Arutelu:Leonid Brežnev

Mõttekriips kirjutatakse nii: – (redaktoriboksi alt lühem kriips). Aastaarvude vahele pannakse mõttekriips ilma tühikuteta. Kui on toodud ka kuupäevad või kohad, siis tuleb mõttekriips eraldada tühikutega. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 12:14, 11 Mar 2005 (UTC)

See lause, kus räägitakse Brežnevi siirdumisest tseremoniaalsele kohale ja Hruštsovi arvustamisest, on arusaamatu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuni 2006, kell 14.03 (UTC)

Krjutškovi väitel otsustas Brežnev ise, et väed tuleb Afganistani viia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuni 2006, kell 14.03 (UTC)
Inglise vikis on öeldud, et seda otsustati Brežnevi lähikondlaste kitsas ringis, Poliitbüroost mööda minnes. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 17. juuni 2006, kell 15.13 (UTC)

Sisepoliitikas oli ta konservatiiv

See on liiga ebamäärane väljend. Andres 17. juuni 2006, kell 15.13 (UTC)

hakkas ta valitsema konservatiivset ja konsensuslikku koalitsiooni

Kuidas mõista siin sõna "koalitsioon"? Andres 17. juuni 2006, kell 15.18 (UTC)

1938 nimetas Ukraina uus parteijuht Brežnevi propagandaülemaks. Välja võetud. Taivo 30. juuli 2009, kell 18:10 (UTC)

Ta sai tol aastal oblastikomitee osakonnajuhatajaks. Andres 30. juuli 2009, kell 19:12 (UTC)

Kirjutasin vene viki järgi, mõningaid kohanimesid ja termineid tuleb veel kontrollida, praegu ei jõua. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. juuli 2009, kell 19:47 (UTC)

Ma võtsin sünniaja vene vikist, aga seal pole selget allikat. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 30. detsember 2009, kell 11:08 (UTC)

Ka kõnesid ei kirjutanud ta ise. Andres 27. veebruar 2011, kell 22:02 (EET)

kes seda ikka nii väga tippoliitikutest teeb (erandeid muidugi on). Aga need teosed üksinda eraldi ilmselt artikleid ei vääri (isegi vene vikis pole nende kohta artikleid esialgu ette nähtud)-- Ahsoous 27. veebruar 2011, kell 22:15 (EET)

: Arvan, et ka see on tavaline, et nad raamatuid päris ise ei kirjuta. Iseasi, et tavaliselt vist avalikustatakse kaastöölised.

: Lihtsalt, praegu jääb mulje, et ta kõned kirjutas ise.

: Igatahes on nende teoste pealkirjad tuntumad kui "Brežnevi triloogia". Mina kirjutaksin küll pigem igast teosest eraldi. Andres 27. veebruar 2011, kell 22:21 (EET)

"siirdus Brežnev 1960 tseremoniaalsele Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe kohale ja hakkas avalikult kritiseerima Hruštšovi poliitikat". Kahtlane väide. Avalikult Brežnev sel ajal Hruštšovi poliitikat küll ei kritiseerinud. 90.191.119.98 1. mai 2011, kell 9:20 (EEST)

Jah, see väide on täiesti  uskumatu. Andres 1. mai 2011, kell 09:21 (EEST)

Pealegi, tseremoniaalsele kohale üleminek oli vaevalt nüüd asi, mida ta ise sai otsustada. Andres 1. mai 2011, kell 09:23 (EEST)
Kui Hruštšovi arvustamine tugevnes, siirdus Brežnev 1960 tseremoniaalsele Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe kohale ja hakkas avalikult kritiseerima Hruštšovi poliitikat.

Asendasin selle lause lihtsa nendinguga. Andres 1. mai 2011, kell 09:28 (EEST)

Brežnev oli venelane, mitte ukrainlane. Andres (arutelu) 29. august 2012, kell 04:09 (EEST)

Nii ja naa. Erinevatel aegadel märkis ta ise oma rahvust erinevalt. Mis ta täpselt oli ei tea praegusel ajal ilmselt keegi enam täpselt. -- Ahsoous 29. august 2012, kell 11:13 (EEST)

: Siis peaks sellest siin pikemalt kirjutama. Andres (arutelu) 30. august 2012, kell 16:42 (EEST)

:: Sellest on kirjutatud ühes nendest Brežnevi elulugudest, mis mõni aeg tagasi eesti keeles ilmusid. Brežnev oli venelane ja ukraina keelt ta ei osanud. Mingil ametikohal töötades oli aga vaja näidata, et seal töötab ukrainlane ja seetõttu pidi ta ka üks kord ankeeti kirjutama, et on ukrainlane. 90.191.119.98 30. august 2012, kell 16:50 (EEST)

:::Minu meelest vähemalt Sokolov kirjutas sellest. Seega leian, et ukrainakeelne nime variant Леонід Ілліч Брежнєв tuleks lead'ist kustutada.Miacek (arutelu) 22. juuni 2018, kell 17:18 (EEST)

:::: Ka mingi passi järgi ta siiski oli ukrainlane :File:Brezhnev LI Pasport 1947.jpg, seega   ei arva küll, et see nimekuju siin üleliigne oleks.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. juuni 2018, kell 19:05 (EEST)

Miks tema medalite numbrid järjest väiksemaks lähevad? --IFrank (arutelu) 22. jaanuar 2014, kell 23:48 (EET)

Kõik saadud neli medalit kuuluvad eri seeriatesse, igal seerial oma numeratsioon. --Hirvelaid (arutelu) 22. mai 2016, kell 19:07 (EEST)

Brežnev oli algul I sekretär, alles 1966. aastast peasekretär. Praegune infokast on eksitav. Ja võiks olla ainult ametikoha link, muidu ei leia õiget linki hästi üles. Andres (arutelu) 22. mai 2016, kell 17:37 (EEST)

"algul I sekretär, alles 1966. aastast peasekretär" See oli põhimõtteliselt sama ametikoht, ainult 1966. aastal muudeti ametikoha nimetus ära. Velirand (arutelu) 26. mai 2016, kell 11:10 (EEST)

: Jah, võib öelda küll, et põhimõtteliselt sama, aga nimetus on ka oluline ja ma leian, et me peame kasutama kaasaegset nimetust. Stalin oli lõpupoole lihtsalt "sekretär", ja "põhimõtteliselt" oli see ka sama ametikoht, või kuidas Sulle tundub? Andres (arutelu) 26. mai 2016, kell 11:52 (EEST)

1935 ei saanud ta lõpetada Dneprodzeržinski Metallurgiainstituuti, sest linn sai Feliksi järgi nime alles järgmisel aastal.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. mai 2016, kell 18:29 (EEST)

Võid muuta. Andres (arutelu) 22. mai 2016, kell 18:37 (EEST)

: Muudaks, kui teaks, kuidas seda nimetati. Kooli enda veebilehelt eriti abi ei saa.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 22. mai 2016, kell 18:45 (EEST)

:: Võib vast kirjutada kirjeldavalt "Kamjanske metallurgiainstituudi". Andres (arutelu) 22. mai 2016, kell 19:35 (EEST)

"1980 korraldas Nõukogude Liit XXII olümpiamängud." Korraldas küll, aga lääneriigid boikoteerisid neid. [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 13. detsember 2016, kell 15:15 (EET)

Selle kohta võiks eraldi alajaotuse teha, ainult ordenitest ja medalitest ei piisa. Nt juba sel ajal laialt levinud kinnitus, et ta "on kaasaja suurim poliitikategelane". Kurioosumina võin mainida, et 1970ndatel mainis üks TPI punase aine lektor loengul, et "Leonid Iljitš Brežnev on silmapaistev oraator" - seda ajal, kui Leonid Iljitš ei suutnud enam ainsatki lauset artikulatsioonivigadeta välja hääldada :). Kasutuskõlblikku allikat kahjuks ei leidnud.Miacek (arutelu) 21. mai 2018, kell 15:25 (EEST)
----
Misasi on "üksik majapidamise perekond"? Ja mis on üldse "üksikmajapidamine"? Kas see tähendab lihtsalt talu või hajatalu või mõisa alla mittekuuluvat talu või...? --Ehitaja (arutelu) 24. november 2023, kell 10:17 (EET)


Arutelu:Purjetamine

raske aru saada mida on üritatud saavutada, paneb siia kuni keegi viitsib selgeks teha: --TarmoK 14:43, 11 Mar 2005 (UTC)
<nowiki>
   http://dea.nlib.ee/image.php?img=m146281&nocut=1
   http://dea.nlib.ee/image.php?img=l226380&nocut=1
Digiteeritud eesti ajalehed http://dea.nlib.ee/
Rahvusraamatukogus http://www.nlib.ee/
Perno Postimees ehk Näddalileht nr.30
22. juuli 1883
lk 2
Isamaalt.
Pärnust.
- Pühapäeval, 10. Juulil pääle lõunat oli siinse linna jõe pääl suur wõidu purjetamine paatidega.
</nowiki>
Saavutatud pole tahetud miskit muud kui korrektsust viidates ka info algallikale!
suwa
21. jaanuar 2006. a. 19:59.

Purjetamine ei ole ainult spordiala ja harrastus, vaid ka transpordiviis. Andres 18. august 2008, kell 08:50 (UTC)

jah, ajalooliselt oli veepealne veondus enne kui tekkisid hobid ja spordid suwa 20. juuni 2009, kell 11:39 (UTC)
----
Pildi allkiri: "Klimatoloogia mõõtmised näitavad, et tuult Maa õhukihtides on" tundub konstateerivat fakti, mis on siililegi selge: jah, meil siin Maa peal on tuult. Rene 1. mai 2010, kell 19:15 (EEST)


Arutelu:Vene Föderatsioon

Lihtsalt teadmiseks:
sellist asja nagu "Vene Föderatsioon" EI OLE OLEMAS.
On olemas:
*Русь ehk 'Vene' (Kiievi-Vene, Vana-Vene). Praeguse Venemaa alale jääb ainult osa 'Venest'.
*Россия ehk 'Venemaa' ehk Moskva riik (kujunes Moskva suurvürstiriigi ümber)
*Российская Федерация ehk 'Venemaa Föderatsioon'. See on Venemaa praegune ametlik nimi.
*русские ehk 'venelased' on tavalised etnilised venelased kogu maailmas
*россияне ehk 'venemaalased' on Venemaa kodanikud sõltumata nende rahvuslikust kuuluvusest. Venemaalaste hulka kuuluvad Venemaal elavad jakuudid, venelased, udmurdid, tatarlased, setud jne jne
'Vene Föderatsioon' oleks Русская Федерация, seega siis 'venelaste föderatsioon' ilma jakuutide, udmurtide, tatarlaste ja teiste rahvaste ning nende maadeta. Lisaks on 'föderatsioon' sellisel juhul juba ise nonsenss.
Urmas 17:45, 11 Mar 2005 (UTC)

Kuigi ka NL ajal öeldi "Российская", tõlgiti eesti keelde millegipärast, olgu pealegi valesti, "Vene NFSV" ja "Vene Föderatsioon". Ma ei tea, miks nii tõlgiti, aga seda tõlkepraktikat ei saa olematuks teha. Me peame seda mainima. Andres 09:11, 12 Mar 2005 (UTC)

:"Vene NFSV"-ga pole hullu, kuid "Vene Föderatsioonist" peaks hoiduma - see kunagine vigane vorm võib kergesti nö. tänapäeva üle kanduda. Ka on üldiselt teada, et kui rõhutada "see on vale, ärge seda kasutage!", jääb meelde vale, mitte õige vorm või mõiste. Tulemuseks on segaduse suurenemine. - Urmas 09:29, 12 Mar 2005 (UTC)
testisin google-ga: tulemused on siin:
Results 1 - 10 of about 4,650 for vene föderatsioon. (0.36 seconds)
Results 1 - 10 of about 1,190 for venemaa föderatsioon. (0.33 seconds)
kusjuures "vene föderatsioon" on ka Riigi Teatajas jm ametlikes allikates. --Lulu 10:31, 12 Mar 2005 (UTC)

Siis on Vikipeedial privileeg kirjutada meie naabri nime õigesti, näidates seejuures üles sügavaimat lugupidamist nii venelaste endi kui ka kõikide teiste Venemaal elavate rahvaste suhtes. - Urmas 13:19, 12 Mar 2005 (UTC)

Minu meelest saab viidata ainult ametlikule nimekujule ning öelda, et "Vene Föderatsioon" ei ole ametlik nimekuju. Aga väljaspool ametlikku konteksti pole ju kellelgi kohustust ametlikku nimekuju kasutada. Seda, et "Vene Föderatsioon" on iseenesest vale tõlge, ei saa öelda. Kui tegemist oleks vale tõlkega, siis oleks vale tõlge ka "Vene NFSV" ja "Vene Föderatsioon"  Vene NFSV rööpnimena. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 22. oktoober 2006, kell 22:18 (UTC)

Mis me sellega siis nüüd peale hakkame? Me saame öelda, et eesti keele normi järgi on ametlik nimekuju "Venemaa Föderatsioon" ning see kajastub ka teatmeteostes, diplomaatias ja seadusloomes aga kasutatakse tavaliselt nimekuju "Vene Föderatsioon".
Andres 19. september 2008, kell 05:31 (UTC)

:eesti kirjakeele normi eirav nimekuju on vast täpsem. --WikedKentaur 28. september 2008, kell 20:18 (UTC)
http://www.rusemb.ee/est/federation/constitution/ Vene saatkond ise kasutab ka nimetust "Vene Föderatsioon" --kanakukk 28. september 2008, kell 19:25 (UTC)

Venemaa suursaatkond = Vene Föderatsiooni Suursaatkond --kanakukk 20. august 2010, kell 22:12 (EEST).

Kas Vene Föderatsioon on ainult Vene NFSV lühendnimetus või kehtib ta ka Vene SFNV kohta? --kanakukk 23. oktoober 2010, kell 16:33 (EEST).
----
Minu meelest sellist lehekülge nimest ei peaks olema. Ma pole ka kindel, kas saab öelda, et nimi on vale, ta pole võib-olla lihtsalt sama täpne nagu venekeelne nimi. Miks ta Vene NFSV kohta rohkem õige peaks olema? Selle võiks suunata kas tänapäevasele riigile või teha siia (päris) täpsustusleht. 88.196.241.249 12. jaanuar 2012, kell 23:13 (EET)

Noh, see on laiendatud täpsustusleht. See on küll tõsi, et argumentatsioon ei pea vett. Andres 14. jaanuar 2012, kell 13:51 (EET)

täpslehel oli see pilt: --Estopedist1 (arutelu) 3. august 2019, kell 09:14 (EEST)
Liitmist ei poolda, ja kuidas liita? Andres (arutelu) 3. august 2019, kell 13:36 (EEST)

Minu meelest võib siinse lehe vabalt suunata lehele Venemaa. Kasutused, kus "Vene Föderatsioon" all peetakse silmas Vene NFSV-d ja mitte hilisemat Venemaad, paistavad olevat üsna harvad. Samuti, artikkel "Venemaa" käsitleb ja peaks käsitlema ka Venemaa ajalugu enne aastat 1991. Nii et, kui ka keegi peaks selle märksõna alt otsima Vene NFSV-d, siis jõuaks ta ikkagi enamvähem õigesse kohta. Ka artiklis "Venemaa" on räägitud eraldi nimest nii nagu siin. Pikne 16. jaanuar 2020, kell 19:20 (EET)


Arutelu:Leping

Kui me Sinuga kirjutame paberi peale, et Maa pöörleb, ja kinnitame selle oma allkirjadega, kas see on siis leping? Aga kui me kirjutame selle värviga seina peale ja kinnitame oma allkirjaga?
Mulle tundub küll, et paber ei ole lepingu juures olemuslik. Teiseks, lepingu sisu ei saa olla mis tahes, vaid see on kuidagi piiratud. Lepinguga lepitakse kokku mingites õiguslikes tagajärgedes, tavaliselt kehtestatakse tavaliselt mingid õigused ja kohustused.
Kui sõlmitakse rahvusvaheline leping, siis see on riikide seaduste suhtes ülimuslik.
Ma soovitan enne artikli kirjutamist tutvuda sellega, mida teised teatmeteosed, kas või võõrkeelsed vikipeediad, asja kohta ütlevad. Andres 16:50, 12 Mar 2005 (UTC)

peale selle on olemas ka suuline (ehk kirjutamata) leping... - Ahsoous 16:58, 12 Mar 2005 (UTC)

See on juba parem, aga minu meelest siin ei arvestata rahvusvaheliste lepingute olemasolu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 05:54, 29 juuni 2005 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://katt.cafe.ee/leptolg.html
** In Leping on 2013-06-24 12:03:42, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Tõlgendamine (õigusteadus) on 2013-06-24 13:57:39, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Leping on 2013-07-06 10:49:22, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:49 (EEST)


Arutelu:Mudel

Oleks põnev teada, mis siin nüüd vaidlustatud on. Kui tegemist on ühe sõnaga, võib selle lihtsalt ära muuta, ma saan siis ise ka aru, millele täpsustus viitab (või siia selgituse panna). Kui ma mõne parandusega ei nõustu, siis võib juba arutelu teha.--[[Kasutaja:Tvali|Tvali]] 12:55, 14 Mar 2005 (UTC)
''Mudel on omavahel seostatud ja sobivate väidete kogum (abstraktne mudel) või ese (füüsikaline objekt). Üldiselt on mudel inimese poolt valmistatud ja mitte ei ole objekt, mille mudel ta on, vaid osutab objektile või määrab objekti omadusi.
1. Siin puudub mudeli definitsioon. Mudel ei ole defineeritav selle kaudu, mis ta iseenesest on, vaid teatava suhte kaudu mudeli ja modelleeritava vahel.
2. See pole üldse oluline, kas mudel on inimese poolt valmistatud.
3. Matemaatilises loogikas on ka teine mudelimõiste, mis on küll esimesega seotud.
4. See, et mudel objektile osutab, ei ole oluline.
5. Kuidas mudel määrab asja omadusi? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:06, 14 Mar 2005 (UTC)

Eesti keeles kasutatakse mudeli kohta sõnu pilt (nagu maailmapilt, pilti ette saama) või nägemus (nägemus sellest asjast). Kas need tunduvad olevat piisavalt igapäevased, et need siia juurde kirjutada? Pilt või nägemus võib sisaldada ka emotsionaalseid elemente, mida sõna mudel üldiselt ei võimalda ja nende tähendusala on seega laiem. Mida teha?

Arvan, et nende sõnadeta saab läbi. Andres 21:53, 12 Mar 2005 (UTC)

Jälle see tõestamise küsimus. Andres 21:53, 12 Mar 2005 (UTC)

Kas võtan vaidlustamise sildi ise maha, kui olen vastava asja ära muutnud?

: Parem ära võta. Andres 13:06, 13 Mar 2005 (UTC)

: Jälgin edaspidi täpsemalt, et teha ümbersuunamised kõikjal, kus on, kuhu suunata ..ma lihtsalt ei salli neid punaseid linke :)
http://en.wikipedia.org/wiki/Model_%28abstract%29

:: Saan aru, et Sa teed pidevalt uusi artikleid sellepärast, et Sa tahad ruttu punastest linkidest lahti saada. Aga esiteks, Sa ei saa neist lahti, kui Sa vähegi põhjalikumalt töötad, sest suurenev detailsuse aste nõuab ka spetsiifilisema teemaga artikleid. Teiseks, parem on punase lingiga ausalt signaliseerida, et teema on läbi töötamata, kui kiiruga luua artikkel, kuhu paigutatakse läbimõtlemata jutt ja lihtsalt isiklik arvamus. Korralike artiklite loomine sellistel teemadel nõuab pikaajalist kollektiivset tööd. Andres 13:06, 13 Mar 2005 (UTC)

::: Tegelikult ma hea meelega teeksin ka arendajatele ettepaneku, et lingi värv arvestaks selle lingi juurde lisatud mallidega. Mul on siin süvenemist, aga võib-olla uurin ka ise seda viki koodi (sest nagu aru saan, on ka suured kiiruseprobleemid ja pisut optimeerimist võiks mõnes punktis palju kasu tuua) ja proovin leida lahendeid -- esialgu on küll liiga vähe aega, et sinna developerite hulka ronida.
Kui mudel on asja vähendatud koopia, kas siis bakterist saab teha mudelit?

Õige, sellega ma ei arvestanud. Panen "muudetud mõõtkavaga".
Väidan, et mudel ei pea olema vähem funktsionaalne. Näiteks maakera mudeliks on gloobus, kuid kosmonaut võib maakera vaadelda gloobuse mudelina. Filmitähe mudeliks on tema reklaamfoto, kuid samas võib filmitähte käsitleda iseenese reklaamfoto mudelina. Jalgpallipalli mudeliks võib olla korvpallipall ja vastupidi. Taivo 17:05, 13 Mar 2005 (UTC)

Sul on õigus. Andres 17:48, 13 Mar 2005 (UTC)

: Seal ongi võib-olla.

: Viin täiendused sisse.
Artiklis võiks midagi olla ka selle kohta, et mudeli mõistet kasutatakse humanitaariavallaski.

Mudel on originaali lihtsustatud, valitud eesmärgi seisukohast olulisi aspekte peegeldav teisend. --kanakukk 8. september 2009, kell 19:08 (UTC).

Ei pea olema lihtsustatud. Ei pea olema valitud eesmärki. Ja aks sõna "teisend" on kohane, selles pole ma kindel. Taivo 8. september 2009, kell 19:57 (UTC)
----
Võtsin selle tüki välja:--Kk 4. aprill 2010, kell 21:59 (EEST)
Mudel on süstemaatiline -- üritatakse määratud üldistuse-, funktsionaalsuse- ja organiseerituse tasandil kirjeldada ära kogu modelleeritav objekt, mitte ei viidata selle üksikutele omadustele.
Füüsiline mudel sisaldab tavaliselt objekti visuaalseid, helilisi, funktsionaalseid, paiknevuse- ja muid aeg-ruumilisi omadusi, mida ta kirjeldab -- näiteks molekuli mudel keemias väljendab tihti aatomite ruumilist paiknevust, ent muudetud mõõtkavas. Samuti võivad sellises mudelis aatomite vahel olevad seosed olla näidatud füüsiliste ühenduste, nagu torudega. Sellisel juhul on aluseks molekuli infokaoga üldistus aatomite paiknevuse ja seosteni ning loodud vastavate omadustega objekt ruumis. Kuna molekul ise on objektide hulk, mitte objekt, siis on vastavad paiknevused ja seosed valitud sellised, et need sarnaneksid vastavatele omadustele, mis vastavat tüüpi molekulidel normaaltingimustes tavaliselt esinevad.
Füüsilisele mudelile sarnaneb virtuaalne mudel arvutis, mille abil on paljusid omadusi lihtsam edastada ja mis võib kujutada ka näiteks ajaloosündmust või ilmastiku muutumist filmi kujul.
Tihti väänatakse mudelit luues ka kogu teljestikku ja tekitatakse muul viisil infokadu -- näiteks päikesesüsteemi mudeli puhul ei ole võimalik näidata objektide suuruse-kauguse suhteid nii, nagu need tegelikult on, sest sellisel juhul muutuks vastav mudel kasutuskõlbmatuks. Seega võetakse suuruste suhted ja kauguste suhted ja luuakse mudel, kus on õige ainult iga kahe objekti omavaheliste suuruste suhe ja iga kahe objekti kauguse suhe päikesest.
Objekti täpseim mudel on selle identne koopia.
Mudel ei pea olema vastavuses mingi teise objektiga. Näiteks lambipirni võib käsitleda nii päikese, pirni kui inimese pea mudelina, ehkki ta minu meelest ei ole ühegagi neist vastavuses. Taivo (arutelu) 15. märts 2012, kell 16:58 (EET)

Teatud strukturaalne või funktsionaalne vastavus on minu arvates siiski mudelile omane. Päikese puhul võib aluseks olla valgusetekitamine, pirni ja pea puhul kuju. Kui entiteet A ja entiteet B vahel pole mingisugust vastavust, näiteks varblane ja labialisatsioon, siis neid teineteise mudelitena ka ei käsitleta. Mudel on teatud mõttes mudeldatava kujutis ja ma tahaks kasutada minu jaoks võõraid fraase nagu "ikooniline seos" - aga siinkohal oleks tarvis juba oHpuud. --Oop (arutelu) 15. märts 2012, kell 18:45 (EET)

:Võib-olla peaks siis rääkima sarnasusest, mitte vastavusest. Sellega ma oleksin nõus. Taivo (arutelu) 15. märts 2012, kell 20:17 (EET)

Mudel võib olla sama mis makett või näidis (nt EE). Pole kindel, mis eraldi artikliks teha ja mis mitte--Estopedist1 (arutelu) 2. jaanuar 2016, kell 13:23 (EET)

Need peaksid küll olema eraldi artiklid. Andres (arutelu) 2. jaanuar 2016, kell 15:08 (EET)
----
Minu meelest "Mudel on objektiga kindlas vastavuses." kuulub minu meelest definitsiooni juurde, kuigi see ei ole kuigi selge sõnastus. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2019, kell 21:29 (EET)

Tegelikult ei, selle lause võib üldse ära jätta. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2019, kell 21:36 (EET)

:Nõus.--Andrus Kallastu (arutelu) 3. jaanuar 2019, kell 23:27 (EET)
----
Mudeli kitsendamine teadusega pole õige, näiteks hoone makett on hoone mudel. Andres (arutelu) 3. jaanuar 2019, kell 21:36 (EET)

Nõus. Võib-olla rääkida selles artiklis mudelist kui üldmõistest, st jätta valdkond üldse ära.--Andrus Kallastu (arutelu) 3. jaanuar 2019, kell 23:24 (EET)


Arutelu:Hüpotees

Oleks põnev teada, mis siin nüüd vaidlustatud on (lühidalt ja kokkuvõtlikult). Kui tegemist on ühe sõnaga, võib selle lihtsalt ära muuta, ma saan siis ise ka aru, millele täpsustus viitab (või siia selgituse panna). Kui ma mõne parandusega ei nõustu, siis võib juba arutelu teha.
Hüpotees on mudel, mida ei ole tõestatud või tõendatud vastavalt sellele, kas vastavas valdkonnas suudetakse tõestada või mitte. Hüpoteesil on lootus saada teooriaks.

Piirdun praegu esimese lõiguga.

1. Tõestamata või tõendamata mudel ei pruugi olla hüpotees, sest mudeli puhul võib tõestamisest või tõendamisest rääkimine olla mõttetu. Pole mõtet püüda hüpoteesi defineerida mudeli mõiste kaudu.

: Ei ole mõttetu mudeli mõiste kaudu, lihtsalt parandus tuleb teha, et loodusseaduse puhul tõestatakse, et mudel vastab mingile objektile reaalsuses. Matemaatika puhul kontrollitakse mudeli väidete kokkusobivust.--Tvali 15:55, 14 Mar 2005 (UTC)

:: Hüpotees on mingi propositsioon. Mudel ei pruugi sisaldada mingeid propositsioone. Seetõttu ei saa aluseks võtta mudeli mõistet.

:: Matemaatikas kontrollitakse, kas hüpotees järeldub aksioomidest.

::: Jah, ma ei saa selle kaudu defineerida, ehkki osutan õigele hulgale.

2. Matemaatikas on hüpoteesil tavaliselt lootust saada teoreemiks, mitte teooriaks.

: Jah. Pole veel selleni jõudnud, aga tuleb ära mainida.--Tvali 15:55, 14 Mar 2005 (UTC)

:: Seni oled sellele otseselt vastu rääkinud. Andres 20:34, 14 Mar 2005 (UTC)

::: ? Ma pole seda sõna kasutanudki siin :) Aga jah, väitsin millekipärast midagi analoogset sellele, nagu poleks matemaatikas tõestamist -- see oli lihtsalt korra mingi mõttetu pilt, mis ette tuli, kus tõestamisega oli seotud kontrollimine ja tõestamine oli "automaatselt toimuv" ..kohati on ajus lühiseid.

3. Kui loobuda tõestamise mõistest tõendamise mõiste kasuks, siis pole selge, millise kriteeriumi järgi saab öelda, et nüüd on hüpoteesist saanud teooria.

: Katse-eksituse puhul jookseb piir üldiselt nii, et teooria peab vastama kahele:

: *Kõiki nähtusi, mille käiku teooria ennustab, on võimalik korduvalt laboratoorselt taastekitada, saades tulemuseks alati õige tulemi. Kui selliselt on väga palju kordi teooria erinevaid lõike katsetatud ja esile kutsutud nähtusi, mille tulemuste ennustamiseks on vaja teooriat suures mahus rakendada, siis loetakse seda teooriaks (suure pauguga on peamiselt see probleem, et ei suudeta vastavaid katsetingimusi tekitada -- näiteks relativismi saab kontrollida).--Tvali 15:55, 14 Mar 2005 (UTC)

: * Kui ükski nendest katsetest kukub läbi, siis loetakse teooria valeks. Üldiselt teooria kriitikud üritavad iga hinna eest teooriat sellisel moel kummutada, kui see algusjärgus on.

: * Kui piisav hulk tippteadlasi on proovinud hüpoteesi maatasa teha (leida katset, mis sellele ei vasta) ja läbi kukkunud, siis loetakse see teooriaks.~

:: See on ainult ligikaudne skeem selle kohta, mis tegelikult toimub. Pealegi ei anna see mingit kindlst kriteeriumi, millal võib hüpoteesi lugeda teooriaks.

::: Loomulikult ligikaudne ...kõike ei jõua siin ju lahti seletada ...või on Sul mõni link, kus mõiste "hüpotees" ja teaduslik protsess otsast lõpuni läbi võetaks? Keegi küll soovitas mulle just mingit Kuhni raamatut selle koha, aga ma ei hakka seda siia ju ümber kirjutama. Eesmärk ei ole asja teadlase jaoks 100% kokku võtta, ma arvan, muidu kuluks mul järgmised kuu aega programmeerimises "funktsiooni" mõiste peale.

:::: No vaata, see on nii ligikaudne, et isegi filosoofid enam ei usu, et see tegelikult nii käib.

:::: Selleks et niisugustest askadest enam-vähemgi korrektselt kirjutada, tuleb olla kursis teadusfilosoofilise kirjandusega. Loe kindlasti Kuhni raamatut, siis Sa näed, et asi ei ole nii lihtne. Aga ega sedagi saa puhta kullana võtta, mida Kuhn kirjutab.

:::: Asi selles ongi, et see valdkond on nii keeruline, et mingit ühest ja üldtunnustatud seisukohta ei ole.

:: Seda meetodit, millest Sa räägid, ei nimetata mitte katse ja eksituse meetodiks, vaid hüpoteetilis-deduktiivseks meetodiks. Andres 20:34, 14 Mar 2005 (UTC)

::: Võib ka niipidi. Kasutasin sõna, mida koolis selle kohta kasutati, kuna see tundus kõige lihtsam. Ma olen lugenud ka teadlaste töid, kus selle kohta katse-eksituse meetod öeldakse.--Tvali 20:43, 14 Mar 2005 (UTC)

:::: See on minu meelest küll eksitav. Katse ja eksituse meetodiks nimetatakse mis tahes probleemi lahendamise meetodit, mis seisneb selles, et proovitakse umbropsu erinevaid lahendusi, kuni leitakse selline, mis töötab. Möönan, et hüpoteetilis-deduktiivset meetodit võib niiviisi tõlgendada, et see on katse ja eksituse meetodi erijuht. Aga teadlased üldjuhul küll umbropsu hüpoteese ei vali. Andres 21:39, 14 Mar 2005 (UTC)

4. Loodusteaduslikke teooriaid peetakse tänapäeval enamasti hüpoteetilisteks.

: Jah, see piir jookseb erinevalt, aga siiski räägitakse näiteks "relatiivsusteooriast", mitte "relatiivsushüpoteesist".--Tvali 15:55, 14 Mar 2005 (UTC)

:: Ma räägin sellest, et hüpoteese nimetatakse teooriateks, kuigi mööndakse, et tegemist on hüporeesidega. Andres 20:34, 14 Mar 2005 (UTC)

::: Jah. Aga küsimus ongi siis selles, et millal neid hüpoteesideks nimetatakse :) St. kui arvatakse, et on põhjust neid nii nimetada, siis nad vastavast vaatenurgast seda ju on.--Tvali 20:43, 14 Mar 2005 (UTC)

:::: Mo mõnikord nimetatakse ka hüpoteesideks. Alguses. Eri teadlastel võivad selleks olla erinevad motiivid. Andres 21:39, 14 Mar 2005 (UTC)
Muide, Sul on selles suhtes õigus, et hüpotees kõige üldisemas mõttes on sama mis oletus. Selles artiklis on juttu teaduslikust hüpoteesist. Siiski ongi minu meelest mõttekas reserveerida see pealkiri teaduslikule hüpoteesile. Andres 14:22, 14 Mar 2005 (UTC)
Kuidas Sulle tundub, kumb on parem, kas see, kui viin selle definitsiooni sellisele üldistusastmele, et see vastaks ka kõigele Sinu poolt pakutule, või käsitlen erinevaid juhtusid, või mõlemat samas artiklis?--Tvali 15:55, 14 Mar 2005 (UTC)

Ma ei saa aru, mida Sa minu poolt pakutu all mõistad.

Arvan, et peaks olema artikkel Oletus, kus räägitakse hüpoteesist kõige üldisemas mõttes. Selle artikli pealkiri ja teema siin peaks jääma samaks. Andres 20:34, 14 Mar 2005 (UTC)
Siin on jah nii, et praegu olen liigselt keskendunud sellele, mis tähenduses neid teooriate puhul kasutatakse, aga mitte paljudele muudele juhtudele.--Tvali 15:55, 14 Mar 2005 (UTC)
Nüüd on selge pilt, mis närvidele käib. Ma võtan kirjutan need artiklid veel ühe korra korraga uuesti, siis saab edasi rääkida.--Tvali 15:55, 14 Mar 2005 (UTC)

Siin esitatakse üks arusaam hüpoteesist, nagu see oleks ainuke ja üldtunnustatud. Enamik filosoofe ei pea võimalikuks teooriate tõestamist. Andres 21:50, 12 Mar 2005 (UTC)
Seda ei esitata, nagu see oleks ainuke ...Sa võid neid juurde kirjutada :) See on lihtsalt kõige tavalisem. On olemas nõrgad ja tugevad tõestused.

Tugevate ja nõrkade tõestuste olemasolu ei ole üldtunnustatud, kuid ma möönan, et sõna "tõestus" kasutatakse ka nõrgemas tähenduses. Ometi on sõna tähendus filosoofias, matemaatikas ja loogikas erinev sellest nõrgemast tähendusest. Kui sõna kasutatakse nõrgas tähenduses, siis tuleb seda mainida. Arvan siiski, et segaduse ärahoidmiseks tuleb võimaluse korral sõna kasutamisest nõrgast tähendustes hoiduda.

Sa kirjutad nii palju, et mul pole võimalik neid artikleid samas tempos täiendada ega parandada. Mida abstraktsemal teemal kirjutada, seda rohkem tekib vaieldavusi ja seda rohkem võtab aktsepteeritava artikli kirjutamine aega. Sellepärast ongi meil puudu palju artikleid sellest, mida sa nimetad alusteks. Praegusel kujul on artikkel minu meelest eksitav, eriti selles, mis puudutab tõestamist. Andres 12:07, 13 Mar 2005 (UTC)
PS. mis juhtus sõnade "aksioom" ja "dogma" ajalooga? Mõtlesin, et viin vastavad täpsustused hommikul sisse, aga nüüd on seal üks nõrgem ja lühem variant ja mina eriti ei viitsi meenutada, mis sinna kirjutasin (ja ma mäletan päris selgelt, et alustasin seal paari asja defineerimist) -- seda pole isegi ajaloos.

Ma ei tea, mis juhtus. Kui ajaloos ei ole, siis arvatavasti oled kogemata salvestamata unustanud. Andres 12:07, 13 Mar 2005 (UTC)

: Sattusin Leoni lehele ja temal on Mingi dünastiaga kunagi samasugune asi juhtunud. Mulle tundub, et aeg-ajalt kaob mingit infot vahelt ära siin serveriga suhtlemisel ...see muidugi ka loomulik, kui tegu on võrgulehtedega :)

: Kas arvutiprogrammi kujul Vikipeedia muutmise programmi ei ole? Näen veateadete järgi, et siinne vikipeedia server suhtleb teisega -- kas sellega ise saaks suhelda, siis oleks see natuke kiirem?--Tvali 21:40, 13 Mar 2005 (UTC)
http://www.philosophy.ilstu.edu/horvath/Science%20Warshandout.html :
Truth
LP: The truth value of particular scientific claims can be determined with certainty by testing hypotheses against observational evidence.
CRITIQUE: (1) there are no theory-neutral observations at any level. Distinction between theoretical terms and observational terms is false. (2) Underdetermination (Quine-Duhem Thesis) - theories entail observational consequences, but observations do not entail particular theories. It is impossible to either verify or falsify any hypothesis with certainty.
SP RESPONSE: There is no rational way to justify any one theory or set of theories as a more truthful representation of the actual world. Decisions about which theory to believe and which theories to reject must be made on non-rational grounds. e.g. Bloor's Naturalism, Latour/Woolgar's Idealism.
CONTEXTUALIST RESPONSE: Accept that empirical evidence can never pick out the one true (or false) hypothesis. We must rely on both empirical and non-empirical forms of evidence to determine which hypotheses are likely to be true.
http://evonet.sdsc.edu/evoscisociety/evolu_fact_theo.htm
http://www.stephenjaygould.org/library/futuyma_theory.html

See, mille Sa siin ära tood, esitabki ju kriitika selle kohta, mida Sa artiklis kirjutad. Andres 12:07, 13 Mar 2005 (UTC)

: Jah ...samas lisasin igale poole põhjendamise.

: Ok, ma võtan kiirust maha ja kirjutan selle demokraatia teema lõpuni ja proovin need punased lingid kuidagi välja kannatada :)

:: Punastest linkidest ei saagi lahti. Mida rohkem kirjutada, seda rohkem neid juurde tuleb. Andres 12:49, 13 Mar 2005 (UTC)

::: No vähemalt nad ei häiri mind, kui ma olen nad enda tegevusraadiusest kaugele ära ajanud ...teised võivad neid oma jahimaadel hävitada, mulle tundub, et mina siin kolmest-neljast teemast, millega alustanud olen, niipea palju kaugemale ei jõua.

: Kui pikk peab üks artikkel olema, et see juba siia lisada? Kui ma tahaks nt. ingliskeelse mudeli ära tõlkida, siis poleks mul mõtet alustadagi, kui ma ei taha väga pikka aega kulutada ...mõtlen, et siiski esialgu sobib igasse artiklisse ju mõni lihtne üldselgitus ka?

:: Määrav ei ole artikli pikkus. Tähtis on see, et seal poleks põhimõttelisi vigu. Et ta ei ole eksitav. Andres 12:49, 13 Mar 2005 (UTC)

::: Selge. Kas on mõni kast, mille saaksin artikli kohale panna, kui ma arvan, et seal on veel põhimõttelised vead võimalikud? Selline, et mina kirjutan ühe malli ja siis tuleb suur punane hoiatus, et keegi seda liiga tõe pähe ei võtaks? Ma paneks poolikutele asjadele hea meelega külge sellise -- sellisel juhul algaks vihasem arutelu siis, kui ma ise juba rahule hakkan jääma asjaga, muidu ma peaks kodus paberi peale tegema iga artiklit enne, kui üles panen. Kas võiks sellise äkki teha, kui ei ole?

:::: Esialgu sellist kasti ei ole. Me võime selle ka välja mõelda. Võid ka ise teha. Põhimõtteliselt võid kasutada malli {{pooleli}}, kuid see jääb vist liiga nõrgaks. Arvan, et esialgu Sa võiksid kirjutada kursiivkirjas (kahe ülakoma vahel) artikli algusesse vabas vormis hoiatuse. Andres 14:07, 13 Mar 2005 (UTC)

::: Minu arutelu lehel on mõned mallid, mis minu arvates võiks olla. Ühtlasi tahaksin teada, kas on abilehekülgi mallide kohta? Kui ei ole, siis võtaksin selle enda peale, sest vähemalt tarkvaradokumentatsioonid ei ole mu nõrk külg :)

:::: Mallide loend on leheküljel Vikipeedia:Mallid. Võid koostada mõne malli ning siis saab seda malli aruteluleheküljel arutada. Muid abilehekülgi minu teada ei ole. Andres 14:07, 13 Mar 2005 (UTC)

::: Kusjuures, tegelikult oleksid võinud panna ühe viite tõestuse ja tõenduse erinevusele, sest asi oli lihtsalt selles, et ma ei ole siinse keelekasutusega veel 100% kursis -- ise olen harjunud, et on tugevad ja nõrgad tõestused.

:::: Tegelikult ei ole sõna "tõendus" päris juurdunud termin. Küsimus ei ole siinses keelekasutuses. Sõnastus tuleb igal konlteetsel juhul läbi mõelda. Andres 14:07, 13 Mar 2005 (UTC)

Minu meelest ei ole ka hüpotees ja oletus päris üks ja seesama. Andres 12:49, 13 Mar 2005 (UTC)

Oletus on laiema tähendusega, kui hüpotees, aga iga hüpotees on oletus. Oletus on lihtsalt mõneti mitmetähenduslik sõna, aga hüpoteesi tõlkevaste (minuarvates on tekstid, mis ei sisalda võõrsõnu, üldiselt loetavamad isegi neile, kellel võõrsõnadega põhimõtteliselt probleemi ei ole).

: Jah. Aga kui kirjutada "hüpotees ehk oletus", siis võib jääda mulje, et tegemist on täielike sünonüümidega. "Oletus" "hüpoteesi" asemel ei saa öelda juhul, kui on oluline, et tegemist on just nimelt hüpoteesidega. Andres 14:07, 13 Mar 2005 (UTC)

:: Parandan ära

Kui tegemist on uurimusega ning seal väidetakse, et mingi näitaja sõltub näiteks inimeste vanusest, soost või staažist siis kas see peab olema sisuliselt ka tõestatud, et siis kas küsitluses ehk tuleks vaadelda igat sihtgruppi eraldi ja otsida siis seoseid?
Kui uurimustöös on esitatud hüpotees siis see antud situatsioonis peab ju olema tõestatud?

Ma pole kindel, kas ma küsimusest õigesti aru saan.

Esiteks, ranges (teadusfilosoofilises) mõttes ei saa statistilisi meetodeid kasutavate empiiriliste uurimuste abil universaalse (uuritavast materjalist kaugemale ulatuva) kehtivuspretensiooniga hüpoteese tõestada, vaid üksnes kinnitada.

Teiseks, enne uurimuse läbiviimist ei pea hüpotees olema kinnitatud, kuigi võimaluse korral on soovitatav selgitada, kuidas selle hüpoteesini on jõutud. See eeldab kas mingeid  teoreetilisi kaalutlusi või vähemalt mingeid empiirilisi tähelepanekuid.

Kolmandaks, kui hüpotees puudutab statistilisi seoseid kui niisuguseid, siis ei ole nende seoste seletamine iseenesest kohustuslik, kuigi on soovitav esitada hüpoteese, mis võiksid neid seletada. Küll aga tuleneb statistiline hüpotees sageli algusest peale mingist sügavamast teoreetilisest hüpoteesist. Kui statistiline hüpotees kinnitust leiab, siis leiab kaudselt kinnitust ka teoreetiline hüpotees, mis on ühtlasi seletuseks saadud empiirilistele andmetele. Andres 19. veebruar 2006, kell 13.54 (UTC)

Ah jaa. Statistikas on sõna "hüpotees" kasutusel spetsiifilises tähenduses, mida artiklis pole selgitatud. Andres 19. veebruar 2006, kell 14.18 (UTC)
Hüpotees ei ole ju päris sama mis oletus! --Vikker 12. mai 2009, kell 13:41 (UTC)

Seda sõna kasutatakse mitut moodi. Kõige üldisemas tähenduses tähendab see oletust. Andres 12. mai 2009, kell 20:06 (UTC)
Kas on ikka õige, et Empiirilised teadused on Hüpoteesi all? --Ilmik 22. veebruar 2010, kell 21:56 (UTC)

Mõeldud on hüpoteesi empiirilistes teadustes. Kui pealkiri pole arusaadav, võib seda muuta. Andres 23. veebruar 2010, kell 20:25 (UTC)

Kas uurimustöös peab hüpotees olema kinnitatud?


Arutelu:Eeldus

Eelduse ja aksioomi mõiste on erinevad. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 21:54, 12 Mar 2005 (UTC)

:en:Presupposition defineerib seda keeleteaduses, aga kas see on liiga kitsas, et panna siia intervikiks? Eraldi on :en:Presupposition (philosophy). Adeliine 25. aprill 2014, kell 23:55 (EEST)

Ei see on presupositsioon. Minu meelest räägitakse keeleteaduses ja filosoofias põhimõtteliselt samast asjast. Andres (arutelu) 26. aprill 2014, kell 02:33 (EEST)
Intervikide jaoks tuleb vist mõisted lahku viia. Loogika mõistele vastab :en:Premise. On veel tähendus 'eeltingimus'. Peamiselt selles mõttes räägib eeldusest :de:Voraussetzung. Andres (arutelu) 26. aprill 2014, kell 02:40 (EEST)

Ingliskeelse Vikipeedia artikkel Presupposition räägib keelelisest vihjatud eeldusest, mis on pigem lingvistiline teema. See artikkel räägib väljaöeldud eeldustest arutluste alustena filosoofias ja loogikas. --Gert7 (arutelu) 8. detsember 2023, kell 20:08 (EET)

Ning meil juba on artikkel presupositsioon. --Gert7 (arutelu) 8. detsember 2023, kell 20:13 (EET)


Arutelu:Andrus Veerpalu

mis võtta mis jätta kas Oslo või Holmenkollen - Ahsoous 23:36, 12 Mar 2005 (UTC)
ega keegi ei tea, kas need pildid, mida eesti olümpiakomitee lubab ajakirjandusel kasutada  kas meie tohime ka neid kasutada?? - Ahsoous 8. veebruar 2006, kell 22.05 (UTC)

Seal on e-postiaadress, võib järele küsida. Andres 8. veebruar 2006, kell 22.06 (UTC)

: Nii küsisin järgi ja küsimus ning vastus kõlab:

: Leheküljel http://www.spordipress.ee/modules.php?name=News&file=article&sid=2883 asuvad eesti olümpialaste pildid mida tohib kasutada ajakirjandus. Kas ja millistel tingimustel tohib neid kasutada vabas entsüklopeedias vikipeedia: http://et.wikipedia.org nendel piltidel olevate isikute kohta käivate artiklite illustreerimiseks?

: Vabalt, nagu öeldud. Märgi allikaks Eesti Olümpiakomitee ja kõik ok. Sven Sommer - Ahsoous 9. veebruar 2006, kell 09.51 (UTC)

:: Eesti Olümpiakomitee võib ju allikas olla, aga Eesti Olümpiakomitee pole vähemalt foto  Veerpalu Andrus EOK.JPG autor ega pole ta autoriõigusi ka ostnud. Ka dokumendipildil on autor ja dokumendipilt on vabalt kasutatav sihtotstarbel, igasugusel muul otstarbel kasutamise puhul peaksid õigused kuuluma ikka autorile. Valju 13. märts 2007, kell 17:41 (UTC)

vähemalt peab see 20-kordne siis olema, muidu on ju ortograafiliselt vale  --[[Kasutaja:Dj Capricorn|Dj Capricorn]] 5. veebruar 2007, kell 20:29 (UTC)

Mida siin toimetama peab? --[[Kasutaja:Epp|Epp]] 28. veebruar 2010, kell 22:52 (UTC)

* Veerpalu pressikonverentsi näeb internetis otseülekandena
----
Tuleks lisada:
* http://sport.postimees.ee/573878/veerpalu-esitas-kaebuse-spordi-arbritaazikohtusse/
* http://sport.postimees.ee/567410/veerpalu-juhtumiga-tegelenud-fisi-ametnik-sain-eestist-ahvardusi/
* http://sport.postimees.ee/544636/veerpalu-kaitsev-teadlane-kritiseerib-dopingutesti-usutavust/ --Oop 23. september 2011, kell 10:39 (EEST)

* 26. märts 2013 13:59, Delfi Sport: Spordiarbitraaži koduleht on ülekoormatud
* ERR: Rahvusvaheline spordiarbitraaži kohus (CAS) mõistis Andrus Veerpalu rahvusvahelise dopinguagentuuri (WADA) vigadele viidates dopingutarvitamise süüdistuses õigeks. Kohus märkis oma otsuses, et kuigi mitmed tegurid viitasid sellele, et Veerpalu ise manustas kehavälist :kasvuhormooni, tuleb WADA poolsete vigade tõttu FIS-i süüdimõistev otsus ümber lükata.
suwa 26. märts 2013, kell 14:36 (EET)

Lõpuks pani keegi parema sõnastuse sisse. -Mardus (arutelu) 27. märts 2013, kell 13:55 (EET)

: ja muud tagajärjed alles hakkavad kerima:

: NFL https://www.nflplayers.com/Articles/Press-Releases/Independent-Arbitration-Panel-Finds-Fault-with-WADA-Test/

: AFP http://www.google.com/hostednews/afp/article/ALeqM5hIZ1GKurgXhVXkyx8zndA1caUuGA?

: AP/Guardian: http://www.guardian.co.uk/sport/2013/mar/27/wada-nfl-players-human-growth-hormone

: suwa 27. märts 2013, kell 15:19 (EET)
----
*25-kordne Eesti meister aastatel 1990–2014.

2014 tuli küll meistriks, aga see ei saa tõsi olla. Andres (arutelu) 18. märts 2014, kell 15:55 (EET)

Palun aidake see asi korda teha. Andres (arutelu) 19. märts 2014, kell 13:16 (EET)

: Milles siis asi? Mis valesti on? --Metsavend 19. märts 2014, kell 13:28 (EET)

:: Tõesti, mis ei saa tõsi olla? Tegelikult, et lause täpsem oleks siis lisasin sõna 'individuaalne', sest on veel ka 3 teatekulda.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. märts 2014, kell 13:43 (EET)

::: Jah, saab küll, ma vaatasin parandust valesti. Andres (arutelu) 19. märts 2014, kell 14:08 (EET)

Siit läks nüüd palju välja, vist põhiliselt välislingid. Andres (arutelu) 6. märts 2015, kell 17:56 (EET)

Jah, püüdsin pisut koristada. Need olid mittetöötavad lingid ja mõned sarnased uudised (sama pressiteate kordused eri väljaannetes). Pikemas plaanis peaks välislinkide all ajalehelinkidest lahti saama. Pikne 6. märts 2015, kell 18:09 (EET)

:selgita seda  peatükist "Välislingid" ajalehelinkidest lahti saamist --Bioneer1 (arutelu) 7. märts 2015, kell 11:38 (EET)

:: Ma saan aru, et ajaleheartiklid on välislinkide alla korjatud selle mõttega, et keegi neid hiljem viidetes kasutaks. Kui sellest kunagi hea artikkel saab, siis sinna ei jääks ju see valimatu lingilasu. Välislinkide kohta leiab lugemismaterjali siit: en:WP:EL. Pikne 7. märts 2015, kell 12:09 (EET)


Kasutaja arutelu:Mona

Tere tulemast Vikipeediasse, Mona! Andres 14:08, 13 Mar 2005 (UTC)
Tere. Loodetavasti ma siin teile paksu pahandust ei tekita. Õppida on veel paljutki.

My name is Ivan, I am 17 years old and I am from Cuba. I must say I am very interested in Estonian language and culture, that´s why I decided to contact you and I hope that if you wish you be able to help me.
I am writing a scholar work about your country but due to my lack of access to Internet (I can only access to Wikipedia) I can´t get information enough about your country to finish it, so, I would need a little help from you, an Estonian citizen. If you decide to help me, you can contact me by my e-mail direction: nayesda.daria@medired.scu.sld.cu.
Thanks and I apologize for my bad English
Ivan

Proovin uut malli (Mall:X15), milles saaks medaleid "peita". Tegin näite siia - Kasutaja:Pelmeen10/Liivakast, mis arvad? Pelmeen10 4. veebruar 2011, kell 22:26 (EET)

Mis ütled selle kohta? Pelmeen10 24. veebruar 2011, kell 15:05 (EET)

: Ma ei saa aru sellest mallist. Kus seda kasutatakse? --Mona 24. veebruar 2011, kell 15:50 (EET)

::Praegu iluuisutaja mallis on lahtrid "om", "mm" ja "em". Seal on lahter "medalid", kus kasutatakse Mall:Olümpiavõitja stiilis medalite üleslugemist. Ilusam või tülikam? Pelmeen10 24. veebruar 2011, kell 16:37 (EET)

::: Kui sa nüüd mõtled, et ümmargused medalid või kastid .... Ma ei oska öelda, mõlemad meeldivad, aga ümmargused rohkem. Tõesti, ma ei oska valida :). Vähem tülikam variant on muidugi kastid. Eks siis tuleb need valida, et kõikidel lihtsam täita. --Mona 24. veebruar 2011, kell 22:41 (EET)

Navigeerimismallidele lisades "" peab see eelmise sõna vastas olema, muidu jääb kaks tühikut ning see võib sattuda üksikult järgmisse ritta. Pelmeen10 24. veebruar 2011, kell 15:05 (EET)

Palun töö näide, kus see nupuke on üksikuks jäänud :) --Mona 24. veebruar 2011, kell 15:19 (EET)

:Need kümned muudatused, mis sa tegid on kõik sarnaselt. Brauseriakent väiksemaks tehes on näha. Sa ei näe topelttühikut? Pelmeen10 24. veebruar 2011, kell 15:31 (EET)

:: Proovisin nii ja naapidi. Tulemus üks ja sama ning sellepärast ei hakka midagi ka muutma. --Mona 24. veebruar 2011, kell 15:37 (EET)

:::Võib-olla kunagi saad aru, aga ära edaspidi siis jäta tühikut. Pelmeen10 24. veebruar 2011, kell 15:45 (EET)

::::Ja kui kunagi tekib viitsimine need ära parandada, siis leiad need siit. Pelmeen10 25. veebruar 2011, kell 00:05 (EET)

::::: Vaatasin veelkord, vaatas ka üks teine vikipedist. No ei ole kusagil ühtegi üksikut nupukest järgmises reas. Tunnistan, et punkt ei ole keskel, kas see on nii suur probleem. Kui ka kellegi teise arvates on see probleem, peale sinu muidugi, siis jah, ma likvideerin need tühikud. Kindlasti ma ei looda, et sina hakaksid minu jama parandama, ja loodetavasti oma jamad, parandad sa ka ise ära. --Mona 25. veebruar 2011, kell 00:24 (EET)

Tere!
Tõlketalgud on nüüd läbi. Kutsume Teid 17. juunil kell 16 Euroopa Liidu majja, kus pakutakse talgute lõpetamise puhul jooke ja suupisteid. Seal selgub ka, milliste talguliste panus seekord kõige väärtuslikumaks osutus ja antakse kätte kingitused: 1000-eurone reisitšekk, Rahva Raamatu kinkekaardid ning Tallinna Ülikooli kirjastuse raamatud.
Euroopa Liidu maja asub Tallinnas aadressil Rävala pst 4 (sissepääs Laikmaa tänavalt, Kaubamaja vastast). Üritusel osalemiseks ja kingituse vastuvõtmiseks saatke palun meile oma pärisnimi, mida ei avalikustata. Palun vastake kindlasti, kas saate üritusel osaleda.
Lugupidamisega
Rita Niineste
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu
----
Vaata palun Arutelu:Anton Tšehhov. --Iifar 27. juuni 2011, kell 21:52 (EEST)
----
Vaata palun Vikipeedia:Heade_artiklite_kandidaadid#Indoneesia. --Iifar 10. oktoober 2011, kell 10:31 (EEST)

Tere!
Sooviks teada miks kustutati leht, kus oli juttu "Pumbamajatüüpidest"?
Mis võis olla selle põhjuseks ja kuidas muuta leht selliseks, et see säiliks?
Lugupidamisega,
Kaspart.
Palun avalda artikli allikas. Kas selline asi üldse eksisteerib. --Mona 9. jaanuar 2012, kell 22:47 (EET)
Artiklil pole allikat, artikkel on otsestelt inimestelt, kes tegelevad selle asjaga ja on selle grupi asutajad.
Vikipeedia on entsüklopeedia ning peab põhinema kontrollitavatel ning autoriteetsetel allikatel. Sellepärast ma ka kustutasin selle artikli. --Mona 9. jaanuar 2012, kell 23:48 (EET)

Olgem ausad, see kustutati ikkagi eelkõige seetõttu, et igasugu luulude koht ei ole Vikipeedias.--WooteleF 10. jaanuar 2012, kell 00:03 (EET)

Tere!
Suur tänu tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 14. juunil kell 17.00 Euroopa Majas, kus tehakse talgutest kokkuvõtteid ja antakse kätte auhinnad tublimatele tõlkijatele. Samuti on see talgulistele ja žüriiliikmetele heaks võimaluseks omavahel tuttavaks saada ja väikse veini saatel natuke juttu puhuda.
Euroopa Maja asub Tallinnas aadressil Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt.
Palun teatage e-posti aadressil rita.niineste@ec.europa.eu, kas saate meie koosviibimisest osa võtta.
Ootame Teid väga!
Lugupidamisega
Rita Niineste
Keelenõustaja
Euroopa Komisjon
DGT-Tallinn
Tel. 626 44 03
e-post: rita.niineste@ec.europa.eu
----
Aitäh! Numer oli tõesti vale. --Ivar (arutelu) 17. september 2012, kell 13:25 (EEST)

Добрый день! Извините, что обращаюсь на русском, просто я, к сожалению, эстонский язык не знаю. Меня заинтересовал этот камень, про который статья и я решил написать статью на украинском языке. Я переводил через переводчик, поэтому не все понял. Если можно скажите пару слов о камне и что за легенда описана в конце статьи? --Visem (arutelu) 3. detsember 2012, kell 12:02 (EET)

Добрый день! Извините, что долго не отвечала ! Камень находится в мелководье в заподной стороне села неподалёку от рыбацких сараев. По местной легенде все дети Алтья произошли от этого камня (из под этого камня). --Mona 6. detsember 2012, kell 19:21 (EET)

: Спасибо большое за помощь! --Visem (arutelu) 7. detsember 2012, kell 01:39 (EET)

Aitäh, Mona! Andres (arutelu) 24. veebruar 2013, kell 11:05 (EET)

Ma jätsin Kalle Kasemaa artiklisse Kavvadiase ilma diakriitikuteta, sest raamatus on nii.--Morel (arutelu) 4. august 2013, kell 12:47 (EEST)

Ok! --Mona 4. august 2013, kell 12:51 (EEST)

Hi! First of all, thank you for participating. It's great to have you editing Spanish monuments! But I need a bit of help from you. I would like to know how you knew about the Challenge. I left messages in many Wikipedias (exactly 145) and each one has a different point of contact. So I'm trying to learn and improve the system for the future.
Thanks a lot!

From here:  --Mona 9. oktoober 2014, kell 21:07 (EEST)

: Thank you for your feedback (and articles)! B25es (arutelu) 11. oktoober 2014, kell 08:35 (EEST)

Thanks a lot for your participation! B25es (arutelu) 17. november 2014, kell 19:58 (EET)

Ootame Sind homme Kreeka artiklivõistluse lõpetamisele. Anna palun teada, kas saad tulla: mattias@wikimedia.ee. --Metsavend 21. jaanuar 2015, kell 11:26 (EET)

Jah, aitäh. Ma olin juba Mattiasega kirjavahetuses. --Mona 21. jaanuar 2015, kell 20:24 (EET)

Kas Sa ei taha, et Sinu alamlehtedel loendid seal kategoorias oleksid? Adeliine 25. jaanuar 2015, kell 15:09 (EET)

Ma ei teadnudki, et nad seal olid :) Aga minugipoolest --Mona 25. jaanuar 2015, kell 15:14 (EET)

:Võib-olla kõik ei olnud. Mulle tundus, et olid ja järsku kadusid. Aga siis on hästi :). Adeliine 25. jaanuar 2015, kell 15:23 (EET)

Tere,
Hääletasid uue esilehe kujunduse kasutuselevõtmises poolt. Kas Sul on ideid, kuidas lehte veelgi paremaks teha? Vaata palun esilehe arutelu. Postituvi 9. mai 2015, kell 10:29 (EEST)

Tere Mona!
Meie ei ole vist enne kirjutanud. Huvitav oli piiluda Peet Gusteli isikuartiklit kuid kurb lugeda. Kui otsite/leiate või peate sobivaks lisada tema mõningaid töökohti, mis seotud Mercedes-Benz sõidukitega, siis saaksin/püüaksin ehk siduda (kuivõrd tema oli minu kunagine töökaaslane) ühe teise 'teadmata kadunud' motospordihuvilisega, kellega Peet tutvus enam-vähem kas oli 'selle filmi' eel ehk ajal (see koht on hetkel minu mälu kaudu pisut lahtine).
Mariina 14. jaanuar 2016, kell 05:12 (EET) alias Простота

Tere.

Ma vaatan otsin, mis ma veel tema kohta leian ja panen kirja. --Mona 14. jaanuar 2016, kell 09:50 (EET)

Hi Mona. This page https://et.wikipedia.org/wiki/IMMAGINE%26POESIA has been repeatedly and obsessively vandalized by User K9re11 for weeks putting a delete template in different wikis with no reason. The page is not promotional, it just tells the story of this Movement of Art and Poetry. Can you help to stop him ? Some administrators removed the template, but the day after he put it again ! What can we do ? thanks--Aeron10 (arutelu) 31. märts 2016, kell 12:31 (EEST)

Ära palun uusi lehekülgi kohe kustutama hakka, lase kõigepealt midagi sinna kirjutada ka. Nt. Daisy Ridley leht.

Ära siis kirjuta valest inimesest. --Mona 6. aprill 2016, kell 19:50 (EEST)

Hi!
Iberocoop has launched a translating contest to improve the content in other Wikipedia related to Ibero-American Culture.
We would love to have you on board :)
Please find the contest here: https://en.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Translating_Ibero_-_America/Participants_2016
Hugs!--Anna Torres (WMAR) (arutelu) 10. mai 2016, kell 17:23 (EEST)

Participate in the Ibero-American Culture Challenge!

Greetings.
Could you expand the article Aserbaidžaani kirjandus? The article is composed of only one short sentence.
Thank you.

Kas sa selgitaksid, miks sa kustutasid artikli Lolicon? See vajas kindlasti nii toimetamist kui keeletoimetamist, aga midagi sellist, mille pärast selle kustutama oleks pidanud, seal ei olnud.--82.131.110.243 3. märts 2017, kell 10:22 (EET)

Mulle jäi mulje, et see on googli tõlge. Sellised artiklid me kustutame. --Mona 3. märts 2017, kell 10:28 (EET)

: Jajah, eriti oli google'i tõlge muidugi konkreetselt Eestit puudutav lõik. Kõlab loogiliselt küll.--82.131.110.243 3. märts 2017, kell 10:38 (EET)

Hello! The Wikimedia Foundation is asking for your feedback in a survey. We want to know how well we are supporting your work on and off wiki, and how we can change or improve things in the future. The opinions you share will directly affect the current and future work of the Wikimedia Foundation. You have been randomly selected to take this survey as we would like to hear from your Wikimedia community. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.

Take the survey now!
You can find more information about this survey on the project page and see how your feedback helps the Wikimedia Foundation support editors like you. This survey is hosted by a third-party service and governed by this privacy statement (in English). Please visit our frequently asked questions page to find more information about this survey. If you need additional help, or if you wish to opt-out of future communications about this survey, send an email through the EmailUser feature to WMF Surveys to remove you from the list.
Thank you!
 WMF Surveys, 29. märts 2018, kell 21:21 (EEST)

Share your experience and feedback as a Wikimedian in this global survey

Every response for this survey can help the Wikimedia Foundation improve your experience on the Wikimedia projects. So far, we have heard from just 29% of Wikimedia contributors. The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes to be completed.  Take the survey now.
If you have already taken the survey, we are sorry you've received this reminder. We have design the survey to make it impossible to identify which users have taken the survey, so we have to send reminders to everyone.
If you wish to opt-out of the next reminder or any other survey, send an email through EmailUser feature to WMF Surveys.  You can also send any questions you have to this user email. Learn more about this survey on the project page. This survey is hosted by a third-party service and governed by this Wikimedia Foundation privacy statement.  Thanks!
 WMF Surveys, 13. aprill 2018, kell 04:19 (EEST)

Reminder: Share your feedback in this Wikimedia survey

Hello! This is a final reminder that the Wikimedia Foundation survey will close on 23 April, 2018 (07:00 UTC).   The survey is available in various languages and will take between 20 and 40 minutes.  Take the survey now.
If you already took the survey - thank you! We will not bother you again. We have designed the survey to make it impossible to identify which users have taken the survey, so we have to send reminders to everyone. To opt-out of future surveys, send an email through EmailUser feature to WMF Surveys.  You can also send any questions you have to this user email.  Learn more about this survey on the project page.  This survey is hosted by a third-party service and governed by this Wikimedia Foundation privacy statement.
 WMF Surveys, 20. aprill 2018, kell 03:28 (EEST)

Your feedback matters: Final reminder to take the global Wikimedia survey

Hello Mona, Is there any chance you could add en: Stefania Turkewich to the Heliloojate loend?  She was the first woman composer to write classical music in Ukraine. Nicola Mitchell (arutelu) 2. aprill 2021, kell 23:37 (EEST)

I'll do it. --Mona 3. aprill 2021, kell 13:14 (EEST)

:Thank you! Nicola Mitchell (arutelu) 3. aprill 2021, kell 13:21 (EEST)

::Hello Mona, When you have some time, could you take a look in my sandbox at this article: Stefanija Turkevõtš-Lukijanovõtš?  Would you be able to go through this article and transliterate the names of some of the people into Estonian, those that still need some work, like you did with Stefanija's name? Nicola Mitchell (arutelu) 27. juuli 2021, kell 19:00 (EEST)

:::Hello Mona, I have created the article here: Stefanija Turkevõtš-Lukijanovõtš. Nicola Mitchell (arutelu) 3. september 2021, kell 14:30 (EEST)

Hi!
You get this message because you are an admin on a Wikimedia wiki.
When someone edits a Wikimedia wiki without being logged in today, we show their IP address. As you may already know, we will not be able to do this in the future. This is a decision by the Wikimedia Foundation Legal department, because norms and regulations for privacy online have changed.
Instead of the IP we will show a masked identity. You as an admin will still be able to access the IP. There will also be a new user right for those who need to see the full IPs of unregistered users to fight vandalism, harassment and spam without being admins. Patrollers will also see part of the IP even without this user right. We are also working on better tools to help.
If you have not seen it before, you can read more on Meta. If you want to make sure you don’t miss technical changes on the Wikimedia wikis, you can subscribe to the weekly technical newsletter.
We have two suggested ways this identity could work. We would appreciate your feedback on which way you think would work best for you and your wiki, now and in the future. You can let us know on the talk page. You can write in your language. The suggestions were posted in October and we will decide after 17 January.
Thank you.
/Johan (WMF)
4. jaanuar 2022, kell 20:15 (EET)

Hea administraator!
Seoses eestikeelse Vikipeedia sünnipäevaga oled oodatud 24.08 kell 17.00 aadressil Struve4, Tartu. Nimelt sooviksime administraatoreid tehtud töö eest tänada seekord pisikese füüsilise meenega.
Palun anna aadressil kaebi@wikimedia.ee märku, kas saad tulla ja kui ei saa, siis anna vihje, kuidas saaksime tunnustuse Sinuni toimetada! K2suvi (arutelu) 8. august 2022, kell 10:09 (EEST)

Erinevate hüpete ja visete/heidete tulemuste kirjutamisel ei kasutata koma, vaid punkti. Palun paranda vead tehtud artiklites!--Raamaturott (arutelu) 29. aprill 2023, kell 20:45 (EEST)

Seda tahtsingi teada ;) Aitäh! Mona 29. aprill 2023, kell 20:50 (EEST)
----
Lipupilti ei soovitata üldjuhul infokastis kasutada, vt :en:MOS:INFOBOXFLAG. Sellega tõstetakse riik teiste andmete seas üsna asjata rohkem esile. Pikne 4. mai 2023, kell 18:14 (EEST)

:) Selge. Ei teadnud. Aitäh!

Mona 4. mai 2023, kell 18:17 (EEST)


Arutelu:Kirjandusteadus

Historiograafia mõiste on laiem ja pealegi on see sõna  mitmetähenduslik. Võib-olla peaks artiklile kirjandusteaduse haruks oleva historiograafia kohta panema eraldi pealkirja. Andres 14:50, 13 Mar 2005 (UTC)

Üldse need alldistsipliinid on segased. Miks poeetika ei ole alldistsiplinn? Vahest on tegu kirjandusteaduse abiteadustega vms? Andres 04:07, 15 mai 2005 (UTC)

Piisab sellest, kui märksõna esimesel esinemiskorral rasvasena kirjutada. Mitu korda võib rasvasena kirjutada, kui tal on mitu tähendust, mis avatakse samas artiklis. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:50, 13 Mar 2005 (UTC)

Kas kirjanduskriitikat loetakse endiselt kirjandusteaduses osaks? Andres 04:07, 15 mai 2005 (UTC)

Vt arutelu:Arno Oja#Kirjandusuurija?--Estopedist1 (arutelu) 27. jaanuar 2017, kell 23:18 (EET)


Malli arutelu:Vaidlustatud

See on päris tore mall. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 14:54, 13 Mar 2005 (UTC)

Praeguse seisuga suunab mall eikuhugi, mitte artikli arutelusse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 08:09, 19 Mar 2005 (UTC)

Võta mõni artikkel lahti ja vaata malli seal, mitte siin.

Lühendaksin sõnade ja ei pruugi olla tõene ja erksa võrra. võtaks need omadused välja? Ats 19:43, 18 Apr 2005 (UTC)

Vaadates inglise wiki sarnast malli hakkasin mõtlema et äkki "täiendaks" siinse malli visuaalset poolt. Tore oleks kuulda arvamusi --TarmoK 21:26, 3 May 2005 (UTC)
----
	Selle artikli sisu on vaidlustatud! Loe kriitikameelega!
Lisateavet vaidlustamise põhjuse kohta saad artikli arutelust.
----
nähtavasti ei ole vastuväiteid .o) panen selle üles vaatab mis reaktsiooni tekitab :o) --TarmoK 09:59, 6 May 2005 (UTC)
Mulle meeldib... parem kui enne... puhtam ja kuivem tunne kohe... :) --Lulu 11:36, 6 May 2005 (UTC)

Kujunduse vastu pole midagi, aga see "loe kriitikameelega" tundub mulle kuidagi imelik. Ma jätaks selle pigem ära. Siim 12:44, 6 May 2005 (UTC)

Arvan endiselt, et "loe kriitikameelega" võiks ära jätta. Kriitikameelega tuleb ju nagunii igat asja lugeda, see sõnaühend mõjub ka väga kohmakalt. Siim 18:51, 10 May 2005 (UTC)

: Kriitikameelega tuleb ju nagunii igat asja lugeda - Et siin vikis ei või midagi uskuda? seda pead silmas?  Ei ole eriti suur usalduse avaldus enda ja teiste tööle --TarmoK 19:57, 10 May 2005 (UTC)

:: Kui sa hoolikalt loed, siis ma kirjutasin, et kriitikameelega tuleb igat asja lugeda, mitte seda, et kriitikameelega tuleb ainult Vikipeediat lugeda. Aga jah, ma ei suhtu Vikipeediasse just liiga usaldavalt. Trükitud entsüklopeediaid ma usaldan pisut rohkem, aga ainult pisut. Ma ei arva, et see mis ma kirjutan alati sulatõsi oleks. Olen siin peale grammatiliste vigade korduvalt ka sisulisi vigu teinud, mille hiljem olen avastanud. Tänagi leidsin artiklis biotiit ühe prohmaka. Mulle tundub lihtsalt, et see sõnaühend "loe kriitikameelega" on veider. Ta muutus selliseks peale Atsi muudatust, enne oli "loe erksa kriitikameelega", mille ma ka pigem oleksin ära jätnud. Siim 20:09, 10 May 2005 (UTC)

::: Arvan, et iva on selles, et lugejat kutsutakse üles ikkagi lugema, mitte lugemata jätma, kuid olema ettevaatlik. Arvan, et see lugema kutsumise mõte peaks kuidagi olema väljendatud, võib-olla mingis muus sõnastuses. Andres 20:15, 10 May 2005 (UTC)
Vabandage, aga see on liigne norimine. Mall on väga hea (ka teine üleskutse), pealegi on eesmärk artikkel sellisesse seisu viia, et seda malli seal poleks! Ats 20:55, 10 May 2005 (UTC)

Nõus Atsiga. Malli eesmärk on et see sealt ära saaks ja mall kutsub lugema, mitte ei ütle et "mine ära". --TarmoK 21:32, 10 May 2005 (UTC)

:Mulle meeldib mall praegusel kujul. Ausalt öeldes meeldis mulle "loe erksa kriitikameelega" veelgi rohkem. Taivo 13:07, 12 mai 2005 (UTC)

:: Juhin tähelepanu sellele, et malli praegune sõnastus, on selline pärast Leoni alias Atsi parandust. Need parandused peaks aga kõik tagasi keerama, mida teha? Siim 28. august 2005, kell 17.34 (UTC)

::: Minu meelest pole keegi viitsinud tagasikerimisega jännata. Inglise vikis on nii, et kui keegi jätab tagasi kerimata ja redigeerib, siis ta võtab lihtsalt vastutuse enda peale. Parem on Ats lihtsalt ära unustada ja võtta asja sisuliselt. Andres 28. august 2005, kell 18.37 (UTC)

Selle malli võiks ümber nimetada Mall:SisuVaidlustatud, et eristada seda mallist Mall:NeutraalsusVaidlustatud. Peep 30. august 2005, kell 17.05 (UTC)

Mulle tundub, et "vaidlustatud" tähendabki "Sisu vaidlustatud". Teise malli pealkiri võiks olla hoopis "NPOV". Andres 30. august 2005, kell 17.37 (UTC)

: Mall:NPOV on juba olemas, ümbersuunamine Mall:NeutraalsusVaidlustatud peale. Peep 30. august 2005, kell 17.40 (UTC)
Kategooria, mis see mall lisab, võiks küll olla :Kategooria:Sisu vaidlustatud. Näiteks Mall:Mida teha realt "sisu vaidlustatud" lingile "Veel..." klõpsates näeks ainult artikleid, millel on vaidlustatud sisu, aga mitte ka neutraalsus, nagu on praegu. Peep 3. september 2005, kell 14.44 (UTC)


Arutelu:Ecce homo (Nietzsche)

"Ecce homo" on ennekõike ikkagi ladinakeelne tsitaat Uuest Testamendist (Johannese evangeelium 19:5; eesti keeles "Ennäe inimest!"). Nii nimetatakse ka vastavat motiivi kujutavas kunstis. Andres 16:02, 13 Mar 2005 (UTC)

Selle artikli pealkiri võiks olla "Ecce homo (Nietzsche)". Andres 16:03, 13 Mar 2005 (UTC)

Kui keegi viitsib, palun kirjutage pealkirja [[Ecce homo]] alla teine sisu. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 10:18, 21 Mar 2005 (UTC)
'''Ecce homo''' - ladina keeles "ennäe inimest". Uue Testamendi järgi (Joh 19:5) ütleb Pontius Pilatus need sõnad Jeesuse üle peetud kohtumõistmise ajal - pekstud, okaskrooniga kroonitud ja purpurkuube riietatud kohtualust juutidele näidates. Neid sõnu on teoloogid erinevalt tõlgendanud. Näiteks ühe seletuse kohaselt Pilatus lihtsalt väljendab oma kaastunnet ilmselt ohutule Jeesusele ja distantseerib ennast juutide süüdistustest. Teise versiooni kohaselt pidi nii algama kurjategija vabakslaskmisvormel, mille aga ülempreestrid ja sulased katkestasid hüüetega "Löö risti!" On leitud ka viidet sellele, et Jeesus on teatud mõttes täiuslik inimene või inimlikkuse kehastus või Inimese Poeg. Vähem levinud tõlgenduse kohaselt on tegu varjatud viitega Vanale Testamendile, kus (1 Sa 9:17) Jehoova samade sõnadega tutvustab Saamuelile Sauli kui Iisraeli uut kuningat. Pole aga selge, kas seda tuleb käsitleda kui kuningakspühitsemise mõnitavat paroodiat või tunnistust, et Jeesus tõepoolest ongi messias. ''(väga kahtane teooria)''
Samuti nimetatakse kunstiteost, mis kujutab piitsutatud ja okaskrooniga Jeesuse rahva ette toomist ristilöömise eel.

... ilmus ikka 1908, mitte 1888 (siis hakkas N. selle kallal tööle)


Arutelu:Üliinimene

Tuleb mainida, kellelt see mõiste pärineb. Andres 17:06, 13 Mar 2005 (UTC)

Ah määratlus pärineb Trubetskylt? Aga mõiste pärineb ju Nietzschelt, mis? Andres 20:45, 14 Mar 2005 (UTC)

Kas need supermani lingid on mingi omapärane huumor, millest ma aru ei saa. Kuidas nad haakuvad üliinimese kontseptsiooniga? Siim 14:32, 19 Mar 2005 (UTC)

Palun koristage siit Supermehe lingid! Taivo 14:50, 19 Mar 2005 (UTC)

:Kellelgi on võib-olla vaja sellest kontseptsioonist absurdi teha? Ise ka natuke mõtisklesin ja siis leidsin, et natuke haakuvad ka -- tglt see superman on ju multikas millestki analoogsest, ehkki ulmeformaadis. Samas, jah, mingit õiget pilti need ei anna vist :)--Tvali 14:58, 19 Mar 2005 (UTC)

Jah, sellel jutul pole Nietzschega midagi tegemist. Kui me Nietzsche maha vaikime, siis on see tekst siin eksitav. Andres 15:50, 19 Mar 2005 (UTC)
*Kas see on kindel, et sõna "üliinimene" leiutas või kasutas kõige esimesena Nietzsche? "Superman" on üliinimese kujutamine filmikunstis. Kindlasti on teda peale selle veel kunstis kujutatud, aga "Superman" on ju üks nendest?

: Minu meelest on siin kolm mõistet. Üks on see mõiste, millest selles artiklis juttu on (inimesele tavaliselt omistatavaid võimeid ületavate võimetega inimene). Teine on Nietzsche poolt kasutusele võetud mõiste. Tema sõna "Übermensch" soovitatakse mõnikord tõlkida "üleinimene". Kolmas on superkangelane ehk superman   kui populaarkultuuri tegelane. Siia kuulub ka Superman kui konkreetne tegelane. Ingöise keeles on kõiki võimalik nimetada ühe ja sama sõnaga. Eesti keeles kolmanda tähenduse kohta sõna "üliinimene" ei sobi. Praegu on lingitud teiste vikide artiklitele, mis räägivad üliinimesest Nietzsche mõttes.
Sõna "Übermensch" oli tõesti enne Nietzschet olemas ja tähendas ning tähendas tavainimesest kaugelt üle olevat inimest (kangelast, geeniust vms).
Arvan, et võiks teha eraldi artikli "Üliinimene (Nietzsche)". Andres 10:40, 20 Mar 2005 (UTC)
Nõustun eelkõnelejatega: Nietzsche üliinimene (2. mõiste) on üldise üliinimese (1. mõiste) erikuju, N. tõlgendus sellest. 'Superman' (suure tähega) on maakeeles ka 'Superman' (3. mõiste), 'superman' (väikse tähega) on maakeeli 'üliinimene' (1. mõiste). Ambrosius
Kui Nietzschet tsiteerida, siis võiks võtta asjakohasema tsitaadi: „Der Mensch ist ein Seil, geknüpft zwischen Tier und Übermensch, – ein Seil über einem Abgrunde.” (Zarathustra S.14) ... mul ei ole siin eestikeelset teksti käepärast, kui keegi viitsib, siis võiks selle sinna yles panna... --Lulu 12:49, 21 Mar 2005 (UTC)
Superman on muidugi pop-kultuuri mõiste, millel Üliinimesega vähe tegemist... ingliskeelne vaste on Overman. --Lulu 12:53, 21 Mar 2005 (UTC)

Inglise keeles kasutatakse sõna overman Nietzsche mõiste tõlkena sõna superman kõrval. Superman võib olla ka üliinimene tavalises mõttes. Sõna superman kasutatakse ka üldsõnana superkangelase ehk supermehe ehk supermani tähenduses. Andres 19:10, 21 Mar 2005 (UTC)

Puhastasin supermanid välja. Saksakeelse tsitaadi võiks asendada eestikeelsega. --[[Kasutaja:Lulu|Lulu]] 9. detsember 2005, kell 09.58 (UTC)

:1. Üliinimene ei ole Nietzsche leiutis. Ta lihtsalt filosofeeris sellest.

2. Übermensch on saksa keeles üliinimene. Üleinimene on leiutatud selleks, et eristada Nietzsche üliinimest üld-üliinimesest. See artikkel on üld-üliinimesest, kaasa arvatud N. üliinimene.

3. superman (väikese tähega, kui üldmõiste) on inglise keeles üliinimene. Superman (suure tähega, kui nimi) on tegelaskuju.
--X 12. detsember 2005, kell 12.51 (UTC)
Nii see asi päris ka ei käi, et pannakse lihtsalt oma versioon tagasi. Suuremate muutuste puhul toimub enne arutelu vastava artikli arutluslehekyljel. (Kasutajate arutelu-lehekylge kasutatakse muude asjade arutamiseks. Seepärast tõstsin praegu X saadetud kommentaari oma arutelu-lehekylje pealt siia, kuhu ta olekski pidanud olema suunatud.)
Tegin uue redaktsiooni 9. detsember 2005, kell 09.58 vastavalt siin arutelus väljaöeldud arvamustega. Alati on ka teistsuguseid arvamusi ja ykski neist ei pruugi olla lõplik. Kuid teiste arvamustega tuleb kõigil arvestada. Olen seisukohal, et kui X taastas oma redaktsiooni, siis ei arvestanud ta teiste arvamustega. --Lulu 12. detsember 2005, kell 13.28 (UTC)

Ma ei taastanud oma redaktsiooni.--X 13. detsember 2005, kell 19.58 (UTC)
----
Püüan artiklit täiendada, jättes võimalust mööda olemasoleva alles. Tõstsin praegu välja järgneva osa, mille ma hiljem paigutan Vikisõnaraamatusse.

:Superman - inglise

Pārcilvēks - läti

Nadczłowiek - poola

Übermensch - saksa

Yliihminen - soome (Teräsmies on tegelaskuju)

Сверхчеловек - vene
Andres 14. detsember 2005, kell 06.21 (UTC)

On näiteks sõnad üliloomulik (ülimalt, väga loomulik) ja üleloomulik (ei ole enam loomulik, ületab seda). Võiks avaldada arvamust, kumba varianti siis Nietzsche Übermenschi all mõtleb. Kas mitte teist?

Jah, mõtleb teist, on viimasel ajal tõlgitud ka üleinimeseks. Andres (arutelu) 13. aprill 2013, kell 21:13 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.centrebouddhisteparis.org/En_Anglais/Sangharakshita_en_anglais/Nietzsche_and_Superman/Superman_or_Overman/superman_or_overman.html
** In Üliinimene on 2013-06-24 14:33:16, 404 Not Found
** In Üliinimene on 2013-07-08 00:11:26, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.stanford.edu/~pj97/Nietzsche.htm
** In Üliinimene on 2013-06-24 14:33:16, 404 Not Found
** In Üliinimene on 2013-07-08 00:11:36, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:11 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.starnet-database.com/dbase_deo/profiles/superman/superman.html
** In Üliinimene on 2013-06-24 14:33:19, 404 Not Found
** In Üliinimene on 2013-07-08 00:11:46, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:12 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://theages.superman.ws/Encyclopaedia/superman.php
** In Üliinimene on 2013-06-24 14:33:16, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Üliinimene on 2013-07-08 00:11:56, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:12 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://theages.superman.ws/Encyclopaedia/photonucleic.php
** In Üliinimene on 2013-06-24 14:33:16, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Üliinimene on 2013-07-08 00:12:06, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:12 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.pjfarmer.com/secret/aliens/kryptonians.htm
** In Üliinimene on 2013-06-24 14:33:17, 404 Not Found
** In Üliinimene on 2013-07-08 00:12:17, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:12 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://theages.superman.ws/welcome.php
** In Üliinimene on 2013-06-24 14:33:16, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Üliinimene on 2013-07-08 00:12:26, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:12 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.dccomics.com/features/superman/index.html
** In Üliinimene on 2013-06-24 14:33:21, 404 Not Found
** In Üliinimene on 2013-07-08 00:12:36, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:12 (EEST)