Kasutaja arutelu:Roomajurist/Gaius

Varasemaid nõuandeid on hästi järgitud, nii et uusi on vähem:
* (u 110 pKr - u 180 pKr) täielik > (u 110–180), täielik
* jurist, sabiniaanide > üleliigne koma
* arvatavasti Roomast, kuna see oli arvatavasti > vältige sõnakordust
* Ühtlustage tekstisiseseid viiteid. Kas viide on punkti ees või järel? Ühele lausele viidates punkti ees? Siis järgige seda süsteemselt. Kas viite ees on tühik või mitte?
* "Institutiones"  > valige, kas jutumärgid või kursiiv. Kuna ülejäänud tekstis on enamik pealkirju kursiivis, siis võib eelistada kursiivi. Tõlkige esimesel kasutuskorral ja edaspidi kasutage ainult üht varianti, nt ''Institutiones'' ("Institutsioonid")
* "Institutionesele" > ''Institutiones'''ele
* Pealkiri “Sabiniaanid” ei tohiks olla paksus kirjas
* Masurius Sabinuse  > viidake eestikeelsele Vikipeediale (ka siis, kui artiklit veel pole)
* tänu Corpus iuris civilis´e (CIC) Digestide kaudu > ühtlustage pealkirjad. Nt ''Corpus iuris civilis'''e ''Digesta'' kaudu.
* Quintium > Quintum
* Edictum Provinciale > kursiiv
* Kuldsed sõnad ehk Igapäevased asjad > "Kuldsed sõnad" ehk "Igapäevased asjad"
* seaduse > ainult ühe seaduse kommentaar? Äkki mitmuses?
* Digestade vahendusel "Institutiones" ("Institutsioonid") > ''Digesta'' vahendusel ''Institutiones''
* "Institutiones" ("Institutsioonid") > ''Institutiones''. Tõlge ainult esimesel mainimisel
* eesmärki - õiguse - süstemaatilist > eesmärki: õiguse süstemaatilist
* Gaiuse Institutsioonides > pealkiri igal pool ühtmoodi, vt kogu tekstis
* sabinaanide > sabiniaanide. Linkige
* lühivaatega > lühiülevaatega
* õppima Institutsioonides > õppima '' Institutiones'''e järgi ?
* 2. viite algusest jutumärgid puudu
* Kas saab lisada viimasesse viitesse jutumärgid, mõttekriipsu leheküljenumbrite vahele? Lõpus üleliigne sidekriips.
* Ühtlustage jutumärke viidetes ja kogu tekstis.
Parimat
[[Kasutaja:Annn|Annn]] ([[Kasutaja arutelu:Annn|arutelu]]) 18. mai 2017, kell 21:48 (EEST)

Tekst on üpris selgesti kirjutatud ja hõlpsasti loetav.
Keelenõu
* Vajutage “Muuda lähteteksti” ja kustutage algusest

== Gaius ==, siis tuleb sissejuhatus enne sisukorda.
* Linkige ka sõnalõpud.
* Lisage linke: Rooma, jurist, koolkond, sabiniaanid jne.
* Pildi juurde pole linki vaja, info tuleb pildi peale klõpsates.
* Peatükkide pealkirjad tavalises, mitte paksus kirjas.
* Gaius, tema täielik nimi on teadmata (u 110 pKr - u 180 pKr). Oli Rooma jurist, sabiniaanide koolkonnast > Gaius (u 110–180), täielik nimi on teadmata, oli Rooma jurist  sabiniaanide koolkonnast
* Tema tegevus juristina toimus > Ta töötas juristina
* ilmselt keisrite Antonius Piuse, Marcus Aureliuse ja Commoduse valitsusajal. Hariduse sai ta ilmselt Roomast, kuna see oli ilmselt > kasutage siit "ilmselt" sünonüüme: http://www.eki.ee/dict/sys/index.cgi?Q=ilmselt&F=M&C06=en
* koht kus > koma vahele
* Institutiones´le >  "Institutionesele"
* XII tahvli seadustele > viidake eestikeelsele artiklile "Kaheteistkümne tahvli seadused"
* suunatud õiguse ajaloole, Kreeka filosoofiale ning seaduste süstematiseerimisele > õiguse ajaloost, Kreeka filosoofiast ning seaduste süstematiseerimine
* Sabiniaanide peatükk ei sobi "Gaiuse" artiklisse, hiljem tuleks see liita artikliga "Sabiniaanid"
* tekivad üksteise järel kaks erineva lähenemisega > tekkis teineteise järel kaks eri lähenemisega
* Sabiniaanide, rajajaks > üleliigne koma
* Iuris Civilis > väiksed tähed
* Osaline loend Gaiuse töödest, mida teame tänapäeval peamiselt > Tänapäeval tuntud Gaiuse töid, välislinki ei tohiks teksti sees olla
* Institutiones (Institutsioonid), mis on > "Institutiones" ("Institutsioonid"), mis on Tehke peatükk "Välislingid" ja lisage link sinna, teksti sees seda teha ei saa.
* põhimõisted ning õiguse entsüklopeedia > põhimõisted ja … mida entsüklopeedia all silmas peate?
* eesmärki – õiguse > mõttekriips
* Institutsioonides on nähtav Rooma õiguse süsteem > Gaiuse "Institutsioonides" tutvustatakse Rooma õiguse süsteemi
* sabiaanide > sabiniaanide
* Institutsioonide süstemaatika > pealkiri jutumärkidesse, muutke ka ülejäänud tekstis
* Keskpunktiks Institutsioonides on  > "Institutsioonide" keskpunkt on
* järgenvad > trükiviga
* isikuteõiguses  > isikuõiguses / isikute õiguses
* Põhijaotus Institutsioonides: > Kas see peaks olema pealkiri?
* (1.rmt), asjad (2; 3.rmt) ja hagid (4.rmt) > punkti järele tühik
* fidekomisside > fideikomisside
* olid seotud teiste isikute > olid seotud nii teiste isikute
* tuevase > trükiviga
* lääne-gootide > kokku, linkige
* Alarich II poolt 506. Aastal > Alarich II 506. aastal
* Burgundionum´s > Burgundionum´is
* seadustekogudele >  seadusekogudele
* õigusteaduse väliseid > õigusteadusväliseid
* Väike Entsüklopeedia > Väike entsüklopeedia
* "Asja mõiste ja liigitus klassikalise ajastu Rooma õiguses Gaiuse "Institutsioonide" näitel", lisage link tööle
* "Gaius", Encyclopedia Britannica > siit alt võiks viia link lehele (lõpust ära võtta)
* Britannica,April 2,  > koma järele tühik, pigem eestipäraselt 2. aprill
* Gross. - Juridica. 2002, nr 9, lk 626-634 > mõttekriipsud
Tervitusi
Annn (arutelu) 26. aprill 2017, kell 14:12 (EEST)


Arutelu:27. aprill

*1924 – lõppesid Eesti meistrivõistlused tõstmises.ESBL veebis  (vaadatud 29.12.2014)
--WikedKentaur (arutelu) 26. aprill 2017, kell 17:46 (EEST)


Arutelu:Hamsterlased

Artiklist Hamster. Andres (arutelu) 26. aprill 2017, kell 19:32 (EEST)
Aga õige koht on vist hoopis Cricetinae. Kas sel alamsugukonnal eestikeelset nime pole? Ja kas mitte liiginimi pole süüria kuldhamster? Andres (arutelu) 26. aprill 2017, kell 19:37 (EEST)
Hamster (Cricetinae)- on näriline, kes kuulub hamsterlaste hulka. Hamstreid on 25 eri liiki. Neid peetakse kõige populaarsemateks väikekoduloomadeks, sest nende eest on kerge hoolt kanda. Hamstreid kasutatakse sageli laborikatseteks.
Looduses elavad hamstrid p päevasel ajal urgudesse, et mitte langeda röövloomade ohvriks.  Hamstritel on suured, palju mahutavad põsed, et toitu saaks hoida ning viia oma urgudesse.

Esimesed avastatud hamstrid on tänapäeval teatud süüria hamster või  kuldne hamster (Mesocricetus auratus) nime all.  George Robert Waterhouse oli esimene teadlane, kes teaduslikult 1893 kirjeldas neid koduloomi. Esimesed ametlikud informatsioonid hamstritest tulid alles 1939.

Nimi “hamster” on laensõna saksa keelest. Varasemalt Kesk-Saksamaalt “hamstra”. Ka Baltimaades kasutati seda sõna (nt Leedu staras “hamster”) või pärineb Pärsiast (hamaēstar "oppressor").

Hamstritel on tüse keha, mida katab paks siidine karvastik. Esineda võib nii pika- kui ka lühikarvalisi hamsterid. Värvuselt mustad, pruunid, kuldsed, hallid, valged, kollased, punased ja kirjusid, sõltuvalt erinevatest tõugudest. Neil on lühike saba, laiad jalalabad, väikesed karvased kõrvad ning suured silmad. Hamstrite liigid  Campbelli kääbushamster (P. campbelli), Džungaaria kääbushamster (P. sungorus), Hiina triibuline hamster (C. barabensis) ja hiina hamster (C . griseus'e) pea pealt jookseb sabani tume triip. Phodopus on hamstrite väikseim liik. Nende kehad on pikkusega 5,5 - 10,5 cm. Kõige pikem hamster on Euroopa hamster , kelle pikkus varieerub 34cm kuhu lisandub veel ligikaudu 6cm pikkune saba.

Kuldhamster - Kõige tavalisem, keda teinekord kutsutakse ka süüria hamstriks. Valikuline aretamine on meile andnud üle 100 erineva värvivõimaluse. On olemas ka albiinosid, kel puudub pigment. Neil on valge karvastik ning roosad silmad. Kirjute hulgas jagatakse loomi värvilaikude kuju järgi vöödilisteks, lapilisteks (valgete laikudega) või mosaiikseteks (meenutab lapiteki mustrit).
Hiina hamster - Mitmel pool Ida-Euroopas ja Aasias levinud hiina hamstrit on Suurbritannias peetud lemmikloomana kauem kui tema kuldset sugulast. Kuldhamstrist on ta väiksem ning mööda tema hallikaspruuni kasukaselga jookseb tumedam triip.
Vene kääbushamster - Kodus peetavatest hamstriliikidest väikseim. Tavaliselt on kasukas tuhmi kollakaspruuni värvi ning silmade vahelt algab tumepruun triip, mis jookseb mööda selga kuni sabaalguseni. Mõlemad kirjeldatud väiksemõõdulised liigid elavad rühmadena. Nad tunnevad end õnnelikumalt, kui neid peetakse paaridena. Liiguvad üsna kärmelt, ent on vahel pisut äkilisemad kui kuldhamstrid, olles seetõttu mitte just kõige ideaalsemad loomad väikelastele.

Selleks et vältida lahinguid emase ja isase hamstri vahel, tuleb neid aretada neutraalsel pinnal, sest emane hamster ei luba isast oma valdustesse. Tavaliselt jääb kaotajaks isane. Kui loomad tunduvad omavahel hästi läbi saavat, jätakse nad  20 minutiks omavahele paarituma. Peale paaritust tuleb loomad taas lahutada. Tiinusperioodiks tuleb lisada rohkem pesamaterjali. Tiinusperioodi pikkus on 16 päeva. Pesakonnad on tavaliselt 6 liikmelised.Võib ka olla 12 pealisi pesakondi. Sünnitus toimub tavaliselt öötundidel. Sünnitus on  probleemideta, sest hamstrite järglased on väga väiksed. Esimesel nädalal tuleks anda hamstritele rahu, sest ema ärritumise tagajärjel võib ta oma pojad maha murda. Nädala möödudes on neil karvkate peal. Pärast teist nädalat hakkavad ise ringi uudistama. Konflikide vältimiseks peavad nad 6 nädalaselt hakkama elama eraldi.

Hamstrid on omnivoorid. Peamiselt sisaldab hamstrite toidusegu teravilja, granuleeritud sööta ja seemneid. Võib ka igapäevaselt anda väikese tüki puu- ja köögivilja, näiteks porgandit või kurki. Lisaks on loomapoodides saadaval maiustused. Kuivatatud köögi- ja puuviljad ja jogurtidropsid.

·      Riik- Loomad
·      Hõimkond- Keelikloomad
·      Klass- Imetajad
·      Selts- Närilised
·      Sugukond- Hamsterlased
·      Perekond- Hamstrid


Arutelu:28. aprill

* 1939 – Oslos lõppesid Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadlusesESBL veebis  (vaadatud 29.12.2014).
--WikedKentaur (arutelu) 27. aprill 2017, kell 17:55 (EEST)


Arutelu:Neli temperamenditüüpi

Minu meelest ei saa öelda, et neli temperamenditüüpi on teooria. Kui inimestel on neli temperamenditüüpi, siis see ei tähenda, et inimestel on teooria. Andres (arutelu) 2. mai 2017, kell 16:40 (EEST)

Mulle tunduks loogilisem nelja temperamenditüübi kirjeldused käesoleva artikliga liita. RichardN 17. mai 2018, kell 15:00 (EEST)

Minu meelest võib pigem eraldi jääda, mitmetes teistes vikides kasutatakse ka seda varianti. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 17. mai 2018, kell 14:55 (EEST)

: Selgitan mõne sõnaga oma mõtet. Need temperamenditüübid (koleerik, sangviinik, melanhoolik ja flegmaatik) on tähenduslikud eelkõige nelja temperamenditüübi teooria kontekstis. Temperamenditüüpide kirjeldus käesolevas artiklis aga puudub. Lisasin praegu iga eraldiseisva kirjelduse juurde viite, et tegemist on ühega neljast temperamenditüübist teadusliku psühholoogia eelses isiksuseteoorias (äkki aitab seegi mõningaid segadusi vältida). RichardN 17. mai 2018, kell 15:56 (EEST)

Kuidas teile tundub, kas iga temperamenditüübi tarbeks on eraldi artiklit tarvis?


Arutelu:Cybernetica AS

[[Kasutaja:Neptuunium|Neptuunium]], neil pole kodulehel alamlehti e-riigi ja meresüsteemide jaoks ja seega pole mul mõtet kodulehte ju lisada. Esilehelt ei saa seda infot. Info tuleb ette siis kui klikata alammenüüdel. Huvitav lahendus seetõttu. Mina pole selles süüdi. Äriregistrist ka viidet ei saa, seega on viitemall üleliigne. Mis te olete siin norima hakanud või? --[[Kasutaja:Tiuks|Tiia]] ([[Kasutaja arutelu:Tiuks|arutelu]]) 4. mai 2017, kell 02:36 (EEST)

Need valged ringlaternad on ka Cybernetica toodang, aga selline pilt artikli juurde oleks vist liiga juhuslik? Ivo (arutelu) 4. mai 2017, kell 02:52 (EEST)

Tegelikult koosneb nende põhiline töö koodikirjutamisest aga seda ei saa ju nagunii pildimaterjalina näidata. Seega ma arvan, et sa võid julgelt siia selle lisada. --Tiia (arutelu) 4. mai 2017, kell 03:04 (EEST)

Juhin tähelepanu, et IP aadress 45.144.4.2, kust seda artiklit (ja selle ingliskeelset versiooni) hiljuti ulatuslikult muudeti, näib kuuluvat Cyberneticale (2.4.144.45.in-addr.arpa. IN PTR exit-tln.cyber.ee.), mistõttu soovitan vastavad muudatused neutraalsuse seisukohast üle vaadata. Lisasin artiklile vastava {{NVP}} märgise. --J (arutelu) 9. august 2021, kell 20:33 (EEST)

IP aadressilt 45.144.4.2 tehtud muudatuste neutraalsus

J Viimased muudatused on lisatud artiklile tõepoolest Cybernetica poolt ning seda põhjusel, et eelmised versioonid artiklitest olid faktivaesed. Kõik muutused on ka korralikult toetatud viidetega, seega ei tohiks olla probleeme neutraalsusega - tegemist on siiski faktuaalselt tõestatud infoga. Kas oleks võimalik eemaldada artiklilt selle neutraalsust küsimuse alla panev viide?

Võtsin selle märkuse ära, kuna neutraalsuse vaidlustamisel võiks tõesti olla välja toodud, millist kohta täpsemalt ei peeta neutraalseks. Samas panin asemele teise märkuse, kuna siin on sobimatuid reklaami elemente, nt tooteid-teenuseid kiitvad üldsõnalised laused nagu "arendab tõhusaid /../ süsteeme ning nutikaid lahendusi". Hinnagud võivad olla, aga need peaks siis olema asjalikud refereeringud sõltumatutest allikatest. Pikne 6. september 2021, kell 21:19 (EEST)

Toimetatud ning eemaldatud väljendid, millele viidatud. Kas võiks reklaami märke eemaldada? 45.144.4.2 14. oktoober 2021, kell 15:17 (EEST)

Vaidlustatud neutraalsuse viite eemaldamine


Kasutaja arutelu:Taavik27

Tere, Taavi, ja jõudu!
Vaatasin, et oled kenasti inglise keelest ära tõlkinud LGBT infokasti ja teinud ka tubli tööd samasse teemavaldkonda kuuluvate artiklite toimetamisega. Mul on selle üle vaid hea meel, sest tavaliselt on meil selliseid artikleid (paari erandiga) kippunud täiendama äärmuskonservatiivid.
Mul on paar märkust ja küsimust just nimetatud infokasti tõlgete osas:
1. Alajaotuses "kultuur" oled kasutanud "coming out" vastena "kapist välja tulema", mis on muidugi täiesti korrektne, aga et infokasti sissekanne on ühtlasi tulevase artikli pealkiri, siis mulle isiklikult tundub, et selline tegusõnaline pealkiri väga hästi entsüklopeediaartikli pealkirjaks ei sobi. Mis sa arvad, kas see võiks olla pigem "kapist välja tulemine" või "kapist väljatulemine" (keeleliselt peaksid mõlemad õiged olema)? Eelarvamuste all peaks siis vastavalt olema lingitud mõisteks "kapis olemine".
2. Samas alajaotuses tundub mulle eesti keele seisukohalt parem kasutada mõiste "samasooline suhe" asemel mõistet "samasooliste suhe", nii nagu me kasutame ka mõistet "samasooliste abielu".
Eks seal on ilmselt vaidluskohti veel, aga mulle midagi muud, mis mulle isiklikult küsimusi tekitaks, silma ei hakanud. -- Toomas (arutelu) 8. mai 2017, kell 16:39 (EEST)

Suur tänu tagasiside eest! Olen märkustega täiesti nõus ja muutsin infokastis sõnastust. --Taavik27 (arutelu) 8. mai 2017, kell 17:07 (EEST)
Arvestades teemasid, millega oled tegelenud, vaataksid ehk palun siia, seal oleks ühe artikli puhul sinu hinnang abiks (alati võid ka  ju muude sealsete teemade kohta arvamust avaldada. - Melilac (arutelu) 3. september 2017, kell 22:54 (EEST)

Tere, Taavi! Hakkasin kaarti üle tooma, aga alles siis märkasin, et seal on kaks eraldi kaarti. Kuna tõin esimesena üle lihtsama ehk järjekorras teise kaardi, siis ei hakka ka seda enam maha võtma, vaid jätan sinna üles. Aga seda esimest, tegelikult Sinu soovitud kaarti pean natuke veel uurima, aga usun, et ka see õnnestub meie vikisse edukalt importida. Annan teada, kui probleeme tekib. :) -- Toomas (arutelu) 15. juuli 2017, kell 15:54 (EEST)

Minu isikliku arvamuse kohaselt võiks kõigi kuu vikipedisti tiitli saanute puhul kaaluda adminisraatoristaatust, kuna see näitab töö kvaliteeti ja usaldusväärsust. Kas sa sooviksid sellele kohale kandideerida? - Melilac (arutelu) 2. november 2017, kell 22:39 (EET)

Kuu vikipedistide kaalumine on hea mõte. Ma arvan samas, et ma ei sobi administraatoriks, kuna tegelen kitsalt LGBT teemadega. Suur tänu pakkumast!--Taavik27 (arutelu) 3. november 2017, kell 11:00 (EET)

Tere, panin info artikli juurde. Palun, korrigeerige võimalusel minu keelt


Arutelu:Igor Volke

"Praegu töötab Eesti Rahvusraamatukogus Haldusosakonnas töökeskkonna ja tuleohutuse spetsialistina." Ta ei tööta enam seal. Velirand (arutelu) 12. mai 2017, kell 13:55 (EEST)

* Luup 7 July 1997: Tulnukad armastavad Eestit by Peeter Ernits
* Virumaa Teataja 29 December 2006: Igor Volke on näinud kolme ufot, interview by Eva Klaas
* Eesti Ekspress 1996 Kui roheline mehike koputab aknale...
* Postimees 1997 Lendobjekti nägi vähemalt üle kümne inimese
* Postimees 1998 Ufokomisjon eksiteel
* Postimees 1998 Muusikud nägid lendavat taldrikut
* Eesti Päevaleht 1999 Vanast tõest
===Works===
*
*
*
-- Jeraphine Gryphon (arutelu) 3. juuli 2020, kell 02:16 (EEST)


Kasutaja arutelu:Janikarkv

ИСТОРИЯ ОБЩИНЫ АЗЕРИ
Община Азери Эстониской Методистской Церкви находится на Северо-Востоке Эстонии, в волости Азери. Посёлок Азери — небольшой рабочий посёлок, который начал развиваться только в конце 19-го столетия и Община Азери Эстонской Методистской Церкви была первой официальной общиной, зарегистрированной на территории посёлка в конце 20-го столетия.
В начале 90-х годов 20-го столетия в Азери стали приезжать верующие браться и сестры из разных общин с проповедью Евангелия. Первые служения стали проводиться в Доме Культуры, за эти служения отвечали браться из Харизматического движения (к сожаления никто из посёлка не может сказать из какой общины они были). Многие тогда приняли Водное крещение. Но как не помнят жители посёлка откуда появились христиане, так и не могут вспомнить куда они «пропали». Примерно в 1993 году Сестра Людмила Березина переехала из Таммику в Азери, тут уже была маленькая группа верующих, которые «остались» после Евангелизационных собраний. Сестры и браться быстро объединились и стали часто собираться по домам для разбора Писания и общих молитв.
В один день сестры решили, что надо найти помещение, для проведения собраний. Они очень желали, что у них был свой Молитвенный дом. И они нашли такое помещение. Это помещение находиться по адресу Азери, Парги 3.
Община Азери Эстонской Методистской Церкви была зарегистрирована 12-го июля 1995-го года, на тот момент пастором общины был Владимир Сальков, проповедником и помощником был Леонид Штыков. Примерно с 2000 года общину посещал брат Виктор Батов. Виктор Батов стал пастором в 2002-ом году и был им до 2012-го года. А с 2012-го года стал пастором Дмитри Семенов, который и по сей день является пастором.
Были разные времена у общины: и радости и горя. В конце 1998 года из общины  вышли много прихожан из-за нерешенных проблем в руководстве общины. Много прихожан ушло в мир, некоторые присоединились к Пятидесятницеской общине (основав дочернюю общину в Азери от общины Пятидесятников из Таммику). По воспоминаниям прихожан можно отметить то, что до этого трудного момента Воскресные Богослужения посещали до 100 человек, а после это количество сильно уменьшилось.
Виктору Батову, когда он принимал пост пастора, досталась очень нерадостная картина: люди с глубокими ранами от разделения и трения, и молитвенный дом, в котором штукатурка падала на голову проповедников, когда они стояли за кафедрой. Много времени и сил потребовалось пастору Виктору для того, чтобы помочь прихожанам «ожить». Всё вокруг нуждалось в ремонте, во времени и в финансовых вложениях. Пастор стал воодушевлять прихожан начать ремонт и уборку территории вокруг Молитвенного дома. Дом старый, но очень красивый. Вокруг дома рос сад-огород, который прихожане почистили и сейчас на этом месте красивая большая поляна, которая используется во время проведения лагерей и различных мероприятий общины. Большой ремонт произведен был внутри дома, и на данный момент большая часть здания еще требует ремонта.
Через какое-то время смогли приобрести здание, выкупили здание под Молитвенный дом. Ремонт двигался потихоньку. Но не только физический ремонт, но и духовный ремонт продвигался. Воодушевились прихожане, проводились Богослужения, приезжали гости, работала Воскресная школа, проводились летние лагеря для деток. Велась активная совместная работа с другими общинами Эстонской Методистской Церкви и других деноминаций.
На данный момент структура общины и управление установлены согласно установлением управления Методистской Церковью. Все основные основополагающие пункты управления записаны в Книге Дисциплин и уставе Церкви. Генеральная конференция имеет законодательные полномочия по поводу всех вопросов, касающихся взаимоотношений в Церквях и между церквями.
Суперинтендент Эстонской Методистской Церкви: Таави Холлман.
Пастор общины Азери Эстонской Методистской Церкви: Дмитри Семенов.
Председатель Совета общины: Елена Тысячник.
Члены Совета общины: Людмила Березина, Александр Севастьянов, Светлана Луйк
Расписание служение и мероприятий:
Воскресное Богослужение: каждое воскресение в 11:00.
Группа общения и общая трапеза: каждое воскресение в 13:30.
Малая группа общения детских служителей: раз в неделю (3-4 часа) по договоренности между учителями.
Молитвенная группа: понедельник, вторник, четверг, пятница, суббота в 19:00.
Библейские беседы: каждая среда в 10:00.
Собрания актива служителей: один раз в месяц, для составления планов и отчетов (при необходимости и чаще).
Воскресная школа: каждое воскресение в 11:45.
Библейские беседы с желающими вступить в члены Общины: воскресение в 10:20.
Женские семинары и встречи: раз  в квартал или чаще.
Прихожане Общины активно участвуют в различных мероприятиях и конференциях для укрепления духовного развития.
Средний возраст Общины увеличивается, Община стареет. Очень много пожилых в приходе. Стареет и население поселка. Молодёжь уезжает из поселка в большие города, тот же процесс и в Общине. Отсутствие работы заставляет мужчин уезжать на заработки, молодёжь пытается найти место получше. На данный момент Община на 80% состоит из пожилых прихожан. Но эти 80% пытаются из всех своих сил помочь молодым прихожанам в служении. Сейчас во времена кризиса трудно сделать прогноз того, что будет с Общиной через 10 лет, но хочется отметить оптимизм и большую любовь к Богу прихожан. Господь может совершить любой чудо и Община ждет чудес. Но не просто сидит сложа руки, но сеет семя, очень активно ведётся работа с подрастающим поколением, возносятся молитвы о побуждении и очищении народа.
 Для составления данной статься использовались материалы:
Интервью с прихожанами.
Беседы с пастором Виктором Батовым.
Беседы с пастором Дмитрием Семеновым.
Интернет ресурсы: сайт ЭМЦ, сайт: Иерархия церквей.
Личные наблюдения.

История Общины Азери


Arutelu:Mihhail Korb

See info, mis toimetamismärkuse ette lisati, peaks olema allpool. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 16. mai 2017, kell 09:14 (EEST)
Tõstan selle siia. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 17. mai 2017, kell 15:19 (EEST)
''Ei  hääletanud juuniküüditamise avalduse poolt,  mille poolt hääletas 83 riigikogu liiget 14.juuni 2016.

Kas mitte selle avalduse kohta ei peaks olema eraldi artikkel, et asjad selgeks rääkida? [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 18. mai 2017, kell 17:57 (EEST)

"juuniküüditamine" on väikse tähega. Ma parandasin, aga mu parandus tühistati. Andres (arutelu) 18. mai 2017, kell 18:08 (EEST)

Miks ta väikse tähega peaks olema?--82.131.111.56 18. mai 2017, kell 18:13 (EEST)

:Õigekeelereeglite järgi. Ajaloosündmuste nimetused kirjutatakse väikese algustähega. Vanasti olid erandid, aga see sündmus pole kunagi erandite hulgas olnud. Andres (arutelu) 18. mai 2017, kell 18:46 (EEST)

:: Ma ei tea, mis eranditest sa räägid, aga kõnealuse reegli kehtestamise osas ei ole erialainimeste ja keelenatside vahel sugugi üksmeelt.--82.131.111.56 18. mai 2017, kell 18:54 (EEST)

::: Olid "püsikindlad nimetused", mis kirjutati suure algustähega, mõned isegi läbiva suurtähega, aga "juuniküüditamine" ei ole kunagi nende seas olnud. Ma ei tea ka, et ajaloolased oleksid kunagi tahtnud seda suure algustähega kirjutada. Tõsi küll, võib-olla sagedamini nimetatakse seda 1941. aasta juuniküüditamiseks. Andres (arutelu) 19. mai 2017, kell 14:33 (EEST)
Igatahes seda ei kirjutatud ka enne reeglite muutmist ja ajaloolaste sekkumist suure algustähega, nii et minu arvates see diskussioon siin asjasse ei puutu. Andres (arutelu) 19. mai 2017, kell 15:12 (EEST)

Ahsoous kirjutas kuskil, et see õppesutus, mille ta 1999 lõpetas on 1991. aastast ülikool. Kas nimi on siin vale? Andres (arutelu) 19. mai 2017, kell 15:30 (EEST)

See käis Valeri Korbi kohta.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 19. mai 2017, kell 16:15 (EEST)

Millest selline arusaam, et 24.05.17 tema volitused lõppesid? Näiteks surma korral loetakse ministri volitused lõppenuks surmale järgnevast päevast ("Vabariigi Valitsuse seadus" (VVS) § 12 lg 7). Minu meelest loetakse minister tagasiastunuks, kui president on ta ametist vabaks lasknud. VVS § 12 lg 2 kinnitaks justkui ka niisugust seisukohta. Näiteks Repinski esitas avalduse 06.12, aga tagasiastunuks loeti 09.12. --kanakukk (arutelu) 25. mai 2017, kell 01:21 (EEST).


Arutelu:Transsoolisus

Sellist läbimõtlemata sõnastust ei maksa kasutada, kuigi tegu on tsitaadiga. Sõna "ühtima" on siin ilmselt valesti kasutatud (vrd EKSS). Tsitaadis artiklis Cis-soolisus on sõnastus parem. Andres (arutelu) 17. mai 2017, kell 23:46 (EEST)

: Kas tegemist ei ole mõiste esimese kasutusega: (millegagi) ühte v. kokku langema. Näitelause: "Kinnipeetu tundemärgid ühtisid tagaotsitava omadega." Minu arvates ei saa olla nii, et magistritöös kasutatud põhimõiste oleks läbimõtlemata. Eriti sellise teema puhul.--Taavik27 (arutelu) 18. mai 2017, kell 08:51 (EEST)

:: Ühtelangemine tähendab ju (ligikaudset) samasust või umbes nii. Näitelaused vastavad ka sellele tõlgendusele: kinnipeetul olid samad tundemärgid mis tagaotsitaval. Sooidentiteet ei saa ju olla sama mis sootunnused. Siin tuleb mingit teist sõna kasutada. Võiks öelda "ei vasta ... sootunnustele".

:: Mis mõttes ei saa olla läbi mõtlemata? Magistrandid on teaduses algajad ja magistritöid ei toimetata. Ja retsensentide kriitika töödes ei kajastu. Andres (arutelu) 18. mai 2017, kell 17:23 (EEST)

::: Ühtimine ei toimu sõnade "mees" ja "naine" läbival kasutusel. Näiteks: Inimesel on mehe sooidentiteet, mis ei ühti tema bioloogilise naise sootunnustega. Sõnastust võib näha lühendusena: "olukord, kui mehe/naise sooidentiteet ei ühti tema naise/mehe bioloogiliste sootunnustega"--Taavik27 (arutelu) 18. mai 2017, kell 17:55 (EEST)

:::: Ei, identiteet ja tunnused pole asjad, mis saaksid ühtida. Selle asemel võiks rääkida vastavuses olemisest või vastamisest või kooskõlas olemisest. Andres (arutelu) 18. mai 2017, kell 18:52 (EEST)
Magistritöö ei ole ka üldse allikas, mis sobiks tsiteerimiseks. Isegi refereerimiseks pole see piisavalt usaldatav. Andres (arutelu) 17. mai 2017, kell 23:52 (EEST)

Ma oleksin sinuga nõus, kui sa räägiksid bakalaureuse töödest. Magistritööd on minu arvates igati usaldusväärsed allikad. Antud kontekstis on inimene kasutanud üle 70 teemakohase materjali, lisaks loetud kirjandus, mis allikate alla ei ole pandud. Ta on selle teemaga tegelenud kaks aastat. See teeb minu hinnangul tema antud teemal eksperdiks Eestis. Eksperdi poolt sõnastatud tuummõiste on minu arvates kindlasti väärt tsiteerimist. Mõiste sõnastus ei saa lihtsalt olla juhuslik. Samuti on magistritöö minu hinnangul väärt refereerimist. Antud teema puhul on tegemist kõige teaduslikuma eestikeelse materjaliga, mida minul on õnnestunud leida.--Taavik27 (arutelu) 18. mai 2017, kell 09:00 (EEST)

: Ta võib tõesti olla Eesti parim asjatundja, aga see ei välista, et ta pole piisavalt kvalifitseeritud, et lauset mõisteliselt õigesti sõnastada. Nähtavasti ta pole kontrollinud sõna "ühtima" tähendust. Kui see on Eesti parim, siis see lihtsalt on Eesti tase. Miks me peaksime toetuma Eesti parimale maailma parima asemel? Andres (arutelu) 18. mai 2017, kell 17:23 (EEST)
Transsooliste inimeste sooidentiteet, sooline väljendus või sooline käitumine erineb nendele määratud bioloogilisest soost.

Mis on sooline väljendus ja sooline käitumine? Kui need on terminid, tuleks need linkida. Oli juba juttu sellest, et jutt soo määramisest siin on imelik, siselink on vale ja oluline pole mitte see määramine, vaid bioloogiline sugu ise, mis ei sõltu määramisest. Sõna "erineb" on siin valesti kasutatud. Andres (arutelu) 17. mai 2017, kell 23:52 (EEST)

: Tegemist peaks olema mõistetega. Ma üritan leida nende täpsemat definitsiooni. Praegusel kujul tulid nad Eesti LGBT Ühingu sõnakasutuse soovitusest. Soo määramise kohta: tõepoolest ei saa bioloogilist sugu määrata. Parandasin selle ära.

: Ma ei saa praegu aru, kuidas on sõna "erinema" valesti kasutatud. Kas ta ei lange sõna esimese kasutusega kokku: "teistsugune olema, erisugune olema". Näitelause:  "Saaremaa kliima erineb Eesti mandriosa kliimast". Või kasutada "erinema" asemel midagi muud? "Kokku langema"?

:: Sooline väljendus või sooline käitumine ei saagi   bioloogilisest soost mitte erineda, sest need on oma olemuselt eri asjad. Sobiv oleks öelda näiteks "ei vasta bioloogilisele soole". Andres (arutelu) 18. mai 2017, kell 17:28 (EEST)
Artikkel on raskesti loetav (raskesti arusaadav). Andres (arutelu) 18. mai 2017, kell 00:35 (EEST)
"olukord, kui inimese sooidentiteet ei ühti tema bioloogiliste sootunnustega".Luha, Kirsika. Eesti transsooliste naiste kogemused: soolise identiteedi avastamine, aksepteerimine ja üleminek soovitud soole. Magistritöö. (Juhendaja Helen Biin). Tartu: Tartu Ülikool, 2015. Lk 9.

Võtsin selle välja kui ülearuse. Kogu sisu on esimeses lauses juba olemas, kusjuures üldisemalt. Andres (arutelu) 19. mai 2017, kell 16:12 (EEST)

: Ok. Praegu on definitsioon väga hea.--Taavik27 (arutelu) 19. mai 2017, kell 19:01 (EEST)

Mis nüüd teha kohtadega, millel olid magistritöö viited? 1) See tähendab inimesi, "kelle sotsiaalse soo väljendusviis ei lange binaarsesse süsteemi. ja 2) Transseksuaalsus "viitab inimesele kelle sooidentiteet on erinev nende bioloogilisest soost ja kes soovivad läbi teha muutust mehest naiseks või naisest meheks." Otsida uued viited? Mitte tsiteerida? Magistritöö tagasi panna neisse kohtadesse?--Taavik27 (arutelu) 21. mai 2017, kell 15:48 (EEST)

Tsiteerida pole kindlasti tarvis. Esimese võib vabalt välja jätta, teisele aga tuleb leida teised viited. Muide, artiklis Transseksuaalsus on transseksuaalsus teisiti defineeritud (enam-vähem nagu siin transsoolisus). Andres (arutelu) 21. mai 2017, kell 16:26 (EEST)

: Transseksuaalsusest: kasutatud on aegunud definitsiooni. Nüüd kasutatakse transsoolisust laiema katusemõsitena, transseksuaalsusest räägitakse meditsiinilises kontekstis. St. kui inimene soovib ette võtta protseduuri, et sugu vahetada. Vt. näiteks seda sama magistitööd: . Või võrdle inglisekeelses Vikis mõistekasutust.

: Võtsin tsitaadi välja.--Taavik27 (arutelu) 21. mai 2017, kell 19:32 (EEST)

:: Siis tuleb selle artikli ja artikli Transseksuaalsus sisu liita ning transseksuaalsuse alla panna teine sisu. Andres (arutelu) 21. mai 2017, kell 20:25 (EEST)

Kuna tegemist on eestikeelse artikliga, võiks ehk tuua välja ka soolise identiteedi ja üleminekuga seonduvad seadused Eestis. Nendest on ülevaade Eesti LGBT Ühingu lehel -- https://www.lgbt.ee/soo-tunnustamine. Alustuseks saaks ehk sealt tsiteerida, või siis otse seadusest. Võib-olla mainida erinevusi Eesti ja teiste riikide seaduste vahel. Raudteelane (arutelu) 30. mai 2023, kell 20:41 (EEST)

Põhimõtteliselt küll. Igaks juhuls märgin ära, et seadus on primaarne allikas ja ainult sellele toetuda ei tohiks (Vikipeedia:Usaldusväärsuse_tagamine#Usaldusväärsed_allikad). Aga koos vastavale seadusele osutava sekundaarse allikaga sobib. LGBT ühing kõigis transsoolisuse teemades ilmselt neutraalne pole, aga see konkreetne lehekülg tundub asjalik ülevaade olema. Vikipeedia koos kõigi oma keeleversioonidega on iseenesest globaalne neutraalne entsüklopeedia ja pole seotud ühegi riigiga. Eesti kohta võib muidugi kirjutada ning vastavalt kirjutaja huvidele ja teadmisetele ka rohkem kui muude riikide kohta, peaasi et tekst poleks sõnastatud nii nagu oleks ühe riigi seadus tähtsam kui teise oma. Kui Eesti kohta käivat teksti saab olema väga ebaproportsionaalselt palju, siis võib ka eraldi artikli luua ("Transsooliste õigused Eestis" vms). --Minnekon (arutelu) 30. mai 2023, kell 21:20 (EEST)

: Mulle ei tundu, et seadused on nii arusaamatud, et neid ei tohi allikana kasutada. samuti on võimalik ka ilma sekunaarsete allikateta otsustada, mis on seaduse tekstis oluline. Minu meelest selline piirang ei ole mõistlik. --Andres (arutelu) 13. märts 2024, kell 21:37 (EET)
----
Ka see artikkel on täiesti üle kirjutatud. Minu meelest säärast asja ei tohiks sallida. --Andres (arutelu) 13. märts 2024, kell 21:37 (EET)

Proovin uuemat teksti vanema versiooniga siduda + tõlkida natuke ingliskeelsest artiklist Bergaberg (arutelu) 11. aprill 2024, kell 12:19 (EEST)

:Jah, see oleks hea. --Andres (arutelu) 11. aprill 2024, kell 13:27 (EEST)


Arutelu:Kosmose koloniseerimine

Ilmselt 462 kraadi on küll Celsiuse järgi, aga see peaks kirjas olema. Mis asi on 'kosmose orbiit'? Mida tähendab väljendus 'praegusel hetkel' jne.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 20. mai 2017, kell 16:51 (EEST)

Koloniseerimise võimalikud asukohad[muuda | muuda lähteteksti]
Kunstniku Les Bossinas' 1989 kontseptsioon Marsi missioonist
Kosmose koloniseerimiseks on võimalik kasutada mõnd kosmosekeha või vabalangemis
ü Täitsa Topitav Konn (arutelu) 5. jaanuar 2022, kell 01:03 (EET)

mis siin toimub? parandaks, teeks korda, aga ei saa aru.


Arutelu:Tudulinna

Legende Tudulinnast

Elasid kord kaks venda, kes ühel päeval tülli läksid. Noorem vend Tuutu lahkus kodunt, ehitas metsa sisse maja, haris põldu ja sai rikkaks meheks. Endised naabrid öelnud siis, et Tuutu elab nagu linnas. Nii hakatudki tema elukohta nimetama Tuutulinnaks, hiljem rahvasuus muutunud Tudulinnaks.
Teine legend räägib, et kaks meest - üks oli Tudu ja teine Linn, asutasid linna. Siit saanudki koht Tudulinna nime.
Kolmas legend räägib, et Kalevipoeg tahtnud ehitada linna. Selleks kandis ta kokku hulga ehitusmaterjali – kive ja kruusa, liiva. Kokkukantud mäele heitnud puhkama, tuduma. Siit ka nimetus Tudulinn.
Neljas legend räägib, et Edivere linnast tulnud siia kaks venda – Tiido ja Tudu. Nad olid Ediverest leidnud kolme tamme alla peidetud varanduse. Selle tõid nad siia maile ja asutasid linna, millele anti ühe venna järgi nimi Tudulinn. (K.Tamm „Legende Tudulinna tekke kohta“, „Mälestuste killud II“2009)
Elsa Karbi meenutustest: Rahvasuus püsib legend kahest vennast, kes hakanud siia vallseljakule linnust ehitama. Kuid kõik see, mida vennad päeval ehitasid, olevat öösel maa sisse vajunud. Asjatu töö järgi loobusid vennad linnuse ehitamisest ja laususid lahkudes: „Tudu siis linnake!“ Ja nii olevatki see kohanimi tekkinud.
Elsa Karp (Pikhof) on tähelepanuväärsemaid Tudulinna koduloo-uurijaid.
Esmakordselt mainiti kirjalikes allikates 1583.aastal Tutinlinna nime.
Tudulinna Linnamägi on maalinnade nimistusse kantud juba paar sajandit tagasi.
XVIII sajandi lõpul kirjeldas krahv Mellin kohaliku pastori J.E.Rauchi andmeil Linnamäge. Sealt on leitud vanu rahasid, kummalisi savinõusid mitmesuguste kirjade ja kujutistega.
A.W. Hupeli (1737-1819) andmeil olevat Linnamäelt leitud luid, münte ja riistu. 1895.aasta kaevamistel tõendeid linnuse kohta ei leitud. Küll on aga kirjasõnas märgitud mammutivõha leidmine Linnamäe nõlvalt.
Linnamäge on peetud ka kustunud vulkaaniks, mille kraatris kasvavad suured puud. See väide ei ole samuti tõestust leidnud. Kõrgust on Linnamäel 69 meetrit üle merepinna, seega on Linnamägi ümbruskonna kõrgeim punkt.
2007.aasta kevadel paljastas Rakvere-Rannapungerja maantee ehitus vana kiriku lähedal külakalme, kus kõige varasem matus pärineb 15.sajandi algusest ning päevavalgele tuli mitmeid vadjapäraseid esemeid ( kolm käevõru, nuga, klaashelmestest kaelakee ja hõbemünt). Hauast leiti ripatsina kasutatud münt, mis on Riia piiskopi Johannes VI Ambundi killing aastatest 1418-1424. Ehete järgi otsustades pärines matus 15.sajandi esimesest poolest. Seega toovad leiud Tudulinna ajaloo sajandi jagu ettepoole.
Tudulinna mõisa asutamise täpset aega ei ole teada. Küla kuulus 1782.aastal Rakvere mõisa rentnikule haagikohtunik Peter von Barahunoffile.
1811.aasta hingeloenduse andmetel oli mõisa omanikuks parun Diedrich von Tiesenhausen. Peale vanaparuni surma jäid mõisa valitsema tema tütred Charlotte ja Wilhelmine.
Tiesenhausenite perekonna käes oli mõis ligi 100 aastat (1811-1903).
TUDULINNA KIRIKUELU JA KALMISTU
Jaan Jungi raamatus „Muinasteadus eestlaste maal III“ leiduvate A.Suurkaselt saadud andmete kohaselt olevat Tudulinna kiriku juurest leitud kaks risti. Ühe peal ei ole vähematki kirja, teise peal on aga saksakeelne tekst (tõlgituna eesti keelde): „Siia on maetud Mat Musti ka tema naine Margarete ja kõik tema lapsed.“ Aasta 1654 8.veebruar.
1766.aastal ehitati puust kirik, mida 1864.a. põhjalikult remonditi (ehitati juurde tornikamber ja torn)
Arhiividokumentides on esimese Tudulinna köstrina mainitud 1736.aastal Pitkete Kaarel.
1866.aastal ühendati Tudulinna abikogudus Iisakuga.
Uus ajajärk Tudulinna inimeste usuelus algas 1923.aastal uue õpetaja Voldemar Kuljuse tulekuga Iisaku koguduse ehk peakiriku õpetajaks. Kuljuse jutluste vaba teemaarendus ei meeldinud vanameelsetele liikmetele ning kogudus  lõhenes.
Tudulinna tekkis kaks iseseisvat kogudust. Kirikust lahku löönud uus kogudus hakkas kasutama vennastekoguduse palvemaja. Konsistooriumi katse liita kaks vaenulikku poolt taas üheks koguduseks ei õnnestunud, kuna mõlemad pooled pidasid oma põhimõtteid ainuõigeteks. Selle tagajärjel asub vanausuliste kogudus endale ehitama uut kirikut.
1939.aastal valmis Tudulinna uus kirik. Selle torn paigutati teisiti kui vanal kirikul. Usuga seotud seaduste järgi peab torn olema läänepoolses osas, uuel kirikul on torn idasuunas. Oskar Toomara kinkis kirikule 700 tükki Hollandi maalikunstniku maalitud portselantahvlit.
Tudulinna kalmistu eripäraks on külaseppade valmistatud ristide rohkus. Vanemad ristid pärinevad 18.sajandi lõpust. Tudulinna kalmistu risti teeb eriliseks sõõrikukujuliste ristide rohkus. Ainulaadne on rist, kus tüve ülaosas asub veidi kokku vajutatud ovaali sisse kinnitatud aastaarv.
Tudulinna surnuaial asuva esimese vabadussamba autoriks oli Voldemar Mellik. Samba õnnistamine toimus 16.septembril 1923.aastal.
1940 lasti sammas õhku.
1990ndatel aastate algul leiti kaevamiste käigus samba aluse tekstiga osa. Kujur Riho Kuld võttis enesele ülesande mälestussammas pildi järgi taastada. Taasavamine toimus 6.oktoobril 1990.aastal.


Arutelu:Kuningamäe kardirada

Raja kõrval on telkimisvõimalus ja karavaniparkla. Majas on ka toitlustamis- ja ööbimisvõimalus.
 Kardirada haldab perekond Kallasmaa.
--WikedKentaur (arutelu) 24. mai 2017, kell 21:55 (EEST)


Kasutaja arutelu:Siim0701

Tere!
Täname Teid Vikipeedia tõlketalgutel osalemise eest! Euroopa Komisjoni Eesti esindusel on hea meel paluda Teid talgute ametlikule lõpetamisele 8. juunil 2017 kell 17.00 Euroopa Liidu Majas Tallinnas (Rävala 4, sissepääs Laikmaa tänavalt). Anname üle auhinnad tublimatele tõlkijatele ning pakume veini ja suupisteid.
Palun andke võimaluse korral oma tulekust teada aadressil jana.laurend@ec.europa.eu.
Lugupidamisega
Jana Laurend
Keelenõustaja
Euroopa Komisjoni esindus Eestis
tel 626 44 09
e-post jana.laurend@ec.europa.eu


Kasutaja arutelu:Kaseke20


Kasutaja arutelu:CelinaZivel


Kasutaja arutelu:Urrr


Kasutaja arutelu:V1ctoriaH


Kasutaja arutelu:GretaAO


Kasutaja arutelu:Külmajaak


Kasutaja arutelu:TuuliKa


Arutelu:Briti impeerium

Arvan, et see artikkel on igati asine. Seega esitan selle A-klassi artikli kandidaadiks (nö lahja versioon heast artiklist). Valituks osutumiseks oleks tarvis veel kahte poolthäält.
Kui kellelgi on midagi selle artikli valimise vastu, siis palun siin sõna võtta.
Ainukese märkusena tooks välja, et kirjanduse alla võiks olla eraldi välja toodud eestikeelseid teoseid, mis on kirjutatud Briti impeeriumist. Ivo (arutelu) 6. juuni 2017, kell 15:23 (EEST)

Ja kohanimena peaks vist kirjutama "Hongkong" ning mitte "Hong Kong". Ivo (arutelu) 6. juuni 2017, kell 15:31 (EEST)
Praegu jääb sissejuhatusest segaseks, milliste daatumite kohta käib lause "Briti impeerium oli oma kõrgajal suurim impeerium maailmas." - eelmine lause räägib algusest ja järgmine 1922. aastast, aga pole üheselt selge, kas kõrgaeg oligi just nimelt 1922 või millalgi enne seda. Pealegi on "kõrgaeg" üsna ebamäärane väljend, kuna seda võib hinnata mitut moodi, mitte üksnes territooriumi järgi. Äkki saaks selgemalt sõnastada. --Ehitaja (arutelu) 11. mai 2020, kell 16:47 (EEST)

Ühtlasi tundub väide "Protsess lõppes Hongkongi üleandmisega Hiina Rahvavabariigile 1997. aastal." potentsiaalselt ennatlik. Kui meenutada, et Põhja-Iirimaa staatuse teemal on valatud mitmesuguseid vedelikke aastakümneid ja Šotimaa kogu elanikkond ei ole iseseisvusmõttest sugugi üksmeelselt loobunud, siis ei saa kuidagi kindel olla, et impeeriumi riismed pudenemist ei jätka. Küllap annaks kasutada ka leebemat sõnastust.

Ja veel üks tähelepanek: inglise keeles on empire mitte üksnes üldiselt "impeerium", vaid ka konkreetselt "keisririik". Siinses tekstis seda sõna Suurbritannia kohta ei kasutata, kuid Briti impeeriumist on kohati kõneldud ka seoses kuninga(nna) keisri(nna)tiitliga. Formaalselt oli see vist seotud ainult Indiaga, aga nagu öeldud, on sõna tähendus kahetine. Seost võiks siiski kuskil mainida, samuti kui impeeriumi-sõna enesekohast kasutamist riiklikes dokumentides - inglise vikis on sellest ka juttu. --Ehitaja (arutelu) 11. mai 2020, kell 17:33 (EEST)


Arutelu:Lesbofoobia

Kuidas saab kirjeldada, hirmu millegi ees, rünnakuna? Kui ma kardan ämblikke, siis ma põgenen nende eest, mul on ebamugav... Tundub, et siin on natuke teistmodi definitsioon?

Foobia ei tähenda ainult hirmu. Vaata VSL. Andres (arutelu) 27. juuni 2017, kell 00:14 (EEST)
----
Definitsiooni on midagi puudu. Räägitakse vormidest, aga mille vormidest? Andres (arutelu) 27. juuni 2017, kell 00:14 (EEST)


Arutelu:Kväär

"Alphabet Soup: Labels and Empowerment". Thinking About Now. 1. veebruar 2010. Vaadatud 19. juuni 2017. <<< tundub suvaline blogipostitus Helgisaldo (arutelu) 26. august 2023, kell 18:16 (EEST)
"Täpsemalt need, kes hülgavad terve mõistuse, traditsioonilised sooidentiteedid, seksuaalsed identiteedid või näevad end LGBT-kogukonna homonormatiivse poliitika poolt alla surutuna, kultiveerides märtrimentaliteeti."
See lõik ajas mind naerma, aga oma toonilt vaevalt siia sobib.


Arutelu:Reimo Sillamaa

Tsensoril on siin tööd. Jõudu! --[[Kasutaja:VillaK|VillaK]] ([[Kasutaja arutelu:VillaK|arutelu]]) 13. juuni 2017, kell 07:42 (EEST)

Tähelepanuväärsusele võib minu meelest pretendeerida küll. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 13. juuni 2017, kell 09:05 (EEST)

Ka minu meelest on tähelepanuväärne. Velirand (arutelu) 13. juuni 2017, kell 09:21 (EEST)

Sillamaa lubas toona otsuse edasi kaevata. Edasikaebamise tähtaeg on ammu möödunud, seega peaks olema teada, kas ta seda tegi või jäi see vaid lubaduseks. Sillamaa kandideerib 2017. aasta kohalikel valimistel üksikkandidaadina Türi vallavolikokku. Kandidaatide registreerimiseks esitamine algab alles 16. augustil 2017. Seega hetke seisuga ei kandideeri ta kuhugi ning sellise teksti avaldamine on liiga varajane valimisreklaam. --VillaK (arutelu) 13. juuni 2017, kell 12:47 (EEST)

Jah, kui kohtuotsust ei tühistatud, kas siis peaks lisama :Kategooria:Eesti kurjategijad? --Oop (arutelu) 5. mai 2018, kell 02:24 (EEST)

:Ma ei usu. Siis peaks sinna kategooriasse väga suure hulga inimesi kategoriseerima. --Pelmeen10 7. mai 2018, kell 13:07 (EEST)

Eemaldasin ebakorrektsed viited. Praegu oli viidatud faktidele, et eksisteerivad Paide Kutsekool, Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool ning Koeru vald. Neile faktidele ei ole siin artiklis vaja viidata. Selle asemel on vaja näidata, et konkreetne inimene on näiteks käinud konkreetses koolis. Selle fakti tõestuseks sobiks näiteks kooli koduleheküljel olev artikkel, kus lõpetajate nimekirjas on Reimo Sillamaa.--Taavik27 (arutelu) 3. november 2017, kell 10:42 (EET)


Arutelu:Rahu tee

Vastavalt 1988 aasta projektile, selle tänava algus on Lauluväljak ning lõpp on Seli asum ja see tänav pidi olema süvendatud trammi Priisle-Tööstuse-Kopli jaoks nagu Laagna tee. Narva maantee asub selles projektis kalle serval, kus täna kavandatakse haigla ehitamine. Reaalelus aga ehitati sellest projektist ainult väikse lõigu Peterburi tee ↔ Laagna. Dmitry G (arutelu) 14. juuni 2017, kell 11:10 (EEST)


Arutelu:Hilton Tallinn Park

Selles kohas oli kunagi Kungla hotell. Andres (arutelu) 14. juuni 2017, kell 18:05 (EEST)

linkisin Kungla hotelli--Estopedist1 (arutelu) 16. juuni 2017, kell 10:19 (EEST)

Politseipark on üle tee. Andres (arutelu) 14. juuni 2017, kell 18:26 (EEST)

linkisin märksõna Politseipark--Estopedist1 (arutelu) 16. juuni 2017, kell 10:20 (EEST)

Kas see hotell on sama, mida peab silmas link Park Hotell (Tallinn)?--Estopedist1 (arutelu) 9. september 2018, kell 12:49 (EEST)


Kasutaja arutelu:K2suvi

Tere tulemast Vikipeediasse, K2suvi! Teisaldasin liivakasti siia: Kasutaja:K2suvi/Liivakast. Andres (arutelu) 15. juuni 2017, kell 17:33 (EEST)
Permi Stepani teisaldasin siia: Kasutaja:K2suvi/Permi Stepan. Andres (arutelu) 18. juuni 2017, kell 23:00 (EEST)

:You can find this message translated into additional languages on Meta-wiki. &language=&action=page&filter=
Dear Wikimedian,
You are receiving this message because you previously participated in the UCoC process.
This is a reminder that the voting period for the Universal Code of Conduct Coordinating Committee (U4C) ends on May 9, 2024. Read the information on the voting page on Meta-wiki to learn more about voting and voter eligibility.
The Universal Code of Conduct Coordinating Committee (U4C) is a global group dedicated to providing an equitable and consistent implementation of the UCoC. Community members were invited to submit their applications for the U4C. For more information and the responsibilities of the U4C, please review the U4C Charter.
Please share this message with members of your community so they can participate as well.
On behalf of the UCoC project team,
RamzyM (WMF) 3. mai 2024, kell 02:10 (EEST)

Reminder to vote now to select members of the first U4C


Arutelu:Fujiwara no Teika

Ma pole päris kindel, et kas need umbkaudsed (enwiki eeskujul) tõlked tuleks kustutada või mitte, sest enamus tema loomingust pole eesti keeles ilmunud. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 15. juuni 2017, kell 22:06 (EEST)

Pealkirja tähenduse võib ikka lisada. Andres (arutelu) 16. juuni 2017, kell 01:38 (EEST)


Selle staadioni nime võiks tõlkida Fishti olümpiastaadion-iks. --LeeMarx (arutelu) 22. juuni 2017, kell 11:24 (EEST)--LeeMarx (arutelu) 22. juuni 2017, kell 11:24 (EEST)

Sotši olümpiastaadion siis pigem.--Raamaturott (arutelu) 22. juuni 2017, kell 11:59 (EEST)

:Pigem ikka Fišti, kuna staadion on nime saanud Fišti mäe järgi. --LeeMarx (arutelu) 22. juuni 2017, kell 14:36 (EEST)

::Nimetust Sotši olümpiastaadion on rohkem kasutatud.--Raamaturott (arutelu) 22. juuni 2017, kell 14:39 (EEST)
----
Mis siin keeletoimetamist vajab?--Raamaturott (arutelu) 12. juuli 2017, kell 19:49 (EEST)

Kasvõi avalause.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 12. juuli 2017, kell 19:59 (EEST)

:"2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikas olid kümnendad FIFA konföderatsioonide karikavõistlused" oleks vist ka vale. ""2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlused" peaks siis artikli pealkiri olema äkki.--Raamaturott (arutelu) 12. juuli 2017, kell 21:56 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniir


Arutelu:Keiti Vilms

Minu meelest tuleks ka see vana pilt sisse jätta. Andres (arutelu) 24. juuni 2017, kell 19:32 (EEST)

Vana pildi kasutamiseks on vaja luba fotograafilt. Saatsin talle päringu ja kui ta lubab, siis võib selle foto alles jätta. Muidu peaks selle sootumaks kustutama. Ivo (arutelu) 24. juuni 2017, kell 19:47 (EEST)

:Ja nüüd on olemas ka luba selle pildi kasutamiseks. Küll aga ei paneks ma seda sisse enne, kui artikkel kasvab nii pikaks, et kahe pildi kasutamine oleks mõistlik. Ivo (arutelu) 24. juuni 2017, kell 21:09 (EEST)

:: Minu meelest on praegu ka mõistlik teine pilt panna. Pildid on väga erinevad, nii saab inimesest parema ettekujutuse. Ja kuidas pärast meelde tuleb pilti panna? Andres (arutelu) 24. juuni 2017, kell 21:39 (EEST)

:::Vikiartikkel ei ole galerii. Piltide hoidmiseks on Commonsi keskkond.

:::Praegu oleks parim asi, mida selle artikli juures teha annaks, siia natuke sisu tekitada. Ja siis muidugi viiteid lisada. Ivo (arutelu) 25. juuni 2017, kell 00:54 (EEST)

:::: Ühe pildi asemel kahe kasutamine ei ole artikli muutmine galeriiks. Muide, galerii funktsioon on artiklite puhul ka olemas. Pildid on mõeldud lugejatele, artiklites kasutamiseks, lugejaid pole tarvis ilma tarviduseta sundida Vikipeediast väljuma. Artiklite koostajad valivad pilte.

:::: Teksti ja pildimaterjali täiendamist pole tarvis vastandada. Andres (arutelu) 25. juuni 2017, kell 01:41 (EEST)

:::::Jah, kahe pildi kasutamine ei muuda artiklit veel galeriiks, aga niisamuti ei õigusta kahe pildi olemasolu nende mõlema kasutamist artiklis. Pildid ise peavad olema sellised, et nende mõlema kooskasutamine oleks põhjendatud. Antud juhul mina seda põhjendatuks ei pea. Praegune seis ongi sellise teadliku valiku tulemus.

:::::Commons on Vikipeedia osa. Väide, et kasutaja on sunnitud Vikipeediast väljuma, on täiesti jabur. (ja see etteheide tundub veel eriti irooniline olukorras, kus oled ise varasemalt sageli lisanud pilte välislinkidena)

:::::Foto asi ei ole mängida ilusat värvilaiku teksti kõrval, vaid edasi anda infot. Olgu siis juhtides mingile artikli seisukohalt olulisele teemale tähelepanu (nagu siin, mis sulle kunagi ette jäi) või näidates subjekti mingist iseloomulikust küljest (seejuures pidades silma vajadust näidata võimalikult erinevaid külgi ja vältida tarbetult sarnaste asjade esitamist, mis annaks edasi väga vähe uut infot – ja just selle vastu oled sa minu meelest sageli eksinud (lähtudes siis minu enda seisukohast antud asjus)). Ühtlasi oleks mõistlik hoida mingit tasakaalu tekstilise ja pildilise info vahel ning seega lisada rohkelt pildilist materjali vähese teksti kõrvale ainult juhul, kui pildimaterjal tõesti seda õigustab.

:::::Siin oleks hea linkida ka selliste artiklite juurde nagu nt see. Artiklis on esitatud ainult osa sellest materjalist, mis Commonsis olemas. Ivo (arutelu) 25. juuni 2017, kell 02:21 (EEST)

:::::: Mina jälle pean kahe pildi esitamist vajalikuks juba nimetatud põhjusel: inimese nägu on neil piltidel tundmatuseni erinev. Isegi kahest pildist praegu ei piisa. Jätkan hiljem. Andres (arutelu) 25. juuni 2017, kell 05:20 (EEST)

::No ei näe mina seda erinevust. Ivo (arutelu) 25. juuni 2017, kell 06:27 (EEST)

::: See, et Sina ei näe, on otsustav argument, aga see, et mina näen, ei loe midagi?

::: Välislingid on ju sellepärast, et me ei saa neid pilte kasutada. Commonsi pildid ongi selleks, et neid artiklis kasutada.  Andres (arutelu) 25. juuni 2017, kell 11:56 (EEST)

::::See argument ei peagi määratlema ostustavust. Küll aga selgitab see minu enda teguviisi ja toob välja sisukohtade selge lahknemise selles küsimuses. Ivo (arutelu) 25. juuni 2017, kell 18:49 (EEST)

::::: Mina olen oma ettepandud teguviisi ka selgitanud. Kas ma võin nüüd tegutseda? Andres (arutelu) 25. juuni 2017, kell 18:53 (EEST)

::::: OK, Sa jõudsid ette. Andres (arutelu) 25. juuni 2017, kell 18:54 (EEST)

::: Minu meelest peavad pildid olema teemakohased. Kui jutt on inimesest, siis minu meelest pilt, millel ta on kujutatud, on teemakohane.

::: Kui Commonsis on sarnaste piltide seeriad või kehva kvaliteediga pildid, siis ei ole muidugi tarvis kõiki kasutada. Muidu on minu meelest seda parem, mida rohkem on inimesest erinevaid pilte, sest see annab rohkem infot. Teemaga kaudselt seotud piltide kasutamist selleks, et artiklis oleks pilte, või selleks et millelegi tähelepanu juhtida, ma ei poolda.

::: Ma olen nõus, et mingi tasakaal peab olema, aga mul on tasakaalupunktist ja talutavast hälbimisest teistsugune ettekujutus. Jutt on ainult ühe pildi lisamisest, rohkest pildimaterjalist on minu meelest asi kaugel.

::: Minu meelest oleks "Muutuva Tartu" artiklis kõigi piltide äratoomine täiesti asjakohane. Andres (arutelu) 25. juuni 2017, kell 12:17 (EEST)

::: Minu meelest ei ole Commons mõeldud galeriiks, mida lugeja vaatab, vaid selleks, et artiklite koostajad sealt pilte valiksid ja selleks, et saaks valida pilte väljaspool Vikipeediat kasutamiseks. Kui pildid on artiklis, siis on lugejal mugavam neid vaadata ja tal on lihtsam neid üles leida. Andres (arutelu) 25. juuni 2017, kell 12:22 (EEST)

:Oleks tagumine aeg õpetada lugejad Commonsit kasutama. Seal on alati rohkem pildilist sisu, kui artiklites. Tolle teise pildi juures on näiteks üks fotol olev isik meie eelmine president. Hetkel on Commonsis tema kohta 220+ fotot. Ivo (arutelu) 25. juuni 2017, kell 18:49 (EEST)

Ja panin siis tolle pildi kah sisse, kui selle puudumine nii palju küsimusi tekitab. Ivo (arutelu) 25. juuni 2017, kell 18:52 (EEST)

: Mina palun see teine foto eemaldada. Minu hinnangul sobiks see ajakirja Kroonika või mujale kollasesse ajakirjandusse rahuldama ebatervet uudishimu, kuid mitte entsüklopeediasse. Pilt ja pildiallkiri võiks näiteks tekitada küsimusi, et kas säutsujal oli presidendiga suhe, et ta paistab seisma temaga kehalises kontaktis? Mida tähendab, et ta oli vastuvõtul koos THI-ga? Millest hoiab kinni tema parem käsi? Ja nii edasi. Ent entsüklopeedia asi ei ole rahuldada kõikvõimalikku ebatervet uudishimu, õigustades seda kollase meedia klassikalise väitega: "Lugejal on õigus teada".--VillaK (arutelu) 25. juuni 2017, kell 21:49 (EEST)

::: President oli ju vastuvõtu korraldaja ning loomulikult ta suhtles kutsututega. Minu meelest ei ole seal mingit kehalist kontakti, nad on presidendiga vaiksema kõnelemise kaugusel.  Andres (arutelu) 26. juuni 2017, kell 00:56 (EEST)

::: Kui see pole arusaadav, siis tuleks pildiallkirja täpsustada.

::: Küsimusele parema käe kohta pilt ei vasta, seega ei saa lugeja ka uudishimu rahuldada.

::: Selliseid pilte tehti vastuvõtul kindlasti hulgim, ka teiste külalistega. Siin on hea võimalus kasutada professionaalse fotograafi pilti.

::: Mul tekitab rohkem küsimusi teine pilt, millel kujutatu on veel ebatavalisem. Andres (arutelu) 26. juuni 2017, kell 01:02 (EEST)

::Siin kustutati vahepeal osa teksti põhjusel, et "see on reklaam". Sama mõõduga tuleks mõõta ka pilte. Oleks see foto THI artiklis, oleks kõik korras, praegu aga on tegemist fotoga "Mina ja president". 2001:7D0:87C3:8680:B5B2:658D:D912:B2FB 25. juuni 2017, kell 23:04 (EEST)

: Minu meelest võib kõigi artiklite kohta öelda reklaam. Igasugune tutvustus millegi-kellegi kohta suurendab tõenäosust, et seda tarbitakse. Põhimõtteliselt võib ka küüditamist ja genotsiidi reklaamida, kui artiklisse kogu uuritu kirja panna ja siis veel värvilisi pilte vagunitest ja vangilaagritest juurde lisada.

: Minu meelest on pilt THI-ga asjakohane, sest viimane on teda korduvalt tunnustanud. Ma ei suuda kõne all olevalt fotolt midagi ebasündsat näha, niisiis ma jätaksin ta artiklisse. --kanakukk (arutelu) 26. juuni 2017, kell 00:35 (EEST).

Päris huvitav lugemine siin. Kui nii võtta, siis ma eemaldaksin mõlemad pildid. Ja Commons ei ole Vikipeedia Commons:What Commons is not#Commons is not Wikipedia  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. juuni 2017, kell 01:35 (EEST)

:"eemaldaksin mõlemad pildid". Mille alusel? Või tahad irooniliselt ette heita seda, et pildi kasutamine kui selline on "reklaami tegemine"?

:See "Commons is not Wikipedia" käib seal hoopis teise asja (reeglite) kohta. Loomulikult ei saa piltide puhul lähtuda 1:1-le samadest reeglitest, mis Vikipeedias. Näiteks sel teemal, et millal on pilt neutraalne, võibki jääda vaidlema (ning niisamutinagu teksti puhul ei ole võimalik ka fotode osas kaotada nende olemuslikku kalduvust kujutavat tähtsustada).

:Samamoodi on ka Wikidata otseselt Vikipeedia osa. Sealset infot (keelelingid, koordinaadid jms) kuvatakse Vikipeedias. Jah, see on eraldi lehel, aga ka Commons loodi selleks, et iga keeleprojekti juurde eraldi pilte üles lisada oleks ülimalt ebapraktiline. Niisiis tehti eraldi viki piltide tarbeks. Ivo (arutelu) 26. juuni 2017, kell 02:45 (EEST)

:: Ma mõtlesin kõige rohkem seda, et Commons ei ole eestikeelse Vikipeedia osa. Nii või teisiti, Commons ja Wikidata on Vikipeedia lugeja jaoks tehnilised abisaidid. Andres (arutelu) 26. juuni 2017, kell 13:02 (EEST)

:::: Nõus Andresega Commonsi ja Wikidata osas. Ivole piltide eemaldamise kohta - need pildid kõlbavad artiklis teiseks või minugi poolest kaheksandaks pildiks, aga mitte esimeseks. Ma ei räägi piltide sisust ega tehnilistest asjadest, vaid lihtsalt need pildid ei anna inimest ennast edasi.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. juuni 2017, kell 14:36 (EEST)

: Piltide eemaldamist kindlasti ei poolda. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 26. juuni 2017, kell 14:57 (EEST)

:: Ei kavatsegi seda teha, vaid pigem ootaks seda, et tekiks pilte juurde ja siis oleks võimalik ka paremaid välja valida. Iseasi on see, et nii lühikese artikli juures üle ühe pildi pole mõtet kasutada...  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 26. juuni 2017, kell 17:33 (EEST)
Olen nõus, et need pildid ei ole esimese pildi laadsed, aga kui esimest pilti pole, siis sellepärast ei pea teist ja kolmandat pilti ära jätma. Andres (arutelu) 26. juuni 2017, kell 16:19 (EEST)

Haridus? Töökohad? Mingit infot on selle kohta? [[Kasutaja:Velirand|Velirand]] ([[Kasutaja arutelu:Velirand|arutelu]]) 18. september 2017, kell 10:30 (EEST)

iseloomustatud kui "meie aja Aavikut"

Miks see välja jäeti? Andres (arutelu) 18. september 2017, kell 20:20 (EEST)

Oma kalambuuridega Twitteris ja Facebookis on Keiti Vilms tekitanud ja süvendanud paljudes jälgijates huvi ja armastust eesti keele vastu. Säutsupääsukese tviidid on sageli kas sõnamäng või viited eesti kirjandusele, eriti luulele. Autori keelekasutus on vahetu ja ehe, ta on ühelt poolt modernne ja tänapäevane, teisalt aga vaatab eesti kirjanduse minevikku.

Mis see siis on? Andres (arutelu) 5. oktoober 2017, kell 23:30 (EEST)

Vikipeedia ei saa ise niisuguseid asju öelda. Andres (arutelu) 7. oktoober 2017, kell 12:48 (EEST)

Aga teiste öeldu refereerimine oleks küll asjakohane. Andres (arutelu) 7. oktoober 2017, kell 16:51 (EEST)

Mingi kategooria võiks olla nende keeleinimeste kohta, kes ei ole keeleteadlased ega toimetajad. Teistpidi võttes: kategooria võiks olla ka keelekorraldajate jaoks, kes on keelt korrastanud, polemiseerinud reeglite üle, loonud uusi sõnu ning juurutanud neid tõlkeis ja omaenda tekstides, propageerinud keele arendamist ja tundmist, korraldanud sõnavõistlusi; mitmed neist on olnud keeleteadlased, aga mõni pole kah. (Ega isegi Aaviku suurim panus eesti keele arengusse polnud takkajärele vaadates mitte keeleteadus, vaid keele korraldus ja uuendus.) Need kaks kategooriat võiksid neiu Vilmsi küljes kah olla, ainult et kuidas neid nimetada? --[[Kasutaja:Ehitaja|Ehitaja]] ([[Kasutaja arutelu:Ehitaja|arutelu]]) 15. veebruar 2019, kell 03:47 (EET)

Infot võeti välja. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 2. märts 2019, kell 10:37 (EET)

Täiesti võimalik, et vähemalt esimene teos väärib eraldi artiklit. Sellest kirjutati meedias päris palju. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. jaanuar 2020, kell 17:11 (EET)
-----------
Minu arvates ei ole väide, et üks konkreetne inimene on "tekitanud ja süvendanud paljudes jälgijates huvi ja armastust eesti keele vastu", entsüklopeediline. Ilma konkreetse viiteta on see lihtsalt kirjutaja subjektiivne arvamus, kuid entsüklopeediaartikkel peaks olema objektiivne ja neutraalne. Kuriuss (arutelu) 5. märts 2022, kell 18:27 (EET)
----
"Isiklikku" all on tehtud muudatus muudatus viite all. --Andres (arutelu) 12. oktoober 2023, kell 15:57 (EEST)
----
Minu meelest see koera hülgamise lugu on ebaproportsionaalselt pikk. "Pälvis ühiskonnalt laialdast kriitikat" on ebamäärane ja tõendamata. Pole mainitud, et asjaosalise sõnul koer läks tal kaduma. --Andres (arutelu) 9. jaanuar 2024, kell 00:14 (EET)

Lause "Oma käitumist põhjendas..." oli tugevalt kallutatud refereering, et mitte öelda viitamispettus. Elu24-le kommenteeris Vilms nii: "Madonts pistis plehku tõesti, hea meel, et leidis tee tagasi sinna, kust ta võtsin, nii saab ta kellelegi teisele sama palju rõõmu ja abi pakkuda kui mulle. Ise kolin jaanuari keskel Aafrikasse Ugandasse, nii et lõpp hea, kõik hea." Seega ei "põhjendanud" ta "oma käitumist", vaid ütles, et koer lasi ise jalga. Käitumist põhjendas ta vaid selles osas, et oma väitel ei kasutanud ta vahepeal internetti ega telefoni muidu kui üksnes Instagrami jaoks, seepärast ei saadud teda ka nii kiirelt kätte kui taheti. Vähemalt Postimehe artikli põhjal tundub, et varjupaiga töötajad ise Vilmsi ei ründa, vaid sellega tegelevad muud huvilised. Mõnevõrra ebaproportsionaalne on see lõik tõesti. --Ehitaja (arutelu) 10. jaanuar 2024, kell 01:20 (EET)
lahkus koer omaalgatuslikult

Minu meelest on see sobimatu sõnastus.
Seda, et teda ajakirjanduses kritiseeriti, ei ole minu meelest tõendatud. --Andres (arutelu) 11. jaanuar 2024, kell 00:13 (EET)
----
Tunnustuse all on asju, mis pole tunnustus. --Andres (arutelu) 9. jaanuar 2024, kell 00:16 (EET)

/== Koeraskandaal ==
 5. jaanuaril 2024 tuli ilmsiks, et Tallinna loomade varjupaika on tagasi jõudnud koer Madonna, kes üksi tänavatel hulkus. Viimati oli koera omanik Keiti Vilms.MADONNA KURB SAATUS: kalambuuritar Keiti Vilms jättis varem korduvalt hüljatud koera hooletusse, loom elab taas varjupaigas Õhtuleht, 5. jaanuar 2024AJUTINE LEMMIK?! ⟩ Emakeele populariseerija Keiti Vilmsi koer jõudis omadega tänavale ja siis tagasi varjupaika: hea meel, et leidis tee sinna, kust ta võtsin Elu24, 5. jaanuar 2024 Kuigi Varjupaikade MTÜga sõlmitud loovutuslepingus on nõue ühingut teavitada, kui loom peaks jooksu pääsema, Vilms seda ei teinud ega vastanud ka varjupaiga katsetele temaga ühendust saada.Varjupaikade MTÜ: Keiti Vilms rikkus koera tänavale jättes lepingut Maaleht, 5. jaanuar 2024 Vilmsi sõnul lahkus koer omaalgatuslikult. TWITTERI-MÖLL ⟩ «Ära võta iial isegi hiirt!» Keiti Vilmsi otsus hüljata koduloom lõi sotsiaalmeedia kihama Elu24, 5. jaanuar 2024
nimetust "Koeraskandaal" kasutab üksnes Vikipeedia. Kas on kindel, et Koeraskandaal on olemas? --Wkentaur (arutelu) 16. jaanuar 2024, kell 07:49 (EET)

Skandaaliks nimetab seda EKI: "skandaal ‹-i 21› ‹s› avalik kõmuline pahandus v. häbistav juhtum; lament, mürgel, märul." 'Koera hülgamise skandaal' nagu ma algselt kirjutasin või siis 'Koeraskandaal' nagu ta hiljemalt muudeti siin, sobib küll. --LeeMarx (arutelu) 16. jaanuar 2024, kell 12:34 (EET)

: Sisu iseenesest ei tarvitse pealkirja pärast välja võtta (on nüüd lühemal kujul tagasi pandud), aga "skandaal" pealkirjas ei ole neutraalne. Esiteks see sisaldab hinnangut juhtumile  ja teiseks tõstetakse see juhtum sellise spetsiiflise pealkirjaga muu pealkirjastama või üldisemate pealkirjadega sisu seast põhjendamatult esile. Inglise vikis näiteks ei soovitata üldjuhul kasutada ka üldisemat alaosapealkirja "Vastuolud" (vt :en:WP:CSECTION). Pikne 16. jaanuar 2024, kell 20:55 (EET)

::Täiendasin veidike, nüüd ei tohiks neutraalsuses küsimust olla.--LeeMarx (arutelu) 18. jaanuar 2024, kell 18:20 (EET)

::: Minu meelest on nüüd vastupidi mitteneutraalsem kui enne. Enne oli "koera väidetav hülgamine". Nüüd kadus "väidetav" ära, kuigi praeguse esituse ja allikate põhjal pole selge, et tegu oli (tahtliku) hülgamisega. Teiseks spetsiiflise pealkirjaga alaosa ikkagi tõstab selle juhtumi muu sisu seast esile, mis ei tundu kuigi põhjendatud. Minu meelest eelmise redaktsiooni üks pealkirjata lause oli muu sisuga paremini proportsioonis. Pikne 18. jaanuar 2024, kell 21:46 (EET)

::::Mulle tundub, et siinkohal on valesti mõistetud väljendit "hülgamine". Hülgamine on see, kui koer paneb plehku käreda pakasega, aga sa ei liiguta lillegi, et sellest kedagi teavitada. Veel enam, kui sul on lepinguline kohustus tema eest hoolitseda ja kadumisest teavitada. Ei vastanud ka kõnedele pärast seda, kui koer oli tagasi varjupaika sattunud (mis millegi pärast võeti siin välja vahepeal) - ehk et hülgas koera. See osa on Vilmsi enda sõnadega kinnitatud, et nii need asjad olid. --LeeMarx (arutelu) 18. jaanuar 2024, kell 22:22 (EET)
Vilmsi sõnul lahkus koer omaalgatuslikult.

Naljakas lause.
Koera hülgamine külmalaine ajal sai ühismeedias laialdast kriitikat.

Ei ole neutraalne. "Hülgamine" (ka pealkirjas') on hinnanguline ja ebamäärase tähendusega, ka "sai ühismeedias laialdast kriitikat" on ebamäärane.
Ei ole ka öeldud, mida asjaosaline enda kaitseks ütles.
Lõigu esimene lause ei ole minu meelest vajalik. --Andres (arutelu) 19. jaanuar 2024, kell 12:11 (EET)

Koera hülgamine külmalaine ajal sai ühismeedias laialdast kriitikat.„Häbi!“ Keiti Vilmsi otsus hüljata oma koer keset külmalainet ajas ühismeedia marru Kroonika, 5. jaanuar 2014
Miks on vaja võtta Kroonika pealkirja faktina?
* seesama Kroonika artikkel kirjutab, et koer leiti 19. detsembril
* https://www.ilmateenistus.ee/ilm/ilmavaatlused/vaatlusandmed/ järgi olid siis Eestis plusskraadid
Seega antud kajastust tuleks mainida artiklis Kroonika, mitte siin. Wkentaur (arutelu) 21. jaanuar 2024, kell 18:49 (EET)


Kasutaja arutelu:Vitalik02111

Volvo S80 on kommenteeritud auto toodetud Rootsi autotootja Volvo Cars 1998-2016 üle kahe põlvkonna. Kulus koht taga neljarattaveoliste S90 sedaan Volvo lipulaev salongi. Mudelit asendatakse teise põlvkonna S90 on teisel poolel 2016.
Esimese põlvkonna (1998-2006) tehti kättesaadavaks 1999. aasta mudelitel. Sellest ajast alates on ehitatud Torslanda tööd Rootsis Göteborgis, mõne 1999 mudeli aasta autod Põhja-Ameerika turule ehitatud Volvo Halifax Assamblee taim. Erinevalt enamikust Volvo mudeleid, see ei ole kinnisvara versiooni oma esimese põlvkonna.
Teise põlvkonna (2006-2016) ilmus 2006 mudeli aasta 2007 auto. See on kinnisvara versioon, kolmanda põlvkonna Volvo V70https://volvocars.infoauto.ee/autod/s90?. 2007. aasta juunis, S80 viskas kõrgeim "hea" reiting Insurance Institute for Highway Safety (http://www.iihs.org/) crash test tulemuste esipaneeli, külg, ja tagant otsasõidu, teenida see IIHS Top Safety Pick.

Volvo S80 võeti kasutusele 1998. aasta kevadel uus lipulaev brändi. Ta asendati Volvo S90 http://www.volvocars.com/us/cars/new-models/s90 konveieri ja esimene esivedu sedaan E-klassi ajaloos brändi. Esimese põlvkonna toodeti kuni 2006. aastani. Kokku toodeti 370198 autot. Just seal tehase versioon Executive ja Black Aesthete.
Executive versioon oli saadaval ainult T6 mootor, mis erineb tavalisest mudelid polstri kallim klassid nahast, tugevdatud siseviimistluselemendid naturaalset puitu ja täiendavaid võimalusi reisijate mugavust. Varajaste mudelid taga diivan võib valikuliselt olla topelt, ja vahel on reisijate baar, faksiaparaat.
Must Aesthete versioon - limited edition, toodetud 2003-2004 riikide Skandinaavia pakub ainult T6 mootor, koos värvi keha ainult musta värvi, täiesti must ees optika ja laiendada must viimistlus kroom elemendid dekoori. Seat nahkkattega pakutakse või kui võimalus, kombineeritud polster ja nahast seemisnahk. Nagu Executive versioon oli saadaval laiendatud puit trimmi, sealhulgas täielikult puidust rool lisab nahast või seemisnahast.

Teise põlvkonna S80 avati Genfi autonäitusel 28. veebruaril, müügiga alates 2006. aasta juunis uue S80 on uus 3,2-liitrine kuuesilindrilisele mootori või 4,4-liitrine V8 mootor, koos saadaval nelikvedu . Teise põlvkonna S80 on esimene Volvo salongi mudel muutunud kättesaadavaks Volvo kompaktne risti paigaldatud B8444S V8, mille võimsus on 315 PS (232 kW; 311 hj) ja 440 njuutonit meetri (325 lbf · ft) pöördemoment ühiselt välja töötatud Volvo Cars mootoriosa Skövde ja Yamaha, kuid ehitatud Yamaha Jaapanis. Mootoril on neli Katalüüsneutralisaatorite ja täiustatud elektroonika. Struktuuri Objekte suure tugevusega boorterast ohutust.
Teise põlvkonna S80 sai IIHS 2007 https://en.wikipedia.org/wiki/Insurance_Institute_for_Highway_Safety auhinna üldise ohutuse kaitse. Ka novembris uuesti IIHS anti 2008. Volvo S80 koos Top Safety Award.
Uus S80 põhineb Ford https://en.wikipedia.org/wiki/EUCDplatvormi kasutatakse ka sõidukite sealhulgas Ford S-MAX, Ford Mondeo, ja Ford Galaxy suur MPVs. Volvo Isiklik Auto Communicator (PCChttps://en.wikipedia.org/wiki/PCC) puldiga on ka valikuline funktsioon uue S80.
S80 on saadaval koos täiendava kohanduv püsikiirushoidik (ACC) koos Kokkupõrkehoiatuse täielikult Brake Support (CWBS). Brake Support pakub täiendavat abi, valmistades pidurisüsteem nii, et auto saab hakata peatumine kiiremini ja valmistub paanika pidurdamist. S80 on varustatud ka adaptiivne pidurituli standardina, mis on aktiivne kiirusel üle 30 mph (48 km / h) ja neid tajuda vahet normaalse ja paanika pidurdades. Valmis Alert Pidurid (RAB) on saadaval ka ennetada tugev pidurdamine. See valmistab selle liigutades piduriklotsid lähemale kettad.
S80 on saadaval Blind Spot Information System samuti sõidurajalt kõrvalekaldumise, see saab sisse alates 40 mph (64 km / h).
T4 variant funktsioonid 1.6L turbolaaduriga EcoBoost mootor ja on eranditult saadaval Aasias ainult.

Versioon pikenenud teljevahe arenenud ühisettevõte Changan-Volvo Chongqing https://en.wikipedia.org/wiki/Changan_Automobile, Hiina ja toodetakse ainult Hiinas.Sild ja kogupikkus kasvas 14 cm. C 2011 telgedevaheline 2976 mm ja mootori turbo 2,0 või 3,0.

Genfi autonäitusel http://www.tehnikamaailm.ee/genfi-autonaitus-2013/ 2013. aastal toob avalikkuse uus sedaan. Kaasajastamine on muutunud disain esiosa salongi ilmus digitaalne armatuurlaud ja nihe aerud. Parandada kütuse tulemuste mootorid.

Uued funktsioonid hõlmavad valikuga viiesilindrilised 2,4-liitrise D5 twin-turbo diesel, 2,4-liitrise diiselmootori või 1,6-liitrine diiselmootor. Ka 2.5T ja 2.5FT muudeti toota rohkem energiat ja on väiksem kütusekulu. Samuti on ajakohastatud kaasas katkestamist Yamaha põhinev V8 mootor. Auto välimus muudeti anda S80 madalam, pikem ja laiem hoiak. Rohkem kroom liistude lisati ees, tagumine ots ja uksed nägema S80 Executive. 2010. aasta Volvo S80 facelift ka kaasas valida comfort suurendavate standard šassii või sport üks, mis pakub paremat käitlemise dünaamika. 2010. aasta S80 on saadaval S80 R-sisekujunduse pakett andma sisemisele sportlikuma ilme. Interjööri pakett sisaldab uut sport rool, sport pedaalid, Dynamic nahkistmed, sport käigukangi nupp ja uue vahendi sinisel taustal. Mis ülejäänud Volvo valikut, tehase stereo võimalus, Dynaudio Premium Sound alandati "Premium Sound".

2012. aasta Volvo S80 on nüüd suunatuled väljaspool peeglid, uus 7-tollise Sensus Infotainment-süsteemi keskel kriips, ehtne puit Sisekujundus ja Bluetooth audio streaming. Volvo City Safety tehnoloogia on nüüd ka standard.

2. poolel 2014 kasutusele uue iluravi uus eesmise ja tagumise kaitseraua uued madalamad ees fastsia, uus iluvõre stiil, 7-tolline pardaarvuti muutub standard, uus vabatahtlik digitaalse näidikuteplokk ja täiendavad interjööri välisvalgustuse.

Alus 2015 Volvo S80 toiteallikaks on uus turbolaaduriga 2,0-liitrine neljasilindriline mootor 240 hobujõudu, mis on sama väljundi 3,2-liitrine kuuesilindriline 2014. aasta mudel. Uus kaheksa-käiguline automaatkäigukast on standard, ja baasi S80 saab ka uue auto start / stop funktsioon, mis lülitab mootori välja, kui auto on peatunud säästa kütust. 2015. aasta S80 saavutab EPA-hinnanguliselt 25/37 mpg linna / maantee, mis on märkimisväärne edasiminek võrreldes 2014. aasta mudeli 20/29 mpg hinnang. T6 AWD mudelitel on Turboahdettu 3,0-liitrise kuuesilindrilise mootoriga, mis toodab 300 hobujõudu. Kuue automaatkäigukastiga ja nelikveoga on ka standard T6 mudelid. T6 saab veidi väiksem kütusekulu kui 2014. aasta mudel T6.
Valikuline kliima pakett sisaldab soojendusega esi- ja tagaistmete, soojendusega esiklaas ja soojendusega rool. 2015. aasta Volvo S80 läks müüki 2014. aasta alguses ja algab $ 40.500 USA.

Kasutusele lõpus 2014 Keset kooliaastat pidada kraad muudatusi jaoks 2015,5 mudeli hulka uus standard Sensus Connect ja Volvo valvekorra 6 kuu tasuta tellimusi, uus Sensus Navigation Map Care ja uus vabatahtlik Harmon Kardon Premium Sound System. Kõige märkimisväärsem uue 2015,5 mudel on oluliselt väiksem kütusekulu tõttu tõhusamaks "Drive-E" mootor, uus 8-käiguline "Geartronic" automaatkäigukast ning uued ECO + funktsionaalsus modifitseeritud Start / Stop tehnoloogia ECO-rannikul ja ECO -climate. 2015,5 Volvo S80 algab $ 41.450 USA.

Volvo S80 pakutakse laiendatud hulga standard funktsioone 2016. mis sisaldab soojendusega esiistmed, Interior Air Quality System (IAQS), elektrilised klaasist katuseluuk, ja 18-tollise "Magni" valuveljed. S80 T5 Drive-E Platinum trimmi kasu Volvo Blind Spot Information System (BLIS) kui standard. Uus S80 võimaluste hulka kuuluvad puit kombinatsioonis rooliratas ja 19-tolline "Bor" valuveljed koos langetatud Sport Raam. T6 kuuesilindriline mootor ja kõik neljarattaveoliste mudel on lõpetatud 2016 mudeli aasta. 2016 Volvo S80 T5 FWD Drive-E algas $ 43.450 USA. 2016 oli viimane mudel aasta S80. S80 on järeltulija, S90, avati Detroit Auto Show 2016. aasta jaanuariks.


Arutelu:Kaunissaare veehoidla

Could it be 30 ha? Kaunissaaren tekojärvi--J Hokkanen (arutelu) 25. juuni 2017, kell 23:14 (EEST)

You are right. --Vihelik (arutelu) 25. juuni 2017, kell 23:55 (EEST)


Arutelu:Valgus (ajaleht, 1880)

Kõik märksõna Valgus (ajaleht) lingid (neid on 10+) peavad silmas seda 19. saj lõpu ja 20. saj alguse ajalehte. Faktiliselt on selline suunamine vigane, sest aastast 1997 ilmuv Orava valla ajaleht kannab samuti nime Valgus--Estopedist1 (arutelu) 26. juuni 2017, kell 16:53 (EEST)

Minu meelest ei ole vigane, võib teha lihtsalt täpsustusmärkuse.  Andres (arutelu) 26. juuni 2017, kell 17:47 (EEST)

Kas on kindel, et Valguse järglane Hüüdja peab olema eraldi artikkel? Numeratsioon küll ei kattu. Vt ESTER ()--Estopedist1 (arutelu) 12. mai 2019, kell 20:56 (EEST)


Kasutaja arutelu:Meryli

Tere tulemast Vikipeediasse, Meryli! Adeliine 29. juuni 2017, kell 15:08 (EEST)

Tere! Tänan tervituse eest :) Meryli (arutelu) 1. juuli 2017, kell 15:08 (EEST)
Aitäh, Sinust on palju abi.
Üks väike märkus. Palun märgi töö kategooriatega pisiparandusteks. Ma loodan, et Sul on pisiparanduse nupp olemas. Andres (arutelu) 11. juuli 2017, kell 16:55 (EEST)

Aitäh! Edaspidi märgin. Arvasin, et kategooriate lisamine on veidi suurem muudatus kui "pisi" :) Meryli (arutelu) 11. juuli 2017, kell 16:59 (EEST)

Ei tohiks teha 1–3 liikmega kategooriaid, nt . Antud juhtumil sobib sellele Mosambiigi kirjanikule laiem kategooria "Mosambiigi inimesed". --Estopedist1 (arutelu) 17. juuli 2017, kell 09:02 (EEST)

Selge, tänan tähelepaneku eest. Meryli (arutelu) 17. juuli 2017, kell 11:12 (EEST)

:Ma lisaksin seda, et sellist reeglit ei ole, et 1-3 liikmega kategooriaid ei tohi luua. Aga üldises plaanis jah nii väikestel kategooriatel ei ole mõtet, nii et kui tõenäoliselt kategooriasse eriti rohkem liikmeid ei tekigi (nt Mosambiigis ei ole tõenäoliselt palju kirjanikke, kellest artiklid meie vikisse jõuaksid), siis sellist kategooriat mitte teha. Kui on teada, et tulevikus tuleb kategooriasse kindlasti liikmeid juurde (on väga tõenäoline, et need artiklid kirjutatakse), siis võib luua ka väikese liikmete arvuga kategooria. Näiteks kui oleks veel loomata Läti kirjanike kategooria, aga 1-2 Läti kirjanikust on artiklid olemas, siis võib kategooria luua, sest kindlasti tuleb Läti kirjanikest artikleid juurde. Ma märgin ära ka selle, et sellist põhimõtet (mitte lubada väikseid ja kasvupotentsiaalita kategooriad) ei poolda absoluutselt kõik kaastöölised, seepärast ei ole see ka reegel. Adeliine 17. juuli 2017, kell 13:36 (EEST)

:: mu meelest tuleks üldjuhul kitsam kategooria luua alles siis, kui artiklid (nt 10 Mosambiigi kirjanikku), on juba olemas, mitte aga ette rutata ja pisikategooria luua. Samas see pisikategooriate rohkus (nt enwikis, ruwikis) on üldse Vikipeediate süsteemne viga--Estopedist1 (arutelu) 20. juuli 2017, kell 11:58 (EEST)

:::Loomulikult, seda ma mõtlengi. Ma pooldan ka seda, et pisikategooriaid ilma tungiva vajaduseta üldse ei oleks. Ma lihtsalt märkisin, et mitte kõik ei ole nii radikaalse seisukohaga ja ma püüan kompromisse leida. Adeliine 20. juuli 2017, kell 12:39 (EEST)

::::Minu meelest on antud kategooria kindlasti vajalik. Samas minu meelest piisab kategooria loomiseks juba 2 liikmest. Mind pisikategooriad ei häiri ja kuskil pole kokkulepet, et neid ei tohi teha. --Metsavend 13. august 2017, kell 20:17 (EEST)

:::::Ka mind ei häiri pisikategooriad, otse vastupidi – neist on palju abi. Võib-olla tahan näiteks kindel olla, et nimet riigi kirjanikest rohkem artikleid polegi, siis on kategooriast igal juhul kasu.--Vihelik (arutelu) 13. august 2017, kell 21:47 (EEST)
Portugali vikis on selles kategoorias 29 artiklit, loendis on veel rohkem kirjanikkr. Miks arvata, et meil neid artikleid ei tule?  Andres (arutelu) 13. august 2017, kell 20:29 (EEST)

:::::mu meelest üldjuhul ei tohiks teha kategooriaid, kui liikmeid on alla 7-10 liikme. Perspektiiviargument on meiesuguses väikevikis nõrk. Igatahes pisikategooriad lubades läheneme inglise viki sarnasele kokkulepimatusele; seal on nt 1-3-liikmelisi kategooriaid tuhandetes ja mind häirib seal see edasi-tagasi hüppamine pisikategooriate vahel tugevasti--Estopedist1 (arutelu) 14. august 2017, kell 09:20 (EEST)

Kui artikkel on juba mõnes kategoorias, siis pole artiklile vaja lisada enam selle kategooria ülemkategooriat. Nt  :Kategooria:Liechtensteini peaministrid kuulub kategooriasse :Kategooria:Liechtensteini poliitikud, seetõttu pole viimast vaja lisada artiklisse, kus juba on olemas kategooria Liechtensteini peaministrid. --Metsavend 13. august 2017, kell 21:08 (EEST)

Kustutasin lehe "Khalid (muusik)". Sulgudes täpsustusega pealkirju kasutatakse sellepärast, et kahe sama nimega mõiste kohta ei saa tehniliselt teha täpselt samasuguseid artiklipealkirju. Muudel asjaoludel ei peaks sulgudes täpsustusega lehti tekitama (sh ümbersuunamisi). Tuleb hoopis lingid parandada. Adeliine 1. oktoober 2017, kell 12:58 (EEST)


Kasutaja arutelu:Wkentaur/Arhiivid/2016

Kui sa niisugusi asju teed, siis ilmselt vajab mõni asi veel selgitust. Mõtiskle natuke sel teemal.

Mina saan nii aru, et pildid viidi üle galeriisse.

Palun kirjuta alla, kasutades nelja tildet või pliiatsiga ikooni. Andres (arutelu) 16. märts 2016, kell 13:19 (EET)
Ilmselt tuleb aastal X seaduse muutumisel, Commonsist kustutatud FOP piltide taastamine. --WikedKentaur (arutelu) 16. märts 2016, kell 21:44 (EET)

Hi! So, about Wikidata. These are the tools, that I mentioned: harvesttemplates (for harvesting data from templates), quick_statements (for putting any statements to any items/articles) and petscan (for putting one or several statements to set of articles/items). If you have other questions, will be glad to help. And the lists, that Voll was talking about, can be found here. --Edgars2007 (arutelu) 3. september 2016, kell 22:56 (EEST)


Arutelu:Käsmust ajakirjanduses

Publikatsioonid on tagurpidi järjekorras. Andres (arutelu) 3. juuli 2017, kell 13:13 (EEST)
Teisaldasin Meelis Liivlaid lehel oleva artiklite loendi artiklisse Artiklid Käsmust. Loend omab väärtust wikipedia kasutajale ning sobib artiklisse Käsmu. Artikkel rääkis inimesest, kes ei ole entsüklopeedia jaoks piisavalt tähelepanuväärne. Tuleb kustudada artikkel Meelis Liivlaid. Põhjus: Artikli kustutamist nõuab isik, kelle nime artikkel kannab ja kellest artikli olen kirjutanud. Ma ei soovi seetõttu olla Meelis Liivlaid artikli autor, kuna
Meelis Liivlaid on lubanud pöörduda politseisse, kui jätkan tema nime kasutamist wikipedias. Soovin seega end mitte temaga seostada. Kui isik soovib, võib ta endale ju ise uue artikli teha. Minu poolt kirjutataud tekst tuleb kustutada.

Kaks asja. 1) Selliseid eraldi artikleid me Vikipeedias üldiselt ei tee (bibliograafia mingi teema kohta). Selline sisu võib mingil kujul olla artikli Käsmu osa (veel parem oleks muidugi, kui need on viidatavad allikad ja kasutatakse seal artiklis viidetena). 2) Isikuartikli teisaldamine koos redigeerimisajalooga mingiks täiesti muuks artikliks pole hea. Juhul, kui isik pole tähelepanuväärne, tuleb artikkel koos ajalooga kustutada. Aga see pole veel otsustatud, et pole tähelepanuväärne. Adeliine 31. jaanuar 2021, kell 13:48 (EET)
Mis me siis teeme? Materjal Käsmu kohta tuleks igal juhul tõsta Käsmu artiklisse. Kas kustutada see artikkel Meelis Liivlaidist siis ära? Samas siiski Käsmu uurijana tundub piisavalt tähelepanuväärne, mitu raamatut ka avaldanud.--Morel (arutelu) 31. jaanuar 2021, kell 20:13 (EET)
Teisaldasin Meelis Liivlaid lehel oleva artiklite loendi artiklisse Artiklid Käsmust. Loend omab väärtust wikipedia kasutajale ning sobib artiklisse Käsmu. Artikkel rääkis inimesest, kes ei ole entsüklopeedia jaoks piisavalt tähelepanuväärne. Tuleb kustudada artikkel Meelis Liivlaid. Põhjus: Artikli kustutamist nõuab isik, kelle nime artikkel kannab ja kellest artikli olen kirjutanud. Ma ei soovi seetõttu olla Meelis Liivlaid artikli autor, kuna Meelis Liivlaid on lubanud pöörduda politseisse, kui jätkan tema nime kasutamist wikipedias. Soovin seega end mitte temaga seostada. Kui isik soovib, võib ta endale ju ise uue artikli teha. Minu poolt kirjutataud tekst tuleb kustutada.

Artikli loomine ei anna alust politseisse pöörduda. Nõuda saab vaid isikuandmete eemaldamist, kui need ei ole avalikult viidatavad. Seda, kas inimene on artikli jaoks piisavalt tähelepanuväärne, otsustab Vikipeedia kogukond.--Morel (arutelu) 1. veebruar 2021, kell 17:13 (EET)
Eemaldasingi isikuandmed nagu Meelis Liivlaid  soovis. Peale teisaldamist on aga endiselt viide tema nimele, mis on jätkuvalt seotud artikliga Artiklid Käsmust. See tuleks eemaldada, kuna ei mina autorina ega ka Meelis Liivlaid ise seda ei soovi. Palun mind eemaldada artikli Meelis Liivlaid autori staatusest ning seostest tema nimega seoses artikli teisaldamisega. Kui wikipedia peab vajalikuks artiklit jäädvustada, peab artikli autori nimi olema muudetud.
Mida peaks tähendama anonyymse kaastöölise märkus "artiklite pealkirjad on avaldatud autoriõigust rikkudes ja autori loata."? Kuidas saab autoriõigus keelata siin publikatsioonide loetlemist nende avalike ilmumisandmete põhjal? Minu meelest pole ka yheselt selge, kas siin oli mingit avalikult mitteviidatavat infot, mille eemaldamist saaks kõnealune isik nõuda.
Igatahes, see olukord tuleb lahendada. Arvestades, et entsyklopeedilist sisu oli artiklis umbes lause jagu, siis leian, et artikli kustutamine on ilmselt lihtsaim valik, kuigi peategelane võiks tähelepanuväärsusele pretendeerida kyll. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 1. veebruar 2021, kell 20:41 (EET)
Adraadmiral (arutelu) 1. veebruar 2021, kell 21:11 (EET) Palun isikunimi Meelis Liivlaid kustutada antud arutelust. Isikunime loata kasutamine ei ole kooskõlas Isikuandmete kaitse üldmäärusega. Samuti ei ole kasutajal Siiksuk volitust kellegi teise nimel tegutseda ning esitada tõele mittevastavaid faktiväiteid.
Mis põhjusel on leheküljel Meelis Liivlaid leitav ainult totaalne jama? Tegemist on ilmselge kiusuga ning kellegile ebameeldivuste põhjustamisega. Viisakas oleks kustutada kogu lehekülg, et isikunime wikipedia'sse sisestamisel ei tuleks vastuseks mingisugused tobenaljakad arutelud. Ajaloohuvilise kirjamehe lehekülg on rikutud ja inimese nime kasutatakse ja kahjustatakse põhjendamatult.  Adraadmiral (arutelu) 1. veebruar 2021, kell 23:20 (EET)

Isikunime kasutamine entsüklopeedias ei lähe vastuollu isikuandmete kaitse üldmäärusega, eriti kuna tegemist on isikuandmetega, mille andmesubjekt on ilmselgelt avalikustanud. Raamatute avaldamisega on see ilmselgelt toimunud. Samuti ei vaja kellestki artikli kirjutamine mingit volitust. Ei ole mõtet vikipediste ähvardada.--Morel (arutelu) 1. veebruar 2021, kell 23:53 (EET)
158.233.246.4 2. veebruar 2021, kell 10:32 (EET) Isikunime kasutamise otsustab isik ise ning kindlasti ei ole wikipedia eesmärk kellegi isikunime põhjendamatu ja pahatahtlik kasutamine mõne arutelu tekstis ning selline tegevus läheb ilmselgelt vastuollu Isikuandmete kaitse üldmäärusega. Kasutaja Morel väide ähvardamise kohta on antud juhul ilmselgelt solvav ja Morel´i sellised väited arusaaamatud.

Ei näe, kuidas oleks nime pahatahtlikult kasutatud. Kui artiklis oli valeinformatsioon, saanuks selle eemaldada. Väide ähvardamise kohta tuleneb otseselt kasutaja Siiksuk lausest: "on lubanud pöörduda politseisse, kui jätkan tema nime kasutamist wikipedias". Kuna nime on kasutatud ainult artikliga seoses ning minu hinnangul mitte kordagi pahatahtlikult, siis ei näe, mis alusel politseisse peaks pöörduma. Kasutaja Siiksuk ei ole esinenud teise isikuna.--Morel (arutelu) 2. veebruar 2021, kell 18:05 (EET)


Arutelu:Setu keel

Minu meelest võiks Setu murrak olla omaette teema. Andres (arutelu) 6. juuli 2017, kell 22:40 (EEST)

Mulle näib, et pealkirjaks peaks võib-olla olema "Seto keel". Vt nt EKI "Seto sõnastik" (mitte setu sõnastik), EKI "Seto eripäraste sõnade sõnaraamat", Tartu ylikooli seto keele korpuse töörühm jne. Samuti tasub tähele panna artiklis Setomaa toimunut. - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 11. september 2022, kell 12:19 (EEST)

Samas on Sõnaveebis ja andmebaasis Linguae põhikujuks 'setu'. Ma jätaks esialgu pigem praeguse pealkirja. --SES1 EKI (arutelu) 12. september 2022, kell 13:06 (EEST)

Ka ÕSis on põhikuju "setu". --Andres (arutelu) 12. september 2022, kell 14:19 (EEST)


Konkreetsete usuühenduste kataloogipuu allharudeks võiksid ehk olla vastavad kogudused?—Pietadè 14. juuni 2018, kell 11:30 (EEST)

Seaduses kasutatakse terminit "usulised ühendused" sellise legaaldefinitsiooniga: "Usulised ühendused on kirikud, kogudused, koguduste liidud ja kloostrid ning välislepingu alusel tegutseva kiriku institutsioonid." Sellel on ka konkreetsed ja objektiivsed järelmid näiteks tulumaksusoodustuse saamisel.
Sealjuures "usuühing" on seaduse järgi eraldi mõiste: "Usuühing on füüsiliste või juriidiliste isikute vabatahtlik ühendus, kelle põhitegevus on usutunnistusekohane või oikumeeniline moraali-, eetika-, haridus-, kultuuri-, diakoonia-, sotsiaalse rehabilitatsiooni alane tegevus väljaspool kirikule või kogudusele iseloomulikke usuliste talituste vorme ning kes ei pea olema seotud konkreetse kiriku, koguduste liidu või kogudusega." -- Ohpuu (arutelu) 14. juuni 2018, kell 12:04 (EEST)

Algne plaan oli "Religioossed ühendused", mis arenes EKSS sõna religioosne („religioonile omane v. sellesse puutuv, sellega seotud, usu(ndi)line, usu-.“) najal praegusele kujule (aka Kategooria:Religioossed organisatsioonid Eestis)cf nt enwi kat Religious organizations.—Pietadè 14. juuni 2018, kell 13:18 (EEST)
Praegu avastasin, et on olemas Kategooria:Eesti usuorganisatsioonid...—Pietadè 14. juuni 2018, kell 14:04 (EEST)
kordan oma ettepanekut, mille esitasin siin: Arutelu:Eesti usuliste ühenduste loend. Ma arvan, et me ei peaks Vikipeedias kategoriseerimisel lähtuma seaduses toodud ad hoc definitsioonist usulise ühenduse kohta. Me oleme eri valdkondade puhul läbivalt kasutanud universaalsõna "organisatsioon"--Estopedist1 (arutelu) 5. mai 2019, kell 22:04 (EEST)

Usulised ühendused vs usuorganisatsioonid vs?

https://et.wikipedia.org/wiki/Kategooria arutelu:Eesti usulised ühendused


Arutelu:Eesti riiklik julgeolek

Julgeolek on tegevus? Andres (arutelu) 7. juuli 2017, kell 00:52 (EEST)

tahtsin kirjutada, ...rakendades ... lubatuid ja lubamatuid tegevusi..., mõnesaja a. pärast ehk võibkiPietadè (arutelu)

Riigi Teataja sinu link oli Redaktsiooni jõustumise kp: 06.01.2004 Redaktsiooni kehtivuse lõpp: 20.07.2007 ehk tuleks klikata Hetkel kehtiv ja siis on Redaktsiooni jõustumise kp: 13.08.2015 Redaktsiooni kehtivuse lõpp: Hetkel kehtiv Avaldamismärge: RT I, 15.05.2015, 2. Õnneks tekst pole muutunud ja siin soovitan ära märkida avaldamismärke. Õpetus on Vikipeedia:Viitamine#Viitamine Riigi Teatajale. Malliga  pole võimalik nii vormistada aga kuupäeva vorming võiks küll olla eesti oma, mitte accessdate=2017-07-06. --Tiia (arutelu) 7. juuli 2017, kell 01:43 (EEST)

Aitäh, Tiia! Pietadè (arutelu)

Mida teha märksõnaga Eesti julgeolek. On samanimeline kategooria--Estopedist1 (arutelu) 11. juuli 2017, kell 09:24 (EEST)

Põhiseaduses, kui algusest lugema hakata, on sätestatud "Eesti riigi ..."; ilma 'riigita', on laiem mõiste (Eesti kama↔Eesti riigi kama, Eesti naine↔Eesti riigi naine jne)Suunatud E riigi säilimisele, jne —Pietadè (arutelu) 11. juuli 2017, kell 11:27 (EEST)


Arutelu:Natsivaba Eesti

Registrist ma saan nii aru, et praegu on ainuke juhatuse liige Zarenkov.
Mis see asutamine on? Ametlik asutamiskoosoleks? Aga Lenta.ru räägib võib-olla sisulisest, mitteametlikust asutamisest? Andres (arutelu) 10. juuli 2017, kell 14:03 (EEST)

Kust võtab register oma andmed? Kes esitab registrile andmed? 2001:7D0:87C3:8680:88AA:41DC:938B:E36C 10. juuli 2017, kell 14:45 (EEST)

: Ma ei tea täpselt, aga vist on nii, et asutamise ajaks peetakse asutamiskoosoleku aega.

: Aga kui me räägime mingist ühiskondlikust organisatsioonist, siis see võib faktiliselt tegutsema hakata ammu enne MTÜ asutamist (ja MTÜ-d ei pruugitagi asutada). Seejuures võivad olla isegi asutamisdokumendid, millel juriidilist tähtsust ei ole. Sellepärast võib-olla 2004 on ka õige, ma ei tea, kuidas seda nimetada. Andres (arutelu) 10. juuli 2017, kell 15:40 (EEST)

::Minu küsimuste mõte oli, et MTÜ kantakse mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse MTÜ asutajate ja juhatuse liikmete esitatud asutamisdokumentide ja  andmete alusel. Kui asutamisaastaks on esitatud 2005. aasta, siis pole meil põhjust selles kahelda. 2001:7D0:87C3:8680:88AA:41DC:938B:E36C 10. juuli 2017, kell 16:48 (EEST)
Jah, see kehtib MTÜ kohta ega ole vaidlusalune. Aga kas mitte ei oleks otstarbekas koondada MTÜ ja organisatsioon, mis MTÜ-d oma kehandina kasutab, ühe teema alla? Sel juhul on asjakohane ka see, millal see organisatsioon ise tekkis. Andres (arutelu) 10. juuli 2017, kell 17:17 (EEST)
Ka organisatsiooni nimi võib erineda MTÜ nimest. Andres (arutelu) 10. juuli 2017, kell 17:18 (EEST)

Sellisel juhul on tegemist põrandaaluse organisatsiooniga, ja mida teame meie sellistest. 2001:7D0:87C3:8680:88AA:41DC:938B:E36C 10. juuli 2017, kell 17:26 (EEST)

: Vähemalt üks avalik allikas meil on. Andres (arutelu) 10. juuli 2017, kell 17:30 (EEST)

:: vabalt võib kasutada ka :seltsingut. suwa 10. juuli 2017, kell 17:40 (EEST)
Milles seisneb tähelepanuväärsus? Kõigist registrisse kantud juriidilistest isikutest artikleid toota ei ole mingit mõtet. On see MTÜ üldse elus, kas majandusaasta aruannetes on kirjeldatud mingit tegevust, mida nt ajakirjandus kajastaks, või on ta igasuguse aktiivsuseta tolmu mattunud? --82.131.109.135 15. juuli 2017, kell 22:59 (EEST)

Minu meelest MTÜ iseenesest ei olegi tähtis. Tähelepanu äratas antifašistlik komitee, millest Venemaal räägitakse. Andres (arutelu) 15. juuli 2017, kell 23:50 (EEST)

:Kui selle tegevust juba KaPo aastaraamatus kajastatakse, siis ilmselt on tähelepanuväärne. Artikkel vajab lihtsalt veel täiendamist. 2001:7D0:87C3:8680:F8F0:E375:5D01:455C 16. juuli 2017, kell 00:36 (EEST)

Mida see väide tähendab: "on 2005. aastal Eestis asutatud ja registreeritud[3] mittetulundusühing (mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse kantud 08.03.2011[4], reg nr 80216783, esmakande kuupäev 04.02.2005"? Kui esmakanne tehti 2005. aastal, siis ei ole ju tõene väide, et registrisse kanti ta hoopis 2011. aastal?! --kanakukk (arutelu) 10. juuli 2017, kell 23:39 (EEST).

Mina saan nii aru, et 2011 kanti sisse uue nime all. Aga muidugi peaks selgemalt sõnastama. Andres (arutelu) 11. juuli 2017, kell 01:23 (EEST)


Kasutaja arutelu:Praktikant03

Tere tulemast Vikipeediasse, Praktikant 03! [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 11. juuli 2017, kell 16:56 (EEST)

Tere ka minu poolt! Miks paned asumite artiklitesse alapealkirja "Territoorium"? Mida see tähendab? Adeliine 21. juuli 2017, kell 10:25 (EEST)

Tere-tere! "Territoorium" tähistab üldkategooriat, kuhu läheb kõik huvitav-mainimisväärne, mis asub asumi territooriumil. Seal tuuakse välja olulisemad asutused, ettevõtted, tänavanimed, pargid, veekogud jne. Puhtalt standardiseerimise mõttes olen kasutanud igal pool sama sõna. Praktikant03

:Parem on selliseid üldkategooriaid (sarnane on ka "Varia" või "Huvitavaid fakte" või "Piirkonna kirjeldus" vms) mitte kasutada, sest sisukorda vaadates peab olema selge, millest alapeatükis juttu on. "Territoorium" ei ütle, millest juttu on. Kogu artikkel räägib ju asumi territooriumist. Alapealkirjad võiksid olla nt "Loodus" (selle all saab kirjeldada veekogusid, parke jne), "Kultuur" (kultuuri- ja meelelahutusasutused, toimuvad sündmused jms), "Tänavad" (tänavanimede loetelu). Kui teksti on alapeatükis väga vähe, võib alapealkirja ka kombineerida, nagu ma ühes artiklis parandasin, nt "Kultuur, haridus ja sport". Aga siis see vähemalt ütleb täpsemini ära, millest jutt. Adeliine 21. juuli 2017, kell 11:32 (EEST)

:: Julgen jääda eriarvamusele. Kui "territooriumi" all oleks pikem tekst, siis tõesti, see tuleks jaotada täpsematesse kategooriatesse. Kuna selles kategoorias on tavaliselt aga ainult 1-3 lauset (jättes tänavanimede loetelu kõrvale), siis ma ei näe, et selline üldnimi suudaks segadust tekitada (eriti kui rahvastikuelement on selgelt eristatud). Hariduse ja kultuuri kohta olen tavaliselt tekitanud eraldi kategooria (kui on olnud, millest kirjutada), kuid paljude asumite puhul ei olegi midagi muud teha, kui konstateerida, et seal on mingi park või kaubanduskeskus. Väga spetsiifilise pealkirja puudumine sellises olukorras ei tundu mulle häirivana.Praktikant03

::: Mind ka häirib alapealkiri "Territoorium", kui kogu artikkel räägib territooriumist. Kui ei oska teatud asju mingi pealkirja alla panna, siis need võivad jääda ka sissejuhatusse ilma eraldi pealkirjata. Andres (arutelu) 21. juuli 2017, kell 12:55 (EEST)

::: Allkirjasta oma postitused arutelulehtedel alati nelja tildega (~~~~) või nupuga . - Neptuunium ❯❯❯ arutelu 21. juuli 2017, kell 13:35 (EEST)
"Territooriumi" asemele sobiks vahest "olulisemad objektid"? Või siis tõesti panna see info sisukorra ette tutvustavasse lõiku.--Astromaailm (arutelu) 21. juuli 2017, kell 13:14 (EEST)

Olen nõus, "olulisemad objektid" isegi sobiks "territooriumi" kui alapealkirja asendama. Praktikant03 (arutelu) 21. juuli 2017, kell 14:04 (EEST)

Mida tähendab "moodustasid 0-17aastased asumi elanikkonnast 18-22%"? Miks on seal protsendivahemik, mite kindel protsent? Adeliine 28. juuli 2017, kell 11:24 (EEST)

Edastan informatsiooni "Tallinn arvudes" raamatust, kus ei anta kindlat protsenti iga asumi kohta. Seal on värviline kaart, kus asum on värvitud ära vastavalt sellele, millisesse vahemikku see jääb (kokku 3 vahemikku). Praktikant03 (arutelu) 28. juuli 2017, kell 11:29 (EEST)

:Seal raamatus on selline esitusviis arusaadav, sest kontekst on olemas. Vikipeedias aga sel viisi esitades pole arusaadav ja tekivad küsimused, nagu mul tekkis. Seda infot ei saa sealt allikast niimoodi üle tuua. Kui jätta kõrvale küsimus ja põhjus, miks on antud protsendivahemik, saab sellest ikkagi mingit umbmäärast infot kätte küll, tunnistan. Aga peaks püüdma siiski leida täpsema allika. Praegu pane palun vähemalt allika lehekülje number juurde, kust info pärineb, sest tekstiotsinguga seda ei leia. Adeliine 28. juuli 2017, kell 12:02 (EEST)

::Mis teised arvavad, kas saaks olukorda natukenengi parandada, kui kirjutada "jäi 0-17aastaste osakaal 18% ja 22% vahele"? Adeliine 13. august 2017, kell 11:02 (EEST)

::: Niimoodi ei tohiks andmeid esitada. Eriti häirib mind see eestlaste osakaalu puhul asumi rahvastikust. Sellest on juba varem juttu olnud, et Rahvastikuregistri andmeid asumite rahvusliku koosseisu kohta kasutada ei saa, seal on mingi probleem. Velirand (arutelu) 13. august 2017, kell 11:07 (EEST)

:::: Teen ettepaneku, et eestlaste osakaalu suhtes asumite elanikkonnas võiks üldse mingiks ajaks moratooriumi kehtestada: 1) Rahvastikuregistri andmed erinevad tunduvalt 2011. aasta 31. detsembri rahvaloenduse tulemustest (neid pole kusagil avaldatud, tellisin Statistikaametist need arvud teabenõudega) 2) Rahvastikuregistri andmed asumite kohta ei ole kummalisel kombel ühildatavad ka Rahvastikuregistri andmetega linnaosade kohta. Velirand (arutelu) 13. august 2017, kell 11:25 (EEST)
----
Vapi koha peale tuleb panna ikka vapi pilt, mitte aga asendikaart.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 28. juuli 2017, kell 12:16 (EEST)

Asumitel ei ole vappe? Ei ole ju erilist vahet, kuidas see kaart on mallis täpselt nimetatud. Praktikant03 (arutelu) 28. juuli 2017, kell 12:38 (EEST)


Arutelu:Arno Allan Penzias

Võiks ikka lugeda ka, mis kokku tuleb.

Kus on viga? Andres (arutelu) 15. juuli 2017, kell 21:05 (EEST)

Sorry for my lack of knowledge of the language. The Nobel Prize was awarded in 1978, not 2010. Thank you and best regards.
Vabandust minu puudulike keeleoskuste pärast. Nobeli preemia anti 1978. aastal, mitte 2010. aastal. Aitäh ja parimad tervitused.
J. Manolo G. P. (arutelu) 21. detsember 2022, kell 11:52 (EET)


Arutelu:18. juuli

*1940 – Johan Laidoner küüditati koos perekonnaga Nõukogude Liitu.
Laidoneri artiklis on 19. juuli. --WikedKentaur (arutelu) 18. juuli 2017, kell 20:46 (EEST)


Arutelu:Veniamin (Karelin)

Teenistuskäik:
*preester Reomäe Apostel Andrease koguduses 23. maist 1849 kuni 24. novembrini 1849, oli koguduse esimene preester;
*preester Kuressaare Püha Nikolai koguduses 29. novembrist 1849 kuni 1. juulini 1852;
*inspektor Riia Vaimulikus Seminaris aastatel 1856–1859;
*rektor Astrahani Vaimulikus Seminaris aastatel 1859–1863;
*rektor Permi Vaimulikus Seminaris aastatel 1863–1865;
*vikaarpiiskop Riia ja Miitavi piiskopkonnas 29. maist 1866 kuni 1870. aastani;
*Saaremaa praost 29. maist 1866 kuni 12. märtsini 1870;
*ülempiiskop Riia ja Miitavi piiskopkonnas 12. märtsist 1870 kuni 23. augustini 1874;
*tsensor Riias.
Tõstsin siia, kuna sisu osaliselt kattus, osaliselt lahknes olemasolevast. 2001:7D0:87C3:8680:AC8C:18B5:3451:B2D3 20. juuli 2017, kell 17:34 (EEST)
Piiskop Veniamin valdas vabalt eesti keelt ja lähetati seetõttu tööle Saaremaale Kuressaarde ja Reomäele.

Kahtlane. Kus ta pidi seda enne Eestisse tulekut õppima? Küllap õppis alles Saaremaal elades ära. Võtsin lause teise poole välja. 2001:7D0:87C3:8680:D97C:6C11:6419:C5BF 20. juuli 2017, kell 17:54 (EEST)

: Allikas ütleb seda. Andres (arutelu) 20. juuli 2017, kell 20:46 (EEST)

Kuidas tekstis seda nime linkida, kui see on käändes? Nt on vigaseid linke kujule Veniamini (Karelin)--Estopedist1 (arutelu) 21. juuli 2017, kell 00:13 (EEST)

Siin küll selliseid ei ole.

Kui sa mõtlesid näiteks seda: "Paekivist viiekupliline kirik pühitseti apostel Johannese auks 1. septembril 1873 Riia ja Miitavi ülempiiskopi Veniamini (Karelin) poolt", siis konstruktsioon: "pühitseti ... poolt" on iseenesest halb. Seda saab sõnastada ka nii: "Apostel Johannesele pühendatud viie kupliga paekivist kiriku pühitses 1. septembril 1873 Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamin (Karelin)." 2001:7D0:87C3:8680:D97C:6C11:6419:C5BF 21. juuli 2017, kell 01:27 (EEST)
Siin ei ole, aga teistes artiklites on neid parasjagu. Kõik need artiklid on üldse oskamatult lingitud. Ühe artikli parandasin, teised tuleb ka korda teha. Andres (arutelu) 21. juuli 2017, kell 09:25 (EEST)


Kasutaja arutelu:Elupuu

Tere! Kustutasin sinu üleslaaditud pildi autoriõiguste rikkumise tõttu. Nimelt pole Tõnis Soop ega tema pärijad andnud luba pildi üleslaadimiseks Vikipeediasse. Selle kohta, kuidas luba välja näeb, vaata :Commons:COM:OTRS. Taivo 23. juuli 2017, kell 22:57 (EEST)