Arutelu:Klas Horn (1517–1566)

Puudub artikkel Klas Horn. --Epp 18. september 2009, kell 22:22 (UTC)
Pealkiri võiks olla Klas Kristersson Horn.--WooteleF (arutelu) 29. november 2012, kell 14:53 (EET)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.stmikael.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=31&Itemid=98&date=2009-02-01
** In Klas Horn (1517–1566) on 2013-06-24 11:43:25, 404 Kategorie nicht gefunden
** In Klas Horn (1517–1566) on 2013-07-06 08:13:55, 404 Kategorie nicht gefunden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:14 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://artikkelihaku.kansallisbiografia.fi/artikkeli/534/
** In Klas Horn (1517–1566) on 2013-06-24 11:43:28, Socket Error: 'No route to host'
** In Klas Horn (1517–1566) on 2013-07-06 08:14:05, Socket Error: 'No route to host'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:14 (EEST)


Arutelu:Subcomandante Marcos

Kas see on kuskilt maha kirjutatud?--WooteleF 19. september 2009, kell 14:58 (UTC)
See on üks mu oma kirjutatud tekst, umbes aastast 2004. Vaata www.hot.ee/ezln
See tuleks M-tähe alla loendisse panna. --Metsavend 15. detsember 2011, kell 22:00 (EET)

"... ega kasuta sarnast sõnalist butafooriat" ei kõla minu arvates siinses kontekstis asjakohaselt. Kuriuss (arutelu) 13. aprill 2023, kell 22:39 (EEST)


Kasutaja arutelu:Agu Vissel

Tere tulemast Vikipeediasse, Agu Vissel! --Tiuks 19. september 2009, kell 16:33 (UTC)

Tere! Palun lisa pildi MT baasskeem.png juurde sobiv litsentsimärgis (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 8. november 2010, kell 21:37 (EET)

Lendav Ülikool poola k. (Uniwersytet Latający)
on mitteametlik nimetus kolmele põraandaalusele ülikoolile, mis on tegutsenud  Poolas,
1885-1905. a.
1977-79.a
kolmas 78-81.a.
Sama nime all tegutseb kaasagne projekt Valgevenes.
Valgevene Lendava Ülikooli osa töösessioone on korraldatud ODI-mängude vormis Saksamaal Goettingenis.
vt.
Valgevene Lendava Ülikooli programm 2011/12 õa.
http://en.wikipedia.org/wiki/Flying_University


Arutelu:20. aprill

Arvan, et kanepipäeva tuleks siin ainult mainida ning rääkida sellest eraldi artiklis. Andres 21. september 2009, kell 20:15 (UTC)

* 1989 – Rakveres asutati Rakvere Eesti Kodanike Komitee – seitsmes omataoline Eestis (teine maakonnalinnas).
--WikedKentaur (arutelu) 19. aprill 2017, kell 18:12 (EEST)


Arutelu:Kolmas meditatsioon

Kas (26) "potentsis" ja "aktis" ei oleks mõistlik siin ikkaga tõlkida "potentsiaalselt" ja "aktuaalselt" ehk siis tavaliste skolastilise filosoofia terminitena? 193.40.12.44 22. september 2009, kell 12:52 (UTC)

Eelmises lõigus on veel nii:
on potentsis kuidagi minus, kuigi nad veel ei ilmuta end ega viida neid akti

Ma ei ole kindel, kuidas oleks parem. Võimalik oleks ka "võimalikkuses" ja "tegelikkuses" (viimast kasutatakse ka igapäevakeeles). Minu meelest ei ole eestikeelne skolastiline terminoloogia päris välja kujunenud. Üldse on see tõlge tõenäoliselt kohati liiga sõnasõnaline.

Mis peaks olema "viida akti" asemel? "Tehta aktuaalseks"? Andres 22. september 2009, kell 16:12 (UTC)

: Sisuliselt oleks õige muidugi eesti keelde neid tõlkida "viida ellu" või "viida täide" (lad. ad actum reducantur), kus oleks siis sees elu (kui aktuaalsuse), tegelikkuse või täiuslikkuse aspekt. Samas aga oleks minu arvates tõlkes ikkagi oluline ka lasta paista seda asjaolu, et Descartes kasutab meelega skolastilist terminoloogiat. See tuleb eriti selgelt välja "eminentse", "formaalse" ja "objektiivse reaaluses" juures, mida lausa _peab_ mõistma lähtuvalt skolastilisest terminoloogiast ning igapäevasesse või loomulikku keele tõlgituna katab see lugejate eest kinni väga olulisi nüansse. Kuigi möönan, et eesti keeles ei ole skolastiline sõnavara välja kujunenud, siis potentsiaalne ja aktuaalne on ometi sõnad mida sageli tarvitatakse ning mis viitavad niiviisi koos esinedes üsna selgelt skolastikale.

: Mis aga puutub selle tõlke sõnasõnalisusesse, siis see on võrreldes nt ingliskeelse tõlkega isegi plussiks. Lisan juurde, et tegelikult oleks nähtavasti mõistlik, kui see tekst oleks wikisources, mitte wikipedia osas. Ja paragrahvinumbrid tuleksid ka ilmsesti kasuks. Ma ise omapäi ei julgeks seda tööd ette võtta, pole piisavalt selliseid ümbertõstmise kogemusi. 193.40.12.44 23. september 2009, kell 09:38 (UTC)

:: Minu meelest on selle teksti asumisel Vikipeedias mitu eelist. Esiteks on siin võimalik kollektiivne töö teksti kallal (kellelgi ei ole ju tõlkimise monopoli), mis Vikitekstides vaevalt võiks toimuda, sest Vikitekstid on mõeldud ikkagi lõplike tekstide jaoks. Teiseks saab siin mugavalt ja täie funktsionaalsusega kasutada siselinke. Kolmandaks saab siin tõlkele lisada ka muud materjali (kommentaare).  See ei välista teksti ülespanemist ka Vikitekstidesse.

:: "Viida ellu" ja "viida täide" varjutabki ju skolastilise mõiste, mistõttu ma ei pea sellist tõlkimist otstarbekaks. Mul ei ole põhimõtteliselt midagi ka sõnade "aktuaalselt" ja "potentsiaalselt" kasutamise vastu, kuid minu meelest pole ka sõnasõnalisel tõlkel midagi häda; muidugi, otsustagu teised.

:: Terminite ja mõistete selgitamine peaks toimuma siselinkide kaudu. Selles mõttes pole töö enne lõppenud, kui lingid ja ka vastavad artiklid on korras. Link Akt ei vii praegu õigesse kohta; ma ei ole kindel, millise pealkirjaga artikkel tuleks teha.

:: Mul ei ole paragrahvinumbritest selget ettekujutust; mul on millegipärast mulje, et pole ühtset süsteemi. Kui ma eksin, siis palun pane paragrahvinumbrid juurde. Andres 24. september 2009, kell 05:42 (UTC)

Lõpust on siin paar lõiku tõlkimata jäänud. Alates "Satis enim apertum est..." kuni "... demonstrari Deum etiam existere". Mis puutub veel ülaltoodud arutelusse, siis Descartesile viidatakse üldiselt Descartes, René. Oeuvres de Descartes. VII, Méditationes de prima philosophia. Ed. Charles Adam & Paul Tannery. Paris: L. Cerf, 1904 lk numbrite järgi, lühendiga AT ja köite nr. Ehk siis AT VII 50-51 on osaliselt puudu. 193.40.12.10 19. märts 2013, kell 16:03 (EET)
----
Tekst on ilma linkideta üle viidud Vikitekstidesse. Ka arutelu tuleks üle viia. Andres (arutelu) 18. veebruar 2015, kell 11:28 (EET)


Arutelu:Johann Philipp von Roth

Ma ei tea, kas aadeldamise kuupäev (Saksa riigiaadel) on uue või vana kalendri järgi. Vist vana. --[[Kasutaja:Improvisaator|Improvisaator]] 22. september 2009, kell 14:18 (UTC)

rööpnimi [[Johann Philippe von Roth]]; tegin ümbersuunamise?--[[Kasutaja:Bioneer1|Bioneer1]] ([[Kasutaja arutelu:Bioneer1|arutelu]]) 28. detsember 2014, kell 19:25 (EET)

meil on link Rothi elementaarkool. Millise asula kooli silmas peetakse?--Estopedist1 (arutelu) 27. oktoober 2018, kell 15:26 (EEST)

https://et.wikipedia.org/wiki/Arutelu:Johann Philipp von Roth


Arutelu:Kristen Michal

Tallinna 17. Keskkooli ehk Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasiumi

Kuidas kooli tol ajal nimetati? Andres 22. september 2009, kell 15:54 (UTC)
Töökäik tuleks paremini vormistada. Andres 25. jaanuar 2011, kell 15:56 (EET)
Praegu  näeb artikkel välja nagu valimispropaganda, aga puises bürokraatlikus keeles. Tegevust justiitsministrina tuleks kindlasti kirjeldada, kuid asjalikult ning osa materjali eraldi artiklitesse tõstes. Andres (arutelu) 9. august 2012, kell 22:26 (EEST)
Tegevus justiitsministrina on osa poliitilisest tegevusest. Andres (arutelu) 10. august 2012, kell 16:32 (EEST)
Kas on ettepanekuid, kuidas peab olema tegevus justiitsministrina kirjeldatud teistmoodi kui on seda hetkel tehtud?

Ylistamata, piirdudes asjakohaste faktidega, kasutades neutraalset sõnavara ja sõltumatuid allikaid. --Oop (arutelu) 14. august 2012, kell 15:57 (EEST)

Kui võimalik, siis kirjeldada asju eraldi artiklites, siin rääkida ainult otseselt Michalit puudutavast ning lisada link asjakohasesse artiklisse. Andres (arutelu) 14. august 2012, kell 19:13 (EEST)

:Yhest kyljest on naljakas, kui keegi usub, et byrokraadi tehtud valimispropaganda muutub normaalseks entsyklopeediatekstiks kohe, kui sellelt eemaldatakse reklaamimall. Teises kyljest on see mõistetav, kui arvestada, et mall eemaldas seesama inimene, kes propagandateksti kirjutas. Ta lihtsalt ei oskagi enam inimeste keeles kõnelda. Aga mis me selle jamaga peale hakkama? Nii see kyll jääda ei saa ning teksti autor ise on nähtavasti oma loominguga rahul. Tõstaks arutellu, kuni kellelgi on mahti valimisbrošüür entsüklopeediaartikliks toimetada? --Oop (arutelu) 28. august 2012, kell 15:23 (EEST)

Alustuseks olgu öeldud, et ma ei ole ühiskonnaelu korraldamises mingil moel tegev, pole osalenud valimistel ning ei oska eelistada ühtegi erakonda, sest puudub elukogemus hinnata, kuivõrd pädev on üks või teine inimene oma valdkonnas tegutsemiseks. Olgu see kommentaar ääremärksuseks igasuguste võimalike minu suunas tekkivate süüdistuste ära hoidmiseks, nagu eelistaksin Michalit, Savisaart või hoopis mingit muud poliitilist liikumist.

Edasi, probleemi juurde. Andres ja Oop, minu meelest teete IP-aadressi alt kirjutavale kaastöölisele pisut liiga. Asjaolu, et ta oma teksti puhul peaks vähem kedagi või midagi "ülistama" või "kasutama neutraalset sõnavara", on ilma konkreetsete näideteta üsna väheütlev (vähemasti mina küll ei leidnud tehtud märkustest ühtegi siselinki või mõnda näidet tekstist, mis vajaks parandamist). Kui kirjutis on tõesti nii halvasti välja kukkunud, nagu siin välja tuuakse, siis ei tohiks ju olla probleemsetele kohtadele osundamine kuigi keeruline. Isegi paar-kolm näidet aitaks ehk mõista, kuidas tulevikus paremini kirjutada. --kanakukk (arutelu) 28. august 2012, kell 17:01 (EEST).

:Lehekyljetäie teksti yksikasjalik analyys ja näidete toomine võtab märksa rohkem aega kui teksti toimetamine. "Oh, mis see siis ära ei ole" arvavad need, kes seda kunagi teinud pole. Tõsi, ylistuskõne korral on mõlemad masendavad, ei kutsu kohe kuidagi. --Oop (arutelu) 28. august 2012, kell 23:39 (EEST)

Palusin ju ainult paar-kolm näidet. Tervet teksti olete palunud ainult teie 213.184.48.23-l toimetada. Kui kõik on nii õudne, siis on tarvis süveneda ju võib-olla esimesse kahte lõiku, kopeerida sealt "ülistukõned", "jama" ning "ebaneutraalne sõnavara", teha ebasobivad kohad värviliseks või hoopiski alla joonida ja pakkuda välja parem väljendusviis. Võib-olla saab siis IP-aadress ka ise enese loodud tekstiga hakkama? Lihtsalt arutelus umbes vihjata, ei ole ju konstruktiivne, võiks öelda, et administraatorile isegi kohatu (kellelt siis uus kasutaja peaks veel abi küsima?). Loomulikult on väga mugav kogu tekst lihtsalt maha kustutada ja öelda, et võtku kursusi või proovigu ise aru saada, mis valesti, aga ega keegi polegi öelnud, et õpetamine on kerge töö.

Ma paluksin veelkord mingeid juhendeid (nt sellest artiklist ei ole küll võimalik aru saada, milline tekst on "jama", "ebaneutraalne" jne) või üksikuid näiteid konkreetse juhtumi puhul, et IP-aadress saaks hakkama. Ma loodan, et seda ei ole liialt palju soovitud. --kanakukk (arutelu) 29. august 2012, kell 11:28 (EEST).

No kurat.
* Kuidas täpselt on Michal "seisnud selle eest, et seadused koostatakse võimalikult lihtsas keeles ja täpselt ning kaasatud oleksid kõik huvigrupid"? Milline on Michali isiklik panus hea õigusloome põhimõtete jõustamisse? Ma saan aru, et Jõks on avaldanud tunnustust hea õigusloome põhimõtete juurutamise eest, aga kas ta tunnustas Michalit (nagu praegune sõnastus vihjab) või ministeeriumi töötajaid? (Viide on antud paberlehele, ei saa praegu kontrollida.) Lõigu kolm keskmist lauset räägivad sellest, et hea õigusloome põhimõtete järgi "peab eelnema", tuleb" ja nende "eesmärk on tagada" - see, et mingite põhimõtete eesmärk on midagi tagada, on Michali teene ainult juhul, kui tema eesmärgi sinna sisse kirjutas või seisis selle eesmärgi eest silmapistvalt, nii et ilma temata seda eesmärki teksti jäänud poleks. Kas selle kohta on mõni sõltumatu, neutraalne ja usaldusväärne allikas?
* "Kristen Michali juhtimisel viidi 2012. aastal läbi avaliku teenistuse reform, mille tulemusena kaasajastatakse avalik teenistus, muutes see peresõbralikuks, palgasüsteem läbipaistvaks ning hüved võrreldavaks erasektoriga." See, et Eesti avalik haldus reformi tulemusena "peresõbralikuks" jne muutub, ei ole sugugi yleyldiselt vaidlustamata levinud seisukoht. Seadus - ja selle koostmiasprotsess - on pälvinud ysna palju kriitikat, siin aga esitletakse seda millenagi, mille pärast kogu Eesti elanikud isakesele ausamba tahavad pystitada.
** "Kaasaegset avaliku teenistuse seadust, mis jõustub 1. aprillil 2013, peetakse Andrus Ansipi kolmanda valitsuse üheks suuremaks reformiks koos haridusreformiga." Kes peab?
** Taas: kui oluline oli selle kõige juures konkreetselt Michali panus ja kui suur osa tööst tehti ammu enne teda? Miks esitletakse yhe ministri ametiajal vastuvõetud seadust tema isikliku saavutusena?
** Seaduse refereerimine ja võrdlus eelmise seadusega kuulub artiklisse avaliku teenistuse seadus. Kogu lõik on viitamata. Kui seda esitletakse Michali biograafilises artiklis, vihjatakse sellega, et just need esiletõstetud punktid on tema kui inimese isiklik teene, temata neid ei oleks.
* "Kohtupidamise riigilõivud alanesid... süsteem muutus lihtsamaks... Kehtivad soodustingimused..." Kas see on Michali algatus või pikaajalise protsessi tulemus? Kes nimeliselt tegi esimesena ettepaneku riigilõivu alandada, systeemi lihtsustada, soodustingimused kehtestada? Michal? Palun konkreetsed viited (ja seekord mitte stiilis "Tuuli Kochi nimetu artikkel Postimehes", olgu kas link või vähemalt lehekylg ja tsitaat).
* "Kui varem venisid paljud protsessid seetõttu, et üht osapoolt ei olnud võimalik leida siis tulevikus kasutatakse selleks ka e-kanaleid ja sotsiaalmeedia võimalusi." Kuidas on see tagatud, et tulevikus nii tehakse? Kuidas täpselt tagab "e-kanalite" (milliste?) ja "sotsiaalmeedia võimaluste" (milliste?) kasutamine, et kohtuprotsessid ei veniks? Ja kas see on Michali isiklik initsiatiiv või kirjutas ylistuskõne autor tema nimele kellegi teise algatuse? Palun viited.
* "Karistusseadustikku lisati seni Eesti õigusest puudunud inimkaubanduse koosseis" - minu mäletamist mööda on sellest aastaid rääkinud paljud teised, sealhulgas inimõigusorganisatsioonide ja Euroopa Liidu eksperdid. Kas selle seostamiseks Michaliga on mingi muu põhjus peale selle, et ta seadustiku täiendamise ajal ministritoolil istus? Palun viited.
* "Justiitsministeerium pälvis eelnõu eest Eesti Naisteühenduste Ümarlaua 2011. aasta Valge Lindi auhinna." Justiitsministeerium või Michal? Millal algas eelnõu väljatöötamine: kas alles pärast 6. aprilli 2011, mil Michal ministriks sai? Kiire rahvas see justmini rahvas. Milline oli Michali isiklik roll selle eelnõu väljatöötamises ja läbisurumises, arvestades pikka poliitilist vastuseisu? Kas eelnõu valmis ja jõustus tänu temale või tema kiuste? Mõlemad on võimalikud, palun konkreetsed viited.
* Jälitustegevuse seaduse lõigust pole isegi mitte aru saada, kas seadus on vastu võetud. Osa teksti on minevikus, osa tulevikus ning viide on suvalisele pressikale, mitte seaduse eelnõule või isegi uudisele selle kohta.
* Perekonnaseaduse ymbersõnastamise saagat mäletan ma ysna hästi. See ei ole Michali algatus, pigem vastupidi - ajakirjanduses kestis tykk aega möll, nii et algselt senist korda igati suurepäraseks pidanud ametnikud ja poliitikud pidid lõpuks oma sõnu sööma ja survele järele andma. Selle esitlemine Michali saavutusena on puhas VALE.
* Kas ilma Michalita ei oleks Kaubandus-Tööstuskoda (mitte "Kaubandus – ja Tööstuskoda") ning Teenusmajanduse Koda koostanud esialgse versiooni lobireeglitest? Need pole isegi mitte justmini allasutused.
* Tõigal, et Michal lubas juunis kirjutada "juulis või hiljemalt augustis" poolavaliku kirja, milles riigireformiks nõu kysib, on nullilähedane entsyklopeediline väärtus. Isegi kiri - kui see ykskord tuleb - on tähelepanuväärne vaid juhul, kui sel on mingid reaalsed tagajärjed - mitte yksnes pyyd koalitsioonipartnerit leheveergudelt välja suruda.

Jne, jne, jne. Kas sa nyyd oled rahul, et oled raisanud piisavalt minu aega poliitilise reklaami kommenteerimisele, milel oleks võinud ka täies mahus kustutada ilma, et keegi seda taga nutnud oleks? --Oop (arutelu) 29. august 2012, kell 13:04 (EEST)

:Ah jaa, kui sirvida natuke riigireformi teemalisi artikleid, saab ysna mõistetavaks, miks Michal seda kirjalubadust unustada pyyab. Keegi sellest eriliselt ei vaimustunud, jutu tuum paistis olevat (järjekordne) kava maavalitsuste kaotamiseks ning tegelik eesmärk juhtida tähelepanu kõrvale parteide rahastamiselt. See viimane isegi tõstab natuke kirjalubaduse tähelepanuväärsust - aga tõesti ysna natuke. Reformi ennast ei võtnud ilmselt isegi Michal ise kuigi tõsiselt. --Oop (arutelu) 29. august 2012, kell 13:09 (EEST)

Arvan, et lisatud osundused on tarvilikud ja sellele panustatud aeg ei ole tühja läinud. Minu meelest võiks koguni juhenditesse selle artikliga tekkinud probleemid ja võimalikud lahendused hea näitena toimetamisest kirja panna. Ma loodan, et nõustud minuga, kui ütlen, et patsiendil ei ole sellest kasu, kui arst ütleb, et ta on haige ja vajab ravi. Abi on ju ikka eelkõige üksikasjalikest näpunäidetest.

Aitäh veelkord, et investeerisid oma aega tõstatunud murede lahendamisele! --kanakukk (arutelu) 30. august 2012, kell 00:13 (EEST).
Siin on varasemalt õigesti viidatud, et tegevust justiitsministrina tuleks kindlasti käsitleda, aga ülaltoodud Oop kriitikat lugedes jääb mulje, et selle tegevuse kirjeldamine on suisa võimatu. Ei leidnud ühtki nõuannet, mis ilma emotsioonideta ja poliitilise pahatahtlikkuseta seletaks lahti, mida siis üldse võib justiitsministri tegevuseks pidada. Kahju, et mõni Wikipedia toimetaja ei suuda üle selle taseme küündida ning tegeleb konstruktiivse toimetamise asemel poliitiku maine materdamisega.
Mis puutub Jõksi ja heasse õigusloomesse, siis on tunnustus avaldatud Michalile endale ja seetõttu koos viitega täiesti kohane. Esitaksin samas retoorilise küsimuse: kui minister on hea õigusloome põhimõtete jõustamise nimel kirjutanud artikleid, andnud intervjuusid, eelnõu kallal töötanud, siis kas see ei kvalifitseerugi isikliku panusena? Mida siis üks minister peab tegema, et see oleks isiklik panus?
Avaliku teenistuse reformi osas: selle asemel, et oma poliitilist solvumist üles näidata, võiks osundada väga lihtsalt sellele, et teemast on puudu kriitika, mis selle eelnõuga kaasas käis.
Artiklit „Avaliku teenistuse seadus“ ei eksisteeri, kuidas on võimalik sellele viidata?
Riigilõivude süsteemi lihtsustamise ja inimkaubanduse temaatika osas, millist viidet täpselt silmas peetakse? Justiitsministeeriumi pressiteade, kus minister seda ütleb võiks olla piisav alus.
Mis puutub lobireeglitesse, siis juba oma esimestes avaldustes ministri ametisse astudes rääkis Michal nende vajalikkusest, kirjutas artikligi. Nimetatud organisatsioonid kutsuti kokku ministri initsiatiivil ning otsustati, et nemad loovad omalt poolt esialgse versiooni lobireeglitest. See on leitav ka justiitsministeeriumi pressiteadete hulgast, kui vaja, siis leiab teksti juurde ka viite. Kas koostööpartneritega koostöö tegemine on kuidagi väärtusetu, peaks olema allasutus?

Vastupidiselt Kanakuke arvamusele nähtub praktikas, et yksikasjalikest näpunäidetest pole vähimatki kasu ja aeg on lihtsalt raisatud peaga vastu kiviseina jooksmisele. Kui inimene ei taha aru saada, siis ei saa miski teda takistada. Kurb. Ma ju mõistan ysna hästi, miks inglise Vikipeedias on oma lemmikutest (ja ammugi iseendast) kirjutamine rangelt keelatud, aga aeg-ajalt ikkagi loodan, et äkki suudetakse sellist jama vältida. Mu oma viga, mis parata. Peaks mõttetu leebuse ära lõpetama ning hakkama reeglit karmilt jõustama. --Oop (arutelu) 30. august 2012, kell 15:58 (EEST)

Ministri tegevuse kirjeldamisel tuleb piirduda faktidega, mida saab viidetega tõendada, ning hinnangutega, mida tõendatavalt sellele on antud. Seaduseelnõusid jne tuleb lihtsalt mainida, pikemalt neist kirjutada omaette artiklites, ja need artiklid tuleb luua. Andres (arutelu) 30. august 2012, kell 16:12 (EEST)

: Oop, konkreetsete näideteta on raske arvata, kas väide tavapärase praktika kohta vastab tõele või mitte. Kirjutasin juba ennist, et meil on küll juhendid, aga pole näpunäiteid toimetamise kohta. Ma ei nimetaks peensusteni kirjeldatud tekstiõpetust ajaraiskamiseks – jah, võib-olla tõesti konkreetne kaastööline ei võta õpetussõnu kuulda, aga teistele huvilistele oleksid need tõenäoliselt suureks abiks.

: Minul isiklikult on iseendast kirjutamine sellesmõttes lihtsam, et ma ei pea kellegi ees vastust kandma, s.t mõne nimeka kindrali või muu ühiskonnaelutegelase puhul säilib alati see võimalus, et teen kellelegi liiga. Paljugi just sellepärast olen juba tüki aja eest vastu võtnud otsuse kirjutada ainult surnutest, kuigi ega see väga palju ülesannet kergemaks tee... --kanakukk (arutelu) 11. september 2012, kell 22:28 (EEST).
Nelja aasta jooksul ei ole siin midagi muudetud, ja Ahto Lobjakal on täiesti õigus, kui ta ütleb, et see mõjub valimispropagandana. Asjast saab kirjutada ainult niivõrd, kui Michali tegevuse kohta ministrina saab midagi tõendatavat öelda. Kui kellelgi on mahti ja viitsimist, palun tegelge selle artikliga. Tõstan need lõigud siia: Andres (arutelu) 18. detsember 2016, kell 12:41 (EET)

Kus Lobjakas Vikipeediast rääkis?

:Tänane "Olukorrast riigis". Talle jäi mulje, et nüüd on artiklit tuunitud. Andres (arutelu) 18. detsember 2016, kell 17:06 (EET)

Kristen Michali ametiajal justiitsministrina on võetud vastu uus avaliku teenistuse seadus, mis vähendab ametnike arvu ning lihtsustab nende palgasüsteemi ja karistusseadustikus on kriminaliseeritud inimkaubandus. 1. aprillist 2013 jõustub uus korruptsioonivastane seadus, 1. juunist 2013 saab rakendada seksuaalkurjategijatele keemilist kastreerimist.
Perekonnaseaduses on avalikkuse survel tehtud muudatusi, mis vähendavad eestkostjate ebamõistlikku tõenduskoormust igapäevaste kulutuste asjus. Valminud on ka kooseluseaduse uus versioon, mis välistab samasooliste abielud ja seab küsimärgi alla samasooliste registreeritud kooselude lubatavuseMartin Vällik "http://www.delfi.ee/news/paevauudised/arvamus/martin-vallik-kooseluseaduse-kontseptsioon-sordib-osa-inimesi-teisejargulisteks.d?id=64885788" Delfi, 29. august 2012
Intellektuaalomandi seadustiku kaasajastamise andis kultuuriministeerium 2011. aastal üle justiitsministeeriumile. Kavandatakse planeerimisseaduse, korteriomandi- ja korteriühistuseaduse muutmist.

Kristen Michali juhtimise all on planeeritud maavarade haldamise toomine Majandusministeeriumi ning Konkurentsiameti viimine Justiitsministeeriumi. Transpordis on üheks suuremaks eesmärgiks Rail Balticu trassi fikseerimine ning ehitustöödega alustamine. Energeetikas gaasivõrgu sidumine Kesk-Euroopaga ning taastuvenergeetika osatähtsuse suurendamine energia tarbimises. Samuti ettevõtete energiasäästlikkuse suurendamine. IT-s uute e-teenuste väljatöötamine ning e-residentsuse programmi edasiarendamine. Üheks suuremaks eesmärgiks on võetud laiemalt riigiettevõtete omandipoliitika ülevaatamine ja haldamise ümberkorraldamine.

Yks kõrvaline märkus: osundamine ei ole peenem sõna osutamise kohta, "osundamine" tähendab tsiteerimist. Kuna siin juba kaks inimest sama vea teevad, on selgitus nähtavasti tarvilik. --Oop (arutelu) 30. august 2012, kell 16:29 (EEST)

Kuigi filoloog ei ole, siis keele nüansid pakuvad mullegi huvi. Kasutan sõna "osundama" tõenäoliselt selle foneetiliselt pehmema kõla, aga küllap ka semantilis-morfoloogilist aspekti silmas pidades: osundama, sisaldab eneses tüve, millel on sarnasus sõnaga "suund" ning "suuna näitamine" on mu meelest juba otseselt seotud tsiteerimisega.

Lingvist Johannes Aavik arvas kunagi, et sõnastiku rikkus üksi annab keelele tema peensuse (LR, 2006/35 lk 15). Ma ei oska öelda, kuivõrd õige niisugune seisukoht on või ehk sedagi, kui mõistlik on kõiksugu sõnu sünonüümide üle kuhjata, aga püüan siis vähemasti artiklivaates kehtivat kirjakeelenormi järgida.

Muide, EKSS toob välja, et "tsiteerima" tähendab ka "kedagi aru andma v. karistamiseks kohale kutsuma". Niisiis jääb lõpuks ikkagi lugeja teha semantika paika loksutada ja tekstile elu sisse puhuda. --kanakukk (arutelu) 11. september 2012, kell 22:28 (EEST).

: Olgem siis täpsed - "tsiteerima" 2. VAN kedagi aru andma v. karistamiseks kohale kutsuma. *.. kui Balthasar rektor Wolffi juurde oli tsiteeritud oma rüvetute tempude eest nuhtlust vastu võtma .. J. Kross. EKSS --.Toon (arutelu) 18. detsember 2016, kell 21:48 (EET)
----
Siin on Otty Eilandti intervjuu Kristen Michaliga. Ajakirjanik on ka meie arutelulehte lugenud. See link tuleks sisse panna. Saab ka teada, mida Michal ise oma isiklikeks saavutusteks peab. Andres (arutelu) 20. detsember 2016, kell 00:22 (EET)


Kasutaja arutelu:Inimene~etwiki

Tere tulemast Vikipeediasse, Inimene! Andres 22. september 2009, kell 18:04 (UTC)

Tere!
Wikimedia arendajate meeskond teeb muudatusi kasutajakontode süsteemis, et pakkuda kasutajatele uuendusi, näiteks vikidevahelisi teadaandeid. Nende muudatuste tulemusel hakkab Sul olema kõikides vikides sama kasutajanimi, et saaksid ligipääsu uutele võimalustele redigeerimiseks, suhtlemiseks ja tööriistade kasutamiseks. Et uus süsteem töötaks, peavad kasutajanimed olema unikaalsed kõiki Wikimedia 900 vikit arvestades. Loe selle kohta lähemalt siit.
Kahjuks eksisteerib lisaks Sinu kasutajakontole teine samanimeline konto. Et te mõlemad saaksite tulevikus Wikimedia vikisid kasutada, muudame me Sinu kasutajanime, see hakkab olema Inimene~etwiki. Sinu ja teiste sarnases olukorras olevate kontode kasutajanimed muudetakse ära 2015. aasta aprillis.
Sinu konto toimib pärast seda samamoodi edasi ning kõik varem tehtud muudatused jäävad Sinuga seotuks, aga sisselogimisel tuleb Sul kasutada uut kasutajanime. Kui Sulle uus nimi ei sobi, võid pärast selle jõustumist paluda uut ümbernimetamist siin.
Palume ebamugavuse pärast vabandust.
Yours,Keegan PeterzellCommunity Liaison, Wikimedia Foundation
 18. märts 2015, kell 03:14 (EET)

This account has been renamed as part of single-user login finalisation. If you own this account you can log in using your previous username and password for more information. If you do not like this account's new name, you can choose your own using this form after logging in: . -- Keegan (WMF) (talk)
 19. aprill 2015, kell 09:49 (EEST)


Kategooria arutelu:Bakterid

Bakterid

Sinivetikad

Enterobakterid

Spiroheedid

Gram-positiivsed bakterid


Kategooria arutelu:Anatoomia

Anatoomia

Luud

Liigesed

Lihased

Seedeelundid

Hingamiselundid

Vereringeelundid

Suguelundid

Närvisüsteem
Histoloogia

Tugikoed

Lihaskoed

Epiteelkoed

Närvikoed


Kategooria arutelu:Füsioloogia

Looma ja inimese füsioloogia

Neurofüsioloogia

Immunoloogia

Ainevahetus

Liikumisfüsioloogia
Taimefüsioloogia
Ökofüsioloogia


Kategooria arutelu:Taimed

Taimed
* Paljassemnetaimed
** Okaspuulaadsed
* Samblikud
** Liudsamblikulaadsed
* Sammaltaimed
** Ehmikulaadsed
** Lühikupralised
** Pisisamblalaadsed
** Pungsamblalaadsed
** Raunikulaadsed
** Tutikulaadsed
** Ulmikulaadsed
* Sõnajalgtaimed
* Vetikad
* Õistaimed
** Üheidulehelised
*** Kõrreliselaadsed
*** Liilialaadsed
*** Orhideelaadsed
*** Võhalaadsed
** Kaheidulehelised
*** Magnoolialaadsed
*** Mürdilaadsed
*** Kaunviljalised
*** Mailaselaadsed
*** Iminõgeselaadsed
*** Magunalaadsed


Arutelu:Vassili Blücher

Kas ei peaks kirjutama "Kaug-Ida Vabariik"?

Vist küll. Taivo 24. september 2009, kell 09:19 (UTC)
"Sõjaline rahvakomissar"? Minu meelest pole see õige tõlge.

Vale jah. Taivo 24. september 2009, kell 09:19 (UTC)
Minu meelest ei ole soliidne kirjutada "abikaasa" asemel "naine" või "mees". Andres 24. september 2009, kell 06:06 (UTC)
Kas "Rahva-revolutsiooniline armee" on õige? Andres 24. september 2009, kell 06:07 (UTC)

Ei, see on vale. Taivo 24. september 2009, kell 09:19 (UTC)
Blücher rehabiliteeriti 1956 nagu teisedki tema ellujäänud perekonnaliikmed. - aga tema hukatud pereliikmed?--WooteleF 24. september 2009, kell 06:22 (UTC)

Seda polnud vene vikis mainitud. Taivo 24. september 2009, kell 09:19 (UTC)

Meie Maa (Kuressaare : 1919-1944) nr.21   |   13. november 1941   |   lk 4 on ka kedagi Vassilit ja kedagi Blücherit mainitud. Aga nii en kui et-vikis Gurovit ei mainita. --kanakukk 6. september 2010, kell 23:31 (EEST).


Arutelu:TV3

"[[Muumia]]" ja "[[Helena]]" ei vii õigesse kohta. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 24. september 2009, kell 07:03 (UTC)

Kas seda pikka loetelu teiste maade telekanalitest on sinna ette vaja? Lihtsam oleks viidata lihtsalt TV3 (täpsustuslehekülg). Alts 18. august 2010, kell 02:13 (EEST)

Teiste maade telekanalite jaoks ongi tehtud eelnimetatud täpsustuslk--Bioneer1 (arutelu) 15. juuli 2014, kell 20:11 (EEST)

Vastuseks [[Kasutaja:Estopedist1|Estopedist1]] esitatud pealkirja kursiivivajaduse küsimusele: ma ei märganud artiklis ühtki sellist pealkirja, kus oleks kursiivi vaja. "Normanni show's" tuleks muidu ''show'' kirjutada kursiivis, aga kui saate tegelikus ametlikus pealkirjas pole kursiivi, siis peamegi leppima tegeliku pealkirjaga. Nagu ka näiteks siis ei hakka me pealkirja muutma, kui saate pealkirjaks on pandud "Saatevigad". Ning igaks juhuks kordan, et ka võõrkeelsed pealkirjad kirjutatakse eestikeelses artiklis püstkirjas ja pannakse jutumärkidesse. Kuriuss 28. oktoober 2018, kell 12:04 (EET)

Kas seda pikka saadete ja filmide loetelu on ikka vaja? Arvan, et mõne tähelepanuväärsema saate mainimisest piisaks. - Neptuunium (arutelu) 11. detsember 2016, kell 17:50 (EET)

Vikiartikli mõttes tähelepanuväärsete loend võiks kuskil olla küll. Vähemalt omasaadete oma kindlasti. Adeliine 11. detsember 2016, kell 18:12 (EET)

: Omasaadete ülesloetlemisega võib ju päri olla, aga sisseostetud asju pole just erilist põhjust loetleda.  • • • Kasutaja:Ahsoous • arutelu • 11. detsember 2016, kell 18:49 (EET)

:: Miks? Andres (arutelu) 13. detsember 2016, kell 12:13 (EET)

:::Arvan samuti, et ka sisseostetud on tähelepanuväärsed, tekstis on mõnda mainitud. Ja kuidas üldse kindel olla millised kodumaised saated on omatoodang? --Pelmeen10 29. september 2018, kell 11:26 (EEST)
----
Varasem omanik Modern Times Group. Andres (arutelu) 15. august 2017, kell 19:40 (EEST)
----
Teleauditooriumi uuemad andmed https://www.emor.ee/pressiteated/teleauditooriumi-ulevaade-augustikuus-2018/ . --Pelmeen10 19. september 2018, kell 15:54 (EEST)


Kasutaja arutelu:Turmakoll

Tere tulemast Vikipeediasse, Turmakoll! Andres 24. september 2009, kell 08:42 (UTC)

Tere! Palun täpsusta kõigi enda üles laaditud piltide juures, kas sina kui üleslaadija oled autor. Selleks redigeeri piltide lehekülgi. Kui sa pole mõne pildi autor, siis edasta vastavate piltide kohta aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et on nõus piltide avaldamisega valitud litsentsi tingimustel. Pikne 25. mai 2014, kell 18:11 (EEST)


Arutelu:Raadio Viru

Sain niisuguse ähvarduse:
MIS TOIMUB! KURAT, KORDAN VEELKORD: MINU NIME EI TOHI KASUTADA RAADIO VIRUGA SEOSES.
Kuradi värdjas raisk. Ma saan nagunii su kätte ja taon su kurikaga segi kui vaja lasen su sittapea metsa viia. On selge v?

Kas tuleks pöörduda politseisse või nõudmisele järele anda? Andres 24. september 2009, kell 10:02 (UTC)

: Minu meelest võiks sellisest ähvardusest küll ka politseile teatada. --Epp 24. september 2009, kell 10:16 (UTC)

:: Jah, see on selge ähvardus ning sellega saab tegeleda ka politsei. Järgi ei peaks andma, pealegi mulle tundub, et see kes siin kirjutab, on lihtsalt üks nimekaim. --Mona 24. september 2009, kell 10:28 (UTC)

:: : Andke minna!!! Kui te inimese juttust aru ei sa siis mida ma pean tegema. Ma palusin teid aluses heaga, aga teie vastasite ülbelt, et söö sitta mees. OK, mitte küll nii ropult, aga mõtte jäi samaks.
Ma ei saa aru, kas ma palusin midagi võimatut v? Ma arvan, et igal inimesel on õigus kas siis lasta või keelata oma nime kasutamist avalikes kohtades. Viruma teatajale ma lubasin, aga vikipeedia pole minukäest luba küsinud. Või see koht seisab headest tavadest ja seadustest kõrgemal?
Kui inimesel ei ole enam õigust oma nime kasutamist kontrollida siis milleks talle üldse nime enam vaja.
Ühesõnaga, kui teie ei pöördu politseisse siis pöördun ma ise ja nõuan oma nime kasutamise lõppetamist viki keskonnas.
Ja pisut seadustest ka. Ähvarduseks loetakse politseis seda, kui mu käes on kurikas ja ma teen viibutuse ohvri suunas. Selle toimingu eest on maksimum karistus 1 aasta aga tavaliselt tehakse trahv. Taolise ähvarduse eest aga ei näe seadus ette mingitki karistust.
See on lihtsalt teie rahustuseks.

Muidugi võite politseisse pöörduda.

Aga mõtlesin vahepeal järele ning leian, et põhimõtteliselt me võime seda teha küll. Kõnealusest isikust nähtavasti niikuinii artiklit teha ei saa, seetõttu pole ka tema nime mainimine tingimata vajalik. Artiklis on reklaami elemente ning küllap tuleb siit muudki materjali eemaldada. Andres 24. september 2009, kell 11:31 (UTC)

:Eelpool ära toodud ähvardus on Karistusseadustiku § 120 järgi karistatav.--WooteleF 24. september 2009, kell 11:48 (UTC)
Asjaosalise isikuga on tehtud Virumaa Teatajas siiski ka põhjalik intervjuu tema töö kohta.  Andres 24. september 2009, kell 11:46 (UTC)
Ma hästi ei usu, et siinse skandaali korraldaja on reaalne . Selline sõnavõtt võrduks ju sulaselge ametialase ja suhtlusalase suitsiidiga. Kes palkaks tööle inimest, kelle väljenduslaad on selline. Intervjuus ju ütleb , et peab lugu viisakatest inimestest. Pigem lärmab siin keegi, kes tahab blameerida. Intervjuu kommides käib teistlaadi sõnasõda . Ja üldse, teave kohta internetis on üldiselt positiivne. Raske uskuda, et tema sellise pilves narkari stiilis üllitisega siin esines. Aga paraku on tal ka vaenlaseid. Näiteks "Kusmin on ju täielik idioot, kaks aastat jäi istuma, eesti keele tunnis oli vabakuulaja, kuna tal olid düskraafiku paberid (pole võimeline õigesti kirjutama). Savisaare toetajad ju taolised ongi." Sellise kommentaari kirjutaja võis vabalt kogu siinse jama produtseerida. Et asjas selgusele jõuda, peaks reaalsele meili saatma ja järgi küsima. Kas või juba sellepärast, et minu arust vääriks antud inimene küll eraldi artiklit.--Rünno 24. september 2009, kell 13:23 (UTC)

linkisin isiku --Estopedist1 (arutelu) 7. veebruar 2016, kell 00:48 (EET)

Link programm viib valesse kohta. Ma ei tea, mida sellega teha. Andres 24. september 2009, kell 11:35 (UTC)
----
Kohalikud ja regionaalsed raadiod on Virumaal tegutsenud aastast 1991. Aastate jooksul on jaamad kandnud erinevaid nimesid ning tegijad, jaamade omanikud ja stuudioruumid on vahetunud korduvalt.

Võtsin välja, sest see pole teemakohane. Andres 24. september 2009, kell 11:38 (UTC)
toimetage jah, minu nimi ka sealt minema. Oleksin väga tänulik.
----
Raadio Virut ei tohi segamini ajada Viru Raadioga, mis tegutses kuni aastani 2002 Ida-Virumaal ning allus Eesti Raadiole.Viru Raadio kodulehekülg, vaadatud 04.11.08

Võtsin välja. Vastav märkus on artikli alguses. Andres 24. september 2009, kell 11:52 (UTC)
----
Kerli Dello töötas Raadio Virust lahkumise järel seitse aastat Kuku Raadio uudistetoimetajana, kuni aastal 2007 sai temast ETV argipäevase hommikusaate "Terevisioon" uudistetoimetaja.Kerli Dello jätab Kuku raadio Ärileht 10.08.07
2007. aastal jaamas ajaloosaadet "Ajast või arust" juhtinud Vallo Reimaast sai sama aasta kevadel regionaalminister.Uus valitsus tehku midagi ära! Tõestagu ennast! SL Õhtuleht 05.04.07Uus avaliku halduse minister loodab raadiotööd jätkata Virumaa Teataja 03.04.07

Need asjad ei puutu siia. Andres 24. september 2009, kell 12:05 (UTC)
----
Mikk Nurga ("Tere hommikust, Virumaa", "Eesti Asi")

Varasem versioon. Andres 15. detsember 2009, kell 22:51 (UTC)
----
Varasem redaktsioon:
2008. aasta lõpust on Raadio Viru meeskonnas:
* Hando Lööper ("Õhtuprogramm")
* Kert Allas
* Elvis Efert ("hommikuprogramm" "Greenist Greenini", "Jukebox")
* Veiko Trakmann ("Hommikuprogramm")
* Sigrit Kaasik (uudistetoimetaja)
Andres 4. mai 2010, kell 22:52 (EEST)
----
Kas see viimane lisandus tähendab, et raadio lõpetas tegevuse? --Epp 12. juuni 2012, kell 00:12 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://web.archive.org/web/20071221185750rn_2/viru.raadio.ee/page.php?1raadio.ee
** In Raadio Viru on 2013-06-24 13:04:14, 404 Not Found
** In Raadio Viru on 2013-07-06 21:05:09, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 00:05 (EEST)


Arutelu:Lehtse mõis

Räägitakse, et kui Parun von Huene abikaasa jäi rasedaks, siis oodati kannatamatult poega ja parun lubas poja sünni korral panna Lehtse mõisa torni tippu kuldse muna. Sündis poeg ja mõisnik täitis lubaduse. Poeg suri väikesena, kui ta ronis kõrge pärna otsa, et kuldmuna imetleda ja kukkus sealt alla. Kas ka nimed on teada või on tegemist hariliku väljamõeldisega? Ei Nikolail (IV.1) ega Friedrichil (V.1) ei ole olnud noorelt surnud poega (). --Improvisaator 24. september 2009, kell 11:47 (UTC)

Alexander Georg von Huenel oli 6 noorelt surnud last, kuigi tema lapsed sündisid 19. sajandi alguses. Võimalik, et mingid jutud on lihtsalt rahvapärimuses kokku liidetud. Praegu tuleks igatahes kuidagi paremini selgitada, et tegu on pelgalt rahvajutuga.--WooteleF 24. september 2009, kell 11:55 (UTC)
mõisast aastast 1467, kui ordumeister andis alevikust - Kas 15. sajandil oli seal juba alevik?--WooteleF 24. september 2009, kell 16:19 (UTC)

Kindlasti mitte. Asula? Taivo 24. september 2009, kell 18:10 (UTC)

:Arvan, et tegelikult on silmas peetud kaasaegset asulat. Eemaldan selle.--WooteleF 24. september 2009, kell 18:49 (UTC)
Kas Lehtse kuulus punastele või valgetele Rosenitele?--WooteleF 24. september 2009, kell 18:50 (UTC)

On see mingi Rooside sõda, mis toimus punaste ja valgete rooside vahel? :-) Taivo 24. september 2009, kell 19:11 (UTC)

:Roseneid oli siinmaal kaks erinevat suguvõsa. Ühtede vapil olid punased, teistel valged roosid.--WooteleF 24. september 2009, kell 19:18 (UTC)

etwikis on lingid Vana-Lehtse mõis ja Uus-Lehtse mõis, ent ei KNABist ega Rahvusarhiivi mõisate registrist selliseid ei leia. Ilmselt on millegagi eksitud?--Estopedist1 (arutelu) 13. august 2016, kell 17:21 (EEST)


Arutelu:Power Hit Radio

2009. aastal on raadiojaama nimest ja logost kadunud Tele2 nimi, mis tähendab, et ka artikkel ise tuleks ümber nimetada Power Hit Radio-ks.

Võtsin maha lause raadiojaama leviku kohta üle terve Eesti. Ei ole ise nii täpselt kursis, kui kaugele jaam Mandri-Eestis ulatub, aga näiteks Saaremaal Power Hit Radiot kuulata ei saa. --SveaTarkin (arutelu) 13. märts 2019, kell 13:27 (EET)


Arutelu:Georgi rist

Georgi rist (kuigi sel on ametlikult mingi pikem nimi) ja Georgi orden on eri asjad.--WooteleF 25. september 2009, kell 21:36 (UTC)
Lisaks on vale soomekeelne link (viitab ordenile)

Välja anti Georgi rist aastani 1917
Meie Anton Irv sai kõik neli klassi aastal 1915.
Lihtsalt aastani 1913 nimetati seda veidi teisiti ja alates 1913 on see Georgi rist.
Esimene lause seda väidabki, aga ei täpsusta, mis ajani seda üldse välja anti.
btw, 1992 hakati Venemaal seda jälle välja andma

See, et anti välja 1917. aastani, tuleb sisse kirjutada. Kusjuures 1) anti välja ka vabariigi ajal ja 2) alates 24. juunist 1917 võidi anda ka ohvitseridele.

Mis puutub praegusesse autasusse, siis seda tuleb nähtavasti võtta eraldi autasuna, millest räägitakse eraldi artiklis. Andres (arutelu) 19. mai 2015, kell 07:03 (EEST)
----
Äkki ikka Nadežda Durova? --Epp 19. mai 2015, kell 07:34 (EEST)

Jah, Nadežda. Andres (arutelu) 19. mai 2015, kell 07:56 (EEST)


Arutelu:Al-Mawāsī

Kust see viimane muudatus pärineb? Inglise vikis on hoopis المواصي --Epp 26. september 2009, kell 02:12 (UTC)

Viimase muudatuse tegi siin sama kes inglise vikis. Minu meelest oli see vale muudatus. Andres 26. september 2009, kell 06:29 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://domino.un.org/unispal.nsf/3822b5e39951876a85256b6e0058a478/4579d76b4856f10185256fd600562ba2!OpenDocument
** In Al-Mawāsī on 2012-11-16 09:56:32, 404 Not Found
** In Al-Mawāsī on 2013-05-25 13:46:52, 404 Not Found
** In Al-Mawāsī on 2013-06-23 23:42:53, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 24. juuni 2013, kell 02:43 (EEST)


Arutelu:Şalom

Mis tähendab "keskmine trükiarv nädalati"? Andres 26. september 2009, kell 05:51 (UTC)
Kui see on nädalaleht, milleks siis peab ütlema "nädalas"? Andres 27. september 2009, kell 07:27 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.salom.com.tr/news/list/category/19-Judeo-Espanyol.aspx
** In Şalom on 2013-06-24 14:33:57, 404 Not Found
** In Şalom on 2013-07-08 00:21:01, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 8. juuli 2013, kell 03:21 (EEST)


Arutelu:Kihelkonna vald (1939)

* Lühiteates Valiti uusi vallavolinikke (Meie Maa, 22. aprill 1939, nr. 60, lk. 1) on antud, et Kihelkonna vallavanem Priidu Tamm valiti 21. aprillil Saare maavolikogu liikmeks. Samas on K. Seppa nimetatud endiseks vallavanemaks. Kas Sepp oli Kihelkonna vallavanem enne 1. aprilli 1939? --Improvisaator 26. september 2009, kell 11:49 (UTC)

Kihelkonna vallavolikogu viimasel koosolekul määrati kindlaks vallavanema ja tema abide kuupalgad. Vallavanema palgaks määrati 50 kr. ja abidele 15 kr. kuus. ...
Meie Maa, 23. detsember 1939, nr. 196, lk. 3. --Improvisaator 5. oktoober 2009, kell 12:47 (UTC)

25. ja 26. veebruaril 1940 toimusid erakorralised vallavolikogu valimised. Valimas käis umbes 70 protsenti hääleõiguslikest kodanikest. 25 kandidaadist valiti tagasi 8 endist ja 7 uut vallavolinikku: Mihkel Hõbenik, Peeter Kruuk, Kaarel Kruuse, Aleksander Truuväärt, Jaan Pank, Jüri Utuis, Jaan Pull ja Priidu Reinson (endised); Ilmar Rand, Aleksander Tamm, Eduard Poopu, Arnold Vakker, Oskar Vakrööm, Eduard Teelahk ja Mihkel Võõras (uued).

13. ja 14. mail 1940 toimusid kolmandad vallavolikogu valimised (esimesed olid ilmselt 15. ja 16. oktoobril 1939). Ma ei ole detailidega kursis. --IFrank (arutelu) 8. september 2013, kell 23:56 (EEST)

7. septembril 1939 määras Saare Maavanem vallavolikogu valimisringkonnad järgmiselt:
1. valimisringkond: Alevi, Viki, Üru, Virita, Rootsiküla, Varkja, Kuumi, Sarapiku, Odalätsi, Kuremetsa, Abaja ja Oiu külad, Paju ja Rootsiküla asundused ja Tammiku, Lillipea ja Vahtrassoo üksiktalud.
2. valimisringkond: Liiva, Kotsme, Vedruka, Mäepää, Kiirassaare ja Vilsandi külad ning Loona asundus.
3. valimisringkond: Kehila, Tammese, Kurevere, Läägi ja Kõruse külad.
4. valiimsringkond: Undva, Undva-Sääre, Ranna, Tagamõisa, Sepise, Kuralase, Tohku, Neeme, Kalmu, Metsa ja Lätiniidi külad.


Kasutaja arutelu:DeutschMann

Tere tulemast Vikipeediasse, DeutschMann! Andres 26. september 2009, kell 15:57 (UTC)

Palun lisa pildi Janalepik.jpg juurde sobiv litsentsimärgis ning autor ja allikas (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 23. juuli 2010, kell 11:52 (EEST)

Aitäh, et seda tegid! Aga kahjuks pole ikka selge, kas sina kui üleslaadija ise oled pildi autor. Kui autor on keegi teine, tuleks edasta aadressile permissions-etwikimedia.org luba, milles autor kinnitab, et on nõus antud pildi avaldamisega valitud litsentsi all. Pikne 24. mai 2014, kell 22:34 (EEST)


Arutelu:Peter Wittgenstein

Venekeelsetelt nimedelt tuleb ümbersuunamised teha. Andres 27. september 2009, kell 19:58 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ester.utlib.ee/record=b1967225*est
** In Peter Wittgenstein on 2013-06-24 12:52:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Peter Wittgenstein on 2013-07-06 18:54:16, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:54 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://ester.utlib.ee:80/record=b1597039~S1*est
** In Peter Wittgenstein on 2013-06-24 12:52:02, Socket Error: 'Name or service not known'
** In Peter Wittgenstein on 2013-07-06 18:54:26, Socket Error: 'Name or service not known'
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:54 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.zn.ua/3000/3150/32670/
** In Peter Wittgenstein on 2013-06-24 12:52:02, 404 Not found
** In Peter Wittgenstein on 2013-07-06 18:54:36, 404 Not found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 21:54 (EEST)


Arutelu:Kaldkorpus

Kust on võetud väljend "jagamisega ring", kas Kilbi raamatust? Andres 28. september 2009, kell 21:42 (UTC)

Kaasikul on artikkel "jagamisega algebra [ring]". Kilbi raamatust pärineb mõiste kaldkorpus. Osaliselt on lähtutud inglise wikist. --Hardi 30. september 2009, kell 17:17 (UTC)

: Mina ei ole seda väljendit kuulnud, sellepärast küsin. Tean ainult "kaldkorpust". Kuidas Kaasikul jagamisega ring on defineeritud? Andres 30. september 2009, kell 18:32 (UTC)

:: Unikaalse vasak - ja parempoolse jagatise olemasolu kaudu. Artikkel on "jagamisega algebra [ring]". --Hardi 30. september 2009, kell 21:37 (UTC)

::: Nojah, aga kaldkorpus peab olema ühikelemendiga assotsiatiivne ring. Andres 1. oktoober 2009, kell 06:03 (UTC)

:::: Arvan, et kala peitub seal, et ühikelemendiga assotsiatiivset ringi nimetatakse enamasti lihtsalt ringiks. --Hardi 1. oktoober 2009, kell 10:58 (UTC)

::::: Inglise keeles küll, aga eesti keeles see nii enesestmõistetav pole. Kuidas Kaasiku raamatus ring on defineeritud ja kuidas täpselt jagamisega ring seal on defineeritud? Andres 1. oktoober 2009, kell 11:05 (UTC)

:::::: Eesti keeles on see sama enesestmõistetav (vt nt Kilbi "Algebra I"-te). Kaasikul on üks artikkel "jagamisega algebra [ring]" st definitsioonid kattuvad. --Hardi 1. oktoober 2009, kell 11:12 (UTC)

:::::: ENE 1. väljaandes on ring defineeritud nagu eesti Vikipeediaski. Rohkem mul eestikeelseid allikaid käepärast ei ole.

:::::: Kui selgub, et nüüd on ümber mõeldud, siis tuleb artiklitele panna teistsugused pealkirjad. Siis tuleb ka vaadata, kuidas nimetatakse ringi ja kuidas nimetatakse assotsiatiivset ringi, sest neid tuleb sel juhul kindlasti teistmoodi nimetada. Artiklite liitmist ma ei poolda, sest muidu tekib mõisteline segadus.

:::::: Mis Kilbil täpselt öeldud on? Andres 1. oktoober 2009, kell 11:32 (UTC)

::::::: Definitsioonid on samad. Räägin mõiste kasutamisest. M.Kilp, "Algebra I" lk 54, märkus 2.2.10 "Käesolevas õpikus mõistetakse edasipidi trmini "ring" all assotsiatiivset ühikelemendiga ringi." --Hardi 1. oktoober 2009, kell 12:23 (UTC)

:::::::: Noh, see ju näitabki, et ei ole tegemist enesestmõistetavusega. Matemaatilises kirjanduses on niisugused kokkulepped tavalised. See tsitaat näitabki, et üldjuhul ringi all ei mõisteta assotsiatiivset ühikelemendiga ringi (ja ringi üldine mõiste peab raamatus enne defineeritud olema). See kokkulepe on tehtud selleks, et lohisevat väljendit mitte kasutada, kui räägitakse ainult niisugustest ringidest. Andres 1. oktoober 2009, kell 12:40 (UTC)

::::::::: Selle pärast ma täpsustasingi. See, et need kokkulepped tavalised on, ei muuda fakti, et ringi all mõistetakse enamasti just assotsiatiivset ühikelemendiga ringi. --Hardi 1. oktoober 2009, kell 14:55 (UTC)

:::::::::: See "enamasti mõistetakse" ei ole ühemõtteline. On tõesti võimalik, et kui me loeme kokku juhtumid, kus sõna "ring" eestikeelses kirjanduses kasutatakse, siis enamasti tähistab see sõna assotsiatiivset ühikelemendiga ringi. Aga entsüklopeedia ülesehitamisel on minu meelest relevantne hoopis vaadata, kuidas ringi enamasti defineeritakse. On ilmne, et kuigi Kilbi raamatus võidakse ringi all palju kordi mõista assotsiatiivset ühikelemendiga ringi, ei ole "ring" seal niimoodi defineeritud, vaid on tehtud kokkulepe, et raamatu osas, kus muid ringe ei käsitleta, öeldakse lühendatult "assotsiatiivse ühikelemendiga ringi" asemel "ring". Niisugust kokkulepet ei saaks ju teha, kui ring ei oleks teisiti defineeritud. Sarnaseid kokkuleppeid tehakse matemaatilises kirjanduses sageli, ja näiteks kommutatiivses algebras lepitakse tavaliselt kokku, et ringi all mõeldakse kommutatiivset assotsiatiivset ühikelemendiga ringi. Need kokkulepped tehakse selleks, et vältida väljenduse kohmakust. Minu arust saame seda, mida eestikeelses kirjanduses ringi all mõeldakse, teada ikka selle järgi, kuidas ring on eestikeelsetes teatmeteostes ja algebraõpikutes defineeritud. Niisiis, kuidas on ring Kilbi raamatus defineeritud? Andres 2. oktoober 2009, kell 05:14 (UTC)

::::::::::: Mitmendat korda ma ütlema pean, ringi definitsioon on selline nagu see eestis kogu aeg olnud on (aditiive rühm on abeli rühm, multiplikatiivne rüm on rühmoid) ja see, kas need kokkulepped tavalised või ebatavalised on ei muuda hetkel midagi. Kui enamsti öeldakse "ring" ja mõeldakse "assotsiatiivne ühikelemendiga ring", siis tähendabki "ring" enamasti "assotsiatiivset ühikelemendiga ringi". --Hardi 2. oktoober 2009, kell 16:06 (UTC)

:::::::::::: Ma ei ole sellise lähenemisega nõus. Tuleb eristada definitsiooniga antud tähendust ja ad hoc kokkuleppega antud tähendust ning lähtuda esimesest. Andres 2. oktoober 2009, kell 16:35 (UTC)

:::::::::::: Sinu loogika järgi tuleb nii välja, et sõna "lipp" tähendab Eesti lippu, sest kõige sagedamini mõeldakse lipu all Eesti lippu. Andres 2. oktoober 2009, kell 17:00 (UTC)

::::::::::::: See on hea vastunäide, kuid arvestada tuleb ka sellega, et definitsioonid sõnastatakse vastavalt kasutusotstarbele. Näiteks, kui Kilp ei tahtnuks rääkida mitteassotsiatiivsest ringist, siis oleks ta ka definitsiooni teisiti sõnastanud. Sellega tuleb arvestada. --Hardi 2. oktoober 2009, kell 17:27 (UTC)

:::::::::::::: Mida Kilp oleks teinud, kui ta ei oleks tahtnud mitteassotsiatiivsest ringist rääkida, on ju ainult oletus. Mina jälle oletan, et Kilp ei taha kergekäeliselt definitsioone vahetada, vaid lähtub traditsioonist. Andres 2. oktoober 2009, kell 18:10 (UTC)

::::: Mis mõttes definitsioonid kattuvad? Kas jagamisega algebra on sama asi mis jagamisega ring? Kaldkorpus ja jagamisega algebra on ju erinevad asjad?

::::: Kordan: kuidas Kaasikul on defineeritud ring? Andres 1. oktoober 2009, kell 11:32 (UTC)

::::::: Nagu jagamisega algebra. Asenda sõna algebra sõnaga ring. --Hardi 1. oktoober 2009, kell 12:23 (UTC)

::::::: Sa tahad öelda, et jagamisega ring ja jagamisega algebra on defineeritud ühtemoodi, ainult et ühes definitsioonis on "algebra" seal, kus teises on "ring"? Hea küll, aga selleks et sellest definitsioonist aru saada, on tarvis teada, kuidas samas raamatus on defineeritud ring. Seda ma küsin juba kolmandat korda. Andres 1. oktoober 2009, kell 12:40 (UTC)

:::::::: Ring on defineeritud nii nagu see mujalgi defineeritud on. Antud artiklis on aga ilmselt silmas peetud just assotsiatiivset ühikelemendiga ringi. --Hardi 1. oktoober 2009, kell 14:55 (UTC)

::::::::: Miks see on ilmne? See, mida silmas peetakse, peab ju tulenema sellest, kuidas ring on samas raamatus (artiklis "ring") defineeritud. Sellepärast ma küsin, kuidas ring on Kaasiku raamatus defineeritud.

::::::::: Jagamisega algebra puhul ju assotsiatiivsust ei nõuta; miks on ilmne, et seda jagamisega ringi puhul peaks nõutama?

::::::::: Venekeelses matemaatikaentsüklopeedias on jagamisega ring defineeritud kaldkorpusest erinevalt. Andres 2. oktoober 2009, kell 05:14 (UTC)

:::::::::: Kaasiku raamatus pole erinevad definitsioonid alati kooskõlas, mis on leksikoni puhul ka mõistetav. Tänapäeval lähtutakse enamasti ikkagi ingliskeelsest käsitlusest. Venekeelne matemaatikaentsüklopeedia pole terminoloogia küsimuste lahendamiseks hea valik. --Hardi 2. oktoober 2009, kell 16:06 (UTC)

::::::::::: See on ju ainult Sinu oletus, et definitsioonid pole kooskõlas. Sa ei saa viidata Kaasiku raamatule, sest seal lihtsalt pole seda, mida Sa ütled (pole öeldud, et jagamisega ring on kaldkorpus), vaid pigem on öeldud vastupidist.

::::::::::: Ei ingliskeelsed ega venekeelsed allikad ei saa eesti keele terminoloogiaküsimusi lahendada.

::::::::::: Matemaatilisele kirjandusele on iseloomulik terminoloogia lahknevus, ükskõik mis keelest on jutt. Andres 2. oktoober 2009, kell 16:35 (UTC)

:::::::::::: See pole minu oletus vaid fakt. Oled seda isegi kogenud (varasemates aruteludes), et Kaasiku definitsioonid täiesti koherentsed pole. Pole põhjust eeldada, et Kaasik ringi all üht või teist ringi definitsiooni silmas peab. Antud on vaid tarvilik tingimus st unikaalse jagatise olemasolu. On see arusaadav? Siit edasi otsustasin ma kasutada ingliskeelset wikit, kuna matemaatikat tehakse tänapäeva eestis siiski valdavalt inglise keeles. Vastavaid mõisteid võib seega üsna julgelt samastada. --Hardi 2. oktoober 2009, kell 17:27 (UTC)

:::::::::::::: Vastus on allpool. Kui lähtuda sellest, et Kaasiku definitsioonid pole koherentsed, milleks siis üldse Kaasikule viidata?

::::::::::::::: Definitsioonide mittekoherents võib leksikonis tuleneda sellest, et erinevad allikad defineerivad üht ja sama mõistet erinevalt. Igatahes ei pea ma mõningast koherentsuse puudumist leksikoni puhul miinuseks ent veelgi vähem arvan ma, et see leksikon seepärast allikana maha tuleks kanda. Kaasikule tasuks viidata näiteks juba seepärast, et ta eestikeelset matemaatika oskussõnavara oluliselt edendanud on.--Hardi 3. oktoober 2009, kell 07:43 (UTC)

:::::::::::::: Aa, Sa tahad öelda, et Kaasik rääkis mitmest mõistest, seades "jagamisega ringi" tähenduse sõltuvusse "ringi" tähendusest. Aga kas ta ütleb, et "ringil" on mitu tähendust? Nii või teisiti, samal põhjusel, nagu pole alust eeldada "ringi" mitut tähendust, pole alust eeldada ka "jagamisega ringi" mitut tähendust, sest asi piirdub ikka ainult konteksti erinevusega.

::::::::::::::: Tänapäeva Eestis tehakse matemaatikat valdavalt inglise keeles -> Kaasiku ja inglise viki "mõisteid" võib julgelt samastada. See on minu meelest liiga julge järeldus. Andres 2. oktoober 2009, kell 18:06 (UTC)

:::::::::::::::: "Samastada" polnud ehk päris õige väljendusviis. Õigem oleks ehk öelda, et kasutatud on erinevaid allikaid. Tean, et inglise keeles eksisteerib mõiste "division ring" (ehk leian ka mõne inglise wikist parema viite), kuid "jagamisega ring" oli ka minu jaoks uus kogemus.

:::::::::::::::: Nagu öeldud, ei oleta ma Kaasiku mõtete kohta midagi. Samas, kui soovid vaielda, siis võiksid lähtuda ju Kaasiku definitsioonist kui sellisest (vastandatuna sellele, mida Kaasik mõtleb, või mida mina mõtlen, et Kaasik mõtleb). Kaldkorpuse defineerimine vasak- ja parempoolse ühikelemendi kaudu on võrdlemisi ebatavaline, sest ühikelemendiga assotsiatiivsetes ringides on see samaväärne pöördelemendi (mis on korraga nii parem kui vasakpoolne) olemasoluga (kui ühikelement on mõlemapoolne). Selline definitsioon omaks aga selget mõtet, kui tegemist poleks mitte ühikelemendiga assotsiatiivse ringiga vaid lihtsalt ringiga. Igatahes on seegi kõigest oletus.--Hardi 3. oktoober 2009, kell 07:43 (UTC)

Võtsin "jagamisega ringi" välja, sest ei saanud vastust. Andres 2. oktoober 2009, kell 15:35 (UTC)
Võtsin selle uuesti välja, sest sain vastuse, et Sa ainult oletad, et Kaasik seda öelda tahtis. Andres 2. oktoober 2009, kell 16:38 (UTC)

Ma ei oleta Kaasiku ütlemiste kohta midagi. Tee see artikkel tagasi korda või loo artikkel "jagamisega ring", kus ring pole assotsiatiivne ühikelemendiga ring. Selline soperdamine, millega Sa praegu tegeled, pole aksepteeritav. --Hardi 2. oktoober 2009, kell 17:27 (UTC)

: Palun vabandust, aga praegu leian, et Sina tegeled soperdamisega.

: Sa oletad, et Kaasik kasutas sõna "ring" mitte selles tähenduses, mis tal on "ringi" definitsioonis. Minu meelest on see küll oletus, ja väga kistud oletus.

: Niisugust asja on minu meelest mõtet oletada ainult juhul, kui ilmneb mingi ebakõla. Siin ju muud ebakõla ei ole, kui et inglise vikis on kasutatud väljendit division ring teises tähenduses. See ei ütle midagi, sest matemaatikas on tavaline, et üht väljendit kasutatakse mitmes tähenduses.

: Eestikeelset matemaatikaterminoloogiat on vene keel mõjutanud, ja seda ei hakata tingimata inglispäraseks ümber tegema. Eks ole, ei öelda ju mitte inglispäraselt "jagamisalgebra", vaid venepäraselt "jagamisega algebra". Ei ole mingit põhjust eeldada, et Kaasik tahtis rääkida kaldkorpusest ja nimetas selle inglise keele eeskujul jagamisega ringiks.

: Ma leian, et see artikkel on korras just ilma "jagamisega ringita", kuni me ei leia, et eestikeelses kirjanduses on kaldkorpust jagamisega ringiks nimetatud.

: Mis see siis aitab, kui ma jagamisega ringi kohta teistsuguse artikli teen? Andres 2. oktoober 2009, kell 17:57 (UTC)

:: Eks siis vene keele mõju tõttu saigi kirjutatud "jagamisega ring". Definitsioon on aga pärit tänapäevasest inglise keelsest traditsioonist. Püüa aru saada, miks seda artiklit nii kirjutada võib.

:: Ainus reaalne etteheide, mida siin teha võib on see, et võib-olla ei peaks ma tõepoolest Kaasikule viitama, kuigi seegi on vaieldav, sest Kaasiku artikliga vastuolu puudub (vastuolu on Kaasiku ringi definitsiooniga, kuid neid vastuolusid tuleks eristada osata.) Kaasikult on võetud väljend: "jagamisega ring". (Sellest, mida Kaasik tahab, pole mul õrna aimugi. Ma ei tee oletusi.)

:: Mis soperdamisse puutub, siis ei saa Sa artiklit "jagamisega ring" pärast siinset arutelu lihtsalt ära kustutada. See on väga laisk lahendus. Samuti muutub tüütuks see, et Sa mul iga kirjutatud sõna põhjendada lased. Palun vii end enne kurssi sellega, kuidas neid mõisteid tänapäeval kasutatakse, st näe ka ise veidi vaeva. Ma tean väga hästi mida ma teen ja miks ma seda teen. Igatahes, ja vabandust otsekohesuse eest, kuid kas parandad oma vead ise ära või lased seda jälle minul teha? --Hardi 3. oktoober 2009, kell 07:43 (UTC)

::: Tänapäeva ingliskeelses kirjanduses (sealhulgas algebraõpikutes) defineeritakse ring tavaliselt kas assotsiatiivse ühikelemendiga ringina või assotsiatiivse ringiga. Eestikeelses kirjanduses on ring defineeritud ilma kitsendusteta korrutamisele (peale distributiivsuse); leidsin ka ühe allika, kus ring on defineeritud assotsiatiivse ringina.  (pdf) (Muide, ka selles allikas ei ole kaldkorpust nimetatud jagamisega ringiks.) Leidsin ka ühe allika, kus ring defineeritakse assotsiatiivse ühikelemendiga ringina ning lisatakse, et tihti defineeritakse ringid ilma nõudeta, et ringi elemendid moodustaksid korrutamise suhtes monoidi. Seetõttu me ei saa üldjuhul pidada eestikeelset sõna      "ring" ja ingliskeelset sõna ring samatähenduslikeks ning igas olukorras sobivateks tõlkevasteteks. Nõnda ei saa ka ilma pikemata öelda, et division ring tuleb tõlkida "jagamisega ringiks".

::: Division ring kaldkorpuse kohta eeldab vaikimisi, et ring on assotsiatiivne ühikelemendiga ring. Eesti "ringi" puhul seda vaikimisi eeldada ei saa.

::: Eestikeelses kirjanduses kasutatakse terminit "kaldkorpus" ning ma ei tea ühtki juhtumit, kus kaldkorpust oleks nimetatud jagamisega ringiks. Küll aga on Kaasiku teatmikus jagamisega ring defineeritud teisel viisil. Seetõttu tuleks minu meelest artiklis Jagamisega ring lähtuda Kaasiku raamatust. Kui see termin mujal eestikeelses kirjanduses esineb, siis tuleb muidugi ka seda arvestada.

::: Termini "jagamisega ring" mainimine artiklis Kaldkorpus oleks eksitav, sest see jätaks mulje, nagu oleks eestikeelses kirjanduses seda terminit kaldkorpuse kohta kasutatud. Selle asemel võib mainida ingliskeelseid termineid. Ka ümbersuunamine leheküljelt Jagamisega ring oleks samal põhjusel eksitav. Küll aga võib artiklis Jagamisega ring kuidagi mainida, mida tähendab ingliskeelne division ring.

::: Ma saan Su mõttekäigust aru, kuid selgitasin, miks ma ei pea Sinu lahendust vastuvõetavaks.

::: Ei olegi vastuolu Kaasikuga. Lihtsalt Kaasik kasutab seda terminit teisiti ja Kaasikule ei saa siin toetuda.

::: See, mida ma tegin, oli minimaalne, mida tuli teha, et probleemid kõrvaldada. Muidugi võiks teha veel rohkem, aga ma ei näe, miks tingimata mina seda pean tegema. Laiskuses süüdistamine ei ole Vikipeedias produktiivne.
Samuti muutub tüütuks see, et Sa mul iga kirjutatud sõna põhjendada lased.

Ma ei lase põhjendada iga sõna, vaid ainult neid, milles on kahtlus.

Minul aga on Sinust niisugune mulje, et Sa ei saa aru ühestki argumendist, kui see ei ole esitatud täiesti korrektses sõnastuses ja ilma ühegi lüngata. Ei saa loota, et Sa "intuitiivselt" sõnastatud argumendist aru saaksid:-)
Palun vii end enne kurssi sellega, kuidas neid mõisteid tänapäeval kasutatakse, st näe ka ise veidi vaeva.

Noh, eks ma ole veidi vaeva näinud ka:-)
Ma tean väga hästi mida ma teen ja miks ma seda teen.

Sellest, et Sa seda ütled, ju ei järeldu, et see nii on:-)
Igatahes, ja vabandust otsekohesuse eest, kuid kas parandad oma vead ise ära või lased seda jälle minul teha?

Kõigepealt tuleb näidata, et need on vead.

Ja ma ei lase Sul seda teha! Andres 3. oktoober 2009, kell 09:22 (UTC)


Arutelu:Sargasso meri

Sargasso mere vesi on seisev, seetõttu koguneb sinna igasugust ujuvat prahti, eriti aga Golfi hoovuse toodud mariadrut, sellest ka nimi. - Millest siis see nimi?--WooteleF 29. september 2009, kell 07:53 (UTC)

nimi on Sargassumi järgi, too lause küll üldiselt pisut lohisev--Dj Capricorn 29. september 2009, kell 20:06 (UTC)

:Jah, nüüd on parem.--WooteleF 29. september 2009, kell 20:09 (UTC)

Sõna "kuid" ei käi lause algusesse.
Sõnu on rohkem, kui 500.
Eestikeelne allikas puudub.
Ökoloogia peatüki pealkirjaks sobiks paremini "elustik", kuna seal on rohkem juttu Sargasso meres elavatest liikidest.
Ülejäänud korrektne ja stiilipuhas, 3+.
Parimat soovides Arseni, Brianna, Daaniel ja Ann-Kristin. Dani maanased (arutelu) 7. veebruar 2023, kell 13:02 (EET)


Arutelu:Salme laevmatused

Kas on õige öelda selle kohta laevavrakk? Peale neetide ja paari puutüki ei ole laevast midagi säilinud.--WooteleF 30. september 2009, kell 07:27 (UTC)

Veel täpsem oleks ainult: laevavraki jäänused. suwa 30. september 2009, kell 08:15 (UTC)

:Aga miks mitte siis laevajäänused?--WooteleF 30. september 2009, kell 08:16 (UTC)

:: küsisin just endalt sama, arvan, et nt laste mänguvaljakule ehitatud laeva

:: jäänuste leidmisel saja aasta pärast ei saa seda kuidagi vrakiks nimetada

:: kuna see pole kunagi merd sõitnud. Vraki puhul rõhutame, et tegemist on

:: reaalselt merel seilanud ja hukka saanud õnnetuses, mitte matusetseremooniaga

:: maetud. Võime muidugi uurida, kas Osebergi laevmatust on kuskil vrakiks nimetatud.

:: suwa 30. september 2009, kell 08:23 (UTC)

:::ja hukka saanud õnnetuses - Just nimelt. Salme laeva kohta ei teata, kas see sattus õnnetusse või mitte. Esmapilgul tundub, et Osebergi ega Gokstadi vms. laevu vrakkideks ei nimetata.--WooteleF 30. september 2009, kell 08:29 (UTC)
Tänaseks on selgunud, et tegu ei ole mitte ühe muinaslaevaga, vaid neid on seal mitu. Pealkiri peaks samuti olema siis Salme muinaslaevad --85.253.60.75 11. august 2010, kell 15:13 (EEST)

See artikkel räägib praegu ühest, 2008. aastal leitud laevast. Kaks välislinki räägivad küll ka teisest laevast. Andres 11. august 2010, kell 21:13 (EEST)

:Arvan, et mõlemast laevast ühes artiklis rääkimine on põhjendatud. Iseasi, mis artikli nimeks saab. Salme laevmatus?--WooteleF 11. august 2010, kell 21:15 (EEST)

::Õigem nimi oleks ikkagi Salme muinaslaevad. --85.253.60.47 9. veebruar 2014, kell 19:52 (EET)
Kas see mis nüüd leiti on teine või kolmas ? --Mona 13. juuli 2011, kell 14:05 (EEST)

ikka seesama teine. suwa 16. september 2011, kell 10:51 (EEST)

veebis Posted by, Emma Watts-Plumpkin, April 2, 2013
ja selle viimane rida This article is an extract from the full article published in World Archaeology Issue 58.
ning sellest tulenevalt on vist artiklis kirjutatud: 22. March 2013, CWA 58,
seega tuleviku kohta küsimus, kui viidata kirjandusele paberil ja veebilehele samaaegselt, siis võiks olla mõlema ilmumise kuupäevad-kellaajad, kui need on erinevad. suwa 1. august 2018, kell 10:47 (EEST)

(viikingid, nt 4 venda)17. juuli 2019, Population genomics of the Viking world, biorxiv.org, (387-394 included four brothers buried side by side)
Viidatud allikas ei sisalda midagi sellist. Võtsin välja. Ursus scribens (arutelu) 2. oktoober 2019, kell 18:14 (EEST)

Vaata Full text versiooni. Only one Viking raiding or diplomatic expedition has left direct archaeological traces, at Salme in Estonia ... Comparing the genomes of 34 individuals from the Salme burial using kinship analyses, we find that these elite warriors included four brothers buried side by side' --Minnekon (arutelu) 2. oktoober 2019, kell 19:56 (EEST)

: nii laisk ei saa olla, et ei viitsita isegi kui ridade numbrid on olemas, viidatud teksti läbilugeda. suwa 2. oktoober 2019, kell 19:58 (EEST)

: ook, tõrge tekkis sellest, et ma ei viidanud otse täisteksti PDF-ile, kuid kas peaks? suwa 2. oktoober 2019, kell 20:07 (EEST)

::Tänan, ma ei märganud kohe, et täistekst jätkub. Minu arvates vajab artikkel täiendamist viidatud allika põhjal, praegune lühike märkus sulgudes "viikingid, nt 4 venda" ei ütle suurt midagi. Ka pealkiri ei vasta enam sisule, see peaks pigem olema Salme laevmatused. Ursus scribens (arutelu) 2. oktoober 2019, kell 21:17 (EEST)

:::Teisaldasin "Salme laevamatuste" alla, paistab olema ajakirjanduses kasutatud vorm. Võib ka "Salme laevmatusteks" muuta, kui see veel levinum väljend on. --Minnekon (arutelu) 2. oktoober 2019, kell 22:15 (EEST)

::::Õige on siiski Salme laevmatused. Vt definitsiooni artiklis Laevmatus ja ka näiteks teoses Eesti ajalugu (autorid Aivar Kriiska, Ain Mäesalu, Anti Selart jt, kirjastus Avita 2017, ISBN 9789985222317). Ursus scribens (arutelu) 3. oktoober 2019, kell 03:09 (EEST)

:::::Ilmselt nii on korrektsem jah, muutsin. --Minnekon (arutelu) 3. oktoober 2019, kell 11:18 (EEST)


Arutelu:20. Augusti Klubi

Hämmastav, et klubi koduleht annab aastaarvuks korduvalt 1992, ning nimetab otsust "Eesti vabariigi iseseisvusest", ometi on muis allikais enamasti 1991 ja "Eesti riiklikust iseseisvusest". --[[Kasutaja:Kk|Kk]] 30. september 2009, kell 07:50 (UTC)

Kas loetletud on klubi liikmed või hääletanud? Andres 11. mai 2010, kell 21:51 (EEST)
Minu meelest on loetletud rohkem kui 69 nime. Mul tuleb küll iga kord erinev arv:-) Andres 11. mai 2010, kell 21:54 (EEST)

Ma sain 69.--WooteleF 11. mai 2010, kell 22:00 (EEST)

:Ma sain ka 69. "Meie hulgast lahkunud" tuleb täpsustada: välismaale emigreerunud või? Taivo 11. mai 2010, kell 22:23 (EEST)
Viimaste muudatustega on artiklist tehtud klubi propageeriv kodulehekylg, kus ei kasutata entsyklopeedilist stiili: "Juba siis oli selge, et tuleb kaasa rääkida lähiajaloo ausas kajastamises", "Klubi liikmetest on manalateele lahkunud", suurtähekasutus sõnades "Klubi" ja "President" jne. Klubi tegevuse kroonika on tarbetult yksikasjalik; millal otsustas yks MTY korraldada aruandekoosoleku, ei pea olema entsyklopeediaartiklis. Lisaks on tekstis kirjavigu ja kantseliiti. --Oop (arutelu) 3. veebruar 2013, kell 13:40 (EET)
Nendest 69-st rahvasaadikut pole klubiga liitunud Valeri Kois ja Jüri Põld. ja seejärel 2. augusti 2018 seisuga kuuluvad Klubi liikmeskonda need ja need ja needsamad nimed. Ei saa aru. - Melilac (arutelu) 19. august 2018, kell 10:16 (EEST)

Viimane parandus: [[Enn Tupp|Tõnu Saarman]]. Kumb on õige? Ursus scribens (arutelu) 21. august 2018, kell 18:21 (EEST)
----
Ma ei saa päris hästi aru, mis põhimõtte järgi on järjestud klubi lahkunud liikmed? Tundub, et algul on järjestatud tähestiku järgi, siis aga lahkumise aja järgi kronoloogiliselt. Velirand (arutelu) 14. august 2021, kell 12:09 (EEST)


Arutelu:Theodor von Balk

Siin tuleb küll aadli asemel aadlikku kasutada.--WooteleF 30. september 2009, kell 10:02 (UTC)
Mingi segadus on vist selle Elbingi komandandiks olemisega (1706–1713 Энциклопедия «Москва»), pea samaaegselt on rootslaste komandandiks seal (1703-1710  worldstatesmen.org) :sv:Claes Ekeblad d.ä. (1669–1737). Tundub et piirkond Rootsi käes sel perioodil ja viimase poeg :sv:Claes Ekeblad d.y. ka seal 1708 sündinud. --Jaanusele 1. oktoober 2009, kell 22:48 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.mj.rusk.ru/show.php?idar=801153
** In Theodor von Balk on 2013-06-24 13:48:21, 404 Not Found
** In Theodor von Balk on 2013-07-07 04:04:59, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 07:05 (EEST)


Arutelu:Lehtse valla vapp

Tuleks selgitada mismoodi sümboliseerib hõbedane tala Lehtse mõisa. Ilmselt iseloomustab see tala Lehtse mõisa tornirinnatist.--WooteleF 30. september 2009, kell 10:27 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.rk.ee/symb/lehtse.html
** In Lehtse valla lipp on 2013-06-24 12:01:48, 403 Forbidden
** In Lehtse valla lipp on 2013-07-06 10:36:15, 403 Forbidden
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 13:36 (EEST)


Arutelu:Turbulents

kas selle kirjutise iw ingliskeelne viide võiks olla artiklile :en:Turbulence (sama, mis :en:Turbulent flow) ? suwa 30. september 2009, kell 13:28 (UTC)

Jah. Andres 30. september 2009, kell 16:00 (UTC)
----
Turbulentsest voolamisest võib nii rääkida vedelikes kui gaasides. Eelmises versioonis keskenduti vaid vedelikele.--Hardi 30. september 2009, kell 17:01 (UTC)

Antud artikli sisu järgi otsustades võiks öelda, et sobivam nimi sellele oleks "turbulentne voolamine silindrilises torus". Seega vajab see artikkel täiendamist. Kindlasti on võimalik põhjalikumat (ja üldisemalt kui vaid torus voolamise näite varal) rääkida turbulentse ja laminaarse voolamise füüsikalistest erinevustest. --Hardi 30. september 2009, kell 17:11 (UTC)


Arutelu:Pavel Popovitš

Kui ta oli ukrainlane, kas ei peaks siis kirjutama Pavlo Romanõvitš Popovõtš? Andres 30. september 2009, kell 18:01 (UTC)

Huvitav on see, et ta on maetud Moskvasse. -- Ahsoous 9. aprill 2012, kell 00:02 (EEST)

Loen siit välja, et ta suri 23:00 29. sept, nagu on kirjas ka vene vikis. --kanakukk 1. oktoober 2009, kell 22:34 (UTC).


Arutelu:Montesquieu

Ma ei ole kindel, kas siin on peetud silmas Rooma linna või riiki.--WooteleF 30. september 2009, kell 19:53 (UTC)

Minu meelest sobib siia "Rooma riik". Andres 1. oktoober 2009, kell 05:24 (UTC)

=== Elulugu ===
Charles de Secondat de La Brède et de Montesquieu elas aastatel 1689–1755 ning oli parunist lossihärra. Ta oli saanud pärandiks La Brède’i lossi ning kohtunikukoha Bordeaux’ parlamendis. Montesquieu elas väga mugavat elu, kuid sellest talle ei piisanud. Seetõttu otsustas ta oma ametikoha maha müüa, et keskenduda filosoofiale.H. Hattenhauer. Euroopa õigusajalugu. Tallinn: Juura 2007, lk 512–513. A. S. Bibby. Montesquieu’s Political Economy. Palgrave Macmillan US 2016, lk 27.  Parun süvenes antiikkirjandusse ning külastas Saksamaad, Ungarit, Itaaliat, Šveitsi, Hollandit ja Inglismaad. Reisimise käigus vestles ta oma aja tarkadega ning proovis leida vastuseid.H. Hattenhauer. Euroopa õigusajalugu. Tallinn: Juura 2007, lk 512–513. Eri riike külastades uuris ta ühiskonna, poliitika ja majanduse omavahelisi suhteid.A. S. Bibby. Montesquieu’s Political Economy. Palgrave Macmillan US 2016, lk 27.
1748. aastal avaldas Montesquieu raamatu „De l'esprit des lois“, mis sai otsekohe maailmakuulsaks.H. Hattenhauer. Euroopa õigusajalugu. Tallinn: Juura 2007, lk 512. See raamat sisaldas Montesquieu kogemusi ja tähelepanekuid, kuid ka teiste autorite arvamusi poliitikast, õigusfilosoofiast ning poliitilisest sotsioloogiast.H. Hattenhauer. Euroopa õigusajalugu. Tallinn: Juura 2007, lk 514–515. M. Richter. The Political Theory of Montesquieu. Cambridge: Cambridge University Press 1977, lk 57. Selles raamatus esitab parun enda võimude lahususe teooria, mis põhineb Inglismaa riigisüsteemi uurimisel ja John Locke’i teoorial.J. A. Fairlie. The Separation of Powers. Michigan Law Review. Ann Arbor: University of Michigan Law School 1923, lk 396. Hans Hattenhauer on nimetanud seda raamatut poliitiliseks entsüklopeediaks, sest see oli kui poliitika käsiraamat. Montesquieu ei jätnud oma raamatus puudutamata mitte ühtegi kaasaja olulist küsimust. Raamatu halvaks küljeks peetakse asjaolu, et sellel puudus juhtmõte. Enamik raamatus kirja pandud mõtted ei olnud originaalsed, kuid Montesquieu kaudu jõudsid need uuesti üldsuse teadvusesse.H. Hattenhauer. Euroopa õigusajalugu. Tallinn: Juura 2007, lk 514–515.
----
Siin ei ole mitte ainult sõnastust parandatud, vaid ka muist sisu välja visatud. --Andres (arutelu) 22. september 2022, kell 14:12 (EEST)

Artiklist [[Charles de Montesquieu mõju Ameerika põhiseadusele]]:


Arutelu:Kiirabi

Peaks täpsustama, kus on kiirabi lühinumber 110. Andres 1. oktoober 2009, kell 09:58 (UTC)
Kiirabi lühinumber on ikka 112. --Põnn 8. november 2009, kell 16:54 (UTC)

Hea küll, aga kus? Andres 8. november 2009, kell 17:03 (UTC)

:Helistasin lauatelefonilt 112 ja vastas Häirekeskus. Vabandasin ette ja taha, et läks viltu... Küllap siis mobiilit on ka 112. Ei hakka katsetama. See peaks olema üle maailma kehtiv number.--Rünno 8. november 2009, kell 17:11 (UTC)

: Vaata :en:1-1-2.

: Eestis on seda numbrit mitu korda vahetatud. See oli kunagi 03, siis 003, ja nüüd siis 112.

: Kogu artiklil on see puudus, et ta räägib Eesti olukorrast praegu, mitte kogu maailmast kõigil teadaolevatel aegadel, aga seda täpsustust ei tehta. Andres 8. november 2009, kell 17:19 (UTC)
Varem oli nii:
Kiirabi on ambulatoorne erakorralise meditsiiniabi teenus, mida osutavad spetsiaalse väljaõppe ja tehnikaga varustatud meditsiinitöötajad eluohtliku haigestumuse, vigastuse või mürgistuse diagnoosimiseks ja esmaseks raviks ning vajadusel haiglasse transpordiks. Kiirabiauto
on eriseadmetega varustatud operatiivsõiduk, millega kiirabibrigaad väljakutsele sõidab. Kiirabibrigaad on meeskond meditsiinilise haridusega kiirabi väljaõppe saanud isikutest (parameedikutest), kes vastavalt väljakutsele siirduvad sündmuskohale ja osutavad seal abi. Kiirabi on loodud selleks, et päästa inimesi, kelle elu on ohus (eluohtlikud traumad, liiklusavariid, ägedad haigestumised nagu müokardi infarkt, äkksurm, sisemine verejooks jm). Ülejäänutele haigetele, kelle elu ei ole ohus on ettenähtud erakorralise meditsiini osakond või perearsti (või -õe) -keskus, kuhu haiged saavad pöörduda ise.
Kiirabi lühinumber Euroopa Liidus on 112.
Andres 29. detsember 2010, kell 12:13 (EET)
Miks see "Elu täht" siit ära võeti? Andres 8. jaanuar 2011, kell 19:28 (EET)
Jõuan sümboolikani panen tagasi :)--80.235.48.245 10. jaanuar 2011, kell 22:51 (EET)

USA kiirabi pildil on vigane allkiri. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 15. märts 2011, kell 01:25 (EET)

Intervikid räägivad kiirabiautost. [[Kasutaja:Andres|Andres]] ([[Kasutaja arutelu:Andres|arutelu]]) 4. oktoober 2012, kell 11:41 (EEST)

Kuivõrd artikkel koosneb praegu niiöelda üldkiirabilisest osast ja Eesti kiirabist, siis ehk oleks mõistlik teha kaks eraldi artiklit.--Põnn (arutelu) 14. september 2013, kell 13:22 (EEST)

Minu meelest ei ole selleks praegu vajadust. Muide, ka esimene alajaotus tundub olevat Eesti-keskne. Andres (arutelu) 14. september 2013, kell 15:51 (EEST)

:Olgu siis pealegi, jääb praegu nii. --Põnn (arutelu) 15. september 2013, kell 16:08 (EEST)

:ma soovitaks aegsasti artikli kaheks lahutada--Bioneer1 (arutelu) 15. september 2013, kell 20:49 (EEST)

:: Selleks et seda, tuleks praegune tekst ümber töötada ning lisada kokkuvõte üleviidud materjali sisust. Omaette artiklis peaks rääkima ka Eesti seadusest ja Eesti kiirabi ajaloost, mitte ainult korraldusest Eesti Vabariigis. Minu meelest ei ole ületõstmine praegu vajalik. Andres (arutelu) 16. september 2013, kell 07:46 (EEST)

:::Artikkel on liiga pikk, ning ületõstmine on vajalik. Lisaks tuleks osa Eesti kiirabi artiklisse ületõstetavast materjalist jätta osa alles põhiartiklisse. -Mardus (arutelu) 20. august 2015, kell 01:12 (EEST)

:::: Jah, seda võib teha, kui uue artikli sisu koostatakse mitme siinse alajaotuse põhjal ning kokkuvõte jääb ka siia. Andres (arutelu) 20. august 2015, kell 13:50 (EEST)
----

Mida arvatakse, kas peaks lisama ka detailse raviminimekirja või piisaks ravimgruppide nimetamisest? Ravimite eraldi loendamine on ehk liiga spetsiifiline?--Põnn (arutelu) 23. jaanuar 2014, kell 15:23 (EET)

Arvan, et ei ole liiga spetsiifiline. Andres (arutelu) 23. jaanuar 2014, kell 20:32 (EET)
Võeti välja:

Tervishoiuteenuste korraldamise seadus kasutab mõistet kiirabi. Ühtlasi nimetab seadus haiglaeelset erakorralist meditsiiniabi ambulatoorseks abiksTervishoiuteenuse korraldamise seadus. See pole aga korrektne, sest ambulatoorne abi eeldab abi andmist ambulatooriumis. Ambulatooriumiks loetakse üldiselt haiglavälist tervishoiuasutust, mis omab väiksemaid võimalusi kui polikliinik. Ambulatoorse abi saamiseks läheb patsient ise kohale ajal kui kiirabi osutamiseks lähevad tervishoiutöötajad patsiendi juurde väljakutse peale. Ühtlasi on igal Eesti Vabariigi territooriumil viibival inimesel õigus saada kiirabi, kuid iga inimene ei oma õigust saada plaanilist abi haiglas, polikliinikus või ambulatooriumis.
Ma asetasin selle tagasi.
--Põnn (arutelu) 8. veebruar 2014, kell 09:40 (EET)
Meditsiinilise ja parameditsiinilise kiirabi vahel valimine on rohkem seotud konkreetse riigi tervishoiusüsteemiga kui tõenduspõhisusega. Kiirabi loetakse meditsiiniliseks, kui kiirabibrigaadi juhtiv liige omab meditsiiniõe või arsti haridust. Parameditsiiniliseks loetakse kiirabi siis, kui kiirabibrigaadi juhtiv liige on läbinud parameediku kursused. Tegemist on kuudes (tüüpiliselt 3..6 kuud) mõõdetava kursusega, kus õpetatakse haiglaeelse kiirabi andmist. Meditsiinilise kiirabi eelisteks on kiirelt alustatav põhjuslik ravi ning ühtlasi väiksem hospitaliseeritute arv. Halvaks omaduseks aga kõrgemat töötasu soovivate töötajate vajadus. Parameditsiinilise kiirabi eeliseks on odavus. Puuduseks suurem haiglasse viidavate inimeste arv ja seega võimekate erakorralise meditsiini osakondade võrgu vajadus. Maailmas on kasutusel mõlemad süsteemid.
Seda osa pole vast enam vaja.
--Põnn (arutelu) 8. veebruar 2014, kell 09:40 (EET)
----
Ajaloo alajaotuses räägitakse vähemalt alguses erakorralise meditsiiniabi ajaloost, see aga on laiem mõiste kui kiirabi. Andres (arutelu) 8. aprill 2016, kell 00:52 (EEST)
Erakorraline meditsiin kujunes omaette meditsiiniharuks 20. sajandil eKr. Kuidas seda mõista? Andres (arutelu) 8. aprill 2016, kell 00:52 (EEST)
----
Minu meelest peaks link olema ikka Erakorraline meditsiiniline abi. Andres (arutelu) 10. juuli 2016, kell 13:17 (EEST)


Arutelu:Assotsiatiivne ühikelemendiga ring

Kuna ühikelemendiga assotsiatiivset ringi nimetatakse üldjuhul lihtsalt ringiks, teen ettepaneku antud artikli liitmiseks artikliga ring (algebra). --Hardi 1. oktoober 2009, kell 11:08 (UTC)

Olenevalt kontekstist võidakse ringi mõista erinevalt (vaata märkust artikli Ring (algebra) alguses). Seetõttu on väga tähtis, et erinevaid mõisteid segi ei aetaks. Ma ei poolda niisugust liitmist. Andres 1. oktoober 2009, kell 11:11 (UTC)

Milleks on tarvis kaht sünonüümi, milles vaid sõnade järjekord muutunud on? --Hardi 3. oktoober 2009, kell 12:10 (UTC)

Võib-olla seda sünonüümi polegi vaja. Ma pole kindel, kas seda on kirjanduses kasutatud. Võtan ta välja. Andres 3. oktoober 2009, kell 12:55 (UTC)


Arutelu:Tuuli Roosma

Robot on eksklikult linkinud Tuuli Roosma artikli teiste vikipeediate Jeopardy lehekülgedega (24. september 2009, kell 01:04 D'ohBot). Kas piisab käsitsi vea parandamisest, või kas peaks veel midagi tegema? Reimgild 1. oktoober 2009, kell 15:56 (UTC)
Parandasin nüüd käsitsi siin eestikeelses Vikipeedias. Reimgild 1. oktoober 2009, kell 16:11 (UTC)

Kui mõne teise viki Jeopardy artiklist tuleb intervikilink siia, siis robot taastab need intervikilingid siin. Andres 2. oktoober 2009, kell 05:50 (UTC)

:Ai-ai. Siis tuleb ise käsitsi parandada kõik teised vikid. Parandasin eile inglise ja rootsi omi, aga ülejäänud kümmekond vikit lingivad endiselt Jeopardyst Tuuli Roosmale. Hetkel ma ei jõua parandada, aga võtan ette hiljem (kui keegi siis juba pole teinud). Reimgild 2. oktoober 2009, kell 08:16 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.gap.lt/rmz
** In Tuuli Roosma on 2013-06-24 13:56:38, 404 Not Found
** In Tuuli Roosma on 2013-07-07 05:26:56, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 7. juuli 2013, kell 08:27 (EEST)


Arutelu:PT-76

loll joodik nigu ma olen.. näädsa narr jälle ei mõista.. paneks ette selle esilehe kandidaadiks... ka on mitmeid teisi eeskujulikke tankialaseid artikleid, mis võiks esilehel ilma teha.--Wabariigi parm. 1. oktoober 2009, kell 17:08 (UTC)

Artikleid saab sinna esitada lehel Vikipeedia:Heade artiklite kandidaadid.--WooteleF 1. oktoober 2009, kell 17:16 (UTC)

Kui "3. merejalaväe tankipataljon" on konkreetse üksuse nimi, kas seda ei pea kirjutama suure tähega? --Kyng 2. oktoober 2009, kell 06:26 (UTC)

Pigem võiks see olla kindla armee kooseisus oleva üksuse nimetus, siis väiksed tähed sobivad. Läbivat suurtähte või mereväe tankipataljoni, mille nimi on Kolmas, on arvatavasti raskem põhjendada.

Arvatavasti on ka roheline barett nimetus (mitte barett, mille nimi on Roheline) ja kui ma ei eksi, omastavat käänet numbrilise lõpuga nime või nimetuse puhul ei näidata ehk omastav peaks olema PT-76, mitte PT-76-e? Pikne 2. oktoober 2009, kell 08:41 (UTC)

:ilmselt mõeldakse artiklis Roheliste barettide all konkreetselt USA erisüksuslasi (nö "Green Berets")--Wabariigi parm. 2. oktoober 2009, kell 15:47 (UTC)

::Ja nii tulekski tegelikult öelda. Rohelised baretid on hüüdnimi ja selle nime all tuntakse ka muude maade sõdureid. Inglise keeles on see eriüksus United States Army Special Forces, ma ei tea milline oleks parim eestikeelne tõlge.--WooteleF 2. oktoober 2009, kell 16:13 (UTC)

:::Selle rohelisi barette sisaldava lõigu tõlkisin inglise vikist. Ilmselgelt mõeldakse seal USA eriüksuslasi. Aga militaarterminite tõlkimine on üldiselt suht keeruline. --Kyng 2. oktoober 2009, kell 17:12 (UTC)

::::tänu rambodele ja muudele popkultuuri abil massiteabevahenditesse levinud teoste kaudu mõeldakse enamasti termini all "Green Beret" siiski USA eriüksuslasi, pealegi kui seda teksti antud kontekstis vaadata siis brittide, argentiinlaste, iirlaste jne rohelisi barette kandvate tegelaste panus Vietnami sõjas oli suhteliselt tagasihoidlik.. kui nad sinna üleüldse midagi panustasidki... küsimus on siiski selles kas kirjutada Rohelised baretid või rohelised baretid antud lõigus.. tunnistan ausalt, mina ei tea. --Wabariigi parm. 3. oktoober 2009, kell 01:01 (UTC)
On kasutatud ka sõna "rohebarett". Andres 3. oktoober 2009, kell 12:50 (UTC)

Keegi on infokastis ja tekstis (ei leia kohta üles) viiteta parandanud mootoriks R6. Andres 23. juuli 2010, kell 11:02 (EEST)

Inglis keelsetes allikates on kirjas, et tankil on V-mootor, venekeelses vikis on kirjas minumeelest ridamootor. Kusjuures ma ei saa päris täpselt aru, kas see V-6 peaks olema mootori nimi või tähistab see tüüpi.--Kyng 23. juuli 2010, kell 12:07 (EEST)

Vaidlustan artiklis küll vist ühe lause, aga PT-76-l pole Teise maailmasõjaga midagi pistmist, sest see loodi alles viiekümnendate alguses. Ja ka NL-i Р-39 ja K-90 oli kerged tankid, kuigi need polnud seeriatootmises (asi on sõnastuses) -- Ahsoous (arutelu) 24. juuni 2013, kell 00:40 (EEST)

Ei saa täpselt aru, mis sa mõtled. Aga see artikkel tahab nii kui nii üle vaatamist.--Kyng (arutelu) 24. juuni 2013, kell 09:05 (EEST)

Konkreetselt sellel mudelil ei olnud, aga mudeli ajalool oli, seega võiks see lause sisse jääda. Aga mul oli kunagi raamat, mis ülikooli ajal ühest ühikast teise kolides kaduma läks ja kus see tank oli sees mudelina T-76. Ja oli lisatud, et erinevalt mõnedest mudelitest, kus eripära nimes kajastus, oli selle puhul P ehk Plavajushtshi lihtsalt rahvakeelne täiend. Kuidas sellega on, kas ehk saaks keegi kontrollida? Melilac (arutelu) 12. jaanuar 2014, kell 22:34 (EET)

: Sellist versiooni kuulen esmakordselt ja pole seda üheski endale käepärast olevas allikas kohanud. Ega raamatutes võib teinekord ka faktivigu olla.--Kyng (arutelu) 13. jaanuar 2014, kell 09:56 (EET)

Kirjanduse osa tuleb korda teha, seal on erineva süsteemiga viited praegu.--Morel (arutelu) 3. november 2016, kell 14:54 (EET)


Arutelu:Adolf von Harnack

Minu meelest nimetatakse laiemas mõttes ka kirikuloolast teoloogiks. Andres 2. oktoober 2009, kell 05:52 (UTC)

Jah, aga ma arvan Harnacki puhul on mõtet rõhutada nii tema panust kirikuloos kui süstemaatilises teoloogias eraldi. Kirikulugu on vähemalt sama palju (kui mitte enam) ajalugu kui usuteadus, seetõttu pean ma seda eristust siiski oluliseks. Samamoodi on Harnackit kirjeldatud ka inglise ja saksa Vikipeedias. -- Toomas 2. oktoober 2009, kell 06:01 (UTC)

: Siis võiks ju kirjutada "süstemaatiline teoloog" vms "ja kirikuloolane" või "teoloog, kes tegeles süstemaatilise teoloogia ja kirikulooga" vms. Andres 2. oktoober 2009, kell 08:39 (UTC)

Harnack nõudis oma töödes täielikku vabadust kiriku ajaloo ja Uue Testamendi uurimisel. Varem olid seal tabualad, mida ei tohtinud kriitiliselt uurida. Ta ei usaldanud spekulatiivset teoloogiat, ükspuha kas ortodoksset või liberaalset. Kuigi 4 evangeeliumi oli juba 2. sajandil elanud Irenaeuse ajast peale kanooniliseks peetud, lükkas von Harnack tagasi Johannese evangeeliumi ega tunnistanud seda usaldusväärse allikana ajaloo ja Jeesuse elu kohta. Ta eitas imede võimalikkust, kuid pidas võimalikuks, et Jeesus oli võimekas arst, kelle tööd võisid teised inimesed imeliseks pidada.
Jäeti välje sest "vaadete esitus on liialt juhuslike momentide valik; ei ole representatiivne". Säilitan igaks juhuks.--Kyng 23. märts 2010, kell 11:07 (EET)

Panin tagasi, sest see on inglise vikis ilusasti viidatud. Väide "ei ole representatiivne" pole tõsine argument: sel juhul tuleb vaadete osa täiendada, mitte seda vähestki kustutada. Taivo 19. juuli 2011, kell 01:07 (EEST)
----
Miks "liberaalne" ära jäeti. Andres 18. mai 2010, kell 12:31 (EEST)

Panin tagasi. Taivo 19. juuli 2011, kell 01:07 (EEST)


Arutelu:Aurustumine

milline on erinevus aurumisega? Ave Maria 2. oktoober 2009, kell 07:24 (UTC)

Aurumine on looduslik protsess, kui vedelik (nt vesi) aurub pinnasest. Aurustumine on sunnitud protsess, nt soolalahusest aurustatakse vett, selleks lahus keedatakse. Geonarva 2. oktoober 2009, kell 07:36 (UTC)

:Mina paneksin aurumise alla kõik iseeneslikud aurustumised, ka näit taimedest. Muidugi on nende sarnaste tüvedega sõnade kasutamisel segadust. Siin oleva artikli tarvis arvestasin Eesti keele seletavat sõnaraamatut, natuke inglise keelt ja oma keelekasutuse alast tunnetust. Seetõttu Vikis olev artikkel Aurumine ei ole käesolegaga hästi kooskõlas. Minu arvates aurumine on üks aurustumise (aurumine, aurustamine, keemine, keetmine) võimalus. Ka artikkel Keetmine ei ole üldine - vaatab vaid toidukeetmist. Ehk keegi administraator kohendaks neid asju. Elvim 2. oktoober 2009, kell 07:54 (UTC)

:: Nii palju kui mina aru saan (lähtudes ENE-st; EKSS-is on sama jutt) on aurumine niisugune aurustumine, mis toimub keemistemperatuurist madalamal temperatuuril. Seejuures pole oluline, kas tegu on loodusliku või tehisliku protsessiga. Andres 3. oktoober 2009, kell 04:58 (UTC)

"Aurustumine (vaporization) on aine üleminek ... tahkest faasist gaasifaasi ehk aurufaasi". Aga see on ju sublimeerumine. Geonarva 2. oktoober 2009, kell 11:35 (UTC)

Nii see on. Ka sublimeerumine on aurufaasi minek. Ka seda iseloomustab aine lenduvus ja aurustumissoojus. Nii on ka Vene vikis jagatud. Elvim 2. oktoober 2009, kell 12:03 (UTC)

Seonduvad mõisted, sealhulgas kokkuaurutamine, tuleks viia eraldi artiklitesse. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 2. oktoober 2009, kell 16:25 (UTC)
See, millest Geonarva räägib, on [[aurutamine]] (sõnal on ka teine tähendus).
Sublimatsioon erineb  aurustumisest selle poolest, et sublimeerub tahke aine, aurustub vedelik. Paistab, et [[aurustumissoojus]]est räägitakse nii aurustumise kui ka sublimatsiooni puhul.
Siin kasutatud terminoloogia ei ole vastavuses ENE 1. väljaandes kasutatuga. Ma ei tea, kas hiljem on ümber mõeldud.
Mis puutub keetmisse, siis artiklis [[Keetmine]] kirjeldatu ei ole keemias kasutatava keetmise erijuht, vaid eraldi mõiste. Miks mitte teha artikkel [[Keetmine (keemia)]]? [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. oktoober 2009, kell 05:11 (UTC)
Tõsi küll, kokanduses on juttu ka näiteks vee keetmisest. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. oktoober 2009, kell 05:14 (UTC)
Arustumise esilekutsumist muidugi nimetatakse aurustamiseks. [[Kasutaja:Andres|Andres]] 3. oktoober 2009, kell 05:20 (UTC)

Ilmselt saab siin vaielda küll. ENE-s on aurustumine keskkonna soojuse arvel toimuv protsess.
Küsimus jääb kasutuses olevate terminite "aurumine" ja "aurustumine" kohta: 1) kas kuulutada need sünonüümideks või 2) kumb neist on üldisem?  Üks termin peaks olema, mis vastab terminitele vaporization ja paroobrazovanie.
See peaks olema nomenklatuurikomisjoni pädevuses. 193.40.244.212 6. oktoober 2009, kell 10:45 (UTC)

ENE 1. väljaande järgi on aurustumine aine üleminek vedelast agregaatolekust auruks ja aurumine on aine aurustumine keemistemperatuurist madalamal temperatuuril. Kas ENE 2. väljaandes on teistmoodi. Kuidas on keemiasõnastikus? Andres 7. oktoober 2009, kell 06:43 (UTC)

võib-olla toob selgust autoriteetne EnDic2004, kus
*aurumine = Vee molekulide keemiseta eraldumine vee, maa või jää pinnalt õhkkonda.
*aurustu[a]mine = Vedelas või tahkes olekus aine muutumine või muutmine auruks.

selle järgi on mõiste "aurustumine" laiem. --Dj Capricorn 6. oktoober 2009, kell 19:26 (UTC)

Arvan, et keemiasõnastik on veel autoriteetsem, nii et peaks ka seda vaatama. Andres 7. oktoober 2009, kell 06:43 (UTC)
----
Aurustumise üldisemaks mõisteks olemisele vihjab ka termin "aurustumissoojus", mis on käibel nii aurumise kui ka aurustamise kohta. Elvim 7. oktoober 2009, kell 06:14 (UTC)

Jah. Andres 7. oktoober 2009, kell 06:43 (UTC)
----
Inglise-eesti-vene keemia sõnaraamat 1998, 701 lk  ei aita siin karvavõrdki. Võimalusel tõstan selle küsimuse keemia nomenklatuurikomisjonis.193.40.244.212 7. oktoober 2009, kell 09:43 (UTC)
----
Auru kohta peaks ju ka artikkel olema. Andres 7. oktoober 2009, kell 18:45 (UTC)
Muide, vaadata võiks ju ka TEA entsüklopeediat. Andres 7. oktoober 2009, kell 18:45 (UTC)


Arutelu:Lääne-Eesti vesikond

Küsin midagi süüdimatut: kas keegi suudab seletada, miks on niisuguste asjade halduslik määramine vajalik? Vesi voolab minu teada ikka sinna, kus madalam, mitte kuhu käskkiri määrab. --Improvisaator 2. oktoober 2009, kell 10:53 (UTC)

eks leidke parem sõna
riik on veed niimoodi ära jaganud, loodusteadlased teistmoodi

Ega ma ei ütle et halvasti, aga miks selline jaotus üldse vajalik on? --Improvisaator 2. oktoober 2009, kell 14:23 (UTC)

:see peaks olema selle pärast, et neid vesikondi majanduslikult hallata. Iga vesikonna kohta tehakse eraldi veemajanduskavad. Veepoliitika raamdirektiiv lähtub vist samuti sellest jaotusest.--Dj Capricorn 2. oktoober 2009, kell 19:44 (UTC)


Arutelu:Kinobuss

LUBA on saadud Kinobussi tegijate poolt. Ausõna

Isegi siis pole see entsüklopeediaartikkel. Ta peaks algama definitsiooniga, mis see kinobuss üldse on. --Improvisaator 2. oktoober 2009, kell 13:42 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.kinobuss.ee/Kinobussist
** In Kinobuss on 2013-06-24 11:42:28, 404 Not Found
** In Kinobuss on 2013-07-06 08:02:54, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 11:03 (EEST)

Lisasin sellise lause, mille juurde on tõenäoliselt vaja teksti kinnitavat viidet:

Nii kaabellevi laia leviku ja kaabelprogrammide mitmekesisuse tõttu, kui ka elatustaseme tõusuga seoses langes filmipiraatluse tase 2000ndatel aastatel järk-järgult.
Sest mõni võib väita, et piraatluse tase tõusis, sest inimestel tekkis lõpuks raha filmikandjate ja andmekandjate ostmiseks. Siiski hakkas organiseeritud videopiraatlus tänu Internetile kaduma. Filmide ebaseaduslik kopeerimine langes edasi sammu elatustaseme tõusuga, veebipoodide levikuga (Amazon jt), ning kui filmilaenutus hakkas lõpuks üle Interneti/kaabellevi töötama. -Mardus /arutelu 1. juuli 2016, kell 17:44 (EEST)
*Lisaks võis mängida oma rolli ka vähemkvaliteetsete filmi-DVD-de odavnemine niivõrd, et isegi ametlik ost osutus soodsamaks (isiklik tähelepanek), aga seda pigem peale 2010ndaid aastaid. -Mardus /arutelu 1. juuli 2016, kell 17:46 (EEST)
*Lisaks veel organiseeritud filmipiraatluse väljajuurimine politsei poolt. Rohkem põhjuseid ei oska peast enam nimetada. Kogu see artiklis väljatoodud taustalugu peaks nagu lahti seletama, miks kinoskäimine Eestis vähenes. Võib väita, et oma rolli mängis ka rubla hüperinflatsioon, majanduslangus ja kuni 1992. aastani rahareformiga venitamine. Muidu saaks kogu loo kopeerida ka Eesti meediatarbimise ajaloo sisse. -Mardus /arutelu 1. juuli 2016, kell 18:11 (EEST)


Kasutaja arutelu:Lemo

Tere tulemast Vikipeediasse, Lemo!
Vikipeedia on entsüklopeedia ja seetöttu peaks artiklis B.D.Ö. teksti kohendama. Stiil Vist oli isegi kuidagi nii, et üks bänd kus olid Ints ja Lemo lõpetas oma proovi ja teine bänd, kus olid Danel ja Petuke tulid proovi ei sobi ju. Viitamise kohta saad abi Vikipeedia:Viitamine. Nelja kriipsu (----) artiklis ei kasutata, sellega eraldatakse arutelus teemasid. Kuna Vikipeedia on viki, siis ootan artiklisse rohkem siselinke. Jõudu soovides, --Tiuks 2. oktoober 2009, kell 21:57 (UTC)

Tere! Pilt HMNS esikaas.jpeg on tõenäoliselt autoriõigusega kaitstud ja ei sobi Vikipeedias kasutamiseks. Kui oled pildi BDORabakas2.png autor, täpsusta palun, kas sina kui üleslaadija oled ise pildi autor (sellisel juhul kirjuta pildi juurde nt "enda tehtud") ja lisa pildi juurde sobiv litsentsimärgis, millele vastavalt autor pilti kasutada lubab (selleks redigeeri pildi lehekülge). Pikne 3. august 2010, kell 16:51 (EEST)
Kui pilt on kellegi teise tehtud, siis kirjuta, mis tingimustel ta lubab seda kasutada. Andres 3. august 2010, kell 16:56 (EEST)


Arutelu:Raseborgi linn

| elanikke = 28 700 (2007)
Andres 3. oktoober 2009, kell 06:25 (UTC)

Miks kasutame Soome linnade puhul hoopis rootsi keelseid nimetusi? Kalmer (arutelu) 27. detsember 2016, kell 07:16 (EET)

Sellel ja veel teistel linnadel on elanikkonna enamik rootsikeelne, sellepärast. Adeliine 27. detsember 2016, kell 11:44 (EET)

: Elan ise just sellises linnas, kus enamik elanikke on rootsi keelsed. Põhjust sellegi poolest ei pea õigeks, kuna antud olukorras tekib osa Soome linnu rootsi keeles ja teised soome keeles?!

::Vabandan, et ei lisanud kasutaja nime (vastasin mobiiltelefonis) Kalmer

:: Soomes on kaks riigikeelt, seetõttu pole siin midagi imelikku, kui linnade põhinimed on eesti keeles eri keeltes. --Metsavend 29. detsember 2016, kell 22:10 (EET)
----
Kas Raseborgi kindlus on sama mis Raasepori linnus? Andres (arutelu) 10. august 2017, kell 18:43 (EEST)

: Soome wiki järgi on ainult Raaseporin linnanrauniot. Kalmer


Arutelu:Fernão de Magalhães

(My apologies for this message being in English) The vandal General Tojo is spamming Wikipedia by removing references and adding his books as the only reference. The books are nothing more than reprints of out of copyright sources, with spelling errors from the title page on forward (For example it is James McClymont, not MacClymont, and Gaspar Correia, not Correa, and Charles Edwards Lester, not Charles Lester Edwards). This article is one of his targets, please watch for removal of valid references and adding of the spam references by new users or IP's. The books spammed so far are:
* Magellan (2008) by Francis Guillemard (died 1933), Antonio Pigafetta (died 1534), Francisco Albo (contemporary of Magellan), Gaspar Correa (contemporary of Magellan), Keith Bridgeman (Editor) and Tahira Arsham (Editor); ISBN 978-1906421007
* Amerigo Vespucci (2009) by Charles Lester Edwards (died 1890), Amerigo Vespucci (died 1512), Keith Bridgeman (Editor) and Tahira Arsham (Editor); ISBN 978-1906421021
* Pedro Cabral (2009) by James Roxburgh MacClymont (out of copyright author), William Brooks Greenlee (edited around 1939), Pero Vaz de Caminha (died 1500), Keith Bridgeman (Editor), and Tahira Arsham (Editor);ISBN 978-1906421014
Please watch for removal of valid references and replacement with spam, and revert accordingly. As for the identity of the spammer and vandal General Tojo:
*Keith Bridgeman, London is the editor of all the books spammed by General Tojo
*Keith Bridgeman, London is the owner of the publishing house publishing the books spammed by General Tojo
*Keith Bridgeman, London is the owner of some Parkinson's disease patents spammed by General Tojo on Wikipedia for quite a few years now
*Keith Bridgeman, London is also the owner of the web page advertising both the Parkinson stuff and the books spammed by General Tojo.
For details see :en:Category:Wikipedia sockpuppets of General Tojo -- Chris 73 11:27, 3. Okt. 2009 (CEST)


Arutelu:Neil Cavuto

Kas ei peaks teda nimetama uudisteankruks? Andres 3. oktoober 2009, kell 09:58 (UTC)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.foxbusiness.com/our-team/personalities/neil-cavuto.html
** In Neil Cavuto on 2013-06-24 12:32:52, 404 Not Found
** In Neil Cavuto on 2013-07-06 16:00:31, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:00 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.foxnews.com/story/0,2933,1267,00.html
** In Neil Cavuto on 2013-06-24 12:32:51, 404 Not Found
** In Neil Cavuto on 2013-07-06 16:00:41, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:01 (EEST)

Korduval kontrollimisel on leitud, et järgnev välislink ei tööta. Kontrolli selle toimimist ja vajadusel paranda vigane link. Kategooria:Katkiste linkidega artiklid
* http://www.newsmax.com/pundits/bios/Cavuto-bio.shtml
** In Neil Cavuto on 2013-06-24 12:32:52, 404 Not Found
** In Neil Cavuto on 2013-07-06 16:00:51, 404 Not Found
--MastiBot (arutelu) 6. juuli 2013, kell 19:01 (EEST)