Arutelu:Peioote-uimakaktus

Selgrootu kaktus? Andres 30. detsember 2007, kell 15:30 (UTC)

Huvitav lahendus --Dj Capricorn 30. detsember 2007, kell 15:40 (UTC)
jah õigem on vist öelda ogadeta :D

:Ilmselt tuleks see panna "halbadesse naljadesse jne", vist oli midagi sellist olemas --Dj Capricorn 30. detsember 2007, kell 15:50 (UTC)

::See oli tõeline "pirn", kui aus olla --Dj Capricorn 30. detsember 2007, kell 15:50 (UTC)

:::See vääriks ehk naljarubriiki küll, kuid mina ei suuda leida. avjoska 30. detsember 2007, kell 16:00 (UTC)

::::Vikipeedia:Halvad naljad ja muu kustutatud jama. Andres 30. detsember 2007, kell 16:21 (UTC)

aga mingid kaktuse kogujad ikka võivad seda omada ju või ei või nemad kah?

Küllap see keeld käib kõikide kohta, aga võib arvata, et politseil pole kompetentsi poodides kontrollida, kas seal uimakaktust ei müüda. Andres 6. aprill 2008, kell 12:59 (UTC)

Sama käib küllap ka kogujate kohta.

Aga siin võiks täpselt viidata, millise aktiga see keeld on kehtestatud. Andres 6. aprill 2008, kell 13:01 (UTC)
----
Vajaks lisaviidet: Eestis on uimakaktuse kasvatamine, omamine ja müümine keelatud.
Eestis on meskaliin sotsiaalministri 21.11.2013. a määrusega kantud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirja: "Narkootiliste ja psühhotroopsete ainete meditsiinilisel ja teaduslikul eesmärgil käitlemise ning sellealase arvestuse ja aruandluse tingimused ja kord ning narkootiliste ja psühhotroopsete ainete nimekirjad"NARKOOTILISTE JA PSÜHHOTROOPSETE AINETE NIMEKIRJAD I–V  I nimekirja - selles loetletud ainete ja neid sisaldavate ravimite sisse- ja väljavedu toimub Ravimiameti sisse- või väljaveoloa alusel.

Ma saan aru nii, et 'kes ees see mees'  TV3: narkomaanid rüüstavad Tartu botaanikaaeda, kui juba sees ... no peab ikka 'valu olema' ma mõtlen

Mariina 25. märts 2015, kell 20:35 (EET) alias Простота
----
... kes näeb lõgismadusid, sisalikke, kes muusikavideosid ja kes jumalaid.

Kas seal raamatus "Meelte ja tunnete taimed" on ka midagi sellist kirjas?
Nad uskusid, et mais, hirv ja uimakaktus väljendavad saa asja erinevaid vorme ja on jumala kingitused.

Segane.--Raamaturott (arutelu) 8. juuni 2015, kell 14:58 (EEST)


Siia peaks linkima ka kogukonnaväravast või esilehelt või kuskilt... avjoska 30. detsember 2007, kell 16:24 (UTC)

Pane siis link. Andres 30. detsember 2007, kell 17:01 (UTC)
kas keegi mäletab, mis lause see siili kohta kunagi oli: 'Siil on okkaline kühm metsas, kes armastab piima' oli midagi taolist või polnud? -- Ahsoous 30. detsember 2007, kell 17:24 (UTC)

Oli jah. kühmu asemel oli midagi muud, muidu suht korrektselt meeles sul. avjoska 30. detsember 2007, kell 17:25 (UTC)

:Eelmiste kirjete arutelusse lisamise ajal oli see kühm juba siin artiklis sees :) Lihtsalt, siilionu oli 3 i-ga ja raske leida. Leidsin selle logidest üles ja avastasin, et siin juba olemas. --Jaan513 5. aprill 2008, kell 14:36 (UTC)

Kümblustünn pole ju nali. Sellest peaks artikli tegema. --Epp 18. jaanuar 2011, kell 06:29 (EET)

Ma ka midagi naljakat selles tekstis ei leidnud. Ave Maria 18. jaanuar 2011, kell 07:54 (EET)

See tekst oli üldisest arutelust või kuskilt eemaldatud. Kui soovite, tehke artikliks. Sauna artiklis on ka paar lauset. Pelmeen10 18. jaanuar 2011, kell 08:11 (EET)

:Kuhu siis panna taolised tekstid, millest annaks teha artikkel, aga ei ole nali? Pelmeen10 19. veebruar 2011, kell 22:34 (EET)

::Oma nimeruumi. --Oop 26. jaanuar 2012, kell 12:55 (EET)

Siin päises võiks soovitada inimestele, et selliste asjade jaoks on Uncyclopedia/Ebatsüklopeedia: http://ebatsuklopeedia.org/wiki/Esileht Las elavad ennast sobilikus paigas välja. --[[Kasutaja:Oop|Oop]] 26. jaanuar 2012, kell 12:55 (EET)

Kas see Taivo on tegelik isik? Kui jah, siis ei sobi seda juttu siia jätta. [[Eri:Kaastöö/88.196.241.249|88.196.241.249]] 24. september 2012, kell 11:11 (EEST)

Mõned on siin ikka üsna kehvakesed. Kas oleks sobilik, kui siin natuke toimetada ja kehvemat kraami välja visata? [[Kasutaja:Kruusamägi|Ivo]] ([[Kasutaja arutelu:Kruusamägi|arutelu]]) 25. jaanuar 2015, kell 23:02 (EET)

Mis selle viimase lisandusega nüüd mõeldi. Kuidas see naljakas on? Adeliine 17. juuli 2015, kell 22:27 (EEST)

Ühes lauses ei ole võimalik rohkem faktivigu teha, alates aastaarvust.

:Kui midagi on lihtsalt vale, siis ei ole seda mõtet siia panna. Arutelulehtedel palun allkirjasta oma kommentaarid, selleks trüki teksti lõppu neli tildet (~~~~) või klõpsa redigeerimiskasti kohal pliiatsi pildiga nuppu. Adeliine 18. juuli 2015, kell 09:27 (EEST)

Minu arvates võiks siit omajagu sissekandandeid välja visata. Asi võiks olla vähemalt naljakas või mingil põhjusel huvitav. Paljud tekstid on aga lihtsalt labased. [[Kasutaja:Kruusamägi|Ivo]] ([[Kasutaja arutelu:Kruusamägi|arutelu]]) 17. veebruar 2017, kell 14:11 (EET)

Vaadates seda, kuidas seda lehte viimasel ajal kasutatakse, leian, et targem on see siit üldse kustutada.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. märts 2017, kell 22:32 (EET)

Eksisteerivad ju kaitsetasemed. Minu meelest võiks lubada muutmise ainult usaldatud kasutajatele ning lehe alles jätta. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. märts 2017, kell 23:18 (EET)

:Vandalismi võib ette tulla mis tahes lehel. Lahendus ei ole siis lehe kustutamine. Adeliine 11. märts 2017, kell 23:19 (EET)

:: Siin on praegugi hulk asju, mis kohe mitte ei peaks siin olema. Kui üldse säilitada, siis tuleks see siin ka üle toimetada, aga mitte lihtsalt niisamuti jätta.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. märts 2017, kell 23:31 (EET)
Kaitse alla võiks panna küll ja üleliigsed asjad välja jätta. Kustutada pole tarvis. Andres (arutelu) 12. märts 2017, kell 09:49 (EET)
Milles see toimetamine seisnema peaks? Minu arust tuleks välja jätta näiteks puuliigid. Üldse asjad, mille kirjutajad ise on siia pannud. Andres (arutelu) 15. märts 2017, kell 09:12 (EET)
Miks see hõlmikpuu asi ei kõlvanud? Andres (arutelu) 15. märts 2017, kell 09:19 (EET)
Minu meelest on selle pealkiri "Naljad ja muu kustutatud jama" natuke veider või pole kohane. Just see "jama" osa. Pelmeen10 (arutelu) 15. märts 2017, kell 12:09 (EET)

:Kirjeldab üsna hästi lehe sisu – suur osa sellest pole isegi naljakas mitte. Lihtsalt mingi jama. Ivo (arutelu) 15. märts 2017, kell 14:56 (EET)

::Aga kõike jama ju ei panda siia? Pelmeen10 (arutelu) 16. märts 2017, kell 21:55 (EET)

:::Ei panda jah kõike, aga kuidas me otsustame? Andres (arutelu) 16. märts 2017, kell 22:17 (EET)

:::: Huumorimeel on muidugi inimestel erinev ja see leht siin peaks olema hoiatav näide sellest, mida me siia ei oota, isegi kui vahel muigama ajab. Ise lisatud asjadega on nii, et see, mis siin on, peaks olema mujalt kustutatud (naljad ja muu kustutatud jama), mis määrab üsna üheselt kaitsetaseme.- Melilac (arutelu) 10. juuni 2017, kell 07:35 (EEST)
Kas Mitte midagi tegemine oli ka nali? --Pelmeen10 9. märts 2018, kell 15:55 (EET)
See "Mandri-Euroopa" ja "sisserändajate esimene põlvkond" lihtsalt oli nii ebaadekvaatne. --37.157.96.25 21. oktoober 2018, kell 21:57 (EEST)

Nüüd siis on adekvaatsem? 80.235.30.93 21. oktoober 2018, kell 22:33 (EEST)

vt https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kristina&oldid=5143880 --Estopedist1 (arutelu) 2. märts 2019, kell 17:19 (EET)

https://et.wikipedia.org/wiki/Vikipeedia arutelu:Naljad ja muu kustutatud jama


Arutelu:Kuulojuhe

E. Kuhlo peaks täisnimega linkima. avjoska 30. detsember 2007, kell 17:54 (UTC)

Arvan, et see nimi on vale. Ma ei leia sellist nime kuskilt. Andres 30. detsember 2007, kell 18:27 (UTC)

Nimi on kindlalt õige, ei garanteeri aga nime õigekirja , kolmes raamatus, mis mul on on ta nii kirjutatud, kuid kusagil ei ole eesnime.Akra 31. detsember 2007, kell 20:23 (UTC)

:de:Ernst Kuhlo. Adeliine 21. november 2014, kell 20:48 (EET)

Ei leia sõnagi Wikipeediast eesti keeles:
* https://de.wikipedia.org/wiki/Bergmannrohr
* https://www.eki.ee/dict/vsl/index.cgi?Q=bergmanntoru&F=M&C06=et
Ja kuulojuhtme sünonüümid on kuulokaabel ehk kuulo, võiks tuua ka painutustangid ning sirgestaja (tööriistad) välja.
185.97.36.5 19. aprill 2022, kell 10:41 (EEST)


Arutelu:Tallinna lennujaam

* Finnair (Helsingi)(ENds 6 January 2008)

Mida see tähendab? Andres 30. detsember 2007, kell 19:16 (UTC)
Varasemad andmed: Andres 28. september 2008, kell 15:02 (UTC)

Peale lisatud suvine 2008

Mida see tähendab? --Epp 28. september 2008, kell 15:08 (UTC)

Tsiteeritud artiklist ei saa päriselt selgeks, mis lennujaama nimeks saab. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. november 2008, kell 15:44 (UTC)

Vanad andmed: [[Kasutaja:Andres|Andres]] 26. jaanuar 2009, kell 21:10 (UTC)
 | reisijaid = 1 728 430
 | reisijaid_aasta = 2007 <!--mis aasta kohta reisijate arvu statistika on-->
 | riigisisesed_reisijad = 20 406
 | sise_aasta = 2007
 | rahvusvahelised_reisijad = 1 708 024
 | vahe_aasta = 2007

*Võitleja (Toronto : 1952- ) nr.5   |    september 1978   |   lk 7 --kanakukk 25. oktoober 2009, kell 22:24 (UTC).
Viimati lisatud tabeli päis on arusaamatu. Andres 10. jaanuar 2011, kell 23:09 (EET)
----
Viimast parandust tuleb redigeerida. Andres 27. mai 2011, kell 08:31 (EEST)
Budapesti liin puudub tabelist. --Metsavend 26. september 2011, kell 14:25 (EEST)
----
Võikski tagasi teisaldada. Ametlikku nime pole tarvis pealkirjas esile tõsta. 193.40.10.180 26. september 2011, kell 16:31 (EEST)

Olen poolt. Näiteks on artikli pealkiri Eesti, mitte Eesti Vabariik. Taivo 26. september 2011, kell 17:41 (EEST)
----
Kes on see "Aeronaut", kelle lennukid Eesti ajal ringi sõitsid? Kas see on firma täielik nimi või pelgalt kaubamärk? --Oop (arutelu) 31. oktoober 2012, kell 14:28 (EEST)

Sihtkohtade tabelid on vaja korda teha.

Täpsustaksid? Postituvi 12. mai 2015, kell 21:51 (EEST)

: Nimed on massiliselt valesti kirjutatud.

::Vikipeediat saavad kõik parandada. Kus viga näed laita, seal tule ja aita. :) Postituvi 12. mai 2015, kell 22:11 (EEST)

::: Tõsi, aga üldiselt võiks kehtida ka põhimõte, et igaüks teeb oma jamad ise korda, eriti kui parandamist on päris palju. Oleks seal paar probleemset nime olnud, oleks ma loomulikult nad ise ära parandanud.

::::Mis tabelis enim vigu on? Regulaar- ja cargolendude tabel on kontrollitud ning peaks olema õige. Postituvi 12. mai 2015, kell 22:22 (EEST)

::::: Oh jah, ma parandasin silmatorkavamad vead ära, aga olen veendunud, et sinna jäi veel ebaõigeid nimekujusid sisse. Lähtuda tuleb ikkagi eesti keeles levinud või originaalkeele nimekujudest, mitte automaatselt inglise keelest üle võtta.

:::::Aitäh, et viga märkasid! Kontrollin päeva jooksul veel kõik tabelid üle. Kui leiad veel vigasid, paranda kindlasti! Postituvi 12. mai 2015, kell 23:05 (EEST)

:::::: Nojah, aga kui inimene ei oska, siis tuleb ikkagi teistel parandada. Igal juhul kohanimesid saab kontrollida veebisaidilt KNAB. Andres (arutelu) 12. mai 2015, kell 23:03 (EEST)

Kas neist portaalilinkidest on kuskil juttu olnud? Minu meelest neid ei peaks artiklites olema. Pikne 14. mai 2015, kell 16:07 (EEST)

Portaalilinke igatahes ingliskeelses Vikipeedias kuvatakse. Postituvi 14. mai 2015, kell 16:37 (EEST)

: Minu meelest ka ei peaks olema. Vahepeal hakkas neid tekkima, tuligi alles praegu meelde, et tahtsin juba varem öelda. See ju siis tähendaks, et igasse artiklisse lisataks mingi portaalilink. --Epp 14. mai 2015, kell 16:54 (EEST)

::See tõstaks portaalilehtede külastatavust. Postituvi 14. mai 2015, kell 16:55 (EEST)

::: Muu hulgas reostaks see viimaseid muudatusi, kui hakataks kümneid tuhandeid portaalilinke panema. Rääkimata sellest, et alati pole selge, mis portaali alla midagi liigitada. Portaalide külastatavus pole mu meelest eesmärk omaette. --Epp 14. mai 2015, kell 17:03 (EEST)

::::eks see portaalide ja vikiprojektide (vt nt :en:Talk:Kristjan Jaak Peterson) artiklis või artikli arutelus märkimine kindlasti ka meil tuleb, ent see on suht kaugem tulevik--Estopedist1 (arutelu) 15. mai 2015, kell 19:28 (EEST)

Pikne, on suur vahe, kas lendad London Gatwicki lennujaama või London Citysse või Heatrowsse. Las lennujaamanimed jäävad nii, nagu ingliskeelses Vikipeedias olid (Mõtlen, et Londoni asemel oleks London-Gatwick jne.). Postituvi 21. mai 2015, kell 19:52 (EEST)

Jah. Aga õigem oleks "Londoni Gatwicki". Andres (arutelu) 21. mai 2015, kell 20:21 (EEST)
Meil on seni ikka nii olnud, et täielikumad-ametlikumad nimed on infokastis, praegu on vastupidi. Andres (arutelu) 21. mai 2015, kell 20:21 (EEST)

Infokasti all mõtled tabeleid? Postituvi 21. mai 2015, kell 20:28 (EEST)

: Seda malli, millega artikkel algab. Andres (arutelu) 21. mai 2015, kell 21:53 (EEST)
----
Muutsin lennujaama nimed ära. Põhjendus: On väga suur vahe, kas lennata London Heatrow või London City lennujaama (Üks asub linna keskel, teine mitukümmend kilomeetrit linnast eemal). Ka Tallinna lennujaama veebilehel kuvatakse lendude sihtkohtadena lennujaamu mitte linna nimesid. Postituvi 21. mai 2015, kell 20:28 (EEST)

Keeleparandused läksid ka ju kaduma. Nii ei saa. Minu meelest küll ei kõlba tabelisse panna nt Tenerife-põhi jne. --Epp 21. mai 2015, kell 20:34 (EEST)

: Vaata. Kuidas nimetada kahte eraldi lennujaama? Ning miks inglise keeles see võimalik on? Postituvi 21. mai 2015, kell 20:39 (EEST)

Ma arvan, et sihtkohtadena võib tuua ka linnad. Kui lennujaam on linna servas või piiri ääres ja seda nimetatakse Londoni järgi, siis küllap sihtkohaks võib pidada ikkagi Londonit. Aga kui tuleks loetleda otseselt lennujaamu ja tahta, et lingid oleks läbipaistvad, siis tuleb minu meelest nimed välja kirjutada sõnaga "lennujaam". Lennujaamu ju ei nimetata tegelikult eesti keeles ilma liigisõnata. (Või siis kirjutada liigisõna ainult iga loetlu viimasele lennujaamale.) Igal juhul ei tohiks kirjutada "London-Gatwick", "Kiiev Borõspili" jms, see ei ole eesti keel. Kuna praeguse vormistuse juures tundub, et loetletakse pigem linnu, kui mõned vigased nimed välja arvata, siis ühtlustasin ennist selles vaimus. Pikne 21. mai 2015, kell 20:49 (EEST)

:: Nõus. Kui linnast tõesti ei piisa, olgugi siis pikk nimi nähtaval. Aga sel juhul on imelik, kui osal on ja osal pole. --Epp 21. mai 2015, kell 21:23 (EEST)

:Vaata Tallinna lennujaama kodulehte. Sealsed sihtkohad on ikkagi lennujaamad. Postituvi 21. mai 2015, kell 21:15 (EEST)

:Loetletakse lennujaamu, lihtsalt korduv sõna lennujaam on ära jäetud. Postituvi 21. mai 2015, kell 21:16 (EEST)
Lennujaamade nimed tuleb ükshaaval üle kontrollida ja läbi mõelda, pole mõtet linkida vigaseid pealkirju. --Epp 21. mai 2015, kell 21:23 (EEST)

Tšarterlendude sihtkohad, mis on lingitud, peaksid olema korras. Postituvi 21. mai 2015, kell 21:56 (EEST)

: Ei ole. Sa muutsid ka Pikse parandatud asjad valeks tagasi. --Epp 21. mai 2015, kell 22:15 (EEST)
Võib lingi peale kirjutada näiteks "London (Heathrow), see peaks küll õige olema. Andres (arutelu) 21. mai 2015, kell 21:53 (EEST)

See "London (Heatrow)" tundub hea variant olema. Ning tekst lingib ikka lennujaamale, mitte linnale?  Postituvi 21. mai 2015, kell 21:56 (EEST)

: Jah. Andres (arutelu) 22. mai 2015, kell 00:21 (EEST)
----
Kas on õige kasutada Borõspili või Borispol. Tallinna Lennujaama kodulehel kasutatakse Borispol-it. Postituvi 21. mai 2015, kell 21:15 (EEST)

Kohanimesid kontrolli siit. --Epp 21. mai 2015, kell 21:23 (EEST)

: Ukraina puhul ikka ukrainapärast nime. Andres (arutelu) 21. mai 2015, kell 21:53 (EEST)

:: Sel juhul siis Borõspilit? Postituvi 21. mai 2015, kell 21:56 (EEST)

::: Jah. Selline töö võtabki aega. Tõesti tuleb kõik nimed üle kontrollida, kui just peast ei tea. Enamasti võib usaldada seda nimekuju, mis on Vikipeedias, aga kindlasti mitte ingliskeelset. Saad artiklite ajaloost ka vaadata, kuidas nt on asju varem teisaldatud. --Epp 21. mai 2015, kell 22:15 (EEST)

Kontrollida kirjapilti: Enfidha – Hammamet rahvusvaheline lennujaam; Ovda lennujaam; Fès–Saïss lennujaam; Postituvi 22. mai 2015, kell 07:45 (EEST)

Enfida Hammameti rahvusvaheline lennujaam, Uvda lennujaam (sihtkoht Elat; Uvda ei ole kohanimi), Fèsi Saïssi lennujaam. Andres (arutelu) 22. mai 2015, kell 09:50 (EEST)

:Muudetud. Aitäh. Postituvi 22. mai 2015, kell 22:36 (EEST)
Kontrollida kirjapilti: Monastir, Marsa Alam, Salalah, Taba, Tangier, Alicante Elche lennujaam. Postituvi 22. mai 2015, kell 22:36 (EEST)

Marsá ‘Alam, Şalālah, Ţābā (kui on Egiptuse oma). --Epp 22. mai 2015, kell 22:41 (EEST)

Āl Maktūm oli ka vist kuskil. --Epp 22. mai 2015, kell 22:48 (EEST)

:Muudetud, aitäh! Postituvi 23. mai 2015, kell 10:13 (EEST)
Kontrollida kirjapilti: Faro, kas Ibiza (rohkem tuntud) või Eivissa; kas Yemelyanovo või Jemeljanovo; Syktyvkar. Postituvi 23. mai 2015, kell 15:27 (EEST)
Syktyvkar = Sõktõvkari lennujaam Yemelyanovo = :ru:Емельяново (аэропорт) = Jemeljanovo rahvusvaheline lennujaam—Pietadè (arutelu) 23. mai 2015, kell 16:46 (EEST)

Nagu ma arusaan, pole mitte iga lennukite maandumise ja vastuvõtmise paik lennujaam, selleks on vaja lisaks lennuväljale veel teatavat lisataristut. Minu lapsepõlves ( ja ma pole veel SEE PÄRIS ÕIGE hallhabe) oli Tallinna Lennujaaam veel Lennuvälja nime all. Toona sai seda isegi kasutatud, kuigi tunnistan ausalt, et ei mäleta sellest suurt midagi (lennud sellisel ajal, et  magamine ümbruse jälgimisest olulisem). Taristu ehitati korralikult välja olümpiamängudeks, peale seda oli tegemist lennujaamaga, kuigi ametlik nimi oli vist ka siis veel lennuväli edasi? Nüüd asja sisu juurde - kui õige on rääkida Tallinna Lennujaamast ENNE Moskva olümpiamänge? - Melilac (arutelu) 21. juuni 2015, kell 07:35 (EEST)
----
"Algas aeg, mil lääs suleti." Natuke imelik sõnastus. Velirand (arutelu) 20. oktoober 2016, kell 10:49 (EEST)

Ma jätaks selle lause hoopis ära, sest see on liiga ebamäärane. Järgmine lause räägib asjast konkreetsemalt. Andres (arutelu) 20. oktoober 2016, kell 10:58 (EEST)
----
Vanemad andmed tuleks säilitada. Andres (arutelu) 21. märts 2017, kell 22:47 (EET)
----
Osad viited ei vii kuskile. Mind huvitaks ka lähemalt lugeda Lennujaama ümbernimetamise kohta presidendi järgi. Pelmeen10 (arutelu) 27. märts 2017, kell 15:05 (EEST)

What is the source of the 1921-1939 and 1945-1977 passenger data, added by ? Trying to compile a rather comprehensive database on that topic, I apprieciate additional information about.--Antemister (arutelu) 16. jaanuar 2019, kell 19:25 (EET)

OK, found it bei myself for 1921-1939, its just the official statistical yearbook. Guess the same for 1945 to 1977. Do not speak neither russian nor estonian.--Antemister (arutelu) 19. jaanuar 2019, kell 12:45 (EET)
----
Tähelepanek. Nii mitmegi vikipeedias tegutseva kasutaja arvates on siinse entsüklopeedilise lehekülje (Tallinna lennujaam) asemel tegemist lausa äriühingu koduleheküljega! 85.253.148.129 21. detsember 2021, kell 15:49 (EET)
----
Mingi kogus tähelepanekuid potentsiaalsetele toimetajatele.
* laiakereline - kas see on naiivtõlge või ametlik termin?
* "oli teedeministeerium välja valinud maatükki" - osastav kääne?
* 2008. aasta laienemist kirjeldatakse kahes lõigus, võiks koondada ühte.
* pealkiri "Reisijate asutused lennujaamas" - misasi üldse on "reisijate asutus"?
* "eesmärgiga vähendada elektritarbimisest tulenevat süsiniku hulka" - tohoh? Kas tõesti süsinik tekibki tarbimisel ja mitte tootmisel?
* "Jõusaali eesmärk on inimesi rohkem liigutama panna." - vene keeles on sääraste lisaväärtust mittepakkuvate lauste üldnimetus "порожняк", a.k.a. tühilause.
* pealkiri "Baltimaade hõivatumad lennujaamad" - "hõivatuse" tähendus eesti keeles ei tähenda üldse mitte tihedat äri vaid peldiku või abielunaise kinniolekut parasjagu. Siia tuleb leida mingi muu sõna, see Guugle'i nuritõlge riivab kõrva.
* Pealkiri "õnnetused" - võiks olla eraldi artikkel selle kohta, mida "Accidents" oskuskeeles (lennunduses või laevanduses) tähendab. Eesti üldkeeles on õnnetuse mõiste oluliselt laiem ning ühtlasi on Tallinna Lennujaamas juhtunud mõndagi, mida siin kirjas pole.
* Ditto - võiksid olla viited avalikult kättesaadavatele uurimiskokkuvõtetele - näiteks
* Ditto - 1938.a. Zbigniew Olenski RWD#%C3%95nnetused_Eestis võiks ka ehk olla viidatud, rääkimata Kaleva_(lennuk)i allatulistamisest 1940-ndal.
Tunguuz (arutelu) 8. märts 2022, kell 23:29 (EET)


Arutelu:Inguššia

Artiklist Inguši Vabariik:
'''Inguši Vabariik''' on [[Venemaa]] koosseissu kuuluva vabariigi [[Inguššia]] nimi, mida moodustati [[1. oktoober|1. oktoobrist]] [[1991]] [[Vene NFSV Ülemkogu]] otsusega.

elanikke = 492 700 (2007)

* 04. oktoober 2018, BBC, Митинг в Ингушетии: что не устраивает жителей в соглашении Евкурова и Кадырова о новой границе?
* 09. oktoober 2018, VOA, Analyst: Protests In Ingushetia Reflect Unresolved Issues In Russia's Caucasus Region
* https://caucasus.liveuamap.com/en/2018/14-october-big-military-column-filmed-on-the-border-of-dagestan
* https://twitter.com/Torsy_2/status/1051589557668466689
* https://www.rferl.org/a/chechen-ingush-border-agreement-comes-into-force-amid-protests/29546348.html
suwa 17. oktoober 2018, kell 01:19 (EEST)


Arutelu:L1500A

Autoriõigusest niipalju, et see tekst ja paljud teised vastavateemalised on kirjutatud juba 2002. a minu poolt netilehele "Soldaten". Sealt on nad kopeeritud otse leheküljele wehrmacht.pri, kust jõudnud otsapidi siia.
Minul ei ole antud tekstide internetti riputamise vastu midagi, sest need harivad inimesi vastaval alal ning ongi ju selleks otstarbeks ühtlasi kunagi koostatud.

Aitäh!

Kas olete nõus ka andma need kirjutised GNU FDL litsentsi alla? Muidu ei saa neid ikkagi Vikipeedias kasutada. Andres 30. detsember 2007, kell 20:15 (UTC)

Kfz 70 (vt. :en:Krupp Protze) tundub olevat hoopis teine masin, kui MB L 1500 A.--Kyng (arutelu) 24. märts 2012, kell 21:52 (EET)


Kasutaja arutelu:Koitjarv

Tere tulemast Vikipeediasse, Koitjarv! avjoska 30. detsember 2007, kell 20:11 (UTC)
Aitäh!

Allakirjutamiseks vajuta neli korda ~ . Andres 12. jaanuar 2008, kell 23:00 (UTC)

Sry.
Teet 12. jaanuar 2008, kell 23:04 (UTC)

Tere! Logod ja muud non-free pildid ei sobi eestikeelsesse Vikipeediasse laadimiseks. Nad ei kuulu vaba litsensti alla ja siin pole selliseid mittevaba sisu kasutamise põhimõtteid nagu inglise Vikipeedias. Pikne 22. november 2011, kell 10:01 (EET)

Taandrida
Seda põhimõtet tasuks ehk ümber kaaluda, sest logod lisavad palju olulist teavet, samuti muudavad teksti vähem kuivemaks ja nende kasutamine (eriti just avaliku halduse asutuste oma) ei tekita probleeme, kui artiklis just mingit jama ei aeta. Ka soomekeelses vikis on logod... Mõelge selle peale...
--Teet 4. detsember 2011, kell 21:17 (EET)

Me oleme mõelnud Eesti Vabariigi seaduste muutmise peale, aga kahjuks pole meil piisavalt võimu, et Vikipeediale sobilikke seadusi Riigikogus läbi suruda. Taivo 5. detsember 2011, kell 13:34 (EET)

: no seda võimu võiks vähehaaval koguma hakata igatahes. asi pole ju päris võimatu, vaid keeruline. seaduse muutmiseks läheb põhiliselt vaja järjekindlat koordineeritud tegevust mõnda aega järjest. Ohpuu 5. detsember 2011, kell 17:30 (EET)

Tavaline pilt laadi alati Commonsisse (), mitte Vikipeediasse. Eriline pilt on näiteks Eesti ehitisest, mille arhitekt on elus või tema surmast pole möödunud 70 aastat. Kui pildid on Commonsis, siis saab neid kategoriseerida ja neid saab kasutada ka teiste keelte Vikipeediates. --Estopedist1 (arutelu) 26. oktoober 2017, kell 10:28 (EEST)

Kuidas aga edasi? Kuidas sealt, kuhu ma laadisin, seda pilti nüüd Commonsisse üle viia? See Commonsi värk on mulle natukene segane asi... Või pean nüüd pildid uuesti Commonsisse laadima? Teet (arutelu) 27. oktoober 2017, kell 16:18 (EEST)

:tubli töö. Kategoriseerisin need kaks pilti nüüd Commonsis täpsemalt, vt nt :commons:File:Tapa valla lipp.png--Estopedist1 (arutelu) 30. oktoober 2017, kell 10:42 (EET)

Olete täiendanud Tallinna sadamate artikleid bürokratismidega stiilis "Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis". See võib küll olla uutmoodi postiaadressi osa, aga ei puutu kuigivõrd sadama asukohasse. Piisab, kui sadam on Kalamajas, Koplis või Paljassaare poolsaarel. Võtan need parandused tagasi. Ssgreporter (arutelu) 22. oktoober 2018, kell 01:40 (EEST)

Lisaks eelnevale: Vanasadama puhul on esimene lause just säärasena eriti tähtis, et oleks aru saada, et see pole Tallinna Sadam ega Reisisadam. Mistahes hea sooviga sellesse lausesse lisatud teave hägustab sedasama selget definitsiooni. Pealegi: mis on Sadama asum? Kui Vanasadam paikneb Sadama tänavast Kadrioruni, siis selline hüpoteetiline tuleviku "asum" ei muuda asukohta kuidagi selgemaks. Juriidiline aadress on aga sellel tänaval, kus asub sadamakontor. Ssgreporter (arutelu) 22. oktoober 2018, kell 01:48 (EEST)

:Nõus, et sõna "asum" pole iseenesest ehk hea neis tekstides. Sadam on Kalamajas, Paljassaares või Koplis on iseenesest samuti arusaadav. Peaasi, et nende nimede kasutamisel lähtutakse tegelikest asumipiiridest. Ehk ei muuda see määratlus selgemaks Vanasadama asukohta (mis niigi kõigile üldiselt selge), kuid Põhja-Tallinna rohkete sadamate puhul tuleb täpsem määratlus kasuks, et keegi ei pakuks näiteks Noblessneri sadamat Kopli poolsaarel olevaks (näide elust enesest). Teet 22. oktoober 2018, kell 02:06 (EEST)

::Muide, Tallinna asumid pole uutmoodi lähiaadressi osad. ;-)  Teet 22. oktoober 2018, kell 02:13 (EEST)

Silusin need sadamad, mida Te muutnud polnud, ise üle. Näen aga siin tegelikult probleemi, et iga kirjutaja on püüdnud kirjeldada sadama asukohta erinevalt - mõnes on mainitud laht, mõnes mitte, mõnes on lähtutud asulast, teises mitte. Oleks ehk mõistlik, kui ka sadamatel oleks oma mall, kuhu saaksid ühtlustatud baasandmed kirja - siis oleks nii lugejail kui kirjutajail asi selgem. Teet 22. oktoober 2018, kell 02:35 (EEST)

: Sadamatele saab vaadata päris erinevalt, nt sama asumi elanik, sama linna elanik, paadiomaniku kodusadam, külalisaluse paadikapten jne. suwa 22. oktoober 2018, kell 04:16 (EEST)

:: Täpselt nii. Seetõttu olekski mõistlik, kui standardandmed (veekogu ja selle osa nimi, ametlikud haldusüksused (maakond, KOV, Tallinnas ka linnaosa ning asum), registrilink jms) oleksid mallis (infoboksis) kirjeldatud. Siis kaob kohe ära ka mõttevahetus keele ilust tekstis, sest neid asju enam sisusosas ju ei korrata ning sisutekst loomulikult võidaks vaid sellest.--Teet Koitjärv (arutelu) 22. oktoober 2018, kell 10:35 (EEST)

::: Sobiv koht malli mustandi tekitamiseks võiks olla sellise aadressiga :Mall:Sadam, suuremate sadamate puhul läheb raskeks nt asukohakoordinaadi üheselt määramine, kohalike sadamatega on lihtne, enamus sadamaregister.ee-s olevad andmed peaksid vist äramahtuma. Vee- ja maa-alade omanikega võib ka probleeme tekkida, kuid kokkuvõttes peaks olema tehtav. suwa 22. oktoober 2018, kell 11:35 (EEST)

::::Sadamaregistris on kõigi sadamate koordinaadid olemas - mõistlik on kasutada just neid. Samas kõiki sadamaregistri andmeid pole ilmselt mõtet üle kanda - tuleks teha mõistlik valik. Ma pole varem malle teinud, kuid üritan katsetada... Mida kolleeg Madli (Ssgreporter) arvab? --Teet Koitjärv (arutelu) 22. oktoober 2018, kell 11:43 (EEST)

::::: Vt :Mall:Infokast ja hakka vaikselt nokitsema, :Mall:Sadam peaaegu tühjalt on olemas. suwa 22. oktoober 2018, kell 15:13 (EEST)

Ma ei saa aru ülal toodud põhjendusest, mille järgi mitme koha nimetamine on bürokratism. Mitmeosalised kohamääratlused on definitsioonides tavalised. Nii et kõigepealt on laiem ja tuntum koht ning seejärel täpne asukoht, näiteks riik ja linn või linn ja asum vmt.

Ma jätaks esimesest lausest linnaosa ära lihtsalt selleks, et esitus oleks ladusam. Selle asemel võiks olla ehk linn tuntuma kohana. Kogu territoriaalset hierahiat pole tarvis ära tuua, selle leiab vajadusel hõlpsasti kohaartiklitest, millele lingitakse. Sama siis, kui asukoht on infokasti lahtris.

Sadama asum on kindlate piiridega territoriaalüksus, mis ulatub Linnahallist Kadrioru pargi ligidale. Kuna Vanasadam tõesti jääb selle asumi piiresse, siis seda öelda on minu meelest kohane ja täpne. Ma ei saa aru, kuidas see arusaamist hägustab. Ka liigisõna "asum" kasutamine minu meelest pole bürokraatlik. Pikne 22. oktoober 2018, kell 16:01 (EEST)

: Leian samuti, et linnaosa ja asumi ära toomine definitsioonis ei ole bürokratism, vastupidi, see muudab asukohast aru saamise selgemaks. Eelistan ka "Kalamaja asumi" kasutamist lihtsalt "Kalamaja" asemel. Kui lauses on öeldud "Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis", siis on selge, et Kalamaja on Põhja-Tallinna linnaosa allüksus. Olen kindel, et paljud inimesed, eriti väljaspool Tallinna, ei tea, mis Kalamaja on, kas linnaosa või asum või mingi muud tüüpi piirkond (allasum). Teisi Tallinna asumeid teatakse veelgi vähem kui Kalamaja. Kui öelda, et miski asub Kalamajas, siis see ei anna neile inimestele mingit orientiiri. Nad võivad muidugi Kalamaja peal klõpsata ja järgi uurida, kuid miks mitte anda esimeses lauses orientiir juba kätte.

: Ma ei saa aru, kuidas lause "Miinisadam on Tallinna lahe ääres asuv sadam" on parem kui "Miinisadam on Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis asuv sadam". Pöörasin muudatuse tagasi. Cumbril (arutelu) 22. oktoober 2018, kell 19:10 (EEST)

::Eelkõnelejatega nõus. Pigem võiks Tallinna puhul linnaosa ära jätta (kui soovime lühemat lauset), kuid asumid annavad hoopis selgema orientiiri. Asumitel on olemas ka täpsed ja üheselt mõisetetavad piirid, mis puuduvad näiteks poolsaartel. Teet Koitjärv (arutelu) 22. oktoober 2018, kell 19:25 (EEST)

:: Sadamad ei asu linnaosas, asumis ega tänava ääres. Laevad silduvad ikka mingis lahes või jõesuudmes või asub sadam jõekaldal. Sadamakontori postiaadressi koht ei ole artikli esimeses lauses, see võib olla tekstis kuskil kaugemal. Nii asub Miinisadam Tallinna lahe ääres, mitte linnaosas ega asumis, seepärast tühistasin muudatuse. Ssgreporter (arutelu) 23. oktoober 2018, kell 00:23 (EEST)

:Sama teema kõikide Tallinna sadamatega - nüüd on olukord, kus mõnes on asum ja mõnes mitte:
#Vene-Balti sadam ja Meeruse sadam - seal on Kopli,
# Piirivalvesadam, Bekkeri sadam - seal vaid Kopli poolsaar või Kopli laht,
#Paljassaare sadam - seal on Paljassaare,
#Lahesuu sadam - seal vaid Paljassaare poolsaar,
# Hundipea sadam - seal on Karjamaa (Tallinn),
# Kalasadam, Lennusadam, Noblessneri sadam - seal on Kalamaja,
# Patareisadam on määratletud vaid Linnahalliga,
# Vanasadamal on juba 2010. aastast toimetamisvajadusest teatav märgend, praegu ilma linnaosa ja asumita.
Seal, kus on vaid Kopli, Paljassaare, Karjamaa (Tallinn) ja Kalamaja, võtsin ise eile sõna asum maha. Kuid igatahes praegu on nende sadamatega asi veelgi ebaühtlasem, kui varem, sest tegelikult kõik need eelmainitud sadamad on käesoleva mõttevahetuse objektiks. Lisaks Miinisadam, kus taastatud algne seis. Teet Koitjärv (arutelu) 22. oktoober 2018, kell 22:56 (EEST)

Miks ma kõigist sadamaartiklitest neid asumeid ei kõrvaldanud, selle põhjus oli väga hiline kellaaeg, kui neid muudatusi märkasin. Aga peamine on sadama puhul hoopis see, et sadam ei asu üldse mingis linnaosas, asumis või tänava ääres. Laevade sildumiseks vajalikud rajatised on lahes või jõesuudmes või on sadam jõe või järve kaldal. (Sadam ei ole kindlasti reidil, nagu ma ühes artiklis märkasin.) Sadamakontori postiaadress ei sobi seetõttu kuidagi sadamaartikli esimesse lausesse. Kui on oluline, millist tänavat mööda ühe või teise sadamaväravani pääseb, see teave võiks olla artiklis kuskil tagapool. Jätsin selle alles üksnes Piirivalvesadama artiklis, aga kaugemal kui esimeses lauses. Ssgreporter (arutelu) 23. oktoober 2018, kell 00:31 (EEST)

:Sadam asub siiski ka asulas, linnaosas ja asumis - see on üks osa transpordiinfrastruktuurist ning ei hõlju mandri poolt vaadates kuskil õhus vaid on ikka konkreetses kohas. Selline asukohamääratlus ei vähenda sadama rolli veekogu suunast vaadatuna. Ja sadama asukoht ei tähenda postiaadressi - seda pole ma ka artikleisse lisanud (Tallinna asumid pole postiaadressi osad).Teet Koitjärv (arutelu) 23. oktoober 2018, kell 00:39 (EEST)

::Austatud Ssgreporter. Toon näite elust enesest. Näiteks on Ehitisregistris registreeritud rajatis Neeme sadama kai (nr 220539387) ja selle sadamakai asukoht (mitte segamini ajada postiaadressiga) on Harju maakond, Jõelähtme vald, Neeme küla, Neeme sadam. Ja nii ongi artiklis Neeme sadam kenasti kirjas, et "Neeme sadam on väikesadam Ihasalu poolsaare idakaldal Neeme külas, Jõelähtme vallas, Harju maakonnas." Väga õigesti kirjutatud. Kui toome antud näite Tallinnasse, siis Miinisadam asubki Tallinnas Kalamaja asumis, kui ei soovi juurde lisada veel Põhja-Tallinna linnaosa. Pole ju mõtet kõikidest Eesti sadamate artiklitest kustutada nende tegelikku asukohta. Kordan siinjuures veelkord, et praegu pole jutt postiaadressist vaid asukohast - need on erinevad asjad.Teet Koitjärv (arutelu) 23. oktoober 2018, kell 00:58 (EEST)

::: Kas Vikipeedia reeglite järgi ei peaks me siiski seda teemat selgeks vaidlema, sest välja on tulnud erinevaid seisukohti, mitte vastastiku tagasi ja edasi pöörama?Teet Koitjärv (arutelu) 23. oktoober 2018, kell 01:09 (EEST)

Mul ei õnnestu teiega vaielda, sest olen juba kaks korda sattunud redigeerimiskonflikti, kui tahtsin oma seisukohta siin selgitada. Ühtlustasin täna kõigis Tallinna sadamate loendis olevate sadamate artiklites esimesed laused nii, et alustasin mereosaga ja siis lisasin poolsaare vms lähema määratluse ning püüdsin linnapoolsed ligipääsud lükata mõnda järgmisesse lausesse. Vikipeedia lugejate seisukohalt on küll oluline, kustkaudu maa poolt sadamasse pääseb, aga neid kohti, kus sadama ametlik aadress on ühel tänaval ja vajalik sadamavärav teisel, leidub samuti. Kui te soovite neid linna poolt vaadatud asukohti lisada, siis palun ärge pange neid esimesse lausesse. Kustutasin ka sadamakaptenite nimed, mis nii nagu ka laevade kaptenite nimed ei sobi Vikipeediasse. Lisaks ei jõuaks keegi sellist teavet ajakohasena hoida. Kuivõrd viited sadamaregistrile on artiklites olemas, saab neid registrist vaadata. Mis puutub Neeme sadama näitesse, siis sadamakai on tõepoolest otsapidi mingil kinnistul, millel on aadress, ja kai ehitamiseks on vaja nii ehitusluba kinnistu aadressile kui ka vee erikasutusluba. Aga kui ükski laev meritsi sadamasse ei tule, siis pole ka maapoolsel ligipääsul otastarvet. Ssgreporter (arutelu) 23. oktoober 2018, kell 01:16 (EEST)

:Olen Teiega nõus sadamakaptenite jms osas - ma pole neid lisanud, kuid ei söandanud neid ise ka maha võtta. Lisasin küll aga puuduvaid viiteid Sadamaregistrile ning täpsustasin osade puhul ajaloolist osa (see kõik ju logist näha). Peateema juurde tagasi tulles: kui me kasutame asumite nimesid, siis mingeid konflikte ju aadressi osas ei teki, kuna aadressi polegi kasutatud. Ükski sadam Tallinnas ei asu korraga mitmes linnaosas või mitmes asumis - seda ei saagi juhtuda. Tänavanimedega pole sel ju mingit pistmist ja ligipääsemisega veel vähem. Mulle tundub, et me ei räägi ühest ja samast asjast, sest iga sadam asub alati mingil kinnistul ja igale sadamale on antud nii ehituslube kui kasutuslube kui vee-erikasutuslube jms. Selles osas on Neeme sadam täpselt samasugune sadam kui ükskõik milline muu sadam. Teet Koitjärv (arutelu) 23. oktoober 2018, kell 01:28 (EEST)

Oleks hea ühtlustada ka teiste sadamate artiklite algus, aga ma ei näe, et mul endal selleks lähiajal aega oleks. Soovitaksin alustada siiski merekaardilt: selle lahe tolle poolsaare nt idakaldal ja jätta maapoolse ligipääsu ehk kinnistu näiteks järgmisesse lausesse. Siis oleks nii üks kui ka teine kirjas. Täna parandasin eeskätt järjekorda esimeses lauses: selle-ja-selle lahe ääres tollel-ja-tollel poolsaarel, ja lükkasin linna poolt vaadates asukoha tekstis kaugemale. Artikkel väikesadam on olemas, mistõttu tuleks hulga sadamate puhul linkida just see sõna. Patareisadam on linnaosa piiril ja olen näinud taotlust, millega ka Kalasadam võiks järgmisse linnaossa nihkuda. Eri asumites on kindlasti Vanasadam - linnatänavail on sadamaväravate vahet hulk kilomeetreid. Ssgreporter (arutelu) 23. oktoober 2018, kell 01:41 (EEST)

:Kas Kalasadam ja Patareisadam nihkuvad Põhja-Tallinnast Kesklinna - seda näitab aeg, kuid hetkel on nad mõlemad Põhja-Tallinnas Kalamaja asumis. Vanasadam on aga siiski 100% Kesklinna Sadama asumis (mitte segamini ajada Sadama tänavaga) - selles kahtlust pole. Vikipeedia asumiartiklite juures on kenasti kaardid olemas, samuti Tallinna kodulehel (https://www.tallinn.ee/est/ehitus/Tallinna-linnaosade-ja-asumite-piirid).Teet Koitjärv (arutelu) 23. oktoober 2018, kell 01:51 (EEST)
Suwa märkis eespool tabavalt, et "sadamatele saab vaadata päris erinevalt, nt sama asumi elanik, sama linna elanik, paadiomaniku kodusadam, külalisaluse paadikapten jne." Võib tõesti olla, et sadama asukohta kirjeldatakse tava järgi eeskätt vee poolt vaadatuna: mingis lahes või jõesuudmes asuvana. Sel juhul ei pruugi seda esimesse lausesse panna. Samas on asumi või linna elaniku vaade ka oluline. Kui küsida mõne linlase käest, kus asub Noblessneri sadam, kuidas sinna pääseda, siis ta juhatab, et keerad Tööstuse tänavalt alla Peetri tänavale ja lähed otse, kuni jõuadki sadamasse. Näiteks. Samuti saab Kalamaja kaarti vaadates öelda, et Noblessneri sadam (selle maapealne osa) jääb täielikult Kalamaja piiresse. Sadamakontori juriidiline aadress on veel omaette teema. Kui linlane tahab teada, kus Miinisadam asub (ehk kuidas sinna pääseb), siis teda reeglina ei huvita, kus aadressil sadamakontor asub. Poleks raske ette kujutada olukorda, kus sadam asub ühes asumis ja sadamakontor teises asumis. Tööstuse 54 pole kaardi järgi enam Kalamaja, vaid Karjamaa. Tööstuse 54a aga, kus on mereväebaas, on Kalamaja. Kui Miinisadama sadamakontor asuks Tööstuse 54 ja me määraks sadama maise asukoha selle järgi, siis asuks Miinisadam Karjamaa asumis. Ehkki Miinisadama maapealne osa jääb kaardi järgi Kalamajja. Aga Miinisadama sadamakontor peaks vist siiski olema aadressil Tööstuse 54a? Cumbril (arutelu) 23. oktoober 2018, kell 22:38 (EEST)

Kordan siiski oma juba esitatud seisukohta, et esimeses lauses, nn definitsioonis tuleks nimetada sadama asukoht merekaardi järgi ja järgmises lauses või kaugemal maapoolne ligipääs. Ka Tallinna sadamate artikleid ei õnnestuks teistviisi ühtlustada: kui Kalasadama puhul võib väita, et sadam ehitati Kalamajja, siis Vanasadam kohe kindlasti ei asu mõne aasta eest sadamalähedasi tänavaid ühendades tekitatud Sadama asumis. See on, vastupidi, selge juhtum, et asum on tekkinud sadama juurde või ümber, s.t on teisene nähtus. Ssgreporter (arutelu) 25. oktoober 2018, kell 00:44 (EEST)

:Kuidas siis Vanasadam Sadama asumis ei asu. See, et Sadama asum on saanud nime sadama järgi, on tõesti tõsi, kuid ei muuda antud mõttevahetuses eriti midagi. Lisan selguse huvides siia nüüd ka Sadama asumi kaardi. . Teet Koitjärv (arutelu) 25. oktoober 2018, kell 14:40 (EEST)

: Minu meelest see, kas asum tekkis varem või hiljem kui sadam, ei oma tähtsust. Ssgreporter, palun paku välja artikli sõnastus, kus esimeses lauses öeldakse sadama asukoht merekaardi järgi ja tagapool on lause, mis räägib sellest, mis asumis sadamarajatised on. Cumbril (arutelu) 25. oktoober 2018, kell 23:30 (EEST)

Sadama asum on väga hiljaaegne kunstlik administratiivne moodustis, mis hõlmab tükke kesklinnast ja Kadriorust ega ole enne väljaehitamist minu arvates kuidagi teiste Tallinna asumitega võrreldav. Ka kaardile vaadates pole minu arvates õige väita, et Vanasadam asub mistahes asumis, sest see on ehitatud merre. Kuidas minu meelest on õige siduda artiklis merekaart ja maapoolne ligipääs, võiksin tuua näiteks Kakumäe sadama ja Piirivalvesadama. Mul on kahju, et see nii pikaks veninud arutelu on praegusel juhul vales kohas ja vaidleme siin kahe-kolmekesi. Mõne sadamaartikli aruteluleht olnuks sellele parem koht. Aga pole parata, ise alustasin. Ssgreporter (arutelu) 26. oktoober 2018, kell 00:36 (EEST)
Lõpetame vast selle arutelu siin ära - ega see kuhugi välja ei vii. Ja las need artiklid sadamatest olla nii nagu nad on... Mulle sai palju selgemaks, kuidas Vikipeedias ühisel jõul artiklite kirjutamine tegelikult käib. Jõudu kõigile edaspidiseks! Teet Koitjärv (arutelu) 26. oktoober 2018, kell 11:10 (EEST)

Ma arvan, et parem lisada kaart pärast, kui tee on Wikimedia andmebaasis juba olemas. Tühjad kaardiraamid tekitavad segadust ja nii on tülikas järge pidada, millistes artiklites on vaja hiljem üle kontrollida, kas kaart näitab õiget asja. Pikne 23. märts 2019, kell 22:09 (EET)

Mõistlik, kuid ainult sel moel on näha, kas üldse on vaja Wikidata koode OSM-i lisada või mitte. Lihtsam oleks, kui kõik käiks koodide kaudu OSM-ist (mitte relatsioonidega).Teet Koitjärv (arutelu) 23. märts 2019, kell 22:16 (EET)

Probleemid on ka tänavatega, mida polegi Wikidatasse lisatud: Staapli tänav ja Lennusadama tänav. Ilmselt on neid aga veel. Ma ei saa seda ise teha...Teet Koitjärv (arutelu) 23. märts 2019, kell 22:16 (EET)

: Ma näen eelvaates salvestamata, et kast on üleni sinine (kas püsivalt või algul laadimise ajal) ja kaart ei näita midagi. Suumiaste ilmselt ka ei sobi hiljem, kui praegu teed ei näe. Relatsioonid on muidu ka OSM-is. Need on head selleks, et terve tee kohta käivaid silte (mitte ainult Wikidata oma) ei tuleks lisada kõigile lõikudele eraldi ja selleks, et saaks viidata tervele teele korraga. Pikne 23. märts 2019, kell 22:35 (EET)

::Mis selles halba on, kui lisada mitmest vektorist koosneva liikluspinna igale vektorile Wikidata kood?Teet Koitjärv (arutelu) 23. märts 2019, kell 22:52 (EET)

:: suumiastmeid ma kontrollin, kuid osa siniseid kaarte, kui neile klõpsata, näitab õiget tänavat. Tundub, et kohati ei toimi hoopis automaatne tsentreerimine. Ja kui vaadata sama pilti Wikipedia nutiversioonis, siis annab teate, et süntaks pole õige. Siis malli või kaardi süntaks.Teet Koitjärv (arutelu) 23. märts 2019, kell 22:48 (EET)

::: Relatsioonide ja üldse relatsioonilise andmebaasi mõte on muu hulgas, et asju poleks vaja dubleerida. Paistab küll, et praegu on mõned tänavad, mida saab Vikipeedias esile tõsta vaid siis, kui Wikidata ID on pandud üksikute teelõikude külge, aga see on loodetavasti ajutine viga.

::: Paistab, et dünaamilises vaates lähevad asjad veidike varem OSM-is tehtud muudatustega sünkrooni. Siis võib kaardil kõpsamise järel tee välja tulla. Kui OSM-i muutmise ja kaardi lisamise vahel paar päeva oodata, siis peaks mõlemad vaated toimima.

:::: Tundub küll, et mõned muutused rakenduvad paari tunniga. Mõned tsentreeringud lähevad aga paika, kui muuta suumiasted.Teet Koitjärv (arutelu) 24. märts 2019, kell 18:41 (EET)

::: Ma tegin päringu ja vaatasin üle tänavad, millel relatsiooni pole. Nüüd peaks mõni OSM-i objekt olema seotud kõigi artiklitega, mis on praegu siin kategoorias. Pikne 24. märts 2019, kell 15:03 (EET)

:::: Kas saan õigesti aru, et nende artiklite puhul pole vaja OSM-i eraldi kodeerida?Teet Koitjärv (arutelu) 24. märts 2019, kell 18:41 (EET)

::::: Jah, paari päeva jooksul peaks saama Vikipeedias vastavaid objekte kaardil esile tõsta. Võimalik, et on veel mõni tänav, mida puudutab see relatsioonidega seotud viga. Siis läheb rohkem aega. Pikne 24. märts 2019, kell 19:17 (EET)

:::::: Väga hea! Aitäh!Teet Koitjärv (arutelu) 24. märts 2019, kell 19:30 (EET)

::::::: Tundub, et nüüd toimivad kaardid kenasti. Teet Koitjärv (arutelu) 25. märts 2019, kell 17:10 (EET)
Toon välja probleemsed tänavad:
* Merimetsa tee. Teet Koitjärv (arutelu) 25. märts 2019, kell 17:40 (EET)
*
Üks palve, Pikne, on aga veel: palun Wikidatasse artiklit Adam Johann von Krusensterni väljak. Teet Koitjärv (arutelu) 25. märts 2019, kell 17:10 (EET)

Seda saad tegelikult ise ka teha. Kas klõpsad Wikidatas vasakul menüüs "Uue üksuse loomine" või teed artiklis paremklõpsu lingil "Lisa lingid" ja valid "ava uuel kaardil" vmt (kui artikkel pole Wikidataga seotud, avanaeb pooleli eeltäidetud vorm). Pikne 26. märts 2019, kell 20:20 (EET)

: Vabandust. Ongi nii. Ma olin kogu aeg arvamusel, et Wikidata artiklite algatamine on seotud mingite eriõigustega. Toimetan nüüd ise edasi. Teet Koitjärv (arutelu) 26. märts 2019, kell 20:34 (EET)

Muutsin tagasi artiklis Kalarand. Mu ema elas Kalamajas mere ääres ja ta on mulle piisavalt täpselt selgitanud, et enne sõda lõppes Kalarand Patareiga ja kui teisel pool ehitati aastail 1924-1925 Kalasadam, siis sealtpoolt sadamaga, sest sadamasuu eest risti läbi enam kalapaatidega ei sõidetud. Olen sama paiknemist lugenud ka teistest mälestustest ja kuna täna arutasime ühe sadamaspetsialistiga Kalasadama kaardi ümber, siis lisasin ka viite sellele kaardile, millel on Kalarand märgitud. Nii Rannarahva Muuseumis kui ka Eesti Meremuuseumis on üks korduvalt avaldatud foto 1936. aastast, mis on tehtud Patarei poolt Kalasadama poole, sellel on rida liival randunud kalapaate just praeguse Kalaranna kohal. On muidugi võimalik ja tõenäoline, et varasemal ajal oli Kalarand pikem, aga sadakond aastat tagasi sai see mõlemal pool üsna selged piirid. Kuivõrd avalauses on tegusõna olevikuvorm "on", siis avalauses Kalaranda pikemana näidata ei saa, küll aga võib seda selgitada ajaloo-osas. Ssgreporter (arutelu) 16. mai 2020, kell 01:01 (EEST)

Enne kui jõudsin siinse põhjenduse salvestada, olete minu muudatuse tühistanud. Palun parandage tagasi, viidetega põhjendatud muudatuste tühistamist tuleb korralikult põhjendada, mitte viiteid kustutada. Ssgreporter (arutelu) 16. mai 2020, kell 01:01 (EEST)

: Jätan siiski enda versiooni, sest Sadamaregistri abil Kalaranna mõistet põhjendada pole korrektne. Kahjuks te muutsite eile ka minu viidatud lauset, mille pidin tagasi muutma, sest vastasel juhul poleks viide olnud korrektne. Mul pole midagi aga selle vastu, kui ma lisan oma määratluse juurde sõna "umbes" ning te ise kirjutate alajaotusse "piirkond" lahti ka oma versiooni mõiste muutumisest.Teet Koitjärv (arutelu) 16. mai 2020, kell 01:09 (EEST)


Arutelu:Guangdongi Raadio

Välislink ei tööta. Andres 30. detsember 2007, kell 20:38 (UTC)


Arutelu:Haubits

Minu poolt artiklis kasutatud termonoloogia on igapäevasel kasutusel kaitseväes. Juhin tähelepanu asjaolule, et "haubitsa" mõiste ei sõltu siinmail mitte relva raua pikkusest, vaid otstarbest.

Seda, et ajalooliselt või mujal on sõnal teine tähendus, tuleb eksituste ärahoidmiseks kohe sissejuhatavas osas mainida. Andres 30. detsember 2007, kell 21:33 (UTC)

:Mitte sõnal ei ole teine tähendus vaid osa riikides on sinna juuurde käivaid kriteerjune muudetud. Kusjuures osades riikides kasutatakse ka tänapäeval klassikalist terminoloogiat raua pikuse ja kaliibri suhet.

:Ensüklopeediat ei saa kirjutada ainult mingi riigi relvajõududest olgu see või Eesti, lähtudes. Kuid ka erinevused klassikalistes asjadest tuleb kindlasti ära märkida. Siia kuulub ka Eesti vastavalt NATO standardile ja ka see tuleb ära märkida.Akra 30. detsember 2007, kell 22:49 (UTC)
Vikipeedia ei ole eesti kaitseväe õppeprogramm vaid ensüklopeediline teatmeteos. Vastavalt sellele tule neid artikleid ka kirjutada. Üldmõisted need mis kõige lõppu on viidud tuleb kohe algusesse kirjutada. Akra 30. detsember 2007, kell 22:51 (UTC)
Teatmeteoses peaks tekst algama korrektse tänapäevase definitsiooni, mitte muinasjutuga ajaloost. Võimalik, et olen valesti aru saanud ja wiki näol on tegemist ajalooportaaliga, milles asjade tegelikud otstarbed on vähemtähtsad. Ei ole vaja mingit erilist NATO definitsioon, vaid see ongi tänane definitsioon.
"Haubits (saksa Haubitze) on ajalooliselt 100...520 mm kaliibriga lühikese rauaga suurtükk, mille raua pikkus ei ületa 30 relva kaliibrit ja mürsul on suhteliselt järsk lennujoon ja väike algkiirus 300...600 m/s. Haubitsast on võimalik tulistada kuni 70 kraadise tõstenurgaga ning nende laskeulatus on kuni 18 km.
Tänapäeval on paljudes riikides kasutusel haubitsad, mille rauapikkuse ja kaliibri suhe erineb klassikalisest. Rauapikkuse ja kaliibrimõõdu suhe on vahemikus 39...52 kaliibrit."
Kui tarkust ja haridust paistab jaguvat, siis küsiks, et
1) kust pärineb arv 300...600 m/s. Mina tean haubitsat, mille algkiirus on suurem ja väiksem.
2) kust andmetest pärineb info 70 kraadi?
3) kust pärineb laskekaugus kuni 18 km?
4) kust pärineb info, et raua pikused on just "vahemikus" 39-52 kaliibrit? Mis on need paljud riigid, kus see kuhugi sinna vahele jääb?
Inimene õpib elu aeg. Oleks soov end ka harida.

:Üldiselt on olemas niisugused teatmeteosed mida nimetatakse Entsüklopeediaks. Seal on enamuses neist olema artikel "Haubits". Siit ka vastus esimesele kolmele küsimusele. Neljanda küsimuse numbrid on küll Sinu enda kirjutatud. Vaata artikli ajaloost. Peala selle on olemas veel spetsiaalsed raamatud suurtükkidest. Kuid nende andmed üldiselt on samad, mis EE's. Köide 3.lk 331. Phimõttelsiselt sama on ka SNE, mis on ka internetis vene keeles kättesaadav. Akra 31. detsember 2007, kell 16:50 (UTC)

::Peale klassikalise haubitsa on olemas niisugune kshurite liik nagu Haubits-suurtükk, mis on haubitsate edasiarendus ja tänapäval relvastuses kasutuses. Selles artiklis on need kaks relvaliiki segamini.Akra 1. jaanuar 2008, kell 17:36 (UTC)

::Kui need andmed pärinevad entsüklopeediast, siis tuleb ka kasutatud kirjanduse osas niiviisi ära märkida. Raamatust peab saama andmeid kiiresti üle kontrollida, nii et võtad ära märgitud lehekülje lahti ja vaatad üle. Vikipeediat saab igaüks muuta, ning sellepärast ei kõlba see näiteks uurimustöö allikaks. Küll aga on see väga hea abimees allikate leidmisel, ning selleks peavad viidad igal pool üleval olema. 89.219.13.218 15. juuli 2008, kell 12:41 (UTC)
Haubits on ajalooline relv, seepärast ei saa lähtuda ainult tänapäevasest relvast.Akra 14. juuli 2008, kell 07:22 (UTC)

Eestikeelse sõjandusterminoloogiaga on nii, et praegu kasutusel olevat valdavad või teavad väga vähesed. Isegi meie teatmeteosed ei ole üldjuhul adekvaatsed, sest neis kirjeldatakse paljuski aegunud nõukogude aegset terminoloogiat, mida tänapäeval ametlikult ei kasutata või mis on ajale jalgu jäänud. Ärge naljalt usaldage - olgu või entsüklopeedia. Küsige kaitseväest üle, kui asi oluline. Wikipeedias ka nähtavasti terminoloogilist tõde ei propageerita.
Eesti kaitsevägi on ikkagi koht, kus tänane eestikeelne sõjandusterminoloogia paika pannakse. Kahjuks on kaitseväes kaadripuudused ja muud probleemid, nii, et arendatud ja põhjendatud õige eestikeelne terminoloogia ei jõua kuidagi avalikkuseni.
Kust võib saada üsna adekvaatset militaarteavet (näit relvad ja taktika) ja mida soovitaks ka ajakirjanikule, on www.sodur.com esileht. Arengujärgus, kuid palju olulist saab üle vaadata ja selgeks teha.
"Haubits-suurtükki" ei ole olemas. See ilmselt nõukogude aegsest terminist gaubitsa-pushka, mis on eesti originaalvastega kahur-haubits. Ajalooline väljend pigem ja seotud kaliibrimõõduga. Iga haubits ongi teatavasti suurtükk ja seega haubits-suurtükk on terminoloogiline jama.
Eesti (st ka NATO) mõistes sellist relvatüüpi tänapäeval ei eristata - puudub mõte. Venelased vist ka kasutavad seda pigem vanadest relvadest rääkides.
Haubitsa mürsu algkiirused numbrites ei ole näitajad, mille järgi defineerida relva nimetust. Isegi ajaloolises mõttes tegelikult mitte. Vähemalt 300-600 on ebausaldusväärne, sest on nii väiksemaid, kui suuremaid algkiirusi. Ja kas on mõeldud täislaengut või minimaallaengut?
Tänapäeva haubitsate maks algkiirused on ikka üle 600. Algkiirus, ega raua pikkus ei näita praktiliselt midagi.
70 kraadine tõstenurk on kah huvitav. kraadides muidugi keegi armees nurki ei mõõda, aga see selleks. Praegu kasutatakse haubitsaid, mille tõstenurk ikka päris suur, kuid sõja ajal enamasti üle 45 kraadi tõsta ei saanud.

Kui oled asjatundja, oled teretulnud Vikipeedias kaasa lööma. Andres 19. juuli 2008, kell 19:14 (UTC)


Kasutaja arutelu:Kristara~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Kristara! Andres 30. detsember 2007, kell 21:24 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Kristara~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:15 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:Kazparovich

Tere tulemast Vikipeediasse, Kazparovich!
Kas ansambli foto on ise tehtud? Andres 31. detsember 2007, kell 14:24 (UTC)
Justnimelt! Kazparovich 06. jaanuar 2008, kell 15:14 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Jsm.jpg juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 23. juuli 2010, kell 11:56 (EEST)


Kasutaja arutelu:Jaan1x

Tere tulemast Vikipeediasse, Jaan1x! Andres 31. detsember 2007, kell 15:50 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi Kulina.koolimaja.jpg juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 23. aprill 2010, kell 11:01 (EEST)


Arutelu:Eesti hagijas

Ei sobi VÄRVUS: mustakirju ja ka teisest lausest tulenev võimalus, et must mantel on ilma punaruuge piideta.
Miks ei võiks olla endine, algne variant: "Värvus on tüüpiliselt kolmevärviline (musta valge laiguline, ruuge piirdega). Laikude suurus pole piiratud. Eelistatud on sadulvaiba kujuline laik seljal. Lubatud on ka kahevärviline hagijas - kollased kuni punased laigud valgel. Sabaots, kõik käpad, kaela alapool, rinnaesine ja kõhualune on valge. Enamasti on valge ka ninapeegli ümbrus. Lubatud ei ole mustad tähnid ja täpid valgel põhjal, pruun- või kohvipruun kirju värvus."

Millisest allikast see on võetud? Tõustandardis, millele infokastis viidatakse, on öeldud nii: "Tüüpiliseks värvuseks on mustakirju ruugete märgistega (kolmevärviline). Laikude suurus pole määratletud. Lubatud on ka kollase- kuni kollakaspunasekirju (kahevärviline). Värvijoonise moodustavad valgel põhjal must või kollane kuni pruun mantel või erisuurused laigud koos soojatoonilise punaruuge piirdega või ilma. Valget esineb peas, kaela alapoolel, ees- ja alarinnal koos kõhualusega, ning valged peavad olema kõik jalad ja sabatipp. Kõik värvid peavad olema võimalikult kirkad." Andres (arutelu) 22. märts 2014, kell 20:36 (EET)
Puudub lehekülg Hagijas. Andres 31. detsember 2007, kell 16:29 (UTC)

Asun teemat korrastama--[[Kasutaja:Lohusalu|Lohusalu]] 10. oktoober 2008, kell 09:07 (UTC)

Kas bassee on sama mis ''basset hound''? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 27. september 2010, kell 21:53 (EEST)

* 26. september 2019, EESTI HAGIJAS (366), suwa 14. oktoober 2019, kell 16:00 (EEST)


Arutelu:Pilguse mõis

Puudub lehekülg Pilguse. Andres 1. jaanuar 2008, kell 18:30 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://public.fotki.com/saareprints/2009/matkaklubi/lsm-jalgrattamatk/pilguse-mois/
** In Pilguse mõis on 2013-06-24 12:53:50, 404 Not found
** In Pilguse mõis on 2013-07-06 19:08:42, 404 Not found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:09 (EEST)


Arutelu:Paide kihelkond

* Annapasti mõisavald – vallas perenimesid ei pandud
* Eivere mõisavald (Gemeinde Eyefer) – vallas said 42 peret perenime
* Purdi mõisavald (Gemeinde ) – vallas said 119 peret perenime
* Pikaküla mõisavald (Gemeinde Pitkaküll) – vallas perenimesid ei pandud
Osa allikaid näitab neid Paide kihelkonda, osa Anna kihelkonda Mõisad kuuluvad Anna kihelkonda . Üldiselt mingi segadus mis vajab selgitamist.Akra 2. jaanuar 2008, kell 17:58 (UTC)

Nii Eivere, Purdi kui Pikaküla mõisad kuulusid Anna kihekonda. Ilmselt siis ka mõisavallad. Samas on mõnes kohas käsitletud Anna ja Paide kihelkonda ühtsena. – WooteleF 3. jaanuar 2008, kell 02:43 (UTC)

:Arvan ka, et need pekasid Anna kihelkonna alla kuuluma. Mis asi see Annapast on seda ei tea. Võibolla on selle all mõeldud Anna kirikumõisa.Akra 3. jaanuar 2008, kell 13:21 (UTC)

Paide ja Annaga seotud segaduse üks põhjus võib olla ka Paide-Anna kihelkond, mida mitmel pool on kasutatud, sh Rahvusarhiivi dokumentides, nt . V-o mõne käsitluse järgi on kahte kihelkonda vaadatud mingipärast koos?--Estopedist1 (arutelu) 25. märts 2016, kell 15:36 (EET)

Anna kihelkonnas 19. sajandi algul moodustatud mõisavallad

Akra, sinu muudatus oli mul millegipärast kahe silma vahele jäänud aga artikli lõpuosa on nii segane, et mitte millestki ei saa aru. Kust pärinevad andmed, et Mündi mõis asus Türi kihelkonnas? Mina andmeid selle kohta ei leidnud. Viiteid on ka vaja.--WooteleF 14. veebruar 2009, kell 17:29 (UTC)


Arutelu:Jean-Baptiste de Lamarck

Nimekujus pole kindel, inglise viki annab eriti pika --Dj Capricorn 2. jaanuar 2008, kell 18:45 (UTC)

Inglise Viki järgi sõdis ta "against Prussia", mitte Preisi armees, mis olekski ühe prantslase kohta väga kummaline


Arutelu:Omailm

Kas mitte inglise keeles ei kasutata suurt algustähte? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. jaanuar 2008, kell 22:37 (UTC)

Artiklis Keskkond on öeldud:
Keskkond on organismi mõjutavate väliste biootiliste ja abiootiliste tegurite kogum.

Tuleb muuta kas linki või artiklit Keskkond. Andres 3. jaanuar 2008, kell 00:52 (UTC)

Võib-olla oleks parem viidata mõnele muule teosele. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. veebruar 2008, kell 20:24 (UTC)

* Artiklis püütakse üht mõistet (omailm) selgitada teise mõistega (omakeskne), mille tähendus pole selge, seletavas sõnaraamatus pole sellist sõna.
* ''Näiteks keskkonnas on valguskiirgus väga erinevate lainepikkustega, kusjuures lainepikkuste jaotus on üle valguskiirguse spektri võrdlemisi pidev.'' Mõte jääb segaseks. [[Kasutaja:Valju|Valju]] 3. jaanuar 2012, kell 09:35 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.ento.vt.edu/~sharov/biosem/txt/umwelt.html
** In Omailm on 2013-06-24 12:40:45, 404 Not Found
** In Omailm on 2013-07-06 17:21:01, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 20:21 (EEST)


Arutelu:Ühekojaline taim

Kuidas nimetatakse taim, millel on nii ühesugulised, kui ka kahesugulised õised? Vene keeles on mõiste "Многодомные растения"_ aga kuidas on see eesti keeles? Geonarva 4. jaanuar 2008, kell 16:55 (UTC)

ühekojalisus on vist ka poliitikamõiste--Estopedist1 (arutelu) 25. juuli 2016, kell 12:24 (EEST)

Jah, parlament võib ka olla ühekojaline. Andres (arutelu) 25. juuli 2016, kell 12:42 (EEST)


Arutelu:Burundi

Artikkel esitati 31. detsembril 2007 hea artikli kandidaadiks aga kandidatuur ei leidnude toetust ja võeti 31. mail 2009 maha. Kui artikli seisukord on paranenud, võib selle uuesti esitada.Ivo 18. oktoober 2009, kell 14:39 (UTC)

Kust leiab arutelu?

Püüame selle siis nüüd heaks teha. Andres 10. oktoober 2010, kell 18:08 (EEST)

Rahvaarv 6 096 200 (2003) [[Kasutaja:Geonarva|Geonarva]] 4. jaanuar 2008, kell 21:35 (UTC)

EE järgi on kiltmaal kliima lähistroopiline. Andres 5. jaanuar 2008, kell 16:32 (UTC)

Alissovi järgi on Aafrikas lähistroopiline kliima ainult põhja- ja lõunarannikul, kus valitsevad talvel parasõhumassid ja suvel troopilised õhumassid. Geonarva 5. jaanuar 2008, kell 17:04 (UTC)
Inglise viki järgi on riigis ekvatoriaalne kliima. Andres 5. jaanuar 2008, kell 16:49 (UTC)

Jah, aga ei saa olla. Ma vaatasin kaardile - Burundi jääb natuke ida pool. Ka kliimadiagrammi järgi - ekvatoriaalsas kliimavöötmes sajab rohkem ja puudub kuiv aastaaeg. Geonarva 5. jaanuar 2008, kell 17:04 (UTC)

Isergi originaalsuurusel pildil ei saa aru, et tegu on jõehobudega. Andres 5. jaanuar 2008, kell 18:23 (UTC)

Olen nõus.Geonarva 5. jaanuar 2008, kell 19:34 (UTC)

Võin oletada, et Mweri mägi ja Heha on üks ja sama mägi. Siis paremini kirjutada mitte või, aga ehk.Geonarva 5. jaanuar 2008, kell 19:34 (UTC)

Kui kindlalt ei tea, siis ei maksa oletada. Andres 5. jaanuar 2008, kell 20:07 (UTC)

Burundi põhjaosa on mägine, suuremalt jaolt kiltmaa, mille kõrgus merepinnast on 1400...1900 m.
Mis üldse sellel kolme punktiga ... ja kuni (–) vahet on. Minu arusaamade kohaselt peaks esimesel olema tegemist (mingi) vahemikuga, aga sel juhul pole see praegu õige --Dj Capricorn 5. jaanuar 2008, kell 19:36 (UTC)

Kolm punkti on parem, sest siis ei ole kattumist miinusmärgiga.

Miks see õige ei ole? Andres 5. jaanuar 2008, kell 20:06 (UTC)

Ma ei saa viimase pildi allkirjast aru. avjoska 16. veebruar 2008, kell 18:40 (UTC)

Võtsin allkirja ära. See on tõlgitud saksakeelsest pildiallkirjast, mis ei ole päris arusaadav. Andres 16. veebruar 2008, kell 19:09 (UTC)

Kaart tuleb eesti keelde tõlkida. Andres 18. juuni 2008, kell 14:27 (UTC)

Võiksin teha seda juuni lõpus või juulikuus. Geonarva 18. juuni 2008, kell 19:54 (UTC)

Infokast on liiga lai. Andres 10. oktoober 2010, kell 17:54 (EEST)

Kas see pole siis sama suur kui teised? Mul on normaalne. --Epp 11. oktoober 2010, kell 00:14 (EEST)

: Võib-olla küll. Mul ei mahu sisukord selle kõrvale, aga võib-olla ei peagi mahtuma. Andres 11. oktoober 2010, kell 08:43 (EEST)

Kaardil on Mont Heha. Kas ei võiks olla Heha mägi või lihtsalt Heha? Andres 18. oktoober 2010, kell 11:59 (EEST)

Ahaa, jäi kahe silma vahele. Atlases on ka Heha, parandan siis ära. --Epp 18. oktoober 2010, kell 23:09 (EEST)

thumb|right| pildid on risti-rästi
Kas ka teistel on kuvaril pildid nõndaviisi läbisegi sellel artiklil?
152x864 ja Mozilla Firefox üle ekraani suur ja pärast kuvatõmmisel
punkte vähendatud, et serverisse laetud pilt oleks väiksem.
suwa 18. oktoober 2010, kell 14:14 (EEST)

Redigeerimisaknast näed, et need pildid ongi sedasi pandud.--WooteleF 18. oktoober 2010, kell 14:23 (EEST)

: Kas ei võiks asju silma sõbralikuks kujundada ja nii, et oleks üheselt arusaadava, millise lõigu juurde miski pilt või graafik käib? Ülal on vahepealkirja "KEELED" juures tabel "Burundi rahvaarvu muutumine aastatel 1961–2003." - ei lähe nagu terve mõistuse ja elementaarkujundustõdedega kokku? suwa 18. oktoober 2010, kell 14:32 (EEST)

:: Mina näen seda graafikut "Demograafiliste näitajate" juures. Andres 18. oktoober 2010, kell 18:00 (EEST)
 right| thumb| vahepealkiri keeled ja selle juures graafik rahvaarvu muutumine

::: Mis prauserit sa kasutad? milline on kuvari punktide arv?

::: Mul ikka ülatoodud numbrid-proged ja see probleem on pikalt pinda käinud

::: seepärast sai ka kriipsuga malle vahepeal vahele topitud lõikudele

::: kui siiskeski tark, kes mitut erinevat prauserit kontrollimiseks

::: vist ei oska kasutada kukkus neid kustutama, nüüd ongi selline

::: rõve kujundus, mis teatmeteosele pole kohane. suwa 18. oktoober 2010, kell 18:11 (EEST)

::::Selle artikliga on niisugune probleem, et teksti on piltidega võrreldes liiga vähe. Sellepärast on osa pilte pandud tekstist vasakule, ehkki nad peaksid ideaalis olema paremal, mõnel pool on suuri valgeid laike tekstis ja vahel ei paista pildid selle tekstiosa juures, mida nad illustreerivad. Ma kirjutan selle artikli endale nimekirja ja kunagi ma topin siia teksti juurde, siis hakkab asi normaalsem välja nägema. Taivo 18. oktoober 2010, kell 18:34 (EEST)

Kas ma niikauaks ei võiks malli puhasta (-) niikaua lõikude vahele lisada, et siis oleks väljanägemine vähegi talutavam, valged laigiud ei tekita segadust, praegu on paigast nii pildid kui ka lõikude toimetamise viited sõnaga "redigeeri", mis ei paikne toimetatava lõigu juures. Sul oleks siis ka ülevaade,kuhu teksti juurde tekitada? ... suwa 18. oktoober 2010, kell 19:06 (EEST)

:Olgu. Lase käia, et ma näeksin, kus on kõige suuremad puudused. Taivo 18. oktoober 2010, kell 19:15 (EEST)
pisi|Epu ekraanil
pisi|Epu ekraanil
Mis nalja sellega nüüd tehti? Ega ei saa ju nii teha, et üks kasutaja oma ekraaniseadete järgi hakkab pause tegema. Mul on pool artiklit lihtsalt valged laigud. --Epp 18. oktoober 2010, kell 22:35 (EEST)

nii on parandamist, s.t teksti lisamist ootavad kohad näha, nagu ülalt lugeda saab, kokkulepitud tegevus, ka minu prauseris on need koha nüüd valged ja tühjad. Parandada saab, kas 1) pilte vähemaks võttes, 2) teksti lisades. suwa 19. oktoober 2010, kell 10:31 (EEST)

:Mulle tundub, et piltidega on siin liialdatud. Neid eemaldada oleks mõistlikeim lahendus.--WooteleF 19. oktoober 2010, kell 10:54 (EEST)

:: Kas tõesti on kujundus kõige tähtsam asi artikli juures? Sellest on ju miljon korda juttu olnud, et me ei saa niikuinii kõikide inimeste seadetega arvestada. Praegune seis on ikka üliväga jabur. See, et nendesse kohtadesse kellegi seadete järgi teksti lisatakse, ei paranda asja ju kõikidel ekraanidel ühtemoodi. Olen ka mujalt neid kummalisi tühikutegijaid ära võtnud. Kirjutage siis need laigud täis, praegu on ju asi täitsa ebanormaalne. Selleks, et minu ekraanil tühikud täis saaks, on sinna vaja ikka kordades rohkem juurde kirjutada, kui praegu olemas on. Ja miks ei või siis pilte palju olla? Ja miks ei või nad vasakul või kordamööda olla? Ja kas tõesti tuleb nüüd artikli täiendamisel lähtuda sellest, kus tühi laik on? Ja kui keegi kirjutab hiljem sinna, kus laiku pole, midagi juurde, läheb jälle asi paigast ära. --Epp 19. oktoober 2010, kell 11:56 (EEST)

:::Sa räägid iseendale vastu. Kui kujundus pole nii tähtis, siis võiks ju need tühjad laigud jääda. Pilte ei või sellepärast palju olla, et nad ajavad vähese jutu korral kujunduse sassi.--WooteleF 19. oktoober 2010, kell 12:31 (EEST)

:::: No ma mõtlesin seda, et võiks jääda vaikeseaded. Mina ei saanud aru, mis seal Suwa ekraanil nii hirmus kole oli, aga no ükskõik, ega ma ei viitsi kujunduse üle vaielda küll. --Epp 19. oktoober 2010, kell 12:50 (EEST)
Need pildid, mis käivad mõne konkreetse asja kohta, võib küll välja võtta, näiteks "Kagera vooluhulga" võib üle viia artiklisse Kagera. Neid pilte, mis käivad Burundi kohta üldse, ei saa välja võtta.
Ma tegelen praegu selle artikli täiendamisega. [Kasutaja:Andres|Andres]] 19. oktoober 2010, kell 12:16 (EEST)
Pildid ise ei aja kujundust sassi, vaid see, etneid püütakse õigesse kohta panna. Ja seda viimast tuleb tõesti püüda. Arvan, et me peaksime igal juhul säilitama otseselt informatiivsed pildid ning teised kas paigutama teiste artiklite juurde või tegema nendest galerii. Kui artikkel läheb pikemaks, saab nad tagasi panna.  Andres 19. oktoober 2010, kell 14:10 (EEST)

:Kas need kõrvalolevad pildid võib nüüd kustutada? Ivo 2. jaanuar 2012, kell 17:03 (EET)

:: Mis kõrvalolevad? Andres 3. jaanuar 2012, kell 01:06 (EET)
----
Presidendi ametikoht on nüüd vakantne. Kuidas see infokasti märkida? Velirand (arutelu) 9. juuni 2020, kell 18:54 (EEST)


Arutelu:Hugo Sturm

Kas ta oli eestlane? Andres 4. jaanuar 2008, kell 23:19 (UTC)
Minu meelest võiks Vabadusristi mainida tunnustuste rubriigis, mitte esimeses lauses. Andres 4. jaanuar 2008, kell 23:21 (UTC)
Vaidlen vastu. Mida rohkem viiteid, seda paremini silma hakkab. Kui kirjutusviisi VR liik/järk on ametlikult kasutatud, ei tohiks seda maha vaikida. Leian, et Vabadusrist peab olema esitatud järgmiselt:
*nime järel, lühendina, et esmapilgul silma hakkaks
*teenetemärkide loendis või teenistuskäigus, kui see artiklis sisaldub
*Vabadusristi kavaleride kategoorias artikli lõpus.
Kui on lihtsalt teksti sees ebamääraselt öeldud umbes (näiteks), et "esimene Eesti Vabariik autasustas N. N.-i Vabadusristiga" (ilma liiki, järku ja kuupäeva mainimata), võib see märkamatuks jääda. --Pernow 5. jaanuar 2008, kell 12:14 (UTC)

Nõustun Andresega. Kunagi oli meil kuskil juba selleteemaline vaidlus. Selliseid asju tuleks märkida kas eraldi lauses või alapeatükis ==Tunnustused== (või midagi sarnast). Ma tean, et see vabadusristi lühend oli kunagi kasutusel, kuid ma usun, et kaasajal pole see levinud ja võib tekitada inimestes arusaamatust. - WooteleF 5. jaanuar 2008, kell 13:27 (UTC)

Jah, teksti sees mainimine ei pruugi silma torgata, aga tunnustuste rubriigist on see hõlpsasti ja ennustatavalt leitav, kuivõrd see on kõigis Vikipeedia biograafiates standardne rubriik.

Ma oleksin nõus nime järel kasutamisega, kui see komme praegu üldlevinud oleks. Praegu on see lugemist häiriv ja paljudele dešifreerimist vajav.

Kirjutusviisi tuleb kirjeldada artiklis Vabadusrist, ja lühendi alt peaks olema ümbersuunamine. Kasutamisest loobumine ei ole mahavaikimine. Vikipeedias välditakse üldse lühendeid nii palju kui võimalik, et tekst oleks võimalikult arusaadav.

Teenertemärkide loetelu võib tunnustuste rubriigis ka eraldi teha. Teenistuskäiku see minu meelest ei pruugi kuuluda, küll aga tuleb seda mainida sõjas osalemise kirjelduses. Tähtis on ju ka, mille eest see on saadud.

Vabadusristi kavaleride kategooria vastu mul pole midagi. Andres 5. jaanuar 2008, kell 15:15 (UTC)

Ühesõnaga, olen vastu ainult lühendi kasutamisele esimeses lauses. Andres 5. jaanuar 2008, kell 15:22 (UTC)
Võtsin välja artiklis Lea-Tuti Livshits korduva osa. 193.40.5.245 3. märts 2009, kell 00:54 (UTC)
----
Kas ta oli eestlane? Adeliine 4. september 2017, kell 19:11 (EEST)


Arutelu:Podgorica

Niisugune lipp ei kõlba kuskile. Kontuurid peavad näha olema. Andres 5. jaanuar 2008, kell 10:12 (UTC)

Korras – WooteleF 5. jaanuar 2008, kell 11:43 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.podgorica.cg.yu/
** In Podgorica on 2013-06-24 12:55:45, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Podgorica on 2013-07-06 19:26:58, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 22:27 (EEST)


Arutelu:Lenna Kuurmaa

R2 Aastahitte on palju olnud. millist siin mõeldakse? Kas tuleb ka artikkel unistuste bändist? avjoska 5. jaanuar 2008, kell 13:01 (UTC)

Üritus oli Aastahitt 2006 ja see toimus 2007. aasta 3.jaanuaril. Ma kirjutaks ise aga ei oska maitsekat lauset moodustada. - WooteleF 5. jaanuar 2008, kell 13:35 (UTC)

Mis siin veel vikindamist vajab? Minu silmis tundub tekst piisavalt vikilik. [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria]] 14. juuni 2010, kell 08:15 (EEST)
Mida tuleb ajakohastada? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 8. jaanuar 2011, kell 21:54 (EET)

Minu meelest võib lapsest rääkides eesnime kasutada. Perekonnanimi mõjub kohatult. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 16. august 2011, kell 00:39 (EEST)

Commonsist võiks valida värskema pildi, seal on temast pildivalik. Mida tuleb ajakohastada? Ave Maria 12. veebruar 2012, kell 04:37 (EET)

Isegi seal on vanad pildid... Viki toetab vist ainult seda?

Jäi ju lapseootele ([http://www.elu24.ee/1024868/lenna-kuurmaa-ja-robert-vaigla-ootavad-last/])? --[[Kasutaja:Morel|Morel]] ([[Kasutaja arutelu:Morel|arutelu]]) 3. november 2012, kell 22:53 (EET)

Moonland'ist võiks ka kirjutada.

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.toptop.ee/news/970/lenna-kuurmaa-sai-drumnbassi-auhinna
** In Lenna Kuurmaa on 2013-06-24 12:02:31, 404 Not Found
** In Lenna Kuurmaa on 2013-07-06 10:43:01, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:43 (EEST)


Arutelu:Pärnu Nüüdismuusika Päevad

Antanas Budriūnas on leedu klassik, kes on nelikümmend aastat surnud. Kes on siin mainitu?  Andres 5. jaanuar 2008, kell 15:49 (UTC)

Kas mitte see härra, keda on mainitud näiteks siin? ANTANAS BUDRIŪNAS gimė 1964 m. Juliaus Juzeliūno klasėje studijavo kompoziciją ir 1990 m. gavo Lietuvos konservatorijos (dabar Muzikos akademija) kompozitoriaus diplomą... -- Toomas 5. jaanuar 2008, kell 16:08 (UTC)

: See on tõepoolest see Antanas Budriunas. --Andrus Kallastu 6. jaanuar 2008, kell 19:15 (UTC)

:: Me peame hoolitsema selle eest, et nad segi ei läheks. Andres 8. veebruar 2008, kell 09:10 (UTC)

kuna tegemist teatmeteosega, mitte isikliku arvamusega, siis leian, et esimeses lõigus peaks olema päris mitmeid viiteid--Hendrix 5. jaanuar 2008, kell 19:31 (UTC)

jutu võib ju ka maha võtta, kuid soovitaksin oodata. Ehk leidub uurimus, mis näitab, mitu Arnold Schönbergi või Pierre Boulezi teost kõlas 1988. aastal Eesti kontserdilavadel --Andrus Kallastu 6. jaanuar 2008, kell 19:15 (UTC)

:kui Arnold Schönbergi lugeda nüüdismuusikuks, siis sobib minu arust ka Gershwin nüüdismuusikuks ja tema teoseid ikka etendati stagna ajal.--Hendrix 12. jaanuar 2008, kell 07:50 (UTC)

::Olen nõus, et mõiste nüüdismuusika määratlus on muutumas järjest keerulisemaks. Siiski ei ole muusika määratlemisel oluline mitte ainult helilooja või teose sünnidaatum. Oluline on ka filosoofiline taustsüsteem ja kasutatav tehnika. Sellest hoolimata, et Schönberg ja Gershwin olid väga head sõbrad, ei saa nende muusikat siiski nimetada võrdsetel alustel nüüdismuusikaks. --Andrus Kallastu 14. jaanuar 2008, kell 02:56 (UTC)

Võiks kuidagi nii artiklit struktureerida, et tekkiks ka sisukord...--Hendrix 7. veebruar 2008, kell 20:30 (UTC)

See on mingi vikipeedia tehniline probleem, et sisukord ei ilmu nähtavale. Mõni asjatundja võiks tegutseda. --Andrus Kallastu 8. veebruar 2008, kell 00:11 (UTC)

Sain jälile: ei saa kasutada malli  --Andrus Kallastu 8. veebruar 2008, kell 00:18 (UTC)

Artikkel peaks kaldkriipsuga märkimise asemel emma-kumma peakirja alla minema. Ilmselt selle alla, mis nime all üritus viimasel ajal toimunud on. Sõnad nüüdismuusika ja päevad peaks ürituse nimetuses väikese tähega esinema. Kui mõne aasta puhul väga pikk ja põhjalik kava ära on toodud, siis peaks see kas ehk eraldi artiklisse minema või tähtsamat mainides kokku võetud olema, et ta entsüklopeediale midagi pakuks. Osavõtjate loend tundub üldse liiast olevat, esinejate nimed on juba üksikasjalisest aastast rääkivates lõikudes mainitud ja kuulajal ilmselt on imelik oma nime mingisugusest osavõtjate loendist leida.--Pikne 9. aprill 2009, kell 19:48

Festivali lehel on kõik päevad ja festivalid suure tähega. Artikli nimi peaks olema "Pärnu Nüüdismuusika Päevad" ja eelmistele nimedale nagu "Tartu Uue Muusika Pidustused" tehakse ümbersuunamine. --Tiuks 9. aprill 2009, kell 18:28 (UTC)

: Mis siin salata, need klantsleheküljed eriti kirjakeelest ei pea. Pigem tuleb aluseks võtta õigekeelsuse käsiraamat ja näiteks ajalehed, mida teatud ulatuses ka toimetatakse. (1, 2, 3, 4, 5)--Pikne 9. aprill 2009, kell 23:04

:: Loodame siis, et nad parandavad oma lehel ära ja meie jääme kindlaks reeglitele, mis kehtivad. Kas teisaldame siis ikkagi "Pärnu nüüdismuusika päevadeks", Andrus? --Tiuks 9. aprill 2009, kell 20:38 (UTC)

:::Tõtt-öelda ei saa ma probleemist aru. See on üks ja seesama üritus, mis on toimunud ja toimub erinevate nimetuste all erinevates linnades. Vikipeedia reegli vastu, et artikkel avagu ühe mõiste sisu, ei ole siin eksitud. Praegu on ju kõik korras, ümbersuunamised toimuvad siia.--Andrus Kallastu 10. aprill 2009, kell 14:55 (UTC)

:::: Aga artikli nimi koosneb ju kahest nimest. Kas siis ühest ei piisa ja siis juba "Pärnu nüüdismuusika päevad". --Tiuks 10. aprill 2009, kell 16:51 (UTC)

:Artikli nime peaks korda tegema. Viimaks. Ühe alt ümbersuunamine ja teise alla artikkel. Õige on siis "Pärnu Nüüdismuusika Päevad"? Ivo (arutelu) 14. juuni 2018, kell 22:55 (EEST)

::Tegin korda. --Andrus Kallastu (arutelu) 15. juuni 2018, kell 20:19 (EEST)

Ühest küljest on kahtlemata tore, et üht kultuuriüritust läbi aastate nii korralikult on kajastatud, aga teisest küljest ei meenuta üldpilt enam entsüklopeediaartiklit. Osalenute loendi võiks tõsta eraldi ja kui keegi viitsib, siis sinna ka lisada, mis aastatel ja mis rollis keegi osales, siis ütleb see lugejaile rohkem. Ülejäänud osas võiks kah mõelda, kas annaks pikaks venivat loetelu kuidagi ülevaatlikumaks formaatida (mitte, et vikitekst formaadilt eriti paindlik oleks, kuid siiski). Pluss muidugi see nukker tõik, et nagu ma aru saan, pole Pärnusse kolimisest saati festivalil enam midagi huvitavat ega olulist toimunud, mida kajastama peaks. (Ma kah aidata ei saa, kuna teen raskustega vahet klaveril, saksofonil ja Roomet Jakapil.) --Ehitaja (arutelu) 26. veebruar 2020, kell 13:23 (EET)

Ma ei saa aru, miks Pärnu Nüüdismuusika Päevi ja Tartu Uue Muusika Pidustusi käsitletakse siin ühe festivalina? Schönbergi ühingu veebisaidi järgi on tegemist kahe eri üritusega.
Samuti nõus, et see artikkel on väljunud kontrolli alt. --Merleke5 (arutelu) 7. august 2020, kell 15:21 (EEST)


Arutelu:Kokainism

intervikiga on probleemid. Inglise vikis ei ole eraldi artiklit kokainismi kohta--Hendrix 5. jaanuar 2008, kell 20:38 (UTC)

Siis ei tee linki. Võib ju ka linkida alajaotuse peale. Näiteks saksa vikis on selline alajaotus. Andres 5. jaanuar 2008, kell 21:16 (UTC)

:järsku teeksid interviki ära ära...--Hendrix 5. jaanuar 2008, kell 21:42 (UTC)

:kas selline siis näeks see interviki välja?--Hendrix 6. jaanuar 2008, kell 09:43 (UTC)

:: Jah. Praegu ma ei hakka nende intervikidega tegelema. Andres 6. jaanuar 2008, kell 11:15 (UTC)

Pöörasin muudatuse tagasi, sest info läks kaduma. Võib-olla on tarvis mõni link ära kustutada. --[[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 2. september 2022, kell 09:02 (EEST)

Mida tähendab artiklis tekst "rung tarvitada kokaiini"? Kas see on "tung tarvitada kokaiini"? 2001:7D0:81B1:4A80:7DBE:E922:7CC0:8D5B 8. märts 2024, kell 16:30 (EET)


Kasutaja arutelu:Rim555

Tere tulemast Vikipeediasse, Rim555! [[Kasutaja:Avjoska|avjoska]] 5. jaanuar 2008, kell 23:32 (UTC)

Tere! Võtsid artiklist [[Arutelu:Hilda Kasela]] välja rea "*Kraas, Alma - 15/09 = 104". Me ei saa aru, miks sa selle välja võtsid. Ma igaks juhuks panen tagasi. [[Kasutaja:Taivo|Taivo]] 22. juuli 2009, kell 08:34 (UTC)

Tere! Palun lisa piltide Tigutorn 2008 august.PNG juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 27. mai 2010, kell 13:27 (EEST)

Tere!
Kirjutan teile seoses  Tartu Tigutorni fotoga.
Olen reklaamiagentuurist Imagine AD OÜ. Ühe meie kliendi reklaamil oleks suur soov teie tigutorni fotot kasutada.
Millised oleksid teiepoolsed soovid foto tasu osas? Soovime fotost vaid torni välja lõigata ja lisada selle teiste reklaamis olevate elementide juurde. Teeme ühe suure kollaazi, kuhu tahaksime ka tigutorni panna.
https://et.wikipedia.org/wiki/Pilt:Tigutorn_2008_august.PNG
Olen teie kiire tagasiside ootel!
Tänud!
Tervitades,
Triin Mustjõgi
Imagine AD OÜ projektijuht
triin@imagine.ee
Mob. 51 23 423

Saatsin küsijale informeeriva e-kirja. Adeliine 25. august 2016, kell 17:15 (EEST)
Luban fotot kasutada, tasu ei hakka küsima selle eest. --Rim555 (arutelu) 25. august 2016, kell 19:53 (EEST)

Palun lisa nende teenetemärkide kohta ka viited. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. jaanuar 2018, kell 14:12 (EET)
Viiteks võib panna tema pildid, millel on näha tema autasud/lindilõiked? --Rim555 (arutelu) 15. jaanuar 2018, kell 23:26 (EET)

Kirjalik viide oleks eelistatum, aga selle puudumisel sobib ilmselt pilt samuti. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. jaanuar 2018, kell 23:47 (EET)

Geni.com pole usaldusväärne allikas. Cumbril (arutelu) 14. detsember 2018, kell 23:42 (EET)