omane sellisele nähtusele nagu kõne. Kõnes ei olegi loetav, sest see ei ole kirjutatud vaid kuuldav.
* Tehkem ikkagi mõisted selgeks. J ja I häälikutena (mitte grafeemidena) kõnes on täiesti eristatavad ja isegi siis kui asub foneetilise sõna (suuliselt välja öeldud sõna) lõpus. Sellega olid ise ka ju nõus kui suutsid eristada maias ja majas :)
* Eesti ortograafia reeglid prantsuse nime hääldamisele ei puutu üldse asjasse.
*Foneetilise kirja olemusest ei tea te ka õhkagi. andke andeks. Foneetilise kirja üks kasutamisvaldkondi ongi võõra keele häälduspära märkimine sh. selliste keelte, kellel oma kirjakeel puudub. Eestikeelesel sõnale polegi vaja foneetilist kirja juurde panna, sest me kõik teame, kuidas hääldada.
*Kui tavapärases kirjas on rohkem hääldusvariante, siis ütle mulle, milliseid sõnu ma olen mõelnud: "palk", "kann". Ilma kontekstita sa seda mulle ei ütle. Foneetilises kirjas pole aga seda vaja. Sest foneetilises kirjas on täpne hääldusviis antud näidetes palatalisatsioon ära märkida. Arusaadavam on tõepoolest tavapärane kiri, sellega olen nõus.
Näide foneetilisest kirjast:
anna süüa = an´a süija (siin on puudu vältemärgid, üks küll on, ja märk, et kaks sõna hääldatakse üheks sõnaks kokku (koartikulatsioon), sest neid märke mul klaviatuuril kõiki pole. Vabandan!
On ju erinev! Ka eestikeel pole 100% hääldusele vastav keel.

Arvasin, et pead silmas IPA-t. See on tõsi küll, et palatalisatsiooni ei saa tavalises kirjas märkida ning selle märkimiseks saab kasutada j-tähte. Sõna lõpus täishääliku järel aga ei tähenda j-täht mitte midagi muud kui i-täht.

Häälduse märkimine ei pea tingimata vastama õigekirjareeglitele, aga ta peab olema arusaadav.

Meil ei ole tarvis märkida, kuidas seda nime prantsuse keeles hääldatakse, vaid kuidas seda eesti keeles hääldatakse.

Kui kirjutada häälduseks "süija", siis on see arusaadav ka ilma  foneetilise kirjata. Andres 21. jaanuar 2010, kell 16:06 (UTC)
IPA on rahvusvaheline, meie lingvistid kasutavad tegelikult oma foneetilist kirja.
* aga millest me räägime ikkagi. Tähti ei hääldata, tähti kirjutatakse. Kõnes on meil häälikud.
* I ja J häälikul on erinev ja täiesti eristatav hääldus. I on oma häälduselt märksa intensiivsem. Ka keeleasend on veidi erinev.
* Kui meie eesmärgiks on kirja panna täpne hääldus ja häälduspildid viimasena kõlab mingi J taoline häälik, siis tulebki see kirja panna isegi kui kirjapildi lõpus on I. Meie juhul on viimane täht hoopis E, mis ka ei välista häälduspildid viimast häälikut J.
*Mis tähendab: "Meil ei ole tarvis märkida, kuidas seda nime prantsuse keeles hääldatakse". Kuna tegemist on prantsuse keeleruumist pärineva nimega, siis see hääldub ju prantsuse keele reeglitepäraselt. Ma sain aru, et meie peaks selle nime prantsuse pärase häälduse nii kirja panema, et meie eestlased oskaksime seda vastavalt hääldada.
*Eesti keeles selle nime hääldamine on ju imelihtne! Palun väga häälikhaaval: B-R-A-I-LL-E. Ainult, et nii võib tõesti ainult eestlane hääldada!
*viimase sinu arvamusega olen päri

Me ei saa ju nõuda, et eestlane hääldaks nii nagu prantslane. Eesti keeles ei saa silbi lõpus i-d ja j-i eristada.

Kui hääldus on antud, siis pole põhjust hääldada nime kirjapildi järgi. Hääldatakse ikka hääldusjuhise järgi.

Jah, korrektsem on vist öelda, et tähte loetakse. Andres 21. jaanuar 2010, kell 19:08 (UTC)
*aga Braille pole ka tüüpiline EESTI sõna kallis laps :) prantsuse keele häälduses võib viimane häälik J olla, ja sellest me ju räägimegi!
* Mis sa sellest hääldusest sinna siis panid, kui ME nõuda ei saa. Ikka nende tarvis, keda huvitab selle nime täpne hääldus, kui panna üldse. Kui nõuda ei saa, siis korista ära sealt ...
*I ja J saab eristada küll. Kuulmise järgi tehakse seda, mitte ortograafia reeglite järgi, eriti veel eesti keele omade järgi mitte.
*Kuuleme me kõik enam-vähem sarnaselt (kui üldse kuuleme), oleme me prantslased või eestlased.
*Aga ma vaatan, et hakkad juba enam-vähem ühele arvamusele minuga jõudma :)
Tõepoolest hääldusjuhise järgi hääldame. Kui inglane hääldab sõna "John" siis paneme kirja "dzonn" või midagi sarnast. Kui prantslased ütlevad "Braille" siis paneme kirja "brej" - ja meid ei peaks segama see asjaolu, et eesti keeles pole tavaks kirjutada sõna lõppu J tähte. Ei olegi, aga kuna me kirjutamisega ei tegelegi vaid hääldamisega, siis seda reeglit siin rakendama ei peagi. Nii lihtne ongi.
*Proovi ise hääldada J ja I häälikuga sõnu. Veendud ise ka, et keeleasend on erinev, õhuvoolu intensiivsus on erinev, J hääldamisel on nö. sahinaid rohkem. Täiesti eristatavad häälikutena ka sõna lõpus. Muidugi sarnased need häälikud on, ja võib olla eeldab nende eristamine suuremat vilumust. Seda tõestab ka see, et lapsed koolis sageli eksivad sellega. BREI see sõna kindlasti ei hääldata.

Mina ei räägi prantsuse keele hääldusest, vaid sellest, kuidas prantsuse nime eesti keeles hääldada. Mina ei pannud artiklisse sellist hääldust.

Kui jutt on täpsest prantsuskeelsest hääldusest, siis tuleks kasutada IPA-t ([bʁɑj]). See on hoopis teine asi, ja siin pole seda minu arust üldse tarvis.

Kuulmine oleneb harjumusest. Eri keeltes on fonoloogia erinev, ja eeskätt kuuldakse emakeelse fonoloogia järgi. Eesti keeles ei ole j-häälikut silbi lõpus, ja kui mõnes teises keeles see on, siis asendatakse see i-ga.

Nimi John hääldatakse eesti keeles [džonn] ja Braille hääldatakse [brai]. Kui eesti keeles j sõna lõpus ei käi, siis ei saa lugeja ka aru, kuidas ta hääldama peaks, ja ta ei peaks niikuinii hääldama teistmoodi kui [brai]. Andres 22. jaanuar 2010, kell 14:22 (UTC)

: Andres, julgen sulle kinnitada, et see hääldus ei ole mitte mingil juhul brai kui siis üksnes soomlaste jaoks -- Ahsoous 22. jaanuar 2010, kell 14:36 (UTC)

:: Mis see hääldus siis on? Ja miks siis ÕS-is selline hääldus on?

:: Minu meelest pole eestlase jaoks [braj] ja [brai] kuidagi erinevad. Ja kui hääldus oleks [braj], siis oleks lõpus konsonant ja tuleks kirjutada "Braille'i". Ainult et eesti keeles niimoodi hääldada ei saa. Andres 23. jaanuar 2010, kell 06:41 (UTC)

::: See on poolvokaal --Ahsoous 23. jaanuar 2010, kell 06:47 (UTC)

:::: Eesti keeles hääldatakse seda häälikut selles positsioonis täishäälikule lähedamana ja kirjutatakse i. Teda loetakse diftongi osaks. Andres 24. jaanuar 2010, kell 07:17 (UTC)

:::::Cool, te olete sedasama asja ikka kümnetes aruteludes juba käsitlenud. Ja miks probleem tekib? Eks ikka seetõttu, et vana hea ülakoma kasutust on keegi otsustanud lõdvemaks lasta. Mina kuulun raudselt nende leeri, kes jääb kirjutama ülakomaga. Aga i ja j häälduse osas on veel paar asja, mida siin vist ei mainitud. Nimelt, brai puhul võib eestlane lugeda a ja i ka eri silpidesse, braj puhul pole see võimalik. Teine asi, Andresele: "süija" ei ole hääldusena arusaadav. Mitmendas vältes Sa seda hääldad? Minul tuleks esimese hooga teine välde. Kolmandas vältes oleks mu meelest loogilisem "süjja".--Morel (arutelu) 5. märts 2012, kell 22:22 (EET)

::::::: Minu meelest pole võimalik lugeda "brai" kahte silpi. Kui on tarvis kaht silpi, siis tuleks kasutada sidekriipsu. J-i eesti keeles niisuguses positsioonis ei kasutata. Teist ja kolmandat väldet ei saagi kirjapildis alati eristada. Tõepoolest, sõna "ojja" eeskujul võiks ehk arvata, et "süjja" on kolmandas vältes.

:Miks siin pole tähte Ö,Ä,Ü,Õ? Ekketuuling (arutelu)

: Ju siis on tegu ainult ladina tähestikuga. Teiste tähtede kohta tuleb teave lisada. Andres (arutelu) 12. märts 2012, kell 15:59 (EET)

:: Siin tõesti puudusid eesti tähed. Nüüd lisasin artiklisse Õ, Ä, Ö, Ü, Š, Ž. Selle foto järgi otsustades kasutatakse meil üsna «standardseid» tähti (st samasuguseid, nagu näeme soome, tšehhi, saksa jt vikipeediate vastavatest artiklitest). Oranž tõru (arutelu) 13. märts 2013, kell 13:57 (EET)


Arutelu:Timo Glock

Minu arvates siia (ega mujale) ei sobi sellised kollase meedia väljendid nagu "lasti lahti" või "bossid". --Epp 5. jaanuar 2010, kell 01:55 (UTC)

Palun tee ümber. Andres 5. jaanuar 2010, kell 08:51 (UTC)

: Ma tegingi ümber, kommentaari panin rohkem edaspidist silmas pidades. --Epp 5. jaanuar 2010, kell 11:49 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.sportnet.ee/artikkel/79363
** In Timo Glock on 2013-06-24 13:50:23, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Timo Glock on 2013-07-07 04:26:08, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:26 (EEST)


Arutelu:Juhan Labidas

RTL 1937, 21.
Määran teenistuse huvides Piirivalve Peipsi jaoskonna ülema kohustetäitja major Johan Labidas'e sama jaoskonna ülemaks, arvates 24. veebruarist 1937.
Alus: O.T.S. § 93 p. 1 ja § 249.
K. Päts
Peaminister
Riigivanema ülesannetes.
K. Eenpalu
Peaminister.
* Halvad aimused enne sõitu järvele. Vaba Maa, 15. veebruar 1938, nr. 38, lk. 1. --Kontra 2. veebruar 2010, kell 14:23 (UTC)

Lisa selline info artiklitesse.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 14:33 (UTC)

:Seal ei ole ju muud infot, et Labidasel oli plaanis ise Peipsile minna ja kui ta oleks läinud, oleks tema nende kahe piirivalvuri asemel maha lastud. Kas see väärib artiklis mainimist? --Kontra 2. veebruar 2010, kell 14:40 (UTC)

::Pane see kirjanduse vms. alla.--WooteleF 2. veebruar 2010, kell 15:54 (UTC)

:: Miks ka mitte seda mainida? Artikkel oleks huvitavam. Andres 2. veebruar 2010, kell 20:26 (UTC)

Riigivanema käskkiri Piirivalvele nr. 1.


Arutelu:Julius Seljamaa

RTL 1936, 47.
2. juunil 1936.
Nimetan Julius Seljamaa erakorraliseks saadikuks ja täievoliliseks ministriks Rooma, Viini ja Budapesti, arvates 2. juunist 1936.
K. Päts
Peaminister
Riigivanema ülesannetes.
Joh. Müller
Välisministri k.t.
----
Kas oli veel keegi Julius Seljamaa, kes sai Kalevi auliikmeks 4. jaanuaril 1964? -- Ahsoous 4. mai 2011, kell 15:06 (EEST)


Arutelu:Mait Raun

Allikad on antud, miks kustutatakse inimest iseloomustav materjal?

See, mis lauses on öeldud, on esimeses allikas Peeter Helme suus. Tegu on blogiga, mis ei ole Vikipeedias aktsepteeritav allikas. Ülejäänud allikad ei tõenda öeldut kuidagi. Sellist ütlust võiks Peeter Helmele atribueerituna mainida, kui see oleks kuskil ajalehes öeldud.  Ja ka siis vajaks asi tausta.

Teiseks, see, et Peeter Helme blogis nii ütles, ei tundu olevat oluline või vähemalt mitte nii oluline, et seda kohe alguses mainida.

Kolmandaks, see ütlus on subjektiivne ning sellest ei saa iseloomustatava kohta mingeid järeldusi teha. Andres 6. jaanuar 2010, kell 23:37 (UTC)

:Esimene ja kolmas allikas on blogid. Vikipeedia ei aktsepteeri meeleldi blogisid. Lisaks mina ei usalda kolmanda allika autorit kui inimest. Teine ja neljas allikas on ajalehed. Neljas allikas jätab Raunast halva mulje, aga mida Raun on õieti halba teinud, see jääb segaseks. Seevastu on oluline teine allikas. Minu meelest ei tohiks seda kustutada: ainuüksi see, et ajalehes on kirjutatud, et Raun on võõra nime all teisi laimanud, väärib äramärkimist vikipeedias. Seda ka juhul, kui ajaleht eksis, aga NÜÜD nõuab juba viidet see, et Virumaa Nädalaleht on valetanud. Taivo 7. jaanuar 2010, kell 14:53 (UTC)

:: Noh, teise allika võib ju panna välislinkide alla, kuigi selle sisu on arusaamatu. Aga tal ei ole mingit seost väitega, mille tõenduseks see on esitatud.

:: Teen ettepaneku see arutelu nüüd kustutada. Andres 7. jaanuar 2010, kell 17:37 (UTC)

:::Teise lingi lisasin välislinkidesse. Kustutasin mainitud 4 välislinki, kuid arutelu ei pea ma vajalikuks kustutada. Soovitan selle säilitada. Taivo 7. jaanuar 2010, kell 19:02 (UTC)
Nüüd oleks tarvis veel välislinke, sest praegune seis tundub kallutatuna. Andres 7. jaanuar 2010, kell 19:36 (UTC)

Alates 2010. aastast Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu peasekretär.

Välja võetud. Andres (arutelu) 1. september 2014, kell 14:22 (EEST)

miks sa avalause juurest viite eemaldasid, mis arhiveerituna olemas on ja töötab? Miks eemaldasid malli , kui sellega märgistatud link ei tööta? "Tunnustused" on Kuriussi eestvõttel igal pool "Tunnustusega" asendatud, kuna nii pidi keeleliselt õigem olema, miks selle tagasi asendasid? Kaniivel (arutelu) 5. juuli 2022, kell 14:46 (EEST)

Tänan küsimuste eest. Avalause juures olnud arhiveeritud viide oli tõepoolest olemas ja töötas, kuid see sisaldas vaid ühe kohtuasja üksikasju, mis võinuksid olla pigem välislinkides, kui neid üldse pidada olulisteks. Kõdulinke pole minu meelest mõttekas säilitada. Kas "Tunnustus" või "Tunnustused" - hea küll, kui nii on kokku lepitud. Eemaldasin täiendavalt ka suure hulga mittetöötavaid linke. --Lulu (arutelu) 5. juuli 2022, kell 15:04 (EEST)

: Avalause allikas on sees isikukood, mis on pandud viitena sünniajale. Praegu pole ühtki viidet. Kõdulinke ei ole jah vaja säilitada, aga sa võtsid ära kõdulingi malli, kuid lingi enda jätsid alles. Kaniivel (arutelu) 5. juuli 2022, kell 15:08 (EEST)

Kaniivel, niisama, tunnen huvi, miks on entsüklopeediliselt oluline säilitada viidet ühele ammusele kohtuasjale?--Lulu (arutelu) 6. juuli 2022, kell 14:14 (EEST)

: See allikas sisaldab sünniaega. Kui see ära võtta, siis pole sünniaeg viidatud. Selles, et viidatud info on parem kui viitamata, oleme ikka ühel meelel? Kaniivel (arutelu) 6. juuli 2022, kell 14:42 (EEST)

: Minu jaoks pole oluline see konkreetne allikas. Ent kui keegi viite ära võtab mis iganes põhjusel, nii et tekst jääb viitamata, siis peaks ta teise allika asemele otsima. Kaniivel (arutelu) 6. juuli 2022, kell 14:48 (EEST)

Tänan selgituse eest. Lisasin teise allika. --Lulu (arutelu) 6. juuli 2022, kell 15:55 (EEST)


Kasutaja arutelu:Numbriga kärumees

Tere tulemast Vikipeediasse, Numbriga kärumees! Taivo 7. jaanuar 2010, kell 13:45 (UTC)

Teie teenistuses. --Numbriga kärumees 7. jaanuar 2010, kell 13:46 (UTC)

Palun ära pane sulgudega pealkirju, kui ilma täpsustuseta pealkiri on vaba ja sellele miski muu ei pretendeeri. Kui aga on teisi veel, siis vali neist üks välja või tee täpsustusleht, kui neid on palju. Praegu on igal pool, kus nt [[Suigu vald]]a silmas peetakse, punane link. Ümbersuunamise kaudu on asjad alati leitavad, aga kui loomuliku nime alt artiklit (ega ka viidet sellele) ei leia, siis ei oska mujalt otsida ka. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 16. september 2011, kell 16:55 (EEST)

Tere!Oled loonud õige mitu artiklit valimisringkondadest (nt Rahvuskogu 50. valimisringkond jne), kuid märkimata on jäänud andmete päritolu. Viitamisega seonduvat on kirjeldatud sellel leheküljel – Vikipeedia:Viitamine. --kanakukk 5. oktoober 2011, kell 15:28 (EEST).

Seesama: Kolmkümmend Rahvuskogu liiget selgus. Uus Eesti, 15. detsember 1936, nr. 340, lk. 5. Eks ma panen selle siis igale artiklile juurde. --Numbriga kärumees 5. oktoober 2011, kell 15:29 (EEST)
Millist allikat kasutasid artikli Eesti vannutatud advokaatide loend 1936 loomiseks? Märgi see palun artiklisse. --kanakukk 20. detsember 2011, kell 19:52 (EET).
Tervist,
Mis allikast on pärit lehekülje Geiliikumine sektsioon "Geiliikumise strateegia erinevate inimgruppide suhtes"? Kuna tegu on vägagi vastuolulise tekstiga eeldab see kindlasti viite olemasolu.
Kõike parimat,
KKalve (arutelu) 10. märts 2013, kell 14:20 (EET)
===Viitamisest veel===
Oled teinud 2012. a märtsis loendartikli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku koosseis 1943. Kas mäletad allikat, kust info võtsid?--Bioneer1 (arutelu) 20. august 2014, kell 21:04 (EEST)


Arutelu:Varbla kihelkond

Mulle tundub, et Eesti Entsüklopeedia artiklit sõna-sõnalt (koguni täht-tähelt) ära tuua ei ole vajadust. Kui autoriõigused seda lubavad, võib selle panna Vikitekstidesse. Andres 7. jaanuar 2010, kell 17:41 (UTC)
Kas ei saaks kihelkondade kohta mingi tabeli vormi teha? Siis ei peaks pindala, rahvaarvu jne teksti sisse panema. --Numbriga kärumees 9. jaanuar 2010, kell 12:50 (UTC)

Infokasti võib teha küll, aga andmed peavad ikkagi teksti sees olema. Andres 10. jaanuar 2010, kell 16:41 (UTC)

Mõnedes allikates on toodud Hanila-Varbla kihelkond. Kas selline eksisteeris ka sisuliselt?--Estopedist1 (arutelu) 24. aprill 2016, kell 13:43 (EEST)


Arutelu:Koolinoorte vastupanuorganisatsioonid

Lingid viivad valesse kohta. --Epp 8. jaanuar 2010, kell 02:31 (UTC)

Mis selle vältimiseks peab tegema?

:Kasutama täpsustusi. Nt. Tasuja (vastupanuorganisatsioon) vms.--WooteleF 8. jaanuar 2010, kell 15:07 (UTC)

:: Soovitan lasta see töö teha kogenud kasutajatel. Andres 8. jaanuar 2010, kell 15:10 (UTC)

: Usaldan täiega kogenud kasutajate oskusi ja tervitan nende/Teie abivalmidust

Anonyym on siin linke ikka, jah, väga uljalt puistanud. --Oop 2. september 2011, kell 12:25 (EEST)

:Lingid viivad ka kuus aastat hiljem valesse kohta.--90.191.96.36 24. aprill 2016, kell 14:58 (EEST)

:: Parandasin mõned. Kes jaksab, palun jätkake. Andres (arutelu) 24. aprill 2016, kell 16:01 (EEST)

:::v-o aga enamik siinsetest organisatsioonidest polegi tähelepanuväärsed ja seetõttu ei peagi linkima--Estopedist1 (arutelu) 7. veebruar 2018, kell 11:25 (EET)

Pealkiri võiks sisaldada Eestiga seonduvat sõna, nt Eesti NSV koolinoorte vastupanuorganisatsioonid--Bioneer1 (arutelu) 15. august 2014, kell 16:06 (EEST)

See on äärmiselt ebasobiv; loe, millest artikkel räägib. --Epp 15. august 2014, kell 18:36 (EEST)

:artikkel räägib ju Eesti NSVst--Bioneer1 (arutelu) 17. august 2014, kell 17:41 (EEST)

::Kui paremat pealkirja tahaks, siis nt Koolinoorte vastupanuorganisatsioonid Eesti NSVs, ehkki sisuliselt on ka Eesti NSV koolinoorte vastupanuorganisatsioonid sama. V-o on veel paremaid variante--Estopedist1 (arutelu) 23. aprill 2016, kell 18:56 (EEST)


Kasutaja arutelu:Norra~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Norra! Andres 8. jaanuar 2010, kell 13:53 (UTC)
21.01.2010
Tänud, Andres!
Aitäh "Metsavennale" aruka koostöö eest.

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Norra~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:16 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:50 (EEST)


Arutelu:Nižnekamsk

| elanikke = 227 000 (2005)
--Epp 10. jaanuar 2010, kell 01:57 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.nkamsk.ru/
** In Nižnekamsk on 2013-06-24 12:35:06, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Nižnekamsk on 2013-07-06 16:23:29, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:23 (EEST)


Arutelu:Kalmistu

Minu meelest ei saa haud olla tähistatud kenotaafiga. Andres 10. jaanuar 2010, kell 16:44 (UTC)
Veider: inglisvikis on Graveyard ja Cemetery kaks eri asja ning ka soome keeles on pandud neile vastama Hautausmaa ja Kalmisto (teistes keeltes sellist eristust ei ole). Kas see ei ole kunstlik vahetegu või on soomlastel need tõesti eri sisuga mõisted? --Oop 25. mai 2011, kell 14:36 (EEST)

Artikkel :fi:Kalmisto väidab, et kalmisto on üldisem mõiste kui hautausmaa ('surnuaed'). Inglise viki järgi tundub olevat eri sõnadega ühe ja sama asja kohta. Andres 25. mai 2011, kell 21:28 (EEST)

: Ses mõttes ongi olukord arusaamatu, et inglisvikis on yhest asjast kaks suhteliselt korralikku artiklit. Ja mina ei julgeks kyll eesti keeles väita, et kalmistu ja surnuaed kuidagi oluliselt erinevad. Milles see soomekeelne vahe seisneb? --Oop 26. mai 2011, kell 08:18 (EEST)

:: Ei erine. Soome vikis väidetakse, et hautausmaa on see, kuhu maetakse, aga kalmisto võib põrmu ka kuidagi teisiti säilitada. Andres 26. mai 2011, kell 08:30 (EEST)

me kasutame läbivalt (kategooriates, loendites, artikli pealkirjas) sõna "kalmistu". Adminnil teisaldada kalmistu alla--Estopedist1 (arutelu) 10. mai 2019, kell 10:31 (EEST)

Tundub küll, et dokumentides, erinevates registrites ja mujal kirja pandud keeles on "kalmistu" märksa levinum ning sellepärast võiks seda sõna pealkirjas eelistada. Pikne 16. mai 2019, kell 19:09 (EEST)


Arutelu:Vadjalased

Oli kopipeist [http://www.erm.ee/?lang=EST&node=648&parent=83 siit].--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 12. jaanuar 2010, kell 00:48 (UTC)

Peipsi järv on Tšudskoje ozero. Ja peaks slaavi tähtedega kirjutama. Andres 25. oktoober 2011, kell 02:02 (EEST)

Kui nimi on transkribeeritud, siis minu meelest ei pruugi slaavi tähtedega nime lisada. 193.40.10.181 25. oktoober 2011, kell 09:10 (EEST)

:Minu meelest just transkribeeritud nimi tuleb lisada, muidu jääb mulje, nagu kirjutatakski ladina tähtedega. Andres 25. oktoober 2011, kell 11:03 (EEST)

:: Sellest ei peaks eeldama, et ka teises keeles ladina tähti kasutatakse. Lihtsalt eesti keeles kasutatakse. Slaavi tähed on ehk paljudele loetavad, aga transkriptsiooni kõrval näiteks devanaagari, hiina või ka kreeka tähtede minu meelest palju juurde ei anna. Kindlate reeglite järgi transkribeeritud sõna minu meelest vähem täpsem pole, nii et oleks tarvis sõna algkuju lisada. Võõrsõnastikes või trükientsüklopeediates tuuakse harilikult ainult transkriptsioon. 193.40.10.181 25. oktoober 2011, kell 11:54 (EEST)

::: Vikipeedia eelis ongi see, et siin saab ära tuua algkeelseid nimekujusid nende jaoks, kes neid vajavad. Nende juurde saab panna ka lingi Vikisõnastikku. Transkriptsioon ei võimalda üldjuhul algkeelset nimekuju taastada. Minu meelest ei ole lihtsalt korrektne öelda "selles ja selles keeles", kui ei kasutata seda kirja, mida tolles keeles tavaliselt kasutatakse. Andres 25. oktoober 2011, kell 12:01 (EEST)

::::: Minu meelest algkeelset nimekuju tuleks otsida sõnaraamatutest, siin pole see eesmärk. Keelt saab edasi anda erinevates kirjades. Korrektne poleks öelda "selles kirjas", kui seda kirja ei kasutata. 193.40.10.181 25. oktoober 2011, kell 12:28 (EEST)

Siin öeldud, et ladina kirjast erinvat kirja kasutavate keelte puhul vastab tsitaatsõnale transkriptsioon. Järeldan, et ennekõike tuleks sõnad tuua ladina tähtedega. Iseasi siis, millies kontekstis on oluline sinna kõrvale ka sõna võõras kirjas. 193.40.10.180 2. november 2011, kell 13:41 (EET)

:Kas pärisnimed on siis ka tsitaatsõnad? Ei ole ju. Adeliine 2. november 2011, kell 14:13 (EET)

:: Nimed iseenesest koosnevad ka sõnadest, kui võõrkeelsetest, siis ilmselt tsitaatsõnadest. Küll jah, läbiva suurtähega võõrkeelsed nimed (ja pealkirjad) kaldkirja ei käi, aga see siin on tõlkuv nimi ja pole ka läbiva suurtähega, nii et tundub, et see tuleks ikkagi kaldkirjas kirjutada ja vastab ka sellele tsitaatsõnade tunnusele. Või noh, ma ei näe põhjust käsitleda siinse kirjutust teisiti kui tsitaatsõnade puhul. 193.40.10.180 2. november 2011, kell 14:32 (EET)

::: Vaata, on vahe, kas mingit sõna või fraasi mainitakse või kasutatakse. See, mida Sina räägid, kehtib kasutamise kohta, aga siin seda mainitakse, kuid ei kasutata. See tähendab, jutt on nimest endast, mitte järvest. Sellistel puhkudel tuleb minu meelest kasutada eelkõige lähtekeele kirjapilti, millele võib lisada transkriptsiooni. Andres 2. november 2011, kell 14:57 (EET)

:::: Sellest, kas mainitakse või kasutatakse, tulenevad teatud kirjutuserinevused küll, aga ma ei mõista, miks mainimise korral on ladina kirjaga kohandamine vähem oluline. Teatud kontekstis (nt sõnaraamatus) võib olla oluline ka transkribeerimata sõnakuju toomine, aga siis pole vahet, kas sõna mainitakse või kasutatakse. 193.40.10.180 2. november 2011, kell 15:56 (EET)

:::: Mina vaatan asjale hoopis niipidi, et mainimise puhul on originaalkirjas sõnakuju äratoomine olulisem. Asi on selles, et kui jutt on sõnast endast, on loomulik esitada see eelkõige selles keeles kasutatavas kirjas. See ei tähenda, et ei võiks ära tuua ka transkriptsiooni ja transliteratsiooni. See ongi tavaliselt hea ära tuua, sest lugeja jaoks ei pruugi see olla iseenesestmõistetav. See, et muu jutt on ladina kirjas, pole takistuseks.

:::: Kuidas ei ole vahet? Kui tuuakse ära originaalkirjas sõnakuju, siis seda mainitakse; keelereeglid näevad ette, et kasutatakse ainult ladina kirjas sõnu. Sõnaraamatus on nii märksõnad kui ka tõlkevasted mainitud, mitte kasutatud. Andres 2. november 2011, kell 22:34 (EET)

Tänapäeva vene keeles on Tšudskoje ozero. Kui jutt on vanast nimekujust, siis tuleb täpsustada. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 25. oktoober 2011, kell 11:03 (EEST)

kui leiab viited, võiks artiklisse lisada: 1) eesti muusik [[Lembit Saarsalu]] on päritolu poolest vadjalane; 2) vist Peterburis tegutseb vadja ansambel [[Maaväči]] (kui nad mõnda muud ortograafilist lahendust oma nime kirjutamiseks ei kasuta), mille nimi oli varem Bestiarium. seal on ka mingi teine ansambel, kes laulab Ingerimaa rahvaste rahvalaule, sh vadja laule. see vast pole väga oluline, et [[Hellero]] laulis-laulab ka vadja laule. [[Kasutaja:Ohpuu|Ohpuu]] 2. november 2011, kell 15:23 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://jabadaba.eki.ee/index.php?id=11196
** In Vadjalased on 2013-06-24 14:04:10, 404 Not Found
** In Vadjalased on 2013-07-07 20:49:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 23:50 (EEST)

kust on võetud kohanimi Kesk-Ingeri kõrgustik? Võõrvikides ega veebis sellist ei leia? Linkisin igaks juhuks ka Ingeri kõrgustik--Estopedist1 (arutelu) 11. oktoober 2018, kell 20:34 (EEST)

siiski fiwikis on palju punaseid linke märksõna all :fi:Inkerin ylänkö--Estopedist1 (arutelu) 12. oktoober 2018, kell 10:51 (EEST)

on läänemeresoome keelkonna lõunarühma kuuluv läänemeresoome hõim

Keelkonna rühma kuuluv hõim? Ursus scribens (arutelu) 12. oktoober 2018, kell 02:32 (EEST)

: Parandasin sõnastust, aga see ei pruugi ka praegu päris kõige parem olla. -- Ohpuu (arutelu) 12. oktoober 2018, kell 15:43 (EEST)


Arutelu:Siberi nulg

{{hea artikkel}}
Mis siin keeletoimetamist vajab?--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 12. jaanuar 2010, kell 12:02 (UTC)

Kas uus pilt on parem? Andres 20. juuli 2010, kell 12:47 (EEST)

Mulle meeldib küll uus pilt rohkem, sest suured puud on nähtavad täies pikkuses. --Iifar 20. juuli 2010, kell 13:22 (EEST)

Palun algallikast järele kontrollida kas siberi nulg kasvab ikka kõige meelsamini 1900–2400 m kõrgusel. Mulle tundub, et see on hoopis leviku kõrguspiir mägedes, kus puud kasvavad karmides oludes üsna väikesemõõdulistena. Venekeelne "Дендрология" (1974) annab parimaks kasvupiirkonnaks mägede Kuznetski Alatau, Salair, Sajaanid madalamad piirkonnad, 300–800 m kõrgusel üle merepinna.--Iifar 12. november 2010, kell 10:40 (EET)

Palun paranda oma allikate põhjal. --Epp 12. november 2010, kell 16:10 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.conifers.org/pi/ab/sibirica.htm
** In Siberi nulg on 2013-06-24 13:26:28, 404 Not Found
** In Siberi nulg on 2013-07-07 00:31:58, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 03:32 (EEST)


Malli arutelu:Laevatüübid

* Töö- ja erilaevad: Pukser = puksiir = vedurlaev
* http://www.eki.ee/dict/qs2006/index.cgi?Q=pukser&F=M&O=0&E=0
* http://www.eki.ee/dict/qs2006/index.cgi?Q=vedurlaev&F=M&O=0&E=0
 Vedur+laev, parem: puksiir mer
* http://www.vta.ee/atp/public/Teokiri_nr_38.doc
 MEREKEELE NÕUKOJA
 Koosoleku teokiri nr 38
 AHT   	anchor handling tug  	(puurplatvormi) ankrutõstepuksiir
 ASD tug  	azimuth[ing] stern drive tug  	ahtri pöörd(gondel)käituriga puksiir
* http://www.vta.ee/atp/public/Teokiri_nr_32_uus.doc
 MEREKEELE NÕUKOJA
 Koosoleku teokiri nr 32
 flat tow    - pukseeritav käiguta objekt
 flat towing     - käiguta objekti pukseerimine
 girting   - puksiiri kaadumisoht haagil pukseerimisel
 gob rope    - puksiirtrossi piiral
 gog rope   - puksiirtrossi piiral
 towing pins    - puksiirtrossi postpiiral
 -- selgitus: kaks posti puksiiri ahtris, mille vahelt jookseb puksiirtross
 to make tow   - puksiiri võtmine, pukseerimise alustamine
 to break tow   - puksiiri äraandmine, pukseerimise lõpetamine
 assist tug   - abipuksiir
 azimuth[ing] stern drive (ASD) tug - ahtri pöörd(gondel)käituriga puksiir
 tractor tug   - traktorpuksiir
 bridle legs   - priidel, pukseerimisvuntsid
 -- selgitus: vuntsid pukseeritava objekti vööris
 towing triangle  - pukseerimiskolmnurk
 founder plate  - pukseerimiskolmnurk
 towing licence  - pukseerimisluba
 free sail    - laevata puksiir, laevata jäämurdja
Mulle endale meeldib ka rohkem lühem sõna, kuid ma ei näe selle kasutust erialaselt,
kas sul on viiteid? suwa 13. jaanuar 2010, kell 06:39 (UTC)
Ajakiri Meremees on arvatavasti üle kümne aasta kasutanud pukser, juhindudes selle sõna küllalt suurest levikust. ÕS 1999 ja 2006 märge "argi", millest on arvatavasti juhindunud ka merekeele nõukoda, ei pea päris paika. See on loomulik etapp võõrsõna muutumisel laensõnaks e kohanemisel eesti keeles. Pukserifirmad on heameelega pukserifirmad, kuid pukseeritav laev on puksiiris. Veeteede Amet kasutab sõna vedurlaev, kuid mõnd tüüpi pukserid võivad olla ka tõukurlaevad. SSGreporter 13. jaanuar 2010, kell 12:12 (UTC)

nojah http://www.pkltugs.com/images/photos/building_jupiters/bj4.jpg

need vidinad ahtri all on tõesti rohkem tõukurid, kuid mitte päris veepaiskurid :)

suwa 14. jaanuar 2010, kell 06:30 (UTC)

Navigeerimismallis ei ole vaja lihtsalt loendada võimalikke laevatüüpe. See on selleks, et navigeerida olemasolevate või kavandatavate artiklite vahel. Seega puudub mõte neljal lingil, mis viitavad samale artiklile. Lisaks on siin artiklite pealkirjadeks olevad mõisted üldjuhul ainsuses. Ja kas laevatüüpidest on hetkel eraldi artiklit ette vaja näha või võiks päises hoopis artikli laev vastavale alaosale linkida? 88.196.241.249 14. jaanuar 2010, kell 07:26 (UTC)
* Miks mitte, aga ma seda n.ö tabeliosa ei julge puutuda, s.t päist ja vasakpoolset osa. Ühe proovimise ajal mul kippus juba see värviline pilt ära kaduma, sest ma ei teinud seda malli päris ise. Laevatüübid ei vaja minu meelest eraldi artiklit, tahtsin seda malli kasutada sellepärast, et leidsin ühe ja sama tüübi kohta mitu eri artiklit ja püüdsin need mingisse süsteemi koondada. Ühtlasi ilmnes, mille kohta on artiklid olemas ja mis on puudu. SSGreporter 14. jaanuar 2010, kell 21:28 (UTC)
Leidsin selle malli rootsi Wikipediast, ja leidsin, et oleks hea paigutada need artiklid mingisse süsteemi. Täiendasin seda niivõrd, kui leidsin olemasolevaid või vajaminevaid artikleid ja arvan, et see on parem kui süstematiseerimata loetelu. Seda tuleb tõenäoliselt veel täiendada, aga konkreetse märksõna otsijal aitab see leida peale märksõnas kirjeldatud laevatüübi teisi samalaadseid. SSGreporter 14. jaanuar 2010, kell 08:37 (UTC)

Nojah, seda süsteemi tuleb lihtsalt kohandada. Näiteks kui rühmas "Tankerid" näed ette ainult ühe artikli, tuleks see üks ja ainus link tanker kuhulegi mujale paigutada. Kindla märksõna otsimiseks on viki otsingumootor. 88.196.241.249 14. jaanuar 2010, kell 08:50 (UTC)
Kui see on ainus märksõna, siis näitab see sellegipoolest eraldiseisvat laevatüüpi ning seepärast sobiks siia küll. Arvan, et see mall pole praegusel kujul lõplik, aga ka mitte halvem kui eeskujuks olnu. SSGreporter 14. jaanuar 2010, kell 18:58 (UTC)

Mõtlesin seda, et ta võiks näiteks töö- ja erilaevade juures olla, et ta üksi ei jäeks. Töö- ja erilaevade rühmas paistab taas kolm samasugust linki olevat, mille näol pole ka tegu kindla laevatüübiga. 88.196.241.249 14. jaanuar 2010, kell 19:37 (UTC)
Kui see nüüd käiski just tankeri kohta, siis nende erineva otstarbega tankeritüüpide kohta pole keegi veel artikleid kirjutanud. Tankereid liigitatakse ka suurusklasside järgi, aga nende nimetused peaksid tõenäoliselt tulema veel puuduvas artiklis tanker. SSGreporter 14. jaanuar 2010, kell 21:28 (UTC)
Siin on nüüd muudatused kahjuks tulnud. Kaubalaevade tüübid on näiteks "vedellastilaevad", "puistlastilaevad" ja "veeremilaevad", mis on siin läbisegi paisatud, igal oli eelmises tabelis oma mitu liiki olemas. Palun need muudatused tagasi võtta ja pöörduda selle kaubalaevade jaotuse juurde, mis olemas oli. "Veoselaevad" on mingi iseleiutis, sest laevad ei vea veoseid, laevad veavad lasti. Ssgreporter (arutelu) 22. detsember 2018, kell 02:16 (EET)

Tere ja häid soove aasta lõpetuseks! Laevade liigituse ehk tüüpide mall näis algeline ja võtsin end natuke kokku. Eesti merenduses pole põhitüüpe otseselt keegi ametlikult ära grupeerinud. On vaid üksiknimetused. Vb juristid on midagi kirja pannud, kuid neil on legaal-vajadused. Sain ainest ühest uuema aja õppematerjalist, mille koostas üks Mereakadeemia laia silmaringiga üliõpilane, kes on ka merendusterminoloogiaga (vist ka Mereviki) tegelenud. Mida natuke timmisin, oli kaubalaevandus. Nimelt olid suurde gruppi "veolaevad" liigitatud lisaks kaubalaevadele-tankeritele-veeremilaevadele ka reisilaevad. Eks reisilaev kah jah veolaev, kuna veab inimesi. Pidasin üldise arusaadavuse huvides mõistlikuks jätta reislaevad omaette alg-grupiks. Mis järelejäänutega teha? Kaubalaevad oleks pm üks veolaevade grupp (general cargo, bulker, ...) ja seetõttu ei tundunud nimetus süsteemne. Kokkuvõttes jäi tõesti natuke tobe liikluslik algsest minimaalselt kohaldatud termin "veoselaevad", mis võiks olla ka näiteks "lastilaevad". Kui soovite, et kõik on "kaubalaevad", las olla. Õige on, et need nn kaubalaevad peaksid jagunema omakorda konkreetsemateks alagruppideks. Ilmselt näiteks kuivlasti-, vedellasti-, veeremilaevad? Kuidas neid alaliigitusi malli tabelisse luua, ma ise seni ei mõista. Ehk lihtsalt saaks proovida luua kuidagi eraldi vastavad read parempoolses kastis? Minu arvates on oluline anda mallis võimalikult süsteemne, arusaadav ja asjalik ülevaade põhitüüpidest vastavalt põhiotstarbele (mitte näiteks sõidupiirkond, suurus vms). Laevatüübi võimaliku alaliigituse osas saab teabe juba põhiotstarbe nimetuse artiklist.--Hummel15 (arutelu) 27. detsember 2018, kell 10:52 (EET)

: kas akadeemia kadeti üllitis on ka veebis kättesaadav?, ehk viitsid viidata, siis on millele toetuda. suwa 27. detsember 2018, kell 12:19 (EET)
Eeskuju võib võtta ka Mereviki laevatüüpide mallist: Mall:Laevatüübid. "Lastilaevad" on rootsi keeles, eesti keeles on alati "kaubalaevad" olnud. Reisilaevad ei ole kaubalaevad, kuid koos kaubalaevadega kuuluvad kommertslaevade hulka, aga sellist jaotust pole mõtet mallis esitada. Minu pakutud jaotus "vedellasti-", "kuivlasti-" ja "veeremilaevad" on ehk merenduskaugele inimesele selgem. Ssgreporter (arutelu) 27. detsember 2018, kell 23:57 (EET)

Kaubalaevad on vaja jaotada kolmeks, mitte panna kõiki kaubalaevatüüpe läbisegi kokku. Eraldi peavad olemad vedellastilaevade tüübid, samuti kuivlastilaevade ja veeremilaevade tüübid. Ssgreporter (arutelu) 25. veebruar 2019, kell 01:27 (EET)

:Kaubalaevade kolmeks jagamine oleks igati mõistlik ja süsteemne. Kui on aega ja leiab mõne hea vastava malli eeskujuks, prooviks mingi aeg ära nikerdada.--Hummel15 (arutelu) 30. august 2019, kell 13:01 (EEST)
Jäämurdja on minumeelest kindlalt abilaev, kuna põhitegevus on konkreetselt seotud vaid teiste laevade ekspluatatsiooni (meresõit jääoludes) vahetu abistamisega. Ühtlasi kasutatakse jäämurdjatena vahel suuremaid puksiire või on neile lisatud multifunkstonaalsena päästelaeva funktsioon. --Hummel15 (arutelu) 30. august 2019, kell 13:01 (EEST)

Ei ole nõus. Jäämurdja on kindlasti eriotstarbeline laev ja need jäämurdjad, mis hiljuti ehitatud, on sageli mitmeotstarbelised laevad. Jämedalt võttes abilaevad on ainult ehk pukserid (vedurlaevad), punkrilaevad ja võib-olla ka lootsilaevad. Ssgreporter (arutelu) 31. august 2019, kell 01:54 (EEST)

:Mitmeotstarbeline laev tähendab praktiliselt, et seda ei saa võib-olla ühte konkreetsesse tüüpi-liiki asetadagi. Näiteks aga ka jäämurdja-puksiir või jäämurdja-päästelaev. Siiski jäämurdjat on võimalik defineerida alati, kui lihtsalt jäämurdjat vastavate omaduste järgi. Kokku võib mõnikord vajadusel viia misiganes tüüpe, kuid neid pole alati mõistlik kokku panna defineerimisel. EKSS annab aga näiteks abilaeva all näitena jäälõhkuja, kuigi jäälõhkujat kirjeldab spetsiaallaevana, mis rajab teed teiste laevadele, mis tähendab praktiliselt ikkagi abilaeva. Loomulikult on võimalik jäämurdjaga ka niisama jääsuppi teha, kuid üldjuhul siseneb sinna seejärel ikkagi teine veesõiduk, mis hakkab tegema näiteks siis veealust tööd. --Hummel15 (arutelu) 5. september 2019, kell 00:17 (EEST)

Muuseumlaeva nimetada laevatüübiks? Pigem mitte.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 31. august 2019, kell 02:50 (EEST)

Muuseumlaev tõesti ei ole laevatüüp. Eesti Meremuuseumilgi on eksponaate eri laevatüüpidest: jäämurdja, patrull-laevad, miinijahtija, purjejaht, koge jms. Ssgreporter (arutelu) 1. september 2019, kell 01:32 (EEST)

: Kuidas eristada muuseumlaeva nn tavakasutuses olevast laevast ja kas see on oluline, laev ise on oluline, sest muidu teda muuseumina ei säilitataks jne ? suwa 1. september 2019, kell 10:23 (EEST)

Siin taga on tegelikult kaks sõna: "muuseumlaev" ehk muuseumis eksponaadina olev laev ja "muuseumilaev" on muuseumi kasutatav laev. Näiteks Mare (laev) oli kuni möödunud aastani aastakümneid just muuseumilaev. Aga kumbki sõna ei tähista laevatüüpi ja sellesse malli ei sobi. "Muuseumlaeva" kohta võib soovi korral kategooria teha. Ssgreporter (arutelu) 2. september 2019, kell 00:52 (EEST)

:Muuseumlaev on selles suhtes spetsiifiline laevatüüp, et seda ei kasutata reeglina enam oma tavapärases algse tüübi põhifunktsioonis, vaid tema põhifunktsioon laevana ongi museaaliks ehk eksponaadiks olemine. Sel puhul võidakse laevas teha ka teatud konstruktsioonilisi muudatusi. Samas aga ajaloolist laeva võidakse vastupidi pigem kasutada edasi ka oma põhifunktsioonis ja seda laevatüübina määratleda ei saa. --Hummel15 (arutelu) 5. september 2019, kell 00:17 (EEST)

Muuseumlaev ei ole laevatüüp. Mida peate silmas konstruktsiooniliste muudatuste all, et võiks hakata laevakeret ümber ehitama? Küll aga on muuseumlaevade hulgas eri laevatüüpe. Siin on sõna "muuseumlaev" võimalik soovi korral kasutada kategooriana - see annaks loetelu neist laevadest. Ssgreporter (arutelu) 5. september 2019, kell 01:16 (EEST)

:Konstruktsiooniliste muudatuste all võib näiteks tuua, et mõnedele vees seisvatele muuseumlaevade keredele on keevitatud külge spetsiaalsed konksud poomidega paigal hoidmiseks või trapikohad. Maismaale tõstetud allveelaevadele on ka tehtud pardasissepääse. Samuti näiteks võib olla muudetud laeva sisemuses ruumide jaotust või asetust, et võimaldada seonduva ekspositsiooni paremat ülespanekut. Samuti, kui mõnest laevast muuseumlaev võib saada mõnest kaubalaevast, reisilaevast, kalalaevast või sõjalaevast teatud vajalike kohanduste ja koos sellega funkstiooni üldise muutuse tulemusel ka õppelaev või siis vastupidi kalalaevast näiteks sõjalaev. --Hummel15 (arutelu) 28. september 2019, kell 16:00 (EEST)

Jään soovituse juurde tekitada muuseumlaevade loend kategooria abil: on hea, kui neid saab ühest kohast leida. Kuid eelkirjeldatud sobitustest muuseumis kasutamiseks ei tulene sama laadi tunnustega laevatüüp.Ssgreporter (arutelu) 29. september 2019, kell 01:48 (EEST)

::Mõtlesin ja kaotasin muuseumlaeva. Kindlasti osa otsarbest on muutunud, kuid ehk tekitaks pisut segadust. Omaette tüübikogu peaks tegelikult olema laevad kas kasutusvaldkonnalt, staatuselt vms, nagu näiteks ajalooline laev, muuseumlaev, väikelaev, laev, ... sõltumata otstarbest. Hetkel ei oska seda koostada. Samas hetkel lisasin huvilaeva, kuna sel konkreetsel otstarbel valmistatakse samuti eriprojektiga või vastava ümberehitusega laevu. Huvilaev ei pruugi olla reisilaev, kuid võib olla ka üle 24 m pikk. Väikelaev ei pruugi olla ühtlasi sama, mis huvilaev. Väikelaevaks on võimalik reklassifitseerida näiteks ka mõni algselt teise kasutusotstarbe ja sellele vastanud konstruktsiooniga laev. --Hummel15 (arutelu) 14. aprill 2020, kell 15:08 (EEST)

Üle 24 m pikkune huvilaev on laevaregistris ja kui sel on üle 12 reisijakoha, siis see on reisilaev. Aga ei huvilaev ega väikelaev pole laevatüübid selle malli mõttes. Ssgreporter (arutelu) 15. aprill 2020, kell 01:14 (EEST)


Arutelu:Lasteraamatukogundus

Osa "Laps ja raamatukogu" ei ole praegu üldse entsüklopeediapärane. Võiks päris välja jätta. --193.40.5.245 13. jaanuar 2010, kell 08:09 (UTC)

Minu meelest tuleks see ümber sõnastada ning teistesse artiklitesse paigutada. Osa materjalist  tuleb võib-olla ka üldse välja jätta. Andres 13. jaanuar 2010, kell 09:06 (UTC)

Sama kehtib suurema osa siinse materjali kohta. Andres 13. jaanuar 2010, kell 09:56 (UTC)

On ikka kindel, et selline nähtus, nagu "Lasteraamatukogundus" eksisteerib?--Rünno 15. jaanuar 2010, kell 18:34 (UTC)

Jah, vikilinkide puudumine suurendab kahtlust. Taivo 18. jaanuar 2010, kell 20:46 (UTC)

: Viljandi Kultuuriakadeemia õppeplaanis oli sellise nimega õppeaine. Andres 18. jaanuar 2010, kell 20:51 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.estonica.org/est/lugu.html?kateg=5&menyy_id=1186&alam=64&leht=5
** In Lasteraamatukogundus on 2013-06-24 12:00:10, 404 NOT FOUND
** In Lasteraamatukogundus on 2013-07-06 10:19:50, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:20 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.eru.ee/joomla/index.php
** In Lasteraamatukogundus on 2013-06-24 12:00:11, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lasteraamatukogundus on 2013-07-06 10:20:00, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:20 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.lastekirjandus.ee/
** In Lasteraamatukogundus on 2013-06-24 12:00:11, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Lasteraamatukogundus on 2013-07-06 10:20:10, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:20 (EEST)


Arutelu:Hugo Bernhard Rahamägi

Piiskop väga mures päris minult <pr. Juhandilt>, mis ma arvan Lepa suhetest tema naisega. Vastasin ärgu kartku, L[epp] tema prouat ei armasta. Ei lisand juurde et L[epp] – homosexualist. L[epp] pidas oma poistega meie koolis palvetunde – väljakäigukohad tulid lukus hoida – teenijad sattusid jäledaile stseenidele. ...
Kutsusin pr. Rahamäe ja selle ees noomisin Leppa. Pr. Rahamägi mind ei uskunud – võeti mu vaese omaks. See oli Viru t. 19, hambaarst Jakobsoni peal, kus pr Rahamägi pidas Lepal korterit, mida see homosex. kohtamisteks kasutas. Kui pr. Rahamägi lahkus, ähvardas Lepp mu trepist alla visata, maha lüüa, kui ükski asjast teada saab, süüdata mu maja põlema, – äraneeda (langeski põlvili ja needis). Kui naersin, rääkis oma perspektiividest. Naistest ta ei hoolivat, neilt meelitab ainult raha. ...
Homosexualist võib metsikuks minna kui kardab ülesandmist. Mulle seletas ei karda politseit – seal küllalt nende mehi – ega ka piiskoppi – see naise kaudu ta taskus, võib sihukese skandaali teha, et piiskopist lendab.
Meie vastus. Eduard Laamani päevik 1922–1940. VII. Akadeemia, 2004, nr. 1, lk. 20–221. --Kontra 13. jaanuar 2010, kell 10:23 (UTC)
*Naistemaias piiskop, homoarmuke ja hüpnoosiseansid kirikus

Millist väärtuslikku teavet teoloog Rahamäe kohta see seik artiklis peaks andma kui tema tegevust teadlase ja vaimulikuna on siiani kirjeldatud kahe palju lühema lõiguga? Siin arutelulehel võib see allikas olla, aga artiklisse integreeriks ma selle info alles siis kui artiklis ka midagi sisukamat Rahamäe elust ja tegevusest kirjutatud on. -- Toomas 13. jaanuar 2010, kell 10:27 (UTC)

: Olgu siis siin, arutelu all. --Kontra 13. jaanuar 2010, kell 10:37 (UTC)

:: Väga hea olekski, kui keegi viitsiks lugeda ja refereerida Vihuri doktoritööd ning seal kajastatud allikaid. See on suhteliselt hästi ja ladusalt kirjutatud ning avalikult ka kättesaadav. Teeks seda ise, aga kahjuks pole aega. Rahamägi on äärmiselt värvikas kuju Eesti luteri kiriku ajaloos.

:: Siin link ka Vihuri doktoritööle: http://dspace.utlib.ee/dspace/bitstream/10062/4076/1/vihuri_veiko.pdf -- Toomas 13. jaanuar 2010, kell 10:41 (UTC)
Hageri Lambertuse Koguduse praost Konstantin Thomsoni juures

Ei ole korrektne. Andres 3. jaanuar 2011, kell 23:53 (EET)

: Mis valesti? Viu 4. jaanuar 2011, kell 16:05 (EET)

:: Praost on praostkonnal, mitte kogudusel. Andres 4. jaanuar 2011, kell 19:15 (EET)

Kes on kujutatud pildil? Võrrelge näiteks sellega. Kas on sama isik?


Arutelu:Teitur Þórðarson

Võimalik, et ainult minu arvamus, aga ma arvan, et meil ei tasuks kasutada artklite pealkirjades niisuguseid tähti, mida isegi õieti välja lugeda ei oska - Ahsoous 13. jaanuar 2010, kell 10:48 (UTC)

Ei poolda seda. Ladina kirja kasutavate keelte puhul tuleb nimed kirjutada  nii nagu algkeeles. Tuleb lihtsalt anda eesti keeles võimalik hääldus. Hääldusprobleem jääks ka teistsuguse kirjutamise puhul. Andres 13. jaanuar 2010, kell 11:09 (UTC)

: Küsimus ei ole mitte niivõrd häälduses, vaid selles, et nii ehk naa meil ilmsesti mitte kellelgi ei ole klaviatuuril neid tähti mida siin kasutatakse. Ja nüüd kui, me siis seda eestikeelset kirjapilti täpselt ei mäleta ja originaali teame perfektselt, siis me artiklit ikkagi üles ei leia. -- Ahsoous 13. jaanuar 2010, kell 11:13 (UTC)

:: Selle probleemi lahendamisele ei aita pealkirja muutmine mitte kuidagi kaasa. Andres 13. jaanuar 2010, kell 11:27 (UTC)

:::Antud juhul ei maksa leidmise pärast muretseda. Kirjutad otsingusse "Teitur" ja otsinguaken pakub juba õige variandi välja.--WooteleF 13. jaanuar 2010, kell 11:28 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://jalgpall.struktuur.ee/3954
** In Jaan Lepp on 2013-06-24 11:21:14, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Roman Ubakivi on 2013-06-24 13:15:26, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Arno Pijpers on 2013-07-04 18:55:23, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Roman Ubakivi on 2013-07-06 22:45:15, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Teitur Þórðarson on 2013-07-07 03:48:33, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 06:48 (EEST)


Kasutaja arutelu:Evamaria~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Evamaria! Andres 13. jaanuar 2010, kell 13:35 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Evamaria~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:13 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Arutelu:Häälik

Kust pärineb info, et kõnesegment on häälikust veel väiksem üksus?!
See peab mingi aps olema.

ENE 1. väljaande artiklis "Häälik" räägitakse faasidest ja segmentidest kui häälikutest väiksematest üksustest. Ma ei väida, et see jutt just sealt pärineb. Andres 14. jaanuar 2010, kell 16:50 (UTC)

Väide Häälikuna realiseerub suulises kõnes foneem ei selgita foneemi ja hääliku erinevust. Realiseerumise asemel peaks kasutama mõnda muud sõna, mille tähendus oleks täpsem. Valju 1. jaanuar 2012, kell 22:45 (EET)

Foneem on abstraktne üksus, mis alati esineb (realiseerub) mingil kindlal kujul. Kui oskad, siis väljenda paremini. Andres 1. jaanuar 2012, kell 22:58 (EET)

: Kahjuks ei oska filoloogia mõisteid täpselt ja lihtsas keeles defineerida, kuid minu arvates nimetatakse foneemideks tähendust eristavaid häälikuid, seega l sõnas palk (palgi) märgib foneemi, aga sõnas pohl l hääldub küll tavalisest l-ist erineva (helitu) häälikuna, kuid foneem ei ole, sest ei erista tähendust. Valju 1. jaanuar 2012, kell 23:57 (EET)

:: Foneemi mõistetakse minu meelest tavaliselt abstraktse üksusena, kuigi Leningradi koolkond nimetab foneemideks tüüpilisi häälikuid või midagi taolist. Sa vist räägidki Leningradi koolkonna järgi.

:: Tavaliselt (ja Moskva koolkonna järgi) käsitletakse seda nii, et esimesel juhul on meil eri foneemid, teisel juhul on tegemist ühe foneemi allofooniga. Andres 2. jaanuar 2012, kell 08:39 (EET)

Võru vikis on märksõnad Peethelü (vt ) ja Vabahelü (vt ). Kuidas neid eesti keeles nimetatakse?--Bioneer1 (arutelu) 1. november 2014, kell 11:17 (EET)

Kaashäälik ehk konsonant ja täishäälik ehk vokaal. Andres (arutelu) 1. november 2014, kell 18:50 (EET)


Arutelu:Aasovi-Sõvaši rahvus-looduspark

Siia ei viita midagi. Andres 14. jaanuar 2010, kell 22:34 (UTC)

К Крыму не относится. Исправьте. См. ссылки в украинской или русской статьях. --Insider (arutelu) 23. mai 2016, kell 13:52 (EEST)


Arutelu:Lasteraamatukogu

Mõni konkreetne aadress "Lasteraamatukogundus" eksisteerimise kohta kuluks ära.--Rünno 15. jaanuar 2010, kell 18:38 (UTC)

Sõna raamatufond on nõukaaegne väljendus, tänapäeval on kasutusel kogu. Praegu ei koosne kogu mitte ainult raamatutest nii ei ole päris täpne kasutada väjendit raamatute kogu

Kas peaks olema raamatukogu kogu? Andres 16. jaanuar 2010, kell 15:37 (UTC)
See väljend on igati korrektne.   Ilmekas 18. jaanuar 2010, kell 14:33 (UTC)


Arutelu:Noorte Hääl

1. veebruaril 1990 hakkas ajaleht ilmuma "Päevalehe" nime all.

Siis on ju tegu sama lehega. Andres 15. jaanuar 2010, kell 21:46 (UTC)
Olen siiski arvamusel, et ELNKÜ KK häälekandja ja ideoloogialevitaja ning kommertsajaleht "Päevaleht" on siiski kaks erinevat väljaannet ning väärivad eri artikkleid--NOSSER 10. detsember 2011, kell 19:57 (EET)

Noh, lehe sisu muutus juba enne uue nime saamist.

Mis siis teha näiteks Rahva Häälega? Andres 13. detsember 2011, kell 01:00 (EET)
Seda, et leht ilmus 1990. aastast Päevalehe nime all, tuleks juba alguses mainida, nagu varem oligi. Andres 13. detsember 2011, kell 01:03 (EET)

2010. aastatel ilmus samuti Noorte Hääl (Kihelkonna noorte oma leht). Vt ESTER. Lehe tähelepanuväärsus?--Estopedist1 (arutelu) 28. mai 2019, kell 11:53 (EEST)


Arutelu:Jaak Luik

Miks advokaatide kategooria? Andres 16. jaanuar 2010, kell 15:11 (UTC)

"Ta esitas avalduse ametist vabastamiseks alates 1. detsembrist 2019 pensionile jäämisega seoses." – arvan, et avalduste esitamise jutt ilma lõpptulemust mainimata pole entsüklopeedia artiklites vaja. Kuriuss (arutelu) 7. detsember 2022, kell 16:34 (EET)


Kasutaja arutelu:Ilmekas

Tere tulemast Vikipeediasse, Ilmekas! Andres 16. jaanuar 2010, kell 15:28 (UTC)

Tere ka minu poolt.

Palun kasuta "Näita eelvaadet" nuppu enne kui muudatuse salvestad. See lihtsustab su tööd oluliselt. Ivo 19. jaanuar 2010, kell 13:22 (UTC)

Tere! Kas oled ise selle pildi autor? Pikne 29. august 2019, kell 21:08 (EEST)

[[:c:File:Käru Külaraamatukogu Jaama 5.jpg|Käru Külaraamatukogu Jaama 5.jpg]]


Arutelu:Riia OMON

Puudub artikkel OMON, ja üldse, suurem osa materjalist kuulub sinna. Andres 16. jaanuar 2010, kell 17:54 (UTC)

* 1991 arreteeriti üks asjapulk Surgutis
* 1994. aasta alguses peeti kinni üksuse juht, major, süüdistus ebaseaduslik relvakandmine.
rohkem lugemist https://web.archive.org/web/20171209050451/http://cenznet.com/2017/12/06/легендарный-рижский-омон-как-сложила/
suwa 7. veebruar 2019, kell 15:23 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.a-pesni.golosa.info/zona/dissident/riz-omon.htm
** In Riia OMON on 2013-06-24 13:12:49, HTTP Redirect Loop:  ->  ->  ->
** In Riia OMON on 2013-07-06 22:24:17, HTTP Redirect Loop:  ->  ->  ->  ->
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 01:24 (EEST)


Arutelu:Eesti saja-aastased

Miks peab olema suunamine Arutelu:Vanim eestlane?
...eelmisel sajandil sündinud inimeste kohta. Enamik Eesti inimesi on eelmisel sajandil sündinud. Pealkiri võiks olla nt Pikaealisus Eestis. --Metsavend 28. detsember 2019, kell 16:15 (EET)

Ka siin allpool on ta teil!
Tegelik sünniaasta ju 1866 VKJ ja 1867 UKJ - ta ei elanud isegi 100 aastaseks (99 jäi piiriks)
https://www.geni.com/people/Maria-Tomson/6000000143334031853
Mina usaldan ka varem tehtud analüüsi:
https://photos.geni.com/p13/4d/48/43/05/5344485dfea54295/mariathomson_original.pdf
Sünnikanne SAAGAs
http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.1259.1.72:1?1212,1697,1014,295,0
Sama ka PR (personaalraamatus):
http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?shc=EAA.1259.1.319:76?155,861,756,585,0
Sündinud 27.12.1866 VKJ = 08.01.1867 UKJ
Juhin tähelepanu samas PR raamatus kõige vanema venna sünnile (suri lapsena):
Michael / Michel 05.10.1853 - 11.06.1959
Selle venna sünni aastanumbriga Mari Keermann (Venemaal Maria Geelman) oma andmeid võltsiski.

Vt Arutelu:Maria Tomson. Pikne 2. märts 2021, kell 19:47 (EET)

Mille järgi on isikud siia valitud? Miks just need 100 aastased ja ka vanemad on valitud? Ka Vikipeedias on palju rohkem 99+ aastaseks elanud ja veel elavaid eestlasi kui siin loetelus.
Siin Geni projektis on juba 660 isikut ja arv muudkui kasvab:
https://www.geni.com/projects/Eesti-sajaaastased/26368

Tundub, et siia on valitud vanimad inimesed, need kes on vähemalt 105-aastaseks elanud. 100-aastaseid on Eestis olnud liiga palju. Geni projektis on praeguseks juba ligi 1000 inimest. Genit ei loeta Vikipeedias ka usaldusväärseks allikaks. --Metsavend 2. jaanuar 2024, kell 13:31 (EET)


Arutelu:Peter Hessler

Kas tema raamatud on eesti keeles ilmunud? Andres 17. jaanuar 2010, kell 11:42 (UTC)

Yks just tuli. Lisan. --Oop 18. jaanuar 2010, kell 15:00 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://video.google.com/videoplay?docid=1526800009909285788&q=peter+hessler
** In Peter Hessler on 2013-06-24 12:51:52, 404 Not Found
** In Peter Hessler on 2013-07-06 18:51:06, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:51 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.itconversations.com/shows/detail1242.html
** In Peter Hessler on 2013-06-24 12:51:53, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Peter Hessler on 2013-07-06 18:51:16, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:51 (EEST)


Arutelu:Hayley Williams

Varasemast versioonist:
Ta on üles kasvanud üles Meridianis. Kui ta oli 13, kolis ta oma perega Tennesseesse Franklinisse. Pärast seda ta vanemad lahutasid. Franklinis kohtus ta Jeremyga, kellega üritas teha funk/rock-bändi The Factory. Tal ei olnud eriti sõpru väljaspool muusikat. Ta ei mõelnud, et võiks hakkama saada ülikoolis "with all the social ranking and the drama" ja lahkus riigikoolist. Siiski võttis ta eratunde. Kui Hayley võttis eratunde, kohtus ta vendade Zaci ja Joshi Farroga. Pärast seda võttis ta laulmistunde Brett Manningi juures.
Tema kunagisest häbelikkusest pole enam midagi alles ja Paramore vallutab tippe.

Andis aastal 2005, 16-aastasena Paramore'iga välja albumi "All We Know Is Falling".
2007 andis Paramore'iga välja albumi Riot!. Aastal 2009 tuli välja nende uus plaat "Brand New Eyes".

*Sissekanne Paramore'i kodulehel


Arutelu:Madis Erit

Kas inimeste online nimesid on tavaks wikipedias avaldada? --Kyng 18. jaanuar 2010, kell 11:19 (UTC)

Arvan, et isik on endast ise artikli kirjutanud ja seetõttu võivad need siin olla.--WooteleF 18. jaanuar 2010, kell 11:22 (UTC)
Isik andis mulle loa oma kasutajanimede avaldamiseks. Sirfer

Kas neid saab tõendada? Andres 18. jaanuar 2010, kell 15:31 (UTC)
Jah, saab. Kõik kasutajanimed, mis olen inimestele pannud on 100% õiged. Ning online pokkerimängijaid ainult läbi kasutajanimede tuntaksegi seega on need ka lisatud.
/Vabandust, kuid ei leia ikka kohta kuidas arutelus osaleda, et taha ilmuks nimi/aeg. Sirfer

Siis peaks ka kasutajanimedelt ümbersuunamised tegema.

Ja peaksid olema lingid või viited, kust kasutajanime ja kodanikunime vastavus selgub.

Mis valmistab allkirja lisamisel raskust? Andres 18. jaanuar 2010, kell 20:48 (UTC)

:Allkirja jaoks palun kirjuta neli tildet: ~~~~. Taivo 18. jaanuar 2010, kell 20:52 (UTC)
"Ka on käinud perioodil 2008 September - 2009 Märts 2 korda Londonis mängimas, kuid tulemused on teadmata." Käis ta mingil konkreetsel turniiril või niisama kasiinos? Viimasel juhul ei ole tegemist märkimisväärse sündmusega, mida peaks siin wikipeedias kajastama. (PS! allkirja lisamiseks on ka redigeerimisakna ülaservas üks nupp. Täpsemalt vasakult 6. ja kujutab allkirja andvat pastakat) --Kyng 19. jaanuar 2010, kell 08:00 (UTC)
Muudatus sisse viidud, käis erinevaid turniire mängimas võibolla saab tulevikus ka tulemused teada.. igatahes olid suured turniirid ja käimine vääriks vähemalt mainimist. Hakkan tegelema viidetega kasutajanimedega. Kogu projekt on selleks, et suurendada pokkerit eestis ja seega lisan ka piisavalt kuulsaid mängijaid. Ja sain allkirjast aru lõpuks. Äitäh Sirfer 19. jaanuar 2010, kell 08:08 (UTC)

Arvan, et viimane fakt on ebaoluline. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 12. märts 2012, kell 01:10 (EET)

Siin tehti muudatusi, aga viide jäi samaks. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 30. juuli 2013, kell 20:25 (EEST)
Ma ei oska leida ka, mis sellest loost saanud on. [http://www.pokkeriprod.com/2012/06/26/valitsev-eesti-pokkerimeister-madis-erit-ei-ole-siiani-investoritega-probleeme-lahendanud/ Siin] on midagi, aga see on ka vana. --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 30. juuli 2013, kell 20:28 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* https://ee.unibet.com/poker/article.do?contentId=21142
** In Madis Erit on 2013-06-24 12:12:50, 404 Not Found
** In Madis Erit on 2013-07-06 12:23:26, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 15:23 (EEST)


Arutelu:Otepää piiskopilinnus

Otepää piiskopilinnus ehk Otepää linnamägi on omaette seisev küngas - Linnus ei ole küngas, küngas ei ole linnus.--WooteleF 18. jaanuar 2010, kell 23:32 (UTC)

Nüüd peaks olema parem. --Tiuks 19. jaanuar 2010, kell 09:45 (UTC)

:Ega ei ole. Piiskopilinnus polnud Ugandi keskus. Kui aega leian püüan selle korda teha.--WooteleF 19. jaanuar 2010, kell 09:50 (UTC)

:: Oli küll. --Tiuks 19. jaanuar 2010, kell 09:53 (UTC)

:: Pärast Tartu linnuse ja asula hävitamist ülestõusnud eestlaste poolt 1061. aastal Tartu tähtsus vähenes ja Kagu-Eesti suurimaks keskuseks sai Otepää. Kui viikingi- ja hilisrauaaja vahetusel toimunud ühiskondlike muutuste käigus tekkis Ugandi muinasmaakond, oli selle keskus seega Otepääl. Tartu ümbrus oli aga Ugandi ääremaa, mida põhja poolt piiras tihedalt asustatud Joentagana - Jõetagune.http://www.ut.ee/ABVKeskus/jaanson/Lmr/enneXX.htm --Tiuks 19. jaanuar 2010, kell 09:58 (UTC)

:::On vahe sees, kas räägitakse Otepää muinaslinnusest või Otepää piiskopilinnusest. Piiskopilinnust hakati rajama 1224.--WooteleF 19. jaanuar 2010, kell 10:27 (UTC)

:::: Järelikult tuleb artikli pealkirja muuta. Otepää linnus on siia ümbersuunatud, kuigi võiks olla põhiartikkel ja piiskopilinnusest võiks olla eraldi alajaotus. Tore oleks kui sa selle korralageduse korda teeks. --Tiuks 19. jaanuar 2010, kell 11:51 (UTC)

:::::Ma arvan, et eraldi artiklid võiks täitsa olla. Samas on kindlasti võimalik neist ka koos rääkida. Eks ma võtan millalgi selle ette.--WooteleF 19. jaanuar 2010, kell 12:03 (UTC)

::::::Tegu on ju ühe ehitisega, mida pidevalt täiendati, sõltumata, kellele ta kuulus. --Kontra 19. jaanuar 2010, kell 13:50 (UTC)

:::::::Ma arvan ka, et põhiline jutt peaks olema Otepää linnuse nime all. Taivo 19. jaanuar 2010, kell 14:56 (UTC)

::::::::Artikkel tulebki selle nime alla teisalda ja seda arvesse võttes korrastada.--WooteleF 19. jaanuar 2010, kell 15:03 (UTC)

Linnamägi ei ole sama mis linnus. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 19. jaanuar 2010, kell 22:25 (UTC)

:Kuna keegi polnud mitmete aastate jooksul korralikult selle artiklk kallam tööd teinud, siis muutsin artikli Otepää linnuseks, mis keskendub ainult Otepää piiskopilinnusele. Ülejäänud mis käsitles muinaslinnust, tegin teksti ümber tegemata Otepää muinaslinnuseks.
Teiseks. Siinkohal teen eesti wikipeedia moderaatoritele ettepaneku muuta pealkiri Otepää piiskopilinnuseks. [[Kasutaja:Neferer|Neferer]] ([[Kasutaja arutelu:Neferer|arutelu]]) 28. veebruar 2016, kell 14:59 (EET)

Lisatud on: Linnuse õue pindala oli 4500 m². Kas on kindel, et see käib piiskopilinnuse kohta? --Andres (arutelu) 27. jaanuar 2024, kell 05:20 (EET)
Mäemees lisas lõigu lõppu "Linnuse õue pindala oli 4500 m²." ja  viite. Enne seda lõigus viiteid ei olnud. Ma saan asjast nii aru, et viide käib ainult viimase lause kohta. Kui see oleks punkti järel, nagu praegu, käiks see kogu lõigu kohta. Meil on ammu kokku lepitud, et kui viide käib ühe lause kohta, peab see olema enne kirjavahemärki. --Andres (arutelu) 31. jaanuar 2024, kell 10:44 (EET)

Sel juhul tuleb tõesti viimane viidatud lause eristada eelnevast, aga segaduse ärahoidmiseks on selgem lahendus panna viitamata osa lõppu märkus "lisa viide". Juhend teatab, et "Tallinna Ülikooli eestikeelsete käsikirjade vormistusjuhend sätestab, et viitenumber tuleb asetada kirjavahemärgi (punkti) järele", mida võib mõista kui soovitust teha samamoodi Vikipeedias. Mina mingist muust kokkuleppest teadlik pole. Kus see sõlmiti? Kui kokkulepe eksisteerib, tuleks ta ka viitamise juhendisse lisada. Kuigi nagu ma algul ütlesin, siis saab selle probleemi ka teisiti lahendada. Minnekon (arutelu) 31. jaanuar 2024, kell 12:54 (EET)

:Praegusel juhul ei ole segadus ära kaotatud. Selleks tuleks viitamismärkus panna iga lause taha. Mina saaksin nii aru, et viide käib kogu lõigu kohta, ainult eelviimane lause ei lange selle alla.

:Minu meelest on seda asja korduvalt arutatud, ja niisuguse tulemuseni pole jõutud, et viide ei tohi olla enne kirjavahemärki. Andres (arutelu) 31. jaanuar 2024, kell 16:14 (EET)

:: Mu meelest on Minnekoni variant kordades parem nii arusaadavuse kui vormistusliku ilu huvides. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 31. jaanuar 2024, kell 16:34 (EET)

:: Juhendis oli enne räägitud võimalusest panna viide enne kirjavahemärki, aga võtsime selle juhendist välja (vt Vikipeedia arutelu:Viitamine#Punkti asukoht viitega lauseis.

:: Minu meelest ka oli Minnekoni variandis piisavalt selge, et kogu eelnev lõik on viitamata või polnud kuigivõrd põhjust arvata, et see oli viidatud. Et päris kindel olla, tuleks nii või naa allikast ise üle kontrollida. Pikne 31. jaanuar 2024, kell 17:50 (EET)

::: Minu meelest ei olnud piisavalt selge. --Andres (arutelu) 31. jaanuar 2024, kell 23:38 (EET)

Ma olen seni arvanud ja arvan endiselt, et viide käib peale kirjavahemärki, välja arvatud juhul, kui see käib üksiku fraasi, sõna, numbri, näitaja vms kohta lause sees. Viitamise juhendis oleva lause, millele Minnekon viitab, on lisanud kasutaja Mardus, ja see vastab ka arutelulehel olevale konsensusele. Andrese tõstatatud probleem on samas arusaadav. Kaniivel (arutelu) 31. jaanuar 2024, kell 19:48 (EET)
Ma leian, et kui viidete ulatus ei ole üheselt mõistetav, siis viited kaotavad suure osa oma väärtusest. Mul ei ole tähtis, kuidas, aga me peame selle üheseltmõistetavuse tagama.
Kui viide on lause lõpus enne punkti ja lause kohta muid viiteid ei ole, kuidas te siis kujutate ette, et see käib viimase sõna kohta? Sõna ei esine viiteallikas väljaspool lauset. --Andres (arutelu) 31. jaanuar 2024, kell 23:38 (EET)

Selles konkreetses lühikeses lauses minu meelest pole vahet, kas viide on viimase sõna või terve lause kohta, kuna kogu lause ongi selle lõpus oleva arvu kohta. Muudel juhtudel on asi mitmeti mõistetavam.

Me võime mõelda mingi süsteemi, kus viite asukohal enne või pärast punkti on kindel tähendus, aga ilma juhendita lugeja ikkagi ei pea meie süsteemi teadma. Mujal kasutatakse erisuguseid juhendeid. Viite lisamine enne punkti paistab olevat tavalisem siis, kui kasutatakse nimeviidete (suldudes "Tamm 2020"), mida me siin üldiselt ei kasuta, ja selle puhul võidakse lisada viide punkti ette ka siis, kui see käib lõigu kohta. Leidsin praegu muuseas ühe juhendi, mille järgi käib viide punkti ette tsiteerimise korral ja punkti järele refereerimise korral.

Kui ka viide on punkti järel, siis see näitab ikkagi enamvähem kätte, millisest allikast viidatud väidet otsida. Nagu ka varasemas arutelus leitud, täiesti üheseltmõistetavat süsteemi nähtavasti ei ole. Pikne 1. veebruar 2024, kell 20:00 (EET)

:Võib-olla ei ole, aga see ei tähenda, et ei peaks viitama nii ühemõtteliselt kui võimalik.

:Minu meelest peab selliste paljude autoritega kirjutiste puhul olema viidetega eriti hoolas, seda enam, et me peame viiteid Vikipeedia tõsiseltvõetavuse garandiks. --Andres (arutelu) 1. veebruar 2024, kell 20:38 (EET)

:: Ma leian ka, et üheselt mõistetavat viisi, mis tagaks, et alati on teada mille kohta viide käib -- sõna või lõigu või lause kohta -- pole. Isegi kui me mõtleks välja ja lepiks kokku mingis süsteemis, siis kuidas oleks võimalik autoreid sundida seda kasutama? Kuna enamik teab/kasutab süsteemi "viide peale kirjavahemärki" ja ka ingliskeelse Vikipeedia stiilijuhend ütleb sama, siis meiegi ei saa teist jalga astuda. See on ka suhteliselt mõttetu vaidlus olukorras, kus vaid üksikud viitavad korralikult kogu oma lisatud teksti. Minu meelest keegi (Oop?) ütles kunagi, et ta paneb alati viited lõigu lõppu ja igaüks vaadaku ise, kuidas ta info lõigu sees allikatega kokku ajab. Tervemõistuslik ja juuksekarva mitte pooleks ajav lähenemine. --Kaniivel (arutelu) 2. veebruar 2024, kell 19:08 (EET)

:: Täpsustan oma viimaste lausete kohta, et olen ise teinud nii, et kui ühes lauses (või ka lõigus) on mitut allikat läbisegi kasutatud (lause algus on ühest allikas, siis üks osalause on teisest allikas, siis lause lõpp jälle esimesest allikast), olen pannud kõik viited lause (lõigu) lõppu. Kui hakata väga täpselt viiteid lause sisse panema, siis see takistab ka lause hilisemat keelelist kohendamist ehk raskendab Vikipeedia keeletoimetajate tööd. Kaniivel (arutelu) 4. veebruar 2024, kell 16:07 (EET)

::: Ma leian, et kõige tähtsam on, et lugeja saaks aru, kust midagi on võetud. Kui nii teha, siis jääb mulje, et kõik on viidatud, kuigi viidatud on võib-olla ainult väike osa lõigust. --Andres (arutelu) 4. veebruar 2024, kell 16:52 (EET)

::: Kui viitamine on hooletu, siis saab vähemalt toimetaja viiteid täpsustada. --Andres (arutelu) 4. veebruar 2024, kell 16:54 (EET)


Arutelu:Navigaator

Navigaator on kõigepealt üldmõiste. Andres 19. jaanuar 2010, kell 10:35 (UTC)
Lootsin seda vältida, sest minu arusaama kohaselt on see eeskätt laevajuht, mis peaks olema põhimärksõna ja navigaator oleks üksnes viide sellele. Kuid sõnaraamatud annavad sellele sõnale laiema ja seejuures umbmäärasema tähenduse nagu näiteks navigatsiooni asjatundja. Niisugust viitavat artiklit ei oska ma vormistada ja pealegi pole laevajuhti keegi veel kirjutanud. SSGreporter 19. jaanuar 2010, kell 10:46 (UTC)

Kui nii, siis võib siia teha täpsustusmärkused. Andres 19. jaanuar 2010, kell 10:54 (UTC)

Isik või tehniline abivahend suuna-sihi-asukoha määraja-määramiseks jne
* ÕS2006 - http://www.eki.ee/dict/qs2006/index.cgi?Q=navigaator&F=M&O=0&E=0 - navi.gaator <9: -i> navigatsiooni asjatundja
* GPS navigaator - Automaatne asukoha määramise süsteem
* õhusõiduki navigaator
* veesõiduki navigaator
* kosmosesõiduki navigaator
* veebinavigaator - http://en.wiktionary.org/wiki/Navigator
** :en:Netscape_Navigator
* Lisaks on meil :Kategooria:Navigatsioon
* Kõige naljakam on, et en-wikis on ru-iw-vasteks Штурман
natuke võtab veel aega enne kui miski pildi saan ette,
hetkel puudub ladina tüve korralikult tuvustav raamat käeulatusest
suwa 19. jaanuar 2010, kell 17:23 (UTC)
Ladina-eesti (1986) annab navigatio - laevasõit, laevandus, navigatsioon; meresõit. Eks laevajuhist ole need teised navigaatorid tulnudki, aga kõik laevajuhid pole kindlasti tüürimehed. Olen vene keeles kohanud ka sõna sudovoditel. SSGreporter 19. jaanuar 2010, kell 18:36 (UTC)


Arutelu:Jaak Varik

okupatsioon.ee annab artiklist erinevad sünni- ja surmaajad:
VARIK, Jaak, s. 07.07.1882 Viljandimaa Tarvastu v. Ammuste k., eluk. Jõhvi, praost. Mõrvatud Jõhvis 10.07.41. Amherst99 19. jaanuar 2010, kell 16:58 (UTC)

Mul on olemas tema mälestusteenistuse laululeht (vist 1941. aastast), kus peal ka tema sünni- ja surmaaeg. Kui selle üles leian, siis vaatan nädalavahetusel järgi.--WooteleF 19. jaanuar 2010, kell 17:02 (UTC)
Vajab viiteid.--WooteleF 10. jaanuar 2011, kell 11:07 (EET)

Jaak Varik noorem sündis ( http://www.esm.ee/index.php?id=10659 ) järgi aastal 1916... --Juhan121 (arutelu) 11. aprill 2012, kell 14:37 (EEST)
----
Kas viimane tehtud muudatus (tütre sünnikuu muutmine) on õige? Adeliine 7. oktoober 2012, kell 17:35 (EEST)

Tahtsin just sama küsida. Kas on allikaid? Andres (arutelu) 8. oktoober 2012, kell 08:43 (EEST)

: EELK kodulehe järgi on see küll õige: http://www.eelk.ee/~elulood/kiivit_jaan%20sen.html  --Juhan121 (arutelu) 8. oktoober 2012, kell 12:53 (EEST)


Arutelu:Heinrich Uukkivi

okupatsioon.ee andmeil leitnant Uukkivi, Heinrich, sünd 291207 surn 101142 Norilskis. Kas see pole mitte sama isik (nimi haruldane)? Amherst99 19. jaanuar 2010, kell 17:09 (UTC)

Siin puuduvad küll allikad, kuid sünniaeg ja surmaaeg on piisavalt erinevad. Heinrich ei olnud tollal haruldane eesnimi, pole kuigi eriline juhus, et ühes suguvõsas kaks sellenimelist võis olla.--WooteleF 19. jaanuar 2010, kell 17:16 (UTC)
http://amphora1.carlsman.com/prosopos/index.aspx?type=1&id=26158 --Kontra 20. jaanuar 2010, kell 10:02 (UTC)

See on viide sõdur Uukkivi andmetele. Eesti Spordi Biograafilise Leksikoni II trükis aastast 2002 on ära toodud ka jalgpalluri biograafia, sealt peaks artiklis toodud andmeid kontrollima (minul ei ole käepärast) ja siis saab öelda, kas oli sama isik või mitte. Mina ka hästi ei usu, et sama isikuga oleks tegu. -- Toomas 20. jaanuar 2010, kell 10:46 (UTC)
Punaarmeesse mobiliseerituna võttis osa II maailmasõjast, langes vangi. Nõukogude võimuorganid karistasid teda selle eest 10-aastase vangistusega, hukkus vangilaagris. Ma ei saa aru välislingis toodud kahest viimasest lausest. Kui ta langes sakslaste kätte sõjavangi, kuidas teda saadi juba 1943 selle eest karistada ja vangilaagrisse panna? --Kontra 20. jaanuar 2010, kell 13:31 (UTC)

Punaarmeesse mobiliseerituna võttis osa II maailmasõjast, langes vangi (kelle kätte?). --KungFuDuck (arutelu) 6. veebruar 2016, kell 18:31 (EET)


Arutelu:Fanny de Sivers

''abielludes von Siversiga'' - Mis selle Siversi täisnimi on (oli?).--[[Kasutaja:WooteleF|WooteleF]] 19. jaanuar 2010, kell 20:47 (UTC)

Miks teenetemärgi juurest aastaarvu link ära võeti? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 20. jaanuar 2010, kell 08:19 (UTC)
Surmakoht: Eaubonne – vt prantsuse Vikipeedia!
F. de Sivers avaldas oma kirjutisi (E. Fromentinist, J. Renoirist, B. Taverneier'st, R. Barthes'ist, G. Dyby'st) ajakirjas Looming juba aastal 1985 (nr. 1; 10). Seega on sisus valed andmed. Seal on öeldud, nagu avaldanuks ta seal 1980. aastate lõpust peale. --[[Kasutaja:Niki|Niki]] 8. oktoober 2011, kell 21:39 (EEST)

etwikis on link Fanny de Sievers. Kas ta oli seotud Sieversitega või Siversitega või mitte kummagagi? Etwikis on need aadlisuguvõsad eri artiklitena--Estopedist1 (arutelu) 8. juuli 2016, kell 16:34 (EEST)

Miks on meil ja prantsuse vikis sünnipäevana antud 26. oktoober, Wikidatas, inglise ja vene vikis aga 20. oktoober? Kust nad selle võtsid? --Ehitaja (arutelu) 5. oktoober 2020, kell 23:04 (EEST)


MediaWiki arutelu:Common.css

Link

lisatud span.coordinates ja .geo. --WikedKentaur 20. jaanuar 2010, kell 19:25 (UTC)

Hello, we have noticed that after the deployment of MediaWiki 1.20wmf1 an old local customised diff style has not been removed from this page. 1.20 brings a new, greatly improved diff style which is no longer compatible with older customisations. To prevent the new release from worsening rather than improving your diffs, a global interface editor has agreed to help you by removing the old code in a week from now unless you object. You'll then be able to see if the new style suits you or needs a new customisation. I hope this helps, Nemo bis (arutelu) 5. august 2012, kell 23:55 (EEST)

Done - Hoo man (arutelu) 18. august 2012, kell 23:22 (EEST)

Keegi võiks teha korda selle, et esilehel kategooriarida ei näitaks.--Morel (arutelu) 20. september 2012, kell 18:16 (EEST)

Ah soo, ta vist ei näitagi niisama, aga sisselogituna näitab. HC tõttu?--Morel (arutelu) 20. september 2012, kell 18:22 (EEST)
----
Palun taastada light blue sektsioon. ja ka need boxide kirjeldused võiksid siiski alles jääda.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 7. september 2014, kell 18:33 (EEST)

See "light blue" asi on inglise vikis mõeldud ainult vana kujunduse jaoks. See kood ei töötanud siin juba mõnda aega, aga nüüd muutusid uues kujunduses mõned taustad pisut imelikuks, sellepärast võtsin ta ära. Vanas kujunduses ei muutnud see kood vahetult enne minu muudatust taustasid, inglise vikis on pisut teistsugune kood, seal muudab. Aga kahtlen, kas seda vana kujunduse juureski tarvis on.

:::: Küsimus ei ole mitte selles, et seda niiväga tarvis oleks, vaid et oleks arusaada, et tegu ei ole artiklitega. Harjumuse asi • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 7. september 2014, kell 19:09 (EEST)

Miks nende kastide kirjeldused tuleks igal leheküljel laadida, kui neid kuskil ei kasutata? Parem kopeeritagu nad uuesti, kui neid kuskil tegelikult tarvis läheb. Aga kuna me siin inglise viki erinevate kirjelduste keerulisest süsteemist niikuinii kuigivõrd kasu ei lõika, siis tundub, et oleks mõistlikum suurem osa ülejäänutestki ühega asendada. tmbox-notice ja paar ambox-i varianti võiks ehk eraldi olla.

Siia on kopeeritud veel mõned asjad, mida tõenäoliselt ei kasutata ega pole kunagi kasutatud. Pikne 7. september 2014, kell 18:58 (EEST)

section snake praegu peidetud otstarve selgumiseni.  --WikedKentaur (arutelu) 6. märts 2015, kell 21:49 (EET)

Siia vikisse tuleb varsti TemplateStyles, mis võimaldab viia iga malli CSS-i malli enda juurde. Siit lehelt peaks siis saama hulga asju ära tõsta. Mõnetine raskus tuleb sellest, et mõnd klassi, mis peaks olema seotud kindla malliga, on kasutatud väljaspool malli ja ka artiklite süntaksis. Näiteks klassinime "infobox" on praegu artiklite süntaksis üle 200 korra. Ma arvan, et sellised kasutused võiks nüüd likvideerida. Tuleks kasutada vastavat malli või muid klasse/stiile.
Siin on veel klass "hlist", mis ei kuulu ühe malli või mooduli juurde. Aga kuna paistab, et seda kasutatakse kindlate mallidega (praegu mallid Navmall, Külgteemakast, Hlist ja Flatlist), siis küllap võiks ka need stiilid laadida ikkagi ainult nende kindlate mallide jaoks?
Mulle jääb siin veel silma "infoboxold". Cumbril, ma arvan, et enamvähem identseid klasse pole siin mõistlik pidada. Kui mingite konkreetsete kasutuste juures on stiilide uuendamisel midagi paigast läinud, siis on vast parem kasutused ühtlustada või muul moel neid konkreetseid kasutusi endid kohendada. Pikne 2. august 2018, kell 20:41 (EEST)

Hea uudis! Kindlasti on mõistlikum CSS-i koodi mallide endi juures hoida ja mitte kasutada kindla malli jaoks tehtud stiili väljaspool seda malli. Infoboxoldi puhul oli viimast umbes sajakonnas mallis tehtud. Tol hetkel paistis kiireim ja lihtsaim lahendus panna vana stiil teise nime all neile mallidele külge (https://et.wikipedia.org/w/index.php?limit=50&title=Eri%3AKaast%C3%B6%C3%B6&contribs=user&target=Cumbril&namespace=10&tagfilter=&start=2017-01-19&end=2017-01-19). Saaks uurida, mis neis mallides infoboxi stiiliga paigutuse paigast ajab ja selle stiilis ära muuta (nii, et infoboxi mall terveks jääb). Aga... siis tuleks neis sajas mallis uuesti stiili nimi ära vahetada. Arvestades tüli, mis niisuguse muutmisega kaasneb, ja seda, et viki vaataja ega malli kasutaja jaoks midagi silmnähtavalt ei muutu (ja seda tuleb kontrollida, et tõesti ei muutu), siis minu meelest võiks infoboxoldi stiili jätta nagu ta on. Kui keegi selle töö siiski tahab ette võtta, siis soovin jõudu. Cumbril 2. august 2018, kell 22:09 (EEST)
Nüüd on kõik mallidega seotud stiilid siit ära tõstetud. Kõik mallide stiililehed leiab siit. Pikne 9. detsember 2019, kell 15:38 (EET)
----
Tarkvaras on nüüd hoiatuskastid (sh kustutatud lehe alustamisel näidatav) ühtviisi selliste värvustega:
Hoiatus: ...
Enne oli kustutatud lehe oma vaikimisi läbipaistva taustaga. Ma pakun, et uus kast on küllalt silmatorkav ja seda pole enam tarvis siin veidike erksama roosaga üle kirjutada. Pikne 6. detsember 2019, kell 18:47 (EET)

Jätsin selle ülekirjutuse siit ära. Pikne 9. detsember 2019, kell 15:38 (EET)


MediaWiki arutelu:Vector.css

Link
Täiendatud inglise viki eeskujul: :en:MediaWiki:Vector.css
(koordinaadid, allikas: Vikipeedia) --WikedKentaur 19. jaanuar 2010, kell 21:39 (UTC)

Kas me tahame kirja "Allikas: Vikipeedia" iga artikli algusesse? Teised suuremad vikid peale inglis- ja venekeelse ei paista sarnast kirja kasutavat. Nõustun Andrese siin toodud arvamusega, et see on pigem liigne. Sama vana kujunduse kohta. Pikne 4. august 2012, kell 16:18 (EEST)

Samas, kui keegi juhtub artikli välja trükkima, ilma muude metaandmeteta lehekülje päises või jaluses, oleks viide Vikipeediale ehk hea? Mind see igal juhul ei häiri.--Morel (arutelu) 4. august 2012, kell 18:06 (EEST)

: Kui klõpsata artikli küljel linki "Prinditav versioon", siis peaks see kiri ikkagi alles jääma, kui ta ka tavavaatest ära kaotada. Mind selles mõttes mõnevõrra häirib, et internetis lugedes on tegu imeliku viitega iseendale. Pikne 4. august 2012, kell 20:53 (EEST)

:: Just, prinditavas vaates on ta omal kohal, kuid mitte siin. Muidugi küll, Vikipeediast võetud tekst on selletagi hõlpsasti äratuntav (vähemalt mulle), ja ka väljatrüki lõpus on märge Vikipeedia kohta. Andres (arutelu) 4. august 2012, kell 22:12 (EEST)

::: Jätsin ära, prinditavas vaates on see kiri alles. Pikne 8. august 2012, kell 00:19 (EEST)
Kas see  .texhtml muudatus on siin  vajalik? --WikedKentaur (arutelu) 18. juuli 2014, kell 11:19 (EEST)

Ei. Kui õigesti mäletan, siis see ei teinud seda, mida lootsin. Ja pole olnud meeles ära võtta. Pikne 18. juuli 2014, kell 17:05 (EEST)
----
Saan aru, et koordinaadid on nüüd (jälle) saksa viki järgi. Aga võiks ehk siiski proovida neid allapoole nihutada sarnaselt eelnevaga ja nagu hollandi vikis? Nii et koordinaadid oleks seotud rohkem artikliga ning vähem päiserea ja otsiribaga? Pikne 18. juuli 2014, kell 17:05 (EEST)

Mina olen selle poolt, et koordinaadid veidi allpool oleksid, näiteks pealkirjaaluse joone peal või all, mitte otsikasti all. Adeliine 19. juuli 2014, kell 15:54 (EEST)

Nihutasin koordinaadid umbes endisele kõrgusele. Nüüd on küll jälle see puudus, et koordinaadid võivad pika artiklipealkirjaga kattuda. Proovisin aru saada, mis hollandi vikis selle vastu tehtud on, aga praegu ei saanud. Pikne 23. juuli 2014, kell 21:14 (EEST)
----
Mis topicon'iga teha taheti? Selle paigutus oli enne enamvähem, nüüd on ta näiteks siin kategooriate kohal ja siin kah seal kus ta koodis asub, mitte päises. Pikne 18. juuli 2014, kell 17:05 (EEST)

Taastasin 25.12.2013 redaktsiooni topiconi osas. --WikedKentaur (arutelu) 23. juuli 2014, kell 20:49 (EEST)

: Praegu on ju ikkagi valesti, ilmselt uute stiilide (mw-body-content vm) tõttu (mida eeldatavasti on tarvis koordinaatide jaoks). Aga muidu uus variant töötas küll nüüd juba, kuigi ma pole kindel, kas meil oli JS-ist selle juures kasu (rohkem kui lihtsalt ikooni nähtvale saamiseks).

: Katsetasin, ikooni saab praegu ilma JS-ita õigesse kohta nihutada. Aga enne kui lehte uuesti muudan, ehk selgitad siiski pisut pikemalt, mida teha tahtsid ja miks selle nüüd ikkagi tagasi pöörasid, siis võib-olla oskan sellega arvestada? Pikne 24. juuli 2014, kell 12:25 (EEST)
----
li.FA ja li.GA olid siin inglise viki järgi. Erinevalt teisest kujundusest olid siin läbipaistva taustaga ikoonid. Saksa vikis küll paistavad praegu toimivat samasugused ikoonid ilma seda vahet tegemata. Võib-olla võib mõlemas kujunduses ka samu ikoone kasutada. Aga praegu ikoonid puuduvad. Pikne 23. juuli 2014, kell 16:18 (EEST)

Panin selle praegu tagasi. Pikne 23. juuli 2014, kell 21:14 (EEST)
----
Muudan uuesti koordinaatide kohta, nüüd hollandi viki järgi. Kui näidatakse keskuse teadet (või kohalikku teadet), siis lähevad koordinaadid praegu teate peale. Saksa viki koodil, mida vahepeal prooviti, polnud seda viga, aga sellega on koordinaadid liiga kõrgel, kui näidatakse teadet, siis teate kohal. Ühtlasi muudan topicon-i kohta, kuna selle paigutus on koordinaatide paigutusega seotud. Veel ei saa hollandi viki koodiga pikem artiklipealkiri ja koordinaadid üksteise peale minna. Pikne 1. september 2014, kell 18:14 (EEST)
----
Wkentaur, need esilehe stiilid ei tööta teisel lehel, kuhu need tõstsid, sest TemplateStylesi saab kasutada ainult lehe sisuosas (s.o elemendi .mw-parser-output sees, vt mw:Extension:TemplateStyles#Caveats). Pikne 23. august 2023, kell 21:06 (EEST)
peakirja peitmise juht töötab.
see kustutamiskinnituse peitmine tundub liiga ebatõenäoline juhtum, et sellega hakata brausereid vector.css-is koormama. --Wkentaur (arutelu) 23. august 2023, kell 22:06 (EEST)

Pealkirja peitmiseks on nüüd eraldi süsteemisõnum. See #contentSub on element pealkirja all. Seda näeb, kui minna lehele suunamise kaudu (tekst "Ümber suunatud leheküljelt...").

Kustutamise asi oli algselt kopeeritud inglise vikist, kus vististi tahetakse, et oleks raskem esilehte (pool)kogemata kustutada (vt :en:WP:DDMP). Aga jah, siin on sellel ilmselt vähem mõtet. Pikne 24. august 2023, kell 17:22 (EEST)

:Suunamise teate peitmise eesmärk jääb uduseks. Kui kasutaja jõuab esilehele vanenenud URL-i kaudu, siis peaks teda sellest just teavitama. Wkentaur (arutelu) 25. august 2023, kell 16:14 (EEST)


Arutelu:Neptuun

{{hea artikkel}}

Nimevorm 'Neptun' tundub õigem/loomulikum. Amherst99 20. jaanuar 2010, kell 16:05 (UTC)

Sellelt nimevormilt võiks vähemalt viite teha. Amherst99 20. jaanuar 2010, kell 16:08 (UTC)

:Nimekuju "Neptun" kasutatakse eesti keeles planeedi kohta ikka väga harva. Võibolla tuleks teha täpsustusleht, kust tuleks viide Neptuunile, Neptunusele ja Operatsioon Neptunile.--WooteleF 20. jaanuar 2010, kell 16:17 (UTC)

:: WooteleF-i ettepanek on hea. Õigupoolest siiski nimetatakse Neptuniks (siis mitte Neptunuseks) seda tegelast, kes ekvaatori ületajaid ristib. Andres 20. jaanuar 2010, kell 21:37 (UTC)

Kas on õige väita,et kõikidel gaasiplaneetidel on tahket pinda.Tahke pind nende puhul on nende tuum?

Avastati Neptuuni 14. kuu (http://www.hs.fi/ulkomaat/Nasa+l%C3%B6ysi+uuden+Neptunusta+kiert%C3%A4v%C3%A4n+kuun/a1373857974620). Nauruhelinä (arutelu) 16. juuli 2013, kell 12:24 (EEST)
Kahtlustaks, et sellist terminit nagu möödalend pole sisulise poole pealt olemas.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. juuli 2016, kell 16:47 (EEST)

Mida Sa silmas pead? Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 17:48 (EEST)

: Seda vististi ei peaks linkima?  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. juuli 2016, kell 18:41 (EEST)

:: Minu meelest peaks. Möödalend on üks viis, kuidas taevakehaga suhestuda. Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 19:00 (EEST)

::: Mitte sellisel kujul. Kajakad sooritavad laevast ka möödalendu.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. juuli 2016, kell 19:18 (EEST)

:::: Mis siis, millest muust sellise pealkirja all artikkel peaks olema? Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 20:17 (EEST)

:::: Või mis see pealkiri peaks siis olema? Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 20:19 (EEST)
Suurbritannia ei saa olla väikese tähega.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. juuli 2016, kell 16:52 (EEST)

aga kas ka kreeka-rooma siin kirjutada suurtähtedega? EKI soovituse järgi vist tuleb?   • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. juuli 2016, kell 20:35 (EEST)

Parandasin "Britiks". Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 20:37 (EEST)

"Kreeka-Rooma" ka. Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 20:44 (EEST)
Ajas rändamine on vist võimalik. ("Maa pealt vaadatuna liigub Neptuuni iga 367 päeva tagant tagurpidi")  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. juuli 2016, kell 17:07 (EEST)

: 'iga' on ju vanus. Ma ei tea, kas piisab sellest, et omastav kääne ära kaotada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. juuli 2016, kell 19:16 (EEST)

:: Minu meelest küll piisab. Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 20:19 (EEST)

:: Tegin paranduse. Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 20:35 (EEST)
Selleks, et sellest saaks hea artikkel, tuleb siin kindlasi parandusi teha, aga kas oli selleks vaja panna kohe kaks toimetusmärkust?--Raamaturott (arutelu) 17. juuli 2016, kell 19:05 (EEST)

Tegelikult ma paneks siia artiklile veel mõned. Näiteks vaidlustamismärkuse atmosfääri koostise juurde, sest levikult järgmine asi vesiniku järel on siiski heelium.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 17. juuli 2016, kell 19:22 (EEST)

Tegin ühes kohas paranduse. Kas kuskil jäi parandamata? Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 20:35 (EEST)
ainus planeet, mis on avastatud matemaatilise ennustuse, mitte empiirilise vaatluse põhjal.

Arusaamatu. Ilma vaatluseta ei saa minu meelest avastusest rääkida. Ja sõna "empiirilise" on ülearune. Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 20:23 (EEST)
Sarnane lugu oli ka Pluutoga, kuigi seda enam planeediks ei loeta.
Ja matemaatiline ennustus põhineb omakorda vaatlusel.
Problemaatiline on, mida öelda eksoplaneetide kohta. Kas neid vaadeldakse? Andres (arutelu) 17. juuli 2016, kell 20:27 (EEST)

Igaks juhuks peaks ka viiteid veel üle kontrollima. Ma mingi osa vaatasin üle ja parandasin vigaseid linke. Ivo (arutelu) 16. veebruar 2022, kell 02:21 (EET)


Kasutaja arutelu:Teiekass

Tere tulemast Vikipeediasse, Teiekass! Andres 22. jaanuar 2010, kell 06:42 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide Taktikalinepaintball2.jpg, Sportpaintball.jpg ja Taktikalinepaintball1.jpg juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 23. aprill 2010, kell 11:01 (EEST)